open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Boulogne-sur-Meri ringkond

**Boulogne-sur-Meri ringkond** on ringkond Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. 2016. aasta seisuga elas seal 159 748 inimest. Ringkonna pindala on 633,7 km².

## Koosseis
### Kantonid
Ringkonna vallad jagunevad järgmiste kantonite vahel:
# Boulogne-sur-Meri 1. kanton 
# Boulogne-sur-Meri 2. kanton
# Desvresi kanton
# Outreau kanton

2015. aastani jagunes ringkond kaheksaks kantoniks:

# Boulogne-sur-Mer-Nord-Esti kanton
# Boulogne-sur-Mer-Nord-Ouesti kanton
# Boulogne-sur-Mer-Sudi kanton
# Desvresi kanton
# Marquise'i kanton
# Outreau kanton
# Le Porteli kanton
# Samer' kanton

### Vallad

Ringkonnas on 74 valda (sulgudes INSEE koodid):

# Alincthun (62022)
# Ambleteuse (62025)
# Audembert (62052)
# Audinghen (62054)
# Audresselles (62056)
# Baincthun (62075)
# Bazinghen (62089)
# Bellebrune (62104)
# Belle-et-Houllefort (62105)
# Beuvrequen (62125)
# Boulogne-sur-Mer (62160)
# Bournonville (62165)
# Brunembert (62179)
# Carly (62214)
# Colembert (62230)
# Condette (62235)
# Conteville-lès-Boulogne (62237)
# Courset (62251)
# Crémarest (62255)
# Dannes (62264)
# Desvres (62268)
# Doudeauville (62273)
# Echinghen (62281)
# Équihen-Plage (62300)
# Ferques (62329)
# Halinghen (62402)
# Henneveux (62429)
# Hervelinghen (62444)
# Hesdigneul-lès-Boulogne (62446)
# Hesdin-l'Abbé (62448)
# Isques (62474)
# La Capelle-lès-Boulogne (62908)
# Lacres (62483)
# Landrethun-le-Nord (62487)
# Le Portel (62667)
# Le Wast (62880)
# Leubringhen (62503)
# Leulinghen-Bernes (62505)
# Longfossé (62524)
# Longueville (62526)
# Lottinghen (62530)
# Maninghen-Henne (62546)
# Marquise (62560)
# Menneville (62566)
# Nabringhen (62599)
# Nesles (62603)
# Neufchâtel-Hardelot (62604)
# Offrethun (62636)
# Outreau (62643)
# Pernes-lès-Boulogne (62653)
# Pittefaux (62658)
# Quesques (62678)
# Questrecques (62679)
# Rety (62705)
# Rinxent (62711)
# Saint-Étienne-au-Mont (62746)
# Saint-Inglevert (62751)
# Saint-Léonard (62755)
# Saint-Martin-Boulogne (62758)
# Saint-Martin-Choquel (62759)
# Samer (62773)
# Selles (62786)
# Senlecques (62789)
# Tardinghen (62806)
# Tingry (62821)
# Verlincthun (62845)
# Vieil-Moutier (62853)
# Wacquinghen (62867)
# Wierre-au-Bois (62888)
# Wierre-Effroy (62889)
# Wimereux (62893)
# Wimille (62894)
# Wirwignes (62896)
# Wissant (62899)

## Viited
Trifoorium

**Trifoorium** (keskaja ladina keeles *triforium* sõnadest *tri* 'kolme-' ja *foris* 'uks', 'sissepääs', 'läbikäik') on siseruumi suunas avanev galeriitaoline kitsas käik romaani või gooti basiilikas kesklöövi, transepti või kooriruumi seinas. Kõrgseina kolmevööndilise seinajaotuse korral asetseb trifoorium arkaadi kohal ja neljaosalise seinajaotuse puhul empoori kohal. Trifooriumi siseruumi avanev külg on kujundatud peentele sammastele toetuva lahtise kaaristuna, milles kaared on tavaliselt kahe- või kolmekaupa rühmitatud.

Kui trifooriumi kaaristu moodustub petikarkaadist või petikniššide reast ning selle taga puudub müürikäik, on tegemist **pseudotrifoorium**iga.

## Pildid
### Trifoorium

2013-01-03 Interior of Hagia Sophia 09.jpg|6. sajandi kuppelbasiilika Hagia Sophia laia trifooriumiga allpool valgmikuaknaid
Cathedral of Lisbon P1000811.JPG|Romaani trifoorium Lissaboni katedraalis
2004-06-13 Laon 09.jpg|Trifoorium empooride kohal neljavööndilise seinajaotusega Laoni katedraalis
malmesbury.abbey.interior.2.arp.jpg|Romaani Malmesbury Abbey  trifoorium. Lisaks trifooriumikäigule on siin ka käik valgmikuakende jalamil.
CATHEDRAL OF NOTRE DAME.jpg|Pariisi Notre-Dame'i interjöör, kolmevööndiline seinajaotus
Wettbewerb Wikipedia Kölner Dom (4).jpg|Valgustatud trifoorium Kölni toomkirikus
Burgos Catedral Triforio.JPG|Burgose katedraali akendeta trifoorium
Bern Peter und Paul Triforium.jpg|Trifoorium uusgooti Peetruse ja Pauluse kirikus Bernis


### Pseudotrifoorium

Saint-Benoît-sur-Loire Abbatiale Saint-Benoît Intérieur 974.jpg|Romaani pseudotrifoorium Saint-Benoît-sur-Loire'is, 974
Triforium of the Temple Church, London.jpg|Pseudotrifoorium Londoni Temple Churchi ümarkirikus, pühitsetud 1185
Maule Église Saint-Nicolas 203.jpg|Maule'i Saint-Nicolasi kiriku romaani pseudotrifoorium, 11. sajand
Autun Cathédrale Nef.jpg|Autuni Saint-Lazare'i katedraali kesklööv pseudotrifooriumiga
Marly-la-Ville (95), église Saint-Étienne, triforium des trois premières travées de la nef côté nord.jpg|Marly-la-Ville'i Saint-Étienne'i kiriku arkaadiga, aga läbikäiguta pseudotrifoorim
Walcourt Saint-Materne R01.jpg|Walcourti Saint-Materne'i kiriku pseudotrifoorium
Tartu toomkirik - panoramio.jpg|Pseudotrifoorium Tartu toomkiriku kesklöövi kõrgseinal
Tartu Jaani Church 2007 4.jpg|Tartu Jaani kiriku pseudotrifoorium terrakotaskulptuuridega


## Viited
Calais' ringkond

**Calais' ringkond** on ringkond Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. Seal elas 2016. aasta seisuga 158 492 inimest. Ringkonna pindala on 593,4 km².

## Koosseis
### Kantonid
Ringkonna vallad jagunevad järgmiste kantonite vahel:
# Calais' 1. kanton
# Calais' 2. kanton
# Calais' 3. kanton
# Marcki kanton

2015. aastani jagunes ringkond viieks kantoniks:

# Calais-Centre'i kanton
# Calais-Esti kanton
# Calais-Nord-Ouesti kanton
# Calais-Sud-Esti kanton
# Guînesi kanton

### Vallad

Ringkonnas on 52 valda (sulgudes INSEE koodid):

# Alembon (62020)
# Andres (62031)
# Ardres (62038)
# Les Attaques (62043)
# Audruicq (62057)
# Autingues (62059)
# Bainghen (62076)
# Balinghem (62078)
# Bonningues-lès-Calais (62156)
# Bouquehault (62161)
# Boursin (62167)
# Brêmes (62174)
# Caffiers (62191)
# Calais (62193)
# Campagne-lès-Guines (62203)
# Coquelles (62239)
# Coulogne (62244)
# Escalles (62307)
# Fiennes (62334)
# Fréthun (62360)
# Guemps (62393)
# Guînes (62397)
# Hames-Boucres (62408)
# Hardinghen (62412)
# Herbinghen (62432)
# Hermelinghen (62439)
# Hocquinghen (62455)
# Landrethun-lès-Ardres (62488)
# Licques (62506)
# Louches (62531)
# Marck (62548)
# Muncq-Nieurlet (62598)
# Nielles-lès-Ardres (62614)
# Nielles-lès-Calais (62615)
# Nortkerque (62621)
# Nouvelle-Église (62623)
# Offekerque (62634)
# Oye-Plage (62645)
# Peuplingues (62654)
# Pihen-lès-Guînes (62657)
# Polincove (62662)
# Recques-sur-Hem (62699)
# Rodelinghem (62716)
# Ruminghem (62730)
# Sainte-Marie-Kerque (62756)
# Saint-Folquin (62748)
# Saint-Omer-Capelle (62766)
# Saint-Tricat (62769)
# Sangatte (62774)
# Sanghen (62775)
# Vieille-Église (62852)
# Zutkerque (62906)

## Viited
Viiu Gutmann

**Viiu Gutmann** (sünninimi **Viiu Kõva**; 29. november 1934  Jõgeva – 27. juuli 1996 Võru) oli Eesti kergejõustiklane ja kergejõustikutreener. 

