open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ühendverb

**Ühendverb** ehk **ühendtegusõna** on perifrastiline (mitmesuguste abisõnade kaudu väljenduv) verb, mille sisuliseks tuumaks on verb, mida täiendab orientatsiooni, perfektiivsust või seisundit, üksikjuhtudel ka modaalsust väljendav afiksaaladverb. Ühendverb koosneb tegusõna pöördelisest vormist ja määrsõnast. Näiteks: *maha kukkuma*, *üles tõusma*, *kinni panema*, *ära minema*, *tarvis minema*. 

Ühendverb võib olla ka väljendverbi ja ahelverbi verbaalseks komponendiks, nt *arust ära olema*, *jalga maha saama*, *puust ette tegema*, *vedru välja viskama*, *üle minema hakkama*. Nt Kas te *olete arust ära*, et sinna lähete! Talle *tehti* kõik *puust ette*. Palavik *hakkab üle minema*. 

Huno Rätsep jagas ühendverbid kahte rühma:
* ainukordsed ühendverbid;
* korrapärased ühendverbid.

## Ainukordsed ühendverbid

Ainukordsed ühendverbid on ühendverbid, mille osiste kombinatsioonivõimalused on piiratud. Nad moodustavad nii süntaktiliselt kui semantilistest liigendamatu terviku, s.t verbi ja afiksaaladverbi ühend on omandanud uue tähenduse: *peale käima*, *üle ajama*, *maha võtma*, *peale ajama*, *juurde lõikama*, *üles ütlema*, *taga otsima*, *üle pakkuma*, *üle pingutama*, *üles lööma*, *üles ässitama* jne.

## Korrapärased ühendverbid

Korrapärased ühendverbid ei ole valmis sõnastikuüksused nagu ainukordsed ühendverbid. Nad kujunevad mingi tähendusrühma verbide (nt liikumisverbide) suhteliselt korrapärasel kombineerumisel kindlasse rühma kuuluvate afiksaaladverbidega: *alla* / *eemale* / *juurde* / *kohale* / *ligi* / *pärale* / *tagasi..* + *minema* / *jooksma* / *astuma* / *kihutama* / *sõitma*. Mõlemad ühendi osised säilitavad tähendusliku iseseisvuse.

## Afiksaaladverbid

Orientatsioonilised afiksaaladverbid osutavad üldistatud kujul suhtelist suundumis-, paiknemis-, eemaldumis- või kulgemiskohta: *alla*, *eemale*, *ette*, *juurde*, *kaasa*, *kohale*, *kätte*, *külge*, *maha*, *otsa*, *paigale*, *pärale*, *peale*, *sisse*, *taha*, *vastu*, *üles*, *ümber* jne.Nt Jänes *jooksis* autole *ette*. Koor *laulis* solistidega *kaasa*. 

Perfektiivsust väljendavad afiksaaladverbid märgivad tegevuse piiritletust või vähemalt piirivõimaluse olemasolu. Sellised afiksaaladverbid on *läbi* (lugema), *maha* (müüma), *minema* (minema), *otsa* (lõppema), *tulema* (tulema). Nt Ta *luges* raamatu *läbi*. *Tulime* koosolekult *tulema*. 

Levinuim perfektiivsusadverb on *ära*, nagu *ära jagama*, *ära mõistatama*, *ära ootama*, *ära tegema*, *ära tellima*. 

Seisundit väljendavad partiklid kuuluvad afiksaaladverbidena ühendverbide koosseisu vaid siis, kui nad moodustavad koos verbiga uue tähendusliku terviku ja tingivad lausemalli. Afiksaalsetena esinevad nt *kinni* (nabima), *lahti* (saama), *kokku* (kukkuma), *viltu* (minema). 

Modaalsust väljendavad partiklid *vaja* ja *tarvis* ühendverbides *vaja minema*/*olema*, *tarvis minema*/*olema*. 
Nt Mul *ei lähe* seda raamatut enam *vaja*. On tarvis, et grammatika *saaks* kevadeks *valmis*. 

## Viited
Sulev Raudsepp

**Sulev Raudsepp** (6. märts 1941 Leisi – 21. august 2017) oli eesti advokaat, kirjanik ja stsenarist. 

Asutas 1990. aastal koos Juhan Saare, Henno Käo, Henn-Kaarel Hellati, Andres Ehini ja Endel Mallenega kirjastuse Faatum.

## Elulugu
Sulev Raudsepp lõpetas 1960. aastal Leisi Keskkooli ja 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Pärast ülikooli lõpetamist tegutses ta NSV Liidu Siseministeeriumi uurijana. Aastatel 1974–1975 läbis Moskvas Kõrgemad stsenaristide ja režissööride kursused (*Высшие курсы сценаристов и режиссёров*). Alates 1975. aastast töötas Raudsepp advokaadina, aastast 1991 vandeadvokaadina.

## Looming
* "Fašistlike ideede levikust kodanlikus Eestis ja selle mõjust noorsoole : abiks lektorile". Eesti NSV ühing "Teadus" 1968, nr. 23
* "Väikeste alatuste summa". Perona 1991
* "13 kriminaallugu". Faatum 2007
* "Kindral. Professor. Vandeadvokaat" (toimetaja). Faatum, 2008
* "Palgata palgapäev" : dokumentaalkriminaallugu (järjejutt). Oma Saar, 30. september–25. oktoober 2008; lk. 6
* "3 kriminaallugu". Faatum 2010
* "Kuninga vaim". Faatum 2011
* "Vana advokaadi jutud".  Faatum 2014

### Stsenaariumid
* "Tavatu lugu". Jutustuse "Süütaja" ainetel (Kogumik "13 kriminaallugu"). Tallinnfilm, 1973. Lavastaja Kalju Komissarov.

## Näidendid
* August Mälgu romaani "Läänemere isandad"  dramatiseering lavastatud Salme Vallateatris aastatel 2010 ja 2011.

## Viited

    
## Artiklid
* Sulev Raudsepp. Küsimusi endiselt rohkem kui vastuseid (intervjueerija Enno Tammer). Postimees, 2. september 1992; lk. 2
* Tiiu Põld. Küüditamisprotsesse alustati valest otsast (Eestlasi Siberisse saatnud Johannes Klaassepa kaitsja vandeadvokaat). Postimees, 28. jaanuar 1999
* Sulev Raudsepp. Mall Kaevatsi kriminaalasjast advokaadi pilguga. Postimees, 18. märts 2005

## Välislingid
* Sulev Raudsepp. Pipl Profiles
* Sulev Raudsepp. Eesti artiklite andmebaas ISE
Paavo Arhinmäki

**Paavo Erkki Arhinmäki** (sündinud 13. detsembril 1976 Helsingis) on Soome poliitik, Vasakliidu esimees aastatel 2009–2016.

Arhinmäki oli Soome vasaknoorte esimees 2001–2005. 2007 ja 2011 valiti ta Eduskunna liikmeks. 2009 valiti ta Vasakliidu esimeheks. Arhinmäki elab Helsingis ja on Helsingi linnavolikogu liige.

22. juunist 2011 kuni 4. aprillini 2014 oli ta Jyrki Kataineni valitsuse kultuuri- ja spordiminister. Otsus minna valitsusse tekitas erakonnas lõhe ja lõppes kahe parlamendiliikme väljaviskamisega nende saadikurühmast.

Ta oli Vasakliidu kandidaat 2012. aasta Soome presidendivalimistel, kogudes esimeses voorus 5,5% häältest.

## Eraelu

Teda huvitavad jalgrattasport ja jalgpall. Ta on jalgpalliklubi FC Jokerit poolehoidja.

Arhinmäki on taimetoitlane.

