open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ipriit

**Ipriit** ehk **sinepigaas** ehk **2,2'-diklorodietüülsulfiid** on sööbiv aine, mida saab kasutada keemiarelvana.

## Nimetus

Ipriit on nimetuse saanud Belgia linna Ieperi järgi, mille lähistel Saksa väed seda gaasi 12. juulil 1917 esimest korda sõjategevuses kasutasid.

## Omadused

* Olek: vedelik
* Lõhn: sinepi või küüslaugu
* Värv: tume
* Lahustuvus: lahustub hästi orgaanilistes ainetes, aga halvasti vees.

## Füsioloogiline toime

*Ipriit satub organismi hingamisteede, naha ja seedeelundite kaudu;
*tekitab nahal ville, mis pärast muutuvad raskesti paranevateks haavanditeks;
*avaldub 4–12 tunni pärast.

## Kaitse ja esmaabi

*Kaitseriietus ja gaasimask;
*nahka puhastada individuaalse keemiakaitsepaketi abil. Kui töötlus on tehtud 4 minuti jooksul pärast kokkupuudet, siis mürgistust ei järgne;
*silmi, suud ja kurku on soovitatav loputada 2% söögisooda lahusega;
*hingamiselundite kahjustuse korral vaja spetsiaalse valdkonna arstiabi.

## Eestis
Esimeses maailmasõjas kasutasid gaasirelvi mitme riigi armeed, sealhulgas Vene Keisririigi omad. Seetõttu jäi ka Eestisse ipriiti sisaldavaid mürske. Mõnel määral kasutasid neid Vabadussõjas nii Eesti kui ka kommunistide pool, kuid surmajuhtumeid pole teada. 1937. aasta augustis leidsid aga Viimsis Miiduranna külas karjapoisid kuivaks jäänud kaevust mürsu, mille käsitsi lõhkasid. Selle tagajärjel sai kolm poissi surma ja neljas raskelt viga. Oletatavasti oli mürsk maha jäänud Viimsi merekindluse 7. patareist.

## Viited

## Kirjandus
* Neli karjast Viimsis plahvatuse ohvriks. Uus Eesti, 6. august 1937, nr 210, lk 3.

## Välislingid

* Tõnis Erilaid. Kuidas lapsed rahuajal sõjagaasi ohvriks langesid Õhtuleht, 12. august 2015
Lari

**Lari** (gruusia ლარი; ISO-4217 kood: GEL; sümbol ₾) on Gruusia valuuta. See jaguneb 100 tetriks. Lari ei käibi Abhaasias ja Lõuna-Osseetias.

## Kupon
1993. aastal vahetas Gruusia Vene rubla *kupon lari* vastu välja. See koosnes ainult paberrahadest, sel ei olnud alajaotusi ja kannatas hüperinflatsiooni all.

## Lari
Rahaühiku nimetus *lari* on vana Gruusia sõna ('varandus' või 'omandus'). *Tetri* on Gruusia rahaline termin, mis on kasutusel 13. sajandist.

Gruusia rahatähed on käibel järgmistes vääringutes: 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100 ja 200 lari ning mündid 1, 2, 5, 10, 20 ja 50 tetrit ning 1 ja 2 lari.

Varasemad Gruusia rahaühikud on olnud maneti ja abazi.

## Rahatähed
*1 lari – gruusia kunstnik Niko Phirosmani
*2 lari – gruusia helilooja Zakaria Paliašvili
*5 lari – ajaloolane Ivane Javakhišvili
*10 lari – luuletaja Akaki Tsereteli
*20 lari – Gruusia riigimees ja kirjanik, "Gruusia rahva isa" Ilia Tšavtsavadze
*50 lari – Gruusia kuninganna Tamar
*100 lari – poeet Šotha Rusthaveli
*200 lari – Gruusia sõjaväelane ja Nõukogude-vastase liikumise juht (1921–1924) Kakutsa Tsolokašvili

*500 lari (ei ole käibel) – Gruusia kuningas David Ehitaja


Pilt:50_Tetri_2006.png| 50 tetrit
Pilt:1_Lari_2006.png| 1 lari
Pilt:2_Lari_2006.png| 2 lari


## Välislingid
*Banknotes (pangatähed), National Bank of Georgia
*Coins (käibemündid), National Bank of Georgia
*Lari Security Fearutes (turvaelemendid), National Bank of Georgia
*Collection Coins (meenemündid), National Bank of Georgia
Massiühiskond

**Massiühiskond** on üksteisest ja võimust võõrandunud isiksustest koosnev ühiskond, mis allub manipulatsioonidele massimeedia kaudu. Massimeedia omakorda on vajalik tööriist niihästi massiühiskonna saavutamiseks kui ka selle alahoidmiseks.

## Välislingid
* C. Wright Mills, Chapter 13 of "The Power Elite", Mass Society 1956
Eesti jõed

**Eesti jõed** on Eesti territooriumil asetsevad või seda läbivad vooluveekogud. Veelahkmete järgi on jõed jaotatud nelja vesikonna vahel:
* Narva-Peipsi vesikond (15 620&nbsp;km²)
* Soome lahe vesikond (9942&nbsp;km²)
* Väinamere – Riia lahe vesikond (14 468&nbsp;km²)
* Saarte vesikond (4140&nbsp;km²)

Eesti jõed on suhteliselt lühikesed ja veevaesed. Üle 100&nbsp;km pikkusi jõgesid on 11, neist pikim on Võhandu jõgi (162&nbsp;km), millele järgnevad Pärnu jõgi (145&nbsp;km), Põltsamaa jõgi (136&nbsp;km), Pedja jõgi (125&nbsp;km), Kasari jõgi (115&nbsp;km), Keila jõgi 
(112&nbsp;km), Pirita jõgi (107&nbsp;km), Ahja jõgi (104&nbsp;km), Piusa jõgi (104&nbsp;km), Õhne jõgi (103&nbsp;km) ja Navesti jõgi (102&nbsp;km).

Üle 1000&nbsp;km² valglaga jõgesid on Eestis 15. Suurim on Narva jõe valgla (56 200&nbsp;km²), millele järgneb Emajõe valgla.

## Eesti jõgede liigitus
Troofsuse ja orgaaniliste ühendite sisalduse alusel jaotatakse Eesti jõed Arvi Järvekülje järgi kaheksasse hüdrobioloogilisse tüüpi:
# oligohumoossed-oligotroofsed jõed,
# polühumoossed-oligotroofsed,
# oligohumoossed-mesotroofsed,
# polühumoossed-mesotroofsed,
# oligohumoossed-eutroofsed,
# polühumoossed-eutroofsed,
# oligohumoossed-hüpertroofsed,
# polühumoossed-hüpertroofsed.

## Vaata ka
* Eesti jõgede loend
* Eesti jugade 

* Lühiülevaade Eesti jõgedest Keskkonnaministeeriumi kodulehel
* Eesti jõed Eesti Entsüklopeedias
* Eesti Maaülikooli hüdrobioloogide Eesti jõgede ja järvede pildigalerii maakondade kaupa
Koluvere

**Koluvere** on kahe küla nimi Eestis. 

***[[Koluvere (Lääne-Nigula)|Koluvere]]** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
***[[Koluvere (Väike-Maarja)|Koluvere]]** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

## Vaata ka
*Liivi jõgi ehk Koluvere jõgi
*Koluvere lahing
*Koluvere loss (Koluvere linnus, Koluvere piiskopilinnus)
*Koluvere sild
*Koluvere vald – mõisavald 19. sajandi alguses
Kudruküla

**Kudruküla** on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Narva jõe ääres, Narva-Jõesuust vahetult kagus.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vaivara valda.

