open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viisa

**Viisa** (<ladina *visum* "nähtud, heaks kiidetud") on luba riigipiiri ületamiseks kas riiki sisenemisel (sissesõiduviisa), riigist väljumisel (väljasõiduviisa) või riigist läbisõidul (transiitviisa). Viisa väljastatakse suursaatkonnast või konsulaadist, tavaliselt tehakse selle kohta märge passi vm reisidokumenti. Üldjuhul on viisad tänapäeval tähtajalised

Riikidevaheliste viisavabaduse kokkulepete kohaselt ei vaja mõnede riikide kodanikud teise riiki reisimiseks viisat, viisavabaduse tingimused varieeruvad aga suuresti sõltuvalt lepingus sätestatust. Nii näiteks on Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikel lubatud viisavaba liikumise raames ka töötada, samas enamasti viisavabadus teise riigi kodanikule töötamisõigust ei anna ning on mõeldud vaid riigi külastamiseks isiklikul otstarbel, näiteks turismiks. Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vaba liikumise põhimõtte kohaselt on liikmesriikidel õigus väljastada kolmandate riikide kodanikele nn Schengeni viisasid, mis lubavad neil liikuda teatud tingimustel mitte üksnes viisa väljastanud riigi, vaid kogu Euroopa Liidu territooriumil.

## Viisaliigid
* Transiitviisa ehk transiidiviisa kehtib tavaliselt kolm päeva või vähem, lubatud on vaid riigist läbisõit kolmandasse riiki.
* Turistiviisa on piiratud kehtivusega ja ei luba töötamist ega äritegevust. Mõned riigid (näiteks Kuveit) ei väljasta turistiviisasid. Saudi Araabia võttis turistiviisad kasutusele alles 2004. aastal, kuid islami pühapaikade Meka ja Medina asukohariigina väljastab spetsiaalseid palverännuviisasid.
* Äriviisa on mõeldud reisijatele, kes tahavad riigis tegeleda äritegevusega.
* Ajutine tööviisa väljastatakse riigis lühiajalist tööd tegevale töötajale, kel on tagatud kindel töökoht ja tööandja garantii. Need kehtivad tavaliselt kauem kui äriviisad ja neid on raskem saada. Ajutised tööviisad on näiteks Ameerika Ühendriikide viisaliigid E-3,  H-1B ja L-1.
* Üliõpilasviisa või õppeviisa võimaldab õppida riigis asuvas (kõrg)koolis, kuid mitte töötada.
* Töise puhkuse viisa on spetsiifiline viisaliik, mis võimaldab noortel riigis piiratud aja jooksul töötada. Lubatavate töökohtade valik võib olla piiratud, samas võivad neile kehtida leevendatud nõuded. Selliste viisade eesmärk on võimaldada noortel reisimist, kattes osa reisikuludest ajutise tööga, ning suunates neid samal ajal tööle majandussektorites, mis vajavad suurel hulgal ajutist tööjõudu.
* Diplomaatiline viisa väljastatakse teise riigi diplomaatilise passi omanikule, kes täidab diplomaatilisi ülesandeid.
* Ajakirjaniku viisa taotlemine on mõnes riigis nõutav, et teisest riigist pärit ajakirjanik tohiks riigis töötada. Niisuguseid viisasid on väljastanud näiteks Kuuba, Iraan, Põhja-Korea, Saudi Araabia, Ameerika Ühendriigid ja Zimbabwe.
* Pruudiviisa on lühiajaline viisa, mis annab välismaalasele loa riiki siseneda sealse kodanikuga abiellumise eesmärgil.
* Immigratsiooniviisa ehk immigrandiviisa on (üldjuhul ühekordne) viisa välismaalasele, kelle eesmärk on seaduslike protseduuride kohaselt riiki alaliselt elama asuda.

## Vaata ka
*Schengeni viisaruum
*Viisanõuded Eesti kodanikele
Härma (Hiiumaa)

**Härma** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb Laartsa, Haldreka ja Haldi külaga ning läänes Haldi lõugasega.

## Nimi
Kohanime on esmamainitud 1565. aastal, kui seal elasid talupojad Harman Dirich ja Harman Jacob.  Leo Tiik on pakkunud nime lähtekohaks isikunime Hermann. Ajalooliselt oli küla nimi 20. sajandi alguseni Herma.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Agapäe ja seejärel Emmaste mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 8 talu, mille peremehed olid: Herma Siemo, Michle Siem, Herma Thomas, Herma Jack, Herma Knut ja Toffer, Lartza Hinrich, Lartza Jüri ja Kasiko Jack. 

1835. aastal perekonnanimede panemise ajaks oli Laartsa küla Härma külast eraldatud, külas oli kolm talu ja elanikud võtsid järgmised perekonnanimed: Herm, Mulk, Pikk ja Vööl (Wööl).  

1977–1997 kuulus küla Kaderna küla koosseisu.

## Taristu
Küla peamine tee on piiriks Laartsa külaga.

## Viited
Härma

**Härma** on mitme küla nimi:
***[[Härma (Emmaste)|Härma]]**, küla Emmaste vallas Hiiumaal
***[[Härma (Raasiku)|Härma]]**, küla Raasiku vallas Harjumaal
***[[Härmä]]**, aastani 1997 *Härma*

## Vaata ka
*Miina Härma
*Miina Härma Gümnaasium
*Miina Härma sild
*Miina Härma tänav
*Härma müür
*Härma tänav
*Väiko-Härmä
*Härmakosu
Pataljon

**Pataljon** on sõjaväeline üksus või allüksus, mis koosneb staabist ja harilikult 3...8 kompaniist või roodust, millele võib lisanduda mõni eriotstarbeline üksik rühm. Pataljon on põhiline taktikaline allüksus. Pataljoni juhib pataljoniülem, kelleks on tavaliselt vanemohvitser.

Pataljon kuulub harilikult rügemendi, polgu või brigaadi koosseisu.

Üksikpataljon on administratiivselt ja struktuuriliselt iseseisev väeosa, mis ei ole allutatud otseselt ühelegi rügemendile ega brigaadile, vaid allub vahetult kõrgemale väekoondisele või juhtkonnale.

Näiteks: 
*tankipataljon
*soomusjalaväepataljon (motolaskurpataljon)
*jalaväepataljon
*pioneeripataljon
*sidepataljon
*suurtükiväepataljon
*Tagalapataljon

Mereväes ja õhuväes nimetatakse pataljoniga võrdsustatud üksust divisjoniks.

## Vaata ka
* Pataljoni taktikaline grupp
Kompanii

**Kompanii** on relvajõudude maismaavägede taktikalis-haldus-majanduslik allüksus, milles on tavaliselt 50...250 inimest. Kompanii koosneb harilikult juhtkonnast ja 2...8 rühmast, millele võib lisanduda ka mõni üksik eriotstarbeline jagu. Kompanii suurus ja struktuur sõltuvad tema otstarbest ja ülesannetest. 3...8 kompaniid moodustavad ühe pataljoni.

Iseseisvalt ülesannet täitvat ja selleks täiendavate lahingutoetus- ning teenindusallüksustega tugevdatud (peamiselt lahinguväeliigi) kompaniid nimetatakse kompanii lahingugrupiks või üksikkompaniiks.

Kompaniid juhib tavaliselt (ametikohajärgselt) kapten või vastava auastmega sõjaväelane, üksikkompaniid sageli majori auastmes sõjaväelane. Lisaks kuuluvad kompanii juhtkonda tavaliselt vähemalt nooremohvitserist kompaniiülema abi ja vanemallohvitserist kompaniiveebel (kompaniivanem). Lisaks võib kompanii juhtkonda või juhtimisallüksusse kuuluda allohvitsere, kelle ülesanneteks on kompaniis logistilise tegevuse korraldamine. Näiteks relvur, tehnik, varahoidja.

