Lause moodustajad

**Lause moodustajad** on sõnavormid, fraasid, lauselühendid ehk sekundaartarindid ja osalaused. 

## Eesti keel
***Fraas** koosneb põhisõnast ja laiendi(te)st. Fraas on lause moodustaja, mis pole lause ega üksiksõna, vastab mingile küsimusele ja tähistab lausega väljendatud situatsiooni komponente, st tegevust või olemist, osalist või asjaolu: *pika patsiga tüdruk*.

***Lauselühend** ehk **sekundaartarind** on lause moodustaja, milles pole alust ega öeldist ning mille peasõnaks on enamasti käändeline verbivorm, nt *des-, mata-, maks-, mas-* ja *vat*-vorm; *v-, tav-, nud-* ja *tud-*kesksõna; *nuna-* ja *tuna-*vorm.

***Osalause** on lausekujuline moodustaja, millel puudub peasõna. Osalause koosneb nagu tüüpiline lausegi tegusõnafraasist ja nimisõnafraasist: *Kass, *'kes oli terve päeva õues hulkunud**, tuli lõpuks koju.''

Kõikide lause moodustajate kohta on võimalik esitada küsimus ja leida ka asendaja. 

Näiteks lause ''Väike armas must kutsu vaatas konti närides, kuidas peremees kala püüab'' moodustajad on: 
***sõnavormid:** ''väike; armas; must; kutsu; vaatas; konti; närides; peremees; kala; püüab'';
***fraasid:** ''väike armas must kutsu; vaatas konti närides, kuidas peremees kala püüab'';
***sekundaartarind:** ''konti närides''.
***osalause:** ''kuidas peremees kala püüab''. 

KES vaatas? ''väike armas must kutsu'' = ''tema

MISSUGUNE kutsu? ''väike armas must = selline''

MIDA TEGI? ''vaatas konti närides, kuidas peremees kala püüab'' 

KUIDAS vaatas? ''konti närides = sedasi'' 

MIDA vaatas? ''kuidas peremees kala püüab = seda''

KES püüab? ''peremees = tema''

MIDA püüab? ''kala = seda'' 

==Moodustajatevahelised grammatilised seosed==
Moodustajate vahel kehtivad järgmised [[grammatilised seosed]]:
*[[rinnastus]] – moodustajad on lauses üksteisega grammatiliselt samaväärsed ja vastavad samale küsimusele ning laiendavad sama sõna: ''Minu lemmikud on **maasikamoos** ja **vaarikakompott**.'' 
*[[alistus]]seoses loovad moodustajad uue moodustaja, mille üks komponent on põhi, teine laiend: ''haruldaselt'' (laiend) ''varajane'' (põhi). Alistusseos jaguneb järgmiselt:
**[[ühildumine]] – laiend kohaneb oma põhjaga: ''Edukad'' (laiend) ''sportlased'' (põhi) ''tõid palju medaleid'';
**[[rektsioon|sõltumine]] – laiendi vorm oleneb põhja tähendusest: ''rohis'' (põhi) ''peenart'' (laiend). 
*[[predikatsioon]] on moodustajate vastastikune tingitus, mis esineb aluse ja öeldise vahel. Tegusõna oma tähendusega määrab, kas ja kuidas tegijat väljendatakse. Tegijaväljend omakorda tingib selle tegusõna kindla pöördelise vormi: ''Tüdrukud'' (alus) ''jalutavad'' (öeldis) ''pargis''.

==Lause moodustajate funktsioonid==
Lause moodustajad täidavad lauses süntaktilisi, semantilisi ja pragmaatilisi funktsioone.

===Moodustajate süntaktilised funktsioonid===
Lause moodustajad täidavad lauses teatud **süntaktilisi funktsioone**, s.t käituvad [[lauseliige|lauseliikmetena]]. 

Lauseliikmete määratlemisel arvestatakse
* moodustaja sõnaliiki;
* moodustajatevahelise [[grammatilised seosed|grammatilise seose]] tüüpi;
* moodustaja konkreetset grammatilist vormi.

===Moodustajate semantilised funktsioonid===
Semantilisest aspektist tähistab lause situatsiooni. Lause moodustajad täidavad lauses teatud **semantilisi funktsioone**, s.t tähistavad lausega väljendatava sündmuse komponente.

Kaks erinevat lauset võivad süntaktiliselt olla küll võrdsed, kuid semantiliselt erineva väärtusega, vrd näiteks lauseid "''Vihma sajab''" ja "''Ema loeb''".

====Semantiline predikaat====

Semantiliseks predikaadiks nimetatakse situatsiooni tüüpi väljendavat moodustajat. Semantilise predikaadi funktsiooni lauses täidab tüüpjuhul [[öeldis]], mis on lause semantiline kese. Semantiline predikaat tingib lauses kindla arvu seotud laiendeid.

Näiteks lause ***Isa õpetab poega*** väljendab situatsiooni, kus õpetaja rolli täidab isa ja õpilase rollis on poeg. Selles lauses on semantiline predikaat tegusõna ***õpetab*** (öeldis). Nimisõnad ***laps*** ja ***pall*** on situatsiooni osalisi märkivad moodustajad, mida nimetatakse [[aktant]]ideks. Aktantide arv, funktsioon ja vormistus oleneb öeldise leksikaalsest tähendusest. 

Predikaatverbi vorm osaleb lause subjekti referentide arvu, situatsiooni aja, modaalse hinnangu ja tegumoe väljendamisel.  


