open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tritsükliliste antidepressantide üleannustamine

**Tritsükliliste antidepressantide üleannustamise** sümptomaatika ja ravi on sarnane kõigil tritsüklilistel antidepressantidel.

Esmased sümptomid on kesknärvisüsteemi erutuse nähud:
*Rahutus, ärritatavus, erutus;
*Segassuseisund, deliirium, hallutsinatsioonid;
*Müokloonus, koreiformsed liigutused;
*Reflekside elavnemine;
*Toonilised ja kloonilised krambid;
*Kehatemperatuuri tõus;
*Hüpertensioon.

Erutusnähud lähevad üle pidurdusseisundiks, mida iseloomustavad:
*Unisus, kooma;
*Reflekside pidurdumine ja kadumine;
*Hüpotermia;
*Hingamise pärssumine;
*Hüpoksia;
*Tsüanoos;
*Hüpotensioon.

Ilmnevad ka nähud, mis on seotud muskariinretseptorite blokaadida:
*Müdriaas;
*Punetav kuiv nahk;
*Kõhukinnisus;
*Uriini peetus;
*Tahhükardia;
*Atsidoos.

Kaasuvad ka tõsised südametegevuse häired:
*Ventrikulaarne ekstasüstoolia (VES);
*Ventrikulaarne tahhükardia (VT);
*Ventrikulaarne fibrillatsioon (VF);
*Atrio-ventrikulaarne blokaad (AV-blokaad);
*Äge südamepuudulikkus;
*Arütmia, mille oht võib olla üsna reaalne veel mitu päeva pärast kooma möödumist.
Sundance'i filmifestival

**Sundance'i filmifestival** (inglise Sundance Film Festival) on Ameerika Ühendriikides Utah' osariigis Park Citys toimuv filmifestival. Sõltumatu filmi festivali eesmärk on tutvustada andekaid noori filmitegijaid ning tõsta esile alternatiivseid ja väikese eelarvega mängu-, lühi- ja dokumentaalfilme.

Sundance'i eelkäija oli 1978. aastal Salt Lake Citys asutatud Utah/US Film Festival, mille korraldamise võttis 1985. üle Robert Redfordi ja tema sõprade poolt 1981. aastal loodud Sundance'i instituut. Esimene rahvusvaheline festival toimus 1985. aastal ja nüüd toimub see igal aastal jaanuaris. Aastatel 2006 ja 2007 toimus festival korraga kolmes Utah' osariigi linnas: Park Citys, Ogdenis ja Salt Lake Citys.

Instituut ja festival on nime saanud Robert Redfordi kehastatud Sundance Kidi tegelaskuju järgi filmis "Butch Cassidy and the Sundance Kid".

Filmifestivalil on esilinastunud sellised filmid nagu Steven Soderberghi "Seks, valed ja videolint" ("Sex, Lies, and Videotape"; 1989), Quentin Tarantino "Marukoerad" ("Reservoir Dogs"; 1992), Mike Newelli "Neli pulma ja üks matus" ("Four Weddings and a Funeral"; 1994), Ben Stilleri "Tegelikkus teeb haiget" ("Reality Bites"; (1994), Kevin Smithi "Poesellid" ("Clerks."; 1994), James Wani "Saag" ("Saw"), Paul Thomas Andersoni "Kibe käsi" ("Sydney"; 1996), Mary Harroni "Ameerika psühho" ("American Psycho"; 2000), Eric Bressi ja J. Mackye Gruberi "Liblikaefekt" ("The Butterfly Effect"; 2004) jpt.

Filmifestivali raames toimub ka võistlusprogramm, kus jagatakse auhindu järgmistes kategooriates:
*parima filmi Grand Jury Prize;
*publiku lemmik mängufilmide kategoorias;
*maailmakino publiku lemmik;
*parim režissöör mängufilmide kategoorias jms.

2009. aasta detsembris valiti võistlusprogrammi Veiko Õunpuu film "Püha Tõnu kiusamine".

2023. aasta 27. jaanuaril sai Anna Hintsi dokumentaalfilm "Savvusanna sõsarad" dokumentaalfilmide võistlusprogrammi auhinnatseremoonial parima režissööri auhinna.

## Viited

## Välislingid
*Sundance'i koduleht
Ida-Aafrika Ühendus

**Ida-Aafrika Ühendus** (inglise keeles *East African Community*, suahiili keeles *Jumuiya ya Afrika ya Mashariki*) on kaheksat Ida-Aafrika riiki ühendav majandusliku koostöö organisatsioon.

Ühenduse asutasid 6. juunil 1967 Uganda pealinnas Kampalas Keenia, Tansaania ja Uganda tolliliiduna. Alates 1977. aastast koostöö katkes, kuid aastal 2000 see taastati. Aastal 2007 liitusid ühendusega ka Burundi ja Rwanda.

Ühenduse peakorter asub Tansaanias Arushas. Kõrgeim organ on kord aastas kogunev riigipeade konverents.

Liidu tegevuse eesmärk on majanduslik koostöö; kapitali, kaupade ja inimeste vaba liikumise kehtestamine; ühise valuuta kasutuselevõtt ning poliitiline integratsioon. 1. juulil 2010 alustasid ühenduse liikmesriigid üleminekut ühisturule.

2016. aastal liitus ühendusega Lõuna-Sudaan, 2022. aastal Kongo Demokraatlik Vabariik ja 2023. aastal Somaalia.

2023. aasta jaanuaris plaanis Ida-Aafrika Ühendus (EAC) järgmise nelja aasta jooksul emiteerida ühisraha. Organisatsiooni ministrite nõukogu peab otsustama Ida-Aafrika Rahainstituudi asukoha ja ühisraha emiteerimise teekaardi koostamise.https://www.agenceecofin.com/actualites/1701-104526-la-communaute-dafrique-de-lest-prevoit-lemission-dune-monnaie-unique-d-ici-quatre-ans

## Viited

## Välislingid
* Ühenduse koduleht
Aude'i jõgi

**Aude'i jõgi** on jõgi Prantsusmaal.

Jõgi algab Püreneedest ning suubub Narbonne'i lähedal Vahemerre.

Jõe pikkus on 224 km.

Aude'i jõe ääres asuvad Axat, Quillan, Couiza, Limoux ja Carcassonne.

Jõgi on andnud nime Aude'i departemangule.

## Pilte

Pilt:Axat.JPG|Aude'i jõgi Axat's
Pilt:Limoux city view of the Aude river.jpg|Vaade jõele Limoux's 


## Välislingid
Cirque de Gavarnie

**Cirque de Gavarnie** on tsirkusorg Püreneedes Püreneede rahvuspargi territooriumil.

Cirque de Gavarnie' kõrgeimad tipud ulatuvad 3000 meetrini. Mägedes on mitmeid koski, neist kõrgeim on Grande Caskade, mille kõrgus ulatub 400 meetrini.

## Pilte

Pilt:Gavarnie Falls 1.jpg|Grande Caskade
Pilt:Gavarnie Falls.JPG|Grande Caskade 
Pilt:Gavarnie 12.jpg


## Välislingid
Carl Johannes Masing

**Carl Johannes Masing** (ka **Karl Johannes Masing**; 9. oktoober 1811 Rakvere – 22. veebruar 1878 Peterburi) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1823–1831 Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1832–1834 Tartu Ülikoolis usuteaduskonnas. Ordineeriti õpetajaks 20. novembril 1835 Kuressaares.

Oli aastatel 1835–1860 Mustjala Anna koguduse õpetaja ja 1860–1878 Peterburi Mihkli koguduse õpetaja.

Masing oli agar haridustegelane oma kogudustes ja esines silmapaistvalt vaimuliku kirjanduse alal. Kirjutas õigeusku siirdumise vastase lendlehe.

