open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Loomade homoseksuaalne käitumine

**Loomade homoseksuaalsuseks** nimetatakse paljude loomade seksuaalse käitumise vormi, mille hulka loetakse kurameerimist samasooliste liigikaaslastega, kiindumust väljendavat käitumist, paaride moodustamist, kopulatsiooni ja vanemlikku hoolitsemist.

Dokumenteeritud tõendite alusel esineb loomadel homo-, bi- ja transseksuaalset käitumist (sh kopulatsiooni) teiste loomadega. Selline käitumine sisaldab näiteks seksuaalset aktiivsust, pulmamängu, hellitusi, paarisuhet ja vanemaks olemist. Kanada bioloogi Bruce Bagemihli 1999. aastal koostatud teaduslik aruanne näitab, et homoseksuaalset käitumist on täheldatud ligi 1500 loomaliigil, alates ahvidest ja lõpetades alamate gruppidega.

2009. aastal tehtud uurimus näitas, et samasooliste kopulatsioon on loomariigis peaaegu universaalne nähtus ja seda esineb paljudel liikidel. Homoseksuaalsuse esinemist loomariigis on kasutatud argumendina, et see on ka inimeste puhul loomulik, kuid antud järeldust on vastuoluliseks pidanud konservatiivsed religioossed rühmitused ja traditsioonilise peremudeli pooldajad. Nad peavad inimesi loomadest enam arenenuks ja väidavad, et loomadel esinevad käitumismudelid ei tohiks olla inimese käitumise õigustuseks.

Laborikatsetel on teadlastel üheainsa geeni kustutamisega õnnestunud emashiired lesbiliseks muuta. Geenmuundatud hiired soovivad paarituda samast soost laborihiirtega. Teadlased on pikka aega otsinud homoseksuaalsuse ja geneetika vahelist seost, ent viimase uuringul osalenud akadeemikute sõnul pole praegu võimalik öelda, kas nende avastus on kuidagi oluline ka inimese seksuaalsuse seisukohalt.

Keskkonnas leiduvad mürgised ühendid mõjutavad homoseksuaalse käitumise avaldumist loomadel. USA-s jälgiti viie aasta jooksul iibislaste käitumist, neist kolme rühma toidud sisaldasid mürgiseid elavhõbedaühendeid (esinevad ka iibiste looduslikus toidus), neljanda rühma toidus need aga puudusid. Viimasel rühmal ei esinenud homoseksuaalset käitumist väljendanud järglasi. Samuti oli selle rühma viljakus teistest suurem.

Uuringute põhjal harrastavad näiteks emased sidrunikärsakad lesbisuhteid, et end isastele nähtavamaks teha.

## Viited

## Välislingid
*Abele LG, Gilchrist S., Homosexual rape and sexual selection in acanthocephalan worms.Lühikokkuvõte, Science., 1. juuli 1977;197(4298):81-3, veebiversioon (vaadatud 12.06.2014) (inglise keeles)
*Love That Dare Not Squeak Its Name
*Central
*Warren Johansson ja William A. Percy; Encyclopedia of Homosexuality http://www.williamapercy.com/wiki/index.php/Homosexuality_in_the_Middle_Ages; vaadatud 5. aprill 2009.
*Raivo Mänd, Ürgema needus, sigimine EL 06/2003, veebiversioon (vaadatud 6.06.2014)
*Volker Sommer, Paul L. Vasey, Homosexual Behaviour in Animals: An Evolutionary Perspective, 2006, Cambridge University Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 3.06.2014) (inglise keeles)
* The power of estrogen – male snakes attract other males, 02/09/2012, veebiversioon (vaadatud 5.07.2014) (inglise keeles)
Nõmmeküla paemurd

**Nõmmeküla paemurd** on endine paemurd Harju maakonnas Kiili vallas Arusta külas. Paemurrus esinev Nõmmeküla paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Algselt oli see Nabala lademe stratotüübiks, kuid praegu seda stratotüübina ei kasutata.

Paemurd on kinni kasvanud. Aastal 1954 paljandus selle seinas 60 cm ulatuses Paekna kihistu lubjakivi ja aastani 1991 paljandus lubjakivi kivimurru põhjas. Tänapäeval seal paljandit ei esine ja murrus kasvavad suured puud.

## Viited

## Välislingid
*
Nõmmeküla paljand

**Nõmmeküla paljand** on paljand endises Nõmmeküla paemurrus; halduslikult Harju maakonnas Kiili vallas. 

Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit käsitles Arvo Rõõmusoks 1976. aastal (käsikirjas ka varem) Nabala lademe stratotüübina.

## Viited

## Välislingid
*
Mootorpaat

**Mootorpaat** on põhiliselt jõuseadme (mootori) abil liikumiseks mõeldud paat. 

Üldjuhul on mootorpaadi pikkus alla 12 m. 

Saksa- või ingliskeelse laenuna on vanemas kõnepruugis sageli kutsutud mootorpaatideks ka kaatreid.

## Otstarve
Mootorpaate kasutatakse tavaliselt väikelaevanduse mõistes lõbusõiduks, kalastamiseks või veespordiks, harvem ka ametiasutuste poolt järelevalveks, merepäästetöödeks jne.

Tavaliselt on mootorpaadid võrreldes kaatritega kergemad (tavaliselt kerghaagisel transporditavad), odavamad ja lihtsamini kasutatavad. Mootorpaat võib olla sageli laeva või kaatri abipaat või päästepaat.

Sõltuvalt sertifitseeringust võivad mootorpaadid pardale võtta tavaliselt 5–12 inimest ja nendega on võimalik liigelda siseveekogudel või rannikulähedasel merel (väikelaeva kategooriad D, C).

## Ehitus
Mootorpaadi kere on tavaliselt valmistatud:
* plastist
* metallist
* puidust
* kummist või mitmest materjalist (RIB-paat)

Enamik mootorpaate on päramootoriga, kuid on ka sisemootoriga mootorpaate. Osaliselt kinnises mootorpaadis võib olla väike, paari magamiskohaga kajut. Paljude tänapäeval valmistatavate mootorpaatide lahtisele osale saab n-ö katusena paigaldada presentkatte. Paljusid mootorpaate on võimalik hõlpsalt transportida spetsiaalsel auto järelhaagisel – paaditreileril. Autohaagisega sobivas kohas vette tagurdamisel on tavaliselt võimalik paate ka veesata.

## Vaata ka
* Väikelaev
* Kaater
* Paat
* Kummipaat
* Jaht
* Progress (mootorpaat)
Mortoni maakond (Kansas)

**Mortoni maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.

2010. aastal elas maakonnas 3233 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Elkhart (20 218 elanikku). Suuremad asulad on veel Rolla (453) ja Richfield (45).

Maakonna pindala on 1891 km². 

## Naabermaakonnad
*Stantoni maakond (põhjas)
*Stevensi maakond (idas)
*Texase maakond (lõunas)
*Cimarroni maakond (edelas)
*Baca maakond (läänes)

## Ajalugu
Mortoni maakond moodustati 20. veebruaril 1886. Maakond on saanud nime USA poliitiku ja Indiana kuberneri Oliver P. Mortoni järgi.

## Kaitsealad
*Cimarron National Grassland (osa)

## Välislingid
*Mortoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Mortoni maakond (Põhja-Dakota)

**Mortoni maakond** (*Morton County*) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Mandan.

Maakonna pindala on 5038 km². Veepindala on 49 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 471. Aastal 2000 elas seal 25 303 inimest.
 
