open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pingeindikaator

**Pingeindikaator** on kontrolliriist, mille abil saab kindlaks teha pinge olemasolu elektrijuhtmestikus.

Lihtsaim pingeindikaator kujutab enesest väikest kruvikeerajat, mille sees on neoonlamp koos eeltakistiga. Kui puudutada kruvikeeraja teraga pingestatud elektrijuhti (nt faasikontakti pistikupesas) ja sõrmega neoonlambi kontakti, siis sulgub galvaanilise või/ja mahtuvusliku sidestuse vooluring läbi kontrollija keha ja neoonlamp süttib. Umbes 1-megaoomine eeltakisti piirab ahela voolu mõne kümnendiku milliamprini. Niisugust ühepooluselist pingeindikaatorit kasutatakse lisavahendina; ainuüksi selle näidu järgi ei saa otsustada elektrijuhi pingestatuse üle. Kindlama näidu tagavad kahepooluselised (kahe pistikuga) indikaatorid.

Uuemat tüüpi pingeindikaatoreil on neoonlambi asemel valgusdiood või LED-numbrinäidik. Niisugused indikaatorid näitavad pinget, samuti alalispinge polaarsust. Otsene kontakt elektrijuhiga ei pruugi olla vajalik, tänu sellele saab näiteks kindlaks teha varjatud voolujuhtme asukohta.

Sellised indikaatorid on peamiselt mõeldud 230-voldiste vooluahelate kontrollimiseks, kuid võivad toimida ka madalama pinge korral. 

Indikaatorkruvikeerajad ei ole kõige ohutumad, kuigi testija ja mõõdetava osa vahel on kuni 1,5 MΩ takisti. Ohtlikuks osutub tööriist siis, kui indikaatori elektrit juhtivate osade vaheline isolatsioon niiskub, lühistades elektriahelas oleva takisti mõlemad otsad. Sel juhul võib inimene saada tervist kahjustava elektrilöögi.
Keanu Reeves

**Keanu Charles Reeves** (sündinud 2. septembril 1964) on Kanada filminäitleja. 

Keanu Reeves sündis Liibanonis Beirutis. Tema inglannast ema Patricia Taylor töötas toona moedisainerina Beirutis ning isa Samuel Nowlin Reeves oli Hawaiilt pärit geoloog (kelle soontes voolas esivanemate kaudu põlishavailase, hiinlase, inglase, iirlase ja portugallase verd). Isa jättis pere maha, kui Keanu oli kolmeaastane. Keanu Reevesi vanemad lahutasid abielu 1966. aastal ning ema kolis ülejäänud perega kõigepealt Sydneysse ja hiljem New Yorki, kus abiellus 1970. aastal Broadwayl teatritükke ja Hollywoodis filme lavastava Paul Aaroniga. Seetõttu pole ka ime, et Keanu Reeves hakkas näitlema juba üheksa-aastaselt. 

## Filmid

## Isiklikku
Reevesil on õigus Ühendkuningriigi kodakondsusele oma britist ema kaudu. Reevesil on naturalisatsiooni kaudu saadud Kanada kodakondsus, ning samuti Ameerika Ühendriikide roheline kaart (*green card*). Ehkki Reevesi bioloogiline isa oli sündinud Ameerika Ühendriikides, oli näitlejal sellegipoolest vaja rohelist kaarti, kuna tal ei õnnestunud taotleda automaatset sünnijärgset kodakondsust, mis võib teatud tingimustel laieneda isikutele, kes on sündinud välismaal, kuid kelle üks vanem on Ameerika Ühendriikide kodanik.

1999. aasta detsembris oli Reevesi kaheksandat kuud rasedal elukaaslasel Jennifer Syme'il nurisünnitus. Leinast tekkis paari vahel pinge ja mõni nädal hiljem läksid Reeves ja Syme lahku. 2. aprillil 2001 sattus Syme Los Angeleses autoõnnetusse, milles Syme'i auto riivas kolme pargitud autot, rullus mitu korda üle katuse, ning Syme lendas autost välja. Õnnetust uurinud ametnikud leidsid, et Syme suri silmapilkselt. On teada, et Syme oli saanud depressiooniravi ning tema autost leiti kaks retseptiravimit. Reeves, kes pidanuks järgmisel kevadel filmima "Matrixi" filmi järgesid, otsis "rahu ja aega" vapustusega hakkamasaamiseks, nagu on toonast olukorda selgitanud tema sõber ja Reevesi alternatiivrokki viljeleva ansambli Dogstar kitarrist Bret Domrose.

## Viited


## Välislingid

*
Giurtelecu Șimleului

**Giurtelecu Șimleului** (ungari *Somlyógyőrtelek*, saksa *Wüst Görgen*) on asula Krisaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Sălaji maakonna Măeriște vallas. 

Asula arvestuslik elanike arv 2002. aastal oli 1055.

Giurtelecu Șimleului on tähtis arheoloogiline leiukoht, kus on leitud inimasustuse märke alates neoliitikumist.

## Demograafia
Esimene rahvaloendus aastal 1715 andis tulemuseks 72 elanikku. 

## Viited

## Välislingid

*http://www.donau-archaeologie.de/doku.php/kataloge/grabkatalog/g/giurtelec
*http://www.mek.oszk.hu/04700/04750/html/293.html
*http://www.cimec.ro/scripts/Monumente/Culte/detaliu.asp?k=31123-1
Maakond (Soome)

Soome haldusjaotuses on **maakond** (soome keeles *maakunta*) 1. järgu haldusüksus. Soome on jaotatud 19 maakonnaks. Maakonnad kuulusid 2009. aasta lõpuni läänidesse. Maakonnad on jaotatud valdadeks.

## Praegused maakonnad

## Endised maakonnad
*Ida-Uusimaa maakond

## Viited
Borut Pahor

**Borut Pahor** (sündinud 2. novembril 1963 Postojnas) on Sloveenia poliitik, alates 22. detsembrist 2012 kuni 22. detsembrini 2022 Sloveenia president.

Ta oli 7. novembrist 2008 kuni 10. veebruarini 2012 Sloveenia peaminister.

Borut Pahor oli varem Sotsiaaldemokraatliku partei esimees. Aastast 2012 on ta sõltumatu.

Borut Pahor õppis Ljubljana ülikoolis sotsiaalteadusi; astus üliõpilasena kommunistliku partei liikmeks ning toetas Milan Kučani reformistlikku suunda. 

Esimestel vabadel valimistel 1990. aastal valiti Borut Pahor Sloveenia parlamenti. Aastatel 2000–2004 oli ta parlamendi alamkoja esimees. Aastal 2004 valiti Borut Pahor Euroopa Parlamendi liikmeks.

20. septembril 2011 parlamendis peetud umbusaldushääletusel kaotas Borut Pahori valitsus häältega 51:36 parlamendiliikmete usalduse.

2. detsembril 2012 võitis ta senist Sloveenia presidenti Danilo Türki presidendivalimiste teises voorus.

## Tunnustus
* 2019 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Viited
Klaus Ebner

**Klaus Ebner** (sündinud 8. augustil 1964 Viinis) on Austria kirjanik ja tõlkija. 

## Looming
* *Vermells*; SetzeVents Editorial, Urús 2009, ISBN 978-8492555109
* *Hominide*; FZA Verlag, Viin 2008, ISBN 978-3950229974
* *Auf der Kippe*; Arovell Verlag, Gosau 2008, ISBN 978-3902547675
* *Lose*; Edition Nove, Neckenmarkt 2007, ISBN 978-3852511979

## Välislingid
*Literaturhaus Viin: Klaus Ebner
*Klaus Ebneri koduleht
Vehkalahti vald

**Vehkalahti** oli vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Vald liideti 2003. aastal Hamina linnaga.

## Külad

Hietakylä, Husula, Husupyöli, Ihamaa, Kannusjärvi, Kitula, Kolsila, Kuorsalo, Lankila, Metsäkylä, Myllykylä, Mäntlahti, Neuvoton, Onkamaa, Paijärvi, Pampyöli, Pyhältö, Pyöli, Pyötsaari, Rakila, Reitkalli, Ruissalo, Salmenkylä, Salmi, Sivatti, Summa, Tammio, Turkia, Töytäri, Vehkjärvi, Vilniemi

## Viited
Järvelubi

**Järvelubi** ehk **järvekriit** on kollakasvalge pude sete, mida võib leiduda suhteliselt madalate kalgiveeliste järvede põhjasetetes. 

