open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Qobustani rahvuspark

**Qobustani rahvuspark** on mägine piirkond Aserbaidžaani kaguosas, umbes 64 km kaugusel Qobustani külast läänes.

Kaitseala rajati 1966. aastal, kui piirkond kuulutati Aserbaidžaani riiklikuks ajalooliseks vaatamisväärsuseks, eesmärgiga säilitada piirkonna iidsed petroglüüfid, mudavulkaanid ja gaasikivid.

Qobustani riiklik kaitseala on arheoloogiamälestiste poolest väga rikkalik, kaitsealal on üle 6000 kaljujoonistuse, millel on kujutatud inimesi, loomi, lahinguriistu, rituaalseid tantse, härjavõitlust, paate relvastatud sõudjatega, sõdalasi odaga käes, kaamelikaravane, päikese ja tähtede kujutisi; mälestiste keskmine vanus ulatub 5000–20&nbsp;000 aastani.

## Välislingid
* Qobustan petroglyphs
* Museum under open sky
Eesti Kirjastuse Kooperatiiv

**Eesti Kirjastuse Kooperatiiv** oli aastatel 1934–1940 Tartus töötanud kirjastus. 

Aastas kirjastas kirjastus 20–25 raamatut. Kirjastati nii esimest korda avaldatavaid üksikteoseid (nt Betti Alveri, Leida Kibuvitsa, Gustav Suitsu, Marie Underi) kui ka raamatusarju, nende seas 24-köiteline sari "Põhjamaade romaane" ja 6-köiteline sari "Sõjaromaane ja memuaare". 

Erinevalt teistest toonastest kirjastustest kasutati pehmeköitelistel raamatutel ümbrispaberi all illustreeritud esikaant. 

Kirjastuse esimees oli August Pill.

## Viited
Eesti Kirjastuste Liit

**Eesti Kirjastuste Liit** (lühend: **EKL**) aastal 1991 asutatud mittetulundusühing, mis ühendab kirjastusi. 2013. aasta alguse seisuga kuulus EKLi 29 kirjastust.

EKL on Euroopa Kirjastuste Liidu ja Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu (IBBY) Eesti Osakonna liige.

EKLi on esindatud Justiitsministeeriumi Autoriõiguse Asjatundjate Komisjonis, Eesti Kirjanduse Teabekeskuse nõukogus, Autorihüvitusfondis ja Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitalis.

EKL korraldab igal aastal menukite edetabeli koostamist ja Aasta Menuraamatu näitust.

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht (vaadatud 27.01.2013)
Mart Laan

**Mart Laan** (10. november 1963 – 27. aprill 1996) oli Lasnamäe politseijaoskonna komissar, kes hukkus, kui ta üritas kinni pidada Romeo Kaldat.

## Surm

27. aprillil kuulis Laan sissemurdmisest Koorti tänaval ja otsustas kohale minna, ehkki vajadust polnud. Ta märkas kahtlusaluseid ja asus neid jälitama. Kõlasid ka esimesed lasud. Laan asus Kaldat jälitama ja ajas ta Koorti tänav 6 majas nurka. Kalda peitus liftišahti taha ja tulistas lähenevale politseinikule jalga, kätte, kõhtu ja südame alla. Laan tulistas vastu, aga pihta sai hoopis juhuslik majaelanik. Laane kolleegid pidasid Kalda kinni ja kiirabi kihutas surmavalt haavatud komissariga Mustamäe haiglasse, kus ta 0:45 operatsioonilaual suri. 

## Viited
Titus Christiani

**Titus Christiani** (18. september 1853 Valga – 3. detsember 1919 Tartu) oli baltisakslasest Eesti ajaloolane ja arhivaar.

Aastatel 1874–1879 õppis Christiani Tartu Ülikoolis ajalugu, seejärel töötas ta Tartu keskkoolides õpetajana ning 1903. aastal sai ta Tartu linna arhivaariks. Christiani uuris vastureformatsiooni Eestis ning Tartu ajalugu Poola võimu perioodil (1582–1625).

## Teoseid
* Einiges über die Verfassung und die Privilegien der Stadt Dorpat. Dorpat, 1918.
* Festrede zur Schlussfeier in der Dorpater Realschule am 17. Juni 1883 gehalten; Bericht über das Schuljahr 1882/83. Dorpat, 1883.
* Martin Kuiwleha und Herzog Magnus v. Holstein. In: Sitzungsberichte der Gelehrten Estnischen Gesellschaft zu Dorpat, 1912-1914. Dorpat, 1914, lk-d 21–80.
* Tartu linna magistraadi kujunemine Poola aja algul = Die Neubildung des Dorpater Rates zu Beginn der Polenzeit: Festschrift zum 700-jährigen Jubiläum der Stadt Reval. Dorpat, 1919.
* Uebersicht der Gegenreformation in Dorpat. Dorpat, 1883.
* Vor dreissig Jahren: Erinnerungen aus der Felliner Selekta. Jurjew (Dorpat), 1904.

## Välislingid
*Titus Christiani andmed Valgamaa koduloolises andmebaasis ISIK
Balti Ajakirjandusuurijate Assotsiatsioon

**Balti Ajakirjandusuurijate Assotsiatsioon** (inglise Baltic Association for Media Research, lühend: **BAMR**) on 1993. aastal Tartus asutatud ühendus, kuhu kuuluvad kolme Balti riigi ajakirjandusuurijad. Ühendus loomise ajendiks sai 1993. aastal ilmunud raamat "Towards a civic society: The Baltic media's long road to freedom".

1993. aastast on BAMRi esimees Peeter Vihalemm.

BAMR on avaldanud teaduslikke ajakirjandusuurimisega seotud ülevaateid (inglise *reviews*) ja raamatuid.

## Vaata ka
*Balti Pressi Liit

## Viited

## Välislingid
*Assotsiatsiooni koduleht (inglise keeles) (vaadatud 23.01.2013)
Uummarmiutun

**Uummarmiuti murre** või **Kanada injupiaki murre** (enda nimi *Uummarmiutun*) on Kanadas (Loodealadel) räägitav Injupiaki keele murre. 

## Tähestik




## Võrdlus

## Viited
Inuinnaqtun

***Inuinnaqtun*** (silpkirjas ᐃᓄᐃᓐᓇᖅᑐᓐ) on Kanada Loodealadel ja Nunavutis räägitav inuktituti keele või Lääne-Kanada inuiti keele murre, mida mõnikord peetakse ka eraldi keeleks.

## Murrakud
* **[[Kangiryuarmiutun]]** (ingl. *Kangiryuarmiutun subdialect*). Hõimud: *Kanghiryuatjagmiut, Kanghirjuarmiut, (?) Haneragmiut, (?) Puivlirmiut, (?) Nagyuktomiut*
* **Iqaluktuuttiaq** (ingl. *Cambridge subdialect*). Hõimud: *Ekaluktomiut, Kiglinirmiut*
* **Qurluqtuq** (ingl. *Coppermine subdialect, Kugluktuk dialect*). Hõimud: *Akkuliakattangmiut, Noahognirmiut, Kogluktomiut, Wallirmiut, Asiagmiut, Pingangnaktomiut* 
* **Umingmaktuuq** (ingl. *Bathurst subdialect*). Hõimud: *Nennitagmiut, Kilusiktomiut* 

## Võrdlus

## Rahvastik
Inuinnaqtuni murde kõnelejad 2001. aastal Nunavutis:

## Viited


## Välislingid
* Inuinnaqtun\English Dictionary (2010)
* Glossary, Kitikmeot Heritage
Aa algkool

**Aa algkool** oli algkool Aa külas aastatel 1919–1969.

## Viited

## Välislingid
*Koolihoone foto
*Koolihoone foto
*Aa kooliga seotud fotosid Facebookis
Siglitun

**Siglitun ehk Sigliti murre** (inuiti *Siglitun*) on Kanadas (Loodealadel) räägitav Lääne-Kanada inuiti keele murre. 

## Tähestik




## Võrdlus

## Viited
Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsioon

**Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsioon** (lühend: **EVKA**; inglise Estonian Association of Comparative Literature, lühend: **EACL**) on aastal 1994 Tartus asutatud mittetulundusühing. EVKA asub TÜ võrdleva kirjandusteaduse kateedri juures.

