open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Usa (Jaapan)

**Usa** on linn ja kohaliku omavalitsuse üksus Jaapanis Ōita prefektuuris. 

Aastal 2005 liideti Usaga Ajimu linn ja Innai linn.

Linnas asub 725. aastal rajatud Hachimanile pühendatud shinto pühamu.

## Viited

## Välislingid

*Usa koduleht
Bungo-ōno

**Bungo-ōno linn** on kohaliku omavalitsuse üksus Jaapanis Ōita prefektuuris. 

See moodustati 31. märtsil 2005. aastal, kui liideti kohaliku omavalitsuse üksused Asaji, Chitose, Inukai, Kiyokawa, Mie, Ogata ja Ōno.

## Viited

## Välislingid

*Bungo-ōno koduleht
Komeet

**Komeet** (kr *komētēs* 'pikajuukseline') ehk **sabatäht** on Päikesesüsteemi äärealadelt pärinev taevakeha, mis koosneb peamiselt jääst, tahkest süsinikdioksiidist ja mitmesugustest anorgaanilistest ja orgaanilistest lisanditest.

## Ehitus
Komeetide ehituses eristatakse tuuma, pead ja saba. Tahket tuuma ümbritseb komeedi pea ehk kooma, sellest tekib Päikese valgusrõhu toimel komeedi saba. Komeetidel on sageli kaks (või rohkem) saba. Ioonsaba on suunatud alati Päikesest eemale ja koosneb laetud osakestest, mida päikesetuul komeedist eemale puhub. Tolmusaba koosneb raskematest osakestest, mida päikesetuul vähem mõjutab. Seetõttu järgib tolmusaba rohkem või vähem komeedi orbiiti. Nõrkadel komeetidel saba harilikult puudub, heledatel on märgatav ioonsaba, väga heledatel on nähtavad mõlemat tüüpi saba.

## Orbiidid ja tiirlemisperioodid

Suurem osa pikaperioodilisi komeete pärineb Päikesesüsteemi äärealadelt, Öpiku-Oorti pilvest, lühiperioodilised seevastu Neptuuni orbiidi taga paiknevast Kuiperi vööst. Komeetide orbiidid on enamasti piklikud, sageli paraboolsed või hüperboolsed. Siiani ei ole päris selge, millised häiritused põhjustavad komeetide liikumist Öpiku-Oorti komeedipilvest Päikesesüsteemi siseosadesse.

Komeetide tiirlemisperiood võib Päikesesüsteemi siseosades hiidplaneetide, eelkõige Jupiteri ja Saturni, külgetõmbe mõjul märgatavalt muutuda.

## Tuntumad komeedid
Inimkond tunneb enim neid komeete, mis on palja silmaga nähtavad ja pöörduvad tagasi perioodiliselt, neid märgib nimes täht **P**.
* Kõige tuntumaks komeediks võib pidada Halley komeeti.
* 17P/Holmes – 2007 sügisel plahvatanu

## Välislingid
Martin Veinmann

**Martin Veinmann** (sündinud 2. detsembril 1950) on eesti näitleja, õppejõud ja koolitaja.

Ta on lõpetanud 1968. aastal Tallinna 42. keskkooli ja 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (V lend).

Ta on töötanud alates 1972. aastast Eesti Draamateatris näitlejana. Aastatel 1990–2020 töötas ta ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli lavakõneõppejõuna (dotsent). Ta teeb mitmes koolitusfirmas kõnetehnikakoolitust.

## Looming
### Rolle filmides
* 1971 – "Don Juan Tallinnas" – Don Amigo
* 1975 – "Indrek" – Hodkevitš
* 1979 – "31. osakonna hukk I jagu" – Jälgija
* 1980 – "31. osakonna hukk II jagu" – Jälgija
* 1982 – "Šlaager" – Vello Pruun
* 1984 – "Karoliine hõbelõng" – Kaspar
* 2002 – "Nimed marmortahvlil" – Pataljoni ülem
* 2003 – "Kaksikelu" – Anton
* 2023 – "Apteeker Melchior. Timuka tütar" – kaupmees Veckinhusen

### Rolle telesarjades
* 2003 – "Kodu keset linna" – Hannes Uuspere
* 2006 – "Ohtlik lend" – Raul
* 2012 – "Elu keset linna" – Hannes Uuspere
* 2013 – "Mägede varjud" – Ants Verman
* 2015 – "Kättemaksukontor" – Joosep Mangel
* 2016 – "Kuum jälg" – jutustaja

## Tunnustus
*1980 – Ants Lauteri nimeline auhind
*1982 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*1996 – Suure Vankri auhind
*2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2018 – Tallinna teenetemärk
*2018 – Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind

## Viited

## Välislingid

*Martin Veinmann Eesti Draamateatri kodulehel
*Martin Veinmann IMDB-s
Dahab

**Dahab** on küla Egiptuses, Siinai poolsaare kagurannikul. Küla nimi tähendab araabia keeles "kuld" (ذهب /ðahab/). Küla on populaarne turismisihtkoht. 24. aprillil 2006 toimus seal pommirünnak, milles hukkus 23 inimest ja vigastada sai umbes 150. 

## Viited

## Välislingid

*http://www.dahab-info.com/
*http://www.dahab.net/
*http://www.ilovedahab.com/
Saatürid

**Saatürid**  on vanakreeka mütoloogias olendid, kellele enamasti omistatakse mehe ülakeha ja  soku jalad ning sarved.  Nad olid metsikud ja himurad olendid ning kuulusid Dionysose saatjaskonda.

Tuntuim saatür oli Paan. 
 
## Viited

 olendid
Risti vald

**Risti vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.

20. veebruaril 1992 kinnitati Risti valla omavalitsuslik staatus ja vald eksisteeris 2013. aastani, mil loodi Lääne-Nigula vald.

## Valla asulad
Vallas oli üks alevik ja neli küla.

### Alevikud

Risti

### Külad

Jaakna, Kuijõe, Piirsalu ja Rõuma.

## Viited

## Välislingid
*Entsüklopeedia.ee - Risti vald
Roosiristlased

**Roosiristlased** on erinevate vaimsete kogukondade tähistus. Need on nime saanud legendaarse või kirjandusliku tegelase Christian Rosencreutzi järgi. Roosiristlased tegelesid tänapäeval gnostilisteks nimetatud salaõpetuste (hermetism, manihheism, kabala) uurimisega.

Roosiristlaste alusmanifestid on Saksamaal avaldatud "Fama Fraternitatis" 1614 ja "Confessio Fraternitatis"1615. Manifestid ilmusid ajal, mil loodusteaduslik-tehnilise teaduse valdamine viis võõrdumiseni kristlikust kultuurist. Nende tekstide eesmärk oli sellele arengule vastu seista, religiooni reformimise kaudu. 

Rohkem kui 140 aastat pärast manifestide avaldamist asutati 1760. aasta paiku esimene roosiristlaste salaühing vabamüürluse kontekstis. Oma müstilise irratsionalismi ja illuminismi vormiga moodustas see vastukaalu valgustusajastu arukatele, ratsionaalsetele ja modernistlikele jõududele. Ordu saavutas Preisimaal lühikeseks ajaks mõju kuningas Friedrich Wilhelm II ajal. Seltsi tegevus lõppes 1787. aastal ja sellesse kuulumine muudeti 1788. aasta usuediktiga karistatavaks süüteoks.

## Välislingid
* KURMO KONSA, Roosiristlaste imaginaarne revolutsioon Sirp, 20.10.2017
Sestriere

**Sestriere** (prantsuse keeles *Sestrières*) on alpiküla Itaalias Torino suurlinnapiirkonnas. 

Küla asub 17 kilomeetri kaugusel Prantsusmaa piirist ning paikneb 2035 meetri kõrgusel merepinnast.  

