open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Madal kask

**Madal kask** (*Betula humilis*) on kaseliste sugukonda kase perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine põõsas.  

Rahvapärased nimetused: **porsakask**, **marokõiv**, **kassi pässad**, **hala-kask**.

## Kirjeldus
1,5 kuni 2,5 meetrit kõrge põõsas. Madala kase lehed on ümarmunajad täkilise kuni saagja servaga sulgroodsed lihtlehed. Noorelt on leht karvane. 

## Levila ja kasvukoht
Põhja- ja Kesk-Euroopas, ka Aasia ja Põhja-Ameerika põhjapiirkondades. Eestis tavaline, eriti Eesti ida- ja edelaosas. Kasvab madalsoos, siirdesoodes ja rabade servadel, soometsades, rabametsades, lodumetsades ning sooniitudel põõsarindes. Valguslembene. Mullastiku suhtes vähenõudlik, kasvab hästi niiskel pinnasel.

## Välislingid
*
Artjom Savitski

**Artjom Savitski** (sündinud 27. jaanuaril 1992) on Eesti laulja ja meelelahutaja.

Ta saavutas teise koha "Eesti otsib superstaari" saates 2011. aastal. 

1999. aastast laulis ta Tallinna Poistekooris Lydia Rahula juhatusel. 2013. aastal esindas laulja Eestit rahvusvahelisel noorte artistide konkursil “Slavjanski Bazar”. Savitskil on ilmunud paarkümmend singlit, näiteks “Tela” koos Andrei Zevakiniga, “Valin ise oma tee”, “Sinu juurde tagasi”, “Ainus soov”, “Pozadi krutoi povorot” koos Anne Veskiga. 

2015. aasta novembris ilmus Savitski debüütalbum “Valin ise oma tee”, mis koosneb kuuest tema varasemast singlist ja kümnest uuemast loost.

Lisaks sooloprojektidele tegutseb Artjom Savitski meelelahutusüritusetel õhtujuhina ja laulab ansamblis. Sotsiaalmeedia sisuloojana on ta aktiivsem TikTokis, kus on kogunud üle 54 000 jälgija, aga tegutseb ka Instagramis.

Artjom pääses "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja finaali 10. aprillil 2011 toimunud lohutusvoorust, kus ta esitas Ruja laulu "Nii vaikseks kõik on jäänud". Edasipääsu tagas telefonihääletus.

## Saates "Eesti otsib superstaari" esitatud laulud

## Diskograafia

### Albumid

* "Valin ise oma tee" (2015)

### Singlid
* "Kõnnime seda teed" (koos Liis Lemsaluga; 2011)
* "Oota veidi veel" (2011)
* "Ainus soov" (2011)
* "Telefon on väljas" (2012)
* "7 roosi" (2013)
* "Armupalavik" (koos Põhja-Tallinnaga; 2012)
* "Noored oleme" (2013)
* "Lõputu" (2013)
* "Koputa" (koos Luisa Värkiga; 2014)
* "Seistes pilvedel" (2014)
* "Valin ise oma tee" (koos Kenitoga; 2014)
* (2015)
* (2015)
*"Kõik algab uuesti" (koos Risto Vürsti ja Maia Vahtramäega; 2015)
*"Hüvasti" (koos Djentlyga; 2015)
*"Surnud ring" (2015)
* "Vajuta gaasi veel" (2016)
*"Xklusiivne" (2016)
*"Unustatud mees" (2016)
*"Suvi jälle käes" (koos Kenneth Rüütliga; 2017)
*"Kosmos" (koos Kenneth Rüütliga; 2018)
*Tеlа (koos Zevaga; 2018)
*"Kirsipilved" (koos Zelfyga; 2019)
* (koos Zevaga; 2019)
*"Сова (koos Zevaga; 2019)
*"Позади Крутой Поворот" (Koos Zeva ja Anne Veskiga; 2020)
*"Ära torgi" (2020)
*"Foorid" (2022)
*"7:59AM" (2023)
*"Trofee" (2024)

## Viited

## Välislingid
* Artjom Savitski Facebookis
* Kais Allkivi. Noisebleedi solist Artjom: staarisaate teatrivoor oli kui tuimastussüst lavanärvile Õhtuleht, 19. märts 2011 
* Eha Laanepere. Finalistid leitud: "Sa oled see, keda otsime. Briljantne!" Õhtuleht, 11. aprill 2011 
* Video Suchergebnisse: Artjom Savitski.
* Ксения Репсон. Артем Савицкий хочет стать суперзвездой Postimees, 20. mai 2011
* Artjom Savitski: TikTok on üks parimaid muusikaturunduse platvorme ERR Menu, 12. juuli 2022
Anthony Berkeley Cox

**Anthony Berkeley Cox** (5. juuli 1893 – 9. märts 1971) oli inglise ajakirjanik ja kriminaalromaanide autor. 

Berkeley loomingu tuntumad tegelaskujud on Roger Sheringham ja Ambrose Chitterwick.

Kirjanik kasutas pseudonüüme **Anthony Berkeley**, **Francis Iles** jt.

1930. aastal asutas ta Londonis koos Agatha Christie, Dorothy L. Sayersi, Freeman Wills Croftsi ja teiste Briti kriminaalkirjanikega ühenduse Detection Club.

## Elulugu
Anthony Berkeley Cox sündis 1893. aastal Londoni lähistel Hertfordshire'i krahvkonnas. Noormees lõpetas Sherborne'i linna kooli ja Londoni Ülikooli kolledži. Pärast sõjaväeteenistust I maailmasõjas töötas ta palju aastaid ajakirjanikuna.  

Alates 1938. aastast avaldas Anthony Berkeley Cox John O'London's Weeklys ja Daily Telegraphis pseudonüümi Francis Ilese all raamatuarvustusi. 1940. aastatel töötas ta Sunday Timesi ja 1950. aastatest kuni surmani The Guardiani toimetuses. 

## Looming
### Anthony Berkeley
#### Roger Sherringhami lood
* "The Layton Court Mystery" (1925)
* "The Wychford Poisoning Case" (1926)
* "Roger Sheringham and the Vane Mystery" (US: "The Mystery at Lovers' Cave", 1927)
* "The Silk Stocking Murders" (1928)
* "Detektiivklubi" – "The Poisoned Chocolates Case" (1929); eesti keeles: Maret, 1940 sarjas "50-sendine romaan" nr 16. Kordustrükk: "Mürgitatud šokolaadikarp", Tiritamm, 1992
* "The Second Shot" (1930)
* "Top Storey Murder" (1931)
* "Murder in the Basement" (1932)
* "Jumping Jenny" (US: "Dead Mrs. Stratton", 1933)
* "Mäng tulega" – "Panic Party" (US: "Mr Pidgeon's Island", 1934); eesti keeles: Turist, 1938. Kordustrükk: Kuldsulg, 1995 sarjas "Meisterdetektiivid"
* "The Roger Sheringham Stories" (1994)
* "The Avenging Chance and Other Mysteries from Roger Sheringham's Casebook" (2004)

#### Teisi teoseid
* "Professor On Paws" (1926)
* "Mõrv Piccadillyl" – "The Piccadilly Murder" (1929); eesti keeles: Kuldsulg, 2001
* "Not to Be Taken" (US: "A Puzzle in Poison", 1937)
* "Trial and Error" (1937)
* "Death in the House" (1939)

### Francis Iles
* "Malice Aforethought" (1931). Teos sai 1974. aastal Rootsi kriminaalkirjanduse preemia – Martin Becki auhinna.
* "Before the Fact" (ka "Suspicion", 1932)
* "As for the Women" (1939)

### A. Monmouth Platts
* "Cicely Disappears" (1927)

### A.B. Cox
* "Mr. Priestley's Problem" (ka "The Amateur Crime", 1927)

### Detection Club
* "The Floating Admiral" (1931)
* "Ask a Policeman" (1933)
* "Six Against the Yard" (1936)

## Viited

## Kirjandus
* Malcolm J. Turnbull (1996). Elusion Aforethought: The Life and Writing of Anthony Berkeley Cox. Bowling Green State University Popular Press.

