open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ryan Babel

**Ryan Guno Babel** (sündinud 19. detsembril 1986 Amsterdamis) on Holland jalgpallur (äärepoolkaitsja).

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Amsterdami Ajaxis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1998. aastal. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 2004. aastal.

2007. aasta juulis liitus ta Inglismaa kõrgliigaklubiga Liverpool ja ta mängis klubis kolm ja pool hooaega. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel Saksamaa kõrgliigaklubis TSG 1899 Hoffenheim, Türgi klubides Kasımpaşa, Beşiktaş, İstanbuli Galatasaray ja Eyüpspor, Araabia Ühendemiraatide klubis Al Ain, Hispaania kõrgliigaklubis Deportivo La Coruña ja Inglismaa klubis Fulham.

Hollandi jalgpallikoondises tegi Babel debüüdi 26. märtsil 2005 mängus Rumeenia vastu ja lõi selles mängus ka värava. Ta sai sellega üheks kõige nooremaks väravalööjaks Hollandi koondises. Ta kuulus Hollandi koondisse 2006. ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel. Lisaks kuulus ta 2008. aasta suveolümpiamängudel Hollandi olümpiakoondisse. Pärast seda, kui ta ei olnud koondises mänginud ligi kuus aastat, naasis ta koondisse 2017. aastal. 14. novembril 2017 lõi ta sõprusmängus Rumeenia vastu värava – see oli üheksa ja pool aastat pärast tema eelmisest väravast koondises.

Hollandi koondises mängis Babel aastatel 2005–2021 kokku 65 korda ja lõi kümme väravat.

## Saavutused
;Ajax
*Eredivisie: 2012–13
*Johan Cruijff Schaal: 2005, 2006
*KNVB beker: 2005–06, 2006–07
;Beşiktaş
*Süper Lig: 2016–17
;Galatasaray
*Türgi superkarikas: 2019

## Välislingid
Vend (täpsustus)

**Vend** võib tähendada järgmist:
***[[vend]]**, pereliige, sugulane
*"Vend", Aleksei Balabanovi film (1997)
*"Vend", Takeshi Kitano film (2000) 
*Vendium, geoloogia mõiste
*vendid, rahvas
*"Vend", Rein Raua romaan
*...
Vardja (perekonnanimi)

**Vardja** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Vardja Eestis 66 mehel ja 76 naisel.

## Nime kandjaid
*Ave Vardja, võistlustantsija
*Peep Vardja, võistlustantsija
*Daniel Vardja, populaarteaduslike raamatute autor

## Viited
Corinne Suter

**Corinne Suter** (sündinud 28. septembril 1994 Schwyzis) on Šveitsi mäesuusataja.

Ta on olümpiavõitja ja kahekordne juunioride maailmameister.

Tema esimesed täiskasvanute tiitlivõistlused olid 2017. aasta maailmameistrivõistlused Sankt Moritzis, kus ta sai ülisuurslaalomis 12. ja kiirlaskumises 18. koha.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis oli ta kiirlaskumises kuues ja ülisuurslaalomis 17.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres võitis ta medali mõlemal alal: ülisuurslaalomis hõbeda ja kiirlaskumises pronksi. 

Maailma karikasarjas tegi Suter debüüdi 2011. aasta novembris. Esimese poodiumikoha sai ta 23. veebruaril 2019 Crans-Montanas kiirlaskumises.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 2022  Pekingis
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2019  Åres
**  hõbemedal kiirlaskumises
**  pronksmedal ülisuurslaalomis

### [[Mäesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2012  Roccarasos
**  pronksmedal Alpi kahevõistluses
* 2013  Mont-Sainte-Anne'is
**  hõbemedal ülisuurslaalomis
* 2014  Jasnás
**  **juunioride maailmameister** ülisuurslaalomis
**  **juunioride maailmameister** kiirlaskumises

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Corinne Suter FIS-i lehel
* Corinne Suter ski-db.com lehel
Stephanie Venier

**Stephanie Venier** (sündinud 19. detsembril 1993 Innsbruckis) on Austria mäesuusataja, kes on spetsialiseerinud kiirsuusaaladele.

2013. aastal tuli ta ülisuurslaalomis juunioride maailmameistriks.

Tema esimesed täiskasvanute tiitlivõistlused olid 2017. aasta maailmameistrivõistlused Sankt Moritzis, kus ta võitis kiirlaskumises hõbemedali, ülisuurslaalomis oli ta seitsmes ja Alpi kahevõistluses 17.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis osales ta vaid kiirlaskumises, kus oli sunnitud katkestama.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres jäi ta kiirlaskumises esimesena medalita; pronksmedalist jäi teda lahutama vaid neli sajandikku. Ülisuurslaalomis ta katkestas.

Maailma karikasarjas tegi Venier debüüdi 2013. aasta jaanuaris. Esimese poodiumikoha sai ta 2017. aasta jaanuaris Garmisch-Partenkirchenis ülisuurslaalomis, kus oli teine. Esimese etapivõidu sai ta seal samas kaks aastat hiljem kiirlaskumises.

## Saavutused
### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Sankt Moritzis
** hõbemedal kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2013  Québecis
**  **juunioride maailmameister** ülisuurslaalomis
**  hõbemedal kiirlaskumises
* 2014  Jasnás
**  hõbemedal ülisuurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Stephanie Venier on osalenud (seisuga 26. veebruar 2019) 82 MK-etapil ja jõudnud poodiumile neli korda, neist ühe etapi on ta võitnud.

## Välislingid

* http://www.stephanievenier.com/
* Stephanie Venier FIS-i lehel
Ramon Zenhäusern

**Ramon Zenhäusern** (sündinud 4. mail 1992 Bürchenis) on Šveitsi mäesuusataja, kelle põhialaks on slaalom.

Tema esimesed tiitlivõistlused olid 2013. aasta maailmameistrivõistlused Schladmingis, kus ta oli sunnitud slaalomis katkestama.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis sai ta slaalomis 19. koha.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis ei saanud ta slaalomis taas tulemust kirja, kuid võitis aasta hiljem 2018. aasta taliolümpiamängudel samal alal hõbemedali. 2018. aasta mängudel võitis ta lisaks kuldmedali võistkonnavõistluses.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai ta slaalomis viienda koha ja võitis võistkonnavõistluses kuldmedali.

Maailma karikasarjas tegi Zenhäusern debüüdi 2012. aasta novembris. Esimese poodiumikoha ja ühtlasi esimese etapivõidu sai ta 2018. aasta jaanuaris Stockholmis paralleelslaalomis.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  **olümpiavõitja** võistkonnavõistluses
**  hõbemedal slaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2019  Åres
**  **maailmameister** võistkonnavõistluses

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Ramon Zenhäusern on osalenud (seisuga 11. märts 2019) 65 MK-etapil ja jõudnud poodiumile viis korda, neist kolm etappi on ta võitnud.

