open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
María Élena Kyriákou

**María Élena Kyriákou** (kreeka keeles Μαρία Έλενα Κυριάκου; sündinud 11. juunil 1984 Larnacas) on Küprose päritolu kreeka laulja.

Ta võitis 2014. aastal "The Voice of Greece" esimese hooaja.

Ta esindas 2015. aasta Eurovisioonil Kreekat lauluga "One Last Breath". Finaalkontserdil sai ta 23 punktiga 19. koha.
Käbi tänav (Tartu)

**Käbi tänav** on tänav Tartus Jaamamõisa linnaosas.

Tänav sai nime 21. novembril 2002.

Tänav saab alguse Oksa tänavalt ja suundub kagusse, lõppedes umbtänavana ilma ühenduseta Jaama tänavaga.

## Välislingid
*"Olematu tänav ajas Tartus võimud tülli" Tartu Postimees, 31. mai 2011
Kase tänav (Tartu)

**Kase tänav** on tänav Tartus Vaksali linnaosas. See saab alguse Kastani tänavalt ning kulgeb käänuliselt edela, kagu ja seejärel taas edela suunas kuni suubumiseni Kase põiku.

Tänava eestikeelne nimi on fikseeritud 1915. Saksakeelne nimi Birkenstraße on fikseeritud 1909.

## Vaatamisväärsused
Kase tänav 6 asub psüühiliste erivajadustega inimeste kodu. 2020. aastal, kui Tartu linnavalitsus teatas AS-i Hoolekandeteenused plaanist rajada Kase 6 krundile kahekorruseline 4 korteriga elamu 24 psüühilise erivajadusega inimesele, tekitas see naabruskonna inimestes vastuseisu ning 2022. aastal koostati selle vastu petitsioon. AS Hoolekandeteenused tellis Tartu Ülikoolilt uuringu võimaluste kohta, soodustamaks psüühilise erivajadusega inimeste lõimumist kogukonda. Maja valmis 2023. aasta kevadel ning asutus avati 8. juunil 2023.

## Viited
Risk (ansambel)

**Risk** on ansambel, mis moodustati 1981. aastal endise rühmituse Incognito liikmete poolt. Alguses kasutati oma lugudes palju Rainbow ja Whitesnake'i muusikalisi võtteid.

## Liikmed eri aegadest
* Urmas Kruuse – laul ja trumm (liitus ansambliga 1982. aastal)
* Riho Kuub – laul
* Enn Kruuse – basskitarr
* Priit Poom – klahvpillid
* Vladimir Mihhailov – kitarr
* Aarne Vasar – kitarr
* Peeter Karo – trummid

## Esinemised
* 04.06.1988 looga "Heavymees” saates "Popp Tipp"
* 03.09.1988 Soodoma Rockil Elvas
* 1988 "Hüljatu" lugu saates "Noortestuudio pärastlõuna laulud" 4/4
* 18.06.1989 esineti Rock Summeril
* 1989 saates "Vigla laulud" 2/2

## Välislingid
* Youtube – Risk – "Hüljatud"
* Ruja.ee – Risk
Lootsi tänav (Tartu)

**Lootsi tänav** on tänav Tartus Kvissentali linnaosas.

Tänav saab alguse Kvissentali teelt, suundub esmalt põhja, pöörab siis läände, teeb siis kaare edelasse, ristudes Madruse tänavaga, ning lõppeb, ristudes Kvissentali teega, millest teisel pool jätkub sama sihis Pootsmani tänav. Tänava pikkus on umbes 600 meetrit.

Tänav sai nime 9. juulil 2005.
Lõhmuse tänav

**Lõhmuse tänav** on tänav Tartus Annelinna linnaosas.

Tänav sai nime 21. novembril 2002.

## Vaata ka
*Pärna tänav (Tartu)
Fenerbahçe

**Fenerbahçe** (türgi keeles *fener* 'tuletorn', *bahçe* 'aed') on asum İstanbuli Aasia-poolel Kadıköy linnaosas Marmara mere kaldal. Nimi viitab ajaloolisele tuletornile.

Asumi järgi on nime saanud spordiklubi Fenerbahçe SK, mis on Türgi üks edukamaid spordiklubisid. Klubi jalgpallistaadion Fenerbahçe Şükrü Saracoğlu staadion (ei asu küll Fenerbahçes, vaid sellest põhja pool asuvas Zühtüpaşa asumis) on Türgi esimene jalgpalliväljak, millel peeti liigamänge.
Stephanie Topalian

**Stephanie Nonoshita Topalian** (sündinud 5. augustil 1987 Los Angeleses), esinejanimega **Stephanie**, on armeenia-jaapani päritolu laulja, kes tegutseb Jaapanis.

2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel kuulus ta Armeeniat esindanud ansamblisse Genealogy.

## Välislingid
* http://www.stephanietopalian.com/ Laulja koduleht
Ergatiiv-absolutiivne keel

**Ergatiiv-absolutiivne keel** ehk **ergatiivkeel** on keel, milles intransitiivse lause subjekt ja transitiivse lause objekt on samas vormis, kuid transitiivse lause subjekt on markeeritud teisiti. Transitiivne lause sisaldab transitiivset ehk sihilist verbi, intransitiivne lause sisaldab intransitiivset ehk sihitut verbi. Üldiselt märgitakse intransitiivse lause subjekti tähega S (subjekt), transitiivse lause subjekti tähega A (agent) ja transitiivse lause objekti tähega O (objekt) või P (patsient). Seda käänet, mida kasutatakse transitiivse lause subjekti markeerimiseks, nimetatakse ergatiiviks. Intransitiivse lause subjekti ja transitiivse lause objekti käändeks on absolutiiv. Kui ergatiivkeeles on markeerimata kääne (st kääne, millel pole käändelõppu), siis on selleks üldiselt absolutiiv.

Ergatiivkeeled on näiteks baski keel, gruusia keel, valmadjarri keel, dargi keel jpt.

Järgnevalt on esitatud näited baski keelest, kus ergatiivi käändelõpp on -*k* ja absolutiiv on markeerimata. Tühihulgaga Ø on märgitud markeerimata ehk käändelõputa kääne.

:Medikua-k (A) pirata-Ø (O) beldurtzen du.
:arst-ERG piraat-ABS ehmata.3SG AUX
:’Arst ehmatab piraati’

:Pirata-Ø (S) abiatzen da.
:piraat-ABS lahku.3SG AUX
:’Piraat lahkub’

## Jagatud ergatiivsus
Mõnedes keeltes kasutatakse korraga nii ergatiiv- kui ka akusatiivsüsteemi. Näiteks võivad pronoomenid järgida nominatiiv-akusatiivse keele vorme, aga muude nimisõnade puhul kasutatakse ergatiivkeele vorme. Samuti võib elusatele entiteetidele viitavaid sõnu markeerida akusatiivsüsteemis ja elutute entiteetide sõnu markeerida ergatiivsüsteemi järgi. Vormid võivad varieeruda ka erinevate aegade või aspektide puhul. Sellist mõlema süsteemi esinemist keeles nimetatakse jagatud ergatiivsuseks.

Jagatud ergatiivsusega keeled on näiteks pitjantjatjara keel, djirbali keel ja kašinava keel.

Järgnevalt on esitatud pitjantjatjara keele näited, kus kõik nimisõnad peale pronoomenite järgivad ergatiivkeele süsteemi, aga pronoomeneid kasutatakse akusatiivsüsteemi järgi.