## Välislingid
* Anthony Berkeley - Francis Iles Biography. Classic Crime Fiction.
Ahelverb

**Ahelverb** on perifrastiline verb, mille sisuliseks tuumaks on tegusõna käändeline vorm ehk infiniit. Tegusõna pöördeline vorm ehk finiitverb väljendab infiniidiga tähistatud situatsiooni 
* modaalsust 
* aspekti
* kausatiivsust  
* viisi.

## Eesti keel
### Modaalverbidest moodustuvad ahelverbid
**[[Modaalverb]]idest** moodustavad ahelverbe
* *võima*, *tohtima* ja *saama* + *da*-infinitiiv, 
* *pidama* + *ma*-tegevusnimi,
**näima*, *paistma* ja *tunduma* +* vat*-infinitiiv. 
Neil verbidel puudub subjektiselektsioon, mis tähendab, et nad ei tingi ei grammatilise subjekti ehk aluse olemasolu, tähendust ega vormi lauses. Alus sõltub ainult tegusõna käändelisest vormist. 

Võrdle:

*Ilm selgineb. - Ilm *'võib selgineda**. Ilm **peab selginema**. Ilm **näib selginevat**.'' 

''Uurija **muutis** tingimusi. - Uurija **võib/tohib/saab muuta** tingimusi. Uurija **peab muutma** tingimusi. Uurija **näib muutvat** tingimusi.''

====Ahelverbi koosseisu ei kuulu====
* **vaegpöördelised modaalverbid** ''tulema, tarvitsema, maksma, pruukima'' ja 
* **ühendid** ''tarvis olema, tarvis minema, vaja olema'' ja ''vaja minema. ''
Need tingivad iseseisvalt [[kogeja-omajalause]] malli, kus [[Infiniitfraas|infiniidi]] [[tegevussubjekt]] vormistub alalütleva käände [[määrus]]ena. [[da-infinitiiv]]i vormis laiend on sel juhul iseseiseva [[lauseliige]] - alus.

Võrdle:

''Me **hoiame** asja saladuses. - Meil **tuleb/maksab/on vaja** asja saladuses **hoida**.''

=== Tegevuse faase väljendavad ahelverbid ===
**Tegevuse algust ja lõppu** väljendavaid ahelverbe moodustavad [[faasiverb]]id koos ''ma''-tegevusnimedega. 

Algust väljendavad ''hakkama, asuma, minema, tulema, jääma, kukkuma, lööma, puhkema, kargama, süttima'' jt + ''ma-tegevusnimi'' sisseütleva käändega.

Lõpulejõudmist väljendab ''lakkama'' + ''mast-tegevusnimi'' .

Faasiverb + ''mas-tegevusnimi'': ''Ta **hakkas sööma**. Direktor **kukkus karjuma**. Vend **jäi magama**. Ta silmad **lõid särama**.''

Faasiverb + ''mast-tegevusnimi'': ''Kõrvad **lakkasid kumisemast**. Kell **lakkas töötamast**.''

=== Tegevuse põhjustamist väljendavad ahelverbid ===
**Tegevuse põhjustamist** väljendavaid ahelverbe moodustavad [[kausatiivverb]]id ''panema, ajama, jätma, laskma, lööma, vajutama, keerama'' jt + ''ma''-tegevusnimi.

''Ta **pani** televiisori **mängima**. Hingevalu **ajab** inimese lollusi **tegema**. Ema **vajutas** tule **põlema**. Ta **laseb** endale maja **ehitada**.''

=== Tegevuse viisi iseloomustavad ahelverbid ===
**Tegevuse viisi** iseloomustavaid ahelverbe moodustavad kirjeldavad verbid ''da''-infinitiiviga.

''Poiss **paukus köhida**. Jüri **vehkis käia*' töö ja klubi vahet.*

## Kirjandus
*Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 481, 684, 686.
Hannoveri kuningriigi lipp

**Hannoveri kuningriigi lipp** võeti kasutusele 22. juulil 1837. Seadusega kehtestati kollane ja valge värv (*Landesfarben*). Neid värve oli esmalt kasutatud ratsaväe kiivrite sulgedel aastal 1790. Kuningriigi lipp kaotas kehtivuse pärast Hannoveri kuningriigi annekteerimist Preisimaa poolt aastal 1866. Aastal 1887 kasutusele võetud Preisimaa Hannoveri provintsi lipu värvid olid samad, mis endise kuningriigi lipu värvid: kollane valge kohal.

Pärast personaaluniooni lõppu Suurbritanniaga aastal 1837 võttis kuningas Ernst August ametlikult kasutusele kolla-valge bikoloori kolmel kujul (kuigi oli erinevaid variante):
# tavaline (hiljem ka Preisimaa poolt kasutusele võetud provintsilipp ning tänapäeval Hannoveri linna ametlik lipp),
# vapiga (kuid algselt oli hobune rohelisel taustal) ja lõpuks ning kõige tavalisem
# sama, mis eelmine, kuid kuningliku krooniga.

Algselt oli hobune rohelisel taustal, kuid see muudeti Preisimaa poolt lõplikult aastal 1881 Welfi dünastia territoriaalse sõltumatuse kadumise tähistamiseks. Pärast Preisi-Hannoveri sõda järgnesid Hannoveris laiaulatuslikud rahvarahutused, mida peamiselt rahastati Welfi dünastia poolt nende eksiilist Viinis kuni kuningas Georg V surmani Pariisis aastal 1878 ja lõpuks Hannoveri kroonprintsi Ernst Augusti noorima poja abieluni keiser Wilhelm II tütrega, mis enam-vähem lahendas pärilusküsimused Preisimaa ja Hannoveri vahel Braunschweigi ja Lüneburgi hertsogkonna osas. Hoolimata sellest pole Welfi dünastia kunagi loobunud oma troonist Hannoveris, mis teeb neist ainsa Saksa kuningliku perekonna, kes veel amatlikult nõuab oma krooni ja maid.

## Välislingid
* Lipp
Hendrik Tamm

**Hendrik Tamm** (sündinud 12. märtsil 1996) on eesti kabetaja.

2009. aasta märtsis saavutas ta rahvusvahelise kabe Eesti minikadettide meistrivõistlustel esikoha. Sama aasta septembris tuli ta Riias Jānis Rimša memoriaalturniiril kabes minikadettide konkurentsis kolmandaks. 

Kadettide maailmameistrivõistlustel kabes 2010. aasta sügisel võistles ta Belgias Oteppe linnas ainsa eestlasena.

## Viited
Andrus Tull

**Andrus Tull** (sündinud 16. oktoobril 1962 Paides) on eesti kabetaja.

1986. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajandusakadeemia elektriinseneri erialal.

Ta on Sihtasutuse Paide Haldus juhatuse liige ja IRL-i liige.

## Isiklikku
Tull on abielus, tal on kaks tütart.

## Viited
Loomulik surm

**Loomulik surm** on surm, mille põhjustab mõni loomulik tegur: tavaliselt kas haigus või terviserike. Näiteks gripist põhjustatud tüsistuste (nakkushaigus) või südamerabandusest (terviserike) põhjustatud surmajuhtumid on loomulikud.  

Vananemist ei tunnistata teaduslikult surma põhjuseks, sest alati eksisteerib otsesem põhjus. Otsene põhjus ei pruugi alati selguda, kuna tegu võib olla ühega mitmest vananemisega seotud haigusest. 

