open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kukk (perekonnanimi)

**Kukk** on eesti perekonnanimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kukk 1291 mehel ja 1316 naisel. Perekonnanimede levikult on Kukk 8. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 40,10.

## Nime kandjaid
*Aino Kukk (1930–2006) oli eesti maletaja;
*Airi Kukk (sündinud 1970) on eesti kasvatusteadlane ja Tallinna Ülikooli õppejõud
*Aleksander Kukk (1886–1932) oli eesti päritolu Venemaa sõjaväelane
*Artur Kukk (1889–1958), eesti kiiruisutaja, maadleja, poksija ja sporditegelane
*August Kukk (1908–1988), eesti maadleja
*Erich Kukk (1928–2017), eesti algoloog ja looduskaitsja
*Henn Kukk (sündinud 1942) on eesti merebioloog
*Ille Kukk (1957–), Eesti kergejõustiklane
*Jaak Kukk (1904–2001), Eesti sõjaväelane
*Jaana Kukk (sündinud 1975) on eesti näitleja ja grimeerija
*Jakob Kukk (1870–1933) oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku esimene piiskop
*Juhan Kukk oli Eesti poliitik ja ettevõtja
*Jüri Kukk (1940–1981) oli eesti keemik ja vabadusvõitleja
*Kalev Kukk (1951–), Eesti poliitik
*Karli Kukk (1921–2015), Eesti kaitseliitlane ja Saksamaa sõjaväelane
*Margus Kukk (sündinud 1959), Eesti ujuja ja purjetamistreener
*Margus Kukk (sündinud 1972), Eesti kardisportlane
*Martin Kukk (sündinud 1987), Eesti poliitik
*Melanie Kukk (1903–2000), eesti kunstnik
*Mihkel Kukk (sündinud 1983), eesti odaviskaja
*Peeter-Enn Kukk (1934–2003), eesti füüsikateadlane
*Sigvard Kukk (sündinud 1972), eesti jalgrattasportlane 
*Toomas Kukk (sündinud 1971), eesti botaanik
*Urmas Kukk (sündinud 1965), eesti advokaat
*Vladimir Kukk (1911–1990), Eesti laskesportlane
*Ülle Kukk (sündinud 1937), eesti botaanika ja looduskaitsja
* ...

## Viited
Tartu keskkatlamaja

**Tartu keskkatlamaja** ehk **Turu katlamaja** oli aastatel 1967–2014 Tartu kesklinnas Turu tänaval Emajõe paremal kaldal töötanud katlamaja, mis tootis soojust Tartu linna kaugkütte jaoks. 

Katlamaja haldas samanimeline ettevõte, mis kuulus algselt Tartu linnale, seejärel aastatel 1971–1992 Eesti Energiale ning hiljem taas linnale (1996. aastast aktsiaseltsina **[[AS Tartu Keskkatlamaja]]**), kuni see 2000. aastal erastati. Alates 2001. aastast kuulus Tartu keskkatlamaja ettevõttele Fortum Tartu.

2014. aastal otsustas Fortum Tartu amortiseerunud keskkatlamaja sulgeda, hooned lammutada ja kinnistu müüki panna. Ettevõte AS Tartu Keskkatlamaja jätkas tegevust kui võrguettevõte ja klienditeenindaja.

## Ajalugu

Katlamaja rajati aastatel 1964–1967 seoses Tartus 1960. aastatel hoogustunud elamuehitusega. Projekti arhitekt oli Enno Treiberg.

Seni köeti linna kohalike väikekatlamajade abil, kuid nende võimsusest ei jätkunud juba olemasolevate hoonetegi tarbeks, rääkimata kerkivast Ülejõe linnaosast ja kavandatavast uuest paneelelamute linnaosast Annelinnast. 1967. aastal valmis Tartu keskkatlamaja esimene järk, mida laiendati 1975. aastal. Katlamaja 90 meetri kõrgune korsten sai Tartu kesklinna panoraami harjumuspäraseks osaks. 

Jõeäärne koht kesklinnas valiti mitmel põhjusel: pumbasüsteemid vajasid võimalikult madalat asukohta, keskküttetorustiku rajamiseks olid kõik linnaosad suhteliselt lähedal ning katlamaja juurde viis Tartu sadamaraudtee, mis võimaldas tuua kütust masuudiküttel töötanud katlamajja. Hiljem viidi Tartu keskkatlamaja üle gaasiküttele, ent samas säilitati tagavaraks masuudikütte võimalus.

1978. aasta 6. oktoobril toimus gaasikatelde seadistustööde käigus kuuenda katla käivitamisel plahvatus. Inimesed vigastada ei saanud, kuid taastamise tõttu olid Tartus talvel probleemid küttega.

2002. aastal nimetas Eesti jõujaamade ja kaugkütte ühing AS Tartu Keskkatlamaja Eesti parimaks soojusettevõtteks.

2014. aastal otsustas Fortum Tartu keskkatlamaja sulgeda, hooned lammutada ja kinnistu müüki panna, kuna linna hakkasid varustama uued katlamajad Lohkval ja Ropkas ning vajadus amortiseerunud keskkatlamaja järele kadus. Fortum Tartu hinnangul ei kujutanud katlamaja hooned ja seadmed säilitamist väärivat ajaloolist ega tehnilist väärtust. Kaaluti ka võimalust rajada endisesse katlamajja Telliskivi loomelinnakuga sarnanev kultuurilinnak, kuid otsustati, et olemasolevad ruumid selleks ei sobi.

Keskkatlamaja hoone lammutati 2023. aastal ning katlamaja 90-meetrine korsten lammutati lõhkamise teel 19. oktoobril 2024.

## Vaata ka
*AS Tartu Keskkatlamaja

## Viited

## Välislingid
* Tartu Keskkatlamaja tutvustus Fortum Tartu kodulehel
* Jüri Saar. Katlamaja ootab ees lammutamine. Postimees, 25. juuni 2014
* Jüri Saar. Masinad, mis andsid meile sooja. Postimees, 25. juuni 2014
* Fortum kaalub vananenud Tartu keskkatlamaja lammutamist. Postimees, 10. november 2010
* Eesti parim soojusettevõte on Tartu keskkatlamaja. EPL/ETA, 1. märts 2002
Friedrich von Schubert

**Theodor Friedrich von Schubert** (12. veebruar 1789 Peterburi, Venemaa Keisririik – 15. november 1865 Stuttgart, Württembergi kuningriik) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane, kartograaf ja Venemaa Keisririigi Peastaabi sõjalis-topograafilise depoo direktor.

## Sõjaväeline karjäär

## Isiklikku
Tema väimees Vassili Korvin-Krukovski oli Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleinant), tütretütar Sofja Kovalevskaja (neiupõlvenimega Sofja Korvin-Krukovskaja) oli esimene silmapaistev vene naismatemaatik, maailma esimene naisprofessor matemaatikas.

## Vaata ka
*Schubert

## Välislingid
* Специальная карта Западной части Российской Империи, 1826—1840 гг. (десятиверстная карта Шуберта)
* Трехверстная Военно-Топографическая карта Российской Империи Шуберта Ф. Ф.
Halid Ziya Uşaklıgil

**Halid Ziya Uşaklıgil** (ka **Halit Ziya Uşaklıgil**; 1. jaanuar 1867 İstanbul – 27. märts 1945 İstanbul) oli türgi kirjanik; esimene türgi kirjanik, kes hakkas kirjutama lääne mõistes romaane (ja oli realismi esindaja).

