Sisekommunikatsioon

**Sisekommunikatsioon** on organisatsiooni või asutuse sisene infovahetus.

Organisatsioonisisene ehk sisekommunikatsioon on demokraatlik, kahesuunaline, tasakaalustatud kommunikatsioon, kus mõjutamise asemel toimub personali kaasamine ja kommunikatsioonis osalemine. Selle tulemusena toimub töötajate väärtustamine organisatsioonis.

## Sisekommunikatsioon
* Demokraatlik, kahesuunaline, tasakaalustatud kommunikatsioon
* Mõjutamise asemel kaasamine, osalemine
* Omatöötaja väärtustamine organisatsioonis
* Vastastikune usaldus juhtkonna ja töötaja vahel
* Vastastikune usaldus alluvate ja ülemuste vahel
* Omatöötajate muutumine headeks saadikuteks ja esindajateks väljaspool organisatsiooni

### Sisekommunikatsiooni eesmärgid, kus organisatsiooni liige peab ennast tundma
* vajalikuna
* väärtustatuna
* informeerituna

## Sisekommunikatsiooni läbiviijad
* Juht (kes on organisatsiooni eessuhtleja)
* Kommunikatsioonispetsialist (suuremates asutustes korraldab igasuguse info liikumist)
* Personalitöötaja
* Koolitusspetsialist
* Otsene ülemus
* Lähimad kolleegid
* IT-spetsialistid
* Mitteformaalsed liidrid (staažikad, eakad, edukad jts)
* Valvelauatädi või turvamees

## Sisekommunikatsiooni vahendid ehk kanalid

### Sisekommunikatsiooni takistavad tegurid
* Vale kanal
* Infomüra
* Ebaregulaarsus
* Liiga palju tasandeid info allika ja vastuvõtja vahel
* Ebaselge sõnastus
* Põhjuste, motiveeringu puudumine
* Ülekohtune hinnang, ebatõene informatsioon
* Tagasiside võimaluse puudumine

### Sisekommunikatsiooni efektiivsust mõjutavad tegurid
Sisekommunikatsiooni efektiivsust mõjutavad mitmesugused tegurid, näiteks:
# kommunikatsioonikliima. Edukaks kommunikatsiooniks oleks vaja, et töötajad räägiksid organisatsioonist samamoodi, sõnumid ei läheks vastuollu, töötajad oleksid adekvaatselt informeeritud ja hindaksid oma organisatsiooni avatuks;
# kommunikatsioonivõrgustik, mis näitab kuidas me sõnumeid levitame. Kas võrgustik on funktsionaalne või disfunktsionaalne, milliseid norme ja reegleid kasutatakse ning kas sõnumeid segab tugev müra;
# kommunikatsiooni hulk, mis näitab info hulka, mida inimesed on võimelised läbi töötama;
# kommunikatsiooni suund, mis osutab info liikumise suunale. Näiteks ülevalt alla liikuv sõnum näitab juhtimistegevust, horisontaalselt liikuv sõnum inimestevahelist koostööd ja ülesminev info töötajate kaasatust ja rahulolu.

## Info liikumise kriteeriumid
Ühiskonna ja organisatsiooni pideva muutumise tõttu on vaja infot operatiivselt edasi anda ja tagasi saada. Info liikumine peab olema:
* õigeaegne või sisaldama ajalisi parameetreid: konkreetne info peab jõudma kohale kindlas ajavahemikus (kirjale peab vastama nt viie päeva jooksul)
* minimaalsete moonutustega nii sissetuleva kui ka väljamineva info osas
* kontrollitav, jälgitav
Näiteks mingisse keskkonda sisenemiseks peab töötaja end identifitseerima – see võimaldab juhtida ja jälgida keskkonna turvalisust.
* ratsionaalne – vältima saajale ebaolulisi detaile.
Näiteks hakkab tööga hiljaks jäänud inimene vabanduskirjas põhjalikult selgitama, miks ta ei jõudnud tööd teha: viibis koosolekul, kus räägiti, kui oluline on jõuda oma töö õigeks ajaks valmis.
* kahesuunaline – kehtestatakse tagasiside andmise kord.

Infoblokeeringuid saab edukalt ennetada juhul, kui asutuses on
* selge juhtimisstruktuur, mis määrab kindlaks töötajate alluvussuhted;
* juhtkonnapoolne pidev töötajate suunamine, õpetamine ja kontrollimine eesmärgiga, et järgitaks loodud süsteemi;
* juhtkonna poolt töötajatele sisse harjutatud süsteemsus täita korraldusi kohe või esimesel võimalusel;
* väljatöötatud ja praktikas järgitav sisekultuur;
* töötajatele teadvustatud ühised eesmärgid.

## Kirjandus
* Steiger, Rudolf "Inimesekeskne juhtimine", 1997.
* Malberg, Kristi "Tahte tekitajad. Kuidas luua motiveeritud töökeskkonda?", 2005.
* Past, Aune "Juhtimine ja suhtekorraldus", 2005. ISBN 9789949409464
* Alas, R. "Juhtimise alused" Tln. 2004
* "Info liikumise juhtimine", "Juhi käsiraamat 2", Äripäev 2003
* Kirk, Joyce, 1999. "Information in organisations: directions for information management. – Information research, vol. 4, no. 3".

## Välislingid
* Claude E. Shannoni informatsiooniteooria lühikonspekt