open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Caracas

**Caracas** on Venezuela pealinn ja suurim linn, riigi majandus- ja kultuurikeskus. Linn asub 920 m kõrgusel Ávila mäeaheliku jalamil 18 km kaugusel Kariibi mere rannikust.

Linn koosneb viiest omavalitsusest, millest neli (Baruta, Chacao, el Hatillo ja Sucre) asuvad Miranda osariigis ja viies Libertador moodustab Venezuela pealinna ringkonna.

Valencia linn asub 180 kilomeetrit läänes.

## Välislingid
Sārī

**Sārī** (pärsia keeles ساری) on linn Iraanis, Māzandarāni provintsi keskus ja Kirde-Iraani suuruselt teine linn. 

Sārī oli Tapuria ja hiljem Pärsia pealinn 1782–1796.

Umbes pooled elanikest on masandaranlased.

## Viited

## Välislingid

*Sārī koduleht
Luht-kastevars

**Luht-kastevars** (*Deschampsia cespitosa*) on kõrreliste sugukonda kastevarre perekonda kuuluv taimeliik.

## Välislingid
*
Võnk-kastevars

**Võnk-kastevars** (*Deschampsia flexuosa*) on kõrreliste sugukonda ja kastevarre perekonda kuuluv üheiduleheline taim.

Kasvab kuivades metsades, nõmmedel. Levikult Eestis tavaline.

## Välislingid
*
Krementšuk

**Krementšuk** (ukraina *Кременчук*, vene *Кременчуг*) on linn Ukrainas Poltava oblastis Kiievist kagus, Krementšuki rajooni keskus. Asub Dnepri jõe ääres.

Linn asutati kindlusena arvatavasti 1571. aastal.

Enne Teist maailmasõda oli linna suurim rahvusrühm juudid (1897. aastal moodustasid nad 47% linnaelanikest).

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid ukrainlased 87% Krementšuki elanikest.

Krementšuk on tähtis tööstuskeskus. 2018. aastal oli töötleva tööstuse toodangu müügimaht umbes 2,0 miljardit USA dollarit. Üks tähtsamaid tööstusharusid on masinatööstus. Ukraina suurim vagunitehas, veoautotehas (KrAZ, autorattatehas ja naftatöötlemistehas võimsusega 7 mln tonni, tegelikult töötles 2,5 mln tonni.

Linnas on suur jõesadam ja raudteesõlm.

26. juulil 2014, Ukraina kriisi ajal, tapeti Krementšuki linnapea Oleg Babajev. Babajev pooldas Ukraina ühtsust ja oli separatismi vastu, ning kuulus parteisse Üleukrainaline Ühendus Isamaa. Tema poliitilised vaated ja Krementšuki tähtsus Ukraina suure tööstuskeskusena võisidki olla mõrva ajendiks. 

Krementšuki veehoidla on tugevdatud valve all, kuna see võib olla võimalikuks sihtmärgiks sabotööridele. Ka Krementšuki naftatöötlustehas, mis on Ukraina suurim, on praegu (2014) Ukraina ainus täielikult töötav naftatöötlustehas, kuna kriisi tõttu Donbassi piirkonna naftatöötlustehased ei tööta.

## Vaata ka
*Krjukivi sild

## Viited

## Välislingid
*Krementšuki koduleht
*Krementšuki infoportaal
*Ukraine war latest: Strike on Kremenchuk shopping centre was &#39;act of terror&#39; - BBC News. 28. juuni 2022
David Essex

**David Essex** (kodanikunimega **David Albert Cook**; sündinud 23. juulil 1947 Plaistowis Essexi krahvkonnas Inglismaal) on inglise laulja, filmi- ja muusikalinäitleja. Tema tuntuim hitt on "Rock On".

## Diskograafia
### Singlid
*"Rock On" (1973)
*"Lamplight" (1973)
*"America" (1974)
*"Gonna Make You A Star" (1974)
*"Stardust" (1975)
*"Rolling Stone" (1975)
*"Hold Me Close" (1975)
*"If I Could" (1975)
*"City Lights" (1976)
*"Coming Home" (1976)
*"Cool Out Tonight" (1977)
*"Stay With Me Baby" (1978)
*"Oh What A Circus" (1978)
*"Brave New World" (1978)
*"Imperial Wizard" (1979)
*"Silver Dream Machine (Part 1)" (1980)
*"Hot Love" (1980)
*"Me And My Girl (Night-Clubbing)" (1982)
*"A Winter's Tale" (1982)
*"The Smile" (1983)
*"Tahiti (From Mutiny In The Bounty)" (1983)
*"You're In My Heart" (1983)
*"Fishing For The Moon" (1984)
*"Welcome" (1984)
*"Fallen Angels Riding" (1985)
*"Friends" (1985)
*"Myfanwy" (1987)
*"The River" (1988)
*"Rock On" (*remix*; 1989)
*"The Sun Ain't Gonna Shine Anymore" (1989)
*"True Love Ways" (koos Catherine Zeta Jonesiga; 1994)

### Albumid
*"Rock On" (1973)
*"David Essex" (1974)
*"All The Fun Of The Fair" (1975)
*"On Tour" (1976)
*"Out On The Street" (1976)
*"Gold and Ivory" (1977)
*"David Essex Album" (1979)
*"Imperial Wizard" (1979)
*"Hot Love" (1980)
*"Stage-Struck" (1982)
*"The Very Best Of David Essex" (1982)
*"Greatest Hits" (2006)
Tartu vanalinna muinsuskaitseala

**Tartu vanalinna muinsuskaitseala** asub Tartu kesklinnas ja on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Muinsuskaitseala koosneb ajaloolisest linnatuumikust ning seda ümbritsevast muldkindlustuste alast koos Toomemäe pargiala ja haljasvööndi ning hiljem kujunenud tänavate ja hoonestusega.

Tartu vanalinna muinsuskaitsealal asub 390 kultuurimälestist.

1966. aastal loodud Tallinna vanalinna muinsuskaitseala andis eeskuju sarnaste kaitsealade loomiseks teiste linnade juures. Nii võeti Tartus keskajal linnamüüriga piiratud olnud ala koos seda ümbritsenud bastionide vööndiga kaitse alla 1973. aastal. Seda territooriumi laiendati 1976. aastal Veski tänavani ja 1990. aastatel J. Kuperjanovi ja Kitsa tänavani ning liideti hiljem juurde sektor Jakobi ja Tähtvere tänava vahel.

## Galerii

Pilt:Tartu_Gildi_1.jpg|Gildi 1
Pilt:Tartu_Küütri_1.jpg|Küütri 1 
Pilt:Tartu Küütri 2.jpg|Küütri 2 
Pilt:Tartu_Raekoja_plats_2.jpg|Raekoja plats 2
Pilt:Tartu_Raekoja_plats_6.jpg|Raekoja plats 6
Pilt:Tartu Raekoja plats 8.jpg|Raekoja plats 8 ‎ 
Pilt:Tartu_Raekoja_plats_10.jpg|Raekoja plats 10 ‎ 
Pilt:Tartu_Raekoja_plats_12.jpg|Raekoja plats 12
Pilt:Tartu_Ülikooli_15.jpg|Ülikooli 15
Pilt:Tartu Ülikooli 17.jpg|Ülikooli 17
Pilt:Tartu Ülikooli 21.jpg|Ülikooli 21


## Viited

## Välislingid
*
Trujillo osariik

**Trujillo osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. 

Halduslikult jaguneb 20 omavalitsusüksuseks.

Osariik moodustati 1863. aastal.
Trujillo

**Trujillo** on mitme asula nimi:
***[[Trujillo (Hispaania)|Trujillo]]**, linn Hispaanias Cácerese provintsis
***[[Trujillo (Honduras)|Trujillo]]**, linn Hondurases
***[[Trujillo (Peruu)|Trujillo]]**, linn Peruus
***[[Trujillo (Venezuela)|Trujillo]]**, linn Venezuelas

## Vaata ka
*Trujillo osariik
*Rafael Leónidas Trujillo
Suvine pööripäev

**Suvine pööripäev** ehk **suvine päikeseseisak** on ööpäev iga aasta 20. või 21. juunil, mil on põhjapoolkeral pikim päev ja lühim öö, aga lõunapoolkeral on pikim öö ja lühim päev.