Sestrieres elab 838 elanikku (2003). 

Geograafilised koordinaadid on 44°57′N 6°53′E.

Sestriere oli Torino taliolümpiamängude üks tegevuskohtadest, kus toimusid mõned mäesuusaalad. Külast saavad alguse ka mõned *[[Tour de France]]* ja *[[Giro d'Italia]]* jalgrattaetapid.
Odense

**Odense** on Taani suuruselt kolmas linn Kopenhaageni ja Århusi järel. Asub Lõuna-Taani piirkonnas ja on Odense valla keskus. Linn paikneb Fyni saarel Odense jõe kaldal. 

Odenses asub 1966. aastal asutatud Odense Ülikool, mis oma 18 000 üliõpilasega moodustab suurema osa 1998. aastal asutatud Lõuna-Taani Ülikoolist (*Syddansk Universitet*). Linn on tuntud kirjanik Hans Christian Anderseni sünnikohana. 

Odense oli Fyni maakonna keskus. 

## Ajalugu
Odense nimi on tulnud sõnadest *Odins Vi* ('Odini pühamu'), mis on seotud seal viikingiajal asunud paganliku Odini kultusepaigaga. 980. aastatel ehitas kuningas Harald Sinihammas Odensesse geomeetrilise ringvall-linnuse (Nonnebakken). Viikingiaja lõpus kujunes Odense linnaks, seega on ta üks Taani vanimaid linnu. Odenset on esmamainitud 988. aastal, kui Odensest sai piiskopkonna keskus.

Aastal 1086 mõrvati Odenses Taani kuningas Knud IV, kes kuulutati aastal 1101 pühakuks. Tema säilmed asuvad Püha Knudi kirikus, mis on Odense toomkirik. Keskajal sai linnast seetõttu populaarne palverändurite sihtkoht.

Linnaõigused sai Odense arvatavasti 13. sajandi alguses. 1240. aastal laastati linn kodusõjas.
Aastal 1355 sai Odense hansalinnaks. 

Aastal 1482 trükkis saksa trükkal Johann Snell Odenses Taani esimese, saksakeelse raamatu. 

Linna arengut soodustas see, et 1500. aasta paiku viis kuningas Hansu abikaasa Christine oma õukonna Odensesse. 16. sajandil toimusid linnas korduvalt parlamendi istungid. 1600. aastal oli Odenses üle 5000 elaniku. 1654–1658 oli Odense koguni Taani pealinn.

1672 rüüstasid Odenset Rootsi väed ja linna elanike arv langes 3800-ni.

1769. aastaks oli Odenses jälle 5200 elanikku, millega ta oli Taani suuruselt teine linn. 18. ja 19. sajandi vahetusel kaevati mereni viiv kanal, ehitati välja linna sadam ja algas industrialiseerimine.

2. aprillil 1805 sündis Odenses kirjanik Hans Christian Andersen. Alates 1956 antakse iga aasta 2. aprillil Odenses välja Hans Christian Anderseni auhinda.

1851. aastal lammutati linnamüür, sest see takistas linna edasist kasvamist.

Odense oli esimene linn Taanis, kuhu paigaldati vee- ja gaasivarustus. 1865. aastal avati raudtee.

1935 ehitati Odenses 177 meetri kõrgune Odinstårnet ('Odini torn'), mis oli tollal Euroopas Eiffeli torni järel kõrguselt järgmine ehitis. Teises maailmasõjas lasid Saksamaa väed torni 1944 õhku ja seda ei taastatud. Tänapäeval on torni asukohal Odini park (Odinsparken), kus seisab torni miniatuurne mudel.

## Vaatamisväärsused

* Taani Raudteemuuseum
* Hans Christian Anderseni muuseum
* Hans Christian Anderseni lapsepõlvekodu
* Helilooja Carl Nielseni muuseum
* Vabaõhumuuseum Den Fynske Landsby
* Loomaaed
* Püha Knudi kirik, keskaegne palverändurite sihtkoht

## Vaata ka
*Vollsmose

## Viited

## Välislingid

* Odense koduleht
* Odense ajalugu (*taani keeles*)
* Odense linna muuseumide koduleht (*inglise keeles*)
MeetTheMixer

**"MeetTheMixer"** on iganädalane raadiosaade Raadio 2s. Saade on eetris alates 2005. aasta 1. jaanuarist igal laupäeval kella 22&ndash;23.

Saate eesmärk on tutvustada noori andekaid Eestis elavaid DJ-sid ja produtsente.

Saates mängitakse *[[house]]*'i, *[[drum and bass]]*'i, tekno-, *[[dancehall]]*-, progressiivset ja hiphopmuusikat.

Iga kuu viimases saates kõlab "MeetTheMixeri" edetabel – tund värsket Eesti muusikat. Iga kuu teisel laupäeval on eetris "MeetTheMixer EXTRA", mis keskendub peamiselt briti *[[grime]]*- ja hiphopmuusikale, samuti *dancehall*'ile.

Raadiosaade on osa suuremast projektist, mis hõlmab ka klubiüritust klubis Privé.

Saatejuhid on Kuldar Kullasepp (Diggy) ja Päär Pärenson (MC J.O.C.).

## Taskuhääling
"MeetTheMixeri" saatest võttis ühel laupäevaõhtul kuni keskööni välja otse Miamist osa urbanmuusikaga DJ Slin.
 
Ühena esimestest Eestis eetrisolevastest raadiosaadetest levib "MeetTheMixer" digitaalselt, kasutades selleks taskuhäälingut.

Taskuhäälingusaadete tirimiseks saab kasutada näiteks programmi iTunes, otsides saadet kataloogist "Podcasts".
Joutseno linn

**Joutseno linn** on endine vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas. Asub Saimaa järve kaldal. 

Joutseno vald nimetati linnaks 2005. aastal. 

1. jaanuaril 2009 liitus Joutseno linn Lappeenranta linnaga.

## Keskasula
Valla keskus oli Joutseno. 

## Külad

Joutseno linna haldusalas asusid järgmised külad: Ahola, Anola, Arpolahti, Eiskola, Haukilahti, Hyvättilä, Hämäläinen, Jokela, Joutseno (kirikuküla), Jänhiälä, Karhula, Karjalainen, Karsturanta, Kesola, Kohoniemi, Korpi, Korvenkanta, Kähärilä, Leppälä, Lipiälä, Luukulkkula, Meltola, Mietinsaari, Myllärilä, Nevala, Nyrkkölä, Parjala, Pätilä, Ravattila, Roiskola, Soljala, Suokumaa, Tiimola, Tiuruniemi, Tujula, Tyrminen, Vesikkola, Virkkilä.

## Välislingid

*Joutseno koduleht
Pärnu Leht

**Pärnu Leht** oli ajaleht, mis ilmus Pärnus 1. oktoobrist 1994 kuni 1995. aasta lõpuni.

Ajalehte andis välja AS SULA, kuhu kuulusid Jüri Lebedev, Vello Järvesalu jt. 

Ajalehe sisulise poole käivitasid nõustajatena Hommikulehe ajakirjanikud Indrek Lindsalu ja Peeter Raidla. Lindsalust, kes töötas enne Hommikulehes, sai Pärnu Lehe esimene peatoimetaja. 

Neljaleheküljeline ajaleht ilmus 5 korda nädalas, avaldades päevakajalisi lugusid, lühiuudiseid ja intervjuusid. Aeg-ajalt ilmus lehe vahel ka lisasid, näiteks teatripäeva ja võidupüha puhul.

