open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kapell (ansambel)

**Kapell** on ansambel, mille asutasid 1980. aastal toonase Tallinna 22. Keskkooli õpilased. Enamik neist laulis ka segakooris Noorus. 

Aktiivne tegevus lõppes 1990. aastate alguses. 2012. aastal tuli ansambel üheks esinemiseks kokku, et tähistada Saue vallas Vanamõisas muusikaürituse Harku Kantri 25. aastapäeva. 

Koosseis:

*Andres Loigom (laul, kitarr)
*Kalle Imatov  [ Immato ]  (akordion, mandoliin)
*Andres Rämmi (viiul)
*Guido Ausmaa (basskitarr)
*Indrek Tiisel (trummid, suupill)
*Ants Johanson (bandžo, trummid, kitarr)

### Albumid
*"Nii see on" (1988)
*"Kapell" (1990)
Raul Sepper

**Raul Sepper** (6. aprill 1951 Raasiku – 19. juuli 2024) oli eesti laulja ja basskitarrist. 

Ta õppis Aruküla koolis ja Tallinna 16. Keskkoolis. 

Ta on kuulunud ansamblitesse Ruja, Polyphon, Vitamiin, Singel, Oomen.

2018. aastal valiti Raul Sepper aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

## Albumid
*"Kõik on nii kui on..." (2001)

## Viited


## Välislingid
*Raul Sepper Band bändide andmebaas
*"Aruküla elanik Raul Sepper laulis Vitamiinis" Sõnumitooja, 21. juuli 2010
Vissulaid

**Vissulaid** on 3,5 hektari suurune saar (laid) Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tareste lahes. See asub Hiiumaa kirderanniku lähedal, Kärdlast 5 km kirdes ja Hiiessaarest 1 km põhjas. Saare rannajoone pikkus on 2,46 kilomeetrit.

Saar on kruusase pinnamoega, lõunasse eendub liivane maasäär. Saarel kasvab kadastik.

Saart on 1886 mainitud kui *Wissa*.  Laiu lähistel uppus 24. novembril 1934 Soome kuunar "Sovinto". 

Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.


Vissulaid Palukyla kirikutornist.jpg|Vaade Vissulaiule Paluküla kiriku tornist


## Viited

## Kirjandus
*Endel Saar. "Vissulaid müüdi 750 tuhandega." Ajaleht Hiiumaa: maakonnaleht, mis ilmub aastast 1949, nr. 100, 1. september 1998 lk 1

## Välislingid
*
Christianus Carolus Henricus van der Aa

**Christianus Carolus Henricus van der Aa** (25. august 1718 Zwolle – 23. september 1793 Haarlem) oli hollandi luterlik teoloog. 

## Välislingid
*Biograafiad
Christianus van der Aa

**Christianus van der Aa** on olnud mitme tuntud inimese nimi:

*Christianus Carolus Henricus van der Aa, hollandi teoloog (1718–1793)
*Christianus Petrus Eliza Robidé van der Aa, hollandi jurist ja kirjamees (1791–1851)
Christianus Petrus Eliza Robidé van der Aa

**Christianus Petrus Eliza Robidé van der Aa** (10. oktoober 1791 Amsterdam – 14. mai 1851 Oosterbeek) oli hollandi jurist ja kirjamees.
Pierre Jean Baptiste Charles van der Aa

**Pierre Jean Baptiste Charles van der Aa** (31. oktoober Haarlem 1770 – 12. mai 1812 Leiden) oli hollandi jurist ja kirjamees.
Hans Aabech

**Hans Vilhelm Aabech** (1. november 1948 Kopenhaagen – 8. jaanuar 2018 Kopenhaagen) oli taani jalgpallur. 

Ta on mänginud kolm mängu Taani koondises.

Jalgpallur Kim Aabech on tema poeg.
Peeter Tooma

**Peeter Tooma** (sündinud 3. novembril 1946 Tallinnas) on eesti laulja ja pedagoog.

## Haridus
Peeter Tooma on lõpetanud 1965. aastal Tallinna 22. Keskkooli, Tallinna Muusikakooli, 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend) ning õppinud kolm aastat Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudios estraadilaulu (1. lend).

## Töö
Ta on töötanud režissööri ja kultuuriprogrammi juhina Eesti Televisioonis, õppejõuna Tallinna Riiklikus Konservatooriumis/ Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (sealhulgas lavakunstikateedris), õppejõuna-koolitajana Concordia meediakoolis, Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakoolis (õpetanud peamiselt lavakõnet, inglise keelt ja avalikku esinemist), ajakirjanikuna ajalehes Sirp ja Vasar ning ajakirjas Teater. Muusika. Kino.

Kuni 1982. aastani õpetas ta ühtlasi Filharmoonia estraadistuudios noori lauljaid.

## Looming
Meeldejäävalt isikupärase hääletämbriga Peeter Tooma on hääleliigilt bassbariton.

Tema esituses on tuntuks saanud mitu Uno Naissoo laulu mängufilmist "Viimne reliikvia" (1969), näiteks "Põgene, vaba laps", "Prostituudi laul", "Pistoda laul", "Mässajate laul" ("Igaüks on oma saatuse sepp") jm.

### Protestilauljana
Peeter Tooma oli alates 1960. aastate lõpust üks väheseid protestilaulude žanri tutvustajaid ja esitajaid Eestis. Tema lauluvalikusse kuulus populaarseid laule rahvusvaheliselt tunnustatud protestilauljate repertuaarist, näiteks Simoni & Garfunkeli "*The Sound of Silence*" (eesti keeles "Vaikus"), Pete Seegeri esituses tuntuks lauldud "Little Boxes" (autor Malvina Reynolds, eesti keeles "Väiksed kastid") ja Pete Seegeri enda laul "*If I Had A Hammer*" (eesti keeles "Kui oleks mul haamer"), Violeta Parra "*Gracias a la vida*" (eesti keeles "Tänan sind, elu")jne.

Paljudele kaveritele on Tooma ise eestikeelsed sõnad kirjutanud.

1968. aastal võitis Peeter Tooma Sofias toimunud IX ülemaailmse noorsoo- ja üliõpilaste festivali lauluvõistlusel protestilauljate kategoorias kuldmedali.

### Folkmuusika propageerijana
1970. aastate alguses korraldas ta neljal aastal Tallinnas Kiek in de Köki tornis folkfestivale, kuni Nõukogude võimu esindajad need üritused ära keelasid. Peeter Tooma on tunnistanud: "Ega ma siis ainult ei laulnud seal, vaid laulmise vahele sai räägitud kõiksugu poliitilise värvinguga lugusid."

Aastatel 1971–1974 tegi ta Vikerraadios autori ja saatejuhina muusikasaatesarja "Folkstuudio", kus tutvustas nii kodumaist kui ka rahvusvahelist folkmuusikat ja -muusikuid.

Tooma on koostanud 1981. aastal ilmunud "Meie repertuaari" folgivihiku ja 1990. aastal folklaulude kogumiku "Tule minuga".

## Viited

## Välislingid
*Silvia Karro. Tea ja tunne. Peeter Tooma. ERR arhiiv, 12. aprill 1978
*10 minutit Peeter Toomaga. Eesti Telefilm 1982
*Ardo Kaljuvee. Tarkust põgenemiseks, kui Su reliikvia on ohus. Eesti Päevaleht, 30. oktoober 2006
*Kõik puhuvad. Peeter Tooma. "Viimne reliikvia" laulud. Sten Teppani intervjuu, 1. november 2007
*Marvi Taggo. Kuidas Peeter Toomale endale meeldis näosaate Peeter Tooma?. elutark.delfi.ee, 20. november 2015
Thorstein Aaby

**Thorstein Aaby** (3. aprill 1971 Porsgrunn – 24. juuli 2007) oli norra kitarrist ja laulja, ansambli Pagan's Mind asutajaliige.
Kitarristide loend

''Siin on loetletud kitarriste.

