open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gldani-Varkethili liin

**Gldani-Varkethili liin** (gruusia დიდუბე-სამგორის ხაზი ; ametlikult **Ahmetheli-Varkethili liin**; varem Didube-Samgori liin) on Thbilisi metroo liin.

Gldani-Varkethili liini jaamad:

* Ahmetelis theatri (ახმეტელის თეატრი)
   
* Saradžišvili (სარაჯიშვილი)
   
* Guramišvili (გურამიშვილი)
   
* Grmagele (ღრმაღელე)
   
* Didube (დიდუბე)
   
* Elekhtrodepo (ელექტროდეპო)
   
* Nadzaladevi (ნაძალადევი)
   
* Vagzlis moedani (ვაგზლის მოედანი)
 
* Mardžanišvili (მარჯანიშვილი)
   
* Rusthaveli (რუსთაველი)
   
* Thavisuphlebis moedani (თავისუფლების მოედანი)
   
* Avlabari (ავლაბარი)
   
* 300 Aragveli (300 არაგველი)
   
* Isani (ისანი)
   
* Samgori (სამგორი)
   
* Varkethili (ვარკეთილი)

## Ajalugu

### Ümber nimetatud jaamad
1989. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXXV [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti 7.–26. märtsini 1989 Taškendis. 

Algselt pidi turniir toimuma üleüldse Vilniuses, kuid pärast leedulaste loobumist viidi see üle Usbekistani. Taškendi kliima osutus osavõtjatele raskeks, nii jättis haigestumise tõttu turniiri täiesti pooleli Vladimir Traitelovitš, aja maha olid aga sunnitud võtma veel ka Aleksei Verhovõhh, Mihhail Korenevski ja Nikolai Mištšanski. 

Kolmandat korda tuli NSV Liidu meistriks Aleksandr Baljakin.
Gandantegtšilen hijd

**Gandantegtšilen hijd** (mongoli *Гандантэгчилэн хийд*, kohalikus kõnepruugis ka lihtsalt **Gandan**) on klooster Mongoolias Ulaanbaataris.

## Nimi
Nimi: Gan-dan-tegchin-leng
* **Gan** – 'rõõm'
* **Dan** – 'täiuslik'
* **Teg** –' sõiduk' > **Tegchin** = **[[Mahajaana]]** ('suur sõiduk')
* **Ling** – 'saar'

## Ajalugu
Algselt oli Mongoolias suur hulk väikesi mobiilseid kloostreid, kus laamad elasid jurtades ja kloostrid võisid ka aeg-ajalt asukohta vahetada.

Gandantegtšilen hijd rajati 1838. aastal Dalkha kõrgendiku jalamile eesmärgiga luua uus suur Suutra ja Tantra keskus Mongoolias. See kasvas suurimaks kloostri-kompleksiks Mongoolias, kus on omaette teaduskonnad meditsiini, astroloogia ja muude budistlike distsipliinide jaoks. 

Gandantegtšileni esimese templi ehitas V Bogdo gegeen 1815–1841 V Lobzang Coldam Jigmed, (*Blo-bzang-tshul-khrim-'jigs-med*)(*Chultem-Jigmid-Dambijantsan*?). Ehitati tempel mongoli meistrite poolt ja katus sai kullatud. Samas templis on ka I Bogdo gegeeni Dzanabadzari kuju.

1835. aastal rajati esimene tempel V Jebtsundamba poolt.

1912 ehitati Avalokiteshvara tempel, milles asub Avalokiteshvara (Migjid Janraisig) kuju, mis on 25,6 meetrit kõrge. Originaali, mis asus algselt templis, võtsid maha kommunistid. Uue skulptuuri, mis pandi üles 1996. aastal, lasi ehitada praegune Mongoolia peaminister Nambarõn Enhbajar (sünd. 1958. aastal).

1938. aastal suleti Gandantegchinleng kommunistide poolt.

Gandantegchinlengis on üle 400 laama.

## Teaduskonnad Gandantegchinlengis
* Dashchoimphel – rajas II Jebtsundamba
* Gungaachoiling – rajati 1809. aastal
* Idgaachoinzinling – rajati 1910. aastal
* Astroloogia ja meditsiin
* Jud tantra ja Kalatshakra

## Välislingid

*Gandantegchinlen Monastery
*GANDAN MONASTERY
Ballon d'Or

**Ballon d'Or** (eesti keeles mööndav **Kuldpall**) on jalgpalliauhind, mida antakse Euroopa aasta parimale jalgpallurile alates 1956. aastast. Tunnustuse algatas prantsuse jalgpalliajakiri France Football.

Euroopa aasta jalgpalluri valivad UEFA liikmesriikide klubides mängivate jalgpallurite seast igal aastal Euroopa jalgpalliajakirjanikud. 1995. aastani pidi see jalgpallur olema eurooplane.

2010. aastal ühendati Euroopa aasta jalgpalluri ja FIFA aasta jalgpalluri aunimetus ning edaspidi sai maailma parim jalgpallur auhinna FIFA Ballon d'Or. 2016. aastal otsustasid France Football ja FIFA need uuesti lahutada.

## Laureaadid

## Vaata ka
* FIFA Ballon d'Or
* FIFA aasta jalgpallur
* Euroopa Kuldsaabas

## Viited

## Välislingid

* Ajakirja France Football Kuldpalli leht
Saburthalo liin

**Saburthalo liin** (gruusia  საბურთალოს ხაზი) on Thbilisi metrooliin.

Saburthalo liini jaamad:

* Vagzlis moedani (ვაგზლის მოედანი)
* Tserethlis gamziri (წერეთლის გამზირი)
* Tekhnikuri Universiteti (ტექნიკური უნივერსიტეტი)
* Sameditsino Instituti (სამედიცინო ინსტიტუტი)
* Vikhtori Gortsiridze (ვიქტორი გოცირიძე)
* Važa Phšavela (ვაჟა ფშაველა)
* Universiteti (უნივერსიტეტი) (ehitatakse, valmib 2011)

## Ajalugu

### Nimemuutused
Selenge aimakk

**Selenge aimakk** on 1. järgu haldusüksus Mongoolia põhjaosas.

## Välislingid
*Selenge aimaki koduleht (mongoli keeles)
Bajanhongori aimakk

**Bajanhongori aimakk** on 1. järgu haldusüksus Mongoolias.

## Välislingid
*Aimaki koduleht (mongoli keeles)
Austraalia dollar

**Austraalia dollar** (AUD) on Austraalia rahaühik. Seda kasutatakse ka Kiribatis, Naurul ja Tuvalus.   

Dollar võeti kasutusele 1966. aastal naelsterlingi asemel. Üks dollar jaguneb 100 sendiks. 

1992. ja 1996. aasta vahel vahetati paberrahatähed polüpropüleenist rahatähtede vastu välja.

Austraalia sularahatähed on väärtusega 5, 10, 20, 50 ja 100 dollarit. Rahatähed on eri mõõtmetega (mida suurem nominaalväärtus, seda suuremad mõõtmed) ning igaühel on erinev värvitoon: 5-dollarine on lilla või roosa; 10-dollarine sinine; 20-dollarine punane; 50-dollarine kollane ja 100-dollarine roheline. Mündid on väärtusega 5, 10, 20 ja 50 senti ning 1 ja 2 dollarit. Mündid väärtusega 1 ja 2 senti on käibelt kõrvaldatud.

Austraalia dollari kurss on kõikuv, mistõttu see on üks valuutaspekulantide lemmikuid.

Eesti Panga 28. novembri 2006 kursi järgi maksis 1 Austraalia dollar 9,27847 Eesti krooni ja 1. jaanuaril 2011 11,925 Eesti krooni. 

## Välislingid
*Austraalia keskpanga koduleht
*Austraalia rahatähed
*Austraalia pangatähtede galerii (inglise) (saksa)
Uvsi aimakk

**Uvsi aimakk** on 1. järgu haldusüksus Mongoolias.

Aimakk on nime saanud Uvsi järve järgi.

## Välislingid
*Uvs aimaki koduleht (mongoli keeles)
Roraima osariik

**Roraima** on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Põhjapiirkonnas. Piirneb Venezuela ja Guyanaga.

Roraima territoorium eraldati Amazonase osariigist 1943. aastal Rio Branco territooriumina. 1962. aastal sai nime Roraima mäe järgi. 1988. aastal sai osariigi staatuse.

