open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Noorsooteater

**Noorsooteatriks** on nimetatud mitut teatrit.
*Eesti Noorsooteater
*Draamastuudio (Draamateatri) Noorsooteater 1935–1944
*Eesti NSV Riiklik Noorsooteater (I) 1944–1948

*Tallinna Linnateater
** 1965–1994 Eesti NSV Riiklik Noorsooteater (ENSV Riiklik Noorsooteater)

## Viited
Soter

**Soter** (kreeka keeles *Σωτήρ* 'päästja') oli 12. paavst. Tema ametiaja pikkus oli 8 aastat, kuid "Liber Pontificalis" pakub selleks 9 aastat ja 3 kuud ja paigutab ta Pius I järele. Kaasaegsete allikate puudumisel on tema valitsemisajaks enim pakutud teoloog Adolf von Harnacki alusel ajavahemikku 166–174, "Liber Pontificalis" pakub aga ametiaja alguseks aastat 171. Soter on kristlikus traditsioonis tuntud ka kui **Heldusepaavst** või **Heategevusepaavst**.

Soter sündis "Liber Pontificalise" järgi Fondis. Tema isa oli Concordius, kes mõnede allikate andmeil võis olla kreeklane.

Kristliku traditsiooni järgi hakati tema ajal Roomas pidulikult tähistama ülestõusmispühi. Kuna selle aluseks ei võetud juudi kalendrit, teravnes vaidlus ülestõusmispühade tähistamise üle Victor I ajal.

Soter oli kriitiline montanismi suhtes.

Soter pälvis tunnustuse hoolekandetegevusele pühendumise tõttu. Tema tegevusest on esile tõstetud hoolitsemist nende kristlaste eest, kes olid saadetud kaevandustesse sunnitööle. Soterile omistatakse tauniv kiri Korintose piiskopile Dionysiusele, kes võimaldas raskete pattude sooritajatel osa saada armulauast. Talle omistatakse ka pühitsetud preestri poolt sõlmitud abielu tunnustamist. Soter olevat sätestanud, et ükski pühitsemata isik ei tohi puudutada altaririiet ja ta keelas missal teenivatel naistel põletada missa ajal viirukit.

Ta ordineeris 8 presbüterit ja 11 piiskoppi.

Soter maeti "Liber Pontificalise" järgi Calixtuse katakombidesse. Teda austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 22. aprill.

Tema järglaseks sai Eleutherus.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.
*Carlo Macaro: *Sotero vescovo di Roma*. T. Piscitelli Carpino, "Fondi tra antichità e Medioevo". Fondi, 2002: 81–108.

## Välislingid
*Chapman, J. (1908). Caius and Soter, Saints and Popes. In The Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. Retrieved May 3, 2019 *(inglise keeles)*
*Soteri kirjad.
Eleutherus

**Eleutherus** (ka **Eleutherius**, kreeka keeles *Ἐλεύθερος*- 'vaba') oli 13. paavst. Ta valitses aastatel 174–189. Tema valitsemisaja pikkus oli 15 aastat ja 3 kuud ja ta oli kõige kauem valitsenud kreeka päritolu paavst. "Liber Pontificalis" pakub tema ametiaja pikkuseks 15 aastat 6 kuud ja 15 päeva ning ametiaja alguseks 179. aastat.

Eleutherus oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Kreekast Nikopolisest ja ta oli Abundiose poeg. Ta oli Hegesippuse järgi Anicetuse ja Soteri ajal diakon.

Eleutherus pidi teadma montanistide tegevusest, kuid temalt pole säilinud ühtki otsust selle liikumise kohta.

"Liber Pontificalise" järgi külastas tema ajal Roomat kristlusse pöördunud kuningas Lucius, keda seostatakse kas Edessa kuninga Abgar IX või ühe Briti kuningaga. Eleutheruse ajal käis Roomas ka Lyoni piiskop Ireneus, kelle Rooma piiskoppide nimekirjas sisaldub viimasena tema nimi. Eleutherus saatis kristliku traditsiooni järgi Fugatiuse ja Damianuse ristima britte.

Ta ordineeris 12 presbüterit, 8 diakonit ja 15 piiskoppi.

Eleutherus sätestas "Liber Pontificalise" järgi, et kristlased ei tohi põlata ühtki toitu.

Eleutherus maeti Vatikani Peetruse haua lähistele, kuid hiljem viidi tema säilmed San Giovanni della Pigna kirikusse, kust need Sixtus V õe Camilla Peretti palvel viidi 1591 Santa Susanna kirikusse.

Eleutherust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus märtri ja pühakuna. Tema mälestuspäev on 26. mai.

Tema järglaseks sai Victor I.

## Kirjandus
*Louis Duchesne: *Eleuthère et le roi breton Lucius*. "Revue Celtique" 6, 1883–1885: 491–493.
*Adolf von Harnack: *Der Brief des britischen Königs Lucius an den Papst Elutherus*. "Sitzungsberichte der Berliner Akademie" 1, 1904: 906–916.
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Kirsch, J.P. (1909). "Pope St. Eleutherius (Eleutheros)." In The Catholic Encyclopedia. New York: Robert Appleton Company. Vaadatud 3. mail 2019 *(inglise keeles)*
*Eleutheruse kiri.
Tomsk

**Tomsk** (vene *Toмск*) on linn Venemaal, Tomski oblasti keskus. Asub Lääne-Siberis Tomi jõe kaldal.

## Ajalugu
Linn on rajatud Boriss Godunovi käsul 1604. aastal kindlusena Tomi jõele, tatarlaste maale. Linnaõigused sai 1782. aastal.
1804. aastal sai Tomski kubermangu keskuseks.

## Haridus
Tomski ülikool on esimene Siberis avatud ülikool (1880). Tomski ülikooli raamatukogu on üks suurimaid Venemaal. Linnas on mitmeid kõrgkoole.

Tomsk on kuulus puitarhitektuuri poolest.

## Majandus

Tänapäeval on Tomsk infotehnoloogiatööstuse keskus. Linnas on ka suured masinaehituse, keemiatööstuse ja metallurgiaettevõtted.

## Sport
Tomskis tegutseb jalgpalliklubi Tomski Tom.

## Tuntud tomsklasi
Tomskis on sündinud Karl Vaino.

## Viited

## Välislingid

* Tomski linnavalitsuse veebileht
* Tomski infoportaal (vene keeles)
Kummardus Katalooniale

**"Kummardus Katalooniale"** (inglise "Homage to Catalonia") on George Orwelli minavormis kirjutatud jutustus, mis põhineb autori Hispaania kodusõjas kogetul.

Teos valmis 1938. aasta jaanuaris, kuid kõikide Orwelli raamatute senine kirjastaja sotsialist Victor Gollancz keeldus selles sisalduva Hispaania kommunismi kriitika tõttu teost avaldamast. "Kummarduse Katalooniale" avaldas neli kuud hiljem kirjastaja Fredric Warburg.

## Viited

## Välislingid
* Kalev Kesküla. George Orwell. „Kummardus Katalooniale”. Eesti Ekspress: Areen, 22. veebruar 2007
Tšeptsa

**Tšeptsa** (vene *Чепца*, udmurdi *Чупчи*) on Vjatka parem lisajõgi. Saab alguse Ülem-Kama kõrgustikult Permi krais ja suubub Kirovo-Tšepetski linnas Vjatkasse.
Tšeptsa muudab korduvalt järsult suunda. Pikkus umbes 500 km.
Võsaülane

**Võsaülane** (*Anemone nemorosa*) on tulikaliste sugukonda ülase perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.

## Nimi
Võsaülast on rahvapäraselt nimetatud **külmalilleks**, **haraklilleks**, **lumekellukeseks**, **lumelilleks**, **valgeks lilleks**, **varesjalaks** ja **vareselilleks**.

