open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Medellín

**Medellín** () on Bogotá järel Colombia suuruselt teine linn ja Antioquia departemangu pealinn. See asub Lõuna-Ameerikas Andide keskosas Aburrá orus. 2018. aasta rahvaloenduse andmetel oli Medellíns elanikke hinnanguliselt 2 508 452. Ümbritseva piirkonnaga, kuhu kuulub veel üheksa linna, on Medellíni linnastu üle 3,7 miljoni inimesega elanikkonna ja majanduse poolest suuruselt teine linnastu Colombias.

Medellíni linnastu annab 67% Antioquia departemangu SKPst ja 11% Colombia majandusest. Piirkond on oluline ülikoolide, akadeemiate, kaubanduse, tööstuse, teaduse, tervishoiuteenuste, lillekasvatuse ja festivalide poolest.

## Ajalugu
Aastal 1616 püstitas hispaanlane Francisco de Herrera Campuzano väikese põlisrahvaste küla (*poblado*), nimega San Lorenzo de Aburrá, mis asub tänases El Poblado linnaosas. 2. novembril 1675 asutas Hispaania kuninganna Austria Mariana Aná piirkonnas "Medellíni Candelaria Jumalaema linna" (*Villa de Nuestra Señora de la Candelaria de Medellín*), mis vastab tänapäeval kesklinnale ja kirjeldas seda piirkonda esmakordselt kui "Medellín". 1826. aastal nimetas uue Suur-Colombia vabariigi rahvuskongress linna Antioquia departemangu pealinnaks. Pärast Colombia iseseisvumist Hispaaniast sai Medellínist 1888. aastani Antioquia föderaalriigi pealinn, vastavalt 1886. aasta Colombia põhiseadusele. 19. sajandi jooksul oli Medellín oluline kaubanduslinn, mis eksportis esmalt kulda ning seejärel kohvi.

Medellín oli kunagi tuntud kui maailma kõige ohtlikum linn, mis oli tingitud 1980. aastate lõpus narkokartellide alustatud linnasõjast. Pablo Escobari rahastatud Medellíni kartelli koduna langes linn Escobari juhitud organisatsiooni ja konkureerivate organisatsioonide, näiteks "El Cartel del Valle" vahelise sõja põhjustatud terrori ohvriks. Pärast Escobari surma on kuritegevuse tase linnas märkimisväärselt vähenenud.

## Tuntumaid elanikke
* Fernando Botero
* Pablo Escobar
* Juanes 

## Galerii

Fail:Iglesia de Nuestra Iglesia de la Candelaria-Mede.JPG|Candelaria Jumalaema basiilika
Fail:Plazuela San Ignacio-Medellin-Colombia.JPG|San Ignacio väljak
Fail:Centro de Medellin- Colombia.JPG|Medellíni kesklinn
Fail:Cerro Nutibara-Navidad 2006-Medellin(1).JPG|Jõulutuled Nutibara mäel
Fail:Jardin Botanico-Lago-Medellin.jpg|Medellini botaanikaaed
Fail:Plazuela San Ignacio-ParaninfoUdeA.Medellin.JPG|Antioquia Ülikool
Fail:Estacion del Ferrocarril -patio-Medellin.JPG|Vana raudteejaam
Fail:Telegrafico medellin cable car.JPG|Köisraudtee
Fail:CongresosNegociosMedellín.jpg|Rahvusvaheline ärikeskus CIC
Fail:Teatro Metropolitano-FachadaPosterior-Medellin.JPG|Metropolitani teater
Fail:Universidad EAFIT-Bloque 38.jpg|EAFITi ülikool


## Vaata ka
*La Catedral

## Viited
Luže

**Luže** (saksa keeles *Lusche*) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Chrudimi ringkonnas. Luže asub Chrudimist ligikaudu 18 km idakagus ja Pardubicest umbes 24 km kagus.

Lužet on esmamainitud 1349. aastal. 23. jaanuaril 2007 sai Luže vahepeal kaotatud linnaõigused tagasi.

Luže vanalinn on alates 1990. aasta novembrist ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Kunštát

**Kunštát** (saksa keeles *Kunstadt*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Blansko ringkonnas. Kunštát asub Blanskost ligi 19 km põhjaloodes ja Brno kesklinnast umbes 36 km põhjas.

Kunštáti on esmamainitud 1280. aastal. Alevi staatuse sai Kunštát 14. sajandi keskel ja linnaõigused 1994. aastal.

## Viited
Rokytnice nad Jizerou

**Rokytnice nad Jizerou** (saksa keeles *Rochlitz an der Iser*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Semily ringkonnas. Rokytnice nad Jizerou asub Poola piirist 6,5 km kaugusel, Semilyst ligi 17 km põhjakirdes.

Rokytnice nad Jizerou on talispordikeskus.

Asula on rajatud 1574. aasta paiku.

Rokytnice nad Jizerous on sündinud saksa kirjanik Franz Fühmann (1922–1984).

## Viited
Õhtukindad

**Õhtukindad** on pikad kindad, mida naised kannavad piduliku rõivastuse, tavaliselt õhtukleidi või pulmakleidi aksessuaarina. Nende seas nimetatakse kõige pikemaid õhtukindaid "ooperikinnasteks". "Küünarnukini ulatuv või pikem" osa on võti; kindaid, mis katavad märkimisväärse osa küünarvarrest, kuni küünarnukini, võib õigusega nimetada "pikkadeks" või "õhtukinnasteks", kuid mitte kunagi "ooperikinnasteks". Sel juhul on terminil "ooper" ilmselt rohkem pistmist pikkuse kui juhusega, nagu on näha ka "ooperi pikkusega kindad" ja "ooperi pikkuse pärlid".

Paljud lääneriikide pidulikud kleidid on saadud kristlikest rituaalsetest kostüümidest, eriti katoliku kirikus, mis on suurim kristlik konfessioon, kus rituaale rangelt distsiplineeritakse, ja see oli vajalik naha kokkupuute vähendamiseks. Vastuseks sellele suundumusele tuleb läänemaailmas lühikeste varrukatega või varrukateta kleite, nagu öine riietuskood, kanda ametlikel üritustel ja kõrgema klassi suhtlusringides pikkade kinnastega kuni küünarnukini. Seetõttu on sellel pidulikus ja ranges kohas piduliku kleidina tugev tähendus ning väidetavalt on see korraliku ja puhta daami kogenud kleit.

Naiste kindad pidulikuks ja poolametlikuks rõivastuseks on naistel kolmes pikkuses: randme-, küünarnuki- ja ooperikõverad (üle küünarnuki, ulatudes tavaliselt biitsepsini, kuid mõnikord ka kogu käe pikkuseni). Kõige üllamad ooperipikkused kindad on valmistatud valgest lapsenahast. Ooperi pikkusega kinnaste valmistamisel kasutatakse paljusid muid nahatüüpe, enamasti pehmeid lehmanahka; lakknahk ja seemisnahk on eriti populaarsed alternatiivina nahanahale ja on sageli taskukohasemad kui poissnahk. Satäänist ja venivast satäänist materjalid on ülipopulaarsed ning leidub ka sorteeritud sorte. Ebatavalisemate kindamaterjalide hulka kuuluvad lõhe, püütoni ja nõelast valmistatud nahad.

## Viited
Dolní Bousov

**Dolní Bousov** (saksa keeles *Nieder Bausow*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Mladá Boleslavi ringkonnas. Dolní Bousov asub Mladá Boleslavist umbes 15,5 km idas ja Praha kesklinnast ligikaudu 64 km kirdes.

Asulat on esmamainitud 1318. aastal. Dolní Bousov sai alevi staatuse 1497. aastal ja linnaõigused 1560. aastal.

## Viited
Vejprty

**Vejprty** (saksa keeles *Weipert*) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Chomutovi ringkonnas. Vejprty asub Saksamaa piiri ääres, Chomutovist umbes 27 km läänes.

Linn asub merepinnast 725 meetri kõrgusel.

