open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ants Viidalepp

**Ants Viidalepp** (6. jaanuar 1921 Tallinn – 9. jaanuar 2012) oli eesti maalikunstnik ja raamatuillustraator.

Ants Viidalepp sündis telefonivõrgu ülema perekonnas. Ta õppis kunsti Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis. 1943. aastal asus ta õppima Tartu Kõrgematel Kujutava Kunsti Kursustel (endine Kõrgem Kunstikool Pallas, mis kandis 1943–1944 taas seda nime, 1944 Konrad Mägi nimeline Riigi Kõrgem Kunstikool, 1944–1951 Eesti NSV Tartu Riiklik Kunstiinstituut). Ta lõpetas selle 1948. aastal Johannes Võerahansu õpilasena.

1960–1994 töötas Viidalepp Eesti Kunstiakadeemias maalikunsti õppejõuna, aastast 1973 professorina, hiljem oli emeriitprofessor.

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu auliige.

Tema abikaasa oli maalikunstnik Helve Viidalepp.

## Teoseid
*"Meister". Varrak 1998
*"See kunstnik, kes..." Viinistu Kunstimuuseum 2004, ISBN 9949101387 

## Välislingid
*Gerda Kordemets, Raamatu ja raamatu vahel, Õhtuleht, 24. mai 1998
*Kaarel Kressa, Ants Viidalepp 90 – sotsrealismist satiirini, Eesti Päevaleht, 7. veebruar 2011
*Suri maalikunstnik Ants Viidalepp, Postimees, 9. jaanuar 2012
Bagan

**Bagan** (birma ) on linn Myanmaris Mandalay piirkonnas.
Varem tuntud ka kui **Pagan**. Ametlikult ka *Arimaddanapura* või *Arimaddana* (Vaenlasepurustaja Linn) ja ka *Tambadipa* (Vasemaa) ja *Tassadessa* (kõrbenud-lõhenenud maa).


Pilt:Bagan-sm.jpg|Templid Baganis
Pilt:Balloon over Bagan.jpg | Kuumaõhupall pagoodide kohal
Old Bagan, Myanmar, Ancient city of Bagan.jpg
Old Bagan, Myanmar, Ancient Buddhist pagodas and green Bagan plains.jpg
Bagan, Myanmar, Ancient temples in the evening.jpg
Bagan, Myanmar, Landscape with Sulamani Temple seen from afar.jpg
Bagan, Myanmar, Minyeingon Temple.jpg


## Välislingid
Philadelphia 76ers

**Philadelphia 76ers** on Põhja-Ameerika korvpalliliiga NBA klubi. Meeskond mängib idakonverentsi Atlandi divisjonis. Oma kodumänge peab klubi Wells Fargo Centeris.

## Ajalugu
Klubi esialgne nimi oli **Syracuse Nationals**, kuid 1963. aastast tegutseb see praeguse nime all Philadelphias. Nimi 76ers tuleneb sellest, et Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsioon allkirjastati Philadelphias aastal 1776.

Philadelphia 76ersi eest on mänginud paljud NBA staarid, teiste seas näiteks: Wilt Chamberlain, Julius Erving, Moses Malone, Charles Barkley ja Allen Iverson. Meeskond on tulnud NBA meistriks kolmel korral – 1955., 1967. ja 1983. aastal.

Pärast 1983. aasta tiitlivõitu on Philadelphia 76ers mänginud NBA finaalis vaid korra, kui Allen Iversoni juhtimisel kaotati 2001. aastal Los Angeles Lakersile 1 : 4. Pärast sellele järgnenud mõõna-aastaid on 76ers tänu uutele liidritele Joel Embiidile ja Ben Simmonsile tõusnud viimastel aastatel taas kindlaks *play-off*'i tiimiks.

## Mängijad hooajal 2020/2021
* Tony Bradley
* Seth Curry
* Joel Embiid
* Terrance Ferguson
* Danny Green
* Tobias Harris
* Dwight Howard
* Isaiah Joe
* Furkan Korkmaz
* Tyrese Maxey
* Shake Milton
* Vincent Poirier
* Mike Scott
* Ben Simmons
* Matisse Thybulle

## Endised tuntumad mängijad
* Wilt Chamberlain
* Julius Erving
* Moses Malone
* Charles Barkley
* Allen Iverson
* Andre Iguodala
* Elton Brand

## Välislingid
*Philadelphia 76ers
FC Koper

**FC Koper** (sponsornimega **FC Luka Koper**) on 1955. aastal asutatud Sloveenia jalgpalliklubi, mille kodulinn on Koper.

## Eesti mängijad
*Konstantin Vassiljev (2011)
Marrakech

**Marrakech** (vanas kirjaviisis ka Marrakeš) on linn Marokos.

Ta on ajalooliselt tähtsamaid Maroko linnu.

## Viited
Varvara (Trofimova)

**Varvara** (kodanikunimega **Valentina Aleksejevna Trofimova**; 17. august 1930 Tšudovo, Novgorodi oblast – 8. veebruar 2011 Kuremäe, Illuka vald, Ida-Virumaa) oli Vene Õigeusu Kiriku nunn, Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalse Naiskloostri ülem (iguumenja).

Ta sündis usklike perekonnas ning läks nunnaks 1. augustil 1952 Pühtitsa nunnakloostrisse, hiljem oli 12 aastat Vilniuse nunnakloostris. 

1968. aastal määrati nunn Varvara Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Aleksius I õnnistusel Pühtitsa kloostri ülemaks ning sama aasta 19. jaanuaril ülendas Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksius nunn Varvara iguumenjaks ning andis talle üle kloostriülema võimu sümboli saua. 

Iguumenja Varvara teenis Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalse Naiskloostri ülemana kuni oma surmani 2011. aastal.

## Tunnustus
*2005 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Välislingid
*Suri Pühtitsa nunnakloostri ülem Postimees, 8. veebruar 2011
*Andres Reimer, Suri Pühtitsa kloostri ülem Varvara Trofimova Eesti Päevaleht, 8. veebruar 2011
*Andres Reimer, President Ilves avaldas kaastunnet Pühtitsa kloostri iguumenja Varvara surma puhul Eesti Päevaleht, 8. veebruar 2011
*Edgar Savisaar saatis patriarhile kaastundeavalduse Tallinna Postimees, 8. veebruar 2011
*Galerii: iguumenja Varvara matusetalitus Postimees, 10. veebruar 2011
Tantsud linnuteele. Pildistusi Lennart Meri filmirännakutelt

**"Tantsud linnuteele. Pildistusi Lennart Meri filmirännakutelt"** on 2010. aasta Eesti dokumentaalfilm, mille režissöör on Jaak Lõhmus. Filmis jälgitakse Eesti presidendi Lennart Meri filmimehe-perioodi alates 1964. aastast, mil ta töötas Tallinnfilmis ja arendas Eesti-Soome koostööd filminduse vallas. Keskmes on filmide "Veelinnurahvas", "Linnutee tuuled", "Kaleva hääled", "Toorumi pojad" ja "Šamaan" valmimist, samuti puudutatakse valmimata jäänud projekti paadist kui kommunikatsioonivahendist ja teistest ideedest. 

Filmis on peale Meriga kokku puutunud inimestega (Sirje Helme, Lisa Hovinheimo, Jaan Kaplinski, Arvo Kruusement, Eva Lille, Rein Maran, Vaike Mesila, Vello Samm, Heno Sarv, Tõnu Seilenthal, Mark Soosaar, Enn Säde, Veljo Tormis, Kari Uusitalo, Juha Vakkuri) tehtud intervjuude kasutatud lõike filmidest, fotosid, katkendeid tele- ja raadiosaadetest, kirjavahetust, dokumente jm. 

## Välislingid
* Inna Grünfeldt "Linnutee ja filmiaasta horisondil". Virumaa Teataja, 25.01.2011
* Tantsud linnuteele: Pildistusi Lennart Meri filmirännakutelt. Kino Artis
Kaitseliidu Põlva malev

**Kaitseliidu Põlva malev** on Kaitseliidu malev, mis tegutseb Põlva maakonnas. 

Põlva maleva pealik on major Kaido Kivilo.