Järvelubi koosneb peamiselt kaltsiumkarbonaadist (CaCO3).

Eestis leidub järvelupja peamiselt lubjase aluspõhjaga aladel, mis on mõjutanud sealseid järvi. Järvelubja settimine algas pärast mandrijää taandumist.

## Vaata ka
*mergel
*järvesete

## Välislingid
*Tinn, O & Sohar, K. Mis on järvelubi? – *[[Eesti Loodus]]*, 2007, nr 12
August Tomander

**August Tomander** VR I/3 (8. september 1893 Anija vald, Harjumaa – 29. juuni 1985 Toronto, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

August Tomander osales Vabadussõjas, oli 1. jalaväepolgu rooduülem. Lõpetas Kõrgema Sõjakooli.

1928–1934 oli A. Tomander 1. Jalaväerügemendi III pataljoni ülem. Aastatel 1934–1940 1. Diviisi 4. Üksiku Jalaväepataljoni ülema kt ja ülem Jõhvis.

Teise maailmasõja ajal oli A. Tomander 1944. aastal formeeritud Saksa armee Eesti 1. Tagavararügemendi ülem.

Toronto Eesti Võitlejate Ühingu esimene esimees.

## Viited

## Välislingid
*Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogu EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
## Kirjandus
*Kol.-ltn. A. Tomander surnud. Teataja, 10. august 1985, nr. 15, lk. 8.
Arno Raag

**Arno Raag** (26. august 1904 Vesneri vald, Tartumaa – 6. märts 1985 Melbourne, Florida) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.

Arno Raag lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust. Oli Postimehe toimetuse liige 1928–1940.

Arno Raag põgenes 1944. aastal Saksamaale, aastal 1949 siirdus USA-sse. 

## Teosed

### Romaanid
* "Kaduval teel" (Tartu 1930)
* "Mässu vaim" (Tartu 1932)
* "Teine noorus" (Tartu 1934)

### Monograafiad
* "Jakob Pärna elu ja töö" (ajakirja Eesti Kirjandus lisa 1926)
* "Elisabeth Aspe elu ja looming" (Tartu 1928)

### Memuaarid ja mälestused
* "Kodu katuse all" (Augsburg 1946)
* "Kodumaal maapaos" (Augsburg 1947)
* "Kõuepilvede saatel" (Lund 1971)
* "Saatuslikus kolmnurgas" (Lund 1974; kordustrükk ajakirjas Vikerkaar, 1991, nr 8 – 1992, nr 12)
* "Läbi varemete" (Lund 1978)
* "Kõuepilvede saatel: mälestusi; Saatuslikus kolmnurgas: mälestusi 1939–1944; Läbi varemete: mälestusi 1944–1949". Järelsõna: Krista Aru. Eesti Päevaleht / Akadeemia, sari Eesti Mälu, 41. raamat, Tallinn 2010, 608 lk; ISBN 9789949475223

### Teised teosed
* "Unustuste saar" (värsikogu; Tartu 1926)
* "Õudne öö" (noorsoojutustus, Tartu 1934)
* "Kolm nädalat punast diktatuuri. Tartu sündmusi Eesti Vabadussõja päevilt" (ajalooline ülevaade, Tartu 1938, 312 lk)

## Kirjandus
* Eesti kirjanduse ajalugu, IV köide, 2. raamat (aastad 1930–1940), Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 302–303, ülevaate autor Rudolf Põldmäe; bibliograafia lk 313
* Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 434, artikli autor Meelik Kahu
* Eesti kirjandus paguluses XX sajandil, Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, Tallinn 2008, lk 278–279, ülevaate autor Ülo Tonts; bibliograafia lk 300–301

## Välislingid
* H. K., Arno Raag surnud – Teataja, 6. aprill 1985, nr 7, lk 11
* Jaan Undusk, Arno Raag "Kõuepilvede saatel" jt – Eesti Päevaleht, 23. detsember 2010, lk 17
*
Muna

**Muna** (ladina keeles *ovum*) on üldjuhul viljastatud munarakk (sügoot), mis on kaetud koorega (enamikul lindudel, roomajatel ja ürgsetel imetajatel) või kestaga lülijalgsetel (putukad, vähilaadsed, ämblikulaadsed). 

Ornitoloogia haru, mis uurib linnumune, nimetatakse ooloogiaks ehk munateaduseks.

Roomajate munad, linnumunad ja ühetoonilised munad munetakse veest välja ning neid ümbritseb kas painduv või paindumatu kaitsekest. Maal või pesades munetud mune hoitakse embrüo kasvu ajal tavaliselt soojas ja soodsas temperatuurivahemikus. Kui embrüo on piisavalt arenenud, koorub see, st puruneb munakoorest. Mõnel embrüol on ajutine munahammas, mida nad kasutavad munakoore või katte lõhenemiseks, pipetamiseks või purustamiseks.

Suurim registreeritud muna on vaalhailt ja oli 30 × 14 × 9 cm (11,8 × 5,5 × 3,5 tolli) suurune. [1] Vaalakhai munad kooruvad tavaliselt ema sees. 1,5 kg (3,3 naela) ja kuni 17,8 cm × 14 cm (7,0 tolli × 5,5 tolli) juures on jaanalinnumuna kõigi eluslindude suurim muna, [2] ehkki väljasurnud elevandilind ja mõned mittelinnulised dinosaurused on munenud suuremad munad. Mesilase koolibril on teadaolevalt väikseim linnumuna, mis kaalub pool grammi (umbes 0,02 untsi). Mõned roomajate ja enamiku kalade, kahepaiksete, putukate ja muude selgrootute munetud munad võivad olla veelgi väiksemad.

Munasarnaseid reproduktiivseid struktuure teistes taime-, seene-, loomariikides nimetatakse "eosteks" või spermatofüütide "seemneteks" või gametofüütide "munarakkudeks".

## Galerii

Pilt:Oeufs002b.jpg|Mitmesuguseid mune
Pilt:Bienenwabe mit Eiern 35a.jpg|Mesilaste munad kärjekannudes


## Vaata ka
*munemine
*munakoor
*ovipaaria
*silmamuna
*muna ja kana probleem

## Viited

## Välislingid

* Villu Päärt "Kuidas tekib muna?" Novaator, 14. juuli 2010
* Priit Ennet "Värvilised linnumunad on dinosauruste pärand" ERR Novaator, 10. november 2018
Cogito, ergo sum

***Cogito, ergo sum*** (**"Mõtlen, järelikult olen"**; originaalsel kujul prantsuse keeles "**Je pense donc je suis**") on René Descartesi kasutatud ladinakeelne filosoofiline väide, mis viitab veendumusele, et enda eksistentsis on võimalik kahelda vaid siis, kui sa olemas oled.
Cádizi laht

**Cádizi laht** (on kasutatud ka nimekuju *Cádize laht*) on laht Pürenee poolsaare rannikul. Piirneb loodes Algarve ja kirdes Andaluusia rannikuga, edelas on avatud Atlandi ookeanile. 

Lahte suubuvad Guadiana ja Guadalquiviri jõgi.
Inari vald

**Inari** on vald Soomes Lapi maakonnas.

Inari vald piirneb Norra ja Venemaaga ning Sodankylä, Kittilä, Enontekiö ja Utsjoki vallaga.

Vallas on neli ametlikku keelt: soome, Inari saami (400 kõnelejat), koltasaami (400 kõnelejat) ja põhjasaami (700 kõnelejat).

Inaris asub Soome põhjapoolseim lennujaam, kust on lennuühendus Helsingisse.

