open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Āži

**Āži** (vanasti ka **Āžmuiža**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Āži jääb valla keskusest Dundagast 5 ning Riiast 160 kilomeetri kaugusele. 

Küla on kujunenud endise Āži karjamõisa (*Asen, Ahsen*) juurde. Āžis on Apsēni ja Āži bussipeatused.

Külas asub Āži kalmistu. 

Āžis kasvab kaks looduskaitse all olevat tamme ja üks pärn. 

Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2021 oli külas 18 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 12.

## Viited
Cirstes

**Cirstes** (ka **Cirstsciems** või **Cirstesciems**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas Zilije kalni Šlītere nõlval. 

Cirstes jääb valla keskusest Dundagast 17 ja Riiast 170 kilomeetri kaugusele. Külas on Rīgzemese bussipeatus.

Külas kasvavad kaks Rīgzemese tamme, veel üheksa tamme ja kolm pärna on looduskaitse all. Looduskaitse all on ka Jušuleja rändrahn ja Riepaldi rändrahn. Suur osa külast on hõlmatud Slītere rahvuspargiga, osa ka Kaļķupe oru hoiualaga.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. 2018. ja 2025. aastal oli külas 38 elanikku.
## Viited
Dūmele

**Dūmele** (ka **Dūmelciems**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla põhjaosas. Dūmele jääb valla keskusest Dundagast 25 ja Riiast 178 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Dūmele kalmistu.

Looduskaitse all on kaks mändi ja pärn. Osa külast jääb Dūmele luha hoiualale. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 12 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 14.

## Viited
Gavsene

**Gavsene** (ka **Gausensciems** või **Gausenesciems**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Gavsene jääb valla keskusest Dundagast 3,5 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusele.

Küla lähistel kasvab looduskaitse all olev Grīva pärn ümbermõõduga 6,9 meetrit.

Gavsenes asuvad Dundaga lennuväli ja Kluči kalmistu. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 11 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 9.

## Viited
Kārļmuiža

**Kārļmuiža** (vanasti ka **Kārļumuiža**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Kārļmuiža jääb valla keskusest Dundagast 2,5 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Kārļi karjamõisa (*Karlshof, Carlshof*) juurde. Seal asub Dundaga metskond. Kārļmuižas on Pipari bussipeatus.

Külas kasvab üks looduskaitsealune põline pärn, veel on kaitse all kolm tamme. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

## Elanike arv


* 106 (1970)
* 222 (1979)
* 100 (1989)
* 100 (2000)

* 125 (2011)
* 109 (2018)
* 97 (2021)
* 90 (2025)


## Viited
Klārmuiža

**Klārmuiža** (vanasti ka **Klārasmuiža**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Klārmuiža jääb valla keskusest Dundagast 6,5 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endisest Klāra karjamõisast (*Klarafeld*) põhja poole.

Külas kasvab looduskaitse all olev tamme ümbermõõduga 4.03 meetrit. 

Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 7 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 5.

## Viited
Muņi

**Muņi** (ka **Muņciems** või **Muņuciems**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla põhjaosas. 

Muņi jääb valla keskusest Dundagast 9,5 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusele. Külas on Vecvagari ja Zaķi bussipeatused.

Külas asuv Jauncelmi keskaegne kalmistu on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis.

Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

## Elanike arv


* 139 (1970)
* 108 (1979)
* 75 (2011)

* 55 (2018)
* 50 (2021)
* 53 (2025)


## Viited
Sūde

**Sūde** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla idaosas Zvērupe kaldal. Talsi jääb valla keskusest Dundagast 4,3 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Sūde karjamõisa (*Suden*) juurde. Sūdes asub Jaundundaga kalmistu; sealne õigeusu kalmistu on suletud.

Jaundundaga ja Sūde piiril asub Slimnīca bussipeatus.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 53 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 16.

## Viited
Vīdale

**Vīdale** on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas merepinnast 75 meetri kõrgusel Zilije kalni Šlītere nõlval. Vīdale jääb valla keskusest Dundagast 14 ja Riiast 164 kilomeetri kaugusele.

Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Külas on raamatukogu. Külas asub Vīdale kalmistu. Vīdales on Vīdales skola, Vīdales kapi ja Vīdale bussipeatused.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all küla lähistel asuvad Lauki muinaskalmed.

Osa külast jääb Kaļķupe oru hoiualale. Looduskaitse all on üks külas asuv tamm. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

## Elanike arv


* 106 (1970)
* 183 (1979)
* 112 (1989)
* 90 (2000)

* 78 (2011)
* 98 (2018)
* 64 (2021)
* 90 (2025)


## Viited
Kaļķi

**Kaļķi** (vanasti ka **Kaļķmuiža** või **Kaļķumuiža**) on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Kaļķi jääb valla keskusest Dundagast 9 ja Riiast 166 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Kaļķi karjamõisa (*Kalken*) juurde. Aastail 1845–1971 oli see Kaļķi külanõukogu halduskeskuseks. Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. 

Külas on raamatukogu. Seal asub ka Kaļķi kalmistu. Kaļķis on Kaļķi bussipeatus.

Kaļķist läände jääb Kaļķupe oru hoiuala.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

## Elanike arv


* 149 (1970)
* 148 (1979)
* 133 (1989)
* 94 (2000)

* 73 (2011)
* 162 (2018)
* 66 (2021)
* 140 (2025)


## Viited
Jaundundaga

**Jaundundaga** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Jaundundaga jääb valla keskusest Dundagast 2 kilomeetrit põhja poole ja Riiast 156 kilomeetri kaugusele.

Küla on kujunenud endise Dundaga kirikumõisa juurde. Suurem osa sealsetest hoonetest rajati 1920. aastatel. Dundaga kirikumõisa kompleks jääb tänapäeval Dundaga külla.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

## Elanike arv


* 114 (1970)
* 143 (1979)
* 146 (1989)
* 146 (2000)

* 200 (2011)
* 220 (2018)
* 154 (2021)
* 25 (2025)


## Viited
Labdzere

**Labdzere** (ka **Labdzersciems** või **Labdzeresciems**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla edelaosas. Labdzere jääb valla keskusest Dundagast 11 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusele.

Küla lähistel asub looduskaitsealune Medzeri 1. kivi. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 3 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 2.

## Viited
Laukmuiža (Dundaga vald)

**Laukmuiža** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub Dundagast lõunas merepinnast 60 meetri kõrgusel. Laukmuižas asub Mežvistase bussipeatus.

Küla on kujunenud endise Laukmuiža karjamõisa (*Feldhof*) juurde. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

## Elanike arv


* 130 (1970)
* 133 (1979)
* 105 (2011)

* 88 (2018)
* 84 (2021)
* 81 (2025)


## Viited
Lateve

**Lateve** (ka **Latevsciems** või **Latevesciems**, vanasti ka **Lateva** või **Latevasciems**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. 

