open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alar Kilp

**Alar Kilp** (sündinud 18. juunil 1969) on eesti politoloog.

Ta kaitses doktoritöö "Kiriku võim ühiskonnas, kultuuris ja poliitikas peale kommunismi" Tartu Ülikoolis 2012. aastal (juhendaja Rein Taagepera). 

Tema uurimistöö lähtub peamiselt konstruktivistlikust lähenemisest poliitikateaduses. Tema peamised uurimisvaldkonnad on religiooni roll sisepoliitikas ja rahvusvahelistes suhetes, eriti Ida-Euroopa ja Venemaa kontekstis, samuti võrdlev poliitika, ideoloogiad, väärtuskonfliktid ja rahvusidentiteedi kujunemine. Lisaks on ta käsitlenud usuvabadust, religiooni julgeolekustamist, usulist rahvuslust, äärmuslust, Euroopa Liidu normatiivset ja pehmet võimu, usulist autoriteeti ning religiooni ja seksuaalvähemuste õiguste õiguslikku reguleerimist.

Ta töötab Tartu Ülikoolis õppejõuna alates 2004. aastast. Alates 2014. aastast on ta riigiteaduste bakalaureuseõppe programmijuht. 2019. aastal oli ta aasta õppejõu auhinna nominent.

## Tunnustus

* 2021 – Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema isa on matemaatik Mati Kilp ja ema oli matemaatik Helgi Kilp (1942–2019).

## Viited

## Välislingid
*
Misso kirik

**Misso kirik** on luteri kirik Võru maakonnas Misso asulas. Kirikut kasutab abikirikuna Vastseliina kogudus.

Kirik ehitati 1939. aastal.

Kirikus asub vendade Kriisade tehtud orel.

## Vaata ka
*Vastseliina kirik

## Viited
Clément Lenglet

**Clément Nicolas Laurent Lenglet** (sündinud 17. juunil 1995 Beauvais's) on Prantsusmaa jalgpallur, keskkaitsja. Ta mängib Inglismaa kõrgliiga klubis Aston Villa (laenul Hispaania kõrgliiga klubist FC Barcelona).

Ta alustas karjääri kodumaa klubis Nancy. Hooajal 2015–16 saadi esiliigas esimene koht ja tõusti kõrgliigasse. 2017. aasta jaanuaris liitus ta 5,4 miljoni euro eest Hispaania kõrgliigaklubiga Sevilla. 2018. aasta juulis suundus ta 35 miljoni euro eest Barcelonasse. 2022. aasta juulis läks ta Barcelonast laenule Tottenham Hotspuri ning 2023. aasta suvel Aston Villasse.

Debüüdi Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi Lenglet 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Andorra vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 10. septembril, kui kohtuti taas Andorraga. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Nancy
*Ligue 2: 2015–16
;Barcelona
* La Liga: 2018–19
* Copa del Rey: 2020–21
*Supercopa de España: 2018

## Viited
Vannasader

**Vannasader**, ka **seanina**, on vanapärane puust ader, mille kiilukujuline künnipuu ehk vannas lükkab mulda ühtlaselt kahele poole.

Lähtunud muistsest konksadrast, tuli vannasader Eestis kasutusele arvatavasti 1. aastatuhande keskpaiku pKr. Ilmselt käis juba sel ajal vannase otsa ka künniraud (leiud 8.–9 sajandist). Õhukeste muldadega Lääne-Eestis ja saartel künti vannasadraga, Lõuna- ja Ida-Eestis oli künniriistaks harkader. Kesk- ja Põhja-Eestis oli kasutusel atrade segavorm.

Ehituselt väga kerge vannasader sobis kündmiseks hästi ka naistele. Saartel ja Loode-Eestis oli naiste künnitöö tavaline, sest mehed käisid kevadel kalapüügil. Vannasadra künnipuu oli kündmisel rõhtasendis. Vannase nurka adervarre suhtes sai muuta kaarja puust sõle abil. Adra juhtimiseks oli üks käsipuu ehk kurg. Vannasatra juhiti liikumissuunast sõltuvalt vasaku või parema käega. Teda kasutati nii härja- kui ka hobuseadrana. Härjaadral oli pikk adervars ehk vehmer, mille külge härjad rakendati ikke abil. Hobuadra aisad olid tagant risti ühendatud kahe lauaga. Vannasatrade künnisügavus oli ligikaudu 10 cm. 20. sajandil kasutati vannasatra veel peamiselt kartulimuldamisriistana.

## Viited

## Välislingid
* Vannasader, EPM TR 3451 E 1729, Eesti Põllumajandusmuuseum
Laevabrigaad

**Laevabrigaad** on Mereväe ujuvkoosseisu sõjalaevade koondis, mis koosneb väiksemate laevade divisjonidest või mitmest suuremast sõjalaevast (üldjuhul hävitaja, fregatt).

Brigaadi juhib tavaliselt kontradmiral või mereväekapten.
STS-27

**STS-27** oli NASA Space Shuttle'i programmi 27. ja kosmosesüstiku Atlantise kolmas missioon. Missioon startis 2. detsembril 1988 ja see oli teine missioon pärast kosmosesüstiku Challenger katastroofi. Missiooni eesmärgid olid salastatud, sest see viis kosmosesse Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi laadungi. Hiljem avaldatud dokumentide kohaselt viis süstik NRO ja CIA jaoks orbiidile luuresatelliidi.

Missioonile startimise ajal sai süstiku parempoolse tiiva kuumuskilp tugevalt vigastada ja komandör Gibson oli kindel, et süstik ei ela atmosfääri sisenemist üle. Maandumise järel tuvastati süstikul üle 700 kahjustatud kuumuskilbiplaadi ja üks plaat oli kadunud. Kuna kadunud plaat kattis antenni kinnitamiseks mõeldud paksu metallplaati, mis osaliselt sulas aga ei põlenud läbi, ei pääsenud kuumus laeva sisemusse ja süstik pidas atmosfääri sisenemise vastu. 15 aastat hiljem põhjustas kahjustatud kuumuskilp kosmosesüstiku Columbia katastroofi.

## Viited
Sabiin

**Sabiin** on ehitusakustikas kasutatav helineelduvuse ühik, mis on nimetuse saanud Wallace Clement Sabine'i järgi.

Ruumi koguneeldumisala sabiinides saab leida valemiga:

A = S_1 \alpha_1 + S_2 \alpha_2 + \ldots + S_n \alpha_n = \sum S_i \alpha_i

kus

* A on ruumi helineelduvus ühikutes sabiin [m^2- sab];
* S_non helineeldepinna pindala ruutmeetrites [m^2];
* \alpha_non helineeldepinna helineeldumistegur [ ].

Sabiine [m^2- sab] kasutatakse näiteks kontserdisaalide, klassiruumide ja helistuudiote järelkõla kestuse arvutamiseks. Tähistus [m^2- sab] võimaldab sama dimensiooniga suuruste – koguneeldumisala ja pindala – hõlpsamat eristamist.
Radio BeFree

**Radio BeFree** ehk **B3** (hiljem **Pulss B3**) oli raadiojaam, mis levis raadio Elmar sagedusel.

Saadete edastamist alustati 29. detsembril 1995 ja tegutsemine lõpetati jaanuaris 1998.