## Külad
Ivalo, Inari, Törmänen, Akujärvi, Keväjärvi, Koppelo, Sevettijärvi-Näätämö, Saariselkä, Nellimö, Angeli, Kaamanen, Kuttura, Lisma, Partakko, Riutula ja Väylä.

Inari valla suurim küla on 3998 elanikuga Ivalo (põhjasaami *Avvil*, koltasaami *Âʹvvel*, inarisaami *Avveel*). Teisel kohal on Inari kirikuküla (1128 elanikku).


Pilt:Pielpajärvi Wilderness Church 2015.jpg|Pielpajärvi kirik (Inari kirikuküla keskusest 6,5 km kirde pool)
Pilt:Altar of Pielpajärvi Wilderness Church.jpg|Pielpajärvi kiriku altar
Pilt:Lapland summer day.jpg|Vätsäri kõnnumaa (:fi) valla kirdeosas


## Viited

## Välislingid
* Inari valla koduleht
Anatahan

**Anatahan** (tšamorro keeles *Anatåhån*) on vulkaaniline asustamata saar Mikroneesias, üks Mariaanidest. Kuulub Põhja-Mariaanidele. 

Anatahani saare geograafilised koordinaadid on 16°21′N 145°40′E﻿. Saare põhjapoolne naabersaar on Sarigan ja lõunapoolne Farallon de Medinilla.

Saare pindala on 33,9 ruutkilomeetrit. Anatahani pikkus on 9 km ja laius 4 km, rannajoone pikkus on 24,1 km. Saare kõrgeim tipp on 790 meetrit merepinnast. 

Anatahani saare moodustab Anatahani vulkaan, mis on alates 2003. aastast korduvalt pursanud. Aastatel 1990 ja 1993 toimusid saarel ka maavärinad.

Enne 2003. aasta vulkaanipurset oli saarel ka inimasustus. 

## Välislingid

* Saare tutvustus
* Anatahan Volcano
Natta!

**Natta!** on kaubamärk, mida TIM w.e. kasutab lisaväärtusega mobiiliteenuste MVAS (Mobile Value Added Services) valdkonnas.

TIM w.e. on esindatud umbes 60 riigis, jõudes oma müügikanalite ja rohkem kui 200 mobiilioperaatoriga sõlmitud partnerluse kaudu kogu maailma ligi 2 miljardi mobiilikasutajani. TIM w.e. äritegevus põhineb teenindusmudelil, mille järgi pakub ettevõte kasutajatele laias valikus tooteid otse SMS-i, WAP-i ja MMS-i kaudu, milleks oleme sõlminud partnerlussuhted mitmete turustuskanalitega, sh meediaettevõtted, võrguoperaatorid, veebiportaalid, mobiiltelefonide tootjad ja müüjad.

Turustuskanalite kaupa rühmitatud teenused:
Otsemüük: TIM w.e. kasutab oma mobiilipersonaliseerimise teenuste reklaamiks televisiooni, Internetti ja ajakirju. Neid kanaleid kasutatakse enamasti helinatoonide, mängude ja sõnumiteenuste reklaamimiseks liitumispõhise mudeli kaudu. See moodustab 82% TIM w.e. tegevusest.
Telekommunikatsiooniettevõtted: kliendile orienteeritud sisu (helinatoonid, videotoonid, taustapildid, ekraanisäästjad jne) toodetakse mobiilioperaatoritele. Peaaegu 12% ettevõtte äritegevusest on suunatud telekomiturule.
Meedia: kasvava valdkonnana hõlmavad meediateenused interaktiivset televisiooni ja moodustavad hetkel 6% TIM w.e. äritegevusest.

## Välislingid
*Natta! Eesti
*Mobiiliteenusega siduv IQ-test pahandab kasutajaid, tarbija24.ee
*Tasulist teenust klientidele pähe määrinud veebileht suleti, tarbija24.ee
*Mobiilihelinate pakkuja püüab kliente surmatestiga
Alias (mäng)

**"Alias"** ('teisiti, teise nimega') on võistkondlik lauamäng, mille eesmärk on läbida mängulaual kõik väljad kaasmängijatele sõnu seletades.

Mäng on pärit Soomest, seda turustatakse kaubamärgi Tactic all alates 1990. aastate algusest. Mängust on hiljem ilmunud ka mitu variatsiooni. Mängu loojad on Mikko Koivusalo ja Jukka Nieminen.

## Mängu kirjeldus
### Mänguvahendid
*"Aliase" mängulaud kujutab endast nummerdatud mänguväljadest koosnevat rada punasel taustal. Numbrite järjestus (ühest kuueni) kordub raja jooksul.
*Mängukaartidel (sõnakaartidel) on igaühel kuus nummerdatud sõna.
*Mängu kuuluvad veel mängunupud iga võistkonna jaoks ja liivakell aja mõõtmiseks. 

### Mängu käik
Võistkond võib koosneda kahest või rohkemast inimesest. Võistkonnad mängivad kordamööda. Mängukorra ajal seletab üks mängija teisele (teistele) oma võistkonna mängija(te)le enda käes olevast kaardipakist sõnu. Igalt kaardilt seletatakse sõna, mille number vastab võistkonna mängunupu asukohale mängulaual. Sõnu seletatakse järjest kindlaks määratud aja jooksul. Seletamisel ei tohi kasutada kaardil olevat sõna või selle tüve. Kokkuleppeliselt pole lubatud ka sõna vasted teistes keeltes. Liivakella määratud aja lõppedes võivad viimast, parasjagu seletatavat sõna arvata ka teiste võistkondade liikmed ja äraarvamise korral "punkti röövida". Äraarvatud sõnad loetakse kokku ja võistkonna mängunuppu liigutatakse vastava arvu mänguväljade võrra edasi. Mitteäraarvatud sõnad ja "valesti seletatud sõnad" (seletaja kasutas näiteks kogemata seletatava sõna tüve) võib vastavalt kokkuleppele kogutud punktide hulgast maha arvata või mitte. Seejärel läheb mängukord järgmisele võistkonnale. Esimesena viimasele mänguväljale jõudnud võistkond on võitja.

Mänguväljal on ka mõned erimärgistusega mänguväljad. Taolisele väljale pidama jäänud võistkonna seletav liige võtab kaardipakist kuus kaarti ja seletab neil olevaid sõnu (vastavalt mänguvälja numbrile) kõigile mängijatele korraga, kusjuures aeg ei ole piiratud. Iga sõna eest saab punkti selle ära arvanud mängija võistkond.

Mängu pantomiimiga variandis on mängu käik sama, kuid sõnu peab seletama liigutuste, kehakeele, miimika ja teiste mittesõnaliste vahenditega.

## "Junior Alias"
"Junior Alias" on "Aliase" variatsioon, mis on mõeldud lastele. Igal sõnakaardil on üks sõna, millele on lisatud sõna kirjeldav pilt. Mängu käik on üldjoontes sama mis tavalisel "Aliasel". Mänguvahendite kujundus on lastepärasem, põhitoon on punase asemel kollane.
Kristina Reineller

**Kristina Reineller** (sündinud 4. jaanuaril 1969) on eesti kunstnik.

Kristina Reineller õppis aastatel 1984–1988 Tartu Kunstikoolis ja 1990–1995 Eesti Kunstiakadeemias keraamika erialal.

Raamatuid illustreerib ta 1997. aastast.

