open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mamba

**Mamba** (*Dendroaspis*) on maoperekond mürknastiklaste sugukonnas.

### Klassifikatsioon

Mambade perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *Dendroaspis angusticeps* (Smith, 1849) – kitsaspea-mamba ehk roheline mamba
* *[[Dendroaspis jamesoni]]* (Traill, 1843) – džeimsoni mamba
* *[[Dendroaspis polylepis]]* Günther, 1864 – must mamba
* *[[Dendroaspis viridis]]* (Hallowell, 1844) – lääne-mamba.

## Levila

Nad elavad laial alal Mustas Aafrikas, sh Sambias.

## Kokkupuude inimestega

Mambade perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib keskmise kuni raske astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda:
* kitsaspea-mamba – keskmine kuni raske mürgistus
* džeimsoni mamba – keskmine kuni raske mürgistus
* must mamba – raske mürgistus.

Antiseerumi puudumisel on mambahammustus inimesele enamasti surmav. 

## Teadusuuringutes

Mõne liigi, sealhulgas musta mamba süljenäärmete nõres sisalduvatest kemikaalidest valmistatud aineid katsetatakse biotestides kui eksperimentaalseid ravimimolekule.

## Viited

## Välislingid
* Animal Diversity Web: Dendroaspis
* Catalogue of Life: Dendroaspis
* ITIS: Dendroaspis
* Riiklik Biotehnoloogia Infokeskus: Dendroaspis
* Roomajate andmebaas: Dendroaspis
*
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dendroaspis]] seisuga 17.02.2014.*
Kõrgvererõhktõbi

**Kõrgvererõhktõbi** ehk **hüpertooniatõbi** ehk **essentsiaalne hüpertensioon** (ladina keeles *morbus hypertonicus*) on püsiv arteriaalne hüpertensioon, mida ei saa pidada mingi haigusega kaasnevaks.

## Valediagnoosid
Ühe 2024. aastal ilmunud uuringu kohaselt mängivad vererõhu mõõtmisel tähtsat rolli mõõdetava isiku käe, jalgade ja istumisasend, mõõtmisele eelnenud puhkeperiood, söömine ja joomine, samuti mõõtmise ajal toimuv. 133 keskealise ameeriklasega tehtud katsete järel leiti, et kõik need ja muudki tegurid võivad mõõtmisreeglite eiramise korral anda tulemuseks eksliku kõrgvererõhktõve diagnoosi ning autorid oletasid, et sääraste mõõtmisvigade tõttu võib olla valediagnoos pandud ligi 54 miljonile ameeriklasele.

## Vaata ka

* vererõhk

## Viited
Ilmar Mikkor

**Ilmar Mikkor** (4. november 1935 Kavastu küla, Virumaa – 11. juuli 2025 Tallinn) oli eesti näitleja. 

Mikkor õppis Kavastu algkoolis ning lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Tööstuskooli, 1963. aastal Tallinna 10. Töölisnoorte Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (3. lend).

Tööstuskooli lõpetamise järel suunati ta tööle laevaremonditehasesse 1083, kus aastatel 1952–1954 remontis laevu Silnõi ja Slavnõi ning nende ujuvdokki. Selle kõrvalt näitles ta Tööjõureservide Klubi näiteringis. 

Aastatel 1954–1957 oli ta kohustuslikus ajateenistuses Nõukogude armees, sealhulgas algul Jägalas Üksikus motoriseeritud luurepataljonis kuni rahvusväeosade likvideerimiseni 1955. aasta suvel. Mikkor teenis veel Tondil, Kloogal, uudismaal Kasahstanis Kokshetavis ja Kaunases.

Ta töötas aastatel 1957–1964 ETKVL Kaubandusliku inventari tehases lukksepana ja 1968–1992 näitlejana Eesti Draamateatris, hiljem tegutses ärialal. 

Ta mängis muu hulgas ETV telesarjas "Mis Koosta peres uudist?" (1965–1972).

## Looming
### Teatrirolle
* 1968 – Kleštš, Maksim Gorki "Põhjas"
* 1971 – Revident, Raimond Kaugver "Rong väljub hommikul"
* 1972 – Sass, Tammsaare / Voldemar Panso / Mari-Liis Küla "Inimene ja inimene"
* 1973 – Elmar Lusiksepp, Mats Traat / Voldemar Panso "Tants aurukatla ümber" 
* 1977 – Muri, Iko Maran "Ära ole pärdik" 
* 1985 – Tiera, Aleksis Kivi / Lauri Sipari "Kullervo" 
* 1988 – Bišonkov, Isaak Babel "Maria" 
*1989 – Jaak, Johannes Rebane "Siis kui jalgu puhkab hobu" 

### Filmirolle
* 1972 – Sass, "Verekivi"
* 1973 – Miilitsaametnik, "Klaverihäälestaja tuleb kolmapäeval"
* 1981 – Madrus, "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust"
* 1971 – telemängufilm "Lindpriid" I ja II jagu, II režissöör

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Kalle Klandorf

**Kalle Klandorf** (sündinud 7. jaanuaril 1956) on Eesti korvpallitreener, poliitik, kirjanik ja Eesti Poksiliidu president.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1974. aastal Tallinna 47. Keskkooli, 1978. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse erialal ja 1990. aastal NSV Liidu Siseministeeriumi Akadeemia õigusteaduse erialal.

## Töökäik
Klandorf on alates 1976. aastast juhendanud korvpallitreenerina mitut meeskonda.
 
Ta töötas Eesti NSV Siseministeeriumi Tallinna RSN TK SAVi kriminaaljälituse allüksustes ja 1991. aastast 2005. aastani Eesti Vabariigi Eriteenistuses ja politseis: Tallinna kriminaalpolitsei ülemkomissarina, 02.2002–12.2003 Tallinna Politseiprefektuuri aseprefektina ja 01.2004–04.2005 Põhja Politseiprefektuuri politseinõunikuna  Maardu politseiosakonna juhina. 

Kalle Klandorf on alates aprillist 2005 Eesti Keskerakonna liige. Aprillist novembrini 2005 oli ta Haabersti linnaosa vanem, novembrist 2005 – oktoobrini 2009 Lasnamäe linnaosa vanem, detsembrist 2009 – aprillini 2011 Lasnamäe linnaosa vanem, aprillist 2011 – oktoobrini 2021 Tallinna abilinnapea.

2022. aasta juunist kuni 2024. aasta juunini oli ta Tallinna Soojuse juhataja.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas Keskerakonna nimekirjas, sai 215 häält ning osutus valituks.

## Teosed
*2010 – "Kalle Klandorf. Jälitaja ja jälitatav" (ISBN 9789949903597; kaasautor koos Anneli Ammasega)
*2013 – põnevusjutt "Palgasõdur. Üksik hunt" (ISBN 9789949332342), pühendatud abikaasa Merle Klandorfile 
*2015 – "Palgasõdur 2. Kassi-hiire mäng",
*2017 – "Palgasõdur 3. Jaht tuumakohvritele"
*2018 – "Najomnik našego vremeni" (kahe esimese eestikeelse "Palgasõduri" raamatu venekeelne tõlge)
*2019 – "Palgasõdur 4. Agent vastu tahtmist"
*2020 – "Palgasõdur 5. Stockholmi ensüüm" (kaasautor koos Andreas E. Jakobiga)
*2020 – "Palgasõdur 6. Pirita tüdruk"
*2022 – "Palgasõdur 7. Atentaat presidendile"
*2024 – "Palgasõdur 8. Paldiski piraadid"
*2025 -  " Eesti eluaegsed" (kaasautor koos Martin Kivirandiga)

## Tunnustus
*2006 Kotkaristi IV klassi teenetemärk
*2004 Kaitseliidu teenetemedal
*2005 Pirita teenetemärk, Pirita aasta inimene
*2006 Jüriöö Suurtäht
*2011 Põhja Politseiprefektuuri teenetemärk
*2018 Munitsipaalpolitsei ameti teenetemärk
*2019 Päästeameti teenetemärk 
*2021 Põhja Politseiprefektuuri teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Kalle Klandorf. Keskerakonna analüüs opositsiooni kaotusest Tallinnas: Mikser on poisike, Reform põhjas, IRL haarab valitsuses ohjad Delfi.ee, 22. oktoober 2013
* Lubatud sõidukiirust ületanud Klandorf jäi politseile vahele, ERR, 27. aprill 2016
* Ekvard Joakit. Endise linnaosavanema süüdistuse valguskartlik tahk: Kalle Klandorfi tütre hoovis tehti ehitustöid linna rahaga Eesti Ekspress 9. mai 2024
Olga Ivanova

**Olga Ivanova** (sündinud 15. oktoobril 1984 Narvas) on Eesti poliitik, XIII Riigikogu liige.

2004. aastal lõpetas ta Kohtla-Järve Ühisgümnaasiumi. Samal aastal asus ta Tallinna Tehnikaülikoolis õppima haldusjuhtimist.

