open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ristluu

**Ristluu** (ladina keeles *os sacrum*) on paljudel täiskasvanud selgroogsetel ristluulülidest kokkukasvanud luu. 

Ristluu anatoomia, asend ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Osal selgroogsetest võib ristluu ka puududa (näiteks tänapäevastel madudel).

## Inimese ristluu

Mehe ristluu on naise ristluust pikem, laiem ja suurema kõverusega. 

Ristluul eristatakse eesmist (vaagenmine, nõgus) ja tagumist (selgmine, kumer) pinda, ristluu põhimikku (*basis ossis sacri*) (ülemine laiem osa) ja ristluu tippu (*apex ossis sacri*) (alumine kitsam osa). 
 

 
### Ristluu eesmine pind

Eesmisel pinnal paiknevaid lülikehade liitumiskohti tähistavad horisontaalsed ristjooned. Ristjooned kulgevad vaagenmiste ristluumulkude (*foramina sacralia dorsalia*) vahel. Ristluumulgud on ühenduses vertikaalsuunas kulgeva ristluukanaliga (*canalis sacralis*), mis on lülisambakanali jätk. 

### Ristluu tagumine pind
Ristluu tagumine ehk selgmine pind on kumer ja varustatud harjadega. Harjad on moodustunud lülijätkete kokkukasvamisel. Keskel asetseb keskpidine ristluuhari (*crista sacralis mediana*), sellest kummalgi pool paikneb madal vahepealne ristluuhari (*crista sacralis intermedia*). 

Ristluu ühinemiskohal 5. nimmelüliga asub ristluuneem. 

### Patoloogia
Ristluud loetakse tugevaks luuks ning ristluumurde esineb harva, selleks peaks tugev löök tabama otse ristluud.

## Pildirida

Pilt:Sacrum - animation00.gif | 
Pilt:Sacrum - animation01.gif | 
Pilt:Sacrum - animation02.gif | 
Pilt:Sacrum - animation03.gif | 
Pilt:Sacrum - animation04.gif | 
Pilt:Sacrum - animation05.gif | 
Pilt:Sacrum - animation06.gif | 


## Viited

## Välislingid
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
* *[[Terminologia Anatomica]]* : A02.2.05.001: Os sacrum [vertebrae sacrales I - V].Ristluu (ristluulülid).
Priit Põldroosi nimeline auhind

**[[Priit Põldroos]]i nimeline auhind** (ka **Priit Põldroosi nimeline teatrimõtte auhind**) on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mis antakse välja teatrimõtte arendamise, teatriuurimusliku või pikaaegse teatripedagoogilise tegevuse eest. Auhind asutati Jüri Järveti ettepanekul, Eesti NSV Teatriühingu juhatuse otsusega 1984. aastal. Auhinnaga kaasneb Vaike Pääsukese kujundatud auaadress ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.

## Laureaadid

## Viited
Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium

**[[Riho Päts]]i Koolimuusika Fondi stipendium** (ka *Riho Pätsi Koolimuusika Fondi aastapreemia*) on aastast 2002 välja antav stipendium, mille eesmärk on tunnustada lastele, noortele ning õpetajatele suunatud muusikalise tegevuse eest eriliselt silma paistnud muusikaõpetajat, instrumendiõpetajat, heliloojat, muusikapedagoogika uurijat ja koolimuusika edendajat.

Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendiumi annab välja 2002. aastal asutatud Riho Pätsi Koolimuusika Fond. Laureaaditunnistusega kaasneb ehtekunstnik Jaan Pärna kujundatud hõbemärk ning stipendium 800 eurot.

## Stipendiumi laureaadid

## Viited

## Välislingid
*Riho Pätsi Koolimuusika Fond. Tallinna Ülikooli veebisait
Voldemar Rumessen

**Voldemar Rumessen** (24. märts 1911 Tallinn – 13. september 1992 Pärnu) oli eesti dirigent, koorijuht, muusikapedagoog ja laulja (tenor).

## Elulugu
Ta õppis Tallinna Konservatooriumis aastatel 1935–1942 laulmist (Aleksander Arderi klassis), 1940–1941 orkestridirigeerimist (Julius Vaksi klassis) ja 1940–1942 koorijuhtimist (Tuudur Vettiku klassis).

Aastatel 1942–1943 juhatas Rumessen Tallinna varieteeorkestrit. 1944. aastal kolis ta perega Pärnusse. Ta oli aastatel 1944–1948 Endla teatri dirigent ja koormeister, 1946–1966 Pärnu 1. Keskkooli ning 1951–1953 Pärnu 2. Keskkooli muusikaõpetaja ja koorijuht (ta võitis 1959. aastal koolinoorte olümpiaadil Pärnu 1. Keskkooli segakooriga esikoha). 

Rumessen töötas aastatel 1946–1947 muusikaõpetajana Pärnu Turbatehnikumis ning 1970. aastal Tahkuranna 8-klassilises koolis. Aastatel 1966–1968 oli ta Pärnu rajooni kultuurimaja direktor. 

Ta asutas Pärnu poistekoori ning oli koori peadirigent. Ta on juhatanud ka teisi kooriliike. Ta töötas Pärnu kooride inspektorina ning oli Pärnumaa laulupidude üldjuht.

## Isiklikku
Voldemar Rumessen abiellus 1941. aastal ooperilaulja Velda Rumesseniga (neiuna Veerberg, Weerberk). Abielust sündis neli last, elama jäid poeg ja kaksikud tütred.

Nende poeg Vardo oli eesti pianist, muusikateadlane ja poliitik, minia Maaja Rumessen on laulja. 

Tema ajakirjanikust väimees Madis Salum oli ajakirjanik Piret Kooli vanaisa.

## Viited
* 

## Välislingid
* Toomas Velmet: kuidas sünnivad sümfooniaorkestrid? Muusika, 5. juuli 2019
* Priit Kuusk: Vardo Rumessenit meenutades ERR.ee, 26. august 2015
* Ilmar Tõnisson. Tagasivaade 1960. aastate Pärnu muusikaelule Pärnu Postimees 19. september 2012
* Muzõkalnaja Estonia: Pärnu linna muusikaelu ajaloost (venekeelne) Eesti Raadio, 25. november 1990
* Segakoori Endla kroonika
Ervin Pütsepa preemia

**Ervin Pütsepa preemia** on kunstiauhind, mis antakse aastast 1996 igal aastal välja silmapaistva kunstiajaloolise uurimuse eest. Auhinna asutas Ervin Pütsepa poeg Peeter Pütsep.

## Laureaadid
*1996 Mai Levin (kataloog "Märt Laarman")
*1997 Ants Hein (uurimus "Palmse : ein Herrenhof in Estland = Palms")
*1998 Leo Gens (monograafia "Karl Burman")
*1999 Teddy Böckler (monograafia "Tallinna raekoda")
*2000 Kersti Markus (monograafia "Fran Gotland till Estland" – "Gotlandilt Eestisse")
*2001 Rein Zobel (monograafia "Tallinn (Reval) keskajal. Linnaehitus XIII-XIV sajandil")
*2002 Jüri Kermik (monograafia "A. M. Luther 1877-1940. Materjalist võrsunud vormiuuendus")
*2003 Heie Treier (monograafia "Pärsimägi. Võrumaa - Tartu - Pariis")
*2004 Ene Lamp (monograafia “Ekspressionism Eesti kujutavas kunstis”)
*2005 Karin Hallas-Murula (monograafia "Suurlinn Tallinn: Eliel Saarineni "Suur-Tallinna" projekt, 1913")
*2006 Mart Siilivask (monograafia "Tartu arhitektuur 1830-1918. Historitsism ja juugend")
*2007 Pia Ehasalu (monograafia "Rootsiaegne maalikunst Tallinnas 1561–1710. Produktsioon ja retseptsioon")
*2008 Peeter Linnap (monograafia "Fotoloogia")
*2009 Katrin Kivimaa (raamat "Rahvuslik ja modernne naiselikkus eesti kunstis 1850-2000")
*2010 Epi Tohvri (monograafia „Valgustusideede mõju Tartu arhitektuurikultuurile 19. sajandi alguses”) 
*2011 Mari Laanemets (monograafia „Lääne modernismi ja nõukogude avangardi vahel. Mitteametlik kunst eestis 1969–1978” („Zwischen westlicher Moderne und sowjetischer Avantgarde. Inoffizielle Kunst in estland 1969-1978”)
*2012 Kaur Alttoa (raamat „Tartu Jaani kirik”)
*2013 ??
*2014 Krista Kodres (monograafia "Esitledes iseend. Tallinlane ja tema elamu varauusajal")
*2015 ??
*2016 ??
*2017 ??
*2018 ??
*2019 ??