Suvel 1995 vahetus suurem osa toimetuse liikmetest. Uus peatoimetaja Kalle Müller muutis uudiselehe kõmuliseks. Lisaks hakkas Pärnu Lehe omanik välja andma nädalalehte. Pärnu Leht ilmus kuni 1995. aasta lõpuni. Varsti pärast seda lõpetati ka nädalalehe väljaandmine. 

## Peatoimetajad
*1994–1995 Indrek Lindsalu
*1995 Maie Toome
*suvest 1995 ilmumise lõpuni Kalle Müller

## Toimetus
Pärnu Lehe toimetusse on kuulnud
*ajakirjanikud Urmas Kaldmaa, Eno-Gerrit Link, Piret Salum, Merike Uus, Gitta Veber, Ilona Veike jt.
**suvetoimetajatena tegid praktikat Raivo Suni, Sigrid Kaasik, Elo Põlendik jt.
*kolumnistid Matti Vaga ja Madis Salum
*fotograaf Tiiu Kimber
*keeletoimetajad Veste Roosaar ja Ilona Must
*küljendajad Ulvi Kuldkepp ja Hanna Kangur
*reklaamiosakond Helgi Menšikov ja Andres Raidla
Jõhvi rajoon

**Jõhvi rajoon** moodustati Jõhvimaast 26. septembril 1950 vastu võetud seadusega.

1. oktoobril 1950 jõustus Eesti NSV-s uus administratiiv-territoriaalne jaotus, mis vastas NSV Liidus kehtivale. Uue korraga kaotati kõik maakonnad ja vallad ning kehtestati uuesti kaheastmeline halduskorraldus, mis oli 1945 külanõukogude moodustamisega muudetud kolmeastmeliseks.

Jõhvimaa likvideeriti, selle alal moodustati Jõhvi ja Kiviõli rajoon ning Narva linnapiirkond, osa alasid anti Mustvee rajoonile. Maakondliku alluvusega Jõhvi linn muudeti rajoonilise alluvusega linnaks.

Jõhvi rajooni keskus oli Jõhvi linn, lisaks oli rajoonis Kohtla-Järve vabariikliku alluvusega linn, Ahtme, Sompa ja Viivikonna alev ning 21 külanõukogu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega 17. juunist 1954 toimus suur külanõukogude ühendamine seoses kolhooside ja sovhooside liitmisega.

1959 likvideeriti Kiviõli rajoon ning selle alal moodustati Kohtla-Järve linnapiirkond, millega liideti Kiviõli linn ning Kohtla ja Kukruse alev. Piir Jõhvi rajooniga nihutati Kukruse mõisa joonele. Samal ajal vähendati Narva linnapiirkonna maa-ala Jõhvi rajooni kasuks. 

14. oktoobril 1960 moodustati põlevikivitööstuspiirkonna ühtne halduskeskus keskusega Kohtla-Järvel. Selle käigus likvideeriti eraldi Jõhvi ja Ahtme linn ning Sompa alev, mis liideti Kohtla-Järve linnaga. Rajooni valitsemisorganid jäid Jõhvisse.  

1961. aastal allutati Jõhvi rajoon Kohtla-Järve linnapiirkonnale ja likvideeriti sellega.
Bender

**Bender** (ka *Tighina* [tig'iina]; vene Бендеры) on linn Moldovas. Asub Dnestri paremkaldal. *De facto* kuulub Transnistria Vabariigile.

Linnas asub Benderi kindlus.

1919. aasta 27. mail toimus linnas kommunistlik Benderi ülestõus, mille surus maha Rumeenia-Prantsuse armee.

1992. aastal toimusid linnas lahingud Transnistria separatistide ja Moldova armee vahel (vaata Benderi lahing (1992)).

Benderist on pärit endine Rumeenia president Emil Constantinescu.


Bender Fortress. Northern side 02.JPG|Benderi kindlus
Apartment buildings in Bender 02.JPG|Korterelamud
Transfiguration Cathedral in Bender 03.JPG|Jeesuse ülestõusmise kirik
Bus station in Bender 10.JPG|Bussijaam
Public transport in Bender.JPG|Linna ühistransport
Memorial arch in Bender 01.JPG|Mälestusmärk
Bender. Храм Свв. Богоотец Иоакима И Анны 01.JPG|Anna ja Joakimi kirik


## Viited

## Välislingid

*Tighina koduleht
Rendsburg

**Rendsburg** on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Lõuna-Schleswigis. Asub Kieli kanali mõlemal kaldal.

Rendsburg asutati 1150. aastal. Linnaõigused sai 1339. aastal.

## Välislingid

*Rendsburgi linna koduleht (*saksa keeles*)
Maurice Krafft

**Maurice Krafft** (25. märts 1946 Guebwiller – 3. juuni 1991 Unzen) oli prantsuse vulkanoloog.

Maurice oli koos oma abikaasa Katia Krafftiga kuulus paljude tegutsevate vulkaanide uurimise, pildistamise ja filmimise poolest. Maurice ja Katia Krafft on ilmselt kõige rohkem tegutsevaid vulkaane näinud inimesed. Nad hukkusid koos Jaapanis Unzeni vulkaanil, püüdes filmida lõõmpilve. Päev enne surma ütles Maurice: "Ma ei karda kunagi, sest 23 aasta jooksul olen ma näinud nii palju vulkaanipurskeid, et kui ma ka homme sureks, ma ei hooliks sellest".
Absoluutne tähesuurus

Tähe **absoluutne tähesuurus** defineeritakse astronoomias tähe näiva tähesuurusena tähest 10 parseki (ehk 32,6 valgusaasta) kaugusel asuva vaatleja jaoks. 

## Tähtede absoluutsed heledused
Tähe absoluutse tähesuuruse leidmiseks kasutatakse seost M = m + 5 + 5 \log p, kus p on tähe aastaparallaks.

Päikese absoluutne tähesuurus on +4,71, kõige heledamatel tähtedel küünib see –10-ni.

## Päikesesüsteemi kehade absoluutsed heledused
Absoluutse heleduse mõistet kasutatakse ka Päikesesüsteemi taevakehade, tavaliselt planeetide ja asteroidide kirjeldamiseks. Päikesesüsteemi taevakeha absoluutne heledus **H** on võrdne selle taevakeha näiva heledusega, kui taevakeha asuks 1 astronoomilise ühiku kaugusel vaatlejast ja Päikesest ning taevakeha oleks vastasseisus (ehk nurk Päikese, taevakeha ja vaatleja vahel on null).

Kõigi Päikesesüsteemi planeetide absoluutsed heledused on negatiivsed, väikesematel taevakehadel positiivsed.

## Vaata ka
*Tähesuurus
Apollo 1

**Apollo 1** oli NASA Apollo programmi missioon, mis oleks olnud programmi esimene mehitatud missioon. Missiooni start oli määratud 21. veebruarile 1967, kuid missioonil kasutatud kosmoselaev hävis stardiplatvormil toimunud lennueelsel testil 27. jaanuaril 1967, kui juhtimismoodulis puhkes tulekahju. Kõik kolm moodulis viibinud meeskonnaliiget hukkusid.

Tulekahju põhjustas puhta hapniku keskkonnas elektrijuhtmestiku vea tõttu tekkinud säde. Kui jahutusvedelik ja sünteetilised materjalid süttisid, tõusis temperatuur kapslis mõne sekundiga üle 1300 °C. Kapsli luuk avanes sissepoole ning kuna kapslis oli kõrgem õhurõhk kui väljas, ei saanud astronaudid seda õnnetuse ajal avada ja jäid kapslisse lõksu. Stardiplatvormi töötajatel õnnestus kapsli luuk avada viis minutit pärast põlengu algust, kuid kogu meeskond oli selleks ajaks surnud.

