Jacques Rosenbaum

**Jacques Gustav-Adolf Rosenbaum-Ehrenbusch** (1. juuli 1878 Haapsalu – 6. jaanuar 1944 Berliin) oli baltisaksa päritolu Eesti arhitekt.

Aastatel 1904–1907 oli ta Tartu linnaarhitekt. Rosenbaum on tuntud Tallinna projekteeritud juugendstiilis hoonete järgi.

## Elukäik

Jacques Rosenbaum sündis 1. juulil 1878 Haapsalus, Haapsalu raehärra ja Haapsalu viimane bürgermeistri Moritz Leonhard Gabriel Rosenbaumi (1846–1907) ja Mathilde von Liphardti peres teise lapsena. Perekonnanimi Ehrenbusch, mille Jacques Rosenbaum hiljem oma nimele liitis, oli Jacques Rosenbaumi vanaema Anna Wilhelmine neiupõlvenimi.

Aastatel 1889–1896 õppis Rosenbaum Tallinna Peetri reaalkoolis. Seejärel astus Riia Polütehnilisse Instituuti, kus õppis esialgu keemiat (1896–1898), aga vahetas selle arhitektuuri vastu ning lõpetas kooli 1904. aastal. Rosenbaum kuulus korporatsiooni Rubonia.

1897 abiellus Rosenbaum Adrienne Kerkoviusega (1879–1971). Paaril oli kokku viis last.

1904–1907 töötas Rosenbaum Tartu linnaarhitektina.

1907 asus arhitekt Tallinna, kus oli kuni 1912 Eestimaa kubermanguvalitsuse ehitusosakonna nooreminsener, kuulis Tallinna linnavolikokku, 1916–1918 töötas vanemtöödejuhatajana Merekindluse Valitsuses. Tallinna perioodi jääb ka enamik tema ehitustellimusi. 

I maailmasõja ajal lahkus arhitekt perega Eestist ning kolis Saksamaale Greifswaldi. 1920. aastate algul naasis Rosenbaum Tallinna, kuid ei jäänud sinna püsivalt. Tema viimaseks Eestisse ehitatud projektiks jäi Meremeeste Kodu, mis valmis 1926. 1932 astus ta koos naisega Hitleri natsionaalsotsialistlikku töölisparteisse NSDAP. 1930. aastatel töötas ta Luftwaffes tehnikuna, hiljem relvastuse ja sõjatööstuse ministeeriumis. Jacques Rosenbaum suri 6. jaanuaril 1944 Berliinis.

## Arhitektuur

Jacques Rosenbaumi loomingut iseloomustab nii stiililine kui ka tüpoloogiline mitmekesisus: tööstusehitistest juudi mausoleumini, neostiilidest juugendi ja selle retrospektiivideni. Tema loomingu kõrgaeg jääb aastate 1909–1914 vahelisse perioodi. Hoonete skulpturaalse dekoori osas tegi arhitekt tihedat koostööd skulptor August Volziga. Rosenbaumi tellijateks olid baltisakslased. Eesti tellijale jäi Rosenbaumi arhitektuurikeel ilmselt liiga saksalikuks. 1920. aastatel arhitekti viljeldud rohke ornamentikaga arhitektuur vanamoodsaks, millele oli raske leida tellijat nii Saksamaal kui ka Eestis.

Rosenbaumi teadaolevalt esimene teostatud projekt on Reinhold Reichmanni maja Pikk 23/25. Hoone arhitektuur on saksa uusrenessansi, uusmanerismi ja juugendi segu. Fassaadi ilmestavad maskaroonid, draakonid ja katusel uudishimuliku mehe skulptuur. Ka 1910 valminud Pikk 18 fassaadi ehib rohke juugendlik dekoor. Heimatstiili ja vahvärkarhitektuuri arhitekti loomingus esindavad Seewaldi haigla ehitised ning arhitekti oma majad Pirita tee ääres. Rosenbaum projekteeris ka tööstusarhitektuuri. Tema projekteeritud on mitu hoonet Fahle tselluloositehase kompleksis ning Grünwaldti nahavabrik Maakri tänaval. Tema loomingusse kuuluvad Laupa mõisa peahoone, Leppenbergi üürimaja Roosikrantsi 15 ning mitu väiksemat villat.

## Valminud töid

## Viited

## Kirjandus
* Karin Hallas-Murula. "Tallinna juugendarhitektuur. Jacques Rosenbaum (1878–1944)". Eesti Arhitektuurimuuseum. Tallinn 2010.
*Karin Hallas-Murula, Ekstsentrilisusest ja juugendist, Sirp, nr. 48, 19 detsember 2008