open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jolly Roger

**Jolly Roger** ('lõbus Roger') on lipp, millel kujutatakse koljut ja mille all on ristis luud. Lipul on must taust. See lipp hoiatas teisi laevu, et kui nad ei anna alla, siis tapetakse kõik pardal olijad ära. Kasutusel oli ka üleni punane lipp, mis teavitas teisi laevu, et kõik pardal surevad ja ei anna võimalust alla anda. Jolly Rogeri lippu kasutasid piraadid 18. sajandil, piraatluse kuldajastul. Kasutusel oli ka muid versioone, kus oli kujutatud luukeresid, mõõku ja veritsevaid südameid. Tihti lehvitati rahvusvahelisi lippe, et petta laevu. Viimasel momendil vahetati riigilipp välja Jolly Rogersi vastu ja rünnati. 
Jolly Rogeri lipu nime päritolu pole täpselt teada. Üks võimalus on, et sel perioodil seostati nime “Roger” deemoniga. Võimalik, et lipp pärineb Rhode Islandilt Newportist, kus tegutses piraatide seltskond, kes kasutas lippu, mis kujutas luukeret koos liivakellaga ja veritseva südamega. Seda kutsuti “Old Roger” ('vana Roger'). Teine võimalus on, et lipp pärineb ühelt kõmri päritolu piraadilt, kelle nimi oli Bartholomew Roberts. Ta sai kuulsaks sellega, et kandis lahingus säravast punasest siidist riideid, mistõttu prantslased andsid talle hüüdnime “le jolie rouge”, mis tähendab “ilus punane”. Roberts oli tuntud ka selle poolest, et tema laevastikud lehvitasid lippu, millel olid kujutatud kolju ja ristis luud. 

Esimene kirjalik teade Jolly Rogeri lipu kasutamisest pärineb 1700. aastast, mil Emmanuel Wynne kasutas seda oma laeval. Seda laeva nähti Santiagos. Jolly Rogeri lippu kasutasid põhiliselt Briti ja Ameerika piraadid 18. sajandi esimesel veerandil. Igal piraadil oli oma lipp.

* Christopher Condent – lehvitas lippu, mille oli kolm koljut ja kolm paari ristis luid.
* Edward England – lehvitas tänapäevast Jolly Rogerit ja Union Jacki lippu.
* Henry Jennings – lehvitas tänapäevast Jolly Rogerit.
* Bartholomew Roberts – lehvitas lippu, millel oli tema ja luukere või deemon. Nende kujutatav ühine tegevus oli veinijoomine.
* Edward Teach (Musthabe) – lehvitas lippu, millel oli kujutatud luukeret, ning hoidis ühes käes tassi ja teises oda, millega kavatseb läbistada südame. 

## Viited
François L'Olonnais

**François L'Olonnais** ([fʁɑ̃swa lolɔnɛ]) (1630–1668) oli Prantsusmaalt pärit piraat, kes tegutses 17. sajandil Kariibi merel. 

François sündis Prantsusmaa läänekaldal. Tema sünninimi oli Jean-David Nau (loe [ʒɑ̃ david no]). Hiljem hakati teda kutsuma François L'Olonnais’ks; see nimi pandi tema sünnikoha järgi.

Noormehena müüdi François L’Olonnais ühele mehele, kes viis ta Kariibi mere piirkonda elama. Aastatel 1650–1660 oli ta teenija Martinique saarel. Alates 1660. aastast hakkas ta tegelema piraatlusega. Tortuga kuberner andis tema käsutusse väikese laeva. 

1663. aastal sattus François' laev õnnetusse Yucatanis. Meeskond jäi õnnetuses ellu, aga läheduses asunud Hispaania sõdurid tapsid nad seejärel ära. François jäi ellu tänu oma kavalusele, ta peitis enda surnud kaaslaste alla ja ootas, kuni Hispaania sõdurid lahkusid, ning põgenes siis saarelt koos orjadega, kelle ta oli vabastanud.

Ohust pääsemise järel kohtas François piraat Michel de Bascogat, kellega nad kogusid 8 laeva ja 600 meest. Nendega vallutasid nad Maracaibo ja Gibraltari asulad Venezuela lahes.

1667. aastal kavandas François suuremat röövi, milleks kogus 700 piraati, kellega rüüstas Puerto Cabellos sadama ja ühe väiksema linna. Edasi oli neil plaan liikuda San Pedro linna. Enne seda korraldasid nad aga Hispaania vägede varitsuse François' meestele. François kaotas palju piraate, ent võitis siiski lahingu. Pärimuse järgi võttis vihane François noa, lõikas ühel hispaanlasel südame välja ja sõi selle ära. Mõned hispaanlased jäid rünnaku järel ellu ning olid nõus juhatama François' meeskonna San Pedrosse, mis vallutati suurema vaevata.

Et vallutatud linnad olid vaesed ja kulda ei leitud, lahkusid paljud piraadid François' juurest. Lõpuks jäi alles vaid üks laev. François tegevus lõppes 1668. aastal – ta püüti Hondurases kannibalide poolt kinni ja söödi ära.   

## Viited
Krasnogvardeiski rajoon

**Krasnogvardeiski rajoon** on Venemaal mitme punakaardi (красная гвардия *krasnaja gvalrdija*) auks nimetatud rajoon nimi.

* Krasnogvardeiski rajoon (Peterburi)
* Krasnogvardeiski rajoon (Orenburgi oblast)

Varem on nime "Krasnogvardeiski rajoon" kandnud järgmised rajoonid:

* Gattšina rajoon (aastatel 1929–1944 *Krasnogvardeiski rajoon*), rajoon Leningradi oblastis
* Tšetšelivski rajoon (1932–2015 *Krasnogvardeiski rajoon*), rajoon Dnipro linnas
* Krasnogvardeiski rajoon (Moskva), rajoon Moskvas aastatel 1936–1960 ja 1969–1991
* Krasnogvardeiski rajoon (Rostovi oblast), rajoon Rostovi oblastis aastatel 1940–1956
* Krasnogvardeiski rajoon (Krasnodar), rajoon Krasnodaris aastatel 1940–1955

## Vaata ka
* Krasnogvardeiskoje rajoon
* Krasnohvardiiske rajoon
Torujalg

**Torujalg** (*Bolbitius*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Bolbitius coprophilus* – sõnniku-torujalg
**Bolbitius lacteus* – valge torujalg
**[[Bolbitius reticulatus]]*
**Bolbitius titubans* – kollane torujalg, ka oliiv-torujalg *Bolbitius variicolor* ja *Bolbitius vitellinus*

## Välislingid
*
Mureenlased

**Mureenlased** (*Muraenidae*) on kalade sugukond angerjaliste seltsist. 

Sellesse kuulub 16 perekonda umbes 200 liigiga:
*mudamureen (*Diaphenchelys*) – 1 liik. Vaikse ookeani lääneosa; Indoneesia
*nürisuumureen (*Echidna*) – 11 liiki. India, Vaikne ja Atlandi ookean
*saabelmureen (*Enchelycore*) – 12 liiki. India, Vaikne ja Atlandi ookean
*rästikmureen (*Enchelynassa*) –  1 liik. Indo-patsifiidne regioon
*sebramureen (*Gymnomuraena*) –  1 liik. India ja Vaikne ookean
*silepeamureen (*Gymnothorax*) – 126 liiki. Atlandi, India ja Vaikne ookean
*pilumureen (*Monopenchelys*) –  1 liik. Atlandi, India ja Vaikne ookean
*mureen (*Muraena*) –  10 liiki. Atlandi, India ja Vaikne ookean
*valevmureen (*Pseudechidna*) –  1 liik. Indo-patsifiidne regioon
*lehvikmureen (*Rhinomuraena*) –  1 liik. Indo-patsifiidne regioon
*hiidmureen (*Strophidon*) –  1 liik. Indo-patsifiidne regioon
*siugmureen (*Anarchias*) – 11 liiki. Atlandi, India ja Vaikne ookean
*laisuumureen (*Channomuraena*) – 2 liiki. Levik tsirkumtroopiline
*habemureen (*Cirrimaxilla*) –  1 liik. Taiwan
*maukmureen (*Scuticaria*) – 2 liiki. India ja Vaikne ookean
*madumureen (*Uropterygius*) –  20 liiki. Atlandi, India ja Vaikne ookean

