open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koidula tänav (Narva)

**Koidula tänav** on tänav Narva vanalinnas. Algab Vestervalli tänavalt, ristub Suure ja Viru tänavaga ning jätkub Pimeaia tänavana. Tänava pikkus on umbes 465 m.

1900. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi *Горная улица* ja selle jätk *Бульварная улица*, 1905. aasta linnaplaanil vastavalt *Горная улица* ja *Садовая улица*. 1912. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi *Aia tänav* ja 1927. aasta linnaplaanil *Mäe tänav*, mis jätkus *Koidula puiesteena*. 

Pärast teist maailmasõda kandis tänav nime *L. Koidula tänav* (*улица Л. Койдула*) eesti luuletaja Lydia Koidula järgi. 27. septembril 1995 muudeti linnavolikogu määrusega L. Koidula tänava nimi *Koidula tänavaks*.

## Hoonestus

Elamud aadressil Koidula 3a ja 6 kuuluvad arhitektuurimälestiste hulka.

Aadressil Koidula 3a asub 17. sajandi keskel ehitatud kahekorruseline maja. 1649. aastal oli selle omanik Eric Kulka. Alates 1684. aastast oli selles hoones 4-klassiline Narva saksa kool. 18. sajandil olid selles hoones tõenäoliselt koolipersonali eluruumid. Teise maailmasõja ajal sai hoone kannatada, kuid taastati pärast sõda. 1970. aastate teisel poolel hoone restaureeriti ja seal paiknesid Vabariikliku Restaureerimise Valitsuse Narva osakonna töö- ja eluruumid. Hoones on 17. sajandi raidkiviportaal. Koidula 3a asub osa Viru ringkonnaprokuratuurist.

Aadressil Koidula 6 asuv hoone on arvatavasti rajatud 17. sajandi viimase veerandi alguses. Juba 17. sajandi lõpus oli see halvas seisukorras. 18. sajandi lõpus oli hoone 2-korruseline ja kasutusel elumajana. 18. sajandi lõpust asus seal nn "Grigorjevi pärijate trükikoda", kus trükiti eesti-, saksa- ja venekeelseid raamatuid, sealhulgas ka ajalehti Wirulane ja Kiir. Trükikoda asus hoones ka 20. sajandi esimesel poolel ning pärast teist maailmasõdagi.

Hoone aadressil Koidula 8, kus tegutses Loodearmee juures ilmunud ajaleht Prinevski Krai ("Приневскiй край"), lehetoimetus ja vene kirjanik Aleksandr Kuprin.

Koidula tänaval ehitati Narvas, teise maailmasõja järel (1955), esimesed neli tüüpprojekti järgi ehitatud kortermaja.


Elamu Narvas Koidula 3a 14000-1.jpg|Vana elumaja aadressil Koidula 3a
Elamu Narvas Koidula 6 14001.jpg|Vana elumaja aadressil Koidula 6
Koidula street 8, Narva2.jpg|Hoone Koidula 8


## Viited

## Välislingid
Peeter I ausammas

Venemaa keisrile **[[Peeter I]]**-le püstitatud ausambaid:

* **[[Peeter I ausammas Riias]]**, püstitati Riiga 1910. aastal
* **[[Peeter I ausammas Tallinnas]]**, asus Tallinnas Peetri platsil  1910–1922
* **[[Vaskratsanik]]**, 1782. aastal avatud ratsamonument Peterburis
Aktanõši rajoon

**Aktanõši rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Aktanõš.

Rajoonis on 26 külaasundust, kus on kokku 86 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 30 831. 2010. aasta seisuga olid elanikest  96,9% tatarlased, 1,6% marid ja 0,6% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Aktanõši rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Baltassi rajoon

**Baltassi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Baltass.

Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 77 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 33 741. 2010. aasta seisuga olid elanikest  85% tatarlased, 11,9% udmurdid ja 1,7% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Baltassi rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Unukse vald

**Unukse vald** (saksa keeles *Unnuks*) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti see 1891 Kalvi vallaga.

Valla alal asus Unukse mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Lembit Tähepõld

**Lembit Tähepõld** (kuni 10. märtsini 1937 **Lembit Sternfeld**; 27. märts 1929 Vana-Kuuste vald, Tartumaa – 30. aprill 1995 Tartu) oli eesti meditsiiniteadlane, biokeemik.

1953. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ja asus tööle TRÜ biokeemia kateedri õppejõuna. 1957. aastal sai ta TRÜ-s meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Процессы образования и связывания аммиака в печени и мозгу в зависимости от возбуждения и торможения центральной нервной системы при длительном действии снотворных". 1975. aastal kaitses ta TRÜ-s meditsiiniteaduste doktori kraadi väitekirjaga "Участие обратимого амидирования белков мозга в метаболизме аммиака и его токсичности".

1963. aastast oli ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogilise keemia kateedri juhataja. Aastatel 1965–1969 oli ta arstiteaduskonna teadusprodekaan. 

1978. aastast oli ta biokeemia kateedri professor, 1993. aastast Tartu Ülikooli biokeemiainstituudi juhataja, 1995. aastast emeriitprofessor.

Tema uurimisteemade hulka kuulusid uinutite toime aju ainevahetusse, ajukoe ja seedenäärmete lämmastikuainevahetus, ensüümisüsteemid ja adenosiintrifosfataas.

Aastatel 1979–1989 oli ta Eesti Biokeemia Seltsi president. Ta oli ka NSV Liidu Üleliidulise Biokeemia Seltsi Kesknõukogu liige.

Ta on maetud Tartus Raadi kalmistule.

## Tunnustus
*1977 Eesti NSV teeneline teadlane

## Viited
Tatjana Kazankina

**Tatjana Kazankina** (sündinud 17. detsembril 1951 Petrovskis Saratovi oblastis) on Nõukogude Liidu endine kergejõustiklane (jooksja) ja Venemaa sporditegelane.
Szigeti festival

**Szigeti festival** on iga-aastane muusikafestival, mis toimub Ungaris Budapesti kesklinna lähistel Óbudai saarel.

Festivali korraldatakse 1993. aastast. 

Esialgu kandis see üritus nime **Diáksziget**, aastail 1996–2002 oli festivali peasponsor Pepsi ja üritus kandis nime Pepsi Sziget, aastast 2002 on festivali ametlik nimetus Szigeti festival (Sziget Fesztivál; tõlkes 'saare festival'). 

See on üks suuremaid muusikafestivale Euroopas. Aastatel 2014 ja 2015 külastas festivali üle 400 000 inimese. Aastail 2000–2013 oli külastajaid üle 300 000.

Aastal 2012 ja 2015 sai Sziget parima Euroopa festivali tiitli (Best European Major Festival Award). 

Szigeti festivalil on esinenud teiste seas Iron Maiden, Muse, Faithless, Manic Street Preachers, Nine Inch Nails, Robbie Williams jpt.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Elita Veidemane

**Elita Veidemane** (sündinud 9. detsembril 1955 Riias) on läti ajakirjanik, ajakirjanik ja endine ühiskonnategelane.

Elita Veidemane õppis Jūrmala Majori Põhikoolis ja Jūrmala 4. Keskkoolis. 1980. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Ülikooli läti keele ja kirjanduse erialal. 