Erineva otstarbega kompaniisid:
*jalaväekompanii;
*tankikompanii;
*soomusjalaväekompanii;
*luurekompanii;
*tankitõrjekompanii;
*pioneerikompanii;
*staabikompanii.
*ründekompanii (inglise k Shock troops, vene k Штурмовая группа), raskerelvastusega tugevdatud väeüksus kindlustatud objektide ja alade vallutamiseks
## Kompanii nimetusele vastavad allüksused teistes relvaliikides ja maades
* Suurtükiväes ja õhutõrjes – Suurtükipatarei/patarei
* Lennuväes – eskadrill
* Ratsaväes – eskadron

Slaavi riikides ja SRÜ maades vastab kompanii suurusele allüksusele **rood**. 

Eesti rahvaväes nimetati kompanii suurust üksust Vabadussõja ajal ja mõnede sõjajärgsete aastate jooksul Venemaa keisririigi sõjaväe eeskujul rooduks. 1920. aastate algul nimetati kaitseväe roodud läänepäraselt ümber kompaniideks ja polgud rügementideks.

Kasutusel on olnud ka militaarnimetus sadakond ehk *sotnja*.
Jausa

**Jausa** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas Väinamere rannikul. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb põhjas Utu ja Kleemu, loodes Aadma, läänes Muda ning lõunas Valgu külaga.

Jausa on rahvapärimuse järgi Hiiumaa suurim küla.

## Nimi
Kohanime on mainitud 1564 kui *Joosz dorp*, 1565 *Jaus by*, 1587 *Jawsar* ja 1688 *Jaustakülla*.  Kohalikus murdes on kohanimi Jäusa.

Nime päritolu on selgusetu, see võib tuleneda isikunimest Jauß või liitnimest Jaosaar. 

Hiidlaste seltside traditsioonilises jaotuses on Jausa küla rahvast nimetatud **jähusepeaga jäusameesteks**.

## Loodus
Läbi küla voolavad Jausa jõgi ja Mudaoja.

## Elanike arv

## Ajalugu
Jausa küla kuulus ajalooliselt Putkaste mõisa ja hiljem Aadma mõisa alla. Ajalooliselt on tegemist Käina kihelkonna külaga, mis Emmaste kihelkonna moodustamisega liideti Emmaste kihelkonnaga.

Esimesed  seni leitud kirjalikud allikad Jausa külast on aastast 1564. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis asus külas 15 talu.

## Taristu
Küla läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, Aadmaga ühendab Jausametsa tee.

## Kultuur
Jausa külas asuvad Tooma tuulik ja Jausa palvela.

Külas asus kõrts, mis hiljem muudeti postiagentuuriks.

1865 avasid Käina pastor Haller ja Vaemla mõisnik külas algkooli, mis 1927. aastaks kujunes 6-klassiliseks kooliks. 

Küla üks huvitavamaid hooneid on laevakapten Peet Juurmanni elamu, kus nõukogude ajal asus Ühtri kooli internaat.

Külas on sündinud ja seal koolis käinud kirjanik Herman Sergo (1911–1989) ja helilooja Paul Tammeveski. Külast on pärit diplomaat Ernst Jaaksoni ja kunstiteadlase Kaalu Kirme vanemad. Lisaks pärinevad külast sugupuud Niidud, Vähejausid, Soosterid, Pomerantsid ja Porgid.

## Ettevõtlus
Jausas on asunud tarbijate ühistu pood, koorejaam ja vesiveski (Siimu vesiveski), mis kujunes Nõukogude ajal tööstuslikuks artelliks.

## Vaata ka
* Jausa laht
* Jausa oja

## Viited

## Kirjandus
*U. Kesler. "Hiiumaa suurim küla." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 35, 25. märts 1969 lk 3
*Endel Saar. "Killukesi eilsest ja tänasest Jausast." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 130, 7. november 1969 lk 2
*J. Vaus. "Märkmeid Jausa Tarvitajateühisuse tegevusest (1912—1941)." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 77, 3. juuli 1973 lk 3
*Uno Kiisa. "400 aastat Jausa küla." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 61, 26 mai 1987 lk 3
*Helja Kaptein. "KÜLALUGU | Kolme bussipeatusega Jausa laiutab lahesopis." Hiiu Leht 24. mai 2024
Kabuna

**Kabuna** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb põhjas Emmaste-Kurisu, läänes Külama, edelas Sepaste, lõunas Reheselja ja Viiri, idas Metsalauka ja Harju külaga.

## Nimi
Agapäe vakuses on kohanime Kabbuna esmmainitud 1668. aastal. 1684. aastal oli see koht Kappuna, 1725 Kabona ja 1798 Kabbona.  Leo Tiigi arvates võis esimene asunik pärineda Saaremaalt, kus on samad kohanimed.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja hiljem Emmaste mõisa alla. 1668 elas vakuses kaheksandikadrik Kabbuna Paull. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis elas Agapäe vakuses 3 vabadikku: Kabona Hans, Kabona Mart ja Kabona Peter.

1977–1997 kuulus küla Külama küla koosseisu.

## Taristu
Küla läbib Emmaste–Luidja maantee, küla põhjaosa piirneb Harju–Leisu teega, kuhu viib Emmaste–Luidja maanteest lähtuv Kabuna–Harju tee.

## Viited
Kaderna

**Kaderna** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Kaderna piirneb põhjas Mänspe, läänes Haldi ja Laartsa, lõunas Metsapere ja Kuusiku ning idas Lelu ja Pärnselja külaga.

## Nimi
Kohanime on mainitud 1684 kui Herma Kaddri, 1688 Herma Kidrich ja 1697 Herma Codrick Leo Tiigi arvates tuletub nimi isikunimest Godericus.

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Agapäe vakusesse ja hiljem Emmaste mõisa alla. 1684 elas vakuses kaheksandikadrik Herma Kaddri, kelle kohajärglast on edaspidi nimetatud Herma Kidrich Jaak (1688), Herma Kaddri Jack (1693) ja Herma Codrick Jaak (1697).

Aastatel 1977–1997 kuulusid Kaderna küla alla Haldreka, Härma, Laartsa ja Metsapere küla.

## Taristu
Küla piirneb läänes Emmaste–Luidja maanteega, kus asub Kaderna bussipeatus. Küla idaosa läbib Valgu–Lelu–Leemeti tee.

## Viited
Kitsa

**Kitsa** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Läänemere ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Kitsa piirneb põhjas Laartsa ja Haldreka, lõunas Külaküla ning idas Nurste ja Metsapere külaga.

## Nimi
Kohanime on mainitud 1564 *Kyße*, 1565 *Kyttsas*, 1576 *Kitz*, 1577 *Kitze*, 1587 *Kitzo* ja 1693 *Kitza*. 

Nimi lähtub kas sõnadest "kitsas" või "kits". Leo Tiik pakkus kohanime lähtekohaks ka isikunime Gisebertus lühivorme.

## Loodus
Külas asub Nurste tammik, küla läbib Kitsa kraav.

## Elanike arv

## Ajalugu
Koht kuulus ajalooliselt Aunaku mõisa (Kassari mõis) alla Agapäe vakuses. 1564 on mainitud talunikku Kyße Pett(er), 1576 Kitz Micke, 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis Kitze Peter ja 1795 Kitse Mart.

1835 oli Agapäe külas 2 Kitsa talu, peremees Mihkli Pent sai perekonnanimeks Rõmmel (Remmel) ja Hansu Jüri sai perekonnanimeks Kask, lisaks sai samas talus elanud Nigula Jüri perekonnanimeks Plas. 

Kitsa kuulus 1977–1997 Kaderna koosseisu.

