open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Pagulasteater Rootsis

**Eesti Pagulasteater Rootsis** (EPR) oli aastatel 1946–1952 tegutsenud pagulaseestlaste teater.

EPR loodi 17. aprillil 1946 Stockholmis. Juhatusse kuulusid Els Vaarman, Jussi Romot ja Edmar Kuus ning majandusasju korraldav Oskar Luiga. Eesmärgiks seati võimalikult kõigi paguluses olevate näitlejate jt teatriga seotud olnud inimeste koondamine, et sihiteadlikult arendada eestlaste emakeelset teatritegevust.

Eesti Pagulasteater Rootsis reorganiseerijad panid aluse aprillis 1950 uuele näitetrupile, mis hakkas esinema nime all Eesti Teater Rootsis. 

## Etendused ja lavastajad
*1945 M. Ziverts "Mülkasoo" – Rein Andre
*1946 J.v.Bokáy "Abikaasa" – Rein Andre
*1946  P. Abrahám "Viktoria" – Rahel Olbrei
*1946 R. Niewiarowicz "Ma armastan sind" – Hanno Kompus
*1946 A. de Benedetti "Bumerang" – Rein Andre
*1947 G. Puccini "Tosca" – Els Vaarman
*1947 Agapetus "Patuoinas" – Lensi Römmer
*1947 L. Koidula / K. Söödor "Ojamölder ja tema minia" – Lensi Römmer
*1948 T. Williams "Klaasmenazerii" – Rein Andre
*1948 P. Ardna "Kalurineiu" – Hanno Kompus
*1948 G. Helbemäe "Viibinud vastus" – Lensi Römmer
*1948 R. Lipp "Ma olen eestlane" – Hanno Kompus
*1948 F. Lehár "Naeratuste maa" – Agnes Lepp-Kaasik
*1949 A. Moor "Künaraiujad" – Agnes Lepp-Kaasik
*1949 G. Puccini "Madame Butterfly" – Aarne Viisimaa
*1949 J. Locher "Kolm peab meid olema" – Boris Peensaar
*1950 E. Künnecke "Onupoeg Bataaviast" – Aarne Viisimaa
*1951 A. Strindberg "Võinuks juhtuda" – Boris Peensaar
*1951 F. Lehár "Krahv Luxemburg" – Harri Kaasik
*1951 A. Mälk "Ema" – Boris Peensaar
*1952 I. Turja "Mina ise" – Aarne Viisimaa
*1952 E. d´Albert "Madalik" – Elli-Maria Hallap

## Viited
Jet Airways

**Jet Airways** on üks suurimaid lennufirmasid Indias. Lennufirma baseerub Mumbais. 2017. aasta oktoobrist sai lennufirmast suuruselt teine lennufirma Indias peale IndiGod. Lennufirmal on maailmas 66 sihtkohta ning lennufirma kodulennujaamadeks on Chhatrapati Shivaji rahvusvaheline lennujaam ja Indira Gandhi rahvusvaheline lennujaam. Jet Airwaysil on kokku 119 lennukit.

Lennufirma asutati 1992. aastal ja alustas tegevust 1993. aastal.
Wietmarschen

**Wietmarschen** on vald (*Einheitsgemeinde*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.

Valda kuuluvad külad on Wietmarschen, Füchtenfeld, Schwartenpohl, Lohnerbruch, Nordlohne ja Lohne, kusjuures Lohne on suurim ja seal on raekoda, samas Wietmarschen, mis on suuruselt teine, annab nime. Valla pindala on 119,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 863 inimest.

Wietmarschen asub umbes 8 km Lingenist läänes ja 13 km Nordhornist kirdes. Valla kõrgeim koht on Rupingberg Lohnes, 50 m üle merepinna. Kavas on ehitada sinna vaatetorn.

## Religioon

Wietmarscheni kogukond erineb teravalt ülejäänud kreisist religiooni poolest, kuna on suuresti katoliiklik. 2006. aasta veebruaris oli kogukonna religioosne koosseis selline:

* 74,3% katoliiklased
* 12,6% luterlased
* 3,9% kalvinistid
* 9,2% muud usud, või usuta

## Poliitika
### Vallavolikogu

Wietmarscheni volikogu koosneb 28 liikmest.

* CDU 22 kohta
* SPD 5 kohta
* FDP 1 koht

(kohalikud valimised 15. septembril 2016)

Raekoda asub Lohnes.

### Partnerlus

Mortagne-au-Perche, Prantsusmaa, 2. juulist 1989.

## Kultuur ja vaatamisväärsused
### Muuseumid

* Heimathaus Lohne (kohalik muuseum)
* Heimathaus Wietmarschen, niinimetatud *Packhaus* (kohalik muuseum)
* Treckermuseum Wietmarschen (traktorimuuseum)

### Ehitised

* *Stiftskirche Wietmarschen* (nunnakloostri kirik), restaureeritud ajalooline nunnakloostri ala kiriku taga
* *Stiftsbusch* (nunnakloostri metsatukk) kabelitega
* Sankt-Antonius-Kirche Lohne (kirik)
* Mühlenturm Wietmarschen (veskitorn)
* Urbrecker (soorauakaevuri kuju)
* Glockenturm Südlohne (kellatorn)
* Schafstall Moormann (lambaaedik)

### Spordipaigad

* 5 võimlat
* 10 spordiväljakut
* 4 rannavõrkpalli väljakut
* 2 tenniseväljakut
* 1 suur ratsutamiskeskus
* 2 mudellennuki väljakut
* 1 mudelautode rada
* 1 purilennuki jaam

### Regulaarsed sündmused

**Igal aastal**

* suur laskefestival
* *Urbreckerfest*
* kirmas
* palverännak

## Majandus ja taristu
### Ühistransport

* Bussiliin 161: Lingen – Nordlohne – Lohne – Lohnerbruch – Wietmarschen – Füchtenfeld
* Bussiliin 165: Lingen – Nordlohne – Lohne – Rükel – Südlohne – Klausheide – Nordhorn
* Lähimad raudteejaamad:
** Lingen – Meppeni, Leeri, Emdeni, Rheine, Münsteri tarvis
** Intercity: Düsseldorf, Karlsruhe
** Bad Bentheim – Rheine, Osnabrücki, Bielefeldi, Hengelo (Holland) tarvis
** Intercity: Hannover, Berliin, Amsterdam (Schiphol)

### Rajatud ettevõtted

* W.A.S, kiirabiautod ja turvaautod
* Ewabo, puhastus- ja desinfektsiooniainete tootja
* Wirtschaft Innovation Nordwest, ärinõustajad ja reklaamiagendid
* Bauunternehmen Overberg, ehitamine

### Haridus

Marien-Schule Wietmarschen (algkool ja *[[Hauptschule]]*)

Grundschule Lohne (algkool)

Schulzentrum Lohne (*[[Hauptschule]]* ja *[[Realschule]]*)

## Kuulsaid inimesi

* August Perk, Saksa vastupanuvõitleja natsionaalsotsialismi vastu, lühidalt sõprus Erich Maria Remarque'iga ja mõju Remarque'i maailmakuulsale romaanile "Läänerindel muutuseta", Johnny de Bresti vanaisa
* Erich Maria Remarque, kirjanik, töötas aastal 1919 Lohnes õpetajana
* Mattias Rosemann, diakon

## Viited

## Välislingid

* www.wietmarschen.de
IndiGo

**IndiGo** on India odavlennufirma, samas ka India suurim lennufirma, mille turuosa Indias on 39,9%. 

Lennufirma asutati 2005. aastal, lende alustati 4. augustil 2006. Lennufirmal on 167 lennukit ja 437 lennukit on tellitud. Lennufirmal on 51 sihtkohta Indias, Aasias ja Lähis-Idas. Lennufirma kodulennujaam on Indira Gandhi rahvusvaheline lennujaam.
Emlichheimi ühisvald

**Emlichheim** on *[[Samtgemeinde]]* ('valdade ühendus') Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. Selle keskus on Emlichheimi vallas.