## Kirjandus
## Isiklikku
Tema poeg Albert Ludwig Immanuel Masing  (1839–1914) oli Peterburis luteri pastor (saksa-vene Maria koguduses), poeg Gotthilf Leonhard Masing oli slaavi keelte professor Tartu Ülikoolis, poeg Karl Reinhold Mihhail Masing oli Venemaa sõjaväelane, suurtükiväekindral, Woldemar *Ernst* Masing (1843–1915), meditsiinidoktor. Vend Ferdinand Magnus Masing oli luteri pastor Samaras ja hiljem Jämaja Kolmainu koguduses. Pojatütre mees (Gotthilf Leonhardi väimees) Hermann Johannes Ederberg oli Hargla ja Koeru koguduse pastor. Pojapoeg (Albert Ludwig Immanueli poeg) Johannes Konstantin Masing oli luteri pastor Peterburis (saksa-vene Maria koguduses).

## Viited

## Välislingid
*
Longonot

**Longonot** on uinunud kihtvulkaan Ida-Aafrika riftivööndis Keenia lõunaosas, umbes 13&nbsp;km Naivasha järvest kagu pool ja umbes 60&nbsp;km Nairobist loodes.

Vulkaani geograafilised koordinaadid on . Vulkaani kõrgus on 2776 meetrit.

Umbes 21 000 aastat tagasi toimunud võimsa purske tagajärjel moodustus 12&nbsp;km pikkune ja 8&nbsp;km laiune kaldeera, mille keskele tekkis hilisemate pursete tagajärjel uus koonus. Mäe tipus on umbes 1,8&nbsp;km läbimõõduga kraater. Põhjaloodenõlval on hästi näha väiksem parasiitkoonus.

Longonot purskas viimati 1860. aastatel.

Vulkaani kaitseks on loodud Longonoti rahvuspark.

2010. aastal Euroopa Kosmoseagentuuri satelliitide eri aegadel tehtud radarikujutiste võrdlemisel selgus, et aastatel 2004–2006 tõusis Longonoti koonuse pind 9&nbsp;cm võrra. See võib osutada taastekkinud vulkaanilisele aktiivsusele.

## Viited

## Välislingid
* Global Volcanism Program
* Veebikaamera
Ferdinand Magnus Masing

**Ferdinand Magnus Masing** (15. aprill 1815 Tallinn – 8. november 1887 Jämaja) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1831–1836 Tallinna kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikoolis usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1836–1840. Töötas aastatel 1841–1842 koduõpetajana Viimsis. Ordineeriti õpetajaks 12. augustil 1842 Tallinnas.

Oli aastatel 1842–1851 pastor Samara kubermangus Osinovkas. Aastatel 1851–1887 Jämaja Kolmainu koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1875–1887 ka Anseküla Maarja kogudust.

## Isiklikku
Tema vend Carl Johannes Masing oli Mustjala Anna koguduse ja Peterburi Mihkli koguduse õpetaja.

## Viited
Tapa Jakobi kogudus

**Tapa Jakobi kogudus** on EELK Järva praostkonna kogudus Tapal, mis kasutab Tapa Jakobi kirikut.

Koguduse hooldajaõpetaja on Jane Vain, diakon Vesse Seppel. Juhatuse esimees ja organist on Evely Traublum-Rambi. 

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 14.00 Tapa Jakobi kirikus.

## Koguduse õpetajad
*1930–1944 Jaan Gnadenteich
*1946–1984 August Kobla
*1984–1985 Eduard Salumäe (hooldajaõpetaja Kuusalust)
*1985–1988 Üllar Nõlv
*1989–2005 Algur Kaerma
*2005–2012 Reet Eru
*2013–2015 Tauno Kibur
*2015–2016 Tõnu Linnasmäe (hooldajaõpetaja Amblast)
*2016–2024 Valdo Reimann
*2024– Jane Vain (hooldajaõpetaja  Järva-Madiselt)

## Ajalugu
Tapa iseseisev luteri kogudus moodustati 1921. aastal, enne seda kuulusid Tapa (tollal alevi) luteriusulised Järva praostkonna Ambla Maarja kogudusse.
ERGO Kindlustus

**ERGO** on üks juhtivatest kindlustusseltsidest Baltikumis, pakkudes terviklikku valikut nii vara- kui elukindlustuslahendustest.  Eestis, Lätis ja Leedus usaldab ERGO Grupi teenuseid, teadmisi ning finantsilist stabiilsust üle 640 000 kliendi.  

Baltikumis tegutsevad ERGO ettevõtted kuuluvad ERGO Gruppi – ühte suuremasse kindlustusgruppi Saksamaal ja Euroopas. Grupp on esindatud rohkem kui 30 riigis üle maailma keskendudes Euroopa ja Aasia turgudele. ERGO kuulub maailma ühte suurimasse, 1880. aastal loodud edasikindlustuskontserni Munich Re.
## ERGO ajalugu Eestis
Eestis alustasid ERGO-le õiguslikult eelnevad kindlustusseltsid tegevust 1990. aastal. ERGO kaubamärk jõudis Eestisse 2001. aastal.

### Tähtsamad sündmused ERGO ajaloos Eestis
*1990 asutati Balti Kindlustusselts (BICO), asutajad Harju Arengufond, Välisühingute Assotsiatsioon, Jaan Marks ja Andres Ergma
*1995 Alte Leipziger Europa GmMBH omandas osaluse (35%) BICOs
*1995 asutati BICO Elukindlustuse AS
*1997,  24. veebruaril avati kontorihoone Tallinnas Lauteri tänav  5. 
*2000 liideti Leks Kindlustuse AS ja alates 28.07.2000 sai ärinimeks BICO-LEKS Kindlustuse AS
*2001 hakati kasutama ERGO kaubamärki ja 16.08.2001 kandis ärinime ERGO Kindlustuse AS
*2002 võeti üle Nordica Elukindlustuse AS
*2002 loodi ERGO Varahalduse AS, mis tegeleb pensioni II ja III samba fondide haldamisega
*2004 loodi ERGO Baltimaade seltside ühine 8liikmeline juhatus
*2009, jaanuar  – ERGO Kindlustuse ASist sai ERGO Varahalduse ASi pensionilahenduste vahendaja Eestis 
*2009, aprill – muutis ERGO Varahalduse AS oma nime ERGO Funds ASiks
*2009, juuni – ERGO Kindlustuse ASist sai D.A.S Õigusabikulude ASi kindlustusteenuste vahendaja Eestis
*2009, juuli – ERGO Kindlustuse ASist sai ERGO Elukindlustuse ASi kindlustusteenuste vahendaja Eestis
*2011, jaanuar - ühinesid ERGO elukindlustusseltsid Baltimaades Euroopa äriühinguks (SE) nimega ERGO Life Insurance SE. Äriühingu peakontor asub Leedus (Vilniuses) ja filiaalid Eestis ja Lätis. Eestis tegutseb senine ERGO Elukindlustus uue nime all ERGO Life Insurance SE Eesti filiaal.
*2013, jaanuar - ühinesid ERGO kahjukindlustusseltsid Baltimaades Euroopa  äriühinguks nimega ERGO Insurance SE. Äriühingu peakontor asub Eestis (Tallinnas) ja filiaalid Lätis ja Leedus. Eestis tegutseb senine  ERGO Kindlustuse AS uue nime all ERGO Insurance SE.

## Viited

## Välislingid
*ERGO Eestis
*ERGO Kindlustusgrupp
*Munich Re
Mölkky

***Mölkky*** (soome hääldus: [ˈmølkːy]) on Soome viskemäng, mille leiutas ettevõte Lahden Paikka (endise nimega Tuoterengas) 1996. aastal. See meenutab sajandeid vana karjala juurtega viskemängu *[[kyykkä]]*. *Mölkky* ei nõua aga nii palju füüsilist jõudu kui *kyykkä* ning sobib rohkem kõigile olenemata vanusest ja seisundist. *Mölkky* ei vaja erivarustust ning edu põhineb juhuse ja oskuste kombinatsioonil. 2016 aastal müüs Lahden Paikka kõik Mölkky õigused, mängude tootmine ja kaubamärgi Soome ettevõttele Tactic Games Oy. *Mölkky* on kaitstud kaubamärk. Kõik *Mölkky* mängud on toodetud Soomes Poris.

