open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joachim Schelen

**Joachim Schelen** (ka **Schelenius**; 1611 Treptow – 23. aprill 1673) oli saksa matemaatik, kes töötas Tartu ülikoolis.

Ta õppis 1630. aastail Königsbergi Ülikoolis.

Ta oli Tartu ülikooli professor ja aastail 1653–1654 Academia Gustaviana rektor.

Ta andis aastail 1652–1655 välja esimesed Tartu Ülikooli matemaatikaõpikud, mis olid ladina keeles. Üks neist kirjeldas John Napieri pulkade kasutamisest korrutamisel (*rabdologiae*), teises Galilei *circini proportionalis*'t. 1665. aastal kirjastas ta mahuka teose "Cursus matematici", mille osad olid "Geometria", "Arithmetica Generalis & Specialis", "Geodesia" ja mõned lisad.

## Viited
Ülekande entroopia

**Ülekande entroopia** (inglise keeles *transfer entropy*) on mitteparameetrilises statistikas kahe juhusliku protsessi asümmeetrilise infovahetuse suurus. 

Ülekande entroopia abil kirjeldatakse kahe objekti infovahetust ka näiteks neuroteaduses ja majandusteaduses.
Friedrich Sämisch

**Friedrich Sämisch** (20. september 1896 Berliin – 16. august 1975 Lääne-Berliin) oli saksa maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1950). 

Sämisch võitis 1920. aastal Berliinis Saksamaa malevõistlused (mitteametlikud esivõistlused) ja 1921. aastal Viinis mitteametlikud Austria meistrivõistlused. Mais 1925 tuli ta Baden-Badenis rahvusvahelisel turniiril (võitis Aleksandr Alehhin) kolmandaks, edestades seejuures Jefim Bogoljubovit, Frank James Marshallit, Savielly Tartakowerit, Ernst Grünfeldit, Aron Nimzowitschit, Richard Rétit, Rudolf Spielmanni, Siegbert Tarraschit ja Jacques Miesesit.

Detsembris 1925 mängis ta Moskvas rahvusvahelisel turniiril (võitis Jefim Bogoljubov), kus ta jagas 21 osavõtja hulgas 18.–19. kohta. 

1935. aastal mängis Sämisch Tallinnas rahvusvahelisel turniiril, kus jäi seitsmendaks. Turniiril esines Sämisch Tallinnas pimesimultaaniga kaheksale vastasele. Tulemuseks oli viis võidetud, üks kaotatud ja kaks viiki mängitud partiid.

Sämisch võitis Saksamaa võistkonna koosseisus maleolümpiatel kaks pronksmedalit: 1930. aastal ametlikel olümpial Hamburgis ja 1936. aastal mitteametlikel olümpiamängudel Münchenis.

1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Varasemate malesaavutuste eest anti nimetus 12 maletajale, nende seas ka Sämischile. 

## Viited
Jacques Mieses

**Jacques Jakob Mieses** (27. veebruar 1865 Leipzig – 23. veebruar 1954 London) oli Saksamaa maletaja, malekohtunik ja maleliteraat, rahvusvaheline suurmeister (1950), rahvusvaheline arbiiter (1951). 

Mieses mängis 1890. aastal Leipzigis 8-partiilise matši Emanuel Laskeriga, mille kaotas tulemusega 1½:6½. 1895. aastal tegi ta kaasa Hastingsi suurturniiril (võitis Harry Nelson Pillsbury), kus sai 22 osavõtja seas 20.–21. koha. 1900. aastal Pariisi rahvusvahelisel turniiril (võitis Lasker) jagas Mieses 7.–9. kohta. 1901. aastal Monaco turniiril tuli kuuendaks. 

1907. aastal võitis Mieses Viinis peetud 14 osavõtjaga turniiri, kus mängisid teiste seas Oldřich Duras, Milan Vidmar, Géza Maróczy, Savielly Tartakower, Carl Schlechter ja Rudolf Spielmann. 1907. aastal Oostendes meistrite turniiril jagas ta Aron Nimzowitschiga 3.–4. kohta (tahapoole jäid Duras, Tartakower ja Spielmann).

Mieses esines 1927. aastal Londonis Saksamaa võistkonna koosseisus esimesel maleolümpial (mängis teisel laual). Saksamaa sai kuuenda koha.

Ta elas Berliinis. Oma juudi päritolu pärast oli ta sunnitud 1938. aastal Saksamaalt lahkuma. Ta  asus elama Inglismaale. Pärast sõda sai ta Suurbritannia kodakondsuse. 1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Varasemate malesaavutuste eest anti nimetus 12 maletajale, nende seas ka Miesesile. Aasta hiljem andis FIDE talle tegevuse eest malekohtunikuna rahvusvahelise arbiitri nimetuse.  

## Välislingid
*
Oldřich Duras

**Oldřich Duras** (30. oktoober 1882 Pchery, Čechy – 5. jaanuar 1957 Praha) oli tšehhi maletaja, problemist ja ajakirjanik,  rahvusvaheline suurmeister (1950). 

Duras tuli kolmel korral Böömimaa malemeistriks (1905, 1909, 1911).  Ta  jagas esikohta  maleturniiridel Bremenis (1905), Prahas (1908), Viinis (1908) ja Breslaus (1912). 1907. aastal Carlsbadi turniiril (võitis Akiba Rubinstein) jagas ta 7.–8. kohta. 1908. aastal Praha turniiril, kus ta jagas esikohta, edestas ta teiste seas Milan Vidmarit ja Rubinsteini.

1920. aastatel peeti esimesed maleolümpiad. 1924. aastal Pariisis peetud mitteametlikul olümpial võitis Tšehhoslovakkia võistkond esikoha. Kuid Duras ei seekord ega ka järgmistel maleolümpiatel ei osalenud.
 
1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Varasemate malesaavutuste eest anti nimetus 12 maletajale, nende seas ka Durasile.
Wolfgang Uhlmann

**Wolfgang Uhlmann** (29. märts 1935 Dresden – 24. august 2020 Dresden) oli saksa maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1959). 

Uhlmann sai suurmeistriks 24-aastaselt 1959. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse.

Ta oli 11-kordne Saksa Demokraatliku Vabariigi malemeister (1954, 1955, 1958, 1964, 1968, 1975, 1976, 1981, 1983, 1985, 1986). Ta on tulnud kahel korral Hastingsi maleturniiri võitjaks (1958/1959, 1965/1966). 

Uhlmann mängis neljal maailmameistrivõistluste tsoonidevahelisel turniiril (1962, 1970, 1973, 1976). Parima tulemuse sai ta 1970. aastal Palma de Mallorcas (5.–6. koht), millega ta kvalifitseerus 1971. aastal toimunud kaheksa osavõtjaga pretendentide matšturniirile, kus aga kaotas veerandfinaalis Bent Larsenile.

Ta esines Saksa DV võistkonna koosseisus 11 maleolümpial (1956–1972, 1988, 1990; aastatel 1974–1986 ei saatnud Saksa DV oma võistkonda maleolümpiale). Uhlmann mängis võistkonna esimesel laual 10 korral (viimati 1988). 

## Välislingid
*
*Wolfgang Uhlmann FIDE andmebaasis
Three World Trade Center

**Three World Trade Center** on New Yorgi ülikõrge pilvelõhkuja, mis asub Lower Manhattanil. 

## Vaata ka
*One World Trade Center
*Two World Trade Center
*Four World Trade Center
Pete Buttigieg

**Peter Paul Montgomery Buttigieg** (sündinud 19. jaanuaril 1982 South Bendis) on Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta on olnud Indiana osariigi South Bendi linnapea 2012–2020 ja Ameerika Ühendriikide transpordiminister 2021–2025.  

