open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tõrvaahi

**Tõrvaahi** oli ahi, milles tõrvastest põletati tõrva. 

## Ajaloost
Eesti aladele jõudis tõrvapõletamise oskus arvatavasti balti hõimude kaudu ja seda juba muinasajal. Tõrvapõletamine oli suur töö, mis tavaliselt võeti ette üks kord aastas – kevaditi, seda tehti enamasti männimetsarikastel aladel, põhiliselt saartel ja Kagu-Eestis. Algselt põletati tõrva maa sees aukudes, kus tõrva kadu oli suur või mätaste ja mullaga kaetud riidas. Tõrvaahjude levik Eestis sai alguse 18.–19. sajandi vahetusel, mil mõisates hakati otsima uusi sissetulekuallikaid. See näitas ka suurenenud vajadusi – enda tarbeks tõrva ajamine asendus ajapikku pool-tööstusliku tootmisega. 

## Tõrvaahju kasutus
Eestis kasutatud tõrvaahjud olid suhteliselt väikesed (umbes 2 meetri kõrgused), nad olid kividest või savist pooleldi maasse ehitatud ning kahekordse silindri kujulised. Seesmine silinder (*emaahi*) täideti tõrvastega, välimine osa (*isaahi*) oli küttekoldeks. Pealt kaeti siseahi õhukindlalt savitatud kiviplaatidega, selle põrand oli savist ja kaldu väljavooluava poole. Ahju kütmise aeg ja saadava tõrva hulk sõltus nii ilmaoludest (tuul, temperatuur) kui ka tõrvapuude hulgast ja kvaliteedist. Tõrva hakkas tulema umbes 400 °C juures, kuid ahju ei tohtinud üle kütta, et tõrv kõrbema ei läheks. Ööpäeva või kahe jooksul teostatud kütmisega võis saada kuni sadakond toopi tõrva. Enamasti põletati tõrva müügiks, oma tarbeks võidi talus tõrva põletada ka vana kummulipööratud paja sees. Tõrva kasutati peamiselt paatide, laevade, köite, reejalaste ja vankrirataste tõrvamisel, samuti ehitusel ning mitmesuguste puitpindade katmisel. Lisaks tõrvale, sai ahjust ka puuhapet ehk *tõrvavett*. Sarnaselt tõrvaga, on sellelgi puitu mädaniku eest kaitsvad omadused. Tõrvaajamise jääkproduktiks oli ka süsi, mida kasutati sepikodades. Sellised tõrvaahjud olid kasutusel saartel ja Kagu-Eestis veel 20. sajandi alguses.   

## Vaata ka
* kuivdestillatsioon
* puidutõrv
* miiliahi
* tõrvas
* tõrvapõletamine

## Viited
 

## Kirjandus
* Oskar Loorits. Endis-Eesti elu-olu II. Teaduslik Kirjandus, 1941.
*  M. Leetmaa. Lubja- ja tõrvaahjud. – Suitsutare 2. Tallinn, 2000.

## Välislingid
* Tuhka-ranna tõrvaahi
* Tõrvaahi nõuab kannatlikku meistrit. Maa Elu, 26. september 2018
Tšehhi keskmäestik

**Tšehhi keskmäestik** (tšehhi keeles *České středohoří*) on vulkaanilise päritoluga mäestik Tšehhi põhjaosas, mis on osa Maagimäestikust. Mäestiku kõrgeim tipp on Milešovka (857 m). 

Mäestik ulatub Česká Lípast kirdes Lounyni edelas, olles ligi 70 kilomeetri pikkune. Seda poolitab Elbe jõgi. Elbe jõe orus Děčínis asub ka mäestiku madalaim punkt (121,9 m). Mäestik on vulkaanilist päritolu ja seda iseloomustavad teravatipulised mäed. Maastikurajooni pindala on 1,266 km².

## Geograafia

Mäestik jääb Elbe vesikonda. Elbe orus on erosiooni tagajärjel tekkinud mitu juga, mis pole aga kõrgemad kui 12 meetrit. Metsade all on 28,4 % mäestikust.

Tšehhi keskmäestikku jäävad linnadest Děčín, Verneřice, Třebenice, Teplice, Žandov, Benešov nad Ploučnicí, Trmice, Litoměřice, Most, Bílina, Česká Kamenice, Jílové, Kamenický Šenov, Ústí nad Labem ja Úštěk.

## Maastikurajoonid

Tšehhi keskmäestikus eristatakse kaht piirkonda. Verneřice keskmäestik on kirdepoolsem osa,  kuhu jääb ka mäestiku madalaim punkt. Seal eristatakse nelja alamregiooni. Benešovi keskmäestiku kõrgeimaks tipuks on 	Medvědí hůrka (643 m),  Buková hora keskmäestiku kõrgeimaks kohaks on Buková hora mäetipp (683 m), Ústí keskmäestiku kõrgeimaks tipuks on aga Javorský vrch (617 m). Verneřice keskmäestiku kõrgeim osa on Litoměřice keskmäestik, mille kõrgeim tipp Sedlo ulatub 726 meetrit üle merepinna. 

Edelapoolne osa kannab nime Milešovka keskmäestik, mille keskmine kõrgus on 331,7 meetrit. Ka seal eristatakse nelja alamregiooni. Bořeňi keskmäestiku kõrgeimaks kohaks on Bořeňi mäetipp (539 m), Teplice keskmäestiku kõrgeimaks kohaks on Štrbický vrch (475 m), Raná keskmäestiku kõrgeimaks punktiks on Milá (510 m). Milešovka keskmäestiku kõrgeim osa on Kostomlaty keskmäestik, mille kõrgeim tipp Milešovka on ka mäestiku kõrgeim tipp. Sellesse piirkonda jääb ka Porta Bohemica. 

## Geoloogia

Mäestik tekkis tänu Ohře riftile. Rifti servadel arenes vulkanism, mis pani aluse mäestikule. Vulkaanilistest kivimitest valdab trahhüüt, vähemal määral on ka andesiiti. Piirkonnas on sagedased lakoliidid. Vulkanism leidis piirkonnas aset pliotseenis ja miotseenis. 

Valdavad siiski settekivimid, eriti liivakivi. Plešiveci küla jurues leidub pruunsütt. Třebívlice küla juurest on leitud granaate ja ka kolm teemanti.

## Viited
Jadwiga Wysoczanská-Štrosová

**Jadwiga Wysoczanská-Štrosová** (24. mai 1927 Praha – 31. märts 2021 Praha) oli tšehhi ooperilaulja, sopran.

Õppis laulmist Praha Konservatooriumis Vojtěch Bořivoj Aimi käe all.

Ta oli 1960. aastast kuni 1990. aastate alguseni Praha Rahvusteatri solist.

Jadwiga Wysoczanská laulis peaosa Bedřich Smetana ooperis "Libuše", Antonín Dvořáki ooperis "Näkineid" ja Verdi "Aidas. Samuti oli ta donna Anna rollis Mozarti "Don Giovannis" ja Tatjana osas Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Oneginis".

1967. aastal muusikafestivalil Praha kevad laulis ta Václav Neumanni juhendamisel Ludwig van Beethoveni 9. sümfoonia sopranisoolot.

## Viited
Teplá kõrgustik

**Teplá kõrgustik** (tšehhi keeles *Tepelská vrchovina*) on Tšehhi loodeosas asuv geomorfoloogiline piirkond, mis on osa Maagimäestikust. Kõrgustiku kõrgeim tipp on Podhorní vrch (847 m). 

Kõrgustik on osa Maagimäestikusse kuuluvast Karlovy Vary kõrgustikust. Seda iseloomustab üldiselt lauge maastik, kus keskmine kõrgus on 627 meetrit. Maastikurajooni pindala on 682 km².

## Geograafia

Mäestik jääb Elbe vesikonda. Jõgedest voolavad seal Teplá jõgi ja Ohře.