## A
*Thorstein Aaby
*Angela Aak
*John Abercrombie
*Mick Abrahams
*Björn Afzelius
*Ain Agan
*Duane Allman
*Dave Alvin
*Toomas Anni
*Billie Joe Armstrong
*Madis Arukask
*Chet Atkins

## B
*Syd Barrett
*Aleksandr Barõkin
*Jeff Beck
*Chuck Berry
*Nevil Blumberg
*Bonzo
*Benjamin Burnley

## C
*Glen Campbell
*Vivian Campbell
*Jason Carter
*Charlie Christian
*Eric Clapton
*Steve Clark
*Eddie Clarke
*Kurt Cobain
*Larry Coryell
*Arthur Crudup

## D
*Dimebag Darrell
*Oleg Davidovitš
*Tom DeLonge
*Brad Delson
*Pierre Dørge
*K. K. Downing
*Oscar Dronjak

## E
*The Edge
*Jeremy Enigk

## F
*Jad Fair
*Massimo Felici
*Ross Friedman
*Robert Fripp
*Bill Frisell
*John Frusciante

## G
*Noel Gallagher
*Synyster Gates
*Janick Gers
*David Gilmour
*José González
*Francis Goya

## H
*Samu Haber
*Jeff Hanneman
*Hugh Harris
*Polly Jean Harvey
*Richie Havens
*Jeff Healey
*Jimi Hendrix
*Dan Hoerner
*Lauren Hoffman
*Buddy Holly

## I
*Jørgen Ingmann
*Tony Iommi

## J
*Andres Jaadla
*Raul Jaanson
*Andres Joamets
*Laur Joamets
*Robert Johnson
*Kevin Jonas
*Craig Jones
*Danny Jones
*Robert Jürjendal
*Roald Jürlau
*Martin Jürman

## K
*Kristjan Kaasik
*Kurmet Kahju
*Karl Kallas
*Markus Karmo
*Tom Kaulitz
*Ryō Kawasaki
*Tiit Kiken
*B.B. King
*Kerry King
*Kristjan Kirme
*Kai Kivi
*Gaute Kivistik (Einar Süggu)
*Mark Knopfler
*Vjatšeslav Kobrin
*Timo Korhonen
*Paul Kossoff
*Lenny Kravitz
*Rauno Kutti
*Toomas Kõrvits
*Tõnis Kõrvits
*Kristo Käo
*Kari Kärner
*Kasper Pals

## L
*Karl Laanekask
*Denny Laine
*Yuri Landman
*Taavi Langi
*Erko Laurimaa
*Tõnis Leemets
*Jegor Letov
*Tony Levin
*Adam Levine
*Elmar Liitmaa
*Georg Listing
*John Lodge
*Uno Loop

## M
*Benji Madden
*Daron Malakian
*Vello Marken
*Bob Marley
*Chris Martin
*Brian May
*John McLaughlin
*Matteo Mela
*Alyson Michalka
*Lorenzo Micheli
*John Mills
*Miyavi
*Erik Mongrain
*Wes Montgomery
*Carlos Montoya
*Gary Moore
*Dave Murray
*Dave Mustaine
*Heiki Mätlik

## N
*Kai Nieminen
*Jaanus Nõgisto

## O
*Raul Ojamaa
*Mike Oldfield
*Ivo Orav
*Orianthi

## P
*Jimmy Page
*Şebnem Paker
*Les Paul
*Jaan Pehk
*Carl Perkins
*Dave Pirner
*Luke Pritchard
*Jade Puget
*Jorma Puusaag

## R
*Teet Raik
*Bonnie Raitt
*Riku Rajamaa
*Lee Ranaldo
*Mihkel Raud
*Randy Rhoads
*Keith Richards
*Pepe Romero
*Andres Roots
*Ryan Ross
*Stig Rästa

## S
*Carlos Santana
*Chuck Schuldiner
*Andres Segovia
*Riho Sibul
*Artur Skrõpnik
*Slash
*Adrian Smith
*Robert Smith
*Mart Soo
*Jaak Sooäär
*Patryk Dominik Sztyber
*Cat Stevens
*Jeff Stinco
*Roy Strider
*Jesper Strömblad
*Patrick Stump
*Taylor Swift
*Niklas Sundin
*Jussi Sydänmaa

## Z
*Frank Zappa
*Gerry Rafferty

## T
*John Michael Talbot
*Kristjan Tamm
*Villu Tamme
*Francisco Tárrega
*Markus Teeäär
*Shane Told
*Jukka Tolonen
*Tarvo Kaspar Toome
*David Torn
*Pete Townshend
*Joe Trohman

## U
*Brendon Urie

## V
*Steve Vai
*Robert Vaigla
*Allan Vainola
*Hilton Valentine
*Tarvo Valm
*Andres Vana
*Toomas Vanem
*Eddie Van Halen
*Sven Varkel
*Arno Veimer 
*Kalle Vilpuu
*Veljo Vingissar
*Urmas Voolpriit

## W
*Muddy Waters
*Mikey Welsh
*Hank Williams III
*Pete Willis
*Howlin' Wolf

## Y
*Neil Young
*Thomas Youngblood
Edgar Aabye

**Edgar Lindenau Aabye** (14. september 1865 – 30. aprill 1941) oli taani köievedaja. 

Ta tuli 1900. aasta suveolümpiamängudel Taani-Rootsi ühisvõistkonna koosseisus olümpiavõitjaks.
Lingayeni lahe dessant

**Lingayeni lahe dessandiks** nimetatakse kahte sõjalist operatsiooni, mis sooritati Teise maailmasõja ajal Filipiinide saarestiku Luzoni saare Lingayeni lahe piirkonnas:

*Lingayeni lahe dessant oli Jaapani relvajõudude operatsioon 22. detsembril 1941, millega algas Filipiinide vallutamine.
*Lingayeni lahe dessant oli Ameerika Ühendriikide relvajõudude operatsioon 9. jaanuaril 1945, millega alustati Luzoni saare vallutamist jaapanlastelt. Seda on nimetatud ka Lingayeni lahe vabastamiseks.
Muusik Seif

**Muusik Seif** (kasutatud ka nime *Music Seif*) oli Eesti ansambel, mille asutas laulja Tõnis Mägi 1981. aastal.

## Liikmed
* Tõnis Mägi – vokaal
* Elmu Värk – soolokitarr
* Jaak Ahelik – trummid
* Mati Vaarmann – klahvpillid
* Jaanus Raudkats – basskitarr
* Aare Põder – klahvpillid
* Margus Orav – basskitarr
* Mikk Targo – trummar
* Avo Ulvik – klahvpillid
* Anne Veski – vokaal

## Viited

## Välislingid
*
Balti turniir 2010

**[[Balti turniir (jalgpall)|Balti turniir]] 2010** toimus  18.-20. juuni 2010 Leedus. Turniiri võitis Leedu jalgpallikoondis.
## Tabel
Raekoja tänav

**Raekoja tänav** on tänav Tallinna vanalinnas Kullassepa tänava ja Vanaturu kaela vahel. Raekoja tänav on üks vanalinna lühemaid tänavaid, selle pikkus võrdub Tallinna raekoja lõunapoolse tagakülje pikkusega.

## Tänava hoonestus
Raekoja tänav on tuntud eelkõige selle poolest, et 14.–19. sajandini asus Raekoja tänaval hoones nr 6/Vanaturu kael 8 endine linna Raevangla (*odelie*, *Büttelei*) ja timuka abilise korter. 

Hoonetes Raekoja 4/6 asub tänapäeval Raevangla Fotomuuseum.

Raekoja 4 asub 14. sajandist pärinev vanglaülema ja kohtuteenrite elamu, mida laiendati 1419. aastal ostetud kõrvalasunud väikese elamu arvelt, mis liideti 1440. aastail tehtud ümberehituse käigus, hoonega Raekoja tänav 6 üheks hooneks (Raekoja t. 4/6). 

## Pildid

File:Facade Tallinn (2).JPG|Raekoja tänav 4/6
File:Fotomuuseum.JPG|Raekoja tänav 4/6
File:Elamu Raekoja 4.jpg|Raekoja tänav 4
Pilt:Elamu Raekoja 4 välisuks.jpg|Elamu Raekoja 4 välisuks


## Viited

## Välislingid
*Poola restauraatorid Tallinnas. Raekoja tänav, 1975-1980, ERM Fk 2644:12913
*
Raevangla

**Tallinna Raevangla** oli 14.–16. sajandini Tallinna vanalinnas Tallinna raekoja taga Raekoja tänaval asunud kinnipidamisasutus.