Rõhk kapslis oli normaalrõhust veidi suurem (umbes 1150 hPa). Puhta hapniku kasutamine on möödapääsmatu orbiidil, kus õhurõhk kapslis on vaid umbes kolmandik normaalrõhust. Varem oli samades tingimustes edukalt katsetatud nii Mercury kui ka Gemini mooduleid.

Mehitatud Apollo lennud peatati 20 kuuks, kuni NASA ehitas juhtimismooduli ümber. Samas oli lennukeelu ajal võimalik katsetada kuumoodulit ning Saturn V kanderaketti. Apollo 1-le määratud kanderaketti kasutati missioonil Apollo 5. Esimene mehitatud Apollo missioon toimus oktoobris 1968, kui startis Apollo 7.

## Meeskond
* Virgil "Gus" Grissom
* Edward H. White
* Roger B. Chaffee

## Viited

## Kirjandus
* Andrew Chaikin. "A Man on the Moon", ISBN 0-670-81446-6

## Välislingid
*NASA veebileht Apollo 1 kohta
Jakob Rosenberg

**Jakob Rosenberg** (9. veebruar 1881 &ndash; 26. detsember 1937) oli eesti esperantist.

## Teosed
*"Esperanto-Eesti sõnastik", Tallinn 1912
*"Eesti-Esperanto sõnastik", Tallinn 1923
*"Esperanto lugemik : täieline grammatika ja sõnastik = Esperanta legajaro", Tallinn 1931
Hailuoto

**Hailuoto** on saar ja samanimeline vald Soomes, Perämeres Oulust lääne pool. Saare pindala on 197 km², kõrgus kuni 22 meetrit. Saarel elab ligi 1000 inimest.

Hailuoto on olnud püsivalt asustatud alates 12. sajandist.

Põhjasõja ajal 29. septembril 1714 mõrvasid Vene kasakad saarel 800 kohalikku elanikku ja põgenikku.

## Viited

## Välislingid

* Hailuodon kunta, Hailuoto - Matkailu
Gotha

**Gotha** on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal.

## Ajalugu
Gothat on esmamainitud 25. oktoobril 775 Dürenis Karl Suure alla kirjutatud dokumendis, kus seda nimetatakse *Villa Gothaha* ('head veed').

Aastatel 1567–1577 rajati Gothasse renessanss-stiilis raekoda, mis on tähelepanuväärne oma rikkalikult kaunistatud põhjaseina poolest.

Gotha omandas tähtsuse 1640. aastal, mil ta valiti Saksi-Gotha hertsogiriigi keskuseks. 1826 sai Gotha üheks kahest Saksi-Coburgi ja Gotha pealinnast.

Aastatel 1645–1663 ehitati Gotha hertsogi jaoks Friedensteini loss, mis on tänapäeval turistide jaoks peamine vaatamisväärsus. See on Saksamaa vanim barokkpalee. Tänapäeval on palees ajaloomuuseum, kus säilitatakse hulgaliselt kunsti- ja muid kultuuriväärtusi. Lossis tegutseb Ekhofi teater, mis on maailma vanim tänapäevalgi tegutsev barokkteater.

18. sajandil viibis Gothas pikka aega Voltaire ja see muutis Gotha õukonna üheks valgustusajastu keskuseks.

Gothal oli oluline roll Saksamaa töölisliikumises. 1875 moodustati Gothas Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei eelkäija Saksamaa Sotsialistlik Töölispartei kahe organisatsiooni liitumisel: need olid Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Partei, mida juhtisid August Bebel ja Wilhelm Liebknecht, ning Ülesaksamaaline Tööliste Liit, mille oli asutanud Ferdinand Lassalle. Ühinenud erakond võttis vastu programmi, mida nimetatakse Gotha programmiks ja mida Karl Marx kõvasti kritiseeris selle kokkuleplasliku suunitluse pärast.

Gotha on tuntud ka kirjastuskeskusena. 1763–1944 avaldati Gothas Gotha almanahhi, mis sisaldas kõigi Euroopa valitsevate dünastiate ja teiste tähtsate aadlisuguvõsade liikmete elulugusid ja troonipärimisjärjekorda.

1878. aastal rajati Gothasse Euroopa esimene krematoorium.

1949–1990 kuulus Gotha Saksa DV-sse.

Alates 1997. aastast toimub Gothas igal aastal kristliku muusika festival Freakstock, mis asutati 1995 Wiesbadenis. Seda korraldab noorsooliikumine Jeesuse Friigid ja seal osaleb üle 8000 inimese.

## Sõpruslinnad
Gothal on viis sõpruslinna:
* Gastonia (USA)
* Kielce (Poola)
* Martin (Slovakkia)
* Romilly-sur-Seine (Prantsusmaa)
* Salzgitter (Saksamaa)

## Viited

## Välislingid

* Gotha koduleht
Anortosiit

**Anortosiit** on faneriitne süvakivim, mis koosneb peamiselt plagioklassist.

Rahvusvahelise geoloogiaühingu tardkivimite klassifikatsiooni järgi sisaldab anortosiit kvartsi 0–5% (protsent kvartsi ja päevakivide koguhulgast), päevakividest moodustab plagioklass üle 90% ning värviliste mineraalide sisaldus on alla 10%. Värvilistest mineraalidest on anortosiidi koostises tavalisemad pürokseen, oliviin ja Fe-Ti oksiidid. 

Anortosiit moodustab kooslusi aluseliste süvakivimitega, näiteks gabroga. Et plagioklassi tihedus on raua- ja magneesiumirikastest värvilistest mineraalidest väiksem, on anortosiidi puhul tegemist enamasti kumulaatkivimiga. Erinevalt enamikust kumulaatidest ei ole anortosiiti moodustavad mineraalid vajunud intrusiooni alaossa, vaid vastupidi tõusnud ülespoole, moodustades seal valdavalt plagioklassist koosneva kivimi. Erinevalt enamikust süvakivimeist ei ole anortosiidil vulkaanilist ekvivalenti.

Anortosiit on levinud kivim näiteks Kuul. Kuu mägismaad koosnevadki peamiselt anortosiidist, "mered" aga basaldist.

Vene koolkonna mõjul on mõnede Eesti geoloogide seas siiani levinud anortosiidi nimetamine labradoriidiks. Seda seepärast, et anortosiit koosneb peamiselt mineraal labradorist (plagioklassi number 50–70). Seetõttu arvatakse mõnikord, et ju siis anortosiit koosneb anortiidist (plagioklassi number 90–100), mis aga ei ole tõsi. Anortosiit koosneb peamiselt labradorist, vahel ka oligoklassist, andesiinist ja bütauniidist, kuid otsmisi plagioklassi rühma mineraale anortiiti ja albiiti anortosiit reeglina ei sisalda.
Platsentofaagia

**Platsentofaagia** on imetajate platsenta söömine pärast sünnitust.

Platsentofaagia on tavaline nähtus paljude imetajate puhul. Ka inimesed, eriti loodusrahvad, harrastavad platsentofaagiat. Tänapäeval kasutatakse platsentasid farmakoloogias mitmete ravimite tootmiseks. 

