open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Digiprügi

**Digiprügi** on andmed, mis ei tooda lisandväärtust ei üksikindiviidi ega organisatsiooni tasandil.

## Definitsioon
Digiprügil pole seni ametlikku definitsiooni. Termini suhteliselt aktiivne kasutamine on alanud aastatel 2019 või 2020. Digiprügi all mõistetakse mittevajalikku infot, mittevajalikke faile ja programme, vanu andmeid, mis segavad igapäevatööd, fotosid ja videoid, suuri hulki veebibrauserite kasutusandmeid (*cookies*), kasutuid kontosid, mittevajalikke reklaame, vanu WiFi võrke.

Eestikeelses ruumis tegid esimese katse seda akadeemiliselt sõnastada Tallinna Ülikooli üliõpilased. Digiprügi on andmed, mis ei tooda lisandväärtust ei üksikindiviidi ega organisatsiooni tasandil.

## Digiprügi vähendamise tähtsus
Globaalne soojenemine ja ökoloogiline olukord maakeeral suunavad inimkonda jätkusuutlikkuse ja säästlikkuse poole. Digiprügi on selles kontekstis üks muret tekitavatest aspektidest. 2009. aastal avaldas viirusetõrje ettevõte McAfee aruande, kus teatas, et iga päev kulub miljardite rämpskirjade kohaletoimetamiseks sama suur hulk energiat, kui kahele miljonile Ameerika kodule ja toodab sama palju kasvuhoonegaase, kui 3 miljonit autot. Prognoositakse, et kuue aasta pärast, aastal 2025 tarbivad andmehoidlad viiendiku kogu planeedi toodetud energiast ja on ühtlasi suurimaid reostajaid.

Lisaks ökoloogilistele põhjustele digiprügi kõrvaldamine aitab suurendada andmete turvalisust.

## Digiprügi jalajälje mõõdikud
* Tavalise e-kirja jalajälg 4 g CO2, e-kiri koos foto või suure failiga manuses 50 g CO2. 2019 saadeti päevas saadeti 293 miljardit e-kirja, 2024. aastaks on see arv prognooside kohaselt 361 miljardit. Aastaks 2024 kasutab e-posti 4,48 miljardit kasutajat.
* 2-tunnise Netflixi video vaatamine võrdub 112–228 grammi CO2-ga. See võrdub nutitelefoni 23-kordse täislaadimisega.
* Globaalne internetiliiklus ületab 2022. aastal 4,2 zettabaiti (4,2 triljonit gigabaiti). Ühe gigabaidi edastamise peale kulub 0,06 kWh, mis tähendab, et igal aastal kulub 252 TWh elektrit ainult andmete edastamise peale.
* Andmekeskuste globaalne energianõudlus oli 2019. aastal 200 TWh. Aastatel 2010–2018 kasvas andmekeskuste salvestusruum 25-kordselt. Kui kasutusele võetakse tehisintellekt ja 5G, kasvavad nii salvestusruum kui ka energiatarve eksponentsiaalselt.

## Vaata ka
* Digitaalne jalajälg
* Elektroonikajäätmed

## Viited
Andrus Karnau

**Andrus Karnau** (sündinud 19. detsembril 1970) on eesti ajakirjanik. 

Ta on töötanud ajalehe Lääne Elu ajakirjanikuna (1999–2004), ajalehe Postimees reporteri ja majandusajakirja Otsustaja toimetajana (2004–2013) ja ajalehe Lääne Elu peatoimetajana (2014–2021). 2024. aasta seisuga on ajalehe Postimees majandustoimetuse ajakirjanik-toimetaja. 

Alates 2016. aasta märtsist kuni 2021. aasta jaanuarini oli ta Raadio 2 saate "Olukorrast riigis" üks saatejuhte. 

Alates 2022. aastast on ta kirjutanud teatriarvustusi ajalehele Sirp ja muudele väljaannetele.

## Viited
Pruun FK

**Pruun FK** (*Kipper Brown*, *Chocolate Brown FK*), ka **pruun toiduvärv 1** (*Food Brown 1*), kuuest sünteetilisest asovärvist koosnev pruun segu, millele on lisatud naatriumkloriidi ja naatriumsulfaati. Toiduvärvina kannab pruun FK e-aine tähist **E154**.

## Omadused
Aine on vees väga hästi lahustuv.

## Kasutamine
Seda värvainet on kasutatud suitsutatud makrelli ja muu suitsukala värvuse parandamiseks, mõnikord ka küpsetatud singis ja muus lihas.

Ainet peetakse allergiatekitajaks.

Alates 2011. aastast on värvaine kasutamine toidus võimaliku mürgisuse tõttu keelatud Euroopa Liidus (välja arvatud Ühendkuningriigis, kus see on veel lubatud), samuti Austraalias, Austrias, Iirimaal, Jaapanis, Norras, Rootsis, Soomes, Kanadas ja Ameerika Ühendriikides.

## Viited
Rucavas muiža

**Rucavas muiža** (tõlkes *Rucava mõis*) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla idaosas Leedu piiri ääres Šventoji jõe kaldal, endise Rucava mõisa keskuse juures. Jakob Kettler rajas sinna meriinolammaste kasvatuse. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Külas asuvad Leja muinaskalmed ja ohvriallikas-hiiepaik on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Varem kasvas allika juures toomingas ümbermõõduga 2,5 meetrit, selle asemele on allika juurde rajatud väike puudetukk.

Külas kasvavad männid ümbermõõtudega 3,5 meetrit ja 2,8 meetrit, valgepöögid ümbermõõtudega 2,38 meetrit, 1,72 meetrit ning 1,73 meetrit, ja pärnad ümbermõõtudega 5,35 meetrit, 3,56 meetrit, 4,91 meetrit ning 3,62 meetrit on looduskaitse all. Šventoji jõe kallas jääb Sventāja jõe oru hoiualale.

## Viited
Pakk (metsandus)

**Pakk**  on tüvest lõigatud suhteliselt lühike (30 sentimeetri kuni mõne meetri pikkune) osa. Paku jämedus varieerub, aga on tavaliselt üle 8 cm. Pakkudeks järgatakse metsas või laoplatsil tavaliselt vineeripakud või liipripakud. Küttepuunotid järgatakse enne halgudeks lõhkumist lühikesteks pakkudeks. 

Paku või noti mahtu saab arvutada tüvikoonuse ruumala valemi järgi. Mahtu võib arvutada ka silindri ruumala valemi järgi, kuid siis mõõdetakse diameeter paku peenemast otsast.

## Vaata ka
*nott
*ümarmaterjal
*tulepakk

## Viited

## Kirjandust
Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. lk 47.
Chiemgau Alpid

**Chiemgau Alpid** (saksa: *Chiemgauer Alpen*) on mäeahelik Põhja-Lubjakivialpides ja kuulub seetõttu Ida-Alpidesse. Lõviosa neist asub Baieris Saksamaal ja vaid väike osa ületab Austria piiri Salzburgi ja Tirooli liidumaadesse. Suurim kõrgus (1961 m) on Sonntagshornil, see tipp asub Saksamaa-Austria piiril.

## Geograafia

Chiemgau Alpid ulatuvad Innist läänes Salzachini idas ja hõlmavad linnulennult vahemaa 60 km; nende suurim laius põhja-lõuna suunas on umbes 25–30 km. Neid ümbritsevad järgmised mäeahelikud:

* Baieri Eel-Alpid läänes
* Kaiseri mäed edelas
* Leoganger Steinberge lõunas
* Loferer Steinberge kagus
* Berchtesgadeni Alpid kagus ja idas

Nende põhjaserv langeb sageli üsna järsult Eel-Alpidele.