Raevangla esimene, 1370. aastal valminud hoone ehitati aastatel 1441–1442 põhjalikult ringi, kuid vana vangla on jäänud siiski uue ehituse sisse.

Valminud uus hoone oli kahekorruseline kellerdatud ehitus, mille keldris ja II korrusel olid kaks kitsast, silindervõlviga kaetud kogu vanglahoone pikkust kongi, mis hooviseinas lõppesid danskeriga. Hoone I korruse ruumidepaigutus oli analoogne, kuid kongid olid kitsamad ja nende vahele jääb ahtake võlvkäik pääsuks hoovile. I korruse parempoolne kong oli lühem ning kongi ees asetseb väike eesruum, kust algavad müüritrepis, mis viivad keldrisse ja II korrusele ning kuhu avaneb sügavas seinaorvas asuv lihtsas raidportaalis Raevangla peauks.

Kuna Raevanglat kasutati Tallinna all-linnas omavalitsuse ja kohtuorganina tegutseva Tallinna rae poolt menetletavates süüasjades kinnipeetavate jaoks ja kohus tegutses Tallinna raekojas II korrusel, siis oli raekoja tagaseinas vanglaportaali vastas uks, mille kaudu pääses rae keldrisse ja sealt edasi müüritrepi kaudu raesaali, kus peeti kohtuistungeid.

18. sajandil avati Rüütli tänaval uus vangla-kasvatusmaja ning vana raevangla jäi hulguste ja kerjuste varjupaigaks ja koos sellega kasutati ka hoone kohta rahvapärast nimetust *Büttelei* (vangla) asemel *Bottelei* (kerjamine).

1832. aastal müüdi hoone eravaldusse.

Aastal 1983 avas Tallinna Linnamuuseum oma filiaalina Raevanglas fotoosakonna, mis aastast 1991 kannab nime Raevangla fotomuuseum. Avamisele eelnes hoone restaureerimine. 


Elamu Raekoja 4 20110424 02.jpg
Elamu Raekoja 4 20110424 03.jpg
Tallinna raevangla hoone, 15.-20.saj.jpg


## Viited

## Kirjandus
*Tallinn jagab raevanglat õigusjärgse omanikuga. Tallinna Postimees, 7. september 2010

## Välislingid

*
Balti turniir 2008

**[[Balti turniir (jalgpall)|Balti turniir]] 2008** toimus 30. maist kuni 1. juuni 2008 Lätis. Turniiri võitis Läti jalgpallikoondis.
## Tabel
Balti turniir 1998

**[[Balti turniir (jalgpall)|Balti turniir]] 1998** toimus 21. aprillist kuni 25. juunini 1998 Eestis ja Lätis. Turniiri võitis Leedu jalgpallikoondis.
Balti turniir 1995

**[[Balti turniir (jalgpall)|Balti turniir]] 1995** toimus 19.–21. maini 1995 Lätis. Turniiri võitis Läti jalgpallikoondis.
Balti turniir 1938

**[[Balti turniir (jalgpall)|Balti turniir]] 1938** toimus 3.–5. septembrini 1938 Eestis. Turniiri võitis Eesti jalgpallikoondis.
Balti turniir 1936

**Balti turniir 1936** oli 8. Balti turniir jalgpallis, mis toimus 29.–31. augustini 1936 Lätis Riias. 

Turniiri võitis Läti jalgpallikoondis. Eesti koondis tuli teiseks ja Leedu koondis kolmandaks.

## Mängud
*29. august 1936 Läti 2 – 1 Leedu
*30. august 1936 Eesti 2 – 1 Leedu
*31. august 1936 Läti 2 – 1 Eesti
Balti turniir 1935

**Balti turniir 1935** oli 7. Balti turniir jalgpallis, mis toimus 20.–22. augustini 1935 Eestis Tallinnas Kadrioru staadionil.

Turniiri võitis Leedu jalgpallikoondis. Läti koondis jäi teiseks ja Eesti koondis kolmandaks.

## Mängud
*20. august 1935 Eesti 1 – 2 Leedu
*21. august 1935 Leedu 2 – 2 Läti
*22. august 1935 Eesti 1 – 1 Läti
Balti turniir 1933

**Balti turniir 1933** oli 6. Balti turniir jalgpallis, mis toimus 2.–4. septembrini 1933 Leedus Kaunases.

Turniiri võitis Läti jalgpallikoondis. Leedu koondis tuli teiseks ja Eesti koondis kolmandaks.

## Mängud
*2. september 1933 Leedu 1 – 1 Eesti
*3. september 1933 Eesti 0 – 1 Läti
*4. september 1933 Leedu 2 – 2 Läti
Balti turniir 1937

**Balti turniir 1937** oli 9. Balti turniir jalgpallis, mis toimus 3. septembrist kuni 7. septembrini 1937 Leedus Kaunases.

Kuna Läti koondis ja Eesti koondis lõpetasid turniiri võrdsete punktidega, mängiti esimest korda Balti turniiri ajaloos lisamäng, mille võitis Läti. Leedu koondis jäi kolmandaks.

## Mängud
*3. september 1937 Läti 5 – 1 Leedu
*4. september 1937 Läti 1 – 1 Eesti
*5. september 1937 Eesti 4 – 0 Leedu
*7. september 1937 Läti 2 – 0 Eesti
Balti turniir 1932

**Balti turniir 1932** oli 5. Balti turniir jalgpallis, mis toimus 28.–30. augustini 1932 Lätis Riias.

Turniiri võitis Läti jalgpallikoondis. Leedu koondis tuli teiseks ja Eesti koondis kolmandaks.

## Mängud
*28. august 1932 Läti 4 – 1 Leedu
*29. august 1932 Eesti 1 – 2 Leedu
*30. august 1932 Läti 1 – 0 Eesti
Balti turniir 1931

**Balti turniir 1931** oli 4. Balti turniir jalgpallis (esimene selle nime all), mis toimus 30. augustist kuni 1. septembrini 1931 Eestis Tallinnas Kadrioru staadionil.

Turniiri võitis Eesti jalgpallikoondis. Läti koondis tuli teiseks ja Leedu koondis kolmandaks.

## Mängud
*29. august 1931 Eesti 2 – 0 Leedu
*30. august 1931 Läti 1 – 0 Leedu
*1. september 1931 Eesti 3 – 1 Läti
Balti turniir 1930

**Balti turniir 1930** oli kolmas Balti turniir jalgpallis, mis toimus 15.–17. augustini 1930 Leedus Kaunases.

Turniiri võitis Leedu jalgpallikoondis. Läti koondis tuli teiseks ja Eesti koondis kolmandaks.

## Mängud
*15. august 1930 Leedu 2 – 1 Eesti
*16. august 1930 Läti 3 – 2 Eesti
*17. august 1930 Leedu 3 – 3 Läti
Marco Laimre

**Marco Laimre** (sündinud 23. augustil 1968 Pärnus) on eesti kunstnik.

Aastatel 1992–1996 õppis ta Eesti Kunstiakadeemia maaliosakonnas ja tegutses stuudiumi ajal Mobil-galerii / Faculty of Taste'is. Alates 1998. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige.

Ta tegeleb kaasaegse kunstiga.

Laimre on Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi asutaja ja juhatuse liige.

## Välislingid
*CV Eesti Kunstimuuseumi digikogus
*"Marco Laimre ehk kakukese fenomen" Eesti Päevaleht, 23. august 2008
Balti turniir 1929

**Balti turniir 1929** oli 2. Balti turniir jalgpallis, mis toimus 14.–16. augustini 1929 Lätis Riias. 

Turniiri võitis Eesti jalgpallikoondis. Läti koondis tuli teiseks ja Leedu koondis kolmandaks.

## Mängud
*14. august 1929 Läti 3 – 1 Leedu
*15. august 1929 Läti 2 – 2 Eesti
*16. august 1929 Eesti 5 – 2 Leedu
Balti turniir 1928

**[[Balti turniir (jalgpall)|Balti turniir]] 1928** oli esimene Balti turniir jalgpallis.

See toimus 25.–27. juulini 1928 Eestis. Turniiri võitis Läti jalgpallikoondis.
Adolf van der Aa

**Adolf van der Aa** (1522 – 1568 Jemgumi vald) oli hollandi aadlik, Aadlike kompromissi liige.

Tema vanemad olid Jan (Johan) van der Aa, külavanem Mechelenis, ja Sophia van Nispen.

