open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Martin Harnik

**Martin Harnik** (sündinud 10. juunil 1987 Hamburgis) on Saksamaalt pärit jalgpallur, kes mängib Saksamaa tugevuselt viienda liiga klubis TuS Dassendorf ründaja ja ründava poolkaitsjana.

Aastatel 2007–2017 oli ta Austria jalgpallikoondise liige, debüteerides 22. augustil 2007 Viinis peetud kohtumisel Tšehhi rahvusmeeskonnaga. Sama mängu 78. minutil lõi ta ka oma rahvusvahelise karjääri esimese värava, viigistades kohtumise tulemusega 1:1.

Ta on 1,85 m pikkune ja kaalub 72 kg.

## Elulugu

Martin Harnik sündis Saksamaal Hamburgis sakslasest ema ja austerlasest isa pojana ega ole kunagi püsivalt Austrias elanud. Vaatamata sellele otsustas ta siduda oma rahvusvahelise karjääri just Austria, mitte Saksamaa jalgpallikoondisega.

Jalgpalli hakkas ta mängima viieaastaselt 1992. aastal Hamburgi spordiklubi TSV Kirchwerder lastemeeskonnas, kus mängisid juba tema vanemad vennad Jan ja Heiko. Paralleelselt mängis ta ka tennist, kuid langetas 13-aastaselt valiku jalgpalli kasuks. 2005/2006. aasta hooaja talvevaheajal läks ta üle klubisse Werder Bremen, kus mängib alates 2007. aastast elukutselise mängijana põhikoosseisus. Tema esimene leping Bremeni klubiga kestab 2010. aastani.

Esimene Saksamaa Bundesliga kohtumine toimus Harniki jaoks 25. augustil 2007 Nürnbergi klubi 1. FC Nürnberg vastu. Ta tuli väljakule 61. minutil tehtud vahetuse tulemusel. Sama kohtumise 69. minutil lõi ta ka oma esimese värava Bundesligas, viies Bremen Werderi tulemusega 1:0 võidule.

Harnik osales Austria koondmeeskonna koosseisus ka 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste kohtumistes. Enne 16. juunil 2008 toimunud kohtumist Saksamaa meeskonnaga kommenteeris ta 13. juunil antud intervjuus eelseisvat mängu sõnadega: "Sakslased on nüüd korralikult surve all ja teevad oma püksid täis." Austria küll kaotas kohtumise tulemusega 0:1, kuid Harniki sõnade valik leidis laialdast vastukaja.

## Klubid

*Werder Bremen (2007–2009)
*Fortuna Düsseldorf (2009–2010)
*VfB Stuttgart (2010–2016)
*Hannover 96 (2016–2018)
*Werder Bremen (2018–2019)
*Hamburger SV (2019–2020)
*TuS Dassendorf (2020–)

## Viited

## Välislingid

*Martin Harniki koduleht *(saksa keeles)*
Minimalism (täpsustus)

**Minimalism** on mitmetähenduslik sõna:
***[[Minimalism]]** on stiil, vool ja suund kunstis, muusikas, arhitektuuris ja kirjanduses.
***[[Minimalism (õigusteadus)|Minimalism]]** on Ameerika Ühendriikide juriidiline filosoofia.
***[[Minimalism (keeleteadus)|Minimalism]]** on Noam Chomsky poolt 1990. aastatel välja töötatud algkeele süntaksi teooria (*theory of natural language syntax*).
***[[Minimalism (arheoloogia)|Minimalism]]** on arheoloogiakool.
***[[Minimalism (kommunikatsioon)|Minimalism]]** on probleemi- ja kasutajakeskse instrueerimise ja dokumentatsiooni teooria (*theory of task-oriented and user-centered instruction and documentation*).
***[[Minimalism (programmeerimine)|Minimalism]]** on programmeerimise ja arvutikonfigureerimise filosoofia (*philosophy of programming and configuring computers*).
***[[Minimalism (elustiil)|Minimalism]]** on elustiil.
Vjatšeslav Leedo

**Vjatšeslav Leedo** (sündinud 21. mail 1952) on eesti ärimees.

Ta oli Saaremaa Laevakompanii omanik ja tegutseb ka kinnisvaraäris. Talle kuulub AS Holostovi Kinnisvara kaudu Saare Finants AS. Saare Finants ASile kuulub Compakt Kinnisvara ja Saare Erek AS. Leedole kuuluvad ka turismifirma Wris, Saaremaa raadiojaam Kadi, OÜ Mändjala Motell ja AS Mõntu Sadam.

2005. aastal hinnati tema varade suuruseks 110 miljonit krooni (7 miljonit eurot), 2006. aastal 180,26 miljonit krooni  ja 2007. aastal 461 miljonit krooni (29,5 miljonit eurot).

## Kohtuasjad

* Vjatšeslav Leedo on käinud kohut uudisteportaali Delfi vastu seal avaldatud solvavate ja väärikust riivavate kommentaaride avaldamise tõttu. Uudisteportaal Delfi avaldas 24. jaanuaril 2006 artikli "SLK lõhkus plaanitava jäätrassi", mille juurde kirjutati 185 kommentaari, millest 20 pidas Leedo solvavaks. 27. juunil 2008 rahuldas Harju maakohus Vjatšeslav Leedo hagi AS Delfi vastu ja mõistis Leedole tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks 5000 krooni.  16. juunil 2015 jättis Euroopa inimõiguste kohtu suurkogu rahuldamata Delfi kaebuse netikommentaaride vaidluses Eesti riigiga.
* 2024. aasta lõpus mõisteti Leedo Pärnu maakohtus kaheks aastaks ja kuueks kuuks tingimisi vangi (koos Tõnis Rihvki ja Lennart Viikmaaga) seoses Saaremaa Laevakompanii maksejõuetuse põhjustamisega. Süüdistuse järgi viidi Saaremaa Laevakompaniist 2016. aasta alguses välja mitu miljonit eurot, kui ettevõte omandas sisuliselt väärtusetud Leedo teise firma Holostovi Kinnisvarahaldus aktsiad. Tehinguga maksti 5 miljonit eurot aktsiate eest, mille tegelik hind oli ligi miljon eurot. Saaremaa Laevakompanii läks 2018. aastal pankrotti, kuna Leedole kuuluv Holostovi Kinnisvarahaldus esitas Saaremaa Laevakompanii vastu pankrotiavalduse koos 19 miljoni euro suuruse garantiikirjaga, mis tegi Holostovist tugevaima võlausaldaja.
* 2025. aasta oktoobris jättis Tallinna ringkonnakohus kaitsjate apellatsioonid rahuldamata, kuid muutis süüdistatavatele mõistetud karistusi – Leedo, Rihvk ja Viikmaa said kohe ärakandmiseks kaks kuud vangistust koos tingimisi karistusega ning AS-ile Holostovi Kinnisvarahaldus mõisteti 250 000-eurone rahaline karistus. Ettevõtte endine juhatuse liige Grete Kundrats jäi süüdi dokumendi võltsimises ja Saaremaa Laevakompanii maksejõuetusele kaasaaitamises ning peab tingimisi ära kandma veidi üle aasta kestva vangistuse.

## Tunnustus
*2005 Saare maavalitsuse teeneteplaat
*2012 aasta kultuurisõber
*2013 Kuressaare linna teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* "Vjatšeslav Leedo: ükski inimlik nõrkus pole mulle võõras" Eesti Päevaleht, 6. august 2016
Laredo

**Laredo** on mitme koha nimi:
***[[Laredo (Texas)|Laredo]]** on linn Ameerika Ühendriikides Texases.
***[[Laredo (Hispaania)|Laredo]]** on linn Hispaanias.
***[[Laredo ringkond]]** on 3. järgu haldusüksus Trujillo provintsis La Libertadi piirkonnas Peruus
Harilik metsvits

**Harilik metsvits** (*Lysimachia vulgaris*) on nurmenukuliste (süsteem APG II järgi mürsiineliste) sugukonda metsvitsa perekonda kuuluv mitmeaastane taim. 

