open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nicholase maakond

**Nicholase maakond** (*Nicholas County*) on maakond USA-s Lääne-Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°29' N, 80°80' W.

Maakonna halduskeskus on Summersville.

Maakonna pindala on 1694 km&sup2;, millest 16 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 223. Aastal 2000 oli elanike arv 26 562.

## Naabermaakonnad

* Braxtoni maakond (põhjas)
* Websteri maakond (kirdes)
* Greenbrieri maakond (kagus)
* Fayette'i maakond (edelas)
* Clay maakond (loodes)
* Kanawha maakond (läänes)

## Ajalugu

Nicholase maakond moodustati 30. jaanuaril 1818 Kanawha ja Randolphi maakonna osadest. Maakond on saanud nime Virginia kuberneri Wilson Cary Nicholase järgi.

## Kaitsealad
* Monongahela metsakaitseala (osa)

## Välislingid
* Nicholase maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Nicholase maakond (Kentucky)

**Nicholase maakond** (*Nicholas County*) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°34' N, 84°01' W.

Maakonna halduskeskus on Carlisle.

Maakonna pindala on 510 km&sup2;, millest 1 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7135. Aastal 2000 oli elanikke 6813.

## Naabermaakonnad

* Robertsoni maakond (põhjas)
* Flemingi maakond (kirdes)
* Bathi maakond (kagus)
* Bourboni maakond (edelas)
* Harrisoni maakond (loodes)

## Ajalugu

Nicholase maakond moodustati 18. detsembril 1799 Bourboni ja Masoni maakonna osadest. Maakond on nime saanud Kentucky justiitsministri George Nicholase järgi.

## Välislingid

* Nicholase maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Oldhami maakond (Kentucky)

**Oldhami maakond** (*Oldham County*) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°40' N, 85°44' W.

Maakonna halduskeskus on La Grange.

Maakonna pindala on 509 km&sup2;, millest 19 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 60 316. Aastal 2000 oli elanikke 46 178.

## Naabermaakonnad

* Clarki maakond (loodes)
* Trimble'i maakond (kirdes)
* Henry maakond (idas)
* Shelby maakond (kagus)
* Jeffersoni maakond (edelas)

## Ajalugu

Oldhami maakond moodustati 15. detsembril 1823 Henry, Jeffersoni ja Shelby maakonna osadest 74. Kentucky maakonnana. Maakond on nime saanud Ameerika iseseisvussõjas võidelnud koloneli William Oldhami järgi.

## Välislingid

* Oldhami maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Lemming (jumal)

**Lemming** on eesti pseudomütoloogia jahijumal.

Ta olevat elanud Palmse vallas Loobu jõe ääres Lemmingi-nimelises talus.

## Viited
Oldhami maakond (Texas)

**Oldhami maakond** (*Oldham County*) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35°40' N, 102°60' W.

Maakonna halduskeskus on Vega.

Maakonna pindala on 3888 km&sup2;, millest 3 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2052. Aastal 2000 oli seal 2185 elanikku.

## Naabermaakonnad

* Hartley maakond (põhjas)
* Moore'i maakond (kirdes)
* Potteri maakond (idas)
* Deaf Smithi maakond (lõunas)
* Quay maakond (läänes)

## Ajalugu

Oldhami maakond moodustati 1876. aastal Bexari maakonna osast. Maakond on nime saanud Ameerika Riikide Konföderatsiooni senaatori Williamson Simpson Oldhami järgi. 

Algselt oli maakonna halduskeskus Tascosa. Linna ei läbinud raudtee, kuid uued linnad ja farmid tekkisid raudtee äärde, ning 1915. aastal asus Tascosas küll kohtumaja, kuid mitte ühtegi elanikku. Samal aastal sai uueks maakonna halduskeskuseks Vega.

## Välislingid

* Oldhami maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Tamara Habicht

**Tamara Habicht** (30. juuli 1918 Orlov, Vjatka kubermang, Venemaa – 20. mai 2001) oli eesti etnograaf.

Aastatel 1945–1985 töötas ta Eesti Rahva Muuseumis.

Ta on uurinud taluehitisi.

## Isiklikku
Eesti meediategelane Jaan Habicht on tema poeg.

## Teoseid
* Tamara Habicht, "Eesti saun", Tallinn: Valgus, 1972, 160 lk
* Tamara Habicht, "Rahvapärane arhitektuur", Tallinn: Kunst, 1977

## Viited
Kaalu Kirme

**Kaalu Kirme** (kuni 9. septembrini 1940 **Kaalu Krisel**; 12. november 1928 Tallinn – 15. juuli 2020 Kärdla) oli eesti kunstiteadlane.

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1954. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi nahkehistöö erialal.

1965. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis kunstiteaduste kandidaadi väitekirja "Художественная обработка кожи в Эстонской ССР".

Aastatel 1965–1980 töötas ta Ajaloo Instituudis. 1980. aastast oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistuskateedri dotsent, 1992. aastast Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiajaloo professor ning jooniste- ja graafikakateedri juhataja, hiljem Tallinna Ülikooli emeriitprofessor.

Ta on uurinud Eesti rahvakunsti ajalugu, eriti ehete ajalugu.

## Tunnustus
*1973 Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia ("Eesti nahkehistöö")
*1978 Kristjan Raua preemia (teos "Eesti kunsti ajalugu I" (I ja II), autorite kollektiiv: Mart-Ivo Eller, Voldemar Erm, Leo Gens, Virve Hinnov, Rudolf Kangert, Juta Keevallik, Kaalu Kirme, Tuui Koort, Ene Lamp, Rein Loodus, Mai Lumiste, Tiina Nurk, Evi Pihlak, Villem Raam, Jüri Selirand, Irina Solomõkova (kollektiivi juht), Karl Tihase, Vaike Tiik, Voldemar Vaga, Hannes Valter, Viivi Viilmann, Lehti Viiroja ja Helmi Üprus)
*1987 Kristjan Raua preemia (monograafia "Eesti sõled")
*2001 Kristjan Raua preemia (monograafia "Eesti hõbe")
*2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2007 A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Kolm paradiisi")
*2007 Pärandihoidja (Tallinna Ülikooli emeriitprofessor, kunstiteadlane, rahvuslike ehete uurija)

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli Aino Kirme (sündinud Rätsep), neil sündisid lapsed Andres, Kristjan, Tiina ja Jüri. Poeg Kristjan Kirme oli muusik ja Mahavoki algkoosseisu liige.

Tema teine abikaasa Maris Kirme on muusikateadlane.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ed. Vilde nim. Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistuskateedri dotsent Kaalu Kirme (1991)
Kalju Konsin

**Kalju Konsin** (26. jaanuaril 1929 – 31. jaanuar 2023) oli eesti zootehnik, etnograaf ja luuletaja. 

Ta lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli. Astus Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonda ja pärast selle reorganiseerimist jätkas õpinguid Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas 1952. aastal zootehnikateaduskonna I lennuga. 1958. aastal kaitses Tallinnas põllumajandusteaduste kandidaadi teaduskraadi tööga *Беконный откорм свиней в Эстонской ССР на местных кормах*. 

Aastatel 1960–1983 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Etnograafiamuuseumis.
Aastatel 1984–1989 osales ta NSV Liidu Kunstide Akadeemia kujutavate kunstide teooria ja ajaloo uurimise instituudi töös. Ta on uurinud rahvakunsti, eriti tekstiili ja naiste käsitööd. 

