open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kodu

**Kodu** on alaline elukoht või pelgupaik.

Kui kodu all peetakse silmas maja või korterit, on see tavaliselt paik, kus inimene või perekond saab puhata ning hoida oma isiklikku vara. Enamikus tänapäeva kodudest on hügieeniruumid (WC, vannituba, dušinurk) ja koht toiduvalmistamiseks (köök, väliköök vms). Ka paljudel teistel loomadel on kodud, olgu siis metsikus looduses või koduloomadel inimeste juures.

Samuti kõneldakse kodust geograafilise piirkonna tähenduses (olgu see siis küla, linnajagu, linn või maa), kus keegi on üles kasvanud või millega tajub ühtekuuluvustunnet. Analoogiliselt kõneldakse looma looduslikust elukeskkonnast kui kodust (näiteks "kaameli kodu on kõrb").

Ülekantud tähenduses võidakse koduks pidada mitte füüsilist kohta, vaid vaimset või emotsionaalset seisundit, milles tuntakse end mugavalt ja rahulikult. Seda kutsutakse ka kodutundeks.

Kodu on inimesele tavaliselt psühholoogiliselt tähtis. Kodust eemal võidakse tunda koduigatsust.

Mõnes kultuuris pole inimestel alalisi kodusid, näiteks rändrahvastel.
Des-vorm

***des''-vorm''' (ka '''[[gerundiiv]]''') on eesti grammatikas [[tegusõna]] käändeline vorm, mis esineb [[lause]]s [[määrus]]ena. See on ajamääruslik [[lauselühend]]. ''des''-vormi kasutatakse samaaegseid tegevusi väljendavate lausete lühendamiseks: ''Kui '''päevitasin''' Pärnu rannas, '''lugesin läbi''' huvitava raamatu > Pärnu rannas '''päevitades lugesin''' läbi huvitava raamatu.''

==''des''-vormi tunnused==
***des*-vormi tunnusel on kolm varianti:*' *des, tes, es*. Nende valik sõltub samadest asjaoludest nagu ''da''-tegevusnime variantide valik.

**des* kui *da*-tegevusnimes *da*, *rääki/da – rääki/des*
**tes* kui *da*-tegevusnimes *ta*, *hüpa/ta – hüpa/tes*
**es* kui *da*-tegevusnimes *a*, *süü/a – süü/es*

## ''des''-vormi tähendus
*des*-vormiga väljendatakse samaaegselt toimuvat tegevust ja seda iseloomustavat tegevust: ***Lauldes''' ja '''joostes''' möödusid lapsed mu aia tagant.''

''des''-vorm ja ''des''-tarind, s.o ''des''-vormis [[fraasi peasõna|peasõnaga]] [[infiniittarind]], väljendavad harilikult

*põhilause sündmusega samaaegset sündmust. ***Muiates** ütles ta järgmised sõnad.''
*põhilause sündmusega vahetult eelnevat sündmust. ***Jõudes mõtetega nii kaugele*', tundis ta piinlikkust.*
*põhilause sündmusega vahetult järgnevat sündmust. *Ta läks kiige juurde, **seades end sellele istuma**.*

==Referentsiaalselt sõltuvad ja sõltumatud *des*-tarindid==
Nii nagu muud [[infiniittarind]]id on ka *des*-tarindid referentsiaalselt kas sõltuvad või sõltumatud. 

* Üldjuhul on *'sõltuva *des*-tarindi** lähtelause [[Alus (keeleteadus)|alus]] täiesti identne põhilause [[tegevussubjekt]]iga: ''Õhtul toas istudes / **Jaan** istus õhtul toas / mõtles **Jaan** sellele kaua.''
* Üksikute pooleldi [[määrsõna]]stunud ''des''-vormide korral on ''des''-tarindi lähtelause [[grammatiline subjekt]] identne põhilause [[tegevusobjekt]]iga: ''Raivo lõi **pudeli** kolksudes / **Pudel kolksus** / lauale.''
* [[passiiv|Passiivse]] [[transitiivsus|transitiivse]] lähtelause puhul võib põhilause [[tegevussubjekt]] olla erandjuhul identne ''des''-tarindi lähtelause [[tegevusobjekt|tegevusobjektiga]]: ***Kartulid*' läksid keetes / **Kartulid** keedeti / pehmeks.*

* *'Sõltumatu *des*-tarind**, mille lähtelause [[tegevussubjekt]]i [[referent]] ei ole identne põhilause tegevussubjekti referendiga, sisaldab tänapäeva [[eesti keel|eesti keeles]] suhteliselt regulaarselt ainult sihitut [[tegusõna]], näiteks ''loojuma''. Lähtelause tegevussubjekt saab ''des''-tarindis omastavalise vormi: ***Päikese*' loojudes / **Päike** loojus / läks ilm jahedaks.''

## Vaata ka
* Umbisikuline tegumood

## Kirjandus
*Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross. 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus
*Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut
Dünaamiline situatsioon

**Dünaamiline situatsioon** on  teatud aja jooksul toimuv, muutlik olukord, mida lauses tähistab dünaamiline verb ja mis näitab tegevuslaadi tunnust. Dünaamilisele situatsioonile vastandub staatiline situatsioon, mis väljendab ajas püsivaid olukordi.

Dünaamilisi situatsioone on erisuguseid:
***duratiivne situatsioon** on jätkuv, kestev. Duratiivsete verbide kõrval kasutatakse duratiivsete situatsioonide tähistamiseks tihti ''mas''-tarindit, mis näitab tegevuse jätkuvust, tegevuse lõpp nihkub järelikult tulevikku: *Uus tee *'on valmimas**
***momentaanne situatsioon** on kohene, mittekestev - tulevikku liigub nii lõpp kui ka kogu tegevus: ''Isa **on koju tulemas**''.
***punktuaalne situatsioon** on täpne, kestuseta. Tüüpilised kestuseta on seisundimuutust väljendavad verbid: ''Uudised **algavad** kell seitse''.

Kestvad dünaamilised situatsioonid jagunevad järgmiselt:
***kontinuatiivne situatsioon** on pidev: ''Kas siin **kajab** ka?''; ''Loeng **kestis** mitu tundi''.
***iteratiivne situatsioon** on korduv: ''Maa **keerleb*' ümber päikese*.

## Viited

## Kirjandus
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. *Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri.*Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. Lk-d 22-23.
Hillar Põld

**Hillar Hans Põld** (7. september 1911 Kose, Kose kihelkond – 29. aprill 1980 Tallinn) oli eesti vaimulik ja Usuteaduse Instituudi professor.

Ta lõpetas 1929. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja 1935 Tallinna Konservatooriumi klaveriklassi klaverkunstniku diplomiga. Õppis aastatel 1935–1940 ja 1942–1943 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (*[[cand. theol.]]*). Prooviaasta oli ta Tartu Peetri koguduse II pihtkonnas õpetaja Jaan Muru juures. Ordineeriti 4. aprillil 1943 Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus piiskop Johan Kõpu poolt.

Oli aastatel 1943–1944 Tartu Pauluse koguduse I pihtkonna abiõpetaja, 1944 Mõisaküla koguduse õpetaja asetäitja, 1945-1953 Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, 1945–1953 Pärnu praostkonna praosti kohusetäitja, 1946 Tori koguduse hooldajaõpetaja, 1953–1974 Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, 1974–1980 Juuru Mihkli koguduse õpetaja ja Vahastu koguduse hooldajaõpetaja ning 1974–1977 Ida-Harju praostkonna abipraost. 