1503. aastast pärinevas Liivi ordu maameistri Wolter von Plettenbergi dokumendis, milles kinnitati Kudderendorpi (Kudruküla) ja Vepsküla elanike kalastamisõigused ning lubati võrgukuure ehitada avamere äärde, on paikkonda mainitud esimest korda. 1646. aastal andis Rootsi kuninganna Kristiina privileegiga igaveseks ajaks Narva linna patrimoniaalmõisaks  lootsiteenistuse ülalpidamiseks Kudruküla mõisa. Privileegiga anti Narva linnale Kudruküla küla, mis asus Narva poolel jõesuu juures kõigi sinna juurde kuuluvate päraldistega ja varadega.

1920. aastal liideti Peetri valla Kudruküla, Vahatküla ja Schmetske suvituskoht ning  Narva valla Magerburgi küla (asus teisel pool Narva jõge) Narva-Jõesuu aleviga.  Kudruküla mõisa maale on rajatud ka Narva-Jõesuu.

Tänapäeval hõlmab Kudruküla ka hävinud Riigiküla alad. Sealt leiti 1951. aastal kolm kiviaja asulakohta ning teostatud ka hilisemalt arheoloogilisi väljakaevamisi. 

Kuni Teise maailmasõjani kõneldi Kudrukülas kirderannikumurde Vaivara murrakute hulka klassifitseeritavat isuripärast Kudruküla murrakut. 

## Viited
Peeterristi

**Peeterristi** on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vaivara valda.

Külas asub Riigiküla kalmistu.

## Vaata ka
*Sininõmme Vabadussõja mälestussammas
*Peeterristi kirik

## Viited
Transilvaania Alpid

**Transilvaania Alpid** ehk **Lõuna-Karpaadid** (rumeenia keeles vastavalt *Alpii Transilvaniei* ja *Carpații Meridionali*) on mäestik Euroopas, osa Karpaatidest. Asuvad Rumeenia territooriumil.

Kulgevad Raudväravatest läänes Prahova jõeni idas, kust Karpaadid jätkuvad Ida-Karpaatidena.

Maksimaalne kõrgus 2544 m (Moldoveanu).

Transilvaania Alpid on looduslikuks piiriks Valahhia (lõunas) ja Transilvaania (põhjas) vahel.

## Vaata ka
* Retezati mäestik
Järva-Jaani

**Järva-Jaani** on alev Järva maakonnas Järva vallas.

Järva-Jaani on Järva valla halduskeskus. Aastatel 1991–2017 oli see Järva-Jaani valla halduskeskus.

Asulat läbib Tartu–Jõgeva–Aravete maantee (varasema nimega Piibe maantee). Järva-Jaani ja Kuusna küla vahel asub Piibe maantee ääres 1798. aasta kaardil märgitud Tamme kõrts. Järva-Jaanist hargneb tee Karinu küla suunas.

Asulas on ajaloomälestisena arvele võetud Järva-Jaani vabadussõjas langenute matmispaik.

Alevi alal paikneb Järva-Jaani järv.

Alevi järgi on nime saanud siluri Järva-Jaani kihid. Sealne paemurd on nende kihtide stratotüüp.

## Ajalugu
Alev tekkis 19. sajandi lõpul Piibe maantee äärde Järva-Jaani kirikumõisa (1798. aasta atlases St. Johannis), Keika küla (Ludwig August Mellini koostatud 1798. aasta atlases Keika, varem Keitise) ja Orina mõisa (1798. aasta atlases Orgena) maadele.

1920. aastal avati asulas Türi-Paide-Tamsalu raudtee ja Järva-Jaani raudteejaam, mis suleti aastal 1972.

Järva-Jaani Orina mõisas tegutses aastatel 1924–1947 Järva-Jaani Tütarlaste Kodumajanduskool. 1947. aastal asutati kodumajanduskooli asemele Järva-Jaani Mehhaniseerimiskool. 1954. aastast tegutses see Järva-Jaani Põllumajanduse Mehhaniseerimiskoolina nr 6. Koolis õpetati noormehi traktoristideks, autojuhtideks, kombaineriteks ja mehaanikuteks. Kooli baasettevõte oli Järva-Jaani kolhoos. 1963. aastast oli kooli nimi Järva-Jaani Maakutsekool nr 31, 1972. aastast Järva-Jaani Kutsekeskkool nr 31 ja aastatel 1990–1993 Järva-Jaani põllutöökool, mis tegutses kuni 1997. aastani Paide kutsekooli filiaalina, misjärel suundusid õpilased õppima Paidesse.

Järva-Jaani oli alev aastatel 1945.–1987. Alevi õigused taastati 2. juunil 2005, vahepeal oli see alevik.


Fail:Järva vallavalitsuse hoone.jpg|Vallavalitsuse hoone
Fail:Järva-Jaani Pikk tn 31a.jpg|Pikk 31a
Fail:Järva-Jaani Pikk tn 38.jpg|Pikk 38
Fail:Järva-Jaani tornialuse kalmistu.jpg|Tornialuse kalmistu


## Vaata ka
* Järva-Jaani kirik
* FC Järva-Jaani
* Järva-Jaani kirikumõis
* Järva-Jaani Kasekopli staadion
* Järva-Jaani Tuletõrjemuuseum
* Järva-Jaani Tuletõrje Selts
* Kolhoosi Aktivist
* Järva-Jaani pastoraat
* Järva-Jaani Raamatukogu
* Järva-Jaani Gümnaasium
* Järva-Jaani kultuurimaja

## Viited
Kammhai

**Kammhai** (*Hexanchus griseus*) on kammhailaste sugukonda kuuluv kõhrkala.

Kammhai pikkus on kuni 4,8 m, kaal kuni 800 kg. Kammhaid iseloomustab lai pea, jäme raske kere ja väga pikk saba. Keha on tumehall või kohvikarva. 

Kammhai on loid ja väheliikuv kala. Ta veedab päeva põhja läheduses, öösiti tõuseb kõrgematesse veekihtidesse. 

Toitub mitmesugustest kaladest ja suurtest vähilaadsetest.

Kammhai on munastpoegija, toob ilmale 50–100 maimu.

Esineb Atlandi ookeani ida- ja lääneranniku läheduses (Euroopa vetes kuni Islandini), Vahemeres, Vaikses ookeanis Ameerika ranniku lähedal, Jaapani, Austraalia ja Lõuna-Aafrika rannavetes. Vahemeres ja Põhjameres on ta küllaltki tavaline.
Kalifornia härghai

**Kalifornia härghai** (*Heterodontus francisci*) on hailiik härghai perekonnast, kes elab Põhja-Ameerika läänerannikul alates Californiast kuni California lahaheni rannaäärsetes vetes. Täiskasvanud on umbes 1 meetri pikkused ja inimestele tavaliselt ohutud, kuid võivad provotseerituna hammustada.

## Vaata ka
*Kalade loend

## Viited
Valgekõht-soomusloom

**Valgekõht-soomusloom** (*Manis tricuspis*) on valge karvkattega soomusloomaline. Valgekõht-soomuslooma võrdlemisi väikesed soomused on varustatud tillukeste ogadega, mida eriti hästi näeb seljal. Tüvepikkus 35-45 cm, saba pikkus 40-50 cm. 
Elab Lääne- ja Kesk-Aafrika troopikametsade puudel. 
On öise eluviisiga.

## Viited
Pikksaba-soomusloom

**Pikksaba-soomusloom** (*Manis tetradactyla*) on soomusloomaliste hulka kuuluv dendrobiont. Pikksaba-soomuslooma väga pikas sabas on 46–47 selgroolüli, seega rohkem kui ühelgi teisel imetajal. Tüvepikkus 30–40 cm, saba pikkus 60–70 cm. 
Asustab Lääne-Aafrika troopilisi vihmametsi.

## Viited

## Välislingid
*Pikksaba-soomuslooma pilt
Mantelhai

**Mantelhai** (*Chlamydoselachus anguineus*) on mantelhailaste (*Chlamydoselachidae*) sugukonna ainus tänapäevane liik, kes välimuselt meenutab mitte tüüpilist haid, vaid kummalist meremadu või angerjat.