1980–1981 töötas ta Jūrmalas läti keele ja kirjanduse õpetajana. 1981–1988 töötas ta ajakirjanikuna ajalehe Padomju Jaunatne toimetuses. 1988–1992 oli ta Läti Rahvarinde ajalehe Atmoda peatoimetaja. 1991–1996 oli ta ajalehe Atmoda Atpūtai toimetaja. Seejärel töötas ta kirjastuses Artava, ajakirjas Melnā Pantera, ajalehes Vakara Ziņas, portaalis Apollo, ajakirjas Septiņi. 2007–2009 oli Elita Veidemane ajalehe Vakara Ziņas peatoimetaja. Alates 2009. aastast on ta ajalehe Neatkarīgā Rīta Avīze peatoimetaja asetäitja.

1995. aastal saavutas ta skandaalse kuulsuse artiklitesarjaga "Vīrieši manā mūžā" ("Mehed minu elus"), mis ilmus raamatuna 2001. aastal.

## Viited
Aksubajevo rajoon

**Aksubajevo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Aksubajevo alev.

Rajoonis on 1 alev ja 20 külaasundust, kus on kokku 79 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 29 782. 2010. aasta seisuga olid elanikest 44% tšuvašid, 38,5% tatarlased ja 16,8% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Aksubajevo rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Ekaterina Dafovska

**Ekaterina Dafovska** (bulgaaria keeles Екатерина Дафовска; sündinud 28. novembril 1975 Chepelares) on endine Bulgaaria laskesuusataja.

Ekaterina Dafovska on Bulgaariale võitnud kõigi aegade esimese ja seni (seisuga 25. märts 2016) ainsa kuldmedali taliolümpiamängudel. 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos võitis ta kuldmedali 15 km distantsil ja sprindidistantsil sai ta 29. koha.

2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys sai ta 15 km distantsil 5. koha ja 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos 12,5 km ühisstardiga sõidus 8. koha.

Aastal 1998 valiti ta Bulgaaria aasta sportlaseks.

Ekaterina Dafovska on abielus ja tal on kaks last.

Maailma karikasarja üldkohad:
* 1997/98 – 15. koht (129 punkti)
* 1998/99 – 11. koht (232 punkti)
* 2000/01 – 19. koht (323 punkti)
* 2001/02 – 11. koht (416 punkti)
* 2002/03 – 4. koht (644 punkti)
* 2003/04 – 14. koht (437 punkti)
* 2004/05 – 21. koht (330 punkti)
* 2005/06 – 27. koht (217 punkti)

## Välislingid
Anna vald

**Anna vald** (enne 1916. aastat **Purdi vald** (saksa keeles *Noistfer*)) oli vald Järvamaal Anna kihelkonnas ja Järva maakonnas. Vallamaja asus Purdi külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Anna, Mäo, Esna, Väätsa, Kirna ja Kuksema vallast, Paide vald.
## Viited

## Välislingid
*
*
Timok

**Timok** (ladina keeles *Timacus*) on jõgi Serbia idaosas ning Bulgaarias, Doonau parempoolne lisajõgi. Timok kannab eri piirkondades eri nimesid (Beli Timok, Crni Timok, Svrljiški Timok, Trgoviški Timok), alamjooksul **Veliki Timok**). Jõe pikkus alates Svrljiški Timoki lähtest kuni suubumiseni Doonausse on 203 km (sellest viimased 15 kilomeetrit Serbia ja Bulgaaria piiril). Jõe suue asub merepinnast 28 meetri kõrgusel, ühtlasi on see ka Serbia kõige madalam punkt. Timok kuulub Musta mere valglasse, selle vooluhulk suudmes on 24 m³/s, aga mõningatel aastatel võib keskmine vooluhulk olla ka 40 m³/s. Jõgi on Serbias viimane ja Bulgaarias esimene Doonau lisajõgi.

Timoki laius on 35 ja sügavus 0,5–1,5 meetrit. Pärast seda, kui sellesse suubub suurim vasakpoolne lisajõgi Vražogrnačka jõgi (45 km), läbib jõgi Vražogrnačka kuru, mille sügavus on 150–240 meetrit, pikkus aga 4,5 kilomeetrit. Seejärel on jõel erosiooni teel tekkinud laiem koht Trnaveci küla lähistel, siis läbib aga jõgi Sokolovica mäestikus Suure kuru, kus jõel on arvukalt meandreid. langus on 39,7 m ja lang on 0,22 m/km. Neist tuntuim on Straževica (endine meander, mis asub Timoki paremal kaldal). Seejärel voolab jõgi mööda 300 kuni 100 meetrit laia lammiorgu, kuni jõuab Veljkovo küla all Doonau alluviaaltasandikule, mida mööda Timok voolab viimased 18 kilomeetrit.

Timok voolab Doonausse 10 kilomeetrit Negotinist ida pool Serbia kõige madalamas maanurgas ja on viimased 15,5 kilomeetrit Serbia ning Bulgaaria piirijõeks. 

Veliki Timoki pikkus on 88 kilomeetrit ja valgla 1222 km². Koos Beli ja Trgoviški Timokiga on selle pikkus 201,7 kilomeetrit ja valgla 4630 km². Selle maksimaalne vooluhulk suudmes on 300 m³/s, aga kuivemal ajal vaid 3 m³/s, mis näitab jõe suurt sõltuvust sademetest. Koos Beli ja Trgoviški Timokiga on selle pikkus 201,7 kilomeetrit ja valgla 4630 km². Beli Timoki pikkus on 51 kilomeetrit, Trgoviški Timoki pikkus 45 kilomeetrit ja Svrljiški Timoki pikkus 64 kilomeetrit.

Timok on andnud nime piirkonnale, kust see läbi voolab (Timočka Krajina), aastal 1883 toimunud ülestõusule Milan Obrenovići vastu (Timoki mäss), sellesse piirkonda VII sajandil elama asunud slaavlaste hõimule (timotšaanid), aga ka ühele antiikaja traaklaste suguharule (timahhid).

## Majanduslik tähtsus ja reostatus

Čokonjari küla lähistel asub jõel väike hüdroelektrijaam, mille ehitus kestis aastast 1947 kuni aastani 1951. Selle hüdroenergeetilist potentsiaali kasutatakse ära vaid osaliselt. Selle paisjärv on ammu setetega täitunud ja elektrijaam toodab energiat vaid vastavalt jões olevale veehulgale.

Viimastel aastakümnetel on jõkke sattunud Borski basseinist reostust, mis omakorda põhjustab seda, et Timoki suudmest allavoolu on Doonau vesi saastatud vase, plii ja kaadmiumiga. 

Jõe orgu läbib suur maantee ja Niši–Prahovo raudtee. 

Tähtsamad asulad Timoki ääres on Serbias Svrljig, Knjaževac ja Zaječar, Bulgaarias jääb Timoki kaldale aga Bregovo linn.
Antašava

**Antašava** (poola keeles *Antoszew*) on alev Leedus Kupiškise rajoonis Kupiškise vallas. Alev asub Pyvesa jõe kaldal.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1862 valminud katoliku kirik, Antašava mõisa hoonetekompleks ja park, pastoraadihoone, surnuaia väravad ja seal asuv kabel.

## Ajalugu

Aastal 1595 mainiti esimest korda Papyvesyse mõisa. Mõisa juures asus ka küla, mis kandis nime **Papyvesys**. XVIII sajandil hakkas porutšik Hiacintas Antoševskis (Antašauskis) sealse piirkonna aadlikelt maid kokku ostma. Aastail 1782 ja 1784 ostis ta ka osa Pavyvesise mõisa maadest ja rajas sealse karjamõisa asemele Antašava mõisa. Nii sai ka asula omale uue nime. Antoševskis soovis, et asulast saaks alev ja nii lasi ta sillutada Kupiškisesse viiva tee ja ehitada kõrtsi, aastal 1793 aga ehitas kalmistule kabeli. 1812. aasta sõja ajal ta haigestus ja suri, mõisa päris aga tema vennapoeg.

