open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
MPlayer

**MPlayer** on vabavaraline avatud lähtekoodiga arvutis kasutatav meediapleier. Programm töötab kõikides laiemalt levinud operatsioonisüsteemides: Linuxis ja teistes sarnastes UNIX-i süsteemides, Windowsis ja Mac OS X-il.

MPlayer on peamiselt käsurealt kasutatav programm, kuid sel on ka vabalt valitav graafiline kasutajaliides (GMPlayer), mis jookseb X Window Systemis. MPlayer OS X on graafiline kasutajaliides Mac OS X-i jaoks ja SMPlayer on graafiline kasutajaliides Microsoft Windowsi jaoks.

Enamik video ja audio koodekeid on toetatud läbi FFmpeg projekti libavcodec teegi. Nendele koodekitele, kus pole avatud lähtekoodiga dekoodereid valmistatud, toetub MPlayer binaarkoodekitele. Ta saab kasutada isegi Windowsi DLL-faile läbi Wine projekti DLL laadija.

Mittetäielik toetatud formaatide/vormingute nimekiri:
* Füüsiline andmekandja: CD, DVD, Video CD
* Konteinervormingud: 3GP, AVI, ASF, FLV, Matroska, MOV (QuickTime), MP4, NUT, Ogg, OGM, RealMedia
* Audio koodekid: AAC, AC3, ALAC, AMR, FLAC, MP3, RealAudio, Shorten, Speex, Vorbis, WMA
* Video koodekid: 3ivx, Cinepak, DivX, DV, H.263, H.264/MPEG-4 AVC, HuffYUV, Indeo, MJPEG, MPEG-1, MPEG-2, MPEG-4, RealVideo, Sorenson, Theora, WMV, XviD

MPlayer toetab ka paljusid videoväljastuse draivereid, sisaldades järgmisi: X11, DirectX, Quartz Compositor, VESA, SDL, ASCII kunst ja Blinkenlights.

## Vaata ka
*Xfmedia

## Välislingid
*MPlayeri ametlik koduleht
*MPlayeri brauseri plugin Mozilla jaoks
*MPlayer OS X
*MPlayerXP
*MPlayer Windowsi jaoks MuldeRi kodulehel
Vaduz

**Vaduz** on Liechtensteini pealinn ja riigipea Liechtensteini vürsti residents. Linnas asub ka riigi parlament Maapäev (*Landtag*).

Linn asub Reini jõe paremal kaldal 455 m kõrgusel.

Tähtsamad vaatamisväärsused on Vaduzi loss ja Vaduzi katedraal.
Linnas asuvad Liechtensteini kunstimuuseum, postmargimuuseum, koduloomuuseum ja suusamuuseum.

## Välislingid
* Vaduzi koduleht
Doktor

**Doktor** (ladinakeelsest sõnast *doctor* 'õpetaja') on tänapäeval mitmes tähenduses kasutatav tiitel. 

*Doktoriks nimetatakse doktorikraadiga inimest. Kui tegu on filosoofiadoktori kraadiga, lisatakse nime järele "PhD" (näiteks: Jaak Kadakas, PhD). 

*Doktoriks nimetatakse ka arste. Nende nime ees kasutatakse lühendit **dr** (näiteks: dr Jaak Kadakas või dr Kadakas). 

*Doktoriks nimetatakse ka audoktoreid. Audoktor (*doctor honoris causa, dr. h. c.*) on tiitel, mida ülikoolid ja teadusasutused annavad erilise austuse märgiks inimestele, kes on sõltumata haridusest selle ära teeninud. 

## Vaata ka
*Audoktor
*Doktorikraad
*Filosoofiadoktor
*Kiriku doktor
*Meditsiinidoktor
*Teaduste doktor
Günter Grass

**Günter** Wilhelm **Grass** (kodanikunimi Graß; 16. oktoober 1927 Danzig – 13. aprill 2015 Lübeck) oli saksa keeles kirjutanud, ema poolt kašuubi ja isa poolt saksa päritolu kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat (1999).

## Elukäik
Günter Grassi vanemad pidasid juurviljapoodi. 

Ta teenis teise maailmasõja ajal 1944–1945 Waffen-SS-i tankiüksuses, sai haavata ja sattus pärast sõda ameeriklaste kätte vangi. Ta kirjutas sõjaväkke astumise avalduse, kuid mitte Waffen SS-is võitlemiseks, vaid hoopis allveelaevadel teenimiseks. 

Aastatel 1947–1948 töötas ta kaevanduses ja õppis kiviraiduriks, seejärel õppis 1948–1952 Düsseldorfis ja 1953–1956 Berliinis graafikat ja skulptuuri. 1956. aasta algusest 1960. aasta alguseni elas ta Pariisis, kus valmis ka romaani "Plekktrumm" käsikiri.

Alates 1960. aastast elas ta Lääne-Berliinis. Ta oli sotsiaaldemokraat, toetas Willy Brandti valitsust ja osales rahuliikumises.

Aastatel 1983–1986 juhtis ta Berliini Kunstiakadeemiat. 2001. aastal soovitas ta natside röövitud Poola kunstiväärtuste jaoks asutada Saksa-Poola muuseumi.

Kirjanikuna saavutas ta laiema tuntuse 1959. aastal ilmunud natsismivastase romaaniga "Plekktrumm".

## Tunnustus
*1965 – Georg Büchneri auhind
*1996 – Sonningi auhind
*1999 – Nobeli kirjandusauhind
*1999 – Astuuria printsi auhind

## Teoseid
* "Örtlich betäubt" ('Kohalik tuimestus',1969)
* "Aus dem Tagebuch einer Schnecke" ('Teo päevikust',1972)
* "Kammeljas" ("Der Butt",1979; eesti keeles 2003, tõlkinud Mati Sirkel)
* "Das Treffen in Telgte" ('Kohtumine Telgtes',1979)
* "Kopfgeburten oder Die Deutschen sterben aus" ('Peasünnitused ehk Sakslased surevad välja',1980)
* "Die Rättin" ('Rotiproua',1986)
* "Zunge zeigen. Ein Tagebuch in Zeichnungen" ('Näita keelt. Päevaraamat joonistustes',1988)
* "Unkenrufe" ('Kärnkonnahüüd',1992)
* "Ein weites Feld" ('Ei otsa ega äärt',1995)
* "Minu aastasada" ("Mein Jahrhundert",1999; eesti keeles 2006, tõlkinud Vahur Aabrams)
* "Vähikäigul" ("Im Krebsgang", 2002; eesti keeles 2011, tõlkinud Tiina Aro)
* "Letzte Tänze" ('Viimased tantsud', 2003)
* "Beim Häuten der Zwiebel" ('Mälusibul', 2006; eesti keeles 2024, tõlkinud Mati Sirkel)
### [[Danzigi triloogia]]
* "Plekktrumm" ("Die Blechtrommel",1959; eesti keeles 1990, 2006, tõlkinud Mati Sirkel)
* "Kass ja hiir" ("Katz und Maus",1961; eesti keeles 1988, tõlkinud Mati Sirkel)
* "Hundejahre" ('Koera-aastad',1963)

Eesti keeles on ilmunud veel esseed "Kafka ja tema täideviijad" ja "Nõiduse õpilased", tõlkinud Mati Sirkel – "Valik I. Esseid maailmakirjandusest", Loomingu Raamatukogu 1987, nr 25/26, lk 89–101 ja 102–107.

## Isiklikku
1954. aastal abiellus Günter Grass Šveitsi balletiõppuri Anna Schwarziga, kellega sai neli last: 1957. aastal kaksikud Franz ja Raoul, 1961. aastal tütar Laura ning 1965. aastal poeg Bruno. Abielu lahutati 1972. aastal. 

1974. aastal sündis suhtest arhitekti ja kunstniku Veronika Schröteriga tütar Helene Grass. 1979. aastal sündis suhtest Ingrid Krügeriga tütar Nele Krüger. 

