open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rautsika

**Rautsika** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tahkuranna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tahkuranna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tahkuranna külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Раутсика).

## Viited
Rehemaa

**Rehemaa** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pati mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leipste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leipste külaga.

1832–1837 on mainitud nime Rehema, seejärel 1839 Rehhema.

## Viited
Reinse

**Reinse** on küla Pärnumaal Saarde vallas.

Ajalooliselt jäi küla Saarde kihelkonna ja Voltveti mõisa alale. 1560. aastal on esimest korda mainitud nime *Reines*, seejärel 1839 *Reinaste*, umbes 1900 Рейнастъ. Aastatel 1977–2021 oli Reinse Kanaküla koosseisus.

## Viited
Roigu

**Roigu** (varasema nimega Roigo) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tori mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Murru ja Suigu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil põhiosa külast liideti Murru külaga.

1901 mainitakse Roigu karjamõisat (Ройго). 1922. aastaks on karjamõisa aladele moodustatud küla (Roigo).

## Viited
Rõusa-Ülejõe

**Rõusa-Ülejõe** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Rõusa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rõusa külaga.

Külast on teateid alates 1938.

## Viited
Räägu-Metsaküla

**Räägu-Metsaküla** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sauga mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kilksama küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kilksama külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Рягометсакюля).

## Viited
Laïka

***Laïka*** (kreeka keeles λαϊκά τραγούδια) on rahvaliku muusika suund (stiil) Kreeka muusikas.

Erinevalt *[[Rembetiko|rebetiko]]*st on *laïka* laiema kandepinnaga ja rahvalikuma laadiga. Kuid tegemist pole rahvamuusikaga (nagu seda on *dhimotika* ja  *paradosiaki*).

Tuntumad *laïka* esindajad on Vassílis Tsitsánis, Manólis Chiótis (buzuki-virtuoos), Apóstolos Kaldáras, Mimis Pléssas, Mikis Theodorákis (heliloojana), Giórgos Zampétas, Staýros Kougioúmtzis (helilooja), Pános Gabalás, Stélios Kazantzídis. 

Esitajatena olid tuntumad Grigóris Bithikótsis (Mpithikótsis), Giánnis Kalátzis, Maíri Línta, Marinélla, Víky Moscholioú, Tólis Voskópoulos.
Cartel de Santa

**Cartel de Santa** on 1996. aastal loodud Mehhiko räppgrupp Monterrey Nuevo León.

Algselt olid selle liikmed räpparid MC Babo, Rowan "Mono" Rabia, Mr. Pomel ja DJ Agustín.

Cartel de Santa nad on pärit kõige tuntumaid Mehhiko rappirühmi kogu maailmas, kellega nad on välja andnud grammy auhindu.
Mets-kassinaeris

**Mets-kassinaeris** (*Malva sylvestris* L.) on kassinaeriliste sugukonda kassinaeri perekonda kuuluv taimeliik, mis on tavaline ilutaim ja iidne ravimtaim.

Taim õitseb juunist septembrini teisel aastal pärast külvi. Taim on pärit Lõuna-Euroopast, kuid esineb ka mujal Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Edela-Aasias. Eestis esineb ilutaimena, aga võib metsistuda.

## Kasvukohad
Mets-kassinaeris ei karda külma, kasvab tavalises aiamullas ja parasniiskes mullas, põõsastikes, lagendikel, aedades ja parkides. Ta eelistab päikesepaistelisi kohti. Esineb hajusalt teede ääres, elamute lähedal, köögiviljaaedades ja kesapõldudel, eriti niisutuspõllundusega piirkondades. 

## Kirjeldus
Mets-kassinaeris on ühe-, kahe- ja mitmeaastane 20–150 cm kõrgune rohttaim, enamasti kasvatatakse kaheaastasena. Vars on püstine või tõusev, kaetud karvadega. Ümardunud hõlmised lehed on hambulise servaga, pikarootsulised ja kasvavad vahelduvalt.

Tumelillade soontega roosakaslillad õied kasvavad välja lehekaenlast ja on kahesugulised. Õiel on viis kroonlehte ja tema läbimõõt on 30–40 mm.. 

Vili on kuiv ja laguneb väikesteks seemneteks, mida on 9–11. Seemnetes on endosperm.

## Keemiline koostis
Mets-kassinaeris sisaldab meditsiiniliste omadustega aineid. Nende hulka kuuluvad parkained, limaained, polüsahhariidid, flavonoidid, karoteen ja suhkrud.Lehtedest on leitud flavonoide, vartest ja lehtedest rasvhappeid. Õites sisaldub antotsüaane, olulisim neist on malvidiin. Viljades leidub rasvhappeid ja õli. Taime maapealsed osad sisaldavad ka C-vitamiini (lehtedes kuni 3%, õites 1%) ja A-vitamiini (lehtedes kuni 0,05%).

## Kasutamine

### Kasutamine meditsiinis
Mets-kassinaerist kasutatakse köha ja kurguhaiguste ravimite komponendina, mao limaskesta ärrituse ja kõhukinnisuse vastu. Taime ravimid sobivad ka põletike, näiteks stomatiidi korral. Rahvameditsiinis kasutatakse mets-kassinaerist köha, bronhiidi, kopsupõletiku, kopsude emfüseemi, seedetrakti põletikuliste haiguste, neerukoolikute, kroonilise pankreatiidi, samuti stenokardia ja stomatiidi korral. 

Mets-kassinaerisest kasutatakse droogina õit, lehti ja vähemal määral juuri. Õied ja lehed korjatakse tavaliselt enne õitsemisperioodi. Lehed lõigatakse koos kuni 2 cm rootsuga. Lehti saab korjata juunist septembrini. Juured kaevatakse välja sügisel.