Ta astus Eesti Keskerakonda jaanuaris 2006.

Aastatel 2006–2010 töötas ta Tallinna linnakantseleis, seejärel veebruarist 2010 kuni oktoobrini 2011 Põhja-Tallinna linnaosa vanema asetäitjana. 5. oktoobril 2011 kinnitati ta Lasnamäe linnaosa vanemaks. Detsembris 2013 kinnitati ta uuesti samasse ametisse.

Ajaleht Eesti Ekspress meenutas 2013. aastal Keskerakonna juhi Edgar Savisaare sõnavõttu 2011. aastast, kus too lubas teha erakonnast lahkunud poliitiku Deniss Boroditši asemele "uue Boroditši", võrreldes kunagi kiiresti tuntuks saanud Boroditši karjääri Olga Ivanova omaga, kes tõusis Lasnamäel Savisaare järel teisele kohale kahe aastaga.

Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2, sai 1948 häält ning osutus valituks.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Edgar Savisaare valimisliidu ja Tegusa Tallinna nimekirjas ning sai 569 häält, kuid valituks ei osutunud, sest valimiliidu nimekiri ei ületanud 5% künnist.
Valimisliidus kandideerimise tõttu heideti ta 2017. aasta septembris Keskerakonnast välja. Hoolimata erakonnast väljaheitmisest jäi ta siiski kuni ametiaja lõpuni Keskerakonna Riigikogu fraktsiooni liikmeks; niisamuti kuulus ta jätkuvalt kuni 2018. aasta augustini ka erakonna juhatusse.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Lasnamäe linnaosas valimisliidu Tallinnlaste Valimisliit nimekirjas, sai 325 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited

## Välislingid

* Kandidaat nr. 1070 Olga Ivanova
* Dannar Leitmaa Savisaare salapärane lemmik - Olga Lasnamäelt Eesti Ekspress 8. august 2013
* Raseduspuhkusel Ivanova sai sellegipoolest ametisse! 13. detsember 2013
Nukumaja (film 1922)

**"Nukumaja"** on Charles Bryanti Ameerikas 1922. aastal loodud tummfilm. Filmi produtsent ja üks peaosatäitjaid oli Alla Nazimova, lavastas tema abikaasa Charles Bryant.

Tegemist on Henrik Ibseni näidendi "Nukumaja" neljanda ekraniseeringuga USA-s. Film on kaotsi läinud.

## Näitlejad
* Alan Hale – Torvald Helmer
* Alla Nazimova – Nora Helmer
* Nigel De Brulier – dr Rank
* Elinor Oliver – Anna
* Wedgwood Nowell – Nils Krogstad
* Clara Lee – Ellen
* Florence Fisher – pr Linden
* Philippe De Lacy – Ivar
* Barbara Maier – Emmy

## Viited

## Kirjandus
* Ronald Bergan, *The United Artists Story* , Octopus Book Limited, 1986 – ISBN 0-517-56100-X, p. 16
* Jerry Vermilye, *The Films of the Twenties*, Citadel Press, 1985 – ISBN 0-8065-0960-0, pp. 62-63

## Välislingid
* allrovi/synopsis
Transpadaani vabariik

**Transpadaani vabariik** (itaalia **Repubblica Transpadana**) oli revolutsiooniline, ajutine ja rahvusvaheliselt tunnustamata valitsus, mis rajati Milanos kindral Napoleon Bonaparte'i poolt.

10. mail 1796 võitis Prantsuse armee Austria vägesid Lodi lahingus ja okupeeris iidse Milano hertsogiriigi. Napoleon seadis ametisse ajutise valitsuse, mis asendas Austria ametnikud ja asutas Põhja-Itaalias Prantsusmaa tütarvabariigi, rakendades Prantsuse revolutsioonikalendri.

Valitsusele anti Napoleoni poolt 8. brümääril aastal V (29. oktoobril 1796) täielik tsiviilvõim, isegi kui selle käsud pidi heaks kiitma Prantsuse vägede komandör Lombardias. Valitsus koosnes neljast departemangust: usu- ja kultuuriasjad, transpordi- ja ehitusasjad, raha- ja maksuasjad ning kaubandus- ja äriasjad.

Pärast Napoleoni armee uusi võite vabariigi territoorium kasvas; Leobeni rahuga 17. aprillil 1797 alustas Prantsusmaa Veneetsia vabariigi okupeerimist, vallutades Bergamo ja liikudes Adda jõelt itta Oglio jõele, Veneetsia territooriumide demarkatsioonijoonele, mis tekkis rohkem kui kolm sajandit varem. 19. mail liidendas Napoleon Milanoga endise Modena hertsogkonna territooriumid külgnevast Tsispadaani vabariigist. 29. juunil otsustas kindral anda vabariigile lõplik korraldus ja *pro forma* sõltumatus: oma enda dekreediga kuulutas ta Tsisalpiini vabariigi sündi.

## Vaata ka

* Prantsuse revolutsioonisõdade Itaalia kampaaniad
* Itaalia ajalooliste riikide loend
* Milano hertsogiriik
Nukumaja (film 1918)

**"Nukumaja"** on Maurice Tourneuri poolt Ameerikas 1918. aastal loodud tummfilm.

Tegemist on Henrik Ibseni  näidendi "Nukumaja" kolmanda ekraniseeringuga USA-s. Filmi peetakse kaotsiläinuks.

## Näitlejad
*Elsie Ferguson – Nora Helmer
*Holmes Herbert – Thorvald Helmar
*Alex Shannon – Krogstadt
*Ethel Grey Terry – pr Linden
*Warren Cook – dr Rank
*Zelda Crosby – Ellen
*Mrs. R.S. Anderson – Anna
*Ivy Ward 
*Tula Belle 
*Douglas Redmond 
*Charles Crompton 

## Bibliograafia
* The American Film Institute Catalog, Features Films 1911-1920, University of California Press, 1988 ISBN 0-520-06301-5
* Jerry Vermilye, *The Films of the Twenties*, Citadel Press, 1985 - ISBN 0-8065-0960-0  P. 62

## Viited

## Välislingid
* "Nukumaja" andmed Ameerika Filmiinstituudi kataloogis (inglise keeles)
Tsispadaani vabariik

**Tsispadaani vabariik** (itaalia **Repubblica Cispadana**) oli lühiealine vabariik Põhja-Itaalias, mis asutati aastal 1796 Prantsuse armee kaitse all, mida juhtis Napoleon Bonaparte. Järgmisel aastal ühendati see Tsisalpiini vabariigiga.