### Kõrgead tipud

* Sonntagshorn – 1961 m
* Steinplatte – 1869 m
* Geigelstein – 1813 m
* Zwiesel – 1781 m
* Dürrnbachhorn – 1776 m
* Hochstaufen – 1771 m
* Fellhorn – 1764 m
* Hochgern – 1744 m
* Rauschberg – 1671 m
* Hochries – 1569 m 
* Ristfeuchthorn – 1569 m 
* Klausenberg – 1548 m
* Unternberg – 1425 m
* Heuberg – 1338 m

**Tipud kaljuronimiseks**:

* Hörndlwand 1684 m
* Kampenwand 1664 m
Meirišķe

**Meirišķe** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla keskosas, endise Meirišķe mõisa (*Meirischken*) keskuse juures. Asula on faktiliselt Rucavaga kokku kasvanud. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

## Viited
Halg

**Halg** on ahju panemiseks paraja pikkusega, harilikult lõhutud küttepuidu tükk.

Kuivatamiseks ja hoidmiseks halud virnastatakse riitadesse. Halgude kogust mõõdetakse ruumimeetrites.

## Vaata ka

* küttepuit
* puuriit

## Viited

## Kirjandust
Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. lk 53.
Zīrnāja

**Zīrnāja** (ka **Zirnājasciems**, **Zirnāja** või **Zīrnāji**) on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Küla asub valla lõunaosas.

Külas kasvav tamm ümbermõõduga 5,16 ja kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all.

## Viited
Sviļu ciems

**Sviļu ciems** (ka **Sviļuciems**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Küla asub valla kaguosas Leedu piiri ääres Šventoji jõe kaldal.

Čukāni kiviaed ja asulakoht on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Šventoji jõe kallas jääb Sventāja jõe oru hoiualale.

## Viited
Energiapuit

**Energiapuit** on (soojus)energia saamiseks kasvatatud või valmistatud puit ehk biokütusena kasutatav puit. Siia alla kuulub hakkpuit, küttepuit ja taaskasutatav puit. Energiapuiduks võivad olla näiteks raiejäätmed, võsa, vana puitmööbel jne.

## Välislingid
*"Energiapuidu varumisest RMK-s" Eesti Mets, nr 4/2010
*Foto "Energiapuit vahelaoplatsil" RMK 2012
*Puiduenergia : väljaanne metsaomanikule Eesti Maaülikooli Tehnikainsituut 2012
Peenpalk

**Peenpalk** on metsamaterjal, millest saadakse saematerjali. Peenpalkideks klassifitseeritakse palgid, mille ladvapoolne kooreta läbimõõt on tavaliselt vahemikus 10-18 cm. Peenpalkide pikkus jääb vahemikku 3,0-5,0 meetrit, millele lisandub 10 cm ülemõõt. Normeeritakse kõverust ja ka okste omadusi, suurust ja arvu. Tavaliselt on nõuded leitavad saetööstuste kodulehtedelt.
Kateeder

Olenevalt kontekstist võib kateeder tähendada järgmist:
* Kateeder mööbliesemena on õppejõu või õpetaja kõnetool või kõnepult.
* Kateeder kõrgkooli kontekstis on kõrgkooli allüksus ehk õppetool.
* Kateeder religiooni kontekstis on piiskopitool.
* "Kateeder" on Jelena Ventseli (pseudonüüm I. Grekova) jutustus (1978, eesti keeles 1980) või selle järgi tehtud film (1982).
Jämepalk

**Jämepalk** on metsamaterjal, millest saadakse saematerjali.  Jämepalkideks klassifitseeritakse palgid, mille ladvapoolne kooreta läbimõõt on tavaliselt üle 40-50 cm.

Üldiselt saetööstused teatud läbimõõdust suuremaid palke vastu ei võta. Seetõttu tasub enne raiet kontrollida saetööstuste kodulehtedelt tingimusi ja alati võib metsaraiel jätta suured puud pigem säilikpuudeks. Jämedad puud võivad olla tihti ka tüvemädanikuga, aga see selgub tavaliselt alles peale puu langetamist. 

## Viited
Takseerkirjeldus

**Takseerkirjeldus** on takseertunnuste kogum. Takseerkirjeldused kantakse takseerkirjelduste raamatutesse või andmebaasi. Takseerkirjes on ka eraldise pindala, takseerimise aeg ja muu üldinfo.

## Vaata ka
*metsaregister
Pirkuļi

**Pirkuļi** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Küla asub valla lõunaosas.

Külas asuv Cibuki keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. 

## Viited
Viru värava bastion

Kõrge **Viru värava bastion** (saksa keeles  *Hoch-Lehmpforten-Bastion*) oli 16. sajandi teisel poolel, pärast Vene-Liivimaa sõja puhkemist rajatud kaitserajatis Viru värava eesvärava ees.

Aastatel 1471–1473 ehitati Viru värava eesväravate ette esimene suurem muldkindlustus, kahekordse valli ja kraaviga Suur zwinger. Kindlustusehitise põhjanurka ehitati kaitsetorn ja esimene Tallinna vallivärav, kust viis tõstetav sild üle uue vallikraavi. Liivi sõja alguses ehitati zwinger ümber Uueks Rondeeliks.

Kõrge Viru värava bastion kujundati Viru värava ette kuhjatud kõrgest vallist ja rondeelist. Bastion ulatus üle praeguse Viru tänava, sulgedes täielikult keskaegse Viru värava. 

Viru tänava pikendamisel 1888. aastal, kuni Vene turuni, kaevati bastion läbi. Linnaliiklus kulges 1899. aastani nüüdse Aia tänava ja Vana-Viru tänava nurgal asunud Vallivärava kaudu, mis oli lammutatud 1840. aastal. 

Bastioni suurem lõunapoolne osa kannab tänapäeval nimetust Musumägi (varem Viruvärava mägi), väiksem põhjapoolne osa aga säilinud Viru tänava põhjaküljel olevate Viru tänav 23 majade taga Bastioni aias paikneva künkana ning selle kirdepoolne eskarbimüür (vallikraavi sisemine nõlv)  on eksponeeritud Aia tänav 3 hoone sisemuses.
## Vaata ka
*Tallinna vallkindlustused
*Tallinna muldkindlustusvöönd
## Viited

## Kirjandus
*VIRU TN 26, TALLINN, MUSUMÄE TRASSITÖÖDE ARHEOLOOGILINE JÄRELEVALVE, Osaühing Agu EMS, TALLINN 2018
Līkuma ciems

**Līkuma ciems** (ka **Līkumciems**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla lõunaosas. Aastal 2012 seal elanikke ei olnud. Külas asub Šimji puhkekodu. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Külas kasvav tamm kõrgusega 25 ja ümbermõõduga 4,96 meetrit on looduskaitse all. 

## Viited
Kalmetemägi

**Kalmetemägi**, ehk **Kalmetemäe kääpad** on Süvahavva küla territooriumil, Võhandu jõe ürgoru pervel asuvad keskmisest rauaajast kuni hilisrauaajani kasutatud kääpad. 

Kääbastik koosneb 12 ümarast kääpast mille läbimõõt on 6–13 m ja kõrgus kuni 1,4 m. Kääbastest on leitud tuhka ja luutükikesi mis viitavad põletusmatustele. Kääbastest edelasse jäävat Võhandu jõe urgoru järsku liivakiviseina kutsuvad kohalikud Kalmetemüüriks.

Kääpaid käis kaardistamas 1848. a. Friedrich Reinhold Kreutzwald kes märkis, et paari kääbast ümbritsevad kiviringid.
1/3 kääbastest on hästi säilinud, ning et paaril kääpal on märgata mõne nädala vanuseid varanduseotsijate kaevamiste auke.

