open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lestat de Lioncourt

**Lestat de Lioncourt** on väljamõeldud tegelane, kes tegutseb Anne Rice'i seriaalis "Vampiirikroonikad" ja raamatus "Vampiir Lestat". Ta on vampiir, kes on "Vampiirikroonikate" jutustaja ja antikangelane.

## Ajalugu
Lestat sündis 7. novembril 1760. Ta sündis Prantsusmaal Auvergne'i piirkonnas, kus tema isa oli markii. Lestat oli seitsmes poeg. Kõigest kaks Lestat' venda elasid täiskasvanuks. Kuigi Lestat' pere oli tehniliselt aristokraatlik, oli de Lioncourtide varandus otsas ning nad elasid oma feodaalses linnuses vaeselt. Lestat' ema Gabrielle oli perekonnas ainuke kirjaosakaja, Lestat' isa oli pime ning mängis päevade viisi malet. Lestat' nimi oli koostatud tema vendade nimede esimestest tähtedest.

Lestat ei saanud isa ega vendadega läbi. Kord ütles ta emale: "Olen unes näinud, et ma tapan nad kõik. Ma tapan unenäos oma isa ja vennad. Käin toast-tuppa neid tappes, nagu ma tapsin need hundid."
Lestat üritas mitu korda oma perekonna eest põgeneda. Esimest korda küsis ta varjupaika kloostrist, hiljem aga põgenes rändnäitlejatega. Mõlemal korral leiti ta üles.
Lestat' ema müüs maha kõik põlvest põlve käinud juveelid, et osta hobuseid, relvi ja koeri, et Lestat saaks jahtima hakata. Peatselt sai temast leiva lauale tooja.

Külarahvas palus Lestat' abi, et vabaneda hundikarjast, mis oli küla terroriseerinud. Ta läks mägedesse ning tappis terve kaheksase karja. Selle käigus kaotas ta aga oma hobuse, koerad ja peaaegu ka elu. Külarahvas imetles Lestat'd vapruse pärast ning talle kingiti lopsakalt punane mantel ja saapad, mis olid huntide nahast tehtud, kuid Lestat langes sügavasse masendusse.

Gabrielle'i innustusel lahkus Lestat Auvergne'ist koos sõbra ja armukese Nicolasega ning suundusid Pariisi, kus nad tahtsid näitlejateks hakata. Lestat jäi silma ühele iidsele vampiirile, Magnusele, kes ta hiljem röövis ning vampiiriks muutis.

Kui Magnus oli Lestat' vampiiriks muutunud, tegi Magnus tulle hüpates enesetapu, nii et Lestat jäi õpetajata. Lestat päris Magnuselt ülisuure varanduse.

## Välimus

Täpselt pole öeldud, mis aastal Lestat vampiiriks tehti, kuid see juhtus vahemikus 1779–1781, seega ta oli siis 19–21-aastane. Ta on 182 cm pikk. Tal on lokkis blondid juuksed, mis õlgadeni päris ei ulatu. Heleda valguse käes paistavad ta juuksed valged. Tema silmad on hallid, kuid need haaravad sinist või violetseid värve kergelt. Tal on lühike ja kitsas nina ning ilusa kujuga suu, mis on tema näo jaoks alati natuke suur olnud. Lestat' sõrmeküüned (nagu kõikidel "Vampiirikroonikate" vampiiridel) jätavad mulje, nagu oleksid klaasist.

## Lestat' loodud vampiirid

* Gabrielle de Lioncourt
* Nicolas de Lenfent
* Louis de Pointe du Lac
* Claudia
* David Talbot
* Mona Mayfair

## Lestat muus meedias

* Aastal 1994 valminud filmis "Intervjuu vampiiriga: vampiirikroonikad" mängis teda Tom Cruise.
* Aastal 2002 valminud filmis "Neetute kuninganna" mängis teda Stuart Townsend.
Maameeste lipkond

**Maameeste lipkond** oli 1576. aastal Tallinna kodaniku Ivo Schenkenbergi loodud eestlaste väesalk, mis sõdis Schenkenbergi juhtimisel Vene vägede vastu Vene-Liivi sõjas. Teadaolevalt tegutses lipkond 1579. aastani.

Salka kuulusid maad rüüstavate venelaste eest veel Rootsi vägede käes püsivasse Tallinna põgenenud Harjumaa talupojad, kokku üle 400 mehe. Lipkond sai julge ja kavala tegutsemise tõttu kiiresti tuntuks, Schenkenberg pälvis hüüdnime "Eestimaa Hannibal" ja tema salka kutsuti "Hannibali rahvaks".

Kroonik Balthasar Russow kirjeldas maameeste lipkonda nõnda: "Ja need talupojad /---/ ei tundnud midagi armsamat, kui igal päeval ja ööl venelastega taplusi pidada, kus nad siis sagedasti ka võitjaks jäid /---/." Levinud relv oli harkpüss. Palka maksti vähe, põhiline motivatsioon oli võitlus Vene sissetungijate vastu, hiljem ka sõjasaak. Lipkond koosnes 40 rühmast ehk salgast, igas neist oli 6-10 meest.

Kui Vene väed Tallinna 1577. aastal piirasid, tegutses maameeste lipkond tuletõrjujatena, kustutades linna heidetud tulekerasid. Samuti korraldasid nad linnast väljatunge; ühe sellise käigus sai 7. veebruaril 1577 haavata piiramisvägede juhataja abi Ivan Vassiljevitš Šeremetjev, kes suri 10. veebruaril.

Pärast piiramise lõppu märtsis 1577 pidas Schenkenbergi lipkond maal partisanisõda venelaste vastu, röövides vaenlase maa-alal. 4. juunil 1578 rüüstas ja põletas maameeste lipkond koos Põltsamaa Rootsi sõjameestega põhja pool Emajõge asuva Tartu vene eeslinna.

Juulis 1579 varitsesid Schenkenbergi sissid tatarlasi, kes olid Harjumaal röövretkel käinud ning Rakvere linnusesse varjunud. Ivo plaanis vaenlased linnusest välja meelitada, kuid tema vend Christoffer Schenkenberg nimetas teda araks ning tormas koos mõne mehega hulljulgelt linnuse peale, sundides teisi endale järgnema. Rünnak ebaõnnestus, Christoffer langes ja Ivo koos 59 mehega võeti vangi. Mõned vangivõetuist poodi, mõnel õnnestus põgeneda ning Tallinna pääseda. Ivo Schenkenberg ühes 30 kaaslasega viidi Pihkvasse, kus ta pakkus sealviibivale tsaarile kolme vangistatud bojaari enda lunastushinnaks. Ettepanek lükati tagasi ja Ivo Schenkenberg hukati. Schenkenbergi surmaga järel salk siiski ei hajunud, vaid tegutses omapead edasi, võttes veel oktoobris 1579 osa Haapsalu piiramisest.

Maameeste lipkonda on (venemeelselt) kujutatud Eduard Bornhöhe jutustuses "Vürst Gabriel ehk Pirita kloostri viimased päevad" ja selle ainetel loodud filmis "Viimne reliikvia", kus Ivo Schenkenbergi rolli mängis Peeter Jakobi. Samuti kirjeldab lipkonna tegevust Edgar V. Saksa ajalooline romaan "Hannibali rahvas" (Tartu, 1936; teine, ümbertöötatud trükk Toronto, 1970).
Ratsemaat

**Ratsemaat** ehk **ratseemiline segu** on kiraalsete isomeersete molekulide (enantiomeeride) segu võrdsetes hulkades.

Tavalistes keemilistes reaktsioonides, kui moodustub kiraalkeskmega molekul, saadakse enantiomeeride 1:1 segu. Enantiomeerid pööravad polariseeritud valguse tasandit vastassuundades ja 1:1 segu korral võrdsel määral, seetõttu see segu optilist aktiivsust ei oma. Peale eelnimetatu võivad mõnel juhul ratsemaadi füüsikalised omadused erineda puhaste enantiomeeride omadustest. Kõige sagedamini esineb segu sulamistemperatuuri erinevus, vahel ka keemistemperatuuri ja lahustuvuse erinevus. Farmakoloogias on täheldatud erinevusi retsemaatide ja puhaste enantiomeeride toimes.

