open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karastusõli

**Karastusõli** (inglise *quenching oil*) on kõrge süttimistemperatuuriga õli, mida kasutatakse karastamisel jahutusvedelikuna.
Kompressoriõli

**Kompressoriõli** (inglise *compressor oil*) on hästi puhastatud õli tööstuslike rotatsioon- ja tsentrifugaalkompressorite tihendamiseks, määrimiseks ja jahutamiseks. Viskoossus ν100=10...30 mm2/s.
Pärna

**Pärna** on kahe küla nimi:

* **[[Pärna (Hiiumaa)|Pärna]]**, küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas
* **[[Pärna (Viru-Nigula)|Pärna]]**, küla Viru-Nigula vallas lääne-Viru maakonnas

ja perekonnanimi: **[[Pärna (perekonnanimi)]]**.

## Vaata ka
*Pärna allee
*Pärna puiestee
*Pärna põik
*Pärna tee
*Pärna tänav
Pärna (Hiiumaa)

**Pärna** on küla Hiiu maakonna, Hiiumaa valla lõunaosas, Soela väina põhjakaldal. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Pärna piirneb põhjas ja läänes Reheselja, kirdes Viiri ja idas Lepiku külaga.

## Nimi
Marja Kallasmaa arvates võis koha algne nimi olla Peremaa, mis rahvaetümoloogia järel muutus Pärnaks.  Kohanime on 1614. aastal mainitud kui *Perma*, 1615 *Perema*, 1622 *Pärema* ja 1636 *Perna*.

## Elanike arv

## Ajalugu
Pärna kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla, kus 1614 mainiti talunikku Perma Matz. Külas asus enne Emmaste kiriku valmimist Sõru kabel. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Perna külas neli talu, mille peremehed olid Perna Mart, Wieta Siemo, Wieta Matz ja Lasse Erich.

1835 oli külas seitse talu, mille elanikud said omale perekonnanimeks nimed Kuik, Lepik, Link, Põllo, Pärn (Pern), Seppel, Toompuu (Thompu), Umb, Vaim (Waim) ja Voo. 

Pärna kuulus 1977–1997 Sõru koosseisu.

## Taristu
Küla läbib Emmaste–Tohvri tee, mille ääres on Pärna ja Sõru bussipeatus. Külas asuvad Sõru sadam ja jahisadam.

## Kultuur

Pärna külas asuvad Sõru muuseum, Sõru piirivalvekordon ja Sõru kabeliaed. Sõru sadama paadikuuris peetakse alates 2008. aastast dzässmuusika festivali Sõru Jazz ja on peetud Sõru käsitöö- ja kunstipäevi. Sadamas asub maailmas ainus autentsena säilinud Teise maailmasõja eelne puidust mootorpurjekas Alar.

Külas asus varem Sõru kool.

## Ettevõtlus
Pärna külas tegutseb Sõru pood, Sõru kõrts ning asuvad Kaluri Puhkemaja ja Sõru puhkeküla.

## Viited
Mänspe

**Mänspe** (ka Mänspäe) on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Mänspe piirneb läänes Läänemerega, põhjas Õngu, idas Pärnselja ning lõunas Kaderna ja Haldi külaga.

## Nimi
Kohanimi lähtub arvatavasti isikunimest Magnus, rootsipäraselt Måns. Kohanime on 1587 mainitud kujul *Menspa* ja 1639 *Mens Pehe*.

## Loodus

Mänspet läbib Liigi jõgi. Külas kasvavad kaitsealused Jaaksoni tamm ja Mänspe pihlakas.

## Elanike arv

## Ajalugu
Mänspe on ajalooliselt kuulunud Putkaste mõisale, Orjaku mõisale ja Emmaste mõisale. 1587 elas talunik Menspa Simon ja 1639 Mens Pehe Hans. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elas Putkaste mõisa alal kunagises Liiva külas Menspe Knuti Peter.

1835 oli Mänspes 4 talu, elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Blank, Ella, Klaar, Klink, Koppel, Mets, Mäns Pahtmann, Sakla, Sard ja Tanaur. 

## Teed
Küla lääneosa läbib Emmaste–Luidja maantee ja idaosa Valgu–Lelu–Leemeti tee, mida ühendab Mänspe–Lelu tee. Külas asub bussipeatus.

## Kultuur
Külas asuvad Mänspe kirik ja kalmistu.

## Viited

## Kirjandus
*Kadi Kiiver. "50 aastat Mänspe koolist." Hiiu Leht 28. juuni 2016, lk 1
Muda küla

**Muda** on Hiiumaal, Hiiumaa valla lõunaosas asuv küla. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Muda piirneb põhjas Aadma, Kuriste ja Ligema külaga, läänes Emmaste-Kurisu, lõunas Harju, Ulja ja Valgu külaga ning idas Jausa külaga.

## Nimi
Küla on alguse saanud talust ja kohanime lähtekohaks on eestikeelne sõna muda. Kohanime on esmamainitud 1609. aastal kujul *Muta*.

## Loodus
Küla läbivad Prassi kraav ja Muda oja.

## Elanike arv

## Ajalugu
Muda küla asus ajalooliselt Emmaste kihelkonnas Agapäe vakuses ja kuulus Emmaste mõisa alla. Rahvapärimuse järgi tuli esimene asukas Muda külla Saaremaalt Mujaste külast. 1609 oli vakuses Muta Siemeni talu. 1687 mainiti talunikku Muda Adam. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elas Tärkma külas taluperemees Muda Jüri ning vabadikud Muda Ado ja Muda Pawell. 1798. aastaks oli taludest moodustunud küla. 1835 said külaelanikud perekonnanimedeks Muda (Mudda), Sein ja Treisalt.  

## Taristu
Muda küla läbib Valgu–Lelu–Leemeti tee, kus asub bussipeatus.

## Kultuur
Muda kool asutati 1901. aastal kolmetalvelise vallakoolina.

Anupõllu talus (tänapäevase nimega Männiku talus) elas torupillimängija Juhan Maaker ehk Torupilli-Juss. Pillimeestena olid tuntud ka samas külas elanud Juhani vend Priidu ja poeg Aleksander Maaker.

Muda, Ulja, Valgu ja Harju küla elanikud on moodustanud külaseltsi MUHV, mille nimi tuleb nelja küla esitähtedest.

## Viited
Nurste

**Nurste** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Nurste küla piirneb põhjas Metsapere, läänes Kitsa, lõunas Külaküla ja Leisu ning idas Kuusiku külaga.

## Nimi
Kohanimi tuleneb sõnast nurm ja ste-liitest ning on arvatavasti pärit mandrilt. Kohanime on 1583. aastal mainitud kujul *Normyste*, 1605 *Nurmiste*, 1648 *Nurmbste* ja 1798 *Nurste*.

## Loodus
Nurstet läbib Leetselja peakraav. Nurste tammik asub Kitsa külas.

## Elanike arv

## Ajalugu
Nurste kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla ja asus Agapäe vakuses. 1565–1576 oli vakuses täisadrik Hinrich Wstalle (Ustall). Liivi sõja ajal toimunud venelaste rüüsteretke järel oli talu 1577 tühi. 1583 on kohal mainitud uut peremeest nimega Normyste Knutt. 17. sajandil asus piirkonnas Nurste ratsurimõis (*Hoflägret Nurmis*). Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis elas Putkaste mõisa alal talunik Nurmeste Knuth.

1835. aastal oli külas 15 talu ja elanikud said perekonnanimedeks nimed Baam, Eisdrath, Haldrik, Herm, Jesmin, Kaasik, Kilm, Kuik, Kühr, Küla, Laak, Leesma, Liik (Lieg), Lukk, Lund, Metsalo, Nurs, Oja, Rist, Saar, Tenn, Tomberg, Väljas ja Vööl. 