Vejprtyt on esmamainitud 1506. aastal.

## Viited
Bristol F.2

**Bristol F.2 Fighter** (tihti lihtsalt **Bristol Fighter** või hüüdnimedega **Brisfit** või **Biff**) oli kahekohaline Suurbritannia hävitus- ja luurebiplaan. Seda kasutati esimeses maailmasõjas ning selle konstrueeris Bristol Aeroplane Companys Frank Barnwell.

Kuigi Bristoli lennuk oli algselt mõeldud asenduseks sõja eel kasutuses olnud hävitajale Royal Aircraft Factory B.E.2, oli Rolls-Royce Falconi V12-mootor piisavalt võimas, et teha sellest kahekohaline lennuk.

Kuigi lennuk ei olnud alguses kuigi paljutõotav, oli F.2B versioon piisavalt manööverdatav, et võistelda üheistmeliste hävitajatega. Tänu robustsele konstruktsioonile jäi Bristol F.2 Fighter teenistusse 1930. aastateni. Pärast seda anti mõned ülejäänud masinad tsiviilkasutusse, kus nad samuti populaarseteks said.

## Kasutajad
; Afganistan
* Afgaani õhuvägi: kolm lennukit aastatel 1919–1929
;
* Argentina õhuvägi
;
* Austraalia lennukorpus: 1917–1918
** No. 1 Squadron: Palestiinas
** No. 6 Squadron: Suurbritannias
;
* Belgia õhukomponent
;
* Boliivia õhuvägi
; Hispaania
* Hispaania õhuvägi
;
* Hondurase õhuvägi
;
* Iiri õhuteenistus
* Iiri õhukorpus
; Jugoslaavia
* Jugoslaavia kuninglik õhuvägi: üks lennuk.
; Kanada
* Air Board
* Kanada kuninglik õhuvägi
; Kreeka
* Kreeka õhuvägi
* Kreeka merevägi
;
* Mehhiko õhuvägi
;
* Norra armee õhuteenistus: aastal 1922 osteti viis lennukit
;
* Nõukogude õhuväed – kaks lennukit
;
* Peruu õhuvägi
;
* Poola õhuvägi: 107 lennukit aastatel 1920–1932
;
* Rootsi õhuvägi: üks lennuk.
;
* Suurbritannia kuninglik lennukorpus / Suurbritannia kuninglik õhuvägi

** No. 2 Squadron RAF
** No. 4 Squadron RAF
** No. 5 Squadron RAF
** No. 6 Squadron RAF
** No. 8 Squadron RAF
** No. 9 Squadron RAF
** No. 10 Squadron RAF
** No. 11 Squadron RAF
** No. 12 Squadron RAF
** No. 13 Squadron RAF
** No. 14 Squadron RAF
** No. 16 Squadron RAF
** No. 20 Squadron RAF

** No. 22 Squadron RAF
** No. 24 Squadron RAF
** No. 28 Squadron RAF
** No. 31 Squadron RAF
** No. 33 Squadron RAF
** No. 34 Squadron RAF
** No. 35 Squadron RAF
** No. 36 Squadron RAF
** No. 39 Squadron RAF
** No. 48 Squadron RAF
** No. 62 Squadron RAF
** No. 67 Squadron RAF
** No. 75 Squadron RAF

** No. 76 Squadron RAF
** No. 81 Squadron RAF
** No. 88 Squadron RAF
** No. 100 Squadron RAF
** No. 105 Squadron RAF
** No. 111 Squadron RAF
** No. 114 Squadron RAF
** No. 138 Squadron RAF
** No. 139 Squadron RAF
** No. 140 Squadron RAF
** No. 141 Squadron RAF
** No. 186 Squadron RAF
** No. 208 Squadron RAF

;
* Uus-Meremaa kuninglik õhuvägi: seitse lennukit aastatel 1919–1936. 16 aasta jooksul kasutati seda jalaväe toetuseks, luureks ja väljaõppeks.

## Vaata ka
* Bristol M.R.1
* Bristol Tourer
* AME VI

## Viited

## Välislingid
* Austin & Longbridge Aircraft Production
* Bristol F.2B – World Military Aircraft
* Photo of a US version of the Bristol F.2 Fighter – the Dayton-Wright XB-1A
* Sound recordings of the Bristol Fighter preserved by the Shuttleworth collection
C-klassi dirižaabel

**C-klassi dirižaabel** (inglise keeles **C-class blimp**) oli Ameerika Ühendriikide patrulldirižaabel, mis arendati USA mereväe poolt välja pärast esimest maailmasõda. See oli eelnevast B-klassi dirižaablist tubli edasiminek, B-klass oli väljaõppeks hea, kuid praktikas patrulltööks sobimatu. C-klassi dirižaablid olid suuremad ning neil oli kaks mootorit, mis tagas parema vastupidavuse. Tootmine toimus ettevõtetes Goodyear ja Goodrich ning kokpitid valmisid Curtiss Aeroplane and Motor Company tütarettevõttes Burgess Company. Merevägi tellis alguses 30 C-klassi õhulaeva, kuid tellimus vähendati 10 laeva ehitamiseks, kuna novembris 1918 sõda lõppes. Kõik kümme valmisid 1918. aasta lõpuks ning teenisid 1918–1922 kõikides mereväe õhulaevabaasides. Aastal 1921 sai laevast C-7 maailma esimene heeliumiga täidetud dirižaabel. Aastal 1922 eemaldas merevägi kaks viimast C-klassi laeva, C-7 ja C-9, teenistusest.

## Vaata ka
* Ameerika Ühendriikide mereväe õhulaevade loend

## Viited
Valmar

**Valmar** on eesti eesnimi, mis on kasutusel mehenimena.

1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Valmar 183 mehel. Valmar on Eestis populaarsuselt 477. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Valmar vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,95 ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,57. Vaiko oli keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus oli 45).

## Nime kandjaid
*Valmar Adams
*Valmar Neljand
*...

## Viited
Jasper (eesnimi)

**Jasper** on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Jasper 429 mehel. Jasper oli Eestis levikult 298. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Jasper vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,16 ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,76. Jasper oli keskmiselt 8 aasta vanune (mediaanvanus oli 5).

## Nime kandjaid
*Jasper Johns, ameerika maalikunstnik ja skulptor
*Jasper Cillessen, Hollandi jalgpallur
*Jasper Pääkkönen, Soome näitleja
*Jasper von Münster, Liivi ordu maamarssal 

## Vaata ka
*Jesper

## Viited
Caproni Ca.5

**Caproni Ca.5** oli Itaalia raskepommitaja, mida kasutati esimeses maailmasõjas ja pärast seda. See oli lennukiteseeria, mis algas 1914. aastal lennukiga Caproni Ca.1 viimane mudel.

## Kasutajad
*
**Ameerika Ühendriikide merevägi
* Itaalia
**Corpo Aeronautico Militare

## Vaata ka
*Caproni Ca.1 (1914)
*Caproni Ca.2
*Caproni Ca.3
*Handley Page Type O
*Ilja Muromets
*Vickers Vimy
*Pommituslennukite loend
*Esimese maailmasõja liitlaste lennukite loend

## Kirjandus
*
Trahteri kõrts

**Trahteri kõrts** (saksa *Trachteri*) oli kõrts Kadrinas.

Eduard Leppik kirjutas, et sammastega Trahteri kõrtsi rajas Viitna tee äärde Undla mõis.

Richard Tammiku andmeil nimetati kõrtsi 1830. aastail Trahteri kõrtsiks, aga ka Kirikukõrtsiks, hiljem lihtsalt trahteriks. Kuigi 1878. aastal kõrtside nimistu järgi võiks arvata, et see oli suletud, siis on teada, et kõrts siiski töötas.

Teised suuremad Kadrinas tegutsenud kõrtsid olid Päri ja Kruusimäe kõrts.

