open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kivilõppe

**Kivilõppe** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Võrtsjärve läänekaldal.

Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.

Idas piirneb küla Võrtsjärvega, lõunas Järveküla voorelise maastikuga, põhjas Nälgu sooga ja läänes Soe külaga. Seal asendub põhja poolt tulles Võrtsjärve kivirohke kaldajoon liivase ja mudase kaldaga.

Kivilõppel on sündinud helilooja ja dirigent Juhan Simm ning tema näitlejast vend Ants Simm, kes on ka maetud seal asuvale Simmi talu kalmistule.


Kivilõppe Kalevipoja kivi, nov 2021 (2).jpg|Kivilõppe Kalevipoja kivi
Kivilõppe Vanapagana kivi, nov 2021 (2).jpg|Kivilõppe Vanapagana kivi


## Viited
Ján Čarnogurský valitsus

**Ján Čarnogurský valitsus** oli Slovakkia valitsus 23. aprillist 1991 kuni 24. juunini 1992.

Ján Čarnogurský valitsus tuli võimule, kui senine valitsusjuht ja ühtlasi ka valitsuse peajõu Avalikkus Vägivalla Vastu ehk VPN esimees Vladimír Mečiar oli lahkunud oma parteid Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest ehk HZDS-i tegema. Mitu hiljem sellega seotud olnut siiski jätkas valitsuses, samuti nagu senised koalitsioonikaaslased Kristlik-demokraatlik Liikumine ehk KDH; Demokraatlik Partei ehk DS ja VPNi "traditsioonilist" voolu esindav uus jõud Kodanike Demokraatlik Liit (ODU).
 
## Valitsuse koosseis

1kohusetäitja
2 originaalis *minister obchodu a cestovného ruchu*
Riigivolikogu 47. valimisringkond

**Riigivolikogu 47. valimisringkond** oli Riigivolikogu valimisringkond, kuhu kuulusid 24. ja 25. veebruaril 1938 toimunud valimiste ajal Vaimastvere vald, Laius-Tähkvere vald, Laiuse vald, Jõgeva vald, Härjanurme vald, Puurmanni vald ja Jõgeva alev. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Sadala, Laiuse, Vaimastvere, Jõgeva ja Kursi vald ning Jõgeva linn.

## [[I Riigivolikogu valimised]]
Hääleõiguslikke kodanikke oli 8011, neist käis hääletamas 5893 (73%).

Kandideerisid Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat Karl Roomet ja Jaan Järve, kes said vastavalt 3085 ja 2786 häält, seega valiti 47. valimisringkonnast Riigikogusse Karl Roomet.

## [[II Riigivolikogu valimised]]
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Voldemar Sassi, vastaskandidaat Jaan Järve.

## Välislingid
* Valimistulemused
Punktlaeng

**Punktlaeng**  on elektriliselt laetud keha idealiseeritud mudel, millel puuduvad mõõtmed. Punktlaengu mõiste abil saab lihtsustada elektrinähtuste kirjeldamist juhtudel, kui keha või osakese mõõtmed on tühised, võrreldes tema kaugusega teistest elektrilaengut omavatest kehadest või osakestest. Neil juhtudel võib mõõtmed arvestamata jätta. Punktlaenguna käsitletakse harilikult  laenguga elementaarosakesi.

## Vaata ka
*Coulomb'i seadus
*Elementaarlaeng
*Punktmass
ASCII-kunst

**ASCII-kunst** ehk **märgikunst** sündis 1970. aastate lõpus, kui arvuti veel graafika peent kunsti ei tundnud. ASCII-graafikas kasutatakse kokku 95 tavalist märki, mida "kujundamisel" trükitakse erineva heleduse ja suurusega kirjadeks, mustriteks ja piltideks.

) – näiteks see naerusuu on algselt pärit ASCII-st.

## Vaata ka

* emotikon ehk pseudograafiline märk
* Kaoani

## Välislingid
Kiilkiri

**Kiilkiri** on vanas Mesopotaamias kasutusel olnud kiri. Selle moodustavad mõistemärgid, mis vajutatakse kirjutuspulgaga pehmesse savisse.
Kiilkiri kujunes umbes aastail 3500–3000 eKr.

## Kirjandus
* Haruldane paetahvel Tartus. Uus Eesti, 9. juuni 1936, nr. 154, lk. 9.
Rob Clerc

**Rob Clerc** (Robert Johannes Clerc; sündinud 9. augustil 1955 Amsterdamis) on Hollandi kabetaja.

Hollandi meistriks on Clerc tulnud koguni kaheksal korral (1980, 1982, 1983, 1986, 1990, 1991, 1999 ja 2000). Täiskasvanute maailmameistrivõistlustel pole tal vedanud – nimelt on ta koguni viiel korral pidanud leppima hõbemedaliga, võita pole tal aga õnnestunud. Küll aga tuli ta 1973. aastal juunioride maailmameistriks.
Jean Marc Ndjofang

**Jean Marc Ndjofang** (sündinud 15. märtsil 1976 Ebolowas Mvila departemangus Kameruni Lõunapiirkonnas) on Kameruni kabetaja, rahvusvaheline suurmeister, välkkabe maailmameister (2017). 

2013. aastal oli ta maailmameistrivõistlustel Aleksandr Georgievi järel hõbedal ning mängis temaga ka 2015. aastal maailmameistrimatši, milles tuli tal samuti alla vanduda. 2011. aastast on tema auhinnakapis maailmameistrivõistluste pronksmedal.

Ta on kahekordne Aafrika meister (2000, 2010).

Ta tuli 2017. aastal İzmiris maailmameistriks välkkabes.

## Viited
Milan Čiči valitsus

**Milan Čiči valitsus** oli Slovakkia valitsus, mis astus ametisse 1989. aasta lõpul sametrevolutsiooni tulemusena. Slovakkia polnud sel ajal veel iseseisev riik, vaid liitriigi osa, kuid Slovakkia enda valitsus loeb järjepidevust sealt alates. Tegemist oli vähemalt teoreetiliselt parteitu üleminekuvalitsusega, mis asendas senise selgelt kommunistliku juhtkonna ja lahkus ise esimeste mitmeparteiliste valimiste toimumise järel 1990. aasta juunis. Ametis oldi 12. detsembrist 1989 kuni 26. juunini 1990.

## Valitsuse koosseis

1originaalis miezd
2originaalis obchodu a cestovného ruchu
3kohusetätija
4originaalis minister ... telesnej výchovy
Iia

**Iia** on küla Viljandimaal Põhja-Sakala vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.

Külas asuvas Väike-Männiku talus on muuseum. Külas asub suurem osa Ördi rabast koos Ördi järvega.

## Vaata ka
*Iia ristimänd
*Öördi õpperada

## Viited
Ron Heusdens

**Ron Heusdens** (Ronald Wolpert Heusdens; sündinud 14. mail 1962 Rotterdamis) on Hollandi kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. 2008. aastal tuli ta esimest korda Hollandi meistriks rahvusvahelises kabes.

Lisaks kabele mängib ta heal tasemel ka teisi mõttemänge, nimelt on ta tulnud 11 korda Hollandi meistriks mõttespordi triatlonis (bridž, kabe, male).
Kees Thijssen

**Kees Thijssen** (sündinud 24. augustil 1975 's-Hertogenboschis) on Hollandi kabetaja.

Ta on tulnud Hollandi meistriks viiel aastal järjest: 2003–2007 (enne teda on sellega hakkama saanud üksnes Reinier Cornelis Keller). Maailmameistrivõistlustel on ta osalenud kahel korral: nii 2003 kui ka 2005. aastal lõpetas ta 6. kohaga. Olulisematest rahvusvahelistest turniiridest on ta kahel korral (1999 ja 2001) võitnud Bijlmeri turniiri.