Roraimas on Brasiilia osariikidest kõige suurim põliselanike (indígena) osatähtsus - 11 protsenti. Samuti on osariigis kõige väikseim europiidide (branco) osatähtsus - 21 protsenti. Lisaks on 61 protsenti elanikest segaverelised (pardo), 6 protsenti negriidid (preto) ja 1 protsent asiaadid (amarelo).

## Viited

## Välislingid

* Osariigi valitsuse koduleht (*portugali keeles*)
Boa Vista

**Boa Vista** on linn Brasiilias, Roraima osariigi keskus. Asub Rio Branco jõe orus.

Linn on asutatud 1890. aastal.

## Viited

## Välislingid
Lõuna-Khorāsāni provints

**Lõuna-Khorāsāni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb idas Afganistaniga.

Provintsi pindala on 95 385 km².

## Viited
Hövsgöl

**Hövsgöl** (mongoli *Хөвсгөл нуур*) on Mongoolia suurim mageveejärv (suurim soolajärv on Uvs Nuur (umbes 3300 km²)).  Asub riigi põhjaosas 1645 m kõrgusel merepinnast. Järv on 136 km pikk ja 20–40 km lai. Suurim sügavus on 262 m, pindala 2620 km².

Järv asub stepi- ja taigavööndi piiril.

Hövsgöl on üle 2 miljoni aasta vana.

Järvest koos selle ümbrusega moodustati 1992. aastal rahvuspark. 

## Vaata ka
*Hövsgöli aimakk
Sīstān va Balūchestāni provints

**Sīstān va Balūchestāni provints** 1. järgu haldusüksus Iraanis. Piirneb kirdes Afganistaniga, idas Pakistaniga ja lõunas Omaani lahega.

Provints jaguneb seitsmeks maakonnaks: Iran Shahr, Chabahar, Khash, Zabol, Zahedan, Saravan ja Nik Shahr.
Aruküla pärnaallee

**Aruküla pärnaallee** asub Aruküla aleviku keskel, aedlinna ja keskuse piiril Jaama tänaval. 

Allee on sündinud Arukülas esimese Eesti Vabariigi ajal elanud peaminister Kaarel Eenpalu ja tema abikaasa Linda Eenpalu ideest ning istutatud kohaliku Aruküla Aedlinna Heakorra Seltsi abil 1930. aastatel.
Bakula Rinpotše

**Kushok Bakula Rinpotše** (21. mai 1917 Ladakh – 4. november 2003 India) oli tiibeti laama.

Ta sündis Ladakhis kuninglikus perekonnas. Temas isiksuse ja ümbersündinu (thulku) avastas XIII dalai-laama. Ta tunnistati Arhat Bakula kehastuseks kes oli üks 16 kuulsast arhatist Buddha Šakjamuni õpilasest. Bakula Rinpotše oli laialt tuntud oma erudeerituse, hea mõtlemis- ja analüüsivõime poolest.

Tema intellekti rakendus ei piirdunud kitsalt budismi ja budistidega, vaid targa guruna kasutas oma tarkust ja võimeid osavalt poliitikas, tehes palju ära Mongoolia ja Venemaa budismi heaks just nimelt budismi populariseerimisel ja traditsiooni taastamisel poliitilisel areenil. 

Bakula Rinpotše oli õpetajana tuntud paljudes kloostrites, kus jagas aastakümneid haridust ja teadmisi mitme generatsiooni munkadele ja nunnadele, lisaks oli ta armastatud ja kutsutud külaline nii budistide kui mittebudistide ringkondades, jagamaks inimestele tarkust nii budismi algtõdede kui filosoofiliste tippude tasandil.

Tema kõnemaneer ja käitumine, mida kasutas inimestega suheldes, oli absoluutne vastand võrreldes näiteks Tiibeti budismi suurkuju Padmasambhavaga, kes oli alati dominant enda väljendustes ja ka elustiilis.

Kushok Bakula Rinpotše oli sobiv rahvamassidele, usulistele pühakuks ja kultusisikuks. Burjaatias Ivolga kloostris tema visiidi puhul usuliste pilv, kes teda vastu võtma oli tulnud, oli lausa valmis vaibana end sügisesse porri näoli heitma, et Bakula Rinpotše ei määriks oma kõhnu ja kondiseid jalgu ära teel templisse. 
 
Selle laama puhul oli tegemist tõelise siddhiga ja siddhaga, kes mõjutas kõiki, kes temaga isiklikult kokku puutusid. Tema tasane jututoon ja ülimalt valitsetud mõte, mis väljendus täpses sõnaseadmises ja keeles, mida kasutas, rabas alati oma värvikuse ja piltlikkusega. Huvitav oli kuulata, kuidas Bakula Rinpoche kirjeldas või selgitas mingeid mõisteid. Ta oskas materjali edasi anda väga täpselt, sest kohe oli tajuda, kui lihtsalt ja tabavalt Rinpotše maalis sõnadega visuaalse pildi kuulajaskonnale, mis selgitas mõiste või idee olemust.

Bakula Rinpotše tegi Tiibeti pagulaste jaoks palju ära ja oli esimene, kes tõstis selle küsimuse rahvusvahelisele tasemele. Ta oli tegev India valitsuses aastakümneid, samuti XIV dalai-laama suunajaks ja juhtijaks välispoliitikas.

Oli India parlamendi liige ja samaaegselt India saadikuks, asudes aastaid kohapeal Mongoolias, mis andis talle isiklikult võimaluse aidata kaasa Mongoolia ja Venemaa, eeskätt Burjaatia budistidele paremate tingimuste välja kauplemiseks tolleaegse kommunistliku režiimi käest. Tema väline mahedus ja vagadus, siiras lapselik pilk lummas paljusid poliitikuid ja diplomaate, rääkimata usuliste massidest.

Bakula Rinpotše oli isiksus ja tagasihoidlikkuse etalon, millele oli lisatud budismi psühholoogia ja kuningapere kombed, kus ta üles kasvas. See tegi temast tõelise arhati ka selles elus. 2001 andis Mongoolia peaminister isiklikult Bakula Rinpotšele üle riigi kõrgeima autasu tema tegevuse ja panuse eest Mongoolia budismi arendamisel.

## Välislingid

* Tribute to the Venerable Kushok Bakula Rinpoche
*Bakula Rinpoche
Tšojdžin-laama klooster

**Tšojdžin-laama klooster** (mongoli *Чойжин ламын сvм*) on klooster Mongoolias.

VIII Bogdogeegen Javzandamba (1869–1924) ehk (Jebtsun Damba) ehitas sinna kaks templit oma vennale Luvsan Haidavile, kes on enam tuntud Tšojdžin-laamana.

Esimene tempel ehitati aastatel 1899–1901 Zuun Khurees, kuid see põles maha. Teist templikompleksi ehitati aastatel 1904–1908. Seekord juhatas töid kohalikule aadlile teenustöid osutav arhitekt Ombogo. Kloostri maksumus oli 88 779 lani hõbedat, millele vastab 1800&nbsp;kg.

Laamad viisid teenistusi ja rituaale seal läbi kuni 1936. aastani. Pärast seda keelati religioosne tegevus. Klooster tegutses kuni 1938. aastani, mil kommunistid selle sulgesid. Tšojdžin-laama kloostri päästmiseks kuulutati see muuseumiks, et nõukogude võim ei tassiks laiali kunsti- ja kultuuriväärtusi.

## Peatempel
Peatemplis on Buddha Shakjamuni koos kahe õpilasega. Paremal on Choijin Lama Livsankhaidav ja Buddhast vasakul Baldanchoimbol. Templis on suurel hulgal thankasid, Kandzur ja 226-köiteline Tandzur, mille tõi Tiibetist Bogdo-khaan, lisaks veel suur hulk tsami maske.

Peatempli juurdeehitis.
Choijin Luvsankhaidav korraldas enda igakuiseid meditatsiooni praktikaid seal.
Zuu tempel.

Tempel on pühendatud Buddha Shakjamunile. Seal on veel budade kujud minevikust kes juba on maapeal kehastunud ja ka nende omad, kes peavad saabuma tulevikus meie maailma. Buddha 16 arhati, 84 mahasiddja kujud, Vadzradhara, Kalatshakra.

amgalan pühendatud esimesele Mongoolia thulkule Bogdo Jivzundama, Undur Gegeen Zanabazarile (1635–1724).

Aastatel 1960–1961 Tšojdžin-laama tempel restaureeriti. Üle maaliti see aastal 1972 ja Zuu templi katus parandati 1995.

