open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Final Fantasy VII

**"Final Fantasy VII"** (ファイナルファンタジーVII, Fainaru Fantajī Sebun) on arvuti-rollimäng PlayStation 1-le ja PC-le, mängu tootjaks on Square. Mäng on "Final Fantasy" videomängude sarja seitsmes ja edukaim osa, mis tuli välja 1997. aastal. "Final Fantasy VII" on vastava sarja esimene mäng, kus kasutati 3D-graafikat.

Mängu tegevus toimub düstoopilises maailmas, mida kontrollib hiigelkorporatsioon Shin-Ra. Shin-Ra on saavutanud oma mõjuvõimu tänu sellele, et toodab planeedi Gaia eluvoolusest energiat. Mako energia kasutamine ähvardab aga hävitada kogu elu ning takkajärgi planeedi endagi. Et protestida Shin-Ra tegevuse vastu, loovad üksikud võitlejad organisatsiooni Avalanche, mis võtab oma eesmärgiks lõpetada mako energia ammutamine. "Final Fantasy VII" peategelaseks on üks Avalanche'i liikmetest, palgasõdur Cloud Strife. Mida edasi liigub mängu süžee, seda mitmetahulisemaks see muutub – lisanduvad keerulised probleemid, paljastuvad ammu ununenud saladused ning kerkivad uued vaenlased, nende hulgas ka kogu mängu peamine vastane Sephiroth.

"Final Fantasy VII" on sarja edukaim ning vaieldavalt ka tuntuim osa. Üle maailma on mängu tänaseks müüdud üle 9,8 miljoni eksemplari, mis muudab ta üheaegselt nii müüduimaks "Final Fantasy" sarja mänguks kui ka läbi aegade üheks suurima müügieduga Playstationi mänguks. Seitsmenda osa populaarsus julgustas Square Enixit alustama uut projekti "Compilation of Final Fantasy VII" ("Final Fantasy VII" tuletised), mille hulka kuulub mitu uut "Final Fantasy VII" ainetel tehtud mängu ja filmi.

Lisaks on just tänu "Final Fantasy VII" hiiglaslikule edule laienenud ka teiste Jaapani konsoolimängude turg väljapoole Jaapanit.

## "Final Fantasy VII" tuletised

#"Before Crisis: Final Fantasy VII" (mobiilimäng)
#"Crisis Core: Final Fantasy VII" (PSP mäng)
#"Last order: Final Fantasy VII" (joonisfilm)
#**"Final Fantasy VII"** (PS1 mäng)
#"Final Fantasy VII: Advent Children" (täispikk film)
#"Dirge of Cerberus: Final Fantasy VII" (PS2 mäng)
#"Dirge of Cerberus Lost Episode: Final Fantasy VII" (mobiilimäng)
Göran Sonesson

**Göran Harry Sonesson** (17. oktoober 1951 Malmö – 17. märts 2023) oli rootsi semiootik.

Ta oli Lundi Ülikooli semiootikaprofessor. Tema erialaks oli kultuurisemiootika, visuaalsemiootika ja kognitiivsemiootika.
Ta õppis lingvistikat Lundi Ülikoolis ja semiootikat Algirdas Greimasi juures Pariisis. Ta on oma töödes analüüsinud Nelson Goodmani, Umberto Eco, Terrence Deaconi ja teiste ikoonilisuse kontseptsioone. Ta on analüüsinud ka Juri Lotmani teoreetilisi vaateid.

Ta esines loengukursusega Tartu Ülikooli semiootikaosakonnas 1997. aastal, samuti külastas Tartu semiootikuid korduvalt hiljem. 

## Teosed
*Sonesson, Göran 1989. *Pictorial Concepts. Inquiries into the semiotic heritage and its relevance for the analysis of the visual world*. Lund: Lund University Press.
Krevetlased

**Krevetlased** (*Palaemonidae*) on kõrgemate vähkide sugukond. 

## Eesti liikidega perekonnad
* *[[Exopalaemon]]* Holthuis, 1950
* *[[Macrobrachium]]* Bate, 1868 
* *[[Palaemon (genus)|Palaemon]]* Weber, 1795 – krevett (garneel)
* *[[Palaemonetes]]* Heller, 1869

## Tesed perekonnad

## Välislingid
Maurice Mandelbaum

**Maurice Mandelbaum** (9. detsember 1908 Chicago – 1. jaanuar 1987 Hanover (New Hampshire)) oli Ameerika Ühendriikide ajaloofilosoof.

Alates 1957. aastast oli ta filosoofiaprofessor Johns Hopkinsi Ülikoolis.

Mandelbaum püüdis ajaloofilosoofias leida keskteed reaal- ja humanitaarteadusliku lähenemise vahel, pakkudes selleks välja Carl Gustav Hempeli "katvate seaduste" modifikatsiooni, kus jäik põhjus-tagajärg seos asendus võimalike põhjuste otsimisega ning seletava narratiivi osatähtsuse rõhutamisega ajalooteaduses. 

## Teoseid
* The Problem of Historical Knowledge. An Answer to Relativism, 1934
* Philosophy, Science and Sense Perception. Historical and Critical Studies, 1964
* History, Man and Reason. A Study in Nineteenth Century Thought, 1971
* The Anatomy of Historical Knowledge, 1977
* Philosophy, History and the Sciences. Selected Critical Essays, 1984
Garneel

**Garneel** (*Crangon*) on vähkide perekond garneellaste sugukonnast.

Garneelide üks tuntumaid esindajaid on põhjamere garneel (*Crangon crangon*).
Algirdas Julien Greimas

**Algirdas Julien Greimas**, sünninimega Algirdas Julien Greimas, (9. märts 1917 Tula – 27. veebruar 1992 Pariis) oli leedu päritolu Prantsusmaa lingvist ja semiootik.

Tema varasem uurimistöö käsitles 1830. aastate Pariisi moodi, keelt ja suhteid. Tema tekstiteooria toetub Ferdinand de Saussure'i ja Louis Hjelmslevi strukturalistlikule traditsioonile. Ta uuringute keskmes oli tähenduse analüüs, diskursuseanalüüs ja narratoloogia. Ta arendas tähenduse minimaalüksuse – seemi – mõistet.

Ta võttis semiootilises analüüsis kasutusele semiootilise ruudu meetodi.

## Vaata ka
*Greimase semiootikakeskus
1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 12. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 8. aprillil 1967 Viinis Austrias Hofburgi palees. Lauluvõistluse võitis Suurbritannia.

Taani jäi lauluvõistlusest eemale kuni 1978. aastani, kuna DR ringhäälingu uus direktor arvas, et lauluvõistlusele minevat raha saab ka mõistlikumalt kasutada.

## Finaali tulemused
Leidschenveen-Ypenburg

**Leidschenveen-Ypenburg** on Haagi linnaosa, mis asub kesklinnast kagus ja on ülejäänud linnaga ühendatud vaid kitsa koridoriga. Koosneb neljast asumist: Hoornwijk, Ypenburg, Forepark ja Leidschenveen.

1990. aastateni oli linnaosas sõjaväelennuväli.

2005. aastal avati Den Haag Ypenburgi raudteejaam.
Krevett

**Krevett** (*Palaemon*) ehk garneel on krevetlaste sugukonda kuuluv perekond kõrgemaid vähke. 

Argikeeles ei mõisteta sõna "**krevett**" all sageli mitte taksonit, vaid mõnda krevetiliste rühma kuuluvat vähki. 