Korjatud osad laotatakse õhukese kihina ja kuivatatakse puhtal puuvillasel kangal otsese päikesevalguse eest kaitstult. Korrapäraselt raputatakse. Kuiva droogi säilitatakse lõuendkottides kuivas ja pimedas kohas mitte rohkem kui kaks aastat.
### Kasutamine kulinaarias
Mets-kassinaerise lehed on vitamiinirikkaks lisandiks salatitele, suppidele ja kastmetele. Õisi kasutatakse kaunistusena magusatel dessertidel. Seljankas, rassolnikus ja boršis võib kasutada marineeritud vilju.

## Viited
Sanga

**Kuiaru** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kuiaru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuiaru külaga.

Külast on teateid alates 1936.

## Viited
Sarvi

**Sarvi** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Audru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lindi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Audru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lindi külaga.

Külast on teateid alates 1534 (Szerrakulle).

## Viited
Sinioja

**Sinioja** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Paikuse asula alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Paikuse asulaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Sookuninga

**Sookuninga** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Jäärja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jäärja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jäärja külaga.

Küla nime lähteks on talunimi: 1724 mainitakse nime Sokuning Toffer, 1816 Sookunninga ja 1839 Sookuniga.

## Viited
Soone

**Soone** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Mannare küla alale. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Mannare külaga.

Külast on teateid alates 1936. aastast.

## Viited
Saessaare

**Saessaare** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kikepera küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikepera külaga.

Saessaare on küla staatuses alates 1930. aastatest.

## Viited
Sandre

**Sandre** (varem Roose asundus) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Ruhja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Veelikse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veelikse külaga.

Asula kandis **Sandre** nime umbes aastast 1939. Enne seda oli see asunduse staatuses (Roose asundus).

## Viited
Sööni

**Sööni** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rammuka ja Ranniku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rammuka ja Ranniku külaga.

Külast on teateid arvatavasti alates 1601 (Sonniperre).

## Viited
Hommikleht

**Hommikleht** oli ajaleht, mis ilmus 1. juulist 1933 kuni 1934. aastani Tallinnas. 

Väljaandja oli Vaba Maa ja toimetaja A. Grünberg. Toimetus asus Tallinnas, Pikk tänav 5Ajaleht ilmus 6 korda nädalas.

Ajaleht hakkas ilmuma pärast seda, kui ajalehes Sõnumed ilmus artikkel, mis käsitles krooni langemist. Sellepeale leidis Kohtu-ja Siseministeerium, et ajaleht Sõnumed tekitab rahvas paanikat, ning ajalehe ilmumine keelati üheks nädalaks. Selle otsuse peale suleti ajaleht Sõnumed lõplikult ning hakati välja andma uut ajalehte Hommikleht.

## Viited
Vaheliku

**Vaheliku** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Sooküla, Papisilla ja Võidu küla alale. Küla kaotati 1977.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Vainussaare

**Vainussaare** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Ünnaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ünnaste külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Vihakse

**Vihakse** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Seli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Seliste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seliste külaga.

Külast on teateid alates 1560 (*Wehkass*).

## Viited
Jõuergonoomika

**Jõuergonoomika** on ergonoomika valdkond, mis käsitleb inimese anatoomiat ja mõningaid antropomeetrilisi, füsioloogilisi ja biomehaanilisi omadusi, kui need on seotud füüsilise tegevusega.  

Jõuergonoomilisi omadusi kasutatakse laialdaselt nii tarbekaupade kui ka tööstustoodete kujundamisel. Meditsiinivaldkonnas on jõuergonoomika oluline eriti neile, kellel esineb teatud füsioloogilisi vaevusi või on diagnoositud teatud haigused, näiteks artriit (nii krooniline kui ka äge) või karpaalkanali sündroom. Neid, kellel neid haigusi pole, avalduv pinge ei mõjuta, kuid võib tekitada valu või muuta seadme kasutuskõlbmatuks neile, kes põevad teatud haigusi. Selliste vaevuste ennetamiseks ja pingest tuleneva kroonilise valu ravimiseks kasutatakse mitmeid ergonoomiliselt kavandatud tooteid. 

Levinud kutsehaigused on luu- ja lihaskonna haigused. Tööga seotud luu- ja lihaskonna vaevused põhjustavad püsivat valu, funktsionaalse võimekuse vähenemist ja töövõimetust. Nende diagnoosimine on keeruline, sest need põhinevad peamiselt kaebustel valu ja muude sümptomite kohta. . Teatud töökohad või töötingimused põhjustavad töötajatel suurel määral kaebusi ülepinge, lokaliseeritud väsimuse, ebamugavustunde või valu pärast, mis ei kao ka peale öist puhkust. Sellised töökohad hõlmavad tihti tegevusi, mis on üksluised ja kus on vaja rakendada jõudu; korduvaid, raskeid või üle pea tõstmisi; ebaloomulikke tööasendeid või vibreerivate seadmete kasutamist. Tööohutuse ja -tervishoiu ametkond on leidnud märkimisväärseid tõendeid selle kohta, et ergonoomikaprogrammid võivad vähendada töötajate ravikulutusi, suurendada tootlikkust ja vähendada kaadrivoolavust.  Seepärast on oluline koguda informatsiooni problemaatiliste töötingimuste väljaselgitamiseks ja kasutada selleks haiguslugusid, meditsiinilisi andmeid ja tööanalüüse. 

## Viited
Viratu

**Viratu** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Uue-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rõusa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rõusa külaga.

Külast on teateid alates umbes 1866 (Вирато ).

## Viited
Väikseküla

**Väikseküla** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kikepera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikepera külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Вейксекюла).

## Viited
Tauste

**Tauste** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Laiksaare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Massiaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda.

Külast on teateid alates 1724 (Tauste küla).

## Viited
Viidika

**Viidika** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tori mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Aesoo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aesoo külaga.

Umbes aastal 1900 on talu mainitud nimega Війдика.

## Viited
Olle Lauli

**Olle Lauli** (pseudonüüm, kodanikunimi **Olev Lillemets**, sündinud 21. oktoobril 1961) on eesti kirjanik ja riigiametnik.

Ta töötab Riigimetsa Majandamise Keskuses. 

