open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Madona raudteejaam

**Madona raudteejaam** on raudteejaam Pļaviņase–Gulbene raudteel Madona piirkonnas Madona linnas. Jaamahoone asub aadressil Saules iela 2.

Jaam asub Pļaviņase raudteejaamast 44,6 ja Riia jaamast 157 km kaugusel. Seal on üks ooteplatvorm ja neli teed; varem oli teid viis. Jaam on kasutusel ka kaubajaamana. Madona raudteejaamast algab mõne kilomeetri pikkune juurdeveotee, mis teenindab linna tööstuspiirkonda (ettevõtteid Ziemeļu nafta, Stora Enso Mežs, Tolmet).

Madona raudteejaam on Riiast tuleva rongiliini lõpp-peatus. Madonast edasi regulaarset rongiliiklust ei toimu, kuid erirongid sõidavad sealt vahel edasi Gulbenesse. Näiteks 2020. aastaks oli kavandatud kolm sellist erireisi. Riiast väljuvad rongid Madonasse reedeti ja pühapäeviti, Madonast Riiga aga laupäeviti ja pühapäeviti.

Madona raudteejaam avati koos raudteega 1903. aastal. Toona jäi see Lazdona kihelkonda Birži mõisa maadele. 1919. aastast kandis see nime **Birži raudteejaam**, Madona nime sai tagasi 1921. aastal.

1920. aastatel asus Läti valitsus kavandama uue raudtee ehitamist, mis pidi kulgema Riiast läbi Ērgļi ja Madona Kārsavasse. Raudtee projektile tegi lõpu alanud Teine maailmasõda, ent valminud Madona ja Lubāna vaheline raudteelõik tegi Madonast sõlmjaama. Lubānasse viiv raudtee suleti 1990. aastal. 

1980. aastatel ehitati uus jaamahoone, mis renoveeriti 2006. aastal. Hoone on praegu kasutusel kaubanduskeskusena. XX sajandi lõpuaastatel ja XXI sajandi alguses oli see kasutusel ka Madona bussijaamana.

Varem järgnes Madonale Gulbene suunal Patkule raudteepeatus, Lubāna suunal aga Prauliena raudteejaam.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Raudteejaam vanal kaardil
Murmastiene vald

**Murmastiene vald** (läti keeles *Murmastienes pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Varakļāni, Mētriena ja Barkava vallaga ning Jēkabpilsi piirkonna Atašiene vallaga.

Valla pindala on 174,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 755 inimest. Valla halduskeskus on Murmastiene küla, vallamaja asub aadressil Jaunatnes iela 14. Vallavanem on Jānis Mozga.

## Ajalugu

Aastal 1873 liideti Murmastiene vald Barkava vallaga. Aastal 1945 moodustati Barkava vallas Barkava, Borbaļi, Čeržinieki, Murmastiene ja Sumenieki külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Murmastiene külanõukoguga likvideeritava Bērzkalnieki külanõukogu kolhoosi Uzvara maad, aastal 1954 aga likvideeritav Borbaļi külanõukogu. Aastal 1962 liideti külanõukoguga Varakļāni linna maaterritooriumi sovhoosi Varakļāni maad, aastal 1973 aga osa Atspuki külanõukogust. Aastal 1979 liideti külanõukoguga osa Dekšārese külanõukogu alasid, ent osa külanõukogu maid arvati Varakļāni külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2025 kuulus vald Varakļāni piirkonda.

## Loodus

Vald asub Ida-Läti madalikul. Kõrgeim koht (115,3 m) asub Siksala soosaarel valla lääneosas. Suurim jõgi on Isliena. Valla lääneosas asub osaliselt Teiči soo. Järvedest asuvad seal Mindauga järv (36 ha), Lisiņš (33,5 ha), Lielais Murmasts (29,4 ha), Vērtēzis (19,0 ha), Tolkaja järv (14,3 ha), Siksala järv (14 ha), Isliena järv (11,2 ha), Auka järv (5,3 ha). Teiči soo idaosas asub peaaegu täielikult kinni kasvanud Vabole järv.

Looduskaitse all on Tolkaja tamm ja kaks nimetut põlispuud. Osaliselt jääb valla aladele Teiči looduskaitseala, valla põhjaosa jääb osaliselt Barkava tammesalu hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 752 lätlast, 19 venelast, 10 ukrainlast, 1 poolakas ja 3 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Baranivka

**Baranivka** (ukraina Баранівка, poola Baranówka, vene Барановка) on linn Ukrainas Žõtomõri oblastis, Baranivka rajooni halduskeskus. Baranivka asub Žõtomõrist umbes 70 km läänes.

Baranivkat on esmamainitud 1565. aastal. Aleviku staatuse sai Baranivka 1938. aastal ja linnaõigused 17. mail 2001.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Baranivka elanikest ukrainlasi 94,54%, poolakaid 2,62%, venelasi 2,15%, valgevenelasi 0,14%, juute 0,13% ja armeenlasi 0,10%.

## Viited
Murmastiene

**Murmastiene** (latgali **Mūrmastīne**, vanasti **Mūrmustīne**) on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas, Murmastiene valla halduskeskus.

Küla asub valla põhjaosas Ida-Läti madalikul. Murmastiene jääb Varakļānist 17,4 ja Riiast 193,9 kilomeetri kaugusele.

Aastal 1897 asus küla kohal mõis, mille asukad olid luterlased. Küla oli nõukogude perioodil Varakļāni sovhoosi keskasulaks.  Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda. 

Murmastienes on raamatukogu. Külla jääb Murmastiene bussipeatus. Asula jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

## Elanike arv


* 94 (1897)
* 249 (1970)
* 315 (1979)
* 367 (1989)
* 364 (2000)

* 374 (2004)
* 287 (2011)
* 270 (2017)
* 232 (2021)
* 296 (2025)


## Viited
Pivdennoukrajinsk

**Pivdennoukrajinsk** (ukraina Південноукраїнськ) on linn Ukrainas Mõkolajivi oblastis. Pivdennoukrajinsk asub Mõkolajivist umbes 115 km põhjaloodes.

Pivdennoukrajinski lähedal asub Lõuna-Ukraina tuumaelektrijaam.

Asula on rajatud 1976. aastal Južnoukrajinski nime all. Linnaõigused sai Južnoukrajinsk 1987. aastal. 2024. aastast kannab nime Pivdennoukrajinsk.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pivdennoukrajinski elanikest ukrainlasi 73,86%, venelasi 21,67%, moldaavlasi 0,68%, valgevenelasi 0,66%, bulgaarlasi 0,28%, armeenlasi 0,23% ja tatarlasi 0,22%.

## Viited
Ameerika Ühendriikide relvajõud

**Ameerika Ühendriikide relvajõud** (inglise keeles *United States Armed Forces*) on Ameerika Ühendriikide sõjalised formeeringud, mille harud on maavägi, merejalavägi, merevägi, õhuvägi, kosmosevägi ja rannikuvalve. Relvajõudude ülemjuhataja on Ameerika Ühendriikide president, kes koostöös kaitse- ja sisejulgeolekuministeeriumiga planeerib riigi kaitsepoliitikat. Kõik kuus relvajõudude väeliiki kuuluvad riigi kaheksa n-ö vormiriietusega teenistuse (*uniformed services*) hulka.