## Vaata ka
*2007. aasta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
*2006. aasta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Martin Dolfing

**Martin Dolfing** (sündinud 12. novembril 1977 Groningenis) on Hollandi kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.

Ta tuli Hollandi meistriks aastal 2002.
Hans Jansen

**Hans Jansen** (sündinud 5. mail 1957 Barger-Oosterveldis Emmeni lähedal) on Hollandi kabetaja.

Ta on kolmekordne Hollandi meister (1979, 1994, 1997).
Auke Scholma

**Auke Dirk Scholma** (sündinud 26. augustil 1956 Opeindes Drachteni lähedal) on Hollandi kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.

1995. aastal võitis ta Hollandi meistrivõistlused. Ta on olnud maailmameistrimatšides nii Ton Sijbrandsi kui ka Harm Wiersma sekundandiks.
2006. aasta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**2006. aasta Hollandi meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** toimusid Culemborgis 7.–15. aprillil. Hollandi meistriks tuli neljandat aastat järjest Kees Thijssen.

## Turniiritabel
Meelis Rämmeld

**Meelis Rämmeld** (sündinud 4. aprillil 1975) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1993. aastal Tallinna 13. Keskkooli ja 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (1. lend). Pärast lõpetamist töötas ta Ugala teatris näitlejana. Alates 2015. aastast on ta Endla teatri näitleja.

Pille-Riin Purje: "Meelis Rämmeld on ainulaadne näitleja, edevusest vaba, kehtestab end isetuse kaudu. Sügava hoolimisega kujutab tragikoomilisi üksiklasi. „Huvitavalt pahelised mehed” pole tema liin. Taktitundeliselt paotab ta madala valulävega inimeste suletud sisemaailma, igas pärisrollis läbipaistvuse viiv. Rämmeldi tegelased on justkui sugulased, keda harva kohates piinlik ja hell tunne."

## Looming

### Rollid Ugalas

### Rollid Endlas

### Filmirollid

## Tunnustus
* 2014 – Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind
* 2023 – Endla Teatri kolleegipreemia aasta meesnäitlejale

## Isiklikku
Meelis Rämmeldil on esimesest kooselust kaks last. 2016. aastal abiellus ta Kadri Adamsoniga. Juunis 2017 sündis neil poeg, kellele pandi nimeks Ruts.

## Viited

## Välislingid
*Meelis Rämmeld. Endla teatri koduleht.
*Meelis Rämmeld. IMDb.
*Pille-Riin Purje.  Peeglimeistrid ja töömesilased. Teater. Muusika. Kino, juuni 2014.
*Näitleja Meelis Rämmeld: inimene, kes ei kammi oma juukseid. kroonika.delfi.ee, 11. mai 2018.
*Näitleja Meelis Rämmeld: teletöödega on reeglina nii, et see peab kohe praegu siin sündima. kroonika.delfi.ee, 28. juuni 2023.
Altkäemaks

**Altkäemaks** on tasu ebaseadusliku teo toimepanemise eest.

## Eesti
Altkäemaks on Eesti karistusõiguse järgi ametiisiku (ametiisik karistusseadustiku eriosa tähenduses on isik, kellel on ametiseisund riigi või kohaliku omavalitsuse asutuses või organis või avalik-õiguslikus või eraõiguslikus juriidilises isikus, kui temale on pandud haldamis-, järelevalve- või juhtimisülesanded või varaliste väärtuste liikumist korraldavad või võimuesindaja ülesanded) poolt talle vara või muu soodustuse lubamisega nõustumine või vara või muu soodustuse vastuvõtmine vastutasuna selle eest, et ametiisik paneb oma ametiseisundit kasutades toime  või on alust arvata, et ta edaspidi paneb toime seadusega *mittelubatud* teo, või jätab ebaseaduslikult teo toime panemata või on alust arvata, et ta jätab selle toime panemata edaspidi. Altkäemaksu võtmise eest saab karistada ühe- kuni viieaastase vangistusega. 
(KarS § 294.)

## Vaata ka

*Transparency International
*Pistis

## Välislingid
* 2007: Riigiprokuratuuri pressiesindaja Kristiina Herodes ütles Eesti Päevalehele, et Vasara autokool on esimene juriidiline isik Eestis, kes on altkäemaksu võtmises süüdi mõistetud.
* Postimees teema altkäemaks
Sepp

**Sepp** (vananenud kirjanduses *raudsepp*) on käsitööline, kes töötleb (sepistab) rauda. Sepp töötab sepikojas, kus on alasi, ääs ja teised töövahendid.

Eestis oli sepp üks esimene kutseline oskustööline. Sellele viitab sõna *sepp* kasutamine teiste oskustööliste kirjeldamiseks, näiteks kingsepp, pottsepp, puusepp.

Eestis ulatuvad rauasulatamisjäljed 1. sajandisse eKr. Kohalik tooraine oli soomaak, mida saadi turba põletamisel. Kindlasti oli sepistamine levinud varemgi, kui kohalikku toorainet veel ei olnud.  Põhiline sepa toodang oli talu majapidamises vaja läinud tööriistad. Tehti ka relvi (mõõku, oda- ja nooleotsi) ja ehteid.

Sepale on folklooris ja mütoloogias sageli omistatud üleloomulikke võimeid (Ilmarinen, Kalevipoeg (eepos), Thori vasar). Sepas on nähtud nõiaga sarnanevat inimest.

Kuni 20. sajandi alguseni oli sepa amet Eestis üsna levinud. Tehti isegi aurukatlaid ja viljapeksumasinaid. Lõuna-Eestis olid levinud külasepad, Lääne-Eesti saartel aga talu sepikojad.

Kuigi tööstuslik metalli töötlemine on hõivanud varem seppadele kuulunud töövaldkonna, ei ole sepistamine siiski välja surnud. Sepad on end kohandanud nende uute oludega ja leidnud oma niši. Selleks nišiks on käsitöö, mida suurtööstused ei tee. Nii teevad sepad tänapäeval peamiselt suveniire, sepis-kunsti, kuid ka ehituses vaja minevaid rauddetaile.

## Vaata ka

*Õpetatud sepp
*Masamune

## Välislingid
*Eesti Rahva Muuseum – Sepatöö Eestis
Kristi Teemusk

**Kristi Teemusk** (sündinud 2. märtsil 1947 Tallinnas) on eesti näitleja, lavastaja ja inspitsient.

## Haridus

Aastal 1965 lõpetas ta Tallinna 46. Keskkooli ning aastal 1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (4.lend).   

Aastatel 1970–2009 töötas Ugala teatris, aastast 2000 inspitsiendina. Juhendas 1992–2009 ka Ugala lastestuudiot.

