open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eha Hiie

**Eha Hiie** (aastani 1963 **Eha Hiiesalu**; 17. juuli 1937 Tallinn – 3. mai 2017) oli eesti kasvatusteadlane. 

Lõpetas aastal 1958 Moskva Pedagoogilise Instituudi algõpetuse pedagoogika ja psühholoogia eriala kiitusega.

Töötas Tallinna 21. Keskkoolis algklasside õpetajana. Aastatel 1965–1969 oli ta Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudis algõpetuse sektori juhataja.

1967. aastal kaitses ta pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi. 

1969. aastast oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi algõpetuse pedagoogika ja psühholoogia kateedri juhataja, aastatel 1976–1993 pedagoogikateaduskonna dekaan. 1990. aastast algõpetuse didaktika professor, 1997. aastast Tallinna Pedagoogikaülikooli (2005. aastast Tallinna Ülikooli) emeriitprofessor.

Ta on koostanud algklasside õpikuid ja metoodilisi materjale õpetajatele.

Eha Hiie on maetud Kullamaa kalmistule.

## Tunnustus
*1976 – Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Hiie, Eha, Eesti NSV teeneline õpetaja, E. Vilde nim. Pedagoogilise Instituudi koolieelse pedagoogika teaduskonna dekaan (1984)
Kuldīga tellissild

**Kuldīga tellissild** (läti keeles:*Kuldīgas ķieģeļu tilts*) on Venta jõge ületav vana telliskivist kaarsild Läti läänepoolseima piirkonna Kuramaa endises pealinnas Kuldīgas. See 18. sajandi tööstusrevolutsiooni aegadest pärit 164 meetri pikkune tellissild on üks Euroopa pikimaid ja teisel kohal vanadest tellissildadest Lätis. Koos 200 meetrit allavoolu asuva Euroopa kõige laiema joaga (läti keeles: *Ventas rumba*) ajalooline kivisild on Kuldīga linna maamärgiks ja sümboliks.

Alates 1998. aastast tellissild on riiklik arhitektuurimälestis. Kuldīga vanalinn ja üle Venta jõe kulgev punastest tellistest kaarsild pretendeerisid kohale UNESCO kultuuripärandite nimekirjas.

2007. aastal pälvis Venta ürgorus asuv Kuldīga linn nimetuse “Euroopa turismi tippkoht 2007”. Ajalooline Kuldīga vanalinn sai Euroopa kultuuripärandi märgise 2008. aastal ja kanti UNESCO kultuuripärandi nimekirja 2011. aastal.

## Kirjeldus
Seitsme võlviga maanteetranspordi jaoks mõeldud kivisilla rajamine üle Venta jõe algas 1873. aastal ja sild avati liiklusele novembris 1874. Sild ehitati vastavalt 19. sajandi tsaariaegsetele teede- ja liiklusstandarditele ning oli kõige pikem seda tüüpi sild. See oli üks tolleaegseid märkimisväärseid saavutusi sillaehituses, sest selle laiusest piisas kahes vastassuunas sõitva tõlla liikumiseks. Silla kuus ornamentikaga kaunistatud malmist valatud lambiposti kalakujulisel jalusel ja kivist tugiehitus andsid mitte ainult Läti uhkeima, vaid moodsaima väljanägemise kogu Euroopas.

Esimese maailmasõja ajal 1915. aastal lasti kaks silla võlvi õhku, need taastati 1926. aastal Läti Ülikooli professori Paul Pāvulāne projekti kohaselt. 1958. aastal silla munakivisillutisega tee sai asfaltkatte. Vanas stiilis lambipostid taastati aastal 2005. Järjekordne põhjalik restaureerimine algas 2007. aasta augustis ja sild avati 28. augustil 2008.

Sillal toimusid Varis Brasla 1985. aastal valminud täispika telemängufilmi "Emīla nedarbi" ("Emili vembud") võtted ning üle ajaloolise tellissilla korraldati 2014. aastal ülimalt omapärane jooksuvõistlus. Sel aastal jooksis üle selle enam kui 100 alasti meest, kellele sekundeerisid ka mõned alasti naised.

## Viited
Kvoorum

**Kvoorum** on koosolekul osalejate arv, mis on vajalik selleks, et koosolek oleks otsustusvõimeline.

## Viited
Tantsutehnika

**Tantsutehnika** on kõikide tantsude esitamise põhialus. 

Tantsutehnikat õpitakse tantsukoolides, tantsustuudiotes ja tantsuringides. Tantsutehnika tundides keskendutakse tantsija keha ettevalmistamisele keerulisemateks tantsuelementideks. Iga tantsustiil läheneb kehale erinevalt. Mõned tantsutehnikad võtavad tugevaks aluseks inimese anatoomia (näiteks ballett, peotants jne), teised aga inimese vaimu või psüühika, kus emotsioon annab liigutusele tähenduse (näiteks Limoni tehnika, *contemporary dance* jne). Tähelepanu pööratakse õigele kehajoondumisele, tasakaalule, jõule, vastupidavusele, painduvusele jne. Lisaks õpitakse hüppeid, pöördeid ja teisi tantsutehnilisi elemente ning lihvitakse nende sooritamist. Tantsutehnika arendab üleüldist kehalist intelligentsust ja on kehale väga oluline, ennetamaks vigastuste teket. 

Enamasti on tantsutehnikad seotud lavatantsudega, sinna alla kuuluvad klassikaline ballett, karaktertantsud, estraaditantsud, rahvatantsud, vabatantsud, plastilised tantsud jne. Lavatantsudes kasutatakse tihti palju keerulisi elemente, mis tähendab, et tantsutehnika on väga olulisel kohal. Tantsutehnika abil õpib tantsija oma keha paremini tundma ja valitsema ning arendab oma füüsilist ja tehnilist võimekust. 

##### Tehnika poolest erinevaid tantsustiile

* ballett 
* *contemporary dance* 
* moderntants 
* hiphoptants 
* *jazz* 
* *show* 
* *swing* 
* *vogue*-tants 
* idamaine tants ehk kõhutants
* rahvatants 
* rivitants ehk *line*-tants 
* ergutustants 
* kontaktimprovisatsioon 
* võistlustants: standard-ja ladinatantsud 
* *lindy hop* 
* *charleston* 

Tantsutehnikat on võimalik õppida tantsukoolides, tantsustuudiotes ja tantsuringides sõltuvalt tantsustiilist. Tänapäeval on võimalik tantsutehnilisi elemente õppida ka omal käel, õppevideote abil, mis on kättesaadavad internetis.
Tantsutehnika tunnid algavad klassikalises mõttes kehasoojendusega, mis hõlmab üldfüüsilisi jõu-, venitus- ja vastupidavusharjutusi, mille tagajärjel saavad lihased soojaks ja pulss kiireneb. Seejärel algab tantsutehnika õppimise osa, kus tantsijad õpivad tunnetama oma keha ning selle valitsemist ja kasutamist ruumis. Tund lõpetatakse olenevalt tantsutehnikast ja tantsustiilist, kuid põhieesmärk on tuua pulss tagasi alla, venitada treenitud lihasgruppe ja anda kehale rahu taastumiseks.

