open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vladimir Drake

**Vladimir Drake** (vene keeles *Владимир Людвигович Драке*; 8. september 1874 Vilno – 13. oktoober 1932 Kohila) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja hiljem Eesti kindralmajor. 

Vladimir Drake lõpetas 1894. aastal Paažide Korpuse ja 1910. aastal ohvitseride suurtükiväekooli.

Oli alates 1898. aastast suurvürst Mihhail Nikolajevitši adjutant kuni suurvürsti surmani 1909. aastal ning 1910. aastast suurvürst Mihhail Mihhailovitši adjutant. 

Osales Esimeses maailmasõjas ja teenis mitmes rindelõigus. 26. veebruarist 1917 kindralmajor, 24. aprillist 1917 oli 46. armeekorpuse suurtükiväe inspektor. 

1919. aastal vabatahtlikult Judenitši Loodearmees, Pavlovski linna komandant.

Jäi Eestisse, oli 16. oktoobrist 1920 Eesti sõjakooli teenistuses. 1921. aastast õpetas kursusi kõikides sõjaväelistes õppeasutustes, sealhulgas Kindralstaabi kursustel. Viimased aastad oli Kohila paberivabriku teenistuses.

## Tunnustus
*Püha Stanislavi orden 2. järk (1909)
*Püha Anna orden 2. järk (6. detsember 1912)
*Georgi mõõk (1915) 

## Isiklikku
Tema isa oli kindralleitnant Ludwig von Drake. Ema Maria Skorinskaja oli pärit Vene pärusaadlist, perekond oli aadliseisusse tõstetud keisrinna Jelizaveta Petrovna poolt, kuna esivanem teenis tema ihukutsarina. Ka Vladimir Drake vanaisa, kes samuti kandis nime Ludwig von Drake, oli Vene keiserriigi sõjaväelane, jalaväekindral. Vanavanaisa James Lawrence Drake oli Londonist pärit suurkaupmees, Briti konsul Memelis. 

Abikaasa Tatjana (sündinud Iljina; 1889–1942).

## Viited
Johann Briesmann

**Johann** või **Johannes Briesmann** (ka **Briessmann**, **Brießmann**, **Brismann**; 31. detsember 1488 Cottbus – 1. oktoober 1549 Königsberg) oli saksa usureformaator ja teoloog.

Briesmann sündis Brandenburgis Cottbusis, kus tema pere kuulus linna patritsiaadi hulka. 1510. aastal astus Briesmann frantsisklaste mungaordu liikmeks, 1518. aastal asus ta õppima Oderi-äärse Frankfurdi ülikoolis. 1520. aastal siirdus ta aga Wittenbergi, kus liitus peagi Martin Lutheri juhitud reformatsiooniga. 1522. aastal sai ta sealt teoloogiadoktori kraadi. Samal aastal läks ta Cottbusi, kus ta väitles frantsisklastega mungatõotuse ja muude teoloogiliste probleemide üle. Sama aasta lõpus pöördus ta Wittenbergi tagasi.

1523. aastal siirdus Briesmann Lutheri soovitusel ja reformatsioonist mõjustatud Saksa ordu kõrgmeistri Albrecht von Hohenzollerni kutsel Königsbergi, kus ta 1525. aastal aitas välja töötada evangeelset kirikukorraldust. Samal aastal ta ka abiellus, olles esimene abielus jutlustaja Preisimaal. Briesmann oli kõrgmeistrist hertsogiks saanud Albrechti lähikondne, olles tema lossijutlustajaks.

1527. aastal kutsuti Briesmann aga Riia linna, et ta seal üldise kirikukorralduse välja töötaks. Koos Andreas Knopkeniga koostasidki nad 1529. aastal Riia kirikukorralduse, mis 1533. aastal ka Tallinna ja Tartusse laienes. Briesmann ise tegutses Riias kuni 1531. aastani, misjärel ta Preisimaale tagasi pöördus. Tema tagasipöördumise põhjusteks olid halvenev tervis ja ilmselt ka poliitilised vastuolud, kuna hertsog Albrechti usaldusalusena äratas ta eestkätt umbusaldust Liivi ordu leeris.

Liivimaalt naasmise järel oli Briesmann jutlustajaks Königsbergi toomkirikus. 1544. aastal aitas ta välja töötada uut Preisimaa kirikukorraldust. Seejärel tekkisid tal aga vastuolud hertsog Albrechti soosiku Andreas Osianderiga, kelle usuõpetus kaugenes luterluse põhivoolust. 1549. aastal muutus tüli avalikuks, kuid samal aastal suri Briesmann katku.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow noorem, *Die Einführung der Reformation in Liv-, Est- und Kurland*. Riia: Deubner, 1921.
Ida-sinivutt

**Ida-sinivutt** (*Synoicus chinensis*) on faasanlaste sugukonda põldvuti perekonda kuuluv lind, maailma väikseim kanaline.

Teaduslikult kirjeldas ida-sinivutti esimesena Linnaeus 1766. Ta tegi seda kõige laiema levilaga alamliigi *S. c. chinensis* põhjal, kes elab kõikjal Indohiinas Sri Lankalt kuni Lõuna-Hiina ja Taiwanini. Ülejäänud alamliigid elavad Filipiinidel ja Indoneesias, lääne suunas Andamanide ja Nicobarideni, ida suunas Bismarcki saarestikuni ning lõuna suunas Põhja- ja Ida-Austraaliani. Mõni alamliik on kohastunud eluga mägimetsades. Uus-Guineas kohtab teda kuni 2,2 km kõrgusel.

Ida-sinivutte on paljudes värvitoonides: siniseid, pruune, halle, valgeid ja mitut sorti kirjuid. Jalad on tal oranžid. Nokk on must. Rind on punakaspruun, kõri valge.

Ida-sinivutt on kuni 14 cm pikk ja kaalub 45–70 g.

Hea hoolitsuse korral võivad nad elada 13 aastat vanaks, aga tavaliselt elavad nad 5–7 aastat.

Pesa ehitab ja haub üksnes emaslind. Täiskurn koosneb 5–13 munast. Munade välimus sõltub alamliigist ja võib olla erinev: see on kollakas või pruun, vahel mustjaspruunide tähnidega. Emaslind hakkab hauduma alles pärast seda, kui kõik munad on munetud. Vangistuses muneb emaslind liga palju ja sellepärast tuleb osa mune talt ära võtta, sest kui muna 10 päeva jooksul hauduma ei hakata, siis ta jahtub ära ja sealt enam tibu ei tule. Kurna soovitatav suurus on 6–8 muna. Vutitibud kooruvad 19 päeva pärast ja näevad välja nagu kanatibud, ainult väiksemad. Tibud lahkuvad pesast juba esimesel päeval ja nad on kohe valmis sööma kõike seda, mida täiskasvanud linnudki, näiteks jahuusse ja putukaid. Suguküpsus saabub juba 14–18 nädala vanuselt.

Ida-sinivutt kodustati juba ammuilma Hiinas, kus teda kasvatati ilu pärast. Talvel oli kombeks neid taskus kanda ja nendega siis käsi soojendada. See tava kajastub põldvuti perekonna endisaegses ladinakeelses nimes *Excalfactoria*, mis tähendab 'soojendav'. Euroopasse toodi nad 1794.

Ida-sinivutti on väga kerge kodus pidada ja paljundada. Temast on aretatud mitu tõugu. Kui nad on oma elupaigaga kohanenud, siis on nad vastupidavad. Nad ei reosta oma eluruumi põrandat plekkidega. Nad on odavad ja vajavad väga vähe hooldust. Ühele linnule on vaja vähemalt 2 × 2 meetri suurust ruumi. Nad vajavad palju vähem süüa ja juua kui kanad ja on teada juhtumeid, kus neid on õpetatud peost sööma. Emaslind teeb isase ligimeelitamiseks pehmeid kraaksatusi. Nad on hüperaktiivsed paljunejad: soodsa toidu korral muneb emane iga päev muna.