Küla asub valla keskosas Zilije kalni Šlītere nõlval, valla keskusest Dundagast 11 ja Riiast 169 kilomeetri kaugusel. Lateves on Akmeņdārzi bussipeatus.

Külas on Lateve kalmistu. Lateves asub Daiķi jugapuusalu hoiuala. Looduskaitse all on veel tamm ümbermõõduga 4,56 meetrit. Osa Latevest jääb Kaļķupe oru hoiualale. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 41 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 37.

## Viited
Upenieki

**Upenieki** (ka **Upeniekciems**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla edelaosas Raķupe jõe kaldal. Upenieki jääb valla keskusest Dundagast 13 ja Riiast 171 kilomeetri kaugusele.

Küla lähistel asuvad muinsusmälestisena kohaliku kaitse all olevad Iernieki muinaskalmed. Osa külast jääb Raķupe oru hoiualale.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 3  elanikku, aastal 2025 oli elanikke 5.
## Viited
Saustere

**Saustere** (vanasti ka **Sausterciems**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla lõunaosas. 

Saustere jääb valla keskusest Dundagast 4,4 ja Riiast 149 kilomeetri kaugusele. Seal asuvad Eniņi ja Dinsberga muzejsi bussipeatus.

Külas asub riikliku kaitse all olev kultuurimälestis Kubele koolimaja, kus töötas õpetajana Ernests Dinsbergs. Saustere territooriumile jäävad ka Saustere ja Kužnieki kalmistud. Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 5.03 m. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 52 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 47.

## Viited
Klaukkala

**Klaukkala** (rootsi keeles *Klövskog*) on asula Soomes Uusimaa maakonnas, Nurmijärve valla lõunapoolsem asula. See asub 30 km kaugusel Helsingist. Klaukkala on elanike arvult valla suurim asula, kus elab üle 20 000 inimese.

## Vaata ka
*Kivistö &ndash; Vantaa pool asuv linnaosa
*Lahnus &ndash; Espoo pool asuv linnaosa
*Mäntysalo &ndash; elamurajoon Klaukkalas

## Kirjandus
* Kalliola, Matti (2011). Ison kylän tarina: Klaukkalan kyläkirja. Klaukkala: Klaukkalan kyläkirjatoimikunta. ISBN 9789529288106

## Viited

## Välislingid

*Nurmijärvi vald: ''Klaukkala''
Meresõit sõltub tüürimehest

**"Meresõit sõltub tüürimehest"** (hiina keeles 大海航行靠舵手; *[[pinyin]]*is Dàhǎi hángxíng kào duòshǒu) on 1964. aastal loodud hiina revolutsiooniline laul. Laulu autor on Wang Shuangyin. Suureks Tüürimeheks nimetati tol ajal ülekantud tähenduses Mao Zedongi.

Kuna laul on lühike, siis lauldi seda enamasti kaks korda järjest.

Kultuurirevolutsiooni ajal laulsid seda laulu hungveipingid.

## Laulu sõnad

## Viited

## Välislingid
*"Meresõit sõltub tüürimehest" Youtube'is
Rasmus (eesnimi)

**Rasmus** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 57. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2609 mehel.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2687 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 52. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 15 aasta vanune (mediaanvanus oli 12). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 74,84.

2018. aastal pandi Eestis eesnimi Rasmus 72 vastsündinule.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2834 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 50. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 16-aastane (mediaanvanus oli 14). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 75.

## Nime kandjaid
*Rasmus Erismaa, eesti laulja ja dirigent
*Rasmus Haugasmägi, eesti veemootorisportlane
*Rasmus Kagge, eesti ajakirjanik
*Rasmus Kaljujärv, eesti näitleja 
*Rasmus Kangro-Pool, eesti kirjandus- ja teatrikriitik
*Rasmus Kangropool, eesti arhitektuuriajaloolane
*Rasmus Kull, eesti ooperilaulja
*Rasmus Merivoo, eesti režissöör
*Rasmus Mägi, eesti jooksja
*Rasmus Peetson, eesti jalgpallur
*Rasmus Puur, eesti helilooja ja dirigent
*Rasmus Roosleht, eesti kümnevõistleja
*Rasmus Rändvee, eesti laulja

## Viited

## Välislingid
*
Daniil

**Daniil** () on vene mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 94. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Daniil 1913 mehel.

## Nime kandjaid
*Daniil Granin
*Daniil Harms
*...

## Vaata ka
*Daniel

## Viited

## Välislingid
*
Anastasia

**Anastasia** võib tähendada järgmist:
*Anastasia (film), 1997. aasta USA film
*Anastasia (eesnimi), naisenimi
*...
Anastasia (eesnimi)

**Anastasia** (kreeka Ἀναστασία) on kreeka päritolu naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 88. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anastasia 1940 naisel.

## Nime kandjaid
*Anastasía Kelesídou
*Anastasia Lemberg-Lvova
*...

## Vaata ka
*Anastassia
*Anastassija

## Viited

## Välislingid
*
Polina (eesnimi)

**Polina** (ukraina Поліна, vene Полина) on naisenimi, mis on levinud idaslaavi rahvaste seas.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 131. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Polina 1464  naisel.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Polina 1968 naisel. Polina oli populaarsuselt 79. naisenimi.

## Nime kandjaid
*Polina Gagarina
*...

## Viited

## Välislingid
*
Daniel (eesnimi)

**Daniel** on mehenimi. Eestis on Daniel kasutusel ka naisenimena (alla 5 naise).

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 104. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Daniel 1689 mehel.

2023. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 86. mehenimi. 1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Daniel 1988 mehel. Kõige populaarsem oli eesnimi Daniel vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 45,62.

## Nime kandjaid
*Daniel (Rootsi prints)
*Daniel Akaka
*Daniel Arenas
*Daniel Bensaïd
*Daniel Bovet
*Daniel Brühl
*Daniel Burbank
*Daniel Carleton Gajdusek
*Daniel Chee Tsui
*Daniel Craig
*Daniel Day-Lewis
*Daniel Defoe
*Daniel Dennett
*Daniel Diges
*Daniel Domscheit-Berg
*Daniel Gilbert
*Daniel Güiza
*Daniel Inouye
*Daniel James
*Daniel Janzen
*Daniel Kahneman
*Daniel Komen
*Daniel Kovac
*Daniel Levi Viinalass
*Daniel Ortega
*Daniel O'Shaughnessy
*Daniel Palgi
*Daniel Plau
*Daniel Radcliffe
*Daniel Ricciardo
*Daniel Rickardsson
*Daniel Santos
*Daniel Ståhl
*Daniel Sturridge
*Daniel Tammet
*Daniel Tompkins
*Daniel Vaarik
*Daniel von Lemm
*Daniel Winnik
*...