## Vaata ka
* Tants
* Kaasaegne tants

## Välislingid
* https://www.varsity.com/event/1170/dance_technique (19.04.2017)
* http://entsyklopeedia.ee (15.04.2017)
* http://tartutants.ee/treeningud/tantsukool/lisatreeningud/tantsutehnika/ (19.04.2017)
* http://www.tantsuklubikoit.ee/stiilid/tantsu-tehnika/ (17.04.2017)
* http://tantsugeen.ee/stiilid/tantsuline-tantsutehnika/ (19.04.2017)
Harilik kassinaeris

**Kassinaeris** (*Malva neglecta*) on kassinaeriliste perekonda kuuluv taimeliik. 

Perekonda kuulub 25–30 liiki ühe-, kahe- ja mitmeaastaseid rohttaimi. Perekonna levila on Aafrika, Aasia ja Euroopa paras- ja lähistroopiline ning troopikavööde.

## Kirjeldus

Harilik kassinaeris on üheaastane taim, mille kõrgus on 10–40 cm. Taim on kohati kaetud karvakestega. Välistupp peaaegu päristupe pikkune.

**Vars**: tõusev või lamav, vahel punakas, karedakarvane, alusel sageli puitunud.

**Lehed**: 4–7 cm suurused, ümarad, lamedalt hõlmised, pikarootsulised ja täkilised, karvakestega altpoolt. Abilehed on munakujulised.

**Õied**: kroonlehed 1–1,5 cm pikad, tupest 1,5 korda pikemad, tipud pügaldunud, karvaturoosad või valged. Need arenevad lehekaenlas 3–4 kaupa. Tolmukatetorud on paljad. 

**Vili**: 6–7 mm läbimõõduga kettakujuline karbike. Viljad koosnevad 11–15 karpiidist. 

## Levila ja elupaigad
Harilik kassinaeris on levinud Euraasias lähistroopika- ja paraskliimas ning eelistab lämmastikurikast mulda. Põhja-Ameerikas leidub invasiivseid liike. Taim kasvab prahipaikades, teeservadel ja aedades.

## Keemiline koostis
Kogu taim sisaldab lima- ja parkaineid. Lehed sisaldavad askorbiinhapet, tokoferooli ja karoteeni. Seemnete sees leidub triglütseriide (kuni 17,7%).

## Kasutamine
Kõik osad on põletikuvastase, uriinieritust suurendava, röga lahtistava ja pehmendava toimega.
Rahvameditsiinis kasutatakse kopsukatarri ja maohaiguste korral. 

Ravimi valmistamisel kasutatakse lehti või maapealset osa, mis varutakse taime õitsemise ajal. Välispidiselt kasutatakse seda nahahaiguste, angiini ja hemorroidide korral.  

## Viited

## Välislingid
* 

*
Juri Trifonov

**Juri Trifonov** (vene keeles Юрий Валентинович Трифонов; 28. august 1925 Moskva – 28. märts 1981 Moskva) oli vene nõukogude kirjanik.

Ta sündis aastal 1925 Moskvas. Tema isa Valentin Trifonov (1888–1938) oli revolutsionäär ja NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi esimees; ema Jevgenia Lurje (1904–1975) oli zootehnik, hiljem insener-ökonomist; ta tegutses ka lastekirjanikuna (pseudonüümi E. Tajurina all). Aastatel 1937–1938 vanemad represseeriti, Juri koos õega jäi vanaema Tatjana Lurje kasvatada.
2G

**Teise põlvkonna mobiilsidevõrgu standard** (**2G**) on digitaalsidel põhinev mobiilside tehnoloogia, mis on peamiselt disainitud häälkõnede ja aeglase andmevahetuse jaoks.

Eestis avas esimese GSM-võrgu EMT (AS Eesti Mobiiltelefon) 1998. aastal.

Teisele põlvkonnale eelnes esimene generatsioon (1G). Uuendus võrreldes esimese põlvkonnaga oli krüpteerimine ja andmeside, näiteks SMS ehk kiirsõnumid. 
Kuigi tänapäeval on kasutusel uuema põlvkonna mobiilside, leidub ka kohti maakeral, kus on ikkagi kasutusel teise põlvkonna tehnoloogia. Tänini on GSM Eestis ja mujal Euroopas kasutusel paljudele nuputelefonidele ja üldiselt varuvariandina tänu oma töökindlusele ja levile.

## Eelised
Kuigi teise põlvkonna raadiotornide vahel olid võrreldes esimese omaga kasutusel digitaalsignaalid, andis selle kasutamine ka telefoni ja raadiotorni vahelistel ühendustel parema kõne kvaliteedi. Digitaalsete kõnede puhul esines staatilisi ja soovimatuid taustahelisid palju harvem. 
Digitaalside võimaldas ka krüpteerimise (mis lubas ainult ettenähtud saajal sõnumit vastu võtta ja lugeda), sõnumside nt SMS või MMS (nii pilt- kui ka tekstsõnumid) ja mobiilandmeside (GPRS ja EDGE). Seda kõike oli võimalik teha väga väikse aku kasutusega. Suurenes ka süsteemide läbilaskevõime, kuna digitaalsignaali on võimalik kompressida, efektiivsemalt multipleksida ja see vähendas koormust, kuna digitaalsignaaliga süsteemid olid disainitud edastama nõrgemaid raadiosignaale.

## Puudused
Kuna kasutusel oli mittetagasipööratav ehk kadudega kompressioon, siis halvendas see heli kvaliteeti. 
Vastavalt kasutusel olevale sagedusele, mida kõrgemal kasutada, oli teise põlvkonna puuduseks see, et kui signaal ei olnud piisavalt tugev, siis ei saanud seda edastada. 
Lisaks katkes digitaalside kohe levialast väljumisel, samas kui analoogside läheb üle sujuvalt. 

## Standardid

Sellel põlvkonnal on mitmed standardid, mida liigitatakse multipleksimise tüübi alusel järgmiselt: 
*GSM – pärineb Euroopast, seda kasutas suurem osa maailmast väljaspool Põhja-Ameerikat. Sellel standardil on kasutusel **[[TDMA]]**.
*CDMA – oli Ameerikas ja mõnes Aasia osas kasutusel, aga paljud migreerisid üle GSM-i peale.
*PDC – kasutusel Jaapanis.
*iDEN – kasutusel Nexteli poolt Ameerika Ühendriikides ja Telus Mobility poolt Kanadas.

## Innovatsioon
General Packet Radio Service ehk GPRS (n-ö 2.5G) – kui siiani kasutati ühenduse hoidmiseks kasutajaga ühte stabiilset ühendust, võimaldas see tehnoloogia jagada ühte ühendust mitme kasutaja vahel. See saavutati tänu sellele, et ühendus ise muudeti väikesteks pakkideks.
EDGE (n-ö 2,75G) – GPRS-süsteemi põhjal väljaarendatud võrk, kus ühe ühebitise pakikese asemel hakati saatma kolmebitiseid pakikesi, suurendades läbilaskekiirust raadiotorni ja kasutaja vahel. 
Teoreetiline maksimaalne andmevahetuse kiirus on GPRS-i kasutamise korral 50 kbit/s ja EDGE-i kasutamise korral 1 Mbit/s. Aga tegelikult oli GPRS-i kiirus 40 kbit/s ja EDGE-i oma 500 kbit/s.

## Vaata ka
*Esimese põlvkonna mobiilside
*Kolmanda põlvkonna mobiilside
*Neljanda põlvkonna mobiilside
*Viienda põlvkonna mobiilside

## Viited
Ora oja

**Ora oja** (ka **Rängle peakraav** ja **Oraoja**) on peakraav Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Kraavi pikkus on 3,6 km, valgla suurus 4,4 km², langus 9 m ja lang 2,5 m/km. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Kraav saab alguse 105 m kõrguselt Mäeküla külas ja suubub 96 m kõrgusel Mäeküla järve.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Bolšoje Selo rajoon

**Bolšoje Selo rajoon** (vene keeles *Большесельский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti keskosas. Rajooni keskus on Bolšoje Selo küla.