Põlva maleva koosseisu kuulub Põlva malevkond, Räpina üksikkompanii ja eksterritoriaalne motoriseeritud üksikrühm, mis asutati 23. juunil 2010 ja kinnitati maleva koosseisu ametlikult Kaitseliidu ülema kolonelleitnant Raivo Lumiste käskkirjaga sama aasta 23. detsembril.

## Ajalugu
Põlva malev asutati 1990. aasta 3. aprillil. Toonaste Eesti NSV rajoonide piiridesse asutatud üksusi nimetati Kaitseliidu taasasutamise ajal Kaitseliidu ülema Kalle Elleri tahtel lipkondadeks.

Enne Teist maailmasõda tegutsesid praeguse Põlva maakonna territooriumil Kaitseliidu Võrumaa maleva Põlva malevkond ja Kanepi malevkond; Räpina malevkond ja Vastse-Kuuste malevkond kuulusid Kaitseliidu Tartumaa malevasse ning Värska malevkond kuulus Kaitseliidu Petseri maleva koosseisu.

## Viited
Antonio Rinaldi

**Antonio Rinaldi** (umbes 1709 – 10. aprill 1774) oli itaalia arhitekt, kes töötas Venemaal.

Rinaldi projekteeritud hoonete hulka kuuluvad Peterburi Marmorpalee, Gattšina palee, Oranienbaumi Hiina palee, Kingissepa kirik jt.
Oleviste tänav

**Oleviste tänav** asub Tallinna vanalinnas Kesklinna linnaosa Vanalinna asumis Pika tänava ja Laia tänava vahel. 

Tänav on nime saanud Oleviste kiriku järgi. 

Tänava ääres on Tallinna lahe pool Oleviste kirik ning Toompea pool Pagari tänava Siseministeeriumi hoonetekompleksi kuuluvad hooned Oleviste 1, Oleviste 3 ja Oleviste 5.

Oleviste 3/5 kinnistut on esmamainitud 15. sajandi teisel poolel, hoone keldrikorrusel säilinud konstruktsioonide põhjal võib eeldada, et see on rajatud keskajal. Keskajast kuni 1940. aastani kuulus see Oleviste kirikule. Oma algsel kujul püsis kahekorruseline, kõrge katuse ja keskaegse raidportaaliga hoone 19. sajandi teise pooleni. 1880. aastal ehitati hoone põhjalikult ümber: katusealune ehitati välja täiskorruseks, muutusid plaanilahendus ja fassaadid. Ümberehituse projekteeris arhitekt Rudolf Otto von Knüpffer.

Oleviste 3/5 ja Lai tänav 46/48 kaks väiksemat hoonet liideti 1900. aastal Konstantin Wilckeni projekti järgi üheks kolmekorruseliseks uusklassitsistliku väliskujundusega elumajaks. Aastatel 1925–1940 asus selles majas Tallinna Politseikool.

Kvartal sai koos ülejäänud Tallinna vanalinnaga 1944. aasta märtsipommitamise ajal raskelt kannatada. 1946. aastal esitas Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeerium tellimuse kvartali taashoonestamiseks. 1948. aastal taastati Lai 46/48 hoone Friedrich Wendachi projekti järgi elumajaks, hoones olid korterid 1970. aastateni, seejärel kohandati ruumid Eesti NSV Siseministeeriumi ametiruumideks ning sinna kolisid Eesti NSV Siseministeeriumi Transpordimiilitsa Valitsus ja muud siseministeeriumi asutused. 

## Viited
Kaitseliidu Võrumaa malev

**Kaitseliidu Võrumaa malev** on Kaitseliidu malev, mis tegutseb Võru maakonnas. 

Võrumaa maleva pealik on major Vaido Siska.

Võrumaa malevasse kuuluvad:
* Võru malevkond, 
*Antsla üksikkompanii  
*Rõuge-Vastseliina üksikkompanii. 

## Ajalugu

Võrumaa maleva pealikutena on teeninud Friedrich Vreemann ja Jaan Heljuste. Friedrich Vreemann määrati Saksa okupatsiooni järel 12. novembril 1918 Eesti Ajutise Valitsuse poolt Kaitse Liidu Võrumaa maleva esimeseks pealikuks.
## Viited
Uksekell helises

**"Uksekell helises"** on Rex Stouti 1965. aastal ilmunud kriminaalromaan, milles astuvad üles eradetektiiv Nero Wolfe ja Archie Goodwin.

1995. aasta edetabelis "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected" (Mystery Writers of America) asus teos 66. kohal.

## Tegelased
* Nero Wolfe
* Archie Goodwin
* Rachel Bruner – Wolfe'i klient
* Sarah Dacos – proua Bruneri sekretär
* Morris Althaus – mõrvatud kirjanik
* Ivana Althaus – Morrise ema
* Richard Wragg – FBI New Yorgi kontori eriagent
* Ashley Jarvis ja Dale Kirby – näitlejad
* politseiinspektor Cramer – Lääne-Manhattani mõrvarühma juht

## Eestikeelsed väljaanded
Eesti keeles ilmus teos 1967. aastal Mark Sinisoo tõlkes Loomingu Raamatukogus (32/34 (508/510)) ja 1994. aastal kordustrükis Kuldsule kirjastuse sarjas "Meisterdetektiivid".

## Viited

## Välislingid
* John Levesque. Wolfe back on the case in jolly, stylish "Doorbell Rang". Seattle Post-Intelligencer, 20. aprill 2001
* Rex Stout "Uksekell helises". Blogi Noor individualist ja aated, 31. oktoober 2010
Johann Wilhelm Schneider

**Johann Wilhelm Schneider** (25. juuli/5. august 1796 Riia – 17. aprill/29. aprill 1858) oli Eesti vaimulik.

Schneider õppis Riia kreiskoolis ja Riia kubermangugümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1816–1819. Aastatel 1819–1824 oli ta koduõpetajaks Halliste kirikumõisas Karl Ernst von Bergi juures. Ordineeriti 3. mail/15. mail 1825 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1825–1858 (introdutseeriti 24. mail/5. juunil 1825) Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja, olles aastatel 1836–1855 Pärnu praostkonna praost.

## Isiklikku
Tema äi Karl Ernst von Berg oli Tarvastu, Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja, Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja ning aastatel 1828–1933 Liivimaa kindralsuperintendent. Tema poeg Ernst Magnus Schneider oli aastatel 1858–1877 Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja, aastatel 1877–1889 Halliste Püha Anna koguduse õpetaja. Tema tütrepoeg Erwin Karl Reinhold von Dehn oli Halliste Püha Anna koguduse õpetajaks aastatel 1889–1934.

## Viited
Kaitseliidu Alutaguse malev

**Kaitseliidu Alutaguse malev** on Kaitseliidu malev, mis tegutseb Ida-Viru maakonnas. 

Alutaguse malevasse kuuluvad Lüganuse malevkond, Avinurme malevkond, Narva malevkond ja Jõhvi malevkond.

## Ajalugu
Malev asutati Kaitseliidu **Ida-Viru lipkonna** nime all 17. märtsil 1990. Toonaste Eesti NSV rajoonide piiridesse asutatud üksusi nimetati Kaitseliidu taasasutamise ajal Kaitseliidu ülema Kalle Elleri tahtel lipkondadeks.