**Aratseemiline** ehk **mitteratseemiline** on aine, mis koosneb kiraalsetest molekulidest ja sisaldab ebavõrdses koguses enantiomeere.
## Vaata ka
*Enantiomeer
*Kiraalne molekul
Väike Vanker

**Väike Vanker** ehk **Väike Karu** (ladina *Ursa Minor*, lühend **UMi**) on põhjataeva tähtkuju. See on suuruselt 56. tähtkuju, kattes 256 ruutkraadi. Eestis ei looju Väike Vanker kunagi. 

Väike Karu oli üks 2. sajandil Ptolemaiose loetletud 48 tähtkujust. Tähtkuju nimi Väike Karu on seotud Kallisto ja Arkase müüdiga. Nimetus Väike Vanker on pärit eesti rahvaastronoomiast.

Heledaim täht on tänapäeval taevapooluse lähedal asuv kollane ülihiid, lähim tsefeiid, Põhjanael (α UMi, näiv heledus +1,97m). Heledusega vähemalt 3 on veel Kochab (β UMi) ja Pherkad (γ UMi).

Lambda (λ) UMi on üks põhitähti tähesuuruste määramisel. Selle näiv heledus on kokkuleppeliselt +6,55m.

Otsetõus on 15 h ja kääne 75°. 

Väikse Vankri tähtkujus asub Väikse Vankri kääbusgalaktika.

## Viited
Tarmo (laev 1963)

**Tarmo** on Soomes ehitatud Eesti jäämurdja. 

## Ajalugu
Tarmo on ehitatud Wärtsilä Hietalahti laevatehases Helsingis Soomes 1963. aastal. Tarmo sõsarlaevad on Tor, Njord, Varma ja Apu. 

Eesti riik ostis Soomelt jäämurdja Eestisse Veeteede Ametile 191 miljoni krooni eest kümneaastase maksetähtajaga. Laev anti üle Helsingis 2. detsembril 1993. Järgnenud aastakümnel oli laevast külmadel talvedel Soome lahel ka olulist abi. 

Et jäämurdeteenust vajavad laevad on järjest suuremad, on Tarmo nende jaoks väikeseks jäämas ega suuda murda nõutava laiusega kanalit. Päevakorda tõusis uue suurema jäämurdja ehitamine, kuid see oleks osutunud liiga kulukaks. 24. oktoobril 2012 sõlmis AS Tallinna Sadam lepingu Soome laevafirmaga Arctia 1998. aastal valminud jäämurdja Botnica ostuks. 

Aastail 2014–2018 polnud Tarmol vajadust aga ühtegi korda jää murdmiseks välja sõita. 

Jäämurdja Tarmo on plaanis 2028. aastal amortiseerumise tõttu kasutuselt eemaldada.

Jäämurdja Tarmo kaptenid on Eesti lipu all olnud Mart Suls (1993–2001) ja Peedu Kass (2001-2019).

## Kirjeldus
Laeval on neli sõukruvi - kaks ahtris ja kaks vööris. Jõuseade on diisel-elektriline. Laeval on neli peamasinat elektrigeneraatoritega, millest igaüks on mõeldud käitama ühte elektrimasinat, mis käitab omakorda ühte sõukruvi. Ühe peamasina või elektrigeneraatori rikke korral on võimalik jagada vastavale elektrimootorile voolu teiselt peamasinalt. Kütusekulu on täisvõimsusel üle 2 tonni tunnis. 

## Galerii

Tarmo IMO 5352886 Tallinn 14 July 2012.JPG|Tarmo Tallinna merepäevadel 2012
Tarmo IMO 5352886 Flag Tallinn 14 July 2012.JPG|Detsembris 1993 heisati Tarmol Eesti lipp
Tarmo IMO 5352886 Name Tallinn 14 July 2012.JPG|Jäämurdja nimeks jäi Tarmo
Tarmo Bell Tallinn 13 July 2013.JPG|Jäämurdja Tarmo' laevakell, Tallinna merepäevadel, 13. juulil 2013 


## Vaata ka
* Botnica
* EVA-316

## Viited

## Välislingid

*Fotod: Kaks päeva jäämurdjal Tarmo Eesti Päevaleht, 19. veebruar 2011
*Jäämurdja Tarmo tund maksab 5990 krooni
Eeva Vahur

**Eeva Vahur** (pseudonüüm aastast 1929, kodanikunimi aastani 1939 **Elvira Palm**, aastast 1939 **Neemre**; 6. juuli 1905 Tartu – 31. märts 1994 Viljandi) oli eesti näitleja ja dramaturg.

Ta lõpetas 1923. aastal Tartus A. Grassi saksa tütarlastegümnaasiumi, õppis aastatel 1923–1924 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja lõpetas 1937. aastal Tartu Näitekunsti Stuudio.

Ta mängis aastatel 1929–1932 Tartu Töölisteatris, aastatel 1937–1959 Vanemuises ja aastatel 1960–1987 Ugalas. Ta kirjutas aastal 1955 A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" II osa põhjal dramatiseeringu "Mauruse kool".

## Rollid
*1931 Frank "Sõda, nälg, naine" (Marie)
*1932 Wolff "Tsüankaali" (Hete)

## Isiklikku
Ta oli abielus näitleja Eero Neemrega.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Viljandi Metsakalmistul
Polikarpov VIT-1

**Polikarpov VIT-1** oli Nõukogude Liidu kahemootoriline mitmeotstarbelise lennuki prototüüp, mis konstrueeriti enne Teist maailmasõda. Üks raskemalt relvastatud maasihtmärkide ründamiseks mõeldud prototüüp valmis 1937. aastal. Pärast prototüübi katsetamist otsustati lennukit jätkuvalt arendada ja konstrueerida võimsamate mootoritega VIT-2.

## Arendamine
Nikolai Polikarpovi konstrueerimisbüroo OKB sai 1936. aastal käsu asuda konstrueerima kiiret kahemootorilist lennukit, mida saaks kasutada ründe- ja raske hävituslennukina. Ründeversioon valmis järgmisel aastal, seda oleks saanud ka teiste lahinguülesannete jaoks sobivaks muuta. VIT-1 oli üsna hea lennuk, siiski otsustati kasutada võimsamaid mootoreid ja parandada kere konstruktsiooni. Täiustatud mudel sai nimeks VIT-2.

VIT-1 tiib kinnitus lennuki kere alumise osa külge (alltiivaline lennuk). Pool lennuki monokokkkerest oli valmistatud kasespoonvineerist. Sabaosa struktuur oli terastorudest sõrestik ja tiib duralumiiniumkonstruktsioon. See oli esimene Nõukogude Liidu lennuk, mille tüürpinnad olid duralumiiniumkattega. Lennuki esiteliku rattad sai mootorikondlitesse tõmmata, kuid lennuki tagumine ratas jäi välisasendisse.

Suurelt osalt klaaspindadega kaetud lennuki ninaosast avanes sihturile/navigaatorile hea vaateväli. Sihtur/navigaatori kasutada oli 20 mm ŠVAK kahur, mida sai liigutada vertikaalsihis 10° ulatuses. Piloodi taga, käsitsi pööratavas tornis istuva tagumise laskur/raadiooperaatori kasutada oli üks 7,62 mm kuulipilduja ŠKAS. Kaks tiivast välja ulatuvate torudega 37 mm kahurit Š-37 paiknesid kere lähedal. Lennuki keresse mahtus kuni 600 kg pomme või sai selle asemel kummagi tiivapoole alla kinnitada ühe 500 kg FAB-500 pommi. Jõuallikateks olid kaks 716 kW (960 hj) Klimov M-103 vedelikjahutusega V12 mootorit.