Raadiojaama haldas IS Music Group, kes müüs selle AS-ile Trio. Müümise järel jaam suleti ja selle saatjatevõrku hakati kasutama raadio Elmar programmide edastamiseks.

## Viited
Kalvene

**Kalvene** (vanasti ka **Tāšu Padure**) on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Kalvene valla halduskeskus. Küla  jääb Riiast 170 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 16 kilomeetri kaugusel.

Külas asuvad rahvamaja, põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne  mõisakompleks.

Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

Looduskaitse all on Tāši Padure park. Lisaks on looduskaitse all tammed ümbermõõtudega 4.69 meetrit ja 6.59 meetrit ning saared ümbermõõtudega 3.93, 4.23 ja 3.66 meetrit.

Sealses mõisas elas kunstnik Eduard von Keyserling.

Küla järgi on nime saanud Zebre kihistu Kalvene kihistik.

Aastal 2018 oli külas 266 elanikku, aastal 2020 aga 257 elanikku. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.

## Viited
Harkader

**Harkader** on künnitööriist, millel on suur kaheharuline künnipuu koos mulda pöörava lusikaga.

Harkader jõudis Baltimaile II aastatuhande algul pKr. See võimaldas teha senisest tõhusamat pöörkündi ning seepärast tõrjus ta ajapikku konksadra ja vannasadra Lääne-Eestisse ja saartele, kus olid õhemad mullad. Läänemaa loodeosas ja Hiiumaal kasutati ka algelisemat künniriista – niinimetatud seanina, mille efekt oli harkadrast väiksem, kuid mis püsis seal osalt põllupinnase tingimuste, osalt aga ka traditsioonide tõttu. 

Harkatra kasutati sügavamate muldade korral, kõigepealt peamiselt alemaadel, hiljem ka põlispõldudel. Harkadra künnipuu harude otsa pandi sahkrauad, mulda pööravat lusikat sai ühelt sahkraualt teisele ümber tõsta. 

Sellel adral on suhteliselt lühikesed aisad, hobune rakendati ette pikkade nöörist rakmetega. Säärast atra oli hõlpus tõsta üle alemaal rohkesti leiduvate puujuurte, kändude või kivide. Kuna Põhja- ja Kesk-Eestis olid raskemad mullad, ühendati neis paigus konksadra ja harkadra eri osad uueks, oludele sobivamaks adratüübiks.

Harkader oli kerge tööriist, umbes 53 naela, seejuures rauda 10–15 naela adra labidal ja sahkraudadena. Puuosad tegi talupoeg ise, rauaga varustas aga kohalik sepp.

Harkadra tõrjus 19. sajandil kõrvale hõlmader, 20. sajandil kasutati harkatra kartuliharimisriistana.

## Vaata ka
*ader

## Viited

## Välislingid
*Harkader, Eesti Põllumajandusmuuseum
Utqiaġvik

**Utqiaġvik** on linn USA-s Alaska osariigis, North Slope'i maakonna keskus. Asub Alaska põhjarannikul, 2100 km kaugusel põhjapoolusest. See on USA põhjapoolseim linn.

2016. aastani oli linna ingliskeelne ametlik nimi *Barrow*.
Oktoobris 2016 toimunud rahvaküsitluse tulemusel sai 1. detsembril 2016 linna nimeks *City of Utqiaġvik*. Varasem ingliskeelne nimi oli pandud linnast 14 km kaugusel asuva Barrow' neeme järgi.

Linna umbes 4400 elanikust on 61% inuitid.

Linnal ei ole maanteeühendust teiste linnadega. Utqiaġvikil on regulaarne lennuühendus Anchorage'i ja Fairbanksiga.

## Viited

## Välislingid

* Utqiaġviki koduleht
Laevastik

**Laevastik** on kindla eesmärgiga moodustatud ja juhitud laevade (mõnikord ka muude veesõidukite) grupp või organisatsioon. 
## Kirjeldus
Laevastikke võidakse moodustada näiteks sõjalaevadest, kalalaevadest, kaubalaevadest, sportlaevadest jne.

Mereväes on laevastik suurim sõjalaevade koondis, mis võib koosneda näiteks laevabrigaadidest ja laevadivisjonidest, mõnedes suuremates merevägedes ka laevadiviisidest.

## Vaata ka
*Merevägi
*Flotill
Kalvene vald

**Kalvene vald** (läti keeles *Kalvenes pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute, Kazdanga, Embūte, Priekule, Bunka ja Vecpilsi vallaga ning Kuldīga piirkonna Rudbārži ja Nīkrāce vallaga.

Valla pindala on 119 km². 2016. aasta seisuga elas seal 746 inimest. Valla keskus on Kalvene küla, vallavanem on Henrijs Junkarēns.

Krusāta külas asub Riia loomaaia filiaal.

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Kalvene, Krusātdroga, Lieldroga, Tāšu Padure ja Pērbone mõisa maad. Vald kandis 1925. aastani nime *Tāšu-Padure vald*. 1935. aastal oli Kalvene valla pindala 134 km². 1945. aastal moodustati vallas Kalvene, Bojase ja Lieldroga külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Kalvene külanõukoguga likvideeritav Lieldroga külanõukogu, 1954. aastal Bojase külanõukogu. 1958. aastal liideti Kazdanga külanõukogu Tebra kolhoosi maad Kalvene külanõukoguga. 1968. aastal liideti külanõukoguga osa Vecpilsi ja Krotese külanõukogus asunud kolhoosi Draudzība maadest. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kalvene linnamägi, Tāšu-Padure mõisakompleks ja Droga linnamägi. Kohaliku kaitse all on Tulči linnamägi.

Looduskaitse all on Tāši Padure park, lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid põlispuid. Valla lõunaosa jääb Blažģa järve hoiualale.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 689 lätlast, 11 venelast, 2 valgevenelast, 1 ukrainlane, 2 poolakat ja 28 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Päitsed

**Päitsed** on loomadele, põhiliselt hobusele pähe pandav nöörist või rihmadest kütke, mille abil sai looma juhtida või valitseda. Päitsetel suuraudu ei olnud. Päitsete külge kinnitati ohelik, millega sai hobust talutada või kinni köita (tallis, karjamaal).

## Vaata ka
*valjad
*suitsed

## Viited

## Välislingid
*Päitsed, Eesti Põllumajandusmuuseum
Okei

**Okei** (inglise sõnast *okay*, lühend **OK**, inglise keeles ka *O.K*  ja *ok*) on rahvusvaheliseks saanud sõna ja akronüüm, mis tähistab heakskiitu, aktsepteerimist, kokkulepet, nõusolekut, kinnitust või märkust ükskõiksusest. 

OK-d kasutatakse sageli mitmeti tõlgendatava rahvusvahelise käemärgina.
Sannieshof

**Sannieshof** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Tswaingi vallas.

Asula sai alguse 1920. aastal rajatud postkontorist. Sannieshof on saanud nime Lichtenburgi postiülema naise järgi. 1928. aastal sai asula nimeks **Roosville** kohaliku poliitiku Tielman Roosi järgi. Kuid uus nimi osutus ebapopulaarseks ja 1952. aastal anti linnale endine nimi tagasi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sannieshofi elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,35%, valgeid 7,65%, värvilisi 2,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 0,45%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 80,90% inimesi, afrikaani keelt 8,15%, koosa keelt 3,38%, inglise keelt 1,68%, sotho keelt 1,57%, ndebele keelt 1,39% ja suulu keelt 1,33%.