Samtgemeinde Emlichheim koosneb järgmistest valdadest:

# Emlichheim
# Hoogstede 
# Laar 
# Ringe
SriLankan Airlines

**SriLankan Airlines** (lühemalt **SriLankan**) on Sri Lanka riiklik lennuettevõte. 

SriLankan Airlines asutati 1. septembril 1979 nimega **Air Lanka** ja alustas lende 1998. aastal.

SriLankan on Sri Lanka suurim lennuettevõte nii lennukite arvu kui ka sihtkohtade hulga poolest. Kodulennujaam on Bandaranaike rahvusvaheline lennujaam Colombos, Sri Lanka pealinnas. Ettevõttel on 27 lennukit ja opereeritakse lende 43 sihtkohta kogu maailmas.

Ettevõte on ka Oneworldi liige.
Neuenhausi ühisvald

**Neuenhaus** on *[[Samtgemeinde]]* ("valdade ühendus") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. Selle keskus on Neuenhausi vallas.

Samtgemeinde Neuenhaus koosneb järgmistest valdadest:

# Esche 
# Georgsdorf 
# Lage 
# Neuenhaus
# Osterwald
Uelseni ühisvald

**Uelsen** on *[[Samtgemeinde]]* ("valdade ühendus") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. Selle keskus on Uelseni vallas.

Samtgemeinde Uelsen koosneb järgmistest valdadest:

# Getelo 
# Gölenkamp 
# Halle 
# Itterbeck 
# Uelsen
# Wielen 
# Wilsum
Schüttorfi ühisvald

**Schüttorf** on *[[Samtgemeinde]]* ("valdade ühendus") Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. Selle keskus on Schüttorfi vallas.

## Vallad

* Engden 
* Isterberg 
* Ohne 
* Quendorf 
* Samern 
* Schüttorf
Kurevere pank

**Kurevere pank** (ka **Kurevere pangamägi**) on pank Saare maakonnas Saaremaa vallas Kurevere külas. Pank jääb Vilsandi rahvuspargi piiridesse. Pank on tunnistatud ürglooduse objektiks.

Panga pikkus on 250 m. Pangal paljanduvad Jaagarahu lademe Pangamäe kihistiku kivimid.

## Viited

## Välislingid
*
Nullkoht

Kui kahemõõtmelisel koordinaattasandil on (ühe sõltumatu ortogonaal ühikvektori kordaja --) parameeter y defineeritud (teise sõltumatu ortogonaal ühikvektori kordaja --) parameetri x funktsioonina , siis funktsiooni y(x) nullkohtadeks nimetatakse selle funktsiooni selliseid punkte mis on esitatavad üldkujul (x,0) või analüütiliselt pöördfunktsiooni kaudu y(x) = 0 ← sisestab tingimuse pöördfunktsiooni argumendiks → x(0) ← ja leiab nullkoht (või palju ... palju nullkohad , näit. y = Sin(x) või y=0 (y=0·x) , viimasel juhul on kogy x-telg üks suur "nullkoht" )

┌─────────────────────────────┐

│░░░░░░░░░░░░y░↑░░░░░░░░░/░░░░░░│

│░░░░░░░░░░░░░░│░░░y=x░░/░░░░░░░│

│░░░░░░░üks░░░░░│░░░░░/░░░░░░░░░│

│░░░░░░ühikvektor░_│░░░/░░░teine░░░░░│

│░░░░░░░░░░░░░1░↑░/░░░ühikvektor░░░│

│░←────────────┼→┌─────────→░│

│░░░░░░░░░░░░░/░│\░1░░░░░░░░░░x░│

│░░░░░░░░░░░/░░░│░░░Nullkoht░░░░░░│

│░░░░░░░░░/░░░░░│░░░░(x(0),0)░░░░░│

│░░░░░░░/░░░░░░░│░░░░░░░↑░░░░░░│

│░░░░░/░░░░░░░░░↓░░░░░░░y(x)=0░░░│

└─────────────────────────────┘

märkus : omapärane funktsiooni definitsioon on antud selleks et tagada ühilduvus mitmete teiste matemaatiliste aksioomide ja teoreemidega
Assamalla lahing

**Assamalla lahing** on müütiline lahing, mida on mainitud rahvuseeposes "Kalevipoeg".  

Assamalla lahingust on juttu eepose seitsmeteistkümnendas loos (Sõjaratsu sõit,  Assamalla lahing,  Juhtumised põrgukatla juures,  Murueide tütarde tants).

Peale varasemaid heitlusi vaenlastega õitses Eesti radadel seitse suve rahu ja õnn. Olevipoeg, Alevipoeg ja Sulevipoeg ehitasid igaüks ühe linna, mis oleksid ka varjupaigaks sõja ajal. Siiski lõppes rahuaeg ning vaenuväed jõudsid Viru randa. Vaenlase tulekust anti teada
Kalevipojale Lindanisas. Kalevipoeg ratsutas koos sõpradega vaenlasele vastu, abiväeks oli tal sõdalasi Virust, Kuressaarest, Soomest ning saartelt. Viru laiadel väljadel olid vaenlased kui suur sipelgate pesa, nad olid maad laastanud ja riisunud. Kalevipoeg sõitis hobusel kõige tihedamasse sõdalaste hulka ning ta puistas vaenlaste päid kui lehti lepikus.

:Virnas katsid surnud välja,
:Kehad kuhjas künkaida,
:Mitmes kohas kasvid mäeksi
:Surnurünkad sambelilla;
:A s s a m a l l a s hangusivad
:Kümme tuhat kooljakeha. 

Vaenlastest poleks ükski pääsenud, kuid Kalevipoja hobu hukkus rabas. Seepeale kutsus vägilane kaaslased vaenlase jälitamiselt tagasi ning otsustati sõjasaak jagada ja võidusõnumid kodukohtadesse viia. 

## Viited
Märt Roosma

**Märt Roosma** (kuni 1936 **Martin Roosmann**; 9. oktoober (vkj)/ 22. oktoober 1904 Põltsamaa – 22. veebruar 1991 Tasmaania) oli eesti karikaturist ja kunstnik.

Ta õppis vaheaegadega alates 1923. aastast Pallases maalikunsti ja alates 1939. aastast graafikat. Lõpetas kooli Ado Vabbe õpilasena 1943. aastal.

1944. aastal siirdus Saksamaale, sealt 1945 Augsburgi Hochfeldi põgenikelaagrisse.

Arvatavasti alates 1947. aastast elas Rootsis.

Hiljem siirdus Austraaliasse. Elas Tasmaanias Hobartis. Kogus kunsti, kinkis 1988. aastal oma kogu (366 teost, enamik Eduard Wiiralti graafika) Eesti Kunstimuuseumile.

## Looming
Ta on joonistanud šarže ja karikatuure, mida avaldati 1924. aastal Üliõpilaslehes, kus tema pseudonüüm oli Matu.

1930. aastatel illustreeris peamiselt lasteraamatuid (John Habbertoni "Helene lapsukesed", 1936; Frances Hodgson Burnetti "Väike lord Fauntleroy", 1937).

Varasest vabagraafikast on hinnatavaimad laitmatus peenes tehnikas hästiilmestatud portreed (autoportree, 1942, Karl Eduard Sööt, 1944, Lugeja, 1944; kõik kuivnõel).

Loonud ka maastikuakvarelle (Maastik, 1947).

## Viited

## Kirjandus
*Rein Loodus. "Roosma, Märt, graafik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 447
*Aavo Kokk, Andres Eilart. Pintsliga tõmmatud linnad. 2012. Lk 12

## Välislingid
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Vabadussõjas langenute mälestusehis

**Vabadussõjas langenute mälestusehis** (ka *Vabadussõjas langenute mälestusehitis*) on mälestusmärk  Tallinna Kaitseväe kalmistul.