16. oktoobril 1796 toimus Modenas pärast eelmise valitseja, hertsog Ercole III, Prantsuse edenemise eest Veneetsiasse põgenemist kongress. Kongress moodustati Modena, Bologna, Ferrara ja Reggio Emilia provintsi esindajatest. Kongressi organiseeris mitteametlikult Napoleon, kelle Prantsuse armee oli varem sel aastal üle Põhja-Itaalia pühkinud, ja vajas Itaalia olukorra klaarimist ja uute vägede kogumist pealetungiks Austria vastu. Kongress kuulutas, et neli provintsi moodustavad *Repubblica Cispadana*, ja kutsus teisi itaallasi nendega ühinema. Moodustati kodanike kaart, mis koosnes jäägritest ja suurtükiväest. 7. jaanuaril 1797 otsustas kongress Reggio Emilias valitsuse moodustada. Lipp, esimene trikoloor Itaalias, oli horisontaalne trikoloor, punase (ülemine), valge ja rohelise laiuga. Keskel oli embleem, millel nooletupp, milles neli noolt kujutasid vabariiki moodustavaid nelja provintsi.

Vastavalt põhiseadusele valitses vabariiki direktoorium, mis põhines Prantsuse Direktooriumil; riigil oli kahekojaline parlament, mis koosnes Kuuekümne nõukogust ja Kolmekümne nõukogust, ning riik oli jagatud departemangudeks ja valdadeks. 9. juulil 1797 ühendati Tsispadaani vabariik Transpadaani vabariigiga Tsisalpiini vabariigi moodustamiseks.

## Vaata ka

* Itaalia ajalooliste riikide loend
* Prantsusmaa tütarvabariik
A Doll's House

**"A Doll's House"** on mitme filmi originaalpealkiri:
* **[[Nukumaja (film 1911)|"Nukumaja"]]**, 1911. aasta USA tummfilm;
* **[[Nukumaja (film 1917)|"Nukumaja"]]**, 1917. aasta USA tummfilm;
* **[[Nukumaja (film 1918)|"Nukumaja"]]**, 1918. aasta USA tummfilm;
* **[[Nukumaja (film 1922)|"Nukumaja"]]**, 1922. aasta USA tummfilm.
Merethe Lindstrøm

**Merethe Lindstrøm** (sündinud 26. mail 1963 Bergenis Norras) on norra kirjanik.

Ta sündis Bergenis, kuid lapsena on elanud ta ka Hammerfestis Stordis (asub Hordalandi maakonnas) ja Hølandis (asub Akershusi maakonnas Aurskog-Hølandi vallas). Praegu elab ta Oslos.

Ta alustas kirjanikuteed 1983. aastal novellikoguga "Sexorcisten og andre fortellinger" ("Seksortsist ja teisi jutustusi"). 

2019. aasta seisuga on tal ilmunud kümme romaani, seitse novellikogu ja üks lasteraamat. 

Kirjaniku seitsmes romaan "Dager i stillhetens historie" (2011, "Vaikuse päevad") pälvis 2012. aastal Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna. "Vaikuse päevad" ilmus 2013. aastal kirjastuse Eesti Raamat väljaandel sarjas "Põhjamaade romaan" ka eesti keeles (tõlkija Riina Hanso).

## Tunnustus
* 2008 Doblougi preemia
* 2011 Norra kriitikute preemia
* 2012 Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind

## Teosed
* *Sexorcisten og andre fortellinger*, novellikogu, 1983
* *Borte, men savnet*, novellikogu, 1986
* *Kannibal-leken*, novellikogu, 1990
* *Regnbarnas rike*, romaan, 1992
* *Svømme under vann*, novellikogu, 1994
* *Steinsamlere*, romaan, 1996
* *Stedfortrederen*, romaan, 1997
* *Mille og den magiske kringlen*, lasteraamat (koos Gro Hege Berganiga), 1997
* *Jeg kjenner dette huset*, novellikogu, 1999
* *Natthjem*, romaan, 2002
* *Ingenting om mørket*, romaan, 2003
* *Barnejegeren*, romaan, 2005
* *Gjestene*, novellikogu, 2007 
* *Det må ha vært ensomt der. Utvalgte noveller*, novellikogu, 2008
* *Dager i stillhetens historie*, romaan, 2011 (eesti keeles "Vaikuse päevad", 2013, tõlkija Riina Hanso)
* *Arkitekt*, 2013
* *Fra vinterarkivene*, 2015
* *Nord*, romaan, 2017
* *Fuglenes anatomi*, romaan 2019
WordStar

**WordStar** on firma MicroPro International loodud tekstitöötlusprogramm. Selle esmaversioon avaldati septembris 1978 operatsioonisüsteemile CP/M.
Poliitiline reklaam

**Poliitiline reklaam** on reklaami alaliik, mis käsitleb poliitilisi organisatsioone (eelkõige erakondi ja valimisliite), üksikpoliitikuid, poliitilisi algatusi või kampaaniaid. Paljudes riikides, sh Eestis kehtivad poliitilisele reklaamile erilised piirangud. Näiteks ei ole Eestis lubatud poliitiline välireklaam vahetult valimiste eel.

Ehkki poliitilise reklaami täpsemast määratlemisest on Eestis korduvalt kõneldud, pole selleni 2013. aastaks veel jõutud.

Mõiste hägususe ja tugevate huvide tõttu tekitab poliitilise reklaami küsimus palju poleemikat. Tihti esineb piiripealseid juhtumeid, kus ühiskonnagrupid on eri seisukohtadel, kas konkreetne reklaam on poliitiline või mitte. Üks tuntumaid sellekohaseid näiteid on nn K-kohukese juhtum: ärimees Oliver Kruuda juhitud Tere piimatööstuses valmistatud kohuke, mille reklaamid ilmusid Tallinna tänavatele just enne valimisi ning mille logo sarnanes kujult ja värvilt Keskerakonna logoga. Kohuke kadus müügilt mõni aeg pärast valimisi. Kohtuotsusega kinnitati siiski, et tegemist ei olnud poliitilise reklaamiga. Poliitiliseks on nimetatud ka Tallinna linnavalitsuse teavituskampaaniat "Tallinn aitab", mis aktiveerub tavaliselt valimiste eel. Samuti on peetud poliitiliseks reklaamiks 2013. aasta juulis Tartus levitatud Tartu triatloni plakatit, mida ehtis reformierakondlasest toonase linnapea Urmas Kruuse näopilt.

Poliitilise reklaami ühe alternatiivina on pakutud välja ka selle täielikku keelustamist, andes poliitiliste jõudude esindajatele vaid võrdselt eetriaega Eesti Rahvusringhäälingus sisulisteks debattideks ja oma seisukohtade väljendamiseks. Taolise meetme tõhususe suhtes on väljendatud vastandlikke arvamusi.

## Välislingid
* Külliki Kübarsepp "Miks on poliitreklaami mõiste umbmäärane?" Postimees, 25.09.2013
* Anna Põld "Mart Raudsaar: võrdsuse ülim tagaajamine viib omakorda ebavõrdsuseni" Postimees, 26. august 2013
* Teelemari Loonet "Randpere tahab keelustada poliitreklaami kolm kuud enne valimisi" Postimees, 25. september 2013
* Helen Mihelson "Tsahkna: «Tallinn aitab» kampaaniat on tehtud alati ainult enne valimisi" Postimees, 18. september 2013
* Uwe Gnadenteich "Kaubanduskeskustes on valimisreklaamide eksponeerimine lubatud" Postimees, 17.09.2013
* Uwe Gnadenteich "Keelatud valimisreklaamid olid ka IRLi kontori akendel" Postimees, 16.09.2013
* Anna Põld "Vallalehed seavad valimisreklaamide kajastamisele omad reeglid" Postimees, 25.08.2013
Primaarne pulmonaalhüpertensioon

**Primaarne pulmonaalhüpertensioon** ehk **esmane kopsuvereringe hüpertensioon** ehk **primaarne kopsu hüpertensioon** on pulmonaalhüpertensiooni haigusjuhtum, millel puudub ja/või millel ei suudeta tuvastada kindlat põhjust peale kopsuarteri püsiva kõrgenenud rõhu seisundi ning hüpertoonilise südame- ja kopsuhaiguse (patoloogilised muutused, postmortaalselt, minimaalsed).

