open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ansip

**Ansip** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ansip on pandud Elistvere mõisas Äksi kihelkonnas Tartumaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ansip 55 mehel ja 50 naisel.

*Andrus Ansip (sündinud 1956), Eesti poliitik
Sinalepa

**Sinalepa** on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Ridala valda.

## Ajalugu
Külas asus Sinalepa mõis. Paekivist peahoone on hävinud, säilinud on aga mõisa park, mis on eraomanduses.

1939. aastal majutati Sinalepa mõisa punaväelased, kes ehitasid Sinalepa lennuvälja. Seda kasutasid ka Talvesõjas Soomet pommitama suundunud lennukid. Sõjavägi lahkus juulis 1941 ja süütas ühtlasi mõisahooned. Teise maailmasõja järel kasutati lennuvälja veel vaid mõnel üksikul suvel.

## Loodus

Sinalepast saab alguse Saardu peakraav. Seevastu Sinalepa peakraav jääb aga hoopis naaberkülade territooriumitele.

Küla põhjaosas on põllumaa ja lõunaosa katab mets. Küla põhjakülge märgib Parila–Kiideva tee.

## Vaata ka
* Sinalepa vald
* Ridala sovhoos
* Sinalepa kalmistu

## Viited
Uneste

**Uneste** on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

## Viited
Arvid Aae

**Arvid Aae** (1. juuli 1877 Rootsi, Blekinge lään, Ronneby vald, Hjortsberga kihelkond – 12. august 1913 Taani, Ludvigslyst Silkeborgi lähedal) oli rootsi päritolu taani maalikunstnik ja graafik.

## Elulugu
Tema vanemad olid Christian Peder Erhard Aae (metsaülem Johannishusis Karlskrona lähedal) ja Thora Vilhelmine Hviide.

Ta oli kolm aastat dekoratiivmaalija õpipoiss, käis S. ja G. Vermehreni maalikoolis ning lõpetas 1901. aastal Kopenhaageni kuningliku kunstiakadeemia.  

13. veebruaril 1903 sai ta Taani kodakondsuse.

Aastatel 1905–1906 viibis ta koos abikaasaga akadeemia reisistipendiumi toel Itaalias ja Pariisis.   

Ta on maetud Århusi.

## Looming
Tema loomingus on erinevaid žanreid. Ta maalis portreid, sageli laste portreid. Peale portreede eksponeeris ta Charlottenburgis žanrimaale. Itaalias maalis ta ka maastikke. 

Tema pintslilöök oli Laura Bjerrumi hinnangul elav ja kerge. Brande kiriku altarimaali iseloomustab Bjerrumi järgi religioosne sügavus. 

Tema töid on Koldingshusi muuseumis ja erakogudes.

## Teoseid
*Christian IX portree (õli lõuendil, Koldinghusi muuseum)
*Frederik VIII portree (õli lõuendil, Koldinghusi muuseum)
*Rootsi-Norra kuninga Karl XV portree (õli lõuendil, Koldinghusi muuseum) 
*1901: ooperilaulja N. J. Simonseni portree (joonistus, Teatermuseet)
*1902 (ilmumise aeg): illustratsioonid Rasmus Nielseni raamatus "Fra det gamle Aarhus"
*1904 (eksponeerimise aeg): preili R. portree 
*pärast 1905. aastat: *Profeten Simeon med Jesusbarnet foran Maria og Anna* (Prohvet Siimeon Jeesuslapsega Maarja ja Anna ees; altarimaal, Brande kirik Århusi maakonnas, koos Carl Milton Jenseniga)
*1904 (ilmumise aeg): illustratsioonid Jules Verne'i raamatutes "Fem Uger i Ballon", "Jorden rundt i 80 Dage" ja "Kaptajnen paa 15 Aar (I Slavelænker)" 
*1905: Toscana maastik Volterra lähedal kloostriga mäetipus (maal plenääris tehtud visandi järgi; erakogu) http://www.fineartemporium.com/se-Aae-Volterra.htm
*1906 (eksponeerimise aeg): *En moder med sit barn* (*Mor och barn*; Ema lapsega, gravüür, Ateneum) http://www.yle.fi/fst/nattiateneum/bilder/4_12.htm 
*1906: *Læsende Piger i Solskinnet ved et Hus ved Havet* (Lugevad tüdrukud päikese käes mereäärse maja juures; maal, 32,5×39 cm, erakogu)
*1907: *En landsbygade* (Külatänav; gravüür, Kobberstiki kogu) 
*1912 (eksponeerimise aeg): *Bit synger for Fa'r*
**Kone der spinder i doråbningen* (Ukseavas kuduv naine; õli lõuendil, 40×33 cm, erakogu)

## Näitused
*Charlottenburgi kevadnäitused 1900–1914
*Taani arstiportreed 1922

## Isiklikku
15. aprillil 1905 abiellus ta Frederiksbergis maalikunstnik Olga Harriet Rasmusseniga (Olga Aae).

## Välislingid

*Sissekanne Weilbachi leksikonis
Lõsva

**Lõsva** on linn Venemaal Permi krais. Asub Lõsva jõe kaldal, 206 km Permist idas.

Lõsva on rajatud 17. sajandil, 1785. aastal rajati sinna terasevabrik. Linn alates 1926. aastast.

Linna läbib raudtee.

Peamised tööstusharud on metallurgia ja masinatööstus.

## Viited

## Välislingid
* Lõsva linna koduleht (*vene keeles*)
Micheline Calmy-Rey

**Micheline Calmy-Rey** (sündinud 8. juulil 1945 Sionis Valais' kantonis) on Šveitsi sotsiaaldemokraatlik poliitik. 2003–2011 oli ta Šveitsi Liidunõukogu liige. Aastatel 2007 ja 2011 oli ta ühtlasi Šveitsi liidupresident.

Ta sündis Charles ja Adeline Rey' prantsuskeelses perekonnas ning sai keskerihariduse Saint-Maurice'i linnas. Pärast kaubanduskooli lõpetamist 1963. aastal asus ta õppima politoloogiat Genfis. Ülikooli lõpetas Micheline Calmy-Rey 1968 litsentsiaadi kraadiga.

Poliitikasse suundus Calmy-Rey 1981. aastal, mil ta valiti Šveitsi Sotsiaaldemokraatliku Partei liikmena Genfi kantoni suurnõukogu liikmeks. Sellele ametikohale jäi ta 1997. aastani, olles perioodil 1992–1993 ühtlasi nõukogu president. Ühtlasi oli Calmy-Rey 1986–1990 ja 1993–1997 Sotsiaaldemokraatliku Partei Genfi piirkonna esimees. Aastatel 1994–1997 oli ta ühtlasi Genfi lennujaama nõukogu liige.

Novembris 1997 valiti Micheline Calmy-Rey Genfi kantoni riiginõukogu ehk valitsuse liikmeks. Aastatel 2001–2002 oli ta Genfi kantoni riiginõukogu president. Aastal 2002 kuulus ta ühtlasi Šveitsi Riigipanga nõukogusse.

4. detsembril 2002 valiti ta Ruth Dreifussi järglasena Šveitsi Liidunõukogu liikmeks ja on alates 1. jaanuarist 2003 Liidunõukogus vastutav välissuhete eest, olles sisuliselt riigi välisminister. Aastal 2006 oli ta ühtlasi Liidunõukogu asepresident.

Välispoliitikas on Calmy-Rey olnud nn. aktiivse neutraliteedipoliitika toetaja, nähes Šveitsi rolli rahvusvahelistes suhetes inimõiguste ja Genfi konventsiooni kaitsjana. Tema kriitika Iisraeli ja Ameerika Ühendriikide tegevuse suhtes rahvusvaheliste konfliktide lahendamisel on muutnud ta Šveitsi parempoolsete seas ebapopulaarseks. Calmy-Rey poliitikat on teravalt kritiseerinud peamiselt saksakeelse valijaskonna huve esindav konservatiivne Šveitsi Rahvapartei. 

