open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gero Kartau

**Gero Kartau** (sündinud 12. mail 1946) on endine Eesti politseiametnik ja ENSV miilitsatöötaja. 

Alates 1970. aastast ENSV korrakaitseorganites töötanud Kartau oli aastail 1991–1992 Tartu abiprefekt ja 1992–1995 siseministeeriumi kantsler. 1994. aasta jaanuarist aprillini täitis ta ajutiselt ka Politseipeadirektori ülesandeid. 

Aastatel 1995–1998 töötas Kartau Politseiameti peadirektori nõunikuna ning jaanuarist 1998 kuni märtsini 2002 Järvamaa politseiprefektina.

Samuti on ta olnud Eesti siseministeeriumi atašee Peterburis 1995–1997.

Pärast politseitöölt lahkumist sai temast Tartu Ülikooli turvajuht, ohutustalituse juhataja.

Viimastel aastatel on ta olnud Tartu linna 6. valimisjaoskonna juhataja asetäitja.

## Tunnustus
*2002 Järvamaa teenetemärk
*2006 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited
Veskijärv (Valka)

**Veskijärv** (läti keeles *Zāģezers*, ka *Zāģu ezers*, *Dzirnavu ezers*, *Kalndzirnavu ezers*) on paisjärv Lätis Valka linna territooriumil.

## Asukoht ja morfomeetrilised andmed
Veskijärv asub Valka loodeosas, linna keskusest 3 km kaugusel Varoņu tänava lõpus Valka–Pedele–Härgmäe tee ääres. Järv on paisutatud Pedeli jõe orgu 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses. Veskijärv jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitseala Seda-Ērģeme maastikukaitsevööndisse.

Järve pindala on 13 hektarit, pikkus 1,4 km, laius kuni 0,2 km, keskmine sügavus 0,7 m, suurim sügavus 3,4 m. Kaldad on osalt lauged, osalt järsud. Põhi on üldiselt mudane, leidub vette vajunud puutüvesid. On ka liivast kallast.

## Elustik

Järve loodeosa on pilliroogu kasvanud. Kaladest esinesid 1991. aasta andmetel ahven, haug, hink, koger, linask,  särg ja vingerjas.

## Pais
Veskijärvel on asunud vesiveski. 1990. aastal järve puhastati ja paisu rekonstrueeriti. Tööde ajaks lasti järve veetase tavalisest 1,4 m võrra alla. 2001. aastal võeti seal kasutusse Kalndzirnavu hüdroelektrijaam võimsusega 50 kW. Veskijärve pais on puidust väravatega raudbetoonehitis, tüübilt ülevoolupais. Paisu vooluava on 6 m lai ja sellele järgneb 15 m pikkune äravoolukanal.

## Puhkekohana

Veskijärv on populaarne puhkekoht, sealhulgas Eesti inimeste seas. Valgas asuva Pedeli ranna järel on see Valga/Valka inimestele lähim supluspaik. Järve ääres on autode parkla, käimla, riietumiskabiinid, lõkkekohad, 2 võrkpalliväljakut ja 1 jalgpalliväljak. 1972. aastal oli seal ka paadirent. 2020. aasta seisuga tegutses seal jooke-toite pakkuv kiosk ja SUP-laudade laenutus. Järve juures on allikas Zāģavots, kust inimesed tavatsevad vett võtmas käia.

Ümber Veskijärve korraldatakse regulaarselt jooksu- ja maastikujalgrataste võistlusi. Järve ääres on peetud rannavõrkpallivõistlusi ning korraldatud spordi- ja meelelahutusüritust Pludmale International. Külmal aastaajal on talisuplusaktivistid rajanud järvejäässe avause oma harrastusega tegelemiseks. Tegu on olnud Valga/Valka ainsa avaliku talisupluskohaga. Järvejääd on kasutatud ka autoga driftimiseks.

Järves ja kaldal on puhastus-, korrastus- ja ehitustöid tehtud 1990., 2010., ja 2020. aastal.

## Viited
Force Publique

:*Monaco Force Publique'i kohta vaata artiklit [[Force Publique (Monaco)]].*

**Force Publique** (prantsuse keelest *Avalik Vägi*; hollandi keeles *Openbare Weermacht*) oli sandarmeeria ja sõjavägi tänapäeva Kongo Demokraatliku Vabariigi aladel aastast 1885 (kui seal asus Kongo Vaba Riik) aastani 1960 (kui seal lõppes Belgia Kongo aeg). Pärast Kongo Demokraatliku Vabariigi iseseisvumist nimetati Force Publique ümber Kongo rahvusarmeeks.

## Vaata ka
* Kongo Demokraatliku Vabariigi relvajõud
* Aafrika sõjamedal

## Kirjandus
* 
* 
* Adam Hochschild: *[[King Leopold's Ghost: A Story of Greed, Terror and Heroism in Colonial Africa]]*, Houghton Mifflin Company 1998
* Louis-François Vanderstraeten, *De la Force Publique à l'armée nationale congolaise : Histoire d'une mutinerie*, Académie royale de Belgique, Brussels, *Impression decidee le 18 avril 1983,* 613 p. + pl. .
* 
*
*
* 

## Välislingid
* Archive Force Publique, Kesk-Aafrika Kuninglik Muuseum
Küprose president

**Küprose Vabariigi president** (kreeka keeles: *Πρόεδρος της Κυπριακής Δημοκρατίας* (*Próedros tis Kypriakís Dimokratías*); türgi keeles: *Kıbrıs Cumhuriyeti Cumhurbaşkanı*) on Küprose Vabariigi riigipea ja valitsusjuht. 

Alates 2023. aastast on Küprose president Níkos Christodoulídis.

President valitakse otsesel rahvahääletustel viieks aastaks. Kui ükski kandidaat ei saa üle poole häältest, toimub kahe suurima häälte arvu saanud kandidaadi vahel teine valimisvoor.

Euroopa Liidu liikmesriikide seas ainulaadselt on Küprosel riigipea ja valitsusjuhi roll kombineeritud, mistõttu on Küpros ainus ELi riik, kus valitsemine on täielikult presidentaalne.

## Presidentide loend

## Välislingid
* www.presidency.gov.cy
Veskijärv

**Veskijärv** on mitme järve nimi.

Põhinimi "Veskijärv"
* Arula Veskijärv, järv Valga maakonnas Otepää vallas
* Jäneda Veskijärv, järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas
* Krabi Veskijärv, järv Võru maakonnas Rõuge vallas
* Kubija Veskijärv, järv Võru maakonnas Võru linnas
* Laatre Veskijärv, järv Valga maakonnas Valga vallas
* Leevijõe Veskijärv, järv Põlva maakonnas Põlva vallas
* Nõmme Veskijärv, järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas
* Nõva Veskijärv, järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* Palamuse Veskijärv, järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas
* Pärsti Veskijärv, järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas
* Sokari Veskijärv, järv Võru maakonnas Rõuge vallas
* Veskijärv (Valga), järv Valga maakonnas Valga vallas
* Veskijärv (Valka), järv Lätis Valka linnas

Nimevariant "Veskijärv"
* Kaarepere paisjärv, järv Jõgevamaal Jõgeva vallas
* Kabala järv, järv Rapla maakonnas Rapla vallas
* Jupri järv, järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas
* Puurmani paisjärv, järv Jõgevamaal Põltsamaa vallas
* Roosna-Alliku Vanaveski järv, järv Järvamaal Paide linnas
* Tõrva veskijärv, järv Valga maakonnas Tõrva vallas
2022. aasta Saarimaa parlamendivalimised

**2022. aasta Saarimaa parlamendivalimised** toimusid 27. märtsil 2022, et valida Saksamaa liidumaa Saarimaa Maapäeva (*Landtag*) 17. koosseis. Valimiste eel oli võimul CDU-SPD nn suur koalitsioon Tobias Hansi (CDU) juhtimisel.