Nurste koosseisu kuulus 1977–1997 Kuusiku küla.

## Taristu
Küla läbib Emmaste–Luidja maantee, kust algab Nurste–Kuriste tee. Külast algab Tallinna suunduv kaugbussiliin.

## Kultuur
Nurstes asub baptisti kabel.

## Ettevõtlus

Nurstes asub Coop Eesti tarbijate ühistu kauplus.

## Viited
Ole

**Ole** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Ole küla piirneb põhjas Prähnu, lõunas Vanamõisa, kagus Sinima ja idas Emmaste-Selja külaga.

## Nimi
Leo Tiik on kohanime aluseks pakkunud isikunime Olav, aga ka rootsikeelse sõna *håll* 'jahimehe luurepaik' ja soomekeelse sõna *hollimies* 'postipoiss'. Kohanime on 1583 mainitud kujul *Hollo*, 1712 *Hole* ja 1798 *Holle*. 

## Elanike arv

## Ajalugu
Ole on ajalooliselt kuulunud Kassari mõisa alla. 1835 oli külas kaks talu ja külaelanikud said omale perekonnanimedeks Erik, Holberg ja Hollmann. 

Ole kuulus 1977–1997 Külaküla koosseisu.

## Taristu
Ole küla piirneb idas Emmaste–Luidja maanteega.

## Viited
Prassi

**Prassi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb põhjas Harju, läänes Metsalauka ja Kõmmusselja ning lõunas Tilga külaga, idas aga Väinamerega.

## Nimi
Marja Kallasmaa arvates lähtub kohanimi mehenimest Ambrosius. Leo Tiik pakkus nime lähtekohaks varasema elaniku lisanime, mis võis lähtuda nimisõnast "prass".  Kohanime on esmamainitud 1565 kujul *Brasz*.

## Loodus
Osa külast kuulub Tilga looduskaitseala koosseisu. Küla lääneossa jäävad Prassi hoiuala, Prassi karjäär ja Prassi järv. Küla läbib Prassi kraav.

## Elanike arv

## Ajalugu
Prassi on ajalooliselt kuulunud Vaemla mõisa alla. 1565 elas Hagapäe vakuses talunik Thomas Brasz. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel olid mõisas talunikud Prassi Jüri, Prassi Matz ja Prassi Andres Hans.

1835 kuulusid Prassi talud Harju küla koosseisu. Pererahvas sai perekonnanimedeks nimed Tüll ja Vahtra (Wahtra), sulasrahvas Mänd, Sobtüll, Tänavsuu (Tännawsu) ja Värav (Werraw). 

Eesti Vabariigi president Konstantin Päts külastas 28. augustil 1938 Ainola väiketalu.

Prassi koosseisu kuulusid 1977–1997 Kõmmusselja ja Tilga külad.

## Taristu
Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, kust saavad alguse Prassi–Tülli tee ja Harju–Tülli tee.

## Kultuur
Külas asub endine asulakoht ja külakalmistu.

## Vaata ka
*Prassi järv
*Prassi soo

## Viited
Rannaküla (Hiiumaa)

**Rannaküla** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas, Soela väina põhjakaldal. See on Hiiumaa lõunapoolseim küla. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Rannaküla piirneb idas Tärkma, põhjas Emmaste ja läänes Lepiku külaga ning lõunas Soela väinaga.

## Nimi
Kohanimi tuletub mereäärse talu nimest ja oli algselt Ranna.  Küla põhjaosas asub Puksu piirkond.

## Loodus

Küla idaosa läbib Ollima kraav. Külas asuvad Emmaste - Sõru rannarahnud.

## Elanike arv

## Ajalugu
Rannaküla piirkond kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elas Agapäe vakuses Tärkma külas talunik Ranna Jack. Küla tekkis 1920. aastatel Emmaste mõisa maale. Rannaküla kuulus 1977–1997 Emmaste küla koosseisu.

## Taristu
Küla põhjaosa läbib Mõisa–Lepiku tee ja idaosa Kanala–Lundi–Mõisa tee.

## Kultuur
Rannakülas asub Emmaste ülemine tulepaak.

## Viited
Reheselja

**Reheselja** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Reheselja piirneb põhjas Kabuna ja Sepaste, läänes Tohvri ja Sõru, idas Viiri ja kagus Pärna külaga ning lõunas Soela väinaga.

## Nimi
Kohanimi koosneb sõnadest rehi ja seljandik. Nime aluseks on loodusnimi, mis talunime vahendusel on saanud külanimeks.  Kohanime on mainitud 1577 kui *Resel*, 1622 *Rihieselck* ja 1844 *Rehheselj*.

## Loodus
Küla alale jäävad Sõru küla metsarahnud.

## Elanike arv

## Ajalugu
Reheselja kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1577 elas Agapäe vakuses talunik Resel Jürgen. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli külas kuus talu, mille peremehed olid Wieta Proos, Siemo Peter, Siemo Mart, Siemo Claus, Perdi Matz ja Pauli Matz.

1835 oli külas üheksa talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Alter, Dorfland, Kaljo, Kirs, Kõrva, Köster, Luup, Mäh, Pohl, Purro, Sau, Sööl, Treisalt, Vaim ja Voo. 

Külas asus Sõru kalurikolhoosi kontor. Reheselja kuulus 1977–1997 Sõru küla koosseisu.

## Taristu
Küla lõunaosa läbib Emmaste–Tohvri tee, kust algab Reheselja tee. Küla teedevõrgu moodustavad veel Püta tee ja Antstooma tee.

## Kultuur
Külas asub Sõru kalurikolhoosi kontori hoone.

## Viited
Riidaküla

**Riidaküla** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Riidaküla piirneb põhjas Metsalauka, läänes Viiri, lõunas Emmaste, idas Tilga ja kirdes Kõmmusselja külaga.

## Nimi
Kohanime päritolu on selgusetu. Kohanime on 1922 mainitud kujul Riida.

## Loodus
Küla kaguosa läbib Ollima kraav.

## Elanike arv

## Ajalugu
Ala kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla ja mõisa likvideerimisel 20. sajandil kujunes küla. Riidaküla kuulus 1977–1997 Metsalauka koosseisu.

## Taristu
Riidaküla läbib Emmaste–Luidja maantee, kust algab Viiterna–Mõisa tee. Küla piirneb idas Tilga–Ollima teega.

## Viited
Emmaste-Selja

**Emmaste-Selja** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda ja kandis nime **Selja**.

Küla piirneb põhjas ja idas Lassi, läänes Prähnu ja Ole ning lõunas Sinima külaga. 

## Elanike arv

## Ajalugu
Selja kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1712. aasta revisjonis oli Lassi külas märgitud Selja Hindri Hansu talu.  1782. aastal oli Käina kihelkonnas maata mees Sellja Pent  ja Emmaste-Kurisu küla koosseisus oli Sellja Hansu talu. 

1835. aastal pandi taludes perekonnanimeks Lund, Pahtmann, Rebas, Seppel ja Silde. Selja muutus külaks 19. sajandi keskpaiku. Külas asus kõrts. Selja kuulus 1977–1997 Sinima küla koosseisu.

## Taristu
Küla lääneosa piirneb Emmaste–Luidja maanteega.

## Viited
Sepaste

**Sepaste** on küla Hiiumaa valla lõunaosas, Emmastest läänes. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Naaberkülad on põhjas Külama, idas Kabuna, lõunas Reheselja ja läänes Tohvri küla.

