open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alexander von Oettingen (1798–1846)

**Alexander von Oettingen** (29. märts (vkj 18. märts) 1798 Peterburi – 1. oktoober (vkj 19. september) 1846 Tartu) oli Liivimaa maamarssal ning Visusti ja Luua, Kuremaa, Vaimastvere ja Ripuka mõisnik.

Alexander von Oettingen sündis Visusti, Kõpu, *Puderküll*i ja *Ohlershof*i mõisniki Franz Georg von Oettingeni (1757–1832) ja Charlotte Ottilie von Buxhoevedeni (1780–1856) pojana.

Alexander von Oettingen sai hariduse Peterburis ning asus hiljem Tartu Ülikooli õigusteadust õppima.

Talle kuulusid Kuremaa, Visusti ja Luua, Vaimastvere ja Ripuka mõis Liivimaa kubermangus. Aastail 1824–1829 oli ta maakohtunik, 1830–1835 sillakohtu kreisikohtunik ja 1839–1842 Liivimaa maamarssal.

Kuremaal lasi ta välja ehitada mõisakeskuse ning algatas seal ulatusliku majandustegevuse. Oettingen käis sageli ka ise mõisa viinavooridega kaasas. 

## Perekond
Alexander oli abielus Kurisoo mõisniku Peter von Knorringi tütre Helene von Knorringiga. Abielust sündis 11 last:
* Erich August Arthur von Oettingen (surnud 1928)
* Eduard Reinhold von Oettingen (1829–1919), Kuremaa mõisnik
* August Georg Friedrich von Oettingen, Riia linnapea aastatel 1889–1897
* Georg Philipp von Oettingen, Tartu Ülikooli professor, rektor 1868–1876 ja Tartu linnapea 1878–1891
* Nicolai Conrad von Oettingen (1826–1876), Luua mõisnik
* Alexander Konstantin von Oettingen, Tartu Ülikooli õppejõud kuni 1918. aastani
* Arthur Joachim von Oettingen, Tartu Ülikooli professor 1866–1893, Leipzigi Ülikooli professor
* Amalie Helene Alexandra von Oettingen, abiellus parun Gustav Moritz Constantin von Engelhardtiga (1828–1851), kes oli Tartu Ülikooli teoloogiaprofessor

### Sugupuu
Viited:

## Vaata ka
*Oettingen

## Viited

## Välislingid
* Triinu Keskküla/Paul Orav "Mõisahärrad Von Oettingenid"
*
Viiuli perekond

**Viiuli perekond** on pilliperekond, mis koosneb viiulisarnastest poogenkeelpillidest.

Viiuli perekond kujunes välja Itaalias 16. sajandil. Sellel ajal oli perekonna nimetus *violas da braccio*, et eristada seda perekonnast *violas da gamba* (gamba perekond).

Nüüdisaegsesse viiuli perekonda kuuluvad viiul, vioola, tšello, kontrabass ja *[[octobass]]*. Algselt tulenesid kõik perekonna pillide nimetused sõnast *viola* (mis omakorda arenes välja ladinakeelsest sõnast *vitula*, mis tähendas keelpilli).

Viiuli perekonna pillide heliulatused osalt kattuvad, kuid pille eristatakse nii pilli suuruse kui ka toonikvaliteedi järgi.
Otter

**Otter** võib tähendada järgmist:
*Otter ehk Ottar Hålogalandist, Norra kaupmees ja pealik, 9. sajand
*Otter (Alam-Saksi), vald Saksamaal
*...
Portsmouth (New Hampshire)

**Portsmouth** on linn Ameerika Ühendriikides New Hampshire'i osariigis Rockinghami maakonnas.

Portsmouth asutati 1630. aastal ning kandis algul Piscataqua nime (Piscataqua jõe järgi, mille suudme lähedale küla rajati). 

Linn on saanud nime Inglismaal Hampshire'i krahvkonnas asuva Portsmouthi linna järgi. Nimelt oli New Hampshire'i koloonia rajaja John Mason (eluaastad 1586–1635) olnud Inglismaal Portsmouthis sadamakapten.

1653. aastal sai Portsmouth linnaõigused. Linnast sai juba 18. sajandil laevaehituskeskus.

5. septembril 1905 sõlmiti linnas Portsmouthi leping, millega lõpetati Vene-Jaapani sõda.

## Sõpruslinnad

*Carrickfergus, Suurbritannia
*Nichinan, Jaapan
*Pärnu, Eesti
*Severodvinsk, Venemaa
*Szolnok, Ungari

## Välislingid
* Linna koduleht
Kaderohi

**Kaderohi** (*Scleranthus* L.) on taimeperekond nelgiliste sugukonnas.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Scleranthus perennis* L. (hall kaderohi) – tavaline
**Scleranthus annuus* L. (põld-kaderohi) – tavaline
Nälghein

**Nälghein** (*Spergula* L.) on rohttaimede perekond nelgiliste sugukonnas.

Nälgheinte vars on juba alusel harunenud. Lehed lineaalsed, peaaegu naaskeljad või niitjad. Abilehed väga väikesed, valkjad, kilejad, varisevad. Õied valged, hõredates tipmistes ebasarikates. Seemned mustad, kitsa või laiema äärisega.

Eestis on levikult tavaline harilik nälghein (*Spergula arvensis* L.). Väga haruldane on kevad-nälghein (*Spergula morisonii* Boreau).

## Liike
**Spergula arvensis* – harilik nälghein
**Spergula arvensis* subsp. *maxima* – suur nälghein
**Spergula morisonii* subsp. *sativa* – külvi-nälghein 
**[[Spergula pentandra]]* 
  	
## Viited
Murrak

**Murrak** on murde paikkondliku eripäraga alajaotus.  

Eesti dialektoloogias peetakse murraku all silmas enamasti kihelkonnamurdeid. Mõnikord võib kihelkonnas olla rohkem kui üks murdepruuk. 

Suhteliselt sarnase keelestruktuuriga murrakuid ühendab murrakurühm.

## Vaata ka
*Murrakurühm

## Viited
Sõlmhein

**Sõlmhein** (*Spergularia*) on rohttaimeperekond nelgiliste sugukonnas.

Sõlmheinad on ühe- kuni mitmeaastased, sageli murusalt kasvavad, kuni 20 cm kõrgused rohttaimed. Lehed lineaalsed. Õied punakad, roosakad või valkjad.

Sõlmheina perekonda kuulub umbes 60 liiki.

## Eesti liigid
**Spergularia rubra* – punane sõlmhein (tavaline)
**Spergularia salina* – rand-sõlmhein (paiguti rannikul)
**Spergularia maritima* – lääne-sõlmhein (väga haruldane (Saaremaal))

## Muid liike
**[[Spergularia atrosperma]]*
**[[Spergularia bocconi]]* 
**[[Spergularia canadensis]]*
**[[Spergularia catalaunica]]*
**[[Spergularia diandra]]* 
**[[Spergularia echinosperma]]* 
**[[Spergularia heldreichii]]* 
**[[Spergularia macrorrhiza]]* 
**[[Spergularia macrotheca]]* 
**Spergularia marina* – rand-sõlmhein
**Spergularia media* – lääne sõlmhein
**[[Spergularia nicaeensis]]* 
**[[Spergularia platensis]]*
**Spergularia rubra* – punane sõlmhein
**Spergularia rupicola* – kalju sõlmhein
**[[Spergularia segetalis]]* 
**[[Spergularia tangerina]]* 
**[[Spergularia villosa]]*

## Viited
Tulinelk

**Tulinelk** (*Lychnis* L.) on taimeperekond nelgiliste sugukonnas.

Perekonda tulinelk kuulub umbes 15–25 liiki rohttaimi ja puhmaid. Levilaks on põhjapoolkera paras- ja arktiline vööde. Mitut liiki tulinelke kasvatatakse aiailutaimena.