## Eesti liigid
**Palaemon adspersus* Rathke, 1837 läänemere krevett (läänemere garneel)
**Palaemon elegans* Rathke, 1837 elegantne krevett (elegantne garneel)
**[[Palaemon serratus]]* (Pennant, 1777)   

## Teised liigid
* *[[Palaemon affinis]]* Milne Edwards, 1837    
* *[[Palaemon concinnus]]* Dana, 1852  
* *[[Palaemon debilis]]* Dana, 1852  
* *[[Palaemon floridanus]]* Chace, 1942  
* *[[Palaemon gravieri]]* (Yu, 1930) 
* *[[Palaemon longirostris]]* H. Milne-Edwards, 1837 
* *[[Palaemon macrodactylus]]* M. J. Rathbun, 1902  
* *[[Palaemon maculatus]]* (Thallwitz, 1891)    
* *[[Palaemon northropi]]* (Rankin, 1898) 
* *[[Palaemon ortmanni]]* M. J. Rathbun, 1902    
* *[[Palaemon pacificus]]* (Stimpson, 1860) 
* *[[Palaemon pandaliformis]]* (Stimpson, 1871) 
* *[[Palaemon paucidens]]* de Haan, 1844  
* *[[Palaemon ritteri]]* Holmes, 1895   
* *[[Palaemon serrifer]]* (Stimpson, 1860)  
* *[[Palaemon xiphias]]* Risso, 1816
Tuletikk

**Tuletikk** on vahend tule süütamiseks. Tavaline tuletikk on umbes 45 millimeetri pikkune ja paari millimeetri paksune puidust tikk, mille otsas on hõõrdumisel kergestisüttiv, põlev aine. Tavaliselt kasutatakse tikuotsas kaaliumkloraadi, väävli, täiteainete ja sideainete segu. Tikk valmistatakse enamasti haavapuidust, kuid see võidakse teha ka papist. Tikud pakitakse tikutoosi, mille küljel on punast fosforit sisaldav hõõrdepind tiku süütamiseks. Tiku süttimise protsess on keeruline. Tiku otsa hõõrdumisest hõõrdepinna vastu saavad alguse mitmed keemilised reaktsioonid.  

Esimesed (valge) fosforiga tikud võeti kasutusele alles 1830. aastatel. Nende tikkudega tuli olla eriti ettevaatlik, sest need süttisid hõõrdumisel mis tahes pinnaga. Tänapäeva tuletiku leiutas 1844. aastal rootslane Gustaf Erik Pasch, kes asendas varem kasutusel olnud tuleohtliku ja mürgise valge fosfori punase fosforiga ning paigutas selle tikuotsa asemel tikutoosi küljele. Tänu sellele oli tikkude tootmise monopol pikka aega rootslaste käes.

Tänapäeval toodetakse ka väävlivabasid tikke.

## Vaata ka
* fillumeenia
* Jaak Puhk – rajas . aastal Viljandi kirikumõisa maadele tikuvabriku.

## Välislingid

* "Fotod: Viljandis süüdati maailma suurim tikk" Postimees, 28. november 2004
Hind Laroussi

**Hind Laroussi Tahiri** (esinejanimega **Hind**; sündinud 3. detsembril 1984 Goudas) on Hollandi laulja.

Ta esindas Hollandit 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis lauluga "Your Heart Belongs to Me". Oma poolfinaalis sai ta 13. koha ega pääsenud finaali.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Hansarist

**Hansarist** (saksa keeles *Hanseatenkreuz*) oli  hansalinnade Bremeni, Hamburgi ja Lübecki 1915. aastal asutatud sõjaline teenetemärk.

## Välislingid
*Hansalinnad ja Hansarist
Selma Bouvier

**Selma Bouvier** on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Marge'i õde ja Patty kaksikõde. Selmal on Hiinast pärit kasulaps Ling Bouvier. Nad elavad koos Pattyga vanatüdrukutele mõeldud korteris.

Selmale annab hääle näitleja Julie Kavner.
Nikolai Guli

**Nikolai Guli** (16. juuni 1936 Uzingont, Leningradi oblast – 12. mai 2008 Tallinn, Eesti) oli Eesti maalikunstnik.

Ta sündis Leningradi oblastis ajaloolisel Ingerimaal, kuhu asusid elama tema esivanemad Soomest. 1947. aastal tuli Nikolai Guli Eestisse. 1956. aastal lõpetas ta Tartu Kunstikooli ja omandas seejärel kõrghariduse Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1962. aastal maali erialal. 1962–1964 töötas Tallinna 42. keskkooli joonistusõpetajana. 

Maalikunstniku tegevuse kõrval töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis alates 1968. aastast õppejõuna. Aktiivse õppejõukarjääri viimasel perioodil 1983–1994 oli ta instituudis joonistuskateedri juhataja ja aastast 1985 ka dotsent. 

Samuti osales Nikolai Guli 1970. aastatel Tallinna Laste Kunstikooli rajamisel ja oli aastatel 1975–1980 selle esimene direktor.

Tema loomingust on tuntud eelkõige kunstiinimeste portreed ja mitmed figuraalkompositsioonid. Viimastest on silmapaistvaimad "Lillemüüjad" (1969), "Linn" (1971), "Lõunatund" (1984) ja "Figuratiivne" (1996).

## Isiklikku
Tema abikaasa oli tekstiilikunstnik Regina Guli (1936–2018).
Patty Bouvier

**Patty Bouvier** on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Selma kaksikõde ja Marge'i õde. Patty on kaks minutit noorem kui Selma. Ta on nimetatud sarja looja Matt Groeningu vanema õe Patty järgi. Ta elab koos Selma ja tema kasulapse Lingiga ühes vanatüdrukutele mõeldud korteris.

Pattyle annab hääle näitleja Julie Kavner.
Marge Simpson

**Marjorie Jacqueline (Marge) Simpson** (neiupõlvenimi **Bouvier**) on üks joonissarja "Simpsonid" peategelastest. Ta on Bart Simpsoni, Lisa Simpsoni ja Maggie Simpsoni ema ning Homer Simpsoni abikaasa. 

Marge'il on õed Selma ja Patty Bouvier, kes jagavad viha Homeri vastu. Marge'l on pruunid silmad ja kuulus pikk sinine soeng, mis on inspireeritud Matt Groeningu ema Margaret Groeningu 1960. aastate soengust, kuigi päriselus ei olnud Margaret Groeningu juuksed sinised. Tema tavaline riietus on roheline varrukateta kleit, punased kingad ja pärlid kaelas. Ta on koduperenaine ning talle meeldib maalida ja joonistada. Marge on saanud nime Matt Groeningu ema Margaret Groeningu järgi, kuigi päriselus ei kutsutud teda kunagi Marge'iks.

Marge'i teksti esitab Julie Kavner, kes loeb ka Selma ja Patty Bouvieri rolli.

## Suhe Homer Simpsoniga
Marge kohtas Homerit, kui mõlemad olid kümneaastaselt laagris. Homer oli närvis ja valetas, et ta nimi on Elvis Jagger Abdul-Jabber. Marge aga triikis oma juukseid triikrauaga ja need kõrbesid pruuniks. Kumbki ei tundnud teineteist ära 8-9 aastat hiljem, kui nad kohtusid keskkoolis. Kui mõlemad sattusid peale tunde, armus Homer Marge'i ära. Kahjuks ei tundnud Marge Homeri vastu mingit huvi ning Homer valetas, et Homer on õpilane, kellel on probleeme prantsuse keele õppimisega. Marge oli nõus teda aitama ning pärast pikka õppimistööd kutsus Homer teda ballile. Marge oli kohe nõus, kuid Homer tunnistas tõtt ning Marge sai selle peale väga vihaseks. Marge otsustas minna ballile hoopis Artie Ziffiga, kuid kui Artie osutus liiga pealetükkivaks, otsis Marge Homeri üles. Siis läks Marge ülikooli ning armus väga kenasse professorisse, kuid jättis tolle maha, kuna mees ei tahtnud abielluda. Varsti avati Moe baar, mida toona kutsuti Meaux' baariks. Homer sai alkoholimürgistuse ning Marge sai Homeri peale väga kurjaks. Varsti jäi Marge esimest korda rasedaks ning Homer ja Marge abiellusid. Kaks aastat ja kolmkümmend päeva hiljem sündis Lisa ja enne seda kolisid Simpsonid oma praegusesse majja. Umbes kuus aastat hiljem jäi Marge rasedaks väga halvas olukorras: Homer oli just töökohta vahetanud ja võtnud vastu madalapalgalise töö keeglihallis. Homer pidi madalapalgalisest tööst loobuma ja tagasi tuumaelektrijaama tööle minema. Praeguseks on mõlemal olnud paar kõrvalehüpet ning Marge'i kõrvalehüppe Jacquesiga oli esimene kõrvalehüpe nende suhtest terves saates, mis leidis aset juba esimesel hooajal.
Lisa Simpson

**Lisa Marie Simpson** on joonissarja "Simpsonid" tegelane, Homer ja Marge Simpsoni tütar ning Barti ja Maggie õde. Lisa on kaheksa-aastane. Lisa on kooli targim tüdruk.

