open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
A-Rühm (ansambel)

**A-Rühm** on eesti hiphopansambel.

## Ansambli ajalugu
Hiphoprühmitus A-Rühm kogunes aastal 1998 mitmete Eesti MC-de ühekordse projektina. Projektis osalesid Cool D (Eesti viljakaim hiphoppar, kes on välja andnud 7 sooloalbumit), Kozy (Raadio 2 saate "Linnadžungel" saatejuht), G-Enka ja Revo (mõlemad ansamblist Toe Tag). Peatselt liitus ansambliga DJ ja produtsent DJ Critikal. Ühine lugu "Viimane lumi" tehti Eesti Punase Risti palvel ja esmaesitlus toimus messil "Teeviit" aprillis 1998.

1998. aastal välja antud lugu "Viimane lumi" tagas ansamblile Raadio 2 Aastahiti edetabelis 5. koha. Teine singel "Popmuusik" on suurema kommertseduga lugu A-Rühma loomingus. Väga hea vastuvõtt sai osaks albumile "Laulmata jäänud laulud", mille esitlus toimus 1999. aasta novembris.

Pärast albumi ilmumist jõudsid kuulajateni sellised palad nagu "Supercool", "Kõige suurem diktatuur" ja "65". Soomes ilmus singel "Leegion" ja mõned laulud koos Soome artistidega King Size Recordsi plaatidel.

Pärast seitsmeaastast ootamist tõi A-Rühm 2006. aastal lõpuks kuulajateni uue albumi "Leegion". 2006. aasta 23. märtsil ilmunud album sisaldab 22 pala. Lisaks DJ Critikali, Cool D, G-Enka ja Kozy on albumil külalistena kaasa tegemas ka Philadelphia räppar Grand Agent, Tommy Boy, Tanel Padar ja Metsatöllu Markus. Albumil on ka mõned juba aastal 2002 ilmumata jäänud albumi palad, nagu "Taifuun" ja "Lõvipojad".

## Pilte

Fail:Kõrvits, Henry.Img 8910.JPG|G-Enka 2011. aastal
Fail:Cool D, 2007.jpg|Cool D 2007 aastal
Fail:Kozy2, 2007.jpg|Kozy 2007 aastal A-Rühma särgiga


## Välislingid
* 
* 

= Albumid =

* Laulmata Jäänud Laulud (1999)
* Leegion (2006)
* Reede (2023)

= Singlid =

* Loterii-jaa (2008)
* Hakka Pihta (2012)
* Tavaline Mees (2013)
* Mingi kukk on mu bmw-s (2017)
* Mingi Kukk On Mu BMW-S (5Miinust remix) (2017)
* Varjata Head Ei Saa (2017)
* Üks veel (2022)
* Reede (2022)
* Apokalüpto (2023)
* Linn viib kaasa (2023)
* Sama kuumad (ft. Pearu Paulus) (2023)
Valerio Magrelli

**Valerio Magrelli** (sündinud 1. jaanuaril 1957 Roomas) on itaalia luuletaja.

## Teosed eesti keeles

*"Luule DNA. Il Dna della poesia" (tõlkinud Maarja Kangro ja Kalju Kruusa; Tallinn: Koma, 2006)
*"Jää vait, müra!" (tõlkinud Maarja Kangro; Nähtamatu Ahv 2023)
Malahhiit

**Malahhiit** on vaske sisaldav karbonaatne rohelist värvi mineraal. 

Malahhiit tekib vasemaagi murenemisel. Esineb tavaliselt koos asuriidiga.

Malahhiit on tähtis vasemaak.

## Pigmendina
Malahhiit on sügavrohelise värvusega valguskindel pigment. Pole vastupidav kõrgetele temperatuuridele ja hakkab umbes 200 °C juures lagunema. Nagu kõik karbonaadid, lahustub malahhiit isegi lahjades hapetes, kuid on vastupidav alustele.

Malahhiit kannab värvainete indeksis tähiseid PG 39 (Pigment Green 39) ja C.I. 77492.

Malahhiidi kasutus värvipigmendina ulatub väga kaugetesse aegadesse, arvatavasti on see vanim tuntud roheline pigment. Esineb juba maalingutel Vana-Egiptuse haudades alates 4. dünastiast. Lääne-Euroopa maalikunstis kasutati malahhiiti enim 15. ja 16. sajandil. Pigmendi saamiseks peenestati looduslik mineraal ja pesti saadud pulber veega läbi.


Jheronimus Bosch - Saint Christopher - Google Art ProjectFXD.jpg|Hieronymus Bosch. Püha Christophorus. Õli puutahvlil, 15. sajandi lõpp. Roheline maastik on malahhiidiga maalitud kollase ookri taustale
RAFAEL - Madonna Sixtina (Gemäldegalerie Alter Meister, Dresden, 1513-14. Óleo sobre lienzo, 265 x 196 cm).jpg|Raffael. Sixtuse madonna. Rohelised eesriided on maalitud malahhiidiga, mida on toonitud pliivalge, söe ja auripigmendiga


## Viited
Aukštojas

**Aukštojas** (leedu *Aukštojas*, *Aukštasis kalnas* 'kõrge mägi') on Leedu kõrgeim punkt. Asub Medininkai kõrgustikul, Valgevene piiri lähedal, 24 km kaugusel Vilniusest kagu pool. 

Kõrgus merepinnast on 293,84 m. 

## Vaata ka
*Juozapinė
Vsevoložski rajoon

**Vsevoložski rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis. Asub Karjala kannasel.

Rajoonis on 10 linnalist asulat ja 9 valda.

Suuremad asulad on Vsevoložsk, Sertolovo, Kudrovo, imeni Morozova, Novoje Devjatkino, Kuzmolovski, imeni Sverdlova, Murino, Romanovka, Toksovo ja Dubrovka.

## Viited
Limoniit

**Limoniit** on pruuni või kollakat värvi raudoksiidide ja -hüdroksiidide segu.

Limoniiti on peetud mineraaliks, mille keemiline koostis on 2Fe2O3**·**3H2O. Peamiseks limoniidi koostisosaks on mineraal götiit. Limoniit tekib rauda sisaldavate mineraalide keemilisel murenemisel. Näiteks sooraud on limoniitse koostisega. Ka lateriit koosneb suurel määral limoniidist.
Eesti Goethe-Gümnaasium

**Eesti Goethe-Gümnaasium** oli Eesti Goethe Seltsi alternatiivne haridusprogramm aastatel 1988–1991. 

Gümnaasium kutsuti ellu 1988. aastal Tartus ametliku hariduse lünkade täitmiseks. Gümnaasiumis tutvustati õpilasi ainetega, mis ametlikus hariduses puudusid või olid puudulikud: filosoofia, teoloogia, psühholoogia, loogika, klassikalised keeled, reaalteaduste (füüsika, bioloogia, matemaatika) areng kultuuriloolises perspektiivis jne.

Eesti Goethe-Gümnaasium oli üle-eestiline õppekeskus, kus võisid õppida keskkooli viimaste klasside ja kõrgkoolide esimeste kursuste õpilased. Seltsi piiratud võimalusi arvestades sai korraga tegeleda vaid paarikümne noore inimesega. Seetõttu tuli 326 soovija vahel korraldada kahevooruline konkurss. Lõpuks õppis EGG-s 26 gümnasisti kõigist Eestimaa paigust.

Õppeaasta oli jagatud kolmeks ühenädalaseks loengusessiooniks, millest igaüks käsitles mingit üldisemat teemat. Sessioonide vahel toimusid regulaarselt ainepäevad. Põhiline õppetöö vorm loengusessioonide vahel oli gümnasistide iseseisev töö, millest nad kirjalikult teada andsid. Oma uurimuste ja arvamuste avaldamiseks ilmus gümnasistide ja õppejõudude tarvis uudislehe tüüpi väljaanne EGG toimetised. EGG tähtsaim eesmärk oli anda noortele inimestele võimalus suhelda Eesti intelligentsiga ja vahendada isiklikke kontakte. 