## Vaata ka

* Daniel (torm)

## Viited

## Välislingid
*
Mirtel

**Mirtel** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 258. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mirtel 637 naisel.

## Nime kandjaid
*Mirtel Pohla
*...

## Viited

## Välislingid
*
Marten

**Marten** võib tähendada järgmist:
*Marten (Bulgaaria), Bulgaaria linn
*Marten (eesnimi), mehenimi
*...
Marten (eesnimi)

**Marten** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 128. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marten 1392 mehel.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Marten Eestis levikult 121. mehenimi. Eesnimi Marten oli 1436 mehel ja poisil.
## Nime kandjaid
*Marten Esko
*Marten Kokk
*Marten Kuningas
*Marten Liiv
*Marten Mütt
*Marten Seppel
*Marten Vill
*...

## Vaata ka
*Märten

## Viited

## Välislingid
*
Sofia (eesnimi)

**Sofia** on naisenimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Sofia 2567 naisel. Sofia oli levikult 56. naisenimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Sofia 1999 naisel. Sofia oli levikult 87. naisenimi. Sofia oli keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus oli 8). Kõige levinum oli eesnimi Sofia vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 80,81.  2021. aasta 1. jaanuaril oli Eestis eesnimi Sofia 2197 naisel. Sofia oli levikult 73. naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Sofia 1895 naisel ja see oli levikult 94. naisenimi.2016. aasta seisuga oli eesnimi Sofia 1626 naisel.Aastatel 2016–2018 sai eesnime Sofia 366 last ja see oli populaarseim eesnimi Eestis. 

## Nime kandjaid
*Sofia Coppola
*Sofia Hallik
*Sofia Hellqvist
*Sofia Joons
*Sofia Rotaru
*Sofia Rubina
*Sofia Vitória

## Vaata ka
*Sophia (eesnimi)
*Sofija (eesnimi)
*Sofía
*Sonja
*Viiu

## Viited

## Välislingid
*
Robert

**Robert** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 72. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2282 mehel.

2019. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 68. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2349 mehel.

2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 67. mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2405 mehel.

2021. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 62. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2482 mehel.

2023. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 59. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Robert 2507 mehel.

## Nime kandjaid
*Robert Andrews Millikan
*Robert Annus
*Robert Astrem
*Robert Cecil
*Robert Coleman Richardson
*Robert D. Siegel
*Robert De Niro
*Robert Downey juunior
*Robert E. Lee
*Robert Edwards
*Robert Evans
*Robert F. Furchgott
*Robert F. Kennedy
*Robert F. Kennedy Jr.
*Robert Fogel
*Robert Francis Prevost (paavst Leo XIV)
*Robert Grubbs
*Robert Holley
*Robert Hooke
*Robert Horvitz
*Robert Jürjendal
*Robert Koldewey
*Robert Kõrvits
*Robert Laughlin
*Robert Lefkowitz
*Robert Linna
*Robert Merton
*Robert Mugabe
*Robert Nerman
*Robert Nobel
*Robert Oppenheimer
*Robert Pattinson
*Robert Picardo
*Robert Pirès
*Robert Plant
*Robert Rooba
*Robert Rool
*Robert Roždestvenski
*Robert Sarv
*Robert Schumann
*Robert Täht, eesti võrkpallur
*Robert Vaidlo
*Robert Vaigla
*Robert Viiber, eesti võrkpallur
*Robert Woodward
* ...

## Vaata ka

* Carl Robert Jakobson
* Karl Robert Saaremäe
* Robert I
* Robert II

## Viited

## Välislingid
*
Lenna (eesnimi)

**Lenna** on naisenimi.

2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 289. naisenimi (2018 – 350.). 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Lenna 533 naisel (2018 – 389).

Lenna oli 2020. aasta alguses keskmiselt 7 aasta vanune (mediaanvanus oli 4). Kõige populaarsem oli eesnimi Lenna vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 38,85.

## Nime kandjaid
*Lenna Kuurmaa
*...

## Viited

## Välislingid
*
Aada (eesnimi)

**Aada** on naisenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 1239. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aada 40 naisel.

## Nime kandjaid
*Aada (Lemeki naine), Vana Testamendi tegelane
*...

## Vaata ka
*Ada (eesnimi)

## Viited

## Välislingid
* Nimest Statistikaameti andmebaasis
AGE

**AGE** võib tähendada järgmist:
**advanced glycation end-products* (AGEs)

**Age** võib tähendada järgmist:
*Aģe, Läti jõgi
*Age (eesnimi), naisenimi
*...
Agnes (eesnimi)

**Agnes** on naisenimi.

2019. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 175. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Agnes 1042 naisel. Agnes oli keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli 37). Kõige populaarsem oli eesnimi Agnes üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,29.

## Nime kandjaid
*Agnes Aaliste
*Agnes Antik
*Agnes Aunapuu
*Agnes Jürgens
*Agnes Kolga
*Agnes Lamp-Mikk
*Agnes Levandi
*Agnes Lill
*Agnes Obel
*Agnes Saag
*...

## Viited

## Välislingid
* Nimest Statistikaameti andmebaasis
Airi

**Airi** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 235. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Aira 706 naisel.

## Nime kandjaid
*Airi-Alina Allaste
*Airi Allvee
*Airi Alnek
*Airi Hallik-Konnula
*Airi Kukk
*Airi Liimets
*Airi Mikli
*Airi Põder
*Airi Rütter
*Airi Tooming
*Airi Vaga
*Airi Vipulkumar Kansar
*Airi Värnik
*...

## Viited

## Välislingid
*
Alviine

**Alviine** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alviine 22 naisel (esinemissageduselt 1684. naisenimi).

## Nime kandjaid
*Alviine Pedriks, Eesti raskeim inimene
*Alviine Rohtla, eesti pikaealine
*Alviine Saar, eesti õpetaja
*Alviine-Johanna Kalep, eesti lendur
*...

## Viited

## Välislingid
*
Aaro

**Aaro** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 672. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Aaro 89 mehel.

## Nime kandjaid
*Aaro Pärn
*Aaro Toomela
*...

## Vaata ka
*Aro (eesnimi)

## Viited

## Välislingid
* Nimest Statistikaameti andmebaasis
Anti (eesnimi)

**Anti** on mehenimi.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Anti 828 mehel. Anti on populaarsuselt 199. mehenimi.

Anti on keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 47).

Kõige populaarsem on eesnimi Anti vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,33, ja Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 15,27.