Ta lõpetas 1953. aastal Jõgeva Keskkooli ning 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kehakultuuri osakonna. Võistles TRÜ, Tartu ja Pärnu naiskondades Eesti meistrivõistlustel teatejooksus ja võitis hõbemedali Eesti meistrivõistlustel viievõistluses. Töötas Pärnu 1. Keskkoolis ja Võru rajooni laste ja noorte spordikoolis.

## Isiklikku
Viiu Gutmanni abikaasa oli võrkpallitreener Jaan Gutmann.

## Viiteid
Johann Arumets

**Johann Arumets** (kuni 1935 **Johannes Krootmann**; 31. mai 1892 Aru vald, Tartumaa – 6. jaanuar 1942 Solikamsk) oli Eesti sõjaväelane (sõjaväeametnik).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Horšovský Týn

**Horšovský Týn** (saksa keeles *Bischofteinitz*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Domažlice ringkonnas. Horšovský Týn asub Domažlicest umbes 10 km põhjas ja Plzeňist ligikaudu 40 km edelas.

Horšovský Týn asub merepinnast 376 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1184. aastal. Linnaõigused sai Horšovský Týn 14. sajandil.

Horšovský Týni vanalinn on alates 1953. aastast ajalooline linnakaitsereservaat.

Linna olulisim vaatamisväärsus on renessanss-stiilis Horšovský Týni loss.

## Viited
Oskar Lind

**Oskar Lind** (vene keeles *Оскар Оттович Линд*; 15. juuni 1904 Peterburi – 6. veebruar 1976 Leningrad) oli Nõukogude Liidu teatri- ja filminäitleja. Ta on tuntud filmidest "Mister X" (1958), "713 palub maandumisluba" (1962) ja "Ring" (1972).

## Välislingid
*
*Линд Оскар Оттович (vene keeles)
Tšoglokov

**Tšoglokov** (vene keeles *Чоглоков*, saksa keeles *Tschoglokow*) oli Venemaa aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
### Päritolu

Legendi kohaselt pärines suguvõsa XIII sajandi algul elanud Mihhail Prušanitšist, kes rändas Preisimaalt Venemaale ja astus vürst Aleksander Nevski teenistusse. Tegelikult olid Tšoglokovid nimeka Morozovi suguvõsa kõrvalharu. Suguvõsa rajas XVI sajandi lõpul elanud Ivan Ivanovitš Morozov, kelle hüüdnimeks oli *Tšeglok* (*Tšoglok*). Tema järeltulijad kandsid perekonnamime **Tšoglokov**.

### XVI sajandist Peeter I valitsusajani
Suguvõsa rajaja Ivan Ivanovitš Tšoglokil oli viis poega, kellest järeltulijaid oli kolmel. Nad rajasid suguvõsa vanema, keskmise ja noorema liini. Sel perioodil teenisid Tšoglokovid peamiselt vojevoodidena. XVII sajandi 2. poolel tõusid mõned suguvõsaliikmed okolnitšiks: tasaar Aleksei Mihhailovitsi ajal oli selleks Vassili Aleksandrovitš Tšoglokov (suri 1667). Tema poeg Timofei Vassiljevitš Tšoglokov oli tsaar Peeter I okolnitši.

## Tšoglokovid rüütelkonna matriklis
1797. aasta 12. jaanuaril (vkj) võeti vennad Nikolai Nikolajevitš Tšoglokov (1749−pärast 1798) ja Samuil Nikolajevitš Tšoglokov (1751−1792) Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Umbes 1790. aasta paiku oli suguvõsa kantud Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

## Tšoglokovi suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa eesti distrikt:
**Puka (*Bockenhof*) (1744−1750), Viljandi (*Schloß Fellin*) (1744−1860)
*Peterburi kubermang:
**Koltuši (Keltto) (alates 1798)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 464-465.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd XV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 2004. Lk 64-65.
*Долгоруков, Пётр Владимирович. *[[Rossiiskaja rodoslovnaja kniga|Российская родословная книга]]*. Частъ четвертая. Санктпетербургь: 1857. Lk 210-214 https://runivers.ru/bookreader/book58509/#page/210/mode/1up.
**Родословная книга князей и дворян Российских и выезжих*. Часть I. Москва: Вь Университетской Типографии у Н. Новикова, 1787. Lk 270-275 http://elib.shpl.ru/ru/nodes/155-ch-1-1787#mode/inspect/page/282/zoom/4.

## Välislingid
*Tšoglokovi suguvõsaliikmed rosgenea.ru
Mari ANSV

**Mari Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik** (lühinimi **Mari ANSV**; mari keeles Марий Автоном Совет Социализм Республик; vene keeles Марийская Автономная Советская Социалистическая Республика) oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Vene NFSV koosseisus.

Mari ANSV moodustati Mari Autonoomse Oblasti järglasena 1936.

## Vaata ka
* Mari Autonoomne Oblast
* Marimaa
Aksel Saal

**Aksel Saal** (sündinud 8. aprillil 1944 Antslas) on Eesti võrkpallitreener. 

Ta on lõpetanud 1963. aastal Antsla Keskkooli, kus tegi sporti treener Aksel Kersna käe all. 1971. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Alates 1971. aastast on töötanud treenerina Võru rajooni laste ja noorte spordikoolis. Ta juhendas 13. detsembril 1985 Võru võrkpallimeeskonda kohtumisel Eesti koondisega, kes alistati seisuga 3:0. 

Tema juhendatavate hulgas on näiteks Aare Salumaa, Jaanus Lillepuu, Parri Kruuda. Mitmest Aksel Saali õpilasest on saanud samuti võrkpallitreenerid: Avo Keel, Rando Soome, Andres Skuin, Urmas Tali, Marko Mett, Oliver Lüütsepp.

## Tunnustus
* 2019 Võrumaa vapimärk
* 2024 Võru linna teenetemärk

## Viited
Raadiojaam

**Raadiojaam** on raadiosaadete loomise ja ringhäälinguga tegelev asutus.

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend
Egmonti krahvide loend

**Egmonti krahvide loend** alates 1483. aastast.

## Madalmaade Egmonti krahvid
*1483–1516 Jan III van Egmont (Egmonti isanda Willem IV poeg, 1438–1516)
*1516–1528 Jan IV van Egmont (eelmise poeg, 1499–1528)
*1528–1541 Karel I van Egmont (eelmise poeg, surnud 1541)
*1541–1568 Lamoraal van Egmont (eelmise vend, 1522–1568); tuntuim Egmonti krahv, teda on kujutatud Goethe tragöödias ning Beethoveni avamängus ja saatemuusikas samale näidendile
*1568–1590 Filips van Egmont (eelmise poeg, 1558–1590)
*1590–1617 Lamoraal II van Egmont (eelmise vend, 1565–1617)
*1617–1620 Karel II van Egmont (eelmise vend, 1567–1620)
*1620–1654 Lodewijk van Egmont (eelmise poeg, 1600–1654)
*1654–1682 Lodewijk Filips van Egmont (eelmise poeg, 1630–1682)
*1682–1693 Lodewijk Ernest van Egmont (eelmise poeg, 1665–1693)
*1693–1707 Procopo Frans van Egmont (eelmise vend, 1664–1707)
*1707–1743 Procopo Pignatelli (Lodewijk Filipsi tütre Maria Clara poeg, 1703–1743)
*1743–1753 Guido Felix Pignatelli (eelmise poeg, 1720–1753)
*1753–1795 Casimir Pignatelli (eelmise vend, 1727–1801)