Tema sulest on ilmunud kolm romaani:

*2018 – "Kuristik"
*2011 – "Kodutus"
*2007 – "Niguliste õpilased"

## Tunnustus

* 2011 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia („Kodutus”)

## Välislingid
*Mees metsast kirjutas aasta parima romaani, Postimees, 14. märts 2012
*Olle Lauli näitab kummalisel kombel seda, mida ei saa näidata, ERR-i kultuuriuudised, 25. aprill 2018
Zsolt Erdei

**Zsolt Erdei** (sündinud 31. mail 1974 Budapestis) on Ungari endine poksija.

## Harrastajana
### Ungari meistrivõistlustel
Ta oli vähemalt Ungari meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1999. aastal.

### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Gaidarbek Gaidarbekovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Malik Beyleroğlule (Türgi) ja jäi edasistest medaliheitlustest välja. 

### Maailmameistrivõistlustel
Ta võitis keskkaalus (kuni 75 kg) 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. 

Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise jäi edasistest medaliheitlustest välja ning 10. maailmameistrivõistlustel (Houston, 1999), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise jäi edasistest medaliheitlustest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta võitis keskkaalus (kuni 75 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998) ning 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000). 

Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Sven Ottkele (Saksamaa).

## Elukutselisena
Ta poksis detsembrist 2000 kuni märtsini 2014 elukutselisena. Ta pidas kokku 35 kohtumist ning võitis neist 34 (neist 18 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 kohtumise.

Ta oli ajavahemikul 17. jaanuarist 2004 kuni 13. novembrini 2009 WBO maailmameister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79 kg) ning 21. novembrist 2009 kuni 22. jaanuarini 2010 WBC maailmameister raskekaalus (''Cruiserweight''; kuni 200 naela ehk 90,7 kg).

## Viited

## Välislingid
* 
*Zsolt Erdei lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Uusnaru

**Uusnaru** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Veelikse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veelikse külaga.

Külast on teateid alates 1970. aastatest.

## Viited
Uuluta

**Uuluta** (kirjakeeles varem ka Uulota) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tali mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lanksaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lanksaare külaga.

Külast on teateid alates 1638 (Uhlotto).

## Viited
Tõõtsi

**Tõõtsi** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Reinse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda.

Külast on teateid alates 1900 (Тетси).

## Viited
Uuejõe

**Uuejõe** (varem Soometsa) oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Võidu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võidu külaga.

Küla kandis kuni umbes 1939. aastani nime Soometsa.

## Vaata ka
*Uuejõe-Võidu

## Viited
Ulli

**Ulli** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Ristiküla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ristiküla külaga.

Ulli oli küla staatuses alates 1970.

## Viited
Vabriku

**Vabriku** võib tähendada järgmist:
*Vabriku (Tori kihelkond), endine küla
*Vabriku (Vändra kihelkond), endine küla

## Vaata ka
*Joa-Vabriku
*Vabriku mõis
Sõnumed (ajaleht 1931)

**Sõnumed** oli ajaleht, mis ilmus 18. veebruarist 1931 kuni 1933. aastani Tallinnas. Väljaandja oli osaühisus Vaba Maa ja vastutav toimetaja Harald Vellner. Ajaleht ilmus 6 korda nädalas. Hind oli 3 senti. Ajalehes ilmus Gori illustratsioone.

Pärast seda, kui Sõnumed oli avaldanud artikli, mis käsitles krooni langemist, leidis kohtu-siseministeerium, et ajaleht Sõnumed tekitab rahvas paanikat ja ajalehe ilmumine keelati üheks nädalaks. Selle otsuse peale suleti ajaleht Sõnumed lõplikult ning hakati välja andma uut ajalehte – Hommiklehte.

## Viited

## Välislingid
* digar.ee Sõnumed
Ängelholm-Helsingborgi lennujaam

**Ängelholm-Helsingborgi lennujaam** (IATA: **AGH**, ICAO: **ESTA**) on lennujaam Rootsis. Lennujaam asub umbes 34 kilomeetrit Helsingborgist ja umbes 7 kilomeetrit Ängelholmist. 2017. aastal läbis lennujaama 406 872 reisijat.
Visby lennujaam

**Visby lennujaam** (IATA: **VBY**, ICAO: **ESSV**) on lennujaam Visbys Gotlandil Rootsis. Lennujaam asub umbes 3,5 kilomeetrit Visbyst. Lennujaam on ainuke Gotlandi kommertslennujaam ja 12. suurim lennujaam Rootsis. 2016. aastal läbis lennujaama 463 616 reisijat. Lennujaamal on palju hooajalisi vahesi, näiteks 2016. aastal läbis lennujaama jaanuaris 18,070, aga juulis 57,302.
Stockholmi Skavsta lennujaam

**Stockholmi Skavsta lennujaam** (IATA: **NYO**, ICAO: **ESKN**) on rahvusvaheline lennujaam Nyköpingi lähedal Rootsis. Lennujaam teenindab Stockholmi. Lennujaamas opereerib lende kaks reisilennufirmat: Ryanair ja Wizz Air. Lennujaama läbis 2016. aastal 2 miljonit reisijat.

## Statistika

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Asunduse

**Asunduse** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kastna küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kastna külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Allipa

**Allipa** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõeküla külaga.

## Viited
Voobler

**Voobler** on kalapüügilant. 

Voobleri ninaosas on keeleke, mis annab landile liikuvuse ja peibutab röövkalu. 

## Viited
Adila-Tagaküla

**Adila-Tagaküla** (ka Laimiku) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Hageri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hageri külaga.

Küla on nimetatud selle järgi, et see asus Adila mõisa valduste piiril.

## Viited
Adila-Krimmi

**Adila-Krimmi** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Pihali küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihali külaga.

Külast on teateid alates 1930. aastate lõpust.

## Viited
Hagudi-Metsküla

**Hagudi-Metsküla** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Hagudi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hagudi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hagudi külaga.

