open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põldsinep

**Põldsinep** (*Sinapis arvensis L*) on Euraasiast pärit üheaastane umbrohi. Põldsinepit leidub aedades, tee ääres ja põldudel. Sinepiseemneid kasutatakse vürtsina.

## Kirjeldus
Taim kasvab kuni 60 cm pikkuseks.
Varred on rohelised (võib esineda punakat pigmenti), enamasti siledad, kuid varrel võib hajutatult olla ka jämedaid karvakesi. Lehtedel on samuti karvakesed. 

## Kasvukohad
Põldsinepit esineb enim põldudel, s.t kultiveeritud maal. Põldsinep konkureerib tugevalt pinnase toitainetega, vähendab teiste põllukultuuride saagikust. Põldsinepile Ideaalne muld on toitaine- ja lubjarikas. 

On levinud kõikide põllukultuuride, eriti teraviljade hulgas. 

## Paljunemisorganid
Põldsinep õitseb suvel ja sügisel (maist augustini) ning paljuneb seemnetega, korraga levib 200–2000 seemet. Tihtipeale õitseb kuni talveni. 

### Õis
Põldsinepil on tihedad, kuldkollased kännasõisikud. Õisik on moodustunud neljast kroonlehest.
Varre tipus on 4 tupplehte, millele kinnitub õisik. Tupplehed levivad horisontaalselt. Neid on 4, need on 4–5 mm pikad, piklikud ja kitsad, rullunud servadega. 

### Seemned
Seemned idanevad kevadel tavaliselt kuni 2 cm sügavusel. Kõrge õlisisaldus seemnetes tagab nende pika elujõulisuse (rohkem kui 35 aastat).
Suve lõpus valminud seemned on ümmargused, 7–12 mm pikad, 1–2 mm jämedad, helepruunid/must-pruunid. 

### Viljad
Kaunad on sirged või kergelt kumerad, 4–5 cm pikad, 2 mm jämedad, kaetud lühikeste karvadega.

## Viited
Sinep-lehtnaeris

**Sinep-lehtnaeris** ehk  **komatsuna** (*Brassica rapa* var. *perviridis*) on lehtköögivili. See on põld-kapsasrohu teisend, samasse liiki kuuluvad ka naeris, misuuna, pekingi lehtnaeris ja itaalia lillnaeris. Komatsunat kasvatatakse tööstuslikult Jaapanis ja Taiwanil. Nimetus 'komatsuna' tuleb Jaapani keelest, 小松菜 (komatsuna), コマツナ ehk 'Komatsu roheline', viidates Komatsugawa külale, kus seda Edo perioodil rohkesti kasvatati. Sinep-lehtnaerist vokitakse, hapendatakse, keedetakse või lisatakse suppidele, või tarvitatakse toorelt salatites. See on suurepärane kaltsiumiallikas.

Komatsuna lehti võib süüa igas kasvustaadiumis. Täiskasvanud taimel on need tumerohelised, sihvakate heleroheliste vartega, umbes 30 cm pikkused ja 18 cm laiused. Komatsunat kasvatatakse kõige rohkem kevadel ja sügisel, sest see talub vaid lühiajalist kuuma või külma.

Mõnedes Aasia riikides kasutatakse seda ka loomasöödana.

## Toiteväärtus

## Vaata ka
*Sarepta kapsasrohi

## Viited
Maryam Mīrzākhānī

**Maryam Mīrzākhānī** (12. mai 1977 Teheran – 14. juuli 2017 Stanford,  California, USA) oli iraani päritolu Ameerika Ühendriikide matemaatik, esimene naissoost Fieldsi medali kavaler (2014).

Ta lõpetas 1999. aastal Teheranis asuva Sharifi Tehnoloogiainstituudi bakalaureusekraadiga matemaatika erialal ja sai 2004. aastal Harvardi Ülikoolist doktorikraadi (doktoritöö "Simple Geodesics on Hyperbolic Surfaces and the Volume of the Moduli Space of Curves").

Mīrzākhānī on töötanud Princetoni Ülikooli abiprofessorina; 2008. aastal sai ta Stanfordi ülikooli matemaatikaprofessoriks (2009–2017).

Tema kui teadlase peamised uurimissuunad matemaatikas Teichmülleri ruum, hüperboolne geomeetria, ergoodsusteooria ja sümplektiline geomeetria. 2014. aastal Seoulis toimunud Rahvusvahelise Matemaatikute Kongressi (IMC) avatseremoonial anti kätte Fieldsi medalid, sealhulgas Mīrzākhānīle, kes sai medali "väljapaistva panuse eest Riemanni pindade ja nende moodulite dünaamikasse ja geomeetriasse".

## Tunnustus

*2014 – Clay Research Award
*2014 – Fieldsi medal
*2015 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks 
*2015 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*2016 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 
*2017 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
__NOTOC__ 

## Isiklikku
Maryam Mīrzākhānīl diagnoositi 2013. aastal rinnavähk. Ta suri 40 aasta vanuselt 14. juulil 2017 Stanfordi haiglas. Maryam oli abielus Stanfordi ülikooli matemaatika osakonna kaasprofessori tšehhi rahvusest Jan Vondrákiga (sündinud 1974). Elasid nad Palo Altos. 2011. aastal sündis neil tütar Anahita.

## Viited

## Välislingid
*
*Maryam Mirzakhani (1977–2017). Nature, 6. september 2017
Idaani keel

**Idaani keel** on austroneesia keel, mida räägivad idaanid Malaisias Kalimantani saare kirdeosas. Kokku räägib seda 6000 kuni 10 000 inimest.

Keeles on kolm murret: pärisidaani, begahaki ja subpani.

## Fonoloogia
Idaani keeles on 6 vokaalfoneemi ja 17 konsonantfoneemi.

## Viited

## Kirjandus
*Goudswaard, Nelleke Elisabeth, The Begak (Ida'an) Language of Sabah, Utrecht, LOT Publications, 2005 (ISBN 90-76864-73-X)

## Välislingid
Kanalikiht

**Kanalikiht** ehk **andmelülikiht** (inglise keeles *data link layer*) on teine kiht seitsmekihilises OSI-mudelis.

Andmelülikihi ülesanne on andmepaketi muundamine binaarkoodiimpulssideks,  mida saab saata edastusmeediumi kaudu sihtarvutisse, kus toimub vastupidine protsess. Andmelülikiht koosneb kahest alakihist: loogilise lüli juhtimiskiht (LLC – *logical link control*) ja meediapöörduse juhtimiskiht (MAC – *media access control*).
Andre Gregor

**Andre Gregor** (sündinud 29. mail 1980 Tallinnas) on eesti mehaanika- ja keemiainsener. 

## Hariduskäik
Lõpetas 1998. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2002. aastal Tallinna Tehnikakõrgkooli autoinsenerina. 2004. aastal kaitses Tallinna Tehnikaülikooli materjalitehnika instituudis väitekirja "Technology and Properties of Thin Hard Coatings" (juhendajad Vitali Podgurski ja Priit Kulu) ning sai magistrikraadi.

Aastatel 2005–2010 Tallinna Tehnikaülikooli doktoriõppes (sai 2007. aastal Eesti Raudtee stipendiumi), kaitses 2010. aastal materjalitehnika instituudis väitekirja "Hard PVD coatings for tooling" ("Õhukesed PVD kõvapinded tööriistamajanduses"; juhendaja Priit Kulu) ja sai doktoririkraadi.