Tänapäeval on **primaarne pulmonaalhüpetensioon** vananenud termin ja kasutusel on termin "**idiopaatiline pulmonaalhüpertensioon"** (IPAH).

## Klassifikatsioon
### Dana Pointi pulmonaalhüpertensiooni kliiniline klassifikatsioon (2008)
*1. rühm: Pulmonaalne arteriaalne hüpertensioon (PAH)
*1.1. Idiopaatiline (IPAH) (van primaarne pulmonaalhüpertensioon).

### RHK-10 klassifikatsioon
Primaarne pulmonaalhüpertensioon klassifitseeritakse Eesti Tervishoiusüsteemis töötavate arstide poolt RHK-10 alusel, peatüki IX: Vereringeelundite haigused alamjaotises: 
*I27.0
**Primaarne kopsu (arteriaalne) hüpertensioon
**Kopsu (arteriaalne) (idiopaatiline; primaarne) hüpertensioon

## Vaata ka
*pulmonaalpuudulikkus
*pulmonaalstenoos

## Viited

## Välislingid
Colum McCann

**Colum McCann** (sündinud 28. veebruaril 1965 Dublinis) on iiri kirjanik ja kaasaegse kirjanduse professor.

Ta on sündinud Dublinis ja õppinud ajakirjandust College of Commerce in Rathminesis (praegu on osa Dublini Tehnoloogiainstituudist). 21-aastaselt sai ta The Irish Pressi reporteriks, ta viibis USA-s väga erinevates olukordades: töötas baarmenina, jalgrattamehaanikuna, basseinide koristajana; ööbis afroameeriklaste ja amišite juures. Hiljem jäi ta paigale Texasesse Washingtoni maakonda Brenhami lähedale.

Ta on ka kirjandusprofessor New Yorgis Hunteri kolledžis (New Yorgi Linnaülikoolis) ja külastab tihti European Graduate Schooli (asub Saas-Fees Valais' kantonis Šveitsis).

## Isiklikku
Ta abiellus 1992. aastal ja tal on kolm last. Pärast abiellumist elasid nad abikaasaga poolteist aastat Jaapanis ja asusid seejärel New Yorki.

## Tunnustus
* 2011 – Dublini rahvusvaheline IMPAC-i kirjanduspreemia
* 2017 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## McCanni teosed inglise keeles
*"Fishing the Sloe-Black River" (1994)
*"Songdogs" (1995)
*"This Side of Brightness" (1998)
*"Everything in this Country Must" (2000)
*"Dancer" (2003)
*"Zoli" (2006)
*"Let the Great World Spin" (2009)
*"TransAtlantic" (2013)

## McCanni teosed eesti keeles
*"Zoli" (2007) (tõlkinud Maia Planhof)
*"Tantsija" (2008) (tõlkinud Kätlin Kaldmaa)
*"Las suur maailm pöörleb" (2011) (tõlkinud Elin Trélon, ilmus sarjas "Nüüdisromaan")

## Välislingid
* Elulugu European Graduate Schooli kodulehel
Väino Laes

**Väino Laes** (sündinud 26. septembril 1951 Jõhvis) on eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1970 Kingissepa 1. Keskkooli ja aastal 1974 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (6.lend). 

Ta töötas aastatel 1974–1978 Tallinnfilmis lavastaja assistendina, 1978–1989 Rakvere Teatris, 1989–1995 Draamateatris, aastast 1995 Vanalinnastuudios ja seejärel Vana Baskini Teatris. 

## Rolle
Ta on mänginud filmides "Karoliine hõbelõng" (1984), "Äratus" (1989), "Sügis" (1990) ja "See kadunud tee" (1990) (kõik Tallinnfilmi filmid); lühimängufilmis "Distants" (2012); samuti telelavastustes "Ametialased suhted" (1981) ja "Trimalhio pidu" (1996).
* 1974 Shakespeare "Suveöö unenägu" (Nick Bottom)
* 1974 August Kitzberg "Libahunt" (Tammaru peremees)
* 1979 August Kitzberg/Osvald Tooming "Veli Henn ja Hennu veli" (Henn)
* 1979 Anton Tšehhov "Onu Vanja" (Telegin)
* 1981 Aleksis Kivi/Veijo Meri/Indrek Kaber "Suvisteöö kevadlõkete põledes" (Aleksis Stenvall)
* 1981 Maurice Maeterlinck "Püha Antoniuse imetegu" (Püha Antonius)
* 1982 Boriss Ahmatov "Jeannette" (Durand Lassard)
* 1987 Toomas Suuman "Õhtu apteekriga" (Oskar Luts)
* 1988 August Mälk/Andres Särev "Õitsev meri" (Turja Laas)
* 1988 Nikolai Erdman "Enesetapja" (Podukolnikov)
* 1990 David Wood "Lobasuu ja pingviin" (Maestro)
* 1990 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Seeliohw)
* 1991 Leo Fall "Lõbus talupoeg" (Lindoberer)
* 1992 Anton Tšehhov "Ivanov" (Borkin)
* 1992 Michael Frayn "Lavalised segadused" (Lavameister)
* 1993 Ilpo Tiihonen "Reearuu" (Isa, Naxi ja Pasi)
* 1994 Harold Pinter "Petmine" (Kelner)
* 1996 Norm Foster "Valed" (Rudy)
* 1996 Oskar Luts/Toomas Kall "Tagahoovis" (Trei)
* 1997 Garson Kanin "Eile sündinud" (Harry Brock)

## Isiklikku
Tema elukaaslane on Erika Kaljusaar.

## Kirjandus
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Musta mantliga mees

**"Musta mantliga mees"** on kirjanik Eduard Vilde üks esimesi ühiskondlikke vastuolusid käsitlev jutustus. Jutustus algab lausega: 
 

## Peategelased
* doktor Anton Meding – musta mantliga mees
* krahv Edvin Palmer – Elvita mõisa omanik
* krahvinna Dorothea Palmer – Edvin Palmeri abikaasa, Laura ja Armandi ema
* krahvipreili Laura Palmer – Edvin Palmeri 19-aastane tütar
* Armand Palmer – Palmerite haige 10-aastane poeg
* Leib Jochel – juudist liiakasuvõtja, kes ihaldab krahv Palmeri tütart Laurat, kellega ta soovib abielluda
* Albert Palmer – Elvita mõisa eelmine omanik, Edvin Palmeri vanem vend, kes pärandab Elvita mõisa Edvinile
* parun Hugo von Lammerheim – Palmerite naabermõisa uus omanik

## Viited

## Kirjandus
Eduard Vilde. "Musta mantliga mees". Mixi kirjastus. ISBN 9985-9250-7-6
Jaunpils

**Jaunpils** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas, Jaunpilsi valla halduskeskus. 

Asulas on apteek, keskkool ja raamatukogu. Külla jäävad Jaunpilsi ja Vidusskola bussipeatus.

Asulas on endine Jaunpilsi mõisa (*Neuenburg*) peahoone Jaunpilsi loss. Lossi püstitas 1301. aastal kindlusena Gottfried von Roga. 15. sajandil lisati torn. 

17. sajandil ehitati kindlus ümber mõisa härrastemajaks ja lisati kolmas korrus. 1905. aastal põletati loss maha, aga järgmisel aastal taastati see arhitekt Wilhelm Bockslaffi juhtimisel. Tänapäeval on lossis hotell. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda, olles selle halduskeskuseks.

Külas kasvavad Jaunpilsi kiriku vaher, üks pärn ja üks tamm on looduskaitse all. 

