open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Inimõigused Eestis

**[[Inimõigused]]** on **[[Eesti]]** valitsuse poolt laialdaselt tunnustatud, ent siiski esinevad mõnes valdkonnas probleemid, näiteks kinnipidamise tingimused, politsei jõukasutus, ja laste väärkohtlemine. 
Eestit hinnatakse üle keskmise demokraatia, pressivabaduse, privaatsuse ja inimarengu edetabelites. Inimestele tagatakse peamised inimõigused põhiseaduse, õigusaktide ja Eesti valitsuse poolt heaks kiidetud inimõigusi puudutavate lepingute abil.

Mitmete inimõiguse organisatsioonide, nagu Human Rights Watch ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni aastal 1993 ja ÜRO inimõiguste nõukogu aastal 2008 läbi viidud uuring ei tuvastanud süstemaatilisi inimõiguste rikkumisi ega etniliste gruppide tagakiusamisi, siiski tundis Amnesty International 2009. aastal muret Eestis asuva rohkearvulise vene kogukonna pärast.
Prostitutsioon Eestis

**Prostitutsioon** on **Eestis** legaalne, küll aga on organiseeritud prostitutsioon ebaseaduslik. 

Kuna prostitutsioon on tundlik indikaator, mis muutub koos sotsiaalse keskkonnaga ning selle seisundiga, on mõttekas jagada selle nähtuse ajalugu eri etappide kaupa osadeks.
Esiteks Eesti iseseisvusperiood 1918–1940, mil prostitutsioon oli Eestis seaduslik. 
Teiseks Nõukogude okupatsioon, mil prostitutsioon oli kriminaalkorras karistatav. 
Kolmandaks taasiseseisvunud Eesti, kui prostitutsioon pole ei legaliseeritud ega kriminaliseeritud (st seksuaalteenuse ostmine ja müümine ei ole kuritegu, samas ei peeta prostitutsiooni ka ametiks).

## [[Lapsprostitutsioon]] Eestis
Tallinnas politseinike tehtud uuringu kohaselt 2006. aastal on tuhandest prostituudist 28% alla 18-aastased ning organisatsioon ECPAT (End Child Prostitution, Child Pornography and Trafficking of Children for Sexual Purposes) on hinnanud, et ligikaudu sama protsent kehtib üle kogu riigi.

## Viited

## Välislingid
* Linnamuuseum toob tuuridega päevavalgele tallinlaste patuelu läbi aja. ERR Kultuur, 21. juuli 2020
* Eesti külarahva seksiostud kadusid kalevi alla. ERR Novaator, 15. märts 2021
Ühendatud Balti Ameerika Komitee

**Ühendatud Balti Ameerika Komitee** (inglise The Joint Baltic American National Committee, Inc., lühendatult **JBANC**) on aastast 1961 tegutsev mittetulundusorganisatsioon, mis jälgib Baltimaade ja Ameerika kogukondi mõjutavaid probleeme USA-s ja Eestis, Lätis ning Leedus. JBANC on kui avalike suhete büroo oma kolmele emaorganisatsioonile: Eesti Rahvuskomitee Ameerika Ühendriikides (EANC), Läti Ameerika Assotsiatsioon (ALA) ja Leedu Ameerika Komitee (LAC).  

**Juhtkond ja personal:** 

* Karl Altau: Tegevjuht.

## Välislingid
*JBANCi koduleht
Lewise ja Clarki avastusretk

**Lewise ja Clarki avastusretk** oli aastatel 1804–1806 toimunud esimene Ameerika ekspeditsioon läbi tänapäeva Ameerika Ühendriikide territooriumi. See kulges Saint Louise ümbrusest Vaikse ookeani rannikuni ja tagasi.

Avastusretke algatas USA president Thomas Jefferson peagi pärast Louisiana territooriumite ostmist Prantsusmaalt. Kapten Meriwether Lewise ja nooremleitnant William Clarki juhitud ekspeditsioonist võttis osa üle 30 inimese ja see kestis 1804. aasta maist septembrini 1806. Ekspeditsiooni eesmärk oli leida otstarbekas marsruut läbi Põhja-Ameerika mandri lääneosa, uurida ja kaardistada uusi territooriume ning kindlustada seal ameeriklaste kohalolek. Uurimisretke ülesandeks oli ka taimede ja loomade uurimine ning indiaanlastega suhete loomine.
Kohila Mõisakool

**Kohila Mõisakool** on Kohila vallas Kohila mõisa peahoones tegutsev kool.  

Kool on ühtlasi Vanalinna Hariduskolleegiumi juurde moodustatud MTÜ Miikaeli Ühenduse filiaal. Koolis õpetamine lähtub Vanalinna Hariduskolleegiumi pedagoogilisest kontseptsioonist . 

Kool avati 1. septembril 2013, kui alustas üksainus esimene klass. Koolist on nüüdseks  saanud terviklik põhikool . 

Tegutseb MTÜ Kohila Mõisakool.

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
HeForShe

**HeForShe** on soolise võrdõiguslikkuse solidaarsus kampaania, mis algatati ÜRO naisorganisatsiooni (UN Women) poolt. Eesmärk on kaasa haarata mehed ja poisid muutuste tegijatena, saavutamaks soolist võrdõiguslikkust ning naiste õigusi, ajendades neid astuma samme ebavõrdsuse vastu, millega naised ja tüdrukud iga päev silmitsi seisavad. Kampaania põhineb ideel, et sooline võrdõiguslikkus mõjutab kõiki inimesi: sotsiaalselt, majanduslikult ja poliitiliselt. Kampaania püüab aktiivselt haarata kaasa mehi ja naisi liikumises, mida esialgselt peeti kui "võitlus naiste eest naiste poolt". Mõned märkasid vasturääkivusi soolise võrdõiguslikkuse kampaanias, mis käsitleb ainult ebavõrdsust, millega seisvad silmitsi naised ja tüdrukud, ignoreerides probleeme, mis mõjutavad mehi ja poisse.

20. septembril 2014 peeti ÜRO peakorteris New Yorgis spetsiaalne üritus, kus kuulutati välja HeForShe kampaania. Ürituse võõrustaja oli ÜRO naiste hea tahte saadik Emma Watson, kelle kõne – oma teekonnast feminismini ning tema üleskutse kaasa haarata mehi ja poisse soolise võrdõiguslikkuse edendamisse – leidis kohe pärast seda sotsiaalmeedias laia kõlapinna.

Üritusel ÜRO naised esitasid mobiliseerimiskutse kampaaniast osavõtmiseks esimesele 100 000 mehele, see eesmärk saavutati kõigest kolme päevaga. USA president Barack Obama, näitleja Matt Damon ja ÜRO peasekretär Ban Ki-moon on mõned kõrgprofiiliga mehed, kes on väljatoodud veebilehel. Twitteri ja Facebooki vahendusel on oma toetus avaldanud paljud kuulsused, näiteks Harry Styles, Russel Crowe, Mark Ruffalo, Zooey Deschanel, Stephen Fry, Tom Hiddlestone, Jessica Chastain ja paljud teised.

HeForShe kaart, mis kasutab geolokaatorit jäädvustamaks ülemaailmset kampaaniast huvitumist, oli samuti käivitatud. Kaart loeb kokku meeste ja poiste arvu, kes on andnud HeForShe tõotuse, samal ajal ÜRO naised töötavad eesmärgi kallal saada 1 miljard kampaaniast huvituvat meest ja poissi kokku 25. juuliks 2015.

Kampaania kodulehel on ka teostamise plaane nii veebipõhiste ürituste kui ka püsiva huvitumise loomiseks ÜRO agentuuridele, üksikisikutele, ühiskonnale ning ka ülikooli ja kolledži kampustele.