13. detsembril 2006 valiti Micheline Calmy-Rey Liidukogu mõlema koja ühisel istungil 147 häälega Šveitsi liidupresidendiks. Ta võttis ameti parteikaaslaselt Moritz Leuenbergerilt üle 1. jaanuaril 2007.

9. aprillil 2007 viibis ta töövisiidil Eestis.

1. jaanuaril 2008 sai uueks liidupresidendiks Pascal Couchepin. Micheline Calmy-Rey jätkas tööd Liidunõukogu liikmena, vastutades endiselt välissuhete valdkonna eest.

9. detsembril 2010 valis parlament Micheline Calmy-Rey liidupresidendiks 2011. aastaks.

## Isiklikku

Micheline Calmy-Rey on 1966. aastast abielus André Calmyga, neil on kaks last.

## Välislingid
*Federal Councillor Micheline Calmy-Rey (koduleht inglise, saksa, prantsuse ja itaalia keeles)
Valais' kanton

**Valais**' [val'ee] ehk **Wallis** (v'allis) on kanton Šveitsis. Piirneb lõunas Itaaliaga ja läänes Prantsusmaaga.

Kantonit läbib Rhône'i jõgi.

Kantoni kõrgeim tipp on Dufourspitze (4634 m), kuid seal asub ka muid tuntud mägesid, näiteks Matterhorn (4478 m). Elanike suurim sissetulekuallikas on turism.

Suuremad asulad on Sion, Monthey, Sierre ja Martigny.

## Viited

## Välislingid

* Kantoni koduleht
Eavere

**Eavere** (ka: *Eapere*) on küla Pärnu maakonna Tori vallas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.

## Viited
Oeti

**Oeti** on küla Järva maakonnas Paide linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.

## Viited
Kaaruka

**Kaaruka** on küla Järva maakonnas Paide linnas, asukohaga Peetri – Roosna-Alliku tee ääres, Allikjärve ja Kodasema küla vahel.

## Haldusajalugu

Kaaruka küla kuulus Roosna-Alliku mõisa ja Järva-Jaani kihelkonna alla. Kuulus 1892. aastani Roosna-Alliku valda, 1892–1939 aastatel Kuksema valda. Võhmuta ja Kuksema valla ühinemisel sai nimeks 1939.aastal  Võhmuta vald, milles eraldati 1945.aastal  Roosna-Alliku külanõukogu, hiljem 1954. aastast Järva-Jaani külanõukogusse. 26 märtsil 1987. aastast otsustati Järva-Jaani külanõukogust eraldada Roosna-Alliku külanõukogu mis 1992. aasta. 7. maist hakkas kandma nime Roosna-Alliku vald. 2017. aasta haldusreformi käigus läks Paide linna koosseisu.

## Kohalik seltsielu
Aastast 1998 oli Kaaruka külavanem Malle Rooba. Alates 2000. aastast tegutseb Kaarukas külaselts. Selle eestvedamisel valmis 2005. aasta augustis küla vanasse kooli- ja vallamajja, hilisemasse pritsikuuri ja sovhoosi tsemendilattu rajatud seltsimaja, mis kandideeris Järvamaa aasta teole 2005 ja on järgnevatel aastatel muutnud küla seltsielu poolest lähikonna aktiivseimaks paigaks. Aastal 2005 kandideeris Kaaruka Järvamaa aasta küla tiitlile, pälvides koha esikolmikus (võitis Vao küla Koeru vallas, kolmikusse kuulus veel Sargvere küla Paide vallas).

Alates 2006. aastast on Kaarukas toimunud seppade päevad, kus kogunesid ja andsid õpitube sepad üle Eesti ning esinesid tuntud muusikud ja ansamblid. 2007. aastal oli Kaaruka küla seltsimajas üleval Ly Lestbergi fotonäitus 2006. aasta seppade päevadest. Sama näitus oli üleval ka detsembris Riigikogus ja 2008. aastal Berliini kunstigaleriis.

## Inimesed
Kaaruka külast on pärit Eesti koondise jalgpallurid Urmas ja Meelis Rooba.

## Viited

## Välislingid

* "Mõisakool meenutab ajalugu", Järva Teataja, 11. august 2004.
* "Muinastulede retk meenutab aegumatut", Järva Teataja, 27. august 2005.
* Signe Kalberg, "Raamatukogule annab hinge tema hoidja", Järva Teataja, 28. oktoober 2004.
* Arnika Tegelmann, "Külaelu edeneb vaid koostöös", Järva Teataja, 26. märts 2005.
* Bianca Mikovitš, "Vesi ujutab üle majahoove ja teid, Järva Teataja, 1. aprill 2006.
* Marika Rajamäe, "Kaaruka külas keeb üle väike nõiakaev", Järva Teataja, 14.12.2008.
* Kristo Kivisoo, "Kaaruka külaselts tegi tsemendikuurist kooskäimiskoha", Järva Teataja, 21.3.2009.
* Bianca Mikovitš, "Kaaruka külas tulevad seppade päevad", Järva Teataja, 29. juuli 2006.
* Bianca Mikovitš, "Seppade päeval avanevad uued anded", Järva Teataja, 5. august 2006.
* Pamela Parts, "Kaarukal kolksuvad sepavasarad", Järva Teataja, 4. august 2007.
* Kai Simson, "Sepad jagasid Roosna-Allikul noortele sepanippe", Maaleht, 2. august 2008.
Valasti

**Valasti** on küla Järva maakonnas Paide linnas.

## Haldusjaotus
Küla kuulus aastatel 1892–1939 Kuksema valda. Võhmuta ja Kuksema valla ühinemisel sai nimeks 1939–1950 Võhmuta vald, millest eraldati 1945–1953 Roosna-Alliku külanõukogu, hiljem 1954. aastast Järva-Jaani külanõukogusse. 26. märtsil 1987 otsustati Järva-Jaani külanõukogust eraldada Roosna-Alliku külanõukogu, mis 1992. aasta. 7. maist hakkas kandma nime Roosna-Alliku vald. 2017. aasta haldusreformi käigus läks Paide linna koosseisu.

## Vaata ka
*Kensa talu kalmistu

## Viited
Lepplaane

**Lepplaane** on küla Tori vallas Pärnu maakonnas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.

2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 47 inimest.

Küla rajati aastail 1929–1932 uudismaa-asundusena arhitekt Erika Nõva projekti järgi. Talude reeglipärane paigutus ja grupeerimine teostati uudseil põhimõtteil. Keskuse kahe peatee ristumiskohale ehitati Lepplaane koolimaja (arhitektid A. Esop ja J. Ulmar), kauplus, käsitööliste elamud.

## Viited
Ronneby vald

**Ronneby vald** on vald Rootsis Blekinge läänis.

Vald piirneb Tingsrydi valla, Emmaboda valla, Karlskrona valla ja Karlshamni vallaga. Ronneby vallal on väike eksklaav Karlskrona vallas; sinna kuuluvad Skillingsboda, Lönnemåla ja Stora Lönnemåla küla ning suurem osa Stora Skäleni ja Långasjöni järvest.

Vald asub Blekinge ajaloolises maakonnas ja Blekinge kohturingkonnas.

Valla halduskeskus on Ronneby.

Valla pindala on 828 km² (teistel andmetel 829,0 või 829,80 km²; 124. koht Rootsi valdade seas).

Elanike arv on 28 443 (seisuga 30. september 2006; 84. koht Rootsi valdade seas). Seisuga 31. märts 2006 oli elanike arv 28 421. Aastal 2004 registreeriti elanike arv 28 283, neist 13 904 (49,16%) naissoost ja 14 379 (50,84%) meessoost. Välismaalasi oli 832.

Rahvastiku tihedus on 34 in/km².

Vallakood on 1081.

