open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emppu Vuorinen

**Erno Matti Juhani "Emppu" Vuorinen** (sündinud 24. juunil 1978) on Soome kitarrist. Ta on enim tuntud sümfoonilise ''metal''<nowiki/>'i ansambli Nightwish asutajaliikme ja kitarristina.

Ta on mänginud erinevates bändides, sealhulgas Nightwish, Brother Firetribe, Barilari, Almah ja Altaria.
Enquin-lez-Guinegatte

**Enquin-lez-Guinegatte** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Enquin-lez-Guinegatte vald loodi 1. jaanuaril 2017, kui liideti endised vallad Enquin-les-Mines ja Enguinegatte.


Enguinegatte (Pas-de-Calais, Fr) mairie.JPG|Vallamaja


## Viited
Jukka Nevalainen

**Jukka Antero "Julius" Nevalainen** (sündinud 21. aprillil 1978 Kitees) on Soome trummar. Ta oli sümfoonilise ''metal''<nowiki/>'i ansambli Nightwish trummar aastatel 1997–2014.
Erny-Saint-Julien

**Erny-Saint-Julien** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Erny-Saint-Julien asub 15 km Saint-Omerist  kagus, teede D158 ja D193 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* St. Julieni kirik, pärineb 19. sajandist, selle vundamendis on mõned gallo-rooma leiud.
* Iidse lossi jäljed.


Erny-Saint-Julien (Pas-de-Calais, Fr) mairie.JPG|Vallamaja
62304-Erny-Saint-Julien-Sols.png


## Viited
Kai Hahto

**Kai Juhani Hahto** (sündinud 31. detsembril 1973 Vaasas) on Soome muusik. Ta on enim tuntud ansamblite Wintersun ja Nightwish trummarina.
Tartu Ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituut

**Tartu Ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituut** oli Tartu Ülikooli bioloogia- ja geograafiateaduskonna instituut (1992–2007).

Tartu Ülikooli bioloogia- ja geograafiateaduskonnas kaotati 1. septembril 1992 kateedrid ja loodi instituudid. Vastloodud Zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis moodustati neli professuuri (õppetooli) – erizooloogia (Eino Krall), üldzooloogia (Jüri Kärner), loomaökoloogia (Raivo Mänd) ja hüdrobioloogia (Toomas Saat).

2002. aastal muudeti hüdrobioloogia õppetool ihtüoloogia ja kalanduse õppetooliks.

## Instituudi direktorid
*Toomas Saat (1992–1997)
*Jüri Kärner (1998–2005)
*Raivo Mänd (2005–2007)

## Reorganiseerimine
2007. aasta 1. augustil zooloogia ja hüdrobioloogia instituut likvideeriti ja selle õppetoolid läksid üle vastloodud Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi zooloogia osakonna koosseisu.
Johannes Krause

**Johannes Krause** (sündinud 17. juulil 1980 Leinefeldes Leinefelde-Worbises Saksa DV-s) on saksa geneetik.

Tema peamised uurimisvaldkonnad on iidne DNA, arheogeneetika, inimese evolutsioon, iidsete patogeenide genoomika, inimese immunogeneetika ning võrdlev ja evolutsiooniline genoomika.

## Haridustee ja töökäik
2008. aastal kaitses Krause Leipzigi Ülikoolis doktoritöö geneetikas (juhendaja Svante Pääbo). Ta sai *Dr. rer. nat.* kraadi.
Seejärel töötas ta Leipzigis Max Plancki Evolutsioonilise Antropoloogia Instituudis järeldoktorina.

2013. aastal nimetati ta Tübingeni ülikooli arheo- ja paleogeneetika täisprofessoriks. Aastatel 2014–2020 juhtis ta Jenas Max Plancki Inimajaloo Teaduse Instituudis arheogeneetika osakonda.

2018. aastal sai Krausest Jena Friedrich Schilleri ülikooli zooloogia ja evolutsiooniuuringute instituudi arheogeneetika korraline professor. 2020. aasta juunis nimetati ta Max Plancki Evolutsioonilise Antropoloogia Instituudi arheogeneetika osakonna direktoriks.

## Teadus
Krause keskendub oma uurimistöös iidse DNA analüüsile, et uurida selliseid teemasid nagu ajalooliste ja eelajalooliste epideemiate patogeenid, inimese geneetiline ajalugu ja inimese evolutsioon. Ta on aidanud dešifreerida neandertallaste geneetikat ning neandertallaste ja tänapäeva inimeste jagatud geneetilist pärandit.

2010. aastal avastas ta järeldoktorina Max Plancki Evolutsioonilise Antropoloogia Instituudis töötades esimesed geneetilised tõendid Siberis Altai mägedest leitud väljasurnud inimliigi Denissi inimese kohta.

Krause uurimistööd 2010. aastate teisel poolel hõlmasid iidsete egiptlaste geneetilise pärandi selgitamist, vanima kaasaegse inimese genoomi rekonstrueerimist, hilispleistotseeni genoomide uurimist Aafrikast, Kesk-Aasiast ja Euroopast, Euraasias ajaloolisi ja eelajaloolisi epideemiaid perioodiliselt põhjustanud epideemilise katku bakterite allika avastamist, samuti Lääne-Euraasia eelajaloolise massirände keerulise ajaloo selgitamist.

## Teosed
Ta on kirjutanud kaks rahvusvahelist bestsellerit, mis keskenduvad inimkonna ajaloole: "Die Reise unserer Gene" (2019) ja "Hybris – Die Reise der Menschheit" (2021).

## Tunnustus
2024. aastal valiti Johannes Krause Leopoldina liikmeks (arheoloogia ja antropoloogia osakonda)

## Viited

## Välislingid
Polüfooniline kadents

**Polüfooniline kadents** on muusikas häälte kontrapunktilisel ühendamisel moodustuv muusikavormi lõpetav harmoonia, milles ebapüsiv akord laheneb püsivasse akordi. Polüfoonilise kadentsi puhul liiguvad hääled meloodilisele kadentsile sarnaselt tavaliselt astmeliselt.

Polüfoonilise kadentsi üheks varasemaks teadaolevaks näiteks on Guido Arezzost kirjeldatud kahehäälne harmoonia, milles sekst kui keskaegse muusikateooria järgi dissoneeriv intervall laheneb oktavi. Selle kadentsi kolmehäälset varianti on nimetatud ka kahekordse juhtheliga kadentsiks.

## Vaata ka
*kadents
Pezizellaceae

***Pezizellaceae*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Calycina]]
**Chalara
**[[Ciliolarina]]
**Hamatocanthoscypha
**[[Micropeziza]]
**Microscypha
**[[Mollisina]]
**Pezizella
**[[Phialina]]
**Psilachnum

## Välislingid
* ''Pezizellaceae'' andmebaasis eElurikkus.
Ceraceomyces

***Ceraceomyces*** on seltsi *[[Amylocorticiales]]* kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Ceraceomyces microsporus]]*
**[[Ceraceomyces tessulatus]]*

## Varasemaid liike
**[[Crystallicutis serpens]]*
**[[Serpulomyces borealis]]*

## Välislingid
*
Amerika (singel)

**"Amerika"** on ansambli Rammstein singel, mis ilmus 2004. aasta septembris. See on teine singel albumilt Reise, Reise.

Laul saavutas Saksamaal 2. koha ja jõudis 5 parima hulka Austrias, Taanis ja Šveitsis.

