open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arne Sirel

**Arne Sirel** (11. juuni 1954 Võru – 12. oktoober 2016) oli Eesti suusataja ja sporditegelane.

Ta lõpetas aastal 1972 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja aastal 1976 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

1980. aastal võitis ta Tartu maratoni.
16-aastase suusatajakarjääri jooksul võitis ta ligi 100 medalit.

Rahvusvahelise klassi meistersportlane (suurmeister) 
suusatamises.

1982. aastal Reit im Winklis 15 kilomeetri distantsil jõudis tänu 19. kohale esimese Eesti suusatajana MK-etapil punktidele. Kolm aastat varem oli ta seejuures Kavgolovo MK-etapil olnud ka kaheksas, ent toonase võistluse tulemused kuulutati tagantjärele mitteametlikeks.

Oli 1992. aasta taliolümpiamängudel kahevõistlejate delegatsiooni juht. Alates 1993. aastast oli ta Sisekaitse Operatiivrügemendis kuni rügemendi likvideerimiseni 1997. aastal rügemendiülema asetäitja. Aastast 1997 töötas ta Piirivalveametis kust läks erru kolonelleitnandina.

11. juunil 2020 avati Otepää suusastaadioni juures Arne Sireli mälestuspink millega tema sõbrad, õpilased ja võistluskaaslased tänasid varalahkunud taasiseseisvunud Eesti kahevõistluse eestvedajat. Maetud Rannamõisa kalmistule. 

## Tunnustus

* 2004 Kaitseväe teeneterist (suusaspordi arendamise eest) 

## Isiklikku
Ta oli Tõnu Sireli vend ja Kersti Sireli abikaasa.

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Penuja järv

**Penuja järv** (ka **Ässi tiigid**) on paisjärv Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Penuja külas.

Järve pindala on 2,1 ha, valgla suurus 20 km², kaldajoone pikkus 768 m, kõrgus merepinnast 68 m ja see on paisutatud Kassikuru tiigist lähtuvale kraavile. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kassikuru tiik

**Kassikuru tiik** on tehisjärv Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Penuja külas.

Järve pindala on 2,2 ha, valgla suurus 1 km², kõrgus merepinnast 73 m ja vee maht 23 000 m³. Järves asub üks saar pindalaga 0,02 ha. Järvest voolab välja kraav Penuja järve. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
FC Barcelona presidentide loend

**[[FC Barcelona|Futbol Club Barcelona]]** on elukutseliste jalgpalliklubi Barcelonas Kataloonias Hispaanias. 

Alates klubi asutamisest on Barcelona omanud 40 erinevat presidenti. Barcelona jalgpalliklubi omavad klubiliikmed, kes valivad ka presidendi. Presidendi kohus on klubi üldine juhtimine, sealhulgas mängijate uute lepingute allkirjastamine. 
## Presidentide loend

Järgnev loend on kõikidest presidentidest Barcelona ajaloos. Loend algab Walter Wildiga, kes võttis klubi üle 1899. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Barcelona koduleht
Veelikse järv (Viljandimaa)

**Veelikse järv** (ka **Veelikse paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Veelikse külas.

Järve pindala on 5 ha, valgla suurus 20,65 km², kaldajoone pikkus 2,422 km ja kõrgus merepinnast 68,5 m.
Järv on paisutatud Hendrikhansu ojale.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Järv on kasutusel olnud veskijärvena, järve tammil on säilinud Veelikse mõisa vesiveski hoone.

## Viited

## Välislingid
*
*
Srirasmi Suwadee

**Srirasmi Suwadee** (endine printsess Srirasmi; sündinud 9. detsembril 1971) on Tai kuninga Maha Vajiralongkorni endine abikaasa.

Nad olid abielus 10. veebruarist 2001 kuni lahutuseni 11. detsembril 2014. Nende ainus poeg Dipangkorn Rasmijoti sündis 29. aprillil 2005. Pärast lahutust, 9. märtsil 2015, mõisteti Srirasmi vanemad kaheks ja pooleks aastaks vanglasse.
Joan Laporta

**Joan Laporta Estruch** (; sündinud 29. juunil 1962 Barcelonas) on katalaani rahvusest Hispaania poliitik ja praegune FC Barcelona president. Ta oli FC Barcelona president ka aastatel 2003–2010.

Laporta on erialalt jurist ja peab oma õigusbürood Laporta & Arbós.

## Viited

## Välislingid
Copa de la Liga

**Hispaania liigakarikas** (ametliku nimega **Copa de la Liga**) oli Hispaanias korraldatav jalgpallimeistrivõistlus, mis loodi 1982. aastal.

Võistlus tühistati 1986. aastal ajapuuduse, mängude rohkuse ja klubide surve tõttu.

Võõrsil löödud värava reegel Hispaania liigakarikas ei kehtinud.

## Finaalmängude loend

## Viited

## Välislingid
Derbi barceloní

**Derbi barceloní**'ks on igasugune matš Kataloonia jalgpalliklubide Barcelona ja Espanyoli vahel. 

Klubid mängivad igal hooajal vähemalt kaks korda Hispaania kõrgliigas; lisaks sellele kohtuvad nad aeg-ajalt ka muudel võistlustel nagu Copa del Rey jt.

## Liigamängude loend

;Märkused

## Statistika
:*Seisuga 7. detsember 2014*

## Individuaalsed rekordid
*Xavi on mänginud Espanyoli vastu rekordilised 32 korda.
*Lionel Messi on 20 väravaga derbi barceloní aegade parim väravakütt.

## Viited

## Välislingid
Walter Wild

**Walter Wild** (katalaani keeles ka **Gualteri Wild**; 13. oktoober 1872 – 16. detsember 1953) oli Šveitsi kaupmees, jalgpallur ja üks kaheteistkümnest FC Barcelona asutajast. 

Ta oli klubi esimene president. Wildi ametiaeg kestis 513 päeva: 1899. aasta 13. detsembrist kuni 1900. aasta 27. detsembrini.

Ta mängis klubi meeskonnas kümme mängu, kaasa arvatud klubi esimese mängu.

## Viited

## Välislingid
Copa Eva Duarte

**Copa Eva Duarte** ehk **Eva Duarte karikas** oli ametlik jalgpallimeistrivõistlus, mida korraldas Hispaania kuninglik jalgpalliliit (RFEF). Omavahel mängsid La Liga võitja ja Copa del Generalísimo (tänapäeval Copa del Rey) võitja.

## Finaalmängude loend

 1952. ja 1953. aastal anti karikas Barcelonale, kuna nad võitsid varem mõlemad – nii La Liga kui ka Copa del Generalísimo

## Viited

## Välislingid
Helmut Elstrok

**Helmut Elstrok** (27. september 1922 Kõnnu, Harjumaa – 15. august 2009 Tapa) oli eesti filoloog, kodu-uurija ja soomepoiss.

1939. aastal lõpetas ta Tapa Progümnaasiumi ja 1943. aastal Tallinna Õpetajate Seminari, mille järel töötas Kodasoo Algkooli õpetajana. 

1944. aasta märtsis siirdus vabatahtlikuna Soome armeesse, osales tõrjelahingutes Karjala kannasel 200. jalaväerügemendi 3. kompanii koosseisus. 1944. aasta augustis naasis Eestisse ja võitles Tartu rinde lahingutes. 

Pärast sõda töötas õpetaja, maalri, müürsepa ja puusepana. Aastatel 1951–1957 oli ta Ruila 7-klassilise kooli direktor. 1960. aastal lõpetas kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. 1980. aastatest tegeles kodu-uurimisega. Ta juhtis Viru-Nigula muinsuskaitse- ja kirjandusklubi. Ta on kirjutanud koduloolisi ja mälestusteraamatuid. 