Ühingu kodulelehel on EVKA eesmärk sõnastatud järgmiselt: "avada maailma uutele filosoofilis-kirjanduslikele ideedele tee Eestisse ja samal ajal tutvustada laiemale maailmale Eesti kirjanduslikku ja kulturoloogilist mõtet".

EVKA on Rahvusvahelise Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni (AILC/ICLA) liige.

Aastast 1996 üllitab EVKA aastas korra ilmuvat rahvusvahelist ajakirja Interlitteraria.

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht (vaadatud 27.01.2013)
John Abbott

Sir **John Joseph Caldwell Abbott** (12. märts 1821 – 30. oktoober 1893) oli kolmas Kanada peaminister. Ta oli ametis 16. juunist 1891 kuni 24. novembrini 1892.

Ta oli anglikaani misjonäri poeg. 

1849. aastal abiellus ta anglikaani vaimuliku tütrega. Neil sündis neli poega ja neli tütart. 

Abbott oli Montréalis edukas jurist ja ärimees. Ta oli seotud mitme raudtee-ehituse projektiga. 1854. aastal sai ta McGill College'ist tsiviilõiguse alal bakalaureusekraadi ja 1867. aastal doktorikraadi. 1855. aastast oli ta samas äri- ja kriminaalõiguse professor.

Aastatel 1887–1889 oli ta Montréali linnapea.

1891. aastal sai temast Kanada esimene Kanadas sündinud peaminister. Ta loobus 1892. aastal ametist areneva ajukasvaja tõttu ja suri järgmise aasta sügisel 72-aastaselt.
Opatija

**Opatija** on linn Horvaatias lääneosas, Aadria mere rannikul Istria poolsaarel ning on üks vanimaid turismisihtkoht Horvaatias. 

2011. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 11 659 elanikku.

## Viited

## Välislingid

* Opatija koduleht (*horvaadi keeles*)
Estonia: Zeitschrift für estnische Literatur und Kultur

**Estonia: Zeitschrift für estnische Literatur und Kultur** (nimetatud ka lühemalt: **Estonia** või **estonia**) oli aastast 1985 Saksamaa eri paigus ilmunud Eesti kirjandust käsitlev ajakiri. 

Ajakirja asutamise eestvõtjad olid Cornelius Hasselblatt ja Tapio Mäkeläinen. 

Aastail 1985–1990 ilmus ajakiri Hamburgis (4 numbrit aastas; kandis nime **Estonia: Zeitschrift für estnische Literatur**), aastast 1990 Maini-äärses Frankfurdis (2 numbrit aastas), 1992–2004 Bremenis (1 kord aastas). Ajakiri oli eelkäija aastal 2006 ja 2007 Hempen Verlag'i kirjastuse avaldatud aastaraamatule "**estonia Jahrbuch der estnischen Literatur**", mille väljaandja oli Irja Grönholm.

## Viited
Kangiryuarmiutun

***Kangiryuarmiutun*** on Kanadas (Loodealadel) räägitav inuktituti keele Inuinnaqtuni murde murrak. 

## Võrdlus

## Viited


## Välislingid
* Ronald Lowe (1983), *Kangiryuarmiut Uqauhingita Numiktittitdjutingit: Basic Kangiryuarmiut Eskimo Dictionary*, Committee for Original Peoples Entitlement, Inuvik
Netsilingmiutut

**Netsilingmiuti murre** (enda nimi *Nattiliŋmiut*) on Kanada Nunavutis räägitav Lääne-Kanada inuiti keele murre. 

## Murrakud
* **[[Nattiliki inuiti keel|Nattilik]]** (enda nimi *Nattilingmiutut*; ingl. *Natsilik subdialect, Natsilik proper*). Hõimud: *Arvertormiut, Netsilingmiut, Kuungmiut*
* **Arviligjuaq** (ingl. *Arviligjuaq subdialect*). Hõimud: *Arviligjuarmiut, Sinimiut* 
* **[[Utkuhiksalik]]** (enda nimi *Utkuhiksalingmiutitut*; ingl. *Utkuhiksalik subdialect, Utkuhikhalik, Gjoa Haven dialect*). Hõimud: *(?) Ahagmiut, (?) Hanningařuqmiut, (?) Ilivilermiut, Ugyulingmiut, Qeqertarmiut, Utkuhiksalingmiut* (ingl. *Utkuhiksalik proper*)

## Eraldi tähed
**[[š]]** "šr" kirja sarnane.

:*Uqšuqtuuq* — Gjoa Haven
:*hikšik* — ümiseja 
:*mikšaanut* — umbes

**[[ř]]**  (ᖬ řa ᖨ ři ᖪ řu ᖭ řaa ᖩ řii ᖫ řuu) 
	
:ᐃᖨ *iři* — silm (Inuktitut ᐃᔨ *iji*)
:ᐅᒡᖪᒃ *ugřuk* — hüljes (*Erignathus barbatus*) (Inuktitut ᐅᒡᔪᒃ *ugjuq*)
:ᑭᐅᖪᖅ *kiuřuq* — ta vastused, vastuste (Inuktitut ᑭᐅᔪᖅ *kiujuq*)
:ᐊᐱᕆᖪᖅ *apiriřuq* — ta küsib (Inuktitut ᐊᐱᕆᔪᖅ *apirijuq*)

**[[ŋ]]** – ᖕ (ng) 

:*avinŋuaq* — lemming
:*kiŋŋaq* — mägi

## Võrdlus

## Rahvastik
Rahvastik 2001 Nunavut:

## Viited
Ilukirjandus ja Kunst

**Ilukirjandus ja Kunst** oli aastatel 1940–1949 tegutsenud Eesti NSV riiklik kirjastus. 

Kirjastus kuulus Eesti Riiklikku Kirjastuskeskusse.

Aastatel 1940–1941 tegutses kirjastus Tartus, 1944. aastast Tallinnas. Tartus tegutsenud kirjastus andis välja lisaks propaganda teostele ka Eesti Vabariigi aegselt tõlgitud teoseid. Lisaks kannavad mitmed selle perioodi raamatute kõvad köited Taska köitemärgist.

Kirjastus kirjastas 731 raamatut, mille kogutrükiarv oli üle 5 miljoni eksemplari.

Aastal 1949 ühines Ilukirjandus ja Kunst koos veel mitme kirjastusega Eesti Riiklikuks Kirjastuseks.

## Viited
Vene Kirjandusring Tallinnas

**Vene Kirjandusring Tallinnas** (vene Литературная кружок в Ревеле; lühemalt: **Kirjandusring**) oli 1898–1940 Tallinnas töötanud vene kirjandushuvilisi jt kultuuritegelasi koondav ühendus.

Aastatel 1919–1933 juhtis ühenduse tegevust Aleksandr Peškov.
Ühenduse tegevuse kõrgperioodid oli 1920–1921 ja 1926–1929 (liikmeid 158). 

Aastal 1929 tegutses ühenduse juures "Чугунное кольцо" (Malmsõrmus), mille moodustasid noored luuletajad.

## Viited
Säraküünal

**Säraküünal** on väike käeshoitav pürotehnilise ainega kaetud metallist traatvarras, mis põleb suhteliselt aeglaselt ja pillub laiali heledaid sädemeid.

Tavaliselt on metallist vardake umbes 20 cm pikk. Säraküünla valmistamiseks on varras kaetud paksu pürotehnilise aine massiga ja lastud siis kuivada. Varda üks ots on katmata, et sellest saaks käega kinni hoida. 

Säraküünal süüdatakse põleva ainega kaetud otsast ning vardal olev aine põleb järk-järgult suunaga varda käepoolse otsa poole kuni kogu aine on ära põlenud ja alles jääb metallist varras.