Ta valmistas 1567 Antwerpenis ette Walchereni saare hõivamist, mis ebaõnnestus. 

Alba hertsog laskis ta pagendada.   

Ta langes Jemmingeni lahingus (21. juuli 1568). 

## Välislingid
*Sissekanne Uues Hollandi Biograafilises Sõnaraamatus
*Sissekanne BWN-is
Estonica

**Estonica** oli Eesti Instituudi koostatud Eesti-teemaline võrguentsüklopeedia, mis sai alguse 2000. aastal. Praeguseks asub Rahvusraamatukogu digiarhiivis DIGAR Estonica koopia, milles viimased muudatused tehti 2011. aastal.

Estonica tekstide autorid on oma ala asjatundjad, kasutatakse ka arhiivimaterjale ja kutseliste fotograafide fotosid. Tekstid avaldatakse litsentsi Creative Commonsi Attribution-Share Alike-Noncommercial alusel, mis võimaldab neid kasutada kõigeks peale otseselt ärilise otstarbe, kui seejuures täidetakse viitamiskohustust.

Entsüklopeedia koosnes kahest tasandist: 1) pikemad põhiartiklid seitsmest valdkonnast – ajalugu, ühiskond, kultuur, riik, majandus, haridus ja teadus ning loodus; 2) lühemad märksõnaartiklid, mille hulka kuulub nii mõisteseletusi ja isikuartikleid kui ka pikemaid teemakäsitlusi. Märksõnaartiklitega on kõige tihedamalt kaetud Eesti 20. sajandi ajalugu. Estonica kogumaht on umbes 800 standardlehekülge. Artiklid on avaldatud peamiselt eesti ja inglise, kuid osalt ka vene keeles, 2002. aastal käivitati Ungaris ungarikeelne versioon. 2003. aastal tehti Estonica lehekülgedele ligi 17 000 pöördumist päevas.

Estonica loomist ja arendust on toetanud Tiigrihüppe Sihtasutus, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus, Hasartmängumaksu Nõukogu, Rootsi suursaatkond, Haridus- ja Teadusministeerium, Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed, Kultuuriministeerium ning Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond. Entsüklopeedia Estonica projektijuht oli Liana Roosmaa.

## Viited

## Välislingid

* Estonica endine koduleht
* Estonica koopia veebiarhiivis DIGAR
* "Estonica tutvustab Eestit venekeelsele publikule" koolielu.ee, 7. september 2010
* Kaarel Tarand "TEOD: Eesti Instituut" Sirp, 4. juuni 2010
* Raivo Juurak "Missugune peaks olema tänapäeva veebientsüklopeedia?" Õpetajate Leht, 12. oktoober 2018
Braunschweig-Lüneburg

**Braunschweig-Lüneburg** võib tähendada mitut ajaloolist piirkonda:
* Braunschweig-Lüneburgi hertsogkond
* Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkond
Anatoli Savtšenko

**Anatoli Savtšenko** (; 30. juuni 1924 Novotšerkassk – 18. august 2011 Moskva) oli vene lasteraamatute illustraator ja multifilmide kunstnik-lavastaja.

17-aastaselt astus Savtšenko Punaarmeesse ja läbis Suure Isamaasõja jalaväes. Ta sai Põhja-Kaukaasias jalast haavata ning teda autasustati Isamaasõja ordeni ja paljude medalitega. Demobiliseeriti 1947.

Anatoli Savtšenko lõpetas 1953. aastal Üleliidulise Kinematograafiainstituudi (VGIK). Pärast seda töötas ta 37 aastat Sojuzmultfilmis.

Kõige rohkem on Savtšenko tuntud Karlssoni-multifilmide illustreerijana. Sealjuures töötas ta nende multifilmide tegelased välja ilma Astrid Lindgreni vastavaid raamatuid lugemata. Lisaks valis ta Majasoku teksti lugema ühe NSV Liidu enim autasustatud näitlejaid Faina Ranevskaja.

1990. aastast oli ta pensionil ja illustreeris raamatuid. Sealhulgas illustreeris ta muinasjutte Pöialpoisist ja Punamütsikesest ning vene muinasjutte "Haned-luiged" ja "Naeris".

Anatoli Savtšenko lavastatud ja joonistatud multifilme on umbes 25, sealhulgas
*"Murzilka seiklused" (1956)
*"Jälle "kaks"" (1957)
*"Petja ja Punamütsike" (1958)
*"Väikevend ja Karlsson" (1968)
*"Karlsson on tagasi" (1970)
*"Kadunud papagoi tagasitulek" (1984).
Eesti venekeelsed kohanimed

NB! **SEDA LOENDIT MITTE TÄIENDADA-PARANDADA, OLEMAS ON [[Eesti mitmekeelne kohanimede loend]]**

**Eesti venekeelsed kohanimed** on loend, mis aitab orienteeruda Eestis Venemaa keisririigi ajal kasutatud venekeelsetes kohanimedes. Nimekiri ei ole täielik.

__NOTOC__

## A
*Abruka – *Абро*
*Adavere – *Аддафер*
*Aegviidu – *Шарлоттенгоф*
*Alutaguse – *Аллентак*
*Angerja – *Ангерн*
*Anija – *Аннио*
*Anseküla – *Анзекюль*
*Kuressaare – *Аренсбург*
*Aruküla – *Барановка*, *Арокюль*
*Audru – *Аудерн*

## E
*Emajõgi – *Эмбах (Омовжа)*
*Erastvere – *Эрраствер* 

## H
*Haanja – *Гангоф*
*Haapsalu – *Гапсаль*
*Harju – *Харриен*
*Helme – *Гельмет*
*Hiiumaa – *Даго* 
*Hummuli – *Гуммельсхоф*
*Häädemeeste – *Гутмансбах*

## J
*Jaanilinn – *Ивангород*
*Järvamaa – *Йервен*
*Jõhvi – *Йевве*, *Иеввен*
*Jõgeva – *Лайсгольм* 
*Jõgeveste – *Бекгоф*
*Jõõpre – *Иепперн*

## K
*Kaarepere – *Керсель* 
*Kadriorg – *Катериненталь*
*Kallaste – *Красные горы* 
*Kambja – *Камби*
*Keila – *Кегель*
*Keila-Joa – *Фалль* 
*Kesselaid – *Скулдай*
*Kohtla – *Кохтель*
*Kose – *Кош* 
*Kullamaa – *Гольденбек*
*Käina – *Кейнис*

## L
*Lagedi – *Лаакт* 
*Lasnamäe – *Лаксберг* 
*Lihula – *Леаль* 
*Liivimaa – *Ливония* 
*Luunja – *Пробстгоф*
*Läänemeri – *Варяжское море*

## M
*Maardu – *Маарт* 
*Maarjamäe – *Стрейтберг*
*Maasilinn – *Зонденбург*
*Mahu – *Махольм* 
*Meriküla – *Мерркюль* 
*Mikitamäe – *Никитина гора*
*Muhu – *Моон* 
*Muuga – *Мюнкенгоф*
*Mustvee – *Черный посад*
*Mõniste – *Ментсен*

## N
*Naissaar – *Нарген* Найссаар 
*Narva – *Нарва*
*Narva-Jõesuu – *Гунгербург*, *Усть-Нарва* 
*Ninasi – *Ненал*
*Nina – *Нос*

## O
*Olustvere – *Оллустфер*
*Otepää – *Оденпэ*
*Osmussaar – *Оденсгольм*

## P
*Paide – *Вейсенштейн*
*Paldiski – *Балтийский порт*
*Palmse – *Палмс*
*Peipsi järv– *Чудское озеро*
*Petseri – *Печоры*
*Pihkva – *Псков*
*Piirissaar – *Порка*
*Pirita – *Мариенталь*, *Биргитта*
*Porkuni – *Боркхольм*
*Prangli küla – *Врангельсгоф*
*Priipalu – *Зонтаг*
*Pringi – *Бринкенгоф*
*Puurmani – *Тальгоф*
*Põltsamaa – *Оберпален*
*Pärnu – *Пернау*