## Mängureeglid
Mängus on kaksteist nummerdatud kurikat ja kolmeteistkümnes kurikas (*mölkky*), millega visatakse kurikate pihta. Kui mängijal õnnestub pikali heita vaid üks kurikas, saab ta sellele märgitud punktid. Kui kukub rohkem kui üks, saab ta iga pikali läinud kurika eest ühe punkti. Võidab mängija, kes saab esimesena täpselt 50 punkti. "Lõhki läinud" mängija alustab uuesti 25 punkti pealt. Kui mängija kolme viskega ühtegi kurikat ei taba, kukub ta mängust välja.

## Võistlused
*Mölkky* mängijad on asutanud enam kui 250 ühingut. Rahvusvaheline Mölkky Organisatsioon on ühenduste katusorganisatsioon. Ametlikke liikmeid on 26 riigis. *Mölkky* Soome meistrivõistlusi korraldab Lahtis alates 1997. aastast Lõuna-Tavastia noorteklubide liit. Tampere tehnoloogiatudengid korraldasid 2001. aastal akadeemilised Mölkky maailmameistrivõistlused. Mängu ja selle subkultuuri edendamiseks on loodud Soome Mölkky Liit.2016. aasta oli esimene kord, kui Mölkky MM korraldati väljaspool Soomet. Turniir korraldati Prantsusmaal Le Rheus. Järgmisel, 2017. aastal korraldati see Prahas (Tšehhi), 2018. aastal Poris Soomes ja 2019. aastal Prantsusmaal Samoënsis. 2020 ja 2021 aastatel MM-i ei toimunud koroona pandeemia tõttu. 2022 augustis toimub MM taas Samoënsis. MM-il mängitakse Mölkkyt neljaliikmeliste võistkondadega, kes viskavad kordamööda vastasmeeskonna mängijatega.

## Eestis
Eestis on Mölkkyt mängitud aastast 2003. Mängu maaletoojad olid Aarne Kauber, Raimo Susi ja Märt Niinemägi. Sellest ajast alates on ala populaarsus üha kasvanud. Ka Eestis korraldatakse võistlusi ja käiakse Eestit välisvõistlustel esindamas. Peamised piirkonnad, kus mängitakse, on Saaremaa, Hiiumaa ja Harjumaa.

Eestis peetavate võistluste formaate on erinevaid, mängitakse nii üksi, kahekesi kui muid variatsioone. Eesti meistrivõistlusi on peetud alates aastast 2003 ja tulemused on alljärgnevad:

Lisaks on rahvusvahelistel meistrivõistlustel saavutatud järgnevad kohad:

## Viited

## Välislingid
*Eesti Mölkky Klubide Liit
Kloroform

**Kloroform** ehk **triklorometaan** on orgaaniline ühend keemilise valemiga **CHCl**3. See on värvitu lenduv, eetriga sarnaneva lõhnaga aine.

## Üldandmed
Kloroformi molaarmass on 119,37&nbsp;g/mol. See on vees vähelahustuv. Tavatingimustel ei ole kloroform kergelt süttiv. Kloroformi keemistemperatuur on 62&nbsp;°C ja sulamistemperatuur –63&nbsp;°C.

## Nomenklatuur
*IUPACi nimetus triklorometaan;
* muud nimetused: TCM, freoon 20, R-20, UN 1888;
*CAS-number 67-66-3.

## Farmakoterapeutiline rühm
*ATC-kood **N01AB02**; 
*ATC<small>vet</small>-kood **QN01AB02**.

## Kasutamine
Kloroformi kasutatakse laialdaselt tefloni ja õhukonditsioneeride jahutusvedelike sünteesimisel. Viimasel ajal on keskkonnaohu tõttu kloroformil põhinevate jahutusvedelike sünteesimine oluliselt vähenenud.

Varem on kloroform olnud laialt levinud anesteetikumina, kuid mürgisuse tõttu seda enam ei kasutata.

## Ajalugu
1831. aastal avastas aine ameeriklane Samuel Guthrie. 1832. aastal avastasid selle sõltumatult ka prantsuse keemik Eugène Soubeiran ja saksa keemik Justus von Liebig.

1834. aastal võttis prantsuse keemik Jean-Baptiste Dumas kasutusele termini "chloroform" ja pani kirja aine keemilise valemi (CHCl3).

1847. aastal võttis šoti arst James Young Simpson kloroformi kasutusele anesteesias.

## Viited
Süstelahus

**Süstelahus** (*solutio pro injectionibus*) on lahus, mis on ette nähtud parenteraalseks manustamiseks süstimise teel lihasesse, nahaalusi või nahasisesi, veeni, arterisse, liigeseõõntesse, elunditesse. 

## Viited
Tomáš Berdych

**Tomáš Berdych** (sündinud 17. septembril 1985 Valašské Meziříčís) on Tšehhi tennisist.

Tomáš Berdych jõudis poolfinaali 2010. aasta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel, kus ta jäi tulemusega 3:6, 6:3, 7:5, 3:6, 3:6 alla rootslasele Robin Söderlingile. 

2010. aasta Wimbledoni turniiril pääses ta finaali, alistades poolfinaalis Novak Đokovići 6:3, 7:6 (9), 6:3. Finaalis kohtus ta Rafael Nadaliga, kellele kaotas tulemusega 3:6, 5:7, 4:6.

## Välislingid
*Koduleht
Metüleenkloriid

**Metüleenkloriid** ehk **diklorometaan** on orgaaniline ühend, mida kasutatakse väga laialdaselt lahustina. Metüleenkloriidi keemiline valem on **CH**2**Cl**2.

Metüleenkloriid kuulub alküülkloriidide klassi. See on suurepärane solvent tänu lenduvusele ja võimele lahustada paljusid orgaanilisi ühendeid. 

Diklorometaani omadused: värvitu lenduv kergelt magusa lõhnaga vedelik; ei segune veega, kuid seguneb paljude orgaaniliste solventidega; tihedus 1,33 g/cm3, keemistemperatuur 39,6&nbsp;°C, sulamistäpp –96,7&nbsp;°C. Ühend on tervisele ohtlik eeskätt suure lenduvuse tõttu.
B8-vitamiin

**B<sub>8</sub>-vitamiin** ehk **inositool** on vitamiin, mida nimetatakse ka skleroosivastaseks vitamiiniks.

## Saamine ja omastamine
Inimene saab inositooli nii loomsetest kui ka taimsetest saadustest, samuti toodab seda soole mikrofloora. Seedekulglasse sattuv ja ka soole mikrofloora toodetav inositool imenduvad peensoolest.

Imendumist pärsivad liigne alkohol ja kohv. 

Kudedes võib ta esineda inositoolina, fosfolipiidide (fosfatidüülinositoolid) komponentidena ja inositoolfosfaatidena. Inositooli leidub rohkesti närvikoes.

Inositooli väljutatakse uriiniga 30–40 mg ööpäevas, diabeedi korral suureneb väljutatav hulk oluliselt.

**Allikad**: neerud, süda, kartul, mais, tsitrusviljad, oad, pähklid.

## Biofunktsioonid
Inositool on vajalik biomembraanides ja muudes struktuurides olevate fosfolipiidide (fosfatidüülinositoolid) sünteesil. Inositoolfosfaadid on olulised sekundaarsed vahendajad signaaliülekandes. Inositooli vajatakse juuste, luukoe ja seedetrakti limaskesta normaalseks arenguks. Inositool reguleerib ka kolesterooli metabolismi.