## Pealikud
*17.03.1990 KL Viru Maleva Ida-Virumaa lipkonna pealik Tõnu Põld
*07.04.1992 maleva pealik Tiit Vohta
*22.12.1993 pealiku kt Urmas Innos
*01.08.1996 Urmas Innos
*26.02.1999 pealiku kt Toomas Ilves
*31.10.2003 Arno Kodu
*01.11.2007 pealiku kt Tarmo Anton
*29.02.2008 pealiku kt Ain Krondel
*02.07.2010 Arno Kodu
*22.03.2012 Margus Ets
*Ain Krondel
*01.08.2017 Mati Kuusvere
*26.11.2019 Aivar Oja
*3. oktoober 2021 major Erkki Karuks

## Viited

## Välislingid
* Alutaguse maleva koduleht
Ardabīl

**Ardabīl** on linn Loode-Iraanis Ardabīli provintsi ja Ardabīli maakonna keskus. Asub 25 km kaugusel Aserbaidžaani piirist 1351 m kõrgusel platool. Linnast läänes asub Sabalāni mägi.

Linnas on šeik Safī ad-Dīn Ardabilī haud ja hauakompleks, mis 2010. aastast kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Ardabīl on tuntud siiditootmise ja sealsete pärsia vaipade poolest, mida peetakse ühtedeks parimateks.

Suurem osa linna elanikest on aserbaidžaanid.
Potjomkin

Nime **Potjomkin** (vene Потёмкин) kannavad või on kandnud:

* **[[Potjomkin (suguvõsa)|Potjomkin]]**, Venemaa aadlisuguvõsa
* **[[Grigori Potjomkin]]** (1739–1791), Venemaa riigitegelane, sõjaväelane ja Katariina Suure favoriit

* Soomuslaev **[[Knjaz Potjomkin-Tavritšeski]]**, Venemaa Keisririigi Musta mere laevastiku sõjalaev
* **[[Soomuslaev Potjomkin]]**, Sergei Eisensteini 1925. aasta film

## Vaata ka
* Potjomkini küla
* Potjomkini trepp
Washington Wizards

**Washington Wizards** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub idakonverentsi kagudivisjoni ja peab oma kodumänge Washingtonis Capital One Arenal.

## Ajalugu
Klubi on varem kandnud nimesid **Chicago Packers**, **Chicago Zephyrs**, **Baltimore Bullets**, **Capital Bullets** ja **Washington Bullets**.

Wizards on NBA finaalis mänginud neli korda, klubi ainus meistritiitel pärineb 1978. aastast.

## Mängijad hooajal 2020/2021
* Deni Avdija
* Bradley Beal
* Dāvis Bertāns
* Isaac Bonga
* Troy Brown jr
* Thomas Bryant
* Anthony Gill
* Rui Hachimura
* Robin Lopez
* Raul Neto
* Anžejs Pasečņiks
* Jerome Robinson
* Ish Smith
* Moritz Wagner
* Russell Westbrook

## Endised tuntumad mängijad
* Wes Unseld
* Earl Monroe
* Elvin Hayes
* Michael Jordan
* John Wall

## Välislingid
*Washington Wizards
Denílson

**Denílson** on Portugali eesnimi.

**Denílson** on mitme tuntud Brasiilia jalgpallurite nimi:
* **[[Denílson Custódio Machado]]** (sündinud 1953), endine ründav poolkaitsja
* **[[Denílson de Oliveira Araújo]]** (sündinud 1977), brasiilia jalgpallur, 2002. aasta maailmameister
* **[[Denílson Pereira Neves]]** (sündinud 1988), tegutsev São Paulo FC poolkaitsja
* **[[Denilson Costa]]** (sündinud 1968), Brasiilia jalgpallur
* **[[Denilson Martins Nascimento ]]**
Anneli Ahven

**Anneli Ahven** (sündinud 27. jaanuaril 1972) on eesti filmiprodutsent. 

Ta on õppinud Eesti Humanitaarinstituudis germanistikat (BA) ning Hamburgi Ülikoolis filmitootmist (MA).

Töötab alates 1995. aastast tootmisfirmas Exitfilm. Alates 2006. aastast on ta Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli filmitootmise mooduli juhataja ja dotsent.

Eesti Filmitootjate Liidu juhatuse liige.

Euroopa Filmiakadeemia liige.

Producer On The MOVE 2010 – Cannes filmifestivali initsiatiiv.

10 mängufilmi, 8 dokumentaalfilmi, 5 lühifilmi produtsent.

## Filme
*2026 "Morten"
*2013 "Elavad pildid"
*2012 "Deemonid"
*2011 "Üks mu sõber"
*2010 "Kutsar koputab kolm korda"
*2010 "Erkki-Sven Tüür: 7 etüüdi piltides"
*2010 "Aeg on siin"
*2009 "Isemoodi muinasjutt"
*2008 "Taarka"
*2008 "Võõras"
*2008 "Aja meistrid"
*2007 "Kuhu põgenevad hinged"
*2006 "Elus monument"
*2006 "Mehed unustatud armeest"
*2005 "Libahundi needus"
*2005 "Äraoldud päevade summa"
*2005 "Malev"
*2005 "Stiilipidu"
*2003 "Naeratavad naised"
*2003 "Miina"
*2002 "Kaksikelu"
*2002 "Vahepeal"
*2001 "Klara"
*2000 "Pas de deux"
Denver Nuggets

**Denver Nuggets** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub läänekonverentsi loodedivisjoni ja peab oma kodumänge Denveris Ball Arenal, mida jagatakse NHL-i klubiga Colorado Avalanche.

## Ajalugu
Klubi asutati 1967. aastal. Enne 1976. aastal NBA-ga liitumist mängis meeskond **Denver Rocketsi** nime all korvpalliliigas ABA. Nuggets pole seni NBA finaali pääsenud, mitmel korral on meeskonna laeks jäänud läänekonverentsi finaalseeria, viimati aastal 2020.

## Mängijad hooajal 2020/2021
*Will Barton
*Bol Bol
*Facundo Campazzo
*Vlatko Čančar
*PJ Dozier
*JaMychal Green
*R. J. Hampton
*Gary Harris
*Isaiah Hartenstein
*Nikola Jokić
*Paul Millsap
*Monté Morris
*Jamal Murray
*Zeke Nnaji
*Michael Porter jr

## Endised tuntumad mängijad
* Dan Issel
* David Thompson
* Alex English
* Fat Lever
* Dikembe Mutombo
* Šarūnas Marčiulionis
* Allen Iverson
* Carmelo Anthony
* Chauncey Billups

## Välislingid
*Denver Nuggets
FK Ural

**Sverdlovski oblasti Ural** (ka **FK Ural**, ametlikult *Футбольный клуб «Урал» Свердловская область*) on 1930. aastal asutatud Venemaa jalgpalliklubi, mille kodulinn on Jekaterinburg, kuid klubi esindab kogu Sverdlovski oblastit.

## Eesti mängijad
*Aleksandr Dmitrijev (2011–2012)

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Viirpapagoi

**Viirpapagoi** (*Melopsittacus undulatus*) on Austraalia päritolu papagoiline. Ta on viirpapagoi perekonna (*Melopsittacus*) ainus liik.

Viirpapagoi looduslik levila on üksnes Austraalias.

Viirpapagoi eluiga võib olla 8–14 aastat.
Isased viirpapagoid suudavad hääli imiteerida.

Alates 1850. aastaist on viirpapagoisid kasvatatud ja aretatud puurilindudena.

Viirpapagoide nokavärvus tähistab nende sugu: pruun - emane ja sinine - isane.

Viirpapagoi nime päritolu on ebaselge. Esmakordselt registreeriti 1805. aastal, viirpapagoid on populaarsed lemmikloomad kogu maailmas nende väiksuse, odavate hindade ja inimkõne jäljendamise võime tõttu. Tõenäoliselt on nad kodustatud koera ja kassi järel maailmas populaarsuselt kolmas lemmikloom . 

