Kosemkina kihelkond

**Markkova kihelkond**  oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Kosemkina kihelkonnakirik, Kosemkina kirik (vene k. Церковь Святого Андрея) (1879) asus Narvusi (vene k. Bolšoje Kuzjomkino) külas.
## Ajalugu

Kosemkina (isuri- ja soome k. Narvusi) kihelkonnakogudus moodustati 1640. aastatel Rootsi Ingeri Ingerimaa kubermangu Ivangorodi lääni Petrovskoj pogostis. 

Koguduse pastoritena tegutsesid ~1640–1647 Ambrosius Winter, ..1650.. Thomas, 1651–1652 Magnus (Marcus?), 1661 Matthias Matthiae Lechlin  (surn. 1664), ca 1665–1675 Justus Erici Albogius, 1675/1677 – ~1679 Gerhardus Linovius, 1680/1682–1690 Johannes Schoppius. 1690–1693 Narva ja Ingerimaa superintendendi asepastor Erik Qwist, 1698–1700  Johannes Krook.

1690. aastal liideti kogudus Narva toomkiriku superintendendi Narva Johannese rootsi kogudusega. 1727. aastal Narva Rootsi-Soome Mihkli kiriku ehitamisel, asutati rootsi-soome Miikaeli kogudus ja Kosemkina kihelkonnakogudus liideti soome-rootsi kogudusega. 

Esimene, oma puitkirik Narvusi Andrease kirik, ehitati 1732. aastal. 1879. aastal ehitati vana kiriku asemele uus gooti stiilis kirikuhoone, mis õnnistati Kosemkina Kolmainu kirikuna.

Kosemkina  (soome k. Narvusi, rootsi k. *Kosemkina* ,  saksa k. *Kosemkina*) kirikukihelkond kuulus Lääne-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas. Venemaa keisririigi ajal kuulus Kosemkina kihelkond Peterburi kubermangu Jamburgi maakonda. 

1859. aastal oli Narva Rootsi-Soome Mihkli koguduse Kosemkina kihelkonna filiaalkoguduses 1 724, 1865. aastal 1 847, 1905. aastal 3 800, 1917. aastal 4 260 inimest.

Koguduse juurde kuulusid ka palvemajad Vena (vene k Vejno) (ehitatud pärast 1896. aastat), Vipiä/Viipinä (Võbje) (ehitatud pärast 1886. aastat), Kaipaala (Kaibolovo) (ehitatud pärast 1895. aastat), Kirjamo (Kirjamo) (ehitatud  19. sajandi lõpul), Konnu (Konnovo) (ehitatud 1888. aastal), Kurkula (Kurgolovo) (ehitatud 1895) külades. 

1920. aasta Tartu rahulepinguga, jagas uus Eesti-Venemaa riigipiir Kosemkina kihelkonna, põhjapoolne osa jäi Venemaa SFNV Jamburgi maakonda ja osa Eesti vabariigi Viru maakonna Viru-Ingeri aladesse, kus moodustati Kallivere filiaalkogudus Kallivere kirikuga.

Kosemkina kihelkonnakiriku tegevus lõppes NSV Liidus 1936.  ja suleti 1938. aastal.

## Kirikukihelkonna külad
Kosemkina kirikukihelkonda kuulusid külad: Arsiansaari, Feodormaa, Haavikko, Hakaja, Hamala, Hinnola, Joenperä, Kaipaala, Kiiskala, Kirjamo, Konnu, Korovina, Kotko, Kukkosi, Kullankylä, Kurkula, Laukaansuu, Liivakylä, Luttova, Mannakka, Narvusi, Pärspää, Ropsu, Salansuu, Struuppova, Suokylä, Sutela, Takaväljä, Tiensuu (Täyssinä), Uusi Narvusi, Uusi Struuppova, Vena, Vipiä

## Tänapäev
Kosemkina kogudus taastati 1990 ja kuulub nüüd Ingeri Evangeelsesse Luterlikku Kirikusse.
## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, -77
*Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865,  s. 128-129, St. Michaelis svensk-finsk-estniska stads och landsförsamling samt Kosemkina St. Andreæ filialförsamling.
## Välislingid
*Markkovan seurakunnan arkisto 1910-1936, Digihakemisto (soome keeles)
*Virtuaali-Inkeri: Kosemkina (soome keeles)