Päike asub seniidis põhjapöörijoone kohal. Põhjapooluselt põhjapolaarjooneni on polaarpäev ja lõunapooluselt lõunapolaarjooneni on polaaröö. 

See on astronoomilise suve algus, põhjapoolkeral suve algus, lõunapoolkeral talve algus. Suvisest pööripäevast alates põhjapoolkeral öö pikkus suureneb ja päeva pikkus väheneb, aga lõunapoolkeral päeva pikkus suureneb ja öö pikkus väheneb. 

Suviseks pööripäevaks nimetatakse ka talvist pööripäeva lõunapoolkeral. 

## Vaata ka
*päikeseseisak
Talvine pööripäev

**Talvine pööripäev** ehk **talvine päikeseseisak** on ööpäev iga aasta 21. või 22. detsembril, mis on põhjapoolkeral lühim päev ja pikim öö, lõunapoolkeral aga pikim päev ja lühim öö.

Päike asub seniidis lõunapöörijoone kohal. Põhjapooluselt põhjapolaarjooneni on polaaröö ja lõunapooluselt lõunapolaarjooneni on polaarpäev. 

See on astronoomilise talve algus, põhjapoolkeral talve algus, lõunapoolkeral suve algus. Talvisest pööripäevast alates põhjapoolkeral päeva pikkus suureneb ja öö pikkus väheneb, aga lõunapoolkeral öö pikkus suureneb ja päeva pikkus väheneb. 

Talviseks pööripäevaks nimetatakse ka suvist pööripäeva lõunapoolkeral.

## Vaata ka
*päikeseseisak ehk solstiitsium
*Toomapäev
*fenoloogilised aastaajad
*klimaatilised aastaajad
*meteoroloogilised aastaajad
*astronoomilised aastaajad

## Viited
Astronoomiline suvi

**Astronoomiline suvi** algab põhjapoolkeral suvisel pööripäeval ja lõpeb sügisesel pööripäeval, lõunapoolkeral algab see talvisel pööripäeval ja lõpeb kevadisel pööripäeval.

## Vaata ka
*Suvi
Astronoomiline talv

**Astronoomiline talv** algab põhjapoolkeral talvisel pööripäeval ja lõpeb kevadisel pööripäeval , lõunapoolkeral algab see suvisel pööripäeval ja lõpeb sügisesel pööripäeval.

## Vaata ka
*Talv
*Fenoloogilised aastaajad
*Klimaatilised aastaajad
*Meteoroloogilised aastaajad
Sügisene pööripäev

**Sügisene pööripäev** ehk **sügisene võrdpäevsus** on ööpäev iga aasta 22. või 23. septembril, millal on kogu Maal päev ja öö sama pikad - 12 tundi.

Päike asub seniidis ekvaatori kohal. Põhjapoolusel lõpeb polaarpäev ja algab polaaröö, lõunapoolusel lõpeb polaaröö ja algab polaarpäev. 

See on astronoomilise sügise algus, lõunapoolkeral kevade algus, põhjapoolkeral sügise algus. Sügisesest pööripäevast alates ületab öö pikkus põhjapoolkeral päeva pikkuse, lõunapoolkeral aga ületab päeva pikkus öö pikkuse. 

Sügiseseks pööripäevaks nimetatakse ka kevadist pööripäeva lõunapoolkeral. 

## Vaata ka
*Võrdpäevsus
Carabobo osariik

**Carabobo osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. 

Halduslikult jaguneb 14 omavalitsusüksuseks.

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Astronoomiline kevad

**Astronoomiline kevad** algab põhjapoolkeral kevadisel pööripäeval ja lõpeb suvisel pööripäeval, lõunapoolkeral algab see sügisesel pööripäeval ja lõpeb talvisel pööripäeval.

## Vaata ka
*Kevad
Astronoomiline sügis

**Astronoomiline sügis** algab põhjapoolkeral sügisesel pööripäeval ja lõpeb talvisel pööripäeval, lõunapoolkeral algab see kevadisel pööripäeval ja lõpeb suvisel pööripäeval.
## Vaata ka
*Sügis
Kunst (täpsustus)

**Kunst** on üldisemas tähenduses meisterlik oskus (technē) mis tahes loomingulisel tegevusalal.

## Kunstide loend
*Kaunid kunstid
*Kokakunst
*Sõjakunst
*Vabad kunstid
*Dō (Jaapani rahvuslike kunstide nimetus)
*Võitluskunst

***[[Kunst (kirjastus)|Kunst]]**, kirjastus Eestis
***[[Kunst (ajakiri)|Kunst]]**, ajakiri (almanahh) Eestis
*kunst.ee, kunsti- ja visuaalkultuuri ajakiri

## Vaata ka
*Kunst.ee
Bugsy Siegel

**Benjamin "Bugsy" Siegel** (sünninimega **Benjamin Siegelbaum**, 28. veebruar 1906 Brooklyn, New York – 20. juuni 1947 Beverly Hills, Los Angeles) oli USA gangster, kelle ideedest sai alguse Las Vegase muutumine maailma õnnemängude pealinnaks. Ta lasti maha oma kodus Mikey Coheni meeste poolt.
1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus** oli 34. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 6. mail 1989. Selle võitis Jugoslaavia, keda esindas Riva lauluga "Rock Me".

## Finaali tulemused
Anneli Saaristo

**Terttu Anneli Orvokki Saaristo** (sündinud 15. veebruar 1949 Joikionineni vallas) on soome laulja ja näitleja.

Ta esindas lauluga "La dolce vita" Soomet 1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Šveitsis, kus saavutas 76 punktiga 7. koha.

## Diskograafia
### Albumid
* *Aina aika rakkauden* (1980)
* *Elän hetkessä* (1984)
* *Näin jäätiin henkiin* (1985)
* *Tuuli, laivat ja laulu* (1987)
* *La dolce vita* (1989)
* *Appelsiinipuita aavikkoon* (1992)
* *Kypsän naisen blues* (1995)
* *Helminauha* (1999)
* *Kaksi sielua* (2004)
* *Uskalla rakastaa* (2009)
* *Kissan mieli* (2012)

## Välislingid

*Koduleht
Fenomen (täpsustus)

***[[Fenomen]]**, filosoofiline mõiste

***[[Fenomen (1996)]]** ("Phenomenon"), USA 1996. aasta draamafilm John Travoltaga peaosas.
***[[Fenomen II]]** ("Phenomenon II"), eelmisest filmist televisiooni jaoks valmistatud üks versioon 2003. aastast.
***[[Fenomen (sari)]]** ("Phenomenon"), *reality*-sari (kokku 5 episoodi)
Portugalikeelne kirjandus

**Portugalikeelne kirjandus** on portugali keeles kirjutatud kirjandus.

## Portugalikeelseid kirjanikke
*José Eduardo Agualusa
*Matias Aires
*Jorge Amado
*Eugénio de Andrade
*Sophia de Mello Breyner Andresen
*Arlindo Barbeitos
*Agustina Bessa-Luís
*João Cabral de Melo Neto
*Luís de Camões
*Antonio Candido
*Paulo Coelho
*Mia Couto
*José Craveirinha
*Autran Dourado
*José Maria Eça de Queiroz 
*Lygia Fagundes Telles
*Vergílio Ferreira
*Jorge Carlos Fonseca
*Rubem Fonseca
*Damião de Góis
*Ferreira Gullar
*Vitório Káli
*Paulo Lins
*Monteiro Lobato
*António Lobo Antunes
*Eduardo Lourenço
*Joaquim Maria Machado de Assis
*Fernando Namora
*Agostinho Neto
*"Pepetela" Artur Carlos Maurício Pestana dos Santos
*Fernando Pessoa
*Manuel António Pina
*Rachel de Queiroz
*João Ubaldo Ribeiro
*José Saramago
*Alberto da Costa e Silva
*Antonio Tabucchi
*Miguel Torga
*Dalton Trevisan
*Maria Velho da Costa
*Arménio Vieira
*José Luandino Vieira

## Vaata ka
*Camõesi auhind
*Portugali kirjandus
*Brasiilia kirjandus
*Angola kirjandus
Erna Kreischmann

**Erna Kreischmann** (sünd **Montiner** 5. detsember 1885 Riia – 9. veebruar 1929 Pärnu) oli baltisaksa maalikunstnik. 

Sai kunstihariduse Pärnus Eugen Dückeri õe Marie Dückeri juures ja 1918–1920 M. Arnemanni juures ning 1922–1926 Tallinnas August Janseni, Aleksei Jegorovi ja Ants Laikmaa ateljeedes.