## Eesti liigid
**Lychnis flos-cuculi* – harilik käokann (sage)
**Lychnis viscaria* – harilik tõrvalill (tavaline)
**Lychnis chalcedonica* – loitev tulinelk (ilutaim, naturaliseerunult Peipsi kaldal)

## Muid liike

**[[Lychnis alba]]*  
**Lychnis alpina* – alpi tulinelk
**[[Lychnis cognata]]*
**Lychnis coronaria* – hall tulinelk
**Lychnis coronata* – suureõieline tulinelk
**Lychnis flos-jovis* – jupiteri tulinelk
**Lychnis fulgens* – helkiv tulinelk
**[[Lychnis nivalis]]*
**[[Lychnis senno]]*
**[[Lychnis sibirica]]*
**[[Lychnis sieboldii]]*
**[[Lychnis wilfordii]]*

## Viited
They Made Frogs Smoke 'Til They Exploded

"**They Made Frogs Smoke 'til They Exploded**" on singel ansambli múm 2007. aasta detsembris ilmunud plaadilt "Go Go Smear the Poison Ivy". 

Lugu "The Amateur Show" on saadaval ka lisaloona mainitud albumi Jaapani väljaandel.

## Lugude nimekiri
# "They Made Frogs Smoke 'til They Exploded" – 4:08
# "The Amateur Show" – 5:02

Plaadifirma: Fat Cat (7fat31, cd7fat31). Formaat: 7" vinüül/3" CD
Marmalade Fires

"**Marmalade Fires**" on teine singel ansambli múm 2007. aasta detsembris ilmunud plaadilt "Go Go Smear the Poison Ivy". Huvitav on märkida, et singli teise loo "Rhuubarbidoo" nimi on albumil kirjas kui "Rhubarbidoo".

## Lugude nimekiri
# "Marmalade Fires" — 5:03
# "Rhuubarbidoo" — 1:34

Plaadifirma: Fat Cat (7fat36). Formaat: 7" vinüül

## Viited
Nightly Cares

"**Nightly Cares**" on singel ansambli múm 2004. aastal ilmunud plaadilt "Summer Make Good".

## Lugude nimekiri
# "Nightly Cares (Edit)" — 4:09
# "Once A Shiny Morning Puddle" — 4:36

Plaadifirma: Fat Cat (cd7fat14 / 7fat14). Formaat: 3" CD

## Arvustused
*musicOMH.com arvustus

## Viited
Ida-mustvaeras

**Ida-mustvaeras** (*Melanitta americana*) on partlane. Mõnes süsteemis käsitletakse teda mustvaera alamliigina – *Melanitta nigra americana*.

Täiskasvanud emase kaal on keskmiselt umbes 980 g, täiskasvanud isase isendi keskmine kaal on 1100 g. Pikkus 43–49 cm. 

## Viited

## Välislingid

* 

*Ulvar Käärt, "Must haruldus ida-mustvaeras jõudis esimest korda Eestisse", Eesti Päevalehe veebiväljaanne, 23. juuli 2009
Kõrbetüll

**Kõrbetüll** (*Anarhynchus leschenaultii*) on tülllaste sugukonda kuuluv väike linnuliik.

## Välimus
Kõrbetüll on 22–25 cm pikk. Tiibade siruulatus on 53–60 cm. Tiib on 132–153 mm pikk, nokk 2–28 mm, jookse 34–41 mm, saba 49–56 mm. Kaalub 55–121 g.

Hundsulestikus on ülapool pruun, alapool valge. Nokast kõrvaalani jookseb lai must triip. Laubal on kummalgi küljel valge täpp. Silmad on pruunid. Nokk on must. Jalad on rohekad.

Puhkesulestikus on ülapool pruunikashall. Laup ja kulmutriip on valged. Silmatriip on pruun, Rinnal on kummalgi pool hallikaspruun laik ning nende vahel peenike hall triip.

Sarnaneb välimuselt mägitülliga, kuid kõrbetüll on suurem, tema nokk on pikem ja jalad rohekamad.

## Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
**A. l. columbinus* (Wagler, 1829) – Türgist Aserbaidžaani ja Jordaaniani. Talvitavad Punase mere ja Adeni lahe ääres ning Vahemere kagukaldal;
**A. l. leschenaultii* (Lesson, 1826) – Loode-Hiinas, Mongoolias ja Lõuna-Siberis. Talvitavad Australaasias;
**A. l. scythicus* (Carlos, Roselaar ja Voisin, 2012) – Türkmenistanist Lõuna-Kasahstanini. Talvitavad Ida- ja Kagu-Aafrikas.

Eestis nähti kõrbetülli esimest korda 2009. aastal.

Pesitsevad kõrbetes, poolkõrbetes ja steppides kuni 3000 m kõrgusel merepinnast. Mõnikord pesitsevad kohtades, kus pole ühtegi teist linnuliiki.

Talvitavad rannikul, soolajärvede ääres ja soodes.

## Toitumine
Toituvad putukatest, limustest, ussidest, koorikloomadest ja sisalikest.

Toituvad 2–50-linnulistes parvedes, tihti koos mägitüllidega.

## Pesitsemine

Pesitsevad maapinnal taimedega vooderdatud lohus.

Kurnas on kolm muna mõõtmetega 38 × 28 mm. Muna kaalub 15,6 g. Mune hauvad mõlemad vanemad 24 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 30 päeva vanuselt.

## Eluiga
Kõrbetüll võib elada 10-aastaseks.

## Viited

## Välislingid

*
Kipslill

**Kipslill** (*Gypsophila*) on taimeperekond nelgiliste sugukonnas.

Ladinakeelse nimetuse on perekond saanud sõnadest *gypso* "lubi" ja *philos* "sõber", kuna selle perekonna liigid kasvavad hästi lubjarikkal mullal. 

Perekonda kuulub umbes 100 liiki, mille levila ulatub Vahemere maadest ja kuivadest Sise- ja Väike-Aasia aladest Euraasias, Türgi, Lõuna-Kaukaasia, Ukraina ja Põhja-Aafrikani. 

Perekonda kuuluvad ühe- ja mitmeaastased rohttaimed. 

Õisikud on kohevad pöörised, mis koosnevad väikestest õitest. Tupp enamasti kellukjas, viie tipmega (hambaga), tupplehed ühendatud kilejate vaheseintega. Kroonlehed valged või roosad, enamasti terved, vahel sämpunud tipuga. Õied lisakroonita. 

Lehed terveservalised, lantsetjad, väikesed.

Vili ühepesaline munajas kupar, avanenult nelja hambaga. Seemned ümardunud või neerjad.  1 grammis on kuni 1200 seemet. 

## Eesti liigid
**Gypsophila muralis* – müür-kipslill (harva, peamiselt Kagu-Eestis)
**Gypsophila fastigiata* – kännas-kipslill (paiguti)

**Gypsophila paniculata* – pööris-kipslill (ilutaim, tulnukana mereäärsetel liivaluidetel)
**Gypsophila elegans* – kaunis kipslill (ilutaim, haruldane tulnuktaim)

## Viited
Green Grass of Tunnel

"**Green Grass of Tunnel**" on Islandi ansambli múm laul, mis ilmus singlina bändi 2002. aasta plaadilt "Finally We Are No One". Kaver loost ilmus ansambli British Sea Power 2005. aasta singlil "It Ended on an Oily Stage".

## Lugude nimekiri
# "Green Grass Of Tunnel" (Album Version) – 4:58
# "In Through The Lamp" – 5:55
# "Green Grass Of Tunnel" (Video Version, Promo only) – 4:13

Plaadifirma: Fat Cat (cd7fat06 / 7fat06). Formaat: 3" CD/7" vinüül.

## Muusikavideo
Laulu "**Green Grass of Tunnel**" muusikavideo loodi arvutigraafika abil Briti kunstnike Joe Gerhardti ja Ruth Jarmani (ehk Semiconductor) meeskonna poolt ning see oli inspireeritud kohast, kus album loodi. Video järgib linnuparve ning näitab majakat, mis arvatavasti sarnaneb väga majaga, kus nad peatusid.