## Defitsiit
Defitsiidi kohta on väga vähe andmeid. See võib tekkida alkoholismi ja teatud antibiootikumide kasutamisel, kuna osa inositoolist toodab soole mikrofloora. 
Sulfoonamiidide kasutamine, ülemäärane diurees ja diabeet põhjustavad organismis inositooli sisalduse vähenemist.

Defitsiidi tunnused:
* ekseem,
* juuste väljalangemine,
* enneaegne hallinemine,
* silmahaigused,
* rasvumise kiirenemine.

## Kasutamine ja toksilisus
Inositooli RDA ehk soovitatava ööpäevase koguse kohta andmed puuduvad. On kalkuleeritud, et ööpäevane toit peaks sisaldama 600–900 mg inositooli.

Inositooli manustamine on hädavajalik defitsiidile viitavate sümptomite korral. Selle oskuslik ja adekvaatne manustamine võib ravi ühe komponendina olla efektiivne alkoholismi, rasvumise, kiilaspäisuse, diabeedi ja muude haiguste korral. Inositooli adekvaatne manustamine on hädavajalik ka tippspordis. 

Inositooli tuleb manustada koos tiamiini, riboflaviini, pantoteenhappe, C-, E- ja B12-vitamiini ning koliiniga.

Inositooli toksilist toimet pole kirjeldatud.

## Viited
Paul Eberhard vanem

**Paul Eberhard** (16. märts 1819 Sausti, Jüri kihelkond – 2. veebruar 1886 Kullamaa) oli Eesti vaimulik.

Õppis 1829–1836 Tallinna kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1836–1839 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Töötas koduõpetajana Eestimaa- ja Peterburi kubermangus. Ordineeriti 11. juunil 1843 Tallinnas pastoriks.

Oli aastatel 1843–1855 Moskva Mihkli kirikukoolis usuõpetajaks ja Moskva Mihkli koguduse adjunktpastoriks. Aastatel 1855–1886 oli ta (introdutseeriti 16. oktoobril 1855) Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, teenides ka Piirsalus (siis polnud veel iseseisvat Piirsalu kogudust). Sai Eestimaa Konsistooriumi assessoriks 24. detsembril 1866, oli 1878–1886 Maa-Lääne praostkonna praost. Oli aastail 1854–1858 Kuuda õpetajate seminari esimene inspektor.

## Viited

## Kirjandus
*Nekrolog August Heinrich Dittrich's, weil. Consistorialraths und ersten Predigers an St. Michael in Moskau / P. Eberhard. Riga: Häcker, 1857
*Arroteggeminne kuida Tallinna Pea-Piibli-koggodusse ja Abbi-Kogguduste läbbi pühhad kirjad meie armsa Maa-rahwale on jäggatud. Kahheksas jäggo / [Koost. Paul Eberhard]. Tallinn: 1860
*Pauluse raamat Rooma rahvale / Äraseletanud P. Eberhard. Tallinn: 1883

## Isiklikku
Tema, poeg Theodor Eberhard oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, poeg August Eberhard oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, poeg Paul Eberhard oli Väike-Maarja koguduse õpetaja.

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/eberhard_paul.html
Førde vald

**Førde vald** oli vald Norras Sogn og Fjordane maakonnas Sunnfjordis. Vald piirnes Põhjamerega Førdefjordeni sopi ääres ning ulatus sellest lõuna, kirde ja ida poole. Valla kirde- ja idaosa (Angedaleni ja Haukedaleni) vahele oli kiilutud Jølsteri valla  lääneosa.

Valla pindala oli 590 km². Elanike arv oli 11 838 (2009).

## Loodus

Fjordist ida pool asetseb kõigepealt Holsendaleni org, seejärel Rørvikfjelli mägi (543 m), Haukedaleni org, Grovebreeni liustik, millel asetseb valla kõrgeim punkt (1636 m). Liustiku edelapoolsed harud on moodustanud eraldi liustiku Jostefonni. Holsedalenist voolab Førdefjordenisse Jølstra jõgi, Haukedalenist Dalsfjordenisse Gaula jõgi.

Valla endise ala kirdeosas on Kupefjelleti mägi (1287 m) ja Angedaleni org.

Orgude madalamad osad langevad laugjalt. Orupõhjad on laiad ja metsased. Orgudes on kruusa- ja liivaterrassid. Eriti lai org on Førde juures, kuhu on kuhjunud palju kruusa ja liiva. Orgude nõlvad on järsud.

### Geoloogiline ehitus
Aluspõhi koosneb gneissidest ning on mõjutatud Kaledoonia kurrutusest.

## Haldusajalugu
Aastal 1964 lahutati Førde vallast Førdefjordeni lõunakallas ning liideti Naustdali vallaga. Hiljem ei ole territoriaalseid muudatusi olnud.

2020. aastal liideti Førde vald Sunnfjordi vallaga.

## Haldus
Valla keskus oli Førde, mis asetseb Førdefjordeni sopi ääres.

## Rahvastik
Pärast Teist maailmasõda kasvas elanike arv oluliselt.

Asustus oli koondunud peamiselt Førdesse ning piki orgu kuni Moskogini. Asustust oli ka teistes orgudes ning hõredamalt fjordi ääres.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Store norske leksikonis
Galerase vulkaan

**Galeras** on tegev kihtvulkaan Colombia edelaosas Nariño departemangus.

Vulkaan asub umbes 10 km departemangu keskusest Pastost lääne pool. Selle geograafilised koordinaadid on .

Galerase kõrgus on 4276 meetrit.

Galeras on Colombia kõige aktiivsem vulkaan. Peamiselt andesiitne vulkaan on aktiivne olnud üle miljoni aasta. Hilises pleistotseenis toimus kaks suuremat kaldeerat moodustanud purset. Kaldeera seinad on arvatavalt hüdrotermaalse tegevuse tagajärjel korduvalt kokku varisenud ning tekkinud on lääneküljelt avatud hobuserauakujuline kaldeera. Selle sisse on hilisemad pursked tekitanud uue koonuse, mis on kaldeera seinast veidi madalam.

Esimene registreeritud purse toimus 7. detsembril 1580. Pärast seda on teada mitukümmend purset. 14. jaanuaril 1993 hukkus vulkaani purske tagajärjel kuus vulkaani uurinud teadlast ja kolm turisti.

Viimati purskas Galeras 3. jaanuaril 2010. Evakueeriti umbes 8000 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Vulkaani koduleht
* Veebikaamera
Galeras

**Galeras** on linn ja vald Colombia põhjaosas Sucre departemangus.

Vallas elas 2005. aasta rahvaloenduse seisuga 17 251 inimest.
Pasto

**Pasto** on linn ja vald (*municipio*) Colombia edelaosas, Nariño departemangu keskus.

Linn asub Galerase vulkaani jalamil; vulkaani kraatrist umbes 10 km ida pool. See asub 2527 meetri kõrgusel merepinnast.

Pasto elanike arv on 428 890 (2013, arvestuslik).

Linnas asub Nariño ülikool.

Pasto ümbruses tegeldakse põllumajandusega. Linnas on muu hulgas mööblitööstusettevõtteid.

Linna rajas 1537. aastal Hispaania konkistadoor Sebastián de Belalcázar. 1539. aastal tõi Lorenzo de Aldana linna selle praegusse asukohta.

## Viited

## Välislingid

* Pasto vallavalitsus
Nariño departemang

**Nariño departemang** on 1. järgu haldusüksus (departemang) Colombias. See asub riigi edelaosas ning piirneb läänes Vaikse ookeaniga, lõunas Ecuadoriga, kirdes Cauca departemangu ja kagus Putumayo departemanguga.

Departemang loodi 1904. aastal. See on saanud nime Colombia riigitegelase Antonio Nariño järgi.

Nariño departemangu keskus on Pasto, mis asub Galerase vulkaani jalamil. Teised suuremad linnad on Tumaco ja Ipiales.