Lisaks oli ta Usuteaduse Instituudi ajaloolise usuteaduse õppeülesannete täitja 1955–1962, nimetatud professoriks (tõenäoliselt) 1962–1980. Oli samuti EELK piiblitõlke- ja agendakomisjoni liige.

Ta kuulus ka Eesti Kristlikusse Üliõpilasühingusse (esimees 1937–1940) ja Eesti Akadeemilisse Usuteadlaste Seltsi.

Hillar Põld suri 29. aprillil 1980 Tallinnas ja ta on maetud Simuna kirikuaeda.

## Isiklikku
Tema isa Harald Põld oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja ja Eesti Misjoni Seltsi välismisjoni juhataja, onu Peeter Põld oli teoloogiharidusega eesti kooli-, karskus- ja riigitegelane. Tema vend Eerik Põld oli kunstiajaloolane ja restauraator, teine vend Naan (Naatan) Põld oli Hamburgi muusikaülikooli lauluprofessor ning oratooriumide ja kantaatide solist. 

Hillar Põld laulatati 1943. aastal Tori kirikus Irene Reidakuga, Püha Jakobi koguduse ja Tori koguduse õpetaja Juhan Reidaku tütrega. Sellest abielust sündisid lapsed Joel Siimo (1944) ja Anna Leena (1947–2002). Leseks jäänuna abiellus ta uuesti ja laulatati 1977. aastal Juuru kirikus Selma Sotnikuga. 

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Riho Saard. ''Hillar Põld – 100.'' 1. osa. – Eesti Kirik 31.08.2011
*Riho Saard. ''Hillar Põld – 100.'' 2. osa. – Eesti Kirik 7.09.2011
*Riho Saard. ''Hillar Põld – 100.'' 3. osa. – Eesti Kirik 14.09.2011
*Riho Saard. ''Hillar Põld – 100.'' 4. osa. – Eesti Kirik 21.09.2011
*Riho Saard. ''Hillar Põld – 100.'' 5. osa. – Eesti Kirik 28.09.2011
Eva Biaudet

**Eva Rita Katarina Biaudet** [biod'ee] (sündinud 27. veebruaril 1961 Helsingis) on Soome poliitik, Soome Rootsi Rahvapartei liige.

1989–1996 oli Biaudet Helsingi linnanõukogu liige ja 1990–1994 Soome Rootsi Rahvapartei asepresident.

Ta oli aastatel 1991–2006 Eduskunna liige ning 1999–2000 ja 2002–2003 Paavo Lippose teises valitsuses sotsiaalhooldus- ja tervishoiuminister.

2006. aasta presidendivalimiste teises voorus toetas ta Tarja Halost.

2010–2015 oli ta Soome vähemuste volinik. Tema valimised tekitasid protesti, sest tal ei ole kõrgharidust ja niisugusel inimesel pole lubatud sellel ametikohal töötada. Biaudet on õigusteadust õppinud, aga pole kraadi kaitsnud. Biaudet'le anti eriluba sellel kohal töötada ja kaebus jäeti rahuldamata.

Vähemuste volinikuna palus Biaudet algatada eeluurimine Pohja kirikukihelkonna evangeelse luterliku vikaari Juha Molari suhtes, kuna tema blogi õhutavat vaenu, ja Põlissoomlaste parlamendisaadiku Teuvo Hakkaraise suhtes, kuna ta õhutavat vaenu moslemite vastu. Politsei ei pidanud kummalgi juhul vajalikuks kriminaalasja algatada.

Eva Biaudet oli Soome Rootsi Rahvapartei presidendikandidaat 2012. aasta jaanuaris toimunud valimistel, kogudes 1. voorus 2,7% häältest.

Tema abikaasa on Thomas Forsström. Paaril on neli last: Amanda ja Julia (1991), David (1992) ja Simon (2000).

## Välislingid
* Eva Biaudet Eduskunna lehel
Looduskapital

**Looduskapital** (inglise *natural capital*) on ökoloogiline potentsiaal. Loodusvarade olemusest ja paiknemisest tulenevad edu- ja tegevuseeldused toiminguteks, millel on majanduslik tähendus ja mille kaudu on neile varudele omistatav kapitali kui tegevuseelduse tähendus.

Looduskapitaliks saab pidada nii loodusvarasid, maad kui ka ökosüsteemi omadusi ning funktsioone (nt võimet stabiliseerida inimtekkelisi muutusi, selle kaudu mõjutades ka majandustegevust).

Looduskapitali tähendus majandusanalüüsis muutub seda olulisemaks, mida enam arvestatakse ökosüsteemi majandustegevuse toimumise koha ja/või komponendina. Looduskapitali mõiste ja selle hindamise metoodika on olulisel kohal näiteks ökoloogilise jalajälje, keskkonnaarvestuse ja rohelise SKT mudelites.

## Kontsepsiooni ajalugu
Mõistet „looduskapital“ kasutas esmakordselt 1973. aastal Ernst Friedrich Schumacher oma raamatus „Small is Beautiful“. Looduskapital on ökosüsteemi teenuste majandusliku hindamise keskne mõiste, mis keskendub ideele, et mitteinimlik elu toodab eluks vajalikke kaupu ja teenuseid. Seega on looduskapital majanduse jätkusuutlikkuse seisukohalt oluline.

Traditsioonilises majandustegurite analüüsis liigitatakse looduskapital tavaliselt „maa“ alla, mis erineb traditsioonilisest „kapitalist“. Ajalooline eristamine „maa“ ja „kapitali“ vahel määratles „maad“ kui looduslikult esinevat ja püsiva varustusega ainet, samas kui „kapital“, nagu seda algselt määratleti, viitas ainult inimese loodud toodetele. (nt Georgism) Samas on eksitav käsitleda „maad“ nii, nagu oleks selle tootmisvõimsus fikseeritud, sest looduslik kapital võib aja jooksul inimese tegevuse tõttu paraneda või halveneda (vt keskkonnakahju). Lisaks sellele annab looduskapital kasu ja kaupu, näiteks puitu või toitu, mida inimesed saavad ära kasutada. Need kasud on sarnased nendega, mida realiseerivad infrastruktuurikapitali omanikud, mis annab rohkem kaupu, näiteks autot tootev tehas, sama mis õunapuu, mis toodab õunu.

Ökoloogid teevad koostööd majandusteadlastega, et mõõta ja väljendada ökosüsteemide rikkuse väärtust, et leida lahendusi bioloogilise mitmekesisuse kriisile.

Mõned teadlased on püüdnud ökosüsteemi teenustele panna rahalise väärtuse, näiteks Kanada taiga metsade panus globaalsetesse ökosüsteemi teenustesse. Kui taiga metsad on ökoloogiliselt puutumata, on nende hinnanguline väärtus 3,7 triljonit USA dollarit. Taiga metsade ökosüsteem on üks planeedi suurtest atmosfääriregulaatoritest ja see salvestab rohkem süsinikku kui ükski teine bioom planeedil. Taiga metsade ökoloogiliste teenuste aastane väärtus on hinnanguliselt 93,2 miljardit USA dollarit ehk 2,5 korda suurem kui loodusvarade kaevandamise aastane väärtus.

