open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Loodushoid ja Turism

**Loodushoid ja Turism** oli ajakiri, mida andis välja Loodushoiu- ja Turismi-instituut. 

Ajakiri ilmus aastatel 1939–1940 kuus korda aastas.

Ajakirja peatoimetaja oli Peeter Päts, vastutav ja tegevtoimetaja Gustav Vilbaste.
Avigdor Lieberman

**Avigdor Lieberman**, sünninimi **Evet Lieberman** (heebrea keeles אביגדור ליברמן; vene keeles Эвет Львович Либерман *Evet Lvovitš Liberman*; sündinud 5. juulil 1958 Chişinăus Moldaavia NSV-s) on Iisraeli parempoolne poliitik, Yisra'el Betenu partei esimees. 

31. märtsist 2009 kuni 18. detsembrini 2012 ja 11. novembrist 2013 kuni 14. maini 2015 oli ta Iisraeli välisminister ja 30. maist 2016 kuni 14. novembrini 2018 Iisraeli kaitseminister.

1978. aastal immigreerus ta koos perega NSV Liidust Iisraeli.

Lieberman on lõpetanud Jeruusalemma Heebrea Ülikooli politoloogia erialal.

Aastail 2001–2002 oli Lieberman Iisraeli infrastruktuuriminister, 2003–2004 transpordiminister ja 2006–2008 strateegiliste asjade minister. 

Liebermani partei Yisra’el Betenu sai 2009. aasta valimistel 120-kohalises Knessetis 15 kohta.

Avigdor Lieberman on abielus, tal on kaks poega ja üks tütar.

## Välislingid

*Lieberman seob rahu Hamasi relvitustamisega, Postimees, 2.04.2009
*Lieberman: Süüria ei ole terrorismi toetamise tõttu rahupartner, Postimees, 25.04.2009
August Oksa

**August Oksa** (14/27. oktoober 1902 Pala vald, Tartumaa – 14. veebruar 1980 Tallinn) oli eesti advokaat.

Ta õppis 1924–1929 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Alates 1935 vandeadvokaat Tartus.

## Viited
Oskar Palu

**Oskar Palu** VR I/3 ja II/3 (13. juuli 1894 Vastse-Nõo vald, Tartumaa – 3. veebruar 1978 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1940) ja arst.

Õppis 1914–1918 ja 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikoolis arstiteadust, Sakala vilistlane.
Albert Vilms

**Albert Vilms** (19. september 1903 Kõo vald, Viljandimaa – 13. august 1999 Fort Collins, Colorado) oli eesti advokaat ja Viljandi linnapea.

Ta lõpetas 1923. aastal Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumi. Õppis 1923–1928 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Sakala liige.

1935–1939 vandeadvokaat Viljandis. 6. detsembril 1939 valiti ta ainsa kandidaadina (senine linnapea August Maramaa loobus kandideerimast) 14 poolt- ja 5 vastuhäälega Viljandi linnapeaks.

1940. aasta mais valiti ta Viljandi vabatahtliku kodanliku õhukaitse ühingu esimeheks. Septembris 1944 nimetati Albert Vilms Eesti Õhukaitseliidu Viljandi kohtkonna juhatajaks. 

1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus USA-sse.

## Isiklikku
Albert Vilms abiellus ajakirjanik Anton Jürgensteini tütre Else Aino Jürgensteiniga (1904–1997), nende poeg oli Jüri Vilms (1937–2010).

## Viited

## Kirjandus
*Viljandi linnapeaks A. Vilms. Uus Eesti, 7. detsember 1939, nr 334, lk 2

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*TLÜAR väliseesti isikud
*Kenotaaf Tallinna Metsakalmistul
Karl Ollino

**Karl Ollino** (5. juuli 1914 Kilingi vald Pärnumaa – 22. mai 1992 Toronto) oli eesti metsandusspetsialist ja metsavend.

Õppis 1935–1941 Tartu Ülikoolis metsandust, ÜS Liivika vilistlane. 1943–1944 Laiksaare revident-metsaülem.
Rutter Alev

**Rutter Alev** (kuni 1936 **Rudolf Voldemar Alev**; 14. aprill 1906 Kaelase-Libatse vald, Pärnumaa – 12. märts 1992 Thirlmere, Austraalia) oli Eesti (leitnant), Nõukogude Liidu (nooremleitnant) ja Saksamaa (kapten) sõjaväelane.

## Kirjandus
*Kapten Rutter Alev in memoriam. Võitleja nr 3, mai 1992. Lk 10

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Herbert Puupill

**Herbert Alexander Puupill** (30. september 1909 Viljandi – 16. aprill 1992 Englewood, New Jersey, USA) oli Eesti ja Saksamaa sõjaväelane (kapten).

## Tunnustus
*1940 Kotkaristi V klass

## Viited

## Kirjandus
* Kapten Herbert Puupill surnud. Võitleja, mai 1992, nr. 3, lk. 10.

## Välislingid
*Kirje ohvitseride andmekogus
August Luur

**August Luur** (13. juuni 1902 Pärnumaa – 12. jaanuar 1992 Hahndorf, Austraalia) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Teenis 1. Jalaväerügemendis.

## Kirjandus
* M. Hennoste. Kpt. August Luur In memoriam. Võitleja, jaanuar 1992, nr. 1, lk. 10.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Minda Meikup

**Minda Marie Meikup** (kuni 1936 **Minda Marie Künstler**, kuni 1941 **Minda Marie Kaarend**, 30. august 1902 Tallinn – 7. juuli 1991 New York) oli Eesti riigiametnik.

Õppis 1922–1924 Tartu Ülikoolis kaubandust ja 1938–1939 majandust.

1919–1937 Riigikogu stenografist, seejärel töötas Riigikantseleis ja Informatsiooni Keskuses (kantseleijuhataja).

1944 põgenes Saksamaale, hiljem elas USAs.
Johannes Ristikivi

**Johannes Ristikivi** (12. jaanuar 1914 Viljandimaa, Aidu vald – 22. detsember 1990 Södertälje) oli Eesti ja Saksa sõjaväelane (nooremleitnant).
Svante Stensson Sture

Krahv **Svante Stensson Sture** (1. mai 1517 Stockholmi kuningaloss – 24. mai 1567 Uppsala loss) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane,  Västerviki krahv. 

## Elulugu
Svante Sture sündis aastast 1512 Rootsi riigihoidja olnud Sten Sture noorema (1493–1520) ja Kristina Nilsdotter Gyllenstierna (1494–1559) pojana.

Ta oli 29. juunil 1561 üks kolmest esimesest Rootsi krahvitiitli saajast Per Brahe vanema (1520–1590) ja Gustav Johanssoni (Tre Rosor) (1531–1566) kõrval, kellele kuningas Erik XIV kroonimispidustustel Uppsalas selle tiitli andis. Tema abikaasast Märta Eriksdotter Leijonhuvudist sai ajaloo esimene Rootsi krahvinna.   

30. juunist (28. augustist) 1562 kuni 27. juulini 1564 oli Eestimaa asehaldur.

Hukati kuningas Erik XIV käsul, koos on poegade Nilsi (1543–1567) ja Erikuga (1546–1567), ning on maetud Uppsala katedraali Sturede kooriruumi.