Konsiniga hüvastijätmine toimus 6. aprillil 2023 Tartu Jaani kirikus ja tema tuhaurn sängitati seejärel Võnnu uuele kalmistule perekonna hauaplatsile. 

## Teoseid
*1958 "Kuusalu kolhoosi kogemusi peekonsigade kasvatamisel". Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 
*1967 "Eesti pitsid". Kunst. Tallinn
*1975 "Kaunistatud nahkesemed". Eesti NSV Riiklik Etnograafiamuuseum. Tallinn
*1979 "Kudumid. Album". Eesti NSV Etnograafiamuuseum, Kunst. Tallinn
*1983 "Koonlalauad" Eesti NSV Riiklik Etnograafiamuuseum. Tallinn
*Värsivihikute kogu:
**21. "Aeg nõuab aru". 2021. ISBN 9789916961537
**22. "Värvusmaailm". 2022. ISBN 9789916961551

## Viited

## Välislingid
*Raimu Hanson. 90-aastane Kalju Konsin luuletab uues värsivihikus ka valimistest. Tartu Postimees, 5. märts 2019
*Raimu Hanson. Etnograaf ja luuletaja Kalju Konsin valmistub saama 94-aastaseks haiglas, Tartu Postimees, 14. jaanuar 2023
*Asso Ladva. Suri legendaarne tartlane Kalju Konsin: mees, keda oli võimatu mitte märgata, Õhtuleht, 3. veebruar 2023
Kesklainesaatja

**Kesklainesaatja** (inglise k. *medium wave transmitter*) on kesklainel raadiosignaale edastav raadiosaatja.

Eesti Raadio lõpetas kesklainel saadete edastamise 1998. aasta suvel, pärast seda kasutasid kõik kohalikud raadiojaamad ligikaudu sajakilomeetrise leviga ultralühilaineala.

2000. aastal püstitas kristlik Pereraadio Tartu lähedale Kavastusse Euroopa kõrgeima kesklainesaatja (250 meetrit) venekeelse programmi edastamiseks.

## Viited

## Vaata ka
*Laitse kesklainesaatja
Tiina Võti

**Tiina Võti** (nimi kuni 3. september 1940 **Leonore**; 18. veebruar 1919 Saratovi kubermang – 10. oktoober 2007) oli eesti etnograaf.

Ta lõpetas aastal 1953 Tartu Riikliku Ülikooli.

Aastatel 1945–1974 töötas ta Eesti Rahva Muuseumis, aastatel 1975–1980 Tartu kunstimuuseumis.

Ta on uurinud eesti talutoa sisustust ja rahvakunsti (eriti meeste käsitööd).

## Viited
Kesklaine

**Kesklaine** (MW, ingl k *Medium Wave*) on osa raadiosageduste kesksagedusalast (MF, *Medium  Frequency*),  mida kasutatakse amplituudmodulatsiooniga  ringhäälingus, raadionavigatsioonis ja raadiosides.

Ringhäälinguvastuvõtjad võimaldavad kesklainealas raadiosignaale vastu võtta Euroopas sagedusvahemikus 526,5&nbsp;kHz kuni 1606,5&nbsp;kHz
(lainepikkused vastavalt 187&nbsp;m kuni 570&nbsp;m) ja USAs 535&nbsp;kHz kuni 1705&nbsp;kHz 
(lainepikkused vastavalt 176&nbsp;m kuni 561&nbsp;m).

Ringhäälingusaatjate kanalisamm kesklainealas on Euroopas 9&nbsp;kHz ja USAs 10&nbsp;kHz.

## Vaata ka
*Pikklaine
*Lühilaine

## Viited
Por-Bažõni kindlus

**Por-Bažõni kindlus** (tuva keeles 'mudamaja') oli uiguuride rajatud keskaegne kindlus oma võimu kindlustamiseks hõivatud territooriumil praeguses Venemaa Föderatsioonis Siberi föderaalringkonnas Tõva Vabariigis Ubsunurski moldorus Tere-Holi taigajärve saarel, Mongoolia piiri lähedal. 

## Ajalugu
Kindlus rajati 8. sajandi keskel uiguuride kaganaadi valitseja Eletmiš Bilge juhtimisel, kes vallutas 750. aastal oma vägedega selle piirkonna. Kindlus pidi tagama uiguuride püsiva võimu allutatud piirkonna üle. Esimesena kirjeldas allikates kindlust vene kartograaf Semjon Remezov 1701. aastal. Alates 1950. aastatest on linnust teaduslikult uuritud ja seal väljakaevamisi korraldatud.

## Ehitus
Kindlus asetseb keset Tere-Holi järve asuval saarel ja on ristkülikukujuline. Tere-Hol on ainus piirkonna mageveejärv ja asub mägedes, 1300 meetri kõrgusel merepinnast. Lisaks veekaitsele ümbritses kindlust savist ja põletatud tellistest muldvallile laotud ligi 10 meetri kõrgune ringmüür. Kindluse sees kõrgendikul seisis kagaanile endale kuuluv keskne pealinnus. Ehitajatel tuli sinna vedada tuhandeid tonne savi ja telliseid. Kogu kindlus on keerulise arhitektuuriga ja koosneb tervest labürindist hoonetest, mis meenutavad budistlikku või hinduistlikku mandalat.

## Praegune seisukord

Arheoloogide välilaagrit ja saart ühendab 1,3 km pikkune vaiadest sild. Välisringmüür on varisenud, kuid endiselt üsna kõrge. Hoonetest on järel vundamendid. Kindlus on riikliku kaitse all föderaalse tähtsusega ehitusmälestis.

Kindlus kandideeris ülevenemaalise "geopatriotismi" raames 25. märtsist 29. septembrini 2013 toimuval multimeedia-projektkonkursil kümne unikaalsema geograafilise, ajaloolise ja arhitektuurilise objekti hulka.

## Viited
Pesakond (koomiks)

**"Pesakond"** on 1994. aastal ajalehes Post ilmuma hakanud absurdikoomiks, mille autor on Madis Ots. 

Koomiksid ilmusid Postis algul 2–4 korda nädalas, hiljem juba iga päev, kuni Posti sulgemiseni. Pärast seda avaldati "Pesakonda" Õhtulehes ja siis Sõnumilehes. Viimati ilmus “Pesakond” aastatel 1998–1999 kümmekond korda Eesti Päevalehe lisas "Uus Meedia". 2006. aastal alustati koomiksisarja avaldamist uuesti ajakirjas DI (mis nüüdseks on Klubi). Koomiksit avaldati ka Äripäeva nädalalõpuveergudel.

## Välislingid
*"Ood Pesakonnale" Arter, 15. aprill 2000
*"Silmad lahti. Madis Ots. Pesakond." (raadiosaatelõik, pikkus 19 minutit) Raadio 2, eetris 16. septembril 2006
*"Legendaarse Pesakonna kammbäkk" Eesti Päevaleht, 17. märts 2007
*"Koomiks Pesakond tähistab 15. sünnipäeva näitusega Riigikogus" Riigikogu pressiteated, 5. juuni 2009
Igor Tõnurist

**Igor Tõnurist** (11. veebruar 1947 Keila – 9. jaanuar 2021 Tallinn) oli eesti etnograaf. 

Ta lõpetas 1969. aastal Moskva Ülikooli ajaloolase ja etnoloogina.