## Taristu
Küla lääneosa piirneb Emmaste–Luidja maanteega.

## Kultuur
Külas suvitas kirjanik Elmar Õun.

## Viited
Emmaste-Kurisu

**Emmaste-Kurisu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda ja kandis nime **Kurisu**. Varem oli küla nimi ka **Kurisuu**. Külas asub Kurisoo karstiala. 

Külast põhjas asub Kuusiku, läänes Lassi ja Emmaste-Selja, lõunas Sinima, Kabuna ja Harju ning idas Ligema ja Muda küla.

## Elanike arv
Emmaste-Kurisul elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 18 inimest. 

## Ajalugu
Emmaste-Kurisu kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1566. aastal on mainitud Hagapäe vakuses üksjalga nimega Bengt Kurisw, kelle majapidamine hävis 1576. aastal tatarlaste rüüsteretke ajal. 1583. aastal on Hagapäe vakuses mainitud pooladrik Curiasz Andreszi, kes pärast taanlaste rüüsteretke 1612. aastal Kalmari sõja ajal langes üksjala staatusse. 1636. aastal on mainitud Kurisul kahte üksjalga.

1649. aastal rajati Kurisu rüütlimõis (*Haflägret Kurisu Hakapäh*). 1712. aastal elas Hagapäe külas talunik Kurisoo Mart. 1755. aastaks oli Kurisule rajatud teine talu.

Kurisu rüütlimõis likvideeriti 1780 ja mõisa maadele moodustati seitsme taluga küla, kuhu asustati pered Emmastest.  Lisaks oli külas kaks varasemat talu. 1835. aastal said küla elanikud perekonnanimed Anspu, Ernes, Hein, Kaasik, Kajo, Kalda, Kangur, Klink, Koolmeister, Koppel, Kreek, Känd, Käsn, Kõrwa, Leesmaa, Leis, Leisberg, Leps, Liiv, Männik, Ots, Pahtmann, Pajod, Post, Pumberg, Seppel, Takis, Tammo, Tenn, Väljas ja Üksik. 

19. sajandi keskpaiku eraldus Kurisust Emmaste-Selja küla. 1977. aastal liideti Kurisu Lassi külaga, kuid 1997. aastal muudeti taas omaette külaks. 

Külast on pärit looduskaitsja Ruuben Post.

## Taristu
Küla läbib Harju-Leisu tee.

## Viited

## Kirjandus
*Valter Voole. "Ei, Kurisoo ei sure!" Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 20, 17. veebruar 1968 lk 2
Kurisu (Hiiumaa)

**Kurisu** on Hiiumaal Hiiumaa vallas Laukalt 2–2,5 km idas asuv küla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.

Kurisu piirneb põhjas Heigi, loodes Otste, läänes Lauka, edelas Isabella ja idas Metsaküla külaga.

## Nimi
Kohanime on mainitud alates 16. sajandist: 1564 Kwrwese Bencht, 1565 Bengtt Kwrisw, 1576 Kurris Andreiß, 1583 Curiaß Andreß, 1636 Kuriuße, 1666 Kurjuße Matz, 1688 Kurißby ja Kuriso Hanso Peter, 1693 Kurrisu Petri Jürgen, 1727 Kurrisso Jüri ja 1798 Kurriso. 

Paul Ariste ja Leo Tiigi arvates sai küla karstilehtri (kurisu) järgi. Lauri Kettuse hinnangul pärineb külanimi sõnast kuri, mis ilmselt pole otsene lähtekoht, aga rahvaetümoloogia seisukohalt on 1564., 1636. ja 1666. aasta üleskirjutused sellega võrreldavad

## Loodus
Küla põhjaosa hõlmab Pihla-Kurisu hoiuala. Külas asub Kurisu neeluauk. Küla läbivad Kurisu oja ja Rima oja.

## Elanike arv

## Talud
**Kurisu ajaloolised talud 1917** 

Lisaks on selle külaga seotud veel järgmised perekonnanimed:

* Freiberg
* Kruus
* Klee
* Köster
* Küttim
* Keemu
* Kaibald
* Kangur
* Leo
* Põld
* Paljasmaa
* Reimal
* Reimer
* Ranniku
* Sinilaid
* Sihver
* Sülla
* Sedrik
* Treialt
* Tartu
* Tall 

## Ajalugu
17. sajandil moodustati talumaadele ratsuri eluasemeks Kurrisso väikemõis, oli hiljem rendil ühe mõisavalitseja käes (Gelegenheit) ning 1779/1780 jaotati taludeks. Küla kuulus ajalooliselt Lauka mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli külas 11 talu.

## Kultuur
Külas asus varem kõrts. Külas on üles kasvanud Kidastes sündinud muusik Johannes Kappel (Margus Kappeli isa).

## Viited
Kurisu (täpsustus)

**[[Kurisu]]** on geoloogiline termin karstumise tagajärjel tekkinud  negatiivne pinnavorm, mille põhjast toimub pinnavee äravool põhjavette.

**Kurisu** on ka mitme koha nimi:

* **[[Kurisu (Hiiumaa)|Kurisu]]**, küla Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas
* **Kurisu** oli Hiiumaa vallas asuva (ja varem Emmaste vallas) asunud Emmaste-Kurisu küla nimi kuni 2017. aastani

* Kurisu neeluauk, Kurisu küla lähedal asuv karstilehter
* Kurisu oja ehk Oja kraav on oja Saaremaal Mustjala külas
Teletekst

**Teletekst** on televisiooni teabeteenus, mis loodi Suurbritannias 1970. aastate alguses. 

Teletekst pakub tekstipõhist teavet – peamiselt uudiseid, ilmateadet, börsiteavet ja telekavasid. 

Teleteksti kaudu on võimalik edastada ka subtiitreid.

Eestis edastasid teleteksti ETV ja TV3.

## Links
*Teletext Online International
Kiisa (täpsustus)

**Kiisa** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[Kiisa]]** on alevik Harju maakonnas Saku vallas
* **[[Kiisa (Põlva)|Kiisa]]** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas
* **[[Kiisa (Tori)|Kiisa]]** on küla Pärnu maakonnas Tori vallas
* **[[Kiisa (Viljandi)|Kiisa]]** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* Kiisa on perekonnanimi
**Ants Kiisa, eesti sportlane
Kloostri

**Kloostri** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.

Külas on olnud Kloostri mõis. Küla lähistel asus frantsisklaste mungaklooster.

## Viited
Silla

**[[Siniliilia (perekond)|silla]]** (ehk siniliilia) on taimeperekonna (*Scilla*) eestikeelne nimi

**Silla** nime kannab Eestis mitu kohta:

* **[[Silla (Lääne-Nigula)|Silla]]** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* **[[Silla (Saaremaa)|Silla]]** on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Silla (Pärnu)|Silla]]** on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas

**[[Silla (Lemeki naine)|Silla]]** oli Piiblis Lemeki teine naine.

## Geograafia
* **[[Silla jõgi|Silla]]** on Reno lisajõgi Itaalias Bologna provintsis
***[[Silla (Valencia)|Silla]]** on vald ja linn Hispaanias, Valencia provintsis 

## Vaata ka
*Silla talu on talu Viljandi maakonnas Tobraselja külas
Rebaste (Viljandi)

**Rebaste** on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Küla paikneb Viljandist 25 km idas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

## Ajalugu
Külas on asunud Rebaste karjamõis. Karjamõisa ait on renoveeritud elamuks.

Tänassilma jõel, Rebaste ja Jõeküla külade piiril, asus Sauga veski, mis ei ole aga säilinud.

## Loodus
Külast voolab läbi Tänassilma jõgi. Külast saab alguse Joona oja, mille ääres on kaitsealuse must-toonekure püsielupaigad. Küla edelapiiril voolab ja suubub Tänassilma jõkke Kõveroja. Samuti läbib küla ja suubub Tänassilma jõkke Adula oja.