Ida-sinivutt kui liik tervikuna on soodsas seisundis, aga mõnel pool on mõni alamliik looduskaitse all. Näiteks Austraalia keskvalitsus ei pea liiki ohustatuks, aga Victoria osariik võttis oma maa-alal ida-sinivuti 2007 ohustatuna kaitse alla.

## Viited

## Välislingid
Jussi Ahlroth

**Jussi Ahlroth** (sündinud 1973) on Soome ajakirjanik, kriitik ja endine muusik. 

Aastast 2003 on ta töötanud ajalehe Helsingin Sanomat kultuuritoimetajana. Ta arvustab muu hulgas rokkmuusikaesitusi ning ulme-, fantaasia- ja religioosset kirjandust.

Aastal 2006 ilmus tema kirjutatud teos "Mie oon Lordi" ("Mina olen Lordi"), mis räägib Soome bändi Lordi ajaloost bändiliikmete lapsepõlvest tänapäevani. 

Ahlroth mängis aastatel 1989–1990 bassi bändis Abhorrence. Hiljem on Ahlroth mänginud rokkansamblis Spiha.

## Diskograafia
### Abhorrence
* "Vulgar Necrolatry" (demo, 1989), bass
* "Abhorrence" (7" EP 1990), bass

### Spiha
#### Albumid
* "Egoreactor" (CD, 2003), kitarr
* "It's Alive" (kontsert-CD, 2005), kitarr
* "Spiritual Hallucination" (CD, 2005), kitarr

#### Singlid ja EP-d
* "If I Ever Let You Go" (singel, 2003), kitarr
* "Toothhelmet" (EP, 2003), kitarr
* "Crazy" (singel, 2004), kitarr
* "Icebreaker" (singel, 2004), kitarr
* "Planet Horse" (singel, 2005), kitarr

## Raamatud
* "Mie oon Lordi" (2006, Helsingi, kirjastaja Johnny Kniga) 

## Allikad
* http://meteli.net/artist.php?id=1473
Jerry Ahrlin

**Jerry Ahrlin** (sündinud 15. jaanuaril 1978 Östersundis) on rootsi murdmaasuusataja.

Ta on võitnud Tartu maratoni 2007. ja 2011. aastal.

## Välislingid
* Jerry Ahrlin FIS-i kodulehel
Premier League'i staadionite loend

Siin on loetletud Inglismaa jalgpalli kõrgliiga Premier League'i praegused ja endised staadionid.

## Viited
Minu loomad

**"Minu loomad. Aleksei Turovskiga loomaaias"** on Aleksei Turovski 2008. aastal kirjastuses AS Ajakirjade Kirjastus ilmunud lasteraamat loomaaia loomadest.

Selles raamatus jutustab zooloog tõestisündinud lugusid loomaaias elavatest loomadest: Vaskast (kass), Johnnyst (koer), Allast (kassikakk), Filipist (kassikakk), Kassandrast (ilves), Astinist (dagestani tuur), Naf-Nafist ja Teresast (metssead), Sultanist ja Johnnyst (lõvid), Pöial-Liisist (hallhüljes), Gabrielast (kuningboa), Pinost, Bettyst ja Quinsist (šimpansid), Tutist, Fruttist ja Rigmarist (marmosetid), Donna Klaarast (kondorkilpkonn), Vanamehest (harikrokodill), Mei-meist ja Huan-huanist (alligaatorid), Glückist, Küürakast ja Jõhvikast (leeguanid), Villist ja Šebast (surikaadid), Jaškast (ronk), Vaidast (jääkaru), Oliviast (lumeleopard), Dimkast (hunt), Vilhelminest ja Frederikist (rebased), Bangast (tiiger), Mörrist (ninasarvik), Karlist (elevant), Holgerist ja Puppast (jõehobud), Brontikust (harjasvöölane), Madrusest ja Pootsmannist (pelikanid), Saidist, Budurist, Fatimast ja Gürsast, (kaamelid) ja miiludest.  
 
Toredad seigad on põimitud faktidega loomade elukorralduse ja käitumise kohta looduses. Lugusid illustreerivad fotod, mille autorid on Maaja Kitsing, Priit Grepp ja Tavi Grepp. Turovski raamatus leidub ka ta enda joonistusi loomadest.
Sandra Hansson

**Sandra Hansson** (sündinud 2. aprillil 1980 Bäckeforsis) on rootsi murdmaasuusataja.

Ta esindab Rootsi Uddevalla ja Norra Trondheimi spordiklubi.

Aastatel 2008 ja 2009 võitis ta naiste arvestuses Vasaloppeti ja oli FIS maratonide sarjas teine, aastatel 2010 ja 2011 oli ta juba sarja üldvõitja. Ta on Tartu maratoni naiste arvestuses võitnud 2009. aastal (aeg 3:13.04), 2010. aastal (aeg 3:20.59), 2011. aastal (aeg 3:08.35) ja 2013. aastal (aeg 2:58.53).

Sandra Hansson on võitnud 21 Rootsi meistrivõistluste medalit suusatamises, rullsuusatamises ja kergejõustikus. Ta on võitnud medaleid rullsuusatamise Euroopa ja maailmameistrivõistlustel.

## Viited
Harri Kärtner

**Harri Kärtner** (4. september 1925 Narva – 1. veebruar 2011) oli eesti jurist, õppejõud ja ühiskonnategelane.

Ta sündis väikeettevõtja peres. Aastatel 1933–1937 õppis Narva linna algkoolis, 1937–1944 Narvas keskkoolis ja 1944–1945 koos perekonnaga sõja eest pagenduses olles Haapsalus keskkoolis.

1945–1951 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas 1951. aastal *[[cum laude]]*. Aastatel 1951–1954 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli riigi ja õiguse teooria ning ajaloo aspirant. Kärtner oli õigusteaduse kandidaat (1955).

Ta täiendas end üleliidulises uurijate täiendusinstituudis Leningradis isiku- ja varavastaste kuritegude uurimises (1962–1963), ametialaste, majandus- ja korruptsiooniga seonduvate kuritegude uurimises (1968) ning Moskva Riiklikus Ülikoolis riigiõiguses (1968).

õigusnõunik (1968), justiitsteenistuse reservkapten (1972).

Aastatel 1955–1961 oli ta ajalehe Edasi toimetuse kirjanduslik kaastööline, 1961–1963 Tartu Linna Prokuratuuri uurija, 1963–1971 Eesti Prokuratuuri eriti tähtsate asjade uurija.

1971–1991 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli kriminoloogia laboratooriumi vanem teaduslik töötaja, 1971–1991 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna õppejõud, riigiõiguse dotsent (1980), 1991–1993 Tartu Ülikooli ametiühingu juriskonsult.

1993–1995 oli Kärtner Riigikogu Maaliidu ühenduse fraktsiooni konsultant sotsiaal- ja õigusküsimustes, 1993–1995 Tartu Linnavolikogu aseesimees.

Samuti oli ta Eesti Karskusliidu ning Dotsentide ja Teadurite Klubi asutajaliige, Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi asutajaliige, Eesti Pensionäride Liidu esimees 1990–1995 ja 1998–2003.

Eesti Pensionäride Liidu esindajana pöördus Kärtner korduvalt Riigikogu, Vabariigi Valitsuse ja teiste kõrgemate riigi- ja omavalitsusorganite poole ettepanekutega pensionäride olukorra parandamiseks ja demokraatliku õigusriigi kaitsmiseks ning osalenud pensionäride õiguste ja seaduslike huvide kaitseks korraldatud aktsioonide organiseerimisel ja läbiviimisel.
Elmar Saar

**Elmar Johannes Saar** (6. veebruar (vkj) / 19. veebruar 1908 Tallinn – 19. detsember 1981 Tallinn) oli eesti jalgpallur, jäähokimängija, treener ja spordikohtunik.