Aastast 1972 töötas ta Ajaloo Instituudis.

Ta on olnud rahvamuusikaansambli Leegajus kunstiline juht ja Leegajusest esimese Tallinna seto koorina välja kasvanud seto folkloorirühma Sõsarõ üks eestvedaja.

Igor Tõnurist oli üks hinnatumaid Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu konsultante rahvarõivaste valmistamise ja kandmise alal, ta kureeris rahvarõivanäitusi ja koolitas rahvarõivaste valmistajaid. Tegutses rahvamuusiku ning rahvamuusika ja rahvapillide uurijana. Ta oli üks väheseid, kes valdas muu hulgas ka päkarauaga kandlemängu kunsti. Eesti Folkloorinõukogus oli ta rahvakandle töörühma nõustaja, samuti aitas ta Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumil 2018. aastal korraldada Brüsselis toimunud eesti rahvapillide näitust. Ta juhendas nii eesti kui ka teiste rahvaste folkloorirühmi. Ta vahendas eesti keelde eesti vanausuliste pärandit ja tõlkis eesti rahvaluule- ja muusikateadlaste töid vene keelde.

## Tunnustus
*1998 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (edukas folkloorialane tegevus)
*2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2003 stipendium "Ela ja sära"
*2006 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (pillimehele, meie rahva lugude, laulude, tavade ja kommete põhjalikule uurijale, tundjale ning suurele meeldetuletajale)
*2007 Pärandihoidja (etnoloog ja rahvarõivaste asjatundja, rahvamuusik)
*2007 Lääne-Virumaa vapimärk
*2014 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia (Eesti rahvarõivakultuuri väärtustamise ja edendamise eest)
*2009 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
*2018 Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium

## Viited
Gea Troska

**Gea Troska** (sünninimi **Gea Reiman**; 10. veebruar 1926 Tallinn – 17. jaanuar 2015) oli eesti etnograaf.

Ta lõpetas aastal 1950 Tartu Riikliku Ülikooli. Aastal 1974 kaitses ta väitekirja ja sai ajalookandidaadi kraadi.

Aastatel 1953–1960 töötas ta Tallinna Linnamuuseumis, 1960–1971 Eesti Riiklikus Vabaõhumuuseumis ja 1971–1996 Ajaloo Instituudis. 

## Teadustöö
Ta on uurinud Eesti ala külaasustuse ajalugu.
*1987 "Eesti külad XIX sajandil. Ajaloolis-etnograafiline uurimus". Eesti NSV Teaduste Akadeemia, Ajaloo Instituut. Eesti Raamat. Tallinn 1987

## Isiklikku
Tema isa oli ühiskonnategelane Hugo Reiman.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Friedrich Sigismund Stern

**Friedrich Sigismund Stern** (22. august (vkj)/ 3. september 1812 Sangaste kihelkond, Tartumaa – 10. mai (vkj)/ 22. mai 1889) oli graafik ja maalikunstnik. 

Aastast 1841 andis ta Kuressaare kreiskoolis joonistusõpetust.

Aastal 1859 andis ta välja Saaremaa kohta käiva esimese eesti rahvarõivaste albumi ("*[[Album Öselscher Bauerntrachten]]*").

## Viited
Johannes Kass

**Johannes Kass** (sündinud 24. mail 1949 Tallinnas) on Eesti poliitik.

Tema vanemad olid talupidajad, kes arreteeriti 1948. aastal. Poeg sündis Tallinna Patareis ja kasvas mitmes Venemaa lastekodus. Pärast vanemate amnesteerimist 1956. aastal naasis ta Eestisse ja lõpetas 1966. aastal Pärnu 8. 8-klassilise kooli ja 1970. aastal Tallinna Polütehnikumi raadiotehniku erialal.

Ta töötas aastatel 1970–1978 Eesti Vabariiklikus Raadiokeskuses, 1978–1989 kalurikolhoosis Pärnu Kalur raadionavigatsiooni seadmete tehnikuna ja 1989–1990 Matek OÜ-s automaatikuna.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja seal riigikaitsekomisjoni liige. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Ta oli Rahvarinde Pärnumaa volikogu ja kesktoimkonna liige; samuti oli ta Kodanike Komiteede Pärnu Komitee asutajaid ja aseesimees, samuti oli ta Eesti Kongressi liige ja Eesti Komitee I koosseisu liige ning korruptsiooni vastu võitlemise ja avalikustamise toimkonna aseesimees, liikumise Genf-49 Pärnu koordineerija. Lisaks oli ta aastatel 1989–1993 Pärnu linnavolikogu liige.

Ta kuulus 9. maist 2000 kuni 1. jaanuarini 2010 Keskerakonda. Selle erakonna ridades kandideeris ta aastatel 2002 ja 2005 Pärnu Linnavolikogu liikmeks, ei osutunud valituks, kuid oli asendusliige 2002–2009.

Kaitseliitlane alates 1992 Pärnumaa Malevas.

* 20. Augusti Klubi liige.

## Tunnustus
* 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Johannes Kassi tütar on eesti kunstiajaloolane ja kunstnik Lola Annabel Kass.
Ādolfs Skulte

**Ādolfs Skulte** (28. oktoober (15. oktoober vkj) 1909 Kiiev – 20. märts 2000 Riia) oli Läti helilooja ja pedagoog.

Aastail 1930–1934 õppis ta Läti konservatooriumis Jāzeps Vītolsi kompositsiooniklassis.

Ādolfs Skulte on maetud Riia metsakalmistule.

Ādolfs Skulte poeg Gvido Skulte oli filmioperaator.
Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė

**Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė** (sündinud 2. jaanuaril 1984 Kaunases) on Leedu ja Euroopa Liidu poliitik. 2009–2014 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

Morkūnaitė lõpetas Kaunase muusikagümnaasiumi ja 2006. aastal Leedu muusika- ja teatriakadeemia klaveri erialal. 2008 kaitses samas magistritöö kultuuripoliitika erialal. 2005–2008 töötas ta mitme seimiliikme nõunikuna ja seejärel välisminister Vygaudas Ušackase nõunikuna.

2001. aastal astus ta parteisse Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid (TS-LKD) ning on erakonna volikogu ja juhatuse liige. Ta oli Noorte Konservatiivide Liidu esimees (2006–2007). 

## Välislingid
* Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė Euroopa Parlamendi kodulehel
*"Saadik usub pigem Ukrainasse kui noortegarantiisse", Postimees, 4. juuli 2013
Gvido Skulte

**Gvido Skulte** (8. jaanuar 1939 Riia – 1. juuli 2013) oli läti filmioperaator.

Ta lõpetas 1966. aastal Moskvas Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi.

Gvido Skulte on maetud Riia metsakalmistule.

Gvido Skulte isa oli helilooja ja pedagoog Ādolfs Skulte.

## Filme
*"Varajane rooste" (1979)
*"Riia kaitsjad" (2007)
Kalju Koha

**Kalju Koha** (sündinud 16. augustil 1956 Tartus) on eesti poliitik, omavalitsustegelane ja riigiametnik.

Ta lõpetas aastal 1974 Tartu 7. Keskkooli ja aastal 1979 Eesti Põllumajanduse Akadeemia elektriinsenerina.