## Tehnilised andmed
Polikarpov VIT-1 tehnilised andmed:

### Üldandmed
* **Meeskond:** 3
* **Pikkus:** 12,7 m 
* **Tiivaulatus:** 16,5 m
* **Tiivapindala:** 40,4 m2 
* **Tiivaprofiil:** Clark YH
* **Tühimass:** 4013 kg
* **Täismass:** 6453 kg
* **Mootor:** 2 × Klimov M-103 vedelikjahutusega V12, kumbki 716 kW (960 hj)
* **Propeller:** kolme labaga
* **Kiirus:** 530 km/h (286 sõlme) 3000 meetri kõrgusel
* **Lennukaugus:** 1000 km
* **Lennulagi:** 8000 m

### Relvastus

* **Kahurid:** 2 x 37 mm Š-371x 20 mm ŠVAK
* **Kuulipildujad:** 1x 7.62 mm ŠKAS
* **Pommid:** kuni 1,000 kg

## Viited

## Kirjandus
* Gordon, Yefim. *Soviet Airpower in World War 2*. Hinckley, England: Midland Publishing, 2008 ISBN 978-1-85780-304-4
* Gunston, Bill. *The Osprey Encyclopaedia of Russian Aircraft 1875–1995*. London, Osprey, 1995 ISBN 1-85532-405-9

## Välislingid
* VIT-1, SVB, MPI-1 by N.N.Polikarpov
* Pilt
These Are the Days of Our Lives

**"These Are the Days of Our Lives"** on ansambli Queen 1991. aastal salvestatud laul albumilt "Innuendo".

Sellest laulust kirjutas suurema osa trummar Roger Meddows Taylor.
See jäi Queeni viimaseks videoks. Video salvestati 30. mail 1991 mustvalgena, sest laulja Freddie Mercury põdes AIDSi, mille tõttu tugevalt kaalust alla võtnud ega näinud hea välja.
Jevgenia Litvinova

**Jevgenia Litvinova** (sündinud **Jevgenia Mahhotina**, ka **Eugenia Litvinova**; 13. detsember 1877 Peterburi – 1945 Dresden) oli baleriin ja balletipedagoog.

Ta õppis aastatel 1886–1895 Peterburi teatrikoolis ja hiljem täiendas end Nikolai Legati juures. Tantsis aastatel 1895–1913 Peterburi Maria Teatris, sai I järgu solistiks.

1913. aastast elas ta Tallinnas ja juhtis aastatel 1918–1939 oma balletistuudiot (E. Litvinova balletistuudio). Ta korraldas õpilaste balletiõhtuid, esines nendega ka Riias ja Stockholmis. Tema õpilaste seas olid Lilian Looring, Emmy Holz, Rahel Olbrei, Robert Rood, Nadežda Taarna, Anna Ekston, Alja Elbing, Erna Sadde, Jelena Izerovitš, Liia Leetmaa ja Ada Ahi. Ta oli üks Pariisis tegutsenud Rahvusvahelise Tantsuühingu asutajaid.

1939. aastal lahkus ta Saksamaale.

## Isiklikku
Ta oli abielus Tallinna komandandi S. Litvinoviga.

## Viited
Vampiirikroonikad

"**Vampiirikroonikad**" on Anne Rice'i kirjutatud ulmeromaanide sari, mille peategelane 18. sajandil vampiiriks muudetud Prantsuse aadlik Lestat de Lioncourt.

2008. aasta novembri seisuga oli müüdud 80 miljonit "Vampiirikroonikate" raamatut.

## Raamatud

* "Intervjuu vampiiriga" ("Interview with the Vampire") 1976
* "Vampiir Lestat" ("The Vampire Lestat") 1985
* "Neetute kuninganna" ("The Queen of the Damned") 1988
* "Kehavarga lugu" ("The Tale of the Body Thief") 1992 
* "Saatan Memnoch" ("Memnoch the Devil") 1995
* "Vampiir Armand" ("The Vampire Armand") 1998
* "Merrick" ("Merrick") 2000
* "Veri ja kuld" ("Blood and Gold") 2001
* "Blackwoodi farm" ("Blackwood Farm") 2002
* "Vere retsitatiiv" ("Blood Canticle") 2003

## Filmid
1994. aastal tehti esimesest raamatust film "Intervjuu vampiiriga", kus mängisid Tom Cruise, Brad Pitt, Antonio Banderas, Christian Slater, Kirsten Dunst jt.

2002. aastal valminud film "Neetute kuninganna" põhines sarja teisel ja kolmandal osal. Filmi peaosades olid Stuart Townsend ja Aaliyah.
Innuendo

**"Innuendo"** on Briti rokkansambli Queen 1991. aastal ilmunud album.

Albumi lood salvestati 1989. aasta algusest 1990. aasta lõpuni. Sel ajal põdes laulja Freddie Mercury juba AIDS-i, kuigi seda varjati avalikkuse eest. Album jõudis müüki 5. veebruaril 1991. "Innuendo" tõusis albumimüügi edetabelite tippu Suurbritannias, Saksamaal, Hollandis, Itaalias ja Šveitsis. 

## Lood albumil
#"Innuendo"   	6:29
#"I'm Going Slightly Mad"   	4:22
#"Headlong"   	4:39
#"I Can't Live with You"   	4:35
#"Don't Try So Hard"   	3:39
#"Ride the Wild Wind"   	4:41
#"All God's People" 4:19
#"These Are the Days of Our Lives"   	4:12
#"Delilah"   	3:32
#"The Hitman"   	4:52
#"Bijou"   	3:37
#"The Show Must Go On"   	4:24
Palanga Merevaigumuuseum

**Palanga Merevaigumuuseum** (leedu keeles *Palangos gintaro muziejus*) on Leedus Palangas asuv Leedu Kunstimuuseumi harumuuseum, kus eksponeeritakse merevaiku. Muuseum asub 19. sajandist pärinevas Palanga mõisa peahoones ja seda ümbritseb Palanga botaanikaaed. 

Muuseumi merevaigukogu koosneb umbes 28 000 objektist, millest umbes 15 000 sisaldab merevaiku tardunud putukaid, ämblikke või taimi. Välja on pandud umbkaudu 4500 museaali, paljud neist ehted või muu kunst.

## Ajalugu ja taust

Baltimaade rannikualad on juba eelajaloolistest aegadest olnud Euraasia merevaigukaubanduse tooraine allikad ja neid mööda kulges Merevaigutee. Juodkrantė lähedalt leiti 19. sajandil neoliitikumist pärit merevaigust artefakte, mis 20. sajandi jooksul aga kaduma läksid. Leedu mütoloogial, folklooril ja kunstil on pikaajalised seosed merevaiguga. Jūratė ja Kastytise legend räägib Läänemere all asunud paleest, mille purustas piksejumal Perkūnas. Randa uhutud merevaik olevatki selle palee tükid.

Merevaigu töötlemisega tegelevad töökojad tekkisid Palangasse 17. sajandil. Sellega tegelevad gildid tegutsesid ka Brugges, Lübeckis, Gdańskis ja Königsbergis. Palangast kujunes 18. sajandi lõpuks Venemaa Keisririigi merevaigutööstuse keskus. Esimese maailmasõja eel toodeti Palangas umbes 2000 kilogrammi toormerevaiku aastas.

Ruteenia ja Leedu aadlik Feliks Tiskevicius, kelle suguvõsa juured olid Palangas, ehitas 1897. aastal Palangasse uusrenessanss-stiilis lossi, kus tänapäeval asub Palanga Merevaigumuuseum. Lossi projekteeris saksa arhitekt Franz Heinrich Schwechten. Teise maailmasõja järgsed vapustused ühiskonnas põhjustasid lossi lagunemise. See restaureeriti 1957. aastal arhitekt Alfredas Brusokase plaanide järgi.  Muuseum liideti 1990. aastatel Leedu Kunstimuuseumiga ja seda on ajapikku laiendatud.

## Eksponaadid

Väljapanek hõlmab 15 ruumi ja katab umbkaudu 750 ruutmeetrit. Lossiga ühendatud kabelis paikneb ajutine näitus. Väljapanek on jagatud teaduse, kultuuri ja kunstiga seotud teemade vahel.

