open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1937. aasta Semmeringi maleturniir

**Semmeringi-Badeni maleturniir 1937** oli Alam-Austrias septembris 1937 toimunud rahvusvaheline maleturniir.

Tugevakoosseisuline kaheksa osavõtjaga kaheringiline turniir peeti mägikuurordis Semmeringis ja Badenis. Turniiri peakohtunik oli esimese ringi ajal Max Euwe. Seejärel jätkas peakohtunikuna Rudolf Spielmann.

Kuigi Aleksandr Alehhin ja Max Euwe turniiril ei mänginud (valmistused MM-revanšmatšiks), kujunes Semmeringi turniirist üks 1937. aasta tähtsamaid malesündmusi. Osa võtsid eksmaailmameister José Raúl Capablanca, FIDE poolt tiitlipretendendiks nimetatud Salo Flohr, ameerika suurmeistrid Samuel Reshevsky ja Reuben Fine, Austria meister Erich Eliskases, juunis Ķemeri maleturniiril esikohta jaganud Läti suurmeister Vladimirs Petrovs, Nõukogude Liidu maletaja Vjatšeslav Ragozin ja 21-aastane Eesti maletaja Paul Keres. Capablancale maksti osavõtu eest lisahonorari 500 USA dollarit. Esikoha rahaline auhind oli 2500 Austria šillingit. Euwe arvates olid suuremad võidušansid Flohril.

Pärast esimest ringi juhtis Keres, edestades teisel kohal olevat Fine'i poole punktiga.

## Turniiri lõpptulemus
1. **Keres** 9 punkti, 2. Fine 8 p, 3.–4. Capablanca ja Reshevsky 7,5 p, 5. Flohr 7 p, 6.–7. Eliskases ja Ragozin, 8. Petrovs 5 p.


Fail: Paul Keres.jpg |Paul Keres, võitja
Fail: José Raúl Capablanca c1930.jpg |J. R. Capablanca, 3.–4. koht
Fail: Samuel Reshevsky in 1948.jpg |Samuel Reshevsky, 3.–4. koht
Fail: Salo Flohr 1933.jpg |Salo Flohr, sai viienda koha


## Viited

## Välislingid
*Semmering/Baden Tournament. chessgames.com
*Semmering/Baden 1937. chessgames.com
*Semmering 1937. 365chess.com
Tuczno

**Tuczno** (saksa keeles *Tütz*, varem ka *Tietz*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Wałczi maakonnas, Tuczno valla halduskeskus.

Tuczno sai linnaõigused 1331. aastal. 1368. aastal läks linn Poola Kuningriigi võimu alla. Esimese Poola jagamise tulemusel läks Tuczno 1772. aastal Preisi kuningriigi koosseisu. Poolale tagasi läks Tuczno 1945. aastal.

## Viited
Punasefiguuriline stiil

**Punasefiguuriline stiil** on muistsetes kultuurides kasutatav maalimisviis (nt vaasidel), mis on mustafiguurilisest stiilist hilisem. Punasefiguurilises stiilis on figuurid punasevärvilised ja taust on tume. Seda vaasistiili kasutati näiteks Vana-Kreekas ja etruskide kultuuris.
Biały Bór

**Biały Bór** (saksa *Baldenburg*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Szczecineki maakonnas, Biały Bóri valla halduskeskus.

Asulat on esmamainitud 13. sajandi lõpul, linnaõigused sai 1382. aastal. 1466. aastal läks Biały Bór Poola Kuningriigi võimu alla. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Biały Bór 1772. aastal Preisi kuningriigi koosseisu. 1945. aastast alates on Biały Bór taas Poola koosseisus.

## Viited
Anna Soubry

**Anna Mary Soubry** (sündinud 7. detsembril 1956) on Briti poliitik, advokaat ja ajakirjanik. Ta on olnud Suurbritannia parlamendi alamkoja liige (Broxtowe valimisringkond Nottinghamshire's) 2010–2019. Ta valiti parlamenti konservatiivse partei liikmena, kuid lahkus sealt 2019, et asutada Change UK.

Soubry oli 2013–2015 kaitseväe personali ja veteranide minister ning 2015–2016 väikeettevõtete, tööstuse ja ettevõtluse minister. 2019. aasta veebruaris lahkus ta konservatiivsest parteist ja asutas partei Change UK, saades 2019. aasta juunis viimase liidriks.

Soubry kasvas üles Dunham-on-Trentis Nottinghamshire's ja lõpetas Birminghami Ülikooli 1979 õigusteaduse alal. 1981–1995 töötas ta ajakirjanikuna peamiselt televisioonis, kuid 1995. aastast advokatuuris kriminaalõiguse vallas. 2010. aasta valimistel valiti ta konservatiivse partei kandidaadina parlamenti.

Ta pooldab Suurbritannia jäämist Euroopa Liidu liikmeks. 2016. septembris kritiseeris ta teravalt Vote Leave'i kampaaniat pärast seda, kui selgus, et kampaania käigus antud lubadus iganädalasest 350 miljoni naela suurusest lisarahastusest Briti riiklikule tervishoiusüsteemile (NHS) on Brexiti-järgsetest plaanidest kadunud.

## Viited
Parell

**Parell** (prantsuse keeles *perelle*, *parelle*, *perelle d'Auvergne*) ehk **prantsuse punane** on värvaine, mida Prantsusmaal alates 18. sajandist toodeti purusamblikust *[[Ochrolechia parella]]*. Samblikust saadav värvus oli veinipunane kuni ploomililla.

Värvi valmistamise protsess oli sama mis orselli puhul, sisaldades uriinis kääritamist ja töötlemist lubjaveega.

## Viited
Roman Skrõpin

**Roman Skrõpin** (ukraina keeles Роман Андрійович Скрипін; sündinud 27. mail 1973 Poltavas) on Ukraina ajakirjanik.

## Haridus
Skrõpin on lõpetanud 1997. aastal Kiievi ülikooli ajakirjanduse erialal. 

## Tegevus ajakirjanikuna
1990. aastatel töötas Skrõpin mitmes meediaväljaandes, sealhulgas ka televisioonis. 

2002. aastal pälvis ta tähelepanu sõnavõtuga tsensuuri ja sõnavabaduse teemal, süüdistades toonast presidenti Leonid Kutšmad ajakirjanike töö võimatuks muutmises.

2016. aastal käivitas ta koos Danõlo Janevskõiga meediaprojektid Skrypin.ua ja Ukrainian Media Network. Enne seda oli ta lahkunud Hromadske Televisioonist, kusjuures tema valdusse jäi ka domeen hromadske.tv. 

Omaenda meediaprojekti kõrvalt töötas Skrõpin aastatel 2018–2019 ka telekanalis ATR saatejuhina, juhtides vestlussaadet "Prime: Skrõpin".

## Viited

## Välislingid
*Skrypin.ua
Sandie Shaw

**Sandie Shaw**, MBE (sünninimega **Sandra Ann Goodrich**; sündinud 26. veebruaril 1947) on inglise laulja.

1960. aastatel oli kolm tema singlit Suurbritannia edetabelite tipus: "(There's) Always Something There to Remind Me" (1964), "Long Live Love" (1965) ja "Puppet on a String" (1967). Lauluga "Puppet on a String" võitis ta 1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse, saades enam kui kaks korda rohkem hääli kui teiseks jäänud laul. Tegu oli Suurbritannia esimese võiduga lauluvõistlusel.
Aubry-du-Hainaut

**Aubry-du-Hainaut** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoy-lez-Valenciennesi kantonis.

## Viited
Kolk (perekonnanimi)

**Kolk** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kolk 615 inimesel: 293 mehel ja 322 naisel. Perekonnanimede levikult on Kolk meeste seas 150. kohal ja naiste seas 157. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 23,96.