Loomulikuks surmaks ei loeta surma õnnetusjuhtumite, enesetapu ega mõrva tõttu.
Raivo Rist

**Raivo Rist** (6. aprill 1947 Pühalepa vald – 4. august 2025) oli eesti kabetaja.

Ta lõpetas 1965 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi. 

Ta on tulnud Eesti meistriks rahvusvahelises kabes kümme korda (1973–1977, 1980, 1982, 1984, 1985, 2008), kuus korda kiirkabes (1983, 1984, 1986, 1994, 2003 ja 2007), ühel korral välkkabes ja kaks korda kirikabes (1980/81, 1988/90). Vene kabes tuli ta Eesti meistriks 2002. ja 2007. aastal. 

Aastail 1975–2000 valiti Rist kokku üheksa korda Hiiumaa parimaks meessportlaseks, Hiiumaa parimaks sportlaseks 1987 ja 1988. 

Rist töötas 1972–1997 Hiiu Kaluris ehitustööde juhatajana, 1997–2001 Kärdla linnavalitsuse spetsialistina, 2001. aastast ehitajana (FIE) ja 2007. aastast Hiiu Maavalitsuse majahoidjana. Ta oli ka Hiiumaa Tenniseklubi liige.

## Isiklikku
Arvo Rist oli tema vend.

## Välislingid
*
Marika Azojan

**Marika Azojan** (sündinud 1. oktoobril 1956) on eesti kabetaja.

1976. aastal lõpetas ta Kehtna Näidissovhoostehnikumi keskeriharidusega.

## Viited

## Välislingid
*
Kadi Veski

**Kadi Veski** (sündinud 24. aprillil 1991) on eesti kabetaja, FMJD meister. Ta on võitnud kahel korral (2008 ja 2009) Eesti naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes.

Ta osales kadettide (poiste) maailmameistrivõistlustel rahvusvahelises kabes 2007. aastal Prantsusmaal.

## Välislingid
* Kadi Veski Kabeliidu kodulehel
*
Outi Ojala

**Outi Marjatta Ojala** (28. juuni 1946 Lappee – 16. mai 2017 Helsingi) oli Soome poliitik, Vasakliidu liige. 

Aastal 2001 oli ta Põhjamaade Nõukogu president. Aastatel 1996–1999 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Svend Erik Hovmand

**Svend Erik Hovmand** (sündinud 8. detsembril 1945) on Taani poliitik, Taani Liberaalse Partei liige. 9. jaanuarist 1975 kuni 2007 oli ta Folketingi liige. 2001. aastal ta oli Põhjamaade Nõukogu president.

## Viited
Sigríður Anna Þórðardóttir

**Sigríður Anna Þórðardóttir** (sündinud 14. mail 1946 Siglufjorduris) on Islandi poliitik, Iseseisvuspartei liige. 

Sigríður Anna Þórðardóttir oli aastatel 1991–2007 Alþingi liige. 

2000. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.

## Viited
Heinar Jahu

**Heinar Jahu** (sündinud 20. juulil 1933 Võrumaal) on eesti kabetaja.

Ta on ka Nõmme kabeklubi juht, kabetreener ja -kohtunik.

1969. aastal ilmus tema kabemänguõpik "Üks, kaks ja kabesse" ning 1972. aastal tema ja Eduard Tsukerniku raamat "Kabekombinatsioone" (mõlemad kirjastuse Eesti Raamat kaudu). 

Alates juunist 1999 on ta Keskerakonna liige.

## Tunnustus
* 2014 – Harjumaa teenetemärk
* 2018 – Tallinna teenetemärk
* 2022 – Haridustöötaja riiklik elutööpreemia
* 2024 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Gun Hellsvik

**Gun Birgitta Hellsvik** (neiupõlvenimi **Blomgren**; sündinud 27. september 1942 Ängelholm – 14. november 2016) oli Rootsi poliitik, Mõõduka Koalitsioonipartei liige. 

4. oktoobrist 1991 kuni 7. oktoobrini 1994 oli ta Rootsi justiitsminister.

1999. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.

## Viited
Popgasm

**"Popgasm"** on Soome rokkbändi Sunrise Avenue teine album.

## Lood
* "Dream Like a Child" – 4.21
* "The Whole Story" – 3.33
* "Rising Sun" – 3.54
* "Welcome to My life" – 3.29
* "Not Again" – 3.52
* "Bad" – 3.28
* "Monk Bay" – 3.49
* "Bye Bye (One Night Kind)" – 3.18
* "Kiss 'n' Run" – 3.14
* "6-0" – 3.15
* "Birds and Bees" – 3.07
* "Sail Away With Me" – 4.06
* "My Girl Is Mine" – 3.15
* "Something Sweet" – 6.52

### Boonuslood
# "Somebody Will Find You Someday" (Saksamaal)
# "Runaway" (Soomes ja Jaapanis)
# "The Whole Story (Acoustic)" (Jaapanis)
# "Happiness" (Jaapanis)
# "The First Cut Is The Deepest" (Jaapanis)

## Viited
Joanna Sild

**Joanna Sild** (sündinud 1. juulil 1997) on eesti kabetaja.

2015. aastal võitis ta Eesti naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes.

Sild on korduvalt osalenud noorte Euroopa ja maailmameistrivõistlustel, samuti naiste Euroopa meistrivõistlustel. Aastatel 2007–2012 on ta tulnud noorte vanuseklassides kokku kümme korda Eesti noorte (individuaal)meistriks (kadettide meister rahvusvahelises kabes aastatel 2011 ja 2012 ning Vene kabes 2010 ja 2011). Tema treener on Piret Viirma.

## Välislingid
* Joanna Sild Eesti Kabeliit
*Tulemused Sport24.ee-s
Vladimir Voronin (kapten)

**Vladimir Ivanovitš Voronin** (vene keeles Владимир Иванович Воронин; 17. oktoober (5. oktoober vkj) 1890 Sumski Possad, Kemi maakond, Arhangelski kubermang – 18. oktoober 1952 Dikson, Krasnojarski krai) oli Nõukogude Liidu laevakapten (polaarkapten), kes osales mitmel Arktika polaarekspeditsioonil.

Vladimir Voronin lõpetas 1916. aastal Arhangelski merekooli ja asus tööle tüürimehena aurikul Fjodor Tšižov. 1918. aastal sai ta kaugsõidukapteniks ja osales ekspeditsioonidel Kara meres.

1928. aastal osales ta Umberto Nobile ekspeditsiooni liikmete otsimise ekspeditsioonis jäämurdja Georgi Sedov kaptenina.

1932. aastal oli ta jäämurdja Aleksandr Sibirjakov kapten ja tema juhtimisel läbis laev esimesena maailmas Kirdeväila ilma talvitumiseta. Selle käigus möödus laev Severnaja Zemljast põhja poolt, mida varem polnud keegi teinud.

Aastatel 1933–1934 oli Voronin auriku Tšeljuskin kapten ja osales ekspeditsioonis, mille käigus aurik Tšuktši meres põhja läks, aga ainult üks inimene 111-st hukkus.

Aastatel 1934–1938 juhtis ta kaptenina jäämurdjat Jermak, seejärel jäälmurdjat Jossif Stalin. 1946–1947 oli ta arktilise vaalapüügiflotilli juhataja.

Voronin oli NSV Liidu Ülemnõukogu liige (1946–1950).