## Lood
**CD singel**
#"Amerika" – 3:41
#"Amerika" (English Version) – 3:42
#"Amerika" (Digital Hardcore Mix by Alec Empire) – 3:52
#"Amerika" (Western Remix by Olson Involtini) – 3:15
#"Amerika" (Andy Panthen & Mat Diaz's Clubmix) – 4:09
#"Amerika" (Electro Ghetto Remix by Bushido & Ilan) – 4:33
#"Amerika" (Jam & Spoon So kann’s gehen Mix) – 7:47
#"Mein Herz brennt" (Orchesterlied V) – 5:36
A20

**A20**, **A 20**, **A.20** või **A-20** võib viidata järgnevale:

## Mootorsõidukid
* A-20 Havoc, Ameerika Ühendriikide ründelennuk Teises maailmasõjas
* A-20 (rasketank), Suurbritannia 1939. aasta tankidisain, mis ei jõudnud masstootmisse
* A-20 (tank), üks Nõukogude Liidu T-34 tanki prototüüpidest
* Aero A.20, Tšehhoslovakkia hävituslennuk
* Arrows A20, võidusõiduauto
* Fiat A.20, lennukimootor
* Focke-Wulf A 20 Habicht, 1927. aasta Saksa reisilennuk
* Junkers A 20, üks Junkers A 35 lennuki eelkäijatest
* Jac Heyue A20, Hiina sõiduauto

## Muu
* Samsung Galaxy A20, 2019. aasta Samsungi nutitelefon
* ...
Meloodiline kadents

**Meloodiline kadents** (ladina keeles *clausulae melodiae*, meloodilised kadentsid) on muusikas meloodiat lõpetav helilaadi püsivale astmele liikuvate iseloomulike helijärgnevuste klass. 

Helilaadi püsivale astmele liigutakse kas astmeliselt laskuvalt või tõusvalt või laskuva tertsikäigu kaudu.

Meloodilisi kadentse on harmoonilistest kadentsidest (ladina keeles *clausulae harmoniae*) eristanud Joachim Burmeister raamatus "Musica poetica" (Rostock 1606).

## Vaata ka
*kadents

## Välislingid
* Burmeisterus, Joachimus: Musica Poetica: Definitionibus Et Divisionibus Breviter ...,  Rostock 1606
Amaranth

**"Amaranth"** on ansambli Nightwish singel, mis ilmus 2007. aasta augustis. See on esimene singel albumilt Dark Passion Play.

24. augustil 2007 teatati Nightwishi ametlikul veebisaidil, et "Amaranth" oli juba kaks päeva pärast ilmumist saavutanud soomes kuldse plaadi staatuse, mis tähendab, et singlit oli müüdud üle 5000 eksemplari.

## Lood
**Versioon 1**
#"Amaranth" – 3:57
#"Reach" ("Amaranth" demo version) – 3:57
#"Eva" (Orchestral Version) – 4:28
#"While Your Lips Are Still Red" – 4:22
**Versioon 2**
#"Amaranth" – 3:57
#"Amaranth" (Orchestral version) – 3:51
#"Eva" (Demo version) – 4:18

## Koosseis
*Anette Olzon – vokaal
*Tuomas Holopainen – klahvpillid
*Emppu Vuorinen – kitarr
*Marko Hietala – bass, vokaal
*Jukka Nevalainen – trummid
Closer to the Edge

**"Closer to the Edge"** on ansambli 30 Seconds to Mars singel, mis ilmus 2010. aasta augustis. See on kolmas singel albumilt "This Is War".

## Lood
**CD singel**
#"Closer to the Edge" (radio edit) – 4:13
#"Closer to the Edge" (album version) – 4:32
Atomaarne valem

Matemaatilises loogikas on **atomaarne valem** (tuntud ka kui aatom või algvalem) valem, millel puudub sügavam propositsiooniline struktuur, see tähendab valem, mis ei sisalda loogilisi tehteid või samaväärselt valem, millel pole rangeid alavalemeid. Aatomid on seega loogika kõige lihtsamad moodustatud valemid. Keerukamad valemid moodustatakse aatomaarsete valemite kombineerimisel loogiliste tehete abil.

Aatomaarsete valemite täpne kuju sõltub vaadeldavast loogikast; näiteks propositsiooniloogikas viidatakse propositsioonimuutujale sageli lühidalt kui "aatomaarsele valemile", kuid täpsemalt öeldes ei ole propositsioonimuutuja aatomaarne valem, vaid formaalne avaldis, mis tähistab aatomaarset valemit. Predikaatloogikas koosnevad aatomid predikaatsümbolitest koos nende argumentidega, kus iga argument on mõiste (term). Mudeliteoorias on aatomaarne valem lihtsalt sümbolite jada antud signatuuriga, mis võib olla kas rahuldav või mitterahuldav antud mudeli suhtes.

## Viited
Männard

**Männard** on eesti perekonnanimi.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Harju maakonna Rapla kihelkonna Alu mõisavallas talupojale nimeks Männard. Hiljem on kasutatud ka nimekuju Männart.

Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Männard 5 korral, kui aastatel 1936.–1938. võeti uuteks nimedeks Männamets, Mändvee, Mändsalu, Mändmets ja Idala.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Männard alla viiel mehel ja viiel naisel. Perekonnanimede levikult on Männard meeste puhul 32369. ja naiste puhul 23853. kohal.

## Nime kandjaid
*Tarmo Männard, eesti näitleja

## Vaata ka
* Perekond Männard

## Viited
Loogiline arutlus

**Loogiline arutlus** on lause, väidete või propositsioonide jada, millest osa nimetatakse eeldusteks ja üks on järeldus.
Fauquembergues

**Fauquembergues** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Esmamainitud 961. aastal kui "in monten qui dicitur Falcoberg"; 1124. aastal nimetati seda kohta *Falkenbergaks*. 1347. aastal tegi inglaste ratsavägi Grosmonti Henry juhtimisel asula maatasa.

Fauquembergues asub 16 km Saint-Omerist edelas, teede D928, D92 ja D158 ristumiskoha ümbruses. Aa jõgi voolab läbi valla.


FauquemberguesEglise.JPG|Kirik
62325-Fauquembergues-Sols.png
Map commune FR insee code 62325.png|Valla ja ümbruskonna kaart


## Paigad ja mälestusmärgid

* 100 m kõrgustel küngastel on näha 13 elektrit tootva turbiini rida. Veel üks 12 turbiinist koosnev rühm asub linnast lõuna pool.
* 13. sajandi Saint-Légeri kirik, ajaloomälestis

## Ajaloolisi isikuid

* Hugues de Fauquembergues, 12. sajand
* Pierre-Alexandre Monsigny (1729–1817), helilooja

## Transport

*[[Chemin de fer Anvin - Calais]]* avas Fauquemberguesi raudteejaama 1881. aastal. Raudtee suleti 1955. aastal.

## Viited
Febvin-Palfart

**Febvin-Palfart**  on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Febvin-Palfart asub 22 km Saint-Omerist lõunas, teede D95 ja D77 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* St. Berthe'i kirik, pärineb 15. sajandist
* Kaks kabelit
* Sõjamälestusmärk


Febvin-Palfart (Pas-de-Calais) city limit sign.JPG|Tee Febvin-Palfarti
62327-Febvin-Palfart-Sols.png


## Viited
Terrorirünnak Türk Havacılık ve Uzay Sanayii peakorteris

23. oktoobril 2024 hukkus Ankaras Kahramankazani omavalitsuses '''Türk Havacılık ve Uzay Sanayii A''.Ş''.''' (**TUSAŞ**) peakorteris toimunud terrorirünnakus 5 ja sai vigastada 22 inimest. Rünnaku korraldajateks olid Ali Örek ja Mine Sevjin Alçiçek, kes tapeti hiljem Türgi korrakaitsjate poolt. Rünnaku eest võttis vastutuse vasakpoolne äärmusrühmitus Kurdistani Töölispartei.
Fléchin

**Fléchin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Fléchin asub 21 km Saint-Omerist lõunas,teede D95E1 ja D77 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 12. sajandist.
* St. Peteri kirik, pärineb 15. sajandist.
* St. Jacques'i kirik Cuhemi asulas, pärineb 19. sajandist.
* Kaks vesiveskit.

## Märkimisväärseid inimesi

* Charles Jonnart (1857–1927), Prantsuse poliitik, sündis seal.