Esimesel korrusel paiknev näitus tutvustab merevaigu tekkimise protsessi ja koostist. Balti alade merevaik pärineb Fennoskandiast eotseeni ajastul, 40–45 Ma, voolanud jõgede deltade setetest. Kirjeldatakse protsessi, mille käigus puuvaik läbi mikroorganismide tegevuse, oksüdatsiooni ja polümerisatsiooni muutub merevaiguks. Muuseumi kogusse kuulub ka Euroopa suuruselt kolmas merevaigutükk, "Päikesekivi". See kaalub üle 3,5 kilogrammi ja see on kahel korral langenud varaste saagiks.

Kultuuri- ja kunstiväärtusega objektide hulgas on muu hulgas 15. sajandist pärit sõrmus, 16. sajandist pärit rist ja ehteid möödunud neljast sajandist. Väljapanekul on ka sigaripitse, ehtekarpe ja roosikrantse. Kadunud neoliitikumi aegsetest artefaktidest on arheoloogide poolt valmistatud koopiad. Näitusel on ka moodsa kunsti näiteid, teiste seas ka Leedu kunstnike Horstas Taleikise, Dionyzas Varkalise, Jonas Urbonase teosed.

## Viited

## Välislingid

* Palanga merevaigumuuseumi koduleht
* Palanga Amber Museum
* Tiskeviciuste suguvõsa
Konfiguratsioon

Terminit "**konfiguratsioon**" kasutatakse mitmes valdkonnas:
*Konfiguratsioon (informaatika)
*Molekuli konfiguratsioon keemias
Shintarō Ishihara

**Shintarō Ishihara** (jaapani keeles 石原 慎太郎 *Ishihara Shintarō*; 30. september 1932 Kōbe – 1. veebruar 2022) oli Jaapani kirjanik ja poliitik. 1999. aastast 2012. aasta oktoobrini oli ta Tōkyō prefektuuri kuberner (läänes nimetatakse seda sageli Tōkyō linnapeaks).

1968–1972 kuulus ta Jaapani parlamendi ülemkotta ja 1972–1995 alamkotta. Ta kuulus Liberaaldemokraatlikku Parteisse. 

Aprillis 2012 teatas ta, et Tōkyō prefektuur kavatseb eraomanikelt ära osta Senkaku saared, mida nii Hiina kui ka Jaapan peavad endale kuuluvaks, põhjustades sellega teravaid reaktsioone Hiinas. Oktoobris 2012 teatas ta tagasiastumisest kuberneriametist ja kavatsusest luua uus parempoolne partei.

## Isiklikku
Shintarō Ishihara oli abielus, tal on neli poega. Tema vend Yūjirō Ishihara on näitleja.

## Tunnustus
* Akutagawa auhind (1956)

## Teoseid
*Taiyō no kisetsu (太陽の季節, 1956): Akutagawa auhind
*Kurutta kajitsu (狂った果実, 1956)
*Umi no chizu (海の地図, 1958)
*Seinen no ki (青年の樹, 1959)
*Gesshoku (月蝕, 1959)
*Ōinaru umi e (大いなる海へ, 1965)
*Seishun to wa nanda (青春とはなんだ, 1965)
*Kaeranu umi (還らぬ海, 1966)
*Kaseki no mori (化石の森, 1970): Haridusministri auhind
*Hisai (秘祭, 1988)
*Seikan (生還, 1988)
*Waga jinsei no toki no toki (わが人生の時の時, 1990)
*Kaze ni tsuite no kioku (風についての記憶, 1994)
* Ototo (弟, 1996): Mainichi Bungaku-sho eriauhind
*“Chichi” nakushite kuni tatazu (“父”なくして国立たず, 1997)
*Sensenfukoku. “No” to ieru nihon. Amerika no kinyū dorei kara no kaihō (宣戦布告「NO」と言える日本経済 ―アメリカの金融奴隷からの解放―, 1998)
*Hokekyō o ikiru (法華経を生きる, 1998)
*Seisan (聖餐, 1999)
*Kokka naru genei (国家なる幻影, 1999)
*Boku wa kekkon shinai (僕は結婚しない, 2001)
*Ima, “Tamashii” no kyōiku (いま「魂」の教育, 2001)
*Oi te koso jinsei (老いてこそ人生, 2002)

## Välislingid
*http://www.metro.tokyo.jp/ENGLISH/GOVERNOR/PROFILE/index.htm
Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts

**Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts** (ERRS) on alates 10. detsembrist 1988 tegutsev rahvatantsu-, rahvamuusikaõpetajate ja -harrastajate ühendus Eestis.

ERRS-i juhatuse esimehed on olnud Anti Kalamees (1988–1989), Ülo Luht (1989–1993; rahvatants), Ahto Nurk (1989–1993; rahvamuusika), Valdo Rebane (1993–2002), Kalev Järvela (2002–2021) ja Kadri Tiis (2021–…). 

1990. aastast ilmub ERRS häälekandjana ERRS-i Teataja (1990–1992 nimega ERRS-i Sõna). 

ERSS tunnustab oma valdkonna paremaid mitmel viisil, näiteks annab välja Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi märke.

## Tunnustus

* 2011 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (TeateTants 2011 korraldamise eest)

## Välislingid
* Koduleht
ERRS

**ERRS** võib tähendada mitut asja
*Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts
*Eesti Rahvusraamatukogu seadus
*European Radiation Research Society
Rootsi Eestlaste Liit

**Rootsi Eestlaste Liit** (lühend **REL**; rootsi keeles *Sverigeesternas Riksförbund*) on Rootsis elavate eestlaste keskorganisatsioon.

Liit on asutatud 1993. aastal ja on 1956. aastal asutatud Rootsi Eestlaste Esinduse õigusjärglane. Liidul on veidi alla 2000 liikme. Esinduskogu valimised toimuvad iga nelja aasta järel, viimati 2018. aastal. Liit on Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige. Liit annab välja ajakirja Rahvuslik Kontakt.

Rootsi Eestlaste Liit koosneb üksikliikmetest ja liikmesorganisatsioonidest. Üksikliikmed jagunevad oma elukohas postinumbri järgi osakondadesse.  

**REL osakonnad**  
* REL Lõuna-Rootsi osakond 
* REL Göteborgi osakond 
* REL Boråsi osakond 
* REL Kesk-Rootsi osakond 
* REL Östergötlandi osakond 
* REL Gotlandi osakond 
* REL Stockholmi osakond
* REL Norrlandi osakond  

**REL liikmesorganisatsioonid** 
* Lundi Eesti Maja Ühing
* Eesti Skaudijuhtide Kogu Rootsis
* Eesti Keeleklubi Göteborgis
* Göteborgi Eesti Segakoor
* Narva Veteranid
* Eesti Laste Abistamisühing (ELA)
* Eesti Keele Selts Boråsis
* Eskilstuna Eesti Selts
* Klubi Estetic
* Stockholmi Eesti Segakoor
* ESTIVAL-i ühing
* Stockholmi Eesti Lasteaed
* Eesti Kooli seeniorid
* Stockholmi Eesti Huvikool
* Eesti Rahvakunsti Huviring TRIINU
* Eesti Teaduslik Selts Rootsis
* Eesti Golfiselts Rootsis
*Eesti Noored Rootsis (ENR)

Rootsi Eestlaste Liidu büroo asub Stockholmi Eesti Majas. 

Liidu tegevust juhib juhatus. 

Liidu tegevussuunad otsustab 40-liikmeline Esinduskogu, mis koguneb istungiks kord aastas aprillis. Esinduskogu valitakse iga nelja aasta järel üleriiklikel demokraatlikel valimistel. Valimisõigus on kõikidel REL otseliikmetel ja REL liikmesorganisatsioonide liikmetel. Valimisi viib läbi Valimiste Peakomitee. Järgmised valimised toimuvad novembris 2022. 

Esinduskogu saadikud aitavad kaasa REL tegevuskava elluviimisele osakondade, liikmesorganisatsioonide ja komisjonide tegevuse kaudu. Iga saadik valib omale vähemalt ühe komisjoni, mille tegevuses ta oma mandaatajal osaleb.  