## Rollid

*"Komöödia kool" (talumehe naine)
*"Kured lendavad" (Antonina Monastõnskaja, Tanja)
*"Püve Peetri riukad" (külatüdruk)
*"Tüdruk ja aprill" (Marina)
*"Trooja hobune" (Tamara Mozeiko)
*"Valentin ja valentina" (episoodid)
*"Matk naeratuse eest" (Marta, näitleja)
*"Tootsi pulm" (Teele)
*"Enne, kui kukk saab laulnud" (Fanka)
*"Naiste sõda saatanaga" (Made)
*"Ingliballaad" (Ene)
*"Aladdini imelamp" (lambivaim Flamino, episoodid)
*"Niskamäe noorperenaine" (vanaperenaine, nimismehe proua)
*"Õhtuvalgus" (Tamara Nikolajevna)
*"Kaluri poeg" (Anita)
*"Idioot" (Aleksandra)
*"Lasud tuisus" (Siiri Linnus)
*"Rõõmu tee" (Rusanna)
*"Pahupidi-polka" (kiisu Limpjalg)
*"Niskamäe Heta" (Aliina)
*"See maailm või teine" (Sveni ema)
*"Naljapäev" (Aldora Aistis)
*"Iiri muinasjutud" (osaline)
*"Vari" (Käe-Madli, Kai, Kukulinna vaene)
*"Jõgi voolab" (Gudrun)
*"Maa (Õh-Mifi) inimene" (osaline)
*"Kirju koer, kes jookseb mere kaldal" (ema)
*"Soome muinasjutud" (osaline)
*"Maa laulud" (osaline)
*"Rahva sõda" (naine Habajalt)
*"Jane Eyre" (Amy Esthon)
*"Liblikas ja peegel" (naine)
*"Kõik aias" (Beryl)
*"Põhjas" (Anna)
*"Päikese õpetus" (esitaja)
*"Mare ja ta poeg" (keskealine naine)
*"Juudit" (Susanna)
*"Diletantide teekond" (Aleksandrina)
*"Valge katk" (haige)
*"Üle läve" (Niina)
*"Kalevala kangelaslood" (Louhi, jutustaja)
*"Vennad Lautensackid" (õmblejanna Alma)
*"Naljahammas" (Aurora Bompas)
*"Häda mõistuse pärast" (Natalja Gorits)
*"Seitse venda" (eit)
*"Androkles ja lõvi" (Lavinia, kristlane)
*"Näärivana ootel" (osaline)
*"Igal sõnnil omad sarved" (Liivaaugu Mari)
*"Greenfingersi saladus" (Sally)
*"Iha jalakate all" (episoodid)
*"Idakonn" (osaline)
*"Viimne romantiline armastaja" (Jeanett Ficher)
*"Piuks, Mäuks ja tädi Marie" (osaline)
*"Rohukannel" (missis Buster, missis County)
*"Jumalad lahkuvad Maalt" (episoodid)
*"Püha läte" (Mary Doul)
*"Jaapani muinasjutud" (osaline)
*"Armunud lõvi" (Ena)
*"Jutustus tõelisest pardipojast" (ukrainlanna)
*"Meie linnake" (proua Soames)
*"Inglise muinasjutud" (osaline)
*"Puunukk Buratino kohutavad ja hädaohtlikud seiklused" (osaline)
*"Jumalaema kirik Pariisis" (naine)
*"Sõbrad ja raha" (Vicky)
*"Nukatuka metsarahvas" (vares Jaak, taluperenaine)
*"Alandatud ja solvatud" (teenija Mavra)
*"Niskamäe kired" (teenijatüdruk Liisu)
*"Toomas Nipernaadi" (perenaine)
*"Suvi" (episoodid)

## Lavastused Ugala lastestuudioga
# "Jaapani muinasjutud"
# "Inglise muinasjutud"
# "Hispaania muinasjutud"
# "Puunukk Buratino kohutavad ja hädaohtlikud seiklused"
# "Peeter Paan"
# "Kullaketrajad"
# "Pöial-Liisi"
# "Lumivalgeke"
# "Tuhkatriinu"
# "Lumekuninganna"
# "Kes päästab koletise?"
# "Väike merineitsi"
Lineaarkiri A

**Lineaarkiri A** on nimetus, mille all tuntakse tänapäeval Minoilise kultuuri (u 2000–1400 eKr) savitahvlitele vajutatud silpkirja. Lineaarkirja A ei osata tänapäeval lugeda.

## Ajalugu

Lineaarkirja A avastaja ja nimepanija on Briti arheoloog Arthur Evans. Lineaarkirja B dešifreeris 1950. aastatel Michael Ventris, lineaarkiri A on aga siiani dešifreerimata.

## Vaata ka

* Lineaarkiri B
* Phaistose ketas

## Välislingid
Lineaarkiri B

**Lineaarkiri B** on Mükeene kultuuri ajajärgul kasutatud lineaarkirjast A arenenud silpkiri, mida osatakse tänapäeval lugeda.

Lineaarkiri B sisaldab umbes 200 märki. Selle vanim teadaolev kasutus pärineb ajast umbes 1450 eKr ja kiri kadus koos Mükeene kultuuriga umbes 1100 eKr.

## Tekst

Lineaarkiri B koosneb umbes kahesajast märgist, mis on jagatud foneetilist tähtsust omavateks silpideks ja logogrammideks (või ideogrammideks), mis omavad semantilist tähtsust.

## Arhiivimaterjalid

Tahvlid on klassifitseeritud kohtade järgi, kus nad välja kaevati.

***KN –** Knossos: umbes 4360 tahvlit (tegelikult on tegemist dešifreerimata lineaarkirjaga A).
* **TH** – Teeba: 99 tahvlit + 238 2002. aastal avaldatud.
* **MY** – Mükeene: 73 tahvlit.
* **TI** – Tiryns: 27 tahvlit.
* **KH** – Chania: 4 tahvlit.
* Ülejäänud 170 pealiskirja lineaarkirja B-ga on leitud laevavrakkidest.

## Dešifreerimine

Esimese savitahvli avastas Knossosest Briti arheoloog Arthur Evans. See toimus 31. märtsil 1900. 6. aprillil avastas ta veel märkimisväärse koguse tahvleid (mõõtmetega 5x10 tolli).

Traditsiooni sümboleid nummerdada, mis on veel tänagi kasutusel, võttis kasutusele USA professor Emmett L. Bennett. Ta oli ka üks esimesi, kes arvas, et lineaarkirjad A ja B märgivad eri keeli.

Lineaarkirja B dešifreerisid Michael Ventris ja John Chadwick.

## Vaata ka

* Lineaarkiri A
Saare valla vapp

**Saare valla vapp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Saare valla vapp.

Vapp kinnitati 20. novembril 1996.

## Vapi kirjeldus

Hõbedasel kilbil roheline viieharuline okaspuutaim ja sinine vapitüvimik, milles püstiselt hõbedane kaheteralise mõõga käepide.

## Põhjendus

Saare valla vapi ideestik tuleneb Kalevipoja sangarikujuga seotud kohamuistenditest. Teatavasti asuvat muistse vägilase mõõk kohalikus Kääpa jões. Kodupinnas ja -vetes peitubki see ürgjõud, millest tärkab ikka jälle uus elu (okaspuutaim) ning pärineb valla töökate inimeste varanduslik ja vaimne õitseng.  
Sinine värvus on vee kuid ka ustavuse ja vaimsuse võrdkuju, roheline värvus on looduse, samuti nooruse ja lootuse sümbol. 

## Vaata ka
*Saare valla lipp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Saare valla sümboolika valla kodulehel
*Saare valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Jõgeva valla vapp

**Jõgeva valla vapp** on Jõgeva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõgeva valla vapp.

Vapp oli kinnitatud 14. detsembril 2017.