## Nime kandjaid
*Aadu Kolk, eesti veterinaararst ja õppejõud (1937–2013)
*Anneli Kolk, eesti arstiteadlane (1953–)
*August Kolk, Nõukogude riigiametnik (1924–)
*Elisa Kolk, eesti laulja (1997–)
*Ellen Kolk, eesti kujur (1942–)
*Enno Kolk, eesti matemaatik (1941–)
*Helgi Kolk, eesti arstiteadlane (1963–)
*Helmut Kolk, eesti agronoom (1909–2000)
*Hugo Kolk, Eesti sõjaväelane (1900–1991)
*Juhan Kolk, eesti füüsik ja ettevõtja (1956–)
*Jüri Kolk, eesti kirjanik, tõlkija ja publitsist (1972–) 
*Kaspar Kolk, eesti klassikaline filoloog ja tõlkija (1971–) 
*Lembit Kolk, eesti sportlane, treener ja riigiametnik (1944–)
*Madis Kolk, eesti muusikateadlane, pianist ja muusikaajakirjanik (1953–)
*Madis Kolk, Muhu vallavanem (1905–1971)
*Madis Kolk, eesti teatriteadlane ja -kriitik (1974–) 
*Maria Kolk, Eesti pikaealine (1910–2018)
*Marek Kolk, eesti pokkerimängija (1971–)
*Marek Kolk, eesti matemaatik (1978–)
*Raimond Kolk, eesti luuletaja ja proosakirjanik (1924–1992)
*Rein Kolk, eesti arstiteadlane (1961–)
*Toomas Kolk, eesti laulja (1987–)
*Udo Kolk, eesti folklorist (1927–1998)
*...

## Viited
Auby

**Auby** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.

See on tsingitootmise keskus ja Nyrstarile kuuluva tehase asupaik.


Fail:Auby (Nord, Fr) mairie 01.JPG|Auby raekoda
Pilt:Population - Municipality code 59028.svg|Auby rahvaarv 1962–2008
File:Auby maisons01.JPG|Auby majad


## Sõpruslinnad
*  Czeladź

## Viited
2019. aasta Suurbritannia parlamendivalimised

2019. aasta Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa ühendkuningriigi parlamendi alamkoja üldvalimised peeti 12. detsembril 650 ühemandaadilises valimisringkonnas. Tegu oli alates 1923. aastast esimeste detsembris toimuvate Briti üldvalimistega. Valimised kuulutati lühikese etteteatamisega välja 2019. aasta oktoobris. Iga Ühendkuningriigi valimisringkond valis alamkotta ühe parlamendiliikme majoritaarse ehk "võitja võtab kõik" süsteemi alusel.

Valimised võitis Boris Johnsoni juhitav valitsev Konservatiivne partei, saades suurima võidu pärast Margaret Thatcheri 1987. aasta valimistulemust. See võimaldab Johnsonil lahkuda Euroopa Liidust 31. jaanuariks 2020. Jeremy Corbyni juhitud leiboristid said ajaloo halvima tulemuse pärast 1935. aastat. Liberaaldemokraatliku erakonna juht Jo Swinson kaotas oma parlamendikoha ja teatas kohe, et astub juhi kohalt tagasi. Šotimaal sai suurvõidu uut iseseisvusreferendumit nõudev ja Euroopa Liitu jääda sooviv Šoti Rahvuspartei. Esimest korda ajaloos valiti Põhja-Iirimaal (mis samuti toetab Euroopa Liitu jäämist) rohkem Iiri vabariiklastest saadikuid kui unioniste.

## Osalenud parteid

**Põhja-Iirimaa (viis suurima häälte arvuga parteid)**

## Viited
Frontispiss

**Frontispiss** ehk **palgeleht** on raamatu tiitellehe vastas asetsev kunstiliselt kujundatud lehekülg. Sellel võib olla kujutatud illustratsioon või autori portreepilt.

## Viited
Człopa

**Człopa** (saksa *Schloppe*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Wałczi maakonnas, Człopa valla halduskeskus. Człopa asub Wałczist umbes 32 km kagus.

Alates 12. sajandist oli asula Poola Kuningriigi piires, linnaõigused sai enne 1352. aastat. Esimese Poola jagamise tulemusel läks Człopa 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Alates 1945. aastast on linn jälle Poola koosseisus.

## Viited
Gregorio Paltrinieri

**Gregorio Paltrinieri** (sündinud 5. septembril 1994 Carpis) on Itaalia ujuja.

Ta on olümpiavõitja 1500 m vabaujumises. Paltrinieri nimel on praegune 1500 m vabaujumise lühiraja maailmarekord 14.08,06. Samuti on tema nimel 50 m basseini Euroopa rekordid 800 m ja 1500 m vabaujumises aegadega 7.39,27 ja 14. 34,04. 

Ta andis endast märku 2011. aastal, kui 16-aastaselt võitis 1500 m vabaujumise "48. Sette Colli Trophy" võistlusel ajaga 15.04,90. See saavutas kõigi aegade neljanda parima aja Itaalias ja suutis parandada oma aega viisteist sekundit, võrreldes varasemaga 15.19,57.

2012. aastal tuli ta 1500 m Euroopa meistriks, võites Debrecenis toimunud Euroopa meistrivõistlustel ajaga 14.48,92 kuldmedali. Samal aastal osales ta Londoni suveolümpiamängudel, saavutades 1500 m vabaujumises 5. koha. Järgmisel aastal võitis ta oma esimese medali maailmameistrivõistlustel, kui Barcelonas sai pronksi, parandades ühtlasi ka Federico Colbertaldo Itaalia rekordit.
Arno Kamminga

**Arno Kamminga** (sündinud 22. oktoobril 1995 Katwijkis) on Hollandi ujuja, kes on spetsialiseerunud 50 m, 100 m ja 200 meetri rinnuliujumisele. Kamminga treenib Mark Faberi juhendamisel; varem treenis ta Martin Truijensi, Kees Robbertseni ja Bregje van der Pluijmi juhendamisel. Kamminga on 50, 100 ja 200 meetri rinnuliujumises Hollandi rekordi omanik. Ta võitis kullad 100 m ja 200 m rinnuliujumises 2019. aasta lühiraja ujumise Euroopa meistrivõistlustel ja 4 × 50 m kompleksujumises segavõistkondadele 2017. aasta lühiraja ujumise Euroopa meistrivõistlustel.

## Isiklikud rekordid

*Seisuga 7. detsember 2019*
*25 m bassein

*50 m bassein
Katwijk

**Katwijk** on Lõuna-Hollandi provintsis asuv mereäärne linn, mis asub Hollandi keskosas. Oude Rijni ('vana Rein') jõgi suubub läbi linna Põhjamereni.

Katwijk asub Põhjamere ääres, Leidenist loodes ja Haagist 16 km põhja pool. See piirneb Noordwijki, Teylingeni, Oegstgeesti, Leideni ja Wassenaari omavalitsustega.

Linna pindala on 31,13 km2, millest 6,59 km2 võtavad enda alla veekogud. 2019. aasta jaanuaris oli Katwijkis 65 312 elanikku. 

Katwijk on suurim linn Duin-en Bollenstreekis ('luidete ja sibulate piirkond').

## Viited
Bugnicourt

**Bugnicourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aniche'i kantonis.

Seal on väike äripark *Parc d'activités de la Tuilerie*, kus võõrustatakse mitmeid loome- ja tootmisettevõtteid. 