Kääpaid on uuritud arheoloogilise väljakaevamisega 1980 aastal Silvia Laul juhendamisel. Ühel kääpal tehti vertikaalne läbilõige ja teisel horisontaalne kaevamine (kohalike inimeste mäletamist järgi). Väljakaevamiste aruannet pole avaldatud 

## Viited
Hannah Murray

**Hannah Murray** (sündinud 1. juulil 1989 Bristolis) on inglise näitleja.

Murray alustas näitlejakarjääri 2007. aastal noorte telesarjas "Skins", kus ta kehastas peaosalist Cassie Ainsworthi. Selle rolli eest pärjati ta BAFTA auhinnaga. Aastail 2012–2019 mängis ta HBO telesarjas "Troonide mäng" Gillyt, mille eest nomineeriti ta kahele Ekraaninäitlejate Gildi auhinnale.

Oma lavadebüüdi tegi Murray 2008. aastal näidendis "That Face". 2015. aastal kehastas ta filmis "Bridgend" Sarat, mille eest sai ta Tribeca filmifestivali auhinna.

## Viited

## Välislingid
*
Metsaregister

**Metsaressursi arvestuse riiklik register** on andmebaas, kuhu kogutakse puistute takseerkirjeldused.

## Viited

## Välislingid

Metsaregistri avaliku teenuse portaal
Katuži

**Katuži** (vanasti ka **Kraģišķi**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Küla asub valla lõunaosas.

Mazkatuži muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,76 meetrit, pärnad ümbermõõtudega 4,74 meetrit, 3,51 meetrit ja 4,26 meetrit, vaher ümbermõõduga 3,62 meetrit ning  tammed ümbermõõtudega 4,65 meetrit, 4,22 meetrit ja 5,36 meetrit on looduskaitse all. Šventoji jõe kallas jääb Sventāja jõe oru hoiualale.

## Viited
János Pilinszky

**János Pilinszky** (25. november 1921 Budapest – 27. mai 1981 Budapest) oli ungari luuletaja. 

1938. aastal avaldati tema esimesed luuletused. Samal aastal asus ta õppima kirjandust, õigusteadust ja ajalugu Ungari Kuninglikus Péter Pázmány Ülikoolis, kuid ei lõpetanud seda. 

1944. aastal mobiliseeriti ta Ungari sõjaväkke ning tema väeosa taganes koos Saksa vägedega Saksamaale. Seal sattus ta mitmesse koonduslaagrisse, mis jätsid sügava jälje tema ellu ja luulesse. 

1946–1947 avaldas luuletusi ajakirjas Újhold. 1947–1948 oli ta stipendiaadina Roomas. 1949–1956 ei saanud ta Ungaris oma loomingut avaldada. Aastatel 1960–1970 reisis ta Lääne-Euroopas ja Ameerika Ühendriikides.

Pilinszky luules domineeris kaua lunastamata inimese traagika, kuid viimastes luulekogudes formuleeris ta lunastatud inimese mõttemaailma. Tema stiil on äärmuslikult lihtne.

Helilooja György Kurtág kirjutas tema luuletustele muusikat.

Eesti keeles on tema luulet ilmunud kogumikus "Mu ema must roos" ning ajakirjades Looming, Vikerkaar ja Ninniku.

## Teosed
*Trapéz és korlát (1946)
*Aranymadár (1957)
*Harmadnapon (1959)
*Rekviem (1964)
*Nagyvárosi ikonok (1970)
*Szálkák (1972)
*Végkifejlet (1974)
*A nap születése (1974)
*Szálkák (1975)
*Tér és kapcsolat (1975)
*Kráter (1976)
*Beszélgetések Sheryl Suttonnal (1977)
*Válogatott művei (1978)

## Tunnustus
* 1947 Baumgarteni auhind
* 1971 Attila Józsefi auhind
* 1980 Kossuthi auhind

## Viited

## Välislingid
* Keskööprogrammi luulekava: Janos Pilinszky luulet. Eesti Raadio, esmaeeter: 21. märts 1990
* János Pilinszky luulet ajakirjas Ninniku. Inglise keele kaudu tõlkinud Märt Väljataga
John Sulston

**John Edward Sulston** (27. märts 1942 Fulmer, Buckinghamshire, Inglismaa – 6. märts 2018) oli inglise bioloog.

2002. aastal jagas ta Howard Robert Horvitzi ja Sydney Brenneriga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda organite arengu geneetilise regulatsiooni ja apoptoosiga seotud avastuste eest.

## Tunnustus
*2002 – Dan Davidi auhind
*2002 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
François Jacob

**François Jacob** (17. juuni 1920 Nancy, Prantsusmaa – 19. aprill 2013 Pariis) oli prantsuse bioloog.

1965. aastal anti talle, Jacques Monodile ja André Lwoffile Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind ensüümi- ja viirusesünteesi geneetilise kontrolli avastamise eest.

## Tunnustus
*1945 – Vabastusorden
*1965 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind 
*Auleegioni suurristi orden

### Valitud teadusühingute liikmeks
*1962 – Taani Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliige 
*1964 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliige
*1969 – USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliige
*1969 – Ameerika Filosoofiaseltsi välisliige
*1973 – Londoni Kuningliku Seltsi välisliige
*1973 – Belgia Kuningliku Arstiteaduste Akadeemia välisliige
*1976 – Prantsuse Teaduste Akadeemia liige
*1996 – Prantsuse Akadeemia liige 
*Ungari Teaduste Akadeemia välisliige 
*Hispaania Kuningliku täppis- ja loodusteaduste akadeemia välisliige

## Viited

## Välislingid
André Lwoff

**André Michel Lwoff** (8. mai 1902 Ainay-le-Château, Prantsusmaa – 30. september 1994 Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse mikrobioloog.

1965. aastal anti talle, Jacques Monodile ja François Jacobile Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind ensüümi- ja viirusesünteesi geneetilise kontrolli avastamise eest.

## Viited
Frogatto

**Frogatto** on platvormimängu sugemetega seiklusmäng, kus donkihhotlik konn on sunnitud ootamatult päästma oma sõbrad hädast. Mäng anti esmakordselt välja juulis 2010 ning leidis kriitikute tunnustuse iseäranis pikseldatud retrodisaini eest. Mäng on mitmeplatvormne, saadaval nii Linuxile, Windowsile, MacOSile kui mitmele tahvelarvutite opsüsteemile, seda käitav mootor on avatud lähtekoodiga, kuigi enamik kujundusest on omanduslik.

## Iseloomustus

Mängu peategelane on laisk, kuid terava keelega konn Frogatto, kes ärkab hilisel pärastlõunal oma kodus, kuid satub väljudes sekeldustesse ning on sunnitud näiliselt vastu tahtmist päästma võimukandjate punutud intriigide kütkest oma sõbrad ja kodusaare. Oma teekonnal võitleb konn väiksemate ja suuremate pahalastega, satub nendega pikkadesse ja intellektuaalselt mänglevatesse dialoogidesse, täites kohati lepitava diplomaadi rolli.

Mängu peamine antikangelane on Milgram, kelle käsilasteks on kass-sõdalased, kuid ka saarel elavatest teistest elukatest nagu kuklased jt putukad on enamik Frogattole ohtlikud. Frogatto peamine relv on tema keel, millega ta napsab kinni eri esemeid ja elukaid, kasutab neid või sülgab kahjutuks tehtuna või ka laskemoonana kasutades välja. Donkihhotlikusse võitlusse sattunud konn kogub mängu käigus münte, aitab hättasattunud sõpru, täidab nende poolt soovitatud ülesandeid ning ostab või saab oma kangelastegude eest autasuks erivõimeid ja teisi abivahendeid, mille abil oma ülesannet paremini täita.