## Kirjeldus
Metsikud viirpapagoid on keskmiselt 18 cm (7 tolli) pikad,  kaaluvad 30–40 grammi (1,1–1,4 untsi), 30 cm (12 tolli) tiibade siruulatusega ja neil on heleroheline kehavärv (kõht ja reied). mantlitel (selja- ja tiivakaaned) on kottmustad mantlimärgid (poegade ja ebakindlate mustade värvidega), mis on ääristatud kollaste lainetega. Laup ja nägu on täiskasvanutel kollased. Noortel isikutel on enne täiskasvanud sulestikku kuni 3–4 kuu vanuseni mustad triibud kuni ajukoeni (nina). Neil on väikesed, sillerdavad sinakasvioletsed põskelaigud ja kolm mustat täppi neelude mõlemal küljel (neid nimetatakse kurgulappideks). Kaks äärepoolseimat kurgupiirkonda paiknevad iga põskelapi põhjas. Saba on koobalt (tumesinine); ja väljaspool sabasulgedel on keskmised kollased välklambid. Nende tiibadel on rohekasmustad lendsuljed ja mustad kollaste ääristega katted koos kesksete kollaste välkudega, mis muutuvad nähtavaks alles lennu ajal või kui tiivad on välja sirutatud. Arved on oliivhallid ja jalad sinakashallid, sigodaktüülvarvastega . 

Austraalia looduslikus elupaigas on viirpapagoid märgatavalt väiksemad kui vangistuses .  Seda konkreetset papagoiliiki on vangistuses aretatud paljudes teistes värvides ja toonides (nt sinine, hall, hallroheline, läikiv, violetne, valge, kollakassinine). Lemmikloomapoes olevad inimesed on tavaliselt sinised, rohelised või kollased. Nagu enamik papagoiliike, fluorestseerib viirpapagoi sulestik ultraviolettvalguses - nähtus, mis võib olla seotud kurameerimise ja paarilise valimisega. 

Nende noka ülemine pool on alumisest poolest kõrgem, kattes suletuna põhja. Nokk ei ulatu palju välja, kuna seda ümbritsevad paksud, kohevad suled, andes näo allapoole suunatud noka, mis lamab vastu nägu. Ülemine pool toimib pika sileda kattena, alumine pool on aga vaid poole väiksem tass. Need nokad võimaldavad lindudel süüa taimi, puuvilju ja köögivilju.

## Viited

## Välislingid
*
Olevi gild

**Olevi gild** oli (ladina keeles *fraternitas sancti Olavi*) oli gild, mis tegutses Tallinnas keskajast Rootsi aja lõpuni.
 
Olevi gild on saanud nime kaitsepühak Olafi (Norra kuningas Olav II Haraldssoni) järgi. Olevi gildi on esmamainitud ajalooürikuis 1341. aastal. Algselt oli gild kodanikke koondav vaimulik vennaskond, millest sai alles hiljem käsitöölisi ühendav gild. 17. sajandil (1698. aastal) liideti Olevi gild Kanuti gildiga.

Gildi rajamise aeg on teadmata. Esimest korda on gildi kirjalikes allikates mainitud 1341. aastal, aga see võidi asutada juba 13. sajandil.

Oleviste gildi kuulus 16. sajandil kaheksa käsitööliste tsunfti ning esialgu oli see sotsiaalselt staatuselt umbes võrdne Kanuti gildiga, sest madalamad käsitöölised kuulusid Püha Ihu gildi. 1520. aastatel reformatsiooni ajal lõpetas Püha Ihu gild tegevuse ja selle tsunftid jätkasid tööd Oleviste gildis, mille staatus muutus seega madalamaks Kanuti gildi omast.

1698. aastal Oleviste gild suleti ja sellesse kuulunud tsunftid jätkasid Kanuti gildis.

Gildi kuulusid Tallinna linnakodanikest lihtsamate käsitööaladega tegelenud tsunftide käsitöölised. Osa tsunfte kuulus kuni 16. sajandini Püha Ihu Gildi, nende üleminek Püha Olavi Gildi ei ole kindel.
*lihunikud 
*köösnerid, 
*kivi- ja müürsepad (tsunfti esmamainimine 1369/1372), 
*voorimehed (1371), 
*õllekandjad, 
*kanepiketrajad ja köiepunujad (1462, ei võetud vastu Püha Kanuti Gildi), 
*linakangrud,
*mündrikud paadimehed) (1506),
*puusepad (1370 või 1481), 
*püttsepad (146/1413, ei võetud vastu Püha Kanuti Gildi),
*kandjad (1529, ei võetud vastu Püha Kanuti Gildi), 
*kalakaubitsejad, 
*soola- ja viljakaalujad (16. sajand?)
*kellamehed (17. sajand), 
*hauakaevajad. 

Gildi ei pääsenud linakangrud kui põlgusväärsed, kuna nende töö eeldas kedruse töötlemist uriiniga.

## Gildihoone

Olevi gildil oli alates 14. sajandist maja, mis asus Pikk tänav 24 asuva hoone kohal. Aastatel 1419–1422 ehitas gild oma hooned ümber ja tänava äärde kerkisid kaks viilmaja. Vasakpoolne, väiksem hoone, mille viilu ülaosas asub gildi kaitsepühaku püha Olevi kujutis, oli eeskoda, parempoolne suurem ehitis oli gildisaal, mis on Tallinna ilusaim keskaegne profaanruum.

Olevi gildi hooned said kannatada 1697. aasta Tallinna tulekahju ajal, milles hukkus ka gildiruumides olnud gildi arhiiv. Pärast Olevi gildi sulgemist ehitati hooned aitadeks. Gildi eeskoja hoone omandas 1806. aastal naabermajas Mustpeade Majas asuv Mustpeade vennaskond ja ehitas selle 1834. aastal ümber Mustpeade vennaskonna klubiruumideks. Viimase Olevi gildi hoonetest, kahelöövilise võlvitud Gildisaali ostis Mustpeade vennaskond 1919. aastal. See liideti aastatel 1919–1922 Ernst Gustav Kühnerti juhendamisel toimunud renoveerimise järel vennaskonna klubiruumidega.

## Vaata ka
*Tallinna suurgild
*Toomgild
*Kanuti gild
*Katariina gild

## Viited
Kalle Hiob

**Kalle Hiob** (sündinud 26. aprillil 1963) on eesti talupidaja ja bussijuht.

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina ja sai 187 häält.

2019. aastal andis ta oma bussis sõitvale naisele esmaabi ja päästis ta elu, mille eest sai telekanali TV3 auhinna.

## Viited

## Välislingid
*Gerly Nugis, "Kalle Hiob: tuleb maksta inimväärset palka", Sakala, 3. veebruar 2011
Horoloogia

**Horoloogia** ehk **koroloogia** (vanakreeka sõnadest *chōros* või *chōra* 'koht, paik' ja *logos* 'mõiste, käsitlus') ehk **arealoogia** ehk  **levilateadus** on levilate uurimisega tegelev teadusharu.

Horoloogia on osa biogeograafiast.

Samuti inglise keele tõlkest tulenevalt on horoloogia ajamõõtmisteadus, kellassepakunst.

## Viited
Wilkie Collins

**Wilkie Collins** (8. jaanuar 1824 – 23. september 1889) oli inglise romaani- ja näitekirjanik. 

Teda peetakse üheks kriminaal- ja detektiivkirjanduse teerajajaks. Collins sai tuntuks oma põnevusromaanidega, milles kasutas esmakordselt mitme jutustajahääle ja päevikuvormis esitusviisi. Tema tuntuimad teosed on "Naine valges" (1859) ja "Kuukivi" (1868), mida peetakse esimeseks tõeliseks ingliskeelseks detektiivromaaniks. 

Collins oli Charles Dickensi lähedane sõber ja kaastööline ning avaldas osa oma töödest tema ajakirjades. Tema teosed keskenduvad sageli ühiskondlikele probleemidele, identiteediküsimustele ja õigussüsteemi puudustele.

11. juunil 2004 esietendus Eesti Draamateatri suures saalis Collinsi romaanil põhinev Priit Pedajase lavastus "Naine valges. Suvine impressioon".