## Levila ja kasvukohad
Levinud peaaegu kogu Euroopas, puudub Islandil, Lapimaal ja enamikul Pürenee poolsaarest. Eestis sage.

Suurbritannias peetakse võsaülast üheks iidsete metsaalade indikaatortaimeks.

Kasvab leht- ja segametsades, võsastikes, puisniitudel. Eelkõige salu- ja laanemetsas. Varjulembene ülane eelistab parasniisket huumusrikast mulda. 

Eestis on võsaülane ülaste perekonnast levinuim.

## Liigikirjeldus

Ilma õiteta on ta väga sarnane kollase ülasega. Erinevust võib tähelepanelikumal vaatlemisel märgata lehtedes: kollasel ülasel on lehtede üksikud osad kitsamad kui võsaülasel. Samuti on võsaülase õie alusel olevad lehed pikema rootsuga. Ülasel on üks juurmine leht. Ka ülase õis on ebatavaline. Tupplehed moodustavad valge ümbrise mitmele tolmukale ja emakale, kroonlehti ülasel aga üldse ei ole.

Võsaülane paljuneb kahel viisil. Risoomi külgedel asuvad harud moodustavad pungasid, millest kasvavadki uued taimed. Teatud aja möödudes kaob neil ühendus emataimega, uuel taimel moodustuvad õied aga alles kümne aasta pärast. 

Ülase viljaks on lühikese kõverdunud nokaga 4–5 mm pikkused paljad pähklikesed. Valmivad mai lõpul, juunis. Seemneid levitavad põhiliselt sipelgad.

## Saadused

Et tulikaliste sugukonda kuuluvad taimed on inimestele mürgised, siis on seda ka võsaülane. 

Võsaülase biokeemilist koostist on vähe uuritud, kuid värskena sisaldab ta glükoalkaloidi (anemoniin). 

Taimemahla sattumisel nahale võivad tekkida vesivillid.

Võsaülast on mõnel pool kasutatud ravimtaimena. Reuma korral on värskeid katkivajutatud lehti asetatud valu tekitavatele kohtadele. Tänapäeval mõistetakse selline käitumine hukka, sest mürgine mahl võib nahale tekitada raskesti paranevaid haavasid. Külmetuse korral tehakse kuivatatud võsaülase õitest teed. Mürgisus kuivatades kaob.

Võsaülase söömisel võib inimene saada ülasemürgituse. Inimese surma võib põhjustada 30 võsaülase söömine.

Koduloomad ei söö teda sellepärast, et tal on kibe maitse. On levinud omapärane uskumus, et kui kevadel esimene külmalille (võsaülase) õis ära süüa, siis ei ole vaja terve aasta jooksul külma karta.

## Viited

## Välislingid

* 

* Võsaülane bio.edu.ee
Richard Earlom

**Richard Earlom** (1742 London – 1822 London) oli inglise  graafik, kes töötas peamiselt metsotintotehnikas.   

Tema kunstihuvi sai alguse imetlusest lordmeeri ametitõlla vastu, mis oli äsja saanud Giovanni Battista Cipriani maalingud. Ta püüdis neid maale kopeerida ja ta saadeti Cipriani juurde õppima. Ta oli hea joonistaja. Metsotintograveerimise õppis ta ära iseseisvalt. 

Aastal 1765 tellis tolle aja üks heldemaid kunstide soosijaid Alderman Boydell, temalt joonistuste sarja Houghton Halli piltide järgi. Hiljem graveeris ta need metsotintos. 

Tema kõige täiuslikumad metsotintogravüürid olid võib-olla puuvilja- ja lillepildid hollandi kunstnike Van Osi ja Jan van Huysumi järgi. Tema tööde seas on:
*"Agrippina" Westi järgi 
*"Armastus köidikuis" Guido Reni järgi; *"Kumionglik Akadeemia", "Hyderbecki saatkond lord Cornwallise juurde" ja "Tiigrijaht" Johann Zoffany järgi 
*"Lord Heathfield" Joshua Reynoldsi järgi. 

Earlom valmistas ka 200 faksiimilest koosneva sarja Claude Lorraine'i joonistustest ja visanditest. Need avaldati kolmes foolioköites pealkirja "*Liber veritatis*" all (1777–1819).
1417

**1417. aasta**
## Sündmused maailmas

* Mustlased hakkasid Balkanilt massiliselt lääne ja põhja poole liikuma.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

*  23. veebruar &ndash; Paulus II, Rooma paavst
## Surnud

* ...

## Viited
Ühinenud Marksistlik Töölispartei

**P. O. U. M.** ehk **Ühinenud Marksistlik Töölispartei** (hispaania keeles *Partido Obrero de Unificacion Marxista*, katalaani keeles *Partit Obrer d'Unificació Marxista*) on Kataloonia sotsiaaldemokraatlik partei aastast 1935. 

Ühinenud Marksistliku Töölispartei juhtideks olid Joaquín Maurín (teoreetik ja peasekretär) ja Andrés Nin (Trotski endine sekretär). 

P. O. U. M., mis aktiveerus otsekohe pärast fašistlikku putši 17. juulil 1936, moodustus  kahest rühmitusest: Nini trotskistlikust grupist ja Mauríni juhitud buhhaarinlikest 1932. aastal Hispaania Kommunistlikust Parteist [*Partido Communista de España* (P. C. E.)] väljaheidetud vasakpoolsetest.
Tõstamaa valla lipp

**Tõstamaa valla lipp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõstamaa valla lipp.

Lipp on kinnitatud 21. mail 1997. Pühaliku õnnistuse said lipp ja vapp esimestel valla päevadel Tõstamaa kirikus. 

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ristkülikukujuline vapilipp, millel kulda asendab kollane. Lipp on jagatud horisontaalselt siniseks ja kollaseks väljaks. Kanga keskel on kollaseks ja mustaks jagatud kaheksakodaraline ratas, mille ülemisel poolel on laevarooli käepidemed. 

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:9. Kandelipu suurus on 105x135 cm.

## Põhjendus

Sinine tähistab merd, tõde ja lootust. Neitsi Maarja tunnusvärvidena viitab ta ka Tõstamaa kirikule. Kollane tähistab maad, Tõstamaa liivaluiteid ning märgib õnne ja heaolu. Kollane ja must on Pärnumaa vapivärvused. Ratas on päikese ja elu, liikumise ning arengu sümbol. Rooliratas osutab rannasõidule ja kalapüügile.  

## Lipu kasutamine
Valla lipp heisatakse:
#alaliselt volikogu ja valitsuse haldushoonel.
#ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel.
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, mõne Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, asub valla lipp lipurivi tagant vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest lipurivi tagant vaadates paremal.

Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või valitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. 

Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

## Vaata ka
*Tõstamaa valla vapp

## Välislingid
*Tõstamaa valla sümboolika valla kodulehel
*Tõstamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Tõlliste valla lipp

**Tõlliste valla lipp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõlliste valla lipp.

Lipp kinnitati 31. märtsil 1994.

## Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp normaalsuurusega 105×105 cm. Punast kangast läbib horisontaalne ülalt laineline laid. Valgel laiul on aga kolm musta kuuseoksa.

## Põhjendus
Laineline palk tähistab Emajõge, kuuseoksad märgivad metsa- ning jahimajandust. Kanga punane värvus sümboliseerib Tõlliste valla mail aegade jooksul peetud rohkeid heitlusi. Must, valge ja punane on ka Tsistertslaste ordu värvid. Selle ordu Kärkna kloostrile kuulusid ka praegused Tõlliste valla alad keskajal. 

## Lipu kasutamise kord
Lippu kasutati järgmise korra alusel:
#Lippu kasutatakse Tõlliste valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel. Lipu heiskamise otsustab vallavalitsus. 
#Loetlemata juhtudel toimub vapi ja lipu kasutamine vallavalitsuse loal. 
#Vappi ja lippu ei tohi kasutada vääritul moel.