## Välislingid
* Ramon Zenhäusern FIS-i lehel
* Ramon Zenhäusern Ski-db.com lehel
Will Hughes

**William James Hughes** (sündinud 17. aprillil 1995 Weybridge'is) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Crystal Palace.

Ta alustas klubikarjääri Derby Countys, millega liitus 2011. aastal. Alates hooajast 2012–13 kuulus ta klubi põhikoosseisu. Hooajal 2013–14 valiti ta Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu. 2014. aastal The Football League'i aasta parimaks noormängijaks. 2015. aastal valiti ta Derby County aasta mängijaks.

2017. aasta juunis sõlmis Hughes viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Watford. Arvatav üleminekusumma oli kaheksa miljonit naelsterlingit.

2021. aasta augustis sõlmis Hughes kolmeaastase lepingu Crystal Palace'iga.

Aastatel 2012–2017 mängis Hughes Inglismaa noortekoondistes.

## Viited

## Välislingid

* Profiil Watford FC kodulehel
Veski (perekonnanimi)

**Veski** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Veski 547 inimesel: 252 mehel ja 295 naisel. Perekonnanimede levikult on Veski meeste puhul 195. kohal ja naiste puhul 180. kohal.

## Nime kandjaid
***[[Anne Veski]]** (1956–) on eesti laulja.
***[[Anneli Veski]]** (1973–) on eesti kabetaja.
***[[Arvo Veski]]** (1908–1975) oli eesti tehnikapedagoog.
***[[Asta Veski]]** (1911–1989) oli eesti keeleteadlane.
***[[Esta Veski]]** (1924–) on eesti botaanik.
***[[Jaak Veski]]** (1956–1994) oli eesti laulusõnade autor.
***[[Johannes Voldemar Veski]]** (1873–1968) oli eesti keeleteadlane.
***[[Kadi Veski]]** (1991–) on Eesti kabetaja.
***[[Kerli Veski]]** on Eesti diplomaat.
***[[Vello Veski]]** (1912–1977) oli eesti botaanik.
***[[Viljar Veski]]** (1986–) on Eesti korvpallur.
***[[Villu Veski]]** (1962–) on eesti laulusõnade autor ja helilooja.

## Viited
Vao soo

**Vao soo** on soo Järva maakonnas Järva vallas Vao küla lähedal. Soo jääb Endla looduskaitsealale. 

Soo piirneb lõunas Udeva rabaga. Soos voolab Oostriku jõgi.

## Viited
VAR

**VAR** või **Var** võib tähendada järgmist:
* Vari jõgi, jõgi Prantsusmaal Alpes-Maritimesi ja Alpes-de-Haute-Provence'i departemangus
* Vari departemang, selle jõe järgi on nime saanud departemang Prantsusmaal, mida see jõgi aga ei läbi.
* Var on Varbla kihelkonna nime lühend.
* VAR (*video assistant referee*), videokohtunik jalgpallis
Vang (perekonnanimi)

**Vang** on perekonnanimi.

Eestis sellise perekonnanimega inimesi ei ela või on neid vähem kui 5.

## Nime kandjaid
*Vang Pao (1929–2011)
*Bee Vang (1991–)

## Viited
Healdtown

**Healdtown** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas Raymond Mhlaba vallas.

Healdtown on saanud alguse 1853. aastal rajatud misjonijaamast.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Healdtowni elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Koosa keelt pidas emakeeleks 98,19% inimesi, inglise keelt 0,90%, viipekeelt 0,30% ja tsvana keelt 0,30%.

## Viited
Vanemuine (laev, 1936)

**Vanemuine** (varasema nimega **Albatros V**) on Meremuuseumi kahemastiline purjekas. 

Jahi tellis Julius Springer laevatehasest Abeking & Rasmussen Schiffs- und Yachtwerft AG, kere nr 3007, mis valmis 1936 ning sai nimeks "Albatros V".

## Viited

## Välislingid
*http://epl.delfi.ee/news/eesti/saksa-kirjastaja-poeg-tahab-eesti-purjekat?id=50799512
Valgejärve raba

**Valgejärve raba** (ka *Selgküla raba*) on raba Harju maakonnas Saue vallas. Raba jääb Valgejärve maastikukaitsealale.

## Viited
Hinnakujundus

**Hinnakujundus** on protsess, kus ettevõte kujundab hinna, millega ta on valmis oma tooteid ja teenuseid müüma. Õige lähenemisviis hinnakujundusele suurendab klientide arvu ja rahulolu. Samuti on hinnakujundus oluline konkurentsitingimuste kujundamisel ja konkurentsieelise loomisel. 

Tootele või teenusele hinna määramine on üks olulisemaid otsuseid, mida ettevõte langetab. Hinna määramisel arvestatakse toote või teenuse omahinda, tootmiskulusid, toote kvaliteeti, turutingimusi ja turupositsiooni ning konkurentsi. Hinnakujundusel on otsene mõju ettevõtte kasumlikkusele.

Alustavatel ettevõtetel on võimalus määrata kaupadele madalamad hinnad, et suurendada klientuuri, ja hoida need seni stabiilsena, kuni on kindel, et kliendid on võimelised toote või teenuse eest kõrgemat hinda maksma. Hinnakujundus on üks neljast turundusmeetmestiku põhielemendist, ülejäänud kolm on toode, reklaam ja koht. Hinnakujundus on turundusvaldkonnas kõige olulisem, kuna seda kasutatakse otsuste langetamisel ja turuolukorra hindamisel. Tarbija nõudlus väljendub tema valmisolekus ja võimelisuses toodet või teenust osta. Ettevõtte välisteks hinnakujunduse teguriteks on turunõudlus, tarbija ootused toote või teenuse suhtes, konkurents, turustuskanali nõuded ja majanduslik olukord.

## Hinnakujunduse strateegiad
Hinnastrateegia töötatakse välja kooskõlas organisatsiooni väärtustega, mille eesmärk on pakkuda hinnakujundajate jaoks juhiseid ja tagada, et hinnastrateegia on kooskõlas turundusplaaniga. Kaupade või teenuste tegelik hind sõltub muutuvatest tingimustest.

Üldiselt on hinnakujunduses 6 strateegiat:
*Orienteeritud hinnakujundus – eesmärgiks on tootmisvõimsuse optimeerimine, tõhususe saavutamine või pakkumise ja nõudluse kohandamine erinevate hindade abil
*Tulupõhine hinnakujundus – kasumile orienteeritud või kulupõhine hinnakujundus
*Kliendile orienteeritud hinnakujundus – eesmärk on klientide arvu suurendamine
*Väärtusel põhinev hinnakujundus – tekib siis, kui ettevõte kasutab hindu turuväärtuse või sidusettevõtete hinna määramiseks, mille eesmärk on tugevdada üldist positsioneerimisstrateegiat
*Suhtele orienteeritud hinnakujundus – kui turundaja määrab hinnad olemasolevate või potentsiaalsete klientidega suhete säilitamiseks või loomiseks
*Sotsiaalselt orienteeritud hinnakujundus – kui eesmärk on soodustada või takistada konkreetseid sotsiaalseid hoiakuid ja käitumist. Näiteks tubakatoodete kõrged aktsiisid suitsetamise tõkestamiseks. 