## Illustreeritud raamatud
* "Ossum-Possum, pannkoogielukas"
* "Peep ja sõnad"
* "Kuraditosin kratijutu"
* "Hernetont ja tema teener"
* "Metsaelu aabits" - 2009

### Õpikud
* Eesti keele õpik 2. klass I osa 	
* Eesti keele õpik 2. klass II osa
* Eesti keele õpik 3. klass I osa 	
* Eesti keele õpik 3. klass II osa
* Bioloogia 8. klassile
* Bioloogia 8. klassile 	
* Loodusgeograafia põhikoolile III osa
* Muusikaõpetus 5. klassile 	
* Russki jazõk: bõstro i vesselo! Vene keele õpik 6. klassile

## Välislingid
* Koduleht
Marselisborgi loss

**Marselisborgi loss** on Taani kuningliku perekonna residents Århusis. 

Aastast 1967 on seda suveresidentsina kasutanud Margrethe II ning traditsiooniks on saanud, et kuninglik perekond veedab seal lihavõtted, suvepuhkused ja vahel ka jõulud.
Priit Mägi

**Priit Mägi** (sündinud 14. aprillil 1975) on eesti trummar.

Ta on mänginud bändides Abigail, The Sun, Brides in Bloom, Kongomania, Ruffus ja Vanilla Ninja.

Ta on pärit Saaremaalt.

## Viited
Sten Kivistik

**Sten Kivistik** (sündinud 30. juunil 1983) on eesti muusik. Ta on basskitarrist Gerli Padari bändis Glive. Õppinud Saue Gümnaasiumis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.
Veepotentsiaal

**Veepotentsiaal** on mingis keskkonnas, organismis, koes jt oleva vee potentsiaalne energia (vabaenergia) puhta veega võrrelduna. 

Veepotentsiaal iseloomustab vee omadust liikuda kas osmoosi, gravitatsiooni, pindpinevusjõu jne tõttu ühest keskkonnast teise keskkonda. 

Teoreetilistes ülesannetes tähistatakse veepotentsiaali enamasti sümboliga **Ψ** (psii). 

Mõiste "veepotentsiaal" kasutuselevõtt on aitanud märgatavalt selgitada taimedes, loomades ja mullas toimuvat vee liikumist.
Printsess Christina, proua Magnuson

**Christina**, **Rootsi printsess**, **proua Magnuson** (*Christina Louise Helena*; sündinud 3. augustil 1943 Haga lossis Stockholmis) on praeguse Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi õde.

## Vanemad ja õed-vennad
Printsess Christina sündis Haga lossis Västerbotteni hertsogi Gustaf Adolfi ja Saksi-Goburgi-Gotha printsessi Sibylla neljanda lapsena. Christina isapoolne vanaisa oli kuningas Gustav VI Adolf.

Printsess Christinal on vanemad õed printsess Margaretha (sünd. 1934), printsess Birgitta (sünd. 1937) ja printsess Désirée (sünd. 1938) ja noorem vend Karl XVI Gustav.

## Kihlus ja abielu
Christina tutvus oma tulevase abikaasaga 1961. aastal Stockholmis pidulikul lõunasöögil. Tema ja Tord Gösta Magnusoni kihlus kuulutati välja 1974. aastal.

Paar abiellus 15. juunil 1974 Stockholmi kuningalossi kirikus. Lihtkodanikuga abiellumise tagajärjel kaotas Christina tiitli Kuninglik Kõrgus ning temast sai printsess Christina, pr Magnuson.

Printsess Christina ja ta abikaasa elavad Stockholmis.

## Lapsed
* Carl Gustaf Victor Magnuson (sünd. 8. augustil 1975)
* Tord Oscar Frederik Magnuson (sünd. 20. juunil 1977)
* Victor Edmund Lennart Magnuson (sünd. 10. septembril 1980)

## Kuninglikud kohustused
Printsess Christina osaleb mõnikord Rootsi kuningliku perekonna korraldatavatel lõunasöökidel ning on mitme organisatsiooni auliige ja patroon. 9 aastat oli printsess Christina Rootsi Punase Risti esimees.
Taavi Langi

**Taavi Langi** (sündinud 3. jaanuaril 1984 Kuimetsas) on eesti kitarrist. 

Ta on mänginud bändides Brides in Bloom, Glive, Vanilla Ninja, Pantokraator ja Terminaator.

Tema elukaaslane on saatejuht Piret Laos.
Erko Laurimaa

**Erko Laurimaa** (sündinud 23. jaanuaril 1987) on eesti kitarrist, kes on mänginud bändides Shanon, Glive, Spido ja alates 2013. aasta juulist ka Smilers. 

Ta on pärit Raplast.

Ta on kirjutanud muusikat filmile "Suvitajad".

## Viited
Johanna Münter

**Johanna Münter** (sündinud 29. juunil 1990) on eesti laulja. Ta laulab tausta bändis Glive. Ta osales lauluvõistlustel Eurolaul 2007 ning Eurovisioon 2007 poolfinaalis ühe Gerli Padari taustalauljana.
Aristarch Sinkel

**Aristarch Sinkel** (13. detsember 1912 Virtsu – 25. september 1988 Pärnu) oli eesti jurist ja kirjanik.

## Elulugu
Aristarch Sinkel sündis Virtsus rannaasulas postiteenija perekonnas. Alg- ja keskhariduse omandas ta Võru linnas aastatel 1921–1930 ning jätkas õpinguid Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (1930–1935). Akadeemiliselt kuulus ta ÜS-i Raimla.

Pärast ülikooli lõpetamist oli ta pikemat aega töötu, siis kohtuametnik Rakveres ja Pärnus, 1941 rahvakohtunikuna Hiiumaal, 1942–1944 sekretär Pärnu maa-ametis. 1944–1980 töötas Sinkel tööstusliku planeerimise alal mitmes Pärnu tööstusettevõttes ja juriskonsuldina Pärnu kaubandusvalitsuses.

Kirjanduslikku tegevust alustas ta aastal 1949, osaledes Rahva Hääle jutuvõistlusel. Võistlusel hinnatud juttude kogumikus ilmus tema "Piusa täht". Esimesele suleproovile järgnesid perioodikas lühijutud ja -näidendid ning humoreskid. Joonistas ka karikatuure, mida avaldati 1950. aastatel Pärnu ajalehes Töörahva Hääl.

1956. aastal ilmus tema sulest ajaloolise romaanitriloogia esimene osa, Jüriöö ülestõusu käsitlev "Musta risti ikke all", 1959. aastal järgnes Põhjasõja aega kujutav "Mõõgaga mõõdetud maa". 1967. aastal valminud, Eesti elu ristisõdalaste maaletulekust Põhjasõjani kujutav "Lembitu" jäi esialgu käsikirja, kuni see ilmus kirjaniku tütre Astra Jõgeva toel 2008. aastal.

Ta kuulub autorite hulka, kellele kirjandusloos on jäetud põhjendamatult tagasihoidlik koht. Vähe on kodumaises kirjanduses Sinkeliga võrdseid kirjamehi, kellel panna välja niivõrd mastaapne ajalooline triloogia nagu temal.

Aristarch Sinkel suri 25. septembril 1988 Pärnus ja ta maeti 28. septembril 1988 Pärnu Metsakalmistule.

## Teoseid
### Ajaloolised romaanid
*"Musta risti ikke all" (1956; 1959); illustreerinud Helgi-Maret Olvet. Eesti Riiklik Kirjastus
*"Mõõgaga mõõdetud maa" (1959); illustreerinud Henn Rooneem. Eesti Riiklik Kirjastus 
*"Lembitu" (1967; ilmunud 2008); kujundaja Rein Seppius. Revelex Kirjastus. ISBN 9789985993705

### Följetonikogumikud
*"Saunapäev" (1967); illustreerinud Ilmar Torn. EKP Keskkomitee Kirjastus (Pikker)
*"Päikeseprillid" (1971); illustreerinud Hugo Hiibus. EKP Keskkomitee Kirjastus (Pikker)

### Näidend
*"Võidetud rabaveed". Näidend ühes vaatuses. 1950. Eesti NSV Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus

## Viited

## Kirjandus
*Ülo Tonts. "Sinkel, Aristarch". Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 535

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
*Raul Sulbi:  Ilmus 4 kümnendi eest kirjutatud ajalooline romaan Lembitust, Postimees, 12. november 2008
*Hilja Treuberg: Homme möödub sajand kirjanik Aristarch Sinkeli sünnist, Pärnu Postimees, 12. detsember 2012
*Galerii: Aristarch Sinkeli maja külge kinnitati mälestustahvel, Pärnu Postimees, 14. detsember 2012
Keminmaa vald

**Keminmaa** on vald Soomes Lapi maakonnas. Keminmaa naabervallad on Kemi linn, Simo, Tervola ja Tornio linn.

## Külad

Hirmula, Ilmola, Itäkoski, Jokisuu, Laurila, Lautiosaari, Liedakkala, Maula, Pörhölä, Ruottala, Sompujärvi, Törmä, Viitakoski

## Viited

## Välislingid

* Keminmaa valla koduleht
Ühistegevus

**Ühistegevus** on sarnaste huvidega isikute koondumine, et teostada ühistegevuses osalejate individuaalsete huvide rahuldamist.  