## Välislingid
Bogdogeegen

**Bogdogeegen** oli Mongoolia Gelukpa koolkonna budistide vaimsete juhtide tiitel 1639–1924, mis kandus edasi ümbersündide kaudu. Esimene Bogdogeegen oli Dzanabadzar, kes oli Gombodorj-khaani poeg, põlvnedes nii Tšingis-khaanist. Dzanabadzarile anti tiitel Shireet Tsagaan Nuuri järve ääres toimunud nõupidamisel, millest võtsid osa nelja Mongoolia khanaadi valitsejad. Dzanabadzar oli sel ajal ainult nelja aasta vanune. Visiidil Tiibetisse 1650. aastal kuulutas dalai-laama Dzanabadzari 16. Jebtsun Damba reinkarnatsiooniks. See tiitel kandus järgnevatele bogdogeegenitele edasi.

Bogdogeegenid:

# 1639–1723 Öndur Jebtsun Damba (*Blo-bzang-bstan-pa'i-rgyal-mtshan*)
# 1724–1757 Lobzang Damba Damni (*Blo-bzang-bstan-pa'i-srgon-me*) sündis 1723
# 1758–1773 *Ye-shes-bstan-pa'i-nyi-ma*
# 1775–1813 Lobzang Dobdan Doksin Düri (*Blo-bzang-thub-bstan-dbang-phyug*)
# 1815–1841 Lobzang Coldam Jigmed (*Blo-bzang-tshul-khrim-'jigs-med*)
# 1843–1848 *Blo-bzang-dpal-ldan-bstan-pa*
# 1850–1868 *Ngag-dbang-chos-kyi-dbang-phyug-'phrin-las-rgya-mtsho*
# 1870 – 20. mai 1924 Jebtsundamba Khutuktu *Hutagt Bogd Gegeen Ezen Haan* (*Ngag-dbang-blo-bzang-chos-rje-nyi-ma-bstan-'dzin-dbang-phyu grJe-btsun-dam-pa Bla-ma*) sündis 1869.

1911. aastal võttis 8. bogdogeegen endale tiitli Bogdo-khaan ning kuulutas Mongoolia pärast 200-aastast Hiina ülemvõimu taas iseseisvaks riigiks. 1921. aastal kõrvaldasid kommunistid Bogdo-khaani poliitilise võimu juurest ning kuulutasid pärast tema surma 1924. aastal ümbersündide ahela lõppenuks. Siiski leidsid Tiibeti mungad 1936. aastal uue ümbersünni kohalikus 4-aastases poisis. Bogdogeegeni 9. reinkarnatsioon (Jampal Namdol Chokye Gyaltsen) hoiti saladuses kuni 1990. aastani. Seejärel on Mongoolia usuringkonnad korduvalt taotlenud tema asumist Mongooliasse ja tunnustamist maa religioosse liidrina. Senini pole Mongoolia võimud seda lubanud.

## Viited

## Välislingid
* Mongoolia liidrid (www.worldstatesmen.org) (''inglise keeles'') 
* His Holiness the Ninth Khalkha Jetsun Dampa Rinpoche (''inglise keeles'')
Aktuaalne kaamera

**"Aktuaalne kaamera"** (lühend **AK**) on Eesti Televisiooni igapäevane eestikeelne uudistesaade, mis on eetris alates 11. märtsist 1956.

AK uudistesaated on põhiliselt eesti keeles, kuid saated on ka vene keeles ja eesti viipekeeles.

## Ajalugu
Uudistesaade "Aktuaalne kaamera" (nimi laenati Saksa DV TV-st, "Aktuelle Kamera") läks esimest korda eetrisse 1956. aasta 11. märtsil. Saatejuhid Kalmer Tennosaar ja Zinaida Madissova, režissöör Grigori Kromanov. Regulaarseid saateid (10 minutit korraga) hakati tootma 1958. aasta 1. oktoobrist.

Hooajal 2018/2019 on teleuudiste saated eetris argipäeviti ETV Terevisioonis ning õhtul kell 17.00, 18.30, 19.20 (viipekeeles, ETV2) ja päeva kokkuvõttena Aktuaalne kaamera kell 21.00. Nädalavahetusel on eetris 2 uudistesaadet. Õhtuti on kaks uudistesaadet vene keeles telekanalis ETV+.

## Logo ja kujundus

Alguses tähistas saate algust lihtne plakat: merelainete taustale maalitud kiri – vasakult alt nurgast paremale ülanurka diagonaalis kirjutatud "Aktuaalne kaamera". Vasakus ülemises nurgas oli märge "TV Tallinn".

Uudistesaate logona oli aastakümneid kasutusel heledale taustale tumeda kontuuriga joonistatud silm, mille keskel olid tähed AK.

Veebruaris 2017 kolis toimetus Telemajast renoveeritud vanasse raadiomajja, mis sai nime Uudistemaja. Kell 18.30 läks eetrisse esimene uudistesaade uuest stuudiokompleksist. Uuendati saate logo ja stuudiokujundus. Hommikused uudised lähevad eetrisse toimetuse ruumidest.

## Toimetus
Saate algusaastatel esitasid uudiseid kaamera ees diktorid Ruth Peramets-Püss, Kalmer Tennosaar, Ivi Kreen, Endel Sõerde jt. Läbi aegade on AK uudiseid vahendanud veel teiste seas diktorid või saatejuhid Urmas Ott, Urmas Liiv, Marite Kallasma, Eero Raun, Urve Tiidus, Helene Tedre, Sirje Eesmaa, Kalev Vapper, Mare Taimre, Harri Kingo, Urmas Reitelmann, Tõnis Tirel, Indrek Treufeldt, Aarne Rannamäe, Meelis Kompus, Kerli Dello, Neeme Raud, Kadri Hinrikus ja Monika Tamla.

2026. aasta kevadhooajal on saatejuht-toimetajad Margus Saar, Astrid Kannel, Priit Kuusk ja Johannes Tralla. Saate vastutavad päevatoimetajad on Huko Aaspõllu, Joosep Värk, Epp Ehand, Oliver Kahu, kultuuriuudiste toimetajad-saatejuhid Reet Weidebaum, Ave Lutter ja Tõnu Karjatse, majandusuudiste toimetajad-saatejuhid Merike Teder, Oliver Kahu ja Mart Linnart. Tallinnas töötavad sise- ja välisuudiste toimetajad-reporterid Anne Raiste, Hanneli Rudi, Toomas Pott, Veronika Uibo, Iida-Mai Einmaa, Vahur Lauri, Maria-Ann Rohemäe, Arni Alandi jt ning toimetusel on korrespondendid Eestis Margus Muld, Olev Kenk, Jüri Nikolajev, Kristi Raidla, Rene Kundla, Ragnar Kond, Kristi Raidla, Lauraliis Jurkov ja Martin Erik Maripuu ning Washingtonis Laura Kalam ja Brüsselis Joakim Klementi. Teleuudiste juht on 2017. aasta sügisest Liisu Lass.

## Viited

## Välislingid
* "Aktuaalne kaamera" ETV kodulehel
* "Aktuaalse kaamera" järelvaadatavad saated / ERR-i uudisteportaal
Vombatlased

**Vombatlased** (*Vombatidae*) on imetajate sugukond. Kõik selle sugukonna liigid elavad Austraalias ja ümbruskonna saartel. Tänapäeval eksisteerib 3 liiki vombateid: Tasmaania vombat, lõuna-karvikvombat ja põhja-karvikvombat.

Vombatitel on väga aeglane ainevahetus ning seetõttu liiguvad nad rahulikult ja seedivad toitu kuni 14 päeva. Kui vaja, suudavad nad aga joosta kuni 40 km/h ning hoida sellist kiirust kuni 90 sekundit.

Kui vombatit rünnata, võtab ta oma suured jõuvarud kokku; näiteks kui dingo ründab vombatit maa all, surub viimane kiskja uru lakke kuni see lämbub. Vombati põhiline kaitse on siiski tema tugev tagaosa, mis on suuresti moodustunud kõhrest. Ka saba puudumine teeb vombatist raske saaklooma, kui kiskja teda maa-alusesse käiku jälitama tuleb.

Üks looduseuurija on öelnud, et kiskjal, kes ründab vombatit tagantpoolt, on sama tunne, nagu hammustaks ta wc-harja otsa.