## Kirjeldus
Maapealse varre kõrgus on 25–100, harva 120 cm. Metsvitsa lehed on süstjad ja paiknevad varrel kas paarikaupa vastakult või männastena. Varre allosas on lehtede asemel pruunikad soomused. 

Kollased õied moodustavad püstise varre tipuosas liitõisiku. Õis on 20–23 mm läbimõõdus, radiaalsümmeetriline. Õievalem on K5C5A5G1. Emakas asub õiepõhjast kõrgemal. Õied on homogaamsed, mis tähendab, et tolmukad ja emakas saavad ühel ajal suguküpseks. Õitseaeg kestab juunist augustini.

Viljaks on viieosaline kupar. Seemned selles on umbes 1 mm pikkused.

Seemned võivad levida mitmel viisil. Loomad võivad neid koguda ning peita urgudesse, kus seemned idaneda ja kasvama minna võivad. Tuul võib seemneid laiali puhuda. Kui seeme vette kukub, võib ta nädal aega vees ujuda ja ikkagi idanemisvõime säilitada.

Metsvits on hemikrüptofüüt ehk teisisõnu elab ta ebasoodsa aastaaja üle vahetult maapinna lähedal asuvate pungade najal, aga taime maapealne osa närbub ja kasvab hiljem uuesti.

## Kasvukoht ja levila
Kasvukohana eelistab metsvits (liig)niiskeid muldasid. Näiteks leidub teda lodudes, soode ligidal ja veekogude kaldail.

Levila ulatub Euroopa metsavööndis Vahemere maadest kuni Põhja-Aasiani. Eestis on metsvits sage.

## Kasutamine
Rahvameditsiinis on metsvitsa kasutatud skorbuudi, kõhulahtisuse, palaviku ja haavandite raviks. Toimeained on askorbiinhape ja saponiinid.

## Viited

## Välislingid
*
Väike uibuleht

**Väike uibuleht** (*Pyrola minor*) on kanarbikuliste sugukonda kuuluv taimeliik. Varem arvati ta uibuleheliste (*Pyrolaceae*) sugukonda.

Kasvukohana eelistab ta varjukamaid kohti, näiteks metsad. 

Väike uibuleht on Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Kilplutiklased

**Kilplutiklased** (*Pentatomidae*) on sugukond lutikalisi, kellel on lai kilbitaolise kattega keha ja kes häirimise korral võivad vinanäärmetest eritada iseloomulikku "lutikahaisu ja -maitsega" vedelikku. Peamiselt toituvad nad taimede mahlast ja on tuntud taimekahjurid. Nad võivad elada nii kõrrelistel, marjadel, puudel ja põõsastel. Ent on ka liike, kes elavad ainult ühel kindlal taimeliigil. Kuid leidub ka röövtoidulisi vorme, kelle peamisteks toiduobjektideks on teiste putukate vastsed.

Valmikud on eri värvi (peamiselt rohelised ja pruunid toonid) ja nende värv võib ka aja jooksul muutuda. Kilplutiklased on vaegmoondega.

Suurimad Eestis elavad kilplutiklased on kuni 15 mm pikad. Eestis on seni leitud veidi alla 40 liigi kilplutikaid. 

## Alamsugukonnad
**Aphylinae*
**Asopinae*
**Cyrtocorinae*
**Discocephalinae*
**Edessinae*
**Pentatominae*
**Phyllocephalinae*
**Podopinae*
**Serbaninae*
**Stirotarsinae*

## Viited

## Pildigalerii

Acrosternum MHNT.jpg|*[[Acrosternum heegeri]]*
Eurydema oleracea.jpg|*Eurydema oleracea*
Rotbeinige Baumwanze (Pentatoma rufipes) 1.jpg|*Pentatoma rufipes*
Pentatomidae spec.jpg|*Rhaphigaster nebulosa*
Nezara viridula September 207-1.jpg|*Nezara virdula* 
Hainich fg09.jpg|*Graphosoma lineatum*
Picromerus bidens mit Beute.jpg|*Picromerus bidens*
Carpocoris purpureipennis LC0105.jpg|*Carpocoris purpureipennis*
Silotid

**Silotid** on rahvas Bangladeshis Sylheti jaotises. 

Räägivad  indoiraani rühma kuuluvat siloti keelt (10 300 000 kõnelejat). 

Silotid on islamiusulised, Indias hinduistid.
Sylheti jaotis

**Sylheti jaotis** (varem **Srihatta jaotis**; bengali সিলেট বিভাগ, *Sileṭi bibhāga*) on (1. järgu haldusüksus) jaotis Kirde-Bangladeshis. Jaotise keskus on Sylhet.

6. juuli 1947 referendumiga liideti Assami koosseisu kuulunud piirkond Ida-Pakistaniga, praeguse Bangladeshiga.

Jaguneb 4 ringkonnaks: Habiganji, Moulvibāzāri, Sunāmganji ja Sylheti ringkond.
Monarhistlik Rahvapartei

**Monarhistlik Rahvapartei** (*Partido Popular Monárquico*) on Portugali partei (asutatud 1974). Ta pooldab Portugali troonile Loulé hertsogi Pedro de Mendoça kandidatuuri.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
CariDee English

**CariDee English** (sündinud 22. mail 1985 Fargos Põhja-Dakotas) on USA modell. 

Ta võitis võistlusliku televisioonisarja "America's Next Top Model" seitsmenda hooaja.
Siloti keel

**Siloti keel** on indoiraani keel, mida kõneleb hinnanguliselt üle 6 miljoni inimese põhiliselt Bangladeshi Sylheti jaotises. Seda keelt võidakse käsitada ka bengali või assami keele murdena. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne saidil ethnologue.com
*Siloti tähestik
Laialehine neiuvaip

**Laialehine neiuvaip** (*Epipactis helleborine*) on käpaliste sugukonda neiuvaiba perekonda kuuluv lill.

Laialehine neiuvaip on mitmeaastane rohttaim. Ta kasvab 20–100 cm kõrgeks. Vars on õõnes. Varre alaosas on 4–10 cm pikkused ovaalsed lehed. Maa all on risoom, milles taim talvitub.

Taime välimus võib palju varieeruda ja selle põhjal on eristatud mitu alamliiki.

Ta hakkab õitsema mai lõpus ja võib õitseda augusti lõpuni. Õied on roosad kuni rohekad ja neil on orhideedele tüüpiline ehitus. Taime tolmeldavad kõige sagedamini herilased. Vili on kupar, mis avaneb augustis või septembris ja puistab välja imetillukesed seemned, mis võivad tuulega väga kaugele lennata.

Taime võib leida puisniitudelt ja segametsadest Euraasiast ja Põhja-Aafrikast. Ta on sisse viidud ka Põhja-Ameerikasse. Ta eelistab kasvada metsaservadel ja rohumaadel valgustatud või poolvarjus kohtades lubjarohkel pinnasel, aga lubja osas ta ei ole väga nõudlik ja kasvab vahel ka seal, kus pinnases lupja pole.

Eestis leidub laialehist neiuvaipa hajusalt üle kogu riigi.

Laialehine neiuvaip on Eestis III kategooria kaitsealune liik.

Mõnel pool, näiteks Saksamaal, ei ole ta looduskaitse all, kuid sealgi on alates 1970. aastatest täheldatud tema arvukuse langust. Sellele asjaolule tähelepanu juhtimiseks valiti laialehine neiuvaip 2006 Saksamaa aasta orhideeks.

## Viited

## Välislingid
*
Nikola Petrović-Njegoš

**Nikola Petrović-Njegoš** (sündinud 7. juulil 1944) on Montenegro kuningliku perekonna pea (kuningas **Nikola II**) alates 24. märtsist 1986.
Eastbourne

**Eastbourne** on linn Inglismaal Ida-Sussexi krahvkonnas La Manche'i ääres.

Eastbourne'ist sai 19. sajandil tuntud kuurortlinn. 