## Vapi kirjeldus
Jõgeva valla vapil on hõbedane müürihambuline päis ja sinisel kilbil hõbedane kuueharuline jääkristall, mille harud on ristikulehekujulised.

## Põhjendus
Müürihambuline päis märgib Jõgeva vallas asuvat Laiuse lossi kui omaaegset tähtsat Venemaa-tee äärset vaenlaste vastu rajatud kindlustust. Lumehelves märgib Jõgevat kui Eesti külmalinna, kus 1940. aastal mõõdeti Eesti kõigi aegade madalaima õhutemperatuur miinus 43,5 kraadi. Lumehelbe kiirte otsad viitavad Jõgeva linna, Palamuse ning Torma valla vappidel olnud ristikheinalehtede kujutisele. Sinine värv tähistab Jõgeva valla territooriumile jäävaid Vooremaa järvi.

Sümboolika autor on Marju Pottisepp.

## Jõgeva valla vapp aastani 2017

Vapp oli kinnitatud 9. veebruaril 1995.

### Vapi kirjeldus
Rohelisel kaarlõikelise päisega kilbil viie kroonlehega kartuliõis ja selle all kaks langetatud lainelõikelist varrast – kõik hõbedased. Õie südamik on punane.

### Põhjendus
Kaarlõikeline vapipäis sümboliseerib Laiuse voort, mis on Vooremaa kõrgeim. Kartuliõis tähistab üht Eesti tähtsamat sordiaretuse ja eriti kartulikasvatuse keskust ning punane õiesüdamik sellealast rahvusvahelise tunnustusega teadustööd. Lainelõikelised vardad kujutavad valla maa-ala läbivaid Pedja ja Kaave jõge. Vapikilbi roheline viitab valla elanike looduse ja põllumajandusega tihedalt seotud elamisviisile.

## Vapi kasutamise kord
Valla vappi kasutatakse:
#Vallavolikogu, vallavalitsuse dokumentidel, trükistel.
#Valla pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel, ametimärkidel, suveniiridel.
#Vallavalitsuse hoonel ja valla piiritähistel.
#Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.

Valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on valla vapp ja äärel kasutaja nimi.

## Vaata ka
*Jõgeva valla lipp

## Välislingid
*Jõgeva valla sümboolika valla kodulehel
*Endise Jõgeva valla sümboolika valla kodulehel
*Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Jõgeva vald.
* Eili Arula: "Lumehelbekesega vapp tekitas vallarahvas nördimust" Tartu Postimees, 19. detsember 2017
Pieter Bergsma

**Pieter Bergsma** (21. juuni 1927 Wartena – 21. juuni 2012 Terwispel) oli Hollandi kabetaja.

Kokku osales ta Hollandi meistrivõistlustel 18 korda ning võitis need 1968. aastal. Lisaks sellele pälvis ta veel kolm hõbedat (1954, 1963, 1971) ning kaks pronksi (1951 ja 1974). Euroopa meistrivõistlustel oli ta kaks korda neljas (1971 ja 1974).
Pajusi valla vapp

**Pajusi valla vapp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Pajusi valla vapp.

Vapp kinnitati 22. jaanuaril 1997.

## Vapi kirjeldus
Kaldjaotusega paremalt poolitatud sini-rohelisel kilbil laineline tala saatena lainelised vardad vaheldumisi asetsevate ringide ja ovaalidega (pajuoksad) 1+1, kõik hõbedased.

## Põhjendus
Hõbedane laineline tala sümboliseerib valla territooriumit läbivat Põltsamaa jõge; stiliseeritud hõbedased pajuoksad meenutavad valla nime – Pajusi. Vapi sinine värvus on puhtuse ja vaimsuse, samuti kodumaa taeva võrdkuju; roheline on lootuse, looduse ja põllumajanduse – valla elanike peamise põlise tegevusala sümbol.

## Vaata ka
*Pajusi valla lipp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Pajusi valla sümboolika valla kodulehel
*Pajusi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Jõgeva vapp

**Jõgeva vapp** on Jõgeva maakonnas asuva Jõgeva linna vapp.

Vapp on kinnitatud novembris 1994.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil on hõbedane lainelõikeline palk, millest üleval kaks ja all üks kuldne ristikuleht.

1940. aastal ette valmistatud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on järgmine Jõgeva vapi kirjeldus: "Jõgeva linna vapiks kilbi rohelise välja keskel horisontaalne, hõbedane lainespalk. Selle peal, kilbipäisel, kaks kõrvuti asetsevat, ja all, kilbijalami keskel, üks kolmest lehest koosnev kuldne ristikheinaleht."

## Vaata ka
*Jõgeva lipp

## Välislingid
*Jõgeva linna sümboolika linna kodulehel
Jõgeva lipp

**Jõgeva lipp** on Jõgeva maakonnas asuva Jõgeva linna lipp.

Lipp on kinnitatud novembris 1994.

## Lipu kirjeldus
Jõgeva linna lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis koosneb neljast võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust: kollane, roheline, kollane, roheline.

Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11 ning normaalsuurus 105 × 165&nbsp;cm.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Jõgeva vapp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Jõgeva linna sümboolika Riigikantselei kodulehel
Mustvee vapp

**Mustvee vapp**  Jõgeva maakonnas asuva Eesti linna Mustvee vapp.

Vapp on kinnitatud 21. juunil 1993.

## Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil must ankur ja must laineline tüveosa, milles kuldne kala.

1940. aastal valminud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on antud järgmise, praegusest vapist erineva vapi kirjeldus: *Mustvee linna vapiks on kilbi välja sinisevärvilisel ülemisel osal, kilbipäisiku ja südamiku lõikejoonel, neljast, horisontaalselt ülestikku asetsevast hõbedasest lauakesest koosnev navigatsioonimärk, koonusekujulisel kuldsel alusel, mille kumbki haru tugineb kilbi külgedest väljaulatuvatele, kuldsetest kividest laotud sadamamuuli otsadele. Kilbi sinise- ja alumise mustavärvilise välja ühtumisjoon muulide vahel, samuti musta välja pind on palistatud laineliste, hõbedaste joontega.*

## Põhjendus
Vapil kajastub Mustvee linna usk ja linnaelanike tähtsad tegevusalad laevandus ning kalandus.

## Vaata ka
*Mustvee lipp

## Välislingid
*Mustvee linna sümboolika Riigikantselei kodulehel
*Mustvee linna vapi ja lipu kavandid
Pala valla vapp

**Pala valla vapp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Pala valla vapp.

Vapp kinnitati 20. mail 1997.

## Vapi kirjeldus
Sinist kilpi põigiti läbival hõbedasel oksal istub kuldne otsavaatav öökull.

## Põhjendus
Pala vald on idapoolne haldusüksus Peipsi järve kaldal. Ligi pool valla pindalast on suurte veekogude all. Vald on kuulus suurte metsamassiivide poolest ja just Pala ümbrusest saab alguse ka põlduderikas Kagu-Eesti lavamaa. 

Vapi sinine tähistab veepinda, sinetavaid metsi, vihma, taevast. Kassikakk oma uhke välimuse ja väärika olemusega on saanud valla vapilinnuks. Eestlased on pidanud öökullilisi raamatute ja hariduse sümboliks. Kodaveres on asunud üks Eesti vanemaid kihelkonnakoole ning Kodavere kirikut on esimest korda mainitud 1342. aastal. 
Kuldne toon seondub kuldsete viljaväljadega, samuti on õled, vaha ja mesi kuldkollased.

