open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hageri vald (1921)

**Hageri vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1921–1939. Vallamaja asus Hageris.

21. detsembril 1920 lahutati Harju maakonnanõukogu otsusega Adila, Maidla ja Kelba kogukonnad Kernu vallast ja Sutlema-Lümandu, Mäeküla ja Rabivere kogukonnad Kohila vallast ja asutati nendest iseseisev Hageri vald. 

Vallavalitsus hakkas tegutsema Hageri alevikus.

1. aprillil 1939 jagati vald Hageri ja Saue valla vahel.

## Viited
Rein Laul

**Rein Laul** (20. märts 1939 Tallinn – 7. detsember 2022) on eesti helilooja ja muusikateadlane. 

Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga, 1958. aastal klaveri erialal Tallinna Muusikakooli, 1964. aastal muusikateaduse ja 1967. aastal kompositsiooni erialal Leningradi Konservatooriumi ning 1970. aastal muusikateaduse erialal Leningradi Teatri-, Muusika- ja Kinematograafiainstituudi aspirantuuri. Kaitses 1990 Moskva konservatooriumis doktoriväitekirja. 

1970. aastast oli ta Leningradi Konservatooriumi teooriaõppejõud (1993. aastast professor). Temalt ilmus vene ja eesti keeles teadusartikleid. Ta oli Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia audoktor.

## Isiklikku
Rein Laulu poeg on pianist Peeter Laul.

## Viited

## Kirjandus
* Seitseteist etüüdi Beethoveni muusikast. Scripta Musicalia, 2001 
* "Muusikavaatlusi." Ilmamaa, 1999

## Välislingid

* In memoriam Rein Laul eamt.ee, 7. detsember 2022
Peeter Laul

**Peeter Laul** (sündinud 28. novembril 1977 Leningradis) on eesti juurtega pianist ja pedagoog Venemaal. 

Ta on õppinud Peterburi muusikakeskkoolis (1990–1995), Peterburi konservatooriumis (1995–2000) ja samas aspirantuuris (2000–2002). Töötab 2002. aastast Peterburi konservatooriumis õppejõuna. 

Laul on aktiivne kontsertpianist, mitme rahvusvahelise konkursi laureaat. Ta on võitnud esikoha rahvusvahelisel Aleksandr Skrjabini nimelisel pianistide konkursil 2000. aastal Moskvas. 

Ta on sage külaline ka Eesti kontserdilavadel, esinenud näiteks Tallinnas, Tartus, Jõhvis, Pärnus.

Peeter Laulu isa on Peterburis tegutsev muusikateadlane ja helilooja Rein Laul.
Kanepi Gümnaasium

**Kanepi Gümnaasium** on üldhariduskool Põlva maakonnas Kanepis.

## Ajalugu

Esimesed andmed koolihariduse alguse kohta Kanepi kihelkonnas pärinevad kirikuõpetaja aruandest 1680. aastast. Kanepi köstrikooli tegutsemisest on kirjutatud 1686. aastal. Esimene teadaolevalt maarahva seast pärinev koolmeister oli Kanepi põliselanik Jaan Raudsepp, kes töötas koolmeistrina alates 1700. aastast ning määrati 1731. aastal vakantsi ajal kirikuõpetaja asendajaks.
 
Kanepi Gümnaasium loeb oma haridustegevuse eelkäijaks 1804. aastal asutatud Kanepi kihelkonnakooli, mille asutas alates 1780. aastast Kanepi kirikuõpetajana teeninud Johann Philipp von Roth. Rothi asutatud poiste kihelkonnakool oli uut tüüpi kihelkonnakool (*Parochialschule*), mis Liivimaal alles 1819. aasta talurahvaseadusega üldiseks tunnustati. Kihelkonnakooli õppekavades olid lisaks tavaainetele (lugemine, kirjutamine, rehkendamine ja katekismus) ka maateadus, ajalugu, laulmine, võimlemine, põllutöö, käsitöö ja makettide valmistamine mitmesuguste hoonete ehitamiseks. Oma õppekava ja töökorraldusega lõi Kanepi kihelkonnakool eesti tulevasele pedagoogikateadusele uue – vastastikuse õpetamise meetodi.. Kanepis  töötas tubli pedagoogina  1859–1866 Johannes Eglon, kuid vallandati ja vahistati, kuna tõlkis läti rahvusliku tegelase Krišjānis Valdemārsi brošüüri "Baltische, namentlich livländische Bauernzustände", eesti keelde.

## Kooli nimed
* 1925 – Kanepi Kõrgem Algkool
* 1927 – Kanepi 6-klassiline Algkool
* 1937 – Kanepi Mittetäielik Keskkool
* 1946 – Kanepi 7-klassiline Kool
* 1959 – Kanepi 8-klassiline Kool
* 1960 – Kanepi Keskkool
* 1997 – Kanepi Gümnaasium

## Kooli muuseum
Koolis asub oma muuseum.

## Tunnustus
*2023 Eesti Koolispordi Liidu auhind "Aasta sportlikum kool" põhikoolide arvestuses
*2023 Eesti Kultuurkapitali Põlvamaa aastapreemia "Aasta Tegu spordis" Eesti Koolispordi Liidu tunnustuse Aasta sportlikum kool 2023 laureaadile

## Viited

## Kirjandus
* Milvi Hirvlaane. Kanepi kool läbi kahe sajandi. Kanepi Gümnaasium 2004. 309 lk.

## Välislingid
* Kooli koduleht
Eduard Konsin

**Eduard Voldemar Konsin** (14. detsember 1907 Luunja vald, Tartumaa – 21. veebruar 1996) oli eesti agronoom ja Luunja vallavanem.

Õppis 1926–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja 1932–1933 õigusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala vilistlane.

Alates 1931 Vändra gümnaasiumi õpetaja, 1936–1944 talupidaja Luunja vallas, 1939–1944 Luunja vallavanem, 1945–1950 Pärnumaa põllumajandusosakonna, 1950–1951 Pärnu-Jaagupi MTJ agronoom, 1956–1969 Polli katsejaama peaagronoom. Elas 1994. aastal Elvas.

## Viited
Endel Haljasmaa

**Endel Haljasmaa** (kuni 1935. aastani **Endel Grünfeldt**; 5. november 1903 Kirepi vald, Tartumaa – 21. aprill 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli eesti põllumees, Elva vallavanem.

Õppis 1923–1930 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala liige.

Alates 1929. aastast talupidaja Kirepis. Alates 1932 Elva piimaühisuse ja Rõngu kontrollühingu esimees, Kontrollühingute Liidu revident ja nõukogu liige. Alates 1938 Põllumajanduse Panga ja ühistegelike piimaühingute keskliidu "Võieksport" nõukogu liige. 

Põllutöökoja ja Ühistegevuskoja liige.

1941 Endel Haljasmaa arreteeriti NKVD poolt. Surmaotsus, lasti maha.

## Tunnustus
*1938 Kotkaristi kuldrist

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Olev Luht

**Olev Luht** (20. november 1910 Kavastu vald, Tartumaa – mai 1992) oli Kavastu vallavanem.

Õppis 1929–1933 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. 

Viibis vangilaagrites Komi ANSV-s 1948–1955.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis
Võõris

**Võõris** on aine õhus (õhuvõõris), vees või muus keskkonnas, mis sinna püsivalt ei kuulu. 

Näiteks looduslikes vetes võivad võõristeks olla plastid, mis sinna on visatud või mujalt kandunud. 

Organismi sattunud võõraid objekte nimetatakse võõrkehadeks.

## Vaata ka
*võõrkeha
Who Made Huckabee?

**"Who Made Huckabee?"**, mis on tuntud ka kui **"The Colbert/O'Brien/Stewart feud"**, on libadispuut saatejuhtide Stephen Colberti, Conan O'Brieni ja Jon Stewarti vahel 2008. aasta alguses selle üle, kes neist aitas kaasa presidendikandidaat Mike Huckabee edule.