## Viited
Macrocalamus

***Macrocalamus*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Macrocalamus* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Macrocalamus chanardi]]* David & Pauwels, 2005
* *[[Macrocalamus gentingensis]]* Yaakob & Lim, 2002
* *[[Macrocalamus jasoni]]* Grandison, 1972
* *[[Macrocalamus lateralis]]* Günther, 1864
* *[[Macrocalamus schulzi]]* Vogel & David, 1999
* *[[Macrocalamus tweediei]]* Lim, 1963
* *[[Macrocalamus vogeli]]* David & Pauwels, 2005.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Günther:*[https://archive.org/stream/reptilesofbritis00gn#page/198/mode/2up *The reptiles of British India]*, London, 1864, OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 02.12.2013)<small> (*inglise keeles*)</small> 
*Gernot Vogel, Patrick David, *A REVISION OF THE GENUS MACROCALAMUS (SERPENTES: COLUBRIDAE), WITH DESCRIPTION OF A NEW SPECIES AND A KEY TO THE GENUS*, THE RAFFLES BULLETIN OF ZOOLOGY 1999 47(2): 309-332, Veebiversioon (vaadatud 02.12.2013)<small> (*inglise keeles*)</small>  

<small>*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit :fr:Macrocalamus seisuga 02.12.2013.''
Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium

**[[Anna Raudkats]]i rahvatantsustipendium** on 1994. aastast välja antav auhind silmapaistva rahvatantsualase tegevuse eest. Auhinda annab välja Eesti Rahvuskultuuri Fondi Anna Raudkatsi Fond.

Stipendiumi määramise aluseks on rahvatantsutegelase elutöö, sealhulgas tantsupedagoogiline, loominguline, organisatsiooniline, propagandistlik ja uurimuslik tegevus. Stipendiumi saaja peab olema vähemalt 50-aastane. Stipendiumi määratakse ühele isikule vaid üks kord. Stipendium antakse välja Anna Raudkatsi viie või nulliga lõppeva sünniaastapäeva aastal ja igal üldtantsupeol. 

## Laureaadid
*1994 Alfred Raadik
*1996 Linda Raus
*1999 Heino Aassalu
*2001 Helju Müürsepp
*2004 Ilma Adamson
*2006 Eike Rõõmus
*2009 Lille-Astra Arraste ja Henn Tiivel
*2011 Helju Mikkel
*2014 Ülo Luht
*2015 Maie Orav
*2019 Ene Jakobson 
*2025 Angela Arraste

## Viited
Etheridgeum

***Etheridgeum*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Etheridgeum* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis üks maoliik:
* *[[Etheridgeum pulchrum]]* (WERNER, 1924).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ReptileDB-s
  
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Etheridgeum pulchrum]] seisuga 02.12.2013.*
Salme Reegi nimeline lasteteatri auhind

**[[Salme Reek|Salme Reegi]] nimeline lasteteatri auhind** (ka *Salme Reegi (nimeline) lastelavastuse auhind*, *Salme Reegi (nimeline) auhind*) on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mida antakse alates 1997. aastast kunstiliselt silmapaistva ja lastepärase töö eest lavastajale, näitlejale, kunstnikule või muule lastelavastuse osalisele. Auhind on asutatud Rein Oja ettepanekul ja see kinnitati Eesti Teatriliidu juhatuse otsusega 1997. aastal. Auhinnaga kaasneb Vaike Pääsukese kujundatud auaadress ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.

## Laureaadid

## Viited
Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium

**Ullo Toomi nimeline rahvatantsustipendium** on aastast 1987 välja antav auhind eesti rahvatantsu ja autoritantsu valdkonnas silmapaistnud inimesele.

Stipendiumi annab välja Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondina tegutsev Ullo Toomi Fond. Laureaadid kuulutatakse välja Ullo Toomi sünniaastapäeval 14. septembril. 

## Laureaadid
*1987 Maie Orav
*1988 Heino Aassalu
*1989 Salme ja Ott Valgemäe
*1990 Lille-Astra Arraste
*1991 Helju Mikkel
*1992 Virve Kurbel
*1993 Richard Tõnnus
*1995 Mait Agu
*1996 Enn Madi
*1997 Ilma Adamson, Pill Luht ja Ülo Luht
*1998 Maido Saar
*1999 Liina Teose
*2000 Angela Arraste
*2001 Ene Jakobson
*2002 Niina Raadik
*2003 Henn Tiivel
*2003 Ilmar Moss
*2004 Maie Orav
*2005 Erika Põlendik
*2006 Urve Kilk
*2007 Külli Tüli
*2008 Airi Rütter
*2009 Juris Žigurs
*2010 Kadri Valner ja Anneli Ammas
*2011 Maie Pau
*2012 Helle-Mare Kõmmus
*2013 Vaike Rajaste
*2014 Natalja Rasskazova
*2015 Linda Pihu
*2016 Kadri Tiis
*2017 Maire Udras
*2018 Jaanus Randma
*2019 Kaja Tammik
*2020 Marina Kuznetsova 
*2021 Rita Mändla
*2022 Sille Kapper
*2023 Maie Tammemäe
*2024 Agne Kurrikoff-Herman

## Viited
Ullo Toomi fond

**Ullo Toomi fond** on rahastu, mis annab välja Ullo Toomi nimelist rahvatantsustipendiumi.

Ullo Toomi fondi asutasid Ullo Toomi (1902–1983) mälestuse jäädvustamiseks 1994. aastal Eesti Üldlaulupeo Direktsioon (Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus), Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts ning AS Norma.

2001. aastast tegutseb Ullo Toomi fond Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondina. Fondi tegevust juhib 6-liikmeline halduskogu.

## Viited

## Välislingid
* Fondist Eesti Rahvuskultuuri Fondi kodulehel
Peeter Toominga fotopreemia

**[[Peeter Tooming]]a fotopreemia** on alates 1999. aastast üle aasta välja antav preemia fotoloomingu alal silma paistnud inimesele. Preemia väljaandmisega propageeritakse fotoloomingut ja tunnustatakse valdkonna edendajaid.

Fotopreemiat annab välja Haljala vald ja selleks korraldatakse avalik konkurss.

## Laureaadid
*1999 Juhan Lassman, Heidi Tooming
*2001 Jaan Künnap
*2003 Kalju Suur
*2005 Elmo Riig, Tairo Lutter
*2007 Yury Shkabara
*2009 preemiat välja ei antud
*2011 Anette Parksepp
*2013 Enel Lepik
*2015 Vivian Ainsalu
*2017 preemiat välja ei antud
*2019

## Viited

## Välislingid
*Peeter Toominga nimelise fotopreemia väljaandmise kord. Riigi Teataja, RT IV, 30.04.2019, 12
Väinö Tanner

**Väinö Alfred Tanner** (aastani 1895 **Väinö Alfred Thomasson**; 12. märts 1881 Helsingi – 19. aprill 1966 Helsingi) oli Soome poliitik, peaminister 13. detsembrist 1926 17. detsembrini 1927. Ta oli välisminister 1. detsembrist 1939 27. märtsini 1940. Tanner oli Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees 1918–1926 ja 1957–1963.