## Vaata ka
* Inimkapital 
* Keskkonnafunktsioonid
* Sotsiaalne kapital
* "Looduskapitalism"
* Looduskaitsebioloogia
* Ökoloogiline ökonoomika
* Ökoloogiline jalajälg
* Ökoloogia
* Säästev areng
* Taastuv ressurss
* Populatsioonidünaamika
* Keskkonnakaitse
* Keskkonnakahju
* Ökosüsteemsed teenused

## Viited
Statsionaarne olek

**Statsionaarne olek** ehk **püsiolek** on süsteemi olek, mille puhul tema karakteristikud ajas ei muutu. 
*Statsionaarne olek (keemia)
*Statsionaarne olek (füüsika)
*Statsionaarne olek (kvantmehaanika)
Statsionaarne olek (keemia)

**Statsionaarne olek** ehk **püsiolek** keemilise süsteemi selline olek, kui süsteemi karakteristikud on ajas muutumatud, ehkki protsess ajas jätkub. Statsionaarne olek on võimalik, kui toimub ainete püsiv läbivool süsteemist (näiteks läbivoolu reaktor).

Statsionaarne olek erineb keemilisest tasakaalust sellepoolest, et tasakaaluolekus produktide moodustumise ja vastupidise pöördreaktsiooni kiirused on võrdsed.

## Statsionaarne olek astmelistes reaktsioonides
Keemilises kineetikas osutub teatud juhtudel otstarbekaks kasutada *statsionaarse oleku lähendust*. Näiteks astmelised reaktsioonid, milles osalevad aktiivsed intermediaadid (tihti karbokatioonid, karbanioonid, vabad radikaalid jmt), mille tekke kiirus on väike, kuid suure reaktsioonivõime tõttu reageerivad kiiresti edasi andes produkti. Seetõttu püsib protsessi jooksul intermediaadi väga madal praktiliselt muutumatu kontsentratsioon.

See on olukord, kus suletud süsteemis toimub rida keemilisi reaktsioone, kuid intermediaadi sisaldus süsteemis saavutab väga lühikese algperioodi jooksul mingi püsivalt madala kontsentratsiooni, mida saab vaadelda lähedasena statsionaarsele olekule. Seejuures teised süsteemi karakteristikud ajas muutuvad. Taoline olukord lihtsustab kineetiliste võrrandite lahendamist.

Võtame lihtsa näite. Kaks pöördumatut esimest järku reaktsiooni:
:A → B → C   kiiruskonstantidega k1 ja k2

Vastavad kineetilised võrrandid saame:
:d[A]/dt = -k1[A]
:d[B]/dt = k1[A] – k2[B]
:d[C]/dt = k2[B]
:algmomendil (t=0) on lähtekontsentratsioonid  [B]0 = [C]0 = 0

Postuleerides, et statsionaarses olekus (k1 2) intermediaadi B kontsentratsioon praktiliselt ei muutu, seega
: d[B]/dt = 0, siis edasi
: k1[A] – k2[B] = 0 ja siit [B] = k1/k2[A] ja edasi d[C]/dt = k1[A] ning integreerimisel saame

:[C]=[A]_0 \left (1- e^{-k_1 t} \right )
Siit nähtub, et kiirust limiteeriv staadium  määrab kogu protsessi kineetika.

Võrdle kineetilisi võrrandeid juhuga, kui B on järjestikuste reaktsioonide vaheprodukt  (k1 ~ k2) ja ei saa kasutada statsionaarse oleku lähendust.
## Vaata ka
*Reaktsiooni kiiruskonstant
*Astmeline reaktsioon
*Intermediaat
*Konsekutiivsed reaktsioonid
Aado Algvere

**Aado Algvere** (sündinud 14. mail 1947) on eesti metallikunstnik.

## Isiklikku
Tema abikaasa on maalikunstnik Liia Lüdig-Algvere.

## Välislingid
Koduleht
Ahti Niilisk

**Ahti Niilisk** (sündinud 10. juunil 1937 Haapsalus) on eesti füüsik.

## Elulugu
Ahti Niilisk on talupidaja poeg.

1955. aastal lõpetas Niilisk Haapsalu 1. Keskkooli, 1960 Tartu Ülikooli füüsika osakonna ning 1966 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi aspirantuuri. 1971. aastal kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.

Niilisk oli 1961–63 ja 1966–67 Füüsika ja Astronoomia Instituudi nooremteadur, 1967–70 peainsener, 1970–71 vaneminsener, 1971–72 nooremteadur ja 1972–73 vanemteadur. 1973–90 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi vanemteadur, 1980 ka Poola Teaduste Akadeemia uurimiskeskuse Unipress külalisteadur, 1990–2003 Füüsika Instituudi (aastast 1997 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi) teadur. 2003. aastast on ta erakorraline vanemteadur, 2003 oli ka Hawaii Ülikooli (USA) külalisstipendiaat.

## Teadustöö
Ahti Niiliski peamised uurimisvaldkonnad on kõrgrõhu mõju kristallide lisanditsentrite ja eksitonide optilistele omadustele, pooljuhtide fotoelektrilistele omadustele ja pooljuht-heterolaserite kiirguskarakteristikutele laias temperatuurivahemikus. Tema osalusel juurutati FI-s metoodika tahkiste optiliste ja elektriliste omaduste uurimiseks kuni 15-kilobaarise hüdrostaatilise rõhu korral temperatuurivahemikus 4,2–300 K. Ta on avaldanud üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 1982 Eesti NSV riiklik preemia (kollektiivis)
* 2012 Tartu Ülikooli medal

* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Spectroscopic investigation of Cu+ and Ag+ centres in alkali halides under high hydrostatic Pressure. // Phys. Status Solidi 33 (1969)
* Luminescence decay time for Ga+ centres in alkali halides (kaasautor). // Phys. Status Solidi (b) 64 (1974)
* Effect of hydrostatic pressure on the emission properties of GaSb/AlGaSb DH diode lasers (kaasautor). // High Pressure Sci. and Technol. 2. Kiev, 1989
* Active layer assessment of AlxGa1-x AsySb1-y/GaSb diode lasers from hydrostatic pressure measurements (kaasautor). // Semiconductor Sci. and Technol. (UK) (1990) 5
* Large pressure effect on photoluminescence lines in 6H SiC:Ti crystals (kaasautor). // Solid State Comm. 88 (1993)
* Tehisteemandi saamisest ja kasutamisvõimalusest. // EFS-i aastaraamat 1993. Tartu, 1994
* High-temperature atomic layer epitaxy from TiO2 from TiCl4 and H2O–H2O (kaasautor). // TA Toimetised. Füüsika. Matemaatika 52 (2003)
* XRD and micro-Raman study of ALD-grown ZrO2 and HfO2 thin films (kaasautor). // J. Cristal Growth (2004)
* Structural study of TiO2 thin filmsby micro-Raman spectroscopy (kaasautor). // Central Eur. J. Phys. 4 (2006) 1
* Spectroscopic and Raman spectroscopic characterization od ALD grown TiO2 thin film (kaasautor). //. J. Int. Soc. Optical Eng. (2007)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti readuse biograafiline leksikon, 3. köide

## Välislingid
*
Uno Nigul

**Uno Nigul** (18. september 1929 Tallinn – 16. veebruar 1990 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

Uno Nigul oli juuksuri poeg.

## Haridus
1948. aastal lõpetas Nigul Tallinna 10. Keskkooli, 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna ning 1956 TPI aspirantuuri. 1956. aastal kaitses ta TPI-s tehnikakandidaadi ja 1967. aastal Eesti Teaduste Akadeemia juures tehnikadoktori kraadi.
## Teenistuskäik
Nigul oli 1956–61 TPI assistent, vanemõpetaja ja dotsent, 1961–73 Küberneetika Instituudi vanemteadur, 1974–86 mehaanika ja rakendusmatemaatika sektori juhataja, 1986–90 peateadur, aastast 1981 ka TTÜ professor.

