open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Abava jõgi

**Abava** on jõgi Lätis, Venta parempoolne lisajõgi. 

Jõgi saab alguse Pālanda järvest, voolab algselt põhja, seejärel lääne suunas. Kandava ja Sabile vahel voolab ürgorus. Oru kaitseks on moodustatud Abava ürgoru looduspark. 

Abava pikkus on 129 km, valgala pindala 2042 km².

## Viited
Vallentuna vald

**Vallentuna vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist põhjas.

Praegune omavalitsusüksus moodustati 1971. aasta haldusreformi tulemusena.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Suudlevad tudengid

**"Suudlevad tudengid"** on Tartus Raekoja platsil asuva Suudlevate tudengite purskkaevu keskne skulptuur. Skulptuuri autor on kujur Mati Karmin.

Kuigi skulptuur on võistluskorras valminud purskkaevu detail, viidatakse sellele ka kui iseseisvale kunstiteosele. Skulptuuri koopiaid müüakse eraldi, intervjuudes Mati Karminiga kõneldakse skulptuurist kui iseseisvast loomingust ning teabeallikates viidatakse eraldi nii skulptuurile kui ka purskkaevule.

Mati Karmin sai kuju loomiseks inspiratsiooni perekonnaringist. Kujur näinud, kuidas tema õe vanem poeg suudelnud vihma käes oma tüdrukut, ja pildistanud seda. Hiljem andis purskkaevu kujundamiseks väljakuulutatud Tartu Linnavalitsuse võistlus kujurile innustust suudlevate noorte skulptuuri loomiseks.

## Viited

## Välislingid
* Mati Karmin võitleb suudlevate suveniiritudengitega EE, 03. APRILL 2002
* Video ja galerii. Sõbrapäeva 30 musi: Raekoja platsil oli palju suudlevate tudengite kujusid
Sok

**Sok** (vene *Сок*) on jõgi Venemaal. Saab alguse Bugulma-Belebei kõrgustikult. 

Suubub vasakult Volga jõkke Samara linna lähedal.

Pikkus 364 km.
Kuulmekäik

**Kuulmekäik** ehk **välimine kuulmekäik** (ladina keeles *meatus acusticus externus*) on paljudel selgroogsetel peas paiknev kõrva osa, mis algab välimise kuulmeavaga ning lõppeb trummikilega.

Välimine kuulmekäik moodustub oimuluust ja kõhrest. Oimuluu vastav kanal on välimise kuulmekäigu luulise osa toeseks ja kõhreline osa on kõrvalesta kõhre jätkuks.

Välimisele kõhrelisele kuulmekäigule kinnitub kõrvalest (olemasolul). Kõhrelist osa vooderdav nahk on õhuke ning seda katavad karvad ja kõrvavaigunäärmed. Kõrvavaigunäärmed komplekteerivad kõrva kaitsvat nõret – kõrvavaiku (*cerumen*). Liigne vaik kuulmekäigus põhjustab vaegkuulmist.

Välimise kuulmekäigu areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Imetajatel
### Inimestel
Kuulmekäigu ülesanne on edasi juhtida helilainete võnkeid. Akustiliselt toimib väline kuulmekäik resonaatorina, mille maksimum on umbes 4&nbsp;kHz.

## Viited

## Välislingid
*Spider Found Living In Woman's Ear Canal (PHOTO), veebiversioon (vaadatud 11.02.2014) (*inglise keeles*) 
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
*Sissekanne Terminologia Anatomicass A15.3.01.045: Meatus acusticus externus. Välimine kuulmekäik
Michael Mann (sotsioloog)

**Michael Mann** (sündinud 1942 Inglismaal) on Los Angelese California Ülikooli (UCLA) sotsioloogiaprofessor ja Belfasti Queeni Ülikooli külalisprofessor. Mannil on nii inglise kui ka USA kodakondsus. Ta sai B.A. modernses ajaloos Oxfordi Ülikoolis 1963. ja D. Phil. sotsioloogias 1971. aastal.

Mann on olnud sotsioloogiaprofessor UCLA-s alates 1987. aastast. 1977–1987 pidas ta loenguid Londoni Ülikoolis. Samuti kuulub ta ajakirja Social Evolution & History Journal toimetusse.

1984. aastal Mann avaldas oma töö "The Autonomous Power of the State: its Origins, Mechanisms, and Results" ajakirjas European Journal of Sociology, mis sai aluseks uuringutele tänapäeva riigi institutsioonilise võimu despootsusest.

Manni kuulsaim töö on "The Sources of Social Power and The Dark Side of Democracy", mis räägib 20. sajandi Armeenia genotsiidiist Türgis, natsistlikust genotsiidist ja Rwanda hutude vastastest kampaaniatest. Tal on ilmunud ka "Incoherent Empire", kus ta ründab USA terrorismivastast sõda kui kohmakat uusliberalismi eksperimenti.
Courtney Love

**Courtney Love Cobain** (sünninimega **Courtney Michelle Harrison**; sündinud 9. juulil 1964 San Franciscos, California osariigis) on Ameerika Ühendriikide muusik, laulja ja näitleja. Ta on tuntud eelkõige alternatiivroki ansambli Hole solisti ja laulukirjutajana.

Love on mänginud ka mitmes filmis. Tema roll filmis "The People vs. Larry Flynt" (1996) tõi talle kriitikute tunnustuse ja Kuldgloobuse nominatsiooni. 

Ta oli abielus Nirvana solisti Kurt Cobainiga kuni tema surmani 1994. aastal. Neil on ühine tütar Frances Bean Cobain (sündinud 1992).

## Välislingid

*
Elektrodünaamika

**Elektrodünaamika** on füüsika haru, mis uurib liikuvate elektrilaengute ja ajas muutuva elektromagnetvälja vastastikust mõju. Elektrodünaamika erijuht on elektrostaatika, mis käsitleb statsionaarseid (liikumatuid) elektrilaenguid ja nende välju.

Elektri ja magnetismi seose avastajaks peetakse Hans Christian Ørstedi, kes 1820. aastal avastas elektrivoolu mõju magnetnõelale. Mõiste "elektrodünaamika" võttis kasutusele André-Marie Ampère 1823. aastal. Klassikalise elektrodünaamika teooria formuleeris oma võrranditega James Clerk Maxwell aastatel 1865–73. 1940. aastatel sai võimalikuks ühendada kvantelektrodünaamikas elektrodünaamika ja kvantmehaanika.

## Vaata ka
* Kvantelektrodünaamika
Aube'i jõgi

**Aube** on jõgi Prantsusmaal.

Jõgi saab alguse Langres'i platoolt. Ta voolab algul loodesse, pärast läände. Kogu oma pikkuses voolab ta Champagne-Ardenne'i departemangus, ainult mõnekilomeetrine lõik ülemjooksul kulgeb Burgundias. Suurimad asulad jõe kaldal on Bar-sur-Aube (seal ületab jõe raudtee) ja Brienne-le-Chateau. Aube suubub Seine'i natuke Romilly-sur-Seine'ist allavoolu. 

Jõe pikkus on 248 km. Ta algab 390 m kõrgusel ja suubub 68 m kõrgusel merepinnast, nii et jõe lang on 322 m. Jõe valgla pindala on 4660 km².

Laevatatav on Aube üksnes alamjooksul.