Linnal on raudteeühendus Londoniga.

Eastbourne'ist on pärit Suurbritannia endine peaminister Theresa May. Eastbourne'is on elanud ja tegutsenud arst-sarimõrvar John Bodkin Adams ning okultist Aleister Crowley.

## Välislingid

*http://www.eastbourne.gov.uk/
Tõnu Saar

**Tõnu Saar** (6. august 1944 Kuremaa – 12. juuli 2022) oli eesti näitleja.

Nooruses harrastas ta sporti ning tuli keskmaajooksus kaks korda Eesti koolinoorte meistriks. 1963–1968 töötas fotograafina. 

Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (TRK) lavakunstikateedri, kus õppis Voldemar Panso juhendataval kursusel (5. lend).

Aastatel 1972–1980 töötas ta näitlejana Eesti Riiklikus Noorsooteatris ja 1980–1998 Eesti Draamateatris (1996. aastast trupijuhina).

Aastatel 1970–1984 oli ta TRK lavakunstikateedri lavakõneõppejõud. 

## Looming
Ta näitles paljudes Eesti Televisiooni lavastuslikes lastesaadetes. Tema osatäitmiste seas on näiteks professor Peeter Pipar "Pailapsiinis" (1985), vanaisa "Pätus" (1990), hundikutsikas "Mõmmis ja aabitsas" (1977), tantsiv vanamees "Härra Lapsti lasteteatris" (1994) jm.

Ta on mänginud tosinkonnas filmis. Tallinnfilmi 1979. aastal valminud ulmefilmis "Navigaator Pirx" mängis ta kosmonaut Kurt Weberit.

### Filme
* 1971 – "Don Juan Tallinnas"
* 1973 – "Ukuaru"
* 1977 – "Surma hinda küsi surnutelt"
* 1978 – "Navigaator Pirx"
* 1980 – "Metskannikesed"
* 1981 – "Noor Venemaa"
* 1983 – "Küljetuul"
* 1987 – "Madude oru needus"
* 1991 – "Surmatants"
* 1993 – "Saatana pisar"
* 1994 – "Ameerika mäed"
* 1994 – "Tulivesi"
* 1999 – "Sellised kolm lugu: Aida"

## Viited

## Välislingid
*In memoriam Tõnu Saar
*Haud Tallinna Vana-Kaarli kalmistul
Ahisilla linnusekoht

**Ahisilla linnusekoht** ehk **Ahisilla linnamägi** on linnamägi Harju maakonnas Kose vallas Kose aleviku kirdenurgas Soone tn. 6 kinnistul, järskude kallastega oja (Köstrioja ja kahe tema kõrvalharu) kõrgel kaldal.

## Kirjeldus

Maaneemiku tasase pealispinnaga õueala pikkus idast läände on 85–90 m, maksimaalne laius 69 m, neemiku kaelusel 37 m. Otsavall asus neemiku idapoolses kaelusekohas. Vall on maaharimise käigus hävitatud. 1977. aastal leiti tee-ehituse käigus oletatava kaitsevalli koha pealt söestunud puidu jäänused, mille vanuseks dateeriti 1100±40 BP. Evald Tõnissoni arvates osutab söeproov viikingiajale (10.–11. sajandile), Valter Langi hinnangul oli Ahisillal linnus 9. sajandist kuni 11. sajandi esimese pooleni. Kuna linnuseõuel kultuurikihti pole avastatud, siis oli see arvatavasti püsiasustuseta ja sinna varjuti vaid sõjalise ohu korral.

## Viited

## Kirjandus
*Ain Mäesalu: "Ahisilla linnusekoht". Eesti muinaslinnad, lk 193–194, Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituut 2008, ISBN 9789985405383
Orkester Modern Fox esitab moodsaid lööklaule

"**Moodsaid lööklaule**" on ansambli Modern Fox 1988. aastal Meloodia plaadivabriku poolt välja antud kauamängiv heliplaat.

## Lood
### 1. külg
#Helmi = Хельми *<small>([[Raimond Valgre]] —- sõnad: R. Valgre, seade [[Ülo Mälgand]])</small>*
#Rikas ja vaene = Богач и бедняк *<small>(rahvalik viis —- sõnad: [[Agu Lüüdik]])</small>*
#Äpardunud kohtumine = Неудачное свидание *<small>([[Aleksandr Tsfasman]] —- sõnad: V. Trofimov)</small>*
#Vilistan ikka! = Все насвистываю *<small>([[Jimmy McHugh]] —- sõnad: [[Mart Sander]])</small>*
#Alati hoos = Всегда весел *<small>([[Peter Kreuder]] —- sõnad: [[Klaus Siegfried Richter]])</small>*
#Mister Brown = Мистер Браун *<small>([[Pál Ábrahám]])</small>*

### 2. külg
#Džässihelinad = Звуки джаза *<small>([[Aleksandr Tsfasman]])</small>*
#Siis läksid lehmad välja ... = Коровы в поле *<small>(rahvalik viis —- sõnad: [[Kurt Strobel]], [[Artur Ranne], seade [[Ülo Mälgand]])</small>*
#Onu Elja = Дядя Эля *<small>(N. Pustõlnik —- sõnad: [[Jelizaveta Polonskaja]])</small>*
#Üks proosit = На здоровье *<small>([[Peter Igelhoff]] —- sõnad: [[Günther Schwenn]], [[Peter Schaeffers]])</small>*
#The Lambeth Walk = Ламбет-уок *<small>([[Noel Gay]] —- sõnad: [[Douglas Furber]])</small>*
#Imelugu = Чудесная история *<small>(muusika autor teadmata), seade [[Ülo Mälgand]]</small>*

## Koosseis
*Mart Sander - vokaal
*Artur Raidmets - vokaal, saksofon
*Ülo Mälgand - klaver, ansamblijuht
*Aalo Veevo - saksofon, klarnet
*Tiit Laur - saksofon, klarnet
*Benno Aava - saksofon, klarnet
*Aivar Raigla - trompet
*Meelis Rein - trompet, kontrabass
*Henno Soode - viiul
*Urmas Kõiv - tuuba
*Priit Zimmermann - tromboon
*Teet Õunap - löökriistad
*Ants Laig - kitarr
*Aare Jaama - kitarr
*Mart Mikk - bandžo

__NOTOC__
Viljandi komtuur

**Viljandi komtuur** (saksa keeles *Komtur von Fellin*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Viljandi komtuurkonda.

Viljandi komtuur oli üks Liivi ordu olulisemaid käsknikke, tema võimukeskuseks oli võimsaim ordulinnus. Komtuurid kuulusid tavaliselt kõrgemasse ordunõukokku ja tihti said Viljandi komtuuri ametis olnud meestest ka Liivi ordu maameistrid.

Esimene teadaolev Viljandi komtuur astus ametisse 1234. aastal, seega veel Mõõgavendade ordu ajal. Esimene Liivi ordu komtuur on teada 1248. aastast. Viimane komtuur Gotthard Kettler sai 1559. aastal ordumeistriks. Seejärel komtuuri koht kaotati, sest komtuurkond läks elatusmaaks endisele ordumeistrile Wilhelm Fürstenbergile, kes oli aga samuti varem Viljandi komtuur olnud. 

Viljandi komtuur korraldas nii komtuurkonna kui ka Viljandi linna kaitset ning oli ka kõrgeim kohtumõistja ja valitsusvõimu rakendaja.

13.–14. sajandist on teada ka Viljandi foogte, kes kohati valitsesid samal ajal komtuuridega.

Viljandi komtuurile allus neli ordumõisa. Linnuse juurde tekkis mõis ilmselt juba 13. sajandil. 1414. aastal mainitakse Tarvastu ametimõisat. Laiuse mõis allutati Viljandile 1480. aastal. 1559. aastal on allikais teateid Vastemõisa ordumõisa kohta.