7. jaanuaril 2012 abiellus Arhinmäki Päivi Lahtiga, kellega oli juba enne pikka aega koos elanud. Lahti on hariduselt veterinaar. 9. veebruaril 2012 sündis peres tütar. Arhinmäki kasutas isapuhkust.

## Välislingid
* Arhinmäe koduleht
* Arhinmäki eduskunna kodulehel
Tegusõna vabad laiendid

**Tegusõna vabad laiendid** on laiendid, mis sõltuvad tegusõnast vähem kui seotud laiendid. Tegusõna ja tema laiendite vahel toimiv grammatiline seos on **sõltumine** ehk rektsioon. Vabade laiendite tingitus lauses tegusõnast on minimaalne, erinevalt seotud laienditest, mis on nii sisult kui ka vormilt konkreetse tegusõnaga seotud.

Tegusõna koos oma laienditega moodustab tegusõnafraasi.

* Tegusõna vaba laiend **väljendab sündmuse kohta, aega või asjaolusid**, lauses on selleks enamasti erinevad määrused.
* Seotud laiend **väljendab sündmuse osalisi**. Tegusõna levinumad seotud laiendid on lauses alus ja sihitis.

Näiteks: *Ma* (alus - tegusõna seotud laiend) *vaatasin* (öeldis - tegusõna) ***pühapäeval*** (ajamäärus - tegusõna vaba laiend) ***toas*** (kohamäärus - tegusõna vaba laiend) *telekat* (sihitis - tegusõna seotud laiend).

Vabad laiendid võivad lauses esineda iga tegusõna ümber, kuid lause oleks arusaadav ka ilma nendeta.
Joodiku

**Joodiku** oli küla Simuna kihelkonnas praeguse Paasvere küla lääneosas.

Kapu–Rakke–Paasvere tee ääres asub samanimeline bussipeatus, mida läbib muuhulgas Tartu–Rakvere liinibuss (liin nr 246). Seoses Joodiku bussipeatusega levivad naljajutud.

Joodikul asus Paasvere külakool, mis lõpetas tegevuse 1932.

Küla liideti Paasvere külaga 1977. aastal.

Küla nimi pärineb talupoja lisanimest: 1716 on mainitud isikut *Jotiko Michel* ja 1726 oli Paasvere lähedal metsavahiks ilmselt sama mees *Jodiko Michell*. Küla kuulus Paasvere mõisale.

Pärimus räägib, et küla nimi tuli loomade jootmiskohast (jõge lähedal polnud, küll oli aga madalamas kohas tiik) ning algne kohanimi oli Joodaku.

## Viited

## Välislingid

*Sergo Selder. Noorteseltskond sõitis läbi Eesti "joomakohad". Eesti Päevaleht, 25. august 2004
Seotud laiend

**Tegusõna seotud laiend** on laiend, mis sõltub lauses nii sisuliselt kui vormiliselt tegusõnast.

Seotud laiend ja tegusõna vahel toimiv grammatiline seos on **sõltumine** ehk rektsioon. 

Tegusõna levinumad seotud laiendid on lauses alus ja sihitis. 

Näiteks lause: *Lapsed* (alus - tegusõna seotud laiend) mängivad (öeldis) *õues* (määrus - tegusõna vaba laiend) *keksu* (sihitis- tegusõna seotud laiend).

*Seotud laiend **väljendab sündmuse osalisi.**
*Vaba laiend  **väljendab sündmuse kohta, aega või asjaolusid. **
Näiteks: 

*Isa* (seotud laiend) vaatab *diivanil* (vaba laiend) *telekast* (vaba laiend) *jalgpalli* (seotud laiend). 

*Koerad* (seotud laiend) haukusid *eile* (vaba laiend) *kõvasti* (vaba laiend) *akna all* (vaba laiend). 

*Õpilane* (seotud laiend) küsis *küsimuse* (seotud laiend).

Tegusõnal võib olla:

*üks seotud laiend: ***Päike''' loojub''
*mitu seotud laiendit: ***Ema** küpsetab **kooki**''
*mitte ühtegi seotud laiendit: ''Koidab''

Tegusõna kombineerub teiste lause moodustajatega **valentsi''' kaudu. 

Tegusõna semantiline valents võrdub seotud laiendite arvuga.
Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool

**Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool** (rootsi keeles *Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap*, lühend *NHV*) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev kõrgkool Rootsis Göteborgis.

Kõrgkool tegeleb tervishoiualase teadus- ja õppetööga. Koolis on kaks peamist õppesuunda: terviseedendus ja tervishoiu juhtimine.

Kool asutati 1953. aastal **Põhjamaade Tervishoiukõrgkooli** (*Nordiska hälsovårdshögskolan*) nime all. Praegust nime kannab ta alates 2003. aastast. Tegevuse esimestel kümnenditel toimus õpe peamiselt kuni kahekuuliste kursuste vormis. Alates 1978. aastast annab kõrgkool magistrikraadi, 1987. aastal lisandus doktoriõpe.

Kõrgkoolis on umbes 70 töötajat. Selle aastaeelarve on umbes 50 miljonit Rootsi krooni; 85 protsenti sellest moodustavad Põhjamaade valitsuste eraldatud summad. Iga maa üliõpilastele eraldatakse selle maa panusele vastav arv kohti. Programm on avatud ka üksikutele õppuritele väljastpoolt Põhjamaid. Kõrgkoolis õpib umbes 700 üliõpilast.

Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool annab välja Põhjamaade rahvatervise auhinda.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* 2010. aasta majandusaruanne
Rooma rauaaeg

**Rooma rauaaeg** on vanema rauaaja hilisem periood Põhja-Euroopas. Sellele eelnes eelrooma rauaaeg ja järgnes rahvasterännuaeg. Ajajärgu nimetus tuleb asjaolust, et sel ajal mõjutas Põhja-Euroopat Rooma tsivilisatsioon.

Eesti alal dateeritakse rooma rauaaeg aastatesse 50–450 pKr, kus perioodi algust tähistab tüüpiliste tarandkalmete rajamise algus ja sõlgede ilmumine kalmetesse ning lõppu tarandkalmete ehitamise lõpetamine ja kivivarekalmete rajamine. Ajajärgu siseselt on omakorda eristatud vanemat ja nooremat etappi, mille piir on u aasta 200. Rooma rauaajal on Eesti alal eristatavad arheoloogiliste kultuuride piirkonnad, mis laias laastus ühtivad hilisemate eesti keele murdepiirkondadega, mis on viinud mitmed uurijad järelduseni, et murrete kujunemine saigi alguse sel ajal. Valter Lang peab seda põhjendamatuks seisukohaks, kuna arheoloogilised kultuurid ei pruugi teatud keelerühmade asualaga kattuda ja rooma rauaaegne näiline ühtelangevus hiljem, keskmisel ja nooremal rauaajal, puudub.

## Kirjandus
* Lang, Valter. Baltimaade metalliaeg. Õppematerjale. Tartu, 2003. Lk 51–68.
Pottsepp

**Pottsepp** on ametimees, kes tegeleb ahjude, pliitide jt küttekollete ehitamise ja parandamisega. Ajalooliselt on pottsepaks nimetatud käsitöölist, kes valmistas potte ja muid savist nõusid.

## Pottsepa kutsestandardid
Eestis on kinnitatud pottsepa kutsestandardid järgmistel tasemetel:
*Pottsepp I
*Pottsepp II
*Pottsepp III
*Pottsepp-restauraator III

## Viited

## Välislingid
*Kutsestandardid
Põhjamaade rahvatervise auhind

**Põhjamaade rahvatervise auhind** (rootsi keeles *Nordiska folkhälsopriset*) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu algatatud tunnustus, mida annab Põhjamaade Rahvaterviseteaduse Kõrgkool.