Mälestusehise projekteeris arhitekt Edgar Johan Kuusik ja see avati  21. oktoobril 1928. Paekivist mälestusehis oli kahe sõja vahelisel ajal Eestis ainus tundmatu sõduri haud ja oluline langenud kangelaste mälestamise paik, kuhu viidi ka väliskülalisi. Monumendi hävitasid Nõukogude okupatsioonivõimud 1950. aastal. 

Mälestusmärk taastati pärast Eesti Vabariigi taastamist võimalikult täpselt ja avati uuesti 27. novembril 2012. Mälestusehis oli üks viimastest taastatud Vabadussõja mälestusmärkidest.
Fail:Tallinna Kaitseväe Kalmistu.jpg
Fail:Tallinna Kaitseväe Kalmistu 1.jpg
Fail:Tallinna Kaitseväe Kalmistu 2.jpg
Fail:Tallinna Kaitseväe Kalmistu 3.jpg


## Viited
Ivan Udaltsov

**Ivan Dmitrijevitš Udaltsov** (vene keeles Иван Дмитриевич Удальцов; 7. märts 1885 Moskva, Venemaa Keisririik – 30. jaanuar 1958 Moskva, Nõukogude Liit) oli Nõukogude Liidu majandusteadlane, professor, Moskva ülikooli rektor (1928–1930), Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi esimene rektor (1944), kahe Lenini ordeni kavaler.

Moskvas on tema järgi nimetatud tänav – Ulitsa Udaltsova.

## Elukäik
Udaltsov oli aadliperekonnast pärit. Tema isa Dmitri Ivanovitš Udaltsov oli Moskva linnahaigla arst. Ivan Udaltsov lõpetas 1903. aastal kuldmedaliga Moskvas gümnaasiumi ja astus samal aastal Moskva ülikooli õigusteaduskonda. 1905. aastal sai temast Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Osalemise eest revolutsioonilisest liikumisest arreteeriti ta 1907. aastal, heideti ülikoolist välja ja mõisteti asumisele Vologda kubermangu. Asumisele saatmine jäi siiski ära, sest Udaltsov sai loa riigist lahkuda koos keeluga naasta enne 1910. aastat. Udaltsov jätkas õpinguid Saksamaal: õppis Freiburgi, Leipzigi ja Müncheni ülikoolis. Pärast naasmist kodumaale 1910. aastal, teenis ta sõjaväes ja seejärel lõpetas eksternina ülikooli. Ta võttis osa I maailmasõjast.

Pärast Oktoobrirevolutsiooni 1917. aastal määrati ta esialgu tööle Hariduse rahvakomissariaati, seejärel võttis ta osa Vene kodusõjast. 1921. aastal suunati ta tööle 1. Moskva Ülikooli, kus sai samal aastal poliitökonoomia professoriks. Aastatel 1928–1929 oli Udaltsov 1. Moskva Ülikooli rektori kohusetäitja. 1929. aasta lõpus reorganiseeriti ülikooli juhtimisstruktuur. Rektoraat kujundati ümber direktsiooniks. Udaltsov jätkas ülikooli juhtimist direktorina (1929–1930). 1934. aastal määrati ta poliitökonoomia kateedri juhatajaks. 1941. aastal rajas ta ülikoolis majandusteaduskonna ja oli selle dekaan aastatel 1941–1955.

Kui 1944. aastal reorganiseeriti ülikooli rahvusvaheliste suhete teaduskond iseseisvaks kõrgkooliks – Välissuhete Instituudiks (nüüdne MGIMO) – määrati Udaltsov selle direktoriks (oli selles ametis alla aasta).

## Isiklikku
Ivan Udaltsovi vend medievist Aleksandr Udaltsov valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks. Ivan Udaltsovi poeg Ivan Udaltsov oli nõukogude diplomaat; lapselapselaps Sergei Udaltsov (sündinud 1977) on vasakpoolsete vaadetega opositsionäär.

Ivan Udaltsov on maetud Novodevitšje kalmistule Udaltsovide matmispaigas. Hauasambale on raiutud tema, tema abikaasa Margarita Udaltsova (1887–1964) ja diplomaadist poja Ivan Udaltsovi (1918–1995) nimi.

## Viited
Laiuse mustlased

**Laiuse mustlased** olid Laiuse kihelkonnas elanud mustlased; olid osa Eesti mustlastest.

Püsivalt ilmusid mustlased Eestisse 17. sajandil. Nende elukombed olid kohalikele elanikele võõrad ja neid püüti linnast või isegi kogu maalt välja ajada. Et see ei õnnestunud, siis püüti neid teatud kohtadesse kinnistada. 1841 koondati kindralkuberneri korraldusel eestlaste hulgas rändlevad mustlased Laiuse valla hingekirja. Tol korral kirja pandud mustlased kuulusid kuude sugukonda, kelle nimed olid Indus, Maddisson, Lama, Lakak, Guruni ja Welberk. Mustlaste peamised elukohad olid Raaduvere ja Tähkvere küla ning Jõgeva ja selle ümbrus.

Laiuse mustlased ei olnud vaid rahvuspõhine grupp, vaid segunesid ka eestlastega. Laiuse mustlaste järglaseks peetakse ka Ado Grenzsteini ja tema venda Tõnist. Rühm kasutas oma segakeelt - Laiuse murrakut.

Kui 1910. aastal oli Laiuse hingekirjas 270 mustlast 65 perekonnast, siis enne Teist maailmasõda elas Laiuse piirkonnas 60 mustlast. Teise maailmasõja ajal tapsid sakslased peaaegu kõik Eesti alal olnud mustlased. Teadaolevalt jäi Eesti alal ellu vaid üks mustlane.

## Viited

## Kirjandus
*Paul Ariste. Laiuse mustlased. Acta Universitatis Tartuensis/Dorpatensis. B; 50.1: Tartu 1940

## Välislingid
*Laiuse mustlastest eestigiid.ee andmebaasis
August Sarapuu

**August Sarapuu** VR I/3 (7. aprill 1891 Mõniste vald, Hargla kihelkond, Võrumaa – 27. mai 1957 Kohtla-Järve) oli sõjaväelane Venemaal (lipnik) ja Eestis (kapten).

Ta lõpetas õpetajate pedagoogilised kursused Taali ministeeriumikooli juures ja maamõõtjate kursused Peterburis. 

Ta võttis osa Esimesest maailmasõjast. Lõpetas alalisväe ohvitseride kursused. 

Ta teenis alates 1918. aasta lõpust Eesti rahvaväes. Formeeris omanimelise “Kapten Sarapuu kaitsepataljoni”, hilisema Võru kaitsepataljoni. Osales lahingutes Koiva-Mustajõe rindel, Riia–Pihkva kiviteel ja Porhovi linna all.

Arvati 1. jaanuarist 1934 reservi. Elas Tartus.

Sarapuu vahistati 21. novembril 1945, mõisteti 5. veebruaril 1946 VNFSV KrK §58-1a järgi süüdi ja saadeti vangilaagrisse. Naasis 1953. aastal Eestisse. Määrati elama Kohtla-Järvele, kus töötas linna kommunaalosakonnas.

## Tunnustus
*1920 – tasuta maa normaaltalu mõõdus
*1925 – Vabadusristi I liigi 3. järk

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti Vabadusristi kavalerid". Koostajad August Traksmann, Voldemar Päts ja Artur Laats. Välis-Eesti & EMP. Stockholm 1984. Lk 284

## Välislingid
*August Sarapuu andmekogus Eesti ohvitserid 1918-1940
*Ants Sild. "Meenutades kuulsat kaptenit August Sarapuud"., Kultuur ja Elu, 2/2002
Paremjõudude Liit (liikumine)

**Ülevenemaaline ühiskondlik liikumine "Paremjõudude Liit"** (vene keeles Общероссийское общественное движение "Союз Правых Сил"; lühend **SPS**) on 2011. aastal asutatud ühiskondlik liikumine Venemaal. 