Loomingu enamiku moodustavad lüürilised portreed ja akvarelltehnikas maastikupildid. 

Suur tema loomingu kogu asub Pärnu muuseumis, mis on tema loomingut tutvustanud ka näitustel.

Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule.
Fenomen (1996)

**"Fenomen"** (inglise keeles "Phenomenon") on 1996. aasta müstiline draamafilm. Filmi režissöör on Jon Turteltaub ja stsenarist Gerald Di Pego.  

Helilooja on Thomas Newman, filmi kõige tuntum lugu on aga Eric Claptoni esitatud "Change The World" (autorid Tommy Sims, Gordon Kennedy ja Wayne Kirkpatrick).  

Film räägib automehaanikust (kehastab John Travolta), kes saab 37. sünnipäevaks kingituseks telekineetilised võimed, ja sellest, kuidas ta elu selle tõttu muutub.  

Peaosi mängivad John Travolta, Kyra Sedgwick, Forest Whitaker ja Robert Duvall.
Portuguesa osariik

**Portuguesa osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuelas. 

Halduslikult jaguneb 14 omavalitsusüksuseks.

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Barinase osariik

**Barinase osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuelas. 

Halduslikult jaguneb 12 omavalitsusüksuseks.

Osariik moodustati 1937. aastal. 

Sealt oli pärit president Hugo Chávez.

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Starsky & Hutch

"**Statsky & Hutch**" on Ameerika Ühendriikide telesari, mida toodeti aastatel 1975–1979 (esmaeeter 30. aprillist 1975 kuni 15. maini 1979).

## Sisu
Kaks tänavaelu tundvat politseinikku, Starsky ja Hutch, võitlevad kurikaeltega. Nad sõidavad Starsky punase-valgetriibulise Ford Torinoga, mille hüüdnimi on Striped Tomato ('triibuline tomat'). Neid aitab Huggy Bear.

## Osades
*Paul Michael Glaser – detektiiv Dave Starsky
*David Soul – detektiiv Ken "Hutch" Hutchinson
*Bernie Hamilton – politseiülem kapten Harold Dobey
*Antonio Fargas – Huggy Bear

## Jaod
* Sarja tutvustav avajagu (1975; 90 minutit)
* 1. hooaeg (1975–1976; 18 jagu)
* 2. hooaeg (1976–1977; 22 jagu, millest 3 on kaheosalised)
* 3. hooaeg (1977–1978; 21 jagu, millest 2 on kaheosalised)
* 4. hooaeg (1978–1979, 20 jagu, millest 1 on kolmeosaline)
Novõi Urengoi

**Novõi Urengoi** (vene 'uus Urengoi') on linn Venemaal Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas. Linn asub Lääne-Siberis Jevojahha jõe ääres.

## Ajalugu
Linna hakati rajama 1973. aastal Urengoi gaasimaardlasse. 1980 sai linnaõigused. Novõi Urengoi on Venemaa suurim maagaasi tootmise keskus.

## Transport

Linnal on raudteeühendus Tjumeniga ja lennujaam.

## Viited

## Välislingid

*Novõi Urengoi koduleht
Jaamamõisa

**Jaamamõisa** on Tartu linnaosa Tartu kirdeosas. Linnaosa piirideks on: linna piir – Jaama tänav  – Puiestee tänav – Pärna tänava pikendus.

Jaamamõisa pindala on 150 ha ja 1. jaanuaril 2012 oli elanike arv 3202.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Jaamamõisas 3261 inimest, neist 1828 naist ja 1433 meest. Jaamamõisa elanikest 320 olid vanuses 0–6 aastat, 415 vanuses 7–18 aastat, 1974 vanuses 19–64 aastat ja 552 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 2174 in/km2. Jaamamõisas elas 1,50% tartlastest.

Rahvasuus kutsutakse seda linnaosa Hiinalinnaks.

## Haljasalad ja veekogud
Jaamamõisas asub
*Rahumäe kalmistu
Veekogudest on alles
*Jaamamõisa oja

## Tänavad
*Ida
*Jaama
*Jaamamõisa
*Käbi
*Ladva
*Lehe
*Lääne
*Oksa
*Puiestee
*Põhja puiestee
*Rõõmu tee 
*Tüve

## Viited
Bait (täpsustus)

***[[Bait]]** on informatsiooni mõõtühik.

***"Bait"** (eesti keeles **"[[Peibutis (2000)|Peibutis]]"**) on 2000. aasta põnevusfilm Jamie Foxxiga peaosas.
Orpheus (Monteverdi)

**"Orpheus"** ("L'Orfeo, favola in musica") on üks maailma vanimaid oopereid. See esietendus 1609. aastal. Ooper sisaldab proloogi ja viis vaatust. Muusika on kirjutanud Claudio Monteverdi ja libreto Alessandro Striggio.

## Tegelased
*La Musica (sopran või metsosopran)
**Pastore I* (esimene karjane; sopran)
**Pastore II* (teine karjane; tenor)
**Una Ninfa* (nümf; sopran)
**Orfeo* (Orpheus; tenor või kõrge bariton)
*Eurydike (sopran)
*Silvia Messaggiera (metsosopran või alt)
*La Speranza (sopran või metsosopran)
*Caronte (bass)
*Proserpina (sopran või metsosopran)
*Plutone (bass)
**Tre spiriti infernali* (kolm põrguvaimu; tenor, tenor, bass)
*Echo (tenor)
*Apollo (tenor)
**Ninfe, pastori e spiriti* (nümfid, karjased ja vaimud; koor)
Casino Royale (film 2006)

**"Casino Royale"** (eesti filmilevis ka "007: Casino Royale"; "Agent 007: Casino Royale") on 2006. aastal esilinastunud 21. film James Bondi sarjast. 

Film põhineb Ian Flemingi 1953. aasta samanimelisel romaanil. Filmi stsenaariumi kirjutasid Neal Purvis, Robert Wade ja Paul Haggis.

MI6 salaagenti kehastab esimest korda Daniel Craig.

Film on omakorda kolmas ekraniseering Ian Flemingi romaanist. Varem on selle põhjal valminud 1954. aastal telesarjaosa ja 1967. aastal mitteametlik satiiriline film.

"Casino Royale'i" tegevus toimub James Bondi karjääri algusaastatel, mil ta on alles saanud agendiks 007 ning on haavatavam ja vähem kogenud kui teistes filmides. Seetõttu peab Bond filmi alguses sooritama kaks tapmist 00-staatuse saamiseks.

