Vladimir Laante

**Vladimir Laante** (5. mai (vkj 23. aprill) 1893 Taali vald – 3. jaanuar 1971 Viljandi) oli eesti loomaarst ja Eesti NSV kohaliku võimu tegelane, Viljandi maavanem (1940–1941).

## Haridus
Ta õppis aastatel 1904–1908 Riia Vaimulikus Koolis, 1908–1914 Riia Vaimulikus Seminaris ja 1914–1918 Tartu Veterinaarinstituudis (lõpetas veterinaararstina).

## Loomaarstina
1919–1920 teenis ta Eesti sõjaväes, osales loomaarstina vabatahtlikult Vabadussõjas 2. Suurtükiväepolgus.

Aastatel 1921–1930 töötas ta jaoskonna loomaarstina Põltsamaal, seejärel kuni 1940. aastani samas ametis Vändras.

Ta kuulus Loomaarstide Koja liikmeskonda.

## Poliitiline karjäär
Ta kuulus alates 1920. aastast Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Parteisse, aastatel 1925–1932 oli ta Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei liige.

Detsembris 1926 valiti Laante Põltsamaa linnavolinikuks (kandideeris Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei nimekirjas).

Veebruaris 1927 Põltsamaal toimunud Karl August Hermanni mälestamise komitee asutamiskoosolekul valiti ta koos abikaasa Helene Laantega viieliikmelise komitee liikmeks.

1940. aastal kuulus ta Vändra töölisühingusse, siis Viljandi omasse. 1940. aasta juulist oli Laante EKP liige.

### Viljandi maavanemana
5. juulil 1940 nimetati Laante Vabariigi Presidendi käskkirja alusel 8. juulist 1940 Viljandi maavanemaks. Sama käskkirjaga vabastati 1937. aastast maavanema ametis töötanud Mihkel Hansen. Juba 2. augustil 1940 esitas Laante siseministeeriumile kinnitamiseks Viljandimaa valdade vallavalitsuste uued koosseisud.

1941. aasta jaanuaris vabastati ta maavanema ametist, sellest ajast hakkas see ametikoht kandma nimetust "maakonna täitevkomitee esimees". 

## Pärast maavanema ametist vabastamist
1941.aasta  jaanuarist juulini töötas Laante ETKVL Viljandi Tarbijate Kooperatiivi juhatuse liikmena.

1. juunil 1941 sai EK(b)P Viljandimaa Komitee esimene sekretär Oskar Abori kaebekirja, et Laante käis enne juunipööret läbi vapside juhtivate tegelastega. Juba 7. mail 1941 oli  kohalik parteiorganisatsioon ta komparteist välja visanud. Eriti aktiivselt toetasid tema väljaheitmist Abori ja Piip.

19. juunil 1941 purustati linna ja maakonna täitevkomitee juhtide algatusel Vabadussõjas langenute mälestussammas. Hävitustöö algatajateks ja põhiorganiseerijateks olid Vladimir Laante, Elfriede Piip ja Mihkel Link.

Siis algas sõda ja EK(b)P Keskkomitee väljaheitmise kinnitamiseni ei jõudnud ning Laante jäi edasi partei liikmeks.

Ajavahemikus 2. juulist 1941 kuni 14. juulini 1941 osales ta Viljandi hävituspataljoni tegevuses. Aastatel 1941–1944 töötas veterinaararstina Nõukogude Liidu tagalas. 1944.aasta aprillist kuni sama aasta oktoobrini kuulus ta ENSV Rahvakomissaride Nõukogu operatiivgruppi. Sõja lõpus omas veterinaarteenistuse majori auastet.

## Pärast sõda
Aastatel 1944–1951 oli ta Võhma tapamaja veterinaararst, 1946. aastast alates valiti ta mitmel korral partei Viljandi linna territoriaalse algorganisatsiooni sekretäriks. Oli 1946. aasta juunist kuni 1947. aasta aprillini Viljandimaa TSN Täitevkomitee loomakasvatuse osakonna juhataja. 1949. aasta detsembris suunas parteikomitee (tollane juht Aleksander Jaanus) ta maakonna peaveterinaararsti kohale, kusjuures kohakaasluse alusel jäi ta edasi ka tapamaja veterinaararstiks.

Kohakaasluse alusel töötas Laante aastatel 1946–1951 ka Viljandi linnukasvatuse juhatuse esimehena. See amet tõi talle kaasa kriminaalasja. 19. märtsil 1951 visati ta parteist välja ja ning kohus määras talle poolteist aastat vanglakaristust ning kahjutasu maksmise ligi 95 000 rubla ulatuses.

Vanglast vabanemise järel töötas ta taas Võhma tapamaja veterinaararstina. Alates 1962. aastast kuni elu lõpuni oli ta liha, piima ja toiduainete kontrolljaama juhataja.

Vladimir Laante suri 1971. aastal 77 aasta vanuses ja maeti Viljandi Vana kalmistule.

## Viited