Kaja Kallas

**Kaja Kallas** (aastatel 2002–2006 **Kaja Leiger**; sündinud 18. juunil 1977 Tallinnas) on Eesti poliitik ja jurist, kes oli aastatel 2021–2024 Eesti peaminister ja 2018–2024 Reformierakonna esimees. Alates 1. detsembrist 2024 on ta Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni asepresident. Kallas oli Eesti esimene naispeaminister.

Ta on aastatel 2002–2003 peaminister olnud reformierakondlase Siim Kallase tütar. Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vilistlasena tegutses Kaja Kallas alates 1999. aastast juristina, kuni valiti 2011. aasta valimistel Reformierakonna nimekirjas Riigikokku, kus töötas majanduskomisjoni esimehena. Aastatel 2014–2018 oli ta Eesti esindajaks Euroopa Parlamendis, leides mitmel korral äramärkimist ühena mõjukamatest saadikutest.

2018. aasta aprillis valiti Kallas Eesti Reformierakonna esimeheks. Ehkki 2019. aastal võitis Reformierakond tema juhtimisel Riigikogu valimised, ei suutnud ta moodustada valitsuskoalitsiooni, ning jätkas 2021. aasta jaanuarini Riigikogu tavaliikmena. Pärast Jüri Ratase teise valitsuse tagasiastumist õnnestus Kallasel koos Eesti Keskerakonnaga luua uus valitsuskoalitsioon, milles ta sai peaministriks. Valitsusesiseste konfliktide tõttu saatis Kallas 2022. aasta juunis Keskerakonna valitsuskoalitsioonist välja ning moodustas seejärel 2022. aasta juulis Isamaa ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga uue valitsuse. 2023. aasta Riigikogu valimiste võidu järel seadis Kallas kokku kolmanda enda juhitud valitsuskoalitsiooni Eesti 200 ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga.

28. juunil 2024 nimetati Kallas Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kandidaadiks, misjärel astus ta 14. juulil peaministrina tagasi, kuid täitis ametikohuseid edasi kuni reformierakondlase Kristen Michali juhitud valitsuse ametisse astumiseni 23. juulil. 1. detsembril 2024 asus ta tööle Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni asepresidendina.

## Haridus
* 1984–1992 Tallinna Lilleküla Gümnaasium, põhiharidus
* 1992–1995 Tallinna 7. Keskkool, keskharidus
* 1995–1999 Tartu Ülikooli õigusteaduskond, bakalaureusekraad (BA)
* 2007– Estonian Business School, MBA
* 2009–2010 Estonian Business School, EMBA

## Juristina ja muu varasem töökäik
1995. aasta suvel oli ta praktikandiks advokaadibüroos Tark Grunte Sutkiene.

Aastatel 1996–1997 töötas ta Tartus Teater Vanemuines teatrijuhi nõunikuna.

Ta oli alates 5. oktoobrist 1999 Eesti Advokatuuri liige ja tegutses alates 2002. aastast vandeadvokaadina. Kallas oli Euroopa Kartellivastase Juristide Assotsiatsiooni liige ning advokaadina spetsialiseerus Euroopa ja Eesti konkurentsiõigusele. 1997. aasta suvel liitus ta advokaadibürooga Tark & Co, kus töötas kuni 1999. aastani juristina, seejärel 2002. aastani advokaadina ning sealt edasi 2006. aastani vandeadvokaadina, saades 2004. aastal ühtlasi ka büroo partneriks. Advokaadina on Kallas tegutsenud ka välismaal, töötades 2001. aasta märtsist aprillini Pariisis Courtois et Lébel'i büroos ning 2003. aasta oktoobris Helsingis Hannes Snellmannibüroos. Aastatel 2008–2011 oli ta advokaadibüroo Luiga Mody Hääl Borenius konkurentsiõiguse osakonna juht ja partner. Kallas lõpetas töö advokaadina 26. märtsil 2011, kui temast sai pärast 2011. aasta Riigikogu valimisi XII Riigikogu liige.

Kallas on kuulunud mitmete ettevõtete nõukogudesse: 2003–2007 AS LHV-Seesam Varahaldus, 2003–2010 OÜ Pakri Tuulepark, 2004–2010 OÜ Viru-Nigula Tuulepark, 2007–2010 OÜ Hiiumaa Offshore Tuulepark, 2008 OÜ Nelja Energia, 2008–2010 OÜ-d Paldiski Tuulepark, Tooma Tuulepark, Roheline Ring Tuulepargid, Biofond ja 4E Tehnoinvest. Aastatel 2009–2010 oli ta lisaks MTÜ Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon juhatuse liige.