## Ajalugu
Sõjavägi on kogu USA ajaloos mänginud olulist rolli. 19. sajandi alguses võidetud sõjad tekitasid rahvusliku ühtekuuluvuse ja identiteeditunde. Ameerika Ühendriikide kodusõjas olid Uniooni poolel võidelnud relvajõud suure tähtsusega, mõned üksused otsustasid üle minna Ameerika Riikide Konföderatsiooni sõjaväe poolele. Tänapäevase USA sõjaväe raamistik on loodud pärast teist maailmasõda vastu võetud National Security Actiga ('riikliku julgeoleku seadus'). Sellega loodi riigisõjaväe asutus (praegune kaitseministeerium), mida hakkas juhtima kaitseminister; lisaks asutati õhuväeministeerium ja riikliku julgeoleku nõukogu. Seadust muudeti 1949. aastal, riigisõjaväe asutus nimetati ümber kaitseministeeriumiks ning maaväe-, mereväe- ja õhuväedepartemangud viidi selle alluvusse.

USA relvajõud on isikkoosseisu suuruselt maailmas esirinnas. Sõdurid on elukutselised vabatahtlikud. Ajateenistust pole kasutatud 1973. aastast saadik, Selective Service Systemil (SSS) on endiselt õigus meessoost isikuid ajateenistusse värvata; kõik 18–25-aastased meessoost USA kodanikud ja elanikud peavad ennast SSS-is registreerima. 22. veebruaril 2019 otsustas piirkonnakohus, et ainult meestelt registreerimise nõudmine on vastuolus põhiseadusega, otsus kaevati edasi.

Ameerika Ühendriikide relvajõude peetakse laialdaselt maailma võimsaimaks sõjaväeks. 2019. aastal olid USA kaitsekulutused 693 miljardit dollarit (u 631 miljardit eurot) ehk suurimad maailmas. 2018. aastal moodustasid Ameerika Ühendriikide kaitsekulutused kogu maailma kaitsekulutustest 36%. USA relvajõududel on väljaspool kodumaad umbes 800 baasi. USA õhujõud on maailma tugevaimad ning USA merevägi on mahutavuselt maailma suurim. USA rannavalve on suuruselt maailma 12. merel tegutsev üksus. Ameerika Ühendriikide relvajõududel on umbes 14 000 õhusõidukit.

## Struktuur
### Väejuhatused
*  Erioperatsioonide väejuhatus
* Ameerika Ühendriikide Euroopa väejuhatus

## Vaata ka
* Ukraina relvajõud

## Viited
Diré

**Diré** on linn ja vald Nigeri jõe vasakul kaldal Timbuktu piirkonnas Malis. 

2009. aastal oli vallas 22 365 elanikku. Diré linn on Diré cercle'i keskus. Diré on multikultuurne paik, peamiselt räägitakse songhai keelt. Põhiline religioon on islam. Tulenevalt jõeäärsest asukohast on suuremad tööstusharud põllumajandus ja kaubandus.

## Viited

## Välislingid
*.
Justyna Święty-Ersetic

**Justyna Elżbieta Święty-Ersetic** (neiupõlvenimega **Justyna Elżbieta Święty**; sündinud 3. detsembril 1992 Racibórzis) on Poola kergejõustiklane (sprinter).

Ta on kahekordne Euroopa meister ja kahekordne Euroopa sisemeister. Kergejõustiku maailmameistrivõistlustel on ta Poola teatenaiskonnaga võitnud 4×400 meetri teatejooksus ühe hõbemedali ja ühe pronksmedali.

Święty-Erseticile kuulub Poola siserekord 400 meetri jooksus (**51,37**). Lisaks on ta Poola teatenaiskonnaga püstitanud rahvusrekordi 4×400 meetri jooksus nii sise- kui ka välitingimustes.

## Isiklikud rekordid
;Välisrekordid

;Siserekordid

## Viited

## Välislingid
*
Tetijiv

**Tetijiv** (ukraina Тетіїв, vene Тетиев) on linn Ukrainas Kiievi oblastis, Tetijivi rajooni halduskeskus. Tetijiv asub Kiievist umbes 140 km lõunaedelas.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tetijevi elanikest ukrainlasi 97,01%, venelasi 2,32%, valgevenelasi 0,21%, poolakaid 0,13% ja moldaavlasi 0,07%.

## Viited
Varakļāni vald

**Varakļāni vald** (läti keeles *Varakļānu pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Varakļāni linna, Murmastiene ja Barkava vallaga, Preiļi piirkonna Sīļukalnsi vallaga, Rēzekne piirkonna Dekšārese vallaga ning Jēkabpilsi piirkonna Atašiene vallaga.

Valla pindala on 99 km². 2016. aasta seisuga elas seal 791 inimest. Vallamaja asub aadressil Stirnienes muiža 3-1.

## Ajalugu

Varakļāni valda on esmamainitud aastal 1872. Aastal 1935 oli valla pindala 290,6 km² ja seal oli 7582 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Atspuki, Bērzkalnieki, Dekšārese, Kristeļi, Maurāni, Strodi ja Varakļāni külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Varakļāni külanõukoguga likvideeritava Bērzkalnieki külanõukogu kolhoosi Gaišais ceļš maad, aastal 1954 aga likvideeritavad Maurāni ja Strodi külanõukogu. Aastal 1956 külanõukogu likvideeriti, selle maad liideti aga Varakļāniga, kus nad moodustasid Varakļāni linna maaterritooriumi. Aastal 1962 liideti Murmastiene külanõukoguga sovhoosi Varakļāni maad. Aastal 1965 liideti Varakļāni linna maaterritooriumiga likvideeritav Stirniene külanõukogu. Aastal 1973 moodustati Varakļāni linna maaterritooriumi kolhoosi Latgale maadest taas Varakļāni külanõukogu. Aastal 1973 arvati osa Murmastiene külanõukogu maid Varakļāni külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2025 kuulus vald Varakļāni piirkonda.

Valla halduskeskus on asunud Kokari külas ja Stirnienes.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Stirniene (Tiltagalsi) muinaskalmed ehk Sõjahauad. Regionaalse kaitse all on Varakļāni luteri kalmistu kabeli vitraažid, Silenieki muinaskalmed ja Stirniene katoliku kirik. Lisaks on kultuuriväärtuslike objektide nimestikus mälestusmärk Läti vabadussõjas hukkunud Varakļāni elanikele, Varakļāni luteri kabel, Varakļāni kalmistu väravad ja kelltorn.

## Loodus

Vald asub Ida-Läti madalikul. Suuremad jõed on Malmuta ja Teicija. Valla lääneosas asub osaliselt Teiči soo. Looduskaitse all on Muiža pärn, Silenieki mänd, Silenieki vaher, Kluši kalmistu mänd ja Kluši kalmistu mägimänd, lisaks kasvab seal veel kuus looduskaitsealust nimetut põlispuud. Osaliselt jääb valla aladele Teiči looduskaitseala, valla põhjaosa jääb osaliselt Lubānsi märgala hoiualale, lõunaosa aga Pelečāre Suursoo hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 762 lätlast, 24 venelast, 1 valgevenelane, 2 ukrainlast ja 2 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Kokari

**Kokari** (latgali **Kuokari**) on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas Varakļāni vallas. Enne aastat 2009 asus seal Varakļāni valla halduskeskus.

Küla asub valla kaguosas. Kokari jääb Varakļānist 0,9 ja Riiast 202,7 kilomeetri kaugusele. Kokari on Varakļāniga faktiliselt ühte kasvanud ja nende infrastruktuurid on ühised.

Aastal 1897 oli Kokari katoliiklaste küla. Aastail 2009–2021 kuulus küla Varakļāni piirkonda.