Pärast Harvardi ülikooli ja seejärel Oxfordi Pembroke'i kolledži lõpetamist (viimase Rhodose'i stipendiaadina) töötas Buttigieg konsultandina ettevõttes McKinsey & Company. Aastatel 2009–2017 töötas ta luureohvitserina Ameerika Ühendriikide mereväe reservis, sai leitnandi auastme ja käis 2014. aastal missioonil Afganistanis. 

Buttigieg valiti South Bendi linnapeaks 2011. aastal ja teiseks ametiajaks 2015. aastal. Enne tagasivalimist andis ta avalikkusele teada, et on gei. Tema valimisplatvorm sisaldas sissetulekute ebavõrdsuse vähendamist toetavaid meetmeid, keskkonnahoidlikku poliitikat, Demokraatliku Partei ja ametiühingute vahelist koostööd, tulirelvade ostjatele üleüldise taustakontrolli kehtestamist, võrdsuse seadust, tervisekindlustuse avalikku optsiooni ja DACA programmi säilitamist ebaseaduslike sisserändajate laste jaoks. Buttigieg toetab ka reforme, mis lõpetaksid valimisringkondade piiridega manipuleerimise, pööraksid ümber ülemkohtu kaasuse "Citizens United v. FEC" otsuse ja kaotaksid valimiskogu. 

## 2020. aasta presidendivalimised
23. jaanuaril 2019 teatas Buttigieg, et moodustab komisjoni, mis analüüsib tema Ameerika Ühendriikide presidendiks kandideerimise väljavaateid 2020. aasta valimistel. 14. aprillil 2019 teatas ta, et kandideerib valimistel, ja alustas kohe ka valimiskampaaniat. Buttigieg taotles kõigepealt Demokraatliku Partei eelvalimistel õigust saada partei ametlikuks presidendikandidaadiks. Kui teda oleks presidendivalimistel saatnud edu, võinuks temast saada noorim ja esimene avalikult homoseksuaalne Ameerika president. Kuid pärast kesist tulemust eelvalimistel Lõuna-Carolinas teatas ta 1. märtsil 2020, et loobub edasi kandideerimast.

## Viited
Krepdešiin

**Krepdešiin** (prantsuse keeles *crêpe de chine* 'hiina krepp') on peentest siledatest siid-, atsetaat- või polüesterkiududest labases siduses kootud õhuke poolläbipaistev tuhmi läikega kangas, mille koelõngad on tugeva keeruga krepplõngad ja lõimelõngad tavalised. Kuulub poolkreppkangaste hulka, lõngade keerd on 2S/2Z.

Krepdešiini pind siledam kui täiskreppkangastel. Kortsub vähe. Traditsiooniline krepdešiin oli tehtud siidikiududest. Kunstsiidist krepdešiin on täissiidist krepdešiinist välimuselt praktiliselt eristamatu.

Alates 1952. aastast oli krepdešiin Nõukogude Liidus ja Venemaal üks kõige laiemalt kasutusel olnud siidkangaid. Kasutati pluuside, kleitide, sallide ja rätikute jaoks.


Midsummer Night&#039;s Dream Savoy Theatre 1914 Costume Helena VA.jpg|Helena kostüüm 1914. aastal Savoy teatris mängitud "Suveöö unenäost". Victoria and Albert Museum, London
Förlovningsklänning, Louise - Livrustkammaren - 68132.tif|Must krepdešiinkleit, 1920. aastad. Livrustkammaren


## Viited
Paul Celan

**Paul Celan** (kodanikunimi **Paul Antschel**; 23. november 1920 – u 20. aprill 1970) oli juudi soost saksa keeles kirjutav luuletaja ja tõlkija. Celan on tema pseudonüüm. 

Ta sündis Rumeenia Kuningriigis Cernăuțis (Tšernivtsis, nüüd Ukraina territooriumil).

Paul Celani luulet on uurinud Tartu Ülikooli germanistika professor Marko Pajevic.

## Teosed eesti keeles
*Vikerkaar 9, 1989, 4 luuletust, tõlkinud Aadu Hurt
*Looming 6, 1991, 10 luuletust, tõlkinud Aadu Hurt
*Aadu Hurt, "Kivi leiva asemel" (1997) sisaldab mitmeid tõlkeid.
*Vikerkaar 8/9, 2001, Ain Kaalepi tehtud tõlked.
*"Tema seljas ratsutas öö" (2020), tõlkinud Aare Pilv ja Rein Raud

## Välislingid

*Aare Pilv Paul Celanist.
1. diviisi tagavarapataljon

**1. diviisi tagavarapataljon** oli Eesti Rahvaväe väeüksus aastatel 1918–1920.

1. diviisi tagavarapataljoni formeerimist alustati 31. detsembril 1918 Tallinnas. Aprillis 1919 viidi osa 1. diviisi tagavarapataljonist üle Rakverre, Tallinna jäänud väeosa oli aluseks Tallinna tagavarapataljoni moodustamisel 8. aprillil 1919.  

Pataljon tegutses kuni 16. maini 1920.

## Juhtkond ja koosseis
*1. jaanuar 1919 – 8. aprill 1919, polkovnik Ernst Limberg, 1. diviisi reservpataljoni ülem.

Tagavarapataljoni kuulusid 1, 2, 3 ja 4. rood, kooliõpilasterood, kuulipilduriterood, õpperood, pommipilduriterood, töörood, komandandi-, karantiini-, muusika- ja kirjutajatekomando, pataljoni ambulants.
## Välislingid
*1. Diviisi Tagavarapataljon (1919–1920), The National Archives of Estonia
Tallinna tagavarapataljon

**Tallinna tagavarapataljon** oli Eesti Rahvaväe väeüksus aastatel 1919–1920.

Tallinna tagavarapataljon moodustati 1919. aastal 8. aprillil, kui osa 1. diviisi tagavarapataljonist viidi aprillis 1919 üle Rakverre. Tallinna jäänud väeosa oli aluseks Tallinna tagavarapataljonile.

Tallinna tagavarapataljon nimetati 1919. aasta augustis ümber Tallinna tagavarapolguks. 

Pataljon tegutses kuni 15. juulini 1920. 

Tallinna Tagavarapolgu baasil formeeriti Tallinna Vahipataljon ja allohvitseride koolid. 

## Juhtkond ja koosseis
*8. aprill 1919 – 22. august 1919, polkovnik Ernst Limberg, Tallinna tagavarapataljoni ülem.

## Välislingid
*Tallinna Tagavarapataljon (1919–1920), The National Archives of Estonia
Inga Tislar

**Inga Tislar** (esinejanimega **Inga**; sündinud 26. aprillil 1996) on eesti laulja.

## Haridustee
2015. aastal lõpetas ta Tallinna Prantsuse Lütseumi. 2018. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli rütmimuusika laulmise eriala.

## Karjäär
Aastatel 2015–2019 laulis ta ansamblis La La Ladies.

Lauluvõistluse Eesti Laul 2019 finaalis sai ta koos Lumevärviga 5. koha lauluga "Milline päev". Inga osales ka järgnev aasta võistlusel Eesti Laul 2020, lauluga "Right Time."

Osales reisisaates "Rööparalli".