Põhjas piirneb Tepla kõrgustik Slavkovi metsaga, kirdes Doupovi mäestikuga, idas Rakovníku mägismaaga, lõunas Plasy mägismaaga ja läänes Podčeskoleská mägismaaga.

Tepla kõrgustikule jäävad linnadest Mariánské Lázně, Toužim, Teplá, Bochov, Bezdružice, Žlutice ja Planá.

Geoloogiliselt moodustavad kõrgustiku valdavalt kristalliseerunud kildad, leidub ka andesiiti.

## Maastikurajoonid

Tepla kõrgustikul eristatakse kolme piirkonda. Keskse osa moodustab Toužimi tasandik. Sellel eristatakse Mariánské Lázně kõrgustikku (kõrgeim punkt Podhorní vrch), Mrázovi mägismaad ja Útvina tasandikku (kõrgeim koht Třebouňský vrch, 824,5 m). 

Lõunapoolse osa moodustab Bezdružice kõrgustik, milles eristatakse Michalovy Hory kõrgustikku (kõrgeim koht Milhostovský kopec, 745 m), Hanovi mägismaad, Krasíkovi kõrgustikku (kõrgeim koht Ovčí vrch, 696,7 m), Trhomné kõrgustikku (kõrgeim koht Ovčí hora, 691,3 m) ja Vidžíni kõrgustikku (kõrgeim koht Stěnský vrch, 761,5 m). 

Kirdepoolse osa moodustab Žlutice kõrgustik, milles eristatakse Bochovi kõrgustikku (kõrgeim koht Zámecký vrch, 733,1 m) ja Vladaři kõrgustikku (kõrgeim koht Homolka, 713,4 m).

## Viited
Ishak Bej mošee

**Ishak Bej mošee** (makedoonia keeles *Исхак-бегова џамија*) on Osmanite-aegne mošee, mis asub Põhja-Makedoonia pealinnas Skopjes. Pühakoda, mille lasi 1438. aastal ehitada komandör Ishak Bej, paikneb vana basaari põhjapiiril Bit Pazari lähedal. Selle minarett on ligi 30 meetrit kõrge.

## Välislingid

*
Anatoli Luts

**Anatoli Luts** (24. detsember 1908 Tallinn – 11. veebruar 1932 Narva) oli Eesti poksija.
 
Ta oli 1927. aastal Eesti meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg). Ta sai Eesti meistrivõistlustel sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2&nbsp;kg) 2. koha aastatel 1929, 1930 ja 1932. Viimane saavutus 31. jaanuaril 1932 on eriti hinnatav, sest Anatoli Luts oli juba haige ja surigi 10 päeva pärast.

Ta osales neli korda Eesti–Soome maavõistlusel. Ta võitis oma kohtumised kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5&nbsp;kg) aastatel 1927 ja 1929 ning kaotas oma kohtumised kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg) aastatel 1926 ja sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2&nbsp;kg) 1928. aastal.

Ta osales ühe korra Eesti-Läti maavõistlusel ning võitis oma kohtumise kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg) 1927. aastal.

Ta maeti 14. veebruaril 1932 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Isiklikku
Tema vend oli poksija Valentin Luts.

## Viited

## Kirjandus
*Leinakuulutus. Päevaleht nr 43, 13. veebruar 1932, lk 8
*"Poksija A. Luts suri. Kalewlased kaaslase matustele pühapäewal Tallinnas". Päevaleht nr 44, 14. veebruar 1932, lk 6

## Välislingid
*Anatoli Lutsu sporditulemused
Miletín

**Miletín** (saksa keeles *Miletin*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Jičíni ringkonnas. Miletín asub Jičínist umbes 23 km idas ja Hradec Královést ligikaudu 24 km põhjaloodes.

Miletín paikneb merepinnast 334 meetri kõrgusel.

Miletínit on esmamainitud 1124. aastal, linnaõigused sai 1560. aastal. 1846. aastal põles linn maha, kuid taastati.

Miletínis on sündinud tšehhi ajaloolane, kirjanik, tõlkija ja rahvaluulekoguja Karel Jaromír Erben (1811–1870).

## Viited
Tšehhovi sünnikodu

**Tšehhovi sünnikodu** on hoone Taganrogis aadressil ул. Чехова, 69, kus 1860. aastal sündis kirjanik Anton Tšehhov.

Maja valmis 1850. aastal. Hoone asub kaupmees A. Gnutovile kuulunud krundil, kus asusid lisaks Tšehhovi isamajale veel kaks tiibhoonet, tõllakuur ja majapidamishooned. Aastail 1859–1861 üüris seda maja Antoni isa Pavel Tšehhov, kelle lett asus majakese lähedal Petrovski väljakul.

Kui Tšehhovi sünnist oli möödunud 50 aastat, paigaldati hoonele Jevgeni Garšini eestvedamisel mälestustahvel. Garšin soovis sinna rajada ka Tšehhovi majamuuseumi, ent maja omanik küsis hoone eest 10 000 rubla. Linna hinnangul oli hoone väärtus üksnes 4500–5000 rubla. 1916. aastal ostis linn lõpuks maja ära, ent kulus veel neli aastat, kuni muuseumi rajamiseks leiti raha. Seni üüriti hoonet eraisikutele välja.

1926. aastal avati muuseum külastajatele, samal aastal istutas linnavalitsus maja ette kirsipuud.

## Viited
Kosovo väli (Kosovo)

**Kosovo väli** (albaania keeles *Fusha e Kosovës*, serbia keeles *Косово поље* / *Kosovo polje*, ungari keeles *Rigómező*, saksa keeles *Amselfeld*) on suur karstilagendik (*[[polje]]*), mis asub Kosovo idaosas. Enamasti on see tuntud Morava Serbia ja Osmanite armee vahelise Kosovo lahingu (1389) poolest. Hiljem on seda kasutatud ka teistegi pealetungide lahinguväljana. See ulatub Mitrovicast peaaegu Kaçanikisse.

## Vaata ka
*Kosovo väli (Horvaatia)
*Drenica org
*Llap
Jemnice

**Jemnice** (saksa keeles *Jamnitz*) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Třebíči ringkonnas. Jemnice asub Austria piirist 11 km kaugusel, Třebíčist umbes 32 km edelas ja Jihlavast ligikaudu 43 km lõunas.

Jemnice paikneb merepinnast 470 meetri kõrgusel.

Jemnicet on esmamainitud 1226. aastal. 1422. aastal piirasid linna hussiidid, kuid ei suutnud seda vallutada. 1530. aastal kaotas Jemnice kuningalinna staatuse. 1832. aastal sai linn suure tulekahju tagajärjel rängalt kannatada. Raudteeühenduse sai Jemnice 1896. aastal.

## Viited
Sýntagma metroojaam

**Sýntagma metroojaam** (kreeka keeles Σταθμός Συντάγματος *Stathmós Syntágmatos*) on Kreeka pealinna Ateena keskne metroojaam, mis asub Sýntagma väljaku all. See on Ateena metroo 2. ja 3. liini ümberistumispunkt. Tänava tasandil ühendub see Ateena trammiga.

## Vaata ka
*Larissa raudteejaam
*Monastiráki metroojaam
*Omónia metroojaam
*Attikí metroojaam
Pilt (perekonnanimi)

**Pilt** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pilt 299 inimesel (146 mehel ja 153 naisel). Perekonnanimede levikult on Pilt meeste puhul 481. ja naiste puhul 510. kohal.

## Nime kandjaid
*Aadu Andres Pilt, eesti füüsik (1945–2018) 
*Agu Pilt, eesti teatrikunstnik, moelooja ja akvarellist (1951–2002)
*Kalle Pilt, Eesti ehitusinsener, poliitik, ettevõtja ja kohtuekspert (1966–) 
*Silvi Pilt, eesti muusik, laulja ja laulukirjutaja (1988–)
*...