:Kuɭpir-pa (S) ŋalyapityaŋu.
:känguru-ABS tuli
:’Känguru tuli’

:Ampin-tu (A) kuɭpir-pa (O) ŋaŋu.
:Ampin-ERG känguru-ABS nägi
:’Ampin nägi känguru’

:Ŋura-Ø (S) pakanu.
:sina-NOM tõusid
:’Sina tõusid’

:Ŋali-Ø (A) kuɭpir-pa (O) ŋaŋu.
:meie.DU-NOM känguru-ABS nägime
:'Meie nägime känguru'

:Kuɭpir-tu (A) ŋura-ŋa (O) ŋaŋu.
:känguru-ERG sina-ACC nägi
:’Känguru nägi sind’

Seega on pitjantjatjara keele subjekti ja objekti käändelõpud järgmised:

## Muud süsteemid
Peale ergatiivkeelte on olemas ka keeled, kus kasutatakse akusatiivsüsteemi, neutraalset süsteemi või kolmelist süsteemi. Neutraalse süsteemi korral on intransitiivse lause subjekt (S) ja transitiivse lause subjekt (A) ning objekt (O) samamoodi markeeritud, kusjuures tihtipeale on nad kõik markeerimata ja neid aitab eristada näiteks sõnajärg. Kolmelises süsteemis markeeritakse S, A ja O kõik erinevalt.

## Viited
Aiguille du Moine

**Aiguille du Moine** on mägi Mont Blanci mäemassiivis Alpides.

Halduslikult asub mägi Haute-Savoie departemangus Prantsusmaal. 

Aiguille du Moine'i kõrgus on **3412 m**.

## Alpinism
Esmatõusu tippu tegid 1871. aastal Jean Charlet-Straton, Joseph Simond, Isabella Straton ja Emmeline Lewis Lloyd mäe lõunaküljelt. 

Hiljem läbiti raskemad tõusumarsruudid mäe ida- ja lääneküljelt.

1987. aastal tõusis tippu Jean-Marc Boivin, kes laskus tipust mäe kagunõlva pidi suuskadel alla.

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2005 – Eveli Habakuk koos prantslase Jean-Marie Renaud'ga tõusis mööda idaseina keskmise raskusastmega marsruudil.

## Viited
]

## Välislingid

*Aiguille du Moine. summitpost.org
Hobuse tänav

**Hobuse tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Hobuse tänav (Pärnu)
*Hobuse tänav oli Tallinnas Hobusepea tänava endine nimi
*Hobuse tänav oli Tartus Hugo Treffneri tänava endine nimi
*...
Ida tänav

**Ida tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Ida tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas
*Ida tänav Koeru alevikus
*Ida tänav Kohila alevis
*Ida tänav Kuressaares
*Ida tänav Narvas
*Ida tänav Paldiskis
*Ida tänav Rakveres
*Ida tänav Tartus Jaamamõisa linnaosas
*Ida tänav Viljandis
Kana tänav

**Kana tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Kana tänav (Tallinn), endine
*Kana tänav (Narva)
*Kana tänav (Pärnu)
Lahepea tänav

**Lahepea tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Merimetsa asumis.

Tänav sai nime 25. juunil 2014.

## Viited
Looduse tänav

**Looduse tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Looduse tänav, tänav Aespa alevikus
*Looduse tänav, tänav Kose alevikus
*Looduse tänav, tänav Narvas
*Looduse tänav, tänav Paides
*Looduse tänav, tänav Pajusti alevikus
*Looduse tänav, tänav Rakveres
*Looduse tänav, tänav Tabasalu alevikus
*Looduse tänav, tänav Vinni alevikus
Aiguille du Chardonnet

**Aiguille du Chardonnet** on mägi Mont Blanci mäemassiivis Alpides.

Halduslikult asub mägi Haute-Savoie departemangus Prantsusmaal. Mont Blanci mäemassiivis jääb ta Touri ja Argentière' liustike vahele.

Aiguille du Chardonnet' kõrgus on **3824 m**. 

## Alpinism
Esmatõusu tegid tippu  1879. aastal Percy W. Thomas, Josef Imboden ja Josef Marie Lochmatter.

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2008 – Alpiklubi Firni klubireisi raames roniti tippu keskmise raskusastmega marsruudil (Alpi süsteemis raskuskategooria AD). Tipust laskumisel hukkus Eva Liivak.

## Viited

## Välislingid

*Chardonnet (Aiguille du). summitpost.org
*Alpinistid: Eva Liivak hukkus kaaslaste hulljulguse tõttu. 14.07.2008. epl.delfi.ee
*[Eesti (nais)alpinismi ajalugu: Eva Liivaku mälestuseks](http://kaja.ekstreem.ee/post/Eesti-(nais)alpinismi-ajalugu-Eva-Liivaku-malestuseks). 11.07.2008. kaja.ekstreem.ee
Lääne tänav

**Lääne tänav** on mitme tänava nimi Eestis:

***[[Lääne tänav (Jõhvi)|Lääne tänav]]** Jõhvi linnas
***[[Lääne tänav (Narva)|Lääne tänav]]** Narva linnas
***[[Lääne tänav (Pärnu)|Lääne tänav]]** Pärnu linnas
***[[Lääne tänav (Rakvere)|Lääne tänav]]** Rakvere linnas
***[[Lääne tänav (Tartu)|Lääne tänav]]** Tartu linnas Jaamamõisa linnaosas
***[[Lääne tänav (Viljandi)|Lääne tänav]]** Viljandi linnas

Veel asub Lääne tänav Paldiski ja Põltsamaa linnas.

Eesti alevikes on sellenimeline tänav Haljalas, Varstus ja Võsul.

## Vaata ka
*Lääne tee
*Lääne põik
Mõisa tänav

**Mõisa tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis.

Mõisa tänav sai nime 12. juunil 2002. Tänav on saanud nime Haabersti mõisa järgi.

## Viited
San Zeno katedraal

**San Zeno katedraal** (ka ***Basilica di San Zeno***, ***San Zeno Maggiore*** või ***San Zenone***) on väike basiilika Põhja-Itaalias Veronas. 

Katedraali kuulsus tuleneb osaliselt ehitise arhitektuurilisest väärtusest ning osaliselt ka sellest, et Shakespeare'i näidendis "Romeo ja Julia" abiellusid peategelased San Zeno katedraali krüptis.

Katedraali kõrval asub benediktlaste klooster, mõlemad ehitised on pühitsetud pühale Zenole.
Anželika Agurbaš

**Anželika Agurbaš** (Anžalika Ahurbaš; valgevene *Анжаліка Анатольеўна Агурбаш*; vene Анжелика Анатольевна Агурбаш; neiupõlvenimega Jalinskaja, valgevene Ялінская, vene Ялинская; kuni 2001. aastani kasutas esinejanime **Lika Jalinskaja**) sündinud 17. mail 1970 Minskis) on Valgevene laulja.

2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Valgevenet lauluga "Love Me Tonight". Ta sai oma poolfinaalis 67 punktiga 13. koha ega pääsenud finaali.

Praegu tegutseb ta Venemaal. 
 
## Viited

## Välislingid
*Laulja koduleht
Põhja-Itaalia

**Põhja-[[Itaalia]]** on kultuuriline ja geograafiline piirkond, millel puudub halduslik staatus.

Põhja-Itaalia koosneb kaheksast maakonnast: Valle d'Aosta, Piemonte, Liguuria, Lombardia, Emilia Romagna, Veneto, Friuli-Venezia Giulia, Trentino-Alto Adige.

2011. aasta rahvaloenduse ajal oli Põhja-Itaalia rahvaarv 27 213 372.