2012. aastast on ta Tallinna Tehnikaülikooli polümeermaterjalide instituudis doktoriõppes teemaga "Estonian solid fuels thermochemical destruction and liquefication technology" (Eesti tahkete kütuste termokeemiline destruktsioon ja vedeldamise tehnoloogia; juhendaja Hans Luik).

## Töökäik
*2000–2005 insener mitmes auto- ja mehaanikaettevõttes
*2005... Tallinna Tehnikaülikool; teadur, projektijuht, ettevõtlusspetsialist
*2013 Brandenburgi Tehnikaülikool, Saksamaa; külalisteadur
*2014–2016 Wankel Supertec GmbH, Saksamaa; tootearendusinsener

## Teadustöö
Mootorikütuste keemia ja tehnoloogia, mootorikütuste katsetamine, põlemisprotsesside uurimine sisepõlemismootoris.

## Liikmesus
*2005 Eesti Mehaanikainseneride Liit

## Välislingid
*ETIS
Transpordikiht

**Transpordikiht** on neljas kiht OSI mudelis, mille ülesanne on otspunktide vahelise ühenduse ja usaldatavuse tagamine (TCP).

**Transpordikiht (Transport Layer)** - Transpordikiht haldab transpordifunktsioone nagu näiteks andmete ülekandmine ühendusega või ühenduseta protokolliga. Saatvas masinas tükeldab transpordikiht andmed pakettideks ja kui mõni pakett läheb teel kaduma siis saadetakse uuesti ainult puuduv pakett. Pakettide kohalejõudmise kontrolliks saadab sihtarvuti  saatjale kinnitusi (ACKs). Sihtarvuti transpordikiht vastutab vastuvõetud pakettide avamise ja nendest saadetud teate kokkupanemise eest pakettide õiges järjekorras. Transpordikihi protokollid on TCP ja UDP. Transpordikiht võimaldab  ka määrata teenuse aadressi teenustele või rakendustele saatja ja vastuvõtja arvutis. Kuna arvutis töötab korraga mitmeid rakendusi siis iga programm kasutab oma unikaalset teenuse aadressi. Teenuse aadresse nimetatakse sokliteks, mis 
sisaldavad alg- ja sihtarvuti IP aadress, transpordiprotokolli ja rakenduse poolt kasutatavat porti.

## Vaata ka
*TLS ja HTTPS
Esituskiht

**Esituskiht** (inglise keeles *Presentation Layer*) on avatud süsteemide sidumise arhitektuuri kuues kiht.

Esituskiht võtab vastu andmed rakenduskihilt ja kontrollib, kas andmed on sobivas formaadis, ning vajadusel teisendab andmed. Esituskihi pakutavad andmete vormindamise funktsioonid on andmete pakkimine, krüpteerimine, kooditabeli muutmine.
Rakenduskiht

**Rakenduskiht** (inglise keeles *Application Layer*) on avatud süsteemide sidumise arhitektuuri seitsmes kiht.

Rakenduskiht vastutab reaalse päringu algatamise eest. Näiteks võib see olla veebipäring veebilehitsejast HTTP protokolliga või e-kirja saatmine SMTP protokolli kasutades. Päringu sihtarvuti rakenduskihi ülesanne on edastada see päring vastavale rakendusele või teenusele.
Haigushüvitis

**Haigushüvitis** (*sick pay*) on rahaline kompensatsioon, mida makstakse ravikindlustatud inimesele, kellel jääb haigestumise tõttu saamata sotsiaalmaksuga maksustatav tulu. Haigushüvitist saab näiteks haigestumise, tööõnnetuse, liiklus- või olmevigastuse korral. 

Maksustatud haigushüvitis on seadusega reguleeritud mitmetes riikides. Enamikus Euroopa ja Lõuna-Ameerika ning mõnes Aafrika ja Aasia riigis on sätestatud tasulise haigushüvitise saamine.

### Haigushüvitise maksmine
Kui tööline haigestub või pole võimeline oma tööülesandeid täitma, väljastab arst patsiendile oma haiguse tõendamiseks elektrooniliselt töövõimetuse lehe ehk haiguslehe. Haiguslehe alusel maksavad tööandja ja haigekassa inimesele haigushüvitist. Hüvitisest peetakse kinni tulumaks.

*Kolm esimest haiguspäeva pole tööandja kohustatud hüvitist maksma.
*4. päevast kuni 8. päevani maksab haigushüvitist tööandja keskmise töötasu alusel. Hüvitis on 70% töötaja keskmisest töötasust.
*9. päevast maksab haigushüvitist haigekassa töötaja päevatulust 70% ulatuses.

### Haigushüvitise positiivsed mõjud
Haigushüvitis parandab rahva tervist ja vähendab inimeste kulutusi oma tervise parandamisele mille all mõeldakse vastavaid rohte või uuringuid.

Haigestunud töötajal pole võimalik tavalise tööpäeva jooksul arsti poole pöörduda. Arsti juurde minekuks peab olema arstil ja patsiendil kokku lepitud aeg. EMO (erakorralise meditsiini osakond) seevastu on aga elav järjekord, seetõttu kasutavad nad rohkem erakorralist meditsiiniabi. Tasustatud haigushüvitisega inimesed satuvad 32% väiksema tõenäosusega erakorralise meditsiini ravile.

### Tasustamata haigushüvitise negatiivne külg
Paljud inimesed lähevad tööle haigena, sest neile ei maksta haigushüvitist piisavalt, et olla kodus ja puhata, ravida haigust.
3 inimest 10 erasektoris töötavast inimesest ja 7 inimest 10st kõige madalama palgaga töölisel ei ole võimalik isegi mitte ühele haiguse päevale. Suurem osa inimesi läheb tööle haigena, sest nad kardavad kaotada oma töö. Iga viies tööline on täheldanud oma töökohas diskrimineerimist. Neid ähvardatakse kas töö kaotamisega või nad vallandatakse kohe, kui tööline soovib võtta haiguspäevi.

## Vaata ka
* Töövõimetusleht

## Viited
Kihistu

**Kihistu** on litostratigraafiline üksus. Kihistut loetakse litostratigraafilise klassifikatsiooni ametlikuks lähteüksuseks. Kihistute abil saab koostada litostratigraafilisi tulpasid. Kihistu paksus võib olla mõnekümnest sentimeetrist mitme kilomeetrini.

Kihistust väiksem litostratigraafiline üksus on kihistik.

## Vaata ka
*geokronoloogiline üksus
*ladestu

## Viited
Kihistik

**Kihistik** on litostratigraafiline üksus. Kihistikust suurem litostratigraafiline üksus on kihistu. Kihistikke eristatakse kihistus tulenevalt nende eriomastest litoloogilistest omadustest.

Üks kihistik võib olla korraga kahes kihistus. Kihistiku erikujud on läätsed ja keeled.

## Vaata ka
*geokronoloogiline üksus
*ladestik

## Viited
Heiki Müür

**Heiki Müür** (11. august 1932 Tallinn – 8. aprill 1996) oli eesti majandusteadlane. 

## Haridus
Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 2. Keskkooli, Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna 1954. aastal ja jätkas õpinguid Moskvas Plehhanovi-nimelise Rahvamajanduse Instituudi aspirantuuris. 1959. aastal kaitses ta majandusteaduste kandidaadi kraadi ja 1976. aastal majandusteaduste doktori kraadi. 

## Töö
1956. aastast oli ta Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) õppejõud, aastatel 1962–1965 raamatupidamise kateedri juhataja, 1965–1968 ja 1974–1977 õigus-majandusteaduskonna dekaan, 1971–1981 majandusküberneetika ja statistika kateedri juhataja ning alates aastast 1978 korraline professor. 