## Vaata ka
*Pala valla lipp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Pala valla sümbolid valla kodulehel 
*Pala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Rein Haavel

**Rein Haavel** (sündinud 25. oktoobril 1944 Rakveres) on eesti elektroonikainsener.

Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ning sai 1978. aastal Küberneetika Instituudis tehnikateaduste kandidaadi kraadi.

Aastatel 1965–1979 töötas ta Küberneetika instituudis insenerina signaalitöötlusvahendite väljatöötluse alal ja tegi teaduslikku tööd kõnesignaalide analüüsi ja sünteesi alal. Aastatel 1983–1987 oli ta Tallinna Polütehnilises Instituudis vanemõpetaja, 1989–1998 Ektaco tegevdirektor. 

1998. aastast on ta töötanud aktsiaseltsis Cybernetica, algul projektijuhi, hiljem vanemteadurina.

## Viited
Kasepää valla vapp

**Kasepää valla vapp** on Jõgeva maakonna endise Eesti haldusüksuse Kasepää valla vapp.

Vapp kinnitati 22. jaanuaril 1999.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil on sinine päis ja kolm musta kirikukella 2+1.

## Põhjendus
Kasepää vald asub Peipsi järve kaldal. Sinine päis tähistab Peipsi järve. Kuldne kilp tähistab Venemaalt usulise tagakiusamise eest siia põgenenud vanausuliste ikoonimaalijate koolkonda, millele pani aluse vanausuliste kunstnik Gavriila Frolov 19. sajandi lõpul. Frolovi ja tema õpilaste tööd on levinud üle maailma. Kolm kella on seotud vanausuliste kloostri juures asuva kellatorniga, mis on ehitatud 1879. aastal. Kellatornis on 9 erineva kõlaga kella. Tornikellad asuvad ridades ja ka vapil kolmnurkselt asetatud kellad moodustavad kolm rida. Must tähistab viljakt mulda ja põlluharimist.

## Vaata ka
*Kasepää valla lipp

## Välislingid
*Kasepää valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Puurmani valla vapp

**Puurmani valla vapp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Puurmani valla vapp.

Vapp kinnitati 5. jaanuaril 2000.

## Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil must, valge noka ja punase keelega kotkapea. Rohelisel kuuselõikelisel vapitüvel hõbedane lainelõikeline varras.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Puurmani valla lipp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Puurmani valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Põltsamaa vapp

**Põltsamaa vapp** on Jõgeva maakonnas asuva Eesti linna Põltsamaa vapp.

Vapp on kinnitatud 5. septembril 1997.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil on müürihambulise lõikega vapipäis ja aadlikroon – mõlemad kuldsed.

1940. aastal valminud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on antud järgmise, praegusest vapist erineva vapi kirjeldus: *Põltsamaa linna vapiks kilbi põikjaostatud väljade vahel hõbedane lainespõikpalk. Kilbi vasemal, punasevärvilisel osal kuldne kannel ja kilbi rohelisel parempoolsel osal kolm, kõrvuti asetsevat kuldset viljapead.*

## Põhjendus
Vapi keskne kujund – aadlikroon sümboliseerib tõsiasja, et aastail 1570–1578 eksisteerinud Liivimaa kuningriigi valitseja, Taani kuninga Christian III poja, Holsteini hertsog Magnuse tähtsaim residents – sisuliselt tema riigi pealinn – asus Põltsamaal. 
Müürihambulise lõikega vapipäis meenutab, et siinne XIII sajandist pärinev linnus koos kauni rokokoostiilis lossiga oli see keskus, mille ümber kujunes hilisem Põltsamaa alev ja linn. 
Roheline on elu, looduse ja lootuse värvus. Kuldne on jõukust, viljakust, võimu ja kuulsust tähistav värvus.

## Vaata ka
*Põltsamaa lipp

## Välislingid
*Põltsamaa sümboolika linna kodulehel
*Põltsamaa linna sümboolika Riigikantselei kodulehel
Põltsamaa lipp

**Põltsamaa lipp** on Jõgeva maakonnas asuva Eesti linna Põltsamaa lipp.

Lipp on kinnitatud 5. septembril 1997.

## Lipu kirjeldus
Rohelise ristkülikukujulise lipu keskel on kollane horisontaallaid, mis moodustab 1/7 lipu laiusest.

Lipu normaalsuurus on 105×165&nbsp;cm, laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ühikut.

## Põhjendus
Roheline on elu, looduse ja lootuse värvus. Kuldne on jõukuse, viljakuse, võimu ja kuulsuse värvus.

## Vaata ka
*Põltsamaa vapp

## Välislingid
*Põltsamaa sümboolika linna kodulehel
*Põltsamaa linna sümboolika Riigikantselei kodulehel
Põltsamaa valla vapp

**Põltsamaa valla vapp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Põltsamaa valla vapp.

Vapp on kinnitatud 18. augustil 1998.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil on leib, mille tagant tõusevad kolm viljapead ümbritsetud neljateistkümnest kuldsest ristikulehest.

## Põhjendus
Vapi ideestik on tuletatud Põltsamaa (põld see maa) nimest. Põltsamaa ümbruses laiuvad Eesti ühed viljakamad põllumaad. Seda sümboliseerivad valla vapikujutiseks olevad kolm kuldset viljapead ja stiliseeritud leib – eestlaste oluline toidus läbi aegade. Vapikujutis sümboliseerib ka traditsioonilist maalähedast elamisviisi ja austusväärset põllutööd, mis on olnud Põltsamaa mail peamine jõukuseallikas. Viimasest on omakorda võrsunud ümbruskonna elanike haridus- ja kultuurilembus.

Vapi ääriseks olevad kuldsed ristikulehed osutavad teisele peamisele põllumajandusharule – loomakasvatusele. Ristikulehed viitavad ühtlasi ristile – levinud kristluse sümbolile. Vapikilbi roheline on looduse, elu igavese uuenemise ja nooruse võrdkuju. Kuld on küpse vilja, rikkuse ja auväärsuse sümbol.

## Vaata ka
*Põltsamaa valla lipp

## Välislingid
*Põltsamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Palamuse valla vapp

**Palamuse valla vapp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palamuse valla vapp.

Vapp kinnitati 8. märtsil 1994.

## Vapi kirjeldus
Punasel kilbil hõbedane kirikukell, mille kohal kaks kuldset ristikheinalehte.

## Põhjendus
Punane on apostel Bartolomeuse vapivärvus. Pühale Bartolomeusele on pühitsetud kohalik kirik, tema nimest tuleneb ka Palamuse nimi. Punane on ka nooruslikkuse ja elujõu sümbol ning seostub Tootsi-lugudega. Hõbedane kell tähistab nii kirikust kui koolist lähtuvat vaimuvalgust. Kuldsed ristikulehed viitavad Jõgevamaale, tähistades ühtlasi põllupidamist ja heaolu.

## Vaata ka
*Palamuse valla lipp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Palamuse valla sümboolika valla kodulehel
*Palamuse valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Mõõdukas Koalitsioonipartei

**Mõõdukas Koalitsioonipartei** (ka **Mõõdukas Koonderakond**; rootsi keeles *Moderata samlingspartiet*, mitteametlikult *Moderaterna* (eesti keeles Moderaadid), lühend M) on Rootsi liberaalkonservatiivne partei. 