## Viited
Hugo Kikerpill

**Hugo Osvald Kikerpill** (13. detsember 1897 Meeri vald, Tartumaa – ?) oli Nõo vallavanem.

Õppis 1922–1925 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Hugo Kikerpill osales Vabadussõjas.

Kandideeris I Riigivolikogu valimistel 53. valimisringkonnas.

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Virtsu poolsaar

**Virtsu poolsaar** on poolsaar Lääne-Eestis Lääneranna vallas Suure väina ääres.

Poolsaarel asub Virtsu alevik koos Virtsu sadamaga. 

Poolsaare lõunaosas on Puhtu.

Virtsu poolsaare pindala koos Puhtulaiuga on umbes 7 km². Mandriga ühines 19. sajandil maatõusu ja teetammi ehitamise tagajärjel. Mandrist eraldavad Virtsu poolsaart Rame laht, Kase laht ja Heinlaht, kus leidub tihedaid roostikke. Ümbruses on väikesi saari ja laidusid, nagu Kõbaja laiud, Uuluti laid ja Puhtulaid.

## Välislingid
*Uno Hermann: "Kuidas Virtsu sai poolsaareks" Eesti Loodus, 1970, nr 1
Estraadiraadio

**Estraadiraadio** on 2006. aastal loodud Tartu ansambel.

Estraadiraadio mängib levimuusikapalu ja originaalloomingut omanäolistes instrumentaalseadetes.

2010. aastal ilmus neil esimene album.

## Koosseis
* Andrus Lillepea (trummid)
* Margus Tammemägi (perkussioon)
* Indrek Mällo (bass)
* Karl Laanekask (kitarr)
* Priit Sootla (klahvpillid)
* Meelis Unt (saksofon)
* Artur Kiik (tromboon)
* Vallo Mänd (trompet)
* Tanel Aavakivi (trompet, ansamblijuht)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
The View

:*Šoti *indie-rock*<nowiki/>'i bändi kohta vaata artiklit [[The View (ansambel)]]*

**"The View"** on Ameerika Ühendriikide vestlussaade, mida edastab ABC. Selle loojateks olid Barbara Walters ja Bill Geddie, kes on saate tegevprodutsendid. Saate kaassaatejuhid on Whoopi Goldberg, kes juhib vestlusi, ning Joy Behar, Elisabeth Hasselbeck, Sherri Shepherd ja Barbara Walters.
Tuhu looduskaitseala

**Tuhu looduskaitseala** on kaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kiska, Kunila, Tuhu, Oidrema, Paimvere ja Peantse külas. 

Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Tuudi jõgi, Kuitsa oja, Tuti kraav. Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Tuhu-Kesu linnuala ja Tuhu loodusala koosseisu. Kaitseala pindala on 3927 ha.

Kaitseala põhilise osa moodustab Tuhu soo. Kaitsealal on esindatud mitut tüüpi sood, märjad niidud ja vanad metsad. Taimestikus on tähelepanuväärne käpaliste rohkus, linnustikus on palju pistrikulisi. Kaitsealused linnuliigid: metsis, sookurg, teder jt. Kaitsealused taimeliigid: *[[Malaxis paludosa]]*, *[[Liparis loeselii]]*, *[[Daphne mezereum]]*, *[[Dactylorhiza incarnata]]*, *[[Epipactis palustris]]*.

Turismi tarbeks on kaitsealale rajatud sootüüpe tutvustav matkarada ja vaatetorn.

## Ajalugu

1981. aastal moodustati Tuhu sookaitseala, mis hõlmas ainult soo Haapsalu rajoonile kuuluvat osa. 1999. aastal, kui kinnitati Tuhu maastikukaitseala kaitse-eeskiri, liideti varasemale sookaitsealale juurde Pärnumaale ulatuv osa. Uuesti kinnitati Tuhu maastikukaitseala kaitse-eeskiri mais 2005. Aastal 2018 korraldati maastikukaitseala ümber Tuhu looduskaitsealaks.

Kaitseala valitsejaks on määratud Keskkonnaamet. 

## Kaitseala eesmärgid

Varasema Tuhu maastikukaitseala kaitse-eesmärgid (2005):
# ohustatud ja haruldaste taimeliikide kaitse;
# elupaigatüüpide – rabad, siirdesood ja õõtsikud, madalsood, vanad loodusmetsad, laialehised metsad, soostuvad ja lodumetsad, siirdesoo- ja rabametsad, kuivad nõmmed, soostunud sinihelmikaniidud ja kõrgrohustud – kaitse;
# liikide – harilik porss (*Myrica gale*), hall käpp (*Orchis militaris*), vööthuul-sõrmkäpp (*Dactylorhiza fuchsii*), kahkjaspunane sõrmkäpp (*Dactylorhiza incarnata*), kuradi-sõrmkäpp (*Dactylorhiza maculata*), soo-neiuvaip (*Epipactis palustris*), harilik käoraamat (*Gymnadenia conopsea*), kahelehine käokeel (*Platanthera bifolia*) ja suur käopõll (*Listera ovata*) – kaitse;
# linnuliikide – välja-loorkull (*Circus cyaneus*), soo-loorkull (*Circus pygargus*), hiireviu (*Buteo buteo*), laanepüü (Bonasia bonasia), teder (*Tetrao tetrix*), rukkirääk (*Crex crex*), sookurg (*Grus grus*), rüüt (*Pluvialis aprcaria*), väikekoovitaja (*Numenius phaeopus*), öösorr (*Caprimulgus europaeus*), väike-kirjurähn (*Dendrocopos minor*) ja hallõgija (*Lanius excubitor*) – kaitse.

## Kaitseala vööndid
Kaitseala on jagatud Tuhu soo, Tuudi raba ja Torgu soo sihtkaitsevööndiks ning Tuhu piiranguvööndiks.

Varasem Tuhu maastikukaitseala jagunes Lõpe (159,5 ha) ja Tuhu sihtkaitsevööndiks (3452,9 ha) ning Tuudi piiranguvööndiks (97,8 ha).

## Viited

## Välislingid
*
*ENSV MN 25. mai 1981. a. määrus nr.340 Sookaitsealade moodustamise kohta
Whoopi Goldberg

**Whoopi Goldberg** (sünninimi **Caryn Elaine Johnson**; sündinud 13. novembril 1955) on USA näitleja, laulja ja lastekirjanik.

Ta on (2022. aasta seisuga) üks maailma 16 tippmeelelahutajast, kes on pälvinud nii Emmy, Grammy, Oscari kui ka Tony auhinna.
Barbara Walters

**Barbara Jill Walters** (25. september 1929 – 30. detsember 2022) oli Ameerika Ühendriikide ajakirjanik ja meediategelane, kes on juhtinud saateid "Today" ja "The View".
Tuhu soo

**Tuhu soo** (ka *Oidrema soo*) on soo Pärnumaal Lääneranna vallas.

Tuhu soo kaitseks moodustati 1981. aastal sookaitseala pindalaga 2771 ha. Aastal 1999 laiendati endise sookaitseala piire ja selle põhjal moodustati Tuhu maastikukaitseala ning hiljem Tuhu looduskaitseala.

Tuhu soo on eriline kui suur madalsoo, ent selle servas on esindatud ka siirdesoo ja raba.

## Matkarada ja vaatetorn
Soos on sootüüpe tutvustav matkarada (laudtee) ja vaatetorn.

Rada algab ja lõpeb maanteel, seega tuleb raja alguspunkti tagasi saamiseks mööda väikest maanteed tagasi kõndida. Laudtee on kaarekujuline ning 950 meetrit pikk. Väike kõrvalharu lõpeb pingiga varustatud puhkekohaga.
Raja alguses asub 5 m kõrgune unikaalne vaatetorn TREPP, mis on valminud koostöös Eesti Kunstiakadeemiaga, olles EKA sisearhitektuuri osakonna esmakursuslaste ühisprojekt.