Säraküünlaid kasutatakse meelelahutuseks pidupäevadel, USA-s näiteks iseseisvuspäeval, Eestis ja Soomes põhiliselt jõulude ja aastavahetuse ajal.
Jaroslavli eesti kunstnike kollektiiv

**Jaroslavli eesti kunstnike kollektiiv** oli Teise maailmasõja ajal Nõukogude Liidu valitsuse korraldusel 1942. aastal Jaroslavli kogunenud eestlastest kunstnike ja graafikute kogum. 

EK(b)P Keskkomitee otsusega määrati 25. aprillil 1942 kolmeliikmeline kunstnikke organiseeriv büroo, koosseisus Adamson-Eric, Aino Bach ja Richard Sagrits, sekretärina töötas Boris Lukats. Sama aasta juulis asutati maalijate ja graafikute ühisateljee, kus asusid tööle Priidu Aavik, Arnold Alas, Märt Bormeister, Karl Burman (noorem), Eduard Einmann, Alo Hoidre, Jaan Jensen, Ernst Kollom, Paul Luhtein, Evald Okas, Eugen Vaino, Hendrik Vitsur. Skulptorid Aleksander Kaasik, Enn Roos, Garibaldi Pommer ja Ferdi Sannamees asusid tööle Moskvas.  

Kollektiivi esimeseks ühiseks suurürituseks oli osalemine näitusel "Suur Isamaasõda", mis avati 7. novembril 1942 Moskvas. Näitusel osales 11 eesti kunstnikku 18 teosega. Järgmisel aastal osaleti Punaarmee 25. aastapäeva tähistaval näitusel "Rinne ja tagala" ja Lydia Koidula 100. sünniaastapäeva näitusel. Kollektiiv tegi õppesõidu Palehhi. Suurimaks ettevõtmiseks kujunes 1943. aastal Moskvas toimunud jüriöö ülestõusu 600. aastapäevale pühendatud näitus.

1943. aastal asutati mõnede kollektiivi liikmete eestvedamisel Eesti Nõukogude Kunstnike Liit.

## Viited
Steve Reich

**Steve Reich** (õieti **Stephen Michael Reich**; sündinud 3. oktoobril 1936 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide helilooja, üks minimalistliku muusika pioneeridest.

Tema tuntumad teosed on näiteks "It's Gonna Rain", "Clapping Music", "Music for 18 Musicians", "Different Trains", "Music for Pieces of Wood", "Nagoya Marimbas", "City Life".

## Tunnustus
*1994 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Francesco De Piccoli

**Francesco De Piccoli** (sünniaeg ja -koht: 29. november 1937; Campalto,Veneetsia) on Itaalia endine poksija. Ta oli raskekaalus (üle 81 kg) Itaalia meister aastatel 1959 ja 1960. aastal.

De Piccoli võitis raskekaalus (üle 81 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

De Piccoli poksis detsembrist 1960 kuni detsembrini 1965 elukutselisena. Ta osales kokku 41 kohtumisel ning võitis neist 37 (neist 29 nokaudiga) ja kaotas 4 (need kõik nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*Francesco De Piccoli koduleht. Itaalia keeles
Eesti Kunstifond

**Eesti Kunstifond** on aastatel 1989–1996 Eesti Kunstnike Liidu juures tegutsenud majandusühendus. 

Ühenduse ajalugu ulatub 1940. aastasse, mil loodi Eesti NSV Kunstnike Kooperatiiv. 1941. aastal lõpetas see tegevuse. 1944. aastal asutati NSV Liidu Kunstifondi Eesti Vabariiklik Osakond (1958. aasta juunist Eesti NSV Kunstifond), mille ülesanded kattusid endise kooperatiivi omadega. 1946. aastal asutati NSV Liidu Kunstifondi otsusega Eesti NSV Kunstifondi Tartu osakond.

Kunstifond tegeles Nõukogude perioodil loominguliste lähetuste korraldamise, rahaliste toetuste maksmise ja tellimuste vahendamisega. Samuti organiseeriti kunstnike ja kunstiteadlaste ning nende perekonnaliikmete materiaalset toetamist. Kohaliku osakonna liikmetele anti ajutise töövõimetuse korral rahalist toetust ning esitati pensionitaotlusi. Kunstnikke varustati tööks vajalike materjalide ja inventariga. Samuti aidati parimaid tarbekunstiteoseid viia tööstuslikku tootmisse ning kohalikes ateljeedes tegeleti valminud teoste reklaamimise ja levitamisega. Lisaks vahendati ettevõtete, asutuste ja eraisikute tellimusi kunstnikele.  

Kunstifondi varade toel asutati Tallinna ja Tartu kunstikombinaadid Ars. 

Taasiseseisvunud Eesti Vabariigis Kunstifondi ülesanded ahenesid ning see tegeles peamiselt kinnisvara haldamise ja ateljeede vahendamisega. Pärast 1996. aastal toimunud Kunstifondi likvideerimist läksid selle varad Eesti Kunstnike Liidule.

## Vaata ka
*Sihtasutus US Kunstifond

## Viited
Eesti NSV Kunstifond

**Eesti NSV Kunstifond** oli Eesti NSV Kunstnike Liidu majandus- ja finantsorganisatsioon.

Kunstifond asutati 1943. aastal nõukogude tagalas pärast Eesti NSV Kunstnike Liidu asutamist viimase majandusorganisatsioonina ning kandis 1957. aastani nime **NSV Liidu Kunstifondi Eesti Vabariiklik Osakond**. Kunstifondi põhiülesandeiks oli kunstnike loominguliseks tööks vajaminevate materiaalsete tingimuste tagamine, loomingulisele tööle kaasaaitamine, kõrgel ideelisel ja kunstilisel tasemel olevate kunstitööde loomine ning rahva kultuuritaseme tõstmine.

Kunstifondi alluvuses oli neli iseseisvat ettevõtet: 
* Tallinna kombinaat Ars (endise nimega Tallinna Kunstitoodete Kombinaat), 
* Tartu kombinaat Ars, 
* kesksalong-kauplus Ars ja 
* kirjastus Kunst.

Kõik Kunstifondi süsteemid loodud kunstiväärtused realiseeriti ning tekkinud summade eest finantseeriti näituse- ja ostutegevust, kunstnike lepingulisi ja eksperimentaalseid töid ning graafika eksperimentaalateljee tööd. Kunstifondi kaudu said kunstnikud sotsiaalseid tagatisi (haigusraha, toetusraha) ning elamis- ja ateljeepindu. 

Kunstifondil oli salong-kauplusi üle Eesti, kus realiseeriti kombinaatide ateljeede toodangut. 1983. aastal avas Kunstifond samal eesmärgil Tallinnas Draakoni galerii. Fondil olid loomingulised baasid Lahemaal Altja lähedal ja Musta mere ääres. 

## Vaata ka
*Eesti Kunstifond

## Viited
Tordipõhi

**Tordipõhi** on küpsetis, mida kasutatakse keskse elemendina tordi valmistamisel.

Tordipõhi küpsetatakse ahjus magusast tainast vastavalt tulevase tordi kujule kas ümmarguses või nelinurkses vormis. Taina koostis varieerub vastavalt retseptile. Tordipõhja on võimalik osta ka poest valmiskujul.

Tordipõhi kaetakse soovitud katte ja lisanditega, näiteks martsipaniga, šokolaadiga, mahlatarretisega, vahukooretordi puhul vahukoorega. Tordipõhi võidakse lõigata ka kihtideks ja kihtide vahele panna täidist (moosi, kreemi jne).
Firenze Ülikool

**Firenze Ülikool** (itaalia keeles *Università degli Studi di Firenze*) on kõrgem õppeasutus Itaalias Firenzes. Kool arenes välja Firenze vabariigi poolt 1321. aastal asutatud *[[Studium Generale]]*st, kus õpetati tsiviil- ja kanoonilist õigust, "klassikalist" kirjandust ja meditsiini.

2004/2005 õppeaastal oli ülikoolis 12 teaduskonda ja 70 osakonda, 122 bakalaureuseõppe kursust ja 111 magistriõppe kursust. 