## Viited
Sametkübarik

**Sametkübarik** (*Conocybe*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Eesti liike
**Conocybe apala* – valge sametkübarik
**Conocybe juniana* – hiidpealine sametkübarik
**[[Conocybe moseri]]*
**[[Conocybe nemoralis]]*
**[[Conocybe pubescens]]*
**Conocybe rickeniana* – pisieoseline sametkübarik
**Conocybe rickenii* – Rickeni sametkübarik
**Conocybe semiglobata* – poolkerajas sametkübarik
**Conocybe subovalis* – ovaal-sametkübarik
**[[Conocybe subpubescens]]*
**Conocybe tenera* – pruun sametkübarik
**[[Conocybe vestita]]*

## Liike mujal
**[[Conocybe praticola]]*

## Varasemaid selle perekonna liike
**[[Pholiotina aporos]]*
**[[Conocybula coprophila]]*
**[[Conocybula cyanopus]]*

## Välislingid
*
Toila Muusika- ja Kunstikool

**Toila Muusika- ja Kunstikool** on huvikool Ida-Viru maakonnas Toila-Oru pargis Toila Gümnaasiumi hoones. 

Kool loodi 1991. aastal. Kooli nimi oli *Toila Lastemuusikakool*. Esialgu sai õppida klaverit ja akordionit. 1993 alustati koolis kunstiõpetust. 1996. nimetati Toila Lastemuusikakool ümber **Toila Muusika- ja Kunstikooliks**.

Tänapäeval saab Toila Muusika- ja Kunstikooli muusikaosakonnas õppida klaverit, akordionit, kitarri, kannelt, plokkflööti, saksofoni ja kunstiosakonnas maali, kompositsiooni, skulptuuri, disaini, kunstiajalugu.

## Välislingid

* Toila Muusika- ja Kunstikooli veebisait
Mureen

**Mureen** (*Muraena*) on kalade perekond angerjaliste seltsi mureenlaste sugukonnast.

Mureenid on enamasti öise eluviisiga, päeval varjuvad nad kaljulõhedesse, pragudesse või setetesse, jättes välja vaid pea.

Perekonda kuulub 10 liiki:
* augusti mureen (*Muraena augusti* Kaup, 1856)
* juveelmureen (*Muraena lentiginosa* Jenyns, 1842)
* kellmureen (*Muraena clepsydra* Gilbert, 1898)
* kärgjas mureen (*Muraena melanotis* Kaup, 1860)
* paabumureen (*Muraena pavonina* Richardson, 1845)
* tšiili mureen (*Muraena appendiculata* Guichenot, 1848)
* tüse mureen (*Muraena robusta* Osório, 1911)
* vahemere mureen (*Muraena helena* Linnaeus, 1758)
* valgetähniline mureen (*Muraena argus* Steindachner, 1870)
* võrkjas mureen (*Muraena retifera* Goode & Bean, 1882)

## Viited
Metropolitan Railway

**Metropolitan Railway** (lühidalt **Met**) oli kauba- ja reisiraudtee, mis teenindas Londonit aastatel 1863–1933. Selle põhiliin kulges kesklinnast loodesse, tulevasse Middlesexi äärelinna. Raudtee esimene liin ühendas kesklinnaga Paddingtoni, Eustoni ja King's Crossi raudteejaamad. Raudtee avati 10. jaanuaril 1863, sellel auruvedurid vedama gaasi abil valgustatud puidust vaguneid. Esimene osa kulges Paddingtonist Smithfieldi. Metropolitan Railway oli maailma esimene maa-alune reisiraudtee.

Varsti asuti Meti mõlemast otsast pikendama. Põhjas ehitati juurde haru Baker Streetist. Lõunas rajati aastal 1864 Hammersmithi jaam, aastal 1877 Richmondi jaam ning aastaks 1884 oli Circle Line valmis. Tähtsaim juurdeehitus oli loodesse Middlesexi, kuna sellega hakkas kiirelt arenema Londoni äärelinn. Aastal 1880 ehitati Harrow' jaam ning Buckinghami hertsogi ja Waddesdoni mõisa omanike toel teenindati aastaid ka Buckinghamshire'i Verney Junctioni raudteejaama.

Aastal 1905 hakkasid raudteel sõitma elektrirongid, aastaks 1907 oli neid rohkem kui aururonge, kuigi kaugemad lõigud saavutasid elektrivõimekuse alles kümneid aastaid hiljem. Erinevalt teistest Londoni raudtee-ettevõtetest arendas Met ka elamurajoone ning reklaamis pärast esimest maailmasõda raudteelähedasi rajoone Metro-landi kaubamärgi all. Metropolitan Railway liideti 1. juulil 1933 Underground Electric Railways Company of Londoni, trammiettevõtte ja bussifirmaga ning moodustati London Passenger Transport Board.

Kunagised Meti teed ja jaamad teenindavad tänapäeval Londoni metroo liine Metropolitan, Circle, District, Hammersmith & City, Piccadilly, Jubilee ja Victoria.

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Välislingid
* A silent film ''A trip on the Metropolitan Railway'', circa 1910 (Adobe Flash) London Transport Museum
* Metropolitan & Great Central Railway Joint Committee Survey Created by the Metropolitan & Great Central Joint Committee in 1907 for their own use, the ten hand-coloured station and crossover plans illustrate the line from Harrow-on-the-Hill Station to Amersham and Chesham.
* Metropolitan Line Clive's UndergrounD Line Guides
1. tankibrigaad

**1. üksik Siverski tankibrigaad** (ukraina keeles *1-ша окрема танкова Сіверська бригада*) on Ukraina maavägede väeüksus. 

## Ajalugu
Alates 2017. aastast kannab väüksus nime: 1. üksik Siverski tankibrigaad.
Üksus võitles 2022. aastal Tšernihivi piiramise ajal Vene vägede vastu.

## Varustus

* 2021. aasta seisuga oli relvastuses tank T-64BV.

## Autasud
### Ukraina kangelane
* 2022 - polkovnik Leonid Hoda

### Julguse ja Vapruse Eest
* 2022 - Julguse ja Vapruse Eest

## Viited
Doonori meelespea

**"Doonori meelespea"** on Mati Undi 1990. aastal ilmunud romaan.

Romaan on pastišš Bram Stokeri 1897. aasta romaanist "Dracula" – see on teadlik ja austust avaldav jäljend "Dracula" süžeest ja tegelastest, mis kaldub aga algteosest kõrvale, kuna 19. sajandi Euroopa asemel leiab see aset 1980. aastate Eestis. Samuti erineb romaan ülesehituselt; kus "Dracula" annab kogu toimunu edasi päevikusissekannete ja tegelastevahelise kirjavahetuse kujul, on Undi romaan ennekõike jutustav. Leidub otseseid viiteid Stokeri romaanis toimunule ning seda ka sarnases järjekorras, kuid palju elemente on uude ümbrusesse sobitumaks ümber kujundatud, sealhulgas ka tegelaste nimed, iseloomud ja motiivid.