## Nime kandjaid
*Anti Ingel
*Anti Kalda
*Anti Kidron
*Anti Kobin
*Anti Liiv
*Anti Poolamets
*Anti Saarepuu
*Anti Selart
*...

## Vaata ka
*Antti

## Viited

## Välislingid
*
Arno (eesnimi)

**Arno** on germaani päritolu mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 195. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Arno 837 mehel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Arno 198 inimesel.

## Nime kandjaid
* Arno Breker, saksa arhitekt ja skulptor
* Arno Holz, saksa luuletaja
* Arno Kütt, eesti ettevõtja
* Arno von Lenski, saksa sõjaväelane
* Arno Niitov, eesti laulupedagoog
* Arno Allan Penzias, juudi päritolu USA füüsik
* Arno Peters, saksa ajaloolane
* Arno Pijpers, hollandi jalgpallitreener
* Arno Schmidt, saksa kirjanik
* Arno Tamm, eesti muusik ja näitleja
* Arno Uutma, eesti kabetaja
* Arno Vihalemm, eesti luuletaja ja graafik
* Arno Arthur Wachmann, saksa astronoom

Arno nime kannab ka Oskar Lutsu loodud tegelaskuju.

## Viited

## Välislingid
*
Armin

**Armin** on mehenimi.

1. jaanuaril 2018 oli Eestis eesnimi Armin 460 mehel (esinemissageduselt 281. mehenimi). 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Armin 528 mehel. Armin oli populaarsuselt 265. mehenimi Eestis.

## Nime kandjaid
*Armin Prinz zur Lippe
*Armin Karu
*Armin Kõomägi
*Armin Laschet
*Armin Tuulse
*Armin van Buuren
*Armin Öpik
*...

## Viited

## Välislingid
*
Armas

**Armas** võib tähendada järgmist:
*"Armas", Toni Morrisoni teos
*Armas (eesnimi), mehenimi
*Armas (perekonnanimi)
*...
Arved

**Arved** on mehenimi.

1. jaanuaril 2018 oli Eestis eesnimi Arved 245 mehel (esinemissageduselt 394. mehenimi).

## Nime kandjaid
*Arved Haug, eesti laululooja
*Arved Jakobi, eesti viiuldaja
*Arved Sapar, eesti astronoom
*Arved Viirlaid, eesti kirjanik
*...

## Viited

## Välislingid
*
Asso

**Asso** võib tähendada järgmist:
***[[Asso (Itaalia)|Asso]]**, asula Itaalias
***[[Asso vald]]** Itaalias
*Asso (eesnimi), mehenimi
*...
Issa Diop

**Issa Laye Lucas Jean Diop** (sündinud 9. jaanuaril 1997 Toulouse'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Fulham.

Diop alustas klubikarjääri kodulinna klubis Toulouse FC, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2006. aastal. Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta klubi põhimeeskonnas debüüdi 2015. aasta novembris ning lõi juba oma teises mängus klubikarjääri esimese värava.

2018. aasta juunis liitus ta Inglismaa kõrgliigaklubiga West Ham United, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Arvatav üleminekusumma oli 22 miljonit naelsterlingit, millega oli Diop West Ham Unitedi läbi aegade kallim ost. Tema Premier League'i debüüt ei alanud hästi, kui ta lõi 25. augustil toimunud mängus Arsenali vastu omavärava, kuid juba kolm päeva hiljem liigakarikamängus AFC Wimbledoni vastu oma esimese värava West Ham Unitedi kasuks. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta West Ham Unitedi kasuks 22. veebruaril 2019 mängus Fulhami vastu.

2022. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Fulhamiga.

Aastatel 2013–2018 mängis Diop Prantsusmaa noortekoondistes. 2016. aastal tuli ta Prantsusmaa kuni 19-aastaste koondisega Euroopa meistriks.

## Viited
Urve Hanko

**Urve Hanko** (kuni 1935 **Urve Teimann**, 1935–1955 **Urve Taimsalu**, 1955–1983 **Urve Lehtsalu**; 11. november 1926 Tallinn – 4. oktoober 2019) oli eesti inglise filoloog ja tõlkija. 

Ta lõpetas aastal 1949 Tallinna 2. Keskkooli, 1957 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) inglise ja 1962 prantsuse filoloogina.

Ta oli 1957. aastast TRÜ õppejõud, aastatel 1971–1973 võõrkeelte kateedri juhataja, 1973–1996 dotsent, pärast Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna emeriitdotsent.

Ta uuris ilukirjanduse inglise keelest eesti keelde tõlkimist, inglise keele stilistlikat ja tegeles leksikoloogiaga. Ta tõlkis peamiselt inglise (John Fowles, Anthony Burgess, Kingsley Amis, Thomas Hardy, John Irving) ja ameerika (Henry James, Herman Melville, Irwin Shaw, Charles Frazier) kirjandust.

## Tunnustus
*Tartu Ülikooli medal (1996–1997)

## Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane ja insener Johannes-Rudolf Taimsalu.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Angelo Ogbonna

**Obinze Angelo Ogbonna** (sündinud 23. mail 1988 Cassinos) on Itaalia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis West Ham United.

Ta alustas klubikarjääri Torino jalgpalliklubis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2002. aastal. Itaalia kõrgliigas tegi ta debüüdi 2007. aastal. Hooajal 2007–08	mängis ta laenul Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis Crotone. Alates hooajast 2008–09 kuulus ta Torino põhikoosseisu.

2013. aasta suvel liitus ta Itaalia suurklubi Torino Juventusega. Ta mängis klubis kaks hooaega ning tuli mõlemal hooajal klubiga Itaalia meistriks.

2015. aasta juulis liitus Ogbonna West Ham Unitediga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. 3. detsembril 2017 lõi ta mängus Manchester City vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas.

Debüüdi Itaalia jalgpallikoondises tegi Ogbonna 11. novembril 2011 sõprusmängus Poola vastu. Ta on kuulunud Itaalia koondisse 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Tema vanemad on Nigeeria päritolu. Nad kolisid Itaaliasse 1983. aastal. 

## Saavutused
;Juventus
*Serie A: 2013–14, 2014–15
*Coppa Italia: 2014–15
*Supercoppa Italiana: 2013

## Viited

## Välislingid
Mazalakste

**Mazalakste** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Mazalakste jääb valla keskusest Dundagast 3,5 ja Riiast 161 kilomeetri kaugusele. 

Looduskaitse all on kolm külas kasvavat pärna ja üks tamm. 

Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 75 elanikku, aastal 2025 oli elanikke aga 76.