## Teaduskonnad

Ülikooli 12 teaduskonnas ollakse tegevad järgmistel aladel:

## Tuntumaid vilistlasi ja õppejõude
*Enrico Fermi – Nobeli füüsikaauhind 1938 
*Sandro Pertini – Itaalia seitsmes president (1978–1985)
*Lamberto Dini – Itaalia 75. peaminister, Itaalia välisminister (1996–2001)
*Michaëlle Jean – Kanada kindralkuberner (2005–2010)
*Nicolaus V – 208. paavst 
*Pius II – 210. paavst
*Giovanni Sartori – Itaalia poliitikateadlane

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (itaalia keeles)
Gheorghe Negrea

**Gheorghe Negrea** (21. aprill 1934; Sibiu – 2001; Bukarest) oli Rumeenia poksija. Ta oli kokku seitsmekordne Rumeenia meister aastatel 1955–1961.

Negrea sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale James Boydile (USA). Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Anthony Madiganile (Austraalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Aleksei Kisseljovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Negrea võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 12. Euroopa meistrivõistlustel (Praha, 1957) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) hõbemedali 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Zbigniew Pietrzykowskile (Poola) ning 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Giulio Saraudile (Itaalia). 

## Viited

## Välislingid
*
Oksana Romanenkova

**Oksana Romanenkova** (aastani 1992 **Oksana Hutornaja**; sündinud 1. novembril 1970 Tallinnas) on endine iluuisutaja ja praegune treener.

Aastal 1997 lõpetas ta Tallinna Tõnismäe Reaalkooli ja 2001. aastal kõrgkooli LEX rakendussotsioloogina.

Aastatel 1987, 1988, 1989, 1990 ja 1992 tuli ta Eesti meistriks naisüksiksõidus. 

Oksana Romanenkova omab iluuisutamistreeneri 4. kategooria kutsetaset. Tema käe all on teiste seas treeninud poeg Viktor Romanenkov.

## Tunnustus
* 1988 Eesti parim naisiluuisutaja
* 2006 ja 2009 parim poiste üksiksõidu treener

## Viited

## Välislingid
*
Vahukoor

**Vahukoor** on rasvarikas rõõsk koor, mis saadakse piimakoore standardiseerimisel ≥ 35% rasvasisalduseni ning saadud koore edasisel pastöörimisel või kõrgkuumutamisel. Eestis on müügil 35- ja 38-protsendise rasvasisaldusega vahukoor. Vahukooreks nimetatakse ka vahustatud rõõska koort. 

Üle 30% rasvasisaldusega koort on võimalik vahustada, sest selles olevad rasvamolekulid hoiavad kinni õhumulle. Piimataoliseks massiks seda vahustada ei saa. Kui koort vahustada liiga kaua, muutub vaht võiks ja petiks. Rasvasemast koorest (38%) saab püsivama vahu, kuid see pole nii õhuline. Väiksema rasvaprotsendiga (35%) vahukoorest saab küll õhulisema vahu, kuid selle omadused säilivad vähem aega. Alla 30% rasvasusega koort saab vahustada vaid koos lisaainetega.

Vahustamiseks võidakse kasutada visplit, purki, šeikerit, mikserit, köögikombaini.

Vahukoort maitsestatakse tihti suhkruga; sellele võidakse lisada ka muid maitseaineid, näiteks vanilli.

Vahukoort kasutatakse magustoitudes ja jookide, näiteks kohvi, kakao või piimakokteili lisandina.

Vahustatud vahukoort müüakse poes ka valmiskujul, näiteks dosaatoriga purgis rõhu all.

## Vaata ka
*Kohvikoor
*Vahukooretort
*Vastlakukkel

## Viited
Utkuhiksalingmiutitut

**Utkuhiksaliki murre** (enda nimi *Utkuhiksalingmiutitut* ᐅᑦᑯᓯᒃᓴᓕᖕᒥᐅᑎᑐᑦ ) on Kanada Nunavutis räägitav Netsilingmiuti murde murrak. 

## Näited
*Utkuhiksalik *ařgaq* 'käsi'    (Nattilik *ažgak*)
*Utkuhiksalik *aqiřgiq* 'rabapüü'   (Nattilik *aqigžeq*)
*Utkuhiksalik *ipřit* 'te' (Nattilik *ižvit*)

## Viited


## Välislingid
*Utkuhiksalingmiut Inuktitut Dictionary Project ᑐᑭᕐᑲᖅᑐᑦ ᐅᑦᑯᓯᒃᓴᓕᖕᒥᐅᑦ ᐅᕐᑲᐅᓯᖕᒋᑦ
Ars

**ARS** (täisnimega: **Eesti NSV Kunstifondi Tallinna Kombinaat ARS**) oli 1944. aasta detsembris rajatud Eesti NSV Kunstifondi allasutus.

Asutamise ajal kandis ühendus nime **Tarbekunsti Keskus**, aastast 1957 kandis nime **Kunstitoodete Kombinaat** ja aastast 1975 Eesti NSV Kunstifondi Tallinna Kombinaat Ars. 

Esimesel aastal töötas kombinaadis 400 inimest, neist 20 kunstnikku, tootmisse läksi 180 kavandit. 1974. aastaks oli kombinaadil keraamika-, nahkehistöö-, metallehistöö-, tekstiili-, dekoratiivkudumis-, kujundustöö- ja monumentaalkunstiateljee. Töötajate üldarv oli 735, nendest 95 kunstnikku. Tootmisse läks 1400 kavandit nii kombinaadis töötavate kui ka vabakunstnike loomingut.

**Keraamikaateljee** rajati 1948. aastal. Seal valmisid pisiplastika, aiavaasid, vaasid, kohviserviisid, kannud, kruusid jms. 1945. aastal rajatud **nahkehistöö ateljees** viljeldi eesti nahkehistööle omaseid klassikalisi tehnikaid nahavooli, nahalõiget ja -põletust. Sortimenti kuulusid karbid, karbikesed, rahataskud ja raamatuköited. **Metallehistöö** ateljees valmistati kuld- ja hõbeehteid, vasest kohvikanne, suveniire ning dekoratiivvorme. **Tekstiili- ja dekoratiivkudumise** ateljeed loodi koos 1945. aastal. Varsti moodustas kumbki eriharu oma ateljee. **Tekstiiliateljees** valmistati pearätte ja silmkoeesemeid, dekoratiivkudumise ateljees dekoratiivkangaid.

Kujundustöö ateljeele, tollasele Tarbekunsti Keskuse **Dekoratiivkunsti Ateljeele**, pani 1948. aastal aluse kunstnik Jaan Siirak. 

Aastal 1987 hakkasid Arsi kuuluvad ateljeed ettevõttest eralduma ja iseseisvuma. Esimesed kaks olid Ars-Juveel ja Ars Monumentaal.

Nüüd kuulub hoone Eesti Kunstnike Liidule ning tegutseb ARS Kunstilinnaku nime all.

## Viited
Nattiliki inuiti keel

**Nattiliki inuiti murrak** (enda nimi *Nattiliŋmiutut* ᓇᑦᑎᓕᖕᒥᐅᑐᑦ ) on Kanada Nunavutis (Taloyoak ja Repulse Bay) räägitav Netsilingmiuti murde murrak. 

## Näited
***ažgak** käsi
***aqigžeq** rabapüü
***ižvit** te

## Viited
Plácido Domingo

**Plácido Domingo** (sünninimi **José Plácido Domingo Embil**; sündinud 21. jaanuaril 1941) on hispaania laulja (tenor) ja dirigent.

Ta moodustas koos José Carrerase ja Luciano Pavarottiga kuulsa trio Kolm tenorit.
Kuppel

**Kuppel** on arhitektuurielement, mis kujutab endast õõnsat kera või muu sarnase pöördkeha ülemist poolt. Kupliks nimetatakse ka mis tahes muud sarnase õõnsa ja ümara kujuga eset või rajatist, mis on tavaliselt mõeldud millegi katmiseks.