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaunpilsi loss, lossis asuv bareljeef maal "Madonna lapsega", Jaunpilsi ordulinnus, Jaunpilsi lossikompleks ja park, Jaunpilsi kirik, selle kantsel, altar ning Jaunpilsi vesiveski Ka kaon riikliku kaitse all külast lõunas asuv Jaunpilsi linnamägi.

Piirkonna üldplaneeringus on ära märgitud veel mitmed objektid, mida soovitakse säilitada: 1940. aastal valminud Jaunpilsi piimatööstuse hoone, aastal 1938 valminud Jaunpilsi keskkooli hoone, vana Jaunpilsi kooli hoone, Jaunpilsi luteri kiriku kell, Jaunpilsi tuuliku varemed, Jaunpilsi lossi tuulelipp aastast 1646, Jaunpilsi lossi pargi sild aastast 1905, Jaunpilsi mõisa parunite kabel aastast 1856, Jaunpilsi mõisa laut, küün, teenijate maja, tootmishooned, Jaunpilsis asuv Rootsi müür, Jaunpilsi postkontor-tarbijate seltsi maja ja Jaunpilsi põllukivid.

## Elanike arv


* 387 (1935)
* 684 (1970)
* 919 (1979)
* 1097 (1989)
* 1030 (2000)

* 813 (2011)
* 961 (2015)
* 928 (2017)
* 744 (2021)
* 750 (2026)


## Vaata ka
*Jaunpilsi kihelkond

## Viited
Pythonoidea

***Pythonoidea*** on maoliste alamseltsi kuuluvate madude ülemsugukond.

## Klassifikatsioon

1826. aastal klassifitseeris Leopold Fitzinger *Pythonoidea* sugukonnana, millesse liigitas järgmised maoperekonnad: *[[Liivaboa|Eryx]]*, *[[Boa]]*, *[[Xiphosoma]]* ja *[[püüton|Python]]*.

### Roomajate andmebaasi klassifikatsioon
 
*Pythonoidea* ülemsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis  järgmised madude sugukonnad: 
* *Loxocemidae* Cope, 1861 – kaksvärvmadulased
* *Pythonidae*  Fitzinger, 1826 – püütonlased
* *Xenopeltidae*  Bonaparte, 1845 –  kiirikmadulased.

## Viited

## Välislingid
* L. Fitzinger, Neue classification der reptilien nach ihren natürlichen verwandtschaften : nebst einer verwandtschafts-tafel und einem verzeichnisse der reptilien-sammlung des K. K. zoologischen museum's zu Wien, Wien :J. G. Heubner, 1826, lk 27, Biodiversity Heritage Library raamatu veebiversioon (vaadatud 19.10.2014)(*saksa keeles*)  
 
*Selles artiklis on kasutatud hollandikeelset artiklit [[:nl:https://nl.wikipedia.org/wiki/Pythonoidea]] seisuga 19.10.2014.*
Püütonlased

**Püütonlased** (*Pythonidae*) on madude sugukond. 

## Klassifikatsioon

Püütonlaste sugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
**[[Antaresia]]* Wells & Wellington, 1984
**[[Apodora]]* Kluge, 1993
**Aspidites* Peters, 1877 – mustpeapüüton
**Bothrochilus* Fitzinger, 1843 – rõngaspüüton
**Liasis* Gray, 1842 – ametüstpüüton
**[[Malayopython]]* Reynolds, Niemiller & Revell, 2014
**[[Morelia (perekond)|Morelia]]* Cope, 1861  – rombpüüton
**Python* Cope, 1861 – püüton 
* *[[Simalia]]* Gray, 1849.

## Levila

Püütonlasi on Euroopa aladel teada alates miotseenist ja arvatavasti hiliseotseenist.

Need maod elavad tänapäeval Indias, Aasias, Aafrikas ja Austraalias.

Püütonlaste sugukonna maod on kägistajamaod: saakloomadele võib ohtlikuks saada mitte hammustus, vaid nende haardesse sattumine, mil maod püüavad looma surmata kehakeerdudega kägistamise teel. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaas-is
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
  
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pythonidae]] seisuga 05.06.2014.*
Hispaania avang

**Hispaania avang** (hispaania *Ruy Lopez*) on maleavang, mis algab:

:1. e4 e5
:2. Rf3 Rc6
:3. Ob5

Avang on saanud nime 16. sajandi hispaania preestri Ruy López de Segura järgi.

See on üks kõige populaarsemaid maleavanguid.
Réti avang

**Réti avang** on maleavang, mis algab:

:1. Rf3

Avang on nimetatud Richard Réti järgi.

Tüüpilisemaks vastukäiguks mustalt on:

:1. ... d5
Igor Švõrjov

**Igor Švõrjov** (sündinud 24. mail 1955 Vorošilovgradis Ukraina NSV-s) on Eesti maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2005).

Ta on lõpetanud 1973. aastal Vorošilovgradis keskkooli ja 1982. aastal Vorošilovgradi ülikooli majandusteaduskonna. Ta on elanud 1990. aastast Eestis. Ta on treeninud malet aastatel 1975–1990 suurmeister Hennadi Kuzmini juhendamisel.

Švõrjov on võitnud aastatel 1995–2019 Eesti meistrivõistlustel medaleid kiir- ja välkmales, sealhulgas tulnud 2019. aastal  välkmales Eesti meistriks.

2005. aastal jagas ta esikohta Paul Kerese mälestusvõistluse B-turniiril.

Švõrjov sai FIDE-lt 2000. aastal rahvusvahelise meistri ja 2005. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse.

Ta on tegutsenud 2012. aastast Tõnu Truusi Malekoolis treenerina (omab 2020. aastast 7. kutsetaset).

Ta on 2020. aastast Sakala Chess Academy OÜ juhatuse liige.

## Välislingid
*Igor Švõrjov FIDE andmebaasis
* Biograafia ESBL-is
Mitsunobu reaktsioon

**Mitsunobu reaktsioon** on reaktsioon orgaanilises keemias, millega saab dietüüdiaseendikarboksülaadi (DEAD) ja trifenüülfosfiini (PPh3) katalüüsil sünteesida kiraalsest sekundaarsest alkoholist estrit. Sellega kaasneb sekundaarse süsinikutsentri konfiguratsiooni muutus.  R-isomeer läheb S-isomeeriks ja vastupidi. Tekkinud estri hüdrolüüsi üheks saaduseks olev alkohol on esimese alkoholi enantiomeer. Sobivate nukleofiilide kasutamisega saab alkoholidest Mitsunobu tingimustes sünteesida teisi aineklasse. Näiteks eetreid, asiide või amiine. Samuti sobib see reaktsioon ioonvedelike sünteesiks.

## Mehhanism
Reaktsiooni käigu võib jagada kolmeks osaks:
a) aktiveeriva ühendi teke trifenüülfosfiinist (PPh3) ja dietüülasodikarboksülaadist (DEAD) või diisopropüülasodikarboksülaadist (DIAD)
b) substraadiks oleva alkoholi aktiveerimine
c) bimolekulaarne asendus SN2 mehhanismi järgi aktiveeritud süsinikutsentris
Esmalt tekib trfenüülfosfiini lisamisel dietüülasodikarboksülaadile tsvitterioon, mis on protoneeritud karboksüülhappe poolt. Tekib sool vaheühendina. Alkohol reageerib alkoksüfosoonium soolaga ja hüdrasiini derivaadiga ning on seega aktiveeritud SN2  reaktsiooniks.

## Viited
Boriss Rõtov

**Boriss Rõtov** (20. august 1937 Moskva – 10. september 1987 Tallinn) oli vene päritolu Eesti maletaja.

Ta lõpetas 1954. aastal Moskva 343. Keskkooli. 1964. aastast elas Tallinnas.