1979. aastal abiellus Grass organist Ute Grunertiga, kellel oli varasemast abielust kaks poega. 1986. aasta augustist kuni 1987. aasta jaanuarini elas Grass koos abikaasaga Indias.
Eesti mõisate loend

*Siin on loetletud [[Eesti]]s asunud [[mõis]]aid. Loendis on ära märgitud mõisa eestikeelne ja saksakeelne nimi, mõisa staatus, asukoht vana [[haldusjaotus]]e järgi ning asukoht nüüdisaegse haldusjaotuse järgi. Saaremaa ajaloolised mõisad on eraldi loetletud ka [[Saaremaa mõisate loend]]is.*

## A

## B

## D

## E

## H

## I

## J

## K

## L

## M

## N

## O

## P

## R

## S

## T

## U

## V

## Õ

## Ä

## Ö

## Ü

## Vaata ka
*Harjumaa mõisate loend
*Järvamaa mõisate loend
*Läänemaa mõisate loend

## Kirjandus
* Digitaalselt
* Digitaalselt
* Digitaalselt
*C. J. H. von Tiesenhausen: *Erste Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands*, Riga: N. Kymmel, 1843, 235 lk. Digitaalselt
*F. von Buxhövden: *Zweite Fortsetzung von des Herrn Hofraths von Hagemeister Materialien zur Gütergeschichte Livlands, enthaltend Beiträge zu einer älteren Geschichte der Oeselschen Landguter und ihren Besitzer*, Riga: Nicolai Kymmel's Buchhandlung 1851, Digitaalselt
*Roderich Freytag-Loringhoven: *Personen-Register zur zweiten Fortsetzung von Hagemeisters Materialien zur Gütergeschichte Livlands von F. von Buxhövden*. Mitau: J. F. Steffenhagen und Sohn, 1906 Digitaalselt
* Digitaalselt + kaardid
*Eesti ala mõisate nimestik, (koostanud Vello Naaber, toimetanud Sulev Vahtre) Tallinn: Eesti Raamat, 1981 (2. täiendatud ja parandatud trükk 1984)
*Juhan Maiste, "101 Eesti mõisa". ISBN 9789985329238, 2013, 216 lk, Kirjastus: Varrak
*Juhan Maiste, Eesti mõisad ja lossid. I, Aadlikultuuri seitse aastasada. Kirjastaja: Varrak, 2022, ISBN 978-9985-3-5645-6

## Välislingid
* Mõisate nimekiri Mõisaportaalis (sellele leheküljele oluline allikas)
* 19. sajandi geoloogilised kohanimed Eestis
Dnepr

**Dnepr** ( Дніпро, *Dnipro*; valgevene keeles Дняпро, *Dniapro*;  Днепр, *Dnepr*) on jõgi Euroopas.

Pikkus on 2290 km (Euroopas pikkuselt kolmas), valgla 504 000 km&sup2;.

Dnepr saab alguse Belski kõrgustikult Venemaa Smolenski oblastis, voolab läbi Valgevene ja Ukraina ning suubub Musta merre (Dnepri limaani).

Suuremad lisajõed on Desna, Prõpjats, Ross, Samara, Sož.

Jõel on järgmised veehoidlad: Kiievi, Kanivi, Krementšuki, Kamjanske, Dnepri ja Kahhovka veehoidla.

Suuremad Dnepri ääres asuvad linnad on Smolensk, Mahiloŭ, Kiiev, Tšerkassõ, Dnipro, Zaporižžja ja Herson. 

Dnepr (**Borysthenes**) oli tuntud juba muinaskreeklastele. Antiikajal loeti Dneprit ka Euroopa idapiiriks.
Desna

**Desna** (ukraina ja vene keeles Десна) on jõgi Venemaal ja Ukrainas, Dnepri vasakpoolne lisajõgi.

Desna on 1130 km pikk. Jõe valgla on 88 900 km² ja keskmine vooluhulk suudmes 360 m³/s.

Desna saab alguse Smolenski kõrgustikult Smolenski oblastis Jelnja linna lähedalt. Alguses voolab see lõunasse, läbib Desnogorski ja Jekimovitši ning pöördub üldjoontes kagusse, voolates läbi Jekimovitši kõrgustiku. Lühikest aega voolab see Smolenski ja Kaluuga oblasti piirijõena, läbib kolme oblasti piiripunkti ja siseneb Brjanski oblastisse. Desnasse suubuvad vasakpoolsed lisajõed Snopot ja Vetma. Nende kahe jõesuudme vahel voolab jõgi lõunasse, edasi jälle kagusse. Jõgi läbib Vetma suudmes oleva Žukovka, siis Seltso ja oblastikeskuse Brjanski, kus sellesse suubub vasakult Bolva, ning pöördub edelasse.

Võgonitšis pöördub jõgi lõunasse ning seejärel suubuvad sellesse vasakult Revna ja Navlja jõgi. Jõgi pöördub jälle edelasse ning läbib Trubtševski ja Belaja Berjozka. Viimane asub Venemaa ja Ukraina piiril. Umbes piiril suubuvad Desnasse suurim parempoolne lisajõgi Sudost ja vasakpoolne lisajõgi Znobivka. Seal asub Desna – Stara Guta rahvuspark. Ukrainas voolab Desna osalt Tšernigovi oblastis, osalt Tšernigovi ja Sumõ oblasti piiril. Seda kanti nimetatakse Siverštšõnaks. Desna kaldub seal lõunasse ja läbib Tšernigivi oblastisse kuuluva Novgorod-Siverski. Lõpuks suundub Desna edelasse ja jätkab voolamist Tšernigovi oblasti maa-alal. Sosnõtsja lähedal suubuvad sellesse Ubid ja suurim vasakpoolne lisajõgi Seim. Seal pöördub Desna läände ja läbib Makošina, siis suubub sellesse vasakult Dotš, siis paremalt Snov ja Zamglai ning Desna jõuab oblastikeskusse Tšernigivi.

Tšernigivis pöördub Desna edelasse, läbib Osteri, kus sellesse suubub vasakult Osteri jõgi, möödub ida poolt Desna alevist, mis ei asugi jõe kaldal, ületab Kiievi oblasti piiri ja suubub Kiievis vasakult Dneprisse.

Ülemjooksul on jõe kaldad madalad ja soised. Keskjooksul Brjanskist allpool on jõe parem kallas kõrge. Alamjooksul Seimi suudmest allavoolu on jõe org lai, paljude jõeharude ja vanajõgedega.

Jõgi on jääkattes detsembrist aprilli alguseni. Kevadel on suurvesi.

Juba varakeskajal oli Desna tähtis liiklustee, mis ühendas Kiievimaad Doni jõgikonnaga Seimi jõe kaudu ja Oka jõgikonnaga Bolva jõe kaudu. Tänapäeval loetakse Desna laevatatavaks 535 km ulatuses, suudmest Novgorod-Siverskini, aga ebaregulaarselt saavad laevad sõita koguni Žukovkani Brjanskist ülesvoolu.

Desna ääres asub Smolenski tuumaelektrijaam ja selle tarbeks on jõele rajatud Desnogorski veehoidla.

## Viited
Uranos

**Uranos** (ladina keeles *Uranus*) on kreeka mütoloogias taevajumal, Gaia esimene poeg.

Uranose ja Gaia järeltulijad olid titaanid, hekatonheirid ja kükloobid.
Užhorod

**Užhorod** on linn Ukrainas, Taga-Karpaatia oblasti keskus. Asub Uži jõe ääres. 

## Ajalugu

8.–9. sajandil sellesse piirkonda jõudnud slaavlased ehitasid Užhorodi kohale linnuse. 9. sajandil oli Užhorod Kiievi-Vene edelapoolne piirilinn. Kirjalikes allikates on linnust mainitud 903. aastal, kui linna vallutasid ungarlased vürst Árpádi juhtimisel.
  
1241. aastal põletasid tatarlased Batu-khaani juhtimisel linna maha.

1320. aastal läks linn 360 aastaks itaalia Drugethi aadlisuguvõsa kätte. Reformatsiooni ajal sai linnast protestantide keskus. 

1707. aastal oli linnas ungari vabadusvõitluse juhi Ferenc II Rákóczi staap. 1775. aastast on linnas kreekakatoliku piiskopi residents.