Aastal 1850 suri ka vennapoeg Kazimierz, jättes nüüd juba alevi staatusega asula oma perele (kokku oli pärijaid 12). Alevis oli toona ligi 200 elanikku. Aastal 1863 osalesid alevi elanikud ülestõusus Vene võimude vastu, paljud neist langesid alevi lähistel toimunud lahingus, paljud neist aga küüditati, nende seas ka mõisa omanikud Jonas ja Aleksandras. Ülejäänud omanikelt konfiskeeriti mõis aastal 1865, nende pärijad said asula oma valdusse aga alles aastal 1873. XIX sajandi teisel poolel oli Antašavasse jäänud alla 100 elaniku.

XX sajandi alguses oli asula omaniks Stanislovas Šimonis, kelle surma järel mõis tükeldati. Pärast teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Aastal 1949 sai Antašavast kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte

Antašava,_kapinių_vartai.JPG|Kalmistu väravad
Antašava,_bažnyčia.JPG|Antašava kirik
Antašavos mokykla.JPG|Koolimaja
Antašava.JPG| Mälestuskivi Papyvesyse mõisa asukohas
Antašava,_gatvė.JPG|Antašava


## Viited

## Välislingid

* Alev portaalis vietoves.Lt
Ondrej Nepela

**Ondrej Nepela** (22. jaanuar 1951 Bratislava – 2. veebruar 1989 Mannheim) oli slovaki päritolu Tšehhoslovakkia koondises võistlev iluuisutaja.

Ondrej Nepela esines oma esimestel olümpiamängudel 1964. aastal Innsbruckis, kui ta oli vaid 13-aastane, ja sai seal 22. koha.   

Ta tuli olümpiavõitjaks meeste üksiksõidus 1972. aasta Sapporo olümpiamängudel. Iluuisutamise maailmameistrivõistlustel võitis ta kolm kulda (1971, 1972 ja 1973) ja kaks hõbemedalit (1969 ja 1970). Viiel korral tuli Euroopa meistriks.

Tšehhoslovakkia meister iluuisutamises aastatel 1965–1969 ja 1971–1973.

Aastal 1973 lõpetas oma sportlaskarjääri, aastail 1973–1986 osales jäälavastustes "Holiday on Ice" ja hiljem juhendas treenerina mitmeid iluuisutajaid. Tema kuulsaim kasvandik on 1989. aasta Euroopa meister Claudia Leistner.

Ondrej Nepela suri 2. veebruaril 1989 38-aastaselt lümfivähki. 

Tema nime kannab Ondrej Nepela Arena jäähall. Aastast 1993 korraldatakse Bratislavas Ondrej Nepela mälestusvõistlust iluuisutamises (Memoriál Ondreja Nepelu).

## Viited
Bugulma rajoon

**Bugulma rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Bugulma linn.

Rajoonis on 1 linn ja 17 külaasundust, kus on kokku 65 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 107 829. 2010. aasta seisuga olid elanikest  56,6% tatarlased, 35,5% venelased, 2,5% tšuvašid ja 2,3% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Bugulma rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Pest

**Pest** on Ungari pealinna Budapesti idapoolne peamiselt lausik osa, mis moodustab linna pindalast ligikaudu kaks kolmandikku. Doonau jõgi eraldab Pesti pealinna teisest osast Budast.

Linnaosa kõige märkimisväärsemate osade hulka kuulub Kesklinn koos seal asuva Rahvuskogu, Kangelaste väljaku (*Hősök tere*) ja Andrássy avenüüga. Ungari kõnekeeles kasutatakse nime Pest sageli kogu pealinna kohta.

## Nimi
Nimi *Pest* tuleb slaavikeelsest sõnast, mis tähendab "tulekolle", "ahi" (bulgaaria keeles *пещ* (['peʃt]), serbia keeles *пећ*, horvaadi keeles *peć*), mis omakorda on seotud sõnaga *пещера* ehk "koobas", viidates ilmselt piirkonnas asunud koopale, kus põletati tuld.

## Ajalugu

Pest oli algselt eraldiseisev sõltumatu linn, millele viidatakse kirjalikes allikates juba aastal 1148. Sellele eelnenud sajanditel olid seal piirkonnas muistsed keltide ja roomlaste asulad. Vahemikus 11. kuni 13. sajandini sai Pestist oluline majanduslik keskus. Linn hävitati aastal 1241, mil mongolid olid Euroopasse tunginud.

Aastal 1838 ujutas Doonau linna üle: osa linnast oli kuni 2,5-meetrise veekihi all ja üleujutus hävitas või kahjustas tugevalt kolmveerandit linna hoonetest. Aastal 1849 rajati linna esimene rippsild: üle Doonau jõe Budat ja Pesti ühendav Széchenyi kettsild. Aastal 1873 ühendati kaks linna Óbuda linnaga, nii et moodustus ühine suurlinn Budapest.

## Kliima
Aasta kõige külmem kuu on jaanuar, mil keskmine temperatuur on vahemikus -7 kraadist -1 kraadini. Aasta kõige soojemal kuul juulis jäävad temperatuurid aga vahemikku 18 kuni 26 plusskraadini. Kõige sademetevaesem kuu on aprill (keskmiselt 26 mm) ja kõige sademeterohkem kuu on august (keskmiselt 89 mm).

## Kuulsaid inimesi

Pestist on teiste seas pärit kirjanik ja riigimees László Teleki, ajakirjanik ja sionismi rajaja Theodor Herzl ning mustkunstnik Harry Houdini.

## Vaata ka
* Budapest
* Pesti komitaat
* Újpest (Uus-Pest)
* Kispest (Väike-Pest)
* Óbuda (Vana-Buda)
* Buda

## Viited

## Täiendav kirjandus
* Beksics, Gusztáv. "Magyarosodás és magyarositás. Különös tekintettel városainkra". Budapest, 1883.
Marija Šestić

**Marija Šestić** (sündinud 5. mail 1987 Banja Lukas) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.

Tema isa Dušan Šestić on Bosnia ja Hertsegoviina hümni "Intermeco" viisi autor.

Marija Šestić esindas lauluga "Rijeka bez imena" Bosniat ja Hertsegoviinat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis. Laul pääses finaalvõistlusele ja sai seal 24 osaleja seas 11. koha.
Jelabuga rajoon

**Jelabuga rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Jelabuga linn.

Rajoonis on 1 linn ja 15 külaasundust, kus on kokku 50 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 85 162. 2010. aasta seisuga olid elanikest  51,7% venelased, 42,6% tatarlased 1,2% marid ja 1% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Jelabuga rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Stellarium

**Stellarium** on vabavaraline planetaariumitarkvara. Tarkvara on saadaval operatsioonisüsteemidele BSD, Linux, Windows ja Mac OS X ning on GNU Üldise Avaliku Litsentsi all. Stellarium kasutab OpenGL-i, et kuvada reaalajas realistlikku taeva kujutist.

Stellariumi lõi prantsuse programmeerija Fabien Chéreau. Ta lansseeris projekti 2001. aasta suvel. Teiste projektis osalenud tarkvaraarendajate hulgas on Robert Spearman, Johannes Gajdosik, Matthew Gates, Nigel Kerr ja John Meuris.

Stellarium oli 2006. aasta mais veebisaidi SourceForge kuu projekt.