## Pildigalerii

Tuhu soo.jpg|Tuhu soo
Tuhu soo, Pärnumaa.jpg|Tuhu soo vaatetornist
Tuhu soo2.jpg
Tuhu soo3.jpg
Tuhu soo4.jpg
Tuhu soo5.jpg
Tuhu soo6.jpg
Tuhu soo7.jpg


## Viited
Katie Couric

**Katherine Anne Couric** (sündinud 7. jaanuaril 1957 Virginias Arlingtonis) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik.

Courici isa oli prantsuse päritolu, ta töötas suhtekorraldajana ja Atlanta ajalehe The Atlanta Journal-Constitution uudistetoimetajana. Ema oli juudi päritolu koduperenaine, kes aeg-ajalt kirjutas ilukirjandusteoseid. Katie Couric õppis Jamestowni algkoolis, Williamsburgi põhikoolis ja Arlingtoni Yorktowni keskkoolis. Keskkoolis kuulus ta ergutuskoori.

Keskkooliõpilasena käis Katherine Couric Washingtonis uudisteraadios praktikal. Aastatel 1975–1979 õppis ta Virginia ülikoolis inglise keelt ja ajalugu. Seejärel töötas mitmes tele- ja raadioettevõttes, sealhulgas ABC-s, CNN-is ja NBC-s. Töö eest pälvis ta Associated Pressi auhinna ja Emmy. 1991–2006 oli ta NBC saate "Today" kaassaatejuht. Ta oli 2000. aasta suveolümpiamängude avatseremoonia ülekande kaassaatejuht. Ta on alates 2006. aastast CBS-i õhtuste uudiste peatoimetaja ja saatejuht ning USA esimene igaõhtuse uudistesaate naissaatejuht, kelle kõrval ei ole meessaatejuhti.

Couric sai tuntuks, kui intervjueeris sukkpüksteskandaali sattunud USA asepresidendikandidaati Sarah Palini. Seda intervjuusarja vaatas rohkesti inimesi ning arvatakse, et Paliniga tehtud intervjuu võib olla üks põhjuseid, miks John McCaini presidendiks ei valitud. Intervjuudes jättis Palin vastamata pealtnäha tühistele küsimustele, näiteks missuguseid ajalehti ta loeb ja mis pani teda huvituma välispoliitikast. Kommentaatorite sõnul ei olnud Couric Palini suhtes vaenulik ega kiuslik, lihtsalt Palin ise tegi ennast naeruväärseks.

Couric eelistab kanda lühikest seelikut, see on tema firmamärk. Ta ei eralda iseend ja intervjueeritavat raske lauaga, ei varja intervjuu ajal oma jalgu.

## Isiklikku
Katie Couric abiellus 1989. aastal Jay Monahaniga. Neil on tütred Elinor (sündinud 1991) ja Caroline (1996).

1998. aastal suri Jay 42-aastaselt jämesoolevähki ning sellest ajast on Couric teinud vaatajate seas selgitustööd jämesoolevähi tekke riskide kohta. Sellega on ta suurendanud USA-s jämesoolevähiuuringutel käinud inimeste hulka. 2001. aastal suri tema 10 aastat vanem õde Emily, kes oli USA Esindajatekoja saadik, kõhunäärmevähki. Katie oli väga aktiivne NHL-i kampaanias "Hoki vähi vastu". 2005. aastal avaldas ta saates omaenda mammogrammi, lootes edendada võitlust rinnavähiga. Tegevuse eest vähivastases võitluses nimetati ta UNICEFi hea tahte saadikuks.
Bloodhound Gang

**Bloodhound Gang** on Ameerika Ühendriikide alternatiiv-rokki viljelev ansambel.

## Koosseis
### Praegused liikmed
* Jimmy Pop – vokaal, rütmikitarr, laulukirjutaja (1992–)
* Jared Hasselhoff – basskitarr (1995–)
* DJ Q-Ball – *turntables*, klahvpillid, taustavokaal (1995–)
* The Yin – trummid, muud löökpillid (2006–)
* Daniel P. Carter – kitarr (2009)

### Endised liikmed
* Foof – vokaal (1992)
* Bubba K. Love – trummid (1992–1993)
* Daddy Long Legs – vokaal, basskitarr (1992–1995)
* M.S.G. – *turntables* (1993–1995)
* Skip O'Pot2Mus – trummid (1993–1995)
* Tard-E-Tard – *turntables* (1995)
* Spanky G – trummid (1995–1998)
* Lupus Thunder – kitarr (1994–2008)
* Willie The New Guy – trummid (1999–2005)

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Use Your Fingers" (1995)
*"One Fierce Beer Coaster" (1996)
*"Hooray for Boobies" (1999)
*"Hefty Fine" (2006)
*"Hard-Off" (2015)
Valeri Bortšin

**Valeri Viktorovitš Bortšin** (*Валерий Викторович Борчин*; sündinud 11. septembril 1986) on Venemaa kergejõustiklane (20 km käimine).

Bortšin sai olümpiakulla 20 km käimises 2008.aasta olümpiamängudel Pekingis ajaga 1:19.01. 2006. aasta Euroopa meistrivõistlustel Göteborgis sai ta hõbemedali. Aasta hiljem, alla 23-aastaste Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali. 2007.aasta MM-il Osakas katkestas ta võistluse.

Venemaa meistriks on Bortšin tulnud aastatel 2006, 2008 ja 2009. Hõbemedali sai ta 2005. aastal. Maailma karikavõistlustel Tšeboksarõs sai ta 2008. aastal hõbemedali. 2009. aasta MM-il Berliinis ja 2011. aasta MM-il Daegus tuli Bortšin 20 km käimises maailmameistriks.

2005. aasta kevadel jäi Bortšin vahele dopinguga (efedriiniga) ja sai aastase võistluskeelu 1. juunist 2005 kuni 31. maini 2006.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

* 2008  Pekingis
**  **olümpiavõitja** 20 km käimises **1:19.01**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2009 Berliinis 
**  **maailmameister** 20 km käimises **1:18.41**
* 2011  Daegus 
**  **maailmameister** 20 km käimises **1:19.56**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 2006  Göteborgis
**  hõbemedal 20 km käimises **1: 20,00**

## Isiklikud rekordid

## Välislingid
* 
* Valeri Bortšin Venemaa kergejõustiku kodulehel  (ing. k)
Makartism

**Makartism** (inglise keeles **McCarthyism**; hääldus [məˈkɑːθɪɪz(ə)m]) oli Ameerika Ühendriikide kõrgemate riigiametnike süüdistamine ebalojaalsuses ja riigireetmises, eriti salasidemetes kommunistidega. Mõiste võeti kasutusele neid kampaaniaid juhtinud senaatori Joseph McCarthy järgi.

## Viited
Laura Ingraham

**Laura Anne Ingraham** (sündinud 19. juunil 1964) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik, publitsist ja kommentaator. 2008. aastal hakkas ta juhtima Fox News Channeli saadet "Just In". 

## Teosed
**The Hillary Trap: Looking for Power in All the Wrong Places* (2000)
**Shut Up & Sing: How Elites from Hollywood, Politics, and the U.N. are Subverting America* (2003)
**Power to the People* (2007) 

## Välislingid
*Laura Ingrahami ametlik koduleht
Irena Degutienė

**Irena Degutienė** (sündinud 1. juunil 1949 Šiauliais) on Leedu arst ja poliitik.

Ta kuulub alates 1994. aastast kristlik-demokraatlikku Isamaaliitu.