## R
*Raadi – *Ратсхоф*
*Rannu – *Ранден*
*Rapla – *Раппель*
*Riisipere – *Ризенберг*
*Ristna – *Дагерорт*
*Ruhnu – *Руно*
*Rõngu – *Ринген*

## S
*Saaremaa – *Эзель*
*Saatse – *Зачеренье*
*Suur väin – *Моон-Зунд*
*Sõrve – *Свальферорт*

## T
*Tallinn – *Ревель*
*Tapa – *Тапс*
*Tartu – *Тарбетен*, *Дерпт*, *Юрьев* 
*Tondi – *Дунтен*
*Toolse – *Тольсбург*
*Toomemägi – *Домберг*
*Tori – *Торгель*
*Türi – *Тургель*

## U
*Ulvi – *Эртен*
*Uruste – *Аудерн*

## V
*Vaidva – *Вайдау*
*Valga – *Валк*
*Vana-Antsla – *Альт-Анцен*
*Vasknarva – *Сыренец*
*Vastseliina – *Нейгаузен*
*Vastse-Roosa – *Нейрозенгоф*
*Venevere – *Венифер*
*Viirelaid – *Патерностер*
*Viljandi – *Феллин*
*Vinni – *Финн*
*Virtsu – *Вердер*
*Võnnu – *Венден*, *Вендау*
*Võru – *Верро*
*Vändra – *Феннерн* 
*Värska – *Верхоустинск*

## Ü
*Ülemiste järv – *Оберзее*

## Vaata ka
*Eesti saksakeelsed kohanimed
*Eesti rootsikeelsed kohanimed
Eduardo Chillida

**Eduardo Chillida** (baski Eduardo Txillida Juantegi; 10. jaanuar 1924 Donostia – 19. august 2002) oli baski rahvusest Hispaania skulptor, kes on tuntud oma abstraktsete monumentaalskulptuuride järgi.

Enne skulptorina tuntuks saamist oli ta ka jalgpallur, Real Sociedadi väravavaht. 1946. aastal lõpetas ta Madridi Polütehnilise Ülikooli arhitektuuri erialal.

Chillida teoseid on palju tema kodulinnas Donostias, aga ka paljudes Euroopa linnades, sealhulgas Berliinis, Münchenis, Lundis, Helsingis, Vaduzis.

2002. aastal avati Hernanis tema loomingut tutvustav Chillida-Leku muuseum.

## Tunnustus
*Duisburgi Wilhelm Lehmbrucki auhind (1966)
*Wolfi auhind (1984)
*Goslari Kaiserring (28. september 1985)
*Astuuria printsi auhind (1987)
*Piepenbrocki auhind (2000)

## Galerii

Pilt:Elogio chillida gijon.jpg|"Elogio al Horizonte" Gijonis
Pilt:Eduardo Chillida Buscando la Luz 1997.jpg|"Buscando la Luz" Münchenis
Pilt:Vaduz Chillida-167.jpg|"La Puerta de la Libertad" Vaduzis
Pilt:Begiari.jpg|"Begiari" Hombroichi saarel
Pilt:Chillida berlin Bundeskanzleramt.jpg|"Berlin" Berliinis Liidukantsleri hoone ees


## Välislingid
*http://www.eduardo-chillida.com/
Christoph Wilhelm von Aach

**Christoph Wilhelm von Aach** (1696 Nürnberg – 1771 Nürnberg) oli saksa pronksivalaja, kes tegutses 18. sajandi keskpaigas Nürnbergis.

Ta oli meistri poeg ja sai ise meistriks 1729. aastal.

Ta valmistas 1748 Nürnbergi Johannisfriedhofile J. A. Wagneri ning tema abikaasa epitaafi.
Balthasar von Aachen

**Balthasar von Aachen** (ka **Achen**, **Aichen**) oli saksa kiviraidur, kes tegutses 16. sajandi lõpus ja 17. sajandi alguses Kölnis. 

Ta võeti 1592. aastal Kölnis meistriks ning on teada, et 1617 oli ta raehärra Ditmar Wickede töökojajuhataja.
Tartu Kommertspank

**Tartu Kommertspank** oli Nõukogude Liidus ning Eesti Vabariigis tegutsenud kommertspank. Pank sai tegevusloa 27. septembril 1988.. Panga juhatuse esimees oli algul Ants Veetõusme ja aastatel 1990–1993 Rein Kaarepere.

Tartu Kommertspank oli esimene aktsiaseltsina tegutsev ning ka välisvaluutatehingute litsentsi saanud kommertspank NSV Liidus. Panga tegevuslitsents lõppes 19. detsembril 1992 ja 21. septembril 1994 kuulutati välja panga pankrot.

Tartu Kommertspanga (TKP) varade müügiks korraldatud oksjonil ostis Tallinna Pank Tartu Kommertspanga filiaalid Jõgeval, Saarermaal, Pärnus ja Haapsalus kokku 13,9 miljoni krooni eest. Müügil oli ka Tartu Kommertspanga Tallinna filiaal, mis jäi kõrge hinna tõttu müümata. 1991. aasta juulis alustas tegevust AS Tartu Kommertspank filiaalina Hansapank. Iseseisva pangana alustas Hansapank tegevust 1992. aasta 10. jaanuaril.

## Viited
Kalinini rajoon

**Kalinini rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis.

Rajoonis on 3 alevit ja 15 külaasundust 566 külaga.

## Vaata ka
*Buraševo
*Emmauss

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Boriss Družinin

**Boriss Družinin** (vene keeles Борис Иванович Дружинин; sündinud 21. oktoobril 1938 Sverdlovskis) on NSV Liidu ja hiljem Leedu kabetaja ja treener. 

Ta on NSV Liidu ja Venemaa teeneline treener. Mängijana sai ta 1964. aastal NSV Liidu meistersportlase, 1997. aastal Leedu suurmeistri ning 1998. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta elas pikka aega Nižni Tagilis, kus tema eestvedamisel loodi NSV Liidu esimene spetsialiseeritud laste ja noorte olümpiareservi spordikool kabes. Seejärel elas ta mõnda aega Ukrainas (Sumõs ja Zaporižžjas), kust aga siirdus Leetu. 

Praegusel ajal elab ta Mažeikiais.
Brigi Rafini

**Brigi Rafini** (sündinud 7. aprillil 1953 Iferouâne'is) on Nigeri meespoliitik, kes oli 7. aprillist 2011 kuni 3. aprillini 2021 Nigeri peaminister.

Ta on päritolult tuareeg.

Brigi Rafini on õppinud avalikku haldust Niameys ja Pariisis.

Aastatel 1988–1989 oli ta põllumajandus- ja keskkonnaminister. Ta on olnud ka Iferouâne'i linnapea ja parlamendi liige.

Ta kuulub erakonda Nigeri Partei Demokraatia ja Sotsialismi eest.

## Välislingid
* Le Premier ministre, M Brigi Rafini : un homme d'une grande expérience politique à la tête du gouvernement
Kadakalaid

**Kadakalaid** on laid Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas. Laiu pindala on 24 hektarit ja rannajoone pikkus 2,59 kilomeetrit.

## Nimi
Põltsamaa pastor August Wilhelm Hupel mainib 1782 laidu nimega *Kaddakalaid*.

## Asend

Laid asub umbes 4&nbsp;km Sääre ninast ida pool. Laid on pirnikujuline, lõunaosas asub teravam maanina.

## Loodus

Laid on kruusase pinnamoega. Laiul kasvab kadastik. Kadakalaid on viigerhüljeste pesitsusala, laiul pesitseb ka merikotkas, mistõttu laid on võetud looduskaitse alla.

## Inimtegevus
Kadakalaiu lähistel uppus 5. juulil 1853 kipsilaadungit vedanud Vene kuunar "Philaret".

## Viited

## Välislingid
*
Uuemererahu

**Uuemererahu** on 13,6 hektari suurune saar (laid) Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri küla alal. Saare rannajoone pikkus on 1,84 kilomeetrit. Saar asub Sääre ninast umbes 3 km ida pool ja Kadakalaiust 1 km lääne pool.

Saarel kasvab rohttaimestikku ja pesitsevad viigerhülged.