## Sisu
Peategelane on kirjanik Joonatan, kes saab salapärase kutse ilmuda niipea kui võimalik kohtumisele Leningradis ristleja Aurora juures. Päevi piinleb ta otsustamatuse all, kas minna või mitte, otsustades aga lõpuks siiski kohtumisele ilmuda. Kohtumispaigas saab ta tuttavaks kummalise Michelsoniga, kes osutub hiljem vampiiriks. Michelsoni eesmärk on taasühineda oma ümbermaetud kadunud kaasa Lydia Koidulaga ning oma teekonnal Leningradist Eestisse teda otsides jätab ta endast maha rea jälgi nii mõrvade kui teadmata kadunute näol. Saades aimu Michelsoni tegevustest võtavad Joonatan, tema pruut Minni ja teised nende tuttavad kavaks Michelson peatada. Samaaegselt on üles tõusnud Koidula reinkarnatsioon, kes sihitult Eestis ringi rändab ja samuti uusi vampiire loob.

Pärast Koidulaga taasühinemist tõmbab Michelson tagasi, saades veel hullunud Renneri palatis viimast korda kokku Joonatani ja teistega ning lubab seal neile, et kavatseb elada edaspidi rahulikumat elu ja enam mitte tappa. Michelson kaob, loo jooksul vampiiristunud Lussi ning Joosepi saatused jäävad teadmatuks ja Renner on tapetud.

## Tähtsamad tegelased ja nende vasted "Draculas"

* Greifer – Van Helsing
* Joonatan Hark – Jonathan Harker
* Joosep – mitmed tegelased üheskoos (osati nii Van Helsingu kui ka krahvi rollides)
* Lussi – Lucy
* Lydia Koidula reinkarnatsioon
* Michelson – krahv Dracula
* Minni, Joonatani pruut – Mina
* Renner – Renfield

## Teose kriitika
„Doonori meelespea“ kohta avaldatud kriitika ühtib Undi loomingule üldiselt omaks saanud kriitikaga. Kohati raskesti jälgitav süžee ning laialivalguv narratiiv tekitavad lugejais segadust, kuid kummaliselt lummavad metafoorid ning autorile omapärane mänglev stiil ei jää kahe silma vahele.

## Viited
Psühhofüüsika

**Psühhofüüsika** on eksperimentaalpsühholoogia valdkond, mis uurib objektiivsete ärritajate omaduste ning neile vastavate psüühiliste elamuste ja protsesside vahelisi kvantitatiivseid seoseid.
Element (filosoofia)

**Element** ehk **algosis** on filosoofias liitsete kehade, materiaalsete süsteemide ja mõtteehitiste komponent, mis ei jaotu eriliigilisteks osadeks.
Väike-Maarja Muusikakool

**Väike-Maarja Muusikakool** on muusikakool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarjas aadressil Pikk tänav 2.

Kool loodi 1996. aastal.

## Välislingid

* Väike-Maarja Muusikakooli veebisait
Nurksõlg

**Nurksõlg** on 13.–15. sajandil Eesti, Läti ja Vadjamaa aladel kasutusel olnud sõletüüp, mille kuju määrasid rõngakujulise põhiosale liidetud neli nurka ja mida peetakse keskaegsest rõngassõlest välja kujunenud sõlevormiks. Nimetuse autor on etnograaf Aino Voolmaa.

## Ajaloost
Eesti ja vadja aladelt leitud nurksõlgi iseloomustab ainult geomeetriline ornament, kuid Lätist on leitud ka gooti kirjas tekstiga dekoreeritud nurksõlgi. Kindlamalt on 13.–15. sajandisse dateeritud varasemad nurksõled. Need on paksemast pronksplaadist valmistatud, lamedale rõngale lisatud nelja hulknurkse jätkega. Sellise kujuga on Tarvastu kiriku ümberehitusel ja Jõuga kääbaskalmistult leitud nurksõled, samuti osa Läti gooti kirjadega sõlgi. Hilisematel sõlgedel suureneb nurkade osatähtsus üldkujus ja need hakkavad meenutama ruutu, sõle materjaliks saab pehmem vaskplekk. Materjali väiksema vastupidavusega kooskõlas kujundatakse rõngas laiemana ja keskosas kergelt üles kummuvana.

Hilisemate nurksõlgede hulgast leiab selliseid, mida kaunistavad moreskornamendi elemendid ja mis lasevad end dateerida 16. sajandisse. Et leitud pole ühtki hõbedast nurksõlge, on arvatud, et 16. sajandi lõpuks, mil talurahva hulgas hakkasid hõbedahinna languse tõttu taas levima hõbeehted, oli see sõlevorm juba kasutusest kõrvale jäänud või jäämas.

Kaalu Kirme on pidanud keskaegsele rõngassõlele sarnanevate varasemate nurksõlgede loojateks saksa linnameistreid, kuid õhemate ruudukujuliste nurksõlgede tegijaiks eesti soost ehtemeistreid.

## Viited

## Välislingid
* Vanematüübiline nurksõlg Viljandi muuseumis (VM VM 9192:1 E 959)
* Nurksõrg Eesti Rahva Muuseumis (ERM 4202)
* Nurksõlg Viljandi muuseumis (VM VMT 69:2 E 948)
* Nurksõlg Viljandi muuseumis (VM 9420:2 E 769)
Klaipėda mäss

**Klaipėda mäss** oli mäss jaanuaris 1923 Memeli piirkonnas (ehk Klaipeda piirkonnas). Nemunasest põhja pool asuvad alad eraldati Versailles' rahulepinguga Saksa Keisririigi Ida-Preisimaast ning sellest sai Rahvasteliidu mandaat. Piirkond määrati kuni alalise lahenduse väljatöötamiseni Prantsusmaa administratsiooni alla. Leedu tahtis piirkonda, mis on osa Väike-Leedust, endale, kuna seal elas palju Preisi leedulasi ning Klaipėda oleks olnud Leedu pääs Läänemerele. Kuna Suursaadikute konverentsil otsustati teha Klaipedast Danzigi vabalinna sarnane sõltumatu ala, otsustasid leedulased korraldada mässu.

Mässust jäeti kohaliku rahvastiku ülestõusu mulje ning ei Saksa politsei ega Prantsuse sõjavägi ei avaldanud erilist vastupanu. Mässulised määrasid ametisse leedumeelse valitsuse, mis avaldas soovi Leeduga liituda. Rahvasteliit juhtunule pretensioone ei esitanud ning 17. veebruaril 1923 liideti Klaipeda Leedu Vabariigiga. Ametlik rahvusvaheline leping, Klaipėda konventsioon, allkirjastati mais 1924. Konventsiooniga tunnustati Leedu suveräänsust, kuid ka Klaipeda laialdast autonoomsust. Piirkond jäi Leedule kuni see pärast Saksamaa ultimaatumit märtsis 1939 Natsi-Saksamaale läks.

## Kirjandus
*
*
*
*
*
*

## Välislingid
*1923 documentary film ''Klaipėda Revolt''
*Virtual exhibition of archival documents and photos of the revolt
*March 1923 report to the Conference of Ambassadors; German translation 
*Full text of the Klaipėda Convention of May 1924
Ehtenõel

**Ehtenõel** ehk **ehisnõel** on tikja kehaga, tavaliselt kaunistava peaga ehe, millel võis olla ka rõivast kinnitav funktsioon. Eestis olid luust ja metallist ehtenõelad  rõivakinnitusvahendina kasutusel eelrooma rauaajast läbivalt kuni hilisrauaajani.