### Iiri Egmonti krahvid (Earls of Egmont)

*1733–1748 John Perceval, 1. Egmonti krahv (1683–1748)
*1748–1770 John Perceval, 2. Egmonti krahv (eelmise poeg, 1711–1770)
*1770–1822 John Perceval, 3. Egmonti krahv (eelmise poeg, 1738–1822)
*1822–1835 John Perceval, 4. Egmonti krahv (eelmise poeg, 1767–1835)
*1835–1841 Henry Perceval, 5. Egmonti krahv (eelmise poeg, 1796–1841)
*1841–1874 George Perceval, 6. Egmonti krahv (2. krahvi pojapoeg, 1794–1874)
*1874–1897 Charles Perceval, 7. Egmonti krahv (1845–1897)
*1897–1910 Augustus Arthur Perceval, 8. Egmonti krahv (1856–1910)
*1910–1929 Charles John Perceval, 9. Egmonti krahv (eelmise vend, 1858–1929)
* Frederick Joseph Trevelyan Perceval (loetud postuumselt 10. Egmonti krahviks, 1873–1932)
*1939–2001 Frederick George Moore Perceval, 11. Egmonti krahv (eelmise poeg, 1914–2001) 
*2001–2011 Thomas Frederick Gerald Perceval, 12. Egmonti krahv (eelmise poeg, 1934–2011)
Vanhakaupunki

**Vanhakaupunki** (rootsi keeles *Gammelstaden*) on Soome pealinna Helsingi naabruskond, mis asub Toukolast põhjas. Sinna rajati linna esimene asundus. Soomekeelne nimetus hakkas kinnistuma 19. sajandi lõpus, mis  kehtestati ametlikult alles 1909. aastal.

## Välislingid
Sainte-Clotilde'i basiilika

**Sainte-Clotilde'i basiilika** (prantsuse keeles *basilique Sainte-Clotilde de Paris*) on kahe 69-meetri kõrguse torniga uusgooti stiilis kirik Pariisi VII ringkonnas. See valmis Franz Christian Gau projekti järgi ja Théodore Ballu teostusel aastal 1857.

## Välislingid
Bassin de l'Arsenal

**Bassin de l'Arsenal** või **Port de l'Arsenal** on tehislik veekogu Prantsusmaa pealinnas Pariisis. See ühendab Quai de la Rapée juures Canal Saint-Martinit Seine'i jõega. See määrab IV ringkonna ja XII ringkonna vahelise piiri.

## Vaata ka
*Bassin de la Villette

## Välislingid
*
Česká Skalice

**Česká Skalice** (saksa keeles *Böhmisch Skalitz*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Náchodi ringkonnas. Česká Skalice paikneb Rozkoši veehoidla kaldal, läbi linna voolab Úpa jõgi. Linn asub Náchodist umbes 9 km läänes ja Hradec Královést ligikaudu 25 km kirdes.

Asulat on esmamainitud 1238. aastal.

Česká Skalices kasvas üles tšehhi kirjanik Božena Němcová (1820–1862). Linnas asub Božena Němcová muuseum.

## Viited
Kdyně

**Kdyně** (saksa keeles *Neu Gedein*, *Neugedein*) on linn Tšehhi Vabariigis Plzeňi maakonnas Domažlice ringkonnas. Kdyně asub Saksamaa piirist 8 km kaugusel, Domažlicest umbes 10 km kagus ja Plzeňist ligikaudu 50 km lõunaedelas.

Kdyně asub merepinnast 455 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1384. aastal. Ürikutes on Kdynět aleviks nimetatud esmakordselt 1508. aastal. Linnaõigused sai Kdyně 1840. aastal.

1696. aastal asutati Kdyněs Tšehhi esimene tekstiilimanufaktuur.

## Viited
Massimõrv

**Massimõrv** on suure hulga inimeste tapmine lühikese ajavahemiku jooksul.

Tavaliselt lühikese aja jooksul mingi konkreetse geograafilise asukohaga piiritletava teo toimepanijaks võib olla ideoloogilise/poliitilise/riikliku kuuluvusega/kuuluvuseta  üksikisik&nbsp;/ isikute rühm. Mõiste sisu sõltub suuresti defineerija ideoloogilisest/poliitilisest vms kuuluvusest.

## Vaata ka
* Massihaud
* Genotsiid
* Pogromm
* Sõjakuritegu

## Kirjandus
* David Lester. Mass Murder: The Scourge of the 21st Century. Nova Publishers: 2004. 160 lk. ISBN 9781-59-033-9299
* Grant Duwe. Mass Murder in the United States: A History. McFarland: 2014. 220 lk. ISBN 9781-47-660-4732
Elise Kevend

**Elise Kevend** (ka Eliise, Liisa; 25. juuni 1886 – 3. märts 1945) oli eesti näitleja (näitekunstnik) ja ilulugemise, eesti ja saksa keele õpetaja, logopeed.

## Elukäik
Liisa Luik sündis 25. juunil 1886 Tallinnas.

Ta õppis Tallinna Tütarlaste Gümnaasiumis, mille neli klassi lõpetas 1900. Omandas algkooliõpetaja kutse 1902. aastal Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi juures. 

Oli õpetaja Harku vallakoolis ja Vaivara mõisakoolis, kus sattus vastuollu mõisaproua von Korffiga ning siirdus Venemaale. 

Näitlemist alustas 1901. aastal Estonia seltsis; oli Vanemuises Karl Menningu juures õpilane. Lisaks töötas ajalehe Teataja toimetuses, nii et 1905. aasta revolutsiooni sündmustes muutus poliitiliselt kahtlaseks isikuks, kel oli parem Eestist lahkuda /revolutsionäärinimi Liidia Salm/.

Abiellus 1909. aastal Vladimiris Johannes Alexander Kevendiga, kellega tal oli kolm last. Ametlikult lahutati abielu 1929. aastal, ent Liisa pöördus lastega tagasi Eestisse 1917. aastal; mees jäi Venemaale.

Elise Kevend suri 3. märtsil 1945 Pärnus.

## Loominguline ja kutsetegevus
Venemaal oli 1906–1908 Ivanovo-Vosnesenski linnakoolis saksa keele õpetajaks, siis Schujas samuti õpetaja. 

1914–1916 õppis Peterburis Saslovski teatrikursustel, olles selle kõrvalt Aleksandra teatri näitleja, kus kasutas Jekaterina Baratova nime. Tuli 1917. aastal Eestisse külla ja jäi siia enda sõnul teatritegelaste nõudmisel esinedes külalisena Estonias ja Draamateatris; ühtlasi töötas ajalehe Sotsiaaldemokraat toimetuses.

Töötas paljudes Tallinna koolides (II Tütarlaste Gümnaasium, Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium, Lenderi Eragümnaasium; Tallinna merekool, R. Reite eranaiskutsekool, Eesti Naisliidu Naiskutsekool, Tallinna Õpetajate Seminar) ilulugemise ja eesti keele õpetajana; hiljem pühendas tähelepanu kõne- ja kuulmishäiretega laste kõnedefektide ravimisele. 

Oli üks Tallinna Töölisteatri asutajatest ning kuulus selle juhatusse. 

Kirjutas esimesed eesti deklamatsiooni-käsiraamatud "Ilulugemine" (1919) ja "Ilulugemise krestomaatia" (1920) ning "Näitlemisekunsti teooria" (1921).

## Viited
Joseph Walker

**Joseph Albert Walker** (20. veebruar 1921 – 8. juuni 1966) oli Ameerika Ühendriikide katselendur, eksperimentaalfüüsik ja astronaut.