## Välislingid
Kõrvemaa maastikukaitseala

**Kõrvemaa maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harjumaa Anija ja Kose, Järvamaa Järva ja Paide linna ning Lääne-Virumaa Tapa valla maadel, kogupindalaga 20 390 ha. Kaitseala ulatus on põhjast Tallinna–Aegviidu raudtee joonelt lõunas Tallinna-Tartu maanteeni ligikaudu 36 km, läänest Põhjaku raba servast Roosna-Alliku soo idaservani ligikaudu 16,5 km.

Kaitseala hõlmab puutumatuid või vähese inimmõjutusega sooalasid Epu-Kakerdi soostikus (Kakerdaja, Kautla, Kodru, Seli, Laeksaare, Aegviidu, Tellissaare ja Põhjaku raba ning Tartussaare ja Kilingi soo), samuti mitmeid pinnavorme, nagu Mägede ja Taganurga mõhnastikke, Külvandu luitestikke, Jäneda-Aegviidu ning Matsimäe-Voose oose ja mitmeid väikevoori.

Kaitsealal pesitsevad kaitsealustest linnuliikidest näiteks kaljukotkas, väike-konnakotkas ja must-toonekurg, leidub ka mitmeid metsise mängukohti.

Kaitseala on leitud kasvamas 23 liiki käpalisi.

Kaitsealale on rajatud rida matkaradasid: Simisalu-Matsimäe, Vargamäe-Järva-Madise, Noko-Kakerdaja järv jt.

Kaitsealal on neli lahustükki. Kaitsealasse kuuluvad Aegviidu, Jaaniveski, Jänijõe, Jäneda, Tarvasjõe, Kakerdaja, Põhjaku, Kautla, Kodru, Seli ja Kilingi sihtkaitsevööndid ning lisaks piiranguvööndid.

Maastikukaitsealal asuvad Aegviidu Siniallikad ning muud allikarühmad.

Üksikobjektidena asuvad kaitsealal näiteks Rehessaare rändrahn ja Vetepere tamm.

Kaitseala piiresse jäävad ka Nelijärve järved ning Kakerdaja järv, Kalijärv, Kutniku järv, Kaanijärv, Pühajärv, Seli järv ja Vahessaare järv.

## Pilte

Fail:Nelijärve Nikerjärv.jpg|Nikerjärv
Fail:Nelijärve Vahejärv.jpg|Vahejärv
Fail:Laukad Kakerdaja rabas, Priit Vilba.jpg|Laukad Kakerdaja rabas
Fail:Kakerdaja raba talvine maastik.jpg|Talvine Kakerdaja raba
Fail:Vaade Vetlas asuvale maastikukaitsealale 2021. aasta kevadel.jpg|Kõrvemaa maastikukaitseala Vetlas
Fail:Mixed forest in Kõrvemaa, Estonia.jpg|Kõrvemaa talvel
Fail:Forest in K6rvemaa 0036.jpg|Kõrvemaa 2022. aasta veebruaris
Fail:Forest in K6rvemaa 0028.jpg|Kõrvemaa segamets


## Vaata ka
*Põhja-Kõrvemaa maastikukaitseala
*Simisalu matkakodu

## Välislingid
Anhui

**Anhui** on provints Hiinas. Asub Hiina idaosas, Jangtse ja Kollase jõe vahel.

Provintsis asuvad Huangshani mäed.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 17 ringkonna tasemel haldusüksuseks (kõik ringkonna õigustega linnad):

* Hefei (合肥市 : Héféi Shì)
* Suzhou (宿州市 : Sùzhōu Shì)
* Huaibei (淮北市 : Huáiběi Shì)
* Fuyang (阜阳市 : Fǔyáng Shì)
* Bozhou (亳州市 : Bózhōu Shì)
* Bengbu (蚌埠市 : Bèngbù Shì)
* Huainan (淮南市 : Huáinán Shì)
* Chuzhou (滁州市 : Chúzhōu Shì)
* Ma'anshan (马鞍山市 : Mǎ'ānshān Shì)
* Wuhu (芜湖市 : Wúhú Shì)
* Tongling (铜陵市 : Tónglíng Shì)
* Anqing (安庆市 : Ānqìng Shì)
* Huangshan (黄山市 : Huángshān Shì)
* Lu'an (六安市 : Lù'ān Shì)
* Chaohu (巢湖市 : Cháohú Shì)
* Chizhou (池州市 : Chízhōu Shì)
* Xuancheng (宣城市 : Xuānchéng Shì)

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Anhui provintsi elanikest hiinlasi 99% ja hueisid 0,6%.

## Välislingid

*Provintsi koduleht (*hiina ja inglise keeles*)
Miraaž

**Miraaž** ehk **terendus** on valguskiirte teekonna paindumisest (refraktsioon) tulenev atmosfäärne optiline nähtus, mille tõttu tunduvad kauged objektid lähemana või teises kohas paiknevana.

Valguskiired murduvad erinevate murdumisnäitajatega keskkondade piirpindadel. Erineva temperatuuriga õhul on erinev tihedus ning vastavalt ka erinev murdumisnäitaja. Palava päikesepaistelise päevaga võib vahetult maapinna kohal olev õhukiht olla palju kuumem selle kohal olevast õhust. Seetõttu toimub maapinna suhtes peaaegu paralleelselt liikuva valguskiire paljukordne ülespoole murdumine ehk paindumine, mille tõttu võivad kaugel paiknevad tegelikult eksisteerivad objektid ilmneda märksa lähemana tegelikust.

Sellise pettuse ohvriks võivad langeda näiteks kõrberändurid, kes näevad oaasi seal, kus tegelikult on vaid liiv. Miraaže võib palaval suvepäeval näha ka Eesti maanteedel. Kuum asfalttee tundub olevat märg, kuid tegelikult on tegemist sinise taeva peegeldusega.

## Vaata ka
*Fatamorgaana
*Optikanähtused
*Novaja Zemlja efekt
*Lendav Hollandlane
Guizhou

**Guizhou** on provints Hiinas. 

Guizhoust sai Hiina provints Mingi dünastia ajal. Qingi dünastia ajal toimus Guizhou ülestõus (1854–1873), mille mahasurumisel tapeti suurem osa hmongi rahvast. 

Provintsis elab palju vähemusrahvusi, nende seas miaod, jaod, dongid, tšuangid, baid, tujiad, gelaod ja suid.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 9 ringkonna tasemel haldusüksuseks (4 ringkonna õigustes linna, 2 ringkonda, 3 autonoomset ringkonda):

* Guiyang (贵阳市),
* Liupanshui (六盘水市),
* Zunyi (遵义市),
* Anshun (安顺市),
* Tongren (铜仁地区),
* Bijie (毕节地区),
* Qianxi'nani autonoomne ringkond (黔西南布依族苗族自治州),
* Qiandongnani autonoomne ringkond (黔东南苗族侗族自治州),
* Qiannani autonoomne ringkond (黔南布依族苗族自治州).

## Välislingid

*Provintsi koduleht
Tarmo Mänd

**Tarmo Mänd** (sündinud 19. augustil 1950 Hiiumaal) on Eesti riigiametnik ja poliitik.

## Haridus
Tarmo Mänd on lõpetanud 1968. aastal Kärdla Keskkooli ja hiljem Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI).

## Poliitiline tegevus
Aastatel 1973–1990 kuulus Tarmo Mänd NLKP-sse.

2007. aastal sai ta XI Riigikogu liikmeks Erika Salumäe asendusliikmena ja oli Riigikogu rahanduskomisjoni aseesimees. 

Alates 2001. aastast kuulus Rahvaliitu, kuni 12. märtsil 2010 astus Rahvaliidust välja ja teatas soovist astuda Reformierakonda. Hoolimata sellest, et ta ei osutunud Riigikokku valituks isikumandaadiga, ei loobunud Tarmo Mänd Rahvaliidu fraktsioonist lahkumise järel oma Riigikogu liikme kohast. 

Ta kandideeris Reformierakonna nimekirjas 2011. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai 1332 häält, millega valituks ei osutunud. 

5. detsembril 2013 sai ta XII Riigikogu liikmeks kultuuriministri kohale asunud Urve Tiiduse asendusliikmena.

