open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gustav Maarand

**Gustav Maarand** (19. veebruar 1912 Tallinn – 29. jaanuar 2003) oli eesti vaimulik.

Tema oreli- ja koorijuhtimisõpingud Tallinna konservatooriumis katkestas 1941. aastal alanud sõda, mil Maarand mobiliseeriti Nõukogude armeesse, ta oli tööpataljonis ja Eesti Laskurkorpuses. Pärast Teist maailmasõda asus ta õppima (Tallinna Peeteli koguduse õpetaja Adolf Horni ja Märjamaa koguduse õpetaja Jaan Lääne innustusel) Oma esimese jutluse pidas ta (jutlustajana) 24. detsembril 1945 Mihkli kirikus. Aseõpetajaks ordineeriti ta 23. augustil 1951.

EELK Mihkli Miikaeli kogudust teenis ta kokku 53 aastat ja Kirbla Püha Nikolause kogudust 35 aastat. Aastatel 1952–1956 oli ta hooldajaõpetaja Varbla Urbanuse koguduses ning lühikest aega Martna Püha Martini koguduses ja Märjamaa Maarja koguduses. Emerituuri arvati ta 1. juunist 1999.

## Tunnustus
* 1996 Pärnumaa vapimärk (Mihkli koguduse õpetaja)
* 2000 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Konrad Veem. Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon. EVR Stockholm 1988

## Välislingid
*Vaimulik, kes oli väljas mitme mehe eest Eesti Kirik, 13. veebruar 2002
*Meenutus: EELK Mihkli Miikaeli kogudus
Leedu 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Leedu]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** 9 sportlasega, kes võistlesid 5 spordialal.

Leedut esindasid iluuisutajad Deividas Stagniūnas ja Isabella Tobias, laskesuusatajad Diana Rasimovičiūtė ja Tomas Kaukėnas, kiiruisutaja Agnė Sereikaitė, mäesuusatajad Rokas Zaveckas ja Ieva Januškevičiūtė, murdmaasuusatajad Vytautas Strolia ja Ingrida Ardišauskaitė.
Gruusia 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Gruusia]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** 4 sportlasega, kes võistlesid 2 spordialal.

Gruusiat esindasid mäesuusatajad Iason Abramašvili, Alex Beniaidze ja Nino Tsiklauri ning iluuisutaja Elene Gedevanišvili.
Ameerika Ühendriigid 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Ameerika Ühendriigid]]** osalesid **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** 230 sportlasega, kes võistlesid kõigil 15 spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial 7. veebruaril kandis USA lippu kahevõistleja Todd Lodwick, kes osales oma kuuendatel olümpiamängudel.

Olümpiavõitjaks tulid lumelaudurid Kaitlyn Farrington, Sage Kotsenburg ja Jamie Anderson, vigursuusatajad Maddie Bowman, Joss Christensen ja David Wise, mäesuusatajad Ted Ligety ja Mikaela Shiffrin ning iluuisutamispaar Meryl Davis ja Charlie White.
Eesti 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Eesti]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** 25 sportlasega 6 spordialal.

Laskesuusatajatest osalesid Kadri Lehtla, Darja Jurlova, Grete Gaim, Johanna Talihärm, Indrek Tobreluts, Kauri Kõiv, Roland Lessing, Daniil Steptšenko ja Kalev Ermits.

Murdmaasuusatajatest osalesid Triin Ojaste, Aivar Rehemaa, Peeter Kümmel, Karel Tammjärv, Algo Kärp, Raido Ränkel ja Siim Sellis. Kahevõistlejatest võistlesid Kristjan Ilves, Han Hendrik Piho ja Karl-August Tiirmaa, suusahüppajatest Kaarel Nurmsalu ja Siim-Tanel Sammelselg.

Mäesuusatajatest kuulusid koondisse Triin Tobi ja Warren Cummings Smith. Iluuisutamises esindasid Eestit Jelena Glebova naiste üksiksõidus ja Viktor Romanenkov meeste üksiksõidus.

Olümpiamängude avatseremoonial 7. veebruaril kandis Eesti lippu laskesuusataja Indrek Tobreluts. Eesti koondis tuli avatseremoonial staadionile Rootsi järel ja Jamaica ees. Lõputseremoonial kandis lippu Karel Tammjärv.

Parima tulemuse individuaalvõistlusel sai iluuisutaja Viktor Romanenkov, kes tuli meeste üksiksõidus 24. kohale.

## Laskesuusatamine

;Mehed

;Naised
Serbia 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Serbia]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** Sotšis 8 sportlasega, kes võistlesid viiel spordialal.
Conradus de Meyiendorpe

**Conradus de Meyiendorpe** ehk **Conradus de Ykescola** ehk **Konrad** oli piiskop Alberti läänimees Ükskülas ja Jersikas. 

Aadlisoost Konrad oli pärit Saksimaalt Meiendorfist. Riia piiskop Albert andis talle 1201. aastal benefiitsiks Üksküla linnuse. Reaalselt asus ta Ükskülasse 1205. aastal, olles esialgu sunnitud oma võimu kinnistamiseks võitlema kohalike liivlastega. 1224. aastal andis piiskop Alberti vasalliks muutunud Jersika vürst Vsevolod poole oma valdustest talle üle.

Liivimaal olles vahetas ta senise sugunime *de Meyiedorpe* välja, muutes selle oma Üksküla benefiitsi järgi *de Ykescola*ks ja saades nii Üxküllide aadlisoo nimeandjaks.

## Vaata ka
*Meyendorff
## Viited

## Kirjandus
* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
Jamaica 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Jamaica]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** kolme sportlasega, kes kõik on bobisõitjad.

Kahebobivõistlusel osalesid Winston Watts ja Marvin Dixon. Varumehena oli kaasas Wayne Blackwood. Watts osales ka 1994., 1998. ja 2002. aasta taliolümpiamängudel. 

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Jamaica lippu Marvin Dixon.

## Välislingid
*http://www.sochi2014.com/en/team-jamaica-athletes
*http://olympia.postimees.ee/2699102/kuula-ja-vaata-jamaica-bobisoitjatele-tehti-eriline-laul
Alamhõimkond

**Alamhõimkond** (*subphylum*) on bioloogilises taksonoomias vahel kasutusel olev takson hõimkonna ja klassi (ka ülemklassi) vahel. 

## Zooloogias
*lülijalgsed (*Arthropoda*) on liigitatud alamhõimkondadesse  trilobiidid, lõugtundlased, hulkjalgsed, heksapoodid ja vähid
*käsijalgsed (*Brachiopoda*): *[[Linguliformea]]*, *[[Craniformea]]* ja *[[Rhynchonelliformea]]*
*keelikloomad (*Chordata*) :  mantelloomad, süstikkalad,  selgroogsed.

Peamiselt zooloogias kasutusel olevat taksonit rakendatakse sarnaselt ka seente ja taimede bioloogilises taksonoomias.
Mäesuusatamine 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Mäesuusatamine]] [[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** Sotšis toimus 8.–22. veebruarini.

## Võistluste ajakava

Kõik ajad on (UTC+4).