## Viited
Eesti Kunstiakadeemia Kirjastus

**Eesti Kunstiakadeemia Kirjastus** on Eesti kirjastus, mis kuulub Eesti Kunstiakadeemia juurde.

## Välislingid
*Eesti Kunstiakadeemia Kirjastus Eesti Kunstiakadeemia kodulehel
Akadeemiline Rootsi-Eesti Selts

**Akadeemiline Rootsi-Eesti Selts** oli Eesti esimesel iseseisvusajal Tartu ülikooli juures tegutsenud teadusorganisatsioon, mis tegeles Eesti-Rootsi küsimustega. Selts andis välja aastaraamatut Svio-Estonica.

## Vaata ka
*Eesti-Rootsi suhted

## Viited
Itaalia Eesti Selts

**Itaalia Eesti Selts** on Roomas asuv mittetulunduslik kultuuriselts, mis arendab Eesti ja Itaalia vahelist koostööd kultuuri-, majanduse- ja turismivaldkonnas.

Aastast 2012 on seltsi esimees Ülle Toode.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Adelaide'i Eesti Selts

**Adelaide'i Eesti Selts** on Austraalia eestlaste selts. 

Seltsi juures tegutses Adelaide'i Eesti Seltsi Teater. 

Selts annab välja ajakirja Virgats.

## Esimehi
*...
*Hugo Kukk
*...

## Vaata ka
*Adelaide'i Austraalia Eesti Maja
*Adelaide'i Eesti Muinsuskaitse Selts

## Viited
Norra Eesti Selts

**Norra Eesti Selts** (ka **Eesti Selts Norras**) on Norra eestlaste selts. Seltsi juhatuse esimees oli Hanna-Liisa Pakosta.

Selts asutati 1987. Selts on tegevuse lõpetanud. 

Selts toetab muu hulgas Norras tegutsevat eesti rahvatantsutruppi Viikingite naised.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kotka Eesti Selts

**Kotka Eesti Selts** on Soome eestlaste selts, mis tegutseb Soomes Kotka linnas. 

Selts on Soome Eestlaste Liidu liige.

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Eesti Suursatkonna Helsingis kodulehel
Nur Luke

**Dr. Nur Luke** oli Hotanist pärit uiguuri rahvusest piiblitõlkija, kes pöördus islamist kristlusesse. Ta põgenes 1930. aastatel Xinjiangist ja lõpetas Indias koos Gustaf Ahlberti ja Oskar Hermannsoniga uiguurikeelse piibli tõlkimise. Selle avaldas British and Foreign Bible Society 1946. aastal. Luke kirjutas ka uiguuride sotsiaalse struktuuri kohta, märkides 97–98 protsendilist kirjaoskamatust rahva seas.
Yaqup Istipan

**Yaqup Istipan** (uiguuri keeles:ﻳﺎﻗﯘﭖ ﺋﯩﺴﺘﯩﭙﺎﻥ) oli uiguuri rahvusest kirjanik. Kuna Yaqup oli kristlane, oli ta sunnitud Xinjiangist põgenema. Hiljem kirjutas ta autobiograafia oma lapsepõlvest ja sellest, miks ta pidi olema põgenik Kristuse jaoks.

## Allikad

* Jacob Stephen, *Flykting för Kristi skull*, Stockholm: Missionsförbundets Förlag 1947
* Yaqup Istipan, English-Uygur Wordbook
* rfa.org
* John Hultvall, *Mission and Revolution in Central Asia*
* Gunilla Törnvall, *From Khotan and Kashgar*
Iisalmi Eesti Klubi

**Iisalmi Eesti Klubi** on Soome eestlaste organisatsioon, mis tegutseb Soomes Iisalmi linnas.

Selts on Soome Eestlaste Liidu liige. 

## Viited
Turu Eestlaste Klubi

**Turu Eestlaste Klubi** on Soome eestlaste organisatsioon, mis tegutseb Soomes Turu linnas.

Klubi loodi 2013. aastal.

Klubil on üle 200 liikme. Klubi on osa Turu Eesti keskuse tegevustest (ühingu ametlik nimi on Varsinais-Suomen Viro-keskus ry).

Klubi juures tegutsevad rahvatantsurühm Nopsajalad, laste laulurühm Laululapsed ja meeste korvpallimeeskond. Eestlaste klubi algatatud Urmas Sisaski koor harjutas ja esines Turus 2014–2018.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Pärnu Püha Apostel Johannese kabel

RKK **Pärnu Püha Apostel Johannese kabel** on katoliku kabel Pärnus aadressil Karusselli tänav 27 asuva hoone alumisel korrusel. Kabelit kasutab Püha Apostel Johannese kogudus. Kabeli patroon on apostel Johannes. Kabelis peetakse teenistusi eesti ja poola keeles.

Hoone sai koguduse omandusse 1937, võõrandati Eesti NSV ajal ja tagastati kogudusele taas 1994. Novembris 2013 pühitses piiskop Philippe Jourdan hoones sisse arhitekt Leles Luhse ümberehitatud kabeli. 

## Viide

## Välislingid
*Pärnu katoliku koguduse koduleht.
*Teenistused kabelis.
Avraham Sinai

**Avraham Sinai** (heebrea keeles אברהם סיני‎; enne usuvahetust **Ibrahim Yassin**, araabia keeles إبراهيم ياسين; sündinud 15. detsembril 1962) on Liibanoni šiiitlik muslim, kes pöördus judaismi. Ta oli enne seda Ḩizb Allāhi liige. Ta spioneeris Iisraeli kasuks, kuhu hiljem perega kolis.

## Elulugu
1997. aastal lahkus Sinai Liibanonist ja kolis oma perega Safedi. Pärast Yom Kippuri jumalateenistuste külastamist sünagoogis otsustas ta 2000. aastal saada juudiks. Aastaid kestnud õppimise järel pühitses rabi Shmuel Eliyahu ta judaistiks. Sinai on kirjutanud raamatu "A Martyr from Lebanon: Life in the Shadow of Danger", kus ta kirjeldab oma elukogemusi.
Lehre

**Lehre** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 71,57 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 218 inimest. Vald asub umbes 13 km Wolfsburgist edelas ja 12 km Braunschweigist.

Vald koosneb 8 ümberkaudsest külast. Need on Beienrode, Essehof, Essenrode, Flechtorf, Groß Brunsrode, Klein Brunsrode, Lehre ja Wendhausen.

## Ajalugu

1934. aastal algas Armee laskemoona instituudi ehitamine Kampstüh metsas, 2,4 km Lehrest idas. 225 hektarile ehitati rohkem kui 100 hoonet ja need ühendati raudteesüsteemi. Instituut valmistas laskemoona jalaväe relvadele, tankimiine, tankimürske, suurtükke. 1945. aasta veebruarini viidi instituuti 6000 t keemiarelvi. Seda ei pommitatud Teise maailmasõja ajal ja kuni sõja lõpuni jäi enamus nendest relvadest paigale. 1945. aastal oli paikkonnas ka Vene sõjavange. 11. aprillil 1945 vabastati piirkond Ameerika Ühendriikide 5. soomusdiviisi poolt ja Armee laskemoona instituut hõivati võitluseta. 1945. aasta keskpaigas anti ala üle Briti vägedele, kes viibisid kohapeal 1951. aastani. Täna on palju algseid hooneid veel püsti ja mõnda kasutatakse veel.