Ta on taimetoitlane ja budist. Ta oskab rootsi, prantsuse, itaalia, saksa ja hiina keelt. Ta saab aru albaania ja hispaania keelest. Lisa on väga nutikas ning erinevalt Bartist naudib kooliskäimist. Tal on peas 8-sakiline blond soeng.

Lisa on saanud nime Simpsonite looja Matt Groeningu noorema õe Lisa Groeningu järgi.
Lisa Simpsoni teksti loeb näitleja Yeardley Smith.

Algul ei olnud Lisa taimetoitlane, kuid osas "Taimetoitlane Lisa" oli Paul McCartney nõudmiseks külalisnäitlejana mängimiseks, et Lisa jääks taimetoitlaseks kogu sarja jooksul, mitte nagu tavaliselt situatsioonikomöödiates, kus mõni osa hiljem on kõik jälle nagu enne, ning sarja kirjutajad nõustusid. Lisa taimetoitlaseks hakkamine on üks väheseid püsivaid muutusi Simpsonite sarjas.
Yeardley Smith

**Martha Maria Yeardley Smith** (sündinud 3. juunil 1964 Pariisis) on USA näitleja. 

Tema tuntuimate rollide seas on Lisa Simpson. Ta on saanud Emmy auhinna.
Ilona Martson

**Ilona Martson** (kodanikunimi **Ilona Kivirähk**; sündinud 14. novembril 1970) on eesti ajakirjanik ja tõlkija. Ilona Martson on lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli 1988. aastal ja Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1993. aastal.

Ta on alates 2004. aastast ajakirja Täheke peatoimetaja. Ta on olnud Eesti Päevalehe kultuuritoimetuse juhataja.

## Tunnustus
*2003 Muhvi auhind
*2011 Paabeli Torni auhind (Grigori Osteri "Õuduste kooli" tõlge eesti keelde)
*2020 Tallinna Ülikooli kirjandusauhind (Varlam Šalamovi "Kolõma juttude" tõlge eesti keelde)
*2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ilona Martson on abielus Andrus Kivirähkiga. Neil on tütred Kaarin, Liisa ja Teele.

## Viited
Dustin the Turkey

**Dustin the Turkey** on kalkunit kujutav nukk Iirimaa telekanali Radio Telefís Éireann lastesaatest.

Ta esindas Iirimaad 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis lauluga "Irelande Douze Pointe". Oma poolfinaalis sai see 22 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Štark Arena

**Štark Arena** (serbia keeles Штарк арена) on spordihall Belgradis. Kuni 2012. aastani kandis see nime **Beogradska Arena**, kuni 2017. aastani **Kombank Arena**. 

Spordihall avati 2004. aastal. Seal on toimunud 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus ja 2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus.

## Välislingid
*Koduleht
Gisela (laulja)

**Gisela** (õieti **Gisela Lladó Cánovas**; sündinud 1. jaanuaril 1979 Barcelonas) on katalaani laulja.

Ta esindas lauluga "Casanova" Andorrat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Oma poolfinaalis sai ta 22 punktiga 16. koha ega pääsenud finaali.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1968. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 13. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 6. aprillil 1968 Londonis Suurbritannias. Selle võitis Hispaania lauluga "La, la, la" (esitaja Massiel). Õhtujuht oli Katie Boyle.

1968. aasta võistlus oli esimene, mis kanti üle värvilises televisioonis, hoolimata sellest, et toona oli vähestel eurooplastel värviteler. Värviliselt sai seda näha Prantsusmaal, Saksamaal, Hollandis, Rootsis, Norras ja Šveitsis. Suurbritannias näidati võistlust otseesituses 6. aprillil 1968 kell 22 BBC1s veel mustvalgena, värviliselt sai seda näha BBC2s järgmisel päeval kell 16.30.

## Finaali tulemused
Valingu–Jõgisoo tee

**Valingu–Jõgisoo tee** (riiklik registreerimisnumber 11117) on kõrvalmaantee Harku ja Saue vallas. 

Tee pikkus on 5,1 km. Tee saab alguse Tallinna ringtee 37. kilomeetril Tutermaa külas (Harku vald). Tee läbib Tutermaa, Valingu, Aila ja Jõgisoo küla. Tee lõpeb Kanama–Jõgisoo tee viiendal kilomeetril Jõgisoo külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on asfaltkattega. Kuni 2. km-ni on tee klass V, edasi on tee klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
The Best Damn Thing

**"The Best Damn Thing"** on kolmas album Kanada rokklauljalt Avril Lavigne'ilt.

Album anti välja 17. aprillil 2007. Albumi esimene singel oli "Girlfriend" ja teine "When You're Gone". Kokku ilmus albumilt neli singlit.

Albumit on maailmas müüdud üle 6 miljoni eksemplari.

## Lood
#"Girlfriend" (Avril Lavigne, Lukasz Gottwald) – 3:37
#"I Can Do Better" (Lavigne, Gottwald) – 3:17
#"Runaway" (Lavigne, Gottwald, Kara DioGuardi) – 3:48
#"The Best Damn Thing" (Lavigne, Butch Walker) – 3:10
#"When You’re Gone" (Lavigne, Walker) – 4:00
#"Everything Back But You" (Lavigne, Walker) – 3:03
#"Hot" (Lavigne, Evan Taubenfeld) – 3:23
#"Innocence" (Lavigne, Taubenfeld) – 3:53
#"I Don’t Have to Try" (Lavigne, Gottwald) – 3:17
#"One of Those Girls" (Lavigne, Taubenfeld) – 2:56
#"Contagious" (Lavigne, Taubenfeld) – 2:10
#"Keep Holding On" (Lavigne, Gottwald) – 3:59
Horõn

**Horõn** (ukraina keeles *Горинь*, valgevene keeles *Гарынь*) on jõgi Ida-Euroopas. 

Jõgi algab Podoolia kõrgustikult. Ülemjooksul voolab itta. Keskjooksul voolab põhja ja läbib Volõõnia kõrgustiku. Alamjooksul laskub Polesjesse, voolab valdavalt kirdesse. Suubub paremalt Prõpjatsi.

Jõe pikkus on 659 km, valgala 22 700 km².
Somaali hoovus

**Somaali hoovus** on hoovus India ookeanis. Hoovab põhjapoolkera suvel mööda Somaali poolsaare kagukallast edelast kirdesse, põhjapoolkera talvel aga kirdest edelasse.
Kose tee (Kose)

**Kose tee** (registrinumber 11121) oli kõrvalmaantee Kose vallas Kose alevikus.

Tee pikkus oli 0,1 km. Tee sai alguse Kose–Jägala maantee kolmandal kilomeetril. Tee lõppes Kose–Purila maantee esimesel kilomeetril.