Lisaks oli ta 2010–2014 Estonian Business Schooli õppejõud.

## Poliitiline karjäär
### XII Riigikogu liige 2011–2014

2010. aastal astus Kaja Kallas Rain Rosimannuse soovitusel Eesti Reformierakonda, kogus 2011. aasta Riigikogu valimistel Harju- ja Raplamaa valimisringkonnas 7157 häält ning pääses isikumandaadiga Riigikokku. Ta oli aastatel 2011–2014 XII Riigikogu liige ja Riigikogu majanduskomisjoni esimees.

2013. aastal valiti ta Eesti Reformierakonna aseesimeheks.

### Saadikuna Euroopa Parlamendis 2014–2018
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus Kaja Kallas 21 504 häält, osutus valituks ja asus tööle Euroopa Parlamendi liikmena. Ta oli Euroopa Parlamendi liige kuni 2018. aasta septembrini, kuuludes Euroopa Demokraatide ja Liberaalide (ALDE) fraktsiooni.

Euroopa Parlamendis töötas Kaja Kallas digitaalse ühtse turu strateegiaga, energia- ja tarbijapoliitikaga ning samuti Euroopa Liidu ja Ukraina vaheliste suhetega. Ta seisis väikese ja keskmise suurusega ettevõtete käekäigu eest ning toonitas, et blokeeringud ja piirangud digitaalses maailmas ei lase tekkida uutel ja innovaatilistel ettevõtetel. Ta oli Euroopa Liidu – Ukraina parlamentaarse koostöökomisjoni (D-UA) aseesimees, kuulus tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni (ITRE) ning Euronesti parlamentaarsesse assambleesse (DEPA). Ta oli asendusliige siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis (IMCO) ning delegatsioonis Ameerika Ühendriikidega suhtlemisel (D-US). Lisaks oli ta Euroopa Parlamendi digitaalse agenda töörühma liige ja noorte töörühma aseesimees. Kaja Kallas oli kuue europarlamendi dokumendi raportöör: "E-privaatsus: eraelu austamine ja isikuandmete kaitse elektroonilise side puhul", "Tsiviilõiguse reeglid robootikale", "Digitaalse ühisturu strateegia", "Õiguslik raamistik tollialaste rikkumiste ja sanktsioonide suhtes",, "Uued võimalused energiatarbijatele", ja "Euroopa Liidu konkurentsipoliitika aastaaruanne".

Kallas valiti ajakirjanike poolt mitmel korral kõige mõjukamate Euroopa Parlamendi liikmete hulka ja näiteks 2017. aastal märkis väljaanne Politico Kallase ära "Brüsseli mõjukaimate naiste" loetelus ja 2016. aastal 40 mõjukaima europarlamendi liikme hulgas. 2016. aastal paigutas ka vabaühendus VoteWatch Kallase 70 mõjukaima parlamendiliikme hulka. 2017. aasta märtsis hindas VoteWatch, et Kallas oli digi- ja telekommunikatsioonipoliitikate valdkonnas mõjukuselt kuues europarlamendi liige.

Novembris 2018 ilmus Kaja Kallasel raamat "MEP. 4 aastat Euroopa Parlamendis", kus ta kirjeldab oma elu ja tööd nelja Brüsselis veedetud aasta jooksul.

### Tõus Eesti Reformierakonna juhiks
13. aprillil 2018 valiti ta Reformierakonna üldkogul 1067 toetushäälega 1199-st Hanno Pevkuri asemel uueks erakonna esimeheks. President Kersti Kaljulaid nimetas Kallase peaministrikandidaadiks, kuid 15. aprillil 2019 Riigikogus toimunud hääletusel toetasid Kallasele valitsuse moodustamise volituste andmist vaid 45 Riigikogu liiget. Saalis viibinud Keskerakonda, EKRE-sse ja Isamaasse kuuluvast 55 liikmest oli selle vastu 53. Valitsuskoalitsiooni moodustasid lõpuks hoopis Eesti Keskerakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja Isamaa Erakond. 

Valitsuse loomise ebaõnnestumise järel jätkas Kallas tööd Riigikogu liikmena 2021. aastani, olles ühtlasi Riigikogus oma erakonna fraktsiooni esimees.