Lugu kasutati 2004. aastal Hispaania telekanali TVE1 klippides.

## Arvustused
*Pitchfork Media arvustus

## Viited
Lõvilõug

**Lõvilõug** (*Antirrhinum*) on perekond teeleheliste sugukonnas.

Perekonna ladinakeelne nimi tuleneb sõnadest *rhinos* "nina", "koon" ja *ante* "sarnane", sest lõvilõugade õied sarnanevad lõua või koonuga.

Perekonnas umbes 40 ühe- ja mitmeaastast rohttaime või igihaljast poolpõõsast. Perekonna levilaks on Vahemere maad, mõned liigid levivad ka Põhja-Ameerikas. Varem kuulus lõvilõug mailaseliste sugukonda, uuemate DNA uuringute põhjal arvatakse perekonna liigid nüüd teeleheliste (*Plantaginaceae*) sugukonda.

Levinud ilutaim on harilik lõvilõug (*Antirrhinum majus*), mida kasvatatakse Eesti suvelillena.

## Liike
**[[Antirrhinum australe]]*
**[[Antirrhinum barrelieri]]*
**[[Antirrhinum boissieri]]*
**Antirrhinum braun-blanquetii* – kollane lõvilõug
**[[Antirrhinum charidemi]]*
**[[Antirrhinum graniticum]]*
**[[Antirrhinum grosii]]*
**[[Antirrhinum hispanicum]]*
**[[Antirrhinum latifolium]]*
**[[Antirrhinum lopesianum]]*
**Antirrhinum majus* – suur lõvilõug
**[[Antirrhinum meonanthum]]*
**[[Antirrhinum microphyllum]]*
**[[Antirrhinum molle]]*
**[[Antirrhinum onubensis]]*
**[[Antirrhinum pertegasii]]*
**[[Antirrhinum pulverulentum]]*
**[[Antirrhinum rupestre]]*
**Antirrhinum sempervirens* – lamav lõvilõug
**[[Antirrhinum siculum]]*
**[[Antirrhinum spurium]]*
**[[Antirrhinum valentinum]]*
**[[Antirrhinum calycinum]]*
**[[Antirrhinum orontium]]*
**[[Antirrhinum breviflorum]]*
**[[Antirrhinum confertiflorum]]*
**[[Antirrhinum cornutum]]*
**[[Antirrhinum costatum]]*
**[[Antirrhinum coulterianum]]*
**[[Antirrhinum fernandezcasasii]]*
**[[Antirrhinum filipes]]*
**[[Antirrhinum kelloggii]]*
**[[Antirrhinum kingii]]*
**[[Antirrhinum leptaleum]]*
**[[Antirrhinum multiflorum]]*
**[[Antirrhinum nuttallianum ]]*
**[[Antirrhinum ovatum]]*
**[[Antirrhinum subcordatum]]*
**[[Antirrhinum vexillo-calyculatum]]*
**[[Antirrhinum virga]]*
**[[Antirrhinum watsonii]]*

## Välislingid

*Tiit Kändler: "Lõvilõua lõuad pajatavad keha kasvamise loo" Eesti Päevaleht, 23. juuli 2009
Odert von Poll

**Balthasar Alexander Ludwig Odert von Poll** (28. veebruar (ukj 12. märts) 1869 Kuressaare – 6. juuni 1935 Kuressaare) oli Saaremaa maanõunik, viimane Meedla ja Loona mõisnik.

## Vaata ka
*Poll

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Vabariigi Valitsuse otsus 8. maist 1931 nr. XI-b
Vukašin Poleksić

**Vukašin Poleksić** (sündinud 30. augustil 1982 Nikšićis) on Montenegro jalgpallikoondise väravavaht. 

2008. aastast mängib ta Ungari klubis Debreceni VSC ja tuli 2009. aasta Ungari meistriks. 2008. aastal võitis ta Ungari karikavõistlused jalgpallis, jäädes Ungari meistrivõistlustel ja liiga karika võistlustel teiseks.

2002–2005 mängis ta Itaalia klubis U.S. Lecce, esimesel hooajal Serie A-s, järgmistel Serie B-s, kuid kokku sai ta 3 hooajal platsile ainult 8 mängus. Seejärel mängis ta 2006–2008 Ungari klubis FC Tatabanya 2 hooajal 52 mängus.

Ta on mänginud Montenegro jalgpallikoondises 11. veebruari 2009 seisuga 15 korda. Tema debüüt toimus Montenegro jalgpallikoondise läbi aegade esimeses koondisemängus Ungari jalgpallikoondise vastu märtsis 2007.

Enne seda mängis ta ühe mängu Jugoslaavia jalgpallikoondises: sõprusmängus Ecuadori jalgpallikoondise vastu 8. mail 2002.

Poleksić on 192 cm pikk ja kaalub 92 kg.
Sing Along to Songs You Don't Know

"**Sing Along to Songs You Don't Know**" on Islandi ansambli múm viies täispikk stuudioalbum. Vastavalt mitmetele alates 2009. aasta mai lõpust ilmunud postitustele peaks plaadi 24. augustil 2009 välja andma plaadifirma Morr Music.. Lisaks Islandile ja Soomele lindistati plaati ka Eestis Leigo talus ning albumil teeb kaasa ka segakoor Suisapäisa. .

## Lugude nimekiri
Albumil leiduvad lood:
#"If I Were a Fish" – 4:16
#"Sing Along" – 5:39
#"Prophecies & Reversed Memories" – 4:06
#"A River Don't Stop to Breathe" – 4:45
#"The Smell of Today Is Sweet Like Breastmilk in the Wind" – 4:47
#"Show Me" – 3:45
#"Húllabbalabbalúú" – 3:27
#"Blow Your Nose" – 4:07
#"Kay-ray-kú-kú-kó-kex" – 3:57
#"Last Shapes of Never" – 2:27
#"Illuminated" – 4:09
#"Ladies of the New Century" – 3:45

## Viited
Põisrohi

**Põisrohi** (*Silene* L.) on taimeperekond nelgiliste sugukonnas.

Põisrohu perekonnale on iseloomulik paisunud õietupp. Kroonlehed on tavaliselt valged, harvemini kollakad või rohekad, naastuosa enamasti tugevasti lõhestunud. Perekonda kuulub umbes 600 liiki. 

## Eesti liigid
**Silene dioica* (punane pusurohi) – tavaline, sagedasem Põhja- ja Lääne-Eestis
**Silene pratensis* (valge pusurohi) – sage; varem *S. alba*
**Silene vulgaris* (harilik põisrohi) – tavaline
**Silene chlorantha* (palu-põisrohi) – haruldane, peamiselt Kagu-Eestis
**Silene tatarica* (tatari põisrohi) – väga haruldane 
**Silene dichotoma* (harkjas põisrohi) – hajusalt
**Silene nutans* (longus põisrohi) – tavaline
**Silene noctiflora* (öö-põisrohi) – paiguti, peamiselt Lääne-Eestis

## Tulnuktaimed ja ebaselge levikuga liigid Eestis
**Silene pendula* (rippuv põisrohi) – ilutaim
**Silene viscosa* (pihkane põisrohi) – ilmselt hävinud ainsast leiukohast 
**Silene otites* (liiv-põisrohi) – levik ebaselge

## Ilutaimedena kasvatatavad liigid
**Silene schafta* (Schafti põisrohi)
 
## Viited
Emanuel von Lingen

**Emanuel von Lingen** (20. oktoober/1. november 1865 Peterburi – 31. juuli 1936 Berliin) oli Saaremaa konvendideputaat ja Kuusnõmme mõisnik.

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
**Täiendus (surmaaeg)
Keskmurde kirderühm

**Keskmurde kirderühm**  on Virumaal ja Harjumaal kõneldud põhjaeesti keskmurde murrakurühm. Selle moodustasid Jõelähtme ja Kuusalu maapoolsed osad, Kadrina põhjaosa, Haljala lõunaosa, Rakvere põhjaosa, Viru-Jaagupi põhjaosa ja Iisaku loodeosa murrakud. 