Tee ületas üht truupi. 

Teele jäi üks bussipeatus: Kose.

Tee oli mustkattega. Liiklussagedus oli kuni 200 autot ööpäevas. Teel oli kiiruspiirang (40 km/h).
Kose sanatooriumi tee

**Kose sanatooriumi tee** (riiklik registreerimisnumber 11122) on kõrvalmaantee Kose vallas Kose alevikus ja Vardja külas. 

Tee pikkus on 2,1 km. Tee saab alguse Kose–Jägala maantee neljandal kilomeetril. Tee lõpeb Kose–Ravila–Nõmbra tee teisel kilomeetril. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 11 truupi. 

Bussipeatusi jääb teele kaks: Sanatooriumi (Kose alevikus) ja Toomingamäe (Vardja külas).

Tee on asfalttee. Tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel on teadmata. Kiiruspiirangud ja teevalgustus on olemas (mõlemad Kose alevikus kuni aleviku piirini).

Maantee on saanud nime selle ääres asuva Kose sanatooriumi järgi.

Tee ääres, aadressil Ravila maantee 12, asus aastatel 1996–2013 Kose raamatukogu.
Kose–Ravila–Nõmbra tee

**Kose–Ravila–Nõmbra tee** (teeregistri number 11123) on kõrvalmaantee Kose vallas. Tee pikkus on 8,1 km.

Tee saab alguse Kose–Jägala maantee neljandal kilomeetril Kose alevikus. Tee läbib Kose ja Ravila aleviku ning Võlle, Vardja, Palvere ja Nõmbra küla. Tee lõpeb Kose–Jägala maantee kümnendal kilomeetril Nõmbra külas. 

Tee ületab kaheksat truupi. 

Teele jääb üks bussipeatus: Ravila.

Teega ristub teisel kilomeetril Kose sanatooriumi tee, kolmandal kilomeetril Vardja–Ravila tee.

Kuni 5. km-ni on tee mustkattega, edasi jätkub kruusatee. Kuni 5,4. km-ni on tee klass V, edasi on tee klassita. Liiklussagedus on tee algusest kuni Vardja–Ravila teeristini 500...1000 autot ööpäevas, edasi kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Ravila aleviku piires (70, 50, 40). Ravila alevikus on tee valgustatud.


Ravila alevik.jpg|Ravila aleviku sissesõit
Ravila puiestee.JPG |Ravila puiestee, Kose–Ravila–Nõmbra tee
Malakoloogia

**Malakoloogia** ehk **malakozooloogia** on selgrootute zooloogia allharu, mis uurib limuseid ehk molluskeid. Malakoloogia eriteadlased on malakoloogid. 

Limused on kirjeldatud liikide arvu poolest suuruselt teine loomade hõimkond (*Mollusca*) maailmas. 

Üks tähtsamaid malakoloogia allharusid on konhülioloogia ehk karbiteadus, mis keskendub limuste kodade uurimisele. 

Malakoloogia tegeleb eeskätt limuste taksonoomia, ökoloogia ja evolutsiooniga. Rakenduslik malakoloogia  tegeleb muu hulgas limustega seotud meditsiiniliste ja põllumajanduslike aspektidega, näiteks  kasutatakse limuseid skistosomiaasi raviks. 

Esimene limusteteemaline monograafia ilmus 1794. aastal. Aastal 1868 loodi Saksa Malakoloogide Ühing.

Eestis on limustealane teadustegevus seotud peamiselt Eesti Malakoloogia Ühinguga.

## Vaata ka
*Eesti limused
*teutoloogia
CSMA/CD

**CSMA/CD** (inglise keeles *Carrier Sense Multiple Access with Collision Detection* – multipöördussüsteem põrketuvastusega) on arvutivõrgu juhuslik pöördumisviis, mille korral jagavad kaks või enam arvutit kasutatavat meediat (andmete edastuskeskkonda) ilma keskse juhtimiseta.

Pöördumisreeglid on järgmised:
* kõik võrku ühendatud arvutid jälgivad (kuulavad) meediat ja ei või alustada saatmist enne, kui meedia on vaba (puudub signaal),
* iga võrku ühendatud arvuti võib alustada saatmist kohe kui ta tuvastab, et meedia on vaba (puudub signaal),
* kui kaks või enam arvutit alustavad saatmist ligikaudu samal ajal, peavad nad põrke tuvastamisel (signaali moonutumisel) saate lõpetama,
* pärast põrget võib iga osalev arvuti teha uue saatmiskatse erineva ajavahemiku järel,
* halvim situatsioon esineb siis kui saata tahavad kaks teineteisest kõige kaugemal asetsevat arvutit ja teine neist alustab saatmist vahetult enne esimesest arvutist kaadri saabumist.

Pöördumisviisi eeliseks on võimalus, et iga võrku ühendatud arvuti saab alustada andmete edastamist igal ajal (tingimusel, et sel ajal ei ole mõni teine arvuti võrgus saatjaks).

Võrgu suure koormuse korral tekib juhusliku pöördumisviisiga võrkudes küllalt palju põrkeid ja võrgu töö aeglustub.

## Vaata ka
*Ethernet
*Kandjatajuriga hulgipöördus (CSMA)
*Lubaringvõrk
Günther Patzig

**Günther Patzig** (28. september 1926 Kiel – 2. veebruar 2018 Göttingen) oli saksa filosoof.

Patzig õppis Göttingeni ja Hamburgi ülikoolides ning oli aastatel 1960–1963 viimases ja 1963–1991 esimeses õppejõuks. Tema peamisteks tegevusaladeks oli analüütiline ja teadusfilosoofia.

## Teoseid
* Die aristotelische Syllogistik, 1959, 3. trükk 1969
* Ethik ohne Metaphysik, 1971, 2. trükk 1983
* Tatsachen, Normen, Sätze, 1980, 2. trükk 1988
* Gesammelte Schriften, Bd. I-IV, 1996

### Eesti keeles
* Objektiivsuse probleem ja fakti mõiste. Tuna, 2002 nr. 2, lk-d 111–120.

## Kirjandus
*Mart Kivimäe. Objektiivsuse mänguruumid tunnetuses. – ''Tuna, 2002, nr 2, lk 120–132

## Välislingid
* CV saksa keeles
Westminster Abbey

**Püha Peetri kloostri kirik Westminsteris** ehk **Westminster Abbey** on gooti kirik, mis asub Londonis Westminsteris, Westminsteri paleest lääne pool. Seda ehitati vaheaegadega aastatel 1245–1745.

Westminster Abbey on traditsiooniline koht Suurbritannia valitsejate kroonimiseks ja põrmude säilitamiseks. Teiste hulgas on seal kroonitud kuninganna Elizabeth II.

Seda kandiliste tornide ja luksuslike võlvidega gooti stiilis kloostrit peetakse üheks kõige paremaks kirikuarhitektuuri näiteks. Inglaste jaoks on see palju olulisem: see on rahva pühamu, kõige selle sümbol, mille nimel britid on võidelnud ja võitlevad praegugi. Seal on kroonitud suurem osa maavalitsejaid, paljud neist on sinna ka maetud.

Peaaegu iga tuntud Inglismaa ajalooline isik on Westminster Abbeyga seotud. Edward Usutunnistaja rajas 1065. aastal sellesse paika, vaatega Parlamendi väljakule benediktlaste kloostri. Harold II oli arvatavasti esimene Inglise kuningas, kes seal 1066. aasta jaanuaris krooniti. Kui ta Hastingute eluajal sõjas langes, krooniti William Vallutaja seal samal aastal. Esimene kirjutis kloostris kinnitab seda. Kroonimise traditsioonid on säilinud siiani. Kloostrihoone varainglise gooti struktuur on kõige enam võlgu Henry III-le, kuigi kloostri välimusse andsid oma panuse paljud arhitektid.