## Viited
Idrissa Gueye

**Idrissa Gana Gueye** (sündinud 26. septembril 1989 Dakaris) on Senegali jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Inglismaa kõrgliigaklubis Everton ja Senegali jalgpallikoondises.

Ta alustas karjääri kodumaal klubis Diambars FC. 2008. aastal liitus ta Prantsusmaa klubiga Lille. Klubi põhimeeskonnas tegi debüüdi hooajal 2010–11, mil tuli Lille'iga Prantsusmaa meistriks. Alates järgmisest hooajast kuulus ta Lille'i põhikoosseisu.

2015. aastal suundus ta Inglismaale, liitudes sealse kõrgliigaklubiga Aston Villa. Üleminekusumma oli 9 miljonit naelsterlingit. Ta mängis klubis ainult hooajal 2015–16, mil Aston Villa jäi liigas konkurentsitult viimaseks ja langes esiliigasse.

2016. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Evertoniga. 25. veebruaril 2017 lõi ta mängus Sunderlandi vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. 2019. aasta juulis naasis ta Prantsusmaa kõrgliigasse, liitudes Paris Saint-Germainiga.

2022. aastal liitus Gueye taas Evertoniga, kellega sõlmis kaheaastase lepingu.

Senegali jalgpallikoondises tegi Gueye debüüdi 2011. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. juunil 2017 mängus Ekvatoriaal-Guinea vastu. Ta on kuulunud Senegali koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning neljadel Aafrika rahvaste karikavõistlustel. 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel võitis ta koondisega hõbemedali ja ta valiti turniiri sümboolsesse koosseisu. 2022. aastal tuli ta Senegali koondisega Aafrika meistriks. Lisaks kuulus ta 2012. aasta suveolümpiamängudel Senegali olümpiavõistkonda.

## Saavutused
;Lille OSC
*Ligue 1: 2010–11
*Coupe de France: 2010–11
;Paris Saint-Germain
*Ligue 1: 2019–20, 2021–22
*Coupe de France: 2019–20, 2020–21
*Coupe de la Ligue: 2019–20
*Trophée des Champions: 2022
*UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2019–20

## Viited

## Välislingid
Tondijutt

**Tondijutt** (ingl *ghost story*) on etnoõudusulme alamžanr, mis hõlmab lugusid, mille tegelaskonna moodustavad üleloomulikud või psühhootilised, nt tondid, kollid, kummitused, fantoomid, luupainajad. 

Tondijuttudes on tontidele antud kõiketeadja või prohveti roll. Nad tegutsevad sõnumitoojate ja hoiatajatena, sageli ka painajate, hirmutajate ja kättemaksjatena. Tondijuttude tondid käituvad maniakaalselt-sunduslikult ning nad ei suuda programmeeritud mustrist kõrvale kalduda. Nad käivitavad närvekõditava sündmuste ahela, edastades autori sõnumit ja täites sageli pedagoogilist rolli.

## Eesti tondijutte
* Ansomardi „Jalgsemaa Kitse-eide muinasjutud“ (1901)
* Juhan Jaik „Kaarnakivi“ (1931)
* Juhan Jaik „Tondijutud“ (1936)
* Kersti Kivirüüt „Kaku kabel ja teisi tondijutte“ (2011)
* „Eesti kollijuttude ja -salmide kuldraamat“ (2014)

## Viited
Davy Pröpper

**David Petrus Wenceslaus Henri Pröpper** (sündinud 2. septembril 1991 Arnhemis) on endine Hollandi jalgpallur (keskpoolkaitsja ja ründav poolkaitsja).

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Vitesses, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas 2010. aastal.

2015. aastal liitus ta PSV Eindhoveniga. Hooajal 2015–16 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. Samal hooajal lõi ta Hollandi liigas kümme väravat.

2017. aasta augustis liitus ta äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Brighton & Hove Albioniga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 26. veebruaril 2019 mängus Leicester City vastu.

2021. aasta juunis naasis Pröpper PSV Eindhoveni. 

Hollandi jalgpallikoondises tegi Pröpper debüüdi 5. juunil 2015 sõprusmängus USA vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 3. septembril 2017 MM-i valikmängus Bulgaaria vastu. Aastatel 2015–2019 mängis ta Hollandi koondises kokku 19 korda ja lõi kolm väravat.

2022. aasta jaanuaris teatas ta jalgpallurikarjääri lõpetamisest.

## Saavutused
;PSV
*Eredivisie: 2015–16
*Johan Cruijff Schaal: 2015, 2016

## Viited

## Välislingid
Séamus Coleman

**Séamus Coleman** (sündinud 11. oktoobril 1988 Killybegsis) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Premier League'i klubis Everton ja on Iirimaa jalgpallikoondise kapten.

Enne jalgpalli juurde asumist mängis ta gaeli jalgpalli. Jalgpallurikarjääri alustas ta kodumaal Sligo Roversis.

2009. aastal liitus ta Evertoniga. Esimese hooaja Inglismaal mängis ta põhiliselt laenul esiliiga klubis Blackpool, aidates klubil kindlustada pääs Inglismaa kõrgliigasse. Evertoni põhikoosseisu on ta kuulunud alates hooajast 2010–11. 2014. aastal valiti ta Evertoni aasta mängijaks. Hooajal 2013–14 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

Iirimaa jalgpallikoondises tegi Coleman debüüdi 8. veebruaril 2011 mängus Walesi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Gruusia vastu. Ta kuulus Iirimaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Pärast seda, kui Robbie Keane koondisekarjääri lõpetas, sai Coleman 2016. aasta septembris koondise kapteniks.

## Välislingid

* Profiil Everton F.C. kodulehel
Youri Tielemans

**Youri Marion A. Tielemans** (sündinud 7. mail 1997 Sint-Pieters-Leeuw's) on Belgia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Aston Villa ja Belgia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Anderlechtis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2002. aastal. 16-aastaselt sõlmis ta kluiga esimese profilepingu. 2013. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas. 2. oktoobril 2013 sai ta 16 aasta ja 148 päeva vanuselt kõige nooremaks Belgia mängijaks, kes on UEFA Meistrite Liigas mänginud. Hooaegadel 2013–14 ja 2016–17 tuli ta Anderlechtiga Belgia meistriks. Hooaegadel 2013–14 ja 2014–15 valiti ta Belgia parimaks nooreks jalgpalluriks. Hooajal 2016–17 lõi ta liigas 13 väravat ja valiti ta kogu liiga parimaks mängijaks.