## Äriloogika

Frogattot levitatakse nii lähtekoodina kui masinkeeles pakettidena eri platvormidele, ta on saadaval opsüsteemide poodides, 2013. aastast pandi mäng müügile Humble Store'is, mäng on saadaval ka enamiku Linuxi distrote jaoks, sh Ubuntu varamutes.

Arendusmeeskond koosneb osalt Wesnothi lahingu arendajatest, mängu käitav Anura mootor on avaldatud zlibi litsentsiga, osa algsest kujundusest on avaldatud Creative Commons omistuslitsentsi all OpenGameArt portaalis, kuid suurem jagu visuaalsest ja helilistest kujundusest on omanduslik. Mängu on võimalik vabalt tõlkida gettexti tõlkesüsteemi abil, algselt toetati lisaks inglise ja hiina keelele suuremaid Euroopa keeli nagu prantsuse, hispaania, portugali ja saksa keelt.

## Välislingid

*Frogatto & Friends koduleht
*Anura mootor
*Tutvustusvideo (eesti keeles)
Vehendi kadakas

**Vehendi kadakas** oli looduskaitsealune puu (kadakas) Vehendi külas Võrtsjärve ääres (umbes 60 meetrit järvest) Trepimäel, Rässa maaüksusel. 

Kadakal oli kokku kaheksa tüveharu, suurima haru tüve ümbermõõt oli 44–50 cm. Kadaka kõrgus oli 7–8 meetrit.

## Viited
Sydney Brenner

**Sydney Brenner** (13. jaanuar 1927 Germiston, Transvaalia provints, Lõuna-Aafrika Liit – 5. aprill 2019 Singapur) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi bioloog.

2002. aastal jagas ta Howard Robert Horvitzi ja John Edward Sulstoniga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda elundite arengu geneetilise regulatsiooni ja apoptoosiga seotud avastuste eest.

## Tunnustus
*2002 – Dan Davidi auhind
*2010 – valiti USA Meditsiiniakadeemia välisliikmeks
Robert Horvitz

**Howard Robert Horvitz** (sündinud 8. mail 1947 Chicagos Ameerika Ühendriikides) on Ameerika Ühendriikide bioloog.

2002. aastal jagas ta Sydney Brenneri ja John Edward Sulstoniga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda elundite arengu geneetilise regulatsiooni ja apoptoosiga seotud avastuste eest.

## Tunnustus
*2003 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
Kõdusoomets

**Kõdusoomets** on kuivendatud soomullal kasvav mets. Eestis on hakatud kõdusoometsi maha raiuma soode taastamise eesmärgil.

Puistud on üldiselt hea kasvuga, kuid see sõltub kuivendussüsteemi korrasolekust. Kõdusookuusikuid ohustab tuuleheide.

## Vaata ka
* Kraav
* Kasvukohatüüp
* Kõdusoo

## Viited
Hunditüüpi puud

**"Hunditüüpi [[puu]]deks"** nimetatakse kõnekeeles okslikke ja laiuva võraga puid, mis teistest üle kasvanud ja suruvad konkurentsis naaberpuid alla. Valgustus- ja harvendusraiete käigus raiutakse need puud tavaliselt välja.
Ladvapalk

**Ladvapalk** on järgatud puu tüve ülaosast, kus asub võra. Ladvapalgist puu ladva poole jäävad paberipuidu- või küttepuidunotid.

Ladvapalgis on palju oksi, mida loetakse puiduriketeks.
Metsastamine

**Metsastamine** (i.k. *afforestation*) on maakasutuse muutmine aidates kaasa metsa tekkimisele eesmärgiga hakata kasutama maad mets kasvatamiseks.

## Vaata ka
*Metsatustumine ehk raadamine.

## Viited
Metsastumine

**Metsastumine** (inglise *afforestation*) toimub maakasutuse muutuse tõttu, mille tulemusel hakkab maatükil kasvama mets ja maa võetakse lõpuks arvele metsamaana.

Kui metsastamise puhul soodustakse metsa taasteket paika, kus mets on varem kasvanud, siis metsastumise puhul ei kasvanud sel alal varem mets.

## Vaata ka
*Metsatustumine ehk raadamine
*Metsastamine

## Viited
Radocyna

**Radocyna** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Radocyna asub Slovakkia piirist vähem kui 2 km kaugusel.

Küla on esmamainitud 1603. aastal.

## Viited
Alphons Grosset

**Alphons Grosset** (3. jaanuar (vkj) 1849 Tukums − 23. märts (vkj) 1911 Tartu) oli tunnustatud pedagoog ja koolijuht, aastatel 1902−1906 Tartu Gümnaasiumi direktor. Tõeline riiginõunik (1905).

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee
Põlvnes Kuramaalt pärit suguvõsast. Tema isa Theodor Wilhelm Grosset (1815−1866) oli ülemõuekohtu advokaat ja seejärel Tukumsi linnasekretär. Ema Olga Calezski (suri 1904) põlvnes samuti juristiperekonnast. Alghariduse omandas Tukumsi kreiskoolis. 1864−1870 õppis Miitavi gümnaasiumis. Seejärel astus Tartu ülikooli, kus tudeeris lühikest aega õigusteadust. 1870−1874 õppis Peterburis Ajaloo-Filoloogia Instituudis, mille lõpetas filoloogiakandidaadi kraadiga.

### Pedagoog ja koolijuht
Aastatel 1874−1882 oli ta Kovno gümnaasiumi vanade keelte ülemõpetaja. Seejärel töötas aastatel 1883−1901 samal ametikohal Liibavi Nikolai gümnaasiumis. 1901−1902 oli ta Liibavi reaalkooli direktor. 1902. aasta oktoobris nimetati ta direktoriks Tartu gümnaasiumi, mille nimi muudeti 1904. aastal ümber Tartu Aleksandri gümnaasiumiks. Direktorina oli ta ametis 1906. aasta veebruarini. Ta vabastati ametist, kuna väidetavalt ilmutas leigust revolutsiooniliselt meelestatud õpilaste suhtes. Viidi üle Pärnu gümnaasiumisse, mille direktoriks oli sama aasta veebruarist augustini. Seejärel läks pensionile ja elas kuni surmani Tartus. Viimastel eluaastatel oli õpetajaks Zeddelmanni koolis ja teistes Tartu erakoolides.

## Perekond
Ta oli abielus Marie Forsteriga. Poeg George Grosset (1889−1949) oli aastatel 1934−1939 Viljandi Saksa Kooli direktor.

## Teenistusastmed

## Tunnustus
* Püha Vladimiri ordeni III klass (1. jaanuar 1900)
* Püha Anna ordeni II klass
* Püha Stanislavi ordeni II klass

## Viited

## Kirjandus
*Hesse, Erich. *Album Nevanorum 1847−1908*. Dorpat: 1909. Nr 103 https://dspace.ut.ee/handle/10062/34596.
*Lenz, Wilhelm. *Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 263.

## Välislingid
*
*Erik Amburgeri andmebaas. Nr 67164 https://amburger.ios-regensburg.de/?id=67164
Henn Vilbaste

**Henn Vilbaste** (17. detsember 1932 – 3. mai 1993) oli eesti looduskaitsja, metsamees, ornitoloog ja jõhvikaaretaja.

Lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia 1957. aastal metsamajandusinsenerina. 