Vene-Jaapani sõja ajal olevat seal olnud laatsaret, kus raviti sõdureid. 1905–1931 töötas aga hoones apteek ja nõnda tunti hoonet rahvasuus veel aastaid hiljemgi "vana apteegina". Alates 1931. aastast kasutati hoonet eluruumina ning 1960. aastatel lammutati hoone põhjaots (tõllakuur). Hoone ehitati ümber kahekorruseliseks ning sinna said korterid Kadrina Keskkooli õpetajad. Hiljem seisis hoone aastaid tühjana ja lammutati 2008. aastal.

Tänapäeval asub selles kohas Tristvere kohvik. Samas tegutseb ka autohooldustöökoda.

## Viited
Kruusimäe kõrts

**Kruusimäe kõrts** (saksa *Klingenberg*) oli kõrts Kadrinas, mis kuulus Hulja mõisa alla.

Esimene teade kõrtsist oli 1698. aastast. On arvatud, et kõrtsi asutaja võis olla Gustav Christian von der Pahlen. Viimased teated kõrtsi tegevusest on 1893. aastast, kuid tegelik tegevuse lõpetamine võis olla järgmise sajandi algul, kui 1900. aastal suleti riikliku viinamonopoli kehtestamisega Eestis kõik kõrtsid.

1900. aastal olevat kohaliku karskusseltsi nõudel suletud Kadrinas kolm kõrtsi ning Kruusimäe kõrtsist sai teemaja. Hoone lõunaotsa vastu ehitati 1912. aastal saal Kadrina Hariduse Seltsile ning juurdeehitis oli kasutusel 1930. aastani, mil see lammutati, et selle asemele ehitada uus seltsimaja (Kadrina rahvamaja). Kõrtsihoone lammutati sama aasta sügisel.

Teised suuremad Kadrinas tegutsenud kõrtsid olid Päri ja Trahteri kõrts.

Fotode põhjal saab arvata, et Kruusimäe kõrtsihoonel oli sambad, õlgkatus ja tahutud palkidest seinad. Osad seinad olid ka krohvitud.

## Viited

## Välislingid
* Foto : Kruusimäe kõrtsi lammutamine, 1930 Ajapaik
* Foto: Kadrina Hariduse Seltsi majad ja endine Kruusimäe kõrts Ajapaik
Sankt Margareten im Rosental

**Sankt Margareten im Rosental** ([sloveeni: **Šmarjeta v Rožu**) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas.

Vald asub Rosentali kaguosas Hochobiri jalamil. Põhjas moodustab valla piiri Drau, idas Freibach ning lõunas ja läänes Karawanki ja Inzegrabeni lisajõed.

## Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse andmetel on 11,8% rahvastikust kärnteni sloveenid.

## Tuntud inimesi

* Karl Matthäus Woschitz (* 1937), teoloog ja piibliteadlane


Pilt:Tussen Sankt Margarethen en Oberdörfl, wegpanorama foto2 2011-07-22 17.31.jpg|Sankt Margaretheni ja Oberdörfli vaheline maanteepanoraam
Pilt:Tussen Oberdörfl en Abtei, panorama foto1 2011-07-22 17.08.jpg|Oberdörfli ja Abtei vaheline panoraam 


## Viited
Georg Oselein

**Georg Aleksander Oselein** (23. jaanuar 1892 Taagepera vald, Viljandimaa – 3. september 1937 Vääna, Harjumaa) oli eesti agronoom ja riigiametnik.

Georg Oselein lõpetas 1913. aastal Valga reaalkooli ja asus õppima Riia Polütehnikumi põllumajandusteaduskonnas. 1918. aasta sügisel lahkus polütehnikumist ning asus Võru alampõllutöökooli talvekursuse õpetajaks. Enamlaste pealetungi tõttu oli sunnitud Võrust lahkuma. 22. detsembril 1918 astus Tallinnas vabatahtlikult Kalevlaste Malevasse ja sõitis juba 8. jaanuaril 1919 rindele, võttes osa maleva kõigist lahingutest kuni 20. veebruarini 1919.

Vabanes eriteadlasena sõjaväeteenistusest ja määrati põllutööministri käskkirjaga 20. märtsist 1919 põllutööministeeriumi maakorralduse osakonna mõisade kontroll- ja hoolekande toimkonna juhatajaks. 12. maist 1920 määrati Viljandimaa riigimaade ülemaks. 12. maist 1924 maakorralduse peavalitsuse juhataja abiks riigimaade valitsemise alal. 8. mail 1925 nimetati riigimaade ameti juhatajaks (ühtlasi direktori asetäitjaks). Teenis sel ametikohal kuni surmani. Oli üks maareformi läbiviimise tegelikke juhte.
Eesti erikoolide loend

**Eesti erikoolide loend**'is on loetletud praegusi ja endisi Eesti erikoole. 

Kutsekoole loetletakse Eesti kutseõppeasutuste loendis ja kõrgkoole Eesti kõrgkoolide loendis. 
----

## A
*Aakre Eriinternaatkool (endine) 
*Ahtme Kool 

## H
*Haapsalu Viigi Kool
*Harku alaealiste parandusasutuse 6-kl. algkool (endine), Harku Harju maakond
*Helme Sanatoorne Internaatkool
*Hilariuse Kool

## J
*Jaagu Lasteaed-Põhikool

## K
*Kaagvere Erikool (endine)
*Kaelase Kool
*Kammeri Kool
*Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool
*Kiigemetsa Kool
*Kosejõe Kool
*Kuigatsi Eriinternaatkool (endine)
*Kõpu Internaatkool

## L
*Lahmuse Kool
*Lasnamäe Põhikool

## M
*Maarjamaa Hariduskolleegium
*Mihkli Kool

## P
*Porkuni Kool
*Puiatu Erikool
*Põlva Roosi Kool
*Päinurme Internaatkool
*Pärnu Toimetulekukool

## R
*Raikküla Kool
*Rakvere Lille Kool
*Riigi Hoolekandekool (endine), Koluvere loss
*Riigi Kurttummade Kool (endine), Porkuni Viru maakond
*Rocca al Mare Kooli Vodja Individuaalõppekeskus

## S
*Saaremaa Toetava Hariduse Keskus
*Salu Kool

## T
*Tallinna Heleni Kool
*Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool
*Tallinna Tondi Kool
*Tapa Erikool (endine)
*Tartu Emajõe Kool
*Tartu Herbert Masingu Kool
*Tartu Hiie Kool
*Tartu Kroonuaia Kool 
*Tartu Maarja Kool
*Tartu Pimedate kool-kodu (endine), Era tänav 2, Tartu
*Tartu Pimedate töökool (endine), Narva tänav 85, Tartu
*Türi Kevade Kool

## U
*Urvaste Kool

## V
*Vaeküla Kool
*Valga Jaanikese Kool
*Vastseliina Internaatkool
*Vidruka Kool (endine)
*Viljandi Kaare Kool
*Võru Järve Kool

## Õ
*Õismäe Kool

## Ä
*Ämmuste Kool

## Ü

## Vaata ka
*Eesti põhikoolide loend
*Eesti koolide loend
*välismaa eesti koolide loend
*Eesti kõrgkoolide loend

## Viited
Gran Sasso e Monti della Laga rahvuspark

**Gran Sasso ja Monti della Laga rahvuspark** on 1991. aastal asutatud looduspark, mis asub peamiselt Itaalia Abruzzo maakonnas. Selle pindala on 2014 km² ja see asub peamiselt Teramo, L'Aquila ja Pescara provintsides ja väiksemal määral ka Rieti ja Ascoli Piceno provintsis. Maastik on valdavalt mägine ja kõrgete tasandikega.

Seda haldab Ente Parco Nazionale Gran Sasso e Monti della Laga, mille peakorter asub Assergis, L'Aquila provintsis.