## Välislingid
*
Juuru mõis

**Juuru mõis** (saksa keeles *Joerden, Jörden*) oli rüütlimõis Juuru kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas.

## Ajalugu

Juuru mõisa mainitakse esimest korda 1682. aastal, kui Maidla mõisa karjamõisa, mis ühes Maidla mõisa ja Helda karjamõisaga omandas Otto Reinhold Taube.  
Edaspidi kujunes Juuru Maidla kõrvalmõisaks, mis omanike vahetuse läbi lahutati Maidlast alles 19 sajandi algul.

Mõis kuulus: 17. sajandil Taubed > 18. sajandil Mengdenid, Fersenid > 1798 Johann Friedrich Kursell > 1846 Paul August von Stackelberg > 1875 Emmanuel Rausch von Traudenberg > 1881 Boriss von Maydell > 1902 Joseph von Maydell.

Mõisasüda kuulub Mahtra Talurahvamuuseumile. Hooned seisavad tühjalt ja lagunevad.

## Mõisakompleks
Pikk ühekorruseline kivist mõisa peahoone on ehitatud arvatavasti 18. sajandi teisel poolel. Historitsismiperioodil on hoonet ümber ehitatud. 1919. aastal mõisa majapidamine likvideeriti. Maareformi tulemusena paigutati mõisa peahoonesse postkontor ja arsti vastuvõtt. Nõukogude perioodil asus hoones haigla. 1980. aastatest saadik seisab tühjana.

## Viited

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Välislingid
*Kinnistute register
*Eesti mõisaportaal
*Ajaloolased on Mahtra talurahvamuuseumi kolimise vastu 
*Mahtra talurahvamuuseumi asemele tahetakse teha mõisnike muuseum
*
*
Sääre nina

**Sääre nina** on neem Hiiumaa kirdeosas Suurrahust ida pool ja Tähva ninast põhja pool. 


Pilt:Saare nina.jpg|Vaade Sääre nina vaateplatvormilt vana vahitorni poole
Pilt:Saare nina vahitorn.jpg|Vana vahitorn
Pilt:Saare nina vaateplatvorm.jpg|Vaateplatvorm RMK lõkkeplatsi juures
Kakralaid

**Kakralaid** (ka **Kakrarahu**) on laid Hiiu maakonnas Hiiumaa valla idaranniku lähedal. Laiu pindala on 0,3 hektarit ja rannajoone pikkus 344 meetrit.

Laid asub umbes 5 km Sääre ninast kirde-põhja suunas. Laid on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Laid kuulub Väinamere hoiualasse ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Pae mõis

**Pae mõis** (saksa keeles *Payel*) oli rüütlimõis Juuru kihelkonnas Harjumaal.

Tänapäeval jääb kunagine mõis Kehtna valda Rapla maakonnas.

## Ajalugu
Paela (Payel) Juuru kihelkonnas oli Pirita kloostrimõisa osa, mis 1577. aastal redutseeriti Rootsi riigile. 1594. aastal panditi Pae feldmarssal Reinhold Anrepile, mille Gustav II Adolf talle 1626. aastal päriseks kinkis. 1653. aastal läänistas kuninganna Kristiina Hermann von Anrepile, tema naisele ja pärijaile maad Pae ja Hagudi ümbruses. Pae küla kuulus Ingliste mõisa alla kuni selle redutseerimiseni Rootsi riigile. Pae mõisa on esimest korda mainitud 1693. aastal.  Pärast Rootsi valitsusaja lõppu läks Pae kõrvalmõisana uuesti Ingliste külge. 1680. aastal oli Reinhold Anrepi tütre Helene abikaasa Reinhold von Engdesi valduses.

1724. aastal müüsid eeskohtunik Reinhold von Engdesi pärijad, Ingliste mõisa koos Keava, Sonni karjamõisa, Pae mõisa ning külade ja taludega, Friedrich Johann von Staalile. Meeskohtunik Karl Friedrich Johann von Staali (surn. 1767) pärijatevahelisel kokkuleppel sai Hõreda, Pae ja Ingliste mõisad tema poeg oobrist Friedrich von Staal. Friedrich von Staali (surn. 1801)  Pae mõisa pärija oli leitnant Ferdinand Alexander von Staal.1808. aastal eraldus see aga uuesti. 

1820. aastast ostis mõisa maanõunik Karl von Knorring. 1842. aastal omandas Pae mõisa Hõreda mõisa omanik haagikohtunik Georg von Stackelberg ning tegi sellest Hõreda mõisa kõrvalmõisa. Hõredaga jäi Pae mõis seotuks kuni likvideerimiseni 1919. aastal. Maanõunik Georg Wolte von Stackelbergi (surn. 1863)  Hõreda ja Pae mõisade pärija oli tema poeg Georg Wolter von Stackelberg. 

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Välislingid
*Pae mõis (Juuru khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Eesti mõisaportaal
* Pae ajalugu
Iferouâne

**Iferouâne** on linn Nigeris Agadezi ringkonnas.

Iferouâne asub Aïri mägedes.

Iferouâne'is asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Ténéré kõrbe ja Aïri mägede kaitseala keskus.

## Viited
Nikola Špirić

**Nikola Špirić** (serbia keeles Никола Шпирић; sündinud 4. septembril 1956 Drvaris) on serbia päritolu Bosnia ja Hertsegoviina majandusteadlane ja poliitik, aastatel 2007–2012 Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu esimees (peaminister).

Tal on majandusteaduse doktorikraad Sarajevo ülikoolist. Alates 1992. aastast on ta olnud Banja Luka ülikooli professor.

Nikola Špirić kuulub Sõltumatute Sotsiaaldemokraatide Liitu. Aastatel 2002–2003 oli ta parlamendi Rahvakoja esimees ning  2003–2004 ja 2005–2006 Esindajatekoja esimees.

4. jaanuaril 2007 sai ta peaministriks. Sama aasta 1. novembril astus ta tagasi, protestides reformide vastu, mida pidas Bosnia serblaste mõjuvõimu vähendamiseks. Pärast vastasseisu lahenemist kinnitas parlament 28. detsembril 2007 Špirići uuesti ametisse.

12. jaanuaril 2012 kinnitas parlament uueks peaministriks Vjekoslav Bevanda.
Kädva mõis

**Kädva mõis** (saksa keeles *Kedwa*) oli 1876. aastani rüütlimõis, hiljem poolmõis Juuru kihelkonnas Harju kreisis.

Tänapäeval jääb kunagine mõis Kehtna valda Rapla maakonnas.

## Ajalugu
Kädva mõis on asutatud 17. sajandi alguses, sel ajal kuulusid piirkonna maa-alad perekond Dückeritele. 1662. aastal omandas mõisa Hans Ernst von Wolframsdorff.

1715. aastal sai omanikuks tema väimees Detloff von Helffreich, kellelt 1733. aastal sai mõisa omakorda tema väimees Johann Reinhold vabahärra Meyendorff. Seejärel olid mõisa omanikeks järgemööda Gustav Adolph Nieroth, kapten Franz Nicolas Virgin ja Hedwig Dorothea Ehinger. 1767. aastast pärandus mõis taas perekond Helffreichile.

1876. aastal alandati mõisa staatust – senisest rüütlimõisast sai poolmõis, mis oli Purila mõisa kõrvalmõisaks. Mõisa viimased omanikud olid 1900. aastast Maydellid.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Kädva

## Välislingid
*Kädva mõis, Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register
*Kädva mõis Eesti mõisaportaalis
*Kädva küla
Thomas Tallis

**Thomas Tallis** (u 1505 – 23. november 1585) oli inglise renessansihelilooja. 16. sajandi võimeka kirikumuusikuna on tal aukoht inglise vaimuliku muusika antoloogiates ning teda arvatakse parimate varajaste inglise heliloojate hulka.

## Viited
Liigikaitse

**Liigikaitse** on haruldaste või hävimisohus olevate taime-, seene- ja loomaliikide kaitsmise meetmed (nt kogumis- või korjamiskeeld, punasesse nimestikku kandmine, seadusega looduskaitse alla võtmine jne). 

Liigikaitse olulisi eeldusi on kaitstavate liikide (nende populatsioonide) elupaikade kaitsmine.