Auhind antakse inimesele või organisatsioonile märkimisväärse panuse eest rahvatervise edendamisel Põhjamaades.

Auhinnaks on alates 2001. aastast 50 000 Rootsi krooni ja diplom.

Auhinda antakse alates 1989. aastast.

## Auhinna saajaid
* 2004 – Magnus Scheving, Island
* 2005 – Pekka Puska, Soome
* 2006 – Stig Wall, Rootsi
* 2007 – Kirsten Lee, Taani
* 2008 – Danuta Wasserman, Rootsi
* 2009 – Barbro Westerholm, Rootsi
* 2010 – Kaare R Norum, Norra
* 2011 – Jouko Lönnqvist, Soome
* 2012 – Haraldur Briem, Island
* 2013 – Peter Bjerregaard, Taani
* 2014 – Islandi Olümpiakomitee

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituut

**Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituut** (**NORDITA**; islandi keeles *Norræna stofnunin í kennilegri eðlisfræði*, norra keeles *Nordisk institutt for teoretisk fysikk*, rootsi keeles *Nordiska institutet för teoretisk fysik*, soome keeles *Teoreettisen fysiikan pohjoismainen laitos*, taani keeles *Nordisk institut for teoretisk fysik*) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev teadusasutus.

Instituudi eesmärk on edendada Põhjamaade koostööd teoreetilise füüsika vallas, eelkõige astrofüüsika, biofüüsika, kondensaine füüsika ja osakestefüüsika alal. Instituut korraldab kursusi, töötubasid, loenguid ja konverentse nii üksi kui ka koostöös teiste asutustega.

Asutus loodi aastal 1957 Kopenhaagenis Niels Bohri ja Rootsi poliitiku Torsten Gustafssoni algatusel **Põhjamaade Teoreetilise Aatomifüüsika Instituudi** nime all ning see tegutses alguses Niels Bohri Instituudi katuse all. Alates 1. jaanuarist 2007 tegutseb instituut Stockholmis AlbaNova keskuses. Selle tegevust administreerivad Kuninglik Tehnikakõrgkool ja Stockholmi Ülikool.

Kuni 2006. aastani rahastasid instituudi tegevust Põhjamaad ühiselt Põhjamaade Ministrite Nõukogu vahendusel, seejärel võtsid finantseerimise üle Põhjamaade Ministrite Nõukogu, Kuninglik Tehnikakõrgkool ja Stockholmi Ülikool.

Instituudi juhatusse kuulub kaks liiget igast riigist. Juhatuse esimees on Islandi ülikooli professor Þórður Jónsson.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Wolfgang Köhler

**Wolfgang Felix Ulrich Köhler** (21. jaanuar 1887 Tallinn – 11. juuni 1967) oli tuntumaid 20. sajandi geštaltpsühholooge.

Ta uuris ka inimahvide käitumist.

Ta sündis Tallinnas, õppis ja töötas Saksamaal (üks ta õpetajaid oli Carl Stumpf), ning asus 1935. aastal elama USA-sse.

Wolfgang Köhleri isa oli Eestimaa Rüütli- ja Toomkooli direktor Franz Eduard Köhler ning ema Oleviste kiriku ülempastori tütar Wilhelmine Girgensohn.

## Elukäik

1892 – pere kolis Saksamaale seoses saksakeelse Toomkooli tegevuse lõpetamisega.

1905–1906 – õppis Tübingeni ülikoolis.

1906–1907 – õppis Bonni ülikoolis.

1907–1909 – õppis Berliini ülikoolis, kus lõpetas füüsika-, filosoofia- ja psühholoogiaõpingud Carl Stumpfi juhendamisel. Köhler omandas doktorikraadi.

1910 – siirdus Frankfurdi psühholoogiainstituuti, kus töötas koos psühholoogide Max Wertheimeri ja Kurt Koffkaga.

Abiellus kunstnik Thekla Achenbachiga, neil sündis neli last. 1927. aastal abiellus ta rootslanna Lili Hårlemaniga, kellega tal oli üks laps.

1913–1920 – Tenerifel

1920–1935 – Saksamaal

1935 – surmani 11. juuni 1967 – elas Ameerika Ühendriikides, suri Enfieldis New Hampshire’is.

## Teadustegevus

1913 – läks Tenerife saarele Kanaari saarestikus. Sai seal Preisi primaatide uurimise keskuse direktoriks. Tegi katseid, mis näitasid, et inimahvid mõtlevad ja suudavad lahendada keerulisi ülesandeid.

1917 – ilmus Tenerifel korraldatud uuringute ettekanne "Intelligenzprüfungen an Menschenaffen".

1920 – uurimiskeskus suleti rahapuudusel. Naasis Saksamaale.
Töötas välja geštaltpsühholoogia teoreetilised alused.

1920 – ilmus "Die physischen Gestalten in Ruhe und im stationären Zustand" – füüsilised geštaldid puhke- ja statsionaarses olekus. Raamatu kandev idee on selles, et füüsilised objektid asetsevad väljades, võttes nende mõjul kindlaid vorme ehk geštalte.

1920 – sai professorikoha Göttingenis.

1921 – Berliini ülikooli psühholoogiainstituudi direktor.
 
1929 – ilmus raamat "Geštaltpsühholoogia" inglise keeles.

28. aprill 1933 – avaldas artikli ajakirjas Deutsches Allgemeine Zeitung, mis avalikult kritiseeris juudivastast poliitikat.

Pidas välismaal loenguid, kuigi ametlikult oli psühholoogiainstituudi direktor.

1935 – sai professorikoha Swarthmore’i kolledžis Pennsylvanias.
Uuel kodumaal ei võetud vastu tema ideid geštaltpsühholoogia teooriast, kuna Ameerikas valitses peaaegu täielikult biheiviorism.

1956 – professor Dartmouthi kolledžis.

1959 – valiti Ameerika Psühholoogia Assotsiatsiooni presidendiks.

## Viited

## Kirjandus
* Krista Lõo, "Wolfgang Köhleri seosed Eestiga" – Akadeemia 2007, nr 2, lk 281–301; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Jüri Allik, "Psühholoogia keerukusest", Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 2009, lk 174–179; ISBN 9789949190621
Swarthmore College

**Swarthmore College** on eraülikool Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Philadelphia lähedal.

Selles ülikoolis on töötanud näiteks geštaltpsühholoogid Wolfgang Köhler ja Solomon Asch, seal töötab arengubioloog Scott Gilbert. Oma magistrikraadi sai sellest ülikoolist kognitiivse psühholoogia üks eelkäijaid Ulric Neisser.
Põhjamaade Suveülikool

**Põhjamaade Suveülikool** (rootsi keeles *Nordiskt Sommaruniversitet*; *NSU*) on Põhjamaade ühine suveülikool.

Põhjamaade Suveülikool asutati aastal 1950.

Suveülikool on akadeemiline foorum eri Põhjamaade eri valdkondade ja vanuserühmade esindajatele. Peamiselt sotsiaal- ja humanitaarteadustele keskenduv õppetöö toimub sessioonidena eelkõige suviti eri Põhjamaades. Osa seminare peetakse ka talvel. Suurem osa osalejatest on doktorandid ja õppejõud. Suveülikool nimetab ühe oma eesmärgina värskete ideede toomist Põhjala ülikoolidesse.

Tegevus toimub temaatilistes õpperühmades. Igasse rühma kuulub 15–25 inimest, kes on pärit võimalikult erinevatest kohtadest eri Põhjamaadest. Rühmakaaslased kohtuvad vähemalt kaks korda aastas, suvel ja talvel. Arutelud toimuvad lisaks Põhjamaade keeltele ka inglise keeles.

Suvine kõigile vestlusringidele ühine sessioon toimub igal aastal 30. nädalal. 2011. aasta kokkusaamine peetakse Rootsis Malmö lähedal, 2012. aastal kohtutakse Islandil ja 2013. aastal Taanis.