Ta on mänginud Nõukogude Liidu meistrivõistluste poolfinaalis. 1969. aastal võitis ta Balti turniiri. 1973. aastal saavutas ta rahvusvahelisel maleturniiril Tallinn 73 10. koha (ja rahvusvahelise meistri palli), 1975. aastal turniiril Tallinn 75 12. koha ja 1979. aastal turniiril Tallinn 79 15. koha. 

1978. aastal tuli ta males Eesti meistriks; 1975. aasta sai ta Eesti meistrivõistlustel hõbe- ning 1974. ja 1976. aastal pronksmedali. Läti meistrivõistlustel males tuli ta 1971. aastal 3. kohale. Aastatel 1970–1986 kuulus ta Eesti malekoondisse. 1973. aastal tuli ta Eesti meistriks välkmales.

Ta töötas Laevastiku Tallinna Spordiklubis ja aastatel 1985–1987 Paul Kerese Malemajas maletreenerina.

## Isiklikku
Ta oli 1963. aastast abielus Merike Rõtovaga; nende poeg on Igor Rõtov ja tütar Regina Narva.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Anderson

**Anderson** võib tähendada järgmist:
*Anderson (perekonnanimi)
*Anderson (eesnimi)
**Anderson Luís de Abreu Oliveira (sündinud 1988) on brasiilia jalgpallur

## Vaata ka
*Andersson
*Andersen
*Anderssen
Ruth Maier

**Ruth Maier** (10. november 1920 Viin – 1. detsember 1942 Oświęcimi koonduslaager) oli juudi päritolu Austria naisterahvas, kes pidas aastatel 1933–1938 Austrias ja aastatel 1939–1942 Norras päevikut, olles nõndanimetatud Norra Anne Frank. Tema päevik avaldati 2007. aastal.

Tema isa Ludwig Maier oli filosoofiadoktor, polüglott ja töötas kõrgel kohal Austria posti- ja telegraafiteenistuses. Isa suri 1933. aastal erüsiipli tõttu.

Ruthi noorem õde Judith põgenes Suurbritanniasse. Ruth pääses tänu isa tutvustele Norrasse, kuhu ta saabus 30. jaanuaril 1939. Ta elas mõnda aega norra perekonnas, õppis ära norra keele ja sooritas edukalt eksamid, mis andsid talle õiguse astuda ülikooli. Ta sai sõbraks tulevase luuletaja Gunvor Hofmoga. Ta oli ka modelliks Gustav Vigelandi skulptuurile, mis kujutab Ruthi ateljeesse sisseastujast ehmudes oma alasti keha katmas.

1942. aasta sügisel elas ta Oslos üüritoas, kus ta 26. novembril arreteeriti ja samal päeval ära viidi. 1. detsembril saabus ta Oświęcimi, kus ta juhiti otse gaasikambrisse.

Sõber Gunvor Hofmo säilitas Ruthi päevikud ja kirjavahetuse. 1953. aastal püüdis ta neid avaldada, kuid see ei õnnestunud. Pärast Hofmo surma 1995. aastal leidis tema asjade hulgast Ruthi kirjutised Jan Erik Vold, kes need toimetas ja 2007. aastal avaldas. 2009. aastal tõlgiti raamat inglise keelde.
Milzkalne

**Milzkalne** (vanasti ka **Šlokenbeka**) on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Smārde vallas. Nimi tuleb lähedal asuvast 119 meetri kõrgusest Milzkalnsi mäest. 

Külas asub Milzkalne bussipeatus. Seal asub ka raamatukogu. Külast idas asub Milzkalne kalmistu.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Šlokenbeka vasallilinnus ja Šlokenbeka mõisa hoonetekompleks, sealhulgas tõllakuurid, mõisa elumaja, aidad, keskaegse müüri lõigud, väravad ja väravatornid. Kohaliku kaitse all on külast põhjas asuv hiiepaik Milzkalne Kirikumägi ja külast lõunas asuv hiiepaik Sēravoti Terviseallikas.

2001. aastal rajati vesiveski juurde kolme turbiiniga väike hüdroelektrijaam. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.

Šlokenbeka mõis on keskaegne kindlusmõis, mis rajati 15. sajandil. 17. sajandil ehitati mõis ümber ja lisati tornid. 1841–1845 ehitati põhjamüüri äärde uus peahoone. Tänapäeval asub mõisas Läti Teedemuuseum.

Külas kasvav Šlokenbeka hobukastan on looduskaitse all, lisaks on kaitse all kolm külas kasvavat mändi.

## Elanike arv


* 212 (1970)
* 354 (1979)
* 474 (1989)
* 457 (2000)

* 391 (2011)
* 532 (2015)
* 329 (2021)
* 400 (2026)



Slokenbekas udensdzirnavas.jpg|Šlokenbeka veski
Milzkalnes pamatskola.jpg|Koolimaja

## Viited
Bēne

**Bēne** on küla (*lielciems*) Lätis Dobele piirkonnas, Bēne valla halduskeskus.

Asulas asus Bēne mõis (*Behnen*). Läbi asula läheb Jelgava–Reņģe (Ruba) raudtee. Esimest korda on asulat mainitud 1272. aastal. Tänapäeval asuvad seal keskkool, muusikakool ja kunstikool, raamatukogu ja postkontor.

Aastal 2015 oli külas 1404 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 1202.

Behnen manor.jpg


## Viited
Šarkaŭščyna

**Šarkaŭščyna** (transkribeerituna Šarkavštšõna) on alev Valgevenes Viciebski oblastis, Šarkaŭščyna rajooni halduskeskus. Poola keeles *Szarkowszczyzna*. Asub Dzisna jõe kaldal.

Asulas on raudteejaam, kaks mõisa, vanausuliste palvemaja, katoliku ja õigeusu kirikud.

## Ajalugu

Esimest korda mainitud aastal 1503. Aastast 1767 alev. Aastast 1793 teise Poola jagamise tagajärjel Vene, aastast 1921 Poola ja 1939 Valgevene NSV koosseisus

## Pilte

Pilt:Царква Успення Прасвятой Багародзіцы ў Шаркаўшчыне.jpg


## Viited

## Välislingid
* Alev valgevene fotoentsüklopeedias
Augstkalne

**Augstkalne** on küla (*lielciems*) Lätis Dobele piirkonnas, Augstkalne valla halduskeskus. Asulas asus Mežmuiža mõis (*Grenzhof*). 

Praegu asuvad Augstkalnes raamatukogu, postkontor, keskkool ja luteri kirik. Augstkalnes on elanud Tartu ülikooli rektor Georg Mancelius.

Aastail 2002–2021 kuulus küla Tērvete piirkonda.

2022. aastal oli külas 474 elanikku.


Pilt:Augstkalnes muižas pils 2000-06-23.jpg
Vähemuse mõju teooria

**Vähemuse mõju teooria** on Serge Moscovici välja töötatud teooria, kes väitis Gabriel Tarde’i töödest lähtudes, et enamus mõjukatest sotsiaalsetest liikumistest (kristlus, budism, natsism) on saanud alguse aktiivsetest üksikindiviididest või väikestest gruppidest ning et ilma kindlameelse vähemuseta poleks meil innovatsiooni ega sotsiaalseid muutusi. 

Ta oli kriitiline sotsiaalse mõju Solomon Aschi  eksperimentide alusel tehtud järeldustel põhinevate selgituste suhtes, sest tema hinnangul võivad sõltuvalt oma ideede esitamise viisist mõjutada gruppe nii enamus kui vähemus. Ta näitas oma samalaadses eksperimendis, kuidas kooskõlalistest argumentidest lähtuvalt tegutsevad aktiivse vähemuse liikmed suudavad enamust veenda. Vähemusgrupp veenab enamust konversiooni kaudu seistes järjekindlalt oma seisukoha õigsuse eest.