## Viited
Abakani ahelik

**Abakani ahelik** (vene *Абаканский хребет*) on mäeahelik Aasias. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 1978 meetrit (Suur Atalõk). Edelas on ühenduses Altaiga.
San Salvador (täpsustus)

**San Salvador** on laialt levinud kohanimi:

## Asulad
***[[San Salvador]]**, El Salvadori pealinn
***[[San Salvador (Entre Ríos)|San Salvador]]** Linn Argentinas Entre Ríose provintsis
***[[San Salvador (Jujuy)|San Salvador]]**, linn Argentinas Jujuy provintsis

## Muud
***[[San Salvadori saar]]**
***[[San Salvadori saar (Galápagose saared)|San Salvadori saar]]** Galápagose saarestikus Ecuadoris
***[[San Salvadori saar (Bahama)|San Salvadori saar]]** Bahama saarestikus
***[[San Salvadori vulkaan]]**
*San Salvadori departemang
San Salvadori saar

**San Salvadori saar** on vähemalt kahe erineva saare nimi:
* San Salvadori saar Galápagose saarestikus;
* San Salvadori saar Bahama saarestikus.
Michael Mann

**Michael Mann** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[Michael Mann (filmirežissöör)|Michael Mann]]**, filmirežissöör 
***[[Michael Mann (klimatoloog)|Michael Mann]], klimatoloog
***Michael Mann**, Kanada poliitik 
***Michael Thomas Mann**, muusik ja kirjandusteadlane, [[Thomas Mann]]i poeg
***Michael Mann**, sotsioloog 
***Mike Mann''', oftalmoloog
Aube

**Aube** on mitme koha ja muu objekti nimi.

***[[Aube'i jõgi]]** Prantsusmaal, Seine'i lisajõgi
***[[Aube'i departemang]]** Prantsusmaal Champagne-Ardenne'i piirkonnas
***[[Aube (kirjastus)|Aube]]**, kirjastus
Penig

**Penig** on linn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis.

### Linnaosad
Dittmannsdorf, Arnsdorf, Amerika, Thierbach, Zinnberg, Tauscha, Chursdorf, Langenleuba-Oberhain, Wernsdorf, Niedersteinbach, Markersdorf, Obergräfenhain I ja Obergräfenhain II.

## Välislingid
* Linna koduleht
Alfred Tooming

**Alfred Tooming** (5. juuli 1907 Ülejõe, Anija vald – 5. oktoober 1977 Tallinn) oli eesti vaimulik, EELK peapiiskop 1967–1977.

Ta õppis aastatel 1916–1919 Kehra vallakoolis ning aastal 1927 lõpetas Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1927–1932 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Kuulus korporatsiooni Fraternitas Liviensis.

Aastal 1934 oli ta Võnnu koguduse õpetaja August Eini isiklik adjunkt, 1934–1935 Käina koguduse asetäitja-õpetaja, 1935–1941 Harju-Jaani koguduse õpetaja, (1941–1945 oli mobiliseerituna Punaarmees, kaardiväe jefreitor), 1945–1949 Harju-Jaani koguduse õpetaja, 1946–1949 Jõelähtme koguduse hooldajaõpetaja, 1949–1967 Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, 1949–1967 Viljandi praostkonna praost, periooditi hooldajaõpetaja Paistu, Kõpu, Karksi, Mõisaküla, Tarvastu, Viljandi Jaani koguduses, 1954–1967 EELK Konsistooriumi assessor.

Ta nimetati 1956. aastal Viljandi Pauluse koguduse õpetajana EELK lauluraamatukomisjoni koosseisu.

12. oktoobril 1967 valiti pärast Jaan Kiivit seeniori sunnitud lahkumist EELK peapiiskopiks, introdutseeriti peapiiskopiks 9. juunil 1968 Tallinna Toomkirikus, 1968–1977 oli Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja.

## Isiklikku
25. mail 1935 abiellus Senta Kikerpilliga. Neil oli neli last, kellest tütar Maare Kümnik (1936–2015) oli bibliograaf.

Alfred Toominga pojapoeg on kirikuõpetaja Ants Tooming.

## Viited

## Välislingid
*Vaimulike elulood
*Alfred Tooming 100
Rochlitz

**Rochlitz** on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis.

## Linnaosad
Breitenborn, Noßwitz, Penna, Stöbnig, Wittgendorf ja Zaßnitz.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Christopher Marlowe

**Christopher Marlowe** (hüüdnimega **Kit**; sünniaeg teadmata, ristitud 26. veebruaril 1564 Canterburys Inglismaal, surnud 30. mail 1593 Deptfordis Inglismaal) oli inglise näitekirjanik, luuletaja ja tõlkija.
Rõngu jõgi

**Rõngu jõgi** on jõgi Tartu maakonnas. Rõngu jõgi möödub Rõngu alevikust ning suubub Võrtsjärve.

Jõe ülemjooksul on kasutatud ka nime *Miku jõgi*.

## Välislingid
*
Turberaie

**Turberaie** on uuendusraie, mida pika aja (paarikümne aasta) jooksul korduvate raiejärkudega (raiejärkude vahe peab olema vähemalt viis aastat, raieaastaid arvestamata) tehakse loodusliku uuenduse saamiseks, selle kasvutingimuste parandamiseks ja uuenduse üleviimiseks uue metsapõlve koosseisu.

Turberaie jaguneb aegjärkseks, häil- ja veerraieks:
* Aegjärkse raiega raiutakse uuendamisele kuuluvas metsas puid hajusalt üle kogu raielangi, raieküpsed puud raiutakse paarikümne aasta jooksul kahe või enama (tavaliselt mitte enam kui kolme) raiejärguga;
* Häilraiega raiutakse uuendamisele kuuluv mets raielangil puid korduvate raiejärkudega rühmiti eemaldades, millega moodustuvad noore metsa kasvuks sobivad ja iga raiejärguga suurenevad häilud;
* Veerraiega raiutakse uuendamisele kuuluv mets kitsaste ribadena (korraga lagedaks raiutava riba laius ei ole suurem kui puistu kõrgus) lageraie korras, korduvate raiejärkudena, kusjuures naaberriba ei raiuta lagedaks enne, kui eelmine on kaetud piisava elujõulise metsauuendusega, küll aga võib samaaegselt ühe riba lageraiega raiuda naaberribalt puid üksikult või rühmiti metsauuenduse tingimuste parandamiseks.

## Vaata ka
*lageraie
*metsaraie
*põlismets
*valikraie

## Viited
Altmittweida

**Altmittweida** on vald ja küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus Mittweida kreisi.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
San Salvador

**San Salvador** on El Salvadori pealinn ning riigis ka kõige suurem linn. 

Oma 1,77 miljoni inimesega on ta Kesk-Ameerikas Guatemala linna järel rahvaarvu poolest suuruselt teine. 

Hispaania keeles tähendab *San Salvador* püha vabastajat.

## Ajalugu
Tänapäeva linna lähedal asus pipilite pealinn Cuscatlán. 

Viimase viie sajandi kestel on San Salvador üle elanud rohkem kui kakskümmend maavärinat, neist suurim 1854. aastal.

## Viited
Ajaränd

**Ajaränd** on hüpoteetiline ränd ajas edasi või tagasi analoogiliselt rändamisega ruumis. 

See on sagedane motiiv teadusulmes. Ilukirjanduses saavutatakse ajareis tavaliselt ajamasina nimelise seadme abil. Ajamasina idee muutis populaarseks H. G. Wellsi 1895. aasta romaan "Ajamasin".  

Ajaränd tulevikku on erirelatiivsusteooria järgi võimalik, kuid pole teada, kas kaugele tulevikku rändamine on teostatav. Pole selge, kas on võimalik rändamine ajas tagasi. 

Iga teooria, mis lubaks ajas tagasi rännata, tooks kaasa potentsiaalseid põhjuslikkuse probleeme. Klassikaline näide põhjuslikkuse probleemist on "vanaisa paradoks", mis postuleerib minevikku reisimist ja sekkumist oma esivanemate eostamisse (sageli viidatakse sellele, et see põhjustab esivanema surma enne eostamist). Mõned füüsikud, näiteks Novikov ja Deutsch, pakkusid välja, et selliseid ajalisi paradokse saab vältida Novikovi enesekonsistentsi printsiibi või paljude maailmade tõlgenduse variatsiooni abil interakteeruvate maailmade puhul.   

