open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Semai keel

**Semai keel** (ka 'senoi keel') on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad aslid Malaisias Malaka poolsaarel. Keelt räägitakse Pahangi osariigi loodeosas, Peraki osariigi lõunaosas ja Selangori osariigi põhjaosas.

Kõnelejate arv on umbes 30 000.

Semai keel jaguneb mitmeks murdeks, mis kõik ei ole omavahel arusaadavad.

Peraki osariigis kõneldavas Kampari murdes on 33 vokaalfoneemi ja 19 konsonantfoneemi. Eristatakse oraalseid ja nasaalseid vokaale ning pikki ja lühikesi vokaale.

Semai keelt kirjutatakse malaipärases ortograafias. Konsonantide märkimiseks kasutatakse 19 tähte (b, c, d, f, g, j, k, l, m, n, p, q, r, s, t, v, w, x, y, z, ng, ny), lisaks 4 tähte (f, v, x, z) võõrsõnades. Vokaalide märkimiseks kasutatakse vaid 5 tähte (a, e, i, o, u).

2014. aastal õpetati semai keeles 28 algkoolis Peraki ja Pahangi osariikides.

## Viited

## Kirjandus
* Phillips, Timothy C., Linguistic Comparison of Semai Dialects, 2013, SIL Electronic Survey Reports, Language Assessment, Sociolinguistics
* Semai keele Swadeshi loend
Kaitseväe tagalakeskus

**Kaitseväe tagalakeskus** on Kaitseväe struktuuriüksus. 

Tagalakeskus moodustati 2001, kui ühendati Kaitseväe kesklaod ja tagalapataljon.

## Viited
East Driefontein

**East Driefontein** (afrikaani keeles **Oos-Driefontein**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.

East Driefonteinis asub kullakaevandus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli East Driefonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,66%, valgeid 0,62%, värvilisi 0,52%, India või Aasia päritolu inimesi 0,10% ja teisi 0,10%.

## Viited
Bandung

**Bandung** on linn Indoneesias Jaava saarel, Lääne-Jaava provintsi halduskeskus. Bandung on suuruselt Indoneesias kolmas linn.
Mcopest

**Mcopest** (ka **MCOPEST**) on NATO miinitõrjeõppus.

Eestis on Mcopest toimunud mitu korda, näiteks 1996 ja 2004. Kui 2004 sai Eesti NATO liikmeks, siis oli Mcopest esimene Eesti juhitav õppus NATO liikmena.

## Viited

## Välislingid
*http://www.mil.ee/et/arhiiv/4759/algab-esimene-s%C3%B5jaline-operatsioon-eesti-territooriumil-nato-liikmena
Mini-Erna

**Mini-Erna** on Noorte Kotkaste igal aastal korraldatav matkavõistlus. 

Võistlusele pääseb igast malevast tublimatest poistest koosnev 4-liikmeline võistkond. Võistlusest võtavad osa ka Läti, Leedu ja Rootsi külalisvõistkonnad. 

## Välislingid
*https://parnu.postimees.ee/4512918/mini-erna-voitis-parnumaa-esindus
Anton von Schönfeld

**Anton Maria Emmerich Wilhelm von Schönfeld** (3. juuli 1827 Praha – 7. jaanuar 1898 Viin) oli Austria-Ungari sõjaväelane, viimane suurtükiväekindral (*Feldzeugmeister*) ja keiserlik-kuningliku armee *Generaltruppeninspektor*. Ta pärines von Schönfeldide aadlisuguvõsast Böömimaalt. Vabahärra.

## Sõjaväeline karjäär

## Tunnustus
*Austria Raudkrooni ordeni I klass (18. juuni 1879)
*Austria keiserliku Leopoldi ordeni suurrist (1889)
*Austria sõjateenistusmedal, punane pael (detsember 1892)
*Preisi Punase Kotka ordeni suurrist (1892)
*Preisi kuningliku Krooniordeni II klass
*Prantsuse Auleegioni suurohvitser
*Serbia kuningliku Takovo ordeni suurrist
*Rumeenia Tähe ordeni suurrist
*Pärsia Päikese ja Lõvi ordeni II klass (suurohvitser)
*Preisi Düppeler Sturmkreuz
*Preisi Alsenkreuz
*Mecklenburg-Schwerini sõjateenistusrist

## Schönfeldi marss
Kindral Schönfeldile pühendas Austria helilooja Carl Michael Ziehrer teose "Schönfeld-Marsch", Op. 422. Selle esmaettekanne toimus 16. oktoobril 1890.

## Viited

## Välislingid
*Schönfeld, Anton Freiherr von, Planet-Austria (PDF; 88&nbsp;kB)
*Schönfeld-Marsch, Planet-Vienna
Kalefeld

**Kalefeld** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Valla pindala on 84,16 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6354 inimest. Vald asub umbes 10 km Northeimist põhjas.

Valda kuuluvad Dögerode, Eboldshauseni, Echte, Kalefeldi, Oldenrode, Oldershauseni, Sebexeni, Westerhofi, Wiershauseni ja Willershauseni küla.

2008. aastal kaevati linna lähedalt välja Rooma lahinguväli. Praegu on väga tõenäoline, et Rooma leegionärid võitsid lahingu kohalike germaani võitlejate vastu.

## Rooma lahinguväli 3. sajandi algusest

2008. aasta suvel kaevasid Saksa arheoloogid välja Germaanias väga tõenäoliselt Rooma leegionäride ja germaani hõimude vahel toimunud lahingu jäänused. Esimesed arheoloogilised leiud tegid 2000. aastal künklikus männimetsa piirkonnas Hannoveri ja Kasseli vahel harrastusarheoloogid, kes avastasid metalliotsijate abil metallesemeid.

Arheoloogid on nüüd selgitanud, et kuru suudmes toimus äge lahing, mida nüüd kutsutakse Harzhorni lahinguks, kus osalesid vibukütid ja ratsavägi, varustatud pikamaa katapultidega, mis suudavad läbistada kilpe 300 meetri kaugusel.

Juhtiva arheoloogi Petra Lönne järgi näitavad leiud, et lahingus osales võib-olla tuhat roomlast. See on ainulaadne, hästisäilinud koht. Siiani on leitud umbes 600 eset, sealhulgas odad, nooleotsad, kirved, turviseplaadid, telgivaiad, katapuldipoldid ja mündid. 2013. aastal avastati ka täielik postikott.

Üks selline münt kujutab Rooma keiser Commodust, kes valitses aastatel 180–192 (*terminus post quem*), samas kui mõõkade ja vankrite fragmendid näitavad, et lahing toimus 3. sajandi esimesel poolel.

Vastupidi Saksa meedia arvamusele, et roomlased tõmbusid täielikult Reini jõe taha Teutoburgi metsa veresauna järel, milles tapeti tuhanded leegionärid, teatavad ajaloolised ürikud korrapäraselt sõjaväelistest operatsioonidest kui karistusretkedest Reinist idas.

Sellistest sõjalistest operatsioonidest teatatakse Caracalla ja Maximinus Thraxi ajast, viimane on esimese Rooma sõdurkeiser, kes valitses lühidalt aastatel 235–238, mõlemad osalesid isiklikult operatsioonides germaani hõimude vastu.