## Viljandi komtuurid
*1234 Rikolf (Mõõgavendade ordu)
*1248 Ludolf
*1252–1255 Dietrich
*1265 L.
*umbes 1281 Wilhelm von Nindorf
*1291 Heinrich
*1298 Godevert
*1305 Gerhard von Jork
*1316 Johann
*1330 Hermann Nese
*1338 Reiner Mom
*1341–1343 Goswin von Herike
*1345–1347 Johann von Wieden
*1348–1349 Rudolf Torck
*1366–1374 Arnold von Herike
*umbes 1392 Bruno von Hochstaden
*1396–1401 Konrad von Vietinghoff
*1401–1404 Frank Spee
*1405 Engelbrecht von Pentling
*1408–1413 Dietrich Torck
*1413–1415 Siegfried Lander von Spanheim
*1415–1432 Goswin von Pulheim
*1432–1433/1434 Goswin von Velmede
*1435 Werner von Nesselrode
*1435–1441 Thomas Hungersdorp genannt Grevesmolen
*1442–1456 Peter Wesseler
*1458–1470 Bernhard von der Heide
*1471/1472–1480 Dietrich von der Dorneburg
*1480–1510 Wennemar von Dellwig
*1512–1518 Wolter von Plettenberg noorem
*1518–1535 Rupert de Grave
*1535–1549 Johann von der Recke
*1551–1554 Heinrich von Thülen
*1554–1557 Wilhelm Fürstenberg
*1558–1559 Gotthard Kettler
*1559–1560 Wilhelm Fürstenberg, komtuurkonna valitseja

## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Silvi Vrait (album)

"**Silvi Vrait**" on Silvi Vraidi 1986. aastal heliplaadifirma Meloodia välja antud kauamängiv heliplaat. Plaadiümbrisel on pealkiri nii eesti kui vene keeles **«Silvi Vrait = Поет Сильви Врайт»**.

**[[Meloodia indeks|Indeks]]:** C60 23855 004 **&** C60 23855 005
**[[Helirežissöör]]id:** P. Kuulberg
**Toimetaja:** M. Maripuu
**Kunstnik:** Valeri Parhomenko
**Plaate:** 1
**Plaat:** Ø 30 cm
**Kiirus:** 33 min-1
**Kestus:** ca 50 min
**Heli:** Stereo
**Salvestatud:** 1985.a.

## Lood
### 1. külg
#Nukrus tuules = Печальный ветер *<small>(J.Ritchie —- sõnad: A. Oja)</small>*
#Ootus = Ожидание *<small>(J. Jürisson —- sõnad: J. Veski)</small>*
#Räägin sinuga sinust = Говорю с тобой о тебе *<small>([[Priit Pihlap|P. Pihlap]] —- sõnad: J. Sütt)</small>*
#Vihmahaldjad = Феи дождя *<small>(J. Jürisson —- sõnad: J. Veski)</small>*
#Aeg lihtsalt olla alles = Нужно просто быть *<small>(V. Vassiljev —- sõnad: O. Arder)</small>*

### 2. külg
#Koos vaid unenäos = Вместе со мной *<small>(W.Zevon —- sõnad: S. Vrait)</small>*
#Valguses ja varjus = И в свете и в тени *<small>(A. Valkonen —- sõnad: [[Leelo Tungal|L. Tungal]])</small>*
#Vana mees = Старик *<small>(J. Jürisson —- sõnad: J. Veski)</small>*
#Kui suudaksin = Если б я мог *<small>(P. Pihlap —- sõnad: S. Vrait)</small>*
#Olnut enam heaks ei tee = Прошлое не вернуть *<small>(K. McGarrigle —- sõnad: P. Liblik)</small>*

## Kaastöö
*Instrumentaalansambel Jaak Jürissoni juhatusel
Ansambel "Karavan" (1986)

**Ansambel "Karavan"** on ansambli Karavan 1986. aastal Meloodia poolt välja antud kauamängiv heliplaat.

Kunstiline juht: Toivo Lend

## Lood
### 1. külg
#Seisvad seierid = Вновь под часами *<small>(A. Tammeorg, sõnad: [[Ott Arder|O. Arder]])</small>*
#Vaat mis juhtus = Вот что случилось *<small>(A. Tammeorg, sõnad: A. Tammeorg)</small>*
#Ei suuda ka aeg... = И время не в силах *<small>(J. Pankow, sõnad: M. Juurikas)</small>*
#Halb unenägu = Страшный сон *<small>(A. Saluveer, sõnad: [[Reet Linna|R. Linna]])</small>*
### 2. külg
#Väravad = Ворота *<small>(A. Saluveer, sõnad: R. Linna)</small>*
#Kõik, mis kisub kaasa = Все, что с собой зовет *<small>(A. Tammeorg, sõnad: O. Arder)</small>*
#Talveöö = Зимняя ночь *<small>(A. Tammeorg, sõnad: O. Arder)</small>*
#Õige valik = Верный выбор *<small>([[Raimond Valgre|R. Valgre]], sõnad: O. Roots)</small>*
#Aeg meil minna üheskoos = Рука об руку пойдем *<small>(A. Tammeorg, sõnad: O. Arder)</small>*

## Koosseis
*Karl Madis – vokaal, saksofon
*Agu Tammeorg – kitarr, vokaal
*Aarne Saluveer – klahvpillid, vokaal
*Meelis Punder – vokaal, basskitarr
*Jaan Karp – löökriistad, vokaal

__NOTOC__
Russalu linnamägi

**Russalu linnamägi** on küngas Rapla maakonna Märjamaa vallas, Russalu külast 2,5–3&nbsp;km lääne-edelas, läbi metsa Vakre talusse viivast metsateest 200&nbsp;m lõuna pool.

Mägi moodustab põhja-lõunasuunalise ebamääraselt ovaalse kujuga (umbes 80&nbsp;m pikk ja 60&nbsp;m lai) ümbrusest 2–3&nbsp;m kõrgema ala. Künka lagi on ebatasane. 1925. aastal Marta Schmiedehelmi koostatud linnamäe skeemil on idapoolsel jalamil märgitud kaarjalt kulgev kraav, lääneküljel kiviaed.

Aastatel 2005–2007 läbi viidud mäe arheoloogiline uurimine (kontrollimaks oletatava linnamäe olemasolu) seal märke inimtegevusest ega kultuurikihti ei tuvastanud ning leiti, et küngast pole põhjust linnamäeks pidada.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend

## Viited

## Välislingid
*
Sopran (Helgi Sallo)

**"Sopran"** on 1987. aastal Meloodia plaadivabriku välja antud kauamängiv heliplaat (LP), millel on laule Helgi Sallo teatrirepertuaarist, mh mängimata jäänud operettidest ja muusikalidest. Albumil mängib saateks Estonia orkester, dirigent Paul Mägi.

## Lood
### 1. külg
**OPERETT**
#Janka romanss = Романс Янки operetist "Ungari pruudid" (N. Dostal)
#Sonja laul = Песня Сони operetist "Tšareevitš" (F. Lehár)
#Giuditta laul = Песня Джудитты operetist "Giuditta" (F. Lehár)
#Rosalinde tshaardash = Чардаш Розалинды operetist "Nahkhiir" (R. Strauss)
#Madleine'i laul = Песня Мадлен operetist "Savoy ball" (P. Abraham)
#Jadja laul = Песня Ядьи operetist "Veenus siidis" (R. Stolz), kaasa teeb M. Uffert viiulil
### 2. külg
**MUUSIKAL**
#Maria laul = Песня Марии muusikalist "West Side'i lugu" (L. Bernstein)
#Linnumemme laul = Песня Птичницы muusikalist "Mary Poppins" (R. Sherman)
#Eliza laul = Песня Элаизы muusikalist "Minu veetlev leedi" (F. Loewe)
#Dolly laul = Песня Долли muusikalist "Hallo, Dolly" (J. Herman)
#Sally laul = Песня Салли muusikalist "Kabaree" (J. Kander)
Filipp Golikov

**Filipp Ivanovitš Golikov** (vene keeles Филипп Иванович Голиков; 16. (vkj) 29. juuli 1900 – 29. juuli 1980) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (Nõukogude Liidu marssal).