## Vaata ka
* Nööpnõel
* Kübaranõel
* Juuksenõel

## Viited

## Välislingid
* Ehtenõelad. - A. Tvauri. Rahvasterännuaeg, eelviikingiaeg ja viikingiaeg Eestis. Tartu, 2012. lk 105–109
2007. aasta Guinea üldstreik

**2007. aasta Guinea üldstreik** oli üldstreik, mis algas Guineas 10. jaanuaril 2007. Guinea ametiühingud ja opositsioonierakonnad süüdistasid president Lansana Contéd majandusraskuste põhjustamises ja võimu kuritarvitamises ning survestasid teda tagasi astuma. Meeleavaldajad süüdistasid presidenti ka korruptsioonis süüdistatud Mamadou Sylla ja Fode Soumah' vanglast vabastamise korraldamises.

Streik lõppes 27. jaanuaril, kui Conte ja ametiühingud leppisid kokku uue peaministri ametisse nimetamises. President nimetas uueks peaministriks Eugène Camara, kes ametiühingutele ei sobinud, ning 12. veebruaril streik jätkus. Samal päeval kehtestati riigis sõjaseisukord. Ligi kaks nädalat hiljem, 26. veebruaril, nõustus Conte peaministriametisse nimetama ametiühingute poolt soositud Lansana Kouyaté. Streik lõppes 27. veebruaril ning Kouyate astus ametisse 1. märtsil.

## Viited
Alma Kullerkupp

**Alma Kullerkupp** (26. jaanuar 1935 Sõmeru vald – 19. veebruar 2022 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane, viiekordne Eesti meister ja kauaaegne spordiinstruktor.

Tema isa oli Lääne-Viru juurtega seikleja ja eradetektiiv Evald Carlos Kullerkup, ema Lõuna-Tartumaalt pärit Anna Nolk (1907–2000). Alma Kullerkupp käis Karitsa 7-klassilises külakoolis ja lõpetas 1960. aastal Tallinna IV Töölisnoorte Keskkooli. Sportima hakkas ta juba Karitsa koolis. 1950–1952 treenis Kullerkupp Uno Trei ja Raul Uulmani juhendamisel ning aastail 1955–1966 Kalevi spordiseltsis Aleksander Tšikini juhendamisel.

Kullerkupp tuli viis korda Eesti meistriks: 800 m jooksus (1957), 1 km murdmaajooksus (1959), 3 × 800 m teatejooksus (Kalevi naiskonnas, 1956 ja 1958) ning VTK mitmevõistluse V astmes (1980). 1958. ja 1962. aasta sügiskrossi finaalis oli ta 2 km võitja. Aastail 1956–1964 kuulus ta 13 korda Eesti koondisse.

Aastail 1991–2001 osales ta kergejõustikuveteranide MM-il ja EM-il. Ta oli elu lõpuni Eesti Kergejõustikuveteranide Assotsiatsiooni aktiivne liige. Aastail 2003–2019 oli Kullerkupp Tallinna Spordiveteranide Koondise sekretär ja juhatuse liige.

Kullerkupp töötas pikka aega Tallinna Masinatehases: 1952–1959 treiali, laohoidja ja kartoteegipidajana, 1959–1994 spordimetoodikuna ning hiljem puhkebaasi komandandina. Aastail 1962–1967 oli ta Tallinna Kergejõustikusektsiooni Presiidiumi liige ja aastail 1975–1985 Masinaehitustööliste Ametiühingu spordikomisjoni sekretär.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule Nõmmel.

## Tunnustus
*Kalevi auliige (1984).

## Viited
Arkansas Posti lahing (1863)

:*See artikkel räägib Ameerika Ühendriikide kodusõja lahingust. Ameerika Ühendriikide vabadussõja lahingu kohta vaata artiklit [[Arkansas Posti lahing (1783)]].*

**Arkansas Posti lahing** (ka **Fort Hindmani lahing**) oli lahing 9.–11. jaanuaril 1863 Arkansase jõe suudmes Arkansas Postis Arkansase osariigis, osa Ameerika Ühendriikide kodusõja Vicksburgi kampaaniast. Ameerika Riikide Konföderatsioon oli 1862. aasta lõpus Arkansas Posti lähedale rajanud tugipunkti Fort Hindman. Detsembris 1862 asusid Uniooni väed kindralmajor William Tecumseh Shermani juhtimisel ekspeditsioonile Vicksburgi. Kindralmajor John Alexander McClernand selles ei osalenud, kuna ei kindralmajor Henry Halleck ega Ulysses S. Grant ei usaldanud teda. Kui Shermani väed jaanuaris 1863 Chickasaw Bayou lahingus tagasi löödi, läks McClernand talle appi ning võttis juhtimise üle.

McClernand asus Granti vastuseisust hoolimata Arkansas Posti vallutamiseks ekspeditsioonile. Fort Hindmani alla jõuti 9. jaanuaril 1863 ning 10. jaanuaril asuti positsioonidele. Samal õhtul algas Uniooni turmtuli Konföderatsiooni positsioonidele. 11. jaanuari pärastlõunal andis McClernand käsu jalaväerünnakuks ning Uniooni väed liikusid vastase positsioonidele lähemale. Kuna kaitsjad olid kahuritules raskeid kaotusi kandnud, heiskasid nad pärast kella nelja valged lipud. Konföderatsiooni vägede juht brigaadikindral Thomas James Churchill oma sõnul käsku allaandmiseks andnud ei olnud. Järgnes ajutine segadus, kuna üks kindluse komandöre keeldus kapituleerumast. Grant oli eduka rünnaku tulemusega rahul, kuid otsustas McClernandi siiski juhi kohalt kõrvaldada.

## Vaata ka
* Arkansas Ameerika Ühendriikide kodusõjas
* Ameerika Ühendriikide kodusõja lahingute loend
* Ameerika Ühendriikide kodusõja Mississippi-tagune rinne

## Allikad
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Välislingid
* Arkansas Posti lahing (1863) saidil Historical Marker Database
Ruhrimaa okupeerimine

:*Pärast teist maailmasõda okupeeritud Saksamaa kohta vaata artiklit [[Saksamaa 1945–1949]].*

**Ruhrimaa okupeerimine** oli Prantsusmaa ja Belgia okupatsioon Saksamaa Ruhri piirkonnas aastatel 1923–1925.

Prantsusmaa ja Belgia okupeerisid tööstuslikult arenenud Ruhri piirkonna, kuna Saksamaa oli rikkunud pärast esimest maailmasõda võitjariikide poolt Versailles' rahuga paika pandud reparatsioonide tingimusi. Ruhrimaa okupeerimine süvendas Saksamaal majanduskriisi ning tsiviilisikud algatasid kodanikuallumatuse näol okupatsioonivastase rahumeelse liikumise, milles sai 130 inimest surma. Rahvusvahelise diplomaatilise ja majandusliku surve alla jäänud Prantsusmaa ja Belgia nõustusid lõpuks aastal 1924 võlgade tasumiseks koostatud Dawesi plaaniga ning viisid oma väed augustiks 1925 Ruhrist välja.

Ruhrimaa okupeerimine andis Saksamaa taasrelvastumisele hoogu ning tõstis riigis parem- ja vasakäärmuslike liikumiste populaarsust.

## Vaata ka
* Reinimaa okupeerimine
* Reinimaa taasmilitariseerimine
* Ruhrimaa Rahvusvaheline Valitsus

## Viited

## Välislingid
* Occupation after the War (France and Belgium) at 1914-1918 Online: International Encyclopedia of the First World War.
* Ruhr Occupation at 1914-1918 Online: International Encyclopedia of the First World War.
Buulo Mareeri pantvangi vabastamiskatse

**Bulo Mareri pantvangi vabastamiskatse** oli Prantsusmaa sõjaväe operatsioon 11. jaanuaril 2013 Buulo Mareeris Alam-Shabelles Somaalias. Operatsiooni eesmärk oli vabastada islamistliku Ash-Shabābi kätte pantvangi langenud Prantsusmaa kodanik Denis Allex. Katse luhtus, Allex hukati ning tulevahetuses hukkus kaks Prantsusmaa sõjaväelast ning vähemalt kaheksa tsiviilisikut.