Mantelhail on kummalgi küljel 6 lõpusepilu, mis on kaetud nahakurdudega. Esimest lõpusepilu katvad kurrud ühinevad kala kurgu all ja moodustavad laia nahasagara. Mantelhai keha on angerjataoliselt välja venitatud, seljauim ja kõhuuimed paiknevad üksteise lähedal keha tagaosas. Sabauim koosneb ainult alahõlmast. Kalal on otsseisune suu, mitte alaseisune, nagu enamikul teistel haidel. 

Mantelhai võib kasvada 2 m pikkuseks. 

Ta on munastpoegija. Emane toob ilmale 3–12 järglast. Emashai tiinus kestab arvatavasti 1 kuni 2 aastat. 

Mantelhaid elavad küllaltki suurtes sügavustes (50–1500 m) põhja lähedal. 

Toiduks on peajalgsed, limused ja kalad. 

Esineb Atlandi ookeanis Aafrika edela- ja põhjaranniku ning Euroopa ranniku lähedal, ka Lõuna-Ameerika, Austraalia, Jaapani ja California vetes.

## Vaata ka
*Kalade loend

## Viited

## Välislingid

* Jaapanlased püüdsid kinni haruldase mantelhai Postimees.ee 25.01.2007
Hiid-soomusloom

**Hiid-soomusloom** (*Manis gigantea*) on soomusloomlaste sugukonda soomuslooma perekonda kuuluv imetaja, soomusloomaliste seltsi suurim esindaja.

Ta esineb Lääne- ja Kesk-Aafrika metsades ja savannides. Kõrgel mägedes ta ei ela.

Looma tüvepikkus on 75–80 cm, saba pikkus 50–65 cm. Isased on pisut suuremad emastest: isaste pikkuseks on koos sabaga mõõdetud kuni 140 cm, emastel kuni 125 cm. Isendi kaal on ulatunud 33 kg-ni.

Soomused on võrdlemisi suured, karv valkjas. Soomused on pruunid või punakaspruunid. Karvu ei esine mujal kui silmalaugudel. Tal on pikk koon, pikk paks saba ja suured esiküünised.

Hiid-soomusloom elab maapinnal, kaevab endale urge. Elupaigas peab leiduma vett ning sipelgaid või termiite, sest peaaegu midagi muud ta ei söö. Sel põhjusel on teda raske loomaaias pidada. Ta suudab ronida puude ja teiste objektide otsa.

Hiid-soomuslooma liikumise ajal toetub enamus looma keharaskusest tema sambasarnastele tagajalgadele. Esikäpad tõmbab loom rusikasse ja toetub maha mitte peopesade, vaid pigem randmetega, et kaitsta oma väärtuslikke küüsi. On nähtud, et loom tõuseb tagajalgadele ja liigub kahel jalal, hoides sabaga tasakaalu.

Tal on terav haistmine. Tema eluviisi on vähe uuritud, sest ta on ööloom. Nähtavasti on loomade suhtlemises tähtsal kohal väljaheited. Täiskasvanud loomad elavad enamasti üksikuna.

Hiid-soomusloom kuulub kõige vähem ohustatud liikide hulka. Siiski tema arvukus väheneb vihmametsade hävitamise ja üleküttimise tõttu. Ebausklikud inimesed arvavad tema soomustel olevat maagilist mõju. Kütitakse ka söödava liha pärast.

Hiid-soomuslooma kui liiki kirjeldas esimest korda saksa zooloog Johann Karl Wilhelm Illiger 1815. aastal.

## Viited
Rohtla-soomusloom

**Rohtla-soomusloom** (*Manis temminckii*) on soomusloomalaste sugukonda soomuslooma perekonda kuuluv imetaja.

Rohtla-soomusloom elab Lõuna- ja Ida-Aafrika savannides . Aafrikas elab 4 liiki soomusloomi, aga Ida- ja Lõuna-Aafrikas üksnes rohtla-soomusloom.

Tema tüvepikkus on ligi 50 cm, saba pikkus 35 cm . Tal on ebaproportsionaalselt väike pea, väikesed esikäpad ja võimsad tagakäpad. Tal on võimsad küünised, mida vajab sipelga- ja termiidipesade lõhkumiseks.

Rohtla-soomuslooma kere on kaetud suurte soomustega . Neid ei ole tal ainult kõhul. Hädaohu korral rullib ta end kokku kõvaks palliks, mida inimene ei suuda lahti kangutada. Soomusloom võib vaenlasi ka sabaga lüüa. Kui ta keras ei ole, pole sabasoomused päris üksteise vastas. Sabasoomused on teravad ja kui loom sabaga virutab, siis ta nagu lööks mitmekümne noaga.

Ta liigub mööda maapinda ja on öise eluviisiga . Ta on üksnes maismaa-elanik. Üldiselt on ta aeglane loom. Käib ta neljal jalal, toetudes mitte esijalgade peopesadele, vaid sõrmenukkidele, et mitte oma väärtuslikke küüsi murda. Kui on vaja kiiremini liikuda, jookseb ta tagajalgadel, hoides sabaga tasakaalu. Joostes võib ta arendada kiirust 3,5–6 km/h, mis ei ületa inimese kõndimise kiirust.

Ta sööb peamiselt sipelgaid ja termiite. Selleks on ta hästi kohastunud. Tal on väga pikk, kuni poole meetri pikkune kleepuv keel, mis tavaliselt on tema suus olevas taskus. Soomuslooma sülg meelitab putukaid ligi.

Rohtla-soomusloom suudab endale ka ise uru kaevata, aga ta eelistab elada tüügassea või tuhniku kasutamata koopas või lihtsalt lamada tihedas taimestikus. See, et tal ei ole kindlat elupaika, teeb tema jälgimise veelgi raskemaks.

Emane toob ilmale korraga ühe poja. Kaksikuid on väga harva.

Praegu peetakse teda ohualtiks liigiks, kuna hoolimata tema laiast levikualast on liigi arvukus salakaubanduse tõttu vähenemas.

Rohtla-soomuslooma kirjeldati teaduslikult esimest korda 1832. Siis anti talle ka teaduslik nimi. Selle sai ta hollandi zooloogi Coenraad Jacob Temmincki järgi.

## Viited
India soomusloom

**India soomusloom** (*Manis crassicaudata*) on suurte soomuste ja punakaspruuni karvastikuga kaetud soomusloom.

Looma kehatüve pikkus on 60–65 cm, saba pikkus 45–50 cm. 

India soomusloom elab Sri Lanka ja India metsades. Liigub maapinnal, kaevab pikki, pesakambritega varustatud urge.

## Viited
Pangoliin

**Pangoliin** (*Manis pentadactyla*) on soomusloom, kelle suured kõrvalestad torkavad rohkem silma kui teistel liikidel. 

Tüvepikkus 50–60 cm, saba pikkus 25-38 cm, kaal täiskasvanuna 2-7 kg.

Liik on levinud Põhja-Indias, Nepalis, Bhutanis, Birmas, Indohiina poolsaare põhjaosas ja suuremas osas Lõuna-Hiinast.

## Viited
Jaava soomusloom

**Jaava soomusloom** (*Manis javanica*) on keskmise suurusega soomuste ja punakaspruuni karvastikuga soomusloom. Elutseb nii maapinnal kui ka puudel. 
Jaava soomusloom on levinud Indoneesias, Malaka poolsaarel ja Indohiinas. 