Aastatel 1999–2003 oli ta soomepoiste ajakirja Põhjala Tähistel toimetaja.

Ta on maetud Tapa kalmistule.

## Raamatud
*Padaorust Viru mereni: Viru-Nigula kihelkonna kirjanduslik-kodulooline antoloogia. Viru-Nigula, Tallinn, 1994
*Kõrvemaast põhjarannani: Kuusalu kihelkonna kirjanduslik-kodulooline antoloogia. Kuusalu, Tallinn, 1995
*Unistuste sinine lill. Tapa, 1996
*Põhja-Eesti südamaadel: Ambla kihelkonna kirjanduslik-kodulooline antoloogia. Tapa, Tallinn, 1997
*Kunda, Mahu, Viru-Nigula. Tallinn: Maalehe Raamat, 1999
*Sõbrakaubandus - sepralaitos. Tallinn, 1999
*Peegeldusi elurajalt. Tallinn: Maalehe Raamat, 2004

## Tunnustus
*1998 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2007 Soome Valge Roosi teeneterist

## Viited
Tausuugid

**Tausuugid** (Suluk) on üks üheksast morode etnilisest rühmast, kes elavad peamiselt Filipiinidel, Malaisias ja Indoneesias. Lisaks etnilisele tähendusele tähistab *tausuug* olemine ka kohaliku piirkonna muslimite poliitilist identiteeti Mindanaos, Palawani ja Sulu saartel. Tausuugid on peamine rahvus ka Sulu sultanaadis. 

Filipiinide keskvalitsuse jaoks on morode etniliste rühmade näol tegemist relvastatud vastupanu osutavate separatistidega. Kõige tuntum morode relvarühmitus on sissiliikumine Moro Islami Vabastusrinne (MILF). Morodele on läbi ajaloo olnud traditsiooniline Sulu sultani muhameedlik monarhia vastuvõetav alternatiiv Filipiinide riigikorraldusele.
Baginda

**Radža Baginda** oli Sumatra kunagine valitseja. Tema tütar printsess Paramisuli abiellus esimese Sulu sultani Sayyid Abu Bakr Abiriniga ja abielu kaasavarana loovutas Baginda ka oma võimu, pannes sellega aluse Sulu sultanaadi tekkele.
Eesti U-23 jalgpallikoondise mängude loend

**Eesti U-23 jalgpallikoondise mängude loend** on Eesti U-23 jalgpallikoondise mängude nimekiri, mis sisaldab toimumisaega, mängupaika, võistlust, tulemust ning väravalööjaid. 

Mängude loend uuendatud seisuga 4. märts 2020.

## Mängude loend

### Eelseisvad kohtumised

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondise mängude loend
* Eesti U-21 jalgpallikoondise mängude loend
* Eesti U-19 jalgpallikoondise mängude loend
* Eesti U-18 jalgpallikoondise mängude loend
* Eesti U-17 jalgpallikoondise mängude loend
* Eesti U-16 jalgpallikoondise mängude loend

## Viited
Venevere järv

**Venevere järv** on tehisjärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Venevere külas.

Järve pindala on 2,9 ha, valgla suurus 1 km², kaldajoone pikkus 912 m ja kõrgus merepinnast 41,5 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Piotr Pustelnik

**Piotr Pustelnik** (sündinud 12. juulil 1951 Łódźis) on poola alpinist ja teadur.

Ta on Łódźi Tehnikaülikooli teadur keskkonnakaitse kateedris inseneriprotsesside teaduskonnas ja saanud doktorikraadi keemiatehnoloogia alal.

Aastatel 2016–2023 oli ta Poola Alpinismi Assotsiatsiooni president.

## Mägironimine
Ta alustas mägironimisega 18-aastaselt, põhiliseks kohaks said 1975. aastast Tatra mäed. Välismaale pääses ta alles 1980. aastal. Alpides tegi kaasa mitu marsruuti, sealhulgas ronis ta Mont Blanci tippu. 1980. aastate esimesel poolel kirjutas ta doktoriväitekirja. Pärast teadusele ja perele pühendatud pausi keskendus ta 1985. aastal jälle alpinismile. Käis Kashmiris, kuid tõus Himaalajas asuva Pinnacle Peaki tippu (6930 m) ebaõnnestus. 1989. aastal tõusis ta Pamiiris Korženevskaja tippu (7105 m). Järgmisel aastal otsustas ta rünnata kaheksatuhandelist tippu.

### Tipputõusud kaheksatuhandelistele
Ta tegi 1990. aastal soolotõusu Karakoramis Gasherbrum II tippu – oma esimese üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu. 1995. aastal jõudis ta Himaalajas Džomolungma tippu. 

Meedia teatel on Pustelnik tõusnud kõigi (14) üle 8000 meetri kõrguste mägede tippu (kolmanda poolakana Jerzy Kukuczka ja Krzysztof Wielicki järel). Tal kulus selleks 20 aastat (1990–2010). Tema 14. tipp oli Annapurna (8091 m) (tipus 27. aprillil 2010).

Tagantjärele (2022. aasta juulis) selgus, et Eberhard Jurgalski hallatava veebisaidi *8000ers* väitel polnud Piotr Pustelnik ühe kaheksatuhandelise peatippu tegelikult jõudnudki (Manaslu), lisaks kahe tipputõusu kohta  ei leidnud Jurgalski uurimisrühm tõendusmaterjali. Kuid viimase puudumine ei tähenda automaatselt tipputõusu puudumist. Hullem lugu oli Manaslu mäel, kus Pustelnik peatus ühel alumistest eeltippudest (tähistus LFS), peatipust sedavõrd allpool, et Jurgalski uurimisrühm otsustas ta jätta ajaloolisest, nn "pärandi nimistust" välja.

## Viited

## Välislingid

*Piotr Pustelnik – trzeci Polak w "Koronie"
Burt Bacharach

**Burt Freeman Bacharach** (12. mai 1928 – 8. veebruar 2023) oli ameerika pianist ja helilooja. 

Ta on heliloomingu eest võitnud 6 Grammy auhinda ja 3 Oscarit: 
*1970 „Raindrops Keep Fallin' On My Head”, „Butch Cassidy and the Sundance Kid”
*1981 „Arthur-i teema (Best That You Can Do)”
FC Barcelona B

**FC Barcelona Atlètic** on elukutselise jalgpalliklubi Barcelona reservmeeskond Barcelonas Kataloonias.

Klubi asutati 1970. aastal nimega **FC Barcelona Atlètic**, vahepeal muudeti nimi ära Barcelona B-ks aga siis kui Joan Laporta tagasi presidendiks tuli muutis ta selle tagasi. **FC Barcelona Atlètic** mängib Hispaania kolmandas liigas Segunda División B ja klubi kodustaadioniks on Mini Estadi.

Hispaanias pole eraldi liigasid reservmeeskondadele, seega mängivad nad Hispaania jalgpalli liigasüsteemis. Reservmeeskond aga ei tohi mängida põhimeeskonnaga samas liigas, seepärast pole ka **FC Barcelona Atlètic-ul** võimalik tõusta Primera Divisióni ega mängida Copa del Rey mänge.