## Viited
Karl Renner

**Karl Renner** (14. detsember 1870 – 31. detsember 1950) oli Austria poliitik ja jurist. Aastail 1945–1950 oli ta Austria president.

## Elulugu

Karl Renner sündis Unter-Tannowitzis sakslaste peres 18. lapsena. Koolis käis ta Nikolsburgis. Aastail 1890–1896 õppis ta Viini ülikoolis õigusteadust. Aastal 1895 aitas ta asutada ühingut Naturfreunde International.

1896. aastal abiellus Karl Luise Stoisitsiga, neil sündis tütar Leopoldine. Samal aastal liitus ta sotsiaaldemokraatidega, keda ta esindas ka parlamendi alamkojas. Sel perioodil avaldas ta mitmeid õigusalaseid küsimusi puudutavaid töid, ent tehes seda varjunimede all, kuna kartis kaotada oma positsiooni parlamendi raamatukoguhoidjana. Ta leidis, et Austria kui iseseisva riigi olemasolu õigustavad nii geograafilised, poliitilised kui ka majanduslikud põhjused. Ühtlasi väljendas ta marksistlikke vaateid. Samas leidis ta, et ühinemine Saksamaaga on maale kasulikum; ta kasutas isegi sõna "anšluss". 

Oma teostes lõi ta koos Otto Baueriga vähemusrahvaste kultuuri kaitse teooria. See muutis tema teooriad oluliseks Bundile, ent nii Vladimir Lenin kui ka Jossif Stalin olid tema ideede suhtes kriitilised. 

Kui Austria-Ungari 1918. aastal kokku varises, oli ta üks saksakeelse elanikkonna omariikluse eestvedajatest. Liitlasväed keelustasid aga mitmed saksa elanikkonna ideed, sealhulgas riigi nime esialgse variandi ja liitumise Saksamaaga. Ka pidid nad aktsepteerima Austria territooriumite kaotusi, sealhulgas läks ka Renneri sünnikodu Tšehhimaa koosseisu. Nii pidi ta loobuma oma õigustest isatalule, et jääda Austria ametnikuks.

Karl Renner oli 1920. aastani kolme esimese Austria valitsuskabineti juhiks, ühtlasi täitis ta ka välisministri kohuseid. Sel perioodil aitas ta luua riigis tervisekindlustuste süsteemi, kehtestada riigis kaheksatunnilist tööpäeva, luua töötukassat ja kollektiivlepingute süsteemi.

Aastail 1931–1933 oli ta Austria parlamendi presidendiks, ent aastal 1934 keelustasid riigis võimu haaranud fašistlikud jõud tema partei. Nii tervitas ta anšlussi, lootes, et natsid on Saksamaal võimul ajutiselt ja et see aitab kaasa maa demokratiseerimisele. Tema mõju aitas kaasa sellele, et enamik austerlasi hääletaski kahe maa liitumise poolt. Ta soovis teha natsidega koostööd, ent jäeti kõrvale. Ka toetas Renner Sudeedimaa annekteerimist.

29. märtsil 1945 tungisid Fjodor Tolbuhhini juhitud Nõukogude väed Austriasse. Karl Renner võttis nendega ühendust ja temast sai ajutise valitsuse pea. 2. aprillil 1945 kuulutati Austria taas iseseisvaks. Renner oli sunnitud Moskva mõjul kolmandiku kabinetist moodustama Austria kommunistidest, sealhulgas said nood enda kätte ministrikohad siseasjade ministeeriumis ja haridusministeeriumis. See muutis nii USA kui ka Suurbritannia Renneri suhtes kriitiliseks. Renner oli aga määranud kommunistide kontrolli all olevatesse ministeeriumitesse sekretärideks teiste parteide esindajad ja suutis nii olukorda riigis kontrolli all hoida ja hoida riiki lõhenemast. Ka jätkas ta Austrias juudivaenulikku poliitikat.

## Vaata ka
* Personaalprintsiip
* Mitteterritoriaalne autonoomia

## Viited
Substraat (filosoofia)

**Substraat** on filosoofias partikulaari omaduse alus, ilma ühegi omaduseta "paljas partikulaar" (*"naked particular"*, *"bare particular"*, *"thin particular"*), mis kannab omadust, liidab omadused kokku üheks asjaks ning eristab üht asja teistest.

Substraaditeooria (inglise keeles *substratum theory*, ka *"substance-attribute view"*) on käsitlus, mille järgi partikulaaril on metafüüsiline struktuur, mille moodustavad omadused ja substraat. Substraaditeooria järgi ei ole partikulaar ontoloogiliselt fundamentaalne, sest seda on omadus ja substraat. Substraaditeooria ei eita universaale ja partikulaare kui põhikategooriaid. Substraaditeooria konkureeriv teooria on kimbuteooria (*bundle theory*).

## Kirjandus
* Bruno Mölder, Roomet Jakapi, Marek Volt 2018. Sissejuhatus filosoofiasse. Sisutoimetaja Bruno Mölder, kujundus Kalle Paalits. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
* Jiri Benovsky 2007. The bundle theory and the substratum theory: deadly enemies or twin brothers?. Philos Stud (2008) 141. Springer Science+Business Media B.V., 175–190
Pilv (perekonnanimi)

**Pilv** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pilv 280 inimesel (143 mehel ja 137 naisel). Perekonnanimede levikult on Pilv meeste puhul 494. ja naiste puhul 606. kohal.

## Nime kandjaid
*Aare Pilv, eesti luuletaja ja kirjandusteadlane (1976–)
*Aivar Pilv, eesti advokaat (1961–)
*Armin Pilv, eesti jalgrattur (1999–)
*Ilme Pilv, eesti arstiteadlane ja pediaater (1928–) 
*Mehis Pilv, eesti tehnikateadlane ja majandustegelane (1947–)
*Mihkel Pilv, eesti haridustegelane (1964–)
*Valter Pilv, eesti majandusteadlane (1923–2011) 
*...

## Viited
Pikk

**Pikk** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pikk 347 inimesel (182 mehel ja 165 naisel). Perekonnanimede levikult on Pikk meeste puhul 352. ja naiste puhul 456. kohal.

## Nime kandjaid
*Artur Pikk, eesti jalgpallur (1993–) 
*Ene Pikk, eesti raamatugraafik (1925–2015)
*Jaak Pikk, eesti metsateadlane (1942–) 
*Jaan Pikk, eesti majandusteadlane ja põllumajandusökonomist (1934–) 
*...

## Viited
Piirsalu (perekonnanimi)

**Piirsalu** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Piirsalu 384 inimesel (192 mehel ja 192 naisel). Perekonnanimede levikult on Piirsalu meeste puhul 320. ja naiste puhul 365. kohal.

## Nime kandjaid
*Heino Piirsalu, eesti loomakasvatusteadlane ja statistik (1927–1992)
*Jaanus Piirsalu, eesti ajakirjanik (1973–)
*Mare Piirsalu, eesti keemik (1950–)
*Matti Piirsalu, eesti linnukasvatusteadlane (1947–)
*Olev Piirsalu, eesti vehkleja ja vehklemistreener (1935–)
*Peep Piirsalu, eesti loomakasvatusteadlane (1958–)
*Raivo Piirsalu, eesti muusik
*...

## Viited
Ujumise maailmameistrivõistluste medalistide nimekiri (mehed)

See on täielik nimekiri **veealade maailmameistrivõistluste medalistidest meeste ujumises**  aastatel 1973 kuni 2025.