## Osatäitjad
* Daniel Craig – James Bond
* Eva Green – Vesper Lynd (rolli pakuti ka Angelina Joliele ja Charlize Theronile, kuid Jolie ei saanud rolli raseduse pärast ja Theron keeldus)
* Mads Mikkelsen – Le Chiffre
* Caterina Murino – Solange Dimitrios
* Judi Dench – M
* Jeffrey Wright – Felix Leiter
* Giancarlo Giannini – Rene Mathis
* Jesper Christensen – Mr. White 
* Ivana Miličević – Valenka
* Simon Abkarian – Alex Dimitrios

## Välislingid
* 
* Ametlik "Casino Royale" blogi
* Ametlik "Casino Royale" MySpace
* 007: Casino Royale. Forum Cinemas Estonia Site
* Casino Royale (2006). Blogi *ancientboy sodipodi*, 5. jaanuar 2008
Anning

**Anning** (hiina keeles 安宁市 'Anningi linn' (*Anning Shi*) on 3. järgu haldusüksus (maakonna õigustega linn)  Hiinas Yunnani provintsis, mille keskus asub 28 km Kunmingist edelas. Haldusüksusena moodustab osa Kunming Shi  ringkonna õigustega linnast. 

Aastani 1995 oli sel alal **Anningi maakond**. 

Halduslikult jaguneb linn Lianrani ja Jinfangi , Bajie, Xianjie, Taipingi, Wenquani, Qinglongi, Caopu ja Lubiao aleviks.

## Välislingid
*http://www.ynan.gov.cn/ (hiina keeles)
Kesklinn (Tartu)

**Kesklinna** linnaosa paikneb Tartu südalinnas Emajõe paremal kaldal. Kesklinna piirid on Veski tänav – Jakobi tänav – Kroonuaia tänav – Emajõgi – Aida tänav – Kalevi tänav – Pargi tänav – Tähe tänav – Väike-Tähe tänav – Võru tänav – Filosoofi tänav – Riia tänav – Kastani tänav – Näituse tänav. 

Kesklinna pindala on 180 ha ja seal elas Rahvastikuregistri andmeil 2012. aasta 1. jaanuari seisuga 6575 inimest.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Kesklinnas 6517 inimest, neist 3718 naist ja 2799 meest. Kesklinna elanikest 675 olid vanuses 0–6 aastat, 805 vanuses 7–18 aastat, 3894 vanuses 19–64 aastat ja 1143 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 3621 in/km2. Kesklinnas elas 6,66% tartlastest.

Algselt peeti Kesklinnaks Tartu vanalinna, tänapäeval moodustavad selle aga Vanalinna, Uueturu, Riiamäe ja Toometaguse asumid, linnaplaneerimisel arvatakse linnakeskuse kui laiendatud Kesklinna hulka ka Sadama asum ja osa Ülejõe asumist kuni Kroonuaia silla ja Sauna tänavani.

## Haljasalad ja veekogud
Tartu Kesklinnas asuvad haljasalad:
*Barclay plats
*Kassitoome
*Keskpark
*Kuningaplats
*Lillemägi
*Pirogovi park
*Politsei plats
*Päeva tänava park
*Suveaed
*Tartu Ülikooli Botaanikaaed, kus on saarega tiik
*Toomemägi
*Uueturu plats
*Vabaduse puiestik
*Vanemuise park, kus paikneb Vanemuise tiik
Linnaosa servas voolab Emajõgi.

## Tänavad

## Viited
Alnarp

**Alnarp** on asula Rootsis Skåne läänis    Lomma vallas Lomma, Åkarpi ja Arlövi vahel.  Ta kuulub Lomma kihelkonda. 

Asula pindala on 37 hektarit, elanike arv 2005. aasta andmetel 75. 

Alnarpi park on külastajatele avatud botaanikaaed. Pargis on Alnarpi loss, mis ehitati 1862. Seal asub Rootsi Põllumajandusülikooli üks osakondi, kus saab õppida aiandusagronoomiks ja maastikuarhitektiks (viieaastane akadeemiline õppekava) ning aiakujundajaks (*trädgårdsingenjör*) ja põllumeheks (*lantmästare*). 

Pargi sees on Alnarpi talu (*Alnarpsgården*). Pärast täielikku renoveerimist  1996 on talus lõbustusasutused. 

Alnarpi põllumajandusmuuseumis on põllutöömasinad ja -riistad, sealhulgas Rootsi esimene kombain, mis konstrueeriti Axelvoldi talus.   

## Viited

## Välislingid
*Rootsi Põllumajandusmuuseum Alnarpis
*Alnarpi pargi sõprade selts
Bäckaskog

**Bäckaskog** on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis Kristianstadi vallas. 

Tiheasustusega paikkonna pindala oli 38 ha ja elanike arv 2005. aasta andmetel 308. 

Bäckaskog tekkis nüüd lammutatud Bäckaskogi jaama juurde  Kristianstadi ja Sölvesborgi vahelisel raudteel. Praegu möödub asulast maantee E22. 

Mõni kilomeeter lõunas on Trolle Ljungby loss, mõni kilomeeter põhjas Bäckaskogi loss.

## Viited
Falkenbergi vald

**Falkenbergi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Hallandi läänis.

Vald loodi 1971. aastal, kui kuus maaomavalitsust ja osa seitsmendast ühendati Falkenbergi linnaga.

## Viited

## Välislingid

*Falkenbergi valla koduleht
Raadi-Kruusamäe

**Raadi-Kruusamäe** on Tartu linnaosa ja paikneb Tartu kirdeosas. 

Linnaosa piirid on Pärna tänava pikendus – Puiestee tänav – linna piir – Narva maantee – linna piir.

Linnaosa pindala on 283 ha ja elanike arv oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuaril 2012. aastal 4626.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Raadi-Kruusamäel 4498 inimest, neist 2452 naist ja 2046 meest. Raadi-Kruusamäe elanikest 423 olid vanuses 0–6 aastat, 542 vanuses 7–18 aastat, 2698 vanuses 19–64 aastat ja 835 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1589 in/km2. Raadi-Kruusamäel elas 4,60% tartlastest.

## Haljasalad ja veekogud
Linnaosas asuvad suured haljasalad:
*Raadi kalmistu
*Raadi park
*Uus-Peetri kalmistu

Raadi pargi veeres asub Raadi järv.
Peetrituru platsil asub Peetri tiik.

Raadil asub rida looduskaitsealuseid objekte ja alasid. Looduskaitsealused objektid Raadil on Aruküla koopad, Devoni liivakivipaljand, Ebatsuugaallee Raadi kalmistul ja Raadi park.

## Vaatamisväärsused ja üritused
Raadil asuvad Eesti Rahva Muuseum, Raadi mõisa kompleks koos Raadi pargiga, Tartu Seikluspark, Tagurpidi Maja ja Kobraste.

Raadi järve kaldal on alates 2012. aastast toimunud igal aastal punkfestival Punk'n'Roll ning Raadi mõisa aladel tähistatakse Tartu jaanipäeva.

## Tänavaid

*Kasarmu tänav
*Kruusamäe tänav
*Liiva tänav
*Liivamäe tänav
*Puiestee tänav

## Pilte

Kasarmu tn.jpg|Kasarmu tänav
Kasarmu tn militaarpiirkond.jpg|Kasarmu tänava militaarpiirkond


## Vaata ka
*Raadi järv
*Raadi kalmistu
*Raadi lennuväli
*Raadi looduskaitseala
*Raadi mõis
*Raadi vald

## Viited
Ropka

**Ropka** on linnaosa Tartu lõunaosas, Emajõe paremkaldal. Linnaosa on saanud nime kunagise Ropka mõisa järgi.

Linnaosa piirideks on Tartu–Petseri raudtee – sadama raudtee – Turu tänav – Ropka tee – Aardla tänav – Tähe tänav – Sirbi tänav – Vasara tänav – Sepa tänav – Jalaka tänav – Sepikoja tänav – Võru tänav.

Ropka pindala on 144 ha.

Rahvastikuregistri andmeil elas seal 2012. aasta 1. jaanuari seisuga 5120 inimest.

## Rahvastik
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ropkas 5078 inimest, neist 2855 naist ja 2223 meest. Ropka elanikest 528 olid vanuses 0–6 aastat, 597 vanuses 7–18 aastat, 2909 vanuses 19–64 aastat ja 1044 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 3526 in/km2. Ropkas elas 5,19% tartlastest.