## Tunnustus
Teda on autasustatud kahe Lenini ordeniga.

## Mälestuse jäädvustamine
Vladimir Voronini järgi said nime:
* Voronini süvik Kara meres,
* Voronini saared Kara meres,
* Voronini neem Franz Josephi maal,
* Voronini liustik Franz Josephi maal,
* Voronini laht Barentsi meres (Solsberi saarel),
* Voronini laht (губа Воронина) Novaja Zemljal,
* Voronini laht (бухта Воронина) Novaja Zemljal,
* Voronini neem Victoria maal Antarktises,
* Voronini laht (бухта Воронина) Kuninganna Maudi maal Antarktises,
* tänavad Peterburis, Belomorskis, Severodvinskis ja Jekaterinburgis,
* jäälõhkuja Kapten Voronin.

## Välislingid
Berit Brørby

**Berit Brørby Larsen** (sündinud 5. detsembril 1950 Oslos) on Norra poliitik, Norra Töölispartei liige.

Ta oli Jevnakeri valla volikogu liige aastatel 1979–1983 ja Opplandi maakonna volikogu liige 1979–1987.

Ta valiti Opplandist Norra parlamenti Stortingisse esmakordselt 1985. aastal ja on pärast seda viis korda tagasi valitud. Berit Brørby oli Odelstingi president aastatel 2005–2009.

Berit Brørby oli 1998. aastal Põhjamaade Nõukogu president.
Samu Haber

**Samu Aleksi Haber** (sündinud 2. aprillil 1976 Helsingis) on Soome *pop rock*i ansambli Sunrise Avenue laulja, kitarrist ja laulukirjutaja. Samu asutas ansambli koos endise kitarristi Janne Kärkkäineniga aastal 2002.

Haber on tuntud kirglik HIFK fänn. Haber mängis Espoo Kiekkoseuras 12. eluaastani, kuid lõpetas jäähoki, sest muusika huvitas teda rohkem. Haberi isa on pärit Saksamaalt, kuid Haber on sündinud Helsingis, kus ta ka praegu elab. Ta on mitu aastat elanud ka Hispaanias. Õdesid-vendi on Haberil kaks.

Haber mängis nooremana kitarri *heavy*-bändis Absurdus. Suur osa Sunrise Avenue loomingust on valminud Haberi sulest. 

Viimase aja suurim hitt "Hollywood Hills", mis oli saksa raadiojaamades 2011. aasta enim esitatud laul (ligi 50 000 korda), on ainuisikuliselt tema kirjutatud.

## Viited

## Kirjandus
* Samu Haberista Voice of Germany -tuomari!, Iltalehti, 14.7.2013
On The Way To Wonderland

**"On the Way to Wonderland"** on Soome rokkbändi Sunrise Avenue debüütalbum.

## Lood
# Choose to Be Me – 4.10
# All Because of You – 3.48
# Sunny Day – 3.53
# Diamonds – 3.14
# Heal Me – 4.23
# It Ain't the Way – 3.22
# Make It Go Away – 3.38
# Destiny – 2.58
# Fairytale Gone Bad – 3.25
# Only – 3.44
# Into the Blue – 5.29
# Romeo – 4.03
# Fight 'til Dying – 3.16
# Wonderland – 5.41

**Boonuslood**
# Forever Yours – 3.23
# Forever Yours (Nightliner Mix) – 5.54
# Fairytale Gone Bad (Acoustic Version) – 3.44
# Fairytale Gone Bad (Supermodels From Paris Remix) – 7.20
# Nasty (Acoustic Bonus) – 2.41
Terje Sørgjerd

**Terje Sørgjerd** (sündinud 8. märtsil 1979) on norra loodusfotograaf ja filmitegija, kes on kogunud tuntust oma *time-lapse*-seeriatega.

Sørgjerd on pildistanud näiteks Eyjafjallajökulli purset Islandil (aprill 2010).

Eriti laia tuntust on kogunud tema Vimeo keskkonda postitatud lühifilmid. Tenerifel Teide vulkaani otsas jäädvustas ta Linnuteed (aprill 2011) ja Põhja-Norras virmalisi (märts 2011) ning öö üleminekut päevaks (juuni 2011). Viimane klipp on päris Lääne-Norrast ja see kujutab vett (august 2011).

Augustis 2011 suundus Sørgjerd aastaks fotoretkele, mille jooksul püüdis pildile saada mõningaid maailma kauneimaks peetavaid paiku. Selle käigus valmib tema debüütfilm, mis peaks välja tulema 2013. aastal.

Terje Sørgjerd on väga populaarne sotsiaalses meedias. Näiteks Facebookis jälgib tema lehte TSOPhotography enam kui 250 000 inimest, Google+'is enam kui 390 000 inimest ja Tenerifel tehtud lühifilmi on 2012. aasta jaanuari seisuga vaadatud 18 miljonit korda.

## Viited

## Välislingid
* Terje Sørgjerd Vimeos
* TSOPhotography Facebook
* Intervjuu NBC Todayle
* Villu Päärt: "Video: 22 000 fotot virmalistest" Novaator, 5. aprill 2011
* Villu Päärt: "Video: Põhjala valgus" Novaator, 2. juuni 2011
* "Northern lights, like never seen before" PhotoBlog
Pärnu metanoolitragöödia

**Pärnu metanoolitragöödia** oli Pärnu linnas ja Pärnu maakonnas 9. septembril 2001 alanud ja mitu päeva kestnud inimeste massiline mürgitumine metanoolist valmistatud salaviinaga. Pärnu Haiglas hospitaliseeriti mõnepäevase perioodi jooksul 154 mürgistuskahtlusega patsienti. Hukkus 68 inimest. Lisaks jäi 40 inimest I grupi invaliidiks ja 3 inimest II grupi invaliidiks.

6. septembril 2001 varastasid AS Baltfetti töötajad 17-aastane Deniss Pletškin ja 18-aastane Robert Petrov Suigus asuvast AS Baltfetist kümme 200-liitrist metanoolivaati. Varguse oli tellinud firma Maseko 34-aastane laadija Sergei Maistrišin. Varastatud vaadid viidi väikebussiga ära ja peideti Tahkuranna valda Maistrišini vanemate koju. Hiljem asendas Petrov Baltfeti territooriumilt varastatud vaadid kümne tühja vaadiga. Maistrišin müüs varastatud metanooli piirituse pähe maha Pärnu salaviinakaupmehele Aleksandr Sobolevile, kes maksis kauba eest 76 000 krooni. Sellest 63 000 krooni sai Maistrišin endale, ülejäänud summa said teised asjaosalised.

9. septembri varahommikul sai Pärnu politseikorrapidaja teate, et Liiva tänava ühiselamus on 59-aastane naine surnud. Varsti hakkas politseikorrapidajale saabuma teateid üha uutest hukkunutest ja mürgistunutest nii Pärnus kui ka Pärnu maakonna valdades. Iga surma fakti kohta algatati krimiaalmenetlus kriminaalkoodeksi § 105 alusel. Politsei hoiatas kohaliku raadio kaudu Pärnumaa rahvast salaviina joomise eest. 15. septembri õhtul leidsid politseinikud koha, kust metanool oli varastatud. Filma Baltfett territooriumilt leiti 40 200-liitrist vaati. Metanooli oli ostetud mitmest firmast ja seda kasutati diislikütuse tootmiseks. Mõni päev hiljem tabas politsei metanoolivargad.

11. septembril 2002 anti kohtu alla 18 inimest, kellest üheksat süüdistati surma põhjustamises ettevaatamatuse tõttu. Süüdistaja väitis, et Maistrišin teadis, et ta müüb just nimelt metanooli. Maistrišin ise eitas seda.

27. jaanuaril 2003 langetas kohus otsuse. Sergei Maistrišinit karistati 5-aastase vanglakaristusega ja Aleksandr Sobolevi 2,5-aastase vanglakaristusega. Lühiajaline vanglakaristus mõisteti veel kuuele süüalusele.