21. septembril 2011 toimus Moskvas poliitilise partei Paremjõudude Liit (läks laiali 2008. aastal) endiste tegelaste koosolek. Kohale tuli ka endine partei kaasesimees, nüüdne kõrge riigiametnik Anatoli Tšubais, kes esines sõnavõtuga, milles palus kohaletulnuid jätkata "tegelemist sellise raske asjaga, mida nimetatakse Venemaa poliitikaks". Poliitik Boriss Nadeždini sõnul Tšubais ise selles enam ei osale.

Paremjõudude liidu endised liikmed otsustasid taastada SPS-i tegevuse ühiskondliku organisatsioonina. 

Liikumise "Paremjõudude Liit" president on Leonid Gozman. Liikumine kasutab sama sümboolikat, mis aastatel 2001–2008 eksisteerinud samanimeline partei. 

## Viited
Eesti Fennougristide Komitee

**Eesti Fennougristide Komitee** on Tartus tegutsev mittetulundusühing, mis on keskendunud soome-ugri temaatikale. 

Ühing on muu hulgas aitanud korraldada rahvusvahelisi fennougristika kongresse, eriti 2000. aasta oma, mis toimus Tartus (rahvusvaheline fennougristika 9. kongress).

Ühing asutati 1990. aastate algul ja 1999. aastast tegutseb see mittetulundusühinguna.

## Esimehed
*1994–1997 Ago Künnap
*...
*Tõnu Seilenthal

## Vaata ka
*Rahvusvaheline Fennougristide Komitee

## Viited
Pühapaikade andmekogu

**Pühapaikade andmekogu** on andmebaas, kuhu on koondatud info Eesti ala hiite, pühade kivide, puude, veekogude ja teiste ajalooliste looduslike pühapaikade kohta. Andmebaasi haldavad Tartu Ülikooli looduslike pühapaikade keskus ja SA Hiite Maja.

Andmekogu info pärineb suuresti järgmistest allikatest: Eesti Kirjandusmuuseumi allüksused (Eesti Rahvaluule Arhiiv, Eesti Kultuurilooline Arhiiv ja Arhiivraamatukogu), Eesti Keele Instituudi murdekogud, Tartu Ülikooli arheoloogia kabineti arhiiv, Tallinna Ülikooli ajaloo instituudi arhiiv ning Rahvusarhiivi kaardikogu, samuti Kultuurimälestiste register, Eesti looduse infosüsteem ja Maa-ameti geoportaal.

## Viited

## Välislingid
*Pühapaikade andmekogu
Hawker Hurricane

**Hawker Hurricane** oli Briti ühekohaline hävituslennuk, mis võeti Suurbritannia kuninglikus lennuväes (Royal Air Force, RAF) kasutusele 1937. aastal. Lennuki konstrueeris ja ehitas ettevõte Hawker Aircraft. 

Kuigi Hurricane on tuntuselt jäänud teise Briti hävituslennuki, Supermarine Spitfirei varju, on tähelepanuväärne, et teise maailmasõja õhulahingutes tekitati selle lennukiga 55% kõikidest Luftwaffe lennukite kaotustest 1940. aastal võitluses Inglismaa pärast. Hurricane'e kasutati kõigil suurematel teise maailmasõja rinnetel.

## Saamise ajalugu
Hurricane'i loomisele panid aluse arutelud RAF-i ametnike ja Briti lennukikonstruktori Sydney Cammi vahel. Algsul ei olnud ametnikud vaimustuses sellise monoplaani projektist, mis asendaks Hawker Fury biplaani. Hoolimata sellest, et ministeerium eelistas biplaane, tundmata huvi uue hävitaja vastu, otsustas Hawker Aircraft oma monoplaani eraviisiliselt arendada. Tänu sellele oli aega rakendada mitmeid uusi innovaatilisi ideid, nagu sissetõmmatav maandumistelik ning võimsam mootor Rolls-Royce Merlin.  

1934. aasta lõpus andis Briti lennundusministeerium tellimuse ühe Hawkeri monoplaani ehitamiseks. 6. novembril 1935 tegi Hurricane'i prototüüp, tähisega K5083, esmalennu.

Juunis 1936 andis ministeerium tellimuse Hurricane'i seeriatootmiseks ning detsembris 1937 jõudis esimene lennuk eskadrilli lennuväljale. Lennuki konveieril ehitamine ja järgnev hooldamine oli lihtsustatud tänu varasemale tavapärasele ehitusviisile, mis võimaldas eskadrillides teha suuri lennukiremonte välise abita. 

## Teine maailmasõda
Hurricane'e ehitati kiire tempoga enne teise maailmasõja puhkemist septembris 1939 – selleks ajaks oli neid juba lennuväe 18 eskadrillil. Hurricane'e kasutati Inglismaa kaitses mitut tüüpi Saksa sõjalennukite vastu, kaasa arvatud lähivõitluses Messerschmitt Bf 109-ga mitmel rindel.

Hurricane'i täiustati jätkuvalt ning see hakkas täitma nii ründe-, kergpommitaja-, hävitus- kui ka maaväe toetuslennuki ülesandeid. Mereväe jaoks kohandatud lennukid on tuntud Sea Hurricane'i nime all – need olid modifitseeritud nii, et võimaldada opereerimist lennukikandjatel laevadel. Mõned lennukid muudeti nii, et neid sai sõjalaevalt katapulteerida õhku merekonvoi laevade kaitseks. 

Aastatel 1941–1944 saadeti umbes 3000 Hawker Hurricane’i Nõukogude Liidule. Osa neist (u 50) leiti 2023. aastal Ukrainas demineerimistööde käigus Kiive lähedalt mahamaetuna.

Viimane Hurricane ehitati juulis 1944. Selleks ajaks oli Suurbritannias ja Kanadas tehtud 14 487 Hurricane'i.

## Lennutehnilised andmed (Hurricane Mk.IIC)
* Pikkus: 9,8 m
* Tiivaulatus: 12,2 m
* Tiiva pinnakoormus: 122 kg/m²
* Kõrgus: 4,0 m
* Tiiva pindala: 23,9 m²
* Tühikaal: 2605 kg
* Suurim lennukaal: 3950 kg
* Tippkiirus (horisontaallennul): 547 km/h (kõrgusel 6400 m)
* Praktiline lennulagi: 11 000 m
* Mootor: Rolls-Royce Merlin XX vedelikjahutusega V-12, 883 kW (1185 hj)
* Relvastus: 4 x 20 mm Hispano Mk II automaatkahurit ja 2 x 230 kg pommi. 

## Viited
Ivan Gratšov

**Ivan Dmitrijevitš Gratšov** (vene keeles Иван Дмитриевич Грачёв; sündinud 19. veebruaril 1952 Jakutskis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa poliitik, endine Riigiduuma saadik, majandusteaduste doktor.

Ta oli Riigiduuma saadik aastatel 1993–2003 ja 2007–2016.

Gratšov lõpetas 1973. aastal Uljanov-Lenini nimelise Kaasani Riikliku Ülikooli, seejärel samas aspirantuuri. Pärast aspirantuuri kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. 2010. aastal sai Gratšov majandusdoktoriks majandusfüüsikas.

Gratšov on poliitikas osalenud 1990. aastate algusest. Ta oli aastatel 1990–1993 Tatarstani Vabariigi Ülemnõukogu liige. 1993. aastal pääses ta Riigiduumasse Jabloko nimekirjas. 1998. aastal lahkus ta Jablokost konflikti tõttu partei juhtkonnaga. 

2001. aastal kandideeris Gratšov Tatarstani Vabariigi presidendiks. Valimistel sai ta 5,5% valijate häältest ja jäi kolmandaks. 

2007. aastal pääses ta Riigiduumasse Õiglase Venemaa nimekirjas. 2012. aastal valiti ta Riigiduuma energeetikakomitee esimeheks. 2016. aastal esitas Kasvupartei ta Riigiduuma saadikukandidaadiks valimistel ühemandaadilises valimisringkonnas. Gratšov jäi kolmandaks ja parlamenti ei pääsenud. 