**REL komisjonid**  
* Ajaloo- ja arhiivikomisjon 
* Eestisse kolimise infokomisjon 
* Integratsiooni- ja juriidiliste küsimuste komisjon 
* Keelekomisjon
* Majanduskomisjon 
*Meedia- ja kommunikatsioonikomisjon
* Noorsootöö- ja kultuurikomisjon
* Poliitika- ja rahvusvahelise koostöö komisjon

REL annab välja kultuuriauhinda. Laureaadid otsustab Kultuuriauhinna Kolleegium.

## Välislingid
*Rootsi Eestlaste Liit
*Lõuna-Rootsi Eesti Maja
*Metsakodu
*Göteborgi Eesti Segakoor
*Eesti Laste Abistamisühing (ELA)
*Eskilstuna Eesti Selts
*Klubi Estetic
*Stockholmi Eesti Segakoor
*Stockholmi Eesti Lasteaed
*Stockholmi Eesti Huvikool
*Eesti Teaduslik Selts Rootsis
*Eesti Golfiselts Rootsis
XML-RPC

**XML-RPC** (*Extensible Markup Language Remote Procedure Call*) on kaugprotseduurikutse protokoll, milles protseduuride väljakutsed kodeeritakse XML-i abil ja edastatakse HTTP-protokolliga.

Autentimiseks saab kasutada HTTP vahendeid ning krüpteeritud ülekandeks HTTPS-i.

## Andmetüübid
XML-RPCs võivad funktsiooni parameetrid ja tagastusväärtused olla järgnevate andmetüüpidega:

## Näide
### Väljakutse
Kutsutakse välja funktsioon examples.getStateName täisarvulise parameetriga, mille väärtus on 40.

```xml
<?xml version="1.0"?>
<methodCall>
  <methodName>examples.getStateName</methodName>
  <params>
    <param>
        <value><i4>40</i4></value>
    </param>
  </params>
</methodCall>
```


### Vastus
Vastuses on tagastusväärtuseks sõne "South Dakota".

```xml
<?xml version="1.0"?>
<methodResponse>
  <params>
    <param>
        <value><string>South Dakota</string></value>
    </param>
  </params>
</methodResponse>
```


## Vaata ka
*JSON-RPC
*SOAP
*Transpordikihi turbeprotokoll

## Välislingid
*XML-RPC koduleht
Jooks (sport)

**Jooks** on spordis kõnnak, mille puhul teatud hetkedel on mõlemad jalad maast lahti.

See on võidujooksuna kergejõustikuala ja antiikolümpiamängude esimene võistlusala. Jooksu kasutatakse ka hoovõtuks (hoojooks) mitmel kergejõustiku alal ja aeroobikas.

Võidujooksuvõistlustel joostakse kõrvuti, et teha kindlaks, kes jookseb kiiremini. Võidujooksud on arvatavasti olemas olnud suurema osa inimkonna ajaloost. 

## Vana-Kreeka
Jooksuliigid olid järgmised:
*staadionijooks (Olümpias oli 1 staadion 192,27 meetrit)
*diaulos (kahekordne staadionijooks sihtkohta ja tagasi, Olümpias 384,5 m).
**[[dolichos]]* (pikamaajooks 7–24 staadioni)
*hippios (hobuste võidusõiduraja pikkus, võrdus 4 staadioniga, ei olnud olümpiamängude kavas)
*relvisjooks (Olümpias diaulose, mujal ka hippiose distants; algul joosti täies varustuses, hiljem ainult kilbiga; jooksid ainult mehed, mitte noorukid)
*tõrvikujooks (oli kavas panatenaiadel teatejooksuna, olümpiamängude kavva ei kuulunud).

Keskmisi ja pikki võistlusmaid joosti umbes 1,4 m laiusel jooksurajal edasi-tagasi, pööre tehti ümber sihtposti.

Lühidistantsid määrati sellised, mille puhul on võimalik suurim kiirus (180–190 m); neil distantsidel ilmnes ka jooksu kõrge arengutase.

Teldrijooksus (see tähendab parem jalg ja parem käsi korraga) ei võisteldud, kuigi seda paljude antiikkujutiste põhjal on ekslikult arvatud.

## Tänapäeva kergejõustik

Jooksualad on erinevad ning nõuavad erinevaid sportlikke võimeid, erinevat võistlustaktikat ja  erinevaid treeningumeetodeid. 

Võistluspaiga järgi eristatakse staadionijooksu, maanteejooksu ja murdmaajooksu. 

Distantsi järgi eristatakse sprinti ehk lühimaajooksu, keskmaajooksu, pikamaajooksu ja ülipikamaajooksu. 

Läbimisviisilt on tavalisest erinevad tõkkejooks, takistusjooks ja teatejooks.

## Vaata ka

*:Kategooria:Jooksualad
*maksimaalne hapniku tarbimine
Karl Herman

**Karl Herman** (**Karl-August Hermann**;  27. juuni (vkj)/ 10. juuli 1903 Tallinn – juuli 1950) oli eesti maalikunstnik.

Karl Herman lõpetas aastal 1921 Keila kõrgema rahvakooli. Õppis aastatel 1921–1927 Riigi Kunsttööstuskoolis, mille lõpetas dekoratsioonimaali erialal. Läbinud kohustusliku väeteenistuse, täiendas end Haridus- ja Sotsiaalministeeriumi stipendiaadina aastatel 1929–1930 Prantsusmaal:  Reimsis *Institut Spécial de Peinture Décorative de Reims*is, mille lõpetas kuldmedaliga ja Pariisis *École Nationale des Arts Décoratifs*is, *Académie Ranson*is ja *Conservatoire Nationale des Arts e Métiers*'s, kus tema võimeid tunnustati *prix d'honneur*'iga.

Oli 1930–1940 Riigi Kunsttööstuskooli dekoratsiooni- ja klaasimaali- ning joonistusõppejõud ning tuntud ja hinnatud portreemaalija. Ta maalis näiteks kolm korda Konstantin Pätsi, peaaegu kõiki Eesti kindraleid alates vägede ülemjuhatajast, valmistas mosaiiktehnikas portreed Thomas Alva Edisonist ja USA presidendist Franklin Delano Rooseveltist. Viibis 1930. aastail korduvalt Prantsusmaal, kus maalis üle 20 portree. 1935. saatis ta oma töid Pariisi Salongi näitusele ning oli Kaunite Kunstide Liidu Société Nationale des Beaux-Arts liige.

Oli aastast 1938 tarbekunsti osakonna juhataja, aastatel 1940–1941 Kunstnike Kooperatiivi kunstnik, aastatel 1941–1942 Tallinnas vabakunstnik. Aastatel 1942–1944 oli ta joonistusõpetaja (sealhulgas Jakob Westholmi Gümnaasiumis). Aastast 1944 oli ta Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi õppejõud, aastast 1949 dotsent. Juulis 1950 jäi ta teadmata kadunuks.

## Isiklikku
Tema ristiisa oli tuntud helilooja ja ärkamisaja tegelane Karl August Hermann, kelle järgi pandigi poisile nimeks Karl-August.

Tema õde oli arhivaar ja ajaloolane Magda Hermat.

## Viited

## Kirjandus
*Ingrid Ratassepp. "Herman, Karl, maalikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 107
Rüdiger Prinz von Sachsen Herzog zu Sachsen

**Rüdiger Karl Ernst Timo Ali Prinz von Sachsen Herzog zu Sachsen** (23. detsembril 1953 Mühlheim – 29. märts 2022 Weinböhla) oli Saksi printsi Timo (1923–1982) ja tema morganaatilise abikaasa Margrit Lucase (1932–1957) ainus poeg, kes alates 6. oktoobrist 2012 nimetas end Saksi kuningliku perekonna peaks.