Igas augustis tähistab linn "Fete du Boeuf" (veiselihafestivali).

## Viited
Barkava vald

**Barkava vald** (läti keeles *Barkavas pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mētriena, Ošupe, Prauliena, Varakļāni, Murmastiene ja Indrāni vallaga, samuti ka Rēzekne piirkonna Nagļi ja Dekšārese vallaga.

Valla pindala on 188 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1382 inimest. Valla halduskeskus on Barkava küla. Vallamaja asub aadressil Brīvības iela 9, vallavanem on Aigars Šķēls.

## Ajalugu

Barkava vald moodustati aastal 1866. Aastal 1873 liideti sellega Murmastiene vald. Vallas asusid Barkava mõis (3623 ha) ja Murmastiene mõis (2153 ha). Aastal 1935 oli Barkava valla pindala 277,2 km² ja seal oli 5235 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Barkava, Borbaļi, Čeržinieki, Murmastiene ja Sumenieki külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Barkava külanõukoguga likvideeritavad Čeržinieki külanõukogu kolhoosi Arājs maad, aastal 1954 aga likvideeritav Sumenieki külanõukogu. Aastal 1977 liideti sellega veel osa likvideeritavast Saikava külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Madona piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Malmuta II asulakoht. Regionaalse kaitse all on Lisiņa (ka Aizkārkle või Bozēni) linnamägi ja Barkava katoliku kirik. Regionaalse kaitse all on Aizkārkle muinaskalmed.

## Loodus

Vald asub Ida-Läti madalikul. Kõrgeim koht asub Stalīdzāni lähistel (116,3 m). Suurim jõgi on Aiviekste. Valda jääb osaliselt Lubāns. Vallas asub Lielsala soo, osaliselt ka Teiča soo.

Looduskaitse all on Mālsala tamm, Zaļmežnieki tamm, Jaunsiliņi tamm, Dubītese mänd, Tīrumnieki tamm, Kraukļase mänd ja kuus nimetut põlispuud. Vallas asub Lielsala soo hoiuala pindalaga 204 ha. Osaliselt jääb valla aladele Teiči looduskaitseala, valla idaosa jääb osalt Lubānsi märgala hoiualale, lõunaosa aga Barkava tammesalu hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1294 lätlast, 37 venelast, 6 valgevenelast, 5 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Lielsalas purvs ziemā.jpg|Lielsala soo
Barkava parish, LV-4834, Latvia - panoramio.jpg|Valla maastik


## Viited

## Välislingid
Barkava

**Barkava** (latgali **Borkova**) on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas, Barkava valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel Ida-Läti madalikul, Lubānsi järvest 10 kilomeetrit läänes. Barkava jääb piirkonna keskusest Madonast 30 ja Riiast 186 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad põhikool, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu, haridust annab veel Jēkabpilsi kolledži allüksus. Sinna jääb Barkava bussipeatus.

Barkava on kujunenud aastal 1822 valminud katoliku kiriku juurde. Nime on see saanud lähedal Muiža külas asunud Barkava mõisa omanike Borchide ja saksakeelse mõisa (*hof*) liitumisel. Külla asus elama ka palju vanausulisi. Katoliku kirik on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis. 

Nõukogude perioodil ehitati küla välja kui kohaliku sovhoosi keskasula.

Barkava on üks neist piirkondadest Lätis, mida on enim tabanud Sosnovski karuputke invasioon. Küla jääb osaliselt Teiči looduskaitseala kaitsevööndisse.

Barkava kalmistul asub Nõukogude sõdurite matmispaik, kuhu on maetud ka Ivan Kurganski.

## Elanike arv


* 152 (1897)
* 233 (1935)
* 309 (1970)
* 808 (1979)
* 956 (1989)
* 908 (2000)

* 817 (2008)
* 774 (2011)
* 719 (2017)
* 734 (2019)
* 697 (2021)
* 683 (2025)

## Viited
James Van Allen

**James Van Allen** (7. september 1914 – 9. august 2006) oli Ameerika Ühendriikide astrofüüsik.

Ta oli kosmosest magnetosfääri uurimise teerajajaid. Rahvusvahelisel geofüüsika aastal avastati Explorer 1 abil Van Alleni kiirgusvöönd. Vööndi olemasolu kinnitas Explorer 3. Kiirgusvööndid avastati Van Alleni Geiger-Mülleri torude abil ning vöönd on nimetatud Van Alleni järgi.

Van Allen suri 9. augustil 2006 südamepuudulikkuse tagajärjel.

## Tunnustus
*1960 – Richtmyeri mälestusauhind

## Viited
Siân Berry

**Siân Rebecca Berry** (sündinud 9. juuli 1974) on Briti poliitik ja alates 4. septembrist 2018 Inglismaa ja Walesi rohelise partei kaasjuht Jonathan Bartley kõrval. Ta oli roheliste kandidaat 2008. ja 2016. aasta Londoni linnapea valimistel, saavutades vastavalt neljanda ja kolmanda tulemuse. Praegu on ta Londoni assamblee liige ja alates 2014 Camdeni linnaosavalitsuse liige (ainsa rohelisena).

Ta õppis Oxfordi Ülikoolis metallurgiat ja materjaliteadust ning lõpetas selle magistrikraadiga inseneriteaduse alal.

Ta on muuhulgas kirjutanud raamatud "50 viisi kodu ja aia rohelisemaks majandamiseks" ja "50 viisi vee ja energia säästmiseks" (eesti keeles mõlemad Maalehe Raamat, 2008).
Inglismaa ja Walesi Roheline Partei

**Inglismaa ja Walesi Roheline Partei** (**GPEW**; kõmri keeles: *Plaid Werdd Cymru a Lloegr*) on roheline vasakpoolne poliitiline partei Inglismaal ja Walesis. Partei peakontor asub Londonis ning selle kaasjuhid on Siân Berry and Jonathan Bartley. Rohelistel on Suurbritannia parlamendi alamkojas üks (MP Caroline Lucas), Lordide kojas kaks ja Euroopa Parlamendis seitse kohta.

Maailmavaateliselt kombineerib partei keskkondlust vasaktsentristliku majanduspoliitikaga, mille hulka kuuluvad hästi rahastatud ja kohaliku kontrolli all olevad avalikud teenused ja riigi tasandil reguleeritud kapitalism. Partei sotsiaalpoliitilised vaated on progressiivsed teemadel nagu kodanikuvabadused, LGBT õigused, narkopoliitika ja loomakaitse. Partei pooldab proportsionaalset valimissüsteemi, kodanikupalka ja demokraatlikku osalust.

## Välislingid
* Koduleht
Prauliena vald

**Prauliena vald** (läti keeles *Praulienas pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Madona linnaga ning Mētriena, Barkava, Ļaudona, Sarkaņi, Mārciena, Lazdona ja Indrāni vallaga.

Valla pindala on 198 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1641 inimest. Valla halduskeskus on Prauliena küla. Vallamaja asub aadressil Kalna iela 2, vallavanem on Valdis Gotlaufs.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli Prauliena valla pindala 91,4 km² ja seal oli 1678 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Prauliena ja Silnieki külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Prauliena külanõukoguga likvideeritav Silnieki külanõukogu. Aastal 1968 liideti külanõukoguga Saikava külanõukogu kolhoos Sarkanā zvaigzne ja osa sovhoosi Prauliena maadest, ent osa Toce sovhoosi maadest liideti Lazdona külanõukoguga. Aastal 1974 liideti külanõukoguga osa Lazdona külanõukogu alasid, aastal 1977 veel osa Lazdona külanõukogust, Ļaudona külanõukogust ja likvideeritavast Saikava külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Madona piirkonda.

