open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saunametsa (Kaiu)

**Saunametsa** oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Vahastu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vahastu külaga.

Asulat on esimest korda mainitud 1871 (Saunamets).

## Viited
Leedi küla

**Leedi** nime on kandnud mitu küla:
*Leedi (Jõgeva), küla Jõgeva maakonnas
*Leedi (Kaiu), endine küla Järvamaal

## Vaata ka
*Leediküla, küla Lääne maakonnas
Taga-Põlliku

**Taga-Põlliku** (varem ka **Põllika**) oli küla Raplamaal. Küla jääb tänapäeval Suurekivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Leedi, Määrissoo ja Taga-Põlliku küla liitmisel moodustati uus küla: Suurekivi küla.

Asulat on esimest korda mainitud 1414 (Poltke).

## Viited
Mineirão

**Mineirão** (ametlikult **Estádio Governador Magalhães Pinto**) on jalgpallistaadion Brasiilias Minas Geraisi osariigis Belo Horizontes.

See on jalgpalliklubi Cruzeiro Esporte Clube kodustaadion. Osa mänge peab sellel staadionil ka Clube Atlético Mineiro.

Staadion mahutab 61 846 pealtvaatajat.

Staadion avati 5. septembril 1965. Staadioni renoveerimine lõppes 2012. aasta detsembris.

Staadionil on peetud 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri, 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ja 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiri osad kohtumised. Sealhulgas toimus staadionil 2014. aasta jalgpallimaailmameistrivõistluste poolfinaal Brasiilia ja Saksamaa vahel, mille Brasiilia kaotas tulemusega 1:7. See mäng sai sama staadioni järgi tuntuks kui *Mineirazo*.

Mineirãol on toimunud ka kontserte. Teiste seas on seal esinenud Paul McCartney (aastatel 2013 ja 2017), Beyoncé (2013), Maroon 5 (2016), Iron Maiden (2016), Elton John (2013) ja Kiss (1983).

## Välislingid

* Staadioni koduleht
Lihu

**Lihu** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kaiu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vana-Kaiu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Kaiu külaga.

1346 mainitakse kohanime Lechto, 1687 Leho, 1798 Lihho.

## Viited
Aru (paikkond)

**Aru** on paikkond Järva maakonnas Järva vallas Udeva külas. 1930. aastatel oli see küla staatuses (**Udeva-Aru küla**).

## Viited
Paemurru (Järvamaa)

**Paemurru** oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Tudre ja Kalitsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil selle üks osa liideti Tudre ja teine osa Kalitsa külaga.

Küla on esimest korda mainitud 1913 (Паемурро).

## Viited
Kureküla (täpsustus)

**Kureküla** on või oli mitme Eesti asula nimi:
*Kureküla, alevik Tartu maakonnas Elva vallas
*Lilleküla (Elva) (varem *Kureküla*), küla Tartu maakonnas Elva vallas
*Kureküla (Viru-Nigula), endine küla Viru-Nigula valla maa-alal
*Kureküla (Imavere), endine küla Järva valla maa-alal

## Vaata ka
*Kurõkülä
Pari (Virumaa)

**Pari** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Linnuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viru-Nigula kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnuse külaga.

Pari küla tekkis 1939, kui Kunda asundus jagati mitmeks külaks.

## Viited
Puivere

**Puivere** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Aruküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalitsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalitsa külaga.

1615 mainitakse kohanime Pugiffer, 1623 Puygefer, 1716 Puÿfer.

## Viited
Roodeviku

**Roodeviku** (varem kirjakeeles ka **Rodeviku**) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Ervita mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalitsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalitsa külaga.

Küla rajati umbes 1830.

## Viited
Kiksvere

**Kiksvere** (ka Kikevere) on paikkond Järva maakonnas Järva vallas Jalametsa külas.

Seal asuvad Kikevere Jumalaema Uinumise kirik ja Kikevere kalmistu. 

## Viited
Uue-Jalametsa

**Uue-Jalametsa** oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Jalametsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda.

Kui Laimetsa mõis riigistati, siis mõisa alale rajati Uue-Jalametsa ja Vana-Jalametsa küla. Mõni aeg pärast Teist maailmasõda need kaks küla liitusid Jalametsa külaks.

## Viited
Ilmatargad

**"Ilmatargad"** on kirjastuse Ilmamaa poolt alates aastast 1998 välja antav raamatusari. 

Sarjas ilmunud teoste hulgas on kaks tõlkeraamatut: Rein Taagepera "The finno-ugric republics and the Russian State" (eesti keelde tõlkinud Rein Taagepera) ja Vello Helgi "Die Jesuiten in Dorpat (1583–1625): ein Vorposten der Gegenreformation in Nordosteuropa" (saksa keelest eesti keelde tõlkinud Kaarel Piirimäe).

## Välislingid
*"Ilmatarkade" sarja raamatud. ilmamaa.ee 
*"Ilmatarkade" sarja raamatud Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee
Ameerika Ühendriikide merevägi

**Ameerika Ühendriikide merevägi** (USN) on meresõja ja teisi mereväe ülesandeid täitev väeliik Ameerika Ühendriikide relvajõududes.

## Isikkoosseis
Tegevteenistuses on 325 826 tegevväelast ja reservis 98 693.

## Tehnika
2018. aasta aprilli seisuga oli alalises valmisolekus 282 laeva ja üle 3700 õhusõiduki.

Ameerika Ühendriikide mereväel on maailma suurim lennukikandjalaevastik, millest 2018. aasta jaanuari seisuga oli Nimitz-klassi lennukikandjat 11 tegevteenistuses ja 2 valmimisel.

## Juhtimine
Mereväge juhib administratiivselt mereväeministeerium eesotsas tsiviilteenistujast mereväeminister. Mereväeministeerium kuulub ise Kaitseministeeriumi haldusalasse, mida juhib kaitseminister. Mereväeministeeriumi kõrgeim sõjaväelasest teenistuja on mereoperatsioonide ülem.

## Viited

## Välislingid
* 
* Koduleht (inglise keeles)
Veneküla

**Veneküla** on mitme koha nimi.

* Koplimetsa (2025. aastani *Veneküla*), küla Harjumaal Rae vallas
* Kiili (1977. aastani *Veneküla*), alev Harjumaal Kiili vallas
* Veneküla (Lohusuu), endine küla
* Veneküla (Jõgeva), endine küla
* Veneküla (Saarde kihelkond), endine küla Pärnumaal
* Kuressaare Veneküla, ajalooline Kuressaare linnaosa
* Vaalamäe (ka *Veneküla*), paikkond Viljandimaal
Altveski

**Altveski** on paikkond Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tähkvere külas. Enne 1970. aastaid oli see **küla** staatuses.

## Viited
Patupera

**Patupera** (ka **Patuperä**) on paik Valga maakonnas Valga vallas.

Patupera oli varem küla Vana-Antsla vallas, hiljem Kaagjärve külanõukogus. 1977. aastal liideti Patupera küla Valtina külaga.

1970. aasta rahvaloenduse andmetel elas Patupera külas 26 elanikku.