## Vaata ka
*Tõlliste valla vapp

## Välislingid
* Tõlliste valla sümboolika valla kodulehel
* Tõlliste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Isamaaliit (1935–1940)

**Isamaaliit** oli organisatsioon Eesti Vabariigis aastatel 1935&ndash;1940. 

Isamaaliit loodi aastatel 1934&ndash;1940 kogu riigis kestnud kaitseseisukorra kehtimise ajal, pärast erakondade ja teiste poliitiliste ühingute tegevuse seismapanekut. Seetõttu ei ole tegemist erakonnaga, kuigi teda tihti nii nimetatakse. 

Isamaaliidu struktuur: täiskogu ja keskjuhatus; maakonnakomiteed ning Tallinna ja Tartu linnakomiteed; osakonnad (u 400). Juhtivateks organiteks olid keskkomitee täiskogu, keskjuhatus ja kesk-revisjonikomisjon. Põhimõtete ja kavade arutamiseks kutsuti kokku üleriiklik kongress.

Isamaaliit oli kavandatud Kaarel Eenpalu ja tema pooldajate poolt vastukaaluks Konstantin Pätsi asutatud kutsealastele omavalitsustele. Ühing "Isamaaliit" kanti Siseministeeriumi ühingute, seltside ja nende liitude registrisse 22. veebruaril 1935 (RTL 1935, 26) nr. 4571 all (nr. 4569 oli Rakke Turbaühisus ja nr. 4572 Evangelisatsiooni selts "Tänavmisjon"), juhatuse asukohaga Tallinnas. Asutajatena kirjutasid põhikirjale alla Hans Oidermaa, Hugo Kukke ja Edgar Kigaste. Juhtivad tegelased: Kaarel Eenpalu, Jüri Uluots, Ants Oidermaa, August Jürima jt.  

15. märtsil 1935 ütles Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoner kohtumisel diviisiülemate, Õhukaitse ülema, Merejõudude juhataja ja Sõjavägede Staabi ülemaga: "On asutatud uus liit: "Isamaaliit". Kuidas peavad sellele suhtuma sõjaväelased. Mina arvan, et sõjavägi on juba patriootiline liit, nii et Isamaaliit enam seda rohkem olla ei saa. Liidu põhikirjas tähendatud ülesanded on meie ülesanded. Seepärast ei soovita ka sõjaväelasile astuda selle liidu liikmeteks." 

### Vaata ka

*Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinne

## Viited


### Kirjandus
* Asutati Isamaaliit. Kaja, 7. märt 1935, nr. 57, lk. 1.
* "Isamaaliidu" lähemaid ülesandeid. Kaja, 9. märts 1935, nr. 59, lk. 7.
* L. Isamaa liit ja seniste erakondade tegevuse lõpetamine. Vaba Maa, 13. märts 1935, nr. 62, lk. 2
Walter Nowotny

**Walter Nowotny** (7. detsember 1920 Gmünd (Austria) – 8. november 1944 Epe (Saksamaa)) oli Saksa hävituslendur.

Walter Nowotny sündis raudteeametniku peres. Napilt kuu aega pärast Teise maailmasõja puhkemist astus ta Saksa lennuväkke (Luftwaffe).

Esimesed lahinguülesanded täitis ta läänerindel, kuid esimesed 3 (ametliku statistika järgi 2) lahinguvõitu saavutas ta 19. juulil 1941 õhulahingus Saaremaa kohal. 

Nowotny allatulistamine Saaremaa ranniku lähedal juhtus 1941. aasta 19. juulil tema esimeses õhulahingus Nõukogude lennuväe lennukitega. Ta sai lahinguülesandeks lennuüksuse koosseisus rünnata lennukil Messerschmitt Bf 109 E-7 Kuressaare lähedal avastatud Nõukogude hävituslennukite baasi. Osa lennukeid hävitati maapinnal ning Nowotny laskis õhulahingus veel alla kaks vaenlase lennukit. Võimalik, et üks tema alla tulistatud vastastest oli hilisem Nõukogude Liidu kangelane Vladimir Avdejev. 

Tagasilennul Kuramaal asuvale lennuväljale kaotas Nowotny silmist oma lahingupaarilise. Märgates talle lähenevat lennukit, pidaski Nowotny seda oma paariliseks. Eksitus tuli ilmsiks alles siis, kui Nowotny lennuki mootor seiskus läheneva Nõukogude hävituslennuki kuulipilduja valangust. Nowotny tulistas vaenlase lennuki küll alla, nüüd juba kolmanda, kuid oli sunnitud maanduma rannavette. Kummipaadil kätega sõudes kulus Nowotnyl väga nõrgana Kuramaale jõudmiseks kaks ööpäeva.

Ametliku statistika järgi tulistas Walter Nowotny 15. juunil 1942 alla 100. vaenlase lennuki, sama aasta 18. augustil 150. ja 24. septembril 200. ning saavutas 14. oktoobril 1943 Leedu kohal esimesena 250. ametlikult kinnitatud lahinguvõidu.

Saksa Riigi kõrgeima autasuna pälvis ta esimese lenduri ja kaheksanda sõjaväelasena kõrgeima autasu: Raudristi Rüütliristi tammelehtede, mõõkade ja briljantidega. Walter Nowotny eeskuju etendas tähtsat osa Saksa relvajõudude võitlusmoraali ülevalhoidmisel.

1944. aastal määrati Nowotny esimese Saksa reaktiivhävituslennukite Messerschmitt Me 262 üksuse etteotsa. Tema juhiomadused said aga ülemuste ränga kriitika osaliseks. Püüdes end taas sõjamehena tõestada, suundus ta 8. novembril 1944 reaktiivhävituslennukil Me-262 eskadrilli koosseisus oma viimaseks osutunud võitlusse Saksamaa kohal lendavate USA pommituslennukitega. Naastes lahinguülesandelt, ründas Nowotny reaktiivlennukit maandumisel Achmeri lennuväljale USAAF-i hävituslennukite P-51 Mustang eskadrill. Walteril ei vedanud teist korda, avanenud langevari vedas ta üle langeva Me-262 kiilu, mis lõikas lenduri surnuks.

Walter Nowotny on allatulistatud lennukite hulga poolest seni viiendal kohal püsinud hävituslendur. Tema ametlikuks lõppskooriks jäi 258, koos kinnitamata võitudega koguni 281 allatulistatud vastast. Teise maailmasõja ja kõigi aegade edukaim hävituslendur Erich Hartmann tulistas alla 352 vaenlaslennukit.

## Vaata ka
*Teise maailmasõja lennuässad

## Välislingid
* Legend algas Saaremaa kohal, Meie Maa 8. jaanuar 2000
* Saksa õhuässa lennuk jääb esialgu merepõhja, Postimees 21. september 2009
*Rita Loel, Walter Nowotny lennuk jääb igaveseks merepõhja, Saarte Hääl, 30. märts 2011
Offroad

***Offroad*** (toorlaen inglise keelest) on sõitmine teekatteta  maapinnal.

Motospordialana on see võidusõit, kus spetsiaalsed maastikuautod võistlevad raskel maastikul (soodes, rabades, metsades ja mujal). Eesmärgiks on jõuda esimesena finišisse.

Et maastik on valitud võimalikult keeruline, siis  parandatakse autosid alatasa, sest elektroonika ega mootor ei talu niiskust ega tolmu.

*Offroad* on saanud terava kriitika osaliseks, sest see kahjustab taimi, häirib loomi ja põhjustab pinnase erosiooni.