## Isiklikku
Ivan Gratšovi abikaasa Oksana Dmitrijeva on töötanud Venemaa Föderatsiooni ministrina. 2017. aastal kavatses ta kandideerida Kasvupartei poolt esitatuna 2018. aasta Venemaa presidendivalimistel, kuid kaotas sisevalimistel Boriss Titovile.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Ivan Gratšov Riigiduuma kodulehel
Hirving Lozano

**Hirving Rodrigo Lozano Bahena** (sündinud 30. juulil 1995 Méxicos) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib ründajana Hollandi kõrgliiga klubis Eindhoveni PSV.

Lozano alustas klubikarjääri kodumaa klubis Pachuca. Hooajal 2015–2016 tuli ta klubiga Mehhiko liiga Clausura meistriks. Järgmisel hooajal võideti CONCACAF-i Meistrite Liiga.

2017. aasta juunis sõlmis ta lepingu Hollandi kõrgliiga klubiga PSV Eindhoven. Kohe esimesel hooajal tuli ta klubiga Hollandi meistriks ning ta oli 17 väravaga sel hooajal kõrgliigas klubi suurim väravakütt.

Suvel 2019 liitus ta ligi 45 miljoni euro eest SSC Napoliga ning esindas Itaalia meeskonda aastani 2023 120 kohtumises.

Suvel 2023 naasis ta ligi 15 miljoni euro eest PSV-sse.

## Koondisekarjäär
2015. aastal tuli ta Mehhiko noortekoondisega Põhja- ja Kesk-Ameerika alla 20-aastaste meistriks. Lozano oli turniiril viie väravaga üks kahest suurimast väravakütist.

Debüüdi Mehhiko rahvuskoondises tegi ta debüüdi 10. veebruaril 2016 sõprusmängus Senegali vastu. Esimese värava koondise särgis lõi ta 25. märtsil 2016 MM-i valikmängus Kanada vastu.

2016. aasta suveolümpiamängude olümpiaturniiril kuulus ta Mehhiko olümpiakoondisse. Ta kuulus koosseisu kõigis kolmes alagrupimängus. Mehhiko jäi oma alagrupis kolmandaks ja langes välja.

2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri viimases alagrupimängus 24. juunil lõi ta värava Venemaa vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 17. juunil lõi ta värava valitseva maailmameistri Saksamaa vastu, tuues Mehhikole minimaalse 1:0 võidu.

## Viited

## Saavutused
;Pachuca
*Liga MX: Clausura 2016
*CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2016–17
;PSV Eindhoven
*Eredivisie: 2017–18
;Napoli
*Coppa Italia: 2019–20
*Serie A: 2022–23
Kasvupartei

**Ülevenemaaline poliitiline partei "Kasvupartei"** (vene keeles Всероссийская политическая партия "Партия Роста") on liberaalkonservatiivne poliitiline partei Venemaal. 

2011. aasta jaanuaris ilmus meedias teade, et poliitik Boriss Titov kavatseb eelseisvatel Riigiduuma valimistel kandideerida ühe parempoolse partei nimekirja eesotsas. Samal kuul ilmusid teated, et Titov loob mõne olemasoleva partei baasil ettevõtjate partei. Titovi valik 
langes Pravoje Delole. Sama aasta veebruaris toimunud partei 8. kongressil valitigi Titov partei uueks 
esimeheks. Titov teatas kohe partei poliitilise kursi muutmisest ja partei rebrändigust. 26. märtsil 2016 nimetati Pravoje Delo ümber Kasvuparteiks.

2011. aasta septembris toimunud Riigiduuma valimistel sai Kasvupartei 1,3% valijate häältest (valimiskünnise ületamiseks oli vajalik 5% hääli). 

2018. aasta Venemaa presidendivalimistel esitas Kasvupartei enda kandidaadiks partei esimehe Boriss Titovi. Titov kogus 0,7% valijate häältest, millega jäi 8 kandidaadi seas Jabloko liidri Grigori Javlinski järel kuuendaks.

Parteisse kuuluvad teiste seas Dmitri Potapenko, Olga Dmitrijeva, Irina Hakamada ja Sergei Stankevitš. Tuntud loomeinimestest on parteiga ühinenud filmilavastaja Pavel Lungin ja näitleja Leonid Jarmolnik.

## Viited

## Välislingid
Omandiõigus

**Omandiõigus** on isikul olev õiguslik võim asja üle.

Omandiõiguse osad on tänapäeval ja olid juba Vana-Rooma õiguses valdusõigus (*ius possidendi*), kasutusõigus (*ius utendi*) ja käsutusõigus (*ius disponendi*). Valdus- ja kasutusõigus võivad olla valdajal, kuid asja käsutusõigus saab olla ainult omanikul ning see on omandiõiguse tunnus. Omanik võib nii valdus- kui ka kasutusõiguse anda ka teisele isikule, kuid ta jääb ikkagi omanikuks, kellel on teatud tingimustel õigus oma asja teise valdusest välja nõuda. Kui aga on ära antud käsutusõigus, tähendab see ühtlasi omandiõiguse üleandmist.

Kui omanik ei saa asja käsutada, siis on ta omandiõigus *nudum ius* 'tühi õigus'. Küll võib omanik ajutiselt asja valdamisest ja kasutamisest ilma olla, andes näiteks oma asja teisele kasutada.

## Omandiõiguse kaitse Vana-Roomas
Omandiõigust kaitstakse petitoorsete hagidega:
*Vindikatsioonihagi (*rei vindicatio*) – esitab mittevaldaja omanik valdaja, mitteomaniku vastu omandiõiguse tunnustamiseks.
* Negatoorhagi (*actio negatoria*) – hagi, mis kaitseb omandi valduse kaotusega mitteseotud rikkumiste korral.
* Preetorliku e bonitaarse omandi kaitse hagi (*actio Publiciana*) – kaitstakse nii heauskset omandajat (kui omandamine toimus sisulise veaga) kui ka omandajat, kellel ei tekkinud formaalsete vigade tõttu kviriitlikku omandit.

### Valdusõigus (''ius possidendi'')
Asja valdamise liigid olid Vana-Rooma õiguses järgmised:
* õiguspärane e ediktidega kaitstav valdus (*possessio iusta*);
* õiguspäratu valdus (*possessio iniusta*);
* heauskne valdus (*possessio bonae fidei*);
* pahauskne valdus (*possessio malae fidei*).

Valdamise viisi väljaselgitamiseks oli vaja teada, kust sai omanik asja.
Eraomand oli ja on tähtis majanduse kategooria, mille puhul osutus tähtsaks asjaõigus. Omanik võis kasutada asja, võis saada kasumit asjast, sai õiguse vallata asja, õiguse nõuda enda asja teise käest.

Asja valdamine lõppeb, kui:
* asi läheb katki või hävib; 
* omanik annab ära oma õiguse asja üle;
* omanikult võetakse omandiõigus asja üle seaduse alusel ära, näiteks konfiskeerimine.

### Kasutusõigus (''ius utendi'')
Asja kasutamisõiguse õigus ehk asja hoidmine enda käes ja selle kasutamine enda materiaalsete ja hingeliste vajaduste rahuldamiseks. Siia kuulub nii asja kui ka selle viljade ehk tulu kasutamine.

### Käsutusõigus (''ius disponendi'')
Õigus asja käsutada tähendab omaniku või valdaja õigust otsustada, mis toiminguid saab asjaga teha. See tähendab, et omanik võib asjaga teha mis tahes tehinguid (näiteks müüa) või isegi asja hävitada (*ius abutendi*).

## Viited
Sorrõseto

**Sorrõseto** (ka Sorrõsetod; ametlikult MTÜ Seto Lauluselts Sorrõseto) on Tallinnas tegutsev setude lauluselts. Selts on ette kandnud muu hulgas setu leelot. Seltsi vaimne juht on lauluema (setu keeles *lauluimä*) Leida Heliste.

Selts asutati 5. jaanuaril 2009.