## Diskograafia

## Viited
Silbo

**Silbo Gomero** (hispaania keeles 'Gomera vile') on Gomera saarel praeguseni kasutatav vilekeel (õieti hispaania keele vilistatav register), millega on võimalik suud ja sõrmi kasutades suhelda kuni 3 kilomeetrilise vahemaa tagant. Silbo on võetud UNESCO  maailmapärandi nimistusse. Seda õpetatakse kõigis saare koolides keskastme esimeses kahes klassis (7. ja 8. klass) emakeele ja kirjanduse tundides. Praeguse silbo keele aluseks on hispaania (kastiilia) keel, kuid algselt kasutasid seda saare põliselanikud gomerod ja nende silbo baseerus kohalikul berberi keelte hulka kuuluval keelel.
Kenti hertsog

**Kenti hertsog** (inglise keeles *Duke of Kent*) on kuninglik hertsogitiitel Ühendkuningriigi aadlis (*Peerage of the United Kingdom*). 

See loodi esimest korda varasema Kenti krahvi Henry Grey jaoks 1710. aastal, kuid ta suri ilma sobivate pärijateta. Praegusel kujul lõi tiitli Inglise kuningas George V 12. oktoobril 1934 oma neljanda poja George'i jaoks. Alates 1942. aastast on tiitlit kandnud prints Edward, kuninganna Elizabeth II nõbu.

Tiitliga kaasneb kaks viisakustiitlit: St Andrewsi krahv ja Parun Downpatrick.

## Vaata ka
* Kenti krahv

## Viited

## Kirjandus
* Lysons, Daniel; Lysons, Samuel (1806). *Magna Britannia: Being a Concise Topographical Account of the Several Counties of Great Britain. Containing Bedfordshire, Berkshire, and Buckinghamshire* (1. köide). Cadell.
Burunge keel

**Burunge keel** on Tansaanias kõneldav keel, mis kuulub afroaasia keelkonna kuši keelte lõunarühma. 

Kõnelejaid on umbes 10 000.

## Viited

## Välislingid
*http://www.endangeredlanguages.com/lang/5064
Makett

**Makett** (prantsuse keeles *maquette*, inglise keeles *scale model*) on kolmemõõtmeline mudel hoonest, seadmest või masinast, skulptuurist, lava- või linnakujundusest, reeglina vähendatud mõõtkavas.

## Vaata ka
* *[[bozzetto]]*
* skits
* prototüüp
* kartoon

## Viited
Von der Leyeni esimene komisjon

**Von der Leyeni esimene komisjon** oli Euroopa Komisjoni seitsmes koosseis, mis oli ametis alates 1. detsembrist 2019 kuni 30. novembrini 2024. Selle president oli Ursula von der Leyen, kes juhatas 26 volinikust (üks igast liikmesriigist peale Saksamaa, mille esindaja oli president von der Leyen) koosnevat kabinetti ehk volinike kolleegiumi. Ühendkuningriik ei nimetanud volinikku Euroopa Liidust lahkumise plaani ja parlamendivalimiste tõttu. 1. detsembril 2024 astus ametisse Euroopa Komisjoni kaheksas koosseis, mille presidendiks valiti 2024. aasta juulis samuti Ursula von der Leyen ja mida nimetatakse seetõttu von der Leyeni teiseks komisjoniks.

## Poliitilised suunised
Enne ametisseastumist tutvustatud tegevuskavas nimetas Ursula von der Leyen kuut eesmärki:

### Euroopa roheline kokkulepe

Euroopa rohelise kokkuleppe tegevuskava esitles von der Leyeni komisjon 11. detsembril 2019. Tegevuskava abil soovitakse saavutada ELis säästev majandus, muutes kliima- ja keskkonnaprobleemid kõikides poliitikavaldkondades võimalusteks ning ülemineku kõigi jaoks õiglaseks ja kaasavaks.

### Inimeste teenistuses olev majandus
Prioriteetideks on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine, majandus- ja rahaliidu süvendamine, Euroopa sotsiaalõiguste samba täieulatuslik rakendamine, võrdõiguslikkus ja õiglane maksustamine.

### Digiajastule vastav Euroopa
Eesmärgiks on töötada välja ühised Euroopa standardid 5G-võrkude jaoks, andmete liikumise ja kasutamise tasakaalustamine eraelu puutumatuse, julgeoleku-, turvalisuse- ja eetikanormidega, samuti digiplatvormide, -teenuste ja -toodete vastutust ja ohutust käsitlevate normide kaasajastamine ning digitaalse ühtse turu väljakujundamine.

### Euroopaliku eluviisi edendamine
Õigusriigi kaitsmine, ELi välispiiride tugevdamine, Euroopa varjupaigasüsteemi ajakohastamine, arengukoostöö rände lähteriikidega, Euroopa sisejulgeolek (Euroopa Prokuratuuri volituste suurendamine).

### Euroopa positsiooni tugevdamine maailmas
Vaba ja aus kaubandus, aktiivsem roll koostöös naabrite ja partneritega (terviklik Aafrika-strateegia, liitumisläbirääkimised Põhja-Makedoonia ja Albaaniaga, strateegiline partnerlus Ühendkuningriigiga Brexiti järel), koordineeritud lähenemisviis kogu välistegevusele, alates arenguabist kuni ühise välis-ja julgeolekupoliitikani ja Euroopa kaitse (terviklik lähenemisviis ELi julgeolekule).

### Uus hoog Euroopa demokraatiale
Suurem sõnaõigus Euroopa inimestele, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi partnerluse tugevdamine, Euroopa Komisjoni esikandidaatide süsteemi täiustamine, suurem läbipaistvus ja rangem kontroll (kõigi ELi institutsioonide jaoks ühise sõltumatu eetikakomitee loomine), demokraatia kaitsmine (parem kaitse välise sekkumise eest, väärinfo edastamise ja internetis vihakõne levitamise vastu võitlemine.)

## Volinikud

### Von der Leyeni komisjoni peadirektoraadid

## Vaata ka
* Von der Leyeni teine komisjon

## Viited

## Välislingid
* "Politico pani Simsoni tegevusele volinikuna hinde C" ERR, 2. detsember 2024
Ӕ

**Ӕ** (**ӕ**) on kirillitsa täht, mis esineb osseedi keeles. Osseedi tähestiku 2. täht.

Tähe võttis osseedi keeles kasutusele Anders Johan Sjögren.

## Vaata ka
* Æ (ladina tähestiku täht)
Joniškise vald (Molėtai)

**Joniškise vald** (leedu keeles *Joniškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Molėtai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 130&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 1251 inimest. Valla keskus on Joniškise alev, kus aastal 2011 oli 258 elanikku. Vallamaja asub aadressil Arino g. 14. Vallavanem on Rimantas Verbaitis.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Stefan Airapetjan

**Stefan Airapetjan** (esinejanimega **Stefan**; sündinud 24. detsembril 1997 Viljandis) on Armeenia juurtega Eesti laulja. 

## Osalemine telesaadetes
Hooajal 2010/2011 osales Stefan Eesti Televisiooni laste laulukonkursil "Laulukarussell" ning jõudis finaali. Tema juhendaja ja vokaalpedagoog on aastaid olnud Hedi-Kai Pai. 

2020. aasta kevadel osales ta TV3 meelelahutussaates "Maskis laulja", mille võitis. 

## Eesti Laul ja Eurovisioon
Konkursil "Eesti laul" osales ta bändiga Vajé esimest korda 2018. aastal ning tema esitatud laul "Laura (Walk with Me)" saavutas kolmanda koha. Lauluvõistlusel "Eesti laul 2019" sai tema esitatud laul "Without You" kolmanda koha ning võistlusel "Eesti laul 2020" saavutas 7. koha. Lauluvõistlusel "Eesti laul 2022" saavutas Stefani esituses esikoha laul "Hope", mis valiti Eestit esindama 2022. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Itaalias Torinos. Eurovisiooni finaalis saavutas laul 13. koha. 