## Elanike arv


* 88 (1897)
* 75 (1970)
* 131 (1979)
* 202 (1989)
* 159 (2000)

* 200 (2004)
* 134 (2011)
* 132 (2017)
* 94 (2021)
* 85 (2025)

## Viited
Hiiumaa roheline

**Hiiumaa roheline** on rahvaselektsiooni tomatisort, mis on pärit Hiiumaalt. Kõrgekasvuline sort, mille viljad on keskmised kuni suured ning ka küpsenult rohelist värvi.

## Viited
Sophie Liebknecht

**Sophie Liebknecht** (sünninimi Sofia Rõss, vene keeles Софья Рысс); 18. jaanuar 1884 Rostov Doni ääres – 11. november 1964 Moskva) oli vene päritolu saksa sotsialist, feminist ja kunstiajaloolane. 

Sophie Liebknecht sündis kaupmehe ja inseneri peres. Ta sai hariduse Saksamaal ning astus Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 

1912. aastal abiellus ta kommunist Karl Liebknechtiga. 1918. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. Ta osales novembrirevolutsioonis 1918–1919. Pärast seda, kui Karl Liebknecht ja Rosa Luxemburg olid 1919. aastal hukkunud (tapetud), põgenes ta Londonisse. 

1934. aastal läks ta Nõukogude Liitu ning teda ei lubatud enam välismaale. Ta jäi elama Moskvasse. Liebknecht suri 1964. aastal Moskvas, kuid on maetud Berliini.

Rosa Luxemburgi kirjavahetus Sophie Liebknechtiga on avaldatud.

## Viited
Pale

**Pale**on asula Bosnia ja Hertsegoviina lõunaosas Serblaste Vabariigis Pale vallas, osa linnaks nimetatavast Istočno Sarajevost. Asub Sarajevost 10 km kagus.

2013. aastal oli Pale asulas 13 883 elanikku, vallas 22 282 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://www.pale.rs.ba/
Tihkaine füüsika

**Tihkaine füüsika** ehk **kondensaine füüsika** on füüsika valdkond, mis uurib aine mikro- ja makroskoopilisi omadusi. Eriti puudutab see "kondenseerunud" olekuid, mis ilmuvad alati, kui süsteemi osade hulk on eriti suur ja nendevaheline vastastikmõju on tugev. Kõige tuntumad tihkained on tahkised ja vedelikud, mis tekivad aatomite vahelistest elektromagnetilistest jõududest. Tihkaine füüsikud püüavad nende olekute käitumist loodusseaduste abil mõista. Eelkõige hõlmavad need kvantmehaanika, elektromagnetilisuse ja statistilise mehaanika seadusi. 

Tavapäratumate kondenseerunud faaside hulka kuulub ülijuhtivus, mida ilmneb teatud ainetel madalatel temperatuuridel, aatomite kristallvõrede spinnide ferromagnetilised ja antiferromagnetilised faasid ning ülikülmades aatomsüsteemides leiduv Bose'i-Einsteini kondensaat. Tihkaine füüsika uurimine hõlmab erinevate ainete omaduste mõõtmist katseseadmetega ning teoreetilise füüsika kasutamist matemaatiliste mudelite väljatöötamiseks.
Lõikus (kirurgia)

**Lõikus** ehk **operatsioon** on kirurgiline toiming, mille käigus eemaldatakse haige kude või korvatakse õnnetuse tagajärjel tekkinud kahju. Tuntud lõikused on näiteks keisrilõige, kaalulanguslõikus ja vasektoomia.
Szigetvár

**Szigetvár** on linn Ungaris Baranya komitaadis, Szigetvári kreisi halduskeskus. Szigetvár asub komitaadikeskusest Pécsist ligikaudu 34 km läänes.

Szigetvári on esmamainitud 1391. aastal, linnaõigused sai 1966. aastal.

1566. aasta 2. augustist kuni 7. septembrini toimus Szigetvári piiramine (Szigetvári lahing) Osmanite riigi vägedel õnnestus Szigetvár küll vallutada, kuid rasked kaotused panid piiri nende edasitungile Viini.

Osmanite riigi võimu alla jäi Szigetvár kuni 1689. aastani.

Szigetvári lähedal Csertő külas asub 1994. aastal avatud Ungari-Türgi sõpruse park.

## Viited
Ungari-Türgi sõpruse park

**Ungari-Türgi sõpruse park** (ungari keeles *Magyar-Török Barátság Park*, türgi keeles *Macar-Türk Dostluk Parkı*) on avalik park Ungari lõunaosas Baranya komitaadis Szigetvári lähedal Csertő külas.

Park on pühendatud 1566. aastal toimunud Szigetvári piiramise (Szigetvári lahing) mälestuseks. Park avati 1994. aastal ühiselt Ungari ja Türgi ametiisikute poolt. Pargis asuvad Osmanite riigi sultani Suleiman I ja kindluse kaitse juhataja Miklós Zrínyi skulptuurid.

## Viited
Jaroslava Mahutšihh

**Jaroslava Oleksiivna Mahutšihh** (ukraina keeles Ярослава Олексіївна Магучіх; sündinud 19. septembril 2001 Dnipros) on Ukraina kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

2017. aastal tuli ta kõrgushüppes noorte maailmameistriks. Aasta hiljem võitis ta kuldmedali noorte olümpiamängudelt.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis ta hõbemedali, püstitades juunioride maailmarekordi **2.04**.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos võitis ta tulemusega 2.00 pronksmedali.

2022. aasta maailmameistrivõistlustele tuli ta peamise kuldmedalisoosikuna, kuid jäi Eleanor Pattersoni järel teiseks.

Sisetingimustustes on tema isiklik rekord **2.06**, mis on püstitatud 2. veebruaril 2021 Banská Bystricas ja mis on Ukraina rekord.

7. juulil 2024 püstitas naiste kõrgushüppe valitsev Euroopa ja maailmameister Teemantliiga etapil Pariisis uue maailmarekordi **2.10**.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Otsiktanu

**Otsiktanu** (ka *harjakas*) on ühtlaselt laia võruga ja rippuva sabaga tanu. 

Otsiktanul on nii pealae osa kui ka pärjataoline äär tehtud mitmekordselt kokkumurtud riidetükist. Tanu kuklaosas paiknesid mitmevärvilised siidnarmad.

Seda kandsid peakattena Põhja-Eesti abielunaised.

## Viited

## Välislingid
*  Otsiktanu, Eesti Rahva Muuseum
Łukasz Piszczek

**Łukasz Piotr Piszczek** (sündinud 3. juunil 1985 Czechowice-Dziedzices) on Poola jalgpallur, kes mängib kaitsjana Saksamaa Bundesliga klubis Dortmundi Borussia.

2004. aastal sõlmis ta lepingu Saksamaa klubiga Hertha BSC, kuid kuni 2007. aastani mängis ta Poola kõrgliiga klubis Lubini Zagłębie. Hooajal 2006–07 tuli ta klubiga Poola meistriks. Hertha meeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas hooajal 2007–08. Esimese värava lõi ta Saksamaa kõrgliigas 26. aprillil 2008 mängus Hannover 96 vastu.

