open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ajaloolane

**Ajaloolane** on teadlane, kelle uuritavaks valdkonnaks on ajalugu.

Ajaloolase alaliikideks võib kitsama uuritava valdkonna järgi pidada näiteks genealooge, kirikuloolasi, kirjandusloolasi, koduloolasi, kunstiajaloolasi, majandusajaloolasi, mereajaloolasi, muusikaajaloolasi, sõjaajaloolasi, teadusajaloolasi, usundiloolasi, õigusajaloolasi

Ajalooteaduse arengut ja meetodeid, samuti ajaloolase professiooni arengut uuriv teadusharu on historiograafia.

## Vaata ka
*Ajaloolaste loend
Christian Cantwell

**Christian Cantwell** (sündinud 30. septembril 1980 Jefferson Citys Missouri osariigis) on USA kergejõustiklane (kuulitõukaja).

Cantwell lõpetas 2003. aastal Missouri ülikooli ja on kuulunud USA paremate kuulitõukajate hulka alates 2002. aastast, kui ta sai USA sisekergejõustiku meistrivõistlustel hõbemedali tulemusega 20,86 m. Samal aastal võitis ta Iowa ülikooli võistlused tulemusega 21,45 m, Kansas Relays võistlused tulemusega 21,37 m ja Drake Relays võistlused tulemusega 21,06 m. Nii NCAA ehk USA ülikoolide meistrivõistlustel kui ka ülikoolide sisemeistrivõistlustel sai ta kolmanda koha vastavalt tulemustega 19,39 m ja 20,43 m.

2003. aastal võitis Cantwell Monacos IAAF-i finaalvõistlused tulemusega 20,93 m. Samal aastal oli ta NCAA meistrivõistlustel teine tulemusega 21,56 m ja sisemeistrivõistlustel kolmas tulemusega 20,62 m. Tema hooaja parimaks tulemuseks jäi 21,62 m, mille ta tõukas Salamancas.

2004. aastal tuli ta Budapestis maailmameistriks sisemaailmameistrivõistlustel tulemusega 21,49 m. USA sisemeistrivõistlused võitis ta tulemusega 21,26 m ja jäi neljandaks USA olümpiamängude katsevõistlustel 20,56 meetriga. Adidas Oregon Track Classicu võistlused võitis ta hooaja parima tulemusega 22,54 m ja Home Depoti tulemusega 22,35 m. Colombias tõukas ta sisehallis 21,95 m, mis oli USA parim tulemus pärast 1989. aastal Manhattanil heidetud tulemust 21,21 m. Cantwell võitis Drake Relaysi tulemusega 20,64 m ja Verizon Millrose Gamesi tulemusega 21,28 m. Ta oli samal aastal ka hooaja maailma edetabeli liider. Samal aastal tuli ta USA meistriks ka välivõistlustel tulemusega 21,64 m ja jäi viiendaks Helsingis peetud 10. maailmameistrivõistlustel tulemusega 20,87 m.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 2008  Pekingis  
**  hõbemedal kuulitõukes **21,09 m**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]
### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|IAAF-i finaalvõistlustel]]

## Välislingid
* 
* Christian Cantwell USA kergejõustiku liidu kodulehel
Qashqadaryo

**Qashqadaryo** (varem ka Kaškadarjo ja Kaškadarja) on jõgi Kesk-Aasias Usbekistanis. Jõe pikkus on 378 km, valgala 6800 km². 

Jõe ääres asub Qarshi linn, mis on Qashqadaryo vilajeti halduskeskus.

Vett kasutatakse ulatuslikult põllumajanduses, seetõttu jääb jõesäng Qarshi lähedal kuivaks.
Otto Magnus von Stackelberg (1808–1885)

**Otto Magnus von Stackelberg** (3. märts (vkj 17. veebruar) 1808 – 22. november (vkj 10. november) 1885 Firenze) oli Eestimaa mõisnik, krahv.

Otto Magnus von Stackelberg sündis Venemaa diplomaadi krahv Gustav Ernst von Stackelbergi ja krahvitar Karoline Wilhelmine von Ludolfi (1785–1868) pojana. Tema vend Ernst Johann von Stackelberg (1813–1870) oli Venemaa diplomaat ja sõjaväelane.

Otto Magnus von Stackelberg oli Purtse majoraatmõisnik ning Pagari, Hagemäe, Väike-Pungerja, Soldina ja Jõetaguse mõisnik.

## Perekond
Otto Magnus von Stackelberg abiellus 1832. aastal Charlotte Ottilie von Liphartiga (1811–1893), kes oli Raadi mõisniku Carl Gotthard von Lipharti (1778–1853) ja vabapreili Annette von Löwenwolde tütar. Abielust sündisid:

*Krahvitar Annette Sophie von Stackelberg (1834–1904), abiellus parun Paul von Vietinghoffiga
*Krahvitar Adele Isabella von Stackelberg (1836–1862), abiellus krahv Walter von Hallwyliga
*Krahv Gustav Karl Otto von Stackelberg (1838–1882), Venemaa kindralmajor
*Krahvitar Marie Adele von Stackelberg (1839–1860)
*Krahv Gustav Ernst Magnus von Stackelberg (1840–1919), Purtse mõisnik
*Krahvitar Constance Isabella von Stackelberg (1842–1890), abiellus 1860. aastal Benjamin von Liphartiga ja 1865. aastal kolonel John William Dunnega
*Krahv Reinhold Gustav Eduard von Stackelberg (1845–1918), Pagari, Hagemäe, Jõetaguse ja Vana-Pungerja mõisnik
*Krahvitar Charlotte Marie von Stackelberg (1851–1931)

### Sugupuu
Viited:

## Vaata ka
*Stackelberg

## Viited
Valguta jõgi

**Valguta jõgi** (ka *Kõnnu oja*) on jõgi Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Rahkama külas ning Raplamaal Kehtna vallas Nõlva ja Selja külas.

Jõgi voolab Raplamaa ja Pärnumaa piiril. Lähtest umbes 600 m ida poole jääb Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Jõgi suubub vasakult Nurtu jõkke (22,2 km suudmest).

Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Valguta jõe keskkonnaregistri kood on VEE1113200.

## Välislingid

*
Konstantinoopoli kirikukogu

**Konstantinoopoli kirikukogu** on mitme oikumeenilise kirikukogu ja kohaliku kirikukogu nimetus:

*Konstantinoopoli oikumeeniline kirikukogu, 381. aastal toimunud kirikukogu
*Konstantinoopoli oikumeeniline kirikukogu, 543. aastal toimunud kirikukogu 
*Konstantinoopoli oikumeeniline kirikukogu, 553. aastal toimunud kirikukogu

*Konstantinoopoli kohalik kirikukogu, 360. aastal toimunud kohalik kirikukogu
Kompost

**Kompost** (ladina keeles *compositus*) on orgaanilise aine aeroobsel lagunemisel (kompostimisel) tekkiv ebameeldiva lõhnata, huumuserikkas ja stabiilne lõppsaadus. Kompost on looduslik väetis.

Orgaaniliste ainete lagundamist viivad peamiselt läbi mikroorganismid (mesofiilsed ja termofiilsed bakterid), aga ka mitmed seened. Lagunemisprotsesside lõpus madalatel temperatuuridel osalevad protsessis ka väga paljud makroorganismid: herilased, sipelgad, ümarussid, kakandid, vihmaussid, liblikate röövikud jne.

## Komposti valmistamise lähteained
Peamised lähteained komposti valmistamiseks on:
*sõnnik;
*linnusõnnik;
*turvas;
*puulehed;
*saepuru;
*reoveesete;
*väljaheited;
*tapamajade jäägid;
*aiajäätmed;
*jt.