## Eestikeelsed väljaanded
* "Naine valges" – *The Woman in White*, 1860; ek: Varrak 2004
* "Kuukivi" – *The Moonstone*, 1868; ek: Ajakiri "Noorus" 1957, nr. 11 – 1958, nr. 9 lisa; Eesti Raamat 1985 sarjast *Põnevik*
* "Jutustus õnnekütist ja Glenwith Grange'i käskijannast"; ek: kogumikus "Kinnimüüritud tuba. Kuulsaid jutte: hirmu, õudust ja põnevust.", Ilo 2009

## Viited

## Välislingid
* Wilkie Collins Information Pages
* Wilkie Collins. Ulmebaas
* Olive Logan. Wilkie Collins charms. The World Sunday, 29 September 1889.
* See on elementaarne, Watson! Lugemissoovituse blog, 9. juuni 2009
Doomino

**Doomino** on 2–6 inimese lauamäng.

## Mängureeglid

Igale mängijale jagatakse kätte seitse klotsi, ülejäänud pannakse tagasi maha. Klotse tuleb asetada lauale nii, et uue klotsi ühe osa täppide arv kordaks rivi viimase klotsi viimase osa täppide arvu. Kui sobivat arvu pole, siis tuleb maast uus klots võtta. Võidab see, kellel klotsid enne otsa saavad või vähem klotse kätte jääb.

## Vaata ka
*Doominoefekt
*Doominoteooria
Safir

*Safir (rakett) – Iraani rakett
*Safir (Ümarlaua rüütel) – Saratseenist rüütel kuningas Arthuri legendides
*Safir (laulja) Taani – laulja ja laulukirjutaja
*Safir Engineering – ralliautode ehitamisega tegelev firma
*Saab 91 Safir – treeninglennuk
*Safir Army Jeep – Iraani sõjaväemaastur
*Safir (Belgia õlu) – Belgia õllesort, mis kuulub InBev'ile
*SAFIR – ehk *The Single Aperture Far-Infrared Observatory* on NASA poolt kavandatav kosmoseteleskoop
Kuningas Arthur

**Kuningas Arthur** on keskaja Lääne-Euroopa kirjanduses legendaarne kuningas Suurbritannias. Traditsiooniliselt dateeritakse kuningas Arthuri valitsusaeg 5. sajandi lõppu ja 6. sajandi algusse. Keskaegsete ajalooraamatute ja rüütliromaanide väitel juhtis Arthur rooma-keldi Inglismaa kaitset saksi sissetungijate vastu 6. sajandi alguses. Arthuri legendis on põimunud rahvaluule ja kirjandus ning tänapäeval on tema ajalooline olemasolu kahtluse all.

Napid ajaloolised andmed Arthuri kohta pärinevad mitmest allikast, millest peamised on "Annales Cambriae", "Historia Brittonum" ja Püha Gildase kirjutised. Samuti mainitakse Arthuri nime varastes luuletekstides nagu kõmri "Y Gododdin".

Arthuri legend sai populaarseks eelkõige Monmouthi Geoffrey fantaasiaküllasest teosest "Historia Regum Britanniae" ("Britannia kuningate ajalugu"), mis valmis 1138. Sellele eelnesid kõmri ja bretooni legendid ja luuletused, millest Arthur on kas suur sõdalane, kes kaitses Britanniat inimeste ja üleloomulike vastaste eest, või maagiline kuju, kes seostus vahel kõmri allilma Annwniga. On teadmata, mis Geoffrey "Historia"s pärineb varasemaist allikaist ning mis on tema enese kirjanduslik väljamõeldis.

Ehkki kuningas Arthuri loo teemad, sündmused ja tegelased varieeruvad laialt ja sel pole üht kanoonilist versiooni, lähtuvad hilisemad ümberjutustused tihti Monmouthi Geoffrey versioonist. Geoffrey kirjelduses oli Arthur kuningas, kes lõi puruks saksid ning rajas impeeriumi, millesse kuulusid Britannia, Iirimaa, Island, Norra ja Gallia. Samuti ilmus Historia's rida tegelasi, kes nüüdseks on saanud Arthuri legendi oluliseks osaks: Arthuri isa Uther Pendragon, võlur Merlin, Arthuri naine Guinevere, mõõk Excalibur, Arthuri sünd Tintageli lossis, tema viimane lahing Mordredi vastu Camlannis ning viimne puhkepaik Avalonis.

12. sajandi Prantsuse autor Chrétien de Troyes lisas Arthuri legendi Püha Graali ja Lanceloti. Tema eeskujul said keskaja kirjanduses populaarseks Arthuri-romaanid, milles loo keskpunkt nihkub sageli Arthurilt teda ümbritsenud tegelastele, näiteks mitmesugustele Ümarlaua rüütlitele. Keskajal õitsenud Arthuri-kirjandus vajus uusajal unustusse, tõustes uuesti laia lugejaskonna ette alles 19. sajandi romantismi ajel.

Kuningas Arthuri loo põhjal on kirjutatud arvukalt raamatuid, tehtud filme, oopereid ja muid kunstiteoseid. Eesti keeles on ilmunud näiteks Marion Zimmer Bradley Arthuri-töötlus "Avaloni udud", T. H. White'i "Kunagine ja tulevane kuningas", Mary Stewarti "Kristallkoobas", James Riordani "Kuningas Arthuri lood", Mark Twaini paroodia "Jänki kuningas Arthuri õukonnas", samuti Arthuri-kirjanduse üks alusteoseid, Wolfram von Eschenbachi "Parzival" Rein Sepa tõlkes.

## Vaata ka
* Püha Graal
Võitluskunstid

**Võitluskunstid** on ulatuslikud võitlusviiside ja -traditsioonide süsteemid. Kõigi võitluskunstide eesmärk on sama: lüüa vastast füüsiliselt või kaitsta end füüsilise ohu eest. Mitmete võitluskunstide teooria tugineb suuresti usundile; nii seostuvad Aasia võitluskunstid sageli budismi, hinduismi, taoismi, konfutsianismi või šintoga. Tihti on võitluskunstidel oma aukoodeks, vahel on need seotud ka traditsioonilise või rahvameditsiiniga (nt *[[qigong]]* ja nõelravi).

Võitluskunste on nimetatud niihästi kunstiks, teaduseks kui ka spordiks. Mitmeid neist harrastatakse kontaktspordina, kuid samuti võidakse võistelda teatud võtete soorituses, sarnaselt nt iluvõimlemise või vettehüpetega.

Kuigi enamasti peetakse võitluskunstide all silmas paljakäsi võitlemist, kasutatakse mõnes traditsioonis ka relvi: vehklemises mõõka, gatkas kaigast, kyūdōs vibu jne.

Tänapäeval seostatakse terminit *võitluskunstid* tavaliselt Kaug-Ida päritolu võitlusviisidega nagu taekwondo, karate, aikidō ja judo. Samas pärineb hulk võitluskunste mujaltki: poks ja mõned ajaloolised mõõgavõitlusviisid Euroopast, capoeira Lõuna-Ameerikast, sambo Venemaalt jne.

## Välislingid

* Vöösüsteem Jaapani võitluskunstides
Triktrak

**Triktrak** ehk ***backgammon*** on üks maailma vanemaid kahe inimese lauamänge. Mängulaual on 24 kitsast kolmnurka ehk kiilu, millel paiknevad kivid.

Kummalgi mängijal on mängu alguses laual 15 kivi. Eesmärk on esimesena kõik oma kivid laualt eemaldada. Kive liigutatakse kahe täringu veeretamisel saadud arvu jagu.
Maire Liivamets

**Maire Liivamets** (sündinud 9. mail 1950) on eesti kirjanduskriitik ja -teadlane.

Ta töötab Eesti Rahvusraamatukogu teenindusosakonnas eesti kirjanduse referendina. 