Aastatel 1919&ndash;1938 kuulus linn Tšehhoslovakkiale ja 1938&ndash;1944 Ungarile. 1945. aastast kuulub see Ukrainale (Nõukogude Liidu koosseisus 1944&ndash;1991). 1945. aastal avati linnas ülikool.

## Rahvastik

Linn on läbi aegade olnud paljurahvuseline, seal elab ukrainlasi ja russiine (kokku umbes 89 900), venelasi (11 100), ungarlasi (8000), slovakke (2500) ja juute.

## Transport

Užhorodis on raudteejaam ja lennujaam.

## Vaatamisväärsused

* Užhorodi (Ungvári) kindlus
* vabaõhumuuseum
* kindlusekiriku varemed
* botaanikaaed

## Välislingid
Tangerine Dream

**Tangerine Dream** on 1967. aastal Berliinis asutatud saksa elektroonilise muusika ansambel. 
Ansambli juhtfiguuriks oli kitarrist Edgar Froese. Asutajaliikmete hulka kuulusid veel Volker Hombach (viiul), Lanse Hapshash (löökpillid), Charlie Prince (laul) ja Kurt Herkenberg (basskitarr).

## Diskograafia

* "*Electronic Meditation*" (1970)
* "*Alpha Centauri*" (1971)
* "*Zeit*" (1972)
* "*Atem*" (1973)
* "*Phaedra*" (1974)
* "*Rubycon*" (1975)
* "*Ricochet (Live)*" (1975)
* "*Stratosfear*" (1976)
* "*Encore (Live)*" (1977)
* "*Cyclone*" (1978)
* "*Force Majeure*" (1979)
* "*Tangram*" (1980)
* "*Exit*" (1981)
* "*White Eagle*" (1982)
* "*Logos (Live)*" (1982)
* "*Hyperborea*" (1983)
* "*Poland (Live)*" (1984)
* "*Le Parc*" (1985)
* "*Green Desert*"  (1986, salvestatud 1973)
* "*Underwater Sunlight*" (1986)
* "*Tyger*" (1987)
* "*Live Miles (Live)*" (1988)
* "*Optical Race*" (1988)
* "*Lily On the Beach*" (1989)
* "*Melrose*" (1990)
* "*Rockoon*" (1992)
* "*Quinoa*" (1992)
* "*220 Volt Live*" (1993)
* "*Turn of the Tides*" (1994)
* "*Tyranny of Beauty*" (1995)
* "*Dream Mixes 1*" (1995)
* "*Goblins Club*" (1996)
* "*Ambient Monkeys*" (1997)
* "*Timesquare (Dream Mixes 2)*" (1998)
* "*Valentine Wheels*" (1999)
* "*Mars Polaris*" (1999)
* "*Great Wall of China*" (2000)
* "*The seven letters from Tibet*" (2000)
* "*Antique Dreams*" (2000)
* "*I Box*" (2001)
* "*Dream Mixes 3*" (2001)
* "*Inferno*" (2002)
* "*Dream Mixes 4*" (2004)
* "*Purgatorio*" (2004)
* "*Kyoto*" (Edgar Froese & Johannes Schmoelling) (1983/2005)
* "*Jeanne D'Arc*" (2005)
* "*Phaedra 2005*" (2005)
* "*Blue Dawn*" (Edgar Froese & Ralf Wadepfuhl) (2006)

## Välislingid

*Tangerine Dreami koduleht
Arbavere mõis

**Arbavere mõis** oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Virumaale Kadrina valla territooriumile Arbavere külla.

Juba 1554 mainiti sealkandis olevat *Gute zu Arpever*, kuid see ei pruukinud mõisat tähendada. See võis olla lihtsalt valdus.

Arbavere mõis (saksa keeles *Arbafer*) eraldati Hulja mõisast 1696. aastal, kuulus Tiesenhausenitele. 18. sajandil ja 19. sajandi algul kuulus mõis Palmse mõisa omanikele von Pahlenitele. Enne mõisa võõrandamist oli selle omanikuks Vatku, Hõbeda ja Loobu mõisa omanik Nikolai von Dellingshausen (1861–1926), kes ostis mõisa 1902. aastal.

Peahoone on 1840. aastatel püstitatud ühekorruseline puitehitis. Hoone hilisest ehitusajast hoolimata on tal mitmeid arhailise mõisahoone tunnuseid. Hoone vasaku otsa läheduses paikneb temaga ühel ajal ehitatud väike kavaleridemaja. Hoone on eravalduses. 

## Viited

## Välislingid
*
*Arbavere mõis (Kadrina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*
Mustamäe mõis

**Mustamäe mõis** (saksa keeles *Hohenhaupt*) oli Jälgimäe mõisa kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal.

Mõisa peahoone on Glehni loss.

## Viited

## Välislingid
*
Hyperion

**Hyperion** on vanakreeka mütoloogias titaan, valguse jumal, Uranose ja Gaia poeg, Theia abikaasa ja Heliose, Selene ning Eose isa.
Iapetos

**Iapetos** (ladina keeles *Iapetus*) on titaan, Uranose ja Gaia poeg, Atlase, Menoitiose, Prometheuse ja Epimetheuse isa.

Iapetose järgi on nimetatud planeedi Saturn üks kuu, mis kannab eesti keeles nime Iapetus. 

## Välislingid
* Theoi Project: Iapetos (*inglise keeles*)
Hermione Granger

**Hermione Jean Granger** on tegelane J. K. Rowlingu Harry Potteri romaanisarjast.

Hermione on mugu päritolu, erakordselt intelligentne tüdruk, kes õpib kõik ära, on väga kohusetundlik ja usaldusväärne. Tal on pruunid puhvis juuksed, pruunid silmad ja suured esihambad.

Kuna tema mõlemad vanemad on mugudest hambaarstid, ei teadnud nad tema maagilisest maailmast midagi enne 11-aastaseks saamist. Ta saab kirja, kus talle teatatakse, et ta on nõid ja ta on vastu võetud Sigatüüka Nõiduse ja Võlukunsti kooli (inglise keeles Hogwarts School of Witchcraft and Wizardry). Koolis ei ole tal sõpru, kuid Halloweeni päeval lastakse kooli sisse troll ning Harry ja Ron päästavad Hermione selle käest. Tüdruk võtab aga süü enda peale ja sellest ajast saadik on Harry Potter, Ron Wesley ja Hermione Granger lahutamatud parimad sõbrad.

Hermione armastab lugemist ja õppimist, iga vaba aja veedab ta raamatukogus suure hunniku raamatute taga. Tema arust peaksid Harry ja Ron rohkem aega õppimisele kulutama, ta on alati valmis neid koduste töödega aitama, kuid ta ei lase kunagi neil tema pealt maha kirjutada.

Tal on oranž kass Konkskäpp (inglise keeles Crookshanks). Tema Patronus võtab saarma kuju.

Hermione abiellus Ron Weasleyga, kellega koos kasvatasid nad üles kaks last: Rose ja Hugo Weasley.

Hermione prototüübiks on J. K. Rowling ise. Hermione nimi tuleneb sõnast *hermetic*, mis tähendab iidset nõiakunsti.

Filmides kehastab Hermione Grangerit Emma Watson.
Kronos

**Kronos** (vanakreeka keeles Κρόνος) on vanakreeka mütoloogias titaan, lõikusejumal, Uranose ja Gaia noorim ning vägevaim poeg. 

Ta on Rhea abikaasa ning Hestia, Demeteri, Hera, Hadese, Poseidoni ja Zeusi isa. Kronose lapsi nimetati kroniidideks (kõige sagedamini kasutatakse seda sõna Zeusi kohta). Vanarooma mütoloogias vastas Kronosele Saturnus.

Hesiodose järgi kukutas Kronos oma isa Uranose, kohitsedes ta sirbiga. Kartes, et ta lapsed võivad temaga teha sedasama, neelas Kronos nad alla, kuid Rhea päästis noorima, Zeusi, andes abikaasale vastsündinu asemel mähkmeisse mässitud kivi. Gaia sundis kavalusega Kronost lapsi uuesti välja oksendama. Võitluses titaanidega (titanomahhia) võitis Zeus Kronost ja teisi titaane ning sulges nad Tartarosse.