## Viited
Soomusloom

**Soomusloom** (*Manis*) on soomusloomaliste seltsi soomusloomlaste sugukonda kuuluv imetajate perekond. 

## Klassifikatsioon
Praegusajal on teada kaheksa liiki, kellest neli elavad Aafrikas ja neli Lõuna- ja Kagu-Aasias. Soomuslooma perekonda klassifitseeritakse järgmised liigid:  

Aafrikas:
**Manis gigantea* (Illiger, 1815) – hiid-soomusloom
**M. temminckii* (Smuts, 1832) – rohtla-soomusloom
**M. tetradactyla* (Linnaeus, 1766) – pikksaba-soomusloom
**M. tricuspis* (Rafinesque, 1821) – valgekõht-soomusloom

Aasias:
**Manis crassicaudata* (Gray, 1827) – india soomusloom
**Manis culionensis* (de Elera, 1915) – filipiini soomusloom
**M. javanica* (Desmarest, 1822) – jaava soomusloom
**M. pentadactyla* (Linnaeus, 1758) – pangoliin

## Kirjeldus
Soomuslooma meenutab välimuselt tohutu suurt kuusekäbi. Looma keha on kaetud serviti üksteise peal asetsevate hallikaspruunide sarvainest soomustega. Kere ja käppade alakülge ning koonu katavad karvad. Eesjäsemed on varustatud tugevate kaeveküünistega. Koon on pikk, suu väike, lõuad hammasteta, keel kuni 40 cm pikk, väga suurte süljenäärmete eritis on kleepuv. Soomusloomad toituvad peaaegu eranditult sipelgatest ja termiitidest. Nende süljel on putukaid ligimeelitav meelõhn. 

Toitu otsivad nad öösiti. Enamik soomusloomi elab ühekaupa. 
Poegimine võib toimuda igal aastaajal. Tiinus vältab üle viie kuu. 

Soomusloomade liha on söödav, soomustele omistab idamaade rahvameditsiin ravitoimet.

## Allikas
*"Loomade elu", 7. köide, Tallinn, Valgus 1987. Lk 99–101.
Soomusloomlased

**Soomusloomlased** (*Manidae*) on soomusloomaliste seltsi kuuluv imetajate sugukond. 

## Klassifikatsioon
Soomusloomlaste sugukonda klassifitseeritakse järgmised perekonnad:  
* *Manis* Linnaeus, 1758 - soomusloom
* *[[Phataginus]]* Rafinesque, 1821
* *[[Smutsia]]* Gray, 1865
* †*[[Cryptomanis]]* Gaudin, Emry & Pogue, 2006
* †*[[Eomanis]]* Storch, 1978
* †*[[Eurotamandua]]* Storch, 1981
* †*[[Necromanis]]* Filhol, 1893
* †*[[Patriomanis]]* Emry, 1970
Madunõel

**Madunõel** (*Nerophis ophidion*) on merinõellaste sugukonda kuuluv kalaliik. 

Madunõelal on vaid üks uim – seljauim. Väliselt sarnaneb ta suuresti merinõelaga (*Syngnathus typhle*). 

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Välislingid
*
Viimsepäevaraamat

**Viimsepäevaraamat** (inglise keeles *Domesday Book*) on Suurbritannia vanim arveraamat, mis pandi kirja 1086. aastal ja võtab kokku elu Inglismaal William Vallutaja ajal.

Üheks riigi suuremaks aardeks peetav ladinakeelne Domesday Book koosneb suurest ja väiksest osast ning annab ülevaate peaaegu kogu praegusest Inglismaast.
Domesday Book kirjutati sellepärast, et 1066. aastal Inglismaa vallutanud Normandia hertsog William tahtis teada, kui palju kuningriik väärt on. 

Ta käskis kirja panna kõik maaomanikud, nende omandi ja selle, kuidas maad kasutati, kõik inimesed orjadest ülikuteni ning kõik tähelepanuväärsed rajatised, sealhulgas linnad, kirikud ja veskid. 

Arveraamatu ümberkirjutamiseks kulus 900 lambanahka. Kuningas William ise suri aga järgmisel (1087.) aastal.

## Välislingid
*Viimsepäevaraamat (*[[inglise keel]]es*)
Faust

**Faust** on saksa legendide ning kirjandusteoste tegelane, kuradiga liidu sõlminud õpetlane.

Tema prototüüp oli alkeemik Johann Faust.

Tuntuim Faustist jutustav teos on Johann Wolfgang von Goethe värssdraama "Faust". Sellel põhineb ka Charles François Gounod' ooper "Faust".
Käsutamine

**Käsutamine** on õiguses asja juriidilise staatuse määramine, milleks on nii asja võõrandamine ja asjaõigustega koormamine kui ka võlaõigusliku lepingu alusel teise isiku kasutusse andmine.

## Vaata ka
*Käsutusõigus
*Omand

## Viited
ÜRO konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta

**ÜRO konventsioon kaupade rahvusvaheliste müügilepingute kohta** (üldkasutatav lühend **CISG**) on rahvusvaheline leping, mis pakub ühtlustatud müügireegleid ning on siduv riikidele, mis moodustavad kaks kolmandikku kogu maailmakaubandusest. See kirjutati alla Viinis 11. aprillil 1980. aastal ning seetõttu viidatakse sellele mõnikord kui Viini konventsioonile, kuid on oluline seda mitte segi ajada muude Viinis alla kirjutatud lepingutega. Leping jõustus 1. jaanuaril 1988 peale 10 riigi poolt ratifitseerimist. Konventsiooni depositaariks on ÜRO peasekretär.

Riigikogu ratifitseeris CISG-i 16. juunil 1993. President kirjutas ratifitseerimiskirjale alla 28. juunil 1993. Ühinemiskiri anti üle depositaarile 20. septembril 1993. Jôustus Eesti suhtes 1. oktoobril 1994.

Eesti keelde on konventsiooni tõlgitud 2 korda: esmakordsel avaldamisel 1993. aastal http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=24472 ja uuesti 2002. aastal http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=180022.

## Välislingid
*Ingliskeelne tekst (PDF) ja  mitteametlik eestikeelne tõlge
*ÜRO-konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta (CISG): kokkuvõtlik ülevaade valitud tekstidest / seaduste kogu
*Pace Law School'i CISG-i andmebaas
*Corterier's Commentary on the UN CISG
*CISG-i materjalid UNCITRAL-i lehel
Kärbes (täpsustus)

**Kärbes** võib tähendada mitut asja.
***Kärbseks** võidakse nimetada mis tahes kärbseliste alamseltsi kuuluvat putukat.
***[[Kärbes (tähtkuju)|Kärbes]]** on tähtkuju.
***"[[Kärbes (raamat)|Kärbes]]"** on A. H. Tammsaare jutustus.
***"[[Kärbes (film)|Kärbes]]"** (*The Fly*) on korduvalt filmitud kultuslik ulmefilm.
***"[[Kärbes (antoloogia)|Kärbes]]"** on krimiantoloogia.

## Vaata ka
*Kärbeskaal
*Hispaania kärbes
*Kärbesõis
Tšehhi Sileesia

**Tšehhi Sileesia** on ajalooline piirkond. Hõlmab Sileesia osa, mis jääb Tšehhi Vabariigi alale.

## Vaata ka
*Čechy
*Morava
Tõlgendamine (õigusteadus)

**Tõlgendamine** on tegevus, millega selgitatakse välja õigusakti, lepingu või muu õigusallika tegelik sisu ehk mõte. Tõlgendamine on õigusteaduse meetod.

## Tõlgendamise vajalikkus
Tartu Ülikooli võrdleva õigusteaduse professor Raul Narits on tõlgendamise vajalikkust põhjendanud järgmiselt: "Enne abstraktse õigusnormi rakendamist konkreetsetele elulistele asjaoludele peab õiguse rakendaja endale selgeks tegema õigusnormi sisu ja mõtte. Õigusnormi looja võib eksida terminite valikus või kasutada formuleeringutes ebatäpseid termineid. Taoline olukord muudab õiguse tõlgendamise tema rakendamisel hädavajalikuks." Õigusakti keel on spetsiifiline formaliseeritud keel, kus igal mõistel on talle omane juriidiliselt eriline ja kindel tähendus. Seetõttu võivad sõnad ja terved lausekonstruktsioonid õigustekstis omada tavakeelest oluliselt erinevat tähendust.