Fléchin (Pas-de-Calais) city limit sign Fléchin.JPG|Tee Fléchini
62336-Fléchin-Sols.png


## Viited
Attack

**"Attack"** on ansambli 30 Seconds to Mars singel, mis ilmus 2005. aasta mais. See on esimene singel albumilt "A Beautiful Lie".

## Lood
**UK picture disc 7" single**
#"Attack" – 3:09
#"The Fantasy" – 4:29
This Is War (singel)

**"This Is War"** on ansambli 30 Seconds to Mars singel, mis ilmus 2010. aasta märtsis. See on teine singel albumilt "This Is War".

## Lood
**EU CD singel**
#"This Is War" (album version) – 5:27
#"Hurricane" (LA Mix) By Emma Ford and Natalie Loren aka "Luxury Kills" – 5:49
**Digitaalselt allalaaditav EP**
#"This Is War" (Album Version) – 5:47
#"This Is War" (Radio Edit) – 4:46
#"Night of the Hunter" (Static Revenger Redux) – 4:57
Heuringhem

**Heuringhem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Heuringhemi sõpruslinn on Sandhurst, Kent.

Heuringhem asub 6 km Saint-Omerist lõunas, teede D195 ja D477 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* St. Riquier' kirik, pärineb 17. sajandist.


Heuringhem (Pas-de-Calais, Fr) mairie.JPG|Vallamaja
62452-Heuringhem-Sols.png


## Viited
Teadusülikool

**Teadusülikool**, ka **uurimisülikool** (inglise keeles *research university*) on teadusmahukas ülikool, kus teadustööl on keskne osa ülikooli tegevuses.

Sellised ülikoolid võivad olla nii avalikud-õiguslikud kui ka eraülikoolid. 

Alates 1960. aastatest on Ameerika teadusülikoolid, eriti juhtiv Ameerika avalik-õiguslik teadusülikoolide süsteem California Ülikool olnud eeskujuks teadusülikoolidele kogu maailmas.

## Vaata ka
*Rahvuslik uurimisülikool
Avaõiguslik ülikool

**Avalik-õiguslik ülikool**, ka **avaõiguslik ülikool** (inglise keeles *public university*) on ülikool, mis kuulub riigile või mida rahastab olulisel määral valitsus.

See, kas riiklikku ülikooli peetakse avalikuks, on riigiti (või regiooniti) erinev, sõltudes suuresti konkreetsest haridussüsteemist. Seevastu eraülikooli omab ja haldab tavaliselt eraettevõte (mittetulunduslik või tulunduslik). Mõlemat tüüpi ülikoole reguleerib sageli valitsus, kuid erineval määral.

## Vaata ka
*Eraülikool
*Riiklik ülikool
Vagrant Records

**Vagrant Records** on Ameerika Ühendriikide plaadifirma, mille peakorter asub California osariigis Santa Monica linnas.

Vagrant Records'i artistide nimekirja on kuulunud Dashboard Confessional, Saves the Day, The Get Up Kids ja Senses Fail.
Dusk and Summer

**"Dusk and Summer"** on ansambli Dashboard Confessional neljas stuudioalbum. See ilmus 2006. aasta juunis.

## Lood
# "Escape" – 2:24
# "Don't Wait" – 4:05
# "Reason to Believe" – 3:43
# "The Secret's in the Telling" – 3:24
# "Stolen" – 3:53
# "Rooftops and Invitations" – 3:54
# "So Long, So Long" – 4:15
# "Currents" – 4:27
# "Slow Decay" – 4:08
# "Dusk and Summer" – 4:38
# "Heaven Here" – 4:08
# "Vindicated" (UK/iTunes boonuslugu) – 3:20

## Koosseis
*Chris Carrabba – vokaal, kitarr
*Scott Schoenbeck – bass
*John Lefler – kitarr
*Mike Marsh – trummid
California Ülikool Santa Barbaras

**California Ülikool Santa Barbara** (inglise keeles *University of California, Santa Barbara*; *UC Santa Barbara; UCSB*) on California Ülikoolide süsteemi kuuluv (1944. aastast) avalik-õiguslik teadusülikool Ameerika Ühendriikides California osariigis Santa Barbaras.

Ülikool loeb enda asutamisaastaks 1891. aastat.

UC Santa Barbara vilistlaste, õppejõudude ja teadlaste nimistutes on 14 Nobeli auhinna laureaati.

2020. aastal õppis ülikoolis ligikaudu 23 000 bakalaureuseõppe ja ligi 3000 magistriõppe üliõpilast.
Hele-Riin Uib

**Hele-Riin Uib** (sündinud 10. septembril 1981 Tallinnas) on eesti löökpillimängija.

Hele-Riin Uib on tuntud eelkõige 2 Quick Start löökpillimängijana ja olnud trummar ansamblis Blacky.

Hele-Riin on tegelenud Jaapanist pärit taiko-trummide tutvustamise ja mänguga aastast 2010 esineja nime all Muteki TAIKO. Õppinud Jaapanis kohapeal meistrite käe all (Emiko Taba, KODO artistid Eiichi Saito, Yosuke Oda, Ichitaro) ning täiendanud end erinevates töötubades.

Hele-Riin on lõpetanud Eesti Teatri- ja Muusikaakadeemia klassikalise löökpilli erialal magistri kraadiga (2000–2007) ning Helsingi kõrgkooli Metropolian pop/jazz suunal (2004–2009).

Õppis klassikalisi löökpille (1997–2000) Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (Rein Roosi klassis).

Alustas trummiõpinguid Tallinna Muusikakoolis (1989–1995) Riho Joonase käe all.

Mänginud rahvusooperis Estonia, ERSO-s, Tallinna Filharmoonias, erinevates klassikaliste projektides.

Loonud enda trummiduo DrumAttack (*show percussion duo*) ning Muteki TAIKO (Jaapani trummide projekt). Naistest koosneva rokkansambli G.O.S.H.

Õpetaja olnud üle 20 aasta, neist 10 aastat GAM muusikakoolis. Loonud sealse rivitrummarite rühma GAG Armada.
Laires

**Laires** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Laires asub 24 km Saint-Omerist lõunas, tee D95 ääres.


Laires (Pas-de-Calais) city limit sign.JPG|Tee Laires'i
62485-Laires-Sols.png


## Ajalugu

734. aastal kutsuti Laires'i selle omaniku jörgi "Wilbert". Nime kirjapilt on sajandite jooksul muutunud *Larae, Laris, Lares, Laire* ja *Lare* nimedest 18. sajandiks Laires. 1115. aastal kinkis Flandria krahv Baudouin VII küla St. Saviour' kloostrile Hamis. 1478. aasta jaanuaris terroriseeris Renescure'i Burgundia garnisoni sõdurite salk Laires'i ümbruskonda. Selle asemel, et aidata inimestel võidelda "Prantsuse vaenlasega", rüüstasid nad küla. Hispaanlaste vastu sai vald taas kannatada. 1537. aastal laastati piirkond täielikult. 1542. ja 1543. aastal rüüstati küla mitu korda ja põletati maha neliteist prantsuse maja.

## Huviväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 15. sajandist.
* Sõjamälestusmärk 1921. aastast.

## Viited
Mametz

**Mametz** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Mametz asub u. 16 km Saint-Omerist lõunas, teede D157 ja D197 ristumiskoha ümbruses. 1822. aastal liitusid vallaga Crecques'i ja Marthes'i külad.

## Huviväärsusi

* St. Vaasti kirik, pärineb 17. sajandist.
* St. Honore'i kirik Crecques'is, pärineb 19. sajandist.
* St. Quentini kirik Marthes'is, pärineb 19. sajandist.
* Vana vesiveski, nüüd restaureeritud.