Esimese õppeaasta kavas oli põgus tutvus eri teadusalade olulisemate probleemidega tänapäeval, lähem tutvumine saksa klassikalise filosoofiaga (Kant, Fichte, Hegel) ja ladina keele algkursus. Psühholoogia ajaloost ja analüütilisest filosoofiast pidas neli loengut Rootsi gümnaasiumiõpetaja Viktor Konsa. 

Augustis 1989 toimunud kristlikku teoloogiat käsitleval sessioonil viibis EGGi külaline Londonist, anglikaani kiriku pastor revd. Stephen J. Knowers, kes esines kolme loenguga. Järgnevatel õppeaastatel jätkusid pikemad loengusarjad loogikast ja füüsika ajaloost. Loenguid pidasid ka õpilased ise.

Eesti Goethe Seltsi gümnaasium oli markantne ja pretsedenti loov sündmus ülemineku Eestis. Jõudumööda andsid nad oma panuse Eesti kultuurilisse taasühinemisse Euroopa ning kogu tsiviliseeritud maailmaga.

## Õppejõud

* Jüri Allik
* Talis Bachmann
* Kalle Hein
* Toomas Help
* Tiit Hennoste
* Ain Kaalep
* Volli Kalm

* Jaan Kaplinski
* Enn Kasak
* Stephen Knowers
* Viktor Konsa
* Arvo Krikmann
* Madis Kõiv
* Anne Lill

* Peeter Lorents
* Tõnu Luik
* Aavo-Valdur Mikelsaar
* Heiti Pakk
* Ülar Ploom
* Linnar Priimägi

* Sirje Priimägi
* Karl Põldvere
* Rein Sepp
* Peeter Tulviste
* Reet Uring

## Vilistlasi

* Mari Allik
* Imre Annus
* Helena Eensaar (Helena Tulve)
* Hannes Hanso
* Helen Help
* Rainer Innos
* Mart Jaanson

* Andrus Kallastu
* Kadri Kallikorm
* Mart Kivisild
* Jaanika Kressa
* Jane Liinev
* Tarmo Lipping
* Marko Lõhmus

* Monika Mehilane (Monika Kaldalu)
* Jaan Metsa
* Andres Männart
* Lauri Pilter
* Kadi Rätsep
* Sven Senka

* Kalev Suik
* Tõnu Tender
* Raivo Valk
* Katrin Viirpalu
* Kristin Villems
* Andra Võrno
Aleksandr Tšekalin

**Aleksandr Pavlovitš Tšekalin** (*Александр Павлович Чекалин*;  25. märts 1925 praegune Tula oblasti Suvorovi rajoon, Peskovatskoje küla – 6. november 1941 Lihvin, praegu Tšekalin) oli vene partisan. 

Alates 1938. aastast elas ta vanematega Lihvini linnas. Koolis jõudis ta lõpetada 9 klassi. Aastal 1939 astus  ÜLKNÜ-sse.  

Ta astus 1941. aastal rinde lähenedes  vabatahtlikuna hävituspataljoni ning pärast linna okupeerimist partisanisalka "Peredovoi". Ta osales salga operatsioonides. Ta käis sageli luurel ning tegutses radistina. Kord hävitas tema visatud granaat Saksa sõdureid täis auto. Sakslased vahistasid ta ühe operatsiooni ajal, kuid tal õnnestus põgeneda.

Novembri alguses ta haigestus raskelt ning salga komissar lubas tal minna ravile külas asuva usaldusisiku juurde. Et sakslased said tema asukoha teada, vahetas ta asukohta, minnes sugulaste juurde teise külla.  Tema sealne asukoht reedeti tundmatu isiku poolt. Öösel võeti ta kinni, kusjuures ta heitis kinnivõtjate pihta granaadi, mis ei lõhkenud. Ta viidi staapi, kus teda piinati. Ta ei andnud ühtki tunnistust. 6. novembril poodi ta Lihvini keskväljakul üles. Tema surnukeha rippus võllas üle 20 päeva.  

4. veebruaril 1942 anti talle postuumselt Nõukogude Liidu kangelase aunimetus.

Aastal 1944 nimetati Lihvini linn Tšekaliniks. Aastal 1958 püstitati talle seal mälestussammas. Mitmes linnas nimetati tema auks tänavaid ja koole. 

## Välislingid
*Чекалин Александр Павлович
Harjavalta linn

**Harjavalta** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus  Soomes Satakunta maakonnas.

## Viited

## Välislingid

* Harjavalta koduleht
Krüsoberüll

**Krüsoberüll** on mineraal.

Keemiline valem: BeAl2O4.

Kasutatakse peamiselt vääriskivina, tuntud ka aleksandriidina.
Krüoliit

**Krüoliit** on valge või värvitu monokliinne mineraal.

Keemiline valem: Na3AlF6.

Krüoliit on harvaesinev mineraal. Peamiseks leiukohaks on olnud pegmatiidid Igivtutis Gröönimaal. Mineraali on kasutatud alumiiniumi tootmisel.
Giuseppe Garibaldi (C 551)

**Giuseppe Garibaldi (C 551)** on Itaalia lennukikandja, kuni 2009. aastani Itaalia sõjalaevastiku Marina Militare lipulaev.

Laeva ehitamist alustati 1981. aasta märtsis Monfalcone laevatehases Trieste lahes. Vette lasti ta 11. juunil 1983. Teenistusvalmiks sai ta 30. septembril 1985.

Laeval on 4 Fiat COGAG gaasiturbiini, mis on ehitatud General Electricu litsentsi põhjal ja mis pakuvad võimsust 60 MW. Laeva 2 sõukruvi annavad laevale maksimumkiiruse 30 sõlme, mida aga pidevalt hoida ei saa. Kiirusega 20 sõlme võib laev läbida 7000 meremiili ehk 13 000 km.

Laeva relvastuse hulka kuulub palju elektroonilise sõja vahendeid, sealhulgas radarivastased seadmed, segajad ja valgustusraketid. Laeval võib paikneda kuni 16 AV-8B Harrier II tüüpi lennukit (Itaalia armeele kuulub selliseid ainult 15) või 18 "Agusta" kopterit. Lennurada on 4° kaldu, 174 m pikk ja 30,4 m lai.

Pärast Teist maailmasõda keelati Itaalial omada sõjalaevastikku. Sellepärast nimetati teda ehitamise ajal lennukikandja-ristlejaks. Kuni 1988. aastani olid laeval maandunud üksnes Itaalia kopterid ja NATO ühisõppuste ajal ka Suurbritannia õhujõudude lennukid Harrier. 1989 kaotati sõjalaevastiku omamise keeld ja Itaalia merevägi omandas lennukid, mis alaliselt "Garibaldil" seisid.

Laeva kodusadam on Taranto.

Laev on nime saanud Itaalia vabadusvõitleja Giuseppe Garibaldi järgi.

## Laeva üldandmed
*pikkus 180,2 m
*laius 30 m
*süvis 8,2 m
*veeväljasurve 10 000 t (tühilastis), 13 850 t (täislastis)
*kiirus 30 sõlme
Illiit

**Illiit** on savimineraal.

Keemiline valem: KyAl4(Si8-y,Aly)O20(OH)4, kus y<2, tavaliselt umbes 1,5.

Illiit, smektiit ja vermikuliit on savimineraalid, mis kristallstruktuuri poolest sarnanevad vilkudega. Neist kõige lähedasem vilkudele, eriti muskoviidile, on just illiit, sest põhiliseks kihtidevaheliseks katiooniks on kaalium. Illiiti ongi mõnikord nimetatud **hüdrovilguks**, sest ta sisaldab rohkem vett kui muskoviit. Vilkudest erineb illiit veel selle poolest, et esineb savimineraalile tüüpiliselt vaid kuni 2 μm suuruste kristallidena. 