Suveülikooli vestlusringides on aegade jooksul osalenud paljud rahvusvaheliselt tunnustatud teadlased ja poliitikud, näiteks Niels Bohr, Mauno Koivisto, Johan Galtung ja Horace Engdahl.

Ülikoolil on oma kirjastus NSU Press.

Põhjamaade Ministrite Nõukogu katab 80 protsenti suveülikooli kuludest.

Suveülikooli sekretariaat asub Malmös. Tegevust korraldab viieliikmeline juhatus, kuhu kuulub üks esindaja igast riigist.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Põhjamaade Suveülikool Facebookis
Andrus Saare

**Andrus Saare** (sündinud 29. detsembril 1965) on Eesti poliitik.

Kuulub alates 30. jaanuarist 2002 Erakonda Isamaa.

Ta oli XII Riigikogu liige 6. aprillist 2011 12. maini 2012 ja uuesti alates 13. juunist 2013. Enne Riigikogu liikmeks saamist oli Kohila vallavanem aastatel 1999–2005 ja 2009–2011.

## Tunnustus
* 2013 – Kohila valla teenetemärk

## Viited
Masaryk

**Masaryk** on tšehhi perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Tomáš Masaryk, poliitik, Tšehhoslovakkia president
* Jan Masaryk, poliitik ja diplomaat

## Vaata ka
*1841 Masaryk, asteroid
Geštaltpsühholoogia

**Geštaltpsühholoogia** on psühholoogia haru, mis pöörab erilist tähelepanu tervikkujundite ehk geštaltide tajule ja holistlikule lähenemisele. See haru oli eriti populaarne 1930. aastatel. 

Geštaltpsühholoogia (saksakeelsest sõnast *Gestalt* – konfiguratsioon, kuju) tekkis Saksamaal 20. sajandi alguses Max Wertheimeri, Kurt Koffka ja Wolfgang Köhleri tööde põhjal. Need kolm on tuntud ka kui Berliini koolkond. Geštaltpsühholoogia kujunes vastusena introspektiivsele meetodile, biheiviorismile ja assotsiatsionismile. 

Geštaltkoolkonna põhiidee on, et psühholoogilistele nähtustele on algusest peale omane terviklikkus ja struktureeritus. Algne objekt on midagi enamat kui lihtsalt selle osade summa – tervikut ei saa kokku panna erinevate osade liitmise teel. Elemendid on määratud tervikuga; tervik on primaarne, osad sekundaarsed. 

Geštaltpsühholoogia esindajad viisid taju uurimiseks läbi hulgaliselt katseid. Nad eristasid taju aistingust ehk terviku tunnetamise protsessi üksikomaduse tunnetamisest. Uuriti tajuobjekti vahekorda selle fooniga, kontrastinähtusi, mõtlemist. 

Peamine puudus selle psühholoogia suuna juures on geneetilise lähenemise eiramine. Sellest hoolimata on geštaltpsühholoogide panus taju ja loomingulise mõtlemise ning sotsiaalpsühholoogiliste grupiprotsesside uurimisele märgatav. 

## Geštaltteooria

Geštaltteooria põhiprintsiibid (grupeerimise seadused) on:
* lähedus – kalduvus grupeerida omavahel lähestikku asetsevaid objekte
* sarnasus – kalduvus grupeerida omavahel mingi tunnuse (näiteks värv) poolest sarnaseid objekte 
* suletus – objekti osade ühendamine tervikuks, hoolimata sellest, et tegemist ei ole suletud figuuriga
* hea jätkuvus – tendents pidada ühtseks tervikuks selliseid objekte, mis järgivad teatud loogilist rada/jätkumist
* sümmeetrilisus – ühtse tervikuna tajutakse neid objekte, mis asetsevad kujutletava keskpunkti suhtes sümmeetriliselt 
* ühine saatus – tendents pidada ühtseks tervikuks sellised objekte, mis näiteks liiguvad ühes suunas
* hea terviklikkus – objekte peetakse ühtseks tervikuks, kui nad moodustavad regulaarse, lihtsa ja korrapärase mustri
* mineviku kogemus – objekte peetakse ühtseks tervikuks, kui neid esitatakse näiteks väga lühikese ajalise järgnevusega.

Maksimaalse tõenäosuse või sarnasuse printsiip: tendents interpreteerida proksimaalset stiimulit vastavalt sellele 	 välismaailma stiimulile, mis kõige suurema tõenäosusega sellise kujutise tekitab (nt subjektiivsete kontuuride tajumine: Kanizsa kolmnurk).

## Geštaltpsühholoogia koolkonnad ja peamised esindajad

#### Holism
* Franz Brentano (1838–1917)
* Carl Stumpf (1848–1936)
* Wilhelm Dilthey (1833–1911)

#### Grazi koolkond
* Christian von Ehrenfels (1859–1932)
* Alexius Meinong (1853–1920) 
* Stefan Witasek (1870–1915) 
* Vittorio Benussi (1878–1927) 

#### Berliini koolkond
* Max Wertheimer (1880–1943)
* Kurt Koffka (1886–1941)
* Wolfgang Köhler (1887–1967)

#### Leipzigi koolkond
* Felix Krueger (1874–1948)
* Erich Jaensch (1883–1940)

## Vaata ka
*Geštaltteraapia

## Kirjandus
* Bachmann, T., & Maruste, R. (2011). Psühholoogia alused. 4. trükk (440 lk.) Tallinn: Ilo/TEA.
See öö

**"See öö"** on Birgit Õigemeele teine singel tema kolmandalt albumilt "Teineteisel pool". Laulu on produtseerinud Meelis Meri ja Priit Juurmann ning kirjutanud Maian Kärmas, Meelis Meri ja Priit Juurmann. Singel anti välja 10. septembril 2009. 

## Lugude nimekiri
#"See öö" (raadioversioon) – 04:08
Kahe vahel

**"Kahe vahel"** on Birgit Õigemeele kolmas singel tema kolmandalt albumilt "Teineteisel pool". Laulu on produtseerinud Meelis Meri ja Priit Juurmann ning kirjutanud Heiti Kender, Meelis Meri, Priit Juurmann, Birgit Õigemeel, Anna Põldvee ja Eva Vaino. Singel anti välja jaanuaris 2010. 

Birgit esitas laulu ka "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finaalis.

## Lugude nimekiri
#"Kahe vahel" (raadioversioon) – 03:44
Leena Lehtolainen

**Leena Katriina Lehtolainen** (sündinud 11. märtsil 1964) on soome kirjanik, kolumnist, kirjandusteadlane ja -kriitik. 

Tema kriminaalromaanides lahendab kuritegusid kriminaalpolitseinik Maria Kallio.

## Elulugu
Leena Lehtolainen sündis 1964. aastal Vesanto vallas. Hariduse omandas neiu Helsingi Ülikoolis. Lehtolainen avaldas oma esimese romaani juba 12-aastaselt. "Ensimmäinen murhani" (1993) on esimene kriminaalromaan, mille peategelane on komissar Kallio. 

Aastatel 1988–1990 tegutses Lehtolainen Tapiola koori kuraatorina ja 1990–1991 Helsingi Ülikoolis kodumaise kirjanduse lektorina.