## Viited
Ülo Tedre

**Ülo Tedre** (12. veebruar 1928 Tallinn – 9. märts 2015) oli eesti rahvaluuleteadlane.

Ülo Tedre sündis 1928. aastal Tallinnas kooliõpetajate peres. Ta astus 1937. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi, kuid lõpetas 1946. aastal Tallinna 7. Keskkooli. Aastatel 1946–1951 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogiat, spetsialiseerudes rahvaluulele. Lõpetas ülikooli 1951. aastal eesti filoloogina, diplomitööga rahvaluule erialal. Järgnes kraadiõpe ja väitekiri teemal "Klassivõitluse kajastamine XX sajandi eesti lõppriimilises rahvalaulus", mis käsitles muu hulgas kirjalikke riimilisi rahvalaule ning rahvalauluvormide paralleelset kirjalikku ja suulist levikut.

Ta töötas pool sajandit Tallinnas asutatud Eesti Keele ja Kirjanduse Instituudi rahvaluule sektoris (1949–1999, aastail 1962–1991 sektori juhatajana, 1991–2001 folkloristika osakonna vanemteadurina). Ülo Tedre uuris laulukultuure ja -stiile (regilaul, uuemad laulud), kombestikku ja eriti maskeerimist, folkloristika ajaloo käsitlemist.

Ülo Tedre on umbkaudu 400 kirjatöö autor, millest mahukamad on "Eesti rahvalaulud. Antoloogia I–IV" (1969–1974), koostöös Hilja Kokamäega 1999 lõpetatud Jõhvi ja Iisaku regilaulude suurteos "Vana kannel 8". Kombestiku alal valmis tal ülevaade "Eesti pulmad" (1973), 2000.
aastatel osales ta Carsten Bregenhoj ja Terry Gunnelli juhitud Põhjamaade maskeerimistavade projektis "Masks and mumming in the Nordic area", mille
tulemusena valmis poolesajaleheküljeline ülevaade "Masks and mumming in Estonia" (2007).

Folkloristika ajaloo kirjutised on seotud Walter Andersoni, August Annisti, Matthias Johann Eiseni, Oskar Kallase, Oskar Looritsa, Juhan Peegli jt tegevusega. Samuti on ka kirjutanud enam kui 80 arvustust erialastele raamatutele, olnud viljakas toimetaja, keskkooliõpikute ja kirjanduslugude rahvaluule käsitluste autor.

Nõukogude Eestis oli ta üks rahvusvahelisemaid folkloriste nii suhteid sõlmides ja hoides kui ka teaduspublikatsioone võõrkeeltes avaldades: näiteks folkloristika ajaloo ja rahvajuttude käsitlused, eesti, vene, inglise ja saksa keeles ilmunud populaarsed kombestikukäsitlused jpm. Viljakas oli koostöö helilooja Veljo Tormisega: ta lõi ja seadis kooriseadetele tekste, koostas populaarse "Regilauliku".

Tedre abikaasa oli geograaf Virma Murel.

## Tunnustus
* 2000 – Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Suri folklorist Ülo Tedre
* http://www.folklore.ee/rl/fo/konve/2008/km2/yt.html
Coming Around Again

"**Coming Around Again**" on Carly Simoni kirjutatud ja esitatud laul. Laul avaldati 1986. aasta oktoobris singlina.

## Video
* "Coming Around Again" YouTube'is

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Coming Around Again (Carly Simon song)]] seisuga 11.03.2015.*
Vallisaari

**Vallisaari** (rootsi keeles *Skanslandet*) on Soome lahes Helsingi lähedal Suomenlinna ja Santahamina vahel olev saar.
Vallisaare

**Vallisaare** (kirjanduses ka *Vallisaari*) oli Narva lähedal Vaivara kihelkonnas olnud küla. 

Küla on tuntud selle poolest, et 1658 sõlmisid Vallisaare mõisas (Usnowa) Rootsi ja Venemaa Vallisaare vaherahu.
Kui tuvid kadusid

"**Kui tuvid kadusid**" on Sofi Oksaneni 2012. aastal ilmunud romaan. See raamat on tema Eesti lähiajalugu käsitleva neljaosalise sarja kolmas raamat. Originaalteos ilmus kirjastuses Like.

## Välislingid
*"Kui tuvid kadusid". Kirjastus Varrak
Jerry Maren

**Jerry Maren** (kodanikunimi **Gerald Marenghi**; 24. jaanuaril 1920 Boston – 24. mai 2018 San Diego) oli USA näitleja. 

Ta on tuntud eelkõige rolli poolest 1939. aasta filmis "Võlur Oz", kus ta kehastas üht Munchkinit. Maren oli teadaolevalt viimane elusolev näitleja, kes selles filmis kaasa tegi.

Pärast näitleja Ruth Duccini surma 2014. aastal sai Marenist viimane elusolev Munchkinit kehastanud näitleja. Juba enne Duccini surma oli ta viimane elusolev meesnäitleja, kes oli Munchkini mänginud. Avalikust elust taandus Maren 2011. aasta septembris.

Alates 1975. aastast oli Maren abielus Elizabeth Barringtoniga, kellega elas koos kuni naise surmani jaanuaris 2011. Enda viimased eluaastad veetis ta Lõuna-Californias.

Maren suri 2018. aasta mais 98-aastaselt. Elu lõpuperioodil kannatas ta dementsuse all.

## Valik filme
* "The Wizard of Oz" – "Võlur Oz" (1939)
* "At the Circus" (1939)
* "Superman and the Mole Men" (1951)

## Viited

## Välislingid
*
Stalini lehmad

**"Stalini lehmad"** on Sofi Oksaneni 2003. aastal ilmunud romaan. See raamat on Oksaneni Eesti lähiajalugu käsitleva neljaosalise sarja esimene raamat.
Kõige taga oli hirm

**"Kõige taga oli hirm: kuidas Eesti oma ajaloost ilma jäi"** on Sofi Oksaneni ja Imbi Paju koostatud artiklikogumik, mis ilmus 2009. aastal.

Kogumiku artiklite autorid on teiste hulgas Aigi Rahi-Tamm, Tauno Tiusanen, Jukka Rislakki, Jüri Reinvere, Ivo Juurvee ja Anne Applebaum.
Tartu Saksa Eragümnaasium

**Tartu Saksa Eragümnaasium** (saksa keeles *Dorpater Deutsches Privatgymnasium*) oli aastatel 1875–1939 Tartus tegutsenud saksakeelne keskharidust andev eraõppeasutus.

Eragümnaasiumi asutas Saksa Kooliselts. Kool alustas tegevust 13. augustil 1875 *Tartu Erapoeglaste Asutuse* nime all. Alustati kahe ettevalmistus- ja kolme noorema gümnaasiumiklassiga, 1880. aastaks olid koolil olemas kõik gümnaasiumiklassid. 1883. aastal nimetati õppeasutus ümber *Friedrich Kollmanni Klassikaliseks Eragümnaasiumiks* ning kool omandas õiguse vastu võtta lõpueksameid ja anda küpsustunnistusi.

10. aprillil 1887 kehtestati Tartu õpperingkonna riiklikes keskhariduskoolides ja kroonukoolide õigusi omavates eraõppeasutustes õppekeeleks vene keel. Kuna Tartu Saksa Eragümnaasium seaduse nõuet ei täitnud, kaotas ta eragümnaasiumi nime ja õigused. Seetõttu nimetati kool 1889. aastal *[[Friedrich Kollmann]]i Poeglaste I järgu Eraõppeasutuseks*. Alates 1894 kandis kool nime *[[Rudolf von Zeddelmann]]i Poeglaste I järgu Õppeasutus*. Kool tegutses aadressil Magasini 5 (*Магазинная ул., 5*).

1917. aastal taastati eragümnaasiumi nimetus ning kool kandis sellest ajast alates nime *[[Alfred Walter]]i klassikaline eragümnaasium*. Alates 1925. aastast pidas kooli üleval Saksa kultuuromavalitsus. Samal aastal nimetati kool ümber *Tartu Saksa Eragümnaasiumiks*.