Nime kõlalise sarnasuse tõttu on Kronost sageli samastatud isikustatud ajajumala Chronosega (kr *chronos* 'aeg').

## Viited
Siniraag

**Siniraag** (*Coracias garrulus*) on ainuke nii Eestis kui kogu Euroopas elav siniraaglaste sugukonda kuuluv lind.

## Välimus
Siniraag on haki suurune, kehapikkus on 30–32&nbsp;cm, tiiva siruulatus 52–58 cm. Täiskasvanud lind kaalub 120–126 g.

Pea ja kõht on türkiissinise sulestikuga, selg on roostepruun, tiivaotsad mustad. Sugupooled on välimuselt sarnased. Lend on sirgjooneline, laperdav.

## Levik
Siniraag on levinud Euroopas, Lääne-Aasias ja Marokos. Ta on rändlind, talvitub Aafrikas Saharast lõunas. Siniraa leviala on kitsenenud ja Eestist on ta haudelinnuna ilmselt taandunud, 2012. aastal ei leitud ühtegi pesitsusterritooriumi.

Kui siniraag oli Eestis tavaline põllumajandusmaastiku lind veel 1960. aastatel, siis viimased pesitsused on teada 2010. aastal Kagu-Eestist. Samuti on liigi arvukus kiirelt vähenemas Lätis, mis on pärast siniraa asurkonna taandumist tänaseks liigi põhjapoolseim asuala.

## Pesitsemine ja elupaigad

Siniraag teeb pesa enamasti puuõõnde või kaevab pesaõõne kruusasele mäenõlvale. Kurnas on 5–7 muna, mida emaslind haub keskmiselt 18 päeva.

Elupaigana eelistab puisniite ja pargilaadseid metsi. Pesapaik asub jahialast lahus, vahel mitme kilomeetri kaugusel.

Iseloomuliku kaitsereaktsioonina roojavad siniraa pojad end vaenlase liginedes täis. See vähendab nende atraktiivsust suutäiena ning informeerib nende vanemaid pesa juures käinud külalistest.

## Toitumine
Siniraag toitub suurtest putukatest, sisalikest ja konnadest, saaki varitseb mõnel väljaulatuval kohal istudes.

## Arvukus
Siniraa arvukus on Euroopas alates 1970. aastatest pidevalt vähenenud. Teda ohustavad keskkonnamürkide kasutamine, põllumajanduse ja metsanduse intensiivistumine. Efektse välimuse tõttu ohustab liiki ka jälitamine inimeste poolt.

Liigi Euroopa asurkonnaks hinnatakse 7000 – 10 000 pesitsevat paari.

## Kaitse
Siniraag on kantud Eesti punase raamatu eriti ohustatud liikide hulka ja kuulub I kaitsekategooriasse. Tegemist on ka Euroopa Liidu linnudirektiivi I lisa ning Berni ja Bonni konventsiooni II lisa liigiga.

## Viited

## Välislingid
* 

* Siniraag – liigikirjeldus
* Loodusõpe: siniraag
* Eesti Loodus: siniraag
Draco Malfoy

**Draco Lucius Malfoy** (sündinud 1980) on väljamõeldud tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjast "Harry Potter".

Draco Malfoy on pärit puhtaverelisest võluriperekonnast, tema isa oli Voldemorti käsilane. Ta põlgab Harry Potterit ja tema sõpru, arvab, et mugupäritolu inimesed, nagu näiteks Hermione Granger, tuleb hävitada.

Tema parimad sõbrad on Vincent Crabbe ja Gregory Goyle. Talle meeldib Pansy Parkinson, kes õpib koos temaga Slytherini majas.

Ta on Slytherini lendluudpalli meeskonna püüdja, kuigi tal pole erilisi andeid. 

Draco Malfoy oli Snape'i lemmikõpilane.

Aastal 2016 raamatu "Harry Potter ja surma vägised" epiloogis on Malfoy 36-aastane, abielus Astoria Greengrassiga ja tal on laps Scorpius.

Filmides mängis Draco Malfoyid Tom Felton.
Mnemosyne

**Mnemosyne** (kreeka keeles 'mälu') on Vanakreeka mütoloogias mälujumalanna, titaan, Uranose ja Gaia tütar. 

Ta sünnitas Pierias Zeusile üheksa muusat – tütred Erato, Euterpe, Kalliope, Kleio, Melpomene, Polyhymnia, Terpsichore, Thaleia ja Urania.
Vahid

**Vahid** (inglise keeles *Rangers*, minbari keeles Anla'Shok) on väljamõeldud organisatsioon, mis tegutseb J. Michael Straczynski loodud ulmeseriaalis *[[Babylon 5]]*.

Algul olid Vahid puhtalt Minbari föderatsiooni teenistuses, ning tegelesid piiride valvamise ja luurega. Nende ülesanne oli olla valvel ja otsida märke, et minbaride iidne vaenlane - Varjud - on pärast kunagist lüüasaamist end taas kogunud ja valmis teisi rasse ründama. Minbari iidse prohvet Valeni ettekuulutuse kohaselt pidid Vahid osalema järgnevas sõjas Varjudega.

Vahtide struktuur oli korraldatud sõjaväeliselt ning organisatsioon korraldas kandidaatidele eriväljaõpet. Eri aegadel tegutsesid Vahid rohkem või vähem varjatult. Nende tunnusmärgiks oli erilises metallraamis vääriskivi.

Sarja tegevuse ajaks oli Vahtide sekka hakatud võtma ka inimesi, ning edaspidi kuulus sinna veel teistegi rasside esindajaid.

Seriaali viiendal hooajal, kui oli moodustatud Tähtedevaheline Allianss, patrullisid Vahtide sõjalaevad liidu piire ja vahendasid sinna kuuluvate maailmade konflikte, täites seega 21. sajandi Maa ÜRO rahuvalvajate või rahvusvaheliste kiirreageerimisjõudude taolisi ülesandeid.

## Entil'Zha

Vahtide pealik omas prohvet Valenile viitavat minbarikeelset tiitlit Entil'Zha (tõlkes "See, kes loob tuleviku").

Seda rolli täitsid Babylon 5 sarja sündmustiku jooksul:

* Jeffrey Sinclair, Maa suursaadik Minbaril, kuni oma kadumiseni.
* Delenn, Minbari suursaadik Babylon 5el, kuni Tähtedevahelise Alliansi moodustamiseni.
* John Sheridan, Tähtedevahelise Alliansi president, kuni viimase osani (*Sleeping in Light*)
* Susan Ivanova, kindral, võttis Entil'Zha kohustused üle sarja lõpuosas.

Telefilmist "Babylon 5: Alguses" (*Babylon 5: In the Beginning*) saame teada, et Maa-Minbari sõja ajal oli Vahtide juhiks minbari Lenonn. Entil'Zha tiitlit tol ajal ei kasutatud.

## Seriaali tegelasi, kes on Vahtide liikmed

* Marcus Cole (3.-4. hooajal)
* Lennier, endine suursaadik Delenni abi (5. hooajal)
Vesipapp

**Vesipapp** (*Cinclus cinclus,* tuntud ka kui papiisand) on linnuliik vesipaplaste sugukonnast vesipapi perekonnast.

## Levila

Vesipapp on levinud suuremas osas Euroopast ja Loode-Aasiast. Eestis harv läbirändaja, Põhja-Eestis haruldane haudelind. Eestis kohtab vesipappi kõige sagedamini talviti.

Vesipapi pesitsusaegset arvukust hinnatakse 1–10 paarile, talvist arvukust 100–300 isendile. Islandilt ja Loode-Euroopast peab ta sageli jõgede külmumise tõttu lõuna poole rändama.

## Välimus

Tumeda sulestikuga ja valge kurgualusega lind. Pikkus 17–20 cm, kaal 60–75 g. Linnul on iseloomulikult ümar kehakuju. Linnu nimi on tuletatud tema köstri kuube meenutavast välimusest.