Poeetide Nurgas on Chauceri, Samuel Johnsoni, Tennysoni, Browningu, Charles Dickensi ja paljude teiste kuulsate kirjanike ja poeetide tuhk. Nende kõrvale on maetud näitleja David Garrick. Poeetide Nurgas asuvad Miltoni, Keatsi, Shelley, Henry Jamesi, T. S. Elioti, George Elioti ja teiste suurkujude mälestusmärgid. Kunstiliselt üheks huvitavamaks peetakse William Blake'i büsti, mis on Jacob Epsteini teos. Sealt võib leida ka luuletaja Dylan Thomase ja lord Laurence Olivier' mälestusplaadi.

## Välislingid
Kölni toomkirik

**Kölni toomkirik** (saksa keeles *Kölner Dom*) on gooti katedraal Saksamaal Kölnis. 

Kölni peapiiskopkonna katedraalkirik ehitati aastatel 1248–1437 ja 1842–1880. Kõrgus on 157 m, aastatel 1880–1884 oli maailma kõrgeim ehitis. 

Hoone kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. 
## Kölni toomkiriku legendid
*Katedraali arhitekt Gerhard, olles võimetu lõpetama tulevase katedraali jooniseid, otsustas appi kutsuda Kuradi. Saatan ilmuski kohe ja pakkus vahetuskaupa: arhitekt saab kauaoodatud joonised, kuid vastutasuks annab oma hinge. Tehing pidi olema sooritatud pärast esimeste kukkede kiremist. Arhitekt oli väljapääsmatus olukorras ja nõustus. Kuid tema naine kuulis jutuajamist pealt ning otsustas kaitsta oma mehe hinge ja säilitada ehitise joonised. Ta ärkas hommikul vara ja kires kuke asemel. Kurat ilmus kohe nähtavale, andis joonised üle, kuid seejärel paljastus pettus, ent oli juba hilja. Kui saatan kuulis pettusest, ütles ta: "Maailma lõpp saabub viimase kiviga sel katedraalil!" Seetõttu ei lõpetata katedraali ehitamist, sest kui lõpeb ehitustegevus, saabub Apokalüpsis, nagu Saatan lubas.
*Kölni linn püsib ja õitseb seni, kuni ehitatakse Kölni toomkirikut.
*Teise maailmasõja aegu, kui vägede pommirünnaku tõttu oli hävinud praktiliselt terve Köln, jäi terveks vaid Kölni toomkirik. Lendurite salajase kokkuleppe kohaselt kaitsti kirikut kui geograafilist orientiiri.
Hüdraloomad

**Hüdraloomad** (*Hydrozoa*) on ainuõõssete hõimkonda kuuluvate väga väikeste loomade klass. Enamik hüdraloomi elab meres, üksikud perekonnad (näiteks pärishüdra (*Hydra*)) ka magevees.  

Hüdraloomad on röövloomad, kes võivad elada nii kolooniatena kui ka üksikult. 

Hüdraloomade tuntuimad esindajad on perekondadest pärishüdra (*Hydra*), kurdhüdra (*Obelia*), *[[Physalia]]*, *[[Tubularia]]* jt. Eesti merevetes elavad *[[Gonothyraea loveni]]* ja *[[Laomedea flexuosa]]* ning võõrliik järvetõlvik (*Cordylophora caspia*).

Hüdraloomad on omapärased selle poolest, et üksikisendid võivad teatud eluetapil esineda polüpoidselt (sageli sessiilne eluvorm) ja teisel etapil medusoidselt (enamasti vagiilne eluvorm). 

## Süstemaatika
### Seltsid ja alamseltsid
**[[Hydroida]]*
***[[Anthomedusae]]*
***[[Leptomedusae]]*
***[[Limnomedusae]]*
**Siphonophora* – putkloomad
**[[Trachylina]]*
***[[Narcomedusae]]*
***Trachymedusae* – tõlvmeduusilised
**[[Anthoathecatae]]*
**[[Laingiomedusae]]*
**[[Actinulidae]]*
**[[Polypodiozoa]]*

## Viited
Kogutoodang

**Kogutoodang** on tootja või tootjate rühma poolt mingi ajavahemiku jooksul toodetu või selle hulk, mida väljendatakse arvuliselt, mahuliselt, kaaluliselt või rahaliselt. 

## Vaata ka
*Rahvamajanduse kogutoodang
*Sisemajanduse kogutoodang
Ari Vatanen

**Ari Pieti Uolevi Vatanen** (sündinud 27. aprillil 1952 Tuupovaaras) on soome poliitik ja endine rallisõitja.

Aastatel 1970–1998 oli Ari Vatanen elukutseline rallisõitja. Autoralli maailmameistrivõistlustel osales ta alates 1974. aastast, kuid kordagi ei teinud ta kaasa kogu autoralli MM-hooaega, mõnel hooajal sõitis ainult ühe või paar etappi.

Ari Vatanen on 1981. aasta autoralli maailmameister. Läbi aegade on ta võitnud kümme MM-etappi, 13 korda tulnud teiseks ja neli korda kolmandaks, kuid hooaja kokkuvõttes tuli ta esikolmikusse ainult ühel korral. Esimest korda sai ta poodiumikoha 1977. ja viimast korda 1998. aastal.

Pariisi–Dakari ralli võitis ta neli korda, aastatel 1987, 1989, 1990 ja 1991. Ka 2004. ja 2005. aastal sõitis ta Dakari ralli lõpuni, 2007. aastal katkestas seitsmendalt kohalt.

1999. aastal valiti Vatanen Soome Rahvusliku Koonderakonna esindajana Euroopa Parlamenti. Praegu elab ta Lõuna-Prantsusmaal, kust ta ka 2004. aastal europarlamenti tagasi valiti. Ta kandideeris erakonna Rahvaliikumise Liit (*Union pour un Mouvement Populaire*) nimekirjas. Europarlamendis tegeles Ari Vatanen peamiselt autode maksustamise, liikluse, arenguabi ja põllumajandusega.

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta taas Soome Rahvusliku Koonderakonna nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.

Oktoobris 2009 kandideeris ta Rahvusvahelise Autoföderatsiooni FIA presidendiks, kuid kaotas häältega 49:135 endisele Ferrari juhile Jean Todtile. 

Märtsis 2013 valiti Vatanen Eesti Autospordi Liidu esimeseks välismaalasest presidendiks, Eesti Autospordi Liidu president oli ta 17. juunini 2021, mil valiti Eesti Autospordi Liidu presidendiks Toivo Asmer.

## Välislingid

* Ari Vatase koduleht
* ARI VATANEN: Eesti – oma juhtide peegel, Eesti Päevaleht, 21. mai 2008
* Jan Jõgis-Laats: Ari Vatanen: Eesti võiks liituda Soome tuumaprojektiga, Eesti Päevaleht, 14. juuli 2008
Guanajuato vald

**Guanajuato vald** on vald Mehhikos Guanajuato osariigis.

Guanajuato valla halduskeskus on Guanajuato.

Valla pindala on 996,74 km2 ja elanike arv 2005. aastal oli 153 364.
Erich Krieger

**Erich Krieger** (sündinud 14. juulil 1961 Almatõs) on eesti laulja ja seltskonnategelane.

## Elulugu
Ta kasvas üles Tallinna lähistel ja õppis Lehmja 8-klassilises koolis. Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1982. aastal Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudio, teenis 1981–1983 Nõukogude Liidu ajateenistuses ja õppis 1983–1993 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, mille lõpetas kammerlaulu erialal.