Partei asutati 1904. aastal. Moderaadid on pärast Teist maailmasõda võimul olnud koalitsioonivalitsustes aastatel 1976–1981, 1991–1994 ja alates 2006. aastast. 

Partei kuulub Rahvusvahelisse Demokraatliku Uniooni ja Euroopa Rahvaparteisse. Mõõdukate liider on aastast 2003 endine Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt.

## Ajalugu
Partei asutasid 17. oktoobril 1904 Üldise Valimisliidu (*Allmänna valmansförbundet*) nime all Rootsi konservatiivsed poliitikud. Partei moodustamist kiirendas asjaolu, et nii sotsid (1889) kui ka liberaalid (1902) olid oma partei loonud. Partei vastustas tollal üldist valimisõigust, töötajate õigusi, sotsiaalseid kulutusi. Nad kaitsesid tollal Rootsi ülemklassi eesõigusi.

1928. aastal saavutasid nad oma parema valimistulemuse – 28% häälest parlamendivalimistel.

1930. aastatel pooldas nende tollane noorteorganisatsioon Rootsi Rahvuslik Noorteliit (*Sveriges Nationella Ungdomsförbund*) natsionaalsotsialismi, mida emapartei vastustas. Seetõttu eraldati noored emaparteist, ja moodustati uus partei noortekogu, mida kutsutakse Mõõdukate Noortekoguks (*Moderata ungdomsförbundet*, lühendatult **Muf**).

1938. aastal nimetati partei ümber Rahvuslikuks Paremorganisatsiooniks (*Högerns riksorganisation*). Teise maailmasõja aastatel osalesid nad Rootsi rahvusliku ühtsuse valitsuses koos sotsidega, Liberaalse Rahvaparteiga ja Keskparteiga.

1952. aastal nimetati partei ümber Paremparteiks (*Högerpartiet*). 1969. aastal sai erakond oma praeguse nime.

1970. aastatel liikus partei Gösta Bohmani juhtimisel traditsioonilisest konservatismist märksa enam neoliberalismi. Alates 1979. aastast on mõõdukad Rootsi parem-ja keskparteidest edukaim partei parlamendivalimistel.

## Ideoloogia
Moderaatide ideoloogia on liberalismi ja konservatismi segu. Partei on majandusprogrammi poolest Rootsi parlamendiparteidest kõige parempoolsem ja toetab madalate maksude poliitikat. Erakond taotleb avaliku sektori funktsioonide vähendamist. 

## Eelviimased valimised
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis partei 17,6% häältest (4 kohta 19-st) ja 2006. aasta Rootsi parlamendivalimistel 26,1% häältest (97 kohta 349-st).
Tabivere valla vapp

**Tabivere valla vapp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tabivere valla vapp.

Vapp kinnitati 8. märtsil 1996.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel, hõbedase lainelise tüvimikuga kilbil ristatud hanesulg mõõgaga, teravik paremale.

## Põhjendus
Tabivere vald asub Vooremaa aladel, sellest ka valla maastikuline, kultuuriline ja rahvapärimuslik omapära. Aegade jooksul on valla maadel elanud mitmeid keeleteadlasi, keelemehi, kelle tegevus on jätnud märgatava jälje eesti kultuurilukku: Carl Gustav Staden, Otto Wilhelm Masing, Frans von Ackermann, Georg Theol, David Bergmann, Johannes Voldemar Veski, Jaan Tammemägi. Vapi kesksel kohal kirjasulg, mis on ristatud mõõgaga. Põlistatud teedetihedal alal, mis ühendab Põhja- ja Lõuna-Eestit, on olnud soodne piirkond rahvakultuuril ning oluline osa Kalevipoja pärimustel. Mõõk seondub muinasaegse Kalevipoja muistenditega. Kuid Tabiveremailt on pärit ka tuntud sõjaväelased: Johannes Orasmaa, Hans Kurvits, Karl Parts, Georg-Hugo Vestel. Vapi tüve ümarlainetus sümboliseerib 5 järve valla territooriumil: Saadjärv, Soitsjärv, Elistvere järv, Raigastvere järv, Kaiavere järv.

## Vaata ka
*Tabivere valla lipp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Tabivere valla sümboolika valla kodulehel
*Tabivere valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Torma valla vapp

**Torma valla vapp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Torma valla vapp.

Vapp kinnitati 29. jaanuaril 1998.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil hõbedane rist, millest üleval kaks hõbedast ristikulehte 1+1, sinisel kilbi alumisel osal ristist väljuvad hõbedased juured.

## Põhjendus
Rist juurtega sümboliseerib Torma sajanditepikkust haridusteed ja jäädvustab maarahva järjepidevust läbi sündmusterohke ajaloo paganausust kristluseni. Sama sümbol näitab Torma valda kui kunagist majanduslikult jõukat ja edasijõudnud piirkonda, kus ristusid tähtsad maanteed. Ristikulehed sümboliseerivad Tormat kui põlist põllumajanduspiirkonda, kus läbi aegade on säilinud taime- ja loomakasvatus.

## Vaata ka
*Torma valla lipp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Torma valla sümboolika valla kodulehel
*Torma valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Aktivatsioonienergia

**Aktivatsioonienergia** ehk **aktiviseerimisenergia** on energia, mida süsteemi osakesed (molekulid) peavad saavutama, muutumaks reaktsioonivõimelisteks. Mida väiksem on aktivatsioonienergia, seda kiiremini toimub reaktsioon.

Aktivatsioonienergia (*E<sub>a</sub>)* on vajalik, et ületada energeetiline barjäär, et reaktsioon saaks toimuda. Vajalik aktivatsioonienergia võib tulla molekulide enda sisemisest energiast või välisest allikast: soojus (ka reaktsioonis eralduv (*ΔH*)), valgus, elektrivool või mehaaniline jõud.

Reaktsiooni kiiruse temperatuurisõltuvust väljendab kvantitatiivselt Arrheniuse võrrand, mis avaldub eksponentfunktsioonina ja võimaldab arvutada reaktsiooni aktivatsioonienergiat (*E*a):
::k = A e^
kus *A* on sageduse faktor, *R* on universaalne gaasikonstant, *T* on absoluutne temperatuur (kelvinites) ja *k* on reaktsiooni kiiruskonstant. *E*a saab leida reaktsiooni kiiruskonstandi temperatuurisõltuvuse põhjal.

Reaktsiooni aktivatsioonienergiat vähendavad katalüsaatorid; bioloogilisi katalüsaatoreid nimetatakse ensüümideks.

## Vaata ka
*Siirdeolek
*Reaktsioonikoordinaat
*Keemiline kineetika
Aktiivtsenter

**Aktiivtsenter** on ensüümi pinnaala, millega seostub substraat. Aktiivtsentris paiknevad aminohappejääkide katalüütilised rühmad, mis seovad endaga substraadi. Aktiivtsentril on kaks põhilist rolli:
*Siduv roll - seob endaga substraadi
*Katalüütiline roll - muudab substraadi produktiks, tänu millele toimub   aktivatsioonienergia alandamine

Akriivtsenter ja substraat peavad olema komplementaarsed, et saaks tekkida ES kompleks. Ensüüm võib muuta ka oma konformatsiooni, et siduda substraati efektiivsemalt. Substraati ja ensüümi hoiavad koos nõrgad vastastiktoimed: vesiniksidemed, hüdrofoobsed interaktsioonid ja hüdrofiilsed interaktsioonid. Harva esinevad ka kovalentsed ja kooperatiivsed sidemed.

