open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vana Meie Mats

**Wana Meie Mats** (alates 1919 nr 12 alapealkirjaga "*Nalja- ja pilkekunsti nädalkiri*") oli huumori- ja satiiriajakiri, mis ilmus 1914–1920 Tallinnas. Ajakiri ilmus ühe korra nädalas. Väljaandja oli Jakob Ploompuu. Karikatuurid ja saržid joonistas ajakirjale peamiselt Gori.

### Vastutavad toimetajad
* Konstantin Osvet (1915–1917)
* Henrik Saar oli ka tegevtoimetaja (1919 nr 1–32) 
* Jakob Ploompuu (1919 nr 33–39)
* Richard Kullerkupp (1919 nr 40 – 1920)

### Trükikojad
* J. ja. A. Paalmann (1914–1915)
* Voldemar Ehrenpreis (1915–1917, 1919 nr 7–19)
* J. Zimmermann (1919 nr 1–6)
* Bernhard Mäns (1919 nr 20/21 – 1920)

### Lisaväljaanded
* Vana Meie Matsi uus sõjanumber (1914)
* Meie Matsi Jõulu Album (1914)
* Vana Meie Matsi Uueaasta sõjanummer (13. jaanuar 1915)
* Meie Matsi Lihawõtte Album (1915)
* Esimene rahunummer (1918)
* Rahuigatsuse nummer (dets 1918)
* Meie Matsi Vabadussõja-album (1919 konvoluudina)
* Meie Matsi rahu album (1920 konvoluudina)

## Vaata ka
"Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914)

## Viited

## Välislingid
*Kui naljamehed pürgisid 1920. aastal riigikokku. Pärnu Postimees, 7. november 2009
Office Assistant

**Microsoft Office Assistant** oli Microsofti kontoritarkvarapaketile mõeldud intelligentne kasutajaliides – animeeritud tegelane, kes vaatles kasutaja tegevusi ning vajaduse korral soovitas neile abivõtteid, kasutades Office'i abikeskust. 

Office Assistant oli kasutusel Microsoft Office Windowsis (versioonides 97 kuni 2003), Microsoft Publisheris (versioonides 98 kuni 2003) ning Microsoft Office'i Maci versioonis (versioonides 98 kuni 2004)

2000. aastal avastati Clippyst tagauks, mille kaudu sai võimalik ründaja lisada või kustutada faile ning võtta üle kogu operatsioonisüsteemi kontroll.

## Viited
Eduard Tüür (kirjanik)

**Eduard Tüür** (sündinud 15. augustil 1961) on eesti kirjanik ja Eesti Kirjanike Liidu liige.

Ta on lõpetanud ühe ülikooli insenerina ja teise psühholoogina ning kirjutanud väitekirja üksildusest. Töötanud ajakirjanikuna, juhtinud lennundust Estonian Airis, Lennuametis (1996-1998 oli selle peadirektor) ja Tallinna Lennujaamas ning trükikoda Uniprint. Kirjastab ühemehefirmas Iibis ning õpetab koolis loovkirjutamist ja psühholoogiat. 

## Raamatud
*"Rossi.nimi" (2012)
*"Rõõmustada vanaema" (2015)
*"Nägemine on nähtamatu" (2016)
*"Mamma Engalandi miraaž" (2017)
*"Sneguri armastus oli õuna nägu" (2018)
*"Pianobaar Bizarre" (2020)
*"I96I" (2021)
*"Well done" (2023)

## Isiklikku
Tema isa oli karikaturist Eduard Tüür. Tütar Rhea Rosette Tüür.

## Viited

## Välislingid
*Uus raamat. Eduard Tüür - "Mamma Engalandi miraaž"
*"Mamma Engalandi miraaž" avab eestlase olemust, pakub säravaid dialooge ja mõnusat naeru
*Peeter Sauter Eduard Tüüri raamatust: "Turul sussimüüjana töötades hirmutasin kliente laiali, kui seda naerdes lugesin"
*ARVUSTUS "Nägemine on nähtamatu" ehk inimene koosneb lugudest, mida ta räägib
*"Nägemine on nähtamatu" Eduard Tüür
*ARVUSTUS "Sneguri armastus oli õuna nägu" – tulevärk jõulude ajal
*"Sneguri armastus oli õuna nägu" Eduard Tüür
*Eduard Tüüri "Sneguri armastus oli õuna nägu. Jõulujutt küpsele inimesele." Vot see on asi! Täiesti hull trippimine! Mees paneb korralikku gonzot! Soovitan!
*Peeter Helme soovitab. Sneguri armastus oli õuna nägu
*Eduard Tüür: mind häiris, et pole jõulujutte täiskasvanutele, ja võtsin siis asja ise kätte
*Eduard Tüür. “Mina, …” Novell
*"Kõik maailma kassid on sündinud Putini valitsemisajal" (Olev Remsu Eduard Tüüri teosest "1961")
Remsi oja