## Vaata ka
*Liigikaitseline introduktsioon
*Looduskaitse
*Looduskaitsebioloogia

## Viited
Eestimaa alammaakohus

**Eestimaa alammaakohus** (saksa keeles *Estländisches Niederlandgericht*, vene keeles *Эстляндский нидерландгерихт*) oli Eestimaa kubermangu madalama astme seisuslik maa- ja aadlikohtuasutus Eestimaal 1617. aastast kuni ülem- ja alammaakohtu likvideerimiseni Baltimaade 1889. aasta justiitsreformi käigus 9. juulil 1889. 

## Ülesanded ja pädevus, 18. sajand
Eestimaa alammaakohus oli analoogselt Eestimaa ülemmaakohtuga seisuslik kohtuasutus, kuid tegeles õigusemõistmisega väiksemates vaidlusküsimustes ja õigusrikkumistes. Kohtu kompetentsi kuulusid kuni 200 riigitaalri väärtuses asjade arutamine, alates 1724. aastast see vaidlusaluse summa piir kaotati. 1724. aastal anti alammaakohtu pädevusse ka senise maavaeslastekohtu asjaajamine, maavaeslastekohtud aga likvideeriti.

Eestkostekohtuna tegeles alammaakohus:
*varaloendite koostamistega; 
*eestkostjate ja hoolekandjate määramisega; 
*alaealiste finantsdokumentide ja rahasummade hoidmisega; 
*eestkostjate ja hoolekandjate aruannete kontrollimisega; 
*alaealiste kinnisvara võõrandamiseks esitatud palvete läbivaatamisega ja igasuguste otsuste tegemisega lähtuvalt nende huvidest; 
*eestkostjate ja hoolekandjate vahel tekkivate tülide lahendamisega; 
*uuesti abiellumisel eelmisest abielust pärit lastele vara kindlustamine.

## Kohtukoosseis
Eestimaa alammaakohtu koosseisu kuulusid eesistujana Eestimaa rüütelkonna peamees, liikmeteks meeskohtunikud, adrakohtunikud, assessorid – kokku 14 isikut ning otsustuskvoorumiks oli vajalik vähemalt 7 liikme osavõtt ja allkiri otsusel. 

Alammaakohtu istungeid peeti Eestimaa rüütelkonna hoones Tallinnas Toompeal.
## Alammaakohtu tegevus, 19. sajand
19. sajandi II poolel koosnes Eestimaa alammaakohus ehk maavaeslastekohus vastavalt 1845. aasta Balti provintsiaalseadustikule (BPS) rüütelkonna peamehest, kolmest meeskohtunikust, kuuest meeskohtu assessorist ja neljast adrakohtunikust kaasistujatena. Alammaakohus arutas vaidlusi ja võlanõudeid, mille väärtus ei ületanud 60 rubla. Kohtule allusid aadlikud, vaimulikud, riigi- ja rüütelkonna ametnikud. Alammaakohus oli ka aadlike ja teiste vabade isikute eestkoste- ja hoolekandekohus. 

Apellatsiooniinstantsiks alammaakohtu tegevuse üle oli Eestimaa ülemmaakohus. 

## Vaata ka
*Eestimaa kubermangu kohtukorraldus
*Eestimaa ülemmaakohus
## Viited

## Välislingid
*Eestimaa alammaakohus, eha.ee
Flower

**"Flower"** on PlayStation 3 arvutimäng. 

Selle lõi arvutimängufirma Thatgamecompany, kujundasid Jenova Chen ja Nicholas Clark ning seda esitleti 2007. aastal Tokyo Game Show'l. "Flower" jõudis müüki 12. veebruaril 2009 PlayStation Networki kaudu. Mäng seostub Cheni ja Thatgamecompany eelmise mänguga "flOw". 

Mängija suunab tuult, mis lennutab lille õielehte. Lilledele lähedale lennates hakkavad õielehte järgima teised õielehed. Samuti võib see mõjutada mängumaailma, näiteks tuua värve seni surnud väljadele või panna käima tuuleveskid. Mängus pole teksti ega dialoogi, tegevus areneb peamiselt pildi ja emotsioonide kaudu.

"Flower" pidi äratama mängijas eelkõige positiivseid emotsioone, mitte pakkuma väljakutseid, vaid "lõbu". Chen leidis, et meelelahutuse, sealhulgas arvutimängude põhieesmärk on mõjutada publiku tundeid ning enamiku mängude emotsiooniskaala on piiratud. Meeskond suhtus mängu kui kunsti, eemaldades sellest elemendid, mis ei tekitanud mängijais soovitud reaktsioone. Vincent Diamante muusika vastab dünaamiliselt mängija tegevustele ja on kooskõlas mängus arenevate emotsioonidega. 

Arendajate üllatuseks pälvis "Flower" kriitikute heakskiidu. Arvustajad ülistasid mängu muusikat, kujundust ja kasutajaliidest, nimetades seda ainulaadseks ja haaravaks emotsionaalseks kogemuseks. Arvutimängude auhinnaüritusel Spike Video Game Awards nimetati "Flower" 2009. aasta parimaks sõltumatu tootja mänguks ning Academy of Interactive Arts and Sciences andis sellele auhinna "Casual Game of the Year".
Valitsusasutiste tegevus

**"Valitsusasutiste tegevus"** oli Eestis 1930. aastail Riigikantselei poolt välja antud iga-aastane ametlik väljaanne.

See sisaldab Vabariigi Presidendi Kantselei, Riigikantselei, ministeeriumide ja riiklike ettevõtete iga-aastasi tegevusaruandeid.

## Valitsusasutiste tegevuse temaatiline ülesehitus 1938/39
*Vabariigi Presidendi Kantselei
**Teenetemärkide Komitee
*Riigikantselei
**Sekretariaat
**Riigiraamatukogu
**Riigiarhiiv
**Arhiivinõukogu
**Riigi Statistika Keskbüroo
**Konjunktuurinstituut
*Riikliku Propaganda Talitus
*Haridusministeerium
**Kooliosakond
**Kutseoskuse Osakond
**Noorsoo ja Vabahariduse Osakond
**Teaduse ja Kunsti Osakond
**Üldosakond
*Kohtuministeerium
**Kodifikatiooni Osakond
**Vangimajade Talitus
**Kohtud
**Prokuratuur
**Üldosakond
*Majandusministeerium
**Kaubandusosakond
**Maksude Talitus
**Rahandusosakond
**Tööstusosakond
**Krediidi- ja Kindlustusasutiste Inspektuur
**Maksupeakomitee
**Tolli Peakomitee
**Kaubanduskomitee
**Ratsionaliseerimise Komitee
**Eesti Rahvuslik Jõukomitee
**Loodusvarade Instituut
*Põllutööministeerium
**Katastri ja Maakorralduse Osakond
**Põllumajandusosakond
**Riigimetsade Talitus
**Veterinaartalitus
**Varade ja arveosakond
**Üldosakond
*Siseministeerium
**Politseitalitus
**Omavalitsuste Talitus
**Piirivalve
**Üldosakond
*Sotsiaalministeerium
**Tervishoiu ja Hoolekande Talitus
**Töökaitse ja Sotsiaalkindlustuse Osakond
**Farmaatsiaosakond
**Loodushoiu- ja Turismi-instituut
**Üldosakond
*Teedeministeerium
**Ehitusosakond
**Õhusõiduosakond
**Maanteede Talitus
**Raudteede Talitus
**Posti-, Telegraafi- ja Telefonitalitus
**Veeteede Talitus
**Üldosakond
**Riigi Ringhääling
*Välisministeerium
**Poliitiline Osakond
**Väliskaubanduse Osakond
**Administratiiv-juriidiline Osakond
**Protokoll
*Riiklikud pangad ja ettevõtted
**Pikalaenu Pank
**Eesti Maapank
**Riigihoiukassa
**Riigi Trükikoda
**Riigi Sadamatehas
**Riigi Ehitusettevõte "Ehitaja"
**Riigi Viljasalv

Raamatu esimene köide anti välja 1934. aastal Vabariigi Valitsuse 23. märtsi 1934 otsuse alusel ja käsitleb aastaid 1918–1934. Järgmised köited anti välja iga eelarveaasta (1. aprillist kuni järgmise kalendriaasta 31. märtsini) järel, viimane 1939. aastal.