## Viited
Rebaste

**Rebaste** nime kannab Eestis mitu kohta:

* **[[Rebaste (Kanepi)|Rebaste]]** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas
* **[[Rebaste (Elva)|Rebaste]]** on küla Tartu maakonnas Elva vallas
* **[[Rebaste (Viljandi)|Rebaste]]** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* Rebaste oli Valgamaa Albi küla varasem nimi
Kurisu

**Kurisu** on karstumise tagajärjel tekkinud  negatiivne pinnavorm, mille põhjast toimub pinnavee äravool läbi pugemite põhjavette. Argikeeles nimetatakse kurisuid *neeluaukudeks*.

Kurisu on põhiplaanilt enamasti ümar ning lehtritaoliste seintega mõne kuni mõnekümne meetri laiune pinnavorm.

Kurisu tekib lubjakivi või evaporiitide lahustumise ning sissevajumise läbi.

Kurisuga väga sarnane nähtus on doliin ning näiteks Põhja-Ameerikas peetaksegi termineid "*sinkhole*" ning "*doline*" samatähenduslikeks. Euroopas eristatakse kurisud doliinist selle poolest, et esimene on koht, kus pinnavesi oja vms kujul kaob maa alla. Doliin võib aga olla lihtsalt karstumise tagajärjel tekkinud negatiivne pinnavorm. Erinevus on ka selles, et doliinideks nimetatakse enamasti suuremaid pinnavorme.
Brisbane

**Brisbane** on linn Austraalias, Queenslandi osariigi pealinn. See on elanike arvult Queenslandi osariigi suurim linn, Austraalias elanike arvult Sydney ja Melbourne'i järel kolmandal kohal. Brisbane'is elab umbes 2,6 miljonit inimest ning koos seda ümbritseva Kagu-Queenslandi hiidlinnastuga, elab Brisbane'is 3,8 miljonit inimest. Linna elanikest oli 2021. aasta seisuga 32 % sündinud välismaal.

Linn on rajatud 1824. aastal ja see asub Brisbane'i jõe orus Vaikse ookeani kaldal. Brisbane'i alal on tuhandeid aastaid elanud Yugara, Turrbali ja Quandamooka hõimud. 1859. aastal valiti Brisbane Queenslandi osariigi pealinnaks kui see eraldus Uus-Lõuna-Walesist. 19. sajandi keskpaigaks oli linn kasvanud suureks sadamalinnaks ning sinna asus elama palju immigrante. Teise maailmasõja ajal paiknes linnas liitlasvägede Vaikse ookeani edelaosa operatsioonide ja Douglas MacArthuri peakorter. 

Brisbane'i peetakse maailmalinnaks ning see on Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna teadus- ja innovatsioonikeskus, mis keskendub peamiselt meditsiinile ja biotehnoloogiale. Linn on ka oluline transpordisõlm, millest lähtuvad raudtee-, bussi- ja laevaliinid. Brisbane'is asub Austraalia suuruselt kolmas sadam ning Brisbane'i lennujaam. Linnas paiknevad mitmed galeriid ja muuseumid. 

Brisbane on võõrustanud mitmeid suuri üritusi, sealhulgas 1982. aasta Rahvaste Ühenduse mänge, 1988. aasta maailmanäitust ja 2014. aasta G20 tippkohtumist. 2032. aastal võõrustab linn suveolümpiamänge.

## Vaata ka
*Queenslandi Tehnikaülikool

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Tomasz Stańko

**Tomasz Ludwik Stańko** (11. juulil 1942 Rzeszów – 29. juuli 2018 Varssavi) oli Poola džässmuusik ja helilooja. Ta oli üks paremaid džässi viljelevaid puhkpillimängijaid maailmas, džässi avangardi pioneer.

## Albumid
*"Jazz Jamboree '61" (1961) 
*"Astigmatic" (1965) 
*"Music for K" (1970) 
*"Balladyna" (1975) 
*"Grand Standard Orchestra" (1982) 
*"Tomasz Stanko: Polish Jazz" (1989) 
*"A Farewell to Maria" (1993) 
*"Mother Joanna" (1995) 
*"From the Green Hill" (1999) 
*"Soul of things" (2002) 
*"Suspended night" (2004) 
*"Selected Recordings" (2004) 
*"Wolność w Sierpniu" ("Vabadus augustis") (2005) 
*"Lontano" (2006) 

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Ditmar

**Ditmar** on baltisaksa aadlisuguvõsa.
 
Suguvõsa esimene teadaolev liige oli palgasõdur Meinhart Ditmar, kes elas 17. sajandi esimesel poolel ja kellele kuulus  Pärnumaa Uduvere ja Oisu mõis.

1797. aastal kanti Ditmar Kuru ja Virumaa Tatruse mõisast Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 238 all ja 1869. aastal Alexander Edmund von Ditmar (1842–1902) Paju mõisast nr 425 all.

Alexander Ludwig von Ditmar (Paju mõisast), kanti 1804. aastal Saaremaa rüütelkonna ja Georg von Ditmar (1789–1852) kanti 1833. aastal Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 22 all.

## Suguvõsa liikmeid
*Friedrich Adolph von Ditmar (1724–1788), Järvamaa Ambla kihelkonna Kuru ja Põriki mõisnik
*Caroline Johanna von Ditmar (1768–1852)
*Woldemar Adolph von Ditmar (1770–1837), Venemaa keisririigi sõjaväelane (major), Vändra mõisnik

*''Georg'' Wilhelm von Ditmar (1789–1852), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Loona, Ohtja, Küdema  ja Jursi mõisnik, Kuressaare Põllumajandusseltsi asutaja, Saaremaa maamarssal 1842–1849, kanti 1833. aastal Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse
*Woldemar Friedrich Carl von Ditmar (1794–1826), Tartu ülikooli eradotsent ja Pärnu kreisikohtu assessor
*Aleksander Robert von Ditmar (1802–1874)
*Napoleon Arkadius *Julius* von Ditmar (1807–1866), Kalli ja Sassi mõisnik, aadlikonvendisaadik, kreisi- ja maakohtunik
*Carl Woldemar Bernhard Ferdinand von Ditmar (1822–1892), geoloog, Kamtšatka uurija, Pärnumaa Vändra kihelkonna Käru mõisnik
*Aleksander Carl Emmanuel von Ditmar (1837–1879)
*Alexander Edmund von Ditmar (1842–1902), jurist Tartus, kanti 1869. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr  425 all
*Christoph Friedrich Conrad von Ditmar (1843–1894), jurist, Vana-Vändra mõisast
*Maximilian von Ditmar (1844–1880), Loona mõisnik, sillakohtunik-notar
*Friedrich Ferdinand Gustav von Ditmar (1809–1879), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor),  Pärnumaa Vändra kihelkonna Uue-Vändra mõisnik

## Viited

## Välislingid
*, 
*
Ridaküla (Viljandi)

**Ridaküla** on küla Viljandimaal Viljandi vallas. Ridaküla asub Viljandi-Tartu maantee 22. kilomeetril.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

## Viited
Vanavälja

Vanavälja on väga ilus väike küla, kus pole palju aga pole ka palju vaja. Inimesi palju pole aga küll on põlde ja metsi.
**Vanavälja** on küla Viljandimaal Viljandi vallas 16 km Viljandist ida pool.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

## Viited
Vardja (Viljandi)

**Vardja** on küla Viljandimaal Viljandi vallas 10 km Viljandist lõunas.

Läbi küla voolab Sooba oja, mis suubub küla läänepiiril voolavasse Orika ojasse. Küla idapiir kulgeb mööda Viljandi–Rõngu maanteed.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Vardja külas asub Vabadussõja väejuhi Johan Laidoneri sünnikohta (Raba talu) tähistav mälestussammas.