Ta lõpetas Soome Ärimeeste Kaubanduskooli (Suomen Liikemiesten Kauppaopisto). 

Tanner on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Õlavööde

**Õlavööde** (ladina keeles *cingulum membri superioris* (inimesel) ja *cingulum membri thoracici* (loomal); tavakeeles **õlad**) on paljude selgroogsete kere osa, millele kinnituvad õlavarred, ka skeleti osa. 

## Maolised
Mao skeletil on õlavööde ja ka esijäsemed täiesti kadunud.
 
## Imetajad
### Inimese õlavöötme luud

Inimese õlavöötme luud on:
*abaluu (*scapula*)
*rangluu (*clavicula*) all paikneb esimene roie. 

## Patoloogia
Õlavöötme levinuimad haiguslikud seisundid on külmunud õla sündroom, rangluumurd, spordivigastus jpt.

## Vaata ka
*õlaprotees
*õlavöötme lihased

## Viited

## Välislingid
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Schulterg%C3%BCrtel]] seisuga 02.12.2013.*
Ado Vabbe nimeline stipendium

**[[Ado Vabbe]] nimeline stipendium** (ka **Ado Vabbe preemia**, **Ado Vabbe** (**nimeline**) **kunstipreemia**) on aastast 1997 välja antav stipendium, millega tunnustatakse visuaalse kunsti valdkonnas tegutsevat isikut või isikute rühma, kelle loometöö on tähelepanuväärsel moel rikastanud Tartu kunstielu.

Auhinda annavad välja Tartu Linnavalitsus ja Tartu Kultuurkapital. Valiku teeb 7-liikmeline komisjon, kuhu kuuluvad kaks Tartu Kunstnike Liidu poolt määratud isikut, üks Kõrgema Kunstikooli Pallas poolt määratud isik, üks Tartu Ülikooli kunstide osakonna poolt määratud isik, üks Tartu Kunstimuuseumi poolt määratud isik ning üks Tartu Kultuurkapitali ja üks Tartu Linnavalitsuse poolt määratud isik. Preemia antakse välja kord aastas detsembrikuus (kuulutatakse välja Tartu Kunstimajas Tartu kunsti aastanäituse avamisel) ja alates 2024. aastast on selle suurus 3750. 

## Laureaadid
*1997 Peeter Allik
*1998 Lola Liivat-Makarova
*1999 Helle Vahersalu
*2000 Ahti Seppet
*2001 Valve Janov
*2002 Anne Parmasto
*2003 Lembit Saarts
*2004 Andrus Kasemaa
*2005 Imat Suumann 
*2006 Jaan Punga
*2007 Ilmar Kruusamäe
*2008 Jüri Kask
*2009 Albert Gulk 
*2010 Rauno Thomas Moss
*2011 Jaan Elken
*2012 Enn Tegova
*2013 Laura Põld
*2014 Meiu Münt 
*2015 Peeter Krosmann, Nadežda Tšernobai
*2016 Evelin Zolotko (Huupi) 
*2017 Art Allmägi
*2018 Eike Eplik
*2019 Heikki Leis
*2020 Jevgeni Zolotko
*2021 Per William Petersen
*2022 Diana Tamane
*2023 Timo Toots
*2024 Sirla (Sirje Joala)

## Viited
Sikorsky Firefly

**Sikorsky Firefly** on Sikorsky Aircrafti poolt helikopter Sikorsky S-300 baasil loodud elektrikopteri katseeksemplar. Uurimiseesmärgil loodud helikopterit on nimetatud ka maailma "esimeseks täiselektriliseks helikopteriks" (*first all-electric helicopter*).

## Viited

## Välislingid

* Sikorsky Aircraft news release announcing the new helicopter
* Firefly™ Technology Demonstrator
Salme küla keskkool

**Salme küla keskkool** on Gruusias Abhaasias Salme külas tegutsev eesti keskkool.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Ortopeedia

**Ortopeedia** (ladina keeles *orthopaedia*) on arstiteaduse ala ja kirurgilise meditsiini eriala, mis tegeleb tugi- ja liikumiselundkonna kaasasündinud väärarengute, vigastuste ja omandatud haiguste ning nende tagajärjel tekkinud deformatsioonide diagnostika ja võimaliku ennetuse ning raviga.

Ortopeediaga tegelev eriarst või teadlane on ortopeed. Eestis koolitatakse ortopeede vastava eriala residentuuris Tartu Ülikoolis.

Eestis tegutsevad ortopeedia erialaseltsid Eesti Traumatoloogide-Ortopeedide Selts ja Eesti Ortopeedia Õdede Selts.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne arst.ee-s
*Sotsiaalministri määrus,Eriarstiabi erialade loetelu, Veebiversioon (vaadatud 02.12.2013)
Albany-Schenectady eesti kool

**Albany-Schenectady eesti kool** (inglise keeles *Albany-Schenectady Estonian School*) oli USAs tegutsenud eesti kool.

See avati täienduskoolina 11. septembril 1960. aastal 12 õpilase ja 4 õpetajaga, juhataja oli siis Helve Parts.

Laine Rebassoo õpetas seal lugemist, kirjutamist ja rahvatantsu.

Aastatel 1994–1997 ilmus viis numbrit kooli väljaannet Pääsuke, toimetaja Hillevi Obet Paul.

## Vaata ka
*Albany-Schenectady Eesti Ühing

## Viited

## Kirjandus
*Parlo, Erik. Eesti keele õpetamine eesti keelt mittevaldajaile Albany-Schenectady Eesti Ühingu Eesti Koolis 1972/73. õppeaastal : esitatud Eesti Koolide Õpetajate Suveseminaris Järvemetsal, New Jerseys, 21. juulil 1973. a. / Willimantic (Conn.) : Eesti Koolide Keskus USA-s, [1983] (kataloog ESTER)
Baltimore'i Eesti Kool

**Baltimore'i Eesti Kool** (inglise keeles *Baltimore Estonian School*) on USA Marylandi osariigis Baltimore'i linnas tegutsev eesti kool. 

Kooli asutas 1955. aastal Tõnis Roosmaa.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Chicago Eesti Kool

**Chicago Eesti Kool** (inglise keeles *Estonian School in Chicago*) on USAs Chicago linnas tegutsev eesti kool.

Kool avas taas uksed 2008. aastal.

Koolis õpetatakse eesti keelt, kodulugu ja muusikat.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
EVA-316

**EVA-316** on Veeteede Ameti mitmeotstarbeline laev. Kasutatav jäämurdja, reostustõrjelaeva, päästelaeva ja poilaevana.

Algne nimi oli *[https://fi.wikipedia.org/wiki/Lonna Lonna]*.

## Tehnilised andmed
*Pikkus: 57,9&nbsp;m 
*Laius: 12,6&nbsp;m 
*Süvis: 3,7&nbsp;m 
*Peamasinad: 2x 2200&nbsp;kW
*Jääklass: 1A Super

## Kirjeldus
Laev on ehitatud Soomes 1980. aastal poilaevaks. Algne nimi oli *Lonna*.

1995. aastal osteti laev Eestisse ja sellest ajast on see uue nimega *EVA-316* Veeteede Ameti kasutuses.