## Kirjandus
*David Lewis. Paradoxes of Time Travel. – David Lewis. *Philosophical Papers*, kd 2, Oxford University Press 1986, lk 67–80. David Lewis#Ajarännu paradoksid.
*Kristie Miller. Time Travel and the Open Future. – *Disputatio*, 2005, 1(19), lk 223–232. Veebiversioon. Kristie Miller#Ajaränd ja lahtine tulevik.
Ajamasin

**Ajamasin** on hüpoteetiline seade, mis võimaldab ajarändu mõlemas minevikku või tulevikku või mõlemasse.

Ajamasina motiiv on teadusulmes sagedane. 

Pole selge, kas tänapäeval tunnustatud füüsikateooriate järgi on ajamasin teoreetiliselt võimalik.  

## Vaata ka
*Erirelatiivsusteooria
*Ussiauk
*Üldrelatiivsusteooria
Helitugevus (muusika)

**Helitugevus** (inglise keeles *volume*, saksa keeles *Tonstärke*) on muusikas helitaju omadus, mis sõltub helivaljusest ja heliintensiivsusest. 

Helitugevust mõistetakse relatiivse suurusena ning seda tähistatakse noodikirjas helitugevuse astme märgiga. 

Muusikakirjanduses leidub helitugevuse definitsioone, mille kohaselt helitugevus sõltub heliallika võnkumise amplituudist ning erineva tugevusega heli tekitab muusik nõrgema või tugevama heliallikat võnkuma paneva jõu abil.

Helitugevus on üks muusikalistest parameetritest.

Helitugevuse muutumist nimetatakse muusikas dünaamikaks.

Helitugevuse astmete märgid:

****ppp*** – *piano pianissimo* ehk *pianissimo possibile* – äärmiselt tasa
* – *pianissimo* – õige tasa
* – *piano* – tasa
* – *mezzo piano* – pooltasa
* – *mezzo forte* – poolvaljusti
* – *forte* – valjusti
* – *fortissimo* – väga valjusti
****fff*** – *forte fortissimo* ehk *fortissimo possibile* – nii valjusti kui võimalik

## Viited
Paul Dirac

**Paul Adrien Maurice Dirac** (8. august 1902 Bristol, Inglismaa, Suurbritannia – 20. oktoober 1984 Tallahassee, Florida, USA) oli Suurbritannia füüsikateoreetik, tuumafüüsika rajaja. Ta oli esimene füüsik, kes ennustas antiaine olemasolu.

Dirac jagas Nobeli füüsikaauhinda 1933. aastal koos Erwin Schrödingeriga "uute produktiivsete aatomiteooria vormide avastamise eest".

Dirac on üks kvantmehaanika ja kvantelektrodünaamika rajajaid. Tema relativistlik elektroni lainevõrrand rajas kvantväljateooria.

Tema järgi on nimetatud termin "Diraci meri". Nimelt võimaldab elektroni olekuvõrrand positiivse energiaga lahendeid, mis on aga vaatlusega vastuolus. Dirac selgitas asja nii, et vastavalt keeluprintsiibile tohib elektron olla ainult kindlas positsioonis ning igas positsioonis tohib olla korraga ainult üks elektron. Elektron tohib liikuda ühelt positsioonilt teisele, kui vastav positsioon on vaba. Üleminekul suurema energia tasemele neelab elektron footoni, üleminekul väiksema energia tasemele ta kiirgab footoni. Me ei tähelda positiivse energiaga elektrone sellepärast, et kõik vastavad positsioonid on hõivatud ja nendele liikumine ei ole seetõttu võimalik. Kõiki nähtamatuid hõivatud positsioone ühtekokku nimetatakse Diraci mereks.

Diraci mere olemasolu saab tõestada niiviisi, et sellele energiat juurde andes võib sellest mõne elektroni tõsta kõrgemale tasemele. Niimoodi tekib vaakumist elektron, millega koos tekib elektroni antiosake. Antiosake käitub nagu elektron, ainult on positiivse energiaga. Osakese ja antiosakese põrkudes nad annihileeruvad: mõlemad kaovad ja kiirgub footon. Elektroni antiosakest hakati nimetama positroniks.

Dirac avastas meetodi, kuidas mis tahes naturaalarvu N saab esitada kolme numbri 2 ja matemaatiliste tehtemärkide abil:

N = -\log_2(\log_2(\sqrt{\sqrt{...\sqrt{2}}})) , kus ruutjuurte arv on N.

## Tunnustus
*1930 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1931 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1933 – Nobeli füüsikaauhind
*1938 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1952 – Max Plancki medal
*1964 – Helmholtzi medal
*1969 – Robert Oppenheimeri mälestusauhind

## Kirjandus
* Mihhail Jemtsev, Jeremei Parnov, "Diraci meri", tlk Jüri Ojamaa, sari "Mirabilia", Tallinn: Eesti Raamat, 1974, 288 lk

## Vaata ka
* Diraci võrrand
* Diraci deltafunktsioon
* Diraci mõõt
* Diraci medal

## Välislingid
* Paul Dirac Nobeli auhinna lehel
* Paul Diraci loeng (The Foundation of Quantum Mechanics) 1965 a.
V.92

**V.92** on Rahvusvahelise telekommunikatsiooniliidu (ITU, *International Telecommunications Union*) standard modemitele. V.92 standardile modem võimaldab peaaegu 56 kbit/s alla- ja 48 kbit/s üleslaadimiskiirust.

V.92 esitleti 1999. aasta augustis. Standard pidi asendama V.90 standardi, kuid lairibaühenduste leviku tõttu oli V.92 levik väike.
Kotelnitš

**Kotelnitš** on linn Venemaal Kirovi oblastis, Kotelnitši rajooni keskus. Asub Vjatka jõe ääres 87 km Kirovist edelas.

Kotelnitši kohal asus maride linn Käkšär (venepäraselt Kokšarov), mida on mainitud juba 1143. aastal. 1181. aastal vallutasid selle novgorodlased ja nimetasid linna ümber.

26. mail 1926 põles linn suures tulekahjus peaaegu täielikult maha, kuid ehitati uuesti üles.

Kotelnitš on sadamalinn ja raudteesõlm.

Linna lähedal Vjatka kaldal on suur pareiasauruste kivististe leiukoht.

## Välislingid

*http://www.kotelnich.info/
Neftejugansk

**Neftejugansk** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas, Neftejuganski rajooni keskus. Asub Obi jõe ääres.

Neftejugansk on asutatud 1961. aastal naftamaardla juurde. Linnaõigused sai 1967. aastal.

Peamine tööstusharu on nafta- ja gaasitööstus. Linnas tegutsev endine Jukose tütarettevõte Juganskneftegaz kuulub nüüd Rosneftile.

## Viited
Vlorë

**Vlorë** on sadamalinn Albaanias Otranto väina ääres. Linn on Vlorë maakonna ja Vlorë ringkonna keskus. 

Vlorë on üks Albaania vanimaid linnu, selle asutasid kreeklased 6. sajandil eKr.
Jaosvara

**Jaosvara** (inglise keeles *shareware*) on arvutiprogramm, mida tohib vabalt jaotada. 

Programm on vabaks kasutamiseks teatud arvu päevade (harilikult 15 või 30 päeva) jooksul või saab seda vabalt käivitada teatud arv kordi. Pärast sellise "testimisperioodi" lõppemist tuleb programm selle loojalt teatud summa eest osta või arvutist kustutada. Mitmed jaosvara programmid töötavad ka pärast testperioodi, mistõttu kasutatakse seda sageli kurjasti ära.