## Tulemused
### Mehed
#### [[Kiirlaskumine]]

 

9. veebruar
Osavõtjaid: 50
 Olümpiavõitja 2010: Didier Défago, Šveits 

Ametlikud tulemused


#### [[Slaalom]]



 

22. veebruar
Osavõtjaid: 115
 Olümpiavõitja 2010: Giuliano Razzoli, Itaalia 
 Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]


 
19. veebruar
Osavõtjaid: 109 
 Olümpiavõitja 2010: Carlo Janka, Šveits 

 Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]


 


16. veebruar
Osavõtjaid: 63 
 Olümpiavõitja 2010: Aksel Lund Svindal, Norra 

Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]


 
14. veebruar
Osavõtjaid: 50
 Olümpiavõitja 2010: Bode Miller, USA 

 Ametlikud tulemused


### Naised
#### [[Kiirlaskumine]]

 


17. veebruar
Osavõtjaid: 42
 Olümpiavõitja 2010: Lindsey Vonn, USA 

Ametlikud tulemused


#### [[Slaalom]]




21. veebruar 
Osavõtjaid: 85
 Olümpiavõitja 2010: Maria Riesch, Saksamaa 

 Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




18. veebruar
Osavõtjaid: 90
 Olümpiavõitja 2010: Viktoria Rebensburg, Saksamaa 

 Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]


 

15. veebruar
Osavõtjaid: 50 
 Olümpiavõitja 2010: Andrea Fischbacher, Austria 

Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]


 

10. veebruar
Osavõtjaid: 39
 Olümpiavõitja 2010: Maria Riesch, Saksamaa 

 Ametlikud tulemused


## Medalitabel
Vanessa-Mae

**Vanessa-Mae Vanakorn Nicholson** (sündinud 27. oktoobril 1978 Singapuris) on Suurbritannia viiuldaja ja mäesuusataja.

Ta on hiinlanna ja tailase tütar. Tal on Suurbritannia ja Tai kodakondsus. 

2014. aasta taliolümpiamängudel esindas ta slaalomis Taid ja tuli 67 võistleja hulgas viimasele kohale. 2014. aasta novembris sai ta 4-aastase võistluskeelu, väidetavalt petuskeemi kasutamise eest olümpiamängudele pääsemiseks.

## Viited

## Välislingid
* 11. november 2014. *[[Reuters]]*. Alpine skiing-Violinist Mae gets four-year ban over manipulation (*inglise keeles*)
Sahkluu

**Sahkluu** (ladina *vomer*) on paljudel selgroogsetel peas  paiknev näokolju luu. 

Sahkluu areng, anatoomia, asend, kuju, morfoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Roomajatel
### Madudel
Madudel on sahkluu paariline kitsas luu. Sahkluu paikneb sõõrmete vahel ja moodustab sahkluu-nina elundi kahe avausega suuõõnes (suulaes) ning haistmisel osalevate närvilõpmetega vomeronasaalse süsteemi.  

## Imetajatel
### Koduloomadel
Sahkluu on paaritu ja õhuke ning kitsas luu. Sahkluu paikneb tagasõõrmete vahel ninaõõne põhjas.

### Inimestel
Inimestel on sahkluu paaritu rombikujuline plaadike mille eesmine serv on ühendatud sõelluu püstlestmega ja moodustab ninavaheseina osa.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A02.1.11.001: Vomer. Sahkluu
Knockdhu destilleerimiskoda

**Knockdhu destilleerimiskoda** on viskidestilleerimiskoda Šotimaal Moray omavalitsuses ja ajaloolises Banffshire'i krahvkonnas. See on asutatud 1894. aastal ja seal valmistatakse anCnoci viskit.

## Välislingid
Unity Mitford

**Unity Valkyrie Freeman-Mitford** (8. august 1914 London – 28. mai 1948 Oban, Šotimaa) oli Briti aristokraat, Adolf Hitleri ja natsionaalsotsialismi pooldaja.

Unity Mitford oli pärit paremäärmuslike vaadetega ekstsentrilise paruni David Bertram Ogilvy Freeman-Mitfordi seitsmelapselisest perekonnast. Unity noorem õde Diana oli abielus Briti fašistide liidri Oswald Mosleyga.

Esimest korda nägi Unity Mitford Hitlerit 1933. aasta septembris, kui ta viibis Briti Fašistide Liidu (British Union of Fascists) ametliku delegatsiooni liikmena Nürnbergis Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei kongressil. 9. veebruaril 1935 õnnestus Unity Mitfordil Müncheni restoranis "Osteria Bavaria" Hitleriga isiklikult tutvuda. Nad said headeks tuttavateks ning suhtlesid edaspidi tihedalt.

Kui Suurbritannia kuulutas 3. septembril 1939 Saksamaale sõja, siis sooritas meeleheitel Unity Mitford Münchenis Inglise Aias (Englischer Garten) enesetapukatse, tulistades ennast püstolist pähe. Ta jäi küll elama, kuid jäi vaimselt ja füüsiliselt invaliidiks. Pärast Unity Mitfordi enesetapukatset andis Hitler tema ravimise eest tasumiseks isikliku garantii. Hitler maksis kinni ka ta Šveitsi kaudu Suurbritanniasse repatrieerimise.

## Viited
Välivorm

**Välivorm** on sõjaväe vormiriietus, mis on valmistatud kandmiseks välitingimustes või lahingu piirkonnas. Välivorm on ka enamuse tänapäeva sõjaväelaste peamine igapäevateenistuses kantav tööriietus. 

## Iseloomustus
Välivorme valmistatakse maskeerivas värvitoonis kangast vastavalt kasutamispiirkonna looduslikele tingimustele. Vormi maskeerivad omadused tagab kas ühetooniline või mitmetooniline (laiguline) muster. Põhilised maskeerimislaikude liigid on disainitud kasutamiseks kas metsa- ja parasvöötmes või kõrbes. On valmistatud ka linnavorme ja troopikavorme. Välivormi lõige võimaldab mugavat kandmist ja kasutamist, materjal peab olema tugev, kuid mitte liiga umbne. Välivormid jagunevad aastaaja kliimaerisustest tulenevalt tavaliselt suviseks ja talviseks komplektideks. Talvisteks lumeoludeks kasutatakse eraldi valget maskeerimisriietust, mis tõmmatakse välivormi peale. Välivormiga koos kantakse tavaliselt poolsaapaid või ka kummikuid.

Igal riigil on üldjuhul välja töötatud (ja sageli ka patenteeritud) oma maskeerimismuster ja vormilõige, sageli koos mudeli nimetusega. Näiteks USA armees on kasutusel ACU ja MARPAT lõike ja mustriga välivormid.

## Välivorm Eestis
Eesti kaitsejõud on kasutanud alates 1992. a laigulist välivormiriietust, mille lõige ja muster on algselt tuletatud vene välivormiriietusest, kuid modifitseeritud. Vahepeal on võetud lõikega eeskuju ka soome tõmblukkudega vormiriietusest, kuid mindi taas tagasi nööpidele. Riide muster oli pikka aega sama, kuigi muutus laikude värvitoon ja riide materjal. 

2005. a alustati uue digitaalse mustri juurutamist, mis võeti koos uue lõikega välivormikomplektiga täielikult üle 2011-2012. a. Praeguse vormiriietuse mitteametlik rahvusvaheline nimetus on ESTDCU - *Estonian Digital Camo Uniform*.

## Ajalugu
Algselt oli armee välivorm samastatud igapäevase teenistusvormiga. 20. sajandi algul sõjatööstuse ja sõjakunsti arengu taustal taibati vajadust armee kirevat vormiriietust loodusega sulanduvamaks muuta. Nägusamat teenistus- või paraadvormiriietust hakati järk-järgult maskeerivamast ja lihtsamast välivormiriietusest eraldama. 

Esimesed laigulised välivormid võeti massiliselt kasutusele teise maailmasõja ajal. Esmalt oli tegemist õhukeste maskeerimisriietega, mis tõmmati ühetoonilise välivormi peale, kuid sõja lõpul valmistati juba välivorme ka laigulisest riidest. Maskeerimisriietega varustati algul vaid eliitüksusi. Tänapäeval on praktiliselt kõigi armeede välivormiriietus maskeerimisvärvides laigulisest kangast. Viimane saavutus on digitaalselt hajutatud erinevates toonides muster. 