## Looming
### Maria Kallio sari
**Ensimmäinen murhani* (1993)
**Harmin paikka* (1994)
**Kuparisydän* (1995)
**Luminainen* (1996). Aastal 1997. võitis teos Soome kriminaalkirjanduse auhinna parima romaani kategoorias.
**Kuolemanspiraali* (1997)
**Tuulen puolella* (1998)
**Ennen lähtöä* (2000)
**Veren vimma* (2003)
**Rivo Satakieli* (2005)
**Väärän jäljillä* (2008)
**Minne tytöt kadonneet* (2010)

#### Lühijuttude kogumik
* "Varastatud elu"; eesti keeles: Odamees, 2006
** "Maria Kallio esimene juhtum" (*Maria Kallion ensimmäinen tapaus*, kogumikus "Sukkanauhatyttö ja muita tarinoita", Tammi 2001)
** "Inetu lugu" (*Ruma juttu*, Tammi 2001)
** "Jõulutähed" (*Joulutähdet*, Tammi 2001)
** "Ennustaja" (*Ennustaja*, Tammi 2001)
** "Varastatud elu" (*Varastettu elämä*, Tammi 2001)
** "Sukapaelatüdruk" (*Sukkanauhatyttö*, Tammi 2001)
** "Prink pepu" (*Hyvä peffa*, kogumikus "Intohimosta rikokseen. 10 suomalaista rikosnovellia". Book Studio 2002.)
** "Viimane suviöö" (*Viimeinen kesäyö*. "Me Naiset" (järjejutt) nr.29–32, 2001)
** "Andestuseta" (*Ilman armoa*. "Suomen kuvalehti" (järjejutt) nr.23–26, 2002)

### Noorsooromaanid
**Ja äkkiä onkin toukokuu* (1976)
**Kitara on rakkauteni* (1981)

### Teisi romaane
**Tappava säde* (1999)
* "Uskusid juba – on meelest läinud" – *Kun luulit unohtaneesi*, 2002; eesti keeles: Eesti Keele Sihtasutus, 2006 
**Jonakin onnellisena päivänä* (2004)
**Viimeinen kesäyö ja muita tarinoita* (2006)
**Luonas en ollutkaan* (2007)
**Henkivartija* (2009)

## Estica
2008. aasta septembris viibis Leena Lehtolainen Soome Instituudi kutsel Eestis. Tartu Ülikoolis esitas kirjanik tõlkijaile loengu teemal "Lehtolainen ja Mäki, soome krimikirjanduse feminist ja šovinist?".

## Viited

## Välislingid

* Leena Lehtolainen. Deutsche Homepage
* Leena Lehtolainen. DekkariNetti
* Leena Lehtolainen. Kirjastus Tammi
* Leena Lehtolainen – verinen feministi. Elävä arkisto (video). Yleisradio Oy
* Kirjanik Leena Lehtolainen. Soome Instituut
* Maria Kallio koduleht.
Lia Rajandi

**Lia-Astrid Rajandi** (16. märts 1929 – 28. jaanuar 2014) oli eesti prantsuse filoloog, inglise keelest tõlkija ja kooliõpetaja. 

Ta töötas aastatel 1963–1984 Tallinna 7. Keskkoolis õpetajana.

Lia Rajandi tõlkis eesti keelde John Ronald Reuel Tolkieni raamatu "Kääbik".

## Isiklikku
Tema abikaasa Henno Rajandi (1928–1998) oli samuti tõlkija. 

## Tunnustus
*2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Lahkunud on teenekas tõlkija ja inglise keele õpetaja Lia-Astrid Rajandi
CIRRUS

**CIRRUS** on Põhja- ja Baltimaade kõrgkoolide koostöövõrgustik. Võrgustikku kuuluvad regiooni disaini-, meedia- ja kunstikõrgkoolid. 

## Põhitegevused
CIRRUS-võrgustiku põhitegevused:
*intensiivkursused,
*ekspressmobiilsus,
*õppejõudude ja üliõpilasvahetus, 
*konverentsid, 
*teadusuuringud,
*võrgustiku kohtumised 

## Struktuur
2013. aastast on sekretariaat Eesti Kunstiakadeemias. Võrgustiku juht oli kuni 2022. aasta augustini Lone Dalsgaard Andre Koldingi Disainikoolist. Alates 2022. augustist on võrgustiku juht EKA disainiteaduskonna dekaan Ruth-Helene Melioranski.

## Ajalugu
CIRRUS-võrgustik asutati 1990. aastal Põhjamaade kunsti- ja disainiülikoolide koostöö tõhustamiseks Helsingi Kunsti- ja Disainiülikooli initsiatiivil, kus asus 1990–2007 ka võrgustiku sekretariaat. 

## Rahastamine
CIRRUS-võrgustiku sekretariaat esitab igal aastal taotluse Nordplusi kõrgharidusprogrammist põhitegevuste rahastamiseks. 
 
## Viited
Carnival Pride

**Carnival Pride** on ettevõttele Carnival Corporation & plc kuuluv Spirit-klassi kruiisilaev.

Ristluslaeva sõsarlaevad on Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Miracle ning teistsuguse korstnaga Costa Atlantica ja Costa Mediterranea.

Carnival Pride ehitati 2001 Soomes STX Finlandi laevatehases. Laev läks maksma 375 miljonit USA dollarit. Laeva ristis 30. detsembril 2001 USA astronaut Tamara Jernigan. Avareisile läks laev 12. jaanuaril 2002.

Carnival Pride on 294 m pikk ja 32 m lai, tema süvis on 7,8 m.

Laeva jõuseadme moodustavad kuus Wärtsilä diiselmasinat 9L46D, millest igaühe võimsus on 10 395 MW. Kokku on nende võimsus 62 370 kW. Sõuseadme moodustavad kaks põtkurit, millest kummagi võimsus on 17,6 MW. Laev suudab arendada kiirust 22 sõlme.

Laeval on 12 tekki ja 1062 kajutit. Neist 80% on merevaatega ja viimastest omakorda 80% on oma rõduga. Laev võib peale võtta 2124 reisijat ja laevaperes on 930 liiget.

Carnival Pride sõidab Panama lipu all, aga tema kodusadam on Baltimore.

## Välislingid

*Carnival Pride Carnival Cruise Line'i kodulehel (inglise keeles)
*Laeva pilt MarineTraffici leheküljel
Osi

**Osi** (*Equisetum*) on ainus tänapäeval eksisteeriv perekond osjaliste sugukonnast.

Osja perekonna esindajaid leidub kõikjal maailmas. Nad on mitmeaastased taimed. Enamik parasvöötmes kasvavaid liike on rohtsed, troopilised liigid seevastu igihaljad. 

Enamasti kasvavad nad 20 cm kuni 1,5 m kõrguseks, kuid raitosi võib kasvada kuni 2,5 m, hiidosi kuni 5 m ja *[[Equisetum myriochaetum]]* väidetavalt isegi kuni 8 meetri kõrguseks.

Perekond jagatakse kaheks alamperekonnaks:

Alamaperekond *Equisetum*
* *Equisetum arvense* – põldosi
* *[[Equisetum bogotense]]* 
* *[[Equisetum diffusum]]* 
* *Equisetum fluviatile* – konnaosi
* *Equisetum palustre* – soo-osi
* *Equisetum pratense* – aasosi
* *Equisetum sylvaticum* – metsosi
* *Equisetum telmateia* – raitosi

Alamperekond *Hippochaete*
* *Equisetum giganteum* – hiidosi
* *[[Equisetum myriochaetum]]* 
* *Equisetum hyemale* – raudosi
* *[[Equisetum laevigatum]]* 
* *Equisetum ramosissimum* – haruline osi
* *Equisetum scirpoides* – alssosi
* *Equisetum variegatum* – liivosi