Irena Degutienė lõpetas 1974. aastal Vilniuse Ülikooli arstiteaduskonna ja töötas seejärel mitmes haiglas, kui sai Vilniuse Ülikooli haigla peaarstiks.

Aastal 1994 sai temast tervishoiuministeeriumi kantsler. Aastal 1996 valiti ta seimi liikmeks. Aastatel 1996–2000 oli Irena Degutienė Leedu sotsiaalminister. Aastal 1999 oli ta kahel korral Leedu peaministri kohusetäitja: 4.–18. mail ja 27. oktoobrist 3. novembrini.

Ta valiti ka seimi järgmistesse koosseisudesse aastatel 2000, 2004, 2008, 2012 ja 2016. Alates 2008. aastast oli ta seimi asespiiker.

17. septembril 2009 valiti Irena Degutienė häältega 87:48 seimi esimeheks. Temast sai Leedu seimi esimene naisspiiker. Seimi esimees oli ta kuni 16. novembrini 2012. Seimi kahes järgmises koosseisus (2012–2016 ja alates 2016) on ta taas olnud asespiiker.

## Tunnustus
* Leedu Vytautas Suure ordeni suurrist (6. juuli 2019)
Vareskold

**Vareskold** (*Diphasiastrum*) on taimeperekond kollaliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Diphasiastrum complanatum* – mets-vareskold (hajusalt)
**Diphasiastrum tristachyum* – nõmm-vareskold (harva)
Friedrich Wilhelm Ederberg

**Friedrich Wilhelm Ederberg** (18. juuni (vkj)/ 30. juuni 1859 Kavastu mõisavald, Haljala kihelkond, Virumaa – 2. mai 1939 Tartu) oli praost ja Eesti ärkamisaja tegelane. Ta oli tegev Eesti Kirjameeste Seltsis ja Eesti Aleksandrikooli peakomitees. Ederberg oli esimese eesti korporatsiooni Vironia (registreeritud Eesti Üliõpilaste Seltsina) asutajaid aastatel 1881–1883.

## Elulugu
Ederberg õppis aastatel 1872–1879 Tallinna Kubermangugümnaasiumis ja 1879–1883 Tartu Ülikoolis usuteadust. 1884. aastal sooritas ta Riias konsistooriumieksami. Prooviaasta oli ta Ernst Sokolowsky juhendamisel Vändra Martini koguduses. Õpetajaks ordineeris ta 23. juunil 1885 Pärnu Nikolai kirikus kindralsuperintendent Heinrich Girgensohn.
  
Aastatel 1885–1902 oli Ederberg Saaremaal Kaarma koguduse õpetaja, Kaarma õpetajate seminari direktor ja usuteaduse õpetaja. Seejärel teenis ta aastatel 1902–1927 Kambja kogudust. Aastatel 1919–1926 oli ta Võru ja 1926–1928 Valga praostkonna praost.

## Tunnustus
*1939 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa Julie Wilhelmine Ederberg (neiupõlves Elens; 1861–1897) oli Saaremaa esimene naisluuletaja. Abielust sündis viis last, sealhulgas poeg Ernst (arhitekt ja muinsuskaitsja) ning Hermann (Hargla ja Koeru koguduse õpetaja).

7. augustil 1897 abiellus ta Lydia Thomsoniga (1878–1951). Laulataja oli pruudi vend Konstantin Thomson. Sellest abielust sündis poeg Bruno Ederma (Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja).

Tema tädipoeg Heinrich Bauer oli haridustegelane ja koolijuht, Eesti Vabariigi haridusminister Konstantin Pätsi esimeses valitsuses (1921–1922) ning Riigikogu II koosseisu liige (1923–1926).

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Friisi keel

**Friisi keel** kuulub läänegermaani keelte inglise-friisi alarühma. Eesti keeles kasutatakse nimetust "friisi keel" ka läänefriisi keele tähenduses.

Friisi keele lähimaks sugulaskeeleks on inglise keel. Ajaloolistest põhjustest tulenevalt ei ole friisi keel ühtne, vaid jaguneb kolmeks üksteisest üsna erinevaks murderühmaks, mida võib pidada ka keelteks: läänefriisi, idafriisi ja põhjafriisi keel. Enam väljaarenenud on läänefriisi keel, kuivõrd selle rääkijaid on kõige rohkem ning nad moodustavad piirkonna üldisest elanike arvust suhteliselt suure osa. 

Friisi keele rääkijate arvuks Euroopas hinnatakse umbes 425 000 inimest. Nendest ligi 410 000 elab Hollandis Friisimaa provintsis.

## Keelenäide
**Idafriisi**
*Die Wänt strookede dät Wucht uum ju Keeuwe un oapede hier ap do Sooken.
**Põhjafriisi**
*Di dreng aide dåt foomen am dåt kan än mäket har aw da siike.
**Läänefriisi**
*De jonge streake it famke om it kin en tute har op 'e wangen.
**Taani**
*Drengen aede pigen på hagen og kyssede hende på kinderne.
**Hollandi** 
*De jongen streelde/streek het meisje rond haar kin en kuste haar op haar wangen.
**Saksa**
*Der Junge streichelte das Mädchen ums Kinn und küsste sie an den Wangen.
**Inglise**
*The boy stroked the girl on the chin and kissed her on the cheeks.
**Eesti**
*Poiss silitas tüdruku lõuga ja suudles tema põski.

## Vaata ka
* Friisid
* Friisi Akadeemia
Kold

**Kold** (*Lycopodium*) on taimede perekond kollaliste sugukonnast.

Eestis on levinud kaks liiki:
**Lycopodium clavatum* – karukold (hajusalt)
**Lycopodium annotinum* – kattekold (tavaline)
Carl Gustav Jochmann

**Carl Gustav Jochmann** (21. veebruar 1789 Pärnu – 1830 Naumburg) oli baltisaksa päritolu publitsist ja keelefilosoof.

Jochmann sündis Pärnus raesekretäri pojana. 14-aastaselt jätkas ta haridusteed Riia Toomkoolis ja Heitmanni erakoolis (1803–1805). Seejärel õppis Leipzigi, Göttingeni ja Heidelbergi ülikoolis õigusteadust. Astus Poola vabastamise eesmärgil Napoleoni armeesse. Loobus siiski sõjaväelisest karjäärist leitnandi auastmes ja sõitis Šveitsi kaudu tagasi Riiga. Seal töötas ta 1810. aastast advokaadina ja põgenes vaid sõja ajaks Suurbritanniasse.

Riias teenis Jochmann varanduse, mis võimaldas tal ülejäänud elu edukalt toime tulla. Ta reisis Euroopas ning kirjutas anonüümselt esseid poliitikast ja kultuurifilosoofiast. Julius Eckhardt on teda nimetanud üheks väljapaistvamaks publitsistiks, kes on iial Balti provintsidest võrsunud.

Carl Gustav Jochmann on saksa keeleruumis tänini tunnustatud suure valgustajana. Oma kirjutistes arutles ta näiteks keele, poeesia, protestantismi ja Prantsuse revolutsiooni üle. Heidelbergis on äsja ilmunud esimene osa tema kaheksaköitelisest kogutud teoste sarjast.

## Jochmanni kool

Carl Gustav Jochmann jättis testamendiga 15 000 hõberubla erakooli asutamiseks Pärnusse. Koolis pidid haridust saama eesti soost poisid ning selles antav õpetus pidi tema soovi kohaselt olema vaba vaimulikest ja ilmalikest väärmõjudest.

Pärnu raeni jõudis teade Jochmanni testamendist alles üheksa aastat pärast tema surma pastor J. H. Rosenplänterilt. 1863. aastal avaldati testament Riia ajakirjas Baltische Monatschrift. Kool saadi avada alles 8. jaanuaril 1873, koolimaja ehitati Supeluse ja Pühavaimu tänava nurgale (Pühavaimu 26).