Kool tegutses aadressil Magasini 3. 1936. aastal plaanis Saksa kultuuromavalitsus seniste ruumide sobimatuse tõttu koondada Tartus tegutsenud saksa koolid eragümnaasiumi hoonesse. Selleks kavatseti hoone ka ümber ehitada. Hoones tegutses 1931. aastast veel Tartu Usuteadus-Filosoofiline Lutheri Erainstituut.

Tartu saksa eragümnaasium suleti 1939. aastal seoses baltisakslaste ümberasumisega.

## Direktorid

## Viited

## Kirjandus
*EAA, f. 1872 (Tartu saksa eragümnaasium).
*EAA, f. 2765 (Tartu saksa eragümnaasiumi ülalpidamise ühing).
**Das Schroeder-Kollmann-Zeddelmann-Walter'sche Klassische Privat-Gymnasium 1875-1938*. Tartu: In Kommission bei J. G. Krüger, 1938 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:361122/314234/page/1.
Lastepark

**Lastepark** on mitme Eestis asuva pargi või muu objekti nimi:
***[[Lastepark (Kohila)|Lastepark]]** on park Kohilas
***[[Lastepark (Rapla)|Lastepark]]** on park Raplas
***[[Lastepark (Viljandi)|Lastepark]]** on park Viljandis
***[[Lastepark (Pärnu)|Lastepark]]** on park Pärnus
***Lastepargi** nime on kandnud Tallinnas asuv Falgi park

## Vaata ka
*Tallinna Lastepark
Lastepark (Kohila)

**Lastepark** on Kohilas asuv park. Pargi pindala on 1,4 ha. Pargi territooriumil on ka lastele mõeldud mänguala.
Liiv (perekonnanimi)

**Liiv** on eesti perekonnanimi. 

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Liiv 1370 inimesel: 646 mehel ja 724 naisel. Perekonnanimede levikult oli Liiv meeste puhul 34. ja naiste puhul 35. kohal. Levinuim oli see Lääne maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 22,34.

## Nime kandjaid
*Aivo Liiv, ujuja
*Anti Liiv, psühhiaater ja psühholoog
*Diana Liiv, pianist
*Ellen Liiv, kirjanik
*Elo Liiv, skulptor ja pedagoog
*Emma Liiv, kirjanik
*Heino Liiv, keeleteadlane, inglise filoloog
*Innar Liiv, informaatik
*Jakob Liiv, kirjanik, Juhan Liivi vend
*Joosep Liiv, kirikuõpetaja
*Juhan Liiv, eesti luuletaja, proosakirjanik
*Lauri Liiv, laulja
*Peeter Liiv, publitsist, lektor, toimetaja ja alternatiivsete liikumiste aktivist
*Ruut Liiv, õpetaja
*Toomas Liiv, eesti luuletaja, kirjanduskriitik
*Otto Liiv, ajaloolane ja arhivaar
*Rolf Liiv, kirjanduskriitik, luuletaja ja pedagoog
*Suliko Liiv, inglise filoloog
*Tiina Randma-Liiv, sotsiaalteadlane ja juhtimisspetsialist
*Urmas Liiv, teleajakirjanik
*Urmas E. Liiv, filmirežissöör
*Vello Liiv, disainer, mükoloog ja loodusfotograaf

## Viited
Kapa männik

**Kapa männik** on Kohila alevis asuv männik. Männiku pindala on 3,2 ha. Peale mändide on seal ka pärni (pärnaallee).

Männik on võetud kaitse alla.

## Välislingid
*
Premier Ministr

**Premier Ministr** (vene keeles Премьер-министр) on Venemaa bänd. 

Bänd osales 2002. aastal Tallinnas toimunud Eurovisiooni lauluvõistlusel. Ta kandis ette laulu "Northern Girl", mis sai võistlusel 55 punktiga 10. koha.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Soodla (täpsustus)

**Soodla** võib olla:

* Soodla, küla Harju maakonnas Anija vallas
* Soodla (perekonnanimi)
* Suudla (ka *Soodla*), endine küla Võrumaal

## Vaata ka
* Soodla jõgi
Sillamäe Gümnaasium

{{Kool
|Nimi            = Sillamäe Gümnaasium
|Pilt            = 
|Pildiallkiri    = 
|Asutatud        = 2012
|Koolitüüp       = gümnaasium
|Direktor        = Arno Kaseniit
|Õpilaste arv    = 260
|Klassikomplekte = 
|Õpetajate arv   = 
|Koolipersonal   = 
|Linn            = Sillamäe
|Maakond         = Ida-Virumaa
|Vald            = 
|Asula           = 
|Aadress         = Tallinna mnt 13, Sillamäe
|Aadress_ajutine =
|Kooli ajaleht   = 
|Kodulehekülg    = Sillamäe Gümnaasium
|Moto            = Heast suurepäraseks!
|Laiuskoord      = 
|Pikkuskoord     = 
|Logo            = 

**Sillamäe Gümnaasium** on Sillamäel aastast 2012 töötav gümnaasium. Gümnaasium moodustati kolme Sillamäe kooli gümnaasiumiosade baasil. Sillamäe Kannuka Kooli, Vanalinna Kooli ja Astangu Kooli gümnaasiumiosade õpilased suunati õppima Sillamäe Gümnaasiumisse. Astangu põhikooli tegevus lõpetati ja põhikooli õpilased jaotati Kannuka Kooli ja Vanalinna Kooli koosseisu. Sillamäe Gümnaasium alustas tegevust Astangu Kooli hoones Viru tn 26 Sillamäel.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht (eesti keeles)
Tondiraba jäähall

**Tondiraba jäähall** on spordikeskus Lasnamäel Tondirabas aadressil Varraku tänav 14.

Hoone kuulutati aasta betoonehitiseks 2014, millega läks konkursi peaauhind Ott Kadarikule ja Mihkel Tüürile ehk arhitektuuribüroole Kadarik Tüür Arhitektid OÜ.

Lisaks spordiüritustele (jääkeegel, iluuisutamine, jäähoki, korvpall, võrkpall jne) toimub seal ka kultuuriüritusi (näiteks kontserdid vms).

Septembris 2014 avati seal linna alluvuses tegutsev huvikool Tallinna Spordikool.

Peaareenil on 5840 istekohta. Halli pindala on 1800 m².

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*
Nihujärv

**Nihujärv** (ka *Nihu järv*) on Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas asuv järv. Selle pindala on 5,5 ha.

## Viited
Kaselaug

**Kaselaug** (ka *Anutakse laugas, 3. Rabivere järv*) on Rapla maakonnas Kohila vallas Rabivere külas asuv järv. Selle pindala on 2,2 ha.

Järv jääb Rabivere maastikukaitsealale.

## Viited
Kõnnujärv

**Kõnnujärv** (ka *Kõnnu järv, Kadaka järv, Kõrgeraba järv*) järv Raplamaal Kohila vallas Rabivere külas. Selle pindala on 4,5 ha..

## Viited
Avaari mark

**Avaari mark** (Avaria, saksa: *Awarenmark*) oli kagupoolne piiriala Karolingide impeeriumis, mis loodi Karl Suure poolt 8. sajandi lõpul avaaride vastu Doonau jõel kohas, kus nüüd on Alam-Austria.

## Ajalugu

Umbes 560. aastast alates valitsesid avaarid suuri Pannoonia tasandiku ja Karantaania alasid Frangi riigist kagus, kuigi viimasel ajal pidi Avaari khaaniriik tegelema Bulgaaria ja Horvaatia sissetungidega. Oma impeeriumi piiride ja liikluse kaitsmiseks idakaubateedel asus Frangi kuningas (768–814) Karl Suur liitu Bulgaaria khaani Krumiga ja Horvaatia hertsogi Vojnomiriga ning käivitas aastast 791 mitu kampaaniat avaaride vastu, kus ta "Vita Karoli Magni" järgi kohtas vaid vähest vastupanu. Aastal 796 hävitasid Karl Suure poja ja Itaalia kaaskuninga (781–810) Pippini juhitavad Karolingide väed peamise avaaride kindluse *avaaride rõnga* ja tegid khaani Frangi vasalliks, kui ülejäänud avaarid taandusid Tisza jõe taha. Võit on põlistatud poeemis "De Pippini regis Victoria Avarica".