2009. aasta aprillis esitasid vastutavad arheoloogid kuus äsjaleitud hõbedast denaari: üks Caracalla, kolm Elagabaluse ja kaks Severus Alexanderi. Uus avastus kitsendab lahingu ajavahemikku 230 kuni 235.

2012. aasta jaanuarist on teada ka üks Rooma lahingus osalenud üksus: Rooma insenerikirves (*dolabra*), mis leiti lahinguväljalt, on kirjega LEG IIII (4. Leegion) ja täiendavate tähtedega, mis näitavad, et selle omanik kuulus *Legio Quarta Flavia Severianan Alexandrina*, mis oli paigutatud Singidunumisse (nüüd Belgrad Serbias).

## Kirikud

* Weissenwasserkirche, ehitatud 1145. aastal, romaani stiilis
* Liebfrauenkirche, ehitatud 1872. aastal Conrad Wilhelm Hase plaanide järgi

## Viited

## Välislingid

* www.kalefeld.de
Utria Dessant

**Utria Dessant** on Ida-Viru maakonnas iga aasta jaanuaris toimuv sõjalis-sportlik võistlus, mida peetakse Vabadussõja lahingu Utria dessandi mälestamiseks. Võistlust korraldab MTÜ Sõjalis-sportlik Selts Erna.

Esimest korda toimus Utria Dessant 1999. aastal.

## Vaata ka
*Erna retk

## Viited

## Välislingid
*Võistlusest Erna Seltsi kodulehel
Posti tänav (Mõisaküla)

**Posti tänav** on tänav Mõisaküla linnas.

Tänav saab alguse Kesk tänavast ja suundub lõuna suunas Nurme tänavani. Tänava pikkus on 460 meetrit.

## Hoonestus
* Majas aadressil Posti 6 avati 4. detsembril 1944. aastal kool. 1949. aastal alustati koolihoone juurdeehitust ja järgmisel aastal muudeti kool Eesti raudteevalitsuse keskkooliks nr 4. Alates 1. septembrist 1960 hakkas Posti 6 asunud kool kandma nime Mõisaküla Keskkool. Hoone suleti 1995. aasta veebruaris.

## Viited
239 eKr

**239. aasta eKr** oli 239. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DXV (515).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Mamilius Turrinus ja Quintus Valerius Falto.
*...

## Sündinud
*Quintus Ennius, Rooma kirjanik

## Surnud
*Antigonos II, Makedoonia kuningas
NATO strateegilise kommunikatsiooni kompetentsikeskus

**NATO Strateegilise Kommunikatsiooni Kompetentsi Keskus** (NATO StratCom COE – NATO Strategic Communications Centre of Excellence) on mitut riiki hõlmav, NATO poolt akrediteeritud rahvusvaheline organisatsioon, mis ei ole osa NATO struktuurist ega allu ühelegi NATO üksusele.

Riias, Lätis asuv NATO StratCom COE aitab kaasa alliansi ja liitlaste riikide strateegiliste kommunikatsiooni võime parandamisele. Strateegiline kommunikatsioon on alliansi poliitiliste ja sõjaliste eesmärkide saavutamiseks tehtavate jõupingutuste lahutamatu osa, seetõttu on järjest olulisem, et allianss suhtleks asjakohaselt, õigeaegselt, täpselt ja kindlalt oma muutuvatest rollidest, eesmärkidest ja missioonidest.

Keskuse ülesanne on anda panus NATO, NATO liitlaste ja NATO partnerite strateegilistesse kommunikatsiooni võimekuste arendamisse. Keskuse tugevus põhineb rahvusvahelise ja sektoritevahelise võimekuse, nii tsiviil- kui ka militaar-, era- kui ka akadeemiliste kogemuste sidumine tänapäevaste tehnoloogiate kasutamisega, sealhulgas virtuaalsete vahendite kasutamine analüüsiks, uuringuteks kui ka järelduste tegemiseks.

NATO StratCom COE keskuse moodustavad mitmekülgse taustaga rahvusvahelised eksperdid, kelle hulgas on nii sõjaväe, valitsuse kui ka akadeemilise taustaga asjatundjaid: koolitajaid, õpetajaid, analüütikuid ja teadlasi.

Keskust mehitavad ja rahastavad selles osalejad riigid ja ka partnerid. NATO StratCom COE asutajaliikmed on Läti, Eesti, Saksamaa, Itaalia, Leedu, Poola ja Ühendkuningriik. Holland, Soome, Rootsi ja Kanada ühinesid hiljem, lisaks on Prantsusmaa ja Slovakkia lõpetamas keskusega liitumise protseduuri.

## Välislingid
* NATO Strategic Communications Centre of Excellence
* "Läti tahab NATO Riia keskust tehisintellekti uuringute jaoks laiendada" ERR, 20. mai 2024
Kovõlkino

**Kovõlkino** on linn Venemaal Mordva Vabariigis, Kovõlkino rajooni halduskeskus. 

Linn asub Mokša jõe ääres, 116 km Saranskist läänes. 

Linn tekkis mokša küla Voskressenskaja Lašma lähedale 1892. aastal rajatud raudtee jaama juurde. 1919. aastani kandis nime **Arapovo**. Linnaõigused sai 1960. aastal. Kovylkinsky Agraria-ehituskolledž on Mordva Riikliku Ülikooli kohalik haru.
Katlenburg-Lindau

**Katlenburg-Lindau** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Valla pindala on 71,47 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7052 inimest. See asub umbes 10 km Northeimist kagus ja 20 km Göttingenist kirdes. 

Katlenburg-Lindau moodustati 1. märtsil 1974 varem omaette valdadest Katlenburg-Duhm, Gillersheim, Berka, Elvershausen, Wachenhausen, Suterode ja Lindau. Peale Lindau, mis kuulus Duderstadti kreisi (mis oli varem Eichsfeldi osa), olid need kogukonnad Northeimi kreisi osad. Max Plancki Ühingu Max Plancki instituut päikesesüsteemi uurimiseks *(Max-Planck-Institut für Sonnensystemforschung)* paiknes aastatel 1946–2014 Lindaus, kuni see koliti Göttingeni. 2004. aasta juunini oli see tuntud kui *Max-Planck-Institut für Aeronomie*.

## Paikkonnad

* Berka
* Elvershausen
* Gillersheim
* Katlenburg
* Lindau
* Suterode
* Wachenhausen

## Vaatamisväärsused

* Katlenburg: loss, mille järgi on Katlenburg nime saanud
* *[[Muthaus]]* Lindaus
* Mordmühle: vana veski Lindaus

## Kirikud

* St. Johannise kirik
* Ristikirik (*Kreuzkirche*, luterlik, Lindaus)
* Peeter-Pauli kirik (katoliiklik, Lindaus)
* Püha südame kirik (*Herz-Jesu*, endine katoliiklik, Katlenburgis)

## Tuntud inimesi

* August Beuermann (1867–1930), Saksa poliitik (DVP), MdR, MdL (Preisimaa)
* Wilfried Gleitze (1944–), jurist, *Deutschen Rentenversicherung Westfalen* esimene juht (1987–2009), *Bundesversicherungsamti* endine asepresident
* Michael Krieter (1963–), endine käsipallur
* Franz Mueller-Darß (1890–1976), Waffen-SS-i Forstmeister ja Standartenführer
* Rolf Herrmann, endine käsipallur

## Sõpruslinn

* Binau, Saksamaa

## Viited

## Välislingid

* Katlenburg-Lindau veebileht
* Katlenburgi veebileht
* Max Plancki instituut päikesesüsteemi uurimiseks
Aime

**Aime** on eesti naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Aime 1971 naisel. Aime oli Eestis populaarsuselt 87. naisenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Aime vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 71,6 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 29,44. Aime on keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus on 71). 