2010. aasta mais siirdus Piszczek Dortmundi Borussiasse. Viimati uuendas ta klubiga lepingut 2018. aastal. Ta tulnud klubiga hooaegadel 2010–11 ja 2011–12 Saksamaa meistriks, lisaks on võidetud kaks korda Saksamaa karikas ja kaks korda Saksamaa superkarikas. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 on ta valitud Saksamaa Bundesliga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Poola jalgpallikoondises mängis Piszczek aastatel 2007–2019 kokku 66 korda ja lõi kolm väravat. Koondisedebüüdi tegi ta 3. veebruaril 2007 sõprusmängus Eesti vastu. Ta kuulus Poola koondisse kolmedel Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Lubini Zagłębie
*Ekstraklasa: 2006–07
;Dortmundi Borussia
*Bundesliga: 2010–11, 2011–12
*DFB-Pokal: 2011–12, 2016–17
*DFL-Supercup: 2014, 2019
*UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2012–13

## Välislingid
Siti Nurhaliza

**Siti Nurhaliza binti Tarudin** (sündinud 11. jaanuaril 1979 Kampung Awah, Temerloh, Pahang, Malaisias) on Malaisia laulja, näitleja, laulukirjutaja, muusik, muusikaprodutsent.

## Välislingid

*
Sambija poolsaar

**Sambija poolsaar** (vene keeles Самбийский полуостров, ametlik nimi Калининградский полуостров – *Kaliningradi poolsaar*) on poolsaar Läänemere kagurannikul, Kaliningradist loodes. 

Poolsaart piiravad Kura laht (kirdes), Wisła laht (kagus), Pregolja jõgi (lõunas) ja Deima jõgi (idas).

Poolsaar jääb Venemaa Kaliningradi oblasti territooriumile.

## Vaata ka
*Sambija
Roslagen

**Roslagen**, varasema nimega **Roden**, on piirkond Rootsi idarannikul Upplandis. 

## Nimi
Etümoloogiliselt on mõlemad nimed arvatavasti seotud väljendiga "aerusulasepõli" (rootsi keeles *rodslag*). Skandinaavia poolsaare maa-alasid lõuna- ja idarannikul, mille põliselanikud olid rootslased, hakati sarnaselt nimetama nii eesti (*Rootsi*) ja soome keeles (*Ruotsi*) kui ka saami keeltes (*Ruoŧŧa*).

Oletatakse, et samast nimest pärineb sõnatüvi *Rus*, millega hakati tähistama Venemaad. Viikingitega võis nimekasutus mööda Ida-Euroopas looklevaid jõgesid ning Musta merd levida Bütsantsi impeeriumisse, mille kauplemiskohtade kaudu kinnistus see üldisemas keelekasutuses. Tõik, et enamikus läänemeresoome keeltes on aerupaati nimetatud kunagi veneks, on tähelepanuväärne.

## Vaata ka
*Roslagi lammas
*Roslagi liivakivi
*Roslagsbanan
Barvinkove

**Barvinkove** (ukraina Барвінкове, vene Барвенково) on linn Ukrainas Harkivi oblastis Izjumi rajoonis. Barvinkove asub Harkivist umbes 135 km lõunakagus.

Barvinkove asutasid kasakad 1653. aastal. Linnaõigused sai Barvinkove 1938. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Barvinkove elanikest ukrainlasi 91,05%, venelasi 7,02%, mustlasi 0,93%, armeenlasi 0,29% ja valgevenelasi 0,23%.

## Viited
Dniprorudne

**Dniprorudne** (ukraina Дніпрорудне, vene Днепрорудное) on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis Vassõlivka rajoonis. Dniprorudne asub Kahhovka veehoidla kaldal.

Asula rajati 1961. aastal seoses rauamaagi kaevandamise alustamisega piirkonnas ja kandis esialgu nime **Družba**. 1963. sai alevik uueks nimeks **Dniprograd**. Praeguse nime sai Dniprorudne 1964. aastal ja linnaõigused 1970. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dniprorudne elanikest ukrainlasi 60,82%, venelasi 36,64%, valgevenelasi 0,74%, armeenlasi 0,31%, bulgaarlasi 0,21% ja tatarlasi 0,21%.

Alates märtsist 2022 (Venemaa sissetungist Ukrainasse) on linn Vene okupatsiooni all. Okupandid võtsid linnapea Jevhen Matvejevi kinni ja hoidsid teda kaks aastat ja kaheksa kuud vangis ning piinasid surnuks.

## Viited
Peeter Malvet

**Peeter-Ernst Malvet** (kuni 20. juulini 1938 **Peeter Ernst Mahlstein**; 3. aprill 1907 Narva – 9. september 1978 Montréal, Kanada) oli eesti õigusteadlane.

Ta õppis aastatel 1925–1926 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas ja 1926–1932 (lõpetas) õigusteaduskonnas. 1934. aastal lõpetas Sõjakooli aspirantide kursuse ja ülendati lipnikuks. Korporatsiooni Fraternitas Estica liige.

Aastatel 1933–1936 oli ta Rakvere Ringkonnakohtu kohtuameti kandidaat. Aastatel 1936–1938 oli ta Eesti aukonsulaadi sekretär Stettinis Georg Behmi juures, 1938–1940 Riigivolikogu sekretär. 

1943. aastal põgenes Rootsi, siirdus sealt 1948. aastal Kanadasse.

## Viited
Kihnu maalammas

**Kihnu maalammas** on põlistõug, kes on Eesti aladel elanud juba 3000 aastat. 

Kihnu maalammas kuulub Põhja-Euroopa lühisaba lammaste perre ja põlvneb uluklambast muflonist.   

Tegemist on väikesekasvulise, peente ilma villata jalgade ja lühikese sabaga lambaga, kes on säilitanud mitmed aborigeensed tunnused. Sarved esinevad ka uttedel, kaelal võivad esineda niinimetatud tilbad. Kihnu maalammastel on väga tugev emainstinkt. Vill esineb kahekihilise villakuna. Kihnu maalammast iseloomustab suur tõusisene ja individuaalne mitmekesisus. Nende villak on valge, pruun, must, hall või nimetatud toonides kirju. 

Kihnu maalammas tunnustati iseseisvaks tõuks 2016. aastal ja MTÜ Kihnu Maalambakasvatajate Selts (KMKS) tõuaretusorganisatsiooniks, kellel on õigus tegeleda tõuraamatupidamisega ja jõudluskontrolliga. 2019. aastal kanti kihnu maalammas ohustatud tõugude nimekirja.

14.09.2022 Põllumajandus- ja Toiduameti peadirektori otsusega kiidetakse heaks kihnu maalamba aretusprogramm ja Eesti Lamba- ja Kitsekasvatajate Liit saab õiguse tegeleda kihnu maalamba  tõuraamatupidamisega ja jõudluskontrolliga.

## Lambakasvatusega tegelevad organisatsioonid

2007. aastal asutati MTÜ Kihnu Maalambakasvatajate Selts (KMKS). KMKS peab oma kihnu maalamba tõuraamatut, viib läbi jõudluskontrolli, tegeleb teadusuuringute, ametliku tõu statistika ning analüüsiga.   

2021. aastal asutati MTÜ Kihnu Maalamba Selts (KMS). KMS liikmete tegevuse peamiseks eesmärgiks on kihnu maalamba kui põlistõu aretamine, säilitamine kasvatamine ning populariseerimine. Ühtlasi selgitavad avalikusele kihnu maalamba tähendust ja tema tähtsust. Seisavad kihnu maalamba puhasaretuse eest. Peavad lugu põlistõu traditsioonilisest pidamisviisist ning populariseerivad lambakasvatussaaduste traditsioonilisi käitlemisviise. 

Nende tõuraamatu pidamist ja jõudluskontrolli viib läbi Eesti Lamba- ja kitsekasvatajate Liit.  