Karl Suur asutas Avaari margi Ennsi jõest idas. Avaria ja Karantaania piirialad ulatusid piki Baieri idapiiri Doonau tasandikult Dravani ja Ida-Friuli taha, et kaitsta impeeriumi tulevaste rünnakute eest Pannooniast. Avaari margi sõjaline juhtimine anti Alemannia krahvile Gerold von Anglachgaule, tema pojale Gerold Nooremale ja Erichile Friulist, kes valitsesid kui markkrahvid võimuga kohalike krahvide üle ja õigusega koguda maksu (*Marchfutter*).

Kui Horvaatia hertsogi Ljudevit Posavski ja Suur-Määri riigi valitsejate poolt kerkisid uued ohud, kadusid avaarid 820. aastate ürikutest ja nii Avaari mark koos nendega. Koos Baieriga sai selle idamark (*marcha orientalis*, ka Pannoonia mark) pärast 843. aasta Verduni lepingut Ida-Frangi riigi osaks. Külgneva Pannoonia tasandiku Leitha ja Morava (*March*) jõe taga idas asustasid umbes 900. aasta paiku madjarid, kes vallutasid 907. aasta Bratislava lahinguga ka endise Avaari margi. See oli alles aastal 955, kui Saksa kuningas Otto I võttis oma võiduga Lechi lahingus need alad tagasi. Kui 976. aastal ülendas tema poeg, keiser Otto II Baieri suure Kärnteni margi hertsogkonnaks, tekkis ülejäänud *marcha orientalis*est Doonaul Idamark (*[[Austria nimi|Ostarrîchi]]*).

## Vaata ka
* Austria ajalugu
Kastjärv

**Kastjärv** (ka *Kurtna Kastjärv*) on järv Ida-Virumaal Toila vallas Konju külas, üks Kurtna järvedest. Selle pindala on 2,5 ha.

## Viited
Kikkajärv

**Kikkajärv** (ka *Kika järv, Suur-Kikkajärv*) on Võru maakonnas Rõuge vallas Paganamaa külas asuv järv. Selle pindala on 20,2 ha.

Järv jääb osaliselt Läti Vana-Laitsna valda. Järve lätikeelne nimekuju on ****. 

## Vaata ka
* Vanapagana jäljehauad

## Viited
Kõnnu Pikkjärv

**Pikkjärv** (ka *Kõnnu Pikkjärv, Kõnnu järv*) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas Ongassaare külas. Selle pindala on 1,9 ha.

## Viited
Piece of My Heart

**"Piece of My Heart"** on Jerry Ragovoy ja Bert Bernsi kirjutatud romantiline armastuslaul. Laulu esmaesitajaks oli Erma Franklin 1967. aastal. Laul sai tunduvalt suuremaks hitiks Big Brother and the Holding Company esituses (lauljaks Janis Joplin) aga järgmisel aastal. Joplini esituses sai laul 2004. aastal Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema laulu valimisel 344. koha (2010. aastal 353. koha). Laulu on kaverdanud hiljem veel mitmed teised tuntud esinejad, näiteks Dusty Springfield, Bryan Ferry, Faith Hill, ansambel Nazareth ja Melissa Etheridge koos Joss Stone'iga.

## Originaalversioon
Laulu originaalversiooni salvestas Aretha Franklini vanem õde Erma 1967. aastal ning see jõudis USA R&B edetabelis kümne parima laulu hulka ning edetabelis Billboard Hot 100 26. kohale. See versioon pealkirjaga **"(take a Little) Piece of My Heart"** anti Suurbritannias uuesti singlina välja 1992. aastal, kus seda kasutati firma Levi Strauss & Co. teksade reklaamis (režissöör Tarsem Singh) ning siis jõudis laul Suurbritannia singlimüügi edetabelis 9. kohale.

## Big Brother and the Holding Company
1968. aastal avaldati laul San Francisco psühhedeelset roki mängiva ansambli Big Brother and the Holding Company teisel stuudioalbumil "Cheap Thrills". Ansambli lauljaks oli tollal Janis Joplin. See versioon jõudis edetabelis Billboard Hot 100 12. kohale ning oli Joplini karjääri esimene suurem hitt.
Prangli kirikuaed

**Prangli kirikuaed** ehk **Prangli kalmistu** asub Prangli saare lõunaosas.

Kirikuaia pindala on alla poole hektari ning see on muu maapinna suhtes kõrgemale tõstetud.

Hauatähised on valdavad metallist.

Kirikuaias asub Prangli Laurentsiuse kirik.

## Pildid

Prangli kalmistu 02.JPG
Prangli kalmistu 03.JPG
Prangli kalmistu 04.JPG
Prangli kalmistu 08.JPG
Prangli kalmistu 09.JPG
Prangli kalmistu 10.JPG


## Välislingid

*
Feel This Moment

"**Feel This Moment**" on USA räppari, laulukirjutaja, näitleja ja produtsendi Pitbulli ja USA poplaulja-laulukirjutaja Christina Aguilera esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.   

## Video
* "Feel This Moment"YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Feel This Moment]] seisuga 12.03.2015.*
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis

**2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis** kuulutas 4. märtsil 2009 välja president Toomas Hendrik Ilves ja valimispäev oli 7. juunil 2009.

Eestist valiti Euroopa Parlamenti kuus saadikut.

Euroopa Parlamenti pääsesid:
*Vilja Savisaar (Keskerakond)
*Siiri Oviir (Keskerakond)
*Indrek Tarand (üksikkandidaat)
*Kristiina Ojuland (Reformierakond)
*Tunne Kelam (Isamaa ja Res Publica Liit)
*Ivari Padar (Sotsiaaldemokraatlik Erakond)

## Vaata ka
*Euroopa Parlamendi valimised
*2009. aasta Euroopa Parlamendi valimised
*2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised (Eesti)
*2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised (Eesti)

## Viited
Rahvaaed

**Rakvere mõisa park** (tuntud ka kui *Rakvere rahvaaed, Rakvere teatripark, Rakvere Rahvapark*) on park, mis on vanasti olnud Rakvere mõisa südames. 

Tänapäeval kasutab parki Rakvere kultuurikeskus, kes annab seal näiteks ka teatrietendusi.

## Välislingid
*Pilte Rahvaaiast Rakvere kultuurikeskuse kodulehel
*Rakvere mõisast ja mõisa pargist EASi turismiarenduskeskuse kodulehel
*
Draama Liivimaal

"**Draama Liivimaal"** (originaalpealkirjaga "Un drame en Livonie") on Jules Verne'i 1904. aastal ilmunud romaan. Raamatu kirjastas Pierre-Jules Hetzel. Raamatu ilmus Jaan Vahtra tõlkes eesti keeles 1937. aastal.

Raamatu tegevus toimub Liivimaal, hõlmates piirkondi Tartu, Tartumaa, Pärnumaa, Pärnu ja Riia. Raamatu sündmustik keerleb ühes Pärnumaa kõrtsis toime pandud salapärase kuritöö ümber. 

Raamat sisaldab raamatutest loetud eksootilist tarkust, mis eestlasele mõjub lugedes koomilisena.
Maxima Eesti OÜ

**Maxima Eesti OÜ** on Leedu ettevõtte Maxima Grupe UAB Eestis tegutsev tütarettevõte. Eestis on Maximal 84 kauplust (58 Maxima X, 21 supermarketit Maxima XX, 3 hüpermarketit Maxima XXX ja 2 Maxima Expressi) ning Barbora kaubamärgi all tegutsev veebipood.

Eestisse tuli Maxima 2001. aastal, kasutades algul kaubamärki T-Market.

Maxima Eesti turuosa toidu- ja esmatarbekaupade turul oli 2018. aastal 18,59%.