## Vaata ka
*Avalik tarkvara
*Vabavara

## Välislingid
*Riim, Andrus. Interneti käsiraamat 2002. Tarkvara liigitus (arhiiviversioon)
Seitsmes taevas

**"Seitsmes taevas"** (varem **"Seitsmendas taevas"**, originaalpealkirjaga **"7th Heaven"**) on USA telesari Camdenite perekonnast. Perekonda kuuluvad: Eric Camden, Annie Camden, Matt Camden, Mary Camden, Simon Camden, Lucy Camden-Kinkirk, Ruthie Camden ning kaksikud Sam ja David Camden. "Seitsmes taevas" koosneb 11 hooajast ning sarja esimesed jaod said valmis 1997. aastal. Sarja autor ja looja on Brenda Hampton. Eestis näitasid sarja TV1 ja TV3.

## Tegelased ja osatäitjad
*Eric Camden – Stephen Collins
*Annie Camden – Catherine Hicks
*Matt Camden – Barry Watson
*Mary Camden – Jessica Biel
*Simon Camden – David Gallagher
*Lucy Camden-Kinkirk – Beverley Mitchell
*Ruthie Camden – Mackenzie Rosman
*kaksikud Sam ja David Camden – Nikolas Brino ja Lorenzo Brino
Soojuspilt

**Soojuspilt** on termofoto esemelt kiirgunud või peegeldunud soojusest. Saadud tuletis muudetakse termokaameras meile nähtavaks kujutisteks, piltideks. Termopilt on analoog meie poolt nähtavatele esemetele (objektidele) ja nende esemete visualisatsioon temperatuuri(de) erinevustest. 

Soojuspildistamine ehk termograafia põhineb esemelt (objektilt) kiirgunud infrapunase kiirguse inimsilmale nähtavaks tegemises.

## Vaata ka
*Termokaamera

## Välislingid
Prikaas

**Prikaas** (vene keeles *приказ*) oli haldusasutus Tsaari-Venemaal. 

Prikaasid tekkisid 16. sajandil, moodustades Vene riigi administratiivaparaadi põhiosa. Romanovite valitsemisaja alguses oli neid 22, 17. sajandi keskel aga juba üle 40. Nende asutamisel puudus kindel süsteem. Enamik oli loodud eri valitsemisharude järgi, ühe osa moodustasid territoriaalsed prikaasid, teised olid asutatud mingi kindla ülesande lahendamiseks. Mõne valitsemisharuga tegeles mitu prikaasi.
Upplands-Bro vald

**Upplands-Bro vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist loodes Mälareni põhjakaldal.

Vald moodustati 1952. aastal viie Uppsala lääni maaomavalitsuse ühendamise teel. Stockholmi lääni kuulub Upplands-Bro vald 1971. aastast.

Valla suurimad asulad on Kungsängen (7500 inimest), Bro (6200) ja Brunna (4000).


Bro Hof Slott Bro.jpg|Bro Hof Slott Golf Club
Bro järnvägsstation 1.jpg|Bro jaamahoone
Kungsängens kyrka ext2.jpg|Kungsängeni kiriku kellatorn
Lassa kyrka 00425.jpg|Låssa kirik


## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Upplands Väsby vald

**Upplands Väsby vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist põhjas.

Lisaks keskasulale on vallas 500 elanikuga asula Löwenströmska lasarettet.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Värmdö vald

**Värmdö vald** on vald Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. See asub Stockholmist idas.

Vald hõlmab umbes 24 000 saart, millest suurimad on Värmdö (osa sellest kuulub Nacka valda), Svartsö, Möja, Runmarö, Sandhamn ja Nämdö.

## Vaata ka
* Munkmora

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Kungsängen

**Kungsängen** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Stockholmi eeslinn, Upplands-Bro valla halduskeskus. Asub Mälareni ääres Stockholmist loodes.

2005. aastal elas Kungsängenis umbes 7400 inimest.

## Viited

## Välislingid
Ülo Krigul

**Ülo Krigul** (sündinud 7. novembril 1978) on eesti helilooja.

Ta õppis Nõmme Muusikakoolis viiulit. 1997. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakeskkoolis kompositsiooni ja kaugõppes tuuba eriala. 1997. aastal jätkas ta õpinguid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias kompositsiooni erialal 2001. aastani Raimo Kangro, alates 2001. aastast René Eespere ja hiljem Tõnu Kõrvitsa juhendusel. 2004. ja 2005. aastal täiendas Krigul end Viini Muusika ja Kaunite Kunstide Ülikoolis professor Detlev Müller-Siemensi juures ja 2006. lõpetas ta juhendaja Tõnu Kõrvitsa käe all Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrikraadiga.

Ülo Krigul on ka muusikaorganisaator: ta on asutanud Eesti Muusikaakadeemia sügisfestivali, aastatel 2004–2014 oli ta koos Timo Steineriga iga-aastaste Eesti muusika päevade kunstiline juht ja produtsent. 

Ülo Krigul on mänginud klahvpille mitmes džäss- ja rokkansamblis (näiteks The Sun) ja tegutsenud arranžeerijana. Samuti on ta mänginud bluusiansamblis Compromise Blue. Krigul on esitanud sümfooniat, elektroakustilisi installatsioone, teatri- ja filmimuusikat.

Ülo Kriguli loomingut on ette kantud uue muusika festivalidel Eestis ning kontsertidel Saksamaal Berliini Kontserdimajas, Austrias Viini Muusikaühingus, Tšehhis, Lätis, Ukrainas, Soomes Helsingi Finlandia-talos, Portugalis Gulbenkiani Kunstide Keskuses jm.

Orkestriteos "JenZeits" pälvis Berliini muusikafestivalil young.euro.classic 2005 auhinna Europäische Komponistenpreis 2005. Teos kõlas maailmaesiettekandes 9. augustil 2005 Berliini Kontserdimajas Eesti Muusikaakadeemia Sümfooniaorkestri esituses Paul Mägi dirigeerimisel. 54. rahvusvahelisel heliloojate rostrumil Pariisis võitis "JenZeits" alla 30aastaste heliloojate teoste hulgas esikoha.

Krigul resideeris 2019. aastal Eesti Filharmoonia Kammerkoori juures. Samal aastal avaldas ta Eesti Filharmoonia Kammerkoori tellimusel kaks uut lugu: „And the sea arose“ ja *[[a cappella]]* uudisteos.

## Tunnustus

* 2006 – Heino Elleri nimeline muusikapreemia
* 2006 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Timo Steineriga, festivali Eesti Muusika Päevad korraldamise ja Eesti nüüdismuusika propageerimise eest)
* 2007 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (edukas loominguline aasta)
* 2007 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Mart Tanieli, Veiko Õunpuu ja Katrin Kissaga (aasta filmi "Sügisball" loominguline kollektiiv))
*2011 – stipendium "Ela ja sära"
* 2013 – Eesti Muusika Päevade preemia ("Luigeluulinn")
* 2014 – Monaco Prints Pierre’i Fondi muusikapreemia
* 2016 – rahvusvahelisel heliloojate rostrumil Poolas Wrocławis II koht loo „Vesi ise“ eest
* 2016 – Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (särava ja žanriliselt mitmekülgse loomingu eest)
* 2021 – Lepo Sumera nimeline heliloomingu preemia

## Viited

## Välislingid
*Mart Niineste. Ülo Krigul: ka muusikas on küsimus õiges doosis Eesti Päevaleht, 26. juuni 2010
Laagri (Tallinn)

**Laagri** on asum Tallinnas Nõmme linnaosas. Asum piirneb Pääsküla asumi ja Saue vallaga. Laagri asumi lõunapiiril kulgeb Pääsküla jõgi, mis lahutab asumit Laagri alevikust. Asumi pindala on 0,41 km2.