Ta sündis İstanbulis, kus lõpetas põhikooli. Tema perekond kolis aastal 1879 İzmiri (Smürnasse), kus ta lõpetas gümnaasiumi (praeguse İzmiri Atatürgi lütseumi (:tr:İzmir Atatürk Lisesi)). Lisaks õppis ta kristlikus (Armeenia Katoliku Kiriku) koolis, kust ta omandas prantsuse keele oskuse.

## Viited
Joël Matip

**Job Joël Andre Matip** (sündinud 8. augustil 1991 Bochumis, Saksamaal) on Kameruni jalgpallur, kaitsja.

2016. aasta juulist mängib ta Inglismaa Premier League'i klubis Liverpool. Enne seda mängis ta Saksamaal Bundesliga klubi Schalke 04 ridades.

Debüüdi Kameruni rahvuskoondises tegi Matip 3. märtsil 2010 sõprusmängus Itaalia vastu.

Esimese ja ainsa värava Kameruni rahvuskoondises lõi ta 23. juunil 2014 jalgpalli MM-i viimases alagrupimängus Brasiilia vastu. See oli Kameruni ainus värav 2014. aasta MM-il.

## Saavutused
;Schalke 04
*DFB-Pokal: 2010–11
*DFL-Supercup: 2011
;Liverpool
*UEFA Meistrite Liiga: 2018–19
*UEFA Superkarikas: 2019

## Välislingid
* Profiil Liverpool FC kodulehel
DBridge

**dBridge** (ka **D-Bridge**, **D Bridge**, **Velvit**), kodanikunimega **Darren White**, on Suurbritannia elektroonilise muusika produtsent ja DJ. Ta on plaadifirma Exit Records omanik. 

1990. aastatel tegutses ta koos DJ Maldiniga trummi ja bassi ansamblis Future Forces Inc. Lugusid anti välja plaadifirma Renegade Hardware kaudu. 

1998. aastal moodustasid dBridge, Maldini, Fresh ja Vegas trummi ja bassi kollektiivi Bad Company. Koos tegutseti 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses. Bad Company andis välja kolm albumit ja grupilt pärinevad legendaarsed lood nagu "Planet Dust", "Nitrous", "Hornet" ja "The Nine". 

2003. aastal asutas dBridge plaadifirma Exit Records, mille eesmärk on välja anda kvaliteetset muusikat (ja mitte vaid trummi ja bassi).

2008. aastal ilmus dBridge'i esimene sooloalbum "The Gemini Principle". Umbes sel ajal hakkas ta koostööd tegema duoga . Kolmekesi asusid dBridge, Boddika ja Kid Drama katsetama trummi ja bassi piirimaile jäävate uuenduslike helide ja rütmidega ning tegid aastail 2009–2010 12 Autonomicu taskuhäälingusaadet. 

2011. aastast on dBridge techno ja house'i aliasena kasutanud nime Velvit.

2013. aastal hakkas dBridge koos Kid Dramaga välja andma autonomicu-laadset žanripiire hägustavat podcasti Heart Drive. Alates 2014. aastast on nad Heart Drive'ina välja andnud mitu singlit.

2015. aastal ilmus Exiti kaudu album "Legacy", mille esitajanime Module Eight taga on dBridge'i, Kid Drama, Skepticali, Resoundi ja Loxy koostöö.

dBridge on võimekas vokalist. Ta on ise sisse laulnud mitme oma loo (näiteks "Inner Disbelief" ja "Wonder Where") vokaalse osa ja teinud häält ka teiste produtsentide lugudes (näiteks Martyn – "These Words"). Kuigi ta naudib stuudios laulmist, ei soovi ta laulda laval inimeste ees olles.

Ta on öelnud, et muusikaga eksperimenteerimine võib paljudele kuulajaile võõrastavalt mõjuda, kuid ta ei tee muusikat end ümbritsevaile inimestele ega tavapublikule, vaid iseendale, ja et ta võib vaid loota, et inimestele meeldib see, mida ta teeb.

2013. aastal valisid Raadio 2 trummi ja bassi saadete kuulajad dBridge'i R2DNB hääletusel välismaa DJ-de kategoorias 4. kohale ja plaadifirma Exit saavutas plaadifirmade arvestuses 4. koha. 
## Viited

## Välislingid
*Discogs
*Twitter
*Exit Records
Penkivka (Tomašpili rajoon)

**Penkivka** (ukraina keeles Пеньківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 544. Pindala on 3,12 km².
Obuhhovõtši

**Obuhhovõtši** (ukraina keeles Обуховичі) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Ivankivi rajoonis. Elanike arv on 1640. Pindala on 6,1 km².


Obuhovychi 01.jpg|
Near Obuhovychi.jpg|
Endel Bergmann

**Endel Elmrud Bergmann** (30. september 1919 Rakvere – 6. august 1983 Tallinn) oli eesti skulptor.

## Elulugu
Endel Elmrud Bergmann sündis 30. septembril 1919 Rakveres, Tõrva linnaarsti Tõnis Bergmanni ja Elviere Bergmanni perekonnas. Ta õppis aastatel 1925–1938 Tõrva Gümnaasiumis, seejärel 1939–1943 ja 1944–1945 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Aastatel 1945–1952 õppis ta ERKI-s, mille lõpetas skulptuuri erialal.

Endel Bergmann on maetud Helme kalmistule.

## Teosed
* "Suusataja", kips, 1952, erakogu, Tõrva (ERKI skulptuuri eriala diplomitöö)
* "Aino Talvi Juuditi osas", kips, u. ETMM _ 8010 Sk 107 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum
* "Tiit Kuusik", marmor, 1954, ETMM _ 5918 Sk 19Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum
* "Tiit Kuusik", puu,19??, ETMM _ 6405 Sk 59 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum
* "Tiit Kuusik", tsement, 1954, erakogu, Tõrva
* "Tiit Kuusik", puu, 1954, erakogu, Tõrva
* "Iluuisutaja", kips, 1954, EKM
* "Skulptor prof F. Sannamehe portree", kips, 1954, EKM j 6214 S 708 EKM
* "NSVL Rahvakunstnik Tiit Kuusik", kips, 1956, Moskva
* "Isa portree", puu, 1958, erakogu, Tõrva
* "Lamav naine", puu, 1959, erakogu, Tõrva
* "Heinola Vaasa portree", terrakota, 1959, erakogu, Tõrva
* "Kogupauk Auroralt", reljeef, puu, 1959, EKM j 54660 S 1913 EKM
* "Koer", tsement, 1960, erakogu, Tõrva
* "Toonekurg", tsement, 1961, erakogu, Tõrva
* "Karud", tsement, 1961, Tõrva linn, Viljandi maantee, Õhne jõe silla lähedane haljasala.
* "Leinav tütar", graniit, 1964, Helme kalmistu
* "Arno Suurorg", puureljeef, 1965

## Näitused
https://www.ekabl.ee/id/bergmannendel

## Liikmesus
* Eesti NSV Kunstnike Liidu liige (19. november 1953; liikmepilet nr 240)
* NSVL Kunstnike Liidu liige (25. november 1975; liikmepilet nr 2442)
* NSVL Kunsti Fondi liige (2. oktoober 1973; liikmepilet nr 7415)
* Eesti NSV ametühingute spordiühingu Kalev liige (22. veebruar 1947; liikmepilet nr 2178/33)

## Viited

## Kirjandus
* "Saagem tuttavaks", “Kodulinna kunstnik", Uus Elu nr 52 (968) (EKP Tõrva Rajoonikomitee ja Tõrva Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu häälekandja) 4. mai 1957, VII aastakäik.