## Laule
*"Seto kargus"
*"Kalamehe mõrsja" 
*"Tatokõõ, tsidšõkõ" 

## Viited

## Välislingid
*Sorrõseto setomaa.ee kodulehel
*Sorrõseto Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Pravoje Delo

**Ülevenemaaline poliitiline partei "Pravoje Delo"** ('Parempoolne Üritus', ka 'Õige Üritus'; vene keeles Всероссийская политическая партия "Правое дело") oli aastatel 2008–2016 eksisteerinud poliitiline partei Venemaal. 

Pravoje Delo loodi 2008. aasta novembris kolme partei (Graždanskaja Sila, Venemaa Demokraatlik Partei, Paremjõudude Liit) baasil. Asutamiskongressil valitud 33-liikmelise föderaalpoliitnõukogusse pääsesid teiste seas Leonid Gozman, Boriss Titov, Andrei Netšajev ja Jevgeni Tšitšvarkin. 

2010. aasta märtsis teatas Tšitšvarkin, et seoses sunnitud emigreerumisega ei saa ta enam osaleda partei tegevuses. 2011. aasta veebruaris lahkhelide tõttu kaasjuhtidega loobus Titov partei kaasesimehe ametikohast.

## Prohhorov

26. juunil 2011 peetud partei erakorralisel kongressil astus partei liikmeks ja valiti partei esimeheks miljardär Mihhail Prohhorov (ettepanek parteisse astumiseks tehti talle aprillis, nõusoleku andis Prohhorov mais). Partei seadis endale miinimumeesmärgiks pääseda Riigiduumasse ja moodustada seal oma fraktsioon. Maksimumeesmärk oli saada riigis teiseks võimuparteiks ja ajapikku tõusta esimeseks. Prohhorov kutsus parteisse Jevgeni Roizmani. Augustis astus parteisse tuntud teleajakirjanik Aleksandr Ljubimov. 

Prohhorovi juhtpositsioon parteis ei kestnud kaua. Parteis puhkenud sisevastuolude tõttu oli Prohhorov 2011. aasta septembris sunnitud parteist lahkuma. 15. septembri hommikul teatas Prohhorov raadiojaama Ehho Moskvõ eetris, et kavatseb luua uue partei ja kutsus üles oma poolehoidjaid lahkuma Pravoje Delost. Samal päeval toimunud partei kongressil tagandati Prohhorov partei esimehe ametikohalt.

## Pärast Prohhorovi
19. septembril 2011 lahkus parteist Leonid Gozman, et luua ühiskondlik liikumine Paremjõudude Liit. Ta teatas, et pärast uue juhtkonna moodustamist, lahkuvad paljud Paremjõudude Liidu endised liikmed (neid on parteis kolmandiku jagu) Pravoje Delost. Andrei Netšajev taandas end partei föderaalnimekirjast. 

4. detsembril 2011 toimunud Riigiduuma valimistel sai Pravoje Delo 0,6% valijate häältest ja jäi viimaseks.

2012. aasta märtsis lihtsustusid poliitiliste parteide registreerimise tingimused. See soodustas mitme uue partei tekkimise: Kodanikuplatvorm (Prohhorovi eestvedamisel), Graždanskaja Sila (taasloodud) ja Venemaa Demokraatlik Partei (taasloodud). Andrei Netšajev hakkas looma Kodanikualgatust. Pravoje Delo liikmete read hakkasid hõrenema.
 
2012. aasta novembris peetud partei kongressil võeti uus poliitiline kurss – natsionaalpatriootiline suund. 

Valmistudes 2016. aasta sügisel toimuvateks Riigiduuma valimisteks otsis sama aasta jaanuaris poliitik Boriss Titov endale sobivat parteid (partei kaudu kandideerimine vabastab allkirjade kogumisest). Valik langes Pravoje Delole. Sama aasta veebruaris toimunud partei 8. kongressil valitigi Titov partei uueks esimeheks. Titov teatas kohe partei poliitilise kursi muutmisest ja partei rebrändigust. 26. märtsil 2016 sai partei uueks nimeks Kasvupartei.

## Viited
Luurespetsid

**"Luurespetsid"** (originaalpealkiri inglise keeles "Central Intelligence") on 2016. aasta Ameerika Ühendriikide komöödiafilm, mille režissöör on Rawson Marshall Thurber ning stsenaristid Thurber, Ike Barinholtz ja David Stassen. Film esilinastus Los Angeleses 10. juunil 2016. Filmi eelarve oli 50 miljonit dollarit ning film on siiani teeninud 217 miljonit USA dollarit. 

Filmi peategelased on Kevin Hart ja Dwayne Johnson, kunagised klassivennad, kes saavad juhtumisi baari leti ääres kokku ning ajavad juttu. Jutu käigus selgub, et üks nendest töötab CIA-s. 

## Filmi sisu
1996. aastal austati keskkoolis sporditäht Calvin Joynerit. Kui Calvin oli pooleli oma tähtsa lõpukõnega, visati oste duši kabiinist tulnud Wierdichti otse keset võimla põrandat kus toimus kõne ette lugemine. Calvinil hakkas Wierdicht kahju ning ta andis talle oma jope. Kakskümmend aastat hiljem on Calvin Maggiega abielus ja töötab kohtuekspertiisi raamatupidajana, kuid ei ole rahul oma karjääriga. Maggie soovitab tal näha terapeudi nende halveneva abielu päästmiseks. Tööl saab Calvin Facebookist sõbrakutse Bob Stone'ilt, kes näitab, et ta on Wierdicht, ja nõuab, et nad kohtuvad. Calvin on šokeeritud, kuna ta nägi, kui hea Bob välja nägi. Stone küsib Calvinilt mõned raamatupidamisdokumendid. Calvin loobub dokumentidest enampakkumisel mitme miljoni dollari tehingutest, mille lõppmakset tehakse järgmisel päeval. Stone väldib Calvini küsimusi ja veedab öösel oma diivanil. Järgmisel hommikul tuleb otsima Bobi CIA rühm. Bob põgeneb. Bob seletas, et ta on tagaotsitav, kuna ta annab välja salajast informatsiooni. Bobil läheb vaja Calvini abi koordinaatide tuvastamiseks. Calvin oli lõpuks nõus. Stone veenab Calvinit teda aitama ja kaasa tulema kohtumisele Trevor Olsoniga, kes suudab jälgida oksjonil asuvat kontot, et nad saaksid tehingu asukoha. CIA rühm ähvardab Calvinit sellega, et kavatseb arreteerida Maggie, kui ta ei aita neil Stone'i kinni pidada. Calvin on sunnitud ennast üles andma. 

Calvin põgeneb ning Calvin leiab, et tehing toimub Bostonis ja aitab Stone'il varastada lennukit. Maa-aluses pargis, kus eeldatakse, et tehing toimub, jõuab Stone üksinda, samas kui Calvin näeb CIA rühma. Phil Stanton saabub, ning paljastab, et ta on elus ja et tema käes on hoopis salainfo. Ostja püüab välja laadida koode nii Stone'ilt kui Stantonilt, kuid CIA saabub ja läheb madinaks. Filmi lõpus on Maggie rase ja Calvin on liitunud CIAga.
Emlichheim

**Emlichheim** (alamsaksa *Emmelkamp*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.

Vald asub umbes 20 km Emmenist lõunas ja 25 km Nordhornist loodes ja selle pindala on 48,52 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7393 inimest.

Emlichheim asub otse Saksa-Hollandi piiril. Vald külgneb lõunas Vechte jõega ja põhjas Coevorden-Piccardie kanaliga. See on *[[Samtgemeinde Emlichheim]]i* halduskeskus, mille liikmed on ka Hoogstede, Laar ja Ringe. Viimastel aastatel on küla elanike arv märkimisväärselt kasvanud Hollandi kodanike sissevoolu tõttu.

## Ajalugu

Emlichheim oli olemas vähemalt Karl Suure ajal. 1312. aasta dokumendis on valla nimeks *Emminchem*.