## Pesitsemine ja elupaigad

Vesipapp teeb pesa vee äärde kiviprakku või kaljuõõnusesse. Kurnas on 3–6 muna, mida emaslind haub 14–17 päeva. Vanemad toidavad poegi 20–24 päeva. Elab vooluveekogude, näiteks kärestikuliste, hapnikurikka vee ja talviti mitte külmuvate jõelõikude läheduses. Vaid haruharva võib vesipappi silmata veest eemal toimetamas. Enamasti istub vesipapp keset vett kivirahnul ning nõksutab oma keha üles ja alla.

## Toitumine
Vesipapp on ainuke värvuline, kes hangib toitu sukeldudes. Ta võib toitu otsides kõndida vee all oja põhjas vastuvoolu. Toitub veeputukatest, tigudest ja kalamaimudest.

## Sümboolika

Vesipapp on aastast 1963 Norra rahvuslind.

## Viited

## Välislingid
*
Pöialpoiss (lind)

**Pöialpoiss** (*Regulus regulus*) on linnuliik pöialpoislaste sugukonnast pöialpoisi perekonnast. 
Pöialpoiss on Eesti ja Euroopa väikseim linnuliik.

Pöialpoiss on Luksemburgi rahvuslind.

## Levila
Pöialpoiss on levinud katkelisel areaalil kogu parasvöötme Euraasias Assooridelt, Briti saartelt ja Norrast kuni Sahhalini ja Jaapanini.
Eestis on pöialpoiss tavaline lind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 300 000 – 400 000 paarile, talvist arvukust 200 000 – 600 000 isendile.

## Välimus
Pöialpoisi kehapikkus on 9 cm, kaal 4–7 g. Värvuselt on ta pealt hallikasroheline, kõhupoolel helehall. Iseloomulikuks tunnuseks on isaslinnu mustaservaline ereoranž ja emaslinnu kollane kiird.
Pöialpoisi häälitsused ja laul on ülipeened. Laul on enamasti valsitaktis, kolm neljandikku taktimõõdus peenekõlaline sidin, nt. "*tsii-tii-tidi tsii-tii-tidi tsii-tii-tidi tsiidih*". Kutsehüüd on ülipeen "*sii-sii-sii*".

## Toitumine
Toitub putukatest.

## Elupaik
Elupaigana eelistab kuusikuid. Elutseb okas- ja segametsades, parkides ja kalmistutel. Eestis üldlevinud ja rohkearvuline haudelind, hulgulind ja läbirändaja. Osa lindudest lendab talvituma Kesk-Euroopasse.

## Pesitsemine
Pesa ehitab tavaliselt kuusele. Kurnas on mais 8–12 muna, mida emaslind haub 15–17 päeva. Mõlemad vanemad toidavad poegi 17–22 päeva. Juunis-juulis pesitseb teist korda.

## Viited
Määramata integraal

Funktsiooni \ f(x) **määramata integraaliks** nimetatakse avaldist 
::\ F(x) + c, 

kus \ F(x) on funktsiooni \ f(x) mingi algfunktsioon ja \ c \in \mathbb{R} on suvaline konstant, ja seda tähistatakse nii:
::\int f(x) dx = F(x)+c.

Konstanti \ c nimetatakse integreerimiskonstandiks.

Funktsiooni \ F(x) nimetatakse funktsiooni \ f(x) algfunktsiooniks piirkonnas \ A, kui \ F'(x) = f (x) iga \ x \in A korral.
Funktsiooni algfunktsiooni leidmist nimetatakse funktsiooni integreerimiseks.

## Näide

Funktsiooni 

:\ f(x) = x^2 

algfunktsiooniks on 

:\ F(x) = \frac {x^3}{3}, \,

sest \left(\frac{x^3}{3}\right)' = x^2 ehk  \int x^{2} dx = \frac {x^3}{3} + c.

## Vaata ka

* Määratud integraal
Kolpino saar

**Kolpino** (eesti keeles *Kulkna*, võru/setu keeles *Kulḱna*, vene keeles *Колпино*, *oстров Колпинa*) on saar Pihkva järves, mis kuulub Venemaa Pihkva oblasti haldusalasse. Pindala 11,5&nbsp;km². Saarel asub Kolpino küla.

1920–1944 kuulus saar Eesti Vabariigi Petseri maakonna Kulje valda.

1934. aasta aprillis toimus saarel 150 osavõtjaga kaklus.

See on Peipsi-Pihkva järve suurim saar.

## Viited
Okeanos

**Okeanos** (ladina keeles *Oceanus*) on titaan, Uranose ja Gaia poeg, Tethyse vend ja abikaasa, jõed ja okeaniidid olid nende lapsed.
Rhea

**Rhea** on titaan, Uranose ja Gaia tütar, Kronose õde ja abikaasa, Hestia, Demeteri, Hera, Hadese, Poseidoni ja Zeusi ema. 

Teda kui Olümpose jumalate ema on samastatud Väike-Aasia jumalate ema Kybelega (Magna Mater).
Tethys

*See artikkel on vanakreeka mütoloogia tegelaskujust; Saturni kuu kohta vaata artiklit [[Tethys (kuu)]]; paleo-ookeani kohta vaata artiklit [[Tethyse ookean]].*
----

**Tethys** on titaan, Uranose ja Gaia tütar, Okeanose õde ja abikaasa, jõed ja okeaniidid olid nende lapsed.
Themis

**Themis** on vanakreeka mütoloogias seadusliku korra ja õigluse jumalanna. Uranose ja Gaia tütrena kuulub ta titaanide hulka. Zeusi abikaasana on ta hooride ja moirade ema. Themise sümbolid on kaalud ja mõõk.
Kreios

**Kreios** (vanakreeka keeles Κρεῖος või Κριός, Kreios/Krios) on titaan, Uranose ja Gaia poeg, Eurybeia abikaasa, Astraiose, Pallase ja Persese isa.
Klymene

**Klymene** ehk **Asia** on titaan, Okeanose ja Tethyse tütar, Iapetose abikaasa, Atlas, Epimetheuse, Prometheuse ja Menoitose ema.
Koios

**Koios** oli vanakreeka mütoloogias üks titaanidest, Uranose ja Gaia poegadest.

Temal endal ei olnud vanakreeka mütoloogias suurt tähtsust, ta esines peamiselt ainult titaanide loendites. Tuntumad on tema järeltulijad.

Phoibe oli tema õde ja abikaasa. Nende lapsed olid Leto ja Asteria.
Phoibe

**Phoibe** on titaan, Uranose ja Gaia tütar, Koiose abikaasa, Leto ja Hekate ema.

Phoibe järgi on saanud nime Saturni kaaslane Phoebe.
Ufa

**Ufa** (endine eestikeelne nimekuju *Ufaa*, baškiiri **Öfö**) on linn Venemaal, Baškortostani Vabariigi pealinn. Linn asub Kama lisajõe Belaja jõe keskjooksul Ufa jõe suudmes.

## Ajalugu

1574. aastal nogaide linnuse asemele rajatud kindluse juurde asutati 1586. aastal linn.
1796. aastast kuulus Orenburgi kubermangu, 1865. aastast Ufa kubermangu keskus. 1922. aastal sai Baškiiri ANSV pealinnaks.

## Rahvastik

2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 1 042 400 inimest. Elanikest 54,2% olid venelased; 27% tatarlased; 11,3% baškiirid; 2,6% ukrainlased; 1,1% tšuvašid ja 1% marid.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ufa elanikest 48,9% venelasi, 28,3% tatarlasi, 17,1% baškiire, 1,2% ukrainlasi, 0,9% tšuvašše, 0,9% marisid, 0,4% valgevenelasi, 0,3% mordvalasi, 0,1% udmurte ja 1,8% teistest rahvustest inimesi.

## Majandus

Ufa on naftatööstuse keskus.

## Transport

Ufa on auto- ja raudteede sõlmpunkt. Linnas asub lennujaam, sõidavad jõepraamid.

Ühistranspordis kasutatakse ka tramme, trolle, busse ning  marsruuttaksosid.

