open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pärnu Avatud Noortekeskus Che

**Pärnu Avatud Noortekeskus Che** oli Pärnus 2002–2008 tegutsenud noortekeskus. 

Keskuse juht on olnud Toomas Aru.

## Viited

## Välislingid
*Noortekeskus Che on noorte endi nägu Pärnu Postimees, 01.12.2004
*http://epl.delfi.ee/news/melu/parnu-noortekeskus-che-paneb-relvad-maha?id=51121546
Malle Koost

**Malle Koost** (abielus **Malle Haamer**; 1. detsember 1939 – 26. juuni 1999) oli eesti näitleja.

Tema tuntuim filmiroll oli Loreida osa Leida Laiuse filmis "Ukuaru" (1973).

## Välislingid
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Veesüliti

**Veesüliti **on kivist või metallist vihmaveerenni sageli dekoreeritud eenduv lõpposa.

Veesüliti on kasutusel olnud antiikajast alates. Erinevalt renessansis kasutusele võetud vihmaveetorust ei jookse vesi mööda seda allapoole, vaid "sülitatakse" katuselt ühtse joana otse alla. Eriti rikkalikult on dekoreeritud keskaegsed veesülitid. Keskajal kujundati veesüliti sageli droleriina; leidub palju fantastilisi loomi ja groteskseid inimesi kujutavaid veesüliteid.

## Viited
Johannes Imelik

**Johannes Imelik** (30. august 1889 Päidla vald – 12. juuli 1957 Tartu) oli eesti arst.

Ta õppis Päidla vallakoolis ning Tartu 4-klassilises linnakoolis ja lõpetas aastal 1913 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis aastani 1918. Akadeemiliselt kuulus ta aastast 1913 korporatsiooni Ugala (olles korporatsiooni asutajaliige). Juba aastatel 1916–1917 töötas ta ülikooli hospitaal-sisehaiguste kliinikus subassistendina professorite Jarotsky ja Leporski juures. Esimeses maailmasõjas töötas ta Punase Risti laatsarettides Petrogradis ja Tartus. 

Vabadussõjas osales ta detsembrist 1918 septembri alguseni 1920, alguses vabatahtliku reamehena, siis suurtükiväepolgu 3. pataljoni velskri kohusetäitjana, 9. polgu nooremarstina ja 2. suurtükidiviisi vanemarsti kohusetäitjana, lahkudes teenistusest kapteni auastmes. Aastal 1921 sooritas ta arstiteaduskonna lõpueksamid, omandades arsti astme.

Ta praktiseeris aastatel 1920–1921 Tartu Ülikooli Kliinikumi Silmakliinikus (professor Ernst Blessigi juures). Aastatel 1922–1927 töötas ta Tartu 2. divisjoni laatsaretis naha-suguhaiguste osakonnas noorem-ordinaatorina ja suguhaiguste osakonna juhatajana, samuti oli ta kutsealuste vastuvõtukomisjonis Tartu- ja Petserimaal. Lisaks avas ta aastal 1924 erapraksise Tartus naha- ja suguhaiguste alal. Aastatel 1927–1940 oli ta ka Tartu Ühendatud Haigekassa arst naha-suguhaiguste alal. 

Aastatel 1941–1944 oli ta Tartus erapraktiseeriv arst, aastal 1944 Tartu Lastepolikliiniku arst. Aastast 1945 töötas ta Tartus naha- ja suguhaiguste dispanseris, seejuures 1945. aasta lõpust aastani 1948 ja 1949–1951 peaarstina ning aastast 1951 ordinaatorina. Aastatel 1948–1949 töötas ta Tartu 1. Polikliinikus arst-konsultandina nahahaiguste alal.

Dr. Johannes Imelik suri 12. juulil 1957 Tartus ja ta maeti Vana-Jaani kalmistule.

## Isiklikku
Ta oli abielus dr. Mihkel Ostrovi tütre Lindaga.
Wetter-Rosenthal

**Wetter-Rosenthal** on Eestimaa aadlisuguvõsa. 

Suguvõsa päritolu on teadmata. Suguvõsa esindajat Adolf Friedrich Wetterit on mainitud 1644. aastal Riias tegutseva Rootsi kuberneri sekretärina. 1652. aastal Adolf Friedrich Wetter aadeldati Rootsi kuninganna Kristiina poolt von **Rosenthali** nime all, ilma introduktsioonita Rootsi rüütelkonda. 

Alates 1./13. juulist 1882 nimetatakse perekonda **Wetter-Rosenthalideks**.

Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Velise ja Pirgu mõis.
## Suguvõsa esindajaid
*Karl Heinrich von Rosenthal (von Wetter-Rosenthal (1680 Vestiena – u 1755), Mõisamaa ja Vaimõisa mõisnik
*Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthal (1753–1829), Eestimaa rüütelkonna peamees (1803–1806), Velise, Jädivere mõisnik, osales 1805. aastal Eestimaal jõustunud talurahvaseaduse väljatöötamises ja vastuvõtmises
*Karl Friedrich von Wetter-Rosenthal (1754–1795), Läänemaa Orgita mõisnik, sõjaväelane Saksamaal, Eestimaa ülemmaakohtu president
*Gustav Jakob Ferdinand von Wetter-Rosenthal (1789–1853), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kapten), Sipa ja Härgla mõisnik
**Heinrich* Johann Alexander von Wetter-Rosenthal (1820–1899), Venemaa keisririigi mereväkapten, meeskohtunik, Sipa ja Koppelmaa mõisnik
*Hellmuth Karl Ernst von Wetter-Rosenthal (1895 – 29. mai 1919), kes formeeris Vabadussõja puhkedes Rakveres Eesti sakslaste ratsakuulipildurite komando, mis sai loodava Balti pataljoni südamikuks, VR II/3
*''Berend'' Hermann Otto von Wetter-Rosenthal (1874–1940), Eesti advokaat ja ettevõtja
*Hermann Ferdinand Friedrich von Wetter-Rosenthal (1880–1950), Ameerika Ühendriikide muuseumitöötaja ja fotograaf

## Vaata ka
*Velise mõisa Wetter-Rosenthalide kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1: Estland, Görlitz, 1930
Schwengelm

**Schwengelm**, varem ka *Schwengell* ja *Schwengeln* (vene keeles *Швенгельм*) oli teadmata päritolu aadlisuguvõsa, mis suri välja 1857. aastal. 

## Ajalugu
Suguvõsa esimestest esindajatest on teada Georgius Schwengelm, kelle päritolu on teadmata. 1631. aasta 1. augustil tõsteti Georgius Rootsilt aadliseisusse, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. 