Rajoon piirneb põhjas Rõbinski rajooniga, idas Tutajevi rajooniga, kagus Jaroslavli rajooniga, lõunas Borissoglebski rajooniga ning läänes Uglitši ja Mõškini rajooniga.

Rajooni pindala on 1353 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9906. 2002. aastal oli elanikke 10 703 ja 1989. aastal 13 053 .

## Haldusjaotus
Bolšoje Selo rajoonis on 318 asustatud punkti, mis kuuluvad kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Fakopp

**Fakopp Bt** (Fakopp Enterprise Bt) on Ungari firma, mis toodab mittepurustava puidudiagnostika mõõteseadmeid. Firma põhineb 1994—2005 tegutsenud ettevõttel, mis seadmete arendamist alustas.  Nimetust **Fakopp** kasutatakse ka mittepurustaval meetodil testimise kohta. 

## Microsecond Timer

Fakopp Microsecond Timer võimaldab hinnata puidu struktuuri ja peidetud defekte.

## UltraSonic Timer

Vineeri ja väikeste puitobjektide testimiseks (haamrit kasutamata).

## DynaRoot

Juurestiku testimiseks.

## Viited
Gaussi seadus elektrivälja jaoks

**Gaussi seadus elektrivälja jaoks** ehk Gaussi teoreem on C. F. Gaussi poolt 1835. aastal formuleeritud seadus, mis kirjeldab elektrilaengute välja jõujoonte läbiminekut ümbritsevast kinnisest pinnast: elektrivoog läbi kinnise pinna võrdub selle pinna poolt piiratud elektrilaengute algebralise summaga.

Gaussi seadus integraalkujul
: \Psi = \oint_A \vec D \; \cdot \mathrm d \vec A =  Q,
kus \Psi on elektrivoog (elektrinihke voog) läbi kinnise pinna *A*, mis ümbritseb kogulaengut *Q*, ja \vec D on elektrivoo tihedus.

Sama seadust väljendatakse ka elektrivälja tugevuse vektorvälja \vec E(\vec x) voona läbi pinna *A*:
: \Phi_E = \oint_A \vec E \; \cdot \mathrm d \vec A = {Q \over \varepsilon_0 },
kus \varepsilon_0 on elektriline konstant.

Gaussi seaduse valemid diferentsiaalkujul on artiklis Maxwelli võrrandid.

 
## Välislingid
*  Gaussi teoreem ja selle rakendused
Theodore Caplow

**Theodore Caplow** (sündinud 1969. aastal New Yorgis) on USA ettevõtja, keskkonnainsener, leiutaja ja säästva põllumajanduse edendajaid. 

Tema projekteeritud on Science Barge'i ('teaduspargase') ujuvteaduspargid New Yorgi osariigis Yonkersis (2006) ja Miamis Miami Science Barge'is (2012). Ta patenteeris 2009. aastal koos Zakery Ward Adamsiga hüdropoonika meetodit rakendava vertikaalselt integreeritud kasvuhoone.

## Haridustee
Ta lõpetas 1992. aastal Harvardi Ülikooli bakalaureusekraadiga sotsioloogias (*[[cum laude]]*) ja sai 1998. aastal Princetoni Ülikoolist magistrikraadi masinaehituses. 2004. aastal kaitses taColumbia Ülikoolis New Yorgis doktorikraadi keskkonnatehnoloogias.

## Isiklikku
Tema isa Theodore Caplow oli Virginia Ülikooli sotsioloogia emeriitprofessor.

## Viited

## Välislingid
*Science Barge Intro. youtube.com, 5. detsember 2014
Luana DeVol

**Luana DeVol** (sündinud 30. novembril 1943 aastal California osariigis San Mateos) on Ameerika Ühendriikide sopran, tunnustatud vokaalpedagoog, Las Vegase Ooperi Nõukogu asepresident ja Klaudia Taevi Konkursi žürii esimees aastal 2017.

Luana DeVol on esitanud kõiki tähtsamaid dramaatilise soprani rolle maailma olulisematel ooperilavadel sealhulgas La Scalas ja METis. Ta on esinenud koos selliste maailma nimekaimate artistidega nagu Luciano Pavarotti ja Lorin Maazel. 

Metropolitan Opera debüüdi tegi ta Ortrudi rollis aprillis 2007 Wagneri ooperis "Lohengrin". Saksa ajakiri Opernwelt on ta pärjanud aasta lauljaks lausa kahel korral: aastatel 1997 ja 2000.

Luana DeVol külastas Eestit aastal 2017, kui ta oli Klaudia Taevi nimelise ooperilauljate konkursi žürii esimees ja andis meistriklassi Pärnu Rahvusvahelise Ooperimuusika Festivali PromFest raames. 

## Viited
Tünn

**Tünn** on kumerate külgede ja kahe põhjaga laudnõu, millel üks põhi on eemaldatav. 

Eesti alal tulid tünnid kasutusele tõenäoliselt 13. sajandil. Tünnides hoiti ja nendega veeti näiteks soolakala, soola, vilja.

Tünni kasutati ka mõõdunõuna (tünder).

## Vaata ka
*vaat

## Viited
Elsa Värte

**Elsa Värte** (10. märts 1930 – 20. juuni 2011) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Aastatel 1959–1981 oli ta Tallinna 4. Keskkooli direktor. Ta on ka õpetanud näiteks vene keelt ja ajalugu.

## Tunnustus
*1966 medal "Töövapruse eest"
*1977 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Elsa Värte, ELKNÜ Tallinna LK töötaja 1950. aastatel, hiljem koolidirektor
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna 4. Keskkooli direktor, Eesti NSV teeneline õpetaja Elsa Värte (1977)
*Haud Tallinna Hiiu kalmistul
Vapper Sirk

**Vapper Sirk** (23. veebruar 1930 – 3. mai 2011) oli eesti õpetaja.

Töötas Tallinna Merekooli, hiljem Tallinna Merekolledži õpetaja ja metoodikuna.

Ta on kirjutanud õpiku "Insenerigraafika I. Joonestustehnika, tasapinnalised konstruktsioonid ja kujutav geomeetria" ( Eesti Merehariduskeskus, 1992).

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1988 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Põhiheli (meetrum)

**Põhiheli** (saksa keeles *Hauptnote*) on muusikas meetrilisse struktuuri kuuluv heli. 

Põhihelide välised kaunistavad helid moodustavad ornamendi.
Theodore Caplow (sotsioloog)

**Theodore Caplow** (1920 New York – 4. juuli 2015 Charlottesville, Virginia) oli USA sotsioloog.
## Elukäik
Ta lõpetas 1939. aastal Chicago Ülikooli bakalaureusekraadiga sotsioloogias ja majandusteaduses. 1946. aastal kaitses ta Minnesota Ülikoolis doktoriväitekirja sotsioloogias ja majandusteaduses.

Ta võttis osa Teisest maailmasõjast, sõdis Uus-Guineal ja Filipiinidel. 1945. aastal (varsti pärast tuumapommi plahvatamist) viibis Hiroshimas. 