## Kirjandus
*Social influence, conformity bias and the study of active minorities (koos Claude Faucheux’ga). Väljaandes: Advances in Experimental Social Psychology, kd. 6 (toimetaja Leonard Berkowitz), New York: Academic Press, 1972.
*Social influence and social change. London: Academic Press, 1976.
*Psychologie des minorités actives, University Press of France, 1979.
*Perspectives on Minority Influence (toimetanud koos Gabriel Mugny ja Eddy van Avermaega), Cambridge University Press, 1985/2008.
Henri Tajfel

**Henri Tajfel** (22. juuni 1919 Włocławek, Poola – 3. mai 1982 Oxford, Suurbritannia) oli poola sotsiaalpsühholoog, tuntud peamiselt oma eelarvamustealaste uuringute ja sotsiaalse identiteedi teooria kaudu.

## Kirjandus
*Tajfel, H. (1969). Cognitive aspects of prejudice. *Journal of Social Issues, 25*, 79-97.
*Tajfel, H. (1981). *Human Groups and Social Categories*. Cambridge University Press, Cambridge.
*Tajfel, H. (1982). Social psychology of intergroup relations. *Annual Review of Psychology, 33*, 1-39.
*Tajfel, H. & Turner, J. C. (1986). The social identity theory of inter-group behavior. Väljaandes: S. Worchel & L. W. Austin (toimetajad), *Psychology of Intergroup Relations*. Chicago: Nelson-Hall
Sotsiaalse identiteedi teooria

**Sotsiaalse identiteedi teooria** tähistab sotsioloogiliste probleemide uurimisele keskendunud Euroopa sotsiaalpsühholoogia eraldumist individualistlikest Põhja-Ameerika sotsiaalpsühholoogiakäsitlustest. Sotsiaalse identiteedi teooria kirjeldab poolehoidu oma grupile (*ingroup*), mida põhjendatakse mitte isiksuse omaduste, vaid sotsiaalsete teguritega. 

Briti sotsiaalpsühholoog Henri Tajfel jagas oma kuulsas eksperimendis katsealused kahte gruppi. Kuigi selle katsetingimustes moodustatud grupi liikmete vahel oli vähe sarnasust kaldusid nad siiski järgmises ülesandes, kus tuli teistele punkte anda oma grupi liikmeid eelistama. 

Sotsiaalne identifitseerumine puudutab inimese kaht põhilist motiivi. Üks neist on kalduvus grupeerida asju ja nähtusi kategooriatesse ja see tendents kehtib võrdväärselt nii teiste inimeste kui objektide ja sündmusta taju kohta. Teiseks motiiviks on selliste enesehinnangus positiivselt kajastuvate asjaolude otsing, mis aitavad kaasa enesehinnangu tõusule ja panustavad positiivse minapildi loomisse.

## Kirjandus
*Tajfel, H. (1981). *Human Groups and Social Categories*. Cambridge University Press, Cambridge.
*Tajfel, H. (1982). Social psychology of intergroup relations. *Annual Review of Psychology, 33*, 1-39.
*Tajfel, H. & Turner, J. C. (1986). The social identity theory of inter-group behavior. In S. Worchel & L. W. Austin (Eds.), *Psychology of Intergroup Relations*. Chicago: Nelson-Hall
* Hayes, N. (2002). Sotsiaalpsühholoogia alused. Tallinn: Külim.
Tempelmark

**Tempelmark** on tempelmaksustatavatele dokumentidele maksu tasumiseks kleebitav maksumark. Tempelmargid kustutatakse käsitsi või vastava templiga.


Pilt:Adhesive labelsEstonia1931-34.jpg|Eesti tempelmargid dokumendil (1936)
Pilt:International Certificate for Pleasure Craft Conductor issued in Finland in 1976.jpg|Soome tempelmark lõbusõidulaeva juhiloal (1976)


## Vaata ka
*Eesti tempelmargid
*Maksumärk
*Tempelmaksu seadus

## Kirjandus
*Philip A. Tammaru. "Eesti maksumargid". Eesti Filatelist nr 22-23, 1978, lk 154-166.

## Välislingid
Ilumark

**Ilumark**, ka **suveniirmark**, on postmargiga sarnanev postimaksulise väärtuseta väiketrükis, mis on mõeldud postisaadetisele kleepimiseks, andmaks edasi mingit sõnumit ja kaunistamaks postisaadetist.

Eestis on ilumarke välja andnud näiteks Eesti Piibliselts jõuludeks, teisel ärkamisajal Eesti Muinsuskaitse Selts jõuludeks, Eesti Vabadussõja mälestusmärkide taastamise heaks, Eesti Rahva Muuseumi taastamise heaks Raadil (1989), Eesti lipu päevaks (1989), esimesest üldlaulupeost 120 aasta möödumise puhul (1989), Jakob Hurda sünnist 150 aasta möödumise puhul (1989), Vabariigi Presidendi Konstantin Pätsi põrmu ümbermatmise puhul (1990), Tartu rahu 70. aastapäeva puhul (1990), Eesti Kongressi kokkutulemise puhul 11.–12. märtsil 1990, emadepäevaks 1991 jne.

## Viited
Mooni tänav

**Mooni tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni ja Lille allasumites. Mooni tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Muti tänaval. Mooni tänav ristub järgmiste tänavatega: Kasvu tänav, Kullerkupu tänav, Endla tänav, Koskla tänav, Meleka tänav, Mehaanika tänav, Tihase tänav, Välja tänav, Tedre tänav, Kuldnoka tänav, Räägu tänav, Linnu tee.

Mooni tänav on ligikaudu 2230 meetri pikkune. Oma põhiosas (alates Endla tänavast) on Mooni tänav paralleelne Sõpruse puiestee ja Mustamäe teega.

## Tänava nimed ja ajalugu
Mooni tänav kujunes mitmes etapis ning tänavaosad kandsid varem erinevaid nimesid. 27. augustil 1930. aastal anti praeguse Mooni tänava Paldiski maantee ja Endla tänava vahelisele lõigule **Astri tänava** nimi ning Mehaanika ja Räägu tänava vahelisele lõigule **Juure tänava** nimi. 15. mail 1935 nimetati neid kahte lõiku ühendav tee Mooni tänavaks. 24. mail 1939 liideti Astri ja Juure tänav Mooni tänavaga. Tänava pikendamisel liideti Mooni tänavaga 27. oktoobril 1939 osa Sääse tänavast.

2. veebruaril 1988 peeti Mooni tänaval kinni kohalik elanik Sivert Žoldin, kes levitas nõukogude korda halvustavaid väljamõeldisi sisaldavaid trükiseid. Kinnipeetult võeti neid ära üle 400 eksemplari. 

4. juunil 2008 eraldati Mooni tänavast Mustamäe linnaosa Sääse asumisse jäänud osa ja moodustati sellest Kiili tänav.

## Galerii
 
File:Mooni 4.jpg|Mooni 4
File:Mooni tänav.jpg|Mooni tänav

## Viited
Kodres

**Kodres** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kodres 35 inimesel (13 mehel ja 22 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kodres meeste puhul 9678. ja naiste puhul 6133. kohal.

## Nime kandjaid
*Jüri Kodres oli eesti kaupmees, Kaubandus-Tööstuskoja liige.
*Jüri Kodres (sündis 1867) oli eesti põllumees.
*Krista Kodres (sündinud 1957) on eesti kunstiteadlane.

## Viited
Aivar Kivisiv

**Aivar Kivisiv** (sündinud 26. detsembril 1963) on väikeettevõtja ja kirjanik. Ta on kaitseliitlane ja kuulub Toompea malevkonda.
Alates aprillist 1995 on ta Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Augustis 2012 lõi ta Kivisivicum OÜ.

2005 oli ta Kesklinna linnaosa linnavarakomisjoni liige. Ta oli 2015–2017 Kesklinna halduskogu liige.