## Suguvõsa liikmeid
*Georg (Georgius) von Schwengelm (suri pärast 1664), Rootsi sõjaväelane (kindralmajor), mõisaomanik
*Gustav von Schwengelm (suri 1703), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), Pärnu komandant, Kavastu mõisarentnik
*Jakob Heinrich von Schwengelm (1669−1710), Rootsi sõjaväelane (ooberst), viimane Rootsi-aegne Pärnu komandant, mõisaomanik
*Berend Erich von Schwengelm (1693−1740), ooberst, mõisaomanik
*Jakob Heinrich von Schwengelm (1704−1794), meeskohtunik, Eestimaa maanõunik, Kunda, Kavastu, Ruila, Valkla, Tudu, Huuksi, Palu, Kloodi, Venevere ning Luusika mõisaomanik
*Berend Gustav von Schwengelm (1734−1774), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Venevere mõisnik
*Georg Wilhelm von Schwengelm (1740−1794), Valkla ja Jäneda mõisaomanik
*Peter Jakob von Schwengelm (1770−1846), kolleegiumisekretär, Eestimaa rüütelkonna sekretär, mõisaomanik
*Jacob Eberhard von Schwengelm (1772–1829), haagikohtunik, Luusika ja Venevere mõisnik
*''Georg'' Otto Andreas ''von Schwengelm'' (1799−1857), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), metsakorpuse direktor
## Schwengelmi suguvõsa mõisavaldused

*Eestimaa:
**Jädivere (*Jeddifer*) (1709−1710), Jäneda (*Jendel*) (u 1778−1792), Karinõmme (*Karrinöm*) (1730ndad−1757), Kloodi (*Peuth*) (1781−1839), Kunda (*Kunda*) (1747−1814), Luusika (*Lusik*) (1743−1821), Palu (*Pallo*) (1740ndad−1750ndad), Päri (*Kattentack*) (oli 1702, pandivaldus), Raeküla (*Raeküll*) (1800−1812, pandivaldus), Roela (*Ruil*) (1760ndad), Rosentali (*Rosenthal*) (1760ndad), Tudu (1750ndad−1760ndad) (*Tuddo*), Turpla (*Turpel*) (oli 1702, pandivaldus), Ulvi (*Oerthen*) (1750ndad), Valkla (*Walküll*) (1759−enne 1765 pandi-, enne 1765−1785 pärusvaldus), Veltsa (*Weltz*) (1730ndad−1757), Venevere (*Wennefer*) (1730ndad−1821)
*Liivimaa eesti distrikt:
**Alatskivi (*Allatzkiwwi*) (oli 1627, rendivaldus), Kabina (*Kabbina*) (1630−1770), Kavastu (*Kawast*) (1630−1752), Pilka (*Pilcken*) (1630−1770), Tammistu (*Tammist*) (1630−1770), Uue-Kastre (*Kaster*) (1628−1630)

## Varia
Schwengelmi suguvõsa nimest on tulenenud Vana-Vigala mõisa kõrvalmõisa Vängla (*Schwengeln*) nimi.

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 433.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 255-257.
*Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. *Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor*. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 264-265 https://books.google.ee/books?id=qIouAAAAYAAJ&hl=et&pg=PA264#v=onepage&q&f=false.
Wangersheim

**Wangersheim** (vene keeles *Вангерсхайм*), varem **Wangersen**, oli rae- ja aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Suguvõsa päritolu on jäänud ebaselgeks. Esimesi teateid nende kohta on XV sajandi algusest, mil nad elasid Tartus. Suguvõsaliin algab Tartu raehärra Cort von Wangerseniga. Tema pojapoeg Johann (Hans) von Wangersen (maeti 1603) asus 1560. aastatel elama Tallinna ja oli Tallinna liini rajaja. Tema poja Tallinna rae liikme Georg (Jöran) von Wangerseni (1579−1656) tõstis Rootsi kuninganna Kristiina 7. augustil 1634 aadliseisusse ja ta sai perekonnanimeks **Wangersheim**; Rootsi rüütelkonda teda küll ei introdutseeritud. Suguvõsa suri välja XIX sajandil.

## Wangersheimid rüütelkonna matriklis
Wangersheimid immatrikuleeriti 1746. aasta 12. juunil (vkj) Eestimaa rüütelkonna matriklisse. 

## Suguvõsa liikmeid
### Wangersen
*Cort von Wangersen (elas XVI sajandil), Tartu raehärra
*Heinrich von Wangersen (suri pärast 1555), Tartu bürgermeister
*Johann (Hans) von Wangersen (maeti 1603), kaupmees, Tallinna raehärra

### Wangersheim
*Georg (Jöran) von Wangersheim (1579−1656), kaupmees, Tallinna raehärra ja bürgermeister, Aa mõisaomanik
*Konrad von Wangersheim (1618−1668), Rootsi asehaldur Tallinnas, Tartu õuekohtu viitsepresident, Aa mõisaomanik
*Axel Konrad von Wangersheim (maeti 1731), jalaväe kindralleitnant, rügemendikomandör, Riia komandant
*Konrad von Wangersheim  (1754−1824), tõeline riiginõunik, Tallinna ülemmaakohtu prokurör, Arhangelski kubermanguprokurör, mõisaomanik 
*Reinhold Georg von Wangersheim (1756−pärast 1811), riiginõunik, Vene Assignaatpanga direktor

## Wangersheimi suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Aa (*Haakhof*) (1630−1787), Arbavere (*Arbafer*) (1696−XVIII sajand), Pajaka (*Pajack*) (1667−1683), Paunküla (*Paunküll*) (XVII sajandil), Vahakõnnu (*Wahhakant*) (kuni 1700), Voorepera (*Woroper*) (1744−1752)
## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 474-475.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 269-271 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00127527,00277.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd XV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2004. Lk 453-454.
*Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. *Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor*. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 318-319 https://books.google.ee/books?id=qIouAAAAYAAJ&hl=et&pg=PA318#v=onepage&q&f=false.

## Välislingid
*Wangersheimi suguvõsa genealoogia saidil adelsvapen.com
Terminologia Embryologica

**Terminologia Embryologica** (lühend **TE**) on rahvusvaheline inimese embrüonaalse (looteea) arengustaadiumi (sh elundid, struktuurid, rakud ja anomaaliad) kirjeldamiseks kasutatav standardsõnavara. See sisaldab ladinakeelseid termineid koos ingliskeelsete vastetega. 

Selle töötas välja Föderatiivne Rahvusvaheline Anatoomiaterminoloogia Komitee (FICAT) 2009. aastal ning see avaldati veebis 2010. aastal. 

Väljaande on heaks kiitnud Anatoomide Assotsiatsioonide Rahvusvaheline Föderatsioon (IFAA).

## Sisukord

* e5.6: *Systema urinarium* (kuseelundkond)
* E.5.6.2.0.0.0.4: *Ductys mesonephricus* (esmasneerutoruke)
* e5.7: *Systemata genitalia*
* E.5.7.2.3.0.0.3: *Ductus paramesnonephricus* (Mülleri juha)
 
* E.5.11.3.1.8.0.2 : *Primordium thymi* (tüümuse primordium)
* E.5.12.0.0.0.0.1 : *Systema lymphoideum* (lümfisüsteem)
* E.5.12.1.2.0.0.1.: *Thymys* (tüümus)
* E.5.12.1.2.2.0.2 : *Medulla thymi* (tüümuse säsi)
* E.5.12.1.2.0.0.7 : *Lobus thymicus* (tüümuse sagar)

## Vaata ka
* Terminologia Anatomica
* Terminologia Histologica

## Välislingid
*Terminologia Embryologica veebiväljaanne

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Terminologia Embryologica]] seisuga 04.12.2014.*
Priit Kärsna

**Priit Kärsna**  (31. jaanuar 1969 –15. aprill 2024) oli Eesti munitsipaalpoliitik ja koolijuht. 

Pärast Pärnu-Jaagupi Keskkooli kuldmedaliga lõpetamist jätkusid õpingud Tallinna Pedagoogikaülikoolis. Ta lõpetas füüsikaõpetaja eriala cum laude diplomiga. 

Kärsna õppis ka Nõmme Lastemuusikakoolis klarnetit. 

Õpetajana töötas ta Kivi-Vigala Põhikoolis, Kullamaa Keskkoolis ja Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskoolis. Direktorina on ta töötanud Kullamaa Keskkoolis ning alates augustist 2020 kuni surmani Kivi-Vigala Põhikoolis. 

Ta oli ka Märjamaa vallavolikogu liige ja Vigala osavallakogu esimees, abikaasa ja kolme lapse isa.

Aastatel 1998–1999 ja 2002–2017 oli ta Vigala valla vallavanem. 

Vigala vald tunnustas teda aasta isa tiitliga aastal 2014.