## Transport
### Maantee

Lehre asub liidumaa maanteel (*[[Landesstraße]]*) L295, mis pakub ligipääsu kiirteedele A2 ja A39.

### Rong

Lehre rongiteenus algas, kui Braunschweigi riigiraudtee kompanii lõpetas 1904. aastal Schunteri oru raudtee, mis ühendas Braunschweigi Fallerslebeniga. See liin lõpetas ametlikult tegevuse 1998. aastal pärast Weddeli silmuse avamist, mis ühendas Wolfsburgi ja Braunschweigi, minnes Lehrest mööda.

## Nearby Attractions

* Essehofi loomaaed
* Essenrode mõis – hilisbarokkstiilis ehitatud mõisahoone, 1738
* Püha Risti kirik – ajalooline 13. sajandi kirik Lehres
* Wendhauseni loss – vallikraaviga 17. sajandi elumaja. Seal on sisehoov ja barokk-stiilis aed, müüre katab luuderohi
* Wendhauseni tuuleveski – suur viietiivaline hollandi stiilis tuuleveski

## Tuntud inimesi

* Karl August von Hardenberg (1750–1822) – endine Preisi peaminister
* Hans von Bülow (1774–1825) – endine Preisi poliitik
* Eberhard Haun (1949–1976) – elukutseline jalgpallur
* August Hermann (1835–1906) – spordihariduse juht, kes aitas luua koolisporti Saksamaal

## Viited

## Välislingid

* www.lehre.de
* Essehofi loomaaed
Graslebeni ühisvald

**Grasleben** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Helmstedti kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Selle keskus on Grasleben.

Samtgemeinde Grasleben koosneb järgmistest valdadest:

# Grasleben
# Mariental 
# Querenhorst
# Rennau
Heesebergi ühisvald

**Heeseberg** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Helmstedti kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. See asub umbes 20 km Helmstedtist edelas ja 35 km Braunschweigist kagus. Selle keskus on Jerxheim.

Samtgemeinde Heeseberg koosneb järgmistest valdadest:

# Beierstedt 
# Gevensleben 
# Jerxheim
# Söllingen
Kiviõli Püha Clara kirik

**Kiviõli Püha Clara kirik** on katoliku kirik Kiviõlis aadressil Vabaduse puiestee 3. 

Kirikut kasutab Püha Clara kogudus. Kiriku patroon on Clara. Kirikus peetakse teenistusi vene keeles.

## Välislingid
*Teenistused kirikus.
Renderdusfarm

**Renderdusfarm** ehk **renderdusklaster** on suure jõudlusega arvutisüsteem ehk arvutite klaster, mille ülesanne on 3D-programmidega loodud mudelitest, piltidest või animatsioonidest (näiteks Blender, Cinema 4D) genereerida fotoreaalsed arvutis kasutatavaid 2D-kujutised.

## Ajalugu

Renderdusfarmi mõiste tuli esmalt esile Audodesk 3D Studio animeeritud filmi "The Bored Room" produktsiooni käigus juulis 1990. aastal. Animatsiooni valmimine oli määratud pealtnäha võimatule tähtajale, mistõttu pidi kasutama suuremat renderdusvõimsust, et soovitud tähtajaks valmis jõuda. Selleks konfigureeriti käsitsi mitmed Compaq 386 arvutid renderdama konkreetset animatsioonilõiku, et jagada kogu animatsiooni renderdusaega mitme arvuti vahel. Tänapäeval on renderdavate osade ära jagamine arvutite vahel automatiseeritud.
## Tööpõhimõte

Renderdusfarm töötab klient-server põhimõttel, kus server saab ühelt arvutilt käsu renderdamise alustamiseks ning jagab renderdava projekti klient-arvutite (vabade renderdavate arvutite) vahel automaatselt laiali. Renderdusprotsessi ning klient-server arvutite tööd haldab peamiselt eraldi tarkvara, mis juhib renderdavate projektide järjekorda, jagab ära projektide kaadreid ning optimeerib töövoolu. Renderdusprotsess koosneb kolmest etapist:

# Renderdamise ülesseadmine – renderdatava animatsiooni või 3D-mudeli töötlusprogrammi projektifail lisatakse renderdusfarmi halduri programmi. Renderduse alustamise eelduseks on see, et olemas on programm, vaba arvuti ning sihtkoht, kuhu renderdatud pilt või animatsioon salvestatakse. 
# Renderdamine – renderdamise käivitamisel saavad kõik vabad arvutid käsu alustada projekti renderdamist. Vabad arvutid renderdavad projekti paralleelselt vastavalt halduri määratud sätetele. Kõigil renderdavatel arvutitel peab olema olemas 3D-graafika programm, millest renderdatav projekt pärineb.
# Failide kätte saamine – renderdatud projekt on salvestatud kasutaja soovitud sihtkausta ning on kuvatav arvutis tervikliku pildi, animatsiooni või videona.

## Kasutusala

Renderdusfarme kasutavad peamiselt suure produktsiooniga filmistuudiod ja 3D-graafika ning animatsioonide disainerid. Projektide renderdamine võib võtta erinevalt aega. Tavaline renderdusaeg animeeritud graafika või mudeliga kaadri kohta on 30 minutit kuni tund. Küll aga näiteks "Transformers: Revenge of the Fallen" filmi ühe tegelase Devastatori renderdamine võttis aega 72 tundi kaadri kohta.

Olemas on kolme tüüpi renderdusfarme. Esimene neist on lokaalne renderdusfarm, mis töötab vaid konkreetsete arvutite peal lokaalses võrgus. Teine tüüp on avalik renderdusfarm, kus kasutajad saavad oma arvutid renderdamise jaoks "vabaks teha" ning sellega pakkuda arvutusjõudlust projektide renderdamiseks. Kolmandaks on olemas pilveteenuse kaudu töötavad renderdusfarmid, mis pakuvad peamiselt tasulist teenust kaadrite kiiremaks renderdamiseks ning nõuavad kõrge kiirusega internetiühendust.

## Vaata ka

* 3D-renderdamine
* Serveripark

## Viited
Nord-Elmi ühisvald

**Nord-Elm** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Helmstedti kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. See on nime saanud Elmi järgi, mille põhjanõlval see paikneb. Selle keskus on Süpplingen. See asutati 1969. aastal.

Liikmesvallad:

* Frellstedt
* Räbke
* Süpplingen
* Süpplingenburg
* Warberg
* Wolsdorf
Annabel

**Annabel** (prantsuse Annabelle, portugali Anabela, hispaania Anabel) on inglispärane naisenimi. Arvatavasti on nimi saanud alguse keskajal Šotimaalt. 

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Annabel 866 naisel, aasta hiljem aga 895 naisel.

## Nime levik
Annabel oli 2018. aasta seisuga populaarsuselt 205. naisenimi, 2019. aastal 201. naisenimi.

Vanim Annabel oli 2018. aastal vanuserühmas 40–44, noorim vanuserühmas 0–4. Annabel oli keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus on 10). Kõige populaarsem oli eesnimi Annabel vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,81.

Kõige rohkem oli eesnimega Annabel sündinuid mais, kokku 87.

Kõige populaarsem oli eesnimi Annabel Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,75. 