## Komposti kasutamine
Kompost on toitaineterikas, seega seda on võimalik kasutada väetisena ja mulla omaduste parandajana. Selle tagajärjel toimub väärtuslikke ressursside ringlussevõtt ning paranevad mulla füüsikalised ja keemilised omadused: toitainete sisaldus, mikrobioloogiline aktiivsus, mulla koostis, neeldumismahtuvus. Lisaks sellele alaneb kunstväetiste tootmise vajadus, mis on omakorda energiakulukas tegevus.

Samas saab komposti kasutada uuristuse tõrjeks, karjääride, tööstusmaastike ja vanade sõjaväelinnakute korrastamisel ning vanade prügilate katmisel.

## Kompostisegu küpsuse hindamine
Valmiskompost on peaaegu must ning selle hoidmisel ei teki halba haisu. Samas ainult nende näitajate järgi ei saa komposti küpsust hinnata. Valmiskompostis ei tohi olla tõvestavaid mikroorganisme, raskmetalle, kahjulikke mikroelemente, mürgiseid ühendeid ega umbrohuseemneid. Vaatamata sellele, et orgaanilistest jäätmetest saadud komposte kasutatakse juba ammu, puudub veel siiani üldtunnustatud parameeter komposti küpsuse ja stabiilsuse hindamiseks.

Tavaliselt komposti küpsuse taset arvutatakse maksimaalse isesoojenemistemperatuuri kaudu, mida mõõdetakse hermeetiliselt suletud anumas. Selle meetodiga ei ole võimalik hinnata komposti küpsust laboratoorsetes tingimustes, kuna testi jaoks on vaja palju materjali. Teine üldtunnustatud ja standardiseeritud meetod on hingamisaktiivsuse mõõtmine 96 tunni vältel. See meetod nõuab tunduvalt vähem materjali ning seega on laboratoorsete tingimuste jaoks sobivam.

Laialdaselt kasutatakse ka taimeseemnete idanevuse indeksit (GI), mis põhineb fütotoksilisuse testidel. Testi käigus hinnatakse kuidas komposti vedelik mõjub seemnete kasvule (pikkus ja idanevuse protsent). Juhul, kui GI indeks on madalam kui 100%, viitab see fütotoksiliste ühendite olemasolu võimalikkusele. Komposti küpsust hinnatakse sageli ka süsiniku ja lämmastiku suhte järgi. Valmiskomposti C/N suhe peab olema umbes 10/1. Kompostimassi küpsuse ja kvaliteedi hindamiseks kasutatakse ka pH mõõtmist. Valmiskompostil pH tase on 7–8.

## Vaata ka

*Komposter
*Kompostimine
*Vermikompost
*Kõdunemine

## Viited

## Kirjandust
* Keskkonnaministeerium, Biolagunevate Jäätmete Käitlemine I ja II etapp http://www.envir.ee/997
* Mait Kriipsalu, Jäätmeraamat 2001
Pantvang

**Pantvang** on ebaseaduslikult vägivaldselt kinni võetud või röövitud inimene. Pantvange võetakse tavaliselt väljapressimise eesmärgil.

## Vaata ka
*Vang
Mõttetegevus

**Mõttetegevus** on Georgi Štšedrovitski järgi intellektuaalsete ja kommunikatiivsete protsesside kompleks. See mõiste on võetud kasutusele metodoloogias sotsiaalse sfääri nähtuste tunnetusprotsessi kirjeldamiseks.

Mõttetegevuse baaselemendiks on kahe osaleja – mõtte genereerija (ütleja) ja mõtte vastuvõtja (arusaaja) vaheline ühesuunaline protsess. Reaalses suhtluses, näiteks dialoogis, toimub pidev osalusrollide vaheldumine. Rollide vaheldumine toimub sageli ka monoloogis, lektor (või isegi diktaator) peab ajuti asuma arusaaja positsiooni, et mõista, millist toimet tema äsjane sõnum vastuvõtjale avaldas, et formuleerida adekvaatne järgmine sõnum. Grupis korraldatav mõttetegevus areneb dünaamilises ja keerulises osalusrollide vaheldumises.

## Mõttetegevuse baasskeem
Mõttetegevuse metodoloogilisel käsitlemisel kasutatakse mõttetegevuse baasskeemi. See kajastab eespoolkirjeldatud mõttetegevuse baaselementi. 

Mõttetegevuse baasskeem koosneb kolmest suhteliselt iseseisvast kihist:
# Sotsiaalselt organiseeritud ja kultuuris kinnistunud kollektiivse mõttetegevuse kiht (MT)
# Paradigmade ja arvamuste paljususes funktsioneeriv tekstilise mõttekommunikatsiooni kiht (M-K)
# Mitteverbaalsetes skeemides, tabelites, valemites jne väljendatav puhta mõtlemise kiht. (M)

Mõttekommunikatsiooni kiht M-K on keskne, see on mõttetegevuses alati olemas, kommunikatsioon mõtleja (ütleja) ja arusaaja vahel toimub ainult selles kihis. Mõtleja (ütleja) saab kasutada mõtte genereerimisel sõnaliste tekstide kõrval ka mõlemaid või ühte kõrvalkihti – nii mõttetegevuse kihist MT pärinevat sotsiaal-kultuurilist elutarkust kui ka puhta mõtlemise kihis M salvestatud tarkust. Samamoodi saab ka arusaaja kasutada vastuvõetava informatsiooni mõistmiseks tuge kas ühest või mõlemast kõrvalkihist. 

Mõttekommunikatsiooni kihis M-K ei kehti eristus *tõene* versus *väär*, see kiht elab paljude loogikate kokkusaamises, vastuoludes, konfliktides ja problematiseerimises.

Näidatud on kolm põhimõttelist kihti ja rõhutatud kommunikatsiooni toimumist ainult M-K kihis, seest valged mehikesed märgivad refleksioone.
Skeemil on näidatud, kuidas baassituatsioonis (mõtleja (ütleja) → arusaaja) on nii mõtlejal kui ka arusaajal võimalik mitu varianti.

*Mõtleja positsioonis 3.3 suudab asetuda ka reflekteerijapositsiooni 1–3/5–3 ja niiviisi kaasata nn elutarkust mõttetegevuse kihist MT ning abstraktset teadmist puhta mõtlemise kihist M.
*Mõtleja positsioonis 3.1 omab refleksioonisuutlikkust ainult mõttetegevuse kihist MT.
*Mõtleja positsioonis 3.2 lähtub refleksiivselt puhta mõtlemise kihist M.

Analoogselt on võimalikud ka erinevad arusaajapositsioonid – 4.1, 4.2, 4.3 ja 4.4.

## Viited

## Välislingid
*мыследеятельность
*
** Щедровицкий Георгий Петрович  Схема мыследеятельности – системно-структурное строение, смысл и содержание
Kõnnu oja

**Kõnnu oja** on mitme oja nimi:

* Kõnnu oja (Harjumaa), oja Pärlijõe (Pudisoo jõe) jõgikonnas
* Kõnnu oja (Lääne-Virumaa), oja Loobu jõgikonnas
* Valguta jõgi, jõgi Kasari jõgikonnas
Lääne-Sepiki provints

**Lääne-Sepiki provints** (ka *Sandauni provints*) on loodepoolseim 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Piirneb läänes Indoneesia Paapua provintsiga.

Provintsis räägitakse 95 kohalikku keelt. Suurem osa asustusest on koondunud rannikule Aitape ümber ja Torricelli mägedesse.

Sandauni provints jaguneb neljaks ringkonnaks:

# Aitape-Lumi ringkond
# Nuku ringkond
# Telefomini ringkond
# Vanimo-Greeni ringkond
Ilme Rätsep

**Ilme Rätsep** (sündinud 10. juulil 1958) on eesti tekstiilikunstnik.

Ta õppis aastatel 1977–1982 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis moekunsti erialal.