## Viited
Dream Chaser

**Dream Chaser** (inglise "Unistuse tagaajaja") on Sierra Nevada Corporation (SNC) Space Systemsi poolt välja töötatav korduvkasutatav mehitatud suborbitaalne ja orbitaalne kosmoselennuk. See osales esialgu NASA arendusprogrammis Rahvusvahelise Kosmosejaama meeskonna ja lastiga varustamiseks, kuid NASA otsustas hiljem kasutada teiste firmade kosmoselaevu.

Dream Chaser on kavandatud toimetama Maa-lähedasele orbiidile ja sealt tagasi Maale kuni seitset inimest. Sõiduk on projekteeritud startima vertikaalselt ja maanduma horisontaalselt&nbsp;– automaatselt, tavalisele maandumisrajale. Sierra Nevada töötab välja ka mehitamata versiooni varustusmissioonide jaoks.

Dream Chaseri maht on 16,0 m3. Sellel jätkub kütust vähemalt 210-päevaseks lennuks. Maale naastes on laskumisel ülekoormus alla 1,5 g.

## Vaata ka
* Korduvkasutatav kanderaketisüsteem

## Viited

## Välislingid

* Sierra Nevada Corporation Space Systems web site
* SNC Space Systems' Dream Chaser page
* SpaceDev web site
* United Launch Alliance web site
* CG rendering of Dream Chaser servicing ISS
* Video animation&nbsp;— SpaceDev International Lunar Observatory Human Servicing Mission concept
* Irene Klotz, Orion, Dragons and Dream Chasers: What’s behind modern spaceship design? *[[Reuters]]*. 2. detsember 2014. (*inglise keeles*)
Vigala Väega Värk

**Vigala Väega Värk** on valimisliit Vigala vallas.

Valimisliit moodustati 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisteks. Valimisliidu liikmetest valiti 2013. aastal vallavolikogusse Priit Kärsna, Jüri Nisumaa, Kristine Niit, Martin Andreller, Ants Ojavee, Enn Roosi ja Olavi Allipere ehk 13 volikogu liikmest 7. Peale Priit Kärsna nimetamist vallavanemaks pääses asendusliikmena volikogu liikmeks valimisliidu liige Maret Järv.

2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel kandideerisid Maret Järv, Priit Kärsna, Kristine Niit, Ants Ojavee ja Enn Roosi valimisliidu Vigalal Pole Viga nimekirjas.

## Viited

## Välislingid
* Valimiliidu blogi
Saksa vanakatoliku piiskoppide loend

**Saksa vanakatoliku piiskoppide loend** on loend alates 1873. aastast ametis olnud Saksamaa vanakatoliiklaste vaimulikest juhtidest. Piiskopitool asub Bonnis.

*1873–1896 Joseph Hubert Reinkens (1821–1896)
**1895–1896 sufragaanpiiskop Theodor Weber (1836–1906)
*1896–1906 Theodor Weber (1836–1906)
*1906–1913 Josef Demmel (1846–1913)
**1907–1913 sufragaanpiiskop Georg Moog (1863–1934)
*1913–1934 Georg Moog (1863–1934)
*1935–1953 Erwin Kreuzer (1878–1953)
**1946–1977 sufragaanpiiskop Otto Steinwachs (1882–1977)
*1953–1966 Johann Josef Demmel (1890–1971)
*1966–1986 Josef Brinkhues (1913–1995)
*1986–1995 Sigisbert Kraft (1927–2006)
*1995–2010 Joachim Vobbe (* 1947)
*2010– Matthias Ring (* 1963)
Raiddekoor

**Raiddekoor** on skulptuuri liik, taieste valmistamine kõvast materjalist nikerdamise või raiumise teel. Hõlmab kivi- ja puuskulptuure. Raidkunsti on viljeletud eelajaloolisest ajast alates.

## Viited
Vana-Virtsu mõisa kalmistu

**Vana-Virtsu mõisa kalmistu** on kalmistu endises Hanila kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Virtsu alevikus Lääneranna vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb Puhtu poolsaarele, Vana-Virtsu mõisa südamest linnulennult umbes 2,8 km kaugusele lõunakagusse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Helwigid arvatavasti 1780. aastatel, kui Puhtulaiust kujundati Inglise stiilis park. Võimalik ka, et kalmistu rajati parki alles 1810. aastal, kui suri mõisa tollane omanik ja pargi rajaja Karl Thure von Helwig.

Kalmistule maetute üldarv pole teada, praegu on see jäetud maha ning seda rüüstati põhjalikult juba 1917. aastal. 

## Kalmistule maetuid
*1810 – Karl Thure von Helwig (29. jaanuar (vkj) 1741 – 10. september (vkj) 1810)
**1826 – tema noorim tütar Dorothea Augusta von Helwig (20. juuli (vkj) 1781 – 6. detsember (vkj) 1826)
**1845 – tema keskmine tütar Anna Christina von Rosen (sündinud von Helwig; 13. detsember (vkj) 1780 – 3. mai (vkj) 1845)
****1914 – Anna Christina tütretütar Elisabeth von Uexküll (1. juuni (vkj) 1831 – 30. detsember (vkj) 1914)

## Viited

## Käsikirjad
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Kirjandus
*Ants Hein. Virtsu ja Puhtu. Pilk minevikku. – Puhtu ajalugu ja loodus. Estonia Maritima 8. Tallinn 2010. Lk 21 ja 27
*Puhtu ajalugu ja loodus. Estonia Maritima 8. Tallinn 2010. Lk 226, 231 ja 277
*Ants Hein. "Vaev üürike, kuid rõõm on igavene!". Puhtu maastikest ja monumentidest. – Acta Architecturae Naturalis (Maastikuarhitektuurseid uurimusi) 3. TTÜ Tartu Kolledž. Tartu 2013. Lk 17, 28-29 ja 34

## Välislingid
*Puhtu poolsaar, sh ka Vana-Virtsu mõisa kalmistu Virtsu Harrastusmuuseumi kodulehel
Lauri Dalla Valle

**Lauri Dalla Valle** (sündinud 14. septembril 1991 Kontiolahti vallas) on endine Soome jalgpallur (ründaja).

Dalla Valle oli noorena lootusandev jalgpallitalent. 2005. aastal kuulus ta mõnda aega Milano Internazionale akadeemiasse. 2008. aasta alguses liitus ta Inglismaa klubiga Liverpool. Aastatel 2010–2013 kuulus ta Fulhami ridadesse. Kummaski klubis tal läbimurret teha ei õnnestunud, pääsedes Liverpooli meeskonnas väljakule vaid ühes UEFA Euroopa Liiga eelringi kohtumises ja Fulhami meeskonnas kahes mängus.

Klubikarjääri jooksul mängis ta Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubides Bournemouth, Exeter City ja Crewe Alexandra, Šotimaa kõrgliiga klubis Dundee United, Norra kõrgliiga klubis Molde, Belgia esiliiga klubis Sint-Truidense ning Serbia kõrgliiga klubis Zemun. Tema karjääri viimaseks klubiks jäi Zemun, kus ta mängis hooaja 2017–18 alguses neli mängu kuni klubi otsustas 2017. aasta novembris temaga lepingu lõpetada.

Dalla Valle kuulus Soome noortekoondistesse.

## Viited

## Välislingid
* "What happened to Lauri Dalla Valle, the fallen heir of Fernando Torres?". footballparadise.com. 4.10.2018
Goethe Instituut

**Goethe Instituut** (lühend GI) on 1951. aastast tegutsev mittetulunduslik organisatsioon, mis edendab ja tutvustab saksa kultuuri maailmas. GI-l on instituudid üle maailma, Eestis tegutseb Goethe Instituut aastast 1999 ning teeb tihedat koostööd Tallinna Saksa Kultuuriinstituudiga.