Aastatel 2004–2006 ehitati laev ümber, selle käigus lisati kerele 7,8&nbsp;m pikkust. Laeva pikendatud keskossa paigutati õlikorjesüsteemid ja reostuse hoiumahutid (200 m³). Ahtriosa varustati pukseerimissälguga pukseerimistööde tegemiseks jääs. Vöör ehitati ümber jäämurdja vööriks. Laevale paigaldati ümberehitustööde käigus uus suure võimsusega tuletõrjesüsteem. Olemasolevad masinad asendati uutega ja võimsust suurendati, et see vastaks jäämurdja vajadustele.

Pärast ümberehitusi ilmnes laeval algul teatud tehnilisi probleeme, mis aga lahendati. *EVA-316* on talviti kasutusel peamiselt Liivi lahel jäämurdjana, baseerudes Pärnus.

## Vaata ka
* PVL-101 Kindral Kurvits – sarnase võimega laev

## Välislingid
*Laeva asukoht – http://www.marinetraffic.com/ee/ais/details/ships/276415000
*Jääd murdmas – http://www.youtube.com/watch?v=esdeweazp9Y
Lindberghi auhind

**Lindberghi auhind** (inglise keeles **Lindbergh Award**) on Sihtasutuse Charles A. ja Anne Morrow Lindbergh poolt alates 1978. aastast igal aastal väljaantav auhind üksikisikutele nende aastatepikkuse panuse eest tehnoloogia ja looduse tasakaalustatud arengusse.

## Lindberghi auhinna laureaadid

## Viited

## Välislingid
* Lindbergh Award
Kolme peale

**"Kolme peale"** on ansambli Kõrsikud 2012. aasta album.

## Lood
# Musta varju saatel
# Tuulehoog
# Mööda koduvälju
# Ainult sul
# Ära tule
# Tuubi tuubi
# Sinu jälg
# Pühajärv
# Murdja
# Kevadaimus
Sinu südames

**"Sinu südames"** on ansambli Kõrsikud 2013. aasta album.

## Lood
# Suuda öelda ei
# Oksad toomepuult
# Vihmapiisad
# Must lind 
# Neli jäätist (kontsertsalvestis, Sindi, mai 2013)
# Nevermind
# Kaua
# Isiklikult
# Vilma (kontsertsalvestis, Tartu, veebruar 2013)
# Viimases jaamas
Mõtkõ

**Mõtkõ** (ukraina keeles Митки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 785. Pindala on 2,43 km².
ERS

**ERS** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eestimaa Rahvahariduse Selts
*Eesti Reumatoloogide Selts
*Eesti Rukki Selts
*Eesti Televisiooni ja Raadio Segakoor
*Euroopa kaugseiresatelliit (inglise European Remote-Sensing Satellite)
*Eesmine ristatiside
Berestivka (Lõpovetsi rajoon)

**Berestivka** (ukraina keeles Берестівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 445. Pindala on 1,876 km².
Manus

**Manus** võib tähendada järgmisi asju:

*ladina keeles käsi
*meilisõnumile lisatud fail
*Manus, Uus-Guineale kuuluv saar

## Vaata ka
*munandimanus
Eesjäse

**Eesjäse** (*membrum thoracicum*, tavakeeles ka **esijäse**) on paljude loomade tugi- ja liikumisaparaadi paariline jätketaoline kehaosa, mis on ühendatud kerega õlavöötme kaudu. Eesjäsemete peamiseks funktsiooniks on looma keha ning liikumise toetamine.

Eesjäsemete areng, anatoomia, asend, luud, lihased, veresooned ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Lindudel on eesjäse muutunud tiivaks.

Madudel on esijäsemed on täiesti kadunud. 

## Koduloomadel
### Välisanatoomia
Eesjäsemel eristatakse vöödet ja vabaosa. 

#### Alaosad
Eesjäseme alaosad on :
*kaenal (*axilla*)
*õlavars (*branchium*)
*küünarnukk  (*cubitus*)
*küünarvars  (*anterbrachium*)
*eesjalg ehk käsi (*manus*).

#### Topograafiline kirjeldamine
Eesjäsemel eristatakse järgmisi piirkondi (*regiones articulationis humeri*):
*õlaliigesepiirkond (*regio articulationis humeri*)
*kaenlapiirkond (*regio axillaris*)
*õlavarrepiirkond (*regio brachii*)
*kolmpealihase-piirkond (*regio tricipitalis*)
*küünrapiirkond (*regio cubiti*)
*küünarnukipiirkond (*regio olecrani*)
*küünarvarrepiirkond (*regio antebrachii*)
*randmepiirkond (*regio carpi*)
*kämblapiirkond (*regio metacarpi*)
*kämbla-varbalüli liigese piirkond
*proksimaalne varbalüli piirkond (*regio phalangis proximalis*)
*proksimaalne varbalülidevahe-liigese piirkond (*regio interphalangea proximalis*)
*keskse varbalüli piirkond (*regio phalangis mediae*)
*distaalse varbalüli piirkond (*regio phalangis distalis*) jt.

## Eesjäseme luud
Eesjäseme luud (*ossa memberi thoracici*) moodustavad õlavöötme, õlavarre, küünarvarre ja eesjala skeleti. 

## Vaata ka
*käsi

## Välislingid
*Sir Richard Owen,*[https://archive.org/stream/Owen1849br46D#page/n3/mode/2up On the nature of Limbs. A discourse]*, 1849, London John Van Voorst, OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 03.12.2012) (*inglise keeles*)
*Enn Ernits, Esta Nahkur, * Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Connecticuti Eesti Kool

**Connecticuti Eesti Kool** (inglise keeles *Connecticut Estonian School*) on USA-s Connecticuti osariigis tegutsev eesti kool.

Aastatel 1992–2013 oli kooli juhataja Kristi Rakfeldt, 2013. aastast juhatab kooli Merike Siismets.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Lakewoodi Eesti Kool

**Lakewoodi Eesti Kool** (inglise keeles *Lakewood Estonian Supplementary School*) on USAs New Jersey osariigis Lakewoodi linnas tegutsev eesti kool.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
New Yorgi Eesti Kool

**New Yorgi Eesti Kool** (inglise keeles *New York Estonian School*) on USAs New Yorgis 1939. aastast tegutsev eesti kool..

Koolis õpetatakse eesti keelt, kodulugu, ajalugu, rahvatantsu ja laulmist.

## Viited

## Välislingid
* New Yorgi Eesti Kool
* Koolist Eesti Instituudi kodulehel
San Francisco Lastekool

**San Francisco Lastekool** (inglise keeles *Estonian School in San Francisco*) on USAs San Franciscos tegutsev eesti kool.

Kool toimub kaks kord kuus. Koolis õpetatakse eesti keelt ja eesti kultuuri, ajalugu, maateadust läbi laulu, tantsu ja mängu.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Dean Kamen

**Dean Lawrence Kamen** (sündinud 5. aprill 1951 New York Long Island) on Ameerika ettevõtja ja leiutaja.

## Tunnustus
*1997 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks

## Viited

## Välislingid
* TED – Dean Kamen: Inventor
* Bio of Dean Kamen – from *[[Wired Magazine]]*
* Listen to the Dean Kamen interview on Radiophiles.org
* TED Talks: Dean Kamen on inventing and giving at TED in 2003
* Kamen's biography at FIRST
* "Segway creator unveils his next act" – Dean Kamen aligning with Iqbal Quadir, the founder of Grameen Phone to bring remote villages electricity and cell phones
* Inventor Profile at National Inventors Hall of Fame
* Dean Kamen's US patents
* Speech by Dean Kamen at Bates College Commencement 2007
* TED Talks: Dean Kamen previews a new prosthetic arm at TED in 2007
* D:All Things Digital, May, 2008, video of Kamen on the topic of robotic prosthetics
*UK Daily Telegraph profile of Kamen by Adam Higginbotham
*Interview and profile of Dean Kamen in The Guardian, 22 July 2009, Mark Harris
*Interview with Dean Kamen in Engineering & Technology, 30 November 2009, Mark Harris
*Dean Kamen: The emotion behind invention at TED in 2010 
*Dina Kraft. Segway inventor Dean Kamen brings his high-tech vision to Israel
Sylvia Earle

**Sylvia Alice Earle** (sündinud 30. augustil 1935 New Jerseys Gibbstownis) on Ameerika Ühendriikide okeanograaf, maadeuurija, mitme teose autor ja lektor. 