## Kirjandus

* Marika Mikkor, "Platsenta söömisest tänapäeva Eestis maailmatraditsiooni taustal: Tabud teaduses ja elus", Akadeemia 2006, 3. lk. 593-610.
ColdFusion

**ColdFusion** on MacroMedia Inc. poolt arendatav tarkvarapakett veebisaitide tegemiseks ning nende serveerimiseks kasutajale.
Lubumbashi

**Lubumbashi** on linn Kongo DV-s, Ülem-Katanga provintsi halduskeskus. Lubumbashi on Kinshasa järel Kongo DV suuruselt teine linn.

Linn asub Kafue jõe ülemjooksul.

Linn asutati belglaste poolt 1910. aastal ning kuni 1966. aastani kandis Belgia kuninga Albert I abikaasa Elisabeth von Wittelsbachi järgi prantsuse keeles nime *Elisabethville* (vahel kirjutati ka *Elizabethville*) ning hollandi keeles *Elisabethstad*.

Lubumbashi on koobalti- ja vasekaevanduste keskus.

Linnas on ülikool.

2015. aastani oli Lubumbashi Katanga provintsi keskus.
Luxembourg

**Luxembourg** on Luksemburgi pealinn ning Luxembourgi ringkonna ja Luxembourgi kantoni keskus. Asub Pétrusse'i ja Alzette'i jõe ühinemiskohas.

## Rahvastik

31. detsembril 2023 oli Luxembourgi elanikest Luksemburgi kodanikke 29,6% ja välisriikide kodanikke 70,4%.

## Ajalugu

Luxembourgi on esmamainitud 963. aastal. 1244. aastal sai linnaõigused. 1354. aastast on Luksemburgi hertsogiriigi (hiljem suurhertsogiriigi) keskus.

Luxembourgis asuvad Euroopa Liidu Kohus, Euroopa Parlamendi sekretariaat, Euroopa Kontrollikoda ja Eurostat.

Luxembourgi vanalinn kuulub 1994. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Luxembourg oli 1995. ja 2007. aastal Euroopa kultuuripealinn.

## Sõpruslinnad

Luxembourgil on neli sõpruslinna:

*  Camden, Suurbritannia, alates 2007
*  Metz
*  Tambov, alates 2012
*  Praha, alates 2012

## Vaata ka
*Luksemburgi Eesti Kool

## Viited

## Välislingid

* Luxembourgi koduleht
Luitpold

**Luitpold** on saksa nime **Leopold** arhailine variant, mida on kasutatud mõnede Baieri aadlike puhul:

***[[Luitpold (Baieri regent)|Luitpold]]** oli Baieri regent 1886–1912
***[[Luitpold (Baieri markkrahv)|Luitpold]]** oli Baieri markkrahv 10. sajandi alguses
***[[Konrad Luitpold Franz Joseph Maria von Wittelsbach]]** (1883–1969) oli Baieri prints
Jõhvi maakond

**Jõhvi maakond**, pindalaga 2922 km², moodustati 25. veebruaril 1949 Eesti Vabariigi aegse Virumaa kaheks jagamisel. Idapoolset osa nimetati Jõhvi maakonnaks, läänepoolset Viru maakonnaks.

Jõhvi maakonda kuulusid kõik Virumaa idaosas olevad vallad (Alutaguse, Erra, Illuka, Jõhvi, Kohtla, Lüganuse, Maidla, Mäetaguse, Tudulinna, Tärivere, Vasknarva ja Vaivara vald)  koos neisse kuuluvate külanõukogudega. Samuti kuulusid maakonda Jõhvi ja Kiviõli linn ning Ahtme, Kohtla-Nõmme, Küttejõu, Narva-Jõesuu ja Sompa alev.  Liidetud Mahu valla Aseri külanõukogu liideti Lüganuse vallaga.

Maakonda ei kuulunud vabariikliku alluvusega Kohtla-Järve ega Narva linn. Kõik töörahva saadikute täitevkomiteede esimehed olid kohale määratud, kuna esimesed valimised toimusid alles 1948 aastal. Maakonnakeskuseks sai Jõhvi linn.

1. oktoobril 1950 kehtestati Eestis uus administratiiv-territoriaalne jaotus, mis oli vastavuses NSV Liidus kehtivaga. Uue korraga kaotati kõik maakonnad ja vallad. Eestis kehtestati uuesti kaheastmeline halduskorraldus, mis oli 1945. aastal küla töörahva saadikute nõukogude moodustamisega muudetud kolmeastmeliseks.

Jõhvi maakond likvideeriti ja selle asemele moodustati Jõhvi ja Kiviõli rajoon. Maakondliku alluvusega linnad Jõhvi ja Kiviõli muudeti rajoonilise alluvusega linnadeks. Maakonna edelanurk läks Mustvee rajooni koosseisu ja kirdenurk (Viivikonna, Sillamäe, Narva-Jõesuu) Narva linnapiirkonna koosseisu.

## Viited
Ladina-Ameerika

**Ladina-Ameerika** (**Iberoameerika**) on Ameerika maailmajao osa, kuhu kuuluvad Ameerika maad peale USA ja Kanada. Hõlmab Lõuna-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Põhja-Ameerika alad, mis jäävad Rio Grandest (*Rio Bravo del Norte*) lõuna poole. Kitsamas tähenduses ei arvata Ladina-Ameerikasse Kariibi mere saareriike ja mandril asuvaid istandusriike, samuti maid, kus ei kõnelda hispaania või portugali keelt. 

Nimetus tuleneb sellest, et neis riikides kõneldakse ladina keele baasil kujunenud keeli (hispaania, portugali ja prantsuse keel). Tegelikult on küll mõnel Ladina-Ameerika maal ametlikuks keeleks inglise või hollandi keel.

## Ladina-Ameerika riigid ja territooriumid
Rahvaarv on antud seisuga juuli 2007.

## Vaata ka

*Ladinaameeriklased
*Angloameerika
Mbuji-Mayi

**Mbuji-Mayi** on linn Kongo DV-s, Ida-Kasaï provintsi halduskeskus. Asub Sankuru jõe kaldal.

Linn asutati 1910. aastal eurooplaste poolt teemandikaevanduste keskusena ja 1966. aastani oli linna nimi *Bakwanga*.
Goma

**Goma** on linn Kongo DV-s, Põhja-Kivu provintsi halduskeskus. Asub Kivu järve põhjakaldal Nyiragongo vulkaani jalamil umbes 1500 m kõrgusel Rwanda piiri lähedal.

Rwanda kodusõja ajal 1994. aastal oli Gomas sadu tuhandeid Rwanda põgenikke. Linnas puhkes kooleraepideemia. 1997 ja 1998 tungisid Rwanda valitsusväed Gomasse ja tapsid tuhandeid põgenikke.

2002. aastal hävitas laavavool Nyiragongo vulkaanist osa linnast. 

Linna lähedal asub Virunga rahvuspark.
Wismar

**Wismar** on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Läänemere kaldal.

Wismarit on esmamainitud 1147. aastal. Linna asutamisajaks loetakse siiski 1226. aastat. Keskajal oli Wismar Hansa Liidu liige.

Aastatel 1632–1903 kuulus linn Rootsile.

Wismarist on pärit Gottlob Frege ja Marita Koch.

Wismari vanalinn kuulub alates 2002. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Vaata ka
*Rootsi Wismar

## Viited

## Välislingid
*Wismari koduleht
Pythagorase teoreem

**Pythagorase teoreem** on Vana-Kreeka matemaatikule Pythagorasele omistatud teoreem täisnurkse kolmnurga kahe kaateti ja hüpotenuusi vahel. 

:a^2+b^2=c^2 \quad \Leftrightarrow \quad c=\sqrt{a^2+b^2}

Valem sõnades: täisnurkses kolmnurgas kaatetite (a ja b) ruutude summa võrdub hüpotenuusi (c) ruuduga.