Departemang jaguneb 64 vallaks. 

## Välislingid

*Departemangu valitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
Heinrich Barth

**Johann Heinrich Barth** (16. veebruar 1821 Hamburg – 25. november 1865 Berliin) oli saksa Aafrika-uurija, geograaf, arheoloog ja filoloog.

## Õpingud ja noorusaastad
Barth õppis Berliini ülikoolis, kus ta põhiained olid arheoloogia ja geograafia. Lisaks kuulas ta germanistika, ajaloo ja õigusteaduse loenguid. Juba õpingute ajal reisis ta Itaalias ja Sitsiilias. 1844. aastal lõpetas ta ülikooli doktorikraadiga. Kolm aastat hiljem, pärast naasmist uurimisreisilt läbi Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida, sai tast Berliini ülikoolis geograafia eradotsent.

Barth oskas ladusalt prantsuse, hispaania, inglise, itaalia ja araabia keelt. Ta valdas ka mitmeid tamašeki keele murdeid, mauride kõneldavat araabia keele murret ning hausa, fula ja kanuri keelt.

## Aafrika-reisid
Esimese Aafrika-reisi tegi Barth aastatel 1845–1847 Marokosse, Alžeeriasse, Tuneesiasse ja Liibüasse. Ta rändas maitsi Tangerist Marokos läbi Põhja-Aafrika Egiptusesse. Egiptuse piiril teda rööviti ja ta sai haavata. Pärast paranemist Aleksandrias reisis ta läbi Palestiina, Süüria, Küprose ja Rhodese ning uuris teele jäänud muistiseid. Sel reisil oli ta peamiselt huvitatud vanade foiniiklaste, kreeklaste ja roomlastega seotud arheoloogilistest leidudest.

Barthi järgmine Aafrika-reis kestis kuus aastat. 1849. aastal tegi Briti valitsus misjonärile ja abolitsionistile James Richardsonile ülesandeks kaubandussidemete loomise Lääne-Aafrika sisealadel. 1850. aasta alguses alustas Barth koos Richardsoni ning geoloogi ja astronoomi Adolf Overwegiga Tripolist oma retke. Richardson ja Overweg aga surid vastavalt aastatel 1851 ja 1852 ning seejärel jäi ekspeditsiooni juhtimine Barthi ülesandeks. Barth uuris Tšaadi järvest lõuna poole jäävaid alasid ja Benue jõe ülemjooksu. Viimaks rändas ta Timbuktusse, kus elas kuus kuud. Ta rändas kuue aastaga kokku 16 000 km. Teel tagasi Tripolisse kohtas Barth teist saksa maadeuurijat Eduard Vogelit, kes oli teda otsima saadetud.

## Pärast Aafrika-reise
Aastatel 1855–1858 elas Barth Londonis, kus ta kirjutas viimasest reisist neljaandelise reisikirjelduse "*Reisen und Entdeckungen in Nord- und Central-Afrika in den Jahren 1849 bis 1855*". Üheaegselt nii saksa kui inglise keeles ilmunud teoses kirjeldab Barth üksikasjalikult külastatud maid, nende ajalugu, rahvaid ja maavarasid.

Hiljem reisis Barth veel Väike-Aasias, Hispaanias, Itaalias ja Alpides. 1863. aastal sai tast Berliini ülikooli geograafia professor ja Carl Ritteri järel Berliini geograafiaseltsi president. Kaks aastat hiljem suri Heinrich Barth 44-aastaselt.

## Viited
Paul Eberhard noorem

**Paul Eberhard** (28. detsember 1865 Kullamaa – 4. veebruar 1929 Väike-Maarja) oli Eesti vaimulik.

Õppis Kullamaa erakoolis, 1881–1885 Tallinna kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1886–1890. Oli prooviaastal Kuusalu, Rapla ja Mustjala Anna koguduses. Ordineeriti 3. novembril 1891 Tallinnas õpetajaks.

Oli 1891–1893 Eestimaa üldvikaar, 1893–1929 oli Väike-Maarja koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Isa Paul Eberhard oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vend Theodor Eberhard oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vend August Eberhard oli Mustjala Anna koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/eberhard_paul1.html
B13-vitamiin

**B<sub>13</sub>-vitamiin** on vesilahustuv ühend, mida nimetatakse ka **oroothappeks**. Tema bioaktiivne vorm on orotidiinmonofosfaat ehk OMP.

## Saamine ja omandamine
Toiduga saadud oroothape lõhustub seedekulglas. Oroothapet sünteesib inimorganism pidevalt ise aspartaadi ja karbomüülfosfaadi baasil. Seetõttu ei saa teda lugeda klassikaliseks vitamiiniks, ta on vitamiinilaadne ühend.

## Biofunktsioonid
Orotidiinmonofosfaat on vajalik kui eelühend pürimidiinnukleotiidide sünteesis. Oroothape mõjub ka mõnede ensüümide (nt ksantiini oksüdaas) aktiivsusele ning soodustab regeneratsiooniprotsesse. Oroothape aitab paremini vastu pidada tugevale füüsilisele koormusele ja tõhusamalt taastuda ning parandab maksafunktsioone. Soodustab ka naha regeneratsiooni.

## Defitsiit
Oroothappedefitsiidi kohta usaldusväärsed andmed puuduvad, kuna seda sünteesib inimorganism pidevalt ka ise.

## Manustamine ja [[mürgisus|toksilisus]]
Oroothapet saab kasutada süstevormidena. Regeneratsiooniprotsesside soodustajana on seda kasutatud lihaste düstroofia puhul. Ilmselt sobib oroothapet kasutada ka nende eakate inimeste puhul, kellel on probleeme regeneratsiooniprotsessidega.

Oroothappe väga vähese kasutamise tõttu puuduvad kindlad andmed tema toksilise toime kohta. Mitte mingil juhul ei või seda manustada aga meelevaldselt ja suvalistes annustes. Tema megadoosid võivad põhjustada sügava hüpotoonia ja muid probleeme (nt palavik).
1994. aasta Poola bussiõnnetus

**1994. aasta Poola bussiõnnetus** juhtus Poola transpordiettevõtte PKS bussiga, mis sõitis Gdański lähedal teelt välja vastu puud.

## Õnnetus
Õnnetus juhtus 2. mail 1994 kell 19.00. Pärast 20-minutist peatust Zawory depoos alustas 1983. aastal ehitatud autobuss Autosan H9-21 koos kahe reisijaga tagasisõitu Gdańskisse. Järgmises peatuses Chmieleniecis tuli peale veel reisijaid, Chmielno ja Kartuzy peatuses väga palju reisijaid. Leźno peatuses ühines veel kaheksa inimest.

Bussis oli 74 reisijat, kuigi oleks tohtinud olla 51 (39 istujat, 12 seisjat). 32 kilomeetrit pärast reisi algust ja 500 meetrit enne järgmist peatust Kokoszkis sõitis ülekoormatud sõiduk teelt välja vastu puud, kui bussijuht üritas mööda sõita ühest Jelczi veoautost. Kokkupõrge oli nii tugev, et puu tungis 4,2 meetri jagu bussi keresse. 

Kohapeal hukkus 25 reisijat, 3 inimest suri haiglas, 2 reisijat teel haiglasse ja veel 2 viis-kuus päeva pärast õnnetust. Bussijuht Jerzy Marczyński ja ülejäänud 42 reisijat jäid ellu.

1999. aastal lõpetati kohtuasi õnnetuse kohta. Õnnetuse vahetuks põhjuseks oli lõhkenud parempoolne esirehv, kusjuures leiti täiendavaid õnnetust soodustanud põhjusi:
* bussi ülekoormatus;
* liiga suur kiirus (60 km/h, kui lubatud oli 50 km/h);
* bussi kehv tehniline seisukord.