Puhas illiit on haruldane mineraal. Tavaliselt esineb ta segakihilise illiit-smektiidina. Illiiti tekib diageneesi ja mitmesuguste silikaatsete kivimite keemilise murenemise tulemusena. Segakihiline illiit-smektiit on levinuim savimineraal settekivimeis.
Vaška

**Vaška** on jõgi Euroopas Venemaal. Algab soost. Voolab valdavalt põhja ja loodesse. Suubub vasakult Mezenisse. 

Pikkus 605 km, valgla 21 000 km².
Atlase mäed

**Atlas** on ida–läänesuunaline mäestik Aafrika loodeosas. See eraldab Sahara kõrbe Vahemerest ja Atlandi ookeanist. Mäestik on umbes 2500 km pikk ja ulatub läbi kolme riigi – Maroko, Alžeeria ja Tuneesia. Mäestik koosneb edela–kirdesuunalistest ahelikest (Kesk-Atlas, Kõrg-Atlas, Antiatlas, Telli Atlas, Sahara Atlas), kõrgplatoost ja tasandikest. 

Kõrgeimad tipud asuvad Marokos, Kõrg-Atlase ahelikus – Toubkal (4167 m), Ouanoukrim (4089 m) ja M'goun (4071 m).

Põhiline asustus kogu piirkonnas koosneb berberi küladest.
Gloobus

**Gloobus** on sfäär, mille pinnal on kujutatud mõne sfäärilise taevakeha, tavaliselt Maa kaart.

Kaart võib olla otse sfääri pinnale joonistatud või graveeritud, kuid enamasti on ta kantud gloobusele paberist, plastist või muust materjalist segmentidena. 

Gloobust kasutatakse enamasti õppevahendina, et näitlikustada Maa kuju ning mandrite, riikide jms suurusvahekordi, millest lamedale paberile kantud projektsioonidest moonutatud kaardid võivad jätta vale ettekujutuse. Gloobusi kasutatakse ka ruumikaunistusena.

Gloobustel võib kujutada ka muid taevakehi ja isegi tähistaevast.

## Ajalugu

Gloobus oli antiikajal esmajoones öötaeva kujutis. Sellena vastas ta Anaximandrose ettekujutusele. Gloobusi koostasid paljud astronoomid ning kandsid puust, kivist või metallist valmistatud kerale üha täpsemini mõõdetud tähtkujusid. Antiiksete gloobuste ümber oli kaks rõngast: horisont ja meridiaan. Gloobust kasutati koolis tähtkujude õpetamiseks ja astroloogias tähtede seisu seletamiseks.

Niisugustest gloobustest on säilinud näiteks 2. sajandi keskpaigast pärinev vanema skulptuuri marmorkoopia Farnese Atlas, mis kujutab Atlast kandmas kera, millel on kujutatud 48 klassikalisest tähtkujust 41 või 42.

4. sajandil eKr sai gloobus astronoomia muusa Urania tunnusesemeks. 

Gloobuse kui maakera kujutise valmistas teadaolevalt esimesena Krates Mallosest, kes elas Kiliikias, 2. sajandil eKr. See gloobus ei ole säilinud.

Gloobust kui maakera kujutist kasutati antiikajal harva, peamiselt valitseja võimu sümbolina. Esimesena hakkas gloobust selles tähenduses kasutama Demetrios Poliorketes, hiljem ka Rooma keisrid. Võimu sümbolina arenes gloobusest välja riigiõun.

9. sajandi alguses koostasid maakera gloobuse Abbassiidide kaliifi Al-Ma'mūni heaks töötanud kartograafid. 1267 valmistas maakera gloobuse pärsia astronoom Jamal ad-Din Pekingis. Need ei ole aga säilinud.

Vanima säilinud gloobuse valmistas saksa kartograaf Martin Behaim 1492 Nürnbergis. 1507 valmistas Martin Waldseemüller esimese gloobuse, millel on kujutatud Ameerikat.

## Viited
Galeniit

**Galeniit** on raske sulfiidne mineraal, keemilise ainena plii(II)sulfiid.

Galeniit (PbS) on peamine pliimaak.
Graciosa (Kanaari saared)

**Graciosa** on saar Atlandi ookeanis. Kanaari saartest väikseim asustatud saar. Pindala 27 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 266 meetrit.

Kuulub Hispaaniale.

Saare peamine asula on Caleta de Sebo.

Saarele pääseb vaid Órzola-Caleta de Sebo vahet sõitva praamiga.

## Viited

## Välislingid
Geoid

**Geoid** on Maa gravitatsioonivälja ekvipotentsiaalpind, mis ookeani piirkonnas langeb kokku häirimata maailmamere pinnaga. Maismaa piirkonnas jääb geoid maakoore sisse.

Kõik loodjooned asetsevad risti geoidiga.

Geoidi loetakse kõige täpsemaks Maa kuju kirjeldavaks matemaatiliseks mudeliks. Et geoidi pind on keeruka konfiguratsiooniga, siis kasutatakse arvutuste lihtsustamiseks selle asemel enamasti geoidi ligilähedasele kujule kohandatud ellipsoidi.

Geoidi pind on küll keerukas, kuid siiski palju lihtsam ning sujuvam kui Maa tegelik topograafiline pind. Kui Maa pinna kõrgeima (8848 meetrit) ja madalaima punkti (11 022 meetrit) vahe on peaaegu 20 kilomeetrit, siis geoidi kõrgeimate ja madalaimate punktide vahe on kõigest paarsada meetrit. Geoidi kuju sõltub peamiselt Maa siseehitusest.

## Vaata ka
* Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem
* WGS-84, *World Geodetic System 1984*
* GPS-i gravimeetriline geoidi mudel
* Geoidi mudel

## Viited
Spodumeen

**Spodumeen** on pürokseenide hulka kuuluv mineraal.

Spodumeen esineb peamiselt liitiumirikastes graniitsetes pegmatiitides aktsessoorse mineraalina.
Gaiot

**Gaiot** on merepinnast madalamal ookeanis paiknev lameda tipuga mägi.

Mõnikord nimetatakse gaiotiteks kõiki ookeanipõhjast tõusvaid, kuid merepinnani mitteulatuvaid mägesid, kuid korrektne on nimetada gaiotiks vaid neid mägesid, mis on kunagi olnud merepinnast kõrgemal. Mägede lame tipp viitabki nende erosioonilisele minevikule, mil pealetungiva mere lained tasandasid vajuva saare. Seega eristatakse gaioteid teravama tipuga merepõhja vulkaanidest (ookeanilised mäed), mis pole kunagi merepinnast kõrgemal paiknenud.

Gaiotid on kunagised ookeanilised saared, mis on aja jooksul merepinnast madalamale vajunud. Gaiotid võivad olla kaetud kaltsiitsete korallriffide või fosfaatsete setetega.
Vollastoniit

**Vollastoniit** on püroksenoidide hulka kuuluv silikaatne mineraal (CaSiO3).

Vollastoniit on tavaline mineraal moondunud karbonaatkivimeis. Enamasti tekib vollastoniit siis, kui karbonaatsete kivimite kihtidesse tungib magmaintrusioon. Intrusiooni ümbritsevatesse kivimitesse tekib moondeoreool, milles settekivimid moonduvad intrusioonist eraldunud soojuse mõjul (kontaktmoone). Tavaliselt näeb vollastoniidi tekkereaktsioon välja järgnev:

\mathrm{CaCO_3 + SiO_2 \;\overrightarrow{\longleftarrow}\; CaSiO_3 + CO_2\uparrow}

Ränidioksiid on enamasti pärit külgnevast intrusioonist.

Vollastoniiti esineb mõnikord ka regionaalmoonde kivimeis. Peale moondekivimite võib vollastoniiti esineda ka leeliselistes tardkivimeis (ijoliidis, fonoliidis).