Laagri asum on saanud nime selle järgi, et asumi territooriumil asus I maailmasõja ja Vabadussõja ajal vangilaager ning 1920. aastatel sõjaväelaager.

## Ajalugu
Laagri oli kunagi osa Pääskülast, kuid vangilaagri ja hiljem sõjaväelaagri tekkimine tõrjus Pääsküla nime kõrvale. Sõjaväelaste transpordi paremaks korraldamiseks avati Laagris 1932. aastal raudteepeatus. Peatus asus Pääsküla jõest lõuna pool ning kujutas endast tüüpilist teivasjaama "piletimüügiga vagunis".

1957. aastal otsustas Eesti NSV põllumajandusministeerium luua Laagrisse individuaalelamute elamurajooni. Tol ajal kuulusid Laagri alad Tuleviku kolhoosile, mis tähendas, et krundi suurus võis olla 1200 m2 (linnas 600 m2). 1958. aastal puhastati maa võsast, loodi tänavavõrgu planeering, märgiti maha trassid jne. Kuna Laagri maa oli soostunud, tuli seda kuivendada, milleks loodi üle 10 kilomeetri drenaaži.

Laagri maa-ala jaotati 151 krundiks, mille arv vähenes hiljem 109-le. Laagrisse lisandusid mõned korterelamud, 1962. aastal ehitati kauplus. 

1958. aastal rajati raudteepeatusse perroon ja piletimüügiruum.

Laagri asumi need alad, mis jäid Pääsküla jõest põhja poole, liideti Tallinnaga 1968. aastal. Jõest lõuna pool olev osa jäi Harju rajooni osaks.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased 10–19%. Eestlaste osakaal oli 80–100%.

## Laagri asumi tänavad
Laagri asumis on järgmised tänavad: Arukaskede puiestee, Kaskede puiestee, Lehiste puiestee, Männimetsa põik, Männimetsa tee, Pajude puiestee, Paplite puiestee, Põdra tänav., Pärnade puiestee, Saarvahtra puiestee, Sookaskede puiestee ja Tammede puiestee.

## Vaata ka
*Vana-Pääsküla

## Viited
Kungsbacka

**Kungsbacka** on tiheasustusega paikkond Rootsis Hallandi läänis, Kungsbacka valla keskus.

1846. aastal hävis linn tulekahjus.

Aastal 2005 oli tiheasustusega paikkonnas 17 800 elanikku.

## Viited
Helivõimsus

**Helivõimsus** väljendab mehaanilist energiat (helienergiat), mis läbib 1 sekundi kestel ristsuunas  pinda suurusega *A*:
:P_\text{ak} = I \cdot A = p \cdot v \cdot A, 
kus
:*P*ak – helivõimsus ehk akustiline võimsus vattides (W)
:*I* – heliintensiivsus (W/m2)
:*A* – pindala (m2)
: *p* – helirõhk (Pa)
: *v* – helikiirus (m/s)

Helivõimsus *P*ak kasvab võrdeliselt helirõhu *p* ruuduga:
: *P*ak ~ p2.

## Helivõimsuse tase
Helivõimsuse tase *P*ak on suhteline helivõimsus, mis määratakse detsibellides (dB) kuuldeläve helivõimsuse *P*0 suhtes:
:L_{\text{Pak}} = 10 \lg \left( \frac{P_\text{ak}}{P_0} \right) \, \mathrm{dB} , 

kus *P*0 = 10−12 W = 1 pW.

## Helivõimsuse ''P''<sub>ak</sub> ja selle taseme ''L''<sub>Pak</sub> näiteid
:

## Viited
Carlo Ginzburg

**Carlo Ginzburg** [k'arlo g'intspurg] (sündinud 15. aprillil 1939 Torinos) on juudi päritolu Itaalia ajaloolane, üks mikroajaloo kui uurimissuuna algatajaid. Ta on Leone Ginzburgi ja Natalia Ginzburgi poeg.

Ta oli 1970–1988 Bologna ülikooli professor ja hiljem California Ülikooli Los Angeleses professor.

Ginzburg on uurinud peamiselt rahvakultuuri, eriti nõiakunsti, religiooni ja maagia käsitust selles. Tema kuulsaim teos on "Juust ja vaglad: ühe 16. sajandi möldri maailm" (see ilmus eesti keeles 2000. aastal, kirjastus Varrak), mis käsitleb ketserina süüdi mõistetud möldri Menocchio religioosseid arusaamu ning mida on peetud ka esimeseks mikroajaloo teoseks. Ta on uurinud 16. ja 17. sajandi Itaaliat, religioosseid teisitimõtlejaid, nõiaprotsesse, ikonograafiat ja historiograafiat. Ta on kirjutanud metodoloogilisi ja ajalooteoreetilisi töid, kus ta on püüdnud ühendada kunstiajalugu (Giovanni Morelli), kriminoloogiat (Sherlock Holmes) ja psühhoanalüüsi (Sigmund Freud), ning lahendada ratsionalismi ja irratsionalismi vastuolu.

Seoses nõiaprotsessidega on ta rääkinud Euroopa šamanismist.

Raamatuga "Il giudice e lo storico" püüdis ta edutult saavutada Adriano Sofrile omistatud mõrva uut uurimist ning üldisemalt võrdles ajaloolase ja kohtuniku tööd.

Carlo Ginzburg käis Eestis 2014. aasta septembris, esinedes loengutega Tallinnas ja Tartus.

## Tunnustus
*2010 – Balzani auhind
*2013 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks

## Teoseid
**I benandanti*. Ricerche sulla stregoneria e sui culti agrari tra Cinquecento e Seicento*, Einaudi, 1966, uustrükid 1972, 2002
**Il formaggio e i vermi. Il cosmo di un mugnaio del Cinquecento*, Einaudi, 1976, uustrükid 1999, 2009 (eesti keeles *Juust ja vaglad*, 2000
**Il giudice e lo storico. Considerazioni in margine al processo Sofri*, Einaudi, 1991, uustrükk Feltrinelli, 2006

===Eesti keeles ilmunud kirjutised===
**Juust ja vaglad: ühe 16. sajandi möldri maailm*. [[Tallinn]]: Varrak, 2000.
**Ajalugu, retoorika, tõendus*. [[Tuna]] 4/2003, lk 100–118.
**Ükski saar pole saar: Neli pilguheitu inglise kirjandusele globaalsest vaatenurgast.'' Inglise keelest tõlkinud Aet Varik, intervjuu autoriga Marek Tamm. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2014.

## Välislingid
*Garlo Ginzburgi esinemine Tartus 24. sept. 2014
* Marek Tamm, "Carlo Ginzburg ja praktiline ajalooteooria". Tuna 4/2003, lk 119–122.
Harold I

**Harold I** ehk *Harold Harefoot* (Harold Jänesjalg; umbes 1015 – 17. märts 1040) oli Inglismaa kuningas aastatel 1035–1040.