Mametz (Pas-de-Calais, Fr) mairie.JPG|Vallamaja
62543-Mametz-Sols.png


## Viited
Tanel Suurväli

**Tanel Suurväli** (sündinud 18. juulil 1976 Tallinnas) on eesti ujuja ja sporditegelane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1994. aastal Tallinna Reaalkooli.

Suurväli hakkas ujumist harrastama 1983. aastal Tallinna Kalevi ujumiskoolis Margit Savitski õpilasena, jätkas treeninguid Ester Sillaste juhendamisel. Ta sai 1995. aastal MK etapil 100 m liblikujumises 24. ja 1993 juunioride EM-il 22. koha, tuli vaba-, liblik- ja teateujumises 15 korda suvistel (1992–1995), 6 korda lühiraja meistrivõistlustel (1994–1995) ja 1 korra avavee pikamaaujumises (1994) Eesti meistriks, võitis 1994 Eesti *grand prix*' sarja, kuulus 1993–1995 Eesti koondisse.

Suurväli on neljakordne Eesti raskekaalumeister kikkpoksis (1999–2003), 2004. aastast Tallinna Ju-Jutsu Klubi treener ja juhatuse liige, oli ESS Tallinna kulleriteenuste vanem, 2008–2017 OÜ General Security Service tegevjuht, hiljem OÜ Articard arendusjuht ja isikukaitse spetsialist.

## Isiklikud rekordid

* 25 m basseinis 100 m vabalt 54,23 (1995)
* 25 m basseinis 200 m liblikat 2.10,87 (1993)
* 50 m basseinis 100 m vabalt 54,47 (1995)
* 50 m basseinis 100 m liblikat 58,50 (1993)
* 50 m basseinis 200 m liblikat 2.12,39 (1993)

## Isiklikku
Ta isa oli allveesportlane Juhan Suurväli, vanaisa oli poksija ja sporditegelane Nigul Maatsoo. 

## Viited
Operatsioon Kevad

**Operatsioon "Kevad"** (операция «Весна») oli Leedu NSVs 22.–24. mail 1948 Nõukogude Liidu repressiivorganite poolt toime pandud massiline küüditamine, mille käigus saadeti Vene NFSVsse ligikaudu 40 000–50 000 inimest. See oli Leedu ajaloo suurim küüditamine.

21. veebruaril 1948 NSV Liidu Ministrite Nõukogu vastuvõetud dekreediga 417-160cc oli küüditamine suunatud eelkõige metsavendade (*miško broliai*), nende perede ja "mitmesuguste Nõukogude-vastaste partisanide abistajate, kaasa arvatud kulakute" vastu. Ametlikuks küüditatute arvuks on öeldud 49331 (teiste allikate  järgi 39766 ja 47534). Enamik küüditatuid olid leedulased, kuid küüditatute hulgas oli ka poolakaid ja valgevenelasi. Täpselt arvud rahvuste kohta on teadmata. Küüditatute ametlik staatus oli "eriasukad" – nende liikumisvabadus oli piiratud, kuid teisi kodanikuõigusi neilt ametlikult ära ei võetud.

Küüditatud saadeti valdavalt Krasnojarski kraisse (23467), Irkutski oblastisse (11495) ja Burjaadi-Mongoli ANSVsse (4038). Neist ligikaudu 25000 töötasid metsanduses, ülejäänud kivisöekaevandustes ja kolhoosides. Ligikaudu 11000 last küüditati koos vanematega.

Ligikaudu 6000–8000 küüditatut saadeti Igarkasse (Krasnojarski krai), hiljem toodi Igarkasse ka leedulasi teistest Krasnojarski krai asulatest. Esimestel aastatel suri Igarkas umbes 1000–3000 leedulast, peamiselt lapsed ja vanurid. Igarkas on kokku kolm leedu kalmistut. Paljud "asukad" olid saadetud Gulagi töölaagritesse mitmeil põhjustel, mille hulka kuulusid ja põgenemiskatsed ja leedu "natsionalistlike" laulude laulmine. 1956–1961 tuli enamik leedulasi Leetu tagasi, 1989. aastal elas Igarkas umbes 270 leedulast. 1992. aastal moodustati Igarka Leedu Selts.

## Viited
Ivo Kolk

**Ivo Kolk** (sündinud 11. augustil 1976 Tallinnas) on eesti karateka, kergejõustiklane ja politseiametnik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1994. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1999. aastal politseinikuna Sisekaitseakadeemia.

Kolk alustas karatetreeninguid 1989 Herik Tölpti juhendamisel, mõnda aega harjutas ka isa käe all. Ta sai aastal 1996 kaitsejõudude EM-il meeskondlikult 3. ja 1999 politseinike ja tuletõrjujate maailmamängudel kumites kehakaalus kuni 70 kg 2. koha, tuli 1992–2000 individuaalselt 8 korda Eesti meistriks (1992 katas, 1992 kehakaalus kuni 60 kg, 1994 kehakaalus kuni 65 kg, 1996 ja 1998–2000 kehakaalus kuni 70 kg ning 2000 absoluutkaalus), 2013 ka meeskondlikult Eesti meistriks, kuulus 1994–1998 8 korda Eesti koondisse, sai Eesti meistrivõistlustel kergejõustikus 4 × 100 m teatejooksus 1994 pronks- ja 1995 hõbemedali.

Kolk on töötanud 2000. aastast Keskkriminaalpolitseis vanemkomissarina, menetlusosakonna juhatajana ja kriminaalteabe büroo juhina, Interpoli Eesti Rahvusliku Keskbüroo büroojuhina, politsei sideohvitserina Europoli juures ning Politsei- ja Piirivalveameti teabehaldusbüroo juhina.

## Isiklikku
Ta isa on kergejõustiklane, treener ja politseiametnik Lembit Kolk.

## Viited


## Välislingid

* L.L. K-komando ülema poeg istub kartsas Post, 22. september 1995
Operatsioon Sügis

**Operatsioon Sǔgis** (Операция «Осень») oli Leedu NSVs 2./3. oktoobril 1951 Nõukogude Liidu repressiivorganite poolt toimepandud massiline küüditamine, mille käigus saadeti Vene NFSVsse ligikaudu 16000 inimest. See oli neljas ja viimane Leedu suurküüditamine.

Peale Operatsioon Kevadet ja märtsiküüditamist kasvas Leedu NSVs põllumajanduse kollektiviseerimine 1949. aasta jooksul 3.9%lt aasta alguses 60.5%le aasta lõpuks. Samas oli kollektiviseerimise tase Leedus palju madalam kui Lätis (93%) ja Eestis (80%). Et Leedus kollektiviseerimist lõpule viia, otsustasid Nõukogude ametivõimud korraldada kolhoosi astumisest keeldunud talumeeste massiküüditamise. 5. septembril 1951 võttis NSVL ministrite nõukogu vastu dekreedi 3309-1568cc "Kulakute ja nende perede küüditamine Leedu territooriumilt". Sellele kirjutas alla Stalin, käsuga "4000 kolhoosivastast kulakut ja nende pered igaveseks saata Krasnojarski kraisse ja Tomski oblastisse".

6. septembril toimus Leedu NSV MGB koosolek, kus Leedu KP komiteedele ja kohalikele valitsustele anti käsk koostada küüditatavate nimekiri. MGB koondnimekirjas sisaldus 4215 peret (kokku 14950 inimest). Mõned neist olid juba astunud kolhoosidesse, neid nimetati "kulakute toetajateks". MGB koostatud põhi- ja lisanimekirjades sisaldus 4007 ja 998 peret, mille kiitis heaks Leedu NSV ministrite nõukogu. Nimekirjades polnud ainult leedulased, aga ka mõned poola vähemuse liikmed. Kuigi andmed pole täielikud, on arvatud, et küüditati umbes 1100-1200 poolakat.

Esimene küüditamine toimus 20./21. septembril 1951, kui Irkutski oblastisse saadeti Anušauskase andmeil 3807/Tumavičiuse andmeil 2987 inimest, kelleks olid peamiselt metsavendade lähedased, toetajad ja sõnumitoojad.