## Pilte

Viimsi Vabaõhumuuseum.jpg|Kihnu maalambad Viimsi Vabaõhumuuseumis
Kihnu maalambad Angla Tuulikumäel Saaremaal.jpg|Kihnu maalambad Angla Tuulikumäel Saaremaal
Savisarv.jpg|Kihnu maalamba jäär Savisarv
Kihnu maalambad Manijal (2).jpg|Kihnu maalambad Manijal


## Viited

## Välislingid

* Kihnu Maalambakasvatajate Selts

* Kihnu Maalambakasvatajate Selts | Pärnu | Facebook

* Kihnu Maalamba Selts
* Eve Rannamäe "Kolm tuhat aastat lambaid Eestis: zooarheoloogiline leiuaines ja emaliinide geneetiline mitmekesisus"
* Kihnu maalamba sõbrad FACEBOOK
Boglárka Kapás

**Boglárka Kapás** (sündinud 22. aprillil 1993 Debrecenis) on Ungari ujuja.

2019. aastal tuli ta maailmameistriks 200 meetri liblikujumises. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 800 meetri vabaujumises pronksmedali. Lisaks on ta tulnud seitse korda Euroopa meistriks, millest ühel korral lühirajal.

Talle kuulub Ungari rahvusrekord 800 ja 1500 meetri vabaujumises suures basseinis ning 400 meetri vabaujumises väikeses basseinis.

## Saavutused

### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2016  Rio de Janeiros
**  hõbemedal 800 m vabaujumises **8.16,37**

### [[Ujumise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2015  Kaasanis
**  pronksmedal 1500 m vabaujumises **15.47,09**

* 2019  Gwangjus
**  **maailmameister** 200 m liblikujumises **2.06,78**

### [[Ujumise Euroopa meistrivõistlused |Euroopa meistrivõistlustel]]
* 2012  Debrecenis
**  **Euroopa meister** 800 m vabaujumises **8.26,49**

* 2014  Berliinis
**  hõbemedal 1500 m vabaujumises **16.03,04**
**  pronksmedal 800 m vabaujumises **8.22,06**
**  pronksmedal 4×200 m vabaujumises **7.54,23**

* 2016  Londonis
**  **Euroopa meister** 400 m vabaujumises **4.03,47**
**  **Euroopa meister** 800 m vabaujumises **8.21,40**
**  **Euroopa meister** 1500 m vabaujumises **15.50,22**
**  **Euroopa meister** 4×200 m vabaujumises **7.51,63**

* 2018  Glasgow's
**  **Euroopa meister** 200 m liblikujumises **2.07,13**

### [[Ujumise lühiraja Euroopa meistrivõistlused|Euroopa lühiraja meistrivõistlustel]]
* 2010  Eindhovenis
**  hõbemedal 800 m vabaujumises **8.18,56**

* 2015  Netanyas
**  hõbemedal 800 m vabaujumises **8.11,43**
**  pronksmedal 400 m vabaujumises **3.59,02**

* 2017  Kopenhaagenis
**  **Euroopa meister** 400 m vabaujumises **3.58,15**
**  hõbemedal 800 m vabaujumises **8.11,13**

## Ungari rekodid
Seisuga 28. mai 2020
;Suures basseinis

;Väikeses basseinis

## Välislingid
* Boglárka Kapás FINA kodulehel
* Swimrankings.net lehel
Ajna Késely

**Ajna Evelin Késely** (sündinud 10. septembril 2001 Budapestis) on Ungari ujuja.

Késely on juunioride maailmameister ja 15-kordne juunioride Euroopa meister. 2018. aasta noorte suveolümpiamängudel Buenos Aireses võitis ta kolm kuldmedalit. Täiskasvanute euroopa meistrivõistlustelt on ta võitnud neli medalit, sh 2016. aastal kulla 4×200 m vabaujumises. Euroopa lühiraja meistrivõistlustelt on ta võitnud kaks medalit.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros osales ta individuaalselt 200 ja 400 meetri vabaujumises, kus sai vastavalt 25. ja 21. koha. 2019. aasta veealade maailmameistrivõistlustel Gwangjus saavutas ta 400 meetri vabaujumises neljanda koha, kaotades pronksmedali võitnud ameeriklannale Leah Smithile kõigest kahe sajandikuga.

Késelyle kuulub Ungari rahvusrekord 400 meetri vabaujumises pikal rajal **4.01,31**, mis on püstitatud 21. juulil 2019 maailmameistrivõistlustel Gwangjus, ja 1500 meetri vabaujumises lühirajal **16.04,13**, mis on püstitatud 14. detsembril 2019 Ungari meistrivõistlustel Kaposváris.	

## Saavutused
### [[Ujumise Euroopa meistrivõistlused |Euroopa meistrivõistlustel]]
* 2016  Londonis
**  **Euroopa meister** 4×200 m vabaujumises **7.51,63**

* 2018  Glasgow's
**  hõbemedal 400 m vabaujumises **4.03,57**
**  hõbemedal 800 m vabaujumises **8.22,01**
**  pronksmedal 800 m vabaujumises **16.03,22**

### [[Ujumise lühiraja Euroopa meistrivõistlused|Euroopa lühiraja meistrivõistlustel]]
* 2019  Glasgow's
**  hõbemedal 800 m vabaujumises **8.11,77**
**  pronksmedal 800 m vabaujumises **4.00,04**
Hrõstõnivka

**Hrõstõnivka** (ukraina Христинівка, vene Христиновка) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Hrõstõnivka rajooni halduskeskus.

Asula tekkis 1890. aastal seoses raudteejaama rajamisega. Linnaõigused sai Hrõstõnivka 1956. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hrõstõnivka elanikest ukrainlasi 94,86%, venelasi 3,53%, armeenlasi 0,45%, mustlasi 0,36%, valgevenelasi 0,22% ja moldaavlasi 0,13%.

## Viited
Tomáš Koubek

**Tomáš Koubek** (sündinud 26. augustil 1992 Hradec Královés) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib väravavahina Saksamaa kõrgliiga klubis Augsburg ja Tšehhi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis FC Hradec Králové. Hooajal 2015–2016 mängis ta Libereci Slovanis ja seejärel aastatel 2016–2017 Praha Spartas.

2017. aastal siirdus Koubek Prantsusmaa kõrgliigasse, liitudes Rennesi Stade'iga, mille põhiväravavaht ta kaks hooaega oli. 2019. aastal võitis ta klubiga Prantsusmaa karika.

2019. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Augsburgiga.

Tšehhi jalgpallikoondises tegi Koubek debüüdi 2016. aastal. Samal aastal kuulus ta Tšehhi koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Stade Rennais
*Coupe de France: 2018–19

## Viited
Muskaat

**Muskaat** on vürts, mida jahvatatakse muskaatpähklist või muskaatõiest. Neid vilju saadakse omakorda troopilisest ja igihaljast muskaadipuult *(Myristica fragrans)*. Puu pärineb Maluku saartelt ehk Vürtsisaartelt, kus seda ka peamiselt kasvatatakse. Teine tähtis kasvatuspaik on Lääne-India saarestik. Oluline on teha vahet, et muskaatpähkel on puu seemne tuum, kuid muskaatõis seemet ümbritsev kest. 

### Ajalugu
Riivitud muskaati on varem kasutatud lõhnakottides ja Vana-Roomas viirukina. Umbes 1600. aastatel omandas see suure tähtsuse läänemaailma vürtsikaubanduses.