## Ametikohad
* 20. detsembrist 1984 – Hiiumaa rajooni täitevkomitee esimees
* 18. detsembrist 1989 – Hiiumaa maavanem
* 1994–1995 Vabariigi Presidendi Kantselei direktor
* Riigikantselei peadirektor
*1999–2001 Kaitseministeeriumi kantsler
* 2001–2006 Vabariigi Presidendi Kantselei direktor
* 2007–2011 XI Riigikogu liige (Erika Salumäe asendusliikmena)
* 2013–2015 XII Riigikogu liige (Urve Tiiduse asendusliikmena)

## Tunnustus
* Mälestusmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge" 
* 2002 – Riigivapi IV klassi teenetemärk, kohalike omavalitsuste taastamise korraldaja
* 2005 – Läti Kolme Tähe III klassi orden 
* 2006 – Riigivapi II klassi teenetemärk, Eesti Vabariigi taastaja ja edendaja

## Viited

## Välislingid
* "Nädala vana supikana". Eesti Ekspress, 21. märts 2010
* Kai Kalamees. "Tarmo Mänd: "kurjus on läinud Eestis üle piiri"". Eesti Päevaleht, 22. detsember 2006
* Peeter Ernits. "Taasiseseisvumise 296 ordenit". Maaleht, 9. veebruar 2006
Indrek Treufeldt

**Indrek Treufeldt** (sündinud 16. mail 1969) on eesti ajakirjanik, riigiametnik ja õppejõud.

## Hariduskäik
Indrek Treufeldt on lõpetanud 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli elektroonikainsenerina ja 1996. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanikuna.

2012. aastal sai filosoofiadoktori kraadi väitekirjaga "Ajakirjanduslik faktiloome erinevates ühiskondlikes tingimustes".

## Töökäik
Ajakirjanikutööd alustas ta 1986. aastal Eesti Raadios. 

Aastatel 1994–1995 töötas ta president Lennart Meri pressiesindajana. 

Aastatel 1996–2002 oli ta Eesti Televisiooni toimetaja-saatejuht, 2003–2007 ETV korrespondent Brüsselis. Aastatel 2009–2016 juhtis Treufeldt ühe saatejuhina ETV vestlussaatesarja "Kahekõne". 

Alates 11. oktoobrist 2021 kuni 20. juunini 2024 oli Treufeldt Eesti presidendi Alar Karise avalike suhete nõunik..

## Akadeemiline tegevus

Alates 2007. aastast on Treufeldt teleajakirjanduse õppejõud (dotsent) Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudis. Õppejõutööd jätkas ta ka presidendi nõunikuna.

## Looming
### Dokumentaalsarjad Eesti Televisioonis
* "11 000 aastat hiljem" (12 saadet, 2007–2008)
* "Sinine, must, valge" (3 saadet, 2013)
* "Uhutud mõistus" (6 saadet, 2015)
* "Ehitades Eestit" (12 saadet, 2018)

### Dokumentaalfilmid
* "Mehed unustatud armeest" (stsenarist, tootja: Osakond OÜ)
* "Ma elasin Eesti Vabariigis" (stsenarist koos Tiina Kaalepiga, tootja: Allfilm OÜ)

## Tunnustus
* 2016 – Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia
* 2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Liikmesus
Treufeldt on Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi liige (aastatel 2010–2014 aseesimees).

2008. aastast on ta Tallinna Püha Neitsi Maarja Piiskopliku Toomkoguduse juhatuse esimees.

## Isiklikku
Indrek Treufeldt abiellus detsembris 2016 Kaire Rääguga. 2017. aastal sündis neil poeg.

## Viited

## Välislingid
* 1. osa, Indrek Treufeldt saates "Kukul külas", 2. osa. 10. juuni 2007
* Tarmo Michelson. Indrek Treufeldt lendab Brüsselisse uudiste jahile Õhtuleht, 28. detsember 2002
* Ago Gaškov. Päevaintervjuu: Indrek Treufeldt lõhub rinnet Virumaa Teataja, 18. detsember 2004
* Nelli Pello. Kiiksu juurde tagasi Arter, 21. aprill 2007
* Marko Tubli. Indrek Treufeldt on vana armastuse juures tagasi Trend24.ee, 13. jaanuar 2009
* Indrek Treufeldt: Paris Hiltoni maailm EPL.ee, 4. mai 2009
* Indrek Treufeldt: Uued asotsiaalid, Postimees, 4. september 2011
* Piret Kooli. Indrek Treufeldt: varem polegi mul isiklikku elu olnud Postimees Arter, 11. juuni 2016
Zhejiang

**Zhejiang** (浙江, *Zhèjiāng*) on provints (省, *shěng*) Hiina idaosas. 

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 11 ringkonna tasemel haldusüksuseks (kõik ringkonna õigustega linnad):

* Hangzhou Shi (杭州市 Hángzhōu Shì)
* Huzhou (湖州市 Húzhōu Shì)
* Jiaxing (嘉兴市 Jiāxīng Shì)
* Zhoushan (舟山市 Zhōushān Shì)
* Ningbo (宁波市 Níngbō Shì)
* Shaoxing (绍兴市 Shàoxīng Shì)
* Quzhou (衢州市 Qúzhōu Shì)
* Jinhua (金华市 Jīnhuá Shì)
* Taizhou (台州市 Tāizhōu Shì)
* Wenzhou Shi (温州市 Wēnzhōu Shì)
* Lishui Shi (丽水市 Líshuǐ Shì)

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Zhejiangi provintsi elanikest hiinlased 99,2% ja šeed 0,4%.

## Välislingid
*Provintsi koduleht
Fujian

**Fujian** [futsj'en] on provints Hiina idaosas. 

Provintsi ranniku lähedal olevad Jinmeni ja Matsu saared on Hiina Vabariigi, ülejäänud provints Hiina Rahvavabariigi kontrolli all.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 9 ringkonna tasemel haldusüksuseks (kõik ringkonna õigustega linnad):

* Fuzhou (福州市 *Fúzhōu Shì*)
* Xiamen (厦门市 *Xiàmén Shì*)
* Zhangzhou (漳州市 *Zhāngzhōu Shì*)
* Quanzhou (泉州市 *Quánzhōu Shì*)
* Sanming (三明市 *Sānmíng Shì*)
* Putian (莆田市 *Pútián Shì*)
* Nanping (南平市 *Nánpíng Shì*)
* Longyan (龙岩市 *Lóngyán Shì*)
* Ningde (宁德市 *Níngdé Shì*)

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Fujiani provintsi elanikest hiinlased 98%, šeed 1% ja hueid 0,3%.

## Viited

## Välislingid
*Provintsi koduleht
Gansu

**Gansu** on provints Hiinas.

Provintsis asub Hiina geograafiline keskpunkt (), mida tähistab monument. 

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 14 ringkonna tasemel haldusüksuseks (12 ringkonna õigustega linna, 2 autonoomset ringkonda):

* Baiyin (白银 Báiyín)
* Dingxi (定西 Dìngxī)
* Gannani Tiibeti autonoomne ringkond (甘南藏族 Gānnán Zāngzú)
* Jiayuguan (嘉峪关 Jiāyùguān)
* Jinchang (金昌 Jīnchāng)
* Jiuquan (酒泉 Jiǔquán)
* Lanzhou (兰州 Lánzhōu)
* Linxia Huei autonoomne ringkond (临夏回族 Línxià Huízú)
* Longnan (陇南 Lǒngnán)
* Pingliang (平凉 Píngliàng)
* Qingyang (庆阳 Qìngyáng)
* Tianshui (天水 Tiānshuǐ)
* Wuwei (武威 Wǔwēi)
* Zhangye (张掖 Zhāngyè)

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Gansu provintsi elanikest hiinlased 91%, hueid 5%, donsjangid 2% ja tiibetlased 2%.

## Viited

## Välislingid
*Provintsi koduleht
Kaasiku (Hiiumaa)

**Kaasiku** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.

Küla piirneb põhjas Undama ja Tammela, läänes Villemi, lõunas Kogri ja Niidiküla ning idas Jõeküla ja Viilupi külaga.

## Nimi
Küla nimi tuletub kasemetsast.  

## Loodus
Küla läbivad Vaemla jõgi ja Tammela peakraav.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa alla. Küla rajati 1867, kui mõis asustas vabadikke ümber. Külaelanikud kasutasid enne Teist maailmasõda Emmaste vallas Harju külas asuvaid Papsi ranna heinamaid.

## Taristu
Küla keskosa läbib Kaasiku tee.

## Viited

## Kirjandus
*Volli Mäeumbaed. "Ühe küla ajaloost." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 1, 4. jaanuar 1969 lk 2 alates
Isabella küla

**Isabella** on Hiiumaal Hiiumaa vallas asuv küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda. Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõrgessaare valda.