* Tõrva linn on saanud rikkamaks uute mälestuspinkidega Ruut FM 14. august 2024
Fernandinho

**Fernando Luiz Roza** (enam tuntud oma mängijanime **Fernandinho** järgi; sündinud 4. mail 1985 Londrinas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib Brasiilia kõrgliigaklubis Athletico Paranaense poolkaitsjana.

Fernandinho alustas Atletico Paranaenses ka klubikarjääri. Aastatel 2005–2013 mängis ta Ukrainas Šahtar Donetskis, millega tuli kuuel korral Ukraina meistriks.

Aastatel 2013–2022 mängis ta Inglismaa kõrgliigaklubis Manchester City, kellega ta tuli viis korda Inglismaa meistriks. Hooajal 2018–19 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

2022. aasta juunis naasis ta Athletico Paranaensesse.

## Koondisekarjäär
2003. aastal tuli ta Brasiilia koondisega juunioride maailmameistriks.

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Fernandinho 11. augustil 2011 sõprusmängus Saksamaa vastu.

Esimese värava lõi ta Brasiilia rahvuskoondises 5. märtsil 2014 sõprusmängus Lõuna-Aafrika Vabariigi vastu. 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta viimases alagrupimängus 23. juunil värava Kameruni vastu.

Ta kuulus Brasiilia koondisse veel ka 2015. ja 2019. aasta Copa Américal ning 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Donetski Šahtar
*Premjer-Liga: 2005–06, 2007–08, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2012–13
*Ukraina karikas: 2007–08, 2010–11, 2011–12, 2012–13
*Ukraina superkarikas: 2008, 2010, 2012
*UEFA karikas: 2008–09

;Manchester City
*Premier League: 2013–14, 2017–18, 2018–19, 2020–21, 2021–22
*FA Cup: 2018–19
*EFL Cup: 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–2020, 2020–21
*FA Community Shield: 2018

## Välislingid
Ginea kaljukark

**Ginea kaljukark** (*Picathartes gymnocephalus*) on kaljukarklaste sugukonda kaljukargi perekonda kuuluv lind.

## Levik
Teda leidub enamasti Lääne-Aafrika kivistel metsaaladel Guineast Ghanani, elupaik on jõgede kallastel ja üksikutel mäetippudel. Populatsioonide eraldumise tõttu on levik ebaühtlane.  

## Kirjeldus
Ginea kaljukark on keskmise suurusega ning pika kaela ja sabaga lind. Ülaosa on hallmustjas ja alaosa valge. Pikka tumepruuni saba kasutab ta tasakaalu hoidmiseks. Koivad on lihaselised. Pea on peaaegu sulgedeta ning pealae nahk on erekollane. Silmade taga on kaks suurt musta rõngjast lappi. 

## Alamliigid
Tõestatud alamliigid puuduvad. Mõned uurijad käsitavad punakukal-kaljukarki ginea kaljukargi alamliigiks.
Neerupüramiid

**Neerupüramiidideks** (ladina *pyramis renalis*) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel neerusäsi moodustuvaid koonusekujulisi neeru osasid. 

Neerukoorest neerupüramiidide vahele kiiluvat osa nimetatakse neerusammasteks.   

Neerupüramiidi tippu, mis ulatub neeruurkesse, nimetatakse neerunäsaks.

Neerupüramiidide areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## [[Süstemaatiline anatoomia]]
Kehtivas loomaanatoomia standardis "Nomina Anatomica Veterinaria" liigitatakse neerupüramiidid urogenitaalsüsteemi.

Kehtivas inimese anatoomia standardis "Terminologia Anatomica" kuuluvad neerupüramiidid kuseelundite süsteemi. 

Varem liigitati neerupüramiidid kuse-suguelundkonna kuseelundite hulka (Roosalu, 2010:128).

## Imetajate neer
### Inimestel
Inimese neerul on hulgaliselt neerupüramiide, mille ülesandeks on uriini transportimine neerukoorest neerutorukeste kaudu neerukarikatesse. 

Iga neerupüramiidi sees on tõenäoliselt ligi 10 000 nefronit.

## Viited

## Kirjandus
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A08.1.01.029: Pyramides renales. Neerupüramiidid
Hrustalnõi

**Hrustalnõi** (ukraina keeles *Хрустальний*; kuni 2016. aastani *Красний Луч*) on linn Ukrainas Luhanski oblastis, alates 2014. aastast Luhanski Rahvavabariigi mässuliste valduses. Okupatsioonivõimud kasutavad endiselt nimetust **Krasnõi Lutš**.

1920. aastani oli asula nimi *Krõndatšivka* (*Криндачівка*). 1926. aastal sai linnaõigused.

Hrustalnõi on üks Donbassi kivisöe (antratsiidi) tootmise keskusi.

Linna elanike arv on 82 800 (2013). Linnavalitsuse haldusalasse kuulub veel 3 linna, 8 alevit ja 9 küla. Koos nendega oli linna 154 km² suuruses haldusalas 2012. aasta seisuga 124 000 elanikku.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta kevadel, langes asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli alla.

## Viited

## Välislingid
*Krasnõi Lutši linnavalitsus
* 14. november 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (*ukraina keeles*)
* 29. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. Российские оккупанты уже не скрывают своего присутствия в Украине. FOTOD (*vene keeles*)
* 29. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. Бизнесмены в ЛНР теперь обязаны удовлетворять потребности террористов (*vene keeles*)
* 29. november 2014. *Liga Novosti*. В Красном Луче произошли разборки между террористами (*vene keeles*)
* 13. detsember 2014. *Liga Novosti*. Okupeeritud Krasnõi Lutši elanikud ajasid linnast välja "kasakad" (*vene keeles*)
* 24. detsember 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Tõmtšuk: Antratsõtis ja Krasnõi Lutšis on faktiliselt kaksikvõim (*vene keeles*)
Naabriplika

**"Naabriplika"** oli Eesti teleseriaal, mis põhineb Poola sarjal Ranczo.

Seda näitas Kanal 2 ja toodab Kassikuld. Produtsendid on Martin Algus ning Ergo Kuld, kes on ka režissöör. Seriaal on filmitud Järvamaal Järva vallas Esna külas. Sari on loodud Poola seriaali "Ranczo" põhjal. Naabriplika viimane, 131. osa oli eetris 6. juunil 2019.