Kui substraat on muundatud produktiks, eemaldub see ensüümi aktiivtsentrist, sest kaob ensüümi ja tekkinud produkti komplementaarsus.
Allika

**Allika** on mitme Eesti küla nimi:

* **[[Allika (Hiiumaa)|Allika]]** küla asub Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas
* **[[Allika (Saue)|Allika]]** küla asub Saue vallas Harju maakonnas
* **[[Allika (Kuusalu)|Allika]]** küla asub Kuusalu vallas Harju maakonnas
* **[[Allika (Vinni)|Allika]]** küla asub Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas
* **[[Allika (Haapsalu)|Allika]]** küla asub Haapsalu linnas Lääne maakonnas
* **[[Allika (Lääneranna)|Allika]]** küla asub Lääneranna vallas Pärnu maakonnas

## Vaata ka
***[[Allika jõgi]]** voolab Pärnu maakonnas
* **[[Allika mõis]]**
* **[[Allika oja (Lääne-Viru maakond)|Allika oja]]** voolab Lääne-Viru maakonnas
* **[[Allika oja (Viljandi maakond)|Allika oja]]** voolab Viljandi maakonnas
* **[[Allika oja (Kihelkonna)|Allika oja]]** voolab Saare maakonnas
* **[[Allika tänav]]**
* **[[Allikajärv]]**
* ...
Allika (Hiiumaa)

**Allika** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast põhjas. Külas asub Rüütli tuulik.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda. Külast põhjas asub Ristivälja, läänes Mäeltse ja Kolga, lõunas Moka, Mäeküla ja Putkaste ning idas Villemi küla.

## Elanike arv
Eesti 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Allika külas 26 inimest.

## Talud
Allika küla ajaloolised talud 1836. aasta seisuga: 

## Ajalugu

Allika küla kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa alla. Küla oli moodustatud 1687. aastaks (*Allikälla*), kui külas oli neli taluperemeest.

Külas asub 1896. aastal ehitatud Rüütli tuulik.

Pärast teist maailmasõda moodustati Allika I ja Allika II küla. 1977 liideti Allika I küla Moka külaga ja Allika II küla Vaku külaga. 1997 Vaku küla likvideeriti ja Allika küla ühendati taas.

## Taristu
Küla idaosa läbib Kärdla–Käina maantee ja lääneosa Käina–Hüti tee.

## Kultuur
Külast on pärit dirigent Jaan Kääramees.

## Viited
Koorelahutaja

**Koorelahutaja** on seade piimast koore eraldamiseks. 

Koorelahutaja leiutas 1877. aastal ja patenteeris 1878. aastal Rootsi insener ja tööstur Carl Gustav de Laval. Samal 1878. aastal toodi esimene koorelahutaja ka Eestisse Vana-Kuuste mõisa.

Koorelahutaja töötav osa on tsentrifuug. Piima õige kiirusega keerutades eralduvad sellest kooreosakesed (piimarasv) ja valguvad kogumisnõusse. Tsentrifuugimisega saab piimast eraldada kuni 99,8% piimarasva. Enne koorelahutaja kasutuselevõttu jäeti piim lihtsalt anumatesse mõneks ajaks seisma ning oodati, millal koor ise piima peale kerkib.

## Välislingid
*Koorelahutajad Eesti Piimandusmuuseumis
*Koorelahutaja Clare'i krahvkonna muuseumis Iirimaal
Aleksander Tammert seenior

**Aleksander Tammert** (28. aprill 1947 Tapa – 27. oktoober 2006 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane ja kergejõustikutreener. Ta on olnud ka Gerd Kanteri treener.

Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri Valter Kalami juhendamisel. 

Aleksander Tammert oli kuulitõukes Eesti esimene 18 meetri ületaja, viiekordne Eesti meister (1968, 1970, 1971, 1973, 1974) ning 1966. aasta Euroopa juunioride meister kuulitõukes.

México olümpiahooajal 1968 tuli ta Nõukogude Liidu meistrivõistlustel teiseks tulemusega 18.18.

Ta on tulnud neli korda Nõukogude Liidu maaspordiühingute meistriks. 

Samuti võistles ta tõstmises (Eesti meistrivõistlustelt 2 pronksi) ja jõutõstmises (muuhulgas Eesti absoluutne rekord jõutõmbes 282,5 kg).

## Isiklikud rekordid
* kuulitõukes 19.41 (1976) 
* kettaheites 54.98 (1977) 
* vasaraheites 51.66 (1976)

4. novembril 2006 maeti ta Väike-Maarja kalmistule.

## Isiklikku
Kettaheitja Aleksander Tammert (juunior) on tema poeg.
Käina

**Käina** on alevik Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas, Suuremõisa–Käina–Emmaste tee ääres. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Käina valla halduskeskus.

Asulat on esmamainitud 1522. aastal. Kuni 1. aprillini 1939. aastal kandis alevik nime Keina.

Käina Martini kirik on varemetes ja kohalik luterlik kogudus kasutab teenistusteks Käina kogudusemaja.

Käinas asus üks kahest Hiiu maakonna gümnaasiumist. 1. septembrist 2015 on see põhikool.

Asulast lõunasse jääb Käina laht.


Käina Gümnaasium 2010.JPG|Käina kool
Hiiumaa 2012 085.JPG|Käina vallamaja
Käina Martin's Church ruins 12.jpg|Käina kirik
Vaade Käinale Hiiumaa 2016.jpg|Talvine vaade Käinale


## Vaata ka
*Käina kirik
*Käina Martini kogudus
*Sõprus
*Elamuskeskus Tuuletorn

## Viited
Hagaste

**Hagaste** on küla Hiiumaa vallas. Naaberkülad on Puliste, Kerema ja Vahtrepa. Hagaste piirneb Väinamerega 3 kilomeetri ulatuses.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Küla territooriumile jääb Vohirahu, mis on Vohilaiu põhjatipu lähedal.

## Nimi
Marja Kallasmaa järgi võib küla nimi tuletuda sõnast *haga, aga* ('hagu, oks').

## Elanike arv
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 10 inimest. Neist  9 olid eestlased.

## Talud

**Hagaste talud 1939** 

## Ajalugu
Küla asub Pühalepa kihelkonnas. See on ajalooliselt kuulunud Hiiu-Suuremõisa mõisa alla, kuid olnud ka Randvere, Vaemla ja Kassari mõisa haldusalas. Küla on esmamainitud 1620. aastal (*Akaste by*). Küla lõunaosas asus Sillaotsa (Süllatse) piirkond.

1835 said küla elanikud perekonnanimeks Havi (Hawwy), Kerdo, Kirs, Lepp, Metski (Metsky), Müürisepp (Mürisepp), Piht (Picht), Reha (Rehha), Säng, Trell, Tükk, Uskam, Valdmann (Waldmann) ja Viidik (Widik).

1977–1997 oli küla liidetud Värssu külaga.

Sillaotsa ja Rätsepa talukohal asub 2003 paigutatud Marie Underi mälestuskivi (ligipääs Underi isakodule läbi taluõue 30 m maanteest). Kivi autor on kunstnik Enn Johannes.

Hagaste baptisti koguduse palvemaja asub Puliste külas. Palvemajas tegutseb Läänemaa usulise ärkamise muuseum.

1986–2003 asus külas vana Sülluste talu tuuliku asemele toodud Ole tuulik, mis seejärel viidi Rudolf Tobiase Majamuuseumi õuele.