"Klassikalise" tõlgenduskriteeriumide käsitluse autor Friedrich Carl von Savigny on öelnud tõlgendamise mõtte kohta, et seaduse tõlgendamise ülesanne on asetada ennast mõtetes seadusandja kohale ja korrata kunstlikult tema tegevust. Nii on tõlgendus seaduse sees oleva mõtte rekonstruktsioon.

## Tõlgendusvõtted
Von Savigny eristas nelja peamist tõlgendusvõtet: grammatiline, loogiline, süstemaatiline ja ajalooline tõlgendamine.

### Grammatiline tõlgendamine
**Grammatiline tõlgendamine** selgitab õigusakti sõnastust keeleliselt, määrates kindlaks sõnade ja lausete tähenduse. Suure tähendusega on keele üldmõistete ja juriidiliste mõistete eristamine. Grammatiline tõlgendamine võib hõlmata sõnaraamatute ja entsüklopeediate kasutamist, samuti sõnade ja fraaside vaheliste süntaktiliste seoste analüüsi.  

### Süstemaatiline tõlgendamine
**Süstemaatilisel tõlgendamisel** võetakse mõistete tähenduse kindlakstegemisel arvesse kõiki asjassepuutuvaid õigusakte, mitte ainult seda, mida tõlgendatakse. Seaduses defineeritud mõistele võib olla tehtud täpsustusi ja kitsendusi muudeski seadustes.

### Ajalooline tõlgendamine
**Ajalooline tõlgendamine** selgitab välja õigusakti väljaandmise ajal valitsenud ning õigusakti loomiseni viinud tingimused, olukorrad ja põhjused. Siin saab kasutada õigusakti ettevalmistusmaterjale (nn *travaux preparatoires,* näiteks seaduseelnõude seletuskirjad, parlamendiarutelude stenogrammid).

### Teleoloogiline tõlgendamine
**Teleoloogiline tõlgendamine** on tõlgendamine seaduse sätte mõtte ja eesmärgi kaudu.

## Vaata ka
*õigusloome
*kohaldamine
*tõlgendamine

## Välislingid
*Katrin Hendrikson. "Lepingute tõlgendamine." (Tartu Ülikooli õigusteaduskond, tsiviil- ja kaubandusõiguse õppetool, kursusetöö 1996. Juhendaja Irene Kull)
Nõva

**Nõva** (kohalikus murdes *Növa*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Soome lahe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Nõva valla halduskeskus.

Nõva küla (*Neyve*) on esmamainitud 1402. aastal, küla kuulus siis Lääne-Nigula kihelkonda. Toona läks küla Lihula kloostri valdusest Padise kloostrile.

1559. aastast on teateid Nõval asunud Nõva mõisa (*Newe*) kohta. 1653. aastast arvati Nõva Harjumaa Risti kihelkonda.

18. sajandi kaartidel on kasutatud kirjakuju *Newwa*. Aastal 1977 liideti Nõvaga Ärita.

Nõval asub Mandri-Eesti vanim puukirik (Nõva kirik, ehitatud 1740–1750). Kirikus tegutseb Nõva Püha Olevi kogudus. Kirikuaed ja seal asuv vabadussõja mälestussammas on muinsuskaitse all.

XIX sajandi 70. aastatel oli Nõval köstriks ja koolmeistriks Friedrich Brandt.

Küla nimi võb pärineda mitmest sõnast: soome *neva* tähistab sood, eesti *nõva* kraavi.

Külas on Nõva ja Laimi bussipeatus.

Küla läänepiiril voolab Nõva jõgi, idapiiril Veskijõgi. Küla piires Soome lahe ääres asub Nõva rand. Mereäärne luiteline rannamännik kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu.

2000. aastal oli elanike arv 161, 2010. aastal 136 ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 112.

1920. aastast tegutses Nõva mõisa härrastemajas Nõva kool. 2002. aastal hoone majavammi tõttu lammutati ja selle asemele ehitati uus, mis jäljendab endisaegset härrastemaja.


Meri kujundab.JPG|Nõva rand
Nõva talvel.jpg|Nõva jõe suue talvel


## Vaata ka
*Harju-Risti kihelkond
*Niine kraav
*Nõva raamatukogu

## Viited
Suliko Liiv

**Suliko Liiv** (kuni 1978 **Valdsoo**; sündinud 25. juulil 1953 Valgas) on inglise filoloog. 

1971. aastal lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina.

Ta töötas aastatel 1976–1987 Tallinna Pedagoogilises Instituudis inglise keele õpetajana, 1987–1993 oli Pedagoogikaülikoolis dotsent. 1993. aastast on ta Tallinna Ülikooli professor. Aastatel 1986–1989 ja 2004–2007 oli ta filoloogiateaduskonna dekaan. Kuni 2015. aastani oli Suliko Liiv Tallinna ülikooli Germaani-Romaani keelte ja Kultuuride instituudi direktor.

Ta on 1994. aastast Euroopa Nõukogu Nüüdiskeelte Keskuse juhtimisnõukogu liige. 2016. aastani (kokku üle 20 aasta) oli ta ka Eesti esindaja Euroopa Nõukogu nüüdiskeelte valdkonnas nii Strasbourgis kui ka Grazis,   

Avaldanud sõnastikke, vestmikke ja keeleteadusteoseid.
## Tunnustus
*2011 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Isiklikku
Suliko Liivi harrastused on muusika ja sport.

Suliko Liivi abikaasa oli Anti Liiv. Majandusteadlane Signe Rosenberg on nende tütar ja informaatik Innar Liiv on nende poeg.

## Viited

## Välislingid
*
*"Suliko Liiv: Kas eesti keel hääbumas?" Eesti Päevaleht, 21. september 2006
Nõva (täpsustus)

**Nõva** on mitme koha nimi:
* **[[Nõva]]**, küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Nõva (Pala)|Nõva]]**, küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas

*Nõva, eesti perekonnanimi

## Vaata ka
* Nõva mõis asus Risti kihelkonnas 
* Nõva soo asub Lääne maakonnas, Lääne-Nigula vallas
* Nõva jõgi asub Läänemaal
* Nõvajärv on järv Lääne-Viru maakonnas, Vinni vallas, Lavi külas
*Nõva maastikukaitseala
***[[Nõva vald]]** oli vald Lääne maakonnas
Enesemääramise teooria

**Enesemääramisteooria**, ka **isemääramisteooria**, (inglise keeles *self determination theory* – SDT) on inimese motivatsiooni ja isiksuse makroteooria, mis puudutab inimeste kaasasündinud kasvutendentse ja kaasasündinud psühholoogilisi vajadusi.

## Motivatsioon
Selles raamistikus käsitletakse motivatsiooni sisemise või välimisena. Välimist motivatsiooni saab tekitada näiteks vägivallaga, ähvardustega, aga ka kõrge palgaga.

Eristatakse ka kontrollitud ja autonoomset motivatsiooni. Kontrollitud motivatsioon on seotud teiste inimeste sundimisega või ähvardamisega. Autonoomne motivatsioon võib ka olla seotud sundimisega, aga inimene sunnib end ise tegutsema. 

Sisemine motivatsioon tekib, kui midagi tehakse, sest tegevust ennast peetakse väärtuslikuks, mitte ei väärtustata selle saadusi. Väikeste laste mäng on näide sisemisest motivatsioonist: keegi pole neid käskinud, vaid nad teevad seda omast tahtest.

Välimine motivatsioon tekitab stressi ja võib viia läbipõlemiseni. Samas on seda lihtne tekitada.

Sisemine motivatsioon vähendab stressi ja on jätkusuutlik. Selle tekitamine on aeglane ja keeruline.

Richard M. Ryan ja Edward L. Deci uurisid inimeste psühholoogilisi põhivajadusi, sisemist motivatsiooni ja väliseid heaolu rahuldamise viise ning sõnastasid enesemääratlemise teooria. Selle teooria järgi on inimesel kolm põhivajadust: iseseisvus, võimekus ja sotsiaalsus.