## Koostöö muusikas
Stefan on teinud koostööd selliste muusikute ja produtsentidega nagu Sven Lõhmus, Karl-Ander Reismann, Vallo Kikas ja Liis Lemsalu.

2018. aastast teeb ta koostööd agentuuriga Moonwalk ja tema mänedžer on Tambet Mumma.

## Diskograafia

### Albumid
* "Hope" (2022)

### Singlid

* "Without You" (2018)
* "Better Days" (2019)
* "We'll Be Fine" (2019)
* "By My Side" (2019)
* "Oh My God" (2020)
* "Let Me Know" (2020)
* "Doomino" (koos Liis Lemsaluga) (2021)
* "Headlights" (2021)
* "Hope" (2022)
* "Miraaž" (2022)
* "Kiri Külmkapi Peal" (2022)
* "Kiri külmkapi peal 2.0" (duett Lennaga, remix ja akustiline versioon) (2023)
* "Seotud käed" (2023)
* "Katkine Tee" (2024)
* "Purjetuul" (2024)
* "JACKPOT" (2025)
* "Eiffel" (2025)

## Tunnustus
26. jaanuaril 2023 sai Stefan Eesti muusikaauhindade galal neli auhinda: ta võitis kategooriates "Aasta meesartist", "Aasta popartist", "Aasta laul" ja "Rahva lemmik". 

Eesti popmuusika aastaauhindade galal sai Stefani "Miraaž" auhinna "Aasta Raadiohitt 2023". 

## Isiklikku
2023. aastal abiellus Stefan Airapetjan Victoria Koitsaarega. Neil on tütar Maya (sündinud 2022) ja poeg Maru (sündinud 2025).

## Viited
Zbąszyń

**Zbąszyń** (saksa *Bentschen*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Nowy Tomyśli maakonnas, Zbąszyńi valla halduskeskus. Zbąszyń asub Poznańist umbes 70 km läänes.

Asula oli olemas juba 12. sajandil, linnaõigused sai enne 1311. aastat. Alates 1338. aastast oli Zbąszyń Poola Kuningriigi koosseisus. 15. sajandil oli linn hussiitliku liikumise keskus. 17. ja 18. sajandil linna tähtsus vähenes.  Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). Raudteeühenduse Poznańi ja Berliiniga sai Zbąszyń 1870. aastal. 1919. aastal läks Zbąszyń Poola koosseisu tagasi.

## Galerii

Zbaszyn kosciol.jpg
Rynek 4 in Zbaszyn (2).jpg
Town hall of Zbaszyn (1).jpg
Zbąszyn Deportation nach Sibirien.jpg


## Viited

## Välislingid
*
Indigo

**Indigo** (vanakreeka keelest ἰνδικόν *indikón*, 'India', 'Indiast pärinev'; arvatava päritolukoha Ida-India järgi) on taimse päritoluga looduslik sügavsinise tooniga küüpvärvaine. Kasutatakse tekstiili, naha jm materjalide värvimiseks ning lasuurvärvina maalikunstis. Üksi või hennaga kombineeritult kasutatakse mõnes piirkonnas keha ja juuste värvimiseks.

Värvainete indeksis kannab naturaalne indigo tähist NB1 (Natural Blue 1) ja sünteetiline PB66 (Pigment Blue 66), küüpvärvainete rühma kuuluvana on ta tähis Vat Blue 1, aine ehituse järgi 75780.

## Saamine
Indigot on toodetud mitmetest suurema või väiksema indigotiinisisaldusega taimedest:
* värvi-indigopõõsas *Indigofera tinctoria* ja teised sama perekonna liigid
* Jaapanis ja taiwanil subtroopilistes regioonides indigo-käbiõis *Strobilanthes cusia*
* Ida-Aasias enne indigopõõsa introdutseerimist indigo-kirbutatar *Persicaria tinctoria*, ka *Polygonum tinctorum*
* Kesk- ja Lõuna-Ameerikas *[[añil]]* (*Indigofera suffruticosa*)
* Euroopas sinerõigas *Isatis tinctoria*

Indigofera tinctoria2.jpg|Värvi-indigopõõsas *Indigofera tinctoria*
馬藍 Strobilanthes cusia -香港嘉道理農場 Kadoorie Farm, Hong Kong- (9240156784).jpg|Indigo-käbiõis *Strobilanthes cusia*
2016 1010 1119 dsc07615.jpg|Indigo-kirbutatar *Persicaria tinctoria*
Starr 060416-7686 Indigofera suffruticosa.jpg|*Indigofera suffruticosa*
Isatis tinctoria (s. str.) sl5.jpg|Sinerõigas *Isatis tinctoria*


## Ajaloost
Indigo kuulub vanimate ja tuntuimate värvainete hulka ja seda kasutati juba eelajaloolisel ajal tekstiilide värviseks. Indigovärvi ainsaks allikaks olid kaua taimeosad, nagu sinerõika või indigopõõsa lehed.

1865. aastal tegi Adolf von Baeyer rea uurimusi, millega ta töötas välja erinevad indigo sünteesi meetodid ja tegi kindlaks indigovärvaine keemilise ehituse. Oma töö eest värvainete keemia vallas sai ta 1905. aastal Nobeli keemiaauhinna. Indigo kohta tehtud uurimistöö tulemused mängisid olulist rolli orgaanilises keemias ka edaspidi, eriti avastused värvaine värvuse seose kohta aine või tema derivaatide molekuli ehitusega.

Indigo tööstusliku sünteesi väljaarendamisega 19. sajandi lõpul algas rahaliselt ja ajaliselt oluliselt soodsam indigovärvi tootmine võrreldes traditsiooniliste tehnoloogiatega. See suretas välja loodusliku indigo tootmise ja turu. Enamik tänapäeval toodetavast sünteetilisest indigovärvainest läheb sinise teksariide (*denim*) tootmiseks.

## Vaata ka
* Potisinine
* Maiade sinine
* Teksasinine

## Viited

## Välislingid

* Indigo-kirbutatraga värvimine EKA õppeprogrammis Shibori
Nõpode keel

**Nõpode keel** on Peruus räägitav keel, mis kuulub vitoto keelkonda. Lähemad sugulaskeeled on minika ja murui keel.

Jine keeles on 18 konsonantfoneemi ja 6 vokaalfoneemi.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/nupo1240
*http://www.endangeredlanguages.com/lang/2982
Ludovic Orban

**Ludovic Orban** (sündinud 25. mail 1963 Brașovis) on Rumeenia insener ja poliitik, ta on Rahvuslik-Liberaalse Partei liige. Ta oli 4. novembrist 2019 kuni 7. detsembrini 2020 Rumeenia peaminister.

Ta sündis ungarlasest isa ja rumeenlasest ema pojana. 1982. aastal lõpetas ta Andrei Șaguna lütseumi Brașovis ja 1988. aastal Transilvaania Ülikooli Brașovis, kus oli õppinud masinaehituse tehnoloogiat. 1993. aastal lõpetas ta politoloogia erialal riikliku avaliku halduse ja poliituuringute ülikooli (*Școala Națională de Studii Politice și Administrative din București*).

Aastatel 2004–2007 oli ta Bukaresti abilinnapea.

5. aprillist 2007 kuni 22. detsembrini 2008 oli ta Rumeenia transpordiminister ning aastatel 2008–2016 Rumeenia parlamendi alamkoja liige.