## Ajalugu

2006. aastal võitis Stellariumi versioon 0.7.1 kuldmedali Les Trophées du Libre vabavaralise tarkvara võistlusel hariduse kategoorias. Modifitseeritud Stellariumi versiooni kasutatakse MeerKATi projektis.

2011. aasta detsembris lisati Stellarium Ubuntu Software Centeris kategooriasse *featured application*.

## Viited

## Välislingid
*Stellariumi koduleht
Jaak Seeru

**Jaak Seeru** (6. märts 1902 Vana-Suislepa vald, Viljandimaa – 19. juuli 1972) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

1924. aastal lõpetas ta Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1935 õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat ja 1936–1942 õigusteaduskonnas. Ta kuulus Üliõpilaste Seltsi Raimla.

1938. aastal töötas ta Tartu 8. Algkooli õpetajana ja oli Tartu Õpetajate Seltsi asjaajaja. Aastatel 1935–1939 tegutses ta ka laste suvelaagri juhatajana Kukulinnas.

Aastatel 1940–1941 oli ta Tartu Veeriku Kooli direktor. 

Saksa okupatsiooni ajal oli vangis.

Pärast sõda oli ta Tartumaa Täitevkomitee Kaadriteosakonna juhataja, aastatel 1945–1946 Tartu Linna haridusosakonna juhataja. Aastatel 1944–1949 oli ta Tartu 6. Keskkooli (Tartu Tamme Gümnaasium) direktor. 

1949. aastal ta arreteeriti, teda süüdistati riigi vara riisumises ning karistati vabadusekaotusega koos vara konfiskeerimisega, aastatel 1950–1953 viibis vangistuses.

Hiljem oli ta kuni surmani Uderna Algkooli direktor.

## Viited

## Kirjandus
*Kalev Jago. "Meenutame Jaak Seerut". Elva Postipoiss nr 41, 10. november 2012. Lk 5

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
Salamiestis

**Salamiestis** (poola keeles *Sołomieść*, vene keeles Соломесць on alev Leedus Kupiškise rajoonis Alizava vallas. Alev asub Pyvesa jõe lähistel.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsused on 1826. aastal valminud katoliku kirik, 1830. aastal valminud kalvinistide kirik ja XIX sajandil rajatud Salamiestise mõisa hoonetekompleks.

## Ajalugu

Salamiestise kalvinistide kihelkonda oni esimest korda mainitud 1583. aastal, mil piirkond koos ülejäänud Biržai ümbruskonnaga oli kalvinistlik. Praegune kirik valmis 1832. aastal, kuid 1830. aastal ehitati see tundmatuseni ümber. Praeguseks on sealne kalvinistlik kihelkond üks väiksemaid Leedus. 

Esimene katoliku kirik ehitati Salamiestisesse aastal 1690. Selle lasi rajada Moriconide suguvõsa, kelle valdusse asula toona kuulus. Algselt kuulus sealne kirik Vabalninkase kihelkonda, aga pärast praeguse kihelkonna valmimist sai Salamiestisest uue kihelkonna keskus.

XIX sajandil rajati Salamiestisesse ka mõis, mis kuulus Tyskiewiczitele.
## Pildid

Salamiestis, kapinių vartai.JPG|Kalmistu väravad
Salamiestis, bažnyčia.JPG|Salamiestise katoliku kirik
Salamiesčio evang. ref. bažnyčia.JPG|Salamiestise kalvinistide kirik
Salamiestis, mokykla (2).JPG|Koolimaja
Salamiestis, laisvalaikio centras, buv. dvaro rūmai.JPG|Mõisa peahoone


## Viited

## Välislingid

* Alev portaalis vietoves.Lt
Tetjuši rajoon

**Tetjuši rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Tetjuši linn.

Rajoonis on 1 linn ja 32 külaasundust.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 141. 2010. aasta seisuga olid elanikest  32,7% tatarlased, 35,7% venelased, 20,9% tšuvašid ja 9,6% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Tetjuši rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Magdolna Rúzsa

**Magdolna Rúzsa**; ka **Magdi Rúzsa** (sündinud 28. novembril 1985 Verbászis) on Ungari laulja.

Magdi Rúzsa esindas lauluga "Unsubstantial Blues" Ungarit 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis. Laul pääses finaalvõistlusele ja sai seal 24 osaleja seas 9. koha.

## Albumid
*"A döntőkben elhangzott dalok" (2006)
*"Ördögi angyal" (2006)
*"Kapcsolat koncert" (2007)
*"Iránytű" (2008)
*"Magdaléna Rúzsa" (2011)
*"Tizenegy" (2012)
*"Dalok húrokra és fúvósokra" (2014)

## Välislingid

*Koduleht
Nurlati rajoon

**Nurlati rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Nurlati linn.

Rajoonis on 1 linn ja 26 külaasundust, kus on kokku 83 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 58 290. 2010. aasta seisuga olid elanikest  52% tatarlased, 25% tšuvašid ja 21% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Nurlati rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Vidadi Mamedov

**Vidadi Veysalli Mamedov** (sündinud 3. septembril 1959) on Eesti aserbaidžaanlasest keelemees ja kultuuritegelane. 

Mamedov oli 1989. aasta detsembris ilmuma hakanud ajalehe Odžag ("Kolle") peatoimetaja. Ta on koostanud „Aseri-eesti sõnaraamatu” (2000) ja „Eesti-aserbaidžaani sõnaraamatu” (2006). Koos Annely Pekkoneniga tõlkis ta eesti keelde aserbaidžaani rahvuseepose "Dädä Gorgudi raamat".

## Raamatud

### Autor

* "Aseri-eesti sõnaraamat" - Eesti keele sihtasutus, Tallinn 2000
* "Eesti-aserbaidžaani sõnaraamat" - Eesti keele sihtasutus, Tallinn 2006
* "Qızıl Qaya" - Romaan käsitleb esimese Karabahhi sõja sündmusi. Aserbaidžaani keeles. Kirjastus Alatoran, Bakuu 2021
* "İynə doktor" - Värssmuinasjutt lastele. K.Tšukovski Doktor Aiboliti ainetel. Aserbaidžaani keeles. Kirjastus Mücrü, Bakuu 2021

### Tõlkija

* "Dädä Gorgudi raamat" - Oguusi kangelaseepos, Kiil, Tallinn 2008, Tõlkinud Annely Pekkonen ja Vidadi Mamedov

### Kirjastaja ja kujundaja

* "Peaaegu uskumatu mõrv" - Tšingiz Abdullajev, Kiil, Tallinn 2010, Tõlkija: Maie Taal
* "Pimesikumäng" - Tšingiz Abdullajev, Kiil, Tallinn 2010, Tõlkija: Annely Pekkonen
* Vaimude tunnel  - Tšingiz Abdullajev, Kiil, Tallinn 2008, Tõlkija: Annely Pekkonen
* Minu võrratu alibi  - Tšingiz Abdullajev, Kiil, Tallinn 2008, Tõlkija: Annely Pekkonen
* "Moskva 2042" Vladimir Voinovitš, Kiil, Tallinn 2011 Tõlkija: Annely Pekkonen

## Viited

## Välislingid

*"MA ELAN SIIN. Aserbaidžaanlane Vidadi Mamedov." Vikerraadio 2014
Palėvenė

**Palėvenė** (poola keeles *Poławeń*) on alev Leedus Kupiškise rajoonis Noriūnai vallas. Alev asub Lėvuo jõe kaldal ja on üks väiksemaid Leedus. 

Vaatamisväärsusteks on 1676. aastal valminud katoliku kirik ja 1779. aastal ehitatud endise dominiiklaste kloostri hooned. Alevis asub ka Palėvenė linnamägi.