Eestis hakkas nimi levima 1990. aastate keskel.

## Mujal
1995. aastal ilmus ansambli Mr. Lawrence teine album „Swing“, millel on lugu „Annabel“.

## Viited
Triin (eesnimi)

**Triin** on eesti naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Triin 2817 naisel. Triin on Eestis populaarsuselt 49. naisenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Triin vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 64,95 ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,7. Triin oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). 

## Nimepäev
Nime Triin nimepäev on 25. novembril kadripäeval

## Nime kandjaid
*Triin Aljand
*Triin Anni
*Triin Hertmann
*Triin Kaalep
*Triin Kahre
*Triin Koch
*Triin Lellep
*Triin Lepik
*Triin Loide
*Triin Lõbus
*Triin Niitoja
*Triin Narva
*Triin Ojaste
*Triin Paja
*Triin Peips
*Triin Roosalu
*Triin Ruumet
*Triin Sommer
*Triin Soomets
*Triin Tobi
*Triin Truuvert
*Triin Tulev
*Triin Varek
*Triin Veber
*Triin Vihalemm
*Triin Voorel

## Vaata ka
*Riin
*Triinu (eesnimi)

## Viited
Velpke ühisvald

**Velpke** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Selle keskus on Velpke.

Velpke ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

# Bahrdorf 
# Danndorf
# Grafhorst 
# Groß Twülpstedt 
# Velpke
Helmstedt (vallavaba ala)

**Helmstedt** on inkorporeerimata ala Helmstedti kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 18,56 km².
Königslutter (vallavaba ala)

**Königslutter** on inkorporeerimata ala Helmstedti kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Selle pindala on 8,90 km².
Ohelik

**Ohelik** on nöör, mida seotakse veise kaela või sarvede ümber või hobuse päitsete külge. Oheliku abil looma talutatakse või seotakse ta kuhugi kinni (tallis-laudas, karjamaal jne). 

Lõunaeesti murretes on oheliku nimetuseks ka **lõõg** (veiste puhul).

## Viited
Kütke (kinnitusvahend)

**Kütke** oli veise seina, posti jms külge kinnitamise vahend. 

Selle moodustasid vitsvõrudest ahel või vitsvõrudega ühendatud puitpulgad ning looma kaela ümber käiv looka painutatud tugev vits. Selle otsi ühendas looma kuklal lahtikäiv *sõlg*. Kütke oli kasutusel põhiliselt Põhja-Eestis ja saartel, see asendus 20. sajandil ketiga.
Lõunaeesti murretes oli sarnase kinnitusvahendi nimetuseks ka **lõõg**.

## Viited

## Välislingid
* Kütke, HKM 98 Epm, Hiiumaa Muuseumid SA
Lõõg

**Lõõg** on nöör, mida seotakse veise kaela või sarvede ümber. Lõõga abil looma talutatakse või seotakse ta millegi külge kinni  (post, sein jne). Lõõga kasutati peamiselt Lõuna-Eestis. Lõõgaks nimetati vahel ka looma kaela ümber käivat looka painutatud tugevat vitsa. 20. sajandil asendus lõõg kaela ümber pandava ketiga.

## Viited

## Välislingid
Lõõg, ERM 1472, Eesti Rahva Muuseum https://www.muis.ee/museaalview/510381
Kupee (keretüüp)

**Kupee** on auto keretüüp, millel on kinnine katus ja kaks ust ning üks või kaks istmerida. 
Erinevalt luukpärast on kupeeautol pagasiruum ja salong eraldatud kinnise vaheseinaga.
Grasleben

**Grasleben** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 11,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2391 inimest. Vald asub umbes 10 km Helmstedtist põhjas ja 20 km Wolfsburgist kagus. Valda kuuluvad Graslebeni ja Heidwinkeli küla.


ESCO Salzbergwerk Grasleben.JPG|Soolakaevandus
Grasleben Kirche Maria 2014.JPG|Luteri kirik
Grasleben Kirche kath.jpg|Katoliku kirik


## Viited

## Välislingid

* www.samtgemeinde-grasleben.de
Mariental (Alam-Saksi)

**Mariental** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 6,53 km². 31. detsembril 2017 elas seal 816 inimest. Valda kuuluvad Mariental-Dorfi ja Mariental-Horsti küla.


Kloster Mariental bei Helmstedt.jpg|Endine Marientali klooster Mariental-Dorfis
Mariental Horst.jpg|Endine õhujõudude baas Mariental-Horstis


## Vaata ka
* Marientali klooster

## Viited
Valjad

**Valjad** on koos suuraudade ehk **suuliste** ja ratsmetega nahkrihmadest päitsed hobuste juhtimiseks ja valitsemiseks. Need pannakse hobusele pähe ratsutamise ajaks. Saartel ja Kagu-Eestis on valjaste nimeks **suitsed**.

Euroopas olid valjad laialdaselt kasutusel juba pronksiaja lõpust alates.

## Vaata ka
* Kuklarihm
* Põserihmad
* Kurgualune rihm
* Otsmikurihm
* Kapsel (ratsasport)
* Ratsmed
* Suulised (valjaste osa) 
* Hackamore

## Viited

## Välislingid
* Valjad, Eesti Põllumajandusmuuseum https://www.muis.ee/museaalview/1214412
*Ratsavarustus
*Hobuse hooldus
Läti kunst

**Läti kunsti** all võidakse mõista nii Lätis kui ka lätlaste loodud kunsti.

## 19. sajand kuni 20. sajandi algus
Üheks esimeseks läti maalikunsti rajajaks peetakse Oto Bērtiņšit (1817–1885), kes oli saanud oma kunstnikuhariduse Antwerpeni kunstiakadeemiast. Läti eeliseseisvusaegsed kunstnikud pidid õppima Venemaa kunstikoolides ja hiljem jätkasid enda kunstialast harimist harilikult Lääne-Euroopas, kas Prantsusmaal, Skandinaavia riikides, Belgias või Itaalias. Lätis ei olnud sellel ajal kunstikoole, ainukesed võimalused olid kas joonistustunnid tavalistes koolides või iseseisvalt. Arhitektuuri sektoris oli olukord parem. 1869. aastal avati Riia Polütehnikum, kus avati ka arhitektuuri osakond. Pärast Bērtiņšit töötasid Lätis kunstnikena Jānis Roze (1823–1897), Kārlis Hūns (1830–1877) ja maastikumaalija Jūlijs Feders (1838–1909).

Teadliku rahvusliku stiili on näha Ādams Alksnise (1864–1897) loomingus, kelle maalingutel ja akvarellidel on kujutatud Läti talupoegi tööd tegemas. Rahvuslikku stiili viljelesid ka Janis Rozentāls (1866–1916) ja Vilhelms Purvītis (1872–1945). Rozentāls oli ka oskuslik portreekunstnik ning tema käe all on õppinud Villem Ormisson kui ka Konstantin Süvalo. Purvītis oli pühendunud Läti maastikumaali arendamisele. Purvītist peetakse impressionismi rajajaks läti maalikunstis. Tänu temale pälvis läti kunst ka rahvusvahelist tuntust. Purvītis mõjutas oma loominguga Aleksandrs Štrālsi (1879–1947) ja Läti Kunstiakadeemia asutajat ja tolleaegset rektorit prof. Jānis Kugat (1878–1969), kes on Läti teatri dekoratsioonikunsti looja. Kõige kuulsamad olid Kuga Läti rahva elust jutustavate lavastuste jaoks loodud dekoratsioonid. Kuulus dekoratsioonikunstnik oli ka Eduards Vītols (1877–1954), kelle teoste hulgas leidub palju akvarelle.