## Teadustöö
Uno Niguli peamised uurimisvaldkonnad olid deformatsioonilainete leviku teooria, mäluga materjalide teooria, koorikute teooria ja elastsetelt kehadelt saabuva kaja matemaatiline modelleerimine. Klassikalised on tema tööd ringsilindriliste koorikute staatikast ja võnkumistest, eriti dünaamika hüpoteesivabad lineaarsed võrrandid (1960). Ta avaldas üle 130 teaduspublikatsiooni.

Nigul oli akadeemik Nikolai Alumäe rajatud mehaanikateadlaste koolkonna silmapaistvamaid esindajaid. Ta organiseeris 1967 Käärikul sümpoosioni "Koorikute ja plaatide üleminekuprotsessid" ning 1982 Tallinnas koos Jüri Engelbrechtiga rahvusvahelise sümpoosioni "Mittelineaarsed deformatsioonilained". Nigul oli NSVL Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Rahvuskomitee (1976) ning Ameerika akustika ühing liige.

## Tunnustus
* 1976 Nõukogude Eesti preemia (koos Nikolai Alumäe ja Leo Ainolaga) 

## Teoseid

* Regions of effective application of the methods of three-dimensional and two-dimensional analysis of transient stress waves in shells and plates. // Int. J. Solid Structures (1969) 5
* Plane stress waves in membranes caused by an arbitrary pressure wave. // J. of the Acoust. Soc. Am. 51 (1972) 1
* Nonlinear transient stress-waves in cylindrical and consical shells (kaasautor). // J. of the Acoust. Soc. of Am. 53 (1973)
* Kajasignaalid elastsetelt objektidelt. Tallinn, 1974

* Asymptotic analysis of the possibilities of marking use of non-linear effects in acousto-diagnostics of the layered media. // Int. J. Non-Linear Mechanics (1977) 12

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* EE 14, 323
* Eesti TA Küberneetika Instituut 1990. Tallinn, 1990, 11, 44

* TPI 1936–1986, 231, 415, 440
Leo Nigul

**Leo Nigul** (27. veebruar 1928 Väinjärve vald, Järvamaa – 28. august 2008) oli eesti loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Leo Nigul oli talupidaja poeg.

1947. aastal lõpetas Nigul Rapla Keskkooli, 1953 zootehnikuna Eesti Põllumajanduse Akadeemia ja 1958 ELVI aspirantuuri. 1959. aastal kaitses ta EPA-s põllumajanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "Erinevate söötmisviiside mõju põrsaste kasvule ja arengule". 1975. aastal kaitses Nigul Eesti Teaduste Akadeemias doktoriväitekirja peekonsigade nuumatulemuste teemal, kuid Kõrgem Atestatsioonikomisjon Moskvas jättis kraadi kinnitamata, nii et põllumajandusdoktoriks sai ta alles 1994. aastal EPMÜ-s väitekirjaga "Uurimusi kasvavate sigade söödaratsioonide paremustamisest proteiinsöötade, tööstusjäätmete ja ergotroopsete ainete abil".

Nigul oli 1953–1955 Viisu sovhoosi vanemzootehnik, 1958–1960 ELVI tõuaretuse osakonna nooremteadur, 1961–1969 seakasvatusosakonna (Kehtnas) vanemteadur, 1969–1988 sektorijuhataja, 1988–1994 juhtivteadur, 1994–2000 EPMÜ loomakasvatusinstituudi väikelooma- ja linnukasvatuse osakonna vanemteadur, seejärel EPMÜ agronoomiainstituudi teadur (ETF-i uurimistoetusega). 1960–1961 oli ta ka Tartu Eksperimentaalsovhoosi asedirektor.

## Teadustöö
Leo Niguli peamised uurimisvaldkonnad on sigade söötmine, valgu- ja energiaväärindus, pidamisviisid ja aretus. Ta oli ELVI zootehnika teaduslik-metoodilise komisjoni jmt komisjoni ning nõukogu liige, samuti loomakasvatustehnikumide riigieksamikomisjoni esimees. Ta on avaldanud üle 300 teaduspublikatsiooni. 

## Tunnustus
* Eesti NSV teeneline teadlane (1977)
* Eesti NSV Ministrite Nõukogu preemia (1989)

## Teoseid
* Ratsionaalne põrsakasvatus. Tallinn, 1963
* Veise- ja seakasvatus (kaasautor). Tallinn, 1981
* Põllumajandusloomade söötmise ABC (kaasautor). Tallinn, 1982
* Loomakasvatus kodumajapidamises (kaasautor). Tallinn, 1984
* Seakasvataja teatmik (kaasautor). Tallinn, 1984
* Sigade söötmine (kaasautor Ü. Oll). Tallinn, 1991
* Toiduainete mõju võõrdepõrsaste jõudlusele. // APS Toim 2 (1996)
* Triticale ja odra toiteväärtus seasöödana. // Agraart (2002) 6

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* EE 14, 323
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 41, 114, 126
* EPMÜ BL, 72–73
Valter Niilus

**Valter Niilus** (ka **Valter Nilus**; 1955. aastast **Walter Niilus**; 15. juuli 1913 Tallinn – 9. oktoober 1978 Upland (Los Angelese lähedal), USA) oli Eesti keeleteadlane, eesti filoloog.

## Elulugu
Valter Niilus oli tehnik-konstruktori poeg.

1932. aastal lõpetas Niilus Tallinnas J. Westholmi Gümnaasiumi, 1933–40 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti ja romaani keeli. Lõpetas ülikooli 1940. aastal magistrikraadiga, väitekiri "Põhja-Eesti ja Lõuna-Eesti murde vältuse erinevusest".  TÜ doktorant.  kaitses ta TÜ-s meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga "Clostridium difficile infection and intestinal microbial ecology".

Niilus viibis 1938–40 stipendiaadina Pariisis Sorbonne'i ülikoolis, olles ühtlasi Pariisi Idakeelte Instituudis eesti keele lektor. Ta oli 1939–41 Akadeemilise Emakeele Seltsi teadussekretär ja 1939–40 ajakirja Eesti Keel toimetaja-sekretär, 1942–43 Postimehe kultuuriosakonna juhataja. 

Saksa võimud arreteerisid Niiluse koos teiste rahvuslastega põrandaalusest tegevusest osavõtu pärast ning ta viibis mõnda aega Tallinna Keskvanglas, kust vabanes Saksa vägede lahkumisel. Siirdus 1944 koos perekonnaga Saksamaale, kus oli eesti laagrikoolide organiseerijaid. Olles kutsutud USA armee juurde tsiviilohvitseriks, töötas ta Kanada immigratsiooniameti juures Heidelbergis ja Karlsruhes. 1950 läks Niilus USA-sse Californiasse, kus oli 1950–78 Claremont College'i raamatukogu ametnik ja abijuhataja ning vene keele lektor. Korraldas ka California Ülikoolis eesti keele kursusi.

Niilus oli aktiivne Ameerika lääneranniku eestlaskonna huvide eest seisja ning Los Angelese Eesti Maja rajamise mõtte algatajaid. Ta koostas ülevaate Lõuna-California eestlaste tegevusest, oli Balti Uurimuste Edendamise Ühingu (AABS) ja ERK USA-s liige.