Küla piirneb põhjas Lauka ja Napi, läänes Jõeranna, lõunas Heiste ja Lilbi ning idas Kurisu külaga.

## Nimi

Kirjalikes allikates on küla esimest korda mainitud 1565 kujul *Isapalo by*. Sama allikas annab nimevariantidena ka Swrepälle ja Swrepell. Soome keeles tähendab sõna *iso* suurt. Paul Ariste rekonstrueeris kohanime algvormiks *isapeldon* või *isän peldon*, mis vastavalt tähendas suurpõlluküla või isapõlluküla.

Kirjapanek Swrepälle osutab ka võimalusele, et külanime teine pool oli algselt "palu", mis läänepoolsetes murrakutes tähendas vesist (heina)maad. Vanades dokumentides kohtab mujalgi vaheldust -pello ~ -pallo.

Küla nime kirjutati 1688 kujudel *Isapell* ja *Isapolo*, 1798 *Issapallo* ja 1914 *Issapöld*.

1920. aastal kirjutati üles rahvapärimus, mille järgi Isabella karjamõis olevat nime saanud Rootsi kuninga tütre järgi, kes olevat Rootsist põgenenud.

## Loodus
Küla lääneosas voolab Armioja.

## Elanike arv

## Ajalugu

Isabella on ajalooliselt kuulunud Kõrgessaare mõisa ja Lauka mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjoni alusel elas Kõrgessaare mõisas talunik Isapello Pawli Jack. 1776–1781 rajati Isabella karjamõis, mida 18. sajandil nimetati Margarethenhofiks. 1885 rajati külla Isabella metsamõis.

## Taristu
Küla läbib põhjast lõunasse Kõrgessaare–Hüti–Puski tee.

## Kultuur
Isabella metsamõisas elas Hiiumaa metsaülem Karl Friedrich Wilhelm Ahrens.

## Viited

## Kirjandus
*Uno Kiisa. "Isabella küla ja Kõrgessaare metsahärra Carl Ahrens." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 32, 14. märts 1972 lk 3
*Reet Kokovkin. "KÜLALUGU | Mitu kihti elu kuningatütre nimega külas." Hiiu Leht 26. jaanuar 2024
Helena Sepp

**Helena Irma Susanna Sepp** (aastani 1992 **Saarinen**; sündinud 28. aprillil 1964 Jämsänkoskis Soomes) on Soome päritolu Eesti ajaloolane.

Ta sündis haritlaste peres. Tema isa on kõrgharidusega metsandusspetsialist, ema Anna Kirsti Toivainen on ülikooli lektor. 

## Haridus

1983 lõpetas ta Soomes *Turun normaalikoulun lukio* (gümnaasiumi). 1991 kaitses ta magistrikraadi ajaloo erialal Turu ülikoolis Soome ajaloo osakonnas, väitekirjas käsitles ta Soome ja Eesti üliõpilasorganisatsioonide omavaheliste sõprussuhete arengut 1920.–1930. aastatel. Tema magistritöö pälvis Turu ülikooli Einar Juva preemia. Seejärel oli ta Turu ülikooli doktorant.

## Töö

1998–2000 oli taTartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi teadur professor Tiit Rosenbergi alluvuses. Aastast 2001 on ta Tallinna Ülikooli ajaloo õppetooli (hiljem Ajaloo Instituudi struktuuriüksus) üldajaloo lektor. 

Tema peamised loengukursused Tallinna Ülikoolis on uusaeg, Põhjamaade ajalugu I-II, Lääne-Euroopa suurriigid 19.–20. sajandil ja Ameerika 19. sajandil. Peamised uurimisteemad on Soome-Eesti suhted, eriti akadeemilised suhted 20. sajandil, samuti historiograafia, sealhulgas eriti Eesti ajaloo käsitlemine Soomes. 

Aastast 2002 on ta Soome Kirjanduse Seltsi (*Suomalaisen Kirjallisuuden Seura*, SKS) kutsutud liige.

## Publikatsioone
Helena Sepp on 15 teaduspublikatsiooni autor.
* "Suomen silta kohtalon siltana 1919–1940". Etelän tien kulkija – Vilho Helanen (1899–1952). Jyväskylä (1997)
* "Soome üliõpilased Tartu Ülikoolis 1920. ja 1930. aastatel". 75 aastat Eesti Ülikooli Tartus. Tartu Ülikooli Ajaloo Küsimusi XXIX, Tartu (1997)
* "ENSV ajaloo käsitlemisest Soomes 1940–1988". Ajalooline Ajakiri 1, Tartu (1999)
* "Urho Kaleva Kekkonen. Soome patrioot ja Eesti" I-III. Akadeemia 9-11, Trt (2000)
* "Eesti ajalugu Soomes" I-II. Ajalooline Ajakiri , 1 / 2, Tartu (2001)
* "Kultuurisild või kaitseliin? Üks vaatenurk Soome-Eesti üliõpilassuhete arengule 1920.–1930. aastatel". Raamatus: Kultuurisild üle Soome lahe. Eesti-Soome akadeemilised ja kultuurisuhted 1918-1944, Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu (2005).

## Isiklikku
Helena Sepp on abielus Alar Sepaga.
Margit Kilumets

**Margit Kilumets** (sündinud **Margit Sutt** 15. mail 1964 Tallinnas) on eesti ajakirjanik. 

Ta lõpetas 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

## Töökäik
Töötanud nii raadios (Raadio 2-s), televisioonis (Eesti Televisioonis) kui ka kirjutavas pressis (ajakirjas Eesti Naine). Kevadest 2009 oli Kilumets Vikerraadio toimetaja. 2015. aastast juhib ta Eesti Televisiooni kultuurisaadet "OP!". Ta on juhtinud selliseid eriprojekte nagu "Jõulutunnel", vabariigi presidendi 24. veebruari piduliku vastuvõtu teleülekanne jpm.1988.aastal oli ta koos Madis Jürgeniga ETV saate "Pere hommikust!" saatejuht. 

## Teoseid
* "Loodusfoto aastaraamat 2001/02". Looduskiri 2003. 134-leheküljeline suures formaadis ja kõvas köites fotoalbum, 
* "Ita Ever Elu suuruses". Ajakirjade Kirjastus 2006
:*Noorpõlves oli ta kuulus oma punaste juuste ja roheliste silmade poolest. Need on sassi ajanud nii mõnegi mehe pea. Ta armastab lihtsat elu ja lihtsaid asju. "Uhkeldamine ei sobi sellele, kes on eluaeg puuvirnaga vastamisi elanud." leiab ta. Ta on pärit põlvkonnast, keda iseloomustavad sellised märksõnad nagu eetika, lavameisterlikkus, kohutav töö, eneseohverdamine. Kogu muu elu jääb seisma, kui mängu tuleb teater. Ta on näitlejanna, keda eesti rahvas tingimusteta armastab. Ta on [[Ita Ever]].* ISBN 9949-427-26-6
* "Jaak Joala : kuulsuse ahelad". Hea Lugu 2015

## Tunnustus
*2007 – Hea Sõna auhind

## Isiklikku
Tema abikaasa on Juhan Kilumets, poeg spordiajakirjanik Juhan Kilumets ja tütar Minna Kilumets.

## Viited

## Välislingid
* Kati Murutar. Curriculum vIta E. - raamatusarja supertipp. Pärnu Postimees, 12. jaanuar 2007
Natsionaalbolševistlik Rinne

**Natsionaalbolševistlik Rinne** (vene keeles *Национал-большевистский фронт*, **НБФ**) on 29. augustil 2006 Venemaa pealinnas Moskvas asutatud radikaalne poliitiline organisatsioon, mille lõid Eduard Limonovi Natsionaalbolševistlikust Parteist lahku löönud liikmed.

Organisatsiooni ideoloogia põhineb natsionaalbolševismil. Poliitiliseks eesmärgiks on tugevalt tsentraliseeritud sotsialistliku riigi loomine Venemaal, mis peab hiljem laienema kogu endise NSV Liidu aladele ja panema aluse Euraasia impeeriumile. Uue riigi kandva rahvusena nähakse venelasi kui avatud rahvust, kelle hulka võivad kuuluda kõik, kes võtavad omaks vene keele ja kultuuri. Programmi kohaselt keskendub Natsionaalbolševistlik Rinne tööle noortega ning peab oma põhisuunaks tegevust tänavatel – miitingute ja meeleavalduste korraldamist.

