open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Abuulia

**Abuulia** (ladina *abulia*, vanakreeka sõnast ἀβουλία (*aboulia* 'nõutus') on haiguslik tahtetus, tahtenõrkus ja otsustamatus.

Haige küll tahaks teatud tegevust sooritada, kuid jätab selle tegemata. 

Abuulia põhjuste seas on otsaju orgaaniline haigus 
(ajukasvaja või trauma), depressioon, neuroos, toksikomaania ja psühhoos.
DeWitti maakond

**DeWitti maakond** (*DeWitt County*) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 29°08' N, 97°36' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cuero.

Maakonna pindala on 2358 km&sup2;, millest 3 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 097. Aastal 2000 oli seal 20 013 elanikku.

## Naabermaakonnad
*Lavaca maakond (kirdes)
*Victoria maakond (kagus)
*Goliadi maakond (lõunas)
*Karnesi maakond (edelas)
*Gonzalese maakond (loodes)

## Ajalugu
DeWitti maakond moodustati 1846. aastal Goliadi, Gonzalese ja Victoria maakonna osadest. Maakond on nime saanud esimeste Texase kolooniate asutaja Green DeWitti järgi.

## Välislingid
*DeWitti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Jakob Johnson

**Jakob Johnson** (8. mai 1806 Tusti karjamõis, Viljandimaa – 1. aprill 1865 Peterburi) oli esimene eesti rahvusest põllumajandusteadlane, dr. phil. (1840, Jena), agronoomiamagister (1841, Peterburi), Peterburi patriootide ringi liige.

Jakob Johnson oli 1765. aastal Peterburis, Mihhail Lomonossovi initsiatiivil asutatud Vaba Ökonoomilise Seltsi liige.  Dr. Jakob Johnson andis 1844...1864 välja ajakirja *Mittheilungen der Kaiserlichen freien ökonomischen Gesellschaft zu St. Petersburg*, milles tutvustas ka põllumajanduse uurimistulemusi ja uuendusi.
## Viited

## Kirjandus
*Aimur Joandi. "Pärisorjast teadusdoktoriks. Eesti mees Jakob Johnson. 8. mai 1806 Tusti — 1. aprill 1865 Peterburi". Maalehe Raamat. Tallinn 2006. ISBN 9789985643068
László Rajk

**László Rajk** (8. märts 1908 Székelyudvarhely (tänapäeval Odorheiu Secuiesc, Transilvaania, Rumeenia) – 15. oktoober 1949 Budapest) oli Ungari kommunistlik poliitik ja riigitegelane.

László Rajk oli kingapoe omaniku poeg. Ungari Kommunistlikku Parteisse astus ta 1931. aastal. Ta visati kommunistliku tegevuse eest Ungari Kuninglikust Péter Pázmány Ülikoolist välja. Seejärel töötas ta ehitustöölisena, kuni läks 1936. aastal Hispaania kodusõtta, kus sõdis internatsionaalsete brigaadide ungari pataljonis.  Sõja lõpus põgenes Prantsusmaale, kus ta vangistati. 1941. aastal pöördus ta illegaalselt Ungarisse tagasi. Varsti ta vangistati ja vabanes vanglast alles 1944. aasta septembris. Sama aasta novembris arreteeriti Rajk uuesti ning viidi Saksamaale.

Pärast vabanemist ja Ungarisse tagasipöördumist 1945. aastal juhtis Rajk Budapesti parteiorganisatsiooni, temast sai Ungari Kommunistliku Partei Keskkomitee ja Poliitbüroo liige. 1945. aasta lõpust kuni 1946. aasta septembrini oli ta Ungari Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär ja alates 1946. aasta oktoobrist UKP peasekretäri asetäitja. Alates 1946. aasta märtsist oli ta siseminister ja 1948. aasta augustist välisminister. 

Rajk kujunes võimuvõitluses Mátyás Rákosi rivaaliks. 30. mail 1949 László Rajk arreteeriti ja anti 1949. aasta septembris kohtu alla. Talle esitati süüdistus titoismis ja lääne imperialistide huvide teenimises. Ta tunnistati näidiskohtuprotsessil süüdi ja mõisteti 22. septembril 1949 surma. Kohtuotsus viidi täide.

László Rajk rehabiliteeriti postuumselt 28. märtsil 1956. Tema säilmete ümbermatmisele 6. oktoobril 1956 kogunes 100 000 inimest.

## Viited
Sidekanal

**Sidekanal** on tehniliste vahendite kogum informatsiooni edastamiseks saatjalt (ühest lõppseadmest) vastuvõtjale (teise lõppseadmesse). Tehniliste vahendite hulka kuuluvad mitut tüüpi muundurid,  võimendid, elektrifiltrid, multipleksimise jm seadmed. Informatsiooni saab edastada sidekanali kaudu ühte või mitmesse signaali teel asuvasse punkti.

Olenevalt kontekstist kasutatakse sidekanali tähenduses ka mõistet sideliin. Samas aga võib sideliin olla sidekanali osa. Harilikult kuuluvad sidekanali koosseisu  mitu  tüüpi sideliinid: traatsideliinid (õhu- ja kaabelliinid), optilise side liinid (valguskaablid) ja raadiosideliinid.
DeWitti maakond (Illinois)

**DeWitti maakond** (*DeWitt County*) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°37' N, 90°29' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Clinton.

Maakonna pindala on 1049 km&sup2;, millest 20 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 561. Aastal 2000 oli elanike arv 16 798.

## Naabermaakonnad
*McLeani maakond (põhjas)
*Piatti maakond (idas)
*Maconi maakond (lõunas)
*Logani maakond (läänes)

## Ajalugu
DeWitti maakond moodustati 1. märtsil 1839 Maconi maakonna osast. Maakond on saanud nime New Yorgi osariigi seitsmenda kuberneri DeWitt Clintoni järgi.

## Kliima
Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Clintonis −8 °C (17 °F) ja kõrgeim juulis 31 °C (88 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1905. aasta veebruaris −32 °C (−25 °F) ja kõrgeim temperatuur 1954. aasta juulis 45 °C (113 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 50 mm veebruari ja juuli 115 mm vahel. 

## Viited

## Välislingid
*DeWitti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Sparanise

**Sparanise** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Sparanise sai linnaõigused vabariigi presidendi 2002. aasta 10. detsembri dekreediga.

Sparanise kõrgus merepinnast on 65 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Sparanise piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Calvi Risorta, Francolise, Pignataro Maggiore.

Sparanise asutati 988. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Kendalli maakond

**Kendalli maakond** (*Kendall County*) on maakond USA-s Illinoisi osariigis Chicagost 40 miili kaugusel edelas. Geograafilised koordinaadid on 41°59' N, 88°43' W.

Maakonna halduskeskus on Yorkville.

Maakonna pindala on 835 km&sup2;, millest 5 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 114 736. Aastal 2000 oli elanike arv 54 544.

