open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pindalakaart

**Pindalakaart** on kaart, millel kaardi objekti iseloomustav arvväärtus on avaldatud selle objekti pindala kujul.
 
Rangelt võttes ei ole tegu kaardiga, kuna pindalakaart ei esita geograafilist ruumi, vaid hoopis muudab reaalsete objektide suurusi üksteise suhtes. 

Levinud on kaks põhilist pindala kaardi tüüpi: pidev ja katkestatud pindalakaart. Katkestatud pindalakaardi puhul on rikutud kaardi topoloogiat: objektid, mis muidu piirnevad üksteisega, ei pruugi enam üksteisega piirduda. Katkestatud pindalakaardi eelis on aga see, et objektide kuju ei pea moonutama. 

Esineb kahte tüüpi katkestatud pindalakaarte, kattuvaid ja mittekattuvaid. Esimese korral ei ole objektide tsentroide nihutatud see aga tingib selle, et osa kaardist jääb teise kaardikihi alla, mis teeb selle meetodi ebapopulaarseks. Teisel juhul on objektid oma õigelt kohalt nihutatud, kuid kuna objektidevahelist katvust ei esine on kogu kaardipind nähtav. 

Pidevad kaardid on arvuti poolt genereeritud kasutades üsna keerukaid algoritme. Nende eelis on see, et kaardil ei ole nn valgeid laike ega häirivat fragmenteeritust, puuduseks on aga tugevad kujumoonutused.

Mõningail juhtudel on üldse loobutud objekti kuju edasiandmisest ja kasutatud nende asemel sama pindalaga ruute, ringe vms. Allpoololev kaart on katkestatud mittekattuv pindalakaart, mida võib nim. ka kartogrammiks, kuna pindalakaart on kartogrammi üks alaliike.
Vampiir (loom)

**Vampiir** ehk **suur-vampiir** (*Vampyrum spectrum*) on **vampiiri** perekonna ainus liik. Ta kuulub imetajate klassi käsitiivaliste seltsi lehtninalaste sugukonda.

Vampiir on Ameerika suurim käsitiivaline. Tema tiibade siruulatus on umbes 80 cm, kehapikkus 125–135 mm ja kaal 145–190 grammi. On teada ka suuremaid isendeid, kelle tiibade siruulatus ületab 100 cm.
Vereimejalased

**Vereimejalased** ehk **vampiirid** (*Desmodontinae*) on käsitiivaliste seltsi lehtninalaste sugukonda kuuluv imetajate alamsugukond. Vanemas kirjanduses räägiti eraldi vereimejalaste (*Desmodontidae*) sugukonnast. 

Sellesse kuuluvad verest toituvad nahkhiired. Neid on kolm liiki: suur-vereimeja (*Desmodus rotundus)*, *[[Diphylla ecaudata]]* ja *[[Diaemus youngi]]*. Kõik nad elavad Ameerikas, Mehhikost Brasiilia, Tšiili ja Argentinani.    

Need liigid on üksteisest nii erinevad, et nad arvatakse eri perekondadesse, millest igaühte kuulub üks liik. Eraldi sugukonda neid enam ei arvata, sest see varjutaks nende sarnasuse teiste lehtninalastega. 

Vampiirnahkhiired toituvad üldiselt kari- ja metsloomade verest, kuid ei ütle ära ka inimverest. Võrreldes inimesega pole vampiirnahkhiired eriti suured loomad, mistõttu inimest n-ö verest tühjaks imeda ei suuda ning suuremat ohtu endast ei kujuta, kuid Brasiiliast ja Peruust on teada mitmeid surmaga lõppenud juhtumeid, kui vampiirnahkhiired on nakatanud inimesi marutaudi.

Vampiirnahkhiirte sülg sisaldab erilist glükoproteiini drakuliin, mis ei lase hammustuskohas verel hüübida ning võimaldab loomal pikema aja vältel haavast immitsevat verd lakkuda. 

## Viited
Lied der Deutschen

**"Das Lied der Deutschen"** ('Sakslaste laul') on Saksamaa riigihümn. Riigihümnina lauldakse tänapäeval ainult viimast, kolmandat salmi.

Viis: Franz Joseph Haydn (1732–1809)
Sõnad: August Heinrich Hoffmann von Fallersleben

## Tekst

Deutschland, Deutschland über alles,
Über alles in der Welt,
Wenn es stets zu Schutz und Trutze
Brüderlich zuzammenhält.
Von der Maas bis an die Memel,
Von der Etsch bis an den Belt:
:,: Deutschland, Deutschland über alles,
Über alles in der Welt! :,:

Deutsche Frauen, deutsche Treue,
Deutscher Wein und deutscher Sang
Sollen in der Welt behalten
Ihren alten schönen Klang,
Uns zu edler Tat begeistern
Unser ganzes Leben lang.
:,: Deutsche Frauen, deutsche Treue,
Deutscher Wein und deutscher Sang. :,:

**Einigkeit und Recht und Freiheit**
**Für das deutsche Vaterland!**
**Danach lasst uns alle streben**
**Brüderlich mit Herz und Hand!**
**Einigkeit und Recht und Freiheit**
**Sind des Glückes Unterpfand.**
**:,: Blüh im Glanze dieses Glückes,**
**Blühe, deutsches Vaterland! :,:**

## Välislingid
*Muusikavideo YouTube'is (kolm salmi)
Du gamla, Du fria

**Du gamla, Du fria** on Rootsi Kuningriigi hümn. Sõnad on kirjutanud Richard Dybeck 1844. aastal. Hümnina on kasutusel vaid kaks esimest salmi.

## Sõnad
Du gamla, Du fria, Du fjällhöga nord

Du tysta, Du glädjerika sköna!

Jag hälsar Dig, vänaste land uppå jord,

/: Din sol, Din himmel, Dina ängder gröna.:/

Du tronar på minnen från fornstora dar,

då ärat Ditt namn flög över jorden.

Jag vet att Du är och Du blir vad du var.

/: Ja, jag vill leva jag vill dö i Norden.:/

Jag städs vill dig tjäna mitt älskade land,

din trohet till döden vill jag svära.

Din rätt, skall jag värna, med håg och med hand,

/:din fana, högt den bragderika bära.:/

Med Gud skall jag kämpa, för hem och för härd,

för Sverige, den kära fosterjorden.

Jag byter Dig ej, mot allt i en värld

/: Nej, jag vill leva jag vill dö i Norden.:/

## Vaba tõlge eesti keelde (kaks esimest salmi)
Sa vana, vaba ja mõõtmatu Põhjamaa

oma sõnatus ja karges ilus!

Ma tervitan Sind, kauneim paik maa peal,

tervitan Sinu päikest, taevast, aasu haljaid!

Tervitan Sinu päikest, taevast, aasu haljaid!

 

Sind mäletatakse juba muistsetest aegadest,

kui Sinu auline nimi sai teatavaks üle kogu maailma.

Ma tean, et Sa oled ja jääd selleks, kes olid.

Jah, ma tahan elada ja surra Põhjamaal!

Jah, ma tahan elada ja surra Põhjamaal! 

(A. Mutso tõlge; redigeeritud)

## Viited
Hypnos

**Hypnos** (kreeka keeles 'uni') on vanakreeka mütoloogias unejumal, Nyxi (Öö) ja Erebose poeg, Thanatose (Surma) kaksikvend.

Hypnos elas koos oma vennaga allmaailmas. Hypnose poeg on Morpheus.

Ta andis Endymionile võime magada avatud silmadega, et see saaks näha oma armastatut kuujumalanna Selenet.

Hypnost kujutatakse tavaliselt alasti noore mehena, kellel on tiivad meelekohtadel, või siis vanema habemega mehena, kellel kasvavad tiivad välja õlgadest.
Marianne

**Marianne** [mar'jann] on Prantsusmaa rahvuslik sümbol.

Esimest korda hakati naist, kes kannab Früügia mütsi, kujutama Vabariigi ja Vabaduse sümbolina Prantsuse revolutsiooni ajal. Früügia mütsi, vabaduse sümbolit, kandsid Vana-Kreekas ja Vana-Roomas vabaks lastud orjad.

Prantsuse Kolmanda Vabariigi ajal hakkas Marianne'i kujude ja eriti büstide valmistamine eriliselt vohama. Hilisemal ajal on Marianne'ile antud kuulsate näitlejannade näojooni.

Tänapäeval kasutatakse tema nägu näiteks postmarkidel ja euromüntidel (0,1 €; 0,2 €, 0,5 €). 1990. aastatel võttis valitsus kasutusele uue logo:

## Välislingid
* Marianne - Laetitia Casta
Uus-Meremaa riigipeade loend

**Uus-Meremaa riigipeade loend** loetleb Uus-Meremaa riigipead alates Westminsteri statuudi kehtima hakkamisest. Statuut andis Suurbritannia kolooniatele laialdase autonoomia.
God Save the King

**"God Save the King"** ('Jumal, hoia kuningat'; naissoost monarhi valitsemise ajal lauldav variant on **"God Save the Queen"** 'Jumal, hoia kuningannat') on patriootiline laul, mis on traditsiooniline, kuid ametlikult kinnitamata Suurbritannia riigihümn. Samuti on see üks kahest Uus-Meremaa riigihümnist, Kanada ja teiste Rahvaste Ühenduse maade kuninglik hümn ning Briti kuningliku perekonna kuninglik hümn.

Laulu esmaettekanne oli pärimuse järgi Londonis 1745. aastal. 19. sajandi alguses sai sellest riigihümn. 

1745. aasta septembris kaotas prints Charles Edward Stuart Edinburghi lähedal Prestonpansis lahingu kuningas George II armeele. Kui uudised sellest Londonisse jõudsid, korraldas Drury Lane Theatre Royali orkestri juht pärast etendust "God Save The Kingi" esitamise. 

Hümni sõnades varieeruvad vastavalt valitseva monarhi soole sõnad "Queen" 'kuninganna' ja "King" 'kuningas', "she" ja "he" ning "her" ja "his". 

Ametlikel puhkudel lauldakse ainult esimene salm, mõningatel juhtudel ka teine ja väga harva kolmas.

Sõnade autor on Henry Carey (1687?–1743).

## Tekst
Laulu tekstist on mitmeid varieeruvaid versioone, millest mõned sisaldavad täiendavaid salme.
### Standardvariant Ühendkuningriigis
**God Save the King**
: God save our gracious King (Queen),
: Long live our noble King (Queen),
: God save our King (Queen).
: Send him (her) victorious,
: Happy and glorious,
: Long to reign over us,
: God save the King (Queen). 

: O lord God arise,
: Scatter our enemies,
: And make them fall:
: Confuse their politics,
: Confound their knavish tricks,
: On you our hopes we fix,
: God save the King (Queen)!

: Thy choicest gifts in store,
: On him (her) be pleased to pour,
: Long may he (she) reign!
: May he (she) defend our laws,
: And ever give us cause,
: To sing with heart and voice,
: God save the King (Queen)!

Alates 19. sajandi lõpust on keskmine salm valdavalt laulmata jäetud.

## Välislingid
* Muusikavideo YouTube'is
Helmandi provints

**Helmandi provints** on 1. järgu haldusüksus Afganistanis,  34 provintsist suurim. Helmandi provints asub edelas ning selle provintsi pealinn on Lashkargāh. Piirkonnas voolab Helmandi jõgi, mis soodustab põllumajandust.

75% maailma oopiumist toodetakse Helmandi provintsis. Seal toodetakse oopiumit rohkem kui Birmas, mis on maailmas oopiumi tootmises teisel kohal. Üleüldse on 90% maailma oopiumist pärit Afganistanist.

Piirkonnas toimuvad pidevalt kokkupõrked NATO ja Ţālebāni jõudude vahel. Helmandi provintsis on rahuvalvemissioonil olnud ka eestlased.

## Vaata ka
* Operatsioon Moshtarak
* Camp Bastion

## Viited
Sviri jõgi

**Svir** sviir ehk Süvari jõgi ehk Süväri jõgi (vene *Свирь*, vepsa *Süvär’*, soome *Syväri*) on jõgi Euroopas Venemaa Leningradi oblasti kirdeosas.

Lähtub Äänisjärvest ja suubub Laadoga järve. Sviri jõgi on osa Volga-Läänemere (Volga-Läänemere kanal) ja Valge mere-Läänemere (Valge mere – Läänemere kanal) veeteest. Pikkus 224 km.

Suuremad lisajõed on Važinka, Ojat ja Paša.

Sviri ääres asuvad Podporožje, Lodeinoje Pole ja Svirstroi.

## Vaata ka
*Laadoga kanal
Fāryābi provints

**Fāryāb** on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis. 

Provintsi elanikest enamik on usbekid. Loodesse, Türkmenistani piiri lähedale jäävad türkmeenide asualad.

## Haldusjaotus
Kandahāri provints

**Kandahāri provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.

Provints piirneb läänes Helmandi provintsiga ning põhjas Uruzgāni ja Zābuli provintsiga. Ida ja lõuna poole jääb Pakistan. 

Halduskeskus on Kandahār.

Elanike arv oli 2002. aasta ametlikul hinnangul 816 000. 2004. aasta elanike arvuks hinnati 1,5 miljonit. Provintsi elanike arv võib eri allikate andmetel erineda; seda mõjutab põgenike liikumine. 1979. andmetel oli elanike arv 567 000. 

Kandahāri provintsis sündis Mogulite riigi valitsejanna Nūr Jehān, kes abiellus Jahāngīriga. 

Provints jaguneb halduslikult 17 ringkonnaks:

## Välislingid
Khōsti provints

**Khōsti provints** (ka *Khowsti provints*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.

## Välislingid
Nīmrōzi provints

**Nīmrōzi provints** (ka *Nīmrūzi provints*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.

Provintsi keskus ja ühtlasi ka suurim linn on Zaranj.

Provintsi koosseisu kuuluvad viis ringkonda: Chahār Burjaki, Chakhānsūri, Kangi, Khāsh Rōdi ja Zaranj ringkond.

## Välislingid
Takhāri provints

**Takhāri provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.

Takhāri provints asub riigi kirdeosas Tadžikistani piiri ääres (piiriks on Pandži jõgi) Hindukuši põhjanõlval. Ida poole jääb Badakhshāni provints ning läände Kondūzi ja Baghlāni provints. Lõunas piirneb ta Parvāni provintsiga. 

Provintsist voolab läbi Pandži lisajõgi Kowkcheh.  

Provints moodustati aastal 1964. Algul kandis ta Tāloqāni provintsi nime. Alates 30. aprillist 1964 on provintsi nimi Takhār.

Provintsi halduskeskus on Tāloqān. Tähtis keskus on ka Rostāq.

Provints jaguneb 17 ringkonnaks (*woluswali*):

Kuberner oli 10. märtsist 2004 Abdul Kabir Marzban. 2010. aastast on kuberner ‘Abdoljabbar Takwā.

Provintsi tähis ISO 3166-2 järgi on AF-TAK.

Kasvatatakse puuvilla ja suhkrupeeti. Tegeletakse poolrändkarjatusega.
Vabadus, võrdsus, vendlus

**"Vabadus, võrdsus, vendlus"** (prantsuse keeles *Liberté, Égalité, Fraternité*) on Prantsusmaa deviis.

Sõnakombinatsioon „*Liberté, Égalité, Fraternité*“ kinnitati Suure Prantsuse revolutsiooni ajal 1789. aastal markii de La Fayette’i (1757–1834) ettepanekul ja Generaalstaatide (Rahvakogu) otsusega Esimese Vabariigi ametlikuks deviisiks. Algses ettepanekus oli veel neljaski sõna („Vabadus, võrdsus, vendlus või surm“), kuid viimane sõna jäeti lõpuks siiski välja, kuna see tulenes revolutsioonilisest deviisist „Ela vabana või sure“. Kuna Maximilien de Robespierre’i (1758–1794) valitsus põhjendas oma terrorivalitsust mõttega „Vabaduse vaenlastel pole vabadust“ ja võttis selle poliitika elluviimiseks kasutusele giljotiini, siis suhtub tänapäeva Prantsuse ühiskond valuliselt igasugustesse isiksusliku arengu vabaduse piirangutesse.

Prantsuse 1789. aasta Inim- ja kodanikuõiguste deklaratsioonis selgitati vabaduse, võrdsuse ja vendluse sisu järgmiselt.

* Vabadus tähendas võimalust teha kõike, mis ei kahjusta teiste inimeste õigusi.
* Võrdsuse mõistega vastustati esmajoones valitseva eliidi eesõigusi, eriti aga õigust mitte maksta makse. Võrdsuse põhimõte sätestas, et seaduse ees on kõik inimesed võrdsed, s.t inimestel on sõltumata nende päritolust ühiskonna ees võrdsed kohustused!
* Vendluse mõiste sisu selgitati 1795. aasta III põhiseaduses kodanikuõiguste ja -kohustuste osas järgmiselt: „Ära tee teistele seda, mida sa ei taha ise kogeda, tee teistele jätkuvalt seda head, mida sa tahad sulle osaks saavat.“ 

Revolutsioonijärgsel impeeriumite ajal oli see deviis Prantsusmaal keelatud nagu teisedki revolutsiooni sümbolid, kuid uued revolutsioonid tõstsid selle deviisi uuesti ausse ja 1848. aasta põhiseaduses nimetati seda Vabariigi põhiideeks. Kui Saksamaa 1940. aastal Prantsusmaa okupeeris, lõi marssal Pétain uue loosungi "Töö, perekond, isamaa" (*Travail, Famille, Patrie*), mis oli Vichy Prantsusmaa deviisiks. 

Pärast II maailmasõda taastati vana deviis ning see säilis ka 1946. ja 1958. aasta konstitutsioonis. Tänapäeval kasutatakse seda deviisi laialdaselt prantsuse müntidel ja postmarkidel.

ÜRO 1948. aastal vastu võetud Inimõiguste ülddeklaratsiooni esimene artikkel ütleb:

„Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim.“

## Vaata ka

*Valgustusajastu
*Humaansus
*Demokraatia
*Vabadus
*Vendlus
*Võrdsus

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/3400539/pildid-ja-video-ilves-malestas-prantsuse-suursaatkonna-juures-terroriohvreid Vabariigi presidendi T. H. Ilvese kõnest 17. novembril 2015 ajalehes Postimees.
Uruzgāni provints

**Uruzgāni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.

28. märtsil 2004 moodustati ühest Uruzgāni provintsi põhjaosas asunud ringkonnast Dāykondī provints.

Provintsi pindala on 11 474 km².

## Viited
Wardaki provints

**Wardaki provints** (ka *Vardaki provints*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.

Provints jaguneb üheksaks ringkonnaks:

# Chak-e Wardaki ringkond
# Dāymīrdādi ringkond
# Ḩişah-ye Awal-e Bihsūdi ringkond
# Jaghatū ringkond
# Jalrayzi ringkond
# Maīdān Shahri ringkond
# Markaz-e Bihsūdi ringkond
# Nêrkhi ringkond
# Sayyidābādi ringkond

## Viited
Tirool

**Tirool** on Austria liidumaa. Selle pealinn on Innsbruck. Liidumaa piirneb Saksamaa, Šveitsi ja Itaaliaga. Tirool koosneb kahest geograafiliselt lahusolevast alast: Põhja-Tiroolist ja Ida-Tiroolist.

## Haldusjaotus
Liidumaa jaguneb kaheksaks ringkonnaks ja Innsbrucki iseseisvaks linnaks. Kõik nad asuvad Põhja-Tiroolis, välja arvatud Lienzi ringkond, mis asub Ida-Tiroolis.

## Vaata ka
* Lõuna-Tirool

## Viited
Suurima keskmise meetod

**Suurima keskmise meetod** on üks võimalus jaotada kohti võrdeliselt esindusorganis parteinimekirjade korral.

Suurima *keskmise meetod* vajab häälte arvu igal parteil, mille põhjal kohti jaotada iga partei häälte arv jagada jagajate jadast lähtuvalt ja niimoodi tekkinud koefitsientidest suuremate koefitsiendiga kandidaadid täidavad kõik esindusorgani kohad. Võrdlusarv = häälte arv parteil / jagajate jadast kohale vastav väärtus. Koefitsient arvutatakse jagades. Kõige rohkem kasutatakse jagajate väärtuste komplekti (1,2,3, jne) ehk nii-öelda d'Hondti meetodit.

Sainte-Laguë meetod jagab häälte arvu paaritu arvuga (1,3,5,7). Sainte-Laguë jagajate jada jagab häälte arvu paaritute numbritega. Sainte-Laguëd saab modifitseerida, tüüpiline modifikatsioon on esimene jagaja 1,4 peale määrata. Mis teeb keerukas väikeparteidele kohta saada väikestes ringkondades.

Täienduseks sellele protseduurile saab suurima keskmise meetodit arvutada ka teisiti. Näiteks leides jagaja millega läbi jagades ja üles ümardades nõnda, et tulemus on täismaja kohti; saame tulemuse mis on võrdne Sainte-Laguë protseduuriga. Ja leides sellise jagaja, mis alla ümardades annab täismaja, saame tulemuse. mis on võrdne D'Hondti protseduuriga.

Alternatiivmeetod on suurima ülejäägi meetod, mis kasutab kohtade leidmiseks kvoote ja ülejääke. Mida arvutatakse kvoodi valemi põhjal.

## Tavaline Sainte-Laguë näitab vahesid esimeste kohtade puhul

## Modifitseeringuga, meetodid on rohkem sarnased
Alsace

**Alsace** [alz'ass] (ka: Elsass) oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa kirdeosas.

Piirkond jagunes kaheks departemanguks: Bas-Rhin ja Haut-Rhin.

2016. aastal moodustati Alsace'i, Champagne-Ardenne'i ja Lorraine'i piirkonna alal Grand Esti piirkond.

## Viited
Titaanid

**Titaanid** on kreeka mütoloogias Gaia (Maa) ja Uranose (Taeva) liidust sündinud jumalasugu – 6 meest ja 6 naist:

* Hyperion
* Iapetos
* Koios
* Kreios
* Kronos
* Mnemosyne
* Okeanos
* Phoibe
* Rhea
* Tethys
* Theia
* Themis

## Kronos tõukab Uranose troonilt

Titaanid olid ülbed ja ohjeldamatud. Isa Uranos vihkas neid ja hoidis Tartaroses vangis. Seepärast tõukas Kronos (Aeg) ema Gaia palvel Uranose võimult. Kohe pärast ema plaani elluviimist päästis Kronos sügavalt maapõuest oma õed ja vennad, kes kohe tunnistasid teda uue valitsejana ja aitasid tal võimu kindlustada. Nende abiga vabanes Kronos hoolimata Gaia vastuseismisest ühesilmsetest kükloopidest ja sajakäelistest hekatonheiridest.

Kronos naitus oma õe Rheaga ning neist sai pärast Gaiat ja Uranost teine maailma valitsev jumalapaar. Kronos võttis Uranose trooni ja valitses taevaid tema asemel. Rhea aitas Kronost sellega, et kontrollis asjade kulgu maailmas, korraldas edasiminekut ja liikumist. Hiljem sai temast viljakus- ja maajumalanna ning ta sünnitas esimesed Olümpose jumalad.

Teised titaanid istusid troonidel valitsejapaari kõrval ning aitasid Kronosel valitseda. Nad olid pühendunud üksteise abistamisele ja kaitsmisele. Igaüks neist vastutas mingi kindla osa eest maal. Enamik titaanidest heitsid omavahel paari ja neist sündis palju väiksemaid jumalusi. 

Titaanid kehastasid loodusjõude ja -nähtusi. Need jõud valitsesid maailma tema loomisele järgnenud ajajärgul. Intellektuaalseid omadusi esindasid vaid Themis (Õiglus) ja Mnemosyne (Mälu).

## Titanomahhia

Hiljem puhkes titaanidel võitlus Olümpose jumalatega, keda juhtis Zeus ja kelle liitlased olid hekatonheirid. Titaanid kaotasid ja heideti Tartarosse (titanomahhia ehk sõda titaanide vastu).

## Titaanid kunstis

Titaanide allajäämist olümposlastele on kunstis kujutanud Peter Paul Rubens ja Anselm Feuerbach.

**Titaanlik** tähendab üleinimlikku, võimsat, hiiglaslikku.
Väin

**Väin** ehk **merekitsus** on maailmamere eri osi (ookeane, meresid, lahti) ühendav ja maismaad lahutav kitsas mereosa.

## Strateegilised väinad
Tihti on väinadel strateegiline tähtsus, sest nende kaudu liikudes on võimalik palju aega ja energiat kokku hoida. Mitmed väinad on väga kitsad ja seetõttu hõlpsalt kontrollitavad ning vajaduse korral liikluseks suletavad. Et vältida rahvusvahelisi skandaale ja võimaldada kõigile vaba liiklemine maailmamerel, on nende väinade läbimine reguleeritud rahvusvaheliste lepingutega. Nende kohaselt on väinad mere- ja õhuliikluseks vabalt kasutatavad kõigile riikidele.

Strateegilise tähtsusega väinad on järgmised:
*Gibraltari väin
*Magalhãesi väin
*Malaka väin
*Bosporus ja Dardanellid
*Hormuze väin
*Bab el Mandeb

## Vaata ka
*Maailma väinade loend
*Eesti väinade loend
Baghlān

**Baghlān** (varasemad eestikeelsed nimekujud *Baghlan* ja *Baglan*) on linn Afganistanis  Baghlāni provintsis.
Kabul

**Kabul** on Afganistani pealinn ja Kabuli provintsi keskus. Asub 1808&nbsp;m kõrgusel Kabuli jõe ääres Khyberi kuru lähedal.

Kabulis asub Afganistani valitsus. 2021. aasta 15. augusti hommikuks olid linna võtnud piiramisrõngasse Ţālebāni väed, kes kuulutasid õhtul presidendipaleest välja Afganistani Islamiemiraadi.

Kabul jaguneb halduslikult 18 sektoriks.

Linn on üle 3000 aasta vana.

Kabul asub Ida-Afganistanis. Kabul on Afganistani suurim linn. 2011. aasta ametlikel andmetel on Kabuli elanike arv 3,9 miljonit inimest. Linn on ühenduses Kandahāri, Herāti ja Mazār-e Sharīfiga ringtee kaudu, mis ulatub üle terve riigi. Kabulist algab ka peatee, mis viib Jalālābādi ja sealt edasi Peshāwari Pakistanis.

## Vaata ka
* Kabuli Ülikool

## Viited

## Välislingid

* Factbox: What to watch for as the Taliban encircle Kabul, Reuters, 15. august 2021.
* Taliban enter Afghanistan's capital Taliban leader says group's fighters were ordered to allow safe passage to anyone looking to leave Kabul, Al-Jazīrah, 15. august 2021.
Vorarlberg

**Vorarlberg** on Austria liidumaa. Selle pealinn on Bregenz. Liidumaa piirneb põhjas Saksamaaga (Baieriga), läänes Liechtensteini ning läänes ja lõunas Šveitsiga.

Liidumaa läänepiiril voolab Rein ja loodepiiril paikneb Bodeni järv. Kõrgeim tipp on 3312-meetrine Piz Buin.

Vorarlbergi valitseja oli kuni 1160. aastani Bregenzi hertsog ja seejärel Montforti krahv kuni 1525. aastani, kuni Habsburgid selle piirkonna üle võtsid. Pärast esimest maailmasõda soovisid paljud elanikud liituda Šveitsiga, 11. mail 1919 toimunud referendumil hääletas 80% selle poolt. Kuid Šveitsis ei saavutanud see toetust: Šveitsi prantsuse- ja itaaliakeelsed kantonid ei soovinud juurde saada veel ühte saksakeelset osa, ka protestandid ei tahtnud juurde tugevalt katoliiklikku ala. Ka näiteks Itaalia soovis, et Šveits loobuks Ticino kantonist, kui riigi idapiiril peaks toimuma muutusi. Ka Austria ja liitlasväed kartsid jõudude tasakaalu muutumist Kesk-Euroopast.

## Rahvastik

### Elanike arv
* 145 400 (1910)
* 193 700 (1951)
* 351 100 (2001)
* 364 000 (2006)
* 378 500 (2015)

2008. aastal moodustasid immigrandid 18% elanikest. Suurimad rahvusrühmad on austerlaste järel türklased ja endise Jugoslaavia rahvad.

Erinevalt teistes liidumaadest, kus domineerib austriabaieri murre, on Vorarlbergis domineeriv alemanni murre. Sellepärast on Voralberg kultuuriliselt lähedasem rohkem Šveitsile, Liechtensteinile ja Švaabimaale kui muule Austriale.

### Asustus
Vorarlberg on asustustihedusega 142 inimest km² kohta Viini järel teine liidumaa.

Vorarlbergis on viieks linna: Dornbirn, Feldkirch, Bregenz, Hohenems ja Bludenz.

## Haldusjaotus
Liidumaa jaguneb neljaks ringkonnaks

Liidumaal on 96 valda, neist 11 on *Marktgemeinde* õigustega.

## Viited

## Välislingid

* vorarlberg.at
Andaluusia

**Andaluusia** on Hispaania suurima rahvaarvuga ja pindalalt teine suurim autonoomne piirkond riigis.

Andaluusia pealinn on Sevilla (700 000 elanikku).

Andaluusias asub Hispaania mandriosa kõige kõrgem mäeahelik Sierra Nevada.

## Haldusjaotus
Piirkond jaguneb kaheksaks provintsiks: Almería provints, Cádizi provints,  Córdoba provints, Granada provints, Huelva provints, Jaéni provints, Málaga provints ja Sevilla provints.

## Vaata ka
* Al-Ándalus
* Córdoba
* Córdoba mošee

## Viited

## Välislingid
Aragón

**Aragón** [arag'oon] (hispaania ja aragoni keeles *Aragón* [aɾaˈɣon], katalaani keeles *Aragó* [əɾəˈɣo] või [aɾaˈɣo]) on 1. järgu haldusüksus Hispaania kirdeosas  keskaegse Aragóni kuningriigi alal.

Aragóni põhjapoolseim, Huesca provints piirneb Prantsusmaaga ja paikneb Püreneede keskosas. Hispaanias piirneb piirkond idas Katalooniaga, lõunas Valencia ja Castilla–La Manchaga ning läänes Castilla-Leóni, La Rioja ja Navarraga.

Aragóni pindala on 47 719 km², millega see on Hispaania autonoomsete piirkondade seas neljandal kohal.

Aastal 2021 oli piirkonna rahvaarv 1 326 261 ning veidi üle poole rahvastikust elas pealinnas Zaragozas.

## Loodus
Piirkonna maastik on mitmekülgne, ulatudes liustikest haljendavate orgudeni, rikkalike karjamaadeni ja viljapuuaedadeni ning kuiva stepini kesktasandikul.

Aragóni tähtsaim jõgi on Ebro, mis on Hispaania suurim jõgi veehulga poolest ning voolab piirkonnas läänest itta läbi Zaragoza provintsi.

Aragónis on ka Püreneede kõrgeim mägi Aneto.

## Haldus
Piirkond koosneb kolmest provintsist. Need on põhjast lõunasse: Huesca provints, Zaragoza provints ja Terueli provints.

Aragón on jagatud 33 maakonnaks (*comarca*).

Piirkonna pealinn on Zaragoza.

## Ajalugu
Piirkonna ajalugu ulatub Rooma-eelsesse aega. Pärast Rooma riiki kuuluti frankide Hispaania marki. Hiljem  moodustus Aragóni kuningriik.

## Viited

## Välislingid

* Gobierno de Aragón
* Conocer Aragón (hispaaniakeelne Aragóni tutvustus)
Castilla – La Mancha

**Castilla – La Mancha** (ka Kastiilia – La Mancha) on Hispaania autonoomne piirkond.

Piirkond on jagatud viieks provintsiks: Toledo provints, Ciudad Reali provints, Cuenca provints, Guadalajara provints ja Albacete provints.

## Viited
Castilla y León

**Castilla y León** (ka Kastiilia ja León) on Hispaania autonoomne piirkond.

Castilla y Leóni pindala on 94&nbsp;222 km², millega see on Hispaania autonoomsete piirkondade seas suurim. Asustustihedus on aga madal ja 2024. aasta seisuga elas seal 2,39 miljonit inimest.

Piirkond jaguneb üheksaks provintsiks: Ávila provints, Burgose provints, Leóni provints, Palencia provints, Salamanca provints, Segovia provints, Soria provints, Zamora provints ja Valladolidi provints.

Piirkonnas on tervelt 11 UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvat objekti.

## Vaata ka
* Ribera del Duero

## Viited
Extremadura

**Extremadura** on Hispaania autonoomne piirkond.

Jaguneb kaheks provintsiks: Cácerese provints põhjas ja Badajozi provints lõunas. Extremaduras on 383 valda.

Extremadura moodustab 8,3% Hispaania pindalast, kuid ainult 2,2% rahvastikust 2021. aasta seisuga.

## Vaata ka
* Estremadura

## Viited

## Välislingid

* http://www.juntaex.es/
Kantaabria

**Kantaabria** (hispaania keeles *Cantabria*) on provints ja autonoomne piirkond Hispaania põhjaosas Biskaia lahe lõunarannikul.

## Kliima
Kantaabria aasta keskmine temperatuur on +17,1 °C, jaanuaris +12,4 °C, augustis +22,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 1268 mm, sealhulgas jaanuaris 127 mm ja augustis 84 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1732 tundi, sealhulgas jaanuaris 91 ja augustis 196 tundi.
## Haldusjaotus

### Vallad

Kantaabria autonoomsesse piirkonda kuuluvad järgmised 102 valda:

*Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata.*

## Vaata ka
* Santanderi provints

## Viited
Feyẕābād

**Feyẕābād** (eesti keeles on kasutatud ka nimekuju *Faizabad*) on linn Afganistani kirdeosas Kowkcheh' jõe kaldal, Badakhshāni provintsi halduskeskus.

Elanike arv on 1992. aasta andmetel 9100. Elanikud on põhiliselt tadžikid. 

Linnas on riisitöötlemis- ja jahuvabrik. 

Talvel on linn mõnikord paksu lume tõttu muust maailmast ära lõigatud.  

1979. aastal oli Feyẕābād Nõukogude vägede sissetungi tõkestada püüdnud sisside keskus. 1980. aastal linn vallutati ning sinna paigutati Nõukogude Liidu garnison.
La Rioja

**La Rioja** on Hispaania provints ja autonoomne piirkond.

Hispaania autonoomsete piirkondade seas on see kõige väiksema pindala ja rahvaarvuga. Väiksemad on ainult kaks autonoomset linna.

Autonoomse piirkonna suurim linn ja pealinn on Logroño, suuremad linnad on veel Calahorra, Arnedo, Alfaro, Haro, Santo Domingo de la Calzada ja Nájera.

Provintsis asub suurem osa La Rioja veinipiirkonast (D.O.C. Rioja).

## Kliima

La Rioja provintsi aasta keskmine temperatuur on +13,4 °C, jaanuaris +5,8 °C, augustis +21,8 °C.

Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 28 mm ja augustis 22 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2284 tundi, sealhulgas jaanuaris 109 ja augustis 286 tundi.
## Haldusjaotus

### Vallad

La Rioja autonoomsesse piirkonda kuuluvad järgmised 174 valda:

*Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata.*

## Viited

## Välislingid

* La Rioja koduleht
Kentaur (täpsustus)

**Kentaur** võib tähendada mitut asja.
***[[Kentaurid]]** olid vanakreeka mütoloogias hobuinimesed.
***[[Kentaur (tähtkuju)|Kentaur]]** (*Centaurus*) on tähtkuju lõunataevas.
***[[Kentaurid (astronoomia)|Kentaurid]]** on väikeplaneedid.
***[[Kentaur (kirjastus)|Kentaur]]** on Eesti kirjastus.
***[[Kentaur (romaan)|Kentaur]]** on Nikolai Baturini romaan.
***[[Kentaur (Updike)|Kentaur]]** on John Updike'i romaan
Kentaurid

**Kentaurid** on vanakreeka mütoloogias hobuinimesed. Kentauril oli hobuse keha, kuid inimese pea, rindkere ja käed.

## Cheiron
Cheiron (ladinapäraselt *Chiron*) oli tark, õiglane ja inimsõbralik kentaur. Cheiron oli suurte kangelaste, näiteks Achilleuse, Theseuse, Aktaioni ja Iasoni kasvataja. 

Kord külastas Herakles Pholose-nimelist kentauri. Heraklesel oli janu ja ta palus Pholost, et too annaks talle lonksu veini, mis aga oli kõikide kentauride ühisvara. Haistes veini lõhna, said kõik kentaurid aru, millega tegu, ja ruttasid karistama varast, kes oli nende ühisvara kallale tikkunud. Heraklese vastu nad aga ei saanud. 

Õnnetuseks haavas vägilane võitluse käigus mürginoolega ka ühte kentauri, kes võitlusse üldse ei olnud sekkunud. See oli kentauride juht Cheiron, kes oli ainsana surematu. Haav osutus paranematuks. Väljakannatamatud piinad sundisid surematut enesele surma soovima. Ta oli nõus Prometheuse eest surema. Käies Prometheust veenmas, et too Zeusile järele annaks, oli Hermes öelnud:

:"Ei lõpe sinu hirmsad piinad;
:vast ehk siis, kui mõni jumal tahab
:sult võtta valu enda kanda
:ja sinu eest veel alla minna pimedusse,
:kus valitsemas surmasügavik."

See näis uskumatu ohvritoomisena, kuid Cheiron tegi just seda ja Zeus aktsepteeris seda ohvrit.

Zeus tõstis Cheironi surnukeha taevasse, kus rahvas teab teda Amburi nime all.

## Välislingid
Richteri skaala

**Richteri skaala** on logaritmiline skaala, mida kasutatakse maavärina võimsuse hindamiseks.

1935 Charles Richteri loodud skaalal ei ole miinimum- ega maksimumväärtusi. Maavärina tugevust (magnituudi) hinnatakse nimelise mõõtühikuta arvuga kümnendiku täpsusega. Maavärina tugevus võib olla ka negatiivne, näiteks –3,0. Inimene seda ei tunne, kuid tundlikele seismograafidele on see madalaim registreeritav väärtus. 

Võimsaima registreeritud maavärina magnituud on olnud 9,5 (Suur Tšiili maavärin). Maavärina amplituud kasvab magnituudi suurenemisel ühe ühiku võrra kümnekordselt. Näiteks on 6-ne maavärin 10 korda suurema amplituudiga kui 5-ne ning 100 korda suurema amplituudiga kui magnituudilt 4-ne maavärin. Eralduvad energiahulgad on vastavalt umbes 32 korda suurem ja 1000 korda suurem (31,6×31,6=1000). 

Maavärinate tugevuse hindamiseks kasutatakse seismograafe. Magnituud arvutatakse maavärina tugevaima tõuke amplituudi põhjal. Hinnata tuleb ka maavärina kaugust seismojaamast. Kaugus jaamast ja maavärina epitsentri asukoht leitakse mitme jaama andmete võrdlemisel. 

## Vaata ka
*Maavärin
*Seismoloogia
Osoonikiht

**Osoonikiht** (ka *osoonikilp*, *osooniekraan*) on keskmiselt 15–55&nbsp;km kõrgusel asuv stratosfääri kiht, kus Päikese ultraviolettkiirguse toime tõttu on atmosfääri keskmisest suurem osooni kontsentratsioon.

Osoon tekib atmosfääris ultraviolettkiirguse mõjul. Osooni molekuli tekkeprotsess on kaheastmeline. Esmalt laguneb hapniku molekul UV-kvandi toimel. Pärast lagunemist liitub üksik hapniku aatom hapniku kaheaatomilise molekuliga, moodustades osooni kolmeaatomilise molekuli.

Osoonikiht kaitseb Maa organisme ultraviolettkiirguse eest. Kui osoonikihti ei oleks, oleks elu Maa peal jäänudki ookeanide sügavamatesse kihtidesse.

Tõsiseks ohuks osoonikihile on keemilised ühendid, mille koondnimeks on freoonid. Freoonide toimel võib moodustuda niinimetatud osooniauk.

Osoonikiht ei koosne peamiselt osoonist. Osooni kontsentratsioon on seal lihtsalt kõrgem kui mujal: umbes üks sajast tuhandest osoonikihi molekulist on osooni molekul.

### Rahvusvahelised lepped osoonikihi kaitseks
*Osoonikihi kaitsmise Viini konventsioon 
*Montréali protokoll

## Vaata ka
*Osoonikihi hõrenemine
*Osooniauk

## Välislingid

*Osoonikihi olukord ja seda mõjutavad tegurid.
Osooniauk

**Osooniauk** on osoonikihi osa, milles osooni kontsentratsioon on vähenenud.

Tavaliselt mõeldakse osooniaugu all Antarktika kohal püsivalt paiknevat hõredamat osoonikihi osa, kuid osoonikihi hõrenemist on täheldatud ka Arktika, Euroopa ning Põhja-Ameerika kohal.

Osooniaugu tekkimises on põhiliselt süüdistatud inimeste poolt õhku paisatavaid freoone. Freoon on tugev katalüsaator, mis lõhustab kolmest hapniku aatomist koosneva osooni molekuli hapnikuks ja vabaks radikaaliks.

Osooniaugu tekkimist kirjeldavad Chapmani võrrandid. Osooni tekib ja kaob stratosfääris pidevalt, kuid looduses toimub see reeglina ultraviolettkiirte, mitte freoonide toimel.

Osooniauk Antarktika kohal on tegelikult täiesti loomulik nähtus. Osoon tekib põhiliselt ekvaatori kohal olevas stratosfääris, seal on osooni teke intensiivsem kui selle lagunemine. Ekvaatorilt liigub osoonirikas õhk pooluste suunas, kus vastupidi on ülekaalus osooni molekule lõhkuvad protsessid.  Osooni tungimist Antarktikasse takistavad aga ümber tolle maailmajao püsivalt puhuvad läänetuuled, mille põhjustajaks on Coriolisi efekt.

Osooniauk Antarktika kohal avastati 1970. aastate alguses. 1986 avastati osoonikihi hõrenemine ka põhjapoolkeral Arktikas; see pani rikkad tööstusriigid tegutsema. 1985. aastal allkirjastati Osoonikihi kaitsmise Viini konventsioon ja 1987. aastal sõlmiti Montréali protokoll.

Osoonikihi hõrenemine on üks vähestest globaalprobleemidest, millega võitlemisel on saavutatud teatavat edu. Ei ole siiski selge, kas osoonikihi mõningane taastumine on tingitud looduslikest rütmidest või vähenenud freoonide kasutamisest.

Teadaolevalt oli osooniauk kõige suurem 2000. aastal, kui see laius enam kui 29,9 miljonil ruutkilomeetril.

### Rahvusvahelised lepped osoonikihi kaitseks
*Osoonikihi kaitsmise Viini konventsioon 
*Montréali protokoll

## Vaata ka

*Osoonikiht
*Osoonikihi hõrenemine
*Osoon

## Viited

## Välislingid
*Osoonikihi olukord ja seda mõjutavad tegurid.
Ürtide loend

*Siin on loetletud taimi, mille [[ürt]]i kasutatakse [[farmaatsia]]s ravimtoorainena või [[kulinaaria]]s [[maitseürt]]idena*

*Aed-harakputk 
*Aed-liivatee ehk tüümian 
*Aedportulak
*Ahtalehine käokuld
*Aniis
*Apteegitill ehk fenkol 
*Arnika
*Basiilik 
*Emajuur
*Estragon 
*Hapu oblikas 
*Harilik altee
*Harilik sidrunhein
*Iisop 
*Karulauk
*Kassinaeris
*Kikkaputk 
*Koirohi
*Kollakas
*Koriander
*Kummel
*Kuningakepp 
*Kurgirohi 
*Köömen
*Köömnelõhnaline liivatee
*Lavendel 
*Leesputk 
*Loorber 
*Lõhnav kannike
*Madar 
*Majoraan 
*Meliss 
*Mesiputk 
*Metsmaasikas
*Monarda
*Mungalill
*Murulauk 
*Mustnupp
*Naistenõges
*Naistepuna
*Neitsikummel
*Palderjan
*Petersell 
*Piparmünt
*Piparrohi
*Puju 
*Pune ehk oregano
*Põld-võõrkapsas ehk rukola 
*Rabarber
*Raudrohi 
*Rosmariin 
*Ruut
*Saialill
*Safrani krookus
*Salvei
*Seller 
*Sidrun-liivatee
*Siilkübar
*Till
*Vaak 
*Valge sinep
*Võilill
*Ürt-allikkerss

## Ürdisegud
*Bouquet garni 
*Fines herbes 
*Herbes de Provence

## Vaata ka
*Vürtside loend
Virmalised

**Virmalised** ehk **põhjavalgus** ja ka **lõunavalgus** on atmosfääri kõrgemates kihtides esinev optiline nähtus, mille põhjustajaks on Päikeselt lähtuvate laetud osakeste (nn päikesetuule) kokkupõrked Maa atmosfääri osakestega.

Virmalised esinevad nii põhja- kui ka lõunapoolkeral. Neid nimetatakse vastavalt *aurora borealis* ja *aurora australis* (ladina keeles 'põhjakoit' ja 'lõunakoit').  Üldnimetus on *aurora polaris* 'polaarkoit'.

Virmalised tekivad, kui atmosfääri aatomeid ergastatakse päikesetuule osakeste poolt. Ergastuse tulemusel kiirgub valguskvant, mida inimesed näevad virmalistena. Maa magnetpooluste asetsemise tõttu suurtel laiustel on ka virmalised jälgitavad keskmiselt 60-kraadisel või kõrgemal laiusel. Et magnetiline põhjapoolus paikneb Kanadale kuuluva Ellesmere'i maa lähedal, siis on virmalised Põhja-Ameerikas samal laiusel paremini vaadeldavad kui Euroopas. Virmalisi on nähtud isegi Floridas, samal laiusel asuvatel Kanaari saartel on see praktiliselt võimatu.

Virmalised on seotud magnetpoolustega, sest neid tekitavad päikesetuule osakesed on laetud ning nad liiguvad Maa magnetvälja sattudes piki selle jõujooni, sisenedes atmosfääri magnetpooluste kohal.

Kui ergastatuks osutub atomaarne hapnik, kiirgub sellest kas rohelist (100–150&nbsp;km kõrgusel) või punast (umbes 250&nbsp;km kõrgusel) valgust. Molekulaarne lämmastik kiirgab aga punakat või violetset valgust. Nende värvuste vaheldumine pakub lummavat vaatemängu, mida võib mõnikord näha ka Eestis.

Virmaliste tekkimise keskmine kõrgus on 105&nbsp;km maapinnast. Madalaim kõrgus on umbes 80&nbsp;km ja kõrgeim umbes 200&nbsp;km. Virmaliste esinemise tõenäosus on tihedas seoses magnettormidega, sest mõlemat põhjustab sama nähtus – päikesetuul.

## Virmalised Eestis

Tilsi Kõrbjärv 2015 08.jpg|Virmalised Tilsi Kõrbjärve kohal 2015. aastal
Virmalised Murastes.jpg|Virmalised Murastes 2013. aastal
Virmalised, aurora borealis 2.jpg|Virmalised Lääne-Virumaal 2011. aastal
Virmalised 18.03.15.jpg|Virmalised Varbla vallas 18.03.15
Virmalised 18.03.15 (2).jpg|Virmalised Varbla vallas 18.03.15
Virmalised 18.03.15 (3).jpg|Virmalised Varbla vallas 18.03.15
Virmalised 07.10.15.jpg|Virmalised Varbla vallas 07.10.15
Virmalised 07.10.15 (2).jpg|Virmalised Varbla vallas 07.10.15
Virmalised 14.12.15.jpg|Virmalised Varbla vallas 14.12.15
Virmalised 17.03.15.jpg|Virmalised Varbla vallas 17.03.15
Virmalised 18.03.15 (4).jpg|Virmalised Varbla vallas 18.03.15
Lohusalu Nabe neem virmaliste taustal.jpeg|Lohusalu Nabe neem virmaliste taustal


## Päikesesüsteemis
Päikesesüsteemis on virmalisi vaadeldud või vastavaid emissioone täheldatud igal planeedil.

## Välislingid

* Virmalised
* Video: Virmalised
* 20. March 2008, Dr. Tony Phillips Springis Aurora Season, Science@NASA
* Probability of Visible Aurora in Europe
* NOAA: Auroral Activity Extrapolated from NOAA POES -- Northern Hemisphere Enlarged View
*Delfi artikkel (detsember 2023): "Järgmine aasta võib olla viimase 20 parim virmaliste jälgimiseks"
Nizariidid

**Nizariidid** on islamiusuliste kogukond, šiiitide hulka kuuluvate ismailiitide suurim rühm. 

Neid on umbes 20 miljonit. Nad elavad põhiliselt Indias, Pakistanis, Tadžikistanis, Süürias ja paljudes lääneriikides. 

Erinevalt kõikidest teistest šiiitide harudest tunnevad nizariidid tänini elavat imamaati, mida antakse saadik (prohvet) Muhammadi suguvõsas tema tütre Fatima ja tema õepoja ‘Alī kaudu tänaseni edasi. Praegune ja 50. nizariitide imaam on Karim Aga Khan V. Esimesed seitse on loetletud artiklis "Imaam".

Enamik nizariite (umbes 75%) elab praegu Pakistanis ja neid kiusatakse rängalt taga. Halvasti käis käsi ka miljonitel Afganistani nizariitidel, kes elavad peamiselt keskprovintsides ja keda Taliban pitsitas. Pärast lühikest pausi tagasikiusamises on taas tugevnevad konservatiivsed jõud Afganistanis hakanud jälle nizariite diskrimineerima. Süürias elab umbes 200 000 nizariiti, kellesse suhtutakse suure sallivusega. Ka Tadžikistanis on umbes 200 000 nizariiti, kelle olukord on pärast kodusõda stabiliseerunud. Ida-Aafrikas on nad majanduslikus viletsuses ning Indias tunnevad nad ohtu hinduistliku fundamentalismi poolt, kuigi nad on seal seni saanud rahus elada.  

Ajaloost on nizariidid tuntud peamiselt assassiinide rühmituse kaudu, mis rajati pärast Fatimiidide kaliifi al-Mustassimi poja Nizari surma. Rühmituse rajaja Hassan as-Sabbah kuulutas end imaamiks ning alustas võitlust kõigi teiste moslemite vastu. Ta vallutas mitu Lääne-Iraani mägikindlust ning hakkas moslemiülikuid mürgipistodadega tapma. Oma jüngritele andis ta hašišit, millest usutakse ka rühmituse nimi tulenevat. Assassiinid purustati mongolite poolt 1258. aastal.
Ismailiidid

**Ismailiidid** on üks šiiitide hulka kuuluv islamiusuliste kogukond. 

Nad elavad tänapäeval peamiselt Indias, Pakistanis, Afganistanis, Tadžikistanis, Süürias ja hajali läänemaailmas. 

## Voolud ja rühmad
*tänapäeva rühmitused
**nizariidid *vaata ka [[Aga Khan IV]]*
**mustaliidid
***Dawudi (Da'udi, Dawoodi) mustaliidid
***Sulaymani mustaliidid
***Aliyya mustaliidid
*ajaloolised rühmitused   
**karmaadid   
**fatimiidid   
**assassiinid   
*ismailiitidest alguse saanud rühmitused   
**druusid   
**alaviidid

## Ajalugu

Ismailiidid kujunesid välja Abbasiidide valitsemise ajal. Kuuenda šiiidi imaami surma järel 765 puhkenud järglusetüli käigus lõid ismailiidid lahku. Nad tõusid esile Süürias ja Pärsias ning võitlesid Ali õiguste eest. Nad said nime Ismail ibn Djafari, Ali seitsmenda põlve järeltulija, Jafar As-Sadiqi vanema poja järgi, keda nad tunnistasid seitsmendaks imaamiks. Imamiidid tunnistavad seitsmendaks imaamiks Jafar As-Sadiqi nooremat poega Musa al-Kazimi. Algselt tunnistasid ismailiidid seitset imaami, hiljem tekkisid aga mitmesugused voolud ja suunad. 

Sunniidid kiusasid ismailiite taga. Imamiidid olid nende suhtes väga skeptilised. 

9. sajandi Bahreinis ja Omaanis oli qaramiitlik-ismailiitlik riik. 10. sajandil rajasid fatimiidid riigi, mida hüüti Kalifaadiks. 969 vallutasid nad Kairo. 

Fatimiididest pärinevad ismailiitide tänini eksisteerivad põhiharud. Aastal 1094 lõhenesid nizariitideks ja mustaliitideks. Ismailiitest võrsusid pärast kaliif Hakimi surma 1021 druusid, kes selle kaliifi surma ei uskunud. Hiljem eemaldusid druusid islami peasuundadest üha enam, nii et neid tänapäeval enam moslemiteks ei peeta. Ka alaviidid tekkisid samal ajal ja samade sündmuste tagajärjel.

## Usk

Ismaeliitide teoloogia on palju avaram kui enamikul teistel moslemitel. Mõned näevad selles gnostitsismi ja uusplatonismi elemente.  Samuti on väliseid sarnasusi hinduismiga, eriti sakraalmuusika osas. Koraani tõlgendatakse suures osas allegooriliselt. Nõnda dešifreeritakse koraani sõnumeid, mida tekstis otseselt ei sisaldu. Selles osas on ismailiitidel ühisjooni sufide imamiitidega. 

## Kõikide ismailiitide poolt tunnustatud [[imaam]]id

Ismailiitide **seitse imaami**:
# ‘Alī ibn Abī Tālib (suri 661)
# Al-Hasan
# Al-Husain (suri 680)
# Ali Zain al-Abidin (suri umbes 713)
# Muhammad al-Baqir (suri umbes 733)
# Jafar As-Sadiq (suri 765)
# Ismail ibn Djafar (väidetavalt mitte surnud, vaid ära kadunud)

Karmaadid uskusid varjatult elavasse seitsmendasse imaamisse. Seda traditsiooni viivad tänapäeval edasi Mumbais elavad mustaliidid. Seevastu nizariidid tunnistavad veel järgmisi imaame.
Element (matemaatika)

**Elemendiks** nimetatakse matemaatikas üksteisest erinevaid objekte, mis moodustavad hulga. 

## Tähistus ja terminoloogia
Kui *x* on hulga *A* element, siis öeldakse, et *x* kuulub hulka *A,* ja kirjutatakse:

:x \in A

Kui *x* pole hulga *A* element, siis märgitakse seda järgmiselt:

:x \not\in A

## Näited
Olgu antud hulk *X* = {1, 2, 3, 4}. Selle hulga elemendid on 1, 2, 3 ja 4. Iga neist moodustatud hulk, näiteks {1, 2}, on hulga *X* alamhulk. 

Hulgal *Y* = {1, 2, {3, 4}} on kolm elementi: 1, 2 ja {3, 4}. Ei 3 ega 4 kuulu hulka *Y*.

## Viited
Harakputk

**Harakputk** (*Anthriscus*) on taimeperekond sarikaliste sugukonnast. 

Perekonna levilaks on Euroopa ja Aasia parasvöötmealad. 

Harakputkesid leidub üle 20 liigi. 

Perekonda kuuluvad ühe-, kahe- ja mitmeaastaste rohttaimed. Kõigile liikidele on omased peterselli meenutavad suured, mitmelisulgjad pealt paljad ja alt kergelt karvased lehed ning väikesed valged, sarikatena kobarduvad õied; varred õõnsad ja pealt karvased.

## Liike
* *[[Anthriscus abortiva]]* 
* *[[Anthriscus caucalis]]* 
* *Anthriscus cerefolium* – aed-harakputk
* *Anthriscus longirostris* – pikanokaline harakputk 
* *[[Anthriscus neglecta]]* 
* *[[Anthriscus nemorosa]]* 
* *[[Anthriscus nitida]]*
* *[[Anthriscus sativa]]*
* *Anthriscus sylvestris* – mets-harakputk
* *[[Anthriscus tuberculata]]* 
* *[[Anthriscus vulgaris]]*

## Vaata ka

*Aed-harakputk 
*Mets-harakputk
Mets-harakputk

**Mets-harakputk** (ka **koerputk**, **penipütsk**, **koeraköömen**, **putkes**; *Anthriscus sylvestris*) on sarikaliste sugukonna harakputke perekonda kuuluv rohttaim. 

## Kasvukohad
Kasvab Eestis luha- ja rannaniitudel, rannavallidel, umbrohuna parkides ja aedades. 

## Kirjeldus
Kasvab 20–70 cm kõrguseks. Harakputk on mitmelisulgjate liitlehtedega. Taime vars on vaoline. Valged väikesed õied on koondunud sarikõisikutesse. Viljaks on kaksikseemnised, mustad või tumepruunid, siledad, läikivad, tipu suunas ahenenud nokaks, pikkus 6–7 mm, laius 2 mm.


Anthriscus sylvestris 3.JPG|Õisik
Fluitenkruid vruchten Anthriscus sylvestris.jpg|Seemned
Anthriscus sylvestris Japan6.JPG|Vars


## Maitsetaim
On lähedalt sugulane maitsetaimena kasvatatava aed-harakputkega. Maitsetaimena sobib kasutada ka mets-harakputke, kuigi tal pole aed-harakputkele omast, erilist aniisi maitsega sarnanevat maitset. Harakputke korjamisel loodusest tuleks olla väga ettevaatlik, sest paljud sarikalised on tugevalt mürgised.

## Vaata ka
*Aed-harakputk 
*Harakputk

## Välislingid
* 

*Pilt 
*Mets-harakputk
Globaalprobleem

**Globaalprobleem** on ülemaailmne oht inimkonnale, mis on tekkinud mitmesuguste mõjurite kuhjumisel ja koostoimel ning mille ületamine eeldab kas kogu inimkonna või suurte regioonide elanikkonna kestvaid jõupingutusi. 
Globaalprobleemi omapäraks on see, et ta on küll globaalne, kuid lahendada saab seda vaid tegutsedes lokaalselt.

Globaalprobleemide lahendamisega viivitamine võib muuta nende tagajärjed pöördumatuks ja juhitamatuks. 

Globaalprobleemide süstemaatilise uurimise ja laiema teadvustamise algatas Rooma Klubi. 

## Globaalprobleeme
*Rahvastiku kasv
*Globaalne soojenemine
*Vaesus
*Kõrbestumine
*Terrorism
*Liigilise mitmekesisuse vähenemine
*Süsinikdioksiidi emissiooni kasv
*Osoonikihi hõrenemine
*Erosioon
*Märgalade hävimine
*AIDS-i levik
*Maavarade ammendumine
*Nälg
*Vihmametsade pindala vähenemine
*Mulla vaesumine
*Põhjavee reostumine
*Mageveevarude puudus
*Õhusaaste
*Kliimamuutus
*Happevihmad
*Veekogude reostumine
*Maailma toitlusprobleemid

## Vaata ka
*kliimamuutus
*riskiühiskond

## Viited
Fines herbes

***Fines herbes*** [finz'erb] (prantsuse keeles 'peened ürdid') on Prantsuse köögist tuntud maitseainesegu. Koosneb väga peenelt hakitud ürtidest. 

## Koostis
Klassikaline *fines herbes* nelik on 
* aed-harakputk
* murulauk
* petersell
* estragon

Nendele lisaks kasutatakse tihti ka majoraani, allikkressi, aed-piparrohtu ja mustnuppu, samuti koriandripealseid.

## Valmistamine

Kõiki maitsetaimi tuleb traditsiooniliselt segada võrdsetes kogustes.

## Kasutamine

*Fines herbes* valmistamiseks kasutatakse nii värskeid kui ka kuivatatud ürte.

Sobib eriti hästi kasutada munatoitude juures, samuti kala- ja kanatoitudes, aurutatud või keedetud köögiviljade ning võiga. Et kuumutamisel ürtide maitseomadused ning aroom kannatavad, tuleks maitsesegu lisada toiduvalmistamise lõpusjärgus.

## Säilitamine

Kuivatatud *fines herbes* ürte tuleks säilitada jahedas, kuivas ja pimedas kohas. Säilib pärast pakendi avamist 6–12 kuud.

## Ostmine

Kauplustes on müügil *fines herbes* kuivatatud segu, seda sageli "**prantsuse ürtide**" nime all. Tõelise maitseelamuse saamiseks tuleks aga osta värskeid maitsetaimi ja valmistada segu ise.

## Vaata ka

*Ürtide loend

## Välislingid

*Hääldus
Herbes de Provence

***Herbes de Provence*** [erb dö prov'aans] (prantsuse keeles 'Provence'i ürdid') on Prantsuse köögis tuntud kuivatatud ürdisegu. 

Pärit on ta Lõuna-Prantsusmaalt Provence'ist. Ürdikombinatsiooni põhialuse moodustavad kolm maitsetaime:

* rosmariin,
* tüümian ja
* loorber.

Ilma nendeta ei ole õige nimetada seda *herbes de Provence*'iks. Neile lisatakse tavaliselt lavendlit, apteegitilliseemneid ja vürtsbasiilikut, vahel ka majoraani ja/või salveid. 

Muide, Prantsusmaa lisatakse lavendlit vaid väga väikestes kogustes, mis on üllatav, sest lavendel seostub Provence'iga nii tugevalt, et võiks arvata, et ta on kohaliku maitsesegu põhiline, mitte aga valikuline komponent.

## Kasutamine

*Herbes de Provence*'i kasutatakse liha-, kala- ja köögiviljaroogade maitsestamisel.

## Vaata ka

*Ürtide loend