## Geograafia
Park on üks suurimaid kaitsealasid Euroopas, mis on koondunud ümbritsevat maastikku domineeriva Gran Sasso mäemassiivi ümber ja tõuseb vertikaalselt Campo Imperatore tohutute karjamaadeni. Calderone liustik asub just kõrgeima tipu Corno Grande all, seda peetakse Euroopa kõige lõunapoolsemaks liustikuks.
Päri kõrts

**Päri kõrts** (saksa *Perri*) oli kõrts Kadrinas, mis kuulus Udriku mõisa alla.

Richard Tammiku andmetel võib Päri kõrtsi algusajaks pidada 1732. aastat ning kõrts asus Päri veski läheduses. Nüüdisajal jääb see ala Kadrina edelaossa, kuid siis kuulus see Paiunaluse küla koosseisu.

1739. aastal oli Päri kõrtsmikuks olnud Perry Mats ja samal ajal Päri möldriks keegi Hans, kes olevat olnud ühtlasi vaba mees.

Kui 1900. aastal Kadrina kihelkonnas kõrtsid suleti, siis rajasid isa ja poeg Karl ning Juhan Saar kõrtsihoonesse nahaparkimistöökoja. Töökojahoone põles maha 14. mail 1956, kuid see taastati 1970. aastatel ja seal tegutses algul toolipõhjade polsterdamise töökoda ning 1990. aastatel ka toidupood. 1956. aasta tulekahjus põlesid maha ka kõrvalasunud Karl Saare elamu ja teisel pool Tapa teed asunud endine vallamaja.

Teised suuremad Kadrinas tegutsenud kõrtsid olid Kruusimäe ja Trahteri kõrts.

## Viited

## Välislingid
* Foto: Vaade Tapa teele Loobu jõe silla juurest. Vasakul Päri kõrts ja küün. Kesksel kohal on köstri elumaja ja kõrvalhoone Heinrich Kruusvaldi foto Ajapaigas
Lennuvälja tee (Pärnu)

**Lennuvälja tee** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas Pärnu lennujaama lähistel. See moodustab Pärnu läänepoolse ümbersõidu ja on osa Pärnu–Lihula maanteest.

Lennuvälja tee algab Ehitajate tee ja Tallinna maantee ristmikult ja lõpeb Papsaare külas Haapsalu maanteel. Tänav ristub veel Piirikivi tänava (vasakult), Härma tänava (paremalt), Saugamõisa tee ja Nurme teega (vasakult). 

Tänav avati liiklusele 2012. aastal ja see on ligikaudu 2,8 kilomeetrit pikk, millest umbes 460 meetrit on Papsaare külas ja 2,4km Pärnu linnas. Lennuvälja teel asub ka Sauga sild, mis viib tänava üle Sauga jõe. 

## Ehitus
Maanteeamet sõlmis 3. novembril 2009 Pärnu läänepoolse ümbersõidu ehitamiseks lepingu konsortsiumiga, mida juhtis Koger & Partnerid. 2010. aasta suvel sai Läti firmast Binders konsortsiumi juhtivpartner, kes mõni aeg hiljem loobus lepingute täitmisest. 16. märtsil 2011 tegi Maanteeamet Bindersi ja Koger & Partnerite esindajatele avalduse läänepoolse ümbersõidu ehituslepingute lõpetamiseks. See otsus peatas tänava ehituse aastaks ajaks. 2011. aasta septembris sõlmis Maanteeamet lepingu konsortsiumiga Lemminkäinen Eesti AS, AS TREF ja AS Teede REV-2, et Pärnu ümbersõit lõpuni ehitada. Lennuvälja tee avati liiklusele oktoobris 2012.

## Viited
Schiefling am Wörthersee

**Schiefling am Wörthersee** (sloveeni: **Škofiče**) on vald ja alev Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas.

See asub piki madalat *Sattnitzi* mäestikku Wörthersee (põhjas) ja Drava oru (lõunas) vahel. Schieflingi vallaosad on ka *St. Kathrein* (*Podjerberk*) ja *Techelweg* (*Holbiče*). 2001. aasta rahvaloenduse andmetel olid 5,8% rahvastikust Kärnteni sloveenid.

## Ajalugu
Schieflingi on esmamainitud kui *Schüfling* 1256. aasta dokumendis Kärnteni Spanheimi hertsogi Ulrich III poolt. See on tuntud *Kathreinkogeli* mäe poolest, mis on eelajalooline asulakoht mesoliitikumi aegadest ja ka Rooma kantsi asupaik. Lääne-Rooma keisririigi langemise ajal 4. sajandi lõpul muudeti loss varakristlikuks kirikuks, nimetati Aleksandria Katariina järgi. Tema tunnus purustav ratas on kujutatud Schieflingi vapil koos piiskopisauaga, sloveenikeelne nimi *Škof* tähendab piiskoppi.

## Tuntud inimesi
* Alban Berg  (1885–1935), helilooja
* Friedrich Karl Flick (1927–2006), tööstur

## Rahvastik

## Sõpruslinn
* Romans d'Isonzo, Itaalia, aastast 2000

## Viited
Techelsberg am Wörther See

**Techelsberg am Wörther See** (sloveeni: *Teholica*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas.

Techelsberg ulatub Ossiacher Tauerni lõunaservast Wörthi järve põhjakaldani.

## Viited
Zell (Kärnten)

**Zell** (sloveeni: *Sele*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas.

Zell asub kõrvalorus Karawankidest põhjas Sloveenia piiril, umbes 20 km Klagenfurtist lõunas ja 6 km Ferlachist lõunas.

## Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse andmetel olid 89,1% elanikest Kärnteni sloveenid, mis on kõrgeima osakaaluga kõigist Kärnteni liidumaa valdadest.

Vald asub Ferlachist edelas, Karawankide mäestiku Koschuta massiivi põhjanõlval. Paika on esmamainitud kui *Cel* 1280. aasta dokumendis. Selles on kuus küla:

## Viited
Carrie Symonds

**Carrie Johnson** (neiupõlvenimega **Symonds**; sündinud 17. märtsil 1988) on Briti poliitaktivist, konservatiiv. Ta on Suurbritannia peaministri Boris Johnsoni abikaasa.

Carrie Symonds abiellus 29. mail 2021 Boris Johnsoniga. Ta oli esimene aadressil Downing Street 10 elanud peaministri elukaaslane, kes ei olnud ministriga abielus.

## Viited

## Välislingid
* Carrie Johnson and Boris Johnson expecting second child, BBC News, 31. august 2021
Lína Mendóni

**Lína (Stylianí) Mendóni** (kreeka keeles Λίνα (Στυλιανή) Μενδώνη; sündinud 1. aprillil 1960 Ateenas) on Kreeka arheoloog ja poliitik, 9. juulist 2019 kuni 26. maini 2023 Kreeka kultuuri- ja spordiminister. Alates 27. juunist 2023 on ta Kreeka kultuuriminister.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Ateena ülikooli arheoloogina ja kaitsnud 1988. aastal samas doktoriväitekirja arheoloogia alal.

9. juulist 2019 kuni 26. maini 2023 oli ta Kreeka kultuuri- ja spordiminister.
Kenesa (Kiiev)

**Kiievi kenesa** on Ukraina pealinna endine kenesa (karaiimi sünagoog). See asub aadressil Jaroslaviv Val tänav 7, Kuldvärava lähedal. Seda peetakse Kiievi üheks tähelepanuväärsemaks arhitektuuriteoseks, kuigi sellelt on kadunud templile omane kuppel. 

Tänapäeval tegutseb ehitises selts Ukraina Näitlejate Maja.

## Välislingid
*
Władysław Horodecki

**Władysław Horodecki** (sünninimega **Leszek Dezydery Horodecki**; 23. mai 1863 Šoludkõ Podoolia kubermang – 3. jaanuar 1930 Teheran Iraan) oli poola arhitekt, kes tegutses põhiliselt Venemaa Keisririigis ja hiljem Teises Poola Vabariigis. 

Ta andis suure panuse Kiievi linnaarendusse, kuhu ta projekteeris sellised ehitised nagu Kimääridega maja, Püha Nikolause katedraali, Kiievi kenesa ja Ukraina Riikliku Kunstimuuseumi.