Oli 1957 Tarvastu abimetsaülem, 1957–1961 Kaansoo metsaülem, 1961–1963 Matsalu Riikliku Looduskaitseala teadustöötaja, 1963–1993 Nigula Riikliku Looduskaitseala direktor. Algatas tihaslaste laiaulatuslikuks vaatlemiseks ja rõngastamiseks projekti „Operatsioon „Parus””. Rajas 1969. aastal rändlindude uurimiseks Kabli linnujaama. Tema eestvõtmisel ühines Eesti rahvusvahelise lindude rände uurimise programmiga „Operatsioon Baltika” (1970) ja roostikulindude rõngastamise programmiga „Acroprojekt” (1984). Kaasas linnuvaatlemisse ja rõngastamisse sadu linnuhuvilisi. Kuulus Lindude Rände Uurimise Balti Komisjoni. Tema juhtimisel rajati sookaitsealade võrgustik ja loodi jõhvikasoode kaitsmise teoreetilised alused ning inventeeriti 1965–1972 jõhvikasoid, tegi ettepaneku Soomaale rajada rahvuspargi. Ta oli ammendatud freesturbaväljadel jõhvika kasvatamise metoodika loojaid (selle alusel rajati jääkrabadesse 276 ha jõhvikakultuure) ja jõhvika geenifondi kaitseks ning aretustööks tarviliku jõhvikakollektsiooni (sisaldas 760 vormi) koostajaid. 

Aretanud koos abikaasa Juta Vilbastega 6 jõhvikasorti (Nigula, Maima, Kuresoo, Soontagana, Tartu, Virussaare) ja loonud metoodikad, mille kohaselt saab jõhvikakultuure rajada külvi teel ning suurendada jõhvikaseemnete idanevust.

## Isiklikku
Gustav Vilbaste ja Ellen Vilbaste poeg, tema vend Juhan Vilbaste oli entomoloog. Abikaasa Juta Vilbaste (sündinud 10. veebruaril 1933) on jõhvikaaretaja. Poeg Enn Vilbaste (sündinud 7. novembril 1962) on ornitoloog, looduskaitsja (1993–2005 Nigula looduskaitseala direktor) ja Eesti majanduspiiri kaitsja, tütar Kristel Vilbaste on loodusajakirjanik.

## Tunnustus
* 1982 Eesti NSV suur looduskaitsemärk

## Töid
* "Jõhvikasood hävivad" (1971)
* "Jõhvika kultiveerimise võimalustest Eesti NSV-s" (1974)
* "Operatsioon „Parus”" (1974)
* "Jõhvikakultuuride rajamise juhend" (1991)
* "Some results of the „Acroproject” in Estonia" (1993, koos Agu Leivitsiga)
* "Jõhvikas – põhjamaine viinamari" (1995, koos Juta Vilbaste ja Kristel (Ader) Vilbastega)
Lick It Up

**""Lick It Up""** on ansambli Kiss 1983. aasta album. 

## Lood
# "Exciter" - 4:10
# "Not for the Innocent" - 4:22
# "Lick It Up" - 3:56
# "Young and Wasted" - 4:05
# "Gimme More" - 3:43
# "All Hell's Breakin' Loose" - 4:34
# "A Million to One" - 4:17
# "Fits Like a Glove" - 4:04
# "Dance All Over Your Face" - 4:16
# "And on the 8th Day" - 4:02
Polüeteentereftalaat

**Polüeteentereftalaat** ehk **polüetüleentereftalaat** (lühend **PET**) on polükondensatsiooni teel saadud termoplastne polümeer, mis kuulub polüestrite polümeerirühma. Selle laialdaselt kasutusel oleva plastmaterjali tootmisel on peamised lähteained dimetüültereftalaat, tereftaalhape ja eteenglükool.

Polüeteentereftalaati kasutatakse kõige rohkem plastpudelite valmistamiseks, samuti formeeritakse sellest tekstiilkiudaineid, mitmesuguse paksusega (1–800 µm) kilet, valudetaile ja -tooteid.

## Vaata ka
* Polümeerid
* Plastid
Polüestrid

**Polüestrid** on lineaarse või hargnenud ahelaga polümeerid, mida saadakse mitmealuselisi orgaanilisi happeid ja alkohole polükondenseerides. Polümeeri peaahelas kordub regulaarselt esterside –[–CO–O–]–.

Valdav osa polüestreid on lineaarse põhiahelaga termoplastsed polümeerid, mille lähteaineteks on tereftaalhape, ftaalhappe anhüdriid, etüleenglükool jt.

Levinumaid polüestreid tähistatakse järgmiste lühenditega:
* PBT: polübuteentereftalaat, tereftaalhappe polümeer;
* PET: polüeteentereftalaat, tereftaalhappe polümeer;
* PLA: polülaktiid, piimhappe bioloogiliselt lagundatav polümeer;
* PTT: polütrimetüleentereftalaat;
* PEN: polüeteennaftalaat;
* PC: polükarbonaat, süsihappe ester;
* PEC: polüesterkarbonaat, karboksüülhappe ester;
* PAR: polüakrülaadid, aromaatsed polüestrid;
* UP: küllastamata polüestervaik.

Looduslikud estrid on näiteks puuvaik, merevaik, šellak. Sünteetilistest polüestritest on kõige laiemalt kasutusel polüeteentereftalaat, millest formeeritakse polüesterkiudu ekstrusiooni meetodil. Selleks surutakse sula polümeeri läbi filjeeri peenikeste avade. Õhus jahtunud niite töödeldakse edasi vajalike omadustega tekstiilikiu saamiseks. Maailma tekstiilitööstuses on polüesterkiul sünteeskiudude seas juhtiv koht. Seda erinevate omaduste ja kasutusvõimalustega sünteeskiudainet toodetakse paljude kaubanduslike nimetuste all, näiteks *crimplene, dacron, mylar, polyester, terylene, thermolite, trevira*, eesti keeles ka lavsaan (vene *лавсан* järgi). 

## Vaata ka
* Polümeerid
* Keemilised kiudained

## Viited
Crazy Nights

**"Crazy Nights"** on ansambli Kiss 1987. aasta album. 

## Lood
# "Crazy Crazy Nights" - 3:47
# "I'll Fight Hell to Hold You" - 4:10
# "Bang Bang You" - 3:53
# "No, No, No" - 4:19
# "Hell or High Water" - 3:28
# "My Way" - 3:58
# "When Your Walls Come Down" - 3:25
# "Reason to Live" - 4:00
# "Good Girl Gone Bad" - 4:35
# "Turn On the Night" - 3:18
# "Thief in the Night" - 4:07
Hot in the Shade

**""Hot in the Shade""** on ansambli Kiss 1989. aasta album. 

## Lood
# "Rise to It" - 4:08
# "Betrayed" - 3:38
# "Hide Your Heart" - 4:25
# "Prisoner of Love" - 3:52
# "Read My Body" - 3:50
# "Love's a Slap in the Face" - 4:04
# "Forever" - 3:52
# "Silver Spoon" - 4:38
# "Cadillac Dreams" - 3:44
# "King of Hearts" - 4:26
# "The Street Giveth and the Street Taketh Away" - 3:34
# "You Love Me to Hate You" - 4:00
# "Somewhere Between Heaven and Hell" - 3:52
# "Little Caesar" - 3:12
# "Boomerang" - 3:30
Revenge

**""Revenge""** on ansambli Kiss 1992. aasta album. 

## Lood
# "Unholy" - 3:40
# "Take It Off" - 4:50
# "Tough Love" - 3:44
# "Spit" - 3:32
# "God Gave Rock 'n' Roll to You II" - 5:18
# "Domino" - 4:01
# "Heart of Chrome" - 4:02
# "Thou Shalt Not" - 3:59
# "Every Time I Look at You" - 4:38
# "Paralyzed" - 4:14
# "I Just Wanna" - 4:07
# "Carr Jam 1981" - 2:46
Carnival of Souls: The Final Sessions