## Viited
Amanda

**Amanda** võib tähendada järgmist:
*Amanda (laulja), Rootsi laulja
*"Amanda", Indoneesia teleseriaal
*Amanda (eesnimi), naisenimi 
*...
Mazoste

**Mazoste** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas Ķikansi jõe kaldal. Mazoste jääb valla keskusest Dundagast 12 ja Riiast 166 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Olsteri kalmistu. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 5 elanikku, sama palju oli neil aastail 2025.

## Viited
Saint Andrewsi Ülikool

**Saint Andrewsi Ülikool** on ülikool, mis asub Saint Andrewsi linnas Šotimaal.

Ülikool on asutatud 1410–1413. See on vanim ülikool Šotimaal ja vanuselt kolmas kogu ingliskeelses maailmas.
Mazpiltene

**Mazpiltene** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas Piltene soo ääres. Mazpiltene jääb valla keskusest Dundagast 3,5 ja Riiast 161 kilomeetri kaugusele. Mazpiltenes on Jaunšķēpiņi bussipeatus.

Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 1018 oli külas 42 elanikku, sama palju oli elanikke aastal 2025.

## Viited
Neveja

**Neveja** () on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas Ķikansi jõe kaldal. Neveja jääb valla keskusest Dundagast 9,5 ja Riiast 163 kilomeetri kaugusele.

Külas on Nevejas skola ja Neveja bussipeatused.

Neveja on vana küla, mida vanades dokumentides on mainitud nimede *Newed* ja *Niwegen* all. Aastail 1945–1971 oli küla Neveja külanõukogu halduskeskuseks. Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. Külas asub Neveja kalmistu.

Küla lähistel asuvad Upesvagari muinaskalmed on regionaalse mälestisena muinsuskaitse all.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

## Elanike arv


* 104 (1970)
* 146 (1979)
* 154 (1989)
* 68 (2000)

* 68 (2011)
* 80 (2018)
* 42 (2021)
* 74 (2025)


## Viited
Puiškalnciems

**Puiškalnciems** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla idaosas Pilsupe jõe kaldal. Puiškalnciems jääb valla keskusest Dundagast 13 ja Riiast 170 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Ķurbe kalmistu, mida haldab Īve vald. Puiškalnciemsis on Seņķi Vīdales kapi ja Tome bussipeatused.

Küla lähistel asub riikliku all olev muinsusmälestis Puiša kalnsi linnamägi.

Puiškalnciemsis asub osaliselt looduskaitsealune Kaļķupīte pank. Üks ilma nimeta mänd, tamm ja pärn on looduskaitse all. Suur osa Puiškalnciemsist jääb Kaļķupe oru hoiualale. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 29 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 18.

## Viited
Sabdagas

**Sabdagas** (ka **Sabdaga**, **Sabdagsciems** või **Sabdagasciems**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub merepinnast 51 meetri kõrgusel.

Külas asub Sabdagase kalmistu ja on Sabdagase bussipeatus. Looduskaitse all on Euroopa lehis ümbermõõduga 2,82 m. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. 2018. aastal oli külas 107 ja 2025. aastal 96 elanikku.
## Viited
Andrew Durante

**Andrew James Durante** (sündinud 3. mail 1982 Sydneys) on endine Uus-Meremaa jalgpallur (keskkaitsja).

Ta alustas klubikarjääri 2001. aastal kodulinnas Sydney Olympicus, kellega tuli kohe esimesel hooajal Austraalia meistriks. Hooajal 2003–2004 mängis ta teises Austraalia kõrgliiga klubis, Parramatta Poweris. 2004. aastal mängis ta mõnda aega ka Singapuris Balestier Khalsas.

Alates 2005. aastast mängis Durate A-League'is. Kuni 2008. aastani mängis ta Newcastle Jetsis, kellega tuli 2008. aastal Austraalia meistriks. Aastatel 2008–2019 mängis ta Wellington Phoenixis. Aastatel 2010 ja 2013 valiti ta Wellington Phoenixi aasta mängijaks ning hooaegadel 2011–12 ja 2014–15 A-League'i sümboolsesse koosseisu.

2019. aastal sõlmis ta lepingu Austraalia kõrgliigaga liituva Western United. Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2020–21.

Durante on mänginud 349 A-League'i kohtumises, millega on ta läbi aegade enim mänge liigas pidanud mängija.

2013. aastal sai Durante Uus-Meremaa kodakondsuse. Ta mängis Uus-Meremaa jalgpallikoondises aastatel 2013–2017. Ta kuulus Uus-Meremaa koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

## Saavutused
;Sydney Olympic
*National Soccer League'i Championship: 2001–02
;Newcastle Jets
*A-League'i Championship: 2008
Mark Rudan

**Marko Ante Rudan** (sündinud 27. augustil 1975 Sydneys) on Austraalia jalgpallitreener ja endine mängija. Ta on Austraalia kõrgliiga klubis Western Unitedi peatreener.

Jalgpallurikarjääri alustas Rudan 1993. aastal Sydney Unitedis. Ta mängis karjääri jooksul Austraalia klubides, sh Sydney FC-s ja Adelaide United, ning mitmes välisriigis: Saksamaal Aacheni Alemanniais, Hiinas Nanjing Yoyos, Malaisias Public Bankis, Jaapanis Avispa Fukuokas ja Šveitsis FC Vaduzis. Ta lõpetas mängijakarjääri 2010. aastal Adelaide Unitedis. Kuigi Rudan mängis Austraalia noortekoondistes, ei õnnestunud tal Austraalia rahvuskoondises kordagi mängida. Tema positsioon oli mängijana keskkaitsja.

2011. aastal alustas Rudan treenerikarjääri. Esmalt oli ta Austraalia madalamate liigade peatreener. Aastatel 2018–2019 oli ta Wellington Phoenixi peatreener.
Sumburciems

**Sumburciems** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Dundaga valla edelaosas Liepniekvalksi jõe kaldal. Suurem osa endisest Sumburciemsi külast asub sama piirkonna Valdgale vallas (kuigi mitte eraldi külana), antud küla moodustab faktiliselt ajaloolise Sumburciemsi küla Dundaga valda jääva osa.

Sumburciems asub valla keskusest Dundagast 9,5 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusel.

Külast idas asub looduskaitsealune Liepiniekvalksi ehk Peldanga labürint. Ka on looduskaitse all kuusk ümbermõõduga 2.58 m. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda. Aastal 2018 oli külas 2 elanikku, sama palju oli elanikke aastal 2025.

## Viited
Lapmežciems (Dundaga vald)

**Lapmežciems** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis. Lapmežciems asub Talsi piirkonnas Dundaga valla põhjaosas Zilije kalni Šlītere nõlva all Pitragsi jõe allikatel ning jääb valla keskusest Dundagast 15 ja Riiast 169 kilomeetri kaugusele.