Neil on hulk ühisjooni kirderannikumurdega. 
Väidetavalt kattub see murrakurühm Mari Musta kasutatud **Virumaa maamurrakute** mõistega , kuigi Mari Must eristab viru maamurrakuid harju kirdemurrakuist .

## Viited
Kardhein

**Kardhein** (*Ceratophyllum* ) on taimeperekond kardheinaliste sugukonnast.

Perekonnas eristatakse kuut kuni kümmet liiki.

## Eesti liigid
Eestis on levikult tavaline räni-kardhein (*Ceratophyllum demersum*). Väga haruldane on sile kardhein (*Ceratophyllum submersum*).

## Muid liike
**[[Ceratophyllum echinatum]]* 
**[[Ceratophyllum muricatum]]* 
**[[Ceratophyllum platyacanthum]]* 

## Viited
Ulan Qab

**Ulan Qab** (mongoli  Ulaɣančab, hiina 乌兰察布 Wulanchabu) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Piirneb põhjas Mongooliaga.

Haldusüksuse keskus on Jiningi linnarajoon.

## Haldusjaotus

Ulan Qab jaguneb 11 maakonna tasemel haldusüksuseks: 5 maakonnaks, 4 hošuuniks, 1 linnarajooniks ja 1 maakonnaõigustega linnaks:

* Fengzhen
* Huade maakond
* Jiningi linnarajoon
* Liangchengi maakond
* Qahar Youyi Houqi hošuun
* Qahar Youyi Qianqi hošuun
* Qahar Youyi Zhongqi hošuun
* Shangdu maakond
* Siziwangi hošuun
* Zhuozi maakond
* Xinghe maakond

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 96,45% hiinlased, 2,6% mongolid ja 0,5% mandžud.

## Viited

## Välislingid
* Ulan Qabi koduleht (hiina keeles)
Luce

**Luce** (vene keeles *Люце*) oli Saksimaalt Hassefeldest pärit aadlisuguvõsa. 

## Ajalugu
Luced olid pärit Saksimaalt Hasselfeldest. Johann Wilhelm Ludwig Luce (1756−1842) siirdus 1781. aastal Saaremaale. 1795. aastal omandas ta Püha Rooma keisrilt aadlitiitli ja 1797. aastal immatrikuleeriti Saaremaa rüütelkonda. Tema järeltulijad Saaremaaga seotuks ei jäänud, vaid siirdusid Venemaale, kus tegid karjääri riigi- ja sõjaväeteenistuses.

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Wilhelm Ludwig von Luce (1756−1842), Püha pastor, Kuressaare raehärra, mõisaomanik
*Johann Friedrich Wilhelm von Luce (1785−1866), insener-kindral, polgukomandör, Gattšina komandant
*Gotthard Friedrich von Luce (1798−1881), kindralleitnant
*Aleksandr Fjodorovitš Luce (1816 − pärast 1876), kindralmajor, pataljonikomandör, Siedlici kubermangu sõjaväeülem
*Pavel Fjodorovitš Luce (1824−1874), kindralmajor, polgukomandör
*Mihhail Fjodorovitš Luce (1843−1918), tõeline salanõunik, senaator, Venemaa keisririigi justiitsministri abi (aseminister)
*Aleksei Fjodorovitš Luce (1846 − pärast 1904), kindralleitnant, pataljoni-, polgu- ja brigaadikomandör, Riia jalaväe junkrukooli ülem
*Vladimir Fjodorovitš Luce (1848−1900), tõeline riiginõunik, jurist
*Nikolai Pavlovitš Luce (alates 1915 **Lutšov**) (1869–1939), kindralmajor, polgu- ja brigaadikomandör, diviisiülem, kirjanik

## Luce suguvõsa mõisavaldused
*Saaremaa:
**Lahetaguse (*Lahhentage*) (1785−1832), Pilguse (*Hohenheichen*) (1793−1805, pandivaldus)

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 358.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 540-542 https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000345,00540.html?prozent=.

## Välislingid
*Mihhail Fjodorovitš Luce vapp (1914) veebisaidil gerbovnik.ru
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Ordos

**Ordos** (mongoli  Ordus, hiina 鄂尔多斯 È'ěrduōsī) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Asub Ordose lavamaal.

Haldusüksuse keskus on Dongshengi linnarajoon. 

## Haldusjaotus

Ordos jaguneb 8 maakonna tasemel haldusüksuseks: 7 hošuuniks ja 1 linnarajooniks:

*Dalani hošuun
*Dongshengi linnarajoon
*Ejin Horo hošuun
*Hanggini hošuun
*Jungari hošuun
*Otogi hošuun
*Otog Qianqi hošuun
*Uxini hošuun

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 88,2% hiinlased, 11,4% mongolid ja 0,2% mandžud. 

## Välislingid
*Ordose koduleht (hiina, mongoli ja inglise keeles)
Baotou

**Baotou** (mongoli  Buɣutu, hiina 包头 Bāotóu) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. Linna läbib Huang He.

## Haldusjaotus

Baotou jaguneb 10 maakonna tasemel haldusüksuseks: 2 hošuuniks, 7 linnarajooniks ja 1 maakonnaks:

*Baiyuni linnarajoon
*Darhan Muminggan Lianheqi hošuun
*Donghe linnarajoon
*Guyangi maakond
*Jiuyuani linnarajoon
*Kunduluni linnarajoon
*Qingshani linnarajoon
*Tumd Youqi hošuun

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 94,2% hiinlased, 3% mongolid, 1,6% hueid ja 1% mandžud. 

## Viited

## Välislingid
*Baotou koduleht (hiina, mongoli ja inglise keeles)
Vesta

**Vesta** oli Vana-Rooma jumalanna, kes  uskumuse kohaselt kaitses kodu, kodukollet ja perekonda.

## Vesta tempel
Vesta templis põles tuli, mis sümboliseeris jumalanna kohalolekut. Tuld valvasid Vesta neitsid ehk vestaalid. Iga aasta 1. märtsil tuld uuendati. Tuli põles templites kuni aastani 391, mil keiser Theodosius I keelas avaliku paganluse kummardamise.

## Vesta neitsid

Vesta neitsid olid pärit Rooma kõrgseltskonnast ja pidid preestrinnana teenima umbes 30 aastat.

Vesta neitside ülesanded:
*Templis põleva tule valvamine
*Ohvrijahu valmistamine küpsetest viljapeadest, soolast ja Egeria allikast pärit veest

## Vesta pidustused
Vesta pidustusi ehk *Vestaliaid* peeti 7.–15. juuni. Pidustuste ajal oli avatud templi püha ruum, et naised saaksid tuua jumalale ohvriande.

## Vaata ka
* Hestia
Baynnur

**Baynnur** (mongoli  Bayannaɣur, hiina 巴彦淖尔 Bāyànnào’ěr) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. 

Haldusüksuse keskus on Linhe linnarajoon. 

## Haldusjaotus

Baynnur jaguneb 7 maakonna tasemel haldusüksuseks: 4 hošuuniks, 2 maakonnaks ja 1 linnarajooniks:

*Dengkou maakond
*Hanggin Houqi hošuun
*Linhe linnarajoon
*Urad Houqi hošuun
*Urad Qianqi hošuun
*Urad Zhongqi hošuun
*Wuyuani maakond

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 93,9% hiinlased, 4,5% mongolid ja 1,2% hueid. 

## Välislingid
*Baynnuri koduleht
Sarvikliidrik

**Sarvikliidrik** (*Coenagrion pulchellum*) on liidriklaste sugukonda liidriku perekonda kuuluv kiil.

Eestis, nagu suuremas osas Euroopast kuni Iirimaani, on sarvikliidrik tavaline.

Sarvikliidriku keha on üsna sale ja kehapikkus jääb tavaliselt vahemikku 40–50 mm.
Eestiivad ja tagatiivad on ühelaiused ning aluselt järsult kitsenevad.