## Sõpruslinnad

*  Ankara, Türgi
*  Halle, Saksamaa
*  Las Piñas, Filipiinid
*  Orenburg, Venemaa
*  Paldiski, Eesti

## Kuulsaid linnaelanikke

*Sergei Dovlatov
*Salavat Julajev
*Rudolf Nurejev
*Zemfira
*Daniil Kyjat

## Pilte

Набережная реки Белой в районе Монумента Дружбы.JPG|Linna kaldapealne
Башкирский театр оперы и балета.JPG|Baškiiri ooperi- ja balletiteater tegutseb 1938. aastast
Lalə-Tulpan məscidi4.jpg|Ljalja Tjulpani mošee avati 1998. aastal
Хакимовская (четвёртая соборная) мечеть в процессе реставрации.jpg|Neljas mošee ehitati 1908. aastal
National Bank in Ufa.jpg|Baškortostani Vabariigi keskpank

## Vaata ka
*Ufa mošeed

## Viited

## Välislingid

*Ufa koduleht *(baškiiri, inglise ja vene keeles)*
*Уфимские зарисовки » История г. Уфы
Typhon

**Typhon** on kreeka mütoloogias saja maopeaga koletis, Tartarose ja Gaia poeg. Echidna abikaasa, Kerberose, Orthose ja Lerna hüdra isa. Kui Typhon tõstis Zeusi vastu mässu, võitis Zeus raske võitluse ja viskas Typhoni Tartarosse ning veeretas talle peale Etna mäe. Typhon kehastas hävitavaid loodusjõude (sh taifuun), eriti vulkaani.
Nümfid

**Nümfid** on kreeka mütoloogias väiksemad loodusjumalad. Neid on tavaliselt kujutatud kaunite noorte naistena ja nad olid looduse kehastusena seotud kindla paiga või loodusnähtusega, näiteks puu-, vee-, mere- ja mäenümfid.

Alates keskajast on nümfe mõnikord seostatud või segamini aetud ka haldjatega.

* Drüaadid
* Najaadid
* Nereiidid
* Okeaniidid
* Oreaadid
* Limoniaadid
* Limiaadid
* Napaea

## Vaata ka
* *[[Nymphaeum]]*

## Viited
Alajõe valla lipp

**Alajõe valla lipp** on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Alajõe valla lipp.

Lipp kinnitati 17. septembril 1996.

Lipu autor on Priit Herodes.

## Lipu kirjeldus
Valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp. Sinise võrguga kaetud kuldse ruudukujulise vapilipu alumisel poolel on sinine laineline palk, milles hõbedane kala.

Kandelipu suurus on 105×105 cm.

## Põhjendus
Kujundid ja värvid viitavad valla nimele, Peipsi järvele ja Alajõele ning vallarahva jaoks tähtsale kala võrgupüügile. Kujundus osutab ka Alajõe valla seosele Narva regiooniga.

## Lipu kasutamise kord
#Alajõe valla lipp asetses alaliselt Alajõe halduskeskuses. Seda kasutati valla sümbolina riiklike pühade ja tähtpäevade tähistamisel, valla kohaliku omavalitsuse asutuste pidulikel ja tähtsündmustel, vallakodanike austamisel ja muudel vallavalitsusega kooskõlastatud juhtudel.
#Valla lipp heisati alaliselt valla halduskeskuse hoonele, pidulikel üritustel ja hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta, kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Valla lipu heiskamisel lähtuti Eesti lipu seaduses sätestatud nõuetest lipu heiskamisele.
#Valla lipu heiskamise võis teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel.
#Valla lipu valmistamine toimus ainult vallavalitsuse loal. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele. Lipu valmistamise ja hävitamise korraldas vallavalitsus.

## Vaata ka
*Alajõe valla vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Alajõe valla sümboolika valla kodulehel.
*Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Alajõe vald.
Massachusetts

**Massachusetts** on Ameerika Ühendriikide osariik riigi idaosas, Uus-Inglismaa regioonis Atlandi ookeani rannikul. Massachusetts piirneb New Hampshire'i, Vermonti, New Yorgi, Connecticuti ja Rhode Islandi osariigiga.

1776. aastal oli Massachusetts üks 13 kolooniast, kes kirjutas alla Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsioonile. Massachusetts oli esimene osariik, kus keelustati orjapidamine (1780).

Massachusettsi Tehnoloogiainstituut (MIT) on üks maailma tuntumaid ülikoole.


Lexington Battle Green during performance of Old Guard Fife & Drum Corps.jpg|Lexington Common
USA 09562 Boston Luca Galuzzi 2007.jpg|Boston
Sunset on Cape Cod Bay.jpg|Päikeseloojang Cape Codi lahel


## Viited

## Välislingid
* Massachusettsi osariigi koduleht
Pagan (saar)

**Pagan** on vulkaaniline saar Mariaani saarestikus Mikroneesias.

Saar koosneb peamiselt kahest kitsa maaribaga ühendatud kihtvulkaanist, millest suurem on 570 m ja madalam 548 m kõrge. Saare pindala on 47,23 km²; see on suuruselt neljas saar Põhja-Mariaanidel. Aastal 1981 toimus seal vulkaanipurse ja saare alalised elanikud evakueeriti. Siiski, 2006. aastal märkasid USA relvajõud manöövrite käigus saarel uusi inimasustuse märke, mõningaid hooneid ja koduloomi.
Territoriaalselt kuulub saar Põhja saarte omavalitsuse alla.
Kubija järv

**Kubija järv** (ka *Kubja järv*) on järv Võru edelaosas Võru–Mõniste–Valga maantee ääres.

Kubija järv on põhja-lõuna suunas piklik veekogu, mille pindala on 15,1 ha, sügavus vaevalt 5 m. Kaldad on suhteliselt madalad, liivased, kaetud männimetsaga, mis ümbritseb kagukaldal paiknevat turismibaasi. Leidub nii liivast (eriti järve lõunaosas) kui ka soist perve, sügavamal on aga põhi mudane.

## Välislingid
*
Nõva vald

**Nõva vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.

2016. aastal sõlmisid Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende viie valla ning Nissi valla Rehemäe küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääne-Nigula vald.

Nõva valla keskus oli Nõva küla, mis asub Lääne maakonna keskusest Haapsalust 48 km kaugusel ja Tallinnast 81 km kaugusel.

Nõva vallavanem oli Deiw Rahumägi.

## Asustus
Nõva vallas oli 8 küla: Hindaste, Nõmmemaa, Nõva, Peraküla, Rannaküla, Tusari, Vaisi, Variku.

## Ajalugu
Ajalooliselt on Nõva ümbrus kuulunud nii Lääne kreisi kui ka Harju kreis koosseisu, olles olnud kauem seotud Harjumaaga.

Nõva mõisa (*Newwe*) ümbruse külad liideti 1653. aastal Harju-Risti kihelkonnaga ja Nõva Olavi kabel oli Harju-Risti kiriku abikirikuks. 1710. aastal liideti Harju-Risti kihelkond kiriklikult uuesti Harju-Madise kihelkonnaga. Alates 1870. aastast oli Harju-Risti kihelkond uuesti iseseisev.

1891 liideti Risti ja Hatu vallad Nõva vallaga. 1893 eraldusid Risti ja Hatu vallad, mis liideti Padise vallaga.

1939. aastal moodustati Nõva vald, mis hõlmas ka Vihterpalu valla maa-ala.

Alates 1950. aastast oli Nõva külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisus.

## Loodus
Vallas asub 7 hektari suurune Kürema kivikülvi kaitseala.

## Vaata ka
*Nõva Valla Infoleht

## Viited
Saba (täpsustus)

Sõnal "**saba**" ja nimel "**Saba**" on mitu tähendust. 
*Saba on mitmel loomarühmal keha osa, mis jääb pärakust tahapoole. 
*Saba on perekonnanimi.
*Saba on Kariibi meres olev saar, kuulub Madalmaade Kuningriigi koosseisu.
*Saba on Venemaal Leningradi oblastis olev jõgi.
*Saba on inimeste järjekord rahvapäraselt ja pisut irooniliselt.
*Saba on koerakooluliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
*"Saba" on Najimi album.
Saba

**Saba** on mitmel loomarühmal keha osa, mis jääb pärakust tahapoole; üldjuhul on saba eraldiseisev paindlik jätke keha küljes. Laias laastus vastab see imetajate, roomajate ja lindude ristluu ning sabaluu piirkonnale.