### Hübriidid

Alamperekonna *Equisetum* hübriidid:
* *[[Equisetum × bowmanii]]* C.N.Page (*Equisetum sylvaticum* × *Equisetum telmateia*)
* *[[Equisetum × dycei]]* C.N.Page (*Equisetum fluviatile* × *Equisetum palustre*)
* *[[Equisetum × font-queri]]* Rothm. (*Equisetum palustre* × *Equisetum telmateia*)
* *[[Equisetum × litorale]]* Kühlew ex Rupr. (*Equisetum arvense* × *Equisetum fluviatile*)
* *[[Equisetum × mchaffieae]]* C.N. Page (*Equisetum fluviatile* × *Equisetum pratense*)
* *[[Equisetum × mildeanum]]* Rothm. (*Equisetum pratense* × *Equisetum sylvaticum*)
* *[[Equisetum × robertsii]]* Dines (*Equisetum arvense* × *Equisetum telmateia*)
* *[[Equisetum × rothmaleri]]* C.N.Page (*Equisetum arvense* × *Equisetum palustre*)
* *[[Equisetum × willmotii]]* C.N.Page (*Equisetum fluviatile* × *Equisetum telmateia*)
Alamperekonna *Hippochaete* hübriidid:
* *[[Equisetum × ferrissii]]* Clute (*Equisetum hyemale* × *Equisetum laevigatum*)
* *[[Equisetum × moorei]]* Newman (*Equisetum hyemale* × *Equisetum ramosissimum*)
* *[[Equisetum × nelsonii]]* (A.A.Eat.) Schaffn. (*Equisetum laevigatum* × *Equisetum variegatum*)
* *[[Equisetum × schaffneri]]* Milde (*Equisetum giganteum* × *Equisetum myriochaetum*)
* *[[Equisetum × trachydon]]* A.Braun (*Equisetum hyemale* × *Equisetum variegatum*)
Imperfektiivne aspekt

**Imperfektiivne aspekt** on keeles aspekt, mis tähistab piiritlemata situatsiooni. Piiritlemata on situatsioon sel juhul, kui kujuteldav vaatluspunkt jääb situatsiooni kulu sisse. 

Näiteks *Päike kõrvetas. Poisid suusatasid viis kilomeetrit.*

## Eesti keel
### Aspekti väljendamine ja tõlgendamine
Lausega tähistatava situatsiooni primaarne aspekt sõltub eelkõige verbi aspektist, s.o verbiga väljendatud situatsioonitüübi piiritletavusest/mittepiiritletavusest ning situatsiooni kestuslikkusest. Tüüpiliselt piiritlemata on mittepiiritletavad situatsioonid, mis on ühtlasi kõik duratiivsed.

Näiteks  *Jüri magab. Poiss jookseb õues.*

Duratiivsed piirivõimalusega situatsioonid võimaldavad mõlemat aspekti.

Näiteks *Ta ehitas suvilat* (piiritlemata) - *Ta ehitas suvila* (piiritletud); *Poiss kasvas* (piiritlemata) - *Poiss kasvas kahemeetriseks* (piiritletud).

Aspektitõlgenduse määrab ka teksti ajaline perspektiiv - kas sündmusi käsitatakse minevikulistena, tagasivaatavalt või üksteisele järgnevatena.
*Kaheti tõlgendatava lause puhul on eelistatud piiritletud tõlgendus.

Näiteks *Oli varajane hommik. Jüri jooksis uksele.*

*Kui sündmusi käsitatakse olevikulistena, osalt kattuvatena, on eelistatud piiritlemata tõlgendus.

Näiteks *On varajane hommik. Jüri jookseb uksele*.

### Sihitise funktsioonid aspekti väljendamisel
Eesti keeles on põhiline aspekti väljendamise vahend sihitis. Nagu soome keeles, eristatakse ka eesti keeles osasihitist ja täissihitist.

*Täissihitis osutab tegevuse piiritletusele.

Näiteks *Oskar tõi Tiidule *'jäätise**. Mehed ehitasid endale **maja.***

*Osasihitis võib viidata tegevuse piiritlematusele. Piirivõimaluseta verb, s.o [[partitiivverb]] nõuab osasihitist.

Näiteks ''Mehed ehitasid endale '''maju'''.''

*Imperfektiivsesse lausesse võib lisada ka selgesti mõistetava (eksplitsiitse) piiri, mis ei pruugi sihtise vormi muuta.

Näiteks ''Takso sõidutas Peetrit '''viis kilomeetrit***, soome keeles *Taksi kuljetti Petteriä *'viisi kilometriä**.''

*Kui eksplitsiitne piir on lisatud perfektiivsele lausele, on sihitis [[nimetav kääne|nimetavas]] või [[omastav kääne|omastavas käändes]].

Näiteks ''Takso sõidutas Peetri **viis kilomeetrit** Oulust lõuna poole'', soome keeles ''Taksi kuljetti Petterin **viisi kilometriä*' Oulusta etelään.*

## Vaata ka
Perfektiivne aspekt
Aspektverb
Carnival Spirit

**Carnival Spirit** on esimene Spirit-klassi ja ettevõttele Carnival Corporation & plc kuuluv ristluslaev.

Ristluslaeva sõsarlaevad on Carnival Legend, Carnival Miracle, Carnival Pride ning teistsuguse korstnaga Costa Atlantica ja Costa Mediterranea.

Carnival Spirit on ehitatud Kvaerner Masa-Yards AB laevatehases Helsingis. Ta on 293,52 m pikk ja 32,31 m kõrge. Tema süvis on 7,77 m. Laeva kogumahutavus on 85 900. Laeval on 12 tekki.

Laeva peamasina moodustavad 6 Wärtsilä diiselmasinat 9L46D, millest igaühe võimsus on 62,37 MW. Nende koguvõimsus on seega 374,22 MW. Laeva sõuseadme moodustavad 2 ABB põtkurit, millest kummagi võimsus on 17,6 MW ja koguvõimsus seega 35,2 MW. Laev suudab arendada kiirust 22 sõlme.

Laev võib peale võtta 2680 reisijat. 80% kajutitest on vaatega merele ja neist omakorda 80% on rõduga. Laevaperes on 961 liiget.

Leping laeva valmistamiseks sõlmiti 24. veebruaril 1998. Kiil pandi laevale 16. novembril 1999. Laev lasti vette 17. juulil 2000. Esimesed käigukatsetused toimusid 2001. aasta jaanuaris. 11. aprillil 2001 anti laev tellijale üle ja ta lahkus Helsingist. USA-sse Miamisse saabus ta 24. aprillil.

Ta ristiti 27. aprillil 2001 ja ristiemaks sai USA poliitik Elizabeth Dole. Dole on abielus Robert Dole'iga, kes 1996 kandideeris USA presidendiks, ning ta ise valiti 2002 Põhja-Carolinast USA senaatoriks. Laeva kodusadam on Panamá ja laeva esmareis toimus 29. aprillil 2001 läbi Panama kanali.

Suvekuudel, mai keskpaigast septembri lõpuni seilab Carnival Spirit Alaskas. Reisid algavad Victorias, mis asub Vancouveri saarel, ning laev külastab Juneaud, Skagwayd ja Ketchikani ning sõidab läbi Lynni kanali. Minevikus on laev peatunud ka Sitkal ja sõitnud isegi märksa kaugemal kirdes olevasse Prints Williami lahte, samuti on reisid alanud suurematest linnadest, nimelt Kanadast Vancouverist või USA-st Seattle'ist.

Talvekuudel seilab Carnival Spirit Mehhiko läänerannikul. Reisid algavad USA-st San Diegost või Los Angelesest ning külastatakse Ensenadat, Cabo San Lucast, Manzanillot, Puerto Vallartat, Mazatláni ja La Pazi.

Kevadel ja sügisel külastab Carnival Spirit Hawaiil mitut sadamat, sealhulgas üsna väikeseid. Mõnikord jääb laev Hawaiile rohkem kui kuuks, aga mõnikord on see üksnes vahepeatuseks teel Alaskalt Mehhikosse.