2013. aastaks oli surnud, enamasti alkoholi tõttu, 26 metanoolitragöödias ellujäänut.

## Viited

## Kirjandus
* Tiiu Põld. "Eesti kohtueksperdid ja nende lahendatud lood". Tallinn 2008
* Raido Paasma: "Clinical study of methanol poisoning: handling large outbreaks, treatment with antidotes, and long-term outcomes" doktoritöö Tartu Ülikoolis, 2013

## Välislingid
* "20 AASTAT METANOOLITRAGÖÖDIAST | Patsient nr 1 räägib oma loo: ma ei suuda uskuda, et arst mind elude kaotuses süüdistab" Delfi, 10. september 2021
V liiga

**V liiga** oli Eesti klubijalgpalli tugevuselt kuues ehk madalaim liigaaste.

## V liigade võitjad
### V liiga ida/põhi

### V liiga lõuna/lääs

### V liiga ida

### V liiga põhi

### V liiga lõuna

### V liiga lääs
III liiga 2010

**III liiga 2010** on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2010. aasta hooaeg.

## III liiga ida Tabel

#### Edukamad väravakütid

## III liiga põhi Tabel

#### Edukamad väravakütid

## III liiga lõuna Tabel

#### Edukamad väravakütid

## III liiga lääs Tabel

#### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2010
*Esiliiga 2010
*II liiga 2010
*IV liiga 2010

## Viited
Barrakuuda

**Barrakuuda** (*Sphyraena*) on kalade perekond ahvenaliste seltsist.

Harilikult viibib barrakuuda avamerel. Suplejad on saanud hammustusi vaevalt 30 cm sügavusel vees.

## Kehaehitus
Pikkus küündib kuni 2,5 meetrini. Kala hõbedane sihvakas keha on nagu loodud kiiruse jaoks.

## Toitumine
Ta on ablas kiskja, kes peab jahti igal võimalusel, kas üksi või salgas. Niipea kui ta märkab kalaparve, viskub ta selle poole ja neelab ahnelt alla kõik kalad, kes satuvad tema teravate hammaste haardeulatusse. Ta on võimeline tekitama raskeid vigastusi ka inimesele.
Püssirohuvandenõu

**Püssirohuvandenõu** (inglise keeles *Gunpowder Plot*, varem ka *Gunpowder Treason Plot*) oli Inglise katoliiklaste vandenõu, mille eesmärk oli tappa Inglismaa kuningas James I parlamendi uue istungjärgu avamisel 5. novembril 1605 ning seada seejärel taas troonile katoliiklik valitseja: Jamesi 9-aastane tütar Elizabeth.

Vandenõud juhtis Robert Catesby, kes oli osalenud ka Essexi krahvi mässukatses 1601. aastal. Tema kaaslased olid John Wright, Thomas Wintour, Thomas Percy, Guy Fawkes, Robert Keyes, Thomas Bates, Robert Wintour, Christopher Wright, John Grant, Ambrose Rookwood, Everard Digby ja Francis Tresham. Tõenäoliselt ajendas Catesbyt vandenõule lootuse kadumine, et kuningas Jamesi valitsuse all muutuks Inglismaa katoliiklaste suhtes tolerantsemaks. 1603. aastal aitas Catesby läkitada Hispaania kuninga Felipe III juurde saatkonna Thomas Wintouri juhtimisel, kuid ei kuningas Felipe ega ka paavst pooldanud sõjalist sekkumist. 1604. aastal hakkas Catesby koos diplomaadi ja õpetlase Thomas Wintouriga, kelle onu Francis Ingleby oli hukatud, sest ta oli katoliku preester, ning John Wrightiga, kes oli samuti osalenud Essexi krahvi mässus ja keda peeti toonase Inglismaa üheks paremaist mõõgameestest.

Vandenõulased  Lordide koja hoones, viisid sinna 36 vaati püssirohtu ning panid seda valvama Guy Fawkesi, kel oli kümneaastasest sõjaväeteenistusest ulatuslik kogemus lõhkeainetega. Anonüümkirjast saadud vihje ajel otsisid ametivõimud 5. novembri algustundidel Westminsteri lossi läbi ning leidsid Fawkesi püssirohtu valvamas. Järgnenud päevadel teda küsitleti ja piinati, kuni ta lõpuks murdus ning andis välja ka teised asjaosalised. 31. jaanuaril 1606 hüppas Fawkes alla lavalt, kus ta pidi poodama, murdis kaela ja pääses seega edasisest piinamisest.

Ehkki 9. novembril 1605 parlamendi mõlema koja ees peetud kõnes rõhutas James I, et salanõu pidasid vaid üksikud inimesed ja kogu Inglismaa katoliiklased ei kanna selles süüd, süvenes Inglise reformatsiooniga alanud katoliiklaste tagakiusamine pärast vandenõu avalikuks saamist veelgi. 1606. aastal taastati Elizabethi-aegne trahvisüsteem neile, kes ei osalenud anglikaani jumalateenistustel. Üldiselt oli James I valitsusaeg siiski katoliiklaste jaoks suhtelistelt leebe.

Parlamendi ja kuninga pääsemise päeva – Guy Fawkesi päeva – on Inglismaal 1605. aastast saati tähistatud rahvapidudega, kus põletatakse Guy Fawkesi kuju. Iga istungjärgu eel toimub parlamendi keldri rituaalne ülevaatus.

Püssirohuvandenõud on kujutatud paljudes kirjandusteostes, filmides jms. Muuhulgas on see mõjutanud William Shakespeare'i ja John Miltoni teoseid. 1841. aastal avaldas William Harrison Ainsworth ajaloolise romaani "Guy Fawkes; or, The Gunpowder Treason", mis kujutas Guy Fawkesi sümpaatses valguses. Seejärel hakkas Fawkes esinema ka lasteraamatute kangelasena.

2005. aastal ehitati ITV telesaate "The Gunpowder Plot: Exploding The Legend" tarbeks Lordide koja hoone täismõõdus koopia, mis lasti sama koguse püssirohuga õhku. Katse näitas, et kui püssirohi oli vähegi kõlbulik, oleks selle koguse korral saanud surma mitte üksnes hoones viibijad, vaid ka kõik inimesed 100 meetri raadiuses.

## Viited
Sami Osala

**Sami Osala** (sündinud 10. märtsil 1980 Seinäjoel) on soome trummar.

Ta tegutseb bändis Sunrise Avenue.

Sami elab Helsingis. Trumme on ta mänginud 8–9-aastasest saati, kui sai oma esimese trummikomplekti.
Puritanism

**Puritanism** kujunes usulise ja poliitilise opositsiooni vormiks Inglismaal. 

Puritaanid olid protestandid, kes nõudsid 1560. aastatel anglikaani kiriku täielikku puhastamist katoliiklusest. Nad ei leppinud pooliku reformatsiooniga kirikuteenistuse välistes vormides ja kiriku juhtimises. Kuninganna Elizabeth Ι ajal tegi anglikaani kirik puritanismile järeleandmisi, tunnistades õigeks mitu kalvinismi dogmat, sealhulgas ettemääratuse õpetuse. Puritaanlik opositsioon nõudis jätkuvalt muutusi ning kujundas aja jooksul oma maailmavaate alusel uue moraali ja eetilised tõekspidamised. Sattunud vastuollu ametliku kiriku ja selle kaudu kuningavõimuga, olid paljud puritaanid sunnitud emigreeruma Madalmaadesse, Šveitsi või Saksamaale, kuid mõjutasid siiski Inglismaal toimuvat poliitilist võitlust. Usulise tagakiusamise eest põgenes puritaane ka Põhja-Ameerikasse, kus nad rajasid oma asundusi.