Maapäeva 51 liiget valiti proportsionaalselt (d'Hondti meetodiga) kinniste valimisnimekirjadega. 42 mandaati jagati kolmes valimisringkonnas (Saarbrückenis 12, Saarlouisis 14, Neunkirchenis 16), 9 liidumaa tasandil. Valimiskünnis oli 5%.

Kuigi Saarimaa on Saksamaa liidumaadest suuruselt teise väikseima elanike arvuga, olid valimised testvalimiseks kantsler Scholzi valitsuse tegevusele ja CDUle uue juhi, Friedrich Merzi all. Kuni juulini 2021 juhtis arvamusküsitlustes CDU, kuid peale CDU kaotust septembris toimunud Liidupäeva valimistel asus SPD juhtima, kasuks tuli ka pikaaegse asepeaminister Anke Rehlingeri populaarsus.

Valimisõiguslikke kodanikke Saarimaal oli kokku 746 307. Valimas käis 458 113 inimest ehk 61,38% valijaskonnast.

SPD esines valimistel vägagi hästi, saavutades absoluutenamuse kohtade arvust ja tuli igas vallas esimeseks. Viimasena oli ühelgi Saksamaa liidumaal nii edukas CSU Baieris 2013. aastal. Rohelised jäid Maapäevast väga napilt välja, puudu jäi vaid 22 häält, et parlamenti pääseda. Ka FDP jäi alla valimiskünnise, puudu jäi umbes 1000 häält. Valimiskünnise tõttu oli kaotsiläinud häälte arv erakordselt suur - 22.27%.

Peaminister Tobias Hans tunnistas allajäämist ja võttis vastutuse CDU valimiskaotuse eest. Kuna SPD võitis absoluutenamuse, teatas Rehlinger soovist valitseda ilma koalitsioonita. 25. aprillil valiti ta Saarimaa peaministriks 32 häälega 51st.

## Viited
Elina Valtonen

**Elina Maria Valtonen** (2009–2021 Lepomäki; sündinud 23. oktoobril 1981 Helsingis) on Soome poliitik, alates 20. juunist 2023 Soome välisminister. 

Ta on Rahvuslikust Koonderakonnast valituna parlamenti kuulunud 2014. aastast. Valtonen on varem töötanud rahandusala juhina ja mõttekoja Libera uurimisjuhina. Ta on diplomeeritud insener (*diplomi-insinööri*) ja majandusmagister.

2023. aasta parlamendivalimistel sai ta 32 562 häält Helsingi valimisringkonnas ehk üleriigiliselt kolmanda häältesaagi.
Türgi sissetung Küprosele

**Türgi sissetung Küprosele** oli Türgi rünnak Küprose Vabariigi vastu 20. juulil 1974 pärast Küprose Rahvuskaardi poolt Makarios III vastu sooritatud riigipööret, mis lõppes Küprose saare põhjaosa okupeerimisega rahvusvahelist õigust rikkudes. Põhja-Küprose Türgi Vabariiki, mis kuulutati välja 15. novembril 1983, tunnustab rahvusvaheliselt ainult Türgi.

## Kulg

15. juulil 1974 kukutas Küprose Rahvuskaart riigipöördega Küprose Vabariigi presidendi peapiiskop Makarios III. Kreeka hunta juhitud riigipöörde eesmärk oli kukutada Küprose demokraatlik valitsus ja annekteerida Küpros, mis oli selge Zürichi ja Londoni lepingute rikkumine.

Pärast seda, kui Suurbritannia lükkas tagasi garantiivõimude ühismeetmed, sekkus 20. juulil Türgi, saates sinna regulaarseid vägesid. Türgi sõjalaevastik, mis oli teel eelmisest õhtust saadik, tõlgendati Ateenas "õppusena" ja nii toimus 20. juuli 1974. aasta hommikul Türgi vägede tõkestusteta sissetung Küprosele.

Pärast ajutist relvarahu kasutas Türgi oma vägede kohalolekut alates 14. augustist, et okupeerida saare põhjaosa, rikkudes rahvusvahelist õigust. Kuigi Põhja-Küprose territoorium moodustas vaid 37 protsenti Küprose Vabariigi territooriumist, moodustas see 70 protsenti kogu majandustoodangust. 66 protsenti kõigist turismirajatistest, 80 protsenti kõigist tsitrusviljadest ja ka saare peamine kaubasadam Famagusta asusid saare põhjaosas.

## Tagajärjed

Türgi sõjavägi pagendas Küprose põhjaosast lõunasse 162 000, Türgi andmetel 120 000, küprosekreeklast. Euroopa Inimõiguste Kohus kohustas 2014. aasta mais Türgit maksma 90 miljonit eurot kahjutasu ja hüvitisi kadunud küproslaste peredele.

Karpasía poolsaarele (Rizokárpaso) jäi elama väike kogukond küprosekreeklasi, samuti araabiakeelsed maroniite. 1975. aastal sunniti küprosetürklasi, kes moodustasid tol ajahetkel 19 protsenti saare elanikkonnast, lahkuma saare lõunaosast. See tõi kaasa varem kakskeelse ja mitmekultuurilise saare *de facto* setsessiooni.

Kreeka Kolonelide diktatuur kaotas nüüd oma ridades toetuse riigipöördes osalemise ja Kreeka seisukohalt katastroofiliste sõjaliste arengute tõttu Küprosel; pärast režiimi kukutamist 1974. aasta juulis ohvitserkonna opositsiooniliste osade poolt pöördus Kreeka tagasi demokraatia juurde ja juhtivatele tegelastele mõisteti eluaegne vanglakaristus. Küprosekreeklaste kontrolli all olevas saareosas taastati Makarios III tagasitulekuga Küprose Vabariigi vana kord. Türgi väed ei tõmbunud tagasi ja 1975. aastal kuulutati välja Küprose Türgi Föderatiivne Riik ja 1983. aastal Põhja-Küprose Türgi Vabariik. ÜRO haldab asustamata puhvertsooni, kus asuvad ka Nikosia rahvusvaheline lennujaam, mis vahepeal suleti, ja Ledra Palace'i hotell.

## Viited
Avessalom Podvodnõi

**Aleksandr Georgijevitš Kamenski** (vene keeles Александр Георгиевич Каменский, pseudonüüm **Avessalom Podvodnõi** Авессалом Подводный; 11. mai 1953 Moskva – 5. märts 2018) oli vene esoteerik, psühholoog ja astroloog.

Podvodnõi lõpetas 1974. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli matemaatika erialal. 1977. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja. Töötas programmeerija ja rakendusmatemaatikuna. 1980. aastatel eemaldus matemaatika temaatikast ja keskendus humanitaarvaldkonnale.

Tal on ilmunud üle 40 raamatu, sealhulgas üldise, kabalistliku ja sünastrilise astroloogia õpikute sari ning raamatuid psühholoogia, filosoofia ja alternatiivmeditsiini valdkonnast.

2002. aastal lõi ta internetikoolituse "Inimene inimeste seas".