Ta oli abielus kaks korda: alates 14. juunist 1974 Astrid Linkega (1949–1989) ja alates 2. jaanuarist 2004 (lahutatud 2005) Diana Dorndorfiga. Tal oli esimesest abielust kolm poega:

*Daniel Timo (sündinud 23. juunil 1975 Duisburgis), abiellus 30. juulil 2011 Sandra Schereriga (sündinud 1978)
*Arne Benjamin (sündinud 7. märtsil 1977 Duisburgis)
*Nils (sündinud 6. novembril 1978 Duisburgis), abiellus 8. novembril 2008 Moritzburgis Jedida Taborekiga (sündinud 10. oktoobril 1975 Dresdenis)
Christopher Gorham

**Christopher David Gorham** (sündinud 14. augustil 1974 Fresnos) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja.

Ta on mänginud näiteks telesarjades "Ugly Betty", "Popular", "Odyssey 5", "Jake 2.0", "Medical Investigation", "Out of Practice", "Harper's Island" ja "Covert Affairs". 

## Välislingid
*
Andres Kork

**Andres Kork** (sündinud 15. aprillil 1950 Tartus) on eesti kirurg ja poliitik.

## Haridus
1969. aastal lõpetas Kork A. H. Tammsaare nimelise Tartu 1. Keskkooli, 1975. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 1985. aastal kaitses ta meditsiinikandidaadi kraadi. Ülikoolis jagas Kork mõnda aega ühiselamutuba  arsti, poliitiku ja ettevõtja Toomas Vilosiusega.

## Erialase karjääri algus
Kirurgina alustas Kork Rapla haiglas, kus töötas 1976–79. 1979–2003 töötas ta Tallinnas Pelgulinna haiglas kirurgi ja hiljem ravijuhina.

## Esimene sinimustvalge lipp
Nõukogude okupatsiooni ajal oli Andres Kork üks esimese sinimustvalge lipu peidukoha teadjatest. Korkide peres hoiti saladust onu tallu ahju alla peidetud Eesti Üliõpilaste Seltsi sinimustvalgest lipust, mis valmis 1884. aastal. 1991. aastal kaevasid vennad Korgid lipu taas välja ning andsid üle EÜS-ile.

## Poliitiline tegevus
1989–1992 oli Andres Kork Tallinna Linnavolikogu esimees (1989–1992) ja 1992 Eesti tervishoiuminister Tiit Vähi esimeses valitsuses.2003–2005 oli Kork Riigikogu X koosseisu liige, esindades Res Publicat Juhan Partsi asendusliikmena. Tema kampaaniajuht Res Publicas oli hilisem ajakirjanik Mariliis Pinn. Res Publicast lahkus Kork enne selle liitumist Isamaaga.

## Tegevus Arstide Liidu juhina
2003–2008 oli Kork kaks ametiaega järjest Eesti Arstide Liidu president. 2006. aastast juhib ta Lääne-Tallinna Keskhaigla kirurgiakliinikut. 2009. aastal Kork koondati, kuid 2010. aastal ennistati Tallinna Ringkonnakohtu otsuse alusel ametisse.

Arstide Liidu juhina on Kork korduvalt juhtinud tähelepanu probleemidele Eesti tervishoius. 

Arstide liidu presidendina juhtis ta 2012. aastal nii veebruaris toimunud toetusstreiki õpetajate streigile kui ka arstide streiki sama aasta sügisel. 

Andres Korgi eriala on mao- ja kaksteistsõrmiksoolehaavandite kirurgiline ravi. Leiutajana on Kork 4 autoritunnistuse omanik.

Kork kuulub Tallinna Kirurgide Seltsi.

## Tunnustus
* 2009 Eesti Arstide Liidu aumärk

## Isiklikku
Andres Kork on harrastanud malet ja bridži. Tal on neli täiskasvanud last. Tema vennad on poliitikud ja ettevõtjad Toomas Kork ja Jüri Kork. Mõlemad olid Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseisu (Eesti Vabariigi Ülemnõukogu) liikmed ja on 20. augusti klubi liikmed. Õde Anu Kasmel on psühhiaater ja terviseteadlane.

Riigikogu liikmena oli Kork juhtivkomisjoni esindajana mitmete oluliste seaduste (vanemahüvitise seadus, ravimiseadus jt) ettekandjaks.

## Viited

## Välislingid
Kadi Heinsalu "Andres Kork – Rahuliku protestija loomuga" Äripäev, 19.01.2007
* "Andres Kork 60" Eesti Arst, 2010
* "Andres Kork: arstid lahkuvad kindlustunde puudumise pärast" Postimees, 07.06.2012
* "Arstide liidu juht: olukord on tõesti hull" ERR, 03.09.2012
* Rainer Kerge "Andres Kork: "Seda probleemi, et Soome arste enam ei mahuks, ei ole."" Õhtuleht, 22. september 2012
* Krister Kivi "Kuri doktor" Eesti Ekspress, 22. september 2012
* "Online-intervjuu: vastab streikivate arstide juht Andres Kork" Postimees, 03.10.2012
Ašuug

**Ašuug** (aseri keeles *aşıq*, türgi keeles *aşık*, farsi keeles *عاشیق* *āšiq*, armeenia keeles Աշուղ *ashugh*, gruusia keeles აშუღი *ashughi*) on müstikust trubaduur või rändlaulik Türgis, Aserbaidžaanis, Gruusias, Armeenias või Iraanis. Ašuugide klassikaline pill on baglama ehk saz, teatud tüüpi lauto. Nende laulud on pooleldi improviseeritud.

Ašuugide traditsioon Anatoolia, Aserbaidžaani ja Iraani turgi kultuurides põlvneb turgi rahvaste šamanismist. Muistseid ašuuge hüüti mitmesuguste nimedega nagu *bakši* (*baxşı*), *dede* (*dədə*) ja *uzan* või *ozan*. Neil oli tähtis roll oma rahva suulise pärimuse, ühise väärtussüsteemi ja pärandkultuuri säilitamises. Rändlaulikud kuuluvad ka tänapäeval Aserbaidžaani, Iraani Aserbaidžaani ja tasandikuturkmeenide, Türgi ja Turkmenistani maa- ja rahvakultuuris, kus neid kutsutakse *bakši*deks.

2009. aasta septembris arvati Aserbaidžaani ašuugide muusikatraditsioon UNESCO mittemateriaalse kultuuripärandi nimekirja.

## Etümoloogia
Sõna *ašuug* tuleneb araabia sõnast *ašeq* (**عاشق**) ja tähendab armunut. Vahel kasutatakse seda ka mehenimena.

## Kuulsaid ašuuge
### 20. sajand
* Ashik Hussain Nanji
* Muharrem Ertaş
* Ali Ekber Çiçek
* Aşık Mahzuni Şerif
* Aşık Khanlar
* Aşık Veysel
* Muhlis Akarsu
* Neşet Ertaş
* Ashiq Edalet
* Aşik Daimi
* Davut Sulari
* Aşıq Hüseyn Bozalqanlı
* Aşıq Hüseyn Saraclı
* Mikayıl Azaflı
* Aşıq Hüseyn Cavan
* Aşıq Kamandar
* Aşıq Əmrah

### 19. sajand
* Aşik Sümmani
* Aşiq Alı
* Aşiq Ələsgər
* Molla Cümə
* Aşiq Musa
* Jivani

### 18. sajand
* Sajath-Nova

### 17. sajand
* Karacaoğlan
* Kul Nesîmî
* Xəstə Qasım
* Aşıq Abdulla
* Sarı Aşıq

### 16. sajand
* Pir Sultan Abdal
* Aşıq Abbas Tufarqanlı
* Aşıq Qərib

### 13. sajand
* Yünüs Emre

## Viited

## Kirjandus
* Г. Тарведян "Армянские ашуги"
* А. Кочарян "Армянская народная музыка", М.-Л., 1939
* Л. М. Мсерианц "Ашуги" Литературная энциклопедия, Изд-во Ком. Акад., 1930
* В. Кривоносов "Ашуги Азербайджана" Советская музыка 4/1938
* А. Мирахмедов "Избранное" kogumikus "Антология азербайджанской поэзии", Bakuu, 1963, I köide

## Välislingid

* Details of the film  Ashik Kerib by Parajanov 
*  Women Performers of Legend and Folk Poetry
* The Poet Minstrels of Azerbaijan
* Encyclopedia Iranica. C. F. Albright. Asheg.
* An article on Ashuqs by British Library
* АШУГИ на сайте русской литературы и фольклора
* АРМЯНСКАЯ МУЗЫКА на сайте belcanto.ru
* Газета Голос Армении СОЧИНИТЕЛЬ ПОДОБНЫХ ШЕЛКУ ПЕСЕН

### Video
*Ashik film
Jüri Kork

**Jüri Kork** (sündinud 3. augustil 1947 Tartus) on eesti poliitik.

Kork lõpetas aastal 1966 Tsirguliina Keskkooli ja aastal 1970 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ta töötas aastatel 1972–1976 Põltsamaa Keskkoolis õpetajana. 1976–1982 oli ta Jõgeva rajooni Spordikomitee esimees ja 1982–1990 Pühajärve puhkekodu direktor.