### Esimene valitsus

Pärast Jüri Ratase valitsuse tagasiastumist 2021. aasta alguses tegi president Kersti Kaljulaid 14. jaanuaril 2021 Kaja Kallasele ettepaneku moodustada järgmine Eesti valitsus. Kaja Kallase juhitud valitsus, millesse kuulus Reformierakonna partnerina Keskerakond, astus ametisse 26. jaanuaril 2021.

2021. aasta juunis oli Kallas Euroopa Ülemkogu kohtumisel vastu Angela Merkeli plaanile kutsuda Euroopa juhtide koosolekule Venemaa presidet Vladimir Putin. See vastuseis üllatas teisi kogenud juhte, kuid aitas kaasa, et Putin jäigi kutsumata. Ka teatas Kallas, et Venemaa sõjaline surve ei tohiks mõjutada otsust, millised riigid saavad liituda Euroopa Liidu või NATO-ga.

Kaja Kallase esimesele valitsusele sai osaks 24. veebruaril 2022 alanud Venemaa agressiooniga Ukrainas kaasnenud energiahindade tõus ja majanduslangus kogu Euroopas. Juba Venemaa Ukrainasse sissetungi eelõhtul ütles Kaja Kallas intervjuus Guardianile, et Nord Stream 2 maagaasi trass on geopoliitiline ja mitte majanduslik projekt, ning nõudis torujuhtme ehituse lõpetamist. Ta märkis ka, et Euroopa sõltuvus vene maagaasist on oluline julgeolekuprobleem.

2022. aasta juuni algul tegi ta president Alar Karisele ettepaneku ametist vabastada koalitsioonisiseste vastuolude tõttu kõik seitse Eesti Keskerakonna ministrit. Kallas lubas uue koalitsiooni moodustamiseks kõnelusi Isamaa ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga. Pärast koalitsioonikõneluste lõppu astus Kallase juhitud valitsus juulis kollektiivselt tagasi ja Karis tegi Kallasele ettepaneku moodustada uus valitsus.

### Teine valitsus

Kaja Kallase teine valitsus astus ametisse 18. juulil 2022. Sellesse kuulusid lisaks Eesti Reformierakonnale Isamaa Erakond ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond.

Peaministrina äratas Kallas rahvusvahelist tähelepanu oma juhtiva rolliga Ukraina toetamisel Venemaa sissetungi ajal. Eesti tarnis Ukrainale SKP kohta rohkem sõjavarustust kui ükski teine riik maailmas. Eesti piiras koos teiste Balti riikidega turistide saabumist Venemaalt. "Reismine Euroopasse on privileeg, mitte inimõigus", ütles Kallas. Eesti käivitas koos teiste liitlastega NATO 4. artikli põhised konsultatsioonid.

2023. aasta veebruaris mainiti Kallast võimaliku kandidaadina NATO peasekretäri Jens Stoltenbergi asendajaks pärast tema eeldatavat pensionile jäämist. Kallasest siiski ametlikku NATO peasekretäri kandidaati ei saanud. Ta toetas Hollandi peaministrit Mark Rutte kandideerimist.

Kaja Kallase teine valitsus oli ametis, kuni pärast Riigikogu valimisi 5. märtsil 2023 moodustatud uus valitsus – Kaja Kallse kolmas valitsus astus 17. aprillil 2023 ametisse.

### Kolmas valitsus

2023. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Kallas valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa), kogus rekordilised 31 816 häält ja osutus valituks. 

Eesti Reformierakond võitis Kaja Kallase juhtimisel valimised 190 632 häälega, mis moodustas kõikidest häältest 31,2%. Sellega sai Eesti Reformierakond Riigikogus 37 mandaati. Valimiste järel tegi valimised võitnud Eesti Reformierakond ettepaneku moodustada koalitsioon Sotsiaaldemokraatlikule Erakonnale ja Eesti 200-le. Koalitsioonikõnelused kestsid 11. aprillini 2023, kui allkirjastati koalitsioonileping. Samal päeval astus Kaja Kallase teine valitsus vastavalt seadusele tagasi ja president Alar Karis andis Kallasele ülesande moodustada uus valitsus. Uus, Kaja Kallase kolmas valitsus andis Riigikogu ees ametivande 17. aprillil 2023. Koalitsioonierakondadel on Riigikogus kokku 60 kohta. 