Sarvikliidrikuga on üsna sarnane sadulliidrik (*Coenagrion puella*). Ka välimus on neil sarnane. Sarvikliidrikul on tooraksi teisel segmendil must U-kujuline märk, niinimetatud veiniklaasimärk, koos musta joonega, mis ühendab seda segmendi kitsa musta ääreribaga. See eristabki teda sadulliidrikust: viimasel on samuti U-kujuline märk, aga pole ääreribaga ühendavat joont. Tagakeha on sinine mustade triipudega, aga mõnel emasel on mustad triibud nii laiad, et sinist peaaegu polegi näha.

Nende kahe liigi eluviis on samuti sarnane. Üldiselt elavad nad taimedel. Noori isendeid leidub tihti luhtadel ja niitmata rohumaadel. Kiilid lendavad maist juunini hommikutundidel. Paaritumine võib toimuda lennul, kuid ka õitel või teistel taimeosadel. Emane muneb veealustele taimeosadele, olles sealjuures ise veepinnast kõrgemal. Vastsed kasvavad veetaimedel ja talvituvad ühe korra.

Esimest korda kirjeldas sarvikliidrikku teaduslikult Pierre Léonard Vander Linden 1825.

## Välislingid

* 
*Kiililised
*Pilte sarvikliidrikust
Chifeng

**Chifeng** (mongoli *Ulaɣanqada*, hiina 赤峰 *Chìfēng*) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. 

## Haldusjaotus

Chifeng jaguneb 12 maakonna tasemel haldusüksuseks: 7 hošuuniks, 2 maakonnaks ja 3 linnarajooniks:

*Aohani hošuun
*Ar Horqini hošuun
*Bairin Zuoqi hošuun
*Bairin Youqi hošuun
*Harqini hošuun
*Hexigteni hošuun
*Hongshani linnarajoon
*Linxi maakond
*Ningchengi maakond
*Ongniudi hošuun
*Songshani linnarajoon
*Yuanbaoshani linnarajoon

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 77,6% hiinlased, 18,7% mongolid ja 2,9% mandžud. 

## Välislingid
*Chifengi koduleht
Tongliao

**Tongliao** (mongoli Töngliyao, hiina 通辽 Tōngliáo) on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Sise-Mongoolias. 

## Haldusjaotus

Tongliao jaguneb 8 maakonna tasemel haldusüksuseks: 5 hošuuniks, 1 maakonnaks, 1 maakonna õigustega linnaks ja 1 linnarajooniks:

*Horqini linnarajoon 
*Horqin Zuoyi Houqi hošuun
*Horqin Zuoyi Zhongqi hošuun
*Hulingol
*Hure hošuun
*Jarudi hošuun
*Kailu maakond
*Naimani hošuun

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 51,1% hiinlased, 45,4% mongolid ja 2,9% mandžud. 

## Välislingid
*Tongliao koduleht
Vesta neitsid

**Vesta neitsid** (*sacerdos Vestalis*) olid Vana-Rooma preestrinnad, kes teenisid kodu, kodukollet ja perekonda kaitsvat jumalannat Vestat. Nad olid Vana-Rooma ainsad naissoost preestrid.
Alicia Silverstone

**Alicia Silverstone** (sündinud 4. oktoobril 1976 San Franciscos) on USA filminäitleja.

## Tunnustus

Silverston on olnud Emmyle nomineeritud 2001. aastal animafilmiga "Braceface", kuid ei võitnud auhinda.

1998. aastal sai Silverstone'ist esimene näitleja, kes on olnud nomineeritud aasta kõige halvema naisnäitleja auhinnale Kuldne Vaarikas ühel aastal kahe filmiga: "Batman & Robin" ("Batman ja Robin") ning "Excess Baggage" ("Üleliigne pagas"). Neist esimesega ta pälviski Kuldse Vaarika. Melanie Griffith on teine naisnäitleja, kes on ühel aastal (1996) kandideerinud kahe filmiga Kuldsele Vaarikale, aga tema kandideeris ühe filmiga peaosas ja teisega kõrvalosas ning viimase ta ka võitis.

Aastatel 1996–2002 valis ajakiri FHM Silverstone'i igal aastal maailma 100 kõige seksikama naise hulka. Kõrgeim koht oli 11. (1997). 2009 valis FHM Silverstone'i kõigi aegade 100 seksikaima naise hulka 17. kohale.

## Isiklikku
Ta kuulub loomade õiguste eest võitlevasse organisatsiooni PETA, mis on valinud ta kõige loomasõbralikumate inimeste hulka.

Silverstone abiellus 11. juunil 2005 rokkmuusik Christopher Jareckiga.

## Välislingid
*
Vahur-Paul Põldma

**Vahur-Paul Põldma** (esinejanimega **Puu Estonia**; sündinud 16. mail 1972) on eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.

20. veebruaril 2002 asutas ta teatri Uus Vana Teater.

## Viited

## Välislingid
* Maria Ulfsak, "Vahur-Paul Põldma – nõudlik üksiklane, Eesti Päevaleht, 13. jaanuar 2003
* "Haruldane sündmus Pühalepa kirikus", Hiiumaa.ee, juuli 2004
* Maria Uuetoa, "Hunt Kriimsilma seitse ametit", Virumaa Teataja, 13. märts 2008 
* Triin Tael, "Vahur-Paul Põldma – tõlkis raamatu, lavastas etenduse, ise mängib ja üksi", Õhtuleht, 5. aprill 2008
Uus Vana Teater

**Uus Vana Teater** on 20. veebruaril 2002 asutatud kunstiteater. Selle asutaja ja juht on Vahur-Paul Põldma.

## Lavastused
* Alessandro Baricco monoloog "Novecento" 2002
*Vahur-Paul Põldma koguperesari "Kloun Kohupiimu kevadjutud" ja "Kloun Kohupiimu suvejutud" 2004
*Gianni Aversano kontsert-etendus "Napolincanto" 2004
*Khaled ben Maarufi "Pööningu lood" 2007
*Vahur-Paul Põldma suvelavastus "Piiri-pääri... Prääks-Prääks... Põrutame..." 2008
*Marik Põldma monodraama "adamson-eric ad astra" 2009

## Välislingid
* Teatri koduleht
*"Uus Vana Teater alustab hooaega “Novecentoga”" Eesti Päevaleht, 14. august 2003
*"Uus Vana Teater ülistab tahtmist kunsti teha", Postimees, 10. veebruar 2004
*"Uus Vana Teater alustab Õhtukooliga" Klassikaraadio kultuuriuudised, 10. november 2008
Kizilsu

**Kizilsu Kirgiisi autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Xinjiangis. Piirneb Kõrgõzstani ja Tadžikistaniga.

2000. aastal oli elanikest 64% uiguurid, 28,3% kirgiisid, 6,4% hiinlased ja 1% tadžikid.

## Haldusjaotus

Kizilsu jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks ja kolmeks maakonnaks:
* Akqi maakond
* Akt maakondo 
* Artux
* Ulugqati maakond

## Viited
Akqi maakond

**Akqi maakond** on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hiinas Xinjiangis Kizilsu kirgiisi autonoomse ringkonna kirdeosas. Piirneb põhjas Kõrgõzstaniga.

Umbes 90% elanikest on kirgiisid.

Maakond jaguneb halduslikult Akqi linnaks ja 5 vallaks.
Alo Lõhmus

**Alo Lõhmus** (sündinud 6. augustil 1973) on eesti ajakirjanik. 

1998. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli ajaloo-osakonnas bakalaureusetöö "Vaikiva oleku tulek Eesti ajakirjandusse". 

Töötanud Tartu telestuudios, ajalehtedes Postimees ja Maaleht, esimeses ja viimases ka peatoimetajana, praegu on ajakirja Imeline Teadus toimetaja.