## Galerii

Pilt:Onion domes of Cathedral of the Annunciation.JPG|Kuldsed sibulakujulised kuplid


## Vaata ka

*Kuppelvõlv
*Lambikuppel
*Kuppeltelk
*Pseudokuppel
*Sibulkuppel
Kunst ja Kodu

**Kunst ja Kodu** oli almanahh, mis ilmus Eestis aastatel 1958–1990. Seda andis välja kirjastus Kunst. Almanahhi ilmus kokku 59 numbrit.

Kui almanahhi koostaja oli Leida Madisson (aastatel 1958–1971), siis käsitles see peamiselt kodukujundusteemasid. Andres Toltsi koostajaks olemise ajal (1974–1982) oli väljaande temaatika laiem, näiteks käsitleti ka kunstiteooriaid, kaasaegset kunsti ja eksperimentaalseid mõttevoole.

## Viited
Nunatsiavummiutut

**Nunatsiavuti keel** (enda nimi *Inuttut, Inuttitut, Nunatsiavummiutut, Labradorimiutut*) on Kanada Newfoundland ja Labradoris (Nunatsiavutis) räägitav Ida-Kanada inuiti keel. 

## Murded
* **Põhja-Nunatsiavuti murre** (ingl. *Northern Labrador subdialect, Labrador Inuttut*). Hõimud: *Kongithlushuamiut, Chuckbuckmiut, Nunenumiut, Avitumniut*
* **Rigoleti murre** (ingl. *Rigolet subdialect, Rigolet Inuttut*). Hõimud: *Aivitumiut, (?) Netcetumiut, (?) Puthlavamiut*

## Tähestik




***â** = aa
***e** = ii
***o** = uu
***ĸ** = q

## Võrdlus

## Laensõna
Saksa laensõnades:

***ailvat** (
Chariton

**Chariton** [har'itoon] (vanakreeka keeles Χαρίτων, tuntud ka lisanimedega **Aphrodisieus** või **Aphrodisios**; täpne eluaeg ei ole teada) oli vanakreeka kirjanik, vanima täielikult säilinud kreeka romaani autor.

Chariton oli pärit Früügia linnast Aphrodisiasist, ent tema elust ei ole midagi teada. Ta kirjutas kaheksast osast koosneva teose "Chaireas ja Kallirhoe" (kreeka keeles "Τὰ περὶ Χαιρέαν και Καλλιῤῥόην"), mis on ilmselt vanim terviklikult säilinud vanakreeka romaan. Papüüruseleidude põhjal võis teos olla kirjutatud 1. sajandi lõpus või 2. sajandi alguses. Teos on säilinud ainult ühes käsikirjas, mis pärineb 13. sajandist. Selle tekst avaldati alles 18. sajandil.

## Viited
Sinine banaan

**Sinine banaan** (*Blue Banana*, ka *Bluemerang*, prantsuse keeles *Mégalopole européenne*) on nimetus Kesk-Euroopa kõige tihedama asustusega piirkonna kohta, mis ulatub Inglismaalt üle Madalmaade ja Saksamaa Põhja-Itaaliani. Banaani või bumerangi kujuga alal on rohkesti suurlinnu ja kokku umbes 110 miljonit elanikku. Piirkonda on koondunud ka suur osa Euroopa majandusest ja rahandusest. Kontseptsiooni esitas Roger Brunet' juhitud rühm prantsuse geograafe 1989. aastal. Algul nimetasid nad vanadest kaubateedest läbitud tööstuspiirkonda Euroopa selgrooks ning sinine on teatavasti Euroopa sümbolvärv (ka olümpiarõngastes).Sinise banaani kujunemise põhjused on tingitud tööstuspiirkondade tekkimisest.

## Vaata ka
* Euroring, mille pakkus 1998 välja Roger Brunet ja mille moodustavad linnad ja nende ümbrused, London, Randstad (Rotterdam, Amsterdam, Haag, Utrecht ja nende ümbrus), Düsseldorf, Köln, Frankfurt, Stuttgart, Zürich, Basel ja Pariis.
Kunst.ee

**Kunst.ee** on aastast 2000 neli korda aastas ilmuv Eesti kunsti- ja visuaalkultuuri ajakiri. Kvartaliajakiri on 1958–1996 ilmunud almanahhi Kunst järjepidevuse jätkaja, seega sisuliselt Eesti vanim kunstialane perioodikaväljaanne. Ajakirja kirjastab sihtasutus Kultuurileht ja ajakirja väljaandmist rahastab Kultuuriministeerium  ning toetab ainsa sponsorina Eesti Kunstnike Liit. Ajakirja tulubaas moodustub ettetellimistest ja numbrite üksikmüügist. 

Aastatel 2000–2008 ilmus ajakiri neli korda aastas, aastast 2009 kaks korda aastas topelt- ehk koondnumbrina (see tähendab: nr 1–2 ja nr 3–4), aastast 2012 taas kvartaliajakirjana igas märtsis, juunis, septembris ja detsembris. Ajakirja kodulehel on elektrooniliselt tasuta kättesaadavad nii kvartaliajakirja Kunst.ee kui ka almanahhi Kunst varasemad numbrid.https://www.e-kunst.ee/ajakirjast/

Aastatel 2000–2008 oli ajakirja peatoimetaja Heie Treier ja kujundaja Tõnu Kaalep. Alates 2009. aastast on ajakirja peatoimetaja Andreas Trossek ja kujundaja Margus Tamm.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Kivallirmiutun

**Kivalliqi keel** (enda nimi *Kivallirmiutun, Inuktitun*, inuktituti *Kivallirmiutut*) on Kanada Nunavutis räägitav Ida-Kanada inuiti keel. 

## Murded
*ingl. *Qairnirmiut subdialect*. Hõimud: * Qaernermiut, (?) Harvaqtormiut*
*ingl. *Hauniqturmiut subdialect*. 
*ingl. *Paallirmiut subdialect*. 
*ingl. *Ahiarmiut subdialect*. 

## Näited
***ma’na** — aitäh
***ilgaak** **ᐃᓪᒑᒃ** — lumi kaitseprillid
***nukatugat** — noor põdrapull

## Rahvastik
Rahvastik 2001 Nunavut:

## Viited
Narva Kunstiühing

**Narva Kunstiühing** oli aastal 1929 Narvas asutatud kunstnike ühing. Ühingu lõid Voldemar Peil, Aleksander Normak ja Aldred Tuisu. Aastal 1940 lakkas ühing tegutsemast.

Aastail 1929–1934 korraldas ühing viis näitust.

## Viited

## Välislingid
*Narva kunstielu XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul. Ajaleht Sirp, autor R.V, 19.05.2006 (vaadatud 27.01.2013)
Aivilingmiutut

**Aiviliki keel** (enda nimi *Aivilingmiutut, Inuktitut*) on Kanada Nunavutis räägitav Ida-Kanada inuiti keel. 

## Murded
Aiviliki keel jaguneb kaks murdeks:
* ingl. *Southampton subdialect* 
* ingl. *Rankin subdialect*. Hõimud: *Aivilingmiut, (?) Amitormiut* 

## Rahvastik
Rahvastik 2001 Nunavut:

## Viited
Duilio Bianchini

**Duilio Bianchini** (14. veebruar 1922 Rimini – 12. märts 2002) oli Itaalia poksija.

Bianchini võitis kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1942. aasta Euroopa meistrivõistlustel (Breslau, 1942) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. 

Bianchini poksis oktoobrist 1951 kuni juunini 1956 elukutselisena. Ta pidas kokku 39 kohtumist, millest võitis 20 (neist 6 nokaudiga), kaotas 12 (neist 4 nokaudiga) ja viigistas 7 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*Duilio Bianchini Rimini valla kodulehel. Itaalia keeles
Kunstiteaduslikke Uurimusi

**Kunstiteaduslikke Uurimusi** (inglise k. *Studies on Art and Architecture*, saksa k. *Studien für Kunstwissenschaft*) on Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu välja antav teadusajakiri, mis sisaldab originaaluurimusi kunstiajaloo, -teooria ja visuaalkultuuri kohta, samuti avaldatakse kunstiteaduslike raamatute ja ürituste ülevaateid.