## Vaata ka
* Jessica Buchanani ja Poul Hagen Thistedi vabastamine

## Viited
Charles Vane

**Charles Vane** (1680 – 29. märts 1721) oli Inglise piraat, kes tegutses Kariibi merel. Ta ründas põhiliselt Inglismaa ja Prantsusmaa kaubalaevu. Charlesi karjäär kestis viis aastat. Ta polnud nii tuntud kui teised piraadid Kariibi merel, kuid tekitas siiski merel hirmu. 

Charles hakkas piraatlusega tegelema 1716. aastal. Algul liitus ta Henry Jenningsi meeskonnaga Nassaus. Nad röövisid kulda ja hõbedat Hispaania laevadelt. See ei meeldinud Hispaania kuningale, kes saatis laevu varastatud vara tagasi võtma. 

1718. aastal tegi Vane oma esimese iseseisva rünnaku, kaaperdades ühe Prantsuse laeva. Bahama saartel tuli samal ajal võimule uus kuberner Woodes Rogers, kellel ülesanne oli peatada piraatide tegevus Kariibi merel. Woodes andis kõikidele piraatidele võimaluse kuritegude lunastamiseks ning Suurbritannia sõjaväega liitumiseks. Charles Vane’ile see ei sobinud ja ta jätkas tegutsemist piraadina. Ta põgenes uue kuberneri eest ja seda kajastati ka Londoni uudistes.

Kaks päeva hiljem tema meeskond püüdis kinni orjalaeva, millest sai nende uues peamine laevaks. Laeval oli 12 kahurit ja see mahutas 80–90 piraati. Charles lehvitas kahte lippu: Suurbritannia lippu ja musta piraadilippu. Tema meeskonnas oli mereröövel Charles Yeats, kes hiljem ühel ööl põgenes laevalt ja läks oma teed. Vane hakkas teda jälitama, jõudes järele lasti Yeatsi poole üks kahuri mürsk tema hirmutamiseks ja lasti tal põgeneda.

Ameerikas ei saadud Charles Vane’i laeva kätte, sest see oli teistest kiirem. 1718. aasta septembris oli Virginia kuberner tema jälil, aga ei saanud teda kätte. Paar päeva hiljem saadi küll kätte tagaotsitav piraat Stede Bonnet. 

Charles Vane külastas hiljem piraat Musthabet tema kodus. Väidetavalt olevat nad terve nädala pidutsenud. Pärast peo lõppu liikus Charles Vane põhja poole, kus rüüstas mitmeid laevu. Pärast seda läks Vane tagasi Kariibi merele ning lõpetas oma karjääri. 

1719. aasta novembris loobus Vane kapteniametist ja uueks kapteniks sai John Rackham. Tema ei olnud sama edukas, kuna tema laev püüti kinni 1720. aastal Samal ajal Vane saadeti väikse paadiga seilama, aga üks orkaan hävitas merel tema paadi ja sattus üksikule saarele. Selle saare juurde sattus üks laev, mille kapten oli Holford, keda Vane oli varem rünnanud. Nähes piraate saarel, seilas Holford edasi. Saabus veel teinegi laev, mis vedas kaupa ja oli nõus Vane’i üksikult saarelt ära viima. See kaubalaev puutus kokku Holfordi laevaga ja Holford võttis endise piraadikapteni endaga kaasa. 1720. aasta märtsis mõisteti Vane’i üle kohut, süüdistades teda piraatluses. Ta viibis ühe aasta vanglas ning poodi üles 1721. aastal Jamaical.  

## Viited
Anneli Kannus

**Anneli Kannus** (sündinud 20. juulil 1969) on eesti pedagoog ja poliitik. Ta oli Tartu Tervishoiu Kõrgkooli rektor (2006–2016) ja Eesti Õdede Liidu president (2016-2025).

## Haridus
Kannus on õppinud C. R. Jakobsoni nimelises Viljandi 1. Keskkoolis matemaatika-füüsika süvaklassis, Tallinna Pedagoogikaülikoolis ja Tartu Ülikoolis, kus kaitses magistrikraadi koolijuhtimises.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Kannus on töötanud Tartu Meditsiinikoolis õpetajana ning 2000. aastast Tartu Meditsiinikooli direktorina. 2006. aastal sai Anneli Kannus Tartu Tervishoiu Kõrgkooli esimene rektor, samale ametikohale valiti ta uuesti ka 2011. aastal Ta on olnud Rakenduskõrgkooli rektorite nõukogu esimees 2008/2009. õppeaastal. Kannus on 1991. aastast Eesti Õdede Liidu liige ja 2016. aasta lõpust Eesti Õdede Liidu president.

## Poliitiline tegevus
Aastatel 2002–2006 kuulus Kannus erakonda Res Publica ning valiti Tartu Linnavolikogu V koosseisu 2002–2005 Res Publica liikmena. Kuni 2021. aasta veebruarini kuulus Kannus erakonda Isamaa, tegutsedes Tartu Linnavolikogu IX koosseisus 2017–2021, sh Isamaa fraktsioonis kuni 2020. 

2022. aasta jaanuarist on ta erakonna Eesti 200 liige. 2021. aastast on ta Tartu Linnavolikogu X koosseisus Eesti 200 fraktsiooni, revisjonikomisjoni ja sotsiaalkomisjoni liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 753 häält ning ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* Anneli Kannus on Tartu Tervishoiu kõrgkooli auliige.

## Artiklid ja töörühmad
Kannus on osalenud mitmetes tervishoiuraportite koostamises ning ta on aktiivselt sõna võtnud tervishoiusüsteemi probleemide ja võimalike lahenduste osas. 
* Eesti Õenduse ja Ämmaemanduse Riikliku Arengustrateegia 2021–2030, väljatöötamise juhtimine; 
* Tulevikuvaade tööjõu- ja oskuste vajadustele: tervishoid. Uuringu prognoosi kehtivus 2017–2025, Uuringus osalenud kui valdkonna ekspert ja visionäär
* 2010/2011 Eesti Õenduse ja Ämmaemanduse Riiklik Arengustrateegia 2011–2020 väljatöötamine, juhtgrupis ekspert
* Eesti E- Tervise strateegia teenuste töörühma liige 2014- 2015
* Tartu väärib uut kultuurikeskust. Aga millist?
* Koroonakriisis endast kõik andnud õdede jõuvaru on lõplikult otsas
* Viigipükse ehk tõesti pea poolt jalga ei saa 
* Praegu saame veel ära hoida järgmise õdede Soome lahkumise laine
* Irane Bartles ja Anneli Kannus: õed ja ämmaemandad ei paljune selliselt nagu viirus
* Anneli Kannus ja Kuida Nõmm: Kõik teavad, et tervishoid on kuristiku serval, aga miks midagi ette ei võeta?
* Eesti ei julge astuda uuenduste teele
* Märka inimest, kuula ja küsi: „Kas sa vajad abi?
* Kes on eriõde? 