## Vaata ka
*Sammuli rahn

## Viited
Vardja

**Vardja** võib tähendada järgmist:
* **[[Vardja (Kose)|Vardja]]** on küla Harju maakonnas Kose vallas
* **[[Vardja (Põlva)|Vardja]]** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas
* **[[Vardja (Viljandi)|Vardja]]** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas
***[[Vardja (perekonnanimi)]]**
***[[Vardja (amet)|Vardja]]** (saksakeelsetes allikates wartman, warte, werde, Wackenwiri; rootsikeelsetes wårtman, wacka merde, wackenwerde, wacke wärdh; poolakeelseis wardey) oli keskaegne amet

## Viited
Speleoteem

**Speleoteemid** on koobastes tekkinud sekundaarsetest mineraalidest koosnevad moodustised.

Tuntuimad speleoteemid on stalagmiidid ja stalaktiidid. 

Et enamik koopaid on tekkinud lubjakividesse, siis koosnevad ka speleoteemid põhiliselt lubjakivist. Kivimeis liikuv põhjavesi lahustab aeglaselt lubjakivi ning kannab ta koostisosad kivimeist välja. Seda nähtust nimetatakse karstumiseks. Lahustumise tagajärjel võivad tekkida tühikud. Kui nad on maapinnaga ühenduses ning piisavalt suured, et neisse võiks siseneda inimene, siis nimetatakse neid koobasteks. Põhjavesi, mis kivimeid lahustas, võib neid ka tekitada, sest vees sisalduvad ioonid võivad koopani jõudes rõhu langemise tõttu kaltsiumkarbonaadina veest välja sadeneda. Sarnase protsessi läbi moodustub peale speleoteemide ka näiteks allikalubi.
Vesioinas

**Vesioinas** on veetõsteseade, mis rakendab vee pumpamiseks  hüdraulilise löögi energiat. Niisugune pumbaseade ei vaja töötamiseks energiat väljastpoolt. Sobib kasutamiseks küllalt suure kaldega jõgede ääres.  

Vesioinaid kasutati juba 18. sajandil. Töötavad vesioinad on näiteks Rõuge ürgoru veerel Liinjärve ääres.

## Vesioina töötsükkel
Vesioina põhiosad on surveklapiga õhukuppel ja hüdrolöögi toimel veevoolu reguleeriv löögiklapp.

 

Belier hydraulique.png| Isevoolutoru (1) kaudu saabuv vesi väljub läbi löögiklapi (2), mis on raskuse (4) mõjul avanenud
Belier hydraulique2.png|Veevoolu survel löögiklapp (2) sulgub, veevool järsult seiskub ja sellest põhjustatud hüdrauliline löök avab surveklapi (5) ja vesi tungib õhukuplisse (6), surudes seal oleva õhu kokku
Belier hydraulique3.png| Õhukuplis (6) suurenenud vasturõhk suleb surveklapi (5) ja surub vee kuplist ülespoole suunduvasse torusse (3); löögi mõju lakkamisel löögiklapp (2) avaneb ja tsükkel kordub    


## Vesioina elektriline analoog

Vesioina elektriline analoog on kõrgendav pingemuundur, mis tekitab madalast alalispingest kõrgemat väljundpinget. Seejuures kehtivad järgmised vastavused:
* induktiivsus L = isevoolutorus voolava vee inertne mass
* induktiivpooli L läbiv elektrivool = veevool isevoolutorus
* lüliti S = löögiklapp
* diood D = surveklapp
* kondensaator C = õhukuppel
* väljundpinge (*U*A) ja sisendpinge (*U*E) vahe = veetasemete kõrguste vahe

## Välislingid
* Üks isevärki oinas
Tagasilöögiklapp

**Tagasilöögiklapp** on ventiil torustiku automaatseks sulgemiseks ja avamiseks voolavale vedelikule või gaasile.
Pneumosilinder

**Pneumosilinder** on silindritaoline seade, mis võimaldab selles kolvi sirgjoonelist liikumist gaasi rõhu jõul. Sisuliselt on pneumosilinder edasi tagasi liikumist võimaldav pneumomootor. 

Pneumosilindri eeliseks võrreldes hüdrosilindriga on suur töökiirus ja tavalisima töögaasi, suruõhu laialdane kättesaadavus. Puuduseks võrrelduna hüdrosilindriga on madalama töörõhu tõttu samade mõõtmete juures nõrgem jõud.

## Vaata ka
*Hüdrosilinder
Rudolf Põldmäe

**Rudolf Põldmäe** (27. veebruar 1908 Rae vald – 7. veebruar 1988 Tartu) oli eesti kirjandus- ja rahvaluuleteadlane.

## Hariduskäik
Õppis aastatel 1916–1919 Rae vallakoolis ja 1919–1927 Westholmi gümnaasiumis.

1935. aastal lõpetas Tartu Ülikooli eesti keele, kirjanduse ja rahvaluule alal.

## Töökäik
Aastatel 1935–1940 töötas Eesti Rahvaluule Arhiivis.

Ta on töötanud ka Fr. R Kreutzwaldi nimelises Kirjandusmuuseumis ja Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis.

Põldmäe on põhjalikult uurinud Carl Robert Jakobsoni elu ja töid.

## Teosed
* (Koos Herbert Tamperega) "Valimik eesti rahvatantse = Auswahl estnischer Volkstänze". Eesti Rahvaluule Arhiiv, Tartu 1938; 2. trükk: Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts, Tallinn 2001, 162 lk.
* "Koidula teater" (Lydia Koidula teatritegevusest Tartus). Eesti NSV Teatriühing, Tallinn 1963
* "Gustav Wulff-Õis – "Õrna ööbiku" autor". Eesti NSV Teaduste Akadeemia, Tartu 1965, 24 lk.; 2. trükk – Tartu 1973
* (koos Ea Janseniga) "Carl Robert Jakobson" (lühimonograafia). Sari Eesti kirjamehi. Eesti Raamat, Tallinn 1968, 224 lk.
* "Esimene Eesti üldlaulupidu 1869" (monograafiline uurimus). Eesti Raamat, Tallinn 1969, 200 lk.
* "Kirjamehi mitmes mõõdus: uurimusi eesti kirjanduse ja kultuuriloo alalt". Eesti Raamat, Tallinn 1973, 368 lk.
* "Kaks laulupidu 1879-1880". Eesti Raamat, Tallinn 1976, 264 lk.
* "Vanemuise Selts ja teater 1865–1880. Eesti Raamat, Tallinn 1978, 208 lk.
* "Kultuuriloolisi vahelugemisi" (artiklite kogumik). Eesti Raamat, Tallinn 1979, 264 lk.
* ""Vanemuise" teater 1881–1906". Eesti Raamat, Tallinn 1985, 312 lk.
* "C. R. Jakobsoni teedest ja töödest" (artiklite kogumik). Eesti Raamat, Tallinn 1985, 224 lk.
* "Noor Jakob Hurt" (monograafia). Eesti Raamat, Tallinn 1988, 140 lk.
* "Vennastekoguduse kirjandus". Ilmamaa, Tartu 2011, 532 lk.