## Osatäitjad
* Harry Kõrvits – vallavanem Pavel Koosaar
* Andrus Eelmäe – kirikuõpetaja Viktor Koosaar
* Merle Talvik – Maria Mihhailova
* Liina Vahtrik – vallavanema naine Krista
* Tarmo Prangel – vallasekretär Kerepa
* Tarmo Tagamets – politseinik Varik
* Raivo Adlas – Sookrates
* Tiit Lilleorg/Kalju Orro – Insener
* Aivo Sadam – Solist
* Kait Kall – Tola (Peep Soe)
* Peeter Rästas – (Ivar) Kröösman
* Liisa Linhein – Aliina
* Loore Martma – Liisi 
* Kristo Toots – õpetaja Vettik

## Osad

### 1. hooaeg, sügis 2013

### 2. hooaeg, kevad 2014

### 3. hooaeg, sügis 2014

### 4. hooaeg, kevad 2015

### 5. hooaeg, sügis 2015

### 6. hooaeg, kevad 2016

### 7. hooaeg, sügis 2016

### 8. hooaeg, kevad 2017

### 9. hooaeg, kevad 2018

## Välislingid
* Naabriplika Kanal 2
Ahmet Rasim

**Ahmet Rasim** (1864 İstanbul – 21. juuli 1932 İstanbul) oli türgi kirjanik, ajakirjanik ja ajaloolane.

Ta kasvas üles majanduslikus kitsikuses. Pärast lühiajalist tööd Postis, töötas ta üle nelikümne aasta ajakirjanduses, tehes kaastööd suuremate İstanbuli ajalehtedele. Kirjanduslikku tegevust alustas ta tõlkimisega prantsuse keelest. Ta on kirjutanud jutustusi ja romaane, kus ta kirjeldas erinevate elanikkonna kihtide elu-olu. Aastatel 1927–1932 oli ta valitud Türgi Suurde Rahvuskogusse (Türgi Parlamenti).
Juta Nugin

**Juta Nugin** (sündinud 20. veebruaril 1950) on Eesti pedagoog, andragoog ja koolijuht. 

Ta oli aastatel 1988–2016 Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumi (algselt Tartu Kaugõppekeskkooli) direktor ja keemiaõpetaja. Varem on ta olnud samas koolis ja Tartu 2. Keskkoolis keemia- ja füüsikaõpetaja. 
JaTa on olnud üks eestvedajaid reformis, millega arendati nõukogudeaegsetest õhtukeskkoolidest tänapäevased täiskasvanute gümnaasiumid. Koolijuhtimise kõrvalt on ta õpetanud ka vange Tartu Vanglas ning koolitanud koolidirektoreid. Nugina algatusel sai Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumist esimene enesehindamist rakendanud täiskasvanute kool Eestis. 

2003. aastal kaitses Nugin Tartu Ülikooli pedagoogikaosakonnas kutsemagistritöö "Enesehindamine Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumis" (juhendaja Tiia Tammaru).

## Tunnustus

* 2014 Tartu medal
Ene Ahven

**Ene Ahven** (sündinud 1. veebruaril 1948 Tartus) on eesti koorijuht, koormeister, muusikaõpetaja ja flötist.

Lapsepõlve veetis Tartust pärit Ahven Kilingi-Nõmmes ja Põltsamaal. 1965. aastal lõpetas ta Põltsamaa Lastemuusikakooli 4. lennu klaveri erialal Koorijuhtimist õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis Laine Karindi käe all, lõpetas instituudi muusikapedagoogina.

Alates 1971. aastast tegutseb Ene Ahven Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori koormeistrina. Dirigendina on ta osalenud paljudel muusikaüritustel, millelt on tema juhatatud laule salvestatud näiteks Tartu juubelilaulupeolt 1994. aastal. Tema juhatusel on muusikat salvestanud lastekoorid. 

Aastatel 1983–1984 oli Ene Ahven Tartu Noortekoori üks kahest esimesest dirigendist koos Riho Leppojaga.

2005. ja 2010. aastal nimetas Eesti Naislaulu Selts dirigentide Vaike Uibopuu ja Triin Kochi ning koormeister Ene Ahvena juhitud Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori aasta naiskooriks.

Lisaks koorijuhtimisele on Ene Ahven töötanud aastaid Tartu Tamme Gümnaasiumi (varem Tartu 5. Keskkooli) muusikaõpetajana, kus ta on juhatanud mudilas-, laste- ja poistekoori.

Ta on mänginud ka flööti Põltsamaa linna puhkpilliorkestris ja Eesti NSV ülevabariigilises puhkpilliorkestris.

Ene Ahven on Eesti Muusikaõpetajate Liidu liige.

## Tunnustus

* 2014 Tartu medal

## Isiklikku
Tema vend on Mati Ahven.

## Viited

## Kirjandus
* Pille Säälik "Ene Ahven - 40 (tööaastat)" Universitas Tartuensis 11/2011, lk 43-44
* Maarja Ülper "Parim kuulaja ja karmim kriitik" Universitas Tartuensis 4. märts 2005, lk 3

## Välislingid
* Pille Säälik "Mõistatuslik Ene Ahven" U-duur (Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori häälekandja) 8/2010, lk 9-10
* Ene Puusemp "Igavesti nooruslik Ene" U-duur (Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori häälekandja) 10/2011, lk 25–27
Müjde Ar

**Müjde Ar** (sünninimi **Kâmile Suat Ebrem**; sündinud 21. juunil 1954 İstanbulis) on türgi naisfilminäitleja.

Ta on õppinud İstanbuli Ülikoolis saksa keelt. Filmides näitleb 1975. aastast.

## Isiklikku
Tema ema Aysel Gürel (1929–2008) oli Türgi näitleja. Ta on 2005. aastast abielus Türgi poliitiku Ercan Karakaşega.
Valge kuningas

**"Valge kuningas"** ("A fehér király") on Ungari kirjaniku György Dragománi 2005. aastal ilmunud romaan. Eesti keeles ilmus raamat 2012. aastal, selle tõlkis Reet Klettenberg.

Romaani peategelane on 11-aastane Djata, kes peab pärast seda, kui hallides ülikondades mehed ta isa ära viivad, võtma enda kanda perepea rolli ning täiskasvanute maailmas hakkama saama.
Neerusammas

**Neerusambaks** (ladina keeles ains *columna renalis*, mitm *columnae renales*) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel neerukoores neerupüramiidide ümber ja vahel paiknevat osa. Neerusambad sisaldavad neerutorukesi.

Neerusammaste areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## [[Süstemaatiline anatoomia]]
Kehtivas loomaanatoomia standardis Nomina Anatomica Veterinaria liigitatakse neerusambad urogenitaalsüsteemi.

Nüüdisajal kehtivas inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica kuuluvad neerusambad kuseelundite süsteemi.

Varem liigitati neerusambad kuse-suguelundkonna kuseelundite hulka (Roosalu, 2010:128).

## Viited

## Kirjandus
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A08.1.01.019: Columnae renales. Neerusambad
Harilik nõmmkann

**Harilik nõmmkann** (*Androsace septentrionalis*) on taimeliik nõmmkanni perekonnast nurmenukuliste sugukonnast.

## Välislingid
*
Muda-nõmmkann

**Muda-nõmmkann** (*Androsace filiformis*) on taimeliik nõmmkanni perekonnast, nurmenukuliste sugukonnast.

See liik leiti Eestis loodusest 2014. aasta juunis Võrumaal Mõniste vallas Kalkahju juures. Varem oli teada liigi esinemine Põhja-Lätis ja Pihkvamaal.

Liik eelistab kasvukohtadena mudaseid paiku, näiteks metsaraieteid.

Liiki kirjeldas esimesena Rootsi botaanik, keemik ja entomoloog Anders Jahan Retzius.

Sünonüümne nimi on *Androsace capillaris*.