## Artikleid
* Sajand kriisi Eesti majanduses – Postimees, 19. veebruar 2000

## Tunnustus
* 2007 – Eesti Ajalehtede Liidu aasta ajakirjanik
* 2015 – Virumaa kirjandusauhind ("Priius kallis anne")

## Viited
Javier Velásquez

**Ángel Javier Velásquez Quesquén** (sündinud 12. märtsil 1960) on Peruu poliitik.

12. juulist 2009 kuni 14. septembrini 2010 oli ta Peruu peaminister.

Javier Velásquez on hariduselt jurist. Ta kuulub vasaktsentristlikku parteisse Alianza Popular Revolucionaria Americana.

Javier Velásquez on kuulunud Peruu Kongressi alates 1995. aastast; alates juulist 2008 on ta Kongressi president.

Peaministriks sai ta pärast seda, kui eelmine peaminister Yehude Simon indiaanlaste maaõigusi puudutavate rahutuste tõttu tagasi astus.

Septembris 2010 astus ta peaministri kohalt tagasi, et kandideerida aprillis 2011 toimuvatel presidendivalimistel.
Iloni Imedemaa

**Iloni Imedemaa** on kunstnik Ilon Wiklandile pühendatud teemakeskus Haapsalus, Kooli tänav 5. Varem oli see osa Läänemaa Muuseumist, nüüd kannab katusorganisatsioon nime SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid. 

Sihtasutus Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid on Kultuuriministeeriumi ja Haapsalu Linnavalitsuse poolt 2013. aastal moodustatud asutus, mille koosseisu kuuluvad Ilon Wiklandi pärandit tutvustav galerii ja teemakeskus Iloni Imedemaa, Haapsalu piiskopilinnus, Raudtee- ja Sidemuuseum, ajalooline Haapsalu Raekoda ja Ants Laikmaa muuseum ning atraktsioonid huvisõidurong Peetrike ja aurupaat Kallis Mari. 

## Ajalugu
2004. aastal otsustas kunstnik Ilon Wikland kinkida oma raamatuillustratsioonide originaalid Eesti riigile. Sobiv paik tööde välja panemiseks leiti Haapsalus Läänemaa Muuseumile kuuluvas hoones aadressil Kooli 5. 

2006. aastal avati Ilon Wiklandi galerii. Lisaks kunstigalerii rajamisele tekkis mõte luua Haapsallu võimalikult palju aktiivset tegevust pakkuv ja peredega külastaja jaoks sobiv lastepärane keskus. Astrid Lindgreni raamatutele illustratsioone tehes olid sageli just Haapsalu linnusevaremed, puithooned ja meri Ilon Wiklandile inspiratsiooniallikaks. Nii sündiski just Haapsallu Iloni Imedemaa teemakeskus ning see avati 1. juulil 2009.

2014. aasta jaanuaris avati kujundaja-kuraator Tea Tammelaane käe all täielikult renoveerituna Iloni Imedemaa esimene korrus ja galerii uue näitusega “Olen alati siin. Ilon”. Uuele näitusele pandi välja senisest veelgi rohkem Ilon Wiklandi töid: illustratsioone, pisiplastikat, mälestusesemeid, raamatuid, tarbegraafikat jm. 

Näitus pärjati Muuseumiroti auhinnaga 2014. aasta parima püsiekspositsiooni eest.

## Keskus
Talvehooajal on avatud kolmekorruseline maja, kus on galerii, kino- ja näitustesaal, Iloni köök ning mängutuba, kus toimuvad meisterdamised ja teemapäevad. Vaadata võib Karlssoni tuba ja leida kõikjalt raamatutest tuttavaid tegelasi, mängida otsimismänge, proovida mängutoas erinevaid kostüüme ja joonistada.

Suvel on avatud Imedemaa õu Mattiase maja ja Käsitöökojaga, kus saab paberist ja puidust meisterdada. Õues on võimalik külastajail end proovile panna täpsusviskamises, karkudega käimises, kala püüdmises ja liivakastimängudes. Hoovil on avatud Kukli Mukli kiosk jahutava jäätisega. 

Teemakeskuses on näidatud Matsalu loodusfilmide festivali raames loodusfilme.

## Välisnäitused
Iloni Imedemaa on korraldanud Ilon Wiklandi pärandi tutvustamiseks välisnäituseid: 

* 2015 Ilon Wiklandi illustratsioonide näitus „Über Tisch und Bänke“ Berliinis, Saksamaal. Koostöös Berliini laste- ja noorte lugemiskeskusega LesArt.
* 2021Ilon Wiklandi illustratsioonide näitus „Imedemaa. Ilon Wiklandi illustratsioone.“ Vaasas, Soomes. Näitus valmis Iloni Imedemaa ja Tikanoja kunstimuuseumi koostöös. 
* 2022 Ilon Wiklandi illustratsioonide näitus “Haapsalust Bullerbyni” Hannoveris, Saksamaal.
* 2023 Ilon Wiklandi illustratsioonide näitus „Von Bullerbü bis Karlsson vom Dach“, Lõuna-Saksamaal Waiblingenis. 

## Viited

## Välislingid
*Iloni Imedemaa
*Ene Pajula. Ilon Wikland on õnnelik, et saab ilusa lapsepõlve eest midagi tagasi anda Õpetajate Leht, 14. august 2009
Jerzy Buzek

**Jerzy Karol Buzek** (sündinud 3. juulil 1940 Smilovices) on Poola poliitik. Ta oli 14. juulist 2009 kuni 17. jaanuarini 2012 Euroopa Parlamendi president.

Ta sündis aastal 1940 Smilovices (praeguse haldusjaotuse järgi Morava-Sileesia maakonnas Tšehhis).

Jerzy Buzek lõpetas Sileesia Tehnikaülikooli keemiainsenerina. Seejärel töötas ta Poola Teaduste Akadeemias ning õppejõuna ülikoolides.

Poliitilist tegevust alustas ta 1980. aastatel Solidarnośći liikmena. Aastal 1997 valiti Jerzy Buzek seimi liikmeks ning seejärel oli ta aastatel 1997–2001 Poola peaminister. Pärast kaotust 2001. aasta parlamendivalimistel taandus ta poliitikast.

2004. aastal valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks. Ta kogus rekordilise häältesaagi (173 389 häält, mis moodustas üle 22% valimisringkonna häältest). 2009. aasta valimistel püstitas ta 393 117 häälega (42% häältest) uue rekordi ning valiti ka Euroopa Parlamendi järgmisse koosseisu.

14. juulil 2009 valiti Buzek 555 poolthäälega Euroopa Parlamendi presidendiks. Ta on esimene idablokist pärit europarlamendi president. Valimiskampaaniat ega sisulisi valimisi ei toimunud, sest konservatiivid ja sotsiaaldemokraadid, kellel kahe peale on Euroopa Parlamendis absoluutne enamus, leppisid omavahel kokku, et viieaastase perioodi esimesel poolel juhib Euroopa Parlamenti Buzek ja teisel sotsiaaldemokraat Martin Schulz.

## Tunnustus
*2014 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Vaata ka
* Jerzy Buzeki valitsus

## Viited
Karukell

**Karukell** (*Pulsatilla* Mill.) on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.

Perekonda kuulub umbes 33 liiki, mis kasvavad Põhja-Ameerikas ja Euraasias.

Karukell on sügava juurestiku ja püstise varrega mitmeaastane taim, mille kõrgus on 5–40 cm. Mitte üksnes vars ja lehed, vaid ka õielehed on karvased. Lehed on rootsuga ja koondunud kodarikku.

Karukellad õitsevad aprillis ja mais. Õies on palju tolmukaid ja emakaid. Õite eredalt lillakaks värvunud osad ei ole kroonlehed, vaid kattelehed.

Paljud karukellad on oma peenelt väljajoonistunud lehtede, ükshaaval paiknevate suurte kellukakujuliste õite ja sulgjate seemnepeadega hinnatud ilutaimed.