## Nimi
Kohanimi tuletub talunimest.

## Loodus
Küla asub Vanamõisa lahe ääres ja selle keskosas asub Sepaste maastikukaitseala. Küla lääneosa piirneb Sepaste kraaviga.

## Elanike arv

## Ajalugu
Sepaste ala kuulus ajalooliselt Kassari mõisa alla. 19. sajandil kujunes talu, millest 1920. aastatel moodustus küla. Sepaste kuulus 1977–1997 Sõru küla koosseisu.

## Taristu
Sepaste edelaosas kulgeb külatee.

## Vaata ka
*Sepaste maastikukaitseala

## Viited
Sinima

**Sinima** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Naaberkülad on põhjas Ole ja Emmaste-Selja, idas Emmaste-Kurisu, lõunas Külama ja läänes Vanamõisa küla.

## Nimi
Kohanimi koosneb arvatavasti sõnadest 'sini-' ja 'maa'. Kohanime on esmamainitud 1798. aastal.

## Loodus
Sinima lääneosa läbib Väljasoo kraav, lõunaosa piirneb Vanamõisa kraaviga.

## Elanike arv

## Ajalugu
Sinima ala kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja hiljem Kassari mõisa alla, kus 1798 oli märgitud Sinima talu, mis 1795. aasta hingerevisjonis oli märgitud nr. 10 taluks.  Talu elanikud said 1835 omale perekonnanimeks Maandi.  Talust kujunes 20. sajandi alguses küla.

## Taristu
Küla läbib Emmaste–Luidja maantee, kus asub Sinima bussipeatus. Maanteest lähtub küla lõunaosas Vanamõisa–Kurisu tee.

## Viited
Tilga (Hiiumaa)

**Tilga** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas Emmastest kirdes. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Tilga piirneb lõunas Läänemerega, põhjas Kõmmusselja ja Prassi, läänes Riidaküla, Emmaste ja Tärkma külaga.

## Nimi
Nimeuurija Marja Kallasmaa selgitab, et kohanime teadaoleva esmamainimise ajal oli talu tühi. Hiljem asendus isikunimelise lähtekohaga talunimi tõenäoliselt loodusnimega, mis asustuse püsides lühenes taas isikunimeliseks talunimeks ja seejärel külanimeks. Germaani isikunimi Tyliken on arenenud ka nimeks Tilke.  Kohanime on esmamainitud 1576 kujul Tilke ja 1590 Tilkenena.

## Loodus
Küla alal asub enamik Tilga looduskaitseala aladest.

## Elanike arv

## Ajalugu
Tilga kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja hiljem Emmaste mõisa alla. 1576 elas vakuses talunik Tilke Simon. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elas vakuses vabadik Tilka Klemet.

1835 said külaelanikud omale perekonnanimedeks nimed Kaup, Mänd, Pihl, Pruul (Prul) ja Väli (Wäli). 

Tilga kuulus 1977–1997 Prassi küla koosseisu.

## Taristu
Tilga küla läbib lääneosas Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee.

## Viited
Tohvri (Hiiumaa)

**Tohvri** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Põhjas piirneb Tohvri Vanamõisa lahega, läänes Laiduvahe ja Tohvri lahega, lõunas Hindu, Sõru ja Reheselja külaga ning idas Sepaste külaga.

## Nimi
Kohanimi on tekkinud isikunimest Christophorus. Kohanime päritolu kohta on pärimus, et üks Leemeti tütardest läinud naiseks Skandinaavia meremehele Tohrile ja sellest hakati ka kohta Tohvriks kutsuma.

## Loodus
Küla edelanurgas asub Tohvri nina, kus asuvad näiteks Leigri laid ja Leigri lõugas. Küla idaosa piirneb Sepaste kraaviga.

## Elanike arv

Tohvri küla on ajaloo jooksul olnud mõnikord püsielaniketa.

## Ajalugu
Tohvri kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja hiljem Emmaste mõisa koosseisu. 1622. aasta vakuraamatu järgi elas vakuses Nena Stoffer, keda 1648. aastal on mainitud nimega Sörro Nenna Toffer. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni järgi elas Sõru külas talunik Toffri Toffer. 1835. aastal said taluperemees Petri Jürri järglased perekonnanime Toffri ja taluperemees Mihkli Ado järglased perekonnanime Onno.

Tohvri kuulus aastatel 1977–1997 Sõru koosseisu.

Tohvri hooldekodu asub Hindu külas.

## Taristu
Tohvri idaosas kulgeb külatee.

## Kultuur
Leigri laiul elasid rahvapärimuse järgi Leiger ja Tiiu. 

Tohvri juures Sõru küla juures, Tohvri hooldekodusse viiva tee ääres kõrgendikul (vana rannavall) paiknes Esimese maailmasõja aegne Peeter Suure merekindluse Väinamere positsiooni rannakaitsesüsteemi rannakaitsepatarei nr 34 ja küla lõunaosas paikneb osa Teise maailmasõja aegsest Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitsepatarei rannakaitsepatareist nr 44, mille jäänused on arvele võetud kultuurimälestistena.

## Viited
Tärkma

**Tärkma** on küla Hiiu maakonnas, Hiiumaa valla lõunaosas, Soela väina põhjakaldal. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Tärkma piirneb põhjas Emmaste, läänes Rannaküla ja idas Tilga külaga.

## Nimi
Marja Kallasmaa pakub, et kohanimi tuletub tegusõnast tärkama + nimisõna maa. Leo Tiik arvas, et kohanimi pärines Saaremaalt.  Kohanime on esmamainitud 1564 kujul Terckma.

## Loodus
Külas asub Tärkma ohvritamm.

## Elanike arv

## Ajalugu
Tärkma kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Tärkmas 11 talu, mille peremehed olid: Ranna Jack, Reino Wiedas, Hanso Niggo, Micko Matz, Micko Claus, Muda Jüri, Ulja Jako Michel, Surewieta Thomas, Ulja Jako Peter, Hanso Jüri ja Loja Simona Hans.

1835 oli külas 13 talu ja elanikud said omale perekonnanimedeks nimed: Anspu, Arbus, Baum, Hausper, Kaevandes (Kaewandes), Kastein, Kerm, Lippo, Lunter, Nigo (Niggo), Niit (Niet), Nurs, Peutel, Saart, Tammo, Terkfeld, Tikker, Tärk (Terk), Tüll, Ustal, Vahtras (Wahtras), Witra ja Üksik. 

Emmaste mõisnik J. Stenbock rajas Tärkma soolavabriku seoses 1809 kehtestatud blokaadiga.

Tärkma kuulus 1977–1997 Emmaste koosseisu.

## Taristu
Tärkma põhjaosast kulgeb küla idaossa Emmaste–Ohari tee, kust sadamasse kulgeb Jäätrassi tee. Külas asub Tärkma sadam. Sadama juures asus tänapäevaks hävinud Tärkma merepäästejaam. Tärkmast on sobivatel talvedel alanud Hiiumaa–Saaremaa jäätee.

## Vaata ka
*Tärkma neem

## Viited
Valgu (Hiiumaa)

**Valgu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas Väinamere ääres Käina ja Emmaste vahel. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Valgust põhjas ja idas asub Jausa, loodes Muda küla, läänes Ulja ja lõunas Harju küla.

## Nimi
Kohanimi tuleneb kas lisanimest Valge või murdelisest sõnast valk ’välk’. Kui kohanime aluseks on saksa keel, võib see tuleneda isikunimest. Kohanime on esmamainitud 1623 kujul Walck.