2./3. oktoobril 1951 saadeti Tomski oblastisse ja Krasnojarski kraisse Anušauskase andmeil 16150/Tumavičiuse andmeil 15537 inimest, neist 5278 olid lapsed, kellest hukkus 39.

Viimane väiksem küüditamine toimus 30. novembril 1951, kui Anušauskase andmeil saadeti Altai krai Biiski rajooni 452 inimest, peamiselt talumehed.

Operatsiooni juhtideks olid Leedu NSV riikliku julgeoleku minister Piotr Kapralov ja MGB 3. direktoraadi ülem Jakov Jedunov. Iga mõne tunni tagant saatsid nad MGB ülem Semjon Ignatjevile operatsiooni käigust uuendusi. Kokku viis küüditamist läbi 3818 MGB ohvitseri ja 11270 MGB siseväaelast, hävituspataljoni liiget ja miilitsad koos 8000 LKP aktivistiga. Nad organiseeriti rohkem kui 3000 operatsiooniüksuseks, koosnedes ühest MGB ohvitserist, kahest hävituspataljonlasest, kahest MGB sõdurist ja parteiaktivistist. Üks üksus viis läbi öösel 1-3 pere küüditamise - küüditatavad äratati üles, loendati üle, järgiti isiklike asjade pakkimist, jälgiti, et keegi ei põgeneks ja toodi raudteejaama, kus nad laaditi loomavagunitesse, mis sõitsid umbes kuu aega Tomski oblastisse ja Krasnojarski kraisse. Parteiaktivistid jäid raudteejaama viimise järel majapidamistesse kohapeale, et need registreerida, mis pärast kolhoosidega liidendati.

## Viited
Triin-Karoliina McGonigle

**Triin-Karoliina McGonigle** (neiupõlvenimega **Triin-Karoliina Meijel**; sündinud 28. septembril 1978 Tallinnas) on eesti ujuja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1996 Tallinna Reaalkooli ja 2001 Tallinna Tehnikaülikooli Kõrgema Majanduskooli, õppis Iirimaal avatud ülikoolis psühholoogiat.

McGonigle hakkas ujumist hakkas harrastama 1985. aastal isa Tõnu Meijeli õhutusel, treenis Tallinna Kalevi ujumiskoolis Liina Oksa, hiljem isa juhendamisel. Ta sai aastal 1997 lühiraja MM-il 50 m vabaujumises 37. koha, võistles 1996–1997 maailmakarikaetappidel (parim 200 m vabaujumise koht oli 13.), tuli 1993–1998 14 korda suvistel ja 1994–1997 12 korda lühiraja meistrivõistlustel vaba- ja teateujumises Eesti meistriks, püstitas teateujumises Eesti rekordi, kuulus 1993–1997 Eesti koondisse.

McGonigle on elanud 2001. aastast Iirimaal, töötanud klienditeeninduses ja turunduses ning on 2007. aastast Iirimaa Glenalbyni veepalliklubi liige.

## Isiklikud rekordid vabaujumises

* 25 m basseinis 50 m – 27,77 (1997)
* 25 m basseinis 100 m – 1.01,15 (1997)
* 25 m basseinis 200 m – 2.13,66 (1995)
* 50 m basseinis 50 m – 28,39 (1998)
* 50 m basseinis 100 m – 1.02,03 (1998)

## Isiklikku
Tema vend on ujuja ja sporditegelane Toni Meijel, isa ujuja ja sporditegelane Tõnu Meijel, ema spordipedagoog Leili Meijel, vanaisa oli sporditegelane Rudolf Meijel.

## Viited


## Välislingid

* Triin Karoliina Meijel andmekogus World Aquatics
* Triin-Karoliina Meijel intersportstats.com veebilehel
Ove Põder

**Ove Põder** (sündinud 3. augustil 1978 Tartus) on eesti mälumängur.

## Elulugu
Ta lõpetas 1996. aastal Tallinna Reaalkooli ja õppis haldusjuhtimist Tallinna Pedagoogikaülikoolis.

Põder on harrastanud mälumängu 2002. aastast. Ta tuli klubide arvestuses aastatel 2005 ja 2012 Euroopa meistriks, sai 2009, 2013–2014 ja 2017 hõbe- ning 2008, 2011 ja 2022 pronksmedali, tuli 2018 klubide arvestuses Põhjamaade meistriks, kuulus EM-il riikide arvestuses 2022 hõbe- ning 2005 ja 2015 pronksmedali saanud Eesti koondisse, oli ajaloomängus individuaalselt 2022 1. ja 2017 3., sai MM-il individuaalselt 2013 5., 2015 6., 2005 7. ja 2017 9. ning EM-il 2013 5. ja 2007 6. koha, võitis mälumänguolümpiaadil 2016 ajaloomängus pronks- ja 2021 geograafia mängus kuldmedali ning riikide arvestuses hõbe- ja väljalangemismängus pronksmedali. Põder tuli aastatel 2015–2017 individuaalselt, 2007–2008, 2010–2011, 2022 paarismängus (koos Tauno Vahteriga), 2010–2012, 2014–2016, 2018, 2020–2024 võistkondlikult Eesti meistriks ja 2014 Eesti pildimälumängu meistriks, võitis 2003 ja 2006 Eesti Maakilva superliiga võistluse ja 2005, 2010–2011, 2014–2015 Aare Sireli mälestusvõistluse.

Põder töötab 2003. aastast Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumis, 2006. aastast maaelupoliitika ja analüüsi osakonnas nõunikuna.

## Tunnustus

* 2018 – Maaeluministeeriumi hõbedane teenetemärk

## Isiklikku
Tema vend on õpetaja ja luuletaja Neeme Põder, isa kirjanik ja kirjastustöötaja Rein Põder, ema laulja ja näitleja Mare Jõgeva.

## Viited


## Välislingid

* Ove Põder. Kas tõesti peavad lambad mädarõigast sööma hakkama? Vooremaa, 25. juuli 2015
Brian Fagan

**Brian Murray Fagan** (1. augustil 1936 Birmingham – 1. juuli 2025) oli Briti arheoloog ja antropoloog, kes töötas Ameerika Ühendriikides. 

Teadlasena oli ta spetsialiseerunud Vana Maailma arheoloogiale ja üldise eelajaloo uurimisele. Fagani uurimistöö oli tihedalt seotud arheoloogia maailma esiajaloo sünteesi ja tõlgendamisega. Seda valdkonda ei eksisteerinud enne radiosüsinikumeetodil dateerimise ja muude tehnoloogiliste edusammude tulekut 1950. aastate lõpus.

## Haridustee ja töökäik
Ta kaitses 1965. aastal doktoritöö "Some Iron Age Cultures of the Southern Province, Northern Rhodesia, with special to the Kalomo Culture" Cambridge'i Ülikoolis.

Tema juhtimisel aastatel 1959–1965 toimunud väljakaevamised Põhja-Rodeesias tõid talle tunnustuse multidistsiplinaarse Aafrika ajaloo teerajajana. 

Ta töötas külalisdotsentina Illinoisi Ülikoolis Urbanas, külalisprofessorina Whittieri kolledžis ja Kaplinna Ülikoolis Lõuna-Aafrika Vabariigis. 

Pikka aega (alates 1967. aastast) töötas ta California Ülikooli Santa Barbaras antropoloogia osakonnas professorina. Hiljem oli ta sama ülikooli *[[Distinguished Professor Emeritus]]*.

## Teosed
Fagani paljude raamatute hulka kuuluvad "People of the Earth" ja "In the Beginning", kaks laialdaselt kasutatavat arheoloogia ja eelajaloo kõrgkooliõpikut. Tema teiste teoste hulka kuuluvad "Rape of the Nile", "The Adventure of Archaeology" ja "The Little Ice Age". 