### Muskaadipuu

Muskaadipuu on lehtpuude perekonnast ja kuulub muskaadiliste sugukonda. Puud võivad kasvada kuni 20 meetri kõrguseks ning on suutelised vilja kandma 60 aastat või isegi kauem.

### Kulinaaria

Muskaadile on omane terav aroom ning soe ja kergelt magus maitse. Seda kasutatakse nii soolaste kui ka magusate roogade maitsestamiseks. Seega võib seda vürtsainet lisada küpsetistele, pudingutele ja kompottidele, aga ka kartulitele, lihale, kastmetele ning köögi- ja aedviljadele. Samuti saab seda kasutada jookides, näiteks munalikööris või punšis.

## Muud kasutused

Peale vürtsi on veel võimalik toota muskaatvõid ehk rasva, mida saadakse samuti seemneist. Seda võid tarvitatakse parfümeerias (annab meeldiva aroomi juuksehooldustoodetele, näiteks palsamitele). Vili sisaldab ka eeterlikke õlisid, mis leiavad kasutust parfüümides ja seepides, kuid nende abil ravitakse ka liigese- ja lihasevalu. Suures koguses manustatult on muskaatpähklil psühhoaktiive mõju, mis võib tekitada hallutsinatsioone. Muskaatpähkli mürgistus on harva fataalne, kuid võib põhjustada krampe, südamerütmihäireid, hingamisraskusi ja valu.

## Viited
Haivoron

**Haivoron** (ukraina Гайворон) on linn Ukrainas Kirovohradi oblastis, Haivoroni rajooni halduskeskus. Gaivoron asub Lõuna-Bugi jõe paremal kaldal, oblastikeskusest Kropõvnõtskõist umbes 185 km läänes.

Asulat on esmamainitud 1796. aastal, linnaõigused sai 1949. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Haivoroni elanikest ukrainlasi 94,88%, venelasi 3,79%, valgevenelasi 0,28%, armeenlasi 0,22%, mustlasi 0,19% ja moldaavlasi 0,15%.

## Viited
Algus (film 2010)

**"Algus"** (inglise keeles "Inception") on 2010. aasta märuli- ja ulmefilm. Filmi stsenarist ja režissöör on Christopher Nolan ning produtsent Emma Thomas. 

Peaosatäitja Leonardo DiCaprio tegelaskuju on elukutseline varas, kes varastab informatsiooni, tungides oma ohvrite alateadvusse. Talle antakse võimalus kustutada oma kuritegude ajalugu sellega, et ta sisendab ühe mõtte oma sihtmärgi ajju. 

Teised osatäitjad: Ken Watanabe, Joseph Gordon-Levitt, Marion Cotillard, Elliot Page, Tom Hardy, Dileep Rao, Cillian Murphy, Tom Berenger, Michael Caine jt.
Jiří Pavlenka

**Jiří Pavlenka** (sündinud 14. aprillil 1992 Hlučínis) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib väravavahina Saksamaa kõrgliiga klubis Bremeni Werder ja Tšehhi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Tšehhi klubis Ostrava Baník, mille meeskonnas debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas hooajal 2012–13. Aastatel 2016–2017 mängis ta Praha Slavias.

2017. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Bremeni Werderiga.

Tšehhi jalgpallikoondises tegi Pavlenka debüüdi 15. novembril 2016 sõprusmängus Taani vastu.
Goundam

**Goundam** on linn ja vald Timbuktu piirkonnas Mali keskosas. Goundam on Goundami *[[cercle]]*'i keskus. Aastal 2009 oli vallas 16 253 elanikku. Peamiselt elavad Goundamis songhaid, tuareegid ja fulbed.

## Pilte

Fail:Goundam Sonnenaufgang Dächer.jpg|Päikeseloojang Goundamis 2009. aastal
Fail:Reisanbau Goundam.jpg|Riisiväljad Goundamis 2009. aastal
Fail:Goundam-Tokossel-Moschee Mosque.jpg|Mošee Goundamis 2009. aastal
Fail:Goundam Ortsschild.jpg|Asulasilt
Fail:MINUSMA Goundam 2015.jpg|ÜRO sinikiivrid Goundamis 2015. aastal


## Viited

## Välislingid
*.
*Satelliidifotod Goundamist (16 25 03N/003 40 04W). Brian J. McMorrow 1999–2005.
*Saksamaa valitsuse pildid ja raportid, mis on koostatud programmi "Mali-Nord" raames (2002).
*Goundam, Mali Page, Falling Rain.com
Maa-alused ehitised

**Maa-alused ehitised** võivad olla inimtekkelised või looduslikud. Selliseid ehitisi on juba aastasadu kasutatud varjupaigana, tänapäeval ka muudel eesmärkidel. 
## Kasutusalad

*Koobas. Looduslikud või inimtekkelised. Kasutati elukohana või varjupaigana. 

*Tunnel. Kasutatakse teetöödel, kaevandustes ja liiklemiseks. Ehitatakse sügavamale maa alla, veekogu alla või mäe sisse. Tunnelid hõlbustavad liikumist mägistel maastikel, lühendades teekonda. Tunneli ehitamise tehnikad on kaevandustööstuses hästi välja arendatud, kuid tunnelid võivad siiski olla kulukad ja ohtlikud võrreldes alternatiividega.

*Hoone. Kaubanduskeskused, parklad, eluhooned. Hooned võivad olla vaid osaliselt maa alla ehitatud ( näiteks kaubanduskeskuse parkla osa). 

## Omadused

### Eelised

Maa-alustel ehitistel on palju eeliseid. Kasutades tunneleid ja maa aluseid ehitisi ühistranspordis, vähendame liiklusvoogu ning lühendame sõiduaega. Samuti on väiksem risk liiklusõnnetusteks. 
Ehitades maa alla, säästame keskkonda ja rohelusele jääb rohkem ruumi. Ehitist ümbritseb väga hea isolatsioonimaterjal. Müra on vähe ja ehitise hoolduskulud on väikesed tänu stabiilsele temperatuurile ja vähestele välismõjudele. 
Hoonetel on ka sotsiaalsed eelised. Maa-alused ehitised võimaldavad uut elamispinda, ilma et peaks linna piire laiendama. Ehitised on vastupidavad ja elaksid üle paljud looduskatastroofid. 

### Puudused

Maa-alustel ehitistel on märkimisväärselt palju puudusi, mis on ka olnud põhjuseks, et selliseid hooneid on nii vähe. Olemasolevad hooned on valdavalt ühiskasutuses, mitte elamispind. 
Ehitusalased puudused on peamised, miks maa-aluseid hooneid ei teha palju. Ehitise rajamise maksumus on suur. Kuigi enamik vajaminevat materjali saab kaevandades, tekivad uued probleemid. Raskusi tekitab veesüsteem. Maa-all on niiske ja pole aknaid hoone tuulutamiseks. Õhk muutub niiskeks ning korralikku ventilatsiooni on kulukas paigaldada. 
Sotsiaalse poole pealt on samuti puudusi. Päikesevalguse puudumine ja kinnised ruumid mõjuvad rusuvalt. 

## Viited
Zvjahel

**Zvjahel** (ukraina *Звягель*) on linn Ukrainas Žõtomõri oblastis, Zvjaheli rajooni halduskeskus. Zvjahel asub Žõtomõrist umbes 84 km lääneloodes.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zvjahel elanikest ukrainlasi 85,29%, venelasi 8,51%, poolakaid 4,29%, valgevenelasi 0,57%, juute 0,33%, mustlasi 0,27% ja sakslasi 0,11%.