## Viited
Statistikanõukogu

**Statistikanõukogu** on Statistikaametit, Eesti Panka ja Rahandusministeeriumi nõustav organ, mille eesmärk on tagada riikliku statistika süsteemi toimimine.

## Ülesanded
Statistikanõukogu
* Nõustab riikliku statistika tegijat riikliku statistika programmi koostamisel
* Annab Statistikaametile soovitusi riikliku statistika tegemise koordineerimiseks
* Avaldab rahandusministrile arvamust riikliku statistika programmi ja selle muudatuste kohta enne nende kinnitamist
* Nõustab riikliku statistika tegijat riikliku statistika tegemisel, sh statistikaalaste põhimõtete ja kvaliteedikriteeriumide rakendamises
* Annab rahandusministrile hinnang riikliku statistika tegemise kulutuste kohta ja esitab selle oma aastaaruandes
* Annab rahandusministrile soovitusi ja avaldab arvamust statistikaalase õigusloome valdkonnas
* Avaldab arvamust Statistikaameti peadirektori ametikoha täitmiseks avalikku konkurssi läbiviivale komisjonile kandidaadi sobivuse kohta ning rahandusministrile Statistikaameti peadirektori ametist vabastamise kohta

## Koosseis
Nõukogu koosseisu kinnitab rahandusministri ettepaneku alusel valitsus. Statistikanõukogu koosneb 13 liikmest: üks liige Statistikaametist, üks liige Eesti Pangast, üks liige Andmekaitse Inspektsioonist, kümme liiget tarbijate ja andmeesitajate esindajate ning ekspertide hulgast.

Statistikanõukogu koosseis alates 15. jaanuarist 2015 on järgmine:
* Mart Mägi – Statistikaameti peadirektor – Statistikaameti esindaja
* Ülo Kaasik – Eesti Panga asepresident – Eesti Panga esindaja
* Viljar Peep – Andmekaitse Inspektsiooni peadirektor – Andmekaitse Inspektsiooni esindaja
* Tõnu Kollo – Tartu Ülikooli matemaatilise statistika õppetooli professor – statistika ekspert, tarbijate esindaja
* Allan Puur – Tallinna Ülikooli Eesti Demograafia Instituudi juhtivteadur – rahvastiku ekspert, tarbijate esindaja
* Hede Sinisaar – Sotsiaalministeeriumi analüüsi ja statistika osakonna juhataja – sotsiaalvaldkonna ekspert, andmeesitajate ja tarbijate esindaja
* Kätlin Mandel – Kliimaministeeriumi analüüsi- ja planeerimisosakonna juhataja – keskkonna ekspert, andmeesitajate ja tarbijate esindaja
* Taavi Kand – Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi kaubandusi ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja – põllumajanduse ekspert, andmeesitajate ja tarbijate esindaja
* Ilmar Lepik – Vabariigi Presidendi majandusnõunik, Eesti Panga rahapoliitika ja majandusuuringute osakonna nõunik – majanduse ekspert, tarbijate esindaja
* Margus Sarapuu – Riigikantselei strateegiabüroo strateegiadirektor – tarbijate esindaja
* Urmet Lee – Riigikontrolöri nõunik – tarbijate esindaja
* Marko Udras – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja poliitikakujundamise ja õigusosakonna juhataja – andmeesitajate ja tarbijate esindaja
* Hannes Pahapill – Swedbank AS osakonnajuhataja – andmeesitajate ja tarbijate esindaja

## Viited

## Välislingid
* Koosolekute protokollid
* Aastaaruanded
Eha küla

**Eha küla** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Vaimastvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda.

1921 jagati endise Vaimastvere mõisa alad kaheks külaks: Eha ja Koidu külaks. 1977 need kaks küla liideti uuesti kokku Vaimastvere külaks.

## Viited
Märzen

**Märzen** (saksa keeles *Märzen* või *Märzenbier* 'märtsi õlu') on saksa laagriõlu ehk põhjakääritamisega õlu. Tegemist on traditsioonilise Oktoberfesti õllega. 

Märtzeni õlut pruulitakse märtsis, millest tuleneb ka õlle nimi. Õlle kangus on 5–6%.

## Viited
Eneseloome

**Eneseloome** on Richard Rortyl nõue, et ühiskonnas oleks suurem avatus ja ruum eneseteostuseks. Eneseloome näib tal väljendavat eraelu väljal toimuvat. Vastandina ülevus väljendab ühiskondlikul väljal toimuvat. Isikuvabaduste ühiskonnas peaks lõpetama eneseloome ja poliitika ühendamise katsed, näiteks nagu oli marksismis. Niklas Luhmannil on enesevõimeline selline süsteem, mis koosneb osadest, mida luuakse ja taasluuakse nendestsamadest osadest. Nii taastoodetakse kindlat ühiskondliku sidususe viisi või kultuurilist keskkonda.

## Viited
Palju aastaid

**"Palju aastaid"** on kirjastuse Ilmamaa poolt alates aastast 2001 välja antav memuaaride raamatusari. 

## Välislingid
*Sarja "Palju aastaid" raamatud. ilmamaa.ee 
*Sari "Palju aastaid" Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee
Enesekavandamine

**Enesekavandamine** (ka **enesemoodustamine**, enesetehnika) on Michel Foucault'l (enesetehnoloogia) kultuuris sisalduv tõekohustus, kuidas ennast moodustada.

Foucault' järgi võimaldab enesekavandamine isikul teha oma keha, mõtete ja käitumisega teatav hulk toiminguid, et muuta ja kujundada või saavutada teatav tänulise, õnne, puhtuse või üleloomulise väe seisund. Erinevalt võimusuhete valitsemismoodustest tuleb enesekavandamises avastada tõde, saada tõest valgustatud, kõnelda tõtt. Näiteks budisti juhib üks õpetuskava avastama, kes ta on ja mis on tõde. Budist avastab enese ja tõe samaaegses ühendumises oma mina ettekujutuslikkuse. Kristluses see pole nii. Kristlase enesekavandamine ei lase minal paista ettekujutusena.

## Viited
Olta Xhaçka

**Olta Xhaçka** (sündinud 25. detsembril 1979 Tiranas) on Albaania poliitik, kes kuulub Albaania Sotsialistlikku Parteisse.

Ta on saanud Clarki Ülikoolis bakalaureusekraadi politoloogia ja rahvusvaheliste suhete alal ja magistrikraadi avaliku halduse alal.

Alates 2009. aastast oli ta Albaania Rahvakogu liige.

2017. aasta märtsist kuni augustini oli ta Albaania sotsiaal- ja noorsoominister.

10. septembrist 2017 kuni 31. detsembrini 2020 oli Olta Xhaçka Albaania kaitseminister.

4. jaanuarist 2021 kuni 12. septembrini 2023 oli ta Albaania Euroopa- ja välisminister.

## Viited
Kaasikutaguse

**Kaasikutaguse** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Jõgeva mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võduvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võduvere külaga.

1882 nimetatakse kohanime Hofsansiedlung Kasikotagga, 1909 Kasigutaga.

## Viited
Virita (Hanila)

**Virita** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Nehatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nehatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nehatu külaga.

1565 mainitakse kohanime Wirrita by (küla Õeküla vakuses).