Vollastoniit on nimetatud Briti keemiku ja mineraloogi William Hyde Wollastoni (1766–1828) järgi.

## Kasutamine keraamikas
Ränioksiidi sisaldus muudab vollastoniidi keraamilistes massides oluliseks lahjendajaks. See tähendab, et vollastoniidi sisaldus keraamilises massis aitab tõsta keraamiliste esemete tulekindlust, vähendada kahanemisprotsenti, tõsta kõvadust ning vastupidavust ja vähendada võimalikku deformeerumist esemete põletamisel.

## Vaata ka
*Mineraalide loend

## Välislingid

*Vollastoniidi kirjeldus (*inglise keeles*)
*Vollastoniit (*inglise keeles*)
*Vollastoniit Sandatlas (*inglise keeles*)
Huittineni linn

**Huittinen** on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus  Soomes Lääne-Soome läänis Satakunta maakonnas.

Huittineni vald asutati 1865, aastast 1977 on linn. 1. jaanuaril 2009 liideti linnaga Vampula vald.

Huittinen on Keila sõpruslinn.

## Külad
Hannula, Hirvelä, Huittistenkylä, Huhtamo, Hurula, Kaharila, Kannila, Karhiniemi, Korkeakoski, Kirkonkylä, Lauttakylä (keskasula), Leppäkoski, Loima, Löysälä, Matikkala, Mauriala, Mommola, Naatula, Nanhia, Palojoki, Pöyriälä, Raijala, Raskala, Rieskala, Riesola, Sampu, Sorvola, Suttila, Suontausta, Vakkila

## Viited

## Välislingid
* Huittineni koduleht
Mineraali reljeef

**Reljeefiks** ehk **šagräänpinnaks** nimetataakse petrograafias mineraalide murdumisnäitajate erinevusest tulenevat optilist efekti, mis seisneb suurema murdumisnäitajaga mineraali pinna näivalt kõrgemal paiknemises. Efekt on vaadeldav polarisatsioonimikroskoobiga.

Kõrge murdumisnäitajaga mineraalid näivad omavat krobelist pinda, mistõttu nimetatakse reljeefi ka šagräänpinnaks. Suure murdumisnäitajaga mineraalidel on tugev šagräänpind ehk kõrge reljeef.

Reljeefi võib hinnata külgnevate mineraalide suhtes, kuid kui räägitakse kõrgest, mõõdukast jms reljeefist, siis peetakse silmas mineraali murdumisnäitaja erinevust palsami suhtes, millega uuritav kiviliistak õhiku alus- ja katteklaasi vahele on liimitud. Palsami murdumisnäitaja on traditsiooniliselt alati umbes 1,54. Kui mineraali murdumisnäitaja on sellest väärtusest suurem, siis on tal positiivne reljeef. Vastupidisel juhul negatiivne. Kõrgeks nimetatakse reljeefi siis, kui mineraali murdumisnäitaja erineb palsami murdumisnäitajast enam kui 0,12 võrra. Et positiivsel ja negatiivsel reljeefil on raske vahet teha, kasutatakse selleks spetsiaalseid võtteid, millest tavalisim on Becke joone meetod.
Gro Harlem Brundtland

**Gro Harlem Brundtland** (sündinud 20. aprillil 1939 Bærumis) on Norra poliitik, diplomaat ja arst, rahvusvahelise jätkusuutliku arengu ja tervishoiu liider. Ta on olnud Norra peaminister ja juhtinud Maailma Terviseorganisatsiooni. 

## Elulugu

Ta on lõpetanud 1963. aastal Oslo Ülikooli doktorikraadiga ja 1965. aastal Harvardi Ülikooli magistrikraadiga. 

Aastail 1974–1979 oli ta Norra keskkonnaminister ning 1981. aasta oktoobris sai temast esimene Norra naispeaminister.

Brundtland oli Norra peaminister ka 9. maist 1989 kuni 16. oktoobrini 1989 ning 3. novembrist 1990 kuni 25. oktoobrini 1996, mil uueks peaministriks sai Thorbjørn Jagland. 

1992. aastal loobus Brundtland Norra Töölispartei juhtimisest.

Peaministrina toetas Brundtland Norra liitumist Euroopa Liiduga, kuigi tema parteis oli nii selle pooldajaid kui ka vastaseid. Kuid 1994. aastal toimunud rahvahääletusel hääletas 52,2 protsenti valijatest liikmesuse vastu.

### Rahvusvaheline karjäär
Gro Harlem Brundtland oli Maailma Keskkonna- ja Arengukomisjoni (WCED) eesistuja; seda komisjoni kutsutaksegi tihti Brundtlandi komisjoniks. Ametis olles arendas tema juhitud kabinet jõudsasti edasi maailma jätkusuutlikku arengukontseptsiooni. 1987. aastal avaldas kabinet aruande "Our Common Future" ("Meie ühine tulevik"). Brundtlandi kabinet aitas läbi viia ka 1992. aastal Rio de Janeiros toimunud ÜRO Keskkonna- ja Arengukonverentsi. 

Mais 1998 valiti Brundtland Maailma Tervishoiuorganisatsiooni direktoriks. Sel alal seadis ta pikaajalised eesmärgid ning asutas Commission on Macroeconomics and Healthi, mille juhiks valiti Jeffrey Sachs – komisjon tegeles peamiselt vägivalla kui ühe suurima tervishoiuprobleemi lahendamisega. Populaarteaduslik ajakiri Scientific American nimetas Brundtlandi 2003. aastal aasta poliitikuks, kuna tema kiire ja koordineeritud tegevus aitas vältida ülemaailmset SARS-i epideemiat. 21. juulil 2003 sai uueks Maailma Tervishoiuorganisatsiooni juhiks Jong-Wook Lee.

2006. aastal kuulus ta ühendusse Panel of Eminent Persons, kes kontrollisid UNCTAD-i tööd.

Tema tegevusest poliitikuna on kirjutanud kronoloogia Brundtlandi abikaasa Arne Olav Brundtland. Bestselleriks saanud raamatud on "Married to Gro" ja (selle järg) "Still married to Gro".

## Tunnustus
*1994 – Karl Suure auhind
*2002 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*2002 – valiti USA Meditsiiniakadeemia välisliikmeks
*2008 – Thomas Jeffersoni arhitektuurimedal

2004. aastal Briti ajalehes The Financial Times ilmunud edetabelis "Viimase 25 aasta kõige mõjukamad eurooplased" platseerus ta neljandale kohale. Teda edestasid paavst Johannes Paulus II, Mihhail Gorbatšov ja Margaret Thatcher.

## Välislingid

* Jane Ford: "International Leader in Environmental Issues to Receive 2008 Thomas Jefferson Foundation Medal in Architecture" University of Virginia School of Architecture, 15. veebruar 2008
Anders Fogh Rasmussen

**Anders Fogh Rasmussen** (sündinud 26. jaanuaril 1953 Jüütimaal Ginnerupis) on endine Taani poliitik, aastatel 2001–2009 Taani peaminister ja 2009–2014 NATO peasekretär. 

2015. aastast töötab ta nõunikuna investeerimispangas Goldman Sachs.

Ta sündis talunik Knud Rasmusseni ja tema abikaasa Martha pojana. Fogh on Martha neiupõlvenimi ja seda kasutatakse üksnes sellepärast, et eristada teda talle eelnevast ja järgnevast Taani peaministrist, kes mõlemad on Rasmussenid.

Ta lõpetas 1972 keelte ja sotsiaalteaduste kallakuga Viborgi toomkooli. 1978 lõpetas ta Aarhusi ülikooli majandusteaduskonna ja abiellus. 

Ta valiti 1978 Folketingi ehk Taani parlamenti ja sellest ajast peale on ta pidevalt poliitikas tegutsenud. 1987–1990 oli ta maksuminister ning 1990–1992 majandus- ja maksuminister Poul Schlüteri valitsuses.