Õppis Tallinna kolledžis ja Nõukogude–Saksa sõja ajal aastatel 1943–1944 Nõukogude tagalas Moskvas Kehakultuuri Keskinstituudi kursustel. 

## Sportlasena
Jalgpallist hakkas huvituma 13-aastaselt. Tuli aastatel 1926 ja 1928 Tallinna Jalgpalliklubi meeskonnas ning 1934–1936 Estonia meeskonnas Eesti meistriks. Kuulus aastatel 1928–1936 kokku 19 korda Eesti jalgpallikoondisse.

Aastatel 1946 ja 1948 oli Eesti NSV meiser ka jäähokis.

## Treenerina
Töötas 1936–1940 Eesti Spordi Keskliidus. Tema juhendamisel tuli Estonia aastatel 1938–1939 Eesti meistriks. Ta oli 1939. aastal Eesti jalgpallikoondise peatreener.

Oli aastatel 1940–1941 ja 1945–1954 jalgpalli- ja jäähokitreener Dünamos ja 1954–1976 Kalevis. Tema juhendamisel tuli Tallinna Dünamo aastatel 1945, 1947, 1950, 1953 ja 1954 jalgpallis; aastatel 1946, 1948–1949 ja 1952–1954 jäähokis ning 1941. aastal jääpallis Eesti NSV meistriks; Kalev võistles aastatel 1960–1962 NSV Liidu meistrivõistlustel. 

## Jalgpallikohtunikuna
Kohtunikuna (1945 üleliiduline kategooria) juhtis 1944–1961 üle 200 korra mänge NSV Liidu meistri- ja karikavõistlustel ning ka maavõistlusi Bukarestis, Budapestis ja Helsingis. Oli kauaaegne Eesti NSV Jalgpalliföderatsiooni kohtunikekogu esimees.

## Sporditegelasena
Kuulus alates 1945. aastast Eesti NSV Jalgpallisektsiooni/-föderatsiooni presiidiumi. 

## Looming
*"Jalgpall". 1949
*"Jalgpall. Minevikust tänapäevani". Koostaja Lembit Koik, autorid Eugen Below, Lembit Koik, Oskar Koni, Otto Reinlo, Elmar Saar, Karl-Rudolf Sillak ja Villi Vainula. Tallinn 1970
*"Jääpall. Jäähoki. Minevikust tänapäevani". Koostaja Endel Press, autorid Lembit Koik, Endel Press, Elmar Saar, Herbert Saarne, Karl-Rudolf Sillak, Toivo Tukk. Eesti Raamat. Tallinn 1977

## Tunnustus
*1964 Eesti NSV Jalgpalliföderatsiooni aukohtunik ja presiidiumi auliige
*1967 Eesti NSV teeneline sporditegelane
*1968 Kalevi auliige
*2018 Eesti Jalgpalliliidu kuldmärk (postuumselt)

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Ferenc Nagy

**Ferenc Nagy** (21. veebruar 1884 – 1962) oli Ungari jalgpallur ja jalgpallitreener. Ta oli Eesti jalgpallikoondise ungarlasest peatreener aastatel 1925–1926.

Aastatel 1903–1907 mängis ta 8 korda Ungari koondises. Jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 11. juunil 1903 mängus Austria vastu.

MTK Budapest FC koosseisus mängis ta 1903–1911 ning tuli 3 korral Ungari meistriks.

Esimeses maailmasõjas sattus ta Venemaale sõjavangi. Pärast sõda töötas ta treenerina Saksamaal, Šveitsis ja Prantsusmaal.

Ta harrastas ka maadlust ja tõstmist.

## Viited
Albert Vollrat

**Albert Vollrat** ( Tallinn – 10. aprill 1978 Tallinn) oli Eesti maadleja ja jalgpallitreener.

### Sportlaskarjäär
Alustas sportlaseteed jalgpalliklubis Olümpia. Maadlusega hakkas tegelema 1919. aastal karskusseltsis Valvaja. 1921. aastal Valvaja likvideeriti ning Vollrat astus võimlemisseltsi Sport liikmeks. Samal aastal osales Vollrat Helsingis toimunud maailmameistrivõistlustel, kus saavutas Kreeka-Rooma maadluses kärbeskaalus neljanda koha. Pärast seda elas ja treenis paar aastat Soomes, kus õppis ühtlasi massaaži. Omandatud massöörioskused tulid hiljem kasuks jalgpalliklubide juures töötades.

#### Saavutused maadlejana
* 1922. aasta Eesti meistrivõistlustel sulgkaalus kolmas koht.
* 1923. ja 1924. aastal Eesti meistrivõistlustel kärbeskaalu kolmas koht.
* 1927. aasta Eesti meistrivõistlustel sulgkaalus teine koht.

### Treenerikarjäär
Aastatel 1926–1927 töötas jalgpalliklubis Tallinna VS Sport massöörina ja peatreeneri Antal Mally assistendina.

1927–1928 töötas Ungaris jalgpalliklubi Ferencváros massöörina ja abitreenerina. Töötas massöörina ka Amsterdami olümpiamängudel Ungari jalgpallikoondise juures. Aastatel 1928–1931 oli Hispaania jalgpalliklubi CE Europa hooldaja-abitreener.

1932. aastal sai Vollratist Eesti jalgpallikoondise esimene eestlasest peatreener. Vollrati juhendamisel peetud seitsmest kohtumisest võideti üks ja kaotati kuus.

Hooajal 1932–1933 oli üks Londoni Arsenali abitreeneritest, kui klubi tuli Inglismaa meistriks. 1933–1938 juhendas Tallinna Puhkekodu ja 1942–1943 Pärnu Tervise jalgpallimeeskonda.

1944–1945 oli Tallinna Spartaki treener.

1945–1947 oli Moskva Spartaki peatreener. Võitis Spartakiga kaks Nõukogude Liidu karikat (1946 ja 1947). Moskvast tagasi tulnuna juhendas 1948–1951 Nõukogude Liidu meistrivõistluste B-grupis esinenud Tallinna Kalevit ning oli spordikooli treener.

#### Saavutused treenerina
* Ferencváros – Ungari meister ja karikavõitja 1928 (abitreenerina)
* Londoni Arsenal – Inglismaa meister 1933 (abitreenerina)
* Moskva Spartak – Nõukogude Liidu karika võitja 1946 ja 1947 (peatreenerina)

## Kirjandus
* Indrek Schwede. Tundmatu rahakas kuulsus Albert Vollrat. Jalka, 2. juuni 2009, nr 6, lk 44.

## Välislingid
* 
* Moskva Spartaki kuulsuste hall – Albert Vollrat
Geezer Butler

**Geezer Butler** (sündinud **Terence Michael Joseph Butler** 17. juulil 1949 Birminghamis Inglismaal) on inglise muusik ja laulukirjutaja. 

Eeskätt on ta tuntud Black Sabbathi basskitarristi ja laulusõnade kirjutajana. 

2006–2010 oli ta bändi Heaven & Hell liige.
Harri Lehiste

**Harri Lehiste** (kuni 1935 **Harri Beekmann**; 14. oktoober 1931 Lehtse vald, Järvamaa – 19. juuni 1984) oli eesti ajakirjanik ja följetonist.

Aastatel 1973–1984 oli ta ajakirja Pikker peatoimetaja. 

## Teoseid
*"Lõbustusmaks : följetone, humoreske, miniatuure" (EKP Keskkomitee Kirjastus, 1964)
*"Võitlus müüriga : följetone, humoreske" (Eesti Raamat, 1966)
*"Läbi lukuaugu" (EKP Keskkomitee Kirjastus, 1974)
*"Valitud kaebused : vested ja humoreskid" (Eesti Raamat, 1990)
*"Härra kodanik Männike" (Sõnavald, 2020); lk. 200–201 Pikris avaldatud "Kodanik Männikese lugude" bibliograafia 1981–1984; sealt edasi 1995–1996 Vladislav Koržetsi kirjutatud "Härra Männikese lood"; samas raamatus ka Harri Lehiste ja Vladislav Koržetsi koos kirjutatud näidend "Kodanik Männike alustab uut elu".
Mootorrattapäevik

**"Mootorrattapäevik"** (hispaania keeles "Diarios de motocicleta") on Ernesto Che Guevara raamat, mis kirjeldab tema 23-aastaselt koos sõber Alberto Granadoga ette võetud reisi mootorrattal läbi kogu Ladina-Ameerika. Reis oli tähtis tema arenguloo seisukohalt: enda tunnistust mööda kujunes keskklassi perest pärit Guevara just selle retke käigus revolutsionääriks.