**""Carnival of Souls: The Final Sessions""** on ansambli Kiss 1997. aasta album. 

## Lood
# "Hate" - 4:36
# "Rain" - 4:46
# "Master & Slave" - 4:57
# "Childhood's End" - 4:20
# "I Will Be There" - 3:49
# "Jungle" - 6:49
# "In My Head" - 4:00
# "It Never Goes Away" - 5:42
# "Seduction of the Innocent" - 5:16
# "I Confess" - 5:23
# "In the Mirror" - 4:26
# "I Walk Alone" - 6:07
Psycho Circus

**""Psycho Circus""** on ansambli Kiss 1998. aasta album. 

## Lood
# "Psycho Circus" - 5:30
# "Within" - 5:10
# "I Pledge Allegiance to the State of Rock & Roll" - 3:32
# "Into the Void" - 4:22
# "We Are One" - 4:41
# "You Wanted the Best" - 4:15
# "Raise Your Glasses" - 4:14
# "I Finally Found My Way" - 3:40
# "Dreamin'" - 4:12
# "Journey of 1,000 Years" - 4:47
Animalize

**""Animalize""** on ansambli Kiss 1984. aasta album. 

## Lood
# "I've Had Enough (Into the Fire)" - 3:52
# "Heaven's on Fire" - 3:21
# "Burn Bitch Burn" - 4:42
# "Get All You Can Take" - 3:44
# "Lonely Is the Hunter" - 4:28
# "Under the Gun" - 4:01
# "Thrills in the Night" - 4:21
# "While the City Sleeps" - 3:41
# "Murder in High-Heels" - 3:52
Asylum

**""Asylum""** on ansambli Kiss 1985. aasta album. 

## Lood
# "King of the Mountain" - 4:17
# "Any Way You Slice It" - 4:02
# "Who Wants to Be Lonely" - 4:01
# "Trial by Fire" - 3:25
# "I'm Alive" - 3:43
# "Love's a Deadly Weapon" - 3:29
# "Tears Are Falling" - 3:55
# "Secretly Cruel" - 3:41
# "Radar for Love" - 4:02
# "Uh! All Night" - 4:01
Sonic Boom

**""Sonic Boom""** on ansambli Kiss 2009. aasta album. 

## Lood
# "Modern Day Delilah" - 3:37
# "Russian Roulette" - 4:32
# "Never Enough" - 3:26
# "Yes I Know (Nobody's Perfect)" - 3:02
# "Stand" - 4:50
# "Hot and Cold" - 3:36
# "All for the Glory" - 3:49
# "Danger Us" - 4:22
# "I'm an Animal" - 3:47
# "When Lightning Strikes" - 3:45
# "Say Yeah" - 4:27
Monster (album)

**""Monster""** on ansambli Kiss 2012. aasta album. 

## Lood
# "Hell or Hallelujah" - 4:07
# "Wall of Sound" - 2:55
# "Freak" - 3:35
# "Back to the Stone Age" - 3:01
# "Shout Mercy" - 4:04
# "Long Way Down" - 3:51
# "Eat Your Heart Out" - 4:06
# "The Devil Is Me" - 3:40
# "Outta This World" - 4:29
# "All for the Love of Rock & Roll" - 3:21
# "Take Me Down Below" - 3:24
# "Last Chance" - 3:05
Ģigas

**Ģigas** (ka **Ģigu ciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Küla asub valla lõunaosas. Seda läbib maantee A11.

Külas asuv Žubri talu elumaja on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all.

## Viited
Nida (Läti)

**Nida** (ka **Nidasciems** või **Nidas ciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla lõunaosas merepinnast ühe meetri kõrgusel Läänemere kaldal ja Leedu piiri lähistel. 

Nida jääb Pape maastikukaitsealale. Mererand on seal Läti aladele ebatüüpiliselt kivine, sealne kividest 25–30 meetri laiune ja 0,5 meetri kõrgune Litoriinamere staadiumis moodustunud kaldavall on looduskaitse all. Kivid koosnevad piimjast kvartsist; külas Gaigali talus asub sealse ranna muuseum.

Nida kohta on esimesed teated 1561. aastast (*Nidaw*). Küla kuulus varem Būtingė mõisale. 1919. aastal avati seal kool, mis suleti 1960. aastatel. Läti akordionist Eduards Rozenštrauhs pühendas sellele koolile laulu "Zilais lakatiņš". 1930. aastatel oli Nidas ligi 300 elanikku. Toona oli külas 70 majapidamist, küla võttis enda alla viie kilomeetri pikkuse rannariba. Selle lõunaosa kutsuti Boži külaks, põhjaosa Brusti külaks. 2021. aastani kuulus küla Rucava piirkonda.

Külas kasvavad pärnad ümbermõõduga 3,69 meetrit ja 3,58 meetrit, sanglepad ümbermõõduga 2,92 meetrit, 3,01 meetrit, 2,92 meetrit ja 3,95 meetrit, saar ümbermõõduga 3,97 ja kõrgusega 22 meetrit ning künnapuu ümbermõõduga 5,4 ja kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jūrmalnieki kalurite talu ja Gaiļi talu.

Kohaliku kaitse all on Nida muinaskalmed ehk Rootsi hauad.

2006. aastal elas külas umbkaudu 30 inimest. 2020. aastal oli seal kaheksa elanikku.

## Viited
Alfonso Pedraza

**Alfonso Pedraza Sag** (sündinud 9. aprillil 1996 San Sebastián de los Ballesteroses) on Hispaania jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsja või vasakkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Villarreal.

Ta liitus Villarreali noorteakadeemiaga 2011. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Hispaania kõrgliigas 2015. aasta aprillis. Hooaja 2016–2017 alguses suundus ta laenule Hispaania esiliiga klubisse CD Lugo. Sama hooaja teises pooles mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Leeds United. Hooajal 2017–2018 mängis ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Deportivo Alavés. Alavésis mängides lõi ta 21. jaanuaril 2018 mängus CD Leganése vastu oma esimese värava Hispaania kõrgliigas. Hooajal 2018–19 kuulus Pedraza Villarreali põhikoosseisu, kuid järgmisel hooajal mängis ta jällegi laenul, Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis.

2015. aastal tuli Pedraza Hispaania kuni 19-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.
Ģeistauti

**Ģeistauti** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla lõunaosas merepinnast 14 meetri kõrgusel Leedu piiri lähistel. 

Külas kasvavad pärnad ümbermõõtudega 3,69 meetrit ja 3,58 meetrit, sanglepad ümbermõõtudega 2,92 meetrit, 3,01 meetrit, 2,92 meetrit ning 3,95 meetrit, saar ümbermõõduga 3,97 ja kõrgusega 22 meetrit ning künnapuu ümbermõõduga 5,4 ja kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all.

Külas asuvad Ģeistauti muinaskalmed on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all.

2006. aastal elas külas umbkaudu 30 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

## Viited
Kitzbühler Horn

**Kitzbüheler Horn** (ka **Kitzbühler Horn**) on mägi Kitzbüheli Alpides Tiroolis Austrias; selle idapoolne külg asub Kitzbüheli nutika suusakuurordi lähedal. Ainult mõni meeter jääb puudu, et kuuluda kahetuhandeliste mägede hulka.

Tipus on 102 m kõrge teletorn, mis kuulub ORF-ile ja on tuntud kui Kitzbüheler Horni ülekandetorn (*Sendeturm Kitzbüheler Horn*). *Harschbichl* (1604 m) on alamtipp põhja pool, millele pääseb samuti ligi.