Puritanismi levikut soodustas Inglismaa majanduslik areng ja sellega kaasnenud muutused ühiskonna struktuuris. Puritanismi eetilised tõekspidamised kujundasid uue inimtüübi. Puritaanlane oli töökas ja kokkuhoidlik, isegi kitsi. Ta oli rõhutatult usklik, askeetlik, vaikiv ega talunud vähematki elurõõmu avaldust. Ta pidas sobimatuks naeru, laulmist ja muusikat, rääkimata lõbutsemisest, sest kõik see viitas kergemeelsusele, oli patt ja Saatana kiusatus. Puritaanid käisid tagasihoidlikus mustas riietuses. Pikkade juuste ja lokkide asemel läks moodi hiljem traditsiooniliseks saanud meestesoeng, mille järgi puritaane hakati hüüdma "ümarpeadeks". 

Puritaanid arvasid üksmeelselt, et kirikus tuleb kaotada piiskopi ametikoht. Mis peaks aga piiskopivõimu asendama või kuidas tuleks kirikut juhtida ilma piiskopita? Selles küsimuses läksid puritaanide arvamused järsult lahku. 

Kui puritanism oli algselt piirdunud vaid õpetatud teoloogide seisukohavõttudega, siis 1620.–1630. aastatel muutus see rahvahulkade ideoloogiaks. Loodi palju puritaanlikke kogudusi, mis kujunesid ühteaegu kooskäimise kohtadeks, kus vaimulike asjade kõrval arutati ka argielu probleeme. Niisiis täitsid puritaanlikud kogudused sedagi osa, mida järgmisel sajandil etendasid poliitilised organisatsioonid Ameerikas ja poliitilised klubid Prantsuse revolutsiooni aegadel. Muutus ka puritanismi sisu, sest rahvas tõlgendas teoloogilisi probleeme omamoodi.

## Vaata ka
Soome endiste linnade loend

See on Soome Vabariigi iseseisvusajal talle kuulunud aladel paiknevate ja Soome iseseisvusajal või enne seda hävinud Soome linnade loend. 

Lisaks on eraldi loend alevitest, mis on kadunud muul põhjusel kui linnaks kasvamine.

## Linnad

### Soome iseseisvusaeg

Valdade liitumisel, nimemuutmisel või muul põhjusel Soome iseseisvusajal kadunud linnad ja täpsem selgitus.

* Joutseno – liideti Lappeenranta linnaga 2009
* Juankoski – ühines Kuopioga 2017
* Jämsänkoski – ühines Jämsä linnaga 2009
* Karis – ühines Ekenäsi ja Pohjaga Raseborgi linnaks 2009
* Kuusankoski – liideti Kouvola linnaga 2009
* Käkisalmi – loovutati NSV Liidule
* Mänttä – ühines Vilppulaga Mänttä-Vilppula linnaks kus Mänttä on keskus 2009
* Nilsiä – ühines Kuopioga 2013
* Parainen – ühines Korppoo, Nauvo, Iniö ja Houtskariga Länsi-Turunmaa linnaks 2009, nimi muudeti tagasi 2012. aastal Paraineniks
* Sortavala – loovutati NSV Liidule
* Suolahti – liideti Äänekoski linnaga 2007
* Tammisaari – ühines Karjaa ja Pohjaga Raasepori linnaks kus Tammisaari on keskus 2009
* Toijala – ühines Viialaga Akaa linnaks kus Toijala on keskus 2007
* Vammala – ühines Mouhijärvi ja Äetsäga Sastamala linnaks kus Vammala on keskus 2009
* Viipuri – loovutati NSV Liidule

### Aeg enne Soome iseseisvumist

Soome Vabariigi territooriumil on tema iseseisvuse ajal asunud järgmised enne iseseisvumist hävinud linnad.

*Ulvila – asutatud 1365, lakkas olemas linn 1558, kui see ühendati Poriga. Ulvila vallast sai uuesti linn 2000. aastal.
*Taipale – asutatud 1618, lõpetati 1646.
*Salmi – asutatud 1632, lõpetati 1650.
*Brahea – asutatud 1652, lõpetati 1681. Lieksa vallast, mis asus kunagise Brahea aladel, sai alevikuks 1936 ja linnaks 1973.
*Kurkijoki – asutatud 1668, lõpetati 1700.

## Alevid
Mingil muul põhjusel peale linnaks saamise on kadunud järgmised Soome alevid

* Haaga – liideti 1946 Helsingiga
*  Karhula – liideti 1977 Kotka linnaga
* Koivisto – loovutati NSV Liidule
* Lahdenpohja – loovutati NSV Liidule
*  Lauritsala – liideti Lappeenrantaga 1967

## Vaata ka
* Soome linnade loend

## Allikas
* Luettelo Suomen entisistä kaupunkeista
Pohja vald

**Pohja** (rootsi keeles Pojo) on endine Soome vald, vana Uusimaa kirikukihelkond ja Raasepori linna praegune asum, mis asub Uusimaa maakonnas. Valdade liitumise ajal elas seal 4936 inimest, pindala oli 266,13 km², millest 41,47 km² hõlmasid veekogud. Rahvastiku asustustihedus oli 21,97 inimest/km². 2009. aasta algul lõpetati Pohja valla ning Karjaa ja Tammisaari linna eksistents ning moodustati uus Raseborgi linn.

Pohja vald oli kakskeelne. 59% elanikest rääkis soome keelt ja 37% rootsi keelt.

Pohja naabervallad olid Karjaa, Karjalohja, Kisko, Tammisaari ja Tehnola.

Pohja on Soome metallitööstuse sünnipaik. Kihelkonda loodi 1630. aastal Antskogi tehas, 1641. aastal Billnäsi tehas ja 1649. aastal Fiskarsi tehas.

Peamine eraõiguslik tööandja on Fiskars Brands Finland Oy.

Peamised vaatamisväärsused on tehased ja 1470. aastal ehitatud kivikirik. Pohja vallas on ka kaks täismõõtmetes golfiväljakut, kaks ratsakeskust, mäesuusakeskus ja spordikool.

## Külad ja asumid
* Ansku (Antskog)
* Baggby
* Björsby
* Bollsta (Bollstad)
* Brunkom
* Dalkarby
* Ekerö
* Fiskari (Fiskars)
* Joensuu (Åminne)
* Kirkonkylä (Kyrkoby)
* Kuovila (Skogböle)
* Manibacka
* Mörby
* Persböle
* Pinjainen (Billnäs)
* Pohjankuru (Skuru)
* Stålbacka
* Sällvik
* Trädbollstad
* Vihreämäki
* Åminnefors

### Külad kirikuraamatu järgi

Andkärr, Anskuu (Antskog), Baggby, Björsby, Bockboda, Bollsta (Bollstad), Borgby, Brunkom, Brödtorp, Böle, Dalkarby, Degernäs, Djekenkulla, Ekerö, Elimo, Fiskari (Fiskars), Gammelby, Gennäs, Grabbskog, Grännäs, Gumnäs, Hindraböle, Hällskulla, Jernvik, Kiila (Kila), Klinkbacka, Koppskog, Kuovila (Skogböle), Kvarnby, Kyrkbacka, Lillfors, Mörby, Näsby, Pappila (Prästgården), Persböle, Pinjainen (Billnäs), Pohjankuru (Skuru), Ramskulla, Sidsbacka, Sjösäng, Skarpkulla, Skogäng, Skryttskog, Slicko, Sonabacka, Spakanäs, Starrböle, Sunnanvik, Svedjeby, Sällvik, Tomasböle, Torby, Trädbollstad, Uusikartano (Nygård), Vesterby, Joensuu, (Åminne), Åminnefors

## Viited
Raul Ruutu

**Raul Ruutu** (sündinud 28. august 1975 Vantaas) on Soome muusik, bändi Sunrise Avenue basskitarrist ja taustalaulja. 

Raul on ema poolt pooleldi filipiinlane. 