New Jerseys Gibbstownis sündinud Earle kolis 13-aastaselt koos perega Clearwaterisse, kus hakkas tegelema sukeldumisega. Ta on olnud kolm korda abielus ning tal on kolm last.

__TOC__
## Haridus
Earle sai teadusbakalaureuse kraadi (BSc) Florida Riiklikust Ülikoolist 1955. aastal ning teadusmagistri (MSc) ja filosoofiadoktori (PhD) kraadi Duke'i Ülikoolist (vastavalt 1956. ja 1966. aastal). Doktoritöö pealkiri oli "Phaeophyta of the Eastern Gulf of Mexico" ("Mehhiko lahe idaosa pruunvetikad"). Ta on saanud 22 akadeemilist *[[ad honorem]]* tiitlit, avaldanud üle 190 teadusliku, tehnilise ja populaarteadusliku publikatsiooni; esinenud loengutega enam kui 80 riigis.

## Tunnustus
*2013 – Hubbardi medal

## Publikatsioonid
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Co-author (2011). *The Protection and Management of the Sargasso Sea: The golden floating rainforest of the Atlantic Ocean. Summary Science and Supporting Evidence Case. *Sargasso Sea Alliance.
* Earle, Sylvia (2012). *The Sweet Spot in Time. Why the Ocean Matters to Everyone, Everywhere.* Virginia Quarterly Review, Fall.

## Tunnustus
 – Orde van de Gouden Ark&#91;NL&#93; ("Kuldse laeva orden", Holland)

* National Women's Hall of Fame (2000)
* Kuningliku Geograafiaühingu kuldmedal (2011)

## Viited

## Välislingid

* Mission Blue
* National Geographic Profile
* DOER Marine
* Sylvia Earle on Literati.net
* Get to Know a Frog, or a Worm, or a Fish Says Sylvia Earle, at SeniorWomenWeb
* TED Prize Wish: Sylvia Earle's TED Prize wish to protect our oceans at TED in 2009
### Videod
* 
* World Economic Forum (8 June 2013)
* World Ocean Day (6 June 2013). Blue Heart:an interview with Dr. Sylvia Earle
Brüsseli II Euroopa Kool

**Brüsseli II Euroopa Kool** (prantsuse keeles *École Européenne Bruxelles II*) on Brüsselis tegutsev Euroopa Koolide süsteemi kuuluv kool, kus õpivad peamiselt Euroopa Liidu institutsioonide töötajate lapsed.

Eesti Haridus- ja Teadusministeerium on kooli saatnud õpetama ka noorema ja vanema kooliastme eesti keele õpetaja. Lasteaia- ja noorema kooliastme eesti keele õpetaja on Kristina Ude, vanema kooliastme eesti keele õpetaja on Edward Kess. 2015/2016. õppeaastal õppis Brüsseli II Euroopa Kooli nooremas kooliastmes eesti keelt emakeelena 107 ja vanemas kooliastmes 50 õpilast.

## Vaata ka

* Euroopa Koolid
* Brüsseli IV Euroopa Kool
* Eesti Kool Belgias

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi veebisaidil
Eesti Kool Hollandis

**Eesti Kool Hollandis** (hollandi keeles *Estse School in Nederland*) on Hollandis aastast 2007 tegutsev eesti keelt ja kultuuri õpetav pühapäevakool.

Koolis õpetatakse eesti keelt, rahvatantsu, laulmist, meisterdamist, ajalugu, draama- ja loodusõpetust.

Kool toimub iga kuu teisel pühapäeval Amsterdamis.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Aurelio Peccei

**Aurelio Peccei** (4. juuli 1908 Torino – 14. märts 1984 Torino) oli Itaalia ettevõtja, Rooma klubi asutaja ja esimene president.

## Teoseid
* *The Chasm Ahead*, Macmillan, NY (1969), ISBN 0-02-595360-5
* *The Human Quality*, Pergamon Press (1977), ISBN 0-08-021479-7
* *One Hundred Pages for the Future*, Pergamon Press (1981), ISBN 0-08-028110-9
* *Before It Is Too Late*, with Daisaku Ikeda, Kodansha America (1985), ISBN 0-87011-700-9

## Välislingid
*Rooma klubi
*"The Legacy of Aurelio Peccei Twenty Years after his Passing and the Continuing Relevance of his Anticipatory Vision" 60,5&nbsp;KiB
*Memoirs of a Boffin - Chapter 13: The Club of Rome
*Quotes from ''The Human Quality''
Omaha keel

**Omaha** keel kuulub siuu keelte hulka. Alternatiivsed nimed omaha keelele on **mahairi**, **ponka**, **ppankka** ja **umanhan**. Keele staatuseks on 8a (suremas). Keelt kasutatakse ainult palvetes, eriti matustel, laulude laulmisel, koosolekute teadaandmiseks. Keelekõnelejate vanuseks on 60 ja rohkem. Walthillis on omaha keele arendamiseks loodud Umonhoni rahvuskooli kultuurikeskuses programm. Keelt õpetatakse hõimu kolledžis ja Lincolnis asuvas Nebraska Ülikoolis. Ja Red Rock´i keskkoolis on välja arendatud omaha keele programm.

## Arvsõnad

Omaha keeles on järgmised arvsõnad:

1 – *Wi<sup>n</sup>*

2 – *No<sup>n</sup>bá*

3 – *Thábthi<sup>n</sup>*

4 – *Dúba*

5 – *Sáto<sup>n</sup>*

6 – *Shápe*

7 – *Pétho<sup>n</sup>ba*

8 – *Pethábthi<sup>n</sup>*

9 – *Shó<sup>n</sup>ka*

10 – *Gthébo<sup>n</sup>*
## Morfoloogia

Omaha artikleid kasutatakse muuhulgas järgmiste klasside märkimiseks:


*Nu ak<sup>h</sup>a* – "see mees" (lähedalasuv)

*Nu thi<sup>n</sup>k<sup>h</sup>e* – "see mees" (meie lähedal)

*Zho<sup>n</sup>k<sup>h</sup>e* – "see kaigas" (pikk, horisontaalne)

*Zho<sup>n</sup>t<sup>h</sup>e* – "see puit" (vertikaalselt asetatud)

## Süntaks
Omaha keeles on SOV sõnajärg.

Näiteks:

*Nu-ak<sup>h</sup>a sezini-t<sup>h</sup>e th-at<sup>h</sup>o<sup>n</sup>.*  

"Mees jõi apelsinimahla."

## Keelenäide
Omahakeelne näitelause:


*MaNs^tiN'ge=akha ikkaN' z^u'=gigdhe tti'=bi=ama.*   

"Jänes elas oma vanaemaga, ütlesid nad."
## Kirjaviis
Omaha keel kasutab LaFlesche kirjaviisi , mille on leiutanud Francis LaFlesche.
## Lisaks

*Omaha* on hääldatud „oh-muh-hah“. Omaha keeles kõlab see nimi pigem „u-mahn-hahn“, koos nasaalsete vokaalidega. See tähendab jõe ülemjooksu inimesi. 

*Ponka* on hääldatud „pong-kah“ ja see oli hõimu linna nimi.

## Viited
Edwin Albert Link

**Edwin Albert Link** (26. juuli 1904 Huntington, Indiana – 7. september 1981 Binghamton, New Yorgi osariik) oli USA lennunduse, allveearheoloogia ja sukelaparaatide ala teerajaja. 