## Kolm põhivajadust

* **Iseseisvus** (autonoomia) tähendab vabadust ise otsustada, mida ta tahab teha, kusjuures teo motivatsioon sünnib inimese sisemisest eneseteostuse vajadusest, mitte välisest sunnist. Vajadus on rahuldatud kui me langetame sisulisi otsuseid ise. Kui keegi teine sunnib meid käituma oma tahte vastaselt, siis on autonoomia vajadus rahuldamata.
* **Võimekus** (kompetentsus) tähendab, et inimene suudab mõista tõusetunud probleemide olemust, leida lahendusi nendele ja neid realiseerida. Vajadus on rahuldatud, kui me oskame vastata küsimustele: mida, miks, ja kuidas. Kui me ei saa aru mida peame tegema või miks see vajalik on või kuidas seda tehakse, siis kompetentsus vajadus on rahuldamata.
* **Sotsiaalsus** (seotus) tähendab võimet teha koostööd teiste inimestega, mõista nende vajadusi, suutlikkust selgitada neile enda vajadusi ning valmidust teha järeleandmisi kokkuleppe saavutamiseks. Vajadus on rahuldatud, kui inimesed meie ümber on sõbralikud, toetavad, mõistvad. Kui meid koheldakse halvasti, mõnitatakse ja meist ei saada aru, siis on see vajadus rahuldamata.

## Viited


## Kirjandus
* https://selfdeterminationtheory.org/theory/
* Ryan, R. M., & Deci, E. L. (2024). Self-determination theory. In *Encyclopedia of quality of life and well-being research* (pp. 6229-6235). Cham: Springer International Publishing. 
* Deci, E. L. (1971). Effects of externally mediated rewards on intrinsic motivation. *Journal of personality and Social Psychology*, *18*(1), 105.
Võhma (Haljala)

**Võhma** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külas asub Võhma seltsimaja, kus tegutsevad segakoor, näitering ja rahvatantsurühmad. Seltsimaja valmis 1910. aastal ja ehitati algselt Palmse Priitahtlike Tulekustutajate Seltsi majaks. Hoone fassaad ja katus renoveeriti põhjalikult 2013. aastal.

Külas asub muistne Võhma kivikalme.

## Viited

## Välislingid
* Võhma Seltsimaja
Reverence

**Reverence** on Eesti 6-liikmeline džässansambel. 

Ansambel Reverence sai alguse 2003. aasta novembris triona, kuhu kuulusid bassimängija, klahvimees ja trummar.

Sekstett loodi 2004. aasta sügisel festivali "Rainbow Jazz" noorte džässansamblite noortekonkursiks, kust toodi koju ka võit. 

## Liikmed
* Marvi Vallaste – laul
* Siim Aimla – saksofonid
* Erki Pärnoja – kitarr 
* Jüri Kõlvart – klaver 
* Kaarel Liiv – kontrabass
* Kristjan Kallas – löökpillid
Sõmeru

**Sõmeru** on alevik Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Sõmeru valla halduskeskus, pärast reformi on ta Rakvere valla keskus. 

Alevikus asub Sõmeru Põhikool, noortekeskus, klubi, spordiklubi, postkontor, tervisekeskus ja Sõmeru raamatukogu. 

Sõmerul asuvad puidu- ja metallitöötlemisettevõtted, Sõmeru vesiveski ja sild. Kaarli mõisas elas aastatel 1804–1817 Friedrich Reinhold Kreutzwald.

Sõmerul asub Sõmeru-Näpi rahvaspordiväljak.

Sõmeru keskushoone ees asub metsavend Ruuben Lamburi mälestusskulptuur.
 
## Ajalugu
Sõmerut on esmamainitud Taani hindamisraamatus nimega Someruerae. Mõisat on esmamainitud 1481. aastal. 1642. aastal jagati Sõmeru mõis vendade Carl Hastferi ja Heinrich Hastferi vahel kaheks: Vana-Sõmeru mõisaks ja Uue-Sõmeru mõisaks. Esimese nimeks sai omaniku järgi Kaarli mõis. Alevikuks kujunes Sõmeru 1960.–1970. aastatel, kui endisest masinatraktorijaamast kasvas välja Rakvere EPT keskasula.

## Vaata ka
*Tarvas Invest OÜ

## Viited
Võhma (Rakvere)

**Võhma** on küla Lääne-Virumaal Rakvere vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Sõmeru valda.

## Viited
Massu (Lääneranna)

**Massu** on küla Pärnumaa lääneosas Lääneranna vallas.

## Ajalugu
Külas asus Massu linnus, mille õue poole varisenud vallirusude alt leiuvaesest kultuurkihist saadud keraamika on dateeritud 1. aastatuhande keskpaika pKr.

Külas asus ka Massu mõisa keskus. Mõisa ühekorruseline kivist klassitsistlik peahoone nagu ka mõned kõrvalhooned on tänapäevani säilinud.

1977. aastal liideti Massu külaga Kiiliküla.

Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Hanila vallas.

## Loodus
Küla lääneosas asub Massu soo. Soo ja seda ümbritsev piirkond on arvatud Kuke-Kiili hoiuala koosseisu.

Massu mõisa park on võetud kaitse alla.

Külas asuvad Massu rändrahn ja Massu liukivi.

## Vaata ka
*Massu linnus
*Massu mõis
*Massu vald

## Viited

## Välislingid
*Massu mõis Eesti mõisaportaalis
Kärde rahumajake

**Kärde rahumajake** on väike palktare Kärde mõisa (saksa keeles *Kardis*) pargi edelaserval, milles pärimuse kohaselt sõlmiti 1661. aastal Venemaa ja Rootsi vaheline rahuleping. 

Tõenäolisem on siiski variant, et lepingut ei sõlmitud mitte selles tarekeses, vaid mingis palkhoones (võib-olla rehetares), mille lagunemise järel (arvatavasti 18. sajandil) püstitati sellest allesjäänud tervematest palkidest nimetatud tareke. 20. sajandil on rahumajakese mitmeid lagunenud osasid üsna suures osas vahetatud uute vastu välja, nii et 1661. aastast võivad pärineda ehk paremal juhul mõned seinapalgid.

## Välislingid
* 
* Kärde mõis (sh rahumajake) Eesti Mõisaportaalis
Audi alteram partem

***Audi alteram partem*** ehk ***audiatur et altera pars*** (ladina keeles 'kuula ära teine pool') on õiguse üldpõhimõte, mille kohaselt tuleb vaidluste lahendamisel ära kuulata mõlemad osapooled. Mõlemad pooled tuleb ära kuulata võrdsel alusel ning igaühel on õigus olla ära kuulatud, enne kui tema suhtes kohaldatakse tema õigusi, vabadusi või huve riivavaid abinõusid.

## Vaata ka
*Tagaseljaotsus
Massu

**Massu** on mitme Eesti koha nimi:

* **[[Massu (Lääneranna)|Massu]]** on küla Lääneranna vallas Pärnu maakonnas
* **[[Massu (Põhja-Pärnumaa)|Massu]]** on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas

## Vaata ka
* **[[Massu jõgi]]**, Vändra jõe lisajõgi.
***[[Massu soo]]**
Kivi-Vigala

**Kivi-Vigala** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Asub Enge jõe ääres. Kivi-Vigalas suubub Enge jõkke Konnapere oja, mis on küla piires paisutatud paisjärveks.

Kivi-Vigalas on Kivi-Vigala rahvamaja, Vigala Maarja kirik, Vigala kalmistu, raamatukogu, Kivi-Vigala Põhikool ja hooldekodu.

Elanikke oli 2006. aasta 1. septembri seisuga 321.