## Publikatsioone
*Kiilulööjad Eesti mõtteloos, Postimees, 19. oktoober 2007
*Igatsus elutarkuse järele, Virumaa Teataja, 7. jaanuar 2010
*Milleks on vaja lugemisaastat, Virumaa Teataja, 19. veebruar 2010
*Suve hele ja valus valgus, Virumaa Teataja, 31. august 2010

## Välislingid

*Liivametsa lugemised Eesti Rahvusraamatukogu
Portsmouth (täpsustus)

**Portsmouth** on mitme koha ja asja nimi

## Geograafilised kohad
*Portsmouth, linn Inglismaal Hampshire'i krahvkonnas
*Portsmouth, Dominica suuruselt teine linn
*Portsmouth, linn USA New Hampshire'i osariigis
*Portsmouth, linn USA Ohio osariigis
*Portsmouth, linn USA Rhode Islandi osariigis
*Portsmouth, linn USA Virginia osariigis

## Sport
*Portsmouth FC, Inglismaa jalgpalliklubi
Fortschritt

**VEB Fortschritt** oli Saksa Demokraatliku Vabariigi riiklik põllumajandustehnika tootmiskoondis, mis asus Neustadt in Sachsenis. Koondis tegutses aastatel 1951–1991, kuni see erastati ning hakkas kandma nime MDW Fortschritt. 1997. aastal ühines Case IH kontserniga ja lõpetas põllumajandustehnika tootmise Fortschritti kaubamärgi all. 

Põhitoodang oli traktorid, kombainid ja põllutöömasinad, mis olid Nõukogude Liidu, sh Eesti NSV põllumajanduses kõrgelt hinnatud. Võrreldes Nõukogude Liidus toodetud sarnaste masinatega olid Forschritti toodetud masinad insener-tehniliselt hästi läbimõeldud, suhteliselt hea kvaliteediga, aga nõudsid korrashoiu ja remondi tegijatelt asjatundlikku täpsust Eestis on siiani kasutusel (iseliikuvad) liikurniidukid E-301 E-303, silokombainid mudelid E-280. E-281C, teraviljakombainid E-514 ... E-524 

järelveetav lintlaadur-konveier E-062, järelveetav trumliga silokombain E-065, kaaruti-vaaluti E247, järelveetav kartulikombain E-671  

järelveetavad heinapressid K-442 ja K-453, K534, K-530  

Koristatud seemnete ja seemnevilja puhastamise ja sorteerimise seadmed kuivatites K-531 Giant ja K-541 Super  

Šassiitraktorid RS-09, GT122 ja GT124 ja sellele sobiv niiduk küljele E-143, kartulivõturootor taha E-655, seemnekülvik keskel A-188,pöördader keskele B-157, pöördader taha B-158, äke taha B-391, tsentrifugaal-väetiselaotur taha D 020/2 Väetisekülvik ette D 344/S; mitmeti seadistatav taimeharimise seade keskele D-344/S, esilaadur T150 keskele kuue tööorganiga kopa asendusena, virnasti T180 keskele kopa ja aluste kahveltõstuki vahetatav liidesega, rootorhari T-934 keskele ja analoogne rootorhari T-936 taha, generaator GT-299 keskele kompressor GT-298 keskele, ~180° pööratav laadur keskele T-157. söödajagamise haagis F-935, kolme suunda kallutatav veokast KA1 keskele, kaaruti-vaaluti K-247 taha, pritsimisseade S-293 keskele ja ette, looreha E-451 taha, vaheltharimisseade P-420 keskele kokku vähemalt 47 seadet, millel on üle 10 vahetatava tööorgani. 

## Kirjandus
*Klaus Krombholz - Landmaschinenbau Der DDR: Licht Und Schatten Dlg-Verlag Gmbh 2008, ISBN 3769007174.
Sylvester Tegetmeyer

**Sylvester Tegetmeyer** (ka **Silvester Tegetmeier**; surnud 1552 Riias) oli Liivimaa olulisemaid usureformaatoreid, selle radikaalsema suuna esindaja.

Tegetmeyer pärines Hamburgist, kuid tema noorusest pole midagi teada. 1510. aastatel õppis ta Rostocki ülikoolis ning sai 1519. aastal magistriks. Pärast seda oli ta lühikest aega Rostocki Maarja kiriku kaplan ning seejärel Jakobi kiriku jutlustaja. Seal töötades puutus ta kokku Joachim Slüteriga, kes teda reformatsiooniga tutvustas. 

Lõplikult liitus Tegetmeyer reformatsiooniga aga seejärel, kui ta 1522. aastal Riiga saabus. Temast sai Andreas Knopkeni järgija ja peagi ka abiline. Sama aasta sügisel alustas ta juba teise iseseisva jutlustajana Riia Jakobi kirikus tegevust. Ta osutus Knopkenist tunduvalt radikaalsemaks usulevitajaks, kes oli valmis ka vanausulistega tõsisesse konflikti minema. Võimalik, et just tema jutlused põhjustasid Riias pildirüüsteid. 

Tegetmeyer lootis reformatsiooni levitada aga ka mujale üle Liivimaa. Oma tegevuses leidis ta tugeva toetaja Riia linnasündik Johann Lohmülleris, kellega koos ta 1525. aastal Liivimaa maapäevale sõitis. Seal jutlustas Tegetmeyer mitu korda päevas ja võitis reformatsioonile rohkelt uusi toetajaid. Samas astus tema vastu tugevalt välja Harju-Viru rüütelkond, kelle esindajad ähvardasid teda noaga ja sundisid kirikust lahkuma. Seejärel jutlustas Tegetmeyer vabas õhus.

1525. aastal puhkesid pildirüüste ja tõsine konflikt linlaste ja piiskop Johann Blankenfeldi vahel aga Tartus. Linnas oli vaid üks luterlik jutlustaja, Melchior Hoffmann, kes oli teoloogilise hariduseta ning kaldus müstitsismi. Linnarahva rahustamiseks palus Tartu raad Riiat endale mõni jutlustaja abiks saata. Tegetmeyer saabuski veebruaris Tartusse ja jutlustas seal üle kahe nädala mitu korda päevas. Ta aitas koostada ka Tartu luterlikku usukorraldust.

Tegetmeyeri plaanides oli ka üle-Liivimaalise luterliku kirikukorralduse koostamine, millest ta andis teada 1526. aastal. See plaan siiski käiku ei läinud, sest 1529. aastal koostasid luterlikes linnades kasutust leidnud kirikukorralduse hoopis Preisimaa reformaator Johann Briesmann ja Knopken. Tegetmeyer asus samas aga Preisimaa-vastaste tegelaste ridadesse, lootes reformatsiooni edendamist Riia kodanike ja Liivi ordu koostöö läbi.

Tegetmeyer jäi Liivimaa üheks olulisemaks kiriku-uuendajaks kuni oma surmani Riias 1552. aastal.

## Välislingid
*
Professorite Instituut

**Professorite instituut** oli Tartu Ülikooli juures aastail 1828–1838 tegutsenud institutsioon Venemaa keisririigi ülikoolidele õppejõudude ettevalmistamiseks.

Professorite instituut loodi 1828. aastal George Frederic Parroti eestvedamisel. Sellekohase taotluse esitas ta tsaar Nikolai I-le 1827. aastal.  Suure Prantsuse kodanliku revolutsiooniga ra­kendas keisrinna (1762–1796) Katariina II abinõusid, et tõkestada revolutsiooniideede levikut Venemaal. Keiser (1796–1801) Paul I, jätkates Katarii­na II sisepoliitilist kurssi, keelas 1798. aastal,  venelastel välismaa ülikoolidesse õppima mineku. Valitsus oli keiser (1801–1825) Aleksander I ajal sunnitud asutama rea uusi ülikoole Venemaa keisririigis: Kaasanis (1804), Harkovis (1805)  ning taastama Tartu ülikooli (1802) ja Peterburi ülikooli (1819). Heatasemelise ja arvuka rahvusliku õppejõudude kaadri puudumisel vastavatud Vene ülikoolide jaoks oldi sunnitud aga kutsuma õppejõududeks välismaalasi.