Filipp Golikov teenis Töölis-Talupoegade Punaarmees 1918. aastast, lõpetas sõjaagitaatorite kursused Peterburis 1919. aastal, juhtivkoosseisu täienduskoolituskursused 1929. aastal, sõjakooli (eksternina) 1931. aastal, Mihhail Frunze nimelise TTPA Sõjaväeakadeemia (1933. aastal, kaugõppes). Teenis erinevate sõjaväeosade juhina. 

Juulist 1940 oli ta Punaarmee Kindralstaabi ülema Kirill Meretskovi asetäitja ja Töölis-Talupoegade Punaarmee Kindralstaabi Luurevalitsuse ülem. 

Teise maailmasõja ajal oli Filipp Golikov Nõukogude Sõjalise Missiooni (luurealased kontaktid) esindaja Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides ja alates oktoobrist 1941 rindeväeosade juhatajana: 10. armee juhataja Läänerindel, osaledes 1941. aastal Moskva kaitselahingutes; 1942. aastal 4. löögiarmee juhataja Kalinini rindel ning Brjanski ja Voroneži rinde juhataja.

1942. aasta augustis määrati ta 1. Kaadriväearmee juhatajaks, Kagu- ja Stalingradi rindel, kus osales Stalingradi lahingus. Oli Stalingradi rinde juhataja asetäitja ja Looderinde juhataja. 

16. oktoobrist 1942 oli Golikov lühikest aega Punaarmee Kindralstaabi Luure Peavalitsuse (GRU) ülem, kuid määrati oktoobris uuesti tegevarmeesse Voroneži rinde juhatajaks.

Alates 1944. aasta oktoobrist oli ta NSVL RKN-i volitatu NSV Liidu kodanike Saksamaalt ja Saksamaa poolt okupeeritud riikidest repatrieerimise asjus. Repatrieerimine seisnes pärast oktoobrirevolutsiooni ja teise maailmasõja ajal NSV Liidust lahkunud ning Saksa okupatsioonivõimude poolt sunniviisiliselt tööle toimetatute "kodumaale" meelitamises ja hilisemas filterlaagritesse paigutamises ning sageli represseerimises "kodumaa reetmise" – Saksamaa kasuks töötamise ja Saksa võimudega tehtud koostöö eest.

1961. aastal sai Golikov Nõukogude Liidu marssali auastme.

Filipp Golikov suri 1980. aastal ning on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule.

## Auastmed

## Viited
Lipa linnus

**Lipa linnus** asus nüüdisaegses Rapla maakonnas Rapla vallas Lipa külas Jürasoo talu maal.

Linnuse koht eraldub 3300 m2 suuruse kandilis-ovaalse alana suhteliselt tasasel kohal. Linnuseõue pikkus on 80&nbsp;m, laius ulatub kuni 55 meetrini. Ümber kogu õue kulgeb kividest ja mullast vall, mille laius on üldiselt 6–8&nbsp;m, kõrgus 0,5–1&nbsp;m. Algset väravakohta võib oletada linnuse läänevalli keskosas, kus on selge 2,5-meetrine vallikatkestus.

Nii vallikraavist kui ka õuealalt leitud keraamika järgi võib arvata, et linnus oli kasutuses eelrooma rauaaja lõpust kuni rooma rauaaja lõpuni.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend

## Välislingid
*
Uru noorteteater

**Uru noorteteater** (ka **U.N.T.**) on teater Tartus. 

## Ajalugu
Uru noorteteater alustas tegevust sügisel 2007. Sisseastumiskatsed toimusid 8. septembril, kus viieliikmeline žürii valis välja 10 näitlejat vanuses 15–23 eluaastat. Uru noorteteater lõpetas oma esimese hooaja 8. juunil 2008 Athena keskuses. Varem on Urus tegutsenud vaid näitering.
12.08.2008 asutas Uru Noorteteater samanimelise mittetulundusühingu (MTÜ Uru Noorteteater).

2009. aasta oktoobris toimusid klubi Rock'n'Roll Heavenis katsed, mille käigus võeti vastu kaheksa uut näitlejat. Alates 2009/2010 hooajast tegutseb Uru Noorteteater endise Tartu rokiklubi Rock'n'Roll Hell ruumides aadressil Tiigi 76a.

## Meeskond
### Juhendajad
*Aapo Reitsak (teatrijuht)
*Liivi Varul
*Ilmar Laanes

### Näitlejad
Koosseis 2007/2008
*Kaire Olesk
*Kristjan Lüüs
*Tiiu Triin Tigas
*Ilmar Laanes
*Sander Stroom
*Liina Pappa
*Triin Lepland
*Kaidi Helleng
*Aapo Reitsak

Koosseis 2008/2009
*Kaire Olesk
*Kristjan Lüüs
*Ilmar Laanes
*Kai Kont
*Markus Järve
*Eliisa Seedre

Koosseis 2009/2010
*Kristjan Lüüs
*Ilmar Laanes
*Sander Stroom
*Kalle Valge
*Mari Anton
*Maret Ubaleht
*Annika Jurs
*Elis Nikolai

## Esinemised
*30. märts 2008 osales Uru noorteteater Athena keskuses Tartu Kooliteatrite Festivalil "Näitemängude päevad" lavastustega "Kõik ei ole alati nii, nagu on" ja "Surnumatja". Vabariiklikule Kooliteatrite Festivalile pääses edasi tükk "Kõik ei ole alati nii, nagu on", kus Liina Pappa pälvis parima naisosatäitja preemia, Sander Stroom preemia mõnusa rollilahenduse eest ning terve trupp improvisatsioonipreemia.
*13. aprillil 2008 osales Uru noorteteater Vabariiklikul Kooliteatrite Festivalil "Kooliteater 2008" lavastusega "Kõik ei ole alati nii, nagu on", kus Kaire Olesk tunnistati näitlejapreemia vääriliseks.
*18. mail 2008 mängis Uru noorteteater Karlova päevadel lavastusi "Kõik ei ole alati nii, nagu on" ja "Ausus"
*8. juunil 2008 toimus Athena keskuses Uru noorteteatri hooaja lõpetamine, kus esitati lühinäidendid "Ausus", "Ma ei ole hull", "Kõik ei ole alati nii, nagu on", "Tölpa ja Möhk aardejahil" ning üks improvisatsioon, mille teema valiti loosi abil publiku pakkumiste hulgast. Selleks osutus "Prussakate ralli".

## Välislingid
*Uru noorteteatri koduleht
*Uru noorteteater Youtube'is
Ruu–Ihasalu tee

**Ruu–Ihasalu tee** (registrinumbriga 11262) on kõrvalmaantee Jõelähtme vallas. Tee pikkus on 11,3 km.

Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee üheksandal kilomeetril Ruu külas ja lõpeb Neeme külas.

Tee kulgeb läbi Ruu, Jägala-Joa, Jõesuu, Ihasalu ja Neeme küla.

Tee ületab ühe silla (Kanali sild tee teisel kilomeetril) ja 13 truupi. Teele jääb 7 bussipeatust: Jägala tee, Jägala joa, Jõesuu, Metstoa, Ihasalu tee, Pärnasalu ja Neeme.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on teel 500–1000 autot ööpäevas. Tee lõpus on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Merja linnamägi

**Merja linnamägi** asub Järva maakonnas Järva vallas Merja külas Linnamäe talu maal.

## Kirjeldus
Linnamägi on lamedanõlvaline 7–8&nbsp;m kõrgune küngas, mille 30&nbsp;m pikkune ja 10&nbsp;m laiune keskosa tõuseb 1–1,5&nbsp;m kõrguse astanguna ülejäänud künkast kõrgemale. Selgemad jäljed kaitseehitiste olemasolust puuduvad. Kuna linnamägi on maastikuliselt eristatav ning sealt on avastatud arheoloogiline kultuurikiht, on Merja linnamägi tunnistatud arheoloogiamälestiseks.