## Ajalugu
18. sajandini nimetati Kivi-Vigala mõisat lihtsalt Vigalaks (*Fickel*), levis ka nimi Suur-Vigala (*Gross Fickel*), hiljem kunagise kivilinnuse järgi Kivi-Vigala (*Stein Fickel*). Samal sajandil viidi piirkonna Uexküllide peamõis Kivi-Vigalast Vana-Vigalasse, misjärel sai Kivi-Vigala mõisast kirikumõis. Veel 1774. aastal oli mõisamaad 35,75 adramaad, hiljem valdused vähenesid veelgi. Lõplikult jäi mõis kiratsema 1786. aastal pärast vana puidust häärberi põlengut.

1977–1996 oli Kivi-Vigalaga liidetud Naravere küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Vigala valla halduskeskus.

## Turism
Huviväärsemad objektid on Vigala Maarja kirik, Vigala kirikuaed ja kalmistu ning Pallika paljandid. 

## Pildid

Kivi-Vigala paisjärv.JPG|Kivi-Vigala paisjärv
Vigala Maarja kirik (1).JPG|Vigala Maarja kirik
Vigala kirikuaia kabel.JPG|Kirikuaia kabel
Kivi-Vigala kalmistu.JPG|Kalmistu kirikupoolne osa
Pood Kivi-Vigalas.JPG|Kohalik pood


## Vaata ka
*Vigala kolhoos
*Eesti külade loend

## Viited

## Välislingid

*Kivi-Vigala küla eestigiid.ee
Kehtna

**Kehtna** on alevik Rapla maakonnas, Kehtna valla keskus.

Kehtnas asub Raplamaa Rakenduslik Kolledž, Kehtna Põhikool, Kehtna Peetri kirik, Kehtna mõis, Kehtna Kunstide Kool ning Kehtna Lasteaed Siller.

## Ajalugu
Varasemad kirjalikud teated Kehtna mõisa kohta pärinevad aastast 1470 (*Kectel*) ja 1485. aastast (saksa keeles *Hof Kechtenal*).

Kehtna 1790. aastatel ehitatud varaklassitsistlik mõisahoone põletati maha 1905. aasta revolutsiooni käigus. Mõisahoone taastati 1906–10 barokses stiilis.
Kehtna mõisahoonet ümbritseb 5 hektari suurune park põlispuudega, mis on üks mitmekesisem puu- ja põõsaliikidega parke Eestis.

## Galerii

Fail:Kehtna bussipeatus.jpg|Bussipeatus Kehtnas, aprill 2007
Fail:Kehtna lasteaed.SDC10076.JPG|Kehtna lasteaed Siller, jaanuar 2010
Fail:Kehtna A&O.SDC10075.JPG|Kehtna A&O kauplus, jaanuar 2010
Fail:Kehtna mois 31.05.2008.jpg|Kehtna Mõisa peahoone
Fail:Kehtna Peetri kirik1.jpg|Kehtna Peetri Kirik


## Viited
Hades

**Hades** (vanakreeka keeles *ᾍδης*) on vanakreeka mütoloogias surnute kuningriigi valitseja ja surnute jumal. Tema nime kasutatakse ka allilma tähenduses.

Hades oli Kronose ja Rhea poeg, Zeusi, Poseidoni, Hera, Demeteri ja Hestia vend, Persephone abikaasa.

Sõna *hades* päritolu ja tähendus on üheselt määratlemata, enamasti antakse selle vasteks "nähtamatu". Algselt kasutati sõna nominatiivis ainult jumala tähenduses ja genitiivi vorm *haidou* (kreeka keeles *ᾍδου*) märkis jumal Hadese elupaika. Hiljem võeti ka nominatiiv kasutusele allilma tähenduses.

Vanarooma mütoloogias samastatakse Hadest Pluto või Plutoniga (kreeka keeles *Πλούτων*).  Roomas kasutati allilma jumala kohta veel nimesid Dis Pater ja Orcus.

Piiblis ja kristlikus traditsioonis on sõna *hades* tõlgendatud erinevalt. Erinevates kontekstides võib see märkida põrgut, surma või hauda.

## Vaata ka
* Allilma jõed
* Allilma kolm kohtunikku
* Hadaikum
Sõmeru (täpsustus)

**Sõmeru** nime kannab mitu kohta Eestis:

* **[[Sõmeru]]** on alevik Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas
* **[[Sõmeru (Kiili)|Sõmeru]]** on küla Harju maakonnas Kiili vallas
* **[[Sõmeru (Kose)|Sõmeru]]** on küla Harju maakonnas Kose vallas
* **[[Sõmeru (Paide)|Sõmeru]]** on küla Järva maakonnas Paide linnas
* **[[Sõmeru (Märjamaa)|Sõmeru]]** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas

## Vaata ka
* Sõmeru vald
* Sõmeru mõis asus Rakvere kihelkonnas
* Sõmeru soo asus Rakvere ja Viru-Jaagupi kihelkonna piiril
Kaerepere

**Kaerepere** on alevik  Rapla maakonna Kehtna vallas. Asub Raplast 5 km kagus.

Kaereperet on kirjalikult esmamainitud 1412. aastal (*Kagervere*). Nõukogude perioodil asus Kaereperes Valtu kolhoosi keskus.

Kaereperes tegutsevad Valtu Põhikool ja Valtu raamatukogu.

## Viited
Johannes Nittim

**Johannes Nittim** (4. jaanuar 1918 Tallinn – 21. mai 2006) oli Eesti sporditegelane, spordiseltsi Kalev esimees.

## Tunnustus
*1969 – Eesti NSV teeneline sporditegelane
*1997 – Eesti Punase Risti medaliklassi teenetemärk
*1997 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (ühiskondlik spordiaktivist)
*1998 – Tallinna teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Avatud toimik

**"Avatud toimik"** oli Eesti Televisiooni politseisaatesari.

Saatesari algas septembris 1995 ning oli esimesel hooajal eetris igal teisel nädalal. Alates teisest hooajast (septembrist 1996) hakkas saade eetris olema igal nädalal.

Saates "Avatud toimik" hakati esimesena Eestis süstemaatiliselt vaatlema iganädalast politseitööd otse sündmuskohtadel nn ameerikaliku reportaaži stiilis (kaudseks eeskujuks toonased ülipopulaarsed USA dokumentaalsarjad "Red line", "Cops" jt). Erinevalt aga ameerika dokumentaalsarjadest, mis keskendusid vaid kuriteopaikades toimuva vaatlemisele, uurisid "Avatud toimiku" autorid oma saadete teemalaienduste osas ka kuritegevuse sügavamaid põhjuseid. 

Aastatel 1995–1999 oli "Avatud toimik" pidevalt Eesti vaadatumate telesaadete esikümnes. 

Saate viimane hooaeg oli aastatel 2006–2007. Kokku toodeti 12 aasta jooksul 414 saadet.

## Saatejuhid eri aegadel
*Erik Boltowski (saate asutaja ja esimene saatejuht-toimetaja)
*Siiri Ottender
*Timo Tarve
*Priit Kuusk
*Merlis Nõgene
*Olaf Suuder
*Mart Taevere
*Andres Raid (alates detsembrist 2006)

Saate režissöör oli kõik 12 hooaega Heiki Sepp.
Eidapere

**Eidapere** on alevik Rapla maakonnas Kehtna vallas. 

Läbi Eidapere kulgeb laiarööpmeline Lelle–Pärnu raudtee ja Lelle–Vändra maantee. Alevikus asus kuni 2018. aasta detsembrini Eidapere raudteepeatus (14 km Lellest), kus peatusid viimati Elroni reisirongid liinil Tallinn–Pärnu.

Aleviku keskele on metskond viimastel aastakümnetel istutanud liigirohke pargi, mida ilmestavad väikesed veesilmad.

Alevikus tegutsevad Eidapere Kool ja Eidapere raamatukogu.

Eidapere lähedal Mukre rabas asub Eidapere järv.

Eidaperest on pärit Taavi Veskimägi. 