## [[50 m vabaujumine]]

	
		
*Medalid riikiti: 50 m vabaujumine

**Vaata ka**: 50 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## [[100 m vabaujumine]]

*Medalid riikiti: 100 m vabaujumine

**Vaata ka**: 100 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## [[200 m vabaujumine]]

	
	 
*Medalid riikiti: 200 m vabaujumine

	
**Vaata ka**: 200 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## [[400 m vabaujumine]]

*Medalid riikiti: 400 m vabaujumine

**Vaata ka**: 400 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## [[800 m vabaujumine]]

*Medalid riikiti: 800 m vabaujumine

**Vaata ka**: 800 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## [[1500 m vabaujumine]]

			

*Medalid riikiti: 1500 m vabaujumine

**Vaata ka**: 1500 m vabaujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## 50 m selili

*Medalid riikiti: 50 m seliliujumine

## 100 m selili

	 

*Medalid riikiti: 100 m seliliujumine

**Vaata ka**: 100 m seliliujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## 200 m selili

	

*Medalid riikiti: 200 m seliliujumine

**Vaata ka**: 100 m seliliujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## 50 m rinnuli

		

*Medalid riikiti: 50 m rinnuliujumine

## 100 m rinnuli

	

*Medalid riikiti: 100 m rinnuliujumine

**Vaata ka**: 100 m rinnuliujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## 200 m rinnuli

*Medalid riikiti: 200 m rinnuliujumine

**Vaata ka**: 200 m rinnuliujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## 50 m liblikat

*Medalid riikiti: 50 m liblikujumine

## 100 m liblikat

	

*Medalid riikiti: 100 m liblikujumine

**Vaata ka**: 100 m liblikujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## 200 m liblikat

*Medalid riikiti: 200 m liblikujumine

**Vaata ka**: 200 m liblikujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## 200 m kompleksi

*Medalid riikiti: 200 m kompleksujumine

**Vaata ka**: 200 m kompleksujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## 400 m kompleksi

*Medalid riikiti: 400 m kompleksujumine

**Vaata ka**: 400 m kompleksujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## 4x100 m vabalt

*Medalid riikiti: 4x100 m vabaujumine

**Vaata ka**: 4×100 m vabaujumise teateujumise olümpiamängude medalivõitjaid

## 4x200 m vabalt

*Medalid riikiti: 4x200 m vabaujumine

## 4x100 m kompleksi

*Medalid riikiti: 4x100 m kompleksujumine

## 4x100 m segavõistlus vabalt

 

*Medalid riikiti: 4x100 m segavõistlus vabaujumine

## 4x100 m segavõistlus kompleksi

 

*Medalid riikiti: 4x100 m segavõistlus kompleksujumine

## Kõigi aegade medalitabel 1973–2025

### Medalid meeste võistlustel

### Medalid segavõistlustel

## Enim medaleid võitnud ujujad

### Kõik võistlused

 sealhulgas üks medal teateujumine, kus ta osales ainult eelujumises 
 kaks medalit teatevõistlustel, kus ta osales ainult eelujumises

### Individuaalvõistlused

## Vaata ka

*Ujumise maailmarekordid
*Ujumine olümpiamängudel
*Olümpia medalivõitjad ujumises (mehed)
*Olümpia medalivõitjad ujumises (naised)
*Ujumise maailmameistrivõistlused
*Ujumise maailmameistrivõistluste medalistide nimekiri (naised).
Ada Škerl

**Ada Škerl** (3. aprill 1924 Ljubljana – 29. mai 2009 Maribor) oli sloveeni kirjanik ja tõlkija. Ta tõlkis prantsuse keelest.

Teise maailmasõja ajal, keskkooliõpilasena, kuulus rahvavabastusarmeesse (Osvobodilna fronta slovenskega naroda) ja osales vastupanuliikumises

Ada Škerl õppis Ljubljana ülikoolis slavistikat. Samuti õppis ta ülikooli juures olevas Ljubljana Teatri-, Kino-, Raadio- ja Televisiooniakadeemias.

Aastail 1958–1982 töötas ta Sloveenia meediaettevõttes Radiotelevizija Slovenija.

Ta alustas kirjutamist sõja ajal. Esimene täiskasvanutele mõeldud luulekogu "Senca v srcu" ilmus 1949. aastal. Hiljem ilmusid veel täiskasvanud lugejale mõeldud luulekogud "Obledeli pasteli" (1965) ja "Temna tišina" (1992). 

Ada Škerl kirjutas ka lastele. Aastal 1953 ilmus "Zgodba o morskem konjičku", 1962. aastal "Voščila" ja "Nevsakdanje potovanje" 1973. aastal. Lastele tõlkis ta teiste seas Claude Aveline'i romaani "Baba Diène et Morceau de Sucre" (1953) ja Victor Hugo "Meretöölised" (1956). 

Ada Škerli teosel "Senca v srcu" põhineb Ivo Svetina ooperi libreto, mis tuli ettekandele 2017. aastal Ljubljana Rahvuslikus Sloveenia ooperi- ja balletiteatris.

Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole.
Skopje Kunstisild

**Kunstisild** (makedoonia keeles Мост на уметноста) on sild Põhja-Makedoonias Skopjes Vardari jõel. 

Jalakäijatele mõeldud silla kavandasid Kosta ja Viktorija Mangarovski. Sild valmis projekti Skopje2014 raames ja maksis 2,3 miljonit eurot. Sild on 83 meetrit pikk ja 9,2 meetrit lai, keskosas aga 12 meetrit lai. Silda kaunistab 27 skulptuuri: 13 skulptuuri silla mõlemas servas ja üks keskel. Skulptuurid kujutavad Põhja-Makedoonia kunsti- ja kultuurielus olulisi tegelasi.

## Kujud

Vojdan_Černodrinski_na_Mostot_na_umetnosta_(3).JPG|Vojdan Černodrinski
Živko_Čingo_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Živko Čingo
Džinot_na_Mostot_na_umetnosta_(2).JPG|Jordan Hadži Konstantinov-Džinot
Adem_Gajtani_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Adem Gajtani
Vasil_Iljoski_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Vasil Iljoski
Slavko_Janevski_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Slavko Janevski
Blaže_Koneski_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Blaže Koneski
Споменик_-_Браќата_Миладиновци_1.JPG|Vennad Miladinovid
Dimitar_Kondovski_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Dimitar Kondovski
Lazar_Ličenoski_na_Mostot_na_umetnosta_(2).JPG|Lazar Ličenoski
Nikola_Martinoski_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Nikola Martinoski
Petar_Mazev_na_Mostot_na_umetnosta_(2).JPG|Petar Mazev
Vančo_Nikoleski_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Vančo Nikoleski
Stefan_Gajdov_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Stefan Gajdov
Dimitar_Pandilov_na_Mostot_na_umetnosta_(2).JPG|Dimitar Pandilov
Kočo_Racin_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Kočo Racin
Murteza_Peza_na_Mostot_na_umetnosta_(2).JPG|Murteza Peza
Todor_Skalovski_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Todor Skalovski
Stale_Popov_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Stale Popov
Aco_Šopov_na_Mostot_na_umetnosta_(3).JPG|Aco Šopov
Toše_Proeski_na_Mostot_na_umetnosta_(4).JPG|Toše Proeski
Nikola_Vapcarov_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Nikola Vapcarov
Trajko_Prokopiev_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Trajko Prokopiev
Nedžati_Zekirija_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Nedžati Zekirija
Grigor_Prličev_na_Mostot_na_umetnosta_(2).JPG|Grigor Prličev
Vlastimir_Nikolovski_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Vlastimir Nikolovski
Petre_Prličko_na_Mostot_na_umetnosta_(1).JPG|Petre Prličko


## Viited
Voose kultusekivi

**Voose kultusekivi** on Paunküla–Vetla tee ääres asuv lohukivi. Kivi on tunnistatud arheoloogiamälestiseks (nr 17436) ja seda ümbritseb 50-meetrine kaitseala. Läheduses on ka Voose ohvriallikas, Voose linnamägi ja 300-aastane Tagasauna mänd.