Guevara ja Granado lahkusid 1952. aasta jaanuaris Buenos Airesest 1939. aastal valminud 500cc Nortoni mootorrattal, millele nad andsid iroonilise hüüdnime *La Poderosa* ("Võimas"). Seda ratast on nimetatud karburaatoriga versiooniks Don Quijote hobusest Rocinantest. 

Reisi eesmärk oli õppida tundma Lõuna-Ameerikat, mida noored teadsid seni vaid raamatutest. Retkeks kulunud üheksa kuu vältel sõitsid nad mootorratta, aurulaeva, parve, hobuse, bussiga ja hääletades ning läbisid umbes 13 000 kilomeetrit. Teel läbiti erinevaid maastike, sealhulgas Andide mäestik, Atacama kõrb ja Amazonase jõe bassein.

Autor kirjeldab sotsiaalset ebaõiglust, mida peavad ühtviisi taluma nii ekspluateeritud kaevurid, tagakiusatud kommunistid, ühiskonnast kõrvale tõrjutud leeprahaiged kui ka kunagise suure inkade tsivilisatsiooni järeltulijad. Raamatu lõpus kuulutab Guevara oma soovi võidelda ja surra vaeste eest ning oma unelmat tervikuks ühendatud Ladina-Ameerikast.

Raamatus anti välja käsikirja põhjal alles pärast Guevara surma. Sellest sai menuk, näiteks on see olnud korduvalt New York Timesi bestseller. "Mootorrattapäevik" on tõlgitud paljudesse keeltesse, 2004. aastal valmis selle põhjal film "The Motorcycle Diaries" ("Mootorrattapäevikud"; režissöör Walter Salles).

2012. aastal ilmus "Mootorrattapäevik" eesti keeles Riina Valmseni tõlkes hispaania keelest kirjastuses IlmaPress.
Spandau

**Spandau** on Berliini kõige läänepoolsem linnarajoon. Rajoon asub Haveli ja Spree jõe ühinemiskohas. See on küll pindala poolest linna rajoonidest neljas, kuid kõige väiksema elanike arvuga. Spandau rajoon loodi 1920. aastal varasemast Spandau linnakreisist ning mitmest lähikonnas asuvast kogudusest ja mõisast. 

Piirkond oli Teise maailmasõja järel Briti haldusalas Lääne-Berliinis. Linnarajoonis asus kurikuulus Spandau vangla, mis lammutati 1987. aastal.

## Linnaosad ja asend

Spandau linnarajoon koosneb kümnest linnaosast:
* Spandau
* Haselhorst
* Siemensstadt
* Staaken
* Gatow
* Kladow
* Hakenfelde
* Falkenhagener Feld
* Wilhelmstadt

Läänes piirneb Spandau Brandenburgi liidumaa Oberhaveli ja Havellandi kreisi ning Potsdami linnaga.

## Ajalugu

Piirkonna teadaolev ajalugu ulatub 6. sajandisse, mil Havelland ja Havellern asustati. 1197. aastast pärinevates ürikutes on esmamainitud Spandow' kindlust. Kindlusest kasvas välja Spandau linn, millest sai piirkonna keskus. 

Asula nime kirjapilt muudeti 1878. aastal Spandow’st Spandauks ning 1. aprillil 1887 eraldati linn Osthavellandi kreisist ning muudeti linnakreisiks. Seoses Suur-Berliini loomisega 1920. aastal muudeti linnakreis linnarajooniks. 

Pärast Teist maailmasõda kuulus Spandau rajoon Briti haldusalasse, välja arvatud West-Staakeni piirkond, mis läks Nõukogude Liidu haldusse. Kuni 1987. aastani asus Wilhelmstraßel sõjakurjategijate kinnipidamiseks mõeldud Spandau vangla, kus viimase kinnipeetavana elas eluaegset karistust kandnud Rudolf Heß. Pärast tema surma vangla lammutati ning sellele kohale ehitati Spandaus elanud Briti sõjaväelaste kaubanduskeskus. 1990. aastal liideti West-Staaken taas Spandauga. 

## Linnaosa üldilme

Spandau rajoonis asuvad Berliini teenindavad energia ja prügifirmad, aga ka mitmed tehased (Siemens, Osram, BMW), muutes rajooni oluliseks majanduspiirkonnaks. Samas asuvad rajoonis suured metsa- ja veealad, mida kasutatakse puhkamiseks. 

Rajooni kultuurikeskuseks on Spandau vanalinn, mille algupärasest arhitektuurist on säilinud Teise maailmasõja purustuste tõttu vaid väike osa. 1970. aastatel renoveeriti seal mitmed majad ning tühjadele kruntidele ehitati uued, ühekorruselised ärihooned. Ühtlasi muudeti vanalinn jalakäijate tsooniks. Hoolimata sõjapurustustest asuvad Spandaus endiselt mitmed Berliini vanimatest hoonetest.

Rajooni lõunaosas asub endine Gatow lennuväli, mida sõjajärgsel perioodil kasutas Briti lennuvägi. 1995. aastal muudeti see Luftwaffe muuseumiks.
Reinickendorf

**Reinickendorf** on Berliini linnarajoon, mis asub linna loodeosas ning mille piiresse jäävad Tegeli lennujaam ja Tegeli järv. Nime on saanud linnarajoon selles asuva Reinickendorfi linnaosa järgi.

Pärast Teist maailmasõda kuulus piirkond Prantsuse haldustsooni ning oli kuni Saksamaade taasühendamiseni osaks Lääne-Berliinist.

## Linnaosad

Reinickendorfi linnarajoon koosneb kümnest linnaosast:
* Reinickendorf
* Tegel
* Konradshöhe
* Heiligensee
* Frohnau
* Hermsdorf
* Waidmannslust
* Lübars
* Wittenau
* Märkisches Viertel

Reinickendorfi linnarajoon piirneb edelas Spandau rajooniga, lõunas Charlottenburg-Wilmersdorfiga, kagus Mitte rajooniga ning idas Pankowiga. Kogu linnarajooni põhjapiir asub naabruses Brandenburgi liidumaa Oberhaveli kreisiga.

## Linnarajooni areng

Reinickendorfi rajoon moodustati 1920. aastal Reinickendorfi, Wittenau, Tegeli, Heiligensee, Hermsdorfi ja Lübarsi külast ning kolmest põllumajandusmõisast.

Linnarajooni ilmestavad metsad ja veekogud, kuigi lõunapoolseim osa Reinickendorfist on linnaehituse käigus omandanud suure sarnasuse naabruses asuva Mitte rajooni Weddingi linnaosaga. Lisaks sellele asub Reinickendorfis aastatel 1929–1931 ehitatud asum Weiße Stad ('valge linn') ning korterelamupiirkonnana aastatel 1963–1974 rajatud Märkisches Viertel, kus praegu elab enam kui 30 000 inimest. Linnarajooni teistes linnaosades domineerivad ühepereelamud, mis on näiteks Hermsdorfis ja eriti Frohnaus ehitatud paljuski villastiilis.
Friedrich Kerr

**Friedrich Kerr** (ka **Fritz Kerr**; 2. aprill 1892 – 9. oktoober 1974) oli Austria jalgpallur ja treener.

1916–1918 mängis ta Austria rahvuskoondises 7 mängu. Aastatel 1924–1955 oli ta erinevate meeskondade treener.