2017. aasta seisuga elas linnaosas 2116 meest ja 2683 naist ehk kokku 4799 inimest.

## Haljasalad ja veekogud
Ropka linnaosas asuvad
*Pauluse kalmistu
*Ropka park
Pauluse kalmistu keskel on tiik.

## Tänavad

## Vaata ka
*Ropka luht
*Ropka mõis
*Ropka park
*Ropka raudteejaam 
*Ropka vald
*Ropka tänav
*Ropka tööstusrajoon

## Viited
Lollipop (Mika)

"**Lollipop**" on Mika kuues singel plaadilt "Life in Cartoon Motion". 

See anti singlina välja koos looga "Relax, Take It Easy" 2007. aasta viimasel päeval. See laul jõudis juba 2007. aastal Suurbritannia edetabelisse, seda tänu uutele edetabeli reeglitele. Mika on intervjuudes öelnud, et see on ta lemmiklaul oma plaadilt ja ta kirjutas selle oma õele.
Bahia osariik

**Bahia osariik** on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Kirdepiirkonnas. Asub Atlandi ookeani rannikul.

Bahia on pindalalt viies ja rahvaarvult neljas Brasiilia osariik. Osariik jaguneb 417 omavalitsusüksuseks.

Suuremad linnad on Salvador, Feira de Santana, Vitoria da Conquista, Ilhéus ja Itabuna.

Suurem osa elanikest on Nigeeriast ja Beninist pärit Brasiilia neegerorjade järeltulijad. Bahias on säilinud vaid üksikud indiaanlaste kogukonnad, neist tuntuimad on *[[pataxó]]*d.

## Ajalugu
Esimesed eurooplased jõudsid Bahia rannikule 1500. aastal. 1549 asutati Salvadori linn. 16.–18. sajandil oli Bahia suhkroroo kasvatamise keskus. Tänapäeval on osariik Brasiilia suurim kakao tootja ja eksportija.

## Vaata ka
* Instituto Federal da Bahia

## Viited

## Välislingid
* Osariigi valitsuse koduleht (*portugali keeles*)
Love Today

"**Love Today**" on Mika teine singel albumilt "Life in Cartoon Motion". Seda laulu sai Suurbritannias internetist alla laadida alates 16. aprillist 2007. CD-na ilmus see 23. aprillil 2007. Kõrgeim koht Suurbritannia singlite edetabelis on kuues. 

Austraalias ilmus singel 23. juulil 2007, edetabeli kõrgeim koht samuti kuues. 

Esikohal on "Love Today" olnud Läti raadioedetabelis ja Leedu singlite edetabelis.

Laul pälvis 2008. aastal Grammy auhindade jagamisel nominatsiooni kategoorias "Best Dance Recording".

## Laulude nimekiri

# "Love Today" – 3:57 
# "The Only Lonely One" (demo) 
# "Billy Brown" (akustiline) 
# "Love Today" (Switchi remix) – 5:41 

## Viited

## Välislingid
*Ametlik muusikavideo
Ropka tööstusrajoon

**Ropka tööstusrajoon** on Tartu linnaosa, mis paikneb Tartu lõunaosas Emajõe paremal kaldal. 
Linnaosa piirideks on linna lõunapiir - Võru tänav - Sepikoja tänav - Jalaka tänav - Sepa tänav - Vasara tänav - Sirbi tänav - Tähe tänav - Aardla tänav - Ropka tee - Turu tänav - sadamaraudtee - Emajõgi.

Linnaosa pindala on 364 ha ja elanike arv oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuaril 2012. aastal 2511.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ropka tööstusrajoonis 2424 inimest, neist 1361 naist ja 1063 meest. Ropka tööstusrajooni elanikest 225 olid vanuses 0-6 aastat, 285 vanuses 7-18 aastat, 1411 vanuses 19-64 aastat ja 503 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli hõreduselt kolmas: 666 in/km2. Ropka tööstusrajoonis elas 2,48% tartlastest.

## Haljasalad ja veekogud
Linnaosa ulatub Emajõe kaldani. 
Emajõe ääres on võrdlemisi ulatuslik jõeluht. 

## Tänavad

## Viited
Life in Cartoon Motion

**"Life in Cartoon Motion"** on Liibanonis sündinud laulja Mika debüütalbum. Suurbritannias anti see välja 5. veebruaril 2007 ja USA-s 27. märtsil.

## Singlid

*"Relax (Take It Easy)" (2006. aasta lõpus) (juuli 2007 Kanadas)
*"Grace Kelly" (jaanuar 2007)
*"Love Today" (aprill 2007)
*"Big Girl (You Are Beautiful)" (juuli 2007)
*"Happy Ending" (oktoober 2007)
*"Lollipop" (31. detsember 2007)

## Lugude nimekiri

# "Grace Kelly" – 3:07
# "Lollipop" - 3:03
# "My Interpretation" – 3:35
# "Love Today" – 3:55
# "Relax (Take It Easy)" – 4:30
# "Any Other World" – 4:19
# "Billy Brown" – 3:14
# "Big Girl (You Are Beautiful)" – 4:08
# "Stuck in the Middle" – 4:08
# "Happy Ending" – 4:35 / 10:21 (sisaldab varjatud laulu "Over My Shoulder" – 4:45)
Maarjamõisa

**Maarjamõisa** on linnaosa Tartu lääneosas, Emajõe paremkaldal. Linnaosa piir kulgeb järgmiselt: linna piir – Viljandi maantee – Ravila tänav – Kullerkupu tänav – Tulbi tänav – Ülase tänav – N. Lunini tänav – Tervishoiu tänav – L. Puusepa tänav – Riia tänav – Lääneringtee. Maarjamõisa linnaosa piirneb Tammelinna, Veeriku ja Ränilinna linnaosaga ning Tartu linnaga.

Maarjamõisa on väikseim linnaosa Tartus elanike arvu, osakaalu ja asustustiheduse, kuid mitte pindala poolest. 1. jaanuaril 2012 elas 1,13 ruutkilomeetril vaid 377 elanikku, olles seega ühtlasi ka hõredaimalt asustatud linnaosa (344 in/km²). Põhjuseks on see, et märkimisväärselt suur osa territooriumist on haiglate, parkide ja suvilate all.

## Hoonestus

Maarjamõisa on tuntud eelkõige meditsiinilinnakuna. Tartu Ülikooli Kliinikumi 17 kliinikust paikneb Maarjamõisa linnaosas 13. 2008. aastal täienes kliinikum uute ravihoonetega Ludvig Puusepa tänaval, kus on 270 voodikohta, 32 intensiivravivoodit, 14 operatsiooni- ja 9 sünnitustuba. Parkimiskohti on rajatud 420.

Biomeedikum (Ravila 19) on nii Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppehoone kui ka tänapäevane teaduskeskus. Seal asub ka Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi kohtuarstlik ekspertiisiosakond.

Linnaosas liigub palju õppureid. Nooruse tänaval asub kaks üheksakorruselist ühiselamut. Augustis 2005 avati Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi uus maja Nooruse 1. Seal on ruumid leidnud ka riigiasutus Ravimiamet. 2009. aastal valmis Tartu Ülikoolil keskkonna- ja materjalianalüüsi teaduskeskus Chemicum (Ravila 14a). Tartu Tervishoiu Kõrgkool kolis 2011. aasta lõpus uude majja Nooruse 5. Nende endises hoones Nooruse 9 alustas 1. septembril 2012 tööd Tartu Täiskasvanute Gümnaasium ja alates 2015. aasta sügisest ka Tamme Gümnaasium. 2014. aastal avati Physicum.

Ludvig Puusepa tänav 10 asub Maarjamõisa lasteaed, kus on ka liitrühm meelepuudega lastele.