## Vaata ka
* Voose
*Voose linnamägi
* Voose ohvriallikas
* Tagasauna mänd

## Viited
Tartu veetorn

**Tartu veetorn** on ehitis Tartus aadressil Õpetaja 9. See ehitati seoses moodsa veevärgi rajamisega. 1938. aastal koostasid insener Voldemar Onton ja arhitekt Voldemar Tippel Õpetaja tänava veetorni projekti. Ehitus algas 14.aprillil 1939, valmis sai 11.detsembril 1940, torn avati ametlikult 26. novembril 1941. Ülakorrusel, mida kaunistavad poolümarad pilastrid, asub veepaak.

Veetorn kuulub ettevõttele Tartu Veevärk ning algselt korterelamuks-veetorniks ehitatud hoones asuvad veevärgi väljakolimise järel kontorid.

## Viited

## Välislingid

* Arvo Järvet. Tartu veetorn kerkis karmide aegade kiuste. Tartu Postimees, 25. veebruar 2018
Olga Kultšõnska

**Olga Kultšõnska** (ukraina keeles *Ольга Сергіївна Кульчинська*; sündinud 12. juulil 1990 Rivnes) on ukraina ooperilaulja, sopran.

## Välislingid
* Olga Kultšõnska koduleht
Skuteč

**Skuteč** (saksa keeles *Skutsch*) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Chrudimi ringkonnas. Skuteč asub Chrudimist umbes 19 km kagus ja Pardubicest ligikaudu 27 km lõunakagus.

Skuteči on esmamainitud 1289. aastal. Linnaõigused omandas Skuteč tõenäoliselt 14. sajandi esimesel poolel. Linn sai 1862. aasta mais ja 1867. aasta augustis tulekahjudes rängalt kannatada.

## Viited
Svetlana Boiko

**Svetlana Boiko** (vene Светлана Анатольевна Бойко; sündinud 13. aprillil 1972 Rostov Doni ääres) on endine Venemaa vehkleja.

Tema treener oli Mihhail Zolotarjov. Nõukogude Liidu ja seejärel Venemaa naiskonda kuulus 1993. aastast.

Maailmameistrivõistlustelt võitis Svetlana Boiko võistkonnavõistluses karjääri jooksul kolm kuldmedalit, kaks hõbemedalit ja ühe pronksmedali. 2002. aastal Lissabonis võitis ta individuaalse kuldmedali.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis võitis ta naiskondlikus floretis kuldmedali. Pärast neid olümpiamänge lõpetas sportlaskarjääri.

Svetlana Boiko on Venemaa teeneline meistersportlane. 2013. aastal autasustati teda Sõpruse ordeniga.
Ben Klassen

**Ben Klassen** (õieti **Bernhardt Klassen**; 20. veebruar 1918 – 6. august 1993) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ja usujuht, kes toetas uskumust valgenahaliste ülimuslikkusest.
Kvantiteet

**Kvantiteet** ehk **kogus** (ladina keeles *quantitas*) on asjade loendatav kogus või mõõdetav suurus. 

Kvantiteeti võib mõista ka suuruse, hulga või arvu omadusena, mis võimaldab ühendada sama liiki andmed üheks arvutuslikuks mõtlemisüksuseks. 

Kvantiteet peegeldab taju võrdlevat ja mõõtvat funktsiooni. Isegi kui kvantiteet on tingituna kvantitatiivselt määratud suhtest subjekti vaid suhteline, on kvantiteedil subjekti kogemuses ja objektis endas alus (*Fundament*), mille kaudu mõtlemine ennast juhib. Looduse füüsikalise, mehhanitsistliku käsituse eesmärk on omistada kvaliteetidele kvantiteete.

## Vaata ka
*kvaliteet

## Välislingid
* Rudolf Eisler 1904. Quantität. – Wörterbuch der philosophischen Begriffe
Sýntagma väljak

**Sýntagma väljak** (kreeka keeles *Πλατεία Συντάγματος*) on Ateena keskväljak, mis asub linna südames Vana kuningapalee esisel.

## Vaata ka
*Sýntagma metroojaam
Kvaliteet (filosoofia)

**Kvaliteet** (ladina keeles *qualitas*) on objektist mõtlemise üks põhivorme, mille alla kuulub kõik see, mida ei mõelda objekti "sellena" (*Daß*), st olemasolu (*Existenz*) või olemusena (*Wesenheit*), vaid määramise (*Bestimmung*) ja tunnusena (*Merkmal*), mis eristab üht objekti teistest. 

Kvaliteet kui niisugune sedastatakse taju (*Apperzeption*) kaudu juba võrdlevas konkreetses ning seejärel abstraktses mõtlemises. Kvaliteedi määramiseks peab mõtlemisel olema alus (*Fundament*), mis annab sellele sunduse (*Nötigung*) ja piirid (*Anlaß*). 

Laiemas tähenduses hõlmab kvaliteet objekti kõiki määramisi (*Bestimmtheit*), kitsamas mõttes tehakse vahet kvaliteedil ja kvantiteedil.

## Välislingid
* Rudolf Eisler 1904. Qualität. – Wörterbuch der philosophischen Begriffe
Kapparot

**Kapparot** on rituaal judaismis, mida viiakse läbi Yom Kippuri eelõhtul. Kapparoti käigus lehvitatakse kana üle pea ja seejärel kana tapetakse.
Kvaliteet

**Kvaliteet** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[kvaliteet (filosoofia)|kvaliteet]]** on filosoofias 
* **[[kvaliteet (majandus)|kvaliteet]]** on majanduses
* **[[kvaliteet (male)|kvaliteet]]** on males
Amsterdami Kunstide Ülikool

**Amsterdami Kunstide Ülikool** (hollandi keeles *Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten*) on kunstidele keskenduv rakenduskõrgkool Amsterdamis.

Kõrgkooli koosseisus on arhitektuuriakadeemia, teatri- ja tantsuakadeemia, Breitneri akadeemia (kujutava kunsti õpetajakoolitus), Amsterdami konservatoorium, Hollandi filmiakadeemia, Reinwardti akadeemia (museoloogia).

Kõrgkool loodi 1987. aastal mitme õppeasutuse liitmisel.

## Välislingid
*Koduleht
Riivo Kallasmaa

**Riivo Kallasmaa** (sündinud 11. aprillil 1981 Tallinnas) on eesti oboemängija ja bariton. 

## Haridustee
* 1988–2000 Tallinna Muusikakeskkool (Tulike Looritsa klass)
* 1999–2002 Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool, klassikaline laul (Tõnu Bachmanni klass, bariton)
* 2000–2004 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (Olev Ainomäe klass)
* 2002 Brüsseli Kuninglik Konservatoorium (Paul Dombrechti klass)
* 2004–2005 Jeruusalemma Muusika- ja Tantsuakadeemia (juhendaja Dudu Carmel)

## Töökäik
Kallasmaa on töötanud Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris, Rahvusooperi Estonia Sümfooniaorkestris ja Vanemuise Sümfooniaorkestris ning Soomes Turu Filharmoonikutes ja Pori Sinfoniettas. Lisaks mängib ta tihti Tallinna Kammerorkestri ridades. Ta on teinud koostööd ka NYYD Ensemble'i, Voces Musicalesi ja Kremerata Balticaga.

Laulja ja oboemängijana on ta musitseerinud vanamuusikaansamblis Vox Clamantis, lauljana kammerkooris Voces Musicales ja Eesti Filharmoonia Kammerkooris.

Solisti ja kammermuusikuna on Riivo Kallasmaa esinenud Norras kammermuusika festivalil Horten Kammermusikkfest. Kallasmaad silmas pidades on kirjutanud teoseid mitmed Eesti heliloojad nagu Märt-Matis Lill, Timo Steiner, Tõnis Kaumann, Helena Tulve, Rein Rannap, Rasmus Puur, Pärt Uusberg jt.

2018. aastal asutas Kallasmaa koos sopran Jaanika Kuusikuga ansambli Duo ObSolute.. 