## Viited

## Välislingid
*
Nõmmkann

**Nõmmkann** (*Androsace*) on taimeperekond nurmenukuliste sugukonnast.

## Eesti liigid
**Androsace septentrionalis* – harilik nõmmkann
**Androsace filiformis* – muda-nõmmkann 

## Viited
Meeli Mesipuu

**Meeli Mesipuu** (sündinud 28. märtsil 1975) on eesti botaanik ja looduskaitsespetsialist.

Ta õppis aastatel 1982–1990 Tallinna 1. Keskkoolis ja aastatel 1990–1993 Tallinna Lilleküla Keskkoolis. Aastatel 1993–1999 õppis ta Tartu Ülikoolis bioloogia osakonnas bakalaureuseõppes botaanika-taimeökoloogia erialal. Aastatel 2001–2004 oli ta Eesti Maaülikoolis magistriõppes, aastast 2005 on ta  Eesti Maaülikoolis doktoriõppes.

Ta on töötanud Eesti Maaülikoolis ning pikemat aega pärandkoosluste kaitse ühingus.

Ta on uurinud võtmeheinu, tegelenud Eesti niitude inventeerimise ja seirega.

## Teosed
*Rainar Kurbel, Meeli Mesipuu 2004. *Võtmeheinad*. (Kujundanud Kaija Kesa.)

## Välislingid
*
Mart Jürisoo

**Mart Jürisoo** (9. detsember 1950 Stockholm – 16. juuni 2014 Stockholm) oli eesti arst ja laulja. 

Mart Jürisoo lõpetas Stockholmis Karolinska Instituudi arstiteaduskonna; ta kaitses magistritöö Londonis. 

Pärast enam kui 20 aastat keskkonnaarstina töötas ta pikka aega organisatsioonikonsultandina eri firmades peamiselt Rootsis..

Ta on uurinud stressiga seotud teemasid.

Lauljana on Mart Jürisoo esinenud peamiselt eesti üritustel ja teinud koostööd ka teatriga Varius.

## Teoseid
*"Burnout – från stress och utbrändhet till den goda organisationen". Stockholm, 2001. ISBN/ISSN 9189617169
*"Burnout – läbipõlemine". Tartu, 2004. ISBN/ISSN 9985940687
*"Planera för pensionen" (kaasautor Georg Uggelberg). Stockholm, 2005. ISBN/ISSN 9170920370

### Salvestisi
*soolokassett "ESTO 1988 Melbourne", klaveril Toomas Tuulse. Stockholm 1988
*heliplaat "Reis – Resa": Stockholmi Eesti Noortekoor, dirigent Jaan Seim, klaveril Toomas Tuulse. Stockholm 1989
*"Kukul külas", 19. september 2004

## Isiklikku
Mart Jürisoo isa Valdek Jürisoo ja ema Ingrid Seim kohtusid Stockholmis Eesti Noortekooris, tal on õde Ann Arendi. Lesk sopran Susann Végh Jürisoo laulab Rootsi Kuninglikus Ooperis. Poeg Jonatan Jürisoo töötab Rootsi esinduses ÜRO juures.

## Viited

## Välislingid
*Jürisoo: kasumi taga on ettevõtte töötaja Äripäev, 19. september 2008
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=578
*Teater Varius
Andrés Guardado

**José Andrés Guardado Hernández** (sündinud 28. septembril 1986 Guadalajaras) on Mehhiko jalgpallur, poolkaitsja. Alates 2017. aastast mängib ta Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Mehhiko rahvuskoondises tegi Guardado 14. detsembril 2005 sõprusmängus Ungari vastu.

Esimese värava lõi ta Mehhiko rahvuskoondises 28. veebruaril 2007 sõprusmängus Venezuela vastu.

2007. aasta CONCACAF Gold Cupi finaalis lõi ta värava USA-le, kuid Mehhiko kaotas lõpuks 1:2. Sama aasta Copa América kolmanda koha mängus 14. juulil lõi ta värava Uruguayle.

2011. aasta CONCACAF Gold Cupi viimases alagrupimängus 12. juunil lõi ta kaks väravat Costa Ricale. 25. juunil toimunud finaalmängus lõi ta kaks väravat USA-le. Mehhiko võitis mängu lõpuks 4:2.

5. märtsil 2014 toimunud sõprusmängus Nigeeria vastu tegi Guardado Mehhiko koondises oma sajanda mängu.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus 23. juunil lõi ta värava Horvaatia vastu.

2015. aasta CONCACAF Gold Cupi esimeses alagrupimängus 9. juulil lõi ta värava Kuubale ja viimases alagrupimängus 15. juulil värava Trinidadile ja Tobagole. 19. juulil toimunud veerandfinaalis lõi ta penaltist värava Costa Ricale ning 22. juulil kahest penalist värvad Panamale, viies Mehhiko finaali. 26. juulil toimunud finaalmängus Jamaica vastu lõi Guardado mängu esimese värava. Mehhiko võitis lõpuks 3:1. Guardado lõi turniiril kuus väravat ja valiti turniiri parimaks mängijaks.

2011. aasta CONCACAF Gold Cupil valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu.

Ta on kuulunud Mehhiko koondisse lisaks 2006., 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2016. aastal Copa América Centenariol ning 2013. ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.

## Saavutused
;Deportivo
*Segunda División: 2011–12
*UEFA Intertoto karikas: 2008
;PSV
*Eredivisie: 2014–15, 2015–16
*Johan Cruijff Shield: 2015, 2016

## Viited

## Välislingid
Joel Campbell

**Joel Nathaniel Campbell Samuels** (sündinud 26. juunil 1992 San Josés) on Costa Rica jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Atlético Goianiense ja Costa Rica jalgpallikoondises.

## Koondisekarjäär
2011. aasta CONCACAF-i alla 20-aastaste meistrivõistlustel jõudis ta Costa Rica noortekoondisega finaali, kus kaotati Mehhiko eakaaslastele. Campbell oli kuue väravaga turniiri suurim väravakütt.

Debüüdi Costa Rica rahvuskoondises tegi Campbell 5. juunil 2011 CONCACAF Gold Cupi turniiri esimeses alagrupimängus Kuuba vastu. Samas mängus lõi ta ka oma esimese värava rahvuskoondises.

2011. aasta Copa América teises alagrupimängus 7. juulil lõi ta värava Boliivia vastu.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta esimeses alagrupimängus 14. juunil värava Uruguay vastu.

2021. aasta CONCACAF Gold Cup'i esimeses alagrupimängus lõi ta värava Guadeloupe'i vastu ja teises alagrupimängus värava Suriname vastu.

2023. aasta CONCACAF Gold Cup'i viimases alagrupimängus lõi ta penaltist värava Martinique'i vastu.

## Saavutused
;Olympiakós 
*Kreeka Super League: 2013–14
;Arsenal
*FA Community Shield: 2014
;León
*Liga MX: Guardianes 2020
*CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2023
;Alajuelense
*CONCACAF Central American Cup: 2023

## Välislingid

* Joel Campbelli profiil Arsenal FC kodulehel
Bryan Ruiz

**Bryan Jafet Ruiz González** (sündinud 18. augustil 1985 San Josés) on Costa Rica jalgpallur, poolkaitsja, kes mängib Costa RIca kõrgliiga klubis Alajuelense. Ta on Costa Rica koondise kapten.