Walker lõpetas 1942. aastal Washingtoni & Jeffersoni Kolledži füüsika erialal. 1942. aastal astus ta sõjaväkke ning võitles lendurina II maailmasõjas. Pärast sõja lõppu liitus ta NACAga ning sai üheks 12 lendurist, kes on lennanud eksperimentaalse rakettlennukiga North American X-15.

1963. aastal lendas Walker kolmel X-15 katselennul üle 80 km kõrgusele ning ületas õhuväe defineeritud kosmose piiri. Samal aastal lendas Walker ka kaks korda üle Kármáni joone, jõudes Rahvusvahelise Lennuspordiföderatsiooni määrangu järgi kosmosesse. Walker on esimene inimene, kes on kaks korda kosmoses käinud ning ainus katselendur, kes on X-15 rakettlennukiga kosmosesse jõudnud.

Walker hukkus 1966. aastal lennuõnnetuses, kui tema juhitud F-104 Starfighter põrkas õhus kokku pommituslennukiga XB-70 Valkyrie.

## Viited
Seotud süsteem

**Seotud süsteem** ehk **kvadraatskeem** oli keskaja arhitektuuris kasutusel olnud põhiplaani- ja konstruktsioonisüsteem, eriti iseloomulik romaani basiilikatele.

## Kirjeldus
Seotud süsteem põhines ruudukujulisel põhiplaanimoodulil, mis põhines ruudukujulise nelitise mõõtudel:
* Sama suur oli kooriruum ja kumbki transeptiharu kahel pool nelitist
* Kesklööv oli nelitise laiune ja selle pikkus koosnes mitmest nelitiskvadraadist
* Külglöövide laius oli pool nelitiskvadraadist ja ühele kesklööviruudule travees vastas kaks külglööviruutu.

Seotud süsteemiga kaasnes paljudel juhtudel toevaheldus - piilarid kandsid suurema kvadraadi nurki ja sambad olid külglöövikvadraatide tugedeks piilaritega samal joonel.

Ka löövivõlvide kõrgused võisid järgida seotud süsteemi põhimõtet: kesklöövi kõrgus oli kaks nelitiskvadraadi küljepikkust, külglöövi kõrgus võrdus nelitise laiusega.

## Pildid

Worms Dom st peter 006.JPG|Wormsi toomkirik
Cattedrale di Magonza.jpg|Mainzi toomkiriku siseruum
Duomo di Spira, campata.jpg|Speyeri toomkiriku kesklöövi läänevõlvik
Rosheim StsPierrePaul 20-21.JPG|Rosheimi Peetruse ja Pauluse kirik, vaade kesklöövi
Rosheim StsPierrePaul 20-23.JPG|Rosheimi kiriku külglööv
View from the nuns' gallery in Lippoldsberg Benedictine church.jpg|Lippoldsbergi kloostrikirik, vaade lääneempoorilt


## Viited
Raúl Prebisch

**Raúl Prebisch** (17. aprill 1901 – 29. aprill 1986) oli Argentina majandusteadlane. Alates 1950. aastast töötas ta ÜRO-s mitmesugustel ametikohtadel, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Kaubandus- ja Arengukonverentsi peasekretärina 1963–1969.

Prebisch oli Buenos Airese ülikooli majandusprofessor aastatel 1925–1948. Sel perioodil oli ta ka riigi rahandusministri asetäitja ja Argentina Panga president. Teadlasena tundis Prebisch eriti hästi arengumaade probleeme ja pakkus välja kaitsetariifid, suurendas rahalist abi arengumaadele ja eksporti arengumaadest, et nende positsiooni parandada. 1974. aastal sai Prebisch India valitsuselt Jawaharlal Nehru auhinna mõistmise, hea tahte ja inimestevahelise sõpruse edendamise eest.
Kochi suguvõsa

: *Mitte segi ajada [[Ed Koch]]i ega [[Kochi dünastia]]ga.*
:*Vaata ka&#58; [[:Koch Industries]].
*'Kochi suguvõsa''' on Ameerika Ühendriikide ärisuguvõsa, mis on tuntud aktiivse poliitilise tegevuse poolest. Kochid tegutsevad kliimasoojenemisvastase poliitika vastu ning toetavad annetuste kaudu libertaarset poliitikat, kriminaalõigusreformi ja Vabariikliku Partei tegevust. 

Kochi perekonnale kuulub Ameerika Ühendriikide suurim eraettevõte Koch Industries (2019. aasta kasum oli 115 miljardit dollarit). Pereärile pani aluse Fred C. Koch, kes lõi raske nafta bensiiniks rafineerimisel uue krakkimismeetodi. 1980. ja 1990. aastatel oli Fred Kochi nelja poja vahel palju kohtuvaidlusi.

2019. aastaks oli neljast vennast jäänud ettevõtte Koch Industries juurde veel vaid kaks, Charles Koch ja David Koch. Nad ehitasid libertaarsetest ja konservatiivsetest doonoritest võrgustiku, mille abil suunasid oma kasumit tele- ja multimeediareklaamidesse. David Koch suri augustis 2019.

## Vaata ka
* "Dark Money"
* Charles Koch Arena
* Koch Institute for Integrative Cancer Research
* David H. Koch Theater
* "The Science of Success"

## Viited
María Sákkari

**María Sákkari** (kreeka Μαρία Σάκκαρη; sündinud 25. juulil 1995 Ateenas) on Kreeka tennisist. 

Ta on võitnud 7 ITF-turniiri ja 2 WTA-turniiri. Tema parim WTA edetabelikoht on 3. (21. märtsil 2022).

2021. aastal jõudis ta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel poolfinaali, kus kaotas Barbora Krejčíkovále. Samal aastal jõudis ta ka USA lahtiste meistrivõistluste poolfinaali, kus jäi alla Emma Raducanule.

Septembris 2021 jõudis ta Ostrava WTA-turniiri finaali, kus kaotas Anett Kontaveidile.
Lensi ringkond

**Lensi ringkond** on ringkond Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. Seal elas 2016. aasta seisuga 367 839 inimest. Ringkonna pindala on 351,5 km².

## Koosseis
### Kantonid
Ringkonna vallad jagunevad järgmiste kantonite vahel:

# Avioni kanton
# Bully-les-Minesi kanton
# Carvini kanton
# Harnesi kanton
# Hénin-Beaumonti 1. kanton
# Hénin-Beaumonti 2. kanton
# Lensi kanton
# Liévini kanton
# Winglesi kanton

2015. aastani jagunes ringkond 17 kantoniks:

# Avioni kanton
# Bully-les-Minesi kanton
# Carvini kanton
# Courrièresi kanton
# Harnesi kanton
# Hénin-Beaumonti kanton
# Leforest' kanton
# Lens-Esti kanton
# Lens-Nord-Esti kanton
# Lens-Nord-Ouesti kanton
# Liévin-Nordi kanton
# Liévin-Sudi kanton
# Montigny-en-Gohelle'i kanton
# Noyelles-sous-Lensi kanton
# Rouvroy kanton
# Sains-en-Gohelle'i kanton
# Winglesi kanton

### Vallad

Ringkonnas on 50 valda (sulgudes INSEE koodid):

# Ablain-Saint-Nazaire (62001)
# Acheville (62003)
# Aix-Noulette (62019)
# Angres (62032)
# Annay (62033)
# Avion (62065)
# Bénifontaine (62107)
# Billy-Montigny (62133)
# Bois-Bernard (62148)
# Bouvigny-Boyeffles (62170)
# Bully-les-Mines (62186)
# Carency (62213)
# Carvin (62215)
# Courcelles-lès-Lens (62249)
# Courrières (62250)
# Dourges (62274)
# Drocourt (62277)
# Éleu-dit-Leauwette (62291)
# Estevelles (62311)
# Évin-Malmaison (62321)
# Fouquières-lès-Lens (62351)
# Givenchy-en-Gohelle (62371)
# Gouy-Servins (62380)
# Grenay (62386)
# Harnes (62413)
# Hénin-Beaumont (62427)
# Hulluch (62464)
# Leforest (62497)
# Lens (62498)
# Libercourt (62907)
# Liévin (62510)
# Loison-sous-Lens (62523)
# Loos-en-Gohelle (62528)
# Mazingarbe (62563)
# Méricourt (62570)
# Meurchin (62573)
# Montigny-en-Gohelle (62587)
# Noyelles-Godault (62624)
# Noyelles-sous-Lens (62628)
# Oignies (62637)
# Pont-à-Vendin (62666)
# Rouvroy (62724)
# Sains-en-Gohelle (62737)
# Sallaumines (62771)
# Servins (62793)
# Souchez (62801)
# Vendin-le-Vieil (62842)
# Villers-au-Bois (62854)
# Vimy (62861)
# Wingles (62895)

## Viited
Chaise longue

***Chaise longue*** ([ʃɛz lɔ̃ɡ]; prantsuse keeles *chaise longue* pikk tool) on polsterdatud või patjadega kaetud, pikendatud istmeosaga tugitool istumiseks ja lamamiseks. Mööbliese kujunes välja rokokooperioodil Prantsusmaal.