Itaalia Riiklik Statistikaamet (ISTAT) jaotab Itaalia viieks piirkonnaks, kusjuures Põhja-Itaalia jaguneb Kirde- ja Loode-Itaaliaks. Samasugust jaotust kasutab Euroopa Liit statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuris (NUTS I). Selle alusel määratakse näiteks saadikuid Euroopa Parlamenti.

## Vaata ka
*Kirde-Itaalia: Trentino-Alto Adige, Veneto, Friuli-Venezia Giulia, Emilia Romagna, 
*Loode-Itaalia: Lombardia, Liguuria, Valle d'Aosta, Piemonte, Lombardia
*Kesk-Itaalia: Toscana, Umbria, Marche, Lazio
*Lõuna-Itaalia:  Basilicata, Campania, Calabria, Apuulia, Molise, Abruzzo
*Itaalia saarestik: Sitsiilia, Sardiinia
Polina Smolova

**Polina Smolova** (valgevene *Паліна Смолава*; sündinud 12. septembril 1980 Minskis) on Valgevene laulja.

Ta esindas Valgevenet 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Mum". Oma poolfinaalis sai ta 10 punktiga 22. koha ega pääsenud edasi poolfinaali.

Alates 2008. aastast tegutseb ta Venemaal.
Marta Jandová

**Marta Jandová** (sündinud 13. aprillil 1974 Prahas) on Tšehhi laulja.

Ta on Saksa alternatiivroki ansambli Die Happy esilaulja.

2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis esindas ta koos Václav Noid Bártaga Tšehhit lauluga "Hope Never Dies". Oma poolfinaalis said nad 33 punktiga 13. koha ega pääsenud finaali.
Waldemar Rosenberger

**Waldemar Rosenberger** (vene keeles Владимир Карлович Розенбергер; 1849 Peterburi – detsember 1918 Peterburi) oli saksa päritolu Vene insener, kes oli tehiskeelte huviline ja kunstliku keele idiom neutrali looja.

Rosenberger õppis Peterburi teedeinseneride instituudis ja töötas 1873. aastast riigiametites. Ta läks riigitöölt pensionile 1909. aastal.

Roseberger hakkas tehiskeeltega tegelema volapükistina ja sai 1887. aastal volapüki akadeemia liikmeks. 1893 valiti ta selle direktoriks. Rosenberger soovis volapükki radikaalselt muuta, millega selle looja Johann Martin Schleyer nõus ei olnud. Seejärel asus Rosenberger akadeemia reformimeelsete liikmete abil uut keelt idiom neutrali looma. Ehkki Rosenberger tegeles keele edasise arendamisega ja oli avatud reformiettepanekutele, ei kujunenud idiom neutral kuigi edukaks. Rosenberger lahkus 1909 akadeemiast ja tegi uue katse oma keelega läbi lüüa 1912. aastal, seekord reform neutrali nime all.

1916. aastal sai Rosenbergerist Venemaa tehiskeelte huvilisi koondanud ühingu Kosmoglot esimene president. Ta oli selles ametis kuni surmani.

Rosenberger suri 1918. aasta detsembris kopsupõletikku.

## Isiklikku
Rosenberger oli ka Peterburi taimetoitlaste ühingu (С.-Петербургское Вегетарианское Общество) liige.

## Viited
Itaalia Riiklik Statistikaamet

**Itaalia Riiklik Statistikaamet** (itaalia keeles: *istituto nazionale di statistica*; *Istat*) on Itaalia peamine ametliku statistika koostaja ja avalikustaja. Lisaks rahvaloenduste viib Istat läbi hulgaliselt uuringuid ja küsitlusi sotsiaalselt olulistel teemadel. Istat on Itaalia olulisim statistika koostaja ning mängib olulist rolli ka Eurostati juhitavas Euroopa Statistikasüsteemis. Itaalia Statistikaamet asutati aastal 1926. Istat avaldab statistikat Creative Commonsi litsentsi all.

Esimene Itaalia rahvaloendus toimus 31. detsembril 1861 ja rahvaarvuks saadi 22&nbsp;182&nbsp;377. Pärast seda on rahvaloendused toimunud tavaliselt iga 10 aasta järel, erandiks 1891. aasta (finantsraskused) ja 1941 (Teine maailmasõda), lisaks toimus üks loendus ka 21. aprillil 1936. Alates 4. novembrist 1951 toimusid rahvaloendused tavaliselt iga 10 aasta järel oktoobris, viimane toimus 9. oktoobril 2011, rahvaarv oli 59&nbsp;433&nbsp;744. Alates 2018. aastast tehakse rahvaloendust iga aasta valikuuringu põhjal: valimisse võetakse ligi 1,4 miljonit majapidamist 2800 asulast, mida hiljem võrreldakse rahvastikuregistriga. 

## Presidendid
Statistika Keskamet (*Istituto Centrale di Statistica*):
* Alberto Canaletti Gaudenti (1945–1949)
* Lanfranco Maroi (1949–1961)
* Giuseppe De Meo (1961–1980)
* Guido Maria Rey (1980–1989)
Riiklik Statistikaamet (*Istituto Nazionale di Statistica*):
* Guido Maria Rey (1989–1993)
* Alberto Zuliani (1993–2001)
* Luigi Biggeri (2001–2009)
* Enrico Giovannini (2009–2013)
* Antonio Golini (2013–2014)
* Giorgio Alleva (2014–2018)
* Gian Carlo Blangiardo (2019–)

## Viited

## Välislingid
* Istati andmebaas
Johannes Kõks

**Johannes Kõks** (15. veebruar (vkj)/ 28. veebruar 1903 Raadi vald, Tartu-Maarja kihelkond, Tartumaa – 10. juuni 1943 Komi ANSV) oli Keskvangla direktor.

Ta võttis aastatel 1919–1920 osa Vabadussõjast.

Ta lõpetas 1926. aastal Tartu õhtu-ühisgümnaasiumi ja 1928. aastal Politseikooli kõrgema klassi. Õppis aastatel 1926–1933 Tartu Ülikoolis õigusteadust, lõpetas. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Fraternitas Estica liige.

Aastatel 1923–1928 Tartu-Võru rahukogu prokuröri kantselei ametnik. 1928–1930 politseiametnik, 1930–1934 Harku, Tartu ja Lasnamäe vangla ametnik, 1934–1940 Keskvangla direktor. 

Vabastati Nõukogude okupatsioonivõimude poolt ametist 15. juulil 1940 ja arreteeriti NKVD poolt juba 17. juulil 1940. Suri vangistuses Venemaal.

## Tunnustus
*1938 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*1940 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Johannes Kõks Kaitseliidu Tartu Maleva kuulipildurite kompanii fotoalbumis. 1925. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA 114.A.320.16
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Qarabağ FK

**Qarabağ Futbol Klubu** on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mis on asutatud Ağdamis. Klubi mängib Aserbaidžaani kõrgiigas Premyer Liqası. Mägi-Karabahhi sõja tõttu on klubi kolinud Ağdamist Bakuusse.

Klubi on asutatud 1987. aastal. 1992. aastal oli klubi Premyer Liqası üks asutajaliikmeid. 1993. aastal oli Qarabağ esimest korda Aserbaidžaani meistriks. Kokku on Qarabağ tulnud riigi meistriks seitse korda, millega on see riigis edukuselt teine klubi.

Qarabağ on neljal hooajal osalenud UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril. Hooajal 2017–2018 osaleti esimese Aserbaidžaani klubina UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril.