Harilik karukell on Inglismaa Cambridgeshire'i ja Hertfordshire'i krahvkonna tunnuslill. *[[Pulsatilla hirsutissima]]* on USA Lõuna-Dakota osariigi tunnuslill. Palu-karukell on Kanada Manitoba provintsi tunnuslill. Kevad-karukell on Norra Opplandi maakonna tunnuslill.

## Mürgisus ja kasutamine

Karukell on väga mürgine. Taim sisaldab kardiogeenseid mürke ja oksütoksiine, mis aeglustavad inimese südame tööd. Karukella söömine suuremas koguses võib tekitada kõhulahtisust, oksendamist, krampe, madalat vererõhku ja koomat. Eriti ohtlik on karukella söömine raseduse ja lapse rinnapiimaga toitmise perioodil, see võib põhjustada aborti ja enneaegset sünnitust.

Kuid karukellaekstrakte on kasutatud sigimisprobleemide, näiteks menstruatsioonieelse sündroomi ja munandimanusepõletiku raviks. Seda on tarvitatud ka rahustina ja köha vastu, samuti valuvaigistina. Ta stimuleerib maksa tööd. Aas-karukell sisaldab ka baktereid ja seeni tapvaid aineid.

## Liike

Eestis esineb kaks looduskaitse all olevat liiki:
**Pulsatilla patens* – palu-karukell
**Pulsatilla pratensis* – aas-karukell

Teisi liike:
**Pulsatilla alba* – valge karukell
**Pulsatilla albana* – pärsia karukell 
**Pulsatilla alpina* – alpi karukell
**Pulsatilla ambigua* – kahtlane karukell
**Pulsatilla bungeana* – Bunge karukell
**Pulsatilla cernua* – korea karukell
**Pulsatilla chinensis* – hiina karukell
**Pulsatilla georgica* – gruusia karukell
**[[Pulsatilla grandis]]*
**Pulsatilla halleri* – Halleri karukell
**[[Pulsatilla koreana]]*
**[[Pulsatílla kostyczewii]]*
**Pulsatilla montana* – mägi-karukell
**[[Pulsatilla nigricans]]*
**Pulsatilla occidentalis* – lääne-karukell
**Pulsatilla rubra* – punane karukell 
**[[Pulsatilla subslavica]]* 
**Pulsatilla vernalis* – kevad-karukell
**Pulsatilla vulgaris* – harilik karukell
**Pulsatilla vulgaris* sp. *grandis* – suur karukell
**Pulsatilla × wolfgangiana* – värd-karukell
Ängelhein

**Ängelhein** (*Thalictrum*) on taimeperekond tulikaliste sugukonnas.

Ängelheina perekonda kuulub 120–200 liiki.

## Eesti liigid
*ahtalehine ängelhein (*Thalictrum lucidum*) – harva
*liht-ängelhein  (*Thalictrum simplex*) – hajusalt
*kollane ängelhein  (*Thalictrum flavum*) – sage
*kurekell-ängelhein (*Thalictrum aquilegifolium*) – hajusalt
*väike ängelhein  (*Thalictrum minus*) – haruldane

## Liike
* *[[Thalictrum alpinum]]* 
* *Thalictrum aquilegifolium* – kurekell-ängelhein 
* *[[Thalictrum calabricum]]*
* *[[Thalictrum chelidonii]]*
* *[[Thalictrum clavatum]]* 
* *[[Thalictrum cooleyi]]* 
* *[[Thalictrum delavayi]]* 
* *[[Thalictrum diffusiflorum]]*
* *[[Thalictrum dioicum]]* 
* *[[Thalictrum dipterocarpum]]*
* *[[Thalictrum fendleri]]*
* *Thalictrum flavum* – kollane ängelhein
* *[[Thalictrum foeniculaceum]]*
* *[[Thalictrum foetidum]]*
* *[[Thalictrum foliolosum]]*
* *[[Thalictrum glaucum]]*
* *[[Thalictrum ichangense]]*
* *[[Thalictrum javanicum]]*
* *[[Thalictrum kiusianum]]*
* *Thalictrum lucidum* – ahtalehine ängelhein
* *[[Thalictrum macrostylum]]* 
* *[[Thalictrum minus]]* – väike ängelhein
* *[[Thalictrum morrisonii]]* 
* *[[Thalictrum occidentale]]* 
* *[[Thalictrum orientale]]*
* *[[Thalictrum reniforme]]*
* *[[Thalictrum petaloideum]]*
* *[[Thalictrum polygamum]]* 
* *[[Thalictrum revolutum]]* 
* *[[Thalictrum rochebrunianum]]*
* *Thalictrum simplex* – liht-ängelhein
* *[[Thalictrum sparsiflorum]]* 
* *[[Thalictrum thalictroides]]* 
* *[[Thalictrum tuberosum]]*
Alphonso Lingis

**Alphonso Lingis** (23. november 1933 Illinois – 8. mai 2025) oli leedu juurtega USA filosoof ja kirjanik. 

## Välislingid
* "Filosoof Alphonso Lingis Tallinnas", Eesti Päevaleht, 24. juuli 2009
Tiiu Parmas

**Tiiu Parmas** (sünninimi **Tiiu Kivi**; 18. detsember 1943 Tallinn – 23. august 2011) oli eesti tennisist.
 
Tema abikaasa Jaak Parmas on tennisist ja treener, tütar Mari-Liis Parmas on samuti tegelenud tennisega.

## Saavutused
*NSV Liidu meister (1968)
*Kaheksandikfinalist Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel (1969)
*Pronksmedal EM naiste üksikmängus (1969)
*Hõbemedal EM naiste paarismängus (1969)
*Üliõpilaste maailmameister nii üksik- kui ka paarismängus (1970)
*Euroopa meister naiste paarismängus (1970)
*Eesti parim naissportlane (1970)
*Kokku 10 medalit NSV Liidu meistrivõistlustelt ja 41 medalit Eesti NSV meistrivõistlustelt (neist 19 kuldmedalit).
*Tenniseliidu auliige

## Viited

## Välislingid
* 
*"Elavate hulgast lahkus Eesti tenniselegend Tiiu Parmas" Delfi, 25. august 2011
Hatanga jõgi

**Hatanga jõgi** (vene keeles *Хатанга*) ehk **Kojku** on jõgi Venemaa põhjaosas Krasnojarski krais. Tekib Heta ja Kotui jõe liitumisel, suubub Hatanga lahte. Pikkus 227 km, valgala pindala 364 000 km². 

"Hatanga" tähendab evengi keeles "suur vesi", "palju vett".

Hatanga jõgi voolab läbi Põhja-Siberi madaliku. Tal on lai org (alamjooksul kuni 5 km), jõesängis on palju saari ja seetõttu moodustab ta palju harusid. 

Hatanga jõgikonnas on umbes 112 000 järve üldpindalaga 11 600 km².

Peamised lisajõed: parempoolsed – Nižnjaja, Bludnaja, Popigai jõgi (suubub jõkke suudmealas); vasakpoolsed – Novaja, Malaja Balahnja.

Jõgi toitub peamiselt lumesulamisveest. Suurvesi on mai lõpust kuni augustini. Jõgi on kaetud jääga septembri lõpust või oktoobri algusest kuni juuni alguseni. 

Veetase kõigub aasta jooksul kuni 8,5 meetrit, madalvee ajal ilmuvad alamjooksul looded. 

Keskmine äravool on 3320 m³/s, suurim 18 300 m³/s.

Jõest püütakse rääbist, omulit, muksunit, nelmat, taimeni, arktika paaliat. Jõgi on laevatatav (Hatanga asulas on Hatanga sadam).
Buor-Haja

**Buor-Haja** (vene **Буор-Хая**) on laht Laptevite mere lõunaosas, Leena jõe deltast kagus. Lahe pikkus 120 km, laius suudmeosas 110 km, sügavus kuni 18 m. 

Buor-Haja lääneosas asub Tiksi laht, selle rannikul Tiksi sadam. Lahe keskosas asub Muostahi saar.

Lahte suubub Omoloi jõgi. 