Linnast möödub maantee E40, mis viib idas Žõtomõri ja Kiievi ning läänes Rivnesse ja Lvivi.

## Ajalugu
Aastatel 1795–1941 ning aastatel 1944–2022 kandis linn nime **Novohrad-Volõnskõi** (Новоград-Волинський). 

16. juunil 2022 otsustas linnanõukogu nimetada muuta linna nime taas Zvjaheliks. 16. novembril 2022 otsustas Ukraina ülemraada nimetada linn ümber Zvjaheliks.

## Tuntud isikud
* Zvjahelis (end. Novohrad-Volõnskõis) on sündinud ukraina luuletaja ja publitsist Lesja Ukrajinka (1871–1913)
* Ukraina Relvajõudude ülemjuhataja Valeri Zalužnõi on samuti selles linnas sündinud

## Sõpruslinnad

* Bełchatów, Poola
* Dolõna, Ukraina
* Halõtš, Ukraina
* Hašuri, Gruusia
* Łomża, Poola
* Mõrhorod, Ukraina
* Rahačoŭ, Valgevene
* Suomussalmi, Soome

## Viited
Sadio Gassama

**Sadio Gassama** (sündinud 1954) on Mali sõjaväelane, brigaadikindral. Aastast 2004 kuni 2012. aasta Mali riigipöördeni oli ta riigi sisejulgeoleku ja tsiviilkaitseminister ning kaitse- ja veteranideminister. Ta läks 21. märtsil 2012 Bamako lähedale sõjavebaasi mässumeelseid sõdureid rahustama, kuid tema kõne ebaõnnestus; rahvusvaheliselt peetakse juhtumit riigipöörde alguseks.

Sõdurid loopisid tema autot kividega, Gassama ihukaitsjad vastasid hoiatuslaskudega ning ministril õnnestus pääseda. Mässajad suundusid seepeale moona- ja relvaladudesse. Juhtumis sai kaks sõdurit haavata, ametlikel andmetel pääses minister vigastusteta. Ta jäi kaitseministri ametisse aprillini.

Gassama ametliku biograafia sõnul meeldib talle tegeleda spordi ja lugemisega. Ta valdab prantsuse, vene, soninke ja bambara keelt.

## Viited
Amadou Sanogo

**Amadou Haya Sanogo** (sündinud 1972 või 1973) on Mali sõjaväelane, kes aastal 2012 juhtis president Amadou Toumani Touré vastu suunatud riigipööret. Ta nimetas end Demokraatia ja Riigi Taastamise Rahvusliku Komitee (CNRDRE) juhiks. Teda seostati 2012. aasta detsembris peaministri kohusetäitja Cheick Modibo Diarra arreteerimise ja tagasiastumisega, pärast Diarrat sai peaministri kohusetäitjaks Diango Cissoko. Organisatsioon Human Rights Watch seostas Sanogo vägesid karmide inimõiguste rikkumistega, mh pandi toime piinamisi, seksuaalkuritegusid ning ajakirjanike ja kinnipeetud võitlejate pereliikmete tagakiusamist.

## Viited
Rahvusvaheline kogukond

**Rahvusvaheline kogukond** on mõiste, mida kasutatakse peamiselt poliitikas ja meedias, sellel pole kindlat tähendust. Sageli samastatakse rahvusvahelisele kogukonnale läänemaailma või vaba maailma. Mõnes kontekstis tähendab see suurt rahvusvahelist organisatsiooni (nt ÜRO-d, mis hõlmab peaaegu kõiki maailma riike). Seda terminit kasutatakse sageli kirjeldades mõne riigi poliitikat, mis erineb teiste riikide poliitikast ehk nn "rahvusvahelise kogukonna poliitikast".
Knüpffer

**Knüpffer** (vene keeles *Кнюпффер*) on Tüüringist Greizist pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Suguvõsa on pärit Tüüringist Greizist, kus nad 1671. aasta paiku Eestimaale rändasid, kui 1671. aastal tuli Eestisse koduõpetajaks Andreas Knüpffer, kellest hiljem sai Märjamaa koguduse õpetaja. 1870. aastal tõsteti nad Venemaa aadliseisusse ja võeti Peterburi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

Viimane Knüpffer lahkus Eestist 1939. aastal Saksamaale. 

## Suguvõsa liikmeid
*Andreas Knüpffer (1635−1705), Märjamaa pastor-adjunkt ja pastor, Maa-Lääne praostkonna praost
*Arend (Arnold) Johann Knüpffer (1673−1713), teoloogiamagister, Jõelähtme ja Kuusalu pastor
*Arnold Johann Knüpffer (1707−1755), Kuusalu pastor
*Friedrich Gustav Knüpffer (1745−1790), Juuru pastor, Eestimaa konsistooriumi assessor
*Christian Georg Magnus Knüpffer (1752−1806), Kuusalu pastor-adjunkt ja pastor, ülemapellatsioonikohtu liige, Eestimaa konsistooriumi assessor
*Arnold Friedrich Johann Knüpffer (1777−1843), Kadrina pastor, Eestimaa konsistooriumi assessor, Eestimaa kindralsuperintendent, keeleuurija
*Carl Magnus Johann Knüpffer (1781–1808), Kuusalu pastor
*Georg Magnus Knüpffer (1785−1863), Väike-Maarja pastor, Õpetatud Eesti Seltsi kaasasutaja
*Christian Gustav Knüpffer (1789−1828), Jõelähtme pastor
*Reinhold Arnold Otto Eduard Knüpffer (1816−1895), riiginõunik, Gorigoretski põllumajandusinstituudi professor-adjunkt, katastrikomisjoni ülem 
*Karl Theodor Knüpffer (1823−1871), Väike-Maarja pastor, Eestimaa konsistooriumi assessor
*Otto Rudolf von Knüpffer (1831−1900), tõeline riiginõunik, Tallinna linnaarhitekt, Eestimaa kubermanguinsener
*Georg Martin Knüpffer (1850−1901), Peterburi Jaani koguduse pastor-adjunkt, Ambla pastor
*Karl Arnold Eduard Knüpffer (1852−1902), pedagoog, Viljandi koolidirektor
*Rudolf Alexander Nikolai Knüpffer (1854−1915), riiginõunik, pedagoog, õpetaja Tallinna gümnaasiumis ja saksa keele õpetaja Tallinna Peetri Reaalkoolis
*Karl Paul Otto Knüpffer (1868−1922), filosoofiadoktor, keemik, keemiatehase juhataja
*Moritz Knüpffer (1882−1954), 1. järgu kapten, laevakomandör, Loodearmee sõjamerevalitsuse ülem
*Gunnar Rudolf Knüpffer (1888−1963), Viljandi ja Tartu Pauluse koguduse pastor-adjunkt, Tartu ülikooli koguduse saksa pihtkonna pastor, õpetaja 
*Felix Wilhelm Knüpffer (1889−1934), Viljandi Maakonna Poeglaste Reaalgümnaasiumi koolidirektor, linnavolinik

## Viited

## Kirjandus
*Adelheim, Georg. *Revaler Ahnentafeln*. Tallinn: F. Wassermann, 1935. Lk 156-168.
**Deutsches Geschlechterbuch*. Band 79. Baltisches Geschlechterbuch Band 1. Herausgegeben von Bernhard Koerner. Görlitz: Druck und Verlag von C. A. Starke, 1933. Lk 225-246.
*Lenz, Wilhelm. *Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 395 https://bbld.de/dbbl/395/.