Krieger alustas muusikuteed 1977. aastal ansamblis Kulgur, tegutses 1979–1981 Tallinna Tuletõrjemaja tantsuansamblis, 1983. aastast hakkas esinema soololaulude õhtutel Tallinna Matkamajas ja Tallinna raekojas, 1984. aastal esines ansambliga Elektra, 1984–1986 kvartetis Barbershop, 1987. aastal ansambliga In Spe.

## Looming

### Albumid
* 1989 "Erich Krieger" MC Tallinna Helikassetitehas
* 1991 "Erich Krieger" MC Auvi
* 1992 "Ma kuulun sulle" MC Theka
* 1995 "Ma kuulun sulle" CD MC
* 1999 "Põgenevad unenäod" Aidem Pot
* 2001 "Tere hommikust, Eestimaa!" Records 2000
* 2004 "Põhjanael – Very Best Of Erich Krieger" Records 2000
* 2007 "Ave Maria" EAA
* 2007 "Erich Krieger Live" EAA
* 2009 "Külm kui jää" Pyramid Records
* 2009 "Eesti kuld ja Eesti süda" 2CD+DVD EAA
* 2013 "Parimad 1" Records 2000
* 2017 "Eesti kullafond" 3CD Hitivabrik

### DVD
* 2007 "Live" Industrial Productions OÜ

### Laulud
*"Tere hommikust, Eestimaa"
*"Kui on meri hülgehall"
*"Põhjanael"

### Filmirollid

* 2007 "Jan Uuspõld läheb Tartusse" – Rokimees
* 2025 "Jan Uuspõld läheb koju" – Erich Krieger

### Telesarjad

* 2012 "ENSV" – osatäitja (ETV)

## Tunnustus

* 1982 Lauluvõistlus "Vilniuse tornid" – 1. koht
* 1986 Arne Oidi nimeline lauluvõistlus – parim vokaalsolist
* 1988 Rahvusvaheline lauluvõistlus "Jurmala '88" – 1. koht

## Isiklikku
Ta osales 2004. aastal tõsielusarjas "Džunglistaar".

Tema isa oli rahvuselt sakslane.

## Viited

## Välislingid

* Erich Kriegeri koduleht
* Erich Krieger andmekogus rateyourmusic.com
* 
* Kaidi Klein. Intiimne ja isiklik Erich Krieger Päevaleht, 6. juuni 1992
* Jaan Väljaots. Erich Kriegeril kriminaalasi soolas ohtuleht.ee, 2. juuli 2003
* Tähelaev: 123 | Erich Krieger ERR arhiiv, 27. mai 2007
* Katrin Lust. Erich Krieger: olen südames lihtne mees, mind tõmbab maaelu poole! ohtuleht.ee, 10. juuli 2013
* Aigi Viira. KUUUURIJA“ AUTOR: mul oli Erich Kriegerist inimlikult kahjugi, kuni ta mind ähvardama asus ohtuleht.ee, 29. jaanuar 2018
* Vahur Joa. Erich Kriegeri seiklused purjus peaga elu24.postimees.ee, 29. jaanuar 2018
* Geidi Raud. Erich Krieger viimastest telefonikõnedest Uno Loobile: ta väsis ruttu, aga küsis minult alati, et oi, Erka, kuidas läheb? ohtuleht.ee, 8. september 2021
* Erich Krieger meenutab oma koolitee algust: püüdsin valesti laulda, et ei peaks pärast tunde laulukoori minema kroonika.delfi.ee, 3. september 2022
* Greta Kaupmees. Erich Krieger on õnnelikus abielus taltsaks muutunud: mees ilma naiseta ei ole mingi mees. Sellest pole asja! kroonika.delfi.ee, 19. juuli 2024
Mati Nuude

**Mati Nuude** (18. veebruar 1941 – 10. märts 2001) oli eesti tõstja ja laulja.

## Elulugu
Mati Nuude oli pärit represseeritute Loopmannide dünastiast. Tema isa, leitnant Albert Nuude, arreteeriti 1948. aastal ja saadeti Nõukogude vangilaagrisse, kus ta suri. Mati koos ema, vanaema ja vennaga küüditati 1949. aastal Krasnojarski kraisse Šira rajooni (toona kuulus Hakassia Krasnojarski kraisse), kust saabus tagasi Eestisse 1958. aastal.

Mati Nuude oli 1960. aastate algul üks tugevamaid raskekaalutõstjaid Eestis, viiekordne Eesti meister (1961–1970) üliraskekaalus ja NSV Liidu meistersportlane.

1970. aastal Kaliningradis toimunud Vene laevastiklaste tõstevõistlustel surus ta 190 kg, rebis 142,5 ja tõukas 192,5 kg, saavutades kogusummaks 525 kg (võistluste ajal kaalus Nuude 140,8 kg).

Tema saavutuste hulka kuulus ka NSV Liidu 1971. aasta raskeima kivi tõstmine (238 kg) ja relvajõudude meistriks tulemine üliraskekaalus 535 kiloga (võistlus toimus Odessas). Isiklik rekord kolmevõistluses: 537,5 kg (192,5 + 145 + 200). Nuude esimene treener oli Alfred Neuland.

Nuude teenis aega Tallinnas sisekaitsevägedes Patarei vanglas vangivalvurina (1962–1964).

Mati Nuude töötas ka Pirital tuletõrjes (1970–1975).

Lauljana sai Mati Nuude populaarseks ansamblis Apelsin (1975–1985).

Esimese lauluna toonases Tallinna Kaubamaja ansamblis Apelsin laulis Nuude linti "Jambolaya".

Ta valiti aastatel 1998., 1999. ja 2002. aasta parimaks meeslauljaks.

Mati Nuude suri infarkti tagajärjel. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistu spordirahva kvartalisse.

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane Albert Nuude ja onu oli näitleja Rudolf Nuude.

## Diskograafia
* 1992 "Aeg on käes" MC SALUMuusik
* 1996 "Laulge kaasa!" Aidem Pot
* 1996 "Kutse tantsule 2" Aidem Pot
* 1996 "Kutse tantsule 8: Tulipunased roosid" Aidem Pot
* 1999 "Kutse tantsule 14: Viva šampanja" Aidem Pot
* 1999 "Aeg on käes" SALUMuusik
* 2001 "Eesti kullafond" 3CD Hitivabrik
* 2001 "Parimad 1" Records 2000
* 2001 "Parimad 2" Records 2000
* 2002 "Parimad 3" Records 2000
* 2003 "Meie Mati tantsulood" Records 2000
* 2006 "Mati Nuude tantsulood" Records 2000
* 2008 "Multi megamix 2008" Pyramid Records
* 2009 "Mati Nuude megamix" Records 2000, Šhlaager Records
* 2011 "Mati Nuude 70" 3CD Records 2000
* 2016 "Mati Nuude 75, osa 1" Records 2000
* 2016 "Mati Nuude 75, osa 2" 2CD, Records 2000
* 2023 "Mati Nuude Ekstra kogumik 4", Records 2000

## Viited

## Kirjandus
* Liidia Nuude. "Mati Nuude". Toimetaja Jaak Valdre. Tallinn 2010, 184 lk; ISBN 9789949213887

## Välislingid
*
Andres Valkonen

**Andres Valkonen** (21. juuni 1951 – 18. mai 2025) oli eesti helilooja. 

## Elukäik
Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tööstuse planeerimise alal ning Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli. 

Valkonen töötas aastatel 1973–1980 Tallinna Linna RSN Täitevkomitee Plaanikomisjoni ökonomistina, 1981–1994 Tallinnfilmis muusikatoimetajana, 1995–1999 samas muusikakonsultandina, 1999–2001 Reveko Bürooseadmete AS-s ja 2001–2014 Overall Eesti AS-s.

Ta oli Eesti Kinoliidu liige (1990. aastast).