Kloostri juures õppis arhitekt Laurynas Gucevičius. Sealsele kalmistule on maetud leedu näitleja Unė Babickaitė.

Palėvenė mõis asub alevi lähedal Stirniškiai (Paulianka) külas.

## Ajalugu

Asulat on kirjalikult esmamainitud 1586. aastal. Mykolas Laurynas Odlianskis-Počobutas rajas 1676. aastal alevisse dominiiklaste kloostri. XIX sajandil sai sealt alguse Leedu karskusliikumine, samas aga lasi klooster sel ajal sinna rajada suure kõrtsi ja veidi väiksema viinalao. Kooli seal ei olnud. Alles pärast seda, kui Motiejus Valančius sellest Utena dekaanile kirjutas, likvideeriti kõrts ja rajati selle asemele kihelkonnakool. 

## Pilte

Church of Saint Dominic in Palevene View.jpg|Palėvenė
Church of Saint Dominic in Palevene.jpg|Palėvenė kirik
Monastery of Dominicans in Palevene.jpg|Palėvenė klooster


## Viited

## Välislingid

* Alev portaalis vietoves.Lt
Slobodan Živojinović

**Slobodan Živojinović** (sündinud 23. juulil 1963 Belgradis) on endine serbia tennisist. Esindas Jugoslaavia SFV-d.

Tema parim koht ATP edetabelis oli 19. (26. oktoobril 1987) ja paarismängus 1. (8. septembril 1986).

Aastal 1986 võitis ta paarismängus Ecuadori tennisisti Andrés Gómezega USA lahtised meistrivõistlused. Nende finaalivastasteks olid rootslased Mats Wilander ja Joakim Nyström, kes tasavägises mängus alistati tulemusega 4:6, 6:3, 6:3, 4:6, 6:3. 

## Välislingid
*Statistika ATP lehel
Gubanitsõ

**Gubanitsõ** (vene Губаницы, soome Kupanitsa; eesti keeles ka *Kubanitsa*, *Gubanitsa*) on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis.

Külas elab 239 elanikku (2010).

Külas asub Gubanitsõ kirik.
Kuvatõmmis

**Kuvatõmmis** ehk **ekraanitõmmis** (ka **ekraanipilt**, **ekraanikuva**, **hetktõmmis**, **kuvanope**; inglise keeles *screenshot*) on digitaalne pilt (pildifail), mis on tehtud mõne andmetöötlusseadme, näiteks arvuti või mobiiltelefoni ekraanil kuvatavast mingil konkreetsel ajahetkel.

Tavaliselt tehakse ekraanitõmmiseid kuvava seadme endaga, kasutades vastavat tarkvara. Tänapäevaste operatsioonisüsteemide kasutajaliidestesse on kuvatõmmise tegemine tavaliselt sisse ehitatud ning selleks tuleb vajutada klaviatuuril *Print Screen* (*PrtSc*). Tõmmiseid võib teha ka muu seadmega, näiteks fotoaparaadiga.

## Viited
Kuusiku mõis (Maarja-Magdaleena)

**Kuusiku mõis** (saksa keeles *Kunsika*) oli Vara mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Valga kirikumõis

**Valga kirikumõis** (saksa keeles *Walk Pastorat*) oli kirikumõis Valga kreisis Valga kihelkonnas. Aastal 1823 oli selle suurus 1/2 adramaad.

## Viited
Laatsi mõis

**Laatsi mõis** (saksa keeles *Wichmannshof*) oli poolmõis Valga kihelkonnas Valgamaal.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7/8 adramaad, sellele allus 24 meeshinge. Aastal 1823 oli selle suurus 4/5 adramaad.

## Viited

## Välislingid
*
Oosoli mõis

**Oosoli mõis** (saksa keeles *Ohselhof*, *Alexandershof*) oli linnamõis Valga kihelkonnas Valgamaal. Mõisa omanik oli Valga linn

Bienenstammi andmetel allus 1816. aastal mõisale 7 majapidamist ja sellele kuulus 55 meeshinge. Aastal 1823 oli selle suurus 1 ja 1/2 adramaad.

## Viited

## Välislingid
*
Lehetu mõis

**Lehetu mõis** (saksa keeles *Lehhet*) oli eramõis Nissi kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lehetu küla lähedal Saue vallas Harju maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandi algul Kelba mõisast eraldatud alast. Põles maha 1980. aastate lõpus.

## Viited

## Välislingid
*
*Lehetu mõis (Nissi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Pajaka mõis

**Pajaka mõis** (saksa keeles *Pajak*) oli eramõis Nissi kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Pajaka  küla lähedal Märjamaa vallas Rapla maakonnas.

Mõisast on teateid alates 1452., mil omanikeks olid Tödwenid.

## Viited

## Välislingid
*
*Pajaka mõis (Nissi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Põlli mõis

**Põlli mõis** (ka *Pölli mõis*; saksa keeles *Poll*) oli eramõis Nissi kihelkonnas Harjumaal.

Mõis rajati 17. sajandi lõpul Ohukotsu mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Russalu mõis

**Russalu mõis** (saksa keeles *Russal*) oli eramõis Nissi kihelkonnas Harjumaal.

Mõisast on teateid alates 1586. Mõisa peahoone hävinud, säilinud on 19. sajandi keskelt pärit ehitismälestis, Russalu mõisa paesild.

Russalu mõis kuulus von Uexküllidele, 1666. aastast von Baranoffidele ning 1754. aastal omandas mõisa Eberhard Gustav von Manteuffel. Seejärel olid omanikeks, von Fersenid, von Meyendorffid, von Rosenid, von Schillingid, von Maydellid.

## Viited

## Välislingid
*
*Russalu mõis (Nissi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Saida mõis

**Saida mõis** (saksa keeles *Saida*) oli poolmõis Nissi kihelkonnas Harjumaal.

Mõis rajati 1884 Nurme mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Pärnamaa mõis

**Pärnamaa mõis** (saksa keeles *Pernama*) oli poolmõis Harjumaal Nissi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Harju maakonnas Saue vallas Mustu küla lähedal.

Mõis rajati 1865. aastal Nurme mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Jaanika mõis

**Jaanika mõis** (saksa keeles *Janik, Jounick, Jaunack*) oli eramõis Nissi kihelkonnas Harjumaal., tänapäeva Jaanika  küla lähedal Saue vallas Harju maakonnas.

Mõisast on teateid alates 17. sajandist (*Jonick*), Laitse, hiljem Munalaskme kõrvalmõis. Mõis kuulus Ulrichi, Mohrenschildti perekonnale. 

Ajavahemikus 1928–1930 ostis talu jurist ja riigitegelane Otto Tief, kes alustas soiste mõisamaade kuivendamist. Tänu Tiefi sidemetele ja mõisa vajadusele tekkis Tallinna–Haapsalu raudteele ka üks lisapeatus – Jaanika teivasjaam, kust mõisa piimatoodang Tallinna turule saadeti. 1944.a. septembris Otto Tief vangistati ning edasi sai mõisast kohaliku sovhoosi osakond.

Mõisahoone hävis tulekahjus ajavahemikus 1976–1986.

## Viited

## Välislingid
*
Otepää kirikumõis

**Otepää kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Odenpäh*) oli kirikumõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.

Otepää kiriklas õnnistati ja pühitseti 4. juunil 1884 sisse sinimustvalge Eesti lipp (Eesti Üliõpilaste Seltsi lipp). Otepää koguduse toonane õpetaja oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane Burchard Sperrlingk. Iga aasta 4. juunil tähistatakse Otepääl Eesti lipu päeva rongkäigu ja jumalateenistusega.