## Haldusajalugu
Kui 1863 jõustusid Rootsi vallaeeskirjad (1862. aasta omavalitsusreform), koosnes piirkond Ronneby alevist ja mitmest kihelkonnast. Aastal 1870 eraldati Tvingi kihelkonnast Eringsboda kihelkond. Aastal 1882 sai Ronneby alevist linn. 1952. aasta omavalitsusreformiga moodustati "suurvallad". Need olid Bräkne-Hoby vald (Bräkne-Hoby kihelkonna baasil), Hallabro maavald (Backarydi ja Öljehulti kihelkonnast), Tvingi maavald (Eringsboda ja Tvingi kihelkonnast), Ronneby maavald (Ronneby kihelkonnast) ja Listerby vald (Edestadi, Förkärla, Hjortsberga ja Listerby kihelkonnast). Enne 1971. aasta omavalitsusreformi kavandati nende haldusüksuste ühendamist. Juba 1963 moodustati Kallinge maavald (Hallabro, Tvingi ja Ronneby maavalla baasil). Aastal 1967 liideti Ronneby linnaga Bräkne-Hoby vald, Kallinge maavald ja Listerby vald. 1971. aasta vallareformiga vallatüübid ühtsustati ning vallast sai Ronneby vald.

## Asulaid
* Eringsboda
* Belganet
* Hallabro
* Backaryd
* Hasselstad
* Kallinge
* Bräckne-Hoby
* Johannishus
* Ronneby

## Kogudused
* Bräkne-Hoby kogudus
* Listerby kogudus
* Ronneby kogudus

## Kihelkonnad
# Bräkne sadakond
#* Bräkne-Hoby kihelkond
#* Öljehulti kihelkond
# Medelstadi sadakond
#* Backarydi kihelkond
#* Edestadi kihelkond
#* Eringsboda kihelkond
#* Förkärla kihelkond
#* Hjortsberga kihelkond
#* Listerby kihelkond
#* Ronneby kihelkond

## Kirikud
# Backarydi kirik (Püha Kolmainu kirik)
# Bräkne-hoby kirik
# Edestadi kirik
# Eringsboda kirik
# Förkärla kirik
# Hjortsberga kirik
# Listerby kirik
# Ronneby Bredåkra kirik
# Ronneby Püha Risti kirik
# Ronneby Kallinge kirik
# Ronneby Möljerydi kirik
# Ronneby Saxemara kirik
# Öljehulti kirik

### Varemed
# Listerby Frantsisklaste kloostri varemed
# Listerby Jordö misjonimaja
# Listerby Sankta Clara kabeli varemed
# Ronneby Sjömansstugan

## Sõjavägi
Rootsi Õhujõudude Blekinge hävitajate eskadrill (F17) baseerub Kallinges.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Niidu

**Niidu** on küla Tori vallas Pärnu maakonnas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.

Külas asub Lõimemäe linnamägi, mis on arheoloogiamälestisena arvele võetud.

## Vaata ka
*Are külanõukogu

## Viited
Suigu (Tori)

**Suigu** on küla Tori vallas Pärnu maakonnas.

Küla kuulus Tori kihelkonda ja külas oli Suigu mõis.

Aastatel 1945–1992 kuulus küla Are külanõukogu koosseisu. Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.

## Vaata ka
*Suigu Evangeeliumi Kristlaste Vabakogudus

## Viited
Suigu

**Suigu** kahe Eesti küla nimi:

* **[[Suigu (Tori)|Suigu]]**, küla Tori vallas Pärnu maakonnas
* **[[Suigu (Vinni)|Suigu]]**, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas

## Vaata ka
* Suigu mõis, mõis Tori kihelkonnas
* Suigu tee, tänav Halingas
* Suigu vald, ajalooline vald Pärnumaal
* Suigu looduskaitseala
Karlskrona vald

**Karlskrona vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Blekinge lääni idaosas. Piirneb Emmaboda valla, Torsåsi valla ning Ronneby vallaga.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht
Varbergi vald

**Varbergi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Hallandi läänis. 

Vallas asuvad Ringhalsi tuumaelektrijaam ja Grimetoni raadiojaam.

Suuremad asulad on Varberg, Tvååker, Veddige, Träslövsläge ja Bua.

## Välislingid

*Valla koduleht
Wilamowice

**Wilamowice** (saksa keeles *Wilmesau*) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Bielsko-Biała maakonnas, Wilamowice valla halduskeskus.

Linn on asutatud umbes 1250. aastal, linnaõigused sai 1818.

Wilamowices räägib veel umbes 100 inimest keskülemsaksa keele murdevarianti, nn wilamowice keelt (Wymysöryś).

## Välislingid

*http://www.miasto.wilamowice.pl/
Imola

**Imola** on linn Itaalias Emilia Romagna maakonnas città metropolitana di Bolognas.

Imolas asub ringrada Autodromo Enzo e Dino Ferrari, kus peetakse Vormel 1 San Marino Grand Prix' etapp. Imola ringrajal kaotasid 1994. aastal elu austerlane Roland Ratzenberger ja järgmisel päeval brasiillasest kolmekordne maailmameister Ayrton Senna.

## Ajalugu
422. aastal sai Imolast piiskopi asukoht. 6. sajandil purustasid langobardid linna. 11. sajandil sai Imola vabalinnkas, 1262–1292 oli Bologna valitsuse all. 1424–1438 oli Milano hertsogite Viscontide valduses. 1504. aastast kuulus Vatikanile ja alates 1861 oli osa Itaalia kuningriigist.

## Viited
Eesti Piibliselts

**Eesti Piibliselts** (harva ka *Eestimaa Piibliselts*) on 1813. aastal asutatud vanim rahvuslik organisatsioon Eestis.

1940. aasta sügisel Eesti Piibliselts suleti. 14. detsembril 1991 selts taastati.

Piibliselts tähistas 2006. aasta novembris taasavamise 15. aastapäeva ja 2008. aastal oma asutamise 195. aastapäeva. Eesti Piibliseltsi ülesandeks on organiseerida Piibli tõlkimist, trükkimist, levitamist ja tutvustamist. Eesti Piibliseltsi peasekretär ja juhatuse esimees on Jaan Bärenson.

## Vaata ka
*Eestimaa piibliseltsi komitee
*Eesti Kirikute Nõukogu
*Piibel
*Piiblitõlke komisjon

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Miami Heat

**Miami Heat** on Põhja-Ameerika korvpalliliiga NBA klubi, mis tegutseb USA Florida osariigis Miamis. Meeskond mängib idakonverentsi kagudivisjonis. Oma kodumänge peab klubi American Airlines Arenal. 1988. aastal asutatud Heat on NBA meistriks tulnud kolmel korral. 

## Ajalugu

Miami Heati korvpallimeeskond liideti NBA-sse 1988. aastal, koos nendega pääses liigasse veel kolm meeskonda. Klubi esimesed hooajad ei olnud edukad, kuna kaotati enam kui pooled mängudest. Glen Rice'i lisandudes pääseti 1991/92. hooajal esmakordselt *play-off*'i ehk väljalangemismängudele, kuid kaotati kohe avaringis 0 : 3 Chicago Bullsile. NBA *draft*'ist valiti Steve Smith ning vahetusest Bostoniga saadi Brian Shaw.

Heat pääses taas väljalangemismängudele hooajal 1993/94, kuid seekord kaotati esimeses ringis 2 : 3 Atlanta Hawksile. Seejärel tehti vahetustehing, kus Smithi ja veel paari mängija vastu saadi Kevin Willis.

Hooajast 1995/96 asus klubi peatreeneriks Pat Riley, kes juhtis Heati regulaarselt väljalangemismängudele. Vahetustehinguga saadi endale esmalt hinnatud keskmängija Alonzo Mourning ja seejärel Tim Hardaway, kellest said klubi uued staarid. Millenniumi ajal kolis Miami Heat uuele koduareenile: American Airlines Arena. 

Heat on olnud tugev klubi ka uuel aastatuhandel: klubi on tulnud kolm korda NBA meistriks. 2006. aastal alistati Dwyane Wade'i juhtimisel 4 : 2 Dallas Mavericks ning 2012. ja 2013. aastal alistas Heati trio LeBron James, Chris Bosh ja Wade esmalt 4 : 1 Oklahoma City Thunderi ja aasta hiljem 4 : 3 San Antonio Spursi.