Vene rahvusest kandidaadid Professorite instituudi kahekümnele kohale valiti katsete alusel Moskva, Peterburi, Vilniuse, Kaasani ja Harkivi ülikoolist. Õpingud Tartu Ülikoolis kohalike professorite juhendamisel kestsid neli aastat, millele järgnes kaheaastane täiendus välismaa ülikoolides. Instituudi teise lennu komplekteerimine algas pärast esimese lennu välismaale saatmist 1832. aastal. Teises lennus oli Tartus kuus kasvandikku, kes suunati 1838. aastal ilma praktikata välismaal tööle Venemaa kõrgkoolidesse. Koolituse Professorite instituudis läbis kokku 22 professorit. 

Professorite instituudi töökogemusest sai alguse õppejõudude-juhendajate süsteem teadurite ettevalmistamisel. Instituudi kasvandike väitekirjad olid oluliseks panuseks teaduse arengusse. 1832. aastal kaitsesid instituudi kasvandikud seitse filosoofiadoktori, viis meditsiinidoktori, ühe õigusteaduste doktori ja kolm filosoofiamagistri väitekirja. Teise koosseisu kasvandikud kaitsesid kaks meditsiinidoktori väitekirja ning neli filosoofiadoktori väitekirja – kaks ajaloos ja kaks astronoomias. Tartu ülikooli Professorite instituudi kasvandikeks olid hilisemad tuntud teadlased ja Peterburi Teaduste Akadeemia liikmed kirurg Nikolai Pirogov, ajaloolane Mihhail Kutorga, astronoom Aleksei Savitš.

## Viited

### Kirjandus
* Tartu Ülikooli ajalugu II, 1798–1918. Koostanud Karl Siilivask. Eesti Raamat, Tallinn, 1982.
*Villu Tamul, Professorite Instituut Tartu Ülikooli juures ja tema rahvusvahelised teaduslikud sidemed. Tartu  1977
*Villu Tamul, Professorite Instituut Tartu Ülikooli juures. Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi, VII, Tartu  1979, lk 85-92
Nino Ananiašvili

**Nino Ananiašvili** (ka **Nina Ananiašvili**, gruusia ნინო ანანიაშვილი; sündinud 28. märtsil 1963 Thbilisis) on gruusia baleriin. 

Ta alustas balletiõpinguid 1969. aastal Thbilisis (olles tegelenud iluuisutamisega, tuli 1973. aastal Gruusia noorte meistriks). 1976. aastal astus Moskva balletikooli, kus tema õpetajaks oli Natalja Zolotova. 1980. aastal oli tal lavadebüüt koolilavastuses "Coppelia". 1981. aastast kuulus ta Suure Teatri balletitruppi.

2004. aastal naasis ta president Mihheil Saakašvili kutsel Gruusiasse ja sai Gruusia Phaliašvili-nimelise ooperi- ja balletiteatri kunstiliseks juhiks. 
Aastast 2021 on ta samas peaballettmeister.

## Isiklikku
1998. aastast on ta abielus Gruusia diplomaadi ja poliitiku Grigol Vašadzega. Neil on kaks last. Ta on 2006. aastast Gruusia endise presidendi Mihheil Saakašvili poja ristiema.

## Viited

## Välislingid

*Nino, lihtsalt Nino – ilma igasuguse priimata. Postimees, 9. veebruar 2011
Kassatsioon

**Kassatsioon** on jõustumata  kohtuotsuse peale edasikaebamine õigusküsimustes ning selle läbivaatamine kõrgema astme kohtus ilma faktiküsimuste ümberhindamiseta. Termin pärineb prantsuse kohtusüsteemist.

## Eesti
Eestis vaadatakse asju kassatsiooni korras läbi Riigikohtus. 

**Kriminaalasjades** sätestab KrMS § 364 lõige 5, et Riigikohus ei või tuvastada faktilisi asjaolusid. Siiski on Riigikohus asunud seisukohale, et see keeld ei tähenda, et olemasolevaid tõendeid ei võiks üldse hinnata (Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 10. oktoobri 2000. a otsus asjas nr 3-1-1-85-00).

**Tsiviilasjades** arvestab Riigikohus kassatsiooninõude põhjendatuse kontrollimisel vaid faktilisi asjaolusid, mis on tuvastatud alama astme kohtu otsusega (TsMS § 687 lõige 3 lause 1). Tsiviilasjas 3-2-1-148-05 märkis Riigikohus, et ainuke põhjus Riigikohtus tõendeid uurida on ringkonnakohtu poolt menetlusõiguse rikkumise tuvastamine.

**Haldusasjades** sätestab kehtiva HKMS § 64 lõige 2, et Riigikohtu otsus põhineb alama astme kohtu otsusega tuvastatud faktilistel asjaoludel. Riigikohus ei tuvasta kaebuse aluseks olevaid faktilisi asjaolusid. Alates 1. jaanuarist 2012 jõustunud HKMS kassatsioonimenetluse sätted (§§ 229 jj) on sõnastuselt analoogilised kehtiva TsMS sätetega. Riigikohus on siiski pidanud võimalikuks erandina arvestada faktilisi asjaolusid, mida pole tuvastatud alama astme kohtu otsusega, juhul kui asja lahendatakse lihtmenetluses (Riigikohtu halduskolleegiumi 27. juuni 2018. a otsus nr 3-18-306/41).

## Vaata ka
*Apellatsioon
*Kassatsioonikohus
*Kassatsioonimäärus
*Kassatsioonitähtaeg
*Kassatsioonkaebus
*Kassatsioonprotest
Must teemant (film 2004)

**"Must teemant"** (flaami keeles "De duistere diamant") on 2004. aastal stuudios Antares valminud flaamikeelne Belgia lastefilm, mille aluseks on Hollandi kunstniku Willy Vandersteeni samanimeline koomiks.

Perekondliku seiklusfilmi režissöör on Rudi Van Den Bossche. Peaosades on Joeri Busschots, Céline Verbeeck, Dirk Roofthooft, Peter Van den Begin ja Thekla Reuten. Muusika autor on Brian Clifton.

Filmi peategelased on õde ja vend Suske ja Wiske. Koos onu ja tädiga Hollandis suvevaheaega veetes leiavad nad teemandi, mille kingivad tädi Sidonale. Paraku kuulub teemant kurjale võlurile ning tädi jääb raskesti haigeks. Et teda päästa, lähevad Suske ja Wiske teadlase abiga 15. sajandi Hollandisse.

Filmi pikkus on 88 minutit. 

## Viited
Räätsad

**Räätsad** ehk **rajad** on jalanõude külge kinnitatavad vahendid pehmel pinnal (lumel, soos) kõndimiseks.

Varem valmistati räätsad nahast või punuti vitstest. Neid on kasutatud nii inimeste kui ka hobuste liikumise kergendamiseks. 

Räätsadega ei vaju läbi pehme ja märja rabapinnase, talvel hoiavad räätsad pehme lumekihi eest. Räätsasid on võimalik kiirelt jalga panna ja ära võtta. Jalgade kuivana hoidmiseks kasutatakse sääriseid ja lastele on lasteräätsad.

### Räätsade ajalugu ja tänapäev
Räätsad on umbes 6000 aastat vanad, kuid arvatakse, et räätsad olid olemas juba enne suuski, mille vanuseks loetakse 8000 aastat. Arvatavasti oli suusa ja räätsa eelkäija midagi vahepealset – lauajupid seoti toornaharibade abil jalgade külge, et paremini suure lume peal püsida. Räätsad olid algselt abivahendiks jahipidamisel ning vahemaade läbimiseks, et uusi alasid avastada või lihtsalt ühest asulast teise saada. Räätsade esimesed kasutajad olid Kesk-Aasia, kust lumeräätsad liikusid Siberi kaudu Skandinaaviasse ja Beringi väina kaudu Põhja-Ameerikasse. Kõik toimus vahemikus 30 000- 5000 aastat e.m.a. Euroopas räätsad unustati mõneks ajaks, kuni 15.sajandini, kui avastati taas Ameerika. Prantsuse kolonialistid nimetasid indiaanlaste varustuse hulka kuuluvaid lume peal käimiseks mõeldud puuraame ja punutud põhjaga vahendeid tennisereketiteks. Hiljem kasutasid nad neid ise ka ja Kanada armee varustusse kuuluvad räätsad tänapäevani.