Ta lõpetas 1890. aastal Peterburi Kunstide Akadeemia ja suundus seejärel Kiievisse, kuhu jäi kuni 1920. aastani. Kiievis töötas Horodecki sageli koos Milanost pärit skulptori Emilio Salaga, kes oli Kiievi Linnakolledži juhendaja.

1928. aastal kolis ta Teherani, kus ta projekteeris muuhulgas Teherani raudteejaama hoone. Et Horodecki suri juba 1930. aastal, siis lõpetas jaamahoone Knud Tangaard Seest, kes aga muutis projekti suures ulatuses.

Ta on maetud Doulabi kalmistule Teheranis.

## Välislingid
*
Kirde-Euroopa

**Kirde-Euroopa** on kirdes asuvate Euroopa osade territoriaalne mõiste, mis on vastavalt kontekstile määratletud erinevalt. Aafrika-Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppes viidatakse sellele kui Uuralitest lääne poole jääva Venemaa Föderatsiooni põhjaosale. Mõnes kontekstis võidakse kaasata ka Soomet ja Balti riike.

## Viited

## Vaata ka
*Põhja-Euroopa
Fokker Dr.I

**Fokker Dr.I** (*Dr* >*Dreidecker* saksa keeles 'triplaan'; tihti lihtsalt **Fokkeri triplaan**) oli Saksa hävituslennuk, mida kasutati esimeses maailmasõjas. Lennukit tootis Fokker-Flugzeugwerke. Lennukit Dr.I kasutati kõige laialdasemalt 1918. aasta kevadel. Fokker Dr.I oli lennuk, millega Manfred von Richthofen sai enda viimased 19 võitu ning milles ta 21. aprillil 1918 hukkus.

## Kasutajad
*
**Luftstreitkräfte

## Vaata ka
*Airdrome Fokker DR-1
*Redfern Fokker Dr.1
*Sands Fokker Dr.1 Triplane
*Sopwith Triplane

## Viited

## Välislingid
*Fokker DR1.com – Research on the Fokker Dr.I
*Fokker Dr.I Triplane: Germany
*Fokker DR.I – The Aerodrome
*Fokker Dr. I – National Museum of the United States Air Force
*Cole Palen's rotary powered Dr.I reproduction (US registration ''N3221'') at Old Rhinebeck Aerodrome
Ehrhardt E-V/4

**E-V/4 Panzerkraftwagen Ehrhardt** oli Saksa soomusauto. See oli tüüpilise Saksa soomusauto kujunduse, mida kasutati politseis kuni teise maailmasõja alguseni, esimesi näiteid. 

Masin kaalus umbes 7 tonni, meeskonda kuulus kaheksa kuni üheksa inimest ning kuni kolm kuulipildujat.

## Viited
*Chant, Chris (2004). Tanks - over 250 of the world's tanks and armoured fighting vehicles. Wigston: Silverdale Books. Copyright 2004 Summertime Publishing Ltd. ISBN 1-85605-871-9.

## Välislingid
*http://www.landships.freeservers.com/erhardtkit.htm
Kiievi Püha Nikolause kirik

**Püha Nikolause kirik** (ukraina keeles *Костел свято́го Микола́я в Києві*, poola keeles *Kościół Świętego Mikołaja w Kijowie*) on Ukraina pealinna Kiievi vanuselt teine roomakatoliku kirik. See jagab oma sakraalhoonet Rahvusliku Oreli- ja Kammermuusika Majaga.

See ehitati arhitekt Władysław Horodecki ja skulptor Emilio Sala projekti järgi uusgooti stiilis aastatel 1899–1909. Uut kirikut vajati kohaliku katoliiklastest poola kogukonna tarvis, mis oli ehituse ajal rohkem kui kahekordistunud.

## Vaata ka
*Püha Aleksandri katedraal

## Välislingid
* 
* Kiriku koduleht
Roberts Bukarts

**Roberts Bukarts** (sündinud 27. juunil 1990 Jūrmalas) on Läti jäähokimängija, kes mängib ründajana Tšehhi kõrgliiga klubis Ridera HC Vítkovice

Riia Dinamo meeskonnas debüteeris ta KHL-is hooajal 2009–10.

Aastatel 2015–2018 mängis ta Tšehhi kõrgliiga klubis PSG Zlin. Hooajal 2017–18 oli Bukarts Tšehhi kõrgliigas kõige resultatiivsem välismängija (21+28). Hooajal 2018–19 mängis ta Tšehhi kõrgliigas Třineci HC Ocelářis ja Praha HC Spartas ning hooajal 2019–20 Vítkovices.

Hooaja 2020–21 alguses mängis Bukarts KHL-is Tšerepovetsi Severstali võistkonnas. 2020. aasta detsembris naasis ta Riia Dinamosse, kus mängis kuni hooaja lõpuni. 2021. aasta mais läks ta tagasi Tšehhi kõrgliigasse ja liitus taas Vítkovicega.

Läti jäähokikoondise koosseisus osales Bukarts esimest korda maailmameistrivõistlustel 2011. aastal.

## Välislingid
* Roberts Bukarts KHL.ru lehel
* Roberts Bukarts hockeydb.com lehel
David Hunter Hubel

**David Hunter Hubel** (27. veebruar 1926 – 22. september 2013) oli Kanada päritolu Ameerika Ühendriikide neurofüsioloog.

Hubel lõpetas 1947. aastal McGilli Ülikooli matemaatika ja füüsika erialal. Samal aastal asus ta McGilli Ülikooli õppima meditsiini. 1954. aastal asus ta tööle Johns Hopkinsi Ülikooli, kust ta võeti maaväkke sõjaväearstiks. 1958. aastal naasis ta Hopkinsisse, kus alustas koostööd Torsten Wieseliga. 1959. aastast töötas ta Harvardi Ülikoolis.

Hubel uuris nägemise eest vastutava ajukoore struktuuri ja toimimist. 1981. aastal sai ta koos Wieseliga Nobeli meditsiiniauhinna nägemise infotöötlusega seotud avastuste eest. Nad jagasid auhinda Roger Sperryga.

## Viited
Torsten Wiesel

**Torsten Nils Wiesel** (sündinud 3. juunil 1924) on Rootsi neurofüsioloog.

Wiesel on lõpetanud 1954. aastal Karolinska Instituudi meditsiini alal. 

1955. aastal kolis ta Ameerika Ühendriikidesse ja asus tööle Johns Hopkinsi Ülikooli. Seal tutvus ta David Hubeliga, kellega tegi koostööd üle paarikümne aasta. 1959. aastal asusid nad koos tööle Harvardi Ülikooli. 1983. aastast töötas ta Rockefelleri Ülikoolis.

Wiesel sai 1981. aastal koos Hubeliga Nobeli meditsiiniauhinna nägemise infotöötlusega seotud avastuste eest. Nad jagasid auhinda Roger Sperryga, kes sai selle ajupoolkerade uurimise eest.

## Tunnustus
*1996 – valiti USA Meditsiiniakadeemia välisliikmeks

## Viited
Dzmitryj Koraboŭ

**Dzmitryj Nikalajevič Koraboŭ** (valgevene keeles Дзмітрый Мікалаевіч Корабаў; sündinud 12. märtsil 1989 Navapołackis) on Valgevene jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Minski Dinamo.

Valgevene kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2006–07 HK Homieli võistkonnas.

Hooajal 2008–09 debüteeris ta KHL-is Minski Dinamo meeskonnas.

2012. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Tampa Bay Lightning. Hooajal 2012–13 mängis American Hockey League'is Lightningi noorteklubis Syracuse Crunch. Hooajal 2013–14 sai Koraboŭ NHL-is Lightningi meeskonnas kirja kolm mängu.

Alates hooajast 2014–15	on Koraboŭ mänginud KHL-is kokku kuues klubis: Moskva oblasti Atlant (2014–2015), Moskva Spartak (2015–2016), Minski Dinamo (2016–2018 ja 2021–), Nižni Novgorodi Torpedo (2018–2019), Habarovski Amur (2019–2020) ja Ufa Salavat Julajev (2020–2021).