Ajakiri ilmub aastast 1976, ilmudes:
* 1976–1980 nime "**Töid kunstiteaduse ja -kriitika alalt**" all (köide 1–3) ja 
* 1981–1986 nime "**Kunstiteadus. Kunstikriitika**" all (köide 4–6).

Väljaannet on eri aegadel koostanud ja toimetanud: Tiina Abel, Boris Bernstein, Mart-Ivo Eller, Jüri Hain, Karin Hallas, Ants Hein, Ants Juske, Juta Keevallik, Mai Levin, Mai Lumiste, Kersti Markus, Evi Pihlak, Heie Treier, Reet Varblane, Lehti Viiroja. 

Aastast 2003 on Kunstiteaduslikke Uurimusi eelretsenseeritav perioodiliselt ilmuv teadusajakiri.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht (vaadatud 27.01.2013)
Nunavimmiutitut

**Nunaviki keel** (enda nimi *Nunavimmiutitut* ᓄᓇᕕᒻᒥᐅᑎᑐᑦ ) on Kanada Nunavikis räägitav Ida-Kanada inuiti keel. 

## Murded
Nunaviki keel jaguneb neli (või kaks) murdeks:
* Tahagmiut või Tarramiut [rahvas] Tarramiutut või Taqramiutut [keel]. Hõimud: *Nuvugmiut, Ungavamiut, Tahagmiut*
* Siqinirmiut. Hõimud: *Koksoakmiut, Kangiqsualujjuamiut, Kidlinungmiut*
* Itivimiut 
* Qikirtamiut (ingl. *Belcher Islands Inuit*) 

## Geograafia
**[[Nunavik]]**: ᑰᑦᔪᐊᕌᐱᒃ (Kuujjuaraapik/Great Whale River), ᐅᒥᐅᔭᖅ (Umiujaq), ᐃᓄᑦᔪᐊᖅ (Inujjuaq/Inukjuak), ᐳᕕᕐᓂᑐᖅ (Puvirnituq), ᒣᓚᓯᒃᑯᑦ (Mailasikkut/Chisasibi), ᐊᑯᓕᕕᒃ (Akulivik), ᐃᕗᔨᕕᒃ (Ivujivik), ᓴᓪᓗᐃᑦ (Salluit), ᑲᖏᖅᓱᔪᐊᖅ (Kangiqsujuaq), ᖁᐊᖅᑕᖅ (Quaqtaq), ᑲᖏᕐᓱᒃ (Kangirsuk), ᐊᐅᐸᓗᒃ (Aupaluk), ᑕᓯᐅᔭᖅ (Tasiujaq), ᑰᑦᔪᐊᖅ (Kuujjuaq/Fort Chimo), ᑲᖏᖅᓱᐊᓗᑦᔪᐊᖅ (Kangiqsualujjuaq), ᑕᕐᐸᖓᔪᖅ (Tarpangajuq) ve ᑭᓪᓕᓂᖅ (Killiniq/Port Burwell). 

**[[Nunavut]]**: ᓴᓂᑭᓗᐊᖅ (Sanikiluaq) saar. Ka, 1953. Kõrge Arktika ümberpaigutamine (*High Arctic relocation*): Resolute ja Grise Fiord

## Võrdlus

## Viited
Michael McCullagh

**Michael McCullagh** (21. juuni 1922 – 30. märts 2001;  London, Suurbritannia) oli Iirimaa poksija.

McCullagh osales kergekaalus (kuni 62 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Svend Vadile (Taani) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

McCullagh võitis kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Nunivaki tšupiki murre

**Nunivaki tšupiki murre** (tšupiki *Cugtun*) on Alaskal Nunivaki saarel räägitav keskjupiki keele murre. 

## Tähestik




## Proov

## Laensõnad
Vene laensõnad (Vene Ameerika 1733 - 1867):

***caarralar** (
Freiburgi ülikool

**Freiburgi Ülikool** (*Albert-Ludwigs-Universität Freiburg*) on ülikool Saksamaal Freiburgis. 

Ülikool on asutatud aastal 1457.
Pinneberg

**Pinneberg** on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal, Pinnebergi kreisi keskus.

Pinneberg asub Hamburgist 18 km loodes.

Elanike arv on 42 851 (31.12.2011).

Pinnebergis on raudteejaam, kus peatuvad paljud kohalikud rongid.

Pinnebergis asus aastail 1947–1949 Balti Ülikool.

## Viited
Javier Fernández (iluuisutaja)

**Javier Fernández López** (sündinud 15. aprillil 1991 Madridis) on Hispaania iluuisutaja, kes võistles meeste üksiksõidus.

Ta on kahekordne maailmameister ja seitsmekordne Euroopa meister iluuisutamises. Ühtlasi on Fernández esimene Hispaania sportlane, kes on tulnud iluuisutamises maailmameistriks.

Fernández on tulnud Euroopa meistriks aastatel 2013–2019. Maailmameistriks tuli ta esimest korda 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Hiinas Shanghais.

2011. aastast treenis ta Brian Orseri juhendamisel Torontos Kanadas. 

2019. aastal lõpetas ta tippspordis võistlemise ja keskendus jääetendustele. 2021. aasta detsembris avas ta Madridis oma iluuisutamisakadeemia ning korraldab iluuisutamislaagreid ka Mehhikos ja Itaalias.

## Viited
Javier Fernández

**Javier Fernández** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[Javier Fernández (judoka)|Javier Fernández]]**, hispaania judoka (1981–)
***[[Javier Fernández (iluuisutaja)|Javier Fernández]]**, hispaania iluuisutaja (1991–)
***[[Javier Fernández Fernández]]**, Hispaania poliitik (1948–)
Michael Ondaatje

**Philip Michael Ondaatje** (sündinud 12. septembril 1943 Colombos Sri Lankal) on Kanada proosakirjanik ja luuletaja.

Romaani "Inglise patsient" eest sai ta Bookeri auhinna. Selle teose põhjal tehtud samanimeline film võitis üheksa Oscarit.

## Teoseid eesti keeles
* 1997 – Inglise patsient. Tallinn: kirjastus Eesti Raamat. Romaan (originaalis "The English Patient", 1992); tõlkinud Karin Suursalu.
* 2006 – Inglise patsient. Tallinn: Eesti Päevaleht. Romaan (originaalis "The English Patient", 1992); tõlkinud Kätlin Kaldmaa.
* 2007 – Anili vaim. Tallinn: kirjastus Tänapäev. (Originaalis "Anil's Ghost", 2000); tõlkinud Ehte Puhang.
* 2008 – Divisadero. Tallinn: kirjastus Eesti Raamat, sarjas "Nüüdisromaan". (Originaalis "Divisadero", 2007); tõlkinud Urve Hanko
* 2019 – Sõjakuma. Tallinn: kirjastus Eesti Raamat. Romaan (originaalis "Warlight", 2018); tõlkinud Lauri Saaber.

## Tunnustus
* 1965 – Ralph Gustavsoni auhind
* 1966 – Epsteini auhind
* 1971 – Kanada kirjandusauhind
* 1980 – Kanada kirjandusauhind
* 1992 – Bookeri-McConnelli auhind
* 1995 – Nelly Sachsi auhind
* 2000 – *[[Prix Médicis]] étranger*
* 2018 – Kuldne Bookeri auhind (romaani "Inglise patsient" kui viimase poolesaja aasta parima inglise keeles kirjutatud romaani eest)

## Viited
Kesk-Siberi jupiki keel

**Siberi jupiki keel** (enda nimi *Yupigestun*) on Venemaal Tšuktši poolsaarel ja Alaskal St. Lawrence saarel räägitav jupiki keel. 