## Rahvapärimus
Rahvapärimus linnamäe kohta on puudulik. 1929. aastal kogutud pärimuse järgi olevat sealt liivakaevamistel leitud terve inimese luukere lamavas olekus, kuid ilma igasuguste eheteta. Samuti olevat kaevamisel leitud kimp suuri vanu võtmeid. Ühtede informantide ütluse järgi olnud seal vanasti kirik, teiste arvamiste kohaselt olnud aga mäe otsas vanasti linn, mis suurte sõdade ajal ära lõhutud.

16. oktoobril 2010 avati Merja linnamäel 12&nbsp;m kõrgune vaatetorn, mis oli samas paigas omataoline. Esimene, triangulatsioonitorn, püstitati linnamäele iseseisvuse ajal esimese ja teise maailmasõja vahel. Teise, 18&nbsp;m kõrguse torni püstitasid 1950. aastatel Nõukogude sõjaväelased.

## Vaata ka
* Eesti linnuste loend

## Viited

## Välislingid
*
Bioetanool E85

**Bioetanool E85** on denatureeritud bioetanoolist ja bensiinist toodetud mootorikütus. Koosneb peamiselt etanooli ja bensiini segust, milles on 70–86% etanooli ja 14–30% bensiini.

Bioetanool E85 sobib kasutamiseks ainult selleks seadistatud mootoriga autodes, näiteks niinimetatud Flexi Fueli tüüpi autodes.

Üleeuroopaline EN standard, mis spetsifitseeriks nõuded ja katsemeetodid bioetanoolile E85, on väljatöötamisel CEN CWA 15293:2005 alusel ja pidi CEN tööplaanide kohaselt ilmuma 2009. aastal kui EN 15293 "Mootorikütused. Etanool (E85). Nõuded ja katsemeetodid". Standardi väljatöötamisel ilmnenud probleemide tõttu seda siiski teha ei suudetud ja standardi asemel üllitas CEN tehnilise aruande CEN/TR 15993:2010 "Mootorikütused. Etanool (E85). Nõuded ja katsemeetodid".

## Vaata ka
* Biokütus

## Viited

## Välislingid
* Euroopa Standardismikomitee - CEN
* Riiklik kütuseseire andmebaas
* Riiklik kütuselabor
Sind aeda viia tõotan ma!

**"Sind aeda viia tõotan ma!"** on Anne Veski kaheksas album, mille andis 1986. aastal välja üleliiduline plaadifirma Melodija.

**[[Meloodia indeks|Indeks]]:** C60 23555 008
**[[Helirežissöör]]:** P. Kuulberg
**Toimetaja:** M. Salum
**Kunstnik:** Kalle Toompere
**Foto:** J. Rõõmus
**Plaate:** 1
**Plaat:** Ø 30 cm
**Kiirus:** 33 min-1
**Kestus:** ca 50 min
**Heli:** Stereo
**Salvestatud:** 1984-85.a.

## Lood
### 1. külg
#Teid aeda viia tõotan ma = Я обещаю вам сады *<small>(D. Magazanik —- sõnad: K. Balmont / tõlkinud. L. Tungal)</small>*
#Paberlennuk = Бумажный самолетник *<small>(V. Sevastjanov —- sõnad: A. Rimitsan / tõlkinud. L. Tungal)</small>*
#Leia mind tuhandete seast = Узнай *<small>(I. Korneljuk —- sõnad: R. Lissits / tõlkinud. V. Ojavere)</small>*
#Peeglike seina peal = Зеркальце *<small>(P. Pihlap —- sõnad: J. Veski)</small>*
#Nagu meres = Жизнь как море *<small>(P. Pihlap —- sõnad: L. Tungal)</small>*
### 2. külg
#Eilne päev = Позади крутой поворот *<small>(I. Saruhhanov —- sõnad: A. Monastõrjov / tõlkinud. H. Karmo)</small>*
#Lapsepõlvevalss = Добрые сказки детства *<small>(J. Martõnov —- sõnad: R. Roždestvenski ; tlk. V. Ojavere)</small>*
#Levilaulukonstruktor = Музыкальный конструктор *<small>(V. Sevastjanov —- sõnad: A. Rimitsan ; tlk. H. Käo)</small>*
#Kiivus = Завись *<small>(T. Tucker —- eestik sõnad: L. Tungal)</small>*
#Jääd või ei = осталься или уходи *<small>(F. Duval —- eestik sõnad: L. Tungal)</small>*

## Kaastöö
*ansambel Nemo Ain Tammesoni juhatusel

## Välislingid
*
Varangu linnus

**Varangu linnus** ehk **Varangu Veskikants** ka **Veskikants** asub Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas, Varangu külast idas, Selja jõe idakaldal, jõekääru sopistuval neemikul, kus teda kaitseb ka ida poolt jõkke suubuv Pehku oja. Varangu linnus pärineb varasema dateeringu järgi esimese aastatuhande teisest poolest, uuematel andmetel 11.–13. sajandist. Arheoloogilisi kaevamisi pole linnuses tehtud.

Umbes 4500 m2 suurune linnuseõu on viiekandilise põhiplaaniga ning on eraldatud 3–4 meetri kõrguse valliga, mis tundub olevat peamiselt paekivist. Valli ette jääb madal, umbes 0,5 meetri sügavune kraavitaoline nõgu. Madalam, 1–1,5 meetri kõrgune vall piirab ka linnamäe ida- ning lõunaserva. Lääneküljel, kus neemiku looduslik nõlv on suhteliselt kõrgem ja järsem, näib vall välisel vaatlusel puuduvat. Siiski leidub ka seal suuri paeplaate, mis võisid olla kaitserajatise osad. Põhjapoolse valli lääneotsa ning neemiku serva vahele on kaevatud umbes 4 meetri laiune avaus, kus on näha tules punakaks tõmbunud ja tahmunud paetükke. Algne sissepääs linnusesse paiknes suure tõenäosusega linnamäe kirdenurgas, kus põhjapoolse  otsavalli üleminekul idapoolseks küljevalliks on madal nõgu.

Otsavalli ees, kümmekond meetrit põhja pool, paikneb veel üks 0,75–1 meetri kõrgune vallitaoline moodustis, mis näib olevat kuhjatud liivast. Linnuse õue katab 30–40&nbsp;cm paksune söetükke sisaldav kultuurikiht, kuid leide sealt avastatud pole.

Linnamäest põhja poole jäävast asulast on leitud mõned I aastatuhande teisest poolest pärinevaid savinõukillud ja rootsuga nooleots.

Hoopis suurem asula asetseb aga linnuse vastas Selja jõe kaldal. Varangu külast 600–700 meetrit lääne poole põllule jääb kuus seni uurimata kivikalmet, millest kolm meenutavad väliselt I aastatuhande tarandkalmeid.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend

## Välislingid
*
Karl Suure auhind

**Karl Suure auhind** (***Karlspreis***; ametlikult ***Internationaler Karlspreis zu Aachen***; algse nimega ***Internationaler Karlspreis der Stadt Aachen***) on üks Euroopa mainekamaid auhindu, mille asutas 1950. aastal Karl Suure kodulinn Aachen. Auhind antakse isikule või organisatsioonile, kes on silma paistnud oma tegevusega kirjanduse, teaduse, majanduse või poliitika vallas ning edendanud seeläbi Euroopa ühtsuse ideed ja toonud kasu inimkonnale.