## Loomingulised saavutused
* 1999. aastal II koht vabariiklikul noorte puhkpillimängijate konkursil
* 2006. aastal I koht interpreetide konkursil Con Brio
* 2006. aastal tunnistati ta Tartu nooreks kultuurikandjaks.

## Viited
Liitiumi Kolmnurk

**Liitiumi Kolmnurk** () on liitiumivarude poolest rikas piirkond Andides, Argentina, Boliivia ja Tšiili piiride lähedal. Kolmnurgas olev liitium on kontsentreeritud soolatasandikele, mis paiknevad Atacama kõrbes ja teistes läheduses paiknevates kuivades piirkondades.

Arvatakse, et sellel alal paikneb umbes 54% kogu maailma liitiumivarudest. India merevägi on liitiumikolmnurga vastu huvi üles näidanud, kuna liitium on vajalik Li-ION patareidele, mida kavatsetakse paigaldada tulevastesse allveelaevadesse.

## Viited
PPD-40

**PPD** (vene keeles *Пистолет пулемёт Дегтярёва (ППД), *'P***istolet-***p***ulemjot ***D*'egtjarjova*, Degtjarjovi püstolkuulipilduja) on Nõukogude Liidu püstolkuulipilduja, mille konstrueeris aastal 1934 V. Degtjarjov. PPD-l on traditsiooniline puust kaba, relv tulistab automaatselt vabaluku konstruktsiooni põhimõttel. Relvastusse võeti Nõukogude Liidus selle püstolkuulipilduja täiustatud variant PPŠ-41.

## Kasutajad
*
*: teise Hiina-Jaapani sõja ajal saadi 3000 tk.
* Hispaania: Hispaania Vabariiklik Armee kasutas Hispaania kodusõjas püstolkuulipildujaid PPD-34/38.
* Hukbalahap
* Jugoslaavia: aastatel 1944–1945 saadi NSVL-ilt 5000 relva.
*
*
*

## Vaata ka
*Kaasaegsete Venemaa käsirelvade ja kergrelvade loend
*Püstolkuulipildujate loend
*Tokarevi püstolkuulipilduja (1927)
*MP35
*Suomi KP/-31
*PPŠ-41

## Viited

## Välislingid
* .
* .
* .
* .
SVT-40

**SVT-40** (vene keeles Самозарядная винтовка Токарева, образец 1940 года, *Samozarjadnaja vintovka Tokareva, obrazets 1940 goda*, 'Tokarevi iselaadiv püss, 1940. aasta mudel', hüüdnimega Sveta) on Nõukogude Liidu poolautomaatne lahingupüss.

Esimese variandina tuli välja 1938. aastal SVT-38, mis sai tuleristsed Talvesõjas. Seal ilmnesid relval mitmed puudused: gaasitoru kippus määrduma, salv kukkus relvast välja ja relv oli suhteliselt ebatäpne, olles efektiivne vaid 600 meetri piires. Aprillis 1940 SVT-38 tootmine lõpetati.

SVT-38 vahetas välja SVT-40, mida juulis 1940 hakati tootma Tuula tehases, hiljem ka Iževskis ja Podolskis. SVT-40 kasutati laialdaselt teises maailmasõjas, sellest pidi saama Punaarmee uus teenistusrelv, aga Saksamaa sissetungi tõttu 1941. aastal tootmine langes. Punaarmee varustustabelis plaaniti üks iga kolmest vintpüssist olema SVT-40, kuid selleni jõuti harva. SVT-40 anti enamasti allohvitseridele ja eliitüksustele nagu merejalavägi. Barbarossa plaani ajal kaotas Punaarmee sadu tuhandeid SVT-40 püsse, mispeale ülejäänud sõjaks mindi tagasi poltlukuga vintpüssidele Mossin-Nagant. Lisaks oli SVT-40 toota palju keerulisem ning vaid algelise väljaõppega vägedel oli raskusi nende korrashoiuga, seevastu püstolkuulipildujad nagu PPŠ-41 olid lihtsa ehitusega, odavad ja tõhusad jalaväe tulejõu täiustamiseks. 1941. aastal toodeti ligi miljon SVT-40, kuid 1942. aastal anti Iževski tehasele käsk tootmine lõpetada ja hakata uuesti tootma Mossin-Nagante. 1942. aasta jooksul toodeti vaid ligi 264 000 relva ja igal aastal toodang vähenes, kuni jaanuaris 1945 anti käsk tootmise täielikuks lõpetamiseks.

Juulis 1942 arendati kuulipildujate vähesuse tõttu punaaramees välja automaatversioon AVT-40. Automaatrežiimis oli relv aga praktiliselt kontrollimatu ja relva raud kulus juba pärast 200–250 lasku, mistõttu keelati relva automaatrežiimis kasutamine ja pärast 1943. aasta suve seda enam ei toodetud.

Pärast teist maailmasõda võttis NSV Liit kasutusele uued relvad, nagu SKS ja AK-47.

## Kasutajad
*  Eesti metsavennad: pärast teist maailmasõda.
* 
*  Horvaatia
*  Ida-Saksamaa: pärast teist maailmasõda, kandsid nime SWT
* : Leedu tsiviilpolitsei kasutas neid Saksa okupatsiooni ajal.
*  Natsi-Saksamaa: saadud NSVL-ilt sõjasaagiks, kasutusel nimega Selbstladegewehr 259(r)
* 
* : Poola Relvajõud Idas.
* : saadud Nõukogude Liidult sõjasaagiks, mh ka AVT-40.
*  Tšehhoslovakkia: 1. Tšehhoslovakkia Armeekorpus Nõukogude Liidus
* : 2008. aastal oli laos 11 500.
* : kasutuses vähesel määral.

## Vaata ka
* AVS-36
* FG 42
* Gewehr 43
* M1 Garand
* Johnson M1941 (püss)
* SKS
* Kaasaegsete Venemaa käsirelvade ja kergrelvade loend
* Ljudmõla Pavlitšenko

## Viited

## Välislingid
* History and technicalities of the SVT-40
* SVT info and pictures at Mosin-Nagant.net, compiled by Vic Thomas
* SVT-40 Pictorial
* СВТ трудная судьба, Kalashnikov magazine, 2001/6, pp.&nbsp;50–56
* Tokarev SVT-40. Identifying, collecting and FAQ
Füsun Köksal

**Füsun Köksal** (sündinud 1973. aastal Bursas) on türgi helilooja.

Füsun Köksal sündis ja kasvas Türgi lääneosas Bursas. Õppis aastail 1989–1996 Ankaras Bilkenti Ülikoolis muusikateooriat ja kompositsiooni, seejärel aastail 1996–2002 Saksamaal Kölni muusikakõrgkoolis Krzysztof Meyeri käe all.

2002. aastal naasis Bilkenti ülikooli ja töötas kompositsiooni õppejõuna. 2004. aastal siirdus ta õppima Ameerika Ühendriikidesse Chicago Ülikooli, kus omandas doktorikraadi kompositsiooni erialal. Tema juhendajateks olid Marta Ptaszynska ja Shulamit Ran.

Füsun Köksal kirjutab teoseid sooloinstrumentidele, kammeransamblitele ja orkestritele.

Tema loomingut on mängitud mitmel festivalil Põhja-Ameerikas ja Euroopas. 

2019. aasta märtsis viibis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kutsel Eestis, andis muusikaakadeemias tunde ja samas töötas Ansambel U: muusikute Tarmo Johannese ja Taavi Kerikmäega.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tomáš Satoranský

**Tomáš Satoranský** (sündinud 30. oktoobril 1991 Prahas) on Tšehhi elukutseline korvpallur, kes mängib 2019. aastast NBA klubis Chicago Bulls. 

## Klubikarjäär
### Euroopa
Satoranský mängis aastatel 2007–2009 Praha USK-s, misjärel siirdus aastateks 2009–2014 Hispaania kõrgliigaklubisse CDB Sevilla (nüüdne Real Betis).