Jochmanni kooli esimene õpetaja oli Robert Lenz. Kool kasvas üheks Pärnu suurematest: 1886. aastal ulatus õpilaste arv 205-ni, muidu kõikus see 120 ja 150 vahel. Koolis õppis nii linnakodanike, talupoegade kui ka välismaalaste lapsi. Õpetajate seas olid Johannes Kuus, rahvaliku laulu "Õrn ööbik" viisi autor Karl Ramm, Jüri Kornfeldt (Kalmaru) jt. Koolis õppis Pärnu esimene eestlasest linnapea, advokaat Jaan Leesment , samuti Tartu Peetri koguduse õpetaja Arnold Laur.

Eesti iseseisvuse saabudes võeti kool linna koolivõrku ning nimetati Pärnu 4. algkooliks. 1930. aastal koliti kool Kuninga tänavale nn Rosenplänteri majja.

Vana Jochmanni koolimaja seinal avati 21. augustil 2002 mälestustahvel kirjaga: "Siin asus aastatel 1873 kuni 1917 Jochmanni erakool, mis sai nime selle asutaja, poliitilise ja kultuurilise kirjamehe Carl Gustav Jochmanni järgi." Alates 2007. aastast tegutseb selles majas Laine Mägi Tantsukool.

## Viited

## Välislingid
* 
* Olaf Esna "Carl Gustav Jochmann ja temanimeline kool" Pärnu Postimees, 27. september 2007
* Järvelaid, Peeter. Pärnu mehe Carl Gustav Jochmanni (1789–1830) tegu.- Tuna : ajalookultuuri ajakiri, 2002, nr. 4, lk. 157.
* Jaan Undusk. Mõistatuslik Jochmann. Sirp, 14. detsember 2018
* Ulrich Kronauer. Carl Gustav Jochmann - isiksus ja ilmavaade. Sirp, 14. detsember 2018
*
David Frost

**David Paradine Frost** (7. aprill 1939 – 31. august 2013) oli inglise ajakirjanik, humorist ja meediategelane. 

Ta oli poliitilise satiiri eestvedaja, kes intervjueeris paljusid tuntud inimesi, näiteks Richard Nixonit. Alates 2006. aastast juhtis ta kanali Al-Jazīrah saadet "Frost Over The World".
Soxhleti ekstraktor

**Soxhleti ekstraktor** (ehk **Soxhleti aparaat**) on laboratoorne seade vähe (mõõdukalt) lahustuva komponendi eraldamiseks tahkest materjalist sobivalt valitud solvendiga.

Parempoolsel joonisel on toodud Soxhleti ekstraktor skemaatiliselt: 1 – magnetsegaja; 2 – destillatsioonikolb solvendiga; 3 – solvendi aurude ülesjuhtimise toru; 4 – ekstraktoriosa; 5 – tahke ekstraheeritav materjal; 6 – sifooni ülaosa; 7 – sifoon juhib vedeliku kolbi tagasi; 8 – vahetükk; 9-11 – tagasivoolu jahuti vee sisse- ja väljavoolu otstega.

Soxhleti aparaadi ekstraktoriossa pannakse filterpaberi vahele tahke materjal. Ekstraktori alla paigutatakse destillatsioonikolb solvendiga, mille maht ületab 3 kuni 4 korda ekstraktoriosa mahtu, ja peale pannakse tagasivoolu jahuti. Solventi keedetakse, see valgub tahke materjaliga täidetud ekstraktoriossa ja kui selles vedeliku tase tõuseb sifooni ülemise otsani, siis viimane tühjendab ekstraktoriosa juhtides vedeliku tagasi destillatsioonikolbi. Selline ekstraktsioonitsükkel kordub automaatselt mitme tunni või ka mitme päeva jooksul, kusjuures sama solvendiports tsirkuleerib süsteemis korduvalt. Iga tsükli jooksul lahustub väike portsjon huvipakkuvat mittelenduvat komponenti, mis lõpptulemusena koguneb destillatsioonikolbi. Ekstraktsiooni lõpetamise järel võib kolvis oleva solvendi üle ajada näiteks rotatsioonaurustiga ja mittelenduv komponent jääb kolvi põhja.

## Vaata ka
*Ekstraktsioon
*Destillatsioon
*Samaaegne destillatsioon-ekstraktsioon
Kalapüük (sümbol)

**Kalapüük** on sümbol, mis Hiinas tähendab valitsemise kunsti ("oskamatu kalamees ei saa kala, taktitu valitseja ei suuda inimesi enda poole võita") ja kristluses paganate kiriku rüppe toomist, apostlit kui "inimeste kalastajat".

## Kirjandus
* J.C.Cooper 1986: "Lexikon alter Symbole", tõlge inglise keelest saksa keelde Gudrun Middell ja Matthias Middell. VEB E.A.Seemann Verlag, Leipzig. 57 -> *"Fischen"*
Korporatsioon

**Korporatsioon** on mitmes riigis (näiteks USA-s) ettevõtteliik (*corporation*), mis sarnaneb Eesti äriõiguses kõige enam aktsiaseltsiga. Ajalooliselt tähendab **korporatsioon** ka ühiste kutse- või seisusehuvidega isikute koondist.

Tänapäeval on olemas eraõiguslikke ja avaliku-õiguslikke korporatsioone.

Saksamaal on korporatsioonid, mis on eraõiguslikud, näiteks aktsiaseltsid või piiratud vastutusega äriühingud, osalevad üldises majanduselus. Nende vaba asutamine ja tegutsemine on Saksamaa Liitvabariigis põhiseadusega tagatud, nagu ka liikmesus (GG artikli 19 lõige 3 koostoimes artikli 9 lõikega 1). See kehtib ka teistes ELi liikmesriikides asuvate eraõiguslike juriidiliste isikute kohta.

Korporatsioon esimeses tähenduses on iseseisev juriidiline isik, mil on selle liikmete omadest eraldiseisvad õigused ja kohustused. Ehkki inglise keeles võib *corporation* vastata kontekstist sõltuvalt nii eesti terminile *ettevõte* kui ka *juriidiline isik*, tähistatakse eesti keeles sõnaga *korporatsioon* eelkõige äriühinguid, enamasti suurettevõtteid. Tähendusnihke tõttu tuleb seda sõna tõlkides pöörata kontekstile erilist tähelepanu.

Korporatsioonideks nimetatakse lühidalt ka üliõpilaskorporatsioone (korp!), millised tegutsevad Eestis alates 19. sajandi esimesest poolest.

## Vaata ka

*Rahvusvaheline korporatsioon
Anders Larsson

**Anders** Larsi poeg (rootsi keeles *Anders Larsson målare*; u. 1510 Nyköping – 1586 Kronobergi loss, Växjö) oli Eestimaal tegutsenud Rootsi kunstnik, arhitekt, fortifikatsiooni-insener.

Ta tegutses muuhulgas Gripsholmi, Svartsjö ja Stockholmi lossi ehitusel. 

Pärast Harju-, Viru- ja Järvamaa rüütelkonna ja Tallinna linna ustavusvande andmist Rootsi kuningas Erik XIV-le ning Rootsi riigivõimu kehtestamist Eestimaal juhtis Anders 1561. aastast kindlustustöid Eestimaal Tallinnas ja hiljem ka Paides, Uus-Pärnus ja Viiburis.

Ta valmistas ka joonistuse esimese rootslaste Eestimaa asehalduri Lars Ivarsson Flemingi hauakivile, kes suri 1562. aastal Tallinnas ja on maetud Oleviste kirikusse.

## Perekond
Tema vanemad olid Nyköpingi kodanik Lars Andersson ja Brita Eriksdotter Soop, kes oli Erik Soopi ja Märta Pedersdotter Skytte tütar.
 

Ta oli Tartu Ülikooli esimese kantsleri Johan Skytte vanaonu, tema õde Elin oli Skytte emapoolne vanaema.