## Mängijad hooajal 2020/2021
* Precious Achiuwa
* Bam Adebayo
* Avery Bradley
* Jimmy Butler
* Goran Dragić
* Maurice Harkless
* Udonis Haslem
* Tyler Herro
* Andre Iguodala
* Meyers Leonard
* Kendrick Nunn
* KZ Okpala
* Kelly Olynyk
* Duncan Robinson
* Chris Silva

## Endisi mängijaid
* LeBron James
* Dwyane Wade
* Chris Bosh
* Mario Chalmers
* Luol Deng
* Žydrūnas Ilgauskas
* Tim Hardaway
* Alonzo Mourning
* Martin Müürsepp

## Välislingid
*Miami Heat
Game Wave Family Entertainment System

**Game Wave Family Entertainemt System** on meelelahutuskomplekt, mis koosneb DVD-mängijast ja seitsmenda generatsiooni mängukonsoolist. 

Erinevalt traditsioonilistest mängukonsoolidest (nagu Sony Playstation 3 või Microsoft Xbox 360) on Game Wave peresõbralikum, enamik selle mänge põhineb viktoriinil või on traditsiooniliste mängude videoversioonid (nagu Puzzle või Blackjack). Komplekt maksab ligikaudu 50 USA dollarit.

## Välislingid
*Game Wave Family Entertainment System
Kungsbacka vald

**Kungsbacka vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Hallandi läänis. Asub Göteborgist vahetult lõunas.

Suuremad asulad on Kungsbacka, Onsala ja Billdal.

## Välislingid

*Valla koduleht
EPS

**EPS** on mitmetähenduslik lühend:

*Eesti Pagarite Selts
*Eesti Panga seadus
*Eesti Patendivolinike Selts
*Eesti Patoloogide Selts
*Eesti Perearstide Selts
*Eesti Perinatoloogia Selts
*Eesti Piibliselts
*Eesti Politsei Spordiliit
*Eesti Psühhiaatrite Selts
*Eesti Panga seadus

***EPS** ehk vahtpolüstüreen (***e'''xpanded '''p'''oly'''s'''tyrene'') on soojustusmaterjal
*'''EPS''' ehk ''earnings per share'' on [[kasum]] [[aktsia]] kohta
*'''[[EPS (infotehnoloogia)|EPS]]''': kapseldatud [[PostScript|PostScripti]] failivorming (***E**ncapsulated **P**ost**S**cript'')
***väline toiteadapter;** lühend **EPS*' tuleb ingliskeelsetest sõnadest *External Power Supply''
Marc Ravalomanana

**Marc Ravalomanana** (sündinud 12. detsember 1949 Imerinkasininas) on Madagaskari poliitik.

Aastatel 2002–2009 oli ta Madagaskari üheksas president. Ta kuulub malagasside merina hõimu. Valiti esimest korda presidendiks 2001–2002 toimunud valimistel. 3. detsembril 2006 valiti ta 54,8% toetusega esimeses ringis teiseks ametiajaks.

Enne poliitikasse minekut oli Ravalomanana edukas ärimees. Talle kuulub riigi suuruselt teine piimatööstusettevõte. Ravalomanana alustas oma ärimehe karjääri jogurtimüüjana, kuni võttis pangalaenu ja ostis piimatoodete tehase.

1999. aastal kandideeris ta edukalt Madagaskari pealinna Antananarivo linnapeavalimistel.
5. augustil 2001 teatas ta, et kandideerib sama aasta 16. detsembril toimuvatel presidendivalimistel. Tegemist oli väga segaste valimistega. Kuigi ametlikel andmetel kogus Ravalomanana esimeses voorus 46% toetuse oma pearivaali Didier Ratsiraka 40% ees, ning reeglite järgi pidi tulema veel teine voor, kuulutas Marc Ravalomanana ennast valimiste võitjaks ning nõudis, et talle antaks amet üle. Vastaspool ei olnud sellega muidugi nõus ning asi jõudis kohtusse, kus mõlemad pooled süüdistasid teineteist valimistulemuste võltsimises. Pealinna Antananarivo tänavatel toimusid kummagi kandidaadi pooldajate meeleavaldused ning tänavakaklused. Blokeeriti tänavaid ning kogu elutegevus pealinnas oli häiritud.

Kohus kuulutas 29. aprillil 2002 küll valimiste võitjaks Marc Ravalomanana, et tal aga polnud 50-protsendilist toetust, toimus 6. mail uus voor, mille ta võitis juba kindlalt. Tema vastaskandidaat endine president Didier Ratsiraka aga läks 5. juulil 2002 eksiili.

Ravalomana on võtnud riigi arenguks palju välislaene, millega on parandatud infrastruktuuri, remonditud koole ja haiglaid.

18. novembril 2006, kui Marc Ravalomanana lendas parasjagu tagasi visiidilt Euroopast, toimus Antananarivos riigipöördekatse, mis siiski kiiresti maha suruti.

Ravalomanana on tulihingeline kristlane. Ta on korduvalt välja öelnud, et tema unistuseks on kristlik rahvas. Ravalomananat on selle eest teravalt kritiseeritud, sest Madagaskari põhiseaduse kohaselt peavad riik ja religioon olema lahus.

Marc Ravalomanana poeg abiellus märtsis 2004 bulgaarlanna Gergana Georgievaga.

17. märtsil 2009 astus Marc Ravalomanana Andry Rajoelina ja teda toetava armee survel presidendiametist tagasi.

2. juunil 2009 mõisteti ta võimu kuritarvitamise eest tagaselja neljaks aastaks vangi.

## Välislingid

*Ingliskeelne klipp HI-viiruse levikust Madagaskaril ja presidendi arvamus
*Ingliskeelne intervjuu Madagaskari presidendiga
Branko Crvenkovski

**Branko Crvenkovski** (makedoonia *Бранко Црвенковски*; sündinud 12. oktoobril 1962 Sarajevos) on Põhja-Makedoonia poliitik, endine president.

1986. aastal lõpetas ta Skopjes Kyrillose ja Methodiose Ülikooli automaatikateaduskonna elektriinseneri erialal bakalaureuseastmes. Mitu aastat juhtis ta Skopjes ettevõtet Semos. Ta kuulus Makedoonia Kommunistlikku Parteisse.

Ta valiti Jugoslaavia esimestel mitmeparteilistel valimistel 1990 Makedoonia Assamblee liikmeks. 5. septembril 1992 sai ta Makedoonia esimeseks peaministriks pärast riigi eraldumist Jugoslaaviast. Sel kohal jätkas ta 1994. aasta valimisteni ja veel neli aastat kauemgi, 1998. aastani. Uuesti oli ta peaminister 2002–2004, kui tema juhitav Makedoonia Sotsiaaldemokraatlik Liit (endine Kommunistlik Liit) võitis parlamendivalimised.

Juulis 1996 andis ta korralduse eemaldada Makedoonia lääneosa valitsusasutuste eest Albaania lipud. See otsus tekitas rahvarahutused, mille käigus üks inimene sai surma ja mitu vigastada. 2005 legaliseeris tema valitsus jällegi Albaania lipu kasutamise.

Aprillis 2004 võitis Crvenkovski pärast eelmise presidendi Boris Trajkovski hukkumist peetud Makedoonia presidendivalimised Saško Kedevi vastu, saades 62,70% häältest. Ta astus ametisse 12. mail 2004 ja astus ühtlasi peaministri kohalt tagasi. Teiseks ametiajaks ta märtsis 2009 toimunud presidendivalimistel ei kandideerinud. Seda otsust võis mõjutada tema erakonna ränk kaotus 2008. aasta parlamendivalimistel.

Branko Crvenkovski on Rahvusvahelise Raoul Wallenbergi Fondi auliige.