Alates 1988. aastast on ta Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud.

Ilme Rätsep on Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige.

## Välislingid
* Koduleht
Karala tulepaak

**Karala tulepaak** on tulepaak Saare maakonnas Saaremaa vallas Karala külas.

Tulepaagi geograafilised koordinaadid on .

Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 28 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 42 meetrit.

Tule sektor on valge 0°...360° ja nähtavus on 8 meremiili.

Tulepaak ehitati 1953. aastal.

## Välislingid
*
Chung Un-chan

**Chung Un-chan** (정운찬, 鄭雲燦; sündinud 21. märtsil 1947 Gongjus Lõuna-Chungcheongi provintsis) on Lõuna-Korea poliitik, 29. septembrist 2009 kuni 11. augustini 2010 Lõuna-Korea peaminister.

Ta on lõpetanud 1970. aastal Söuli Riikliku Ülikooli bakalaureuseõppes majanduses ja 1972. aastal Ohio osariigis asuva Miami Ülikooli magistrikraadiga majanduses. 1978. aastal sai ta Princetoni ülikoolis doktorikraadi majanduses.

Chung alustas akadeemilist karjääri New Yorgis asuvas Columbia ülikoolis, kus ta 1976–1978 oli assistent ja abiprofessor. Seejärel naasis ta Söuli ülikooli, kus töötas 27 aastat majandusteaduskonnas. Ta oli 1982. aastal Havai ülikooli külalisabiprofessor, 1986–1987 Londoni Majanduskooli külalisõppejõud ja 1999 Bochumis asuva Ruhri ülikooli külalisprofessor. 

Aastatel 2002–2006 oli ta Söuli Riikliku Ülikooli rektor.

Pärast seda läks Chung poliitikasse. Ta ei kuulu ühtegi erakonda, vaid on olnud sõltumatu kandidaat. 3. septembril 2009 nimetas Lõuna-Korea president Lee Myung-bak ta peaministriks ja 29. septembril 2009 astus ta ametisse.

Algusest peale, juba enne ametisse kinnitamise hääletust oli parlamendis tema vastu tuntav opositsioon. Pärast 2010. aasta juunis toimunud kohalikke valimisi teatas ta soovist tagasi astuda. Ta esitas tagasiastumisavalduse 29. juulil 2010 ja lahkus ametist kaks nädalat hiljem.
Ali Bongo Ondimba

**Ali-Ben Bongo Ondimba** (sünninimi **Alain Bernard Bongo**; sündinud 9. veebruaril 1959 Brazzaville'is) on Gaboni poliitik, 16. oktoobrist 2009 kuni 30. augustini 2023 Gaboni president.

Ali Bongo Ondimba on endise Gaboni presidendi Omar Bongo poeg.

Ali Bongo Ondimba õppis Pariisis õigusteadust. Aastatel 1989–1991 oli ta Gaboni välisminister ja aastatel 1999–2009 kaitseminister.

30. augustil 2009 toimunud presidendivalimistel sai Ali Bongo Ondimba 42 protsenti häältest ning valiti Gaboni presidendiks.

2018. aastal tabas Ali Bongot ajurabandus.

2019. aastal üritati Ali Bongot kukutada riigipöördekatsega.

Oktoobris 2021 on Ali Bongot tsiteeritud “Pandora paberites”, need dokumendid offshore -ettevõtete kasutamise kohta maksuparadiisides, Ali Bongo oleks saanud kahe nüüdseks laiali saadetud ettevõtte kasusaajaks.

2023. aasta 30. augusti varahommikul korraldasid riigivalitsemisega rahulolematud Gaboni sõjaväelased riigipöörde, kukutades ametist presidendi Ali Bongo, tühistades viimaste presidendivalimiste tulemused, saates laiali kõik riigiasutused ja sulgedes ajutiselt riigipiiri.

## Viited
Thorbjørn Jagland

**Thorbjørn Jagland** (sünninimi **Thorbjørn Johansen** 5. novembril 1950 Drammenis) on Norra poliitik, endine Euroopa Nõukogu peasekretär. 

Tema isa Helge oli keevitaja, ema Ingrid oli kokk. Ta abiellus 1975. aastal ajakirjaniku Hanne Grofjordiga. Neil on kaks poega, Anders (sündis 1978) ja Henrik (sündis 1986). Nad elavad Drammeni lähedal Lieris. 

1966. aastal astus ta 16-aastaselt Tööliste Noorsooliidu Lieri osakonda. 1969 lõpetas ta keskkooli ja 1975 Oslo ülikooli kraadiga majandusteaduse alal. 1973 valiti ta Buskerudi maakonna kohalikku omavalitsusse. 

Alates 1981 töötas ta Norra Töölispartei sekretärina. 1986 sai ta peasekretäri kohusetäitjaks ja 1987 peasekretäriks. Ühtlasi oli ta alates 1986. aastast erakonna väliskomisjoni esimees. Mõlemat ametikohta pidas ta kuni 1992. aastani, mil ta valiti kauaaegse parteijuhi Gro Harlem Brundtlandi asemele Norra Töölispartei esimeheks. Sel ametikohal oli ta 2002. aastani. 

Thorbjørn Jagland valiti 1993. aastal Stortingi liikmeks ja on pärast seda kolm korda tagasi valitud. Ta oli Norra peaminister 25. oktoobrist 1996 kuni 17. oktoobrini 1997 ja välisminister 17. märtsist 2000 kuni 19. oktoobrini 2001. Aastal 2005 valiti ta parlamendi esimeheks. 

Alates veebruarist 2009 oli ta Nobeli rahuauhinda välja andva Norra Nobeli komitee esimees. 3. märtsil 2015 tagandati ta sellest ametist pärast komitee liikmete koosolekut. Norra meedia andmetel võis tema tagasiastumise põhjuseks olla vastuoluline otsus anda rahuauhind Barack Obamale, Euroopa Liidule ja Liu Xiaobole. 

29. septembril 2009 valis Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee Thorbjørn Jaglandi Euroopa Nõukogu peasekretäriks, ta oli ametis 1. oktoobrist 2009 kuni 18. septembrini 2019.
Raugi ülemine tulepaak

**Raugi sihi ülemine tulepaak** on tulepaak Saare maakonnas Muhu vallas Vahtraste külas.

Moodustab Raugi alumise tulepaagiga sihi. Tulepaakidevaheline kaugus on 755 meetrit.

Tulepaak on 40 meetrit kõrge ja tuli merepinnast 49 meetri kõrgusel.

Tuli on nähtav 15 meremiili kaugusele.

Tuli vilgub pimedal ajal aasta läbi ja on alumise tulepaagiga sünkroonimata. Tule tsükkel kestab 5 sekundit; see põleb 2 sekundiks, misjärel on 3 sekundiks kustunud. Tuli on valge ja laevadelt vaadates põleb sektoris 159°–167° (liitsihi asimuut 163°).

## Vaata ka
* Raugi tulepoi

## Välislingid
*
Heavy Metal Nonstop

**"Heavy Metal Nonstop"** on ansambli B.D.Ö. 1992. aastal ilmunud stuudioalbum. Album lindistati sama aasta novembris ja detsembris Tallinna Linnahalli stuudios.