Instituut on nime saanud saksa luuletaja Johann Wolfgang von Goethe järgi.

## Ajalugu

* 1951 Deutsche Akademie asendatakse Goethe Instituudiga
* 1952 avatakse esimene GI Ateenas
* 1953 hakatakse Bad Reichenhallis korraldama esimesi keelekursusi
* 1953-1955 GI võtab üle Deutsche Akademie välisloengud ja muud kohustused
* 1959-1960 GI võtab üle kõik välismaal asuvad saksa kultuuri instituudid
* 1968 võtab GI üliõpilasmässude mõjul oma kultuuriprogrammi sotsio-poliitilisi teemasid ja avangardistliku kunsti
* 1970 hakkab GI teostama Saksa Liitvabariigi kultuurilist välispoliitikat
* 1976 sõlmib GI lepingu Saksamaa välisministeeriumiga, mis sätestab selle staatuse eraldi kultuurilise organisatsioonina
* 1980 Saksamaal asuvaid GI hakatakse väikestest linnadest suurtesse/ülikoolilinnadesse kolima
* 1989 Berliini müüri langemise järel saab GI tegevuse sihiks Ida-Euroopa
* 2001 GI liidetakse Inter Nationes'ga
* 2004 avatakse GI Pyongyangis Põhja-Koreas (suleti 2009)
* 2005 GI saab Hispaania Asturiase Printsessi auhinna
* 2021 GI tähistas oma 70. tegevusaasta juubelit

### Instituudi presidendid ja peasekretärid

* Kurt Magnus (1951–1962)
* Max Grasmann (1962–1963)
* Peter H. Pfeiffer (1963–1971)
* Hans-Heinrich Herwarth von Bittenfeld (1971–1977)
* Klaus von Bismarck (1977–1989)
* Hans Heigert (1989–1993)
* Hilmar Hoffmann (1993–2001)
* Jutta Limbach (2002–2008)
* Klaus-Dieter Lehmann (1. aprill 2008 – 13. november 2020)
* Carola Lentz (alates 13. november 2020)
* Gesche Joost (alustab 19. november 2024)

## Goethe Instituudid maailmas
*Vaata artiklit [[Goethe Instituudi asukohtade loend]]*

Goethe Instituudid asuvad 99 riigis, neist 19 riigis on instituudid mitmes linnas. Leidub ka asutusi (nt Saksa Kultuuri Instituut Tartus), millel on Goethe Instituudiga lepingud ning mis osutavad mõningaid instituudi teenuseid.

## Eksamid
Instituut pakub eksameid tasemetel A1-C2; need on seotud Common European Framework of Reference for Languages (CEFR) süsteemiga. Eksameid saab sooritada nii Saksamaal kui ka välismaal.

## Viited

## Välislingid
*Goethe Instituudi koduleht
*Goethe Instituut Eestis
Muusikajuht

**Muusikajuht** on teatris (harvem ka muus asutuses, nt raadiojaamas) muusikalist osa juhtiv ja korraldav inimene.
Sindi Gümnaasium

**Sindi Gümnaasium** on gümnaasium Sindis aadressil Kooli 9.

Koolil on oma laul, lipp ja logo. 

Andmed koolihariduse alguse kohta Sindis puuduvad. 19. sajandi keskpaigas oli Sindi piirkonnas üks luteri ja üks õigeusu köstrikool. 1833. aastal rajati Sindi kalevivabrik, mille omanik Johann Christoph Wöhrmann avas 1837. aastal elementaarkooli välismaalastest töötajate lastele. 1887. aastal loodi ministeeriumikool, mis asus vabriku kontorimajas, 1893. aastal koliti Pärnu maantee kolmandasse kasarmusse. 1901. aastal valmis kolmekorruseline punastest tellistest hoone, kus kool tegutseb tänini ning kus algul töötasid ka lasteaed ja luteri kirik. 2006. aastal arvati hoone riiklikuks ehitismälestiseks.

1918. aastal nimetati kaheklassiline ministeeriumikool kaheklassiliseks algkooliks. 1921. aastal sai kool nimeks **Sindi alevi 6-klassiline Algkool**. 1938. aastal **Sindi linna 6-klassiline Algkool**, 1948. aastal **Sindi Mittetäielik Keskkool** ja 1954. aastal **Sindi Keskkool**. 1966. aastal valmis juurdeehitus, 1967. aastal internaadihoone ja söökla, 1970. aastal viidi läbi vana koolihoone kapitaalremont, 1980. aastal valmis spordikompleks. 1997. aastal sai kool nimeks **Sindi Gümnaasium**.

## Kooli direktorid

* 1864 Jaak Saal
* 1876 Ivar Mutt
* 1904–1926 Jaan Arak
* 1926–1940 Juhan Raja
* 1940–1941 Paul Ajango
* 1941–1944 Juhan Raja
* 1944–1945 Eugenie Šaraškin
* 1945–1953 Johannes Juusu
* 1953–1954 Lelli Liidemaa
* 1954 Ideja Poleva
* 1954–1958 Urve Lusmägi
* 1958–1961 Rein Virkus
* 1961–1986 Harri Raide
* 1986–1992 Ervin Vilepill
* 1992–1993 Mati Mettus
* 1993–2001 Tiit Vaher
* 2001–2006 Mari Suurväli
* 2007–2020 Ain Keerup
* 2020–2023 Karel Alliku
* 2023– Katrin Kohjus

## Viited
Hüpokaust

**Hüpokaust** on antiikajast pärinev õhkküttesüsteem, kus köetavate ruumide põrandaid soojendati ruumide all asuvate tellispostide kuumakskütmise teel. Kuum õhk liikus ülemistesse ruumidesse ka seinas asuvate kanalite kaudu. Keskküttesüsteem on kasutusel olnud alates 1. sajandist eKr.

Hüpokausti edasiarendusena oli keskajal kasutusel ka kerishüpokaust.

## Viited
Eesti Spordiajaloo Selts

**Eesti Spordiajaloo Selts** (lühend **ESAS**) on Eesti spordiajalooga tegelev selts. 

Eesti Spordiajaloo Selts asutati 1989. aastal Spordimuuseumi Ühiskondliku Kehakultuuriajaloo Uurijate Ringi (SÜKUR) põhjal.

1990. aastal valiti seltsi esimene auliige.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Spordiajaloo Seltsi koduleht
*ESASi juhatuse liikmed läbi aegade
*Seltsi FB avaleht
Viinahaua

**Viinahaua** (saksa Wiinaauja; varem *Määranõmme küla*) on paikkond Pärnu maakonnas Tori vallas Rätsepa küla juures. 

Paikkonnas elab eesti harrastusajakirjanik ja ühiskonnategelane Hillar Kohv.

Viinahaua nimi on tulnud sellest, et kunagi hallil ajal veeti hobustega talvel üle jõe jää lodjateest viinavaate ning üks viinavaat kukkunud hobuvankrilt maha ning vajunud läbi jõe jää põhja. Kuna selles kohas on jõgi sügav nagu haud ning viinavaat kukkus hauda.
Prototüüp (kirjandus)

**Prototüüp** on tegelikult elanud või elav inimene, kelle elukäiku ja iseloomujooni on kirjanik teose tegelast luues kasutanud.