Ta töötas sotsioloogiaprofessorina aastatel 1954–1960 Minnesota Ülikoolis, 1961–1970 Columbia ülikoolis ja 1973–2005 Virginia Ülikooli sotsioloogiaosakonnas (*Commonwealth Professor*). Ta emeriteerus 2005. aastal. Ta on töötanud külalisprofessorina Bordeaux' (1950), Aix-en-Provence'i (1951), Utrechti (1954–1955), Stanfordi (1956–1957), Puerto Rico (1959),Bogotá (1961), Pariisi (1968–1969) ja Oslo Ülikoolis (1986) ning Sciences Pos (1983).

2010. aastal kirjutas ta oma viimase raamatu – "Armageddon Postponed: A Different View of Nuclear Weapons", mis algab meenutusega sellest sündmusest.

## Tunnustus
*1998 – valiti HispaaniaKuningliku Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia välisliikmeks
*2003 – valiti Balli ülikooli audoktoriks

## Raamatud
*1964 – *The Urban Ambience* (kaasautorid Sheldon Stryker ja Samuel E. Wallace), Bedminster Press
*1968 – *Two Against One: Coalitions in Triads*, Prentice-Hall
*1974 – *Old Men Drunk and Sober* (kaasautor H.M. Bahr), New York University Press
*1975 – *Toward Social Hope*, Basic Books
*1983 – *All Faithful People: Change and Continuity in Middletown's Religion* (kaasautorid Howard M. Bahr ja Bruce A. Chadwick), University of Minnesota Press
*1989 – *Peace Games*, Wesleyan University Press
*1991 – *American Social Trends*, Harcourt Brace Jovanovich
*1991 – *Recent Social Trends in the United State 1960–1990*, (kaasautorid Howard M. Bahr, John Modell ja Bruce a. Chadwick) Frankfurt am Main, Campus Verlag 
*1994 – *Perverse Incentives: The Neglect of Social Technology in the Public Sector*, Praeger
*1995 – *Systems of War and Peace* (kaasautor Louis Hicks), University Press of America
*2000 – *Sociologie Militaire* (kaasautor Pascal Venesson), Paris: Armand Colin
*2001 – *Introduction to a new edition of The Academic Marketplace* (kaasautor Reece McGee) New Brunswick NJ: Transaction Press
*2001 – *The First Measured Century* (kaasautorid Louis Hicks ja Ben Wattenberg), AEI Press
*2010 – *Armageddon Postponed: A Different View of Nuclear Weapons*, Hamilton Books https://www.amazon.com/Armageddon-Postponed-Different-Nuclear-Weapons-ebook/dp/B003TFE1MG/ref=la_B001HOVYQC_1_8?s=books&ie=UTF8&qid=1494592165&sr=1-8

## Isiklikku
Tema meelisala oli purjetamine, ta on purjetanud üle Atlandi ookeani (1974. aastal koos sõpradega ja 1992. aastal perega) ning Vahemere piirkonnas. 1987. aastal ületas ta Atlandi ookeani koos sõbraga ühemootorisel lennukil. Tema hobide hulka kuulusid ka tennis ja golf ning klaveri- ja flöödimäng..

Tema poeg Theodore Caplow on keskkonnainsener ja leiutaja.

## Viited

## Välislingid
*Theodore Caplow. amazon.com
Jana Burčeska

**Jana Burčeska** (makedoonia keeles *Јана Бурческа*; sündinud 6. juulil 1993 Skopjes) on Põhja-Makedoonia laulja.

Ta saavutas tuntuse Briti telesaate "Pop Idol" Makedoonia versiooni "Macedonian Idol" esimesel hooajal 2010–2011, kui sai seal viienda koha.

Ta esindas Makedooniat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Dance Alone". Poolfinaalist ta edasi ei pääsenud.

## Isiklikku
11. mail 2017 teatati, et ta on rase. Samal õhtul tegi kohe pärast Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaali tema kallim Aleksander talle televisiooni otseeetris abieluettepaneku.

## Välislingid
* Jana Burčeska koduleht
Ornament (muusika)

**Ornament** on muusikas meetrilise struktuuri väliste helide kogum, mis ei ole meloodia või harmoonia edasikandmiseks esmavajalikud, kuid mille eesmärk on dekoratiivse detailsuse lisamine ja esitaja väljendusvabaduse suurendamine.

Ornament võib olla esituse käigus improviseeritud või teose noodikirja sisse kirjutatud.

Ornamente on mitut liiki, näiteks triller, mordent, grupeto, glissando.

## Vaata ka
*eellöök
*figuratsioon
Artsvik

**Artsvik Haruthjunjan** (armeenia keeles **Արծվիկ Հարությունյան**; sündinud 21. oktoobril 1984 Kapanis) on Armeenia laulja ja laulukirjutaja.

Ta sündis Kapanis Armeenias. Kui ta oli 5-aastane, asus perekond ümber Moskvasse. Ta lõpetas Moskvas matemaatika kallakuga keskkooli ja asus õppima Moskva Riiklikku Pedagoogikaülikooli psühholoog-logopeediks. Aastal 2016 pöördus ta tagasi Armeeniasse.

Ta esindas Armeeniat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Fly with Me". Laul saavutas 79 punktiga 18. koha.
Diana Hacıyeva

**Diana Hacıyeva** (esinejanimega **Dihaj**; sündinud 13. juunil 1989 Mariupolis) on Aserbaidžaani laulja ja laulukirjutaja.

Ta on sündinud Ukrainas Mariupolis, kuid suurema osa elust elanud Aserbaidžaanis. Ta on lõpetanud Bakuu Muusikaakadeemia koorijuhtimise erialal.

Ta esindas Aserbaidžaani 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Skeletons" ("Luukered"). Laul saavutas 120 punktiga 14. koha.

## Välislingid
* Koduleht
David P. Clark

**David P. Clark** (sündinud 1952. aastal Croydonis) on Briti päritolu USA geneetik, ülikooliprofessor ja õpikute autor. 

Ta on Southern Illinois University mikrobioloogia osakonna emeriitprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on geneetika, biokeemia, molekulaarbioloogia ja mikrobioloogia. Ta on uurinud bakterite geneetikat ja fermentatsiooni.

Ta on raamatu "Germs, Genes, & Civilization: How Epidemics Shaped Who We Are Today" autor (2010).

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1973. aastal Cambridge'i Ülikooli bakalaureusekraadiga. 1977. aastal sai ta Bristoli Ülikoolist doktorikraadi (väitekiri käsitles antibiootikumiresistentsust). Edasi suundus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus töötas esialgu järeldoktorina Yale'i Ülikoolis. 1981. aastast töötab ta Southern Illinois Universitys. Praegu on ta samas mikrobioloogia osakonna emeriitprofessor.

## Raamatud
*1997 – *Molecular Biology Made Simple and Fun*. Cache River Pr, 1 edition (kaasautor Lonny D. Russell; 2007. aastal tõlgiti korea keelde)
*2005 – *Molecular Biology: Understanding the Genetic Revolution*. Elsevier/Academic Press (2005. aastal tõlgiti saksa ja 2007. aastal hiina keelde)
*2008 – *Biotechnology: Applying the Genetic Revolution*. Academic Cell, 4 edition (kaasautor Nanette J. Pazdernik), ISBN 978-0121755522
*2009 – *Molecular Biology*. Academic Cell, 1 edition, ISBN 978-0123785893
*2010 – *Germs, Genes, & Civilization: How Epidemics Shaped Who We Are Today*. FT Press, ISBN 978-0137019960
*2010 – *Molecular Biology*. Cache River Pr, 4 edition (kaasautor Nanette J. Pazdernik), ISBN 978-1889899091
*2012 – *Molecular Biology*. Academic Cell, 2 edition (kaasautor Lonny D. Russell), ISBN 978-0123785947

## Viited

## Välislingid
*David P. Clark veebiportaalis amazon.com
*Germs, Genes, & Civilization: How Epidemics Shaped Who We Are Today. secure.publishersweekly.com
Elektromagnetväli

**Elektromagnetväli** on füüsikaline väli, mille tekitavad liikuvad elektrilaengud ja mis mõjutab elektrilaenguid, avaldades neile jõudu. Elektromagnetväli koosneb elektriväljast ja magnetväljast, mis moodustavad ühtse tervikliku välja. Liikumatud laengud tekitavad ainult staatilise elektrivälja, muutumatud elektrivoolud ainult staatilise magnetvälja. Kiirendusega liikuvad, eelkõige võnkuvad elektrilaengud tekitavad muutuva elektromagnetvälja, mis levib elektromagnetlainena, kusjuures elektri- ja magnetväli teineteist vastastikku tekitades koos edasi kanduvad. 