## Naabermaakonnad
* Oliveri maakond (põhjas)
* Burleigh' maakond (kirdes)
* Emmonsi maakond (idas)
* Sioux' maakond (kagus)
* Granti maakond (lõunas)
* Starki maakond (läänes)
* Merceri maakond (loodes)

## Ajalugu
Mortoni maakond moodustati 1873. aastal. Maakond on saanud nime Indiana kuberneri Oliver P. Mortoni järgi.

## Kaitsealad
* Lake Patricia National Wildlife Refuge

## Viited

## Välislingid
* Mortoni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Tiirhanna paemurd

**Tiirhanna paemurd** on endine paemurd Võru maakonnas Setomaa vallas.

Paemurrus olev paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Tivoli (täpsustus)

**[[Tivoli]]** on linn Itaalias Lazio maakonnas, mille järgi on nime saanud paljud teised asjad.

*Jardin de Tivoli oli park Pariisis, mis rajati Itaalia Tivoli linna Villa d'Este pargi eeskujul
*Tivoli on lõbustuspark Kopenhaagenis, nimetatud Pariisi pargi järgi
*Tivoli, väikelinn New Yorgi osariigis

## Spordirajatised
*Hala Tivoli on spordihall Ljubljanas
*Tivoli staadion
**Uus Tivoli, staadion Aachenis
**Vana Tivoli, staadion Aachenis
**Tivoli-Neu, staadion Innsbruckis
Rägavere paemurd

**Rägavere paemurd** on endine paemurd Lääne-Viru maakonnas Rakvere linna piiril Vinni valla Piira külas.

Paemurrul esinev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Rakvere lademe ja Rägavere kihistu stratotüübiks.

Aastal 1977 paljandus seal 3,5 meetri ulatuses Rakvere lademe paekivi. Veel aastal 1983 oli paljandi kõrgus peaaegu sama, end järgnenud on kiire kinnikasvamine. Tänapäevaks on suur osa paemurrust rohtu kasvanud ja selle seinad enamasti mattunud, ent stratotüüpsest paljandist on säilinud 1,9 meetri kõrgune ülemine osa.

## Viited

## Välislingid
*
Arizona kummituslinnade loend

Siin on USA **[[Arizona|Arizona osariigi]]s asuvate [[kummituslinn]]ade loend**. Suurem osa Arizonas asuvatest kummituslinnadest on endised buumilinnad, mis hüljati pärast kaevanduste sulgemist.
Päri paemurd

**Päri paemurd** on endine paemurd Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Päri külas.

Paemurrus olev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljand on Adavere lademe ja Rumba kihistu neostratotüüp.

## Viited

## Välislingid
*
Porkuni paemurd

**Porkuni paemurd** on endine paemurd Valgejõe ürgoru nõlval, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.

Paemurrus olev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Porkuni lademe stratotüübiks. Seda täiendab kamariku puurauk, kuna paemurrus puudub Kamariku kihistik.

Paljand asub Porkuni parkmetsas. Aastal 2017 puhastati sealset paljandit. Ülevalt alla moodustavad esimesed 1,5 meetrit Ärina kihistu Tõrevere kihistiku helehallid korall-lubjakivid. Järgmised 1,5 meetrit koosnevad Ärina kihistu Siuge kihistiku hallikaspruunidest kuni pruunidest teralis-mudalistest lubjakividest. Järgmine meeter koosneb  Ärina kihistu Vohilaiu kihistiku hallidest bioklastilistest lubjakividest. Sellele järgnevad 1,5 meetrit koosnevad Ärina kihistu Röa kihistiku kollakas- kuni pruunikashallist dolomiidist. Alumised 0,3 meetrit moodustab Adila kihistu kollakashall või kollane  savikas dolomiit.

Paemurdu on uuritud juba aastast 1854, mil seda uuris Karl Eduard von Eichwald ja eristas omaette kivimitüübiks Borkholmi dolomiidi (tänapäeva Röa kihistiku). Aastal 1858 eristas Friedrich Schmidt seal nelja erinevat kivimitüüpi, mis vastavad praegustele kihistikele. Aastal 1881 defineeris ta nende alusel Porkuni lademe. Aastal 1923 kirjeldas murdu detailselt A. Wahl, kelle töös oli peamine rõhuasetus sealsete kivimikihtide kivististe koosseisul.

Paemurd on üks rikkalikumaid ordoviitsiumi lõpu kivististe leiupaikasid maailmas, kust on leitud üle 150 kivistiseliigi.
## Viited

## Välislingid
*
Paluküla paemurd

**Paluküla paemurd** on endine paemurd Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palukülas.

Paemurrus olev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Pirgu lademe alumist piiri määratlevaks stratotüübiks.

## Viited

## Välislingid
*
Raivo Suviste

**Raivo Suviste** (sündinud 26. märtsil 1954) on eesti teleprodutsent.

## Haridus
Suviste õppis 1961–1964 Valtu 8-klassilises koolis, 1964–1969 Kehtna 8-klassilises koolis ja 1969–1972 Rapla Keskkoolis. 1972–1974 jätkas õpinguid Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonnas. Ta on õppinud 1976–1977 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris näitlemist ja 1977–1980 Tallinna Pedagoogikaülikoolis näitejuhtimist.

## Töökohad
Teletööd alustas Eesti Televisioonis; töötas aastatel 1973–1974 lavaseadjana, 1974–1976 režissööri assistendina ning 1980–1987 režissöörina. Aastatel 1987–1991 jätkas režissöörina NSV Liidu ja Soome ühisettevõttes Maurum. Aastatel 1991–1993 oli muusikaüritusi korraldava ettevõtte Makarov Muusik direktor ning 1993–1994 EVTV ja 1994–1995 Kanal 2 peadirektor. 

Alates aastast 1995 on Suviste teleproduktsioonifirma BEC omanik ja juht.

### Töö produtsendina
* 1993–... – "Õnne 13"
* 1995–1998 – "M Klubi"
* 1999–2000 – "Härrad abikaasad"
* 2001–2012 – "Pehmed ja karvased"
* 2001 – "Nagu Nool" (dokumentaalfilm)
* 2001 – "Mount Everest" (6-osaline dokumentaalfilm)
* 2003–2011 – "Kodu keset linna"
* 2006–2007 – "Ohtlik lend"
* 2006 – "Helena"
* 2008, 2013 – "Tuulepealne maa"
* 2009–... – "Kättemaksukontor"
* 2011 – "Heeringas Veenuse õlal"
* 2012–2013 – "Elu keset linna"
* 2013 – "Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus"
* 2014–2016 – "Viimane võmm"
* 2014 – "Väikelinna detektiivid"
* 2015, 2017 – "Vabad mehed"
* 2015 – "Keeris"
* 2016–2018 – "Siberi võmm"

## Tunnustus
* 2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
* 2022 – Panus Eesti televaldkonda
* 2023 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Raivo Suviste poeg Uku Suviste on poplaulja.

## Viited
Tamsalu karjäär

**Tamsalu karjäär** (ka: *Tamsalu paemurd, Tamsalu-Sääse peamurd*) on endine karjäär Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.

Karjääris leiduv esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Karjäär on Tamsalu kihistu stratotüübiks.

## Viited

## Välislingid
*
Living Next Door to Alice

"**Living Next Door to Alice**" (eesti keeles pealkirjaga "Alice") on Nicky Chinni ja Mike Chapmani populaarne laul. 

Originaalesitajaks oli Austraalia trio New World. 1972. aastal avaldatud singel jõudis sealmaal edetabelis 35. kohale, mujal jäi aga praktiliselt tähelepanuta. Maailmakuulsaks sai lugu ansambli Smokie esituses.