Aastatel 1981–1986 oli ta Plaanikomitee Majanduse ja Planeerimise Teadusliku Uurimise Instituudi direktor ja 1986–1996 TRÜ/ Tartu Ülikooli rahvamajandusharude ökonoomika kateedri juhataja. 1992. aastal töötas ta rahvamajanduse professorina ning Tartu Ülikooli majanduspoliitika ja riigimajanduse instituudi juhatajana.

Heiki Müüri tegevuse tulemusena hakati TRÜ-s 1967. aasta sügisel süsteemikindlalt koolitama majandusküberneetikuid. Kateedrijuhatajana pani ta tugeva aluse uue õppesuuna arenguks Eestis. Sel ajal kujundati eriala hea maine ja toodi seeläbi TRÜ majandusteaduskonda hulgaliselt noori võimekaid õppureid. 

Ta motiveeris noori teadustööga tegelema. Majandusteaduskonna juurde tekkisid mitmed uurimisgrupid, näiteks tugev töögrupp, mis uuris töötingimuste seost töötajate haigestumise ja ajutise töövõimetusega ning sellest tulenevaid majanduslikke tagajärgi. Head tööalased suhted loodi ka kolleegidega Lätist ja Leedust, osa neist toimivad tänaseni. Tema algatatud iga-aastase küberite päeva traditsioonist on tänaseks välja kasvanud majandusteadusteaduskonna vilistlasorganisatsioon Hermes.

Heiki Müüril on märkimisväärne roll Tartu Ülikooli majandusteaduskonna kujunemisel majandusteaduse ja -hariduse arvestatavaks liidriks Eestis.

## Teoseid
*"Rahvamajanduse juhtimine ja planeerimine" (1964)
*"Bilansimeetod ja planeerimine" (1965)
*"Hinnad ja majandusreform" (1970)
*"Rahvamajanduse planeerimine" (1971)
*"Majandusteadus ja rahvamajandus 1972-1974" (1975, toimetaja)
*"Rahvamajandusbilanss ja planeerimine" (1987, koos Valve Kirsipuuga)

## Harrastused
Ta tundis huvi koduuuringute vastu ning oli Tartu linna kodu-uurimise toimkonna liige. Heiki Müüri mäletatakse kui innukat tennisemängijat, kes lõi kaasa ka tennisesektsiooni tegevuse korraldamisel, olles Tartu tennisesektsiooni presiidiumi liige.

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane Paul Müür.

Ta oli abielus Inge Müüriga ning neil sündisid poeg Tõnis ja tütar Tiiu.

## Viited

## Välislingid
* http://vambola-raudsepp.blogspot.com/2015/09/majandusprofessor-heiki-muur.html
Koolon

**Koolon** ehk **kaksikpunkt** (sümboliga **:**) on kirjavahemärk, mis koosneb kujuteldaval vertikaaljoonel olevast kahest võrdse suurusega punktist. Tekstides kasutatakse koolonit näiteks loeteludes enne loendatavaid objekte.

## Kasutamisjuhud eesti keeles
Eesti keeles tarvitatakse koolonit järgmistel juhtudel:
*koondlauses loetelu ette, mille ees on mingi kokkuvõttev sõna
*saatelause ja talle järgneva otsekõne vahele
*rindlauses seletava või täpsustava osalause ette 
*suhtemärgina, näiteks spordis skoori näitamisel (näiteks 2 : 1 või 7 : 3 või 65 : 63).

Rahvusvahelise standardi järgi eraldatakse kooloniga ka tunde, minuteid ja sekundeid: 10:19 [kell on 19 minutit 10 läbi], 1:25:16,2 [1 tund 25 minutit 16,2 sekundit]. Tavatekstis pannakse tundide, minutite ja sekundite vahele punkt (nt 9.30, 1.25.16,2)

## Vaata ka
*semikoolon

## Viited
Parkla

**Parkla** on sõidukite parkimiseks ettenähtud ehituslikult või liikluskorralduslikult kujundatud ala, mille moodustavad parkimiskohad ja neid ühendavad teeosad.

Parkla võib olla rajatud maapinnale, maa alla (maa-alune parkla) või hoonesse (parklaks rajatud eraldi hoonet või selgelt piiritletud hooneosa nimetatakse parkimismajaks).

## Vaata ka
*bussiparkla
*jalgrattaparkla

## Viited
Le Monde

**Le Monde** on vasakliberaalselt ja vasaktsentristlikult meelestatud Prantsusmaa nädalaleht. 

Lehe tiraaž on 364 240 eksemplari (2014). 

Lehe peakontor asub Pariisis. 

Kuni 2010 aastani olid lehe omanikeks selle töötajad. Aastal 2010 kaasati välisinvestorid ja 2021. aasta veebruari seisuga on lehe omanikeks USA maastikuarhitekt Madison Cox, Prantsusmaa pankur Matthie Pigasse ja ettevõtja Xavier Niel.

Lehe esimene number ilmus 19. detsembril 1944.

Ajalehe veebiversioon on kättesaadav 19. detsembrist 1995.

## Vaata ka
*Le Monde'i sajandi 100 raamatut

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Oleg Dmitrijev

**Oleg Dmitrijev** (sündinud 5. oktoobril 1985 Narvas) on Eesti sõudja. 

Lõpetas 2004 Narva Pähklimäe Gümnaasiumi ja 2007 Sisekaitseakadeemia Politseikolledži. 2007. aastast töötanud politseis.

Sõudmistreeninguid alustas 2000 Sergei Gluško juhendamisel. 198 cm, 88 kg.

## Tulemused
* U23 MM-il saanud paarisaerulisel kahepaadil **2005. aastal pronksmedali**, 2004. aastal 4. ja 2006 12. koha.
* Tulnud 3 korda paarisaerulisel kahepaadil (2004–06) Eesti meistriks 

## Tunnustus
* Koos Vladimir Latiniga Narva parim spordivõistkond 2004. 
* Sõudeliidu parim juunior (U23) 2005.

## Viited
Tatjana Dubinko

**Tatjana Dubinko** (sündinud 10. augustil 1969 Narvas) on Eesti sõudja ja sõudetreener.

Lõpetas 1987 Narva 8. keskkooli ja 1991 Narva kutsekooli. 

Harrastas 1978–83 treener Filimonovi õpilasena ujumist. 

Sõudetreeninguid alustas 1983 Igor Popovi juhendamisel, hiljem liitus Valeri Osmokesku treeningurühmaga. 

*Tulnud 7 korral Eesti meistriks: 
**1987, 1989–91 ja 1994 paarisaerulisel kahepaadil,
**1987 paarisaerulisel neljapaadil
**2001 sisesõudmises kergekaalu kategoorias. 

Töötanud 1991–94 Narva SK-s Energia instruktorina ja aastast 1995 treenerina. Õpilasi: Kaleria Raina.

## Viited
Arnold Ebrok

**Arnold Ebrok** (31. juuli 1921 Kuressaare – 3. jaanuar 2011 Pärnu) oli eesti sõudetreener ja sporditegelane. 

Juhendas treenerina sõudjaid (1946–56) ja vehklejaid (1947–50). Õpilasi: Hugo-Herbert Artma, Mihkel Leppik.

## Karjäär

Töötas enne II maailmasõda sepapoisina, oli 1941–45 Saratovi oblastis rahvusväeosas ehitustööline ja sõdur,

1946–50 ja 1952 Pärnu spordikomitee esimees, 

1946–68 Pärnu koolides ajalooõpetaja,

1968–81 Endla teatri direktor. 