## Lood
# "Pole Vaulting Boyz"
# "Don't Look Us (We're Livin' Here)"
# "BDÖK (Bieras Dökalis)"
# "FFFFFFANNNNN!!!"
# "Supero Hypero Pig"
# "Bitchtrap"
# "Let's Ski"
# "Synthezier Is not My Friend"
# "Businessdogz (The Dogz of Buzinezz)"
# "Never Trust a Fat Cat"
# "Flamingo the Destructor"
# "Intelligent Basketball Player"
# "Shoot the Laughing Smurf"
# "Home B"
# "Waterloo"
# "Gett off My Boat"
# "Birthday Party"
# "WHY?"
# "Heavy Metal Nonstop"
Toiduaine

**Toiduaine** on aine, mida tarvitatakse toiduks või millest valmistatakse toitu.

## Toiduainete rühmad
# Toored või vähetöödeldud toiduained, näiteks munad, piim, puu- ja juurviljad ning seemned.
# Kulinaarselt töödeldud toiduained nagu õlid ja või.
# Töödeldud toiduained, näiteks konserveeritud puu- ja juurviljad, juustud ja kalakonservid.
# Ultratöödeldud toiduained, mis on peamiselt pulbrid-lahused ja need on valmistatud teistest toiduainetest saadud ainetest ja lisaainetest. Ultratöödeldud toiduained on näiteks kiirnuudlid, pakisupid- ja pudrud, joogipulbrid, koogipulbrid, küpsised jms.

## Vaata ka
*Toitude ja toiduainete loend
*Toiduainete konserveerimine
*Toiduainetööstus
*Toidulisaained
*Toitained
*Köökide loend
*Toidu 3D-printimine
Erik Holm

**Erik Holm** (22. detsember 1927 Tallinn – 27. märts 2009 Thirlmere, Austraalia) oli eesti entomoloog.

## Tunnustus
*2003 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Kirjandus

* Tiiu Salasoo, Inno Salasoo. Erik Holm – biotõrje teadlane ja eestluse edendaja. Eesti Loodus, 2009, nr. 6, lk. 50–51.

## Välislingid
*
Tundra-neppvigle

**Tundra-neppvigle** (*Limnodromus scolopaceus*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv linnuliik neppvigle perekonnast.

## Levila
Tundra-neppvigle on pesitsusajal levinud Kirde-Siberis Tšuktši poolsaarel ja Anadõri alal ning Põhja-Ameerikas Alaska põhja- ja lääneosas, St. Lawrence'i saarel ja Kanadas Yukonis.
Maailma populatsiooni suurus on umbes 0,5 miljonit isendit. Tundra-neppvigle on rändlind, ta talvitub USA lõunaosas läbi Mehhiko kuni Guatemalani.
Tundra-neppvigle on Eestis eksikülaline, teda vaadeldi esmakordselt 2. oktoobril 2009 Läänemaal Põgaris.

## Välimus
Üldpikkus 27–30 cm, tiibade siruulatus 42–49 cm, kehakaal 90–144 g. Emaslind on isaslinnust keskmiselt natuke suurem. Kõigis sulestikes sarnaneb väga raba-neppviglega. Hundsulestikus roostja tooniga alapoolel on rohkesti tumedaid ja heledaid põikitähne ja suleääriseid, kael ja rind on tihedalt pikitriibulised. Saba on musta-valgevöödiline. Puhkesulestik on hallikirju.
Lennul näha valge kiilukujuline laik seljal. Sügisel kohatakse Euroopas peamiselt noorlinde või esimese talve sulestikku sulgivaid linde.
Lennuhäälitsus on tunduvalt kõrgem ja teravam kui raba-neppviglel – tavaliselt ühesilbiline mudatildri häälitsuse sarnane *kjik* või meriski häälitsust meenutav vali *kiik*, sageli ka kahesilbiline *kik-ik* ja vaid mõnikord lendutõusul kolmeosaline terav hüüd.

## Pesitsemine
Pesitseb tundra rannikuala järvede ja järvekeste kallastel ja palsasoodes. Pesa on maas taimede varjus. Kurnas 4 muna, mida hautakse umbes 20 päeva. Poegade eest hoolitseb isaslind.
Pojad hakkavad lendama 20–30 päeva vanuselt.
## Toitumine
Tundra-neppvigle sööb selgrootuid, lisaks mõnel määral taimede osi.

## Viited
 

## Välislingid
*
Katvus

**Katvus** ehk **dominantsus** (vanemas kirjanduses *katteväärtus*) on geobotaanikas mingi taimeliigi maapealsete elusate osade hõivatud pindala uuritava prooviriba pindala suhtes. Enamasti väljendatakse katvust protsentides või pallides.

Mingi prooviriba kõikide taimeliikide elusate maapealsete osade katvust nimetatakse üldkatvuseks. Üldkatvuse väärtus võib olla üle 1 ehk taimeosad varjutavad üksteist, seda varjutusest tingitud vahet nimetatakse kattumuseks.

## Vaata ka
* Üldkatvus
* Kattumus
* Dominant

## Allikas
* *[[Ökoloogialeksikon]]*. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus : Tallinn, lk 103.
Elustrateegia

**Elustrateegia** on liikide pikaajalise evolutsiooni tulemusena tekkinud üldiste kohastumuste kogum, mis määrab liigi ja tema populatsioonide koha ökosüsteemis.

Muu hulgas eristatakse kahte vastandlikku elustrateegia tüüpi: r-strateegia ja K-strateegia. r-strateegid annavad palju järglasi isendi kohta põlvkonnas. Nad asustavad harilikult vähem täitunud ökonišše, olles seega tihti pioneerliigid (nt umbrohud). K-strateegid annavad vähe järglasi isendi kohta põlvkonnas. Nad asustavad paljude seostega väljakujunenud ökonišše. K-strateegid on tihti kliimakskoosluste edifikaatorid (nt laialehised puud, ka suurimetajad, jt).

## Viited
Keygen

***Keygen*** ehk **võtmegeneraator** on arvutiprogramm, mis oskab koostada kommertstarkvara tarbeks kehtivaid registreerimisvõtmeid. 

Kasutatakse tihti selleks, et hiilida kõrvale tarkvara seaduslikku kasutamist lubava litsentsi hankimisest.

## Vaata ka
*Crack
Crack (programm)

***Crack*** ehk **murdmisprogramm** on väike programm, mida kasutatakse blokeerimaks seda osa tarkvarast, mis kontrollib registreerimis võtme või seerianumbri esitamist.

## Vaata ka
*Keygen
Troofiline tase

**Troofiline tase** on toiduahela energiaallikast olenev tase ökosüsteemis. 

Kõikides ökosüsteemides moodustavad esimese lüli autotroofid, kelle kaudu toimub primaarproduktsioon. Mingi osa autotroofide toodetud produktsioonist kasutatakse esmaprodutsentide elutegevuse tagajärjel ja teatav osa kandub teisele troofilisele tasemele – taimtoidulistele organismidele. Kolmanda taseme moodustavad teisest tasemest toituvad organismid ja nii edasi. 

Enamasti koosnevad maismaaökosüsteemide toiduahelad neljast kuni viiest tasemest, veeökosüsteemide omad aga kuni seitsmest tasemest. Energeetilises mõttes on kõige efektiivsemad kõige lühemad toiduahelad, kus troofilisi tasemeid on võimalikult vähe, näiteks kaks või kolm.

## Vaata ka
*bioproduktsioon
*toiduahel
*toiduvõrgustik
*troofiline kaskaad
*troofiline püramiid

## Viited
Neppvigle

**Neppvigle** (*Limnodromus*) on kolme liigiga perekond kurvitsaliste seltsist.

"Loomade elu" nimetab neid **taussideks**.

Neppvigled on kehakuju, käitumise ja sulestiku poolest nepi ja vigle vahepealsed. Võrreldes neppidega on neil nokk tipus laienenud ja lamendunud, krobelise pinnaga ja tipuosa keskjonel pikiõnaraga. Viimase tunnuse poolest meenutab neppviglede nokk kurvitsate oma, kellega nad on samuti sugulased. 

Viglesid meenutavad nad punaka kõhualuse poolest, mis neil suvel on, kuid neil on lühemad jalad ja selle poolest meenutavad nad jällegi kurvitsat.