## Looming
Ta lõi muusika umbes 50 filmile (sesalhulgas mängufilmidele "Minu naine sai vanaemaks", "Küljetuul", "Nipernaadi", "Puud olid ...", "Bande", "Regina", "Päevad, mis ajasid segadusse") ning kujundas muusikaliselt üle saja dokumentaalfilmi ja ringvaate. 

Ta on mänginud mitmes ansamblis: Viking (1965–1969), Väntorel (varem Keldriline Heli 1970–1971) ja U.D.A. (1977–1981).
Tema loodud lauludest on tuntumad "Seitsmepenikoorma saapad", "Moonika", "Leib jahtub", "Sa tulid tuppa", "Las jääda ükski mets" , "Lootus" (Eurolaul 1993), "Muretut meelt ja südametuld" (Eurolaul 1993). Paljud tema laulud on olnud auhinnatud erinevatel lauluvõistlustel ning loodud suures osas Leelo Tungla või Ott Arderi tekstidele. Ta on rokkooperi "Põhjaneitsi" kaasautor. 

Valkoneni laulud on kõlanud laulupidudel: "Lootus" XXIII üldlaulupeol (1999),"Las jääda ükski mets", "Väikene rahvas, väikene maa" ja "Leib jahtub" IX Noorte laulupeol (2002) ja "Las jääda ükski mets" ka XXIV üldlaulupeol (2004).

Temalt ilmus kaks autoriplaati: "Valgus" (Hyper.records, 2001) ja "Teine valgus" (Andres Valkonen, 2011). Valkoneni looming ansambli Väntoreli esituses on ilmunud CD-del "Ma olen nahktiibadega väntorel" (SaluMuusik, 1997) ja "Keldriline Heli" (Frotee, 2014). Kirjastus SP Muusika andis 2013. aastal välja tema 74 laulust koosneva noodikogumiku.

## Tunnustus
*1984 XVII üleliiduline filmifestival (Kiiev, NSV Liit) – diplom "Nipernaadi" filmimuusika eest Raimo Kangrole, Andres Valkonenile ja Anne Maasikule
*Eesti muusika aastapreemia 1985 – laulu "Oota mind" eest

## Isiklikku
Tema isa Aleksander Valkonen oli parteitöötaja ning ema Vilma Valkonen oli koolijuht ja parteitöötaja. Tema vend on Jüri Valkonen ja tema vennatütar on helilooja Mariliis Valkonen. Tema poeg on Laas Valkonen.

## Viited

## Kirjandus
* Urmas Vahe. Andres Valkonen: lõpuks olen jõudnud tööle, milleks mulle TPIs diplom välja kirjutati. ohtuleht.ee, 24. november 2010 
* Martin Jõela. Intervjuu: Andres Valkonen. muurileht.ee, 9. aprill 2014

## Välislingid
* Andres Valkonen Eesti filmi andmebaasis
* Andres Valkonen andmebaasis IMDb
* Andres Valkonen bändist Viking: olime normaalsed poisid, nina püsti ei ajanud. eeter.err.ee, 10. jaanuar 2022.
* HELI NÄLG. Andres Valkonen. Helisalvestis, arhiiv.err.ee, 10. aprill 2022
Oligarhia

**Oligarhia** (kreeka keelest ὀλιγαρχία *óligarkhía* 'väheste valitsus') on valitsemisvorm, kus võim on koondunud väikese rühma inimeste kätte.

## Finants[[oligarh]]id Venemaal
Mõistet on kasutatud 1990. aastate Venemaa kohta, kus üksikute inimeste kätte koondus suur varandus, mille kaudu nad said kontrollida poliitilist võimu riigis.

1990. aastate Venemaa finantsoligarhe:

# Roman Abramovitš – Millhouse Capital (Sibneft)
# Boriss Berezovski – LogoVaz
# Mihhail Hodorkovski – Rosprom Group (Menatep)
# Sergei Pugatšov – Rahvusvaheline Tööstuspank (*Международный промышленный банк*)
# Mihhail Fridman – Alfagrupp (*Альфа-Груп*)
# Vladimir Gussinski – Most Grupp (*Мост Груп*)
# Vladimir Potanin – Oneximbank (*Онэксимбанк*)
# Aleksandr Smolenski – SBS-Agro "Stolitšnõi Bank" (*Банк Столичный*)
# Vladimir Vinogradov – Inkombank (*Инкомбанк)*

2009. aasta majandustulemuse järgi oli Venemaa rikkaim oligarh terasemagnaat Vladimir Lissin. Venemaa suurima terasetootja Novolipetsk Steel (NLMK) omanik kasvatas tänu ettevõtte aktsiahinna tõusule mullu oma varandust 7,7 miljardilt dollarilt 18,8 miljardini. Lissin tõukas rikkurite edetabeli tipust eelmise aasta esinumbri, investeerimisfondi Onexim Groupi omaniku Mihhail Prohhorovi. Hinnangute järgi on kolmandal kohal jalgpalliklubi Chelsea FC omanik Roman Abramovitš.
## Viited
Gustav Loorberg

**Gustav Loorberg** (12. detsember 1853 Helme vald, Viljandimaa – 17. märts 1937 Helme vald, Valgamaa) oli eesti põllumees.

Ta oli Palli talu peremees ja Helme vallavanem.

Ta oli Helme piimaühingu asutajaliige.

## Välislingid
*Haud Helme kalmistul
Mihkel Neps

**Mihkel Neps** (19. september 1890 Lümanda vald, Saaremaa – 21. märts 1937 Laheküla, Saaremaa) oli Saare maavalitsuse esimees aastail 1923–1935.

Mihkel Neps oli I Riigikogu liige ja pärast Peeter Jakobsoni tagandamist II Riigikogust kuulus Neps alates 14. septembrist 1925 ka II Riigikokku.

## Vaata ka
*Nepsi raha
Raimo Kangro

**Raimo Kangro** (21. september 1949 Tartu – 4. veebruar 2001 Ruila) oli eesti helilooja ja muusikapedagoog.

## Elu ja töö
Raimo Kangro lõpetas 1973. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi, kus ta õppis kompositsiooni algul Jaan Räätsa ja hiljem Eino Tambergi käe all. 

Aastatel 1975–1976 oli ta Eesti Televisiooni muusikaline juht ja 1977–1985 Eesti NSV Heliloojate Liidu konsultant. 1993. aastast oli ta Eesti Muusika Sihtasutuse (Eesti Muusikafondi) direktor. 

Alates 1989. aastast õpetas Eesti Muusikaakadeemias kompositsiooni. 

Raimo Kangro sai rahvusvaheliselt tuntuks peamiselt heliloojana. Kangro oli üks Eesti kõige viljakamaid heliloojaid kammermuusika vallas. Tema muusikat on kirjeldatud kui võimast ja impulsiivset. 

## Helilooming
### Lavateosed
* "Imelugu" (ooper, 1974)
* "Credo" (oratoorium, 1977)
* "Ooperimäng" (lasteooper, 1977)
* "Põhjaneitsi" (rokkooper, 1980)
* "Ohver" (ooper, 1981)
* "Saabastega kass" (muusikal, 1981)
* "Helin" (sümfooniline poeem, 1985)
* "Sensatsioon" (rokkooper, 1986)
* "Uku ja Ecu" (ooper, 1998)
* "Süda" (ooper, 1999)

## Tunnustus

* 1978 ja 1988 – Eesti NSV muusika aastapreemia
* 1984 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1996 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Mari Vihmandi, Alo Mattiiseni ja Peeter Jalakaga; NYYD-festivalil esmaettekandele tulnud kolme lühiooperi eest)
* 1996 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (ooperiõhtu "Uku ja Vanemuine" (loominguliselt viljakas ning sisukas aasta)
* 1998 – Harjumaa Kultuurkapitali aastapreemia
* 1998 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (ooperiõhtu "Uku ja Vanemuine" (K.A. Hermanni ooperi ümbertöötlus) ning ooper "Uku ja Ecu")
* 1999 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (ooper "Süda")
*2000 – stipendium "Ela ja sära"
* 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk (otsus allkirjastati 2. veebruaril 2001, s.o kaks päeva enne Raimo Kangro surma, teenetemärk anti omastele üle 23. veebruaril 2001)

## Vaata ka
* Displays

## Isiklikku
Raimo Kangro abikaasa oli luuletaja Leelo Tungal. Nende tütred on Maarja Kangro, Kirke Kangro ja Anna-Magdaleena Kangro.