## Loodus
Valgu loodeosa piirneb Mudaoja ojaga.

## Elanike arv

## Ajalugu
Valgu kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja Emmaste mõisa alla. 1688 elas vakuses talunik Walke Tönis. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid vakuses talunikud Walko Matz ja Walko Michell.

## Taristu

Valgu küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, kus asub bussipeatus.

## Kultuur
Endises kolhoosisöökla hoones asub Valgu seltsimaja.

Valgust pärines vaimulik Maido Soosalu (1908–1964).

Külas tegutses kauplus-postkontor, mille hoone on säilinud.

## Pilte

Valgu-OlariPilnik-1.jpg
Valgu-OlariPilnik-3.jpg
Valgu-OlariPilnik-4.jpg
Valgu-OlariPilnik-7.jpg


## Viited
Vanamõisa (Hiiumaa)

**Vanamõisa** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla edelaosas, Läänemere ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Vanamõisa piirneb põhjas Ole, kirdes Sinima, idas ja kagus Külama külaga.

## Nimi
Leo Tiigi arvates lähtub kohanimi seal keskajal asunud Saare-Lääne piiskopkonna Saaremaa stiftifoogti Hiiumaa Amtmanni ametimõisast, mida siis tunti Alliksaare (*Alixer*) nime all.  Vanamõisa nime on esmamainitud 1726. aastal kujul *Wanna Moysa*.

## Loodus
Küla rannikualale jääb Vanamõisa lahe hoiuala. Küla keskosa läbivad Väljasoo kraav ja Vanamõisa kraav. Külas asub Nõrgakivi.

## Elanike arv

## Ajalugu
Vanamõisa ala kuulus Agapäe vakusesse ja hiljem Kassari mõisa alla. Leo Tiigi andmetel asus keskajal külas Saare-Lääne piiskopkonna Saaremaa stiftifoogti Hiiumaa Amtmanni ametimõis Alliksaare. Paul Johansen on ametimõisa asukohaks pakkunud Allika küla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli kohanimi juba Vanamõisa ja Õunaku mõisas elasid talunikud Vanamõisa Matz ja Vanamõisa Hans.

1835 oli külas kuus talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed: Kerr, Kobli, Krick, Leiwa, Mäe (Mähe), Pabor, Põllu, Ranna ja Vesingi (Wessigi).

## Taristu
Vanamõisa idaosa piirneb Emmaste–Luidja maanteega, kust läände lähtub külatee.

## Vaata ka
*Nõrgakivi

## Viited
Viiri

**Viiri** on küla Hiiu maakonnas, Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Viiri piirneb põhjas Kabuna, läänes Reheselja, edelas Pärna, lõunas Lepiku, kagus Emmaste, idas Riidaküla ja kirdes Metsalauka külaga.

## Nimi
Leo Tiik pakkus, et kohanimi lähtus viigerhülgest. Kohanime on mainitud 1564 kujul Wiger, 1565 Wiker, 1609 Wikri, 1712 Vijri ja 1844 Wigri.

## Loodus
Külas asub Murro rändrahn.

## Elanike arv

## Ajalugu
Viiri kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja Emmaste mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Vigri külas 7 talu, mille peremehed olid Wigri Knuth, Wigri Jüri, Wigri Andres, Wigri Mart, Proso Pert, Simona Matz ja Casper Pent.

1835 oli Vigri külas kuus talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed: Halder, Perd, Remmelg, Sarapuu (Sarrapu), Soo, Tammo, Tatter, Türna, Vesmes (Wesmes), Wae ja Õispuu (Höispu). 

## Taristu
Viiri piirneb kirdes Emmaste–Luidja maanteega, kust algas küla läbiv Metsalauka–Viiri tee. Tee lõunaosas algab Emmaste–Tohvri tee. Küla piirneb lõunaosas Mõisa–Lepiku teega.

## Viited
Konrad Mäe preemia

**Konrad Mäe preemia ja sellega kaasnev medal** antakse välja igal aastal Konrad Mäe sünniaastapäeval 1. novembril kunstiteose, teoste seeria või näitusekomplekti eest, mis on märgatavalt rikastanud eesti maalikunsti. 

Auhinda antakse välja alates 1979. aastast. Tänapäeval annab seda välja Eesti Kunstnike Liit ja selle alaliit Eesti Maalikunstnike Liit. Seda rahastab Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapital.

Konrad Mäe medali on kujundanud Enn Johannes.

## Laureaadid
* 1979 – Juhan Muks
* 1980 – Kristiina Kaasik
* 1981 – Luulik Kokamägi
* 1982 – ?
* 1983 – Olga Terri
* 1984 – Arnold Akberg
* 1985 – Alfred Kongo
* 1986 – Linda Kits-Mägi
* 1987 – Toomas Vint
* 1988 – Johannes Uiga
* 1989 – Agu Pihelga
* 1990 – Kersti Rattus
* 1991 – Peeter Mudist
* 1992 – Tiit Pääsuke
* 1993 – Valeri Vinogradov
* 1994 – Aili Vint
* 1995 – Olev Subbi
* 1996 – Sirje Runge
* 1997 – Jüri Arrak
* 1998 – Urmo Raus
* 1999 – Laurentsius & A.D.
* 2000 – Jaan Elken
* 2001 – Peeter Allik
* 2002 – Erki Kasemets
* 2003 – Alice Kask
* 2004 – Lembit Saarts
* 2005 – Jaan Toomik
* 2006 – Mari Roosvalt
* 2007 – August Künnapu
* 2008 – Lola Liivat
* 2009 – Andres Tolts
* 2010 – Lembit Sarapuu
* 2011 – Uno Roosvalt
* 2012 – Kaido Ole
* 2013 – Enn Põldroos
* 2014 – Merike Estna
* 2015 – Tõnis Saadoja
* 2016 – Sirja-Liisa Eelma
* 2017 – Kristi Kongi 
* 2018 – Jüri Kask 
* 2019 – Urmas Pedanik
* 2020 – Mall Paris
* 2021 – Anne Parmasto
* 2022 – Ludmilla Siim
* 2023 – René Kari
* 2024 – Katrin Piile

## Viited

## Välislingid
*Medali kujutis
Tarvastu jõgi

**Tarvastu jõgi** on jõgi Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

## Kirjeldus

Jõgi on 26,8 km pikk ja 111,4 km² valgalaga. Jõgi kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Jõgi saab alguse Kannukülast 79,5 m kõrgusel merepinnast ja suubub Sooviku külas Võrtsjärve, 34 m kõrgusel merepinnast.

Jõkke suubuvad Purgi oja, Kõrtsioja, Raudoja, Nuki oja, Kure oja, Põdraoja, Raaga oja ja Viirgoja. Jõele on paisutatud Kooli paistiik, Pikru paisjärv ja Tarvastu paisjärv, varem on jõel asunud ka Nahkle paisjärv.

Jõe kaldal on mitmes kohas Devoni liivakivi paljandeid, nende hulgas ka kaitsealune Kullamäe paljand. Matu vesiveski varemetest 400 m allavoolu on jõe vasakul kaldal Matu koobas. Tarvastu lähedal Sooviku külas asuvad kõrgel jõesaarel Tarvastu ordulinnuse varemed.

Võrtsjärve kõrge veeseisu korral on jõe suudmealal üleujutused.

## Looduskaitse
Jakobimõisa külas asub jõe ääres Kullamäe maastikukaitseala ja Sooviku külas voolab jõgi läbi Tarvastu metsapargi. Jõgi suubub Võrtsjärve, mis kuulub Võrtsjärve hoiuala koosseisu.