2017. aasta mais sõlmis ta viieaastase lepingu valitseva Prantsusmaa meistriga AS Monacoga. Üleminekusumma oli umbes 25 miljonit eurot.

Hooaja 2018–19 teises pooles suundus ta Monacost laenule Leicester Citysse. 2019. aasta juulis sõlmis ta Leicester Cityga püsilepingu. Üleminekusumma Monacost oli 40 miljonit eurot, mis oli Leicester City ajaloo suurim ost. 2021. aasta mais võitis Leicester City Tielemansi väravast klubi ajaloos esimest korda Inglismaa karikavõistluste finaali, kui Chelsea alistati tulemusega 1:0. 2021. aastal valiti Tielemans Leicester City aasta mängijaks.

Belgia jalgpallikoondises tegi Tielemans debüüdi 9. novembril 2016 sõprusmängus Hollandi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 21. märtsil 2019 EM-i valikmängus Venemaa vastu. Ta kuulus Belgia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Anderlecht
*Belgia liiga: 2013–14, 2016–17
*Belgia superkarikas: 2013, 2014
;Leicester City
*FA Cup: 2020–21

## Viited

## Välislingid
Akmeņdziras

**Akmeņdziras** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla põhjaosas. Akmeņdziras jääb valla keskusest Tārgalest 22, piirkonna keskusest Ventspilsist 17,9 ja Riiast 192,5 kilomeetri kaugusele. Külas asub Akmeņdzirase bussipeatus. Aastal 2018 oli külas 15 elaniku, aastal 2025 oli elanikke 48.

## Viited
Šalinskoje

**Šalinskoje** on küla Venemaal Krasnojarski krais, Manski rajooni ja Šalinski külanõukogu keskus.

Šalinskoje on asutatud 17. sajandi keskel.

## Galerii

Шалинское, Манский район, Красноярский край, Россия, 663510. - panoramio (1).jpg
Шалинское, Красноярский край, Россия, 663510 - panoramio (13).jpg
Kameelkop

**Kameelkop** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas Aganangi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kameelkopi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,91% ja teisi 0,09%. Pedi keelt pidas emakeeleks 98,55% inimesi ja suulu keelt 0,51%.

## Viited
Elkšķene

**Elkšķene** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonna Tārgale valla lõunaosas. Elkšķene jääb valla keskusest Tārgalest 8,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 17,2 ja Riiast 179,6 kilomeetri kaugusele. Seal asuvad Elkšķene raudteejaam ja Mežarāji, Krasti ning Elkšķene bussipeatused.

Küla asub Elkšķene jõe kaldal.

## Viited
Chuniespoort

**Chuniespoort** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas, Lepelle-Nkumpi valla halduskeskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Chuniespoorti elanikest mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Pedi keelt pidas emakeeleks 92,45% inimesi, tsonga keelt 4,64% ja suulu keelt 1,02%.

## Viited
Javier Manquillo

**Javier Manquillo Gaitán** (sündinud 5. mail 1994 Madridis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Celta de Vigo.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Madridi Atléticos, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. Hispaania kõrgliigas tegi ta debüüdi hooajal 2012–13. Madrid Atléticos tal põhikoosseisu murda ei õnnestunud ning ta veetis järgmised hooajad laenul: 2014–15 mängis ta Liverpoolis, 2015–16 Prantsusmaa kõrgliigas Marseille Olympique'is ja 2016–17 Sunderlandis. 21. mail 2017 lõi ta liigamängus Chelsea vastu oma klubikarjääri esimese värava.

2017. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga  Newcastle United.. 2020. aasta juunis sõlmis ta klubiga uue, kuni 2024. aastani kehtiva lepingu. Pärast seda, kui Newcastle Unitediga liitus Inglismaa koondise paremkaitsja Kieran Trippier, sai Manquillo meeskonnas oluliselt vähem mänguaega. Ainsa värava lõi ta Newcastle Unitedi meeskonnas 11. septembril 2021 Inglismaa kõrgliiga mängus Manchester Unitedi vastu.

2024. aasta jaanuaris sõlmis ta pooleteise aasta pikkuse lepingu Celta de Vigoga.

Aastatel 2009–2015 mängis Manquillo Inglismaa noortekoondistes. 2012. aastal tuli ta Hispaania kuni 19-aastaste koondisega Eestis peetud turniiril Euroopa kuni 19-aastaste meistriks.

## Saavutused
;Madrid Atlético
*La Liga: 2013–14
*Copa del Rey: 2012–13
;Newcastle United
*EFL Cup: Teine koht 2022–23

## Viited
Jaunupe

**Jaunupe** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla põhjaosas. Jaunupe jääb valla keskusest Tārgalest 26,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 22,7 ja Riiast 197,4 kilomeetri kaugusele.

Küla asub paigas, kus Jaunupe jõgi Läänemerre voolab. Sealne sanglepp ümbermõõduga 3.06 m on looduskaitse all.

Aastal 2018 oli külas 7 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 5.

## Viited
Burtnieki (Tārgale vald)

**Burtnieki** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla lõunaosas. Burtnieki jääb valla keskusest Tārgalest 2,1, piirkonna keskusest Ventspilsist 9,8 ja Riiast 192,8 kilomeetri kaugusele. Külas asub Burtnieki bussipeatus.

Küla asub Venta jõe vasakul kaldal. Seal kasvav raagremmelgas ümbermõõduga 4.1 m on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 62 (1989)
* 54 (2000)

* 51 (2015)
* 89 (2021)


## Viited
Būšnieki

**Būšnieki** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonna Tārgale valla lääneosas. Būšnieki jääb valla keskusest Tārgalest 17, piirkonna keskusest Ventspilsist 13 ja Riiast 187,65 kilomeetri kaugusele. Külas asub Būšnieki bussipeatus.

Küla asub Klāņi-Būšnieki kanali ääres Būšnieki järve kaldal.

Aastal 2018 oli külas 27 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 40.

## Viited
Holsteini hobune

**Holsteini hobune** (saksa keeles Holsteiner) on soojavereline hobusetõug, mis on pärit Saksamaa põhjaosast, Schleswig-Holsteini piirkonnast. See on üks vanimaid dokumenteeritud soojaverelisi hobusetõuge Euroopas. Algselt kasvatati neid töö- ja sõjaväehobustena, kuid 20. sajandist alates on keskendutud sportlike omaduste arendamisele. Tänapäeval hinnatakse holsteinereid eelkõige takistussõidus, koolisõidus ja kolmevõistluses.

## Iseloom ja välimus
Holsteini hobune on iseloomult rahulik, koostööaldis ja hea töötahteline. Tõu tüüpilised esindajad on tasakaalustatud proportsioonidega, tugeva ja lihaselise kehaehitusega. Turjakõrgus jääb vahemikku 163–173 cm. Liikumine on ulatuslik ja elastne, sobides hästi spordialadeks, kus hinnatakse liikumise kvaliteeti.