2014. aasta juulis liitus Satoranský kaheks aastaks Hispaania tippklubiga FC Barcelona, kelle meeskonnas mängis nii kohalikus kõrgliigas kui ka Euroliigas.

### NBA
Satoranský mängijaõigused omandas 2012. aasta NBA *draft*'i 32. valikuga Washington Wizards, kelle eest tegi Satoranský debüüdi hooajal 2016/17, mil kogus vahetusmängijana keskmiselt 2,7 punkti, 1,5 lauapalli ja 1,6 resultatiivset söötu mängus.

2018/19. hooajaks olid Satoranský keskmised näitajad kerkinud 8,9 punkti, 3,5 lauapalli ja 5 tulemusliku sööduni mängus.

2019. aasta suvel vahetati Satoranský Chicago Bullsi, kelle kasuks tõi ta hooajal 2019/20 keskmiselt 9,9 punkti, 3,9 lauapalli, 5,4 resultatiivset söötu ja 1,2 vaheltlõiget mängus (kõik näitajad NBA karjääri parimad).

## Rahvuskoondis
Satoranský tegi debüüdi Tšehhi korvpallikoondises 2009. aastal ning on koondises riiki esindanud 2013., 2015. ja 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus saavutati vastavalt 13., 7. ja 20. koht.

## Saavutused
* Hispaania superkarika võitja (2015)
* Hispaania kõrgliiga kõige säravam mängija (2016)
* Viiekordne Tšehhi aasta parim korvpallur (2013–2015, 2018, 2019)

## Välislingid
* Tomáš Satoranský – NBA.com
* Tomáš Satoranský – Basketball-Reference.com
Elene Hoštaria

**Elene Hoštaria** (gruusia keeles ელენე ხოშტარია; sündinud 18. novembril 1979 Thbilisis) on Gruusia poliitik.
Meinhard Glücke

**Meinhard Glücke** (3. august (vkj)/ 16. august 1912 Joala vald, Vaivara kihelkond, Virumaa – 11. november 1963 Tallinn) oli eesti poksija.
 
Ta oli poksis 1930. aastal Eesti meister kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5&nbsp;kg). Ta sai Eesti meistrivõistlustel 2. koha kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg) 1929. aastal ning 3. koha kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5&nbsp;kg) aastatel 1931 ja 1932.

Ta osales ühe korra Eesti–Soome maavõistlusel ning kaotas 1929. aastal oma kohtumise kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg).

Elukutselt oli ta kelner restoranis "Rummi" Pirital.

## Välislingid
*Meinhard Glücke sporditulemusi
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Regressioonanalüüs

**Regressioonanalüüs** on meetodite kogum statistikas, kus uuritakse suurustevahelist sõltuvust ja võimalusi sõltuvuse funktsionaalseks kirjeldamiseks etteantud valemi põhjal. 

Regressioonanalüüsi käigus leitakse regressioonmudeli deterministlik komponent. Levinuim regressioonanalüüsi tüüp on lineaarregressioon, milles leitakse lineaarne seos, mis kirjeldab etteantud andmete vahelist seost mingi määratud matemaatilise kriteeriumi alusel võimalikult lähedaselt.

## Regressioonimudel
Uurides suuruste vahelist sõltuvust ja proovides kirjeldada antud funktsionaalset sõltuvust etteantud valemi põhjal, eeldatakse, et sõltuvus koosneb täpselt määratavast komponendist (determineeritud) ja juhuslikust komponendist. Sellise eeldusega seost nimetatakse regressioonmudeliks. Seega koosneb regressioonmudel deterministlikust ja juhuslikust komponendist.

Defineerides üldjuhul, et juhuslik(ud) suurus(ed) Y_i on funktsionaalses sõltuvuses juhuslikust suurusest / juhuslikest suurustest X_i ning  \beta on määratavad determineeritud komponendi parameetrid. Kui tähistada erinevat päritolu juhuslik komponent tähisega e_i, võib regressioonimudeli kirja panna kujul

: Y_i = f (X_i, \beta) + e_i

Regressioonanalüüsi eesmärgiks on määrata täpne funktsiooni kuju f(X_i,  \beta), mis kirjeldab võimalikult täpselt etteantud andmete muutujate vahelist seost. Regressioonanalüüsi tegemiseks tuleb funktsiooni f matemaatiline kuju ette anda.

## Vaata ka

* Keskmisele taandumise reegel
* Korrelatsioonanalüüs
*Polünomiaalne regressioon
*Lineaarregressioon

## Viited
Anna Murray Vail

**Anna Murray Vail** (7. jaanuar 1863 – 18. detsember 1955) oli USA botaanik ja New Yorgi botaanikaaia esimene raamatukoguhoidja.

Ta õppis Columbia ülikoolis botaaniku ja geoloogi Nathaniel Lord Brittoni käe all, kellel aitas asutada New Yorgi botaanikaaeda. Jaanuaris 1900 sai temast botaanikaaia raamatukogu juhataja ja sellel ametipostil töötas ta kuni septembrini 1907. Tema lahkumise põhjuseks sellelt ametikohalt peavad eri allikad kas soovi asuda elama Prantsusmaale ema juurde või solvumist süüdistuste tõttu, nagu oleks ta raamatukogus sigarette suitsetanud.

1911. aastal Prantsusmaale kolinuna osales Vail esimese maailmasõja ajal Ameerika fondis, mis rahastas haavatud prantslaste ravi, ning jätkas hiljem tööd raamatukoguhoidjana kuni nägemise kaotuseni. Prantsusmaal elades soetas ta maja Seine-et-Marne'i departemangu Héricy vallas.
Serbia kampaania

**Serbia kampaania** toimus Esimeses maailmasõjas kahes jaos: 1914. aastal ja 1915. aastal. Algselt suutsid serblased eskaleerunud kättemaksuaktsiooni tagasi hoida. Teises jaos sõja kuulutanud Austria-Ungari armee alistas ja okupeeris lõplikult Saksa Riigi ja Bulgaaria Kuningriigi abiga Serbia Kuningriigi.

## Järelm
Austria-Ungari impeerium lagunes 1918. aasta oktoobris, mil Ungari lõi sellest lahku kui rahvusriik. Serbia armee vabastas Liitlaste abiga oma maad ja pealinna Belgradi 1918. aasta novembriks. Kuigi, armee suurus oli kahanenud umbes 320 000 sõduri võrra.

## Vaata ka
*Austria-Ungari okupatsioon Serbias
*Montenegro kampaania
Maria Välja

**Maria Välja** (sünninimi **Maria Kondimäe**; sündinud 13. augustil 1989 Pärnumaal) on eesti maalikunstnik ja illustraator.

Ta on lõpetanud Tartu Kõrgema Kunstikooli (praegune Kõrgem Kunstikool Pallas) maali erialal (2012). 2016.-2017. aastal täiendas ta end Tartu Kunstikoolis kunstnik-kujundaja jätkuõppes, omandades illustraatori 5. taseme kutse.

Maria Välja on alates 2021. aastast Tartu Kunstnike Liidu liige.

## Looming
Maria Välja tegeleb peamiselt akvarellmaali ja tindijoonistusega, illustratsioone täiendab ta ka graafikalaual digitaalselt maalides. 

Tema looming on inspireeritud Eesti loodusest ja inimestest. Detailirohkete akvarellmaalide ja illustratsioonide temaatikaks on loomad ja taimed oma loomulikus keskkonnas ja olekus. Ka inimesi kujutades keskendub kunstnik eelkõige nende hingestatud suhtele loodusega.