Aastatel 1998–2009 oli Rasmussen liberaalse Venstre partei esimees.

Ta tuli võimule pärast 2001. aasta novembris toimunud parlamendivalimisi, kui Venstre saavutas parema tulemuse kui Taani Sotsiaaldemokraadid.

Anders Fogh Rasmussen on kindel USA juhitava terrorismivastase sõja ja Iraagi sõja toetaja. Tema valitsusajal on peatatud maksude tõstmine ja maksustruktuuri muutmine.

2005. aasta parlamendivalimistel säilitas Venstre oma juhtpositsiooni ning Rasmussen moodustas uue valitsuse.

4. aprillil 2009 valiti Anders Fogh Rasmussen NATO peasekretäriks ning järgmisel päeval esitas ta kuninganna Margrethe II-le valitsusjuhi kohalt lahkumise avalduse. Ta astus NATO peasekretäri ametisse 1. augustil 2009.

1. oktoobril 2014, asus Rasmusseni järel NATO peasekretäriks Norra endine peaminister Jens Stoltenberg. Samal päeval teatas Anders Rasmussen poliitilise konsultatsioonifirma Rasmussen Global asutamisest, mis hakkab osutama nõustamisteenust julgeolekupoliitika, transatlantiliste suhete, Euroopa Liidu, Brexiti ja majandusarengu küsimustes. 2016. aastal avaldas ta raamatu „The Will to Lead“, kus esitas oma seisukoha, et USA peaks „taastama Ameerika rolli globaalse liidrina“.

## Tunnustus
*2009 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
*2014 – Vabaduse orden (Ukraina)

## Isiklikku
Rasmussen abiellus 1978. aastal Anne-Mettega (sündinud 1958). Neil on kolm last: Henrik (sündinud 1979), Maria (sündinud 1981) ja Christina (sündinud 1984).

Rasmusseni vanavanaisa oli 19. sajandil Tartu lähedal puiduärimees ja ta emigreerus 1890. aastate paiku Taani.

## Viited

## Välislingid

*Anders Fogh Rasmusseni koduleht
Aigars Kalvītis

**Aigars Kalvītis** (sündinud 27. juunil 1966 Riias) on Läti poliitik ja ettevõtja, endine Rahvapartei juht. Aastatel 2004–2007 oli ta Läti peaminister.

Aigars Kalvītis on lõpetanud Läti Põllumajandusülikooli 1992. aastal majanduse erialal. Ta valiti Läti Seimi 1998. aastal. Ta oli põllumajandusminister 1999–2000 ja majandusminister 2000–2002.

2005. aastal pälvis ta rahvusvahelist kriitikat homovastaste väljaütlemiste pärast.

27. märtsil 2007 allkirjastas ta Moskvas Venemaa peaministri Mihhail Fradkoviga Läti-Venemaa piirilepingu.

5. detsembril 2007 astus ta valitsust haaranud korruptsiooniskandaali tõttu koos oma valitsuskabinetiga ametist tagasi.

25. märtsil 2009 teatas Kalvītis, et loobub aktiivsest osalusest poliitikas.

2016. aasta oktoobris valiti ta Läti Jäähokiliidu presidendiks.

## Tunnustus
*2005 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Vaata ka
* Aigars Kalvītise esimene valitsus

## Viited

## Välislingid
* Läti ekspeaminister Aigars Kalvitis lahkub poliitikast ERR, 26. märts 2009
300

**300. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad - **[[300. aastad]]** - 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad

Aastad: 295 296 297 298 299 - 300 - 301 302 303 304 305 

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Elton Mayo

**George Elton Mayo** (26. detsember 1880 Adelaide, Austraalia – 7. september 1949 Guildford, Surrey) oli Austraalia psühholoog ja sotsioloog, neoklassikalise inimsuhete koolkonna esindaja. Ta oli sotsiaalpsühholoogia rajaja. 

Mayo keskendus töökoha ergonoomilistele aspektidele, püüdes nende täiustamisega tõsta tööviljakust. Vaatamata füüsiliste töötingimuste halvenemisele, tõusis tööliste tööviljakus neile osutatud tähelepanu tõttu. Seda hakati nimetama Hawthorne'i efektiks (vabrikutekompleksi nime järgi, kus uuring toimus). Töötajatevahelised suhted, grupi moraal ja juhtimisstiil osutusid tõhusateks motivaatoriteks.

Sotsiaalne aspekt on juhtimises vähemalt sama oluline kui tehniline aspekt. Mayo uuris intervjuude abil töötajate arvamusi ja hoiakuid. Ta analüüsis sotsiaalse käitumise mudeleid ja staatust ning leidis seose intelligentsuse ja tööviljakuse vahel.

1920. ja 1930. aastatel uuris Elton Mayo Chicagos asuvas Hawthorne Plant of the Western Electric Companys töötingimuste ning töötajate väsimuse ja tüdimuse suhtest. 1927–1932 korraldas Mayo koos õpilastega Hawthorne'i eksperimendi General Electricsi tehastes: 
* Katsetati valgustuse parandamist. See ei tõstnud eriti tööviljakust. Samuti ei muutnud valgustuse vähendamine tööviljakust eriti madalamaks. Otsustati, et juhtkond peaks soodustama kambavaimu ja lühendama tööpäeva poole tunni võrra. Tööviljakus suurenes. Seejärel lühendati tööpäeva veelgi poole tunni võrra ja viidi sisse hommikune kohvipaus. Tööviljakus suurenes jälle. Seejärel võeti kõik need eelised ära. Üllatuslikult suurenes tööviljakus veelgi. Järeldati, et tööd mõjutab motivatsioon. Eksperimentide läbiviimine andis alluvatele mõista, et juhtkond huvitub neist.
* Teine katse. Küsitleti 1000 töötajat. Teisel küsitlusringil väitsid nad, et töötingimused on muutunud paremaks, kuigi midagi ei olnud muudetud. 
* Eksperiment konveieritöölistega: konveieri taha pandi inimesed, kes olid omavahel sõbrad. Tulemuseks oli tootlikkuse tõus
Tänu nendele uuringutele hakati tähtsustama töökohtadel töötajate sotsiaalseid vajadusi. Leiti, et mitteametlikud organisatsioonid, mis põhinevad sõpruskondadel ja nende mitteplaneeritud koostöö saavad eksisteerida kõrvuti ametlike organisatsioonidega, mille tegevusplaani on koostanud organisatsiooni juhtkond. Uuringud näitasid üsna selgelt, et töötamist mõjutab sama palju inimese loomus kui ka ametlik kavand. Organisatsiooni teoreetikud hakkasid selle uuringu tulemusena sügavat tähelepanu pöörama organisatsiooni inimpoolele. Hawthorne'is toimunud uuringud muutsid töömotivatsiooni teema väga populaarseks. Selle tulemusena hakkas tekkima uus organisatsiooniteooria, mis rajanes ideele, et indiviidid ja grupid, nagu ka bioloogilised organismid, töötavad palju paremini ning efektiivsemalt, kui nende vajadused on rahuldatud. Enne Hawthorne'i uuringuid töötajate vajadustele tähelepanu ei pööratud.
Eelpõletus

**Eelpõletus** ehk **ettepõletus** on põletusliik keraamikas, mille käigus põletatakse õhkuivaks kuivanud keraamilised esemed enne nende glasuurimist. **Eelpõletuse temperatuur ulatub 800°-1000°**

## Vaata ka
*Glasuurpõletus
*Keraamika
*Keraamikapõletusahi
Semiramis

**Semiramis** oli legendaarne Assüüria kuninganna. Tema eluloo kohta on käibel mitmeid legende. Legendide autorid olid eelkõige Diodoros Siculus ja Junianus Justinus, samuti mitmed teised Vana-Kreeka ajaloolased. 

Semiramist peetakse ka mitme linna ja Semiramise rippuvate aedade rajajaks, mis oli üks vanaaja seitsmest maailmaimest.