Üheksa kuud aastas on Buor-Haja laht kaetud jääga.

Lahe rannikul asub mahajäetud polaarjaam.

## Viited
Bayingolin

**Bayingolini Mongoli autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne piirkond) Hiinas Xinjiangis. 

2000. aastal oli elanike arv 1 057 000, neist 57,5% hiinlased, 32,7% uiguurid, 4,9% hueid ja 4,1% mongolid.

Bayingolini pindala on 462 700 km² ja ta on sellega suurim autonoomne ringkond Hiinas.

## Haldusjaotus

Jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks, seitsmeks maakonnaks ja üheks autonoomseks maakonnaks:

* Korla
* Bagraxi maakond 
* Bügüri maakond 
* Hejing maakond
* Hoxudi maakond 
* Lopnuri maakond 
* Qarkiliki maakond 
* Qarqani maakond 
* Yanqi Huei autonoomne maakond 

## Välislingid

*Ringkonna koduleht
Bortala Mongoli autonoomne ringkond

**Bortala Mongoli autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Xinjiangis. 

2000. aastal oli elanike arv 424 000, neist 67,2% hiinlased, 12,5% uiguurid, 9,1% kasahhid, 5,6% mongolid ja 4,5% hueid.

## Haldusjaotus

Jaguneb üheks maakonna õigustega linnaks ja kaheks maakonnaks:

* Bortala
* Arixangi maakond
* Jingi maakond
Korla

**Korla** on maakonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas, Bayingolini Mongoli autonoomse ringkonna halduskeskus. Asub Konqi jõe ääres. Linna lähedal asub Bosteni järv.

Linnas on nafta- ja gaasitööstusettevõtted. Linna lähedal kasvatatakse ekspordiks Bretschneideri pirnipuu pirne.

2000. aastal olid 69,8% elanikest hiinlased, 26,4% uiguurid, 2% hueid ja 1% mongolid.

Hani dünastia ajal oli Korla tuntud kui Weili kuningriigi keskus.

Korlas suri 30. mail 1877 Kašgaaria valitseja Yaqub Beg, mille järel Kašgaaria läks Hiina võimu alla.
Maria Annus

**Maria Annus** (kuni 2016. aastani **Maria Soomets**; sündinud 21. veebruaril 1979) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2002. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli näitlejana (20. lend). 

Aastatel 2002–2007 oli ta Ugala teatri näitleja. Alates 2008. aasta maist on ta Vanemuise näitleja.

Ta on laulnud tütarlastekooris Ellerhein. 

## Rollid
### Vanemuises

### Teistes teatrites

### Telesarjades

## Tunnustus
* 2003 – Kristallkingakese auhind
* 2022 – Vanemuise draamatrupi kolleegipreemia naispeaosa kategoorias rollide eest lavastustes "1984" ja "Terror"

## Isiklikku
Tema abikaasa on näitleja Robert Annus. Neil on 2010. aastal sündinud tütar Noora.

## Viited

## Välislingid
* Jaanus Kulli, Maria Soomets: «Minus on nahaalsust läbi lüüa.» Õhtuleht, 7. aprill 2003
* Maria Soomets: «Minu unistuste roll on emaroll!» Naisteleht, 31. august 2007
* Margit Adorf, Ilma teatrita näitleja Maria Soomets Stiil, märts 2008
* Raimu Hanson, Näitleja Maria Soomets liitus Vanemuisega Tartu Postimees, 30. mai 2008
* Maria Soomets ootab kingituseks tulpe Sakala, 19. veebruar 2009
* Maria Soomets: kollektiivne alateadvus on muutunud Postimees/Elu24, 24. juuli 2009
Shihezi

**Shihezi** on maakonna (allringkonna) õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Asub Manasi jõe ääres.

Linn rajati keiser Qing Qianlongi (1736–1795) ajal.

Tähtsamad tööstusharud on nafta-, tekstiili- ja toiduainetetööstus. Linnal on raudteeühendus Usu ja Ürümqiga.
Oskar Eller

**Oskar Eller** VR II/3 (11. jaanuar 1886 Kivijärve mõis, Laiuse vald, Tartumaa – 5. november 1919) oli eesti sõjaväelane, Vabadussõja-aegse Tartu kaitsepataljoni ülem, kapten.

Eesti Vabaduse Risti II liigi 3. järgu kavaler (postuumselt, 1920).

Kapten Eller sai surmavalt haavata Lätimaal.

## Mälestussammas

Vabadussõja-aegse Tartu kaitsepataljoni ülemale kapen Oskar Ellerile avati mälestussammas 6. juunil 1934 tema kalmul Pauluse kalmistul. Sammas kujutab endast kaht üksteisele asetatud kiviplokki ja nendele asetatud väikest kivimuna. Mälestussamba püstitas Vabadussõjas Langenud Kangelasi Mälestav Tartumaa Komitee. Mälestussamba kavandi on valmistanud kujur Aleksander Eller, mälestatava omaaegne hea sõber.

## Raamatus ja filmis
Oskar Ellerit on kujutatud Albert Kivikase romaanis "Nimed marmortahvlil". Raamatus on kujutatud nimetut pataljoniülemat ja tema asetäitjat. Pataljoniülemaks oli Hellar Grabbi järgi leitnant Karl Einbund (hilisem peaminister Kaarel Eenpalu), lahingutes juhatas aga pataljoni tema asetäitja kapten Oskar Eller, keda Kivikas kujutab raamatus kompaniiülemana."

Samanimelises filmis mängis pataljoniülemat Martin Veinmann, kompaniiülemat Jaan Tätte.

## Muu
Oskar Eller oli ka osaline Oskar Lutsu "Kevade" valmimisloos. Oskar Luts: "Käsikirja puhtalt ümberkirjutamiseks mul ei jätkunud aega. Selle töö võttis enese peale kadunud kapten Oskar Eller. Viimane oli kirjanduslik ja paljulugenud inimene, ja nagu selgus, oli ta tol korral ainuke isik, kellele minu lookesed meeldisid.".

## Viited

## Kirjandus
* Hannes Walter, Tiina Tojak, "Nad andsid kõik. Vabadussõjas langenud ohvitserid" Tallinn, 2000, lk 106-109.
* Jaak Pihlak, Mati Strauss, Ain Krillo, "Eesti Vabaduse Risti kavalerid". Viljandi: Vabadussõja Ajaloo Selts: Viljandi Muuseum 2016.

## Välislingid
*Hellar Grabbi: "Nimed marmortahvlil: raamat ja film" Eesti Elu, 10. oktoober 2003
*Ohvitseride andmekogu
Sunža

**Sunža** (2015. aastani Ordžonikidzevskaja) on linn (2015. aastani staniitsa ja seejärel 2016. aastani alev) Venemaal Inguššias, Sunža rajooni keskus. Asub Sunža jõe orus Tšetšeenia piiri ääres. 

## Elanikkond
Ordžonikidzevskajas elas 2010. aasta rahvaloenduse andmeil 61 577 inimest. See oli elanike arvult Inguššia suurim asula Nazrani järel ja Venemaa suurim maa-asula. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli 48% elanikest ingušid ja 50% tšetšeenid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil moodustasid ingušid 90% elanikest ja tšetšeenide osakaal oli 7,5% ja venelaste osakaal 0,9%.

## Ajalugu
Asula rajati 1850. aastal **Sunženskaja** staniitsana. 1852. aastal nimetati see vene kindrali Nikolai Sleptsovi auks **Sleptsovskajaks**. 1939. aastal sai see Grigori Ordžonikidze järgi nime **Ordžonikidzevskaja**. 17. mail 2015 korraldati rahvaküsitlus, millel enamus osalenud linnakodanikke toetas asula linnaliseks muutmist ja uue nime **Sunža** andmist.

## Transport
Asulat läbib 1894. aastal valminud Groznõi–Beslani raudtee. Läänepiiril asub sõjaväelennuväli.

13. septembril 2015 toimusid alevi volikogu valimised.

## Viited