Puu, mille otsa buss sõitis, saeti maha veebruaris 2008.
Yuppie

***Yuppie*** [hääldus: japi] (ka **pintsaklipslane**) on ülikonda ja lipsu kandev edasipüüdlik mees. Sõna "*yuppie*" on ingliskeelne laensõna sõnadest (*young urban professional* 'noor linnas töötav professionaal'). 

## Viited
Prenüülrühm

**Prenüülrühm** on orgaanilises keemias molekuli osa, viit süsiniku aatomit sisaldav allüülset tüüpi rühm СН3–С(СН3)=СН–СH2–. Prenüülrühma isomeer on **isopentenüülrühm** СН2=С(СН3)–СН2–СH2–. Taolised rühmad esinevad paljudes looduslikes ühendites (näiteks terpenoidid) ja bioprotsesside intermediaatides.

Prenüülrühma homoloogid 
СН3–С(СН3)=СН–СH2[–CH2–С(СН3)=СН–СH2]n–
nagu **geranüülrühm** (n=1), **farnesüülrühm** (n=2), **geranüülgeranüülrühm** (n=3) jne, esinevad mitmetes bioaktiivsetes ühendites (näiteks pürofosfaadid, difosfaadid), mis on olulised elusorganismide metabolismi protsessides. Näiteks terpeenide biosüntees:

## Vaata ka
*Terpenoidid
August Eberhard

**August Eberhard** (6. mai 1856 Kullamaa – 26. jaanuar 1927 Mustjala) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1871–1874 Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1874–1878 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Kullamaa ja Iisaku koguduses. Ordineeriti 7. septembril 1880 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1880–1882 Põhja-Eesti vikaar, 1882–1886 Iisaku koguduse adjunktõpetaja ja 1886–1927 teenis ta Mustjala Anna kogudust.

## Isiklikku
Isa Paul Eberhard oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vend Theodor Eberhard oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vend Paul Eberhard oli Väike-Maarja koguduse õpetaja, poeg Johannes Eberhard oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, poeg Samuel Eberhard oli Kunda koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/eberhard_august.html
Theodor Eberhard

**Theodor Eberhard** (26. märts 1847 Moskva – 13. mai 1881 Juuru) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1862–1866 Tallinnas gümnaasiumis.  Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1867–1872. Ordineeriti 24. juunil 1873 õpetajaks.

Valiti 11. veebruaril 1874 Juuru Mihkli koguduse õpetajaks, introdutseeriti ametisse 28. aprillil 1874. Suri aastal 1881 kopsupõletikku.

## Isiklikku
Isa Paul Eberhard oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vend August Eberhard oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, vend Paul Eberhard oli Väike-Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Lenna (album)

**"Lenna"** on Lenna Kuurmaa 2010. aastal välja antud esimene sooloalbum. Selle esitluskontsert toimus 5. juunil 2010 Tallinnas Rock Cafés.

Plaat on salvestatud 2009. aasta oktoobrist kuni 2010. aasta maini Sonicmedia stuudios ja Lenna Kuurmaa kodu köögis.

## Lugude nimekiri

## Esitajad
* Lenna Kuurmaa – laul
* Vaiko Eplik – kõik instrumendid 
* Keit Triisa – taustalaul ("Rapunzel")
* Mihkel Raud – taustalaul ("Musta pori näkku")

## Edetabelid

## Viited

## Välislingid
*
Karin Laasmäe

**Karin Laasmäe** on Miss Eesti 1998 ja Miss Globe 1998. 

Ta osales ka iludusvõistlusel Miss World 1999.

Karin Laasmäe planeerib abiellumist koolitaja Hanno Järvetiga 2010. aasta suvel.

## Viited

## Välislingid
*Jaan Väljaots. Karin Laasmäe valik oli kerge. Eesti Päevaleht, 18. oktoober 1999
Leiki Loone

**Leiki Loone** (süninimi **Leiki Sikk**; sündinud 29. veebruaril 1944) on eesti matemaatik.

Ta on lõpetanud 1962. aastal Antsla Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika erialal. Füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi sai ta 1972. aastal väitekirjaga "Tuumad lokaalselt kumeras vektorruumis" (juhendaja Gunnar Kangro).

Ta on Tartu ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna emeriitdotsent.

## Tunnustus
* 2009 Tartu Ülikooli aumärk
* 2014 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema abikaasa on filosoof Eero Loone, neil on tütred Piret Loone ja Oudekki Loone. Tema vend on matemaatik Jaak Sikk, isa oli Antsla Keskkooli matemaatikaõpetaja Rudolf Sikk.

Leiki Loonele meeldib tennist mängida.

## Viited

## Välislingid
*
454

**454. aasta**

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* Theoderich Suur, kes rajas Itaalias Idagootide riigi

## Surnud

* Flavius Aëtius, Rooma väejuht
455

**455** (**CDLV**) oli 5. sajandi 55. aasta.

## Sündmused
* 17. märts – Pärast Valentinianus III mõrva korraldamist sai Petronius Maximus Lääne-Rooma keisriks, kuid ta hukkus vaid 11 nädalat hiljem Rooma linna rüüste käigus.
* 2. juuni – Geiserici juhitud vandaalid rüüstasid Roomat.

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 16. märts – Valentinianus III, Lääne-Rooma keiser
* 31. mai – Petronius Maximus, Lääne-Rooma keiser
Elo-Mall Toomet

**Elo-Mall Toomet** (sündinud 25. juulil 1981) on eesti luuletaja ja raamatuillustraator.

Ta illustreeris Ott Heinapuu 2009. aastal ilmunud luulekogu "Inglile".

## Teoseid
*"Pain in the Beautiful Answer". Kirjastus Võluri Tagasitulek 2007. ISBN 99789949159673
*"Nagu ei kusagil mujal". Kirjastus Võluri Tagasitulek 2008. ISBN 9789949159345
*"Ööilma värvimisraamat". Kirjastus Võluri Tagasitulek 2010. lSBN 9789949900749

## Artiklid
*ELO-MALL TOOMET: Iga sisserändaja on Eestile kingitus. Eesti Päevaleht, 5. aprill 2005
*Keda kanep hammustas?. Eesti Ekspress, 7. detsember 2006
*Karnevali! Eesti Ekspress, 30. august 2007
*Elo-Mall Toomet: aeg otsida endas lootust. Tartu Postimees, 23. detsember 2008
*Miks minna Eestist?. Eesti Päevaleht, 7. juuli 2010

## Isiklikku
Ta on Jaan Kaplinski ja Tiia Toometi tütar. Tal on vennad Ott-Siim Toomet, Lauris Kaplinski ja Lemmit Kaplinski.

## Viited
Ott Heinapuu

**Ott Heinapuu** (sündinud 24. novembril 1979) on eesti ajakirjanik, folklorist ja luuletaja.

Heinapuu on töötanud ajalehtedes Äripäev ja Eesti Päevaleht, uudisteagentuuris Baltic News Service, toimetajana statistikaametis ning pressiesindajana rahandusministeeriumis.

Doktoritööd teeb ta semiootikas teemal "Püha ruum Eesti maastikul". Ta on eesti keelde tõlkinud saami ja inglise keelest.

Ott Heinapuu on tegutsenud ka hõimuliikumises ja Maavalla Kojas. Tema isa on hõimupoliitik Andres Heinapuu.

Ta on laulnud ansamblis Sinimaniseele ning on EYS Veljesto liige.