Valgevene jäähokikoondise koosseisus osales Koraboŭ esmakordselt maailmameistrivõistlustel 2009. aastal.

## Välislingid

* Dzmitryj Koraboŭ NHL.com lehel
* Dzmitryj Koraboŭ hockeydb.com lehel
Kryscijan Chienkieĺ

**Kryscijan Andrejevič Chienkieĺ** (valgevene keeles Крысціян Андрэевіч Хенкель; sündinud 7. novembril 1995 Minskis) on Valgevene jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Kaasani Ak Bars.

Hooajal 2012–13 debüteeris ta Valgevene kõrgliigas Minski Junosti meeskonnas. Hooajal 2013–14 mängis ta Põhja-Ameerikas Western Hockey League'i klubis Lethbridge Hurricanes, seejärel naasis Valgevenesse. 2016. aastal tuli ta Junostiga Valgevene meistriks. Hooajal 2015–16 valiti Chienkieĺ Valgevene kõrgliiga hooaja parimaks kaitsemängijaks.

KHL-is debüteeris Chienkieĺ HK Minski Dinamo meeskonnas hooajal 2016–17. 2019. aasta mais siirdus ta Ak Barsi.

Aastatel 2019 ja 2020 oli ta valitud KHL-i tähtede mängule.

Valgevene jäähokikoondise koosseisus osales Chienkieĺ maailmameistrivõistlustel esimest korda 2016. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Kryscijan Chienkieĺ KHL.ru lehel
* Kryscijan Chienkieĺ hockeydb.com lehel
Michail Stefanovič

**Michail Iharavič Stefanovič** (valgevene keeles Міхаіл Ігаравіч Стэфановіч; sündinud 27. novembril 1989 Minskis) on Valgevene jäähokimängija, kes mängib Valgevene kõrgliiga klubis Minski Junost ründajana paremäärel.

Hooajal 2006–07 debüteeris ta Valgevene kõrgliigas HK Homieli meeskonnas. Aastatel 2007–2010 mängis ta Põhja-Ameerikas Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Quebec Remparts.

2008. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i ''draft''is 98. valikuna. Maple Leafsiga sõlmis ta lepingu 2009. aasta juunis. Hooaja 2010–11 alguses mängis ta ECHL-i klubis Reading Royals ja American Hockey League'i klubis Toronto Marlies, kuid NHL-is jäi debüüt tegemata.

2010. aasta novembris asus Stefanovič mängima KHL-is Minski Dinamo meeskonnas. Aastatel 2011–2013 mängis ta jällegi Valgevene kõrgliigas Homieli ridades. Aastatel 2015–2015 mängis ta Venemaa tugevuselt teises liigas VHL. Hooajal 2015–16 mängis ta Põhja-Ameerikas ECHL-i klubis Rapid City Rush.

Aastatel 2016–2018 mängis ta Valgevene kõrgliiga klubis Hrodna Njoman ja hooajal 2018–19 Minski Junostis. Aastatel 2017 ja 2018 tuli ta Valgevene meistriks Njomaniga ning 2019. aastal Junostiga. Hooajal 2018–19 oli Stefanovič Valgevene kõrgliigas suurim väravakütt (32 väravat) ja resultatiivseim mängija (57 punkti). Hooajal 2019–2020 mängis Stefanovič taas KHL-is Minski Dinamo ridades ning naasis seejärel Junostisse. Junostiga on ta hiljem tulnud Valgevene meistriks 2020 ja 2021. aastal.

Valgevene jäähokikoondise koosseisus võistles Stefanovič esimest korda maailmameistrivõistlustel 2009. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Michail Stefanovič hockeydb.com lehel
Müjdat Gezen

**Müjdat Gezen** (sündinud 29. oktoobril 1943 Fatihis İstanbulis) on türgi näitleja ja kirjanik.

Ta sündis aastal 1943 Fatihis İstanbulis. Ta lõpetas aastal 1960 Vefa keskkooli, kus sai sõpradeks Uğur Dündari ja Kemal Sunaliga. Aastal 1961 astus ta Istanbuli omavalitsuse konservatooriumi teatriosakonda.

Ta oli algselt teatreis Münir Özkuli ja Muammer Karaca juhendamisel. Ta on töötanud näitlejana mitmetes teatrites. Aastal 1962 esines ta oma esimeses filmis. Aastal 1975 kirjutas ta oma esimese raamatu. Türgi 1980. aasta sõjaväelise riigipöörde tagajärjel oli ta umbes kakskümmend päeva vangis ja tema raamat kommunistlikust Nâzım Hikmetist keelati Türgis.
Hansen (perekonnanimi)

**Hansen** on perekonnanimi. 

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Hansen 603 inimesel (286 mehel ja 317 naisel). Perekonnanimede levikult on Hansen meeste puhul 158. ja naiste puhul 160. kohal. Levinuim on see Rapla maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 9,58.

## Nime kandjaid
*Aime Hansen, eesti luuletaja (1962–)
*Anton Hansen (A. H. Tammsaare), eesti kirjanik (1878–1940)
*Arnbjørn Hansen, Fääri saarte jalgpallur (1986–)
*Artur Hansen, eesti metsateadlane (1908–1944)
*August Hansen, Eesti poliitik, Eesti NSV riigitegelane (1895–1952)
*Benno Hansen, eesti ooperilaulja, opereti- ja draamanäitleja (1891–1952)  
*Chris Hansen, Ameerika Ühendriikide näitleja (1959–) 
*Ellen Hansen, eesti tekstiilikunstnik (1910–2012)
*Eric Hansen, Kanada maletaja (1992–)
*Gerhard Armauer Hansen, norra arst ja arstiteadlane (1841–1912) 
*Hans Christian Hansen, Taani poliitik (1906–1960) 
*Heinrich Johann Hansen, baltisaksa harrastusajaloolane (1819–1900)
*Ivar Hansen, Taani poliitik (1938–2003)
*Kalle Hansen, eesti alpinist ja matkakorraldaja (1958–)
*Leopold Hansen, eesti näitleja ja lavastaja (1879–1964)
*Mall Hansen, eesti näitleja (1948–2019) 
*Mihkel Hansen, Eesti poliitik (1904–2004)
*Osvald Hansen, Eesti sõjaväelane (1896–1945)
*Peeter Hansen, eesti arst (1889–1950) 
*Robert Theodor Hansen, eesti köster, koolmeister, muusikategelane ja helilooja (1849–1912)
*Thorkild Hansen, taani kirjanik (1927–1989)
*Torbjørn Ringdal Hansen, norra maletaja (1979–)
*Vootele Hansen, Eesti poliitik (1962–)
*Winfried Martin Hansen, Eesti vaimulik (1860–1936)
*Woldemar Adolf Hansen, Eesti vaimulik (1823–1881)
*...

## Viited
Taavet (eesnimi)

**Taavet** on mehenimi.

2021. aasta alguse seisuga oli Taavet Eestis esinemissageduselt 508. mehenimi, eesnimi Taavet oli 162 mehel. Taavet oli keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus oli 25). Kõige populaarsem oli eesnimi Taavet vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,47.

## Nime kandjaid
*Taavet Avarmaa
*Taavet Hinrikus
*Taavet Jansen
*Taavet Mutsu
*Taavet Rootsmäe
*Taavet Schotter

## Vaata ka
*Taavet

## Viited
Edmond Fischer

**Edmond Henri Fischer** (6. aprill 1920 Shanghai – 27. august 2021 Seattle) oli Ameerika Ühendriikide biokeemik. Talle ja tema kaastöötajale Edwin Krebsile anti 1992. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind selle eest, et nad kirjeldasid, kuidas pöörduv fosforüülimine toimib lülitina valkude aktiveerimiseks ja mitmesuguste rakuprotsesside reguleerimiseks. 

Aastatel 2007–2014 oli ta Maailma Kultuurinõukogu aupresident.    