Ta töötas aastatel 1979–1986 "Avangardi" kolhoosis elektriinsenerina ja aastatel 1986–1990 peaenergeetikuna.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, kus ta tegutses majanduskomisjonis. Ta kuulus Rahvarindesse, oli selle saadikutekoja liige. Samuti oli ta Põhiseaduse Assamblee liige.

Aastatel 1992–1993 oli ta Tartu maavanem, aastatel 1994–2000 Riigikontrolli peakontrolör, Lõuna-Eesti osakonna juhataja. Aastast 2000 on ta Eesti Energia AS Jaotusvõrgu Tartu piirkonna juht.

Ta oli aastatel 1984–1990 NLKP liige, ta oli aastal 1990 Eesti Maa-Keskerakonna asutajaliige.

## Tunnustus
* 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk
Pendletoni maakond

**Pendletoni maakond** (*Pendleton County*) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°69' N, 84°36' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Falmouth.

Maakonna pindala on 730 km&sup2;, millest 3 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 877. Aastal 2000 oli elanikke 14 390.

## Naabermaakonnad
* Kentoni maakond (loodes)
* Campbelli maakond (põhjas)
* Clermonti maakond (kirdes)
* Brackeni maakond (idas)
* Harrisoni maakond (lõunas)
* Granti maakond (läänes)

## Ajalugu
Pendletoni maakond moodustati 4. detsembril 1798 Campbelli ja Brackeni maakonna osadest. Maakond on nime saanud Virginia kuberneri Edmund Pendletoni järgi.

## Välislingid
* Pendletoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ketterman

**Ketterman** on endine asula Ameerika Ühendriikides Lääne-Virginia osariigis Pendletoni maakonnas.


Smoke Hole - Post Office.JPG|Postkontori varemed
Smoke Hole - Katterman Cemetery.jpg|Kalmistu
Powelli maakond

**Powelli maakond** (*Powell County*) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°83' N, 83°83' W.

Maakonna halduskeskus on Stanton.

Maakonna pindala on 467 km&sup2;. Veekogusid ei ole.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 613. Aastal 2000 oli elanikke 13 237.

## Naabermaakonnad

* Montgomery maakond (põhjas)
* Menifee maakond (kirdes)
* Wolfe'i maakond (kagus)
* Lee maakond (lõunas)
* Estilli maakond (edelas)
* Clarki maakond (loodes)

## Ajalugu

Powelli maakond moodustati 7. jaanuaril 1852 Clarki, Estilli ja Montgomery maakonna osadest. Maakond on nime saanud Kentucky kuberneri Lazarus W. Powelli järgi.

## Kaitsealad
* Daniel Boone'i metsakaitseala (osa)

## Välislingid

* Powelli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Powelli maakond (Montana)

**Powelli maakond** (*Powell County*) on maakond USA-s Montana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°83' N, 83°83' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Deer Lodge.

Maakonna pindala on 6042 km&sup2;, millest 18 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7027. Aastal 2000 oli elanike arv 7180.

## Naabermaakonnad

* Flatheadi maakond (põhjas)
* Lewis and Clarki maakond (idas ja kirdes)
* Jeffersoni maakond (kagus)
* Deer Lodge'i maakond (lõunas)
* Granite'i maakond (edelas)
* Missoula maakond (läänes)

## Ajalugu

Powelli maakond moodustati 1901. aastal.

## Kaitsealad
* Beaverhead-Deerlodge'i metsakaitseala (osa)
* Flatheadi metsakaitseala (osa)
* Helena metsakaitseala (osa)
* Lolo metsakaitseala (osa)
* Bob Marshall Wilderness Area (osa)
* Scapegoat Wilderness Area (osa)

## Välislingid

* Powelli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Deueli maakond

**Deueli maakond** (*Deuel County*) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44°76' N, 96°67' W.

Maakonna halduskeskus on Clear Lake.

Maakonna pindala on 1649 km&sup2;, millest 34 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4364. Aastal 2000 oli elanike arv 4498.

## Naabermaakonnad

* Granti maakond (põhjas)
* Lac Qui Parle'i maakond (kirdes)
* Yellow Medicine'i maakond (idas)
* Lincolni maakond (kagus)
* Brookingsi maakond (lõunas)
* Hamlini maakond (edelas)
* Codingtoni maakond (loodes)

## Ajalugu

Powelli maakond moodustati 1862. aastal.

## Välislingid

* Deueli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Soome Teadusselts

**Soome Teadusselts**, ka **Societas Scientiarum Fennica** (soome keeles *Suomen Tiedeseura*,  rootsi keeles *Finska Vetenskaps-Societeten*) on Soome vanim teaduste akadeemia. Teadusseltsi  
asutas Helsingis Venemaa tsaar Nikolai I 1838.    

## Liikmeskond
Soome Teadusseltsi liikmeid on kokku 370 ja nad kuuluvad nelja osakonda: füüsika-matemaatika, bioteaduste, humanitaarteaduste ja sotsiaalteaduste osakonda. Teadusselts valib endale liikmeid eluaegse staatusega. Igas osakonnas on kuni 67 aasta vanuste tegevliikmete arv piiratud kolmekümnega. Kui tegevliikmel täitub 67. eluaasta, jätkab ta teadusseltsi liikmena, kuid sellega tekib õigus osakonda valida uus tegevliige. 

Välisliikmeid on teadusseltsis kokku 121 inimest, nende hulgas on ka eestlasi: füüsik Ülo Ugaste (valitud 1999) ja molekulaarbioloog Mart Saarma (2006).  Välisliikmete nimistust leiame teiste seas ka eesti juurtega Rootsi-Saksamaa paleogeneetiku Svante Pääbo (valitud 2002).

1868. aastal valiti Soome Teadusseltsi auliikmeks Ferdinand Johann Wiedemann.

## Vaata ka
*Soome Teaduste Akadeemia

## Viited

## Välislingid
*Soome Teadusseltsi veebisait
Pendletoni maakond (Lääne-Virginia)

**Pendletoni maakond** (*Pendleton County*) on maakond USA-s Lääne-Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°68' N, 79°36' W.

Maakonna halduskeskus on Franklin.

Maakonna pindala on 1808 km&sup2;. Veekogusid ei ole.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7695. Aastal 2000 oli elanike arv 8196.

## Naabermaakonnad

* Granti maakond (põhjas)
* Hardy maakond (kirdes)
* Rockinghami maakond (idas)
* Augusta maakond (lõunas)
* Highlandi maakond (lõunas)
* Pocahontase maakond (edelas)
* Randolphi maakond (läänes)

## Ajalugu

Pendletoni maakond moodustati 4. detsembril 1787 Augusta, Hardy ja Rockinghami maakonna osadest. Maakond on saanud nime Virginia juristi ja poliitiku Edmund Pendletoni järgi.

## Kaitsealad
* George Washingtoni metsakaitseala (osa)
* Monongahela metsakaitseala (osa)

## Välislingid

* Pendletoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Deueli maakond (Nebraska)

**Deueli maakond** (*Deuel County*) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°11' N, 102°33' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Chappell.

Maakonna pindala on 1142 km&sup2;, millest 3 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1941. Aastal 2000 oli elanike arv 2098.