Kõik neppvigled on rändlinnud.

Neppvigled söövad rohttaimi ja samblaid ning selgrootuid, eriti tigusid ja putukaid. Toitu otsivad nad oma pika noka abil, sageli vee alt.

## Liigid
*tundra-neppvigle (*Limnodromus scolopaceus*) 
*raba-neppvigle (*Limnodromus griseus*) ehk halltauss
*stepi-neppvigle (*Limnodromus semipalmatus*) ehk stepitauss

Kaht esimest liiki on sulestiku põhjal raske eristada, liiati kattub nende levila, ja seetõttu peeti neid kaua aega üheks liigiks. Stepi-neppvigle on haruldane ja võib-olla väljasuremise piiril.

Eestis nad ei ela. 2. oktoobril 2009 sattus tundra-neppvigle esmakordselt eksikülalisena Eestisse.

## Viited
Koldvint

**Koldvint** (*Serinus serinus*) on linnuliik vintlaste sugukonnast.

## Levila
Koldvint on levinud Vahemere maades, Lääne- ja Kesk-Euroopas põhja suunas kuni Lõuna-Rootsi ja Lõuna-Soomeni. Koldvint on viimase paarisaja aasta jooksul oma levilat laiendanud pidevalt põhja suunas. 19. sajandi algul oli ta levinud ainult Lõuna-Euroopas, 1875. aastaks oli ta jõudnud Kesk-Euroopasse ja 1925. aasta paiku jõudis Läänemere lõunarannikuni. Eestisse jõudis koldvint hiljemalt 1927. aastal.
Tänapäeval on koldvint Eestis harv haudelind, keda pesitseb hinnanguliselt 100–300 paari. Peamised pesitsuspiirkonnad on Liivi lahe ja Soome lahe äärsed rannamännikud ja pargid. Saabub aprillis, lahkub septembris-oktoobris.

## Välimus
Linnu üldpikkus on 11–12 cm. Väike, suhteliselt suure pea ja pisikese nokaga vint. Isaslinnu pea, kurgualune ja rind on sidrunkollased, ülapool triibuline kollase päranipualaga, alapool valge mustade triipudega. Emaslind heledam, tuhmi kollakashalli peaga. Noorlind on pruunim, tal puudub kollane värvus.
Häälitsused mitmesugused, lennul on tunnuslik *tjililili*. Laul on pikk ja väga kiire kliriseva kõlaga siristus. Laulab tavaliselt puu väljaulatuval oksal, traadil, lennul ja harva ka maas. Laul on kõige aktiivsem keskpäeval ja õhtupoolikul. Tegutseb sageli paariti või väikestes seltsingutes.

## Elupaik
Koldvint asustab kultuurmaastiku puistuid. Lõuna-Euroopas leidub teda ka mägedes.

## Pesitsemine
Suve jooksul pesitseb koldvint kaks korda. Pesitsemise ajal laulab isaslind sageli puuvõrade vahel käänulisel mängulennul end ühelt küljelt teisele pöörates. Emaslinnu kõrval oksal mängides laiutab ta saba, ajab pugusulestiku kohevile ja keerab end ühtelugu siia-sinna. Pesa paikneb tihti puu ladvas või külgoksal tüvest eemal. Pesa on väga väike ja koosneb pehmest taimsest materjalist. Kurnas 3–6 muna, mis on sinakasvalge taustaga ja pruunide kuni mustjate laikudega. Poegi toidavad mõlemad vanemad.

## Toitumine
Toiduks on puude ja rohttaimede seemned.

## Viited

## Välislingid

*
Sildsoo peakraav

**Sildsoo peakraav** on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kõnnu, Sohlu ja Kaisma külas.

Peakraavi pikkus on 11,4 km. Kraav suubub Kaisma ja Rahkama küla piiril vasakult Kõnnu jõkke (4,3 km suudmest). Peakraavi valgla on 15,6 km². Peakraav saab alguse Kõnnu külast. Lähtest umbes 200 m loodesse jääb Lokuta–Kõnnu tee, umbes 300 m põhja jääb Aleti järv. Keskjooksul ületab kraav Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Ülem- ja keskjooksul on kraavi vasakkaldal Taarikõnnu looduskaitseala. Suudmealale jääb Kaisma hoiuala.

Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. 

Sildsoo peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1113400.

## Välislingid

*
Sm. Aladdin & Lord McIntosh

**Sm. Aladdin & Lord McIntosh** on esimene Eesti punkbänd, mis sai alguse 1976. aastal. Põhituumik koosnes kahest tüübist, kes otsustasid teha ja esitada selliseid lugusid, mida tolleaegne meedia poleks mingilgi kombel esitanud. Tubli annus tolleaegsetes oludes anarhismi, sarkasmi, nihilismi, satiiri, protesti. Tagantjärele on spekuleeritud stiili nimetusega – mis see siis oli. Oli mis ta oli. Nimetame seda nimetusega ETNOPUNK, kuna tal puudub iseloomulik pungi sound. Veel on õigustatult kasutatud nimetust SKIFFLEPUNK, mis tuleneb lugude olemusest. 1976. aasta sügisel salvestsid Sm. Aladdin & Lord McIntoshi kaks projekti: "Liblikate lembelend" ja Gammijad Gangese ääres". 1977. aastal tuli veel kahe projekti näol lisa "Sorry Ogiński" ja "Kirglikud jahunuusud". Projekti tuumiku moodustasid Irwin Tald (SmA) ja Andres Kõrge (LmcI), kelle ümber koondus teisigi kaasosalejaid. Tõsi küll aja jooksul on lindid tugeva kuulamise tõttu kannatada saanud, kuigi salvestati n-ö korralikele Svema põhjadele. Kuna elu on siiski dünaamiline, muutus ka Sm. Aladdin & Lord McIntoshi kontseptsioon. 1980. aastatel (alates 1985) oli kasutusel stiili nimetusena SUDA (Suur Utreeritud Dadaistlik Algatus). Nii et Sm. Aladdin & Lord McIntoshi stiil kui selline on kuulaja oma kõrvade vahel. 1992. aasta jõulude ajal otsustati sooritada come-back, mille tulemusena valmis demo "Monsterapuu". Sm. Aladdin & Lord McIntosh on olnud stuudiobänd. 2009. aastaks on bänd andnud ainult 2 kontserti. Esimene kontsert toimus alles 33 aastat pärast asutamist – 19. juunil 2009 Tallinnas klubis Tapper (Pärnu mnt 158 G) punkfestivalil "Eesti punk 1976–1990". Teine kontsert 2. oktoobril Von Krahli Teatris kontserdil "Featuring: Punk". 

## Koosseis 1. kontserdil
*Irwin Art – vokaal 
*Gunnar Kõpp – kitarr 
*Tony Blackplait – kitarr 
*Ville Vellend – viiul 
*Ed Edinburgh – basskitarr 
*Anneli Kadakas – trummid

## Diskograafia
# 1976 – Gammijad Gangese ääres 
# 1976 – Liblikate Llmbelend 
# 1977 – Kirglikud jahunuusud 
# 1977 – Sorry Ogiński 
# 1992 – Monsterapuu 

## Välislingid
*Anarhia ENSV-s. Eesti punk 1976–1990
*Reedel tuleb Von Krahli lavale Eesti vanim punkbänd
Kulu jõgi

**Kulu** on Aasias Venemaa Habarovski krais ja Magadani oblastis olev jõgi.

Jõgi algab Suntar-Hajata ahelikust. Ta voolab mägijõena algul itta, siis ületab Habarovski ja Magadani oblasti piiri ning voolab kagusse, edasi natuke kirdesse ja lõpuks tükk maad põhja. Ta teeb suure poolkaare ümber 2155 m kõrguse Hatani mäe. Kulu ühinemisel Ajan-Jurjahhiga moodustub Kolõma jõgi.