Vanades Hollandi dokumentides (16. kuni 19. sajand) ja isegi tänapäeval alamsaksa murretes kutsutakse Emlichheimi *Emmelkamp*.

## Poliitika
### Volikogu

Volikogu koosseis (19 kohta kokku):

* CDU – 8 kohta
* SPD – 7 kohta
* FDP – 2 kohta
* Grafschafter Bürger Forum (gbf) – 2 kohta

(kohalikud valimised toimusid 11. septembril 2011)

### Partnervallad

* Genemuiden, Holland, umbes 1975. aastast
* Grabów nad Prosną, Poola, 2006. aastast

## Majandus

Emlichheimis asuv ettevõte *Emsland-Stärke* on suur tärklisetootja. Igal aastal töödeldakse seal tärkliseks üle miljoni tonni kartulit, mis tarnitud umbes 150 km raadiusega piirkonnast, mis teeb *Emsland-Stärkest* valla suurima tööandja.

Umbes 8 km Emlichheimist läänes, Laari vallas Saksamaal ja Coevordeni vallas Hollandis asub piiriülene tööstuspark, mida tuntakse nime all EUROPARK. Üks Hollandi erainvestor plaanib ehitada sinna prügipõletusjaama *Müllverbrennungsanlage Emlichheim, millest* on kujunenud terava vaidluse objekt.

Veel üks *Samtgemeinde Emlichheimi* majanduslik tegur on plastide töötlemise tööstus. Nende ettevõtete hulgas on Synco ja BekuPlast Ringes ning Ringoplast Ringe-Neugnadenfeldis.

## Haridus

Emlichheimis on algkool, *[[Hauptschule]]-[[Realschule]]*, gümnaasium ja erikool. Need koolid tagavad põhihariduse vajaduse, kuid täiendavaid vajadusi tuleb otsida kas Neuenhausist (Lise-Meitner-Gymnasium) või Nordhornist. Nordhornis on õpilaste käsutuses peaaegu kõik võimalused (üldharidusgümnaasium, erigümnaasium, kutsehariduskoolid, jne).

## Tuntud isikuid
* Dr. Frank Schindelhauer, meditsiinilise korpuse brigaadikomandör

## Viited

## Välislingid

* www.emlichheim.de
BK-27

**BK-27** on Saksamaal valmistatav 27 mm kiirlaskekahur.

Relv on tootmises alates 1977. aastast. Seda toodab Mauser, mis kuulub omakorda ettevõttele Rheinmetall AG.

*BK* tuleneb saksakeelsest sõnast *bordkanone*, mis tähendab pardakahurit.
1911. aasta kuumalaine Põhja-Ameerika idarannikul

**1911. aasta kuumalaine Põhja-Ameerika idarannikul** kestis alates 4. juulist 11 päeva, põhjustades vähemalt 380 inimese surma. Nashuas tõusis temperatuur kuni 41&nbsp;°C-ni, Bostonis kuni 40&nbsp;°C-ni (mis on soojusrekord ka tänapäeval). New Yorgis suri 146 inimest ja ligikaudu 600 hobust.

## Eduard Vilde
Kuumalaine tunnistajaks oli eesti kirjanik ja ajakirjanik Eduard Vilde, kes pages selle järel Ameerika Ühendriikidest ookeaniliinilaevaga Taani. Ta on oma üleelamistest New Yorgis, seoses erakordse suvekuumusega ja muu kaasnevaga, kirjutanud sama suve Päevalehe numbris 188. Ta näitas üles sümpaatia puudumist ülimoodsa ja eesrindliku "vabariikide vabariigi" suunal, kes teda märtsi lõpus ja aprillis ülipiinlikult ja ebasoosinult nädalaid Ellis Islandil karantiinis hoidis. Ta ei mõistnud samas selle võimude ajapuudust ja suutmatust koristada idapoolse Manhattani tänavatelt leitsakus lõpnud hobuste, koerade ja kasside raipeid.
Jõgevahe Pere

**Jõgevahe Pere** on Jõgeval tegutsev folkloori. 

Tänapäeval tegutsevad seltsi juures kaks naisrahvatantsurühma, neidude ja seenioride tantsurühm ning rahvamuusikaansambel Tempora Mores. Hooajal 2014/2015 oli seltsil 53 tantsijat ja muusikut.

Selts asutati 1988.

## Tunnustus
*2016 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (II Eesti Naiste Tantsupeo korraldamise eest)

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Mulkide Selts

**Mulkide Selts** (lühendatult MS) on mulke ja mulgi kultuurist huvitatuid ühendav Eesti selts. Seltsi eesmärkide seas on tutvustada mulkide kultuuri ja ajalugu, säilitada mulgi murret, edendada Mulgimaa majandust.

Selts asutati 5. mail 1934 Tallinnas Ohvitseride Keskkogu ruumides. Asutamisest võttis osa üle 400 inimese, sh Konstantin Päts, Johan Laidoner ja Tallinna linnapea Jaan Soots.

Selts suleti 1940. Selts taastati 1977 Kanadas Torontos. 4. märtsist 1990 jätkub seltsi tegevus Viljandis.

Seltsi kuuluvad ka Toronto Mulkide Selts ja Tallinna Mulkide Selts.

Aastast 1936 annab selts välja "Mulkide almanahhi" ("Mulkide almanakk"). Aastast 2003 ilmub ajaleht Mulke Sõna.

## Tunnustus
*2021 – Kultuurkapitali Viljandimaa aastapreemia

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Kalibraator

**Kalibraator** (ingl. *calibrator*) on füüsikalise või muu suuruse kõrge täpsusega (väikese veaga) reprodutseerimise vahend, mille abil kalibreeritakse mõõtevahendeid.

Kalibraator on reegline eraldi seade, mis kuulub mõõtevahendite hulka, kuid võib olla ka mõõtevahendisse sisse ehitatud (näiteks selektiivvoltmeetrites ja spektrianalüsaatorites).

Erinevalt etalonist võimaldab kalibraator tavaliselt määrata kalibreeritava (tareeritava) mõõtevahendi mõõteviga.

Kalibraatorid püütakse teostada arvutiga juhitavatena, et võimaldada kalibreerimise protsessi automatiseerimist ja tulemuste registreerimist.

Eestis tootis elektriliste suuruste kalibraatoreid tehas RET, hilisem Tallinna Tootmiskoondis RET (TTK RET). Toodetud vahelduvpinge kalibraatorite väljatöötajaks oli peamiselt Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroo (TREKB), mis hiljem samuti kuulus TTK RET koosseisu.
Pärnumaa Rahvakultuuri Keskselts

**Pärnumaa Rahvakultuuri Keskselts** (lühendatult PRAKS) on Pärnus tegutsev Eesti selts, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud Pärnu maakonna rahvakultuuri hoidmisele, arendamisele ja regionaalse omapära säilitamisele. Seltsi tegevjuht on Aire Koop.

Selts asutati 18. mail 2001.

## Liikmed
*Treimani rahvamaja
*Surju rahvamaja
*Varbla rahvamaja
*Pärnu Rahvateater
*Lauluselts Leelo
*Pärnumaa Rahvakultuuri Selts Hoiuspuu
*Suupilliklubi Piccolo
*Rahvatantsurühm Jakobi Piigad
*RTA Kajakas
*Alli Põrk (Pärnu Linnavalitsuse rahvakultuurispetsialist)
*Rääma Noorte Ühing Noorus
*Helle Vent (Sindi linna avatud noortekeskuse juhataja)
*Tiiu Pärnits (tantsuõpetaja)
*Jekaterina Põldots (Audru Vallavalitsuse noorsoo- ja kultuuritöö spetsialist, Audru kultuurikeskus)
*Argo Juske (Tori rahvamaja juhataja)
*Võidula rahvamaja
*Kaisma rahvamaja
*Õie Killing (Tervise Kultuurikeskuse kultuurijuht)
*Kadjaste vabaajakeskus
*Selts Raeküla
*Suurejõe rahvamaja
*Folkloorikollektiiv Kunglarahvas
*Kihnu rahvamaja
*Are huvikeskus
*Seeniortantsurühm Räämakad
*Kristel Ernits (Pärnumaa Omavalitsuste Liidu sekretär)
*Krista Kingo (Audru Isetegevuslaste Selts)
*Eha Ristimets (Pärnu Maavalitsuse kultuurinõunik)
*Häädemeeste Huviteater.