Lätis, nagu ka mujal, hakati 20. sajandi algul kasutama kunstis uusi väljendusviise. Uuenduslikuma kunsti teerajajaks võib pidada Voldemārs Matvejsi (1877–1914). Prantsuse järelimpressionismi tutvustas lätlastele Jēkabs Kazaks (1895–1920) ja Jāzeps Grosvalds (1891–1920), kes hakkas hiljem maalima monumentaalseid teoseid läti sõjapõgenikest. Kunstiajaloolane prof. Boriss Vipers on nende stiili nimetanud „fantastiliseks realismiks“. Sellel stiilil oli Lätis veel mitmeid järgijaid.

20. sajandi alguse poolel, kui Läti oli saavutatud iseseisvuse, hakkasid paljud kunstnikud näitama üles huvi ka Läti rahvakunsti vastu. Näiteks hakkasid rahvakunstiga tegelema Ansis Cīrulis, Niklāvs Strunke, impressionist Jēkabs Bīne, Teodors Zaļkalns ja Burkards Dzenis. „Värsket jõudu ja loomingutahet“ said nad 1934. aasta ajaloolisest sündmusest, mil algas Lätis n-ö uus ajajärk.

## Vaata ka
* Eesti kunst

## Viited
Kupalavskaja metroojaam

**Kupałaŭskaja metroojaam** (vene keeles Купаловская (*Kupalovskaja metroojaam*), valgevene Купалаўская (transkribeerituna **Kupalavskaja metroojaam**)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Leninski rajoonis.

Jaam avati 31. detsembril 1990; see oli üks Minski metroo teise liini algsetest jaamadest. Jaama perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Jaam on ühendatud Maskoŭskaja liini Kastryčnickaja metroojaamaga. Jaam on üks kolmest Minski metroo jaamadest, mille väljapääs on rajatud varem olemas olnud hoonesse.

Jaam asub paari meetri sügavusel maa all, Maskoŭskaja liin on sellest madalamal ja Kastryčnickaja jaama viiv tunnel suundub perroonilt alla. Kupałaŭskaja metroojaam on pühendatud Janka Kupałale, ka asub selle ühe sissepääsu lähistel Janka Kupala nimeline Riiklik Akadeemiline Teater. Jaama kujunduses on üritatud edasi anda poeedi luulet. Jaama lagi on lihtne ja valge, seinad on kaetud roheliste keraamiliste plaatidega, soklid on hallikasrohelised.

 
## Viited

## Välislingid

*Infot jaama kohta (*vene keeles*)
Rennau

**Rennau** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Valla pindala on 22,6 km². 31. detsembril 2017 elas seal 682 inimest. Valda kuuluvad Ahmstorfi, Rennau ja Rottorf am Klei küla.


Ahmstorf um 1900 Postkarte.jpg|Vana postkaart Ahmstorfist
Rennau Stephanskirche.jpg|Luteri kirik Rennaus
Rottorf am Klei St. Marien.jpg|Luteri kirik Rottorf am Kleis


## Viited

## Välislingid

* www.grasleben.de
Suurauad

**Suurauad** on hobustel kasutatavate valjaste suuosa, mida saarte murdes ja läänemurdes nimetatakse ka **suulised**.

## Ajaloost
Eesti aladel on leitud suuraudu, mis pärinevad 5.- 6. sajandist pKr. Need koosnesid varem enamasti kahest raudlülist, mis olid omavahel liikuvalt ühendatud ning mille otstes on ohjarõngad. Ohjarõngaste külge kinnitati ratsmed ja põserihmad. 

## Valmistamine
Suurauad võimaldavad hobuste kindlamat juhtimist, nad aitavad ratsanikul hobust paremini kontrollida ja märguandeid edastada. 
Suulisi tehakse roostevabast terasest, niklist, kõvakummist, silikoonist jne. Need paigutuvad hobuse alalõualuu hammasteta osale lõikehammaste ja purihammaste vahel. Suurauad peavad laiuselt olema hobusele sobivad, mida peenemad nad on, seda teravamalt tunneb hobune neid suus. Liiga kitsad suulised hõõruvad hobuse suunurki ja liiga laiad rõhuvad purihambaid. Suuraudu kontrollitakse aeg-ajalt, et teravaks kulunud nurgad ei kahjustaks hobuse suud.

## Vaata ka
*Hackamore
*Päitsed
*Valjad

## Viited

## Välislingid
* Suurauad, Eesti Põllumajandusmuuseum https://www.muis.ee/museaalview/1234070
*Hobuste hooldus
Global Association of International Sports Federations

**Global Association of International Sports Federations** (**GAISF**, 2017. aastani **SportAccord**) on rahvusvaheliste spordialaliitude ja muude spordiorganisatsioonide katusorganisatsioon.

## Välislingid
*Koduleht
Ukraina Eesti Selts

**Ukraina Eesti Selts** on Ukraina eestlaste selts, mis tegutseb Ukrainas Kiievis.

Selts asutati 1994.

Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi tegemisest Eesti Kultuuriseltside Ühenduse kodulehel
Arhangelski Oblasti Kultuuriselts Viru

**Arhangelski Oblasti Kultuuriselts Viru** on Venemaa eestlaste selts, mis tegutseb Venemaal Arhangelski oblastis.

Seltsi esimees on Jüri Rebane. Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.

## Viited
Cristhian Stuani

**Cristhian Ricardo Stuani Curbelo** (sündinud 12. oktoobril 1986 Talas) on Uruguay jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliigaklubis Girona ründajana.

Ta alustas karjääri kodumaa kõrgliigaklubis Danubio. 2008. aastal suundus ta Itaalia kõrgliigaklubisse Reggina. Hiljem on ta kuulunud põhiliselt Hispaania klubide meeskonda, sealhulgas kolm hooaega Hispaania kõrgliigaklubi Espanyoli ridadesse. Aastatel 2015–2017 mängis ta Inglismaa klubis Middlesbrough.

Gironas on ta mänginud alates hooajast 2017/18. Ta lõi sel hooajal Hispaania kõrgliigas kokku 21 väravat, olles sellega hooaja paremuselt viies mängija liigas. Hooaegadel 2019/20 ja 2021/22 (koos Borja Bastóniga) oli ta suurim väravakütt Hispaania esiliigas.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Uruguay jalgpallikoondises tegi ta 14. oktoobril 2012 sõprusmängus Poola vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 10. septembril 2013 MM-i valikmängus Colombia vastu. Aastatel 2012–2019 lõi ta 50 koondisemänguga kaheksa väravat.

Ta esindas Uruguayd koondises 2014. ja 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Copa Américal, 2016. aastal Copa América Centenariol ja 2019. aasta Copa Américal.

## Viited

## Välislingid
San Francisco Eesti Selts

**San Francisco Eesti Selts** on Ameerika Ühendriikide eestlaste selts, mis tegutseb California osariigis San Franciscos. Seltsi president on Mai-Liis Bartling.

Selts asutati 1950. aastatel.