## Naabermaakonnad

* Gardeni maakond (põhjas)
* Keithi maakond (idas)
* Perkinsi maakond (kagus)
* Sedgwicki maakond (lõunas)
* Cheyenne'i maakond (läänes)

## Ajalugu

Deueli maakond moodustati 1889. aastal Cheyenne'i maakonna osast. Maakond on saanud nime Omaha raudtee-ettevõtja Harry Porter Deueli järgi.

## Välislingid

* Deueli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Lühilaine

**Lühilaine** (SW,  ingl k *Short Wave*) on raadiosagedusala mis hõlmab kõrgema osa raadiosageduste kesksagedusalast (MF, *Medium Frequency*) ja kogu kõrgsagedusala (HF, *High Frequency*) .

Lühilainet rakendatakse peamiselt raadiosides ja ringhäälingus, samuti meditsiinis (elekterravi). 

Ringhäälinguvastuvõtjad võimaldavad raadiosignaale vastu võtta järgmistes lühilaineribades.

## Vaata ka
*Pikklaine
*Kesklaine
Dewey maakond (Oklahoma)

**Dewey maakond** (*Dewey County*) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35°99' N, 99°00' W.

Maakonna halduskeskus on Taloga.

Maakonna pindala on 2611 km&sup2;, millest 21 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4810. Aastal 2000 oli elanike arv 4743.

## Naabermaakonnad

* Woodwardi maakond (põhjas)
* Majori maakond (põhjas)
* Blaine'i maakond (idas)
* Custeri maakond (lõunas)
* Roger Millsi maakond (edelas)
* Ellise maakond (loodes)

## Ajalugu

Dewey maakond moodustati 1892. aastal. Maakond on saanud nime admiral George Dewey järgi.
Hughesi maakond

**Hughesi maakond** (*Hughes County*) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44°39' N, 99°99' W.

Maakonna halduskeskus on Pierre.

Maakonna pindala on 2073 km&sup2;, millest 154 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 022. Aastal 2000 oli elanike arv 16 481.

## Naabermaakonnad

* Sully maakond (põhjas)
* Hyde'i maakond (idas)
* Lymani maakond (lõunas ja kagus)
* Stanley maakond (lõunas ja läänes)

## Välislingid
* Hughesi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Hughesi maakond (Oklahoma)

**Hughesi maakond** (*Hughes County*) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35°04' N, 96°26' W.

Maakonna halduskeskus on Holdenville.

Maakonna pindala on 2110 km&sup2;, millest 20 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 003. Aastal 2000 oli elanikke 14 154.

## Naabermaakonnad

* Okfuskee maakond (põhjas)
* McIntoshi maakond (kirdes)
* Pittsburgi maakond (idas)
* Coali maakond (lõunas)
* Pontotoci maakond (edelas)
* Seminole'i maakond (läänes)

## Ajalugu

Hughesi maakond moodustati 16. juulil 1907 maskogi indiaanlaste territooriumist. Maakond on nime saanud advokaat William C. Hughesi järgi.

## Välislingid

* Oklahoma ajaloo ja kultuuri entsüklopeedia - Hughesi maakond (*inglise keeles*)
Hyde'i maakond

**Hyde'i maakond** (*Hyde County*) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35°41' N, 76°15' W.

Maakonna halduskeskus on Swan Quarter.

Maakonna pindala on 3688 km&sup2;, millest 2100 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5810. Aastal 2000 oli elanike arv 5209.

## Naabermaakonnad

* Tyrrelli maakond (põhjas)
* Dare'i maakond (kirdes)
* Cartereti maakond (edelas)
* Beauforti maakond (läänes)
* Washingtoni maakond (loodes)

## Ajalugu

Hyde'i maakond moodustati 3. detsembril 1705. aastal Wickhami maakonna osast. Maakond on saanud nime Põhja-Carolina kuberneri Edward Hyde'i järgi.

## Kaitsealad

* Alligator River National Wildlife Refuge (osa)
* Mattamuskeet National Wildlife Refuge
* Pocosin Lakes National Wildlife Refuge (osa)
* Swanquarter National Wildlife Refuge

## Välislingid

* Hyde'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Aleksander Tõnisson (ettevõtja)

**Aleksander Tõnisson**  (24. juuni 1883 Leebiku vald, Helme kihelkond  – 16. juuni 1958) oli Eesti ettevõtja.

Tõnisson õppis Leebiku vallakoolis seejärel Tallinna õhtukeskkoolis ning tehnilistel kursustel.

1914. aastal omandas ta P. Uusmanniga mehaanika- ja lukksepatöökoja Tallinnas, 1919 koliti ettevõte aadressile Harju tänav 44. Hiljem asus firma kontor aadressil Rüütli tänav 28-30. Ajapikku kujundati töökojast A. Tõnisson & Ko, mis tegeles sanitaartehnika müügi ja malmivaluga, sh valmistas kanalisatsioonitorusid, kaevuluuke ja keskkütteseadmestikku. Ettevõtte järgi hüüti omanikku Toru-Tõnissoniks. Lisaks sanitaartehnikafirmale kuulus Tõnissonile ka Söötevälja talu Lilli külas Anija vallas Harjumaal (talu ostis ta kahe peale sõbra, ehitusettevõtja Villem Hansteiniga).

Aleksander Tõnisson oli Väike- ja Kesktööstusettevõtete Ühingu üks asutajaid ja kauaaegne esimees, Tööstusnõukogu ja Riigi Majandusnõukogu liige, samuti üks Kaubandus-Tööstuskoja asutajaist, juhatuse ja suurtööstuse sektsiooni büroo liige (1929–37), Eesti Panga diskontokomisjoni liige, Eesti Töösturite Ühingu esimees ning Tallinna Tehnikumi asutajaliige. Ta oli ka Omakaitse asutajaliige.

1940. aastal ostis ta Sammuli talu Viljandi vallas Viljandi järve kaldal, mis oli suurim talu Viljandimaal, üle 100 hektari, ostuhind 40 000 krooni.

Tõnisson arreteeriti ja küüditati Eestist koos kindral Nikolai Reegi abikaasaga. Teistel andmetel suri ta 16. juunil 1958 74-aastaselt kõhunäärmevähki.

## Viited

## Kirjandus
* "A. Tõnisson 50-aastane" Postimees, 23. juuni 1933

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Hyde'i maakond (Lõuna-Dakota)

**Hyde'i maakond** (*Hyde County*) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44°55' N, 99°48' W.

Maakonna halduskeskus on Highmore.

Maakonna pindala on 2244 km&sup2;, millest 15 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1420. Aastal 2000 oli elanike arv 1671.

## Naabermaakonnad

* Faulki maakond (põhjas)
* Handi maakond (idas)
* Buffalo maakond (lõunas)
* Lymani maakond (edelas)
* Hughesi maakond (edelas)
* Sully maakond (läänes)
* Potteri maakond (loodes)

## Ajalugu

Hyde'i maakond moodustati 1873. aastal.
Dewey maakond

**Dewey maakond** (*Dewey County*) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45°16' N, 100°88' W.

Maakonna halduskeskus on Timber Lake.

Maakonna pindala on 6334 km&sup2;, millest 370 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5301. Aastal 2000 oli elanike arv 5972.

Peaaegu kogu maakond jääb Cheyenne Riveri indiaanireservaati.