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Aime 1761 naisel. Aime oli Eestis populaarsuselt 95. naisenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aime 1 inimesel.

## Nime kandjaid
*Aime Aarmaa
*Aime Elbing
*Aime Hansen
*Aime Ivanson
*Aime Jürjo
*Aime Kinnep
*Aime Kuulbusch-Mölder
*Aime Kärner
*Aime Leis
*Aime Lutsar
*Aime Maripuu
*Aime Mäemets
*Aime Pesur
*Aime Punga
*Aime Pärn
*Aime Pärnakivi
*Aime Rinne
*Aime Ruus
*Aime Sügis
*Aime Unt

## Viited
Astrid

**Astrid** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Astrid 783 naisel. Astrid oli Eestis populaarsuselt 221. naisenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Astrid üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,32 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 10,51. Astrid on keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus on 56). 

## Nime kandjaid
*Astrid Asi
*Astrid Böning-Nõlvak
*Astrid Ivask
*Astrid Jacobsen
*Astrid Kannel
*Astrid Kirchherr
*Astrid Lepa
*Astrid Lindgren
*Astrid Pirn
*Astrid Reinla
*Astrid Saalbach
*Astrid Saare
*Astrid Saava
*Astrid Talumäe
*Astrid Tammiste
*Astrid Thors
*Astrid Tiits
*Astrid Tuisk
*Astrid Villup

## Viited
Olaf Eisen

**Olaf Eisen** (28. aprill 1920 Tartu – 14. märts 1989 Tallinn) oli eesti keemik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1940. aastal Tallinna Reaalkooli kiitusega, 1947. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna keemilise tehnoloogia erialal, sai 1952. aastal tehnikateaduste kandidaadikraadi põlevkivi raskete fraktsioonide keemilise koostise uurimise teemal ja 1967. aastal doktorikraadi väitekirjaga „Tahkete kütuste töötlemisel saadud õlide analüüsi meetodid ja Eesti põlevkivi keemiline koostis”.

Eisen oli TPI-s aastatel 1943–1955 orgaanilise keemia labori ajutine abijõud, orgaanilise keemia ja pürogeensete protsesside kateedri assistent ja noorteadlane, kütuste keemilise tehnoloogia kateedri vanemõpetaja ja dotsent, 1955. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia (TA) Keemia Instituudis teadur, 1957–1974 füüsikalis-keemiliste uurimiste sektori juhataja, 1974–1978 teadusala asedirektor, 1978–1987 direktor, hiljem nõunik, 1969. aastast professor. Ta oli 1972. aastast Eesti NSV TA korrespondentliige ja 1983. aastast akadeemik, 1974. aastast NLKP liige.

Eiseni uurimisvaldkonnad olid spektromeetria, termodünaamika, põlevkivikeemia, süsivesinike valmistamine, alkeenide füüsikaline keemia, gaasikromatograafia ja teadusaparatuuri ehitus. Ta avaldas üle 300 teaduspublikatsiooni ja 2 raamatut.

## Tunnustus
*1972 Nõukogude Eesti preemia
*1976 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1986 Paul Kogermani mälestusmedal
*1987 Eesti NSV TA mälestusmedal

## Viited


## Välislingid

* https://real.edu.ee/ajatelg/eisen.html
* https://dea.digar.ee/?a=d&d=kodumaanadalaleht19671025.2.10&srpos=7&e=-------et-25--1-byDA%2cbyAU%2cbyTI-txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-%22olaf+eisen%22------------
Võidupüha mereparaad

**Võidupüha mereparaad** on võidupüha tähistamiseks peetav mereparaad.

Esimene võidupüha mereparaad toimus 23. juunil 2006 Saaremaal. Mereparaadil osales 19 laeva ja 1 lennuk üheksast riigist, kokku üle 600 meremehe.

## Viited

## Välislingid
*https://www.postimees.ee/1556339/saaremaal-toimus-eesti-esimene-mereparaad
Nikolai Tomson

**Nikolai Tomson** (14. veebruar 1898 Audru vald – 2. aprill 1972 Leningrad) oli eesti arstiteadlane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).
2 + 2 = 5 (ansambel)

**2 + 2 = 5** on Eesti ansambel. Ansambel tegutseb Tiit Pauluse juhtimisel Kuressaare Muusikakooli juures.

Ansambel on esinenud paljudel Eesti džässiüritustel.

## Koosseis
*Tiit Paulus
*Maria Väli
*Mai Jõgi
*Laas Pärtel
*Erko Niit

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Kuressaare muusikakooli kodulehel
Nikolai Buzulukov

**Nikolai Buzulukov** (4. mai 1905 – 15. september 1979) oli vene majandusteadlane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia tegevliige (akadeemik) 1951. aastast.

Buzulukov tuli Eestisse 1946. aastal. ÜK(b)P KK Eesti büroo	 likvideerimise järel töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia majanduse instituudis, valmistades ette oma doktoritööd põllumajanduse kollektiviseerimise teemal. 1951. aastal valiti ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia akadeemikuks ja oli 1951–1953 akadeemik-sekretär.

1953. aastal aga "avastas" EKP Keskkomitee tema teaduslikes töödes "tõsiseid poliitilisi vigu". Tegelikult oli see "süüdimõistmine" seotud	asjaoluga, et Buzulukov oli oma uurimustes tsiteerinud ka selleks ajaks põlu alla sattunud Nikolai Karotamme sõnavõtte. See saigi talle saatuslikuks. 1953. aastal kaotas ta oma koha Eesti NSV Teaduste Akadeemias ja 1955. aastal oli ta üldse sunnitud Eestist lahkuma

## Viited
Aleksandr Kiur-Muratov

**Aleksandr Kiur-Muratov** (vene Александр Павлович Киур-Муратов; 20. september 1898 – 8. märts 1968) oli tatari rahvusest Nõukogude loomaarstiteadlane.

Ta valiti 1951. aastal veterinaaria alal Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks veterinaaria alal. Kokku valiti sel aastal 11 uut liiget, kellest kümme oli Venemaalt Eestisse saadetud isikud. 

Kiur-Muratov naasis Venemaale juba 1953. aastal.

## Viited
Andrei Tšernõšov

**Andrei Tšernõšov** (22. aprill 1904 – 22. november 1953) oli alates 1951. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia tegevliige kütuste keemia ja energeetika alal.
Aleksandr Dobrjanski

**Aleksandr Dobrjanski** (vene Александр Флавианович Добрянский; 26. august 1889 Vilno – 31. jaanuar 1965 Leningrad) oli vene keemik, alates 1951. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliige keemia alal.
Aatrium (ansambel)

**Aatrium** oli Eesti ansambel, mis tegutses 1980. aastatel.

Ansambli moodustasid Igor Garšnek ja Andres Uibo.

## Viited
Vello Tarmisto

**Vello Tarmisto** (7. jaanuar 1918 Võru – 6. november 1991 Tallinn) oli eesti majandusteadlane ja geograaf, Eesti Teaduste Akadeemia liige (1977).