## Perekond
Svante Stensson Sture abiellus 3. märtsil 1538 Nyköpingi lossis Märta Eriksdotter Leijonhuvudiga (1520–1584), kelle õde Margareta Eriksdotter Leijonhufvud (1516–1551) oli 1. oktoobril 1536 abiellunud kuningas Gustav I Vasaga. Abielust sündisid:
# Sigrid Svantesdotter Sture (1538–1613), abikaasa riiginõunik ja laaman Ture Pedersson Bielke Salestadist (1507–1577).
# Magdalena Svantesdotter Sture (1539–1610), abikaasa Erik Gustavsson Stenbock (1538–1602), Gustaf Otto Stenbocki vanaema.
# Anna Svantesdotter Sture (1541–1595), abikaasa riiginõunik, Läckö vabahärra Hogenskild Bielke (1538–1605).
# Sten Sture (1542–1542)
# Nils Svantesson Sture (1543–1567), Stegeholmi ja Västerviki krahv, Hörningsholmi jt. vabahärra, mõrvatud Erik XIV käsul.
# Sten Svantesson Sture (1544–1565)
# Erik Svantesson Sture (1546–1567), mõrvatud Erik XIV käsul.
# Margareta Svantesdotter Sture (1547–1617), abikaasa riiginõunik Ture Nilsson Bielke Åkeröst (1548-1600).
# Gustaf Svantesson Sture (1548–1548).
# Brita Svantesdotter Sture (1550–1550)
# Mauritz Svantesson Sture (1552–1592), Stegeholmi ja Västerviki krahv, Hörningsholmi ja Eksjö vabahärra, Svante Sture (1587–1616) ja Claes Sture (surn.1616) isa, Anna Clasdotter Horni abikaasa.
# Karl Svantesson Sture (1555–1598), abikaasa Karin Joensdotter Blå falk.
# Iliana/Ileana Svantesdotter Sture (1556–1556).
# Iliana/Ileana Svantesdotter Sture (1557–1557).
# Christina Svantesdotter Sture (1559–1619), abikaasa riiginõunik Gustaf Axelsson Banér (1547–1600). Per Banéri (1588–1644), Johan Banéri (1596–1641), Karl Banéri (1598–1632) jt. ema

## Vaata ka
*Sture
*Eestimaa kuberneride loend

## Viited

## Välislingid
*Uppsala katedraali Sturekoor
*Elulugu (1918), lk. 512-513 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Elulugu (1906), lk. 552-553 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
*http://www.historiesajten.se/visainfo.asp?id=263 (rootsi keeles)
Claes Åkesson Tott

**Claes Åkesson Tott** (**Klas, Clas, Klaus, Claus**; umbes 1530 – 1596) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.

Ta sündis Åke Claussoni (Tott) ja Ingeborg Siggesdotteri (Sparre) pojana.

1561. aastal löödi ta kuningas Erik XIV kroonimispidustuste ajal rüütliks.

Liivi sõja ajal oli ta ajavahemikul 6. novembrist 1572 kuni 1574 Rootsi kuninga asehaldur ja sõjavägede ülemjuhataja Eestimaal. 23. jaanuaril 1573. aastal juhtis võidukalt Rootsi armeed Moskva tsaaririigi vägede vastu Koluvere lahingus, mille järel läänistati talle endine Lihula komtuuri majandusmõis – Matsalu mõis. 1574 piiras ta ebaõnnestunult Rakvere ja Toolse linnust.

1576. aastal sai riiginõunikuks, sama aasta 26. septembril kogu Soome asehalduriks ja 1579 Stockholmi lossi ülemaks. 1583. aastal oli ta venelastega Pljussa vaherahu sõlmimise komissar ja 1586 Soome ja Karjala kuberner ja laaman.

## Perekond
Tott abiellus 1558 Ingeborg Clasdotter Gyllenstiernaga ja 1570 Kerstin Henriksdotter Horniga, kes oli Henrik Klasson Horni tütar.

Tema poeg teisest abielust Henrik Klasson Tott (surnud 1603), abiellus Erik XIV vallastütre Sigridiga (1566–1633).

## Vaata ka
* Tott
* Eestimaa kuberneride loend

## Viited

## Välislingid
* Elulugu (1892), lk. 572 Nordisk familjebok (rootsi keeles)
* Elulugu (1906), lk. 632 Svenskt biografiskt handlexikon (rootsi keeles)
* adelsvapen.com: Grevliga ätten Tott nr 16
* Kansallisbiografia: Tott, Klaus Åkenpoika (noin 1530 – 1590)
* ПРОТОКОЛ МИРНЫХ ПЕРЕГОВОРОВ 1575 Г.
* http://genealogics.org/getperson.php?personID=I00490084&tree=LEO
Andorra linnade loend

''Siin on loetletud  Andorra linnu.

## A
Andorra la Vella  

## C
Canillo 

## E
Encamp 

## L
Les Escaldes 

## P
Pas de la Casa 

## S
Soldeu
Dave Mirra

**David Michael Mirra** (tuntud eelkõige kui **Dave Mirra**; 4. aprill 1974 Chittenango, New Yorgi osariik – 4. veebruar 2016 Greenville, Põhja-Carolina) oli Ameerika Ühendriikide BMXi-sõitja ja ärimees. 

Mirra oli X-Gamesi suurima medalisaagiga sportlane aastani 2013, millal teda edastas Bob Burnquist. Ta võitis seal 24 medalit.

## Välislingid

*Dave Mirra Biography
Nõukogude lugu

"**Nõukogude lugu**" (inglise keeles **"The Soviet Story"**) on Läti dokumentaalfilm Nõukogude režiimi kuritegudest, mis sooritati Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei juhtimisel NKVD poolt mitmekümne aasta vältel. Tapeti kümneid miljoneid inimesi, mida tänane Venemaa ega Euroopa Liit pole pidanud massimõrvaks, genotsiidiks ega Genfi konventsioonide rikkumiseks.

Filmi käsikirja autor ja režissöör on Edvīns Šnore.

## Alajaotused
* Punane terror – tapetute arv on hinnanguliselt umbes 10 miljonit inimest
* Holodomor – 1933. aasta talvel näljutati surnuks umbes 7 miljonit inimest Ukrainas
* NKVD õpetab SS-i rajama koonduslaagreid ning kasutama piinamisvõtteid
* Nõukogude Liit ja Saksamaa teevad tihedat koostööd enne Teist maailmasõda
* Nõukogude Liit jätkab pärast suure sõja lõppu inimeste hävitamist nii Ida-Euroopas kui ka Nõukogude Liidu vangilaagrites

## Filmifestivalid ja auhinnad
Filmi näidati järgmistel filmifestivalidel:

* 2008 Boston Film Festival – Boston, Ameerika Ühendriigid (*Mass Impact Award*)
* 2008 KinoLevi filmifestival – Lviv, Ukraina
* 2008 Pimedate ööde filmifestival – Tallinn, Eesti 
* 2008 Arsenals Film Festival – Riia, Läti 
* 2008 Promitey Film Festival – Thbilisi, Georgia
* 2008 Baltic Film Festival – Berliin, Saksamaa 
* 2009 Sedona International Film Festival&nbsp;– Sedona, USA
* 2009 Mene Tekel festival – Praha, Tšehhi Vabariik 
* 2009 Politicsonfilm Film Festival – Washington, USA 

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* 
* [Nõukogude lugu](http://www.watch-movies.ro/index.php?m=movie&g=the_soviet_story_(2008)#) saidil Watch Movies
* Karmo Tüüri blogi: Nõukogude lugu
* Olev Remsu, "Sümfooniliselt võimas müüdikinnitaja" – Sirp 28. august 2009, lk 18
* Priit Pullerits, "Õõvastav hoiatus Venemaa eest" – Postimees 2. september 2009, lk 23
* Mart Kivimäe, "Ajalugu õpetab kineast" – Sirp 16. oktoober 2009, lk 3–5
* Küllo Arjakas, "Kas ajaloo- või propagandafilm?" (PDF-fail) – Teater. Muusika. Kino 2009, nr 12, lk 112–118
Belgia linnade loend

Siin on loetletud Belgia linnu.