## Naabermaakonnad
*Kane'i maakond (põhjas)
*DuPage'i maakond (kirdes)
*Willi maakond (idas)
*Grundy maakond (lõunas)
*LaSalle'i maakond (läänes)
*DeKalbi maakond (loodes)

## Ajalugu
Kendalli maakond moodustati 19. veebruaril 1841. aastal LaSalle'i ja Kane'i maakonna osadest. Maakond on saanud nime postiminister Amos Kendalli järgi.

## Kliima
Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Yorkville's −12 °C (10 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1985. aasta jaanuaris −32 °C (−26 °F) ja kõrgeim temperatuur 1936. aasta juulis 44 °C (111 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 39 mm jaanuari ja juuli 112 mm vahel. 

## Viited

## Välislingid
*Kendalli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Kendalli maakond (Texas)

**Kendalli maakond** (*Kendall County*) on maakond USA-s Texase osariigis Edwardsi platool. Geograafilised koordinaadid on 29°95' N, 98°70' W.

Maakonna halduskeskus on Boerne.

Maakonna pindala on 1717 km&sup2;, millest 3 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 33 410. Aastal 2000 oli seal 23 743 elanikku.

## Naabermaakonnad
*Gillespie maakond (põhjas)
*Blanco maakond (kirdes)
*Comali maakond (kagus)
*Bexari maakond (lõunas)
*Bandera maakond (edelas)
*Kerri maakond (läänes)

## Ajalugu
Kendalli maakond moodustati 1862. aastal Kerri ja Blanco maakonna osadest. Maakond on nime saanud ajakirjanik George Wilkins Kendalli järgi.

## Välislingid
*Kendalli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Aktseptor (keemia)

Keemias on **aktseptor** selline aineosake nagu molekul (molekuli kuuluv aatom) või ioon, mis võib endaga liita elektronipaari või aineosakesi nagu, ioon, aatom või aatomite rühma.

Keemilises protsessis saab osakese üleminek toimuda siis, kui olemas on nii doonor kui ka aktseptor.

Kõige sagedamini nimetatakse aktseptoriks vaba orbiidiga aatomit (molekulis), mis saab temaga ühinevalt aatomilt (doonorilt) elektronipaari semipolaarse keemilise sideme tekkimisel. Kovalentse keemilise sideme moodustumist kahe aatomi või aatomite rühma vahel, mis teostub doonoraatomi elektronpaari ja aktseptoraatomi vaba orbitaali osalusel nimetatakse doonori-aktseptori mehhanismiks.

## Vaata ka
*Doonor (keemia)
*Doonori-aktseptori kompleks
Neven Mimica

**Neven Mimica** (sündinud 12. oktoobril 1953 Splitis) on Horvaatia ja Euroopa Liidu poliitik. 

Alates 1. juulist 2013 oli ta Euroopa Liidu tarbijakaitsevolinik ning alates 1. novembrist 2014 rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik Junckeri komisjonis.

Mimica lõpetas Zagrebi ülikooli majandusteaduskonna 1976. aastal.

Ta on töötanud nõunikuna Horvaatia saatkondades Kairos ja Ankaras. 2001–2003 oli ta Horvaatia eurointegratsiooniminister. 2003. aastast oli ta Horvaatia parlamendi liige ja ühtlasi 2008. aastast parlamendi aseesimees.

Mimica on abielus ja tal kaks poega.

## Välislingid
* Neven Mimica Euroopa Komisjoni kodulehel
* http://www.sabor.hr/Default.aspx?art=27678&sec=2851
Hollandlased

**Hollandlased** (endanimetus *Hollanders*) on germaani rahvas, Hollandi põhirahvastik. Kõnelevad germaani keelte läänerühma saksa-madalmaade alarühma kuuluvat hollandi keelt. Hollandlaste koguarv maailmas on hinnanguliselt ligikaudu 25 miljonit, neist Hollandis 13,2 miljonit. Ameerika Ühendriikides elavate hollandlaste koguarvuks on nimetatud 5 miljonit, kuid enamik neist on tegelikult hollandi päritolu ameeriklased.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 107 hollandlast, neist Tallinnas 47.

Hollandlased on kujunenud friisi, saksi, frangi ja bataavi hõimudest. Flaamid on hollandlaste väga lähedane sugulasrahvas. Hollandlaste hulgas on levinud nii protestantism kui ka katoliiklus. Tänapäeval on paljud hollandlased ka agnostikud ja ateistid.

17.–18. sajandil rändasid paljud hollandlased Lõuna-Aafrikasse, kus nendest kujunesid afrikandrid. 20. sajandil rändasid paljud hollandlased Ameerikasse ja Austraaliasse.

## Viited
Castelnovo di Sotto

**Castelnovo di Sotto** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Reggio Emilia provintsis. Castelnovo di Sotto sai linnaõigused vabariigi presidendi 2001. aasta 12. novembri dekreediga.

Castelnovo di Sotto kõrgus merepinnast on 27 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Castelnovo di Sotto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Boretto, Cadelbosco di Sopra, Campegine, Gattatico, Gualtieri, Poviglio.

Castelnovo di Sotto halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Case Melli, Meletole, San Savino, Villa Cogruzzo.

Castelnovo di Sotto karneval, mille juured ulatuvad 16. sajandisse, on üks vanimaid Itaalias.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Harilik papaia

**Harilik papaia** (*Carica papaya*) on papaialiste sugukonda (*Caricaceae*) kuuluv rohttaim. See pärineb troopilisest Ameerikast, võib-olla Lõuna-Mehhikost ja Kesk-Ameerikast. Esmalt kodustati see Mehhikos sajandeid enne Kesk-Ameerika klassikaliste tsivilisatsioonide teket.

Harilik papaia on papaia perekonna (*Carica*) ainus liik.

Harilik papaia on suur puutaoline taim, mille ainus tüvi kasvab 5–10 m kõrguseks. Spiraalselt paigutunud lehed kinnituvad tüve tippu. Tüve alumist osa katavad armid kohtades, kus varem olid lehed ja viljad. Lehed on suured, läbimõõduga 50–70 cm, seitsme palmjalt paigutunud haruga. Nii suurte taimede kohta tavatult on puud kahekojalised. Puud on tavaliselt harudeta, kui nende tippu pole kärbitud. Õied sarnanevad kujult *[[Plumeria]]* omadega, ent on palju väiksemad ja vahajad. Nad kasvavad lehtede ja tüve vahelisse nurka ning arenevad suurteks viljadeks (papaiadeks), mis on 15–45 cm pikad ja 10–30 cm läbimõõduga. Vili on küps, kui see tundub katsudes pehme (nagu küps avokaado või pehmem) ning selle nahk on omandanud merevaigukarva või oranži värvuse.

*Carica papaya* oli esimene transgeenne viljapuu, mille genoom kaardistati.