Ühistegevus on sama vana kui inimkond, inimesed on läbi aegade üritanud oma isiklikke probleeme lahendada ühiselt olukorras, kus paljudel on samasugune probleem või eesmärk. Ühistegevus on õiglane, kui iga ühistegevuses osaleja saab kasu proportsionaalselt tema poolt antud panusele. 

Ühistegevuse üks kandvaid ideid on ühistu liikmete vajaduste rahuldamiseks omahinnaga teenuste osutamine. Majanduslike ühistute kaudu saab iga ühistu liige lisasissetulekut, mis parandab tema perekonna majanduslikku olukorda. Hästikorraldatud sotsiaalühistute kaudu saavad aga inimesed paremini rahuldada oma kultuurilisi, sotsiaalseid ja harrastusvajadusi. Heal tasemel ja mitmekülgse poliitilise ühistegevuse kaudu (erakondade kohalikud grupid) on võimalik paremini korraldada ka kohalikku omavalitsuslikku elukorraldust. Kohalikud inimesed, kes on liitunud poliitiliste erakondadega, saavad ise osaleda oma elu korraldamisel ja vahetult mõjutada külade, valdade, alevite ja linnade elu.

Ühistulistel ühendustel on oma piirkonnale suur mõju. Tänu ühistutele, mille liikmeteks on kohalikud elanikud, jääb kogu ühistegevuse kaudu teenitav raha kohalike elanike kätte, seega ka kohaliku elu edendamiseks. Kohalikke projekte võimaldavad finantseerida hoiu-laenuühistud. Kohalike ühistute puhul paraneb ka piirkonna tööhõive. Ühistutes leiavad sageli tööd ka need inimesed, kes ei ole ühistute liikmed-omanikud. Kuna maksudest laekub suur osa kohalike omavalitsuste eelarvesse, siis aitab seegi kaasa piirkonna arengule. Hästikorraldatud ühistegevuse kaudu on igal ühiskonna liikmel võimalik oma majanduslikku olukorda parandada ning aktiivselt osaleda ka sotsiaalelus ja poliitikas.

## Eesti ühistegevusest
*"10 aastat ühistegevust iseseisvas Eestis". Tallinn 1930 
*"25 aastat piimanduslikku ühistegevust. Üleriikline Piimaühisuste Keskliit". Tallinn: Üleriikline Piimaühisuste Keskliit, 1933
*"10 aastat Üleriiklise Piimaühisuste Keskliidu tegevust : 1930-1939". Koostanud Leo Anderson. Tallinn: Üleriikline Piimaühisuste Keskliit, 1940
*Valner Krinal, Kaljo Krimm, Eve Tomson. "Ühistegevuse arengust Eestis". Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 1996. 120 lk
*"80 aastat Elva Tarbijate Ühistut". Elva: Elva Tarbijate Ühistu, 2001
*Helgi Kaldma. "Päevaintervjuu: Ühistegevuskoda teadvustas end". Sakala nr 226, 24. november 2004. Lk 3
*Eesti Ühistegeline Liit
*Coop Eesti 
*Ühistegevuskoda

## Vaata ka
*Talgud
*Ühistu
*Hoiu-laenuühistu

## Välislingid
*2012 – UN International Year of Cooperatives (IYC)
Birk Rohelend

**Birk Rohelend** (kodanikunimi **Hele-Riin Pihel**, varem **Hele-Riin Moon**; sündinud 17. aprillil 1981 Viljandis) on eesti stsenarist, kirjanik ja turundustegelane. 

Ta on alates 2008. aasta sügisest kirjandusrühmituse Purpurmust org liige. 2011. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. 

Birk Rohelend on esimese Viaplay Eesti omaseriaali "Kes tappis Otto Mülleri?" (2022) stsenarist. 

2019. aastal lõpetas Pihel Tallinna Tehnikaülikooli magistrikraadiga infotehnoloogia alal. Ta töötab Tallinna Tehnikaülikooli turunduse ja kommunikatsiooni osakonnas E-kanalite keskuse juhatajana.

## Teosed
* Romaan "Mina, Mortimer", Tänapäev 2007, ISBN 9789985624845
* Romaan "Enesetapjad", Tänapäev 2009, ISBN 9789985627433
* Novell "Mustade kaantega kaustik" kogumikus "Tule, ma jutustan sulle loo", Petrone Print 2008, ISBN 9789985993132
* Ballaad "Alexander ja Belle", Tammerraamat 2009, ISBN 9789949449248
* Romaan "Mu sõraline sõber", Tammerraamat 2009, ISBN 9789949449408
* Luulekogu "Morbidaarium", Roheline Kuu 2012, ISBN 9789949301966
* Romaan "Mull", Pilgrim 2016, ISBN 9789949571628
* Kriminaalromaan "Sa pead suudlema Silvat", Helios 2016, ISBN 9789949554744
* Kriminaalromaan "Kuldne laps", Helios 2018, ISBN 9789949610556
* Kriminaalromaan "Kes tappis Otto Mülleri?", 2021, Postimees Kirjastus, ISBN 9789916667149

## Stsenaariumid

* 2012 – "Vasaku jala reede" (kaasstsenarist)
* 2012 – "Nurjatud tüdrukud"
* 2012 – "Elu keset linna"
* 2014-2015 – "Padjaklubi"
* 2015 – "Takso"
* 2015 – "Restart"
* 2015 – "Krista lood"
* 2018 – "Lõks"
* 2022 – "Kes tappis Otto Mülleri?"

## Kirjandusauhinnad
* 2006 – Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse III koht ("Mina, Mortimer")
* 2008 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse I–II koht ("Enesetapjad")
* 2008 – Eesti Romaaniühingu romaanivõistluse III koht ("Mu sõraline sõber")
* 2015 – Bestselleri konkursi II koht ("Mull")

## Viited


## Välislingid
* Priit Rajalo. "Noorkirjanike sulge juhivad surm, narkootikumid ja kodutus", Postimees, 18. märts 2006
* Mari Klein "Noor Mortimer võitleb elu valu ja iseendas elavate deemonitega", EPL, 13. aprill 2007 
* Maris Meiesaar. "Noorteromaani tegelaste maailm on lohutu", EPL, 13. veebruar 2009 
* Jürgen Rooste. "Rääkida siiralt. Teispool noid piire", Sirp, 13. november 2009 
* Peeter Helme. "Tänapäeva ideaalkirjandus – nii heas kui halvas", Vikerkaar nr 12/2009 
* Kerti Kulper. "Kes on Birk Rohelend?", Postimees, 21. oktoober 2012
* Jaan Martinson. "Mitme näoga Eesti lurjuse surm", Eesti Päevaleht, 14.12.2021 
* Varsti tulekul | Murrangulises teleseriaalis "Kes tappis Otto Mülleri?" teevad kaasa Eesti tippnäitlejad, Delfi kinoveeb, 22.04.2021
* Birk Rohelend, Eesti filmi andmebaas
Printsess Elisabeth

**Elisabeth**, **Taani printsess** (*Elisabeth Caroline-Mathilde Alexandrine Helena Olga Thyra Feodora Estrid Margarethe Désirée*; 8. mai 1935 Taani Kopenhaagen – 19. juuni 2018) oli prints Knudi ja printsess Caroline-Mathilde tütar. 

Ta oli Margrethe II esimene nõbu ja kuulus Briti troonipärimisjärjekorda. 