__NOTOC__

## A
Aalst - Andenne - Antoing - Antwerpen - Arlon - Ath - Audenarde

## B
Bastogne - Beaumont - Beauraing - Beersel - Beringen - Bilzen - Binche - Blankenberge - Bouillon - Braine-le-Comte - Bree - Brugge - Brüssel 

## C
Charleroi - Châtelet - Chièvres - Chimay - Chiny - Ciney - Comines-Warneton  - Couvin

## D
Damme - Deinze - Diest - Dilsen-Stokkem - Dinant - Dixmude - Durbuy

## E
Eeklo - Enghien - Eupen 

## F
Fleurus - Florenville - Fontaine-l'Évêque - Fosses-la-Ville - Furnes (*Veurne*)

## G
Geel - Gembloux - Genappe - Genk - Gent - Gistel - Geraardsbergen (*Grammont*)

## H
Halle - Halen - Hamont-Achel - Hannut - Harelbeke - Hasselt - Herck-la-Ville - Herentals - Herstal - Herve - Hoogstraten - Houffalize - Huy 

## I
Ieper - Izegem

## J
Jodoigne 

## K
Kortrijk 

## L
La Louviere - La Roche-en-Ardenne - Le Roeulx - Landen - Léau (*Zoutleeuw*) - Le Rœulx - Lessines - Leuven - Leuze-en-Hainaut - Liège - Lier - Limbourg - Lokeren - Lommel - Looz (*Borgloon*) - Lo-Reninge

## M
Maaseik - Malmedy - Mechelen - Menin (*Menen*) - Messines (*Mesen*) - Mons - Montaigu-Zichem (*Scherpenheuvel-Zichem*) - Mortsel - Mouscron

## N
Namur - Neufchâteau - Nieuwpoort - Ninove - Nivelles 

## O
Ostende - Ottignies-Louvain-la-Neuve - Oudenburg

## P
Peer - Péruwelz - Philippeville - Poperinge 

## R
Renaix (*Ronse*) - Rochefort - Roulers (*Roeselare*)

## S
Saint-Ghislain - Saint-Hubert - Saint-Nicolas - Saint-Trond (*Sint-Truiden*) - Saint-Vith (*Sankt Vith*) - Seneffe - Seraing - Soignies  - Spa - Spiennes - Stavelot

## Z
Zottegem

## T
Termonde (*Dendermonde*) - Thuin - Tielt - Tirlemont (*Tienen*) - Tongeren - Torhout - Tournai - Turnhout

## V
Verviers - Vilvorde (*Vilvoorde*) - Virton - Visé 

## W
Walcourt - Waregem - Waremme - Wavre 

## Märkused
Noor Frankenstein

**"Noor Frankenstein"** (originaalpealkirjaga *Young Frankenstein*) on 1974. aastal valminud Ameerika Ühendriikide komöödiafilm, mis parodeerib filme "Frankenstein" (1931) ja "Frankensteini pruut" (1935). Et saavutada suuremat sarnasust Universal Horrori filmidega, tehti see mustvalgena.

## Peaosatäitjad
*Gene Wilder (dr Frederick Frankenstein)
*Peter Boyle (monstrum)
*Marty Feldman (Igor)
*Madeline Kahn (Elizabeth)
*Cloris Leachman (Frau Blücher)
*Teri Garr (Inga)
*Kenneth Mars (inspektor Kemp)
*Richard Haydn (Herr Falkstein)
*Liam Dunn (hr Hilltop)
*Danny Goldman (meditsiinitudeng)
*Leon Askin (Herr Walman; välja jäetud)
*Gene Hackman (pime mees)

## Välislingid
* 
* 
* 
*
Mat Hoffman

**Mathew "Mat" Hoffman** (sündinud 9. jaanuaril 1972) on USA ekstreemsportlane, BMX-sõitja. Tema hüüdnimi on **The Condor**. 

Ta on firma Hoffmans Bikes Maufacturing omanik. 

Ta on esinenud telesaadetes ja filmides ning tema järgi on loodud arvutimängud "Mat Hoffmans Pro BMX" ja "Mat Hoffmans Pro BMX 2". 

2005. aastal valiti ta rahvusvahelise BMX Freestyle föderatsiooni presidendiks.
Bosnia ja Hertsegoviina linnade loend

''Siin on loetletud Bosnia ja Hertsegoviina linnu.

__NOTOC__

## B
Banja Luka - Bihać - Brčko

## D
Drvar

## K
Konjic - Koražde 

## M
Mostar 

## N
Neum

## P
Prijedor

## S
Sarajevo - Srebrenica

## Z
Zenica

## T
Tuzla
Hopseidet

**Hopseidet** (põhjasaami keeles *Nuorri*) on maakitsus Norras Finnmargi maakonnas Lebesby ja Gamviki vallas. 

See ühendab lõunas Nordkinni poolsaart ülejäänud mandriga. Läänes piirneb ta Laksefjordeni idasuunalise haru Eidsfjordeniga, idas Tanafjordeni läänesuunalise haru Hopsfjordeniga.

Nime esimene osa tuleb vanapõhja sõnast *hópr* ('laht'). *Eid* tähendab 'maakitsus'. 

Maakitsus on madal ja umbes 1 km laiune (madalvee korral umbes 2 km, kõrgvee korral 500 m). Kõrgeim punkt asetseb 2,5 m kõrgusel üle merepinna.

17. sajandini oli maakitsus asustatud ja seal oli kirik. Asustus on säilinud vaid kaugemal Hopsfjordeni ääres. 

Korduvalt on kavatsetud kaevata läbi maakitsuse kanal, kust kalapaadid läbi pääseksid. 

6. mai 1945 piinasid Saksa mereväesõdurid Hopseidetil kuut relvastamata kalurit ja lasksid nad maha. Norra politsei uuris neid mõrvu pärast Saksamaa kapituleerumist, kuid asi lõpetati. 

Läbi maakitsuse põhja poole Mehamni viib maantee *[[fylkesvei 888]]*. Maantee läheb ka lõuna poole Lebesby valda.

## Välislingid

*Store Norske Leksikon
*Foto
*Foto
*Foto: Hopseideti poole
*Foto: Hopseidetist lääne poole
*Foto: Hopseidetist ida poole
*Ajalooline pilt
*Tragöödia Hopseidetil 

Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit ja "Store Norske Leksikoni".
Lõuna-Aafrika Arenguühendus

**Lõuna-Aafrika Arenguühendus** (*Southern African Development Community*; SADC) on Lõuna-Aafrika riikide koostööorganisatsioon.

Lõuna-Aafrika Arenguühenduse eelkäija Lõuna-Aafrika Arengu Koordineerimise Komitee (SADCC) asutasid üheksa Aafrika lõunaosas asuvat riiki 1980. aastal. Praegust nime kannab organisatsioon 1992. aastast. SADC eesmärk on arendada riikidevahelist majanduslikku, poliitilist ja julgeolekualast koostööd. Organisatsiooni peakorter asub Botswana pealinnas Gaborones.

Lõuna-Aafrika Arenguühenduse esimees on 2008. aastast Lõuna-Aafrika Vabariigi endine president Kgalema Motlanthe ning peasekretär 2005. aastast Botswana esindaja Elias Mpedi Magosi.

## Liikmed
* Angola
* Botswana
* Lesotho
* Malawi
* Mosambiik
* Svaasimaa
* Tansaania
* Sambia
* Zimbabwe
* Namiibia – alates iseseisvumisest 31. märtsil 1990
* Lõuna-Aafrika Vabariik – 30. augustist 1994
* Mauritius – 28. augustist 1995
* Kongo Demokraatlik Vabariik – 8. septembrist 1997
* Seišellid – 8. september 1997 – 1. juuli 2004 ja alates 2008. aastast

Liikmesus peatati 2009. aastal.
* Madagaskar

## Välislingid
* SADC
Tanafjorden

**Tanafjorden** (põhjasaami keeles *Deanuvuotna*) on Barentsi mere fjord Norras Finnmargi maakonnas Gamviki, Berlevågi ja Deatnu vallas. Fjord paikneb Nordkinni poolsaare (läänes) ja Varangeri poolsaare (idas) vahel.

See on Finnmargi suurtest lõuna suunas lõikuvatest fjordidest kõige idapoolsem.

Fjordi pikkus on umbes 65 km, laius 8–12 km.

Fjordi sopis on Smalfjordi küla ja Teno jõe suue.

Fjordi suue asub Omgangsneseti (läänes) ja Skarveneseti (idas) vahel.

Fjordil on arvukalt harusid. Läänekaldal on Tyfjorden, Skardfjorden, Rafjorden, Hopsfjorden ja Langfjorden, idakaldal Trollfjorden. Lõunasopis jaguneb fjord viieks haruks, mis on läänest itta Vestertana, Tarmfjorden, Smalfjorden, Teno suue ja Leirpollen.

Suurem osa fjordiäärsest asustusest paikneb mõne fjordiharu sopis. Erandeiks on Store Molviki küla idakaldal ja Lávvonjárga lõunakaldal.

Piki lõunakallast kulgevad maanteed riksvei 98 ja riksvei 890.
Hopsfjorden

**Hopsfjorden** (põhjasaami keeles *Nuoartat Nuorevuotna*) on Tanafjordeni haru Norras Finnmargi maakonnas Gamviki vallas Nordkinni poolsaarest lõunas.