Hagudi-Metsküla on küla staatuses alates 1920. aastatest.

## Viited
Hiienurme

**Hiienurme** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Järvakandi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põlma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põlma külaga.

1412 on esimest korda mainitud nime Hydenůrm, seejärel 1452 Idenorm, 1798 Idnurm.

## Vaata ka
*Hiienurme mõis

## Viited
Jutapere

**[[Jutapere]]** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Pajaka mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pajaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajaka külaga.

1452 on esimest korda mainitud nime Jottenkorbe, seejärel 1472 Juttenkurp, 1796 Judaper.

Jutapere küla talude loend, Varbola Valla 1938 / 1939 aasta elanike nimekirja andmetel:

Abema talu, taluomaniku perenimi; Sooman (Soman). Elanikke talus 5.

Jänu talu, taluomaniku perenimi; Jõesaar. Elanikke talus 8.

Luha talu, taluomaniku perenimi; Jernits. Elanikke talus 4.

Lutsupere talu, taluomaniku perenimi; Alliksoo. Elanikke talus 8.

Maasika talu, taluomaniku peremimi; Annervik. Elanikke talus 1.

Madise talu, taluomaniku perenimi; Kalda. Elanikke talus 3.

Miku talu, taluomaniku perenimi; Pirnipuu. Elanikke talus 4.

Piiri talu, taluomaniku perenimi; Eha. Elanikke talus 3.

Pillikmäe talu, taluomaniku perenimi; Ehrpass. Elanikke talus 5.

Sepa talu, taluomaniku perenimi; Jakobson. Elanikke talus 4.

Uuesauna talu, taluomaniku perenimi; Limberg. Elanikke talus 3.

Varinurme talu, taluomaniku perenimi; Roodes. Elanikke talus 5.

## Vaata ka
*Jutapere oja

## Viited
Karusmaa

**Karusmaa** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Sooniste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leevre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leevre külaga.

## Viited
Kimaru

**Kimaru** oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Teenuse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Teenuse külaga.

Külast on teateid alates 1945 (Kimaro).

## Viited
Kodila-Uusküla

**Kodila-Uusküla** (varasema nimega Kasepere) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kodila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Raka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raka külaga.

## Viited
Laidi vald

**Laidi vald** (läti keeles *Laidu pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Turlava, Snēpele, Raņķi ja Rudbārži vallaga ning Lõuna-Kuramaa piirkonna Kazdanga vallaga.

Valla pindala on 115 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1119 inimest. Valla keskus on Laidi küla. Vallavanem on Andris Neilands.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Valtaiķi vallas Valtaiķi ja Rude külanõukogu. Aastal 1954 liideti need ühiseks Laide külanõukoguks. Aastal 1965 liideti Induļa külanõukogu kolhoosi Spartaks maad Laide külanõukoguga. Aastal 1977 liideti Laide külanõukoguga veel osa Turlava külanõukogu alasid. Aastal 1990 moodustati Laide külanõukogust Laidi vald. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Laidi mõisa hoonetekompleks (park, tall-tõllakuur, häärber, mõisavalitseja maja), Vangas asuva mõisaaida uksepiidad, Valtaiķi luteri kirik (sealhulgas 15 sealset vitraaži, orel, oreliprospekt, kantsel, rõdur, uksed, altar ja kirikuliste istmed), Valtaiķi keskaegne linnus ja kalmistu. Regionaalse kaitse all on Sermite linnamägi ja Dižstrauti muinaskalmed ehk Kalmeküngas

Looduskaitse all on Pelēni tamm, Rudzīši kivi, Nēlupji tammed ja Jaunbrēdiķi dendropark. Lisaks on seal looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1085 lätlast, 19 venelast, 13 valgevenelast, 9 ukrainlast, 7 poolakat ja 19 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Laidi_manorhouse.jpg|Laidi mõisa peahoone
Valtaiķu luterāņu baznīca 1.jpg|Valtaiķi luteri kirik


## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (*läti keeles*)
Kurikse

**Kurikse** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Lelle mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lokuta küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lokuta külaga.

Küla nime lähteks on taluperemehe lisanimi (1751 Kurrikeste Jahn).

## Viited
Kärivere

**Kärivere** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Salutaguse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pirgu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pirgu külaga.

1524 on esimest korda mainitud nime Kerffer, seejärel 1725 Kerrefer, 1871 Kirrewer.

## Viited
Laidi

**Laidi** (vanasti ka **Laide**) on küla Lätis Kuldīga piirkonnas, Laidi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 80 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 28 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusel. 

Laidis on põhikool, postkontor, raamatukogu ja kohalik vabaõhulava. Seal asub Laidi bussipeatus.

Külas asub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all olev Laidi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park, tall-tõllakuur, häärber ja mõisavalitseja maja. Küla kujuneski mõisa (*Laiden*) ja Valtaiķi vallamaja juurde. Nõukogude perioodil oli Laidi kohaliku kolhoosi «Spartaks» keskasula.

Laidis kasvav pärn ümbermõõduga 3.82 meetrit ja harilik pöök ümbermõõduga 4.04 m on looduskaitse all. 

## Elanike arv


* 110 (1970)
* 225 (1979)
* 360 (1989)
* 312 (2000)

* 225 (2011)
* 180 (2018)
* 165 (2021)
* 180 (2025)


## Viited
Käsna

**Käsna** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lauri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lauri külaga.

Külast on teateid alates umbes 1866 (Касна ).

## Viited
Kristianstads Nation

**Kristianstads Nation** on üliõpilasorganisatsioon, mis kuulub Lundi Ülikooli juurde Rootsis. Organisatsioon asutati aastal 1890. 

Organisatsiooni nimi tuleneb Kristianstadi linnast Skåne maakonnas. Organisatsiooni sümboliks on Snapphane, kes oli 17. sajandi taanimeelne Skåne partisan.

Kristianstads Nation käib läbi Tartu naiskorporatsiooniga Filiae Patriae.