Tänapäeval ei ole välivormiriietus vaid sõjaväelaste kanda ja seda on praktiliselt igaühel võimalik kaubandusest muretseda. Sõjaväe välivorme või selle elemente kasutavad mugavuse või stiili huvides sageli ka paljud matkajad, jahimehed ning muud maastikuliste eluviiside või harrastustega isikud.
Noored Kütid

**Noored Kütid** *(Jaunieji Šauliai)* on Leedus Leedu Küttide Liidu alluvuses tegutsev paramilitaarne isamaaline noorteorganisatsioon. 

## Koosseis
Noorte Küttide liikmeks võivad olla Leedu kodanikud vanuses 12–18 aastat. Liikmete koguarv on umbes 5000, mis moodustab tegelikult 61% Leedu Küttide Liidu üldisest liikmeskonnast. Allüksused moodustavad 10 territoriaalset ringkonda. Igas ringkonnas on kaks palgalist juhti, kuna ülejäänud tegevus toetub vabatahtlikele juhtidele.

## Organisatsiooni põhilised tegevussuunad
* Sõjaline õpe
* Sport
* Kultuuriline töö

## Ajalugu
Noored Kütid asutati enne teist maailmasõda ja taasasutati 20. septembril 1989. Alates 2000. aastate keskpaigast on Noored Kütid võtnud tegevuses eeskuju Inglismaa noorteorganisatsioonist Army Cadet Force.
Mīlgrāvis

**Mīlgrāvis** ('veskikraav'; saksa *Mühlen Graben*) on kanal Lätis Riia linnas. Kanal eraldab linna Vecmīlgrāvise ja Mīlgrāvise asumit.

Kanal algab Ķīšezersi järvest, olles selle äravooluks Daugavasse. Et kanali langus on väike, sõltub selle voolusuund tuulesuunast ja merevee tasemest. Kõrge veetaseme ja läänetuulega voolab mõnikord merevett Liivi lahest Ķīšezersisse. Kanali laius on 200 meetrit, sügavus 9 meetrit.

Kanal tekkis 1266. aastal, kui Dünamünde klooster kaevas oma vesiveski tarvis Ķīšezersi järvele uue väljavoolu, kuigi kanal jälgis seal varem voolanud Dūņupe oja sängi. Kanal sai nimeks Mühlen Graben ('veskikraav'), millest aja jooksul kujunes lätipärane Mīlgrāvis. Tänapäeval asuvad kanali kaldal arvukad dokid ja sadamakaid.
Sisekõrv

**Sisekõrv** (ladina keeles *auris interna*) on paljudel selgroogsetel peas paiknev paariline kõrva osa, mis on täidetud vedelikuga. 

Sisekõrva areng, anatoomia, morfoloogia, funktsioonid ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

## Roomajatel
### Madudel
Madudel järgneb keskkõrvale sisekõrv. Sisekõrvas paikneb tigu (*cochlea*). *Columella* on madudel ühendatud liikuvate sidemetega ruutluuga (*os quadratum*). Ruutluu on aga ühenduses nii alalõualuu kui ka ülalõualuuga. Maod kuulevad nimetatud ühenduse kaudu saakloomade ja ka vaenlaste samme seni, kuni nende pea on ühenduses maapinnaga jms.

Võnked kantakse edasi sisekõrvas oleva vedeliku kaudu. Sarnaselt paljude teiste selgroogsetega koosneb ka madude sisekõrv luulabürindist ja selle osadest: poolringkanalid ja teokanal. Teokanali basilaarmembraanil paiknevate kuulmisretseptorrakkude (karvarakud) mehaaniline ärritus ja peaaju vastavate osade koostöö tagavad kuulmisvõime. Teokanali abil edastatakse helid (mao kuuldepiirkonda jäävad helid sagedusega 50–1000 hertsi (võnget sekundis)) närviimpulssideks muundatuna mööda kuulmisnärvi (*n. cochlearis*) suuraju vastavasse keskusse.

## Imetajatel
### Inimestel

Inimestel paikneb sisekõrv oimuluu kaljuosas. Sisekõrv koosneb luulabürindist ja selle sees paiknevast kilelabürindist, mida täidab endolümf. Välimine luulabürint sisaldab kuulmis- ja tasakaaluretseptoreid. Luulabürindis paikneb ka tigu (*cochlea*).

Kile- ja luulabürindi vahel on pilujate õõnte süsteem, mida täidab perilümf.
    
Sisekõrvapõletik on labürintiit.

Sisekõrva ärritamine (vali ja kaua kestev müra ning vibratsioon) põhjustab vaegkuulmist. Selle ennetamiseks kasutatakse müra summutavaid kõrvaklappe, elatakse tervislikult (tehes vähemalt 15-minutilisi pause heli edastavast kõrvaklapiga kuulamisest, vältides stressi ja olles elujaatava meelelaadiga) ja ollakse aeg-ajalt vaikuses. Sisekõrva tüüpi vaegkuulmisega kaasneb väga tihti kohin kõrvas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A15.3.03.001: Auris interna. Sisekõrv
Eesti kohtumargid

**Eesti kohtumargid** olid kohtumargid, mis anti Eestis välja kohtulõivude tasumiseks. Nad olid käibel aastail 1924–1944.

Kohtumargid olid kaalude kujutisega, formaadis 16×20 mm.

7. novembril 1924 lasti müügile järgmistes nimiväärtustes kohtumargid:
*1 mark (kollane)
*5 marka (sinine)
*25 marka (punane)
*100 marka (roheline/sinine)
*500 marka (pruun)

Pärast Eesti krooni kehtestamist lasti käibele järgmised uue nimiväärtusega kohtumargid:
*15. novembril 1931 25 senti
*12. veebruaril 1931 1 kroon

Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944 varustati ületrükiga järgmised kohtumargid:
*1 riigipenn (1-margasel)
*5 riigipenni (5-margasel)
*25 riigipenni (25-sendisel)
*1 riigimark (1-kroonisel)
*5 riigimarka (500-margasel)

## Kirjandus
*Jaan Otsason. Eesti maksumargid II. Hiiu Koguja, 1994, nr 5, lk 3.
*J. Barefoot, *Baltic States Revenues*, 4th edition, York : J. Barefoot, 2014, lk 14.
Bruno Banani

**Bruno Banani** (2008. aastani **Fuahea Semi**; sündinud 4. detsembril 1987) on Tonga kelgutaja.

Ta osales 2014. aasta taliolümpiamängudel ja oli esimene Tonga sportlane taliolümpiamängudel.

2008. aastal muutis ta oma nime Bruno Bananiks, mis on aluspesu tootva Saksamaa ettevõtte kaubamärk. 2012. aastal tunnistas ettevõte, et Fuahea Semi nimemuutus oli osa ettevõtte reklaamikampaaniast.

## Välislingid
*
Eesti omavalitsuste kantseleimaksu margid

**Eesti [[omavalitsus]]te kantseleimaksu margid** olid käibel aastail 1919–1944.

## Üleriigilised maksumargid
### 1919 (?), lõigatud äärtega
* 3 marka, sinine, 18x29,5 mm, linnasiluett (?)
* 9 marka, heleroheline, 18x29 mm, linnasiluett (?)