## Viited

## Välislingid
* Harilik papaia/Carica papaya, Seemnemaailm
* Papaia, Toidutare sõnastik
* Urmas Kokassaar "Papaia soodustab seedimist" Terviseleht, 2. jaanuar 2009
* Robert Aps "Papaia – inglite vili, mis toob tervise" Tervistav!/Postimees
* "Papaia aitab vähiga võidelda" Postimees, 10. märts 2010
Saksa Ida-Aafrika

**Saksa Ida-Aafrika** (saksa keeles *Deutsch-Ostafrika*) oli Saksa Keisririigi koloonia Ida-Aafrikas, mis hõlmas Burundi, Rwanda ja Tanganyika (tänapäeva Tansaania mandriosa). Selle pindala oli 994 996&nbsp;km2, ligikaudu kolm korda suurem kui praegusel Saksamaal.

Koloonia sai alguse 1880. aastatel ning lõppes Saksamaa lüüasaamisega Esimeses maailmasõjas. Pärast seda jagati Saksa alad Suurbritannia ja Belgia vahel, hiljem aga valitseti seda Rahvasteliidu mandaadi alusel.
Makedoonlased

**Makedoonlased** (endanimetus *Македонци*) on lõunaslaavi rahvas, Põhja-Makedoonia põhirahvastik. 

Makedoonlased kõnelevad makedoonia keelt. Enamik makedoonlasi on õigeusku, vähesel määral on ka islamiusulisi. Makedoonlased on serblaste ja bulgaarlaste lähedane sugulasrahvas.

Makedoonlaste üldarv maailmas on hinnanguliselt 2–2,2 miljonit, neist elab Makedoonias 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 297 981 (64,2% rahvastikust).

Makedoonlased on kujunenud algasukate traaklaste, illüürlaste ja muistsete makedoonlaste segunemisel 6.–7. sajandil saabunud slaavi hõimudega.

## Vaata ka
*Makedooniaalbaanlased

## Viited
Kirka

**Kirka** on käsitööriist, mille varrele on põiki kinnitatud kõvast materjalist ning vähemalt ühest otsast terav pea. Kirkat kasutatakse eelkõige kõva pinnase kaevamiseks, aga ka kõvade esemete (nt kivide) lõhkumiseks või raiumiseks. Tänapäeval valmistatakse kirkade pead peamiselt terasest ning neil on kas kaks teravat otsa või on teine ots nürim või lapergusem, nt peitlitaoline.
Kariibi mere saared

**Kariibi mere saared** on Kesk- ja Lõuna-Ameerika vahele jäävas Kariibi meres asuvad saared. Suurem osa neist kuulub kahte saarteahelasse: Suured Antillid (Kuuba, Haiti ja Puerto Rico) piiravad Kariibi merd põhjast, neist põhja jäävad Mehhiko laht ja Atlandi ookean; Väikesed Antillid piiravad Kariibi merd idast ja neist itta jääb samuti Atlant. Saared on saanud nime kariibide järgi, kes olid 15. sajandil sealkandis elutsenud indiaanihõim.

Kariibi mere saared olid esimene osa Ameerika kontinendist, milles avastas Christoph Kolumbus 1492. aastal. Järgnevate sajandite vältel jagunesid need mitme Euroopa koloniaalriigi vahel. Tänapäeval kuulub Kariibi mere saartest Euroopa riikidele vaid osa, samas asub saartel mitu iseseisvunud väikeriiki, mille poliitiline olukord on üpris erinev. Suurimad neist on Kuuba, Haiti ja Dominikaani Vabariik. USA-le kuulub Puerto Rico. Saareriike ühendavad mitmed kohalikud koostööorganisatsioonid, millest mõni hõlmab ka Kesk-Ameerika ja Lõuna-Ameerika riike. Kultuuriliselt peetakse Kariibi mere saari osaks Ladina-Ameerikast, mida nüüdisajal asustavad suures osas romaani rahvastest immigrantide ja Aafrika neegerorjade järeltulijad; saarte indiaanlastest põlisasukaid on säilinud väga vähe.

Merelise troopilise kliima tõttu on saared tuntud turismipiirkond. Moodsas kultuuris seostatakse Kariibi mere saari ka kunagiste piraatide tegevusega, sel teemal on tehtud arvukalt filme ja raamatuid.

ÜRO geoskeemi järgi kuuluvad Kariibi mere saarte hulka järgmised riigid ja piirkonnad: 
* Ameerika Ühendriikide Neitsisaared
* Anguilla
* Antigua ja Barbuda
* Aruba
* Bahama saared
* Barbados
* Bonaire
* Briti Neitsisaared
* Curaçao
* Dominica
* Dominikaani Vabariik
* Grenada
* Guadeloupe
* Haiti
* Jamaica
* Kaimanisaared
* Kuuba
* Martinique
* Montserrat
* Puerto Rico
* Saba
* Saint Barthélemy
* Saint Kitts ja Nevis
* Saint Lucia
* Saint Martin
* Saint Vincent ja Grenadiinid
* Sint Eustatius
* Sint Maarten
* Trinidad ja Tobago
* Turks ja Caicos
Tiit Kõuhkna

**Tiit Kõuhkna** (sündinud 8. juulil 1942 Viljandis) on eesti tootmisjuht ja endine Eesti NSV riigitegelane.

Ta lõpetas aastal 1962 Õisu Toiduainetetööstuse Tehnikumi tehnik-tehnoloogi kvalifikatsiooniga ja aastal 1975 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna piima- ja piimasaaduste tehnoloogia eriala.

Ta töötas aastatel 1964–1965 töölisena Viljandi Piimatoodete Kombinaadis; aastatel 1965–1983 töötas ta Põlva Piimatoodete Kombinaadis inseneri ja direktorina.

Aastatel 1983–1984 oli ta Eesti NSV liha- ja piimatööstuse ministri asetäitja, 14. augustist 1984 11. detsembrini 1985 oli ta Eesti NSV liha- ja piimatööstuse minister; 11. detsembrist 1985 kuni 28. detsembrini 1985 oli ta Eesti NSV Agrotööstuskomitee esimehe I asetäitja (ministri õigustes). 

Aastatel 1990–1994 oli ta Tallinna Piimatoodete Kombinaadi direktor. Aastatel 1994–1996 oli ta AS Epeksi nõukogu esimees, aastatel 1996–1999 AS ETFC Grupi nõukogu esimees. Aastast 1999 on ta AS Hiiu Kaluri ja Direct Consultingi nõukogu esimees.

## Tegevus Eesti NSV partei- ja riigiasutustes
Ta astus 1965. aastal NLKP-sse.

1966. aastal valiti ta Põlva Piimatoodete Kombinaadi NLKP algorganisatsiooni sekretäriks.

Ta oli aastatel 1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik. 

## Liikmesus
Ta on olnud Eesti Toiduainetööstuse Liidu juhatuse liige, Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni personaalliige ja Tallinna Direktorite Klubi liige. 

## Tunnustus
* 2014 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk 
* 2023 EY Aasta ettevõtja elutööpreemia

## Isiklikku
Tema hobid on tennis, golf, mäesuusatamine, jahindus, kalandus, poliitika, muusika ja kirjandus.

Tema õde on arst Merike Martinson.

## Tiit Kõuhkna preemia
2012. aastal asutati Tiit Kõuhkna toel Tallinna Lastehaigla juurde lastehaigla aasta parima arsti, noorarsti, õe ja noorõe preemiafond.