## Mängijad

### Praegune meeskond
:*Seisuga 12. september 2017*

## Saavutused
### Hispaania
**[[Segunda División B]]**
* Meistritiitel: 1981–82, 1990–91, 1997–98, 2001–02
**[[Tercera División]]**
* Meistritiitel: 1973–74, 2007–08
:*Seisuga 12. september 2017*

## Viited

## Välislingid

*Barcelona B uudised FC Barcelona kodulehel
FC Barcelona (täpsustus)

**FC Barcelona** võib viidata järgnevale:
* FC Barcelona
** FC Barcelona B
** FC Barcelona C
* FC Barcelona (korvpall)
** FC Barcelona B (korvpall)
* FC Barcelona (saalijalgpall)
* FC Barcelona (käsipall)
* FC Barcelona (saalihoki)
* FC Barcelona (jäähoki)
* FC Barcelona (ragbi)
Radek Jaroš

**Radek Jaroš** (sündinud 29. aprillil 1964 Nové Město na Moravěs Tšehhoslovakkias) on tšehhi alpinist.

Ta alustas mägedes ronimist 18-aastaselt, esialgu Tšehhi-Morava kõrgustikul, hiljem Tatrates, Pamiiris, Tjan-Šanis ja Himaalajas. 1998. aastal tõusis juba Džomolungma tippu. 2006. aastaks oli tal kuus kaheksatuhandelist tippu vallutatud ja ta teatas avalikkusele oma eesmärgist tõusta kõigile 14 kaheksatuhandelisele. 

Pärast nelja ebaõnnestunut katset (aastatel 2001, 2003, 2005 ja 2007), ronis ta 26. juulil 2014 enda jaoks viimasele seni veel vallutamata kaheksatuhandelise mäe Karakoramis asuva K2 (8611 m) tippu. Jaroš on tõusnud kõigi (14) üle 8000 meetri kõrguste mägede tippu 15. mägironijana maailmas lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 16 aastat (1998–2014).

Tagantjärele (2022. aasta juulis) selgus, et Eberhard Jurgalski hallatava veebisaidi *8000ers* väitel oli Radek Jaroš 2008. aastal jõudnud vaid Dhaulagiri eeltippu (tähistus WRFS) ja 2009. aastal Manaslu eeltippu (tähistus C3).
Kuid need asjaolud ei saanud takistuseks Jurgalski meeskonnal kanda Jaroši nimi ajaloolise, nn "pärandi nimistu" koosseisu. 

Jaroš on kirjutanud mitu alpinismiteemalist raamatut.

## Viited

## Välislingid
Pavel Kurlov

**Pavel Kurlov** (vene Павел Григорьевич Курлов; 5. jaanuar/12. jaanuar 1860 – 20. juuni 1923 Berliin) oli Venemaa keisririigi riigitegelane, Sandarmeeria kindralleitnant.

Ta lõpetas aastal 1879 Nikolai ratsaväekooli.
Toomas Pikhof

**Toomas Pikhof** (sündinud 24. jaanuaril 1973 Jõhvis) on eesti õpetaja, alates 2016. aastast Pirita Majandusgümnaasiumi direktor.

Ta lõpetas aastal 1991 Järve Gümnaasiumi, aastal 1993 Tallinna Pedagoogikakooli, 1998 Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste teaduskonna (pedagoogika ja algõpetuse metoodika erialal) ja 2012 Tallinna Ülikooli Psühholoogia Instituudi magistriõppe (organisatsioonikäitumise erialal). Toomas Pikhof on kaitsnud magistritöö ”Organisatsioonikultuur ja juhtimisstiil ning nende omavahelised seosed SA näitel” ja ta on sotsiaalteaduse magister.

Pikhof on Loovuse Koolituskeskuse (endine laste ja noorte erakool Loovus) asutaja, omanik ja peamine koolitaja. Varem on ta töötanud Eesti Draamateatri turundusdirektorina.

## Tunnustus
2017. aasta novembris nimetas Tallinna Haridusamet ta kuu haridusjuhiks. .

Konkursil „Eestimaa õpib ja tänab“ sai 2018. aastal Tallinna aasta õppeasutuse juhi auhinna .

## Isiklikku
Alates 2006. aastast kuulub talle Pärnu maakonnas asuv ajalooline Vaskrääma raudteepeatuse hoone, mille ta on võimalikult originaalilähedaselt renoveerinud. Samal aastal võitis ta oma Tallinnas Paldiski maanteel asuva koduga konkursi "Kaunis kodu 2005".

## Viited
Vilma Mallene

**Vilma Mallene** (18. märts 1928 Tallinn – 7. märts 1998 Tallinn) oli eesti pianist ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1954. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Anna Klasi klaveriklassi. Täiendas end Moskva, Leningradi ja Vilniuse konservatooriumis.

Töötas aastatel 1947–1951 Tallinna Muusikakooli kontsertmeistrina, 1951–1954 Tallinna Lastemuusikakooli õpetajana. Aastatel 1954–1971 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi kontsertmeister, 1971. aastast kammeransamblikateedri õppejõud, 1990. aastatel professor.

Tema õpilasi on Andres Paas, Martti Raide, Siim Selis ja Villu Valdmaa.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Viited
Urožajne (Tõvrivi rajoon)

**Urožajne** (ukraina keeles Урожайне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 283. Pindala on 0,935 km².
Chhang Dawa Sherpa

**Chhang Dawa Sherpa**, ka **Chhang Dawa** (sündinud 30. juulil 1982 Sańkhuvāsabhā ringkonnas Koshī provintsis) on Nepali šerpa alpinist ja  ettevõtja.

Ta alustas mägironimisega varases eas. Mais 2001 18-aastaselt ronis ta oma esimese kaheksatuhandelise mäe tippu (Makalu). 2003. aastal jõudis ta maailma kõrgeima mäe Džomolungma tippu (8848 m). Seda kordas ta kahel järgmisel aastal. 2012. aasta augustis juhtis ta edukat rahvusvahelist ekspeditsiooni Karakoramis K2 (8611 m) tippu.

2013. aastal tõusis ta enda jaoks viimasele seni veel vallutamata kaheksatuhandelise mäe, Himaalajas  asuva Xixabangma (8027 m) tippu. Sellega sai ta 28. mägironijaks maailmas, kes oli tõusnud kõigi (14) üle 8000 meetri kõrguste mägede tippu. Kokku kulus tal 14 tipu vallutamiseks 12 aastat (2001–2013). Nepallastest oli selleni varem jõudnud vaid tema vanem vend Mingma Sherpa.

Tagantjärele (juulis 2022) Eberhard Jurgalski hallatava veebisaidi *8000ers* väitel oli Chhang Dawa 2012. aastal jõudnud vaid Annapurna eeltippu (tähistus C1) ja kõigil kolmel aastal, kui ta ronis Manaslu tippu, polnud ta eeltipust C2 kõrgemale jõudnudki.

Tal on kolm venda: Mingma Sherpa (s. 1978), Tashi Lakpa Sherpa (s. 1985) ja noorim vendadest Pasang Phurba Sherpa. Koos nad asutasid kommertsoperaatorfirma Seven Summit Treks. Chhang Dawa Sherpa on selles ettevõttes *Board Director* ja ekspeditsioonide mänedžer.

## Viited

## Välislingid
Motokross

**Motokross** on füüsiliselt ja tehniliselt nõudlik mootorrattaspordi ala, kus sõidetakse spetsiaalselt rajatud maastikurajal.  

Motokrossi võistlused toimuvad maastikul ettevalmistatud, reeglina 1,5–3 km pikkusel, hüppeid, kurve, tõuse ja langusi sisaldaval rajal. Võisteldakse spetsiaalsetel krossiratastel, võistlusklassid sõltuvad mootori kubatuurist. Võistlused toimuvad tavaliselt ringisõiduna mitme sõitjaga korraga. Oluline on kiirus, tehnika, vastupidavus ja osavus. Motokrossi harrastatakse nii võistlusspordina kui ka vaba aja veetmiseks. 

Eestis on motokross kõige populaarsem mootorrattaspordi ala. Motokrossi Eesti meistrivõistluste korraldamist koordineerib Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon. 