**Remsi oja** on oja Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Pöögle oja vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 6,2 km, valgla pindala 8,1 km², langus 23 m ja lang 3,7 m/km. Oja saab alguse 102 m kõrgusel Äriküla külas ning suubub 79 m kõrgusel Metsaküla ja Univere küla piiril Nuuda järves vasakult poolt Pöögle ojasse 12,6 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Loodusajakirjanik

**Loodusajakirjanik** on ajakirjanik, kes vahendab ajakirjanduslikus vormis teavet looduse kohta. 

Loodusajakirjanikud töötavad enamasti loodusteemadele spetsialiseeritud väljaannetes. 

Kuid üldhuviväljaandes töötava loodusajakirjaniku tööpõld võib peale otseste loodusteemade hõlmata sageli ka keskkonnakaitseteemasid. Eriti pärast ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsi 1992. aastal Rio de Janeiros, Agenda 21 levima hakkamist ja säästva arengu liikumise hoogustumist on loodus- ja keskkonnaajakirjanduse ja -ajakirjanike määratlemise piirid hägustunud. Keskkonnateemadele hakati nii riikide valitsustes kui ka ajakirjanduses pöörama senisest suuremat tähelepanu ning traditsiooniline loodusajakirjandus tegi läbi uuenduskuuri. 

Harvemini võib kohata seda, et loodusajakirjanikele on pandud kohustus käsitleda loodusteemadena koguni põllumajandust (nt kariloomade tõuge, taimekasvatust) ja kodumajapidamist (nt kassi- ja koeratõuge, maitsetaimi ja vesirotitõrjet). 

Kuidas loodusajakirjanike ametikohti täpselt nimetada, see sõltub ajakirjandusväljaande suunitlusest ja suurusest. 

Hariduselt võib loodusajakirjanik olla nii ajakirjandusharidusega ajakirjanik, kes on spetsialiseerunud loodusteemade käsitlemisele, kui ka loodusteadusharidusega spetsialist, loodusvaldkonna praktik, kes on saanud veidi ajakirjanduslikku lisakoolitust. 

Eestis on loodusajakirjanikena tegutsenud näiteks Gustav Vilbaste, Kustas Põldmaa, Fred Jüssi, Ann Marvet, Toomas Jüriado, Kristel Vilbaste, Juhani Püttsepp jt. 

Ameerika keskkonnaajakirjanike ühing (Society of Environmental Journalists) loodi aastal 1990.

## Vaata ka
*Eesti Teadusajakirjanike Selts
*loodusajakirjandus
*loodusfotograaf
Brian Clegg

**Brian Clegg** (sündinud 6. mail 1955 Rochdale'is Lancashire'is) on briti teaduskirjanik.

Ta on viljakas teaduskirjanik. Ta on kirjutanud paljudel teemadel, muu hulgas valgusest, lõpmatusest, ajamasinate ehitamisest, põimumisest ja kliimamuutusest. Ta on avaldanud Roger Baconi ja Eadweard Muybridge'i elulooraamatud. Tema raamatuid on tõlgitud paljudesse keeltesse, sealhulgas saksa, prantsuse, itaalia, hispaania, portugali, hiina, jaapani, poola, türgi, norra, indoneesia ja vene keelde. 

Tema artikleid on avaldanud teiste hulgas Nature, BBC History, The Times, The Observer, The Wall Street Journal ja Physics World.

## Haridus ja töökäik
Ta õppis Cambridge'i Ülikoolis füüsikat ja sai sealt magistrikraadi loodusteadustes. Aasta hiljem sai ta Lancasteri Ülikoolist magistrikraadi operatsiooniuuringutes (ala, kus kasutatakse rakendusmatemaatikat ja tõenäosusteooriat äriülesannete lahendamiseks).

Pärast Lancasteri töötas ta oma erialal British Airwaysis. 1994. aastal avas ta oma konsultatsioonifirma. Tema klientide seas olid ka BBC, Sony ja Royal Bank of Scotland. Hiljem keskendus ta teadusraamatute ja artiklite kirjutamisele.