23. detsembril 1996 avati Otepää kirikumõisa hoones Eesti lipu muuseum. Idee autor oli koguduse toonane õpetaja Jüri Stepanov, keda toetasid Otepää Linnavalitsus ja ekspositsiooni koostamisega Eesti Rahva Muuseum. Muuseumis on võimalik näha pühitsetud lipu täpset koopiat. 1884. aastal pühitsetud originaali on võimalik näha Eesti Rahva Muuseumis.

25. novembril 1989 püstitati kirikumõisa hoone esisele haljasalale Jakob Hurda graniitbüst, mille autor on Villu Jaanisoo. Hurt oli Otepääl kirikuõpetaja aastatel 1872–1880.

Vana kirikumõisa abihoone on ümber ehitatud Otepää talvekirikuks. Kogudus kasutab seda peamiselt talvel.

## Viited
Nõo kirikumõis

**Nõo kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Nüggen*) oli kirikumõis Nõo kihelkonnas Tartumaal.

## Viited
Sangaste kirikumõis

**Sangaste kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Theal*) oli kirikumõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal.

## Viited
Tartu-Maarja kirikumõis

**Tartu-Maarja kirikumõis** () oli kirikumõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise pastoraadi asukoht Tartusse Maarja kiriku lääneküljele Kuperjanovi ja Tiigi tänava vahelisele alale.

## Viited
Hargla kirikumõis

**Hargla kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Harjel*) oli kirikumõis Hargla kihelkonnas Võrumaal.

## Viited
Põlva kirikumõis

**Põlva kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Pölwe*) oli kirikumõis Põlva kihelkonnas Võrumaal.

## Viited
Harju-Jaani kirikumõis

**Harju-Jaani kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat St. Johannis*) oli kirikumõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal.

## Viited
Järva-Madise kirikumõis

**Järva-Madise kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat St. Matthäi*) oli kirikumõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*Pärandkultuuri objekt: Järva-Madise kirikumõis (129:MOA:001)
Jõhvi kirikumõis

**Jõhvi kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Jewe*) oli kirikumõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

## Viited
Väike-Maarja kirikumõis

**Väike-Maarja kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Klein-St. Marien*) oli kirikumõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.

## Viited
Karja kirikumõis

**Karja kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Karris*) oli kirikumõis Karja kihelkonnas Saaremaal.

## Viited
Janus Pannonius

**Janus Pannonius** (ladina keeles ka **Ioannes Pannonius**, horvaadi keeles **Ivan Česmički**, ungari keeles **Csezmiczei János** või **Cesinge János**; 29. august 1434 Čazma – 27. märts 1472 Medvedgradi loss Zagrebi lähedal) oli horvaadi-ungari päritolu ladinakeelne luuletaja, diplomaat ja Pécsi piiskop.

## Elukäik
Janus Pannoniust peavad oma rahvusluuletajaks nii horvaadid kui ungarlased ning see on põhjustanud sekundaarkirjanduses palju segadust. Lisanime Pannonius sai ta ladinakeelse kohanime Pannonia järgi, mis tähistas piirkonda Doonaust lõuna ja lääne pool. 

Januse lapsepõlve kohta on vähe teada, ta põlvnes suhteliselt vaesunud aadlisoost, teda kasvatas lesestunud ema. Alates 1447. aastast osales ta Váradi piiskopi János Vitézi toel Ferrara, Padova ja Veneetsia humanistlike kõrgkoolide õppetöös, Ferraras oli tema õpetajaks Guarino da Verona. Itaalias veetis ta vaheaegadega 14 aastat, seal hakkas ta tegelema ka luuletamisega, kirjutades peamiselt panegüürikat. Ta lõpetas Padova ülikooli (arvatavasti doktorikraadiga) kanoonilise õiguse alal, reisis seejärel Itaalias, kuni naasis 1458 Ungarisse, kus sai tööd Buda kuningakojas. 1459. aastal sai temast Pécsi piiskop. Diplomaadina juhtis ta 1465. aastal delegatsiooni Rooma, kus otsiti paavst Paulus II käest abi türklaste vastu.

Ta saatis 1468. aastal kuningas Mátyásit sõjakäigul Tšehhimaale ning võttis seejärel enda peale Lõuna-Ungari kaitsmise organiseerimise. 1470. aasta paiku sai temast Slavoonia asekuningas. Janus osales vandenõus kuningas Mátyás I vastu, pidi põgenema Horvaatia aladele ja suri peatselt 38. eluaastal.

## Looming
Ungarlased peavad Janus Pannoniust oma esimeseks oluliseks lüüriliseks luuletajaks. Ta kirjutas nii eleegilist luulet kui epigramme (viimaste osas oli tema suur eeskuju Martialis). Ta tõlkis ka Homerose, Plutarchose ja Demosthenese teoseid ladina keelde.

## Viited

## Välislingid

* Info Janus Pannoniuse kohta (saksa keeles)
Kihelkonna kirikumõis

**Kihelkonna kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Kielkond*) oli kirikumõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

## Viited
Valjala kirikumõis

**Valjala kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Wolde*) oli kirikumõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.

## Viited
Tori kirikumõis

**Tori kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Torgel*) oli kirikumõis Tori kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited
Tõstamaa kirikumõis

**Tõstamaa kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Testama*) oli kirikumõis Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited
Pärnu-Jaagupi kirikumõis

**Pärnu-Jaagupi kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat St. Jakobi*) oli kirikumõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited
Sven Karja

**Sven Karja** (sündinud 18. märtsil 1968 Tartus) on eesti teatrikriitik ja dramaturg.

Sven Karja on lõpetanud 2000. aastal Tartu Ülikooli teatriteaduse erialal bakalaureusekraadiga, 2005. aastal kaitses samas magistritöö ja 2020. aastal doktoriväitekirja.

Ta on õpetanud Tartu Ülikooli teatriteaduse õppetoolis.

Aastatel 1995–2007 töötas Vanemuises kirjandustoimetajana ja ühtlasi oli 2006–2007 draamajuhi kohusetäitja. Aastatel 2007–2011 oli ta Vanemuise draamajuht. 2011. aastast töötab Vanemuises dramaturgi-toimetajana.

1991. aastast on temalt ilmunud teatrikriitikat ja hooajaülevaateid; ta on tõlkinud näidendeid ("Vladimiri väljak", "Tähed hommikutaevas", "Jooksvad kulud"). 

Ta on olnud üks Teatrielu kogumiku koostajaid 

## Tunnustus
* 2003 – Sirbi laureaat
* 2002 – ajakirja Teater. Muusika. Kino aastapreemia
* 2004 – Reet Neimari nimeline kriitikaauhind

## Viited

## Välislingid
*Biograafia Vanemuise teatri kodulehel
Järvoja

**Järvoja** (ka *Järveoja*) on oja Lääne-Virumaal Haljala vallas. Oja on 1,4 km pikkune. Selle lähe on Võle–Vainupea–Kunda teest 1 km lõunas ning oja suubub Eisma külas Soome lahte. Kogu pikkuses looduslikus looklevas sängis voolava oja väiksusele vaatamata on see siiski hinnatud jõgede ja ojade elupaigatüübi väärtuslikuks esindajaks, mille kaitseks on moodustatud Järveoja hoiuala.