#### Idavedude skandaal

2023. aasta augustis selgus, et Kaja Kallase abikaasa Arvo Hallikule kuulub 24,5% osalus transpordiettevõttes Stark Logistics, mis vahendab transporditeenust oma kliendile AS Metaprint marsruudil Eesti-Venemaa. Ühele Eesti ettevõttele kuuluva Venemaal tegutseva tehase varustamisest saadav hinnanguline tulu oli umbes 1,5 miljonit eurot alates Venemaa täieliku sissetungi algusest Ukrainasse. Peaminister eitas huvide konflikti. Riigikogu Eesti Keskerakonna fraktsiooni esimees Tanel Kiik märkis, et skandaal on Eesti mainet tõsiselt kahjustanud. Kaks Ühiskonnauuringute Instituudi ja Norstati ning Turu-uuringute ASi arvamusküsitlust näitasid, et vastavalt 57% ja 69% vastanutest arvas, et Kaja Kallas peaks tagasi astuma.

25. augustil 2023 teatas Arvo Hallik, et ta loobub oma osalusest ettevõttes Stark Logistics ja et ta vabandab tekkinud olukorra ja oma abikaasale tekitatud kahju pärast. Kaitsepolitseiamet teatas, et neile teadaolevalt pole Kaja Kallase abikaasaga seotud ettevõtted Venemaale seatud sanktsioone rikkunud.

4. septembril 2023 ütles president Alar Karis, et oleks eelistanud peaministri tagasiastumist kohe skandaali puhkedes.

### Venemaal tagaotsitav

Oktoobris 2023 lisas Venemaa Kaja Kallase Venemaal tagsiotsitavate nimekirja seoses tema pingutustega eemaldada nõukogudeaegsed Teise maailmasõja monumendid. See oli esimene kord, kui Venemaa siseministeerium on välisriigi juhi tagaotsitavate nimekirja pannud.

Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kohale kandideerimisele keskenduda soovimise tõttu astus Kaja Kallas 23. juulil 2024 peaministri kohalt tagasi.

### Peaministrivisiidid

Peaminister Kaja Kallase esimene välisvisiit oli Soome. 19. veebruaril 2021 kohtus ta Helsingis Soome presidendi Sauli Niinistö ja Soome peaministri Sanna Mariniga.

## Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Euroopa Komisjoni asepresident

28. juunil 2024 nimetati Kaja Kallas Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja kandidaadiks. Et keskenduda kandideerimisele, astus ta 14. juulil 2024 Eesti peaministri kohalt tagasi, kuid täitis ametikohuseid edasi kuni Reformierakonda kuuluva Kristen Michali juhitud valitsuse ametisse astumiseni 23. juulil 2024. 
	
Kallase kuulamine Euroopa Parlamendis toimus 12. novembril 2024. Tema ametiaeg Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja  ja Euroopa Komisjoni asepresidendina algas von der Leyeni teise komisjoni ametisse astumisega 1. detsembril 2024.

1. detsembril 2024, oma esimesel ametipäeval kõrge esindajana, külastas Kallas Ukrainat koos Euroopa Ülemkogu eesistuja António Costa ja laienemisvolinik Marta Kosiga. Kallas avaldas Ukraina võidule tugevat toetust, öeldes, et "Euroopa Liit soovib, et Ukraina võidaks selle sõja". Oma esimesel ametipäeval hoiatas Kallas Gruusia valitsust vägivalda kasutamast, kui riigis jätkusid protestid valitseva partei otsuse vastu lükata edasi Euroopa Liiduga liitumise läkbirääkimised.

2024. aasta detsembris tervitas Kallas Assadi režiimi langemist, öeldes, et "Süüria näitab, et Venemaa pole võitmatu. Me ei tohiks alahinnata omaenda jõudu."

11. veebruaril 2025 mõistis Kallas Hiina hukka seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse. Kallas ütles, et ilma Hiina toetuseta ei saaks Venemaa oma sõjalist agressiooni sama jõuga jätkata. Hiina on suurim kahesuguse kasutusega kaupade ja tundlike esemete tarnija, mis toetavad Venemaa sõjatööstusbaasi ja mida leidub Ukraina lahinguväljal.

24. veebruaril 2025 teatas Kallas, et Euroopa Liit tühistas Süüria vastu suunatud sanktsioonid mõnes võtmesektoris, näiteks energeetikas, transpordis ja panganduses.