## Isiklikku
Lõpetas 1941 Pärnu 1. keskkooli ja 1962 ajaloolasena TRÜ.

Abikaasa Naima Ebrok (14. VII 1921 – 29. IV 1992) oli rahvatantsuansambli Kajakas juht ning kuue vab rahvatantsupeo üldjuht. ENSV tnl kultuuritegelane (1967).

## Viited
Hoosea

Prohvet **Hoosea**, Beeri poeg, oli 8. sajandil eKr elanud iisraeli prohvet, kelle raamat kuulub Vana Testamendi kaheteistkümne väikese prohveti raamatu sekka. Hoosea kuulutamisperiood kestis umbkaudu veerand sajandit aastatel 750–724 eKr , ta ennustas iisraeli rahvale väljateenitud hävingut. Hoosea ennustused täitusid – 736. aastal eKr algas sõda Iisraeli ja Assüüria vahel, mille lõpetuseks vallutas Assüüria 722. aastal eKr Iisraeli kuningriigi pealinna Samaaria.

## Hoosea missioon

Nimi "Hoosea" tähendab "Ta päästab", mis viitab Hoosea kuulutustöö eesmärgile. Hoosea raamatu esimeses peatükis on kirjas tuntud piiblimüüt, mille järgi sai Hoosea käsu abielluda hooranaisega, et see sümboliseeriks Iisraeli ja Jahve truudusetut liitu. Ta võtab endale naiseks Diblaimi tütre Gomeri, oletatava templiprostituudi. Hoosea saab Gomeriga kolm last, kelle nimed sümboliseerivad iisraeli rahva ärapöördumist oma Jumalast. Esimene kannab nime Jezreel ("Jumal külvab"); teine, kes on tütar, saab nimeks Lo Ruhama ("Ei ole halastust"); kolmandana sünnib poeg nimega Lo Ammi ("Ei ole minu rahvas").  Hoosea laste nimed viitavad tema kui prohveti kuulutustööle, mille järgi on iisraeli rahvas murdnud Lepingu Jahvega ja neid ei oota häving tulevikus, vaid nad on juba praegu hävitatud. 

## Hoosea vaated

Hoosea kritiseerib oma raamatus teravalt nii rahvast kui ka preesterkonda. Tema keel on viimistletud ja kujundlik, suur rõhk on ebajumalateenimise laitmisel, mistõttu on oletatud, et Hoosea oli leviidi preester.  Ta süüdistab iisraeli rahvast kaananlaste baaliusu ülevõtmises, erinevates viljakuskultustes, mis on pühendatud Elile ja Ištarile. Ta kritiseerib rahva lodevaid kombeid, levivat kuritegevust, materialistlikku ellusuhtumist, aga ka ebaõnnestunud välispoliitikat suhetes suurriikide Egiptuse ja Assüüriaga ning kuningavõimu üldiselt. Hoosea idealiseerib iisraeli rahva muistset kõrbeelu perioodi, mil rahva seas oli säilinud siirus ja ustavus Jumalale (*hesed*).

## Hoosea sõnumi tõlgendamine

Hoosea kirjutab võrdpiltides ja kasutab metafoore, mistõttu ei ole tema tekst üheselt mõistetav. Ameerika teoloog Alice Ann Keefe on tõrjunud käsitlust, mille kohaselt keskendub templiprostituut Gomeri lugu kui truudusetu Iisraeli võrdpilt vaid ebajumalateenimise probleemile. Keefe laiendab oluliselt probleemide ringi ja väidab, et Hoosea kritiseerib sarnaselt prohvet Aamosega pärusmaade kokkuostmise probleemi, mis jättis paljud vaesemad juudi põllu- ja viinamäeharijad ilma maata.  Hoosea sõnumit ei saa vaadelda ühemõttelisena, vaid Hoosea püüab haarata võimalikult laia teemade ringi, mis puudutavad inimese rikutust ja ebamoraalsust aegade algusest saadik.

## Viited
Leonard Einsaar

**Leonard** (**Len**) **Einsaar** (28. mai 1913 Killingsworth, Austraalia – 19. juuni 1994 Singleton, Austraalia), oli Eesti päritolu Austraalia sõudja. 

*Kuulus 1936 Berliini OM-il Austraalia kaheksapaadi meeskonda (eelsõidus 4., lohutussõidus 2. koht) ning oli Austraalia meistreid ja meistrivõistluste medalivõitjaid.
*Harrastas ka laske- ja lennusporti, sai 1939 eralenduri litsentsi.
*Võttis Austraalia lennuväe lahingulendurina osa Teisest maailmasõjast.
*Töötas Sydneys konstaablina, hiljem põllumajanduses. 

## Viited
Baltisches biografisches Lexikon digital

**"BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"** ('Balti biograafiline digitaalne leksikon') on saksakeelne veebientsüklopeedia, mis põhineb 1970. aastal ilmunud teatmeteosel "Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710-1960". 

Balti Ajaloo Komisjon pani 2012. aastal digiteeritud versiooni veebi.

Kavas on laiendada biograafiate esitamist HTML-versioonis ning lisada ka eestlaste, lätlaste ja leedulaste biograafiad, et saavutada sel viisil baltisaksa leksikoni asemel balti leksikon. Veebilehel on võimalik läbi otsida 3600 lühibiograafiat, vaadata võib neid HTML- või JPG-vormingus (= faksiimile).

## Viited

## Vaata ka
*Erik Amburgeri andmebaas
## Välislingid
* (BBLD)
* DBIS
* DNB
* BHK
*Edgar Oissar, BALTISAKSA BIOGRAAFILINE LEKSIKON/ Deutschbaltisches biographisches Lexikon. 1710–1960. Keel ja Kirjandus, 1971, nr 11, lk 692-695
Anne Freimuth

**Anne Freimuth** (sündinud 26. mail 1959 Tartus) on Eesti sõudja ja sõudetreener.

## Haridus

Ta on lõpetanud 1977. aastal Tartu 10. keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

173 cm, 76 kg.

## Töö
Töötanud 1994–2004 Kalmetu ja 2004–2009 Valuoja põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana ning 2009. aastast Viiratsi vallavalitsuses (alates 2013 Viljandi vald) haridus-, kultuuri- ja spordispetsialistina. 
Alates 2013. aastast Viljandimaa Spordiliidu juhatuse liige. 

## Sõudmine
Hakkas sportima 1974 Tartu Kalevi sõudebaasis Sirje Johari õpilasena. 

Tulnud kuus korda Eesti meistriks:

* 1976 paarisaerulisel kahepaadil, 
* 1976–1979 paarisaerulisel neljapaadil
* 1976 kaheksapaadil 

* Töötas 1981–1994 Viljandi Kalevi LNSK treenerina.
* Õpilasi: Jüri Jaanson, Piret Jamnes, Piret Kalmet. 
* Aastatel 1995–1998 tegutsenud ka sõudekohtunikuna.

## Isiklikku
Tema vend Ants Freimuth on laskesuusataja. Vennapoeg Magnar Freimuth on suusahüppaja, kahevõistleja ja lumelaudur.

## Viited
Eesti räpialbumid

**Eesti räpialbumid** on Eestis 1995. aastast kuni siiani ilmuvad helikandjad.

Eesti räppar Genka ja Legendaarne Records on koostanud eraldi ka Eesti räpialbumite andmebaasi.