## Viited

## Kirjandus
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo. 2003
Anatoli Tregubov

**Anatoli Tregubov** (9. septembril 1928 Kuibõševi oblast, Venemaa – 23. detsember 1998 Moskva) oli Eesti NSV riigitegelane, parteitöötaja ja transpordijuht.

Ta lõpetas 1950. aastal Leningradi Kõrgema Merekooli ja 1972. aastal Rahvamajanduse Instituudi.

Ta oli aastatel 1950–1954 Leningradi Kõrgema Merekooli komsomolikomitee sekretär, laevakapteni abi välissõidulaevadel ja Balti Merelaevanduse poliitosakonna ülema abi. Aastatel 1954–1961 oli ta NSV Liidu Merelaevanduse Ministeeriumi Poliitvalitsuse ülema abi komsomoli alal ja Balti Merelaevanduse ülema asetäitja. 

Aastatel 1961–1971 oli ta NLKP Keskkomitee transpordi- ja sideosakonna instruktor ja sektori juhataja, 1971–1976  NSV Liidu Merelaevanduse ministri asetäitja ning 1976–1978 Eesti Merelaevanduse ülem. 

Aastatel 1978–1985 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja, 1985–1989 Eesti NSV Ministrite Nõukogu alaline esindaja Moskvas. 1989. aastal jäi ta pensionile.

Ta oli 1948. aastast NLKP liige, olnud EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX, X ja XI koosseisu saadik.

## Tunnustus
* Orden Austuse märk (3 tk)
* Tööpunalipu orden (2 tk)
* Rahvaste sõpruse orden

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 Kirjastus Ilo, 2003
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Ceccano

**Ceccano** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Lazio maakonnas Frosinone provintsis. Ceccano sai linnaõigused paavst Gregorius XVI-lt 1844. aasta 17. mail.

Ceccano kõrgus merepinnast on 200 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Frosinone provintsi moodustamisega 1927. aastal läks Ceccano Rooma provintsi haldusalast Frosinone provintsi haldusalasse.

Ceccano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Arnara, Castro dei Volsci, Frosinone, Giuliano di Roma, Patrica, Pofi, Villa Santo Stefano.

Ceccano halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Budrio, Canolo, Fazzano, Fosdondo, Lemizzone, Mandrio, Mandriolo, Prato, San Biagio, San Martino Piccolo, San Prospero.

## Loodus
Ceccano asub Sacco jõe kallastel.

## Ajalugu
Antiikajal oli Ceccano tuntud kui * Fabrateria Vetus*. Ala oli asustatud Sacco (roomlastele tuntud kui *Trerus* või *Tolerus*) kallastel elavate volgide poolt. Väidetavalt sai Ceccano praeguse nime 7. sajandil  paavst Honorius I isa Petronius Ceccano auks. Umbes aastal 750 vallutati strateegiliselt tähtsal kohal asuv Ceccano langobardide poolt.

Umbes aastast 900 kuni umbes 1450. aastani domineeris Ceccano üle mõjukas Ceccano suguvõsa.

Ceccanolased mängisid tähtsat rolli 915. aasta Garigliano lahingus, kus Paavstiriigi ühendatud väed lõid Roomat ähvardavaid saratseene.

Teise maailmasõja ajal, ajavahemikus 3. november 1943 kuni 31. mai 1944, elas Ceccano üle 38 liitlasvägede õhurünnakut, mille sihtmärkide hulgas olid väidetavalt ka rahvuslikud mälestusmärgid, Santa Maria a Fiume ja Peetri kirikud, mis mõlemad hävitati.

## Vaatamisväärsused

### Sakraalarhitektuur
#### Kirikud
* Santuario di Santa Maria a Fiume (12. sajand)
* Chiesa di San Nicola (12. sajand)
* Collegiata di San Giovanni Battista (ehituse algus 1196)
* Chiesa della Madonna della Pace
* Chiesa di San Rocco
* Chiesa di San Sebastiano
* Abbazia dei Padri Passionisti

### Militaarhitektuur
* Castello dei Conti
* Castel Sindici

### Arheoloogilised väljakaevamised
* Rooma villa

## Infrastruktuur
### Raudtee
Ceccano raudteejaam asub Rooma-Cassino-Napoli liinil.

## Viited

## Kirjandus
* Michelangelo Sindici, *Ceccano l'Antica Fabrateria*, Atesa, 2010. ISBN 887-03-72421

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Kuningas (mängukaart)

**Kuningas** on mängukaart, millel on kuninga pilt. See on tugevaim pildikaart. Mõnes mängus on kuningas masti tugevaim kaart, mõnes mängus on temast tugevam veel äss.

Vene kujundusega kuningad:

Image:Атласная колода король экстра трефы.jpg
Image:Атласная колода экстра король бубни.jpg
Image:Атласная колода экстра король черви.jpg
Image:Атласная колода экстра король пики.jpg


## Välislingid
Charles Frazier

**Charles Frazier** (sündinud 4. novembril 1950 Asheville'is Põhja-Carolinas) on USA kirjanik.

Ta on sündinud USA Põhja-Carolina osariigi Buncombe'i maakonnas Asheville'is. Ta lõpetas aastal 1973 Põhja-Carolina Ülikooli.

Tema kolme seni ilmunud romaani ainestik on seotud Põhja-Carolinaga. Tema tuntuim teos on Ameerika Ühendriikide kodusõja aineline "Cold Mountain", mis ilmus aastal 1997 (eesti keeles 2006). Tema teine romaan oli "Thirteen Moons", mis ilmus aastal 2006 (eesti keeles aastal 2009 pealkirjaga "Kolmteist kuud"). Tema viimane romaan "Nightwoods" ilmus aastal 2011 (eesti keeles aastal 2012 pealkirjaga "Pime mets").
Ingušid

**Ingušid** (endanimetus *galgai*) on rahvas Põhja-Kaukaasias Inguššias ja mõnel pool mujal, kes kõnelevad nahhi-dagestani keelte hulka kuuluvat inguši keelt. Keeleliselt ja kultuuriliselt on nad väga lähedased tšetšeenidele. Inguššide hulgas on levinud sunniitlik islam.

Inguššide üldarv maailmas on ligikaudu 500 000. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 444 833 ingušši, neist Inguššias 385 537 (93,4% rahvastikust). Vähesel määral elab ingušše ka Kasahstanis.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 19 ingušši, neist 12 Tallinnas.

23. veebruaril 1944 küüditati ingušid Kasahstani ja Siberisse. Tagasi lubati neil tulla alles 1957. aastal, mil taastati ka Tšetšeeni-Inguši ANSV.

## Viited
Bantud

**Bantud** on rühm Aafrika etnilisi gruppe (eri hinnanguil 300–600), kes kõnelevad bantu keeli ning asuvad alal Kamerunist üle Kesk-Aafrika ja Ida-Aafrika kuni Lõuna-Aafrikani. Vastastikuse mõistetavuse kriteeriumi alusel on bantu keeli umbes 250, ehkki keele ja murde piir jääb tihti segaseks ning "Ethnologue" loetleb 535 bantu keelt.