Värvuselt on holsteini hobused enamasti hallid või kõrvid, kuid esineb ka teisi värvusi. Pinto-värvus ei ole tõus lubatud.

## Ajalugu
Holsteini hobusetõu kujunemine ulatub 13. sajandisse, mil Schleswig-Holsteini piirkonnas alustati sihipärast aretust eesmärgiga luua tugeva kehaehituse ja hea vastupidavusega tööloom. Tõu varajases arengus kasutati kohalikke hobuseid, keda ristati andaluusia, napoli ja idamaade tõugudega, et parandada nende välimikku ja tööomadusi. 15. sajandi lõpus asutati Holsteinis riiklik tõuosakond, mille ülesandeks oli hobusekasvatuse korraldamine ja aretustöö kvaliteedi tagamine. Alates 17. sajandist kaasati aretusse araabia ja hispaania hobuseid. 18. ja 19. sajandil lisandusid inglise täisverelised hobused ning teised tõud, nagu anglo-normannid, anglo-araablased, hannoveri, jorkširi tõllahobused ja cleveland bay hobused. Need ristamised muutsid holsteini hobuse mitmekülgseks – sobivaks nii tööks kui ka ratsutamiseks ja spordiks.

## Aretus
Holsteini hobuse aretuses on olulisel kohal emaliinid. 19. sajandi alguses määratleti iga dokumenteerimata põlvnemisega mära uue liini alusmäraks. Tänapäeval pärineb aretuspopulatsioon kaheksalt asutajamäralt. 

Tõu esindajatel on üldiselt hea tervis ja vastupidavus. Siiski on täheldatud mõningaid geneetilisi haigusi, millest üks olulisemaid on niinimetatud hapra varssa sündroom (*fragile foal syndrome*). Uuringud on näidanud, et kuigi haigus on murettekitav, esineb selle põhjustav mutatsioon holsteini hobustel siiski harvemini kui teistel soojaverelistel tõugudel. 

Aretustöös on domineerinud vähesed isaliinid, mis on viinud geneetilise varieeruvuse vähenemiseni. Seetõttu pööratakse tänapäeval üha enam tähelepanu populatsiooni geneetilise mitmekesisuse säilitamisele.

## Viited
Johanna

**Johanna** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 186. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Johanna 1008 naisel.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Johanna 1164 naisel. Joanna oli populaarsuselt 162. naisenimi.

## Nime kandjaid
*Johanna Allik
*Johanna Jõekalda
*Johanna Lahesalu
*Johanna Mikl-Leitner
*Johanna Mudist
*Johanna Mängel
*Johanna Münter
*Johanna Päts
*Johanna Roos
*Johanna Ross
*Johanna Sild-Rebane
*Johanna Sinisalo
*Johanna Talihärm
*Johanna Tammsalu
*Johanna Töpfer
*Johanna Kristina Artjušin
*Johanna-Maria Lehtme
*Johanna Maria Tõugu
*Johanna Marie Kork

## Viited

## Välislingid
*
Juta

**Juta** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 126. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Juta 1487 naisel.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Juta 1434 naisel. Juta oli Eestis levikult 132. naisenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Juta üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 47,38, ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 23,96. Juta oli keskmiselt 68 aasta vanune (mediaanvanus oli 70).

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Juta 627 inimesel.

## Nime kandjaid
*Juta Aasmets
*Juta Eskel
*Juta Helilaid
*Juta Kaidla
*Juta Keevallik
*Juta Kivimäe
*Juta Kruusimägi
*Juta Lehiste
*Juta Nugin
*Juta Olesk
*Juta Põldme
*Juta Siirak
*Juta Tints
*Juta Viire
*...

## Viited

## Välislingid
*
Kaie

**Kaie** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 165. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kaie 1157 naisel.

## Nime kandjaid
*Kaie Holm
*Kaie Ilves
*Kaie Kand
*Kaie Karpa
*Kaie Konrad
*Kaie Koppel
*Kaie Kõrb
*Kaie Mihkelson
*Kaie Pappel
*Kaie Parts
*Kaie Ritslaid
*Kaie Tanner
*...

## Viited

## Välislingid
*
Damonsville

**Damonsville** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Madibengi vallas.

Damonville asub Britsist mõne kilomeetri kaugusel idas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Damonsville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,87%, värvilisi 24,84%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43%, valgeid 0,08% ja teisi 3,75%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 39,83% inimesi, afrikaani keelt 27,41%, tsonga keelt 6,25%, pedi keelt 4,79%, sotho keelt 4,76%, suulu keelt 3,85%, inglise keelt 2,92%, koosa keelt 1,91%, svaasi keelt 1,84% ja venda keelt 1,74%.

## Viited
Kalmeistri

**Kalmeistri** oli küla Virumaal, tänapäevase Mustmätta küla alal.

Küla on esimest korda mainitud umbes 1900 Калмистре.

## Viited

## Välislingid
*
Vader (perekonnanimi)

**Vader** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Vader Eestis 15 mehel ja 18 naisel.

Nimi Vader on arvatavasti pärit Saksamaalt, see tuleneb saksakeelsest sõnast *vater*, mis tähendab *isa*.

## Nime kandjaid
*Artur Vader, Eesti NSV poliitik
*Darth Vader (Anakin Skywalker), filmisaaga "Star Wars" tegelane

## Viited
Sarapiku (Kadrina kihelkond)

**Sarapiku** oli küla Virumaal, tänapäevase Vaiatu küla alal. 

Külas sündis 1903 eesti haridustegelane Aleksander Valsiner.

## Viited
Vastse-Kuuste Lihatööstus

AS **Vastse-Kuuste Lihatööstus** oli Eesti toiduainetööstus, mis tegutses Põlva maakonnas Vastse-Kuustes.

2009 ühinesid AS Wõro Kommerts, AS Vastse-Kuuste Lihatööstus ja AS Valga Lihatööstus ühiseks juriidiliseks isikuks, mille nimeks sai AS Atria Eesti.

## Viited

## Välislingid
*https://www.err.ee/561773/atria-muus-vastse-kuuste-lihatoostuse-tulundusuhistule
Jan Błoński

**Jan Błoński** (15. jaanuar 1931 Varssavi – 10. veebruar 2009 Kraków) oli poola kirjandusteadlane, kirjanduskriitik, publitsist ja tõlkija.

Ta sündis aastal 1931 Varssavis. Ta on lõpetanud Krakówi ülikooli.

Ta oli Krakówi ülikooli professor. Ta on uurinud Stanisław Ignacy Witkiewiczi, Witold Gombrowiczi, Czesław Miłoszi, Sławomir Mrożeki ja teiste poola kirjanduse suurkujude loomingut.
Kamārce

**Kamārce** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonna Tārgale valla keskosas. Kamārce jääb valla keskusest Tārgalest 3,1, piirkonna keskusest Ventspilsist 14,3 ja Riiast 185,1 kilomeetri kaugusele. Külas asub Kamārce bussipeatus.