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Minu tee reanimatoloogiast homöopaatiani. Zoja Gabovitš. livelib.biz
Artemis 3

**Artemis 3** (ametlikult **Artemis III**) on kavandatud NASA Artemise programmi esimeseks mehitatud maandumismissiooniks Kuule ja Starship HLS maanduri esimeseks mehitatud lennuks. Artemis 3 mille start on planeeritud 2028. aastasse on plaanide kohaselt teine ​​meeskonnaga Artemise missioon ja esimene mehitatud maandumine Kuule pärast 1972. aasta detsembrit kui Kuul maandus Apollo 17.

## Viited
Lillers

**Lillers** (lääneflaami: *Lillaar*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike põllumajandus- ja kergetööstuslinn asub umbes 15 km Béthune'ist loodes ja 40 km Lille'ist läänes, teede D185, D182 ja D69 ristumiskoha ümbruses. Linnast mööduvad tee N43 põhja pool ja Autoroute A26 lõuna pool.

Clarence'i jõgi voolab läbi linna.

## Ajalugu

Pärast Flandria krahvidele kuulumist anti normannide vastu kindlustatud Lillers 1179. aastal kaasavaraks Prantsuse kuningale Philippe II-le. 1327. aastal asutas Louis IX Artois' krahvkonna. Tema vennast Robertist sai esimene krahv. 1303. aastal rüüstasid Lillersi linna flaamid. 1340. aastal nõudis Inglismaa kuningas Edward III endale Prantsusmaa trooni ja alustas Saja-aastast sõda, mida iseloomustasid kaks kuulsat lahingut, Crécy lahing 1346. aastal ja Agincourt'i lahing 1415. aastal, kus sai surma Lillersi isand Robert Wavrin. 1542. aastal, Karl V vastase sõja ajal, põletasid Prantsuse väed Lillersi maha. Kolm aastat hiljem elas elanikkond veel telkides või onnides.

Pärast rahuperioodi põhjustas Kolmekümneaastane sõda piirkonnas laastamistööd. 1637. aastal võitis marssal de la Ferté linna Hispaaniale. 1639. aastal võitis marssal de la Meilleraye linna Prantsusmaale tagasi. Hispaanlased võtsid selle tagasi, kuid prantslased lõid nad 1657. aastal välja. 1659. aastal sõlmiti Püreneede rahu, millega loovutati Prantsusmaale suurem osa Artois'st, peale Saint-Omeri ja Aire-sur-la-Lysi.

1710. aastal toimus selles piirkonnas Hispaania pärilussõda. 1710. aastal vallutasid Lillersi Hispaania väed. Marlborough' hertsogi juhitud Briti, Saksa ja Hollandi liitlasväed rajasid oma peakorteri Lillersisse, kuni Prantsuse vägede juht markii de Goesbriand nad lahkuma sundis.

Utrechti rahu lõpetas sõja 1713. aastal, kui Lillers sattus Prantsusmaa koosseisu. Lillersi endiselt õitsev jalatsitööstus sai alguse 19. sajandil.

## Vaatamisväärsused

* Vana linnuse ja muude kindlustuste riismed.
* Mitu häärberit, pärinevad 16. ja 17. sajandist.
* Saints-Jules-et-Victoni kirik, pärineb 12. sajandist.
* Notre-Dame'i kabel.
* Kingamuuseum.

## Tuntud inimesi

* Henri Leconte, Prantsuse tennisist, sündis seal 1963. aastal.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Interferentsfilter

**Interferentsfilter** (ka dikroiline filter (inglise *dichroic filter*), õhukese-kihi filter) on laialdaselt kasutatav valgusfiltri liik, mis laseb läbi osa valguse lainepikkustest, ja peegeldab ülejäänud. Sõna "dikroiline" on tuletatud kreeka keelest, tähendades "kahe-värvilist". Laiemalt mõistame selle all erinevaid optilisi seadmeid, mis lahutavad valguse kaheks erineva lainepikkusega vooks. Interferentsfiltri oluline omadus on väga väike valguse neeldumine, mistõttu saab seda kasutada nii nõrkade valgusvoogude (nt mikroskoopias); kui ka suure võimsusega valgusvoo filtreerimiseks, nt laserseadmed, filmiprojektorid, teatriprožektorid jm. 

Filter koosneb mitmest erineva murdumisnäitajaga õhukesest dielektriku- või metallikihist, mis on sageli klaasi pinnale vaakumsadestatud. Kihtide piirpinnal valguslaine sagedusest sõltuvalt murdub ja peegeldub, interferentsi nähtuse tõttu liitub teiste valguslainetega, neid selektiivselt võimendades või kustutades. Kihtide valikuga saab kujundada madalpääsfiltreid, kõrgpääsfiltreid, ribapääsfiltreid või ribatõkkefiltreid. Et interferentsfiltrit iseloomustab väga väike neeldumine, valgus kas pääseb läbi või peegeldub, siis võime me rakendusest sõltuvalt rääkida kas interferentsfiltrist või -peeglist. 
## Rakendused

"Cool Beam" (külma kiire) halogeenlambi reflektorina kasutatakse madalpääs-filtrit, mis laseb läbi infrapunase ja punase spektriosa, ent peegeldades suuremaid sagedusi, parandades nii kiirguva valguse spektrit ja vähendades kiirguvat soojusvoogu. Üldjuhul võib selliseid lampe kasutada ainult selleks ette nähtud valgustites, vastasel korral võib karta valgusti ülekuumenemist. 

Vanemad DLP-projektorid lahutasid valge valguse kolmeks põhivärviks läbi pöörleva mitmesegmendilise interferentsfiltri. Uuemad projektorid kasutavad pigem kolme eraldi LED või laser-valgusallikat. Sarnastes rakendustes kasutatakse ka trikroilist prismat, mis koosneb kahest dikroilisest prismast, ja lahutab valgusvoo kolmeks. 

Dikroiline filter on tundlik valguse langemisnurgale, mis seab rakendustele teatud piirid. Seda õhukeste kilede interferentsi efekti võib vaadelda seebimulli pinnalt, mida kasutatakse ära muuhulgas ehtetööstuses - pidevalt muutuva langemisnurgaga valgus küütleb ja peegeldub dikroilisel peeglil kõigis vikerkaarevärvides.

Energiasäästlike majade aknaklaasid on kaetud kõrgpääsfiltriga, mis peegeldab soojuskiirguse majja tagasi, kuid laseb läbi nähtava valguse (nn selektiivklaas). 

Dolby 3D tehnoloogia stereoskoopilise filmi esitamiseks kasutab kahte kitsa-ribafiltrit, nii et ühe silma jaoks filtreeritakse välja kitsas riba sinisest, rohelisest ja punasest; ning teise silma jaoks natuke erineva lainepikkusega riba sinisest, rohelisest ja punasest.

## Viited

## Vaata ka
* Valgusfilter
* Õhukese kile interferents
Käbimütsik

**Käbimütsik** (*Mycena strobilicola*) on mütsikute perekonda kuuluv seen.

Seen kasvab kevadel kuusekäbidel.

## Välislingid
*
Linghem

**Linghem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Linghem asub umbes 19 km Béthune'ist loodes ja 55 km Lille'ist läänes, maantee D90 ääres. Autoroute A26 moodustab valla läänepiiri.