## Saavutused
***[[Aserbaidžaani Premyer Liqası|Premyer Liqası]]**
** **Võitja (12):** 1993, 2013/14, 2014/15, 2015/16, 2016/2017, 2017/2018, 2018/2019, 2019/20, 2021/22, 2022/23, 2023/24, 2024/25
***[[Aserbaidžaani jalgpallikarikas|Aserbaidžaani karikas]]**
** **Võitja (8):** 1993, 2005/06, 2008/09, 2014/15, 2015/16, 2016/2017, 2021/22, 2023/24
* **[[Aserbaidžaani jalgpalli superkarikas|Aserbaidžaani Superkarikas]]
** **Võitja (1)''': 1994

## Välislingid
* Koduleht
Kanntaimelised

**Kanntaimelised** (*Nepenthaceae*) on nelgilaadse seltsi kuuluv taimede sugukond. 

Sugukonda kuulub ainult üks perekond – kanntaim (*Nepenthes*).
Cadillac

**Cadillac** on Ameerika autotootjale General Motors kuuluv luksusautomark. Selle peamisteks turgudeks on USA, Kanada ja Hiina, kuid sõidukeid müüakse kokku 34 riigis. 

2014. aastal müüs Cadillac USA-s 170 750 sõidukit ning 2019. aastal saavutati rekordtulemus 390 458 sõidukiga. 2020. aastate keskel on Cadillac keskendunud üleminekule täielikult elektrilisele mudelivalikule, eesmärgiga lõpetada sisepõlemismootoriga autode müük 2030. aastaks.

## Ajalugu
Cadillac on üks maailma vanemaid automarke, millest veel vanem on USA-s vaid samuti GM-ile kuuluv Buick. Ettevõte loodi 1902. aastal endise Henry Ford Company põhjal pärast seda, kui Henry Ford lahkus ettevõttest ja Henry M. Leland veenis omanikke jätkama, selle asemel et tehas likvideerida.

Cadillaci esimesed autod, 1902. aasta oktoobris valminud Runabout ja Tonneau, olid sisuliselt identsed Fordi mudel A-ga. Ettevõte sai nime Detroiti linna rajaja Antoine de la Mothe Cadillaci järgi ning autofirma logo kujutab tema vappi.

## Mudelivalik 2025. aastal
2025. aastal koosneb Cadillaci tootevalik nii traditsioonilistest bensiinimootoriga mudelitest kui ka uue põlvkonna elektriautodest (EV), mis põhinevad General Motorsi Ultium-platvormil.

### Sisepõlemismootoriga mudelid
* **CT4** ja **CT5** – luksussedaanid (sh sportlikud Blackwing versioonid);
* **XT4**, **XT5** ja **XT6** – linnamaasturid (crossover'id);
* **[[Cadillac Escalade|Escalade]]** – täismõõdus luksusmaastur, Cadillaci lipulaev.

### Elektriautod (EV)
* **Lyriq** – luksuslik keskmise suurusega maastur;
* **Celestiq** – käsitööna valmiv üli-luksuslik elektriline lipulaev;
* **Escalade IQ** – ikoonilise Escalade'i täiselektriline versioon;
* **Optiq** – kompaktne elektriline linnamaastur;
* **Vistiq** – kolmerealine elektriline linnamaastur.

## Viited
Ulanivka

**Ulanivka** (ukraina keeles Уланівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 238. Pindala on 0,82 km².
Giuseppe Meazza

**Giuseppe "Peppino" Meazza** (23. august 1910 – 21. august 1979), tuntud ka kui **il Balilla**, oli Itaalia jalgpallur ja jalgpallitreener. 

Suurema osa oma karjäärist mängis ta Milano Internazionales, Interi meeskonnas lõi ta 365 mängus 242 väravat, võitis kolm Serie A tiitlit ning ühe Coppa Italia karika; hiljem mängis ta ka Interi linnarivaalide klubis AC Milanis, Interi rivaalide Torino Juventuse meeskonnas, Varese Calcios ja Atalantas. 

Rahvusvahelisel areenil tuli ta Itaalia koondisega kaks korda maailmameistriks: 1934. aastal kodumaa pinnal ning 1938. aastal olles koondise kapten; ta nimetati 1934. aastal ka turniiri sümboolsesse koosseisu ja tunnistati turniiri parimaks mängijaks. Peale tema on kaks MMi tiitlit vaid kahel itaallasel: Giovanni Ferraril ja Eraldo Monzegliol. Pärast mängijakarjääri lõppu oli ta peatreener oma kunagiste meeskondade Interi ja Atalanta juures, aga ka Pro Partia ja Beşiktaşi. 1952. aasta olümpiamängudel oli ta Itaalia koondise peatreener.
Maksim Sokolov

**Maksim Jurjevitš Sokolov** (*Макси́м Ю́рьевич Соколо́в,* sündis 29. septembril 1968 Leningradis) on Venemaa poliitik . Ta oli 21. maist 2012 kuni 7. maini 2018 Venemaa transpordiminister. 23. maist 2022 autotehase «АвтоВАЗ» president ja peadirektor. Vene Föderatsiooni II järgu tõeline riiginõunik.

## Biograafia
1985. aastal lõpetas Leningradi 109. keskkooli, kooliõpilasena oli ta Leningradi linna pioneeride staabi esimees ja tutvus Valentina Matvijenkoga, kes oli kuni 1984. aastani Leningradi komsomoli oblastikomitee esimene sekretär.  1985 asus õppima Leningradi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonda poliitökonoomiat, lõpetas 1991 kiitusega. 1989–1991 õppis ta ka sama ülikooli õigusteaduskonnas. Õpingute ajal oli kursuse komsomoli organisaator. Aastatel 1987–1989 teenis ta Nõukogude armees.

1991–1993 õpetas Peterburi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonnas majanduslike õpetuste ajalugu ja makroökonoomikat. 2008 kaitses  majandusteaduse kandidaadi väitekirja teemal "Развитие акционерного учредительства и фондового рынка в России: 1870-х — 1914 гг." 

1992–1999 firma "Rossi", 1999–2004 Corporation S-i peadirektor. Need ettevõtted tegelesid Peterburi kesklinnas arhitektuuriliselt oluliste hävinud või lagunenud majade taastamisega.

2004-2009 juhtis Peterburi linnavalitsuse investeeringute ja strateegiliste projektide komiteed (väidetavalt sai töökoha Peterburi kuberneri isiklikul protežeerimisel). 

2009. aastal sai ta Peterburi linnavalitsuse liikmeks ning linnavalitsuse majandusarengu, tööstuspoliitika ja kaubanduse komitee esimeheks. Ta arvati Venemaa presidendi personalireservi Kuldsaja hulka. 4. detsembril 2009 määrati Venemaa valitsuse tööstus- ja taristuosakonna direktoriks.

21. maist 2012 kuni 7. maini 2018 Venemaa transpordiminister Dmitri Medvedevi esimeses valitsuses. 2015. aastal võttis ta austusavaldusena nõukogude vormiriietuse traditsioonidele kasutusele õlarihmadega vormiriietuse ministeeriumi töötajatele. 

2018-2019 LSR Grupi tegevjuht. 

20. detsembrist 2019 kuni 20. maini 2022 Peterburi asekuberner. Alates 23. maist 2022 autotehase «АвтоВАЗ» president ja peadirektor.

Vladimir Putini usaldusisik Venemaa 2024. aasta "presidendivalimistel."