## Naabermaakonnad

* Corsoni maakond (põhjas)
* Walworthi maakond (kirdes)
* Potteri maakond (idas)
* Sully maakond (kagus)
* Stanley maakond (lõunas)
* Ziebachi maakond (läänes)

## Ajalugu

Dewey maakond moodustati 1883. aastal.
Ülase tänav (Tallinn)

**Ülase tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 

Tänav algab Kibuvitsa tänavalt, ristub Tulika tänavaga ja lõpeb seejärel Lilleküla tööstuspiirkonnas umbtänavana. Ülase tänav on ligikaudu 170 meetri pikkune.

Ülase tänav sai nime 15. veebruaril 1933., enne seda kandis Ülase tänav Saviaukude tänava nime. Pelgulinna Gümnaasiumi kohal olid aga vanad saviaugud, kust sai toorainet sealne Kopli telliskivivabrik. 

## Viited
Chelsea Manning

**Chelsea Elizabeth Manning** (sündinud Bradley Edward Manning; sündinud 17. detsembril 1987 Crescentis Logani maakonnas Oklahomas) on endine USA sõjaväelane.

Ta arreteeriti mais 2010 Iraagis süüdistusega, et on andnud ebaseaduslikult Wikileaksile materjale USA armee kohta. Informatsiooni avaldasid Wikileaks ja Wikileaksi partnerid aprillist oktoobrini 2010.

Manning oli vangistatud ilma õigusemõistmiseta (kohtuta) veebruarini 2013. Juulist 2010 kuni aprillini 2011 istus ta isoleerituna, mis põhjustas rahvusvahelise reaktsiooni.

Juulis 2013 mõisteti Manning süüdi 20 süüdistuspunktis, sealhulgas spionaažis. 21. augustil 2013 mõistis USA sõjaväekohus ta 35 aastaks vangi; prokurör oli nõudnud talle vähemalt 60 aastat vangistust. President Obama andis Manningile 17. jaanuaril 2017 armu ning ta vabastati enne tähtaega 17. mail 2017. 

## Viited

## Välislingid
VHF-sagedusala

**VHF-sagedusala** (ingl k *Very High Frequency*, ülikõrgsagedus) ehk **meeterlaineala**  on raadiosagedusala vahemikus 30&nbsp;MHz kuni 300&nbsp;MHz. Nimetus meeterlaineala tuleneb sellest, et lainepikkuste vahemik on 1 meetrist 10 meetrini.

Meeterlainealast kõrgema  sagedusega on detsimeeterlaineala (UHF) ja madalama sagedusega dekameeterlaineala (HF, *High Frequency*, kõrgsagedus), sealhulgas raadioringhäälingu lühilaine ribad.

## Kasutamine televisioonis
VHF-sagedusala (meeterlaineala) jaguneb kolmeks ribaks. Analoogtelevisiooni kanalid 1–12 paiknesid ribades I ja III. 
Sagedusala ülemist osa 230–300&nbsp;MHz kasutatakse kaabeltelevisioonis (kanalid S11–S20).  Digitaaltelevisiooni saateid edastatakse UHF-sagedustel. VHF III alas on DAB-raadio (digiraadio).

## Kasutamine raadioringhäälingus
Raadioringhäälingus on meeterlainete kohta kasutusel nimetus **[[ultralühilaine]] - ULL** (saksa k Ultrakurzwelle, UKW; vene k Ультракоро́ткие во́лны, УКВ, ULA). Inglise keeleruumis on samas tähenduses kasutusel lühend **FM** (sõnadest *Frequency Modulation*, sagedusmodulatsioon), sest heli edastatakse meeterlainealas sagedusmoduleeritult.
 

### Ajaloost
Esimese sagedusmodulatsiooniga saatja-vastuvõtja ehitas 1933. a USA insener E. H. Armstrong (1890–1954). Esimesed FM-saated lasti eetrisse 1948. a Saksamaal  ultralühilainel. 1950. aastatel võeti FM-raadio kasutusele kogu Euroopas ning alustati stereofooniliste saadete (stereosaadete) edastamist.

Sagedusmodulatsiooniga (FM) saadete ajalugu Eestis:
*1956, 1. mai – esimesed saated ultralühilainel Tallinnast 
*1961, 21. juuli – esimene stereoheliga saade ultralühilainel 
*1991 – Tallinna teletornis alustas tööd esimene saatja sagedusribas 87,5–108&nbsp;MHz  
*1992, 1. märts – Tallinnas tuli sagedusel 100,7&nbsp;MHz eetrisse esimene kommertsraadiojaam Kuku

Seejärel kui Eesti Raadio lõpetas 1998. aastal välislevi lühilainel ja kogu levi kesklainel. on Eesti Raadio programmide vastuvõtt võimalik kogu Eestis ainult ultralühilainel (87,5–108&nbsp;MHz) ja Internetis.

## Vaata ka
*Raadiolained
*UHF-sagedusala
*VHF ringsuunaline raadiomajakas

## Viited
Aavo Mölder

**Aavo Mölder** (sündinud 30. märtsil 1944 Vasulas) on eesti põllumajandusjuht ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1959 Tartu 10. 7-klassilise Kooli, aastal 1962 Väimela Põllumajandustehnikumi ja aastal 1963 Tartu 3. Töölisnoorte Keskkooli. Aastal 1968 lõpetas ta zootehnikuna Eesti Põllumajanduse Akadeemia, aastal 1971 kaitses ta tööga "Veiste käitumine suurfarmide tingimustes" põllumajanduskandidaadi väitekirja.

Ta oli aastatel 1971–1976 Tartu näidissovhoosi Vorbuse osakonna juhataja; aastatel 1976–1979 oli ta Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi veisekasvatuse osakonnas sektorijuhataja, aastatel 1979–1992 oli ta Laeva katsesovhoosi direktor. 19. veebruarist 1992 22. novembrini 1992 oli ta Eesti Vabariigi põllumajandusminister. Aastast 1993 oli ta Tartu riigimajandi direktor.

Ta oli aastatel 1971–1989 NLKP liige, aastast 1990 oli ta Eesti Maaliidu liige, 14. maist 1998 on ta Eestimaa Rahvaliidu/Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja VIII Riigikogu (valimisliidu Koonderakond ja Maarahva Ühendus esindajana) liige.

Ta on olnud Erastamisagentuuri nõukogu liige ja Riigi Viljasalve haldusnõukogu liige. Tema hobiks on muusika, eriti akordionimäng.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last. Tema isa Adolf Mölder oli põllumajandusteadlane, kaksikvend Mati Mölder on samuti põllumajandusjuht.

## Tunnustus
* Medal "Töövapruse eest"
* 2002 – Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2004 – aasta põllumees
* 2005 – Tartumaa Kuldne Tammeoks
* 2006 – Valgetähe II klassi teenetemärk
Väino Uibo

**Väino Uibo** (7. oktoober 1942 Tartu – 24. jaanuar 2024) oli eesti näitleja ja lavastaja.

## Elukäik
Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi ja 1970. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (4. lend). 

Ta oli aastatel 1970–1975 ja 1977–1981 Vanemuise teatri näitleja ning 1981–1989 teatri Ugala näitleja ja lavastaja. Aastatel 1975–1977 töötas ta Eesti Televisiooni Tartu stuudios. 

Väino Uibo on osalenud mängufilmides "Tuuline rand" (1971, Jaan), "Väike reekviem suupillile" (1972, Heiki) ja "Aeg elada, aeg armastada" (1976, Silver). 