## Vaatamisväärsused

* St. Vaasti kirik, pärineb 16. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Lozinghem

**Lozinghem** (pikardi: *Lozinghin*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Lozinghem asub u. 11 km Béthune'ist läänes ja 53 km Lille'ist edelas, teede D188 ja D183 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* 16. sajandi häärber.
* Talumaja, pärineb 17. sajandist.
* St. Riquieri kirik, ehitatud 1866. aastal.
* Kabel

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Kiiviroheline

**Kiiviroheline** on üks rohelistest värvitoonidest, kergelt soojatooniline heleroheline värvus, mis sarnaneb kiivi viljaliha värvusega.

Eestikeelsetes allikates  alates 1990. aastatest. Värvinimetust on kasutatud moe ja sisekujunduse kontekstis, samuti tekstiilide ja käsitöö- ning kunstitarvete värvuse kirjeldamiseks.

## Pildid

Kiwi aka.jpg|Kiivi ja selle sisemus lõikepinnal
Kiwifruit - Golden (Soreli).jpg|Kollase viljalihaga "Soreli"


## Variatsioonid
Pantone värvivaliku toon 16-0235 *Kiwi* on jahe heleroheline  , toon 14-0443 *Kiwi Colada* šartröösrohelise taoline hele kollakasroheline , 13-0644 *Golden Kiwi* kanaarikollasega sarnanev kergelt rohekas kollane  .

Veebivärv *Kiwi Green* on õrn heleroheline mitmes variandis   .

## Viited
Mario Paiste

**Mario Paiste** (sündinud 3. september 1989. a, Kuressaares) on Eesti korvpallur, kes mängib 2022/23 hooajal Tallinna Kalev (korvpalliklubi) meeskonnas.
Linavalge

**Linavalge** ehk **linakarva** on kahvatu valkjas värvitoon, haritud lina värvi, kollaka varjundiga valge.

Värvinimetust kasutatakse sageli juuksevärvuse kirjeldamiseks (linalakk, linakarva juuksed).

## Pildid

Lin teillé (= fibres longues) extrait des pailles..JPG|Pikad linakiud
Doukhobor Shirt and Flax Comb - Royal BC Museum - Victoria BC - Canada.jpg|Linakamm valgete linakiududega
Vlasvezels (1).JPG|Tihendamiseks mõeldud linatakud
Crowded swing.jpg|Linakarva heledate juustega lapsed


## Variatsioonid
Pantone värvitoon 12-1008 *Linen* on roosaks kahvatubeež  

Veebivärv *Linen* on soojatooniline kahvatu valkjas värvus mitmes variandis    .

## Vaata ka
* Ekrüüvalge
* Linahall
* *[[Gris de lin]]*
* Linaõissinine

## Viited
Locon

**Locon** (lääneflaami: *Lockon*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Locon asub u. 8 km Béthune'ist põhjas ja 39 km Lille'ist läänes, teede D945 ja D178 ristumiskoha ümbruses. Lawe jõgi voolab läbi valla idaosa.

## Vaatamisväärsused

* St. Mauri kirik, 1955. aastal ümber ehitatud, kasutades algupäraseid 16. sajandist pärit vitraažaknaid.

## Sõpruslinnad

* Oesbern, Saksamaa

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Lorgies

**Lorgies** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Lorgies asub u. 19 km Béthune'ist kirdes ja 21 km Lille'ist edelas, teede D168 ja D72 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Mathieu kirik, 1931. aastal ümber ehitatud.
* Le Bourgi kabel.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Henry Bacon

**Henry Bacon** (28. november 1866 Watseka, Illinois – 16. veebruar 1924 New York) oli ameerika arhitekt.

Bacon projekteeris Washingtoni tsentrumis püstitatud Lincolni memoriaali (ehitatud 1914–1922). 

## Tunnustus
*1913 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Buckminster Fuller

**Richard Buckminster Fuller** (12. juuli 1895 Milton, Massachusetts – 1. juuli 1983 Los Angeles) oli ameerika arhitekt, disainer, leiutaja ja futuroloog.

Fuller sai rahvusvaheliselt tuntuks 1967. aastal Montrealis näitusel EXPO-67 Ameerika Ühendriikide paviljonis püstitatud geodeetilise kupliga (Montreali biosfäär).

## Tunnustus
*1963 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*1968 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1970 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal

## Välislingid
Atis Slakteris

**Atis Slakteris** (sündinud 21. novembril 1956 Code vallas (tänapäeval Bauska piirkond)) on Läti endine poliitik (Roheliste ja Talurahva Liit, Rahvapartei).

Atis Slakteris on lõpetanud 1980. aastal Läti Põllumajanduse Akadeemia mehhaniseerimisteaduskonna. 

Töötas aastatel 1980–1989 Bauska rajoonis Code kolhoosis mehaaniku ja peainsenerina. 1989–1990 oli ta riigiettevõtte Bauskas Lauktehnika juhataja esimene asetäitja. 1990–1994 oli ta Bauska rajooni põllumajandusosakonna peainsener ja 1994–1996 Bauska rajooni põllumajanduse konsultatsioonibüroo juhataja. 

Aastatel 1996–1997 oli ta kooperatsiooniminister. Alates 1998. aastast oli Atis Slakteris Läti Seimi liige. Aastatel 2000–2002 oli ta Läti põllumajandusminister.

Aastatel 2002–2006 oli Atis Slakteris Rahvapartei esimees.

9. märtsist 2004 kuni 2. detsembrini 2004 ja 7. aprillist 2006 kuni 20. detsembrini 2007 oli ta Läti kaitseminister ja 20. detsembrist 2007 kuni 12. märtsini 2009 Läti rahandusminister.

Poliitikast lahkumise järel tegutses Slakteris põllumajandusettevõtjana.

## Viited
Meottomyces

***Meottomyces*** on šampinjonilaadsete seltsi värvikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.

## Liike
**Meottomyces dissimulans* – lumetõmmuk

## Välislingid
*
George Fletcher Babb

**George Fletcher Babb** (1835–1915) oli ameerika arhitekt, kes töötas peamiselt USA New Jersey ja New Yorgi osariigis.

Babb töötas arhitektibüroos Babb, Cook & Willard vanempartnerina. Ta osales Manhattanil püstitatud De Vinne Press Buildingu projekteerimisel (ehitatud 1885–1886). Hoone projekteeriti uusromaani stiilis.

## Tunnustus
*1907 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Maisnil-lès-Ruitz

**Maisnil-lès-Ruitz** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Maisnil-lès-Ruitz asub u. 8 km Béthune'ist lõunas ja 56 km Lille'ist edelas, teede D72, D301 ja D179 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* 18. sajandi häärber.
* St. Sébastieni kirik, pärineb 17. sajandist.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Frank Capra

**Frank Russell Capra** (sünninimi **Francesco Rosario Capra**; 18. mai 1897 Bisacquino, Sitsiilia – 3. september 1991 La Quinta, California osariik, USA) oli itaalia päritolu Ameerika filmirežissöör ja produtsent.

Capra sündis Sitsiilias. 1903. aastal emigreerus ta koos perega Ameerika Ühendriikidesse. 1926. aastal alustas ta tummfilmi režissöörina.

Capra kujunes 1930. aastatel üheks Ameerika Ühendriikide mõjukaimaks filmilavastajaks, kui võitis kolmel korral parima lavastaja Oscari. Üks tema silmapaistvamaid 1930. aastate filme oli "See juhtus ühel ööl" ("It Happened One Night"; 1934), mis oli esimene film, mis võitis viis kõige tähtsamat Oscarit, sh parima filmi Oscari ja tõi Caprale tema esimese Oscari. Tema teised tuntumad 1930. aastate filmid olid "Mr. Deeds Goes to Town" (1936; teine parima lavastaja Oscar) "Sa ei vii kõike endaga kaasa" ("You Can't Take It With You"; 1938; kolmas parima lavastaja Oscar) ja "Härra Smith läheb Washingtoni" ("Mr. Smith Goes to Washington"; 1939).