## Isiklikku
Maksim Sokolov on abielus ja tal on kolm poega.

## Sanktsioonid
23. oktoobril 2025 kehtestas Euroopa Liit talle sanktsioonid: "Maksim Sokolov on Venemaa riigile kuuluva autotootmisettevõtte AS AvtoVAZ president. Ettevõte on loonud struktuuriüksuse, mis vastutab nn erioperatsioonis osalevate töötajate ja nende perekondade toetamise eest, pakkudes neile hüvitisi. Venemaa võimud on tunnustanud AS AvtoVAZ tähelepanu, mida AS osutab oma töötajatele, kes on võidelnud Ukraina vastu suunatud agressioonisõjas, ja nende pereliikmetele. Ettevõte on andnud autosid sõjas võidelnud tehase töötajatele ja lubanud katta nende hoolduskulud."

## Viited
Kossanove

**Kossanove** (ukraina keeles Косанове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 523. Pindala on 1,614 km².
Meremehe tee

**Meremehe tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis.

Tänav sai nime 8. juulil 1966.

## Viited

## Välislingid
Nurmiku tee

**Nurmiku tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Tänav sai nime 6. oktoobril 1953.

Osaliselt Nurmiku tee 19 territooriumil ning osaliselt selle ees asub hiidrahn Kuradisadul.

## Viited
Päikese puiestee

**Päikese puiestee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 13. novembril 1925.

Varem kandis nime Petrovski prospekt.1940-1941 Prožektori puiestee.

## Viited

## Välislingid
Pärnade puiestee

**Pärnade puiestee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis.

Tänav sai nime 4. septembril 1970.

## Viited
Rahu tee

**Rahu tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas.

Praeguse nime sai Rahu tee 25. aprillil 1986. Enne seda oli tänava nimi 28. oktoobrist 1977 **Rahu prospekt**.

Algse projekti järgi pidi Rahu prospekt kulgema paralleelselt põhja pool Oktoobri prospektiga (Laagna tee), ühendades Narva maanteed Lauluväljaku piirkonnas Väo liiklussõlmega Peterburi teel ning kulgedes läbi Paevälja, Loopealse, Katleri, Kuristiku, Priisle ja Seli asumi.

Ainus väljaehitatud lõik Rahu teest valmis 2004. aasta oktoobris, see ühendab Laagna tee lõppu Peterburi teega.

## Viited
Tolmuka tee

**Tolmuka tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.

Tänav sai nime 14. veebruaril 1958.

## Viited
Toome puiestee

**Toome puiestee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 13. novembril 1925. ENSVs nimetati Lermontovi puiesteeks.
Veeriku tee

**Veeriku tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tänava pikkus on umbes 500 m.

Veeriku tee sai nime 11. novembril 1955. Tänava nimi on Jääraku tee paarisnimi.

## Viited
Edela tänav (Tallinn)

**Edela tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Elektroni tänav

**Elektroni tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve asumis. Tänav on saanud nime 14. märtsil 1980.

Elektroni tänav 2 hoones tegutses kauplus Energia.

## Viited
Haaviku põik

**Haaviku põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Haaviku põik sai nime 22. veebruaril 1955. Tänav on saanud nime Haaviku tee järgi.

## Viited
Hiiu-Suurtüki tänav

**Hiiu-Suurtüki tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

Tänav sai nime 2. detsember 1987. Nõmme linna ajal oli seal ka Suurtüki tänav, mis nimetati 1940. aastal Relva tänavaks.

## Viited

## Välislingid
Jakob Mändmetsa tänav

**Jakob Mändmetsa tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku ja ajakirjaniku Jakob Mändmetsa järgi.

Tänav sai nime 26. novembril 1935.

## Viited
Jõekalda tänav

**Jõekalda tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Jõekalda tänav sai nime 12. juulil 1949. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Pirita jõe kaldal.

## Viited
Kaarna tänav

**Kaarna tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Tänav sai nime 19. septembril 1958.

## Viited
Kaasiku tänav

**Kaasiku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 1925.

## Viited
Kangru tänav

**Kangru tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.

Tänav sai nime 6. oktoobril 1953.
## Hoonestus

Kangru tänav 5 ja 6, asub Lasteaed Mesipuu.

Kangru tänav 13 asub Pelguranna raamatukogu.

Kangru tänav 10 // Tuulemaa tänav 4 tegutses kauplus Tormilind.

## Viited
Kalevipoja tänav

**Kalevipoja tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Tänav sai nime 26. juunil 1979.

## Viited
Kalevipoja põik

**Kalevipoja tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Tänav sai nime 29. juunil 1979.

## Viited
Karjamaa tänav

**Karjamaa tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis. Karjamaa tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Erika tänaval. Tänavaga ristub Angerja tänav. Karjamaa tänav on 572 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840639.

## Tänava nimi
Tänav sai praeguse nime 24. mail 1939, kui **Suur-Karjamaa tänav** liideti koos osaga Soo tänavast ja Girgensoni tänavaga Tööstuse tänavaks ja **Väike-Karjamaa** tänav nimetati ümber Karjamaa tänavaks.

Tänava algsed saksakeelsed nimed olid *Kleine Viehweidenstraße*, *Kleine Viehwiesenstraße* või *Kleine Weidestraße* ja venekeelne *Малая Выгонная улица.*

Tänava rajamise aeg pole täpselt teada, kuid 1919. aastal Sõjaväe topograafia osakonna poolt välja antud Tallinna plaanile on Väike-Karjamaa tänav peale märgitud.

Algselt moodustus **Väike-Karjamaa** tänav kahest osast: **[[Tööstuse tänav|Suur-Karjamaa]]** tänavaga paralleelselt kulgevast lõigust ning Kopli tänava ja Tööstuse tänava vahel kulgema planeeritud lõigust, mille koridor ehitati aga aja jooksul osaliselt kinni. Tallinna Linnavalitsus täpsustas Angerja tänava leviala 26.10.2016 ja liitis varem Angerja tänava ja Erika tänava osaks loetud eraldiseisva tänavakoridori Karjamaa tänava ja Erika tänava vahel Karjamaa tänavaga.

## Hoonestus ja taristu

*Karjamaa tänav 1, Karjamaa Põhikool.
*Karjamaa tänav 3, Karjamaa park.
*Karjamaa tänav 4 asus Eesti NSV ajal Kopli söökla ehk söökla Kungla.

Suur-Karjamaa tänav 1 asus relvatööstus Arsenal.

## Viited

## Välislingid

*Karjamaa tänav 1. Karjamaa Põhikool
*Karjamaa tänav 4. Net-Foodlab Eesti OÜ
*Karjamaa tänav 14. Sanfiks OÜ
Karuse tänav

**Karuse tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis.

Tänav sai nime 12. detsembril 1997.

## Viited
Kihnu tänav

**Kihnu tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kuristiku asumis.

Tänav sai nime 25. aprillil 1986.

## Viited
Kiriku põik

**Kiriku põik** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.

Tänav sai nime 1923.

## Vaata ka
*Kiriku tänav

## Viited
Kesk-Sõjamäe tänav

**Kesk-Sõjamäe tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste ja Sõjamäe asumi vahelisel piiril.

Kesk-Sõjamäe tänav kulgeb peaaegu põhja-lõuna suunaliselt Suur-Sõjamäe ja Väike-Sõjamäe tänava vahel. 

Tänav sai nime 1923, enne seda kandsid Suur-, Kesk- ning Väike-Sõjamäe tänavad Lasnamäel Weimarshofi tänavate nime (saksa k. *Grosse, Mittel ja Kleine Weymarshofstrasse*, vene к. *Большая, Средняя ja Малая Веймарсгофская улица*).