Et printsess Elisabeth ei abiellunud lihtkodanikuga, säilitas ta õiguse Taani troonile ja Taani printsessi tiitli. 

## Eraelu
Printsess Elisabeth elas 26 aastat koos Claus Hermanseniga, kuni mehe surmani 2006. aastal. Sellest kooselust lapsi ei sündinud.

## Töökohad
Aastail 1956–2001 töötas printsess Taani välisministeeriumis.
Natta

**Natta** võib tähendada mitut asja:
***[[Natta!]]** on mobiiliteenuste kaubamärk
****[[Natta (perekond)|Natta]]*** on ämblikuperekond hüpikämbliklaste sugukonnas
***[[Natta (Benin)|Natta]]** on asula ja haldusüksus Benins
***[[Natta (perekonnanimi)|Natta]]** on itaalia perekonnanimi
**Giulio Natta, keemik, Nobeli auhinna laureaat
**Alessandro Natta, poliitik
Parasitoid

**Parasitoid** ehk **röövparasiit** on organism, kes suhteliselt pika aja oma elueast elab mingil peremeesorganismil parasiteerides, kusjuures lõpuks ka tapab oma peremehe. Vastavat parasitoidi (mõnikord nimetatud ka **nekrotroofiks**) ja peremeesorganismi suhet nimetatakse **nekrotroofseks parasitismiks**.

Parasitoidi ja parasiidi põhimõtteline erinevus on selles, et esimene tapab alati (sageli sööb ka seejärel ära) oma peremeesorganismi, parasiit aga mitte.  

## Vaata ka
*antibioos
Paul Poom

**Paul Poom** (4. juuni 1893 Narva – 12. aprill 1984 Stockholm) oli Eesti riigikohtunik.

Lõpetas 1924 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Sakala liige. 

Töötas kohtu-uurijana Narvas ja prokurörina Tartus. 1926–1933 Tartu-Võru rahukogu liige, 1933–1934 Viljandi-Pärnu rahukogu abiesimees, 1934–1938 Kohtukoja liige, alates 1938. aastast riigikohtunik.

Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kirikukohtu esimees.

Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis asutajaliige, Eesti Rahvusfondi juhatuse liige.

Paul Poom oli viimane elusolev riigikohtunik Teise maailmasõja eelsest Eesti Vabariigi riigikohtust.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Eesti esimene naisvandeadvokaat Hilda Reiman-Poom.

## Artikleid
*Kas loobumine põhiseadusest? Teataja nr 16, 6. detsember 1953. Lk 7
*Õigustunde allakäik ja selle tagajärjed. Teataja, 6. veebruar 1955 nr 3. Lk 3 ja 8

## Kirjandus
*Evald Blumfeldt. Riigikohtunik Paul Poom 60-ne aastane. Teataja, 25. mai 1953, nr 3, lk 8
*Ilmar Arens. Paul Poom 90 a. Teataja, 11. juuni 1983, nr 12, lk 11 
*Heinrich Mark. Paul Poomi mälestades. Teataja, 28. aprill 1984, nr 9, lk 11

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Gerhard Kõrb

**Gerhard Kõrb** (15. juuli 1905 Pärnu – 6. juuli 1983 Stockholm) oli Eesti jurist ja riigiametnik.

Lõpetas 1930 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, töötas posti- ja maksuametkonnas. EÜS Ühenduse vilistlane. 1944 põgenes Rootsi.

## Kirjandus
* Bernhard Mäelo. Gerhard Kõrb'i mälestades. Teataja, 6. august 1983, nr 14, lk 9.
Arno Tali

**Arno Tali** on Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja tegelane, romaanisarja esimese osa "Kevade" peategelane ning hilisemate osade kõrvaltegelane. 

1969. aasta Eesti filmis "Kevade" kehastab teda Arno Liiver.

"Kevade" sündmustik ongi esitatud suuremalt jaolt Arno Tali vaatevinklist. Ta on üks õpilastest Paunvere kihelkonnakooli klassis, mille elule Lutsu lühiromaan keskendub. Arnot on kujutatud mõtliku, unistava ja tundliku poisina. Temas on nähtud ka autori *alter ego*, ehkki hilisemates osades figureerib Luts ise selgesti eristuva kõrvaltegelasena.

## Vaata ka
*Arno Tali fond
Hilda Gustavson

**Hilda Gustavson** (kuni 8. novembrini 1924 **Hilda Soolo**, 21. august 1898 Viljandi – 18. jaanuar 1983 Stockholm) oli eesti õpetaja, Oskar Gustavsoni abikaasa.

Ta õppis Hellmanni Algkoolis ja Pärnu Gümnaasiumis. Lõpetas Tallinna õpetajate seminari.

Aastatel 1917–1921 töötas ta Venemaal Kostroma kubermangus eesti asunduses õpetajana, 1922–1923 Vändra Kurttummade Koolis õpetaja-praktikandina, 1924-1944 Porkuni Riigi Kurttummade Koolis õpetajana.

1944 põgenes Rootsi, kus töötas 1945–1946 Vänesborgi Kurttummade Koolis, 1946–1951 Rootsi Karskusõpetuse Keskliidus.

1951–1953 elas Austraalias, kus töötas Sydney Kurttummade Koolis.

1953. aastast kuni surmani elas Rootsis.

## Viited
Linda Konsap

**Linda Konsap** (pseudonüüm **Linda Laino**; 7. august 1908 Tartu – 5. juuni 1993 Middle Island, USA) oli eesti näitleja ja tantsija.

## Välislingid
*Foto
*geni.com
Aleksander Prima

**Aleksander Prima** (9. juuli 1906 Uderna, Tartumaa – 25. veebruar 1983 Lakewood, USA) oli eesti aiandusteadlane.

## Elulugu
Aleksander Prima oli taluomaniku poeg.

Lõpetas 1927 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi, õppis 1927–1928 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ja sama teaduskonna pedagoogikakursustel, lõpetas 1933 Berliini Põllumajandusülikooli aiandusosakonna, dr. rer. nat. (1949, Darmstadti Tehnikaülikool) (õppetöö vaheaegadel töötas Saksamaa aiaärides). Ta oli korporatsiooni Ugala vilistlane.

Oli 1928–1930 Tartu aianduse-mesinduse täienduskooli juhataja, 1931–1933 Tartu aianduskursuste juhataja, 1933–1935 Tartu Õpetajate Seminari aiandusõpetaja, ühtlasi Haridus- ja Sotsiaalministeeriumi kooliaedade inspektor, 1935–1940 Põllutööministeeriumi aiandus-mesindusnõunik, aastast 1936 ka Tartu Ülikooli õppejõud, 1940–1941 Eesti NSV Põllutöö RK vanemagronoom aianduse alal, 1942–1944 Aedvilja Keskühisuse direktor. 

Lahkus 1944 Eestist, oli 1946–1949 Saksamaal Balti Ülikooli õppejõud, 1946 ühtlasi Berliini Ülikooli külalislektor, 1950–1972 USA-s Lakewoodis Shade Tree Commissioni agent ja juht. Korraldas loenguid ja kursusi, õpetas USA-s välja 200 müügiagenti.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: aiandus ja mesindus. USA-s koostas u 10 000 eesaia haljastusprojekti. Oli Eesti Aianduse-Mesinduse Keskseltsi juhatuse (1934–1937) ja ajakirja Aed toim liige, ajakirja Mesinik peatoimetaja (1937–1940). Üle 100 teaduspublikatsiooni, sh monograafiad.

## Teoseid
* Aiandus ja mesindus. Tallinn, 1932, 2. trükk 1934
* Köögiviljaaed (kaasautor F. Raska). Tartu, 1934
* Tegeliku aianduse ja mesinduse käsiraamat (kaasautor, peatoim). I–III. Tartu, 1934–1936
* Aianduse ja mesinduse edendamise otstarve ja kord. Tallinn, 1936
* Maakodu ümbrus kaunimaks (kaasautor). Tallinn, 1937
* Muld, väetised ja aiatööriistad. Tartu, 1937
* Puuviljaaiandus (kaasautor). Tartu, 1937
* Viljapuude standardsortimendid (kaasautor A. Mätlik). Tallinn, 1940.