Teise maailmasõja ajal teenis ta Signaalkorpuses ja tootis mitu propagandafilmi, sh dokumentaalfilmide sarja "Miks me võitleme?" ("Why We Fight").

1946. aastal lavastas ta fantaasiasugemetega draamafilmi "See imetabane elu" ("It's a Wonderful Life"), mida peetakse tänapäeval üheks kõigi aegade parimaks filmiks. Capra oli selle filmi režissöör, produtsent ja kaasstsenarist. Film nomineeriti 1947. aastal Oscarile viies kategoorias. Film Oscarit küll ei saanud, kuid Capra pälvis samal aastal Kuldgloobuse filmirežii eest.

Aastatel 1935–1939 oli ta Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia president ning aastatel 1938–1941 ja 1959–1961 Directors Guild of America president.

## Osaline filmograafia
* "Lady for a Day" – "Daam üheks päevaks" (1933)
* "It Happened One Night" – "See juhtus ühel ööl" (1934)
* "Mr. Deeds Goes to Town" (1936)
* "Lost Horizon" – "Kadunud silmapiir" (1937)
* "You Can't Take It With You" – "Sa ei vii kõike endaga kaasa" (1938)
* "Mr. Smith Goes to Washington" – "Härra Smith läheb Washingtoni" (1939)
* "Meet John Doe" – "Saage tuttavaks – John Doe" (1939)
* "Prelude to War" (1942)
* "The Battle of Russia" (1943)
* "It's a Wonderful Life" – "See imetabane elu" (1946)
* "Here Comes the Groom" (1951)
* "A Hole in the Head" (1959)
* "Pocketful of Miracles" (1961)

## Tunnustus
*1982 – Ameerika Filmiinstituudi elutööauhind
*1982 – Elutöö Kuldlõvi
*1984 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia auliikmeks
*1986 – National Medal of Arts

## Välislingid

*
Pedele veskijärv

**Pedele veskijärv** (läti keeles **Pedeles dzirnavezers**, ka *Pedeles ezers*, *Dzirnezers*, *Dzirnavnieku dzirnavu ezers*, *Dzirnavnieku dzirnavezers*) on paisjärv Pedeli jõel Lätis Valka piirkonnas Pedele küla juures.

Paisjärv rajati 1904. aastal. Vahemikus 1962–1983 oli järv kuivaks lastud, et läbi viia metsamaaparandust. 1969. aastal lõhuti projektis mittenõutud lüüsi künnis. 1998. aasta võeti paisul kasutusse Dzirnavnieku hüdroelektrijaam võimsusega 40 kW.

Pedele veskijärve pindala on 13,7 hektarit, keskmine sügavus 1,2 m ja suurim sügavus 2,3 m. Järve põhi on mudane, leidub vettevajunud puutüvesid ja ka üleujutatud puid, kuna järve rajades seda kogu ulatuses taimestikust ei puhastatud. Kaldad on lauged ja madalad. Läbi järvesängi kuni paisu lüüsini on kaevatud kanal. Järve ääres on endise Pedele mõisa hooned.

Järv jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Taimestikus leidub pilliroogu, järvekõrkjat ja hundinuia, kaladest ahvenat, haugi, latikat ja särge.

## Viited
Norman Foster

**Norman Foster** (sündinud 1. juunil 1935 Reddishis Suur-Manchesteris) on Briti arhitekt. Briti peer (**Baron Foster of Thames Bank**, 1999).

Foster on ''high-tech''i arhitektuuri esindaja. Tema tuntumaid projekte selles arhitektuuristiilis on Hongkongis püstitatud HSBC-i peakorter (valmis 1985).

## Tunnustus
*1990 – rüütlikslöömine (*[[Knight Bachelor]]*)
*1991 – valiti Briti Kuningliku Kunstide Akadeemia akadeemikuks
*1994 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal
*1994 – valiti Rootsi Kuningliku Kaunite Kunstide Akadeemia välisliikmeks
*1995 – valiti Briti Kuningliku Inseneriakadeemia auliikmeks
*1999 – Pritzkeri auhind
*2002 – Praemium Imperiale
*2004 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks
*2005 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks
*2009 – Astuuria printsessi auhind

## Välislingid
Peter Blume

**Peter Blume** (27. oktoober 1906 Smargon, Grodna kubermang – 30. november 1992 New Milford, Connecticuti osariik) oli Ameerika maalikunstnik, kelle tööd liigituvad peamiselt  realismi, kubismi, purismi ja sürrealismi kunstivooludesse.

Blume oli pärit juudi perekonnast. 1912. aastal emigreerus ta koos perega Ameerika Ühendriikidesse.

## Tunnustus
*1951 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Philip Johnson

**Philip Johnson** (8. juuli 1906 Cleveland – 25. jaanuar 2005 New Canaan, Fairfieldi maakond) oli ameerika arhitekt. Elas 98-aastaseks.

Johnson viljeles peamiselt modernistlikku ja postmodernistlikku arhitektuuristiili. Tema tuntumaid projekte on New Canaanis ehitatud Glass House (valmis 1949) ja Orange'i maakonnas Orange'is püstitatud Christ Cathedral (valmis 1980).

## Tunnustus
*1963 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
*1978 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal
*1979 – Pritzkeri auhind

## Välislingid
Magnus Lindberg

**Magnus Lindberg** (sündinud 27. juunil 1958 Helsingis) on soomerootsi helilooja ja pianist.

## Tunnustus
*2003 – valiti Rootsi Kuningliku Muusikaakadeemia välisliikmeks
*2012 – Pro Finlandia teenetemärk
*2014 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Välislingid
Mari Hunt

**Mari Hunt** (sündinud 1986. aastal Tallinnas) on eesti arhitekt.

Mari Hunt on omandanud magistrikraadi Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri ja linnaplaneerimise osakonnas 2013. aastal.

Mari Hunt on [Https://www.b210.ee arhitektuuribüroo b210] juhtiv partner ja üks asutajatest.