## Loodus

Vald asub Ida-Läti madalikul. Kõrgeim koht asub Madona lähistel (147,1 m). Suurim jõgi on Aiviekste, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Kuja. Vallas on 19 järve, suurim neist on Baltiņi järv pindalaga 16 hektarit.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Strupīši muinaskalmed ehk Kalmemägi, Ūbāni linnamägi, Prauliena muinaskalmed ehk Krāsmata, Rozase muinaskalmed ja Aizārese muinaskalmed ehk Kõrge saar. Kohaliku kaitse all on Ganiņi keskaegne kalmistu. Regionaalse kaitse all on Upsti muinaskalmed, Trakši muinaskalmed, hiiepaik Ūbāni Kirikumägi või Tammemägi, Sīļi muinaskalmed ehk Kalmemägi, Prauliena kooli muinaskalmed, Vecsaikava ehk Kalmemäe muinaskalmed, Baltiņi muinaskalmed ja Aizpurvi muinaskalmed ehk Krāsmata.

Looduskaitse all on Velna Skroderis, Ezernieki või Plāte kivi, Plāte tamm, Prauliena Alleelehis, Prauliena Lossiaia pärn, Klēbeki pärn, Vecsaikava pärn, Vecsaikava tamm, Amatnieki tamm, Kaitseväe maja tammed, Glāznieki tammed, Glāznieki künnapuu, Graviņase mänd, Liepkalni tamm, Grantiņi tamm, Kaņķi elupuu, Rozukalnsi tamm, Libe tammed, Rempēni tamm, Auziņi kadakas, Tece tammed, Kuja jõe 1. tamm, Cīrulīši tamm ja neli nimetut põlispuud. Osaliselt jäävad valla aladele Aiviekste luha looduspark ja Kuja looduspark.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1387 lätlast, 89 venelast, 12 valgevenelast, 9 poolakat ja 4 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Auziņu paeglis Praulienas pagastā. 2001-08-25 - panoramio.jpg|Auziņi kadakas
Visagala stacija 15.JPG|Visagalsi raudteejaam


## Viited

## Välislingid
Orja keel

**Orja keel** on Tori-kverba keelte hulka kuuluv paapua keel, mida kõneldakse Indoneesia Lääne-Paapua provintsis.

Kõnelejate arv on umbes 1600.

Orja keeles on 16 konsonantfoneemi ja 7 vokaalfoneemi.

Konsonandid:
:

Vokaalid:

## Viited

## Välislingid

*https://glottolog.org/resource/languoid/id/orya1242
*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_ory
*http://transnewguinea.org/language/orya
Tillemanni kell

**Tillemanni kell** oli Tartus Promenaadi tänaval asunud avalik kell, üks peamisi kokkusaamiskohti Teise maailmasõja eelses Tartus. Kella valmistas H. Tillemanni kella- ja kullasepa tööstus.

Sõjas hävis Tillemanni kell ja selle lähedal paiknenud hoonestus linna pommitamisel, hiljem ehitati sinna Tartu kaubahall ja täpne koht jäi Postimaja (praegune Playtech) alla. 

Tillemanni kella on nimetatud korduvalt kirjasõnas, näiteks Kaia Lehe raamatus "Tillemanni kella all".

Tillemanni kella alt algab näitus “Randevuu. Kohtumispaik Tartu”.

## Viited

## Välislingid
* Tillemanni kella foto. *Eesti Fotopärand*
Liezēre vald

**Liezēre vald** (läti keeles *Liezēres pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Arona, Vestiena, Cesvaine ja Jumurda vallaga, Gulbene piirkonna Druviena vallaga ning Cēsise piirkonna Jaunpiebalga, Ineši ja Vecpiebalga vallaga.

Valla pindala on 255 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1344 inimest. Valla halduskeskus on Liezēre küla. Vallavanem on Artūrs Vāvere.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli **Liezere valla** pindala 112,3 km² ja seal oli 1972 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Liezēre ja Ozoli külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Liezēre külanõukoguga likvideeritav Ozoli külanõukogu, aastal 1975 aga likvideeritav Mēdzūla külanõukogu. Aastal 1977 liideti sellega veel osa Arona külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Madona piirkonda.

## Loodus

Vald asub Vidzeme kõrgustikul, osalt aga Ida-Läti madalikul. Tähtsamad jõed on Ogre jõgi, Tirza jõgi ja Kuja. Suuremad järved on Liezēris (105,9 ha), Gulbēris (87,2 ha), Ūbēris (30,6 ha), Sezēris (29 ha), Dziļūkste järv (28,3 ha), Atstirve järv (20,7 ha), Sieži järv (16,6 ha) ja Govenis (10,5 ha).

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lubeja linnamägi, Salnaskrogsi muinaskalmed, Avotiņi muinaskalmed, Liezēre järve asulakoht ja Stārķi saarekese asulakoht. Kohaliku kaitse all on Lapēni muinaskalmed ehk Katkuhauad, Dārznieki muinaskalmed ja hiiepaik  Puļķi Kuradikivi. Dzeņi muinaskalmed, Tirguskalni muinaskalmed, Liezēre linnamägi, Puļķi muinaskalmed, Avotiņi linnamägi, Ogriņi asulakoht, Ozolmuiža muinaskalmed, Dzeņi muinaskalmed ehk Kalmemägi,  Blukase muinaskalmed, Zvejnieki muinaskalmed ehk Rootsi hauad, Lejasviglaji muinaskalmed, Cērpi muinaskalmed ehk Kaseküngas, Cērpi keskaegne kalmistu ehk Marjaküngas, Lejasstukuļese muinaskalmed, Piekalneskurmi keskaegne kalmistu, Gulbēre muinaskalmed ja Pelavi muinaskalmed.

Looduskaitse all on Rudēni tamm ja üksteist nimetut põlispuud.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1259 lätlast, 35 venelast, 9 valgevenelast, 7 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane.  

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
1937. aasta Pärnu maleturniir

**Pärnu maleturniir 1937** oli Pärnus 1937. aastal korraldatud rahvusvaheline maleturniir. 

Eesti esivõistlustele (võitis Paul Schmidt Ilmar Raua ees) järgnes juulis 1937 sõjaeelse Eesti tähelepanuväärseima malesündmusena tugevakoosseisuline rahvusvaheline turniir Pärnus. Osavõtjate hulgas oli kolm suurmeistrit (Salo Flohr, Gideon Ståhlberg ja Savielly Tartakower) ja kaks rahvusvahelist meistrit (Paul Keres, Karel Opočenský), kellest suurmeister Flohr kandis tollal maailmameistri kandidaadi nimetust.

Pärnu linnavalitsus oli nõus osavõtjate ülalpidamise enda kanda võtma, kui lisaks Keresele võistleb veel kolm nimekat maletajat. Tartakowerilt ja Ståhlbergilt polnud raske nõusolekut osalemiseks saada. Raskusi oli kolmanda tippmaletaja leidmisel, sest Samuel Reshevsky, Aleksandr Alehhini, Salo Flohri  ja Reuben Fine'i nõutud osavõtuhonorarid olid liialt kõrged. Viimaks õnnestus Keresel Flohri nõutud summat vähemaks saada ja nii jõuti kokkuleppele.

Suurem osa turniiri korraldustööst langes Kerese õlule. Turniir peeti suvekasiino Punases saalis. Keres lõi lisaks muule kaasa samal ajal Pärnus alanud rahvusvahelistel tennisevõistlustel.