Eesti räpi ajaloos ilmunud albumid on jagatud kolme ajajärku:

## 1995–2003
1995. aastal ilmus Cool D “O’Culo” kassett, mis tähistab räppmuusika algust Eestis. Peale selle kasseti ilmumist on andmebaasi kantud umbes 250 albumit (15.08.2016 seisuga 253), *mixtape*i ja EP-d. Singlid on siinjuures välja jäetud.  

Perioodil 1995–2003 ehk kaheksa aasta jooksul anti välja 26 albumit (2 albumit aastas). Eestis valdavalt esil olnud Cool D andis sel ajal välja neli albumit.

Aktiivne oli plaadifirma Lejal Genes, mida juhtis Rakvere DJ Gee. DJ Critikal andis Tallinnas välja mixtape’e. Perioodi lõpus andis Chalice välja albumi “Ühendatud inimesed”.

## 2004–2009
Seda perioodi on nimetatud Eesti räpi esimeseks kuldajastuks. Ilmusid järgmised plaadid: Toe Tag “Legendaarne”, Tommyboy “MC?”, Stupid F & Hash “Koodeks R.L.V”, Öökülm “Välk selgest taevast”, Chalice “Taevas ja perse”, Palat nr 15 “Näljalinn”, Kuuluud “Kummuli kaheksa, üheksanda maailma imelik“ jne.

Ajajärku iseloomustavad järgmised Eesti hiphop kogumikud: „Volüüm 1-2-3“, „Retsept 1-2“, „Mangetofon“, „Puhas Kuld“ jne.

Eestisse tekkisid Lejal Genesi kõrvale teised plaadifirmad, nagu Mindnote Records, Insomniac Records, Legendaarne Records ja Superbandiit Records.

## 2010–2016
Ajavahemikul 2010–2016 on Eestis keskmiselt välja antud 18 räpialbumit aastas. Kui esimese üheksa aasta jooksul olid esindatud vaid 7–8 erineva artisti albumid, siis näiteks 2014. aastal on albumeid juba 24 erinevalt artistilt. See arv on aga aasta-aastalt tõusuteel, sest albumeid annavad jätkuvalt välja vanemad tegijad ja ka nooremate räpparite albumeid tuleb järjest juurde.

## 2017–

## Viited
* "Kõik Eesti räpialbumid läbi aegade". Legendaarne Records’i koduleht.
Sergei Gluško

**Sergei Gluško** (sündinud 17. veebruaril 1959 Dniprodzeržinskis Ukraina NSV-s) on Eesti sõudetreener. 

Ta lõpetas aastal 1976 Dniprodzeržinski 34. Keskkooli ja aastal 1983 Dniprodzeržinski Kehakultuuri Instituudi. 

## Sõudmine
186 cm, 90 kg. Hakkas sõudesporti harrastama 1975 Dzeržinka spordiklubis. 
*Tulnud sõudmises 1978 kaheksapaadil ja roolijata neljapaadil Ukraina meistriks. 
*Meistersportlane (1979).
*Olnud 1983–1986 Dniprodzeržinski spordiklubi ja aastast 1986 Narva Energia SK sõudetreener (7. kutsetase, 2005–2016). 
*Õpilasi: Leonid Gulov, Andrei Šilin, Igor Kuzmin, Vladimir Latin, Oleg Dmitrijev. 
Olnud 2005–2012 Sõudeliidu juhatuse liige. 

### Tunnustus
*1998–2004 Sõudeliidu parim treener
*1999 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (kahekorde juunioride maailmameistri Leonid Gulovi juhendamine)
*2001 Eesti Vabariigi spordipreemia (tulemusliku töö eest treenerina Eesti sõudekoondise ettevalmistamisel Sydney olümpiamängudeks)

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Arne Graumann

**Arne Graumann** (19. mai 1958 Pärnu – 14. november 2011 Pärnu) oli eesti sõudja ja sõudetreener.

## Isiklikku
Ta lõpetas 1976. aastal Pärnu 4. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ta hakkas sportima koolis Enn Tasalaini innustusel. Harrastas neli aastat ujumist.

## Sõudmine
Sportlasena oli ta 176 cm pikka ja kaalus 75 kg. 
Sõudespordiga hakkas tegelema 1971. aastal Pärnu Dünamos, algul roolimehena treener Matti Killingu juhendamisel, hiljem treenis Taivo Killingu, Mihkel Leppiku ja Eduard Ždanovitši käe all. 

### Tulemused
*1973 – Nõukogude Liidu juunioride meistrivõistlustel roolijaga kahepaadil roolimehena 2. koht
*1978 – Nõukogude Liidu juunioride meistrivõistlustel paarisaerulisel kahepaadil 3. koht
*Kümnekordne Eesti meister: 
**1977 ja 1979–80 paarisaerulisel kahepaadil
**1985 roolijata kergekaalu kahepaadil 
**1978 paarisaerulisel neljapaadil 
**1981 roolijata neljapaadil
**1972 ja 1981 roolijaga neljapaadil
**1980–81 kaheksapaadil
*1978 – meistersportlane

### Treenerina
Töötas 1984–90 Viljandi Kalevis sõudetreenerina. Õpilasi: Piret Jamnes, Ruth Vaar, Toomas Vilpart, Kaido Reivelt. 

Juhendas 1992–1996 jalgpalliklubis Tulevik noortetreeninguid. 

Kuulus 1989–2007 Sõudeliidu juhatusse, oli pikka aega Sõudeliidu veteranide nõukogu esimees ja sõudekohtunik.

## Isiklikku
Tema tütar Mari-Liis Graumann on võrkpallur ja rannavõrkpallur, poeg Martin Graumann on sõudja.

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Spektrivärvus

**Spektrivärvused**, ka **spektrivärvid** ja **[[vikerkaar]]evärvid** on kitsas nähtava valguse lainepikkuste vahemik (380...780 nanomeetrit), mida inimsilm tajub valguse murdumisel tekkivas spektris värvilisena ehk värvusena.

Värvuse küllastuse hindamisel on spektrivärvuse kromaatilisus ideaalväärtuseks (näiteks CIELUV-süsteemis).

## Värvispektri tekkimine
Valge valguse suunamisel läbi klaasprisma murduvad suurima lainepikkusega kiired kõige vähem ning lühima lainepikkusega kiired kõige rohkem, moodustades sujuvalt üksteiseks üleminevate värvitoonide rea – värvispektri. Iga spektrilõigu värvus on seotud selle spektriosa elektromagnetlainete pikkusega, mis kutsuvad silmas esile erinevaid värviaistinguid. Nähtava valguse spekter koosneb loendamatust hulgast monokromaatilistest kiirtest, mis tähendab, et spekter on pidev ja objektiivselt on selles lõpmatu arv värvitoone. Siiski on see subjektiivselt jaotatud teatud arvuks värvusteks.

## Spektri jaotus värvusteks

Isaac Newton jaotas spektri seitsme muusikaheli ning seitsme tuntud planeedi eeskujul seitsmeks värvuseks. Nagu dooria helireas, on ta näidanud ringikujulisel skeemil osa vahemikke pooltoonidele vastavalt väiksematena (kaar EF ehk oranž ja kaar BC ehk tumesinine). Uuemates jaotustes on tumesinine (Newtonil indigo) sageli vahele jäetud.
* D – *Red* – punane
* E – *Orange* – oranž
* F – *Yellow* – kollane
* G – *Green* – roheline
* A – *Blue* – helesinine
* B – *Indigo* – tumesinine
* C – *Violet* – violett
Traditsiooniliselt kõneldakse seitsmest spektrivärvist või seitsmest vikerkaarevärvist nii koolifüüsikas, igapäevakeeles kui ka rahvalikes uskumustes tänapäevani.