## Sõnad
Laulu peategelane on üks nimeta mees, kelle naaber oli 24 aastat tema lapsepõlvesõber Alice. Ühel päeval teatab talle nende ühine sõber Sally, et Alice kolib minema, mispeale, nähes Alice'i maja ees limusiini, mõtleb oma lapsepõlvemälestustest koos Alice'iga, ta oli Alice'sse armunud, kuid ei tunnistanud seda kunagi. Samas aga tunnistab Sally talle, et oli ka temasse armunud ja oli ka 24 aastat oodanud ("Alice is gone, but I'm still here, you know I've been waiting for twenty-four years").

## Smokie versioonid
Inglise ansambel Smokie avaldas singli 1976. aasta novembris. Suurbritannias jõudis laul 5. kohale ning USA-a edetabelis Billboard Hot 100 1977. aasta märtsis 25. kohale. Laul oli aga esikohahitt Saksamaal, Austrias, Iirimaal, Hollandis, Norras, Šveitsis ja Austraalias. 1995. aastal koos koomik Roy Chubby Browniga tehtud paroodiaversioon ("Who The F*ck Is Alice") jõudis Suurbritannia singlimüügiedetabelis isegi 3. kohale. See versioon on ajendatud aga hoopis hollandlaste ansambli Gompie versioonist.

## Gompie versioon
1995. aastal andis laulu pealkirjaga "Alice, Who the Fuck Is Alice?" (kirjapilt singlil on kujul "Alice, Who the X Is Alice?") singlina välja Hollandi ansambel Gompie. See versioon jõudis esikohale Hollandi ja Belgia (Flandria) edetabelites ning esikümnesse Austrias, Norras, Saksamaal ja Šveitsis. Lisaks Roy Chubby Browni versioonile on see aluseks ka näiteks The Steppersi tehtud klubiversioonile, mis oli Austraalia müügiedetabelis 2. kohal.

## Muud versioonid
1977. aastal avaldas oma versiooni laulust "Living Next Door to Alice" USA kantrilaulja Johnny Carver. See versioon jõudis Billboardi kantriedetabelis 29. kohale.

1982. aastal avaldas punkbänd Chron Gen laulust oma versiooni plaadil "Chronic Generation"

Kevin Wilson avaldas loost paroodiaversiooni "Living Next Door to Alan" oma 1985. aastal ilmunud plaadil "Kev's Back (The Return of the Yobbo)".

1996. aastal andis Jimmy Sturr laulu välja polkana Grammy pälvinud plaadil "Polka! All Night Long".

1996. aastal avaldati laul ka joonissarja "Smurfid" heliplaadil "The Smurfs Go Pop!". Selle laulu jaoks on sõnu tunduvalt muudetud ning lugu kannab pealkirja "Smurfland".

## Muukeelsed versioonid
Eesti keeles esitas lugu ("Alice") Tarmo Pihlap koos ansambliga Palderjan. Eestikeelsete sõnade autor on Vello Salumets. 

Soomekeelse versiooni "Viisitoista kesää" ("Viisteist suve") plaadistas 1977. aastal Kari Tapio. Sõnade autor on Juha Vainio. 

Saksakeelse versiooni "Tür an Tür mit Alice" salvestas 1977. aastal lõuna-aafriklane Howard Carpendale.

Tšehhikeelse versiooni "Alenka v říši divů" salvestas Karel Zich.

Vene keeles kannab lugu pealkirja "Кто такая Элис?". Esitanud on seda Mihhail Bašakov ja ansambel Konets Filma (Конец Фильма).
Kopli karjääri paljand

**Kopli karjääri paljand** Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Koplis on maastikust kadunud seoses Kopli mäe rajamisega ja keskkonnaregistrist eemaldatud .

## Viited
Kullamäe koopad

**Kullamäe koopad** (ka: *Kullamäe urud*) on koopad Tarvastu jõe kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Tarvastu vallas. Nii koopad kui ka sealsamas olev Kullamäe paljand on arvele võetud ürglooduse objektidena, samuti kuuluvad need koos ümbritseva alaga Kullamäe maastikukaitseala koosseisu.

## Vaata ka
*Kullamäe paljand
*Kullamäe maastikukaitseala
*Tarvastu jõgi

## Viited

## Välislingid
*
Kullamäe paljand

**Kullamäe paljand** on kaitsealune paljand Tarvastu jõe kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Nii paljand kui sellesse tekkinud Kullamäe koopad on arvele võetud ürglooduse objektidena, samuti kuuluvad need koos ümbritseva alaga Kullamäe maastikukaitseala koosseisu.

## Vaata ka
*Kullamäe koopad
*Kullamäe maastikukaitseala
*Tarvastu jõgi

## Viited

## Välislingid
*
Kõrgemäe paljand

**Kõrgemäe paljand** (ka: *Kõrgekalda paljand*) on paljand Helme jõe kaldal; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Kalahari kõrb

**Kalahari kõrb** (afrikaani keeles *dorsland* 'janune maa' või 'kuiv maa') on Aafrikas asuv pooleldi põuane liivane savann pindalaga 900 000&nbsp;km². See katab suure osa Botswanast ning osa Namiibiast ja Lõuna-Aafrika Vabariigist. 

Tegemist on poolkõrbega, kus on rohkem loomi ja taimi kui päris kõrbes. Vihma sajab vähe (tavaliselt 110–190&nbsp;mm aastas) ja suviti on temperatuurid väga kõrged. Ainus aasta ringi voolav jõgi Okavango moodustab loodes elurikka delta. Bušmanid on elanud Kalaharis kui kütid ja korilased juba 20 000 aastat.
 
## Viited
Leetse paljand

**Leetse paljand** on paljand Pakri poolsaarel; halduslikult Harju maakonnas Paldiski linnas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
HPFS

**HPFS** (High Performance File System) on failisüsteem, mis loodi spetsiaalselt OS/2 operatsioonisüsteemile, et üle saada FAT failisüsteemi puudustest. See kirjutati Gordon Letwini ja teiste Microsofti töötajate poolt ning lisati OS/2 versioonile 1.2, mida arendati sel ajal Microsofti ja IBM'i ühistööna.

## Ülevaade
Võrreldes FAT-failisüsteemiga on HPFS-il järgmised täiustused:
* Toetab nii suur- kui väiketähtega segamini failinimesid ja erinevaid kooditabeleid;
* toetab pikki failinimesid (255 märki, FAT toetab 8+3 märgi pikkusi nimesid);
* tõhusam kõvaketta kasutus (faile ei salvaestata mitmesektorilistele klastritele, vaid tavaliselt ühele sektorile);
* sisemine arhitektuur, mis hoiab seotud failid kettamahus üksteisele lähemal;
* tagab väiksema andmete killustumise (fragmeerumise);
* tagab faili suurenduspõhise kettaruumi jaotamise;
* eraldiseisvad kuupäevatemplid viimaste muudatuste jaoks, viimase kasutusaja ning loomise aja jaoks;
* kaustadel kasutatakse B+ struktuuriga puud;
* juurkataloog on kiirema pöördumise huvides paigutatud ketta keskpunkti.

HPFS suudab hoida 64 KiB metaandmeid faili kohta (täiendavad faili omadused ja kirjeldus). IBM omab endiselt õigusi HPFS-i kasutamisel, kuid mitte HPFS386 õigusi. HPFS valmist Microsofti ja IBMi koostööna ning mõlemad ettevõtted omasid õigusi kasutada seda Windows ja OS/2 tehnoloogias. Microsoft kasutas HPFS-i Windows NT-l.
Btrfs

**Btrfs** (ligikaudne hääldus 'better ef ess') ehk *B-tree file system* on GNU üldise avaliku litsentsiga (GPL), faili koopia muutmisel kasutajale isiklikku eksemplari loov (*copy-on-write*) failisüsteem, mis on saadaval Linuxi ja ReactOS-i operatsioonisüsteemidele. Btrfs-i loomist alustas 2007. aastal Oracle Corporation.