Varem on Raul kuulunud poistebändi Unit. Raul harrastas nooremana balletti ja mängis viiulit.

Ta on tuntud hokimängijate Jarkko Ruutu, Tuomo Ruutu ja Mikko Ruutu nõbu.
Soome köök

**Soome köök** on tihedalt seotud Soome toiduvalmistamise traditsioonidega; seda iseloomustab suur kala ja liha osakaal, ehedate komponentide kasutamine ja tagasihoidlik maitsestamine.

Soome toiduvalmistamist on palju mõjutanud Rootsi köök ning sellesse on tihedalt põimunud Karjala, Lapimaa ja teiste soome-ugri rahvaste toidud. Soome toitude hulgas leiab arvukalt ka Eesti köögis tuntud roogasid.

Soome kliimast tingituna on sealses köögis tähtsat rolli mänginud kartul (enne kartuli levikut naeris), teraviljatoidud, liha (eriti põhjapõdra-, põdra- ja metslinnuliha), kala (eriti lõhe, merisiig ja ahven), piimatooted, metsamarjad ja seened.

Maitsestamisel on põhiliselt kasutatud soola, kuna varasematel aegadel olid muud maitseained raskesti kättesaadavad või kasutatavad ainult suvekuudel. Veel on levinud tilli, aedpeterselli ja sibulapealsete ning köömnete kasutamine. Eelmistest harvem tarvitatakse küüslauku ja sinepit.

Palju on Soome köögis saiade ja kookide retsepte ning osaliselt Rootsi mõjul on levinud ka kõikvõimalikud kuivad leivad.

Traditsiooniliste jookide hulka kuuluvad näiteks *[[sahti]]* (filtreerimata õlu), *[[sima (mõdu)|sima]]* (mõdu) ja *[[kilju]]* (suhkruvein).


Pilt:Mämmi.jpg|*[[Mämmi]]* on rukkijahust ja -linnastest keedetud tainast valmistatud leib, mida süüakse lihavõtete ajal
Pilt:Mustamakkara1.jpg|*[[Mustamakkara]]* on Soomele tüüpiline verivorst, mida süüakse Eestiski. Pildil koos pohlamoosiga
Pilt:Lohikeitto.jpg|*[[Lohikeitto]]* on lõhesupp, mida süüakse palju ka teistes põhjamaades
Pilt:Kesäkeitto DSC04420 C.JPG|*[[Kesäkeitto]]* on köögiviljasupp, mida tavaliselt süüakse suvel
Pilt:Poronkäristys.jpg|*[[Poronkäristys]]* ehk rasvas praetud põhjapõdraliha on tüüpiline lapi roog, mida süüakse koos kartulipüree, pohlade ja marineeritud kurgiga
Pilt:Ruisleipä-limppu reikäleipä reissumies hapankorppu-1.JPG|Soome traditsioonilised leivad


## Vaata ka
* Uus Põhjala Toit

## Välislingid

* foodfromfinland.com (*inglise keeles*)
* Soome toitumiskultuur
Aleksandr Poleštšuk

**Aleksandr Fjodorovitš Poleštšuk** (Александр Фёдорович Полещук: sündinud 30. oktoobril 1953) on Venemaa kosmonaut.
Õie Krusten

**Õie Krusten** (8. detsember 1923 Tallinn – 29. mai 2001) oli eesti nahakunstnik.

Ta lõpetas 1943. aastal Tallinna IV Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1944–1950 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis. 

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1960. aastast.

## Isiklikku
Tema lelled olid kunstnik Otto Krusten ning kirjanikud Pedro ja Erni Krusten.

## Viited

## Kirjandus
*Eneken Helme. "Krusten, Õie". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 212-213
Nikolai Kull

**Nikolai Kull** (6. jaanuar 1894 Tallinn – 8. veebruar 1945 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

Sündis Tallinnas meremehe perekonnas. Õppis Tallinna Linnakoolis ja 1913. aastal lõpetas Kroonlinna jungade kooli. 1911–1914 oli õppereisil briti, Hollandi ja India vetes ja 1915–1918 Kroonlinna miinikoolis. Vabadussõjast võttis osa minöörina sõjalaeval "Lembitu" ning töötas 1915–1918 Peeter Suure merekindluse elektrijaama juhataja abina ning alates 1918. aastast joonistusõpetaja, illustraatori ja vabakunstnikuna. Aastail 1922–1924 oli ta Haapsalus joonistusõpetajaks.

Ta kunstiharidus pärineb õpinguilt 1916–1917 Tallinnas K. Hartmanni juures, 1921–1922 Ants Laikmaa juures ning 1925–1926 Tartus Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Nikolai Triigi ateljees. Õpetaja ning õpilane said ja jäid kauaaegseteks sõpradeks ning Kulli maalides on aimata ka Triigi käekirja. 

Kunstnikku teatakse eriti Tallinna linnavaadete maalijana. Nikolai Kulli hilisemat loomingut iseloomustab pruunikas koloriit ja naivistlik käsitluslaad. Rudolf Paris seadis Kulli uusrealistlikku rühma koos Adamson-Ericuga.

Kuulus Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingusse.

## Viited
Tõnis Laanemaa

**Tõnis Laanemaa** ( 4. juuni 1937 — 16. detsember 2024) oli eesti graafik.

Aastatel 1952–1957 õppis ta Tartu Kunstikoolis maali erialal ning 1961–1966 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis graafikat.

Näitustel oli ta esinenud 1964. aastast, alates 1970. aastast ka välismaal.

Kuulus kunstirühmitusse ANK '64. 1970. aastast kuulus ta Eesti Kunstnike Liitu.

Tõnis Laanemaa kunstistuudios Vabaduse väljak 8 (Kunstihoones) sai ligi 30 aasta jooksul õppida joonistamist, õlimaali, kompositsiooni ja graafikat.

Kunstnik oli loominguliselt aktiivne elu viimase nädalani.

## Kirjandus
* A. Untera, R. Kübarsepp. Tõnis Laanemaa kunstiraamat. Sotapota, 2009

## Välislingid
* Tõnis Laanemaa teoseid veebigalerii-poes Kunstiaken
* Tõnis Laanemaa teoseid Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogus
* Tõnis Laanemaa portaalis NOAR
* Tõnis Laanemaa Kunstistuudio äriregistris https://ariregister.rik.ee/est/company/11691556/T%C3%B5nis-Laanemaa-Kunstistuudio
* Artikkel: Suri boheemlaslik kunstnik Tõnis Laanemaa, Postimees 18.12.2024 https://kultuur.postimees.ee/8156633/suri-boheemlaslik-kunstnik-tonis-laanemaa
Vilppula vald

**Vilppula** (rootsi keeles Filpula) on endine Soome vald ja praegune Mänttä-Vilppula linna asum, mis asub Pirkanmaa maakonnas Lõuna-Soome läänis.

Vilppulaga liideti 1973. aastal osa Pohjaslahti vallast. Mäntä liideti Vilppulaga 2009. aastal ja uue linna nimeks sai Mänttä-Vilppula. Uue linna vapiks valiti Vilppula vapp ja keskuseks Mänttä.

Vallas elas enne ühinemist 5315 inimest ja selle pindala oli 571,25 km², millest 100,83 km² on veekogud. Rahvastiku asustustihedus oli 11,3 inimest/km².

## Vallavalitsus

## Külad
Ajostaipale, Elämäntaipale, Huhtijärvi, Huopioniemi, Kolho, Kurkijärvi, Leppäkoski, Loila, Pohjaslahti, Suluslahti, Tyynysniemi, Vitsakoski.