Tema loodud aeronautika, navigatsiooni ja okeanograafia seadmetele anti välja 27 patenti. Tema tuntuim leiutis on lennusimulaator ehk "Linki treener" (*Link Trainer*), "Sinine karp" (*Blue Box*) ja "Piloodi treener" (*Pilot Trainer*).

## Viited

## Kirjandus
*
*
*
*
*

## Välislingid
*Biography of Edwin A. Link, Binghamton University Libraries
*A biographical sketch of Edwin A. Link
*The Edwin A. Link and Marion Clayton Link Collections Finding Aids, Binghamton University
*Bibliography of The Edwin A. Link Collection of the Evans Library at Florida Institute of Technology
*The Link Foundation
*U.S. Coast Guard report on fatal ''Johnson Sea Link'' accident
Stockholmi Eesti Lasteaed "Pääsuke"

**Stockholmi Eesti Lasteaed "Pääsuke"** on Rootsis Stockholmis aastast 1969 tegutsev eesti lasteaed.

Aastast 1973 tegutseb lastead Rootsi Eesti Majas. Enne 1999. aastat kandis lasteaed nime **Stockholmi Eesti Lasteaed** (rootsi: Estniska Förskolan i Stockholm).

## Vaata ka
*Göteborgi Eesti Lasteaed "Tilluke"

## Viited

## Välislingid
*Lasteaia koduleht
Müncheni Eesti Kool

**Müncheni Eesti Kool** (saksa keeles *Estnische Schule in München*) on Saksamaal Münchenis aastast 2007 tegutsev eesti kool. Kool on ühingu Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis allorganisatsioon.

Koolis toimuvad eesti keele, joonistamise, meisterdamise ja muusikatunnid.

Kool toimub kaks korda kuus.

Õppeaastal 2011/2012 oli kooli ennast registreerinud 29 last.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Eesti Kool Londonis

**Eesti Kool Londonis** (inglise keeles *Estonian School in London*) on aastast 2009 Londonis tegutsev eesti kool.

Koolis õpetatakse muu hulgas eesti keelt, muusikat, käsitööd ja kunstiõpetust.

Kool toimub kaks korda kuus laupäeviti.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Suhhumi Eesti Selts Linda

**Suhhumi Eesti Selts Linda** on Gruusias Abhaasias Suhhumi linnas  eesti selts.

Seltsi on juhtinud Svetlana Holitš-Jakobson.

## Viited
Leedu Eestlaste Selts

**Leedu Eestlaste Selts** (kasutatud ka nime: *Leedu Eesti Selts*; leedu keeles *Lietuvos estų draugija*) on 1987. aastast tegutsev Leedu eestlaste selts. Selts asuv Leedu pealinnas Vilniuses.

Seltsi tegevuse sihiks on eestlaste traditsioonide säilitamine ja eesti kultuuri tutvustamine. Selts tähistab ka Eesti iseseisvuspäeva, jaanipäeva ja jõule. Seltsi eestvõttel tegutseb eesti keelt ja kultuuri edasi andev pühapäevakool.

## Ajalugu

#### Eellugu
Aastatel 1928–1940 tegutses Kaunases Kaunase Eesti Selts, mis oli loodud leedulaste poolt. Tollase organisatsiooni sihiks oli arendada Eesti-Leedu omavahelisi suhteid, kuid see ühendas ka paljusid Leedus elavaid eestlasi. Organisatsioon suleti Nõukogude okupatsiooni alguses.

Nõukogude ajal sattusid mitmed eestlased Leetu elama, sest küüditamise järel Siberist tagasitulijatel keelati naasta Eestisse. Samuti sattus eestlasi Leetu peresuhete või töö tõttu, mistõttu oli 1980. aastate lõpuks kujunenud Leedus väike eestlaste kogukond. 2001. aasta rahvaloenduse seisuga elas ligi 500 eestlast Leedus.

#### Organisatsiooni tegevus
Leedu Eestlaste Selts registreeriti ametlikult Leedu Kultuuriministeeriumis 1987. aastal ja Leedu Justiitsministeeriumis 1989.aastal. Oma sünniaastaks loeb selts 1989. aastat. Organisatsioon otsustas jätkata ka ilmasõdade vahepeal tegutsenud seltsi traditsioone. Seltsi esimene esimees oli ka esimene Eesti suursaadik Leedus, Valvi Strikaitiene.

2003. aasta seisuga osales seltsi tegevuses aktiivselt 70 inimest ja pühapäevakoolis õppis kaheksa last. 2016. aastal õppis pühapäevakoolis 10–14 last. Kuigi Leetu on 21. sajandil sattunud ka Eesti ärimehi, pole nemad organisatsiooni tegevuses suurt rolli mänginud.

## Vaata ka

* Leedu eestlased
* Eesti Leedulaste Ühendus

## Viited

## Välislingid

*Seltsi koduleht
Pariisi Eesti Kool

**Pariisi Eesti Kool** (ametliku nimega **Pariisi Eesti Kool: Meie Kool**; prantsuse keeles *École Estonienne de Paris*) on aastast 2008 Pariisis tegutsev eesti kool.

Koolis õpetatakse näiteks eesti keelt, kirjandust ja laulmist.

Kool toimub üks kord kuus.

## Viited

## Välislingid
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Göteborgi Eesti Lasteaed "Tilluke"

**Göteborgi Eesti Lasteaed "Tilluke"** (rootsi keeles *Föräldrakooperativet Tilluke*) oli Rootsis Göteborgis aastatel 1987–2015 tegutsenud eesti-rootsi lasteaed.

Lasteaia igapäevakeelteks olid eesti ja rootsi keel. Ühes pererühmas oli 15–17 last ja 3–4 õpetajat.

Lasteaed loodi lastevanemate kooperatiivina 1987. aastal 15 lapsega ning kuni tegutses Göteborgi Eesti Kool, oli lasteaias ka koolilaste pikapäevarühm. 28 tegevusaasta jooksul käis lasteaias 155 last.

Lasteaed paiknes allüürnikuna õigeusu kogudusele kuuluvas kiriku kõrvalhoones. 2015. aastal lõpetas lasteaed laste vähesuse tõttu tegevuse, 1950. aastail ehitatud hoone aga osteti Göteborgi Eesti Majale.

## Vaata ka
*Stockholmi Eesti Lasteaed "Pääsuke"

## Viited

## Välislingid
*Lasteaia Tilluke koduleht
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Eesti-Armeenia parlamendirühm

**Eesti-Armeenia parlamendirühm** on Eesti Riigikogu saadikurühm, mille eesmärk on tõhustada kahepoolset suhtlemist Armeenia parlamendiga (Rahvuskoguga). Parlamendirühma tegevus on suunatud Eesti Vabariigi välispoliitiliste eesmärkide elluviimisele ja Eesti tutvustamisele välismaal.

Eesti-Armeenia parlamendirühma esimees on Reformierakonna liige Mati Raidma, aseesimees Keskerakonna liige Lauri Laasi. Rühma kuuluvad Igor Gräzin, Tõnu Juul, Aivar Kokk, Peeter Laurson, Maret Maripuu, Juku-Kalle Raid, Reet Roos, Neeme Suur, Ester Tuiksoo ja Urbo Vaarmann.

Eesti-Armeenia parlamendirühma on pärast Riigikogu valimisi korduvalt taasasutatud, näiteks 15. mail 2003 (esimees Toivo Tootsen, aseesimees Marika Tuus), 23. jaanuaril 2001 (esimees Tiit Tammsaar, aseesimees Jaan Leppik) jne. 1992–1996 oli parlamendirühma esimees Siiri Oviir.