Ta oli 101-aastaselt Rita Levi-Montalcini järel vanuselt teine Nobeli auhinna laureaat.

## Viited
Loode-Euroopa

**Loode-Euroopa** on täpselt määratlemata Euroopa alamregioon, mis kattub Põhja- ja Lääne-Euroopaga. Loode-Euroopa riigid on:
* Madalmaad
* Belgia
* Luksemburg
* Saksamaa
* Ühendkuningriik
* Iirimaa
* Island
* Taani
* Norra
* Rootsi
* Soome

## Vaata ka
*Põhja-Euroopa
Stanley Prusiner

**Stanley Benjamin Prusiner** (sündinud 28. mail 1942) on Ameerika neuroloog ja biokeemik. 

Ta on San Franciscos asuva California ülikooli neurodegeneratiivsete haiguste instituudi (UCSF) direktor. 

Prusiner avastas prioonid. Ta pälvis 1994. aastal Albert Laskeri preemia ja 1997. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna priooniuuringute eest, mille kallal tema ja ta töörühm (David E. Garfin, D. P. Stites, W. J. Hadlow, C. W. Eklund) on alates 1970. aastate algusest töötanud.  

## Tunnustus
*1992 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks

## Viited
Ivanovice na Hané

**Ivanovice na Hané** (saksa keeles *Eiwanowitz in der Hanna*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Vyškovi ringkonnas. Ivanovice na Hané asub Vyškovist ligi 8 km ja Brno kesklinnast umbes 30 km idakirdes.

Asulat on esmamainitud 1183. aastal. Linnaõigused sai Ivanovice na Hané 1909. aastal.

## Viited
Jack Szostak

**Jack William Szostak** (sündinud 9. novembril 1952)  on Kanada-Ameerika  bioloog, Nobeli auhinna laureaat ja Harvardi meditsiinikooli geneetikaprofessor. 

Szostak on andnud märkimisväärse panuse geneetika valdkonda. Tema saavutus aitas teadlastel kaardistada geenide asukohta imetajatel ja töötada välja tehnikaid geenidega manipuleerimiseks. Tema uurimistulemused selles valdkonnas on olulised ka "Inimese genoomi projekti" jaoks. Koos Elizabeth Blackburni ja Carol Greideriga sai ta 2009. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna selle avastamise eest, kuidas telomeerid kromosoome kaitsevad.

## Haridus ja noorus
Szostak kasvas üles Montréalis ja Ottawas. Kuigi Szostak ei oska poola keelt, teatas ta nädalalehele Wprost antud intervjuus, et mäletab oma Poola juuri.  Ta õppis Riverdale'i keskkoolis (Quebeci provintsis) ja lõpetas selle 15-aastaselt teadlaste preemiaga.  19-aastaselt lõpetas ta McGilli Ülikoolis rakubioloogia eriala bakalaureusekraadiga. Ta sai doktorikraadi biokeemias Cornelli Ülikoolis. Seejärel asus ta tööle Harvardi meditsiinikoolis ning hakkas looma oma laborit Sidney Farberi vähiinstituudis. 1984. aastal värbas Howard Goodman ta Massachusettsi üldhaiglasse ja molekulaarbioloogia osakonda. Harvardi meditsiinikooli professoriks sai ta 1988. aastal.

## Isiklikku
Szostak oli abielus Terri-Lynn McCormickiga ja tal on kaks poega.  Tal on kaks õde: Carolyn Szostak ja Kathy Hysen. 

## Viited
Jevgeni Detjonõšev

**Jevgeni Detjonõšev** (sündinud 11. märtsil 1947) on eesti endine veemootorisportlane. 

Ta võistles aastatel 1981–1980 peamiselt Tallinna ja Nõukogude mereväe jahtklubi esindades sisemootoriga vabapaatide võistlusklassides (R-klass). Tuli aastatel 1976–1977 kokku 8 korda Eesti NSV meistriks. 

Ta sai NSV Liidu veemotospordi meistrivõistlustel kokku neli medalit: 1983. aastal kuld- ning 1983., 1985. ja 1986. aastal hõbemedali.

## Tunnustus
*NSV Liidu meistersportlane

## Viited

## Kirjandus
*"Jevgeni Detjonõšev". // Veemoto Eestis 1954 – 2003. Koostanud Vahur Joala. Varrak. Tallinn 2003. Lk 21

## Välislingid
*Jevgeni Detjonõševi sporditulemused
Sankt Veit an der Glani ringkond

**Sankt Veit an der Glani ringkond** on ringkond Austrias Kärnteni liidumaal.

## Omavalitsusüksused

Linnad (*Städte*):
* Althofen (sloveeni *Stari Dvor*)
* Friesach (sloveeni *Breže*)
* St. Veit an der Glan (sloveeni *Šentvid ob Glini*)
* Straßburg (sloveeni *Štrasberk*)

Turuvallad (*Marktgemeinden*):
* Brückl (sloveeni *Mostič*)
* Eberstein (sloveeni *Svinec*)
* Gurk (sloveeni *Krka*)
* Guttaring (sloveeni *Kotarče*)
* Hüttenberg (sloveeni *Železni Hrib*)
* Klein Sankt Paul (sloveeni *Mali Št. Pavel*)
* Liebenfels (sloveeni *Lepo Polje*)
* Metnitz (sloveeni *Metnica*)
* Weitensfeld im Gurktal (sloveeni *Prečpolje ob Krki*)

Harilikud vallad:
* Deutsch-Griffen (sloveeni *Slovenj Grebinj*)
* Frauenstein (sloveeni *Ženji Kamen*)
* Glödnitz (sloveeni *Glodnica*)
* Kappel am Krappfeld (sloveeni *Kapela na Krapskem polju*)
* Micheldorf (sloveeni *Mihaelova vas*)
* Mölbling (sloveeni *Molnek*)
* Sankt Georgen am Längsee (sloveeni *Šentjurij ob Dolgem jezeru*)
Slušovice

**Slušovice** (saksa keeles *Sluschowitz*) on linn Tšehhis Zlíni maakonnas Zlíni ringkonnas. Slušovice asub Zlínist umbes 10 km idas.

Asulat on esmamainitud 1261. aastal, linnaõigused sai Slušovice 1446. Vaheapeal kaotatud linnaõigused sai Slušovice tagasi 1996. aastal.

Aastatel 1952–2012 tegutses Slušovices põllumajanduskooperatiiv (*Jednotné zemědělské družstvo*) JZD Slušovice, mis oli sotsialismi ajal üks Tšehhoslovakkia kuulsamaid ja edukamaid ühismajandeid.

## Viited
Lamberti õigepindne silindriline projektsioon

**Lamberti õigepindne silindriline projektsioon** on õigepindsete silindriliste projektsioonide perre kuuluv kaardiprojektsioon, milles on standardparalleelina kasutatud ekvaatorit. Projektsiooni lihtsustatud nimetused on **õigepindne silindriline projektsioon** ja **isosilindriline projektsioon**.
## Ajalugu
Lamberti õigepindne silindriline projektsioon on nimetatud Šveitsi matemaatiku, füüsiku ja astronoomi Johann Heinrich Lamberti (1728–1777) järgi. Lambert tutvustas oma projektsiooni 1772. aastal, andes tõuke mitme muu õigepindsee silindrilise projektsiooni loomisele. Lamberti õigepindset silindrilist projektsiooni on neist enim kasutatud ning järgnevad erinevad Lamberti projektsioonist eelkõige standardparalleelide valiku poolest.

Lamberti prototüübi alusel ilmusid aegamööda Behrmanni õigepindne silindriline projektsioon (1910), mis kasutab moondevabade sirgetena 30° standardparalleele. Behermann (1910) soovis vähendada Lamberti projektsiooni nurkade moonutusi ning kasutas seetõttu moondevabasid 30° põhja- ja lõunalaiuseid. Galli ortograafiline silindriline projektsioon (1855) nihutas standardparalleelid 45° laiusele ning Petersi projektsioon (1983) 45–47° laiusele, et vähendada Lamberti projektsiooni moonutusi Euroopale.