Tal on kaks last, Ljubčo ja Maria.
Bingu wa Mutharika

**Bingu wa Mutharika** (24. veebruar 1934 Thyolo – 5. aprill 2012 Lilongwe) oli Malawi poliitik, president 24. maist 2004 kuni oma surmani 5. aprillil 2012.

31. jaanuarist 2010 kuni 31. jaanuarini 2011 oli ta Aafrika Liidu esimees.

Ta sündis 30 km kaugusel Blantyre'ist algkoolijuhataja pojana. Tema sünninimi oli **Brightson Webster Ryson Thom**. Aafrikapärase nime võttis ta 1960. aastatel panafrikanistliku meelsuse märkimiseks.

Bingu wa Mutharika lõpetas Delhi ülikooli majandusmagistrina. Hiljem sai ta California Miramari Ülikoolis filosoofiadoktoriks majanduse arengu alal. Seda ülikooli on korduvalt kritiseeritud diplomiveskina kraadide müümises.

Pärast lühiajalist tööd Sambia valitsuse juures töötas ta 1979–1991 ÜROs, kus sai lõpuks Aafrika kaubanduse ja rahanduse arengu osakonna direktoriks. 1991 määrati ta 20 riiki ühendava Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu peasekretäriks. 1994 naasis ta Malawisse pärast seda, kui senine president Hastings Kamuzu Banda oli sunnitud oma režiimi liberaliseerima ja järgnenud presidendivalimistel lüüa sai.

2004. aastal läks ta tülli endise presidendi Bakili Muluziga ja lahkus 2005. aastal tema juhitud Ühinenud Demokraatlikust Rindest ning asutas Demokraatliku Progressiivse Partei.

19. mail 2009 toimunud presidendivalimistel valiti Bingu wa Mutharika tagasi uueks ametiajaks.

5. aprillil 2012 suri Bingu wa Mutharika südame seiskumise tagajärjel.

Bingu wa Mutharika noorem vend Peter Mutharika valiti Malawi presidendiks 2014. aastal.
Maumoon Abdul Gayoom

**Maumoon Abdul Gayoom** (maldiivi keeles މައުމޫނު   އަބްދުލް   ގައްޔޫމް; sündinud 29. detsembril 1937) on Maldiivide poliitik, Maldiivide president aastatel 1978–2008. Ta valiti 2003. aasta oktoobris kuuendaks viieaastaseks ametiajaks presidendiks 90,28% poolthäältega. Vastaskandidaate ei olnud.

Teda on süüdistatud autoritaarses valitsemises ja onupojapoliitikas.

Maldiivide esimestel demokraatlikel mitmeparteilistel presidendivalimistel kaotas ta 28. oktoobril 2008 peetud teises voorus opositsioonijuhile ja endisele poliitvangile Mohamed Anni Nasheedile.

## Välislingid

*Maldiivide presidendikantselei koduleht
Edward Fenech Adami

**Edward Fenech Adami** (sündinud 7. veebruaril 1934 Birkirkaras) on Malta poliitik.

Ta oli Malta peaminister aastatel 1987–1996 ja 1998–2004. 

4. aprillist 2004 kuni 4. aprillini 2009 oli ta Malta president.

## Tunnustus
*2003 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Kessai Note

**Kessai Hesa Note** (sündinud 7. augustil 1950 Ailinglaplapis) on Marshalli Saarte poliitik, 2000–2008 Marshalli Saarte president.

Note on veerandjaapanlane. Tema isapoolne vanaisa asus Jaapani kolonisatsiooniperioodil Niigata prefektuurist Marshalli saartele ja abiellus pärismaalasest naisega. Ka Note on abielus jaapani päritolu Mary Neimoj Yamamuraga.

14. jaanuaril 2000 valis Marshalli Saarte parlament Note presidendiks. Ta oli esimene lihtrahva hulka kuuluv Marshalli Saarte president: kõik varasemad (ja 2009. aasta seisuga ka järgmised) presidendid on kuulunud hõimupealike hulka. Ta kuulub Marshalli saarte Ühinenud Demokraatlikku Parteisse.

14. jaanuaril 2004 valiti ta teiseks ametiajaks tagasi, ta sai 20 häält vastaskandidaat Justin deBrumi 9 vastu.

7. jaanuaril 2008 toimunud presidendivalimistel kaotas ta 15:18 Litokwa Tomeingile.

Järgmisel aastal oli ta üks Note Tomeingi umbusaldamiskampaania juhte. Tomeing on ainus Marshalli Saarte president, kes on pidanud umbusaldamise tõttu tagasi astuma.

Note kandideeris ka 26. oktoobril 2009 toimunud erakorralistel presidendivalimistel, kus kaotas parlamendis häältega 15:17 Jurelang Zedkaiale.
Maaouya Ould Sid'Ahmed Taya

**Maaouya Ould Sid'Ahmed Taya** (araabia keeles معاوية ولد سيد أحمد الطايع; sündinud 1941) oli Mauritaania president aastatel 1984–2005.

Aastatel 1981–1984 oli ta Mauritaania peaminister.

Ta tuli 1984. aasta riigipöördega võimule ja kukutati 2005. aastal samuti riigipöördega. Ta elab praegu koos perekonnaga Kataris.
Tektiidid

**Tektiidid** on impaktse tekkega musta või rohelist värvi klaasi tükid.

Tektiitide suurus ulatub kuni 10&nbsp;cm. Tektiite, mille läbimõõt jääb alla 1&nbsp;mm, nimetatakse mikrotektiitideks. Amorfse struktuuri poolest sarnanevad nad obsidiaaniga, kuid erinevalt obsidiaanist ei sisalda nad lenduvaid ühendeid. Klaas, millest tektiidid koosnevad, on reeglina mittehomogeense koostise ning keeruka kujuga kihtidest koosneva struktuuriga. See viitab tektiitide kiirele moodustumisele, kuid vedelana püsisid nad liiga lühikest aega, et nende koostis ja struktuur oleksid saanud homogeniseeruda. Paljude tektiitide kuju on aerodünaamiline, mis viitab sellele, et vedel aine on tahkunud klaasiks õhus lennates.

Tektiidid esinevad setteis teatud maailma piirkondades, moodustades erinevaid tektiidivälju, millelt leitud tektiitidele on antud spetsiifilisemad nimetused. Näiteks moldaviidid, australiidid, bediasiidid jne. Maailmas on teada neli tektiidivälja. Neist suurim katab tervelt kümnendiku Maa pinnast.

Tektiitide päritolu ja teke on kaua aega olnud üks geoloogia seletamatuist küsimustest. Tänaseks ollakse üksmeelel, et tektiidid tekivad impaktsündmuste tagajärjel, olles plahvatuse läbi üles sulanud ja eemale lennutatud aine kiire tahkumise tulemuseks. On ka leitud impaktstruktuure, mida saab tektiitidega seostada. Näiteks moldaviidid on tekkinud Saksamaal asuva Riesi kraatri tekkega samaaegselt. Aafrika tektiidid on aga seotud Bosumtwi struktuuriga. Maailma suurimat tektiidivälja, mis katab suurema osa India ookeanist, Austraaliast, Indoneesiast ja Indohiinast, pole aga ühegi impaktstruktuuriga kindlalt seostada suudetud.

Tektiidiväljadel paiknevates riikides, näiteks Tšehhis, müüakse turistidele tektiite, kuid tuleb arvestada sellega, et suur osa neist on võltsingud. Avastada saab seda paljudel juhtudel ainult väidetavaid tektiite laboratoorselt uurides.

## Kirjandus
* J. Baier. ''Zur Herkunft und Bedeutung der Ries-Auswurfprodukte für den Impakt-Mechanismus''. - Jber. Mitt. oberrhein. geol. Ver., N. F. 91, 9-29, 2009.