Nooruse 3 krundile rajati Rahvusarhiivi uus peahoone Noora. Ehitis sai nurgakivi 2015. aastal, valmis 2016 ja avati külastajatele 2017.

Miljööväärtusega hoonestusala asub Ravila ja N. Lunini tänava vahelisel alal, Tulika tänava piirkonnas.

## Haljasalad ja veekogud
Linnaosas asuvad Mathieseni park ja Sanatooriumi park.

Sanatooriumi pargis on hakkpuidurajad pikkusega 1,5 km ja 0,3 km, üldkehalise ettevalmistuse linnak ja laste mänguplats.

## Tänavad

## Rahvastik
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Maarjamõisas 382 inimest, neist 206 naist ja 176 meest. Maarjamõisa elanikest 50 oli vanuses 0–6 aastat, 67 vanuses 7–18 aastat, 227 vanuses 19–64 aastat ja 38 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartu hõredaim: 338 in/km2. Maarjamõisas elas 0,39% tartlastest.

## Vaata ka
*Maarjamõisa mõis
*Maarjamõisa Polikliinik

## Viited
Ariane

**Ariane** on naisenimi, sellenimelised on:

***[[Ariane (Hollandi printsess)]]**, Hollandi printsess
***[[Ariane (kanderakett)|Ariane]]**, Euroopa kanderakett
*...
Ränilinn

**Ränilinn** on linnaosa Tartu edelaosas.

Linnaosa piirideks on linna piir – Lääneringtee – Tartu–Valga raudtee.

Ränilinna pindala on 122 ha, elanikke oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuari 2012 seisuga 1732. Linnaosas asuvad muu hulgas teadusasutused Tartu Ülikooli Füüsika Instituut ja Tartu Teaduspark.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ränilinnas 1674 inimest, neist 952 naist ja 722 meest. Ränilinna elanikest 171 olid vanuses 0–6 aastat, 160 vanuses 7–18 aastat, 969 vanuses 19–64 aastat ja 374 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1372 in/km2. Ränilinnas elas 1,71% tartlastest.

Ränilinna nimi pandi selles piirkonnas asunud Räni küla järgi. Seal on asunud Räni mõis, saksa keeles Renningshof. Rüütlimõisast on teateid 16. sajandist, nimi pärineb 17. sajandi omanikult Hans Rennilt. Räni mõisa maad ja küla asusid lääne pool praegust Riia tänavat ehk Tartu – Valga maanteed, ida pool olid Ropka mõisa maad ja Variku küla. Nõukogudeaegsed kortermajad ehk  Fi linnaosa, samuti nüüdne Novapolis asuvad Ropka mõisa Variku küla Raja talu maadel. Mõisate piir läks  Raja talu (praeguse Aardla tänav 126) juurest. Erandina kuulusid Räni külla kolm  idapoolset talu, mille maadel on nüüd Savi tänav ja Riia tänav 122 kuni 140.

## Tänavad
*Aardla
*Kristalli
*Kvartsi
*Laseri
*Lääneringtee
*Raudtee 
*Riia

## Viited
Uglitš

**Uglitš** on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Uglitši rajooni keskus. Asub Volga jõe kaldal, 110 km Jaroslavlist lääne pool.

Linn on asutatud 937. aastal, 1218 kuni 1328 oli väikse Uglitši vürstiriigi keskus.

Linnas on kellatehas "Tšaika", masinatehas ja hüdroelektrijaam.

## Pilte

Pilt:Uglich Dimitrij church and cathedral from riverside.jpg|
Pilt:Uglich hydroelectric power plant 01.jpg|Uglitši hüdroelektrijaam
Pilt:Church of Korsun icon of the Mother of God in Uglich 01.jpg|
Pilt:Uglicz2.jpg


## Välislingid
*http://www.goroduglich.ru/
Valli valge mänd

**Valli valge mänd** ehk **Valge mänd** on looduskaitsealune põõsastunud võraga põlispuu (liigiliselt *Pinus strobus*, ehk valge mänd) Järvakandi mõisa südames Valli külas Rapla maakonnas. 

## Välislingid
*Valli valge mänd Keskkonnaregistris
Táchira osariik

**Táchira osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lääneosas.

Halduslikult jaguneb 29 omavalitsusüksuseks.

## Elanike arv
* 1 177 300 (2007)
* 1 220 500 (2009)

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Mérida osariik

**Mérida osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lääneosas. Osariik hõlmab Mérida Kordiljeeride keskosa, seal asub Venezuela kõrgeim tipp Bolívari mägi (*Pico Bolívar*; 4979 m).

Halduslikult jaguneb 23 omavalitsusüksuseks.

Peamised majandusharud on põllumajandus (sealhulgas kartulikasvatus) ja turism.

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Miranda

**[[Miranda (eesnimi)|Miranda]]** on ladina päritolu naisenimi, mis on kasutusel ka kohanimena:

***[[Miranda (kuu)|Miranda]]**, Uraani kuu
***[[Miranda (Austraalia)|Miranda]]**, Sydney eeslinn
***[[Miranda (Brasiilia)|Miranda]]**, linn ja vald Brasiilias Mato Grosso do Sulis
***[[Miranda osariik]]**, Venezuela osariik
***[[Miranda vald (Hispaania)|Miranda vald]]** Hispaanias
***[[Miranda vald (Itaalia)|Miranda vald]]** Itaalias

***[[Miranda (programmeerimiskeel)|Miranda]]** on programmeerimiskeel
***[[Miranda (film 1948)|Miranda]]** (1948) on Briti komöödiafilm
***[[Miranda (film 2002)|Miranda]]** (2002) on Briti komöödiafilm
***[[Miranda (jalgpallur)|Miranda]]** on Brasiilia jalgpallur
Miranda osariik

**Miranda osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. 

Halduslikult jaguneb 21 omavalitsusüksuseks.

Aastast 2008 on Miranda osariigi kuberner Henrique Capriles Radonski.

## Välislingid

*Osariigi valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Blue Tattoo

**Blue Tattoo** võib tähendada mitut asja.
***"[[Blue Tattoo (album)|Blue Tattoo]]"** on Vanilla Ninja album.
***"[[Blue Tattoo (laul)|Blue Tattoo]]"** on Vanilla Ninja laul.
Waiblingen

**Waiblingen** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Rems-Murr-kreisis. Asub Stuttgardist 15 km kirdes.

Waiblingeni on esmamainitud 885. aastal. 1250. aastal sai linnaõigused. Kolmekümneaastases sõjas 1634. aastal hävis linn täielikult, elanikud põgenesid või nad tapeti. Pärast sõda linn taastati.

Linnas asub mootorsaage tootva firma "Stihl" peakorter.

## Viited

## Välislingid

*Waiblingeni koduleht
Nigula looduskaitseala

**Nigula looduskaitseala** on looduskaitseala Pärnumaa lõunaosas, Häädemeeste ja Saarde vallas. Kaitseala pindala on 6430,9 ha.

## Kaitse-eesmärk
Looduskaitseala on loodud Nigula soostiku ja sellega piirnevate alade koosluste ning kaitsealuste liikide elupaikade ja maastiku kaitseks. Kaitsealused liigid ning elupaigad on loetletud kaitse-eeskirjas. Samast dokumendist võib lugeda ka Nigula looduskaitsealal kehtivast kaitsekorrast.

## Külastajale
Nigula rabas on 6,8 km pikkune looduse õpperada, väljaspool olemasolevaid õpperadasid liikumiseks peab olema looduskaitseala kaitse korraldaja Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regiooni luba.