Aastatel 2015–2018 mängis ta Portugali kõrgliiga klubis Lissaboni Sporting. 2016. aastal valiti ta CONCACAF-i aasta mängijaks.

Bryani vend Yendrick Ruiz on samuti jalgpallur ja mänginud Costa Rica koondises.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Costa Rica rahvuskoondises tegi Ruiz 19. juunil 2005 mängus Hiina vastu.

Esimese värava lõi ta Costa Rica rahvuskoondises 6. juulil 2005. aasta CONCACAF Gold Cupi turniiri veerandfinaalis Hondurase vastu.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta teises alagrupimängus 20. juunil värava Itaalia vastu.

2015. aasta CONCACAF Gold Cupi teises alagrupimängus lõi ta värava El Salvadori vastu.

Ta on kuulunud Costa Rica koondisse veel ka 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2011. ja 2017. aasta CONCACAF Gold Cupil ning 2016. aastal Copa América Centenariol. 

## Saavutused
;Alajuelense
*CONCACAF Champions' Cup: 2004
*Copa Interclubes UNCAF: 2005
*Primera División: 2004–05

;Twente
*Eredivisie: 2009–10
*KNVB Cup: 2010–11
*Johan Cruijff Schaal: 2010, 2011

;Sporting CP
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2015
*Taça da Liga: 2017–18

## Viited

## Välislingid
Sergei Glazjev

**Sergei Glazjev** (vene keeles *Серге́й Юрьевич Глазьев*; sündinud 1. jaanuaril 1961 Zaporižžjas) on Venemaa poliitik ja majandusteadlane.

Glazjev on alates 2012. aasta 30. juulist president Putini nõunik.

2014. aasta juunis BBC-le antud intervjuus nimetas ta Ukraina president Petro Porošenkot ja kogu Ukraina valitsust natsideks ning põhjendas oma arvamust. Hiljem ütles Venemaa Föderatsiooni presidendi pressiesindaja Dmitri Peskov Glazjevi avalduse selgituseks, et tegemist pole Kremli ametliku seisukohaga.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Profile on MosNews.com
*"Why I Am Challenging Putin" by Sergey Glazyev
GrIStuF

**GrIStuF** (pikalt: **Greifswaldi rahvusvaheline üliõpilasfestival**) on mitmepäevane üliõpilaste üritus, mida korraldatakse Greifswaldis Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Saksamaa Liitvabariigis.

Festivali raames leiavad aset mitmesugused temaatilised töötoad, arutelud, kultuuriüritused, näitused, peod ja kontserdid. Festivali temaatika varieerub poliitilistest ja sotsiaalsetest kuni kultuuriliste ja kunstiga seotud teemadeni. Oma tiheda ja mitmekesise kavaga on GrIStuF raamistikuks, kus eri rahvustest, religioonidest ja kultuurikeskkondadest pärit noored saavad omakeskis pidada rahumeelset dialoogi.

## Ajalugu
Inspireeritud Saksamaal Ilmenaus toimuvast teisest üliõpilasfestivalist, otsustas grupp entusiastidest üliõpilasi organiseerida samasuguse ürituse Greifswaldis. Esimene festival toimus 2002. aastal.

2005. aastal asutati mittetulunduslik organisatsioon **GrIStuF e.V.**, mis on sellest ajast peale vabatahtlike üliõpilaste abiga festivali korraldanud.

## Toimunud festivalid
*2002 – "Our World - Our Choice"
*2005 – "Touch the world"
*2006 – "Project U-Rope: Utopia or reality?"
*2008 – "Mind a change?"
*2010 – "Response-Ability"
*2012 – "FACE to FACE - paving the way for a non-violent society"
*2014 – "Lost in consumption? Rethinking economy"
*2016 – "Sea: The Future - Discovering the Ocean Current"

## Välislingid
* Koduleht
Dmitri Iljitš Uljanovi kortermuuseum

**Dmitri Iljitš Uljanovi kortermuuseum** oli Tartus 1982. aastal asutatud muuseum, mis oli pühendatud Nõukogude Liidu rajaja Vladimir Iljitš Lenini (Uljanovi) nooremale vennale Dmitri Iljitš Uljanovile, kes õppis 1900. aasta septembri lõpust 1901. aasta detsembri alguseni Tartu Ülikooli arstiteaduskonna viiendal kursusel. 

Muuseum reorganiseeriti aastatel 1988–1989, selle uueks nimeks sai **Tudengimuuseum**. 1997. aastal muuseum suleti.

## Ajalugu
Muuseum avati Tartu Riikliku Ülikooli 350. aastapäeva pidustuste raames 15. septembril 1982. See tegutses Vaksali linnaosas Nikolai Burdenko tänav (hilisem Veski tänav) 61 asuva puumaja mansardkorrusel, kus Dmitri Uljanov õpingute ajal 1900–1901 elas. Ekspositsioonis oli nii Uljanovile kuulunud kui ka ajastule tüüpilisi esemeid, mille abil tutvustati tema tegevust arstina ja revolutsioonilise liikumise osalisena: koopiad Uljanovi avaldustest Tartu ülikooli rektorile ja arstiteaduskonna dekaanile vastuvõtuks V kursusele, tema isikliku toimiku lehtede koopiad, sandarmi ettekirjutus, mis keelas osalemise mis tahes salaühingutes, eksamiprotokollid ning Dmitri Uljanovi allakirjutatud arstivanne. Muuseumi osaks oli ka nimitegelase memoriaaltuba, mis püüdis võimalikult täpselt jäljendada XIX sajandi lõpu ja XX sajandi alguse Tartu tudengi üürituba. Toa eksponaadid valiti kirjelduste põhjal, mis sisaldusid Uljanovi kirjades omastele. Lisaks tutvustati muuseumi avamisaegses ekspositsioonis laiemalt üliõpilasliikumist ja marksismi levikut sajandivahetuse Tartus ning põgusalt ka ülikooli "tänapäeva" 1982. aastal. Dmitri Uljanovi kortermuuseum oli Tartu Riikliku Ülikooli Ajaloo Muuseumi filiaal. 1988. aastal ilmunud raamatu "Tartu muuseumid" andmeil külastas muuseumi keskmiselt 10 000 inimest aastas. Aastatel 1982–1986 oli muuseumi juhataja Elli Jaska, kelle ametikoha võttis 1986. aastal üle ajaloolane Aleksei Paukson, senine muuseumi vanemteadur.

1988.-1989. aastal reorganiseeriti muuseum Tudengimuuseumiks, kus eksponeeriti tudengitoa sisustust XVII sajandil, XIX sajandi lõpus ja XX sajandi alguses (publikule avati uus ekspositsioon detsembris 1989). 1997. aastal Tudengimuuseum likvideeriti ning varad viidi TÜ ajaloomuuseumisse Toomemäel. Ajaloomuuseumi tollane direktor Ela Martis põhjendas sulgemist ruumide kehva seisukorraga, samuti tudengite passiivsusega: ärksam osa tudengeist oli Martise sõnul koondunud organisatsioonidesse ja muuseumi ei vajanud, "tudengid, kes pole organiseerunud, ei käi niikuinii kusagil, ka nemad seda muuseumi ei vaja".