Ta oli Eesti jalgpallikoondise peatreener 1930. aastal.

## Viited
Antal Mally

**Antal Mally** (21. september 1890 Budapest – 1958) oli ungari jalgpallur ja jalgpallitreener.

Hooajal 1911/12 mängis ta Terézvárosi TC meeskonnas. Treenerina alustas tööd juba Ungaris. Ta oli Eesti jalgpallikoondise  peatreener 1927 ja 1935. Nende aastate vahel töötas ta Itaalias, hiljem ka Belgias ja Tšehhoslovakkias. Eestis töötas ta ka Tallinna võimlemisseltsi Sport juures.

## Viited
Aili Vahtrapuu

**Aili Vahtrapuu** (26. jaanuar 1950 – 11. detsember 2024) oli eesti skulptor ja graafik.

Ta lõpetas 1980. aastal ERKI skulptuuri erialal.

Ta on tegelenud muu hulgas veeinstallatsioonidega.

## Töid
* Eduard Tubina monument (koos Veronika Valguga) Tartus (2005) 
* Jaan Tõnissoni büst Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumis (2011) 
* August Maramaa valgusinstallatsioon Viljandis (2006) 
* Istuvad poisid Tallinnas Tõnismäel 
* Skulptuurinstallatsioon " Linnud" Lasnamäe polikliiniku ees, arhitekt  Mari Kurismaa

## Tunnustus
* 2006 Kristjan Raua preemia (diskreetse ja täpse tunnetusega lahendatud Eduard Tubina monument)
*2018 stipendium "Ela ja sära"

## Välislingid
* Aili Vahtrapuu Kunstimuuseumi digitaalarhiivis
Rainer Saks

**Rainer Saks** (sündinud 19. septembril 1967) on Eesti julgeolekuekspert ja endine riigiametnik. Ta on juhtinud Vabariigi Presidendi Kantseleid, Teabeametit ja olnud Välisministeeriumi kantsler.

## Elulugu
Ta on lõpetanud Pärnu 1. Keskkooli ja Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena.

Aastatel 1993–1999 töötas ta Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi ajalooõpetajana, 1999–2001 välisministri nõunikuna ning seejärel Riigikantselei koordinatsioonidirektorina.

Aastatel 2006–2011 oli ta Vabariigi Presidendi Kantselei direktor, ühtlasi oli ta 2007–2011 Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse nõukogu esimees. 

10. veebruarist 2011 kuni 1. detsembrini 2015 oli ta Teabeameti peadirektor. 1. detsembrist 2015 kuni 30. novembrini 2020 oli ta Välisministeeriumi kantsler. 

1. detsembril 2020 asus ta tööle küberturbeettevõtte CybExer Technologies välissuhete juhina.

Aastast 2024 on ta TÜ Skytte instituudi küberpoliitika keskuse juhataja. 

## Tegevus julgeolekueksperdist arvamusliidrina
Alates Venemaa sissetungist Ukrainasse avaldab Rainer Saks oma Facebooki lehel igapäevaseid ülevaateid Ukraina sõja ja ka muudes konfliktikolletes toimuva kohta. Tema ülevaateid on laialdaselt tsiteeritud ning neid avaldatakse iga päev Eesti suuremates päevalehtedes. 

Ta esineb julgeolekueksperdina sageli Eesti Rahvusringhäälingu poliitikasaadetes ja arvamusveergudel. 2024. aasta veebruaris pälvis ta ajalehe Postimees Aasta Arvamusliidri auhinna.

## Poliitiline tegevus
Rainer Saks kuulub alates 12. aprillist 2024 erakonda Parempoolsed. Ta kandideeris selle erakonna nimekirjas 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ning sai 12 384 häält, millega ei osutunud valituks.

## Tunnustus
*2005 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2009 Kolme Tähe III klassi orden (Läti) 
*2019 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk 
*2024 Postimehe aasta arvamusliider
*2024 Tartu Ülikooli Tänutäht

## Isiklikku
Tema abikaasa on Merike Saks.

## Teosed
* 2023 „Ukraina sõja päevikud”, Delfi Meedia, 2023. ISBN 9789916950159

## Viited

## Välislingid
* Siim Saidla. Kes on Rainer Saks? Õhtuleht, 9. august 2001
* Rainer Saks: Sõda ei ole mundrikaubamaja Eesti Päevaleht, 22. juuni 2004
* "Intervjuu | Endine välisluure juht Rainer Saks: ma pole nõus hoiakuga, et Putiniga ei tohi suhelda" Eesti Ekspress, 20. aprill 2022
Georgi Trajkov

**Georgi Trajkov  Girovski** (bulgaaria *Георги Трайков Гировски*)  (14. aprill 1898 Varbeni küla – 14. jaanuar 1975 Sofia Bulgaaria) oli Bulgaaria poliitik, Bulgaaria Rahvavabariigi Rahvusassamblee Presiidiumi esimees aastail 1964–1967.

 			
## Vaata ka
*Bulgaaria riigipeade loend
Aasta noorsportlane

**Aasta noorsportlane** on aunimetus, mida antakse aastast 2006. Aasta noorsportlane valitakse spordiliitude hinnangute ja spordiajakirjanike valikute liitmisel. Võitja kuulutatakse välja Eesti Olümpiakomitee auhinnagalal "Spordiaasta tähed".

Aastatel 2006–2010 premeeris A. Le Coq võitjaid 63 912 euroga (1 miljoni krooniga). Stipendiumist 600 000 krooni läks EOK kaudu Sportlasele stipendiumi maksmiseks ja 400 000 krooni sportlastega kokku lepitud ettevalmistuskulude katteks.

## Aasta noorsportlased

## Vaata ka
*Aasta sportlane
*Aasta treener
*Aasta võistkond
*Noore sportlase preemia

## Viited
Imre Nagy

**Imre Nagy** (7. juuni 1896 Kaposvár – 16. juuni 1958 Budapest) oli Ungari poliitik. 

Ta oli 1944–1949 ja 1951–1955 Ungari Töörahvapartei Keskkomitee Poliitbüroo liige. Aastatel 1953–1955 oli ta Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees.

Ungari ülestõusu ajal oktoobris ja novembris 1956 oli ta jälle Ministrite Nõukogu esimees. Ta taaskehtestas mitmeparteisüsteemi ja kuulutas välja Ungari väljaastumise Varssavi Lepingu Organisatsioonist. 

Aastal 1958 mõisteti ta surma ja hukati.
Colorado (täpsustus)

**Colorado** on Ameerika Ühendriikide osariik. Samuti kannab seda nime mitu jõge Ameerika mandril.

Jõed:
* **[[Colorado jõgi]]** Ameerika Ühendriikides ja Mehhikos
* **[[Colorado jõgi (Texas)|Colorado jõgi]]** Ameerika Ühendriikides Texases
* **[[Río Colorado]]** Argentinas
* **[[Colorado jõgi (Costa Rica)|Colorado jõgi]]** Costa Ricas
* **[[Colorado jõgi (Tšiili)|Colorado jõgi]]** Tšiilis
* **[[Colorado jõgi (Brasiilia)|Colorado jõgi]]** Brasiilias

Muu:
* "**[[Colorado (laul)|Colorado]]**", Sandra Reemeri laul 1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
* "**[[Colorado (Neil Youngi album)|Colorado]]**", Neil Youngi 2019. aasta album

Vaata ka:
* Colorado platoo
* Colorado City
* Colorado Springs
Alexandre Desplat

**Alexandre Michel Gérard Desplat** (sündinud 23. augustil 1961 Pariisis) on prantsuse filmihelilooja.

Alexandre Desplat on kirjutanud põhiliselt filmimuusikat. Temalt pärineb järgmiste filmide muusika:
*"Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" (2003)
*"Sünd" (2004)
*"Süriaana" (2005)
*"Tulemüür" (2006)
*"Kuninganna" (2006)
*"Petlik pealispind" (2006; inglise "The Painted Veil")
*"Kuldne kompass" (2007)
*"Benjamin Buttoni uskumatu elu" (2008)
*"Julie ja Julia" (2009)
*"Videviku saaga: Noorkuu" (2009)
*"Coco enne Chaneli" (2009)
*"Variautor" (2010)
*"Kuninga kõne" (2011)
*"Kuutõusu kuningriik" (2012)
*"The Grand Budapest Hotel" (2014)

## Tunnustus
Alexandre Desplat on neljal korral olnud Oscari ning viiel korral Kuldgloobuse kandidaatide hulgas. Ta võitis Kuldgloobuse 2007. aastal filmi "Petlik pealispind" muusika eest. 