Pythagorase teoreem on koosinusteoreemi erijuht täisnurksete kolmnurkade jaoks.

Ühelgi teisel teoreemil pole nii palju erinevaid tõestusi. Aastal 1940 ilmunud raamat "Pythagorean Proposition" sisaldab neid 370.

## Ajalugu
Pythagorase teoreemi tunti juba Babüloonias ja Vana-Egiptuses, ent seal ei osatud seda tõestada.

Kaks india matemaatikut, umbes 800 aastat eKr elanud Baudhayana ja umbes 600 aastat eKr elanud Apastamba, on andnud vanima säilinud tõestuse. See ilmus raamatus "Sulba suutrad", mis dateeritakse aega 800–500 eKr.

Nähtavasti sõltumatult tõestati Pythagorase teoreem Hiinas. Selle täpne aeg on teadmata, pakutakse ajavahemikku 500 eKr kuni 200 pKr.

Pythagorasele on omistatud teoreemi tõestamine, kuid peetakse tõenäoliseks, et selle teoreemi tõestas tegelikult mõni hilisem pütaagorlane, aga kombe kohaselt omistati see tõestus nagu teisedki pütaagorlaste avastused Pythagorasele.

Thomas Heathi andmetel pole viiesaja aasta jooksul pärast Pythagorase elu säilinud allikaid, mille põhjal võiks seda teoreemi talle omistada. Teisest küljest, kui Plutarchos ja Cicero seda lõpuks tegid, siis viisil, mille järgi teoreemi seostamine Pythagorasega oli üldtuntud ja vaieldamatu.

Üks leitud savitahvel, millel kirjas sama teoreem, oli loodud ligi 1000 aastat enne Pythagorase sündi.

## Vaata ka
*Eukleidese teoreem
*Ptolemaiose teoreem
*Ringjoon (ringjoone võrrand)
*Sinusoid

## Välislingid
* Ingliskeelne veebileht Pythagorase teoreemi tõestuste kohta, üle 70 tõestuse
Johann Friedrich Eschscholtz

**Johann Friedrich Eschscholtz** (õieti Johann Friedrich Gustav von Eschscholtz; 1.  november 1793 Tartu – 19. mai 1831 Tartu) oli baltisaksa füüsik, botaanik, zooloog ja entomoloog.

Tema vanemad olid Johann Gottfried ja Katherine Hedwig Ziegler Eschscholz. Johann Friedrich Eschscholtz õppis Tartu Kubermangugümnaasiumis ja seejärel Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta töötas botaanikaprofessori Carl Friedrich von Ledebouri assistendina ja lõpetas ülikooli 1815.

Ledebouri soovitusel tegi ta laevaarstina kaasa 1815–1818 Otto von Kotzebue juhitud ümbermaailmareisi prikil Rjurik. Teadlastest osalesid sellel reisil veel botaanik Adelbert von Chamisso ja kunstnik Louis Choris. Oma reisimärkmed pani ta kirja monograafias "Karikloomade süsteem" (1829), hiljem avaldas ka "Zooloogia atlase".

Pärast esimest ümbermaailmareisi abiellus ta Christine Frederike Ledebouriga. Aastast 1819 oli ta Tartu Ülikooli erakorraline meditsiiniprofessor ja prorektor. 1822 määrati ta ülikooli zooloogiamuuseumi juhiks.

Chamisso nimetas tema auks taimeperekonna *Eschscholzia* (läänemagun).

Otto von Kotzebue määrati teisele ümbermaailmareisile ja Eschscholzki nõustus selles osalema. Reis väljus Kroonlinnast 28. juulil 1823 ja saabus koju 1826. aasta juulis. Reisi käigus kogus Eschscolz Alaska, California ja Havai putukaid ning sadakond neist osutusid senitundmatut liiki olevateks.

Tema kirjeldatud on naksurlaste perekond *Semiotus*. 

Ta on maetud Tartusse Raadi kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
* Tiiu Speek "Botaanikud Chamisso ja Eschscholtz Californias" Akadeemia 5/2012, lk 835–879
Saare valla lipp

**Saare valla lipp**  on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Saare valla lipp.

Lipp kinnitati 20. novembril 1996.

## Lipu kirjeldus

Saare valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud horisontaalselt kaheks väljaks, ülemine, valge laid on laiem ja alumine, sinine kitsam. Sinisel laiul on püstiselt valge kaheteralise mõõga käepide, mis valgel laiul läheb üle roheliseks viieharuliseks okaspuutaimeks.

Lipu normaalmõõdud on 105x105 cm

## Põhjendus
Lipu ideestik tuleneb Kalevipoja sangarikujuga seotud kohamuistenditest. Teatavasti asuvat muistse vägilase mõõk kohalikus Kääpa jões ning sealses pinnases ja vees peitubki see ürgjõud, millest tärkab ikka jälle uus elu (okaspuutaim) ning pärineb valla töökate inimeste varanduslik ja vaimne õitseng. Sinine värvus on vee, kui ka ustavuse ja vaimsuse võrdkuju, roheline aga looduse, nooruse ja lootuse sümbol.

## Lipu kasutamise kord

Valla lippu kasutati samadel alustel Eesti riigilipuga.
#Valla lipp heisati alaliselt vallamaja ees lipumastis.
#Lippu võis heisata avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul ning muudel juhtudel vallavalitsuse loal.
#Kui valla lipp heisati koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asus valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.

## Vaata ka
*Saare valla vapp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
* Saare valla sümboolika valla kodulehel
* Saare valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Arst

**Arst** (ka **doktor**, **tohter**) on tänapäeval spetsiifilise akadeemilise haridusega spetsialist (Eestis tervishoiutöötaja), kelle tegevus on suunatud tervise edendamisele ja taastamisele ning haiguste diagnoosimisele ja ravile. Humaanmeditsiinis toetuvad Eestis arstid ka tõenduspõhise meditsiini mudelile.

Eestis on enamik arste saanud hariduse Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Vastavalt Eesti seadustele peavad arstid olema kantud tervishoiutöötajate riiklikku registrisse, eriarstidel on vaja ka tegevusluba.

## Ajalugu

Arsti töö on üks vanemaid. Arsti elukutse on välja kasvanud ravitseja funktsioonist, mida täitsid näiteks mõned vanaaja preestrid. Vanimad kirjalikud allikad, mis mainivad arsti elukutset, pärinevad Mesopotaamiast 3. aastatuhandest eKr.

## Vaata ka
*Allergoloog
*Arstide Koda
*Arstide loend
*Eesti Arstide Liit
*Eesti arstide loend (1940)
*Eesti Kristlike Arstide Ühing
*Erakorralise meditsiini arst
*Günekoloog
*Füsioterapeut
*Hippokratese vanne
*Hambaarst ehk stomatoloog
*Jaoskonnaarst
*Kardioloog
*Külaarst
*Loomaarst
*Meditsiinidoktor
*Medõde
*Nõid
*Pediaater
*Perearst
*Posija
*Psühhiaater
*Ravitseja
*Üldarst

## Kirjandus
*Isidor Brennsohn: Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands., Riga 1922 Digitaalselt
*Isidor Brennsohn: Die Aerzte Kurlands vom Beginn der herzoglischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Kurlands., Riga: Ernst Plate AG 1929 Digitaalselt

## Välislingid

* Rahwa tohter 1905. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
* Tervishoiuteenuste korraldamise seadus Riigi Teataja
*Ants Nõmper. "Arsti vastutus I" Eesti Arst 2002; 81 (1): 43–48
* Maailma Arstide Liit. "Arstieetika käsiraamat" Kirjastus Elmatar, 2007, ISBN 978-9985-4-0517-8
* Ants Nõmper. "Eesti võlaõigusseaduse 10 esimest aastat: arsti vastutus vajab reformi" Eesti Arst 2012; 91(7):376–378
* "Kristjan Port: narkomaania on arstide seas pööraselt suur probleem" Delfi, 14. aprill 2015
* Anna Põld. "Kristjan Port narkomaaniast arstide seas: mul ei ole raske vabandust paluda nende käest, kelle väärikust on kahjustatud, aga probleem on endiselt olemas" Delfi, 15. aprill 2015
* Priit Tohver. "Lahkumisintervjuu" levila, detsember 2023
Pala valla lipp

**Pala valla lipp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Pala valla lipp.

Lipp kinnitati 20. mail 1997.