## Viited

## Välislingid
* Eesti-Armeenia parlamendirühm Riigikogu
Ghostface

**Ghostface**, vahepeal tõlgitud kui Kummitusenägu, on tegelane ja identiteet Karje filmides. Seda identiteeti on kasutanud frantsiisi peamised antagonistid, kellel kõigil on üks eesmärk, tappa kättemaksuks Sydney Prescott (keda mängib Neve Campbell), kuna too olevat neile midagi teinud.

Tegelase väljanägemine põhineb Edvard Munchi teosel Karje.

## Tegelaskujud
Ghostface'e on olnud palju (igas filmis erinev identiteet), nendeks on olnud:

### Roman Bridger

Sydney auahne poolvend, kes tahtis talle kättemaksta selle eest, et ta isa valis Romani ema asemel endale uue naise Maureen Prescotti ehk Sydney ema. Ta kasutas märklaudade peal häälemuutjat, mis aitas tal kõlada teiste moodi, et neid manipuleerida. Tema rääkis Billy Loomisile Maureeni afäärist ta isaga, et too tapaks ta tütre Sydney. Seega teeb see tast Karje filmide tõelise peamise antagonisti. Teda esines Karje 3s, kus teda mängis Scott Foley.

### Billy Loomis ja Stu Matcher

Billy Loomis esines Ghostface'ina esimeses filmis, kus teda aitas Stu Matcher. Need kaks õudusfilmi fanaatikut korraldasid Woodsbro's esimesena Ghostface tapmiste jada. Billy't mängis Skeet Ulrich ja Stu'd Matthew Lillard.

### Debbie Salt ehk Proua Loomis ja Mickey Altieri

Uudistereporter Debbie Salt ja õpilane Mickey Altieri korraldasid järgmised tapmised. Debbie leidis Mickey sarimõrvarite saidilt, kus ta palkas olema ta plaani osaline. Nad kavatsesid tappa Sydney kättemaksuks Debbie poja, Billy Loomise tapmise eest. Lõpuks peale nende plaani avalikustamise ees Sydneyle Debbie reetis Mickey tulistades teda selga. Neid mõlemaid tappis Sydney Prescott. Nad esinesid teises filmis, ning Debbie't mängis Laurie Metcalf ja Mickey't Timothy Olyphant.

### Jill Roberts ja Charlie Walker

Jill oli Sydney nõbu, kes tahtis saada kuulsaks läbi mängides kõike, millega Sydney oli kuulsaks saanud. Ta kaasosaline oli ta *poiss-sõber* Charlie Walker, kelle Jill hiljem reetis, tappes ta. Ta suri Sydney käe läbi. Jilli mängis Emma Roberts.

* Kõikides filmides tegi Ghostface'i häält Roger L. Jackson.

## Scary Movie
Ghostface esineb ka Scary Movie filmides, mis on Karje filmide paroodia.
Protokooperatsioon

**Protokooperatsioon** on kahe liigi vaheline ajutine ja fakultatiivne suhe, mis on mõlemale osapoolele kasulik.

## Vaata ka
*mutualism
Pamjati Vavilova

**'Pamjati Vavilova**' on musta sõstra sort. Tegu on saagika ja kasvutingimuste suhtes lepliku ning kergesti paljundatava põõsastaime ja marjakultuuriga.

## Põõsas
'Pamjati Vavilova' põõsas on keskmise kasvutugevusega ja püstise kasvulaadiga. Üsna talvekindel.  

## Viljad
Marjad on üsna suured, mustad ja läikivad ning asetsevad kobarates võrdlemisi tihedalt. Viljaliha on mahlane, hea maitsega. Sobib masinkorjeks.

Marjade valmimine on varieeruv ja sõltub paljudest teguritest, nii valmisid marjad (rohkem kui 90 % marjadest iseloomuliku musta värvusega) Soodla kandis (Eesti) 2015. aastal 15. juuliks.

## Sordiaretus
Musta sõstra sort 'Pamjati Vavilova' on aretatud Valgevene Kartuli ning Puu- ja Köögiviljanduse Teadusliku Uurimise Instituudis sortide 'Paulinka' ja 'Belorusskaja sladkaja' ristamisel.

Musta sõstra sortide 'Pamjati Vavilova' ja 'Öjebyn' ristamisel on saadud sort 'Asker'.

## Soovitussortiment Eestis
Alates 2001. aastast kuulub nii Eesti kodu- kui ka äriaedade soovitussortimenti.

## Viited

## Välislingid
*Kaja Kurg, Soovitusi koduaeda: milline mustsõstrasort valida?, Veebiversioon (vaadatud 03.12.2013)
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised

**2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised** olid 22. maist 25. maini 2014 toimunud valimised Euroopa Parlamenti. Vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ühehäälsele otsusele toimusid valimised kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides samal nädalal igas riigis traditsiooniliselt välja kujunenud valimispäeval. 2014. aasta valimised olid kaheksandad üleeuroopaliidulised, alates esimestest otsestest valimistest 1979. aastal, ning kolmandad Euroopa Parlamendi valimised Eestis.

Valimised toimusid tavapärase juuni alguse asemel mai lõpul. Valimised otsustati ettepoole tuua, et anda rohkem aega Euroopa Komisjoni presidendi valimisteks ning kuna need oleks muidu langenud nelipühade nädalavahetusele, mil mitmes liikmesriigis on koolivaheaeg.

## Kohtade jaotus





## Valimispäevad
 Elektrooniline hääletamine 15.–21. mai

 Eelhääletamine 19.–21. mai

## Valimistulemused

Valimised võitis Euroopa Rahvapartei, mis sai esialgsetel andmetel 212 kohta, sotsiaaldemokraadid tulid 186 saadikukohaga teiseks.

## Vaata ka
*2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised Eestis

## Viited

## Välislingid
* Vabariigi Valimiskomisjon – Euroopa Parlamendi valimised 2014
*Euroopa Parlament – Euroopa Parlamendi valimised
Sajath-Nova

**Sajath-Nova** (armeenia keeles Սայաթ-Նովա, gruusia keeles საიათნოვა (Sajathnova), aserbaidžaani keeles *Sayat-Nova*; 1712 või 1722 Thbilisi – 22. september 1795) oli armeenia poeet ja ašuug, kes lõi heliteoseid mitmes keeles.

Ta emakeel oli gruusia keel.

Aastal 1759 ordineeriti ta Armeenia Apostliku Kiriku preestriks.

Tema abikaasa Marmar suri 1768, jättes Sajath-Nova nelja lapsega.

Sergei Paradžanovi 1968. aasta film "Granaatõuna värv" jutustab temast poeetilise loo.
Putuktoidulised taimed

**Putuktoidulised taimed** on taimed, kes kasutavad toiduks putukaid, teisi väikesi selgrootuid loomi ja protiste.

Eesti pärismaiste taimede seas on putuktoidulised 
*huulheinad, 
*võipätakad ja
*vesiherned.

Putuktoiduliste taimede hulka kuuluvad veel näiteks
**Byblis* – kleephein,
**Dionaea* – kärbsepüünis,
**Heliamphora* – õgikann,
**Nepenthes* – kanntaim, 
**Triphyophyllum* – õgiköis jt.

Maailmas on putuktoidulisi taimi umbes 630 liiki.

Putuktoidulised taimed on fakultatiivsed heterotroofid, erinevalt enamikust taimedest, kes on obligaatsed autotroofid. Loomade püüdmiseks kasutavad taimed tavaliselt püünislehti.
Toomas Luhats

**Toomas Luhats** (sündinud 27. veebruaril 1979) on eesti meediajuht, produtsent ning endine raadio- ja teleajakirjanik. Ta on 1. juunist 2022 kuni 31. märtsini 2026 on ta Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liige. Alates 1. aprillist 2026 on ta TV3 Grupi juht.