Eesti meedia teatel Eesti esindajate Schmidti, Raua ja Feliks Villardi šansse ei peetud millekski. Kui pärast võistlust küsiti turniiri võitnud Paul Schmidtilt kommentaari, vastas too enesekindlalt: "Mu praegune edu ei olnud mulle üllatuseks." Esmaspäevas kirjutati: "Kui Schmidt füüsiliselt ei nõrgene, siis näeme Eestis peatselt kaht suurmeistrit."
 
## Paremusjärjestus
1. **Schmidt** 5,5 punkti, 2.–4. Keres, Flohr ja Ståhlberg 4,5 p, 5. Tartakower 4 p, 6. Opočenský 3,5 p, 7. Raud 1,5 p, 8. Villard 0 p.


Fail: Paul Keres.jpg |Paul Keres, turniiri 2.–4. koht
Fail: Salo Flohr in 1946.jpg |Salo Flohr, turniiri 2.–4. koht
Fail: Gideon Stahlberg 1961.jpg|Gideon Ståhlberg, turniiri 2.–4. koht
Fail: Schaaktoernooi Baarn, Bestanddeelnr 902-1557.jpg|Savielly Tartakower, turniiri 5. koht


## Vaata ka
*1935. aasta Tallinna maleturniir
*1945. aasta Eesti NSV lahtised meistrivõistlused 
*1947. aasta Pärnu maleturniir
*1955. aasta Pärnu maleturniir

## Viited
1947. aasta Pärnu maleturniir

**Pärnu maleturniir 1947** oli Pärnus 1947. aastal korraldatud üleliiduline maleturniir – Nõukogude Liidu tippmaletajate treeningturniir enne matši Inglismaaga. 

Märtsis 1947 tuli Paul Keres NSV Liidu malemeistriks. Pärast võistlust asus Keres organiseerima **Pärnu treeningturniiri**. 14 osavõtjaga turniir peeti juulis-augustis 1947 Endla teatri  saalis.

Pärnusse saabus peaaegu kogu Nõukogude Liidu maleparemik (peale Mihhail Botvinniku ja Vjatšeslav Ragozini). NSV Liidu suurmeistritest olid võistlemas  (lisaks Keresele) Aleksandr Kotov, Igor Bondarevski, Andor Lilienthal, Vassili Smõslov, Salo Flohr ja Issaak Boleslavski. Lisaks neile mängisid viimastel NSV Liidu meistrivõistlustel 12 parema hulka jõudnud Aleksandr Toluš, David Bronštein, Genrihh Kasparjan ja Vladimir Makogonov. Kutse osalemiseks said ka Moskva linna malemeister Vladimir Simagin, Eesti malemeister Raul Renter ja 20-aastane esimese järgu maletaja Jüri Randviir. 

Avaaktusel esines külaliste nimel vanim NSV Liidu suurmeister Grigori Löwenfisch, kes aga ise turniiril ei mänginud.

## Paremusjärjestus
1. **Keres** 9,5 punkti, 2. Kotov 9 p, 3. Lilienthal 8,5 p, 4.–6. Boleslavski, Bronštein, Smõslov 8 p, 7. Kasparjan 7,5 p, 8. Flohr 7 p, 9. Bondarevski 6 p, 10. Toluš 5,5 p, 11. Makagonov 5 p, 12. Simagin 4 p, 13. Renter 3 p, 14. Randviir 2 p.


Fail: IBM-schaaktoernooi van start. De Russische grootmeester A. Kotow, Bestanddeelnr 921-5140.jpg |Aleksandr Kotov, turniiri 2. koht
Fail: Andor Lilienthal.jpg|Andor Lilienthal, turniiri 3. koht
Fail: IsaacBoleslavsky 1960.jpg |Issaak Boleslavski, turniiri 4.–6. koht
Fail: David Bronstein in 1954.jpg|David Bronštein, turniiri 4.–6. koht
Fail: Vassily Smyslov in 1954.jpg|Vassili Smõslov, turniiri 4.–6. koht


## Pärast treeningturniiri
Pärast Pärnu turniiri käis NSV Liidu malekoondis Inglismaal. Võistkonna esimesel laual mänginud Paul Keres võitis Conel Hugh O'Donel Alexanderi 1,5:0,5. Matš Inglismaaga võideti 15:5.

## Vaata ka
*1937. aasta Pärnu maleturniir
*1945. aasta Eesti NSV lahtised meistrivõistlused 
*1955. aasta Pärnu maleturniir

## Viited
1925. aasta Moskva maleturniir

**Moskva esimene rahvusvaheline maleturniir** (vene keeles 1-й московский международный шахматный турнир) oli Moskvas 1925. aastal korraldatud rahvusvaheline maleturniir. 

Turniir korraldati NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu otsuse alusel. Novembris-detsembris 1925 Moskvas Teises Nõukogude Majas (tänapäeval hotell Metropol) peetud turniiri initsiaator oli Nõukogude Liidu malejuht Nikolai Krõlenko.

21 osavõtjaga turniirile said kutse 11 välismaa tuntud maletajat, sealhulgas maailmameister José Raúl Capablanca ja eksmaailmameister Emanuel Lasker. Nõukogude Liidu maletajaid osales 10, neist kaheksa kvalifitseerusid NSV Liidu meistrivõistlustelt, lisaks said personaalse kutse Nikolai Zubarev ja Fedir Bogatõrtšuk.

## Paremusjärjestus
1.**[[Jefim Bogoljubov]]** 15,5 punkti, 2. Emanuel Lasker 14 p, 3. José Raúl Capablanca 13,5 p, Frank James Marshall 12,5 p. 5.–6. Carlos Torre ja Savielly Tartakower 12 p, 7.–8. Richard Réti ja Pjotr Romanovski 11,5 p.


Fail: E Bogoljubov A Rubinstein 12th november 1925.JPG|Bogoljubov ja Rubinstein
Fail: Capablanca-Lasker_1925.jpg|Capablanca ja Lasker
Fail: F_Marshall_R_Reti_1925.JPG|Marshall ja Réti
Fail: K_Torre_S_Tartakover_1925.JPG|Torre ja Tartakower


## Maleteemaline tummfilm

Turniiri ajal filmis Vsevolod Pudovkin maleteemalise komöödiafilmi "Шахматная горячка" ("Šahmatnaja gorjatška" 'Malepalavik'). Mitu episoodi tehti vahetult turniirisaalist. *Cameo*-rollis esines maailmameister José Raúl Capablanca.

## Vaata ka
*Moskva maleturniir 1935
*Moskva maleturniir 1936

## Välislingid
*Tummfilm Šahmatnaja gorjatška YouTube'is
Estrées (Nord)

**Estrées** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aniche'i kantonis.

See on üks paljudest küladest Põhja-Prantsusmaal, mis kannab nime *Estrées*. Nime etümoloogia pärineb sõnast *strata* piirkonna kivisillutisega Rooma teede kohta (millest mõned on muudetud tänapäevasteks maanteedeks). Siit *Estreti*, *küla teel* millest kujunes *Estrées*.

## Viited
Toli keel

**Toli keel** on hikake keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad tolid Hondurases.

2012. aastal oli umbes 300 toli keele kõnelejat.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/toll1241
Elvinas Jankevičius

**Elvinas Jankevičius** (sündinud 1. märtsil 1976 Vilniuses) on Leedu poliitik, ta on Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli 15. maist 2018 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu justiitsminister.