=Välislingid=
Eesti offroadklubi foorum: http://www.4x4.ee/
Päikeseplekk

**Päikeseplekk** ehk **Päikese laik** on tumedam, ümbrusest umbes 1000 kelvini kraadi võrra jahedam piirkond Päikese nähtaval pinnal (fotosfääris). Päikeseplekid on põhjustatud magnetilistest protsessidest Päikese fotosfääri ehk nähtava "pinna" all. 

Päikeseplekkide arv ja suurus iseloomustavad Päikese aktiivsuse taset, nende hulk muutub Päikese 11-aastase aktiivsustsükli käigus oluliselt. Päikese aktiivsuse hindamisel kasutatakse traditsiooniliselt Wolfi arvuks nimetatavat süsteemi.

Sarnaselt Päikesega on plekid ka paljudel teistel tähtedel, kuid erinevalt Päikesest võivad need olla väga suured, kattes suure osa tähe ühest poolkerast.

## Regioonide nummerdamise süsteem

Individuaalseid päikeselaike ei nummerdata ega registreerita, küll aga peetakse arvestust päikeselaikude kogumike üle. Neid nimetatakse Päikese aktiivseteks regioonideks ja neile antakse numbrid sellises järjekorras, nagu nad Päikese Maa-poolsel kettal nähtavale ilmuvad. Näiteks "AR5128" tähendab *"aktiivne regioon number 5128"*.
Päikese aktiivseid regioone hakati loendama 5. jaanuaril 1972. 14. juunil 2002 jõuti nende loendamisega arvuni 10 000. Praktilistel põhjustel jätkati regioonide üles tähendamist neljakohaliste arvudena, näiteks *"aktiivse regiooni number 10030"* kirjutati üles kujul "AR0030".
Enne, kui aktiivne regioon saab järjekorranumbri, peab selle vaatlust kinnitama vähemalt kaks observatooriumit.
Päike teeb ühe täispöörde ligikaudu 27 päeva jooksul (ekvaator pöörleb kiiremini kui poolused), seega võib üks ja sama regioon olla vaadeldav mitu korda. Iga kord, kui regioon ilmub päikesekettal uuesti nähtavale, antakse sellele uus number.

## Viited

## Välislingid

* Jaan-Juhan Oidermaa. "Päikeseplekid võivad aastakümneteks kaduda". ERR Teadus, 16. september 2010
Reaktsioon

**Reaktsioon** (ladina sõnast *reactio*) on vastuaktsioon, vastutoime, vastumõju, vastus, reageerimine.

Selle mõiste tähendused on erinevates valdkondades erinevad. 

*Politoloogias ja poliitikas nimetatakse  **[[reaktsioon (poliitika)|reaktsioon]]iks** tavaliselt vastuaktsioone riigis toimuvatele rahutustele, mässudele, ülestõusudele või revolutsioonidele. Enamasti on need vastuaktsioonid seotud rahutuste mahasurumisega ja suunatud olemasoleva olukorra säilitamisele. 
*Füsioloogias nimetatakse **[[reaktsioon (füsioloogia)|reaktsioon]]iks** organismi või organi reageerimist mõjurile, stiimulile või ärritajale. 
*Psühholoogias nimetatakse **[[reaktsioon (psühholoogia)|reaktsioon]]iks** inimese käitumist vastusena (välisele) mõjurile, stiimulile või ärritajale. 
*Füüsikas mõistetakse **reaktsiooni** ehk **[[vastumõju]]** all Newtoni kolmanda seaduse järgi iga mõjuga kaasnevat vastassuunalist mõju.
*Keemias nimetatakse **reaktsiooniks** ehk **[[keemiline reaktsioon|keemiliseks reaktsiooniks]]** keemiliste ainete omavahelist toimet.
Reaktsionäär

**Reaktsionäär** (prantsuse keeles *réactionnaire*) ehk **tagurlane** on reaktsioonilise poliitika pooldaja. Sõna "reaktsionäär" kasutatakse mõnikord ka "konservatiivi" sünonüümina. Reaktsionääri vastandiks on revolutsionäär.

## Vaata ka
*Konservatism
*Reaktsioon
Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit

**Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit** on mittetulundusühing, mis tegeleb sõjahaudade hooldamisega. See asutati 21. augustil 1993 Pärnus ning registreeriti 7. septembril Kaitseministeeriumis. 

Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit asutati Ali-Rza Kulijevi eestvõttel, kes oli kuni oma surmani liidu president. Praegu on liidu tegevdirektor Tiina Tojak. Liidu juhatusse on kuulunud ka Küllo Arjakas, Eerik-Niiles Kross, Ants Laaneots, Raul Luks, Tõnis Nõmmik ja Trivimi Velliste.

## Liidu presidendid läbi aegade
*Ali Rza-Kulijev (muinsuskaitsja, Pärnu linna vapimärgi kavaler)
*Jaak Pihlak (Viljandi muuseumi direktor, ajaloomagister)
*Hannes Walter (ajaloolane, filosoofiadoktor)
*Küllo Arjakas
*Meelis Kivi
*Meelis Pääbo

## Välislingid
*"Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit võitis kohtus Kaitseministeeriumit" Maalehe blogi, 3. detsember 2013
Lech Wałęsa

**Lech Wałęsa** [lehh vau'ensa] (sündinud 29. septembril 1943) on Poola riigi- ja ühiskonnategelane; Poola president aastail 1990–1995.

Lech Wałęsa töötas Gdański laevatehastes elektrikuna. Aastast 1978 organiseeris ja juhtis ta Ida-Euroopa esimest sõltumatut ametiühinguliikumist Solidaarsus (*Solidarność*). Wałęsa sai Solidaarsuse juhiks, kuna 1980. aasta Poola laevatehase üldstreigi korraldaja Bogdan Borusewicz otsis streigi eestkõnelejat, keda laevatehase töölised kuulaksid, ning otsingute tulemusena valis Borusewicz streigi eestkõnelejaks Wałęsa. 

Ta oli 22. detsembrist 1990 kuni 22. detsembrini 1995 Poola president.

1983. aastal sai Lech Wałęsa Nobeli rahuauhinna.

Wałęsa katkestas pärast 1986. aastat kõik suhted kommunistliku julgeolekuteenistuse Służba Bezpieczeństwa (SB). Tema seost SB-ga mainitakse ka poola ajaloolaste 2008. aastal välja antud raamatus.

2006. aastal külastas Lech Wałęsa Eestit, kus sai Eesti presidendilt Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi.

## Viited

## Välislingid
* Kaivo Kopli, "Ajaloolased: ekspresident ja vabadusvõitleja Walesa oli kommunistide spioon", Eesti Päevaleht, 26. juuni 2008
Elektrostal

**Elektrostal** on linn Moskva oblastis, Moskvast 58 km idas.

1916. aastal hakkas *AS Elektrostal* ehitama **Zatišje** külla metallurgiatehast. 1928. aastal nimetati küla Elektrostaliks. 1938. aastal sai Elektrostal linnaõigused.

Tänapäeval on Elektrostal Moskva eeslinn, kus on metallurgia- ja masinaehitusettevõtted. Elektrostalis asub Venemaa suurim tuumkütusetootja Elemaš.

## Viited
Orehhovo-Zujevo

**Orehhovo-Zujevo** on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Kljazma jõe ääres, Moskvast 90 km idas. 

Linn on asutatud 1917. aastal, kui liideti Orehhovo, Zujevo, Nikolskoje ja Dubrovka küla.

Orehhovo-Zujevos on pedagoogiline instituut.

Linn on raudteede ristumiskoht.

## Viited
Venedikt Jerofejev

**Venedikt Jerofejev** (vene keeles *Венедикт Васильевич Ерофеев*; 24. oktoober 1938 &ndash; 11. mai 1990) oli vene kirjanik.