Kokku on ta autori, koostaja või toimetajana avaldanud üle 40 raamatu.

### Tõlked eesti keelde
*"Seitsekümmend suurt muistset leiutist", inglise keelest tõlkinud Andrus Ardus, Koolibri, 2007 
*"Horisontaalne ajalugu : mida kõike pole voodis tehtud", tõlkinud Ivika Arumäe, Argo, 2021

## Viited
Kenneth Karp

**Kenneth Karp** (sündinud 21. augustil 1979 Tallinnas) on eesti kabetaja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1997. aastal Tallinna Reaalkooli.

Karp hakkas kabetama 1986. aastal Irma Nahkori juhendamisel, hiljem on teda treeninud Rein Vettner ja Villem Lüüs. Ta sai aastal 1994 kadettide MM-il 5. koha ja on võitnud parima kombinatsiooni eest Piet Roozenburgi karika, võitis 1995 noorte kabeolümpial koos Indrek Peenmaa ja Toomas Ismailoviga Eesti meeskondliku hõbemedali ning 1999 juunioride MM-il välkkabes hõbemedali, sai 1999 Euroopa klubide karikavõistlustel Lasnamäe Male-Kabeklubi võistkonnas 5. koha, tuli 2001 ja 2007 rahvusvahelises kabes, 1995, 1998, 2001 ja 2003 võistkondlikus ning 2007 välkkabes Eesti meistriks.

Karp on töötanud Tallinna Lennujaamas.

## Viited


## Välislingid

* Kenneth Karp kabeliit.ee veebilehel
Jaak Savvi

**Jaak Cushing-Savvi** (2016. aastani **Jaak Savvi**; sündinud 2. märtsil 1980 Tallinnas) on eesti ujuja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1998. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2002. aastal rahanduse erialal St Johni Ülikooli.

Savvi hakkas ujumist harrastama 1989 Tallinna Kalevi ujumiskoolis Heidi ja Ain Kaasiku õpilasena, jätkas 1994 samade treenerite juhendamisel TOP-i Ujumisklubis, 1998–2002 treenis USA-s ülikooli ujumisklubis John Skudini juhendamisel. Ta sai 100 m liblikujumises 1999 universiaadil 7. ja 2001 10. koha ning 2000 EM-il samal distantsil 19. ja 4 x 100 m kombineeritud teateujumises 14. koha, võistles 1997 ja 1998 juunioride EM-il (1998 100 m liblikujumises 15. ja 4 x 100 m vabaujumises 5. koht) ning 1999–2004 maailmakarikaetappidel, tuli 2001 USA lahtistel meistrivõistlustel 100 m liblikujumises 4. ja 2002 8. kohale, tuli 1999–2001 7 korda Eesti meistriks liblik- ja teateujumises, uuendas liblikujumises 3 korda Eesti rekordit, kuulus 1996–2004 Eesti koondisse.

Savvi elas pärast ülikooli lõpetamist USA-s, on töötanud finantssektoris.

## Isiklikud rekordid

* 25 m basseinis 100 m liblikat – 54,24 (2001)
* 25 m basseinis 200 m liblikat – 2.03,00 (2001)
* 50 m basseinis 50 m vabalt – 23,93 (2001)
* 50 m basseinis 50 m liblikat – 25,11 (2001)
* 50 m basseinis 100 m liblikat – 54,94 (2001)
* 50 m basseinis 200 m liblikat – 2.06,74 (2000)

## Isiklikku
Ta on õde on loomaarst Piret Savvi, vanaisa oli sporditegelane Juhan Unger ning vanaema kergejõustiklane ja spordipedagoog Helve Unger.

## Viited


## Välislingid

* 
* Jaak Cushing-Savvi swimatlas.com veebilehel
* Gunnar Press. Olelusvõitluselt puhkusel ohtuleht.ee, 18. juuni 2001
* Gunnar Press. Ujujad Laura Nuudi ja Jaak Savvi USAs rekordihoos ohtuleht.ee, 6. detsember 2001
Rein Heiduk

**Rein-Mihhail Heiduk** (5. aprill 1930 Tallinn – 8. november 1992 Tallinn) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1954. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuri erialal.

Heiduk oli aastatel 1965–1983 Eesti Maaehitusprojektis projektipeaarhitekt ja 1983–1992 Ehituskomitee arhitektuuritalituse osakonna juhataja. Tema projekti järgi on ehitatud ratsionalistlikus laadis karkasshooneid, sealhulgas Pärnu kauplus "Silla" (1965), ta on Jõhvi kontserdimaja ja Toompuiestee 11a arhitekt. 1993. aastal avati skulptor Vambola Metsa ja Heiduki koostöös algsete kavandite järgi taastatud Õppursõdurite monument Tallinnas, mille lõi 1927. aastal Ferdi Sannamees ja mis hävitati 1948. aastal Nõukogude okupatsioonivõimude poolt. 

Heiduk oli Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1961. aastast.

## Viited
Laura Nuudi-Da Silva

**Laura Nuudi-Da Silva** (neiupõlvenimega **Laura Nuudi**; sündinud 25. märtsil 1981 Tartus) on eesti ujuja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1999. aastal Tallinna Reaalkooli, 2004. aastal psühholoogia erialal St Johni ülikooli ja 2007. aastal Barry ülikooli magistriõppe, on õppinud ka meditsiiniõe erialal Browardi kolledžis USA-s.

Nuudi alustas sportimist aastal 1989 Tallinna Kalevi ujumiskoolis Anu Sakala ja Heidi Kaasiku õpilasena, jätkas 1995 treeninguid TOP-i Ujumisklubis Ain ja Heidi Kaasiku ning 2000–2004 St. Johni ülikooli klubis John Skudini juhendamisel. Ta sai aastal 2000 EM-il 50 m liblikujumises 29., 1998 lühiraja EM-il 200 m liblikujumises ja 100 m kompleksujumises 20. ning 1997 juunioride EM-il 200 m seliliujumises 26. koha, tuli 1996–2001 13 korda suvistel meistrivõistlustel ja 1995-1999 14 korda lühiraja meistrivõistlustel Eesti meistriks selili-, liblik-, kompleks- ja teateujumises, tuli 1998–1999 2 korda Eesti meistriks avavee pikamaaujumises, kuulus 1996–2001 Eesti koondisse.

Nuudi elas pärast ülikooli lõpetamist USA-s, on tegutsenud ujumistreeneri ja meditsiiniõena.

## Isiklikud rekordid

* 25 m basseinis 100 m vabalt – 59,05 (2000)
* 25 m basseinis 50 m selili – 30,72 (2000)
* 25 m basseinis 100 m selili – 1.04,90 (2001)
* 25 m basseinis 200 m selili – 2.18,84 (2000)
* 25 m basseinis 50 m liblikat – 29,99 (2000)
* 50 m basseinis 50 m vabalt – 28,43 (2001)
* 50 m basseinis 100 m liblikat – 1.06,09 (1999)

## Viited


## Välislingid

* Laura Nuudi andmekogus U.S. Masters Swimming
* Laura Nuudi LinkedInis
* Laura Nuudi doximity.com veebilehel
* Laura Nuudi andmekogus ResearchGate
* Gunnar Press. Olelusvõitluselt puhkusel ohtuleht.ee, 18. juuni 2001
* Gunnar Press. Ujujad Laura Nuudi ja Jaak Savvi USAs rekordihoos ohtuleht.ee, 6. detsember 2001
Timo Hallist

**Timo Hallist** (sündinud 23. jaanuaril 1981 Tallinnas) on eesti ujuja.

## Elulugu
Ta lõpetas 1999. aastal Tallinna Reaalkooli ja õppis Tallinna Tehnikaülikoolis transporditehnikat.

Hallist alustas treeninguid aastal 1989 Tallinna Kalevi ujumiskoolis Anu Sakala õpilasena, hiljem jätkas samas Heidi ja Ain Kaasiku juhendamisel, 1995 läks koos treeneritega äsja avatud TOP-i Ujumisklubisse. Ta sai aastal 2002 EM-il 4 x 100 m teateujumises (vabalt) 9. koha, 1999 juunioride EM-il 4 x 100 m vabalt 10. ja 1998 noorte maailmamängudel 4 x 100 m vaba- ja kombineeritud teateujumises 8. koha, tuli 1999–2001 suvistel meistrivõistlustel 8 korda Eesti meistriks vaba- ja teateujumises, kuulus 2000–2004 Eesti koondisse.