## Välislingid
Ely Ould Mohamed Vall

**Ely Ould Mohamed Vall** (araabia keeles إعلي ولد محمد فال; ‘Alī Wald Muḥammad Fall; 1953 Nouakchott – 5. mail 2017 Zouérat) oli Mauritaania sõjaväelane ja poliitik, auastmelt kolonel. Augustist 2005 kuni märtsini 2007 oli ta Mauritaania riigipea (ametliku tiitliga Sõjaväe Nõukogu Õigluse ja Demokraatia Eest esimees).

Ta oli pikaaegne Maaouya Ould Sid'Ahmed Taya liitlane ja aitas tal 1984. aasta detsembris riigipöördega võimule tõusta.

Alates 1987. aastast oli ta riigi politseijõudude juht.

Vall tuli võimule 3. augustil 2005 toimunud riigipöörde käigus, kui senine president Taya viibis Saudi Araabia kuninga Fahd ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd matustel. Vall ei nimetanud ennast presidendiks, kuna leidis, et presidendi tiitlit võiks kanda ainult rahva valitud riigipea.

25. juunil 2006 võeti rahvahääletusel vastu uus põhiseadus, mis muuhulgas piiras ka presidendi valitsusaega. 19. novembril 2006 toimusid kohalike omavalitsuste ja parlamendi valimised. Märtsis 2007 toimunud presidendivalimiste järel astus Vall oma ametipostilt tagasi.

Pärast seda, kui Mohamed Ould Abdel Aziz viis 2008. aasta augustis läbi riigipöörde, kritiseeris Vall seda ja kandideeris 2009. aastal toimunud presidendivalimistel. Valimised võitis Aziz ja Vall kritiseeris tulemust, kui püüet legitimeerida 2008. aasta riigipööre.

Vall suri südamerabanduse tagajärjel 5. mail 2017.
Anerood Jugnauth

Sir **Anerood Jugnauth** (अनिरुद्घ जगन्नाथ) (29. märtsil 1930 – 3. juuni 2021) oli Mauritiuse poliitik.
Felipe Calderón

**Felipe de Jesús Calderón Hinojosa** (sündinud 18. augustil 1962 Morelias Michoacánis) on Mehhiko poliitik. 1. detsembrist 2006 kuni 1. detsembrini 2012 oli ta Mehhiko president.

Calderóni valitsus algatas laialdase rünnaku Mehhiko narkokartellide vastu. 2006. aastal alanud võitluses valitsuse ja kartellide vahel oli 2010. aasta augusti alguseks hukkunud üle 28 000 inimese.

## Viited
Amadou Toumani Touré

**Amadou Toumani Touré** (4. november 1948 Mopti – 10. november 2020) oli Mali poliitik, riigi president aastatel 1991–1992 ja 2002–2012. Tuli võimule riigipöördega 1991. aastal, kui kukutas sõjaväelise diktaatori Moussa Traoré. Järgnevatel aastatel taastas samm sammult riigis demokraatlikud institutsioonid. Võitis 2002. aastal toimunud presidendivalimised.

## Elulugu

Amadou Toumani Touré sündis 4. novembril 1948 Mopti linnas Malis. Põhikooli lõpetas kodulinnas, aastatel 1966–1969 õppis Bamakos Badalabougou keskkoolis. Keskkooli lõpetamise järel oleks Toure võinud hakata õpetajaks, kuid ta valis sõjaväelise karjääri. Toure astus sõjaväkke ning läks õppima Kita linnas asuvasse sõjaväeülikooli. Kooli lõpetanud, sai temast Mali armee lennuväe dessantnike eriüksuse liige. Osales mitmetel treeningkursustel Nõukogude liidus ja Prantsusmaal ning tõusis 1984 lennuväe dessantnike eriüksuse juhiks.

Märtsis 1991, olid riigis diktatuuri vastased rahvarahutused, mis võimude poolt vägivaldselt maha suruti. Siiski oli diktaator Moussa Traore vastu ka armee ning senine dessantnike eriüksuse juht Amadou Toumani Touré viis läbi eduka riigipöörde. Toure kuulutas välja ülemineku valitsuse ja võttis endale riigipea funktsioonid.

1992. aastal toimusid riigis presidendivalimised, kus Amadou Toumani Touré jäi napilt kaotajaks. Uueks presidendiks sai Alpha Oumar Konaré. Selle kaotuse tõttu pandi talle hüüdnimeks "demokraatia sõdur".

Juunis 2001 sai Tourest ÜRO peasekretäri Kofi Annani eriesindaja Kesk-Aafrika Vabariigis peale nurjunud riigipöördekatset.

2002. aastal valiti Amadou Toumani Touré teises valimisvoorus Mali presidendiks. Ta kogus 64,35% häältest. Tema vastaskandidaat teises voorus endine minister Soumaila Cissé sai 35,65% häältest.

2007. aasta aprillis toimunud uutel presidendivalimistel valiti ta teiseks viieaastaseks ametiajaks. Valimistel kogus ta 71,20 % valijate toetuse.

22. märtsil 2012, vähem kui kuu aega enne uusi presidendivalimisi, kukutati president Touré kapten Amadou Sanogo juhitud sõjaväelise riigipöördega. Presidendil õnnestus ümberpiiratud paleest põgeneda ja ennast riigipöörajate eest varjata. 8. aprillil astus ta vastavalt Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse ja sõjaväehunta vahel kokku lepitud võimu üleandmise kavale ka ametlikult presidendiametist tagasi, et presidendikohuseid saaks üleminekuajaks täitma asuda parlamendi esimees Dioncounda Traoré.

Amadou Toumani Touré oli üpris ebatüüpiline president. Ta polnud ühegi partei liige, kuid tema valitsuses olid esindatud kõik riigis olevad parteid.

Amadou Toumani Tourél oli kindrali auaste.
Näärivana

**Näärivana** (vene keeles Дед Мороз 'külmataat') oli Nõukogude Liidus aastavahetuse rituaalne kingitooja, kes asendas jõuluvana. Näärivanaga püüdis Nõukogude võim jõulude kui usupüha tähistamist välja juurida ja nääride tähistamisega asendada.

Näärivana on enamasti prillide ja pika valge habemega vana mees, kes kannab punaseid rõivad, sh maani ulatuvat mantlit ja pikka punast mütsi, mis on valgete ääristega. Ta saabub traditsiooniliselt kodudesse, lasteaedadesse, koolidesse, ametiasutustesse jne kinke tooma 31. detsembril, kasutades liiklusvahendiks põhjapõdrarakendit või sõidab saaniga, mida veavad troika rakendis olevad orlovi traavlid. Kuna nääripidusid peetakse sageli ka muudel kuupäevadel kui 31. detsembril, siis võib näärivanasid kohata ka juba nädal või paar enne aastavahetust.

Kingitused on näärivanal kaasas suure kotiga, vööl võib olla ka vits. Kingitusi jagab ta nimeliselt kunstilise etteaste alusel, enamasti loetakse näärivanale luuletusi, aga ka lauldakse või tehakse vaatemängulisi kehalisi harjutusi. Vits on näärivanal kaasas pahade laste karistamiseks, kuigi seda peaaegu kunagi ei juhtu.

Näärivana käib kinke jagamas üksi, päkapikud nääriõhtul kinkide toomisega ei tegele. Nõukogude ajal käis näärivanaga abiliseks kaasas Lumehelbeke (Снегурочка).

Eestis eelistatakse tänapäeval näärivanale ja nääripeole jõuluvana ja jõulupidusid. Venemaal on aga endiselt näärivana.

Näärivana tänapäevane kanooniline kuju pärineb 1930. aastate Nõukogude Liidust. Algselt oli *Дед Мороз* aga samasugune isikustatud loodusjõud nagu ka eestikeelseis muistendeis esinev Külmataat.

## Vaata ka
Vladimir Voronin

**Vladimir Voronin** (sündinud 25. mail 1941) on Moldova poliitik. 7. aprillist 2001 kuni 11. septembrini 2009 oli ta Moldova president.

Voronin sündis Moldaavia NSV-s Dubăsari rajoonis, hoolimata venestatud nimest on ta rahvuselt moldovlane.

