Ngambai keel

**Ngambai keel** on Niiluse-Sahara hõimkonda Kesk-Sudaani keelkonda kuuluv keel. Ngambai keelt räägitakse peamiselt Edela-Tšaadis, aga ka Kameruni kirdeosas ning Ida-Nigeerias. Emakeelena kõneleb seda keelt umbes miljon inimest, neist 896 000 elab Tšaadis. Peamised ngambai keele rääkijad on sarad ning ngambai on enim räägitud sara keel, seda kasutatakse ühtlasi kauplemiskeelena teiste sama piirkonna dialektide rääkijate vahel.

## Fonoloogia
Ngambai keeles on 13 vokaalfoneemi ja 22 konsonantfoneemi. Tegemist on toonikeelega, keeles on kolm erinevat tooni: kõrge, keskmine ja madal. Tonaalsus mängib keeles suurt rolli ning sama sõna erinev hääldamine muudab tihti sõna tähendust. Ühel silbil võib kohati olla ka mitu tooni ehk liuglemine toimub ühelt toonilt teisele.

#### Vokaalfoneemide tabel

#### Konsonantfoneemide tabel

## Grammatilised kategooriad
### Nimisõnad
Nimisõnu saab klassifitseerida kollektiivseteks ja mittekollektiivseteks. Mittekollektiivsete nimisõnade puhul märgitakse mitmust kliitikuga *-je*, mis hääldub nagu eraldi sõna, kuid kirjutatakse sõnaga kokku.
Näiteks:
* *dingem* - mees
* *dingem*'je**'' - mehed
<br />
Kollektiivsete nimisõnade puhul ei kasutata kunagi mitmuse tunnust ning [[Verb|verbi]] kasutatakse selliste sõnade puhul [[Ainsus|ainsuse]] kolmandas [[Pööre (keeleteadus)|pöördes]]. Kollektiivsed sõnad ngambai keeles on näiteks inimese kehaosad.
<br />Näiteks:
:''<u>Mbi</u>**m** <u>to</u>**m**.''
:<u>Kõrv</u> **minu** <u>teeb haiget</u> **mulle*'.
: Mu kõrv valutab/kõrvad valutavad.
<br />
Ngambai keeles esineb ka [[Liitsõna|liitsõnu]], mis võivad koosneda kahest nimisõnast või nimisõnast ja verbist: näiteks *gol-wodro* (jalg-auto) tähendab *autokummi* ning *ne-so* (asi-sööma) tähendab *toitu*.

[[Kääne (keeleteadus)|Käänet]] väljendavad ngambai keeles [[Sufiks|sufiksid]].
===Tegusõnad===
[[Pööre (keeleteadus)|Pööret]] näitavad ngambai keeles erinevad [[Afiks|afiksid]]. Ainsuse teine ja kolmas pööre näevad kirjapildis samasugused välja nagu sõna [[Infinitiiv|infinitiiv]] ja afiksit ei lisandu, ent teisel pöördel on esimene [[Silp|silp]] keskmise tooniga, kolmandal pöördel aga madala tooniga. Mitmuse teisele pöördele lisandub afiksi asemel sõna lõppu mitmuse tunnus *-je*.

Näide sõnaga *ila* (viskama).

====Aspekt====
Ngambai keeles eristatakse [[Perfektiivne aspekt|perfektiivset]] ja [[Imperfektiivne aspekt|imperfektiivset]] [[Aspekt (keeleteadus)|aspekti]].
====Aeg====
[[Aeg (keeleteadus)|Mineviku]] ja [[Olevik|oleviku]] puhul ei ole mingisugust eristust. [[Tulevik (keeleteadus)|Tuleviku]] puhul lisatakse tegusõna ette [[Abitegusõna|abitegusõna]] *a* ja tegusõna ise jääb infinitiivi.

===Omadussõnad===
Ngambai keeles ei ole [[Omadussõna|omadussõnu]]. Objektide omadusi väljendavad [[Atributiivne tegusõna|atributiivsed tegusõnad]]. Näiteks ei ole olemas omadussõna 'pikk', küll aga on olemas tegusõna 'pikkolev'.

===Sõnajärg===
Ngambai keeles on sõnade järjekord [[SVO]] ehk [[alus (keeleteadus)|subjekt]]-[[verb]]-[[sihitis|objekt]].

===Kirjaviis===
Ngambai keel kasutab [[Ladina kirjaviis|ladina kirjaviisi]].

==Põhiarvsõnad==
[[Põhiarvsõna|Põhiarvsõnad]] 1–10 ngambai keeles:

üks – *kára*

kaks – *jó*

kolm – *mùndá*

neli – *só*

viis – *mí*

kuus – *mìsá*

seitse – *sírí*

kaheksa – *ji-nài-jó* ( 10 - 2 )

üheksa – *ji-nài-kára* ( 10 - 1 )

kümme – *dòg*

Ngambai keeles kasutatakse [[Kümnendsüsteem|kümnendsüsteemi]], erandiks on vaid [[Arvsõna|arvsõnad]] *kaheksa* ja *üheksa*, mida väljendatakse vastavalt kümme-miinus-kaks ja kümme-miinus-üks.

==Keelenäiteid==
*Dingem ar bisi kor bad*. – Mees paneb koera lambaid taga ajama.

*Mndigi kau bbe*. – Ma tahan koju minna.

*Anna ger toge Jaan ngal''. – Anna teab, et Jaan on pikk.

## Muud infot

Ngambai keeles on laensõnu nii araabia kui prantsuse keelest.

## Viited