Btrfs loodi kavatsusega vähendada failiühenduste puudulikkust, kaadreid, kontrollsummasid ja integreerida mitme seadme kasutamist Linuxi failisüsteemides. Need omadused on üliolulised, kuna Linuxi kasutus suurtes ettevõtetes kasvab ja on vaja aina suuremaid andmehulkasid salvestada. Skaleerimine ei ole ainult andmete talletamise adresseerimine, vaid see tähendab ka võimet administreerida ning hallata neid tegevusi puhta kasutajaliidesega, mis võimaldab inimestel näha, mis on kasutuses, ning see teeb selle töökindlamaks.

Btrfs 1.0 originaal materdati maha tema hilise 2008. aasta väljaande pärast, kuid isegi 2010. aasta seisuga ei olnud see ikka veel kasutusvalmis. Siiski oli ta vastu võetud 2.6.29-rc1 kernelisse testimiseks. Mitmed Linuxi versioonid (sh RHEL 6) on hakanud pakkuma Btrfsi kui valikut juurfailisüsteemiks installimise ajal. Btrfs on olnud mobiiltelefoni MeeGo operatsioonisüsteemi vaikefailisüsteem.
Toba

**Toba** on linn Jaapanis Mie prefektuuris. Asub Shima poolsaarel. Piirneb Ise ja Shima linnaga. Linna haldusalasse kuuluvad mitmed saared Ise lahes.

Haldusüksus loodi 1954. aastal Toba, Kamo, Nagaoka, Kagamiura, Momoroti, Sugashima, Toshi ja Kamishima valdade liitmise teel.

## Viited

## Välislingid

*http://www.city.toba.mie.jp/
Mercklin

**Mercklin** (ka *Merklin*) on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Carl Eugen Mercklin (Karl; 1821–1904), baltisaksa botaanik-füsioloog, palaeobotanist, Peterburi TA korrespondentliige (1864);
* Ludwig Mercklin (Heinrich Eugen Ludwig Mercklin; 1816–1863), baltisaksa filoloog;
Tanema keel

**Tanema keel** on Saalomoni saarte hulka kuuluval Vanikoro saarel räägitav Austroneesia keel.

Keele ISO 639-3 kood on tnx.

2012. aasta maikuu seisuga rääkis seda 1 inimene.

## Viited
Lasnamäe paljand

**Lasnamäe paljand** on paljand Tallinnas Laagna tee lõunaküljel endisest Lasnamäe karjäärist loodes.

Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina ning see on üksikobjektina looduskaitse all.

Paljandi kogupaksus on 11 meetrit. Sellel paljanduvad Kunda, Aseri, Lasnamäe ja Uhaku lade. Paljandit loetakse Lasnamäe lademe stratotüübiks.

Paljandist vahetult Kesklinna pool asub Laagna tee ääres Mäekalda paljand.

## Vaata ka
* Lasnamäe vana paemurru paljand

## Viited

## Välislingid
*
Lasnamäe vana paemurru paljand

**Lasnamäe vana paemurru paljand** on paljand Tallinnas Pae järve kagukaldal.

Paljanduvad Uhaku lademe kivimikihid. Paljand on Lasnamäe lademe Pae kihistiku stratotüüp.

Paljand on tunnistatud kaitstavaks looduse üksikobjektiks.

Karjääri põhjakaldal paljandub 5,54 meetrit lubjakivi, kaguosas on paljandi kõrgus veepinna kohal 5,45 meetrit, ent seal on paesein taimestikust ja rusust puhastatud. Aastal 1970 paljandus karjääris 8,7 meetrit paasi, milles Pae kihistik oli alumises osas. Seega on kihistiku kivimid tänaseks vee alla jäänud. 
## Paemurd

17. sajandi lõpul kuulusid linnas elamu ja kaitseehitiste ehitamiseks vajalikud paemurrus asunud paekivikaevandused ja lubjaahahjud Tallinna kaupmeestele Hermann von Drentelnile, Hermann Düttnerile H. Blankenhagenile ja Th zur Högenile. Jõelähtme kihelkonna Nehatu Laksbergi paemurru rendiõigused omandas 1898. aastal Karl Reinhold Christian Koch (1841–1909) ja seejärel Andreas Robert Alexander Koch ja 1916. aastast Artur Johanson ning 1926. aastast Apollonie Oldekop. Lasnamäe Paemurd asus aadressil Lasnamägi 18. 

Lasnamäe veerule vana paemurru kohale asuti elumaju ehitama 20. sajandi alguses. 1960. aastatel suletud Lasnamäe paemurd on tänaseks veega täitunud (sügavus 8 meetrit) ja Pae järve ümbrus on kujundatud Paepargiks.

## Viited

## Välislingid
* 
*	Rein Einasto, Paevana, Lasnamäe ehituspae lasundi murdmiskihtide nimed, Horisont nr 1/2010
Clevelandi vulkaan

**Clevelandi vulkaan** (ingl *Mount Cleveland*) on tegutsev kihtvulkaan Põhja-Ameerikas Aleuutidel Chuginadaki saarel.

Vulkaani geograafilised koordinaadid on .

Vulkaani kõrgus on 1730 meetrit. 

Clevelandi vulkaan on viimase 230 aasta jooksul pursanud vähemalt 22 korda. Eriti alates 2000. aastatest on pursked sagenenud. Viimati hakkas vulkaan purskama 2013. aasta mai alguses.

## Välislingid
* Cleveland Activity
James Rainwater

**Leo James Rainwater** (9. detsember 1917 – 31. mai 1986) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

Ta jagas 1975. aastal Nobeli füüsikaauhinda Aage Bohri ja Ben Roy Mottelsoniga töö eest aatomituuma ebasümmeetria seletamisel.

## Välislingid
* Autobiograafia Nobelprize.org
Globen

**Globen** (praeguse ametliku nimega **Avicii Arena**) on peamine spordi- ja kontserdihall Rootsi pealinnas Stockholmis. 

Kuppelehitis kõrgub üle Enskede-Årsta-Vantöri linnaosa ning on pühendatud kohalikule DJ-le ja produtsendile Tim Berglingile (1989–2018), kes lõpetas elu enesetapuga.

Globen on maailma suurim sfäärilise kujuga ehitis. Selle läbimõõt on 110 meetrit, sisekõrgus 85 meetrit ja kubatuur 605 000 m³. Materjalidena on kasutatud terast, betooni ja klaasi. Sinna mahub 16 000 pealtvaatajat (hokimatšide ajal 13 850).

Sellega näitlikustatakse maailma suurimas päikesesüsteemi mudelis (Swedish Solar System; mõõteskaalaga 1:20 miljonile) just Päikest.

Seda ümbritsevat piirkonda nimetatakse Globenområdetiks.