Bantu rahvad jagunevad sadadeks rühmadeks, millest ükski pole suurem kui mõni miljon inimest (suurim on 10 miljoni kõnelejaga suulu keel). Suahiili keel, mida kõneleb 5–10 miljonit inimest, on laiema tähtsusega, kuna kümned miljonid kõnelevad seda soravalt teise keelena. Bantude hulka kuuluvad näiteks lubad, makuad, kosad, ruandad, rundid, njandžad, kongod ja kikujud.

## Viited
Emand (mängukaart)

**Emand** on kuninganna pildiga mängukaart, tugevuselt keskmine pildikaart.

Angloameerika ja prantsuse kaardipakis on neli emandat: poti- ehk padaemand, ristiemand, ruutuemand, ärtuemand.


4queensPRL.png|Q - inglise keeles *queen*
Berlinerbild Damen.jpg|D - saksa keeles *Dame*
Kütid-korilased

**Kütid-korilased** on rahvad, kes saavad oma peatoiduse küttimisest ja korilusest, mitte ei tegele põllupidamisega. Suur osa tuntud kütte ja korilasi on rändrahvad ehk nomaadid. Tänapäeval on selliste eluviisidega rahvaid säilinud vähe, kuid enne  olid kõik inimesed kütid ja korilased.

## Soorollid
Levinud on vaade, et kütid olid mehed ja korilased naised, kuid arheoloogilised leiud ja antropoloogilised uuringud näitavad, et see tööjaotus ei pea paika. Nii leiti 2023. aastal ilmunud uuringus, mille käigus vaadeldi 20. sajandi jooksul uuritud suguharude küttimiskombeid, et 80% uuritud kogukondades tegelesid naised (sealhulgas ka suurulukite) küttimisega.

## Vaata ka

* kiviaeg
* toidutaimed
* ravimtaimed
* uluk

## Viited
Kirka Babitzin

**Kirill Babitzin** (esinejanimega **Kirka**; vene keeles Кирилл Бабицын; 22. september 1950 Helsingi – 31. jaanuar 2007 Helsingi) oli Soome poplaulja. Ta oli üks Soome populaarsemaid esinejaid. Tema 1988. aasta album "Surun pyyhit silmistäni" oli omal ajal Soome kõige ostetum album (nüüdseks on see langenud kolmandaks).

Kirka tähelend algas 1967. aastal lauluga "Hetki lyö" ja kestis neli aastakümmet. Teda peeti Soome popmuusikaiidoliks. Ta ise on oma muusikaeelistuste kohta öelnud, et tahtnuks karjääri jooksul laulda märksa rohkem rokki, kuid poplugude eest maksti palju paremini – see sai määravaks.

Ta esindas Soomet 1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Hengaillaan", mis saavutas 46 punktiga üheksanda koha.

Babitzin on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistu kõrval asuvale Lapinlahti õigeusu kalmistule.

## Albumid

*Kirka keikalla (1969)
*Kirka (1969)
*Saat kaiken (1971)
*Nykyaikaa (1972)
*Rautaa ja kettinkiä (1973)
*Kirkan parhaita (1974)
*Tiukka linja (1975)
*Babitzinit konsertissa (1975)
*Lauantaiyö (1976)
*Kaksi puolta (1977)
*Anna & Kirka (1978)
*Kirkan parhaat (1979)
*Kirka (1981)
*Täytyy uskaltaa (1983)
*Hengaillaan (kuld, 1984)
*Älä sano ei (1985)
*Isot hitit (1985)
*R.O.C.K. (kuld, 1986)
*The Spell (kuld, 1987)

*Surun pyyhit silmistäni (neljakordne plaatina, 1988)
*Anna käsi (topeltplaatina, 1989)
*Iskelmäkansio (1989)
*Parhaat, uudet versiot (1990)
*Ota lähellesi (topeltplaatina, 1990)
*Kasvot peilissä (plaatina, 1991)
*Babitzin (1991)
*Pyydä vain (kuld, 1992)
*Kirka (kuld, 1994)
*Sadness in your Eyes (1995)
*Tie huomiseen (kuld, 1996)
*Hetki lyö: 1967–1997 (plaatina, 1997)
*Mestarit Areenalla (kolmekordne plaatina, 1999)
*Suuri hetki (2000)
*Sinut siinä nään (2002)
*Elämääni eksynyt (2005)
*40 unohtumatonta laulua (2006)
*The Best of Kirka (2007)


## Mälestuse jäädvustamine
* 2017. aastal võttis Helsingi Linnateater (Helsingin Kaupunkinteatteri) mängukavva Matti Laine näidendi "Kirka – surun pyyhit silmistäni" (lavastaja Kari Rentola).

* Kirka 70. sünniaastapäeva tähistamiseks toodi 2020. aasta aprillis Helsingis Finlandia-talos lavale Kirka elu ja loomingu teemaline muusikal "Hetki Lyö", kus peaosa ehk Kirkat mängis talendisaate "The Voice of Finland" võitnud Ilari Hämäläinen. Muusikali on saatnud suur edu, see on mängukavas ka 2021. aastal.

* Kouvola teatri 60. aastapäeva tähistamiseks kirjutas Matti Laine muusikali "Kirka - Surun pyyhit silmistäni", mis esietendus 5. septembril 2020. Süžee jutustab imelise eduloo: kuidas vaesest vene immigrandiperest pärit Kirill Babitzinist sai Soome rahvuslik aare Kirka. Lavastas Niko Taskinen, Kirkat mängib ja tema laule laulab Mikael Saari.

## Huvitavaid seiku
* Kirill Babitzini kodune keel oli vene keel ja ta oli õppinud Helsingis vene koolis. Kui ta valmistas ette oma läbilöögilugu "Hetki lyö", võttis ta spetsiaalselt soome keele tunde, et paika saada õige hääldus.

* 1997. aasta sügisel läks Kirka oma 30. tegevusaastat tähistavale ringreisile. Ehkki algul oli ringreisi kavva plaanitud 18 kontserti, osutusid need sedavõrd populaarseks, et lõpuks anti kokku 56 kontserti.

## Viited
Kane'i maakond

**Kane'i maakond** (*Kane County*) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°57' N, 88°26' W.

Maakonna halduskeskus on Geneva ja suurim linn Aurora.

Maakonna pindala on 1358 km&sup2;, millest 11 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 515 269. Aastal 2000 oli elanike arv 404 119.

## Naabermaakonnad

* McHenry maakond (põhjas)
* Cooki maakond (idas)
* DuPage'i maakond (idas)
* Willi maakond (kagus)
* Kendalli maakond (lõunas)
* DeKalbi maakond (läänes)

## Ajalugu

Kane'i maakond moodustati 16. veebruaril 1836. aastal LaSalle'i maakonna osast. Maakond on saanud nime Illinoisist pärit USA senaatori Elias Kane'i järgi.

## Kliima

Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Genevas −12 °C (10 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1985. aasta jaanuaris −32 °C (−26 °F) ja kõrgeim temperatuur 1936. aasta juulis 44 °C (111 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 39 mm jaanuari ja juuli 112 mm vahel. 