1990–1992 kuulus Jüri Kork Eesti Vabariigi Ülemnõukogusse ning Eesti iseseisvuse poolt hääletanuna on ta 20. augusti klubi liige, samuti oli ta Eesti Kongressi liige. Ülemnõukogus olles oli ta väliskomisjoni, perekonna- ja sotsiaalkomisjoni ning hiljem haldusreformikomisjoni liige. Ta kuulus Põllumeeste Kogu saadikurühma. Kork osales Otepääl ja Valga maakonnas Rahvarinde asutamises. Okupatsiooni ajal oli ta üks esimese sinimustvalge lipu peidukoha saladuse hoidjatest.

## Tunnustus
*2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema vennad on arst ja poliitik Andres Kork ning poliitik ja ettevõtja Toomas Kork, õde psühhiaater ja terviseteadlane Anu Kasmel.

## Viited
Hundikuristiku oja

**Hundikuristiku oja** (ka **Kohaoja**) on oja Tallinnas Kurepõllul ja Kadriorus. 

Hundikuristiku oja algab Sõjamäe rabast, klindi peal on oja säng enamasti veeta. Oja laskub Kadrimäelt Hundikuristiku pangaojana alla Kadriorgu, kus praegugi on veel jälgitav Joa, Kuristiku ja Oru tänava vahelises kvartalis. 

Oja on umbes 3,5 km pikk ja suubub praeguse Russalka juures Tallinna lahte. Oja suuet on Pirita tee rekonstrueerimistega läbi aegade oluliselt nihutatud ja muudetud.

## Teised ajaloolised vooluveekogud Kadriorus
* Peetri veejuhe
* Sadama veejuhe
* Liiva oja
Reliaablus

**Reliaablus** ehk **usaldusväärsus** on sotsiaalteadustes kasutusel olev kontseptsioon, mille eesmärk on kirjeldada uurimistöö tulemuste paikapidavust ning hinnata seda, mil määral sõltuvad uurimuse tulemused juhuslikest teguritest, mida uurimistöö ei käsitle. Sotsiaalalade uurimistöödes on sajaprotsendiline reliaablus pigem ideaal, kui nõue.

## Mõõtmine
Täpset reliaablusmõõtu on raske teadustööle anda, kuid reliaablust püütakse siiski hinnata mitme meetodite abil.

#### Kordusuuring
Samasugune uuring tehakse teist korda ning mõõdetakse tulemuste paikapidavust. Selle eelduseks on, et uuritav probleem ei sõltu ajast. Sotsiaalteadustes on uurimisobjekt (nt sotsiaal-majanduslik seisund) tihti pidevas muutumises, mis teeb kordusuuringu kasutamise võimatuks.

#### Paralleeluuring
Viiakse samaaegselt läbi teine uuring. Uuringutulemuste vahelise korrelatsiooni tugevus näitab seda, mil määral uuriti seda, mida uurida sooviti. See, kui tugev peab olema korrelatsioon, sõltub standardtest, mida uurimistöö täita soovib.

#### Tulemuste poolitamine
Testi tulemused jaotatakse kaheks poolikuks testiks ning leitakse saadud kahe pooliku testi vaheline korrelatsioon. See on muidugi juhul, kui kogu test uurib ühte kindlat omadust. Eriti oluline on selline meetod psühholoogias, kus näiteks isiksuseomaduse uurimiseks kasutatud küsimustiku põhjal testitakse, kas mõlemad pooled annavad ühesuguseid tulemusi. Kui ei, siis järelikult oli mõõtmisinstrumendis viga ning ei mõõdetud täpselt seda psühholoogilist aspekti, mida sooviti. Küsimused jaotatakse psühholoogiliste testide puhul peamiselt paaris- ja paaritute arvude baasil, kuna jaotades keskelt pooleks võib testi täitmise väsimus ning sarnased aspektid põhjustada erinevust kahe testi poole vahel.

## Vaata ka
* Valiidsus
Cauchy teoreem

**Cauchy teoreem** ehk **Cauchy integraalteoreem** on üks kompleksmuutuja funktsioonide teooria keskseid teoreeme. See ütleb, et kui kompleksmuutuja funktsioon *f* on regulaarne ühelisidusas tõkestatud piirkonnas *D* ja siis iga piirkonda *D* kuuluva kinnise sirgestuva joone \gamma \subset D korral

: \oint_\gamma f(z)\, \mathrm{d}z = 0 . 

## Vaata ka

* Cauchy integraalvalem
* Cauchy-Riemanni võrrandid
* Morera teoreem

## Viited
Cauchy-Riemanni võrrandid

**Monogeensuse tingimus** on piisav ja tarvilik tingimus selleks, et kompleksmuutuja funktsioonil
: f(z) = u(x,y) + i v(x,y) \, 
leiduks vaadeldavas punktis *z* = *x* + *iy* tuletis. Funktsioon *f* on punktis *z* = *x* + *iy* diferentseeruv parajasti siis, kui funktsioonid *u* ja *v* on selles punktis diferentseeruvad ja rahuldavad **Cauchy-Riemanni võrrandeid** ehk **d'Alemberti-Euleri võrrandeid**:

: \dfrac{ \partial u }{ \partial x } = \dfrac{ \partial v }{ \partial y }, \, 
: \dfrac{ \partial u }{ \partial y } = -\dfrac{ \partial v }{ \partial x }. \, 

## Vaata ka

* Regulaarne funktsioon
* Cauchy teoreem

## Viited
Moivre'i valem

**Moivre'i valem** ütleb, et iga reaalarvu (üldisemalt ka kompleksarvu) *x* ja täisarvu *n* korral kehtib

:(\cos x + i \sin x)^n = \cos (nx) + i \sin (nx).\,

kus *i* on imaginaarühik. Kui *n* pole täisarv, siis see valem üldjuhul ei kehti.

See valem on nimetatud prantsuse matemaatiku Abraham de Moivre'i järgi.

## Vaata ka

* Euleri valem

## Viited
Mollweide valemid

**Mollweide valemid** on kolmnurga lahendamisel kasutatavad valemid. Selle järgi kehtivad kolmnurga külgede pikkuste *a*, *b*, *c* ja nende vastasnurkade *α*, *β* ja *γ* vahel seosed

:  (a + b)\sin\left(\frac{\gamma}{2}\right) = c\cos\left(\frac{\alpha - \beta}{2}\right), 
:  (a - b)\cos\left(\frac{\gamma}{2}\right) = c\sin\left(\frac{\alpha - \beta}{2}\right). 

See valem on nime saanud saksa matemaatiku Karl Mollweide järgi.

## Vaata ka
* Siinusteoreem
* Koosinusteoreem
* Tangensteoreem
* Kootangensteoreem

## Viited
Aleksander Mitt

**Aleksander Mitt** (8. veebruar 1903 Tartu – 18. aprill 1942 Vjatlag, Kirovi oblast, Venemaa) oli eesti kiiruisutaja.

Mitt osales kahtedel olümpiamängudel. 1928. aasta olümpiamängudel Sankt Moritzis sai ta 500 meetris 22., 1500 meetris 19. ja 5000 meetris 21. koha. 1936. aasta olümpiamängudel Garmisch-Partenkirchenis sai ta nii 500 meetris, 1500 meetris kui ka 5000 meetris 22. koha.