Ta lõikub 17 km läände Hopseidetini. Teisel pool seda maakitsust lõpeb Eidsfjorden.

Fjordi suue on Segelneseti (põhjas) ja Langfjordoddeni (lõunas) vahel. Langfjordoddenist lõunas lõikub edelasse  Langfjorden.

Põhjakaldal on Skjånesi küla, millest veidi lääne pool lõikub põhja suunas Ivarsfjorden, mille läänekaldal on Ivarsfjordi küla.

Fjordi lõunapoolsed harud on Store Skogfjorden ja Litle Skogfjorden

Piki mõlemat kallast kulgeb kohalik maantee fylkesvei 264.
Ivarsfjorden

**Ivarsfjorden** (põhjasaami keeles *Vuoiddasvuotna*) on Barentsi mere Tanafjordeni haru Hopsfjordeni haru Norra põhjaosas Finnmargi maakonnas Gamviki vallas.

Fjord lõikub Skjånesi külast veidi lääne pool 3,5 km kirdesse ning lõpeb Ivarsfjordbotneniga.

Fjordi suue on Ytre Værnes (läänes) ja Indre Hopsneseti (idas) vahel.

Läänekaldal on Ivarsfjordi küla. Idakaldal on väike talu ja Sukkertoppeni küngas.

Fjordis on saared Torvholmen ja Sandholmen.

Piki mõlemat kallast kulgeb kohalik maantee *[[fylkesvei 264 (Finnmark)|fylkesvei 264]]*.
Bulgaaria linnade loend

See on Bulgaaria linnade terviklik loend, mis on vaikimisi sorteeritud rahvaarvu järgi. Bulgaarias on kokku 257 linna. Piirkonnakeskused on paksus kirjas. Arvandmete algallikaiks on Bulgaaria Riiklik Statistikainstituut (NSI) ja Bulgaaria Teaduste Akadeemia.

Bulgaaria suurim linn on Sofia umbes 1,2 miljoni elanikuga, väikseim Melnik umbes 300 elanikuga. Väiksematest linnadest on aga päris mitmed külad suuremad. Suurima rahvaarvuga Bulgaaria küla on Lozen, kus elab umbes 5000 elanikku.

## Viited
Norra fjordide loend

*Siin on loetletud [[Norra]] [[fjord]]e.*
__NOTOC__

## A
* Adamsfjorden
* Åfjorden
* Åmøyfjorden
* Årdalsfjorden
* Astafjorden

## B
* Balsfjorden
* Batnfjorden
* Boknafjorden
* Byfjorden

## E
* Eidangerfjorden
* Erfjorden

## F
* Finnøyfjorden
* Fisterfjorden
* Fognafjorden
* Foldfjorden
* Førdefjorden
* Frierfjorden

## G
* Gandsfjorden
* Gapafjorden
* Gardssundfjorden
* Geirangeri fjord
* Grindafjorden
* Gryllefjorden
* Gulafjorden

## H
* Hardangeri fjord
* Håsteinsfjorden
* Herdlefjorden
* Hervikfjorden
* Hidlefjorden
* Hjeltefjorden
* Hjørundfjorden
* Høgsfjorden
* Hopsfjorden
* Høyangfjorden
* Hopsfjorden
* Hylsfjorden

## I
* Iddefjorden
* Idsefjorden
* Indre Oslofjord
* Isfjorden
* Ivarsfjorden

## J
* Jelsafjorden
* Jøsenfjorden

## K
* Kvænangen
* Kvitsøyfjord

## L
* Laksefjorden
* Langangsfjorden
* Loddefjorden
* Lyngen
* Lysakerfjorden
* Lysefjorden

## M
* Malangen
* Mefjorden
* Melfjorden
* Midtgulen

## N
* Nærøyfjorden
* Namsenfjorden ehk Namsfjorden
* Nordalsfjorden
* Nordgulen
* Nordfjord

## O
* Ofotfjorden
* Øksfjorden (Loppa)
* Øksfjorden (Ledingen)
* Økstrafjorden
* Ombofjorden
* Orkdalsfjorden
* Ormefjorden
* Oslo fjord
* Osterfjorden

## R
* Romsdalsfjorden

## S
* Sandefjordsfjorden
* Sandeidsfjorden
* Sandsfjorden
* Saudafjorden
* Skjoldafjorden
* Skudenesfjorden
* Sogne fjord
* Sørfjorden
* Sørgulen
* Stavfjorden
* Storfjorden (Hålogaland) 
* Storfjorden (Sunnmøre)
* Storfjorden (Teravmäed)

## T
* Talgjefjorden
* Tanafjorden
* Tingvollfjorden
* Tjongsfjorden
* Tomrefjorden
* Trondheimi fjord
* Tysfjorden
* Tyssefjorden

## U
* Ullsfjorden (Finnmark)
* Ullsfjorden (Troms)

## V
* Van Mijeni fjord
* Værangfjorden
* Varangeri fjord
* Vatsfjorden
* Vefsnfjorden
* Vestfjorden (Nordland)
* Vestfjorden (Nordkapp)
* Vestfjorden (Oslofjorden)
* Vestfjorden (Tinn)
* Vetlefjorden
* Vindafjorden
* Vindspollen

## W
* Wahlenbergi fjord
* Wijdefjorden

## Y
* Yrkefjorden
* Ytre Oslofjord
Bracero programm

**Bracero programm** (hispaaniakeelsest sõnast *brazo* ehk 'käsi') oli ajutise lepingutöö programm, mis käivitus 1942. aasta augustis toimunud Ameerika Ühendriikide ja Mehhiko vaheliste diplomaatiliste nootide tulemusena.

## Ajalugu
Vajadus programmi järele tekkis esmalt II maailmasõja aegu, kui oli nõudlus lihttööliste järele, ning algas sellega, kui Ameerika Ühendriikide valitsus lubas paarsada oskustega Mehhiko põllundustöölist suhkrupeete koristama Stocktoni lähistele California osariigis. Programm levis kiiresti üle kogu Ameerika Ühendriikide ning pakkus põllumajanduse tööturule töölisi. Selle tulemusena, kuid mitte otseselt seotult peeti hiljem läbirääkimised, millega kaubeldi USA raudteedele esmalt oskusteta lihttöölisi rööbaste hooldamiseks, kuid hiljem laienes see ka muudele oskusteta ja oskustöödele. 1945. aastaks oli põllumajandusprogrammi piirmäär enam kui 50 000 töölist, ning raudteeprogrammi piirmääraks oli 75 000.

Raudteeprogramm lõpetati kiiresti II maailmasõja lõppedes 1945. aastal, kuid põllumajandusprogramm jäi alles 1964. aastani, kui Ameerika Ühendriikide ja Mehhiko valitsused lõpetasid selle tänu karmile kriitikale ja teadetele inimõiguste rikkumistest.
Nürnberg (1906)

**Nürnberg (1906)** Oli Saksamaa kergeristleja. Valmis 1906 ja kuulus Maximilian von Spee Ida-Aasia eskaadri koosseisu. Hukkus Inglismaa laevastikuga Falklandi saarte juures, toimunud merelahingus 8. detsembril 1914.

## Laeva üldandmed
Pikkus: 115,3 m

Laius: 13,2 m

Süvis: 5,3 m

Veeväljasurve: 3400 t

Võimsus: 13 200 hj

Kiirus: 24,1 sõlme

Meeskond: 322 inimest

Ehitusmaksumus: 5 600 000 kuldmarka

## Relvastus
*10 suurtükki kaliibriga 105 mm
*8 suurtükki kaliibriga 52 mm
*2 torpeedoaparaati diameetriga 450 mm

## Soomus
*veeliinil  mm
*tekil 20-80 mm
*suurtükitornidel  mm
*komandosillal  mm
Roseni deklaratsioon

**Roseni deklaratsioon** oli 1739. aastal Liivimaa maanõuniku Otto Fabian von Roseni (1683–1764) sõnastatud talupoegade ja mõisnike suhteid kajastav dokument.