## Galerii

Pilt:Globen, 2019 (DSCN5588).jpg|Globeni metroojaam
Pilt:Globen (5510985669).jpg|Ehitise jalam idast
Pilt:Globen_September_2014_02.jpg|Vaade loodest kagusse
Pilt:Hemskogen, Stockholm, 2016b.jpg|Avicii ArenaTele 2 Arena
Pilt:Tele2_Arena_and_Ericsson_Globe.jpg|Tele 2 ArenaAvicii Arena
Pilt:Globen_modell.jpg|1985. aasta makett
Pilt:Globen SkyView 14.jpg|SkyView' vaatekapsel
Pilt:Globen_SkyView_5.jpg|SkyView' gondli lift
Pilt:Globen SkyView 17.jpg|SkyView' vaatekapsel
Pilt:Eurovision Song Contest Jury Final, 2016.jpg|Eurovisioon (2016)


## Üritused
*1989. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused
*1995. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused
*2012. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused
*2013. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused
*2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
*2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

## Vaata ka
*Tele 2 Arena
*Annexet
*Hovet

## Viited

## Välislingid
Sven Erik Nordberg

**Sven Erik Nordberg** (sündinud 12. septembril 1937) on Taani diplomaat.

Ta töötas Taani välisministeeriumis aastatel 1973–2007.

Aastatel 1991–1995 oli ta Taani suursaadik Eestis.

Alates 1998. aastast oli ta Taani suursaadik Saudi Araabias, Kuveidis, Bahreinis, Kataris, Omaanis ja Jeemenis, aastatel 2005–2007 suursaadik Šveitsis, Liechtensteinis ja Vatikanis.

## Viited

## Välislingid
* 75 Sven Erik Nordberg
Taavi Toom

**Taavi Toom** (sündinud 1970 Tartus) on Eesti endine diplomaat.

Ta lõpetas 1988. aastal Tartu 3. Keskkooli ja seejärel Tartu Ülikooli õigusteaduskonna *cum laude*.

Aastatel 1991–1994 töötas ta ajalehe Postimees välisinfo toimetajana.

1994–2017 töötas Toom välisministeeriumis, olles selle aja jooksul Eesti suursaadik Taanis (2001–2006) ning Poolas ja Rumeenias (2009–2013). Taavi Toom on töötanud ka välisministeeriumi Euroopa Liidu osakonna juhatajana ja julgeolekupoliitika direktorina, samuti välisministeeriumi pressiesindaja ning avaliku diplomaatia osakonna juhatajana.

2017–2019 töötas Taavi Toom Suurbritannia Tallinna suursaatkonnas nõunikuna.

## Viited
Meelike Palli

**Meelike Palli** (sünninimi **Meelike Maran**; sündinud 20. augustil 1954) on Eesti diplomaat ja tõlkija.

Ta lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli romaani-germaani filoloogia erialal.

Ta töötas seejärel Eesti Rahvusraamatukogus. Välisministeeriumis töötab Meelike Palli alates 1992. aastast.

Aastatel 1997–1999 oli ta Eesti ajutine asjur Portugalis. Aastatel 2006–2011 oli ta Eesti suursaadik Taanis.

Meelike Palli on tõlkinud ilukirjandust inglise ja portugali keelest.

## Tunnustus
*2005 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa oli lastekirjanik Iko Maran.

## Viited

## Välislingid
* Meelike Palli. "Tolmukübemed päikesekiirtes"
Arstle paljand

**Arstle paljand** (ka: *Helme Liivakivi paljand*) on liivakivipaljand Viljandi-Helme-Leebiku teeristil; halduslikult Valga maakonnas Tõrva vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Nunne tänava paljand

**Nunne tänava paljand** on paljand Toompea kirdenõlval; halduslikult Tallinnas Kesklinna linnaosas Nunne tänava ääres (Tallinna vanalinn). Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Tallinna vanalinnas on veel kaks paljandit: Patkuli trepi paljand ja Toompea paljand.

## Viited

## Välislingid
*
Narva jõe paljand

**Narva jõe paljand** on paljand Narva jõe vasakul kaldal; halduslikult  Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 

Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Narva lademe Vadja vöö hüpostratotüübiks.

## Viited

## Välislingid
*
Nuia paljand

**Nuia paljand** on paljand Halliste ürgorgu suubuvas sälkorus; halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Charlton

**Charlton** on mitme asja nimi.

***[[Charlton (perekonnanimi)|Charlton]]** on perekonnanimi.
***[[Charltoni saar]]** Nunavutis Kanadas
***[[Charlton (London)|Charlton]]**, endine iseseisev asula, nüüd Londoni linnaosa
***[[Charlton (Massachusetts)|Charlton]]**, linn Massachusettsi osariigis
***[[Charlton (New York)|Charlton]]**, linn New Yorgi osariigis
***[[Charltoni maakond]]** Georgia osariigis

## Vaata ka
*Charlton Athletic FC, jalgpalliklubi Londoni linnaosas Charltonis
Elvis (eesnimi)

**Elvis** on mehenimi. See on iiri pühaku Ailbe (ka Ailbhe, Elfeis, Ailfyw, Ailvyw, Elveis) nime inglispärane kuju.

Tuntuim selle nime kandja on laulja Elvis Presley. Seda nime on kandnud ka enne teda inimesed, näiteks kas või Elvis Presley isa Vernon Elvis Presley, aga hiljem on tavaliselt võetud see nimi endale ise (näiteks laulja Elvis Costello) või on vanemad selle oma lapsele pannud Presley auks.

Suurbritannias on see populaarsuselt kaheksas kuulsuse nimi, mida pannakse oma koerale.

## Nime kandjaid
*Elvis Costello, laulja
*Elvis Efert, eesti raadioajakirjanik
*Elvis Liivamägi, eesti jalgpallur
*Elvis Presley, laulja

## Viited
Promised Land

**Promised Land** on ingliskeelne väljend, mis tähendab tõotatud maad. Seda ingliskeelset nime kannavad:
***"[[Tõotatud maa (film 1987)|Tõotatud maa]]"** ("Promised Land"), 1987. aasta film, režissöör Michael Hoffman, osades Jason Gedrick, Kiefer Sutherland, Meg Ryan ning Tracy Pollan
***"[[Tõotatud maa (film 2004)|Tõotatud maa]]"** ("Promised Land"), 2004. aasta Iisraeli film, mis räägib Eesti tüdrukutest, keda üritatakse Egiptuse kaudu Iisraeli prostituutideks parseldada, režissöör Amos Gitai
***"[[Tõotatud maa (film 2012)|Tõotatud maa]]"** ("Promised Land"), 2012. aasta film, režissöör Gus Van Sant, peaosades Matt Damon, John Krasinski ja Frances McDormand
***"[[Tõotatud maa (seriaal)|Tõotatud maa]]"** ("Promised Land"), aastail 1996–1999 toodetud teleseriaal
***"[[Promised Land (Presley)|Promised Land]]"**, Elvis Presley 1975. aasta album
***"[[Promised Land (Queensrÿche)|Promised Land]]"**, Queensrÿche album
Promised Land (Presley)

**"Promised Land"** ("Tõotatud maa") on Elvis Presley 1975. aastal ilmunud album.

Albumi tootis plaadifirma RCA Records. Album salvestati 1973. aasta detsembris Memphises ja avaldati 1975. aastal Presley 40. sünnipäevaks. Samal perioodil samas stuudios salvestatud lugudest paremad avaldati 1974. aasta albumil "Good Times", albumil "Promised Land" avaldatud materjali oli peetud teisejärgulisemaks.

Albumi nimilugu, Chuck Berry 1965. aasta loo kaver, avaldati ka singlina, mis jõudis Billboard Hot 100 edetabelis 14. kohale.