Hallist töötas aastatel 2007–2018 ja 2021. aastast Amserv Auto AS-i Järve autovaruosade müüjana, lao juhatajana ja varuosade osakonna juhatajana ning 2018–2021 Moller Auto Tallinn OÜ varuosade osakonna juhatajana.

## Parimad tulemused

* 25 m basseinis vabalt 100 m – 52,71 (2004)
* 25 m basseinis vabalt 200 m – 1.55,39 (2001)
* 25 m basseinis vabalt 400 m – 4.09,28 (2001)
* 50 m basseinis vabalt 50 m – 24,74 (2003)
* 50 m basseinis vabalt 100 m – 53,59 (2005)
* 50 m basseinis vabalt 200 m – 1.58,42 (2002)
* 50 m basseinis vabalt 400 m – 4.20,02 (2000)

## Viited


## Välislingid

* Timo Hallist LinkedInis
* Timo Hallist andmekogus World Aquatics
* Timo Hallist mal.ee veebilehel
Siim Rohtla

**Siim Rohtla** (sündinud 11. mail 1982 Tallinnas) on eesti filmindustegelane.

## Elulugu
Ta lõpetas 2000. aastal Tallinna Reaalkooli hõbemedaliga, 2005. aastal Tallinna Tehnikaülikooli bakalaureuseõppe *cum laude* ja 2008. aastal magistriõppe ehitusinsenerina.

Rohtla oli seotud 2008. aastast Pimedate Ööde Filmifestivaliga, algul infoteeninduse juhina, aastatel 2010–2012 produktsioonijuhina ja programmimeeskonna liikmena, 2012 Tartu armastusfilmide festivali tARTuFF juhina. Ta oli aastatel 2012–2013 reklaamiagentuuri LONDON AD tegevjuht ja projektijuht, 2013–2020 Forum Cinemas OÜ / VaataFilmi filmilevituse juht, esindades filmistuudioid Universal ja Paramount Pictures Eestis ja Leedus, levitas ka Eesti filme, 2020–2022 Kultuuriministeeriumi audiovisuaalnõunik, on 2023. aastast filmilevi ja loovturunduse konsultant ettevõttes Trikk Film ning rahvusvahelise ettevõtte Unique X filmisisu kohaletoimetamise äriarenduse direktor Põhjamaades ja Baltikumis.

## Isiklikku
Tema isa on informaatikateadlane Hanno Rohtla.

## Viited


## Välislingid

* Siim Rohtla ETIS-s
* Kultuuriministeeriumi audiovisuaalnõunikuna alustab tööd Siim Rohtla kultuur.err.ee, 29. mai 2020
* Kaspar Viilup. Rohtla: soovime tagada Eesti filmile püsivalt suurema baasrahastuse kultuur.err.ee, 6. september 2021
* Siim Rohtla Oscarite ennustamisest: mul on olnud ka aastaid, kus panen täiesti mööda kultuur.err.ee, 25. märts 2022 
* Richard-Erik Järvi ja Siim Rohtla alustavad taskuhäälinguga "Filmaania" kultuur.err.ee, 24. jaanuar 2024 
* Kaspar Viilup. Siim Rohtla filmiajakirjandusest: arvamuste paljusust võiks Eestis hulka rohkem olla kultuur.err.ee, 24. jaanuar 2024
Märten Vaher

**Märten Vaher** (sündinud 18. juunil 1982) on eesti monteerija ja režissöör.

Ta lõpetas 2000. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2004. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli audiovisuaalkunsti erialal.

Vaher töötab alates 2003. aastast Eesti Televisioonis režissöörina.

## Looming

* "Malev" (2005, monteerija)
* "Hajameelselt abielus" (2005, animaator)
* "Jan Uuspõld läheb Tartusse" (2007, animaator)
* "Täitsa lõpp!" (2011, monteerija, juhendaja, visuaalsed efektid)
* "Töörööbikud" (2017, režissöör)
* "Reis ümber Eesti" (2018, režissöör)
* "Johannese lähetamine" (2019, režissöör)
* "Puit arhitektuuris" (2020, režissöör)
* "Sinu uus sugulane" (2021, režissöör)
* "Lõpetamata linn" (2022, režissöör)
* "Mehed, hakkame elama!" (2023, režissöör)
* "Mis värvi on majandus?" (2023, režissöör)

## Tunnustus

* 2024 Eesti filmi- ja teleauhinnad – parim telerežissöör

## Isiklikku
Tema elukaaslane on olnud Marii Karell.

## Viited


## Välislingid

* 
* Märten Vaher EKABL-s
* Toivo Tänavsuu, Sulev Vedler. Eesti noormees võeti kinni juba esimesel hommikul ekspress.delfi.ee, 3. mai 2007
* Rasmus Kuningas. EFTA laureaat Märten Vaher: televisioonil on suur oht muutuda liinitööks kultuur.err.ee, 13. aprill 2024
Akadeemiline töötaja

**Akadeemilise töötaja** (inglise keeles *academic staff*) on kõrgkoolis või teadusinstituudis töötav õppejõud või teadur.

## Eestis
Akadeemiliste töötajate tööülesanneteks on õppe- ja teadustöö, oma valdkonna ja organisatsiooni juhtimise, korralduse ja populariseerimisega seotud ülesanded, osalemised avaliku sektori kogudes ja töörühmades, sõnavõtud ja esinemised konverentsidel, nõustamis- või muud teenused.

Akadeemilised töötajad on kõrgkoolis korralise töötaja või külalistöötaja staatuses. Korraline akadeemiline töötaja valitakse avaliku konkursiga või põhjendatud juhul asub ta ametikohale tööandja kehtestatud tingimustel ja korras muul viisil. Kui akadeemiline töötaja ei läbi atesteerimist, võib temaga sõlmitud töölepingu erakorraliselt üles öelda töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras.

## Vaata ka
*Akadeemilise töötaja ametikoht

## Viited
Akadeemilise töötaja ametikoht

**Akadeemilise töötaja ametikoht** (inglise keeles *academic rank*) on akadeemilise töötaja (õppejõu või teaduri) ametikoht või ametiaste.

## Eestis
Akadeemilise töötaja ametikoht on ametikoht, millel töötava isiku tööülesanded on seotud kõrgharidustasemel õpetamise või teadus-, arendus- või loometegevuse või mõlemaga.

Kehtivas kõrgharidusseaduses on loetletud akadeemilise töötaja ametikohad: professor, lektor, teadur ja õpetaja.

Tööandja (kõrgkool) kehtestab akadeemilise töötaja ametikohtade karjääriastmed, ametikohtade täitmise tingimused ja korra ning akadeemilistele töötajatele esitatavad nõuded.

### Tartu Ülikool
Tartu Ülikooli uus ametikohtade struktuur (alates 2021. aastast) hõlmab seitset akadeemilist ametikohta: professor, kaasprofessor, teadur, lektor, nooremteadur, nooremlektor ja õpetaja.

Ülikooli akadeemiliste ametikohtade struktuuris lähtutakse Euroopa teadusruumis kasutatavast R1–R4-astmestikust.