## Karl Suure auhinna laureaadid
* 1950 – Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi
* 1951 – Hendrik Brugmans
* 1952 – Alcide de Gasperi
* 1953 – Jean Monnet
* 1954 – Konrad Adenauer
* 1956 – Winston Churchill
* 1957 – Paul Henri Spaak
* 1958 – Robert Schuman
* 1959 – George Marshall
* 1960 – Joseph Bech
* 1961 – Walter Hallstein
* 1963 – Edward Heath
* 1964 – Antonio Segni
* 1966 – Jens Otto Krag
* 1967 – Joseph Luns
* 1969 – Euroopa Komisjon
* 1970 – François Seydoux de Clausonne
* 1972 – Roy Jenkins
* 1973 – Salvador de Madariaga
* 1976 – Leo Tindemans
* 1977 – Walter Scheel
* 1978 – Konstantínos Karamanlís
* 1979 – Emilio Colombo
* 1981 – Simone Veil
* 1982 – Juan Carlos I
* 1984 – Karl Carstens
* 1986 – Luksemburgi rahvas
* 1987 – Henry Kissinger
* 1988 – François Mitterrand ja Helmut Kohl
* 1989 – vend Roger
* 1990 – Gyula Horn
* 1991 – Václav Havel
* 1992 – Jacques Delors
* 1993 – Felipe González
* 1994 – Gro Harlem Brundtland
* 1995 – Franz Vranitzky
* 1996 – Madalmaade kuninganna Beatrix
* 1997 – Roman Herzog
* 1998 – Bronisław Geremek
* 1999 – Tony Blair
* 2000 – Bill Clinton
* 2001 – György Konrád
* 2002 – Euro    
* 2003 – Valéry Giscard d'Estaing
* 2004 – Pat Cox
* 2004 – Erakorraline auhind: Johannes Paulus II
* 2005 – Carlo Azeglio Ciampi
* 2006 – Jean-Claude Juncker
* 2007 – Javier Solana
* 2008 – Angela Merkel
* 2009 – Andrea Riccardi
* 2010 – Donald Tusk
* 2011 – Jean-Claude Trichet
* 2012 – Wolfgang Schäuble
* 2013 – Dalia Grybauskaitė
* 2014 – Herman Van Rompuy
* 2015 – Martin Schulz
* 2016 – Franciscus
* 2017 – Timothy Garton Ash
* 2018 – Emmanuel Macron
* 2019 – António Guterres
* 2020 – Klaus Iohannis
* 2022 – Sviatłana Cichanoŭskaja, Maryja Kalesnikava, Vieranika Cepkała
* 2023 – Volodõmõr Zelenskõi ja Ukraina rahvas
* 2024 – Pinchas Goldschmidt, ülemrabi, Euroopa Rabiitide Konverentsi (CER) president ja Euroopa juudi kogukonnad.

## Välislingid

* Karlspreis (saksa keeles)
* International Charlemagne Prize of the city of Aachen (inglise keeles)
Kaia Jäppinen

**Kaia Jäppinen** (sündinud 21. juulil 1963 Tallinnas) on eesti poliitik. Ta kuulub Eesti Keskerakonda ja oli 2004–2010 Tallinna abilinnapea.

Kaia Jäppinen on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna.

19. mail 2010 esitas Kaia Jäppinen avalduse enda vabastamiseks abilinnapea kohalt alates 3. juunist 2010 tervislikel põhjustel ning asus ametisse linnapea nõunikuna, nõustades linnapead põhiliselt majandust, ettevõtlust ja linnaelanike tööhõivet puudutavates küsimustes, aga ka hariduse, kultuuri ja noorsootöö valdkonnas. 2011. aasta jaanuaris lahkus ta ka linnapea Edgar Savisaare nõuniku ametikohalt. 

Suvel 2016 viibis Jäppinen seoses alkoholijoobes autojuhtimisega 2 päeva arestimajas .

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Nõmme linnaosas ning sai 58 häält. 

## Viited

## Välislingid
*Abilinnapea Kaia Jäppineni online-pressikonverents 15. detsembril 2009
*Tallinna abilinnapea jäi vahele bussirajal sõitmisega, Postimees 18. juuni 2008
*
Iker Casillas

**Iker Casillas Fernández** (sündinud 20. mail 1981 Móstoleses) on endine Hispaania jalgpallur (väravavaht).

Suurema osa karjäärist mängis ta kodumaa klubis Madridi Real. Ta liitus Madridi Reali noorteakadeemiaga 1990. aastal, mis tähendab, et kokku oli ta klubis 25 aastat. Madridi Reali esindusmeeskonna väravavaht oli ta alates hooajast 1999–2000. Ta tuli klubiga viiel korral Hispaania meistriks.

Sportlaskarjääri viimastel aastatel mängis ta Portugali kõrgliiga klubis FC Porto.

Hispaania rahvuskoondisse kuulus ta aastatel 2000–2016. Ta esindas Hispaaniat kokku 167 ametlikus kohtumises, millega on ta Hispaania rekordinternatsionaal. Ta tuli Hispaania koondisega maailmameistriks (2010) ning kahel korral Euroopa meistriks (2008 ja 2012).

Teda nimetati oma põlvkonna üheks kõige paremaks väravavahiks. IFFHS valis ta aastatel 2008–2012 viiel korral järjest maailma parimaks väravavahiks.

2019. aastal sai Casillas treeningu ajal infarkti ning oli treeningutest eemal enam kui pool aastat.

2020. aasta augustis teatas Casillas ametlikult et lõpetab karjääri jalgpallis.

## Saavutused
;Madridi Real
*Hispaania meister (5): 2000–01, 2002–03, 2006–07, 2007–08, 2011–12
*Copa del Rey (2): 2010–11, 2013–14
*Supercopa de España (4): 2001, 2003, 2008, 2012
*UEFA Meistrite Liiga (3): 1999–2000, 2001–02, 2013–14
*UEFA Superkarikas (2): 2002, 2014
*Klubide maailmameistrivõistlused (1): 2014
*Intercontinental Cup (1): 2002

;Porto
*Primeira Liga: 2017–18
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2018

;Hispaania rahvuskoondis
*Jalgpalli Euroopa meistrivõistlused
**2008. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis: 1. koht
**2012. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis: 1. koht
*Jalgpalli maailmameistrivõistlused:
**2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused: 1. koht

## Välislingid
August Gustavson

**August Gustavson** VR II/3 (19. detsember 1894 Mahu küla, Kunda-Malla vald, Virumaa – 26. detsember 1941 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Vabadussõjas osales ta mereväelasena, sai II liigi 3. järgu Vabadusristi. 

Oli hiljem Tallinna Merekooli õppejõud (1940–1941 direktor), mitme merendusorganisatsiooni juht ning merendusalaste ajakirjade toimetaja, Eesti Entsüklopeedia merendusterminoloogia kujundaja ja paljude merendusõpikute autor. Nõukogude okupatsioonivõimud arreteerisid ta 1941. aasta suvel. 

August Gustavson oli Meremeestekodu juhatuse esimees ja Lisapalga Kassa nõukogu liige.

## Isiklikku
Tema poeg oli Heino Gustavson.

## Viited

## Välislingid
*
Jaan Junkur

**Jaan Junkur** VR I/3 24. veebruar (12. veebruar vkj) 1887 Helme kihelkond, Viljandimaa – 27. jaanuar 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1935).

Sündis talupidaja Jaan Junkru peres. Teenis tsaariarmees ning lõpetas Vilno sõjakooli. Teenis ohvitserina Tartus aastail 1912–1914.

## Osalus Esimeses maailmasõjas
Osales sõjas 271. Krasnoje Selo polgu koosseisus. 1915. aasta jaanuaris sai haavata, sama aasta kevadel langes sakslaste kätte vangi.

## Teenistus Eesti sõjaväes
Eesti sõjaväes teenis ta aastail 1918–1940. Võitles Vabadussõjas. Astus Eesti sõjaväkke 1918. aasta detsembri alguses. Oli 6. jalaväepolgus algul roodu-, hiljem pataljoniülem. 10. mail 1919 määrati ta kindralstaabi vanemaks käskudetäitjaks ohvitseriks. Juunis 1919 määrati sideohvitseriks Leedusse, sama aasta novembris Poolasse. 15. jaanuaril 1924 sai Eesti sõjaväeatašee Pariisis.