Kallas on mitmeid kordi kritiseerinud president Donald Trumpi Venemaaga leppimise poliitikat. Pärast seda, kui Ameerika Ühendriikide president Donald Trump ja tema asepresident Marco Rubio olid 28. veebruaril 2025 Valge Maja Ovaalkabinetis Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõiga vastandunud, järeldas Kallas sotsiaalmeedias: „Täna sai selgeks, et vaba maailm vajab uut juhti“.

28. veebruaril 2025 oli plaanitud Kallase kohtumine Ameerika Ühendriikide välisministri Marco Rubioga Washingtonis, et arutada Venemaa-Ukraina sõda. Rubio büroo tühistas kohtumise, kui Kallas oli juba Washingtoni saabunud.

2025. aasta septembris kuulutas Kallas välja uue strateegilise tegevuskava Euroopa Liidu ja India sidemete tugevdamiseks, keskendudes kaubandusele, tehnoloogiale ja kaitsele. Samuti käsitles ta India suhteid Venemaaga, tunnistades erimeelsusi seoses India sidemetega Venemaaga, sealhulgas India osalemist Zapad 2025 sõjaväeõppusel.

Politico koostas 2025. aasta 28 mõjukaima isiku nimekirja, millesse kuuluvad juhid, kes on suutnud väljakutsetega rinda pista või kasutanud tekkinud olukorda oma eesmärkide saavutamiseks. Nende seas on nii Euroopa suurriikide ebapopulaarseid juhte, kes on hüljanud senised dogmad, et tihendada kaitsekoostööd, kui ka mässumeelseid tulijaid, kes ammutavad jõudu üha süvenevast poliitilisest lõhestumisest. Kaja Kallas on selles nimekirjas 16. kohal, kus edestab ka Prantsusmaa presidenti Emmanuel Macroni.

### Visiidid

Kaja Kallase esimene visiit Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajana oli Ukrainasse. Kaja Kallas, Euroopa Ülemkogu eesistuja António Costa ja Euroopa Komisjoni laienemisvolinik Marta Kos kohtusid 1.–2. detsembril 2024 Kiievis Ukraina asevälisministri Jevhen Perebõinise, Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi, Ukraina peaministri Denõss Šmõgali, Ukraina välisministri Andri Sõbiha ja Ukraina Ülemraada esimehe Ruslan Stefantšukiga, et avaldada oma esimesel ametipäeval Ukrainale toetust.

## Tunnustus
* 2021 – Rumeenia Tähe Rahvusliku ordeni suurrist
* 2022 – 6. juunil 2022 tunnustas mõjukas Briti mõttekoda Policy Exchange peaminister Kaja Kallase rolli rahvusvahelise reeglitepõhise korra kaitsmisel ning Venemaa agressiooni vastu seismisel Hugo Grotiuse auhinnaga. Auhinna andis üle Briti peaminister Boris Johnson.
* 2022 – Euroopa poliitilise kultuuri auhind (poliitilise julguse eest Venemaa agressioonile vastuseismisel ja mõjuka rolli eest lääneriikide tugeva reaktsiooni tagamisel) 
* 2022 – Friedrich August von Hayeki fondi auhind (demokraatlike väärtuste kaitsmise eest).
* 2022 – Peaminister Kaja Kallas pälvis Euroopa Poliitikaanalüüsi Keskuse (CEPA) Atlandi-ülese Juhtimise Auhinna. 
* 2023 – Rootsi Põhjatähe ordeni komandöri suurrist (teenete eest Eesti ja Rootsi suhete arendamisel).
* 2023 – aasta eurooplane (euroopalike väärtuste eest seismise ja Eesti inimeste teadlikkuse tõstmise eest Euroopa Liidust ning Eesti Euroopas nähtavamaks tegemise eest)
* 2023 – Vürst Jaroslav Targa II järgu orden (Eesti ja Ukraina riikidevahelise koostöö ning selle eest, et Eesti toetab Ukraina territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust) 
* 2023 – Euroopa Liberaalne Foorum valis Eesti peaministri Kaja Kallase aasta liberaaliks. Auhinnaga tunnustatakse inimest, kes on tugevalt seisnud liberaalsete väärtuste eest. Auhinna andis üle Belgia peaminister Alexander De Croo. 
* 2023 – Rahvusvaheline Lord Byroni auhind, millega Kreeka Hellenismi ja Filhellenismi Selts tunnustab Kallase rolli vabaduse ja demokraatlike väärtuste eest seismisel.
* 2023 – USA Rahvusvahelise Vabariikliku Instituudi Jeane J. Kirkpatricku auhind (avatud valitsemistavade ja demokraatlike väärtuste edendamise ning eestkõneleja rolli võtmise eest geopoliitiliste väljakutsete lahendamisel).
* 2023 – Saksamaal pälvis Kaja Kallas maineka Marion Dönhoffi auhinna, millega tunnustatakse tema tegevust demokraatlike väärtuste eest seismisel ja Euroopa Liidu ning NATO ühtsuse tagamisel vastusena Venemaa agressioonile Ukraina vastu.
* 2024 – Ukraina väljaande Focus koostatud Ukraina suurimate sõprade ja toetajate pingereas jõudis Eesti peaminister Kaja Kallas üheksandale positsioonile.
* 2024 – Eesti peaminister pälvis Saksamaal Walther Rathenau auhinna.
* 2025 – Riigivapi II klassi teenetemärk
* 2025 – Politico nimetas Kaja Kallase 2025. aastal Euroopas mõjukuselt 16. inimeseks.
* 2026 – Ukraina Vürstinna Olha orden