## Viited

## Kirjandus
* AAUT II, 480
* EE 14, 379
* EABL, 105
* ETVpK, 95
* Aed (1933), 287.
Elmar Tõldsepp

**Elmar Tõldsepp** (17. aprill 1908 Avinurme vald, Tartumaa – 10. veebruar 1983 Stockholm) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna 1936. Korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane.

Oli prooviaastal Tartu Maarja ja Narva Aleksandri koguduses. Ordineeriti õpetajaks Tallinna Toomkirikus 22. oktoobril 1937.

Saaremaa Kaarma koguduse õpetaja 1937–1940, Narva Jaani koguduse õpetaja 1940–1941, Viljandi Jaani koguduse õpetaja 1941–1944. Viljandi raehärra.

1944 põgenes Rootsi. Oli 1945–1948 Kesk-Rootsi E.E.L.K. piirkonna õpetaja. Rootsi kiriku teenistuses oli aastatel 1948–1981. Seejuures teenis aastatel 1973–1983 E.E.L.K. Gotlandi kogudust ja Norrköpingi kogudust. Oli seejuures Rootsi praostkonna praost aastatel 1981–1983 ja Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Konsistooriumi assessor 1982–1983.

Praostina oli ta 1970. aastatel tegutsenud väliseesti lauluraamatukomisjoni liige.

## Viited

## Kirjandus
*Elmar Tõldsepp surnud. Teataja, 19. veebruar 1983, nr 4, lk 11
Sarah Knauss

**Sarah Knauss** (sünninimega **Sarah DeRemer Clark**; 24. september 1880 Hollywood, Luzerne'i maakond, Pennsylvania – 30. detsember 1999 Allentown, Pennsylvania) oli Ameerika Ühendriikide ülipikaealine, keda peetakse Jeanne Calmenti järel vanuselt teiseks kunagi elanud inimeseks.

Et Calmenti vanusega on tekkinud küsitavusi, võib Knauss olla ka vanimaks elanud inimene, kelle andmed on dokumentaalselt tõestatud.

Guinnessi rekordite raamatu andmetel oli ta maailma vanim elav inimene alates 16. aprillist 1998, kui suri 117-aastane Marie-Louise Meilleur, kuni oma surmani. Ta oli viimane elav inimene, kes oli sündinud enne 1885. aastat.

Tema vanemad oli Walter ja Amelia Clark. 1901. aastal abiellus ta Abraham Lincoln Knaussiga, neil sündis 1903. aastal tütar Kathryn, kes elas 101-aastaseks. Sarah oli osav õmblejanna ja valmistas lisaks muudele rõivastele endale ka pulmakleidi.

Ta suri 119 aasta ja 97 päeva vanusena.
Titanic (film 1997)

"**Titanic**" on 1997. aastal valminud romantiline draamafilm. Filmi lavastaja, stsenarist ja produtsent on James Cameron.

Film jutustab loo luksusauriku Titanic ainsast reisist Euroopast Ameerika Ühendriikidesse 1912. aasta kevadel. Peaosades on Leonardo DiCaprio (Jack Dawson) ja Kate Winslet (Rose DeWitt Bukater).

Film võitis 4 Kuldgloobust ja 11 Oscarit.

## Viited

## Välislingid
*
Ruth Vassel

**Ruth Vassel** (sündinud 6. märtsil 1985 Vändras) on eesti vaibakunstnik ja noorsookirjanik.

## Haridus
Ta lõpetas 2004. aastal Varstu Keskkooli ja 2007. aastal Kuressaare Ametikooli kunstilise kujundamise erialal. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust.

## Vaibakunst
Ruth Vessel töötab Vändras OÜ Valley vaibavabrikus disainerina.

2013. aastal valmis tema kavandi järgi Valga Jaani kirikule tehtud käsitöövaip, mis on kujunduslikult inspireeritud kiriku kantsli ornamentikast. Villasest lõngast valmistatud vaip on 21 meetrit pikk ja 1,4 meetrit lai. 

Tema futuristlik vaibakollektsioon "Leaving" ("Lahkumine") esindas 2018. aastal Valley vaibavabrikut Saksamaal Hannoveris toimunud Domotexi messil.

## Romaanid
* 15–16-aastastest noortest rääkiva teose "Vihma vari" käsikiri märgiti ära 2004. aasta romaanivõistlusel. 2005. aastal kirjastuse Tänapäev väljaandel ilmunud raamatus on autori enda illustratsioonid. 
* 2007. aastal ilmunud noorsooromaani "Sukk ja saabas" toetas Eesti Kultuurkapital kirjanduse sihtkapitalist 10 000-kroonise autoristipendiumiga.

## Viited

## Välislingid
* Monika Puutsa "Ametikooli vilistlane Ruth Vassel kirjutas oma teise romaani", Meie Maa, 6. august 2007
* Sirli Ojaste "Ruth Vasselilt noorteromaan, mis meeldiks poistele", Eesti Päevaleht, 19. august 2005 
* Karin Paulus "Ruth Vassel “Vihma vari”", Eesti Ekspress, 14. detsember 2005
Virts

**Virts** on loomade vedelatest väljaheidetest, sõnnikust eraldunud veest ja uhtveest moodustunud orgaaniline aine, mida põllumajanduses kasutatakse väetisena.

Kohta, kus virtsa hoitakse enne seda praktilist kasutamist, nimetatakse virtsakaevuks ehk -hoidlaks.

Kuna virts sisaldab ülisuurtes kogustes kergestilagundatavat orgaanilist ainet, siis on selle biokeemiline hapnikutarve (BHT) väga suur, näiteks BHT5 jääb vahemikku 5000...15 000 mg/l .

## Vaata ka
*Virtsakaev
*Sõnnik

## Viited
Paapua Uus-Guinea linnade loend

''Siin on loetletud Paapua Uus-Guinea linnu.

## A

Alotau -
Arawa

## G

Goroka

## K

Kokopo -
Kundiawa

## L

Lae

## M

Madang -
Mount Hagen

## P

Port Moresby

## R

Rabaul

## W

Wabag -
Wewak
Sõnnik

**Sõnnik** on loomade (sh kodulindude) väljaheidetest, allapanust (näiteks põhust), veest ja pudenenud söödaosakestest moodustunud orgaaniline aine, mida kasutatakse põllumajanduses laialdaselt väetisena.
 
Sõnnikut kasutatakse väetisena, sest see sisaldab korralikult käidelduna suhteliselt palju taimedele olulisi toiteaineid ja -sooli, näiteks lämmastiku- ja kaaliumiühendeid. Samuti sisaldab sõnnik rohkesti mikroorganisme, kes aktiviseerivad mullaprotsesse.

Sõnniku toiteainesisaldus oleneb palju sellest, kas sõnnik saadakse hästi või halvasti toidetud loomadelt.

Sõltuvalt kuivainesisaldusest saab eristada tahedat (>16%), poolvedelat (8–15%) ja vedelat (12-vitamiini]] bioloogilise toimega.

#### Hobusesõnnik
2014. aastal tuvastati hobusesõnnikul kasvavast seenest *[[Coprinopsis cinerea]]* valk kopsiin, mis *[[in vitro]]* tapab mikroorganisme.

## Virts

Virts väetisena koosneb loomade vedelatest väljaheidetest, mis on segatud vee ja sõnnikuosadega. Virts, mida hoitakse kindlates pealt kaanetatud nõudes, kuhu ei pääse ligi ei vesi ega õhk, on suure väärtusega. Virts sisaldab kaaliumit (0,5%) ja lämmastikku (0,2%), fosforhapet on vähe. Fosforhappe puuduse vältimiseks tuleb virtsa hulka lisada toomasjahu.

Erinevate loomade vedelad väljaheited on erineva keemilise koostisega.