Harold oli tõenäoliselt Knud Suure sohipoeg, kes valiti mõnete inglise ülikute poolt pärast Knudi surma Inglismaa kuningaks. Siiski toetasid mitmed olulised tegelased, näiteks Wessexi krahv Godwin ja Canterbury peapiiskop, seaduslikku troonipärijat Hardeknudi. Lisaks ähvardas Haroldit Ethelred II poegade Alfred Æthelingi ja Edwardi invasioon, ent selle suutis ta 1036. aastal just Godwini abiga tõrjuda (viimane ei saanud lubada skandinaavia päritolu dünastia kukutamist). 1037. aastaks oli Harold oma võimu Inglismaal kindlustanud, samas kui Hardeknud pidi tegelema probleemidega Taanis, kus oli karta Norra kuninga Magnus I ja Rootsi kuninga Anund Jakobi sissetungi. 1040. aastaks oli Hardeknud asjad Taanis aga korda ajanud ning tungis seejärel suure väe eesotsas Inglismaale. Harold suri aga mõni päev enne tema sissetungi ning võidukas Hardeknud lasi ta laiba välja kaevata, pea maha lüüa ning sohu visata. Hiljem maeti Harold siiski taas kiriklikult maha.
Erik I

**Erik I** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Erik I (Norra)|Erik I]]** oli Norra kuningas
***[[Erik I (Taani kuningas)|Erik I]]** oli Taani kuningas

## Vaata ka
*Erik II
*Erik III
*Erik VI
*Erik VII
Erik II

**Erik II** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Erik II (Norra)|Erik II]]** oli Norra kuningas
***[[Erik II (Taani)|Erik II]]** oli Taani kuningas
***[[Erik II (Sønderjylland)|Erik II]]** oli Sønderjyllandi hertsog

## Vaata ka
*Erik I
*Erik III
*Erik VI
*Erik VII
Erik III

**Erik III** nime all võib olla tuntud mitu valitsejat:
***[[Erik III (Taani)|Erik III]]** oli Taani kuningas
*Norra kuningas **Erik III** oli Erik Pommerist
* Rootsi kuningas **[[Erik Eriksson]]** nimetas end ise Erik III-ks.

## Vaata ka
*Erik I
*Erik II
*Erik VI
*Erik VII
Erik VI

**Erik VI** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Erik VI (Rootsi)|Erik Võidukas]]** oli esimene sellenimeline reaalselt teadaolev Rootsi kuningas
***[[Erik VI (Taani)|Erik VI]]** oli Taani kuningas

## Vaata ka
*Erik I
*Erik II
*Erik III
*Erik VII
Smoljatškovo

**Smoljatškovo** on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe põhjakaldal, mis kuulub Kurortnõi rajooni. Smoljatškovo on läänepoolseim Peterburi osa, asub kesklinnast 70–74 km kaugusel.
Menocchio

**Menocchio**, kodanikunimega **Domenico Scandella**, (umbes 1532 – 1599) oli Friuli mölder, kes on tuntuks saanud itaalia ajaloolase Carlo Ginzburgi raamatu "Juust ja vaglad" peategelasena.

Menocchio elust ja usulistest tõekspidamistest on teada tänu inkvisitsiooniprotokollidele, ta oli kahel korral inkvisitsioonikohtu ees: 1583. ja 1599. aastal. Tegu oli oma aja kohta haritud mehega, sest ta oskas nii lugeda kui ka kirjutada, samuti oli ta loonud originaalse maailma- ja usunägemuse, mistõttu ta katoliku kiriku huviorbiiti sattuski. Tema arusaamades segunesid raamatutest loetu ning sajanditevanune talurahvakultuur, mis andsid tulemuseks maailmapildi, kus kristlikel dogmadel kuigivõrd kohta polnud, ka tema käsitlus Jumalast oli tunduvalt erinev kiriku omast. Memnocchio ei hoidnud oma arusaamu ainult enda teada, vaid püüdis neid laiemalt levitada, kuid kohalik preester kaebas tema tegevuse peale inkvisitsioonile. Kohtus püüdis Menocchio oma seisukohti innukalt põhjendada ja kaitsta, mistõttu teda nimetati kohtuotsuses isegi peaketseriks. Et parajasti oli käimas vastureformatsioon ning kiriku ametlikust doktriinist kõrvalekaldujaid karistati karmilt, mõisteti Menocchio 1584. aastal eluks ajaks vangi. 1586. aastal vabastati ta siiski tema pere palvete tõttu ning järgnevalt püüdis ta hoida madalamat profiili. Siiski kippus ta endiselt inimestega usuküsimuste üle vaidlema ning 1599. aastal, pärast korduvaid kaebusi, pidi ta taas inkvisitsioonikohtu ette tulema. Seekord püüdis ta väita, et ei usu enam oma endisi tõekspidamisi, kuid kohus otsustas, et ta on oma arusaamadele siiski kindlaks jäänud ning on endiselt ketser. Menocchio kohtuasi jõudis isegi paavst Clemens VIII-ni, kes käskis ta hukata.
Erik VII

**Erik VII** nime all võib olla tuntud mitu monarhi:
***[[Erik VII (Rootsi)|Erik VII]]** oli Rootsi kuningas
*Taani kuningas **Erik VII** oli Erik Pommerist

## Vaata ka
*Erik I
*Erik II
*Erik III
*Erik VI
Abdullah Tammi

**Abdullah Tammi** (varasema nimega **Risto Olavi Tammi**, sündinud 11. juulil 1949 Paimios) on soome usutegelane ja endine ettevõtja. Ta on Soome Islamipartei asutaja.

Ta on elanud Eestis ja oskab eesti keelt.

Tammi oli aastakümneid Nõukogude Liidu julgeolekukomitee KGB agent, keda koolitati Tallinna  lähedal.

## Viited

## Välislingid
* Evelin Kaldoja. Soome islamipartei asutaja igatseb Eestisse Postimees.ee, 28. september 2007
* Soome Islamipartei juht tunnistas üles KGB kasuks nuhkimise 18. juuni 2008
* Soome Islamipartei juht tunnistas üles KGB kasuks nuhkimise 18. juuni 2008
Ballangen

**Ballangen** (põhjasaami **Bálak**) on asula Norras Nordlandi maakonnas Narviki vallas.

Kuni 2020. aastani oli see Ballangeni valla keskus.

2008. aastal oli elanike arv 1000.

## Viited
Männimetsa tee

**Männimetsa tee** on tänava nimi mitmes Eesti asulas:

* Männimetsa tee, tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas
* Männimetsa tee, tänav Järveküla külas Rae vallas
* Männimetsa tee, tänav Laadi külas Häädemeeste vallas
* Männimetsa tee, tänav Laagri alevikus Saue vallas
* Männimetsa tee, tänav Pärnus
* Männimetsa tee, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis
* Männimetsa tee, tänav Tammiste külas Tori vallas 
* Männimetsa tee, tänav Tartus Ihaste linnaosas
* Männimetsa tee, tänav Urge külas Kohila vallas
* Männimetsa tee, tänav Vääna-Jõesuu külas Harku vallas

## Vaata ka
*Männimetsa tänav (täpsustus)
*Männimetsa põik, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas
Männimetsa

Eestis on mitu kohta, mis kannavad **Männimetsa** nime: 

*Männimetsa põik
*Männimetsa tee
*Männimetsa tänav

## Vaata ka
*Männimetsad
Männimetsa tee (Tallinn)

**Männimetsa tee** on kohalik tee (tänav) Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. 

Tänav saab alguse Pajude puiesteelt ning kulgeb ligikaudu edela suunas, ristudes Paplite puiestee ja Kaskede puiesteega. Väljaspool linna jätkub samanimeline Saue valla kohalik tee Laagri alevikus. Tallinnast Laagrisse ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub mõlema kohaliku teega.

Männimetsa tee ääres paiknevad põhiliselt eramud, ka kortermajad. Osa tänavast kuulub Veskimöldre elamurajooni. 

Männimetsa tee Tallinna osa on Tallinna Pääsküla Kooli ja Tallinna Kivimäe Põhikooli teeninduspiirkonnas. 

Läbi Männimetsa tee kulgeb liinitaksoliini nr 224 marsruut. 

Männimetsa tee sai nime 4. septembril 1970. 