4. novembril 2019 sai ta Rumeenia peaministriks. 7. detsembril 2020 astus ta seoses oma erakonna oodatust halvema tulemusega parlamendivalimistel ametist tagasi.

## Isiklikku
Tema isa on ungarlane ja ema rumeenlane. Isa kuulus Rumeenia salapolitseisse Securitate. Ta on abielus ja tal on poeg. Tema vend Leonard Orban on endine Euroopa Komisjoni liige.

## Viited
Inturkė vald

**Inturkė vald** (leedu keeles *Inturkės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Molėtai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 129&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 1337 inimest. Valla keskus on Inturkė küla. Vallamaja asub aadressil Bažnyčios g. 16. Vallavanem on Almutė Navickienė.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Ujumise Euroopa rekordid

**Euroopa ujumise rekordid** on kiireim aeg, mille on saavutanud ujuja, kes esindab Euroopa ujumise juhtorgani Euroopa ujumisliidu (LEN) liikmesliitu.

Rekordid saab püstitada pika raja (50 meetrit) või lühiraja (25 meetrit) basseinides, kusjuures rekordid registreeritakse järgmistel distantsidel nii meeste kui ka naiste osas.

*Vabaujumine: 50 m, 100 m, 200 m, 400 m, 800 m, 1500 m
*Seliliujumine: 50 m, 100 m, 200 m
*Rinnuliujumine: 50 m, 100 m, 200 m
*Liblikujumine: 50 m, 100 m, 200 m
*Kompleksujumine: 100 m (ainult lühirajal), 200 m, 400 m
*Teateujumine: 4 × 50 m vabaujumine (ainult lühirajal), 4 × 100 m vabaujumine, 4 × 200 m vabaujumine, 4 × 50 m kompleksujumine (ainult lühirajal), 4 × 100 m kompleksujumine

Ratifitseerimisprotsess hõlmab riikliku föderatsiooni poolt LEN-le avalduse esitamine, milles on kirjas ujuja nimi (nimed), kellaaeg, ujumise kuupäev ja asukoht, ametnike nimed ja kantud ujumistrikoomudel. Pärast ratifitseerimist ilmuvad kirjed ametlikule dokumentide loetelule. Räsivärviga tähistatud dokumendid ootavad praegu LEN-i ratifitseerimist või on saadud pärast ametlike nimekirjade viimast versiooni.

## Suur bassein (50 m)
### Mehed
### Naised
### Segavõistkonnad
## Väike bassein (25 m)
### Mehed
### Naised
### Segavõistkonnad

## Välislingid
*LEN-i koduleht
*LEN-i ametlik tulemuste andmebaas
Galuonai

**Galuonai** on järv Leedus Molėtai rajoonis. Järv asub Inturkėst kolm kilomeetrit lääne pool ja jääb Labanorase regionaalparki. Galuonai kuulub Nemunase vesikonda.  

Galuonai sügavaim koht asub selle lõunaosas. Järve idaosas on pikk Gėluotase järveks nimetatav laht, mille pikkus on 3,8 kilomeetrit. See läheb üle väinaks, mis ühendab Galuonaid Vašuokase järvega, millest omakorda algab Išnarai järve suubuv väin; see süsteem on Galuonai väljavooluks.

Kaldad on valdavalt madalad ja soostunud, põhjakallas on kõrgem ja metsane. Järves on kuus saart: Pušinė 1,16 ha, Lipuoka saar 0,69 ha,  Kernė saar 0,16 ha, Salelė 0,09 ha ja 2 nimetut saarekest (1,34 ha ning 0,04 ha). Kaldajoone pikkus on 23,5 kilomeetrit. Järve kallastel asuvad Antagaluonė, Miežonysi, Mackonysi, Rutonysi, Liešiškėse ja Maciūniškėse külad, Gėluotase kaldal – Suduikiai, Dūdanosiai, Inturkė ja Pakrovai külad.

Järve nimi on tuleneb tõenäoliselt selle sügavusest, mida tähistab eesliide *gal-*.
## Viited
Mindūnai vald

**Mindūnai vald** (leedu keeles *Mindūnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Molėtai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 66&nbsp;km². 2011. aasta seisuga elas seal 506 inimest. Valla keskus on Mindūnai küla. Vallamaja asub aadressil Muziejaus g. 8. Vallavanem on Virginija Salapėtienė.

Kogu valla territoorium jääb Labanorase regionaalparki.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Cecilia Månsdotter

**Cecilia Månsdotter** (Eka; sündinud pärast 1475, surnud 1522 katku) oli Rootsi aadlidaam, Rootsi kuningas Gustav I Vasa (1496–1560, Rootsi kuningas al. 1523) ja tolle õe Margarete von Hoya (1497–1536 Reval) ema. 

Cecilia vanemad olid Sigrid Eskilsdotter (Banér) ja Måns Karlsson (Eka). Cecilia ema abiellus hiljem Nils Erikssoniga (Gyllenstierna) ja sellest abielust sündinud tütar, Cecilia poolõde Kristina Nilsdotter, abiellus hiljem Sten Sture Nooremaga. 

Cecilia abiellus Erik Johanssoniga (Vasa, u. 1475–1520 nn Stockholmi veresaun) ja neil oli kaheksa last, kellest poeg Gustav oli hilisem Rootsi kuningas ja tütar Margarete von Hoya suri 1536 Tallinnas ja maeti Tallinna Toomkirikusse peaaltari ette, haua täpne asukoht ei ole enam teada.
Wieleń

**Wieleń** (saksa *Filehne*, Saksamaale kuulunud osa aastatel 1927–1939 *Deutsch Filehne*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Czarnkówi maakonnas, Wieleńi valla halduskeskus. Linn asub Noteći jõe ääres, Poznańist umbes 75 km loodes.

Asula oli olemas juba 12. sajandil. Linnaõigused sai Wieleń enne 1458. aastat. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). Raudteeühenduse sai Wieleń 1851. aastal.

1920. aasta jaanuarist kuni 1939. aasta septembrini oli Wieleń kaheks jagatud piirilinn. Suurem osa linnast kulus Poolale, väiksem osa Saksamaale.

## Galerii

Wielen City Hall.JPG
Wielen Polnocny.JPG
Wieleń 269-50.jpg
Wielen welfare house 01.JPG
Wielen church 02.JPG


## Viited
Wellington Paulista

**Wellington Pereira do Nascimento** (enam tuntud kui **Wellington Paulista**; sündinud 22. aprillil 1984 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis América Mineiro.

Ta alustas klubikarjääri Clube Atlético Juventuses. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud paljudes Brasiilia kõrgliiga klubides, sh Santoses (2006), Botafogos (2007–2008), Cruzeiros (2009–2012), Palmeirases (2011), Criciúmas (2013), Internacionalis (2014), Coritibas (2015), Fluminenses (2015), Ponte Pretas (2016), Chapecoenses (2017–2019), Fortalezas (2019–2021) ja alates 2022. aastast América Mineiros. Neljal hooajal on ta Brasiilia kõrgliigas löönud vähemalt 10 väravat: 2009. ja 2012. aastal Cruzeiro meeskonnas, 2013. aastal Criciúma meeskonnas ning 2019. aastal Fortaleza meeskonnas.

Ainus välisklubi, kus ta on mänginud, on Hispaania esiliigaklubi Deportivo Alavés, mille koosseisu kuulus ta hooajal 2006–2007. 2013. aasta jaanuaris suundus ta Cruzeirost laenule Inglismaa kõrgliig klubisse West Ham United, kuid üheski liigamängus ta klubi meeskonnas platsile ei pääsenud.