## Vilpu päev
Vilpulas peetakse 8. märtsil Vilpu päeva. Valla elanikele pakutakse nimepäevapidu ja kogu päev on sisustatud meelelahutusliku programmiga. 2007. aastal kutsuti valla süvenenud koostöö nimel aastapäevapeole ka mänttälased.

## Viited

## Välislingid
* Vilppula
Kalju Nagel

**Kalju Nagel** (1. veebruar 1918 Tartumaa – 2. veebruar 2005) oli eesti maalikunstnik.

Ta õppis „Pallases” Aleksander Vardi ateljees (1936–1939) ja Vardi juhendamisel Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis (1945–1947).
Ta oli alates 1956. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.

Ta on peamiselt viljelenud maastikumaali, vähem natüürmorti, portreed ja figuraalkompositsiooni.

## Isiklikku
Tema poeg oli maalikunstnik Lemming Nagel.
Baruch Samuel Blumberg

**Baruch Samuel Blumberg** (28. juuli 1925 New York – 5. aprill 2011 Mountain View, California) oli USA arstiteadlane, nobelist.

Bloomberg sündis New Yorgis Brooklynis ja käis kohalikus juudi põhikoolis. Tema koolivend Eric Kandel pälvis 2000 samuti Nobeli meditsiiniauhinna. Seejärel õppis ta Far Rockaway keskkoolis, mille on lõpetanud ka Nobeli füüsikaauhinna pälvinud Richard Feynman ja Burton Richter. Ta lõpetas kiitusega New Yorgis Schenectadys oleva Union College'i. Seejärel õppis ta Columbia ülikoolis matemaatikat, aga vahetas eriala ja lõpetas 1951. aastal meditsiiniteaduskonna. Kuni 1955 töötas ta Columbia presbüteri meditsiinikeskuses algul interni ja siis residendina. Seejärel oli ta Oxfordi ülikoolis doktoriõppes ja sai 1957. aastal doktorikraadi.

1950. aastatel reisis Blomberg maailmas, kogudes inimeste vereproove ja õppides tundma pärilikkuse käigus tekkivat varieerumist. Ta keskendus sellele, miks mõni inimene jääb nakkushaigusse ja teine sarnases keskkonnas elav inimene mitte.

1964 avastas ta kollatõbe uurides ühe Austraalia aborigeeni veres B-hepatiidi antigeeni. Koos oma töörühmaga töötas ta välja testi, mis võimaldas veres latentselt asuvat hepatiidiviirust kindlaks teha. See aitas vältida selle haiguse levikut doonorivere kaudu.

Blomberg töötas välja B-hepatiidi vaktsiini ja patenteeris selle. Kuid selleks, et hepatiidiga ülemaailmselt edukamalt võidelda, hakkas ta oma patenteeritud vaktsiini tasuta levitama. See mõjus kiiresti, näiteks Hiinas vähenes laste nakatumine B-hepatiiti kümne aastaga 15%-lt 1%-le.

Alates 1977 oli Blumberg Pennsylvania ülikooli meditsiini- ja antropoloogiaprofessor. 2005 valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi presidendiks. 1999–2002 oli ta NASA Astrobioloogia Instituudi direktor. 2005. aasta novembris nimetati ta ettevõtte United Therapeutics Corporation teadusnõukogu esimeheks, kes pidi ettevõtet nõustama ulatuslike viirusevastaste vahendite väljatöötamise osas, ja selles ametis töötas ta kuni surmani. Esimehena juhatas ta kolme nano- ja telemeditsiinitehnoloogia konverentsi.

2002. aastal teatas ta New York Timesile antud intervjuus: "Elude päästmine on see, mis tõi mind meditsiini juurde. Juudi filosoofias on idee, et kui sa päästad üheainsa elu, siis päästad sa terve maailma."

## Tunnustus
Baruch Samuel Blumberg pälvis 1976. aastal koos Daniel Carleton Gajdusekiga viiruste tekke ja leviku uurimise eest Nobeli meditsiiniauhinna. Auhinna andmisel toonitati tema tööd prioonide abil leviva ajuhaiguse kuru uurimisel; nimelt näitas ta, et kuru on nakkav, ja see oli esimene prioonhaigus, mille nakkuslikkus tõestati.

### Valitud teadusühingute liikmeks
*1980 – USA Meditsiiniakadeemia
*1986 – Ameerika Filosoofiaselts
*1994 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia

## Välislingid

*Elulugu Nobeli auhinna lehel
Kersti Rattus

**Kersti Rattus** (sündinud 10. oktoobril 1952 Tallinnas; neiupõlvenimi Kersti Talisoo) on eesti maalikunstnik.

1971. aastal lõpetas Rattus Nõo Keskkooli, õppis 1971–1972 füüsikat Tartu Ülikoolis ning astus 1974. aastal Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti. Ta lõpetas ERKI 1980 lavakujunduse ja maali alal.

Pärast kõrgkooli töötas Rattus ühe aasta teatris Ugala ning oli seejärel vabakutseline kunstnik. Alates 1994. aastast on Rattus Tallinna Kunstiülikooli ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõud. Peamiselt tema organiseerimisel loodi Kultuuriakadeemiasse teatrikunsti visuaaltehnoloogia eriala.

Kersti Rattus on tegelnud lavakujunduse, maalimise, graafika ja pisiplastikaga. Ta on esinenud näitustel Eestis, Rootsis, Norras, Poola ja Saksamaal. 1989. aastal sai temast uussürrealistliku rühmituse Para 89 asutajaliige.

"Need maalid, mida ta vanasti tegi, olid hästi kihvti värvitunnetusega," kirjeldas Rattuse töid moekunstnik Lee Reinula. "Juba kaugelt näed: "Ahaa, see peab Kersti pilt olema – meelas ja justkui natuke magus, aga samas mitte üldse magus.""

"Kersti on ülimalt andekas ja loominguline," iseloomustas teda kunstnik Mare Hunt. "Tema oligi see, kes algatas pärimusmuusika festivali kunstilise kujundamise. Arvan, et muusikul on enam-vähem ükskõik, kuidas lava dekoreeritud on, aga publikule annab see väga palju juurde." Lisaks Viljandi pärimusmuusika festivalile on Rattus kujundanud ka Tartu hansapäevi.

Eesti maalikunstnikest on Rattuse lemmikud Tiit Pääsuke, Peeter Mudist, Olev Subbi ja skulptoritest Mare Mikof.

"Eesti kultuur on väike. Kui midagi juhtub, on see nagu lusikaga klaasis tee segamine – lausa orkaan," lausus Kersti Rattus intervjuus ajalehele Sakala. "Meie kultuur on nii õrn, et väikesed vigastused tekitavad kohutava hälbimise või soovimatuid arenguid. Teda tuleb hoida massikultuuri eest, mis väljast sisse tungib."

Rattus on Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Lavastuskunstnike Liidu liige. Ka oli ta Eesti Autorite Ühingu liikmete seas üks esimesi kunstnikke.

## Tunnustus
*1989 noortekoondise aastapreemia
*1990 Konrad Mäe preemia
*1999 Viljandi Kultuuriakadeemia aastapreemia
*2013 Tartu Ülikooli aumärk
*2014 Kultuurkapitali Viljandimaa aastapreemia

## Isiklikku
Kersti Rattus on olnud abielus Eesti Autorite Ühingu pikaaegse direktori Kalev Rattusega. 

## Viited

## Välislingid
*"Sain 50" Kersti Rattuse isikunäitus Tartu Kunstimuuseumis 2002. aastal
*Tiina Sarv "Ka vihmas võib päikese kinni püüda" Sakala, 13. september 2008
*Viljandi Kultuuriakadeemia: Etenduskunstide osakond: Ajalugu
*Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia aastapreemiad