## Tunnustus
* 1986 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("C. R. Jakobsoni teedest ja töödest")

## Kirjandus
* "Aastakümnete kutsumus ja missioon. Korrespondentsintervjuu Rudolf Põldmäega" – Keel ja Kirjandus 1983, nr 2, lk 91–97
* Peeter Olesk, "Töö ja töö. Rudolf Põldmäe 80" – Keel ja Kirjandus 1988, nr 2, lk 112–113
* Mart Laar, "Rudolf Põldmäe" (nekroloog) – Looming 1988, nr 2, lk 267–269
* Sirje Olesk, "Elutöö viljad" – aastaraamatus "Kirjanduse jaosmaa ‘86", Eesti Raamat, Tallinn 1988, lk 200–204
* Peeter Olesk, "Eeskuju pakkuv Rudolf Põldmäe" – aastaraamatus "Kirjanduse jaosmaa ‘88", Eesti Raamat, Tallinn 1992, lk 76–79
* Alo Põldmäe, "Rudolf Põldmäe Siberis" – Looming 2008, nr 7, lk 1051–57

## Artiklid
* Eesti vennastekoguduse kirjandusest XVIII sajandi keskel., Eesti Kirjandus nr. 6,7 / 1936
* Eesti vennastekoguduse võitlusest rahva joomapahega. – Eesti Kirjandus nr. 6 / 1938

## Välislingid
* Alo Põldmäe, "Minu isa Siberi kirjadest" – Postimees, lisa ak (arvamus/kultuur), 1. märts 2008, lk 10–11
Kanjon

**Kanjon** on piklik, kitsas ja sügav järskude seintega org, mis on tekkinud vooluvee erodeeriva tegevuse tulemusena.

Kanjonite tekkeks on vaja, et aluspõhi koosneks suhteliselt kergesti erodeeritavatest kivimeist ehk pigem sette- kui kristalseist kivimeist. Kanjoni järskude seinte püsimiseks on oluline, et kanjoni alaosas paljanduksid pehmemad kivimid kui ülaosas. Kanjoneid tekitavad eelkõige kõrgetel platoodel või mägismaal voolavad jõed, sest nende erosioonibaas on madalal. Kanjoni moodustumist soodustab see, kui jõe erodeeriva tegevuse kiirus on suurem ümbritsevate kivimite murenemiskiirusest. Aeglane murenemine on omane eelkõige neile piirkondadele, kus on vähe sademeid.

Mõnikord tekivad kanjonid jõgedele, mis voolavad läbi tektoonilise kerke piirkondade. Jällegi peab jõe erodeeriv tegevus olema kiirem kui tektoonilise kerkimise kiirus. Selle tüüpiline näide on Brahmaputra, mis voolab läbi Himaalaja.

Kuristik erineb kanjonist selle poolest, et kanjoni põhi on täies osas jõevee all, aga kuristikus on ka kuiva maad. Sageli hõlmab suure osa kuristiku põhjast mets. Kuristik võib aja jooksul olla ka täiesti kuivaks muutunud.

Kanjon võib ka täielikult ookeani põhjas asuda, nii et merepinnal ei ole tavaliselt arugi saada, et merepõhjas kanjon asub. Niisugust kanjonit nimetatakse veealuseks kanjoniks.

Ilmselt tuntuim kanjon on Suur kanjon Ameerika Ühendriikides. Selle on moodustanud Colorado jõgi, mis voolab kõrgel platool suhteliselt kergesti erodeeritavail kivimeil ja murenemine on väheste sademete tõttu aeglane.

Maailma suurimat kanjonit ei ole õigupoolest võimalik välja selgitada, sest suurima all võidakse mõelda nii pikimat, sügavaimat kui ka suurima ruumalaga kanjonit. Mõnedki kanjonid asuvad maailma raskesti ligipääsetavates kohtades, mistõttu nende mõõtmed on veel kindlaks määramata. Kanjoni sügavust ja ruumala on lihtne kindlaks teha üksnes nendel kanjonitel, mis asuvad platoodel, sest nende põhja ja serva kõrguse erinevus on enam-vähem kõikjal ühesugune. Kui kanjon kulgeb mäestikus, ei ole tema ülemist serva võimalikki üheselt kindlaks määrata.

Brahmaputra voolab ülemjooksul läbi Tsangpo kanjoni, mis on üks maailma kõige sügavamatest kanjonitest, sest tema sügavus on 5,5 kilomeetrit. See kanjon on pikem ka Suurest kanjonist.

Kesk-Nepalis olev Kali Gandaki kuristik, mis asub samanimelisel jõel, eraldab 8167&nbsp;m kõrgust Dhaulagiri ja 8091&nbsp;m kõrgust Annapurna mäge. Nende vahel on jõe põhi 2520&nbsp;m kõrgusel merepinnast, mis teeb kanjoni sügavuseks 5571&nbsp;m. Mõnel hinnangul on see maailma kõige sügavam kanjon.

Eestis kannavad kanjoni nime Hinni kanjon Rõuge vallas Võrumaal, Orasoja kanjon ja Tõrvajõe kanjon Narva-Jõesuu linnas Ida-Virumaal.
Spiritism

**Spiritism** on usk inimeste hingede surmajärgsesse edasielamisse ning püüe surnute hingedega kontakteeruda ja suhelda.
Sōtō

**Sōtō** ehk *Sōtō-shū* (jaapani ja hiina keeles 曹洞宗) on jaapani budismi zeni  koolkond, mis on välja kasvanud hiina budismi *[[caodong]]*’i koolkonnast. Sōtō tõi Jaapanisse Hiinas õppinud munk Dōgen aastal 1227. 

Sōtō hoidub rinzai koolkonna šokimeetoditest ning taotleb õpilase sujuvat arengut või lahtisõlmumist, vaikset virgumist, astmelist teed. Soovitatakse lihtsalt istumist (*[[shikantaza]]*) ja oma igapäevast elamist ning tööd kui kahte meditatsiooni vormi.

Sōtō on suurim jaapani zen-budismi koolkond, mida järgib 7 miljonit inimest ja neil on üle 14 700 templi.

## Välislingid

Sōtō Zen International
Rinzai

**Rinzai** (jaapani keeles 臨濟) on jaapani *[[zen]]*’i alamkoolkond, hiina *[[linji]]* suuna jätkaja, mille 13. sajandil tõid Hiinast Jaapanisse õpetajad Eisai ja Enni (1202–1280).

*Rinzai *on *[[Sōtō]]* ja *[[Ōbaku]]* kõrval levinumaid *zen’*i koolkondi, kus pannakse eriti rõhku *[[kōan|kōaṇ]]*’ide õppimisele ja harjutamisele, et jõuda äkilise virgumiseni, jaapani keeles *[[kenshō]]*, *[[satori]]*.

Zeni tõi Jaapanisse 1191. aastal seda Hiinas õppinud buda munk Eisai, kes hakkas kasutama (ootamatuid) karjatusi. Teadmisi antakse edasi koan'e lahendades. Et koani mõistmist on raske sõnadega kirjeldada, siis väljendatakse sellest arusaamist ka mõne liigutuse või viipega vms. Toimuvad perioodilised vestlused õpetaja (guru) ehk meistriga, kes teab, millal õpilane on jõudnud (järsu) valgustatuse ääremaadele ja millal on teda võimalik satori kogemusse ehmatada.
Iminapp

**'

**Iminapp''' on seade, mille abil on võimalik  erinevaid sileda pinnaga kehasid  vaakumit kasutades omavahel siduda.
Koobas

**Koobas** on maa-alune looduslik või inimtekkeline tühemik. Enamasti loetakse koopaiks vaid neid maa-aluseid tühemikke, mis on nii suured, et sinna saab siseneda inimene.

Koopad tekivad geoloogiliste protsesside tagajärjel. Enamik koopaid on lubjakivi happelises põhjavees lahustumise tagajärjel tekkinud karstikoopad. Liivakivides esinevad koopad tekivad sufosiooniliselt ehk siis, kui põhjavesi liivateri kaasa viies kivimisse tühemikke tekitab. Koopaid esineb ka rannikuil, kus lainete abradeeriv tegevus tekitab murrutuskulpaid. Vulkaanilistes piirkondades võivad esineda basaldist seintega laavatunnelid. Liustiku sulamise tõttu võivad tekkida liustikusisesed koopad.