## Saavutused
;Cruzeiro
*Campeonato Mineiro: 2009, 2011
;Internacional
*Campeonato Gaúcho: 2014
;Chapecoense
*Campeonato Catarinense: 2017
;Fortaleza
*Campeonato Cearense: 2019, 2020, 2021
*Copa do Nordeste: 2019
Kirimale naiste rahvusvaheline meister

**Kirimale naiste rahvusvaheline meister** (inglise keeles *Correspondence Chess Ladies' International Master*; lühend **LIM**) on kirimales sportlike saavutuste eest naismaletajatele tulemuspõhiselt antav nimetus.

Nimetuse võttis kasutusele Rahvusvaheline Kirimaleföderatsioon (ICCF) 1972. aastal. Esimesena anti see nimetus samal aastal lõppenud esimeste naiste kirimale maailmameistrivõistluste finaalturniiril (1968–1972) esikoha saanud Olga Rubtsovale (sai ühtlasi kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse). 

1970. aastatel sai kirimales naiste rahvusvahelise meistri nimetuse kokku 13 maletajat, sealhulgas 1975. aastal anti nimetus kolmele, 1976. aastal kahele, 1977. aastal viiele ning 1978. ja 1979. aastal ühele kirimaletajale.  

2012. aasta novembri seisuga oli kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse saanud kokku 95 maletajat, 2019. aasta oktoobri seisuga 182 maletajat, sealhulgas Eestist kaks maletajat.

## Kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse saanud maletajaid

*1972 – Olga Rubtsova 
*1975 – Juliane Hund
*1975 – Anita Zinn-Kessler
*1978 – Marta Litinskaja
*1990 – Ljuba Kristol
*1991 – Ljudmila Belavenets
*1991 – Gertrude Schoißwohl
*1994 – Olita Rause
*2003 – Annemarie Burghoff
*2011 – Svetla Yordanova

### Kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse saanud Eesti maletajad
*1991 – Merike Rõtova
*2006 – Svetlana Zainetdinova

## Vaata ka
*Kirimale naiste suurmeister
*Kirimale rahvusvaheline meister

## Välislingid
*ICCF-i andmebaas. iccf.com
*Naiste rahvusvaheliste meistrite nimistu 2012. aasta seisusga. iccf.com
Fredy Guarín

**Fredy Alejandro Guarín Vásquez** (sündinud 30. juunil 1986 Puerto Boyacás) on Colombia jalgpallur, kes mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Vasco da Gama. Ta on mitmekülgne mängija, kes võib mängida kesk-, kaitsva või parempoolkaitsjana.

Ta alustas klubikarjääri 2002. aastal Colombia klubis Atlético Huila. Ta on mänginud veel Colombia klubis Envigado, Argentina suurklubis Boca Juniors, Prantsusmaa kõrgliiga klubis Saint-Étienne, Portugali kõrgliiga klubis Porto, Itaalia kõrgliiga klubis Milano Inter ja Hiina kõrgliiga klubis Shanghai Shenhua. Kõige edukamad on olnud Portos veedetud aastad 2008–2012, mil ta tuli kolm korda Portugali meistriks ning võitis hooajal 2010–11 UEFA Euroopa Liiga. Vasco da Gamaga liitus ta 2019. aasta septembris.

Ta kuulus Colombia jalgpallikoondisse aastatel 2006–2015 kokku 57 korda ja lõi neli väravat. Ta kuulus Colombia koondisse 2005. aasta CONCACAF Gold Cupil, 2011. aasta Copa Américal ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Porto
*Primeira Liga: 2008–09, 2010–11, 2011–12
*Taça de Portugal: 2008–09, 2009–10, 2010–11
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2009, 2010, 2011
*UEFA Euroopa Liiga: 2010–11
*UEFA Superkarikas: Teine koht 2011
*Taça da Liga: Teine koht 2009–10
;Shanghai Shenhua
*Chinese FA Cup: 2017

## Välislingid
Deana Noop

**Deana Noop** (sündinud 23. jaanuaril 1994) on eesti sisulooja ja juutuuber. 

2017. aastal lõpetas Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga ajakirjanduse ja kommunikatsiooni erialal. Seejärel lõpetas ta Tartu Kutsehariduskeskuse juuksuri erialal.

Deana Noopil on sotsiaalmeedias tegutsenud juba 2017. aasta keskpaigast, kui alustas oma eestikeelse YouTube’i kanaliga deanabanana. 2019. aastal nimetas Baltic Brands Deana Noopi TOP 5 kõige mõjuvõimsama Instagrami kasutaja sekka Eestis.

2018 aasta märtsis võitis ta Eesti Sotsiaalmeedia Auhinnad Playnupp raames läbi rahvahääletuse aasta uustulnuka tiitli.

Tema lapsepõlv möödus Elvas, praegu elab Tartus.

## Viited
Velje järv

**Velje järv** on järv Venemaa Petseri rajooni Irboska vallas. 1920–1944 kuulus Petserimaa osana Eestile.

Järve pindala on 1,8 km², keskmine sügavus 1,5 m, suurim sügavus 3,8 m. Järvest voolab läbi Nalitsa oja (Velje oja).

Järvest idas asub Velje küla.

Velje järves leidub haugi, särge, ahvenat, latikat, roosärge, kokre, linaskit, luukaritsat ja teisi kalu.

## Viited
Verrazzano-Narrowsi sild

**Verrazzano-Narrowsi sild** (inglise keeles *Verrazzano-Narrows Bridge*) on 4176 meetri pikkune ja kahetekiline rippsild, mis ühendab Long Islandi saart üle Narrowsi väina Staten Islandi saarega.

Sild avati 1964. aasta novembris pärast viis aastat kestnud tarindustöid. Selle näol on tegu kaasaegse väravaga New Yorgi sadamasse.

Alates valmimisest kuni 1981. aastani oli see maailma pikim rippsild (sildeava pikkusega 1298 meetrit). Seejärel läks tiitel Humberi sillale Suurbritannias, mille sildeava on 1410 meetrit.

Silla kavandas Ammann & Whitney, mille eesotsas oli Othmar Ammann, kes osales ka George Washingtoni silla ja Bayonne'i silla projekteerimisel.

Sild on nimetatud maadeuurija Giovanni da Verrazzano järgi, kes külastas 1524. aastal New Yorgi lahte.

## Välislingid
Peredelkino kalmistu

**Peredelkino kalmistu** (vene keeles *Переделкинское кладбище*) on kalmistu Moskvas Novomoskovski ringkonnas Peredelkino asula lähedal.

Külakalmistuna oli Peredelkino kalmistu olemas juba 17. sajandil. 1935. aastal rajati lähedusse kirjanike asula. 1960. aastatel kujunes Peredelkino kalmistu kirjanike nekropoliks.

Alates 2012. aastast asub Peredelkino kalmistu linnapiiride laiendamise tulemusel Moskva linna territooriumil. 

## Maetuid
*Margarita Aliger
*Valentin Asmus
*Aleksandr Avdejenko
*Jefim Geller
*Jevgeni Jevtušenko
*Boriss Pasternak
*Robert Roždestvenski
*Juri Štšekotšihhin
*Arseni Tarkovski
*Leon Toom
*Kornei Tšukovski
*Nikolai Virta
*Mihhail Volkonski

## Vaata ka
*Jassenevo kalmistu
*Katšalovo kalmistu
*Medvedkovo kalmistu
*Perlovskoje kalmistu
*Põhtino kalmistu
*Rogožskoje kalmistu
*Timirjazevskoje kalmistu

## Viited
Katteüksus

**Katteüksused** olid 1928. aastal Kaitseväe organisatsiooni ja koosseisude seadlusega kehtestatud Eesti kaitseväe rahuaegse organisatsiooni üksused jalaväes, suurtükiväes, ratsaväes ja soomusväes. 