1961. aastal lõpetas ta Chișinăuis tehnikumi. Samal aastal alustas tööd pagarite brigadirina. 1966–1971 oli ta Dubăsari leivakombinaadi direktor. Samal aastal lõpetas ta üleliidulise toiduainetetööstuse instituudi.

Seejärel töötas riigihalduses: Dubăsari ja Ungheni rajooni täitevkomiteedes ja Ungheni linna täitevkomitees. 1983 lõpetas ta NLKP KK juures oleva ühiskonnateaduste akadeemia, oli instruktor ja Moldaavia KP Keskkomitee osakonnajuhataja asetäitja. 1985 määrati ta Moldaavia NSV ministrite nõukogu osakonnajuhatajaks. Kuni 1989. aastani töötas ta Benderõ linna parteikomitee esimese sekretärina. 1989–1990 oli Moldaavia NSV siseminister. 1991 lõpetas ta NSV Liidu siseministeeriumi akadeemia. Ta oli Moldaavia NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik.

1993 valiti Voronin Moldova Kommunistliku Partei kaasesimeheks. Alates 1994. aastast on ta Moldova Kommunistliku Partei peasekretär.

7. aprillil 2001 valiti Voronin Moldova presidendiks, ta sai 71 häält 89 delegaadilt. 4. aprillil valiti ta teiseks ametiajaks tagasi, seekord juba 75 häälega. Kuni 2003. aastani rääkis Voronin vajadusest läheneda Venemaale, et aga Venemaa suhteid soojendada ei tahtnud, muutis Voronin 2003. aastal meelt ning võttis eesmärgiks eurointegratsiooni ja lõppsihiks astumise Euroopa Liitu.

Voronini abikaasa Taissija on koduperenaine, rahvuselt ukrainlane. Poeg Oleg töötab panga juhatuse esimehena ja tütar Valentina on arst. 

Voroninil on kindralmajori auaste.
Filip Vujanović

**Filip Vujanović** (serbia kirillitsas *Филип Вујановић*; sündinud 1. septembril 1954 Belgradis) on Montenegro president. Ta on olnud Montenegro justiits-, sise- ja peaminister.

6. aprillil 2008 valiti ta 51,89 protsendiga häältest teist korda Montenegro presidendiks. 7. aprillil 2013 valiti ta 51,2 protsendiga häältest ametisse kolmandaks ametiajaks.
Bathurst (Uus-Lõuna-Wales)

**Bathurst** [bäϴö:rst] on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigi idaosas, Sydneyst 207 km läänes Macquarie jõe ääres.

## Viited
Joseph John Urusemal

**Joseph John Urusemal** (19. märts 1952 – 16. september 2025) oli Mikroneesia Liiduriikide poliitik, kes oli aastatel 2003–2007 Mikroneesia Liiduriikide president.

Urusemal sündis Woleai saarel Yapi osariigis. Ta õppis Xavieri Keskkoolis Chuukis ning omandas bakalaureusekraadi õigussüsteemi alal (Administration of Justice) Rockhurst College'is Kansas Citys, Ameerika Ühendriikides. Pärast õpinguid töötas ta Jackson County (Missouri) vanglateenistuses ning hiljem õpetajana ja õpilasnõustajana Outer Islands High School'is (Yap).

Urusemal valiti Mikroneesia Liiduriikide Kongressi 1987. aastal ja kuulus sellesse kuni presidendiks valimiseni 11. mail 2003. Kongressis tegutses ta mitmes komisjonis, sealhulgas hariduse, tervishoiu, sotsiaalpoliitika, ekspordi, majandusarengu ja välissuhete alal. Samuti täitis ta "floor leader’i" ehk parlamendijuhi rolli.

Presidendina keskendus ta Mikroneesia majandusliku iseseisvuse tugevdamisele, haridussüsteemi arendamisele ning rahvusvaheliste suhete, eriti Ameerika Ühendriikide ja teiste Vaikse ookeani piirkonna riikidega suhtluse tihendamisele. Tema ametiajal pöörati tähelepanu ka kliimamuutuste teemadele ning väikeriikide rollile rahvusvahelises poliitikas.

Urusemal oli tuntud kui tagasihoidlik ja põhimõttekindel juht, kes väärtustas traditsioonilist elulaadi ja praktilist lähenemist poliitikale. Ta oli abielus Olania Latileilamiga, kes pärines Satawali saarelt, ning neil oli neli last.
Banjul

**Banjul** on Gambia pealinn ja suuruselt neljas linn. Asub Gambia jõe suudmes asuval St. Mary saarel.

Linn asutati brittide poolt 1816. aastal kaubandusliku ja sõjalise tugipunktina. Linna nimi oli *Bathurst* 1973. aastani.
Armando Guebuza

**Armando Emílio Guebuza** (sündinud 20. jaanuaril 1943) on Mosambiigi poliitik, aastatel 2005–2015 president.
Tahhüliit

**Tahhüliit** on basaltse koostise ning valdavalt klaasja struktuuriga vulkaaniline kivim.

Tahhüliit tekib basaldi kiire jahtumise tulemusena. Näiteks ookeani põhjas toimunud vulkaanilise tegevuse tagajärjel. Tahhüliit võib tekkida ka daike ja sille moodustava basaltse magma kokkupuutel ümbritsevate kivimitega. Tahhüliit on enamasti pigisarnase läikega ning värvuselt must, pruunikas või rohekas. Peale vulkaanilise klaasi võib sisaldada ka mineraale. 

Murenenud tahhüliiti nimetatakse palagoniidiks.
Kolwezi

**Kolwezi** on linn Kongo DV-s, Lualaba provintsi keskus. 

Kolwezi on kaevanduslinn, kaevandatakse vase-, koobalti-, uraani- ja raadiumimaaki.

Linnal on raudteeühendus Lubumbashiga.
Novošahtinsk

**Novošahtinsk** on linn Venemaal Rostovi oblastis. Asub Ukraina piiri lähedal.

Linn on tekkinud kivisöekaevanduste juurde 20. sajandi alguses. Linnaõigused sai 1939. aastal.

## Viited
Bataisk

**Bataisk** on linn Venemaal Rostovi oblastis. Asub 15 km kaugusel Rostovist Doni ääres .

Linn on asutatud 1769. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal.

## Viited
Pärnu ordulinnus

**Pärnu ordulinnus** oli linnus Pärnu jõe suudmes, jõe vasakul kaldal.

Pärnu linnust on esmamainitud 1265. aastal. Linnus ehitati Liivi ordu poolt Pärnu jõe vasakule kaldale. Linnuse ümber kujunes asula, mida hakati nimetama Uus-Pärnuks. Üle jõe asuvat Saare-Lääne piiskopi rajatud asulat kutsuti Vana-Pärnuks.

Pärnu ordulinnus koosnes konvendihoonest ja kahest eeslinnusest. Väidetavalt rajati konvendihoone ja esimene eeslinnus 1311. aastal, ordumeister Gerhard von Jorki valitsusajal. Eeslinnuse vanimateks osaks peetakse selle väravaehitisi. Hiljem ehitati ümber Uus-Pärnu ala ka kivimüür ja teine eelkindlus, et kindlustada Pärnu linna ja linnust. Arvatavasti ehitati siis ka väikesed flankeerivad ümartornid eeslinnuse nurkadesse, mis küll hiljem ümber ehitati. Ainult linnuse edelanurgas asuv torn jäi ümber ehitamata.

Linnus sai kahjustada Liivi sõjas ning järgnenud Poola-Rootsi sõjas. Rootsi aja lõpul ehk 1699-1710 asus konvendihoones Tartust Pärnusse ümberpaigutatud Academia Gustavo-Carolina ülikool. 19. sajandi esimesel kolmandikul rajatise müürid lammutati 3,5 meetri kõrguseni. 