Roseni deklaratsiooni aluseks sai Virumaa Vohnja mõisa möldri Jaani kaebus oma mõisniku Heinrich Baeri vastu. Jaan süüdistas mõisnikku ülemäärases maksude nõudmises ja vägivallas. Kohalikes kohtuastmetes õigust saamata pöördus Jaan kaebusega keisrinna Anna poole, kes saatis selle läbivaatamiseks justiitskolleegiumile, sealt pöörduti selgituse saamiseks Liivimaa rüütelkonna Maanõunike Kolleegiumi poole. Vastuse saatis 30. novembril 1739. aastal maanõunik Otto Fabian von Rosen. See on läinud ajalukku Roseni deklaratsiooni nime all.
 
Rosen väitis:
*talupoeg on juba maa vallutamisest alates pärisori;
*mõisnik võib teda kohelda oma äranägemisel;
*nii talupoeg kui tema varandus kuuluvad mõisnikule;
*mõisnikul on õigus talupoega pärandada ja müüa;
*talupoegade koormised pole seadusega piiratud.

Roseni deklaratsiooni alusel mõisteti Jaan valekaebuse esitamise eest sunnitööle, kuid vabanes peagi keisrivahetusega kaasnenud amnestiaga ning pöördus Vohnjasse tagasi. Osalemise eest talupoegade kaebekirjaaktsioonis mõisteti ta 1744. aastal Orenburgi kubermangu asumisele. Paradoksaalsel kombel tähendas see aga ka tema vabastamist pärisorjusest.

## Vaata ka
*Eestimaa talurahvaseadused
*Liivimaa talurahvaseadused

## Kirjandus
*Juris Vīgrabs (Georg Wihgrabs): *Die Rosensche Deklaration vom Jahre 1739: Ein Beitrag zur Geschichte der Leibeigenschaft in Livland und Estland.*, Tartu: Akadeemiline Kooperatiiv, 1937
*Juris Vīgrabs: *Landrāta Rozena 1739. gada deklarācija : par Vidzemes dzimtkungu tiesībām uz zemnieku miesu un mantu.*, Rīga: A.Gulbis, 1937 (läti keeles)
Jõgeva linnavolinike loend

*Siin on loetletud Jõgeva linnavolikogu volinikke.*

## 1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valita Jõgeva linnavolikokku järgmised volinikud.

Tartu maavanem kinnitas valitud volinikud 30. oktoobril 1939. Volitused algasid 1. detsembril 1939.

* August Meos
* Voldemar Pruuli
* Nikolai Vestmaa (lahkus, tema asemele kutsuti 24. mail 1940 Voldemar Schmidt)
* Johannes Võsu (linnavanem)
* August Jukk
* Paul-Johannes Avi
* Jaan Liigand
* Alfred Laur
* Paul Jürmann
* Ernst Lehtmets
* Vladimir Sagurski
* August Tibar

## Vaata ka
* Jõgeva alevivolinike loend
August Jukk

**August Jukk** (28. september 1897 Härjanurme vald, Tartumaa – 18. juuni 1988) oli eesti advokaat.

Ta õppis 1922–1926 (lõpetas *[[cum laude]]*) Tartu Ülikoolis õigusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Osales Vabadussõjas. 1934. aastal valiti ta Jõgeva alevivanemaks, kuid loobus ametit vastu võtmast. Alates 1935. aastast tegutses ta vandeadvokaadina Jõgeval. 

August Jukk on maetud Kursi kalmistule. 

## Viited
Nikolai Vestmaa

**Nikolai Vestmaa** (15. detsember 1898 Tori vald, Pärnumaa – 18. juuni 1983 Sydney) oli eesti loomaarst.

Õppis 1920 (vabakuulaja) ja 1922–1925 (lõpetas) Tartu Ülikoolis loomaarstiteadust. Oli 1936–1944 Jõgeva loomaarst. 

1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus Austraaliasse.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Senja

**Senja** (põhjasaami keeles *Sážža*) on saar Norras Tromsi maakonnas Senja vallas.

Senja on Norra põhiosa suuruselt teine saar. Selle pindala on 1586,3 km².

Elanike arv on 7766 (1. jaanuar 2010; 7782 (1. jaanuar 2008)).

Mandrist eraldab teda Gisundet. Mandril on Senjale lähim linn Finnsnes. Finnsnesist läheb Senjale Gisundbrua ehk Gisundi sild, mille pikkus on 1147 m. See sild avati 23. juunil 1972. See oli valmimise ajal Norra pikkuselt 2. ja on alates 1994 Norra pikkuselt 9. sild.

Senja põhja- ja läänerannik on avatud ookeanile. Seal on rannik väga liigestunud ja leidub palju tillukesi fjorde. Seal tõusevad otse merest järsud ja paljad kaljud. Kuid sealgi asuvad kalurikülad kohtades, kus leidub tasast maad. Saare ida- ja lõunaosa loodus ei ole nii karm. Hoolimata sellest, et Senja asub põhjapolaarjoonest 350 km põhja pool, leidub seal metsi, väikesi jõgesid ja põllumajanduslikku maad ning seal ei ole mäed nii järsud.

Senja loodus on väga mitmekesine. See moodustab läbilõike kogu Norra loodusest ja sellepärast nimetatakse Senjat sageli miniatuurseks Norraks. Seda asjaolu kasutatakse ära turismi arendamiseks Senjal.

Saar oli 2019. aastani jagatud Bergi, Torskeni, Tranøy ja Lenviki valla vahel.

Suurim asula on Silsand Gisundeti ääres. Teised asulad on Gryllefjord, Gibostad, Senjahopen, Husøy, Skaland, Fjordgård, Stonglandseidet, Torsken, Mefjordvær, Medby-Kaldfarnes, Sifjord, Grunnfarnes ja Rødsand.

Senjale asutati 6. veebruaril 1970 Ånderdaleni rahvuspark. 2004 laiendati rahvusparki ja selle pindala on nüüd 125 km². Rahvuspargi koosseisu kuulub männikuid, kaasikuid, alpiniite ja rannikut.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
Top Gear

**"Top Gear"** on Emmy auhinnaga pärjatud BBC humoorikas telesaatesari mootorsõidukitest, peamiselt autodest. Saade põhineb aastatel 1977–2001 eetris olnud samanimelisel sarjal, mida jätkati pärast põhjalikke muudatusi aastal 2002.  

Esimese hooaja saatejuhid olid Jeremy Clarkson, Richard Hammond ja Jason Dawe. Tegelikult pidanuks kolmas saatejuht olema James May, kuid ta ei uskunud, et uus saade võiks saavutada varasemaga võrreldava edu, ning otsustas saatega mitte liituda. Kui ta aga nägi esimese hooaja vaatajanumbreid, otsustas ta saatega ikkagi liituda. Algselt plaanis Clarkson saadet jätkata nelja saatejuhiga, kuid BBC kavatses toona Hammondi ja Dawe'i vallandada. Tänu aga produtsent Andy Wilmani sekkumisele jäi Hammond saatesse edasi, kuid Dawe vallandati ning May sai saatejuhiks. Pärast 22. hooaega Clarkson vallandati, ning Hammond ja May lahkusid. Clarksoni vahetas välja Chris Evans. Saate tegemisse on kaasatud salapärane võidusõitja The Stig, keda mängiv isik on tundmatu. 

Saatel on umbes 350 miljonit vaatajat üle kogu maailma.

Eestis on sarja näidatud TV3, Sony Turbo ja TV6.

Uued osad linastuvad Suurbritannia kanalil BBC Two. "Top Geari" näidatakse paljudes teisteski kanalites, sealhulgas välismaal. Saate populaarsus on viinud oma versiooni loomiseni Austraalias ("Top Gear Australia", lõpetatud), USA-s ("Top Gear"), Venemaal "Top Gear Russia" (lõpetatud), Koreas, Hiinas ja Prantsusmaal.

"Top Gear" on saanud nii kiitust kui ka kriitikat sisu ja saatejuhtide kommentaaride pärast. Keskkonnauuringute agentuur on süüdistanud BBC-d selle eest, et too on lubanud "Top Geari" võttegrupil keskkonda rikkuda.