Koobaste uurimisega tegelevat teadusharu nimetatakse speleoloogiaks.

## Elustik

Koobaste elustik on alati liigivaene, kui välja arvata koopasuu, kuhu vahel langeb päikesevalgus. Kaugemal ei saa valguse puudumise tõttu toimuda fotosüntees ja sellepärast seal rohelisi taimi ei kasva. Sellegipoolest elavad mitmed loomaliigid koobastes ja isegi eelistavad neid teistele kohtadele.

Tüüpilised koopaloomad on käsitiivalised, kes kasutavad koopaid nii igapäevasteks puhkepaikadena kui ka talvitumiseks. Kajalokatsioonivõime tõttu suudavad nahkhiired lennata kõige kaugematesse, eraldatumatesse ja raskemini ligipääsetavatesse koopasoppidesse, orienteerudes käigustikus, isegi labürintides, suurepäraselt.

Lisaks nahkhiirtele elavad koobastes mõned putukaliigid, ämblikud (*[[Neoleptoneta myopica]]*), vähid, krevetid (*[[Palaemonias alabamae]]*), salamandrid ja kalad (*[[Amblyopsidae]]*). Koobastes elavad liigid on kohastunud eluks täielikus pimeduses ja kaotanud nägemise. Sageli on need liigid väga haruldased, endeemsed.

## Koopad Päikesesüsteemis
Koopaid on avastatud lisaks Maale ka Kuul ja Marsil.

## Koopaid
### Eestis
*Allikukivi koopad
*Aruküla koopad
*Emalätte koobas
*Helme koopad
*Ilmandu koobas
*Koorküla koopad
*Koplipera koobas
*Kuimetsa Iida urked
*Kuradikoobas
*Lopa koobas
*Matu koobas
*Neitsikoobas
*Obinitsa Juudatare
*Piusa koopad
*Tori põrgu
*Viimsi Kuradikoobas
*Virulase koobas

### Välismaal
*Altamira
*Gutmani koobas
*Kirkhelleren
*Kolin Pirunkirkko
*Kruberi koobas
*Mammutikoobas
*Nutty Putty koobas
*Pluragrotta
*Susiluola
*Škocjani koopad
*Sơn Đoòng
*Thiên Đườngi koobas

## Maailma sügavamad koopad

## Maailma pikimad koopad

## Vaata ka

*Speleomatkamine

## Viited
Bonsai

**Bonsai** (; jaapani keeles 盆栽 'alusel kasvav') on alusel kasvatatud ja kujundatud puu, mille juured ei ole maaga ühenduses, samuti niisuguste puude kasvatamise kunst.

Need on looduses levinud puude (ka põõsaste ja teiste taimede) miniatuursed vormid. Väikese kasvu saavutamiseks pole vaja erihooldust, anuma piiratud seinte tõttu ei saa taime juurestik kuigi suureks paisuda ja tal puuduvad toitained suure maapealse osa kasvatamiseks. See-eest neid kastetakse ja väetatakse väga täpselt ja mõõdukalt. Pügamine ja juurte kärpimine on väga olulised bonsai kuju ja suuruse vormimisel.

Bonsai kasvatamisel on tuntud 19 stiili ja hulgaliselt variatsioone. Levinuimad ja traditsioonilised on viis põhilist stiili:
* tikksirge
* sirge
* kaldus
* kaskaad
* poolkaskaad.

Bonsaina saab kasvatada enam-vähem iga mitmeaastast puitunud varrega taime, mis harusid ajab. Oleks parem, kui tal oleksid väikesed lehed või okkad, sest siis on tulemus ilusam.

Bonsaid ei hakata üldjuhul kasvatama seemnest. Kiiremini saab tulemust näha siis, kui taim istutatakse ümber vabast loodusest.

Bonsai on religioosne tseremoonia, mis kestab aastakümneid ja põhineb zen-budismi filosoofial. Zen-budismi kohaselt on inimene, loodus ja selle elemendid kõik omavahel seotud.

## Ajalugu

Taimede, sealhulgas puude kasvatamine anumates ulatub ajalooliselt vähemalt Vana-Egiptuse loomise aega. Leitud on 6000 aasta vanuseid jooniseid kaljusse raiutud tühemikes kasvavatest puudest. Vaarao Ramses III annetas pottides kasvatatud oliivipuid, datlipalme ja teisi taimi sadadele templitele.

Indias kasutati anumais kasvatatud puid ja nende vilju juba enne meie ajaarvamise algust nii meditsiinis kui ka toiduks.

Teadaolevalt kasutati sõna "penzai" esimest korda Hiinas Jini dünastia ajal (see dünastia oli võimul aastatel 265–420). Aja jooksul levis see komme mitmele poole Hiinasse, Koreasse, Jaapanisse, Vietnami ja Taisse. Puude kasvatamine kastides oli eriti levinud Songi dünastia ajal. See oli Hiinas kultuurilise kasvu periood, mil paljud hiina kombed said tuttavaks ja võeti kasutusele Jaapanis.

Esimene teadaolev isik, kes Jaapanis bonsaist rääkis, oli zenbudistlik munk Kokan Shiren, kes umbes 1300. aastal kiitis essees "Riimitud proosa miniatuursest aiamaastikust" bonsai esteetilisi põhimõtteid ja aiaarhitektuuri. 

Esialgu kasvatati bonsaid üksnes ilu pärast, aedade ja eluruumide kaunistamiseks. Hiljem, Tokugawa perioodil sai sellest jõukate inimeste ajaveetmiskomme.

Kõige kauem bonsaina kujundatud praegu elav puu on viieokkaline mänd *Pinus pentaphylla var. negishi*, mis on tuntud nimega Sandai-Shogun-No Matsu. See on vähemalt 500 aastat vana ja seda on kujundatud alates aastast 1610. See ei ole kõige vanem elav bonsaipuu, ent ülejäänuid on bonsaina kujundama hakatud hiljem.

## Välislingid
Taevaminemispüha

**Taevaminemispüha** ehk **Issanda taeva(sse)minemise püha** ehk **suur ristipäev** (ka *ristipäev, taevaminemispäev*) on kristlik püha, mida tähistatakse 40 päeva pärast ülestõusmispühi, kuuenda lihavõttejärgse nädala neljapäeval. 

Püha tähistab Kristuse taevasseminekut, mis piibli järgi toimus neljakümnendal päeval pärast ülestõusmist. Taevaminemispüha pidamine on dokumenteeritud vähemalt 5. sajandi algusest. Seda mainivad korduvalt Johannes Kuldsuu ja Gregorios Nyssast. Liturgiline värv on valge.

## Eesti pärimuses
Rahvakalendris tunti püha ristipäevana. Vanemad teated pärinevad 17. sajandist. Sel päeval kehtisid ranged töökeelud ning austav käitumine maa ja looduse suhtes. Keelatud oli murda oksi, kitkuda rohtu, teha puid või muul moel elavasse loodusesse puutuda. Samuti olid keelatud paljud talutööd, eriti kudumine ja õmblemine, aga ka müra tekitamine. Päeva tuntakse ka piksepühana. Maausu kalendris vastab päevale maahingaus (ka *maahingauspäev*, *maahengaus*, vadja keeles *maaentšäüz*). 

Nõukogude ajal kutsuti rahvasuus taevaminemispühaks ka kosmonautikapäeva 12. aprilli, sest sel päeval 1961 sooritas Juri Gagarin esimese kosmoselennu.