Jõgi on 384 km pikk ja tema valgla on 15 600 km² suur. Jõe suue on vähem kui 545 m kõrgusel merepinnast. Kolõma voolab sealt kuni mereni 2129 km.

## Hüdroloogia

Kulu jõgi jäätub oktoobris ja jääkate püsib mai lõpuni. Vooluhulka jões on 83 km kaugusel suudmest Kulu külas mõõdetud alates 1942. aastast ja aasta keskmine vooluhulk on 92 m³/s, kuid see jaotub aasta piires väga ebaühtlaselt. Juunis on see 406 m³/s ja tipphetkedel palju suuremgi, aprillis kõigest 1,16 m³/s. Põhiliselt toitub Kulu jõgi lumesulamisveest.

**Kuude keskmised vooluhulgad (m<sup>3</sup>/s) Kulu jõel Kulu asula juures (83 km suudmest) aastatel 1942–1994**


Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.8)
  id:darkgrey  value:gray(0.3)
  id:sfondo value:rgb(1,1,1)
  id:barra value:rgb(0.6,0.8,0.9)

ImageSize  = width:600 height:300
PlotArea   = left:40 bottom:40 top:20 right:20
DateFormat = x.y
Period     = from:0 till:450
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:150 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:75 start:0
BackgroundColors = canvas:sfondo

BarData=
  bar:Jan text:Jaan
  bar:Fév text:Veebr
  bar:Mar text:Мärts
  bar:Avr text:Аpr
  bar:Mai text:Мai
  bar:Jun text:Juuni
  bar:Jul text:Juuli
  bar:Aoû text:Aug
  bar:Sep text:Sept
  bar:Oct text:Okt
  bar:Nov text:Nov
  bar:Déc text:Dets

PlotData=
  color:barra width:30 align:left

  bar:Jan from:0 till: 2.81
  bar:Fév from:0 till: 1.68
  bar:Mar from:0 till: 1.22
  bar:Avr from:0 till: 1.16
  bar:Mai from:0 till: 95.34
  bar:Jun from:0 till: 405.76
  bar:Jul from:0 till: 240.81
  bar:Aoû from:0 till: 189.82
  bar:Sep from:0 till: 139.53
  bar:Oct from:0 till: 42.27
  bar:Nov from:0 till: 13.63
  bar:Déc from:0 till: 5.77
  
PlotData=
  bar:Jan at: 2.81 fontsize:S text: 2,81 shift:(-10,5)
  bar:Fév at: 1.68 fontsize:S text: 1,68 shift:(-10,5)
  bar:Mar at: 1.22 fontsize:S text: 1,22 shift:(-10,5)
  bar:Avr at: 1.16 fontsize:S text: 1,16 shift:(-10,5)
  bar:Mai at: 95.34 fontsize:S text: 95,34 shift:(-10,5)
  bar:Jun at: 405.76 fontsize:S text: 405,76 shift:(-10,5)
  bar:Jul at: 240.81 fontsize:S text: 240,81 shift:(-10,5)
  bar:Aoû at: 189.82 fontsize:S text: 189,82 shift:(-10,5)
  bar:Sep at: 139.53 fontsize:S text: 139,53 shift:(-10,5)
  bar:Oct at: 42.27 fontsize:S text: 42,27 shift:(-10,5)
  bar:Nov at: 13.63 fontsize:S text: 13,63 shift:(-10,5)
  bar:Déc at: 5.77 fontsize:S text: 5,77 shift:(-10,5)
  



## Viited
Marija Prontšištševa laht

**Marija Prontšištševa laht** on Laptevite mere laht Taimõri poolsaare kirderannal.

Laht asub Hatanga lahe suudmest umbes 75 km põhja pool. Lahest läänes asub Bõrranga mäestik, kust voolab lahte mitu tillukest jõge.

Lahe laius suudmes on 3 km. Ta ulatub maasse rohkem kui 60 km ulatuses ja keerab põhja poole, nii et laheots suudmest ei paista. Lahe sügavus on kuni 23 m. Lahe kaldad on kitsad.

Lahe ääres asub arktiline tundra. Suurema osa aastast on laht jääkatte all.

Lahe akvatoorium ja kaldad kuuluvad Taimõri kaitseala koosseisu. Administratiivselt kuulub laht nagu kogu Taimõr Krasnojarski kraisse.

Lahe avastas 1736 Vassili Prontšištšev. 1740 külastas lahte Hariton Laptevi ekspeditsioon. Laptev kirjutas oma aruandes, et laht on sügav, kuid tal tuli piirduda selle vaatlemisega suudmest ja sisenemine polnud võimalik, sest isegi kesksuvel oli lahes laevasõiduks liiga palju jääd.

Kaua aega oli laht nimeta. 1913. aastal nimetas Vilkitski ekspeditsioon lahe suudmes oleva neeme Prontšištševi abikaasa Tatjana järgi Prontšištševa neemeks ja kaardile kirjutati "м. Прончищевой" (m-täht on sõna "мыс" ('neem') esitäht). 1920. aastatel dešifreeriti see nii, nagu oleks lahele antud Maria Prontšištševa nimi. Alles 1983 tuvastas Moskva Riikliku Ülikooli tudeng V. Bogdanov Vassili Prontšištševi abikaasa nime.

Lahe kaldad on asustamata. Seal asub ilmajaam. Hatanga asulast korraldatakse lahte ekskursioone.
Donoúsa

**Donoúsa** on Kreeka saar Egeuse meres, üks Küklaadidest. 

Saare pindala on 13,8 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 363 m (Donoúsa mägi).

Donoúsa lähimad naabrid on Náxos 15 km kaugusel läänes, Kéros edelas ja Amorgós 25 km kaugusel lõunas. Kaugemale itta jäävad Lõuna-Sporaadid ja kagusse Dodekaneesid.

Nagu ülejäänud Küklaadid, kuulub ka Donoúsa halduslikult Lõuna-Egeuse prefektuuri.

Donoúsal on parvlaevaühendus Náxose ja Amorgósiga.

## Elanike arv
Donoúsal elas 1928. aastal 235 ja 1946. aastal 250 inimest. Sestpeale hakkas elanike arv vähenema, näiteks 1991. aastal oli seal 81 elanikku. Viimastel aastatel on turism saarele elavnenud, eriti läheduses asuvalt Náxoselt ja Amorgósilt, ning see on suurendanud elanike arvu 2001. aasta seisuga 163-le.

Saare halduskeskus on Stavrós, kus on saare sadam. Seal elab 2001. aasta andmetel 137 elanikku. Kalotarítissa külas põhjaranniku lähedal on 19 elanikku ja Mersíni külas saare edelakaldal on viis elanikku. Ülejäänud külades üldjuhul inimesi ei ela.

## Välislingid
*Saare koduleht
Petilla de Aragóni vald

**Petilla de Aragón** on vald Põhja-Hispaanias Navarra autonoomses piirkonnas. Asub Onsella jõe orus. Asub kahe enklaavina Aragóni autonoomses piirkonnas. Suurema nimi on Petilla de Aragón, väiksema enklaavi nimi on Los Bastanes.

1900. aastal elas vallas 514 inimest. 20. sajandil vähenes elanike arv pidevalt. 2007. aastal oli vallas 30 elanikku ja nende keskmine vanus oli 63 aastat.

Vallas on sündinud Nobeli meditsiiniauhinna laureaat Santiago Ramón y Cajal.

Petilla de Aragónis asub 13. sajandist pärinev gooti stiilis San Milláni kirik. Vald kuulub Jaca diötseesi ja Pamplona arhidiötseesi.

1984. aastast on vallavanem Paulino Rived Murillo.