Sageli on Semiramist samastatud Šammuramaga, kes oli Babüloonia valitseja  (valitses 811–808 eKr) abikaasa. 

## Kirjandus
* Manfried Dietrich, "Semiramis ehk – kas naine Vanas Idas oli ainult ilus?". Tõlkinud Siret Rutiku – Akadeemia 1995, nr 4, lk 758–782 ja nr 5, lk 1021–37
Marcia Cross

**Marcia Anne Cross ** (sündinud 25. märtsil 1962 Marlboroughis Massachusettsis) on USA filminäitleja.

Ta on võitnud Emmy auhinna ja Kuldgloobuse. Tema tuntumaid filmirolle on Bree Van De Kamp seriaalis "Meeleheitel koduperenaised" ja Dr. Kimberly Shaw seriaalis "Melrose Place" (1992–1997).

## Eraelu
Cross oli pika aega suhtes näitleja Richard Jordaniga kuni tema surmani 30. augustil 1993. 

2006. aasta 24. juunil abiellus Cross börsimaakler Tom Mahoneyga ja 2007. aasta 20. veebruaril sündisid neil kaksikud tüdrukud.

## Välislingid
*
Hemorroidid

**Hemorroidid** ehk **päraku veenikomud** (ladina keeles *haemorrhoides*) on pärakukanali veenilaiendid. 
Eristatakse seesmisi ja välimisi hemorroide (päraku ava ümbruses). 

RHK-10 alusel klassifitseeritakse hemorroidid alampeatüki (I80-I89) "**Veenide, lümfisoonte ja -sõlmede mujal klassifitseerimata haigused"** jaotises **I84**.

Haiguse tunnuseks on valu päraku piirkonnas ja heleda verega veritsus. 

Kirurg Margot Peetsalu ja dr Marika Tammaru koostatud infolehe andmetel esinevad hemorroidid enam kui pooltel üle 30-aastastel inimestel.

## Viited

## Välislingid

*Hemorroididest Tartu Ülikooli Kliinikumi lehel
Pärak

**Pärak** (ladina keeles *anus*) on loomadel, sealhulgas inimesel, seedekulgla (pärasoole) avaus keha pinnal, mille kaudu väljutatakse roe. Pärak asetseb tavaliselt keha kaudaalses osas.

Päraku kaudu vabaneb loom sellistest soovimatutest pooltahketest ainetest, mis on tekkinud seedimise käigus. Sõltuvalt loomaliigist võivad nende hulka kuuluda niisugused ained, mida loom ei suuda seedida, näiteks luud, niisugune toidumaterjal, millest kõik toitained on eraldatud, näiteks tselluloos või ligniin, niisugused ained, mis oleksid mürgised, kui nad seedeelundkonda jääksid, ning surnud või üleliigsed seedebakterid või muud endosümbiondid.

Kahepaiksetel, roomajatel ja lindudel on sama avaus niihästi vedela ja tahke rooja eritamiseks, kopulatsiooniks kui ka munemiseks. Sellist avaust nimetatakse kloaagiks. Ainupilulistel imetajatel on samuti kloaak. Selle tunnuse nad pärisid varastelt amniootidelt terapsiidide kaudu. Kukrulistel on sama avaus tahke ja vedela rooja jaoks ning emastel lisaks eraldi vagiina paljunemiseks. Emastel pärisimetajatel on täiesti eraldi avaused defekatsiooni, urineerimise ja paljunemise jaoks. Isastel pärisimetajatel on urineerimise ja paljunemise jaoks küll sama avaus, aga selleni viivad kusejuha ja seemnejuha paiknevad peaaegu täiesti eraldi.

Päraku arenemine on mitmerakuliste loomade evolutsioonis tähtis sündmus. Nähtavasti on see juhtunud vähemalt kaks korda, eraldi algsuustel ja teissuustel. Sellega kas kaasnes või see soodustas muud evolutsiooniliselt tähtsat arengut: kahekülgset keha põhiplaani, tsöloomi ja metameeriat, mille korral keha koosneb korduvatest "moodulitest", mis võivad hiljem evolutsiooni käigus spetsialiseeruda, näiteks enamiku lülijalgsete pea koosneb mitmest kokkukasvanud ja spetsialiseerunud segmendist.

Kõigil loomadel, kes on vähemalt nii keerukad kui vihmauss, moodustub embrüo ühele küljele blastopooriks nimetatav sälk, mis süveneb ja muutub arhenteroniks, söögitoru arengu esimeseks astmeks. Teissuustel muutub esialgne sälk pärakuks, aga söögitoru uuristub lõpuks läbi kogu embrüo ja moodustab selle teise otsa teise avause, millest saab suu. Sellest pärinebki teissuuste nimi, et suu tekib teises järgus. Esmassuused nimetati niimoodi sellepärast, et arvati, et blastopoor moodustab kõigepealt suu ja pärak moodustub hiljem, kui söögitoru läbi embrüo uuristub. Kuid hilisem uuring näitas, et esmassuustel söögitoru ei uuristugi läbi embrüo. Selle asemel painduvad blastopoori servad kaheksakujuliselt kokku ning ühe ava asemele tekib niimoodi kaks, mis hiljem arenevadki suuks ja pärakuks.

Loomadel harva esineva väärarenguna võib vastsündinul pärak puududa. Sel juhul tuleb loom (põrsas) kas hädatappa või luua kunstlik pärak operatsiooniga.
Kristallomantia

**Kristallomantia** on ennustamine kristallide ja kristallkuuli pealt. Tuntuim selle ennustamise laad on vormivalatud ja poleeritud klaaskuuli abil. Materjale, mida selleks ennustamiseks veel kasutatakse, on väga erinevaid: alates naturaalsetest kristallidest, mis on leitud loodusest, kuni mustaks võõbatud paberi ja vett triiki täis kallatud pokaalini. Tavalisim asi, mida kristallomant oma ennustamisvahendilt näeb, on värvilised ja/või liikuvad pilved. Võimekamaks muutunud ennustaja võib näha ka erinevaid objekte ja tegevusi, mida siis sümboolika abil seletatakse lahti.

Kristallkuul on põhimõtteliselt sama mis must peegel (näiteks aken kui väljas on pime, on must peegel). Seda kasutatakse väga nõrga valgusega, ning see peegeldab infrapunast kiirgust palju rohkem kui nähtavat valgust, mille kõrgema sagedusega osa on mõningase püüdlusega silmaga nähtav (kuigi kõik inimesed seda ei näe) ning see tundub enamasti olevat kollast värvi. Usutakse, et üleloomulikud nähtused tekitavad infrapunast valgust, ning vaadeldakse igat infrapunast valgust või selle peegeldust.

Sümboolikat seletatakse lahti kas 
*enda seletuste järgi, 
*traditsiooniliste seletuste abil või 
*kirjandusallikate põhjal seletatud sümbolite põhjal. 

Kristallomantia sümbolite lahti seletamiseks võib kasutada väga edukalt oneiromantiat ja tasseograafiat käsitlevaid teoseid, kus on ära toodud valik erinevaid sümbolite tõlgendusi.

## Vaata ka
*esoteerika

## Viited
Eestis 1939 kaotatud valdade loend

**Eestis 1939 kaotatud valdade loend** on Eesti presidendi Konstantin Pätsi otsusega nr 88  7. oktoobrist 1938, mis astus jõusse 1. aprillil 1939, vallareformi käigus likvideeritud valdade loetelu.