## Prototüüpe Eesti kirjanduses
*Eerik Heine
*Ella Jaakson
*Vladislav Koržets
*Eduard Vilde ajaloolise romaani "Prohvet Maltsvet" prototüüp Juhan Leinberg
*Konstantin Pokrovski
*Oskar Lutsu teoste Raja Teele prototüüp Adele Pärtelpoeg 
*Andres Raska
*Burchard Sielmann
*Artur Soomre
*Arved Tamm
*Voldemar Tootson
*Hugo Treffner
Põlvamaa teenetemärk

**Põlvamaa teenetemärk** on Põlva maakonna autasu (teenetemärk).

Teenetemärgiga autasustatakse isikuid Põlva maakonnale osutatud teenete või saavutuse tunnustamiseks. Autasustamise otsustab Põlvamaa Omavalitsuste Liit. Teenetemärgi annab kätte Põlvamaa Omavalitsuste Liidu esimees kord aastas Eesti Vabariigi aastapäevale pühendatud maakondlikul vastuvõtul. Erandkorras võib teenetemärke väljastada ka muul ajal. Kuni 2017. aastani otsustas teenetemärkide andmise ja andis teenetemärgid kätte Põlva maavanem.

## Põlvamaa teenetemärgi kavalerid
*2006 Olly Kodusaar, Sulev Punning, Marge Rennit
*2007 Ain Erik, Nikolai Järveoja, Urmas Nagel, Rein Vill
*2008 Evald Laidvere, Kalmer Musting, Georg Gorrissen, Maido Saar, Ülle-Liis Sööt
*2009 Tooni Kütt, Andre Laine, Ülo Needo, Aita Neemre
*2010 Vahur Käärik, Kristjan Priks, Ilmar Tagel, Mare Torn, Külli Volmer
*2011 Aapo Ilves, Indrek Käo, Ragner Lõbu, Saidi Tammeorg, Toomas Tobreluts
*2012 Uno Kaldmäe, Ly Mikheim, Margus Timmo
*2013 Maaja Glaser, Kaire Mets, Peeter Peedomaa, Reet Roop
*2014 Kaja Leppoja, Mihkel Peedimaa, Anne Vasarik
*2015 Peeter Alep, Teet Helm, Peeter Änilane
*2016 Külli Lokko, Kalju Paalman, Jalmar Vabarna
*2017 Riivo Jõgi, Triinu Laan, Kalmer Lina
*2018 Ruth Ruus, Reet Kappo, Heino Tartes
*2019 Margit Rikka, Gunnar Paalmann, Erki Oidermaa
*2020 Sirje Vill, Margus Narusing, Enel Liin
*2021 Kaia Tamm, Taima Nurm
*2022 Piret Rammo, Ingrid Muuga, Liivi Maran
*2023 Meelis Käo, Tarmo Volt, Rüdiger Jankowski
*2024 Piret Jõgi, Ilse Aigro, Eda Heinaste, Kaia Võrno, Tiina Paasik, Kaarel Tiganik
*2025 Eerika Mark, Meelis Vahtramäe, Toomas Nigola

## Viited

## Välislingid
*Põlvamaa Teenetemärk
Nab paklitakseel

**Nab paklitakseel** ehk **nab-paklitakseel** ehk **Abraxane** on keemilise aine infusioonsuspensiooni pulber, millest valmistatakse onkoteraapias kasutatav veenisiseselt manustatav infusioon, kus toimeaine on nanoosakestena seotud inimvalgu albumiini külge.

Ravimi geneeriline nimetus on paklitakseel. Ravimi tootenimi on **Abraxane** (varasem nimetus ABI-007) ja see on kaubanimega retseptiravim.

Nab paklitakseeli kasutatakse koos mitmete teiste ravimitega metastaseerunud või taas levima hakanud rinnavähi, kopsuvähi, mitte-väikerakk-kopsuvähi ja pankreasevähi ravis.

Nab paklitakseeli kasvajavastase toime täpset mehhanismi seni ei tunta, arvatakse, et paklitakseel blokeerib vähirakkude kasvu. Abraxane mõjub ka tervetele rakkudele, näiteks vere- ja närvirakkudele, mis võib põhjustada kõrvalnähte.

Nab paklitakseel tõstab uuringute alusel üldelumuse mediaanväärtust 1,8 kuu võrra (8,5 versus 6,7 kuud, P (*inglise keeles*)
* List of paclitaxelum generic drugs, veebiversioon (vaadatud 5.12.2014) (*inglise keeles*)
* European Medicine Agency, Abraxane Euroopa avaliku hindamisaruande kokkuvõte, veebiversioon (vaadatud 5.12.2014)
* European Medicine Agency, Abraxane Euroopa avaliku hindamisaruande kokkuvõte, veebiversioon (vaadatud 5.12.2014) (*inglise keeles*)
* Vähiravifond "Kingitud elu", Vähiravifond toetab 46-aastase pereisa võitlust pankreasevähiga, Delfi, 2. detsember 2014, veebiversioon (vaadatud 2.12.2014)  
* Getter Jaani peigmees Ott-Sander Palm palub vähihaigele isale härdasti rahalist abi, 23. detsember 2014, veebiversioon (vaadatud 23.12.2014)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Protein-bound paclitaxel]] seisuga 2.12.2014.*
Arvo Sauks

**Arvo Albert Erik Sauks** (28. märts 1920 Harju-Risti – 18. september 2014 Owen Sound, Ontario) oli eesti psühhiaater Kanadas.

Ta sündis Harju-Ristil apteekri perekonnas. Ta lõpetas aastal 1938 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1938–1941 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, õpingud katkesid Saksa sõjaväkke mobiliseerimise tõttu. Ta kuulus aastast 1939 Üliõpilasseltsi Liivika. Juunis 1941 tegutses ta omakaitses Jäneda silla juures ja töötas sanitarina Tartu Ülikooli naistekliiniku esmaabipunktis. Seejärel tegutses ta tõlgina 18. Armee 185. pioneeripataljoni juures. Oktoobrist 1941 oktoobrini 1942 oli ta 185. Eesti julgestuspataljonis sanitaarallohvitseriks, selle koosseisus sattus ta Venemaale ja sai kergelt haavata. Aastase lepingu lõppemise järel avaldas ta soovi edasiõppimiseks, mida ei rahuldatud. Tal tuli minna teenima Eesti leegioni, kus ta tõusis leitnandi aukraadini. 19. mail 1944 õnnestus tal immatrikuleeruda Giesseni ülikooli arstiteaduskonda (asukohaga Giessenis Lahni jõe ääres).

## Välislingid
*
Koduvald

**Koduvald** on või on olnud mitme asja nimi:
*Koduvald, Häädemeeste valla ajaleht
*Koduvald, Kambja valla ajaleht
*Koduvald, Saue valla ajaleht
*Koduvald, Lüganuse valimisliit
*Koduvald, Kambja valimisliit
*...
Puškini Instituut

**Puškini Instituut** on Tallinnas asuv vene keele eraõppekeskus, aadressil Maneeži tänav 7 Tallinn. 

Instituut toetab muu hulgas Eestis vene keele ja vene kirjandusega seotut, valmistab ette ja viib läbi vene keele riiklikku eksamit (TORFL).

## Viited

## Välislingid
*Instituudi koduleht
*http://rusistica.eu/
Rubeņi

**Rubeņi** (vananenud kirjanduses ka *Rubbene*, *Rubene* ja *Rubini*) on küla (*vidējciems*) Lätis Jēkabpilsi piirkonnas Rubene vallas. Rubeņis asub valla halduskeskus. Aastal 2009 oli seal 266 elanikku.

Külas asub endise Rubine mõisa (*Rubinen*) keskus. Rubeņis on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu, ka asub seal aastal 1893 valminud katoliku kirik.

## Viited
Barbakaan

**Barbakaan** (vanaprantsuse keele sõnast *barbacane*) on linna või linnuse puhul sillapäis, väravehitise ette püstitatud väline tõstesilda külgedelt ümbritsev kaitsetorn või tornipaar.