## Viited
Kamo jõgi

**Kamo** on jõgi Jaapanis, mis voolab läbi Kyōto. Jaapani keeles kasutatakse nime **Kamogawa**, kus "gawa" tähendab jõge. "Kamo" tähendab metsparti.

Ta on eri andmetel 23 või 31 km pikk. Jõgi on madal, harilikult kogu pikkuses alla 1 meetri sügav. Vihmaperioodi ajal võib ta vahel siiski mõnes kohas kaldaäärse ala üle ujutada.

Kui 8. sajandil ehitati Heiani uut pealinna (praegust Kyōto) uut paleed, siis muudeti jõesängi, et ta voolaks paleest ida poolt mööda. Nimelt arvati, et kui jõgi voolab läbi linna jagab selle kaheks, siis sümboliseerib see rahva lõhestatust.

Minevikus varustas Kamo jõgi Kyōtot puhta joogiveega.

Esimestel sajanditel ähvardasid üleujutused tihti pealinna. Imperaator Shirakawa nimetas kolm asja, mida ta ei suuda kontrollida: Sōhei (relvastatud mungad), täring ja Kamo jõe veed. Umbes tema ajal hakati jõekaldaid kividega kindlustama (tänapäeval on kaldad betooniga kindlustatud) ja hakati parandama kuivendussüsteeme.

Jõel olevat Sanjō silda peeti Tōkaidō idapoolseks otsaks.

Kamo jõe kaldad on nii kohalike elanike kui turistide seas populaarne jalutuspaik. Sooja ilmaga avavad läheduses olevad restoranid oma verandad vaatega jõele.

Kamo jõe sängist saadud must kivim on musta raku glasuuri põhimaterjal. Mustaks põlev glasuur kobrutab veidi.
Sweeney Todd: The Demon Barber of Fleet Street

**"Sweeney Todd: The Demon Barber of Fleet Street" ehk "Sweeney Todd, Fleet Streeti põrgulik pardur"** on 1936. aasta Suurbritannia mängufilm.

## Süžee
Film räägib kutselisest habemeajajast Benjamin Barkerist (Tod Slaughter), kes hakkab külastajatel kõri läbi lõikama, et harjutada kätt kohtunik Turpini tapmiseks. Ta tahab kohtuniku tappa, sest too võttis tema imekauni naise oma abikaasaks. Et naine suurema vaevata endale saada, andis kohtunik Benjaminile valesüüdistuse, misjärel saadeti pardur 15 aastaks maalt välja. 

Benjamin Barker tuleb tagasi uue nimega – Sweeney Todd –, et end mitte tuvastada lasta. Ta tapab harjutamiseks vaesed ja need, kellel pole kedagi, kes neid otsima hakkaks. Kui hr Todd tapab kliendi, saadab ta laiba alla oma abilisele pr Lovettile, kes teeb laipadest pirukaid, mis maitsevad kõigile – sellest saab tulus äri. Kui Sweeney saab teada, et Lovett oli talle valetanud ta endise naise surma kohta, saab ta vihaseks ning lükkab naise tuleahju. Ta leiab maast laipade hunnikust oma endise naise, kelle pr Lovett oli ära tapnud. Lõpuks lõikab Sweeney Todd ka endal kõri läbi, otse ammuse armastatu ees. Kättemaksu sai ta aga enne surma tasutud, sest ka kohtunik Turpin tapeti. Oma kallist tütart Sweeney ei näinudki, sest ta oli kohtuniku hoolealune ja luku taga. Lõpus saab tütar Johanna välja ja lahkub koos madrusega, kes oli Sweeney Toddi tuttav.

Film põhineb vanal Londoni legendil. Fleet Streetil olevat elanud habemeajaja, kellel oli sõltuvus tappa inimesi, kes istusid tema toolile. Samuti tappis ta sellepärast, et pärast pikki aastaid maksta kätte kohtunikule, kes oli andnud talle valesüüdistuse ning varastanud ta naise.

## Peaosatäitjad
*Tod Slaughter (Benjamin Barker ehk Sweeney Todd)
*Stella Rho (pr Lovett)
*John Singer (Tobias Ragg)
*Eve Lister (Johanna Oakley)
*Bruce Seton (Mark Ingerstreet)
*D.J. Williams (Stephen Oakley)
*Davina Craig (memm)
*Jerry Verno (Pearley)
*Ben Soutten (vöörmünder)
*Billy Holland (Parsons)
*Norman Pierce (hr Findlay)
*Aubrey Mallalieu (kaupmees Paterson)
*Henry B. Longhurst (mees, kes räägib Sweeney Toddiga kail)
*Ben Williams (kapten Stephenson)
Sweeney Todd: Fleet Streeti deemonlik habemeajaja

**"Sweeney Todd, Fleet Streeti deemonlik habemeajaja"** (inglise "Sweeney Todd: The Demon Barber of Fleet Street") on 2007. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia muusikalfilm.

## Peaosatäitjad
*Johnny Depp (Benjamin Barker / Sweeney Todd)
*Helena Bonham Carter (pr Lovett)
*Alan Rickman (kohtunik Turpin)
*Jamie Campbell Bower (Anthony Hope)
*Timothy Spall (vöörmünder Bamford)
*Sacha Baron Cohen (Davie Collins / senjoor Adolfo Pirelli)
*Ed Sanders (Tobias Ragg)
*Laura Michelle Kelly (Lucy Barker)
*Jayne Wisener (Johanna Barker)

## Muusika
#"Opening Title"
#"No Place Like London"
#"The Worst Pies in London"
#"Poor Thing"
#"My Friends"
#"Green Finch and Linnett Bird"
#"Alms! Alms!"
#"Johanna"
#"Pirelli's Miracle Elixir"
#"The Contest"
#"Wait"
#"Ladies in Their Sensitivities"
#"Pretty Women"
#"Epiphany"
#"A Little Priest"
#"Johanna" (taasesitus)
#"God, That's Good!"
#"By the Sea"
#"Not While I'm Around"
#"Final Scene"

Kõik lood on kirjutanud Stephen Sondheim.

## Välislingid
* 
* Sweeney Todd: Fleet Streeti deemonlik habemeajaja. Blogi Mareki asjad, 17. veebruar 2008
* Aarne Ruben. Habemeajaja, kes polnud deemonlik. Sirp, 21. märts 2008
Veikko Huovinen

**Veikko Johannes Huovinen** (7. mai 1927 Simo – 4. oktoober 2009 Sotkamo vald) oli soome kirjanik.

## Tunnustus
* 1970 Aleksis Kivi auhind

## Teoseid eesti keeles
* "Havukka-aho mõtleja", Loomingu Raamatukogu 1959
* "Talveturist", Eesti Raamat 1969
* "Joodiku eetika", Loomingu Raamatukogu 1973
* "Koeraküüne lõikaja", Eesti Raamat 1985
* "Onu Joss", Koolibri 1993, ISBN 9985000366
* "Silguvorm Jeesusele", Tänapäev 2008, ISBN 9789985626610
* "Poja surm", Loomingu Raamatukogu 2010
* "Lambasööjad", EKSA 2021
Avangardism

**Avangardism** (pr k *avant garde* 'eelvägi, eelsalk') on kunstistiil, mida iseloomustavad piiride rikkumine, tungimine tundmatule territooriumile, riskimine, terav intellektuaalne profileerumine, vastu astumine ühiskondlikule arvamusele. Avangardismile on omane ka hukutav, kodanlusevastane protest, mis on seotud eelkõige dadaismi ja sürrealismiga.