## Isiklikku
Anneli Kannus on abielus ning tal on kaks last. Kannus propageerib elundidoonorlust, olles saanud ka ise uue elu tänu elundidoonorlusele.
* Uute kopsudega patsient ja arstid räägivad elundisiirdamisest. 
* Uued kopsud saanud Anneli Kannus: selline lugu õpetab igat päeva väärtustama
* Uue elu siiratud kopsudega: „Mind ei oleks täna, kui poleks olnud doonorit“

## Viited

## Välislingid
* Anneli Kannus blogi
*
Algmõiste

**Algmõiste** on mõiste, mida mingis mõistete süsteemis otseselt ei defineerita, küll aga kasutatakse 
teiste mõistete defineerimisel. Mõiste sisu võidakse selgitada ilma definitsioonita, samuti võib mõiste olla määratletud aksiomaatika kaudu. Mõiste, mis on ühes mõistete süsteemis algmõiste, võib teises mõistete süsteemis olla defineeritav.  

Näiteks punkti mõiste on matemaatikas tavaliselt algmõiste. 

## Vaata ka
* Põhilause
Vastseliina Muusikakool

**Vastseliina Muusikakool** on muusikakool Võru maakonnas Vastseliina alevikus aadressil Petseri tänav 6.

## Välislingid

* Vastseliina Muusikakooli veebisait
Romet Piller

**Romet Piller** (sündinud 18. aprill 1996 Tõrvas) on Eesti koolijuht, raadiosaatejuht, vabakutseline kriitik ja munitsipaalpoliitik. 

Ta lõpetas 2015. aastal Tõrva Gümnaasiumi ning 2019. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia kultuurikorralduse eriala. 2022. kevadel lõpetas Piller *cum laude* Tartu Ülikooli haridusinnovatsiooni magistriõppekava. 

2022. aasta augustist on ta Rõngu Keskkooli direktor. 

## Osalus poliitikas
Romet Piller liitus 2016. aastal Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga. 2017. aasta KOV valimistel kandideeris ta SDE nimekirjas Tõrva vallavolikokku, kogus 33 häält ning ei osutunud valituks. 2021. aasta KOV valimistel kandideeris ta Valimisliit Ühtne Kogukond nimekirjas Tõrva vallavolikokku, ning osutus valituks, kogudes 59 häält. Volikogu liikmena hakkas Piller pidama blogi pealkirjaga "Aruanne valijatele", kus kirjeldab enda vaateid kohalikus poliitikas toimuvast ja annab omapoolse ülevaate volikogu istungitest. 

## Panus kultuuriellu
Romet Piller juhendab aastast 2017 Tõrva Noorteteatrit Hingevärvid ja on trupi mitmel korral viinud Vabariiklikule kooliteatrite festivalile. Näidendeid, mida trupiga lavastatakse kirjutab tihti Piller ise. Lisaks teatri tegemisele külastab Piller palju teatrietendusi ja kirjutab nende kohta ülevaateid isiklikus teatriblogis.

## Tunnustus

* 2015 Tõrva Gümnaasiumi aasta õpilane
* 2019 Kultuurkapitali Valgamaa Ekspertgrupp "Lootusandev noor"
* 2019 Eesti Rahvamajade Ühing Noor tegija nominent

## Viited
Bayinnaung

**Bayinnaung Kyawhtin Nawrahta** (birma keeles ဘုရင့်နောင် ကျော်ထင်နော်ရထာ, tai keeles บุเรงนองกะยอดินนรธา; 16. jaanuar 1516 – 10. oktoober 1581) Birma Toungoo dünastia kuningas aastatel 1550–1581. Oma 31-aastase valitsusaja jooksul ehitas Bayinnaung Kagu-Aasia ajaloo ilmselt suurima impeeriumi. Toungoo Riigi alla kuulusid lisaks tänapäeva Myanmari aladele ka Möng Mao, Lan Na, Lan Xangi, Manipuri ja Ayutthaya riigid.

Kuigi Bayinnaungi mäletatakse peamiselt suurriigi rajamise pärast, oli tema suurim teene Shani Riikide integreerimine Irrawaddy jõe oru kuningriikide sekka. Pärast Shani Riikide vallutamist aastatel 1557–1563, vähendas kuningas kohalike valitsejate mõjuvõimu ning muutis Shani elukorralduse oma riigiga sarnaseks. Sellega lõppes 13. sajandist kestnud Shani rüüsteretkede oht Ülem-Birmale. Bayinnaungi Shani-poliitikat järgisid ka tema troonipärijad, kuni Birma 1885. aastal brittide kätte langes.

Bayinnaung ei olnud igas vallutatud riigis nii karmikäeline. Tema suurriik koosnes vallutatud, iseseisvuse kaotanud kuningriikidest, mille valitsejad olid talle kui tšakravaartinile, mitte Toungoo Riigile ustavad. Näiteks Ava ja Siiam tõusid juba kaks aastat pärast tema surma Toungoo võimu vastu üles. Aastaks 1599 olid kõik vasallid mäslema hakanud ning Toungoo Impeerium kokku kukkunud.

Bayinnaungi peetakse üheks kolmest suurest Birma kuningast (teised kaks on Anawrahta ja Alaungpaya), tema järgi on nimetatud mitmeid Myanmari tähtsaid paiku. Teda hoitakse au sees ka Tais, kus teda hüütakse Kümne Suuna Vallutajaks.

## Allikad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
*Voyage to Pegu, and Observations There, Circa 1583, Gaspero Balbi
*Account of Pegu (1586–1587), by Cesar Fedrici.
*The Flight of Lao War Captives from Burma back to Laos in 1596:A Comparison of Historical Sources Jon Fernquest, Mae Fa Luang University, SOAS bulletin, Spring 2005
* The Changing Nature of Conflict between Burma and Siam as seen from the Growth and Development of Burmese States from the 16th to the 19th Centuries, by Pamaree Surakiat,Mar 2006, Asia Research Institute, Singapore.
Santa Clara de Asíse misjon

**Santa Clara de Asíse misjon** on Hispaania misjon Ameerika Ühendriikides California osariigis Santa Claras. Frantsisklased rajasid misjoni, mis oli California kaheksas, 12. jaanuaril 1777. Misjon on nimetatud Assisi Franciscuse teekaaslase ja Klarisside ordu asutaja Klaara järgi. See oli esimene California misjon, mis on saanud nime naise järgi.

Sama nime kannavad nii linn, maakond kui ka misjoni ajajärgul ehitatud ülikool. Tegu on ainsa ülikooli linnakus asunud misjoniga, misjonist jäänud asula küll hävis korduvalt, kuid seda ei jäetud maha. Tänapäeval on asub misjonis Santa Clara Ülikooli kabel.

## Vaata ka
* Hispaania misjonid Californias

## Viited

## Välislingid
* Early photographs, sketches of Mission Santa Clara de Asís, via Calisphere, California Digital Library
*
Santa Clara

**Santa Clara** on linn USA-s California osariigis Santa Clara maakonnas. Santa Clara piirneb läänes Sunnyvale'i linnaga ja kagus Cupertino linnaga, ülejäänud osas piirab linna San Jose.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 127 647. Aastal 2010 oli elanikke 116 468. Santa Clara on San Francisco lahe piirkonnas (Bay Area) rahvaarvult suuruselt kaheksas linn.

Linna ajalugu sai alguse 1777. aastal Santa Clara de Asíse misjoni rajamisega. Misjonikeskus ja linn said nime klarisside ordu asutaja Klaara järgi. Santa Clara sai linnaõigused 5. juulil 1852.

Santa Clara asub Silicon Valley keskosas. Seal asuvad muuhulgas selliste ettevõtete nagu Intel, AMD ja Nvidia peakorterid.

Linnas tegutsev 1851. aastal asutatud Santa Clara Ülikool on California vanim ülikool.

Santa Claras asuvad veel National Football League'i (NFL) klubi San Francisco 49ers kodustaadion Levi's Stadium ja lõbustuskeskus California's Great America.

Santa Claral on kolm sõpruslinna: Coimbra Portugalis (alates 1972. aastast), Izumo Jaapanis (alates 1986. aastast) ja Limerick (alates 2014. aastast).