Elektromagnetlainet iseloomustab võnkesagedus \nu. Olenemata sagedusest levib laine vaakumis alati sama faasikiirusega c, mida nimetatakse valguse kiirusiks. Elektromagnetlaine lainepikkus \lambda on seotud sagedusega \nu valguse kiiruse c = 299\,792\,458 \; \text{m/s}. kaudu:

:\lambda = \frac c\nu

Elektromagnetväli on energia ja impulsi kandja. Elektromagnetvälja energia olemasolu väljendub eelkõige elektriliselt laetud kehade või vooluga juhtide vahelistes jõududes. Kui laenguga kehad või voolujuhid liiguvad, siis muundub nende liikumise mehaaniline energia elektromagnetvälja energiaks või vastupidi.   

Vastavalt elektromagnetilise induktsiooni seadusele toovad magnetvälja ajalised muutused kaasa elektrilise pöörisvälja. Seevastu elektrivälja ajalised muutused (nihkevoolud) põhjustavad magnetvälja. Ajaliselt muutuvate väljade puhul ei ole enam võimalik väljade eraldi kirjeldamine elektrostaatika ja magnetostaatika seadusi kasutades, vaid neid tuleb käsitleda üheskoos elektromagnetväljana. Selle välja kohta kehtivad keerukamad elektrodünaamika seadused, mida kirjeldavad Maxwelli võrrandid.

Elektrilaenguist kiirgunud ning nendest eraldunud elektromagnetlaine energia võib koos selle lainega määramatult kaua vabas olekus liikuda. Maxwell suutis oma võrranditest järeldada, et ruumipiirkondades, kus ei esine laenguid ega voolusid, tuleb elektromagnetvälja komponente kirjeldada lainevõrrandiga. 

Elektromagnetvälja toimet laetud kehadele kirjeldatakse klassikalises lähenduses Lorentzi jõu abil.  Elektromagnetvälja kvantomadused ja nende vastastikmõjud laetud osakestega  on kvantelektrodünaamika teema.

## Vaata ka
*  Elektromagnetkiirgus
* Elektromagnetspekter

## Viited
Aineline kultuuripärand

**Aineline kultuuripärand** ehk **materiaalne kultuuripärand** on kultuuripärand, mille moodustavad materiaalsed ja füüsilised objektid. Ainelisele kultuuripärandile vastandub vaimne kultuuripärand.

Eristatakse ainelist liikuvat kultuuripärandit (inglise *material movable cultural heritage*) ja ainelist liikumatut kultuuripärandit (inglise *material immovable cultural heritage*).

## Vaata ka

*Kultuuriväärtuste konserveerimine ja restaureerimine

## Viited

## Välislingid
*Aineline kultuuripärand parandiaasta.ee
Bolšije Tomiki

**Bolšije Tomiki** ehk **Tammikko** (vene *Большие Томики*, *Тамикова*, *Таммиковo*) on küla Venemaal Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Annino vallas. Ajalooliselt kuulus küla Kesk-Ingerimaale Hietamäki kihelkonda ning oli asustatud ingerisoomlaste poolt. 2010. aastal elas külas 99 inimest.

1817. aastal oli külas (nimetatud kui *Тамикова*) 5 talu.

1831. aastal oli külas (nimetatud kui *Тамикова*) 8 talu. 

1838. aastal elas külas (ekslikult nimetatud kui *Тамиковой*) 39 inimest, kellest 21 olid mehed ja 18 naised.

1848. aastal elas külas (nimetatud kui *Tammikko*) 50 ingerisoomlast äyrämöist, kellest 24 olid mehed ja 26 naised. Haldusjaotuslikult kuulus küla Peterburi kubermangu Oranienbaumi maakonda.

1856. aastal oli külas (nimetatud kui *Таммикова*) 4 talu 12 meeshingega.

1860. aastal oli külas (nimetatud kui *Таммикова*) 8 talu.  

1880–1890. aastail oli külas (nimetatud kui *Таммиковo*) 8 talu. 

1913. aastal oli külas (nimetatud kui *Таммиковo*) 3 talu. 

Alates 1917. aastast kuulus küla Šundorovo külanõukokku.

1924. aasta soomekeelsel Peterburi lähiümbruse kaardil on küla nimetatud kui *Tammikko*. 

1941. aastal oli külas (nimetatud kui *Таммиковo*) 13 majapidamist.

Teise maailmasõja ajal perioodil 01.08.1941–31.12.1943 oli küla okupeeritud Saksa vägede poolt. 

## Viited
Jonathan C. Howard

**Jonathan Charles Howard** (sündinud 24. juunil 1943) on Briti immunoloog ja geneetik, kes 1994. aastast töötab välismaal. 

Ta on 2011. aastast Kölni Ülikooli emeriitprofessor ja 2012. aastast Lissaboni külje all asuva Gulbenkiani Teadusinstituudi direktor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on immunoloogia, geneetika, rakubioloogia ja viroloogia. 

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1964. aastal Oxfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga zooloogias ja kaitses 1969. aastal Oxfordis doktorikraadi immunoloogias väitekirjaga "Cellular Aspects of Antibody Formation".

Ta töötas aastatel 1971–1977 Pennsylvania Ülikoolis järeldoktorina, abiprofessorina ja kaasprofessorina. Seejärel naasis ta kodumaale ja töötas South Cambridgeshire'is asuvas Babrahami Instituudis; aastatel 1986–1994 juhtis seal immunoloogia osakonda. Alates 1994. aastast töötab ta välismaal: aastatel 1994–2011 oli ta Kölni Ülikooli geneetika instituudis rakugeneetika professor (emeriteerus 2011) ja 2012. aastast töötab ta Portugalis Oeirases (Lissaboni ringkonnas) asuvas Gulbenkiani Teadusinstituudi direktorina.

## Tunnustus
*1995 – valitiLondoni Kuningliku Seltsi liikmeks 
*2007 – valiti Academia Europaea liikmeks (raku- ja arengubioloogia sektsioon) 

## Raamatud
*1982: *Darwin: A Very Short Introduction*. Oxford University Press (eesti keeles *Darwin. Põgus sissejuhatus*, Kupar, 2002)

## Viited

## Välislingid
*HOST-PATHOGEN CO-EVOLUTION. igc.gulbenkian.pt
*Jonathan C. Howard. researchgate.net/ 
*Jonathan C. Howard. ae-info.org
Isabella Lövin

**Isabella Signe Maria Lövin** (sündinud 3. veebruaril 1963 Helsingborgis) on Rootsi poliitik, ta kuulub Rohelise Partei ridadesse. Ta on olnud Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö minister (2014–2021) ja ka keskkonnaminister (2019–2021).