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Nipernaadi skulptuur

**Nipernaadi kuju** on Valgas Säde pargis asuv pronksskulptuur, mis on püstitatud Valgamaalt pärit kirjaniku August Gailiti mälestuseks. See kujutab August Gailiti romaani "Toomas Nipernaadi" nimitegelast. Skulptuur avati 16. oktoobril 2009. See on 4,5 m kõrge ja põhineb Jaak Soansi ideel. 

Skulptuuri väiksema koopia saab 2009. aastast August Gailiti nimelise novelliauhinna võitja.

## Viited

## Välislingid
*https://www.postimees.ee/176561/valgas-avati-august-gailiti-malestuseks-nipernaadi-skulptuur
Kiirlaskekahurite loend

*BK 3,7
*BK 5
*BK-27
*Oerlikon FF
* Ho 1
* Ho 3
* Ho 5
* Ho 103
* Ho 155
* Ho 203
* Ho 301
* Ho 301
* Ho 401
* HS.404
* HS.820
* Tüüp 2
* Tüüp 5
* Tüüp 98
* Tüüp 99
* Yak-B
Ettelugemise päev

**Ettelugemise päev** ehk **ettelugemispäev** on Eesti Lastekirjanduse Keskuse korraldatav võistlus, kus 4. klasside õpilased üle Eesti võistlevad ettelugemises.

Võistluse finaal toimub 20. oktoobril Eesti Lastekirjanduse Keskuses. Võistlust korraldatakse aastast 1994. Igal aastal on ettelugemine seotud kindla teemaga. Näiteks 2017. aasta teema oli "Kõik on kõige targemad".

## Viited

## Välislingid
*Võistlusest Eesti Lastekirjanduse Keskuse kodulehel
Breitbart News

**Breitbart News** on Ameerika Ühendriikide uudisteplatvorm, mille asutas Andrew Breitbart 2007. aastal. 

Tema eesmärk oli luua "parempoolne Huffington Post". Breitbart News esindab alternatiivsete parempoolsete (*alt-right*) suunda ja oli 2016. aastal Donald Trumpi kampaania toetajate virtuaalne kogunemiskoht.

## Välislingid
*Breitbart News
Vangistusõigus

**Vangistusõigus** käsitleb nende karistuste täideviimist, mis on seotud vabaduse kaotusega.

Eestis määratleb vangistusõiguse vangistusseadus. Seda täpsustavad mitmed valitsuse, justiitsministri ja sotsiaalministri määrused, mis täpsustavad vabadusekaotuslike karistuste täideviimise korda.

## Välislingid
* Hetkel kehtiv Vangistusseadus Riigi Teataja
* Vangistusõigus Justiitsministeerium
Kariibi mere piraadid: Võõrastel vetel

**"Kariibi mere piraadid: Võõrastel vetel"** on 2011. aastal esilinastunud Ameerika fantaasiafilm, "Kariibi mere piraatide" filmisarja neljas osa ja järg filmile "Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus" (2007).

See on esimene film selles sarjas, mida pole lavastanud Gore Verbinski (lavastaja oli Rob Marshall). Filmi produtsent oli Jerry Bruckheimer. Filmi peaosatäitjad on Kapten Jack Sparrow (Johnny Depp), Angelica (Penélope Cruz) ja Musthabe (Ian McShane). Filmi produtseeris Walt Disney Pictures ja see esilinastus USAs 20. mail 2011. Tegu oli sarja esimese filmiga, millel oli ka Disney Digital 3-D ja IMAX 3D formaat.

Filmi filmiti neljas kohas: Hawaiil, Suurbritannias, Puerto Ricos ja Californias. "Võõrastel vetel" läks maksma 410,6 miljonit USA dollarit, millega sai sellest maailma kõige kallim film. Film teenis üle maailma kokku 1 045 713 802 USA dollarit.

2017. aastal linastus filmisarja viies osa "Kariibi mere piraadid: Salazari kättemaks".

## Süžee
Angelica (Penélope Cruz) ja Musthabe (Ian McShane) lähevad Kapten Jack Sparrow' (Johnny Depp) abiga otsima Nooruse allikat, mida otsivad ka Hispaania merevägi ja Suurbritannia merevägi eesotsas kapten Hector Barbossaga (Geoffrey Rush).

## Osatäitjad
* Johnny Depp – kapten Jack Sparrow: endine Musta Pärli kapten
* Penélope Cruz – Angelica: endine Jacki armastus, Mustahabeme tütar
* Geoffrey Rush – kapten Hectir Barbossa: Jacki endine rivaal-liitlane, ja endine Musta Pärli kapten
* Ian McShane – Musthabe: legendaarne piraat, Queen Anne’s Revenge'i kapten
* Kevin McNally – Joshamee Gibbs: Jacki sõber ja endine parem käsi
* Sam Claflin – Philip Swift: misjonär, Musthabeme laevavang
* Àstrid Bergès-Frisbey – Syrena: Musthabeme merineitsi ja Swifti armastus
* Stephen Graham – Scrum: Musthabeme meeskonna liige
Nõmme laulu- ja tantsupäev

**Nõmme laulupäeva** peeti Nõmme linnas aastail 1926–1934 iga nelja aasta tagant suvel. Traditsiooni taaselustasid ja täiendasid tantsukavaga Tallinna Nõmme linnaosa vabatahtlikud 2018. aastal.

Esimene laulupäev toimus ajal, mil Nõmme ei olnud veel linn, 11. juulil 1926. Osales kaks orkestrit ja 11 koori, osalejaid oli kokku umbes 600. Nõmme II laulupäev toimus 22. juunil 1930 ja sellest võttis osa juba 28 koori. III laulupäev toimus 23.–24. juunil 1934 ning sellega tähistati ühtaegu ka võidupüha. Siis oli osavõtjaid üle 7000 ja aukülalisena osales ka sõjavägede ülemjuhataja kindral Johan Laidoner. Muutunud poliitiliste olude tõttu katkes laulupäeva traditsioon aastakümneteks. 

2018. aasta 17. juunil korraldasid Nõmme kogukonna vabatahtlikud Eesti Vabariigi 100. aastapäeva ürituste raames Nõmme IV laulu- ja tantsupäeva. See toimus Vabaduse pargis Tähe kõlakojas. Kui varasematel pidudel ainult lauldi, siis nüüd lisandus lauludele ka tantsukava. Esinejad olid Nõmme koolide laulukoorid ja rahvatantsurühmad, naiskoorid ning täiskasvanute rahvatantsurühmad. Muusikat tegi Kaitseliidu Tallinna maleva orkester. 

Nõmme V laulu- ja tantsupäev motoga "Nõmme läbi aegade" toimus 4. juunil 2022 Nõmmel Vabaduse pargis Tähe kõlakojas. Kontserdile eelnes Kaitseliidu Tallinna maleva orkestri hommikune äratus Nõmme suuremates kauplemiskohtades, vanasõidukite näitus ja lipu õnnistamine. Laulupäeva esinejate rongkäiku alustasid vanasõidukite näitusel osalenud autod ja lõpetas isesõitev buss. Kontserdil kanti ette 32 laulu ja tantsu, esinesid Nõmme koolide koorid ja rahvatantsurühmad, naiskoorid, segakoorid, Tallinna Tehnikaülikooli meeskoor ja täiskasvanute rahvatantsurühmad. Muusikat tegi Kaitseliidu Tallinna maleva orkester. Õhtu lõpetas pärimusmuusika ansambel Duo Ruut. 

## Viited


## Välislingid
*Nõmme III laulupäev
* Nõmme laulu- ja tantsupäeva koduleht