Aleksander Miti isiklikud rekordid:
*500 meetrit – 45,5
*1500 meetrit – 2.27,2
*3000 meetrit – 5.31,4
*5000 meetrit – 8.54,4
*10 000 meetrit – 18.15,4
*kiiruisutamise mitmevõistlus 203,676

Arreteeriti NKVD poolt ja suri kaks kuud enne surmaotsust nõukogude vangilaagris. 

## Viited
Peanormaal

**Peanormaal** on joone kooldumistasandil asetsev normaal.

## Vaata ka

* Binormaal
* Frenet'-Serret' valemid

## Viited
Binormaal

**Binormaal** on joone kooldumistasandiga ristuv normaal.

## Vaata ka

* Peanormaal
* Frenet'-Serret' valemid

## Viited
Laborihiir

**Laborihiir** (inglise *laboratory mouse*) on koduhiire tõuliin, mida kasutatakse teaduslikes eksperimentides laialdaselt mudelorganismina ja katseloomana. Laborihiiri võidakse pidada ka lemmikloomana.

Laborihiired on tihti valged, aga näiteks kõige rohkem kasutatav laborihiirte tõug – C57BL/6 – on värvilt must.

## Vaata ka
*Geneetiliselt muundatud hiir
*Katseloom
*Laborirott

## Viited

## Välislingid
* D. P. McEndy, M. C. Boon ja J. Furth, On the Role of Thymus, Spleen, and Gonads in the Development of Leukemia in a High-Leukemia Stock of Mice, Cancer Res 1944;4:377-383.
* Takashi Ito, Takeshi Hoshino, Influences of the gonad on the thymus in the mouse, Zeitschrift für Anatomie und Entwicklungsgeschichte, 1963, 123. köide, nr 5, lk 490-497.
* Tiit Kändler, Loom vajab enamat kui jõulurahu Eesti Päevaleht, 20. detsember 2006.
Molekuli konfiguratsioon

Keemias tähendab **konfiguratsioon**  aatomite ja aatomirühmade vastastikust asetust molekulis. Molekuli konfiguratsiooni määrab keemiliste sidemete muutmatu geomeetria, st määratletud  ruumiline suunitlus.

Kui aatomite või aatomirühmade konfiguratsiooni muutus annab esmase molekuliga mitteühtiva molekuli, siis saadud isomeere nimetatakse stereoisomeerideks. Siin üks ja seesama ning samase järjestusega aatomite kooslus annab kaks või enam erineva mitteühilduva konfiguratsiooniga molekuli.

Mingi stereoisomeeri reaktsioon on stereospetsiifiline, kui produktis säilib lähteühendi aatomite konfiguratsioon või kui produkti konfiguratsioon on lähteaine omale vastupidine (Waldeni inversioon, näiteks S<sub>N</sub>2 reaktsioonid). Kui reaktsioonis esineb sümmeetrilise konfiguratsiooniga vaheühend, siis saadakse isomeeride 1:1 segu ehk ratsemaat (näiteks S<sub>N</sub>1 reaktsioonides).

Aatomite või aatomirühmade absoluutse konfiguratsiooni deskriptorid *E* ja *Z* (''cis-trans''-isomeeria korral) ning *R* ja *S* (optiliste isomeeride korral) tuletatakse kindlate reeglite (Cahni, Ingoldi ja Prelogi süsteem) alusel, kusjuures iga rühma korral arvestatakse tema vanemust ehk prioriteeti.

## Vaata ka
*Stereoisomeer
*Stereokese
Voog

**Voog** (ingl *flux*) on suurus, mis iseloomustab energia või aine siiret läbi teatava ristlõike. Füüsikas on voog laetud osakeste või nende tekitatud välja, elektromagnetlainete vms liikumine.

## Vaata ka
*elektrivoog
*magnetvoog
*soojusvoog
*valgusvoog
*voogamine
*vooglemine
*voogedastus

## Viited
Siirdeprotsess

**Siirdeprotsess** on füüsikalise keha või süsteemi (nt loodusliku eseme või tehnikaseadme) ühe püsiseisundi või püsitalitluse asendumine teisega, kui välistoime, koormus, sisesidemed või muud mõjurid järsult muutuvad.

## Siirdeprotsessid elektrotehnikas
Elektrotehnikas tekivad pingete ja voolude siirdeprotsessid koormuste, näiteks elektritarvitite sisse- või väljalülitamisel. Siirdeprotsessidega kaasnevad mitmesugused elektromagnetilised häiringud.

## Viited
Vana-Kuuste mõis

**Vana-Kuuste mõis**, varem **Kuuste mõis** (saksa keeles *Alt-Kusthof*, varem *Ottes* ja *Kusthof*) oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas, mille keskus jääb nüüdisajal Tartumaale Kambja valla territooriumile.

## Ajalugu
### Vana-Kuuste mõis 1521−1919
Kuuste mõisa (*Ottes*, 1582. aastal *Kusth*) on esmamainitud 1521. aastal, mil mõis kuulus Zoegedele. Pärast Põhjasõda kuulus mõis von Ungern-Sternbergidele. 1744. aastal sündis mõisas Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternberg, kes hiljem Hiiu-Suuremõisas elades sai tuntuks Hiiumaa hullu krahvina.

18. sajandi lõpul eraldati mõisast Vastse-Kuuste mõis. 

1799. aastal ostsid Vana-Kuuste mõisa Liphartid (1799–1839). Aastatel 1799–1829 kuulus mõis Reinhold Wilhelm von Liphartile ja aastatel 1829–1839 tema pojale Carl Gotthard von Liphartile. Carl Gotthard von Liphart elas pärast isa surma juba Raadil ja rentis 1833. aastal Vana-Kuuste mõisa koos kuue karjamõisaga (Lange, Küti, Kõrkküla, Tõõraste, Rebaste ja Ignase), kogupindalaga 7000 hektarit, 12 aastaks Tartu Ülikoolile. Tartu Ülikool rajas sinna Johann Friedrich Leberecht Schmalzi (1781–1847) algatusel 1834. aastal Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituudi. See õppeasutus rajati Tartu Ülikooli põllumajanduseriala üliõpilaste ettevalmistamiseks ja praktikabaasiks.

1839. aastal omandas mõisa August Johann Friedrich von Sivers, kes lepingu ülikooliga lõpetas. Aastatel 1868–1896 oli mõisnik August Friedrich von Sivers. Viimane võõrandamiseelne mõisnik oli Leo von Sivers.

### Mõis pärast võõrandamist
1930. aastatel asus mõisas taas Tartu Ülikooli katsemajand. Seejärel olid härrastemajas Kambja valla täitevkomitee ja rahvamaja. 1941. aastal viidi Vana-Kuuste mõisa härrastemajja Kuuste avalik raamatukogu, mis koliti sealt välja 1951. aastal, kui sinna viidi üle Sipe kool, millest sai Kuuste 7-klassiline Kool. Pärast kooli ja valla raamatukogu liitmist 2001. aastal asub Kuuste Raamatukogu taas mõisa härrastemajas.

## Mõisa suurus
1914. aastal kuulus mõisa koosseisu 3305,38 hektarit müümata mõisamaad, 1440,69 hektarit müümata talumaad, 1461,5 hektarit müüdud talumaad, 1 ühik müüdud mõisamaad, 61 talu.

## Meierei

1878. aastal asutati Vana-Kuuste mõisas Eesti esimene koorelahutajaga meierei.

## Vaata ka
*Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituut
*Kuuste Kool
*Kuuste Raamatukogu

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 97-98.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 20-23 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00036.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 168-169 http://www2.kirmus.ee/grafo/index.php?ID=697.

## Välislingid

*Vana-Kuuste mõis (''Alt-Kusthof''), eesti mõisaportaalis