Ta on õppinud Stockholmi Ülikoolis filmikunsti, sotsioloogiat, politoloogiat ja itaalia keelt. Lisaks õppis ta veel Dramatiska Institutetis.

Ta on töötanud ajakirjanikuna ajakirjades Damernas Värld, Veckorevyn, Elle ja Vi Föräldrar. Lisaks kirjutas ta keskkonnateemalisi artikleid Expresseni pühapäevalisale Gröna Söndag ('roheline pühapäev'). Aastatel 1994–1997 töötas ta reporteri ja produtsendina Rootsi Raadios, toimetades selliseid saateid nagu "Slussen" ja "Tendens". 

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks (Rohelise Partei nimekirjas); samuti valiti ta 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Euroopa Parlamendi liikmeks. 3. oktoobril 2014 sai tast Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö minister (Stefan Löfveni valitsuses). 25. mail 2016 sai tast veel Rootsi asepeaminister. Lisaks sai tast 9. mail 2016 Rohelise Partei eestkõneleja.

Ta oli 3. oktoobrist 2014 Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö minister ja keskkonnaminister (2019–2021), lisaks oli ta 25. maist 2016 kuni 2021. aastani Rootsi asepeaminister.

## Isiklikku
Tema isa oli kunstnik Björn Lövin (1937–2009), kunstnik on ka ta õde Agneta Segerfelt.
480 eKr

**480. aasta eKr**

## Sündmused
*Termopüülide lahing kreeklaste vägede, mida juhtis Sparta kuningas Leonidas I ja Ahhemeniidide riigi valitseja Xerxes I vägede vahel
Jeffrey Blustein

**Jeffrey Blustein** on USA filosoof.

Ta on õppeasutuses The City College of New York esimene Arthur Zitrini bioeetika professor ja filosoofiaprofessor.

Blustein sai doktorikraadi Harvardi Ülikoolis John Rawlsi ja Robert Nozicki käe all. 

Tema uurimisalad on bioeetika ja mälu eetika.

## Publikatsioone
**[[The Moral Demands of Memory]]*, Cambridge 2008
**[[Forgiveness and Remembrance]]: Remembering Wrongdoing in Personal and Public Life*, Oxford  2014.
* *Handbook for Health Care Ethics Committees* (koos Linda Farber Postiga), 2. trükk Johns Hopkins 2014.  

## Välislingid
* Tutvustus CUNY lehel
Mahilioŭ rajoon

**Mahiloŭ rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1895 km². 2009. aasta seisuga elas seal 40 234 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1924. Aastal 1959 see likvideeriti, ent loodi taas aastal 1966. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bujničy, Daškaŭka, Kadzina, Kniažycy, Machava, Mastoki, Niadašava, Pałykavičy, Paškava, Sidaravičy, Siemukačy, Suchary, Zavadzkaja Słabada, Viejna ja Viendaraži külanõukogu. Halduskeskus on Mahiloŭ linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Tähtsamad asulad on Bujničy, Daškaŭka, Kadzina, Kniažycy ja Viejna.


Вид с моста через Лахву - panoramio.jpg|Łachva
Сухары. Царква.jpg|Suchary
Новое Пашково поворот на Старое Пашково.JPG|Novaje Paškava
Крыніца і капліца сьв. Параскевы Пятніцы, foto 2 by futureal.jpg|Pałykavičy


Rajooni suurim jõgi on Dnepr, teised suuremad jõed on selle lisajõed Łachva ja Druć. Rajooni territoorium asub Kesk-Biarezina tasandikul, osalt ka Orša-Mahiloŭ orundis, keskmiselt 190–170 meetri kõrgusel. Madalaim koht asub Dnepri orus ja ulatub 137 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht ulatub 200 meetrit üle merepinna. Rajoonis kaevandatakse turvast, liiva, savi.

2009. aasta seisuga olid elanikest 93,07% valgevenelased, 5,02% venelased, 1,03% ukrainlased ja 0,88% oli teistest rahvustest. 73,94% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 24,3% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 29,51% elanikke, vene keelt aga 67,35%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*valgevene keeles*)
*Rajooni kaart
Salvador Sobral

**Salvador Vilar Braamcamp Sobral** (sündinud 28. detsembril 1989 Lissabonis) on portugali laulja.

Ta võitis Portugali esindajana 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse portugalikeelse lauluga "Amar pelos dois". See oli Portugali esimene võit lauluvõistluse ajaloos. Laulu autor oli tema õde Luísa Sobral.

2016. aastal ilmus Salvador Sobrali portugalikeelne debüütalbum "Excuse me". 

Sobrali omalooming on bossanoova ja džässi võtmes.

2018. aasta detsembris esines ta oma ansambliga Tartus ja Tallinnas Jõulujazzil, esitades peamiselt enda kirjutatud muusikat. 

## Viited
József Pápai

**József Pápai** (sündinud 22. septembril 1981 Mezőkövesdis) on ungari laulja. Ta on päritolult mustlane.

Ta esindas Ungarit 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Origo", kus sai finaalkontserdil 200 punktiga kaheksanda koha ning esindas 2019. aasta Eurovisioonil Tel Avivis taas Ungarit, kuid finaali ei pääsenud.
Husqvarna Motorcycles

**Husqvarna Motorcycles GmbH** on Rootsi juurtega Austria ettevõte, mis arendab ja toodab krossi-, enduuro-, *supermoto*- ja tänavasõidutüüpi mootorrattaid. Alates 2013. aastast kuulub kaubamärk Austria kontsernile **Pierer Mobility AG** (mille koosseisu kuuluvad ka KTM ja Gas Gas).

## Ajalugu

### Algusaastad ja kuldaeg

Husqvarna alustas mootorrataste tootmist 1903. aastal Rootsis Huskvarna linnas. Pärast Teist maailmasõda sai brändist motokrossi teerajaja. Husqvarna kerged kahetaktilised masinad muutsid maastikusõidu olemust, võites 1960. ja 1970. aastatel kokku 14 maailmameistritiitlit motokrossis ja 24 Euroopa meistritiitlit enduuros. Tänaseks on brändi kontol üle 100 maailmameistritiitli erinevatel motospordialadel.
Fail:1938 Husqvarna motorcycle pic4 Teknikens och Sjöfartens hus, Science and Maritime House.JPG|Husqvarna mootorratas (1938)
Fail:Husqvarna 19XX.jpg|Husqvarna krossimootoratas
Fail:Husqvarna H400.jpg|Husqvarna H400


### Tehniline uuestisünd ja Mattighofen
Ettevõtte omanikering läbi aastate on olnud kirev:
* 1987. aastal müüs Electrolux mootorrataste osakonna Itaalia ettevõttele Cagiva (MV Agusta), misjärel asutasid Rootsi insenerid kaubamärgi **Husaberg**.
* 2007. aastal ostis kaubamärgi BMW.
* 2013. aastal omandas Husqvarna KTM-i tegevjuht Stefan Pierer, mis tõi kaasa Husqvarna ja Husabergi kaubamärkide ühendamise ning tootmise kolimise Austriasse Mattighofeni.

## Strateegiline partnerlus Bajaj Autoga
Husqvarna globaalne haare tugineb tihedale koostööle India mootorrattatootjaga **Bajaj Auto**. Bajaj omab ligikaudu 49% osalust PTW Holdingus, mis on Pierer Mobility AG suuromanik. 