## Teadustöö
Valter Niilus uuris lõunaeesti murdeid, eriti leivu keelesaare murrakut. Ta avaldas üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Leivu rahvas // Eesti Kirjandus (1935) 8
* Leivu (Koiva) murde h-hääliku arengust // Eesti Keel (1936) 2
* Heikki Ojansuu lõunaeesti murdekogudest // Eesti Keel (1937) 5
* Choix de textes/dialectaux leivu // Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat (1936). Tartu, 1938
* Reduplikatiivsõnadest // Eesti Keel (1938) 7–8
* Keelegeograafiast ja eesti keeleatlasest // Eesti Kirjandus (1939) 3
* Leivu murde eδa-adjektiivide pluurali partitiivist // Eesti Keel ja Kirjandus (1941) 3
* Eesti Organisatsioonide Liit Läänerannikul // Lääneranniku eestlased. Toronto, 1959

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* "Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944" Tartu, 1994, III kd, lk 147
* Nõmmera, E. J. "Walter E. Niilus 50.-a" Teataja (1963) 13. VII
* Põllusaar, A. "Walter Niilus. In memoriam" Vaba Eesti Sõna (1978) 19. X
Liia Lüdig

**Liia Lüdig-Algvere** (sündinud 16. mail 1950 Hiiumaal) on eesti maalikunstnik.

## Haridus

Liia Lüdig on lõpetanud 1969. aastal Tallinna 21. Keskkooli füüsika eriklassi. Aastatel 1969–1970 õppis ta Silvia Jõgeveri käe all Tartu Kunstimuuseumi Kujutava Kunsti Kaugõppekursusel. Aastatel 1970–1972 ja 1974–1976 õppis ta Tartu Kunstikoolis, kus peamiseks õpetajaks oli Alfred Kongo. 1976. aastast õppis ta Mari-Liis Küla juhendamisel Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis (ERKI-s) teatridekoratsiooni erialal, mille vahetas 1979. aastal tahvelmaali eriala vastu, juhendajaks seal oli Enn Põldroos. 1982. aastal lõpetas ta ERKI maalikunstnik-pedagoogi diplomiga.

## Looming
Liia Lüdig joonistab ja maalib akvarelle ja õlimaale. Tema illustratsioone leidub ajakirja Akadeemia 1996. aasta esimeses numbris, Tiiu Jüriado raamatus "Luule on ime" (kirjastus Kentaur, ilmunud aastal 2006), Liina Vagula koostatud raamatus "Kirjad emale" (kirjastus Ilo, ilmunud aastal 2009) ja mujalgi. 2001. aastal valmis tal postkaardikomplekt "Aastaring vanal Hiiumaal" – 12 koopiat Hiiumaa-teemalistest akvarellidest (suurus 48x36) "Mälestuste mälestused", mis valmisid aastatel 1990–2000 koostöös Hiiumaa Muuseumi peavarahoidja Helgi Põlloga.

Kunstniku teoseid asub Eesti Kunstifondis, Hiiumaa Muuseumis, erakogudes Eestis, Austraalias, Kanadas, Saksamaal, Soomes, Rootsis, Itaalias, USA-s ja Venemaal.

Liia Lüdig on Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Maalikunstnike Liidu liige.

## Isiklikku
Tema abikaasa on metallikunstnik Aado Algvere.

## Välislingid

* Koduleht
Andres Jalak

**Andres Jalak** (sündinud 19. märtsil 1953 Paides) on Eesti poliitik.

Andres Jalak on lõpetanud 1971. aastal Paide 1. Keskkooli ja 1976. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinseneri erialal.

Andres Jalak on olnud Paide KEKi jaoskonnajuhataja (1976–1982), Aravete KETE peainsener (1982–1986), Paide Rajooni Agrotööstuskoondise (ATK) aseesimees (1986–1987), Paide Rajooni Täitevkomitee esimees (1987–1990), Järva Maavolikogu esimees (1990–1991), Eesti Maaomavalitsuste Liidu nõunik (1992), ASi Eesti Maapank jaemüügi divisjoni ja administratiivdivisjoni direktor (1996–1998), ASi Comfort AE juhatuse esimees (1993–2003), Paide Linnavolikogu aseesimees (1996–2001) ja esimees (2001–2002).

Andres Jalak on olnud ka mitme esinduskogu liige: Järva Maavolikogu 1990–1991, Paide Linnavolikogu 1996–2005, X Riigikogu 2003–2007 ning pärast Riigikogu liikme Indrek Raudse tagasiastumist oli ta 6. detsembrist 2011 kuni 26. märtsini 2014 XII Riigikogu liige.

## Viited
August Gottfried Christoph Hildemann

**August Gottfried Christoph Hildemann** (29. aprill 1767 Kalbsried, Weimari lähedal – 31. jaanuar (ukj 12. veebruar) 1838 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee
Hildemann sündis Saksi-Weimari hertsogiriigis Weimari lähedal Kalbsriedi külas kohaliku pastori Johann Christoph Hildemanni ja tema abikaasa Sophia Dorothea (sündinud Reichardt) pojana. Aastatel 1774–1777 õppis Allstedti linnakoolis ja 1777–1783 Rosslebeni kloostrikoolis. 10. mail 1783 immatrikuleeriti Jena ülikooli, kus õppis 1787. aastani. Pärast ülikoolistuudiumi lõppu oli 1788−1790 Saksamaal koduõpetaja.

### Koduõpetaja Eestimaal
1791. aastal rändas ta Eestimaale ja oli kuni 1794. aastani õuemeister (koduõpetaja) Pühatu ja Lümandu mõisaomaniku von Schonerti juures. Seejärel oli lühikest aega koduõpetaja Tallinnas kolleegiuminõunik von Gerneti perekonnas (1794). 1795−1802 oli koduõpetajaks Matsalu ja Saastna mõisniku rittmeister Wilhelm von Stackelbergi juures.

### Karja pastor
1802. aastal asus ta elama Saaremaale, kus temast sai järgmisel aastal Karja pastori von Willmanni adjunkt. 1804. aastal abiellus ta viimase tütrega. Abipastor oli ta kuni oma äia surmani 1819. aastal, mil temast sai järgmine Karja õpetaja. Alates aastast 1822 oli ta ühtlasi Saaremaa konsistooriumi assessor.

## Isiklikku
Tema abikaasa Karoline Charlotte isa Friedrich Wilhelm von Willmann (1746−1819) oli enne teda Karja Katariina koguduse õpetaja, samuti ka abikaasa vanaisa Hermann Daniel Bonge. Tal oli viis poega ja kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
*
Keith Devlin

**Keith J. Devlin** (sündinud 16. märtsil 1947 Hullis Inglismaal) on Suurbritannia matemaatik ja teaduse populariseerija. 1987. aastast on ta elanud USA-s ja tal on nii Suurbritannia kui ka USA kodakondsus.

## Elukäik
Devlin õppis bakalaureuseõppes matemaatikat Kings College'is Londonis (1965–1968) ja seejärel Bristoli Ülikoolis (1968–1971), kus kaitses Frederick Rowbottomi juhendamisel ka doktoriväitekirja. Ta on töötanud ka Manchesteri Ülikoolis, Aberdeeni Ülikoolis, Oslo Ülikoolis, Heidelbergi ülikoolis, Bonni ülikoolis, Toronto Ülikoolis ja Lancasteri Ülikoolis. Praegu on Devlin Stanfordi Ülikooli matemaatikadotsent.

Ta on Stanfordi Ülikooli humanitaarteaduste ja tehnoloogiate uurimisinstituudi (Human-Sciences and Technologies Advanced Research Institute, H-STAR) üks asutajaist ning tegevdirektor, ülikooli ja ettevõtete uuringualase partnerlusprogrammi Stanford Media X üks rajajaist ning vanemteadur keele- ja infouuringute keskuses (Center for the Study of Language and Information, CSLI). Uuemas uurimistöös keskendub ta uute tööriistade ja protokollide arendamisele luureinfo analüüsiks ning arvutimängude arendamisele ja kasutamisele matemaatikahariduses.