## Lipu kirjeldus

Pala valla lipp on ruudukujuline ning koosneb pikkupidi 2/3 osa suurusest rohelisest väljast ja 1/3 osa suurusest sinisest väljast lipu lehvivas otsas. Rohelise välja keskel on kollane kassikakk valgel oksal.

Lipu normaalmõõdud on 105x105 cm.

## Põhjendus
Pala vald on idapoolseim vald Peipsi järve kaldal ning ligi pool valla pindalast on suurte veekogude all, seda märgib ka lipul olev sinine värv. Roheline tähistab valla territooriumil paiknevaid suuri metsamassiive ning seda, et siit, Pala ümbrusest saab alguse ka põlduderikas Kagu-Eesti lavamaa. Kassikakk oma uhke välimuse ja väärika olemusega on saanud valla sümboliks. Eestlased on pidanud öökullilisi raamatute ja hariduse võrdkujuks. Kodaveres on olnud üks Eesti vanematest kihelkonnakoolidest, ning Kodavere kirikut on esimest korda mainitud 1342 a. Kollane (kuldne) toon seondub kuldsete viljaväljadega, samuti on õled, vaha ja mesi kuldkollased. 
## Lipu kasutamise kord

#Heisatav Pala valla lipp peab vastama riigisekretäri poolt 20. mail 1997 kinnitatud Pala valla lipu kirjeldusele.
#Pala valla lipu võivad heisata kõik Pala valla kodanikud eramajadel, ettevõtted ja organisatsioonid oma hoonetel vastavasse lipuhoidjasse või maapinnalt tõusvasse lipumasti.
#Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus aga ligikaudu kolm korda suurem. Heisatud lippudel peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. 
#Pala valla lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, rahvuspühadel (riigilipu heiskamise päevadel), 30. aprillil (omavalitsusliku staatuse saamise päev) ja valla päevadel, perekondlikel pidupäevadel ning muude sündmuste puhul annab sellekohase korralduse Pala Vallavalitsus.
#Pala valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 100 millimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.
#Pala vallamaja tornis on Pala valla lipp  heisatud ööpäevaringselt.
#Eri lippude koos heiskamisel on paigutuse järjekord lippude poolt vaadates paremalt äärelt alustades järgmine: Eesti riigilipp, teise riigi lipp, Eesti maakonna, linna, valla või muu lipp. Lipud paigutatakse maakondade kaupa ning linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi. Lipud peavad olema heisatud samale kõrgusele, iga lipp eraldi lipuvardasse. Maakonna, linna, valla või muu lipu mõõtmed ei tohi ületada riigilipu mõõtmeid.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Pala valla vapp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
* Pala valla sümbolid valla kodulehel
* Pala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Rõngu valla lipp

**Rõngu valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Rõngu valla lipp.

Lipp kinnitati 29. novembril 1996.

## Lipu kirjeldus

Rõngu valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Punasel kangal kollane viieharuline rist tipuga allapoole ning selle peal kollane rõngas, milles risti harude keskel punased sõõrid. Sõõride kohal rõngast väljuvad kollased kolmiklehed.

Risti harud tähistavad Tartu, Valga, Otepää, Rannu ning Tõrva teeristi ning osutavad sellega Rõngu geograafilisele asendile. Sõõrid tähistavad valla suuri puuvilja- ja marjaaedu ning sellega ka peamist tootmisharu. Rõngas viitab kaudselt Rõngu nimele ning on valla ühtsuse sümboliks. Värvid sümboliseerivad küpsust ja viljakust. 

Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm. Kande- ja seinalipuvarras on punane, nupp kuldne.

## Lipu kasutamine

#Valla lipp heisatakse hoonel, kus töötab volikogu või vallavalitsus, hoonel või kohas, kus toimub volikogu või vallavalitsuse ametlik tseremoonia. 
#Valla lippu võib heisata valla, kogukondlikul, perekondlikul või asutuse tähtpäeval, volikogu või vallavalitsuse esindusruumides.
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu 2,5 korda suurem lipu laiusest.
#Heisatud vallalipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
#Valla lipu heiskamisel koos teiste lippudega, paigutatakse lippuderivi poolt vaadatult paremalt äärest kõigepealt Eesti riigilipp siis teise riigi lipp, Eesti maakonna, linna, valla ning siis muu lipp. Lipud paigutatakse maakondade kaupa ning linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi. Lipud peavad olema heisatud samale kõrgusele, iga lipp eraldi lipuvardasse. Maakonna, linna, valla või muu lipu mõõtmed ei tohi ületada riigilipu mõõtmeid. Ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased Rõngu valla lipuga.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Rõngu valla vapp
*Tartu maakond

## Välislingid
* Rõngu valla sümboolika
* Rõngu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Quedlinburg

**Quedlinburg** on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal Bode jõe ääres.

## Ajalugu
Quedlinburg on rajatud hiljemalt 9. sajandil, kui Bode jõe idakaldal eksisteeris asula. Quedlinburgi on esmamainitud 922 osana Heinrich I annetusest.

Pärast Heinrichi surma 936 asutas tema lesk Ringelheimi Matilda Quedlinburgi Lossimäele nunnakloostri, kus õpetati aadlike tütreid. Samal ajal ehitati mungaklooster jõeorgu. Nunnakloostri põhieesmärk oli palvetada Heinrichi mälestuseks ja kõigi tema järel tulevate kuningate eest. Matilda juhtis kloostri ehitust kuni selle valmimiseni 966. Kloostri esimeseks abtissiks sai Heinrichi ja Matilda poja Otto I 11-aastane tütar Quedlinburgi Matilda, kes juhtis seda oma surmani 999.

973. aastal, vahetult enne oma surma kutsus Otto I Quedlinburgis kokku Riigipäeva. Sinna saabusid ka Poola valitseja Mieszko I ja Böömimaa valitseja Boleslav I ning isegi Bütsantsi aadlikke. Otto esitles seal rahvale oma uut miniat, Bütsantsi printsessi Theophanut, kelle abielu Otto I poja Otto II-ga pidi sümboliseerima ida ja lääne impeeriumi vastastikust tunnustamist ja rahu.

Otto III andis 994 Quedlinburgile õiguse pidada turgu (ta määratles ka turuplatsi asukoha), koguda makse ja müntida raha.

Natsionaalsotsialistide võimu ajal muudeti Quedlinburg mingis mõttes kultuspaigaks, sest Heinrich Himmler nägi Heinrich I Saksamaa kõige sakslaslikuma valitsejana. Tema 1000. surma-aastapäeva tähistati 1936 suure pidulikkusega. Mitme allika järgi pidas Himmler iseennast Heinrich I taaskehastuseks.