###### Auhinnad
2023	Noore arhitekti preemia 2023

2022	Aasta Puitehitis 2022 fassaadipreemia: Maidla Loodusvilla KÄBI

2022 	Kultuurkapitali aastapreemia nominatsioon: Maidla Loodusvilla KÄBI

2022	Livingceramics “Life is for Living” preemia finalist: Maidla Loodusvilla KÄBI

2021	Dezeen awards, small interior category, public vote winner: Maidla Loodusvilla KASEKE

2021	Mies van der Rohe preemia nominatsioon: Maidla Loodusvilla KASEKE

2021	Aasta Puitehitis 2021 publikupreemia: Maidla Loodusvilla KASEKE

2020	Eesti Arhitektide Liidu preemia VÄIKE nominatsioon: Maidla Loodusvilla KASEKE

2019	Eesti muuseumide aastaauhind “Muuseumirott”: püsinäitus MINU VABA RIIK (Eesti Ajaloomuuseum)

2018	Eesti Arhitektide Liidu preemia VÄIKE: Installatsioon TOOTEM (Kanada)

2018	Eesti Arhitektide Liidu aastapreemia nominatsioon: Installatsioon TOOTEM (Kanada)

2018	Eesti Sisearhitektide Liidu aastapeemia nominatsioon: püsinäitus LASTE VABARIIK (Eesti Ajaloomuuseum)

2017	Eesti Sisearhitektide Liidu aastapeemia nominatsioon: Pagarikoda RÖST

2017	Eesti Sisearhitektide Liidu aastapeemia nominatsioon: näitus POLAARRUUM (Eesti Meremuuseum, Lennusadam)

2017	Noore arhitekti preemia 2017 nominatsioon

2016	Eesti Arhitektide Liidu preemia VÄIKE: Installatsioon METSA KÕLAKOJAD

2015	Eesti Arhitektide Liidu aastapreemia nominatsioon: KURESSAARE KOLLEDŽI KATSEBASSEINI HOONE

2014	Mies van der Rohe preemia nominatsioon: KURESSAARE KOLLEDŽI KATSEBASSEINI HOONE

2012	Eesti disaini auhind Bruno, parim disainiprojekt: installatsioon KULTUURIKANAD
Starship HLS

**Starship HLS** või Starship Human Landing System on kosmoselaeva Starshipi variant, mis on projekteeritud maandama astronaute Kuule ja tooma nad tagasi. Laeva projekteerib ja ehitab NASA tellimusel SpaceX ning see on Artemise programmi oluline komponent.

Plaanide kohaselt viib Starship HLSi Maa orbiidile Super Heavy kiirendi ning seejärel tangivad seda mitu tanker-Starshipi. Starship HLS lendab seejärel Kuu orbiidile, kus põkkub mehitatud kosmoselaevaga Orion. Kaks astronauti asuvad seejärel Orionilt ümber HLSi pardale ning laskuvad Kuu pinnale. Astronaudid viibivad Kuu pinnal umbes 7 päeva ning kõnnivad viis või enam korda Kuu pinnal, misjärel suunduvad HLSiga tagasi Kuu orbiidile.

Starship HLSi esimeseks mehitatud missiooniks on planeeritud Artemis 3, mis peaks toimuma 2027. Eelnevalt sooritab kosmoselaev mehitamata katselennu, mille raames maandub see ka Kuul.

## Viited
Marles-les-Mines

**Marles-les-Mines** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Nagu nimigi ütleb, tegemist on endise söekaevanduslinnaga, kus nüüd tegeletakse kergetööstuse ja põllumajandusega. See asub u. 8 km Béthune'ist edelas ja 58 km Lille'ist edelas, teede D70 ja D188 ristumiskoha ümbruses. Clarence'i jõgi voolab läbi valla. Vis-à-Marles'i raudteejaam teenindab kohalikke ronge liinil Saint-Pol-sur-Ternoise'ist Béthune'i ja Lille-Flandres'i.

## Vaatamisväärsused

* St. Vaasti kirik, pärineb 16. sajandist.
* Mõned jäänukid söetööstusest – šahtipea masinad ja hooned.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Vis-à-Marles'i raudteejaam

**Vis-à-Marles** on raudteejaam Prantsusmaal Marles-les-Mines'i vallas Pas-de-Calais' departemangus Hauts-de-France'i piirkonnas.

Jaam kuulub riiklikku raudteevõrku ja teenindab TER Hauts-de-France’i piirkondlikku liini, mis kulgeb Saint-Pol-sur-Ternoise’ist Béthune’i ning edasi Lille-Flandres’i jaama. See liin pakub ühendust kohalike keskuste vahel ja võimaldab mugavat juurdepääsu suurematele linnadele nagu Lille.
Gregory Wiseman

**Gregory Reid Wiseman** (sündinud 11. novembril 1975) on Ameerika Ühendriikide insener, mereväelane ja NASA astronaut. 

Wiseman lõpetas 1997. aastal Rensselaeri Polütehnilise Instituudi. Pärast instituudi lõpetamist asus ta teenima mereväkke, kus sai mereväelenduriks. 2006. aastal lõpetas ta Johns Hopkinsi Ülikooli. Wiseman valiti astronaudiks juunis 2009. Tema esimene kosmoselend toimus 2014. aastal kui ta kuulus Rahvusvahelise Kosmosejaama 40. ja 41. ekspeditsiooni.

2023. aastal valiti Wiseman missiooni Artemis 2 komandöriks. Artemis 2 missiooniga saab temast esimese Kuule orbiidile suunduva missiooni komandör pärast Eugene Cernanit, kes oli 1972. aastal toimunud missiooni Apollo 17 komandör.

## Isiklik elu ja haridus

Wiseman on pärit Marylandi osariigist Baltimore'ist. Ta on lõpetanud Rensselaeri Polütehnilise Instituudi arvutisüsteemide erialal ja Johns Hopkinsi Ülikooli süsteemiinseneeria magistri.

Gregory Wiseman oli abielus Carroll Wisemaniga, kellega tal on kaks last. Carroll suri 2020. aastal.

## Teenistus mereväes

Wiseman astus mereväkke 1997. aastal ning sai 1999. aastal mereväelenduriks. Pärast väljaõpet osales ta Iraagi sõjas. 2003. aastal valiti ta õppima Ameerika Ühendriikide mereväe katselendurite kooli, mille lõpetas 2004. Katselendurina osales Wiseman hävituslennukite F-35 Lightning II ja F/A-18 Horneti ning õppelennuki T-45 Goshawk arenduses. 2009. aastal oli Wiseman teenimas lennukikandjal kui ta valiti NASA astronaudiks.

## NASA karjäär

Wiseman on öelnud, et soov saada astronaudiks tekkis tal 2001. aastal kui nägi pealtvaatajana Space Shuttle'i starti. Wisemani esimene kosmoselend oli 2014. aastal kui ta kuulus Rahvusvahelise Kosmosejaama 40. ja 41. ekspeditsiooni. 3. aprillil teatas NASA Wisemani määramisest Kuu orbiidile suunduva Artemis 2 komandöriks.

## Viited
Robert Telus

**Robert Telus** (sündinud 18. aprillil 1969 Opocznos) on Poola insener, põllumees ja poliitik, ta on erakonna Õigus ja Õiglus liige. Ta oli 6. aprillist 2023 kuni 27. novembrini 2023 Poola põllumajanduse ja maaelu arengu minister (Mateusz Morawiecki teises valitsuses).

Ta on lõpetanud Tadeusz Kościuszko nimelise Krakowi Tehnikaülikooli, kus õppis sanitaar- ja veetehnika teaduskonnas.

Ta liitus Õiguse ja Õigluse erakonnaga, kus temast sai ringkonna presiidiumi liige ja ringkonnavõimude esimees. 2007. aasta Poola parlamendivalimistel sai ta (Piotrkówi rajoonis) 8748 häält ja ta sai seimi liikmeks. Seimis olles kuulus ta põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni ning riikliku kontrolli komisjoni.

2011. aasta Poola parlamendivalimistel sai ta 11 305 häält. Ta kandideeris ka 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid edutult.

2015. aasta Poola parlamendivalimistel sai ta 18 670 häält, 2019. aasta Poola parlamendivalimistel sai ta 27 254 häält; mõlemal korral valiti ta tagasi seimi.

6. aprillil 2023 määras president Andrzej Duda ta Poola põllumajanduse ja maaelu arengu ministriks.
Evika Siliņa

**Evika Siliņa** (sündinud 3. augustil 1975 Riias) on Läti jurist ja poliitik (Ühtsus), alates 15. septembrist 2023 Läti peaminister.