## Viited
Relvakoda

**Relvakoda** on keskaegsetes kirikutes väike eeskoda lõunapoolse portaali juures, kuhu enne kirikusse sisenemist jäeti relvad
Jelgava Süüta Neitsi Maarja katedraal

**Jelgava Süüta Neitsi Maarja katedraal** (Läti keeles *Jelgavas Bezvainīgās Jaunavas Marijas Romas katoļu katedrāle*) on katedraal Lätis Jelgava linnas aadressil Katoļu ielā 11. Hoone on arhitektuurimälestis.

## Kirikuhoone
Praegune kirikuhoone ehitati Jelgavasse aastail 1902–1906. Kirik on ehitatud punastest tellistest, sellel on üks suur torn. Nii torni kui ka katust kaunistavad uusgooti stiilile omased elemendid. Hoonel on kolm löövi ja transept. Peasissekäigu kohal asub püha õhtusöömaaega kujutav bareljeef. Katedraali juures asub ka väike aed, samuti kuulub selle juurde kirikla. Katedraalis asub kolm gooti stiilis tammepuust altarit.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu
Katedraali koha peal oli varem väike kivist kirik, mis valmis aastal 1630 ja kandis püha Jüri nime. Hoone ehitamist alustas Friedrich Kettler, aga töö ja lõpetamata. Aastal 1639 lubas Jakob Kettler Władysław IV Wazale, et kirik ehitatakse valmis. Tööd lõpetati aastal 1645, aga juba aastal 1661 kaebas kohalik piiskop hertsogile, et kirik vajab remonti. Remont lõpetati aastaks 1715.

Aastail 1672–1773 asus Jelgavas jesuiitide misjonikeskus, mistõttu linna katoliiklaste arv kasvas. Nõnda taotleti aastal 1783 kirikule katedraali staatust ja see palve rahuldati, aga aastal 1798 allutati Kuramaa katoliiklased Vilniuse piiskopkonnale ja katedraalist sai taas tavaline kirik.

Prantsuse revolutsiooni ajal elas Jelgavas kuningas Louis XVIII, kes annetas kirikule briljantidega kaunistatud monstrantsi ja vana maali, mis kujutas ristilöödud Kristust.

### Praegune hoone
Aastal 1902 juhtis Jelgava kogudust Kazimirs Jasenas, kes soovis vana hoone asendada uue ja uhke kirikuga. Nii alustas ta raha kogumist ja uue kiriku rajamist. Ehitustööd lõppesid aastal 1906. Uusgooti stiilis hoone ehitati punastest tellistest. Algul kandis ka see kirik püha Jüri nime, aga aastal 1925 pühitseti see neitsi Maarjale. Ühtlasi pühitseti valminud kirik ka sisse.

Teise Maailmasõja ajal, juulis 1944, põles kirik maha. Püsti jäid vaid selle välismüürid. Taastamistöid alustati aastal 1950, need viis läbi kohalik kogudus oma jõududega. Üldjoontes lõpetati tööd aastaks 1958, aga sisetöid jätkati veel aastani 1969. Kiriku torn taastati algsel kujul alles aastaks 1992.

Algselt oli tegemist tavalise kirikuga, katedraaliks sai see aastal 1995, kui rajati Liepāja piiskopkond.

## Välislingid

*Katedraali koduleht
*Katedraal Jelgava turismiportaalis
*Fotod katedraalist
PP

**PP** võib tähendada järgmist:
* protsendipunkt, mõõtühik
* polüpropeen, termoplastne polümeer

**p.p.** võib tähendada järgmist:
* prokuura (ladina *per procurationem*)
Katja Višnar

**Katja Višnar** (sündinud 21. märtsil 1984 Bledis) on endine Sloveenia murdmaasuusataja.

Esimest korda osales Višnar täiskasvanute tiitlivõistlusel 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris oli ta klassikasprindis 16., paarissprindis koos Vesna Fabjaniga kümnes ja teatesõidus 14. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos oli ta vabasprindis 21. ja paarissprindis viies. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes oli ta klassikasprindis neljas ja paarissprindis kuues. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis oli ta vabasprindis üheksas, paarissprindis kümnes, teatesõidus üheteistkümnes ja 10 km distantsil 54.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis ta koos Anamarija Lampičiga sprinditeates hõbemedali.

Višnar osales esimest korda maailma karikasarja etapil 2006. aasta oktoobris Düsseldorfis ja saavutas sprindis 27. koha. Esikümnesse jõudis ta esimest korda 2010. aasta jaanuaris Rõbinskis, kus oli sprindis kuues. Kaks päeva hiljem tuli ta paarissprindis teiseks. Esimest korda jõudis poodiumile 2011. aasta veebruaris Rõbinskis, kui oli vabasprindis teine.

Ta teatas sportlaskarjääri lõpetamisest 2020. aasta jaanuaris.

## Saavutused
### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2019  Seefeldis
**  hõbemedal sprinditeates (koos Anamarija Lampičiga)

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Katja Višnar osales individuaalarvestuses 161 maailma karikasarja etapil ja jõudis esikolmikusse kolmel korral, millest kõigil kordadel oli ta teine.

#### Maailma karikasarja poodiumikohad

## Viited

## Välislingid
* Katja Višnar FIS-i lehel
Cimitero degli Allori

**Cimitero degli Allori** (ka **Cimitero Evangelico degli Allori**, ehk "Allori evangeelne kalmistu") on evangeelne (mittekatoliiklik) kalmistu, mis asub Firenze linnajaos Galluzzo, Toscana maakonnas Itaalias. Nimi "Allori" tähendab tõlkes "loorberipuud" ning viitab piirkonnale, kus kalmistu asub.

Kalmistu rajati 1860. aastal seoses ruumipuudusega Firenze vanalinna evangeelsel inglise kalmistul, kus lõpetati uute haudade rajamine. Alates 1970. aastast on kalmistul lubatud matta ka teiste kristlike konfessioonide ning mittekristlike usuühenduste liikmeid.

## Kalmistule maetuid
*Arnold Böcklin (1827–1901), šveitsi maalikunstnik
*Thayaht (1893–1959), itaalia kunstnik 
*Anna Michelson (1878–1965), keeleõpetaja, Lydia Koidula noorem tütar
*Mario Braggiotti (1905–1996), Ameerika Ühendriikide pianist ja helilooja
*John Pope-Hennessy (1913–1994), briti kunstiajaloolane
*Leonardo Savioli (1917–1982), Itaalia arhitekt ja kunstnik
Katlakalna kihelkond

**Katlakalna kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Kattelkaln*) oli haldusüksus Liivimaa kubermangus Riia kreisis Riia linnasarases.

## Katlakalna kihelkonna mõisad
* Mazā Jumpravmuiža mõis
* Olaine mõis (*Olei, Olai*, (Olaines muiža)
* Katlakalna kirikumõis (*Katlakaln Pastorat*, Katlakalnsi mācītājmuiža)
* Fockenhofi poolmõis (*Fockenhof*)
* Depkini mõis (*Depkinshof*, Merķeļamuiža poolmõis)
* Rāmava poolmõis (*Rammenhof*)
* Rummershofi poolmõis (*Rummershof*)
*Hackmanni mõis

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
*
Eesti Toidupank

**Eesti Toidupank** on heategevusorganisatsioonide võrgustik, mille eesmärk on kaubandus- ja hulgivõrgust kokku koguda (veel) kõlblik toidukaup, mida ei jõuta mingil põhjusel ära müüa, ning jagada see toimetulekuraskustes inimestele, ennekõike lastega peredele. Kaubamärgi Eesti toidupank omanik ning võrgustiku keskorganisatsioon on **Sihtasutus Eesti-Hollandi Heategevusfond**.