## Liigitus
*Chaise longue*i eri tüübid on *duchesse brisée*, *récamier* ja *méridienne*.
* *Duchesse brisée* ('murtud hertsoginna') on kahest poolest, tooliosast ja pikendatud jalatumbast koosnev *chaise longue*.
* *Récamier*l on kaks kõrgendatud otsakülge, kuid puudub pikem külg; mööbliese on nimetatud salongipidaja madame Récamier' (1777–1849) järgi, kes poseeris sellel  Jacques-Louis Davidi 1800. aastal temast maalitud portreel. *Récamier* kuju sarnaneb *lit bateau* (paatvoodi) kujule, kuid esimene on kujundatud võõrastetoa, mitte magamistoa jaoks.
* *Méridienne* ('lõunauinak') on suurema kõrgendusega peatsis ja madalama kõrgendusega jalutsis ning need on omavahel ühendatud lauge kallakja küljeosaga. Jalutsikõrgendus võib ka puududa, nii või teisiti on tegemist asümmeetrilise kujuga päevavoodiga.

## Pildid

File:Vaux-le-Vicomte 23.jpg|*Duchesse brisée*
File:Madame Récamier by Jacques-Louis David.jpg|*Récamier*
File:Edouard Manet 032.jpg|*Méridienne*
File:Chaise longue sofa 2.jpg|Moodne *chaise longue* kujuga diivan


## Vaata ka
* Kušett

## Viited
Settee

**Settee** on umbes kahe tooli laiune seljatoega ja madalate käetugedega prantsuse pink, mis võib olla kas polsterdamata või polsterdatud. Mõnes keeles on settee sohva või kanapee sünonüüm; võrreldes diivaniga on ta kergema ja vähema polstriga. 

Vanimad säilinud eksemplarid pärinevad 17. sajandist ja neid võis külgede allalaskmisega muuta voodiks. Mööblieseme seljatoe- ja käetoelahendused on olnud kaunis varieeruvad ja settee kujundamine toolidega ühe komplektina sai kombeks, mida järgitakse veel ka 21. sajandil. 

Kujunesid erinevad settee tüübid, millele anti erinevaid nimetusi sõltuvalt nende funktsioonist, omadustest, stiilist või mõne isiku järgi. Tuntumad neist on *[[chaise longue]]*, *[[Chesterfieldi diivan|chesterfield]]*, saalisohva (inglise keeles *hall settee*, 18. sajandi versioon, kus settee on kujundatud saalitoolidega sarnaselt), *[[daybed]]* ja markiis.

## Vaata ka
* Diivan
* Otoman
* Kušett

## Viited

## Välislingid
* Polsterdamata seljatoega settee, 1730
* Polsterdamata settee, 1725–1790
* Carlo Bugatti settee, 1900
* Finn Juhli settee, 1948
Ökoloogiline kood

**Ökoloogiline kood** (inglise *ecological code*) on (märgi)suhete kogum, mis korrastab liikide vahelisi suhteid ökosüsteemis. Ökoloogiline kood ületab liigipiire ning iseloomustab ökosüsteemi tervikuna. Ökoloogilise koodi näiteks on liigiüleselt mõistetavad hoiatushäälitsused ja -värvused.

## Kirjandus
* Kull, Kalevi 2010. Ecosystems are made of semiosic bonds: Consortia, umwelten, biophony and ecological codes. Biosemiotics 3(3): 347–357.
* Maran, Timo 2017. Mimicry and Meaning: Structure and Semiotics of Biological Mimicry. (Biosemiotics 16.) Berlin: Springer.
Calvin Klein

**Calvin Richard Klein** (sündinud 19. novembril 1942 New Yorgi Bronxi linnaosas) on Ameerika Ühendriikide moekunstnik, kes asutas 1968. aastal omanimelise moebrändi. 

Calvin Richard Klein sündis Ungari juutidest immigrantide peres. Ta lõpetas New Yorgis Manhattanil asuva kooli High School of Art and Design ning õppis seejärel kõrgkoolis Fashion Institute of Technology, mida ta ei lõpetanud. 1962. aastast töötas ta disainerina New Yorgi kauplustes, kuni 1968. aastal asutas koos lapsepõlvesõber Barry K. Schwartziga (sündinud 1942) omanimelise ettevõtte. 

Klein on tuntud minimalistliku stiili poolest. Lisaks tema loodud rõivastele ja aksessuaaridele on tuntud ka Calvin Kleini parfüümid, näiteks uniseksparfüümid cK Be ja cK One. Tuntumad Calvin Kleini kaubamärgid on Calvin Klein Collection, spordirõivastele keskendunud cK, teksaseid disainiv Calvin Klein Jeans ning ehteid ja kelli loov Calvin Klein Watches & Jewelry. Lisaks moerõivastele toodetakse Calvin Kleini kaubamärgi all ka voodipesu ja majapidamistarbeid. 

2002. aastal müüs ta ettevõtte Calvin Klein Inc. 430 miljoni USA dollari eest rõivatootmisettevõttele Phillips Van Heusen Corp (PVH).

## Välislingid
Jaan Gutmanni nimeline võrkpalliturniir

**Jaan Gutmanni nimeline võrkpalliturniir** on alates 1959. aastast Võrus toimuv võrkpallivõistlus. Turniiri idee sündis võrkpallientusiastide Jaan Gutmanni ja Ivan Dratšovi peas. 1993. aastast veab turniiri eest Aksel Saal. Algselt toimus turniir Võru pargiväljakutel, mille rajamist alustati 1952. aastal. Hiljem on mängitud nii Võru Spordikooli endises hoones Kreutzwaldi tänaval kui ka Võru Spordikeskuses. Aastate jooksul on turniirist osa võtnud sadakond võistkonda ning mitu maailmameistrit ja olümpiavõitjat: Janis Labuckas, Eduard Libinš, Martin Elefants, Ivans Bugajenkovs, Genadis Mešcerksis ja Viljar Loor. Rahvusvahelisel turniiril on võistelnud nii NSVLi liiduvabariikide võrkpallikoondised kui ka kodu- ja välismaiseid võrkpalliklubid. 

## Viiteid
Omailma üleminek

**Omailma üleminek** (inglise *umwelt transition*) on elusorganismi elutsüklis aset leidev süsteemne ja püsiv muutus omailma ühest tüüpilisest avaldumisvormist teise. Omailma üleminek võib avalduda ontogeneetilises (individuaalses), fülogeneetilises (populatsiooni, liigi) või kultuurilises perspektiivis. Omailma ülemineku näideteks on täismoondega putukate keskkonnataju teisenemine nukkumisel või kodustamisel hundi omailmas toimunud muutus. Omailma üleminek võib aset leida ka järsu keskkonnamuutuse tagajärjel. 

## Kirjandus
* Tønnessen, Morten 2010. Steps to a semiotics of being. Biosemiotics 3(3): 375–392.
Andrei Fursenko

**Andrei Aleksandrovitš Fursenko** (vene keeles *Андрей Александрович Фурсенко,* sündinud 17. juulil 1949 Leningradis) on Venemaa poliitik, teadlane ja ärimees, Venemaa presidendi Vladimir Putini lähikondne, suvilakooperatiivi Ozero liige.