## Eesti motokrossisõitjaid
*Valdek Gross
*Jürgen Jakk
*Are Kaurit
*Aivar Korjus
*Andres Krestinov
*Gert Krestinov
*Juss Laansoo
*Arvo Laksberg
*Oliver Sebastian Lamp
*Aigar Leok
*Aivar Leok
*Arvo Leok
*Avo Leok
*Martin Leok
*Tanel Leok
*Väino Leok
*Mart Mägar
*Aadu Sikk
*Toomas Toome
*Toomas Triisa
*Sulev Saar
*Jaak Sala
*Matti Villemson
*Priit Rätsep
*Kristjan Rätsep
*Mart Lajal
*Jaan Lajal
*Jaan Rohula
*Jaan Heinsalu
*Valdur Kahro
*Erki Kahro
*Ülar Karing
*Harry Kullas
*Harri Kullas
*Kalju Varik
*Kert Varik
*Indrek Mägi

## Viited

## Välislingid
*Eesti motokrossirajad
Ervin Kärvet

**Ervin Kärvet** (15. mai 1932 Tallinn – 19. juuli 2000 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (bariton/bass) ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas Tallinna 22. Keskkooli ja 1957. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Aleksander Arderi lauluklassis).

Aastatel 1952–1959 oli ta Eesti NSV Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja, esinedes ka solistina. 1959. aastast töötas Estonia teatris ooperilauljana, kus lisaks ooperitele tegi kaasa ka muusikalides ja operettides.

Aastatel 1975–1984 õpetas ta ühtlasi laulmist Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, 1984. aastast Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (hiljem Eesti Muusikaakadeemia) dotsendi ametikohal. Aastatel 1992–1995 oli ta Eesti Muusikaakadeemia laulukateedri juhataja. Tema õpilasi on Rauno Elp, Roland Liiv, Mareks Lobe, Aleksandr Mihhailov, Kristjan Mõisnik, Rando Piho, Margit Saulep, Taimo Toomast, Mati Turi ja Villu Valdmaa.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Lavarolle
* Kaspar – Carl Maria von Weber "Nõidkütt"
* don Alfonso – Wolfgang Amadeus Mozart "Cosi fan tutte"
* Vürst Gudal – Anton Rubinstein "Deemon" 
* Maljuta Skuratov – Nikolai Rimski-Korsakov "Tsaari mõrsja"
* Alobrand – Villem Kapp "Lembitu"
* Crown – George Gershwin "Porgy ja Bess"
* Petruccio – Cole Porter "Suudle mind, Kate"
* Suurinkvisiitor – Giuseppe Verdi "Don Carlos"
* de Guiche – Eino Tamberg "Cyrano de Bergerac"
* Mart – Ülo Vinter "Suvitajad"
* Vanamees – Arne Oit "Muhulaste imelikud juhtumised"
* Masetto – Wolfgang Amadeus Mozart "Don Giovanni" 
* Mendoza – Sergei Prokofjev "Kihlus kloostris"
* Lazar Wolf – Jerry Bock "Viiuldaja katusel"
* Sheldrake – Burt Bacharach "Tõotused, tõotused ..."
* Leopold – Imre Kálmán "Silva"
* miljonär – Jule Styne "Sugar"

## Tunnustus
* 1981 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja Ervin Kärvet (1952)
* ERR arhiiv. Lauluteatrite hääli. Ervin Kärvet (1992)
Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend

**Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend** on nimekiri Eesti U23 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa.

Viimati uuendatud pärast 5. juunil 2019 peetud mängu Inglismaaga.

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-17 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
Pavel Mäeots

**Pavel Mäeots** (ka **Paul Mäeots**; 23. veebruar 1921 Gantšihha, Novonikolajevski kubermang, Vene SFNV – 23. aprill 1987 Pärnu) oli eesti näitleja.

1935. aastal lõpetas ta Penkovi mittetäieliku keskkooli ja 1950. aastal Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi. 

Töötas aastatel 1935–1940 Gantšihha ja Koltsovo küla raamatukogus, aastatel 1940–1946 oli Punaarmees. 

Aastatel 1953–1956 ja 1961–1987 oli ta Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri näitleja ja 1958–1961 Vanemuise teatri näitleja. Tegutses ka lavastaja ja kunstnikuna.

Ta on maetud Pärnu Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1979 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited
Cole Porter

**Cole Albert Porter** (9. juuni 1891 Peru, Indiana – 15. oktoober 1964 Santa Monica, California) oli Ameerika Ühendriikide helilooja.

Ta on kirjutanud muusikale, mis etendusid Broadwayl. Tema muusikalidest tuntuim ja edukaim on "Suudle mind, Kate", mis 1949. aastal võitis parima muusikali Tony auhinna. Ta on kirjutanud ka laule ja laulusõnu.

1946. aastal valmis osaliselt tema eluloo põhjal film "Night and Day" (1946), kus peaosa mängib Cary Grant. 2004. aastal linastunud eluloofilmis "De-Lovely: Cole Porteri lugu" ("De-Lovely"; 2004) oli peaosas Kevin Kline; see film käsitleb muu hulgas Porteri homoseksuaalsust.

Hollywoodi kuulsuste alleel on temanimeline täht.

## Viited

## Välislingid

* Cole Porter Biography. Songwriters Hall of Fame
Telkmantel

**Telkmantel** on pontšolaadne sõjaväelase mitmeotstarbeline individuaalse varustuse element.

## Kirjeldus
Telkmantlit on reeglina võimalik kasutada kaitse-pealisriietusena või ülekattena sademete eest, väikese käepärase varjualuse püstitamiseks või transpordi abivahendina välioludes. Ühtlasi on telkmantlid valmistatud nii, et neid oleks võimalik servi pidi omavahel hõlpsalt ühendada, rajades nii mantlite omanikele ühise telgi. Enamasti on telkmantlid standardiseerimise ja omavahelise ühendamise huvides sõltuvalt vastava riigi sõjaväe arusaamast kas nelinurksed-ruudukujulised (tänapäeval enamasti), võrdhaarse kolmnurga kujuga või rombikujulised. Mõistagi valmistatakse sõjaliseks kasutuseks mõeldud telkmantlid maastikuvärvi ehk kamuflaažtoonides.

## Ajalugu
Telkmantlite eelkäijaks on Ameerikas põlisrahvaste kasutatud vihmakindel pontšo. Telkmantleid tunti mõningates sõjavägedes juba 19. sajandi lõpuks, kuid laiemalt võeti need kasutusele enne II maailmasõda. Ühtlasi hakati telkmantleid valmistama alati omavahel ühendatavatena.
Veronika Triisa

**Veronika Triisa** (enne 1984 **Minina**; sündinud 29. juunil 1955 Viljandis) on Eesti endine kergejõustiklane, kuulitõukaja.

Ta lõpetas aastal 1973 Viljandi 2. Keskkooli ja aastal 1976 juuksurina Tallinna 19. tehnikakooli.

Eesti meistrivõistlustel on ta kuulitõukes võitnud 13 medalit, seejuures tuli ta aastatel 1979–1981 Eesti sisemeistriks. 

1980. aastal püstitas ta Soomes Nokias kuulitõukes Eesti rekordi tulemusega 18.03. See rekord on siiani tema nimel.

## Isiklikku
Tema poeg Toomas Triisa on motosportlane.

## Viited

## Välislingid
*Eesti rekordinaine: "Korjasin steroidid kõik kokku ja andsin laagri lõpus tagasi." Õhtuleht, 22. juuli 2013
Vladimir Kukk (sportlane)

**Vladimir Kukk** (1. mai 1911 Riia – 11. jaanuar 1990 Luzern, Šveits) oli Eesti laskesportlane.

1937. aasta laskmise maailmameistrivõistlustel võitis ta viis kuldmedalit.