## Viited
Krievlauki

**Krievlauki** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla keskosas. Krievlauki jääb valla keskusest Tārgalest 6, piirkonna keskusest Ventspilsist 5,2 ja Riiast 188,2 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Ventspilsi idaservas Venta jõe paremal kalda, moodustades sisuliselt Ventspilsi eeslinna. Linnas asub samanimeline linnaosa.

## Elanike arv


* 100 (1989)
* 93 (2000)
* 76 (2011)

* 72 (2018)
* 67 (2021)
* 77 (2025)


## Viited
Liepene

**Liepene** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla põhjaosas. Liepene jääb valla keskusest Tārgalest 23,6, piirkonna keskusest Ventspilsist 19,6 ja Riiast 194,2 kilomeetri kaugusele. Külas asub Liepene bussipeatus.

Küla asub Läänemere kaldal. Looduskaitse all on 2 külas kasvavat mändi.

Aastal 2018 oli külas 27 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 30.

## Viited
Lodes

**Lodes** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonna Tārgale valla lõunaosas. Lodes jääb valla keskusest Tārgalest 2,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 12,5 ja Riiast 188,8 kilomeetri kaugusele. Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 3.51 m.

## Viited
Dokupe

**Dokupe** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonna Tārgale valla kaguosas merepinnast 2 meetri kõrgusel. Dokupe jääb valla keskusest Tārgalest 3,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 7,8 ja Riiast 190,8 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Vecā Kamārce jõe kaldal.

## Elanike arv


* 130 (1970)
* 201 (1979)
* 209 (1989)
* 220 (2000)

* 199 (2011)
* 185 (2018)
* 171 (2021)
* 168 (2025)


## Viited
Muižnieki

**Muižnieki** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla põhjaosas. Muižnieki jääb valla keskusest Tārgalest 24,3, piirkonna keskusest Ventspilsist 20,2 ja Riiast 194,8 kilomeetri kaugusele. Külas asub Muižnieki bussipeatus.

## Viited
Gorbuuša

**Gorbuuša** (*Oncorhynchus gorbuscha*) on lõhelaste sugukonda kuuluv anadroomne kala, kes elab ookeani- ja rannikuvetes.

Gorbuuša kasvab tavaliselt 40-56 cm pikkuseks, kuid maksimaalne pikkus võib ulatuda kuni 76 cm ja kaal 6,8 kg.

## Esinemine looduses
Gorbuuša looduslik levikuala ulatub Leena jõest Korea poolsaareni ning Californiast Mackenzie jõeni. Elab jõgedes, kus on mõõdukas kuni kiire vool.

## Sigimine
Kudemine toimub juunist hilisseptembrini kruusapõhjaga madalates vetes, kus vee voolukiirus on  kuni 1,5 m/s. Isasel gorbuušal areneb küürus selg, suured hambad nii üla- kui ka alalõual ja konksud mõlema lõua otsas. 

Kudemisperioodil on emaskala ülesanne ehitada jõe ühte äärde pesa, kuhu kalamari kinnituda saaks. Üks emane suudab toota 1200–1800 marjatera. Täiskasvanud emaskala sureb 10–20 päeva pärast kudemist.

Koorunud vastsed liiguvad allavoolu ja püsivad rannikuäärsetel aladel mõni kuu enne merre minekut. Gorbuuša on merevees 18 kuud, pärast seda toimub kudemisränne sünnijärgsesse jõkke.

## Toitumine
Vastsed toituvad lestaliste ja vaegmoondega putukate vastsetest. Noorkala, kes on jõudnud merre, toitub peamiselt aerjalalistest. Kala kasvades muutub ka toitumine. Edaspidi hakkab ta sööma kirpvähilisi, vähilaadseid kui ka väiksemaid kalu.

## Välislingid
* ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon
* Gorbuušast FishBase'is
Miks? Kuidas?

**"Miks? Kuidas?"** on aastail 1962–1974 Eesti Riikliku Kirjastuse väljaandel ilmunud populaarteaduslike raamatute sari.

Sarjas ilmus 17 raamatut, peamiselt tõlked vene keelest. Originaalis ilmusid Holger Puki "Koolikoti saladused" (1964) ja Heino Kiige "Metsiku taltsutamine" (1965).
De Wildt

**De Wildt** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovints Bojanala Platinumi ringkonnas Madibengi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli De Wildti elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,25%, värvilisi 1,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,37%, valgeid 0,03% ja teisi 0,32%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 54,61% inimesi, tsonga keelt 10,19%, pedi keelt 8,56%, venda keelt 3,18%, inglise keelt 2,78%, suulu keelt 2,75% ja ndebele keelt 2,43%.

## Viited
Vahe (ansambel)

**Vahe** oli Eesti ansambel.

Ansambel asutati 1982.

## Koosseis
*Hillar Norralt (vokaal, trompet)
*Marti Rehemaa (löökpillid)
*Erkki Moosel (bass, vokaal)
*Ivar Vigla (vokaal, kitarr)
*Jaak Mäesalu (kitarr)
*Leo Pontus (klahvpillid, saksofon, vokaal).
*Meelis Hainsalu (bass)
*Mati Vesman (heli)

## Viited
Vald (perekonnanimi)

**Vald** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Vald (Wald) on pandud 12 mõisavallas Harju-, Lääne-, Tartu-, Viljandi-, Viru- ja Võrumaal. Wald võib saksa keeles tähendada metsa. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Raemets ja Valdma. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vald Eestis 29 mehel ja 32 naisel.
Sauensiek

**Sauensiek** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 31,37 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2468 inimest.

Stade kreisi kõrgeim tipp Litberg asub Sauensieki vallas. Selle kõrgus on 65 m üle merepinna ja see on määratud kaitsealaks.

## Ajalugu

Sauensiek kuulus ilmalikus mõttes 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Kuid vaimulikus mõttes kuulus Sauensiek Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

## Viited

## Välislingid

* www.sauensiek.de
Ting (perekonnanimi)

**Ting** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ting on pandud neljas mõisavallas Saare-, Tartu- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Mägioja, Orula, Pool ja Tahula. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ting Eestis 5 mehel ja 11 naisel.
Olgo

**Olgo** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Olgo on pandud Kivijärve mõisavallas Laiuse kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Olgo-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Olviste (1939. aastal Narvas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Olgo Eestis 31 mehel ja 37 naisel.
Deinste

**Deinste** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 27,25 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2015 inimest.

Deinste kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa.