Ta on lõpetanud 2001. aastal Concordia Rahvusvahelise Ülikooli meedia erialal. Ta on end täiendanud Columbia ülikoolis New Yorgis, IESE Navarra ülikoolis Barcelonas, UCLA Andersoni ärikoolis Californias ja lõpetanud 2002. aastal Eesti Diplomaatide Kooli.

Ajakirjanikuna on Toomas Luhats Eesti Rahvusringhäälingus juhtinud Eesti Televisiooni, Vikerraadio ja Raadio 2 hommikuprogramme, otseülekandeid, muusikasaateid, olnud laulupidude, "Tähelaeva" ja "Tööotsija" saatejuht ning saadete "Üheksandikud" ja "Teaduse superkangelased" produtsent. Ta on olnud Eesti Televisiooni ja Eesti Rahvusringhäälingu pressiesindaja ning töötanud ERRi hanketoimetuses sarjade ja filmide ostjana. 

2013. aastast töötas Luhats televisiooni ja multimeedia hankejuhina Telia Eestis. 2016. aastast oli kinoketi Cinamon Holding kommertsdirektor ja juhatuse liige. 

2019. aastal naasis Luhats Eesti Rahvusringhäälingusse, kus hakkas looma ja arendama järelevaatamiskeskkondi. Ta on 2020. aastal avatud ERRi veebikanali Jupiter kaasasutaja ning ta oli Jupiteri esimene peatoimetaja.

1. juunist 2022 kuni 31. märtsini 2026 töötab Toomas Luhats Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liikmena. Ta kureerib Eesti Telefilmi ja ETV, ETV2, ETV+ programmide tööd ning on hankeprogrammi, programmiteenistuse ja voogedastusprogrammi Jupiter juhtidele partneriks. Eesti Telefilmis on ta kaasa aidanud sarjade "Eesti (täielik ja kontrollitud) ajalugu", "Legend elu ajal", "Elu võimalikkusest maal", "Von Fock", "Armukelm: Varastatud lootus", "Lühhike öppetus eesti kultuurist", "Pimeduses" ja "Tüdruk Tallinnast" tootmisele. 

2019. aastal tuli ta ETV mälumängu-saatesarja "Eesti mäng" üldvõitjaks.

## Isiklikku
Toomas Luhatsi isa oli Toivo Luhats. 

Tema abikaasa on teleprodutsent Triin Luhats, peres kasvab kaks last.

## Viited
Granaatõuna värv

**"Granaatõuna värv"** on Nõukogude Liidus 1968. aastal valminud draamafilm, mis räägib poeetiliselt luuletaja Sajath-Nova elust.

Filmi lavastas Sergei Paradžanov. 

## Tootmine ja näitamine
Võtted toimusid Armeenias mitmes kohas, sealhulgas Lori maakonnas Ardvi küla Johannese kirikus.

Tsensuuri nõudmisel pidi Paradžanov filmi ümber monteerima ning asendama pealkirja "Sajath-Nova" pealkirjaga "Granaatõuna värv".   

Film esilinastus 29. augustil 1969. 

Üleliidulise vaataja jaoks monteeriti film Sergei Jutkevitši juhendamisel uuesti ümber. Sellest versioonist tehti kinodes näitamiseks 143 koopiat ning see tuli ekraanidele 1973. aastal, filmi vaatas kinodes 1,03 miljonit inimest. 
 
## Osades
*Sophiko Tšhiaureli
*Melkon Aleksanjan
*Vilen Galstjan
*Giorgi Gegetšori
*Spartak Bagašvili
Štšaslõva

**Štšaslõva** (ukraina keeles Щаслива) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 810. Pindala on 3,015 km².
Vardenis

**Vardenis** (armeenia keeles Վարդենիս) on linn Armeenia Gegharkhunikhi maakonna kagunurgas. 

Linn asub Masriki jõe orus. 

Vardenis paikneb pealinnast Jerevanist 170 km kaugusel ja maakonnakeskusest Gavarist 75 kilomeetri kaugusel. 

Linna haldusala on 3006 hektarit, millest linn ise hõlmab 736 hektarit. 

Linnastaatuse sai Vardenis 1995. aastal.


File:Vardenis 012.jpg|Vardenis.
File:Vardenis002.jpg|Kirik Vardenisis.
File:Vardenis020.jpg|Monument langenud sõduritele.
File:Vardenis025.jpg|Sissesõit linna.


## Välislingid
Armeeniakeelne Vikipeedia

**Armeeniakeelne Vikipeedia** (armeenia keeles Վիքիպեդիա Ազատ Հանրագիտարան) on vaba sisuga veebipõhise entsüklopeedia Vikipeedia armeeniakeelne versioon. 

Veebruaris 2003 alustatud võrguentsüklopeedias oli 1. detsembril 2014 kokku 140 087 artiklit, 3. oktoobril 2015 kokku 187 111 artiklit ja 22. veebruaril 2019 kokku 252 217 artiklit. 2019. aasta veebruari seisuga on armeeniakeelne Vikipeedia artiklite arvult 35. keeleversioon.

Praegu on seal  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Artiklite arvu statistika

*10 000 artiklit täitus 3. augustil 2010
*50 000 artiklit täitus 1. augustil 2013
*100 000 artiklit täitus 2. detsembril 2013
*150 000 artiklit täitus 16. märtsil 2015
*200 000 artiklit täitus 1. juunil 2016
*250 000 artiklit täitus 5. jaanuaril 2019
*300 000 artiklit täitus 29. juulil 2023

## Viited

## Välislingid

* Armeeniakeelne Vikipeedia
Bothrocophias

***Bothrocophias*** on maoperekond. 

## Klassifikatsioon
Perekonda *Bothrocophias* klassifitseeritakse  roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Bothrocophias andianus]]* Amaral, 1923
* *[[Bothrocophias campbelli]]* (Freire-Lascano, 1991)
* *[[Bothrocophias colombianus]]* (Rendahl & Vestergren, 1940)
* *[[Bothrocophias hyoprora]]* (Amaral, 1935)
* *[[Bothrocophias microphthalmus]]* (Cope, 1876)
* *[[Bothrocophias myersi]]* Gutberlet & Campbell, 2001.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Bothrocophias]] seisuga 04.12.2013.*
Arpa

**Arpa** (armeenia keeles Արփա, aserbaidžaani keeles Arpaçay) on jõgi, mille lähe on Armeenias ja mis voolab läbi Nahhitševani Aserbaidžaanis.

Jõelähe on Vajotsh Dzori maakonnas. Arpa on Araksi vasakpoolne lisajõgi. 

Arpa on 128 km pikk ja selle vooluhulk on 14 m³/s.

Jõe äärde ehitati 1980 Spandarjani veehoidla. Jõe ääres asuvast Areni-1 koopakompleksist avastati 2007. aastal Areni-1 veiniköök.
Joss Ackland

**Sidney Edmond Jocelyn Ackland** CBE, tuntud ka kui **Joss Ackland** (29. veebruar 1928 London, North Kensington – 19. november 2023) oli Inglismaa näitleja, kes on mänginud enam kui 130 filmi- ja seriaalirollis.

Ackland abiellus 1951. aastal Rosemary Kirkcaldyga ning oli abielus kuni Rosemary surmani 2002. aastal. Abielust sündis 7 last, 5 tütart ja 2 poega.

## Elulooraamatud
* Joss Ackland. I Must Be In There Somewhere (autobiography). Hodder and Stoughton, 1989. ISBN 978-0-09-193347-0
* Joss Ackland. My Better Half and Me. Ebury Press, 2010. ISBN 978-0-09-193347-0

## Viited

## Välislingid
*Joss Ackland IMDb-s vaadatud 04.12.2013
*Joss Ackland IBDB-s vaadatud 04.12.2013