Aastatel 1989–1992 elas Uibo Rootsis. 

Aastatel 1993–1998 oli ta Elva linnapea ja 1998–2001 Kuressaare Linnateatri direktor. Hiljem oli ta vabakutseline, pühendus tööle harrastusnäitlejatega ja lavastas harrastusteatrites.

## Viimaseid lavastusi
*Charles Perrault/Urmas Lennuk "Okasroosike" (2005 Rakvere Teatris, ka laulude autor)
*August Kitzberg/Väino Uibo "Kauka jumal" (2012 Saaremaa Rahvateatris)
*Sergei Mihhalkov/Väino Uibo "Jänes lontkõrv" (2014 Saaremaa Rahvateatris)
* Oskar Luts/Väino Uibo "Millal küll Kalev koju jõuab" (2014 Saaremaa Rahvateatris)
* Hugo Raudsepp "Vedelvorst" (2015 Saaremaa Teatris)
* Väino Uibo "Postiljon tuleb kell 12" (2016 Saaremaa Teatris)
* Väino Uibo "Pasjanss ehk Alatu kättemaks" (2018 Elva LendTeatris)
* Väino Uibo "Naised meeste maailmas" (2018 Saaremaa Teatris)
* Hugo Raudsepp/V. Uibo "Patused hinged" (2020, Taritu Tubateatris)
*Peter Quilter/V. Uibo „Eesriie avaneb!“ (2023 Thule teatris)

## Tunnustus
* 1981 – Eesti NSV Teatriühingu eripreemia (Väino ja Toomas Uibole V.Uibo/H.Runneli „Laulan sõbraks öö ja päeva” lavastuse eest Viljandi Ugalas)

## Isiklikku
Väino Uibole meeldis mängida suupilli.

Tema pojad on Toomas Uibo ja Märt Uibo. Kui ta Toomase lapsepõlves koos pojaga kontserte andis, olid nad tuntud duetina Väino ja Toomas Uibo.  Väino Uibo on koos Toomas Uiboga andnud välja albumi "Laulan sõbraks öö ja päeva" (CD 2012, salvestatud Ugala teatris 1984. aastal).  

Väino Uibo on avaldanud mälestusteraamatu "Naeru varjus läbi elu" (2015).

## Viited

## Välislingid
*Kuressaares hakkab teatrit tegema Väino Uibo. ohtuleht.ee, 16. mai 1998.
*Väino Uibo: Paadialuseks paadikuuri ma veel sobiks. ohtuleht.ee, 28. september 2013.
*Väino Uibo: ma ei oska laulukirjutamise oskust piisavalt väärtustada. menu.err.ee, 28. september 2013.
*PÄEVATEE SUVEKÜLALINE. Väino Uibo. Audioarhiiv, 16. august 2014.
*Väino Uibo: Olen mõelnud, et enne ei tahaks siitilmast lahkuda, kui näeks selle tõpra lõppu. ohtuleht.ee/elu, oktoober 2023.
Walworthi maakond

**Walworthi maakond** (*Walworth County*) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42°67' N, 88°54' W.

Maakonna halduskeskus on Elkhorn ja suurim linn Whitewater.

Maakonna pindala on 1493 km&sup2;, millest 55 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 102 228. Aastal 2000 oli elanike arv 93 759.

## Naabermaakonnad

* Waukesha maakond (kirdes)
* Racin'i maakond (idas)
* Kenosha maakond (idas)
* McHenry maakond (kagus)
* Boone'i maakond (edelas)
* Rocki maakond (läänes)
* Jeffersoni maakond (loodes)

## Ajalugu

Walworthi maakond moodustati 1836. aastal. Maakond on saanud nime New Yorgi kohtuniku Reuben Hyde Walworthi järgi.

## Välislingid

* Walworthi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Kattega tee

**Kattega tee** on tee, mille sõidu- või käiguosa pinna moodustab orgaanilise või mineraalse sideainega töödeldud mineraalmaterjali kiht (asfaltbetoonkate, tsementbetoonkate, mustkate jne), kiviparkett või munakivisillutis.

## Viited
Walworthi maakond (Lõuna-Dakota)

**Walworthi maakond** (*Walworth County*) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45°43' N, 100°03' W.

Maakonna halduskeskus on Selby.

Maakonna pindala on 1928 km&sup2;, millest 94 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5438. Aastal 2000 oli elanike arv 5974.

## Naabermaakonnad

* Campbelli maakond (põhjas)
* Edmundsi maakond (idas)
* Potteri maakond (lõunas)
* Dewey maakond (edelas)
* Corsoni maakond (loodes)

## Ajalugu

Walworthi maakond moodustati 1873. aastal. Maakond on saanud nime Wisconsini osariigis asuva Walworthi maakonna järgi.

## Välislingid

* Walworthi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Tyleri maakond (Lääne-Virginia)

**Tyleri maakond** (*Tyler County*) on maakond USA-s Lääne-Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°47' N, 80°88' W.

Maakonna halduskeskus on Middlebourne.

Maakonna pindala on 676&nbsp;km², millest 8&nbsp;km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9208. Aastal 2000 oli elanike arv 9592.

## Naabermaakonnad

* Wetzeli maakond (põhjas)
* Doddridge'i maakond (kagus)
* Ritchie' maakond (edelas)
* Pleasantsi maakond (läänes)
* Washingtoni maakond (läänes)
* Monroe maakond (loodes)

## Ajalugu

Tyleri maakond moodustati 6. detsembril 1814 Ohio maakonna osast. Maakond on nime saanud John Tyleri isa John Tyler seeniori järgi.

## Kaitsealad
* Ohio River Islands National Wildlife Refuge (osa)

## Välislingid

* Tyleri maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ehitusmaterjal

**Ehitusmaterjal** on materjal, mida kasutatakse hoonete vm rajatiste ehitamisel. Levinumad ehitusmaterjalid on puit, kivi, betoon ja tellis. Ehitusmaterjalide valik sõltub suurel määral tehnoloogiast ja on ajaloo jooksul eri kultuurides ja looduskeskkondades palju muutunud, samuti on seda mõjutanud tänapäevane materjaliteadus. Üks võimalik ehitusmaterjalide liigitus on looduslikud (puit, bambus, savi, lehmasõnnik, pilliroog, lumi, liiv) ja tehislikud (betoon, tellis, vineer, plekk, eterniit) materjalid.

## Vaata ka
* Ehitusmaterjalide loend
* Ehitusmaterjalitööstus
Bristoli maakond (Massachusetts)

**Bristoli maakond** (*Bristol County*) on maakond USA-s Massachusettsi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°75' N, 71°09' W.

Maakonna halduskeskus on Taunton ja suurim linn New Bedford.

Maakonna pindala on 1790&nbsp;km², millest 350&nbsp;km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 548 285. Aastal 2000 oli elanike arv 534 678.

## Naabermaakonnad

* Norfolki maakond (põhjas)
* Plymouthi maakond (idas)
* Newporti maakond (edelas)
* Bristoli maakond (Rhode Island) (läänes)
* Providence'i maakond (loodes)

## Ajalugu

Bristoli maakond moodustati 2. juunil 1685 Plymouthi maakonna osast. Maakond on nime saanud Rhode Islandis asuva Bristoli linna järgi.