## Viited
Raina Kabaivanska

**Raina Kabaivanska** (bulgaaria keeles Райна Якимова Кабаиванска; sündinud 15. detsembril 1934 Burgasis) on Bulgaaria ooperilaulja (sopran) ja pedagoog.

Raina Kabaivanska sündis Bulgaarias Burgasis veterinaari ja füüsikaõpetaja peres. Juba väikese lapsena hakkas õppima laulmist ja klaverimängu. 

1957. aastal lõpetas ta Sofia Riikliku Muusikaakadeemia. Samal aastal tegi Raina Kabaivanska oma ooperidebüüdi Bulgaaria Riiklikus Ooperi- ja Balletiteatris Tatjana rolliga Pjotr Tšaikovski ooperis "Jevgeni Onegin". 

1961. aastal debüteeris ta Milanos La Scala ooperiteatris. Sellest ajast peale elab põhiliselt Itaalias Modenas.

## Rolle
*Elisabeth of Valois – Giuseppe Verdi "Don Carlos"
*Desdemona – Giuseppe Verdi "Othello"
*Violetta Valery – Giuseppe Verdi "Traviata"
*Alice Ford – Giuseppe Verdi "Falstaff"
*Leonora – Giuseppe Verdi "Trubaduur"
*Leonora – Giuseppe Verdi "Saatuse jõud"
*Elvira – Giuseppe Verdi "Ernani"
*Cio-Cio San – Giacomo Puccini "Madame Butterfly"
*Liu – Giacomo Puccini "Turandot"
*Floria Tosca – Giacomo Puccini "Tosca"
*Manon Lescaut – Giacomo Puccini "Manon Lescaut"
*Irene – Richard Wagneri "Rienzi"
*Adriana – Francesco Cilea' "Adriana Lecouvreur"
*Elisabetta – Gaetano Donizetti "Roberto Devereux"
*Marguerite – Charles Gounod' "Faust"
*Nedda – Ruggero Leoncavallo "Pajatsid"
*Manon Lescaut – Jules Massenet' "Manon"
*Wally – Alfredo Catalani "La Wally"
*Lisa – Pjotr Tšaikovski "Padaemand"
*Tatjana – Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin"
*Francesca – Riccardo Zandonai "Francesca da Rimini"
*Julia – Gaspare Spontini "La vestale"
*Armide – Christoph Willibald Glucki "Armide"
*Emilia Marty – Leoš Janáčeki "Makropoulose juhtum"
*Hanna Glawari – Ferenc Lehári "Lõbus lesk"

## Viited

## Välislingid
*
*Koduleht
Tislari

**Tislari** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tähkvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tähkvere külaga.

## Viited
Jumeirah (hotellikett)

**Jumeirah Hotels and Resorts** on Dubais asuv rahvusvaheline luksushotelli kett ja on osa Dubai Holdingust. Jumeirah Group loodi 1997. aastal ja ühines Dubai Holdinguga 2004. aastal.  

## Tuntud hotellid ja omanduses olevad hooned

* Jumeirah Emirates Tower Hotel
* Jumeirah Beach Hotel
* Burj al-‘Arab
* Wild Wadi veepark
Mäo (Türi)

**Mäo** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Arkma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Arkma külaga.

1624 on mainitud kohanime Meos.

## Viited
Kalda

**Kalda** võib tähendada järgmist:
*Kalda (Rapla), küla Rapla maakonnas
*Kalda (Saarde), küla Pärnu maakonnas
*Kalda (Luunja), endine küla Tartu maakonnas Luunja vallas
*Kalda (perekonnanimi)
Mimi Kodheli

**Mimi Kodheli** (sündinud 11. septembril 1964 Tiranas) on Albaania poliitik (Albaania Sotsialistlik Partei).

1986. aastal lõpetas ta Tirana Ülikooli Majandusteaduskonna rahanduse erialal. 2000. aastal sai ta Lincolni Ülikoolis Nebraskas koostöös Tirana Ülikooliga magistrikraadi haldusjuhtimise erialal. 2014. aastal sai ta Verona Ülikoolis koostöös Tirana Ülikooliga doktorikraadi majandusteaduste erialal.

2002–2005 oli ta Tirana aselinnapea. 2005. aastal oli ta Tirana maakonna prefekt. 2007. aastal valiti ta Albaania Sotsialistliku Partei juhatusse. 2009–2013 oli ta Albaania Rahvakogu liige.

15. septembrist 2013 kuni 10. septembrini 2017 oli Mimi Kodheli Albaania kaitseminister.

2020. aasta novembris valliti ta NATO Parlamentaarse Assamblee asepresidendiks.

## Viited
Tuudi-Jõeääre

**Tuudi-Jõeääre** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tuudi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nurme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nurme külaga.

Küla on esimest korda mainitud 1922.

## Viited
LATAM Argentina

**LATAM Airlines Argentina**, varem *LAN Argentina*, on Argentinas Buenos Aireses asuv lennufirma, mis kuulub LATAM Airlines Groupi.

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht
Ameerika Punane Rist

**Ameerika Punane Rist** (, lühend **ARC**) on humanitaarabiorganisatsioon, mis annab Ameerika Ühendriikides hädaolukorraabi, katastroofiabi ja haridust.

ARC on Rahvusvahelise Punase Risti Ameerika Ühendriikide haruorganisatsioon.

## Välislingid
* 
* Organisatsiooni koduleht (inglise keeles)
Paga

**Paga** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Saastna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Metsküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Metskülaga.

18. sajandil eksisteeris Paga mõis. 1922 oli mõisa ala maadest moodustatud Paga küla.

## Viited
Barabinsk

**Barabinsk** on linn Venemaal Novosibirski oblastis, Barabinski rajooni keskus. Asub Novosibirskist 315 km lääne pool ja 10 km Kuibõševist lõuna pool Siberi raudtee ääres.

2017. aasta alguses oli linnas 29 122 elanikku.

## Ajalugu
Asula tekkis 1893 rajatud raudtee äärde. Aastal 1917 sai Barabinsk linnaõigused.

Barabinskis on sündinud dissident Anatoli Martšenko ja ajakirjanik Peeter Kaldre.

## Viited

## Välislingid
* Barabinski koduleht
LATAM Paraguay

**LATAM Airlines Paraguay**, varem tuntud kui **TAM Paraguay** või **Transportes Aéreos del Mercosur S.A**. ja varem **LAP** (**Líneas Aéreas Paraguayas**) on Paraguay lennuettevõtja. Selle emaettevõte on LATAM Airlines Group.
LATAM Perú

**LATAM Perú**, varem **LAN Perú S.A**. on Peruus Limas asuv lennufirma.

See kuulub kontserni LATAM Airlines Group, mille käes on 49% ettevõtte aktsiatest. Teised omanikud on ER Larraín (30%) ja Inversiones Aéreas (21%).
Jumayrā

**Jumayrā** (araabia keeles جميرا‎) on elamurajoon Dubais Araabia Ühendemiraatides. Jumeirah on jaotatud kolme ossa: Jumeirah 1, Jumeirah 2 ja Jumeirah 3. Jumeirah' elamurajoonis asuvad ka hotellid, nt Burj al-‘Arab ja Jumeirah Beach Hotel. Jumeirah on populaarne koht nii kohalike kui ka turistide seas.
Discovery Inc.