## Viited

## Välislingid

* Kane'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Vakutalu

**Vakutalu** oli algselt vakusesse kuuluv ja vakukoormisi kandev talu, hiljem talu, mis paiknes vakumaal. 

## Viited
Yarnell

**Yarnell** on asula USA-s Arizona osariigis Yavapai maakonnas.

Asula majandus tugineb rantšo pidamises, kaevandamisel ning turistidele ja pensionäridele teenuste pakkumises.

30. juunil 2013 hävitas Yarnelli mäe maastikupõleng poole asulast ja põlengut kustutades hukkus 19 tuletõrjujat. 

## Viited
McHenry maakond (Põhja-Dakota)

**McHenry maakond** (*McHenry County*) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 48°23' N, 100°64' W.

Maakonna halduskeskus on Towner ja suurim linn Velva.

Maakonna pindala on 4952 km&sup2;, millest 98 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5395. Aastal 2000 oli elanike arv 5987.

## Naabermaakonnad

* Bottineau maakond (põhjas)
* Pierce'i maakond (idas)
* Sheridani maakond (kagus)
* McLeani maakond (edelas)
* Wardi maakond (läänes)
* Renville'i maakond (loodes)

## Ajalugu

McHenry maakond moodustati 4. jaanuaril 1873. aastal Bottineau maakonna osast. 

## Kaitsealad
*Cottonwood Lake National Wildlife Refuge
*J. Clark Salyer National Wildlife Refuge (osa)
*Wintering River National Wildlife Refuge
Jaak Kaarma

**Jaak Kaarma** (sündinud 21. veebruaril 1943 Tallinnas) on eesti kirjastaja ja endine Eesti NSV parteitöötaja ja riigitegelane.

Ta lõpetas aastal 1961 Valga 1. Keskkooli ja aastal 1966 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli aastatel 1972–1976 ELKNÜ Keskkomitee sekretär, aastatel 1976–1980 EKP Tartu Linnakomitee sekretär, aastatel 1980–1985 EKP Keskkomitee kultuuriosakonna juhataja asetäitja, aastatel 1985–1988 Eesti Ametiühingute Nõukogu sekretär. 14. juulist 1988 21. detsembrini 1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Kultuurikomitee esimees, 21. detsembrist 1989 3. aprillini 1990 Eesti NSV kultuuriminister.

Aastast 1990 tegutses ta kirjastajana.

Ta on kuulunud NLKP ridadesse. Tema hobideks on kirjandus, teater ja tennis.

## Isiklikku
Tema poolõde oli näitleja Ellen Kaarma.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Karl Kaarli

**Karl Kaarli** (aastani 1938 **Karl Karlson**; 18. august 1923 Puurmani vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 17. veebruar 2006) oli eesti põllumajandusteadlane.

Ta õppis Kadrina algkoolis, Rakvere Progümnaasiumis ning lõpetas aastal 1944 Jäneda Kõrgema Põllunduskooli ja aastal 1948 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna. Aastal 1969 kaitses ta samas põllumajanduskandidaadi väitekirja.

Ta töötas aastatel 1943–1944 Jõgeva Sordiaretuse Instituudis katsetehnikuna. Aastatel 1945–1949 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ravimtaimede katsejaama vanemlaborant ja taimekasvatuse kateedri assistent ja aastatel 1949–1950 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Põllumajanduse Instituudi Kuusiku filiaali nooremteadur. Aastatel 1951–1953 oli ta Mahtra kolhoosis agronoom ja Kurna sovhoosis peaagronoom, aastatel 1953–1962 Sommerlingi nimelise sovhoosi peaagronoom ja aastatel 1973–1976 sama sovhoosi direktor. 

Aastatel 1962–1973 ja 1976–2002 oli ta teadur Eesti Maaviljeluse Instituudis, algul katsemajandite osakonnaseemnekasvatuse sektori ja heinakasvatuse sektori juhataja, aastast 1986 kaunviljade ja õlikultuuride grupijuht, ühtlasi juhtiv- või vanemteadur.

Ta on selgitanud välja Eesti oludele sobivad kaunvilja-, rapsi- ja rüpsisordid, kujundanud sordikohased kasvatamisviisid ja osalenud nende tootmisse evitamises.

Karl Kaarli suri 17. veebruaril 2006 ja maeti 28. veebruaril 2006 Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1982 Eesti NSV teeneline teadlane
*1999 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa Gustav Kaarli oli organist ja luterlik pastor; luterlik pastor oli ka tema lell Karl Karlson.

Ta pojad on matemaatik Kalle Kaarli ja füüsik Rein Kaarli. 

## Viited

## Kirjandus
*
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo. 2003
*Karl Kaarli 1923–2006 In memoriam. Harjumaa, 28. veebruar 2006, lk 7

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Utah' Ülikool

**Utah' Ülikool** (*University of Utah*) on ülikool Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis Salt Lake Citys.

Ülikool on asutatud aastal 1850.
Kilklased

**Kilklased** (*Gryllidae*) on sugukond putukaid sihktiivaliste seltsis.

Maailmas kuulub sellesse sugukonda üle 900 liigi.

## Eesti liigid
Eestis elavaist liikidest kuuluvad sellesse sugukonda kaks liiki –
*toakilk – esineb kohati vanades majades
*maakilk – tõenäoselt esineb Eestis, kuid väga harva
Feliks Reimann

**Felix-Voldemar Reimann** VR II/3 (18/30. märts 1901 Tallinn – 23. märts 1932 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (reamees, 1919).

21. veebruaril 1920 autasustati teda II liigi 3. järgu Vabadusristiga ("hinnates vahvust, mis Teie ülesnäitanud luurekäigul 26/27 mail 1919 a. Toropschina külas"). 

Ta osales Vabadussõjas alates 1. aprillist 1919 5. jalaväepolgu koosseisus, vabastati teenistusest juunis 1920. Aprillist kuni augustini 1921 üleajateenija 5. jalaväepolgus ja Sakala partisanide üksikus pataljonis. Detsembrist 1923 teenis ta 2. jalaväerügemendis, kust lahkus omavoliliselt, aprillis 1924 mõistis rügemendi kohus ta viieks nädalaks aresti, mais 1924 vabastati teenistusest. Seejärel oli maaler Tallinnas. 

Ta oli kodutu ning hukkus koos veel üheksa kodutu ja prostituudiga küüni põlengul.

21. aprillil 1932 suri kordnik Kustas Kuuskmann, keda Reimann oli noaga löönud.

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Vello Lind

**Vello Lind** (2. november 1936 Karula vald – 24. detsember 2017) oli endine Eesti NSV põllumajandusjuht ja riigitegelane.

Ta lõpetas 1951. aastal Pikkjärve 7-klassilise Kooli ja 1956. aastal Valga 1. Keskkooli. Aastal 1961 lõpetas ta agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Aastal 1980 kaitses ta tööga "Broilerite söötmine" põllumajanduskandidaadi väitekirja.