Kõik Husqvarna väikese kubatuuriga tänavasõidumudelid (Vitpilen ja Svartpilen seeriad 125, 250 ja 401) toodetakse Bajaji tehases Indias Chakanis. See partnerlus võimaldab Husqvarnal pakkuda tipptehnoloogiat konkurentsivõimelise hinnaga ja laieneda kiiresti kasvavatele Aasia turgudele.

## Mudelivalik

### Maastikusõit (Off-road)
Husqvarna on jätkuvalt üks maailma juhtivaid kaubamärke motokrossis ja enduuros:
* **Motokross:** TC (kahetaktilised) ja FC (neljataktilised) mudelid.
* **Enduuro:** TE ja FE seeriad, mis jagavad tehnilist baasi sõsarbrändidega KTM ja GasGas, kuid kasutavad sageli eksklusiivsemaid komponente (nt komposiit-alusraam).

### Tänavasõit ja Adventure
* **Vitpilen ja Svartpilen:** Retro-futuristliku disainiga tänavarattad.
* **701 seeria:** Võimsad ühesilindrilised mootorrattad (Enduro ja Supermoto).
* **Norden 901:** Husqvarna esimene suur matka-enduuro, mis on suunatud seiklussõiduks maastikul ja maanteel.

## Vaata ka
* KTM
* Gas Gas
* Husaberg

## Viited
Arkadi Perventsev

**Arkadi Perventsev** (vene Аркадий Алексеевич Первенцев; 26. jaanuar (13. jaanuar vkj) 1905 Naguti küla, Stavropoli kubermang – 30. oktoober 1981 Moskva) oli vene kirjanik.

Arkadi Perventsevi isa oli õigeusu vaimulik, ema õpetaja. Arkadi Perventsevi ema ja Vladimir Majakovski ema olid täditütred. Arkadi Perventsev osales teismelisena Punaarmee koosseisus Venemaa kodusõjas. Pärast sõda töötas ta staniitsa täitevkomitee osakonnajuhatajana, kirjaoskamatuse likvideerimise inspektorina, ajalehe kirjasaatjana ja kohaliku ajalehe toimetajana. Armeeteenistuse järel asus ta 1929. aastal õppima Baumani-nimelises Moskva Mehaanika-Masinaehituse Instituudis. Kõrgkooli lõpetamise järel töötas ta õpitud erialal. Kirjandusse tuli Arkadi Perventsev 1930. aastate lõpul. Tema esikromaan, 1937. aastal ilmunud kaheköiteline "Kotšubei", kujutas kodusõja sündmusi. Teise maailmasõja ajal oli Perventsev ajalehe Izvestija korrespondent.

Eesti keeles on 1951. aastal ilmunud Arkadi Perventsevi romaanid "Au noorest east" ja "Leegitsev maa".

## Tunnustus
*Stalini preemia (1949)

## Viited
John Orr

**John Orr** (4. juuni 1885 Egremont, Cumberland, Inglismaa – 10. august 1966 Edinburgh) oli Austraalia ja inglise keeleteadlane.

Tema vanemad, kel oli kokku viis last, kolisid John Orri sünni aastal Austraaliasse, kus elasid algul Lääne-Austraalias Albanys ja hiljem Tasmaanias Launcestonis. 1902. aastal astus Orr Tasmaania Ülikooli ning pärast Rhodesi stipendiumi võitmist 1905. aasta aprillis Oxfordi ülikooli Ballioli kolledžisse, kus omandas 1910. aastal bakalaureusekraadi vabades kunstides ja 1913. aastal kirjanduses.

Veetes 1909. aasta talve kehva tervise tõttu Prantsusmaal, tutvus ta Peterburis elavate prantslaste tütre Augusta Berthe Brisaciga (suri 1961), kellega abiellus 5. märtsil 1910. 1911. aastal sai Orr Sorbonne'i ülikoolis kirjanduslitsentsiaadi kraadi. 1913. aastast töötas ta prantsuse keele abilektorina Victoria ülikoolis Manchesteris ning 1915. aastast Londoni ülikooli Ida-Londoni kolledžis. 1916–1918 tegutses ta Briti armee teise leitnandi aukraadis Briti Admiraliteedis ja Prantsusmaal luuretöötajana. 1919. aastal naasis Orr Manchesteri ülikooli prantsuse keele õppetooli, kus püsis 1933. aastani, mil temast sai Edinburghi ülikooli prantsuse keele professor. Edinburghist emeriteerus ta 1955. aastal.

Eelkõige on John Orr tuntud keelegeograafia, ajaloolise foneetika ja etümoloogia uurijana. Tema erilist huvi pälvis homonüümide kollisioon ning ta kirjutas mitu tööd pejoratiivsõnade ühtelangemisest homonüümidega ja selle tagajärgedest. Orri lähenemine oli humanistlik, stiil tagasihoidlik ja humoorikas. Tema teoste seas tõusevad esile "Old French and Modern English Idiom" (Oxford, 1962) ning kaks artiklikogumikku: "Words and Sounds in English and French" (Oxford, 1953) ja "Essais d'Etymologie et de Philologie Françaises" (Pariis, 1963). Orr pälvis Auleegioni ordeni, valiti 1952. aastal Briti Teaduste Akadeemia liikmeks ning talle andsid audoktori kraadi Manchesteri (1938), Caeni (1945) ja Saint Andrewsi ülikool (1955). Ta valiti Tänapäevaste Humanitaaruuringute Assotsiatsiooni (Modern Humanities Research Association, 1954), Tänapäeva Keelte ja Kirjanduste Rahvusvahelise Föderatsiooni, 1963–1966), Prantsuse Uuringute Rahvusvahelise Assotsiatsiooni (Association Internationale des Études Françaises, 1955–1957) ning Romaani Lingvistika Seltsi (Société de Linguistique Romane, 1965) presidendiks.

Orr oli sportlane ja kunstikoguja. Tasmaaniasse naasis ta vaid korra 1928. aastal. Tema ainus laps oli poeg, kes sai Briti õhujõududes teenides 1944. aasta juunis surma.

## Välislingid
* John Orr teatmikus Australian Dictionary of Biography
Jalgpall sõpruseks

**Jalgpall sõpruseks** (Футбол для дружбы) on Gazpromi korraldatav noorte spordiüritus.

## Viited
Svala Björgvinsdóttir

**Svala Björgvinsdóttir** (esinejanimi **Svala**; sündinud 8. veebruaril 1977 Reykjavíkis) on Islandi laulja.

Ta esindas Islandit 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Paper". Laul sai esimeses poolfinaalis 15. koha ega pääsenud finaali.
Omar Naber

**Omar Kareem Naber** (sündinud 7. juulil 1981 Ljubljanas) on sloveeni laulja.

Ta esindas Sloveeniat 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Stop" ja 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "On My Way", kummalgi korral finaali ei pääsenud.

## Välislingid
* Omar Naberi koduleht
Kärdla sadam

**Kärdla sadam** (Sadamakood EE KDL) on sadam Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas vallasiseses Kärdla linnas, aadressil Sadama tänav 28/30, Kärdla linn, Hiiumaa vald, Hiiu maakond. 

Kärdla sadam rajati 19. sajandi keskpaigas Kärdla kalevivabriku kaubaveoks. 20. sajandi alguses alustati sõite reisiliinil Kärdla-Tallinn, mis toimusid kuni teise maailmasõjani. 

1940. aastal oli Kärdla järgmiste kaljaste kodusadam: Baltik, Kakkri, Mann ja Triin. 

Sadam hävis pommitamise tagajärjel 1944. aastal.