## Välislingid
* Kristianstads Nationi koduleht
Jomo Kenyatta rahvusvaheline lennujaam

**Jomo Kenyatta rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **NBO**, ICAO: **HKJK**) on rahvusvaheline lennujaam Nairobis Keenias. See asub umbes 15 kilomeetrit Nairobi kesklinnast.

Algselt oli selle nimeks Embakasi lennujaam, kuid 1978. aastal nimetati see ümber Keenia esimese presidendi ja peaministri Jomo Kenyatta (1964–1978) järgi.

2016. aastal läbis lennujaama 7 039 175 reisijat, millega see oli suuruselt seitsmes lennujaam Aafrikas.

Lennujaamast saab lennata rohkem kui 50 riiki.
Málaga lennujaam

**Málaga lennujaam** (IATA: **AGP**, ICAO: **LEMG**), ametlikult **Málaga-Costa del Soli lennujaam**, on rahvusvaheline lennujaam Málagas Hispaanias. 

Lennujaam on Hispaania liiklustiheduselt neljas lennuväli, sellest suurema liiklustihedusega lennujaamad riigis on Madridi Bajarase lennujaam, Barcelona El Prat ja Palma de Mallorca lennujaam.

Lennujaama läbis 2017. aastal 18,6 miljonit reisijat ja 2018. aastal oli reisijaid üle 19 miljoni.

Lennujaamast saab lennata rohkem kui 60 riiki. See on Air Europa, Norwegiani, SASi, Ryanairi ja Vuelingu kodulennujaam.

Málaga lennujaamal on kolm terminali ja kaks lennurada. 

## Viited
Maidemaa

**Maidemaa** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kullimaa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kullimaa külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Matsimurru

**Matsimurru** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Koogiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koogiste külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Mõisataguse

**Mõisataguse** (varem ka Türgi küla, Türgiküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Järvakandi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Valli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valli külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Тюргикюля). 1936 nimetati küla Türgi külaks, varem kandis küla nime Mõisataguse. 1945. aasta nimekirjas oli küla taas nime all Mõisataguse.

## Viited
Laikma

**Laikma** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ummaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ummaru külaga.

Külast on teateid alates 17. sajandi II poolest (Laigmeggy Byy, Laigma Mart).

## Viited
Laisari

**Laisari** (kirjakeeles varem ka Laisaare) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Adila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pihali küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihali külaga.

1677 on esimest korda mainitud nime Laysaar, seejärel 1725 Laisar.

## Viited
Määrasmaa

**Määrasmaa** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kändliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kändliku külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Мярасма küla).

## Viited
Tšerkeska

**Tšerkeska** on paljude Kaukaasia rahvaste meeste rahvarõivaste osa. Selle võtsid oma rõivastusse ka Venemaa kasakad. Nimetus tuleb tšerkessidelt.

Tšerkeska rinnal võivad olla algselt püssi laadimiseks mõeldud laengud ehk gasiirid.

Tšerkeskat kannavad ka Jordaania kuninga ihukaardiväelased, kes aastast 1921 on olnud tšerkessid.

## Viited
Gasiirid

**Gasiirid** on algselt olnud püssi laadimiseks mõeldud laengud, mis asetsevad rinnal või eraldi kotikesena. Tänaseks on gasiir taandunud esteetiliseks osaks paljude Kaukaasia rahvaste meeste rahvarõivast tšerkeskast.

See sisaldas täpselt doseeritud koguses püssirohtu või paberist hülssi ja kuuli. Tavalised gasiirid valmistati puidust või luust, paraadvormile ka hõbedast.
Milvi Panga

**Milvi Panga** (sündinud 22. aprillil 1945 Oeküla, Antsla vald, Võrumaa) on eesti harrastusluuletaja.

## Elukäik
Ta on õppinud Kaika 7-klassilises Koolis ja Antsla Keskkoolis ja lõpetanud Tallinnas ETKVLi kooperatiivkooli koka-kondiitrina. 

1965. aastal asus ta elama Rapla rajooni. Rapla lähedal Alus elab pensionipõlve pidav harrastuskirjanik tänapäevani. Ta on töötanud kokana, tuletõrjedispetšerina ja meditsiiniõe abina operatsioonisaalis.

## Looming
Temalt on ilmunud üheksa lasteluulekogu:
* 1995	"Pesamunale"
* 1998 	"Jõulust jaani"
* 2004	"See, kes lustib"
* 2005	"Läämi kaemi!" (võru keeles)
* 2007	"Läki õue, läkiläki!"
* 2011	"Kus sa oled, päkapikk?"
* 2015	"Linnumajake"
* 2015	"Sooääre summer"
* 2017	"Mesikäpa esikäpad"

Milvi Panga luuletusi on avaldatud paljudes lasteluulekogumikes, õpikutes ja laulikutes. Mitmed tema luuletused on viisistatud. Ta on kirjutanud luuletusi ja jutte ka täiskasvanutele, kuid need pole raamatukaante vahele jõudnud.

## Tunnustus
*1991 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind (luuletused "Tähekeses", kunstnikud Hillar Mets, Heldur Laretei, Viive Noor)
*2004 Hendrik Adamsoni murdeluulepreemia (luuletsükkel "Läämi kaemi")
*2017 Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind ("Mesikäpa esikäpad", kunstnik Mare Hunt)
*2018 Hendrik Adamsoni nimelise murdeluulekonkursi eriauhind
Nihu

**Nihu** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Mõisamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõisamaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Märjamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõisamaa külaga.

Külast on teateid alates 1648 (Niho Külla).

## Viited
Pargi

**Pargi** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Salutaguse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Salutaguse külaga.

Küla kujunes välja pärast Teist maailmasõda.

## Viited
Pikkküla

**Pikkküla** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Päärdu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kurevere ja Päärdu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vigala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kurevere ja Päärdu külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Пиккюля).

## Viited
Päevati

**Päevati** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kohila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Aandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aandu külaga.