Külas asub Oši kalmistu. Lapmežciemsis kasvavatest puudest on looduskaitse all üks tamm ja üks pärn. Küla lähistel asuvad Kadakavälja hoiuala ja Rukši soo hoiuala. Lapmežciems jääb osaliselt Slītere rahvusparki. 

Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

Aastal 2018 oli külas 5 elanikku, aastul 2025 oli elanikke 4.

## Viited
Mangaungi linnaringkond

**Mangaungi linnaringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Free State'i provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mangaungi linnaringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 83,27%, valgeid 11,01%, värvilisi 5,00%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43% ja teisi 0,30%. Sotho keelt pidas emakeeleks 53,27% inimesi, afrikaani keelt 16,23%, tsvana keelt 12,64%, koosa keelt 9,91%, inglise keelt 4,31% ja viipekeelt 1,13%.

## Viited
Reza Ghoochannejhad

**Reza Ghoochannejhad Nournia** (pärsia keeles رضا قوچان‌نژاد نورنیا‎; sündinud 20. septembril 1987 Mashhadis) on Iraani jalgpallur, kes mängib ründajana Hollandi kõrgliigaklubis PEC Zwolle.

Ta sündis Iraanis ja kolis perega nelja-aastaselt Hollandisse. Seal alustas ta ka jalgpalli klubikarjääri. 1998. aastal liitus Reza SC Heerenveeni noorteakadeemiaga. Heerenveeni põhimeeskonnas tegi ta debüüdi hooajal 2005/06. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel mitmes Hollandi esiliigaklubis, samuti Belgia kõrgliigaklubides Sint-Truidense ja Standard Liège, Inglismaa esiliigas Charlton Athleticus, Kuveidi kõrgliigas Kuwait SC-s, Katari kõrgliigas Al-Wakrahis ja Küprose kõrgliigas APOEL-is. 

2016. aastal naasis Ghoochannejhad Heerenveeni ning tegi hooajal 2016/17 oma klubikarjääri edukaima hooaja, kui lõi Hollandi kõrgliigas 19 väravat, millega oli liigas paremuselt teine väravakütt.

2019. aasta jaanuaris liitus ta esimese iraanlasena Austraalia kõrgliigaga, kui suundus Küprose kõrgliiga klubist APOEL kuueks kuuks laenule Sydneysse.

2019. aasta septembris siirdus Ghoochannejhad tagasi Hollandi, liitudes Zwollega.

Ghoochannejhad mängis Iraani jalgpallikoondises aastatel 2012–2018 ning lõi 44 mänguga kokku 16 väravat. 2014. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Bosnia ja Hertsegoviina vastu, samuti 2015. aasta Aasia meistrivõistluste viimases alagrupimängus Araabia Ühendemiraatide vastu ja veerandfinaalis Iraagi vastu.

## Saavutused
;Sydney FC
*A-League'i finaalseeria: 2018/19

## Viited

## Välislingid
Äge Brass

**Äge Brass** on Eesti ansambel.

## Koosseis
*Alari Piispea (susafon, löökpillid)
*Karl Laanekask (bandžo, cabasa)
*Tanel Aavakivi (trompet, eufoonium)
*Meelis Unt (klarnet)
*

Koos ansambliga on musitseerinud ka
*Toomas Lunge (laul, akordion)
*Inga Lunge (laul)
*Jaan Elgula (laul)
*Jüri Lumiste (laul)
*Andres Dvinjaninov (laul)
*Urmas Kõiv (tuuba)
*Margus Tammemägi (löökpillid).

## Viited
Inimese T-lümfotroopne viirus 2

**Inimese T-lümfotroopne viirus 2** (HTLV-2) on retroviirus, mis on lähedases suguluses ja 70% sarnane inimese T-lümfrotroopse viirusega 1 (HTLV-1).

Viirus on levinud Ladina-Ameerikas ja uimastisõltlastel Euroopas ja Ameerikas.

## Sümptomid
95% nakatunutest ei tunne sümptomeid. Viirus tekitab vähki. 

## Viited
Alexej Čepička

**Alexej Čepička** (18. august 1910 Kroměříž – 30. september 1990 Dobříš) oli Tšehhoslovakkia kommunistlik riigitegelane ja sõjaväelane.

Alexej Čepička astus Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse 1929. aastal. Õppis Prahas Karli ülikoolis õigusteadust. Ülikooli lõpetamise järel töötas Ostravas advokaadibüroos. Arreteeriti 1942. aastal Gestapo poolt. Aastatel 1942–1945 hoiti teda kinni Auschwitzi ja Buchenwaldi koonduslaagris.

Aastatel 1947–1948 oli ta Tšehhoslovakkia sisekaubanduse minister.

25. veebruarist 1948 kuni 25. aprillini 1950 oli Čepička Tšehhoslovakkia justiitsminister ja 25. aprillist 1950 kuni 25. aprillini 1956 Tšehhoslovakkia kaitseminister.

1949–1958 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ja 1951–1956 Keskkomitee Eestseisuse (hiljem Poliitbüroo) liige. 1956. aastal vabastati ministriametist ja töötas kuni 1959. aastani Riikliku Patendiameti juhatajana. 1963. aastal heideti ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikust Parteist välja.

Čepička on kahetsenud 1954. aastal algama pidanud Stalini kavandatud Lääne-vastase vallutussõja vältimist.

## Isiklikku
Alexej Čepička oli Klement Gottwaldi väimees.

## Viited
Alss

**Alss** (*Eleocharis*) on taimeperekond sugukonnast lõikheinalised.

## Eesti liigid
*Soomusalss - *Eleocharis uniglumis*
*Munajas alss - *Eleocharis ovata*
*Soo-alss - *Eleocharis palustris*
*Muda-alss - *Eleocharis mamilatta*
*Väike alss - *Eleocharis parvula*
*Nõelalss - *Eleocharis acicularis*
*Õievähene alss - *Eleocharis quinqueflora*
Eesti Nanotehnoloogiate Arenduskeskus

**Eesti Nanotehnoloogiate Arenduskeskus** (Äriregistris **Eesti Nanotehnoloogiate Arenduskeskuse AS**; inglise *Estonian Nanotechnology Competence Centre*) oli Tartus nanotehnoloogiaga tegelenud uurimisasutus.

Asutus kanti Äriregistrisse 2005 ja kustutati sealt 2017.

## Välislingid
*Asutus ETISes
Hani keel

**Hani keel** on Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma keelte lolo-birma harusse kuuluv keel, mida emakeelena räägivad hanid Hiinas, Vietnamis ja Laoses.

Hani keelt kirjuatatakse ladina kirjas, mis kasutab samu tähti ja tähekombinatsioone, mis *[[pinyin]]* ning lisaks digraafe hh [ɣ] ja ss [z]. Silbi lõpus oleva konsonandiga märgitakse tooni.