## Viited

## Välislingid

* www.fredenbeck.de
Olviste

**Olviste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Olviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Olgo (1939. aastal Narvas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Olviste Eestis 10 mehel ja 7 naisel.
Sügis (perekonnanimi)

**Sügis** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Sügis (Süggis) on pandud Kooraste mõisavallas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Sügis uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ellern, Evert, Henning, Herbist, Herbst, Holland, Ivanov, Knut, Kork, Märtin, Palmeos, Sikk, Stranberg, Süsslich, Toomasson, Voldemar ja Voormann.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Sügis Eestis 40 mehel ja 40 naisel. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Sügis 42 mehel ja 40 naisel. 

## Nime kandjaid
*Aime Sügis
*Anatol Sügis
Semidor

**Semidor** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Semidor (Simidor) on pandud Rabivere mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Semidori-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Saadlo (Kohila vallas 1939. aastal). 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Semidor Eestis 5 mehel ja 7 naisel.
Aime Elbing

**Aime Elbing** (sünninimi **Alvine Elbing**, esinejanimega ka **Alja Elbing**; 15. märts (vkj) / 28. märts 1904 – 7. mai 1984 Tallinn) oli eesti tantsija ja tantsupedagoog.

Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi. Tantsu ja balletti õppis Ella Hirschi muusikakoolis ja Jevgenia Litvinova balletistuudios.

Ta esines alates 1924. aastast tantsijana koos oma partneri Arthur Sommeriga Saksamaal, Madalmaades, Türgis, aga ka Beirutis, Damaskuses, Kairos, Aleksandrias jm. 

Ta oli alates 1960. aastatest Tallinnas Nõmme Pioneeride Maja tantsujuht.

## Välislingid
*"Tantsijanna Elbing, Alja". 1930. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA 441.0.7973
*"Tantsijanna Elbing". 1930. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA 441.0.7974
*"Tantsijannad Elbing ja L. Looring". 1930. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA 441.0.7977
*"Nõmme Pioneeride Maja balleti- ja karaktertantsuringide juhendaja Aime Elbing noori juhendamas". Foto: Alar Ilo, 1984. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA 332.0.119169
*"Nõmme Pioneeride Maja balleti- ja karaktertantsuringide juhendaja Aime Elbing noori juhendamas". Foto: Alar Ilo, 1984. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA 332.0.119170
*Kirjutamata memuaare. Aime Elbing. 23. jaanuar 1983
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Vannas (perekonnanimi)

**Vannas** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Vannas (Wannas) on pandud Suuremõisa mõisavallas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal ja Kiikla mõisavallas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. 

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Vannas Eestis 21 mehel ja 16 naisel.
Oviši

**Oviši** (ka **Ovīši**. liivi keeles **Pațīkmǭ**, **Patikmō** või **Patīkmō**) on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla põhjaosas. Oviši jääb valla keskusest Tārgalest 33, piirkonna keskusest Ventspilsist 30 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusele. Külas asub Oviši bussipeatus.

Oviši asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Läänemere kaldal. Küla vana nimekuju on *Liseort* (*Lyseort*, *Lusort*). Enne teist maailmasõda oli külas 51 majapidamist, tänapäeval on neid järele jäänud kümme. Aastal 1814 ehitati külla 34 meetri kõrgune Oviši tuletorn, mis on vanim majakas Lätis. Tuletornis tegutseb muuseum. Oviši tuletorn on muinsusmäleestisena riikliku kaitse all. Küla jääb osaliselt Ovīši hoiualale.

## Elanike arv


* 200 (1935)
* 52 (1967)
* 14 (2000)
* 18 (2011)

* 11 (2015)
* 11 (2021)
* 10 (2025)


## Viited

## Välislingid
URT

**URT** või **Urt** võib tähendada järgmist:
*URT (ansambel)
*Urt on vald Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangus
*União Recreativa dos Trabalhadores (URT) on Brasiilia jalgpalliklubi
Eesti kultuurivaldkonna aasta peateemade loetelu

**Eesti kultuurivaldkonna aasta peateema** kinnitab kultuuriminister. 2025 välja kuulutatud Eesti raamatu aasta jääb viimaseks teema-aastaks. 

Aastati on aasta peateemad olnud järgmised.

*1935 – eesti raamatu aasta
*2000 – eesti raamatu aasta
*2005 – kunstiaasta
*2006 – eesti teatri aasta
*2007 – disainiaasta
*2008 – arhitektuuriaasta
*2009 – muuseumiaasta
*2010 – lugemisaasta
*2011 – Tallinn – Euroopa kultuuripealinn koos Turu linnaga Soomes
*2012 – eesti filmi aasta
*2013 – kultuuripärandiaasta
*2014 – liikumisaasta
*2015 – muusika-aasta, Arvo Pärt 80 ja Veljo Tormis 85
*2016 – merekultuuriaasta „Näoga mere poole”
*2017 – laste ja noorte kultuuriaasta
*2018 – kultuuripärandiaasta, EV 100
*2019 – üldlaulupidu 150 ja eesti keele aasta
*2020 – digikultuuriaasta
*2021 – ajakirjandusaasta (ei tähistata koroonapandeemia tõttu, kultuuriministeerium otsustas suunata ajakirjandusaastale mõeldud 200 000 eurot ministeeriumi kriisiabi reservi)
*2022 – raamatukoguaasta
*2023 – liikumisaasta
*2024 – kultuuririkkuse aasta
*2025 – eesti raamatu aasta

## Viited

## Välislingid
*Varasemad teema-aastad. Viimati uuendatud 2. jaanuaril 2019
*Selgusid kultuurivaldkonna järgmised teema-aastad. 14. veebruar 2015
Oleksi Tšekal

**Oleksi Tšekal** (ukraina keeles **Олексій Чекаль**, vene keeles **Олексий Чекаль** ja **Алексей Чекаль**) on ukraina disainer, kalligraaf ja kunstiajaloolane.

## Eluloolist
Oleksi Tšekal sündis Ukrainas Harkivis. Kunstihariduse omandas Kiievi kunstikoolis, Harkovi riiklikus kunstikoolis ja Harkovi riiklikus disaini- ja kunstiakadeemias (ukraina keeles *Харківська державна академія дизайну і мистецтв*, lühend *ХДАДМ*). Ta on töötanud kirjakunsti õppejõuna Harkovi riiklikus disaini- ja kunstiakadeemias, Briti kõrgemas kunstikoolis Venemaal (British higher school of art and design). Praegu on ta Firenze klassikaliste kunstide akadeemia (Florence Classical Arts Academy) külalisprofessor ning juhib oma kalligraafia- ja graafikastuudiot PanicDesign.

### Tegevus kunstnikuna
Oleksi Tšekali kalligraafiaalaseid isikunäitusi on korraldatud Firenzes, Palermos, Pratovecchios, Lublinis ja mujal Euroopas. Kunstniku erialaks on keerulised projektid, milles sulavad ühte disain, kalligraafia, religioon ja kunstiajaloolised teadmised. Näiteks kombineerib ta trükitehnoloogiat käsitsi kirjutatud tekstidega ja on loonud kalligraafilisi kompositsioone erinevates materjalides, sh kivis, metallis, valatud paberis ning monumentaal-seinamaalina.