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
1. tankidiviis (Saksamaa)

**1. tankidiviis** (saksa keeles *1. Panzerdivision*) on Saksamaa maaväe väeüksus.

## Struktuur
* 9. tankiväe õppebrigaad
* 21. tankibrigaad
* 41. tankigreanderibrigaad
* 43. mehhaniseeritud brigaad
* 325. suurtükiväe õppepataljon
* 610. sidepataljon
* 901. raskepioneeripataljon
* Toetuspataljon
Katari korruptsiooniskandaal Euroopa Parlamendis

__NOTOC__
**Katari korruptsiooniskandaal Euroopa Parlamendis** on 2022. aasta lõpul avalikustatud poliitiline skandaal, millega seoses väidetakse, et poliitikud, koosseisulised ametnikud, lobistid, riigiteenistujad ja nende perekonnad on vastutasuks mõju eest Euroopa Parlamendis olnud seotud korruptsiooni, rahapesu ja organiseeritud kuritegevusega Katari ja Maroko osalusel. Belgia, Itaalia ja Kreeka õiguskaitseasutused konfiskeerisid 1,5 miljonit eurot sularaha, arvuteid ja mobiiltelefone ning esitasid väidetavate kuritegude eest süüdistusi neljale isikule.

## Vaata ka
* Watergate
* Euroopa Liidu eetikaorgan
* Henrik Hololei

## Märkus
* Ingliskeelses meediaruumis on kasutusel ka väljend "Qatargate".

## Viited

## Välislingid
* Qatargate: europarlamendi inimõiguste komisjoni juht pani ameti maha. ERR, 12. jaanuar 2023
* Katargate: EU-Parlament will strengere Kontrollen und mehr Transparenz [Katargate: ELi parlament soovib rangemat kontrolli ja suuremat läbipaistvust] euronews.com, 11. jaanuar 2023
Ameerika Balti Pank

**Ameerika Balti Pank** (inglise keeles *American Bank of the Baltics*) oli aastail 1992–1996 tegutsenud Eesti krediidiasutus.

Aktsia-kommertspank Ameerika Balti Pank sai tegevuslitsentsi 26. augustil 1992. aastal ja 1996. aasta  2. jaanuaril peatas Eesti Pank Ameerika Balti Panga litsentsi 9. jaanuarini ja EP tühistas tegevuslitsentsi alates 10. jaanuarist.

Ameerika Balti Pank alustas tegevust 25. novembril 1992. Tallinnas ja oli esimene väliskapitalil põhinev pank Eestis.

Ameerika Balti Pank oli ainus Eesti kommertspank, mis ei suutnud täita Eesti Panga kehtestatud omakapitali alamnõuet, mille kohaselt pidi 1996. aastast kõigi Eestis tegutsevate kommertspankade omakapital ületama 50 miljoni krooni piiri.

## Viited
Sansibari revolutsioon

**Sansibari revolutsioon** oli revolutsioon jaanuaris 1964, millega Sansibari mustanahaline enamus kukutas sultan Jamshīd bin ‘Abdullāhi ja tema araablastest koosnenud valitsuse. Revolutsioon käigus moodustati Sansibari Rahvavabariik, mis kestis alla aasta.

Sansibari Sultanaat oli mitmerahvuseline riik, mis asus 1963. aastal Briti võimu alt iseseisvunud Tanganjika rannikulähedastel saartel. Enne iseseisvumist toimunud parlamendivalimistel õnnestus araablastel võimu juurde jääda. Araablased olid võimul olnud ajast, mil Sansibar veel Omaanile kuulus.

Kuigi mustanahalised olid 1963. aasta juulis toimunud valimistel saanud 54% häältest, ei olnud neil Sansibari parlamendis enamust. Afro-Shirazi Partei (ASP) Pemba haru noorte juht John Okello mobiliseeris 12. jaanuari hommikul 1964 Sansibari saarel 600–800 meest. Ülestõusnud alistasid politsei ning võtsid nende relvad. Pärast seda liikusid nad Stone Towni ning kukutasid sultani ja valitsuse. Mäslejad rüüstasid araablaste ja lõuna-aasialaste kodusid ja ettevõtteid ning vägistasid ja tapsid süstemaatiliselt saare araablasi ning indialasi. Täpne hukkunute arv ei ole teada, kuid see ulatus paarist sajast 20 000-ni. Sansibari uueks presidendiks ja riigipeaks sai ASP mõõdukas juht Abeid Karume.

Uue valitsuse kommunistlik suund tegi lääneriikidele muret. Kuna Sansibar asus Briti mõjusfääris, ausus Suurbritannia valitsus mõtlema sekkumise peale, kuid kuna Sansibarist kommunistlikku riiki ei saanud ning kuna Briti ja Ameerika Ühendriikide kodanikud õnnestus evakueerida, ei realiseerunud need plaanid. Idabloki riigid Ida-Saksamaa ja Nõukogude Liit ning Hiina tunnustasid kohe uut valitsust ja saatsid saarele nõustajad.

Karume asus Tanganjikaga läbirääkimistesse ning 26. aprillil 1964 kaks riiki ühinesid ning moodustasid Tansaania Ühendvabariigi. Asjatundjad arvavad, et Karume tegi seda, et ära hoida kommunistlikku riigipööret. Revolutsiooniga lõppes saarel 200 aasta pikkune araablaste võimuaeg ning selle aastapäeva tähistatakse igal aastal.

## Viited

## Allikad
*.
*.
*.
*.
*.
*.
*.
*.
*.
*.
*.
*
*.
*.
*.
*.
*.

## Kirjandus
*Fouéré, Marie-Aude, and William C. Bissell (eds) (2018). ''Social Memory, Silenced Voices, and Political Struggle: Remembering the Revolution in Zanzibar'' Dar es Salaam, Tanzania: Mkuki na Nyota. .
*.
*Mwakikagile, Godfrey. *The Union of Tanganyika and Zanzibar: Formation of Tanzania and Its Challenges*, .
*Mwakikagile, Godfrey. *Why Tanganyika united with Zanzibar to form Tanzania*, .
*Mwakikagile, Godfrey. *The Union of Tanganyika and Zanzibar: Product of the Cold War?*, .
Noored roolis

**Noored Roolis** on alates 2020. aastast korraldatav rallispordisari, mis on mõeldud 8–15-aastastele noortele. Sarja eesmärk on tutvustada noortele ohutuid sõiduvõtteid, õiget turvavarustuse kasutamist ning anda noortele esmane võistluskogemus. Noorte juhendajateks on Eesti parimad motosportlased, kes annavad enda isiklikust kogemusest kõrvalistmel näpunäiteid (näiteks Martin Järveoja, Sander Pärn, Janno Ligur jpt).

Sarja võistluses olevateks autodeks on ühesugused Renault Twingod. Igal võistlusel osaleb keskmiselt 60–70 noort, keda ootavad pärast võistlust diplomid ja auhinnad. Sarjas osalemiseks ei pea olema varasemat kogemust autoga sõitmisel, piisab vaid suurest tahtejõust ning pisikesest võistlushimust. Registreerida saab läbi Noored Roolis kodulehe tavaliselt kaks nädalat enne etapi toimumist.

### Etapid
Aastas toimub kuus etappi, mis leiavad aset Eesti kardi- ja krossiradadel. Varem on etapid toimunud näiteks Lange kardirajal, Misso krossirajal, Kuningamäe kardirajal, Tabasalu kardirajal, Kulbilohu krossirajal jne. Üks etapp aastas on tavaliselt toimunud jäärajal, et anda noortele libedal teel sõitmise kogemusi. Seeläbi õpivad noored juba varakult, kuidas auto talvistes oludes käituda võib ning kuidas libedaga autot õigel rajal hoida. Etappidel on kohal professionaalsed ajavõtjad ning päeva juhib võistluse korraldaja. Samuti on kohapeal reporter, kes osalejatega intervjuusid teeb.