Kahel korral on ta võitnud Euroopa filmiauhinna muusika eest filmis "Kuninganna" (2007) ja "Variautor" (2010).

Aastal 2011 võitis Desplat Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinna parima filmimuusika eest filmis "Kuninga kõne".

## Välislingid
* Ametlik koduleht
*
FIAT

**Fiat Automobiles S.p.A.** (lühend itaalia sõnadest **Fabbrica Italiana Automobili Torino**) on Itaalias Torino maakonnas asuv autode ja automootorite tootja. Ettevõte asutati 1899. aastal, alates 2021. aastast on see Stellantise tütarettevõte. Varem on Fiat tootnud ka raudtee- ja õhusõidukeid ning tanke. 

1966. aastal ehitas Fiat Nõukogude Liitu vabriku Žiguli tootmiseks. 

2009. aasta seisuga on Fiat maailmas üheksas suurim ja Itaalias suurim autode tootja. 

20. jaanuaril 2009 ostis Fiat pankrotistunud Chrysleri aktsiatest 20%, 10. jaanuariks 2011 oli see suurenenud 25%-ni. 21. jaanuariks 2014 oli Fiat ostnud ära kõik Chrysleri aktsiad. 29. jaanuaril teatati, et Fiat ja Chrysler ühinevad ühiskorporatsiooniks Fiat Chrysler Automobiles (FCA), mis registreeriti lõplikult 12. oktoobril 2014. 2019. aastal teatati FCA ühinemisest Groupe PSAga korporatsiooniks Stellantis. Ühinemine jõudis lõpule 16. jaanuaril 2021. 

Fiati autosid toodetakse üle terve maailma: Itaaliast väljaspool enim Brasiilias, kuid tehaseid asub ka Poolas ja Argentinas.

## Kaubamärgid
* Kasutusel: Abarth, Alfa Romeo, Chrysler, Dodge, Fiat, Jeep, Lancia, Maserati, Ram Trucks
* Ootel: Autobianchi, Barreiros, Ceirano, Innocenti, Karrier, Pegaso, SCAT, Seddon Atkinson, Singer, Simca, S.P.A., SRT, Sunbeam, Zastava Automobiles

## Mudeleid

*Fiat 500
*Fiat Bravo/Brava
*Fiat Bravo
*Fiat Freemont Cross
*Fiat Stilo
*Fiat Ducato

## Pilte

Zastava AR-55.jpg| Zastava AR-55
Fiat Ritmo S 85.jpg|Fiat Ritmo
Fiat tipo f.jpg|Fiat Tipo
Fiat Punto.jpg|Fiat Punto
Fiat-new-500-front.jpg|Fiat 500
Vicenza flooding Nov. 1, 2010 - police vehicle (2).jpg|FIAT 6614 politsei tööriistana üleujutatud linnas


## Viited
Geoffrey Rush

**Geoffrey Rush** (sündinud 6. juulil 1951) on Austraalia filminäitleja ja -produtsent.

## Valik filme ja telesarju

## Tunnustus
### Auhinnad
Oscar
*1996. aastal parima meespeaosatäitja kategoorias filmi "Hiilgus" eest

Ekraaninäitlejate Gildi auhind
*1997. aastal parima meesnäitleja kategoorias filmi "Hiilgus" eest
*1998. aastal parima näitetrupi kategoorias filmi "Armunud Shakespeare" eest
*2005. aastal parima meesnäitleja kategoorias filmi "The Life and Death of Peter Sellers" eest

Briti Akadeemia auhind
*1996. aastal parima meesnäitleja kategoorias filmi "Hiilgus" eest
*1999. aastal parima meeskõrvalosatäitja kategoorias filmi "Elizabeth" eest
*2011. aastal parima meeskõrvalosatäitja kategoorias filmi "Kuninga kõne" eest

Kuldgloobus
*1997. aastal parima meespeaosatäitja kategoorias  filmi "Hiilgus" eest
*2005. aastal parima meesnäitleja kategoorias filmi "The Life and Death of Peter Sellers" eest

Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind
*1996. aastal rolli eest filmis "Hiilgus"

### Nominatsioonid
Oscari
*nominatsioon 1999. aastal parima meeskõrvalosatäitja kategoorias filmi "Armunud Shakespeare" eest
*nominatsioon 2001. aastal parima meespeaosatäitja kategoorias filmi "Quills" eest
*nominatsioon 2011. aastal parima meeskõrvalosatäitja kategoorias filmi "Kuninga kõne" eest

Briti Akadeemia auhinna
*nominatsioon 1999. aastal parima meeskõrvalosatäitja kategoorias filmi "Armunud Shakespeare" eest
*nominatsioon 2001. aastal parima meespeaosatäitja kategoorias filmi "Quills" eest

## Välislingid

* 
*
Saint John's (Kanada)

**Saint John's** (inglise *St. John's*; prantsuse *Saint-Jean*; iiri *Naomh Seán*) on linn Kanadas, Newfoundlandi ja Labradori keskus ja suurim linn.

Saint John'si peetakse Ameerika vanimaks inglaste asutatud linnaks.

## Asend
Saint John's asub Newfoundlandi saarel, Avaloni poolsaare idatipus. See on Põhja-Ameerika idapoolsem linn, kui Gröönimaa välja arvata.

## Rahvastik
2006. aasta rahvaloenduse järgi elas Saint John'sis 100 646 inimest.

### Keel
96,1% elanikkonnast räägib emakeelena inglise keelt.

## Majandus
2006. aastal tootis Saint John's poole Newfoundlandi ja Labradori SKP-st.

## Sadam
Linn on lähtesadamaks paljudele ekspeditsioonidele (sealhulgas Titanicu vrakile).

## Viited
Roja

**Roja** on küla (*ciems*) Lätis Kurzemes Talsi piirkonnas, Roja valla halduskeskus. Asub Liivi lahe kaldal 126 km kaugusel Riiast.

Rojas on raamatukogu. Külas asuvad bussipeatused AAS, Roja, Rojnieki, Ķirkrags, Klapeni, Dārzniecība ja Banga.

Külas asuvad Roja muinaskalmed on kohaliku kaitse all. Looduskaitse all on Ķirķragsi hiidrahn, Roja Merekivi ja kaks külas kasvavat sangleppa.

Roja alad kuulusid Vanema muinasmaakonda. esimesed teated küla kohta pärinevad aastast 1387, mil see koos Ruhnuga Dundaga kihelkonda kuulus. Toona olid Rojas sadam ja turuplats. Aastal 1434 liideti Roja Kuramaa piirkopkonnaga. XVI sajandil oli Roja üks kolmest Kuramaa sadamast, millel oli õigus välismaaga kaubelda. Küla allus toona Lubezere mõisale. Aastal 1873 asutati seal Lubezere merekool.  Aastal 1916 valmis küla sisemaaga ühendav kitsarööpmeline raudtee. Aastani 1949 jagunes küla kahe valla vahel, mille piiriks oli Roja jõgi. Lõunapoolsem osa kuulus Talsi kreisi ja  jäi Lubezere valda. Põhjapoolsem osa jäi Ventspilsi kreisi ja kuulus Dundaga valda. Aastal 1947 moodustati külas artell Staļina ceļš. Aastal 1967 moodustati selle baasil kalurikolhoos Banga. 1969. aastal sai aleviks. 1990. aastast on küla. 2009. aastani kuulus Talsi rajooni. Aastail 2009–2021 oli küla Roja piirkonna halduskeskuseks.