Pärast seda, kui Carnival Spirit lõpetab oma 2012. aasta Alaska-hooaja, sõidab ta sealt Austraaliasse ja jääb sinna alaliselt. Sellest saab esimene kord, kui Carnival Cruises saadab laeva alaliselt väljapoole Põhja-Ameerikat.

## Viited

## Välislingid

*Carnival Spirit Carnivali kodulehel (inglise keeles)
Kubuś

**Kubuś** oli Poola soomusauto, mis ehitati teise maailmasõja ajal Varssavi ülestõusu käigus Armia Krajowa üksuse Krybar poolt Varssavi aedlinnas Powiśles. Ülestõusu ajal ehitati vaid üks selline masin. Tänapäeval on olemas aga kaks eksemplari. Nimelt valmistas Juliusz Siudziński 2004. aastal lisaks säilinud originaalile ka täismõõdus töötava koopia, mida eksponeeritakse 2009. aastast Varssavi Ülestõusu Muuseumis (*Muzeum Powstania Warszawskiego*), originaali säilitatakse Poola Armee Muuseumis.

Originaalmasin valmis kõigest 13 päevaga (alates otsusest masin ehitada kuni üksusele üleandmiseni). Kubuśt hakati ehitama 8. augustil 1944 Stanisław Kwiatkowski autoremonditöökojas Powiśles. Auto konstruktsiooni autor oli Walerian Bielecki (tuntud varjunime *Jan* all). Jooniseid auto ehitamiseks ei tehtud, kogu konstruktsioon improviseeriti jooksvalt töö käigus. 

Soomusauto valmistamiseks kasutati tsiviilveoki Chevrolet 157 šassiid (neid autosid toodeti enne sõda litsentsi alusel Poolas Lilpop, Rau i Loewensteini ettevõttes). Meeskonna kaitseks kaeti šassii terasplaatidega. Terasplaadid kinnitati poltidega terasraami külge ja keevitati omavahel kokku. Soomusautosse mahtus 8–12 meest. Masin oli relvastatud nõukogude kuulipildujaga DP ja Poolas põranda all toodetud leegiheitjaga Muster K (*wzór K*). Lisaks olid autos granaadid ja sõdurite isiklik relvastus. 

Kohe pärast valmimist 22. augustil võeti auto kasutusele motoriseeritud üksuses Wydra. Juba järgmisel päeval kasutati seda koos sõjasaagiks saadud SdKfz 251/3 Ausf.D-ga (mis hiljem sai nimeks *Szary Wilk*) Varssavi ülikooli peakompleksi ründamiseks. Sakslased olid sinna rajanud sõjaväegarnisoni. Rünnak ebaõnnestus ja seda korrati, taas ebaõnnestunult, 2. septembril. Teises rünnakus sai masin kergemalt vigastada, kuid see suudeti lahingust evakueerita. Parandama seda siiski ei hakatud ning pärast starteri ja variaatori eemaldamist jäeti masin 6. septembril Okólniku tänavale maha. 

Kubuś elas sõja üle ja viidi 1945. aastal Poola Armee Muuseumi, kus sellest sai üks esimesi eksponaate pärast sõda. Lisaks taastatud originaalile ehitati 2004. aastal ka töötav koopia, mida kasutatakse tihti paraadidel ja lahingute lavastamisel. Koopia paikneb Varssavi Ülestõusu Muuseumis

## Välislingid
* Improvised Armored Car "Kubuś"
* Polish Armored Car Kubus jadar.com (galerii)
Sihitu tegusõna

**Sihitu tegusõna** ehk **intransitiivne tegusõna** ehk **intransitiiv** ehk **sihitu pöördsõna** on tegusõna, mis esineb ilma sihitiseta. Sihitule tegusõnale vastandub sihiline tegusõna. 

Sihitud tegusõnad on näiteks: *armuma, noogutama, sõbrustama, lõõmama* jne. *Poiss *'armus** tüdrukusse esimesest silmapilgust. Ma **noogutasin** märguandeks üks kord''.

Sihitu tegusõna ei väljenda tavaliselt suunatud tegevust.

Laused, kus tegusõna juures sihitis puudub, on [[intransitiivlause]]d.

Samas võivad tavaliselt sihitud tegusõnad mõnikord esineda ka [[sihiline tegusõna|sihiliste tegusõnadena]]: ''Laps **nuttis*' enda hingetuks* - selles lauses on sihitis *enda*.

Ka sihilised tegusõnad võivad vahel esineda ilma sihitiseta: *Nad söövad ja joovad*. Sellistesse lausetesse saab siiski alati sihitise juurde lisada. 

Sihitu tegusõnaga koos esinev sihitis on oma olemuselt ebatüüpiline. Samasugune ebatüüpiline sihitis võib esineda ka koos sihiliste tegusõnadega. Sellisel juhul on tüüpiline sihitis lausest välja tõrjutud või on see teisenenud määruseks.

## Viited
Sihiline tegusõna

**Sihiline tegusõna** ehk **transitiivverb** ehk **transitiiv** ehk **sihiline pöördsõna**  on tegusõna, mis väljendab sihilist tegevust ja toob harilikult endaga lausesse kaasa sihitise. Sihilisele tegusõnale vastandub sihitu tegusõna ehk intransitiivverb.

Tüüpiline sihilise tegusõnaga lause on näiteks *Ma* (alus) ***armastan***(öeldis)  *sind* (sihitis).

Lauseid, mille öeldist laiendab sihitis, nimetatakse transitiivlauseteks. Laused, kust sihitis puudub, on intransitiivlaused.

## Eesti keel
*Sihilised tegusõnad on näiteks *aimama*, *aitama*, *arvama*, *aitama*, *mäletama*.
Näiteks *Ema* ***aitab***  *last* (sihitis).
*Sihitud tegusõnad on näiteks: *aeguma*, *haigestuma*, *hajuma*, *lahkuma*

Kontekstiellipsi puhul, kui lausest jäetakse korduv element välja, võib ka transitiivlausest sihitis puududa.
Näiteks *Ema* ***kallab*** *kannust* *mahla* (sihitis). ***Tõstab*** ø  *laste* *ette*.

Transitiivlausete ja intransitiivlausete vastavus ei pruugi olla alati üksühene, sest

*sihilist tegusõna võidakse kasutada mittesihilisena: *Nad* ***petavad*** *ja* ***ründavad***, vrd *Nad *'petavad** inimesi'' (sihitis) ''ja **ründavad** neid'' (sihitis)
*Sihitud tegusõnad transitiivseina. ''Laps'' ***astus*** ''pinnu'' ''jalga''.

Sihitisele vastab lause tähendusstruktuuris enamasti **neutraal**, harvemini muud osaliste tüübid: 

***vahend** lauses  ''Ta'' ''mängis'' ***viiulit***.
* **kogeja** lauses  ''Õnnetus'' ''ehmatas'' ***meid***.
* **koht** lauses ''Seda''  ***rada*** ''käin'' ''ma'' ''esimest'' ''korda''.
* **põhjus** lauses ''Laps'' ''kardab'' ***hiirt***.

**Semantiliselt** ehk tähenduslikult on sihitis alati **tegevusobjekt**, väljendades midagi, millele verbiga  määratud tegevus on suunatud. 

==Akusatiivkeeled ehk A- keeled==

[[Tegusõna]] on transitiivne ehk sihiline kui sellega liitub kohustuslikult kaks [[nimisõnafraas]]i, milles üks märgitakse [[Alus (keeleteadus)|aluseks]] ja teine [[sihitis]]eks. **Akusatiivisüsteem*' kehtib nendes keeltes, kus [[transitiivlause|transitiiv-]] ja [[intransitiivlause]] alused markeeritakse ühtmoodi, transitiivlause sihitis aga teistmoodi.
Näiteks ladina, eesti ja soome keel on akusatiivkeeled ehk A- keeled. 