1939. aasta laskmise maailmameistrivõistlustel sai ta alalt sõjapüssist 3×20 lasku meeskondlikult pronksmedali.

Teise maailmasõja ajal sai ta haavata (ta oli 6. Eesti Piirikaitserügemendis) ning sõjakeerises sattus Austriasse ja hiljem Šveitsi.

Aastatel 1953–1973 oli ta Šveitsi Eesti Seltsi esimees.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*TLÜAR väliseesti isikud
*
Vladimir Kukk

**Vladimir Kukk** on olnud mitme inimese nimi:
*Vladimir Kukk (1911–1990), eesti laskesportlane
*Vladimir Kukk (?–1944), eesti sõjaväelane
*...
Arseni (Brjantsev)

**Arseni** (vene keeles Арсений; kodanikunimega **Aleksandr Brjantsev**, Александр Дмитриевич Брянцев; 8. september 1839 (ukj) Smolenski kubermang – 11. mai 1914 (ukj) Harkov) oli Venemaa õigeusu kiriku piiskop (1903–1914 peapiiskop). 

17. mail 1882 pühitseti ta piiskopiks.

Aastatel 1887–1897 oli ta Riia ja Miitavi piiskop. Arseni valitsemisajal, pühitses valitseja Arseni  7. septembril 1889 sisse Jumalaema Sündimise kiriku Alajõel, Peipsi järve kaldal, 17. augustil 1893 püha Vladimiri kiriku Narva-Jõesuus (mis hävines Teises maailmasõjas), 13. augustil 1895 Jumalailmumise kiriku Jõhvis ja paljud teised. Üldse püstitati tema valitsusajal 22 pühakoda, kogu Riia piiskopkonnas aga kuni 70. Koos Eestimaa kuberneri, vürst Sergei Šahhovskoiga oli Arseni 1891. aastal avatud Kuremäe Jumalaema Uinumise nunnakloostri rajamise eestvedajaks. 

Aastatel 1903–1914 oli ta Harkovi ja Ahtõrski piiskopkonna (vene keeles Харьковская и Ахтырская епархия) peapiiskop.
Aleksander Massalski

**Aleksander Massalski** (suri 1643) oli Rzeczpospolita riigitegelane. Ta kuulus Ostoja aadlisuguvõsasse.

1627–1631 oli ta Tartu kastellaan (ametis fiktiivselt). 

1635–1643 oli ta Kaunase staarost.
Neutraalne oksiid

**Neutraalne oksiid** on oksiid, millel puuduvad happelised ja aluselised omadused ning millele ei vasta ühtegi hapet ega alust.

## Vaata ka
*happeline oksiid
*aluseline oksiid
*amfoteerne oksiid
Prem Tinsulanonda

**Prem Tinsulanonda** (tai keeles เปรม ติณสูลานนท์; 26. august 1920 – 26. mai 2019) oli Tai poliitik ja sõjaväelane. 13. oktoobrist kuni 1. detsembrini 2016 oli ta Tai regent (ajutine riigipea). 1980–1988 oli ta Tai peaminister ning 1998. aastast oli ta Tai Riiginõukogu esimees.

Prem Tinsulanonda sündis Songkhla provintsis Lõuna-Tais, kus ta isa oli vanglaülem. 1941. aastal astus ta sõjaväeakadeemiasse ning tegi hiljem edukat sõjalist karjääri. 1959. aastal sai temast põhiseaduse koostamise komitee liige. 1968–1972 oli ta senaator ning 1972–1973 parlamendi liige. 1976. aastal sai ta peaministri nõuandva kogu liikmeks ning 1977–1978 oli ta asesiseminister. 1977–1978 ja 1979–1986 oli ta kaitseministri ametis. 

1980. aasta märtsis sai Prem Tinsulanonda peaministriks, kelleks ta jäi kuni 1988. aasta aprillini. Peaministrina pidas ta edukaid läbirääkimisi kommunistlike mässulistega ning andis neile amnestia, mille tulemuseks oli kommunistide mõju vähenemine üliõpilaste seas. Tema ametiajal toimus kaks sõjaväelise riigipöörde katset (1981 ja 1985) ning 1982. aastal püüti peaministrit vähemalt neli korda tappa. 

1988. aastal loobus Prem Tinsulanonda peaministriametist, kuid jäi ka järgnevatel aastatel Tai poliitikas mõjukaks, kuna temast sai Tai riiginõukogu liige. 1998. aastal sai temast riiginõukogu esimees. 2001. aastal rajas ta omanimelise rahvusvahelise kooli.

2000. aastatel oli Prem Tinsulanonda üks peaminister Thaksin Shinawatra ägedamaid kriitikuid ning on arvatud, et tema tegevus viis suures osas ka peaministri kukutamiseni 2006. aastal.

Kui Tai kuningas Bhumibol Adulyadej 2016. aasta 13. oktoobril suri, siis teatas tema poeg kroonprints Maha Vajiralongkorn, et pole veel valmis kuningatroonile asuma, ning seetõttu sai Prem Tinsulanondast kui riiginõukogu juhist kuni kuninga ametisseastumiseni 1. detsembril kuningriigi regent.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht (inglise keeles)
*Taid hakkab ajutiselt valitsema 96-aastane regent, Postimees, 15. oktoober 2016.
*Profile: Thai regent Prem Tinsulanonda, BBC 15. oktoober 2016.
Robert Conquest

**George Robert Ackworth Conquest** (15. juuli 1917 Great Malvern, Inglismaa – 3. august 2015 Stanford, California) oli Briti ajaloolane, sovetoloog. 

Ta on muu hulgas uurinud totalitarismi kuritegusid.

## Tunnustus
*2008 – Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk.
*2012 – Dan Davidi auhind

## Teoseid
* *Power and Politics in the USSR* (1960)
* *Nation Killers. The Soviet Deportation of Nationalities* (1960), ISBN 0-333-10575-3
* *Religion in the USSR* (1968)
* *The Great Terror* (1968), täiendatud väljaanne:* The Great Terror: A Reassessment* (1990) ISBN	0195055802; 
* *Lenin* (1972), ISBN 0-00-632616-1
* *Inside Stalin's Secret Police: NKWD Politics, 1936-1939* (1985), ISBN 0-8179-8241-8 
* *Kolyma: The Arctic Death Camps* (1978), ISBN 0-670-41499-9 
* *The Harvest of Sorrow : Soviet Collectivization an the Terror- Famine* (1986), ISBN 0-19-504054-6
* *Stalin and the Kirov Murder* (1989), ISBN 0-19-505579-9 
* *Stalin: Breaker of Nations* (1991), ISBN 0-297-81194-0 
* *Reflections on a Ravaged Century* (1999), ISBN 0-393-04818-7

## Viited
Iiri näljahäda

**Iiri näljahäda** ehk **Suur näljahäda** (iiri keeles *an Gorta Mór*, inglise keeles *the Great Famine* või *the Great Hunger*) oli hulgalise nälgimise, haiguste, ikalduse ja massilise väljarände periood Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi koosseisu kuulunud Iirimaal aastatel 1845–1852.

Seda kriisi on nimetatud ka Iiri kartuliikalduseks, sest neil aastatel hävitas kartuli ringmädanik täielikult kartuli iirlaste toidulaualt, millest oli ajalooliselt ja kombekohaselt sõltuv 2/5 rahvastikust. Näljahäda jooksul suri ligikaudu miljon inimest ning teist sama palju emigreerus Suurbritannia saarele ja sealtkaudu, või otse, Põhja-Ameerikasse ja Austraaliasse. Emigrante kohale toimetavaid laevu kutsuti rahvasuus *[[kirstlaev]]adeks*, kuna märkimisväärne osa inimestest suri teekonnal, millele tuli ka toidupoolis ise kaasa võtta.