Kaupa annetatakse toidupankadele tasuta ja antakse ka edasi tasuta. Toidupanga eestvedaja Piet Boerefijni sõnul moodustavad annetused nende eelarvest 80–90%.

Toidupankade idee pärineb 1960. aastate keskpaigast, mil Ameerikas loodi esimene toidupank.

Eesti Toidupanga kutsusid ellu 2010. aasta märtsis Eesti-Hollandi Heategevusfond ja Swedbank. 2020. aastatel on võrgustikus 14 toidupanka: Tallinna TP, Tartu TP, Pärnu TP, Haapsalu TP, Kuressaare TP, Rakvere TP, Järvamaa TP (Türi ja Paide), Narva TP, Viljandi TP, Võru TP, Põlva TP, Valga TP, Jõgeva TP ja Jõhvi TP.

## MTÜ-d äriregistris
2019. aasta aprillis oli äriregistris kolm MTÜ-d, mille nimes sisaldub sõna "toidupank". Toidupanga veebis on märgitud peamiseks juriidiliseks kehaks SA Eesti-Hollandi Heategevusfond.
*Eestimaa Toidupankade Ühendus
*Läänemaa Toidupank mtü
*Pärnu Toidupank mtü

## Viited

## Välislingid
*Toidupanga koduleht
Nikolai gümnaasium

**Nikolai gümnaasium** on vähemalt ühe Eesti ja mitme välismaa kooli nimi:
*Nikolai gümnaasium on Gustav Adolfi Gümnaasiumi varasem nimi
*Nikolai gümnaasium on Riia lütseumi varasem nimi
*Liepāja Nikolai gümnaasium
TE

**TE** võib tähendada järgmist:
*Terminologia Embryologica
*...

**Te** võib tähendada järgmist:
*telluuri tähis
*...
Sülearvuti dokk

**Sülearvuti dokk** või lihtsalt **dokk** on sülearvuti lisaseade, mis võimaldab lihtsamal viisil ühendada sülearvutit levinud välisseadmetega. Enamikul dokitavatel seadmetel nagu mobiiltelefonidel ja arvutihiirel on erinevad üleminekud, seega pole dokid standardiseeritud ning on kujundatud vastavalt soovitavale seadmele.

Doki abil võib sülearvutist saada lauaarvuti asendaja arvuti mobiilsust ohverdamata. Dokkimist saab olenevalt süsteemi suutlikkusest läbi viia nii unerežiimil kui ka sülearvuti sisse- või väljalülitatud olekus.

**Tahvelarvuti dokk** on üldjuhul tahvelarvuti kinnitusadapter, millel võivad olla ka pordiläbiviigud või pordilaiend. Erinevalt enamusest lauaarvuti dokkidest kinnitub tahvelarvuti dokki lukustusega, et vältida soovimatut väljakukkumist.

## Tüübid

Dokid jagunevad nelja põhikategooriasse.

### Portreplikaator

Portreplikaatorid on funktsionaalsuse ja loogika poolest sarnased hulga juhtmetega, mida saab sisse ja välja lülitada dokkimispesa kaudu. Mõni portreplikaator sisaldab adaptereid, millega saab erinevaid kontakte vahetada (näiteks Micro-DVI tavalise DVI vastu). Kõik eriseadmed on ühendatud portreplikaatori külge, ning kui kasutaja soovib ligipääsu ühele või mitmele seadmele tuleb tal selleks sülearvuti ühendada vaid portreplikaatoriga. Portreplikaator on mõeldud vaid *notebook*-tüüpi sülearvutitele. 

### ''Breakout''-dokk

*Breakout*-dokk on üleminek, mis on jagatud mitmeks osaks. Sellel on duplikaadid olemasolevatest pesadest ning täiendavad välised pesad. Osa *breakout*-doki tootjaid kasutavad adaptereid, millel on ligipääs ühenduses olevatele siinidele ning seega on võimalik kasutada suuremat arvu pesasid.

### Konverterdokk

Konverterdokk loob mitu ühendust läbi ühe pesa, kuid sisemise kiibistiku asemel kasutatakse muundureid doki sees. USB baasil sisaldab see muundureid nagu USB-videokaart, -helikaart, -võrgukaart, -modem ja -mälukaardiluger, mis on ühendatud sisemise USB-jaoturi kaudu, et anda arvutile lisaühendusi.

### Hübriiddokk
Hübriiddokk on otseselt ühendatud emaplaadi kiibistikuga kasutades suletud ühendust. Mõnel hübriiddokil on laienduskaardid, RAM, VRAM, CPU, cache ja lisaprotsessorid. Hübriiddoki võimalust kasutatakse hübriidarvutitel.

## Sülearvuti tugi
Vahel liigitatakse ka sülearvutitoed (*stand*) dokkide alla, aga tegelikult ei saa neid mitte mingil moel arvutiga ühendada. Tegemist on inertse tarvikuga, mis on disainitud üksnes sülearvuti füüsiliseks toetamiseks, tavaliselt tõstetakse sellega sülearvuti kasutaja jaoks paremale kõrgusele või kasutatakse alust selleks, et parandada sülearvuti jahutamist.

## Viited
Läti Ajaloomuuseum

**Läti Ajaloomuuseum** (läti *Latvijas Nacionālais vēstures muzejs*) on Riia linnas Riia lossis asuv ajaloomuuseum. Muuseumi asutas 1869. aastal Riia Läti Selts (läti Rīgas Latviešu Biedrība). Aastast 1920 asub muuseum Riia lossis ja aastast 1924 on see riigimuuseum.

## Välislingid
*http://lnvm.lv
Sikorsky HH-60 Pave Hawk

**Sikorsky MH-60G/HH-60G Pave Hawk** on Sikorsky Aircrafti toodetud neljalabalise tiivikuga kahemootoriline USA õhujõudude (Air Force) kopter.

Pave Hawk on Sikorsky UH-60 Black Hawk modifikatsioon. 
Pave Hawk on varustatud PAVE (Precision Avionics Vectoring Equipment) elektroonilise süsteemiga. Pardal on INS/GPS/Doppler navigatsioonisüsteem, SATCOM satelliit- ja krüpteeritud sidevahendid, öövaatlusseadmed, infrapunaradar, ilmaradarid, tiivikutelt jää eemaldamise süsteem, õhus tankimise seadmed, päästevints, signaalraketid helikopteri suunas lastud juhitavate rakettide eksitamiseks ja peegelaganate süsteem.

**MH60G Pave Hawki** kasutatakse eelkõige erioperatsioonidel osalejate sihtpaika viimiseks ja tagasi toomiseks. 

**HH60G Pave Hawki** põhiülesanne on inimeste ohtlikest olukordadest välja toomine, kaasa arvatud otsingud ja päästetööd. 
Mõlemad mudelid töötavad nii päeval kui öösel, nii konfliktikolletes kui tsiviilotsingute ja päästetööde puhul, meditsiiniteenistuses (MEDEVAC), katastroofiabi ja rahvusvahelise abi andmiseks, narkovastases tegevuses ning NASA kosmosesüstikute programmis.

## Viited
Ants Liigus

**Ants Liigus** (sündinud 22. juunil 1962) on eesti fotograaf.

Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 2. Tehnikakooli foto erialal. 1999. aastast töötab ta Pärnu Postimehe fotograafina. Ta on õpetanud Pärnumaa Kutsehariduskeskuses täiskasvanute õppes praktilist fotograafiat.

Liigus on mitmel korral pälvinud Eesti Ajalehtede Liidu preemia nii parima olemus- kui ka uudisfoto eest. 2009. aastal sai ta auhinna parima uudisfoto eest maakonnalehtede kategoorias. 2010. aastal sai ta samas kategoorias preemia parima olemusfoto eest.