Igal etapil on noortel võimalik rada koos juhendajaga kolm korda läbi sõita. Seejuures läheb kirja iga raja läbisõitmise aeg, kuid paremusjärjestus toimub parima ringiaja alusel. Sõiduvarustus ja auto tagatakse võistlejale kohapeal osavõtutasu eest.

## Välislingid
* Noored Roolis
INKO Balti Pank

AS **INKO Balti Pank** oli aastail 1994–1997 tegutsenud Eesti krediidiasutus.

INKO Balti Pank  moodustati, kui Ukraina INKO pank ostis 11. aprillil 1994 pankrotistunud Revalia panga vara sama aasta augustis. INKO Balti Pank sai tegevuslitsentsi 29. septembril 1994 ning alustas reaalset tegevust 1995. aasta märtsis. Panga põhiliseks tegevussuunaks Eesti ja Ukraina kauba ja teenuste eest tasutavate vahendite vahendamine. 

1995. aasta kanti läbi INKO Balti Panga, Altai kraist Venemaa eelarverahadest välja petetud 13,5 miljonit dollarit, mis pangas konverteeriti ja kanti üle Euroopasse. Panga ruumides teostati seoses rahapesukahtlusega läbiotsimine.

28. augustil 1997 otsustasid INKO Balti Panga aktsionärid erakorralisel koosolekul panga likvideerida. Eesti Pank lõpetas panga tegevuslitsentsi 2. septembril 1997, kuna INKO Balti Pank ei suutnud täita aktsiaseltsile ja pangale esitatavaid aktsiakapitali ja omavahendite nõuet.

INKO Balti Panga pankrot kuulutati välja 6. jaanuaril 1999.

## Viited

## Välislingid
*INKO Balti Pank on raskustes, www.postimees.ee, 21. august 1997
*INKO Balti Pank põhjas, arileht.delfi.ee, 7. jaanuar 1999
Shizuishan

**Shizuishan** on 2. järgu haldusüksus (ringkonna õigustega linn) Hiinas Ningxia Huei autonoomses piirkonnas. Asub Kollase jõe läänekaldal.

Haldusüksuse keskus on Dawukou linnarajoon. 

## Haldusjaotus

Shizuishan jaguneb kolmeks maakonna tasemel haldusüksuseks: üheks maakonnaks ja kaheks linnarajooniks:

* Dawukou linnarajoon (大武口区)
* Huinongi linnarajoon (惠农区)
* Pingluo maakond (平罗县)

## Välislingid
*Shizuishani koduleht
Heart

**Heart** on Ameerika Ühendriikide rokkansambel, mis asutati 1967. aastal Washingtoni osariigis Seattle'is.

Algul kandis ansambel nime **The Army**. Kaks aastat hiljem võeti ansambli nimeks **Hocus Pocus**. Veel aasta hiljem muudeti nimeks **White Heart**, millest sai lõpuks 1973. aastal lihtsalt Heart. 1970. aastate keskpaigaks oli kahe algliikme Roger Fisheri (kitarr) ja Steve Fosseniga (basskitarr) liitunud õed Ann Wilson (laul ja flööt) ja Nancy Wilson (rütmikitarr, laul), Michael Derosier (trummid) ja Howard Leese (kitarr, klahvpillid, taustalaul) – need liikmed moodustasid ansambli esimese eduka perioodi, 1970. aastate teise poole koosseisu. 

Heart sai tuntuks muusikaga, milles oli mõjutusi *[[hard rock]]*ist ja *[[heavy metal]]*ist, samuti folkmuusikast. Alates 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate algkoosseis läbis Heart koosseisu muutumise ning 1982. aastaks oli Fisheri, Fosseni ja Derosieri asemele saabunud Mark Andes (basskitarr) ja Denny Carmassi (trummid). Kuigi Hearti menu oli võrreldes esimese edukaga perioodiga vähenenud, saavutas Heart veel olulisemalt laiema rahvusvahelise tuntuse 1980. aastate teises pooles. Heartil oli hittlugusid ka 1990. aastate esimeses pooles. Ansambel läks laiali 1998. aastal, kuid pärast seda on uuesti kokku tuldud ning osaletud kontserditurneedel ja antud välja veel mitu albumit. Alates 1970. aastatest on Wilsoni õed olnud ainsad püsivad koosseisuliikmed. 

Hearti suurimate hittide hulka kuuluvad "Magic Man" (1975), "Crazy on You" (1976), "Barracuda" (1977), "What About Love" (1985), "Never" (1985) ja "All I Wanna Do Is Make Love to You" (1990), lisaks "These Dreams" (1986) ja "Alone" (1987), mis mõlemad jõudsid USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 esikohale.

Hearti plaate on maailmas ostetud üle 35 miljoni eksemplari, millest umbes 22,5 miljonit USA-s. Ansamblil on olnud USA plaadimüügiedetabelis Billboard 200 vähemalt üks esikümnealbum nii 1970., 1980., 1990. kui ka 2010. aastatel. 2013. aastal võeti ansambli 1970. aastate koosseis Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Telekanal VH1 on valinud Hearti saja parima *hard rock*i artisti seas 57. kohale ja Ultimate Classic Rock saja parima klassikalise rokkartisti seas 49. kohale.

## Stuudioalbumid

* "Dreamboat Annie" (1975)
* "Magazine" (1977)
* "Little Queen" (1977)
* "Dog and Butterfly" (1978)
* "Bébé le Strange" (1980)
* "Private Audition" (1982)
* "Passionworks" (1983)
* "Heart" (1985)

* "Bad Animals" (1987)
* "Brigade" (1990)
* "Desire Walks On" (1993)
* "Heart Presents a Lovemongers' Christmas" (2001)
* "Jupiters Darling" (2004)
* "Red Velvet Car" (2010)
* "Fanatic" (2012)
* "Beautiful Broken" (2016)

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Città metropolitana di Sassari

**Città metropolitana di Sassari** on 2. järgu haldusüksus (*[[città metropolitana]]*) Itaalias Sardiinia maakonnas.

Haldusüksus moodustati 2021. aasta 12. aprilli seadusega ning on territoriaalselt ja ajalooliselt seotud aastatel 2005–2016 kujunenud Sassari provintsiga.

## Haldusjaotus
Città metropolitana di Sassari haldusalas on järgmised omavalitsusüksused (*comuni*):

## Viited
Nurmenukulibliklased

**Nurmenukulibliklased** (*Riodinidae*) on päevaliblikate hulka kuuluv sugukond liblikalisi.

Sugukonda kuulub 146 perekonda kokku 1532 liigiga.

Eesti liblikatest kuulub sellesse sugukonda üks liik – nurmenukuliblikas (*Hamearis lucina*).
Nurmenukuliblikas

**Nurmenukuliblikas** (*Hamearis lucina*) on nurmenukulibliklaste sugukonda kuuluv liik päevaliblikaid.

Tema röövikud toituvad nurmenukul ja pääsusilmal.

Ta on levinud üle Euroopa. Meil esineb ta peaaegu üksnes Lääne-Eestis. 

(MHNT) Hamearis lucina - Slovensky kras- OP, Slovakia - male dorsal.jpg |*Hamearis lucina* ♂  
(MHNT) Hamearis lucina - Slovensky kras- OP, Slovakia - male ventral.jpg |*Hamearis lucina* ♂   △
(MHNT) Hamearis lucina - Amiel Penne, Tarn, France - female dorsal.jpg|*Hamearis lucina* ♀