## Viited

## Välislingid
Kesk-Kalamaja tänav

**Kesk-Kalamaja tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.

Tänav sai nime 25. märtsil 1925, enne seda kandis tänav Väike-Kalamaja tänava nimetust..

## Viited
Kose põik

**Kose põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

Kose põik sai nime 1962. aastal. Tänav on saanud nime Kose tee järgi.

## Viited
Kristjan Raua tänav

**Kristjan Raua tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav on nimetatud eesti kunstniku Kristjan Raua järgi.

Algul oli tänava nimi Piirmanni tänav (Piirmanstraße). Nõmme linnavolikogu oma otsusega 25. maist 1937 nimetas senise Piirmanni tänava "Raua" tänavaks. Tallinna Linnavalitsuse otsusega 25. oktoobrist 1940, mille kinnitas ENSV Rahvakomissaride Nõukogu Esimees 9. detsembril 1940, nimetati tänav Helbe tänavaks, ja  Kristjan Raua tänavaks.

## Viited
Kärneri tänav

**Kärneri tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Haabersti asumis.

Kärneri tänav sai nime 22. juunil 2005. Tänav on saanud nime Haabersti mõisa aedniku (kärneri) järgi asudes kunagise Hans Lepa puukooli territooriumil.

## Viited
Laste tänav

**Laste tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

Tänav sai nime 25. septembril 1959. Kuni 1940 Kodu tänav,edaspidi Keskkooli tänav.

## Viited
Läänekaare tänav

**Läänekaare tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

Tänav sai nime 25. septembril 1959.

## Viited

## Välislingid
Metsise tänav

**Metsise tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Tänav sai nime 19. septembril 1958.

## Viited
Mullamaa tänav

**Mullamaa tänav** (varem *Mulla põik*) on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis.

Nime "Mulla põik" sai tänav 13. juunil 1958 ristuva Mulla tänava järgi. Seoses tänava pikendamisega Härjapea tänava suunas nimetati see 2017. aastal ümber Mullamaa tänavaks.

## Viited
Kirsi tänav (Tartu)

**Kirsi tänav** on tänav Tartus Ropka linnaosas.

Kirsi tänav algab Võru tänavalt ja lõppeb Ülenurme tänavaga ristumisel.

Tänav on umbes 385 meetrit pikk. Sai nime 20.mail 1954.
Kraavi tänav (Tartu)

**Kraavi tänav** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Kraavi tänav algab Roopa tänavalt, kulgeb alguses kagusse, ristudes Variku tänavaga, keerab siis kaarega lõunasse, ristub Maasika, Mesika tänava ja Ristiku tänavaga ning lõppeb Kopli tänavaga ristumisel.

Tänav on umbes 1 km pikk.
Kõrge tänav

**Kõrge tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.

Kõrge tänav sai nime 16. augustil 1949. Tänav on saanud nime oma kõrgema asukoha järgi.

## Viited
Külmallika tänav

**Külmallika tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.

Tänav sai nime 13. juunil 1958.

## Asutused Külmallika tänaval
*Nõmme Spordikeskus. Külmallika 15A
**Nõmme Seikluspark

## Viited
Kummeli tänav

**Kummeli tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.

Kummeli tänav algab Põllu tänava ristmikult ja lõppeb Kanarbiku tänavaga ristumisel.
Kuuse tänav (Tartu)

**Kuuse tänav** on tänav Tartus Annelinna linnaosas.

Kuuse tänav algab Lõhmuse tänavalt ja lõppeb ummiktänavana. Tänava pikkus on umbes 365 m. Tänav sai nime 9. oktoobril 1959.
Liivamäe tänav (Tartu)

**Liivamäe tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.

Liivamäe tänav algab Kruusamäe tänavalt, ristub Kruusavälja tänavaga (vasakult) ja lõpeb Vahi tänavaga ristumisel.
Loode tänav (Tartu)

**Loode tänav** on tänav Tartus Tammelinna linnaosas.

Loode tänav algab Kesk kaare tänavalt ja lõppeb Suur kaare tänavaga ristumisel.

Tänava pikkus on umbes 170 meetrit. Kuni 8.veebruarini 1951 oli  nimi  Äri tänav
Maasika tänav (Tartu)

**Maasika tänav** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Maasika tänav algab Variku tänavalt ja lõppeb Kraavi tänavaga ristumisel. Maasika tänav on umbes 230 meetrit pikk.
Näsiniine tänav

**Näsiniine tänav** on tänav Tartus Ihaste linnaosas.

Näsiniine tänav algab Lumimarja tänavalt ja lõppeb Põhjatamme puiesteega ristumisel.
Mesika tänav

**Mesika tänav** on tänav Tartus Variku linnaosas.

Mesika tänav algab Roopa tänavalt ja lõppeb Kraavi tänavaga ristumisel.

Tänava pikkus on umbes 520 meetrit.
Espagne (laev 1909–1917)

**Espagne** oli Belgia kaubalaev, mille uputas 25. detsembril 1917 La Manche'i väinas Isle of Wighti lähedal Saksa allveelaev.

## Ehitus
Laeva ehitust alustati 6. veebruaril 1909 laevatehases Chantiers Navals Anversois S.A Antwerpenis. Laev oli 71,78 meetrit pikk, 11 meetrit lai ja 3,7 meetrit sügav. Kogumahutavuseks määrati 1463 brt.

## Põhjaminek
25. detsembril 1917 aastal oli Espagne sõitmas Le Havre'ist Prantsusmaal Newporti Suurbritannias. Kell 06:35 tabas laeva torpeedo allveelaevalt UC 71. Laev vajus rohkem kui 40 meetri sügavusele. 24 inimesest pardal hukkus 21 ja kolm päästeti.

## Vrakk
Vrakk on rohkem kui 40 meetri sügavusel ja on suures osas hävinud.
Bakuu AZAL

**Bakuu AZAL** (aserbaidžaani keeles *AZAL Peşəkar Futbol Klubu*; AZAL PFK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mis tegutseb Šüvälanis, Bakuus. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).

## Ajalugu
Klubi asutati 1996. aastal kui saalijalgpalliklubi *AMMK*, mis osales hooaegadel 1996/97 kuni 2003/04 Aserbaidžaani saalijalgpalli liigas.

## Nime muutused
*AMMK (1996–2005)
*Olimpik (2005–2009)
*Olimpik-Şüvəlan (2009–2010)
*AZAL (2010–)

## Saavutused
***[[Aserbaidžaani Premyer Liqası|Premyer Liqası]]**
: **2. koht (1):** 2007/08
***[[Aserbaidžaani Birinci Divizionu|Birinci Divizionu]]**
: **Võitja (1):** 2004/05
Kəpəz PFK

**Käpäz PFK** (aserbaidžaani keeles *Kəpəz Peşəkar Futbol Klubu*; Kəpəz PFK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Gäncä. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).

## Saavutused
### Kohalik
***[[Aserbaidžaani Premyer Liqası|Premyer Liqası]]**
: **Võitja (3):** 1994/95, 1997/98, 1998/99
***[[Aserbaidžaani jalgpallikarikas|Aserbaidžaani Karikas]]**
: **Võitja (4):** 1993/94, 1996/97, 1997/98, 1999/00
* **[[Aserbaidžaani Birinci Divizionu|Aserbaidžaani Birinci Divizionu]]
: **Võitja (1)**: 2009/10

===Regionaalne===
***NSV Liidu esiliiga**
: **Võitja (1):''' 1967
Sumkajõti FK

**Sumkajõti FK** (aserbaidžaani keeles *Sumqayıt Futbol Klubu*; Sumqayıt FK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Sumqayıt. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).
Sumqayıt

**Sumqayıt** *[sumkajõt]* (venepäraselt Sumgait) on linn Aserbaidžaanis. Asub Abşeroni poolsaarel, 31 km Bakuust loodes Kaspia rannikul Sumqayıtçayı jõe suudmes; rahvaarvult riigi teine linn, 298 000 elanikku (2015, 236 000 el 1991).