## Elukäik ja tegevus
Sündis ajaloolase akadeemik Aleksandr Fursenko pojana. 1971 lõpetas Leningradi Riikliku Ülikooli matemaatika-mehaanika teaduskonna, füüsika-matemaatika teaduste kandidaat (1978), füüsika-matemaatika teaduste doktor (1990). Üliõpilasena astus NLKPsse kuhu jäi augustini 1991. 

1971–1991 A. F. Joffe nimelise Füüsika-Tehnika Instituudi teadustöötaja Leningradis, lõpus teadusdirektor ja juhtiv teadustöötaja. 1991–1993 Perspektiivsete tehnoloogiate ja arengute keskuse asepresident Peterburis. Tema otsene ülemus oli Juri Kovaltšuk. 

1994–2001 Peterburi teadus- ja tehnoloogiaarenduse piirkondliku fondi peadirektor. Tema aktiivsel osalusel viidi ellu üle 80 kõrgtehnoloogilise projekti. 1995. aastal astus ta erakonda "Meie kodu – Venemaa".

1990. aastate algusest on tal olnud suvila Leningradi oblasti Priozerski rajoonis Solovjovkas. Tema suvilakrundi naabruses pidasid suvilat ka Vladimir Putin, Vladimir Jakunin, tema vend Sergei Fursenko, Juri Kovaltšuk, Viktor Mjatšin, Vladimir Smirnov ja Nikolai Šamalov. 10. novembril 1996 asutasid nad koos suvilakooperatiivi Ozero, mille liikmetest moodustus Putini lähiringkond. 

Pärast Putini saamist Venemaa presidendiks siirdus Fursenko Moskva võimukoridoridesse. 2001–2003 oli Venemaa tööstuse, teaduse ja tehnoloogia ministri asetäitja, 2003–2004 minister. 

2004–2012 Venemaa haridus- ja teadusminister. 2012. aastast Venemaa presidendi abi teaduse ja hariduse alal. 

## Sanktsioonid
20. märtsil 2014 kehtestas USA talle Krimmi annekteerimise pooldamise eest viisa- ja majandussanktsioonid.

## Viited
Viktor Mjatšin

**Viktor Jevgenjevitš Mjatšin** (vene keeles *Виктор Евгеньевич Мячин*, sündinud 24. juunil 1961 Leningradis) on Venemaa ettevõtja, suvilakooperatiivi Ozero liige.

## Elukäik ja tegevus
1984. aastal lõpetas Leningradi Elektrotehnilise Instituudi elektriinsenerina, füüsika-matemaatika kandidaat. 

1984–1992 A. F. Joffe nimelise Füüsika-Tehnika Instituudi teadustöötaja Leningradis. 

1992–1995 Perspektiivsete tehnoloogiate ja arengute keskuse asepresident Peterburis. 1996 asutas koos Vladimir Putiniga suvilakooperatiivi Ozero.

1995–1997 ja 1999–2004 Rossija panga peadirektor. 1997–1998 Tokopanga Peterburi filiaali juhataja. Hiljem on jätkanud tegevust ärialal.

## Viited
Sergei Fursenko

**Sergei Aleksandrovitš Fursenko** (vene keeles *Серге́й Александрович Фурсенко,* sündis 11. märtsil 1954 Leningradis) on Venemaa ärimees, suvilakooperatiivi Ozero liige.

## Elukäik ja tegevus
1971 lõpetas elitaarse Leningradi 239. füüsika-matemaatikakooli ja 1978 Leningradi Polütehnilise Instituudi elektriaparaatide spetsialistina. 1979–1989 Üleliidulise Raadioaparaatide Uurimisinstituudi teadur Leningradis. 1989–1991 kõrgtehnoloogia ja kõrgtehnoloogiliste seadmete ekspordile spetsialiseerunud ettevõtte Tehnoexan tegevjuht.

Aastatel 1991–1996 oli ta peadirektor teadus- ja tootmisettevõttes TEMP, mis töötas välja ja tutvustas ökoloogia ja keskkonnakaitse kõrgtehnoloogiaid.

1996. aastal asutas koos oma venna Andrei ja Vladimir Putiniga suvilakooperatiivi "Ozero". 1997–1998 Lenenergo peadirektori asetäitja. 

1998–2002 telefirma "Tootmiskeskus "Kool"" peadirektor. Dokumentaalsarja "Uppunud laevade saladused" produtsent, mis on pühendatud laevadele, mis on leidnud igavese varjupaiga Läänemere põhjas. Kultuuriministeerium andis projektile "Vene rahvusfilmi" staatuse ja sponsoriks oli Gazprom.

2003–2008 Gazpromi tütarettevõtte Lentransgaz peadirektor. 2005–2008 ja 2017–2019 jalgpalliklubi Zenit president.

2008–2010 National Media Groupi president. 2010–2012 Venemaa Jalgpalliliidu president. 2012–2013 ettevõtte Gazprom Gazomotornoje Toplivo direktorite nõukogu esimees.

2019. aastast Gazprombanki asepresident, panga esindaja jalgpalliklubi "Zenit" direktorite nõukogus.

Bangladeshi Vabariigi aukonsul Peterburis.

## Sanktsioonid
6. aprillil 2018 kehtestas USA talle viisa- ja majandussanktsioonid.

## Viited
Kauglugemine (kirjandusteadus)

**Kauglugemine** on kirjandusteaduses kasutatav meetod suurte tekstikorpuste analüüsiks. 

Kauglugemise meetodi võttis aastal 2000 kasutuasle Franco Moretti.

## Vaata ka
*lähilugemine
Päikesemoodul

**Päikesemoodul** (inglise keeles *solar module*, *photo-voltaic module*, *PV-module*) on energiamuundur, mis muundab päikese kiirgusenergiat vahetult elektrienergiaks. Moodul koosneb  jadamisi ühendatud päikeseelementidest. Ühe elemendi tööpinge on 0,5 V (tühijooksu- ehk avaahelapinge 0,64 V). Tüüpiline moodul koosneb 60 elemendist, seega on mooduli tööpinge 30 V. Standardse 156 mm (6“) küljepikkusega elementide kasutamisel genereerib niisugune moodul võimsust 230–260 W (standardtingimustel, vt Tunnussuurused). 

Päikesemoodulid võivad olla jäigad või painduvad. Peamiselt kasutatakse jäiku mooduleid kristallilisest ränist elementidega, mis läbipaistva plastkilega ümbritsetult on monteeritud alumiiniumraamile ja kaetud klaasplaadiga kaitseks ilmastikumõjude eest. Kõrgema pinge ja suurema võimsuse saamiseks ühendatakse moodulid jadamisi päikesepaneeliks. Painduvad moodulid (näiteks plastalusel) koosnevad õhukesekilelistest elementidest ja on mõeldud eelkõige mobiilsete seadmete toiteallikaks. 

Päikeseelementidega ühendatakse rööbiti tõkkesuunas pingestatud dioodid, nn möödaviikdioodid (ingl *bypass diode*), mis kaitsevad valguse eest varjatud või defektseid päikeseelemente ülekuumenemise eest. Kui mõni element ei suuda elektromotoorjõudu genereerida, suureneb temal pingelang ja kui see ületab rööbiti ühendatud dioodi vastupinge, siis muutub diood juhtivaks ja lühistab varjatud elemendi. Päikesemooduli väljundklemmide vahele võivad olla ühendatud kaitsedioodid (ingl *fly-back diode*); need kaitsevad päikeseelemente ülepingeimpulsi eest, mis võib tekkida induktiivkoormuse väljalülitamisel.

Suurema võimsuse saamiseks koostatakse päikesemoodulidest suuremad üksused – päikesepaneelid. Sageli nimetatakse ka päikesemoodulit paneeliks.