## Raamatud
*2001 – *Light Years. Piatkus*, ISBN 0-7499-2197-8
*2003 – *A Brief History of Infinity*. Constable & Robinson, ISBN 1-84119-650-9
*2006 – *The God Effec*t. St Martin's Press, ISBN 0-312-34341-8
*2007 – *Getting Science*. Routledge, ISBN 978-0-415-42199-7
*2007 – *The Man Who Stopped Time*. Joseph Henry Press, ISBN 978-0-309-10112-7
*2007 – *The Global Warming Survival Kit*. Doubleday, ISBN 978-0-385-61260-9
*2009 – *Before the Big Bang*. St Martin's Press, ISBN 978-0-312-68028-2
*2010 – *Armageddon Science*. St Martin's Press, ISBN 978-0-312-59894-5
*2011 – *Inflight Science*. Icon Books, ISBN 978-1-84831-241-8
*2011 – *How to Build a Time Machine*. St. Martin's Press, ISBN 978-0-312-65688-1
*2012 – *Exploring the Univers*e. Vivays Publishing, ISBN 978-1-908126-16-0
*2012 – *The Universe Inside You*. Icon Books, ISBN 978-1-84831-353-8
*2012 – *Introducing Infinity*. Icon Books, ISBN 978-1-84831-406-1
*2012 – *Gravity: How the Weakest Force in the Universe Shaped Our Lives*. St. Martin's Press, ISBN 978-0-312-61629-8
*2013 – *Dice World: Science and Life in a Random Universe*. Icon Books, ISBN 978-1-84831-516-7
*2013 – *Extra Sensory*. St. Martin's Press, ISBN 978-1-250-01906-6
*2014 – *The Quantum Age*. Icon Books, ISBN 978-1-84831-664-5
*2014 – *Final Frontier: The Pioneering Science and Technology of Exploring the Universe*. St. Martin's Press, ISBN 978-1-250-03943-9
*2015 – *Science for Life*. Icon Books, ISBN 978-1-84831-818-2
*2015 – *Ten Billion Tomorrow*s. St Martin's Press, ISBN 978-1-250-05785-3
*2015 – *How Many Moons Does the Earth Have?* Icon Books, ISBN 978-1-84831-928-8
*2016 – *Are Numbers Real?: The Uncanny Relationship of Mathematics and the Physical World*. St. Martin's Press, ISBN 978-1250081049

## Viited

## Välislingid
*Koduleht. brianclegg.net
*Brian Clegg. thriftbooks.com
Lüldi oja

**Lüldi oja** on oja Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Metsaküla külas, Pöögle oja vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 0,4 km, langus 11 m ja lang 27,5 m/km. Oja saab alguse 69,5 m kõrgusel Metsaküla külas ning suubub samas külas 58,5 m kõrgusel vasakult poolt Pöögle ojasse. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Loodusajakirjandus

**Loodusajakirjandus** ehk **keskkonnaajakirjandus** on ajakirjandus, mille teemaks on loodus, keskkond, elukooslused, ökosüsteemid. 

Eestis on alates 1933. aastast ilmunud loodusajakiri Eesti Loodus. Eesti Televisioonis oli aastatel 1965–1986 loodusteemaliste saadete sari "Lugedes looduse raamatut" ja on alates 1993. aastast keskkonnasaadete sari "Osoon". 

Loodusajakirjandus on mingil määral olemas olnud juba alates 17. sajandist, kuid järsult laienes see alates 1960. aastatest (Neuzil 2008). Sellele andis märgatava tõuke ajakirjanik Rachel Carsoni teos "Hääletu kevad" (1962, eesti keeles 1968). 

Loodusajakirjanduses eristuvad mõnevõrra keskkonnaprobleemidele pühenduv suund (nimetatakse ka keskkonnaajakirjanduseks – *environmental journalism*) ning eluslooduse liike ja kooslusi käsitlev suund (inglise keeles *wildlife journalism* või ka *nature journalism*).

## Eestikeelsed loodusajakirjad
*Loodus, 1922–1924
*Loodusevaatleja, 1930–1938
*Eesti Loodus, 1933–1941, 1958–
*Loodus, 1997–2006
*Loodusesõber, 2007–2015

## Vaata ka
*Eesti Teadusajakirjanike Selts
*loodusajakirjanik
*teadusajakirjandus

## Viited

## Kirjandus
* Neuzil Mark 2008. *The Environment and the Press: From Adventure Writing to Advocacy*. Evanston: Northwestern University Press.
Kodumaa Hääl

**Kodumaa Hääl** (täispealkirjaga Kodumaa Hääl : Kristliku Rahvaerakonna häälekandja) oli 1925-1926 Tallinnas ilmunud Kristliku Rahvaerakonna häälekandja (ajaleht), mida andis välja Kristliku Rahvaerakonna Keskkomitee. Ajalehe vastutav toimetaja oli O. Lio ja tegevtoimetaja Leopold Raudkepp.