## Välislingid
*
*Knüpfferi suguvõsa genealoogia
Mali rahvaassamblee

**Mali rahvaassamblee** on Mali ühekojaline 147-liikmeline parlament.

Liikmed ehk saadikud valitakse üldvalimistel viieks aastaks ning neil on saadikupuutumatus. Igal valimisringkond saab ühe mandaadi, valimised toimuvad kahes voorus ning kandidaat peab valituks osutumiseks koguma üle poole häältest.

Assambleel on tavaliselt aastas kaks istungjärku, alates oktoobri esimesest esmaspäevast kuni 75 päeva ning alates aprilli esimesest esmaspäevast kuni 90 päeva. Peaminister või parlamendi enamus võib assamblee kokku kutsuda ka kolmandaks istungjärguks. Kui kolmas istungjärk toimub assamblee enda kutsel, ei tohi see olla üle 15 päeva pikkune.

Parlamendi praegune koosseis valiti 29. märtsil ja 19. aprillil 2020. Valimised võitis erakond Rassemblement pour le Mali (RPM), mis sai 51 kohta. Rahvaassamblee presidendiks valiti 11. mail 2020 Moussa Timbiné.

## Vaata ka
*Mali ajalugu
*Mali poliitika
*Parlamentide loend
*Mali rahvaassamblee presidentide loend
*Seadusandlik võim

## Viited

## Välislingid
*Mali rahvaassamblee koduleht (prantsuse keeles)
*Rahvaassamblee Mali presidendi koduleht (prantsuse keeles)
Jeremy Keenan

**Jeremy Keenan** (sündinud 1945) on briti sotsiaalantropoloog. Ta on keskendunud peamiselt Sahara, Põhja-Aafrika ja Saheli piirkondadele. Ta uurib eelkõige arengut, julgeolekut ja üleilmastumist. Viimastel aastatel on ta avaldanud raamatuid ja artikleid Ameerika Ühendriikide terrorismivastasest võitlusest Aafrikas.

Keenan on pikka aega väitnud, et Põhja-Aafrika terroriühendusi toetab Alžeeria ning et CIA ja teised luureagentuurid on sellest teadlikud. Põhjuseks toob ta Alžeeria ja USA tahet piirkonnas oma võimu suurendada. Raamatus "The Dark Sahara" ("Tume Sahara") süüdistab ta Alžeeriat ja USA-d tõestusmaterjali võltsimises ning Al-Qā‘idah tähtsuse kohta valetamises. Ta on terrorismivastast sõda nimetanud petuskeemiks, millega põhjustatakse Sahara rahvastele, eriti tuareegidele, tohutut kahju.

22. mail 2012 süüdistas ta BBC-le antud intervjuus Alžeeria valitsust terrorirühmituse Ansar Dine toetamises.

## Teoseid
* "The Tuareg: People of Ahaggar", Allen Lane, 1977
* "Sahara Man: Travelling with the Tuareg", John Murray Publishers, 2001
* "The Lesser Gods of the Sahara: Social Change and Contested Terrain Amongst the Tuareg of Algeria", Frank Cass Publishers, 2004
* "The Dark Sahara: America's War on Terror in Africa", Pluto Press, 2009
* "The Dying Sahara: US Imperialism and Terror in Africa", Pluto Press, 2012
* "Report on In Amenas - *Inquest Cover-up and Western Involvement in Algerian State Crimes", *International State Crime Initiative (ISCI), 2016'' 

## Viited
Ansongo

**Ansongo** on vald ja linn Gao piirkonnas Ida-Malis. Linn asub Nigeri jõe vasakul kaldal, umbes 90 km Gaost lõunas. Ansongo on Ansongo cercle'i keskus. Valla pindala on 445 ruutkilomeetrit ning 2009. aastal elas seal 32 709 inimest.

## Viited
Novõi Buh

**Novõi Buh** (ukraina Новий Буг) on linn Ukrainas Mõkolajivi oblastis, Novõi Buhi rajooni halduskeskus. Novõi Buh asub Mõkolajivist umbes 90 km põhjakirdes.

Novõi Buh sai linnaõigused 1961. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Novõi Buhi elanikest ukrainlasi 93,38%, venelasi 4,38%, moldaavlasi 0,66%, valgevenelasi 0,59% ja armeenlasi 0,51%.

## Viited
Azawadi iseseisvusdeklaratsioon

6. aprillil 2012 kuulutas Azawadi Rahvuslik Vabastusliikumine (MNLA), et **iseseisvub [[Mali|Mali vabariigist]]**. Avaldus tehti 2012. aasta tuareegide ülestõusu käigus, sellele oli eelnenud veel arvukalt tuareegide ülestõuse. Nad nimetasid enda riiki Azawadi iseseisvaks riigiks. Deklaratsioon rahvusvahelisel tasandil toetust ei pälvinud.

## Viited

## Välislingid
*Deklaratsiooni täispikk tekst (prantsuse keeles)
Alatõri jõgi

**Alatõr** (vene: Алатырь, ersa: Ратор, tšuvaši: Улатăр) on jõgi Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Mordva Vabariigis ja Tšuvaššias, Sura vasakpoolne lisajõgi. 

Jõgi saab alguse Nižni Novgorodi oblastist ja voolab peamiselt itta. See on 307 kilomeetrit pikk ja selle valgala on 11 200 km². Alatõr külmub novembris ja on jääs aprillini. Jõe ääres asuvad Ardatovi ja Alatõri linn ning Turgenevo alev.

Suuremad lisajõed on Rudnja ja Inzar.

## Viited
Azawadi sisesõda

**Azawadi sisesõda** on 2012. aastal Põhja-Malis alanud võitlus Azawadi Rahvusliku Vabastusliikumise (MNLA) ja islamiterroristlike grupeeringute liidu vahel. 

Konflikt sai alguse, kui MNLA kuulutas Põhja-Malis välja iseseisva Azawadi riigi. Enne seda olid pooled teinud koostööd võitluses Mali valitsusvägede vastu, lahkhelid tekkisid, kui islamistid soovisid kehtestada šariaati ning MNLA demokraatlikku riigikorda. Islamistid kogusid toetust mittetuareegidest elanikkonna seas ning neil õnnestus enda kontrolli alla saada Gao linn. Gao lahinguga tõrjuti MNLA välja nii Gaost kui ka Timbuktust. Järgnevate kuude jooksul kaotas MNLA kõik oma suuremad tugipunktid ning võitlejad olid sunnitud pakku minema. 

Aastal 2013 algas Prantsusmaa sekkumine ning piirkond läks taas Mali valitsuse kontrolli alla. MNLA toetas Prantsuse ja Tšaadi vägesid mägedes toimunud lahingutes. MNLA-l õnnestus saada paar Kidali piirkonna tähtsamat linna enda kontrolli alla, kuid nad keeldusid neid Mali valitsusvägedele üle andmast. Islamistid vastasid MNLA tegevusele terrorirünnakutega baasidele ja kontrollpunktidele. Juunis sõlmis MNLA Mali valitsusega rahulepingu ning andis valitsusvägedele loa MNLA poolt okupeeritud piirkondades liikuda. Pinged lahvatasid taas, kui tuareegide valitsuse liikme perekond mõrvatuna leiti, MNLA hakkas kättemaksuks fulbesid taga kiusama ja tapma; fulbed moodustasid enamuse islamistidest. Islamistid vastasid sellele omapoolsete rünnakutega, ühel juhul hukati korraga koguni 30 tuareegi.

## Viited