Ehkki saba esineb peamiselt selgroogsetel, on sabalaadseid jätkeid ka mõnel selgrootul, näiteks skorpionidel, hooghännalistel ja tigudel.

## Funktsioonid
Saba kasutatakse mitmel viisil. Kalad ja teised mereelukad tarvitavad saba liikumiseks. Paljud maismaaloomad peletavad sabaga kärbseid ja teisi hammustavaid putukaid. Mõned liigid, sealhulgas kassid ja kängurud, kasutavad saba tasakaalu hoidmiseks. Uue Maailma ahvidel ja opossumitel on aga haardsaba, millega nad saavad puuokstest kinni hoida.

Sabadega edastatakse ka signaale. Mõned hirved välgutavad oma sabade valgeid alakülgi, et hoiatada teisi hirvi võimaliku ohu eest. Koerlased (sealhulgas kodustatud koerad) näitavad saba asendi ja liikumisega emotsioone. Mõne loomaliigi sabad on soomustatud ning mõnel, näiteks skorpionitel, mürgised.

Mõni sisalikuliik võib oma saba kehast lahutada. See võimaldab neil põgeneda kiskjate eest, kas siis nende tähelepanu siputava sabaga kõrvale juhtides või lihtsalt saba maha jättes, kui ülejäänud sisalik põgeneb. Sel viisil maha jäetud sabad kasvavad üldjuhul ajapikku tagasi, ehkki asendussaba on tavaliselt tumedam kui originaal.

Enamiku lindude sabad lõpevad pikkade sabasulgedega. Neid sulgi kasutatakse tüürina, mis võimaldab lennu ajal paremini manööverdada. Samuti aitavad need linnul istudes tasakaalu hoida. Mõne liigi, näiteks paradiisilinnu, lüürasaba ning eelkõige paabulindude moondunud sabasuled mängivad tähtsat rolli sugudevahelistes suhetes. Mõne linnuliigi, sealhulgas rähnide eriti jäigad sabasuled lasevad neil toetada ennast puutüvede vastu.

Rohusööjad, näiteks hobused, tarvitavad saba nii putukate peletamiseks kui ka oma füüsilise või emotsionaalse seisundi näitamiseks.

## Vaata ka

*Sabalülid
Joškar-Ola

**Joškar-Ola** (mari *Йошкар-Ола* ('punane linn')) on linn Venemaal, Marimaa pealinn. Linn asub Malaja Kokšaga jõe ääres, 50 km kaugusel selle suudmest Volgasse.

Linna haldusalasse kuulub ka Semjonovka vald.

## Ajalugu
Linn on asutatud pärast maride alistamist venelaste poolt 1584. aastal kindlusena, linnaõigused sai 1781. aastal.
1919. aastani kandis nime **Tsarjovokokšaisk** (*Царёвококшайск*), 1919–1927 **Krasnokokšaisk**.

## Loodus
### Kliima
Joškar-Olas on mandriline kliima külma talve ja sooja suvega. Kõige külmema kuu, jaanuari keskmine õhutemperatuur on –13,9 °C, kõige soojema kuu, juuli keskmine õhutemperatuur on +18,7 °C. Sademeid on keskmiselt 548 mm aastas.

## Rahvastik
Elanikest on venelasi 68%, marisid 24% ja tatarlasi 4%. 
1. jaanuaril 2010 oli linna elanike arv 248 700, koos Semjonovka vallaga 260 300.

## Transport
Joškar-Olas on raudteejaam ja lennujaam.

## Kultuur ja haridus
Linnas on Mari Riiklik Ülikool, Mari Riiklik Pedagoogikainstituut, Mari Riiklik Tehnikaülikool ja mitu teatrit.

## Viited

## Välislingid

*Joškar-Ola linnavalitsuse koduleht (*vene keeles*)
*Joškar-Ola plaan
Burgundia hertsog

**Burgundia hertsog** oli Burgundia hertsogkonna valitseja. 

Esimesteks Burgundia hertsogiteks võiks nimetada burgundide hõimupealikke, kes praegusse Burgundiasse 5.–6. sajandil tungisid. Pärast seda, kui burgundide kuningriik oli frankide poolt vallutatud, olid kuningateks esialgu Merovingide dünastiasse kuuluvad Frangi kuningad. Hiljem olid hertsogid Karl Suure ja ta järglaste alamad, seejärel aga kujunes seal Frangi riigi tagamise järel taas kuningriik (Arelaat), mis 11. sajandil liideti Saksa-Rooma riigiga. Lääne-Frangi riik ehk Prantsusmaa omas aga Lääne-Burgundiat (Bourgogne), kus valitsesid kuningate alamatena Burgundia hertsogid. 

14. sajandil hakkas just Prantsusmaa Burgundia hertsogkond taas esile tõusma, kui 1364. aastal sai seal võimule Valois' dünastia Valois-Burgundia dünastia kõrvalharu. Lühikese ajaga said Burgundia hertsogid endale ka Saksa-Rooma riigis asuva Burgundia vabakrahvkonna ning suuri valdusi Madalmaades. Hertsog Philippe Hea saavutas Saja-aastase sõja ajal Prantsusmaast sõltumatuse ning soovis teha Burgundiast taas kuningriigi. Sama soovis ka tema poeg Charles Südi, kuid too langes 1477. aastal Nancy lahingus ning Burgundia jagati Habsburgide ja Prantsusmaa vahel. Prantsusmaa sai endale hertsogkonna südame ning sinna asusid taas Prantsuse Burgundia hertsogid, samas kui Habsburgid nimetasid end samuti Burgundia hertsogiteks, kuni nad Lõuna-Madalmaadest 1795. aastal lõplikult ilma jäid.

## Vaata ka
*Burgundia valitsejate loend
*Burgundia hertsogkond
*Burgundia krahvkond
*Burgundia kuningriik
Tšeljabinsk

**Tšeljabinsk** on linn Venemaal, Tšeljabinski oblasti keskus. Linn asub Uuralite idanõlval, Miassi jõe ääres. 

Elanike arv on 2021. aasta rahvaloenduse seisuga 1 189 525. See on elanike arvult Venemaal seitsmendal kohal ja Uurali föderaalringkonnas teisel kohal. 2010. aastal moodustasid 86,5% linna rahvastikust venelased, 5% tatarlased, 3,1% baškiirid ja 1,4% ukrainlased.

Tšeljabinsk on asutatud 1736. aastal, linnaõigused sai 1787. aastal. 1900. aasta paiku oli linn Siberi raudtee ehitamise keskus.

## 2013. aasta meteoriit
2013. aasta 15. veebruaril kohaliku aja järgi umbes 9.20 lendas üle Uurali mägede meteoriit, mille tükid kukkusid Tšeljabinski ümbrusse. Väidetavalt sai vigastusi üle 900 inimese, Venemaa siseministeeriumi teatel pöördus meditsiinisüsteemi poole 102 inimest ning kokku kukkus tsingitehase 600-ruutmeetrine katus.

## Haridus
Linnas asuv Lõuna-Uurali Riiklik Ülikool on Tšeljabinski oblasti suurim kõrgkool.

## Sport
Linnas tegutseb jäähokiklubi Tšeljabinski Traktor, mis mängib KHL-is.

2012. aastal toimusid Tšeljabinskis Euroopa meistrivõistlused judos, 2014. aastal judo maailmameistrivõistlused ja 2015. aastal taekwondo maailmameistrivõistlused.

## Tšeljabinskis sündinud kuulsaid inimesi
*Marija Farnosova (1985–), jooksja
*Jüri Gerretz (1941–), muusikapedagoog ja dirigent
*Sergei Gontšar (1974–), jäähokimängija
*Valeri Karpov (1971–2014), jäähokimängija
*Igor Kurnossov (1985–2013), maletaja
*Jevgeņijs Svešņikovs (1950–), maletaja
*Jevgeni Šmurlo (1854–1934), ajaloolane
*Ivan Uhhov (1986–), kõrgushüppaja
*Vjatšeslav Voinov (1990–), jäähokimängija

## Sõpruslinnad

## Viited

## Välislingid

*Linnavalitsuse koduleht
Pinocchio

**Pinocchio** on itaalia kirjaniku Carlo Collodi loodud tegelaskuju lastejutustusest "Pinocchio seiklused", mis ilmus raamatuna 1883. aastal. Pinocchio on pikaninaline puunukk, kes ellu ärkab.