Devlin on kommentaator National Public Radio saates "Weekend Edition Saturday" tegelane nimega The Math Guy ('matemaatikakutt'). Ta on kirjutanud 31 raamatut. Paljud tema raamatud on suunatud laiale lugejaskonnale.

Devlin on ka mõiste "pehme matemaatika" looja. Seda käsitles ta esmakordselt oma raamatu "Goodbye, Descartes" viimases peatükis.

## Tunnustus
* Joint Policy Board for Mathematics Communications Award
* 2007 Wonderfesti Carl Sagani auhind teaduse populariseerimise eest
* 2004 rahvusvaheline Pythagorase auhind matemaatikas parima selgitava teksti eest matemaatikateadustes – raamatu "The Millennium Problems" itaaliakeelse tõlke eest

## Publikatsioone
* Keith I. Devlin, Ronald Björn Jensen "Marginalia to a theorem of Silver", ISILC Logic Conference (Proc. Internat. Summer Inst. and Logic Colloq., Kiel, 1974), Berlin, New York: Springer-Verlag, 1975, vol 499, ISBN 978-3-540-07534-9, lk 115–142 (Keith J. Devlin on artiklis ekslikult Keith I. Devlin)

## Raamatud
*
*
*
*with coauthor Gary Lorden
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Viited

## Välislingid
* Devlini veebileht Stanfordi Ülikoolis
* Devlin's Angle Devlini kolumn Ameerika Matemaatika Assotsiatsiooni (Mathematical Association of America) kodulehel
* Raadiointervjuu saates "Philosophy talk"
* "The Unfinished Game" Google Authors Talk, 9. oktoober 2008 (video)
* Keith Devlin Mathematics Genealogy Project
* "Stanfordi ülikooli matemaatik Keith Devlin peab Tartu Ülikoolis avaliku loengu" Tartu Ülikool
* "Keith Devlin: kui matemaatika on midagi enamat" ERR Novaator, 21. november 2010
* "Matemaatik: tunnis ette antud arvutusülesannete lahendamine on ajaraisk" ERR Novaator, 25. september 2018
Aiadetektiivid

"**Aiadetektiivid**" (inglise keeles "Rosemary and Thyme", tõlkes 'rosmariin ja tüümian') on Suurbritannia kriminaalsari, mis oli aastatel 2003–2007 eetris kommertstelekanalil ITV (endine Yorkshire Television). 

Peategelast Laura Thyme'i kehastab Pam Ferris ja Rosemary Boxerit Felicity Kendal. Eesti telekanalitest on sarja näidanud Kanal 2.

## Sarja jaod
### Esimene hooaeg (2003)
# "Ja ükski lind ei laula" (*And No Birds Sing*)
# "Mineviku taak" (*Arabica and the Early Spider*)
# "Lillede keel" (*The Language of Flowers*)
# "Armas Angelica" (*Sweet Angelica*)
# "Kõigest üks maatükk" (*A Simple Plot*)
# "Surmapuu" (*The Tree of Death*)

### Teine hooaeg (2004)
# "Vee mälu" (*The Memory of Water*) 90 minutit
# "Orpheus ja Eurydike" (*Orpheus in the Undergrowth*)
# "Pariisis mõistetakse mind" (*They Understand Me In Paris*)
# "Nähtamatu ussike" (*The Invisible Worm*)
# "Kiibitsejad" (*The Gongoozlers*)
# "Itaalia kelm" (*The Italian Rapscallion*)
# "Taome mõõgad atradeks" (*Swords Into Ploughshares*)
# "Piki aiateed" (*Up The Garden Path*)

### Kolmas hooaeg (2005–07)
# "Vaikuse karikas" (*The Cup of Silence*) 90 minutit
# "Kloostriaias" (*In A Monastery Garden*)
# "Aja seemned" (*Seeds of Time*)
# "Agua cadaver" (*Agua Cadaver*)
# "Kolmejalgne koer" (*Three Legs Good*)
# "Tikripõõsas" (*The Gooseberry Bush*)
# "Hispaania reket" (*Racquet Espanol*)
# "Lavale astuvad kaks aednikku" (*Enter Two Gardeners*)

## Välislingid
*Rosemary and thyme. Facebook
*Rosemary & Thyme. Carnival Films
*Rosemary & Thyme. Cheddarbay.com
*Aiadetektiivid. Kanal 2
*Vivika Veski. Aiadetektiivid ja taevasina. Maaleht, 1. oktoober 2011
Bülent Ulusoy

**Bülent Ulusoy** (sündinud 7. jaanuaril 1978 Trabzonis) on Türgi endine poksija.

Ulusoy osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Vitalie Gruşacile (Moldaavia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) ka 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ulusoy sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 11. maailmameistrivõistlustel (Belfast, 2001) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Marian Simionile (Rumeenia).

Ulusoy võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006), kuid kaotas 2. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Andrei Balanovile (Venemaa).

## Viited

## Välislingid
*
Pinelased

**Pinelased** (*Platygastridae*) on putukate sugukond, mis kuulub kiletiivaliste seltsi.

## Kirjandus
*Buhl, P. N.; Koponen, M. 2004. Eestist kogutud pinelaste (*Platygastridae*) liigid. *[[Lepinfo]]* 15: 58–63.
Joachim Georg Balecke

**Joachim Georg Bal(e)cke** (1634 Parchim – 4. juuli 1698 Haljala) oli Eesti vaimulik.

Balecke sündis Parchimis (praeguse haldusjaotuse järgi Ludwigslust-Parchimi kreisis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal). Ta õppis (immatrikuleeriti 10. juunil 1648) Wittenbergi ülikoolis. Ordineeriti 14. veebruaril 1672 õpetajaks.

Ta oli  aastatel 1672–1698 Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja.

Ta oli piiskop Jacob Helwigi aastal 1680 välja antud teose *De officio Christi theses theologicae. Proponente et dirigente Jac. Helwigio* (Reval 1680) üks kolmest autorist (koos pastorite Johann Heinrich Heerwageni ja Anton Heidrichiga). Lisaks võttis ta osa eestikeelse Uue Testamendi tõlkimis- ja redigeerimistööst 6. juunil 1684 Toompea tulekahjus hävinenud osade taastamisel (tõlkis Luuka evangeeliumi eesti keelde).

## Isiklikku
Tema poeg Daniel Heinrich Balecke (sünd. 1678) oli vaimulik, välipreester armees ja Pommeris ja väimees Salomo Heinrich Vestring oli Toris ja Pärnus pastoriks ning vaimulik kirjamees.

## Viited
Paljastu

**Paljastu** on asulas olev taimkatteta ala. 

Paljastute hulka kuuluvad "ehitised, teed, laoplatsid, prügilad jm., mis orgaanilist ainet ei tooda, üldse ei osale aineringes, või alad, kus orgaaniline aine [üksnes] laguneb".

Paljastu vastand on haljastu.

## Vaata ka
*haljastu

## Viited
Jaanus Sakkis

**Jaanus Sakkis** (sündinud 13. aprillil 1985 Tallinnas) on eesti disainer ja kunstnik.

Tema karikatuure on avaldatud ajakirjas Pilkaja.

## Välislingid
*
*"Armastus kolme apelsini vastu"
Luuüdi siirdamine

**Luuüdi siirdamine** (ladina keeles *transplantation medullae*) on luuüdi haiguslike seisundite, aga ka luuüdi hävitava ravi järgne kompleksne meditsiiniline protseduur koos raviga, mille käigus patsiendile siiratakse veenisiseselt luuüdi ehk vereloome tüvirakke.  