## Elulugu
Venedikt Jerofejev sündis Murmanski oblastis. Ta isa oli jaamaülem, kes represseeriti 1939. aastal.

Venedikt Jerofejev õppis Moskva ülikoolis filoloogiat, hiljem ka Orehhovo-Zujevo, Kolomna ja Vladimiri pedagoogilistes instituutides, kuid neist kõigist eksmatrikuleeriti ta enneaegselt. 1958&ndash;1975 elas sissekirjutuseta ja töötas erinevatel töökohtadel (laotöölisena, taarapunktis, katlakütjana, miilitsa korrapidajana, raamatupidajana, laborandina jne).
Ta suri kõrivähki.

## Looming
* "*Записки психопата*" ("Psühhopaadi märkmed", 1956; eesti keeles 2001 Igor Kurve tõlkes)
* "*Москва — Петушки*" ("Moskva–Petuški", poeem proosas 1969, avaldatud 1988–89; eesti keeles 1999 Ott Arderi tõlkes)
* "*Вальпургиева ночь, или Шаги Командора*" ("Walpurgi öö ehk Komandori sammud" 1985)
* "*Василий Розанов глазами эксцентрика*" ("Vassili Rozanov ekstsentriku silme läbi", essee, 1973, avaldatud 1989)
* "*Моя маленькая лениниана*" ("Minu väike leniniana" (kollaaž Lenini tsitaatidest), 1988; eesti keeles Arvo Pesti tõlkes katkendid – Vikerkaar 1991, nr. 11, lk. 55-58)

## Kirjandus
* Rein Kruus, saatesõna Peeter Sauteri tõlgitud katkendile teosest "Moskva – Petuški" – Vikerkaar 1991 nr. 11, lk. 52-54 (tõlkekatkend lk. 26-52)

## Välislingid

* Mati Unt,"Transirooniline Kolgata tee"
* Vaapo Vaher, "Postuumselt postmodernistiks"
* Irina Belobrovtseva, "Meie aja kangelane"
* Maarja Vaino, "Venedikt Jerofejevi ja Juri Buida saladus"
Kljazma

**Kljazma** (vene *Клязьма*) on jõgi Venemaal Moskva, Nižni Novgorodi, Ivanovo ja Vladimiri oblastis. Jõe ääres asuvad Pavlovski Possadi, Orehhovo-Zujevo, Vladimiri, Kovrovi ja Vjazniki linn. Suubub vasakult Okasse. 

Suuremad lisajõed on Nerl, Uvod ja Teza.

Pikkus on 686 km ja valgala 42 500 km&sup2;.
Jämsä

**Jämsä** on linn Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas.
Asub Päijänne kaldal. Jämsä naabervallad on Juupajoki, Keuruu linn, Jyväskylä linn, Kuhmoinen, Luhanka, Mänttä-Vilppula linn, Orivesi linn ja Petäjävesi vald.

Jämsä asutamisaastaks loetakse 1866. aastat, kui kogunes esimene omavalitsuslik nõukogu. Linnaõigused sai Jämsä 1977. aastal. 1. jaanuaril 2009 liitus Jämsäga Jämsänkoski.

Linnal on raudteeühendus Jyväskylä ja Tamperega.
Jämsäs asub Himose suusakeskus ja Patria lennukitehas.

## Viited

## Välislingid

* Jämsä koduleht
Jää jumalaga puberteet

"**Jää jumalaga puberteet**" on ansambli Singer Vinger 1989. aastal ilmunud album (LP). 

## Laulud
#"Kasevete aeg" (Hardi Volmer)
#"Raha hääl" (Volmer)
#"Sängselg silm" (Roald Jürlau/Villu Kangur)
#"Mina pean sambat tantsida saama" (Jürlau/Kangur)
#"Läbi elu" (Jürlau/Volmer)
#"Igaühes midagi on" (Jürlau/Kangur)
#"Gaasid" (Jürlau/Ott Arder)
#"Vastandite ühtsus ja võitlus" (Mihkel Raud/Volmer)
Reanimatsioon (Singer Vinger)

"**Reanimatsioon**" on ansambli Singer Vinger album aastast 1995.

## Laulud
#"Massikommunikatsioon '84" (Hardi Volmer)
#"Mida ma näen" (Volmer)
#"Sängselg silm" (Roald Jürlau/Villu Kangur)
#"Jumalaga puberteet" (Volmer)
#"Kodusõda" (Jürlau/Kangur)
#"Faatum" (Jürlau/Kangur)
#"Makulatuur" (Volmer)
#"Sirts oli sire" (Ramones/Volmer)
#"Born to Be Mild" (Volmer)
#"Ära jahtu" (Volmer)
#"Kalkar" (Jürlau/Volmer)
#"Massikommunikatsioon '95" (Volmer)
Ré

**Ré** on saar Prantsusmaa ranniku lähedal Biskaia lahes. Saar on 30 km pikk ja 5 km lai ning on eraldatud põhjas mandrsit Bretooni väinaga ja lõunas Oléroni saarest Antioche'i väinaga. Kuulub Charente-Maritime'i departemangu.

Ré on ühendatud mandril asuva La Rochelle'i linnaga 1988. aastal valminud 2,9 km pika sillaga.

Saarel elab 16 000 püsielanikku, kuid suvel elanike arv kümnekordistub.

Elanikud tegelevad peamiselt kalapüügi ja turismindusega.

## Välislingid
* Turismiinfo
Reanimatsioon

***Reanimatsioon** ehk **[[elustamine]]** on püüded taastada kliinilises surmas oleva organismi elutegevust.
***"[[Reanimatsioon (Singer Vinger)|Reanimatsioon]]"** on ansambli Singer Vinger CD-heliplaat.
Amneesia (Singer Vinger)

"**Amneesia**" on ansambli Singer Vinger album aastast 1996.

## Laulud
#"Kasevete aeg" (Hardi Volmer)
#"Igaühes midagi on" (Roald Jürlau/Villu Kangur)
#"Vastandite ühtsus ja võitlus" (Mihkel Raud/Volmer)
#"Ei midagi erilist" (Jürlau/Volmer)
#"Raha" (saami rahvalaul/Volmer)
#"Mina pean sambat tantsida saama" (Jürlau/Kangur)
#"Kõik mööda" (Volmer)
#"Teadagi" (Avo Ulvik/Kangur)
#"Gaasid" (Jürlau/Ott Arder)
#"Raha hääl" (lisalugu) (Volmer)
#"Aino on ainus" (Jürlau/Kangur)
#"Läbi elu" (Jürlau/Volmer)
#"Kes tegi?" (Volmer/Jürlau)
#"Uni" (Jürlau/Kangur)
Sotsioloogia mõisteid

*Siin on loetletud [[sotsioloogia]] mõisteid.



==A==
*[[Aasialik tootmisviis]]
*[[Agraarühiskond]]
*[[Anoomia]]
*[[Antagonism]]
*[[Avalik arvamus]]
*[[Avatud maailmaühiskond]]

==D==
*[[Demograafia]]
*[[Digilõhe]]
*[[Digitaalne kihistumine]]
*[[Dramaturgia (sotsioloogia)|Dramaturgia]]

==E==
*[[Ekspluateerimine]]
*[[Eliit]]
*[[Elukvaliteet]]
*[[Emantsipatsioon]]
*[[Emiline ja etiline]]
*[[Endogaamia]]
*[[Etnotsentrism]]
*[[Euroopastumine]]

==F==
*[[Feministlik sotsioloogia]]
*[[Frankfurdi koolkond]]

==G==
*[[Globaalne küla]]
*[[Grupp (sotsioloogia)|Grupp]]

==H==
*[[habitus]]
*[[hargmaisus]]
*[[Hawthorne'i efekt]]
*[[Heaoluühiskond]] 
*[[Heaoluriik]]
**Homo sovieticus*
*[[Homofoobia]]
*[[Hõim]]