### 1928, perforeeritud
* 9 senti, kollakasroheline, 19x28,5 mm
* 25 senti, pruun, 20x30 mm, väärtus ringis

## [[Tallinn]]
### 1923 (?)
* 10 marka, punane, 22x39 mm, 
* 25 marka, sinine, 22x31 mm, Tallinna vapp ringis

### 1928
* 25 senti (ületrükk 10-margasel)
* 25 senti, sinine, 20x30 mm

### 1941
* 25 riigipenni (ületrükk 25-sendisel)
* 25 riigipenni, sinine, 20x30 mm 

## [[Tartu]]
### 1919 (?), lõigatud
* 10 marka, punane, Tartu vapp ringis
### 1928 (?)
* 50 senti, hall ja punane

## [[Võru]]
* 10 senti, pruun, 20x29,5 mm
* 25 riigipenni (10-sendisele käsitsi pealekirjutatud)

## [[Nõmme linn|Nõmme]]
### 1928 (?)
* 25 senti, roheline, 16x21 mm, väärtus ringis
* 50 senti, roheline, 23x32 mm, väärtus ringis

### 1936–1940 (?), suurem perforatsioon
* 50 senti, roheline, 16x21 mm

### 1941 (?)
* 50 riigipenni (pealetrükk 50-sendisel)

## [[Pärnu]]
### 1928 (?)
* 25 senti, pruun, 20,5x30,5 mm

## [[Otepää]]
### 1941
* 25 (riigi)penni, telliskivipunane paber, must trükk, perforeeritud, 21x29 mm, ilma kujutiseta

## [[Puhja vald (1939)|Puhja vallavalitsus]]
### 1941
* 25 riigipenni

## [[Võnnu vald (1939)|Võnnu vallavalitsus]]
### 1941
* 25 riigipenni

## [[Pühajärve vald (1939)|Pühajärve vallavalitsus]]
### 1942
* 25 (riigi)penni, telliskivipunane paber, must trükk, perforeeritud, 21x29 mm, ilma kujutiseta

## Kirjandus
*J. Barefoot, *Baltic States Revenues*, 4th edition, York : J. Barefoot, 2014, lk 14-16.
Mīlgrāvis (asum)

**Mīlgrāvis** on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 3,225 km². Asub Ķīšezersist välja voolava Mīlgrāvise kanali kaldal. Asum piirneb põhjas Vecmīlgrāvisega, läänes Sarkandaugavaga, lõunas aga Mežaparksiga. 4251 elanikku (2010).

Asumi alal eristatakse kahte piirkonda. Läänepoolne osa ehk **Jaunmīlgrāvis** on sadamapiirkond, idapoolne ehk **Aplokciems** aga elamute piirkond.

Mīlgrāvis asub üldiselt madalal ja tasasel alal, mis ulatub 2–3 meetrit üle merepinna. Asumi kõrgeim osa asub lõunas, Mežaparksi piiri ääres, ulatudes 12 meetrit üle merepinna.

## Ajalugu

Mīlgrāvis kujunes Ķīšezersi järvest välja voolava Mīlgrāvise kanali lõunakaldale XIX sajandi lõpus kui tööstuspiirkond, kuigi üksikud majad asusid järve kaldal juba XVII sajandil. Aastal 1867 rajati piirkonda raudtee ja esimesed ettevõtted hakkasid asumisse tekkima aastast 1872. Seal toodeti portselani, mineraalõli, superfosfaati (aastal 1892 ehitatud vabrik oli esimene sellelaadne tehas tervel Venemaal). Üks varasemaid ettevõtteid asumis oli vendadele Nobelidele kuulunud naftatööstus, mis valmis aastal 1874. Asumisse rajati ka sadam. Riia linnaga liideti asum aastal 1899.

Aastal 1930 valmis raudteesild üle Mīlgrāvise kanali. Aastal 1934 avati ka teine sild. Lisaks hakkas sel ajal tihedam asustus tekkima ka Ķīšezersi äärde, kuhu kerkisid kahekorruselised majad. Uue raudteesilla avamisega sai uue koha ka seni Sarkandaugava asumisse jäänud Mangaļi raudteejaam.

## Välislingid
*Mīlgrāvise koduleht (*läti keeles*)
Juraciški

**Juraciški** (transkribeerituna **Juratsiški**) on alev Valgevenes Hrodna oblastis Iŭje rajoonis. Alev on Juraciški külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles *Juraciszki*, leedu keeles *Jurotiškės* või *Jūrotiškės*. Asulast nelja kilomeetri kaugusel on Lida-Maładziečna raudteel samanimeline raudteejaam.

Alevis asub toiduainete tööstus. Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik, saksa sõdurite hauad Esimese maailmasõja ajast ja XIX sajandil rajatud mõisakompleks.

## Ajalugu
Alevit mainitakse esimest korda XVI sajandil. Juraciški kuulus nii Goštautastele, Nemiradele kui ka Kopaczidele. Alevit rüüstasid nii Moskva kui ka Rootsi väed. 

Aastast 1795 kolmanda Poola jagamise tagajärjel Venemaa koosseisus. Uuteks omanikeks olid Kaściałoŭskid ja Radkievičid. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Juraciški Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Aastal 1957 sai vahepeal alevi staatuse kaotanud asula taas aleviks.

## Viited

## Välislingid
* Alev YouTube'is
Ihaste sild

**[[Ihaste]] sild** on raudbetoonsild Tartu linna kagupiiril. Sild viib üle Emajõe ühendades Ihaste ja Ropka tööstusrajooni. See on üks osa Tartu Idaringteest, mille valmimistähtaeg oli 2015. aasta aprill, kuid sild avati liikluseks juba 2. veebruaril 2015.

2014. aasta algul korraldasid Tartu linnavolikogu ja Tartu Postimees sillale nime leidmiseks konkursi. Linna geodeesiateenistus oli pakkunud silla nimeks Ringtee silda, kuid konkursi järel otsustas linn eelistada Ihaste silla nime. Ihaste nime toetas 83 konkursil osalejast 32.

Silla kogupikkus on 400 meetrit, millest Emajõe kohale jääb 90-meetrise avaga lõik. Ülejäänud sillaosa rajati kahele poole jõge Ropka-Ihaste luha kohale. Emajõe kohal on silla kogulaius 15,5 meetrit. Sillal on 1+1 sõidurajaga sõidutee, sellest ühel pool nelja meetri laiune kergliiklustee. Ihaste sillale paigaldati 1,4 m kõrgused läbipaistvast materjalist müratõkked, kahe keskmise samba juurde ehitati vaateplatvormid. Silla ehitas Eesti ettevõte K-Most.

Emajõe keskmise veetaseme juures saavad silla alt läbi sõita kuni 10,5 meetri kõrgused laevad.

Rahvahääletusel valiti Ihaste sild Tartu aasta teoks 2015.

Eesti Betooniühing valis Ihaste silla aasta betoonehitiseks 2015, põhjendades seda uue tehnoloogia, kvaliteetsete insenerilahenduste, looduskaitselisi kaalutlusi arvestava ning meeldiva välislahendusega. Konkursižürii kirjutas otsuse kommentaaris: "Eriliseks teeb silla see, et ta asub nii vertikaalselt kui ka horisontaalselt kõvera peal, pakkudes sellega korraliku väljakutse nii projekteerijale kui ka ehitajale. Betoonarhitektuuri kõverused ja kumerused kogu silla ulatuses koos vaateplatvormide ja trepiga demonstreerivad ehedalt betooni kui struktuurmaterjali eeliseid." Žürii esimees Aadu Kana tõstis esile DOKA mobiilset rippraketise süsteemi, mida silla 90 meetri pikkuse peaava katmisel kasutati Baltimaades esimest korda: "Varasemalt ei ole Baltikumis sellises mahus konsoolse valuna rajatisi ehitatud. Selle tehnoloogia kasutus võimaldas efektiivset ja ökonoomset teostust silla peaava ehitusel üle Emajõe, rääkimata ehituskoormuse mõju vähendamisest keskkonnale ja mõlemal pool silda asuvatele Natura aladele."