## Majad

### 44
Männimetsa tee 44 on Sae tänava nurgal asetsev kolmekorruseline korterelamu. Majas on 15 korterit.

## Viited
Dunckerstraße

**Dunkerstraße** on tänav Berliinis Prenzlauer Bergi linnaosas.

Tänav on nime saanud kommunaalpoliitiku Hermann Carl Rudolf Dunckeri järgi. 

## Vaata ka
*Heinrich Schliemanni gümnaasium
*Heinrich Schliemanni gümnaasiumi hoone

## Välislingid
*Foto ja plaan
*Interaktiivne plaan
Thomas Brussig

**Thomas Brussig** (sündinud 19. detsembril 1965 Berliinis Saksamaal) on Ida-Saksa päritolu kirjanik. Tema tuntud romaan, mis on ilmunud ka eesti keeles, kannab pealkirja "Kangelased nagu meie".

## Välislingid
*Thomas Brussigi koduleht
Upplands Väsby

**Upplands Väsby** on tiheasustusega paikkond Rootsis Upplandi maakonna Stockholmi läänis, Upplands Väsby valla keskus. 

Asula moodustab põhiosa vallast. 

## Viited
Õismäe

**Õismäe** on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Elanike arv seisuga 1. jaanuar 2020 on 1234. Asum asub Kopli lahe ääres ning piirneb Kakumäe, Vismeistri, Pikaliiva, Haabersti ja Rocca al Mare asumiga. Õismäe asumi pindala on 1,78 km2. 

Esalgu tähistas Õismäe nimi Kakumäe ja Rocca al Mare vahelist pangapealset. Arvatavasti on asum saanud nime rannikualadel rohkesti kasvava haruldase rootsi kukitsa järgi. 

## Ajalugu
Õismäe nimi leidis esimest korda kirjalikku märkimist 1646. aastal, mil kirjutati Õismäe heinamaast. Õismäe küla mainiti 1697. aastal ja Õismäe mõisa 1873. aastal.

Hilisemasse Õismäe külla rajati 1932. aastal aedlinn. August Mälgule anti riigivanema poolt 1937. aastal kirjandusliku auhinnana eluaegseks kasutamiseks Lagle talu, mis asus praeguse Õismäe asumi territooriumil. Õismäe küla idaosa ühendati Tallinnaga 1958. aastal, ülejäänu liideti 1975. aastal.

1960. aasta linnaplaneeringu järgi oleks Õismäest pidanud saama suur linnaosa, mis ulatunuks Kakumäest Haaberstini (Suur-Õismäe). Sellest esimesena projekteeriti ja ehitati valmis Väike-Õismäe. 2000. aastal hakati Õismäele rajama Merirahu elamurajooni, mis sai nime Merirahu kinnistu järgi.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0–17-aastased Õismäe elanikkonnast 23–31%, üle 68-aastased aga 10–19%.

## Territoorium
Õismäe on peamiselt eramutega aedlinn. Õismäel asub Õismäe raba, mis tekkis umbes 1000 aastat tagasi. Raba ümbritsevad piirdekraavid ning tänapäevaks on suurem osa rabast kuivendatud. Asumi territooriumile jääb Merirahu jahisadam.

### Õismäe asumi tänavad
Mitmed asumi tänavanimed on seotud tuletegemisega, näiteks Lõuka tänav, Lee tänav, Tulekivi tänav jne. Endisi talunimesid mälestavad Hälli tänav (ka Hälli põik) ja Selja tänav. Asumis on lisaks veel Kätki tänav, Merekalju tänav, Merirahu tänav, Paljandi tänav, Rannamõisa tee, Taela tänav, Tanuma tänav, Tuleraua tänav, Tuluste tänav, Umboja tänav, Vabaõhumuuseumi tee ja Vana-Rannamõisa tee.

## Viited
Oissaare

**Oissaare** on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas. 

1970. aastatel liideti küla Kanakülaga. Eraldi külaks sai Oissaare taas 2007. aastal. Vahetult enne Kanakülast eraldamist oli küla uusim ehitis 1964. aastal metskonna töötajate korterelamu, ülejäänud eluasemed pärinesid maailmasõjaeelsest ajast.

## Vaata ka
*Oissaare raba

## Viited
Akustika ja helitehnika

**"Akustika ja helitehnika"** on Ilmar Eiskopi ja Aleksander Sillarti raamat, milles antakse ülevaade mitmesuguste heliallikate omadustest ja heli tajumisest inimkõrva poolt. Raamatus selgitatakse ruumi mõju helikvaliteedile ja ruumide akustilist kujundamist ning räägitakse mikrofonide, valjuhääldite ja reverberaatorite talitluspõhimõtetest. Raamatus on esitatud ka helivõimenduse arvutusmeetodid ruumide ja väljakute jaoks. Eraldi vaadeldakse kõnesüntesaatoreid ja digitaalseid kajaseadmeid. 

Raamat on välja antud Tallinnas kirjastuses Valgus aastal 1988. Raamatus on 240 lehekülge. ISBN 5-440-00378-9
Ѫ

**Ѫ** (vene *большой юс* 'suur jus') on kirillitsa täht, mida kasutati kirikuslaavi keele ja bulgaaria keele kirjutamisel. 

See tähistas algselt nasaliseerunud vokaali [ɔ̃], hiljem hääldus [u]-na, näiteks рѫка (vene keeles рука) 'käsi'.

Ѫ esineb ka ligatuuri Ѭ koosseisus ("joteeritud" kujul).

Sümboli Ѫ Unicode'i kood on 0466.
Loosalu

**Loosalu** võib tähendada järgmist
*Loosalu on perekonnanimi.

## Vaata ka
*Loosalu järv 
*Loosalu raba ehk Loosalu soostik on soomassiiv Rapla maakonnas.
*Loosalu talu
*Loosalu-Kõrgemäe soo
*Väike-Loosalu järv
Sisalikujärv

**Sisalikujärv** on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kurtna järvestikus.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
*Kurtna järvestik
ERGO maailmamängud

**ERGO maailmamängud** (ERGO World Games) oli aastatel 2007–2012 toimunud iga-aastane meeskondlik kettaheitevõistlus. Esimest korda toimus 27. septembril 2007 Tallinnas Kadrioru staadionil. Võistluse käigus selgitati välja "maailma parim kettaheiteriik".

Kuni 2009. aastani kandis võistlus nime **ERGO maailmamängud kettaheites** (ERGO World Discus Challenge).

Peale kettaheite võisteldi ka muudel aladel.

2007. aastal oli kettaheitemeeskonnas kolm liiget, aga alates 2008. aastast kaks liiget.

Võistluste korraldamise idee on pärit Aleksander Tammert seeniorilt, kuid tema ootamatu surma tõttu 2006. aasta oktoobris jäi tal see teostamata. Idee viis ellu tema poeg Aleksander Tammert.

## 2007
### Osalejad
Riigid osalesid kolme sportlasega maailma jooksva edetabeli põhjal + maailmakoondis üksikutest tippudest.

### Tulemused

## 2008

### Tulemused

## 2009

### Tulemused

## 2010
Kaugushüppes tegi Ksenija Balta Eesti rekordi 6.87.

### Kettaheite tulemused

## 2011

## Viited

## Välislingid
*ERGO maailmamängud koduleht
Noor pensionär

**"Noor pensionär"** on Eesti Telefilmi 1972. aastal tehtud ning Eestis populaarseks saanud komöödiafilm.

## Sisu
Meesballetiartist Pukspuu jääb pensionile ning hakkab uut töökohta otsima. Pärast mitme ameti proovimist satub ta "emalenduri" tütre viiuliõpetajaks. Kuid tüdruk on huvitatud kõigest muust kui kaunitest kunstidest ja viiulimängust.