Luuüdi siirdamine toimub põhiliselt kahte moodi: 
* autoloogiline luuüdi siirdamine – patsiendi enda luuüdi siirdamine;
* allogeenne luuüdi siirdamine – doonorilt saadud luuüdi siirdamine.

## Luuüdi tüvirakud
Luuüdi siirdamise korral kasutatakse kas patsiendilt endalt või doonorilt (sobivuse korral näiteks lähisugulaselt) võetud vereloome tüvirakke, milleks on kas:
*luuüdi tüvirakud,
*perifeerse vereloome tüvirakud või
*nabaväädi vereloome tüvirakud.

## Protseduuri vajalikkus
Luuüdi siiratakse mitmete pahaloomuliste kasvajate korral (nt leukeemia, lümfoomid jt), aga ka muude haiguslike seisundite korral (nt aplastiline aneemia, kaasasündinud neutropeenia, hulgimüeloom, mitmed immuunpuudulikkusega seotud haigused, talasseemia ja kasvajaravi järel).

## Vaata ka
*Luuüdi doonorite register 
*Elundite siirdamine
*Luuüdi biopsia
*Luuüdipunktsioon

## Viited
Juur (matemaatika)

**Juur** (ka **n-astme juur**, **n-es juur**, **n-astme juur arvust a**) on arv, mille n-es aste on antud arv a.

Olgu astendajaks n ühest suurem naturaalarv. Sel juhul astme an ja astendaja n põhjal astme aluse leidmist nimetatakse juurimiseks. Juurimine on seega astendamise üheks pöördteheteks. Teised pöördteheteks on logaritmimine.

Fikseeritud n korral tähendab juurimistehe vastavalt arvule a niisuguse arvu b leidmist et bn = a. Juurimistehe tulemuse märkimiseks kasutatakse sümbolit √(n&a), mida nimetatakse n-mda astme ehk ka n-ndaks juureks arvust a. Arvu n nimetatakse seejuures juurijaks ja arvu a juuritavaks.

Kui juurijaks on 2, siis jäetakse juurija kirjutamata, näiteks: \sqrt{a}. Kui juurijaks on 3, siis nimetatakse juurt kuupjuureks ning juurija kirjutatakse välja, näide: \sqrt[3]{a}. Kui juurijaks on 4 või suurem, siis loetakse tehet neljas (või n-es) juur arvust a.

Arvu juurt võib kirjutada ka astme abil: \sqrt[n]{a^m} = a_m^n. Näiteks \sqrt[3]{343} = 343_3^1 = 7.

Kui paarituarvulise juurija korral juurimistehe resultaat üheselt määratud iga reaalarvu a puhul, siis paarisarvulise juurija korral see nii ei ole. Juure sümboli √(n&a) ühese tähenduse tagamiseks kasutatakse a ∈ R puhul järgmist kokkulepet: Kui juurija  n on paarisarv, siis a > 0 korral juur √(n&a) tähistab niisugust positiivset arvu, mille n-es  aste on a.

## Viited
Tallinna Ülikooli audoktorite loend

Järgnev on loetelu Tallinna Ülikooli audoktoritest. Märgitud on audoktoriks promoveerimise kuupäev ja aasta. 

Loendisse kuuluvad ka Tallinna Pedagoogikaülikooli (see nimetati 18. märtsil 2005 ümber Tallinna Ülikooliks) audoktorid. Samuti on nimekirjas endise Akadeemia Nord (hilisema Tallinna Ülikooli Õigusakadeemia) ja Eesti Humanitaarinstituudi audoktorid.

## 9. aprill 1992
### Tallinna Pedagoogikaülikool
*Helmut Dahncke – Kieli Ülikooli professor
*Pertti Kansanen – Helsingi Ülikooli emeriitprofessor

## 1993
### Eesti Humanitaarinstituut
*Enn Soosaar – tõlkija, esseist

## 19. oktoober 1994
### Tallinna Pedagoogikaülikool
*Esko Häkli – Helsingi Ülikooli Raamatukogu kauaaegne juhataja
*Olaf Prinits – Tartu Ülikooli emeriitprofessor
*Pauli Lauri Vuolle – Jyväskylä Ülikooli professor

## 22. oktoober 1996
### Tallinna Pedagoogikaülikool
*Ülo Lumiste – Tartu Ülikooli emeriitprofessor, Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik

## 17. oktoober 1997
### Tallinna Pedagoogikaülikool
*Winfried Ulrich – Kieli Ülikooli professor
*Kyösti Urponen – Lapi Ülikooli professor

## 21. oktoober 1999
### Tallinna Pedagoogikaülikool
*Gerd-Bodo Reinert von Carlsburg – Heidelbergi Pedagoogikaülikooli professor
*Robert Sommer – California Ülikooli emeriitprofessor
*Yrjö Varpio – Tampere Ülikooli emeriitprofessor

## 20. mai 2001
### Akadeemia Nord
*Jaan Kaplinski – luuletaja
*Jan Tobias Knoph – Rootsi Kaitseuuringute Agentuuri ekspert

## 18. oktoober 2001
### Tallinna Pedagoogikaülikool
*Hannelore Greve – filantroop
*Heikki Olavi Kallio – Soome-Eesti teaduskoostöö edendaja
*Dong Chil Yang – Korea Vabariigi suursaatkond, filosoofiadoktor

## 22. oktoober 2004
### Tallinna Pedagoogikaülikool
*Olavi Arens – Armstrong Atlantic Ülikooli professor
*Juhani Hytönen – Helsingi Ülikooli emeriitprofessor
*Aino Sallinen – Jyväskylä Ülikooli rektor, professor

## 20. mai 2006
### Akadeemia Nord
*Viktoras Justickis – Vytautas Magnuse Ülikooli kriminoloogia professor
*Riivo Sinijärv – diplomaat
*Arvo Valton – kirjanik

## 22. veebruar 2008
*Jaan Puhvel – California Los Angelese Ülikooli emeriitprofessor
*Jaan Valsiner – Clarki Ülikooli professor
*Denis E. Cosgrove – California Los Angelese Ülikooli professor

## 29. aprill 2008
*Valdas Adamkus – Leedu Vabariigi president

## 18. märts 2010
*Hans-Peter Blossfeld – Bambergi Otto-Friedrichi Ülikooli professor 
*Jacques Cortès – Roueni Ülikooli emeriitprofessor 
*Pentti Malaska – Turu Kõrgema Majandusülikooli emeriitprofessor 
*György Andras Schöpflin – filosoof ja sotsiaalteadlane 

## Viited
AIDAcara

**AIDAcara** on ettevõtte Costa Crociere S.p.A. esimene kruiisilaev. Seda käitab laevakompanii AIDA Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.

Laev ehitati Soomes Turus Kvaerner Masa Yards OY laevatehases. Laev telliti 26. augustil 1994, kiil pandi 11. septembril 1995. Vette lasti laev tehasenumbriga 1337 16. veebruaril 1996. Laeva ristis Warnemündes 7. juunil 1996 Saksamaa presidendii Roman Herzogi endine abikaasa Christiane Herzog ja andis talle nime **AIDA – Das Clubschiff**, mis tähendab 'klubilaev AIDA'. 11. juunil 1996 asus AIDA esmareisile Bremerhavenist Palma de Mallorcasse. AIDA oli esimene ujuvklubi, mis seilas Saksa lipu all.

Laevale on iseloomulikud pealejoonistatud musisuu ning silmad ja nende varjud. Need joonistas graafik Felix Büttner.