## Valik isikunäitusi

* 2020 – akvarellide ja tindijoonistuste näitus "Loodusest inspireeritud" Tartu Ülikooli raamatukogus
* 2018 – illustratsiooninäitus "Eesti loomade lapsed" Tartu loodusmajas ja Eesti Loodusmuuseumis
* 2017 – akvarellinäitus "Metsarahvas" Pühajärve Spa & Puhkekeskuses
* 2011 – isikunäitus "Out of Comfort Zone" LOOV galeriis

## Valik ühisnäitusi

* 2017 – Eesti Akvarellistide Ühenduse näitus "Valgus. Vesi. Värv" Võru Linnagaleriis
* 2016 – Eesti Akvarellistide Ühenduse näitus "Värvidega läbi pimeduse Vol. 12" Würth Kunstigaleriis
* 2016 – Noorteprojekt "UUS AKVARELL 2016" Pärnu Uue Kunsti Muuseumis
* 2016 – Eesti Akvarellistide Ühenduse näitus "Akvarell 2016" Türi Kultuurikeskuse Kunstigaleriis
* 2016 – Eesti Akvarellistide Ühenduse näitus "Visioon" Tartus Jakobi Galeriis
* 2016 – Eesti Akvarellistide Ühenduse näitus "Suvemõtted küünlakuul" Võru Linnagaleriis
* 2014 – Noorteprojekt "UUS AKVARELL 2014" Võru Linnagaleriis
* 2013 – Ühisnäitus "Naerev loom / Animal Ridens" Tartus Nooruse galeriis
* 2012 – Ühisnäitus "Dialogue" Saimaa Rakenduskõrgkoolis Lappeenrantas Soomes
* 2012 – Tartu Kõrgema Kunstikooli diplomitööde näitus  "Lend 2012" Tartu Kaubahallis
* 2012 – Ühisnäitus "Toit" Tallinnas TAM Galeriis
* 2010 – Ühisnäitus "6x KOLLAAž" LOOV galeriis

## Illustratsioonid

* 2017 – "Minu esimene raamat"

## Viited


## Välislingid

* Maria Välja koduleht
Ūdriņas

**Ūdriņas** (ka **Ūdriņi**, vanasti **Ūdriņš**) on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonna Trikāta vallas. Küla asub Strenči vastas Koiva jõe kaldal ja jääb Riiast 132 km kaugusele.

Ūdriņases on Strenči vabaõhulava, kunsti- ja muusikakool.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.
## Elanikkond


* 50 (1989)
* 36 (2000)
* 32 (2011)

* 20 (2016)
* 24 (2021)
* 23 (2025)


## Viited
Dutka

**Dutka** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Trikāta vallas. Küla asub valla lõunaosas Lisa jõe kaldal.

Asula on tekkinud endise Dutka mõisa (*Dutkenhof*) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

Külas asub Dutka bussipeatus. Külas kasvav põline pärn ja Līcīši sanglepp on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 112 (1989)
* 200 (2000)
* 75 (2007)


## Viited
Jeffrey Epstein

**Jeffrey Edward Epstein** (20. jaanuar 1953 – 10. august 2019) oli Ameerika Ühendriikide juudi päritolu investor ja süüdimõistetud seksuaalkurjategija.

New Yorgis sündinud ja kasvanud Epstein alustas oma tööelu Daltoni koolis õpetajana. 1976. aastal vallandati ta ametist, misjärel asus ta tööle pangandus- ja finantssektoris. Ta töötas mitmel ametikohal ettevõttes Bear Stearns, kuni asutas oma ettevõtte. Epstein liikus ühiskonna koorekihis, hankides endale ja oma tuttavatele naisi ja tüdrukuid, keda koos oma kaaslastega seksuaalselt kuritarvitada.

2005. aastal, pärast seda kui üks vanem teatas, et Epstein oli tema 14-aastast tütart seksuaalselt kuritarvitanud, alustas Palm Beachi politsei Epsteini uurimist. Föderaalametnikud tuvastasid 36 tüdrukut, sealhulgas kõigest 14-aastaseid, keda Epstein oli väidetavalt seksuaalselt kuritarvitanud. Epstein tunnistas end süüdi ja Florida osariigi kohus mõistis ta 2008. aastal süüdi laste prostitutsioonis ja prostitutsiooni vahendamises. Tema süüdimõistmine vaid neis kahes kuriteos oli osa vastuolulisest kokkuleppest, mille sõlmis USA justiitsministeeriumis töötav Alex Acosta. Epstein viibis vahi all peaaegu 13 kuud.

Epstein arreteeriti uuesti 6. juulil 2019 süüdistatuna alaealistega  kaubitsemises seksuaalse ärakasutamise eesmärgil Floridas ja New Yorgis. Ta suri oma kongis 10. augustil 2019. Kohtuarst tuvastas, et surma põhjuseks oli enesetapp poomise läbi. Epsteini advokaadid on selle vaidlustanud ja avalikkuses on tema surma tegeliku põhjuse üle palju polemiseeritud, mis omakorda on sünnitanud arvukalt vandenõuteooriaid. 2025. aasta juulis avaldas Föderaalne Juurdlusbüroo (FBI) turvakaamera salvestise, mis toetas järeldust, et Epstein sooritas oma kongis enesetapu. Kui justiitsministeerium aga salvestise avaldas, oli sellest umbes 2 minutit ja 53 sekundit puudu ning leiti, et videot on muudetud.

Epsteinil oli aastakümneid suhe Briti seltskonnadaami Ghislaine Maxwelliga, kes hankis mehele noori tüdrukuid. 2021. aastal mõisteti Maxwell süüdi seksuaalkaubanduses ja Epsteini abistamises tüdrukute, sealhulgas 14-aastase tüdruku hankimisel laste seksuaalse väärkohtlemise ja prostitutsiooni eesmärgil.  

Epsteini sõprus avaliku elu tegelastega, sealhulgas prints Andrew', Donald Trumpi, Bill Clintoni ja Norra kroonprintsess Mette-Maritiga, on tekitanud suurt poleemikat.

## Viited
Gandhāra kunst

**Gandhāra kunst** oli Gandhāra piirkonna budistlik kunst.

Selle õitseaeg oli 2.–5. sajandil. Sel oli budistliku kunsti arengus oluline osa.

Kui budism levis Loode-Indiast Sise- ja Ida-Aasiasse, kusjuures Bāmīān Afganistanis oli tähtis vahepeatus, viis see kaasa ka Gandhāra kunsti vormikeele. Budistliku ikonograafia ajaloos oli eriti tähtis Buddha kujutamine inimkujul. Kõige vanemad teadaolevad Buddha kujud ja reljeefid pärinevad Gandhārast ja selle kaasaegsest Mathura koolkonnast. Varasemas budistlikus kunstis oli Buddhat kujutatud sümboolselt, näiteks ratas tähendab õpetuse käimalükkamist. 

Gandhāra kunsti seisvate Buddha kujude puhul on hellenismi mõju ilmne, aga istuva, mediteeriva Buddha kujudel pärinevad kompositsioon ja detailid selgelt Indiast.
Talgugrupp

**Talgugrupp** oli mitteformaalne aktivistide ring, kes viljeles 1980.–1990. aastatel Eestis mõttekoja tüüpi tegevust. Nad nimetasid oma tegevust Moskva metodoloogiakoolkonna eeskujul esialgu organisatsioonilis-tegevuslikuks mänguks, hiljem mõttetalguteks. 1990. aastate keskel see kooslus lagunes ja kogunes uuesti 2009 Talgujate nime all. 

Selle liikumise sisulised eelkäijad olid Tartu Ülikooli Üliõpilaste Kompleksse Teadusliku Uurimistöö Bürood ja kõrgkoolipedagoogika laborit, mille eestvedajate hulgas oli Valdo Ruttas.

Ruttase algatusel kujunes ka Talgugrupp. Talgugrupi kujunemist ja koosseisu seletades on ta 2009. aastal nimetanud 46 isikut. Need olid inimesed, kes osalesid mängudes ja mõttetalgutes. Talgugrupi algusajast toob ta esile kolm kaastöölist: Jüri Plink, Toomas Hansson ja Mati Pärn, kes omandasid kogemuse  inspireerivatel nn Štšedrovitski mängudel.

## Viited