## Viited
Khmeeri keel

**Khmeeri keel** (ka **keskkhmeeri keel**; *phéasa Khmêr* ភាសាខ្មែរ) on moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mis moodustab eraldi keelerühma (khmeeri keeled). Ta on vietnami keele järel suurima kõnelejate arvuga keel Austroaasia hõimkonnas.

Traditsiooniliselt ühtseks peetud khmeeri keel jaotatakse mõistetavuse printsiibi järgi keskkhmeeri keeleks ja põhjakhmeeri keeleks. Traditsiooniliselt on põhjakhmeeri keelt peetud khmeeri keele põhjamurdeks.  

Kambodžas, kus elab enamik keele kõnelejaid, on keskkhmeeri keel ametlik keel. 

Khmeeri keelt räägivad khmeerid.

Khmeeri keele vanimad kirjalikud mälestised pärinevad 6. või 7. sajandist.

Khmeeri kiri (*âksâr Khmêr*), mida kasutab keskkhmeeri keel, põhineb iidsel India lõunaosas levinud pallava kirjal. Põhjakhmeeri keel kasutab tai kirja.  

Khmeeri keelt on oluliselt mõjutanud sanskriti ja paali keel, eriti suurte mõjudega on õukondlik ja religioosne keelekasutus. Naabruse tõttu on khmeeri keel mõjutanud tai, lao, vietnami ja tšaami keelt ning need omakorda khmeeri keelt.  

Koloniaalajal laenas khmeeri keel sõnu prantsuse keelest, eriti täienes meditsiini- ja tehnikasõnavara.

Erinevalt naabruskonna keeltest (sealhulgas tai keel, lao keel ja vietnami keel) ei ole khmeeri keel toonikeel. Keeles esineb aspiratsioon.

## Vaata ka
*Khmeeri-vene praktiline transkriptsioon

## Viited

## Välislingid

*Khmeeri nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
*Кхмерский язык: слова и правила
San Salvadori departemang

**San Salvadori departemang** on El Salvadori departemang, mis asub riigi keskosa lääneosas. Keskus on riigi pealinn San Salvador. Departemangus paiknevad Rio Lempa org, "Valle de las Hamacas" (Hammocki org) ja osa Ilopango järvest. Suuremad linnad on San Salvador, Ciudad Delgado, Mejicanos, Soyapango, Panchimalco ja Apopa.

Departemangu pindala on 886 km² ja rahvaarv üle 2 miljoni. Departemang moodustati 12. juunil 1824.

## Vallad
#Aguilaresi vald
#Apopa vald
#Ayutuxtepeque vald
#Cuscatancingo vald
#Delgado vald
#El Paisnali vald
#Guazapa vald
#Ilopango vald
#Mejicanose vald
#Nejapa vald
#Panchimalco vald
#Rosario de Mora vald
#San Marcose vald
#San Martíni vald
#San Salvadori vald
#Santiago Texacuangose vald
#Santo Tomáse vald
#Soyapango vald
#Tonacatepeque vald
Euroopa Konservatiivid ja Reformistid

**Euroopa Konservatiivid ja Reformistid** on paremtsentristlik fraktsioon Euroopa Parlamendis. See loodi Briti konservatiivide eestvedamisel pärast 2009. aasta valimisi ning erineb Euroopa Rahvapartei fraktsioonist peamiselt selle poolest, et ei toeta föderaalse Euroopa ideed.

2024. aasta valimiste järel sai sellest Euroopa Parlamendis suuruselt teine fraktsioon. Sinna kuulub 83 saadikut, esindatud on enam kui pooled Euroopa Liidu liikmesriigid.

Fraktsiooni esimehed on Nicola Procaccini (Itaalia, Itaalia Vennad) ja Ryszard Legutko (Poola, Õigus ja Õiglus).

Fraktsiooni põhimõtted on toodud nn Praha deklaratsioonis.

### Praha deklaratsioon

Olles teadlik pakilisest vajadusest reformida Euroopa Liitu tuginedes eurorealismile, avatusele, aruandekohuslusele ja demokraatiale viisil, mis austaks meie rahvuste suveräänsust ning keskenduks majanduse taastumisele, kasvule ja konkurentsivõimele, jagab Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon järgmisi põhimõtteid:

1. Vaba ettevõtlus, vaba ja aus kaubandus ja konkurents, minimaalsed regulatsioonid, madalad maksud ning õhuke valitsus kui isikliku vabaduse ning personaalse ja rahvusliku jõukuse põhiline katalüsaator.

2. Üksikisiku vabadus, suurem isiklik vastutus ja suurem demokraatlik aruandekohuslus.

3. Jätkusuutlik varustatus puhta energiaga rõhuasetusega energiajulgeolekule.

4. Perekonna kui ühiskonna algrakukese olulisus.

5. Rahvusriigi suveräänsuse puutumatus, vastuseis euroföderalismile ning austuse taastamine tõelise subsidiaarsuse suhtes.

6. Üleatlandilise julgeolekupartnerluse väärtustamine uuele elule äratatud NATO-s ning toetus noortele demokraatiatele üle kogu Euroopa.

7. Tõhusalt kontrollitud immigratsioon ning lõpu tegemine asüüliprotseduuride kuritarvitamisele.

8. Toimivad ja kaasaegsed avalikud teenused ning arvestamine nii maa- kui ka linnakogukondadega.

9. Lõpp raiskamisele ja üleliigsele bürokraatiale ning pühendumine suuremale läbipaistvusele ja aususele Euroopa Liidu institutsioonides ja Euroopa Liidu raha kasutamisel.

10. Kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide, uute ja vanade, suurte ja väikeste, austamine ja võrdne kohtlemine.

### Suhted Eestiga

2009. aastal Eestis kandideerinutest kavatses selle fraktsiooniga liituda Martin Helme, kes ei osutunud aga valituks. Briti Konservatiivse Partei juht David Cameron kutsus pärast valimisi sinna Indrek Tarandit, kuid Tarandile see fraktsioon ei meeldinud.

2014. aastal ükski Eestis kandideerinu selle fraktsiooniga ühineda ei kavatsenud.

## Välislingid
* ECR fraktsiooni koduleht
Amati

**Amatid** olid perekond itaalia viiulimeistreid, kes tegutsesid Cremonas umbes aastatel 1549–1740.

***[[Andrea Amati]]** (u. 1505 – 1577)
***[[Antonio Amati]]** (eelmise poeg; sündis u. 1550)
***[[Girolamo Amati]]** (eelmise vend; 1551–1635)
***[[Nicola Amati]]** (eelmise poeg; 3. detsember 1596 – 12. aprill 1684)
***Girolamo Amati**, tuntud kui **[[Hieronymus II]]** (eelmise poeg; 26. veebruar 1649 – 21. veebruar 1740)
Sügispealinn

**Eesti sügispealinn** on aunimetus, mida on Narva kandnud 1999. aastal ning igal aastal alates 2009. aastast. Seda tiitlit kannab Narva 20. septembrist kuni astronoomilise talve alguseni 21. detsembril.

"Sügispealinna tiitel kohustab Narvat hoidma sügistorme mõõdukad, saatma rändlinnud teele ja kindlustama linnakülalistele hea meeleolu."

Varem on tehtud ettepanekud anda sügispealinna tiitel Rakverele (aastal 2002) ja Tartule (aastal 2006).

## Vaata ka
* Kevadpealinn
* Suvepealinn
* Talvepealinn
* Metsapealinn
* Päikesepealinn

## Viited
Kevadpealinn

**Eesti kevadpealinn** on mänguline nimetus, mida kannab Türi aastast 1999 igal kevadel 20. märtsist kuni 20. juunini.

Lisaks maikuus toimuvale traditsioonilisele Türi Lillelaadale tähendab kevadpealinnaks olemine Türi kui aedlinna tutvustamist külalistele ja rohkeid kultuuriüritusi Türi Kevadfestivali raames. 