## Murded
Siberi jupiki keel jaguneb neli murdeks:
* **Ungaziki murre** (jup. *Уӈазиӷмӣ* ainsus *Уӈазиӷмӣт* mitmus; ingl. *Chaplino dialect*; vene *Уназикский говор*). Ungazik (*посёлок Унгазик* või *Чаплино*) küla on Venemaal Tšuktši poolsaarel.
* **Avani murre** (vene *Аванский говор*). Avan (*посёлок Аван*) küla on Venemaal Tšuktši poolsaarel.
* **Imtuki murre** (vene *Имтукский говор*). Imtuk (*посёлок Имтук*) küla on Venemaal Tšuktši poolsaarel.
* **Sivuqaqi murre** (jup. *Yupiget* [rahvas], *Yupigestun* [keel]; ingles *St. Lawrence Island Yupik*; vene *диалект острова Св. Лаврентия*). St. Lawrence (Sivuqa) saar (Alaska). Hõimud: Sivuqarmiit, Pauvuilagmiit, Kukuligmiit, Sikuuvugmiit, Kialigagmiit.

## Tähestik

märgib:
#  **ӈъ** = **ŋ**
#  **ӷ** = **г’** , **ӄ** = **к’** , **ӈ** = **н’** , **ў** = **w** , **ӽ** = **х’**
# * võõrsõnad.

## Näited

Venemaa: 

***йук** (ainsus) **йугыт** (mitmus) inimese
***аӷна́ӄ** naine
***ата́** isa
***насӄуӄ** pea
***ӄытӈилъӄўаӄ** kinga kand
***аӷвы́ӄ** vaal
***ука́зиӄ** jänes
***ӄауа́к** lind
***ниӷраӄ** puuri
***мыӄ** (ainsus) **мыӷыт** (mitmus) vesi
***акин** (ainsus) **акитын** (mitmus) padi
***хуаӈа** mina
***хуанӄутуӈ** me kaks
***хуаӈкута** me (*vähemalt kolm*)
***ылъпак** sa
***ылъпытак** te kaks
***ылъпыси** sa (*vähemalt kolm*)
***ылъна** ta
***ылъкык** ta kahe
***ылън’ит** nad (*vähemalt kolm*)

Alaska:   

***igaq** : käsi
***igaghvik** : kool
***aqelqaamavik**, **aqelqaghvik**, **aqelqiqvik** : hotell
***yughaghta** : preester (katoliku ja protestantliku)
***tengegkayuk** : lennuk
***igaghyaghqaq** : paber
***ullghitak** , **pangalgusik** : mootorsaan
***eltughaq** : lapselaps
***sikuq** : nõel
***Sivuqam nangaghnegha** = Sivuqaq (St. Lawrence) teave
***kalanta, tanqighsuun** : kalender
***tanqiq** : kuu
***Qaluvik** : jaanuar
***Nazighaghsiq** : veebruar 
***Teghiglugsiq** : märts 
***Lluughvik** : aprill 
***Kiigem Aghnaa** : mai 
***Pinaghvik** : juuni 
***Ellngaghvik** : juuli 
***Palighvik** : august 
***Kumlavik** : september 
***Naayvaghvik** : oktoober 
***Aqumuq** : november 
***Kaneghyengesiq** : detsember

## Viited


## Välislingid
*Siberi jupiki loomade nimed (Sivuqaqi murre on Alaska)
Naukani keel

**Naukani jupiki keel** (enda nimi *нывуӄаӷмит* [rahvas]) on Venemaal Tšuktši poolsaarel (Naukan /посёлок Наукан/ ja Dežnjov /посёлок Дежнёв/ küla) räägitav jupiki keel.    

## Näited
***pikna / пикньа ** eespool
***pikute- / пикуты- ** on sarnane
***yuk** insan
***anguyak** vaenlased; välis; vene
***igurgiq** kormoran
***nanuq** jääkaru
***ayveq** merihobu
***neghhsaq** hüljes
***ulagaq** polarrebane
***quyngiq** kodustatud põhjapõtrade
***tuntu** metsiku põhjapõdra
***peyuggtemke** karja
***epeqaq** sammal
***equt** paju 
***qamawk** põhjapõdra või koer kelk pukseerida
***atekuk** park
***qulliik** püksid
***kamgek** (kaksus) **kamget** (mitmus); saapad, kingad
***nasaghaq , nasaq** pealkiri
***ayggaq** kindad
***sikuq** nõel
***eknitaq** lamp
***qulumsi** võit
***awk** vere
***aningoq** mädanik, akne
***mesiiq** sulamine rasva
***suuqaq** vaalaluust

## Viited


## Välislingid
* М. Членов, Уэленский язык – проблема идентификации]
* Эскимосов азиатских язык
Sireniki keel

**Sireniki jupiki keel** (omakeelne nimetus *Uqeghllistun*) oli Venemaal Tšuktši poolsaarel Sireniki (Сиӷы́ныӽ) külas räägitud jupiki keel.    

20. sajandi alguses rääkis sireniki keelt umbes 130 inimest, 1954. aastal umbes 30 ja 1988. aastal vaid neli inimest.
Viimane sireniki keelt emakeelena rääkija suri Sireniki külas 1997. aastal. Sireniki külas elavad eskimod räägivad tänapäeval Kesk-Siberi jupiki keelt.

## Valik sõnu
 
 
## Tähestik




## Viited


## Välislingid
*Г. А. Меновщиков (1997), ''Сиреникских эскимосов язык'', Языки мира. Палеоазиатские языки. - М., 1997. - С. 81-84
*A. Nutawyi &  N. Rodionova, (2008), *List of the Sireniki Yupik Sea Ice Terms.* Unpublished manuscript prepared for the SIKU project (in Yupik, with Russian parallels)
Ernst Umhauer

**Ernst Umhauer** (sündinud 2. detsembril 1989 Cherbourgis) on prantsuse näitleja, kes saavutas rahvusvahelise tuntuse osatäitmisega François Ozoni filmis "Kodus" (2012).

Umhaueri isapoolne suguvõsa põlvneb Alsace'ist, mis selgitab ka tema saksapärast perekonnanime. Eesnime Ernst andsid vanemad talle maalikunstnik Max Ernsti järgi. Ta sündis ja kasvas üles Cherbourgi linnas Manche'i departemangus.

Lõpetanud oma kodulinnas Marcel Cachini nimelise kolledži, jätkas ta õpinguid Jean-François Millet' nimelises lütseumis kino suunal, kuid lahkus koolist pärast teise kursuse kordama jäämist. Kolmel aastal võttis ta iganädalasi teatritunde Cherbourgi noorte kultuurimajas, kus tema juhendajaks oli Michel Beurton.

Umhaueri esimesed osatäitmised kinos jäävad 2005. aastasse, kuid neis filmides oli ta statist. 2009. aastal astus ta kahes telefilmis üles väikestes kõrvalosades.

Tema läbimurre kinomaailma toimus 2011. aastal, mil ta sai oma esimese märkimisväärse osatäitmise režissöör Raphaël Mathié lühifilmis "Le Cri". Samal aastal mängis Umhauer ka Dominik Molli täispikas filmis "Le Moine", kus tema kehastada oli noore noviitsi roll.

2012. aastal saavutas Umhauer rahvusvahelise tuntuse 16-aastase koolipoisi Claude Garcia rolliga filmilavastaja François Ozoni filmis "Kodus" ("Dans la maison"). Selle osatäitmise eest esitati ta Prantsusmaa filmiauhinna César nominendiks parima uue tulija kategoorias.