Maxima Eesti juhatuse esimees oli 2019. aasta jaanuarist Marko Põder, 2019. aasta 16. juulist Edvinas Volkas.

9. aprillist 2020 on Tallinnas asuvad hüpermarketid – Haabersti ja Linnamäe Maxima XXX kauplus – avatud ööpäev läbi.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Rexer

**Rexer**, ametliku nimega **OÜ Rexer**, (ka* RexeR Automotives*) on 1995. aastast  tegutsev Eesti sportautode tootja, mille eestvedajaks oli Mati Kits. 

Ettevõte toodab automarki **Rex**, millest 2015. aasta seisuga on välja antud mudelid Rex R-10, mis kandis algselt nime Vilgas ja Rex R-12, mis on ühe maailma populaarseima hobiauto AC Shelby Cobra 427 *replica*.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Helmut Orusaar

**Helmut Orusaar** (27. september 1923 Saue vald – 20. juuni 1977 Tallinn) oli Eesti trompetist, dirigent ja pedagoog.

Ta õppis trompetit Julius Vaksi juhendamisel, 1951. aastal lõpetas Tallinna Konservatooriumi (Nikolai Kubli klass). 

Mängis džässorkestris Kuldne Seitse ja Eesti Raadio estraadiorkestris. Aastal 1951. asutas ansambli Pasunapoisid.

Orusaar töötas alates 1958. aastast kuni surmani dirigeerimis- ja trompetiõppejõuna Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (alates 1974. aastast puhkpillikateedri juhataja). Lisaks oli Orusaar Estonia teatris trompetirühma kontsertmeister ja dirigent. Alates 1964. aastast mängis ka ERSO-s. Ta oli 1965, 1969 ja 1975 üldlaulupeol puhkpilliorkestrite üldjuht. 

Helmut Orusaare 100. sünniaastapäeva eel (2023) ilmus Puhkpillimuusika Koja kirjastamisel mälestusteraamat "Pasunapoiss Helmut Orusaar", autor Tõnu Soosõrv

## Isiklikku
Tema tütar on flötist Sigrid Orusaar.

## Tunnustus
* 1965 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1975 Eesti NSV rahvakunstnik

## Viited

## Välislingid
* HELMUT ORUSAAR – Tartu Laulupidu
* Delta. Helmut Orusaar 100. Harry Illak, Arvi Peetrimägi, Olavi Kasemaa; Klassikaraadio
* "Mitte üksnes leivast" – ERR Digihoidla (1969) (H. Orusaar alates 14:00 min)
* "Muusikaveski" – ERR Digihoidla (1975)
* "Kui juhatas Helmut Orusaar" – ERR Digihoidla (1978)
* Foto: H. Orusaar Fotode Infosüsteem
* “Pasunapoiss Helmut Orusaar” – Tõnu Soosõrv
Metsluiged

**"Metsluiged"** on Eesti 1987. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Helle Karis. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film on tehtud Hans Christian Anderseni samanimelise muinasjutu ainetel.

## Osatäitjad
*Katri Horma – Elise
*Juris Žagars – noor kuningas
*Andrejs Žagars – peapiiskop
*Ines Aru – ema
*Gunnar Kilgas – isa-kuningas
*Liina Orlova – kuri kuninganna
*Arvo Kruusement – kojaülem
*Helend Peep – vanataat
*Sven Raa – poisike
*Kaspar Jancis – Elise vend
*Levi-Danel Mägila – Elise vend
*Peter Murdmaa – Elise vend
*Jürmo Eespere – Elise vend
*Kristjan Kõrver – Elise vend
*Kristjan Kruusement – Elise vend
*Tanel Urb – Elise vend
*Hardi Kompa – Elise vend
*Verner Mättas – Elise vend
*Indrek Oolu – Elise vend
*Luule Komissarov – nõid
*Leida Rammo – nõid
*Milvi Jürgenson – nõid
*Eili Sild – nõid
*Marje Metsur – nõid
*Ene Järvis – nõid
*Ellu Puudist – nõid
*Maarja Ird-Palm – nõid
*Malle Pärn – nunn

## Välislingid
*
Roncaglia riigipäev

**Roncaglia riigipäev** oli 1158. aastal Piacenza lähedal peetud Saksa-Rooma riigi keiserlik riigipäev. Riigipäevale kogunesid keisririigi aadlikud ja vaimulikud ning neljateistkümne hilisemasse Lombardia Liigasse kuulunud Itaalia linna esindajad.

## Taust
Riigipäev järgnes reale keiser Friedrich I Barbarossa poolsetele ründeretkedele Itaalia aladele, mis sundisid sealse juhtiva linna Milano alistuma. Keiser soovis vastusena kaubanduslinnade kasvavale sõltumatusele kehtestada seal oma feodaalse valitseja õigusi – nagu need olid varasemate paavstivõimu ja keisri vaheliste tülide ajajärkudel keisri kätte läinud.

## Riigipäev
Riigipäeval osalenud poolte õiguste üle otsustamine jäeti nelja Bologna õigusteadlase ülesandeks (Bolognas asus 1088. aastal asutatud tähtis õigusteaduste kool). Juristide otsus soosis keisrit: nende järgi oli tema valitsemine kuningate jumaliku õigusega määratud. Seega taastati Otto I valitsemise aegse tärkava kaubanduse ajajärgul kehtestatud keiserlikud õigused. Õigusetundjad asusid seejärel määrama kindlaks erinevaid kaubandusele kehtestatavaid makse ja tolle.

Kokkuvõtvalt nõudis keiser, et Itaalia linnriigid annaks tagasi riigilt hõivatud valdused ja õigused. Lisaks pandi linnadesse ametisse keiserlikud asehaldurid (maksukogujad) ja linnad kaotasid omavalitsuse. Lombardia linnad seda otsust heaks ei kiitnud ning see tuli kehtestada sõjaga.

## Lõpplahendus
Enne Lombardia Liiga loomist 1167. aastal domineerisid piirkonnas keisri väed ja 1162. aastal tegid keiser Friedrich I väed Milano linna maatasa. Ent alles "pärast Milano hävitamist" (*post Destructionem Mediolani*) hakkasid Lombardia linnad mõistma tõelise liidu väärtust. Üha kestva võimuvõitluse otsustavaks sündmuseks sai 1176. aasta Legnano lahing, kus Lombardia Liiga väed alistasid Friedrich I väed. Lahingu tulemusena oli keiser sunnitud oma suveräänsetest õigustest taganema.

## Viited

## Kirjandus
* Salvador Claramunt. "Dietas Imperiales de Roncalia".
* Paul Willem Finsterwalder. "Die Gesetze des Reichstags von Roncalia von 11 November 1158". *Zeitschrift der Savigny-Stiftung für Rechtsgeschichte*, LI (1931).
* A. Solmi. "Le diete imperiali di Roncaglia, il diritto di regalia ecclesiastica". *Studi storici sulla proprietà fondiaria nel Medio Evo*, Rooma (1937).
* P. Brezzi. "Le relazioni tra i Comuni italiani e l'Impero". *Questioni di storia medievale*, Milano (1951).
Soodla (perekonnanimi)

**Soodla** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Soodla võeti nimede eestistamise käigus aastatel 1935–1937 55 korral. Seda võtsid isikud, kelle varasem nimi oli näiteks Bauermann, Bernthal, Joonas, Madisson, Maksimov, Preismann, Saba, Silber, Simmermann ja Veltmann.  

Johannes Soodla kandis nime 1937. aastal perekonnanimede kaitseregistrisse.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Soodla 144 mehel ja 145 naisel. Perekonnanimede levikult on Soodla meeste puhul 491. ja naiste puhul 566. kohal. Nimi  on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,97.

## Nime kandjaid
*Johannes Soodla VR II/2 ja VR II/3 (14. jaanuar 1897 Kudina vald, Liivimaa kubermang Venemaa keisririik – 16. mai 1965 Goslar, Saksamaa LV) oli Venemaa,  Eesti ja Kolmanda riigi sõjavägedes teeninud Eesti sõjaväelane; 
*Uwe Soodla (1930–2007) oli Eesti soojusenergeetika õppejõud, autoinsener ja majandusinimene.  