## Omadused

Lamberti õigepindne silindriline projektsioon on tuletatud maakera pinna projitseerimisest silindrile, puudutades seda paralleelsete sirgetega ekvaatoril.

Sellest tulenevalt on projektsioonil järgnevad omadused:

* Moondevabaks standardparalleeliks on ekvaator.
* Nii paralleelid kui meridiaanid on projitseeritud sirgjoontena, mis ristuvad üksteisega täisnurga all. 

* Meridiaanid paiknevad üksteisest läbivalt võrdsel kaugusel, kuid paralleelide vahe aheneb pooluste suunas.

* Kuna maakera pinna projitseerimine silindrile venitab paralleele üha enam ekvaatorist eemale, tekib poolustel lõpmatu moonutus. Seetõttu joonistuvad poolused kaardil punkti asemel ekvaatoriga võrdsete joontena.

## Valemid

Õigepindse silindrilise projektsiooni arvutuseeskiri kera mudelil näeb välja järgmine:

x=Rsin\phi


y=R\lambda


Kus *R* on Maa raadius, \phi
 geograafiline laius ja \lambda
 geograafiline pikkus.

## Kasutusvaldkond
Lamberti õigepindset silindrilist projektsiooni käsitletakse kui kõige kergemini konstrueeritavat õigepindset projektsiooni. Vaatamata lihtsusele ja edasiarendustele ei ole see aga rohkete moonutuste tõttu kartograafide seas maailmakaarte luues laialdast kasutust leidnud. Olenemata tugevast kuju moonutusest poolustel, sobib projektsioon efektiivselt põhja-lõunasuunaliselt väljavenitatud ekvaatorilähiste alade kaardistamiseks. Lisaks soodustab õigepindsus suuremõõtkavaliste teemakaartide tegemist, mistõttu kasutatakse projektsiooni sageli troopiliste põllukultuuride nagu riisi, tee, kohvi ja suhkruroo leviku kaardistamisel.  

## Viited
Tammiste tee

**Tammiste tee** on tänav Pärnus Rääma ja Tammiste linnaosas.

Tammiste tee algab Rääma tänava ja Niidu tänava ristmikult ning lõpeb linnapiiril. Tammiste tee ristub veel Niidupargi (vasakult), Jaama (vasakult) ja Kaasiku (vasakult) tänavaga ning Uuemetsa teega (paremalt). Tammiste teelt pääseb Ehitajate teele ja Oja tänavale Papiniidu silla juures oleva liiklussõlme kaudu. 

Tänav läbib Niidu maastikukaitseala ja selle äärde jääb Niidu park.

Tammiste tee on ligikaudu 2,8 kilomeetri pikkune.

Papiniidu silla liiklussõlmest kuni linnapiirini on Tammiste tee osa Pärnu–Rakvere–Sõmeru maanteest.

## Nimi
Tammiste tee ajalooline saksakeelne nimi oli *Tammister Straße*.

## Viited
Väino Leok

**Väino Leok** (28. märts 1939 Sõmerpalu vald, Võrumaa – 25. juuli 2007 Võru maakond) oli Eesti veemotosportlane ja sporditegelane.

Ta õppis Osula koolis ja lõpetas Narva-Jõesuu sanatoorse kooli. 

1960. aastatel hakkas harrastama motosporti. Ta tuli veemotospordis (Võru esindajana) 1969. aastal 500 cm3 päramootoriga sportpaatide võistlusklassis (CU) 3 x 5 miili sõidus Eesti NSV meistriks ja võitis 2 x 5 miili sõidus hõbemedali. 

Ta oli 1965. aastal asutatud Sõmerpalu Motoklubi üks asutajaid ja Sõmerpalu motokrosside korraldaja. Ta oli oma motosportlastest poegade Aivari, Arvo ja Avo Leoki treener. 

## Tunnustus
*1970 NSV Liidu meistersportlane veemotospordis
*2003 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2006 Võru maakonna aasta isa

## Mälestuse jäädvustamine
Sõmerpalus toimub alates 2008. aastast motokrossivõistlus, mille peaauhind on Väino Leoki nimeline rändkarikas.

## Isiklikku
Tema pojad on motosportlased Aivar, Arvo ja Avo Leok.

## Viited

## Välislingid
*
*Väino Leoki sporditulemused
*Haud Osula kalmistul
Podivín

**Podivín** (saksa keeles *Kostel*, ka *Podiwin*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Břeclavi ringkonnas. Podivín asub Austria piirist ligi 12 km kaugusel, Břeclavist umbes 8 km põhjas.

Podivín on üks Morava vanemaid linnu, ürikutes on Podivíni lossi esmamainitud 1067. aastal. Linnaõigused sai Podivín 1222. aastal.

## Viited
Raba tänav (Pärnu)

**Raba tänav** on tänav Pärnus Rääma linnaosas.

Raba tänav algab Rääma tänavalt ja lõpeb tupikuna endise Rääma prügila juures. Tänav ristub veel Ilvese (vasakult), Oja, Tamme (paremalt), Rohu, Pihlaka (paremalt), Ehitajate tee, Kibuvitsa (vasakult), Nelgi (vasakult) ja Savi tänavaga.

Lisaks külgneb tänav Rääma pargiga. Aadressil Raba tänav 3 tegutseb Pärnu Rääma Põhikool.

Raba tänav on ligikaudu 1,74 km pikk.

## Ajalugu
Raba tänava piirkonnas asusid 16. sajandini Ravasaare mõisa maad. Kuna venelased põletasid Vene-Liivi sõjas 1560. aastal mõisa maha, siis olid Ravasaare maad edaspidi Audru mõisa koosseisus. 1876. aastal ostis Ravasaare mõisa maad Pärnu linn.

Raba tänav on üsna vana liiklustee. Vanadel kaartidel on tänavat kutsutud suureks taliteeks. Mööda taliteid veeti talvel kaupa üle kinnikülmunud veekogude ja rabade-soode, Rääma raba nende hulgas. Seega võis Raba tänav olla pika talitee jätk Viljandist Pärnu. Tänava algusosa on nimetatud ka Rääma mõisa teeks. Raba nime sai tänav alles 19.–20. sajandi vahetusel.

Tänavat õgvendati 1920. aastal seoses Rääma mõisapargi vastas asuva krundi müümisega Pärnu Linatööstuse Aktsia-Seltsile tootmishoone ehituseks. Raba tänava rabapoolne osa oli 20. sajandi hakul hõredalt asustatud ja viletsalt sillutatud. 1930. aastate alguses sillutati tänav Rääma tänavast kuni Oja tänavani.

2024. aasta 19. augustist kuni 2025. aasta 10. juunini suleti Raba tänav uuendustöödeks.

## Pildigalerii

Fail:Raba kauplus Pärnus.jpg|Raba kauplus
Fail:Raba autopesula Pärnus.jpg|Raba autopesula
Fail:Raba tänav Pärnus 1.jpg|Raba tänav enne rekonstrueerimist, vaade Pärnu Jõe poole
Fail:Raba tänav Pärnus, vaade Rääma raba poole.jpg|Raba tänav enne rekonstrueerimist, vaade Rääma raba poole
Fail:Raba tänav Pärnus, vaade Rääma raba poole 2.jpg|Raba tänav enne rekonstrueerimist, vaade Rääma raba poole
Fail:Raba-Oja ristmik Pärnus.jpg|Raba-Oja ristmik enne rekonstrueerimist, vaade Pärnu jõe poole
Fail:Raba tänav Pärnus.jpg|Raba tänava vaade Rääma raba suunas Raba-Oja ristmikult enne rekonstrueerimist
Fail:Raba tänav Pärnus, juuli 2025 (3).jpg|Raba tänav Pärast rekonstrueerimist juulis 2025
Fail:Raba tänav Pärnus, juuli 2025 (2).jpg|Raba tänav Pärast rekonstrueerimist juulis 2025


## Viited