## Turism

Mäel on mitu köisraudteed ja gondeltõstukit ning panoraamvaatega tasuline maantee Kitzbühelist. Nõlvadel on ka mitu mägivõõrastemaja. Niinimetatud *Alpenhaus* (1670 m) oli viimastel aastatel Austria velotuuri kuningliku etapi (*Königsetappe*) finiš. 1800 m kõrgusele on rajatud Alpide lilleaed (*Alpenblumengarten*), milles on nimest hoolimata mägitaimi üle kogu maailma. Igal aastal augustis toimub rahvusvaheline Kitzbühler Horni võidusõit. Marsruut kulgeb mööda 7,4 km pikkust tasulist teed Alpenhausini. Selle maksimaalne kalle lõpujärgus on 22,4%. Rekordiaega Alpenhausini hoiab Beat Bräu, kes läbis võistluse ajaga 29:11 minutit.

Samanimelise suusapiirkonna talispordi toetamiseks on ehitatud arvukalt tõstukeid. Sankt Johanni poole jääval küljel on mägikartide rada. Köisraudtee poolel teel asuva jaama juures on väike mägijärv. Mõlemad tipud on tihedalt külastatavad nii matkajate kui ka maastikuratturite poolt tänu oma headele radadele.


Pilt:Kitzbühler-Horn-von-Norden.jpg|Kitzbüheler Horn vaadatuna põhjast
Pilt:Kitz1.jpg|Vaade Kitzbüheler Hornist kirdesse
Pilt:Kitzbüheler Horn.JPG|Vaade Kitzbüheler Hornist lõunasse
Pilt:Bergsee Kitzbueheler Horn.JPG|Mägijärv pooletee jaama juures vaatega Wilder Kaiseri ahelikule
Pilt:Kitzbüheler H..JPG|Kitzbüheler Horn vaadatuna Gampenkogelilt, taamal Loferer Steinberge mäeahelik
Pilt:Kitzbühler Horn from Jochberg 1.jpg|Kitzbüheler Horn vaadatuna Jochbergilt lõunas
Vassilissa Frolova

**Vassilissa Frolova** (ukraina keeles Василіса Фролова, sündinud 16. veebruaril 1978 Harkivis) on Ukraina modell, näitleja ja saatejuht.

## Töökäik
2017. aastast on ta kanali Prjamõi saatejuht.

## Viited
Nieznajowa

**Nieznajowa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Nieznajowa asub Slovakkia piirist umbes 6 km kaugusel, Gorlicest ligikaudu 25 km kagus.

Küla on esmamainitud 1546. aastal.

## Viited
Sękowa

**Sękowa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Sękowa asub Gorlicest ligi 5 km kagus.

Külas asub 1520. aasta paiku ehitatud puidust Püha Filipi ja Püha Jakobi kirik, üks kuuest Väike-Poola lõunaosa puitkirikust, mis kuuluvad  UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited
Siary

**Siary** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Siary asub Gorlicest natuke vähem kui 4 km lõunakagus.

Siarys asub hutsuuli tõugu hobuste kasvandus.

## Viited
Kruusa tänav (täpsustus)

**Kruusa tänav** on mitme Eesti asula tänava nimi:

*Kruusa tänav Elvas
*Kruusa tänav Iisaku alevikus
*Kruusa tänav Jõgeval
*Kruusa tänav Jõhvis
*Kruusa tänav Kaerepere alevikus
*Kruusa tänav Keilas
*Kruusa tänav Kiviõlis
*Kruusa tänav Kõrveküla alevikus
*Kruusa tänav Mustvees
*Kruusa tänav Nõo alevikus
*Kruusa tänav Rakveres
*Kruusa tänav Tallinnas Nõmmel
*Kruusa tänav Tartus
*Kruusa tänav Tõrva
*Kruusa tänav Võrus
Lepiku tänav (täpsustus)

**Lepiku tänav** on mitme Eesti asula tänava nimi:

*Lepiku tänav Jõgeval
*Lepiku tänav Kallastel
*Lepiku tänav Karksi-Nuias
*Lepiku tänav Kuressaares
*Lepiku tänav Kärdlas
*Lepiku tänav Paldiskis
*Lepiku tänav Rakveres
*Lepiku tänav Raplas
*Lepiku tänav Pärnus
*Lepiku tänav Tapal
*Lepiku tänav Tartus
*Lepiku tänav Tudu alevikus
*Lepiku tänav Vasalemma alevikus
Metsafond

**Metsafondi** moodustasid NSVL-s ja Eesti NSV-s metsad koos metsamajanduslikuks tegevuseks eraldatud maa-aladega . Metsafondi maa jagunes mittemetsamaaks, ajutisel metsata metsamaaks ja metsaga metsamaaks. Metsafond oli maafondi alamhulk.

Sellise klassifikatsiooni kohaselt oli Eesti riiklik metsafond 1988. aasta 1. jaanuari seisuga 2372,3 tuhat hektarit. Metsamaa pindala oli 1916,4 tuhat hektarit ja puistute pindala (1814,6 tuhat ha) arvestades oli Vabariigi metsasus sama mis 1983. aastal ehk 40,1 %. Metsafondi puidu maht oli 1988. aasta seisuga 259,68 miljonit m3.

## Viited
Windautal

**Windautal** on Tirooli Brixentali lõunapoolne külgorg Kitzbüheli Alpides Austrias pikkusega u 16 km.

Org asub peaaegu täielikult Westendorfi valla territooriumil; ainult selle põhjapoolne ots asub Hopfgartenis. Lõunas külgneb org Salzburgi liidumaaga. Põhjas – Hopfgarteni (623 m) lähedal – Windautali ja Brixentali orud ühinevad. Windauer Ache oja voolab läbi Windau ja suubub Brixentaler Achesse.

16. ja 17. sajandil kaevandati orus vaske, galeniiti ja püriiti.

Windautal on populaarne puhkeala ja eriti hea suusatamiseks, matkamiseks, maastikurattasõiduks ja jalgrattasõiduks. Marsruut läbi oru piki Windauer Ache alamjooksu on osa "Kaiseri ringrajast" *(Kaiser-Runde),* pikamaa ringjalgrattateest, mis algab ja lõpeb Kufsteinis. Windauer Ache on populaarne ka kärestikusõitjate hulgas.

Oru lõunapoolsesse otsa pääseb autoga ainult tasulise tee kaudu (osaliselt rautamata) ja see on väga hõredalt asustatud.

Salzburgi–Tirooli raudtee kulgeb piki alumise (põhjapoolse) Windautali nõlvasid ja mitut tunnelit, kus keset kurvi ulatub orgu sild. Oru kirdeserval on peatus "Windau". See niinimetatud *Windauer Schleife* ("Windau kurv"), mida kasutatakse orus kõrguse saavutamiseks ja mis on väga maaliline, on raudteefotograafide seas populaarne fototeema.

Orumaastikku iseloomustavad metsased mäed ja arvukad alpiniidud (*Almen*). Ülalpool metsapiiri karjatatakse avatud nõlvadel asuvatel karjamaadel lambaid, kitsi, lehmi ja hobuseid.

Windaud ümbritsevad arvukad tipud, enamik neist üle 2000 m kõrged. Olulised mäed on Steinbergstein (2215 m), Kröndlhorn (2444 m) ja Brechhorn (2032 m).
Prakseoloogia

**Prakseoloogia** (inglise keeles *praxeology*) on filosoofia alamharu, mis tegeleb konkreetselt inimtegevusega ja inimkäitumise uurimisega. Prakseoloogia aluseks on objektiivsete tõdede selgitamine, mis põhineb teoorial, et inimesed käituvad teadlikult valitud eesmärkide suunas. Selline tegevusteooria vastandub puhtalt refleksiivsele käitumisele, näiteks põlve jõnksule, mis pole suunatud eesmärkide saavutamise ega teostamise poole. Prakseoloogia algpunkt põhineb sellel, et kui A tingimused on täidetud, siis järgnev tegevus või tingimus B on ka täidetud.