## Viited
Kuressaare–Valjala–Kuivastu tee

**Kuressaare–Valjala–Kuivastu tee** (registrinumbriga 74) oli üks Eesti tugimaanteedest. Maantee oli arvel 1990. aastatel. Hiljem ühendati see Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare teega.

## Viited
Viljandi – Kilingi-Nõmme tee

**Viljandi – Kilingi-Nõmme tee** (registrinumbriga 56) oli üks Eesti tugimaanteedest. Maantee oli arvel 2000. aastate alguses, mil tugimaanteed registrinumbriga 56 ja 48 (Tartu-Viljandi tee) ühendati põhimaanteeks 92 (Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee).

## Viited
Stockmann Tallinn

**Tallinna Stockmanni kaubamaja** on Tallinnas olev Stockmanni ettevõtte kaubamaja, aadressil Liivalaia 53. 

Tallinna Stockmanni kaubamaja oli Baltimaade suurim kaubamaja, mille müügipindala on viiel korrusel kokku 14 500 m². 

Kaubamaja avati 1996. aasta 2. aprillil, algselt  kahel korrusel.
## Galerii
 
File:Stockmann in Tallinn 20 August 2011.jpg|
File:The old Chimney Stockmann Tallinn.jpg|Stockmanni kaubamaja ja Tallinna Paberivabriku korsten
File:Crazy Days in Stockmann 15 October 2010.jpg|Stockmanni parkimismaja
File:Stockmann' parking 01 April 2010.jpg|Stockmanni parkimismaja


## Välislingid

*Koduleht
Tartu-Viljandi tee

**Tartu–Viljandi tee** (registrinumbriga 48) oli üks Eesti tugimaanteedest. Maantee oli arvel 2000. aastate algupoolel, mil tugimaantee registrinumbriga 56 (Viljandi – Kilingi-Nõmme tee) ja 48 ühendati põhimaanteeks 92 (Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee).

## Viited
Aus (perekonnanimi)

**Aus** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aus 544 inimesel: 271 mehel ja 273 naisel. Perekonnanimede levikult on Aus meeste seas 168. kohal ja naiste seas 208. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 35,5. Levinuim oli perekonnanimi Aus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 5,71.

## Nime kandjaid
*Jaak Aus, eesti vaimulik
*Kaspar Aus, koreograaf ja videokunstnik
*Lauri Aus, jalgrattur
*Reet Aus, moe-, teatri- ja filmikunstnik

## Viited
V. O. I. T. K. A. Metsavennad

"**V. O. I. T. K. A. Metsavennad**" (originaalpealkirjaga "V.O.I.T.K.A. – metsän veljet") on 2004. aastal Soome, Eesti, Saksamaa ja Rootsi koostöös valminud dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Pekko Lehto. 

Film põhineb vendade Voitkade kui metsavendade elukäigul.

## Välislingid
*
Suur Tõll (täpsustus)

**[[Suur Tõll]]** on vägilane. Tema nime kannavad veel:
***[[Suur Tõll (laev)|Suur Tõll]]**, aurujäämurdja
***[[Suur Tõll (ploom)|Suur Tõll]]**, ploomisort
***[[Suur Tõll (raudteesuurtükk)|Suur Tõll]]**, raudteesuurtükk
***"[[Suur Tõll (soomusauto)|Suur Tõll]]"**, soomusauto
***"[[Suur Tõll (animafilm)|Suur Tõll]]"**, animafilm
*"Suur Tõll", endine kolhoos Saaremaal
*Suure Tõllu kerisekivi, rändrahn Saaremaal

## Vaata ka
*Tõll
Suur Tõll (animafilm)

**"Suur Tõll"** on Eesti 1980. aasta animafilm. Filmi režissöör on Rein Raamat ja tootja Tallinnfilm. 

Film räägib eesti vägilase Suure Tõllu võitlusest võõrvallutajatega.

Filmi peakunstnik oli Jüri Arrak, kunstnikud-lavastajad Heiki Ernits, Ain Silbaum ja Valter Uusberg ning helilooja Lepo Sumera.

Ansambel Metsatöll on kasutanud animafilmi kaadreid muusikavideos „Vaid vaprust”.

1982. aastal ilmus filmi põhjal tehtud raamat, mille illustreeris Jüri Arrak.

## Viited

## Välislingid
* 
* "Suur Tõll" Jupiteris
Nina Hruštšova

**Nina Hruštšova** on  mitme tuntud inimese nimi: 

* Nina Petrovna Hruštšova (sündinud Nina Kuhhartšuk; 1900–1984), Nikita Hruštšovi kolmas abikaasa
* Nina Lvovna Hruštšova, politoloog, Nikita Hruštšovi bioloogiline lapselapselaps (ja adopteeritud lapselaps)
Payback Time

"**Payback Time**" on Maarja Kivi debüütalbum. Album avalikustati ametlikult 5. oktoobril 2010, ehkki osta sai seda Maarja Kivi kodulehelt juba 2009. aastal.

Albumist on kaks versiooni, esimene neist ilmus 2009. aastal ja seda sai osta ainult kontsertidel ning Maarja kodulehe kaudu. 2009. aastal ilmunud albumil on 12 laulu. 2010. aastal ilmunud versioonil puuduvad "Land Of Dreams", "Check-Out", "Eternal Friend" ja "Blinded".

## Lood
#"Time to Run" – 4:15
#"Oh Yeah" – 3:28
#"Strong" – 3:54
#"21?!" – 4:20
#"Filth" – 4:06
#"Rebel" – 3:10
#"Nothing Going On" – 3:24
#"Loverboy" – 3:22
#"Payback Time" – 3:28
#"Boneyard" – 3:26

## 2009. aasta versioon
#"Time To Run"
#"Payback Time"
#"21?!"
#"Nothing Going On"
#"Blinded"
#"Filth"
#"Oh Yeah!"
#"Eternal Friend"
#"Rebel"
#"Land Of Dreams"
#"Loverboy"
#"Check-Out"

## Koosseis
*Marya Roxx – vokaal
*Paul Crook – kitarr
*Scott Metaxas – bass
*Anton Fig – trummid (lood 3 ja 10)
*Brian Tichy – trummid (lood 1, 2 ja 4–9)
*Derek Sherinian – klahvpillid (lood 1, 2 ja 4–9)
Maria Ader

**Maria Ader** (sündinud 25. oktoobril 1984) on eesti kunstnik.

Aastatel 2005–2008 õppis Ader Tartu Ülikoolis, 2009–2010 Ida-Londoni ülikoolis ning 2008–2011 Eesti Kunstiakadeemias maali. Töödes lähtub ta isiklikest emotsioonidest või sündmustest ning kasutab traditsiooniliste maalivõtete kõrval ka uusi materjale ja tehnikaid.

Maria Ader on pälvinud Kuldmuna disainiauhindade galal kuld- ja pronksmuna (2010) ning kuldauhinna ADC*Estonia disainiauhindade galal (2009).

## Näitusi
### Isikunäitusi
* “Château One’s Heart” Vyner Street galerii, London, Suurbritannia ja Tallinna Linnagalerii (2013)
* “I Thought Everyone Looked At Me. I Only Look At Myself”, Telliskivi loomelinnak, Tallinn (2011)

### Ühisnäitusi
* “Karma Friends”, Notting Hill Arts Club, London, Suurbritannia (2012)
* “Eesti kunstiskeenede arheoloogia ja tulevik”, Kumu kunstimuuseum, Tallinn (2012)
* “Moving Exhibition”, galeriid Acquire Arts, 10 Gales ja AVA, London, Suurbritannia (2009–2010)
Chinaberry Girl

"**Chinaberry Girl**" on Eesti poplaulja Iiris Vesiku EP. Albumi andis välja 26. augustil 2013 Universal Music Group.