Ta on õppinud Vilniuses Salomėja Nėrise koolis ja Saksamaal Düsseldorfis Max Plancki gümnaasiumis. Aastatel 1997–1998 õppis ta Duisburgi-Esseni ülikoolis (Nordrhein-Westfaleni liidumaal) majandust. Aastast 2004 õppis ta Vilniuse Pedagoogikaülikoolis sotsioloogiat ja politoloogiat.

Aastatel 2011–2013 oli ta Varėna rajooni maavanem.

Aastatel 2013–2016 oli ta Leedu asesiseministriks nii siseministrite Dailis Barakauskase (2013–2014), Saulius Skvernelise (2014–2016) kui ka Tomas Žilinskase (2016) ajal.

15. maist 2018 kuni 11. detsembrini 2020 oli ta Leedu justiitsminister Saulius Skvernelise valitsuses.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tütre isa.
Michel Barnier

**Michel Jean Barnier** (sündinud 9. jaanuaril 1951 La Tronche'is Isère'i departemangus) on Prantsusmaa poliitik, alates 5. septembrist kuni 13. detsembrini 2024 Prantsusmaa peaminister. 

Ta oli Euroopa Komisjoni Prantsusmaalt nimetatud regionaalpoliitika volinik (1999–2004) ning siseturu ja teenuste volinik Barroso teises komisjonis (2010–2014). Enne seda oli ta Prantsusmaal eri ministriametites, sealhulgas põllumajandusminister (2007–2009), välisminister (2004–2005), Euroopa asjade minister (1995–1997) ja keskkonnaminister (1993–1995). 

2010. kuni 2015. aastani oli ta Euroopa rahvapartei asepresident ning 2016–2021 Euroopa Liidu Brexiti-pealäbirääkija Ühendkuningriigiga.

## Viited
Margaret Lyngdoh

**Margaret Lyngdoh** (sündinud 2. veebruaril 1983) on eesti-india folklorist, Tartu Ülikooli kultuuriteaduste instituudi folkloristika teadur.

## Viited
Liidia Tanimäe

**Liidia Tanimäe** (sünninimi **Liidia Kõrts**; 7. november 1912 Kaiavere, Tartumaa – 3. august 1982 Tartu) oli eesti õpetaja.

1929. aastal lõpetas ta ENKS-i tütarlastegümnaasiumi, samal aastal astus Tartu Ülikooli. Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika eriala 1946. aastal.

Aastatel 1934–1941 töötas kindlustusmatemaatikuna, 1942–1944 töötas Tartus gümnaasiumiõpetajana. Aastatel 1944–1945 oli ta Tartu Ülikooli füüsika kateedri vanemlaborant, 1945–1950 TRÜ üld- ja eksperimentaalfüüsika kateedri assistent. Aastatel 1947–1950 töötas ühtlasi Tartu Õpetajate Seminari vanemõpetajana. 1950–1974 oli ta Tartu 1. Keskkooli füüsikaõpetaja.

Ta on maetud Vana-Jaani kalmistule.

## Tunnustus
*1966 – Eesti NSV teeneline õpetaja

## Isiklikku
1937. aastast oli ta abielus üliõpilas- ja majandustegelase Alfred Tanimäega. Nende tütred olid arstiteadlane Tiina Talvik ja haridustegelane Kai Kukk.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti NSV teeneline õpetaja, Tartu I keskkooli füüsikaõpetaja Liidia Tanimäe (1974)
Kannatus

**Kannatus** on ebameeldiv, piinav või valus emotsioon
ja tundmus. Kannatuse põhjused võivad olla nii kehalist ehk füüsilist laadi kui ka vaimsed ehk hingelised, samuti võivad kannatused olla lühiajalised või kauakestvad. Kannatuse vastand on rõõm või nauding.

Kannatuse aspekte käsitletakse psühholoogias ja meditsiinis, aga ka paljudes filosoofiates ja religioonides.

## Filosoofia

Hedonism on mõtteviis, mille kohaselt on nauding ainus tõeline hüve ning selle saavutamiseks tuleb vältida kannatusi. Stoitsismi kohaselt tuleks lähtuda mõistusest ja voorusest ning võtta kannatusi ja naudinguid võrdselt. Schopenhauer soovitab pigem kannatusi vältida kui naudinguid otsida. 

## Budism

Budistliku käsitluse kohaselt on kannatuse põhjuseks kiindumine illusoorsesse endasse. Kannatusest vabanemiseks on kaheksaosaline tee.

## Kristlus

Kristluses on kesksel kohal Jeesuse kannatused ja märtrisurm ristil, millega ta lunastas kogu inimkonna kannatused. 

## Viited
1935. aasta Moskva maleturniir

**Moskva teine rahvusvaheline maleturniir** (vene keeles 2-й московский международный шахматный турнир) oli Moskvas 1935. aastal korraldatud rahvusvaheline maleturniir. 

Veebruaris-märtsis 1935 Moskvas Kujutava Kunsti Riiklikus Muuseumis peetud turniiri organisaator oli Nõukogude Liidu malejuht Nikolai Krõlenko.

20 osavõtjaga turniirile said kutse kaheksa välismaa tuntud maletajat, sealhulgas eksmaailmameistrid José Raúl Capablanca ja Emanuel Lasker, Hastingsi turniiri kolmel korral võitnud Tšehhoslovakkia esimaletaja Salomon Flohr ning naiste maailmameister Vera Menchik. Nõukogude Liidu maletajaid osales turniiril 12, neist kaheksa kvalifitseerusid NSV Liidu meistrivõistlustelt. Personaalse kutse said Mihhail Botvinnik, Pjotr Romanovski, Ilja Kan ja Viktor Goglidze.

## Paremusjärjestus
1.–2. **Mihhail Botvinnik** ja **Salomon Flohr** 13 punkti, 3. Emanuel Lasker 12,5 p, 4. José Raúl Capablanca 12 p, 5. Rudolf Spielmann 11 p. 6.–7. Ilja Kan ja Grigori Löwenfisch 10,5 p, 8.–10. Andor Lilienthal, Vjatšeslav Ragozin ja Pjotr Romanovski 10 p. Vera Menchik kogus 1,5 punkti ja sai viimase koha.


Fail: Botvinnik 1936.jpg|Mihhail Botvinnik, turniiri kaasvõitja
Fail: Salo Flohr in 1946.jpg |Salomon Flohr, turniiri kaasvõitja
Fail: Bundesarchiv Bild 102-00457, Emanuel Lasker.jpg|Emanuel Lasker, turniiri kolmas koht
Fail: José Raúl Capablanca c1930.jpg|José Raúl Capablanca, turniiri neljas koht


## Vaata ka
*Moskva maleturniir 1925
*Moskva maleturniir 1936
1936. aasta Moskva maleturniir

**Moskva kolmas rahvusvaheline maleturniir** (vene keeles 3-й московский международный шахматный турнир) oli Moskvas 1936. aastal korraldatud rahvusvaheline maleturniir. 

Mais-juunis 1936 Moskvas Ametiühingute Maja sammassaalis peetud kaheringilise turniiri organisaator oli Nõukogude Liidu malejuht Nikolai Krõlenko.

Kümne osavõtjaga turniirile said kutse neli välismaa maletajat: eksmaailmameister José Raúl Capablanca (Kuuba), Erich Eliskases (Austria), Andor Lilienthal (Ungari) ja Hastingsi turniiri kolmel korral võitnud Salomon Flohr (Tšehhoslovakkia). Kaasa tegi ka 67-aastane eksmaailmameister Emanuel Lasker, kes seekord esindas turniiril Nõukogude Liitu. Lisaks talle esindasid Nõukogude Liitu Mihhail Botvinnik, Vjatšeslav Ragozin, Grigori Löwenfisch, Ilja Kan ja Nikolai Rjumin.