Katteüksused olid alati lahinguvõimelised üksused või allüksused, mille ülesanne oli riigi julgestamine kaitsejõudude mobilisatsiooni ajal. Katteüksustes pidid teenima rahuajal ainult noorsõduri kursuse läbiteinud sõdurid.

Katteüksused olid:
*1. diviisi 1. Jalaväerügement ja 2. diviisi 7. Jalaväerügement
*A-tüüpi üksused ja allüksused:
**välisuurtükiväes 1. diviisi 1. Suurtükiväegrupp ja 2. diviisi 3. Suurtükiväegrupp
**ratsaväes
**soomusrongidel, 1. soomusrongirügemendis ja 2. soomusrongirügemendis

Allüksuste, mis polnud rahuajal lahinguvõimelised (kaadriüksused) ülesandeks jäi rahuajal noorsõdurite väljaõpe ja mobilisatsiooni eeltööd. Kaadriüksused olid:
*üksikud jalaväepataljonid
*B-tüüpi allüksused ratsaväes ja soomusrongidel
*B- ja C-tüüpi suurtükiväegrupid (1. diviisi 2. Suurtükiväegrupp, 2. diviisi 4. Suurtükiväegrupp ja 3. diviisi 5. Suurtükiväegrupp)

## Vaata ka
*Regulaarvägi

## Viited
Värvi-indigopõõsas

**Värvi-indigopõõsas** (*Indigofera tinctoria*) on liblikõieliste sugukonda kuuluv troopilises Aasias kasvav põõsas, mis on arvatavasti ajaloos vanim sinise värvaine indigo allikas.

## Ajaloost
Indigopõõsas kasvab Aasias ja mõnes Aafrika osas, kuid tagantjärele on taime algset kodumaad raske kindlaks teha, sest seda on kultiveerinud erinevad kultuurid aastasadu. Värvitaimena on tal väga pikk ajalugu. Nimetuse *indigo* algupära on kreeka *indikon* ja ladina *Indicum*, mis mõlemad viitavad värvi algsele päritolule – Indias on indigo olnud väga kaua sinise värvaine allikaks ning Kreeka-Rooma tsivilisatsiooni aegadel oli India suurim indigo tootja ja turustaja. Samas on indigo ka Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida kultuurides tuntud juba umbes 6000 aastat (umbes sama kaua nagu henna). Sumerid tundsid indigot ja Babüloonias ja Assüürias kasutati seda peamiselt villase lõnga värvimiseks. Egiptlased oskasid indigoga värvida ka linaseid kangaid – vanimad säilinud värvitud muumiasidemed pärinevad aastast 1580 eKr.

## Kirjeldus
Indigopõõsas on püstine ja tugevalt harunenud põõsas, mis kasvab 1–2 meetri kõrguseks. Ta võib olla olenevalt kasvukoha kliimast üheaastane, kaheaastane või püsik. Uued oksaharud puituvad umbes aastaga. Kasvab troopikas ja subtroopikas kuni 1600 meetri kõrgustel aladel. Kasvab paremini aladel, mil päevane temperatuurivahemik jääb 22–28 °C, kuid võib taluda ka vahemikku 7–32 °C. Vajab päikesepaistelist kasvukohta ja mõõdukalt niisutatud viljakat pinnast ning kaitstust palavate tuulte eest. Võib tungida invasiivsena looduslikesse ökosüsteemidesse.

Indigopõõsa juurtel on sümbiootilised mügarbakterid nagu teistel liblikõielistel ja taime kasvatamist kasutatakse ära analoogiliselt muudele sugukonna liikidele, et rikastada pinnast lämmastikuga.

Liitlehed on helerohelised paaritusulgjad, lehekesed siledaservalised elliptilise kujuga ja tipuogaga. Roosad kuni violetjad õied paiknevad kobaratena oksatippudes.

## Kasutamine
### Värvitaimena
Värvi toodetakse indigopõõsa lehtedest. Lehtedega oksad lõigatakse maha 10–20 cm kaugusel maapinnast, kui taimed on 4–5 kuud vanad, taime õitsemise ajal. Seejärel asetatakse oksad vähemalt 12 tunniks sooja kätte ja vette, ning selle fermenteerumise tulemusel moodustub just tekstiili värvimiseks kasutatav, vees raskesti lahustuv tumesinine sade, mis ongi värvaine indigo.

Lehesaak võib olla 1,6–5,4 tonni hektarilt. Saagikoristus peab olema õigeaegne, vastasel korral hävitaksid vihmad selle mõne tunniga. Aastas on võimalik saada kuni kolm saaki.

Marco Polo oli esimene eurooplane, kes kirjeldas indigopõõsast värvi tootmist. Alates keskajast oli indigo ka maalikunstis sageli kasutatav värvaine.

### Ravimtaimena
Indigopõõsa osi on selle päritolumaades vanadest aegadest kasutatud rahvameditsiinis. Noori võrseid on kasutatud hambaharjadeks.

## Vaata ka
* Indigo
* Sinikivi

## Viited

## Välislingid
* Indigofera tinctoria. - Useful Tropical Plants
* Indigofera tinctoria andmebaasis Plants For A Future
Joakim Brahe

**Joakim Brahe** (hukati 1520 Stockholmis) oli Rootsi kuninga Gustav I Vasa õe Margareta abikaasa. 

Joakim Brahe oli Rootsi riiginõuniku Peder Magnusson Brahe ja Öllegård Turesdotteri poeg. Joakim Brahe toetas poliitikas Sture'de suguvõsa ja hukati seetõttu novembris 1520 Stockholmi veresaunas, mil Rootsi kuningaks kroonitud Kristian II laskis hukata 80–90 aadlikku ja vaimulikku, kes pooldasid Sture'de poliitilisi vaateid. 

Joakim Brahe abiellus Gustav I Vasa õe Margaretaga aastal 1516, pulmad korraldas Sten Sture Noorem kuninglikus Stadsholmeni residentsis, abielust sündis neli last: Per Brahe vanem 1520–1590, Brita Joakimsdotter Brahe, Öllegård Joakimsdotter Brahe ja Mauritz Brahe. 

Joakim Brahele kuulus Tärno mõis Nyköpingi lähedal Rootsis.

## Viited
Helmindimunade koproloogiline loendamine

**Helmindimunade koproloogiline loendamine** (inglise keeles *Fecal Egg Count*, lühend FEC) on laboratoorne uuring, millega tuvastatakse siseparasiitsete helmintide, ümar- ja paelusside munade ja koktsiidide ootsüstide esinemine ja kogus väljaheidetes.

## Diagnostika

Helmindimunade koproloogiline loendamine (HKL) võimaldab kaudselt hinnata organismi siseparasiitide koormust. HKL teostatakse flotatsioonimeetodil ja saadud tulemus väljendatakse helmindimunade arvuna 1 grammis väljaheites (inglise keeles *eggs per gram*, lühend EPG). Flotatsioonilahuse erikaal peab ületama koproproovis olevate parasiitide munade ja ootsüstide erikaalu. Peamiselt kasutatakse NaCl küllastatud vesilahust erikaaluga 1,18 või MgSO4 küllastatud vesilahust erikaaluga 1,25.