==I==
*[[Identiteet]]
*[[Ideoloogia]] 
*[[Imago]]
*[[Indiviid]]
*[[Infokihistumine]]
*[[Institutsionaliseerumine]]
*[[Institutsioon]]
*[[Internetisotsioloogia]]
*[[Isikukultus]]

==J==
*[[Jälgimisühiskond]]

==K==
*[[Karismaatiline võim]]
*[[Kodanlus]]
*[[Kommunikatsioon]]
*[[Konfessionaliseerumine]]
*[[Konfliktiteooria]]
*[[Kriitiline teooria]]
*[[Kriminoloogia]]
*[[Ksenofoobia]] 
*[[Kultuuriantropoloogia]]
*[[Kultuuriimperialism]] 
*[[Kuritegevus]]
*[[Kõrgkultuur (ühiskond)|Kõrgkultuur]]
*[[Käitumiskultuur]]
*[[Külakogukond]]

==L==
*[[Loov klass]]

==M==
*[[Massikommunikatsioon]]
*[[Massiühiskond]]
*[[Moderniseerimine]]
*[[Muusikasotsioloogia]]
*[[Märgistamisteooria]]

==N==
*[[Normaalsus]]
*[[Nüüdisühiskond]]

==O==
*[[Orjanduslik kord]]

==P==
*[[Passionaarne tõuge]]
*[[Perekond]]
*[[Perekonnasotsioloogia]]
*[[Personaalprintsiip]]
*[[Pidu]]
*[[Poliitika]]
*[[Poliitiline religioon]]
*[[Postindustriaalne ühiskond]]
*[[Prekariaat]]
*[[Prestiiž]]
*[[Primordialism]]

==R==
*[[Rahvas]]
*[[Rahvus]]
*[[Rahvusvaheline poliitiline sotsioloogia]]
*[[Ratsionaalse valiku teooria]]
*[[Regionaalne identiteet]]
*[[Russofoobia]]

==S==
*[[Sallivus]]
*[[Seisus]]
*[[Siirdeühiskond]]
*[[Solidaarsus]]
*[[Sooideoloogia]]
*[[Sooline võrdõiguslikkus]]
*[[Sooroll]]
*[[Sotsiaaldarvinism]]
*[[Sotsiaalkapital]]
*[[Sotsiaalne fakt]]
*[[Sotsiaalne diferentseerumine]]
*[[Sotsiaalne innovatsioon]]
*[[Sotsiaalne kollaps]] 
*[[Sotsiaalne kontroll]]
*[[Sotsiaalne kord]]
*[[Sotsiaalne mobiilsus]]
*[[Sotsiaalne norm]]
*[[Sotsiaalne roll]]
*[[Sotsiaalne sidusus]]
*[[Sotsiaalne staatus]]
*[[Sotsiaalne võrgustik]]
*[[Sotsiaalpsühholoogia]]
*[[Sotsiaalsus]]
*[[Sotsiaalökoloogia]]
*[[Sotsialiseerumine]]
*[[Sotsioloogiline teadmusteooria]]
*[[Sotsiomeetria]]
*[[Sotsiosemiootika]]
*[[Sotsiotehniline süsteem]]
*[[Stereotüüp]]
*[[Stigmatiseerimine]]
*[[Subkultuur]]
*[[Sugupool]]
*[[Suhtekorraldus]]
*[[Sundus]]
*[[Suurpere]]

==T==
**Tertius gaudens''
*Toffleri ühiskonnaarengu lained
*Toksiline maskuliinsus
*Traditsioon
*Tööandja
*Tööpuudus ehk töötus

## U
*Unelmate ühiskond
*Uusinstitutsionalism

## V
*Vabatahtlikkus
*Vaesus
*Vaesuse tsükkel
*Vaesusindeks
*Võim
* Vähemusgrupp
*Väikekodanlus
*Väärtused

## W
*Wertheri efekt

## Ü
*Ühiskond
*Ürgkogukondlik kord
Amneesia

**Amneesia** on teatud sündmuste mittemäletamine ajukahjustuse tõttu või psüühilistel põhjustel.

## Liigid
Suuna järgi:
***anterograadne amneesia** – inimene ei suuda meelde jätta uusi sündmusi, fakte vms. Enne mälukaotust toimunud sündmusi mäletatakse;
***retrograadne amneesia** – inimene ei suuda meenutada enne mälukaotust toimunud sündmusi, omandatud teadmisi jms. Pärast mälukaotust omandatud teadmised ja mälestused sündmustest jäävad püsima.

Anterograadne ja retrograadne amneesia võivad esineda koos.

Ulatuse järgi:
***täielik amneesia** – inimene ei mäleta mitte midagi, sõltumata mälu liigist, sündmuse toimumise ajast või sündmuse laadist;
***osaline amneesia** – inimene mäletab teatud sündmusi, omab teatud mälestusi, kuid ei suuda meenutada muid teadmisi, fakte või mälestusi.

Mäluliigi järgi:
***episoodiline amneesia** – inimene ei mäleta teatud sündmusi, (fakti)teadmised on säilinud, kuid ei suudeta meenutada, kuidas need omandati;
***protseduuriline amneesia** – inimene *ei mäleta*, kuidas teha asju, mida ta on varem osanud (näiteks klaverimäng, kingapaelte sidumine, jalgrattaga sõitmine). Oluline eristada apraksiast, mille korral inimene *ei oska* enam teatud tegevusi sooritada;
***semantiline amneesia** – inimene ei mäleta teatud fakte, ei suuda mõista tegevuste või sündmuste tähendust ega nendevahelisi seoseid.

Amneesia võib hõlmata ühte või mitut mäluliiki korraga, olla anterograadne või retrograadne, osaline või täielik.

**Ajalise gradiendiga retrograadse amneesia** korral mälukahjustus erineb sõltuvalt sellest, kui palju aega enne traumat mälestus loodi. Näiteks võivad enim kahjustunud olla mälestused vahetult enne traumat, keskmiselt kahjustunud päevi või kuid enne traumat ja peaaegu kahjustamata aastaid enne traumat mällu salvestatu.

## Amneesiaga seotud häired
*Dementsus – kuigi dementsusega kaasneb muude kognitiivsete võimete halvenemine, on olulisel kohal mälu käepärasuse halvenemine.
*Orgaaniline amnestiline sündroom – "klassikaline" mälukaotus, tekkinud kas haiguse või trauma tagajärjel. Muud kognitiivsed funktsioonid on säilinud, mistõttu paistab mäluhäire eriti teravalt silma.
*Deliirium – kuigi üks märgatavatest tunnustest on amneesia, kaasnevad sellega teadvuse häired.
*Amnestiline sündroom psühhoaktiivsete ainete tarvitamisest – kroonilise alkoholi vm ainete tagajärjel tekkinud (peamiselt lühimälu puudutav) amneesia. Lisaks on häiritud sündmuste ajalise järjekorra mõistmine, ka õppimisvõime. Vananenud ent populaarne nimetus selle häire kohta on Korsakovi sündroom.
*Dissotsiatiivne amneesia – mälukaotus, mis on puhtalt psühholoogilise tekkega. Tavaliselt on amneesia osaline ja selektiivne, seotud hiljutise traumeeriva sündmusega.
*Mälupetted (*flashbacks*) – episoodiline väga lühikese kestusega (sekundid või minutid) eelnevate ((psühhoaktiivsete) ainete tarvitamisega seotud) elamuste vahel detailideni täpne kordumine.

## Vaata ka
* Henry Molaison – patsient HM
* Kent Cochrane – patsient KC
Meeksi valla lipp

**Meeksi valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Meeksi valla lipp.

Lipp on kinnitatud 23. oktoobril 2002.

## Lipu kirjeldus

Valla lipp on jaotatud lainelõikeliselt kaheks horisontaalseks laiuks. Ülemine, sinine on laiusega 5 ühikut ja alumine, valge on laiusega 2 ühikut. Sinise laiu keskel on valge majakas kollase tulega. Valgel laiul on kaks sinist kala reas. 