## Paremusjärjestus
1. **Capablanca** 13 punkti, 2. Botvinnik 12 p, 3. Flohr 9,5 p, 4. Lilienthal 9 p, 5. Ragozin 8,5 p, 6. Lasker 8 p, 7.–10. Kan, Löwenfisch, Rjumin ja Eliskases 7,5 p.


Fail: Botvinnik 1936.jpg|Mihhail Botvinnik, turniiri teine koht
Fail: Salo Flohr in 1946.jpg |Salomon Flohr, turniiri kolmas koht
Fail: Andor Lilienthal.jpg|Andor Lilienthal, turniiri neljas koht
Fail: Viacheslav Ragozin.jpg|Vjatšeslav Ragozin, turniiri viies koht


## Vaata ka
*Moskva maleturniir 1925
*Moskva maleturniir 1935
Geoturism

**Geoturism** on turismiliik, mis toetab ja tugevdab eri paikade erilist geograafilist iseloomu, sealhulgas selle keskkonda, ajaloolist pärandit, esteetikat, kultuuri ja elanike heaolu.

## Geoturism on:
1.     Keskkonna säästlik – pühendunud ressursside püsimisele ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele;

2.     Kultuuri hoidev – pühendunud kohalike traditsioonide austamisele ning selle säilitamisele;

3.     Sünergiline – koondab kokku kõik geograafiliselt erilised elemendid, et luua reisielamus mis on koos rikkalikum kui eraldi ning mis meeldiks erinevate huvidega külastajatele.

Geoturism on rohkem kui lihtsalt „läbi sõit“ mingist kohast. See on ühe paiga ühiskonna tahe näidata ning õpetada turistidele oma elukoha võlusid ja, kuidas selle eest hoolt kanda. Geoturismi kontseptsiooniks on asetada rõhk kohalikule kultuurile, toodetele ja traditsioonidele ning pakkuda külastajatele erinevaid võimalusi avastada selle paiga erilist loodust ja suhelda ka kohalikega. 

Geoturismi eelised:

·      Kaasab kogukonda, kohalikud ettevõtted ja üksikisikud ühendavad jõud, et pakkuda turistile autentset külastajakogemust;

·      Tekitab kohalikes uhkuse tunde enda kodukandi suhtes, sest nemad ei pruugi näha seda võlu, mis neid ümbritseb, mida turist märkab;

·      Majanduslik kasv kogukonnas, sest turismisektor palkab kohalikke tööle, et nad toodaks kohalikke produkte;

·      Austus kohaliku kultuuri ja traditsioonide vastu. Näiteks turistid õpivad kohaliku eetika kohta samas kui kohalikud õpivad, kuidas välisturistide ootustega toime tulla.

Geoturist otsib ettevõtteid, kes müüvad kohalikke tooteid. Nad on keskkonnasõbralikud ning otsivad ettevõtteid, kellel on sama mõtteviis nagu nendel endil – vähendada õhusaastet, prügi, üleliigset värskevee kasutust jne. Sellised turistid eelistavad kvaliteeti kvantiteedile ning neile meeldib oma teadmisi ja kogemusi teistega jagada. Nad räägivad kohtadest, kus nad on käinud ning, mida seal on kogetud. See omakorda innustab teisi külastama neid erilisi kohti. 

## Viidet:
Adaptiivne optika

**Adaptiivne optika** on tehnoloogia, mida kasutatakse optiliste süsteemide toimimise parandamiseks.

Adaptiivne optika korrigeerib sissetuleva lainepinna moonutusi peegli deformeerimisega. Tehnoloogiat kasutatakse teleskoopides ja laserit kasutavates sidesüsteemides, et korrigeerida atmosfääri tekitatud moonutusi.

Adaptiivset optikat ei tohi segamini ajada aktiivoptikaga, mis töötab pikemat aega ja korrigeerib teleskoopide peapeegli moonutusi.

## Viited
Biskra

**Biskra** on linn Alžeerias.

Linnas elab umbes 308 000 elanikku (2007).

Biskras asub Biskra Ülikool.

## Viited
Digitaalne jalajälg

**Digitaalne jalajälg** (inglise keeles *digital footprint* või *digital shadow*) on internetis või digitaalsetes seadmetes sooritatud jälgitavate digitaalsete tegevuste ja suhtluste unikaalne kogum. Veebis on interneti jalajälg (ka "kübervari", "elektrooniline jalajälg" ja "digitaalne vari") veebi lehitsemisest maha jäänud andmed kasutaja kohta, mis talletatakse küpsistena. Digitaalseks jalajäljeks võivad olla veebikeskkonnas sisselogituna avaldatud fotod, tekstid, postitused jmt inimese enda tekitatud sisu.

Digitaalne jalajälg ei tähenda ainult avalikult kättesaadavat teavet. Selle alla kuuluvad muu hulgas ka riigi, pankade jt asutuste andmebaasides leiduvad ja ainult teatud inimestele kättesaadavad andmed. Teisalt on registrites avalik näiteks korteriühistute liikmete aadressid, sest üldiselt elatakse samal aadressil, kuhu on registreeritud korteriühistu.

Mõiste "digitaalne jalajälg" viitab tavaliselt üksikisikule, kuid ka ettevõttel, organisatsioonil või korporatsioonil on oma digitaalne jalajälg.

## Digitaalse jalajälje liigid
Digitaalne jalajälg jaotatakse kaheks peamiseks tüübiks: passiivne ja aktiivne digitaalne jalajälg. 

* Passiivne digitaalne jalajälg on andmete kogum, mis on kogutud ilma kasutaja teadmata (sageli inimese IP-aadressi kasutades). Passiivse digitaalse jalajälje üle on inimesel väga vähe kontrolli.
* Aktiivne digitaalne jalajälg tekib siis, kui kasutajad tahtlikult oma isikuandmeid avaldavad: jagavad enda kohta teavet veebilehtedel või sotsiaalmeedias.

Teise jaotuse järgi jaguneb digitaalne jalajälg kontrollimatuks digitaalseks jalajäljeks (kui keegi teine avaldab inimese kohta midagi) ja kontrollitavaks digitaalseks jalajäljeks (mille inimene ise enda kohta maha jätab).

Digitaalses maailmas inimesest tahtlikult või tahtmatult maha jäävaid andmeid koguvad neist huvitatud osapooled, tehes seda kas aktiivselt või passiivselt. Olenevalt sellest, kui palju inimene endast jälgi maha jätab, võib tema kohta suures koguses teavet koguda ainult otsingumootoreid kasutades. Teoreetiliselt on inimestel võimalik taotleda privaatset informatsiooni sisaldavate allikate eemaldamist, kuid see ei pruugi andmeid päriselt kaotada (need pole lihtsalt enam avalikult leitavad).

## Keskkonnamõju
Inimkonna üha kasvaval digitaalsel jalajäljel on negatiivne mõju ka keskkonnale. Kasvav digitaalne jalajälg vajab järjest suuremaid serveriruume, mis tarbivad üha rohkem energiat. Olulise osa serveritesse talletatud teabest moodustab aga digitaalne prügi (andmed, mida enam ei kasutata). Prognoosi järgi tarbivad andmehoidlad 2025. aastal juba viiendiku maailmas toodetud energiast, olles ka suurimad reostajad.

Ligikaudu saja pildi ja mõne paariminutilise videoklipi pilve salvestamise keskkonnamõju on võrdne autoga umbes 17 kilomeetri läbimisega.