## Vaata ka
* Võrtsjärv
* Matu koobas

## Viited

## Välislingid

* 
*
Raja

**Raja** on piir.

Topoloogias on "**[[raja (topoloogia)|raja]]**" kasutusel terminina.  

**Raja** on mitme küla nimi:

* **[[Raja (Mulgi)|Raja]]** on küla Mulgi vallas Viljandi maakonnas
* **[[Raja (Mustvee)|Raja]]** on küla Mustvee vallas Jõgeva maakonnas
***[[Raja (Haljala)|Raja]]**  oli küla Haljala vallas Viru maakonnas
* **[[Raja (Kesu)|Raja]]** oli Lääne-Nigula vallas Kesu külas olev talu, mille NKVD metsavendi taga ajades maha põletas.

**[[Raja (perekonnanimi)|Raja]]** on perekonnanimi.

Raja on vene naisenime **[[Raissa]]** hellitusvorm.

## Vaata ka
* Alumine raja
* Ülemine raja
* Raja soo
* Rajaküla
* Raja tänav
* Raja vald
Kubera

**Kubera** (**Kuvera**, **Kuber**) loetakse jumaluseks, kes valitseb rikkusi ja meie toitu. Põhjas asub Uttaradisha, kus ta asub ja on valitsejaks vastavalt Hindu mütoloogiale. Kasutatakse ka väljendit ***Natakubera*** (väänatud ja vormist väljas), kuna ta juhib jakshaste armeed. Nimetatakse ka jaksharadžaks.

Teda kutsutakse ka nimega **Dhanapati**, rikkurite jumal. Kubera isaks oli erak *Vishrava* (kutsutakse Vaishravana) ja tema noorem vendadest Ravana on Lanka valitseja. Enda kasina ja tagasihoidliku elustiili pärast kuna see rahatuses virelemine kestis Kuberal aastatuhandeid annetas Brahma talle surematuse ja tegi endisest sandist ja kerjusest Rikkuste jumala. Kuberat peetakse nimelt **rikkuste hoidjaks**, **valitsejaks** ja **varade kaitsjaks**, kes siis jagab seda kraami neile, kellele karma poolt on ette nähtud.

Kui Brahma tegi Kuberast taevaste kassapidaja ja raamatupidaja andis ta Kuberale kui uuele jumalusele Lanka (Tseilon) elupaigaks.

Nii räägib sellest Mahabharata. Lisaks maavaldusele Tseiloni näol andis Brahma Kuberale omapärase liiklusvahendi (pushpaka) mis olevat mõõtmetelt olnud üüratu ja liikus "vastavalt omaniku soovile imekiiresti". Kui Ravana vallutas vanema venna Kubera valdused Lankal, kolis Kubera koos enda imelise liiklusaparaadiga Himaalaja mägedesse Alaka linna elama. Teine versioon Kubera kolimisest lankalt räägib, et ta asus elama hoopis Kailashi mäele, kus asub tema imeilus aiaparadiis Chaitarath, mille ehitas Kuberale Vishwakarma.

Kubera laenas omal ajal raha *Venkateshwara* ehk Višnule, kui too abiellus Padmavati-ga. Sellest hinduismis traditsioon, kus usulised annetavad raha Višnule, et too saaks enda pulma võlga tasuda taevasele varakambri valvurile Kuberale. Vishnupurana väitel pidi see taevase võla tagasimaksmine kestma kali juga aegade lõpuni ja hinduistide taskust tuleb see raha, mis läheb jumal Višnu pulma võla katteks.
Vaguja

**Vaguja** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas Päärdu–Tõnumaa tee ääres ning Velise jõe parempoolsel kaldal. Külast viib kohalik tee Kivi-Vigalasse.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Külas suubub Velise jõkke Tamma oja (vana nimega Vaguja jõgi), mis saab alguse Illaste rabast. 

Vanimad teated pärinevad 1420. aastast (*Wackehowe*). 1465 aastast on teateid väikese mõisa kohta, 1789–1862 oli Vagujal Vana-Vigala mõisale kuuluv karjamõis. Aastail 1977–1996 oli Vaguja liidetud Araste külaga.

## Vaata ka

*Eesti külade loend

## Viited
Araste

**Araste** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas, mis asub Päärdu–Tõnumaa tee ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Arastest lähub kohalik tee Sääla kaudu Kivi-Vigalasse. Külast voolab läbi Velise jõkke suubuv Tamma oja (vana nimega Vaguja jõgi), mis saab alguse Illaste rabast.

Arastest loodesse jääb Tõnumaa raba turbaväli.

Vanimad teated Araste kohta pärinevad 1420. aastast (*Haras*). Keskajal asus Arastes Saare-Lääne piiskopkonna ühe toomhärra regendi keskus. 1696. aastast on teateid Arastes olnud Tamma külakõrtsi kohta. 1970. aastatel liideti Arastega Vaguja ja Araste-Saunteküla. 1996. aasta Vigala vallavolikogu otsusega Vaguja küla taastati.

Arastest on pärit vennad kunstnik Ants Laikmaa ja seltsielutegelane Bernhard Laipman.

Araste bussipeatus asub Jädivere–Silla maantee ääres naaberküla Vanamõisa piires.

## Vaata ka

*Eesti külade loend

## Viited
Sääla

**Sääla küla** asub Märjamaa vallas Jädivere–Silla maantee ääres ning Velise jõe vasakpoolsel kaldal. Külast voolab läbi ka Enge jõgi, millega eraldatud küla lõunapoolsemad alad ulatuvad Kesu rabani. Küla lõunaosa läbib ka Kivi-Vigala – Avaste kohalik tee. 

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Vigala valda.

Sääla küla huviväärsed objektid on endine Raba algkooli hoone, endise Sääla karjamõisa süda (hooned hävinud) ja Aitsamaa talukohas olev 1905. aasta mässu mälestuskivi.

Säälast on pärit kohalikud ühiskonnategelased Mihkel Aitsamid (pere kombe kohaselt pandi vanemale pojale nimeks Mihkel).

## Ajalugu

Vanimad teadaolevad kirjalikud teated Sääla küla kohta pärinevad 1420. aastast (*Seel*).

18. sajandil rajas Säälale oma karjamõisa Vana-Vigala mõis.

1795. aastast on teateid Raba kõrtsi kohta nüüdse Jädivere–Silla maantee ääres. Nimi tulenes naabruses olevast ja nüüdseks kuivendatud sookesest. 

1854. muudeti kõrts kooliks (Raba kool). 1882. aastal tehti hoonele kapitaalremont, mille järgse välimusega on kool tänini. Raba algkooli juures töötas 20. sajandi algul ka suvekool, mis aitas õpilastel linnakoolidesse edasi minna. Raba algkool suleti 1972, kui valmis naabruses Kivi-Vigala kaasaegne koolihoone.

1986–1905 tegutses Säälas Aitsamaal Velise kihelkonnakooli abikool.

Alates 1970. aastatest on Sääla külaga liidetud Enga jõest lõuna poole jäävad alad ehk endine Jädivere I küla (Jädivere küla; tänapäevane Tallinna–Pärnu maantee ääres olev Jädivere küla on endine asundus). Jädivere I külast on pärit ning seal suvitas samas riigitegelane Jaan Teemant.

## Vaata ka

*Eesti külade loend

## Viited
Tekla Badarzewska

**Tekla Badarzewska-Baranowska** (17. september 1834 – 29. september 1861) oli poola naishelilooja.

Ta sai maailmakuulsaks klaveriteosega "Modlitwa dziewicy" ("Neitsi palve"), mille ta kirjutas 1856. aastal. Pala kanti esmakordselt ette 1859. aastal Pariisi *Revue et Gazette Musicale* 'is.