## Sängi kirjeldus

Lähte pool vanas metsas on oja kaldad kohati järsud. Esineb kruusaseid ja kivised ojalõike. Mitmes kohas esineb vettelangenud puid. Suudme pool metsas voolates on põhi liivane. Järveoja voolab vahetult enne suuet taimedeta rannaliiva uhutud ja madalamate kallastega sängis.

## Viited

## Välislingid
*
Garry Shandling

**Garry Emmanuel Shandling** (29. november 1949 Chicago – 24. märts 2016 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

## Välislingid
*
Svajūnas Rauckis

**Svajūnas Rauckis** (sündinud 5.10.1979) on Leedu jalgpallur.

## Klubikarjäär
1990. ja 2000. aastatel mängis ta mitmes Eesti klubis, näiteks JK Viljandi Tulevik, FC Lelle ja FC Kuressaare.

1999. aasta Esiliiga hooajal oli ta suurim väravakütt (27 väravat, esindas FC Kuressaaret).

## Viited
Veronica Guerin

**Veronica Guerin** (5. juuli 1958 Dublin – 26. juuni 1996 Dublin) oli Iirimaa ajakirjanik. 

Juba kooli ajal tegeles ta spordiga, hiljem kuulus Iirimaa koondisse nii jalgpallis kui ka korvpallis. Ta õppis raamatupidamist ning juhtis suhtekorraldusettevõtet. 1990. aastast töötas ajakirjanikuna ning alates 1994. aastast kajastas organiseeritud kuritegevust.

Ta mõrvati narkokaubitsejate poolt.
Banja Luka Ülikool

**Banja Luka Ülikool** (serbia keeles Универзитет у Бањој Луци) on avalik-õiguslik ülikool Bosnias ja Hertsegoviinas Banja Lukas.

Ülikool asutati 7. novembril 1975. Algul oli ülikoolil viis teaduskonda, praegu on 16 teaduskonda. Banja Luka ülikool on Serblaste Vabariigi vanim ja kõige suurem ülikool, seal õpib umbes 18 000 üliõpilast.

Alates 11. aprillist 2011 on Banja Luka Ülikool Euroopa Ülikoolide Assotsiatsiooni (EUA) liige. 

## Välislingid

*Koduleht
Nymphalis

***Nymphalis*** on perekond liblikalisi, mida on mõnede süstemaatikute poolt kasutatud. 

See perekond liidab tavaliselt eraldi käsitletavaid perekondi *[[Aglais]]*, *[[Inachis]]*, *[[Polygonia]]* ja *[[Kaniska]]*.

Nii on sel puhul koerliblika ladinakeelseks nimeks mitte *Aglais urticae*, vaid *Nymphalis urticae*.
Kose-Risti

**Kose-Risti** on paikkond Harju maakonnas Kose vallas Kose aleviku kagunurgas.

Kose-Risti juures oli varem postijaam ja kaks kõrtsi ning sinna tekkis Risti alevik. Hiljem liideti see Kose alevikuga.

Kose-Risti juures ristub Tallinna-Tartu maantee Kose–Purila maanteega. Kose-Ristil asub Kose-Risti Hundikuristik.
Järeldus (täpsustus)

"**Järeldus**" võib tähendada mitut asja:
*Järeldus, arutluse komponendiks olev propositsioon, mida suhestatakse eeldustega
*Järeldus (traditsiooniline loogika), otsustuste komplekt, kus ühte otsustust järeldatakse teistest
Mäemõisa

**Mäemõisa** on/oli mitme Eesti geograafilise objekti nimi:
*Mäemõisa paikkond, Saaremaal Saaremaa vallas, varem küla Saaremaal Kogula vallas
*Mäemõisa paikkond, Läänemaa Haapsalu linnas
*Mäemõisa, endine küla Tartumaal Elistvere vallas
*Mäemõisa oli Kaagjärve-Mäemõisa mõisa lühem nimi 

## Vaata ka
*Mäemõisa järv
*Mäemõisa mõis
*Mäemõisa vald
*Mäemõisa õigeusu kirik
*Mäe mõis
Erwin Geschonneck

**Erwin Geschonneck** (27. detsember 1906 Bartenstein, Ida-Preisimaa (tänapäeval Bartoszyce, Poola – 12. märts 2008 Berliin) oli saksa näitleja.

Erwin Geschonneck oli pärit vaese kingsepa perekonnast. Varsti pärast Erwini sündi suri ta ema tuberkuloosi. 1909. aastal kolis Geschonnecki isa koos lastega Berliini, kus ta sai öövahi töökoha. Alates 1920. aastast töötas Erwin Geschonneck käskjalana pangas ja alates 1923. aastast abitöölise ja majateenrina. Ta osales ka töölisspordiliikumises ja tegeles enesetäiendamisega. 1929. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. Näitlemise juurde jõudis ta tööliskooris laulmise ja agaitatsioonigruppides ja tööliskabarees esinemise kaudu. Tema esimene filmiroll oli 1932. aastal filmis "Kuhle Wampe". Natsionaalsotsialistide võmuletuleku järel sõitis ta 1933. aasta lõpus Poolasse, kust ta 1934. aastal arreteeriti ja Tšehhoslovakkiasse välja saadeti. 1934. aastal asus Geschonneck elama Nõukogude Liitu, kus lavastaja Gustav von Wangenheim püüdis saksa poliitemigrantidega organiseerida Moskvas Saksa Teatrit. Kui Nõukogude ametivõimud selle teatri sulgesid, tegutses Geschonneck Odessas Saksa Kollektivistideteatris. 1938. aastal saatis NKVD ta Nõukogude Liidust välja Tšehhoslovakkiasse. Pärast Tšehhoslovakkia okupeerimist Saksamaa poolt arreteeriti ta 1939. aasta  märtsis Prahas ja saadeti koonduslaagrisse (viibis mitmes, sh  Sachsenhauseni koonduslaagris). 3. mail 1945 oli ta vange vedanud laeva "Cap Arcona" pardal, mille Briti lennuväe rünnak uputas. Geschonneck kuulus 350 laevahukus ellujäänud vangi hulka. 4000 vangi hukkus.

Teise maailmasõja järel oli Erwin Geschonneck alates 1946. aastast Hamburgi teatri Kammerspielen näitleja. 1949. aastal kutsus Bertolt Brecht ta tööle teatrisse Berliner Ensemble. Lisaks teatritööle mängis Geschonneck ka paljudes Saksa DV filmides. Erwin Geschonneck oli üks populaarsemaid Saksa DV näitlejaid, 1992. aastal valiti ta ajakirja Film und Fernsehen kriitikute küsitluses parimaks Saksa DV näitlejaks.

### Filmograafia

## Viited

## Välislingid
*

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Erwin Geschonneck]] seisuga 09.10.2017.*
Danis Tanović

**Danis Tanović** (sündinud 20. veebruaril 1969 Zenicas) on Bosnia ja Hertsegoviina filmilavastaja, -stsenarist ja -helilooja. Tal on ka Belgia kodakondsus.

Ta on võitnud mitu rahvusvahelist filmiauhinda. 2002. aasta Oscarite jagamisel tunnistati film "Eikellegimaa" aasta parimaks võõrkeelseks filmiks. Samuti võitis film parima võõrkeelse filmi Kuldgloobuse. Cannes'i filmifestivalil ja Euroopa filmiauhindade jagamisel võitis Tanović parima stsenaristi auhinna.

## Filme

## Välislingid

*
*Aare Ermel. "Danis Tanović Bosnia ja Hertsegoviinast". Sirp, 29. oktoober 2011
Daniel Plau

**Daniel Plau** (4. juuni/17. juuni 1896 Martsa, Virumaa – 20. mai 1938 NSV Liit) oli eesti rahvusest NSV Liidu sõjaväelane.