Aleksei Tolstoi kirjutas selle põhjal lasteraamatu "Kuldvõtmeke ehk Buratino seiklused" (1936).

"Pinocchio seikluste" põhjal on tehtud palju filme, tuntuim neist Walt Disney 1940. aastal valminud täispikk animafilm "Pinocchio".
Nemunas

**Nemunas** (eesti keeles on mööndav ka nimekuju *Neemen*; leedu *Nemunas* [nämunas], valgevene *Нёман*, *Nioman*, vene *Неман*, saksa *Memel*, poola *Niemen*) on jõgi Euroopas. Jõgi saab alguse Valgevenest (lähte kõrgus 176 m) ja suubub Läänemere Kura lahte, moodustades delta. 

Nemunas on 937 km pikk. Sellest 459 km voolab ta Valgevenes, 359 km Leedus ning 116 km Leedu ja Venemaa Kaliningradi oblasti piirijõena. Nemunas on Leedu pikim jõgi, pikkuselt on ta Valgevenes 3. ja Läänemere vesikonnas 4. Ülemjooksul, enne Vusaga ühinemist kannab ta nime Niomaniec. Varem oli jõe lähe kaugemal, väidetavalt olevat Nemunas varem alanud Łošaga samast allikast.

Valgla on 98 200 km² ja sinna kuulub 72% Leedu territooriumist. Sügavus on kuni 5 m ja laius kuni 500 m. Vooluhulk suudmes on 678 m³/s, kuid suurvee ajal, mis on märtsist maini, kuni 6800 m³/s. Jõgi voolab aeglaselt, alamjooksul 2 m/s.

Jääkattes on Nemunas harilikult detsembrist märtsi lõpuni.

Nemunase kaldal asuvad linnadest Stoŭbcy, Biarozaŭka, Masty, Hrodna, Druskininkai, Alytus, Birštonas, Prienai,  Kaunas, Vilkija, Gelgaudiškis, Jurbarkas, Smalininkai, Panemunė, Neman ja Sovetsk. Alevitest jäävad jõe kaldale Lubča, Merkinė, Balbieriškis, Rumšiškės, Kačerginė, Kulautuva, Zapyškis, Žemoji Panemunė, Kriūkai, Seredžius, Veliuona, Raudonė ja jõe delta saartel asuv Rusnė.

Nemunasse suubub 105 jõge (1. taseme lisajõed), millest 15 on üle 100 km pikad. Neist suurimad on Neris, Nevėžis, Ščara ja Šešupė. Tal on isegi 11. taseme lisajõgesid.

Nemunasel on tähtis positsioon Kura lahe elustiku säilitamisele. Nemunasest tulev vesi hoiab lahe vee värske ja võimaldab seal elada nii magevee- kui merekaladel. Nemunase delta laieneb lahe arvel.

## Viited

## Välislingid
Nokia

**Nokia** on linn Soomes Pirkanmaa maakonnas, 15 km kaugusel Tamperest.

Nokias elab 28 600 inimest (2004) ja selle pindala on 347,8 km², millest 58,71 km² on veekogude all.
Nokia on tööstuslinn, mis on tuntud ka kui mobiilsidefirma Nokia sünnilinn.

## Viited

## Välislingid
* Nokia linna koduleht
Møllehøj

**Møllehøj** on Taani kõrgeim looduslik maapinnapunkt. Møllehøj kõrgus merepinnast on 170,86&nbsp;m ja see asub Jüütimaal Aarhusi kesklinnast 25&nbsp;km edelas. Kõigi Taani Kuningriigi valduste kõrgeim mäetipp on siiski Gunnbjørn Fjeld Gröönimaal (3694&nbsp;m). Kõikide Euroopa riikide kõrgeimatest punktidest on see (kui mikroriigid nagu Monaco ja Vatikan välja arvata) kõige madalam.

Veebruaris 2005  tehtud mõõtmised näitasid, et seni kõrgemateks peetud läheduses asuvate Yding Skovhøj ja Ejer Bavnehøj looduslik kõrgus on tegelikult madalam (vastavalt 9 ja 51&nbsp;cm madalam).

Piirkonna küngastel asub arvukalt pronksiaegseid hauakääpaid, millest viis on veidi kõrgemad kui Møllehøj; kõrgeim neist on Yding Skovhøj (172,52&nbsp;m).

## Välislingid
* Møllehøj (*taani keeles*)
Yding Skovhøj

**Yding Skovhøj** on Taani kõrgeim maismaapunkt (172,52 m), kuid see on inimtegevuse tagajärjel tekkinud. Looduslik kõrgeim punkt on Møllehøj.

Yding Skovhøj asub Kesk-Jüütimaa piirkonnas Horsensi vallas. 

Ydingi metsas asub kolm mullast kuhjatud küngast, mis on pronksiaegsed matmispaigad. Ilma nendeta oleks paik 170,77 m kõrgune. Sõna *høj* (vanapõhja sõnast *haugr*) paiga nimes viitab künkale.
Miass

**Miass** (vene keeles *Миасс*) on linn Venemaa Tšeljabinski oblastis, Lõuna-Uuralites Miassi jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 55°00'N, 60°06'E.

## Majandus
Autotehas toodab veoautosid Ural.

Miassis asub suurettevõte Akadeemik Makejevi Riiklik Raketikeskus.

## Ajalugu
Linn on asutatud 1773. aastal vasekaevanduste juurde. 1820. aastal avastati linna lähedal suured kullamaardlad. Linnaõigused sai 1926. aastal. Elanike arv 155 700 (2005).

## Viited

## Välislingid

*Miassi veebileht
Pirkanmaa maakond

**Pirkanmaa maakond** (rootsi keeles *Birkaland*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 23 omavalitsusüksust (valda), millest 12 on linnad.

### Endised omavalitsusüksused

## Viited
Satakunta maakond

**Satakunta maakond** (rootsi keeles *Satakunda*, tõlkes 'sadakond') on maakond Soomes.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni.

Maakonnakala on jõesilm.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 17 omavalitsust, millest 7 on linnad.

### Endised vallad

## Viited
Kesk-Soome maakond

**Kesk-Soome maakond** (soome keeles *Keski-Suomi*, rootsi keeles *Mellersta Finland*) on maakond Soomes.

## Haldusjaotus
Kesk-Soome maakonnas on 22 omavalitsusüksust (valda), millest  6 on linnad.

Endised vallad:

Viidud üle naabermaakonda:
*  Kuhmoineni vald

## Viited

## Välislingid
Pohjanmaa maakond

**Pohjanmaa maakond** (tähendus 'Põhjamaa'; rootsi keeles *Österbotten*) on maakond Soome lääneosas. Elanikest umbes 52% on rootsikeelsed.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni.

## Haldusjaotus
Maakonnas on 15 valda, millest 6 on linnad.

Endised vallad:

Viidud üle naabermaakonda:
* Isokyrö vald (Storkyro)

## Viited
Avaliku Teenistuse Kohus

**Avaliku Teenistuse Kohus** oli Euroopa Liidu avaliku teenistuse asju menetlev erikohus, mis loodi Nice'i lepingu alusel ning tegutses 2004–2016..

Kohtus oli 7 kohtunikku. Kohtuotsuseid sai õigusküsimustes edasi kaevata Üldkohtusse ja erandkorras Euroopa Kohtusse.

Avaliku Teenistuse Kohus, Euroopa Kohus ja Üldkohus kokku moodustasid Euroopa Liidu Kohtu. Tänapäeval koosneb Euroopa Liidu Kohus Euroopa Kohtust ja Üldkohtust ja on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist.

## Viited

## Välislingid
* Avaliku Teenistuse Kohus: Üldkirjeldus Euroopa Liidu Kohtu kodulehel