## Viited

## Kirjandus
* Terje Lõbu "Noorema venna muuseum", Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XXXII, Tartu: 2001, lk 74–81
* Irene Rosenberg, "Tartu muuseumid", Tallinn: Perioodika, 1988, ptk "D. Uljanovi Kortermuuseum", lk 107–110
* Leenu Siimisker, "Mälestusi ja mõtteid Veski tänava tudengimuuseumi puhul", Edasi, 20. september 1989, lk 4

## Välislingid
* Jüri Saar "Tudengimuuseum likvideeritakse" Postimees, 27. august 1997
* Eduard Sakk Dmitri Uljanovi kortermuuseumi püsiekspositsioon DSpace (fotod 29. oktoobrist 1982 1)
* Foto. Esimesed külastajad D.Uljanovi kortermuuseumis Ajapaik
Shigeki Hakamada

**Shigeki Hakamada** (jaapani keeles 袴田 茂樹, *Hakamada Shigeki*; sündinud 17. märtsil 1943 Fukuyamas Hiroshima prefektuuris) on jaapani politoloog ja sovetoloog.

Ta on lõpetanud Tōkyō Ülikooli ja Moskva Riikliku Ülikooli. Ta on Aoyama Gakuini Ülikooli professor.

## Isiklikku
Tema poolõde Irina Hakamada on Venemaa poliitik. Nende isa Mutsuo Hakamada oli  jaapani kommunist, kes põgenes Teise maailmasõja ajal Nõukogude Liitu.
Strazdumuiža mõis

**Strazdumuiža mõis** (läti keeles *Strazdumuiža*, ka *Strazdes muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Jugla asumis. Mõisa vana peahoone asus Pāles ielā 14, uus aga Juglas ielā 14. Saksa keeles oli mõisa nimi *Strasdenhof* või *Strassen Hoff*.

Strazdumuiža mõisa on esmamainitud 1528. aastal. Toona said selle omanikeks Thor Avestid, kellele mõis kuulus XVII sajandi keskpaigani. Mõisaomanike nimi mugandus lätlaste ja sakslaste Strazdumuižaks.

Mõisale kuulusid kaks talukohta. Neist vanem on Odiņi talu, mis rajati Jugla järve kaldale 1510. aastal. Talunikud tegelesid kalapüügiga ja müüsid järve ääres peatuvatele Riia elanikele õlut ning piiritust.

1741. aastast kuulus mõis Budbergidele. 1770. aastal ehitas Woldemar Dietrich von Budberg vana peahoone kõrvale uue klassitsistlikus stiilis peahoone, mis on säilinud tänapäevani.

1781. aastal omandasid mõisa Fromholdid. Ilmselt rajati just tol ajal mõisa juurde Inglise park, mis on saanud nime Hermann Fromholdi lese Dorothea järgi (*Dorotheens Lustwaaldchen* või *Dorotejas līksmi*, eesti keeles 'Dorothea rõõm'). 

1801. aastal ostis mõisa kaupmees Matthias Ulrich Poorten (1732−1812), aga juba 1803. aastal sai mõisa omanikuks Berens von Rautenfeld. Too oli kohaliku politseiringkonna ülem ja nii ei olnud ta rahul, et sügiseti tuleb rahvas mõisa puuvilju ning muud saaki varastama. 1805. aastal lasi ta Odiņi talu rahval rajada vanuselt teise maja mõisakompleksis – aedniku maja. Aedade valvamine jäi samuti Odiņi talu inimeste hooleks. Tema järel oli aastail 1816–1827 mõisa omanikuks Georg Ludwig Stoppelberg. 

Järgmised omanikud olid Pychlaud. Nemad avasid mõisas manufaktuuri, kus valmistati puuvillast ja villast kangast. Nende ajal ehitati peahoone uhkemaks. 1853. aastal ehitasid nad ka järve äärde uusklassitsistlikus stiilis villa, mille juurde kuulus vahepeal 6,4 hektari suurune omaette maatükk. Jugla järve äärde rajati kai, kust tehti pidude ajal väljasõite Jugla järvele.

1845. aastal eraldati Straždumuizast Krēgermuiža mõis. 1890. aastal müüsid Pychlaud manufaktuuri maha. Pychlaud olid alati olnud pimedate ühingu toetajad ja nii anti mõisa hooned Krēgermuiža mõisa omaniku Johanna Karoline soovil pimedate käsutusse. Peahoone kuulubki pimedate ühingule. Villas asus vahepeal lastekodu, aga tänapäeval asub seal pimedate raamatukogu.

Mõisa park oli rahvale avatud kuni 1920. aastani, kuni see tuli sagenenud rüüstamisjuhtude tõttu sulgeda. XX sajandi teisel poolel ehitati parki mitu korterelamut.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Teine sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Erakool

**Erakool** on eraomandisse kuuluv kool. 

Eestis kuuluvad sellised koolid enamasti kooli haldamiseks loodud sihtasutustele või mittetulundusühingutele. Traditsiooniliselt tegutsevad erakoolidena kristlikud koolid ja enamasti ka Waldorfi koolid.

Riigiti on erakoolide levik väga erinev, näiteks USA-s on erakoolidel haridussektoris oluline osa, Rootsis aga väike (14%).

Ingliskeelsetes riikides kasutatakse erakoolide kohta eri nimetusi (nt *public school* ja *private school*), mistõttu tõlkimisel tuleb olla terminitega ettevaatlik.

## Vaata ka
*eraülikool
Tartu Tamme Kool

**Tartu Tamme Kool** on Tartu Tammelinna põhikool, mis sündis senise Tartu Tamme Gümnaasiumi gümnaasiumi- ja põhikooliosa eraldamisel 2015. aastal. Tartu Tamme Koolile jäi senine koolihoone Tamme puiestee 24, gümnaasium hakkab jagama Nooruse 9 hoonet Tartu Täiskasvanute Gümnaasiumiga.
Zēluste mõis

**Zēluste mõis** (läti keeles *Zēlustes muiža*, ka *Šepmuiža* või *Ezerkrasti*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Jugla asumis. Mõisakompleks asus aadressidel Mazajā Juglas ielā 43, 45 ja 47. Saksa keeles oli mõisa nimi *Selust*.

Zēluste mõis rajati XVII sajandil, mõisa vanim hoone valmis 1763. aastal. See hoone on tänapäeval heas korras, tegemist on riikliku arhitektuurimälestisega. Too hoone ehitati mitte Zēluste enda, vaid Mazā Jumpravmuiža mõisa maadele. Toona oli Zēluste omanik Vojvod.

Hiljem tekkis mõisa juurde tööstus, kus toodeti rohelist seepi ja veel hiljem ka tärklist. XIX sajandi alguses kuulus mõis Holstidele, toona rajati ka uusklassitsistlikud hooned Mazajā Juglas ielā 43 ja Mazajā Juglas ielā 47. Pärast Holste sai mõisa omanikuks endine mõisavalitseja Sheppe. Tema nime järgi sai mõis ka oma teise nimekuju.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Teine sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Kolmas sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasium

**Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasium** on Tartus Annelinnas 2014. aasta sügisest tegutsev gümnaasium, mis sündis kolme senise Annelinna kooli – Tartu Kommertsgümnaasiumi, Descartes'i lütseumi ja Kivilinna gümnaasiumi – gümnaasiumiosade liitmisel.