Märtsis 2015 ründas Jeremy Clarkson füüsiliselt ühte Top Geari produtsenti, kui saatejuhtidele ei toodud sooja sööki. Pärast seda, 25. märtsil 2015, otsustas BBC tema lepingut mitte uuendada, kuigi Jeremy Clarksoni tööle ennistamise petitsioonile koguti üle miljoni allkirja. Ka 22. hooaja viimased kaks episoodi, kus Clarkson oli, jäävad eetrisse laskmata. Top Geari tulevik on hetkel ebakindel, aprillis 2015 teatasid Richard Hammond ja James May, et ilma Jeremy Clarksonita nemad ei jätka. Koos saatejuhtidega lahkus ka sarja endine produtsent Andy Wilman, ning nad neljakesi lõid uue tootmisfirma, W. Chump and Sons Ltd. Sügisel 2016 tuleb Amazon Videos eetrisse nende uus autosaade, "The Grand Tour".

Viimane ametlik osa jõudis eetrisse 8. märtsil 2015, 28. juunil 2015 lasti eetrisse viimase kahe osa materjal ühe 75-minutise saatena, kus saatejuhtideks olid Hammond ja May, ilma Clarksoni ja stuudiopublikuta. 

## Vaata ka
* "Top Geari" jagude loend
* Top Gear Cheap Car Challenges

## Välislingid
* 10. märts 2015, Paul Sandle, 'Top Gear' host Jeremy Clarkson suspended by BBC after 'fracas' with producer, Reuters (*inglise keeles*)
* 11. märts 2015, Jeremy Clarkson jokes about suspension as petition tops 400,000, BBC News Online (*inglise keeles*)
* 25. märts 2015, BBC will not renew suspended presenter Jeremy Clarkson's contract, Reuters (*inglise keeles*)
* 26. september 2016, Uafayel Ahmed. MATT LEBLANC SIGNS UP FOR TWO MORE SEASONS OF 'TOP GEAR', Newsweek (*inglise keeles*)
Sõrmuste isand: Kaks kantsi

**"Sõrmuste isand: Kaks kantsi"** on 2002. aastal valminud fantaasiafilm, mis põhineb J. R. R. Tolkieni samanimelisel romaanil. "Kaks kantsi" on "Sõrmuste isanda" filmitriloogia teine film. Linateose lavastas Peter Jackson.

Menufilmina on "Kaks kantsi" üle maailma teeninud üle 900 miljoni dollari ning on 2009. aasta seisuga kõigi aegade suurema piletituluga filmide seas kaheksandal kohal.

## Sisu

Pärast rünnakut jõekaldal ja Boromiri surma on vennaskond laiali puistatud. Frodo ja Sam jätkavad kahekesi teekonda Mordorisse, et hävitada Sõrmus ja kohtavad Sõrmuse endist omanikku Gollumit, kes nõustub hakkama Frodole teejuhiks. Merry ja Pippin on vangis Sarumani Uruk-haide käes, kes viivad neid Raudlinna ülekuulamisele. Aragorn, Legolas ja Gimli jälitavad Urukeid, et kääbikud päästa ja avastavad, et Rohani kuningriigis on puhkemas sõda, sest Sarumani väed on liikvele läinud ja on asunud Rohanit vallutama. Rohani kuningas Theoden otsustab viia oma rahva Helmi süvikusse, kus loodab ennast ülekaaluka vaenlase eest kaitsta.

## Osatäitjad

* Elijah Wood – Frodo Paunaste
* Ian McKellen – Gandalf Hall / Gandalf Valge
* Viggo Mortensen – Aragorn
* Liv Tyler – Arwen
* Sean Astin – Samwise "Sam" Gamgee
* Cate Blanchett – Galadriel
* John Rhys-Davies – Gimli
* Bernard Hill – Théoden
* Christopher Lee – Saruman Valge
* Billy Boyd – Peregrin "Pippin" Tukk
* Dominic Monaghan – Ilomac "Merry" Kangepukk
* Orlando Bloom – Legolas
* Hugo Weaving – Elrond
* Miranda Otto – Éowyn
* David Wenham – Faramir
* Brad Dourif – Gríma Ussikeel
* Karl Urban – Éomer.
* Andy Serkis – Gollum/Sméagol
* Craig Parker – Haldir
* John Leigh – Háma
* Bruce Hopkins – Gamling

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (2003)
* Parim helitöötlus – Ethan Van der Ryn ja Mike Hopkins
* Parimad eriefektid – J. Rygiel, J. Letteri, R. William Cook, A. Funke

**[[Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnad|Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind]]** (2003)
* Parimad eriefektid – J. Rygiel, J. Letteri, R. William Cook, A. Funke
* Parimad kostüümid – Ngila Dickson, Richard Taylor

**[[Grammy auhind]]** (2004)
* Parim filmi- või telemuusika – Howard Shore, John Kurlander, Peter Cobbin

**[[Ekraaninäitlejate Gildi auhind]]** (2003)
* Parim näitetrupp

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* 
*
August Meos

**August Meos** (27. juuli 1886 Tartu – 28. aprill 1946 Tallinn) oli Jõgeva ärimees, alevivanem aastail 1929–1934.

Ta arreteeriti NKVD poolt 21. novembril 1944 ja suri Tallinna vanglas nr 1.

## Kirjandus
* Jõgeva "vapsid" Rakvere ringkonnakohtus. Vaba Maa, 29. mai 1935, nr. 126, lk. 6.
* Endine Jõgeva alevivanem A. Meos aastaks vangi. Uus Eesti, 14. november 1936, nr. 309, lk. 8.
* Jõgeva mees pidas vapsijahti. Vaba Maa, 14. november 1936, nr. 261, lk. 8. 

## Välislingid
* okupatsioon.ee
Ivan Gontšarov

**Ivan Gontšarov** (vene Иван Александрович Гончаров; 18. juuni (vkj 6. juuni) 1812 Simbirsk – 27. september (vkj 15. september) 1891 Peterburi) oli vene kirjanik.

## Elukäik
Gontšarov sündis Simbirskis, mis tänapäeval kannab nime Uljanovsk. Tema isa oli jõukas viljakaupmees.

Aastatel 1822–1830 õppis Gontšarov Moskvas kaubandust, mis sel ajal tähendas keeli, maatundmist, matemaatikat ja asjaajamisoskust. Seejärel õppis Moskva ülikoolis filoloogiat, kuid 1831–1834 väldanud õpingud lõppesid kraadi saamata.

1834–1835 oli Gontšarov oma kodulinnas kuberneri kantseleiülem ning 1835–1852 töötas ta tõlgina rahandusministeeriumis.

Gontšarov osales sekretärina admiral (hiljemin krahv) Jefimi Putjatini juhitud ekspeditsioonil Jaapanisse, mille eesmärk oli kaubandussuhteid edendada. Aastatel 1852–1854 toimunud missioon osutus edukaks.

Aastatel 1856–1868 oli Gontšarov mitmel korral ametis tsensuuriametnikuna.

1859–1864 oli tal tüli Ivan Turgeneviga, keda süüdistas loomevargustes.

Viimastel eluaastatel suvitas kirjanik Narva-Jõesuus. Ta suri 1891. aastal Peterburis.