Ta töötas aastatel 1961–1968 Riisipere sovhoosis peaagronoomina. Aastatel 1968–1981 oli ta Ranna sovhoosi direktor. 23. jaanuarist 1981 kuni 25. märtsini 1983 oli ta Eesti NSV põllumajandusminister; 25. märtsist 1983 kuni 11. detsembrini 1985 oli ta Eesti NSV Agrotööstuskoondise esimehe I asetäitja, Eesti NSV minister; 11. detsembrist 1985 kuni 28. detsembrini 1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskomitee esimehe I asetäitja, Eesti NSV minister. 7. maist 1990 kuni 13. veebruarini 1991 oli ta Eesti Vabariigi põllumajandusminister. Aastatel 1991–1999 oli ta Tallinna Linnuvabrikus nõunikuks.

Ta oli NLKP liige; aastatel 1976–1990 oli ta EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik.

2002. aastal oli Vello Lind Riigivapi IV klassi teenetemärgi saajate nimekirjas, ent president Arnold Rüütel arvas ta autasustatute hulgast välja, sest aprillis 2000 märatses ta purjuspäi roolist tabatuna politseijaoskonnas, sõimates nii politseinikke kui ka arste.

## Isiklikku
Tema vend Aleksander Lind (1924–1983) oli Tallinna Linnuvabriku direktor. Tema onu Viktor Lind (1912–1992) oli Karksi-Nuia Püha Aleksei koguduse preester.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo, 2003
*
Menardi maakond

**Menardi maakond** (*Menard County*) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°03' N, 89°90' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Petersburg.

Maakonna pindala on 817 km&sup2;, millest 3 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 705. Aastal 2000 oli elanike arv 12 486.

## Naabermaakonnad

* Masoni maakond (põhjas)
* Logani maakond (idas)
* Sangamoni maakond (lõunas)
* Cassi maakond (läänes)

## Ajalugu

Menardi maakond moodustati 15. veebruaril 1839. aastal Sangamoni maakonna osast. Maakond on saanud nime Illinoisi kuberneri Pierre Menardi järgi.

## Kliima

Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Petersburgis −8 °C (17 °F) ja kõrgeim juulis 31 °C (87 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1905. aasta veebruaris −31 °C (−24 °F) ja kõrgeim temperatuur 1954. aasta juulis 44 °C (112 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 41 mm jaanuari ja mai 103 mm vahel. 

## Viited

## Välislingid

* Menardi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Menardi maakond (Texas)

**Menardi maakond** (*Menard County*) on maakond USA-s Texase osariigis Edwardsi platool. Geograafilised koordinaadid on 30°90' N, 99°82' W.

Maakonna halduskeskus on Menard.

Maakonna pindala on 2336 km&sup2;, millest 3 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2242. Aastal 2000 oli elanike arv 2360.

## Naabermaakonnad

* Concho maakond (põhjas)
* McCullochi maakond (kirdes)
* Masoni maakond (idas)
* Kimble'i maakond (lõunas)
* Schleicheri maakond (läänes)

## Ajalugu

Menardi maakond moodustati 1858. aastal Bexari maakonna osast. Maakond on nime saanud Galvestoni asutaja Michel Branamour Menardi järgi. Maakonna halduskeskuseks sai Menardville, hilisema nimega Menard.

## Välislingid

* Menardi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Oweni maakond

**Oweni maakond** (*Owen County*) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°31' N, 86°84' W.

Maakonna halduskeskus on Spencer.

Maakonna pindala on 1004 km&sup2;, millest 7 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 575. Aastal 2000 oli elanike arv 21 786.

## Naabermaakonnad

* Putnami maakond (põhjas)
* Morgani maakond (kirdes)
* Monroe maakond (kagus)
* Greene'i maakond (lõunas)
* Clay maakond (läänes)

## Ajalugu

Oweni maakond moodustati 21. detsembril 1818. aastal Daviessi ja Sullivani maakonna osast. Maakond on saanud nime kolonel Abraham Oweni järgi, kes hukkus Tippecanoe lahingus.

## Kliima

Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Spenceris −9 °C (15 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1994. aasta veebruaris −36 °C (−33 °F) ja kõrgeim temperatuur 1954. aasta juulis 42 °C (107 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 65 mm jaanuari ja mai 126 mm vahel. 

## Viited

## Välislingid

* Oweni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Oweni maakond (Kentucky)

**Oweni maakond** (*Owen County*) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°53' N, 84°83' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Owenton.

Maakonna pindala on 917 km&sup2;, millest 5 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 841. Aastal 2000 oli elanike arv 10 547.

## Naabermaakonnad

* Carrolli maakond (loodes)
* Gallatini maakond (kirdes)
* Granti maakond (idas)
* Scotti maakond (kagus)
* Franklini maakond (edelas)
* Henry maakond (läänes)

## Ajalugu

Oweni maakond moodustati 6. veebruaril 1819 Franklini, Gallatini ja Scotti maakonna osast. Maakond on nime saanud koloneli Abraham Oweni järgi, kes hukkus Tippecanoe lahingus.

## Välislingid

* Owentoni ja Oweni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ripley maakond

**Ripley maakond** (*Ripley County*) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°10' N, 85°26' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Versailles.

Maakonna pindala on 1160 km&sup2;, millest 4 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 818. Aastal 2000 oli elanikke 26 523.

## Naabermaakonnad

* Franklini maakond (põhjas)
* Dearborni maakond (idas)
* Ohio maakond (kagus)
* Switzerlandi maakond (kagus)
* Jeffersoni maakond (lõunas)
* Jenningsi maakond (läänes)
* Decaturi maakond (loodes)

## Ajalugu

Ripley maakond moodustati 27. detsembril 1816 Dearbori ja Jeffersoni maakonna osadest. Maakond on saanud nime 1812. aasta sõja ohvitseri Eleazer Wheelock Ripley järgi.

## Kliima

Maakonna halduskeskuses Versailles's on madalaim keskmine temperatuur jaanuaris −8 °C (18 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Kõrgeim registreeritud temperatuur, milleks oli 38 °C, mõõdeti 1999. aasta juulis. Madalaim temperatuur mõõdeti 1994. aasta detsembris, kui oli –33 °C. Keskmine ühe sademete hulk on jaanuaris 79 mm ja juulis 99 mm. Kõige sademerohkem kuu on mai, kui sajab 133 mm. 

## Viited

## Välislingid

* Ripley maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ripley maakond (Missouri)

**Ripley maakond** (*Ripley County*) on maakond USA-s Missouri osariigi kaguosas Ozarki platool. Geograafilised koordinaadid on 36°66' N, 90°87' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Doniphan.

Maakonna pindala on 1636 km&sup2;, millest 6 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 100. Aastal 2000 oli elanike arv 13 509.

## Naabermaakonnad

* Carteri maakond (põhjas)
* Butleri maakond (idas)
* Clay maakond (kagus)
* Randolphi maakond (lõunas)
* Oregoni maakond (loodes)

## Ajalugu

Ripley maakond moodustati 5. jaanuaril 1833. aastal. Maakond on saanud nime brigaadikindral Eleazer Wheelock Ripley järgi.