Tõenäoliselt on see üks enimmüüdud klaveripala muusikaajaloos üldse. Mõned arvavad, et see lugu on veetlev ja romantiline, teiste arvates on see "üks sentimentaalne pläma". 

Laulule on kirjutanud ingliskeelsed sõnad John Stowell Adams.

Badarzewska sünnikuupäev ei ole selge. Mõned allikad väidavad sünniaastaks ka 1838.
Voose (Anija)

**Voose** (18. sajandi kaartidel *Wosel*) on küla Harju maakonnas Anija vallas. 

Voose juures paiknevad männimetsarikkad Voose mäed (Tagasauna mänd), viimase jääaja servamoodustised. Praegu on nad osaliselt ohustatud intensiivse kruusa kaevandamise tõttu.

Voose külas asus kuni 17.–18. sajandini Ida-Harjumaa üks tähtsamaid teeriste. Seal ühinesid omavahel kaks olulist Tartu (Jäneda) poole kulgevat kaugmaanteed: 
* Tallinnast üle Peningi, Kiviloo ja Alavere (Mõisaaseme) kulgenud tee (vt Alavere–Voose tee) ning 
*Tallinnast üle Jüri, Saula, Kose-Risti ja Paunküla (Kiisa) kulgenud teetrass (vt Paunküla–Vetla tee). 

Voose külje all Saia koolmekohas ületas nimetatud ühinenud tee Jägala jõe.

Arvatavasti olid mõlemad teetrassid kasutusel juba muinasajal. Rahvasuu kohaselt on läheduses asunud linnamägi, kuid mäe 2005. aasta arheoloogilise uurimisega ei leitud sealt inimese rajatud kindlustusi ega kultuurikihti, seega puuduvad tõendid, et Voosel oleks linnamägi olnud. 

## Kõrtsihoone
Senini on säilinud ajaloolises teeristis asuv puidust maanteekõrtsihoone, mis on lagunemas. Tegu on arvatavasti Eesti ühe vanema säilinud puidust maanteekõrtsiga – seda on dateeritud 18. sajandisse, kuid ta võib pärineda ka 17. sajandist või veelgi varasemast ajast.

## Vabadussõja lahingud
Voose-Vetla juures suudeti Vabadussõjas 1919. aasta algul peatada punaste pealetung Tallinna suunal.

## Vaata ka
*Voose ohvriallikas
*Tagasauna mänd
*Voose kultusekivi

## Pildid

Fail:Voose kultusekivi IMG 8913.jpg|Voose kultusekivi
Fail:Voose lahingu mälestussammas 1.jpg|Vabadussõja Voose lahingu mälestussammas
Fail:Voose lahingu mälestussammas 2.jpg|Vabadussõja Voose lahingu mälestussammas
Fail:Voose lahingu mälestussammas 3.jpg|Vabadussõja Voose lahingu mälestussammas
Fail:Voose lahingu mälestussammas 4.jpg|Vabadussõja Voose lahingu mälestussammas
Fail:Tagasauna mänd 2021. aasta kevadel.jpg|Tagasauna mänd
Fail:Voose Linnamägi.jpg|Voose linnamägi


## Viited
Jädivere õpetajate seminar

**Jädivere õpetajate seminar** Vigala kihelkonnas Jädiveres asunud pedagoogikaõppeasutus, mis tegutses aastail 1844–1864. Tänini säilinud koolihoone asub Jädivere mõisa naabruses.

## Asutamine ja ülevalpidamine

1842. aastal oli Eestimaa rüütelkond otsustanud avada igas kihelkonnas õpetajate ettevalmistamiseks näidis-kihelkonnakoolid. Kuigi kava jäi realiseerimata, reorganiseeriti 1844. aastal Jädivere kihelkonnakool õpetajate seminariks, mis pidi koolmeistreid andma Lääne- ja Harjumaa jaoks. Enamuse seminari ülalpidamiskuludest kattis Eestimaa rüütelkond.

Seminari tegevus oli kolmeliikmelise kuratooriumi järelevalve all. Kuratooriumi esimeheks oli Carl von Uexküll, liikmeteks maanõunik Ungern-Sternberg ja leitnant von Essen.

## Õppetöö

Õppetöö Jädivere seminaris toimus eesti keeles, kuid soovi korral oli võimalik õppida ka saksa keelt. Õppeaeg kestis kolm aastat, mille jooksul õpiti kirjutamist, rehkendamist, ajalugu, geograafiat, pedagoogikat ja orelimängu. Õppimine oli tasuta, kuid lõpetamise järel pidi seminari kasvandik töötama teatud aja Eestimaa kubermangus õpetajana.

Seminari esimeseks juhatajaks aastail 1844–1851 oli koolmeistri perest päritkirjamees ja haritlane Berend Gildenmann (1822–1884), kes lisaks seminari juhatamisele andis Jädiveres välja ka Vigala kihelkonna käsikirjalist nädalalehte "Öppetus Vabbadrahvale". Gildenmanni järel asus seminari juhatama Johann Heinrichsen (1824–1881).

## Õpilased

Õpilaste arvuks oli määratud 40, kuid esialgu kogunes neid vaid kuus. Edaspidi õpilaste arv siiski kasvas ning aastail 1848–1851 õppis Jädiveres juba 20 seminaristi. Kogu seminari tegevuse jooksul õppis seal 73 poissi. Lõpetanud asusid enamasti tööle talurahvakoolidesse õpetajaks, mõnest sai köster. Seminari kasvandikest on nimekamad kirjamees ja raamatuköitja ning Sipa koolmeister Friedrich Brandt ja rahvaraamatute autor Georg Vänjas-Rosenberg.

## Seminari sulgemine

1864. aastast otsustas Eestimaa rüütelkond finantseerida vaid Kuuda seminari tegevust ning Jädivere seminar suleti. Veel lõpetamata õpilased suunati samuti Kuudale õpinguid lõpetama.

Jädivere seminari hoones tegutses edaspidi kuni aastani 1965 Jädivere algkool.

## Vaata ka
*Ataste õpetajate seminar
*Kuuda õpetajate seminar
*Cimze seminar

## Viited
Boriss Pankin

**Boriss Pankin** (vene keeles Борис Дмитриевич Панкин; sündinud 20. veebruaril 1931 Frunzes) on endine Nõukogude Liidu diplomaat ja poliitik ning endine Venemaa diplomaat. 

Ta oli viimane Nõukogude Liidu välisminister (1991) ja Nõukogude Liidu suursaadik Rootsis (1982–1990).

## Elulugu

Ta lõpetas 1953. aastal Moskva Ülikooli ajakirjandusteaduskonna. Pärast seda töötas ta päevalehes Komsomolskaja Pravda ja oli aastatel 1965–1973 ajalehe peatoimetajana.

Aastatel 1973–1982 juhtis Pankin NSV Liidu autoriõiguste agentuuri.

Aastatel 1982–1990 oli ta NSV Liidu suursaadik Stockholmis. Ta pidi lahkuma diplomaatilise skandaali tõttu suursaadiku kohalt, kui NSV Liidu allveelaev Rootsi rannikul karidele sõitis.

Aastatel 1990–1991 oli ta NSV Liidu suursaadik Prahas. Ainsa suursaadikuna mõistis ta avalikult hukka president Mihhail Gorbatšovi vastase putši augustis 1991.

Augustis-novembris 1991 oli Pankin NSV Liidu viimane välisminister.

Aastatel 1991–1994 oli ta Venemaa suursaadik Londonis, taunis Tšetšeenia sõda ja lahkus diplomaatiliselt töölt.

Pankin on ühenduse Global Panel Foundation liige.