**Discovery, Inc.** (varem **Discovery Communications**) on Ameerika Ühendriikide massimeediaettevõte, mis asub Silver Springis Marylandis.

Ettevõte asutati 1985. aastal. Discovery Inc.-is töötas 2017. aastal umbes 7000 inimest.
Tuxertal

**Tuxertal** on org Austrias Tiroolis. Zillertali kõrvaloruna, millest see hargneb Mayrhofeni juures, on Tuxertal umbes 13 km pikk ja ligipääsuks on Tuxer Straße (Tuxi maantee). Mayrhofenist (630 m) Hintertuxini (1500 m) Tuxi vallas, külas, mis orule nime on andnud, on kõrguse erinevus umbes 850 m. Org lõpeb Hintertuxis ja Hintertuxi liustikul. Tuxbach, mis algab Hintertuxi juurest, voolab Mayrhofenini, kus see suubub Zilleri jõkke.

Viis peamist asulat Tuxertalis on (alates oru ülemisest otsast)

Hintertux (1500 m), Madseit (1385 m), Juns (1360 m), Lanersbach (1300 m), Vorderlanersbach (1300 m) ja Finkenbergi kihelkond (840 m).

Tuxertal on maantee ja köisraudtee mõttes ainus tee jõuda Hintertuxi liustikule.

## Galerii


Pilt:TuxerKalb.JPG|Tux-zillertali tõug
Pilt:Tuxerbach Austria 2007-05-26.JPG|Tuxbach, mida toidavad sulamisveed


## Välislingid
*Tuxertal - läänepoolseim kõrvalorg
Feldmarssal (Sri Lanka)

**Feldmarssal** (inglise keeles *Field Marshal*) on Sri Lanka sõjaväe kõrgeim auaste. 

## Ajalugu
Aukraad kehtestati 22. märtsil 2015. Sellest madalam on kindrali auaste. Aukraad on suures osas tseremoniaalne. See on antud ainult Sarath Fonsekale (sündinud 1950), kes sai selle 2015. aastal.

## Vaata ka
*Marssal
LAP

**LAP** või **lap** võib tähendada:
* **[[Lap-süsteem]]**, mõnedel bakteritel biokile tekitamist võimaldav süsteem
* **[[LATAM Paraguay]]**, Paraguay lennuettevõtja, mis kasutas varem nime LAP
* **[[Lambert Academic Publishing]]**, kirjastusettevõtte
* **[[La Pazi rahvusvaheline lennujaam]]** (IATA lennujaamakood LAP)
NBC

**National Broadcasting Company**, mida tuntakse lühendi **NBC** järgi, on Ameerika Ühendriikide tele- ja raadiojaamade võrgustik, mis asutati 19. juuni 1926. NBC logol on kujutatud paabulindu.
 
NBC peakorter (NBC stuudiod) asub New Yorgis Comcast Buildingis. NBC-l on ka kontorid Chicagos NBC Toweris.

Ameerika Raadio korporatsiooni poolt 1926. aastal asutatud NBC on vanim populaarsetest Ameerika televisioonivõrkudest "Big Three" (ülejäänud kaks on ABC ja CBS). Mõnikord nimetatakse NBC-d ka **Peacock Networkiks**, viidates logole, millel on kujutatud paabulindu ning mis võeti kasutusele 1956. aastal, et tuua välja ettevõte varase värvitelevisiooni kasutusele võttu.

NBC-l on kaksteist hallatavat telekanalit ning tal on tütarettevõtteid igal Ameerika Ühendriikide teleturul. Mõned kanalid on vaadatavad peale USA ka Kanadas, Kariibi mere piirkonnas ja Mehhikos tasulise televisiooni pakkujate kaudu või piirialadel õhu kaudu. NBC-l on ka litsentsilepingud rahvusvaheliste kanalitega Lõuna-Koreas ja Saksamaal.

## Ajalugu
Ameerika Ühendriikide esimese ja vanima suure ringhäälinguvõrgu NBC asutas 1926. aastal Radio Corporation of America (RCA), mis kuulus tollal ettevõtetele General Electric (GE), Westinghouse, AT&T Corporation ja United Fruit Company. 1932. aastal sundis USA valitsus GE-d monopolivastaste rikkumiste tõttu müüma RCA ja NBC. 1986. aasta lõpus saavutas GE 6,4 miljardi dollari suuruse ostuga taas RCA üle kontrolli. Kuigi GE säilitas NBC, sulges või müüs ta kohe ära enamiku RCA muudest osakondadest ja varadest.

2003. aastal ühendas Prantsuse meediaettevõte Vivendi oma meelelahutusosakonna GE-ga ning moodustus NBCUniversal. Comcast ostis 2011. aastal NBCUniversali kontrollosaluse ja 2013. aastal omandas ülejäänud osaluse.

NBC on kodukanal mitmele Ameerika televisiooni kõige kauem järjepidevalt eetris olnud saatele, sealhulgas uudistesaatele "Meet the Press" (1947), hommikusaatele "Today" (1952), õhtusele vestlussaatele "The Tonight Show" (1954) ning komöödiasaatele "Saturday Night Live" (1975).

## Vaata ka
*NBC News

## Viited
Fox Broadcasting Company

**Fox Broadcasting Company**, mida tuntakse lühendatult kui **Fox**, on Ameerika Ühendriikide kommertstelejaamade võrgustik, mis asutati 9. oktoobril 1986. Fox-i peakorter asub New Yorgis ning suurt osa võrgustiku tegevusest juhitakse Los Angelesest. Fox tuli Eesti turule 1. oktoober 2012.

## Vaata ka

* Fox News Channel
Kuuendiku

**Kuuendiku** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vatla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pajumaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajumaa külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Lea küla

**Lea** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Halliku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Halliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Halliku külaga.

## Viited
Koora

**Koora** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pivarootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pivarootsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pivarootsi külaga.

Küla on (arvatavalt) esmamainitud juba 1320. aastal (Kogerevere).

## Viited
Metsanurga (Mustvee)

**Metsanurga** on paikkond Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Omedu külas. 1930. aastatel oli see küla staatuses (**Hansu küla**).

## Viited
Viruvere (Põltsamaa)

**Viruvere** oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Tänapäeval jääb see koht Pilu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Pilu külaga.

Küla võib olla esmamainitud 1583. aastal (Wierower).

## Viited
Kaera (täpsustus)

**Kaera** on Eesti kohanimi:
*Kaera on küla Jõgeva maakonnas
*Kaera oli küla Rapla kihelkonnas
*Kaera oli Kaara küla varasem nimi
*Kaera on paikkond Imavere  vallas
*...

## Vaata ka
*Kaeraküla
*Kaera mõis
Achensee

**Acheni järv** (saksa: *Achensee*) on järv Jenbachist põhjas Austrias Tiroolis. See on suurim järv liidumaal ja selle suurim sügavus on 133 m. Järv asub 929 m kõrgusel merepinnast, selle pindala on 6,8 km² ja mahutavus 0,481 km³. Järv on 9,4 km pikk ja 1 km lai, sellesse voolavad Buchauerbach, Dalfazerbach ja Wankratzbach ning sealt voolab välja Achenbach. Üheskoos Achentaliga eraldab see Karwendeli mäestikku läänes Brandenbergi Alpidest idas.