## Vaata ka
* Päikeseelement
* Päikesepaneel
Wiki Loves Earth

**Wiki Loves Earth** (lühend **WLE**) on iga-aastane rahvusvaheline fotokonkurss, mida korraldavad Vikipeedia kogukonna liikmed Wikimedia Foundationi kohalike haruorganisatsioonide kaasabil. Konkursist osavõtjad pildistavad oma riigi kohalikku looduspärandit ning laadivad fotod üles Wikimedia Commonsisse. Korraldusaeg: tavaliselt mai–juuni.

Esimest korda korraldati konkurss 2013. aastal Ukrainas. Järgmisel aastal laienes see teistesse riikidesse. 2020. aastal oli üle 9000 osaleja 34 riigist, kes esitasid konkursile kokku üle 106 000 foto. 

Eesti osales sellel fotovõistlusel 2014–2016. Et aga Eestis toimus niigi aastatel 2010–2019 HELP looduspildikogumine ning aastatel 2012–2013 oli ja alates 2018. aastast on Vikipeedia esindatud Eesti Looduse fotovõistlusel, siis pole Eestis rohkem Wiki Loves Earthi võistlust korraldatud. 

Wiki Loves Earth teeb koostööd UNESCO-ga, tänu millele antakse konkursil välja eriauhinda UNESCO nimistus olevate geoparkide ja biosfäärikaitsealade looduse fotojäädvustusel. 

Iga riigi parimad fotod pääsevad Wiki Loves Earthi lõppvõistlustele, kus rahvusvaheline žürii valib Wiki Loves Earthi võidufoto.

## Võitjad
Tabelis on toodud rahvusvahelise fotokonkursi Wiki Loves Earth võitjad aastate lõikes:

### Võitjad Eestis
Eesti võitjad 2014:

Pakerordi pank.JPG|I koht, Pakri maastikukaitseala, Ilme Parik
Hommik Mukri rabas.jpg|II koht, hommik Mukri rabas, Janno Loide (rahvusvaheliselt 3. koht)
Rookse künnapuu.jpg|III koht, Rookse künnapuu, Janno Loide


Eesti võitjad 2015:

Valgesoo mets.jpg |I koht, Valgesoo mets, Külli Kolina
Roosa hommikuudu Tolkuse rabas.jpg |II koht, varane hommikutund Tolkuse rabas, Märt Kose (rahvusvaheliselt 14. koht)
Saarnaki parn.JPG |III koht, vana pärn Saarnaki laiul, Kairi Kalmann


Eesti võitjad 2016:

Talv_Väike-Taevaskojas.jpg|I koht, talv Väike-Taevaskojas, Külli Kolina (rahvusvaheliselt 4. koht)
Ahja jõgi Kiidjärvel.jpg|II koht, Ahja jõgi Kiidjärvel, Külli Kolina
Meenikunnu_Suur_Suujärv_2009.jpg|III koht, Meenikunno Suur Suujärv, Vaido Otsar


## Vaata ka
*Wiki Loves Monuments
*Wiki Science Competition

## Välislingid

*Koduleht
Evergrande Group

**Evergrande Group** (või **Evergrande Real Estate Group**, hiina keeles 恒大集团; varem **Hengda Group**) on Hiina suuruselt teine kinnisvaraarendaja. Fortune Global 500 edetabelis on ettevõte 122. kohal. Evergrande'i juriidiline asukoht on Kaimanisaared, peakorter asub Houhai finantskeskuses Nanshani piirkonnas Shenzhenis Guangdongi provintsis. Ettevõtte asutas aastal 1996 Hui Ka Yan. Põhiline tegevusala on kesk- ja kõrgklassi korterite müük. Aastal 2018 sai Evergrande Groupist maailma kõige väärtuslikum kinnisvaraettevõte.

Septembris 2021 algas Evergrande'i likviidsuskriis. Mitmete analüütikute sõnul on firma pankrotistumas ning maksejõuetuse ohus. Juunis 2021 oli Evergrande Groupil võlgu 2 triljoni renminbi ulatuses (u 265 miljardit €).

## Vaata ka
* Hiina kinnisvara

## Viited

## Välislingid
*"WSJ: Hiina võimud lammutavad Evergrande'i tükkideks" ERR, 11. november 2021
GPT-3

**GPT-3** (*Generative Pre-trained Transformer 3*) on autoregressiivne keele mudel, mis kasutab sügavõpet tavakeelse teksti genereerimiseks. Mudeli arendas välja OpenAI.

See on 2020. aastal valminud kolmanda põlvkonna ennustav keelemudel GPT-n seeriast. Mudel kasutab hiiglasuurt tekstikorpust tõenäosuslikul alusel uue teksti moodustamiseks.

2023. aasta märtsis tuli välja GPT-4.

## Vaata ka
* ChatGPT

## Välislingid
* GPT3 mudeliga sarnane, aga vabalt kättesaadav alternatiiv
Ateena Mereliit

**Ateena Mereliit** ehk **Delose Liit** oli Kreeka linnriikide liit, mis asutati 478 eKr Ateena juhtimisel, et sõdida Pärsia vastu. Kaotati 404 eKr, kui Ateena sai Peloponnesose sõjas lüüa.
Evergrande (täpsustus)

**[[Evergrande Group]]** on Hiina kinnisvaraarendaja.

**Evergrande** võib olla ka:

## Sport
* Guangzhou FC, varem Guangzhou Evergrande Football Club
** Guangzhou Evergrande Football Stadium, ehitusjärgus olev jalgpallistaadion Guangzhous
* Evergrande Jalgpallikool Qingyuanis
* Guangdong Evergrande Volleyball Club, naiste võrgpalliklubi Shenzhenis

## Ehitised
* Evergrande Keskus, ehitusjärgus olev pilvelõhkuja Shenzhenis
* Evergrande International Financial Center T1, ehitusjärgus olev pilvelõhkuja Hefeis

## Muu
* Evergrande New Energy Auto, Evergrande Groupi omandis olev autotootja
Salme Lott

**Salme Lott** (aastast 1937 **Salme Neumann**; 16. oktoober 1911 Kahala küla, Kabala vald – 29. september 1994 Carlisle, Ameerika Ühendriigid; maetud Tallinna) oli eesti näitleja. 

Lõpetas 1929 Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumi. Õppis Jelizaveta Roseni juures laulmist ning Ida Urbeli ja hiljem Gerd Neggo stuudios tantsu. 

Mängis 1932–1933 Ugalas, 1933–1934 Endlas ning 1934–1939 ja 1941–1944 Estonias. 

Põgenes 1944. aastal Saksamaale, mängis 1945–1948 Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatris. 

Aastast 1949 elas Ameerika Ühendriikides, oli 1950–1980 New Yorgi Eesti Teatri lavastaja ja näitleja.

Eesti Näitlejate Liidu liige (1934). 

Tema vanemad olid talupidajad. Tema õde oli näitleja Asta Lott.

## Lavastusi

*Visnapuu "Ameerika onu" (1951)
*Milne’i "Vaid üks mööduja" (1963)
*Mägi "Kihlus" (1975)
*Kooritsa "Kiusatus" (1979)

## Osi

*Riquette (Ábrahámi "Viktooria ja tema husaar", 1932, 1934 Endlas ja 1946)
*Maali (Raudsepa "Vedelvorst", 1932)
*Ninon (Kálmáni "Montmartre’i kannike", 1932)
*Laura (Vilde "Pisuhänd", 1934 Endlas)
*Susi (Eysleri "Doonau neiu", 1934 Estonias)
*Lisa (Kálmáni "Mariza", 1935 ja 1946)
*Valencienne (Lehári "Lõbus lesk", 1936 ja 1941)
*Trezska (Kálmáni "Sügismanöövrid", 1937)
*Helena (Shakespeare’i "Suveöö unenägu", 1937)
*Ethel (Frimli ja Stotharti "Rose Marie", 1938)
*Eeva (Ábrahámi "Juulia", 1938)
*Virve (Ardna "Kalurineiu", 1941)
*Lola (Ardna "Tütarlaps kodumaata", 1942)
*Juliette (Lehári "Krahv Luxemburg", 1943)
*Karin (Tammsaare ja Söödori "Karin ja Indrek", 1947)
*Bessie (Ábrahámi "Havai lill", 1947)
*Maija (Järviluoma "Põhjalased", 1948)
*Tatjana Nikolajevna (Lutsu ja Särevi "Tagahoovis", 1953)
*Maie (Raudsepa "Mikumärdi", 1960)

## Kirjandus

*„Doonau neiu” uute jõududega. Salme Lott – üks nendest, keda juhus viis lavale. – Rahvaleht, 12. oktoober 1934
*GeR. „Kõrve laul” „Estonias”. – Kaja, 15. veebruar 1935
*T. Lemba. „Lõbus lesk”. – Päevaleht, 14. veebruar 1936
*V. Sarv-Lugus. Salme Lotti mälestades.... – Vaba Eesti Sõna (New York), 13. oktoober 1994
*A. Järv. Väliseesti teater. Tartu, 2009
Ella Sinka

**Ella Sinka** (sündinud **Ella Kuurmann**, 1923–1930 **Ella Laos**; 2. august 1899 – 2. juuni 1956) oli eesti arst ning eesti pagulastegelane, teadustööde ja kirjanduspublikatsioonide autor.