Sadam ehitati uuesti üles 2012.–2013. aastal Euroopa Regionaalarengu fondi abiga ning sellest sai jahisadam.
Sadama esimene hooaeg avati 24. mail 2014. Sadama pidajaks on sihtasutus Kärdla sadam.

Sadamas on 6 ujuvkaid ja statsionaarsed Lõunakai ja Põhjakai.

Kärdla sadamaalal asuvad ka 1849 aastal ehitatud ajalooline sadama ait (Monopol), Sadama tänav 28b  ja ajalooline Villaladu, Sadama tänav 33.
## Viited
Sandra Schleret

**Sandra Carola Schleret** (sündinud 26. juunil 1976 Innsbruckis) on Liechtensteini laulja. Ta on ansambli Siegfried esilaulja.
Jacques Houdek

**Jacques Houdek** (sünninimi **Željko Houdek**; sündinud 14. aprill 1981 Velika Goricas) on Horvaatia laulja.

Ta esindas Horvaatiat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "My Friend". Finaalkontserdil saavutas ta 128 punktiga 13. koha.

## Välislingid
* Laulja koduleht
Tijana Bogićević

**Tijana Bogićević** (serbia keeles Тијана Богићевић; sündinud 1. novembril 1981 Novi Sadis) on Serbia laulja. 

Ta oli 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Düsseldorfis Serbia esindaja Nina Radojčići taustalaulja.

Bogićević esindas Serbiat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "In Too Deep". Teises poolfinaalis sai ta 98 punktiga 11. koha, jäädes esimesena finaalist välja.
Eestikeelsed liiginimed

**Eestikeelsed liiginimed** on elusolendite liikidele pandud eestikeelsed nimetused.

Need on kahte tüüpi – rahvapärased ja teaduslikud. 

**Rahvapärased nimetused** on argikeeles kasutatavad nimetused, mille puhul täpne vastavus teaduslikule taksonoomiale pole oluline. 

**Eestikeelsed teaduslikud nimetused** on need, mille puhul on kokku lepitud vastavus ladinakeelsete teaduslike nimedega. Nende fikseerimisega tegelevad nimekomisjonid.
*Eestikeelsete taimenimede komisjoni poolt kokku lepitud nimed on kättesaadavad eestikeelsete taimenimede andmebaasist. 
*Eestikeelsete linnunimede komisjoni poolt kokku lepitud nimed on kättesaadavad linnunimetuste andmebaasist.
*Eestikeelste imetajanimede komisjoni poolt kokku lepitud nimed on kättesaadavad imetajanimetuste andmebaasist.

Kui liigil eestikeelne teaduslik nimi puudub, siis võib kasutada liigist kõrgema taksoni nime, millel teaduslik eestikeelne nimetus on olemas (lisades sulgudes ladinakeelse liiginime). Näiteks liigil *Lamium tomentosum* pole eestikeelset teaduslikku nime, on aga perekonnal *Lamium* – iminõges – millesse see liik kuulub. Nii võib temast eestikeelses tekstis kõnelda kui iminõgesest (*Lamium tomentosum*).  

Eestikeelsed liiginimed kirjutatakse reeglina väikese algustähega. Isikunime sisaldavate liiginimede puhul kirjutatakse isikunimi muutmata kujul ja suure algustähega, neid on üsna palju taimenimedes, vähem imetajanimedes. Geograafilised ehk kohanimed kirjutatakse liiginimes väikese algustähega ja sageli mugandatult.

## Vaata ka
*taksonoomia

## Kirjandus
*Kull, Kalevi; Koppel, Andres 1989. Elusolendite rahvuskeelsest nimetamisest. *Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat* 71: 184–193.
Nathan Trent

**Nathanaele Koll** (tuntud nimega **Nathan Trent**; sündinud 4. aprillil 1992 Innsbruckis) on Austria laulja.

Ta sündis aastal 1992 Innsbruckis itaalia- ja saksakeelses segaperekonnas.

Ta esindas Austriat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Running on Air". Ta sai finaalis 93 punktiga 16. koha.

## Välislingid
* Nathan Trenti koduleht
Madis Järvi

**Madis Järvi** (sündinud 6. aprillil 1988) on eesti vioolamängija, helilooja ja dirigent. 

Madis Järvi alustas viiuliõpingud Eestis 1994. aastal Ivi Tiviku juhendamisel ja jätkas õpinguid 1995. aastal Soomes Pertti Sutineni juures. 2008. aastast õppis ta vioolamängu Lahti Konservatooriumis. 

Madis Järvi tegeleb ka heliloomingu ja dirigeerimisega. Dirigeerimist hakkas ta õppima 11-aastaselt Jüri-Ruut Kanguri juhendamisel. Heliloomingu õpetajad olid Kari Karjalainen (orkestratsioon), Harri Ahmas ja Toivo Tulev. 

2008. aastal asutas ta oma orkestri Lahden Nuori Kamariorkester. Tema teoseid on esitatud nii Eestis, Soomes kui ka Saksamaal. Järvi on osalenud mitmetel meistrikursustel, kus teda on õpetanud näiteks Klaus Christa, Juhani Palola, Pertti Sutinen, Mikhail Zemtsov, Tatjan Liberova, Atso Almila, Neeme Järvi, Paavo Järvi ja Leonid Grinn. 

2011. aastal esitas ta Soomes oma esimese vioolakontserdi koos Lahti kõrgkooli sümfooniaorkestriga Esa Heikkilä dirigeerimisel. 2012. aasta kevadel võitis ta Lahti Kõrgkooli heliloomingukonkursi teosega "White Dwarf" sümfooniaorkestrile. 2013. aastal lõpetas ta Soomes kõrgkooli vioola erialal.  

2022 aasta juunis kandis Neeme Järvi oma juubelikontserdil koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkesteriga ette Madis Järvi teose "Morbiidne sümfoonia", mis on kaheosaline sümfoonia.  

Madis Järvi asus 2013. aasta novembris tööle Rahvusooper Estonia vioolarühmas. Ta on 2014. aastast vioola kolmas kontsertmeister. 

Madis Järvi on ka ansambli Järvi Instrumentalists ja Härrasmeeste Ansambli liige.

## Looming
Madis Järvi on loonud kuus keelpillkvartetti, kaks flöödikvartetti, klaverikvinteti, klaveritrio, laulu "Pühenduslaul Narvale" (2017), teosed "Kontsert oboele ja orkestrile" (2022), "Kontsert tromboonile ja orkestrile" (2019) ja "Morbiidne sümfoonia "(2021) ning suurel hulgal muid suuremaid ja väiksemaid heliteoseid.  

## Isiklikku

Tema vanaisa oli dirigent Vallo Järvi, kes oli Järvide dünastia rajaja. Madis Järvi isa on tšellist Teet Järvi, vanaonu on dirigent Neeme Järvi ning ema on pianist Mari Järvi. Madis Järvil on kolm tütart.

## Välislingid
* Pilt Madis Järvist
* Madis Järvi, Pärnu Linnaorkester, Youtube, 27. august 2010
* Madis Järvi, "White Dwarf", Youtube, 22. aprill 2013
* Madis Järvi, Klaveri trio, Youtube, 5. mai 2017
* Madis Järvi "Morbiidne sümfoonia" 9. juuni 2022
* Madis Järvi "On the brightside" 27. juuli 2022
* Madis Järvi „Morbiidne sümfoonia“ Neeme Järvi jõulises tõlgenduses 17. juuni 2022
* madisjarvi.ee