Vesi on peaaegu joomiskõlbulik, läbipaistvus kuni 10 m. Alpijärvena on vee temperatuur vastavalt madal, harva üle 20 °C. Järve suurus ja tuuletingimused teevad sellest sobiva purjelauduritele.

Eben am Achensee ja Achenkirch on vallad järve ääres.

## Ajalugu

Innsbrucki linn ostis järve 1919. aastal St. Georgenberg-Fiechti kloostrilt, kes oli saanud selle Schlittersi valitsejatelt 1120. aasta paiku.

## Jõujaam

Alates 1924. aastast haldab järve Tiroler Wasserkraft AG, mis asutati sel eesmärgil.

Algselt oli ainsaks väljavooluks Achenbach, mis jõudis Isarisse. 1927. aastast alates, kui jõujaam Jenbachis valmis sai, voolas see peamiselt Inni, kus veetase oli 380 m allpool. 8 peltoni turbiini (500 p/min) toodavad kokku 96 MW.

Talviti alandatakse järve taset kuni 6 m; vastavalt muutub ka järve suurus. Veehoidla võib hoida maksimaalselt 66 miljonit m³ vett.

## Turism

Kui Alam-Inntali raudtee 1859. aastal valmis sai, hakkas turism õitsema. Kloostrile tulu toomiseks soetati 1887. aastal esimene aurik St. Josef. Edasi algatati 7 km pika Achensee kitsarööpmelise ratasajamiga raudtee ehitamine Jenbachi ja Seespitzi vahele, mis võeti kasutusele 1889. aastal. 21. juulil samal aastal võeti kasutusele teine aurik, St. Benedikt. 1890. aastal vedasid kaks laeva võimsusega 320 kohta umbes 30 000 reisijat.

1911. aastal võeti kasutusele kolmas plaanitud laev, Stella Maris . See oli esimene reisilaev järvel Austria-Ungaris, mis oli kohe varustatud diiselmootoriga. Laev oli mõeldud 400 reisijale ja varustatud eriti vaikse mootoriga madalatel pööretel, mis oli sarnane nendega, mida hiljem kasutati Esimese maailmasõja allveelaevades.

Kuid Stella Marist oli raske manööverdada. Kui järve ostis 1919. aastal Innsbrucki linn, sai laeva uueks nimeks Stadt Innsbruck. 1925. aastal soetati mootorlaev Tirol ja 1927. aastal veeti esimest korda üle 100 000 reisija.

1959. aastal asendati St. Benedikt moodsama alusega, millel oli sama nimi ja diiselmootor. 1971. aastal asendati Tirol suurema laevaga Tirol II 40 reisijale. 1994. aastal võeti teenistusse MS Tirol, see asendas Stadt Innsbrucki, ja augustis 2007 asendas MS Stadt Innsbruck St. Benedikti.

## Galerii


Pilt:Achensee Seespitz um 1900.jpg|Seespitz umbes 1900
Pilt:achensee_winter.jpg|Achensee talvel
Pilt:Pertisau_Achensee.jpg|Vaade Unnütze mäetipult Pertisau suunas
Pilt:Achenseekraftwerk_Inntal_Jenbach_Tirol.jpg|Achenseekraftwerk Inntalis
Pilt:Achenseebahn Seespitz.jpg|Achensee raudtee ja aurik St. Benedikt (II)


## Välislingid
* Achensee - reisiinfo Wikivoyage lehel
* Achensee jõujaam, arhitektuuriarhiiv
CME

**CME** võib tähistada:
* **[[Krooni massi purse]]** (inglise *coronal mass ejection*)
* **[[Retseptor-vahendatud endotsütoos]]** ehk **klatriinisõltuv endotsütoos** (inglise *clathrin-mediated endocytosis*)
* **[[Ciudad del Carmeni rahvusvaheline lennujaam]]** (IATA lennujaama kood: CME)
* **[[CME Group]]**, USA ettevõte
* **[[Chicago Mercantile Exchange]]**, USA ettevõte
* **[[Central Music Company]]**, Hiina ettevõte (kasutab kaubamärki CME)
Kikepõhja

**Kikepõhja** on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Marana küla kirdeosas. Seal asub Kikepõhja soo.

## Viited
Pändi

**Pändi** on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Sigaste külas..

1920. ja 1930. aastatel oli see küla staatuses (**Pändi küla**, ka **Pändiküla**).

## Viited
Kivilaane

**Kivilaane** oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sigaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sigaste külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (vene keeles Кивиланы).

## Viited
Kutja

**Kutja** on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Sigaste külas.

1930. aastatel oli see küla staatuses (Kutja).

## Vaata ka
*Kutja oja
*Kutja raba

## Viited
Suitsuküla

**Suitsuküla** oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Sigaste ja Väljaküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa sellest liideti Sigaste ja teine osa Väljakülaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (vene keeles Суйтсокюля).

## Viited
Kaldasaare

**Kaldasaare** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Palupõhja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palupõhja külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Kaagjärve raudteejaam

**Kaagjärve raudteejaam** oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Pugritsa külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 9,2 kilomeetri kaugusel.

1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asus ka Kaagjärve raudteejaam. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Kaagjärve valda. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik.

Kaagjärve raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 2. juunil 1970.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Zillertali Alpid

**Zillertali Alpid** (itaalia: *Alpi Aurine*; saksa: *Zillertaler Alpen*) on Kesk-Ida-Alpide mäestik Austria ja Itaalia piiril.

## Nimi

Mäestik on nimetatud Zillertali (Zilleri jõe oru) järgi sellest põhjas.

## Geograafia

Mäestikku ümbritsevad *Tuxer Jochi* mäekuru põhjas (eraldades selle Tuxi Alpidest); *[[Birnlücke]]-Forcella del Picco* kuru idas (eraldades selle Kõrg-Tauernist); Eisack ja selle lisajõgi Rienz lõunas (eraldades selle Lõuna-Lubjakivi Alpidest); ja Brenneri mäekuru läänes (eraldades selle Stubai Alpidest).

## Alamrühmad

Zillertali Alpid jagunevad järgmisteks alamrühmadeks:

* **Tuxi Alpide peaahelik** (*Tuxer Hauptkamm*)
* **Zillertali Alpide peaahelik** (*Zillertaler Hauptkamm*) ja kõrvalmäestikudSee jaguneb edasi järgnevalt: Hauptkamm, Hochstellerkamm, Greinerkamm, Mörchen ja Igentkamm, Floitenkamm, Ahornkamm, Riblerkamm, Magnerkamm.
* **Reichenspitze rühm** ja idapoolsed Zilleri mäestikudSee jaguneb edasi järgnevalt: Reichenspitzkamm, Gerloskamm, Schönachkamm, Wimmerkamm, Schwarzachkamm, Zillerkamm, Klockerkarstock.
* **Pfunderi mäed** (*Pfunderer Berge*)See jaguneb edasi järgnevalt: Kreuzspitzkamm, Plattspitzkamm, Wurmaulkamm, Grubbachkamm, Mühlwalder Kamm.