## Elanike arv


* 2050 (1970)
* 2479 (1979)
* 2821 (1989)
* 2837 (2000)
* 2394 (2011)

* 2509 (2015)
* 2357 (2017)
* 2162 (2020)
* 2126 (2025)


## Viited
Jens Byggmark

**Jens Pontus Byggmark** (sündinud 22. augustil 1985 Örebros) on Rootsi mäesuusataja. 

Byggmark tõusis maailma karikasarjas slaalomis tipptegijate hulka 2007. aastal. Tema 2007. aasta jaanuaris saadud kaks slaalomivõitu Kitzbühelis ja teine koht Schladmingis tulid suure üllatusena. Hooaja lõpus sai ta slaalomi maailma karika arvestuses 3. koha. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Årea kuulus Byggmark Rootsi meeskonda, kes sai võistkonnavõistluses teise koha.
 
2007.–2008. aasta maailma karikasarjas sai Byggmark slaalomis kolm korda teise koha: Bad Kleinkirchheimis, Wengenis ja Kitzbühelis. Kahel järgmisel hooajal MK-võistluste etappidel jõudis ta parimal juhul kümnendaks. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis sai ta slaalomis hõbemedali.

Byggmark elab Tärnabys, kust on ka pärit mäesuusatamise tippu tõusnud Ingemar Stenmark ja Anja Pärson.

## Saavutused

* 2007  Åres
**  hõbemedal võistkonnavõistluses
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis 
**  hõbemedal slaalomis
* 2013  Schladmingis 
**  hõbemedal võistkonnavõistluses

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Slaalomikarikas
** 3. koht: 2007

#### Maailma karikasarja etapivõidud
Jens Byggmark on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 108 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 8 korda, millest 2 korral kõige kõrgemale astmele.

 

## Välislingid
*Jens Byggmarki koduleht 
*Jens Byggmark FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Tiit Land

**Tiit Land** (sündinud 25. septembril 1964) on eesti biokeemik. Ta oli 2011–2020 Tallinna Ülikooli rektor ning on alates 2020. aasta sügisest Tallinna Tehnikaülikooli rektor. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1982. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli  ja 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna. Aastatel 1990–1994 oli Stockholmi Ülikooli doktorant. Kaitses 1994. aastal Stockholmi Ülikoolis filosoofiadoktori (PhD) väitekirja. Väitekirja teema oli "Galanin receptor ligands: agonists and the first antagonists". 

Aastatel 1994–1999 töötas ta teadurina USA riiklikus terviseinstituudis. 1999–2006 oli ta Stockholmi Ülikooli Neurokeemia ja Neurotoksikoloogia Instituudi teadur ja õppejõud. Aastail 2007–2011 töötas ta Tallinna Ülikoolis keemia õppetooli professorina (Matemaatika ja Loodusteaduste Instituudi loodusteaduste osakonnas).

Tiit Land valiti 14. veebruaril 2011 Tallinna Ülikooli rektoriks. 8. veebruaril 2016 valiti ta tagasi teiseks ametiajaks.

18. mail 2020 valiti ta Tallinna Tehnikaülikooli rektoriks. Tiit Land asus Tallinna Tehnikaülikooli rektorina ametisse 1. septembril 2020.

## Tunnustus
*2014 Tallinna teenetemärk
*2021 Tallinna Ülikooli teenetemärk
*2022 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa on Kadri Land. Neil on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid

* 
*"Püramiidi tipus", ETV, 31. jaanuar 2013
*Teele Tammeorg "Tiit Land. Tallinna ülikooli tüürib tagasihoidlik tippteadlane" Eesti Päevaleht, 11. detsember 2015
Gatineau

**Gatineau** on linn Kanadas Québeci provintsi lõunaosas. 

Gatineau'd piirab lõunast Ottawa jõgi, mis eraldab teda nii Ottawa linnast kui ka Ontario provintsist. Need kaks linna koos moodustavad Kanada pealinnapiirkonna (*Canada Capital Region* või ka *National Capital Region*)     

## Rahvastik
Gatineau on provintsis rahvaarvult neljas omavalitsusüksus. Seal elas 2006. aastal 242 124 inimest.

## Keel
Arvestades ka neid, kellel on kaks emakeelt, on prantsuse keel emakeeleks 80,0% elanikkonnast. Inglise keelt rääkis emakeelena 13,9% elanikest.

## Sport
1978. aastal hakati Kanadas korraldama murdmaasuusamaratoni *Rivière Rouge* (55 km), mis esialgu küll toimus linnast kaugemal, kuid 1982. aastal viidi üle *Parc de Gatineau'sse* ja sai nime *la Gatineau 55*. 1989. aastal lisati maratonile ka lühemaid distantse ja 1996. aastal anti uus nimi  *la Keskinada Loppet*. Maratoni 30. aastapäeval (2008) ristiti see taas ümber ja kannab nüüd nime *la Gatineau Loppet*. Maraton kuulub Worldloppeti murdmaasuusamaratonide sarja ja seda peetakse tavaliselt veebruari teisel poolel samal nädalavahetusel Tartu Maratoniga.

## Viited

## Välislingid
Tom Hooper

**Tom Hooper** (sünninimi **Thomas George Hooper**; sündinud 5. oktoobril 1972 Londonis) on Briti režissöör, kes on pälvinud Oscari mängufilmi "Kuninga kõne" (2010) eest.

Hooper sündis meediaärimehe Richard Hooperi ning kirjaniku ja ajaloolase Meredith Hooperi pojana. Ema oli Austraalia päritolu ning sellepärast on Tom Hooperil Briti ja Austraalia topeltkodakondsus, kuigi ta on kogu elu Inglismaal elanud.

Kui Hooper oli 12-aastane, luges ta raamatut "Kuidas teha filmi ja televisiooni" ning otsustas saada režissööriks. Ta uuris filmitegemist omal käel kirjandusest ja tegi 13-aastaselt esimese filmi kaameraga, mille onu oli talle kinkinud. Kui ta oli 14-aastane, võitis tema film "Kuulivest" ("Bomber jacket") BBC noorte filmitegijate konkursil teise koha. Tema teine lühifilm "Maakoht" ("Countryside") kujutab tuumatalve.

16-aastaselt lõpetas Hooper kooli ja kirjutas stsenaariumi lühifilmile "Värvitud näod" ("Painted Faces"), mille valmistegemiseks kogus kaks aastat raha. Lõpuks pani BAFTA auhinna ja Emmy pälvinud režissöör Paul Welland üritusse raha, mis võimaldas Hooperil filmi valmis teha. See valmis 1992. Hooper oli selle filmi stsenarist, režissöör ja monteerija. Film õnnestus müüa telekanalile Channel 4, seda näidati Londoni filmifestivalil ja pisut isegi kinodes.

Seejärel astus Hooper Oxfordi ülikooli, kus õppis inglise keelt. Ta tegutses Oxfordi ülikooli teatriühingus. Seal teenis ta esimest korda režissööritöö eest raha (200 naelsterlingit ülikooli jõuluvideo eest). Seejärel sai ta tööd esimese telereklaami tegemisel, milleks oli Sega reklaam briti popbändiga Right Said Fred.

## Tunnustus

Emmy kandidaadiks on Hooper esitatud kolm korda, alati lühisarja, filmi või seriaaliosa režissööri kategoorias. Ta on olnud Emmy nominent 2004. aastal politseisarjaga "Prime Suspect", 2006. aastal lühisarjaga "Elizabeth I" ja 2007. aastal lühisarjaga "John Adams". Ta on võitnud ühe Emmy (2006).

2010. aastal lavastas ta filmi "Kuninga kõne", millega pälvis hulgaliselt auhindu, nende seas parima režissööri Oscari, ja oli nomineeritud Kuldgloobusele samuti parima režissööri kategoorias.