## Ajalugu
Eidaperet on kirjalikult esmamainitud 1530. aastal. 1828. aastal rajati Eidaperre karjamõis, mis 1885. aastal muudeti rüütlimõisaks 
(Eidapere mõis). Rüütlimõisast on nüüdisajaks säilinud park tiikidega.

## Pildid

Fail:Tere tulemast Eidaperre.JPG|Tere tulemast Eidaperre
Fail:Eidapere mõis.jpg|Eidapere vana koolimaja
Fail:Eidapere mõisa tagakülg.JPG|Eidapere vana koolimaja tagakülg
Fail:Eidapere mõis ja tiik.JPG|Eidapere vana koolimaja ja tiik
Fail:Eidapere kevad.JPG|Eidapere kevad
Fail:Eidapere tänapäeva elamu.JPG|Eidapere tänapäevane elamu
Fail:O.Rungile kuulunud kaupluse hoone Eidaperes.JPG|Oskar Rungile kuulunud kaupluse hoone Eidaperes
Fail:Eidapere metskonna keskuse hoone.jpg|Eidapere metskonna keskuse hoone (lammutatud)
Fail:Endise klaasivabriku kontor-elamu.JPG|Endise Eidapere klaasivabriku kontor-elamu Eidaperes
Fail:Eidapere raamatukogu.JPG|Eidapere raamatukogu
Fail:Eidapere kool.JPG|Eidapere kool
Fail:Klaasivabriku sepikoda Eidaperes.JPG|Endise Eidapere klaasivabriku sepikoda on saunaks ümber ehitatud
Fail:Eidapere.JPG|Eidapere
Fail:Klaasivabriku aegne elamu Eidaperes.JPG|Eidapere klaasivabriku aegne elamu Eidaperes
Fail:Elamu Eidaperes.JPG|Elamu Eidaperes
Fail:Eidapere lasteaed.JPG|Eidapere lasteaed
File:Eidapere jaamahoone 2017.jpg|Eidapere raudteejaamahoone aastal 2017
File:Endine Eidapere jaam ja jaamahoone.jpg|Endine Eidapere raudteejaam ja jaamahoone


## Vaata ka
*Eidapere Kool
*Eidapere klaasivabrik

## Viited

## Välislingid

*Eidapere Raamatukogu
*Eidapere Virtuaalmuuseum
Mauretaania

**Mauretaania** oli vanaaja paikkond Loode-Aafrikas Numiidiast läänes tänapäeva Alžeeria ja Maroko põhjaosas.

Mauretaaniat asustasid berberi hõimud, rannikuala koloniseerisid foiniiklased ja kartaagolased. Alates 406 eKr varustas Mauretaania Kartaagot palgasõduritega.

105 eKr andis Mauretaania kuningas Bocchus I Roomale välja Jugurtha ja sõlmis Roomaga sõpruslepingu.

Aastail 20–40 oli Mauretaania kuningaks Antoniuse ja Kleopatra pojapoeg Ptolemaios. Caligula kutsus ta Rooma linna ja laskis ta seal mõrvata.

Seejärel, aastal 40 muudeti Mauretaania kaheks Rooma provintsiks: Mauretania Tingitana ja Mauretania Caesariensis. Tingitana on saanud nime oma pealinna Tingise (tänapäeval Tanger) järgi ja see vastab tänapäeva Marokole, aga arvati Hispania provintside hulka. Caesariensise pealinn oli Caesarea (tänapäeva Cherchell), see vastas Lääne-Alžeeriale ja see arvati Aafrika provintside hulka.

Mauretaania alistamata hõimud ründasid Rooma Aafrika provintse mitu korda, näiteks Valerianuse ja Diocletianuse ajal.

Mauretaaniast pärines üks Rooma keiser: Macrinus. Ta kuulus sõdurkeisrite hulka ja haaras võimu pärast Caracalla tapmist 217, kuid juba järgmisel aastal sai lahingus lüüa Elagabaluselt ja hukati.

420. aastatel vallutasid Mauretaania vandaalid ja liitsid selle oma riigiga. Bütsantsi väepealik Belisarios vallutas vandaalide riigi Vandaali sõjas 533–534 ja ühendas Bütsantsiga. Suurema osa 7. sajandist oli Bütsantsi võim Mauretaanias üksnes nimeline. 700. aastatel vallutasid Mauretaania maa-ala moslemid.

Mauretaania järgi on nime saanud Mauretaaniast lõunas asuv riik Mauritaania.

## Viited
Los Angelese Eesti Maja

**Los Angelese Eesti Maja** on eestlaste kultuurimaja ja kogunemiskoht Los Angeleses.

Maja asub aadressil 1306 W24th St, Los Angeles, CA 90007.

Majas tegeletakse koorilaulu, rahvatantsu, teatri ja täienduskoolitusega.

9.–12. augustil 2007 toimusid Los Angeleses XXVIII Lääneranniku Eesti päevad.

## Välislingid
*Los Angeleses elavate eestlaste infoleht 
*Lääneranniku Eesti päevade infoleht
Napata

**Napata** oli vanaaja linn Niiluse läänekaldal, tänapäeva Sudaanis.

Linna rajas vaarao Thutmosis III 1450 eKr Gebel Barkali mäe jalamile.

Napata oli enne pealinna üle viimist Meroesse Kuši riigi pealinn.

22 eKr vallutas Egiptuse kuberner Gaius Petronius Pontius Nigrinus Napata ja hävitas selle. Linna varemetes on tänapäevani säilinud 13 templit ja 3 paleed, mis 2003. aastast kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Mauretaania Ptolemaios

**Mauretaania Ptolemaios** (1 eKr – 40) oli Mauretaania kuningas. Ta oli kuningas Juba II ja Cleopatra Selene II poeg ning Marcus Antoniuse ja Kleopatra VII lapselaps.

Caligula kutsus Mauretaania Ptolemaiose 40. aastal Rooma ja võttis ta austusavaldustega vastu, kuid lasi siis tappa.
Air Mauritanie

**Air Mauritanie** oli 1962. aastal asutatud Mauritaania rahvuslik lennufirma. 2007. ei suutnud lennufirma maksta oma kahe liisitud lennuki eest ja firma läks pankrotti. Mauritaanial on nüüd uus lennufirma, milleks on Mauritania Airways.

## Lennukipark
2006. aasta juuli seisuga oli firmal kaks Fokker F-28 ja kaks Boeing 737-700 lennukit.

## Endised sihtkohad
Lisaks siselendudele olid regulaarsed liinid järgmistesse sihtkohtadesse: Pariis, Abidjan, Bamako, Brazzaville, Casablanca, Cotonou, Dakar, Las Palmas, Lomé ja Pariis.
Hanila

**Hanila** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Külas asus Rapla–Virtsu raudtee Hanila raudteepeatus. Küla piiridesse jääb ka Laelatu bioloogiajaam.

Hanila külas asuvad Hanila Pauluse kirik ja August Tampärgi nimeline Hanila Muuseum. Muinsuskaitse all on Hanila muistsed põllud, ohvrikivi ja Hanila külakooli hoone, samuti Hanila kalmistu ja seal asuvad vennaskalmud, kuhu on maetud aastal 1944 Saaremaa ja Muhu saare pärast peetud lahingutes hukkunud Nõukogude sõdurid.

## Ajalugu
Seda on kirjalikult esmamainitud 1154. aastal (*Anhel*).

1977. aastal liideti Hanila külaga Kaitu.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Hanila valda.

## Loodus
Külas asub Kasse laht ja see piirneb Mõisalahega. Mõlemad on nimest hoolimata järved.

Külas on Laelatu puisniit. Ala kaitseks on moodustatud Puhtu-Laelatu looduskaitseala.

## Vaata ka
*Hanila kalmistu
*Hanila kihelkond
*Hanila kirik
*Hanila kirikumõis
*Hanila muuseum
*Hanila oja
*Hanila vald

## Viited

## Välislingid
*Hanila muuseum