## Elukäik
Vello Grünberg (Tarmisto) sündis koos oma kaksikust venna Üloga Võrus teenistuja perekonnas. Aastatel 1931–1936 õppis Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumis, 1936. aastast õppis Tartu Ülikoolis majandusteadust. Õpingud katkestas sõjaväeteenistuse ajateenistus, mis algas 1. juulil 1939. aastal Suurtükiväegrupi noorena Tartus. Pärast kursuse lõpetamist jätkas ta 1. septembrist ajateenistust Tondi Sõjakooli aspirantide suurtükiväeklassis ja hiljem Teises maailmasõjas, kus osales Punaarmee Eesti Laskurkorpuses vanemleitnandi auastmes. Juba enne demobilisatsiooni jätkas ta õpinguid Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas. Diplom tööstusökonoomika erialal anti Vello Tarmistole kätte 1946. aastal.

Aastatel 1945–1949 töötas Tallinna Polütehnilises Instituudis ja alates 27. juunist 1949 Majanduse Instituudis. Esialgu oli ta instituudi teadussekretär kohakaasluse alusel, jätkates tööd TPIs, 1. septembrist 1949 juba põhikohaga, täites ühtlasi sisuliselt nooremteaduri kohustusi rahvamajanduse üldprobleemide sektoris. Kokku töötas ta seal 42 aastat, olles aastatel 1974‒1983 instituudi direktor.

Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks valiti 1977. aastal majandusteaduse alal, 1989 akadeemik. Osales Teaduste Akadeemia Kodu-uurimise Komisjoni töös (1958–1976 aseesimees, 1977–1990 esimees).

Avaldanud uurimusi Eesti põllumajanduse suunitluse, majandustegevuse territoriaalse organiseerimise, tootlike jõudude paiknemise ja regionaalökonoomika alalt. Koostanud Eesti kohta monograafilisi ülevaateid, mis Moskvas ilmununa leidsid teatmeallikatena kasutamist ka mujal maailmas.

## Tunnustus

* 1971 – Ungari Geograafia Seltsi auliige
* 1978 – Eesti NSV teeneline teadlane 
* 1983 – Eesti NSV Teaduste Akadeemia medal
* 1984 – Karl Ernst von Baeri mälestusmedal
* 1985 – NSV Liidu Geograafiaseltsi auliige
* 1989 – Eesti Geograafia Seltsi (esimene) auliige
* 1990 – taasasutatud Eesti Kodu-uurimise Seltsi esimene auliige

## Viited

## Kirjandus
* Kalev Kukk (2018). "Vello Tarmisto ja tema aeg". Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat, 43. köide. Lk 9–53
* Andrus Ristkok (2018). "Vello Tarmisto sõjajärgse kodu-uurimise eestvedajana". Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat, 43. köide. Lk 54–61
Gotthard Residents

**Gotthard Residents** on Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tänav 66 asuv keskaegse sisekujundusega hotell.

## Ajalugu
Esmane allikas on aastast 1397. Maja kanti kinnistusse 1415. aastal ja esimene omanik oli laevnik Kerkouwe. 

Tallinnas oli 1433. aastal tulekahju ning suure tõenäosusega sai hoone kahjustusi. Hiljem tehti majale mitmeid renoveerimistöid ja hoone sai oma tänasepäevani säilinud kuju. Vasemale poole jäi elamu, mis oli kolmnurkse viiluga ja keldris paikneva kerisahjuga. Paremale poole jäi aknalaiune kuur. Kolmas objekt oli avar võlv koos hoovi pääseva väravaga.

1535. aastal kosis Hans Hudde peretütre Catharina ja lasi hoones teha hilisgooti stiilis remonttöid ning sellest on säilinud siseportaali silluskivi. 1851. aastal sai tähtis kaupmees Ernst Carl Friedrich Baetge majaomanikuks, kes ühtlasi tegutses Hannoveri kuningriigi konsulina ja kellest sai hiljem Tallinna bürgermeister. Ta hakkas seda maja uuendama. Kolmnurkviil lõhuti ära, tänavapoolne külg sai korrapärased aknaread, mida ääristab ilmekas krohvraamistus. Kõige mitmekesisemalt on kujundatud katuseäärealune krohvkarniis. Kunagine fassaadikujundus on säilinud tänini.

Majas on säilinud 18.-19. sajandist pärit välisuks ja paraadtrepp. 19. sajandi keskpaigas ehitati kardinaalselt ümber klassitsistlikuks elamuks. Esimese korruse peretoas on säilinud maalingud laetaladel. Elamu keldris on alles keskaegsed ehituslikud konstruktsioonid: siseportaalid, talalaed ja kalorifeeri konstruktsioonid. Kunagine majaplaan peegeldub keldritasandil.

1929. aastal müüsid Magda Pezold, Arthur Baetge, Ralf Baetge ja Vanda Hoog maja maha ning sestpeale võeti see kasutusele büroohoonena. 9. märtsil 1929 kinnistati kinnistu omanikeks Ellinor Armsen ja Erna Körber. 1992. aastal enne omandireformi asus majades Pikk 66 ja 68 kirjastus BIT. Pärast BITi väljakolimist jäi 66. maja tühjaks ning linn andis selle Eesti Apostliku Õigeusu Kirikule. Pärast järjekordset omanikuvahetust 2011. aastal renoveeriti maja hotelliks.

## Hotell
Külalistemaja asub Tallinna Vanalinna ajaloolises osas Pikal tänaval, 600 meetri kaugusel turuväljakust.

Hoone renoveerimist alustati 2011. aastal ja 2012. aastal avati Gotthard Residents. Hotelli interjöör on omapärane ja huvitav: käänulised koridorid, madalad laed, vanaaegsed seinad, vanad maalid, ebatavalised võlvid ja sambad, luksuslikud lühtrid.

Gotthard Residents on kujundatud keskaegselt. Hotellis on 63 antiikse interjööriga numbrituba. Akendest avaneb vaade vanalinnale.

## Arhitektuuriajalooline väärtus
Maja on kantud riiklikult kaitstud ehitismälestiste registrisse. 1981. aastal tehtud hindamise järgi kuulub see klassi A (eriti väärtuslik). Kultuurimälestiseks tunnistati hoone 30. augustil 1996.  Kultuurimälestis nr 3052.

## Viited
Ceres (koor)

**Ceres** on Eesti segakoor, mis tegutseb Rapla maakonnas Märjamaa asulas. Koorivanem on Merje Sale.

## Viited

## Välislingid
*http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/ceres-saras-londonis-nadalalopufestivalil?id=64434718
*http://www.kooriyhing.ee/uudised/116/segakoor-ceres-londonis
Evi (eesnimi)

**Evi** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Evi 1931 naisel. Evi oli Eestis populaarsuselt 89. naisenimi. 

Kõige populaarsem oli eesnimi Evi üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 68,7, ning Jõgeva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,76. 

Evi oli keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus oli 71). 

1. jaanuari 2025 seisuga oli Eestis eesnimi Evi 1459 naisel. Evi on populaarsuselt 119. naisenimi. Evi oli keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus oli 75).