## Teoseid
*"Inglile". Kirjastus Võluri Tagasitulek 2009. ISBN 9789949183555 (illustreerinud Elo-Mall Toomet)

## Tõlkeid
*"Hundiks pandud noormees". Nõiaraamat 2006. ISBN 9985961447 (illustreerinud Elo-Mall Toomet)
*Elisabeth Sahtouris. "Maailmatants". Koolibri 2009. ISBN 9789985020210

## Artikleid
* ""Ussisõnad kauge põhja ja veel kaugema Euroopa vahel. Taevapõdra rahvastest, etnofuturismist ja karudest Andrus Kivirähki ­kultusromaanis" Looming 3 | 2011
* Lepik, E.; Heinapuu, O. (2008). "Pärisnimi kui leitmotiiv: nimi ja pagulus Ristikivi ajalooliste romaanide tsüklis" Pärli, Ü.; Lepik, E. (Toim.). Nimetamise strateegiatest Eesti kultuuris (187-229). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
* Vägivaldsed ja kurjad tibud KesKus 25. august 2004
* "Etnofutu­­ristliku filosoofia võimalusi" Kirikiri, 2004
* Heinapuu, O.; Kikas, K. (2004). "Folk belief or Anecdote? On the Genre Logic of Rehepapp by Andrus Kivirähk in the Context of Folklore Genres" Folklore, 26, 101 - 112.
* Heinapuu, O.; Kikas, K. (2002). "Rahvausk või naljalugu: ""Rehepapi"" žanriloogikast rahvajutužanrite taustal" Vikerkaar, 2-3, 136-140
* Heinapuu, O. (2001). "Etnofuturismi märgid tänapäeva liivi kultuuris" Acta Semiotica Estica (111). Tartu Ülikooli Kirjastus

## Viited

## Välislingid
*
*Värsid hulguvad mööda Põhjala ugrilisi radu PM 7. aprill 2009
Sylvia Kristel

**Sylvia Maria Kristel** (28. september 1952 Utrecht – 17. oktoober 2012 Amsterdam) oli hollandi filminäitleja. 

Sylvia Kristel alustas karjääri modellina ja tuli 1973. aastal Miss TV Europe'iks. 

Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta osatäitmisega 1974. aasta erootikafilmis "Emmanuelle". Hiljem mängis ta peaosa veel mitmes erootilises filmis, näiteks "Leedi Chatterley armuke" (1981) ja "Mata Hari" (1985). 

Sylvia Kristel elas Amsterdamis. Tema poeg Arthur Kristel on samuti näitleja.

## Välislingid

*
Joan Capdevila

**Joan Capdevila i Méndez** (sündinud 3. veebruaril 1978 Tàrregas, Urgellis) on katalaani endine jalgpallur.  

Ta mängis 2002–2011 Hispaania jalgpallikoondises. 

Klubi tasemel mängis ta 2000–2007 Deportivo La Coruñas. 2007–2011 mängis Villarrealis, seejärel siirdus Portugali Benficasse. 2012–2014 mängis ta Espanyolis. 

Hispaania A-koondises esindas ta riiki kokku 60 korda ja lõi neli väravat. 2002. aastast on ta mänginud 10 korda ka Kataloonia jalgpallikoondises. Ta on olnud tavaliselt vasakkaitsja. 

## Saavutused
;Deportivo
*Copa del Rey: 2001–02
*Supercopa de España: 2002
;Benfica
*Taça da Liga: 2011–12
;Santa Coloma
*Primera Divisió: 2016–17
Johannes Eberhard

**Johannes Eberhard** (28. august 1887 Mustjala – 13. september 1971 Darmstadt) oli Eesti ja saksa vaimulik.

Õppis aastatel 1898–1905 Nikolai Gümnaasiumis, lõpetas aastal 1907 Kuressaares gümnaasiumi. Õppis aastatel 1907–1912 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, saades kuldauraha. Sai Berliini Ülikoolist aastal 1913 teoloogiakandidaadi kraadi. Oli prooviaastal Kadrina Katariina koguduses. Ordineeriti 8. septembril 1913 Tallinnas õpetajaks.

Oli 1913–1919 Kadrina Katariina koguduse õpetaja. Lahkus aastal 1919 Saksamaale. Oli 1920–1922 Flemendorfis (Groß Kordshagen, Nordvorpommerni kreis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal), 1922–1927 oli pastor Gammelinis (Ludwigslusti kreis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal), 1927–1934 oli pastor Warnemündes (Rostocki linnaosa, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal), 1934–1943 oli pastor Rostocki Jakobi kirikus, 1943–1956 oli pastor Neubrandenburgis, seejuures aastail 1943–1956 praostina.

## Isiklikku
Tema isa August Eberhard oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, vanaisa Paul Eberhard oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, onu Theodor Eberhard oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, onu Paul Eberhard oli Väike-Maarja koguduse õpetaja, vend Samuel Eberhard oli Kunda koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/eberhard_johannes.html
Väike-Maarja kogudus

EELK **Väike-Maarja kogudus** on luterlik kogudus Väike-Maarjas, mis kasutab Väike-Maarja kirikut.

Kogudus kuulub Viru praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Tauno Toompuu, diakon Juhan Rumm, organist Ago Tint, juhatuse esimees Urmas Tamm.

Jumalateenistused on pühapäeviti algusega kell 13.00 Väike-Maarja kirikus.
## Koguduse vaimulikud
*Johannes Luggenhausen (surn. 1603)
*Barthold Martini, Simuna koguduse ja ka Väike-Maarja  (saksa k. *Klein St. Marien* koguduse pastor
*1645– , Johann Engelhardt Bender, Väike-Maarja koguduse pastor ja 1674. aastast Viru ja Alutaguse praost
*Wolfgang Wachtelius (u. 1605–1674), Väike-Maarja koguduse pastor
*Martin Wildmann (surn 1710)
* Andreas Meyer (1687–1739), Väike-Maarja koguduse pastor
*1713–1715, Johann Heinrich Gerth, Väike-Maarja koguduse pastor
*Theodor Oldekop, Väike-Maarja koguduse pastor
*1729–1753, Christoph Friesell, Väike-Maarja koguduse pastor, Virumaa praost 1751–1753
*1753–1779, Johann Ehrenfried Buntebarth (surn. 1779), Väike-Maarja koguduse pastor
*1779–1812, Hermann Johann Schubbe, Väike-Maarja koguduse pastor, 1798. aastast Viru praostkonna praost
*1812–1852, Georg Magnus Knüpffer, Väike-Maarja koguduse pastor
*1852–1871, Carl Theodor Knüpffer, Väike-Maarja koguduse pastor
*1872–1892, Ludwig Frankhaenel, Väike-Maarja koguduse  pastor
*1893–1929, Paul Eberhard noorem, Väike-Maarja koguduse  pastor
*1930–1941,  Johannes Hiiemets, Väike-Maarja koguduse kirikuõpetaja
*1941–1991, August Laumets, Väike-Maarja koguduse kirikuõpetaja,  abipraostiks, 1975. aastast Viru praostkonna praost
*2002–2009, Ahto Mäe, Väike-Maarja koguduse kirikuõpetaja
*2019– ,Tauno Toompuu, Väike-Maarja koguduse hooldajaõpetaja

Vt. Väike-Maarja koguduse vaimulikud

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Väike-Maarja kogudus, e-kirik.eelk.ee, 8. september 2022
Vändra Martini kogudus

EELK **Vändra Martini kogudus** on luterlik kogudus, mis tegutseb Vändra kirikus.

Kogudus kuulub Pärnu praostkonda.

Koguduse õpetaja on Ants Kivilo, diakon Hanno Saks, organist Merle Maanus ja juhatuse esimees Peeter Reimann.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Vändra kirikus. Kord kuus (pühapäeviti kell 13.30) on jumalateenistus Vändra Hooldekodus.

Koguduse juures tegutseb segakoor. Dirigent on Iren Värva. Töötab pühapäevakool.

Vändra kirik osaleb "Teeliste kirikute" projektis.

## Koguduse vaimulikud
Loend on mittetäielik.

## Vaata ka
*Vändra kalmistu
## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", Fennern, ehstnisch Wendre kihhelkond, 1843, seite 103-104
Vormsi Püha Olavi kogudus

EELK **Vormsi Püha Olavi kogudus** on luterlik kogudus Vormsis, mis kasutab Vormsi kirikut. 