Pärnu ordulinnus hävis lõplikult Teises maailmasõjas ja hiljem lammutati ning seal kohal on uusehitus – 45 korteriga elumaja. Pärnu raamatukogu kõrval on säilinud on maa-aluseid müüriosi. 
## Vaata ka
*Pärnu vallikraav ja selle käär
*Punane torn
*Valge torn
*Luna bastion

## Viited

## Välislingid
* Arheoloogid kaevavad Pärnu Vallikäärus, Pärnu Postimees, 26.05.2009 
*  Vallikääru leiud avavad ajalugu keskajast kuni uusajani, Pärnu Postimees, 19.03.2010
* Pärnow Anno 1634, Rootsi Sõjaarhiiv − Krigsarkivet
Oborona

**Oborona** (vene Оборона 'kaitse', Российское молодёжное движение «Оборона») on noorteliikumine Venemaal, mis asutati 2005. aastal.

Liikumine on suunatud autoritaarsete ilmingute vastu Venemaal. Nad väidavad, et Vladimir Putin hävitab demokraatiat ja loob politseiriiki. Oborona propageerib vägivallatut vastupanu võimudele. 

Oboronal ei ole juhti, see on organiseeritud horisontaalsetel suhetel. Neil on piirkondlikud organisatsioonid 25 linnas.

## Viited

## Välislingid

*Oborona koduleht
Surju oja

**Surju oja** (ka *Surjupera oja*) on oja Pärnumaal. See saab alguse Sigaste külast.
Koprad on oja üles paisutanud.
Surju oja suubub Reiu jõkke.

## Välislingid
*
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**VIII [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Ufas 1962. aastal. Oma neljanda NSV Liidu meistritiitli sellel alal pälvis Iser Kuperman.
Baskuntšak

**Baskuntšak** (vene keeles *Баскунчак*) on soolajärv Venemaal Astrahani oblastis.

Asub umbes 270 km Kaspia merest põhja pool 21 m allpool merepinda. Järve suubub üks jõgi. Vee soolasisaldus on 300 g/l.
Koidu tänav

**Koidu** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Koidu tänav (Abja-Paluoja)|Koidu tänav]]**  Abja-Paluoja alevikus
* **[[Koidu tänav (Aste)|Koidu tänav]]**  Aste alevikus
* **[[Koidu tänav (Eidapere)|Koidu tänav]]**  Eidapere alevikus
* **[[Koidu tänav (Elva)|Koidu tänav]]**  Elva linnas
* **[[Koidu tänav (Haapsalu)|Koidu tänav]]**  Haapsalu alevikus
* **[[Koidu tänav (Järva-Jaani)|Koidu tänav]]**  Järva-Jaani alevikus
* **[[Koidu tänav (Jõhvi)|Koidu tänav]]**  Jõhvi alevikus
* **[[Koidu tänav (Kadrina)|Koidu tänav]]**  Kadrina alevikus
* **[[Koidu tänav (Karksi-Nuia)|Koidu tänav]]**  Karksi-Nuia alevikus
* **[[Koidu tänav (Keila)|Koidu tänav]]**  Keila linnas
* **[[Koidu tänav (Kilingi-Nõmme)|Koidu tänav]]**  Kilingi-Nõmme linnas
* **[[Koidu tänav (Kiviõli)|Koidu tänav]]**  Kiviõli linnas
* **[[Koidu tänav (Koeru)|Koidu tänav]]**  Koeru alevikus
* **[[Koidu tänav (Kunda)|Koidu tänav]]**  Kunda linnas
* **[[Koidu tänav (Kuressaare)|Koidu tänav]]**  Kuressaare linnas
* **[[Koidu tänav (Kärdla)|Koidu tänav]]**  Kärdla linnas
* **[[Koidu tänav (Käsmu)|Koidu tänav]]**  Käsmu külas Haljala vallas
* **[[Koidu tänav (Märjamaa)|Koidu tänav]]**  Märjamaa alevikus
* **[[Koidu tänav (Mõisaküla)|Koidu tänav]]**  Mõisaküla alevikus
*endine **[[Koidu tänav (Narva)|Koidu tänav]]**  Narva linnas
* **[[Koidu tänav (Narva-Jõesuu)|Koidu tänav]]**  Narva-Jõesuu linnas
* **[[Koidu tänav (Orissaare)|Koidu tänav]]**  Orissaare alevikus
* **[[Koidu tänav (Paide)|Koidu tänav]]**  Paide linnas
* **[[Koidu tänav (Puhja)|Koidu tänav]]**  Puhja alevikus
* **[[Koidu tänav (Puka)|Koidu tänav]]**  Puka alevikus
* **[[Koidu tänav (Pärnu)|Koidu tänav]]**  Pärnu linnas
* **[[Koidu tänav (Raasiku)|Koidu tänav]]**  Raasiku alevikus
* **[[Koidu tänav (Raja)|Koidu tänav]]**  Raja külas Mustvee vallas
* **[[Koidu tänav (Rakvere)|Koidu tänav]]**  Rakvere linnas
* **[[Koidu tänav (Rapla)|Koidu tänav]]**  Rapla linnas
* **[[Koidu tänav (Risti)|Koidu tänav]]**  Risti alevikus
* **[[Koidu tänav (Räpina)|Koidu tänav]]**  Räpina linnas
* **[[Koidu tänav (Sindi)|Koidu tänav]]**  Sindi linnas
* **[[Koidu tänav (Tabasalu)|Koidu tänav]]**  Tabasalu alevikus
* **[[Koidu tänav (Taebla)|Koidu tänav]]**  Taebla alevikus
* **[[Koidu tänav (Tallinn)|Koidu tänav]]**  Tallinna linnas
* **[[Koidu tänav (Tamsalu)|Koidu tänav]]**  Tamsalu linnas
* **[[Koidu tänav (Tapa)|Koidu tänav]]**  Tapa linnas
* **[[Koidu tänav (Tartu)|Koidu tänav]]** Tartu linnas
* **[[Koidu tänav (Tõrva)|Koidu tänav]]**  Tõrva linnas
* **[[Koidu tänav (Valga)|Koidu tänav]]**  Valga linnas
* **[[Koidu tänav (Vastseliina)|Koidu tänav]]**  Vastseliina alevikus
* **[[Koidu tänav (Viljandi)|Koidu tänav]]**  Viljandi linnas
* **[[Koidu tänav (Väike-Maarja)|Koidu tänav]]**  Väike-Maarja alevikus
* **[[Koidu tänav (Võhma)|Koidu tänav]]**  Võhma linnas
* Koidu tänav, **[[Hämariku tänav]]a** endine nimi
Koidula tänav

**Koidula** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Koidula tänav (Narva)|Koidula tänav]]** asub Narva linnas
* **[[Koidula tänav (Türi)|Koidula tänav]]** asub Türi linnas
* **[[Koidula tänav (Vändra)|Koidula tänav]]** asub Vändra alevikus
* **[[Lydia Koidula tänav (Haapsalu)|Lydia Koidula tänav]]** asub Haapsalu linnas
* **[[Lydia Koidula tänav (Kehra)|Lydia Koidula tänav]]** asub Kehra linnas
* **[[Lydia Koidula tänav (Kuressaare)|Lydia Koidula tänav]]** asub Kuressaare linnas
* **[[Lydia Koidula tänav (Kohtla-Järve)|Lydia Koidula tänav]]** asub Kohtla-Järve linnas
* **[[Lydia Koidula tänav (Narva-Jõesuu)|Lydia Koidula tänav]]** asub Narva-Jõesuu linnas
* **[[Lydia Koidula tänav (Rakvere)|Lydia Koidula tänav]]** asub Rakvere linnas
* **[[Lydia Koidula tänav (Tallinn)|Lydia Koidula tänav]]** asub Tallinna linnas
* **[[Lydia Koidula tänav (Tartu)|Lydia Koidula tänav]]** asub Tartu linnas
* **[[Lydia Koidula tänav (Viljandi)|Lydia Koidula tänav]]** asub Viljandi linnas
* **[[Lydia Koidula tänav (Võru)|Lydia Koidula tänav]]** asub Võru linnas

## Vaata ka
*Koidula