## Pildigalerii

Nigula - panoramio.jpg|Nigula raba älvestik
Lehmad Reinu külas.jpg|Lehmad Reinu külas Nigula looduskaitsealal
Lehmad Reinu külas 2.jpg|Lehmad Reinu külas Nigula looduskaitsealal
Vaatetorn Nigula rabas.jpg|Vaatetorn Nigula rabas
Hoone Nigula rabas.jpg|Hoone Nigula rabas
Nigula raba õpperada.jpg|Nigula raba õpperada
Nigula raba õpperada 2.jpg|Nigula raba õpperada
Nigula raba õpperada 3.jpg|Nigula raba õpperada
Nigula järv.jpg|Nigula järv


## Välislingid
*Nigula looduskaitseala kaitse-eeskiri
*Õpperada
*Nigula looduskaitseala Estonica
*
Vattenfall

**Vattenfall AB** on Rootsi elektrienergiatootja. *Vattenfall* tähendab rootsi keeles langevat veejuga või koske.

Vattenfall kuulub täielikult Rootsi riigile. 2009. aasta seisuga oli Vattenfall AB Euroopa suuruselt viies elektrienergia- ja suurim soojusenergia tootja.

2009. aastal sai Vattenfall 51% toodetud elektrienergiast fossiilkütustest, 26% tuumajaamadest ja 21% hüdroelektrijaamadest.

2010. aasta septembris avas Vatenfall Inglismaa kaguranniku lähistel La Manche väinas sajast turbiinist koosneva Thaneti tuulepargi. Jaam võimsusega 300 megavatti on avamishetke seisuga maailmas seni rajatud avamere tuuleparkidest suurim.

Vattenfalli hüdroelektrijaamad asuvalt peamiselt Põhja-Rootsis, kaks tuumaelektrijaama asub Rootsis (Forsmarkis ja Ringhalsis) ja kaks Saksamaal. Maagaasi ja kivisütt põletavad elektrijaamad asuvad Saksamaal ja Poolas. 

Ettevõtte tegevjuht ja president on Øystein Løseth.

2013. aastal oli ettevõtte käive 171,7 miljardit Rootsi krooni.

## Viited

## Välislingid

*Vattenfalli koduleht
Norfolk

**Norfolk** on krahvkond Inglismaa idaosas (*East Anglia*). Piirneb põhjas ja idas Põhjamerega.

Norfolk jaguneb 7 omavalitsusüksuseks: 

Krahvkond on suhteliselt hõredalt asustatud, peamised majandusharud on põllumajandus ja turism.

## Viited

## Välislingid

*http://www.norfolk.gov.uk/
*Norfolki turismiportaal
Norfolk (täpsustus)

***[[Norfolk]]** on krahvkond Inglismaal
***[[Norfolki saar]]** on Austraaliale kuuluv saar Vaikses ookeanis
***[[Norfolki saare ala]]** on Austraaliale kuuluv ala Vaikses ookeanis

***[[Norfolk (Massachusetts)|Norfolk]]** on linn Massachusettsi osariigis USA-s
***[[Norfolk (Virginia)|Norfolk]]** on linn Virginia osariigis USA-s
Helena (My Chemical Romance)

**"Helena"** on kolmas singel ja esimene laul My Chemical Romance'i teiselt stuudioalbumilt "Three Cheers For Sweet Revenge". 

Laulu sõnad kirjeldavad bändi laulja Gerard Way tundeid oma varalahkunud vanaema Elena Lee Rushi vastu. Kõik Elena sõbrad kutsusid teda Heleniks ning selle tõttu oli ta Gerardi jaoks alati Helena, sellest ka laulu pealkiri. 

"Helena" on My Chemical Romance'i seitsmes singel.

## Laulude nimekiri
#"Helena" – 3:24
#"I'm Not Okay (I Promise)" (*live*) – 3:06
#"You Know What They Do to Guys Like Us in Prison" (*live*) – 3:10
Pühajärve sõjatamm

**Pühajärve sõjatamm** asub Pühajärvel.

Tamm on nime saanud 1841. aastal toimunud talupoegade vastuhakust Pühajärve mõisniku vastu.

Tamme ümbermõõt on tamme juures oleva teabetahvli andmete järgi 698 cm ja kõrgus 22 meetrit. Tema vanus arvatakse olevat 300-400 aastat. Tamm on looduskaitse all.

Puu on 2010. aasta augustis kaks korda tugevalt kannatada saanud, esimene torm murdis tüvest lahti läänepoolse võraosa ning tekitas tamme tüves lõhe kuni maapinnani. Pärast tormi toestati tamme võra ida- ja läänepoolne osa omavahel. Samal ajal toestati ka läänepoolse võraosa kaks suuremat võraoksa, mille vahele on 1990. aastate keskpaigas tamme tüveõõnsuse sulgemiseks paigaldatud betoonplomm. Teise tormi käigus murdus tüve idapoolsest võraosast keskmine tüveharu, mis tuli võrast eemaldada.
Et vältida tamme tüve laialivajumist, paigaldati tüve ümber metallvöö. 2011. aasta juulis murdus tamme läänepoolse võraosa üks haru. Allesjäänud haru on murdekohast pikuti keskelt lõhki väändunud .

## Vaata ka
* Pühajärve sõjatammik

## Viited

## Välislingid
* Looduskaitsjad pelgavad Pühajärve sõjatamme hävimist Tartu Postimees, 31. august 2011
* 360° aeropanoraam / aerofoto
Daniel Craig

**Daniel Craig** (sündinud 2. märtsil 1968) on Briti Akadeemia auhinnale esitatud Suurbritannia näitleja.

Ta on tuntud kuuenda James Bondi kehastajana, debüüdi salaagent 007-na tegi ta 2006. aasta filmis "Casino Royale". Bondi kehastab ta veel filmides "007: Veidi lohutust (2008), "007 Skyfall" (2012) ja "007 Spectre" (2015). 

Lisaks on ta mänginud filmides "Tomb Raider – Seikleja", "Teekond hukatusse", "Ema" (*The Mother*), *Sword of Honour*, "Igavene armastus" (*Enduring Love*) ja München". 

## Tunnustus

* 2021 – oma täht Hollywoodi kuulsuste alleel
* 2021 – Companion of the Order of St Michael and St George (CMG)

## Osaline filmograafia

## Välislingid

* 
* 
* Daniel Craig Bio
Manija maastikukaitseala

**Manija maastikukaitseala** on kaitseala Pärnu linnas, mis hõlmab Manilaiu ja Annilaiu. Selle suurus on 203,6 hektarit. 

Laiud võeti kaitse alla 1991. aastal (tollase nimega *Manilaiu kaitseala* ehk *Manilaiu-Hanilaiu kaitseala*; 202 hektarit). Praegused piirid ja staatus kinnitati aastal 2006.

## Välislingid
*Manija maastikukaitseala Eesti Loodus, 2006, nr 12
Teenagers

**"Teenagers"** on neljas singel ja üheksas lugu My Chemical Romance'i kolmandalt stuudioalbumilt "The Black Parade". See laul on üldse My Chemical Romance'i kaheteistkümnes singel.
Blue Tattoo (laul)

**"Blue Tattoo"** on esimene singel ja ka esimene laul Eesti tüdrukutebändi Vanilla Ninja samanimeliselt albumilt. Laulul on ka eestikeelne versioon, mille pealkirjaks on "Kauge kuu". Laul jõudis Saksamaa singlite müügiedetabelis üheksandale kohale. Laulab Lenna Kuurmaa, taustavokaal Piret Järvis. Laulu *unplugged*-versiooni leiab albumi "Traces of Sadness" limiteeritud väljaandest.

## Lood
#"Blue Tattoo" (Radio Edit) – 4:07
#"Blue Tattoo" (Unplugged Version) – 4:07
#"Blue Tattoo" (Extended Version) – 9:20
#Video
Pühajärve sõjatammik

**Pühajärve sõjatammik** asub Pühajärvel.

See ligikaudu saja-aastaste puudega tammesalu on nime saanud 1841. aastal toimunud Pühajärve mõisniku vastu suunatud talupoegade vastuhaku järgi.

Pühajärve sõjatammik on looduskaitse all.

Tammesalu keskel asub Pühajärve sõja mälestuskivi, mis avati Pühajärve sõja 130. aastapäeval (11. septembril 1971). Monumendi autor on skulptor Lembit Paluteder.