## Prakseoloogia päritolu
Prakseoloogia põhiprintsiibid sõnastasid algselt Kreeka moraalifilosoofid, kes rakendasid neid õnnelikust ja heaolusi sümboliseeriva eetika alustena. Aristotelese arvates oli inimese heaolu jaoks vajalik mitu inimese sooritatud ettevõtmist: mitte ainult mõtlemine ja etteplaneerimine (kreeka keeles θεωρια ehk *theoria*) vaid ka tegutsemine (kreeka keeles πράξης ehk *praxis*). Neid kahte mõtlemislaadi saab eristada kahe eraldiseisva sõnaga: *sophia* ja *phronesis*. *Sophiat* kirjeldatakse tavaliselt teoreetilise tarkusena ja laialdaselt mõeldakse selle all matemaatikat, teadust, loogikat, ajalugu jm. *Phronesis*  esindab praktilisi teadmisi ja võime käituda eetiliselt tuginedes elukogemusele. Prakseoloogia on teadmiste ja tegutsemise kokku liitmine. Prakseoloogias on tähtis teada, kuidas tegutsedes teadmisi ära kasutada tulemuste saavutamiseks, mitte ainult tegudega seonduvate teemade teadmine, õppimine ja tundmine. Teadmise tähenduseks on tegudes õppimine, mitte ainult teoreetiline õppimine enne tegutsemist.
## Austria koolkond
20. sajandiks oli prakseoloogia selgelt ära defineeritud ja mõistetav, kuid mõiste levis laiemalt sajandi teises pooles peale Ludwig von Misese 1949. aastal kirjutatud raamatut *[[Human Action]]*. Raamatus kirjutas Mises prakseoloogiast, kui inimkäitumise uurimise alusest. Prakseoloogilised ideed olid ka Austria koolkonna majanduslike uurimiste aluseks. 1962. aastal kirjutatud raamatus *The Ultimate Foundation of Economic Science* kaitseb Mises oma seisukohta prakseoloogia suhtes, millega ta lõpetas 1870. aastal Carl Mengeri algatatud vaimse revolutsiooni. Selle vaimse revolutsiooni algatas Mengeri avastus, et majandusteaduse aluseks on inimeste tegutsemine ja valimine.

### Liberalism
Prakseoloogiat omastavate inimeste vaated kattuvad tihti liberalismi omadega. Prakseoloogia ja liberalismi pooldajad ei ütle, mille poole inimesed pürgivad, aga mõlemad vaated toetavad väidet, et suurem osa inimesi eelistavad rikkust ja tervisliku elu viletsusele, nälgimisele ja surmale. Kuna inimesed soovivad üldiselt enda heaolu edendada, siis on prakseoloogid ja liberaalid tihti vastu riigi sekkumisele inimeste igapäevaelus, sest inimesed on ise piisavalt leidlikud ja osavad, et enda rikkust kasvatada ja enda tervist parandada.

## Viited
Metaniilkollane

**Metaniilkollane** ehk **tropeoliin G** (värvainete indeksis *Acid Yellow 36*) on monoasovärvaine, mida analüütilises keemias kasutatakse pH-indikaatorina happelistes keskkondades – ta muudab värvust punavioletsest kollaseks pH-vahemikus 1,2–2,3.

Metaniilkollase kasutamine toiduvärvina on keelatud, kuid näiteks Indias ja mujal Aasias kasutatakse seda erekollast pulbrit kurkumi lahjendamiseks.

Loomkatsed on näidanud, et metaniilkollane on neurotoksiline ja hepatotoksiline.

## Viited
Trüpaansinine

**Trüpaansinine** (värvainete indeksis *Direct Blue 14*) on asovärvaine, anioonne diasoühend, mida kasutatakse puuvilltekstiilide värvimiseks ja mis ei vaja peitsiga kinnitamist. 

Bioloogias kasutatakse trüpaansinist surnud rakkude ja kudede eristamiseks elavatest, kuna sel värvainel on omadus läbida ainult surnud rakukesta ja värvida selektiivselt vaid surnud kudesid.

## Viited
Janina Sokolova

**Janina Sokolova** (ukraina keeles Яніна Михайлівна Соколова, sündinud 6. märtsil 1984 Zaporižžjas) on Ukraina ajakirjanik, juutuuber ja saatejuht.

## Töökäik
Juhib 5. kanali saadet Randevu.
 
## Viited

## Välislingid
* Yanina Sokolova
Mario Hermoso

**Mario Hermoso Canseco** (sündinud 18. juunil 1995 Madridis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib kaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético. Ta on peamiselt keskkaitsja, kuid võib mängida ka vasakkaitsjana.

Ta alustas klubikarjääri Madridi Realis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Hooajal 2015–16 debüteeris ta Hispaania esiliiga klubis Valladolidi Real, kus ta mängis Madridi Realist laenul. Hooajal 2016–17 mängis Hermoso Hispaania tugevuselt kolmandas liigas Madridi Reali reservmeeskonnas.

Aastatel 2017–2019 mängis ta Hispaania kõrgliigas RCD Espanyoli ridades. 28. jaanuaril 2018 lõi ta mängus CD Leganése vastu oma esimese värava Hispaania kõrgliigas.

2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Madridi Atléticoga.

Hispaania jalgpallikoondises tegi Hermoso debüüdi 2018. aasta novembris sõprusmängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu.
Windauer Ache

**Windauer Ache** on mägioja Tiroolis Austrias, maalilises Windautali orus Kitzbüheli Alpides.

Windauer Ache algab Reinkarseest u 2200 m kõrgusel merepinnast, Kröndlhorni jalamilt ja selle keskjooks kulgeb umbes 4 km ulatuses kuristikus. Hopfgartenis suubub Windauer Ache oru kitsas punktis Brixentaler Achesse; Brixentaler Ache omakorda suubub Wörgli juures Inni.

Windauer Ache voolab läbi Westendorfi ja Hopfgarteni valdade.

Windauer Ache on väga populaarne kärestikusõitjate hulgas.


Pilt:Reinkarsee_050924.jpg|Lähtepiirkond Rainkarsees
Pilt:Windauer-Ache.jpg|Windauer Ache alamjooks
Pilt:Brixental3.jpg|Brixentaler Ache suur pais Windauer Ache suubumiskoha lähedal Hopfgartenis


## Suurvesi

2006. aasta juuli lõpus tekitas tugev torm tohutuid kahjustusi kogu Windau orus. Windauer Ache üleujutus rebis ära ojakalda, sillad ja teelõigud. Kahjude likvideerimiseks ning samaaegseks kaldatugevdamiseks ja jõe reguleerimiseks kulub ligikaudu 860 000 eurot.
Francisco Portillo

**Francisco Portillo Soler** (sündinud 13. juunil 1990 Málagas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Getafe.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Málaga CF. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Hispaania kõrgliigas 24. jaanuaril 2010 mängus Madridi Reali vastu. Klubi põhikoosseisus kindlus ta koha hooajal 2012–13. Samal hooajal, 15. septembril 2019 lõi ta mängus Levante UD vastu oma esimese värava Hispaania kõrgliigas.

2015. aasta jaanuaris läks ta Málagast laenule Hispaania esiliiga klubisse Real Betis. Pärast samal aastal Hispaania kõrgliigasse jõudmist sõlmis ta klubiga püsiva lepingu.

2016. aasta augustis läks ta Real Betisest laenule toona veel Hispaania esiliigas mänginud Getafesse. Pärast Hispaania kõrgliigasse jõudmist sõlmis ta 2017. aasta juulis klubiga püsiva lepingu.