#### Pildid

Pilt:Newton prismatic colours.JPG|Newtonil on spektrivärvuste rida märgitud algama D-st nagu dooria laadi helirida
Pilt:Newton&#039;s color circle.png|Newtoni värviringil on ringikestega ja väiketähtedega märgitud iga värvuse "gravitatsioonikeskmed"
Pilt:LYS05 Newton colour circle.JPG|Newtoni värviring koloreerituna


## Spektrivärvide meeldejätmine
Eesti keeles kasutatakse spektrivärvide järjestuse õppimiseks ja meeldejätmiseks järgmisi lauseid:
* PuOrKoRoHeTuVi
* Peremees Ootab Kitselt Raha, Sulane Tahab Liha (lõpp sinine-tumesinine-lilla)
Vene keeles:
* Каждый Охотник Желает Знать, Где Сидит Фазан

## Värvid, mis ei ole spektrivärvid
Spektrivärvuste hulka ei kuulu
* neutraalvärvused ehk mittekromaatilised värvused nagu valge ja must ning nende hallid vahetoonid;
* purpurvärvid, st violeti ja punase vahetoonid, mis CIE värvsusdiagrammil asuvad purpurjoonel;
* varjundid ja segud, mis tekivad spektrivärvuse segamisel mõne neutraalvärvusega (nagu punase segu valgega ehk roosa, nagu rohelise segu halliga ehk salveiroheline);
* murtud toonid, mis tekivad spektrivärvuse segamisel mõne muu värvusega, mis spektris ei asu otse tema kõrval (nagu punase segamisel rohelisega tekkiv pruun);
* üleküllastunud ja fluorestseeruvad värvid, nagu neoonvärvid;
* metallikvärvid, mis peegeldavad valgust värvipinna eriliste omaduste tõttu.

## Viited
Urmas Hein

**Urmas Hein** (sündinud 2. veebruaril 1962 Varbla külanõukogus Pärnu rajoonis) on eesti sõudja, sõudetreener ja sõudekohtunik. 

## Elukäik
Ta on lõpetanud 1980. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuri alal. 

Ta hakkas 1977. aastal käima Tõnis Luki kergejõustikutreeningutel, sõudmistreeninguid alustas 1978 Matti Killingu rühmas, 1980–1986 treenis Jüri Kuruli juhendamisel.  

Aastatel 1979–1986 võistles 15 korda Eesti koondises. 1983. aastal sai meistersportlaseks.

Ta saavutas 1984. aastal Suurel Moskva regatil roolijaga kahepaadil 2. koha ja oli 1985. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel seitsmes.

Tulnud viis korda Eesti meistriks:

* 1980 roolijaga kahepaadil,
* 1982 roolijata neljapaadil,
* 1982 ja 1987 kaheksapaadil,
* 2015 roolijata kahepaadil sprindis.

Aastatel 1992–1996 oli ta Eesti Sõudeliidu revisjonikomisjoni esimees. Alates 1994. aastast on ta olnud Tartu Ülikooli ja Eesti Maaülikooli vahelise kaheksapaatide võistluse eestvedaja. 1986. aastast tegutseb ta Tartus sõudetreenerina (6. kutsetase, 2006). Ta on ka sõudekohtunik (1993. aastast A-kategooria litsentsiga).

Ta on olnud 2006–2016 AS-i DinoCarrier juhataja. 2025. aasta seisuga töötab ta Tartu Mart Reiniku Koolis kehalise kasvatuse õpetajana.

Urmas Hein on ka edukas veteransportlane, näiteks 2019. aastal võitis ta maailma sõudeveteranide regatil World Rowing Masters Regatta neli kuldmedalit. 

Ta on avaldanud artikleid sõudeliidu häälekandjas Eesti Sõudja. 

## Isiklikku
Tema abikaasa on arst Marju Hein, kes on samuti sõudja.

## Teosed
* "Eesti sõudespordi ajalugu" (Eesti Sõudespordi Liit, 2001) – kaasautor ja toimetuse liige)

## Viited
Tiit Helmja

**Tiit Helmja** (sündinud 19. juulil 1945 Pärnumaal Tahkuranna vallas) on Eesti sõudja, Reet-Kaie Helmja (sünninimega Turban) abikaasa.

Lõpetas 1972 Pärnu õhtukooli.

Töötanud 1991–2009 AS-is Renet ja hiljem OÜ-s Renet Ehitus ehitajana.

## Sõudmine
182 cm, 80 kg

Alustas sõudmistreeninguid 1960 Pärnu Dünamos Evi Lepiku juhendamisel ning jätkas 1963 Mihkel Leppiku õpilasena, aastast 1965 treenis Moskva treenerite Mihhail Plaksinini ja Arkadi Nikolajevi käe all. 

### Tulemused
*1968 México OM-il roolijaga kahepaadil 12. (poolfinaalis 4., B-finaalis ei startinud) 
*1976 Montréali OM-il roolijata kahepaadil koos Gennadi Kinkoga 7. koht. 
**EM-il saanud 1971 kaheksapaadil pronksi ja 1973 roolijata neljapaadil hõbeda. 
*Tulnud 4 korral NL-i meistriks (1967–68 roolijaga kahepaadil, 1972 roolijata neljapaadil ja 1976 roolijata kahepaadil), 
**4 korral saanud hõbeda (1971 ja 1975 kaheksapaadil, 1977 roolijata kahepaadil ja 1978 roolijata neljapaadil) 
**7 korral pronksi (1965–66, 1974 ja 1975 roolijata neljapaadil, 1969 ja 1979 roolijata kahepaadil, 1972 kaheksapaadil).
*1966 roolijata kahepaadil ja roolijata neljapaadil NL-i juunioride meister ning 1963 roolijata kahepaadil NL-i noortemeister. 
*Tulnud 25 korral Eesti meistriks: 
**1974 ühepaadil, 
**1964, 1969, 1972, 1976–77 ja 1979 roolijata kahepaadil, 
**1969 ja 1976–79 roolijaga kahepaadil, 
**1963–65, 1972 ja 1978 roolijata neljapaadil, 
**1965 ja 1972 roolijaga neljapaadil
**1974, 1976–79 ja 1986 kaheksapaadil. 
*Suurmeister (1967). 

Eesti parima võistkonna liige 1976 ja 1979.

### Treenerina
Olnud 1979–84 Pärnu Dünamos sõudetreener. 
*Õpilasi: Priit Tasane, Raigo Juhanson, Mati Murru, Aare Oltre, Tarmo Nööri. 

## Viited

 
B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 290–294; H-H. Artma. Pärnu – Eesti sõudespordi kants. Pärnu, 2004, lk 100–102, 111–115.
Harri Hiiesalu

**Harri Hiiesalu** (sündinud 19. veebruaril 1953 Vene NFSVs Kirovi oblastis Oritševski rajoonis) on Eesti endine sõudja. 

Lõpetas 1971 Pärnu 4. keskkooli. 

## Sõudmine
181 cm, 82 kg. 

Hakkas sportima 1967 Karl-Udo Kööseli õpilasena, 1968 jätkas sõudetreeningutega Matti Killingu juhendamisel. 

*Võitis juunioride MM-il 1971 roolijata kahepaadil **2. koha** 
*NL-i juunioride MV-l 1971 roolijata neljapaadil **3. koha** ning 1972 ja 1973 kaheksapaadil **1.koha**. 
*1973 NL-i karika võitja ning 1972 ja 1973 Moskva meister kaheksapaadil. 
*Tulnud 1976 paarisaerulisel kahepaadil Eesti meistriks.
*Meistersportlane (1972). 