## Teosed
* 1847 – "Tavaline lugu" (eesti keeles 1955)
* 1858 – "Fregatt "Pallada"" (eesti keeles 1958; tlk Väino Linask)
* 1859 – "Oblomov" (eesti keeles 1934, tlk ja saatesõna A. H. Tammsaare. 2. tr samast tõlkest 1979, järelsõna – Sergei Issakov. 1953 ilmus romaan Felix Kauba tõlkes)
* 1869 – "Järsak" (eesti keeles 1949; tlk Eugen Hange)
* 1881 – "Neli ülevaadet"
* 1888 – "Vananeva sajandi teenrid"

## Teosed eesti teatrilaval
* "Oblomov", tõlkija A. H. Tammsaare, dramatiseerija Sven Karja, lavastaja Peeter Raudsepp, esietendus Sadamateatris 2. septembril 2012

## Välislingid

* Peeter Olesk, "Romaaniülikool: Ivan Gontšarov "Oblomov"" – Eesti Päevaleht, 6. juuli 2007
* Raimu Hanson, "Rein Pakk leidis Oblomovi: vene kirjandusklassika tuli vaatajate ette karikatuursel moel" (Peeter Raudsepa lavastuse "Oblomov" arvustus) – Tartu Postimees 4. september 2012, lk 6
* Veiko Märka, "Rein Pakk otsib endale jälle naist" (Peeter Raudsepa lavastuse "Oblomov" arvustus) – Eesti Päevaleht 5. september 2012, lk 14; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Mari Hiiemäe, "Rein Pakk esineb hea lapse rollis" (Peeter Raudsepa lavastuse "Oblomov" arvustus) – Äripäev / Puhkepäev 7.–9. september 2012, lk 5; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Kristi Ruusna, "Oblomovlus ja nüüdisperspektiiv" (Peeter Raudsepa lavastuse "Oblomov" arvustus) – Sirp 2. november 2012, lk 20; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
John D. Rockefeller

**John Davison Rockefeller** (8. juuli 1839 – 23. mai 1937) oli Ameerika Ühendriikide magnaadist naftatööstur ning „kullatud ajastu“ tuntumaid nägusid, üks Standard Oil Company (1870–1911) asutajaid. Ta on teatud muuhulgas oma püüde poolest elada vähemalt 100-aastaseks.

## Tunnustus
*1939 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks (akadeemia statuudi punkt 12 alusel)

## Lingid
* Amedeo Natoli

## Kirjandus
* Rockefelleri "rahuleht". Uus Eesti, 17. mai 1936, nr. 133, lk. 5.
* John D. Rockefelleri surma puhul. Uus Eesti, 25. mai 1937, nr. 139, lk. 4.
* Detsember 2013, Madis Talmar, Rockefeller. Lihtsalt kõige rikkam, ajakiri Director
Gaston Riou

**Edmond Gaston Riou** [edm'o(n) gast'o(n) ri'uu] (7. jaanuar 1883 Vernoux-en-Vivarais – 12. juuli 1958 Lablachère) oli Prantsusmaa kirjanik ja poliitik.

1937. aastal külastas ta Eestit. 

## Kirjandus
* Eesti – ideaalne vabariik. Uus Eesti, 27. mai 1937, nr 141, lk 4. http://dea.nlib.ee/fullview.php?pid=s311666&nid=64600&frameset=1
Hermann Staudinger

**Hermann Staudinger** (23. märts 1881 – 8. september 1965) oli saksa keemik.

Ta pani aluse kõrgmolekulaarsete ühendite keemiale. Tema loodud on ka makromolekuli mõiste.

Aastal 1953. sai ta Nobeli keemiaauhinna.
Paistu vald (1937)

**Paistu [[vald]]** oli 1937. aastal asutatud 2. järgu haldusüksus Viljandimaal, mis hõlmas seniste Aidu, Loodi ja Õisu valla territooriumi.

Loodud vallal oli 2298 elanikku, 365 maaüksust ja 11 335,599 hektarit maad. Paistu valla vallavanemaks määrati senine Aidu vallavanem Hans Ulk, kes jätkas ka 1939. aastal asutatud Paistu valla vanemana.

Vald asutati Vabariigi Valitsuse 28. mai 1937. aasta otsusega Aidu (3626,428 hektarit), Loodi (3024,73 hektarit) ja Õisu valla (4477,751 hektarit) ühtekuuluvatest peaosadest 1. juulil 1937.

Likvideeritavate valdade keskustest kaugemal seisvad maad ja nende valdade lahusseisvad osad liideti Holstre (318,17 hektarit Loodi vallast), Tarvastu (506,11 hektarit Loodi vallast), Kärstna (98,13 hektarit Loodi vallast), Tuhalaane (942,399 hektarit Aidu vallast ja 1239,484 hektarit Õisu vallast), Heimtali (1042,01 hektarit Aidu vallast ja 229,752 hektarit Õisu vallast) ja Kaarli (271,70 hektarit Loodi vallast) vallaga. Kaarli vallaga liideti 443,21 hektarit Heimtali vallast.

## Kirjandus
* Aidu, Loodi ja Õisu valdade liitmine ja Holstre, Tarvastu, Tuhalaane, Kaarli, Heimtali ning Kärstna valdade piiride muutmine. RT 1937, 46, 417.   
* Loodi uus Paistu-nimeline vald. Uus Eesti, 30. mai 1937, nr. 144, lk. 2.
* Paistu vallale määrati uued juhid. Vaba Maa, 28. juuni 1937, nr. 143, lk. 6.
Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek

**"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek"** on 2003. aastal valminud fantaasiafilm, mis põhineb J. R. R. Tolkieni samanimelisel romaanil. "Kuninga tagasitulek" on "Sõrmuste isanda" filmitriloogia kolmas film. Linateose lavastas Peter Jackson.

Olles pärjatud 11 Oscariga, jagab "Kuninga tagasitulek" filmidega "Titanic" ja "Ben-Hur" enim Oscareid võitnud filmi nimetust. Menufilm on üle maailma teeninud üle 1,1 miljardi dollari ning on kõigi aegade suurema piletituluga filmide seas kolmandal kohal.

## Sisu

Pärast Helmi süviku lahingut saab Gandalf ootamatult teada Sauroni plaanist rünnata Minas Tirithit, Gondori pealinna, et Aragornist ei saaks Gondori kuningat ja elimineerida võimalik oht Gondori armee poolt. Koos Pippiniga linna jõudes leiab ta eest hullumeelse kojaülema Denethori, kes keeldub Rohanilt abi palumiseks märgutulesid süütamast ja linna kaitset lahinguvalmidusse seadmast. Kui Sauroni väed linna piiramisrõngasse võtavad, peab Gandalf ise asuma juhtima linna kaitsjaid ja lootma, et Rohanist jõuab abi kohale enne, kui linn langeb. Peale raskeid kaitselahinguid ja Rohani abi saabumist jääb linn vallutamata ja Rohani ja Gondori ühendvägi marsib Mordori juurde, Musta Värava ette, et anda viimane lahing Sauroni vastu ja loota samal ajal, et see laseb Frodol oma ülesande täita ja hävitada Ühe Sõrmuse.

## Auhinnad
;Oscar''' (2004)
* Parim film
* Parim lavastaja – Peter Jackson
* Parim kohandatud stsenaarium – Peter Jackson, F. Walsh, P. Boyens
* Parim filmimuusika – Howard Shore
* Parim filmilaul – "Into the West"
* Parim helimontaaž – C. Boyes, M. Semanick, M. Hedges, H. Peek
* Parim kunstnikutöö – G. Major, D. Hennah, A. Lee
* Parim montaaž – Jamie Selkirk 
* Parim jumestus – R, Taylor, P. King 
* Parimad eriefektid – J. Rygiel, J. Letteri, R. W. Cook, A. Funke
* Parim kostüümidisain – N. Dickson, R. Taylor

;Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind (2004)
* Parim film
* Parim mugandatud käsikiri – Peter Jackson, F. Walsh, P. Boyens
* Parim operaatoritöö – Andrew Lesnie
* Parimad eriefektid – J. Rygiel, J. Letteri, R. W. Cook, A. Funke

;Kuldgloobus (2004)
* Parim film
* Parim lavastaja – Peter Jackson
* Parim filmimuusika – Howard Shore
* Parim filmilaul – "Into the West"

;Grammy auhind (2005)
* Parim filmimuusika – Howard Shore, John Kurlander
* Parim filmilaul – "Into the West"

;Ekraaninäitlejate Gildi auhind (2004)
* Parim näitetrupp

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* 
*
Keskkonnatehnika (ajakiri)

**Keskkonnatehnika** oli eestikeelne keskkonnatehnikateemaline ajakiri, mis hakkas ilmuma 1996. aastal.

Aastatel 2005–2011 ilmus 8 numbrit aastas, aastatel 2012–2013 ilmus 6 numbrit aastas. Ajakirja viimane number ilmus 2013. aasta novembris.

Peatoimetaja oli Merike Noor.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Gottlieb Ney

**Gottlieb Pe(e)ter Ney** (7. oktoober 1881 Tallinn – 11. detsember 1973 Stierstadt, Lääne-Saksamaa) oli eesti ajaloolane. Korp! Sakala vilistlane.