### Harju maakond
*Alavere vald
*Ingliste vald
*Kabala vald
*Kaiu vald
*Kiiu vald
*Kloostri vald
*Kodasuu vald
*Kurna vald
*Laitse vald
*Nabala vald
*Nehatu vald
*Riisipere vald
*Saku vald
*Triigi vald
*Tuhala vald
*Vihterpalu vald
*Viimsi vald
*Vääna vald

### Järva maakond
*Anna vald
*Aru vald
*Esna vald
*Kirna vald
*Kuksema vald
*Mäo vald
*Nõmmküla vald
*Vahastu vald

### Lääne maakond
*Haimre vald
*Jõgisuu vald
*Kalju vald
*Kolovere-Kalju vald
*Luiste vald
*Massu vald
*Paadremaa vald
*Paatsalu vald
*Palivere vald
*Paslepa vald
*Saulepi vald
*Sinalepa vald
*Sooniste vald
*Sutlepa vald
*Vaikna vald
*Veltsa vald
*Võnnu vald

### Petseri maakond
*Laura vald
*Rootova vald

### Pärnu maakond
*Enge vald
*Jõõpre vald
*Jäärja vald
*Kaelase vald
*Kilingi vald
*Koonga vald
*Laatre vald
*Pati vald
*Penuja vald
*Polli vald
*Pornuse vald
*Pöögle vald
*Suigu vald
*Taali vald
*Talli vald
*Uue-Kariste vald
*Uue-Vändra vald
*Uulu vald
*Vana-Kariste vald
*Vana-Vändra vald
*Vee vald
*Viluvere vald
*Voltveti vald
*Võlla vald

### Saare maakond
*Hellamaa vald
*Kaarma-Suure vald
*Loona vald
*Maasi vald
*Muhu-Suure vald
*Uuemõisa vald

### Tartu maakond
*Erastvere vald
*Haaslava vald
*Hellenurme vald
*Härjanurme vald
*Kastre-Võnnu vald
*Kavilda vald
*Kirepi vald
*Kodijärve vald
*Kokora vald
*Krüüdneri vald
*Laius-Tähkvere vald
*Luke vald
*Meeri vald
*Mehikoorma vald
*Palupera vald
*Pangodi vald
*Pilkuse vald
*Päidla vald
*Raadi vald
*Ranna vald
*Rasina vald
*Reiu vald
*Roela vald
*Sootaga vald
*Tammiku vald
*Uderna vald
*Ulila vald
*Valguta vald
*Vana-Kuuste vald
*Vana-Otepää vald
*Vastse-Kuuste vald
*Vastse-Otepää vald
*Vesneri vald
*Vorbuse vald

### Valga maakond
*Holdre vald
*Jõgeveste vald
*Keeni vald
*Koorküla vald
*Laanemetsa vald
*Leebiku vald
*Lõve vald
*Patküla vald
*Sooru vald
*Taagepera vald

### Viljandi maakond
*Heimtali vald
*Kaarli vald
*Kurista vald
*Kärstna vald
*Lähtru vald
*Puiatu vald
*Päri
*Pärsti vald
*Riidaja vald
*Rutikvere vald
*Soosaare vald
*Suure-Kõpu vald
*Sürgavere vald
*Uue-Põltsamaa vald
*Uue-Võidu vald
*Uusna vald
*Vana-Põltsamaa vald
*Vana-Tänassilma vald
*Vana-võidu vald

### Viru maakond
*Auvere-Joala vald
*Iisaku vald
*Järve vald
*Kalvi vald
*Kunda-Malla vald
*Pada vald
*Peetri vald
*Porkuni vald
*Püssi vald
*Saksi vald
*Varangu vald
*Venevere vald
*Voka vald

### Võru maakond
*Aleksandri vald
*Kahkva vald
*Karilatsi vald
*Kiuma vald
*Koiola vald
*Krabi vald
*Kärgula vald
*Laitsna-Rogosi vald
*Loosi vald
*Nursi vald
*Peri vald
*Pindi vald
*Põlgaste vald
*Saru vald
*Timo vald
*Toolamaa vald
*Tsooru vald
*Vaabina vald
*Vana-Antsla vald
*Vana-Roosa vald
*Vastse-Antsla vald
*Viitina vald

## Vaata ka
*Eestis 1939 moodustatud valdade loend
*Eesti valdade loend
## Viited
Felicity Huffman

**Felicity Huffman **(sündinud 9. detsembril 1962 New Yorgis) on Emmy auhinna ja Kuldgloobusega tunnustatud USA filminäitleja.

Ta on eelkõige tuntud Lynette Scavo osatäitjana USA telesarjas "Meeleheitel koduperenaised" ja 2005. aasta filmist "Transamerica".

## Osaline filmograafia
### Filmirollid
*1990 "Õnne kulissid" – Minnie
*1995 "Häkkerid" – süüdistaja
*1997 "The Spanish Prisoner" – Pat McCune
*1999 "Magnolia" – Cynthia
*2004 "Heleni kasvatamine" – Lindsay Davis
*2004 "Kiiksuga jõulud" – Merry
*2005 "Transamerica" – Sabrina 'Bree' Osbourne
*2007 "Georgia reeglid" – Lilly

### Teleseriaalirollid
*"Meeleheitel koduperenaised" (Lynette Scavo)
*"Frasier" (Julia Wilcox, 8 osa, 2003)
*"Presidendi meeskond" (Ann Stark, 1 osa, 2001)
*"Sports Night" (Dana Whitaker, 45 osa, 1998–2000)
*"Seaduse nimel" (Diane Perkins, 2 osa, 1992–1997)
*"Chicago Hope" (Ellie Stockton (1 osa, 1997)
*"Salatoimikud" (Dr Nancy Da Silva, 1 osa, 1993)

## Auhinnad
**[[Kuldgloobus]]**
*2006 – parim draamafilmi naisnäitleja: "Transamerica"

**[[Emmy auhinnad]]**
*2005 – parim komöödiasarja naisnäitleja : "Meeleheitel koduperenaised"

**[[Ekraaninäitlejate Gildi auhind]]**
*2006 – parim komöödiasarja naisnäitleja: "Meeleheitel koduperenaised" 
*2006 – parim komöödiasarja näitetrupp: "Meeleheitel koduperenaised"
*2005 – parim komöödiasarja näitetrupp: "Meeleheitel koduperenaised"

## Välislingid
*
Ellen Pompeo

**Ellen Pompeo** (sündinud 10. novembril 1969 Everettis Massachusettsi osariigis) on Kuldgloobusele nomineeritud USA näitleja.

Ta on eelkõige tuntud Dr. Meredith Grey osatäitjana USA telesarjas "Grey anatoomia".

## Osaline filmograafia
### Filmirollid
*2002 "Püüa kinni, kui suudad" – Marci
*2003 "Undermind" – Flynn
*2003 "Old School" – Nicole
*2003 "Daredevil – kartmatu tasuja" – Karen Page
*2004 "Nobody's Perfect" – Veronica

### Telerollid
* "Seaduse nimel" (Jenna Weber, 2 jagu, 1996–2000)
* "Strong Medicine" (Quincy Dunne, 1 jagu, 2001)
* "Sõbrad" (Missy Goldberg, 1 jagu, 2004)
* "Grey anatoomia" (Dr. Meredith Grey, 2005–)

## Välislingid
*
Amanda Peet

**Amanda Peet ** (sündinud 11. jaanuaril 1972 New Yorgis) on USA filminäitleja.

Tema tuntuimateks rollideks on osatäitmised telesarjades "Jack & Jill" ja "Studio 60 on the Sunset Strip" ning filmides "Üheksa jardi" (2000), "Kümme jardi" (2004) ja "2012" (2009).

## Osaline filmograafia
### Filmirollid

### Telerollid
* "Seaduse nimel" (Leslie Harlan, 1 jagu, 1995)
* "Seinfeld" (Linette, 1 jagu, 1997)
* "Jack & Jill" (Jacqueline 'Jack' Barrett, 20 jagu, 1999–2001)
* "Studio 60 on the Sunset Strip" (Jordan McDeere, 2006–2007)

## Välislingid
* 
* Lisateave filmiveeb.ee-s
Aksiniit

**Aksiniit** on silikaatne mineraal. 

Eristatakse nelja erinevat aksiniitide hulka kuuluvat mineraali:
*magneesiumaksiniit – Ca > 1,5; Mg > Fe; HCa2MgAl2BSi4O16
*ferroaksiniit – Ca > 1,5; Fe > Mn; HCa2FeAl2BSi4O16
*mangaanaksiniit – Ca > 1,5; Mn > Fe; HCa2MnAl2BSi4O16
*tintseniit – Ca  Fe; HCaMn2Al2BSi4O16

kõige tavalisem neist neljast on ferroaksiniit.