## Pildid

Image:Oak Wood of War of Pühajärv 2007 2.jpg|Pühajärve sõja mälestuskivi


## Vaata ka
*Pühajärve sõjatamm
Haga loss

**Haga loss** (rootsi keeles *Haga slott*) on loss Rootsis Stockholmis Solna vallas Hagas Haga pargis. 

Seal sündis ja kasvas praegune Rootsi kuningas Karl XVI Gustav.
Pühajärve sõja mälestuskivi

**Pühajärve sõja mälestuskivi** asub Pühajärvel Pühajärve sõjatammikus.

Mälestuskivi püstitati Pühajärve sõja 130. aastapäevaks ja avati 11. septembril 1971. Mälestuskivi autor on skulptor Lembit Paluteder.

Mälestuskivi kujutab endast suurt kivirahnu, mille peale on raiutud tekst, et kivi on püstitatud 1841. aasta Pühajärve sõjas kannatada saanud talupoegade mälestuseks. Kivi allosas on graveeritud mälestuskivi avamise kuupäev.
Päikeseseisak

**Päikeseseisak** ehk **solstiitsium** leiab aset talvisel ja suvisel pööripäeval, mil ühel poolkeral on päev pikem kui öö ning teisel poolkeral on öö pikem kui päev. Päike asub seniidis pöörijoone kohal.  Sellel poolkeral, kus päev on pikem kui öö, on suvi ja poolusest polaarjooneni on polaarpäev. Teisel poolkeral on talv ja poolusest polaarjooneni on polaaröö. 


Pilt:Earth-lighting-summer-solstice EN.png|Suvine päikeseseisak
Pilt:Earth-lighting-winter-solstice EN.png|Talvine päikeseseisak
Beiersdorf

**Beiersdorf** on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 

## Vallaosad
Gebirge, Neulauba, Schmiedental, Zeile ja Zwenke.

## Välislingid
Barsebäck

**Barsebäck** on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis Kävlinge vallas umbes 4 km kaugusel Barsebäckshamnist. 

Asula pindala on 45 hektarit ja elanike arv 509 (2005). Aastal 1996 oli elanikke 420. 

Varem töötas seal Barsebäcki tuumaelektrijaam reaktoritega Barsebäck 1 ja Barsebäck 2.

Barsebäcki lähedal on golfirada Barsebäck Golf & Country Club, kus peetakse igal aastal maailmatasemel golfiturniir. 

## Vaata ka
*Barsebäcki loss

## Viited
Poolkera (geograafia)

**Poolkera** ehk **hemisfäär** on pool maakerast või teise planeedi kerast. 

Maa jagatakse tinglikult kaheks poolkeraks ekvaatori suhtes:
*põhjapoolkera - poolkera ekvaatori tasapinnast põhja pool;
*lõunapoolkera - poolkera ekvaatori tasapinnast lõuna pool.

Ka jagatakse Maa tinglikult kaheks poolkeraks nullmeridiaani  suhtes:
*idapoolkera - poolkera nullmeridiaani tasapinnast ida pool;
*läänepoolkera - poolkera nullimerdiaani tasapinnast lääne pool.

Samuti saab jagada Maad maismaapoolkeraks ja ookeanipoolkeraks.


Pilt:Northern Hemisphere LamAz.png|Põhjapoolkera
Pilt:Southern Hemisphere LamAz.png|Lõunapoolkera
Pilt:Eastern Hemisphere LamAz.png|Idapoolkera
Pilt:Western Hemisphere LamAz.png|Läänepoolkera
Pilt:Land hemisphere.png|Maismaapoolkera
Pilt:Water hemisphere.png|Ookeanipoolkera
Sibylla

**Rootsi printsess Sibylla**, **Västerbotteni hertsoginna** (Sibylla (sünd. Sibylle) Calma Maria Alice Bathildis Feodora; 18. jaanuar 1908 Gotha – 28. november 1972 Stockholm) oli Rootsi printsi Gustaf Adolfi abikaasa ja Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi ema.

## Vanemad ja vanavanemad
Tema isa oli Charles Edward, Saksi-Goburgi-Gotha hertsog, ja ema Victoria Adelaide, Schleswig-Holsteini printsess. Emapoolsed vanavanemad olid Caroline Mathilde, Schleswig-Holstein-Sønderburg-Augustenburgi printsess ja Friedrich Ferdinand, Schleswig-Holstein-Sønderburg-Glücksburgi hertsog. Tema isapoolne vanaisa oli Leopold, Albany hertsog, kes oli Suurbritannia kuninganna Victoria neljas poeg.

## Abielu
1932. aastal abiellus printsess Sibylla oma nõo, Rootsi printsi Gustaf Adolfiga, Västerbotteni hertsogiga. Nii Sibylla kui ka Gustav Adolf olid kuninganna Victoria lapselapselapsed. Sibylla ei saanud kroonprintsessiks, kuna prints Gustav Adolf suri enne oma vanaisa (Gustav V).

## Lapsed
*Margaretha
*Birgitta
*Désirée
*Christina
*prints Karl Gustav (hilisem kuningas Karl XVI Gustav)

## Hilisemad aastad
Sibylla jäi leseks, kui prints Gustav Adolf hukkus 1947. aastal Kopenhaagenis lennuõnnetuses. Nende üheaastane poeg Karl Gustav tõusis troonijärjekorras teisele kohale ning kolme aasta pärast sai temast kroonprints.

Pärast oma ämma, kuninganna Lovisa surma 1965. aastal sai Sibyllast kuningapere vanim printsess ning ta toetas oma äia Gustav VI Adolfit.

Sibylla suri enne oma poja troonile saamist.

## Natsism
Kirjaniku ja ajakirjaniku Henrik Arnstadti väitel oli Sibylla nagu ta isagi Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei liige (NSDAP).

## Tiitlid
*Tema Kõrgus Saksi-Goburgi-Gotha printsess Sibylla, Saksimaa hertsoginna (1908–1932)
*Tema Kuninglik Kõrgus Rootsi printsess Sibylla, Västerbotteni hertsoginna (1932–1972)
Sundbybergi vald

**Sundbybergi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. See piirneb Stockholmi ja Solna vallaga ning on pindalalt Rootsi väikseim vald.

Sundbyberg eraldati halduslikult 1888. aastal Bromma vallast alevina. 1928. aastal nimetati Sundbyberg linnaks. 

Vallas asub Lötsjöni järv ja Marabou park.

Sundbybergi läbivad Stockholmi bussiliinid ja metroo.

## Linnaosad
*Centrala Sundbyberg
*Duvbo
*Hallonbergen
*Kymlinge
*Lilla Alby
*Lilla Ursvik
*Rissne
*Stora Ursvik
*Storskogen
*Ör

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht
Sollentuna (asula)

**Sollentuna** on endine asula Rootsis praeguses Stockholmi lääni Sollentuna vallas. 

Praegu on ta Stockholmi asulaga kokku kasvanud.
Läänepoolkera

**Läänepoolkera** on nullmeridiaani ja 180° meridiaani tasapinnast lääne pool asuv osa Maast.

Mandritest asuvad täielikult läänepoolkeral Põhja- ja Lõuna-Ameerika, osaliselt Antarktis, Aafrika ja Euraasia (peaaegu kogu Euraasia manner asub idapoolkeral, aga kõige läänepoolsem ja kõige idapoolsem punktid asuvad läänepoolkeral). Läänepoolkeral asub ka suurem osa Okeaaniast.
Idapoolkera

**Idapoolkera** on nullmeridiaani ja 180° meridiaani tasapinnast ida pool asuv osa Maast.

Mandritest asub täielikult idapoolkeral Austraalia ja peaaegu kogu Euraasia (ainult kõige läänepoolsem ja kõige idapoolsem punkt asuvad läänepoolkeral), osaliselt Antarktis ja Aafrika.