## Lood
#"Promised Land" 2:57
#"There's a Honky Tonk Angel (Who'll Take Me Back In)" 3:01
#"Help Me" 2:27
#"Mr. Songman" 2:08
#"Love Song of the Year" 3:33
#"It's Midnight" 3:21
#"Your Love's Been a Long Time Coming" 3:47
#"If You Talk in Your Sleep" 2:35
#"Thinking About You" 3:00
#"You Asked Me To" 2:52
LI

**Li**, **li**, **.li**  või **LI** võib tähendada mitut asja.

## LI
***LI**, Rooma number 51

## Li
***[[Li (perekonnanimi)|Li]]**, perekonnanimi, sealhulgas mitme hiina perekonnanime latinisatsioon
****[[Li An]]** (Ang Lee), filmilavastaja
****[[Li Bo]]**, luuletaja
****[[Jet Li]]**, filminäitleja
****[[Li Keqiang]]**, poliitik
****[[Li Na]]**, tennisist
****[[Li Nan]]**, korvpallur
*Li (eesnimi)

***[[Li jõgi]]**
***[[954 Li]]**, asteroid

***Li**, **[[liitium]]i** keemiline sümbol
***Li**, **[[Lihula rajoon]]i** tähis

## li
*, kirje HTML-loendis

***li**, **[[integraallogaritm]]i** tähis
***li**, **[[limburgi keel]]e** ISO 639 kood

## .li
*.li, Liechtensteini tippdomeen

***LI**, **[[Liechtenstein]]i** kahetäheline maakood ISO 3166 järgi
***[[Liberaalne Internatsionaal]]**
***[[Long Island]]**
***[[Loodusvarade Instituut]]**

## Vaata ka
*Liid, rahvas Hiinas
*Lii, Hiina pikkusühik
Nikolai Suursööt (näitleja)

**Nikolai Suursööt** (aastani 1934 **Nikolai Ponomarjov**; 12. märts 1899 Orenburgi kubermang – 22. november 1943 Ussollagi vangilaager, Molotovi oblast, Venemaa) oli eesti laulja (bass).

Ta sündis Voskressenskis Orenburgi kubermangus insener Nikolai Ponomarjovi pojana. Ta lõpetas aastal 1917 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi ja aastal 1920 sõjakooli, õppis aastatel 1917–1919 Petrogradi polütehnikumis, teenis aastal 1919 Nikolai Judenitši Loodearmees ja aastani 1921 Eesti armees. Laulmist õppis ta Nikolai Sternbergi ja Armanda degli Abbati-Campodonico juures.

Ta laulis aastast 1923 Estonia teatri kooris, aastatel 1927–1938 oli samas solistiks, hiljem esines külalisena. Ta on tegutsenud kammer- ja oratooriumilauljana. 

Arreteeriti NKVD poolt 27. juunil 1941 Tallinnas, mõisteti tribunali poolt § 58-10 8 aastaks vangilaagrisse. Viibis Krasnojarski krais Kraslagis, seejärel Molotovi oblastis Ussollagis, kus ta ka 1943 suri.

## Isiklikku
Tema vend Vladimir Suursööt oli arst, venna Mihkli poeg Nikolai Suursööt oli Rootsis arhitekt ja õigeusu preester.

## Rolle
* 1916 Nikolai Gogol "Revident" (linnapealik), gümnaasiumis
* 1924 Giacomo Meyerbeer "Hugenotid" (Méru)
* 1926 Johann Strauß "Mustlasparun" (Joszi)
* 1926 Gioachino Rossini "Sevilla habemeajaja" (Basilio)
* 1927 Jacques Offenbach "Ilus Helena" (Agamemnon)
* 1929 Wolfgang Amadeus Mozart "Don Juan" (Masetto)
* 1930 Modest Mussorgski "Boriss Godunov" (Varlaam)
* 1930 Léo Delibes "Lakmé" (Nilakantha)
* 1931 Charles Gounod "Faust" (Mefisto)
* 1932 Giuseppe Verdi "Aida" (Vaarao)
* 1932 Aleksandr Borodin "Vürst Igor" (Galitski)
* 1932 Adolf Vedro "Kaupo" (piiskop Albert)
* 1933 Camille Saint-Saëns "Simson ja Delila" (Abimelek)
* 1935 Sigmund Romberg "Kõrbelaul" (Ben Ali)
* 1935 Evald Aav "Vikerlased" (Hiietark)
* 1936 Giacomo Puccini "Boheem" (Colline)
* 1937 Stanisław Moniuszko "Halka" (Stolnik)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000
* Eesti muusika biograafiline leksikon. 2. köide (N-Y). Tallinn, 2007.
Kvalitatiivne matemaatika

**Kvalitatiivne matemaatika** erineb tavapärasest, kvantitatiivsest (arvulisest) matemaatikast selle poolest, et esitab objekte kvalitatiivselt, s.t terviklikult, kuid semantiliste tunnustega detailiseeritud kujul.

Mõiste "kvalitatiivne matemaatika" pärineb Claude Lévi-Straussilt. Seda ambivalentset mõistet on erinevad autorid käsitletud erinevalt. Praegu ühtset kvalitatiivset matemaatikat ei eksisteeri, kuid selle ilminguid leidub mitmel pool, ka Eestis.

1968. aastal avaldas Tartu Ülikooli matemaatik Jevgeni Gabovitš raamatu arvudeta matemaatikast, mis piirdus küll vaid näidetega algebrast ja graafiteooriast. 1970. aastal opereeris kvalitatiivsete tunnustega oma doktoritöös ühe tollase uurimisinstituudi laborijuhataja Albert Tiro . 1990. aastatel John Teveti poolt alustatud uurimissuund graafiteooria ja semiootika piirimail – struktuurisemiootika – rajaneb kvalitatiivsetel tunnustel . Üks kvalitatiivse matemaatika alane põhjalikum artiklikogumik ilmus Jaan Valsineri toimetusel.

## Viited
Phelpsi maakond (Missouri)

**Phelpsi maakond** (*Phelps County*) on maakond USA-s Missouri osariigi keskosas.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Rolla.

Maakonna pindala on 1746 km². Veepindala on 4 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 45 156. Aastal 2000 oli elanike arv 39 825.

## Naabermaakonnad
* Mariesi maakond (loodes)
* Gasconade'i maakond (kirdes)
* Crawfordi maakond (idas)
* Denti maakond (kagus)
* Texase maakond (lõunas)
* Pulaski maakond (läänes)

## Ajalugu
Phelpsi maakond moodustati 1857. aastal. Maakond on saanud nime 23. Missouri kuberneri John S. Phelpsi järgi.

## Kaitsealad
* Mark Twaini metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid
* Phelpsi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Phelpsi maakond

**Phelpsi maakond** (*Phelps County*) on maakond USA-s Nebraska osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Holdrege.

Maakonna pindala on 1401 km². Veepindala on 3 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9188. Aastal 2000 oli elanike arv 9747.
 
## Naabermaakonnad
* Kearney maakond (idas)
* Franklini maakond (kagus)
* Harlani maakond (lõunas)
* Furnasi maakond (edelas)
* Gosperi maakond (läänes)
* Dawsoni maakond (loodes)
* Buffalo maakond (kirdes)

## Ajalugu
Phelpsi maakond moodustati 1873. aastal. Maakond on saanud nime ühe esimese sellel alal elanud asuniku William Phelpsi järgi.

## Viited

## Välislingid
* Phelpsi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Shannoni maakond (Missouri)

**Shannoni maakond** (*Shannon County*) on maakond USA-s Missouri osariigi lõunaosas.

Maakonna halduskeskus on Eminence ja suurim linn Winona.

Maakonna pindala on 2600 km². Veepindala on 0 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8411. Aastal 2000 oli elanikke 8324.

Shannoni maakond on vaeseim maakond Missouri osariigis.