Natsionaalbolševistliku Rinde juht on organisatsioonilise töö komissar Aleksei Golubovitš. Rinne moodustab ühe osa filosoofi ja geopoliitiku Aleksandr Dugini loodud Euraasia Noorte Liidust.

## Välislingid
*Ametlik veebileht (vene keeles)
*НБ-портал (vene keeles)
Jilini provints

**Jilin** on provints Hiina kirdeosas. See on osa ajaloolisest Mandžuuriast. Piirneb Põhja-Korea ja Venemaa Primorje kraiga.

Koos Liaoningi ja Heilongjiangi provintsiga on Jilin Hiina kolmest nn roostevöö provintsist. Tähtsaim tööstusharu on rasketööstus.

## Haldusjaotus
Provints jaguneb 9 ringkonna tasemel haldusüksuseks (8 ringkonna õigustega linna ja 1 autonoomne ringkond):
* Changchun (长春市, *Chángchūn shì*)
* Jilin (吉林市, *Jílín shì*)
* Siping (四平市, *Sìpíng shì*)
* Liaoyuan (辽源市, *Liáoyuán shì*)
* Tonghua (通化市, *Tōnghuà shì*)
* Baishan (白山市, *Báishān shì*)
* Songyuan (松原市, *Sōngyuán shì*)
* Baicheng (白城市, *Báichéng shì*)
* Yanbiani Korea autonoomne ringkond (延边朝鲜族自治州, *Yánbiān Cháoxiǎnzú Zìzhìzhōu*)

## Rahvastik
Elanike arv oli 2020. aasta seisuga 24 073 453. Aastal 2010 oli elanikke 27 462 297. Võrreldes 2010. aastaga on elanike arv vähenenud 12,3%.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Jilini provintsi elanikest hiinlased 90,85%, korealased 4,27%, mandžud 3,71%, mongolid 0,64% ja hueid 0,47%.

Miljonilinne oli 2018. aastal kaks: Changchun (4 564 000 elanikku) ja Jilin (1 269 100 elanikku).

## Välislingid
*Provintsi koduleht (*hiina ja inglise keeles*)
Jiangsu

**Jiangsu** [tsjangs'uu] on provints Hiina idaosas.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 13 ringkonna tasemel haldusüksuseks (kõik ringkonna õigustega linnad):
    
* Nanjing Shi (南京市 Nánjīng Shì)
* Xuzhou (徐州市 Xúzhōu Shì)
* Lianyungang (连云港市 Liányúngǎng Shì)
* Suqian (宿迁市 Sùqiān Shì)
* Huai'an (淮安市 Huái'ān Shì)
* Yancheng (盐城市 Yánchéng Shì)
* Yangzhou (扬州市 Yángzhōu Shì)
* Taizhou (泰州市 Tàizhōu Shì)
* Nantong (南通市 Nántōng Shì)
* Zhenjiang (镇江市 Zhènjiāng Shì)
* Changzhou (常州市 Chángzhōu Shì)
* Wuxi (无锡市 Wúxī Shì)
* Suzhou (苏州市 Sūzhōu Shì)

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Jiangsu provintsi elanikest hiinlased 99,6% ja hueid 0,2%.

## Välislingid
*Provintsi koduleht *(hiina keeles)*
Shandong

**Shandong** on provints Hiinas.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 17 ringkonna tasemel haldusüksuseks (Jinan Shi ja Qingdao Shi on allprovintsilinnad, teised on kõik ringkonna õigustega linnad):
    
* Jinan Shi (济南市 Jǐnán Shì)
* Liaocheng Shi (聊城市 Liáochéng Shì)
* Dezhou Shi (德州市 Dézhōu Shì)
* Dongying Shi (东营市 Dōngyíng Shì)
* Zibo Shi (淄博市 Zībó Shì)
* Weifang Shi (潍坊市 Wéifāng Shì)
* Yantai Shi (烟台市 Yāntái Shì)
* Weihai Shi (威海市 Wēihǎi Shì)
* Qingdao Shi (青岛市 Qīngdǎo Shì)
* Rizhao Shi (日照市 Rìzhào Shì)
* Linyi Shi (临沂市 Línyí Shì)
* Zaozhuang Shi (枣庄市 Zǎozhuāng Shì)
* Jining Shi (济宁市 Jìníng Shì)
* Tai'an Shi (泰安市 Tài'ān Shì)
* Laiwu Shi (莱芜市 Láiwú Shì)
* Binzhou Shi (滨州市 Bīnzhōu Shì)
* Heze Shi (菏泽市 Hézé Shì)

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Shandongi provintsi elanikest hiinlased 99,3% ja hueid 0,6%.

## Välislingid
*Provintsi koduleht (*hiina keeles*)
Hubei

**Hubei** on provints Hiinas.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 13 ringkonna tasemel haldusüksuseks (12 ringkonna õigustega linna ja 1 autonoomne ringkond):
    
* Wuhan Shi (武汉市 Wǔhàn Shì)
* Ezhou Shi (鄂州市 Èzhōu Shì)
* Huanggang Shi (黄冈市 Huánggāng Shì)
* Huangshi Shi (黄石市 Huángshí Shì)
* Jingmen Shi (荆门市 Jīngmén Shì)
* Jingzhou Shi (荆州市 Jīngzhōu Shì)
* Shiyan Shi (十堰市 Shíyàn Shì)
* Suizhou Shi (随州市 Suízhōu Shì)
* Xiangfan Shi (襄樊市 Xiāngfán Shì)
* Xianning Shi (咸宁市 Xiánníng Shì)
* Xiaogan Shi (孝感市 Xiàogǎn Shì)
* Yichang Shi (宜昌市 Yíchāng Shì)
* Enshi Tujia ja Miao autonoomne ringkond (恩施土家族苗族自治州 Ēnshī Tǔjiāzú Miáozú Zìzhìzhōu)

Otse provintsile alluvad ka allringkonna õigustega linnad Xiantao Shi (仙桃市), Qianjiang Shi (潜江市), Tianmen Shi (天门市) ja Shennongjia metsa-ala (神农架林区), mis on 3. järgu haldusüksused.

## Vaata ka
*Xuetangliangzi

## Välislingid
*Provintsi koduleht *(hiina ja inglise keeles)*
Hunan

**Hunan** on provints Hiinas.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 14 ringkonna tasemel haldusüksuseks (13 ringkonna õigustega linna ja 1 autonoomne ringkond):
    
* Changsha Shi (长沙市 Chángshā Shì)
* Zhangjiajie Shi (张家界市 Zhāngjiājiè Shì)
* Changde Shi (常德市 Chángdé Shì)
* Yiyang Shi (益阳市 Yìyáng Shì)
* Yueyang Shi (岳阳市 Yuèyáng Shì)
* Zhuzhou Shi (株洲市 Zhūzhōu Shì)
* Xiangtan Shi(湘潭市 Xiāngtán Shì)
* Hengyang Shi (衡阳市 Héngyáng Shì)
* Chenzhou Shi (郴州市 Chénzhōu Shì)
* Yongzhou Shi (永州市 Yǒngzhōu Shì)
* Shaoyang Shi (邵阳市 Shàoyáng Shì)
* Huaihua Shi (怀化市 Huáihuà Shì)
* Loudi Shi (娄底市 Lóudǐ Shì)
* Xiangxi Tujia ja Miao autonoomne ringkond ((湘西土家族苗族自治州 Xiāngxī Tǔjiāzú Miáozú Zìzhìzhōu)

## Välislingid
*Provintsi koduleht *(hiina ja inglise keeles)*
Henan

**Henan** on provints Hiinas.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 17 ringkonna õigustega linnaks ja 1 maakonna õigustega linnaks):
    
* Zhengzhou (郑州市 Zhèngzhōu Shì)
* Sanmenxia (三门峡市 Sānménxiá Shì)
* Luoyang (洛阳市 Luòyáng Shì)
* Jiaozuo (焦作市 Jiāozuò Shì)
* Xinxiang (新乡市 Xīnxiāng Shì)
* Hebi (鹤壁市 Hèbì Shì)
* Anyang (安阳市 Ānyáng Shì)
* Puyang (濮阳市 Púyáng Shì)
* Kaifeng (开封市 Kāifēng Shì)
* Shangqiu (商丘市 Shāngqiū Shì)
* Xuchang (许昌市 Xǔchāng Shì)
* Luohe (漯河市 Luòhé Shì)
* Pingdingshan (平顶山市 Píngdǐngshān Shì)
* Nanyang (南阳市 Nányáng Shì)
* Xinyang (信阳市 Xìnyáng Shì)
* Zhoukou (周口市 Zhōukǒu Shì)
* Zhumadian (驻马店市 Zhùmǎdiàn Shì)
* Jiyuan (济源市 Jǐyuán Shì) (maakonna õigustega linn)

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Henani provintsi elanikest hiinlased 98,8% ja hueid 1%.