13. mail 2017 kandideeris ta IRLi eestseisusse, ei osutunud valituks.

Kivisiv on kandideerinud 2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel Käina vallavolikokku ja sai 3 häält.  2005., 2009., 2013., 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel ja 2025 kandideeris ta Tallinna linnavolikokku ja sai vastavalt 18, 8, 22, 16 ja 38 häält.

## Tunnustus
Eesti Endiste Metsavendade Liit andis talle 2018. aastal teenetemedali nr 28.

## Teoseid
* 2012 "Kolmas Vabadussõda" (kujundaja Tiina Sildre; ISBN 9789949306671)
* 2020 "Tallinna Vangla 2025–2026. Vastasseis" (kahasse Andrus Kõrega, kujundaja Tiina Sildre; ISBN 9789949016143)

## Viited

## Välislingid
Marja tänav (Tallinn)

**Marja tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis ja Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. 

Marja tänav algab Mustamäe teelt, ristub Seemne, Artelli, Humala ja Laki tänavaga ning Mustjõe põiguga. Ta lõpeb Mustjõe tänaval. Marja tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ja 670 meetri pikkune.

Marja tänav asub Kadaka tööstuspiirkonnas.

Marja tänaval asunud sõjaväelinnakus asusid Eesti NSV ajal Nõukogude armee väeosad ja seejärel Logistikapataljon. 1992. aasta suvel toimus tulevahetus Marja tn 4 asuvas baasis, kuid Kaitsejõudude Peastaabi Autokompaniil ei õnnestunud seda üle võtta. 1997. aastal formeeriti Kaitsejõudude Peastaabi Autokompanii ümber Tagalapataljoniks. 20. märtsist 2015 paikneb logistikapataljon alaliselt Ämaris.

File:Marja 4.jpg|Marja 4
File:Marja 4d.jpg|Marja 4d, Eesti Keskkonnauuringute Keskuse hoone
File:Aircraft over Chimney in Tallinn 16 March 2015.JPG|Marja 5, Kristiine katlamaja

## Tänava nimi ja ajalugu
18. ja 19. sajandil asus selle tänava ääres Mühlenhofi suvemõis, mille järgi oli tänava nimi **Mühlenhofi tee** (saksa keeles *Mühlenhofscher Weg*). Praeguse nime sai Marja tänav 14. mail 1946.

## Viited
Walter Lippmann

**Walter Lippmann** (23. september 1889 New York, Ameerika Ühendriigid – 14. detsember 1974 New York, Ameerika Ühendriigid) oli ameerika ajakirjanik, poliitikakommentaator ja mitme USA presidendi nõunik. 

Lippmann võttis sotsiaalteadustes kasutusele stereotüübi mõiste ning oli kahekordne Pulitzeri preemia laureaat (1958 ja 1962).

## Kirjandus
*Public opinion. New York: Harcourt, Brace, 1922.
Lamprophiidae

***Lamprophiidae*** on madude sugukond.
 
## Klassifikatsioon

*Lamprophiidae* sugukond klassifitseeritakse järgmisteks alamsugukondadeks: 
* Alamsugukond *[[Aparallactinae]]* Bourgeois, 1968
* *[[Atractaspidinae]]* (pinnaserästiklased) Günther, 1858
* *[[Lamprophiinae]]* Fitzinger, 1843
* *[[Prosymninae]]* Kelly, Barker, Villet & Broadley, 2009
* *[[Psammophiinae]]* Dowling, 1967
* *[[Pseudaspidinae]]* Cope, 1893
* *[[Pseudoxyrhophiinae]]* Dowling, 1975

#### ''[[Incertae sedis]]''
** Perekond *[[Buhoma]]* Ziegler, Vences, Glaw & Böhme, 1997
** *[[Montaspis]]* Bourquin, 1991
** *[[Oxyrhabdium]]* Boulenger, 1893
** *[[Psammodynastes]]* Günther, 1858

## Välislingid
* Fitzinger,  *[http://www.archive.org/details/systemareptilium00fitz Systema Reptilium, fasciculus primus, Amblyglossae]*. Braumüller et Seidel, Wien, 1843,   OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (ladina keeles)
*Pyron, Burbrink, Colli, Montes de Oca, Vitt, Kuczynski & Wiens, 2010,*[http://www.cnah.org/pdf_files/1724.pdf The phylogeny of advanced snakes (Colubroidea), with discovery of a new subfamily and comparison of support methods for likelihood trees]*. Molecular Phylogenetics and Evolution, vol 58, lk 329–342. Veebiversioon (vaadatud 28.09.2013) (inglise keeles)
Võistkondlik suusamaraton

**Võistkondlik suusamaraton** oli Eestis 1960–1987 harrastatud spordiala ja mitme suusavõistluse koondnimetus. 

Võistkondliku suusamaratoni idee sai alguse 1950. aastate lõpus, tollase ajalehe Noorte Hääl toimetusest. 

Esimene maraton toimus 21. veebruaril 1960 marsruudil Tallinn–Keila–Tallinn. Mehed ja meesveteranid võistlesid neljaliikmelistes võistkondades. Teised klassid (naised, naisveteranid, noormehed, neiud) kolmeliikmelistes võistkondades. Meeskond pidi koos lõpetama. Sageli olid võistkonnaliikmed ühendatud omavahel kummipaelaga või pesunööriga. Mehed sõitsid kaks distantsi – 20+20 kilomeetrit. Ühe otsa lõpus tehti puhkepaus. Kahe distantsi ajad liideti kokku ja selgus paremusjärjestus. Naised ja teised võistlusklassid sõitsid vaid ühe distantsi – 20 kilomeetrit. 

Kevadisel pööripäeval, 20. märtsil 2021 valmis võistkondlikku suusamaratoni tutvustav ja jäädvustav-mälestav lühimängufilm "Kampsuusatajate kogunemine", hüüdnimega Suusafilm. Filmi autor on Marek Vahula ja film esilinastus 9. oktoobril 2021 Tallinnas Solarise Apollo kinos.

## Tallinna–Keila–Tallinna võistkondlik suusamaraton
Tallinna–Keila–Tallinna võistkondlik maraton toimus aastatel 1960–1987 kokku 21 korda. Maratoni kutsuti ka Tallinna maratoniks ning võisteldi ajalehe Noorte Hääl auhindadele. 1980. aastate alguseni oli Tallinnast alanud marsruudi pöördepunkt Keila kesklinnas, kino Saluut kõrval. Hiljem viidi see üle linna piirile, autobaasi (hilisem KeVa) ette. 

## Tamsalu–Neeruti võistkondlik suusamaraton
Tamsalu–Neeruti võistkondlik maraton toimus aastatel 1971–1987 kokku 16 korda ja võisteldi tollase Rakvere rajooni ajalehe Punane Täht auhindadele. Maraton toimus alati naistepäeva paiku ja seda kutsuti ka naistepäevamaratoniks. 1980. aastal kasvas maratonist välja individuaalne Tamsalu–Neeruti maraton, mis toimub tänapäevalgi. Mõnel aastal jäi maraton kehvade lumeolude tõttu ära. Võistkondliku suusamaratoni tava lõppes 1987. aastaga, kui ajad hakkasid muutuma ja algasid lumevaesed talved. 

## Viited

## Kirjandus
* Marek Vahula. Kampsuusatajate Koosolek. Filmikäsikiri. Rakvere, 2013.
* Kauri Piiskoppel. Tamsalu-Neeruti maraton. Uurimistöö. Tamsalu Gümnaasium. Tamsalu, 2013.

## Välislingid
* Kampsuusatajate kogunemine YouTube'is
Simon Le Bon

**Simon John Charles Le Bon** (sündinud 27. oktoobril 1958) on inglise muusik.

Ta on tuntud rokkansambli Duran Duran lauljana ja on ka laulutekstide looja.