27.–29. veebruaril 1988 toimus Sumqayıtis armeenlaste pogromm.

## Viited
Qəbələ

**Qəbələ** (eesti keeles lubatud ka nimekuju Qäbälä; kuni 1991. aastani Qutqaşen, eesti transkriptsioonis Kutkašen) on linn Aserbaidžaanis, Qəbələ rajooni halduskeskus.

Asub Suur-Kaukasuse lõunanõlvadel, umbes 900 meetri kõrgusel merepinnast, Bazardüzü mäetipu lähedal, Dəmiraparançay jõe ääres. 

Elanike arv oli 2014. aastal ligikaudu 12 600.

Qəbələ on üks Aserbaidžaani vanimaid asulaid ja asus antiikajal Kaukaasia Albaania alal. Piirkond on arheoloogiliselt ja kultuurilooliselt tähtis – siit on leitud muistse linna varemeid, sealhulgas kindlustuste ja linnamüüride jäänuseid.

Linnast on kujunenud oluline turismi- ja kuurortkeskus, kuhu on rajatud mitmeid hotelle, spaakuurorte ja Tufani suusa- ja mägikuurort. Ümbruskonnas asuvad looduskaunid paigad nagu Yeddi Gözəli juga ja Nohur göli järv, samuti rahvuspargid ja matkarajad.

Linnas asub ka Qəbələ rahvusvaheline lennujaam (Qabala International Airport), mis avati 2011. aastal ja teenindab nii sise- kui rahvusvahelisi lende.

## Vaatamisväärsusi
* Chukhur Qəbələ varemed – arheoloogiline ala iidse linna asukohas, mis oli antiikajal Kaukaasia Albaania pealinn; säilinud on kindlusmüüri jäänused ja keraamika, alal tegutseb ka väike muuseum.
* Yeddi Gözəli juga – "Seitse ilu" nime kandev mitmetasandiline juga, mis asub mäenõlval metsase oru serval; populaarne matka- ja piknikupaik.
* Qəbələland – Aserbaidžaani suurim lõbustuspark.
* Qəbələ ajaloo- ja etnograafiamuuseum – piirkonna ajalugu ja etnograafiat tutvustav muuseum, kus on välja pandud arheoloogilised leiud, käsitööesemed ja rahvariided.

* Qəbələ Juma mošee (Reedemošee) – aastatel 1899–1906 valminud mošee, mis tuntud traditsioonilise tellisarhitektuuri poolest. Nõukogude ajal kasutati hoonet muudel eesmärkidel, kuid 2005. aastal taastati see taas usuhoonena.
* Səkkizguşəli məscid – kaheksanurkse põhiplaaniga mošee, mis ehitati 18. sajandil; ajalooline ja arhitektuuriliselt eriline pühakoda, mis restaureeriti pärast nõukogude perioodi, kui see oli aastaid kasutuses muul viisil.

## Kultuuriüritused
Linnas toimub igal suvel Qəbələ rahvusvaheline muusikafestival (Qəbələ Beynəlxalq Musiqi Festivalı), mis on üks Aserbaidžaani olulisemaid klassikalise muusika üritusi. Festival sai alguse 2009. aastal ning toob kokku esinejaid nii Aserbaidžaanist kui ka välisriikidest. Kavas on klassikaline muusika, džäss ja rahvamuusika, mida esitatakse peamiselt vabaõhulavadel Qəbələ looduskaunis ümbruses. Festivali korraldajateks on Aserbaidžaani Kultuuriministeerium ja Heydər Əliyevi Fond.

## Sport
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Qəbələ FK, mis mängib Aserbaidžaani kõrgliigas Premyer Liqası ning on osalenud ka UEFA Euroopa liiga kvalifikatsiooniturniiridel. Klubi koduväljakuks on Qəbələ linnastaadion, kus toimuvad nii liigamängud kui ka rahvusvahelised kohtumised.

## Vaata ka
* Qəbələ raadiolokatsioonijaam

## Viited
Gäbälä FK

**Gäbälä FK** (aserbaidžaani keeles *Qəbələ Peşəkar Futbol Klubu*; Qəbələ FK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Qəbələ. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Uuendatud seisuga 17. detsember 2016*

## Ajalugu
Klubi asutati 3. juulil 1995 nime all *Goy Gol*, mis tegutses Goygolis. 2006. aasta suvel liikus klubi Goygolist Qäbälässe, ja 31. augustil 2007 muudeti ka klubi nimi Gäbäläks.

## Saavutused
***[[Aserbaidžaani jalgpallikarikas|Aserbaidžaani Karikas]]**
: **1. koht (2):** 2018/19, 2022/23
: **2. koht (3):** 2013/14, 2016/17, 2017/18
* **[[Aserbaidžaani Birinci Divizionu|Birinci Divizionu]]**
: **Võitja (1)**: 2005/06

## Viited
Bakuu Zirä

**Bakuu Zirä** (aserbaidžaani keeles *Zirə Futbol Klubu*; Zirə FK) on Aserbaidžaani jalgpalliklubi, mille kodulinn on Bakuu. Klubi mängib Premyer Liqasıs (kõrgliiga).

## Ajalugu
Klubi asutati 2014. aastal ning alustas mängimist Aserbaidžaani Birinci Divizionus.

Kuigi klubi lõpetas oma esimese hooaja Aserbaidžaani Premyer Liqasıis 2. kohal, ei lubatud neil UEFA Euroopa Liigas osaleda.

## Saavutused
***[[Aserbaidžaani Premyer Liqası|Premyer Liqası]]**
: **2. koht (1):** 2015/16

## Viited
AZAL Arena

**AZAL Arena** on jalgpallistaadion, mis asub Şüvəlani asulas Bakuus Aserbaidžaanis.

## Ajalugu
17. veebruaril 2011 andis UEFA staadionile 2 tärni, mis lubab väljakut kasutada rahvusvaheliste mängude pidamiseks.

Staadioni kasutati 2012. aasta FIFA U17 naiste MMi treeninguväljakuna.

## Viited
Qəbələ linnastaadion

**Gäbälä linnastaadion** (aserbaidžaani keeles *Qəbələ şəhər stadionu*) on mitmeotstarbeline staadion Aserbaidžaanis Gäbäläs.

## Viited
Inter Arena

**Šäfa staadion** (aserbaidžaani keeles *Şəfa stadionu*), tuntud sponsornimega **Inter Arena**, on jalgpallistaadion Aserbaidžaani pealinnas Bakuus. 

## Ajalugu
Staadioni ehitas 2001. aastal AFFA.

Staadioni kasutati 2012. aasta FIFA U17 naiste MMi treeninguväljakuna.

## Viited
Kapital Bank Arena

**Kapital Bank Arena** on kunstmurukattega jalgpallistaadion Sumqayıtis, Aserbaidžaanis. Staadioni kõrval on ka 15 350 pealtvaatajat mahutav Mehdi Huseynzade staadion (*Mehdi Hüseynzadə adına Sumqayıt şəhər stadionu* ehk Mehdi Huseynzade nimeline staadion Sumqayıti asulas).