Näiteks moodustasid 1860. aastatel New Yorgi üle miljonilisest elanikkonnast 1/4 iirlased, kes elasid enamasti nn slummides. Nad olid odavam tööjõud kui kohalikud orjusest vabanenud mustanahalised, täites robustsemaid tööülesandeid. Linnakodanike arvates jorisesid vaesed iiri mehed tihti oma rahvalaule, mängisid pilli ja olid viskist purjakil, mis tõttu levis hibernofoobia: “*Help wanted – no Irish need apply*” (“*Vajame abi, ükski iirlane ei ole oodatud*”). Aastakümneid hiljem valmis vastukaaluks linna peamise puiestee Fifth Avenue äärde mandri üks suurimaid sakraalehitisi — Püha Patricku katedraal.

Iirimaa kaotas oma kaheksamiljonilisest rahvaarvust umbes neljandiku. Seejärel suhted Briti krooniga halvenesid ning pinged kohalike inglastest mõisnikega kasvasid. Antud olukord oli katoliikliku Iirimaa iseseisvumiseni viinud sündmuste üks ajendeid.

## Vaata ka
*Gaelide väljaajamine
Dagnija Zigmonte

**Dagnija Zigmonte** (7. juuni 1931 Riia – 24. veebruar 1997 Riia) oli läti kirjanik.

Dagnija Zigmote oli pärit teenistuja perekonnast. 

1939–1946 õppis ta Riia 45. Põhikoolis, 1950. aastal lõpetas ta Riia 3. Keskkooli. 1954. aastal lõpetas Dagnija Zigmote Riia Pedagoogilise Instituudi Keele ja kirjanduse teaduskonna saksa osakonna. 

Seejärel töötas ta ajakirjade Zvaigzne, Padomju Latvijas Sieviete ja Liesma (1957–1960) toimetustes. 1961–1962 oli Zigmonte Läti Draamateatri kirjandusala juhataja. 

Alates 1962. aasta septembrist tegeles ta põhiliselt kirjandusliku tööga.

Dagnija Zigmote on kirjutanud palju romaane ja jutustusi. Tema 1960. aastal ilmunud romaan "Jūras vārti" on 1966. aastal Ita Saksa tõlkes ilmunud eesti keeles ("Mere väravad", Eesti Raamat).

## Viited
Konstantin Päts'i Riigivanemaks Valimist Korraldav Komitee

**Konstantin Päts'i Riigivanemaks Valimist Korraldav Komitee** oli 1934. aastal asutatud Eesti poliitiline ühing. Tema eesmärk oli Konstantin Pätsi seadmine Riigivanema kandidaadiks ja valimine Riigivanemaks 1934. aasta valimistel.

Komitee registreeriti 8. veebruaril 1934, tema asutajaliikmed olid Nikolai Kann, Mihkel Juhkam, Jaan Maasing, August Jürmann, Leopold Raudkepp, Ernst Peterson ja Eduard Sahkenberg.

Komitee koosnes kohalikest linna-, alevi- ja vallakomiteedest ning abikomiteedest ja komitee juhatusest. Juhatuse asukoht oli Tallinnas.

Kohaliku komiteed asutati Tallinnas, Rakveres, Petseris, Kärevere ja Laeva vallas Tartumaal, Valgas, Tartus, Pärnus, Haapsalus, Tapal, Võrus, Mõisakülas, Väike-Maarja vallas, Viljandis, Kuressaares, Lihula vallas, Viljandis, Võhma alevikus, Suure-Jaanis ja Türil.

Konstantin Pätsi Riigivanema kandidaadiks ülesseadmise nõudmise Valimiste Peakomiteele esitas August Jürman 23. veebruaril 1934, lisades juurde Põllumeeste Keskpanga kviitungi 750-kroonise kautsjoni sissemaksmise kohta ja Konstantin Pätsi nõusoleku lasta end üles seada Riigivanema kandidaadiks ja kandideerida Riigivanema valimistel 1934. aastal.

Nõudmisele olid alla kirjutanud 39 hääleõiguslikku kodanikku: Nikolai Kann, Johannes Mürk, Timotheus Kuusik, Reinhold Julius Tammemägi, Paul Luttein, August Kurs, Viktor Viilup, Aleksander Borell, Ernst Peterson, Aleksander Veiderman, Johannes Reinthal, Reinhold Mühlbaum, Artur Tupits, August Peet, Mihkel Juhkam, August Jürman, Hans Kõrgesaar, Eduard Sahkenberg, Leopold Raudkepp, Jaan Masing, Ella Maring, August Einer, Nikolai Talts, Bernhard Etruk, Jaan Luu, Johan Holberg, Jaan Teemant, Aleksander Veiler, Hendrik Mikheim, Joonas Haarman, Aleksander Roots, Ernst Tults, Paul Männik, Hugo Tallenhof, Alfred Gross, Elfriede Ulm, Margarete Rebane, Oskar Suursööt, Oskar Amberg. 

Allkirjade kogumise lõpetamise ajaks 21. märtsil 1934 oli Konstantin Pätsi kandidatuuri ülesseadmiseks antud vähemalt 18 501 toetusallkirja, neist Harjumaal 1875, Pärnumaal ilma Pärnu linnata 1782, Tartumaal ilma Tartu linnata 3448, Võrumaal koos Võru linnaga 1345, Läänemaal koos Haapsalu linnaga 1185, Petserimaal koos Petseri linnaga 245, Saaremaal koos Kuressaare linnaga 890, Valgamaal koos Tõrva linnaga 258, Järvamaal 258, Viljandimaal koos linnadega 2042, Virumaal koos linnade ja alevitega 2845, Tartus 505 ja Tallinnas 1823. Seega oli Konstantin Pätsi kandidatuuri ülesseadmise nõudmisega ühinenud üle kümne tuhande hääleõigusliku kodaniku, mis oleks talle Riigivanema valimise seaduse § 33 alusel andnud õiguse kandideerida  22. ja 23. aprillil 1934 toimuma pidanud Riigivanema valimistel.

Komitee loeti likvideerituks Poliitiliste parteide ehk erakondade ja teiste samu sihte taotlevate poliitiliste ühingute ja nende liitude likvideerimiskomisjoni otsusega 16. juunist 1939, mis teatati Mihkel Juhkamile 21. juulil 1939.

## Viited
Mati Lepik

**Mati Lepik** (2. aprill 1937 Valma – 10. november 2015 Vastemõisa) oli eesti kultuuritegelane, Vastemõisa rahvamaja juhataja.