Eestis see EP populaarseks ei saanud, ent Soomes sai.

Albumi neljast laulust ühest on välja antud ka singel ("Tigerhead"). Albumi laulud:
*"Tigerhead" – 4.23
*"Sapphire" – 3.42
*"Chinaberry Girl" – 4.03
*"Song of Solemn Loneliness" – 3.18
From the Beginning to the End

**"From the Beginning to the End"** on Eesti räppari Carl Fineri debüütalbum. Albumi andis 2009. aastal välja plaadifirma Helsinki Freedom Records.

Albumil on 11 laulu.

## Lood
# "Dreams"
# "North Side"
# "Strapped Up"
# "My House"
# "Remember" (koos Ambizionziga)
# "Waiting So Long"
# "Outrageous" (koos Janelyga)
# "Hypnotized"
# "You're Mine"
# "Can't Seem to Say No"
# "Why?"
Nina L. Hruštšova

**Nina Hruštšova** (sündinud 1. augustil 1964 Moskvas) on vene päritolu ameerika õppejõud New Yorgi ülikoolis The New School.

Hruštšova on Nikita Hruštšovi vanima poja Leonid Hruštšovi lapselaps. Pärast Leonidi surma Teises maailmasõjas lapsendas Nikita Hruštšov poeg Leonidi kaheaastase tütre Julia Nina Hruštšova ema. Nikita Hruštšov on seega Nina Hruštšova bioloogiline vanavanaisa.

Nina Hruštšova isa Lev Petrov suri 1970. aastal 47 aasta vanuselt.

## Teoseid
* *[http://books.google.com/books?id=1rO2aevsQV8C Imagining Nabokov: Russia Between Art and Politics]*. Yale University Press. 2008. ISBN 978-0-300-14824-4.
* *[http://www.amazon.com/The-Lost-Khrushchev-Journey-Russian/dp/1629945447/ref=pd_rhf_gw_p_d_1 The Lost Khrushchev: A Journey Into the Gulag of the Russian Mind]*. Tate Publishing. 2014. ISBN 9781629945446
* *[http://blogs.reuters.com/great-debate/2015/03/11/tsar-vladimir-putin-is-always-right/ Tsar Vladimir Putin is always right]*, Reuters, 12. märts 2015

## Viited

## Välislingid
*Nina L. Khrushcheva, Associate Professor, The New School (video, 11:00), *France24*, 2014-02-28 (*inglise keeles*)
*Ametlik koduleht (*inglise keeles*)
*"The Mysteries of Political Strategy" (*inglise keeles*)
*Brezhnev, Bush and Baghdad  (*inglise keeles*)
*New School profile (*inglise keeles*)
Sabbatum

"**Sabbatum**" on ansambli Rondellus aastal 2002 ilmunud album. Albumi tootis Mihkel Raud.

Albumil on 12 laulu. Laulud on loodud ansambli Black Sabbathi muusika alusel, ent on keskaegse tõlgendusega ja sõnad on ladina keeles.Seades kasutati vokaali, rataslüürat, organistrumi, lautot, löökpille, fiidlit ja harfi. 

Heliplaat Sabbatum pälvis 2003. aastal Eesti Muusikaauhinna parima klassikaalbumi eest.

## Viited
Cherryland

**Cherryland**  Eesti tantsumuusikabänd. 

Ansambli lauljad on Kristi Lichtfeldt ja Sandra Ashilevi. 

Mitmed ansambli laulud on pääsenud Eesti laulukogumikele "Suvehitt 2007", "Talvehitt 2008" ja "Suvehitt 2008".
Tigerhead

"**Tigerhead**" on Eesti poplaulja Iiris Vesiku singel. Singli andis 31. mail 2013 välja plaadifirma Universal Music Group. Singel on üks laul Vesiku EP-st "Chinaberry Girl". 

Laulust tehti ka muusikavideo, mis tunnistati 2014. aasta Eesti Muusikaauhindade galal aasta parimaks videoks.
Peter Aagaard

**Peter Aagaard** (17. veebruar 1718 Odense – 28. juuli 1790 Eriksholm) oli Taani riigiametnik. Ta töötas 1740. aastast Taani Kantseleis.

1786. aasta suure talurahvakomisjoni (*[[Den Store Landbokommission]]*) liikmena oli ta koos Peder Wormskioldiga selle vastu, et reguleerida eluaegsete mõisarentnike (*fæstebønder*) õigusi ja kohustusi, enne kui noorte meeste liikumisvabadust piirav *[[stavnsbånd]]* on kaotatud, millest pidi saama kõige olulisem reform.  

Ta oli abielus piiskop Peder Herslebi tütrega. Advokaat Peter Hersleb Aagaard oli tema poeg.

## Välislingid
*Artikkel biograafilises leksikonis
*Artikkel biograafilises leksikonis
Peter Hersleb Aagaard

**Peter Hersleb Aagaard** (29. november 1765 Kopenhaagen – 7. aprill 1791 Kopenhaagen) oli taani advokaat, Peter Aagaardi poeg, Peder Herslebi tütrepoeg. 

Aastatel 1782–1784 õppis ta ülikoolis ja lõpetas selle kandidaadikraadiga juura alal. Kohe pärast seda asus ta isa soovil ja hiilgavate soovitustega  tööle Taani Kantseleisse. Samal aastal sai temast ülemkohtu protokollisekretär. Aastal 1788 sai temast ülemkohtu õigustega advokaat.  

## Välislingid
*Artikkel biograafilises leksikonis
Ōkunoshima

**Ōkunoshima** (jaapani 大久野島) on Jaapanile kuuluv saar Hiroshima prefektuuris. Selle pindala on 70 hektarit.

Saar on tuntud küülikuterohkuse poolest.

## Viited
Tšervonõi Žovten

**Tšervonõi Žovten** on kohanimi.

* Tšervonõi Žovten, küla Ukrainas Donetski oblastis
* Tšervonõi Žovten, küla Ukrainas Harkivi oblastis Zatšepõlivka rajoonis
* Tšervonõi Žovten, küla Ukrainas Luhanski oblastis Antratsõti rajoonis
* Tšervonõi Žovten, küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis
* Tšervonõi Žovten, küla Ukrainas Zaporižžja oblastis Orihhivi rajoonis
Karl Lüüs

**Karl Lüüs** (15. aprill (vkj)/28. aprill 1905 Vastse-Antsla vald, Urvaste kihelkond – 5. september 1996 Tallinn) oli eesti arhitekt. 

Ta õppis Vastse-Antsa algkoolis, Valga algkoolis, Valga reaalkoolis, Tartu Reaalkoolis ja Tallinna Reaalkoolis, mille lõpetas 1924. Lüüs õppis aastatel 1924–1932 Tallinna Tehnikumis ja lõpetas selle arhitektina. 

Kuulus üliõpilaskorporatsiooni Tehnola, Välis-Eesti Ühingusse ning Eesti Rahvuslaste Klubisse. Ta oli 1945. aastast Eesti Nõukogude Arhitektide Liidu liige.