## Nime kandjaid
*Evi Arujärv
*Evi Juhkam
*Evi Krass
*Evi Pihlak
*Evi Rannap
*Evi Remm
*Evi Vanamölder
*Evi Veesaar

## Vaata ka
*Eevi

## Viited
Avicenna (ansambel)

**Avicenna** oli Eesti džässansambel, mis tegutses 1980. ja 1990. aastatel.

## Koosseis
*Villu Veski - saksofonid
*Sven Kullerkupp - klahvpillid
*Toomas Rull - turmmid
*Taavo Remmel - bass
*Ain Varts - kitarr
*Sergei Manukjan -. vokaal ja klahvpillid
*...

## Välislingid
*Foto ERR Arhiiv
C-duur (ansambel)

**C-duur** on Eesti ansambel, mis tegutseb Viljandi maakonnas Abja-Paluojal.

Ansamblisse kuuluvad Endel, Heiki ja Aivar.

## Viited

## Välislingid
* Ansambel Facebookis
DVPH

**DVPH** on eesti hiphopansambel. 

DVPH liikmed on produtsent Dragan Volta ja räppar Põhjamaade Hirm. Ansambli nimi moodustub esinejanimede initsiaalidest.

DVPH debüütalbum "Mõtted on mujal" ilmus 2013. aasta jaanuaris. Järgmine ja siiani viimane album "Natuke veel" anti välja 2014. aasta detsembris.
## Viited

*
Ruzajevka

**Ruzajevka** on linn Venemaal Mordva Vabariigis, Ruzajevka rajooni halduskeskus. 

Linn asub Insari jõe ääres, 25 km Saranskist edelas. 

Asulat on kirjalikes allikates mainitud 1631. aastal.  1937. aastal sai linnaks. 1725. aastal anti maa ja talupojad leitnant Tihhon Lukinile, kes omas seda enam kui 30 aastat, seejärel läks pankrotti ja müüs selle 1757. aastal kohtunõunik Jeremiah Struyskyle.
90 (Tallinna bussiliin)

90 oli Tallinna kommertsbussiliin, mis ühendas Tallinna lennujaama ja reisisadamat.

Bussiliiin 90 alustas tööd 1. juunil 1994. Liin avati universaalliinina, see ühendas Tallinna tähtsamaid punkte: hotelle "Kungla", "Olümpia", "Viru", "Palace", "Tallinn" ning autobussijaama, Balti jaama, reisisadamat ja lennujaama. Liini teenindas MRP Liinide AS "Scania CR112” ja "Volvo B10M" tüüpi bussidega. Väljumiste intervall oli 20 minutit ja pilet maksis 4 krooni.

Liin suleti 1995. aastal.

## Viited
Dominik Kahun

**Dominik Kahun** (sündinud 2. juulil 1995 Planás, Tšehhis) on Saksamaa jäähokimängija, kes mängib ründajana Šveitsi kõrgliiga klubis SC Bern.

Kahun sündis Tšehhis ja kolis perekonnaga Saksamaale lapsepõlves. Ta hakkas jäähokit mängima Saksamaa noorteklubis Jungadler Mannheim. 2012. aastal suundus ta Põhja-Ameerikasse, liitudes Ontario Hockey League'i klubiga Sudbury Wolves.

2014. aastal naasis ta kodumaale, liitudes Saksamaa kõrgliiga klubiga EHC München. Aastatel 2016–2018 tuli ta klubiga kolmel korral Saksamaa meistriks.

2018. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Chicago Blackhawks. Debüüdi NHL-is tegi ta 3. oktoobril mängus Toronto Maple Leafsi vastu. Esimese värava lõi ta 11. oktoobril mängus Minnesota Wildi vastu. 2019. aasta juunis liitus ta Pittsburgh Penguinsiga. 2020. aasta veebruaris siirdus ta Buffalo Sabresi.

2020. aasta novembris sõlmis ta üheaastase lepingu Edmonton Oilersiga.

2021. aasta septembris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Šveitsi kõrgliiga klubiga SC Bern.

2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Saksamaa jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Lisaks on ta kuulunud koondisse maailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
* Dominik Kahun NHL.com lehel
* Dominik Kahun hockeydb.com lehel
Alfred Mäll

**Alfred Mäll** (19. aprill 1907 Tallinn – 17. veebruar 1967 Tallinn) oli eesti tõstja.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Rudolf Sieczyński

**Rudolf Sieczyński** (23. veebruar 1879 Viin – 5. mai 1952 Viin, Austria) oli Poola päritolu Austria helilooja. Tänapäeval tuntakse teda peaaegu üksnes nostalgilise laulu "Wien, du Stadt meiner Träume" ("Viin, mu unistuste linn"), mille muusika ja sõnad ta kirjutas 1912. aastal. 

Klaverimängu õppis Rudolf Sieczyński kodus, ema käe all. Pärast kooli siirdus ta Viini Ülikooli, kus õppis õigusteadust. 1904. aastal kaitses ta õigusteaduse doktori kraadi ja alustas tööd juristina Mödlingi vallas Alam-Austrias. Esimese maailmasõja ajal oli ta interneerimislaagri ülem Göllersdorfis, 16. aprillil 1917 pälvis Tsiviilteenistuse Sõjaristi III klassi. Pärast sõda määrati ta põllumajandusameti juhiks ja talle anti õuenõuniku tiitel (*Hofrat*).

1919. aastal avaldas Sieczyński õigusteadusliku töö "Die Wiederbesiedelung gelegter Bauerngüter und Häusleranwesen". Seejärel kirjutas ta raamatuid Viinist, sealsest kultuurist ja tavadest, samuti komponeeris laule Viini teemadel omaenda tekstidele. Tema tuntuimaks teoseks sai 1912,. aastal kirjutatud Op. 1 "Wien, du Stadt meiner Träume". Laulu tekst tõlgiti peagi mitmesse keelde ning pala levis pealkirjade all nagu "Vienne, ville de mes rêves" ja "Vienna, City of My Dreams". Laulu üks tuntumaid salvestisi pärineb 1957. aastast, mil seda esitas Elisabeth Schwarzkopf Philharmonia Orchestra saatel Otto Ackermanni juhatusel. Laul oli ka lavastaja Stanley Kubricku 1999. aastal esilinastunud filmi "Silmad pärani kinni" ("Eyes Wide Shut") heliribal. Sieczyński järgmised teosed järgisid samuti Viini traditsioonilist stiili, kuid tema esimese pala edu ei kordunud.

Rudolf Sieczyński oli aastatel 1925–1930, 1930–1938 ja 1947–1949 Austria Heliloojate Liidu esimees.

Sieczyński maeti Hietzinger Friedhofi kalmistule Viinis.

## Viited

## Välislingid
* Wien, du Stadt meiner Träume
* Rudolf Sieczyński teosed portaalis International Music Score Library Project (IMSLP)
Lehv

**Lehv** (ka *lips*, *lipsuke*, kõnekeeles *šleif*) on enamasti dekoratiivsel eesmärgil liblikjalt aasa seotud pael.


Lindgren 1923.jpg|Astrid Lindgren, lehvid juustes
LVR Cromford Strohhut Rips 1910er.jpg|Lehviga kübar
Lhasa Apso Image 002.jpg|Lipsukesega koer


## Vaata ka
*Lips
*Kikilips
*Rosett
Lívia Járóka

**Lívia Járóka** (sündinud 6. oktoobril 1974 Tatas) on Ungari partei "Fidesz – Ungari Kodanike Ühendus" poliitik. Ta on rahvuselt mustlane.

Járóka valiti Euroopa Parlamenti 2004. aastal ja ta oli selle liige aastani 2014.
Septembris 2017 pääses ta uuesti Euroopa Parlamenti Ildikó Pelczné Gálli asendusliikmena, ta kuulub fraktsiooni Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraadid.
Ta on Euroopa Parlamendi juhatuse liige.

Járóka on õppinud Soproni ülikoolis ja Kesk-Euroopa Ülikoolis. 2012. aastal sai ta doktorikraadi sotsiaalantropoloogias University College Londonis.

## Viited

## Välislingid
*Lívia Járóka Euroopa Parlamendi kodulehel
240 eKr

**240. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXIV (514).

## Sündmused
*Aitoolia liit sõlmis rahu Ahhaia liiduga.
*Hiina astronoomid vaatlesid Halley komeeti.
*Aleksandria raamatukogu juhataja, astronoom ja matemaatik Erastothenos hindas Maa ümbermõõtu eri laiuskraadel asuvate objektide varju pikkuste alusel.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Casemiro

**Carlos Henrique Casimiro** (sündinud 23. veebruaril 1992 São José dos Camposes) on Brasiilia jalgpallur. Tema hüüdnimi on **Casemiro.**

Ta mängib kaitsva poolkaitsjana Inglise jalgpalliklubis Manchester United.

## Klubikarjäär
##### São Paulo
Casemiro mängis nooruses oma kodulinnaklubis São Paulo.. 25. juulil 2010 tegi ta debüüdi São Paulo esindusmeeskonnas, kui võõrsil kaotati Santosele. 15. augustil lõi ta oma esimese värava, kui klubi mängis 2:2 viiki konkurentide Cruzeiroga.

##### Real Madrid
2013. aasta jaanuaris laenati Casemiro Hispaania jalgpalliklubisse Real Madrid. Esimese mängu pidas ta Reali B-meeskonnas 16. veebruaril, alustades algkoosseisus CE Sabadell FC vastu.
Esindusmeeskonnas tegi Casemiro debüüdi 20. aprillil 2013. Kõik 90 minutit mänginud poolkaitsja aitas oma meeskonnal võita kodus 3-1 Real Betisi. 2. juunil lõi ta oma esimese värava Euroopas, aidates Reali B-meeskonna võidule AD Alcorconi vastu.
Kaheksa päeva pärast ehk umbes pool aastat pärast laenutehingut ostis Real Madrid Casemiro mängijaõigused. Üleminek läks Hispaania pealinnaklubile maksma 6 miljonit eurot.

##### Porto
19. juulil 2014 laenati toona 22-aastane Casemiro välja Portugali kõrgliigaklubisse FC Porto. Porto omandas laenuõigused üheks aastaks. Lisaks sellele oli Portugali klubil võimalik osta soovi korral Casemiro mängijaõigused pärast laenu lõppemist jäädavalt. Selle aja jooksul tegi ta kaasa 40 kohtumises lüües kokku 4 väravat.

##### Tagasitulek Real Madridi
5. juunil 2015 otsustas Real Madrid aktiveerida mängija tagasiostu klausli. Kaks kuud hiljem pikendas klubi temaga lepingu 2021. aastani.
Kui Rafael Benitezi käe all oli Casemiro pigem vahetusmängija siis uue treeneri Zinedine Zidane hoole all sai Casemirost põhimängija. Samal aastal võitis ta pärast Atletico Madridi alistamist lisaajal Meistrite Liiga.
2016-17 aitas ta klubil peale viie aastast pausi võita koduse meistriliiga. Natuke hiljem lõi ta Meistrite Liiga finaalis Juventus FC vastu värava ja võitis klubiga teist aastat järjest Meistrite Liiga karika.
2017-18 oli mängija jaoks samuti edukas aasta. Kolmandat aastat järjest võideti Meistrite Liiga, kui finaalis võideti 3-1 Liverpool FC. Märkimisväärne on see, et varem polnud suutnud ükski klubi Meistrite Liiga karikat võita rohkem kui ühe aasta järjest.

#### Manchester United
Casemiro liitus 2022. aasta suvel ligi 70 miljoni euro eest Inglise klubiga Manchester United.

## Saavutused
;São Paulo
*Copa Sudamericana: 2012
;Madridi Real
*La Liga: 2016–17
*Copa del Rey: 2013–14
*Supercopa de España: 2017
*UEFA Meistrite Liiga: 2013–14, 2015–16, 2016–17, 2017–18
*UEFA Superkarikas: 2016, 2017
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2016, 2017, 2018

## Viited

## Välislingid

*Profiil Madridi Reali kodulehel
Hea õpetaja

**Hea õpetaja** on Tallinna haridusasutuste õpetajatele antav aunimetus (kvaliteediauhind) tähelepanuväärse haridustöö eest.

## Aunimetuse saajaid
*...
;2015
*Irina Leinsaar, Tallinna Mardi Lasteaed
*Marianne Kull, Tallinna Mardi Lasteaed
*Pille Kull, Tallinna Suitsupääsupesa Lasteaed
*Helju Sillavee, Tallinna Kelmiküla Lasteaed
*Katrin Reinsalu, Tallinna Lasteaed Sinilind
*Moonika Tooming, Gustav Adolfi Gümnaasium
*Anu Kell, Gustav Adolfi Gümnaasium.
*...

## Viited
Mkuze

**Mkuze** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis, uMkhanyakude ringkonna halduskeskus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mkuze elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,86%, valgeid 4,46%, India või Aasia päritolu inimesi 1,13%, värvilisi 0,45% ja teisi 1,11%. Suulu keelt pidas emakeeleks 91,25% inimesi, inglise keelt 3,09%, ndebele keelt 0,86% ja afrikaani keelt 0,78%.

## Viited
Töökeskkond

**Töökeskkond** on ümbrus, milles inimene töötab.

Töökeskkond peab olema töötajaile ja teistele töökeskkonnas viibijaile ohutu. 

Töökeskkonna ohutegurite piirnormid ja ohutegurite parameetrite mõõtmise korra kehtestab Eesti Vabariigi Valitsus.

Töökeskkonna ohutuks muutmisel tuleb vajadusel kasutada isikukaitsevahendeid. 

## Vaata ka
*Loovust soodustav töökeskkond

## Viited
Craig Smith

**Craig Smith** (sündinud 5. septembril 1989 Madisonis Wisconsini osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Washington Capitals ründajana paremäärel.

Ta alustas jäähoki mängimist noorteliiga United States Hockey League'i klubis Waterloo Black Hawks. Hooaegadel 2009–10 ja 2010–11 mängis ta Wisconsini Ülikooli meeskonnas.

2009. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i ''draft''is 98. valikuna. NHL-is tegi ta Predatorsi meeskonnas debüüdi 7. oktoobril 2011 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu ja lõi selles mängus ka oma NHL-i karjääri esimese värava.

Pärast üheksat hooaega Predatorsi meeskonnas sõlmis Smith 2020. aasta oktoobris kolmeaastase lepingu Boston Bruinsiga. Pedatorsis jäi tema resultatiivseimaks hooajaks 2013/14, mil ta lõi 24 väravat ja andis 28 väravasöötu.

2023. aasta veebruaris kaubeldi Smith koos kolme hilisema *draft*i valikuga Garnet Hathaway ja Dmitri Orlovi vastu Bruinsist Washington Capitalsi.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. Ta andis turniiril kokku kümme resultatiivset söötu, mille poolest oli turniiri parim mängija.

## Viited

## Välislingid
* Craig Smith NHL.com lehel
* Craig Smith hockeydb.com lehel
Tamara Laas

**Tamara Laas** (vene keeles Тамара Карловна Лааз; 24. august 1923 Allmäe küla, Aleksandrovski maakond, Stavropoli kubermang, Nõukogude Venemaa – 1. või 7. oktoober 2007 Tallinn, urn maetud Tallinna Metsakalmistule) oli eesti õpetaja, NSV Liidu Ülemnõukogu kolmanda koosseisu saadik aastatel 1950–1954.

## Elulugu
Keskkooli lõpetas ta 1941. aasta juunis Leningradis, kus viibis ka Leningradi blokaadi ajal. Ta õppis filoloogiat ja omandas prantsuse keele õpetaja kutse. 1948. aastast töötas ta vene keele õpetajana Tallinnas.

1950. aastal valiti ta Tallinna Mererajooni valimisringkonnast NSV Liidu Ülemnõukogu kolmanda koosseisu saadikuks.

Hiljem töötas ta õpetajana Tallinna Reaalkoolis ja Tallinna 21. Keskkoolis. Ta osales vahetusprogrammides Ida-Saksamaa ja Tšehhoslovakkiaga.

## Isiklikku
Tema vanemad olid Karl Laas ja Liisa Väli. Ta ei abiellunud.

## Viited

## Välislingid
* Kohtumised kandidaatidega (1950). "NSVL Ülemnõukogu saadikukandidaat Tallinna 21. kooli õpetaja Tamara Laas läheb kohtuma Balti mere sõjaväelastega, laeva juhtkond võtab külalise vastu ning ta juhatatakse nõukoguliku sümboolikaga kaunistatud punanurka. Tamara Laas vestleb mereväelastega, lõpuks kuulajad aplodeerivad". Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 7, 10. märts 1950, 2/4 Eesti filmi andmebaas
* Maimo Kalmet. "On, keda meeles kanda". Nõukogude Õpetaja nr 18, 1. mai 1975
* Tallinna 21. kooli 1. lennu lõpupilt (1950), esimeses reas paremalt teine õppealajuhataja Tamara Laas
* Haud Tallinna Metsakalmistul
* Tamara Laas Genis
Natalja Neprjajeva

**Natalja Mihhailovna Neprjajeva** (vene keeles Наталья Михайловна Непряева; sündinud 6. septembril 1995 Tveris) on Venemaa murdmaasuusataja.

2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta teatesõidus pronksmedali. Teatesprindis sai ta koos Julija Belorukovaga üheksanda koha. Parimaks individuaalkohaks jäi klassikasprindi neljas koht.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta suusavahetusega sõidus ja teatesõidus pronksmedali.

2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis ta suusavahetusega sõidus hõbemedali.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 1. märtsil 2014 Soomes Lahtis toimunud etapil vabatehnikasprindis. Esimest korda jõudis ta poodiumile sealsamas 4. märtsil 2018 10 km klassikatehnikas. Esimese etapivõidu sai ta 2018.–2019. aasta Tour de Ski teisel etapil 30. detsembril Dobbiacos 10 km vabatehnikas. Ta tuli Tour de Ski üldvõitjaks hooajal 2021–22 ning temast sai esimene vene naissuusataja, kes on Tour de Ski võitnud.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  pronksmedal 4×5 km teatesõidus
* 2022  Pekingis
**  hõbemedal suusavahetusega sõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2019  Seefeldis
**  pronksmedal suusavahetusega sõidus
**  pronksmedal 4×5 km teatesõidus
* 2021  Oberstdorfis
**  hõbemedal 4×5 km teatesõidus

### [[Suusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2013  Liberecis
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
* 2014  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** 5 km klassikas
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
* 2015  Almatõs
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
**  pronksmedal 5 km vabatehnikas
**  pronksmedal klassikasprindis

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel]]
* 2018  Gomsis
**  hõbemedal 15 km suusavahetusega sõidus
**  pronksmedal vabatehnikasprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Natalja Neprjajeva on osalenud individuaalselt (seisuga 6. veebruar 2022) 136 maailma karikasarja etapil, sealhulgas jõudnud esikolmikusse 24 korral ja võitnud kuus korda.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Natalja Neprajeva FIS-i lehel
Kolme Kooli Kohtumine

**Kolme Kooli Võistlus** (ka **Kolme Kooli Kohtumine**, lühemalt KOKOKO) on iga-aastane eeskätt humanitaarainete võistlus, kus võistlevad Hugo Treffneri Gümnaasiumi, Tallinna 21. Kooli ja Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasium. Võisteldakse kirjanduses, ajaloos, inglise keeles, vene keeles, kunstiajaloos ja muusikas. Peale õppeainete võistluse võisteldakse ka mälumängus, asukoha linna (Tartu, Tallinna või Pärnu) tundmises ja spordis.

Esimene võistlus toimus 2002.

## Vaata ka
*Viie Kooli Võistlus

## Viited

## Välislingid
*https://parnu.postimees.ee/644974/tartlased-andsid-kolme-kooli-kohtumise-teatepulga-sutevaka-humanitaargumnaasiumile
Anastassija Sedova

**Anastassia Nikolajevna Sedova** (vene keeles Анастасия Николаевна Седова; sündinud 4. veebruaril 1995 Saranskis) on Venemaa murdmaasuusataja.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis oli ta 15 km suusavahetusega sõidus üheksas ja 10 km klassikas 11. Lisaks sai ta teatesõidus viienda koha. 

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta teatesõidus pronksmedali. Parimaks individuaalkohaks jäi 10 km vabatehnikas saadud kaheksas koht.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Venemaa naiskonnaga taas pronksi.

Maailma karikasarjas tegi Sedova debüüdi 27. novembril 2011 Kuusamos toimunud etapil 10 km klassikas. Esimest korda jõudis ta poodiumile 2018.–2019. aasta Tour de Ski teisel etapil 30. detsembril Dobbiacos 10 km vabatehnikas. 

Ka tema vend Pjotr Sedov on kuulunud Venemaa murdmaasuusakoondisse.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2018  Pyeongchangis
**  pronksmedal 4×5 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2019  Seefeldis
**  pronksmedal 4×5 km teatesõidus

### [[Suusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2013  Liberecis
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
**  pronksmedal 5 km vabatehnikas
* 2014  Val di Fiemmes
**  pronksmedal 5 km klassikas
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
* 2015  Almatõs
**  hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
**  hõbemedal 5 km vabatehnikas

### [[Põhja suusaalade juunioride maailmameistrivõistlused|Kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel]]
* 2016  Râșnovis
**  **maailmameister** 10 km klassika
**  pronksmedal 10 km vabatehnikas
* 2018  Gomsis
**  **maailmameister** 15 km suusavahetusega sõidus
**  pronksmedal vabatehnikasprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Anastassia Sedova on osalenud individuaalselt (seisuga 25. veebruar 2019) 38 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse neljal korral, kuid ühtegi etappi pole võitnud.