Kuulunud Pärnu Dünamosse ja AKSK-sse. 

## Viited
Elevandiluu

**Elevandiluu** ehk **vandel** on elevandi võhkadest saadav väärismaterjal, mida kasutatakse vääris- või kultusesemete, ehete või nipsasjakeste tootmiseks. Materjal on kõva, valge või kollakasvalge värvusega.

Elevandiluud on esemete valmistamiseks kasutatud alates antiikajast ning läbi ajaloo on hinnatud materjali tugevust ja värvitooni, mis võimaldas luua pilkupüüdvaid kunstiteoseid, aga ka tarbeesemeid, nagu näiteks nööbid, piljardikuulid, klaveriklahvid või doomino-klotsid. Tooraine saadi ja saadakse enamasti Aafrika elevandi võhkadest. 15.–16. sajandil jagasid Prantsusmaa ja Portugal Lääne-Aafrika rannikualad mõtteliselt neljaks, millest üks sai nime Elevandiluurannik sealtkaudu enim väljaveetava kaubaartikli tõttu. Hiljem nimi kinnistus ning on nüüd riigi nimeks. Kasvanud nõudlus tõi kaasa selle, et Aafrika elevante hakati massiliselt küttima. 19. ja 20. sajandil võttis elevandiluust esemete tootmine tööstuslikud mõõtmed, mistõttu Aafrika elevantide populatsioon on drastiliselt vähenenud kunagistelt miljonitelt 415 000-le.

1990. aastal keelati kogu maailmas elevantide salaküttimine elevandiluu saamiseks. Ebaseaduslik salaküttimine on ometi jätkunud. Suurimaks vandlituruks on Euroopa ja Ameerika Ühendriikide kõrval kujunenud Hiina, kus tugevnev keskklass soovib tarbida üha enam luksustooteid. Selle piiramiseks keelustas Hiina Rahvavabariik 2018. aastast elevandiluust valmistatud esemete müügi.

## Viited:
Kalev Hunt

**Kalev Hunt** (sündinud 19. novembril 1951 Pärnu-Jaagupis) on eesti sõudja ja sporditegelane. 

Ta lõpetas 1973. aastal Pärnu 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1975–1977 Tallinna Polütehnilises Instituudis ehitust. 

Sõudmistreeninguid alustas ta Pärnu Dünamos Juhan Miti ja Matti Killingu juhendamisel.

Hunt saavutas 1969. aastal NSV Liidu noorte meistrivõistlustel ja 1971. aastal NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel paarisaeru kaheses paadis kolmanda koha. 1975. aastal tuli ta neljapaadis paarisaerul Eesti meistriks. Samal aastal pälvis meistersportlase nimetuse.

Aastatel 1989–2012 töötas Hunt Sõudeklubi Aeron sekretärina. Alates 1995. aastast on ta töötanud AS-i Maleko Pärnu osakonnajuhatajana. 2013. aastast on ta Conmade OÜ juhatuse liige ning ettevõtte tootmis- ja ehitusjuht.

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Elar Jaakson

**Elar Jaakson** (sündinud 20. jaanuaril 1987 Pärnus) on eesti sõudja. 

Ta lõpetas aastal 2005 Pärnu-Jaagupi Gümnaasiumi ning aastal 2009 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna bakalaureuseõppe ja aastal 2012 magistriõppe. Tegutsenud 2009–2012 Tartu Ülikooli Akadeemilises Spordiklubis ja aastast 2012 Pärnu Sõudeklubis treenerina. Kuulunud alates 2015 Pärnu Sõudeklubi juhatusse. Aastast 2018 Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli kehalise kasvatuse õpetaja.

## Sõudmine
186 cm, 82 kg. 
Sõudma hakkas 1995 Märt Lelle juhendamisel, 1996–1998 mängis Mati Ree treeningurühmas korvpalli ning 1998–1999 tegeles Leo Kreinini juhendamisel Kreeka-Rooma maadlusega. 

Hakkas 1999 Raini Lelle kutsel taas harrastama sõudmist. 

2004 läks Mihkel Leppiku treeningurühma ning tema üldkehalise ettevalmistuse treener on aastast 2006 olnud Jarek Mäestu. 

### Tulemused
*Saanud kaheksapaadil 2006 ja 2008 üliõpilaste MM-il 3. koha ning 2008–09 U-23 MM-il 6. koha. 
*Tulnud 9 korda Eesti meistriks: 
**2007–08, 2010 ja 2014 roolijata kahepaadil sõudesprindis, 
**2006 paarisaerulisel neljapaadil 
**2001 (roolijana), 2006–07 ja 2009 kaheksapaadil. 

**Kuulus 2009 kaheksapaadil Eesti tipptulemuse 5.33,65 püstitanud meeskonda.**

### Tunnustus
*Sõudeliidu parim juunior (U-23) 2009 

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Saksa DV Teaduste Akadeemia

**Saksa DV Teaduste Akadeemia** (saksa keeles *Akademie der Wissenschaften der DDR*) oli Saksa Demokraatliku Vabariigi riiklik teaduste akadeemia.

Teise maailmasõja järel Nõukogude okupatsioonitsoonis moodustatud Saksa Demokraatliku Vabariigis asutati 1. juunil 1946 Ida-Berliinis akadeemia algse nimega **Saksa Teaduste Akadeemia Berliinis** (saksa keeles *Deutsche Akademie der Wissenschaften zu Berlin*). Asutamine toimus dekreedi alusel, mille allkirjastas armeekindral Vassili Sokolovski, Saksamaal asuv Nõukogude sõjalise juhtkonna ülem. 1972. aastal nimetati akadeemia ümber Saksa Demokraatliku Vabariigi Teaduste Akadeemiaks. 

Saksa Demokraatlik Vabariik liideti Saksamaa Liitvabariigiga 1990. aasta oktoobris ning selle territooriumil moodustunud liidumaad asutasid (või taasasutasid) endi teadusakadeemia (näiteks Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis ja Berliini-Brandenburgi Teaduste Akadeemia). Saksa DV Teaduste Akadeemia saadeti laiali ja akadeemia varad anti üle selle liidumaa omandisse, kus nad paiknesid.

## Liikmeskond
1980. aasta seisuga oli akadeemial 153 tegevliiget ja 76 korrespondentliiget.

## Vaata ka
*Saksa Teaduste Akadeemiate Liit

## Välislingid
Ragga

**Raggamuffin muusika**, lühendatuna **ragga**, on **tantsu** ja reggae muusika alamstiil, mis koosneb peamiselt elektroonilisest muusikast. Sarnaselt *hiphop*iga on sageli oluline roll raggamuffini muusikal. 

Wayne Smithi "Under Mi Sleng Teng", mille produtseeris King Jammy 1985. aastal Casio MT-40 süntesaatoril, peetakse üldiselt ragga laulu seemneks. "Sleng Teng" suurendas tohutult Jammy populaarsust ning teised produtseerijad avaldasid kiiresti oma riddimi versioonid, millega kaasnes kümneid erinevaid vokaale. 

Ragga on nüüd kasutusel peamiselt *dancehall reggae* sünonüümina.