## Tunnustus
*1988 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
Piotr Rudomina-Dusiacki

**Piotr Rudomina-Dusiacki** (suri 1649) oli Rzeczpospolita riigitegelane. Ta kuulus Trąby aadlisuguvõssa.

Aastatel 1638–1643 oli ta Tartu vojevoodkonna kastellaan (ametis fiktiivselt). Seejärel oli ta Smolenski kastellaan.
Eesti NSV muusika aastapreemia

**Eesti NSV muusika aastapreemia** oli Eesti NSV-s välja antud muusikapreemia.

## Laureaate
*1973 Arne Oit, Boriss Parsadanjan
*1975 Erich Jalajas, Eugen Kapp, Boris Kõrver
*1976 Uno Naissoo
*1977 Mati Kuulberg
*1978 Raimo Kangro, Arno Rohlin
*1979 Boriss Parsadanjan, Linda Saul, Eino Tamberg
*1980 Ester Mägi, Veljo Tormis, Ofelia Tuisk
*1981 Raimond Lätte
*1982 Vladimir Alumäe, Valter Ojakäär, Boriss Parsadanjan  
*1983 Kustas Kikerpuu, Anti Marguste, Ants Sõber
*1984 Jaan Koha, Valter Ojakäär, Eino Tamberg
*1985 Ester Mägi, Andres Valkonen
*1986 Mati Kuulberg, Veljo Tormis, Peeter Vähi
*1988 Raimo Kangro, Alo Mattiisen, Andres Mustonen
*1989 René Eespere, Sven Grünberg, Alo Mattiisen
*1990 Peeter Vähi
Oleksandr Juštšenko

**Oleksandr Juštšenko** (ukraina keeles Ющенко Олександр Іванович; 2. detsember 1869 – 15. juuni 1936 Harkov, Ukraina NSV) oli ukraina psühhiaater

Aastatel 1915–1918 oli ta Tartu Ülikooli psühhiaatria õppetooli juhataja.
Ofelia Tuisk

**Ofelia Tuisk** (11. november 1919 Tallinn – 29. märts 1981 Tallinn) oli Eesti muusikakriitik.

Ta õppis Moskva muusikakeskkoolis. Lõpetas 1952. aastal Moskva konservatooriumi muusikaajaloo ja -teooria erialal ja 1955. aastal samas aspirantuuri.  

Tegutses muusikaajakirjanikuna, tegi muusikasaateid Eesti Raadiole. Töötas aastatel 1952–1956 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis teoreetiliste ainete õppejõuna, 1973–1981 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis muusikateadurina. 

Ta oli 1953. aastast Eesti NSV Heliloojate Liidu liige, 1954–1956 Heliloojate Liidu muusikateaduse ja -kriitika sektsiooni esimees.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Raamatud
* Kuidas kuulata ja mõista muusikat: abiks lektorile ja rahvaülikoolidele. Tallinn: Eesti NSV ühing "Teadus", 1966
* Imbi Kull, Ofelia Tuisk. Muusikaajalugu keskkoolile. Tallinn: Valgus, 1971

## Tunnustus
* 1980 Eesti NSV muusika aastapreemia

## Viited

## Välislingid
* ERR arhiiv. Õhtutund Ofelia Tuisuga (1979)
* Immo Mihkelson. Muusikakriitik herilasepesas. Ofelia Tuisk (1919–1981). 90 aastat sünnist. Teater. Muusika. Kino. 11/2009
* Immo Mihkelson. Muusikakriitik herilasepesas II. Ofelia Tuisk (1919–1981). 90 aastat sünnist. Teater. Muusika. Kino. 12/2009
Lembit Roosa

**Lembit Roosa** (18. juuni 1920 Tallinn – 26. detsember 1987 Tallinn) oli eesti teatrikunstnik ja dekoraator.

1963. aastast oli ta RAT Estonia peakunstnik.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1964, 1966, 1970 Eesti NSV Teatriühingu preemia
*1965 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1976 Eesti NSV rahvakunstnik

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Roosa, Lembit. RAT "Estonia" peakunstnik (1970)
*ERR arhiiv. Võlulaegas (1984)
Kamil Ikramov

**Kamil Ikramov** (vene keeles Камил Акмалевич Икрамов; 10. september 1927 Samarkand – 4. juuni 1989 Moskva) oli usbeki päritolu vene kirjanik ja stsenarist. Ta kirjutas vene keeles.

Ikramovi debüütromaan on 1969. aastal ilmunud "Караваны уходят – пути остаются". Eesti keeles on ilmunud tema kaht noorsoojutustust sisaldav kogumik "Ümmargune pitsat" (Tallinn: Eesti Raamat, 1978, tõlkinud Helmi Leberecht, värsid tõlkinud Andres Jaaksoo; vene keeles "Круглая печать", 1970).

## Tunnustus
* 1987 orden "Austuse märk"
* 1987 Usbekistani rahvakirjanik

## Välislingid
* Камил Акмалевич Икрамов
Balti Õpetajate Seminar

**Balti Õpetajate Seminar** (ka Goldingeni seminar, läti keeles *Baltijas skolotāju seminārs*, vene keeles *Прибалтийская учительская семинария*) oli Tsaari-Venemaa aegne õppeasutus Lätis eesti ja läti rahvakoolide õpetajate ettevalmistamiseks.

## Ajalugu

Balti Õpetajate Seminar avati Riias 1870. aastal ning see allus Rahvahariduse ministeeriumile. Selle algne eesmärk oli ette valmistada õpetajaid rahvakoolide jaoks (valla- ja kihelkonnakoolid), olles vahepealseks astmeks 4-klassilise linnakooli ja gümnaasiumi vahel. Ülikoolis edasiõppimise õigust seminari lõpetamine ei andnud. Seminar kestis algselt kaks aastat, kuid õige pea pikendati õppetöö kolmele ning 1878. aastal juba neljale aastale. Umbes 2/3 õpilastest sai õppimiseks riiklikku stipendiumi.

1879. aastal valmis seminarile uus õppehoone Riias. 1886. aastal koliti seminar ümber Kuldīga (saksa *Goldingen*) linna, kus see tegutses kuni Esimese maailmasõja alguseni. 1915. aastal evakueeriti seminar Tšistopoli (Tatarstan) linna, kus see tegutses kuni oma tegevuse lõpetamiseni 1919. aastal.

Balti Õpetajate Seminari hoone Kuldigas aadressil Liepaja iela 31/33 on Lätis kuulutatud vabariikliku tähtsusega ajalooliseks kultuurimälestiseks.

## Õppetöö

Seminar andis õpetajakutseks vajaliku ettevalmistuse pedagoogilistes ainetes ja oskustes. Suurt tähelepanu pöörati vene keele ja usu, aga ka matemaatika, ajaloo ja pedagoogika õpetamisele. Õppetöö toimus küll vene keeles, kuid selle kõrval õpetati ka läti ja eesti keelt.

Kunagistest seminari õpetajatest on nimekamad Jakob Lindenberg ja Voldemar Päts.

## Õpilased

Seminaris õppis aastate jooksul kokku 1391 õpilast ning selle lõpetas 1026 õpilast (773 lätlast, 129 venelast, 115 eestlast, 7 leedulast ja 1 liivlane). 365 õpilasel jäid õpingud pooleli (sh 35 eestlast). Kuigi seminari eesmärgiks oli ette valmistada kooliõpetajaid, on seminari lõpetajate seas lisaks haridustegelastele palju silmapaistvaid kultuuri, poliitika ja ühiskonnaelu tegelasi, arste, juriste, vaimulikke, kunstnikke.

Mõned tuntumad seminaris õppinud eestlased:
*Anton Anson
*Jakob Johanson-Pärna
*Jakob, Kulgver
*Mihhail Lindeberg
*Anton Luts
*Ants Piip

## Vaata ka

*Ataste õpetajate seminar
*Jädivere õpetajate seminar
*Kuuda õpetajate seminar
*Cimze seminar

## Viited
Pridi Banomyong

**Pridi Banomyong** (tai keeles  ปรีดี พนมยงค์; 11. mai 1900 Ayutthaya – 2. mai 1983 Pariis) oli Tai poliitik, Tai seitsmes peaminister 1946. aasta 24. märtsist kuni 23. augustini. Teda peetakse nüüdisaegse Tai rajajaks.
Fred Rogers

**Fred Rogers** (õieti **Frederick McFeely Rogers**; 20. märts 1928 Latrobe, Pennsylvania – 27. veebruar 2003 Pittsburgh) oli Ameerika Ühendriikide saatejuht, kirjanik, produtsent, helilooja ja presbüterlaste vaimulik.