## Välislingid
* Anastassia Sedova FIS-i lehel
Mariel Merlii Pulles

**Mariel Merlii Pulles** (sündinud 1. novembril 1998) on eesti murdmaasuusataja.

## Õpingud
Pulles lõpetas 2017. aastal Otepää Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 2019–2025 Alaska Fairbanksi Ülikoolis, kus sai bakalaureusekraadi ärijuhtimises ja seejärel magistrikraadi keskkonnajulgeoleku erialal.

## Sportlikud tulemused
Pullese treener on Tanel Ojaste.
### Euroopa noorte olümpiafestival
* 2015 – Euroopa noorte olümpiafestivalil sprindis (klassikatehnika) 27. koht
### Juunioride ja kuni 23 aastaste maailmameistrivõistlused
* 2018 – sprint (vabatehnika) 19. koht 
* 2019 – sprint (k) 20. koht
* 2021 – sprint (k) 19. koht
### Maailmameistrivõistlused
* 2017. aasta MM  Lahtis
** sprint (v) 57. koht
** teatesõit 14. koht
* 2019. aasta MM  Seefeldis 
**sprint (v) 30. koht
** 10 km (k) 55. koht
* 2025. aasta MM  Trondheimis
**sprint (v) 21. koht
### Olümpiamängud
* 2022. aasta OM  Pekingis 
**  sprint (v) 41. koht
**  4x5 km teatesõit 16. koht, 
** sprinditeade (k) 17. koht
### Taliuniversiaad
* 2023  Lake Placidis
** sprint (v) kuldmedal 
** 15 km ühisstart (v) kuldmedal
** 5 km (k) hõbemedal
** 5 km jälitussõit (v) hõbemedal
### [[Maailma karikasari murdmaasuusatamises]]
* 2017 – Otepää etapil debüüt, sprint (v) 52.koht
* 2019 – Otepää etapil sprint (k) 40.koht
* 2021 – Dresdeni etapil sprint (v) 46.koht; teatesprint 19. koht
* 2024 – Canmore'i etapil sprint (v) 21.koht
* 2025 
** – Cogne etapil sprint (k) 16.koht
** – Faluni etapil sprint (k) 29. koht
### Eesti meistrivõistlused
Pulles on võitnud Eesti meistrivõistlustel aastatel 2016–2025 
*individuaalselt 2 kulda, 2 hõbedat ja 2 pronksi 
*teatesõitudes 3 kulda ja 4 hõbedat 
Ta on tulnud aastatel 2018 ja 2022 sprindis Eesti meistriks ka rullsuusatamises.

## Tunnustus
*2017 Otepää valla parim noorsportlane 
*2019 Otepää valla parim naissportlane
*2019 Eesti parim naissuusataja 
*2020 Eesti parim naissuusataja
*2021 Eesti parim naissuusataja
*2023 Otepää valla parim naissportlane
*2023 Eesti Akadeemilise Spordiliidu parim sportlane

## Isiklikku
Tema isa ja lell on endised suusatajad Margo Pulles ja Jaanus Pulles. 

## Viited


## Välislingid
* Mariel Merlii Pulles FIS-i kodulehel.
* Mariel Merlii Pulles. ESBL.
* Värske sprindimeister Pulles jätkab hooaja lõpuni, edasine on lahtine. sport.err.ee, 12. jaanuar 2025.
Milton Obote

**Apollo Milton Obote** (28. detsember 1925 – 10. oktoober 2005 Johannesburg) oli Uganda poliitik. Ta oli aastatel 1962–1966 Uganda esimene peaminister. Aastatel 1966–1971 ja 1980–1985 oli ta Uganda president.

Ta sündis Akokoro külas Põhja-Ugandas lango hõimupealiku pojana.
Euroalast väljaastumine

**Euroalast väljaastumine** on protsess, mille käigus euroala liikmesriik, olgu siis vabatahtlikult või sunniviisiliselt, lõpetab euro kasutamise oma riigi valuutana ja lahkub euroalast.

## Taust
Eurotsoonist lahkumise võimalus tekkis esmakordselt pärast Kreeka valitsuse võlakriisi algust. Mõistet "Grexit" kasutati väidetavalt kõigepealt Citigroupi majandusteadlaste Willem Buiteri ja Ebrahim Rahbari poolt 2012. aasta aruandes, mis puudutas Kreeka võimalust euroalast lahkuda. 2015. aastal lisati termin "Grexit" Oxfordi sõnastikku, mis on määratletud kui Kreeka potentsiaalne lahkumine euroalast.

2018. aasta juuli seisuga ei ole ükski riik euroalast välja astunud.

## Vaata ka

* Euroopa võlakriis
* Euroskeptitsism
* Euroopa Liidust väljaastumine

## Viited
Laima Andrikienė

**Laima Liucija Andrikienė** (sündinud 1. jaanuaril 1958 Druskininkais) on Leedu poliitik, ta kuulub erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid. Ta on olnud Leedu Seimi liige. Ta oli aastatel 2004–2014 ja 2016–2019 Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas aastal 1975 Druskininkai 1. Keskkooli ja aastal 1980 Vilniuse Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal.
Silvi Kalda

**Silvi Kalda** (16. jaanuar 1929 – 21. detsember 2018) oli eesti nahakunstnik.

Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi ja 1956. aastal Eesti Riiklikus Kunstiinstituudi (ERKI) nahkehistöö erialal. 

Seejärel töötas ta Tartu ja Tallinna kunstitoodete kombinaatides teostuskunstniku ja meistrina. 1967–1993 oli ta ERKI nahkehistöö kateedri õppejõud, 1987. aastast dotsent. 1994. aastast oli ta vabakutseline kunstnik.

Tema loomingut iseloomustati järelehüüdes järgmiselt: "Tema loomingus on alati olnud tähtsal kohal kuldamine ja nahavool, kuid eriti iseloomulikuks peetakse kuldaktsente heledal nahal või pärgamendil. Hilisemat perioodi ilmestas rohkete metalldetailide kasutamine."

Silvi Kalda oli Eesti Kunstnike Liidu liige (1959) ja Eesti Nahakunstnike Liidu auliige (2009).

1978. ja 1987. aastal pälvis ta preemiad Eesti vabariiklikul köitekunstinäitusel, 1982. aastal Eesti Kunstnike Liidu tarbekunstinäituse aastapreemia ning 1983. aastal Baltimaade tarbekunstitriennaali medali. 

Maetud Karjaküla kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996.

## Välislingid
* Suri nahakunstnik Silvi Kalda
Apurinani keel

**Apurinani keel** (ka ipurina keel) on Brasiilias räägitav keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Seda räägitakse Amasoonias, peamiselt Purusi jõe äärsetel aladel.

## Kõnelejate arv
Apurinani keelt räägib hinnanguliselt alla 30% umbes 9500 apurinanist. Enamikus külades lapsed ei räägi enam apurinani keelt ja oskavad vaid portugali keelt.

## Fonoloogia
### Vokaalid
Apurinani keeles on 10 lühikest ja 10 pikka vokaali. Nasaalse vokaali kõrvale sattunud oraalne vokaal nasaliseeritakse.

### Konsonandid

## Morfoloogia
Tegusõna puhul kasutatakse isiku märkimiseks ja nimisõna omistusliidetena samu afikseid:

## Viited

## Välislingid

*Da Silva Facundes, Sidney, 2000. The Language of the Apurinã People of Brazil (Maipure/Arawak), doktoriväitekiri, SUNY Buffalo.