File:Ihaste silla ehitus Tartu Idaringteel Emajõe vasakkaldal, vaade üle jõe, 28. mai 2013.JPG|Ihaste silla ehitus mais 2013, vaade üle Emajõe
File:Kraana ja sillasambad Ihaste silla ehitusel Tartu Idaringteel, 28. mai 2013.JPG|Ihaste silla ehitus, mai 2013
File:Vaade poolelioleva Ihaste silla Ropka-poolse otsa sisemusest Ihaste-poolsele otsale, 14. mai 2014 (1).jpg|Vaade poolelioleva Ihaste silla Ropka-poolse otsa sisemusest Ihaste-poolsele otsale, mai 2014


## Viited

## Välislingid

*"Uus sild saab nime" Postimees, 3. jaanuar 2014
*"Vanglasild või Laibaleidja" Tartu Ekspress, 13. veebruar 2014
*Jaan Olmaru "Uus sild võtab järjest rohkem ilmet" Postimees, 20. veebruar 2014
*"Ihaste sild" Ehitus, Äripäeva lisa, 26. august 2014
*"Ihaste sild sai lõpuks kokku" Postimees, 2. september 2014
*Kristel Härma "Uus Ihaste sild loodetakse käiku lasta kavandatust varem" ERR, 5. september 2014
*Keili Sükijainen "Tartus peeti Ihaste silla sarikapidu" Seitsmesed Uudised, 5. september 2014
Aosta lennujaam

**Valle d'Aosta Corrado Gexi maakondlik lennujaam** (*Aeroporto regionale della Valle d'Aosta "Corrado Gex"*; prantsuse keeles *Aéroport régional de la Vallée d'Aoste "Corrado Gex"*) on lennujaam Itaalias Valle d'Aosta maakonnas Saint-Christophe'i omavalitsusüksuse territooriumil, umbes 2 kilomeetrit Aosta keskusest idas. Lennujaamale on antud poliitiku ja lenduri Corrado Gexi nimi (prantsuspäraselt Conrad Gex).

Aosta lennujaam on Valle d'Aosta maakonna ainus lennujaam.

## Välislingid

*Sito ufficiale dell'Aeroporto di Aosta
*Sito ufficiale dell'AeroClub (fonte)
Gabriel Axel

**Axel Gabriel Erik Mørch** (18. aprill 1918 Århus – 9. veebruar 2014) oli taani filmilavastaja, näitleja ja produtsent.

Ta sai parima võõrkeelse filmi Oscari 1987 filmi "Babette'i pidusöök" eest. Sama film on valitud ka Taani kultuurikaanoni nimekirja.
Keelesild

**Keelesild** on soome keele ja kultuuri koostöövõrgustik, mis loodi Soome Instituudi eestvedamisel 2011. aasta juunis. Keelesilla tegevust toetab Jenny ja Antti Wihuri fond.

## Välislingid
* Koostöövõrgustiku Keelesild koduleht
Ammende villa

**Ammende villa** on suvemajaks ehitatud hoone Pärnus aadressil Mere puiestee 7.

Kuna Ammende on üks esimesi juugendstiilis hooneid Pärnumaal, siis on see tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Tänapäeval tegutseb villas hotell ja restoran.

Hoones on avarad algupärases juugendstiilis saalid ja toad, sisustuses on kombineeritud tänapäevane mugav mööbel vanaaegse sisustusega. Hotelli lähedal asuvad rand ja Pärnu vanalinn.

## Ajalugu
Kohalik kaupmees Hermann Leopold Ammende tellis 1904. aastal Peterburi arhitektuuribüroolt Mieritz & Gerassimov luksusliku hoone projekti, et pidada seal oma tütre pulmapidu ja hiljem kasutada hoonet perekonna suvemajana.

Juugendstiilis ehitise projekt valmis kiiresti ja Pärnu linnaarhitekt kinnitas selle 5. mail 1904. Kohe hakati ka ehitama. Hoone valmis 1905. aastal ja oli algsest projektist märksa rikkalikum, et lisada hoonele ja fassaadile sära.

Pärast esimest maailmasõda ja Eesti riigi teket sattus Ammende kaubakontor raskesse olukorda ja läks pankrotti. Hoone pandi enampakkumisele, kus selle omanikuks sai 8 miljoni marga eest 1927. aastal Pärnu linn.

1929. aastaks viidi linnaarhitekt Olev Siinmaa juhtimisel läbi alumise korruse ümberehitus, et hoones saaks tööd alustada suvekasiino.

Kasiino tegutses hoones 1940. aastani, mil maja läks Nõukogude sõjaväe kätte. Saksa okupatsiooni ajal asus Ammendes ohvitseride kasiino.

Pärast sõda tegutsesid majas eri aegadel sanatoorium, raamatukogu ja restoran.

Pärast Eesti taasiseseisvumist jäi hoone tühjaks. 1995. aastal otsustasid Rein Kilk ja Hans H. Luik Ammende villa renoveerida. Pärnu linn andis neile hoone 50-aastase hoonestusõiguse. Renoveeritud villas alustasid 1999. aastal tööd hotell ja restoran.

2013. aastal ostis villa hoonestusõiguse Skype'i omanikega seotud ettevõtte Kv3 OÜ.

2020. aastal toimus villa ulatuslik renoveerimine.


Fail:Ammende villa 2022 - 001.jpg|Ammende villa
Fail:Ammende villa 2022 - 007.jpg|Peasissepääs
Fail:Ammende Villa, interior through two storeys.jpg|Interjöör läbi kahe korruse
Fail:Maskaroon Ammende villa fassaadil.jpg|Maskaroon Ammende villa fassaadil


## Viited

## Välislingid

* Koduleht
*
Soojusmüra

**Soojusmüra** ehk **termiline müra** on ühtlane müra, mida põhjustab vabade laengukandjate korrapäratu liikumine elektrijuhtides ja elektriahela elementides (juhtmetes, takistites).

Soojusmüra avaldub elektriahelas aktiivtakistuse muutustena. Koormamata (vooluta) ahelas avaldub mürapinge efektiivväärtusvalemiga
: U_n = \sqrt{4k_BTRB}, 
kus
: *k<sub>B</sub>* on Boltzmanni konstant,
:*T* on temperatuur (kelvini kraadides),
:*R* on müra põhjustava ahelaelemendi takistus (oomides),
:*B* on ribalaius (hertsides), mille ulatuses müra mõõdetakse.

Aktiivtakistusega ahelaelementi läbiv vool põhjustab täiendavat soojusmüra.

Soojusmüra nimetatakse ka valgeks müraks, sest sellise müra võimsuse sagedusspekter on ühtlane laias sagedusvahemikus.
 
Soojusmüra sagedusspektrit uuris esimesena eksperimentaalselt ameerika füüsik John Bertrand Johnson  1928. aastal ja samal ajal põhjendas teoreetiliselt Harry Theodor Nyquist . 
## Vaata ka
*müra (elektroonika)

## Viited
Signaali-müra suhe

**Signaali-müra suhe** ehk **signaali ja müra suhe** (lühend SNR ingl k sõnadest *Signal to Noise Ratio*, ka S/N) väljendub kasuliku signaali võimsuse ja sellele lisandunud müra võimsuse suhtena:

:\mathrm{SNR} = \frac{P_{\text{signaal}}}{P_{\text{müra}}}.
Enamasti väljendatakse seda võimsuste suhet detsibellides:
:\mathrm{SNR} = 10 \;\log \left (\frac{P_\text{signaal}}{P_\text{müra}} \right ) \text{dB}.
Elektriahela osas, kus takistus kasulikule signaalile ja mürasignaalile on ühesuurune, saab võimsuste suhte asendada pingete suhtega (vastavalt seosele *P* = *U*2/*R*):
:\mathrm{SNR} = 10 \;\log \left( \frac{P_\text{signaal}}{P_\text{müra}} \right) \text{dB} = 20\;\log \left (\frac{U_\text{signaal}}{U_\text{müra}} \right)\text{dB}.
Helisignaali puhul avaldub müra tavaliselt kahina kujul. Mida parem on signaali-müra suhe, seda väiksem on selle häiriv toime. Näiteks telefoni helis peab S/N-suhe olema vähemalt 12&nbsp;dB, heas heliedastuses vähemalt 60&nbsp;dB.