## Tipud

Zillertali Alpide peamised tipud on:

## Kurud

Peamised mäekurud Zillertali Alpides on:

## Välislingid

*Kontrollkaamerad Zillertali Alpides
Silmsisoo

**Silmsisoo** on paikkond Järva maakonnas Järva vallas Silmsi külas.

1940. aastatel oli see asunduse staatuses (**Silmsi-Uudismaa asundus**).

## Vaata ka
*Silmsi soo

## Viited
Vasivere

**Vasivere** (kirjakeeles varem ka Järni-Vasivere) oli küla Virumaal, ajalooliselt Jõepere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järni küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Järni külaga.

1930. aastatel moodustati Vasivere mõisa aladele **Vasivere asundus**, mis hiljem nimetati külaks.

## Viited
Mätliku

**Mätliku** oli küla Virumaal, ajalooliselt Essu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põdruse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Haljala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põdruse külaga.

## Vaata ka
*Mätliku mõis

## Viited
János Háy

**János Háy** (sündinud 1. aprillil 1960 Vámosmikolas) on ungari kirjanik ja kunstnik.

Ta lõpetas Szegedi Ülikooli vene filoloogia ja ajaloo alal ning omandas hiljem teise kõrghariduse Budapestis Loránd Eötvösi Ülikoolis esteetika alal.

## Teoseid
* "Dzsigerdilen. A szív gyönyörűsége" ("Džigerdilen. Südame ilu", 1996; ajaloolisi romaane sisaldav kogu)
* "Xanadu. Föld, víz, levegő" ("Xanadu. Maa, vesi, õhk", 1999; muinasjuturomaan)
* "A bogyósgyümölcskertész fia" ("Marjaaia aedniku poeg", 2003; novellid; eesti keeles on ilmunud novell "Päike" ajakirja Vihik Ungari erinumbris, 2005, tõlkinud Hedda Maurer)
* "Házasságon innen és túl" ("Siin- ja sealpool abielu", 2006; novellid)
* "A gyerek" ("Laps", 2007; romaan)
* "Meleg kilincs" ("Kuum ukselink", 2008; värsikogumik, luuletuste paremik aastaist 1976–2003)

Eesti keeles on eraldi raamatuna ilmunud tema näidend ja novell "Géza-poisike" ("A Gézagyerek"; Loomingu Raamatukogu 26, 2008, tõlkinud Anne-Mari Anderson, Siiri Erm, Siiri Kolka, Mariliis Laurend, Kaidi Lõhmus, Keiu-Nille Ollin, Viktória Tóth, Kristi Valk, Veronika Varep). Näidend "Géza-poisike" valiti 2002. aasta parimaks ungari näidendiks.

## Tunnustus
* 1990, 1991 Zsigmond Móriczi stipendium
* 1993 János Sziveri auhind
* 1994, 1998 Sorosi stipendium
* 1996 NKA stipendium
* 1999 Alföldi auhind
* 2001 Milán Füsti auhind
* 2002 Attila Józsefi auhind
* 2002 Ernő Szépi auhind
* 2002 parima ungari näidendi auhind (näidendi "Géza-poisike" eest)
* 2004 JAK-i auhind
* 2007 Gundeli auhind
* 2008 Palládiumi auhind
* 2009 Sándor Márai auhind

## Viited
Sándor Márai auhind

**Sándor Márai auhind** (ungari keeles *Márai Sándor-díj*) on Ungari kirjandusauhind. See on saanud nime ungari kirjaniku Sándor Márai järgi ning seda antakse välja alates 1996. aastast. 

## Auhinna laureaadid
* 1996 – Ádám Bodor, Imre Kertész, Iván Mándy (postuumselt)
* 1997 – György Ferdinandy, G. György Kardos
* 1998 – Nándor Gion, László Krasznahorkai
* 1999 – Péter Lengyel, Sándor Tar
* 2000 – András Domahidy, Iván Sándor, Pál Závada
* 2001 – Ferenc Barnás, Péter Esterházy, Győző Határ
* 2002 – Tibor Bálint, Attila Bartis, László Garaczi
* 2003 – Győző Bordás, Zsuzsa Rakovszky, István Szilágyi
* 2004 – Endre Kukorelly, Dezső Monoszlóy, Gergely Péterfy
* 2005 – Endre Karátson, Zsolt Láng, Gábor Németh
* 2006 – Éva Berniczky, György Dragomán, Péter Nádas
* 2007 – Lajos Grendel, László Márton, Krisztina Tóth
* 2008 – László Bogdán, László Darvasi, András Petőcz
* 2009 – Pál Békés, János Háy, Vilmos Molnár
* 2010 – László Kemenes Géfin, István Kemény, Zsuzsa Vathy
* 2011 – Péter Farkas, Sándor Majoros, András Pályi
* 2012 – Róbert Hász, Attila Mózes, János Oláh
* 2013 – Ferenc Kontra
* 2014 – *ei antud välja*
* 2015 – Andrea Tompa
* 2016 – *ei antud välja*
* 2017 – Zsolt Berta
* 2018 – *ei antud välja*
* 2019 – Ádám Faludi, Béla Fehér
* 2020 – *ei antud välja*
* 2021 – Zoltán Mihály Nagy
* 2022 – *ei antud välja*
* 2023 – Mihály Sarusi

## Viited

## Välislingid
*Auhinna saajad aastail 1996–2000
*Auhinna saajad aastail 2001–2005
*Auhinna saajad aastail 2006–2010
*Auhinna saajad aastail 2011–2017
Silverscreen

**"Silverscreen"** oli Raadio Tartu filmisaade 1990. aastate alguses. 

"Silverscreeni" põhisaatejuht ja -toimetaja oli Tiit Kambek, koos temaga juhtis saateid algul Lauri Kaare, hiljem Illari Lään ja veel hiljem Valdo Jahilo.
Apuparra

**Apuparra** (kohalikus keelepruugis Apupara) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Jägala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pillapalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kuusalu kihelkonda. Külast on teateid alates 1930. aastatest.

## Vaata ka
*Apuparra oja
*Apuparra soo

## Viited
Koluotsa

**Koluotsa** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Saksi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vahakulmu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vahakulmu külaga.

Külast on esimesed teated 1566 ja 1571 (mõlemal aastal kohanimi Koluas).

## Viited
Komu

**Komu** (ka **Komuküla**) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Linnape mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Linnape küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnape külaga.

1920. aastatel moodustati Linnape mõisa moonaka asundusküla, mis hiljem nimetati Komu külaks.

## Viited
Käravete-Aruküla

**Käravete-Aruküla** (ka Käravete-Aru) oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Märjandi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Märjandi külaga.

## Viited
Erzsébet Schaár

**Erzsébet Schaár** (29. juuli 1905 Budafok – 29. august 1975 Budapest) oli ungari skulptor.

Ta õppis skulptuuri Zsigmond Kisfaludi Strobli käe all. 1932. aastal esines Schaár Budapestis oma esimese näitusega. 1935. aastal abiellus ta ungari skulptori Tibor Viltiga.