## Kaitsealad
* Freetown-Fall River State Forest

## Välislingid

* Bristoli maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Nakkushaigused

**Nakkushaigused** (ladina keeles *morbi contagiosi*, ainsuses *morbus contagiosus*) ehk **infektsioonhaigused** (ladina keeles *morbi infectiosi*, ainsuses *morbus infectiosus*) on haigused või haigustunnusteta kandlusseisundid, mille põhjustab organismi sattunud nakkustekitaja ja mille puhul on võimalik levik inimeselt või loomalt inimesele või loomale otseselt või kaudselt. 

Nakkushaigusi põhjustavad nakatunult tervele kanduvad tõvestavad ehk patogeensed mikroorganismid (ainuraksed, mikroseened, bakterid, riketsiad) või viirused, laiemas tähenduses on nakkushaigused ka parasitaarhaigused ehk parasitoosid. Haigusnähud võivad tuleneda mitte ainult nakkustekitajatest, vaid ka nende elutegevuse jääkainetest. 

Nakkushaiguste ja nende tõkestamise uurimisega tegeleb epidemioloogia. 

Nakkushaiguste arsti nimetatakse **infektsionistiks**.

Nakkushaiguste leviku tõkestamise põhilised vahendid tänapäeva meditsiinis on hügieen ja vaktsineerimine.

Eestis esineb viimasel ajal vaktsiinidega välditavaid nakkushaigusi harva (nt leetrid, punetised, difteeria, teetanus), tuberkuloositõrje programm on saavutanud kontrolli tuberkuloosi üle. Metsloomade vaktsineerimine marutaudi vastu on vähendanud marutõve ohtu ka inimestel. Samas on endiselt kõrge puukidega levivatesse nakkushaigustesse (puukentsefaliiti ja puukborrelioosi) haigestunute arv. Suur probleem on ka HIV-nakkuse levik.

Nakkushaiguste valdkonda reguleerib Eestis nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seadus. Nakkushaiguste seiret ning järelevalvet korraldab Eestis terviseamet.

## Vaata ka
*Nakkushaiguste mõisteid

## Välislingid

* Nakkushaigused sotsiaalministeeriumi kodulehel
* Nakkushaiguste tähestikuline sõnastik Terviseameti kodulehel
* Nakkushaiguste teated Terviseameti kodulehel
* Tervisekaitseinspektsioon, Nakkushaiguste esinemine ja immunoprofülaktika Eestis 2008. aastal, veebiversioon (vaadatud 6.11.2014) 
* Kristin Aasma, Epidemioloogianõunik Kutsar: Euroopasse saabunud pagulastel on tuvastatud kümmekond erinevat nakkushaigust, 16. september 2015, Õhtuleht.ee
Norfolki maakond

**Norfolki maakond** (*Norfolk County*) on maakond USA-s Massachusettsi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Dedham ja suurim linn Quincy.

Maakonna pindala on 1150 km&sup2;, millest 120 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 725 981. Aastal 2010 oli elanikke 670 850 ja 2000. aastal 650 308.

Norfolki maakonnas on sündinud neli USA presidenti (John Adams, John Quincy Adams, John F. Kennedy ja George H.W. Bush).

Sissetulekult leibkonna kohta oli Norfolki maakond USA-s 2019. aastal 24. kohal ($107 361) ja osariigis esikohal.

## Naabermaakonnad

* Middlesexi maakond (loodes)
* Suffolki maakond (põhjas)
* Plymouthi maakond (kagus)
* Bristoli maakond (lõunas)
* Providence'i maakond (edelas)
* Worcesteri maakond (läänes)

## Ajalugu

Norfolki maakond moodustati 26. märtsil 1793. aastal Suffolki maakonna osast.

## Linnad

*Avon (*town*, 4777 elanikku 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt)
*Bellingham (*town*, 16 945 elanikku)
*Braintree (*city*, 39 143 elanikku)
*Brookline (*town*, 63 191 elanikku)
*Canton (*town*, 24 370 elanikku)
*Cohasset (*town*, 8381 elanikku)
*Dedham (*town*, maakonna halduskeskus, 25 364 elanikku)
*Dover (*town*, 5923 elanikku)
*Foxborough (*town*, 6227 elanikku)
*Franklin (*city*, 33 261 elanikku)
*Holbrook (*town*, 11 405 elanikku)
*Medfield (*town*, 12 799 elanikku)
*Medway (*town*, 13 115 elanikku)
*Millis (*town*, 8460 elanikku)

*Milton (*town*, 28 630 elanikku)
*Needham (*town*, 32 091 elanikku)
*Norfolk (*town*, 11 662 elanikku)
*Norwood (*town*, 31 611 elanikku)
*Plainville (*town*, 9945 elanikku)
*Quincy (*city*, 101 636 elanikku)
*Randolph (*city*, 34 984 elanikku)
*Sharon (*town*, 18 575 elanikku)
*Stoughton (*town*, 26 962 elanikku)
*Walpole (*town*, 26 383 elanikku)
*Wellesley (*town*, 29 550 elanikku)
*Westwood (*town*, 16 266 elanikku)
*Weymouth (*city*, 57 437 elanikku)
*Wrentham (*town*, 12 178 elanikku)

## Välislingid

* Norfolki maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Barry maakond

**Barry maakond** (*Barry County*) on maakond USA-s Michigani osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42°60' N, 85°31' W.

Maakonna halduskeskus on Hastings.

Maakonna pindala on 1494 km&sup2;, millest 54 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 59 173. Aastal 2000 oli elanike arv 56 755.

## Naabermaakonnad

* Ionia maakond (kirdes)
* Eatoni maakond (idas)
* Calhouni maakond (kagus)
* Kalamazoo maakond (edelas)
* Allegani maakond (läänes)
* Kenti maakond (loodes)

## Välislingid

* Barry maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Tyleri maakond

**Tyleri maakond** (*Tyler County*) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 30°77' N, 94°38' W.

Maakonna halduskeskus on Woodville.

Maakonna pindala on 2424 km&sup2;, millest 34 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 766. 2000. aastal oli seal 20 871 elanikku.

## Naabermaakonnad

* Angelina maakond (põhjas)
* Jasperi maakond (idas)
* Hardini maakond (lõunas)
* Polki maakond (läänes)

## Ajalugu

Tyleri maakond moodustati 1846. aastal Liberty maakonna osast. Maakond on nime saanud kümnenda Ameerika Ühendriikide presidendi John Tyleri järgi.

## Välislingid
* Tyleri maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Barry maakond (Missouri)

**Barry maakond** (*Barry County*) on maakond USA-s Missouri osariigi edelaosas. Geograafilised koordinaadid on 36°71' N, 93°83' W.

Maakonna halduskeskus on Cassville ja suurim linn Monett.

Maakonna pindala on 2048&nbsp;km², millest 31&nbsp;km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 35 597. Aastal 2000 oli elanikke 34 010.

## Naabermaakonnad

* Lawrence'i maakond (põhjas)
* Stone'i maakond (idas)
* Carrolli maakond (kagus)
* Bentoni maakond (lõunas)
* McDonaldi maakond (edelas)
* Newtoni maakond (loodes)

## Ajalugu
Barry maakond moodustati 5. jaanuaril 1835 Greene'i maakonna osast. Maakond on nime saanud Kentucky osariigist pärit postiministri William Taylor Barry järgi.

## Kaitsealad
* Mark Twaini metsakaitseala (osa)