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut.

## Vaata ka
*Meeksi valla vapp

## Välislingid
* Meeksi valla sümboolika valla kodulehel
* Meeksi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Rannu valla lipp

**Rannu valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Rannu valla lipp.

Lipu on kinnitanud riigisekretär 21. juunil 1994, ning pühitsetud Rannu Püha Martini kirikus Rannu vallapäeval ning võidupüha 75. aastapäeval 23. juunil 1994.

Rannu valla lipu kavandi autor on Arvi Sepp.

## Lipu kirjeldus
Rannu valla lipp on ristkülik kolme horisontaallaiuga, mille laiused on: valge 2,5 ühikut, kollane 1 ühik ja roheline 2,5 ühikut. Lipu vardapoolses osas on sinine võrdhaarne kolmnurk, mille tipp ulatub kollase laiu keskele 3 ühiku kaugusele ning haarad ulatuvad lipu vardapoolsetesse nurkadesse.

Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3.

## Põhjendus
Valge sümboliseerib lootust, roheline loodust – kauneid Võrtsjärve-äärseid metsi, kollane on kuldse vilja värv ja sinine tähistab Võrtsjärve.

On ka teine tõlgendus: neli värvi tähistavad aastaringi, kus sinine sümboliseerib kevadet – märtsikuu lume- ja taevasina ning jäävangist vabanevat vett, roheline on suvi, kollane – sügis, valge aga talve lumevalevus.

## Lipu kasutamine
#Valla lippu kasutatakse Rannu valla ajaloolistel ja kultuurilistel pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti riigilipuga ning samadel alustel, mis kehtivad riigilipu kohta. Päevad, mil valla lipp heisatakse, määrab kindlaks vallavalitsus. 
#Vallavalitsusel on õigus luua valla lipp koos Rannu valla vapi kujutisega kasutamiseks Rannu omavalitsuse lipuna. Sellisel juhul paigutatakse vapp lipu valgele horisontaallaiule. 

## Vaata ka
*Tartu maakond
*Rannu valla vapp

## Välislingid
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Rannu vald
* Rannu valla sümbolid valla kodulehel
Jaroslavl

**Jaroslavl** on linn Venemaal, Jaroslavli oblasti keskus. Asub Volga jõe ääres, 280 km Moskvast kirdes.

## Ajalugu
Jaroslavl on väidetavalt asutatud Jaroslav Targa poolt 1010. aastal, esimesed kirjalikud teated on linnast 1071. aastast. 1218. aastast oli iseseisva Jaroslavli vürstiriigi pealinn, 1463. aastal liideti Moskva suurvürstiriigiga.

1612. aastal, kui Poola väed olid Moskva vallutanud, oli Jaroslavl Moskva suurvürstiriigi pealinnaks. 1658. aastal hävisid tulekahjus peaaegu kõik linna puitehitised.

Teise maailmasõja ajal märtsis 1942 asutati Jaroslavlis NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu Kunstide Komitee otsusel Punaarmee rindeüksuste ja tagala teenindamiseks Eesti NSV Riiklikud Kunstiansamblid.

Tänapäeval on Jaroslavl suur tööstuskeskus, raudteede ja maanteede sõlmpunkt.

Linnas on palju vanu kirikuid ja kloostreid, teiste seas Issanda Muutmise katedraal (*Спасо-Преображенский собор*). Jaroslavli vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.


Iaroslavl.JPG|Issanda Muutmise kloostri kellatorn Jaroslavlis


## Sport
Linna jäähokilubi Lokomotiv mängib Kontinentaalses Hokiliigas (KHL) ja jalgpalliklubi Jaroslavli Šinnik mängib Venemaa esiliigas.

## Vaata ka
* Jaroslavli ülikool
* Jaroslavli Riiklik Pedagoogikaülikool

## Viited

## Välislingid

* Jaroslavli linnavalitsuse koduleht (*vene keeles*)
Novokuznetsk

**Novokuznetsk** on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Asub Tomi jõe mõlemal kaldal.

Asutatud 1618. aastal kasakate poolt Kuznetski kindlusena. Linnaõigused sai 1931. aastal. 1932–1961 kandis nime *Stalinsk*.

Novokuznetsk on tähtis tööstus- ja söekaevanduskeskus (Kuzbass), Kemerovo oblasti suurim linn. 

Elanike arv on 563 300 (2005), 547 900 (2010).

## Viited
Liechtensteini vürstide loend

**Liechtensteini vürstide loend** esitab Liechtensteini vürstide täielikku nimistu alates esimesele Liechtensteinide perekonna liikmele vürstitiitli omistamisest 1608. aastal. Samuti on nimistus ära toodud regendid, kes valitsesid tavaliselt vürstide alaealisuse või kõrge vanuse tõttu.

Enne 18. sajandi algust ei kuulunud tänased Liechtensteini alad, tollased Schellenbergi ja Vaduzi krahvkonnad Liechtensteini vürstidele.

Liechtensteinist sai vürstiriik 23. jaanuaril 1719. Esialgu oli see üks arvukatest väikeriikidest Saksa Rahvuse Püha Rooma Keisririigi koosseisus.

Alates 12. juulist 1806 on tegu sõltumatu riigiga.

## Vaata ka

*Liechtensteini vürst
*Liechtensteini valitsusjuhtide loend
*Liechtensteini maafoogtide loend
*Liechtensteini maa-administraatorite loend

## Välislingid
*Das Fürstenhaus von Liechtenstein
Ärq ei lääq

"**Ärq ei lääq**" on ansambli Singer Vinger album aastast 2003.

## Laulud
#"Kogu raha eest" (Roald Jürlau/Hardi Volmer)
#"Koduke" (Volmer/Jürlau/Volmer)
#"Tunnitöö" (Jürlau/Ilmar Trull)
#"Valvuri laul" (Erkki-Sven Tüür/Jürlau/Joel Sang)
#"Andante" (Jürlau/Ott Arder)
#"Punk-Fu (Võidumees)" (Jüri Kermik/Volmer)
#"Ärq ei lääq" (Volmer/Jürlau/Jaan Kaplinski)
#"Secondhand" (Avo Ulvik/Volmer)
#"Kaua võib" (Volmer/Jürlau/Volmer)
#"Haritlased öös" (Ulvik/Trull/Volmer)
#"Koduke" (lisalugu; Electronic Crew *remix*)
#"Koduke" (lisa; video)
Singer Vinger (album)

"**Singer Vinger**" on ansambli Singer Vinger 1988. aastal ilmunud album. Album ilmus ainult kassetina.

## Laulud
#"Igaühes midagi on" (Roald Jürlau/Villu Kangur)
#"Läbi elu" (Jürlau/Kangur)
#"Kõik mööda" (Hardi Volmer)
#"Mida ma näen" (Volmer)
#"Raha" (saami rahvalaul/Volmer)
#"Teadagi" (Avo Ulvik/Kangur)
#"Sängselg silm" (Jürlau/Volmer)
#"Ei midagi erilist" (Jürlau/Volmer)
#"Mina pean sambat tantsida saama" (Jürlau/Kangur)
Litoloogia

**Litoloogia** ehk **settekivimiteadus** (inglise *lithology*) on peamiselt settekivimite kirjeldamisega tegelev teadusharu.

Litoloogia tegeleb settekivimite kirjeldamise ja uurimisega. Litoloogia sarnaneb petrograafiaga, mis tegeleb kristalsete kivimite kirjeldamisega. 

Litoloogia on tihedalt seotud sedimentoloogiaga.