Hani keel on toonikeel, keeles on 4 tooni.

## Viited

## Välislingid
Līgatne vald

**Līgatne vald** (läti keeles *Līgatnes pagasts*) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Līgatne linnaga, Straupe, Amata, Nītaure ja Drabeši vallaga ning Sigulda piirkonna Sigulda vallaga, More ja Krimulda vallaga.

Valla pindala on 160,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2517 inimest. Valla keskus on Augšlīgatne küla.

## Ajalugu

Līgatne vald moodustati Paltmale mõisa maadest ja kuni aastani 1925 kandis see nime *Paltmale vald*. Selle saksakeelne nimekuju oli *Paltemal*. Aastal 1933 liideti sellega Ķempji vald. Aastal 1935 oli valla pindala 72,4 km². 

Aastal 1945 moodustati vallas Ķempji ja Līgatne külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Samal aastal eraldati vallast Līgatne paberivabriku juures asuv küla (hilisem Līgatne linn), mis sai töölisasula staatuse. Aastal 1951 liideti Līgatne külanõukoguga osa Lakši külanõukogust, aastal 1954 aga likvideeritav Ķempji külanõukogu. Aastal 1958 liideti sellega veel osa Sigulda külanõukogust. 

Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Līgatne piirkonda.

## Loodus

Suurimaks jõeks on valla põhjapiiril voolav Koiva jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Amata jõgi ja Līgatne jõgi. Vald asub valdavalt Vidzeme kõrgustikul. Vallas asub Ratnieki järv pindalaga 44,1 ha.

Looduskaitse all on Elpi tamm, Elpi ja Vecandrijāņi pangad, Vecandrijāņi tammed, Tītmaņi pank, Zanderi dolomiidikoopad ja osaliselt ka Spriņģi pank, vallas asub ka arvukalt looduskaitsealuseid nimetuid põlispuid. Valla põhja- ja lääneosa asub Gauja rahvuspargis.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Vecsprinkšļi muinaskalmed. regionaalse kaitse all on Upesmuižnieki keskaegne kalmistu, Incēni keskaegne kalmistu ja sealne kabeliase ehk Kalmeküngas, Kalnamuižnieki keskaegne kalmistu, Kalnatītmaņi linnamägi ja Ratnieki muinaskalmed.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 2241 lätlast, 201 venelast, 28 valgevenelast, 19 ukrainlast, 23 poolakat ja 8 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Līgatnes upe - panoramio.jpg|Līgatne jõgi
Elpu iezis pie Gaujas. 2005-05-06.jpg|Elpi kalju
Spriņģu iezis pie Gaujas 2004-10-30.jpg|Spriņģi pank
Tītmaņu iezis 2004-11-06.jpg|Tītmaņi pank


## Viited

## Välislingid
Margus Tuvikene

**Margus Tuvikene** (sündinud 3. jaanuaril 1978 Tallinnas) on eesti bridži- ja rendžumängija. 

Ta lõpetas 1996. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2000. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ettevõttemajanduse eriala. 

Alates 2008. aastast töötab ta Rahandusministeeriumis analüütikuna.

## Sportlasena
Alustas rendžumängimist 1988. aastal, aastatel 1989–1996 juhendas teda Ants Soosõrv. Tuli 1996. aastal kuni 20-aastaste vanuseklassis maailmameistriks ning kuulus täiskasvanute arvestuses maailmameistrivõistlustel 1996. aastal hõbemedali ja Euroopa meistrivõistlustel 1994. aastal kuldmedali võitnud Eesti võistkonda. 

Turniiribridžis on ta võitnud Eesti meistrivõistlustelt 6 medalit, sh 2018. aastal üksikvõistluse kulla. 

## Viited

## Välislingid
*
Randvaal

**Randvaal** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Midvaali vallas.

Randvaal on asutatud 1904. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Randvaali elanikest mustanahalisi aafriklasi 70,08%, valgeid 26,77%, värvilisi 2,05%, India või Aasia päritolu inimesi 0,99% ja teisi 0,12%. Sotho keelt pidas emakeeleks 36,36%, afrikaani keelt 19,43%, inglise keelt 12,70%, suulu keelt 8,90%, pedi keelt 8,53%, koosa keelt 6,10%, tsonga keelt 3,18%, svaasi keelt 1,99% ja tsvana keelt 1,18%.

## Viited
Onseepkans

**Onseepkans** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Khâi-Ma vallas. Onseepkans asub Oranje jõe vasakul kaldal, Namiibia piiri ääres. Onseepkansis on piiripunkt.

Onseepkans on asutatud 1916. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Onseepkansi elanikest värvilisi 78,13%, mustanahalisi aafriklasi 18,95%, valgeid 1,48%, India või Aasia päritolu inimesi 0,43% ja teisi 1,00%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 84,02% inimesi, tsvana keelt 12,92%, sotho keelt 0,57%, inglise keelt 0,57% ja viipekeelt 0,38%.

## Viited
Imvani

**Imvani** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Enoch Mgijima vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Imvani elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,35% ja teisi 0,43%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,30% inimesi, inglise keelt 3,48%, suulu keelt 1,52%, ndebele keelt 1,30% ja afrikaani keelt 1,09%.

## Viited
Vierfontein

**Vierfontein** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Moqhaka vallas.

Aastatel 1953–1990 tegutses asulas Vierfonteini elektrijaam.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vierfonteini elanikest valgeid 79,64%, mustanahalisi aafriklasi 20,12%, värvilisi 0,12% ja teisi 0,12%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 75,09% inimesi, sotho keelt 16,11%, inglise keelt 4,71%, tsvana keelt 2,11% ja koosa keelt 1,61%.

## Viited
Egert Juuse

**Egert Juuse** (sündinud 15. märtsil 1982 Tallinnas) on eesti majandusteadlane ja kergejõustikukohtunik.

## Elulugu
Ta lõpetas 2001. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2006. aastal Tallinna Tehnikaülikooli humanitaarteaduskonna haldusjuhtimise eriala *[[cum laude]]*.

Ta sai 2010. aastal Tallinna Tehnikaülikooli sotsiaalteaduskonna Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudist tehnoloogia valitsemise erialal magistrikraadi ja kaitses 2016. aastal sealsamas doktoritöö "Financial Fragility and Economic Instability in the Context of Transition Economies: The Case of Estonia" (Finantsiline haavatavus ja majanduslik ebastabiilsus üleminekuriikide kontekstis Eesti näitel; juhendaja Rainer Kattel). 

Ta töötab alates 2007. aastast Tallinna Tehnikaülikooli Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudis, sealhulgas alates 2017. aastast teadurina.