## Viited

## Välislingid
* Ristipäev rahvakalendris
* Taevaminemispüha kristlikus traditsioonis
Sudu

**Sudu** (inglise keeles *smog*) on teatud tüüpi õhusaaste.

Termin "sudu" on kokku pandud sõnadest "suits" ja "udu". Sõna loomisel oli eeskujuks ingliskeelne termin *smog* (*smoke* + *fog*). Esineb vähemalt kahte tüüpi sudu, millest esimest – nn Londoni-tüüpi sudu – võib tõesti käsitleda kui niiskuse ja väävlirikka suitsu reaktsiooni saadust, kuid teise, fotokeemilise sudu, tekkeks ei ole vaja ei suitsu ega ka udu.

Termini *smog* mõtles välja Harold Antoine des Voeux Suurbritannias aastal 1905. Sellega tähistas ta kivisöe põlemisel atmosfääri paiskuvate väävliühendite tekitatud tumedat ja mürgist suurlinnade kohal hõljuvat pilve, mis tappis tuhandeid inimesi Londonis, Manchesteris, Glasgow's ja mujal. 

Londoni-tüüpi sudu korral on tegemist peamiselt kivisöe põletamise tagajärgedega. Põletamisel satuvad atmosfääri tahmaosakesed ja väävli oksiidid, sest kivisüsi sisaldab väheses koguses väävlit. Kui õhk on veeaurust küllastunud, siis saavad tahm, väävli oksiidid ja vesi kombineeruda ning moodustada nähtavust halvendava ja inimeste tervist ohustava happelise reaktsiooniga pilve ehk sudu. Tänapäeval esineb seda tüüpi sudu harvem, sest kivisütt enam nii laialt kütteks ei kasutata. 

Fotokeemiline sudu ei teki mitte vihmase või niiske ilmaga, vaid pigem vastupidi, sest selle tekkeks on vaja päikesevalgust. Tegemist pole seega mitte udu, vaid nähtavust halvendava vinega. Fotokeemiline sudu tekib lämmastiku oksiidide ja lenduvate orgaaniliste ühendite vahelise reaktsiooni läbi. Saadusteks on aerosoolid ja osoon. Seda tüüpi sudu tekib peamiselt suurlinnades, kus on palju mootorsõidukite heitgaase ja tööstuslikku atmosfäärisaastet.

Sudu võib tekkida ka biomassi põlemise tagajärjel, näiteks tekitavad suured metsapõlengud laialdastel aladel nähtavust halvendavat vinet. Selline sudu on omadustelt tihti kahe peamise sudutüübi segu.

Sudu võimendavaks asjaoluks on temperatuuriinversiooni esinemine atmosfääri alaosas. See tähendab, et vahetult maapinna lähedal olevas õhukihis on temperatuur madalam kui selle kohal olevas õhukihis, mistõttu ei saa õhk kõrgele tõusta ja sudu hajumine on takistatud. Samuti on oluline, et ei esineks tugevat tuult, sest see puhuks sudu linnade kohalt minema.

Tervisele on kõige ohtlikum nn Londoni tüüpi sudu, mis on tapnud tuhandeid inimesi, kuid ka fotokeemilise suduga kokkupuutumine tekitab inimestel hingamisraskusi (sealhulgas astma korral), ärritab silmi ja võib mõnikord põhjustada surma.

## Vaata ka
*Londoni suur sudu
Elektromotoorjõud

**Elektromotoorjõud** (lühend emj) on põhjus, mis tekitab ja säilitab vooluringis (s.o kinnises juhtivas kontuuris) elektrivoolu. Elektromotoorjõud *E* on võrdne tööga *W*, mida teevad kõrvaljõud, s.t mitteelektrilist päritolu energiaallikad, elektrilaengu *q* ümberpaigutamiseks kogu vooluringi ulatuses:
:E = \frac{W}{q}.

Elektromotoorjõu mõõtühik on volt. Elektromotoorjõud on 1 volt, kui 1 kuloni suuruse laengu ümberpaigutamiseks vooluringis tehakse 1 džaul tööd.

Elektromotoorjõu mõistet kasutatakse peamiselt seoses elektromagnetilise induktsiooniga ja elektrokeemiliste vooluallikatega. 
## Vooluallika elektromotoorjõud
Vooluallika emj on võrdne tema klemmipingega (s.t väljundotste-vahelise pingega) juhul, kui allikas pole ühendatud vooluringi.

Vooluringi ühendatud vooluallika klemmipinge on alati väiksem tema elektromotoorjõust allika sisetakistusel tekkiva pingelangu võrra. Vastavalt Ohmi seadusele avaldub vooluringi ühendatud allika klemmipinge valemiga
: *U = E ‒ IR*0,
kus
:*U* ‒ allika klemmipinge voltides (V);
:*E* ‒ allika elektromotoorjõud voltides (V);
:*I* ‒ vooluringis kulgev vool amprites (A);
:*R*0 ‒ allika sisetakistus oomides (Ω).
## Oskussõnad
Termin "elektromotoorjõud" võeti algul kasutusele, iseloomustamaks galvaanielemendis peituvat jõudu (survet), mis kutsub vooluahelas esile elektrivoolu. Et aga emj mõõtühik on sama mis pingel, on eelkõige vooluallikate korral hakatud kasutama mõiste sisu täpsemalt väljendavaid oskussõnu, nagu allikapinge (ka allikpinge), tühijooksupinge (saksa k *Leerlaufspannung*) ja avaahelapinge (inglise k *open-circuit voltage*).

## Välislingid
* Alalisvool
* Electromotive force
Käsipala

**Käsipalaks** nimetatakse kivimitükki, mis on piisavalt suur, et olla esinduslikuks proovimaterjaliks vastava kivimi makroskoopilisel uurimisel, ning samas piisavalt väike, et seda oleks võimalik käes hoida ning välitöödelt vaid inimese kandejõudu kasutades kaasa tuua.

Käsipalasid kasutatakse peamiselt kivimikogudes, õppe- või teaduslikul eesmärgil. Neist võib teha õhikuid, lihve, keemilisi analüüse jms. Käsipalad on tavaline geoloogiline materjal, mida geoloog hilisema uurimise eesmärgil välitöödel kogub. Reeglina võetakse käsipalad paljandeist, kasutades geoloogivasarat.

Kivimitest koosnevad geoloogilised kogud sisaldavad peamiselt käsipalu.
Rudra

**Rudra** on hinduismis destruktiivsete jõudude jumala Šiva vorm. Rudra tähendab valitsejat, armee juhti.

Rudra on Rigvedade tormi, jahi, surma, looduse ja tuulte jumal. Rudral on nooled, mis põhjustavad haigestumist, keda need tabavad, nii jumalatel, inimestel kui loomadel. Ta on Marutide isa. Rudra on see, kes paneb kõik nutma kosmilise lahustumise ajal. Alternatiivselt tähendab ka "See, kes annab kõne" ja "see, kes pühib kurvastuse". Tema puhul kasutatakse nimesid Bhava, Sarva, Pasupati, Urga. Mahadeva, Isana ja Asani. Kosmilises hierarhias väidetakse olevat 11 Rudrat, mida esoteerilises plaanis esindavad kümme meelt(?) ja teadvus.

Svetasvatara Upanishad, III peatükk:

"On vaid üks Rudra, kes juhib kõiki maailmu, pole kedagi ülimuslikumat temast. Ta on olemas puhta teadvuse seisundina kõikides olendites. Ta loob kõik maailmad, hoiab neid ja taandab endasse."  (Siin märgib Rudra Absoluuti.)
Sekundaarne mineraal

**Sekundaarne mineraal** on mineraal, mis on tekkinud teda ümbritsevast kivimist hiljem.

Sekundaarsed mineraalid tekivad olemasolevate mineraalide asemele neid moonde, murenemise, lahustumise ja lahusest kristalliseerumise vms käigus asendades.
Mäeküla (Mulgi)

**Mäeküla** (varem *Rängle*) on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem  Karksi vallas).

Külas asub Mäeküla järv.

## Rahvaarv 1. jaanuari seisuga

## Viited