Valitsusasutiste tegevus trükiti Riigi Trükikojas

## Viited
Amtsblatt des Generalkommissars in Reval

**Amtsblatt des Generalkommissars in Reval** oli Tallinna kindralkomissari ametlik teadeteleht, mis ilmus aastail 1942–1944.

Teadetelehes on kõrvuti veergudes avaldatud kindralkomissari poolt välja antud määruste ja teiste aktide saksa- ja eestikeelsed tekstid. Lahkumineku korral on määrav saksakeelne tekst.

## Välislingid
* Amtsblatt des Generalkommissars in Reval 1942.
Kõlu jõgi

**Kõlu jõgi** (ka *Partsi oja, Partsi jõgi*) on jõgi Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. See saab algust Kukka soost lõunas Partsi küla territooriumil, voolab kirde poole läbi Kõlunõmme, läbib Hopi järve ja suubub Suursadama juures merre.

## Välislingid
*
Udora

**Udora** võib tähendada mitut asja:
****Udora*** on perekonna vesikatk ladinakeelne nimi
***[[Udora rajoon]]** Komimaal
***[[Udora (Ontario)|Udora]]**, küla Ontario provintsis Kanadas
Palade–Kõlunõmme tee

**Palade–Kõlunõmme tee** (registrinumbriga 12108) on kõrvalmaantee Hiiumaal Hiiumaa vallas. Tee pikkus on 5,4 km.

Tee saab alguse Palade külas Heltermaa–Kärdla–Luidja maanteel, kulgeb läbi Lõbembe, Kukka ja Kõlunõmme küla ning lõpeb Partsi–Kuri teel Kõlunõmme, Harju ja Partsi küla piirpunktis.
Ellen Liiger

**Ellen Liiger** (26. juuni 1918 Tallinn – 4. august 1987 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ellen Liiger lõpetas 1937. aastal Tallinna I Tütarlaste Gümnaasiumi ja 1941. aastal Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli.

Ta hakkas 1924. aastal mängima lasteosi teatris Estonia. Aastatel 1941–1960 ja 1967–1987 töötas ta Eesti Draamateatris ning 1960–1966 teatris Vanemuine. Lisaks oli ta Tartu Riiklikus Ülikoolis, Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja Draamateatri õppestuudios lavapedagoog.

## Isiklikku
Tema poolvend Arnold Liiger (1902–1944) ja vend Eduard Liiger (1907–1977) olid näitlejad teatri Estonia abikoosseisus. Ta oli abielus Ilmar Tammuriga. Nende tütar on kiirabiarst Mare Liiger.

## Tunnustus
*1955 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*1957 – Eesti NSV rahvakunstnik

## Rollid
*1924 Thaddäus Rittner "Hundid ööl"
*1928 August Kitzberg "Libahunt" (väike Tiina)
*1931 Erich Kästner "Väikesed salapolitseinikud" (Lilli Leevike)
*1941 Ferenc Herczeg "Gyurkovicsi 7 tütart" (Mici)
*1942 Max Halbe "Lõikuspüha" (Eva-Maria)
*1943 Henrik Visnapuu "Raha lauale" (Liselotte)
*1942 George Bernard Shaw "Pygmalion" (Eliza)
*1947 Konstantin Simonov "Päevad ja ööd" (Anja)
*1947 Nikolai Pogodin "Kremli kellad" (Maša)
*1949 Aleksandr Suhhovo-Kobõlin "Kretšinski pulm" (Lidotška)
*1949 Nikolai Gogol "Revident" (Marja Antonovna)
*1951 Tammsaare / Andres Särev "Vargamäe" (Maret)
*1951 Anton Tšehhov "Onu Vanja" (Sonja)
*1952 Deniss Fonvizin "Äbarik" (Sofja)
*1953 Maksim Gorki "Päikese lapsed" (Liisa)
*1954 Mihhail Lermontov "Maskeraad" (Niina)
*1954 August Kitzberg "Libahunt" (Tiina)
*1955 Aadu Hint / Andres Särev "Kaugatoma kuningas" (Mare)
*1955 Tammsaare "Kuningal on külm" (Angela)
*1955 Lev Tolstoi "Elav laip" (Liisa)
*1956 Egon Rannet "Südamevalu" (Mari-Elts)
*1957 George Bernard Shaw "Südamemurdumise maja" (Ellie)
*1958 Maksim Gorki "Jegor Bulõtšov ja teised" (Aleksandra)
*1960 Molière "Amphitryon" (Alkmene)
*1964 Bertolt Brecht / Kurt Weill "Kolmekrossiooper" (Polly)
*1964 Ardi Liives "Trepp" (Teine reisija)
*1967 Viktor Rozov "Vilistlased" (Agnia)
*1969 Mihhail Šatrov "30. august" (Krupskaja)
*1971 Anton Tšehhov "Ivanov" (Avdotja Nazarovna)
*1971 George Bernard Shaw "Ei või iial teada" (Margaret Landfrey)
*1973 István Örkény "Kassimäng" (Paula)
*1979 August Kitzberg "Tuulte pöörises" (Anu)
*1980 Leonid Andrejev "Inimese elu" (Teenija-vanaeit)
*1983 Jaan Kruusvall "Pilvede värvid" (tädi Elfriede)
*1984 Jaan Kross "Keisri hull" (Maali, Anna ema)
*1986 Clare Boothe "Naised" (Mary ema, proua Morehead)

## Kirjandus
* Lilian Kirepe "Eesti NSV rahvakunstnik Ellen Liiger". Tallinn, 1968
* "Ma tahan mängida", koostanud Karin Kask, 2018 (kogumik intervjuudest Ellen Liigerilt ja teistelt tema kohta)
* Inna Taarna "Draamateatri kuus tippnäitlejannat". Tallinn, 2010
Hiina Vabariigi ja Venezuela suhted

**Hiina Vabariigi ja Venezuela suhted** on peaaegu olematud alates 1974. aastast, mil Venezuela tunnustas Hiina Rahvavabariiki. Pärast Hugo Cháveze valimist Venezuela presidendiks 1999. aastal on halvenenud ka seni püsinud mitteametlikud suhted. 

Diplomaatilised suhted kahe riigi vahel loodi 1944. aastal. Septembris 1949 evakueerus Venezuela esindaja José Manuel Ferrer koos Hiina Vabariigi valitsusega Taiwani saarele. 1966. aastal ülendasid osapooled vastastikku oma esindajad suursaadikuteks. 

1974. aastal lõpetas Venezuela diplomaatilised suhted Hiina Vabariigiga ja sellest alates on Hiina Vabariigil Venezuelas ainult mitteametlik esindus.
Hiina Vabariigi suhted Lõuna-Aafrika Vabariigiga

Hiina Vabariigi diplomaatilised suhted Lõuna-Aafrika Vabariigiga loodi 1949. aastal ja need kestsid kuni 1997. aastani.

Pärast Hiina Vabariigi väljaheitmist Ühinenud Rahvaste Organisatsioonist riikidevahelised suhted tihenesid, sest mõlemad asjaomased riigid olid rahvusvaheliselt tõrjutud ja pidasid oma eesmärgiks kommunismivastast võitlust. 1976. aastal ülendati konsulaadid vastastikku suursaatkondadeks. Sõjaline ja majanduslik koostöö oli tihe. President Pieter Willem Botha külastas korduvalt Hiina Vabariiki.
Puńsk

**Puńsk** (leedu keeles **Punskas**) on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Sejny maakonnas.

Puńskis on 1050 elanikku ja neist umbes 80% on leedulased. Asula asub 5 kilomeetri kaugusel Poola-Leedu piirist.

Puńsk sai linnaõigused 1647. aastal, kuid kaotas need 1852. aastal.

Puńsk kuulub Poolale aastast 1920. Kuni Teise maailmasõjani oli Puński elanikkonna enamus juudi rahvusest. Praegu meenutab juudi enamust vaid surnuaed.

## Viited

## Välislingid
*Puński koduleht
Jugorsk

**Jugorsk** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas.

## Ajalugu
1962. aastal, kui käis Ivdel–Obi raudtee ehitus, oli asutatud Komsomolski alev. 1992. aastal sai alevist Jugorski linn.

## Viited

## Välislingid
*Jugorski koduleht