## Viited
Avinurme tünnilaat

**Avinurme tünnilaat** (varem **Avinurme pütilaat**) on igal suvel Avinurme staadionil toimuv laat. Erandina on laat pausil olnud kahel koroonaaastal.

Esimene Avinurme pütilaat toimus 23. juunil 2000. Pütilaat pani aluse traditsioonidele, mis jätkuvad ja arenevad tünnilaadal.

Pütilaat toimus seitsmel korral ja korraldajaks oli MTÜ Avijõe Selts. Aastal 2007 muutusid korraldajad ja nii muutus ka varem teada olev pütilaat tünnilaadaks. Igal aastal on laadal olnud erinev kohalikke kõnetav teema.

Aastani 2017 kuulus Avinurme Ida-Virumaa maakonda, kuid haldusreformi käigus liitus Avinurme vald Kasepää valla, Lohusuu valla, Mustvee linna ja Saare vallaga ja seetõttu alates aastast 2018 peetakse tünnilaata Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Laadal kaubeldakse traditsiooniliselt käsitööga ja au sees on puutöö, kuid leiab ka istikuid, söögipoolist ja laada loose. Tünnilaadal on alati päevajuhid ja programm, kus kohalikud ja külalised esineda ja võimeid proovile panna saavad. Samuti on oluline koht vanavaral ja suslal. Tullakse kokku ja kohtutakse sugulaste ning tuttavatega.

## Viited

## Välislingid
* Avinurme tünnilaat Avinurme valla kodulehel
* Avinurme I pütilaat Avinurme valla kodulehel
Jalgrattamatk

**Jalgrattamatk** on pikema teekonna läbimine jalgratastega puhkamiseks, sportimiseks, hobiks. Jalgrattamatku korraldatakse tihti puhkusreiside aga näiteks ka heategevusürituste raames.

Jalgrattamatka vahemaad varieeruvad. Sõltuvalt peatuste arvust, kehalisest võimekusest ja kiirusest sõidab inimene tavaliselt 50-150 km päevas. Lühike matk võib kesta paar päeva ning pikem matk riikide vahel või kasvõi ümber maailma võib kesta väga kaua. Tulenevalt omadustest eristatakse mitut tüüpi jalgrattamatku:
* **Kerge matk** - rattur kannab vähimat varustust, söök ostetakse kohalikest poodidest, turgudelt või kohvikutest/restoranidest. Ööbitakse hostelites, motellides või hotellides.
* **Keskmine matk** - erineb kergest matkast selle poolest, et rattur kannab kaasas ainult hädavajalikku.
* **Täisvarustuses matk** - **r**attur võtab kaasa kogu varustuse - söögi, söögitegemiseks vajalikud tarvikud, magamiseks vajaminevad asjad (telk, magamiskott).
* **Ekspeditsioon** - rattur reisib laialdaselt, tihti ületab riigipiire. Ta on varustatud söögi, magamisasjade, tööriistadega. Reisija on suuresti isemajandav.
* **Maastikumatk** - kutsutakse ka karmiks matkaks, rattur võib läbida oma teel erinevaid maastikke. Tähelepanu on pööratud vabadusele ja efektiivsusele, et ületada ka raskemad tõusud.
* **Turvatud jalgrattamatk** - jalgratturitega sõidab kaasa turvameeskond, kes transpordib varustust. Selliseid matku korraldatakse nii rattagruppidele, kes on spetsialiseerunud rattasõidule, kui lihtsalt puhkajatele, kellele on rattasõit lisaväärtusena. Sellisel matkal on korraldatud majutus, toitlustus ning kindlaks määratud marsruut.
Iris Apfel

**Iris Barrel Apfel** (29. august 1921 New York – 1. märts 2024 Palm Beach, Florida) oli Ameerika Ühendriikide ettevõtja, sisekujundaja ja moeikoon. 

Iris Barrel sündis New Yorgis. Ta õppis New Yorgi ülikoolis kunstiajalugu ja osales Wisconsini ülikooli kunstikoolis.