## Päritolu
Ragga pärineb Jamaicalt 1980ndatelt ning samal ajal kasvas ka elektroonilise tantsumuusika populaarsus üle maailma. Ragga kiire leviku üheks põhjuseks on lihtsus ja odavam produtseerimine kui traditsiooniliste muusikariistadega *[[reggae]]*. Ragga levis kõigepealt Jamaical, hiljem Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Aafrikas, jõudes lõpuks Jaapanisse, Indiasse ja ülejäänud maailma. Ragga on tugevalt mõjutatud varasest džunglimuusikast. 1990. aastatel liideti *ragga* ja *breakcore* muusikaga, luues stiili, mida tuntakse *raggacore*'na. 

Termin *raggamuffin* on tahtlikult valesti . "Raggamuffin" ilmus Jamaical Patois' leksikoni pärast Briti impeeriumi koloniseerimist 17. sajandil. Termin *raggamuffin music* kirjeldab Jamaica "getoelanike" muusikat. 

## Ragga ja hiphopmuusika
1980. aastate lõpus teenis mõjukas Jamaica räppar Daddy Freddy, segades *ragga* hiphopmuusikaga, rahvusvahelist tunnustust, aidates samaaegselt reklaamida ja populariseerida ragga. Aastal 1987, Daddy Freddy ja Asher D 's " Ragamuffin Hip-Hop " oli esimene rahvusvaheline singel, mis sisaldas sõna *ragga* pealkirjas. 1992. aastal avaldas Kanada hiphopiansambel Rascalz oma debüütalbumi pealkirja "Ragga Muffin Rascals". Ragga laagerdumisel hakkas üha rohkem tantsijaid hiphopi muusikastiili elemente sobitama, samas kui *ragga* muusika mõjutas omakorda üha enam hiphopi viljelejaid, eriti KRS-One'i, Poor Righteous Teachers, Boot Camp Clikit, Das EFX, Busta Rhymes, samuti mõned kunstnikud, kellel on *ragga*'st mõjutatud stiil, nagu varane Common, Main Source, Ill Al Scratch, Fu-Schnickens ja Redman.

Mõned *raggajad* usuvad, et hiphopi tundlikkuse sarnastamine on rahvusvahelise tantsumuusika turu seisukohalt ülioluline. Tõepoolest, kaasaegse rütmi- ja bluusi ning hiphopmuusika pöördumine inglise keelt kõneleva maailma poole andis olulise panuse rahvusvahelistesse ärisuhetesse.  

## Märkimisväärseid raggajaid

## Vaata ka
* *Reggae fusion* 
* *Ragga jungle* 
* *Bouyon-muffin*
* *Bhangragga *
* Jamaican Patois, ragga keeles leiduva iseloomuliku vokaali keel
Boriss Stürmer

**Boriss Vladimirovitš Stürmer** (vene keeles *Борис Владимирович Штюрмер*; 15. juuli / 27. juuli 1848 Baikovo – 20. august/2. september 1917 Petrograd) oli Venemaa Keisririigi poliitik. Ta on olnud kuberner Novgorodi ja Jaroslavli kubermangus. Aastal 1916 oli ta Venemaa Keisririigi Ministrite Nõukogu esimees; veidi hiljem sai temast Venemaa Keisririigi siseminister ja seejärel Venemaa Keisririigi välisminister.

Ta sündis aastal 1848 Baikovos Bežetski maakonnas Tveri kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Kessova Gora rajoonis Tveri oblastis). Ta lõpetas aastal 1872 Peterburi Imperaatorliku Ülikooli õigusteaduskonna õigusteaduse kandidaadi astmes.

Ta töötas ka Venemaa Keisririigi Valitsevas Senatis ja seejärel Venemaa Keisririigi justiitsministeeriumis.

14. aprillist 1894 kuni 30. juulini 1896 oli ta Novgorodi kuberner. 30. juulist 1896 kuni 10. augustini 1902 oli ta Jaroslavli kuberner.

20. jaanuaril 1916 määrati ta Venemaa Keisririigi Ministrite Nõukogu esimeheks, ta oli sellel ametikohal 10. novembrini 1916. Lisaks oli ta 3. märtsist 1916 kuni 7. juulini 1916 Venemaa Keisririigi siseminister ja 7. juulist 1916 kuni 10. novembrini oli ta Venemaa Keisririigi välisminister.

Ta võitles revolutsioonilise liikumise ja Riigiduuma opositsiooni vastu. Välisministrina tegutses ta keisri Nikolai II otseste juhiste alusel, et tagada Venemaa edusammud sõja eduka lõppemise korral.

Veebruarirevolutsiooni käigus ta arreteeriti 28. veebruaril 1917. Ta oli algul Peeter-Pauli kindluses, kuid viidi hiljem Krestõ vangla haiglasse, kus ta ka suri.
Slovaki tšuvatš

__NOTOC__
**Slovaki tšuvatš** on Slovakkiast pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: „See on kaugetest aegadest pärinev kõrgmäestikus kasutatud vana karjakoera ja mäestikukoera tõug, keda on kasutatud ka valvekoerana taludes ja piiril.“

Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta: „Ta on piiritult ustav ja vapper, alati valmis võitlusse asuma iga sissetungijaga, sealhulgas ka karude ja huntidega. Tema eristamiseks metsloomadest, eriti öisel ajal, on tõugu traditsiooniliselt aretatud vaid puhtalt valge värvilisena.“


Cuvac 2.jpg|
Cuvac3.jpg|
DocFile Cuvac.jpg|


## Vaata ka
* Slovaki hagijas

## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes: *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* Carl-Johan Adlercreutz: *Hundar i världen*, Västerås 2006, ISBN 91-534-2870-6
* Bo Bengtson: *All världens hundar*, Stockholm 1995, ISBN 91-86448-34-X
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3
* ''Slovensky Cuvac'', Rasselexikon, Verband für das Deutsche Hundewesen (VDH)

## Välislingid
* Slovakkia tšuvatš koer.ee saidil
Vladimir Müller

**Vladimir Müller** (vene keeles: Владимир Карлович Мюллер); 1880–1941) oli leksikograaf. 

Ta sündis baltisaksa peres Riias. 

Müller õppis Moskvas ja Oxfordis. Temast sai 1918. aastal professor. Töötas Moskva ja Leningradi ülikoolis. 

Ta avaldas väga populaarseks saanud inglise-vene sõnaraamatu, mida on hiljem mitu korda välja antud. Müller avaldas ka raamatu "Draama Shakespeare'i ajastul" (1925).
Kirju-haavasikk

**Kirju-haavasikk** (*Saperda scalaris*) on siklaste sugukonda kuuluv mardikas.

## Välimus
Kirju-haavasikk on 13–19&nbsp;mm pikkune. Sihvaka silinderja keha ja tugevate halli-mustakirjude tundlatega. Kattetiivad mustad, õmblus, 4-5 ristvööti üle õmbluse ja laigud äärisel kollakasrohelise karvastuga. Eesselg kollakasroheline, mustade laikudega.

## Levik ja elupaik
Kirju-haavasikk on levinud kogu Euroopas (v.a Iirimaal ja Portugalis), Türgis, Kaukaasias, Põhja-Iraanis, Alžeerias, Siberis, Hiinas, Kasahstanis, Mongoolias ja Põhja-Koreas.

Levinud üle kogu Eesti, mitte sage. Elupaigana sobivad segametsad ja lehtvõsad. Valmikud palkidel, küttepuudel, metsamaterjalide ladudes, lennuvõimelised. Valmikud kooruvad mai lõpust alates ning neid leitakse kuni juuli lõpuni.

## Elutsükkel ja toitumine
Kirju-haavasiku elutsükkel vältab 1-2 aastat. Vastsed mitmesuguste lehtpuude kuivas puidus, Eestis enamasti kasel.

## Viited

## Välislingid
*