Jaanuaris 2005 pälvis ta aunimetuse "kuu stockholmlane".
Ookeanipõhja laienemine

**[[Ookeanipõhi|Ookeanipõhja]] laienemine** ehk **spreeding** on osa laamtektoonika teooriast. Spreedingu kohaselt tekib ookeani keskahelikes vulkaanilise tegevuse läbi pidevalt juurde uut ookeanilist maakoort. Seetõttu liiguvad laamad keskahelikest aeglaselt (mõni kuni mõnikümmend cm aastas) eemale ning ookeanipõhi laieneb. Kuna Maa tervikuna siiski ei paisu, peab olema mehhanism, mille läbi ookeanipõhi umbes sama kiirusega hävineb. See juhtubki subduktsioonivööndeis, kus üks ookeaniline laam sukeldub teise ookeanilise või mandrilise maakoorega laamaosa alla.

## Vaata ka
*Laamtektoonika
Värtnaõli

**Värtnaõli** ehk **spindliõli** (inglise *spindle oil*) on vedel õli vähekoormatud kiirekäiguliste laagerduste määrimiseks. Hangumistemperatuur alla 45 °C. Kasutatakse ka hüdroõlina.
Himavat

**Himavat** ('lumerikas') on hinduismis lumejumal, Himaalaja kehastus. 

Himavati ja apsaras Menā (Menakā) tütred on Pārvatī ja Gangese jumalanna Gangā, kes mõlemad on Šiva abikaasad.

## Välislingid
*Bô Yin Râ maal "Himavat"
Black Holes and Revelations

**"Black Holes and Revelations"** on Muse'i neljas stuudioalbum. Album avaldati juulis 2006.

## Lood
#"Take a Bow" – 4:35
#"Starlight" – 3:59
#"Supermassive Black Hole" – 3:29
#"Map of the Problematique" – 4:18
#"Soldier’s Poem" – 2:03
#"Invincible" – 5:00
#"Assassin" – 3:31
#"Exo-Politics" – 3:53
#"City of Delusion" – 4:48
#"Hoodoo" – 3:43
#"Knights of Cydonia" – 6:06

## [[Singel|Singlid]]
#"Supermassive Black Hole"
#"Starlight"
#"Knights of Cydonia"
Trafoõli

**Trafoõli** ehk **isolatsiooniõli** (inglise keeles *transformer oil* ja *insulating oil*) on kõrge puhtusastmega mineraalõli, millel on head dielektrilised omadused ja mida kasutatakse transformaatorite ja muude elektriseadmete mähiste isoleerimiseks, samuti reostaatides, kondensaatorites, õlilülitites ja õlikaablites. Tänu oma puhtusele kasutatakse seda ka reaktiivmootorites määrdeõlina ning mõnede hüdrovedelike baasõlina.

Alajaama võimsuslülitis kustutab õli elektrikaart. Omadusteks on suur oksüdatsioonikindlus, kõrge leektemperatuur ning hangumistemperatuur alla –45 °C.
Turbiiniõli

**Turbiiniõli** (inglise*turbine oil*) on suure oksüdatsioonikindlusega ja kõrge kvaliteediga mineraalõli. Kasutatakse seadmetes, mis peavad pikemat aega töötama õli vahetuseta.
Tihendusmääre

**Tihendusmääre** on määre, mida kasutatakse keermestatud toruühendite, gaasikraanide, pumpade jms hermetiseerimiseks.
Aparaadiõli

**Aparaadiõli** (inglise *instrument oil*) on väga puhas madala hangumistemperatuuriga õli aparaatide ja peenmehhanismide määrimiseks. 

Aparaadiõlide hulka kuuluvad kellaõli, kondiõli ja vaseliinõli.
Destillaatõli

**Destillaatõli** (inglise *distilled oil*) on naftaõli, mis saadakse naftast destillatsiooni või rektifikatsiooni tulemusena.

## Vaata ka
* Rektifikatsioonikolonn
* Flegma
* Fraktsioneeriv destillatsioon
Hüdroõli

**Hüdroõliks** nimetatakse hüdrosüsteemis töövedelikuna kasutatavat õli.

## Vaata ka
*Pidurivedelik
Jääkõli

**Jääkõli** (inglise *residual oil*) on nafta destilleerimis- või krakkimisjääk, mille määrimisvõime on oluliselt parem kui destillaatõlidel.

## Vaata ka
* Rektifikatsioon
* Rektifikatsioonikolonn
* Flegma
* Fraktsioneeriv destillatsioon
Baasõli

**Baasõli** ehk **põhiõli** (inglise *base oil* või *basic oil*) on mineraalne või sünteetiline õli, millele on lisatud manuseid nõutavate omadustega õli saamiseks.
Elektroreoloogiline vedelik

**Elektroreoloogiline vedelik** on kahe plaatelektroodi vahelises pilus muudetava viskoossusega ja nihketakistusega suspensioon mineraalõli või sünteesõli baasil. Elektroreoloogilises vedelikus on hajutatud mittemetalseid polariseeruvaid osakesi (süsinikkiude, silikaate, polümeere) suurusega 0,1–50 μm. Kasutatakse mitmekettalistes pidurites, hüdrosidurites jne.
EM-määre

**EM-määre** (inglise *EM-grease* või *extreme pressure, with molybdenum disulphide grease*) on molübdeendisulfiidi lisandiga sööbekindel määre tööks rasketel koormustel.
Kaabliõli

**Kaabliõli** (inglise *cable oil*) on suure puhtusastmega õli elektrikaablite paberisolatsiooni immutamiseks või õlikaablite täitmiseks.
Tanatofoobia

**Tanatofoobia** (ka *tantofoobia*) on haiglane hirm (foobia) surma või suremise ees.

## Vaata ka
*Nekrofoobia
*Foobiate loend
Kompaundõli

**Kompaundõli** (inglise *compounded oil* või *blended oil*) on õli mineraalõlide baasil, kus on kõige rohkem 10% taimset või loomset naturaalõli.
Mizan Zainal Abidin

**Mizan Zainal Abidin** (tiitlite ja täieliku nimega *Duli Yang Maha Mulia Al Wathiqu Billah, Al-Sultan Mizan Zainal Abidin Ibni Almarhum Al-Sultan Mahmud Al-Muktafi Billah Shah Al-Haj*; sündinud 22. jaanuaril 1962 Kuala Terengganus) on Malaisia koosseisu kuuluva Terengganu sultan alates 15. maist 1998. Ta oli Malaisia kuningas 13. detsembrist 2006 kuni 13. detsembrini 2011. Ta vannutati kuningaks 26. aprillil 2007.

## Haridus
Alghariduse omandas tulevane valitseja Sultan Sulaimani nimelises algkoolis, jätkates hiljem õpinguid Sultan Sulaimani nimelises keskkoolis Kuala Terengganus. Osaliselt omandas ta keskhariduse ka Austraalias anglikaani kirikule kuuluvas Geelongi humanitaargümnaasiumis.

1980. aastatel läbis ta sõjaväekursused Malaisia sõjakoolis ja Suurbritannia mainekas Sandhursti Kuninglikus Sõjaväeakadeemias. 1. märtsil 1984 anti Mizan Zainal Abidinile kuningliku ratsaväe leitnandi aukraad.

Kõrghariduse omandas ta samuti Suurbritannias, lõpetades 9. juunil 1988 Ameerika Ühendriikide Rahvusvahelise Ülikooli Euroopa esinduse bakalaureusena rahvusvaheliste suhete alal.