## Transport
Küla läbib Hilleste-Hellamaa tee.

## Viited
Haldi

**Haldi** on küla Hiiu maakonna Hiiumaa valla edelaosas. Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb põhjas Mänspe, idas Kaderna ning lõunas Härma ja Laartsa külaga.

Külas asub Haldi sadam.

## Nimi
Leo Tiigi järgi võib küla nimi tuleneda rootsi või taanikeelsest sõnast *halt* 'lombakas', mis võis olla esmaasuka liignimi. Vello Kaskori arvates võib küla nimi tuleneda saksakeelsest sõnast *haltstelle* – 'laadimiskoht'.

## Loodus
Küla alal kaugemale merre ulatub Haldi nina, millest põhja jääb Mänspe lõugas ja lõunasse Haldi lõugas. Eraomandis oleva Haldi nina piirivalve hoone kinnistu tippu puuritud puurkaev osutus arteesia kaevuks.

## Elanike arv

## Talud
1726. aasta Läänemaa adramaarevisjonis oli Haldil 3 talu. Eesti Vabariigi ajal talude arv kasvas.

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Küla esimesed taluperemehed on mainitud 1564. aastal Halte Matt ja Halte Hint.

1725. aasta adramaarevisjoni ajal oli Haldi kujunenud külaks. 1835. aastal oli külas viis talu ja perekonnanimedeks saadi: Blank, Enn, Halberg, Hallik, Herm, Kadak, Koolmeister, Liim (Liem) ja Vara (Warra).

Haldi nina tipus asus Nõukogude piirivalve vaatluspunkt.

## Teed
Küla läbib Emmaste–Luidja tee. Seal asub ka Haldi sadama tee.

## Viited
Tulnuka lahkamine

**"Tulnuka lahkamine"** on filmilõik 1947. aastal väidetavalt Roswellis hukkunud tulnuka lahkamisest. Video ilmus avalikkuse ette 1995. aastal, kuid peagi selgus, et tegu on võltsinguga.

## Vaata ka
*Roswelli juhtum 

## Välislingid

*http://www.youtube.com/watch?v=FZouZJSG4ic
Vladimír Mečiari kolmas valitsus

**Vladimír Mečiari kolmas valitsus** moodustati 1994. aasta valimiste järel. 150 kohast esinduskogus sai Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest (HZDS) 61. Valitsuse moodustamiseks löödi käed vasakradikaalse Slovakkia Tööliste Ühenduse (ZRS, 13 kohta) ja paremradikaalse Slovaki Rahvusparteiga (SNS, 9 kohta). Ametisse sai valitsus 13. detsembril 1994 ja lahkus järgmiste valimiste kaotamise järel 30. oktoobril 1998.

## Valitsuse koosseis


1Vähemalt need kaks ministrit peaksid olema parteitud, kuid HZDS-i poolt ametisse pandud. Võimalik, et valitsuses on veel sarnaseid.

2 kohusetäitja

## Välislingid
* Valitsuse koduleht http: , 

*Meciari kolmanda valitsuse lehekülje arhiiv
Larissa Latõnina

**Larissa** Semjonovna **Latõnina** (sündinud 27. detsembril 1934 Ukrainas Hersonis) on endine Nõukogude Liidu riistvõimleja. 

Larissa Latõnina oli esimene sportlane ja tänapäevani ainus naine, kes on võitnud 9 olümpiakulda. 2008. aasta suveolümpiamängudel jõudis USA ujuja Michael Phelps 14 kuldmedalini. Kuid Latõninal on 18 olümpiamedalit, rohkem kui kellelgi teisel, ja 14 individuaalset medalit, rohkem kui kellelgi teisel.( Tegelikult on Phelpsil  28 olümpiamedalit ;  nendest 23 kulda , samuti on Phelpsil enim  individuaalseid medaleid -16 ; 13+2+1 )

Larissa Latõnina võitis olümpiamängudelt 18 medalit: 9 kulda, 5 hõbedat ja 4 pronksi. Maailmameistrivõistlustelt võitis ta 14 medalit: 9 kulda, 4 ja 1 pronksi ning Euroopa meistrivõistlustelt 14 medalit: 7 kulda, 6 hõbedat ja 1 pronksi. Kokku võitis ta suurvõistlustelt 46 medalit: 25 kulda, 15 hõbedat ja 6 pronksi.

Lapsena õppis ta balletti, kuid läks üle võimlemisse pärast tema õpetaja lahkumist Hersonist. 1953 astus ta pärast keskkooli lõpetamist Kiievi Polütehnilisse instituuti, jätkates treeninguid. 

1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis Latõnina 4 kulda, ühe hõbeda ning ühe pronksi. Siiski polnud ta edukaim naisvõimleja, sest Ágnes Keleti Ungarist kogus 4 kuld- ja 2 hõbemedalit. Edu eest olümpiamängudel pälvis ta 1956 NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetuse.

Väga edukad olid talle 1957. aasta Euroopa meistrivõistlused riistvõimlemises Bukarestis, kus ta võitis kõik 5 kulda (naiskonnaarvestust polnud), ja 1958. aasta maailmameistrivõistlused riistvõimlemises Moskvas, kus ta võitis 5 kulda 6 võimalikust. 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas võitis Larissa Latõnina kolm kulda, kaks hõbedat ning ühe pronksi. 

1964. aasta suveolümpiamängud Tōkyōs, kus ta võitis veel kaks kulda, kaks hõbedat ja kaks pronksi, jäid talle viimasteks.

Pärast sportlaskarjääri lõpetamist sai temast Nõukogude Liidu riistvõimlemisnaiskonna treener ja sellena ta töötas kuni 1977. aastani. Ta organiseeris Moskvas toimunud 1980. aasta suveolümpiamängude riistvõimlemisvõistlusi. Edu eest olümpiamängudel pälvis ta 1972 NSV Liidu teenelise treeneri aunimetuse.

Nõukogude Liit on autasustanud Latõninat Lenini ordeniga (1957), Rahvaste sõpruse ordeniga ja kolme ordeniga "Austuse märk" (1960, 1965, 1972).

1989. aastal sai ta Rahvusvaheliselt Olümpiakomiteelt hõbedase aumärgi.

Venemaa on Latõninat autasustanud ordeniga "Austuse märk" (1999) ja selle andis talle 7. märtsil 2000 üle Vladimir Putin isiklikult. Lisaks pälvis Latõnina ordeni "Teenete eest Isamaa ees" IV järgu (2004), III järgu (2010) ja II järgu (2015). 

Ukraina autasustas Latõninat 2002 Vürstinna Olga ordeni III järguga

1998 arvati Latõnina rahvusvahelisse riistvõimlemise kuulsuste halli.

Latõnina on Rahvusvahelise Leonardo klubi liige. Klubis on 2012. aasta seisuga 38 liiget, kõik endised väljapaistvad teadlased, sportlased, kosmonaudid või muud kultuuritegelased. See klubi on ekspertnõukogu, kes annab maailma poliitikategelastele Rahvusvahelist Leonardo preemiat. 2012. aasta seisuga on selle pälvinud 13 isikut, neist 3 Venemaalt.
Ouessanti saar

**Ouessant** (prantsuse *Ouessant*, bretooni *Enez Eusa*) on saar La Manche'is Bretagne'i poolsaare loodetipu lähedal. 

Pindala 15 km&sup2;, kõrgus kuni 61 meetrit.

Kuulub Prantsusmaale.

## Välislingid