## Välislingid
*
Ingerimaa rüütelkond

**Ingerimaa rüütelkond** (*saksa Ingermannländische Ritterschaft*, vene *Ингерманландское дворянство*) oli Ingerimaa kubermangu aadelkonna seisuslik omavalitsusorganisatsioon (rüütelkond) 17. ja 18. sajandil.

## Rüütelkonna moodustumine
Ingerimaa rüütelkond kujunes välja pärast Liivi sõda, Stolbovo rahu alusel Rootsi kuningriigi koosseisu liidetud Ingerimaal 16.–17. sajandi vahetusel. Ingerimaal ei olnud Rootsi võimu eelsel perioodil oma (ingerlastest) aadelkonda ning moodustasid venelastest mõisnikud (bojaarid), kellest paljud aga Rootsi-Vene sõdade perioodil lahkusid või astusid Rootsi kuninga teenistusse ja Ingerimaale ümberasunud Rootsi ja baltisaksa aadlikud, kes said Rootsi riigilt donatsioonidena maavaldusi. 

Rüütelkond lakkas eksisteerimast koos Ingerimaa kubermangu kadumisega 1703. aastal, mil Ingerimaa alad vallutati Põhjasõja käigus ja liideti Venemaaga.

## Vaata ka
*Soome aadelkond
*Eestimaa rüütelkond

## Välislingid
*
Vennad

**[[Vend|Vennad]]** on meessoost isikud, kellel on samad vanemad.

**"Vennad"** on mitme teose pealkiri:

*"Vennad" ("The Brothers"), 2001. aasta komöödiafilm; režissöör Gary Hardwick, peaosades Morris Chestnut, D. L. Hughley ning Bill Bellamy
*"Vennad" (taani keeles "Brødre", rahvusvaheline ingliskeelne pealkiri "Brothers"), on 2004. aasta Taani film; režissöör Susanne Bier
*"Vennad" ("Brothers"), 2009. aasta sõjadraama; režissöör Jim Sheridan, peaosades Tobey Maguire, Jake Gyllenhaal ja Natalie Portman
*"Vennaksed" (originaalpealkiri "Veljekset", rahvusvaheline pealkiri "Brothers") on 2011. aasta draamafilm; režissöör Mika Kaurismäki

*"Vennad" ("Братья") Konstantin Fedini romaan
*"Vennad" ("Brothers") William Goldmani romaan
*"Vennad" ("The Brethren"), John Grishami romaan
*"Vennad" ("Gebr.") Ted van Lieshouti noorsooromaan
*"Vennad" ("Brethren"), Robyn Youngi romaan
Steglitz-Zehlendorf

**Steglitz-Zehlendorf** on Berliini linnarajoon, mis moodustati 2001. aasta haldusreformi käigus Steglitzi ja Zehlendorfi rajooni liitmisel. 

## Linnaosad ja rajooni üldilme

Steglitz-Zehlendorfi rajoon koosneb seitsmest linnaosast:
* Lichterfelde
* Lankwitz
* Zehlendorf
* Dahlem
* Nikolassee
* Wannsee

Steglitz-Zehlendorfi rajoon hõlmab nii ulatuslikke puhkealasid kui ka elu- ja äripiirkondi. Rajooni lääneosas asub Wannsee järve ümber kujunenud puhkeala ning lõunaosas Grunewald koos Krumme Lanke ja Schlachtsee järvega, mida berliinlased suviti väga meelsasti külastavad.

Dahlemi linnaosas asub terve rida teadusasutusi ja Berliini Vaba Ülikool. Zehlendorf on peamiselt elupiirkond ning Lichterfeldet iseloomustab Gründerzeiti-aegne villapiirkond. Idapoolses Steglitzi linnaosas on tuntav tugevam linnaplaneering ning seal asub Berliini suuruselt teine kaubanduskeskus. 

## Elanikkond

Rajooni piirkonnad on väga erineva asustustihedusega. Pool rajooni elanikkonnast elab Steglitzi ja Lichterfelde linnaosas. Steglitz on üks Berliini suurema asustustihedusega linnaosi, samas kui Wannsee on üks hõredamalt asustatuid. Wannsees elab vaid kolm protsenti rajooni elanikest, kuigi linnaosa moodustab ligi neljandiku rajooni pindalast. 

Steglitz-Zehlendorf on Berliini kõige kõrgema elatustasemega rajoon, mille mitmeid elupiirkondi iseloomustab elanike suhteliselt kõrge sissetulek ja väike tööpuudus. Dahlem, Zehlendorfi järve- ja metsaalad ning Lichterfelde-Westi villakoloonia kuuluvad kesklinna kõrval Berliini eelistatumate elupiirkondade hulka. Rajooni elanike keskmine vanus on kõrgem kui Berliinis keskmiselt. 

## Vaatamisväärsused

* Bierpinsel (tõlkes „Õllepintsel“) – 1970. aastate stiilis restoranitorn Steglitzis
* Berliini botaanikaaed
* Düppeli muuseumküla
* Wannsee järv
* Lichterfelde-Westi villakoloonia – 1860. aastatest pärinev eksklusiivne munakivitänavatega elamupiirkond
2011. aasta Uus-Meremaa maavärin

**Uus-Meremaa maavärin** oli 22. veebruaril 2011 toimunud looduskatastroof Uus-Meremaa Lõunasaarel.

Kell 12.51 kohaliku aja järgi tabas Canterbury piirkonda 6,3-magnituudiline maavärin. Õnnetuse epitsenter asus Lytteltoni linnast viie kilomeetri kaugusel ja maavärina kolle oli nelja kilomeetri sügavusel.

Purustused ja kahjustused tabasid ka ringkonna keskust ja suurimat linna Christchurchi. Hukkus vähemalt 113 inimest. Teadmata kadunud on umbes 228 inimest.

Oma kaastundekirja saatis ka president Toomas Hendrik Ilves.

## Viited

## Välislingid

* New Zealand Herald Live Updates
Must luik (film 2010)

**"Must luik"** (inglise "Black Swan") on 2010. aasta Ameerika Ühendriikide film, mille lavastas Darren Aronofsky. Peaosi mängivad Natalie Portman, Barbara Hershey, Vincent Cassel, Mila Kunis ja Winona Ryder.

27. veebruaril 2011 toimunud Oscari galal kandideeris film viiele Oscarile: parim film, parim naispeaosa (Natalie Portman), parim lavastaja (Darren Aronofsky), parim operaatoritöö (Matthew Libatique) ja parim montaaž (Andrew Weisblum).

## Näitlejad
Lavanimed Pjotr Tšaikovski balletist "Luikede järv"
* Natalie Portman – Nina Sayers / Luikede kuninganna
* Mila Kunis – Lily / Must luik
* Vincent Cassel – Thomas Leroy / Härrasmees
* Barbara Hershey – Erica Sayers / Kuninganna
* Winona Ryder – Beth MacIntyre / Surev luik
* Benjamin Millepied – David/Prints
* Ksenia Solo – Veronica / Väike luik
* Kristina Anapau – Galina / Väike luik
* Janet Montgomery – Madeline / Väike luik
* Sebastian Stan – Andrew/Kosilane
* Toby Hemingway – Tom/Kosilane

## Auhinnad
* 2011 – Oscar, parim naispeaosatäitja – Natalie Portman
* 2011 – Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind, parim naispeaosatäitja – Natalie Portman 

## Välislingid
*
* FILM: Must luik/Black Swan. Blogi *Elu ei ole ainult karusselliga sõitmine ...*, 20 jaanuar 2011
* Baleriin Age Oks: film "Must luik" on hullumeelne fantaasia! Publik, 23. veebruar 2011
* "Must luik" - kui inglist peab saama saatan. Blogi *südamelähedaselt*, 26. veebruar 2011
* Viljar Voog. Must luik: ingel ja saatan balletilaval. Õhtulehe filmiblogi, 17. veebruar 2011