Aksiniidid on tavaliselt lillakaspruuni värvi. Mangaanaksiniidid on kollased või oranžid.

Aksiniiti leidub peamiselt karbonaatseis kontaktmoonde kivimeis. Mineraalis sisalduv boor on pärit graniitsest magmast, mistõttu tekib aksiniit tavaliselt lubjakivides, mida kuumutab graniitne intrusioon. Harvem leidub aksiniiti rohekildafaatsiese regionaalmoonde kivimeis. 

## Viited
Kriips (mineraloogia)

**Kriips** (inglise *streak*) on pulbristatud mineraali  värvus.

Kriipsu värvuse määramiseks kraabitakse mineraaliga keraamilist plaati, mille tulemusel jääb plaadile vastavale mineraalile iseloomulikku värvi kriips, sellest ka nimi. Kriipsu värvus on mõnel juhul hea diagnostiline tunnus, sest erinevalt mineraali värvusest ta reeglina ei varieeru. Kriipsu värvus erineb tihti mineraali värvusest. Näiteks hematiit on tihti hallikat värvi, kuid temaga tõmmatud kriips on alati punakaspruun.

Suure kõvadusega mineraalidel kriipsu värvus puudub, sest keraamilise plaadi kõvadusest ei piisa nende pulbristamiseks.
Kriips

**Kriips** ehk **joon** on ümbrusest millegi poolest erinev pikk ja kitsas pinna osa, kitsas triip

*Sidekriips
*Mõttekriips
*Kaldkriips
*Kriips on mineraloogias pulbristatud mineraali värvus

## Vaata ka
*Joon
Polügonaalpinnas

**Polügonaalpinnas** on igikeltsaaladel esinev hulknurkseist jääkiiludega ümbritsetud pinnaseplokkidest koosnev reljeefimuster.

Polügonaalpinnas tekib pinnases kasvavate enam-vähem vertikaalse orientatsiooniga jääkiilude (läbimõõt keskmiselt 0,6...3 meetrit) liitumisest üksteisega. Kiilude vahele jääv pinnas moodustab hulknurkse mustri. Aktiivselt kasvavate jääkiilude korral on polügoonide servaalad kõrgemal kui keskkohad. Polügooni keskele võib sellisel juhul tekkida väike lomp või tiik. Reliktne polügonaalpinnas võib esineda ka aladel, kus igikeltsa enam ei ole. Polügoonide läbimõõt on keskmiselt 3...30 meetrit.

## Välislingid
*Pilt.
Bizeni tehnika

**Bizeni tehnika** (jaapani 備前焼 – *Bizen-yaki*) on Jaapanist pärit keraamikatehnika.

Tehnikat viljeletakse endises Bizeni provintsis tänapäeva Okayama prefektuuri kaguosas.

## Tehnika
Põlevasse nõusse lisatakse soolvees leotatud taimi (põhiliselt õlgi), mis keraamikapõletusahjus suurel temperatuuri esemetes tuhastuvad ja jätavad endast savi pinnale omapärase mustri.

## Ajalugu

Kamakura perioodiga (1185–1333) kujunesid välja Jaapani varasemad keraamikakeskused (Bizen, Tamba, Echizen, Tokoname, Seto ja Shigaraki) ja algas Jaapani keraamika õitseaeg, mis kestab tänaseni.

Tähelepanu hakati pöörama esemete vormi ja pinnatekstuuri looduslähedusele. Nii loodi eeldused ka paljude uute tehnikate, sealhulgas Bizeni tehnika tekkimiseks.

## Alaliigid
Bizeni tehnikas valmistatud keraamika liigitatakse kuude rühma vastavalt põletustehnikatele ja põletusel ilmnevatele efektidele/vigadele. Nendeks on:
**Hidasuki* –
**Goma* – puusöed kokkupuutes anuma pinnaga moodustavad kuumuse mõjul glasuurilaadse korra ja nõnda tekivad nõudele seesamiseemetega sarnanevad laigud.
**Sangiri* – 
**Botamochi* – nimi on tulnud punaselt riisikoogilt. Väikesem anum on asetatud suurema sisse nõnda, et osa pealispinnast on kaetud. Alad, mis jäävad avatuks põlevad täielikult, kuid alad, mis olid osaliselt kaetud, omandavad punaka värvuse.
**Fuseyaki* – keraamilised anumad põletatakse avaus allpool. See takistab tuhal nõude sisepinnale laike moodustamast, mis on mõnede nõuliikide puhul soovimatu.
**Ao bizen* – süsinikurikka põletuskeskkonna tõttu omandavad esemed tumesinaka tooni.

## Vaata ka
* Jaapani keraamika

## Kirjandus
* Jaapani Käsitööfoorum. *Japanise crafts: A Complete Guide to Today's Traditional Handmade Objects*, Diane Durstoni eessõnaga. ISBN 4-7700-2734-6
Bradley Whitford

**Bradley Whitford** (sündinud 10. oktoobril 1959 Madisonis Wisconsinis) on Emmy auhinnaga pärjatud USA filminäitleja. 

Tema tuntuim roll on Josh Lyman aastatel 1999–2006 toodetud USA telesarjas "Presidendi meeskond". Pärast seda on ta kehastanud Danny Trippi teleseriaalis "Studio 60 on the Sunset Strip".

## Rolle
### Filmides

### Seriaalides
*"NYPD Blue" (Norman Gardner, 4 osa, 1994)
*"Salatoimikud" (Daniel Trepkos, 1 osa, 1994)
*"Kiirabihaigla" (Sean O'Brien, 2 osa, 1995)
*"Felicity" (Tom Anderson, 1 osa, 1999)
*"Malcolm in the Middle" (Megi abikaasa, 1 osa, 2002)
*"Frasier" (Stu, 1 osa, 2002)
*"Presidendi meeskond" (Josh Lyman, 150 osa, 1999–2006)
*"Studio 60 on the Sunset Strip" (Danny Tripp, 2006–2007)

## Auhinnad
*2001 – Emmy parim draamasarja kõrvalosatäitjana "Presidendi meeskond"

## Välislingid
*
Dekstrometorfaan

**Dekstrometorfaan** (DXM) on köharavimites kasutatav aine, mida kasutatakse ka mõnuainena.

## Kasutusannused

Tavalises DXMi sisaldavas köharohuannuses on DXM-i umbes 50&nbsp;mg, aga uimastina kasutatuna võib DXM-i kogus olla vahemikus 150–900&nbsp;mg. Väike osa inimestest on DXM-i suhtes ülitundlikud, sel juhul võib narkootilisel otstarbel võetud annus olla eluohtlik.

Peale DXM-i võivad mitmed köharohud sisaldada ka aineid, mis on mõnikord tapvalt mürgised, kui ületada juhendis määratud annust.

## Mõju

Dekstrometorfaan mõjub kesknärvisüsteemile, tõstes köhareaktsiooni vallandumise läve. Selle läbi köhimise vajadus väheneb.

DXM-i mõjud võivad kasutamisel uimastina väikestes annustes meenutada alkoholi, opiaatide ja marihuaana segajoovet mõningate psühhedeelsete efektidega. Suuremate annuste tarvitamisel on kirjeldatud dissotsiatiivseid elamusi, sh meele ja keha eraldumist teineteisest. Suurte koguste korral on ilmnenud märkimisväärseid tajuhäireid, ajutisi psühhootilisi elamusi ning kehaväliseid kogemusi.