Sinka sündis 1899 Kaukaasias mereväeinsener Jaan Kurmani tütrena. Lõpetas Novosibirskis tütarlaste gümnaasiumi kuldaurahaga ning opteerus 1920. aastal koos perekonnaga Eestisse, kus lõpetas Tartu Ülikooli arstina. 1930. aastal abiellus Robert Sinkaga, kellega elu koos elas.

Pärast seda töötas ta Tartu Linna Emade ja Laste Nõuandlas, eriti huvitudes laste nahahaigustest, siis Tartu Ülikooli naha polikliinikus Aleksander Paldroki assistendina, uurides koos leeprat ja teisi haigusi. Samal ajal töötas ta ka Tartu Linna Naistehaiglas ning pidas 1932. aastast erapraksist dermatoloogia eriarstina Tartus. Kutsetegevuse kõrvalt oli ta tegev Tartus Kaitseliidus, Pimedate Abiandmise Seltsis, Lastekaitse Ühingus, Tuberkuloosi Vastu Võitlemise Seltsis ja Tartu Eesti Arstide Seltsis. 

Sinka vanemaid tabas 1941. aastal küüditamine Siberisse, kuigi ta ise sellest saatusest pääses. 1944. aastal põgenes ta koos perekonnaga läände, peatudes põgenikuna Saksamaal, kust 1950. aastal emigreerus Ameerika Ühendriikidesse New Yorki. Emigratsioonis lootis ta Eesti peatsele vabanemisele ja võttis osa pagulaste tegevusest.

1956. aastal tõmbus Sinka seltskondlikust elust tagasi kopsuhaiguse tõttu, millele lisandunud peaaju tromboos ta surma põhjustas. Ta suri New Yorgis 2. juunil. Sinka põrm tuhastati, et saaks selle kord viia vabale kodumaale.

## Viited
Saint-Omeri ringkond

**Saint-Omeri ringkond** on ringkond Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. Seal elas 2016. aasta seisuga 129 608 inimest. Ringkonna pindala on 813,0 km².

## Koosseis
### Kantonid

Ringkonna vallad jagunevad järgmiste kantonite vahel:
# Aire-sur-la-Lysi kanton (17 vallast 3 Saint-Omeri ringkonnas)
# Frugesi kanton (52 vallast 27)
# Longuenesse'i kanton
# Lumbresi kanton (60 vallast 36)
# Saint-Omeri kanton

2015. aastani jagunes ringkond kaheksaks kantoniks:

### Vallad

Ringkonnas on 89 valda (sulgudes INSEE koodid):

# Acquin-Westbécourt (62008)
# Affringues (62010)
# Aire-sur-la-Lys (62014)
# Alquines (62024)
# Arques (62040)
# Audincthun (62053)
# Audrehem (62055)
# Avroult (62067)
# Bayenghem-lès-Seninghem (62088)
# Bayenghem-lès-Éperlecques (62087)
# Beaumetz-lès-Aire (62095)
# Bellinghem (62471)
# Blendecques (62139)
# Bléquin (62140)
# Boisdinghem (62149)
# Bomy (62153)
# Bonningues-lès-Ardres (62155)
# Bouvelinghem (62169)
# Campagne-lès-Wardrecques (62205)
# Clairmarais (62225)
# Clerques (62228)
# Cléty (62229)
# Coulomby (62245)
# Coyecques (62254)
# Delettes (62265)
# Dennebrœucq (62267)
# Dohem (62271)
# Ecques (62288)
# Elnes (62292)
# Enquin-lez-Guinegatte (62295)
# Éperlecques (62297)
# Erny-Saint-Julien (62304)
# Escœuilles (62308)
# Esquerdes (62309)
# Fauquembergues (62325)
# Febvin-Palfart (62327)
# Fléchin (62336)
# Hallines (62403)
# Haut-Loquin (62419)
# Helfaut (62423)
# Heuringhem (62452)
# Houlle (62458)
# Journy (62478)
# Laires (62485)
# Ledinghem (62495)
# Leulinghem (62504)
# Longuenesse (62525)
# Lumbres (62534)
# Mametz (62543)
# Mentque-Nortbécourt (62567)
# Merck-Saint-Liévin (62569)
# Moringhem (62592)
# Moulle (62595)
# Nielles-lès-Bléquin (62613)
# Nordausques (62618)
# Nort-Leulinghem (62622)
# Ouve-Wirquin (62644)
# Pihem (62656)
# Quelmes (62674)
# Quercamps (62675)
# Quiestède (62681)
# Racquinghem (62684)
# Rebergues (62692)
# Reclinghem (62696)
# Remilly-Wirquin (62702)
# Renty (62704)
# Roquetoire (62721)
# Saint-Augustin (62691)
# Saint-Martin-d'Hardinghem (62760)
# Saint-Martin-lez-Tatinghem (62757)
# Saint-Omer (62765)
# Salperwick (62772)
# Seninghem (62788)
# Serques (62792)
# Setques (62794)
# Surques (62803)
# Thérouanne (62811)
# Thiembronne (62812)
# Tilques (62819)
# Tournehem-sur-la-Hem (62827)
# Vaudringhem (62837)
# Wardrecques (62875)
# Wavrans-sur-l'Aa (62882)
# Wismes (62897)
# Wisques (62898)
# Wittes (62901)
# Wizernes (62902)
# Zouafques (62904)
# Zudausques (62905)

## Viited
FLEXA

**FLEXA** on 1972. aastal loodud Taani ettevõte, mis toodab lastele mööblit. Ettevõtte peakorter asub Taanis Aarhusi linnas ja kannab nime Flexa4Dreams a/s. FLEXA on üks Euroopa juhtivaid lastemööbli tootjaid. Nende tooted on suunatud peamiselt Skandinaavia turule. Toodetakse näiteks rohkem kui 4000 lastevoodit päevas. Kontsern kuulub sajaprotsendiliselt Taani kapitalile.

Taanis asub ettevõtte peakorter, üldjuhtimine, disaini- ja turundusosakonnad. Kõik ettevõtte tootmisüksused asuvad Eestis.
## FLEXA Eestis
FLEXA on Eestis alates 1994. aastast. Flexal on Eestis kaks tootmisüksust – Kadrinas ja Viru-Nigula vallas Vastal. Eesti tootmisüksused on koondatud äriühingu FLEXA EESTI AKTSIASELTS alla. Seisuga 31. detsember 2022 töötas Eesti üksustes kokku 148 töötajat. Ka paremal olevas infokastis olev käive kajastab vaid Eesti üksuse käivet.

Viru-Nigula tehases on laohooned ja tootmishooned mööblitööstuse komponentide ja liimpuitkilbi ning mööbli tootmiseks ja pakendamiseks. Viru-Nigula tehas toodab valdavalt voodeid. Kadrinas paiknev tehas toodab kappe, kummuteid, riiuleid ja muid mööbliesemeid. Flexa Eesti toodab männipuidust ja puitkiudplaadist lastemööblit ning allhanke korras muud puidust mööblit.

## Vaata ka
* Mööblitööstus

## Viited