## Edetabelid
* 2022 – esikoht Eesti Päevalehe, LP ja Delfi koostatud edetabelis "Eesti mõjukad 2022"

* 2023 – esikoht Eesti Päevalehe avaldatud Eesti 2023. aasta kõige mõjukamate inimeste edetabelis.

## Isiklikku
Ta on Reformierakonna auesimehe Siim Kallase tütar. Tema vanaisa oli klarnetist ja saksofonist Udo Kallas. Tema vanavanaisa Eduard Alver oli Kaitseliidu ülem, kes juhtis 1918–1920. aasta Vabadussõja ajal võitlust Nõukogude Punaarmee vastu. Kallase ema, tollal kuus kuud vana, vanaema ja vanavanaema küüditati 1949. aastal kui rahvavaenlased Siberisse. Ema lubati Siberist tagasi Eestisse 1959. aastal.

Aastatel 2002–2006 oli ta abielus Roomet Leigeriga. 

2011. aastast elas ta koos Taavi Veskimäega, neil sündis 8. novembril 2011 poeg. 20. juunil 2014 teatas paar Twitteri vahendusel lahkuminekust. 

Septembris 2018 abiellus Kaja Kallas Arvo Hallikuga.

Ta on tantsinud rahvatantsuansamblis Sõleke.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* "Politico märkis ära Kaja Kallase 40 mõjukaima europarlamendi saadiku hulgas" ERR, 19. mai 2016
* Kaja Kallas – Prime Minister of Estonia  With growing tensions between Russia and the West, how confident is Estonia in its security? Stephen Sackur interviews Estonia’s Prime Minister Kaja Kallas, BBC World News, 17. mai 2021 (24 minutit)
* "Peaministri tegelik nägu: Kaja Kallas on võimekas ja nõudlik valitsusjuht, kuid ühe suure nõrkusega" Eesti Ekspress, 1. detsember 2021
* "Suur sissevaade salamaailma | Kuidas käib Eestis sõjaaja kriisijuhtimine? Järgmised pool aastat võivad määrata meie tuleviku Eesti Ekspress, 23. märts 2022
* "Kallas: Eesti moraalsed standardid on nii palju kõrgemad" ERR, 29. august 2023
* Jüri Vendik. «Принцесса войны» без народной поддержки. Как развивается скандал вокруг премьер-министра Эстонии Каи Каллас и «российских связей» ее мужа ("Sõjaprintsess" ilma rahva toetuseta. Kuidas areneb skandaal Eesti peaministri Kaja Kallase ja tema mehe "Vene sidemete" ümber). BBC News Russian Service, 2. september 2023
* Estonia’s Prime Minister Kaja Kallas signals her interest in NATO’s top job. [Eesti peaminister Kaja Kallas andis märku oma huvist NATO tippjuhi kohale]. AP News, 15. november 2023
* Frank Gardner. We have no Plan B if Ukraine falls, says Estonia. BBC News, 1. juuni 2024
* Stuart Lau and Eva Hartog. Europe’s next top diplomat is ready to be undiplomatic&nbsp; Will Kaja Kallas be able to make her voice heard? *[[Politico]]*, 9. XII 2024
* Nicholas Vinocur and Jacopo Barigazzi. Kaja Kallas is ‘acting like a prime minister,’ critics of EU’s top diplomat say. *[[Politico]]*, 26. III 2025