## Karjäär
Mizan Zainal Abidinist sai Terengganu sultanaadi kroonprints aastal 1979. Aastast 1988 töötas ta oma kodusultanaadis riigiametnikuna, kuid oli 20. oktoobrist 8. novembrini 1990 ka Terengganu sultani kohusetäitja. Sultaniks krooniti ta mais 1998. 

3. novembril 2006 valis Malaisia valitsejate nõukogu Mizan Zainal Abidini Malaisia uueks kuningaks. Ametisse astus ta viieks aastaks pidulikul kroonimistseremoonial sama aasta 13. detsembril.

## Perekond
Mizan Zainal Abidin on alates 28. märtsist 1996 abielus Nur Zahirahiga, kellega neil on tütar (sündinud 1996) ja poeg (sündinud 1998).
Lihvõli

**Lihvõli** (inglise *grinding oil* või *grinding fluid*) on õliemulsioon või õli, mida kasutatakse lihvimisel jahutus- ja määrdevedelikuna.
Ligroiin

**Ligroiin** ehk toorbensiin on fraktsioon, mis saadakse nafta esmasel destilleerimisel. Kasutatakse näiteks traktorite kütusena, lahustina ning mõningates hüdrosüsteemides töövedelikuna.

5. augustil 1888 ostis Bertha Benz Wieslochi apteegist ligroiini, et seda kasutada Benz Patent Motorwageni kütusena. Wieslochi apteeki nimetataksegi seetõttu maailma esimeseks tanklaks.

## Vaata ka
* Lakibensiin
* Bensiin
* Petrooleeter
Leektemperatuur

**Leektemperatuur** ehk **leekpunkt** on õli või muu põlevvedeliku kuumutamisel selline madalaim temperatuur, mille juures vedeliku pinnalt eraldunud aurud, segunedes õhu hapnikuga hetkeks süttivad kui puutuvad kokku lahtise leegiga. Leektemperatuuri saavutamisel vedelik ise veel ei sütti (õieti küll ei sütti vedelik kunagi. Süttivad ja põlevad vedelikust eralduvad gaasid). Võrdluseks olgu toodud põlevvedeliku süttimistemperatuur, mille juures vedeliku auru on sedavõrd palju, et selle segu õhu hapnikuga põleb vähemalt viis sekundit või kauem. Oluline erinevus leekpunkti olukorraga võrreldes on see, et leek püsib ka siis kui lahtise tule allikas on eemaldatud. Leekpunkti temperatuuriga olukorras leek kaob, kui lahtise tule allikas eemaldada. Süttimistemperatuur on tavaliselt leekpunktist 10–50 °C kõrgem. Isesüttimine tekib sellisel temperatuuril, kui põlevvedeliku auru kontsentratsioon on sedavõrd suur, et ei vaja süttimiseks lahtist leeki vaid üksnes õhu hapniku juurdepääsu.
Magnetvedelik

**Magnetvedelik** on muudetava viskoossusega määrdeainena kasutatav suspensioon. Koosneb baasvedelikust (vesi, õli, glütseriin vms), kuhu on hoolikalt segatud vähemalt poole mahu ulatuses imepeenikesi (0,7 nm...20 nm) ferromagneetiku magnetiidi osakesi. Magnetväljas magneetub ja koguneb hõõrdepaaris hõõrdepiirkonda, vähendades kulumisintensiivsust 8...10 korda.
Mineraalõli

**Mineraalõli** on naftast, põlevkivist, jt. maavaradest toodetud õli. 
Naftaõli on naftast toodetud õli.
Mootoriõli

**Mootoriõli** ehk **autoõli** on manustega mineraal- või sünteesõli kolbmootorite määrimiseks. Omadusteks on suur puhtus, kõrge leektemperatuur, suur viskoossusindeks (tänapäeval on saavutatud üle 200), pesemisvõime jne.

## Viited
Ribe

**Ribe** on linn Taanis, Ribe maakonna ja Ribe valla keskus. Asub Jüüti poolsaare läänekaldal, Põhjamere ääres.

## Ajalugu

Ribet peetakse Taani vanimaks linnaks. Linna kohale tekkis turg 8. sajandi alguses. 

Linnas asub 12. sajandil ehitatud Ribe toomkirik ja hilisgooti stiilis raekoda.

## Vaata ka
* Põhjamere impeerium
* Ribe koljutükk

## Välislingid
*Ribe turismiportaal
Naatriummääre

**Naatriummääre** ehk **konstaliin** on õlist ja seebist koosnev määre, mis võib töötada kuni 120 °C. Vee toimel laguneb algkomponentideks: õliks ja seebiks.
Kütteõlid

**Kütteõlid** ehk **õlikütused** (inglise keeles *fuel oils*) on vedelkütused, mis on enamasti saadud nafta fraktsioneeriva destillatsiooni teel. Kütteõlisid on võimalik toota ka näiteks põlevkiviõlist (põlevkivikütteõli, põlevkivimasuut).

## Kütteõlide liigid
Kütteõlide kaks peamist kategooriat on kerge kütteõli ja raske kütteõli, mis jagunevad omakorda mitmesse alaliiki.

Kerged kütteõlid (ahjukütus, inglise keeles *light heating oil*) on enamasti gaasiõlide hulka kuuluvad naftasaadused. Kerget kütteõli kasutatakse eramute kütteks, tööstuses, põllumajanduses ja laevadel.

Raskeid kütteõlisid (inglise keeles *heavy fuel oils*, kõnekeeles tihti "masuut") liigitatakse tootmisviisi järgi destillaatkütusteks ja jääkõlidest toodetud kütusteks. Rasked kütteõlid on toatemperatuuril (umbes 20 °C) suure viskoossusega vedelikud. Et viskoossus on raskete kütteõlide põhiline omadus, mis määrab nende kasutusvaldkonna, on see ka nende markideks jaotamise alus. Vajaliku viskoossusega raske kütteõli margi saamiseks segatakse erinevaid destillaatkütuseid ja jääkõlisid omavahel, lisades tihti ka gaasiõlisid viskoossuse täpsemaks reguleerimiseks. Raskeid kütteõlisid kasutatakse eeskätt suurtes katlamajades ja laevakütusena.

## Kirjandus

*J. G. Speight. *Handbook of Petroleum Product Analysis*, John Wiley & Sons: Hoboken, NJ 2014.
Rennes

**Rennes** on linn Prantsusmaal, Bretagne'i piirkonna ja Ille-et-Vilaine'i departemangu keskus. Asub Ille'i ja Vilaine'i jõe liitumiskohas.

Linna vanim ülikool on asutatud 1735. aastal.

Peamised tööstusharud on auto- ja telekommunikatsioonitööstus.

Rennesis asub Bretagne'i parlament.

Jalgpalliklubi Rennesi Stade mängib riigi kõrgliigas.

## Haridus
* Paris School of Business
* Rennes School of Business

## Viited

## Välislingid

* Rennesi koduleht
Esbjerg

**Esbjerg** on linn Taanis Ribe maakonnas, Esbjergi valla keskus. Asub Jüüti poolsaare läänekaldal, Põhjamere ääres.

Esbjerg on elanike arvult Taani viies linn.

Esbjergis asub Ålborgi Ülikooli üks linnak.

4. septembril 1939 pommitati Esbjergi Briti lennukilt.

Linnas mängib jalgpalliklubi Esbjerg fB ja tegutseb kammerorkester Esbjerg Ensemble.

## Viited

## Välislingid
*Esbjergi turismiportaal
Rasvõli

**Rasvõli** ehk **naturaalõli** on taimset või loomset päritolu õli.

## Kirjandus
*"Selgitamisel rasvõli tootmisvõimalused kodumaal." Uus Eesti, nr. 71, 14. märts 1940