## Vaata ka
*Digitaalne identiteet
*Privaatsus internetis
*Ökoloogiline jalajälg

## Viited
Sanna Marini valitsus

**Sanna Marini valitsus** oli Soome 76. valitsus. Peaminister Sanna Marini juhitav valitsus astus ametisse 10. detsembril 2019, pärast Antti Rinne valitsuse tagasiastumist. Valitsuse moodustasid Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei, Soome Keskerakond, Roheline liit, Vasakliit ja Soome Rootsi Rahvapartei. 

## Valitsuse liikmed

Valitsuses oli 19 ministrit: seitse Sotsiaaldemokraatlikust Parteist, viis Keskerakonnast, kolm Rohelisest Liidust ning kaks Vasakliidust ja Soome Rootsi Rahvaparteist. Valitsuse koosseis sarnaneb enamjaolt Rinne valitsuse omaga ning esialgu tõi Marin valitsusse ühe uue ministri, andes Tuula Haatainenile tööministri portfelli.  

Juunis 2020 astus Katri Kulmuni rahandusministri kohalt tagasi, kui sattus kriitika alla kui selgus, et talle tehtud koolituste eest oli tasutud töö- ja majandusministeeriumi ning rahandusministeeriumi eelarvest. Kulmuni asemel sai rahandusministriks Matti Vanhanen.

## Viited
Lécluse

**Lécluse** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aniche'i kantonis.

Sensée jõgi voolab läbi Lécluse'i.

## Viited
Sydney olümpiapargi veekeskus

**Sydney olümpiapargi veekeskus** (*Sydney Olympic Park Aquatic Centre* (SOPAC)) on ujumiskoht, mis asub Sydney olümpiapargis Sydneys Uus-Lõuna-Walesis Austraalias. 1994. aastal ehitatud veekeskus oli 2000. aasta suveolümpiamängude olulisem spordiareen, kuna seal korraldati ujumise, vettehüpete, kujundujumise, veepalli ja kaasaegse viievõistluse ujumise võistlused.  

Veekeskus on sellest ajast alates olnud paljude Lõuna-Walesi koolide ja ujumisühenduste võõrustaja. Praegu on see kõige olulisem olnud iga-aastaste koolide ujumismeistrivõistluste toimumispaik. Veekeskus sisaldab ka areeni sissesõidul ujumiskauplust, mänguväljakut, terviseklubi ja korraldab igas vanuses ujumistunde. 

Areen mahutab praegu 10 000 inimest. 2000. aasta suveolümpiamängude ajal suurendati mahutavust 17 000-ni.

## Galerii

Sydney Olympic Park Aquatic Centre entrance.jpg|Sissepääs
Sydney Olympic Park Aquatic Centre 2.jpg|Peabassein


## Välislingid
*Sydney olümpiapargi veekeskuse koduleht
Homebush Bay

**Homebush Bay** on laht Parramatta jõe lõunakaldal, Sydneys, Austraalias. Seda nime kasutatakse mõnikord ka lahest endast läänes ja lõunas asuva piirkonna tähistamiseks, mis varem oli Sydney ametlik eeslinn ja millest nüüd on saanud Sydney olümpiapark, Wentworth Pointi äärelinn ja osa eeslinnast Lidcombe. Homebush Bay asub Sydney keskuse äripiirkonnast 16 kilomeetrit läänes ning see on jagatud Parramatta linna ja Kanada lahe linna kohalike omavalitsuste vahel. Homebush ja Homebush West on eraldi äärelinnad.
Vabaõhuteater

**Vabaõhuteater** (inglise *open-air theatre*) on teatrivorm, mis hõlmab lavastusi, mida etendatakse vabaõhulavadel.

21. sajandi vabaõhuteatri eelkäijateks võib pidada Vana-Kreekas ehitama hakatud suuri teatreid. Ehitised olid paigutatud poolringina akropolise kallakule ning poolringi keskel oli lava, teatril puudus katus ja seinad, sellist poolringikujulist teatriehitist hakati kutsuma amfiteatriks. Praegu kasutatakse vabaõhuteatri puhul mitmesuguseid lahendusi ja paigutusi, kuid kõige populaarsem on endiselt klassikaline amfiteatri plaan.

## Vabaõhuteater Eestis
Eestis hõlmab vabaõhuteater peamiselt erinevaid suvelavastusi, mis toimuvad väljaspool teatrihoonet. Vastavalt teatri vajadustele ja võimalustele kasutatakse olemasolevaid vabaõhulavasid (või ehitisi, mida saab lavana kasutada), mida erinevatest Eesti paikadest leida võib. Vajadusel ehitatakse sobivasse kohta ise lava. Üldiselt koonduvad Eestis kõik vabaõhuetendused mõiste "kohaspetsiifiline teater" alla, sest etendused toimuvad väljaspool selleks mõeldud hoonet.

Eestis tegutseb Emajõe Suveteater, mis loodi 1996. aastal, et elavdada Tartu suvist kultuurielu. Kuigi Emajõe suveteatril puudus oma maja ja mängiti Tartu eri paikades, oli see Eesti esimene iseseisev suveteater.
 
Kuna suvelavastused on Eestis väga populaarsed, pani Eesti Päevaleht näiteks 2016. aastal kokku interaktiivse kaardi, kuhu olid kantud kõik Eestis etenduvad suvelavastused.

### Vabaõhulavastusi Eestis
*"Pao-pao. Kuldse Trio lood" – Endla Teater (Reiu vabaõhulava)
*"Werther" – Endla Teater (Kaelase mõis)
*"Mowgli" – Must Kast (Eesti maanteemuuseum)
*"Kremli ööbikud" – Tartu Uus Teater (Kreenholmi Manufaktuuris)
*"Tsaar Saltaan. Üleküpsenud muinasjutt" – Emajõe Suveteater (Tartu Pühade Aleksandrite kirik)
*"Kõrboja perenaine" – Ugala Teater (Vargamäe)

## Vabaõhuteater mujal maailmas
Ülejäänud maailmas on vabaõhuteatrid küllaltki populaarsed. On teatrid, mis on spetsiaalselt ehitatud vabaõhuteatriteks, olemas on vajalikud siseruumid meeskonnale, aga lava ja publik on asetatud õue. 

### Vabaõhuteatreid maailmas

*The Globe Theatre Londonis Inglismaal
*Epidauruse teater Peloponneses Kreekas
*Sundance'i suveteater Utah' osariigis Ameerika Ühendriikides

## Viited
Kamsa keel

**Kamsa keel** on sugulaskeelteta keel, mida räägivad kamsad Colombias.

Kõnelejate arv on umbes 4800.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/cams1241
*http://www.endangeredlanguages.com/lang/1516
Pec pod Sněžkou

**Pec pod Sněžkou** (; ) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Trutnovi ringkonnas Krkonoše mäestiku kõrgeima mäe Sněžka jalamil. Pec pod Sněžkou juurest viib kahelõiguline köistee Sněžka tippu. Pec pod Sněžkou suusakeskus on üks tuntumaid mägikuurorte Tšehhis. 

## Ajalugu
Piirkonna vanim asula on dokumenteeritud kaevanduskülana *Obří důl*, vanimad andmed kaevandamise kohta pärinevad 1511. aastast. Kaevandustes kaevandati peamiselt vasemaaki ja arsenopüriiti. Viimati kaevandati selles piirkonnas 1959. aastal. 

Pec pod Sněžkou küla asutati 16. sajandil ühe osana Velká Úpa kolmest osast. Pec pod Sněžkou küla esimene kirjalik mainimine on aastast 1790. 

## Viited