Kevadpealinna maskott on mururoheline ja lilleline Murumoor. 

## Vaata ka
* Suvepealinn
* Sügispealinn
* Talvepealinn
* Metsapealinn
* Päikesepealinn

## Viited

## Välislingid
* "Meie: Kevadpealinn Türi". ETV telesaade, esmaeeter: 18. märts 2008
Talvepealinn

**Eesti talvepealinn** on aunimetus, mida kannab Otepää aastast 1996 igal talvel 21. detsembrist kuni 20. märtsini.

## Vaata ka
* Kevadpealinn
* Suvepealinn
* Sügispealinn
* Metsapealinn
* Päikesepealinn

## Viited
Allegretto

***Allegretto*** on noodikirjas tempomärge, mis märgib võrdlemisi kiiret tempot (kuid veidi aeglasemat kui *[[allegro]]*).

"**Allegretto**" võib olla ka heliteose või selle osa pealkiri.
Aldivõti

**Aldivõti** on noodikirja märk. See on C-võti (tähistab esimese oktavi C asukohta), mis on asetatud noodijoonestikule nii, et C asub kolmandal joonel.

Aldivõtit kasutatakse vioola, *[[viola da gamba]]* ja alttrombooni mängitava muusika ülesmärkimisel. Algselt kasutati seda ka aldi hääleliigi ja keskmisi partiisid mängivate oboede ja plokkflöötide jaoks.
Sari õnnetuid lugusid

**"Sari õnnetuid lugusid"** (**"A Series of Unfortunate Events"**) on USA kirjaniku Daniel Handleri (pseudonüüm **Lemony Snicket**) aastatel 1999–2006 kirjutatud romaanide sari.

## Sarja raamatuid
*"Ahastav algus"
*"Roomajate ruum"
*"Avar aken"
*"Vilets veski"
*"Karm kool"
*"Libalift"
*"Kurjuse küla"
*"Hirmuhaigla"
*"Karnivooride karneval"
* "Libe liustik"

* "The Grim Grotto" (pole eesti keelde tõlgitud)
* "The Penultimate Peril" (pole eesti keelde tõlgitud)
* "The End" (pole eesti keelde tõlgitud)

## Romaanide sisu
Raamatud räägivad Violet, Klaus ja Sunny Baudelaire'ist, lastest, kelle vanemad surevad kohutavas tulekahjus. Algul on lapsed pere tuttava härra Poe juures, aga hiljem viiakse nad oma geograafiliselt lähima sugulase krahv Olafi juurde. Olaf kohtleb lapsi julmalt ja laseb neil enda juures elada ainult selleks, et nende varandus kätte saada. Kui lapsed suudavad lõpuks hr Poele ja Olafi naabrile kohtunik Straussile tõestada, et Olaf on halb inimene, põgeneb ta oma teatritrupiga ja ähvardab nende varanduse ikkagi kätte saada. 

Järgmistes romaanides proovib Olaf eri maskeeringute abil lapsi kinni püüda, tihti tappes nende uued vanemad. Seitsmenda raamatu lõpus lavastatakse orvud mõrvas süüdi ja nad ei saa enam hr Poe käest abi paluda. Sellest alates hakkavad nad otsima salapärase VTK organisatsiooni kohta vihjeid. VTK on salaselts, kuhu kuulusid orbude vanemad, mõned nende kasuvanemad, krahv Olaf ja ka raamatute autor. VTK kohta saavad lapsed teada uute sõprade Isadora ja Duncan Quagmire käest, kelle vanemad kuulusid samuti VTK-sse. "Kurjuse küla" on viimane raamat, kus Baudelaire'id oma sõpru näevad, esimest korda kohtusid nad "Karmis koolis".

## Välislingid
* LemonySnicket.com
August-Friedrich Jugandi

**August-Friedrich Jugandi** (17/29. juuli 1899 Võrumaa –  1941, hukati Tartu Tankitõrjekraavis) oli Tartu Eesti Panga ametnik. 

Ta eestistas oma perekonnanime **Tilger** 1935. a (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935. a (RTL 1935, 28) **Jugandi**-ks. 

Ta abiellus Salme Vaheriga (Salme Jugandi suri 1979. aastal Tartus.). August-Friedriche Jugandil ja Salme Jugandil oli kolm last. Vanim nende poegadest, Roland Jugandi, sündis 23. märtsil 1924. a Tartus ning suri 1. juunil 1981. a Tallinnas. Tütar, Ingrid Jugandi, sündis 23. märtsil 1927. a Tartus. Poeg, Guido Jugandi sündis Tartus, immigreerudes 1941.a algselt Saksamaale ja hiljem Kanadasse, sünni- ja surma aeg teadmata.
Keskkonnaregister

**Keskkonnaregister** oli Eesti loodusvarade, looduspärandi, keskkonnaseisundi ja keskkonnategurite andmeid sisaldav riigi põhiregister. Igale objektile registris anti kood.

Keskkonnaregistri eesmärk oli koondada kogu keskkonnaandmestik ühte registrisse, seostades selle kaudu kõik keskkonnaandmed ajas ja ruumis ning anda neile õiguslik tähendus, tagades sellega andmestiku usaldatavuse nii rahvusvahelisel kui riigisisesel tasandil.

Keskkonnaregistri seadus jõustus 1. jaanuaril 2003 ja see kehtis kuni 6. juunini 2022. Seaduse kehtetuks tunnistamise järel kanti looduskaitse ja veega seotud valdkondade andmed keskkonnaregistrist üle Eesti Looduse Infosüsteemi.

## Viited
Katteepiteelkude

**Katteepiteelkude** ehk **katteepiteel** on loomorganismi pindu katva funktsiooniga epiteelkude, mis jaguneb soole epiteeliks, hingamiselundite epiteeliks ja naha pindmiseks kihiks (marrasknahk).

Katteepiteeli rakkude kuju järgi eristatakse:
*lameepiteele
*kuupepiteele
*silinderepiteele


Simple squamous epithelium.svg|Lameepiteel
Simple cuboidal epithelium.svg|Kuupepiteel
Simple columnar epithelium tissue.svg|Silinderepiteel
Eesti looduse infosüsteemi objekti registrikood

**Eesti looduse infosüsteemi objekti registrikood** (varem *keskkonnaregistri kood*) on Eesti looduse infosüsteemi kantud objekti tähistav unikaalne kood.

Koodi skeem objektitüüpide lõikes on järgmine (x tähistab numbrit):
*Kaitstav loodus
** Kaitstavad loodusobjektid (KLOxxxxxxx)
** Rahvusvahelise tähtsusega alad (RAHxxxxxxx)
** Vääriselupaigad (VEPxxxxxx)
*Vesi
** Looduslikult tundlikud alad (LTAxxxxxxx)
** Põhjaveehaarded (POHxxxxxxx)
** Pinnaveehaarded (PIHxxxxxxx)
** Veekogud (VEExxxxxxx)
*Elustik
** Jahipiirkonnad (JAHxxxxxxx)
** Jahitrofeed (JTRxxxxxxx)
** Võõrliikide leiukohad (VLLxxxxxxx)
*Seire
** Ilmajaamad (ILMxxxxxxx, HJQxxxxxxx)
** Seire (SJAxxxxxxx)
Raikküla oja

**Raikküla oja** (ka *Raikküla peakraav, Raikküla-Järvakandi peakraav*) on oja Raplamaal Kehtna vallas Lellapere ja Sooaluste külas ning Rapla vallas Kaigepere, Koikse, Lipametsa, Põlma ja Raikküla külas.