Digitaalsignaali edastamisel kasvab koos SNRi halvenemisega bitiveategur, s.o vigaste bittide arv (näiteks kasuliku signaali miljoni biti kohta).

## Välislingid
*Signal-to-noise-ratio
*Calculation of Noise voltage
Rovaniemi lennujaam

**Rovaniemi lennujaam** on Soome lennujaam, reisijate arvu poolest suuruselt riigi viies (2012. aastal), mis asub Rovaniemi kesklinnast umbes 10 kilomeetri kaugusel. Lennujaama ainsa maandumisraja põhjapoolsemat otsa läbib põhjapolaarjoon.

## Ajalugu
Lennujaam ehitati 1940. aastal kahe rajaga, millel oli rohukate. Jätkusõja ajal oli see Saksa Luftwaffe lennubaasiks ja varustuskeskuseks. 

## Jõuluvana ametlik lennujaam

2010. aastal teenindas lennujaam üle 309 000 reisija. Tšarterlendude tipphooaeg Suurbritannia ja teiste Euroopa riikide vahel on tavaliselt novembri lõpust jaanuari keskpaigani. Venelased saabuvad tavaliselt jaanuaris, kui nad tähistavad oma jõulupühi.

Lisaks tsiviillendudele kasutavad seda ka Lapi õhujõudude (Lapin lennosto) F-18 hävitajad. Lennujaama lähistel asub ka Soome Piirivalve üksus. 

Rovaniemi lennujaam on üks kolmest Soome lennujaamast, millel on reisijate sild (teised kaks on Helsingi Vantaa lennujaam ja Oulu lennujaam). Lennujaama juhib Finavia. Rovaniemi linna pääseb taksoga ning bussiga pääseb linna keskusse kui ka muudesse Lapimaa paikadesse.

## Viited

## Välislingid
* Finavia - Rovaniemi lennujaam
Rolf Uusväli

**Rolf Uusväli** (kuni 18. märtsini 1935 **Neivelt**; 15. september 1930 Tallinn – 11. juuni 2005 Tallinn) oli eesti organist.

Uusväli õppis eraviisiliselt orelit ja muusikateooriat Hugo Lepnurme juures. 1960. aastast esines orelikontsertidega.

## Töökäik
* 1959–1973 Eesti Raadio (muusikasaadete toimetaja)
* 1973–1985 Eesti NSV Riiklik Filharmoonia (orelihooldaja)

## Tunnustus
* 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema õde oli laulja Els Himma.

## Vaata ka
* Eesti orelid, plaadisari

## Viited

## Kirjandus
* "Vastab Rolf Uusväli". – Teater. Muusika. Kino 11, 1986
* Erich Loit. Uusväli, Rolf. – Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn 1990. Lk 276

## Välislingid
* Oreli hing. Rolf Uusväli. Režissöör Elmo Lööve. Salvestatud 14. juunil 1990 Harju-Madise kirikus heliplaadisarja "Eesti orelid" 31. plaadi lindistusel. Saade valmis Rolf Uusvälja 60. juubeliks.
* Helve Võsamäe. Organistiks sünnitakse. Mälestussaade Rolf Uusväljast. Räägivad Rolf Uusvälja õed Ene-Maris Uusväli ja Els Himma, helirežissöör Enn Tomson, muusikaajakirjanik Ivalo Randalu ja Rolf Uusvälja õpilane Jaanus Torrim. Saates on kasutatud ka arhiivi-intervjuud Rolf Uusväljaga. ERR arhiiv.
* Ajaloolised orelid heliplaadil meil ja mujal, Plaadisari „Eesti orelid”. eestikirik.ee, 1. juuni 2006
Undinė Radzevičiūtė

**Undinė Radzevičiūtė** (sündinud 16. juulil 1967 Vilniuses) on leedu kirjanik. 

Undinė Radzevičiūtė on lõpetanud Vilniuse Kunstiakadeemia, kus ta õppis kunstiajalugu, -teooriat ja -kriitikat.

Tema esimesed raamatud olid absurdihuumoriga vürtsitatud miniromaanid "Strekaza" (2003) ja "Frankburgas" (2010). 

Eesti keeles on ilmunud tema jutukogu "Ei mingit Baden-Badenit" (Loomingu Raamatukogu 2–3, 2014, tõlkinud Tiiu Sandrak). Selle originaal ("Baden Badeno nebus", 2011) valiti 2012. aastal Leedu viie parema täiskasvanute raamatu hulka, nagu ka 2013. aastal ilmunud romaan "Kala ja draakonid" ("Žuvys ir drakonai"). ""Kala ja draakonid" on eesti keeles ilmunud 2017. aastal sarjas "Moodne aeg", tõlkija Tiiu Sandrak.

2015. aastal pälvis ta Euroopa Liidu kirjandusauhinna.

## Viited
Katariina Jee

**Katariina Jee** on tegelane August Gailiti teoses "Toomas Nipernaadi".

Aastal 2008 alustas tegevust Tallinna Keskraamatukogu raamatukogubuss Katarina Jee.
Eesti Linnajooksud

**Eesti Linnajooksud** (sponsornimega **[[Selver]] Eesti Linnajooksud**) on Eestis toimuv spordiürituste sari, kuhu kuuluvad erinevad jooksuvõistlused üle Eesti. Sari loodi 2012. aastal.

2018. aastal kuuluvad sarja järgmised osavõistlused:
*Suurjooks ümber Viljandi järve
*Kuressaare Linnajooks
*Rapla Selveri Suurjooks, Rapla (alates 2014. aastast)
*Narva Energiajooks, Narva (alates 2012. aastast)
*Eesti Ööjooks, Rakvere (alates 2012. aastast)
*Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks, Pärnu (alates 2012. aastast)
*Tallinna Maraton, Tallinn (alates 2012. aastast)
*Tartu Linnamaraton, Tartu (alates 2012. aastast)
*Viking Window Paide-Türi Rahvajooks, Paide-Türi (alates 2012. aastast)

## Välislingid
*Eesti Linnajooksud - Koduleht
Albaania 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Albaania]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** Sotšis kahe sportlasega, kes mõlemad osalesid mäesuusatamises.

Albaaniat esindasid naistest Suela Mëhilli ja meestest Erjon Tola.
Aizkraukle muinaslinnus

**Aizkraukle muinaslinnus** oli Daugava jõe kaldal tänapäeva Lätis Skrīveri vallas asunud linnus.

## Ajalugu
Aizkraukle linnamäel on tuvastatud asustuse olemasolu alates 1. aastasajast m.a.j. Nooremal rauaajal oli seal asunud linnus üks olulisematest Väina liivlaste ala keskustest, kus arheoloogiliste väljakaevamiste andmetel elasid ka latgalid. 1205. aastal põletas piiskop Alberti juhitud ristisõdijate vägi kohalike liivlase põgenemise tõttu tühjana eest leitud Aizkraukle linnuse maha. Kuigi peagi ehitati lähedusse uus ordulinnus, jäi Aizkraukle linnamägi asustatuks ka 13. ja 14. sajandil.

## Asend
Linnus oli rajatud strateegiliselt soodsasse kohta kahe Daugavasse suubuva oja vahele. Nii piirasid seda Daugava veetasemest 40 meetrit kõrgemale ulatunud linnamäge lõuna poolt Daugava org, idast ja läänest samuti sügavates orgudes asunud ojad ning põhja poolt madal luht. Linnuse juures asus muinasajal küla, kaks kalmistut ja jõesadam. Tänapäeval asub linnamägi Aizkraukle linnast veidi lääne pool Skrīveri asula juures.