## Tehnilised andmed

Laev on 193,34&nbsp;m pikk ja 27,60&nbsp;m lai süvisega 6,2&nbsp;m. Veeväljasurvega 38 557 t on see AIDA Cruisese kõige väiksem laev. AIDAcara kiirus on 21 sõlme.

Laeva jõuseadme moodustavad 4 MAN B&W diiselmasinat 6L48/60, millest igaühe võimsus on 5,43 MW ja koguvõimsus seega 22,15 MW.

Laevaperes on 369 liiget. Kajutikohti on 1230 reisijale.

## Ajalugu

Esialgu oli AIDAcara kodusadam Saksamaal Rostockis. 1997. aasta augustis sai laev ettevõtte NCL Corporation Ltd omandiks, aga laeva kasutamises muutusi ei toimunud. Küll aga muutus laeva kodusadam, milleks sai Libeeria pealinn Monrovia.

1999. aastal ostis laeva Deutsche Seereederei, mis kohe andis selle opereerimiseks ettevõttele Societa di Crociere Mercurio S.r.l. Esialgu sai kodusadamaks jälle Rostock, aga järgmisel aastal taas Monrovia.

2001. aasta detsembris sai laev praeguse nime. 2002. aastal sai kodusadamaks London.

Laeva kasutati alates 2001. aastast Vahemerel, Kariibi merel, Läänemerel ja väikeste mõõtmete tõttu ka Amazonase jõel. Ta tegi reise Põhja-Euroopasse, Kanaari saartele ja Lõuna-Ameerikasse. 2006. aasta lõpus sai temast esimene laev, mis tegi kruiise ümber Araabia poolsaare.

Alates 2004. aastast on laeva kodusadam Genova. 2005. aasta aprilli teisel poolel moderniseeriti laeva tublisti Rostockis Neptun Stahlbau GmbH kuivdokis. Rostock oli kahel korral küll laeva kodusadam olnud, kuid mitte ümberehituse ajal. Ümberehituse käigus said 44 kajutit rõdu ja lahtisel tekil suurendati restoranipinda. Ümberehitus läks maksma 2,5 miljonit eurot. Väiksemad ümberehitused toimusid aastail 2007, 2009 ja 2011.

Alates 2009. aastast sõidab AIDAcara oma ettevõtte ainsa laevana mööda Kieli kanalit, sõites läbi 10 silla alt, mille kõrguspiirang on 40&nbsp;m.

Tänapäeval on laeval restoran, baar, kauplused, minigolfiplats, korvpall- ja võrkpalliväljak ning nudistide päevituskoht. Laeva vööris on amfiteater, mis mahutab 700 pealtvaatajat.

## Viited

## Välislingid
Salajane pealtkuulamine ja salvestamine

**Salajane pealtkuulamine ja salvestamine** on teabehanke ning jälitustegevuse meetod, mille käigus kuulatakse pealt või salvestatakse pealtkuulatavate isikutevahelisi  kõnelusi või dokumenteeritakse neid audiovisuaalsete tehniliste vahendite abil muul moel.

Meetodit kasutavad näiteks riiklikud luure- ja vastuluureasutused ning kriminaalkuritegevuse vastased asutused. 

Salaja võib pealt kuulata füüsiliselt või tehniliste vahenditega avatud kohtades, ruumides, transpordivahendites ning sidevahendite kasutamisel sideseansside ajal edastatavat teavet vahelt haarates ja salvestades.
## Viited

## Välislingid
* Mihkel Kärmas, Kesknuhkimissüsteemi koidik, Eesti Ekspress, 9. aprill 2003
*Aleksei Günter, Netitelefon valmistab luurajatele peavalu, Postimees, 5. aprill 2006
*Detektiivibüroole maksti arvutites nuhkimise eest, Õhtuleht, 7. mai 2007
*Gert Daniel Hankewitz, Uus moeteenus: tellin endale lutikatõrje, Äripäev, 4. detsember 2007 
*Suur Vend kogub jõudu: riigikogu avardas nuhkimisvõimalusi, Eesti Ekspress, 11. märts 2011
*Microsoft: Skype'i krüpteerimisalgoritme FSB-le ei anta, err.ee, 8. juuni 2011
*Jaanus Piirsalu, Pealtkuulamiseks loa küsimine võtab tulevikus rohkem aega, Eesti Päevaleht, 21. november 2011
Algernon

**Algernon** on eestikeelne ulmekirjanduse veebiajakiri, mis avaldab nii algupäraseid eesti ulmekirjandusteoseid kui ka tõlkeid eesti keelde, samuti ulmega seotud ühiskondlikke ja psühholoogilisi nähtusi käsitlevaid artikleid, uudiseid, mõttevahetusi ja ulmealaseid viiteid.

## Ajalugu

Ajakirja asutamise idee tekkis 1997. aastal. Kui algul kaaluti ajakirja väljaandmist paberväljaandena, realiseeriti plaan siiski veebiajakirjana, mis hakkas ilmuma 19. novembril 1998.

## Toimetus

Ajakirja väljaandmisse, toimetamisse ja kujundamisse on oma panuse andnud Juhan Enniko, Meelis Friedenthal, Juhan Habicht, Jüri Kallas, Ats Miller, Janek Part, Kristjan Sander, Raul Sulbi, Katariina Täht jt.

2011. aastal oli ajakirja peatoimetaja Ats Miller; teised toimetajad olid Juhan Habicht, Kristjan Sander, Katariina Täht ja Meelis Friedenthal.

## Viited

## Välislingid
* Algernoni koduleht
* Algernoni vana koduleht
Modaalverb

**Modaalverbide** abil väljendatakse modaalsust. **Modaalsus** on grammatiline kategooria, mis väljendab rääkija vahekorda lausesisuga ja lausesisu vahekorda tegelikkusega.

## Eesti keel
### Modaalverbid lauses
* Modaalverbid võivad kuuluda ahelverbide koosseisu - nad ei mõjuta lausesruktuuri, vaid kuuluvad liitöeldise koosseisu seda modifitseeriva elemendina. Ahelverbid võivad koosneda järgmistest osadest 
** *võima*, *tohtima* või *saama* koos ''da''-tegevusnimega: **''Võib jaheneda**. Laps **tohib mängida** liivakastis. Ta **saab pahandada** kui koju ei lähe*
** *pidama* koos [[ma-tegevusnimi|*ma*-tegevusnimega]]: *Ma **pean muutma** elustiili*
***näima*, *paistma* või *tunduma* koos [[vat-vorm|*vat*-vormiga]]: *Ta **näib ~ paistab ~ tundub kahtlevat** oma põhimõtetes*. 
* Modaalverbid võivad esineda iseseisva [[öeldis]]ena - nad tingivad lause ülesehituse, hinnanguline situatsioon saab nende juures vormistuda vaid [[kõrvallause]] või [[lauselühend|sekundaartarindi]] kujul, näiteks
***tulema*, *uskuma*, *teadma*: *Sul **tuleb** kooli minna*.

===Modaalsuse liigid===
* [[Dünaamiline modaalsus]], s.o agendi võimelisus mingi tegevuse sooritamiseks; üldine vajalikkus või paratamatus: *Tõnu on **võimeline** üle järve ujuma*.
* [[Deontiline modaalsus]], s.o lubatushinnang: *Tõnul on **lubatud** üle järve ujuda*.
* [[Episteemiline modaalsus]], s.o hinnang propositsiooni tõepärasuse kohta: *On **võimalik**, et Tõnu ujub üle järve''.