## Viited
Viper (Battlestar Galactica)

**Viper** on fiktiivne kosmoselaev Battlestar Galactica frantsiisis. See on peamine inimeste poolt kasutatud kosmosehävituslennuk. Viperid olid kasutusel sarja 1978. aasta kui ka 2004. aasta versioonis. Üheistmelised Viperid olid peale Battlestar´ide inimkonna peamiseks abivahendiks võitluses inimkonna suhtes vaenulike Cylonite vastu.

Sarja 1978. aasta versiooni populaarsus tõi kaasa selle, et Ameerika Ühendriikide õhuväe piloodid hakkasid oma F-16 Fighting Falcone kutsuma Viperiteks. Kui sarjast tehti uusversioon oli Viper üks vähestest elementidest, mille sarja loojad soovisid üle tuua minimaalsete muudatustega.
Qualcomm Snapdragon

**Snapdragon** on süsteemikiipide tootepere. Töötas välja elektroonikaettevõte Qualcomm mobiilsete seadmete jaoks nagu nutitelefonid, tahvelarvutid jne. Kiibistikud omavad ARM arvutiarhitektuuri.

Kiibistikus Qualcomm kasutab oma isikliku tuuma – Krait (varem Scorpion). Ja oma graafikaprotsessor – Adreno.

Snapdragoni eesmärk on saavutada võimalikult suur jõudlus kõikvõimalike protsesside läbiviimises, samal ajal tarvitades võimalikult vähe energiat. Disain on eelkõige suunatud tänapäeva inimeste elus üha suuremat rolli mängivate nutiseadmete võimekuse ja aku kestvuse parandamiseks. Snapdragoni loojad nimetavad oma ideed "heterogeenseks arvutamiseks" (ik *heterogeneous computing*), mille idee seisneb traditsiooniliselt eraldi seisvate protsessorite, nagu keskprotsessor, digitaalse signaali protsessor ja graafika protsessor, koondamises üheks. Disain võimaldab erinevate protsessi mootorite samaaegset koostöötamist ja koormuse ühtlast jaotust. Optimeerimise elementidega, mis näiteks optimeerivad vahemälu kasutust ja sagedusi saavutatakse suur jõudlus ja vähene energia tarve.

## Ajalugu

Esimesed kiibistikud QSD8250 ja QSD8650 toodi turule novembris 2007.

Esimene seade kiibistikuga Snapdragon QSD8250 oli T-Mobile G1. See avalikustati oktoobris 2008.

Esimene kiibistik, kus oli integreeritud 3G, toodi turule veebruaris 2009.

Esimene kahetuumaline protsessor toodi turule juunis 2010.

Viimane protsessorigeneratsioon Snapdragon 200/400/600/800 toodi turule jaanuaris 2013.

## Protsessorid
### Kiibistiku dešifreerimine

Esimesed kolm tähte:

*MSM = Mobile Station Modem
*QSD = Qualcomm SnapDragon
*APQ = Application Processor Qualcomm
*MDM = Mobile Data Modem
*MPQ = MultiProcessor Qualcomm

Järgnevad neli numbrit:

*1 = näitab protsessorite klass (7 – madalam protsessorite klass, 8 – kesk ja kõrgem protsessorite klass)
*2 = näitab võrku (0 – võrk puudub, 2 – 3GPP, 9 – 3GPP (WCDMA+LTE))
*3 ja 4 = näitab protsessorite arvutiarhitektuuri

### Snapdragon 800 seeria
Kõrgema klassi protsessorid.

### Snapdragon 600 seeria
Keskmise klassi protsessorid.

### Snapdragon 400 seeria
Madalama klassi protsessorid.

### Snapdragon 200 seeria
Madalama klassi protsessorid.

### Snapdragon S4 seeria

### Snapdragon S3 seeria

### Snapdragon S2 seeria

### Snapdragon S1 seeria

## Vaata ka

*Qualcomm
*Android
*Protsessor
*Intel

## Viited
Sandra Steingraber

**Sandra Steingraber** (sündinud 1959 Tazewelli maakonnas) on Ameerika Ühendriikide ökoloog, bioloog, teaduskirjanik ja luuletaja. 

## Lapsepõlv ja haridus
Steingraber on lapsendatud laps, tema lapsepõlv möödus mikrobioloogist ema ja kolledžiprofessorist isa peres Illinoisi osariigis. Huvi jätkusuutliku arengu ja mahepõllumajanduse vastu tekkis varakult. 

Steingraber on lõpetanud bioloogina Illinoisi Wesleyani Ülikooli, inglise keele ja kirjanduse magistritöö kaitsnud Illinoisi Riiklikus Ülikoolis (State University) ja bioloogiadoktori kraadi Michigani ülikoolis. Ta on pidanud loenguid ja avaldanud artikleid.

Kui ta 20-aastaselt põievähki haigestus, selgus, et vähijuhtumeid oli samas piirkonnas palju, ning Steingraber uuris põhjalikult, millised keskkonnamõjud võiksid seal vähki põhjustada.

## Looming ja töö

Steingraber järgib põhimõtteid ja vaateid, millele pani aluse Rachel Carson. Teda on ka R. Carsoni auhinnaga tunnustatud. 

Steingraber kirjutab ja peab loenguid keskkonnateemadel, mis on seotud järglaste saamist ja tervist mõjutavate teguritega ning kahjulike keskkonnamõjurite osaga vähi tekkes ja arengus. 
Steingraber on ise vähki põdenud, paranenud ning oma kogemustele toetudes teemat põhjalikult uurinud. 

"Living Downstream: An Ecologist’s Personal Investigation of Cancer and the Environment" (1997, "Kui elad allavoolu: ökoloogi uurimus vähi ja keskkonnamõjude seostest.") on Steingraberi tuntuim teos, selle põhjal tehti ka film (2010). Steingraberil avastati põievähk ning ta püüab selgusele jõuda, miks ta vaid 20-aastaselt haigestus. Nagu Carson mitu aastakümmet varem, leiab ka Steingraber jahmatavaid fakte keskkonnamürkide kumuleerumisest ja laastavast pikaajaliselt mõjust. Steingraberi raamat tugineb põhjalikule uurimistööle ja filmis on dokumenteeritud ta enda haiguslugu. 

Järgmine raamat oli "Having Faith: An Ecologist’s Journey to Motherhood" (2001) (eesti keeles "Mina olen ookean: lapseootel keskkonnateadlase päevik", 2009). Raamat jutustab ökoloogist teadlane enda raseduse loo ning jätkab uuringutele ja andmebaasidele tuginedes ökosüsteemide mõtestamist. Steingraber on seal ühendanud teadusliku täpsuse kauni lausestuse ja teksti rütmiga. Lugeja teeb koos autoriga kaasa loote arengu ime ning seisab silmitsi ilustamata faktidega, mis on põhjustatud inimese hoolimatusest, mõtlematusest ja rumalusest. 
Teise lapse sünni järel ilmus raamat "Raising Elijah: Protecting Our Children in an Age of Environmental Crisis" (2011, "Elijah kasvamine: kuidas kaitsta lapsi keskkonna kriisi ajastul")  Steingraber oskab ühendada poeetilise, teadusliku ja igapäevase ning sellest väga haaravalt kirjutada.

Steingraber on saanud auhindu, aga teda on ka arreteeritud seoses kildagaasivastaste protestidega. 

## Isiklikku

Steingraberi abikaasa on kunstnik (skulptor) ja restauraator Jeff de Castro  ning neil on kaks last, Faith ja Eliah.

## Viited