Evika Siliņa lõpetas Läti Ülikooli bakalaureuseastme õigusteaduse alal 1997. aastal. Magistrikraadi õigusteaduse, rahvusvahelise õiguse ja Euroopa õiguse alal sai ta 2001. aastal Riia Juriidilises Kõrgkoolis.

1995. aasta jaanuarist kuni 1999. aasta augustini töötas ta juriidilise nõustajana. 1998. aasta novembrist kuni 2003. aasta detsembrini oli ta advokaadibüroos ZVAB Lata advokaadi abi. 2003. aasta detsembrist kuni 2012. aasta aprillini töötas vandeadvokaadina. 2011. aasta novembrist kuni 2012. aasta aprillini oli ta siseministri koosseisuväline nõunik. 2013. aasta jaanuarist kuni 2019. aasta jaanuarini töötas ta Läti Siseministeeriumi parlamentaarse sekretärina. 2019. aasta jaanuarist kuni 13. detsembrini 2022 oli ta Läti Riigikantseleis peaministri parlamentaarne sekretär. 1. novembrist 2022 kuni 13. detsembrini 2022 oli ta Läti Seimi liige.

14. detsembrist 2022 15. septembrini 2023 oli Evika Siliņa Läti sotsiaalminister.

## Isiklikku
Evika Siliņa on abielus, tal on kolm last. Usutunnistuse poolest on ta baptist.

## Vaata ka
* Evika Siliņa valitsus

## Viited
Kohtla-Uueküla

**Kohtla-Uueküla** on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Küla asub Kohtla-Järve linna ja Kohtla-Nõmme alevi vahelisel 2,5 km² suurusel alal. 

Küla moodustati 1. aprillil 2023 seni Kohtla-Nõmme alevi ja Roodu küla alla kuulunud maa-aladest. Kuni 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.

## Viited
Mazinghem

**Mazinghem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Mazinghem asub u. 19 km Béthune'ist loodes ja 53 km Lille'ist läänes, teede D943 ja D186 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* Notre-Dame-de-l'Annonciationi kirik, pärineb 12. sajandist.
* Mõned keskaegse lossi jäänused.
* 18. sajandi loss.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Hevsurethi

**Hevsurethi** (varem ka *Hevsureti*, gruusia keeles ხევსურეთი) on ajalooline piirkond Gruusia idaosas. Hevsurethi asub Kaukasuse mägedes Venemaa (Tšetšeeni Vabariigi) piiri ääres.

Tänapäeval kuulub Hevsurethi Mtshetha-Mthianethi piirkonda.

Hevsurethi tähtsaim asula on Šatili küla, mis asub merepinnast 1400 meetri kõrgusel.

Piirkonna põliselanikud on grusiinide etniline rühm hevsurid. Minevikus olid hevsurid vabastatud kõigist maksudest, nende ülesanne oli Gruusia põhjapiiri kaitse. Hevsurid kuuluvad Gruusia kirikusse, kuid neil on säilinud ka eelkristlikke traditsioone. 1950. aastatel asustati paljud hevsurid tasandikule ja mitmed mägikülad jäid tühjaks.

## Viited
Mont-Bernanchon

**Mont-Bernanchon** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Mont-Bernanchon asub u. 8 km Béthune'ist põhjas ja 43 km Lille'ist läänes, teede D937 ja D184 ristumiskoha ümbruses. Läbi valla, mida katavad suur metsaala ja mitmed järved, voolavad Clarence'i jõgi ja *Canal d’Aire*.

## Vaatamisväärsused

* St. Nicaise'i kirik, pärineb 17. sajandist.
* Sõjakalmistud.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Jakobstadi piirkond

**Jakobstadi piirkond** on majanduspiirkond Soomes Pohjanmaa maakonnas.

## Vallad

* Kronoby
* Luoto
* Pedersöre
* Jakobstadi linn
* Nykarleby linn
Vaasa piirkond

**Vaasa piirkond** on majanduspiirkond Soomes Pohjanmaa maakonnas.
## Vallad

* Korsnäs
* Laihia
* Malax
* Korsholm
* Vaasa linn
* Vöyri
Sydösterbotteni piirkond

**Sydösterbotteni piirkond** on majanduspiirkond Soomes Pohjanmaa maakonnas.

## Vallad

* Kaskineni linn
* Kristinestadi linn
* Närpesi linn
Montmartre'i kalmistu

**Montmartre'i kalmistu** (prantsuse keeles *cimetière de Montmartre*; ametliku nimega **Cimitière du Nord**) on surnuaed Prantsusmaal Pariisis. Hõlmab 11 hektari suuruse ala Pariisi põhjapoolses osas. Asub Pariisi XVIII ringkonnas. Ajaloomälestis.

Kalmistu avati 1. jaanuaril 1825 Pariisi lähistel. 1860. aastast jääb Pariisi linna piiresse. Tänapäeval on Montmartre'i kalmistul 20 000 hauda. Aastas korraldatakse umbes 500 matust.

## Montmartre'i kalmistule maetud tuntud isikuid
*Adolphe Charles Adam, prantsuse helilooja
*Edgar Degas, prantsuse maalikunstnik
*Léo Delibes, prantsuse helilooja
*Jacques Demy, prantsuse filmilavastaja
*Léon Foucault, prantsuse füüsik
*Heinrich Heine, Saksamaa luuletaja
*Joseph Kosma, Prantsusmaa helilooja
*Marie-Pierre Kœnig, Prantsusmaa marssal
*Wacław Niżyński, Venemaa balletitantsija
*Jacques Offenbach, Prantsusmaa helilooja
*Stendhal, prantsuse kirjanik
*Carle Vernet, prantsuse maalikunstnik
*Jean-Baptiste Vuillaume, prantsuse keelpillimeister
Nœux-les-Mines

**Nœux-les-Mines** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Nœux-les-Mines asub u. 6,4 km Béthune'ist lõunas ja 40 km Lille'ist edelas, teede D937 ja D65 ristumiskoha ümbruses. Nagu linna nimest võib järeldada, loodi see söekaevanduskeskusena, kuid piirkonna kaevandustööstuse allakäiguga on Nœux-les-Mines muutunud kergetööstus- ja põllumajanduslinnaks.

## Ajalugu

Asulat on kirjalikult esmamainitud 4. sajandil nimekujuga *Vitri*. Normannid hävitasid selle 882. aastal, enne kui see 10. sajandil uuesti üles ehitati, kui see sai tuntuks kui *Noewe*.

See oli osa väikesest Gohelle'i provintsist, mis ise kuulus Artois' provintsi, ja oli peamiselt põllumajanduslinn, millega seotud väikesed põllumajandusega seotud tegevused, nagu jahuveskid, suhkruveskid ja õlletehased.

Nimi muudeti aastate jooksul Noewe'st Nœux-lez-Béthune'iks, kuid sai 1887. aastal nimeks Nœux-les-Mines, mõned aastad pärast kivisöelademete avastamist 1850. aastal, mil asulas oli kõigest 1100 elanikku. Alates esimese šahti avamisest 1851. aastal toimus linna elanike arvu järsk tõus kuni 1962. aastani. Kõik kaevandused suleti aastatel 1956–1968.

1996. aastal muutis vald ühe oma vana kaevanduse kaldtee kunstlikuks suusanõlvaks, mis töötab aasta läbi. Samas spordikompleksis (*Loisinord*) asub paadijärv.

## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 19. sajandist
* Sõjakalmistu
* Söekaevandamise muuseum
* Tänapäevane St. Barbe'i kirik
* 18. sajandi talumaja
* Õlipressimisveski

## Tuntud inimesi

* Raymond Kopa, jalgpallur

## Sõpruslinnad

* La Clusaz, Haute-Savoie departemang, Prantsuse Alpid

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Neuve-Chapelle

**Neuve-Chapelle** (lääneflaami: *Nieuwkappel*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Neuve-Chapelle asub u. 13 km Béthune'ist kirdes ja 26 km Lille'ist edelas, teede D947 ja D171 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Christophe'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos enamusega külast uuesti üles ehitatud.
* Sõjakalmistud ja -mälestusmärgid.
* Leiud lahinguväljalt, vallamajas.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Valgevene köök

**Valgevene köök** on valgevene toiduvalmistamise traditsioon.

Valgevene köögil on palju ühist Vene, Leedu, Ukraina, Poola ja juudi köögiga. Ülemklassi ja talupoegade toitumistavad oli pikka aega väga erinevad. Šlahta köök oli Saksa ja Poola köögi tugeva mõju all. Linnakodanikud ja käsitöölised võtsid paljuski üle juudi köögi. Talupojad aga säilitasid kuni 20. sajandi alguseni vanad toiduvalmistamise traditsioonid, mis ulatusid 13. sajandini ja kaugemalegi.

Valgevene köögile on iseloomulik toiduainete keeruline ja pikaajaline töötlemine.

Palju valmistatakse kartulitoite. Kartuleid serveeritakse liha- ja kalatoitude kõrvale, tarvitatakse iseseisvate toitude valmistamiseks ning tainastesse panemiseks või otse kartulitainana. Kartul jõudis Valgevenesse 1670. aastatel. Tõenäoliselt kõige tuntum Valgevene kartulitoit on kartulipannkoogid draniki.

Lihatoite valmistatakse põhiliselt sealihast.

Laialdaselt kasutatakse köögivilju ja seeni.

Erinevalt naaberrahvaste köökidest valmistatakse Valgevene köögis vähe piimatoite ja magustoite.

## Viited
Antti Häkkänen

**Antti Edvard Häkkänen** (sündinud 16. jaanuaril 1985 Mäntyharjus) on Soome poliitik, kes kuulub Rahvuslikku Koonderakonda. Parlamendi liige 2015. aastast. Aastatel 2017–2019 oli ta Soome justiitsminister, 20. juunist 2023 on ta Soome kaitseminister.

Aastatel 2012–2013 oli ta Koonderakonna noorteorganisatsiooni juht ja vedas eest kampaaniat "Koli oma ettevõte Eestisse" ("Siirrä yrityksesi Viroon"), mis taotles Soomes ettevõtte tulumaksu muutmist sarnaseks Eesti omaga.

2016. aastast on ta Rahvusliku Koonderakonna aseesimees.

5. maist 2017 kuni 6. juunini 2019 oli ta justiitsminister Juha Sipilä valitsuses. 

2019. aasta parlamendivalimistel sai ta 20 234 häält ehk üleriigiliselt kolmanda häältesaagi.
2023. aasta parlamendivalimistel sai ta 21 378 häält ehk üleriigiliselt viienda häältesaagi.

Häkkänen on abielus ja tal on tütar.

## Viited

## Välislingid
*https://www.anttihakkanen.fi/
Ballets Russes

**Ballets Russes**, ka **Djagilevi Vene ballett** (vene keeles Русский балет Дягилева) oli antreprenöör Sergei Djagilevi asutatud balletitrupp, millega ta gastroleeris aastatel 1909–1929 paljudes riikides. Suurt edu saavutas trupp eelkõige Prantsusmaal ja Suurbritannias. 

Ballets Russesi peakorter asus Monte Carlos.

Djagilev kutsus truppi terve rida andekaid tantsijaid ja koreograafe: Wacław Niżyński, Leonid Mjassini, Mihhail Fokini, Serge Lifari, George Balanchine'i. Djagilevi lavastustele lõid dekoratsioone ja kostüüme Léon Bakst ja Aleksandr Benois. Djagilev tegi koostööd ka Pablo Picasso, Andre Deraini, Coco Chaneli, Henri Matisse'i, Jean Cocteau ja teiste kunstnikega.

Viljakas oli Djagilevi koostöö tolle aastate kuulsate heliloojatega: Richard Straussi, Eric Satie, Maurice Raveli, Sergei Prokofjevi, Claude Debussy ja Igor Stravinskiga.

Trupp läks laiali pärast Sergei Djagilevi surma 1929. aastal.

## Välislingid
Omalo

**Omalo** (gruusia keeles ომალო) on küla Gruusias Kahhethi piirkonnas Ahmeta rajoonis. Küla asub Venemaa (Dagestani) piirist 8 km kaugusel.

Omalot peetakse ajaloolise Thušethi piirkonna keskuseks.

## Viited
Šatili

**Šatili** (gruusia keeles შატილი) on küla Gruusias Mtshetha-Mthianethi piirkonnas Dušethi rajoonis. Küla asub Kaukasuse peaaheliku põhjanõlval, Venemaa (Tšetšeeni Vabariigi) piirist 2 km kaugusel.

Šatilit peetakse ajaloolise Hevsurethi piirkonna keskuseks.

Šatili kindlusküla kuulub UNESCO maailmapärandi nimistu eelnimekirja.

## Viited
Thušethi

**Thušethi** (varem ka *Tušeti*, gruusia keeles თუშეთი) on ajalooline piirkond Gruusia idaosas. Thušethi asub Kaukasuse mägedes Venemaa (Tšetšeeni Vabariigi ja Dagestani) piiri ääres.

Tänapäeval kuulub Thušethi Kahhethi piirkonna Ahmeta rajooni koosseisu. Thušethi on Gruusia üks kõige raskemini ligipääsetavamaid alasid.

Thušethi keskuseks loetakse Omalo küla.

Piirkonnas asub Thušethi rahvuspark.

## Viited
Hevi

**Hevi** (gruusia keeles ხევი) on ajalooline piirkond Gruusia kirdeosas. Hevi paikneb Kaukasuse mäestiku peaaheliku põhjanõlval Venemaa (Osseetia ja Inguššia) piiri ääres.

Hevi piirkonnas asub üle 5000 meetri kõrgune Kazbeki mägi.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi kuulub Hevi Mtshetha-Mthianethi piirkonna Kazbegi rajooni. Hevi keskuseks peetakse Tereki jõe ääres asuvat Stephantsminda alevit.

Hevi piirkonda läbib Gruusia sõjatee.

## Viited
Johannes Lamparter

**Johannes Lamparter** (sündinud 8. novembril 2001 Hall in Tirolis) on Austria kahevõistleja.

Tema läbimurdehooaeg oli 2018.–2019. aasta maailma karikasarjas, mil ta jõudis kahel etapil poodiumile. 2021. aasta FIS-i põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel saavutas ta suurepäraseid tulemusi: võitis kaks kuldmedalit, ühe individuaalses suuremäe võistlusel ja teise Paarissprindivõistlus suur mägi HS 137 + 2×7,5 km|võistkondlikus sprindis. Veel võitis ta teatesõidus pronksmedali.

2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel võitis ta kolm pronksmedalit: individuaalselt suure mäe võistlusel, teatesõidus ja segateatevõistluses.

## Saavutused
### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
Johannes Lamparter on osalenud 72 maailma karikasarja etapil (seisuga 9. aprill 2023) ja jõudnud poodiumile 28 korral, millest 10 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud