Carl Gustaf Dücker

Krahv **Carl Gustaf Dücker** (saksa **Karl Gustav von Dücker**; 22. aprill 1671 Määri mõis, Virumaa (t.a. 1663 Liivimaal) Rootsi kuningriik – 3. juuli 1732 Stockholm Rootsi kuningriik) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane, Liivimaa kubermangu krahv Dückerite esivanem.

12. juulil 1711 sai ta Rootsi vabahärraks, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda ja 17. aprillil 1719 Rootsi krahvitiitli ning introdutseeriti Rootsi aadlisuguvõsade loendisse krahvisuguvõsana 1719. aastal rüütelkonda nr 61 all.

19. juunist 1719 oli ta Rootsi kuningliku väe feldmarssal, Liivimaa kindralkuberner (1719) ja 1720. aastast Rootsi Sõjakolleegiumi president.

1725. aastal kinkis Katariina I Heinrich von Ficki Põltsamaa, Nõmme ja Adavere mõisa endisele Rootsi feldmarssal Karl Gustav Dückerile, kes oli aga pärast Põhjasõja lõppu asunud toetama Rootsi troonitaotlejat Karl Friedrichi, kes kihlus 1724. aastal Peeter I tütre Anna Petrovnaga ning kellest oli saanud Venemaa poliitiline liitlane.

Talle kuulusid Eesti aladel Määri, Põltsamaa, Võisiku, Adavere, Vana-Prangli, Hellenurme ja Eistvere mõis. Rootsis oli ta Säby ja Jakobsbergi krahv.

Ta on maetud Riddarholmi kirikusse (*Riddarholmskyrkan*) Riddarholmenis Stockholmis.

Tema esivanem Brun Dücker uppus 5. novembril 1585 koos Pontus de la Gardiega Narva jõkke ning pojapoeg krahv Gustav Wilhelm von Dücker (1744 Mölleröd (praegu Hässleholmi vald, Rootsi) – 1803 Tartu; фон Дикер, Диккер, Дюккер) oli Vene kindralleitnant ja Hellenurme mõisnik.

## Perekond
Tema vanemad olid duellis hukkunud Rootsi aadlik, Virumaa Määri mõisaomanik major Karl Friedrich von Dücker (Carl Fredrik Dücker, suri 1684) ja Anna Elisabeth von Sass, kes oli Purdi (*Noistfer*) mõisniku Philipp von Sassi tütar.
Carl Gustaf Dücker abiellus 1707. aastal Poolas 15-aastase vürstitari Theodora Ogińskaga (1692–1719 Lübeck), kes oli Kaunase marssali vürst Bogusław Ogiński (Bogislaus Oginski), (u 1669 – 1730; lt) ja Vana-Pranglist pärit Lindebergi vabaproua Polydora Aurora Wrangeli (suri 1708) tütar, väejuhi ja riigitegelase Herman Wrangeli poja kindralleitnant Wolmar Wrangeli (1641–1675) tütretütar ning Gustav II Adolfi järeltulija. Abielust sündisid:
*Teodora Beata von Dücker (1712– ), 1733. aastast Tallinnas sündinud Roosna (*Sonorm*) pärushärra, kindralmajori ja vabahärra (krahv 1751) Gustav Friedrich von Roseni (1688–1769) kolmas abikaasa.
 
*Krahv Karl Friedrich von Dücker (rootsi Carl Fredrik Dücker; 1714–1783), ooberstleitnant, abiellus 1742 Eslövi lähedalt Ellinge lossist pärit vabapreili Christina Brita Bennetiga (1721–1790), kes oli kindralmajori, ülemkomandandi ja vabahärra Wilhelm Benneti (1677–1740; sv) ja Magdalena Eleonora Barnekowi (1696–1755) tütar. Vene kindralleitnandi ja krahvi Gustav Wilhelmi (1744–1803), Hedwig Margaretha (sünd.1745), Karl Friedrichi (1747–1828) ja Theodora Beata (sünd.1749) isa.

14. märtsil 1720 abiellus ta Eestimaa kuberneri ja Liivimaa kindralkuberneri krahv Gabriel Bengtsson Oxenstierna järeltulija krahvitar Hedvig Wilhelmina Oxenstiernaga (1682–1758), kes oli oobersti ja kammerhärra, Korsholmi ja Wasa krahv Gustaf Adolf Oxenstierna (1648–1697) ja krahvinna Christina Douglase (1652–1712) tütar, feldmarssal Robert Douglase tütretütar ning Eestimaa kuberneri Gustav Otto Douglase täditütar.

## Viited