Küla kujunes välja 19. ja 20. sajandi alguseks.

## Viited
Pärniku

**Pärniku** on kohanimi:
*Pärniku (Iisaku kihelkond), endine küla
*Pärniku (Pärnumaa), endine küla
*Pärniku on paikkond (varem küla) Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas
*...

## Vaata ka
*Pärniku tee
Rumbi

**Rumbi** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kädva mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lungu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lungu külaga.

1796 on esimest korda mainitud nime Rumpi, seejärel 1871 Rumbi.

## Viited
Rõkalu

**Rõkalu** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Raikküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Loe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Loe külaga.

Rõkalu kujunes külaks 19. sajandil.

## Viited
Seli-Metsküla

**Seli-Metsküla** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Seli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Äherdi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Äherdi külaga.

Külast on teateid alates 19. sajandi lõpust.

## Viited
Sobli

**Sobli** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kelba mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kelba küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kelba külaga.

1586 on esimest korda mainitud nime Solwy, seejärel 1725 Sobbli Jurgen.

## Viited
Päärdu-Mõisaküla

**Päärdu-Mõisaküla** (varasema nimega Päärdumõisa) oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Päärdu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vigala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Päärdu külaga.

Külast on teateid alates 1922 (Päärdumõisa).

## Viited
Toosikõnnu

**Toosikõnnu** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõekülaga.

Küla nime lähteks on talupoegade nimed: 1683 Tosikonna Johans, 1684 Tosi Kanna Johans, 1724 Tossikand Jahn, Tossikand Michel (talupojad Vändra kihelkonnas).

19. sajandil eksisteeris Toosikõnnu karjamõis. 1920. aastatel moodustati karjamõisa alale **Toosikõnnu** küla.

## Viited
Umbru

**Umbru** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Järlepa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jaluse ja Järlepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaluse ja Järlepa külaga.

1662 moodustati Angerja mõisast eraldatud alast Umbru mõis. 1920. aastatel moodustati endistest mõisa aladest **Umbru asundus**.

## Vaata ka
*Umbru mõis

## Viited
Vallastu

**Vallastu** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Lelle mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koogiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koogiste külaga.

Vallastu on küla staatuses alates 1922.

## Viited
Zizinho

**Thomaz Soares da Silva** (tuntud enam nime **Zizinho** all; 14. september 1922 Niterói – 7. veebruar 2002) oli Brasiilia jalgpallur, ründav poolkaitsja.

Klubikarjääri esimene pool möödus tal Flamengos. Aastatel 1942, 1943 ja 1944 võitis ta Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused Campeonato Carioca, mis oli sel ajal kõige tähtsamad võistlused, sest üleriigilisi meistrivõistlusi veel ei peetud. Pärast seda mängis ta aastatel 1951–1957 Bangus. 1957. aastal siirdus ta São Paulosse, millega tuli kohe esimesel hooajal São Paulo osariigi meistrivõistluste Campeonato Paulista võitjaks.

Brasiiliat esindas Zizinho koondises aastatel 1942–1957 kokku 53 mängus ja lõi neis 30 väravat.

1950. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Jugoslaavia vastu ning finaalseeria teises mängus Hispaania vastu. Otsustavas mängus jäädi alla aga Uruguayle tulemusega 1:2. Zizinho valiti turniiri sümboolsesse koosseisu ja ühtlasi turniiri parimaks mängijaks.

Lõuna-Ameerika meistrivõistlustel osales ta Brasiilia koondisega aastatel 1942, 1945, 1946, 1949, 1953 ja 1957. Ainsal korral õnnestus meistriks tulla 1949. aastal. Sel turniiril lõi Zizinho kokku kuus väravat.

Zizinho oli tuntud suurepäraste mänguoskuste, sealhulgas triblingu, söödutäpsuse ja täpsete karistuslöökide poolest.

Pärast mängijakarjääri lõppu tegutses ta treenerina. Ta oli aastatel 1960, 1965–1966 ja 1980 Bangu peatreener ning aastatel 1967 ja 1972 Vasco da Gama peatreener.

IFFHS valis Zizinho 20. sajandi Lõuna-Ameerika parimate jalgpallurite seas kümnendaks ja Brasiilia jalgpallurite seas neljandale kohale. Samuti on ta võetud Brasiilia jalgpalli kuulsuste halli liikmeks.

## Viited
Moulins-le-Carbonnel

**Moulins-le-Carbonnel** on vald Prantsusmaa lääneosas Pays de la Loire'i piirkonnas Sarthe'i departemangus.

## Viited
Donald Dewar

**Donald Campbell Dewar** (21. august 1937 Glasgow – 11. oktoober 2000 Edinburgh) oli esimene Šotimaa peaminister 1999. aastast kuni tema surmani 2000. aastal. Pärast esimese Šoti parlamendi asutamist 1999. aastal oli ta esimene isik, kes pidas peaministri ametikohta.
Saint-Genès-de-Castillon

**Saint-Genès-de-Castillon** on vald Prantsusmaa edelaosas Uus-Akvitaania piirkonnas Gironde'i departemangus.

## Viited
Joseph Medill

**Joseph Medill** (6. aprill 1823 Saint John, New Brunswick, Kanada – 16. märts 1899 San Antonio, Texas, USA) oli Kanada-Ameerika ajalehetoimetaja ja poliitik, kes oli 1871.–1873. aastal Chicago linnapea. Ta lahkus linnapea ametist, kuna läks Euroopa-reisile. 

Medill ei olnud abielus, kuid tal oli kaks last.
Stratfordi festival

**Stratfordi festival**, mida varem nimetati **Stratfordi Shakespeare'i festivaliks**, on iga-aastane teatrifestival, mis toimub Stratfordis Ontario provintsis Kanadas. Festival toimub aprillist kuni oktoobrini.
Alexandra Stan

**Alexandra Ioana Stan** (ka **Alexandra Stan**; sündinud 10. juunil 1989 Constanțas) on rumeenia laulja ja laulukirjutaja. 2011. aastal tegi ülemaailmse läbimurde tema samal aastal ilmunud hittsingel "Mr. Saxobeat". Stan on teinud koostööd rumeenia tantsumuusikaartisti Inna -ja ameerika päritolu räppari Daddy Yankeega.