Ta sündis Martsa külas Liivamäe talus, õppis Toila külakoolis, Jõhvi ministeeriumikoolis ja Tartu Ülikoolis.

Ta võttis osa Oktoobrirevolutsiooni ettevalmistamisest. 1917. aastal valiti  Tartu ülikooli Arstiteaduskonna III kursuse üliõpilane 21-aastane Daniel Plau Tartu Tööliste, Soldatite ja Maatameeste Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimeheks 1918. aastal valiti ta Petrogradis moodustatud VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee liikmeks ja töötas Põhja Kommuuni Rahvusasjade Rahvakomissariaadi Eesti osakonna juhatajana.

Ta osales Punaarmee diviisikomissarina Vene kodusõjas. Aastatel 1918–1938 oli ta Punaarmees juhtivatel kohtadel poliitilisel alal, auastmelt diviisikomissar. 1930. aastatel oli ta Kaasanis 13. Laskurkorpuse komissar.

1938. aastal ta hukati, 1956. aastal rehabiliteeriti.

1970–1980. aastatel korraldati Kohtla-Järve rajoonis Pühajõel tema mälestusvõistlusi motokrossis.

## Viited

## Kirjandus
*Ülo Taigro (koostaja). Nad kaitsesid nõukogude võimu. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Daniel Plau lapsepõlves koos perekonnaliikmetega
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Daniel Plau. Volgograd, 1927
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Daniel Plau, 1930
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Daniel Plau. Kaasan, 1930
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Vaade revolutsionääri ja kodusõja kangelase, kindralmajor Daniel Plau sünnimajale Toilas
*Kultuurimälestiste riiklik register. Fotokogu. Daniel Plau mälestustahvel
Hermann Emil Fischer

**Hermann Emil Fischer** (9. oktoober 1852 – 15. juuli 1919) oli saksa keemik, Nobeli auhinna laureaat.

Ta oli üks esimesi teadlasi, kes uuris adeniini. Ta sai 1902. aastal Nobeli keemiaauhinna.

## Tunnustus
*1899 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1902 – Nobeli keemiaauhind
Maa vari

**Maa vari** on optiline atmosfäärinähtus. Nagu nimigi ütleb, on tegu varjuga, mille Maa ise heidab atmosfääri. Maa pinnal olevale vaatlejale paistab nähtus tumesinise või hallikas-sinise ribana horisondi kohal, päikese tõusmise või loojumise vastasküljes. Maa varju võib näha, kui taevas on piisavalt selge.

Kui Maa vari langeb Kuule, siis on tegemist kuuvarjutusega.
Sepa tänav (Narva)

**Sepa tänav** on tänav Narva Vanalinna linnaosas. Algab Kraavi tänavast, ristub Hariduse, Pimeaia, Vestervalli tänava, Sadama tee, Sepa põiguga ja Tolli tänavaga ning lõpeb Rakvere tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 660 m.

1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi *Кузнечная улица*. 1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel **Sepa tänav**.

Aastatel 1976–1994 kandis tänav nime **[[Vladimir Dejevi tänav]]** (*улица им. В.Деева*) Nõukogude Liidu kangelase Vladimir Dejevi järgi.

## Viited
Katja Kipping

**Katja Kipping** (sündinud 18. jaanuaril 1978 Dresdenis) on Saksamaa poliitik.

1996. aastal lõpetas ta Dresdenis gümnaasiumi. Aastatel 1996–1997 oli ta vabatahtliku sotsiaaltöötajana Venemaal Gattšinas. 1997–2003 õppis ta Dresdeni Tehnikaülikoolis slavistikat ning kõrvalainetena amerikanistikat ja avalikku õigust. Magistritöö kaitses ta 2003. aastal.

1998. aasta aprillis astus Kipping Demokraatliku Sotsialismi Parteisse. Aastatel 1999–2003 oli ta Dresdeni Linnavolikogu liige ja 1999–2005 Saksimaa parlamendi liige. Alates 2005. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige.

2007. aasta juunis sai Katja Kipping Vasakpartei (Die Linke) aseesimeheks. Alates 2. juunist 2012 kuni 27. veebruarini 2021 oli ta Vasakpartei kaasesimees (teine kaasesimees on Bernd Riexinger).

## Viited
Göttingeni Teaduste Akadeemia

**Göttingeni Teaduste Akadeemia** (saksa keeles **Akademie der Wissenschaften zu Göttingen**; kuni 1942 **Gesellschaft der Wissenschaften zu Göttingen**) on Saksamaa teadusorganisatsioon, vanim katkestusteta tegutsenud kaheksast Saksamaa teaduste akadeemiast, mis kuuluvad Saksamaa Teaduste Akadeemiate Liitu. Göttingeni Teaduste Akadeemia asutas 1751. aastal Suurbritannia ja Iirimaa kuningas ning Hannoveri kuurvürst George II.

Akadeemia liikmeteks valitakse humanitaar- ja loodusteaduste professoreid, kes on oma valdkonnas eriliselt silma paistnud.

Akadeemia esimene president oli universaalõpetlane  Albrecht von Haller. 

Akadeemia moto on "Fecundat et ornat" (ladina keeles "viljastab ja kaunistab").

Akadeemia liikmete hulka on kuulunud 14 Nobeli auhinna laureaati.

Eestist kuulub Göttingeni Teaduste Akadeemiasse korrespondentliikmena Aleksandr Dulitšenko.

## Välislingid

* Göttingeni Teaduste Akadeemia koduleht
Senasis Subačius

**Senasis Subačius** ('vana Subačius',poola keeles *Subocz*) on alev Leedus Kupiškise rajoonis Subačiuse vallas. Alev asub Viešinta jõe kaldal. Vaatamisväärsuseks on aastal 1884 valminud katoliku kirik.

Aastal 1582 mainiti asulat esimest korda kirjalikult, toona kandis see nime Subačius. Aastal 1590 ehitati sinna esimene kirik. XIX sajandil  kerkis raudteejaama juurde uus samanimeline asula, mis muutus vanast olulisemaks pärast seda, kui alev aastal 1885 peaaegu täielikult maha põles.

Alevis on sündinud Leedu näitleja Povylas Gaidys.

## Pilte

Subacius trinity church.jpg|Katoliku kirik
Subacius main street.jpg|Senasis Subačius


## Viited

## Välislingid

* Alev portaalis vietoves.Lt
* Subačius poola geograafilises sõnastikus (esimene Subocz, esimene sissekanne)
Mary Gregor

**Mary Jeanne Gregor** (1. jaanuar 1928 Portland, Oregon – 31. oktoober 1994 San Diego) oli USA filosoof, Immanuel Kanti õigus- ja moraalifilosoofia uurija ning Kanti teoste inglise keelde tõlkija.

Ta sai doktorikraadi Toronto Ülikoolist tööga Immanuel Kanti rakenduseetikast. Tema juhendaja oli Herbert James Paton. Aastal 1963 ilmus selle töö põhjal raamat "Laws of Freedom: A Study of Kant's Method of Applying the Categorical Imperative in the Metaphysik der Sitten" (Blackwell). Ta oli üks esimesi, kes tähtsustas Kanti teost "Kommete metafüüsika". 

Tema viimane töökoht oli San Diego Osariigi Ülikool (1982–1992), kus ta oli filosoofiaprofessor. 

## Välislingid
*Allen W. Woodi nekroloog