## Kaitsealad
*Mark Twani metsakaitseala (osa)
Peter Gresser

**Peter Gresser** (vene Пётр Аполлонович Грессер; 1832–1892) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. 

Peter Gresser sündis Tallinnas Eestimaa kubermangu Sandarmivalitsuse ülema Appollonius Gresseri (1789–1873) ja Elisabeth Rachette (1807–1869 Tallinn) pojana.

Ta oli 1883–1892 Peterburi linnapea.

## Viited
McHenry maakond

**McHenry maakond** (*McHenry County*) on maakond USA-s Illinoisi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42°32' N, 88°45' W.

Maakonna halduskeskus on Woodstock ja suurim linn Crystal Lake.

Maakonna pindala on 1582 km&sup2;, millest 20 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 308 760. Aastal 2000 oli elanike arv 260 077.

## Naabermaakonnad

* Walworthi maakond (põhjas)
* Kenosha maakond (kirdes)
* Lake'i maakond (idas)
* Cooki maakond (kagus)
* Kane'i maakond (lõunas)
* DeKalbi maakond (edelas)
* Boone'i maakond (läänes)

## Ajalugu

McHenry maakond moodustati 16. jaanuaril 1836. aastal Cooki ja LaSalle'i maakonna osast. Maakond on saanud nime William McHenry järgi.

## Kliima

Maakonna halduskeskuses Woodstockis on madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris (−12 °C) ja kõrgeim juulis (29 °C). Madalaim temperatuur (−34 °C) on mõõdetud 1979. aasta jaanuaris ja kõrgeim temperatuur (43 °C) 1936. aasta juulis. Keskmine kuu sajuhulk varieerub veebruari 33 mm ja juuni 116 mm vahel. 

## Viited

## Välislingid

* McHenry maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Spenceri maakond

**Spenceri maakond** (*Spencer County*) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°01' N, 87°01' W.

Maakonna halduskeskus on Rockport.

Maakonna pindala on 1040 km&sup2;, millest 12 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 952. Aastal 2000 oli elanike arv 20 391.

## Naabermaakonnad

* Duboisi maakond (põhjas)
* Daviessi maakond (lõunas)
* Perry maakond (idas)
* Hancocki maakond (kagus)
* Warricki maakond (läänes)

## Ajalugu

Spenceri maakond moodustati 10. jaanuaril 1818. aastal Warricki ja Perry maakonna osast. Maakond on saanud nime kapten Spier Spenceri järgi, kes hukkus Tippecanoe lahingus 1811. aastal.

## Kliima

Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Rockportis −4 °C (24 °F) ja kõrgeim juulis 33 °C (91 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1994. aasta jaanuaris −31 °C (−23 °F) ja kõrgeim temperatuur 1944. aasta juunis 42 °C (107 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 76 mm oktoobri ja mai 121 mm vahel. 

## Viited

## Välislingid

* Spenceri maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Spenceri maakond (Kentucky)

**Spenceri maakond** (*Spencer County*) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°03' N, 85°32' W.

Maakonna halduskeskus on Taylorsville.

Maakonna pindala on 497 km&sup2;, millest 15 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 061. Aastal 2000 oli elanikke 11 766.

## Naabermaakonnad

* Shelby maakond (põhjas)
* Andersoni maakond (idas)
* Nelsoni maakond (lõunas)
* Bullitti maakond (läänes)
* Jeffersoni maakond (loodes)

## Ajalugu

Spenceri maakond moodustati 7. jaanuaril 1824. aastal 77. Kentucky osariigi maakonnana Bullitti, Nelsoni ja Shelby maakonna osast. Maakond on nime saanud kapten Spier Spenceri järgi, kes hukkus Tippecanoe lahingus 1811. aastal.

## Välislingid

* Spenceri maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Wellsi maakond

**Wellsi maakond** (*Wells County*) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°73' N, 85°22' W.

Maakonna halduskeskus on Bluffton.

Maakonna pindala on 959 km&sup2;, millest 6 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 636. Aastal 2000 oli elanike arv 27 600.

## Naabermaakonnad

* Alleni maakond (põhjas)
* Adamsi maakond (idas)
* Jay maakond (kagus)
* Blackfordi maakond (lõunas)
* Granti maakond (läänes)
* Huntingtoni maakond (loodes)

## Ajalugu

Wellsi maakond moodustati 1837. aastal Warricki ja Perry maakonna osast. Maakond on saanud nime kapten William A. Wellsi järgi.

## Kliima

Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Blufftonis −9 °C (16 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1985. aasta jaanuaris −31 °C (−24 °F) ja kõrgeim temperatuur 1980. aasta juulis 40 °C (104 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 46 mm veebruari ja mai 104 mm vahel. 

## Viited

## Välislingid

* Wellsi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Mitmeparteisüsteem

**Mitmeparteisüsteem** on parlamentaarne poliitiline süsteem, milles on lubatud mitu parteid. Suur osa mitmeparteisüsteemidest on tänapäeval demokraatlikud, kuid leidub ka autoritaarseid või isegi totalitaarseid riike, kus tegutseb korraga rohkem kui üks legaalne partei. Sel juhul domineerib tavaliselt üks valitsev partei, teiste parteide tegevus on aga rangelt piiratud ja riikliku kontrolli all. Näiteks tegutses rohkem kui üks partei sotsialistlikus Poola Rahvavabariigis.
Wellsi maakond (Põhja-Dakota)

**Wellsi maakond** (ingl Wells County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Maakonna geograafilised koordinaadid on 47°58' N, 99°67' W.

Maakonna halduskeskus on Fessenden.

Maakonna pindala on 3344 km&sup2;, millest 49 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4207. Aastal 2000 oli elanike arv 5102.

## Naabermaakonnad

* Bensoni maakond (põhjas)
* Eddy maakond (idas)
* Fosteri maakond (idas)
* Stutsmani maakond (kagus)
* Kidderi maakond (lõunas)
* Sheridani maakond (läänes)
* Pierce'i maakond (loodes)

## Ajalugu

Wellsi maakond moodustati 4. jaanuaril 1873. Maakond on saanud nime Jamestowni pankuri Edward Payson Wellsi järgi. Maakonna valitsus organiseeriti 28. augustil 1884. Aastatel 1884–1894 oli maakonna halduskeskus Sykeston, pärast seda sai halduskeskuseks Fessenden.

## Välislingid

* Wellsi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Eurodam

**Eurodam** on ettevõttele HAL Antillen NV kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2008. aastal Fincantieri tehases Veneetsias Itaalias.

Eurodam on esimene Vista-klassi laev. Laeva käitab laevakompanii Holland America Line. Aluse ristiema on Beatrix, endine Madalmaade kuninganna.
2013. aasta seisuga sõitis Eurodam Läänemerel ja reisid väljusid Kopenhaagenist. Laev sõidab Hollandi lipu all. Kodusadam on Rotterdam.

## Viited

## Välislingid
*Eurodam Holland America Line'i kodulehel (inglise keeles)