## Albumid

### Saxobeats, 2011

### Unlocked, 2014

### Alesta, 2016

### Mami, 2018

## Isiklikku

2014. aastast on Alexandra Stan suhtes rumeenia päritolu sportlase Bogdan Stăruialăga. 2017. septembris tunnistas Stan, et tal oli enda noorpõlves posttraumaatiline stressihäire ja enesehinnangut puudutavad probleemid, mis oli tingitud tema klassikaaslaste kiusamisest. Ühtlasi ütles ta, et tal on minevikus olnud mitu lesbisuhet.
NLA

**NLA** on Suurbritannias tegutsev eraomanduses autoriõiguse kollektiiv, kes seisab hea oma liikmete autoriõiguste kaitse eest.

1996. aastal asutatud ühingu liikmeks on kaheksa Ühendkuningriigi meediaväljaandjat, kes on ühtlasi ühingu võrdsed osanikud:
* Associated Newspapers
* Financial Times
* Guardian Media Group
* Independent News & Media
* Northern and Shell
* News International
* Daily Telegraph
* Trinity Mirror

## Välislingid
*NLA veebisait
Ööre

**Ööre** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ohekatku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hiie küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hiie külaga.

Küla tekkis hiljemalt 18. sajandil.

## Viited
Antsi

**Antsi** oli küla Saaremaal. Küla jääb tänapäeval Leedri küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leedri külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Kajamasin

**Kajamasin** on seade kajaefekti tekitamiseks. 

Algul ehitati kajamasinaid lahtise lindiga (lindipoolidega) magnetofonide baasil. Hiljem hakati kasutama analoogmäluelemente ja seejärel digitaalseid kajaseadmeid.

Kajamasina parameetrite valikuga on võimalik saavutada ruumi reverberatsioonile ehk järelkajaga sarnanev efekt.
Albert Thomson

**Albert Thomson** (pseudonüüm **Obadus**; 18. september 1873 Türi-Alliku – 24. juuni 1901 Paide) oli eesti graafik, karikaturist ja maalikunstnik.

Ta sündis Järvamaal Türi-Alliku aedniku perekonnas ja sai alghariduse Türi algkoolis. Seejärel õppis ja töötas ta Tallinnas maalrisellina. Elas Paides aastatel 1896–1901 ja oli "Ühenduse" seltsi dekoratsioonide maalija. Maalimist õppis 1897–1898 Riias G. von Roseni juures, lühikest aega õppis veel Düsseldorfis, Hamburgis ja 1899–1900 Düsseldorfis, Hamburgis ja Berliinis ja seejärel veel Riias. Vahepeal Paides olles asutas ta karskuskuratooriumi joonistuskursused. 

Tema õhulisi maastikumaale ja joonistusi ilmus aastatel 1903–1904 ajakirjas Linda. Pärast kunstniku surma ilmus tema karikatuure ajalehes Meie Mats (1902) ja Nalja Liisa (1904).

## Viited
Ihumetsa

**Ihumetsa** (ka Aruküla) oli küla Saaremaal, ajalooliselt Audla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ridala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pöide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ridala külaga.

Alates 1930. aastatest nimetati küla Arukülaks.

## Viited
Vinguta

**Vinguta** oli küla Läänemaal, ajalooliselt Luiste-Loodna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Loodna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Loodna külaga.

1497 on esimest korda mainitud nime Vynguta, seejärel 1586 Wingata (küla), 1798 Wingota.

## Viited
Melihhovo

**Melihhovo** on küla Venemaal Moskva oblasti Tšehhovi rajooni Barantsevo külanõukogus. Küla asub merepinnast 184 meetri kõrgusel, rajoonikeskusest Tšehhovist 16 kilomeetrit kagus.

Külas asub Melihhovo mõis, kus elas Anton Tšehhov. Tänapäeval asub sealses häärberis Tšehhovi majamuuseum. Sealne Kristuse Sünni kirik ehitati aastal 1756 ja põles maha aastal 1995. Kirik taastati aastal 1999; selsamal aastal valmis vana kiriku kõrval asuv uus, talvel kasutamiseks mõeldud kirik.

## Viited

## Välislingid
*Küla kaardil
Mullutu-Parila

**Mullutu-Parila** oli küla Saaremaal, ajalooliselt Mullutu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mullutu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kaarma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mullutu külaga.

Küla rajati 1920. aastatel endisele mõisa alale asunduskülana.

## Viited
Olgaküla

**Olgaküla** oli küla Saaremaal, ajalooliselt Leisi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leisi asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leisi asulaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Ольгино).

## Viited
Ollamäe

**Ollamäe** oli küla Saaremaal, ajalooliselt Audla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Käo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pöide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Audla külaga.

Ollamäe on küla staatuses alates 1922. Enne seda eksisteeris sel alal Ollamäe karjamõis.

## Viited
Lasnama

**Lasnama** oli küla Saaremaal, ajalooliselt Pihtla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pihtla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Püha kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihtla külaga.

Küla nime lähteks on talupoja lisanimi (1738 Lasnama Töns).

## Viited
Ure-Lilbi

**Ure-Lilbi** oli küla Saaremaal. Küla jääb tänapäeval Valjala-Kogula küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valjala-Kogula külaga.

Külast on teateid alates 1945 (Urelilbi).

## Viited
Engevere

**Engevere** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Haava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Haava küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haava külaga.

1582 on esimest korda mainitud nime Engiewer.

## Viited
Hallivariku

**Hallivariku** (aastani 1939 **Kitseküla**) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Unipiha mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kullaga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kullaga külaga.