## Naabermaakonnad
* Denti maakond (põhjas)
* Reynoldsi maakond (idas)
* Carteri maakond (kagus)
* Oregoni maakond (lõunas)
* Howelli maakond (edelas)
* Texase maakond (läänes)

## Ajalugu
Shannoni maakond moodustati 29. jaanuaril 1841. Maakond on saanud nime Clarki ja Lewise ekspeditsioonist osavõtja George Shannoni järgi. 1846. aastal avati Shannoni maakonnas esimene vasekaevandus Missouri osariigis ja Teise maailmasõja ajal avati ainuke osariigi mangaanikaevandus.

## Kaitsealad
* Mark Twaini metsakaitseala (osa)

## Viited
Aer (mensuraalnotatsioon)

***aer***, ka ***aeris*** (ladina keeles õhk, udu, pilv) on keskaja muusika mensuraalnotatsioonis semibrevise jaotamise kunst ja laad. Keskaegsed muusikateoreetikud teevad vahet semibrevise kolmesel gallia (*aer Gallicus*) ja kahesel itaalia (*aer Italicus*) jaotusel.

## Välislingid
*Lexicon musicum Latinum medii aevi. Aer, aeris
Color

***Color*** on keskaja muusikateoorias mitmetähenduslik sõna:
* ***color*** on tetrakordi või kirikulaadi kõlaline iseloom
* ***color*** on erinevate värvuste kasutamine keskaegses noodikirjas, kus nii tähistati kas astmeid, kirikulaade, noodivältuste muutumist või perfektsioonipunkti
* ***color*** ehk ***[[pulchritudo]]*** ehk ***[[ornatura]]*** on muusikaline kaunistus, ornament või arendus, mis on teostatud kas üldiselt, dissonantsi, rütmilist iseärasust või mittediatoonilist pooltooni kasutades. Viimasel puhul kasutatakse ka mõistet ***[[musica colorata]]***
* ***[[color (isorütmika)|color]]*** tähendab kas üldiselt, teatud rütmis või kindlas helide järgnevuses korduvat muusikalist figuuri. Viimasel juhul on selle vastandmõisteks *[[talea]]*
****color*** võib tähendada muusikalist ilu
****color*** võib mensuraalnoodikirja puhul tähistada mensuuri muutumist
Kreeta habekits

**Kreeta habekits** ehk **kreeta besoaarkits** (*Capra aegagrus cretica*) on kitsede perekonda kuuluva pulstikkitse alamliik, kes elab looduslikult Kreeta ja Theodórou saarel Kreekas.

IUCN-i kaitsestaatuste arvestuses on kreeta habekits ohualdis.
Giulio Andreotti

**Giulio Andreotti** (14. jaanuar 1919 Rooma – 6. mai 2013 Rooma) oli Itaalia poliitik, peaminister (1972–1973, 1976–1979 ja 1989–1992), välisminister (1983–1989) ja eluaegne senaator (alates 1991. aastast).

Ta oli ka kaitseminister (15. veebruar 1959 – 23. veebruar 1966 ja 14. märts 1974 – 23. november 1974) ja siseminister (18. jaanuar 1954 – 8. veebruar 1954 ja 11. mai 1978 – 13. juuni 1978).
Kirikulaadid

**Kirikulaadid** on keskaja muusikateoorias laadisüsteem, mis põhineb rooma filosoofi Boëthiuse viies raamatus "De institutione musicae" kirjeldatud vanakreeka laadisüsteemil ja Ptolemaiose transpositsiooniskaaladel. Boëthius on seda süsteemi kirjeldanud aga ekslikult ning seetõttu ei lange kreeka ja hilisem euroopa laadisüsteem kokku. Vanakreeka laade loetakse ülalt alla, mitte alt üles nagu keskaegseid laade. 

Keskajal kasutati Vanast-Kreekast üle võetud helirida, mille alumiseks noodiks on A (hiljem G, tähistatuna kreeka tähega gamma) ning ülemiseks a'. Selle rea piires moodustub kaheksa laadi (*modus*, *tonus*; kaheksa laadi süsteem *octoechos*). Need pole aga muusikast lahutatud heliread tänapäevases mõistes, vaid ühtlasi meloodiamudelid. Laad määras meloodia liikumise põhikarakteri ja tüüpilised meloodiakäigud. Laadi määrab tema põhiline ulatus (*[[ambitus]]*) ning kaks tugiheli. 

Kaheksa kirikulaadi ehitatakse üles neljalt põhihelilt (D (dooria), E (früügia), F (lüüdia), G (miksolüüdia)) ja saadakse seega neli põhi- (ehk autentset) laadi ning neli kõrval- (ehk plagaalset) laadi. 

Keskaegsetes helilaadides ei ole loomulikku mažoori ja loomulikku minoori. Need kujunesid rahvamuusikas ja vararenessansi mitmehäälsuses ning võeti muusikateoorias kasutusele 16. sajandil. Keskaegsed laadid ei tunne ka helide kõrgendusi ega madaldusi. Ainus muutuv heli on b, mis esineb ka madaldusega. 

Keskaegset laadistruktuuri on selgemalt kirjeldanud Hermannus Contractus oma traktaadis "Musica". Ta jagab kasutatava kahe oktavi ulatusega helirea neljaks tetrahordiks, mis osaliselt kattuvad, korraldades niiviisi kõige paremini kvardi-, kvindi- ja oktaviruumi. Kõik tetrahordid on sama intervallilise ehitusega (toon - pooltoon - toon). Üksikute lülide sarnane struktuur sai ka Guido Arezzost heksahordilise solmisatsioonisüsteemi aluseks.
Polükristalliline räni

**Polükristalliline räni**, mida nimetatakse ka **polüräniks**, on materjal, mis koosneb väikestest ränikristallidest. See erineb monokristallilisest ränist, mida kasutatakse mikroelektroonikas, ja amorfsest ränist, mida saab kasutada väga õhukese kihina näiteks kiletransistorides ja päikeseelementides.

Polükristalliline räni on pooljuhttehnoloogia peamine materjal. Seda tuntakse ka kui päikeseräni (ingl *solar silicon*), sest selle oluline kasutusvaldkond on päikesepaneelid. Päikeseelementide tootmiseks läheb vaja väga puhast polüräni. Selle saamiseks on mitmeid kulukaid ja energiamahukaid menetlusi. Tänapäeval kasutatakse polükristallilise räni tootmisel lähtematerjalina peamiselt tehislikult valmistatud monosilaani \mathrm{SiH_4}, millest mitmeastmelises lagundamis- ja puhastamisprotsessis saadakse polükristalliline räni:
:\mathrm{SiH_4 \longrightarrow 2 \ H_2 + Si}.

Nii saadud räni puhtusaste on vähemalt 99,99%.
Niels Ryberg Finsen

**Niels Ryberg Finsen** (15. detsember 1860 Tórshavn – 24. september 1904 Kopenhaagen) oli Fääri saartelt pärit Taani arstiteadlane.

Tema vanemad olid islandi päritolu. Tema isa Hannes Finsen oli jurist, kes oli Fääri saarte parlamendi liige ja hiljem Taani valitsuse esindaja (*[[amtmand]]*) Fääri saartel. Nielsi vennast Olaf Finsenist sai farmatseut ja Tórshavni esimene linnapea, teisest vennast Vilhelm Hannes Finsenist postitegelane ja kirjastaja.

## Õpingud ja valgusravi uuringud
Niels õppis esialgu sünnilinnas, kuid 1874. aastal saadeti ta Taanisse Herlufsholmi internaatkooli, kus õppis ka ta vend Olaf. Niels ei olnud eriti silmapaistev õpilane ning seetõttu saadeti ta 1876. aastal Islandile Reykjavíki vanimasse gümnaasiumi Menntaskólinn í Reykjavík, kus oli õppinud ka tema isa. Seal edenesid tema õpingud märgatavalt paremini.