## Teaduspublikatsioone
* 2016 "*Regulatory Convergence, Financialization and Hollowing Out of the State: The Case of Financial System in Estonia*". // Halduskultuur - Administrative Culture, 17 (1). Lk 19−46
* 2015 "*'Latin Americanization' of the Estonian Economy - Institutional Analysis of Financial Fragility and the Financialization Process*". // Journal of Post Keynesian Economics, 38 (3). Lk 399−425

## Spordikohtunikuna
Tegutsenud alates 1997. aastast kergejõustikukohtunikuna. Alates 2006. aastast Eesti Kergejõustikuliidu kohtunik, sealhulgas aastatel 2006–2010 kohtunikekogu juhatuse liige. 

2008. aastal sai ta Euroopa Kergejõustikuliidu tehnilise esindaja (*Area Technical Official*; ATO) kvalifikatsiooni. Ta on Euroopa Kergejõustikuliidu ja Euroopa Kergejõustiku Assotsiatsiooni kohtunike kogu liige ja kohtunik.

## Tegevus muusikas
* 2009 Noortebänd žürii liige
* Eesti Autorite Ühing, liige
* Eesti Esitajate Liit, liige

## Viited

## Välislingid
* ETIS
*
Salme Tuulse

**Salme Tuulse** (sündinud **Salme Lill**, 6. märts 1908 – 1984) oli eesti kunstnik.

Ta on muuhulgas teinud taimejoonistusi Eesti NSV floora köidetele.
Pilistvere memoriaal

**Pilistvere memoriaal** (ka **Pilistvere murekangur**, **Pilistvere kivikangur**) on kommunistliku genotsiidi ohvrite memoriaal Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Arjassaare külas. Memoriaal keskel on kivihunnik, mis sisaldab muu hulgas väliseestlaste kive välismaalt, sealhulgas Siberist. Kivihunnikut ümbritsevad üksikud suuremad kivid, mille on kujundanud kunstnik Aate Heli Õun.

Memoriaali hakati rajama 2. novembril 1988.

## Viited

## Välislingid
*http://www.eelk.ee/~kpilistvere/memoriaal/
Smirnov

**Smirnov** võib tähendada järgmist:
*Smirnov (vulkaan), Venemaal Kuriilidel
*Smirnov (perekonnanimi) 
*...
Lehola Keskkonnahariduskeskus

**Lehola Keskkonnahariduskeskus** on Tallinnas aadressil Mustamäe tee 187 asuv keskkonnahariduskeskus. Keskusega samas majas asub Tallinna Lehola lasteaed. Keskuse eesmärkide seas on koostada looduse- ja keskkonnaalaseid õppematerjale ja -vahendeid, nõustada õpetajaid keskkonnaküsimustes, korraldada asjakohaseid õppepäevi ja õppeprogramme. Keskuse juhataja on Mairi Enok.

Keskus avati 2006.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Mardi lasteaed

**Mardi lasteaed** on Tallinna lasteaed, mis tegutseb kahes hoones: Mardi tänav 5 ja Turu tänav 8.

Lasteaed avati 15. oktoobril 2003.

## Viited

## Välislingid
*Lasteaiast tallinn.ee kodulehel
Smirnov (perekonnanimi)

**Smirnov** on perekonnanimi. Nime naissoost vorm on **Smirnova**. 

## Eestis

Nimede eestistamisel määrati Smirnovi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Arvik, Eving, Laineste, Lehtla, Mardi, Merilaht, Meriste, Oraste, Raidma, Saaresalu, Saemets, Seliste, Sildam, Sinijärv, Sirendi, Soonda, Suviste, Sõmer ja Viinamägi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Smirnov 1415 inimesel: 1340 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult on Smirnov 7. kohal.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Smirnova 1461 naisel. Perekonnanimede levikult on Smirnova  7. kohal.

## Nime kandjaid
*Kira Smirnova
*Sergei Smirnov

## Viited

## Välislingid
* 
*
Raudsepp (perekonnanimi)

**Raudsepp** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Raudsepp uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Eisenschmidt, Jürgenson ja Thimoteus. Raudsepa-nimelistele isikutele määrati uueks perekonnanimeks Tormis.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raudsepp 1748 inimesel: 836 mehel ja 912 naisel. Perekonnanimede levikult on Raudsepp 21. kohal.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raudsepp 856 mehel ja 887 naisel. Perekonnanimede levikult on Raudsepp meeste puhul 20. ja naiste puhul 22. kohal.

## Nime kandjaid
*Aino Raudsepp, eesti põllumajandusteadlane
*Andreas Raudsepp, eesti jalgpallur
*Andres Raudsepp, eesti tõlkija
*Anu Raudsepp, eesti ajaloolane
*Hans Raudsepp, eesti sõjaväelane
*Harald Raudsepp, eesti ajakirjanik
*Hugo Raudsepp, eesti kirjanik
*Hugo Raudsepp, eesti keemik
*Iivi Raudsepp, eesti raamatugraafik
*Johan Raudsepp, eesti omavalitsustegelane
*Johannes Raudsepp, eesti keemik
*Juhan Raudsepp, eesti skulptor
*Jukk Raudsepp, eesti alpinist
*Jüri Raudsepp, eesti arst
*Jüri Raudsepp, eesti sõjaväelane
*Jüri Raudsepp, eesti raadioinsener
*Karl Raudsepp, eesti vaimulik
*Kirill Raudsepp, eesti dirigent
*Kirill Raudsepp, eesti sõjaväelane
*Koit Raudsepp, eesti ajakirjanik
*Kristiina Raudsepp, eesti pornonäitleja
*Pavo Raudsepp, eesti suusataja
*Peeter Raudsepp, eesti ärijuht
*Peeter Raudsepp, eesti teatrilavastaja
*Peeter Raudsepp, eesti insener
*Raul Raudsepp, eesti molekulaarbioloog
*Sander Raudsepp, eesti keraamik
*Sirje Raudsepp, eesti tekstiilikunstnik
*Sulev Raudsepp, eesti kirjanik
*Vambola Raudsepp, eesti majandusteadlane
## Viited

## Välislingid
*
Alksnāji

**Alksnāji** (ka **Alksnājciems** või **Alksnejciems**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Mērsragsi vallas. Küla asub valla edelaosas, merepinnast 5 meetri kõrgusel Engure järve kaldal. Alksnāji jääb piirkonna keskusest Mērsragsist 8 ja Riiast 122 kilomeetri kaugusele. Külas on Alksnāji bussipeatus.

Küla jääb osaliselt Engure järve loodusparki.

Aastail 2009–2010 kuulus küla Roja piirkonda ja 2010–2021 Mērsragsi piirkonda. Aastal 2018 oli külas 20 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 17.

## Viited