Ta juhtis lastele mõeldud hariduslikku telesaadet "Mister Rogersi naabruskond" (1968–2001), mis oli PBS-i eetris enam kui kolmkümmend aastat.

Rogersit tunnustati Presidendi Vabadusmedaliga (Presidential Medal of Freedom) ning ta pälvis Peabody auhinna.

Rogers on suguluses (nõbu) ameerika näitleja Tom Hanksiga, kes portreteeris teda 2019. valminud filmis "Ilus päev Mister Rogersi naabruskonnas".

## Välislingid
*
Pavaarana

**Pavaarana** (paali keeles pavāraṇā “rahulolu”) on budistlik tseremoonia, millega tähistatakse kolmekuulise vassa (paali vassā) lõppemist.

Budismi sünnimaal, Indias, kestab juuni lõpust kuni septembrini vihmaperiood (paali k. vassā-ratta). Vastavalt Buddha antud juhisele peavad bhikkhud veetma kolmekuulise vassa ehk vihmaperioodi ühes templis või keskuses ja pühenduma seal erilise hoolega meele treeningule ehk keskendumise ja teadvustamise arendamisele. Vihmaperioodi lõpus, pavaarana päeval kogunevad bhikkhud kokku, tunnistavad üles vassa perioodil esinenud eksimused ning retsiteerivad paatimokkhat (paali pāṭimokkha) ehk Buddha antud moraali- ja käitumisjuhiseid (paali sīla “eetika”, “moraal”, “kõlblus”, sikkhāpada “käitumisjuhis”).

Birmas nimetatakse pavaarana päeva ka Abhidhamma (paali abhi kõrgem + dhamma õpetus) päevaks.

## Viited
Vassa

**Vassa** (paali keeles: vassā – 'vihm') ehk vihmaperiood kestab juuli täiskuupäevast kuni oktoobri täiskuupäevani (paali k. Āsāḷha-Kattika). Vastavalt Buddha antud juhisele peavad bhikkhud veetma kolmekuulise vassa ühes templis või keskuses (paali vassa-vāsa – 'vassa-elukoht') ja pühenduma seal erilise hoolega meele treeningule ehk keskendumise ja teadvustamise arendamisele.

Buddha antud vassa juhist järgivad nii kogu theravaada koolkond kui ka üksikud mahajaana koolkonnad (Vietnami Thiềni ja Korea Seoni kloostrid ning Tiibeti koolkond).

Kuna mõned ilmikud järgivad sel ajal erilise hoolega moraalijuhiseid, näiteks loobuvad suitsetamisest ja alkoholist, piiravad liha söömist jne, siis on vassa ilmikute seas tuntud ka kui budistlik paastuaeg (kuigi termin "paast" ei vasta otseselt Buddha õpetusele).

Vassa lõpeb Pavaarana (paali k. pavāraṇā – 'rahulolu') tseremooniaga, millega tähistatakse kolmekuulise vassa lõppemist. Vassale järgneb Kathina festival (paali k. *kaṭhina*), kus ilmikud avaldavad oma austus ja tänu bhikkhudele ning teevad annetusi nii bhikkhudele kui ka templitele.

Laoses, Myanmaris ja Tai Kuningriigis on vassa esimene päev riiklik püha.

## Viited
Kristin Karu

**Kristin Karu** (sündinud 27. juunil 1983) on Eesti endine kergejõustiklane, eeskätt teivashüppaja.

Ta on teivashüppes tulnud kahel korral (2003, staadionil ja sisehallis) Eesti meistriks.

## Viited

## Välislingid
* Kristin Karu All-Athletics.com lehel
Peeter Karu

**Peeter Karu** (21. september 1909 Võisiku vald, Viljandimaa – 14. aprill 1942 Tallinn) oli eesti laskur.

1939. aasta laskmise maailmameistrivõistlustel võitis ta alalt sõjapüssist 3×40 lasku individuaalselt hõbeda, sõjapüssist 40 lasku põlvelt individuaalselt pronksi ja sõjapüssist 3×20 lasku meeskondlikult pronksi.

1938. aastal tuli ta meeskondlikult laskmises Eesti meistriks.

## Viited
Merle Kivimets

**Merle Kivimets** (sündinud 21. juulil 1974 Kose-Uuemõisas) on Eesti endine kergejõustiklane. 

Aastatel 1996–2001 võitis ta Eesti meistrivõistlustel teivashüppes  kaks kulda ja kaks hõbedat, kaugushüppes kaks hõbedat ning seitsmevõistluses ühe hõbeda; sisemeistrivõistlustel teivashüppes kolm kulda, ühe hõbeda ja ühe pronksi.

1996. aastal tuli ta tõkketeatejooksus Eesti meistriks.

Ta parandas teivashüppes mitmel korral Eesti rekordit.

## Viited

## Välislingid
*
Joann Kotšurov

**Ivan** (**Joann**) **Aleksandrovitš Kotšurov** (vene keeles **Иван** (**Иоанн**) **Александрович Кочуров**; 13. juuli 1871 Bigildino küla, Rjazani kubermang – 31. oktoober 1917 Tsarskoje Selo, Venemaa) oli vene õigeusu preester, püha preestermärter. Tema mälestuspäev on 13. novembril (vkj 31. oktoobril).

Ta on kantud MPEÕK Eestimaa pühakute kogusse. 

## Viited
Kroonlinna Johannes

**Kroonlinna Johannes** või **Johannes Kroonlinnast** (ka **Joann Kroonlinnast**; vene keeles Иоанн Кронштадтский; kodanikunimega Иван Ильич Сергиев *Ivan Iljitš Sergijev*; 31. oktoober (vkj 19. oktoober) 1829 Sura küla, Arhangelski kubermang – 2. jaanuar 1909 (vkj 20. detsember 1908) Kroonlinn, Peterburi kubermang) oli õigeusu vaimulik (ülempreester) ja ühiskonnategelane, Pühima Valitseva Sinodi liige 1906. aastast.

Vene Õigeusu Kirik Välismaal kanoniseeris ta õiglaseks 1964. aastal ja Vene Õigeusu Kirik pühaks õiglaseks 1990. aastal.

Kroonlinna Johannese mälestuspäevad on 20. detsembril ja 1. juunil Juliuse kalendri järgi (Vene Õigeusu Kirikus Välismaal veel 19. oktoobril ja Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikus Eestimaa pühakute koondmälestuspäeval 18. novembril). 

Ta on kantud MPEÕK Eestimaa pühakute kogusse.

Tema mälestuseks on pühitsetud Loksa õigeusu kirik.

Nimetati 1902. aastal Tartu Ülikooli auliikmeks, kuid loobus sellest staatusest, sest auliikmeks nimetati samal ajal ka Lev Tolstoi.

## Teosed
*Ioann Kroonlinnast. *Minu elu Kristuses : Mõtted püha õigeusu Koguduse Jumalateenistusest. 1, Kogudusest, ehk usklikude seltskonnast*. Kronstadti linna Andrease peakiriku ülempreestri isa Joann Sergiewi pääwaraamatust ümberpandud. Peterburi : [s.n.], 1897. – 67 lk. ISBN 9789949221455 (pdf) TÄISTEKST RR arhiivis DIGAR

## Viited

## Kirjandus
*Корнилий, Митрополит Таллиннский и всея Эстонии. *Святой праведный Иоанн Кронштадтский, православные эстонцы и Эстония*. Таллин[н] : [Tarbeinfo] : Издательский отдел Эстонской Православной Церкви Московского Патриархата, 2011. 391 lk. ISBN 9789985997055

## Välislingid
*Biograafia MPEÕK kodulehel
*Святой праведный Иоанн Кронштадтский и православие в Эстонии и среди эстонцев (artikkel MPEÕK kodulehel)