## Viited
Hundiluha

**Hundiluha** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Matjama küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Matjama külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Iidlase

**Iidlase** (kirjakeeles varem ka **Idlase**) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Vara mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sookalduse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sookalduse külaga.

Küla nime lähteks on arvatavasti talupoegade lisanimed: 1731 Hedlasse Andres, 1744 Ihlasse Jaan, 1758 Hidlasse Jaan; 1811 mainitakse nime Idlasse.

## Viited
Kaara

**Kaara** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Ervu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rannu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ervu külaga.

Kaara on küla staatuses alates umbes 1939. Varem oli sel alal Kaara karjamõis.

## Viited
Kerkaküla

**Kerkaküla** (ka Kirbu) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Raadi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tila külaga.

## Viited
Korbi

**Korbi** (varasema nimega **Karbi**) oli küla Tartumaal, kunagise Kükitaja küla alal. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda.

1920.–1930. aastatel oli küla nimi *Karbi*. Küla asus Saarde ja Tordi küla vahel. Tänapäeval on kõik need kolm küla Kükitaja külaga ühendatud.

## Viited
Kõlluste

**Kõlluste** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kärkna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võibla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võibla külaga.

Hiljemalt 18. sajandil oli see küla (näiteks 1783 manitakse fraasi Das Köllistsche Dorff & Felder).

## Viited
Kärgandi

**Kärgandi** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Luunja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Selgise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Selgise külaga.

Küla nime lähteks võib olla talupoja lisanimi (1721 Kerkande Jaan); 1798 mainitakse nime Kergendo.

## Viited
Lüüsa

**Lüüsa** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Taabri mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tammistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tammistu külaga.

1584 on esimest korda mainitud nime Liozo, seejärel 1585 Liuzo, ? 1638 Listkylle, umbes 1900 Люзи (talu), 1923 Lüüsa nurk, 1925 Metsküla.

## Viited
Kägari

**Kägari** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Mäksa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tigase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tigase külaga.

Külast on teateid alates 1627 (Haeggara kull).

## Viited
Mudsi

**Mudsi** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kõduküla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõduküla külaga.

## Viited
Mets-Torila

**Mets-Torila** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kokora mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Torila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. 1977 liideti Mets-Torila, Suur-Torila ja Väike-Torila küla kokku ja moodustati uus küla: Torila.

## Viited
Kildpolügoon

**Kildpolügoon** (kõnekeeles ka *kiilud* või *siilud*; inglise k. *sliver polygon* või *spurious polygon*) on kahe sarnase polügooni kombineerimisel tekkiv pikk ja kitsas polügoon, mis on olemuselt GIS-i tehniline viga ja mitte reaalsuses olemasolev ala.

Kildpolügooni iseloomustab pikk killukujuline polügoonikujutis, mis tekib, kui kaks eri kihtides maatükki, millel on sama piirjoon, pannakse kokku. Üldjuhul tekib see veepiiride ja/või eri maatüüpide piiride määramisel.

## Viited
Rautalanka

**Rautalanka** (soome keeles *rautalankamusiikki*) on soomekeelne nimetus 1960. aastate instrumentaalmuusikale, mida esitatakse tavaliselt nelja mängija poolt kolmel elektrikitarril, milleks on soolo-, saate- ja basskitarr, ning trummikomplekti abil. Kuid kasutati ka teisi pille ja laulu.

Nimetus "rautalankamusiikki" tuleneb sellest, et elektrikitarri puhul on kasutusel teraskeeled. Termin on kasutusel ainult Soomes, Rootsis ja Norras. Ingliskeelses maailmas on kasutusel mõiste instrumentaalne rokk (*instrumental rock*), ja täpsustamiseks viidatakse kas The Shadowsi, The Venturesi või teiste sarnaste ansamblite muusikale.

Esimene rautalanka-ansambel Soomes oli ilmselt sessioonikoosseisuna tegutsenud Guitar Strangers. 

Tuntumad rautalanka-ansamblid olid Strangers, Sounds, Scaffolds, Islanders, Esquires ja veel mõned heliplaatide väljaandmiseni jõudnud ansamblid.
Nudi

**Nudi** (varasema nimega Uusküla) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Särgla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Särgla külaga.

Külast on teateid alates 1930 (Uusküla). Hiljemalt 1970 on küla nimetatud Nudi külaks.

## Viited
Pombre

**Pombre** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Suure-Konguta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pööritsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pööritsa külaga.

19. sajandi lõpu paiku eksisteeris Pombre karjamõis (saksa keeles Pommern, umbes 1900 on mainitud Помбре). 1922 rajati endistest karjamõisa aladest asundus, mis alates umbes 1939 muudeti külaks.

## Viited
Siberinurme

**Siberinurme** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Ulila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kaimi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaimi külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Сиберинурмъ).

## Viited
Orelpunkt

**Orelpunkt** on heliteose esitamisel pikemat aega kõlav heli, samas kui teose meloodia ja harmoonia muutuvad.

Klaveril võimaldab noote valikuliselt kõlama jätta sostenuto-pedaal.

## Viited
Sohvia

**Sohvia** (kirjakeeles varem ka Sofia) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Alatskivi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kolkja asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolkja asulaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Софійка).

## Viited
Sookurgu

**Sookurgu** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kargaja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kargaja külaga.

Külast on teateid alates 1937.

## Viited
Sooranna

**Sooranna** (ka Sootaga) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Pajukurmu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajukurmu külaga.

Külast on teateid alates 1970 (Sootaga).

## Viited
Tapu-Soe

**Tapu-Soe** (varasema nimega Tapu) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kaatsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaatsi külaga.

Külast on teateid alates 1930.

Küla on nimetatud Tapu mõisa järgi.

## Viited
Reheküla

**Reheküla** (ka Rehe) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Mäksa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäksa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäksa külaga.

Küla rajati 1920. aastatel endise Mäksa mõisa aladele.

## Viited
Rekussaare

**Rekussaare** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Poriküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Porikülaga.

Külanime lähteks on talunimi (1839 Recko talu).

## Viited