### Tallinna Tehnikaülikool
Tallinna Tehnikaülikooli akadeemiliste ametikohtade struktuuris on järgmised ametikohad:

*Professori ametikohad: täisprofessor (*Full Professor*), kaasprofessor (*Associate Professor*) ja nooremprofessor (*Assistant Professor*)

*Lektori ametikohad: vanemlektor (*Senior Lecturer*) ja lektor (*Lecturer*) 

*Teaduri ametikohad: juhtivteadur (*Leading Researcher*), vanemteadur (*Senior Researcher*), teadur (*Researcher*) ja  doktorant-nooremteadur (*Early Stage Researcher*) 

*Professori ametikohaga võrdsustatud külalisprofessori ametikohad: sihtrahastusega professor (*Research Professor*), kaasatud professor (*Adjunct Professor*) ja praktik-professor (*Professor of Practice*).

### Tallinna Ülikool
Tallinna Ülikoolis kehtestatud tenuurisüsteemi professori karjääriastmed on kaasprofessor (I karjääriaste), professor (II karjääriaste) ja juhtivprofessor (III karjääriaste).

## Viited
Pruunkollane nääts

**Pruunkollane nääts** (*Butyrea luteoalba*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen kasvab okaspuude lamatüvedel.

## Välislingid
* Pruunkollane nääts andmebaasis eElurikkus
Nõmmenahkis

**Nõmmenahkis** (*Stereopsis vitellina*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik.

Seen kasvab samblasse peitunult ja mändide lamatüvede all vanades männikutes.

## Välislingid
* Nõmmenahkis andmebaasis eElurikkus.
Hemitrichiaceae

***Hemitrichiaceae*** on sugukond limakuid.

## Perekondi
**[[Hemitrichia]]*
**[[Heterotrichia]]*

## Välislingid
* ''Hemitrichiaceae'' andmebaasis eElurikkus
Personalismi Tartu koolkond

**Personalismi Tartu koolkond** on Tartu Ülikooli õppejõu Gustav Teichmülleri 1870ndail rajatud koolkond, mis arendas personalismi.

Teichmüller koondas Tartus olles enda ümber rea lähedaste vaadetega õpilasi ja filosoofe. 
Koolkonda kuulusid läti filosoof Jēkabs Osis (1860–1920), vene filosoof Jevgeni Bobrov (1867–1933), poola filosoof Wincenty Lutoslawski (1863– 1954), ja leedu filosoof Vladimir Šilkarski (1884–1960). 

Koolkonnal oli märkimisväärne mõju Vene personalismile ning Läti filosoofiale. Samuti oli sel mõju Friedrich Nietzschele.

## Viited
Waitaki jõgi

**Waitaki jõgi** (maoori keeles 'pisarate jõgi') on suur jõgi Uus-Meremaa Lõunasaarel. 

Jõgi saab tänapäeval alguse Waitaki järve tammi juurest ja suubub Glenavy lähedal Vaiksesse ookeani. Enne Benmore'i järve, Aviemore'i järve ja Waitaki järve tammide ehitamist asus jõe lähteala kaugemal loodes ning Ōhau jõgi, Pukaki jõgi, Tekapo jõgi ja Ahuriri jõgi olid selle lisajõed. Kõrvuti paiknevate veehoidlate rajamise tõttu ei ole kunagine jõesäng enam äratuntav ja on kaetud järvedega. 

Waitaki jõgi on 109 km pikk. 

Jõgi on andnud nime Waitaki ringkonnale jõe lõunakaldal. Waitaki on piiriks Otago ja Southlandi piirkondade vahel.

Jõe vooluhulk on talvel tavaliselt madal ning vooluhulk suureneb kevadel, kui Lõuna-Alpe kattev lumi hakkab sulama. Vooluhulk suve jooksul sõltub sademete hulgast ja seejärel väheneb sügisel, kuna külmem ilm hakkab külmutama väiksemaid jõgesid ja ojad, mis valglat toidavad. Waitaki jõe keskmine vooluhulk Kurowis on umbes 356 kuupmeetrit sekundis.

## Viited
Pärnu muhamedi kalmistu

**Pärnu muhamedi kalmistu** on endine kalmistu Pärnus, tänapäevase jaotuse järgi Mai linnaosas. 

Muhamedi kalmistu on Pärnu Alevi kalmistu osa, kuid tänapäeval pole sellest füüsiliselt eraldatud. Muhamedi kalmistuala säilinud osa pindala on umbes 0,0125 hektarit. 

Muhamedi kalmistuala eraldi ei ole kultuurimälestisena muinsuskaitse all, kuid kuulub kultuurimälestise nr 8331 "Pärnu Alevi kalmistu" koosseisu.

## Ajalugu
Uus luteri kalmistu rajati Pärnu eeslinna 1773. aastal. See jagati hiljem saksa Niguliste koguduse loodeosaks ja eesti Eliisabeti koguduse kaguosaks. 19. sajandil otsustati Niguliste kalmistuosa senikasutamata loodenurka rajada eraldi juutide ja muhameedlaste matmispaigad ning 1860. aasta paiku kujundati siinne juudi ja muhamedi kalmistu.

Eduard Rajari on avaldanud arvamust, et "Kui Alevi kalmistu 1773. aastal rajati, jagati selle ala kahe luteri koguduse, saksa Nikolai ja eesti Eliisabeti koguduse vahel. [---] Peale selle liideti kalmistu piirialale Pärnu juudi ja moslemi koguduse surnuaed. [---] "Siin asuski Pärnu väikesearvulise moslemi koguduse surnuaed" [---] See väike ala oli piiratud vanasti kolme–nelja meetri kõrguse plankaiaga, millele oli okastraat ümber veetud, ja plangud roojaga määritud, et uskmatu pilk ega – hoidku jumal! – jalg seda matmispaika rüvetama ei pääseks".

Sarnaselt teiste juudi ja muhamedi kalmistute rajamisega Eestis pole siiski tõenäoline, et neid Pärnus rajati juba 1770. aastatel – pigem ikka 1860. aastatel. Ka pole ühtegi teist muhamedi kalmistut Eestis eraldatud kõrge plankaiaga, määritud planku kokku roojaga ega ole sinna veetud ka okastraati – viimast hakati Euroopas kasutama alles 20. sajandi algul ja esialgu ainult sõjalisel otstarbel.

Arvatavasti likvideeriti muhamedi kalmistu kolmanda Nõukogude aja algupoole, sest hiljem rajati muhamedi kalmistu kohale välikäimla.

## Viited

## Kirjandus
*Tõnu Kann. "Linnaretk. Alevi kalmistust koledalt ja kaunilt". Pärnu Postimees nr 166, 25. august 2012. Lk 7

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 8331 "Pärnu Alevi kalmistu"
*Pärnu Alevi kalmistu kaart, muhamedi kalmistu on tähistatud tähega "M". Kalmistute register Haudi
Merck-Saint-Liévin

**Merck-Saint-Liévin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Merck-Saint-Liévin asub umbes 16 km Saint-Omerist edelas, tee D225 ääres. Aa jõgi voolab läbi küla.


Merck-aa.jpg|Aa jõgi
62569-Merck-Saint-Liévin-Sols.png


## Toponüüm

Ilmselt viitab nimi pühale Livinusele Gentist (suri märtrina 657. või 663. aastal), Iiri piiskopile, kes evangeliseeris Flandriat ja Brabanti ning keda austatakse Põhja-Prantsusmaal kõrgelt.

## Huviväärsusi

* 18. sajandi veski.
* St. Omeri kirik, pärineb 17. sajandist.


Pilt:merck-eglise.JPG|Vaade lõunast
Pilt:merck-porche.JPG|Kalmistu värav
Pilt:merck-porte.JPG|Külgsissepääs
Pilt:Merck01.jpg|Omadused tornikiivril
Pilt:Merck05.jpg|Lööv
Pilt:Merck07.jpg|Ristimisastja


## Transport

*[[Chemin de fer Anvin - Calais]]* avas Merck-Saint-Lièvini raudteejaama 1881. aastal. Raudtee suleti 1955. aastal.

## Viited