### Räätsade valmistus
Räätsad on 30 aasta jooksul teinud revolutsioonilise muutuse. On muudetud räätsade materjali ja kinnitusi. Tänapäeva räätsad on puust raamiga ning vastupidavad. Nende valmistamisel kasutatakse alumiiniumi, plastikut, Hypaloni; sidemed on tehtud reguleeritavateks ja kand liikuvaks; räätsa alla on kinnitatud libisemisvastaseid hambaid ning vajadusel saab juurde monteerida lumel püsivust parandavaid sabasid; eraldi räätsasid valmistatakse nii meestele, naistele kui ka lastele, arvestades nende kehakaalu ja pikkust. Räätsad on kõndimiseks ja jooksmiseks.

### Eestlaste räätsad
Vanad eestlased kutsusid räätsi rajadeks ehk soorajadeks, soo-rätsideks. Räätsad tehti metsa või raba ääres puuokstest, -juurtest ja -koorest ning seoti jala otsa. Kui lauajupp saadi jala külge kinni seotud, võis minna metsa jahile, puid varuma, sood ületama, suvel märjal heinamaal heina tegema või vastu kevadet külmunud lumekoorikul kõndima. Vihmastel suvedel kinnitati räätsad ka hobustele kapjade külge, et hein lohistiga kuivale vedada. Talvel kasutasid räätsasid jahimehed. Kartmata läbivajumist sai nõnda hõlpsasti üle lumehangede ja jõgede, kus jää oli õhuke.

## Vaata ka
*Räätsamatk
*Padinad
*Suusad

## Välislingid

*Levo Tohva. Räätsade ajaloost.
Andreas Reinberg

**Andreas Reinberg** (sündinud 2. juulil 1967 Tallinnas) on Eesti riigiteenistuja.

Ta töötab tuletõrjuja-päästjana. Reinberg on alates 2008. aastast päästjate usaldusisik. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina ja sai 1413 häält, millest ei piisanud Riigikokku pääsemiseks.

## Välislingid
* Facebook: Andreas Reinberg Riigikokku
* VVK, Riigikogu valimised 2011: Andreas Reinberg
* Tiit Reinberg, Türi päästja alustab näljastreiki, Järva Teataja, 3. detsember 2009
Elmo Ant

**Elmo Ant** (varem **Valdo Paddar**; sündinud 13. mail 1962) on eesti muusikaürituste korraldaja, poliitik, endine Viljandi linnavolikogu liige ja Eesti Kongressi liige aastatel 1990–1992.

Valdo Paddar tegutses aastatel 1978–1984 diskorina. 1984. aastal arreteeriti ta süüdistatuna nõukogudevastase propaganda levitamises. Sama aasta 26. novembril Jõgeval peetud väljasõiduistungil mõistis kohus (kohtunik Leili Kimask) talle Nõukogude kriminaalkoodeksi "motiveerimatu huligaansuse" paragrahvi alusel neljaks aastaks vanglasse, kuigi prokurör oli nõudnud talle vaid kaheaastast vanglakaristust. Aastatel 1984–1988 kandis Paddar karistust Rummu vanglas. Vanglas olles haigestus ta suhkurtõppe.

Valdo Paddar oli Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) asutajaliige ning algusaastatel selle partei Viljandi piirkonna esimees. 1989. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valiti ta Viljandi linnavolikokku. Ta juhtis ka Eesti kodanike komiteede liikumist Viljandis ning 1990. aastal valiti ta Eesti Kongressi.

Ta on kuulunud mitmesse erakonda, nende seas on olnud nii ERSP, Isamaaliit (liitunud koos ERSP liikmeskonnaga) ja juunist 2010 kuni aprillini 2012 Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu.

Eesti Vabaduspartei esindajad on väitnud ajakirjandusele, et 1998. aastal olevat Soome kriminaaluurimise andmetel Paddar vägivaldselt rünnanud ja vigastanud oma naist, oma last ja teisi inimesi ning viibinud sama aasta septembrist oktoobrini Põhja-Karjala maakonnavanglas.

Valdo Paddar oli 1999. aasta Tartu laulupeo direktor.

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina, sai 310 häält ega osutunud valituks. Ajakirjanduses märgiti, et ta kulutas riigikogu valimiste kampaaniaks kokku 10 123 eurot. 

Pärast 2011. aasta valimisi võttis Valdo Paddar endale uueks nimeks Elmo Ant. 

Hiljem on meedias teda kirjeldatud kui rahvuslikku radikaali, restitutsionalisti (rajasõltuvuslikkuse pooldajat) ja natsionalismi avalikku propageerijat.

## Viited

## Välislingid
* Valdo Paddar Vabariigi Valimiskomisjoni lehel 2011. aasta Riigikogu valimiste ajal
* "13 a tagasi vangistati nüüdne kapo abiline Soomes naise-lapse vigastamise eest" Sõltumatu Infokeskus
* Telesaate abiga isa leida lootnu: nii tõsiseid teemasid ei jäeta lihtsalt pooleli
* FOTOD | Kes on Nõmme Prügi-Uberi aktivist Elmo Ant?
Rääts

**Rääts** on mitme tähendusega sõna.
***[[Rääts (jalanõu)|Rääts]]** on  jalanõu alla kinnitatav lai võretald lumel või soos käimiseks.
***Rääts** on omaaegne pandlataoline kinnitus- (ja kaunistus)vahend.
***[[Rääts (korv)|Rääts]]** on vitstest, juurtest või peergudest madal korv. 
***Rääts** on perekonnanimi.
**Jaan Rääts, eesti helilooja.

## Viide
Friedrichshain-Kreuzberg

**Friedrichshain-Kreuzberg** on Berliini linnarajoon, mis moodustati 2001. aastal endise Ida-Berliini Friedrichshaini rajooni ja endise Lääne-Berliini Kreuzbergi rajooni liitmisel. Ajalooline Oberbaumbrücke sild ühendab Spree jõe kahel kaldal asuvaid piirkondi. 

Friedrichshain-Kreuzbergi rajoon koosneb Friedrichshaini ja Kreuzbergi linnaosast.

## Elanikkond
Rajooni moodustavad Friedrichshaini ja Kreuzbergi linnaosa erinevad elanikkonna struktuurilt oluliselt. Näiteks on mittesaksa päritolu elanike osakaal Kreuzbergis 32,8%, samas kui Friedrichshainis on see 8,7% (2002. aasta andmeil). Samuti erineb linnaosade elanikkonna ealine struktuur märkimisväärselt: Kreuzbergis on enam esindatud vanusegrupp 35–60-aastased, samas kui Friedrichshainis elab rohkem nooremaid inimesi. Friedrichshain-Kreuzbergi rajoonis tervikuna elavad eelkõige noored täiskasvanud. 

## Sõpruslinnad
*San Rafael del Sur, Nicaragua
*Kiryat Yam, Iisrael
*Szczecin, Poola
*Kadıköy (İstanbuli linnaosa), Türgi
*Oborischte (Sofia linnaosa), Bulgaaria

## Välislingid
* Friedrichshain-Kreuzbergi rajooni koduleht
Ringmüür

**Ringmüür** on keskajal kasutatud linnuse, kindlustatud linna või asula ümber ehitatud kaitsemüür, mis on varustatud tornide, mitmesuguste kaitseseadeldiste ja tugevasti kindlustatud väravatega. 

Sageli oli keskajal suurematel linnustel *sisemine* ja *väline* ringmüür ja nende vahel ümbriskäik või väljak või *[[zwinger]]*.

## Vaata ka
*Linnamüür
*Eellinnus
*Linnus
*Kastell
*Ordulinnus
*Piiskopilinnus