Oja pikkus on 9,6 km. See suubub Koikse külas vasakult Vigala jõkke (62,8 km suudmest). Oja valgla on 29,6 km². Oja algab Põlma külas. Lähte juures ületab oja Kehtna–Põlma tee. Ojast umbes 300 m ida poole jääb Kaigepere soo. Raikkülas ületab oja Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Suudmest umbes 700 m loodesse jääb Rapla–Märjamaa maantee.

Oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Oja vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) Raikküla vallavalitsus.

Raikküla oja keskkonnaregistri kood on VEE1110700.

## Välislingid

*
D'Entrecasteaux' saared

**D'Entrecasteaux' saared** on saared Saalomoni meres. 

Saarte pindala on umbes 3100 ruutkilomeetrit. Saared on mägised, kõrgus kuni 2556 meetrit. Suuremad saared on Fergusson (Moratau), Goodenough (Nidula), Normanby (Duau) ja Sanaroa.

Saared kuuluvad Paapua Uus-Guineale.
Zapatistide Rahvuslik Vabastusarmee

**Zapatistide Rahvuslik Vabastusarmee** (*Ejército Zapatista de Liberación Nacional*, **EZLN**, tuntud ka nime all *zapatistid*) on Mehhiko poliitiline rühmitus, mis oma algusajal oli militaarse iseloomuga. Poliitilised suunad, mida rühmitus järgib, on zapatism, marksism ja libertaarsotsialism. Sõjalise struktuuri järgi on tegemist geriljarühmitusega. Nende eesmärk on Subcomandante Marcose sõnade kohaselt: "*Võimu haaramine? Ei, vaid midagi keerulisemat: uus maailm.*" Deklaratsioon Lacandoni selvast ütleb järgmist: "/.../ võitlus õiguse eest tööle, maale, eluasemele, toidule, tervisele, haridusele, sõltumatusele, vabadusele, demokraatiale, õiglusele ja rahule /.../ saavutada nende rahva põhinõudmiste täideminemine vaba ja demokraatliku riigivalitsuse moodustamise kaudu."

EZLN tõusis maailma tähelepanu alla 1. jaanuaril 1994, mil nad alustasid Mehhiko kõige lõunapoolsemas Chiapase osariigis relvastatud ülestõusu Mehhiko riigivõimu vastu. Rühmitus püüdis enda kontrolli alla võtta seitset kohalikku omavalitsuskeskust samal päeval, mil hakkas kehtima NAFTA vabakaubanduslepe Mehhiko, USA ja Kanada vahel. Sellega protestiti Mehhiko valitsuse ja presidendi Carlos Salinas de Gortari riigi moderniseerimispoliitika vastu. EZLNi eesmärgiks oli valitud presidendi kukutamine ja osalusdemokraatliku valitsussüsteemi rajamine. Pärast seda, kui Mehhiko sõjavägi oli ülestõusu maha surunud, jätkas rühmitus tegevust peamiselt poliitilises vormis, mida iseloomustas radikaalne vasakpoolsus. Rühmituse juhtorganiks on Põliselanike Salajase Revolutsioonikomitee Üldjuhtkond (*Comité Clandestino Revolucionario Indígena - Comandancia General*, CCRI-CG).

Ülestõusu juhtis CCRI-CG, millele allus Vabastusarmee ülemjuhatus. Vabastusarmee eesotsas oli karismaatiline El Sup, Subcomandante Marcos, kes Vabastusarmee juhatajana on ühtlasi ka CCRI kõneisik, kuna ta on ülestõusnute seas erandlikult mitte põliselanik vaid n-ö valge mehhiklane. El Sup valdab vabalt inglise, itaalia ja prantsuse keelt, kirjutab poliitilisi tekste, raamatuid lastele ja täiskasvanutele.

## Viited
Raka peakraav

**Raka peakraav** (ka *Oela soon*) on kraav Raplamaal Rapla vallas Kodila ja Kodila-Metsküla külas.

Peakraavi pikkus on 1,4 km ning see suubub paremalt Kodila jõkke (13,7 km suudmest). Peakraavi valgla on 20,9 km². Kodila külas ületab kraavi Hageri–Kodila–Kuusiku tee (Kodila külas Priidu tänav). Paremalt suubub Oela kraav (1,1 km suudmest).

Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Raka peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1110900.

## Välislingid

*
Katonga

**Katonga jõgi** on jõgi Uganda edelaosas.

Jõgi algab Victoria järvest, voolab lääne suunas ning suubub George'i järve.

Katonga ületab ekvaatori kahel korral.

Jõe pikkus on umbes 220 km.
Oela kraav

**Oela kraav** on kraav Raplamaal Rapla vallas Äherdi, Seli-Nurme, Raka ja Oela külas.

Kraavi pikkus on 6,1 km ning see suubub paremalt Raka peakraavi (1,1 km suudmest). Kraavi valgla on 19,7 km². 

Kraavi lähe on Äherdi külas. Kraavi suue on Oela külas. Kraavi ületab Hagudi–Kodila tee. Kraavi kallastel on Mihkli-Andrese kasesalu (park).

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Oela kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1111000.

## Välislingid

*
Panga kraav

**Panga kraav** (ka * Palamulla kraav*) on kraav Raplamaal Rapla vallas Kodila külas. 

Kraavi pikkus on 1,9 km ning see suubub paremalt Kodila jõkke (12 km suudmest). Kraavi valgla on 4 km². Ülemjooksul kulgeb kraav mööda Linnuraba looduskaitseala piiri.

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Panga kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1111100.

## Välislingid

*
Üllas Linder

**Üllas Linder** (sündinud 24. aprillil 1953) on eesti baptistivaimulik.

Ta on lõpetanud 1972. aastal Tallinna 42. Keskkooli (saksa keele eriklassis) ning 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika erialal. 

Ta töötas aastatel 1979–2002 Valga Betaania Baptistikoguduse pastorina ning 2006–2012 ja 2014–2015 sama koguduse pastori kohustetäitjana. Aastatel 2005–2006 oli ta Puka Vabakoguduse pastori kohustetäitja, 2007–2017 Tartu vangla kaplan ja 1989–2020 (kogu ilmumisaja) kristliku lehe Kuulutaja toimetaja.

2006. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas magistritöö "Ajakiri Usurändur aastatel 1952–1991" ja sai magistrikraadi. 2024. aastal sai ta filosoofiadoktori kraadi religiooniuuringute alal väitekirjaga "Adam Reinhold Schiewe. Esimese Eesti baptistikoguduse rajaja elulugu".

## Teosed
*"Osaduses kasvanud" (koostaja ja toimetaja; kahasse Toivo Pilliga), 2009

## Viited

## Välislingid
*Magistritöö
*Doktoritöö
Terrorismivastane sõda

**Terrorismivastane sõda** (inglise keeles **War on Terrorism**, **Global War on Terror**, hiljem **Overseas Contingency Operation**) on mõiste, mille all mõeldakse Ameerika Ühendriikide sõjalisi, poliitilisi, õiguslikke ja ideoloogilisi meetmeid islamiga seotud terroriorganisatsioonide vastu, sealhulgas Afganistani sõda ja Iraagi sõda ning operatsioone Pakistanis, Jeemenis ja mujal. 

Mõiste võeti kasutuse pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid, kuid 2009. aasta märtsis käskis Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama administratsioon kasutada selle asemel mõistet *Overseas Contingency Operation*.

## Vaata ka
*Terroriorganisatsioonide loend

## Viited
Jalase peakraav

**Jalase peakraav** on kraav Raplamaal Rapla vallas Jalase, Koikse, Lipstu ja Palamulla külas.

Peakraavi pikkus on 4,2 km ning see suubub paremalt Kodila jõkke (4,5 km suudmest). Peakraavi valgla on 12,2 km². Kraav algab Jalase maastikukaitsealalt (Sõbesoo).

Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Jalase peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1111200.

## Välislingid

*