Selts on aitanud korraldada Lääneranniku Eestlaste Päevi.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Pieršamajskaja metroojaam

**Pieršamajskaja metroojaam** (vene keeles Первомайская (*Pervomaiskaja metroojaam*), valgevene Першамайская (transkribeerituna **Peršamaiskaja metroojaam**)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Leninski rajoonis.

Jaam avati 28. mail 1991 ehk paar kuud pärast Minski metroo teise liini algse osa avamist. Jaamas on ainsana Minski metroo jaamadest kaks 100 meetri pikkust ja 10 meetri laiust perrooni, mille vahel peatuvad rongid. 

Jaama avamine oli algselt kavandatud teise liini avamisega samaaegseks, ent liini ehitusel tekkisid tehnilised raskused – jaam asub Svisłači jõe poolt kohale kantud lahtises liivas, mida ei suudetud piisavalt kindlustada. Algselt oli jaama kavandatud üks perroon, ent variseva liiva tõttu tuli projekti muuta ja jaam projekteerida nii, et selle kogupikkus oleks 138 meetrit. Kui metrooliin jätkus mõlemal pool jaama, jaama valmimiseni rongid seal ei peatunud. Pieršamajskaja jaamas on invaliididele mõeldud lift.

Metroojaam on kahe lööviga. Kahe rööpapaari vahel on kolmnurksed sambad, keskel asub kunstilise kompositsiooniga pannoo. Jaama kujunduses on kasutatud halli graniiti ja valget marmorit.


Persham 01.jpg|Jaama tugisambad
Persham_08.jpg|Kahe tee vahel asuv pannoo
Persham 03.jpg|Üks jaama tugisammastest

 
## Viited

## Välislingid

*Infot jaama kohta (*vene keeles*)
Jēkabs Bīne

**Jēkabs Bīne** (11. aprill 1895 Riia – 24. oktoober 1955 Riias) oli Läti maali- ja vitraažikunstnik, õpetaja ja kunstikriitik ning Sõltumatute Kunstnike Ühenduse liige.
Maamõõtja

**Maamõõtja** on üldine nimetus spetsialistile, kelle põhiline tööülesanne on maakorraldustoimingute ja katastrimõõdistamistööde tegemine.

## Kutsed Eestis
Eestis jagunevad geomaatika-alased ametid kaheks. Kutsesüsteemi klassifikaatoris on nimetatud geodeet ja maakorraldaja, mis omakorda jagunevad järgnevalt nimetatud viisidel.

Geodeet (kutsestandardid kehtivad kuni 12.03.2023): 

# Maamõõdutehnik, tase 4
# Geodeet, tase 5
# Geodeet, tase 6
# Geodeet, tase 7.

Maakorraldaja (kutsestandardid kehtivad kuni 07.06.2022):

# Maamõõtja, tase 5
# Maakorraldaja, tase 6 (kehtib kuni
# Maakorraldaja, tase 7.

Nimetatud kutseid annab Eesti Geodeetide Ühing.

## Haridus Eestis
4. taseme maamõõdutehnikuks saab ainsana Eestis õppida Kehtna Kutsehariduskeskuses. Õppekava maht on 60 EKAP, õpe toimub sessioonidena ühe õppeaasta vältel.

## Vaata ka

* Geodeesia
* Nivelliir
* Teodoliit

## Viited
Kajavaba ruum

**Kajavaba ruum**  on ruum, mis on kavandatud nii, et tema seinad ei peegelda kas helilaineid või elektromagnetlaineid ning samuti ei lase väliskeskkonnast antud ruumi neid lained levida. Selle tulemusel on ruumis võimalik kuulda (detekteerida) ainult allikast otse levivaid heli- või raadiolaineid. Kajavaba ruum matkib levipiirete puudumist. Kajavabade ruumide mõiste võeti algselt kasutusele akustikute poolt ja tähistas algselt just akustiliste kajade vaba ruumi. Raadiolainete suhtes kajavabadeks kavandatud ruumide kasutusele võtmisest tingituna on mõiste kasutusala laiendatud.

Kajavabad ruumid võivad olla alates mikrolaineahju suurustest kuni lennukite angaaride suurusteni. Seejuures sõltub kajavaba ruumi suurus uuritavate objektide mõõtmetest ja vaatlusalustest sagedusribadest.

## Vaata ka
*Kajaruum
*Helistuudio
*Faraday puur

## Viited
Peter Lõhmus

**Peter Lõhmus** (sündinud 3. oktoobril 1966 Ukrainas Mukatševos) on Eesti pangandustegelane.

Ta on õppinud aastatel 1987–1992 Tallinna Tehnikaülikoolis ökonoomikat ja juhtimist ning seejärel aastatel 1993–1994 Columbia ülikooli rahvusvaheliste suhete koolis (inglise *School of International and Public Affairs*).

Aastatel 1996–1997 oli ta mikro- ja makromajanduse lektor Estonian Business Schoolis. Märtsist 1997 kuni juunini 2000 oli ta Eesti Panga asepresident, kusjuures 28. aprillist 2000 oli ta Eesti Panga presidendi kohusetäitja. Aastatel 2001–2009 töötas ta vanemökonomistina Rahvusvahelises Valuutafondis (IMF). 2009. aasta märtsis asus tööle majandusnõunikuna Euroopa Komisjonis. Alates märtsist 2013 töötab taas IMFis.

2023 septembrist on ta Eesti eelarvenõukogu esimees.

## Isiklikku
Tema õde on vaimulik Annika Laats.

## Viited

## Välislingid
*"Peter Lõhmus: hoopis rohkem sammast", Postimees, 5. november 2018
Värvaine

**Värvaine** on keemiline aine, mida kasutatakse värvuse andmiseks. Enamasti on värvained orgaanilised ühendid, mis lahustuvad vees või muus värvi valmistamisel kasutatavas sideaines. Anorgaanilist lahustumatut värvivat ainet, mis kantakse värvuse andmiseks pinnale koos sideainega, nimetatakse värvipigmendiks.

## Vaata ka
*Värvainete loend
*Värvainete indeks
*Küüpvärvaine
Bethal

**Bethal** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Govan Mbeki vallas.

Bethal on asutatud 1880. aastal  Blesbokspruiti farmi maadele. Bethal on saanud nime farmiomanike naiste õdede Eliza**beth** du Plooy and **Al**ida Naude järgi. Asula sai linnaõigused 1921. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bethali elanikest mustanahalisi aafriklasi 84,69%, valgeid 13,24%, värvilisi 0,87%, India või Aasia päritolu inimesi 0,84% ja teisi 0,36%. Suulu keelt pidas emakeeleks 66,69% inimesi, afrikaani keelt 13,10%, ndebele keelt 6,76%, inglise keelt 3,48%, svaasi keelt 3,17% ja sotho keelt 1,40%.

## Viited
Karjala Eesti Sõprusühing Otšag

**Karjala Eesti Sõprusühing Otšag** (ka **Karjala Sõprusühing Eestiga Otšag**; *otšag* 'kolle') on Ida-Karjala piirkonna (Karjala Vabariigi) eestlaste organisatsioon.

Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.

## Viited

## Välislingid
*Organisatsioon VK andmebaasis
*https://www.postimees.ee/1722883/karjalas-avati-malestusmark-stalini-re-iimi-ajal-morvatud-eestlastele
Louieville

**Louieville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas.

Kuni 1994. aastani oli Louieville KaNgwane bantustani pealinn.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louieville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,63%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 94,06% inimesi, tsonga keelt 3,15% ja afrikaani keelt 0,59%.