## Ehitised
Linnus asus kahel platool, koosnedes 0,5 ha suurusest pealinnusest ja 0,1 ha suurusest eeslinnusest. Pealinnuse puidust kaitseehitised olid rajatud põllukividest laotud alusmüürile, kus kivid olid tolleaegse Baltikumi kontekstis suhteliselt harvaesinevalt omavahel seotud lubjast ja uriinist tehtud mördiga.

## Vaata ka
*Aizkraukle ordulinnus

## Viited

## Välislingid
*Linnamägi Läti linnamäeportaalis
Armeenia 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Armeenia]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** 4 sportlasega, kes võistlesid 2 spordialal.

Armeeniat esindasid murdmaasuusatajad Katja Galstjan, Sergej Mikajeljan ja Artur Jeghojan ning mäesuusataja Arman Serebrakjan.
Lordi väljak

**Lordi väljak** (soome keeles *Lordin aukio*; aastani 2006 *Sampo-aukio*) on väljak Soomes Rovaniemi kesklinnas. Väljakul asub ka kaubanduskeskus *Sampokeskus* ja jalakäijate tänav. Väljakul toimuvad aastaringi mitmed üritused. 

Varem kandis väljak nime Sampo väljak, ent see muudeti Lordi järgi ümber 2006. aastal pärast bändi Eurovisiooni lauluvõistluse võitmist samal aastal. 9. juunil 2006 toimus väljakul suur pidu, kus esines ka Lordi. 

Väljakule on püstitatud tsementkivi, kus peal Lordi liikmete käejäljed ja autogrammid.
Johanna Päts

**Johanna Päts** (neiuna **Johanna Veiler**; 17. detsember 1890 Tallinn – 13. november 1977 Toronto) oli eesti naisliikumise tegelane.

Ta lõpetas 1910. aastal Tallinna vene tütarlaste gümnaasiumi. Sama aastal astus ta Peterburi Bestuževi kursustele matemaatika fakulteedis, kuid pidi õpingud perekondlikel põhjustel katkestama.

Ta töötas aastatel 1910–1918 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis matemaatika õpetajana. Ta võttis osa kirjandusõhtutest, näitusmüükidest ja korjandustest ehitatava Estonia teatrimaja heaks. Esimese maailmasõja ajal oli ta Ülevenemaalise Linnade Liidu Tallinna osakonna asutatud vigastatud sõjameeste ja sõjavangide abistamise kodu asutajate seas ning selle hoolekogu juhataja.

1917. aastal sai temast Tallinna Naisseltsi asutaja ja esimene juhataja. Samal aastal valiti ta (Tööerakonna nimekirjas) Tallinna Linnavolikogu liikmeks, kus ta töötas haridus- ja hoolekandekomisjonides.  Aastal 1919 valiti ta Tööerakonna nimekirjas ka Asutavasse Kogusse, kus ta kuulus eelarve-, tervishoiu- ja keeluseaduse komisjoni.

Vabadussõja ajal organiseeris ta rinde abistamist. 1920. aastal lõi Päts kaasa II naiskongressi kokkukutsumises ja ta valiti Naisliidu juhatusse. Ta oli kõigi Eesti naiskongresside juhataja ja alates kolmandast kongressist ka ettevalmistava komitee esinaine. Ta osales ka rahvusvahelistel naiskongressidel Austrias ja Lätis.

Ta oli üks vähestest eesti naistest, kes juhtis suurt majandusettevõtet: aastatel 1924–1940 oli ta kirjastuse Rahvaülikool asjaajaja-direktor.

1944. aasta algusest sügiseni oli Päts Naisliidu esinaine. Sügisel põgenes ta koos perega Saksamaale ja sealt edasi Austriasse, kus elas kuni 1946. aastani, pärast seda kuni 1948. aastani taas Saksamaal. 1948–1951 elas ta Rootsis, kust pöördus Kanadasse.

Torontos asutas ta Balti Rahvaste Naiste Nõukogu ja valiti selle esimeseks presidendiks.

## Tunnustus
*1929 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk
*1936 Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk

## Isiklikku
Ta oli Tallinna väikekaupmehe Daniel Veileri tütar. Tal oli kaks venda ja õde.

Tema abikaasa oli Konstantin Pätsi vend Voldemar Päts. Nad abiellusid 1910. aastal. Neil oli kaks tütart: Inna (abielus Kaldveer) ja Silvia (abielus Jürvetson). Silvia pojapoeg Steve Jürvetson on riskikapitalist.

## Viited

## Kirjandus
*Kodu südames: mälestusi, kirju, dokumente. Johanna Päts. Koostanud ja toimetanud Anne Velliste
*Heili Reinart. "Üks esimesi Eesti ärinaisi Johanna Päts pidi küüditamisest pääsemiseks päevi torustikus kükitama." *[[Postimees]]* 22. detsember 2020.
Männi-juurepess

**Männi-juurepess** (*Heterobasidion annosum*) on pilvikulaadsete seltsi kuuluv seeneliik.

See mitmeaastase viljakehaga tume punakaspruun seen on levinud kogu Suurbritannias ja Põhja-Euroopas.

## Metsapuude haigustekitaja

Seen levib eoste ja mullas oleva seeneniidistiku kaudu ning tekitab mändide juurte ja tüve alumise osa südamemädanikku. Südamemädanikku pole enamasti enne näha, kui see on kaugele arenenud. Nakkus levib juurekontaktide kaudu nakatunud kändudelt ka elusatele puudele, kes võivad mõne aasta jooksul hukkuda.   

## Vaata ka
*kuuse-juurepess 

## Viited

 
## Välislingid
* 

*Märt Hanso ja Tiia Drenkhan, Seenega seene vastu, Eesti Loodus 2005/1, veebiversioon (vaadatud 10.02.2014)	
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne MycoBank-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Species Fungorum-is
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Polypore du pin]] seisuga 10.02.2014.*
Femen

**FEMEN** (ukraina keeles *Фемен*) on Ukrainas 2008. aastal loodud feministlik protestirühmitus, mille peakorter asub Pariisis. Rahvusvahelist tuntust on organisatsioon kogunud oma poleemikat tekitavate alasti protestidega, avaldades meelt seksiturismi, usuliste institutsioonide ja seksismi vastu ning juhtides tähelepanu muudele sotsiaalsetele, riigisisestele ja rahvusvahelistele probleemidele. Oktoobris 2013 oli FEMENil kõige rohkem liikmeid Prantsusmaal (30 kohalikku aktivisti 2013. aasta jaanuari seisuga). Oktoobris 2012 teatas organisatsioon, et neil on umbes 40 aktivisti Ukrainas, sadakond välismaal ning 20 000 toetajat suhtlusvõrgustikus Vkontakte.

Organisatsiooni sõnul võitlevad liikmed patriarhaadi kolme ilmingu – naiste seksuaalse ärakasutamise, diktatuuri ja religiooni vastu ning peavad oma eesmärgiks "sekstremismi, mis kaitseb naiste õigusi". FEMENi aktiviste on protestide tõttu korduvalt arreteeritud.

FEMENil on mitu rahvusvahelist haru. Nende peakorter Kiievis suleti ning augustis 2013 lahkusid selle liidrid Ukrainast arvates, et nende elu ja vabadus on ohus.

## Viited

## Välislingid
Juurepess (perekond)

**Juurepess** (*Heterobasidion*) on pilvikulaadsete seltsi kuuluv seeneperekond.

Juurepess on seenpatogeen, mis tapab ja kahjustab puid. Selle põhjustatud majanduslikku kahju Euroopas hinnatakse kuni 790 miljoni euroni aastas.