### Tegevus kunstiajaloolasena
Kunstiajaloolasena huvitub ta Lähis-Ida ja Euroopa varasest kristlikust kunstist. Kirjakunstnikuna on ta osalenud kirikute sisekujunduse loomisel ja teinud kirjakunstnikuna seinatekste ning pühapiltide tekstimotiive. Ta on aastaid uurinud ajaloolisi šrifte, sealhulgas heebrea, süüria, araabia kirju ja traditsioonilist kalligraafiat. Ta huvitub ka 20. sajandi alguse Vene futuristlike kunstnike tegevusest ja tüpograafiaeksperimentidest. Nende põhjal on ta loonud uusi kalligraafilisi ja modernseid kirjatüüpe nii kirillitsa kui ka ladina tähestiku jaoks.

### Tegevus seminaride ja töötubade juhendajana
Kunstnik on juhatanud kalligraafia ja kirjakunsti seminare Ukrainas, Valgevenes, Kasahstanis, Venemaal, Itaalias, Poolas ja ka Eestis.

## Viited

## Välislingid
* Kunstniku kohta Firenze klassikaliste kunstide akadeemia kodulehel
* Valik töid tüpograafiaseminari Kirjak 2018. aasta arhiivis
* Tüpograafia- ja kalligraafiastuudio PanicDesign koduleht
* Töid online-portfoolios
Dietmar von Aist

**Dietmar von Aist** (u 1115 – u 1171), ka **Dietmar von Aste**, oli 12. sajandil tegutsenud minnesinger, kes pärines parunisuguvõsast Austria hertsogkonnas.

## Eluloolist
Tema nimi esineb kirjalikes dokumentides alates aastast 1139 Salzburgis, Regensburgis ja Viinis. Perekonnanimi võib tulla Aisti jõe järgi Mühlvierteli piirkonnas, tänapäeva Ülem-Austrias, kus oli perekonna maavaldus.

Aistersheimi vesilinnus on mainitud 1159. aastal vabahärra Dietmar von Aistiga seoses, kes on Babenbergi soost valitseja Austria Heinrich II ministeriaal. Kas tegemist on luuletajaga või nimekaimuga, ses osas puudub täielik kindlus. Ditmarus de Agasta, kes kirjalike allikate järgi suri lastetult 1171. aasta paiku, on ilmselt sama inimene.

## Looming
Dietmar von Aistile on omistatud rida laule, aga vaid väheste puhul on autorsus tõendatav. Talle kindlalt omistatud värsside põhjal on ta *Minnesang*i (kurtuaasse armastusluule tähenduses) varaseim viljeleja ja tema luule on vahelüli rahvaliku ning kurtuaasse laululoomingu vahel.

Ühena esimestest luuletajatest kasutas ta lauludes refrääni ja kirjutas *[[Tagelied]]*id (*[[Alba (laul)|alba]]*) rüütli ja daami dialoogina (nn *Wechsel*). Teemad on mehe-naise suhete vallast, nagu armastus, lahkuminek ja partnerlus. Osa laule on kirjutatud daami vaatepunktist ja teine osa mehe vaatepunktist. Sellega seoses tuleb märkida, et naise positsioon neis paistab küllalt tugevana – näiteks laulus "Ez stuont ein frouwe alleine" ütleb naine pistrikule, et on endale ise armsama valinud. *Minnesang*i varaseim *Tagelied* "Slâfest du, friedel ziere?" on ka kindlalt Dietmarile omistatud.

Meloodiate üleskirjutusi pole Dietmar von Aistilt säilinud. Muusikateadlane Ursula Aarburg on väitnud, et *Tagelied* "Der winter wære mir ein zît" on kirjutatud Bernart de Ventadorni "Lõokese laulu" viisile.

## Tõlked eesti keelde
"Üks naine seisis üksinda" ("Ez stuont ein frouwe alleine"), tõlkinud Rein Sepp, on ilmunud "Keskaja ja vararenessansi kirjanduse antoloogias" (ERK, 1962).

## Viited

## Välislingid
* Dietmar von Aist portaalis Deutsche Biographie
* Valik tekste koos tõlgetega saksa keelde
* Youtube: "Der Winter..." Max ja Mirjam de Vime esituses
Toto keel

**Toto keel** on Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma keelte tiibeti harusse kuuluv keel, mida emakeelena räägivad totod India ja Bhutani piirialal. 2014. aastal loendati 1411 toto keele rääkijat.

Toto keeles on 6 vokaalfoneemi ja 19 konsonantfoneemi.

Toto keelt kirjutatakse bengali kirjas.

## Arvsõnad
Toto arvsõnad:

## Viited

## Välislingid
*India's tribal people fast becoming lost for words, The Sydney Morning Herald, 30. aprill 2012
Ogsils

**Ogsils** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla lääneosas. Ogsils jääb valla keskusest Tārgalest 18,9, piirkonna keskusest Ventspilsist 21,7 ja Riiast 179,2 kilomeetri kaugusele. Seal asuvad Griži ja Ūdensvadsi bussipeatused.

Küla asub Aga jõe kaldal.

## Viited
Platene

**Platene** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla keskosas. Platene jääb valla keskusest Tārgalest 13,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 9,3 ja Riiast 180,8 kilomeetri kaugusele.

Küla asub  maantee A10 ääres Platene jõe kaldal. Sinna jääb Platene bussipeatus.
## Viited
Pūrkalni

**Pūrkalni** (ka **Purkalni**) on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Tārgale valla keskosas. Pūrkalni jääb valla keskusest Tārgalest 11,1, piirkonna keskusest Ventspilsist 7 ja Riiast 183,4 kilomeetri kaugusele.

Küla asub  maantee A10 ääres. Seal asub Mauri bussipeatus.

## Viited
Dan Gosling

**Daniel Gosling** (sündinud 1. veebruaril 1990 Brixhamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa esiliiga klubis Watford. Ta võib mängida nii keskpoolkaitsja, parempoolkaitsja kui ka paremkaitsjana.

Ta alustas klubikarjääri Plymouth Argyle'is, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2003. aastal. Hooajal 2006–07 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Inglismaa esiliigas.

Aastatel 2008–2010 mängis ta Evertonis ja 2010–2013 Newcastle Unitedis. Hooaja 2013–2014 mängis ta laenulepinguga Inglismaa esiliigas Blackpoolis.

2014. aasta mais liitus Gosling AFC Bournemouthiga, kellega võideti hooajal 2014–15 Inglismaa esiliiga ja tõusti Premier League'i.

## Saavutused
;AFC Bournemouth
*Football League Championship: 2014–15

## Välislingid