Linna mitu ajaloolist hoonet kuulub 1994. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid

*Quedlinburgi koduleht
Tönisvorst

**Tönisvorst** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Vierseni kreisis. Piirneb idas Krefeldiga.

Tönisvorst loodi 1970. aastal Sankt Tönise, Laschenhütte ja Vorsti valla liitmise teel. Tönisvorst sai linnaõigused 1979. aastal.

## Välislingid

*Tönisvorsti koduleht
Jõhvi külanõukogu

**Jõhvi külanõukogu** (Jõhvi Küla Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee hallatav territoorium) moodustati 13. septembril 1945 Jõhvi valla jagamisel viieks külanõukoguks (Puru, Sompa, Toila ja Voka külanõukogu). 

Selle sammuga muudeti Eesti NSV haldussüsteem kolmetasandiliseks (külanõukogu, vald, maakond). Esimesed täitevkomiteede esimehed olid keskvõimu poolt ametisse määratud. Kohalikud valimised toimusid alles 18. jaanuaril 1948. 

Moodustatud Jõhvi külanõukogu haldusalasse kuulusid järgmised külad: Edise, Edise-Kabeli, Edise-Kabelimäe, Edise-Kirikuküla, Edise-Lossi, Kaasiku, Kose, Kotinuka, Pargitaguse, Rausvere ja Vasavere.

Töörahva saadikute nõukogu asukohaks määrati Kaasiku küla.

Virumaa TSN TK otsusega 14. septembrist 1948 eraldati Jõhvi vallast ning samal ajal ka Jõhvi külanõukogust 163,64 ha suurune maa-ala 149 maakasutusüksusega ja liideti Jõhvi linnaga.

26. veebruaril 1949 läks Jõhvi vald koos oma viie külanõukoguga moodustatava Jõhvi maakonna koosseisu. 

1. oktoobril 1950 kehtestati Eestis uus administratiiv-territoriaalne jaotus, mis oli vastavuses NSV Liidus kehtivaga. Uue korraga kaotati kõik maakonnad ja vallad, Eestis kehtestati uuesti kaheastmeline halduskorraldus.

Jõhvi maakond likvideeriti ja jagati kaheks, üheks moodustiseks oli Jõhvi rajoon, kuhu kuulus nüüd ka Jõhvi külanõukogu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega 17. juunist 1954 toimus suurem külanõukogude ühendamine seoses kolhooside ja sovhooside liitmisega. Jõhvi külanõukoguga liideti Puru külanõukogu ja Sompa külanõukogu. Külanõukogu keskus viidi üle Pargitaguse külla. 1960 likvideeriti Jõhvi rajoon ja halduskeskuseks sai Kohtla-Järve. Samal aastal liideti Jõhviga Tammiku külanõukogu, mis oli tekkinud 1954. aasta reformi käigus. 

1960. aastal viidi külanõukogu keskus Pargitaguse külast Jõhvi linna.

15. detsembril 1964 moodustati Kohtla-Järve rajoon, kuhu kuulus ka Jõhvi külanõukogu. 1965. aastal eraldati Jõhvi külanõukogust Rausvere ja Vasavere küla, mis läksid Illuka külanõukogu haldusalasse.
 
Sellisel väljakujunenud territooriumil, välja arvatud mõningad väiksemad piirimuudatused, eksisteeris Jõhvi külanõukogu kuni Jõhvi valla omavalitsusliku staatuse kinnitamiseni 7. juunil 1992.

## Viited
The Hours

**"''The Hours''"** on mitme teose pealkiri:

***"''The Hours''"** (**[[Tunnid]]**) on Michael Cunninghami romaan (ilmus 1998).
****"''The Hours''"** (**[[Tunnid (film)|Tunnid]]**) on selle romaani põhjal 2002 valminud film.
***"''The Hours''"** oli Virginia Woolfi romaani "*Mrs Dalloway*" (1925, eesti keeles "Proua Dalloway") tööpealkiri. 

## Vaata ka
*Hours
Taebla vald

**Taebla vald** oli  kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.

Oktoobris 2013 ühinesid Oru, Risti ja Taebla vald Lääne-Nigula vallaks.

## Ajalugu
Taebla valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

## Valla asulad
Vallas oli 2 alevikku ja 15 küla. Sulgudes on elanike arv seisuga 1. jaanuar 2006.

### Alevikud
Palivere (810) ja Taebla (929).

### Külad
Nigula (223),
Kirimäe (137),
Vidruka (132),
Võntküla (55),
Koela (51),
Kadarpiku (52),
Turvalepa (48),
Leediküla (37),
Pälli (46),
Tagavere (36),
Allikmaa (34),
Luigu (35),
Nihka (16),
Väänla (10),
Kedre (12).

## Vaatamisväärsused
Kadarpiku külas asub Ants Laikmaa majamuuseum.

## Viited
Tunnid

**"Tunnid"** ("*The Hours*") on Michael Cunninghami romaan, mille järgi on tehtud mängufilm "Tunnid".

Teos on saanud ainest Virginia Woolfi 1925. aastal ilmunud romaanist "Proua Dalloway".

Michael Cunningham pälvis selle romaani eest 1999. aastal Faulkneri auhinna ja Pulitzeri preemia.
Masinaehitus

**Masinaehitus**  on teaduse ja tehnika haru, mille sisuks on masinate ja seadmete ehitus ning konstrueerimine, masinate ja detailide valmistamine, tootmisprotsesside automatiseerimine, arvutiprogrammide rakendamine tööstuses. 

## Vaata ka
*Automaatika
*Hüdraulika
*Masinaehituse mõisteid
*Masinaehitusinsener
*Masinaehitusinsener-ökonomist
*Masinaehitustehnoloogia
*Masin
*Masinatööstus
*Pneumaatika
Brocken

**Brocken** (ka **Blocksberg**) on Harzi mäestiku ja Saksi-Anhalti liidumaa kõrgeim mägi. Kõrgus 1142 m.

Brockeni mäega on seotud palju legende. Johann Wolfgang von Goethe "Fausti" põhjal käisid iga aasta 30. aprilli ööl vastu 1. maid nõiad mäe otsas tantsimas.

Mäele ehitati 1935. aastal maailma esimene televisioonimast. USA lennuvägi purustas 17. aprillil 1945 mäe otsas oleva ilmajaama ja Brockeni hotelli, kuid teletorn jäi terveks. Selle hävitasid USA väed 1947, vahetult enne seda, kui pidid sellest piirkonnast lahkuma.

Aastatel 1973–1976 ehitati uus televisioonimast. Piirkond kuulutati 1957 suletud alaks ning seda kasutasid Nõukogude armee ja Stasi, sealhulgas spionaažiks. Ümber mäetipu ehitati 3,6 meetri kõrgune kivimüür, mis tänapäevaks on lammutatud.
Michael Cunningham

**Michael Cunningham** (sündinud 6. novembril 1952) on Ameerika Ühendriikide kirjanik.

Romaani "Tunnid" eest on Michael Cunninghan pälvinud Faulkneri ja Pulitzeri preemia (1999).

## Tunnustus
*2011 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Teosed
* "Golden States" (1984)
* "White Angel" (1989)
* "A Home at the End of the World" (1990; eesti keeles "Kodu maailma lõpus", 2006, tõlkija Ketlin Priilinn)
* "Flesh and Blood" (1995)
* "Kindred" (1995)
* "The Hours" (1998; eesti keeles "Tunnid", 2003, tõlkija Karin Suursalu) ISBN 9985-65-410-2 
* "Land's End: A Walk through Provincetown" (2002)
* "Specimen Days" (2005; eesti keeles "Erilised päevad", 2007, kirjastus Eesti Raamat; tõlkija Urve Hanko)

## Välislingid
* Koduleht