## Filmid

* 2005 – "Il était une fois la lune" (lühifilm, režissöörid Magali Billioud ja Florence Fantini)
* 2005 – "Le Passager de l’été" (režissöör Florence Moncorgé-Gabin)
* 2009 – "Comprendre & pardonner" (teleseriaal, osa "Un cœur en or")
* 2009 – "Les Corbeaux" (telefilm, režissöör Régis Musset)
* 2011 – "Le Cri" – Gabriel (lühifilm, režissöör Raphaël Mathié)
* 2011 – "Le Moine" – noviits (režissöör Dominik Moll)
* 2012 – "Kodus" – Claude Garcia (režissöör François Ozon)

## Tunnustus
* 2012 – Prix Lumières, parima uue tulija auhind

### Nominatsioonid
* 2013 – César, parima uustulnuka auhind (nominent)

## Välislingid
*
*Ernst Umhauer Facebookis (*prantsuse keeles*)
*Interview with Ernst Umhauer (ingliskeelne intervjuu François Ozoni veebilehel, vaadatud 27.01.2013)
Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus

**Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus** (lühend **KKEK**; inglise *Estonian Centre For Contemporary Art*, lühend *CCA*, algse nimega **Sorosi Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus**) on 1992. aastal Avatud Eesti Fondi loodud sihtasutus. See on vanim kaasaegse kunsti ekspertkeskus Eestis, mis tegeleb Eesti kunstnikele ja kunstiväljale võimaluste loomisega. KKEKi tegevust rahastab peamiselt Kultuuriministeerium.

KKEKi asutav juhataja perioodil 1992–2005 oli Sirje Helme. Aastatel 2005–2013 juhtis keskust Johannes Saar ning 2013. aastast Maria Arusoo.
## Eesti paviljon Veneetsia biennaalil
Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus on Veneetsia biennaali Eesti paviljoni ametlik korraldaja olnud alates 1999. aastast ning sellest on saanud KKEKi üks olulisemaid ja laiahaardelisemaid projekte. Eesti paviljonis esindatud projekt valitakse välja avatud konkursil ning otsuse langetab rahvusvaheline žürii. Eesti riigil ei ole oma paviljonihoonet, mistõttu on näitus aegade jooksul asunud erinevates paikades üle Veneetsia linna.

## KKEKi ajakiri
KKEKi ajakiri oli 2022. aastani ilmuv veebiajakiri, mis andis ülevaate nädala kunstisündmustest ja mõnest päevakajalisest kunstiteemast. Ajakirja toimetasid Kaarin Kivirähk ja Marika Agu.  

## Kaasaegse kunsti arhiiv
Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuses asub kultuuri- ja kunstiajalooliselt oluline arhiiv, mis annab põhjaliku ülevaate Eesti kunstielust alates 1990. aastate algusest. 

2020. aasta alguses avalikustus kaasaegsete kunstnike andmebaas.https://cca.ee/kunstnike-andmebaas/ Seal sisalduvate kunstnike profiilidelt leiab spetsiaalselt andmebaasi jaoks koostatud biograafia, valiku olulisematest viimase aja näitustest ja teostest ning viited lisainfo saamiseks. 

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee

**Soome-ugri rahvaste rahvusvaheline konsultatiivkomitee** on organ, mis koordineerib soome-ugri rahvaste maailmakongresse. Eestlasi esindab selles komitees MTÜ Fenno-Ugria Asutus.

Konsultatiivkomitee esimene istung toimus 1992. aastal Sõktõvkaris.

Konsultatiivkomitee peakorter asub Helsingis Soome-Vene Sõprusühingus. 

## Viited

## Välislingid
*Konsulatiivkomitee koduleht (vene keeles) (vaadatud 27.01.2013)
*Konsultatiivkomiteest Fenno-Ugria Asutuse kodulehel (vaadatud 27.01.2013)
Soome-ugri rahvaste maailmakongress

**Soome-ugri rahvaste maailmakongress** on soome-ugri ja samojeedi rahvaste esindusfoorum, mille tegevus tugineb 1992. aastal Sõktõvkaris vastu võetud maailma soome-ugri rahvaste koostöödeklaratsioonile. Maailmakongress on nende kodukorra järgi valitsustest ja parteidest sõltumatu.

Maailmakongressi täitevorgan on soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee, kelle kaudu on maailmakongress esindatud ka ÜRO inimõiguste komitee põlisrahvaste töörühmades.

Maailmakongressi eesmärke on arendada ja kaitsta soome-ugri rahvaste kultuure ja keeli ning edendada soome-ugri rahvaste omavahelist koostööd.

## Soome-ugri rahvaste maailmakongressid
*Soome-ugri rahvaste I maailmakongress Venemaal Sõktõvkaris, 1.–3. detsember 1992
*Soome-ugri rahvaste II maailmakongress Ungaris Budapestis,17.–19. august 1996
*Soome-ugri rahvaste III maailmakongress Soomes Helsingis, 10.–13. detsember 2000
*Soome-ugri rahvaste IV maailmakongress Eestis Tallinnas, 15.–19. august 2004
*Soome-ugri rahvaste V maailmakongress Venemaal Hantõ-Mansiiskis, 27.–30. juuni 2008
*Soome-ugri rahvaste VI maailmakongress Ungaris Siofokis, 5.–7. september 2012
*Soome-ugri rahvaste VII maailmakongress Soomes Lahtis, 15.–17. juuni 2016
*Soome-ugri rahvaste VIII maailmakongress Eestis Tartus, 2021 (algselt kavas 17.–19. juuni 2020)

## Viited

## Välislingid
*Maailmakongressidest Fenno-Ugria Asutuse kodulehel (vaadatud 9.09.2016)
Šellak

**Šellak** ehk **šellakpolituur** on looduslikku päritolu kollane kuni pruun vaik.

Šellakit toodetakse emaste kilptäide abil. Kilptäid elavad India idaosas ja Tais ning on tuntud parasiitidena. Täide sekreet kaitseb haudeid.

Seda kasutavad puidu restauraatorid peamiselt mööbliesemete viimistlemisel. Šellakeid kasutatakse dražeeglasuurina farmaatsias, isoleervärvides, puidupoleerides, närimiskummis, tintides ja tuššides. Iseloomulik on hea kleepumisvõime. Šellak kaitseb puitu lagundava ultraviolettkiirguse eest. Seda pleegitakse värviliste lakkide tegemiseks. Šellakit kasutatakse ka näiteks kuldamisel vahekihtide moodustamiseks ja vase sisaldusega imitatsioonilehe kattelakina.

Šellak lahustub metanoolis, etanoolis ja atsetoonis.

Pikka aega värske õhu käes seistes muutub šellak kollakaks ning tumeneb, läheb rabedaks ja piiritusega pole enam võimalik seda nii kergesti lahustada.

## Vaata ka
* Heliplaat

## Viited

## Kirjandus
* Tõnu Vainküla, René Pere (2012). *Vana mööbel korda oma kätega*. Tallinn: AS Ajakirjade Kirjastus. ISBN 978-9949-502-41-7
* Jaanus Pihelgas: šellak, vaikaine
Endel Vint

**Endel Vint** (perekonnanimi kuni 27. märtsini 1936 **Vind**; 9. juuli (vkj) / 22. juuli 1907 Lembevere, Suur-Konguta vald, Puhja kihelkond, Tartumaa – 11. jaanuar 1983 Tallinn) oli eesti majandusteadlane, põllumajandusökonomist.

Ta lõpetas 1931. aastal Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna ning täiendas end aastatel 1931–1932 Soomes.

Ta oli aastatel 1932–1934 Eesti Põllumeeste Keskseltsi sekretär, 1935–1937 Põllutöökoja konsulent, 1937–1940 Ühistegevuskoja kooperatiivühisuste revident ja ühtlasi Tallinna Tehnikumis õpetaja.

## Tunnustus
*1957 Eesti NSV teeneline agronoom
*1972 Nõukogude Eesti preemia

## Isiklikku
Tema poeg oli Tõnis Vint ja on Toomas Vint, tütar on Maara Vint.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Acer Nethercott

**Acer Gary Nethercott** (28. november 1977 – 27. jaanuar 2013) oli inglise sõudja.

Acer Nethercott tuli roolijaga kaheksapaadil 2008. aasta suveolümpiamängudel hõbemedalile. 2007. aasta sõudmise maailmameistrivõistlustel tuli ta roolijaga kaheksapaadi koosseisus pronksile.

Acer Nethercott suri 35-aastaselt ajuvähki, mis tal avastati juba 2010. aastal.