Kogudus kuulub EELK Lääne praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja oli 1989–2017 Tiit Salumäe, aastast 2017 Ants Rajando, juhatuse esimees Ene Rand, organist Malle Hokkonen. 

Jumalateenistused on kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 11.00 Vormsi kirikus.

## Vormsi koguduse õpetajate loend
Loend on mittetäielik:

## Vaata ka
*Vormsi kirikaed, Vormsi kalmistu, Vormsi pastoraat
## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Vormsi, e-kirik.eelk.ee, 5. oktoober 2023
Vahastu kogudus

EELK **Vahastu kogudus** on luterlik kogudus Vahastus, mis kasutab Vahastu kirikut.

Kogudus kuulub Järva praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Kalle Kõiv, organist Virge Kadarik, juhatuse esimees Andres Murumägi.

Jumalateenistused on kuu 2. pühapäeval algusega kell 14.00 Vahastu kirikus.
Vigala Maarja kogudus

EELK **Vigala Maarja kogudus** on luterlik kogudus Kivi-Vigalas, mis kasutab Vigala Maarja kirikut.

Kogudus kuulub EELK  Pärnu praostkonda.

Koguduse õpetaja on Kristiina Jõgi, organist Aili Soonberg, juhatuse esimees Heino Aosaar.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Vigala kirikus.

## Koguduse pastorid ja kirikuõpetajad

## Viited

## Kirjandus
*Wigala kogudus 600-aastane, Päewaleht, nr. 223, 19 august 1939
## Välislingid
* Vigala Maarja koguduse koduleht
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Vigala, e-kirik.eelk.ee, 7. detsember 2023
Vara Brigitta kogudus

EELK **Vara Brigitta kogudus** on luterlik kogudus Varal, mis kasutab Vara kirikut.

Kogudus kuulub Tartu praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Aare Vilu, juhatuse esimees Ain Ilves.

Jumalateenistused on kuu 2. pühapäeval algusega kell 12.00 Vara kirikus.

## Vara koguduse vaimulikud
* 1926–1932 Eduard Tennmann, hooldajaõpetaja Maarja-Magdaleenalt
* 1932–1944 Karl Kool, hooldajaõpetaja Maarja-Magdaleenalt
* 1944–1956 Karl Koppel, hooldajaõpetaja Maarja-Magdaleenalt
* 1956–1962 Evald Ilja
* 1926–1970 Evald Ilja, hooldajaõpetaja Palamuselt
* 1970–1980 Richard Sisask, hooldajaõpetaja Tartu Maarjast
* 1980–1980 Evald Ilja, hooldajaõpetaja Äksist
* 1980–1995 Otto Tallinn, hooldajaõpetaja Tartu Maarjast
* 1985–1998 Villu Jürjo, hooldajaõpetaja Tartu Maarjast
* 1998–2004 Tatjana Peetersoo
* 2004–2005 Joel Luhamets, hooldajaõpetaja Tartu Paulusest
* 2005– Aare Vilu
Caine'i auhind

**Caine'i auhind** (*The Caine Prize for African Writing*) on iga-aastane kirjandusauhind, mis antakse Aafrika kirjanikule inglise keeles kirjutatud novelli eest.

Auhinda hakati välja andma 2000. aastal. See on saanud nime Bookeri auhinna komitee endise liikme Michael Harris Caine'i järgi. Mõnikord nimetatakse auhinda ka **Aafrika Bookeri auhinnaks**.

Auhinna suurus on 10 000 naelsterlingit.

## Auhinna laureaadid

## Välislingid
* Auhinna koduleht
Olufemi Terry

**Olufemi Terry** (sündinud 1972) on Sierra Leone meeskirjanik ja ajakirjanik.

Olufemi Terry on sündinud Sierra Leones, kuid elanud ka Nigeerias, Suurbritannias ja Elevandiluurannikul ning õppinud New Yorgi ja Kaplinna ülikoolis. Ta on töötanud ajakirjanikuna Somaalias ja Ugandas.

Ta kirjutab inglise keeles.

2010. aastal võitis ta novelli "Stickfighting Days" eest Caine'i auhinna.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* "Stickfighting Days"
Arkadi Filippov

**Arkadi Filippov** (ka **Arkadius Filippow**; 25. märts 1910 Solotovka, Tambovi kubermang, Venemaa keisririik – 1986 Lääne-Saksamaa) oli Eesti vaimulik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1929. aastal Kuressaare Saksa Eraühisgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1931–1936 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Normannia liige.

Ordineeriti 20. oktoobril 1937 õpetajaks. Oli aastatel 1937–1938 Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja. Määrati 1938. aastal Kiviõli Peetri koguduse organiseerijaks õpetajaks, koguduse avajumalateenistuse pidas ta koos Bruno Edermaga 27. märtsil 1938 Kiviõli rahvamajas. Oli õpetaja kuni 1939. aastani.

Lahkus 1939. aastal sakslaste ümberasumise käigus Saksamaale. Oli 1941–1942 pastor Helas (praegu Hel, Pucki maakonnas, Pomorze vojevoodkonnas). Aastatel 1945–1947 oli ta sõjapõgenike vaimulik Flensburgis, 1948–1957 pastor Düsseldorfi Kristuse kirikus. Aastast 1957 oli ta pastor Moylandis (Kleve kreisis, Nordrhein-Westfaleni liidumaal). Emerituuris olles elas ta Sörup-Schwensbys (Schleswig-Flensburgi kreisis, Schleswig-Holsteini liidumaal, Taani piiri ääres).

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Tsütokroom P450 2C19

**Tsütokroom P450 2C19** on ensüüm, mis kuulub tsütokroom P450 süsteemi. Inimesel kodeerib tsütokroom P450 2C19 sünteesi geen CYP2C19.

## Viited
Isoensüüm

**Isoensüüm** ehk **isosüüm** on ensüüm, millel on mitu struktuurivormi, kuid mis katalüüsivad kõik ühte keemilist reaktsiooni.

Näiteks laktaadi dehüdrogenaasil, mis katalüüsib laktaadi muutumist püruvaadiks, esineb 5 erinevat isoensüümi, mis paiknevad erinevates elundites.

## Viited
Krotüülrühm

**Krotüülrühm** on orgaanilises keemias molekuli osa, nelja süsiniku aatomit sisaldav allüülset tüüpi rühm СН3–CH=СН–CH2–. Selle rühma süstemaatiline nimetus on 2-buteen-1-üül ja see saab esineda kahe geomeetrilise isomeeri – *cis* (*Z*) ja *trans* (*E*) –  vormis.
Lihtsamad näited, mis sisaldavad krotüülrühma on krotüülalkohol, krootonaldehüüd, krootonhape, krotüülkloriid.
## Vaata ka
*Allüülsed ühendid
Platsentaarbarjäär

**Platsentaarbarjäär** eraldab loote vereringet ema vereringest. Platsentaarbarjäär puudub raseduse esimestel nädalatel ja kujuneb lõplikult välja alles esimese trimestri lõpuks (ligikaudu 12.–1.3 rasedusnädal).

Platsentaarbarjääri ülesandeks on kindlustada, et loote veri ei puutuks otseselt kokku ema verega. Sel viisil loote suunas toitaineid läbi kastes kõrvaldab barjäär kahjulikud emapoolsed jääkproduktid. Küll aga läbivad loote ainevahetusejäägid platsentaarbarjääri ja sattununa ema vereringesse, eemaldatakse need ema erituselundite kaudu ümbritsevasse keskkonda.

Platsentaarbarjääri läbivad siiski paljud keemilised ühendid, sealhulgas ravimid. Viimast asjaolu tuleb eriti arvestada, kuna teatud ravimitel võib olla loodet kahjustav toime, näiteks teratogeensus.