## Viited
Zirä Olümpia spordikompleksi staadion

**Zirä Olümpia spordikompleksi staadion** (aserbaidžaani keeles *Zirə Olimpiya idman kompleksi stadionu*) on jalgpallistaadion Ziräs Aserbaidžaanis.

## Viited
Gəncə linnastaadion

**Gäncä linnastaadion** (aserbaidžaani keeles *Gəncə şəhər stadionu*) tuntud ka kui **Käpäzi staadion** on staadion Aserbaidžaanis Gäncäs. Staadion on mitmeotstarbeline, kuid peamiselt mängitakse seal jalgpalli.

## Viited
Aleksander Koskel

**Aleksander Koskel**, kuni 1936. aastani **Aleksander Koch** (11. märts 1909 Aru vald, Tartumaa – 24. detsember 1988 Falköping, Rootsi) oli eest arst ja rahvuslane.   Aleksander Koskel oli tuntud Lõuna-Eesti pedagoogi ja EÜSi auvilistlase Aleksander Raudsepa õepoeg.  

Lõpetas 1929. aastal Tartu Õpetajate Seminari ning töötas Palal 1929–1934 õpetajana.
1934–1940 õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. 1936. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Ülikooli ajal sai Aleksander Koskel kahe üliõpilastöö eest 1938. ja 1939. aastal auhinna. Mõlemad tööd käsitlesid tuberkuloosi.

Töötas 1940–1944 Tartu Ülikooli Tervishoiuinstituudis assistendina, 1940–1944 Tartu Tuberkuloosi Sanatooriumis arstina. Alates ülikooli viimastest kursustest osales Tervishoiu Muuseumi töös (loengud, rändnäitused, kaastöö artiklitele ajakirjanduses). 1940–1941 oli endise Tervishoiu Muuseumi, nõukogude ajal Tartu Sanitaarharidusmajaks ümber organiseeritud asutuse juhataja. 

Osales koos Karl Auna, Harald Tammuri, Rudolf Saago, Lembit Kriisa, Turvo Turviste ja teistega põrandaaluse EÜSi eestseisuse töös 1940–1941. 1941. aasta märtsist kujunes sellest rahvusliku vastupanuliikumise rühm, mida hiljem hakati kutsuma Tervishoiu Muuseumi Grupiks. Koskeli eestvõtmisel valmistati ja koguti eelseisvaks sõjategevuseks esmaabipakendeid.
1941. aasta juulis oli Aleksander Koskel Tartu ülestõusu juhi Olev Reintalu üks abisid. Peale arstiabi osutamise rindel võttis ta osa ka otsesest lahingutegevusest.

Pärast Suvesõda jäi Aleksander Koskel Omakaitse Tartumaa maleva juurde arstiks. Selles ametis oli ta Tervishoiu Muuseumi Grupi võtmeisikuks kutsealuste Eesti meeste päästmisel Saksa mobilisatsioonist.

Koskeli initsiatiivil avati Tartus 1944. aasta alguses ka Omakaitse Haigla vabatahtlikest töötajate ja kodanike annetustest koostatud sisustusega.

1943. aasta lõpust – 1944. aasta algusest oli Aleksander Koskel seotud ka Eesti Vabariigi Rahvuskomitee tegevusega. Ta arreteeriti SD poolt üheaegselt teiste eesti rahvuslastega 21. aprillil 1944. Vangist vabanes septembris 1944, põgenes perega Rootsi.

Rootsis toimetas ta 1952. aastal eestikeelse “Tervishoiu käsiraamatu”, olles kirjastuse Tõrvik kaasomanik.

1955. aastal sai Koskel Rootsi arstilitsentsi ning töötas esialgu Oskarshamnis, edasi Falköpingis.

Vabal ajal pühendus ta paljudes kirjutistes ja esinemistes eesti rahvusluse ideede jätkamisele, osales EÜSi tegevuses ning noortelaagri Metsakodu  rajamises ja toetamises.

## Viited

## Kirjandus
*Mart Laar, "Eesti Sõdur II Maailmasõjas", lk 102 (foto)
Matthew W. Taylor

**Maddie Taylor** (õieti **Matthew W. Taylor**; sündinud 1966 Flintis Michigani osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Viited
Cadillac (täpsustus)

**Cadillac** võib tähendada järgmist:

***[[Cadillac]]**, automark
***[[Cadillac (Michigan)|Cadillac]], linn USA-s Michigani osariigis
***Cadillac**, Hispaania ansambel
***Cadillac''', vald Prantsusmaal Gironde'i departemangus
Azersun Arena

**Azärsun Arena** (aserbaidžaani keeles *Azərsun Arena*) või **Tofiq İsmayılovi nimeline staadion Suraxanı asulas** (aserbaidžaani keeles *Tofiq İsmayılov adına Suraxanı qəsəbə stadion*) on jalgpallistaadion Aserbaidžaanis Bakuu Suraxanı linnaosas. 

## Viited
Neftçi Arena

**8 kilomeetri staadion** (aserbaidžaani keeles *8-ci km stadionu*) tuntud sponsornimega **Bakcell Arena** on jalgpallistaadion Bakuus Aserbaidžaanis. 

## Ajalugu
Staadionil toimusid mõned 2012. aasta FIFA U17 naiste MMi mängud. 

## Viited
Ani Lorak

**Ani Lorak** (ukraina *Ані Лорак*; sündinud 27. septembril 1978 Kizmanis) on ukraina laulja.

Ta esindas Ukrainat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Shady Lady" ning sai finaalis teise koha.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Karikkoselkä

**Karikkoselkä** on Soomes Petäjävesi vallas asuv meteoriidikraater, millesse on tekkinud järv. Karikkoselkä asub Keurusselkäst umbes 30 kilomeetrit idas, viimane on palju vanem ja suurem impaktstruktuur.

Tegu on väikseima teadaoleva meteoriidikraatriga Soomes. Selle diameeter on 1,4 km ja sügavus 150 meetrit. Setete kuhjumise tõttu on järve sügavus vähenenud 26 meetrile. Karikkoselkä vanus on hinnanguliselt 230 ja 450 miljonit aasta vahel. Ekspertide hinnangul tekkis kraater umbes 240 miljonit aastat tagasi.

## Viited
Viimsi Keskus

**Viimsi Keskus** on kaubanduskeskus Haabneemes aadressil Sõpruse tee 15. Viimsi Keskus kuulub Tallinna Kaubamaja Gruppi.

Kaubanduskeskus avati 13. augustil 2015. Kaubanduskeskuses on ligi 40 kauplust, toitlustuskohta ja teenindusasutust ning 300 kohaga parkla. Kaubanduskeskuse suurimaks rentnikuks on 3500 ruutmeetril asuv Selver.

Kaubanduskeskust haldab Tallinna Kaubamaja Kinnisvara AS.
Jalgrattarent

**Jalgrattarenditeenus** võib-olla korraldatud mitmeti. Teenust võib osutada nii üksikettevõte kui ka kohalik omavalitsus avaliku teenusena.

Avalikku jalgrattarenditeenust kasutatakse enamasti väga lühiajaliselt ja lühikeste vahemaade läbimiseks. Avalik jalgrattarenditeenus on enamasti automatiseeritud ning laenutamiseks kasutatakse kas kiipkaarte, helistamist või nutitelefoni rakendusi.

Eestis käivitati suuremahuline jalgrattarendi avalik teenus 20. oktoobril 2016 Tallinnas Tallinna Linnavalitsuse ja Läti päritolu osaühingu Project 56 koostööprojektina.

## Viited

## Välislingid
* Tallinn käivitab ulatusliku jalgrattarendi võrgustiku