**Predikaatverbi semantilised funktsioonid:**

* Tegevuse tähistamine

Näiteks: ''Koer'' ***närib*** ''(öeldis)'' ''konti.''

* Protsessi tähistamine

Näiteks: ''Vihma'' ***sajab*** ''(öeldis).''

* Omaduse tähistamine

Näiteks: ''Kleit'' ***on*** ''(öeldis)'' ***kortsus*** ''(öeldistäide).''

* Seisundi tähistamine

Näiteks: ''Aken'' ***on*** ''(öeldis)'' ***avatud*** ''(öeldistäide).''


Lauses, mille moodustajate hulgas puuduvad [[osalause]]d ja/või [[infiniittarind]]id ning mida seetõttu nimetatakse [[elementaarlause]]ks, on ainsaks semantiliseks predikaadiks öeldis. 

Näiteks: ''Tädi'' ***keedab*** ''(öeldis)'' ''sooja teed.''


Lauses, kus on olemas [[öeldistäide]], on semantiliseks predikaadiks öeldis koos öeldistäitega.

Näiteks: ''Lapsed'' ***on*** ''(öeldis)'' ***terved*** ''(öeldistäide).''


Lauses, mille moodustajate hulgas on osalaused ja/või infiniittarindid ning mida seetõttu nimetatakse [[komplekslause]]ks, on mitu semantilist predikaati. Primaarse semantilise predikaadina talitleb öeldis ja sekundaarsete predikaatidena talitlevad kõrvallause öeldis (+ öeldistäide) ning infiniittarindite põhi. 

Näiteks: ''Tüdruk, kes seal'' ***seisab*** ''(öeldis – sekundaarne semantiline predikaat)'', ***on*** ***sõbralik*** ''(öeldis + öeldistäide – primaarne semantiline predikaat).''

Näiteks: ''Suve'' ***saabudes*** ''(sekundaarne semantiline predikaat)'' ***hakkab*** ''(öeldis – primaarne semantiline predikaat) päike soojemalt'' ***paistma*** ''(öeldis – sekundaarne semantiline predikaat).'' 

==== Aktant ====

Aktantide semantiline funktsioon on situatsiooni osaliste rollide näitamine. Funktsioonide arv sõltub kirjelduse üksikasjalikkusest. Osa funktsioone avaldub vormiliselt vaid eripärases käände- või kaassõnakasutuses, osal on laiem süntaktiline taust. Viimaste hulka kuuluvad: 

* **tegija ja agent**, s.o teadlikult toimiv, oma tegevust kontrolliv osaline: ***Ema*' koob kampsunit.*
* *'kogeja, psüühilises protsessis olija**: ***Talle*' ei meeldi koristada.*
* *'valdaja**: ***Minu*' käes on võtmed.*
* *'neutraalne osaline**: ***Taldrikud*' on lauale asetatud.*
* *'vahend**: ''Sokke kootakse **varrastega**.''
* **tegevusobjekt**: ''Poiss kinkis tüdrukule **lille**.''
* **koht**: ***Kodus*' on hea olla.*
* *'aeg**: ***Õhtul*' lähme peole.*

=====Tegevussubjekt=====

Aktanti, mis täidab lauses prominentseima osalise rolli ning on võrreldes teistega semantiliselt esile tõstetud, nimetatakse *'tegevussubjektiks**. Erinevates lausetes võivad tegevussubjektiks olla erinevaid konkreetseid semantilisi funktsioone täitvad aktandid, kuid alati on selleks situatsiooni aktiivseimat osalist tähistav aktant. Kui lauses on olemas agent, siis talitleb see tegevussubjektina (a); kui lauses agenti pole, saab tegevussubjektiks kogeja või valdaja (b); kui ka neid pole, on tegevussubjekt tavaliselt vahend (c) jne. Nt

a) ''Mari'' loeb raamatut. b) ''Lapsel'' on palju mänguasju. c) ''Auto'' sõitis jalakäijale otsa

[[Alus (keeleteadus)|Alus]] ehk grammatiline subjekt on primaarne tegevussubjekt.

=====Tegevusobjekt=====

Tegevusobjekt on tegevussubjektile vastanduv aktant, mis väljendab seda, kellele või millele on lausega tähistatud tegevus suunatud. Tegevusobjekt võib esineda kas primaarselt grammatilise objektina ehk [[sihitis|sihitisena]] (a), kuid võib esineda ka [[adverbiaal|adverbiaalina]] (b). Nt

a) Ma kirjutasin ''kirja''. Ema küpsetab ''kooki''. b) Ma mõtlesin ''talle'' ~ ''tema peale''.

===Moodustajate pragmaatilised funktsioonid===
Lause moodustajad täidavad lauses teatud **pragmaatilisi funktsioone**, s.t väljendavad teate elemente. 

Lause peamine suhtlusülesanne on teate edastamine kuulajale. Seega
***teema** on teate lähtepunkt – see, mille kohta midagi teatatakse
***reema** on teate sihtpunkt – see, mida millegi kohta teatatakse ehk uus info, nt ''Poisid'' (teema) ''mängisid korvpalli'' (reema)
* referendi tuntus ehk definiitsus tähendab seda, et referent on kuulajale kõneleja arvates teada.
* referendi tundmatus ehk indefiniitsus tähendab seda, et referent ei ole kuulajale kõneleja arvates teada, nt ***Leenal*** (tuntud) ''on'' ***kena sõber*''' (tundmatu).

## Viited