Gottlieb Ney lõpetas 1905. aastal Tartu Ülikooli *cand. hist.* kraadiga ja töötas aastatel 1905–1912 ajaloo- ja geograafiaõpetaja Peterburis ning aastail 1913–1919 Arhangelski gümnaasiumi inspektori ja direktori kohusetäitjana. 

1919. aastal naasis Gottlieb Ney Eestisse, kus töötas kooliõpetaja ja -direktori ning riigiametnikuna, sh 1923–1935 Eesti Vabariigi Haridusministeeriumi teadus- ja kunstiosakonna juhatajana ning oli aastatel 1925–1935 ühtlasi Muinsusnõukogu esimees, hiljem oli Gottlieb Ney Riigiarhiivi ja Riigiraamatukogu direktor. 30. mail 1934 nimetas riigivanem Konstantin Päts ta Eesti esindajaks Rahvusvahelisse Ajalooliste Mälestiste Komisjoni.

1940. aastal pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist nimetati Gottlieb Ney Eesti NSV Riikliku Keskarhiivi juhatajaks.

Teise maailmasõja eel 1941. aastal siirdus Gottlieb Ney järelümberasujana Saksamaale, sealt aga pärast Teist maailmasõda 1948. aastal Rootsi, kus töötas Lundis arhivaarina.

## Viited

## Välislingid
*
Euthydemos

"**Euthydemos**" on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos.

"Eythydemoses" jutustab Sokrates Kritonile, kuidas ta möödunud päeval Lykeioni gümnaasionis koos Ktesippose ja noore Kleiniasega disputeeris vendade Dionysodorose ja Euthydemosega, kes olid varem tuntud kui edukad rusikavõitlejad ning olid otsustanud nüüd teha karjääri ka vaidlusvõitlejatest sofistidena.

## Välislingid

* Euthydemose dialoog inglise keeles
Sõrmuste isand: Sõrmuse vennaskond

"**Sõrmuste isand: Sõrmuse vennaskond**" on 2001. aastal valminud fantaasiafilm, mis põhineb J. R. R. Tolkieni samanimelisel romaanil. "Sõrmuse vennaskond" on "Sõrmuste isanda" filmitriloogia esimene film. Linateose lavastas Peter Jackson.

Film on pärjatud nelja Oscari ja viie Briti Akadeemia auhinnaga. "Sõrmuse vennaskonnast" enam piletitulu tõi 2001. aastal sisse vaid "Harry Potter ja tarkade kivi". Samal aastal saavutas "Sõrmuse vennaskond" kõigi aegade suurema piletituluga filmide seas 5. koha. 2009. aasta seisuga on film 15. kohal, olles sisse toonud enam kui 870 miljonit dollarit.

## Sisu

Frodo on kääbik, kes elab Kääbiklas rahulikku elu koos oma onu Bilboga kuni oma 111. sünnipäeval lahkub Bilbo Rivendelli ja jätab kogu oma vara koos kummalise sõrmusega talle. Frodo ei oska sõrmusega midagi peale hakata kuid Gandalf avastab varsti, et see on Üks Sõrmus mis kadus tuhandeid aastaid tagasi. Gandalf teab, et Sauron kogub võimsust ja Sõrmus ei tohi tema kätte sattuda. Frodo rändab Rivendelli, kus Elrondi nõukogu moodustab Sõrmuse vennaskonna, mille eesmärgiks saab Sõrmuse viimine Mordori, et see hävitada.

## Osatäitjad

* Elijah Wood - Frodo Paunaste
* Ian McKellen - Gandalf Hall / Gandalf Valge
* Viggo Mortensen - Aragorn
* Liv Tyler - Arwen
* Sean Astin - Samwise "Sam" Gamgee
* Cate Blanchett - Galadriel
* John Rhys-Davies - Gimli
* Christopher Lee - Saruman Valge
* Billy Boyd - Peregrin "Pippin" Tukk
* Dominic Monaghan - Ilomac "Merry" Kangepukk
* Orlando Bloom - Legolas
* Hugo Weaving - Elrond
* Sean Bean - Boromir

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (2002)
* Parim operaatoritöö – Andrew Lesnie
* Parim filmimuusika – Howard Shore
* Parimad eriefektid – Jim Rygiel, Randall William Cook, Richard Taylor, Mark Stetson 
* Parim jumestus – Peter Owen ja Richard Taylor 

**[[Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnad|Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnad]]** (2002)
* Parim film
* Parimad eriefektid – Jim Rygiel, Randall William Cook, Alex Funke, Richard Taylor, Mark Stetson
* Parim jumestus – Peter Owen, Richard Taylor ja Peter King
* David Leani lavastustöö auhind – Peter Jackson

**[[Grammy auhind]]** (2003)
* Parim tele- või filmimuusika – Howard Shore ja John Kurlander

**[[Ekraaninäitlejate Gildi auhind]]** (2002)
* Parim meeskõrvalosatäitja – Ian McKellen

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* 
*
Oskar Köster

**Oskar Köster** VR II/3 (20. detsember 1890 Pöide, Saaremaa – 2. august 1941 Tallinn) oli Eesti poliitik.
## Elulugu
Oskar Köster töötas kooliõpetajana, Esimese maailmasõja ajal õppis Vilno sõjakoolis. 1920. aasta veebruaris teenis alamleitnandi auastmes 5. Jalaväepolgus. Ülendati leitnandiks, autasustati Vabadusristi II liigi 3. järgu teenetemärgiga, 40 000 margaga ja taluga Põlulas. 
## Poliitikukarjäär
Oli Rägavere vallavanem ja Viru Maavolikogu esimees, II, III, IV ja V Riigikogu liige, I Riigivolikogu liige 69. valimisringkonnast, vastaskandidaat II Riigivolikogu valimistel.

Köster esindas asunikke ja siis pärast 1932. aasta parteiühinemist Ühinenud Põllumeeste Erakonda.

Põllutööminister aastatel 1926–1928 ja 1932, teedeminister aastatel 1928–1929 ja 1933, kaitseminister aastatel 1929–1931. Vaikival ajastul opositsiooni liige.

1932. aastal käskis ta põllutööministrina paigutada Kolga metsaülema Edgar Vesteri ümber Petseri metsaülemaks, kuna viimane oli 1927. aastal kirjutatud auhinnatöös kritiseerinud riigimetsade laastamist. Sel puhul kirjutas Vaba Maa: "Meie, elades 20. aastasajal iseseisvas Eestis, kus öeldakse maksvat mõtte-, sõna- ja trükivabadused jne., ei teadnud seejuures muidugi aimata, et meil nende vabaduste teostamisega lugu on nähtavasti halvem, kui omal ajal kõige reaktsioonilisemas tsaariaegses Venes."

Oskar Köster oli Tallinna Õhuasjanduse Seltsi esimees, Eesti Õhu- ja Gaasikaitse Liidu esimees, Eesti Raskejõustiku Liidu esimees. 

Asutas 1926. aastal ajalehe Maa (alates 1930. aastast Maaleht) ja oli selle vastutav toimetaja. 

Arreteeriti NKVD poolt 22. juulil 1940 Tallinnas. Suri Tallinna keskvanglas südamerabandusse, teistel andmetel hukati. 

## Viited

## Artiklid
*Bruno Pao. Oskar Köster 120. Meie Maa, 20. detsember 2010.

## Välislingid
*Oskar Kösteri foto
*Oskar Köster andmekogus Eesti ohvitserid 1918-1940
*
*KÖSTER, Oskar, Mihkel, s. 20.12.1890 Saaremaa, arr. 22.07.40 Tallinn Nõukogude okupatsioonivõimu poliitilised arreteerimised Eestis. Köide 3. Koostanud Leo Õispuu. Tallinn, 2005.
Night Electric Night

**"Night Electric Night"** on ansambli Deathstars album 2009. aastast.

## Lood
# "Chertograd" – 4:45
# "Night Electric Night" – 4:04
# "Death Dies Hard" – 3:21
# "The Mark of the Gun" – 4:02
# "Via the End" – 4:07
# "Blood Stains Blondes" – 3:15
# "Babylon" – 4:18
# "The Fuel Ignites" – 4:00
# "Arclight" – 4:35
# "Venus in Arms" – 4:02
# "Opium" – 3:43