### Huvitavat

Kuulsas pulmasõidus, kus hobust juhib Ervin Abel, pidi esialgse plaani kohaselt kasutatama kutselist kutsarit. Paraku jõi too end purupurju. Et kallis võttepäev raisku ei läheks, haaras Ervin lõpuks ise ohjad ja Nõmmik vaatas sõitu lubivalge näoga pealt, sest keegi ei osanud arvata, kuidas võiks hobune keset Tallinna Endla tänava tihedat liiklust käituda.

## Osatäitjad
*Ervin Abel
*Lia Laats
*Leida Rammo
*Helmut Vaag
*Marika Samussenko
*Lisl Lindau
*Einari Koppel
*Silvia Urb
*Endel Pärn
*Rein Kotkas
*Harri Vasar
*Katrin Karisma
*Veera Luur
*Asta Vihandi
*Vambola Helm
*Endel Simmermann
*Gunnar Hololei
*Hardi Tiidus

### Filmitegijad
*Režissöör-lavastaja – Sulev Nõmmik
*Helilooja – Ülo Vinter
*Režissöör – Erich Rein
*Operaator-lavastaja – Harry Rehe
*Kunstnik-lavastaja – Silvia Mere
*Helirežissöör – Vambola Vällik
*Kunstnik-grimeerija – Ly Kärner
*Montaaž – Salme Kõrvemann
*Montaaž – Aino Lootus
*Direktor – Anneliis Simm

## Välislingid

*"Noor pensionär" (võimalus vaadata)
*"Igavesti noor pensionär" Postimees 17. juuli 2004
Sirgala

**Sirgala** on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Sirgala asum Kohtla-Järve linnaosa Viivikonna haldusalas. Küla asub Järve linnaosast 40 km ida pool.

Sirgalast lõunas asub 14 km2 suurune Sirgala põlevkivikarjäär.

Ajalooliselt kuulus Sirgala küla Vaivara kihelkonda.   

Kuni 1962. aastani kuulusid Sirgala asula ja Sirgala karjääri territoorium Vaivara külanõukogu koosseisu.  

Aastal 1962 läks Sirgala asula ja karjäär  alluvusse.

1987. aastal elas Sirgalas 850 inimest, 2002. aastal oli jäänud vaid 323 inimest.

## Vaata ka
* Sirgala lahing
* Sirgala Põhikool
* Sirgala harjutusväli

## Viited

## Välislingid
* Eesti lood: 10 | Sirgala südamed // ERR, 16. märts 2018
* Reporter.ee: Ida-Virumaal seisab asula inimtühjana, 29. september 2008
* Акцент. Сиргала – поселок, которого как бы нет // Den za Dnjom, 22. november 2010 (*vene keeles*)
* FOTOD: Õitsvatest tööstuslinnakutest on saanud lagunevad kolkad // Delfi, 25. detsember 2011
Pljussa jõgi

**Pljussa** (vene *Плюсса*) on jõgi Venemaal, Narva jõe parempoolne lisajõgi. Saab alguse Luuga kõrgustikult Zapljusje järvest ja voolab loodesse, hiljem põhja. Tänapäeval suubub lõunast Narva veehoidlasse. Pikkus 281 km, valgala 6550 km².

Pljussa ääres asuvad Zapljusje ja Pljussa alev ning Slantsõ linn.

## Vaata ka

* Pljussa vaherahu
Sõnn (tähtkuju)

**Sõnn** (ladina *Taurus*) on ekliptikal asuv tähtkuju. See on üks 48-st Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ja kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Sõnn on pindalalt 17. tähtkuju, kattes 797 ruutkraadi. 

Tähtkuju heledaim täht on Aldebaran, heleduselt teine on Elnath. Sõnni tähtkujus asuvad supernoova plahvatuse jäänuk Krabi udukogu ja heledad lähedased hajusparved Plejaadid ning Hüaadid.

Sõnni tähtkuju suunas liigub kosmoseaparaat Pioneer 10.

## Mütoloogia
Kreeka mütoloogias on sõnn Kreeta sõnn, *Tauros Kretaios,*  kelle järglane oli Minotauros kelle tappis Herakles. Teda seostatakse ka Zeusi ja Europe müüdiga.

## Viited
Pljussa

**Pljussa** on alev Venemaal Pihkva oblastis, Pljussa rajooni keskus. Ta asub Pljussa jõe ääres 91 km Pihkvast kirdes. 

Elanike arv oli 2006. aasta seisuga umbes 3800. 

Pljussal on alevi staatus alates 1971. aastast. Kasvas alevikuks Pljussa küla, kus oli ka Eestist väljarännanute kogukond ning algse Peterburi-Varssavi raudtee Pljussa raudteejaama juurde kujunenud asustuse kokkusulamisel.   

## Vaata ka
*Pljussa vaherahu

## Viited
Pljussa rajoon

**Pljussa rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis.

Rajoonis on kaks alevit: Pljussa ja Zapljusje ning 152 küla.

Rajoon jaguneb 3 omavalitsusüksuseks: Pljussa linnaasundus, Zapljusje linnaasundus ja Ljadõ vald.

## Viited

## Välislingid
*http://www.pskov.ru/vlast/samoupravlenie/municipal/plussa
Autosomaalne dominantne polütsüstneer

**Autosomaalne dominantne polütsüstneer** ehk **tsüstneer** (inglise keeles *autosomal dominant polycystic kidney disease*, lühend ADPKD) on polütsüstneeru vorm, mida põhjustab autosomaalne dominantne geen. Seda haigust esineb nii inimesel kui ka teistel loomadel.

RHK-10-s klassifitseeritakse seda haigust koodiga Q61.

See on tavaliselt hilja avalduv häire, mida iseloomustab paljude tsüstide moodustumine mõlemal neerul ja neerude suurenemine. Kaasnevad neerude talitlushäired, hüpertensioon, neeruvalu ja neerupuudulikkus. 
Umbes pooltel selle haigusega inimestel on 60 aasta vanuses terminaalne neerupuudulikkus.

## Vaata ka
*Autosomaalne dominantne polütsüstneer (kassidel)

## Kirjandus
* Peter C Harris, PhD and Vicente E Torres, MD., Polycystic Kidney Disease, Autosomal Dominant., Synonym: ADPKD. Includes: Polycystic Kidney Disease Type 1 (PKD1), Polycystic Kidney Disease Type 2 (PKD2), GeneReviews® [Internet].
* Ion channel diseases, Hum. Mol. Genet. (2002) 11 (20): 2435-2445., doi: 10.1093/hmg/11.20.2435, veebiversioon (vaadatud 04.07.2014) (*inglise keeles*)
Bielsko-Biała

**Bielsko-Biała** (saksa *Bielitz-Biala*; tšehhi *Bělsko-Biala*) on maakonna õigustes linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Ülem-Sileesia linnastus. 

Linn loodi 1941 kahe linna, Bielitzi ja Biala liitmise teel. Pärast Teise maailmasõja lõppu linnad lahutati, kuid liideti taas 1951. aastal.

Asub Biała jõe ääres.

1972–2000 valmistati linnas sõiduautosid Polski Fiat.

## Inimesed
*Kitty Felix

## Välislingid

* Bielsko-Biała koduleht
Aerofoto

**Aerofoto** ehk **õhufoto** on maapinna foto, mis on saadud õhust pildistamisel. Aerofotosid tehakse lennukitelt, kopteritelt, droonidelt või kuumaõhupallidelt. Aerofotode tegemist nimetatakse **[[aerofotograafia]]ks**.

Neid kasutatakse kartograafia, arheoloogia, filmitootmise, metsakorralduse ning keskkonnauuringute otstarbel.

Esimese aerofoto tegi prantsuse fotograaf Gaspard-Felix Tournachon 1858. aastal.

## Vaata ka
*Aerofoto dešifreerimine
*Ortofoto
*Satelliidifoto

## Viited