## Viited
Peterburi Eesti Selts

**Peterburi Eesti Seltsi** all võidakse mõelda järgmisi organisatsioone:
*Peterburi Eesti Selts
*Peterburi Eesti Kultuuriselts
*Peterburi Eesti Haridusselts

## Vaata ka
*Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts
*Peterburi Eesti Jõumeeste Selts
Tirana Püha Pauluse katedraal

**Püha Pauluse katedraal** (albaania keeles *Katedralja e Shën Palit*) on suurim katoliiklik kirik Albaania pealinnas Tiranas. 

Postmodernistlik sakraalehitis koos kellatorniga kuulub Tiranë-Durrëse roomakatoliku peapiiskopkonna (ladina keeles *Archidioecesis Tiranensis-Dyrracena*) valdusse. Peaportaali vasakul küljel paiknev vitraaž kujutab paavst Johannes Paulus II-t ja kosovoalbaania päritolu ema Teresat. Katedraali sissepääsu ees on ka püha ema Teresa skulptuur.

## Ajalugu
Katedraalile pani nurgakivi paavst isiklikult Albaania visiidi ajal 1993. aastal. Katedraali kolmnurkne arhitektuur, mis järgib peapiiskopi Rrok Mirdita ideed, sümboliseerib islami, õigeusu ja katoliikluse kooseksisteerimist Albaanias. Esimesel missal uues katedraalis 27. jaanuaril 2002 teenisid Vatikani kardinal-riigisekretär Angelo Sodano ja peapiiskop Rrok Mirdita. Peapiiskopi maja ehitati katedraali kõrvale.

## Vaata ka
*Paulus
*Rrok Mirdita
*Püha Ema Teresa katedraal

## Välislingid
Peterburi Eesti Kultuuriselts

**Peterburi Eesti Kultuuriselts** (vene keeles Санкт-Петербургское общество эстонской культуры) oli Peterburi eestlaste selts, mis tegutses aastatel 1992–2024 Venemaal Peterburis. Seltsi eesmärk oli säilitada Peterburis elavate eestlaste kultuurialgupära, traditsioonid ja eesti keel ning hoida Eestiga suhteid kultuuri, teaduse ja kunsti vallas. 2017. aastal oli seltsi esimees Viiu Fjodorova. Selts oli Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.

Seltsi raames tegutsesid segakoor Kaja, millel omakorda oli ansambel Linda; folkloorirühm Neevo, Rahvakunsti Klubi osakond ja eesti keele kursused. Selts andis aastail 1999. aastast välja kvartaliajalehte Peterburi Teataja.

## Ajalugu
Peterburi Eesti Kultuuriselts registreeriti 1992. aastal Peterburis. 1993. aastal alustasid tegevust eesti keele kursused ja pühapäevakool, 1996 asutati segakoor Kaja, 1998 loodi folkloorirühm Neevo ja eesti rahvakunsti klubi Peterburi osakond, 1999. aastal hakkas koostöös Jaani kiriku fondi ja kogudusega taas ilmuma ajaleht Peterburi Teataja ning 2011. aastal taasavati Peterburi Jaani kirik.

Pärast Venemaa sissetung Ukrainasse 2022. aasta veebruaris katkesid suuresti kontaktid Eesti ja Peterburi eestlaste vahel. Lõppes Peterburi Jaani kirikus selle ajani tegutsenud kohalike eesti laste pühapäevakool. Samuti lõpetasid Peterburis tegutsemise Eesti Kontsert ja peakonsulaat.

2024. aastal taotles Peterburi Eesti Kultuuriselts enda kui juriidilise isiku tegevuse lõpetamist, põhjuseks oli kasvav riiklik bürokraatia ja aruandlus, mis seltsile üle jõu käis. Vene justiitsministeeriumi Peterburi ja Leningradi oblasti peadirektoraat esitas Peterburi linnakohtule taotluse eesti kultuuriseltsi registrist kustutamiseks 26. veebruaril, linnakohus kustutas seltsi registrist 28. märtsil 2024.

## Vaata ka
*Peterburi eestlased
*Peterburi Eesti Haridusselts
*Peterburi Jaani kogudus
*Peterburi Teataja

## Viited

## Välislingid
*Peterburi Eesti Kultuuriseltsi koduleht
Moskva Eesti Selts

**Moskva Eesti Selts** on Venemaa eestlaste selts, mis tegutseb Venemaal Moskvas. Selts on asutatud 1990. aastal.

Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.

Seltsi eestvedaja on Mihkel Maran.

## Viited

## Välislingid
*Selts portaalis Globaalne Eestlane
*http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/moskva-eesti-selts-valja-veel-ei-sure?id=29520509
Hertzogville

**Hertzogville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Tokologo vallas.

Hertzogville on asutatud 1915. aastal, linnaõigused sai 1924. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hertzogville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,5%, valgeid 3,5%, värvilisi 2,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,6% ja teisi 0,4%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 62,8% inimesi, koosa keelt 15,0%, sotho keelt 10,7%, afrikaani keelt 6,5% ja teisi keeli 5,0%.

## Viited
Kosovo albaanlased

**[[Albaanlased]]** (albaania keeles *Shqiptarët në Kosovë*) on alates 20. sajandi algusest ülekaalukalt suurim etniline elanikkond (2011. aasta seisuga 1 616 869 inimest) tänapäevase Kosovo Vabariigi piirides, keda muudes keeltes nimetatakse ka **kosovarideks**.

## Ajalugu

## Tuntud kosovoalbaanlasi
*Ema Teresa
*Nikollë Bojaxhiu
*Rita Ora
*Vjosa Osmani
*...

## Vaata ka
*Põhja-Makedoonia albaanlased
*Montenegro albaanlased
Bidache'i vürstiriik

**Bidache'i vürstiriik** oli suveräänne riik praegusel Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangu maa-alal.

Bidache oli Navarra kuningriigi läänivaldus, kuulutati sõltumatuks 21. oktoobril 1570, annekteeriti Prantsusmaa poolt 1790. ja vallutati 1793. aastal.

## Bidache'i vürstid
*1570–1576 Antoine I (Gramont'i ja Guiche'i krahv; 1526–1576)
*1576–1580 Philibert (1552–1580)
*1580–1644 Antoine II (alates 1643 Gramont'i hertsog; 1572–1644)
*1644–1678 Antoine III (Prantsusmaa marssal; 1604–1678)
*1678–1695 Antoine IV (1641–1720)
*1695–1713 Antoine V (Prantsusmaa marssal; 1671–1725)
*1713–1741 Antoine VI (1688–1741)
*1741–1745 Louis (eelmise vend; 1689–1745)
*1745–1790 Antoine VII (Lesparre'i hertsog; 1722–1801)
Tveri Eesti Selts

**Tveri Eesti Selts** on Venemaa eestlaste selts, mis tegutseb Venemaal Tveris.

Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
*Seltsi tegemisest Eesti Kultuuriseltside Ühenduse kodulehel
Londoni Eesti Selts (Kanada)

**Kanada Eesti Selts** on Kanada eestlaste selts, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Londonis. Seltsi juhatuse esinaine on Ave Siilak.

## Viited