Virtsa tuleks lisada kasvavatele aedviljadele ja viljapuudele pealisväetiseks. Kuna värske virts on üsna kange, tuleks seda enne tarvitamist segada 2–3 jao veega.

## Vaata ka
*Kääritusjääk ehk digestaat
*Sõnnikuhoidla
*Sõnnikulaotur
*Sõnnikuhark
*Sõnnikukonks
*Läga
*Virts

## Viited

## Kirjandus
*Christina Larson,China's lakes of pig manure spawn antibiotic resistance, 12. veebruar 2015 

## Välislingid
{{Vikitsitaadid}
Mare Sabolotny

**Mare Sabolotny** (sündinud 6. septembril 1990) on eesti kirjanik.

Ta õppis aastatel 1997–2009 Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Alates 2013. aastast õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas ülikooli 2016. aastal. Õppinud ka Tallinna Ülikoolis romaani keelte ja kultuuride erialal.

Ta on 2007. aasta novembrist Noorte Autorite Koondise liige.

Tema esimene romaan "Kirjaklambritest vöö" ilmus 2007. aastal kirjastuselt Tänapäev. Selle romaani ainetel tõi Pärnu Kunstide Maja teatristuudio Rein Laose juhendamisel lavale lavastuse "Katilend". Aastal 2010 lavastas Rein Agur koostöös autoriga romaani täispika teatritükina VAT teatris.

Mais 2011 ilmus tema teine romaan "Peaaegu inimene" kirjastuselt Tänapäev.

Tema kolmas romaan "Mida silm ei seleta" ilmus 2015. aastal.

## Tunnustus
* 2006 – Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse II koht ("Kirjaklambritest vöö")

## Viited

## Välislingid

* "Mare Sabolotny blogi"
* Kristi Helme, "Mare Sabolotny kirjutab noorelt noorele", Õpetajate Leht, 3. september 2010 (Digar)
* Veiko Märka, "Kirjaklambritesse kätketud teismeiga", Eesti Ekspress, 4. jaanuar 2008
* Taavi Arus, "Mare Sabolotny – peaaegu inimene", Postimees, 18. august 2007
* Kaarel Kressa, "Mare Sabolotny auhinnatud romaan kaante vahel", Eesti Päevaleht, 7. juuli 2007
* Sander Salvet, "Eesti kirjandusmaailma taevas on süttimas ere täht: vaid 16aastane Mare Sabolotny", Ärileht, 20. juuni 2007 (surnud link)
Konrad von Vietinghoff

**Konrad von Vietinghoff** (ka *Vitinghoff*, *Vitinghof*; surnud 14. veebruaril 1413) oli Liivi ordu maameister aastatel 1401–1413.

Vietinghoffi vanemaid pole teada, kuid ta pärines tõenäoliselt Vitinghofi linnusest Esseni lähedalt. Tema suguvõsa kuulus Vestfaali mõjukaimate hulka, pärines see aga ilmselt Kölni peapiiskopi ministeriaalide seast. Mitmed tema sugulased olid nii Saksa kui ka Liivi ordus, lisaks temale oli ka Arnold von Vietinghoff olnud Liivi ordumeistriks.

1387. aastal oli ta komtuuriks Aizkraukles, 1396 aga Viljandis. Pärast Wennemar von Brüggenei surma valiti ta uueks ordumeistriks. 21. oktoobril kinnitas Vietinghoffi meistristaatuse ka kõrgmeister Konrad von Jungingen. Vietinghoff ajas aga kõrgmeistrist suhteliselt sõltumatut poliitikat ega osalenud Ulrich von Jungingeni sõjas Poola ja Leedu vastu. Pärast Grünwaldi lahingut saatis ta Preisimaale siiski abiväe, mis osales otsustaval määral maa poolakatelt tagasivallutamises. Vietinghoff soosis tugevalt vestfaallasi ja nõnda tekkisid maiskondade konflikti alged just tema valitsusajal.

## Vaata ka
*Vietinghoff

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 904 (lk 670–671).
*
Konrad von Vietinghoff (Pärnu komtuur)

**Konrad von Vietinghoff** (ka *Vitinghoff*, *Vitinghof*; sündinud 15. sajandi esimesel poolel Keavas, surnud 1507 Pärnus) oli Liivi ordu liige, Pärnu komtuur aastatel 1457–1471 ja 1472.

Konradi (Cordi) vanaisa oli Diedrich Vytink (mainitud allikates 1388, 1410, 1426) oli Vietinghoffide suguvõsa Harjumaa liini esisa ja Liivimaa ordu vasall, maanõukogu maanõunik, rüütel Harjumaal, Keava mõisnik, isa oli Arnd von Vietinghoff ja ema perekonnanimi Meckes. Vend Arndt von Vietinghoff  (mainitud allikates 1460, 1488) oli Järvakandi mõisa, Järvakandi vasallilinnuse,  Kehtna, Ohekatku mõisnik ja vend rüütel Jürgen von Vietinghoff  (mainitud allikates 1469, 1514) oli Raikküla, Tagavere, Rapla mõisnik.

Ta kuulus ühte Vestfaali mõjukaimasse suguvõsasse, mille liikmed olid varem nii Liivi kui ka Saksa ordus edukalt karjääri teinud. Tema nimekaim oli 15. sajandi alguses olnud koguni Liivi ordu maameister. Pool sajandit hiljem tegutsenud Konrad von Vietinghoff o huvitav aga seetõttu, et ta sündis Keavas, kus ta isa orduvasalliks oli.

1451. aastal oli Vietinghoff tõenäoliselt Dünaburgi komtuuriks, 1453. aastal sai ta samasse ametisse Aizkraukles. 1457. aastal sai ta Pärnu komtuuri ametikohale, kelleks ta oli järgmised 14 aastat. Sellele järgnes umbes aastane ametiaeg Lihula komtuurina, siis nimetati ta veel aastaks Pärnu komtuuriks. 1474. aastal täitis ta taas Lihula komtuuri kohuseid, kuid 1477. aastal saadeti ta tõenäoliselt lõplikult erru, ühtlasi likvideeriti ka Lihula komtuurkond. Võimalik, et Vietinghoffi karjääri katkemine 1471. aastal oli seotud ka võimuvõitlusega Liivi ordus, mille käigus ordumeister Johann Wolthus von Herse vangistati, Vietinghoff võis kuuluda tema toetajate leeri.

1480. ja 1488. aastal mainiti Vietinghoffi endise Lihula ja Pärnu komtuurina, ta elas aga Pärnus, kus ta 1507. aastal ilmselt küllaltki kõrges eas ka suri.

Kurt Witinghoffi/Konrad von Vietinghoff mälestuskivi asus 1931. aastal teostatud muinsusuurimistööde ajal Pärnu Nikolai kirikus.

## Vaata ka
*Vietinghoff
## Viited

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 905 (lk 671–672).
Nikolai sõjaväekirik-maneež

**Nikolai sõjaväekirik-maneež** rajati Narva Hermanni linnuse lääne-eeshoovi 1860. aastatel. Hoonet kasutas kodukirikuna Hermanni ja Jaani linnuses paiknev 92. Petšora jalaväepolk, mis oli formeeritud 1863. aastal ning paiknes esialgu Jamburgis, seejärel  viidi üle Narvasse ning siis rajati ka kirik.

Hoone oli puidust ning selle kellatorn paiknes ebaharilikult nelitisest kirdes. Hoonet kasutati peamiselt maneežina, kuid pühapäeviti ja pühiti korrastati ning muudeti ajutise ikonostaasiga kirikuks.

Eesti Vabariigi esimesel perioodil kasutas Hermanni linnust sõjavägi. Kirik lõpetas 1920. aastal oma tegevuse ning kirikuvara anti üle Ivironi Jumalaema kloostrile (ehitatud 1913–1934) Jaanilinnas. 

Hoonet kasutati sõjaväelaste võimlana. Kellatorn lammutati 1931. aastal.

Hoone põles teise maailmasõja ajal 1944. aastal.