## Muusika
Moskva metodoloogiakoolkond

**Moskva metodoloogiline koolkond**

;Kujunemisetapid
* Moskva loogikaring töötas aastatel 1952–1958.
* Moskva metodoloogiline ring töötas aastate1958–1987.
* Alates 1979. aastast on korraldatud ODI mänge.
* Alates 1987. aastast on peetud viis metodoloogilist konverentsi, pärast Georgi Štšedrovitski surma metodoloogiline konverents 1994. ja 1995. aastal.
* Alates 1996. aastast peetakse Štšedrovitski mälestuseks lugemisi.
* Aastatel 1991–1999 ilmus ajakiri Voprossõ Metodologii.
* Alates 1990. aastast ilmub almanahh Kentaur.

## Viited

## Välislingid
* Venemaa metodoloogiliste keskuste kaart
*Moskva Metodoloogilise ringi arhiiv
Aktiivmuda

**Aktiivmuda** on helbeline biomass, mis tekib reovee puhastamisel (aktiivmudapuhastis) aeroobses või anaeroobses keskkonnas. Aktiivmuda koosneb peamiselt bakteritest ja teistest mikroorganismidest. 

## Allikas
*Maastik, Kajander. J. jt. 2004. *[[EnDic 2004]]*. Tartu, Mats; Tallinn, Tallinna Raamatutrükikoda

## Vaata ka
*Aktiivmudaprotsess
*Aktiivmudapuhasti
Algotest

**Algotest** ehk **vetikatest** on eksperimentaalmeetod, millega on võimalik hinnata ja kindlaks teha veekogude eutrofeerumuse määra, samuti inimtegevuse tagajärjel veekokku jõudvate toksiliste ühendite biotoimet, kasutades selleks vetikate kooslusi või puhaskultuure.

Eestis on meetodit rakendatud 1960. aastate algusest.

## Vaata ka
*Biotest
Geoloogiline kaart

**Geoloogiline kaart** on kaart, mis annab eri värvuste või tingmärkide abil piltliku ülevaate piirkonna geoloogilisest ehitusest, avanevate kivimite koostisest, vanusest ja lasumusest mitte ainult maapinnal, vaid ka sügavamal.

## Vaata ka
*Geoloogiline kaardistamine

## Välislingid
*Eesti geoloogiline kaart ja maavarad
Uhtaine

**Uhtaine** on vooluveekokku erosiooni tagajärjel jõudnud pinnasest pärinev aines, mis jõesängis voolu mõjul liigub. Päritolult on uhtained tavaliselt kas kivimite murendi osad või organismide jäänused.

## Allikas
*Maastik, Kajander. J. jt. 2004. *[[EnDic 2004]]*. Tartu, Mats; Tallinn, Tallinna Raamatutrükikoda
Territoriaalne planeerimine

**Territoriaalne planeerimine** on maa-alade planeerimine nende tsoneerimise eesmärgil.

Territoriaalsest planeerimisest kasvas hiljem välja nüüdisaegne ruumiline planeerimine.

## Vaata ka
* Ateena harta
* Regionaalplaneerimine
Maakonnaplaneering

Maakonnaplaneering on ruumiline planeering, mis koostatakse kogu maakonna territooriumi või selle osa kohta.

Maakonnaplaneeringu võib koostada:
* mitme maakonna territooriumi või nende territooriumi osade kohta huvitatud maavalitsuste omavahelisel kokkuleppel;
* teemaplaneeringuna kehtiva maakonnaplaneeringu täpsustamiseks ja täiendamiseks.

Eestis kehtivate maakonnaplaneeringute kohta leiab info maavalitsuste kodulehtedelt.

## Välislingid
* Planeerimisseadus
Strateegiline planeerimine

**Strateegiline planeerimine** on strateegia koostamine.

Ettevõtte strateegilise planeerimise tulemuseks on reeglina visioon ja äriplaan. Samuti võib sellest välja kasvada muid ettevõtte juhtimise alusdokumente.

Omavalitsuse strateegilise planeerimise tulemuseks on üldplaneering ja kohaliku omavalitsuse arengukava. Strateegiline planeerimine on ruumilise planeerimise lähtekohaks ka riigi või maakonna tasandil.

Strateegilisel planeerimisel kasutatakse järgmisi ajalisi perspektiive:
# lühiajaline (3–5 aastat);
# keskpikk (10–15 aastat);
# pikka (20 ja enam aastat).
Irina Stelmach

**Irina Stelmach** (sündinud 1. juunil 1951 Kiievis) on juudi rahvusest Eesti ajakirjanik.

2003. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Kristliku Rahvapartei nimekirjas. 2009. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kandideeris ta sama erakonna (praegu Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid) nimekirjas. 

Ta on projekti "Juudid ja kristlased ajaloolises kontekstis ja täna" juht.

## Tegevus filmiprodutsendina
* "Tagasitulek koju" 
* "Su nimi olgu Iisrael"
Anarch

**Anarch** oli Eesti *[[punk rock]]i* viljelev bänd. Anarch loodi 1995. aastal Valgas.

## Koosseis
*Leitnant (Wiljar Schmidt) – sõnum
*X (Igor Fedotov) – kitarr
*IF (Ivo Mannine) – trummid
*K.A.S.S. (Kalvi Värton) – kitarr
*Villu (Viljar Norman) – basskitarr
*MÄX (Margus Fedotov) – akordion
*Senna (Hannes Metsar) – staff

### Endised liikmed
*TRC (Aldo Tera) – basskitarr
*Põssa – basskitarr

## Välislingid
*Bändi sait Ajaloo ja esinemiste osa on põhjalik.
Nikolai Stelmach

**Nikolai Stelmach** (sündinud 21. jaanuaril 1981 Tallinnas) on Eesti riigiametnik ja poliitik, kes kogus laiemat tuntust seoses elamislubade müügi skandaaliga.

Sündis Tallinnas ja kasvas üles Loksal, kus lõpetas Loksa Vene Gümnaasiumi. Nikolai isa töötas lukksepana Loksa Laevaremonditehases ja ema kasvatajana Loksa lasteaias.

1998. aastal sooritas edukalt kodakondsuseksami ja sai Eesti Vabariigi kodanikuks.

Aastatel 2001–2006 oli ta erakonna Res Publica liige, pärast erakonna ühinemist Isamaaliiduga 2006. aastal kuulus ta detsembrini 2011 Isamaa ja Res Publica Liitu.

2002. aastal lõpetas Eesti Sisekaitseakadeemia halduskorralduse erialal.

Alates 2007. aastast osaühingu Advisory Partners juhatuse liige. Ettevõte suleti 2012. aastal pärast elamislubade müügi skandaali puhkemist.

Kuulus alates 2005. aastast Tallinna linnavolikokku ja juhtis alates 2007. aastast linnavolikogu revisjonikomisjoni. Nikolai Stelmach ja Indrek Raudne lahkusid volikogust seoses elamislubade müügi skandaaliga. Ta oli ka Eesti Loto nõukogu liige.

Nikolai Stelmach on juhtinud telesaateid venekeelsetes kanalites STV ja Orsent TV.

Novembris 2011 tuvastas Eesti Televisiooni saade "Pealtnägija", et Nikolai Stelmach ja tema äripartner Indrek Raudne pakuvad Venemaa miljonäridele hõlbustatud korras elamisloa taotlemise teenust fiktiivse äriühingu abil. Algatatud uurimise käigus tuvastati, et Nikolai Stelmach oli oma kodulehel esitanud ekslikke väiteid, nagu oleks ta töötanud Kodakondsus- ja Migratsiooniametis, Eesti Sisekaitseakadeemia välissuhete osakonnas, sotsiaalministeeriumis, Tallinna Kesklinna linnaosa valitsuses ja peaminister Juhan Partsi nõunikuna. Riigikogu uurimiskomisjon leidis, et elamislube vahendas Stelmachi firma, kuid Raudne oli sellisest tegevusest teadlik.

## Viited


## Välislingid
* Komisjoni raport: elamislube vahendas Stelmach, Postimees, 29. mai 2012