Raimo Kangro suri südame rütmihäiretest põhjustatud äkksurma, olles lõpetanud ooperi "Süda".

## Viited

## Välislingid
* Evi Arujärv. Raimo Kangro muusikast läbi aegade Sirp.ee, 24. september 2009
* Martin Anderson. The Independenti järelehüüe
* Eesti Muusika Infokeskus http://www.emic.ee/?sisu=heliloojad&mid=28&kat=32&lang=est&action=view&id=1
Quảng Bìnhi provints

**Quảng Bìnhi provints** (vietnami keeles Tỉnh Quảng Bình) oli 1. järgu haldusüksus Vietnamis riigi põhja‑keskosas. Läänes piirnes see Laosega, idas asus  Lõuna-Hiina meri, põhjas Hà Tĩnhi ja lõunas Quảng Trị provints. Provintsi halduskeskus oli Đồng Hới. 2025. aasta haldusreformi käigus liideti see Quảng Trị provintsiga.

Quảng Bìnhi on geograafiliselt mitmekesine: lääneosas domineerivad mäestikud ja Annami mäestik, mis moodustavad loomuliku piiri Laosega, samas kui idarannikul on pikki liivarandu ja tasandikke. 

Provints on tuntud ka oma looduslike ja kultuuriliste vaatamisväärsuste poolest. Seal asuvad mitmed olulised looduskaitsealad, sealhulgas Phong Nha-Kẻ Bàngi rahvuspark, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Lisaks meelitavad siia turiste provintsi kaunid rannad nagu Nhật Lệ rand, koobaste süsteemid (Sơn Đoòngi koobas ja Thiên Đườngi koobas), metsad ja ajaloolised paigad.

Quảng Bìnhi majandus põhineb traditsiooniliselt põllumajandusel, kalandusel ja kaubandusel, kuid viimastel aastatel mängib üha suuremat rolli turism, tänu provintsi kaunitele randadele, koobastele ja looduskaitsealadele.

## Viited
Heldur Palli

**Heldur Palli** (17. mai 1928 Tallinn – 23. detsember 2003) oli eesti ajaloolane.

## Elulugu
Ta küüditati koos vanematega 14. juunil 1941 Kirovi oblastisse. 1947. aastal tuli ta loaga tagasi Eestisse. 

1948. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 

Ta saadeti 4. augustil 1950 jaotusvangla kaudu asumisele tagasi, vabanes asumiselt septembris 1954. 

1958. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ning asus samal aastal tööl Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituuti. Ta kaitses 1966. aastal Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis kandidaadikraadi ja 1983. aastal doktorikraadi teemal "Eesti maarahvastiku loomulik liikumine 1650–1799".

## Teadustöö
Ajaloolasena oli tema peamine uurimisvaldkond rahvastikulugu ehk ajalooline demograafia, peamiselt perekonnaloo taastamise meetodil. Ta kirjutas ka Suurest Põhjasõjast.
### Teoseid ja publikatsioone
*Bartholomäus Hoeneke Liivimaa noorem riimkroonika (1315–1348). // Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 10, 1961 nr 2, lk 182–184
*''К ВОПРОСУ ОБ ИСТОРИЧЕСКОМ ЗНАЧЕНИИ БИТВЫ ПРИ ХУММУЛИ (ГУММЕЛЬСГОФ)''. // Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. kd 12, 1963, nr 1, lk 49–59
*"Eesti ajaloolise demograafia bibliograafia". Kaasautor Raimo Pullat. Tallinn 1969
*"*Historical demography of Estonia in the 17th-18th centuries and computers*". // Studia historica in honorem Hans Kruus. Tallinn 1971
*"Ajaloolise demograafia probleeme Eestis". Tallinn 1973
*"Lääne-Eesti rahvastiku struktuur. (Karuse 1685–1799)". Eesti Raamat. Tallinn 1984
*"Eesti rahvastikuajaloo allikad 1712–1940". Käsikiri. Tallinn 1995
*"Eesti rahvastiku ajalugu aastani 1712". Teaduste Akadeemia Kirjastus. Tallinn 1996
*"Eesti rahvastiku ajalugu 1712–1799". Tallinn 1997

## Tunnustus
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema vanemad olid Tallinna restorani Du Nord pidajad Evald Palli ja Maria Palli.

Tema abikaasa oli ajaloolane Ea Jansen ja poeg on õigeusu preester Mattias (Madis) Palli.

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Ülemiste keskus

**Ülemiste keskus** on Tallinna ja ühtlasi ka Eesti suurim kaubanduskeskus.

2004. aastal avatud keskuses on umbes 160 kauplust, teenindusasutust ja söögikohta. 2008. aasta seisuga oli Ülemiste keskuse pindala 50 000 m².  

Pärast Ülemiste Keskuse teise järgu valmimist 2014. aasta oktoobris on seal 92 000 ruutmeetrit üldpinda, ligikaudu 60 000 ruutmeetrit renditavat pinda, 210 kauplust ja restorani ning väliparklas ja parkimismajas kokku 1700 parkimiskohta.  

Ülemiste keskus laienes ka 2019. aastal, sellega kasvas üldpind 125 000 ruutmeetrini. 

Keskust haldab Ülemiste Center OÜ, mis teenis 2015. aastal rendituluna 12 miljonit eurot ja mille puhaskasum samal aastal oli 11,5 miljonit eurot. Ettevõtte omanik on Ülemiste Holding Nederland B.V, mis kuulub omakorda Norras registreeritud Linstow AS-ile.

## Vaata ka
* T1 Kaubanduskeskus

## Viited

## Välislingid

* Ülemiste keskuse koduleht
William Smith

**William Smith** (23. märts 1769 – 28. august 1839) oli inglise geoloog ja paleontoloog. 

Ta koostas põhjaliku uurimuse Inglismaa geoloogiliste kihtide kohta ja määras igale kihile iseloomulikud fossiilid. Sellega töötas ta välja geoloogiliste kihtide suhtelise vanuse hindamise meetodi. Ta koostas suure (2,6 m × 1,8 m) geoloogilise kaardi "A Delineation of the Strata of England and Wales with Part of Scotland" (1815), mis sai paljude teiste geoloogiliste kaartide koostamise eeskujuks.

Teda peetakse inglise stratigraafia ja välipaleontoloogia rajajaks.

Ta sõnastas faunade järgnevuse reegli (*law of faunal succession*), mis sai tuntuks Smithi reeglina.

## Kirjandus
* Winchester, Simon. *The Map That Changed the World: William Smith and the Birth of Modern Geology*. New York: HarperCollins 2001.
Smithi reegel

**Smithi reegel** (ehk **Smithi seadus** ehk **faunade järgnevuse reegel**) on stratigraafiline seaduspära, mille kohaselt erinevad fossiilid või nende kooslused järgnevad üksteisele erinevais paigus samas stratigraafilises järjestuses.

Selle reegli sõnastus pärineb inglise geoloogilt ja paleontoloogilt William Smithilt (1769–1839).

## Vaata ka
*Steno seadus

## Kirjandus
*Rubel, Madis 2008. Smithi faunade järgnevuse seaduse rakendusi stratigraafias. *Schola Biotheoretica* 34, lk. 52–53.