## Resistentsus
Maailmas on viimaste aastakümnetega kasvanud helmintide resistentsus antihelmintikumide suhtes. Euroopa Liit on andnud soovitused liikmesriikidele, mille kohaselt on HKL peamine diagnostikavahend, millega hinnata organismi parasiitide infestatsiooni koormust. Resistentsuse kasvule on kaasa aidanud antihelmintikumide liigne tarvitamine ja aladoseerimine. Selle vältimiseks on mitmed riigid sh Rootsi, Taani, Madalmaade Kuningriik muutnud antihelmintikumid retseptikohustuslikeks ravimiteks.

## Puudused
*Strongylidae* sugukonna liikide munad on morfoloogiliselt eristamatud, mistõttu ei saa loendamisel eristada perekondi ega liike. Rahvusvaheliselt loetakse 200 helmindimuna 1 grammis koproproovis piirväärtuseks (inglise keeles *cut-off value*). Kui EPG näitaja on alla selle piiri, siis antihelmintikumide manustamine pole soovitatav. *Strongylidae* sugukonna perekondadel on aga erinevad rändemehhanismid, millest mõni on kliiniliselt suurema ohuga, kuid võib jääda väiksema helmintide üldkontsentratsiooni tõttu diagnoosimata. Paelusside (*Anoplocephala spp.*) paljunemise eripära tõttu ei sobi HKL paelussi infestatsiooni täpseks diagnoosimiseks, kuna võib anda valenegatiivset tulemust. Paelussi diagnoosimisel eelistatakse polümeraasi ahelreaktsiooni meetodit (PCR).

## Viited

## Kirjandus
* Vaala, W. & R. Houston. 2018. „Parasite Control Strategies“. In Pusterla, N. & J. Higgins (ed) *Interpretation of Equine Laboratory Diagnostics* (301-319), NJ, USA: John Wiley & Sons, Inc.

## Välislingid
* Lane, Thomas J. Parasite Control in Horses MSD Veterinary Manual
Halle ringkond

**Halle ringkond** (saksa *Bezirk Halle*) oli Saksa DV  ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal. 

Halle ringkonna pindala oli 8771 ruutkilomeetrit, elanikke oli 1986. aastal 1 783 987.

## Viited
Suhli ringkond

**Suhli ringkond** (saksa *Bezirk Suhl*) oli Saksa DV  ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.

Suhli ringkonna pindala oli 3856 ruutkilomeetrit, 1986. aastal oli elanikke 549 636.

## Viited
Erfurdi ringkond

**Erfurdi ringkond** (saksa *Bezirk Erfurt*) oli Saksa DV  ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.

Erfurdi ringkonna pindala oli 7349 ruutkilomeetrit, 1986. aastal oli elanikke 1 235 785.

## Viited
Schwerini ringkond

**Schwerini ringkond** (saksa *Bezirk Schwerin*) oli Saksa DV  ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.

Schwerini ringkonna pindala oli 8672 ruutkilomeetrit, 1986. aastal oli elanikke 592 519.

## Viited
Rostocki ringkond

**Rostocki ringkond** (saksa *Bezirk Rostock*) oli Saksa DV  ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.

Rostocki ringkonna pindala oli 7075 ruutkilomeetrit, 1986. aastal oli elanike arv 909 550.

## Viited
Neubrandenburgi ringkond

**Neubrandenburgi ringkond** (saksa *Bezirk Neubrandenburg*) oli Saksa DV  ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.

Neubrandenburgi ringkonna pindala oli 10 948 ruutkilomeetrit, 1986. aastal oli elanike arv 620 057.

## Viited
Liiduvere oja

**Liiduvere oja** on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Lemmjõe parempoolne lisajõgi. 

Oja pikkus on 12,4 km, valgla pindala 25,1 km², langus 44,5 m ja lang 3,59 m/km.
Oja saab alguse 93,5 m kõrgusel Sürgavere külas, voolab läbi Munsi, Nuutre, Epra ja Kildu küla ja suubub 49 m kõrgusel Võlli ja Kildu küla piiril paremalt poolt Lemmjõkke 30,3 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Timo Švedko

**Timo Švedko** (sündinud 8. juunil 1987 Tartus) on eesti vaimulik.

Ta on lõpetanud 2006. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi ja 2017. aastal EELK Usuteaduse Instituudi. Ordineeriti 3. novembril 2018 kirikuõpetajaks.

Ta oli 3. novembrist 2018 kuni 31. oktoobrini 2021 Rannu koguduse õpetaja ning on jaanuarist 2020 Tartu Maarja koguduse õpetaja.

## Isiklikku

Tema abikaasa vanavanaema onupoeg Arnold Võsu oli eesti vaimulik. 

## Tunnustus

*2025 EELK aukiri
Gera ringkond

**Gera ringkond** (saksa *Bezirk Gera*) oli  Saksa DV  ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.

Gera ringkonna pindala oli 4004 ruutkilomeetrit, 1986. aastal oli elanikke 739 856.

## Viited
Cottbusi ringkond

**Cottbusi ringkond** (saksa *Bezirk Cottbus*) oli Saksa DV  ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.

Cottbusi ringkonna pindala oli 8262 ruutkilomeetrit, 1986. aastal oli rahvaarv 883 591.

## Viited
Potsdami ringkond

**Potsdami ringkond** (saksa *Bezirk Potsdam*) oli Saksa DV  ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.

Potsdami ringkonna pindala oli 12 568 ruutkilomeetri, 1986. aastal oli elanike arv 1 121 640.

## Viited
Natjoro keel

**Natjoro keel** on Burkina Fasos Cascadesi piirkonnas räägitav keel, mis kuulub guri keelkonda.

Natjoro keelt rääkis 1994. aasta andmetel umbes 4000 inimest.

## Viited

## Välislinigd
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/nati1243
*http://www.endangeredlanguages.com/lang/3816
Aula regia

***Aula regia*** (ladina keeles 'kuninglik saal') oli keskaegse kuninga residentsi (pfaltsi või kindluse) keskne suur ruum, troonisaal. Peamiselt seostub karolingide ja ottode arhitektuuriga.

## Kirjeldus
*Aula regia* oli suur täisnurkne ühelööviline saal, millel oli mitu sissekäiku ja peasissekäigu ees oli eeskoda. Peasissekäigu vastasseinas oli apsiiditaoline tõstetud põrandaga nišš trooni jaoks. Seinad võisid olla kaunistatud maalingutega, põrand värvilise kivilaotisega. Ingelheimi saalis on säilinud kunagise apsiidi raaminud triumfikaare lähtekivi, mille järgi on rekonstrueeritud ruumi eri osade kõrguseks 13–19 meetrit.

## Säilinud eksemplarid
*Aula regia*id on algsel kujul keskajast säilinud vähe. Märkimisväärseim neist asub Astuuria kuninga Ramiro I jaoks 850. aasta paiku ehitatud suvepalees Oviedo lähedal, mille teisel korrusel on pea terve korruse suurune saal ja kus tänapäeval asub Santa María del Naranco kirik. Kinnitust on saanud *aula regia* olemasolu Paderborni, Aacheni, Goslari pfaltsides ja Zürichis Lindenhofis, Ingelheimis on see selgesti lokaliseeritav kuningapalee varemetes ja on digitaalselt rekonstrueeritud .

Kõikide osaliselt säilinud *aula regia*te arhitektuuriliseks eeskujuks peetakse Trieri Aula Palatinat.

## Viited

## Välislingid
* Aula regia. - Kaiserpfaltz Ingelheim
* Video: Santa Maria del Naranco
Magdeburgi ringkond

**Magdeburgi ringkond** (saksa *Bezirk Magdeburg*) oli Saksa DV ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.

Magdeburgi ringkonna pindala oli 11 526 ruutkilomeetrit, 1986. aastal oli elanike arv 1 249 636.

## Viited