Termin "litoloogia" võib tähendada ka kivimi, eeskätt settekivimi, makroskoopilist kirjeldust. Näiteks värvus, mineraalne koostis ja terasuurus moodustavad kivimi litoloogia.
Troinoi

**Troinoi** ehk **kolmekordne** (vene keeles Тройной одеколон *Troinoi odekolon*, 'kolmekordne odekolonn') on odekolonn (näovesi). Seda toodetakse Moskvas Genrihh Brokari asutatud ettevõttes, mis Nõukogude ajal sai nimeks Novaja Zarja. Nimi tuleneb sellest, et odekolonnis on kasutatud kolme õli: sidruni-, bergamoti- ja pomerantsiõli.

Troinoi ja teiste piiritust sisaldavate parfümeeriatoodete müük ja tarbimine on põhjustanud endises Nõukogude Liidus ja praegusel Venemaal probleeme, sest neid tarvitatakse laialdaselt joomiseks (alkohoolse joobe saavutamiseks). 

Troinoi on müügil ka Eestis. Et seda turustatakse parfümeeriatootena, on kontroll selle turustamise ja tarbimise üle võrreldes alkohoolsete jookidega väga leebe.

## Välislingid
* Чем же пах «Тройной одеколон»?
* "Тройной одеколон" - отец российской парфюмерии?
Org

**Org** on mitmesuguse suuruse ja enamasti pikliku kujuga negatiivne pinnavorm.

Termin "org" ei oma kindlat geomorfoloogilist definitsiooni. Orul ei ole ei suuruse alam- ega ka ülemmäära, ehkki on mõistetav, et saja ruutmeetri suurust karstilehtrit või miljonite ruutkilomeetrite suurust ookeanibasseini me oruks nimetada ei saa. Orgude süsteemi nimetatakse **orustikuks**.

Org on ala, mis on ümbritsetud kõrgemate aladega, ehkki mitte alati igast küljest, sest tihti voolab läbi oru jõgi või oja. Orgude teke ongi tavaliselt jõgede erosiooni tulemus. Peale jõgede võivad orge uuristada ka liustikud, peamiselt pikad alpi liustikud. Kolmas põhiline võimalus orgude tekkeks on läbi murrangute tekke. Sellised on näiteks riftiorud või muud väiksemad alangud.

## Vaata ka
*Nõgu
*Kanjon
*Kuristik
*Lammorg
*Moldorg
*Ruhiorg
*Sälkorg
*Sängorg
Južno-Sahhalinsk

**Južno-Sahhalinsk** (vene *Южно-Сахалинск*, jaapani 豊原 (Toyohara)) on linn Venemaal Sahhalini oblastis. Asub Sahhalini/Karafuto saare lõunaosas, Sussuja jõe kaldal. Geograafilised koordinaadid on 46° 57′ N, 142° 44′ E.

Jaapani valitsusajal asus linn Karafuto prefektuuris Toyohara alamprefektuuri (豐原支廳) Ōtomari ringkonnas.

## Ajalugu
Južno-Sahhalinsk/Toyohara asutati algselt Vladimirovka külana 1882. aastal, mille asutasid sunnitöölised 1882. aastal. 1905. aastal, Portsmouthi rahuga, mis lõpetas 1904.–1905. aasta Vene-Jaapani sõja, loovutati Sahhalini saare lõunapoolne osa Jaapanile. Vladimirovka nimetati ümber Tojoharaks (tähendab "külluslik tasandik") ja sellest sai Jaapani Karafuto prefektuuri pealinn.

1945. aasta augustis ründasid ja okupeerisid linna Nõukogude väed.

## Demograafia
Elanike arv oli 2005. aastal 173 600, 2010. aastal 181 700 (rahvaloendus) ja 2012. aastal 186 267 (linnaringkonnas 193 235).

## Kliima
Južno-Sahhalinskis valitseb parasvöötme mussoonkliima. Aasta keskmine õhutemperatuur on 2,8 °С. Kõige külmema kuu, jaanuari keskmine temperatuur on –12,2 °С, kõige soojema kuu, augusti keskmine temperatuur on 17,3 °С. Õhutemperatuuri absoluutne maksimum on 34,7 °С, mis registreeriti 1999. aasta augustis, õhutemperatuuri absoluutne miinimum on –34,8 °С, mis registreeriti 2001. aasta veebruaris. Sademeid on keskmiselt 861 mm.

## Välissuhted
Linnas asuvad Hokkaidō prefektuuri ja Alaska osariigi esindus. Asuvad järgmiste riikide peakonsulaadid:


Verhnee Lake in city park Yuzhno-Sakhalinsk 1.JPG|Verhneje järv Južno-Sahhalinskis
Yuzhno-Sakhalinsk Museum July 2012.jpg|Južno-Sahhalinski muuseum
Yuzhno-Sakhalinsk overview.jpg|Vaade linna elurajoonidele


## Viited
Õhik

**Õhik** (inglise *thin section*) on kivist tema mikroskoopiliseks uurimiseks valmistatud 0,03&nbsp;mm paksune plaadike.

Õhikuid uuritakse polarisatsioonimikroskoobiga, et teha kindlaks kivimi mineraloogiline koostis ning vaid mikroskoopiliselt äratuntavad struktuurid. Kivimi mikroskoopilist kirjeldamist nimetatakse petrograafiaks.

Õhikuks nimetatakse nii kivist valmistatud õhukest plaadikest kui ka kogu mikroskoobipreparaati, mis koosneb alusklaasist, katteklaasist ning spetsiaalse palsamiga nende vahele kleebitud kiviliistakust.

## Välislingid

*Pilte kivimitest ja mineraalidest mikroskoobi all.
Iquique

**Iquique** on linn Tšiili põhjaosas, Tarapacá piirkonna keskus. Asub Vaikse ookeani rannikul, Atacama kõrbest läänes. Geograafilised koordinaadid on 20°13′S, 70°10′W.

16. sajandil rajasid hispaania konkistadoorid linna, kuigi asustus on sel kohal olnud vähemalt 9000 aastat. 1835. aastal külastas linna Charles Darwin. Linn kuulus alguses Peruule, kuid 19. sajandi lõpus toimunud Salpeetrisõja käigus läks Tšiili valdusse.

Linn on oluliselt kannatanud mitmes maavärinas. Sealhulgas 1868, 1877, 2005 ja 2014.

2002. aastal elas seal 164 396 elanikku ning 2017. aastal 191 468 elanikku.

Seal asub üks kahest Tšiili vabasadamast.


PlazaIquique.jpg|Iquique raekoja kellatorn
Iquique theater.jpg|Iquique teater
Playa Brava - panoramio.jpg
Vista de Iquique, Chile, 2016-02-11, DD 20.JPG

## Viited

## Välislingid
* Iquique veebileht *(hispaania keeles)*
Trapets

**Trapets** (ladina keeles *trapezium*, mis tuleneb kreeka sõnast *trapezion* 'lauake') on kumer nelinurk, mille kaks külge on omavahel paralleelsed ja kaks külge mitte.

Trapetsi paralleelseid külgi nimetatakse **alusteks** ja ülejäänud kaht külge *haaradeks*. Aluste vahelist kaugust nimetatakse trapetsi **kõrguseks**. Trapetsi haarade keskpunkte ühendavat lõiku nimetatakse **trapetsi kesklõiguks**.

## Omadused

Tippude A ja D, samuti B ja C juures olevate nurkade summa on 180°.Trapetsi haara lähisnurkade summa on 180°.

Üldjuhul ei ole trapetsil siseringjoont ega ümberringjoont. Küll on võimalik iga trapetsi ümber ja sisse joonestada ellips.

## Pindala

Trapetsi pindala on 
: S = \frac{a+b}{2} \cdot h ,
kus *a* ja *b* on aluste pikkused ja *h* on trapetsi kõrgus. Trapetsi pindala saab arvutada ka valemist
: S = k \cdot h ,
kus *k* on trapetsi kesklõigu pikkus.

## Vaata ka

* Trapetsoid

## Viited