1970. aastal toimus Erzsébet Schaári retrospektiivnäitus Budapestis Műcsarnokis, paar aastat hiljem oli sama näitus üleval Antwerpenis ja Genfis. Paar aastat pärast skulptori surma, 1977. aastal, olid tema tööd üleval Wilhelm Lehmbrucki muuseumis Düsseldorfis.

Erzsébet Schaári loodud skulptuure võib kohata sellistes linnades nagu Budapest, Kecskemét, Miskolc, Pécs. Suur osa tema loomingust asub Székesfehérváris István Püha muuseumis.

## Auhinnad
*1962 – Munkácsy preemia
*1972 – Ungari teeneline kunstnik 

## Välislingid
Maanteeääre

**Maanteeääre** oli mitme Eesti küla nimi:
*Maanteeääre (Ambla kihelkond)
*Maanteeääre (Kose kihelkond)
*Maanteeääre oli Suurekivi küla variantnimi
Pirsu

**Pirsu** (ka Pirso) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Anija mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lilli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lilli külaga.

Külast on teateid juba Taani hindamisraamatus (1241 Pirsø).

## Viited
Ahel-redel meetod

**Ahel-redel meetod** (ingl c*hain-ladder method*) on üks levinumaid kahjukindlustusreservide hindamise meetodeid. Ahel-redel meetodit kasutatakse nii vara- kui ka tervisekindlustuse valdkondades. Selle kasutamise eesmärgiks on hinnata toimunud, kuid mitte teatatud (ingl *IBNR* – *incurred but not reported*) nõuete arvu ja kulude lõplikku suurust.

## Arengukolmnurk
Ahel-redel meetodi rakendamiseks esitatakse andmed arengukolmnurga (ingl *development triangle* või *run-off triangle*) kujul, kus ridades on kahju toimumise aastad (ingl *accident year*) ja veergudes on kahju arenguaastad (ingl *development year*). Arenguaasta all mõistetakse aega, mis kulub järgmise etapi saavutamiseks (näiteks kahju väljamaksmiseks). Ahel-redel meetodi rakendamiseks tuleb viia arengukolmnurk kumulatiivsele kujule. See tähendab, et i-ndas reas ja j-ndas lahtris peab olema arv C_{i,j}
, mis tähistab kõikide toimumisaastaga i
 ja arenguaastaga 0, \ldots, j
 nõuete summat.

## Ahel-redel meetodi hinnang
Peamine ahel-redel meetodi eeldus on, et möödunud perioodide kulude kujunemise mustrite põhjal on võimalik ennustada eesolevate perioodide kulude kujunemise mustreid. 

See tähendab, et arengukolmnurga järjestikused veerud on enam-vähem proportsionaalsed. Kui antud eeldus kehtib, siis leiduvad arengufaktorid f_j >0 (ingl *development factors, age-to-age factors*) nii, et

C_{i,j+1} \simeq f_j C_{i,j} \quad i\in{0, \ldots,I}, \quad j\in {0, \ldots, J-1},


kus C_{i,j}
on eelmises alapeatükis kirjeldatud i-nda toimumise aasta ja j-nda arenguaasta kumulatiivne nõuete arv või suurus. 

Arengufaktorid ei ole üldjuhul teada ja neid tuleb hinnata:

\hat{f_j}= \frac{\sum_{i=0}^{I-j-1}C_{i,j+1}}{\sum_{i=0}^{I-j-1}C_{i,j}}
.

Neid arengufaktoreid kasutades saab ahel-redel meetodi hinnangu kumulatiivsele nõuete arvule või kogusele kirja panna järgnevalt:

\hat{C}_{i,j}= C_{i,I-i} \hat{f}_{I-i}\ldots \hat{f}_{j-1}
.

## Näide
Olgu ühe lihtsuse mõttes ühe väikeste kindlustussummadega kindlustusfirma kahjukolmnurk aastatel 2014–2017 (2014=0, 2015=1, 2016=2, 2017=3) järgnev:

Kahjukolmnurk tuleb viia kumulatiivsele kujule:

Järgmiseks leitakse möödunud perioodide arengufaktorid f_{j}>0:

Edasi leitakse tulevaste perioodide arengufaktorid:

Seega arengufaktorite tabel on selline:

Lõpuks saadakse kätte tulevaste nõuete hinnangud:

Nende abil saab paika panna reservid:

## Meetodi nõrgad küljed
Ahel-redel meetod on täpne ainult juhtudel, mil mineviku põhjal leitud mustrid jätkuvad ka tulevikus. Erinevalt näiteks Bornhuetter-Ferguson meetodist, toetub see ainult minevikule, et arvutada hinnanguid toimunud, kuid mitte teatatud nõuete reservile.

Kui kindlustuspakkuja muudab midagi oma toodete juures (näiteks nõuetele lahendi leidmise aega; palkab juurde mõne töötaja, kes nõuetega tegeleb; muudab oma reservide loomise põhimõtteid), siis ei anna ahel-redel meetod täpseid tulemusi, kui meetodit ei kohandata.

Eelnevale lisaks tuleb tuleviku nõuete rahalise kulu arvutamisel arvestada ka inflatsiooniga.

## Viited
Saukõrve

**Saukõrve** oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Pillapalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pillapalu külaga.

Külast on teateid alates 1871 (Saukörw).

## Viited
Peep Küngas

**Peep Küngas** (sündinud 5. augustil 1978) on eesti informaatik.

2002. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika-informaatikateaduskonnas magistritöö "Lineaarloogika programmeerimine intellektitehnika planeerimisel" ja 2006. aastal Norra Tehnikaülikoolis doktoriväitekirja "Distributed Agent-Based Web Service Selection, Composition and Analysis through Partial Deduction".

Peep Küngas on Inforegistri andmebaasi kaaslooja ja endine Register OÜ juhatuse liige.

Ta töötab andmearhitektina Haridus- ja Noorteametis.

## Viited
Lepa raudteepeatus

**Lepa raudteepeatus** oli raudteepeatus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Lepa külas. Peatus asus Valga raudteejaamast 14 kilomeetri kaugusel.

1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asus ka Lepa peatuskoht. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Laanemetsa valda. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik.

Peatuskoha juures asuv teemeistri maja (Lepa jaam) oli Taheva valla üldplaneeringus ette nähtud säilitada kui miljööväärtuslikku piirkonda.

Lepa raudteepeatus ei olnud teise maailmasõja järel enam kasutusel.

## Viited
Roosna asundus

**Roosna asundus** võib tähendada järgmist:
*Roosna asundus (Järvamaa)
*Roosna asundus oli Roosna paikkonna (Virumaal) varasem nimi
*Roosna asundus oli Roosna paikkond (Läänemaal) varasem nimi
Aleksander Kościów

**Aleksander Kościów** (sündinud 5. mail 1974 Opoles Poolas) on poola nüüdismuusika helilooja, vioolamängija, pedagoog ja kirjanik. 2016. aastast on Kościów prorektor Fryderyk Chopini Muusikaülikoolis Varssavis.