## Välislingid

*Provintsi koduleht (*hiina keeles*)
Jiangxi

**Jiangxi** [tsjangsj'ii] on provints Hiina idaosas, Jangtse jõest lõunas.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 11 ringkonna tasemel haldusüksuseks (kõik ringkonna õigustega linnad):

* Nanchang (南昌市 Nánchāng Shì)
* Jiujiang (九江市 Jiǔjiāng Shì)
* Jingdezhen (景德镇市 Jǐngdézhèn Shì)
* Pingxiang (萍乡市 Píngxiāng Shì)
* Xinyu (新余市 Xīnyú Shì)
* Yingtan (鹰潭市 Yīngtán Shì)
* Ganzhou (赣州市 Gànzhōu Shì)
* Yichun (宜春市 Yíchūn Shì)
* Shangrao (上饶市 Shàngráo Shì)
* Ji'an (吉安市 Jí'ān Shì)
* Fuzhou (抚州市 Fǔzhōu Shì)

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Jiangxi provintsi elanikest hiinlased 99,7% ja šeed 0,2%.

## Välislingid
*Provintsi koduleht *(hiina keeles)*
Liaoning

**Liaoning** on provints Hiina kirdeosas. See on osa ajaloolisest Mandžuuriast.

Provints on saanud nime Liao jõe järgi, mis läbi provintsi voolab.

Koos Jilini ja Heilongjiangi provintsiga on Liaoning Hiina kolmest nn roostevöö provintsist. Tähtsamad tööstusharud on Liaoningi provintsis masinatööstus, elektroonikatööstus, naftatööstus, keemiatööstus ja ehitusmaterjalide tootmine. Maavaradest leidub Liaoningis rikkalikult rauamaaki, magnesiiti, teemante ja boori. Tähtsamad põllukultuurid on mais, sorgo, sojaoad, õunad, virsikud, pirnid, aprikoosid, ploomid ja puuvill.

## Haldusjaotus
Provints jaguneb 14 ringkonna tasemel haldusüksuseks (kõik ringkonna õigustega linnad):
* Shenyang Shi (沈阳市 : Shěnyáng shì)
* Dalian Shi (大连市 : Dàlián shì)
* Anshan Shi (鞍山市 : Ānshān shì)
* Fushun Shi (抚顺市 : Fǔshùn shì)
* Benxi Shi (本溪市 : Běnxī shì)
* Dandong Shi (丹东市 : Dāndōng shì)
* Jinzhou Shi (锦州市 : Jǐnzhōu shì)
* Huludao Shi (葫芦岛市 : Húludǎo shì)
* Yingkou Shi (营口市 : Yíngkǒu shì)
* Panjin Shi (盘锦市 : Pánjǐn shì)
* Fuxin Shi (阜新市 : Fùxīn shì)
* Liaoyang Shi (辽阳市 : Liáoyáng shì)
* Tieling Shi (铁岭市 : Tiělǐng shì)
* Chaoyang Shi (朝阳市 : Cháoyáng shì)

## Rahvastik
2020. aasta seisuga oli elanike arv provintsis 42 591 407. Aastal 2010 oli elanikke 43 746 323.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Liaoningi provintsi elanikkonnast hiinlased 83,94%, mandžud 12,88%, mongolid 1,60%, hueid 0,63%, korealased 0,58% ja sibod 0,32%.

2018. aasta seisuga oli miljonilinnu neli: Shenyang (5 651 200 elanikku), Dalian (3 808 300 elanikku), Anshan (1 420 800 elanikku) ja Fushun (1 223 500 elanikku).

## Välislingid
*Provintsi koduleht. Hiina keeles
Guangdong

**Guangdong** [kuangt'ung] on provints Hiina lõunaosas. 

Guangdong on üle 104 miljoni inimesega Hiina rahvarikkaim provints.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb 21 ringkonna õigustega linnaks:

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse tulemuse kohaselt moodustasid Guangdongi provintsi elanikest hiinlased 99%, tšuangid 0,7% ja jaod 0,2%.

## Vaata ka
*Guangdongi Raadio

## Välislingid
*Provintsi koduleht *(hiina keeles)*
Penžina rajoon

**Penžina rajoon** on haldusüksus Venemaal Kamtšatka krais. Asub Kamtšatka poolsaare põhjaosas.

1. juulini 2007 kuulus Korjaki autonoomsesse ringkonda.

Rajoonis on seitse küla. Halduskeskus on Kamenskoje.

2006. aastal oli rajooni elanike seas 1287 korjakki, 325 eveeni ja 157 tšuktšit.

## Viited

## Välislingid
Palana

**Palana** on alev Venemaal Kamtšatka krais.

Palana asub Palana jõe paremal kaldal, 8 km kaugusel Ohhoota merre kuuluva Šelihhovi lahe rannast.

## Loodus
Alevis sajab aastas keskmiselt 472 mm aastas, kusjuures aasta teine pool on märksa sajusem esimesest. Kõige sademeterohkemad kuud on august (66 mm) ja juuli (65 mm), kõige sademetevaesemad veebruar (11 mm) ja märts (12 mm).

## Ajalugu
Palana oli kuni 2007. aastani Korjaki autonoomse ringkonna keskus, seal asus Korjaki autonoomse ringkonna duuma. Seejärel Korjaki autonoomne ringkond likvideeriti.

## Elanikkond
Palanas elas 1959. aastal 924 inimest. 1962 sai Palana alevi õigused. Alevis elas NSV Liidu 1979. aasta rahvaloenduse andmetel 2735 inimest, NSV Liidu 1989. aasta rahvaloenduse andmetel 4343 ja 2002. aasta rahvaloenduse järgi 3928 inimest. 2010. aastaks oli elanike arv vähenenud 3508-ni.

## Transport

Alevit teenindavad Palana vana ja uus lennuväli, mis mõlemad on alevist 4 km kaugusel ja ühepikkuse (1440 m) maandumisrajaga.

Maanteed Palanat teiste asulatega ei ühenda. Igal talvel rajatakse talitee, mis ühendab Palanat 200 km kaugusel edelas oleva Tigiliga. 2014. aastaks plaanitakse nende asulate vahele rajada aasta läbi läbitav maantee. Edaspidi on kavas seda pikendada lõunasse üle Kesk-Kamtšatka mäestiku Essosse, millel on juba tänapäeval maanteeühendus nii Petropavlovsk-Kamtšatski kui Ust-Kamtšatskiga. Kaugus Palanast Essoni on maad mööda 440 km.

## Viited

## Välislingid

* Palana koduleht
Kesu raba

**Kesu raba** asub Rapla maakonna ja Pärnu maakonna piiril. Halduslikult on suurem osa rabast Märjamaa vallas ning raba lõunapoolsed servalad ulatuvad veidi ka Põhja-Pärnumaa ja Lääneranna valla aladele.

Kesu raba pindala on 30 km². Turbalasundi paksus on kuni 7 meetrit, keskmine paksus 5 meetrit. Turbavarud on 113 miljonit m³. Pindalaühiku kohta on Kesu raba suurimate turbavarudega soode hulgas Eestis. Raba absoluutne kõrgus on 21 meetrit.

82% soost on raba, 10% siirdesoo ja 8% madalsoo. Soos on kaks laugastikku: üks raba idaosas ja teine raba lääneosas. 1950. aastate alguses toimus raba lääneosas suur soopõleng, mille tagajärgi on selgelt märgata siiani. Tänapäeval toimub Kesu raba lääne edelapoolses servas intensiivne mineraalmaa soostumine.

Väljavool Kesu rabast on Kasari jõgikonda (Naravere oja, Liiva oja, Kesu oja, Avaste oja). 

19. sajandil ja 20. sajandi alguses on raba servaladel kaevandatud vähesel määral turvast. Suurem soo turbavarude hõlvamine oli kavas 1960. aastatel, mida ei tehtud siiski teoks. Kunagist turbakaevandust meenutavad Kesu külas vett täis turbavõtuaugud. Siin-seal on säilinud ka soosse kaevatud vanu linaleoauke. 

1992. aastal võeti suurem osa soost looduskaitse alla (Kesu sookaitseala).