Gümnaasium on saanud nime Eesti luuletaja Kristjan Jaak Petersoni järgi. Kooli nimi valiti avalikul konkursil. Algul kaaluti nime Tartu Kristjan Jaagu Gümnaasium, jättes luuletaja perekonnanime välja, et kooli nimi liiga pikaks ei läheks. Õpilaste ja lapsevanemate soovil võeti kasutusele siiski täisnimi.

## Välislingid
* Kooli koduleht
* Tartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumi põhimäärus Riigi Teatajas
* Tartu uue gümnaasiumi nimeks saab Tartu Kristjan Jaagu Gümnaasium Delfi, 17. jaanuar 2014
* Õpilased võitlesid kooli nimesse Petersoni Postimees, 6. veebruar 2014
* Kristian Jaak nagu Lenin
Türkân Şoray

**Türkân Şoray** (sündinud 28. juunil 1945 İstanbulis) on türgi naisfilminäitleja.

Ta on lõpetanud Fatih'i Tütarlaste Lütseumi.

## Isiklikku
Tema isa oli tšerkessi päritolu, ema oli aseri päritolu. Ta oli aastatel 1983–1987 abielus Cihan Ünaliga, neil on üks laps. 12. märtsist 2010 on ta UNICEF-i hea tahte saadik.
Hülya Koçyiğit

**Hülya Koçyiğit** (sündinud 12. detsembril 1947 İstanbulis) on türgi naisfilminäitleja.

Ta sündis aastal 1947 İstanbulis, kus ta ka üles kasvas. Keskhariduse omandas ta Ankaras, kus ta õppis Atatürgi tütarlaste koolis. Koolis õppimise ajal hakkas ühines ta İstanbuli Linnateatri trupiga.

## Isiklikku
Ta abiellus aastal 1968 toonase Fenerbahçe Spor Kulübü jalgpalluri Selim Soydaniga; neil on tütar Gülşah.
Neerusegment

**Neerusegmendiks** (ladina keeles ainsus *segmentum renale*; mitmus *segmenta renalia*) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel neerude iseseiseva vereringega osa, kuhu suubuvad vastavad neeruarteri harud. 

## [[Süstemaatiline anatoomia]]
Kehtivas inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica kuuluvad neerusegmendid kuseelundite hulka. 

### Liigitus
*neeru eesmine alasegment – *segmentum anterius inferius (renale)*
*neeru eesmine ülasegment – *segmentum superius (renale)*
*neeru alasegment – *segmentum inferius (renale)*
*neeru tagasegment – *segmentum posterius (renale)*
*neeru ülasegment – *segmentum supreius (renale)*

## Viited

## Kirjandus
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A08.1.02.001: Segmenta renalia. Neerusegmendid
Lielie kapi

**Lielie kapi** ('suur kalmistu'; saksa keeles *Grosser Friedhof*) on 22 hektari suurune park Lätis Riia linnas Brasa asumis, mis asub Riia endise suurima kalmistu alal.

1772 keelas Katariina II surnute matmise kirikutesse, samuti andis ta korralduse, et kõik surnud tuleb vaatamata nende staatusele matta uutesse surnuaedadesse väljaspool linnade piire. Aastal 1773 rajatigi praeguse Brasa asumi aladele hilisema nimetusega Suur Kalmistu, kuhu maeti peaaegu kõik linnas surnud baltisakslased ja jõukamad lätlased. Üks esimesi, kes uuele kalmistule (ümber) maeti, oli Riia linna asutaja piiskop Albert.

Kalmistu jagunes kolme ossa: luterlikuks, õigeusu ja katoliku kalmistuks. Pärast baltisakslaste ümberasumist vähenes kalmistu tähtsus drastiliselt. Põhiliselt jäi see nende baltisakslaste matmispaigaks, kes keeldusid Saksamaale asumast. 

Pärast Nõukogude võimu kehtestamist hävitati kalmistusel hulgaliselt haudu ja lõhuti hauasambaid. Aastal 1957 suleti kalmistu, muudeti see pargiks ja lasti sel metsistuda. 

Ainult õigeusu kalmistu jäi pargi aladelt välja ja säilis paremini, kuid ka mujal on paljud hauad veel praeguseni säilinud, samuti mitu vana kabelit. Pargi maa-ala kuulub Läti luteri kirikule.

## Kalmistule maetuid

*Kristjan Jaak Peterson
*Christoph Haberland
*Johann Christoph Brotze
*Krišjānis Barons
*Jānis Frīdrihs Baumanis
*Andrejs Pumpurs
*Johann Felsko
*Heinrich Scheel
*Georg August Schweinfurth
*Krišjānis Valdemārs
*Fricis Brīvzemnieks
*George Armitstead
*Ludwig Wilhelm Kerkovius

## Taimestik
Pargi territooriumil kasvab mitmeid võõrliike, nende seas ka läänepärn, jaapani lehis, hiigel-elupuu.

## Välislingid
Süvenemise tõenäosuse mudel

**Süvenemise tõenäosuse mudel (''elaboration likelihood model'', ELM)** on sotsiaal- ja mõjutamispsühholoogias üks veenmise kahe režiimi teooriatest. Mudelit saab nimetada ka üksikasjaliku töötluse tõenäosuse mudeliks. Süvenemise tõenäosuse mudel on hoiakute muutumise teooria, mis eeldab, et veenmise aluseks on kaks kanalit. Tsentraalses kanalis, mida kasutatakse kõige tõenäolisemalt olukorras, kui nii motivatsioon süveneda kui ka ressursid ja võimalused sõnumit töödelda on suur, pöörab sõnumi tajuja tähelepanu sõnumi sisule ning mõtleb üksikasjalikult (*elaborating*) sõnumiga seotud argumentide peale ja analüüsib. Perifeerses kanalis, mida üldiselt kasutatakse juhul, kui motivatsioon ja/või võimalus sõnumisse süveneda on madal, keskendub sõnumi tajuja sõnumi välistele karakteristikutele nagu sõnumi pikkus või sõnumi edastaja usaldusväärsus.
Süvenemise tõenäosuse mudel on rakendatav hoiakute muutuse uurimiseks aidates selgitada, millistel tingimustel pööravad inimesed pigem tähelepanu sõnumi sisule versus sõnumi vormile ja stiilile.

Tsentraalses kanalis töödeldakse infot teadlikult, aktiivselt, mälus oleva materjaliga seostades ning sisemisi vastuseid genereerides. Perifeerses kanalis käivituvad erinevad automaatsed protsessid (tingimine, praimimine, heuristikud). Kanali valik sõltub süvenemise määrast ja see omakorda motivatsioonist ja võimalustest.
Tsentraalne hoiaku muutus sõltub sisemiste vastuste valentsist, kogusest ja tajutud tõepärast. Tsentraalselt muudetud hoiak on tugevam kui perifeerselt muudetud hoiak (püsivam, kindlam, kättesaadavan, käitumuslikum).

Teised veenmise kahe režiimi teooriad on heuristilise/süstemaatilise töötluse mudel (*heuristic/systematic model, HSM*) ja assotsiatiivsete ja loogiliste hinnangute mudel (*associative-propositional evaluation model, APE*).

Mõjutamise kahe režiimi käsitluste kriitika heidab teooriatele ette, et perifeerse mõju mehhanisme enamasti ei täpsustata ning et perifeerne mõju heuristikute kaudu ei pruugi olemuslikult erineda tsentraalsest mõjust argumentide kaudu.
## Viited