## Töökäik
*1933–1940 – juhtis kivitööliste artelli
*1940–1946 – Tallinna Õhtutehnikumi õppejõud
*1946–1954 – Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi õppejõud
*1955–1958 – Järvakandi Tehaste arhitekt ja konstruktor 
*1958–1963 – järelevalveinsener tennisehalli ehitusel
*1963–1966 – PI Kommunaalprojekti arhitekt
 
## Töid
*1933 – Nissi Vabadussõja mälestussammas (kujur Richard Hammer; hävitati 1945, taastati 1994 juuniks)
*1934 – Koeru Vabadussõja mälestussammas (kujur Juhan Raudsepp; hävitati 1941; taastati 1942; hävitati 1947; taastati 1998)
*1935–1937 – Tuletõrjujate mälestusmärk Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistul
*1938 – Julius Seljamaa hauasammas (kujur Ferdi Sannamees) Tallinna Rahumäe kalmistul
*1938 – Artur Uibopuu hauamärk (kujur Juhan Raudsepp) Tallinna Rahumäe kalmistul
*1938 – Jaan Raamoti hauasammas Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
*1938 – Jüri Männiko hauamärk Tallinna Vana-Kaarli kalmistul
*1938–1939 – Tallinna Vanasadama Põhjamuuli rekonstrueerimine ja tuletorn
*1940 – Kehra lahingu mälestussammas (kujur Ernst Jõesaar; hävitati 1944; taastati 2017–2019)
*1946 – purskkaevu kavand Estonia teatri haljasalale Pärnu maantee ääres, töö "Pioneeride kaev" (ostupreemia)
*1947 – Velikije Lukis langenud Eesti laskurkorpuse sõjameeste mälestussamba võistlus, töö "Veliiki Luki" (ostupreemia)
*1950 – Johannes Lauristini mälestussammas Komandandi aias (kujur Garibaldi Pommer; kõrvaldati 1991)
*1956–1964 – ehitised Järvakandis – kino Edu, lastesõim ja -aed, ujula
*1988–1994 – Nissi uus Vabadussõja mälestussammas

## Viited

## Kirjandus
*"Karl Lüüs" // Ehitusinsenerid TPI-st. Valgus. Tallinn 1986. Lk 209
*Raul-Levroit Kivi. "Lüüs, Karl" // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 288

## Välislingid
*Foto Kehra lahingu mälestussambast Tallinna Linnaarhiivi kogust
*Karl Laane 1977. aasta foto Artur Uibopuu haualt Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogust
*Karl Laane 1986. aasta foto Jüri Männiko haualt Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogust
*Foto Tallinna Vanasadama purustatud Põhjamuulist ja tuletornist Eesti Meremuuseumi kogust
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Peter Martin Aagaard

**Peter Martin Aagaard** (14. detsember 1806 Kopenhaagen – 4. aprill 1872 Kopenhaagen) oli taani litograaf. 

Enne 1830 veetis ta 20 aastat Taani Lääne-Indias. Temalt pärineb teoloogiaprofessori Jens Mølleri litoportree (Frederiksborgmuseet) ja litograafia "Ruinerne af Koldinghus Slot" ("Koldinghusi lossi varemed"; 1832, Hans Harderi 1824. aasta maali järgi). Hiljem tegutses ta inglise keele tõlgina ning tema kaasomandis oli korgivabrik.

## Välislingid
*Sissekanne saidil kulturarv.dk
Sotenne

:*See artikkel on asulast Stanõtsja Luhanska rajoonis; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit [[Tšervonõi Žovten]]*

**Sotenne** (2016. aastani Червоний Жовтень  *Tšervonõi Žovten*, ukraina keeles 'Punane Oktoober') on küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis.

Kovsugi kallastel asuva küla kõrgus merepinnast on 63 meetrit.

Sotenne asutati 1764. aastal. 

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1103 inimest, kellest 87,13% emakeeleks oli vene keel ja 12,87% emakeeleks ukraina keel; asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited

## Välislingid
* Ilm Tšervonõi Žovtenis
Rolf Magdal Aagaard

**Rolf Magdal Aagaard** (sündinud 27. märtsil 1945 Risøri vallas) on norra fotograaf.

Ta töötas kuni 2007. aastani pressifotograafina. Ta on teinud ka loodusfotosid, eriti lumest, ning jäädvustanud tänavakunsti.  

## Tunnustus
*1979 Narvesenprisen

## Välislingid
*Artikkel Store Norskes
Pervõi Baltiiski Kanal

**Pervõi Baltiiski Kanal** (lühend **PBK**; vene keeles Первый Балтийский канал, lühend ПБК) oli Baltimaades nähtav venekeelne telekanal. See oli oma nelja miljoni vaatajaga Baltimaade venekeelsete elanike seas populaarseim telekanal. 

PBK oli loodud Venemaa telekanali Pervõi Kanal (vene keeles Первый Канал) baasil. PBK alustas Baltimaades näitamist 4. septembril 2002.

2022. aasta veebruaris teatasid Elisa ja Telia telekanali edastuse lõpetamisest. Lätis on kanalile kehtestatud eetrikeeld.

## Vaata ka
*Nord Print OÜ

## Viited

## Välislingid
*Kanalist Baltic Media Alliance kodulehel
*VE: PBK – Baltimaade venekeelne telekanal virumaa.ee, 30. oktoober 2003
*Telekanal PBK lõpetab saate „Eesti uudised“ tootmise, töötajad koondatakse ERR, 6. märts 2020
*PBK emafirma mõisteti sanktsioonide rikkumises süüdi, Eesti ärimehelt mõisteti välja rekordtrahv Delfi, 5. veebruar 2022
Sigfred Aagaard

**Sigfred Aagaard** (22. oktoober 1924 – 9. juuni 2020) oli taani maalikunstnik, filmirežissöör ja kirjanik. Ta elas Skjernis. 

## Looming
### Filmid
* 1970 "Havet og menneskene" (Kaj Munki näidendi järgi)
* 1990 "I morgen er det slut" (Kaj Munki "Ordet")

### Ilukirjandus
* 1987 "Fjordside. Skæbne ved fyret"
* 1995 "Lægen og lutspillersken"
* 2002 "Vestpå" 
* 2005 "Som tegnet i sand med en kæp" 

## Tunnustus
* 1972 Kaj Munki auhind

## Välislingid
*danskefilm.dk
*dfi.dk
*IMDb
Kauru järv

**Kauru järv** on Valga maakonnas Otepää vallas Kaurutootsi külas asuv järv. Selle pindala on 7,1 ha.

## Viited
Küti järv

**Küti järv** (ka *Sipe järv*) on Tartu maakonnas Kambja vallas Sipe külas asuv järv. Selle pindala on 3,3 ha.

## Viited
Leigo järved

**Leigo järved** on tehisjärved Valgamaal Otepää vallas Lutike külas. 2012. aasta seisuga oli järvi 16. Järved asuvad Leigo turismitalu ümbruses. Talu lähedal asuvad Kontserdijärv, Kajakajärv, Maanteejärv, Postkastijärv ja Vanajärv, mis on kantud keskkonnaregistrisse. 

Järvedel toimub iga-aastane Leigo järvemuusika festival.

## Viited
Männiku järv

**Männiku järv** (ka *Männiku karjäär*, *Raudteejärv*, *Männiku veehoidla*) on tehisjärv Harju maakonnas Saku vallas Männiku külas ja osaliselt Tallinnas. Selle pindala oli 2006. aastal 105,3 ha, kuid kuna karjääris jätkub liiva kaevandamine, kasvab järve pindala.

Enne liiva kaevandamiseks karjääri rajamist 20. sajandi teisel poolel oli Männiku järve asukohas 20. sajandi teisel aastakümnel rajatud Peeter Suure merekindluse umbes 1 km pikkune vallikraav, mida kutsuti Hassani tiigiks ja mis paiknes risti praeguse järve pikiteljega, ning läheduses kaks madalat looduslikku järve, mis praeguseks on kuivaks jäänud.. Hassani tiiki kasutas Tallinnas asunud Lutheri vabrik aastaid vineeripakkude leotamiseks. Praeguseks on Hassani tiik valdavalt kuiv.

## Vaata ka
*Männiku Väikejärv
*Pumbajärv
*Raku järv
*Tammemäe järv
*Valdeku karjäär

## Viited
Tabina järv

**Tabina järv** on Võru maakonnas Võru vallas Tabina külas asuv järv. Selle pindala on 22,4 ha.

## Viited
Tooma järv

**Tooma järv** on Harju maakonnas Tallinnas Lasnamäe linnaosas Väo asumis asuv järv. Selle pindala on 1,5 ha.

Järv on saanud nime Tooma talu järgi.

Tooma järv on tehisjärv. Järv ei ole veeseaduse mõttes avalik veekogu ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited