open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Epp Kaidu

**Epp Kaidu** (lavanimi) ehk **Leida Ird** (neiupõlvenimi **Leida** **Rosenblatt**;15. aprill 1915 Jäärja vald – 23. juuni 1976) oli eesti lavastaja ja näitleja. 

## Õpingud ja töö
Ta lõpetas 1935. aastal Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi. Aastatel 1934–1936 õppis Tartu Näitekunsti Stuudios. 

1937–1939 oli ta Tartu Töölisteatri näitleja ning 1940–1941 töötas näitlejana Vanemuises. Teise maailmasõja ajal oli ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite liige Nõukogude tagalas ning 1944–1976 taas Vanemuises näitleja ja lavastaja.

Epp Kaidu töötas nii muusika- kui ka sõnalavastustega, peamiselt Tartus Vanemuise teatris. Enda hinnangul tõi Kaidu lavale umbes 100 lavastust. Evald Hermaküla ja Jaan Tooming said oma näitlejatunnustuse just Kaidu lavastajakäe all mängides. Kaidu reisis Nõukogude Liidus palju, muuhulgas külastas Gruusiat ja toonast Tšehhoslovakkiat, aga ka Soomet. Ta lavastas Venemaal ja Soomes.

Kaidu lõpetas ka kõrgemad režiikursused Moskvas. Ta tegi kaastööd Eesti Televisioonile, oli Lenfilmi filmide "Valgus Koordis" ja "Andruse õnn" näitejuht.

## Isiklikku
Epp Kaidu oli Vanemuise teatri lavastaja ja peanäitejuhi Kaarel Irdi abikaasa. Neil olid tütred Kais ja Mari. Kais Adlas töötas hiljem Vanemuises näitlejana ning lastega tegelesid hoidjad. Kaidu ja Ird elasid Tartus Tähtvere linnajaos. 
Epp Kaidu oli Peet Vallaku õetütar.

## Lavastused
Väike valik Kaidu lavastusi:
* A. Jakobson "Võitlus rindejooneta" (1947) – Kaidu lavastajadebüüt
* A. H. Tammsaare "Kuningal on külm"
* T. Pakkala "Parvepoisid" 
* A. Štein "Ookean", 1961 
* R. Rolland "14.juuli", 1962 
* P. Petersons "Olen 30-aastane", 1962/1963
* W. Gibson "Kahekesi kiigel" 1963
* V. Višnevski "Esimene ratsavägi", 1963
* B. Brecht "Kolmekrossiooper" 
* Rainis "Joosep ja tema vennad" 
* I. Madàch "Inimese tragöödia" 
* L. Leonov "Vallutusretk" – Kaidu viimane lavastus

## Tunnustus
* 1947 ja 1948 Nõukogude Eesti preemia (lavastused "Võitlus rindejooneta", "Provintsi kuberneri..." ja "Kuni käru pole kummuli")
* 1957 Eesti NSV rahvakunstniku aunimetus
* 1965 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri 
* 1972 Nõukogude Eesti preemia (lavastused "Pimedus tähendab ööd", "Inimese tragöödia" ja "Kuni käru pole kummuli")
* 1975 Rahvaste Sõpruse orden

### Mälestustahvel
Tartu linnas meenutab Epp Kaidut mälestustahvel, mis paikneb aadressil Karl August Hermanni tänav 4.
Pronksist mälestustahvlil on eesti ja vene keeles tekst:
:"1945–1976 ELAS SELLES MAJAS
:ENSV RAHVAKUNSTNIK
:EPP KAIDU
:1915–1976"

Mälestustahvel avati 1980. aastal, tollal oli maja aadressiks Johannes Lauristini tänav 4.

## Viited

## Kirjandus
* Oskar Kuningas (koostaja), "Epp Kaidu kaasaegsete mälestustes", Tallinn: Eesti Raamat, 1982.
Taani Kultuuri Instituut

**Taani Kultuuri Instituut** (taani keeles *Det Danske Kulturinstitut*, inglise keeles *The Danish Cultural Institute*) on rahvusvahelise kultuurivahetuse korraldamisega tegelev instituut peakorteriga Kopenhaagenis.

Taani Kultuuri Instituut sai alguse 1940, mil Folmer Wisti algatas Taani Ühingu. Ühingu eesmärk oli jagada kultuuri, ideid ja kogemusi Taani ja muude riikide vahel. Nimi muudeti Taani Kultuuri Instituudiks 1989. aastal. 

Esimene välisesindus loodi 1947. Esindused olid esialgu Prantsusmaal, USA-s, Hollandis, Põhja-Itaalias ja Austrias. Tänapäeval on esindused juba Brüsselis, Pekingis, Tallinnas, Bonnis, Kecskemétis, Riias, Vilniuses, Varssavis ja Poznańis, Peterburis ning Edinburghis.

Kultuuriinstituudi patroon on Taani kroonprintsess Mary.

Eesti ja Taani vahelisi kultuuriprojekte koordineerib Mittetulundusühing Eesti-Taani Selts aadressil Vene 14 Tallinnas. Peamised tegevussuunad on õppereiside ja praktika, ka kultuuriürituste korraldamine. Vene tänaval asub ka raamatukogu, kus peale Taani-teemaliste raamatute saab tutvuda ka filmide ja muusikaga.

Instituudi Eesti esinduse tegevdirektor on Silvi Teesalu.

## Välislingid
* Taani Kultuuri Instituudi Eesti esinduse koduleht
* Taani Kultuuri Instituut tahaks kolida Neitsitorni, Tallinna Postimees, 8. november 2010
Faktoranalüüs

**Faktoranalüüs** (inglise *factor analysis*) on mitmemõõtmelise statistilise analüüsi meetod, mille puhul lähtetunnuste vahelisi seoseid uuritakse nõnda, et lähtetunnused esitatakse väiksema arvu uute tunnustena (nimetatakse **[[faktor]]iteks**) ligikaudselt.

Faktoranalüüsi meetod pärineb psühholoogiast. Hiljem on seda hakatud kasutama ka teistes sotsiaal-, aga ka loodusteadustes. 

## Viited

## Välislingid
*Louis Leon Thurstone, *[[Multiple-Factor Analysis]]*, University of Chicago Press, 1947.
Nõmme loomakliinik

**Nõmme Loomakliinik** on loomakliinik Tallinnas Nõmmel. Kliinik asub aadressil Pärnu mnt 434.

    
* Nõmme Loomakliinik asutati 25. augustil 2005, külastajaid hakati vastu võtma 2. jaanuaril 2006.
* Nõmme Loomakliinik on eraloomakliinik. Kliiniku juhataja on loomaarst Ursula Mesikäpp.
* Nõmme Loomakliinik teenindab kõiki väikeloomi.

## Välislingid
*Nõmme Loomakliiniku koduleht
Karmiini tänav

**Karmiini tänav** on tänav Tartus Ihastes, linna servas.

Tänav algab Purpuri tänavalt ning on paralleelne Bordoo tänava ja Ookri tänavaga.
Hodograaf

**Hodograaf** (*odograaf* ei ole eesti keeles korrektne) on (kr sõnast *hodos* 'tee' ja *graphō* 'kirjutan') on joon, mis tekib siis kui muutuva vektori lõpp-punktid ühendatakse ühise alguspunktiga.

Termini "hodograaf" võttis 1847. aastal kasutusele William Rowan Hamilton.

## Viited
Harmattan

**Harmattan** on Lääne-Aafrikas esinev kuiv tugev kirde- või põhjatuul, mis puhub novembri lõpust märtsi keskpaigani Sahara kõrbest Guinea lahte. Harmattani temperatuur võib langeda kuni 3&nbsp;°C. Nimi tuleneb akani keelest.

Üle kõrbe kulgedes haarab harmattan endaga kaasas palju peent tolmu (osakeste läbimõõt 0,5–10&nbsp;mm) ja toimetab seda suurtesse kaugustesse (ookeanil kuni mitmesaja kilomeetri kaugusele).

## Mõju
Mõnes Lääne-Aafrika riigis piirab harmattaniga kaasneva tolmu hulk tõsiselt nähtavust ja varjutab päikese mitmeks päevaks samamoodi kui tihe udu. Tugev tuul võib isegi kuivi männitüvesid murda. Tuules kanduvat tolmu- ja liivapilve nimetatakse harmattani hämuks, igal aastal põhjustab see tühistatud ja ümber suunatud lendude tõttu lennufirmadele miljonite USA dollarite suurusi kahjusid. Samuti on harmattan oluline risk rahvatervisele, selle mõjul sageneb haigestumine meningiiti ning kuna õhuniiskus võib langeda isegi 15 protsendini, põhjustab see ninaverejookse. Harmattan kahjustab ka viljapõlde. Harmattani ja monsuuni koosmõju tekitab tornaadosid.

## Viited
Hamburger

**Hamburger** (ka **burger**) on toit, mis tavaliselt koosneb valmisküpsetatud kuklist (magusast või soolasest) ja selle vahele pandud lisanditest. Kukkel poolitatakse ning lisanditena kasutatakse nii taimseid kui ka loomseid toiduaineid ja kastmeid.

Hamburgeri eelkäijaks peetakse Saksa päritolu *hakklihapätsi* *[[Hamburg steak]]*, mida valmistati 19. sajandil Ameerika tänavagrillidel. Laiemalt tuntuks said hamburgerid 20. sajandi esimesel poolel pärast seda, kui Fletcher Davis (1864–1941) oli pannud soojad *hakklihapätsid* kuklite vahele ja müünüd neid 1904. aastal Saint Louises toimunud maailmanäitusel. Seda seika peetakse Ameerika hamburgeri sünniks.

Hamburgerite kuklid võivad olla valmistatud eri sorti jahust. Kuklite valmistamisel kasutatakse mitmesuguseid kergitusained (soodat, küpsetuspulbrit, pagaripärmi). Vahel valmistatakse kuklid ka eelkääritatud tainast.

Hamburgerite täidis varieeruv, kuid eeldatakse, et üks koostisosa võiks olla valgurikas liha. Osalt saab burgeri nimetuse järgi ka viiteid koostisainete ja/või valmistusmeetodi kohta, nii teatakse *[[barbeque]]*-, *[[veggie]]*-, juustu-, kalaburgereid jne.

Maailma kuulsaim hamburger on Big Mac, mille leiutas 1968. aastal McDonald'si frantsiisivõtja Jim Delligatti. Näiteks 2008. aastal müüdi maailmas 550 miljonit Big Maci.

Maailma kõige kallim burger 2012. aastal oli ajakirja Daily Mail järgi 5000 USA dollarit maksnud FleurBurger 5000 (täidise peamised koostisained: Jaapani lehma liha, *[[foie gras]]*, trühvel), mida müüakse Las Vegases Nevadas Fleur de Lysi restoranis.  

Eesti rekordi hamburgerite söömises tegi Hans Kaur aastal 2022. kui ta sõi 27 burgerit ühe istumise jooksul.

## Vaata ka
*Juustuburger
*Hesburger
**[[Hot dog]]*
*Big Maci indeks
*Pita-tasku
*Vastlakukkel
*Veggie-burger
*Sloppy joe

## Viited

## Välislingid

* FOTO: Selline näeb välja maailma kalleim hamburger, Delfi, 12. oktoober 2014
Buun

**Buun** (saksa sõnast *Buhne* < hollandi) ehk **põiktamm** ehk **kannustamm** on voolu reguleeriv ja mere- või jõekallast uhtmise eest kaitsev kaldast (sellega risti või selle suhtes väikese nurga all) lähtuv tamm.

Jõebuunid kaitsevad enamasti kaldaid uhtumise eest ning voolusängi ahendades kiirendavad nad veevoolu kiirust, mistõttu näiteks laevateedele kuhjub vähem setteid ning buunide abil on jääummistusi võimalik ära hoida.

Eestis on tuntuim buunide näide 1930. aastatel Peipsi põhjakaldale rajatud tammid, mille eesmärk oli Narva jõe lähet kitsendada. Sellega jõe voolukiirus kasvas ning jõkke sattuva settematerjali hulk vähenes. Nüüdisajal on buunivahed ummistunud ning setet need tammid enam kinni ei pea.
## Viited
Barokliinsus

**Barokliinsus** (kr sõnadest *baros* 'raskus' + *klinō* 'kallutan') on vedelikel ja gaasidel täheldatav omadus, mille korral nende tihedus sõltub peale rõhu ka teistest muutujatest (nt temperatuurist)

## Vaata ka
*Barotroopsus

## Viited
Epoksüvaigud

**Epoksüvaigud** ehk **epoksiidvaigud** on vaigud, mis sisaldavad epoksü- (ehk oksüraan-)rühmi.

Epoksüvaigud nakkuvad hästi metallide, klaasi, keraamika jt materjalidega. Neist valmistatakse liime, lakke, polümeerkompounde, täidis- ja vahtplaste jm.

Epoksü on epoksüvaikude põhikomponentide või kõvenenud lõpptoodete perekond. Epoksüvaigud, mida tuntakse ka polüepoksiididena, on epoksiidrühmi sisaldavate reaktiivsete prepolümeeride ja polümeeride klass. Epoksiidi funktsionaalset rühma nimetatakse ka kollektiivselt epoksiks. Epoksiidrühma IUPAC-nimetus on oksiraan.

Epoksüvaigud võivad reageerida (ristseotud) kas iseendaga katalüütilise homopolümerisatsiooni teel või mitmesuguste kaasreageerivate ainetega, sealhulgas polüfunktsionaalsete amiinide, hapete (ja happeanhüdriidide), fenoolide, alkoholide ja tioolidega (tavaliselt nimetatakse merkaptaanideks). Neid kaasreageerivaid aineid nimetatakse sageli kõvenditeks või kõvenditeks ja ristseostumisreaktsiooni nimetatakse tavaliselt kõvendamiseks.

Polüepoksiidide reageerimisel iseendaga või polüfunktsionaalsete kõvenditega moodustub termokõvenev polümeer, millel on sageli soodsad mehaanilised omadused ja kõrge termiline ja keemiline vastupidavus. Epoksiidil on mitmesuguseid rakendusi, sealhulgas metallkatted, komposiitmaterjalid, kasutamine elektroonikas, elektrikomponentides (nt kiipide jaoks pardal ), LED-ides, kõrgepinge elektriisolaatorites, värvipintslite valmistamisel, kiududega tugevdatud plastmaterjalides ning struktuuri- ja muudel eesmärkidel kasutatavates liimides.

Epoksüvaigu ühenditega kokkupuutest tulenevate terviseriskide hulka kuuluvad kontaktdermatiit ja allergilised reaktsioonid, samuti hingamisprobleemid aurude ja lihvimistolmu sissehingamisel, eriti kui need ei ole täielikult kõvenenud

## Viited
RWTH Aacheni Ülikool

**RWTH Aacheni Ülikool** (*Rheinisch-Westfälische Technische Hochschule Aachen*) on Aachenis asuv tehnikaülikool.

Ülikool on asutatud aastal 1870. See on suurim tehnikaülikool Saksamaal.

## Välislingid
*Aacheni Ülikooli koduleht
Maali tänav

**Maali tänav** (varem **Kaarel Liimandi tänav**) on tänav Tartus Ihaste linnaosas. 

160 meetri pikkune tänav ühendab Ado Vabbe tänavat Pallase puiesteega. 

## Nime muutmine
Tänav oli algselt nimetatud maalikunstnik Kaarel Liimandi järgi. 

Tartu Linnavalitsus saatis 25. oktoobril 2022 volikogule eelnõu Ihaste linnaosas asuvate Andrus Johani ja Kaarel Liimandi tänavate nimede muutmiseks. Tänavad on nimetatud kunstnike järgi, kelle panust Tartu kultuurilukku ei saa alahinnata, kuid kes astusid NKVD hävituspataljonide liikmeks ja need pataljonid osalesid inimsusvastastes kuritegudes. Kuna selles piirkonnas on kasutusel Pallase pärandi väärtustamisega ja laiemalt kunstiga seotud tänavanimed, siis teeb linnavalitsus ettepaneku sarnaste nimede valimiseks ka muudetavate nimedega tänavatele. Kunstivaldkonna inimestega teemat arutades leiti, et uuteks nimedeks ei tule pühendusnimed, vaid üldisemad kunstiga seotud nimed. Linnavalitsuse ettepanek on A. Johani tänav nimetada Vaikelu tänavaks ja K. Liimandi tänav Graafika tänavaks. 

2023. aasta jaanuaris otsustas linnavolikogu muuta Andrus Johani tänava Muusa tänavaks ja Kaarel Liimandi tänava Maali tänavaks.

## Viited
Arkadio Laigo tänav

**Arkadio Laigo tänav** on tänav Tartus Ihastes.

See algab Pallase puiestee ja Hando Mugasto tänava ristmikult ning ulatub linna piirini Kasesalu tee ääres. Tänava pikkus on umbes 250 meetrit. Tänav on nimetatud Eesti maalikunstniku ja graafiku Arkadio Laigo järgi.
Hando Mugasto tänav

**Hando Mugasto tänav** on Hando Mugasto järgi nimetatud tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab A. Starkopfi tänavalt ja lõpeb linnapiiril Kasesalu tee ääres, tänava pikkus on 0,52 km.
Conza järv

**Conza järv** (itaalia keeles *Lago di Conza*) on veehoidla Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis Conza della Campanias.

Merepinnast 420 meetri kõrgusel asuv veehoidla rajati 1970. aastatel paisu rajamisega Ofanto jõele.

## Välislingid
Cingoli järv

**Cingoli järv** (itaalia keeles *Lago di Cingoli*, ka *Castreccioni järv* (*Lago di Castreccioni*)) on veehoidla Kesk-Itaalias Marche maakonnas Macerata provintsis Cingolis. Cingoli veehoidla on Marche maakonna ja Kesk-Itaalia suurim tehisveekogu.

Merepinnast 346 meetri kõrgusel asuv veehoidla rajati aastatel 1981–1987 67 meetri kõrguse ja 280 meetri pikkuse paisu rajamisega Musone jõele. Veehoidla valgla suurus on 90 km². 

## Viited


## Välislingid
* LIMNO andmebaas
Sithonía poolsaar

**Sithonía** (Σιθωνία) on Kreekas Chalkidike poolsaare lõunaosas paiknev poolsaar. Sithoníast läände jääb Kassándra poolsaar ja itta Áthose poolsaar.

Poolsaare hõlmab Sithonía vald, mille keskus on Nikíti. Sithonía vald loodi 2011. aasta kohaliku omavalitsuse reformi käigus Sithonía ja Toróni valla ühinemisel.

## Asukoht ja loodus
Poolsaart ümbritseb läänest Kassándra laht ja idast Ágio Órose laht. Poolsaare keskel asub Ítamose mägi (Dragountelis). Peamised vaatamisväärsused on Torónis asuv Ágios Athanásiose kirik, Sikiá tuuleveskid ja 16. sajandist pärit kirik Nikítis. Pórto Koufó on Kreeka suurim ja turvalisim looduslik sadam, mida on „sügava sadamana“ maininud ka Thukydides. 
Sadamast lõunas asub Kartália, Sithonía lõunapoolseim osa paljude kaunite väikeste kiviste randadega. Oma ilu poolest on tuntud Azápiko, Tristiníka, Kórakase, Marathiási, Kalamítsi ja Kriarítsi rand. Asulad paiknevad peamiselt poolsaare kesk- ja lõunaosas. 
Sithonía poolsaare keskel Néos Marmarási küla lähedal asub kuulus suvituskoht Pórto Karrás, kus toimus 2003. aasta Euroopa Liidu juhtide tippkohtumine. Sithonia mägist maastikku katavad suured männimetsad, oliivisalud ja lopsakad rohumaad.
Kasteheina tänav (Tartu)

**Kasteheina tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Kasesalu tänavalt ja lõpeb 170 meetri pärast umbtänavana.
Udora (Ontario)

**Udora** on umbes 500 elanikuga küla Ontario provintsis Kanadas Georgina linna haldusterritooriumil. 

Seal asub 1950. aastatel Toronto Eesti Naisseltsi asutatud Jõekääru suvilarajoon, kus asub praegugi eesti lastelaager. Seetõttu on külas rohkesti eestikeelseid tänavanimesid (Viru, Kalevi, Linda, Sulevi, Vambola, Lembitu, Narva, Ümera, Ülemiste, Kose, Männiku, Pirita).

## Välislingid
* Jõekääru laste suvekodu
Saare tänav

**Saare tänav** on tänav paljudes Eesti asulates:

## Tänav linnades
*Saare tänav Antslas
*Saare tänav Elvas
*Saare tänav Haapsalus
*Saare tänav Keilas 	 
*Saare tänav Kiviõlis
*Saare tänav Narvas
*Saare tänav Otepääl
*Saare tänav Põltsamaal 	 
*Saare tänav Pärnus
*Saare tänav Raplas
*Saare tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis
*Saare tänav Tamsalus
*Saare tänav Tapal
*Saare tänav Tartus Annelinnas
*Saare tänav Viljandis
*Saare tänav Valgas

*Saare tänava nime kandis varem Saarepuu tänav Tallinnas [Nõmme linnaosa]s
==Tänav alevites-alevikes==
*Saare tänav [Aespa alevikus Kohila vallas
*Saare tänav Aste alevikus Saku vallas
*Saare tänav Eidapere alevikus Kehtna vallas
*Saare tänav Halliste alevikus Mulgi vallas
*Saare tänav Järvakandi alevis 
*Saare tänav Kadrina alevikus Kadrina vallas
*Saare tänav Kaerepere alevikus Kehtna vallas
*Saare tänav Kiili alevis 
*Saare tänav Kiisa alevikus Saaremaa vallas
*Saare tänav Klooga alevikus Lääne-Harju vallas
*Saare tänav Lelle alevikus Kehtna vallas
*Saare tänav Märjamaa alevis
*Saare tänav Raasiku alevikus Raasiku vallas 
*Saare tänav Roosna-Alliku alevikus Paide linnas
*Saare tänav Tabasalu alevikus Harku vallas
*Saare tänav Tootsi alevikus Põhja-Pärnumaa vallas
*Saare tänav Turba alevikus Saue vallas
*Saare tänav Vahi alevikus Tartu vallas

## Vaata ka
*Uus-Roomassaare tänav Kuressaares
*Vana-Roomassaare tänav Kuressaares
*Saare põik
*Saare tee
Sepa tänav

**Sepa tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

* Sepa tänav, tänav Aravete alevikus
* Sepa tänav, tänav Avinurme alevikus
* Sepa tänav, tänav Iisaku alevikus
* Sepa tänav, tänav Kadrina alevikus
* Sepa tänav, tänav Kuressaares
* Sepa tänav, tänav Lagedi alevikus
* Sepa tänav, tänav Leisi alevikus
* Sepa tänav, tänav Lohusuu alevikus
* Sepa tänav, tänav Narvas
* Sepa tänav, tänav Narva-Jõesuus
* Sepa tänav, tänav Põltsamaal
* Sepa tänav, tänav Raasiku alevikus
* Sepa tänav, tänav Rakveres
* Sepa tänav, tänav Sonda alevikus
* Sepa tänav, tänav Suure-Jaanis
* Sepa tänav, tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis
* Sepa tänav, tänav Tartus Ropka ja Ropka tööstusrajooni linnaosas
* Sepa tänav, tänav Toila alevikus
* Sepa tänav, tänav Valgas
* Sepa tänav, tänav Viljandis
* Sepa tänav, tänav Virtsu alevikus
* Sepa tänav, tänav Võhmas
* Sepa tänav, tänav Vändra alevis

Muud:
*Väike-Sepa tänav, tänav Tartus Ropka linnaosas
*Väike-Sepa tänav, tänav Pärnus
*Suur-Sepa tänav, tänav Pärnus
23. jalaväediviis

* **[[23. jalaväediviis (Venemaa Keisririik)|23. jalaväediviis]]** oli Venemaa keiserliku sõjaväe jalaväediviis
* **[[23. jalaväediviis (Wehrmacht)|23. jalaväediviis]]** oli Kolmanda Riigi jalaväediviis 
* **[[23. jalaväediviis (Poola)|23. jalaväediviis]]** oli Poola jalaväediviis
* **[[23. jalaväediviis (Ameerika Ühendriigid)|23. jalaväediviis]]** oli Ameerika Ühendriikide jalaväediviis
Adelheid (täpsustus)

**[[Adelheid (eesnimi)|Adelheid]]** on naisenimi.

Seda nime on kandnud või kannavad:

* **[[Adelheid]]**  (umbes 931 – 999),  Saksa-Rooma keisrinna ja katoliku pühak

* **"[[Adelheid (film)|Adelheid]]**",  1969. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm
Akadeemiline malevkond

* **[[Akadeemiline malevkond (Tallinn)|Akadeemiline malevkond]]** on Kaitseliidu Tallinna maleva malevkond
* **[[Akadeemiline malevkond (Tartu)|Akadeemiline malevkond]]** on Kaitseliidu Tartu maleva malevkond
Athena (täpsustus)

**Athena** võib tähendada mitut asja.
* **[[Athena]]** on Vana-Kreeka tarkusejumalanna
* **[[Ateena]]** on Kreeka pealinn

***[[Athena (laev)|Athena]]**, laev
* "**[[Athena (kino)|Athena]]**" on kino Tartus
*Athena Keskus on meelelahutus- ja konverentsikeskus Tartus
*Athena (kirjastus), Eesti kirjastus
*Athena (ansambel), Türgi ansambel
Gudenå

**Gudenå** ehk **Gudenåen** on jõgi Euroopas Jüüti poolsaare idaosas, pikkusega 176 km; see on Taani pikim jõgi. Gudenå ei ole Taani veerohkeim jõgi, see on Skjern. Valgla pindala on 2643 km². 

## Geograafia
Gudenåen saab alguse Tinnet Kratis Tørringist loode pool kõrgusel 65 meetrit üle merepinna (55°54'07"N, 09°24'03"E) ning suubub Randers Fjordisse (56°27'23"N, 10°01'34"E). Jõgi on laevatatav.

Jõe kaldal asuvad linnad Ry, Silkeborg, Bjerringbro ja Lango ning jõe suudmealas Randers.
Kopenhaageni lahing

**Kopenhaageni lahing** on kahe lahingu nimi:
***Esimene Kopenhaageni lahing** ehk **Kopenhaageni merelahing** ehk **[[Reidilahing]]** (1801)
***Teine Kopenhaageni lahing** ehk **[[Kopenhaageni pommitamine]]** (1807)
Tine Bryld

**Tine Bryld** (sündinud Begtrup; 18. detsember 1939 Frederiksberg – 21. aprill 2011) oli taani sotsiaaltöötaja, kirjanik, raadiosaatejuht.

Ta sai hästi tuntuks raadio otsesaate "Tværs" saatejuhina, kuhu (eriti noored) inimesed said helistada ja küsimusi esitada. Ta nõustas noori 36 aastat. 

Ilmselt on tema tuntuim raamat triloogia "Liv ja Alexander" (1982–1984). Bryld pälvis mitu Taani kirjandusauhinda.

Tine Bryld oli kaks korda abielus, tema esimene abikaasa oli ajaloolane ja teine arhitekt. 

## Välislingid
* Tine Bryldi koduleht (taani keeles)
Letipea neem

**Letipea neem** on neem Põhja-Eestis Letipea külas Viru-Nigula vallas.

Neemel asub Letipea tuletorn.

Neeme tipus asub Eesti suurim rändrahn – Ehalkivi.
Nordisk Film

**Nordisk Film** on 6. novembril 1906 asutatud Taani filmiettevõte, mis on vanim järjepidevalt tegutsev filmistuudio maailmas ja ühtlasi ka üks suuremaid Skandinaavias. 

Nordisk Filmi asutas Taani filmirežissöör Ole Olsen. Aastatel 1907–1911 kandis see nime **Nordisk Films Kompagni**, 1911. aastast aktsiaselts Nordisk Film. 

Esimene dokumentaalfilm valmis filmistuudios 1907. aastal ning selleks oli Viggo Larseni "Lõvijaht" (*"Løvejagten"*). 1908. aastal tootis ettevõte üle 100 filmi aastas.

Aastal 1928 läks filmistuudio pankrotti, kuid 1929. aastal korraldas Carl Bauder ettevõte ümber ning aastatel 1929–1935 kandis see nime **Nordisk Tonefilm**.

Aastatel 1957–1986 oli direktoriks Erik Balling. 

Aastal 1992 ühines ettevõte Egmonti meediakontserniga.

Nordisk Film tegeleb peale filmide ja telesaadete tootmise ka välismaa filmide levitamisega. Näiteks müüs ta Eesti filmi "Nimed marmortahvlil" Jaapani turule.

## Viited
 

## Välislingid
*Koduleht
Eestlaste põllumajanduskommuun "Koit"

**Eestlaste põllumajanduskommuun "Koit"** oli 1923. aastal  peamiselt Kanadast ja USA-st re-emigreerunud eestlaste rajatud kommuun Kubanimaal NSV Liidus.

Kommuun "Koit" oli üks kahest eestlaste rajatud kommuunist NSV Liidus (teine oli kalurite kommuun "Rõbak").

## Ajalugu
Kommuuni asutamist õhutas takka New Yorgis välja antud ajaleht "Uus Ilm", kus ilmus Lenini üleskutse aidata üles ehitada tööliste riiki.

New Yorgis asus kommuuni organiseerimise büroo, mille arvele tuli kanda 500 dollarit sisseastumismaksu (kalurite kommuuni puhul 300 dollarit). Selle raha eest osteti USA-st kaasa viis traktorit, rehepeksumasin ja muid vajalikke põllutöömasinaid ning põllutööriistu. Riided ja muu esmavajalik tuli lisaks endil kaasa võtta. Kanada Alberta provintsi eestlased lahkusid Eckville'i raudteejaamast ühiselt New Yorki 1. märtsil 1923.

Kommuun asutati Hetman Prilepski endise mõisa maadele. Mõisahoonestusest oli järgi vaid üks väike saun. 1923. aasta jooksul saabusid järk-järgult kõik kommunaarid. Esialgu elati telkides, kuni elamiseks ehitati kaks suurt kahekorruselist maja. Ühe maja esimesel korrusel oli söökla ja kommuuni kontoriruumid, teisel korrusel elati leibkonniti tubades. Süüa sai kolm korda päevas sööklas. Aastatel 1923–1928 töötasu ei makstud ja seetõttu isiklikku raha kellelgi ei olnud. Riided ja jalanõud osteti juhatuse korraldusel ühiselt ja jaotati vajaduse järgi laiali.

1926. aastal liitusid kommuuniga eestlaste kalurite kommuuni liikmed, sest nende  kommuun likvideeriti. Selleks ajaks oli kommuunil juba umbes 40 lehma ja 20 hobust. Kommuun reorganiseeriti 1928. aastal kolhoosiks. 1977. aastaks oli kommuunist saanud suurema sovhoosi osakond.

Osa kommunaare läks mõne esimese aasta jooksul tagasi Kanadasse, osa proovis Eestisse re-emigreeruda, osa mõrvati NKVD poolt 1930. aastatel kohapeal, osa elas ja töötas elu lõpuni kommuunis ja sellele järgnenud sovhoosis.

## Epiloog
Kommunaaride järglasi elab Venemaal, Eestis ja Kanadas. Kommunaaride järglaste seast võrsus insenere, kes töötasid Moskva autotehases (Leopold Muro) ning Fordi tehaselt ostetud sisseseade ja Fordi väljatöötatud mudelite tootmisõigusega Gorki autotehases (Oskar Muro), osaledes näiteks roomikliikuri GAZ-47 ja kergetanki T-60 väljatöötamisel.

## Mälestuse jäädvustamine
Kommuuni kunagisse asupaika on püstitatud mälestusmärk Krasnodari krai Kuštšovskaja rajooni Kommunari külasse Põhja-Kaukaasias.
Ole Olsen

**Ole Olsen** on mitme tuntud isiku nimi:

*Ole Olsen, Norra helilooja (1850–1927) 
*Ole Olsen, Taani filmirežissöör, filmistuudio Nordisk Film asutaja (1863–1943)
*Ole Olsen, USA koomik (1892–1963)
*Ole Olsen, Norra kiiruisutaja (1897–1924)
Kappar

**Kappar** on Vahemere maades kasvava ronitaime torkava kappari (*Capparis spinosa*) õiepung, mida kasutatakse maitseainena.

Kapparitaimi kasvatatakse Lõuna-Euroopas ja Põhja-Aafrikas. Kappareid on mainitud juba Vanas Testamendis, Antiik-Roomas maitsestati nendega kalasousti.

Tänapäeval säilitatakse ja müüakse kappareid tavaliselt soolatuna või marineerituna äädikas, soolvees, õlis või veinis. Väiksemad kapparid on tugevama maitse ja lõhnaga ning kallimad. Toiduks korjatakse umbes maisiterasuurused õienupud, mis marineeritakse ja kuivatatakse. Tugeva maitse tekitab pungades sisalduv glükokappariin (teise nimetusega metüülglükosinolaat, tavakeeles ka *sinepiõli*). Suuruse järgi liigitatakse kappareid järgmiselt: *non-pareil* (kuni 7 mm), *surfine* (7–8 mm), *capucine* (8–9 mm), *capote* (9–11 mm), *fine* (11–13 mm) ja *grusa* (üle 14 mm). Toiduks tarvitatakse ka torkava kappari marju, mis samuti marineeritakse (Menorcal on need levinud suupiste), ning lehti, mida kas marineeritakse või kuivatatakse (peamiselt Kreekas; kuivatatud lehti kasutatakse juustuvalmistamisel). 

Kapparitega sarnanevad ka hariliku varsakabja, mungalille, saialille pungad, mis on suuremad ja vahel müüakse neid kapparite pähe.

Hapuka ja kibeda maitse tõttu tarvitatakse kappareid majoneesis ja salatites ning sellistes külmades kastmetes nagu Tatari kaste, samuti sinepis, pitsakattes, riisi-, makaroni-, liha- ja kalatoitudes (nt suitsulõhega). Et kuumtöötlemine maitset ei vähendaks, soovitatakse lisada kapparid alles toiduvalmistamise lõpus. Ohtralt kasutatakse kappareid Itaalias ja mujal Lõuna-Euroopas, sageli koos oliivide ja sibulaga.

Kuna kapparites leidub kibedamaitselist glükosiidi, toimivad need toonikumi ja diureetikumina, tõstavad isu ja soodustavad seedimist.

## Vaata ka
Itaalia köök

## Viited

## Kirjandus
* "Kappar" – "Maailma toiduainete entsüklopeedia" Tallinn: TEA, 2006, lk 487

## Välislingid
* Kappar kokandusportaalis Toidutare
Kappar (Pakistan)

**Kappar** on väikelinn Pakistanis, Belutšistani provintsi edelarannikul.

2007. aastal kannatas Kappar üleujutustes.

## Viited
Ole Olsen (režissöör)

**Ole Andersen Olsen** (5. mai 1863 – 5. oktoober 1943 Kopenhaagen) oli Taani filmilavastaja ja filmimees.

Ta asutas 1906. aastal Taani filmiettevõtte Nordisk Film.

## Välislingid
*
Viggo Larsen

**Jens Viggo Larsen** (14. august 1880 Kopenhaagen – 6. jaanuar 1957 Kopenhaagen) oli Taani filminäitleja ja -režissöör.

Larsen lavastas aastail 1906–1921 ligi 60 filmi.

## Välislingid
*
Farnham

**Farnham** on linn Inglismaal Surrey krahvkonnas. See asub 55 km Londonist edelas.

Farnhamis paikneb muu hulgas sotsiaal- ja humanitaarteadustele spetsialiseerunud kirjastus Ashgate Publishing.

## Viited
Whitstable

**Whitstable** on mereäärne linn Inglismaal Kenti krahvkonnas.

See asub 8 km Canterburyst põhja pool ja 3 km Herne Bayst lääne pool.

Linnas elab umbes 30 000 inimest.

Linnas on traditsiooniliseks tegevusalaks austrite püük ning igal aastal korraldatakse austrifestivale.
Austerkarplased

**Austerkarplased** (*Ostreidae*) on sugukond karpe.

Neid iseloomustavad paksud ebasümmeetrilised kojapoolmed. 

Austerkarplastest kasutatakse mitmeid liike söögiks kui austreid.

Läänemeres neid ei esine, kuna nad elavad vaid suurema soolsusega vees.

## Perekonnad
* *[[Crassostrea]]*
* *[[Cryptostrea]]*
* *[[Dendostrea]]*
* *[[Lopha]]*
* *Ostrea* – auster
* *[[Ostreola]]*
* *[[Saccostrea]]*
* *[[Teskeyostrea]]*
Austrid

**Austrid** on mitut liiki, peamiselt austerkarplaste hulka kuuluvad söödavad limused.

## Austrite söömine

Austreid süüakse üldjuhul vaid kalendrikuudes, mille eestikeelses nimetuses esineb *r*-täht, ehk 1. septembrist kuni 30. aprillini.

Suvekuudel austrid koevad ning nende limuskehasid täidab suurem kogus toksiine. Samuti esinevad suvel suuremad võimalused nakatuda veeõitsenguga seotud vohamisega kaasnevatesse viirustesse või *[[Vibrio parahaemolyticus]]*'e ja *[[Vibrio vulnificus]]*'e bakterinfektsioonidesse, millest viimane on ühel juhul viiest surmav.

Tooreste (aurutamata, keetmata, praadimata või röstimata) ning eriti aegunud austrite, mida võib elujõus austritest olla raske eristada, söömine (eriti suvel) on seega tervisele vastunäidustatud või elule ohtlik.

Kõvasti sulgunud kahepoolmelisi kodasid avatakse ettevaatlikult spetsiaalsete noataoliste abivahenditega. Austrite söömisel hinnatakse eelkõige värskust kui ka pehmust või mahedust. Sageli maitsestatakse austreid sidrunimahlaga. Hapniku juurdepääsuga jahedas või jäävannis hoitud elusad austrid surevad alles kodade avamisel või närimisel ja allaneelamisel.

## Vaata ka
*Mereannid
Auster

**Auster** (*Ostrea*) on perekond karpe sugukonnast austerkarplased.

## Liigid
**Ostrea angasi* (elab Austraalias)
**Ostrea conchaphila* (elab Vaikses ookeanis)
**Ostrea edulis* – söödav auster (elab Euroopas)
**Ostrea equestris* – (elab Atlandi ookeani rannikul Ameerika Ühendriikide Virginia osariigist Brasiiliani)
**Ostrea lurida* (elab Vaikses Ookeanis)
Branchino järv

**Branchino järv** (itaalia keeles *Lago Branchino*)  on järv Põhja-Itaalia Alpides Lombardia maakonnas Bergamo provintsis.

Branchino (*Corno Branchino*) ja Piana (*Corna Piana*) mägede vahelises orus, Ardesio ja Oltre il Colle piiril asuv järv toitub lume sulamisest ja sagedastest vihmasadudest.
Erik Balling

**Erik Balling** (29. november 1924 Nyborg – 19. november 2005 Gentofte) oli taani filmilavastaja ja kirjanik.

Erik Ballingi filmitöökarjäär algas 1946. aastal, kui ta läks tööle filmistuudiosse Nordisk Film. Aastatel 1957–1989 oli ta Nordisk Filmi direktor. 

Tema üks esimesi filme "Adam og Eva" valmis 1953. aastal ja võitis Taani filmiauhinna Bodili. Aastal 1956 valmis esimene Taani värviline film "Kispus". Balling kirjutas filmile stsenaariumi ja tegi režii. Tema järgmine film "Qivitoq" kandideeris parima võõrkeelse filmi Oscarile (1957) ja Cannes'i filmifestivali peaauhinnale Kuldsele Palmioksale. Need auhinnad jäid tal saamata.

Aastal 1964 valminud muusikalise komöödiafilmi "Sommer i Tyrol" võtted toimusid Austrias.

Ta lavastas telesarjad "Matadoor" ("Matador"; 1978–1982), "Maja Christianshavnis" ("Huset på Christianshavn"; 1970–1977) ja 13-osalise filmisarja Olseni kamba tegemistest (1968–1981). Viimase mainitud sarja üks osa ilmus 2012. aastal eestindatuna DVD-l – "Olseni kamp ja meistervarga aare". Telesari "Matadoor" kuulub Taani kultuurikaanonisse.

## Filmid
* 1952 – "Vi arme syndere"
* 1953 – "Vi som går køkkenvejen"
* 1953 – "Adam og Eva"
* 1954 – "Kongeligt besøg"
* 1956 – "Kispus"
* 1956 – "Qivitoq"
* 1959 – "Poeten og Lillemor"
* 1960 – "Tro, håb og trolddom"
* 1960 – "Poeten og Lillemor og Lotte"
* 1961 – "Poeten og Lillemor i forårshumør"
* 1961 – "Cirkus Buster"
* 1962 – "Den kære familie"
* 1962 – "79 af stöðinni"
* 1963 – "Hvis lille pige er du?"
* 1964 – "Døden kommer til middag"
* 1964 – "Sommer i Tyrol"
* 1965 – "Halløj i himmelsengen"
* 1965 – "Landmandsliv"
* 1965 – "Slå først, Frede!"
* 1966 – "Slap af, Frede!"
* 1967 – "Jeg er sgu min egen"
* 1967 – "Martha"
* 1968 – "Det var en lørdag aften"
* 1968 – "Olsen-banden"
* 1969 – "Olsen-banden på spanden"
* 1970 – "Rend mig i revolutionen"
* 1971 – "Hændeligt uheld"
* 1971 – "Ballade på Christianshavn"
* 1971 – "Olsen-banden i Jylland"
* 1972 – "Olsen-bandens store kup"
* 1973 – "Olsen-banden går amok"
* 1974 – "Olsen-bandens sidste bedrifter"
* 1975 – "Olsen-banden på sporet"
* 1976 – "Olsen-banden ser rødt"
* 1977 – "Olsen-banden deruda'"
* 1978 – "Olsen-banden går i krig"
* 1979 – "Olsen-banden overgiver sig aldrig"
* 1981 – "Olsen-bandens flugt over plankeværket"
* 1981 – "Olsen-banden over alle bjerge"
* 1984 – "Midt om natten"

## Tunnustus
### Auhinnad
Bodil
*1953 – parim Taani film "Adam og Eva"
*1966 – parim Taani film "Slå først, Frede!"
*1993 – elutööauhind

Robert
*1998 – elutööauhind

## Viited
 

## Välislingid
*
Ingeborg Johansen

**Ingeborg Johansen** (26. september 1896 Riia – 23. jaanuar 1986) oli taani kirjanik. Ta kasutas ka pseudonüüme **Harriet Holm** ja **Helene Paider**.

Ingeborg Johansen sündis Riias Taani inseneri (kes aastatel 1918–1929 elas Baltimaade peakonsulina Tallinnas) Jens Christian Johanseni teise lapsena. Ta käis algkoolis Tallinnas, lõpetas keskkooli Taanis ning alustas seejärel ülikooliõpinguid kirjanduse ja klassikaliste keelte alal.

Harriet Holmi nime all avaldas Johansen 1916. aastal mõned novellid ajalehes Sorø Amtstidende. Järgmisel aastal ilmus tema debüütromaan "Den røde Villa" ("Punane villa").

Johansen tõlkis taani keelde vene kirjandust, eelkõige Ivan Turgenevi teoseid.

## Teosed
* "Den røde Villa", romaan, 1917
* "Satan", romaan, 1919
* "Det forheksede Land", romaanitriloogia, 1944–1946:
** "Familien paa Lipfer"
** "Dimitri Falen"
** "Edith"
* "De lyksalige øer. Digte og prosa", 1952
* "Uvirkelighedens faser", romaan, 1967
* "Fra arken til det nye land", romaan, 1969
* "Manden med noderullen", romaan, 1971
* "Joaweski", romaan, 1972 (eesti keeles "Joaveski", tõlkinud Juta Reiska, Loomingu Raamatukogu 39/40, 1997)
* "Fru Teil i Tallinn", jutustus, 1974 (eesti keeles "Proua Teil Tallinnas", tõlkinud Juta Reiska, Loomingu Raamatukogu 25/26, 1999)
* "En periode med Paulette", romaan, 1976
* "Unge piger", jutustus kogumikus "Når mænd elsker mænd og kvinder elsker kvinder. 160 års danske fortællinger om bøsser og lesbiske", 2003

## Tunnustus
* 1949 Herman Bangi mälestusstipendium
* 1967 Statens Kunstfondi preemia
* 1970 Statens Kunstfondi preemia romaani "Fra arken til det nye land" eest

## Isiklikku
Ajaloolane Paul Johansen oli tema noorem vend.

## Viited

## Välislingid

* Ingeborg Johansen veebisaidil Litteraturpriser.dk
Söödav auster

**Söödav auster** (*Ostrea edulis*) on austri perekonda kuuluv liik austerkarplasi.

Söödav auster elab pärismaisena Euroopa soolastes vetes, teda püütakse töönduslikult näiteks La Manche'i väina rannikul.

Peale söödava austri kasutatakse austreina toiduks ka mitut muud liiki austerkarplasi.

## Austrite söömine

Austreid süüakse üldjuhul vaid kalendrikuudel, mille eestikeelses nimetuses esineb *r*-täht, ehk septembri algusest kuni aprilli lõpuni. Suvekuudel austrid koevad ning nende limuskehasid täidab suurem kogus toksiine. Samuti on suvel suurem võimalus nakatuda vohamisega kaasnevate viiruste või bakterite *[[vibrio parahaemolyticus]]*'e ja *[[vibrio vulnificus]]*'e põhjustatud infektsioonidesse, millest viimane on ühel juhul viiest surmav. 

Tooreste (aurutamata, keetmata, praadimata või röstimata) ning eriti aegunud austrite, mida võib elujõus austritest olla raske eristada, söömine on seega tervisele vastunäidustatud või elule ohtlik.

## Vaata ka
*Söödav rannakarp
Valgelaup-paradiisilind

**Valgelaup-paradiisilind** (*Parotia sefilata*) on linnuliik paradiisilindlaste sugukonnast. 

Ta elab Indoneesias Uus-Guinea saare loodeosa mägimetsades. Toitub peamiselt puuviljadest, seemnetest ja lülijalgsetest.

Pesa ehitab ja haub ainult emaslind.

Valgelaup-paradiisilind on kantud CITESi liikide II kategooria nimekirja.
Bodil

**Bodil** on taani naisenimi.

## Nime kandjaid
* Bodil Aakre, Norra poliitik
* Bodil Nyboe Andersen, taani majandusteadlane
* Bodil Begtrup, Taani diplomaat
* Bodil Bredsdorff, taani lastekirjanik
* Bodil Ceballos, Rootsi poliitik
* Bodil Dybdal, taani jurist
* Bodil Ipsen, taani näitleja
* Bodil Joensen, taani pornonäitleja
* Bodil Jönsson, rootsi füüsik
* Bodil Kjer, taani näitleja
* Bodil Koch, Taani poliitik
* Bodil Lassen, taani näitleja
* Bodil Malmsten, rootsi kirjanik
* Bodil Mannheimer, rootsi näitleja
* Bodil Mårtensson, rootsi kirjanik
* Bodil Mårtensson, rootsi režissöör, stsenarist ja näitleja
* Bodil Niska, Norra saksofonist
* Bodil Thrugotsdatter, Taani kuninganna
Napu

**Napu** (18. sajandi kaartidel *Nappo*) oli kõrts ja veskikoht Järva vallas ja varem Albu vallas.

Albu mõisa kirjelduses 18. märtsist 1739 on mainitud ka Napu kõrtsi ja veskit.

Tänapäeval on Jägala jõe ääres Napu lõkkekoht.

## Vaata ka
*Vetepere

## Viited
Aischines Sphettosest

**Aischines Sphettosest** (ladinapäraselt **Aeschines**, täiendiga **Socraticus** ehk sokraatik; vanakreeka keeles Αἰσχίνης; u 425 eKr Ateena– u 350 eKr) oli Sokratese õpilane ja sõber, sfettolase Lysaniase poeg.  Elatist teenis ta  retoorikaõpetajana. Ta oli kohal, kui Sokratese üle kohut mõisteti. Platoni dialoogis "Phaidon" loetakse Aischines Sokratese surmaotsuse täideviimise juures olijaks.

## Aischines ja Sokrates
### Dialoogid

Diogenes Laertiose ja E.G.Berry (1950) järgi pani Aischines kirja seitse nn sokraatilist dialoogi:, 
*"Alkibiades" (ka Platonil on samanimeline dialoog)
*"Aspasia"
*"Axiochos"
*"Kallias"
*"Miltiades"
*"Rhinon"
*"Telauges"

## Viited

## Kirjandus
*A. Jacobs, *Socrates Without Tears: The Lost Dialogues of Aeschines Restored*, 2011, ISBN 978-1846-945-68-7, Google`i raamat

## Välislingid
*http://www.newworldencyclopedia.org/entry/Aeschines_Socraticus
*http://catalog.hathitrust.org/Record/009709268
*http://babel.hathitrust.org/cgi/pt?id=hvd.hn2cgk;seq=5;view=1up
*http://babel.hathitrust.org/cgi/pt?id=nnc1.0021069387;seq=10;view=1up;num=iv
*E.G.Berry, *The Oxyrhynchus Fragments of Aeshines of Spehettus*, Proceedings of the American Philological Association, Vol. 81, (1950), pp. 1-8, http://www.jstor.org/discover/10.2307/283563?uid=3737920&uid=2129&uid=2134&uid=2&uid=70&uid=4&sid=21102073605617
Lake'i maakond

**Lake'i maakond** (inglise *Lake County*) on 12 Ameerika Ühendriikide maakonna nimetus.

*Lake'i maakond (California)
*Lake'i maakond (Colorado)
*Lake'i maakond (Florida)
*Lake'i maakond (Illinois)
*Lake'i maakond (Indiana)
*Lake'i maakond (Lõuna-Dakota)
*Lake'i maakond (Michigan)
*Lake'i maakond (Minnesota)
*Lake'i maakond (Montana)
*Lake'i maakond (Ohio)
*Lake'i maakond (Oregon)
*Lake'i maakond (Tennessee)

*Lake'i maakond (Uus–Meremaa) oli ka endine maakond Uus-Meremaal
Lake'i maakond (Uus-Meremaa)

**Lake'i maakond** oli maakond Uus-Meremaal Lõunasaarel.

1986. aastal liideti see moodustatava Queenstown-Lakesi ringkonna koosseisu.
Wiseman

**Wiseman** on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (*census-designated place*) USA-s Alaska osariigis Yukon-Koyukuki rahvaloenduspiirkonnas (*Yukon-Koyukuk Census Area*). Wiseman paikneb Middle Fork Koyukuki jõe juures Brooksi ahelikus 360 meetri kõrgusel merepinnast. Wiseman asub põhja pool põhjapolaarjoont.

Wisemani rajasid 1910. aastatel kullakaevurid, kes saabusid sinna Slate Creeki asulast (tänapäeva Coldfoot).

USA keskkonnaaktivist ja kirjanik Bob Marshall on oma teoses "Arctic Village" kirjeldanud aega, kui ta 1930. aastatel viibis selles asulas 15 kuud. Marshall on teoses Koyukuki jõe piirkonda nimetanud "kõige rõõmsamaks tsivilisatsiooniks, mida ta teab".

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas asulas 14 inimest. 2000. aastal oli elanikke 21.

Wisemanis valitseb mandriline lähisarktiline kliima. Kõige soojemad kuud on juuni ja juuli, kui kõrgeim keskmine õhutemperatuur ulatub 21 ºC-ni, ning kõige külmem kuu on jaanuar, mil madalaim keskmine temperatuur langeb alla –29 ºC. Lumesadu ei esine ainult suvekuudel.

Talviti võib näha virmalisi.

## Viited

## Välislingid

* "Tõelise kullakaevandaja jälgedes". Eesti Ekspress. 24. august 2006
* "Argipäev arktilises külas". tarbija24.postimees.ee. 1. juuni 2007
* Pilte Wisemanist
Libahundi needus

**"Libahundi needus"** on Eesti 2005. aasta mängufilm. Selle režissöör on Rainer Sarnet.

## Sisu

Noor Vanemuise teatri lavastaja otsustab lavastada August Kitzbergi "Libahundi", mis legendi järgi olevat kahe näitleja surma tõttu neetud. Nimelt said 1911. ja 1954. aastal Marguse osatäitjad etendusel surma ja pärast juhtunut näidendit enam ei lavastatud. Legendi kohaselt saab needuse murda vaid siis, kui etendusel sureb Tiina laval, nagu soovis Kitzberg. Varsti pärast proovide algust hakkavad juhtuma imelikud asjad ja hakatakse arvama, et "Libahunt" on tõesti neetud ning surnute hinged üritavad lavastamist takistada. 

## Osades

* Katariina Lauk – Liina Alter / Tiina
* Raine Loo – Mare Nurk / Vanaema
* Rene Reinumägi – Lavastaja Tiit
* Kersti Kreismann – Endla
* Mait Malmsten – Margus
* Marje Metsur – Poetess
* Tiit Lilleorg – Rekvisiitor Sass
* Kersti Heinloo – Mare Nurk / Tiina 
* Elina Reinold – Rosaura Sarapik / Mari
* Viire Valdma – Teatri direktor	 
* Raivo E. Tamm – Kaarel Ird 
* Merle Palmiste – Ingrid 
* Hannes Kaljujärv – Paul Saller / Peremees 
* Lembit Eelmäe – Miilitsauurija Lotman
Bodil (auhind)

**Bodil** on Taani filmiauhind, mida annab välja Taani rahvuslik filmikriitikute ühendus (taani Filmmedarbejderforeningen).

Auhind on asutatud 1948. aastal. Esimesed auhinnad anti laureaatidele 29. aprillil 1948. Nime on auhind saanud Taani näitlejate Bodil Kjeri ja Bodil Ipseni järgi.

Iga võitja saab portselanist kujukese Bodili, mille on disaininud Ebbe Sadolin ja mis on valmistatud Svend Jespersen Bing & Grøndahli portselanivabrikus.

## Auhinna kategooriad
* Parim Taani film
* Parim meesnäitleja
* Parim naisnäitleja 
* Parim meeskõrvalosatäitja
* Parim naiskõrvalosatäitja
* Parim Ameerika film (auhind anti parimale mitte-Euroopa filmile aastatel 1961–1969)
* Parim Euroopa film (auhind anti parimale Euroopa filmile aastatel 1961–1969)
* Parim dokumentaalfilm või lühifilm

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Meemäger

**Meemäger** (*Mellivora capensis*) on kärplaste sugukonda kuuluv imetaja.

Meemägrad elavad Aafrikas ja Lõuna-Aasias.

Nad on peamiselt karnivoorid, kuid armastavad väga mett. Mesilaste pesade leidmisel kasutavad tihti meenäiturite abi.
Jekaterina

**Jekaterina** (vene Екатерина, translitereerituna ka Ekaterina) on naisenimi.

Nimi on kreeka päritolu – Αικατερίνη (*Aikaterinē*).

Nimi on alates 17. sajandi keskelt sage vene naisenimi.

Eestis oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Jekaterina 4603 naisel. Jekaterina oli populaarsuselt 16. naisenimi. Kujul Ekaterina oli see 1467 naisel. Ekaterina oli populaarsuselt 125. naisenimi.

## Nime kandjaid
*Jekaterina Reut, keemik
*Jekaterina Välbe, näitleja

## Viited
Hotell Tartu

**Hotell Tartu** on hotell Tartu kesklinnas. Hotell on ehitatud 1964. aastal ja see on üks vanimaid Tartu hotelle. Hotell asub Tartu bussijaama kõrval aadressil Soola 3. Hotelli kaks korrust avati 1965. aasta jaanuaris, täismahus hakkas töötama veebruaris, siis oli seal 150 tuba 242 kohaga.

Hotellis on 58 numbrituba, neist: 15 ühekohalist ja 35 kahekohalist tuba ning 8 peretuba, mis kokku mahutavad 117 inimest. Lisaks hotellimajutusele pakutakse ka hostelimajutust hoone eraldi tiivas, milles on 6 kolmekohalist tuba.

## Viited

## Välislingid
* Hotelli koduleht
Vabaduse park

**Vabaduse park** on park Tallinnas Nõmmel. Park piirneb Sihi, Lõuna, Ravila, J. Mändmetsa, Nõmme-Kase ja Hiiu tänavaga. Pargi pindala on 14,74 hektarit. Pargi lähedal asuvad Sanatooriumi park ja Hiiu park.

## Ajalugu
Vabaduse park on üks Nõmmele väga omastest parkmetsadest. Sellised männimetsad planeeriti Nõmmele juba 1920. aastate lõpus. 1937. aastal kinnitati linnavolikogus lõplik plaan, mille järgi pidi Nõmmel olema kolm parkmetsa ja kaksteist puiestikku.

## Tänapäev
Tänapäeval on Vabaduse park hea koht ürituste korraldamiseks. Pargis on toimunud tänavalaat "Roheliste väravate tänav", Nõmme laste laulupidu ja "Nõmme kevad". 17. juunil 2018 toimus Vabaduse pargis Nõmme IV laulu- ja tantsupäev, mis taaselustas vabariigi algusaegadel Nõmmel toimunud laulupäevade traditsiooni  29. juulil 2007 jõustus seadus, mis võtab Vabaduse parkmetsa kaitse alla.

## Viited
Mustamäe suusahüppetorn

**Mustamäe suusahüppetorn** on Nõmmele 1962. aastal ehitatud HS60 suurusega suusahüppemägi ehk trampliin.

## Andmed
*HS 60
*K-punkt: 50 m
*Üldine rekord: 59,0 m (Kristjan Ilves, 13. märts 2010)
*Naiste rekord: 55,0 m (Triinu Hausenberg, 21. oktoober 2017)

## Ajalugu
Esimesed suusahüpperajatised kerkisid Mustamäe nõlvale juba 1930. aastatel.

1941. aastal valminud K30-trampliini rajamise initsiaator oli tolleaegne Tallinna linna kommunaalmajanduse osakonna juhataja Johannes Hint.

1961. aastal ehitati vanema puidust suusahüppetorni asemele uus ja suurem, sest vanem oli hakanud lagunema. Enne uue suusahüppetorni ehitamist õhiti vanem torn, mille puitu kasutati Nõmmel küttematerjalina. Uue hüppemäe rajamise eestvõtjad olid Aleksi Ilves, Raimond Mürk ja Uno Kajak. 

Hüppemägede kompleksi rajati hiljem ka K25-, K18- ja K10-trampliin, mis võimaldasid ette valmistada eri vanuseklasside suusahüppajaid ja kahevõistlejaid. Sellel hüppemäel on harjutanud teiste seas Allar Levandi, Peep Heinloo, Tambet Pikkor, Roomet Pikkor, Rauno Pikkor ja Jens Salumäe. 

Sobiva lumikatte olemasolul sai talvisel ajal nõlval harrastada mäesuusatamist ja kelgutamist. Alates 2008. aasta talvest tegutseb Vana-Mustamäe suusahüppetrampliini jalamil Nõmme Seikluspargi vabaajakeskus Nõmme lumepark.

Lisaks praegusele K50-tornile on säilinud ka K25-, K18- ja K10-hüppemägi. Viimastel aastatel on keskuse eestvõttel renoveeritud noorsportlastele hädavajalikud K25 ja K18 hüppemäed, viimati remonditi maandumisnõlva .

## Projekt ja materjal
Suure hüppemäe projektis oli ehitamiseks ette nähtud silikaatkivi Mark 200. Sellist "kõrge margiga" kivi toodeti sel ajal üldiselt vähe, tavaliselt olid kasutuses M150 ja M100. Sageli hakkavad kivimüürid 15- või 20-aastaselt pragunema, kuid suusahüppemäe müüridesse ei ole 50 aastaga tekkinud ühtegi pragu. Müüritis on armeeritud ning igas nurgas on kaheksa 20 mm läbimõõduga varrast .

## Vaata ka
* Nõmme lumepark
* Oita Spordikompleks

## Viited

## Välislingid
*Mustamäe Hüppetorn - Nõmme Spordikeskus
Glehni park

**Glehni park** on park Tallinnas Nõmmel Tähetorni tänava ja Mustamäe nõlva vahelisel alal. Glehni park on saanud nime Nõmme rajaja Nikolai von Glehni järgi. Pargis asub ka Glehni loss.

## Ehitised
Glehni pargis asuvad ehitised:
* Glehni loss (1886)
* Palmimaja (1900–1910)
* Kalevipoeg (1908, 1990)
* Krokodill (1908)
* Tähetorn (1910)

## Nikolai von Glehni tegevus
Nikolai von Glehn hoolitses ka ise oma pargi eest. Ta vedas parki mulda, istutas sinna mitut liiki puid ja põõsaid. Ta rajas alleed ja kõrvalteed ning pani nendes äärde kivid, mille siledaks tehtud küljele maalis manitsussõnu:
* Nopi lilli ja ka muud, aga ära murra puud!
* Kes murdis oksa siin, mine tea – oli see koer või tainapea!

## Tänapäev
### Sportimisvõimalused
Tänapäeval on Glehni pargi matkarada üks osa Nõmme-Harku Terviseradadest. Matkaraja pikkus on 2,45 kilomeetrit. Pargi kaguservas asub Hiiu staadion.

### Taastamine
#### Palmimaja
2006. aastal restaureeriti palmimaja põhjalikult. Tööde käigus muudeti hoone külastajatele ohutuks, likvideeriti varinguoht, kindlustati ribikaari ning taastati varisenud osad. Käiguteid täiendati. Nüüd on palmimaja kahel tasandil läbitav ning seestpoolt vaadeldav. Konserveerimistööde kogumaksumuseks kujunes ligi 1,5 miljonit krooni (ligikaudu 96 000 eurot) .

#### Tähetorn
 ehk Tallinna Tähetorn
2010. aastal alustati tähetorni renoveerimist. 2011 aasta suveks oli tähetorni fassaad renoveeritud

## Viited

## Välislingid
* Kuhu minna ja mida teha koos lastega http://www.lastega.ee/index.php/et/77-mangumaa/maengumaad/589-glehni-park
* Õppematerjalid õpilastele, õpetajatele ... Glehni park http://www.kool.ee/?1927
* Pealinn http://www.pealinn.ee/?pid=87&nid=7773&lang=5 (vigane link)