Aastal 1882 asus Niels Finsen Kopenhaageni ülikooli arstiteadust õppima ja lõpetas ülikooli 1890. aastal. Viletsa tervise tõttu ei saanudki ta arstina tööle asuda ja temast sai ülikoolis prosektor. Aastal 1898 sai ta professori aunimetuse.

Niels Finsen uuris eelkõige valguse rakendamist mitmesuguste haiguste ennetamises ja ravis. Valguse toimet hakkas ta uurima seetõttu, et põdes ise juba 23-aastaselt kroonilist südame- ja maksahaigust, mis põhjustas muu hulgas vesitõbe, hingamisraskusi ja väsimust, ning ta püüdis päikese käes oma hädadele leevendust leida. Tema haigus osutus hiljem Picki tõveks. Hiljem tegeles ta peamiselt nahahaiguste ning eriti nahatuberkuloosi *[[lupus vulgaris]]*e ravi uurimisega, kuid katsetas valgusravi ka muu hulgas rõugete ravimisel.

Aastal 1896 asutati valgusravi instituut ja Niels Finsenist sai selle esimene direktor. Hiljem ühines instituut Kopenhaageni ülikooli haiglaga ja sellest sai peamiselt proteolüüsiga tegelev vähiuuringute keskus.

## Tunnustus

Aastal 1899 sai Niels Finsen Dannebrogi ordu rüütliks.

Aastal 1903 sai ta oma tegevuse eest valgusravi vallas Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. Ta on siiani ainuke Fääri saartelt pärit Nobeli auhinna saaja.

## Mälestuse jäädvustamine

Niels Ryberg Finseni auks nimetati Kopenhaageni ülikooli haigla vähiuuringute labor Finseni laboriks. 

Üks Tórshavni peatänavaid kannab tema nime. Kopenhaagenisse püstitati 1909. aastal Rudolph Tegneri valmistatud Finseni skulptuur.

1983. aastal andis Fääri saarte post välja Niels Ryberg Finseni pildiga postmargi.

## Viited

## Välislingid
* Biography Nobelprize.org
* Niels Finsen
* Den Store Danske
Pinkly Smooth

**Pinkly Smooth** oli Ameerika Ühendriikide *[[metal]]*-ansambel.

Ansambel tuli kokku 2001. aastal Californias ning tegutses kuni solist Jimmy Sullivani surmani 2009. aastal.

## Liikmed
*Jimmy Sullivan (The Rev) – vokaal, klaver, trummid (2001–2009)
*Synyster Gates – kitarr (2001–2009)
*Buck Silverspur (El Diablo) – basskitarr (2001–2002)
*Derek Eglit (Super Loop) – trummid (2001–2002)
*Justin Meacham (Justin Sane) – klahvpillid (2001)

## Diskograafia
*Unfortunate Snort (2002)
Eusebio (eesnimi)

**Eusebio** või **Eusébio** on mehenimi.

## Nime kandjaid
*Eusébio, Mosambiigi päritolu Portugali jalgpallur
*Eusebio Ayala, Paraguay president
*Eusebio Kino, itaalia katoliiklasest misjonär

## Vaata ka
*Eusebius
Uuga pank

**Uuga pank** on pank Põhja-Eesti klindi Lääne-Harju klindilõigus; halduslikult Harju maakonnas Paldiski lähedal.

Pank asub Paldiski ja Pakri pankade vahel.

Panga pikkus on u 2 km ja kõrgus kuni 20 m. Lõunaosas on pank Ölandi tüüpi ehk siis üksnes lubjakivis, keskosas paljandub selle all Leetse kihistu glaukoniitliivakivi, nii et klint on seal Väike-Pakri tüüpi. Panga põhjatipus ilmub Pakri tüüpi klint, kui liivakivi all hakkab paljanduma diktüoneemaargilliit.

Pank on nime saanud selle kohal asunud endiselt Uuga külalt. 

## Viited
Pingestabilisaator

**Pingestabilisaator** on elektroonikalülitus, mille väljundpinge püsib etteantud vahemikus sõltumata sellest, kas muutub stabilisaatori sisendpinge või koormustakistus. Sisendpinge muutus võib olla tingitud võrgupinge kõikumisest või patareipinge alanemisest.

## Pingestabilisaatorite põhiliigid
Pingestabilisaatorid jagunevad reguleerimisviisilt kahte põhiliiki:
* lineaarstabilisaatorid ehk pidevreguleerimisega stabilisaatorid, milles pinget reguleeriv element töötab võimendusrežiimis, s.t tema väljund- ja sisendpinge vahel on lineaarne ehk võrdeline seos;
* impulss-stabilisaatorid, kus reguleerelement ‒ näiteks MOSFET-transistor ‒ töötab lülitirežiimis; väljundpinge stabiliseerimiseks muudetakse tagasisideahela kaudu impulsside laiust.

Impulss-stabilisaatorite põhieelis lineaarstabilisaatori ees on suur kasutegur, oluliseks puuduseks aga kõrgsagedusliku ümberlülitamisega kaasnevad elektromagnethäired, mille tõkestamine nõuab lisameetmeid.

Lineaarstabilisaatoreina kasutatakse integraallülitustena valmistatud komponente. Impulss-stabilisaatorid kuuluvad enamasti impulsstoiteallika koosseisu.

## Pingestabilisaatorite põhiparameetrid
Stabiliseerimistegur näitab, mitu korda on väljundpinge suhteline muutus väiksem sisendpinge suhtelisest muutusest:
:k_{st}=\frac{\Delta{}U_S/U_S}{\Delta{}U_V/U_V },
kus *U*S ja *U*V on vastavalt stabilisaatori sisend- ja väljundpinge ning ∆*U*S ja ∆*U*V sisendpingemuutus ja väljundpingemuutus.

Väljundtakistus iseloomustab stabilisaatori võimet hoida väljundpinge püsivana koormusvoolu muutumisel ning väljendub stabilisaatori väljundpingemuutuse ∆*U*V ja seda põhjustava väljundvoolumuutuse ∆*I*V jagatisena:
:R_V=\frac{\Delta{}U_V }{\Delta{}I_V }.
Kasutegur on stabilisaatorist tarbitava võimsuse *P*V ja selle sisendisse saabuva võimsuse *P*S suhe:
:\eta=\frac{P_V}{P_S}=\frac{U_VI_V}{U_SI_S}.
Lineaarstabilisaatori kasutegur on 50% ringis, impulss-stabilisaatoril võib see tegur ületada 90%.

## Välislingid
*  Spannungsregler
Leetse pank

**Leetse pank** on pank Põhja-Eesti klindi Lääne-Harju klindilõigus Pakri poolsaarel; halduslikult Harju maakonnas.

Panga pikkus on u 8 km ja kõrgus 15–20 m. Pank on Leetse kihistu stratotüübiks. 

Pank algab Pakri joa lähistel paigas, kus ühtne pangaaastang kaheks jaguneb. See jääb Pakri panga ja Lahepere panga vahele. 

Ülemised 10 meetrit moodustavad erinevad Kesk-Ordoviitsiumi lubjakivid, selle all on Leetse kihistu glaukoniiti sisaldavad liivakivid (kihistu ülemises osas moodustavad kaks kihti siiski ka mergel ja lubjakivi). Allpool on 40 cm Varangu kihistu savi ja panga alumises osas paljanduvad Türisalu kihistu kildad.

## Viited