Nt lauses *Caesar* *tuli* (ladina k *Caesar* *veni*+*t*) on nii ladina kui ka eesti keeles alus *Caesar* markeerimata käändes - [[nimetav kääne|nimetavas]]. Lauses *Caesar* *võitis* *vaenlase* (ladina k *Caesar* *host*+*em* *vici*+*t'') on sihitis markeeritud, see on ladina keeles akusatiivis, eesti keeles omastavas (võib olla ka osastavas käändes).

Keeletüübinimi akusatiivikeel ei tähenda, et keeles peaks olema morfoloogiline akusatiiv. Nimetus viitab üldisemalt transitiivlause sihitise märgistamisele mingi alusest erineva vormiga. 

## Viited
Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava 2010–2013

**Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava** aastateks 2010–2013 on Põhjamaade Ministrite Nõukogu energiapoliitilise töörühma koostatud dokument, mis määrab peamised suunad Põhjamaade energiaalases koostöös.

Tegevuskava põhineb eelmisel samalaadsel dokumendil, millest juhinduti aastatel 2006–2009.

Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani energiaalase koostöö peamised eesmärgid on tagada stabiilne ja usaldusväärne energiavarustus, säästlik areng ja inimeste heaolu Põhjamaades. Oluline on jätkata piirideta siseturu loomist, pöörata erilist tähelepanu hõredalt asustatud piirkondade energiavarustusele ning teha rahvusvahelist koostööd.

Nelja aasta kestel keskendutakse eelkõige järgmisele:

* Põhjamaade energiaturgude kooskõlastamine
* Taastuvenergia osakaalu suurendamine
* Energiaallikate säästlik kasutamine
* Innovatiivsete tehnoloogiate rakendamine
* Transpordisektori energiatõhususe parandamine ja keskkonnasõbralike kütuste arendamine

Plaanitakse edendada säästlikku energiakasutust nii elamutes, transpordis kui ka tööstuses ning innustada säästlike toodete ja tehnoloogiate arendamist. Suurendatakse elektri- ja soojusenergia koostootmist.

Toetatakse uurimis- ja arendustööd tõhusate, säästlike ja puhaste lahenduste leidmiseks nii energia tootmises, salvestamises, tarnimises kui ka tarbimises. Suurendatakse hüdroenergia, geotermilise energia, bioenergia ja tuuleenergia osakaalu energiatootmises.

Uusi lahendusi püütakse leida Põhjamaadele iseloomulike hõredalt asustatud alade jaoks. Paljud neist jäävad maad katvatest võrkudest eemale ja vajavad seega kohalikke energiaallikaid. Eriti rannikualadel plaanitakse paremini ära kasutada mere- ja tuuleenergiat. Erilist tähelepanu pööratakse ka energiasalvestuse tõhustamisele ja uudsete salvestusviiside väljatöötamisele. Salvestatud energiat vajatakse nii hõredalt asustatud aladel kui ka näiteks õhu- ja meretranspordis.

Oluliseks peetakse ka koostööd ja kogemuste vahetust naabritega, sealhulgas Baltimaade ja Venemaaga, samuti Kanada, Šotimaa ja teiste põhjamaiste ja harvalt asustatud piirkondadega, ning Põhjamaade ideede, tehnoloogiate ja toodete turundamist maailmas.

## Viited

## Välislingid
* Tegevuskava tekst inglise, taani, soome ja islandi keeles
Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut

**Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut** (**NORDVULK**; rootsi keeles *Nordisk Vulkanologisk Institut*; inglise keeles *Nordic Volcanological Center*) on vulkanoloogiaga tegelev Põhjamaade uurimisinstituut.

Instituut tegutseb Reykjavíkis Islandi ülikoolis. See asutati 1974. aastal.

Instituudi tegevust rahastab peamiselt Põhjamaade Ministrite Nõukogu, osaliselt ka Islandi riik.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Michel Martelly

**Michel Joseph Martelly** (esinejanimega **Sweet Micky**; sündinud 12. veebruaril 1961 Port-au-Prince'es) on Haiti muusik ja poliitik, kes oli 14. maist 2011 kuni 7. veebruarini 2016 Haiti president.

Michel Martelly on endine muusik esinejanimega Sweet Micky. Ta sai tuntuks haiti tantsumuusika *compas* lauljana. Ta tegi end meeldejäävaks oma parukate ja kostüümidega ning laval pükste allalaskmisega. Ta on töötanud ka ehitustöölisena Miamis. 

Enne presidendiks kandideerimist tal poliitiline kogemus puudus. Martelly valiti presidendiks märtsis 2011 valimiste teises voorus 68% häältega. Valimiste esimeses voorus sai ta 21,84% häältest, kuid valimised olid ebademokraatlikud ja tulemusi võltsiti. Ta on teravalt kritiseerinud endist presidenti Jean-Bertrand Aristide'i.

Ta elab oma naise ja nelja lapsega Pétionville'is.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Sweet Micky laulu "Mon Colonel" video
Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee

**Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee** (rootsi keeles *Nordiskt kontaktorgan för jordbruksforskning*; inglise keeles *Nordic Joint Committee for Agricultural Research*, lühend **NKJ**) on Põhjamaade koostööorgan põllumajandusteaduse vallas.

NKJ asutati 1965. aastal. Alates 1987. aastast on NKJ toiminud ka Põhjamaade Ministrite Nõukogu nõustajana põllumajanduse teemal.

NKJ koordineerib Põhjamaade põllumajandusuuringuid, koostab ülevaateid, vahendab infot ja korraldab seminare.

Koostöökeskuse peamiste eesmärkide hulgas on:
* Teadmispõhise põllumajanduse ja toiduainetetööstuse edendamine
* Põllumajanduslike ja toidu-uuringute algatamine ja toetamine
* Eri Põhjamaade programmide kooskõlastamine
* Põhjamaade põllumajandusteaduse positsiooni parandamine maailmas

Asutuse sekretariaat asub Oslos NordForski juures.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Aastaaruanne 2010
NordVind

**NordVind** on Põhjamaade Ministrite Nõukogu projekt tuuleenergia kasutamise edendamiseks Põhjamaades.

Projekti alustati aastal 2006.

NordVind tegeleb tuuleenergia kasutamise tingimuste ja võimaluste uurimisega Norras, Rootsis, Soomes ja Taanis ning korraldab muu hulgas tuuleenergiateemalisi töötube.

NordVindi sekretariaat asub Oslos.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* NordVindi raport "Vindkraft i Norden"
Osoonravi

**Osoonravi** on mis tahes ravimeetod, mille puhul kasutatakse toimeainena osooni. 

Kuigi osooni on raviotstarbel kasutatud juba 19. sajandil, on selle toime teaduslik uurimine alanud alles viimastel aastatel.
Delegeerimine

**Delegeerimine** on 1) enda esindajaks ehk delegaadiks saatmine; 2) (juriidilises keeles) volitamine.

Teise tähenduse laienedes on delegeerimine kõnekeeles hakanud tähendama tööülesannete ja vastutuse jagamist alluvatega, näiteks meeskonna liikmetega.
Polüfenoolid

**Polüfenoolid** on rühm taimseid ühendeid, mida leidub teatud puu- ja köögiviljades. 

Paljud polüfenoolid toimivad antioksüdantidena ja vähendavad organismis vabade radikaalide kahjustavat toimet.
## Vaata ka
*Fenoolid
Oksüdaas

**Oksüdaasid** on ensüümid, mis katalüüsivad molekulaarse hapniku (O2) hüdrolüüsi, kusjuures hapnik on elektroni aktseptoriks. Hapnik redutseeritakse neis reaktsioonides kas veeks (H2O) või vesinikülihapendiks (H2O2).