Kościów õppis Varssavi Muusikaakadeemias (nüüdses Fryderyk Chopini Muusikaülikoolis) 1993–1998 kompositsiooni Marian Borkowski juhendamisel (saades diplomi kiitusega) ja 1994–1998 vioolamängu Błażej Sroczyński juures.

Kościów on kompositsioonikonkursside laureaat Katowices, Tychys, Varssavis, Częstochowas, Gdańskis ja Krakówis. 2004. aastal anti talle Fulbrighti Fondi stipendium (Junior Grant).

## Looming
Heliloomingus keskendub Aleksander Kościów eelkõige kammermuusikale (mh on ta loonud kümme keelpillikvartetti) ja koorimuusikale.

Ta on kirjutanud kolm romaani:
* "Świat nura" (2006),
* "Przeproś" (2008),
* "Lecą wieloryby" (2010)
ja jutustusi. Newsweek Polska numbris 52/2008 ilmus tema jutustus "Prawo głosu".

## Viited

## Välislingid
* Elulookirjeldus (2007)
* Biograafia Poola Muusikainfo Keskuses
Elektroonikateadlane

**Elektroonikateadlane** on tehnikateadlane, kelle tegevus on seotud kas elektronseadistes toimuvate füüsikaliste protsesside uurimisega ja elektronseadiste väljatöötamisega neid teadmisi ära kasutades, või elektronseadiste kasutamisega teatud tehniliste ülesannete täitmiseks ette nähtud seadmete loomisel.

Esimest liiki elektroonikateadlasi nimetatakse ka elektro(n)füüsikuteks. Tüüpilisteks selle suuna esindajateks on tänapäeval teadlased, kes tegutsevad pooljuhtide füüsika alal, mikroskeemide disaini ja tehnoloogia alal ja nanotehnoloogia alal.

Teise elektroonikateaduse suuna esindajad kuuluvad laiemalt rakenduselektroonikute alla, aga tegevusala spetsiifikat arvestades võivad olla liigitatud täpsemalt kas elektroonika rakendusala järgi (arvutitehnika, raadioelektroonika, telekommunikatsioonitehnika, olme-elektroonika, meditsiinielektroonika, jne.) või elektroonika üldisemat spetsiifikat järgides (analoogskeemitehnika, kõrgsagedus- ehk raadioelektroonika, ülikõrgsagedus- ehk mikrolainetehnika, digitaalskeemitehnika, trükkplaatsõlmede disain jne.).

## Eesti elektroonikateadlased
Eesti tehnikateadlaste hulgas on elektroonikateadlasi olnud küllaltki arvukalt seoses suhteliselt suure arvu elektroonikaettevõtete olemasoluga Eestis, eriti eelmisel sajandil.
Tõmmisfail

**Tõmmisfail** on fail salvestusmeediumi sisu täielik koopia koos struktuuriandmetega.

Tõmmiseid võib teha näiteks kõvakettast ja CD/DVD-plaadist (kettatõmmis) või arvuti mälust (mälutõmmis).

## Vaata ka

*Kuvatõmmis
Anne-Mari Virolainen

**Anne-Mari Virolainen** (sündinud 5. detsembril 1965 Turus) on Soome koonderakondlik poliitik. Ta oli 6. veebruarist 2018 kuni 6. juuni 2019 Soome väliskaubandus- ja arenguminister.

Ta sündis aastal 1965 Turus. Ta lõpetas aastal 1990 Turu Kõrgema Majanduskooli (Turun Kauppakorkeakoulu) majandusmagistrina (kauppatieteiden maisteri), tema peaerialaks oli rahvusvaheline ärijuhtimine. Seejärel töötas ta ettevõtluses, sealhulgas turundusjuhina. Aastatel 2005–2007 töötas ta ICT Turku Oy-s turundusjuhina.

## Isiklikku
Ta on aastast 1989 abielus ortopeed Petri Virolaineniga. Neil on sündinud 3 last, neist vanim laps suri aastal 2005 14-aastaselt Jansky-Bielschowsky tõppe.
Meditsiinielektroonika

**Meditsiinielektroonika** on elektroonika haru, kus töötatakse välja elektroonseid vahendeid meditsiinitehnika jaoks.

Ajalooliselt võib röntgeniseadet pidada esimeseks meditsiinielektroonikaseadmeks ning röntgenitoru pidada ka üheks esimeseks elektronseadiseks. Sellest varasem on süsimikrofoniga kuuldeaparaat, mida võib tinglikult lugeda elektroonseks seadmeks.

Laiemalt bioloogiaga seotud elektroonikat nimetatakse biomeditsiinielektroonikaks.

Tänapäeva biomeditsiinitehnika ja meditsiinifüüsika põhinevad suures osas elektroonsete vahendite ja arvutustehnika ning tarkvara kasutamisel.

Elektroonsed on suur osa kõigist meditsiinis kasutatavatest seadmetest, alates meditsiinilistest termomeetritest ja vererõhu mõõtmise seadmetest ning lõpetades implanteeritavate südamerütmuritega ja insuliinipumpadega, kohleaarse implantaadiga kuuldeaparaatide ja retinaalse implantaadiga nägemisaparaatidega. Patsiendimonitorid, ultrahelidiagnostika seadmed, meditsiinilised tomograafid ja paljud muud meditsiiniseadmed on peaaegu täielikult elektroonilised.

## Vaata ka
*Biomeditsiin
*Eesti Biomeditsiinitehnika ja Meditsiinifüüsika Ühing
Raadiotehniline elektroonika

**Raadiotehniline elektroonika** on see osa elektroonikast - teoreetilised alused, elektronseadised, skeemid jm., mis on mõeldud kasutamiseks raadiotehnilistes seadmetes ja süsteemides. Erinevus madalsageduslikust elektroonikast võib olla nii seadiste sisemise ehituse ja omaduste osas kui ka konstruktsioonis (korpus jm.).

Raadioelektroonika on kogum raadiotehnikast ja elektroonikast, milles elektroonseid vahendeid kasutatakse raadiotehnilistes rakendustes. Elektroonika all ei tule mõista ainult elektroonikakomponentide kogumit.

Elektroonsed komponendid on raadiotehnilise seadmestiku aktiivne võimendav ja signaale formeeriv osa.
Roosna asundus (Järvamaa)

**Roosna asundus** oli asundus Harjumaal. Asundus jääb tänapäeval Jõgisoo ja Reinevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus asundus Ambla kihelkonda. Asundus kaotati 1977, mil see liideti Jõgisoo ja Reinevere külaga.

## Viited
Seeneküla

**Seeneküla** on mitme endise objekti kohanimi:
*Seeneküla (ka Seene) Ambla kihelkonnas, praeguse Märjandi küla alal
*Seeneküla (ka Seene) Halliste kihelkonnas
*Seeneküla oli paikkond Ambla kihelkonnas, praeguse Tapa linna alal
Uuejärve

**Uuejärve** oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Pillapalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Ambla kihelkonda.

Nime on esmamainitud 1798. aastal kõrtsi nimena (Uusjerwe).

## Viited
Tänjala

**Tänjala** oli küla Järvamaal, ajalooliselt Purdi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Korba küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Anna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Korba külaga.

Külast on teateid alates 1571 (Tennella (Tenniell) (küla Purdi mõisa all)).

## Viited