## Eesti liike
* *Heterobasidion annosum* (Fr.) Bref. 1888 – männi-juurepess
* *Heterobasidion parviporum* Niemelä & Korhonen 1998 – kuuse-juurepess

## Liike mujal
* *[[Heterobasidion abietinum]]* Niemelä & Korhonen 1998
* *[[Heterobasidion araucariae]]* P.K. Buchanan 1988
* *[[Heterobasidion arbitrarium]]* (Corner) T. Hatt. 2001
* *[[Heterobasidion australe]]* Y.C. Dai & Korhonen 2009
* *[[Heterobasidion ecrustosum]]* Tokuda, T. Hatt. & Y.C. Dai 2009
* *[[Heterobasidion insulare]]* (Murrill) Ryvarden 1972
* *[[Heterobasidion irregulare]]* Garbel. & Otrosina 2010
* *[[Heterobasidion linzhiense]]* Y.C. Dai & Korhonen 2007
* *[[Heterobasidion occidentale]]* Otrosina & Garbel. 2010
* *[[Heterobasidion orientale]]* Tokuda, T. Hatt. & Y.C. Dai 2009

## Viited

 
## Välislingid

*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne MycoBank-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Heterobasidion]] seisuga 10.02.2014.*
Vivsjanõkõ (Kozjatõni rajoon)

**Vivsjanõkõ** (ukraina keeles Вівсяники) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 834. Pindala on 4,824 km².
Põlõpõ-Borivski

**Põlõpõ-Borivski** (ukraina *Пилипи-Борівські*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 680. Pindala on 2,01 km².
Vana-Pärnu linnaosa

**Vana-Pärnu** on Pärnu linnaosa. Vana-Pärnus asub Pärnu Sadam, Vana-Pärnu rand ja Vana-Pärnu kalmistu.

## Vana-Pärnu linnaosa tänavad
Vana-Pärnu linnaosas on 33 tänavat, milleks on: 

## Pildigalerii

Vana-Pärnu linnaosa.jpg|Vana-Pärnu linnaosa, vaade Vana-Sauga sadamast
Vana-Pärnu linnaosa 2.jpg|
Vana-Pärnu linnaosa 3.jpg|


## Vaata ka
* Vana-Pärnu
* Pärnu sihi alumine tulepaak
* Vana-Pärnu välijõusaal
Uus-Meremaa 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Uus-Meremaa]]** osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 15 sportlasega, kes võistlesid viiel spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial 7. veebruaril 2014 kandis Uus-Meremaa lippu kiiruisutaja Shane Dobbin.
Usbekistan 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Usbekistan]]** osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis kolme sportlasega, kes võistlesid kahel spordialal.

Usbekistani lippu kandis avatseremoonial mäesuusataja Kseniya Grigoreva.
Monaco 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Monaco]]** osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis viie sportlasega, kes võistlesid kahel spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Monaco lippu mäesuusataja Olivier Jenot.
Jaapan 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Jaapan]]** osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 136 sportlasega, kes võistlesid 15 spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Jaapani lippu jääkeeglimängija Ayumi Ogasawara.

Olümpiavõitjaks tuli Yuzuru Hanyū iluuisutamises. Medali on võitnud lumelauasõidus Ayumu Hirano (hõbe), Tomoka Takeuchi (hõbe) ja Taku Hiraoka (pronks) *halfpipe*-rajal, Akito Watabe (hõbe) kahevõistluses, Ayana Onozuka vigursuusatamises, Noriaki Kasai suusahüpetes ning Jaapani suusahüppemeeskond (pronks).
Ferg Myrick

**Ferg Myrick** (sündinud 17. juunil 1991) on USA korvpallur. Ta mängis 2014. aastal Valga Maks ja Mooritsa klubis.

Ta on pärit Philadelphiast. Ta õppis New Hampshire'i ülikoolis.

## Viited

## Välislingid
* http://basketball.eurobasket.com/player/Ferg_Myrick/Estonia/Valga/MaksandMoorits/188761
Haapsalu maantee (Pärnu)

**Haapsalu maantee** on Pärnus asuv tänav, Vana-Pärnu linnaosa peatänav, mis algab Siimu silla juurest Sauga jõe paremkaldal ja lõpeb Papsaare külas.

Maantee alguses jääb paremale üle Siimu silla J. V. Jannseni tänav, mis suundub üle Siimu silla Ülejõele ja paikneb põhiosas seal. Maantee vasakule poole jääb Emajõe, Kevade, Väike-Toome, Suur-Toome, Ranna tänav ning edasi läbivat maanteed Jüri, Jakobi, Peetri, Mõrra tänav ja linnapiiri lähistel algab paremal pool maanteed Nurmeotsa tee.

Haapsalu maantee ääres asub Vana-Pärnu kalmistu.

Tänav on ligikaudu 1,6 kilomeetrit pikk.

## Nimi
Ajalooliselt on tänav kandnud nime Tallinna postimaantee (saksa keeles *Revalsche Poststraße*) või Tallinna-Posti tänav, kuna enne Nurme silla ehitamist kulges Tallinna viiv postimaantee läbi Vana-Pärnu. 1933. aastal nimetati tänav ümber Kuressaare maanteeks, sest samal aastal sai Jänesselja maanteest Tallinna maantee. Hiljem nimetati tänav Haapsalu maanteeks.

## Viited
Lõuna-Korea 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Lõuna-Korea]]** osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis 71 sportlasega, kes võistlesid 13 spordialal.

Olümpiamängude avatseremoonial kandis Lõuna-Korea lippu Lee Kyou-hyuk.

Olümpiavõitjaks tulid kiiruisutaja Lee Sang-hwa, lühirajauisutaja Park Seung-hi ja lühirajauisutamise naiskond.
Bling Ring

**"Bling Ring"** (originaalpealkiri "The Bling Ring") on Ameerika 2013. aasta musta huumoriga kriminaalfilm, mis põhineb tõsielus juhtunul. Selle režissöör, lavastaja ja produtsent on Sofia Coppola. Filmis mängivad Israel Broussard, Katie Chang, Claire Julien, Taissa Farmiga ja Emma Watson. 

Võtteid alustati 2012. aastal ning film esilinastus 2013. aasta Cannes'i filmifestivalil kategoorias "Un Certain Regard", Ameerika Ühendriikides 14. juunil ja mujal maailmas 21. juunil. Film sai positiivset kriitikat, eriti kiideti Watsoni, Broussardi ja Changi näitlejatööd. 

"Bling Ring" jäi ameerika filmioperaatori Harris Savidesi, kellele film on pühendatud, viimaseks tööks. Savides suri ajuvähki ajal, mil film oli alles tootmisfaasis.

## Näitlejad
* Katie Chang – Rebecca Ahn (Rachel Lee)
* Israel Broussard – Marc Hall (Nick Prugo)
* Emma Watson – Nicki Moore (Alexis Neiers)
* Claire Julien – Chloe Tainer (Courtney Ames)
* Taissa Farmiga – Sam Moore (Tess Taylor)
* Leslie Mann – Laurie Moore (Andrea Arlington-Dunn)
* Georgia Rock – Emily Moore (Gabby Neiers)
* Carlos Miranda – Rob (Roy Lopez, Jr.)
* Gavin Rossdale – Ricky (Johnny "Dangerous" Ajar)
* Stacy Edwards – Mrs Hall
* G. Mac Brown – Henry
* Marc Coppola – Mr Hall
* Janet Song – Mrs Ahn
* Annie Fitzgerald – Kate (Nancy Jo Sales)
* Doug DeBeech – Adam
* Erin Daniels – Shannon
* Patricia Lentz – Judge Henley
* Maika Monroe – Beach Girl

**Kõrvalosatäitjad, kes mängisid filmis iseennast:**

* Paris Hilton
* Kirsten Dunst
* Lindsay Lohan
* Audrina Patridge
* Rachel Bilson
* Miranda Kerr
* Orlando Bloom
* Brett Goodkin