1929. aastal määrati kaitsevägede staabi käskudetäitjaks ohvitseriks ja 1931. aasta oktoobrist 10. jalaväepataljoni ülemaks. 7. septembrist 1934 määrati Vahipataljoni ülemaks ja ühtlasi ka Tallinna garnisoni komandandiks. Aastail 1939–1940 oli ta Harju Sõjaväeringkonna ülem. 

## Represseerimine ja surm
Sõjaväest saadeti Junkur erru 17. augustil 1940, mille järel asus tööle Eesti NSV Töö Rahvakomissariaadis tõlgina.

Ta küüditati NKVD poolt 14. juunil 1941 Nõmmelt koos abikaasa Lindaga. Viidi Sevurallagi Sosva laagrijaoskonda, kust toimetati 25. novembril 1941 raskesti haigena laagrihaiglasse. Suri kaks päeva hiljem. Pärast surma, 28. veebruaril 1942, mõistis erinõupidamine ta surma.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
The Raven (film 1935)

**"The Raven"** on 1935. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Osatäitjad
*Boris Karloff (Edmund Bateman)
*Béla Lugosi (Richard Vollin)
*Lester Matthews (Jerry Halden)
*Irene Ware (Jean Thatcher)
*Samuel S. Hinds (Judge Thatcher)
*Spencer Charters (Bertram Grant)
*Inez Courtney (Mary Burns)
*Ian Wolfe (Geoffrey)
*Maidel Turner (pr Harriet Grant)
Peeter Asmus

**Peeter Asmus** VR II/2 ja VR II/3 (26. mai 1893 Pangodi vald, Tartumaa – 25. veebruar 1942 Unžlagi vangilaager, Gorki oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

Peeter Asmus alustas sõjaväeteenistust Venemaa keisririigi armees, kus ülendati ohvitseriks. 

1918. aastal alanud Eesti Vabadussõja alguses teenis P. Asmus 4. Jalaväepolgus, 1919. aasta veebruarist viidi ta üle Laiarööpmelisele soomusrongi nr. 3, kus ta teenis soomusrongi dessandi rooduülemana, pataljoniülemana ja rongiülema abina.

Pärast Vabadussõja lõppu teenis ta 1920. aasta alguses teenis alamkapteni auastmes Laiarööpmelise soomusrongil nr. 3, veebruar 1920 – 1925 oli major P. Asmus Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülem.

1925. aastal Otepää manöövritel soomusrongiga juhtunud inimohvritega soomusrongide kokkupõrke tõttu alandati P. Asmus kapteniks, ning läks 1925. aasta novembris erru.

1927. aastal naasis P. Asmus sõjaväeteenistusse ja oli aastatel 1927–1928, Kaitseliidu Petseri maleva pealik; 1928–1929, Kuperjanovi jalaväepataljoni ülem.

Aastatel 1929–1931 õppis P. Asmus Kõrgemas Sõjakoolis ning oli aastatel 1932–1939 Kaitseliidu Tartumaa maleva pealik ja 1939–1940 Tartu Sõjaväeringkonna ülem. 

Arreteeriti NKVD poolt 21. detsembril 1940, suri vangilaagris Venemaal.

## Tunnustus
*1920 Vabadusristi II liigi 3. järk
*1920 Vabadusristi II liigi 2. järk
*Läti Karutapja ordeni III järk
*1934 Kotkaristi III klassi teenetemärk
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu, Peeter Asmus
Slaven Bilić

**Slaven Bilić** (sündinud 11. septembril 1968 Splitis) on horvaadi jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Aastatel 2006–2012 oli ta Horvaatia jalgpallikoondise peatreener.

Aastatel 1990–1999 mängis ta Horvaatia rahvusmeeskonnas kaitsjana. Esimese rahvusvahelise mängu värava lõi ta 8. oktoobril 1996 Bolognas mängus Bosnia-Hertsegoviina vastu. 1998. aastal võitis ta Horvaatia meeskonnaga Prantsusmaal toimunud jalgpalli maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

## Jalgpalluriaastad
Slaven Bilić alustas jalgpallurikarjääri kodulinna jalgpalliklubis Spliti Hajduk, kus lõi 109 mängus kokku 13 väravat. Pärast kuut hooaega selles klubis siirdus ta Saksamaa Bundesliga klubisse Karlsruher SC. Pärast muljetavaldavat esitust UEFA karikasarjas ostis ta 1996. aasta jaanuaris 1,3 miljoni naelsterlingi eest Premier League'i jalgpalliklubi West Ham United. Karlsruhes lõi ta 66 mängus viis väravat ja West Ham Unitedis mängitud 48 kohtumises lõi 2 väravat. Samal aastal kutsuti ta ka Horvaatia rahvuskoondisse, et mängida Inglismaal toimuvatel Euroopa meistrivõistlustel. 1997. aastal ostis ta endale Everton FC, mille värvides mängis ta 30 mängu. 2000. aastal naasis Bilić kodumaale Spliti Hajdukki, kus mängis üheksas mängus, enne kui teatas profijalgpallurikarjääri lõpetamisest. 

Rahvuskoondises astus ta üles 44 kohtumisel ja lõi rahvusvahelistes mängudes kolm väravat: valikmängudes kaks väravat Bosnia ja Hertsegoviina ning ühe Ukraina vastu.

## Treeneriaastad
Aastatel 2006–2012 oli ta Horvaatia jalgpallikoondise peatreener. Euro 2008 turniiril jõudis tema juhendatud Horvaatia meeskond B-alagrupi võitjana (alagrupis 3 võitu: Austria üle 1:0, Saksamaa üle 2:1 ja Poola üle 1:0) veerandfinaali, kus aga pidi tunnistama pärast 1:1 tulemusega lõppenud lisaaega peetud penaltiseerias A-alagrupi teisena lõpetanud Türgi meeskonna paremust 3:1.

Ta jäi Horvaatia koondise peatreeneriks kuni 2012. aasta Euroopa meistrivõistlusteni.

Hiljem on ta olnud veel Venemaa kõrgliigaklubi Moskva Lokomotivi (2012–2013), Türgi kõrgliigaklubi Beşiktaşe (2013–2015), Inglismaa kõrgliigaklubi West Ham Unitedi (2015–2017), Saudi Araabia klubi Al-Ittihadi peatreener (2018–2019), Inglismaa klubi West Bromwich Albioni (2019–2020), Hiina klubi Beijing Guoani (2021–2022) ja Inglismaa klubi Watfordi peatreener (2022–2023). Alates 2023. aasta juulist juhendab ta Saudi Araabia kõrgliigaklubi Al Fateh.

## Isiklikku
Slaven Bilićil on juriidiline haridus. Ta valdab lisaks emakeelele vabalt inglise, saksa ja itaalia keelt. Biliči põhihuviala on muusika. Ta mängib kitarri Horvaatia rokkansamblis Rawbau, tal on Gibson-Exploreri punane elektrikitarr. 2008. aastal salvestas bänd Euro 2008 jaoks Horvaatia meeskonna toetamiseks tunnusloo "Vatreno Ludilo" ('legitsev hullus').

Bilić on 189 cm pikk. Ta on lahutatud; abielust on tal poeg.

## Klubid
*Spliti Hajduk (1987–1993)
*Karlsruher SC (1993–1996)
*West Ham United (1996–1997)
*Everton FC (1997–2000)
*Spliti Hajduk (2000–2001)
The Raven

***"[[The Raven (poeem)|The Raven]]"** on Edgar Allan Poe poeem.
***"[[The Raven (film 1915)|The Raven]]"** on 1915. aasta film.
***"[[The Raven (film 1935)|The Raven]]"** on 1935. aasta film.
***"[[The Raven (film 1963)|The Raven]]"** on 1963. aasta film.
***"[[The Raven (film 2007)|The Raven]]"** on 2007. aasta film.
***"[[Ronk (film 2012)|Ronk]]"** ("The Raven") on 2012. aasta film, mille režissöör on James McTeigue ja Poe'd kehastab John Cusack.