## Karjäär
1948. aastal abiellus ta Carl Apfeliga. Kaks aastat hiljem asutasid nad Old World Weaversi tekstiilifirma ja pidasid seda kuni pensionile minekuni (1992). Ta on osalenud paljudes disainiprojektides, sealhulgas töötanud Valges Majas üheksa presidendi – Trumani, Eisenhoweri, Kennedy, Johnsoni, Nixoni, Fordi, Carteri, Reagani ja Clintoni – valitsemise ajal. 

Töö tõttu reisis paar palju maailma eri paigus, kust Iris Apfel hakkas ostma mitteläänelikke kangaid. Ta kandis neist õmmeldud rõivaid nii klientidega kohtudes kui ka kõrgseltskonna pidudel ning mõjutas eeskujuga moodi. 

2012. aastal, kui Iris Barrel oli 90-aastane, oli ta Texase ülikooli külalisprofessor. Apfel konsulteeris ja pidas moeteemalisi loenguid.

## Tunnustus
2013. aastal nimetas The Guardian ta üheks viiekümnest "kõige paremini riietunud üle 50-aastasest".

Iris Apfel on pälvinud Women Togetheri eriauhinna.
Võrkpüüton

**Võrkpüüton** on (*Malayopython reticulatus*) on maoliste liik püütonlaste sugukonnast.

## Kirjeldus

Võrkpüütoni seljal paiknevad ümarrombjad laigud, mida keha külgedel ääristab tumepruun hambuline triip. Ta elab tihedates metsades aga ei pelga elada ka asustatud alade läheduses- suurte linnade õuedes ja jõekallastel. Võrkpüütonid ujuvad hästi. Võrkpüütoni saagiks on väiksed sõralised, närilised, linnud, koduloomad. Seda madu peetakse inimesele ohtlikuks. 

Sigimisperioodil võib suguküpse emane püüton muneda 10–103 maomuna; võrkpüüton haub mune. Munadest väljuvad ligi 60 cm pikkused juveniilsed võrkpüütonid kasvavad kiiresti.

Neid on talutatud loomaaedadesse elama. 
"Loomade elu", V köide, lk 254 : 

## Levila
Võrkpüüton on levinud Kagu-Aasias, Sunda saartel, Filipiinidel, Maluku saarel, Timori saarel, Jaava saarel.

## Klassifikatsioon
Võrkpüütonil klassifitseeritakse Roomajate andmebaasis järgmised alamliigid: 
* *[[Malayopython reticulatus reticulatus]]* (Schneider, 1801)
* *[[Malayopython reticulatus saputrai]]* (Auliya jt, 2002)
* *[[Malayopython reticulatus jampeanus]]* (Auliya jt, 2002).

## Anatoomia
1912. aastal Sulawesi saarel tapetud võrkpüüton (*[[Broghammerus reticulatus]]*), kelle pikkuseks mõõdeti 10,0 m, loetakse maailma pikimaks maoks.

## Kokkupuuted inimestega
Seda madu peetakse inimesele ohtlikuks, kuigi kirjelduste kohaselt võrkpüüton väldib kokkupuuteid inimesega ei õnnestu see mitte alati, nii on leitud Indoneesias (2017) ühe tapetud võrkpüütoni seest kadunud mehe surnukeha. 

## Viited
Linda Fargo

**Linda Fargo** (sündinud 1957) on alates 2006. aastast New Yorgis asuva Bergdorf Goodmani kaubamaja moeosakonna senior asepresident ning naistemoe ja väljapanekute juht.

Kasvas üles Milwaukee eeslinnas ja sai kaunite kunstide bakalaureuse kraadi Wisconsini Ülikoolis.

2013. aastal esitleti teda dokumentaalfilmis "Scatter My Ashes at Bergdorf's". Ajakiri Variety nimetas Linda Fargot oma filmiarvustuses Bergdorf Goodmani kaubamaja karismaatiliseks ostujuhiks.

## Välislingid
# "Linda Fargo - Women in Luxury - TIME". content.time.com. 
#"The New York Times" nytimes.com.
#Ronnie Scheib. "Scatter My Ashes at Bergdorf’s: Review | Variety" variety.com.
Elu (täpsustus)

*Elu on ainevahetuslike rakulise ehitusega süsteemide aktiivsus.
*Elu on üldine elumõiste filosoofias ja teoloogias
*Inimese elu (elu aspektid, mis puudutavad ainult inimest)
*Elu on Eesti kirjastus
*Elu oli ajaleht, mis ilmus Tartus (1905–1917)
*Elu oli ajaleht, mis ilmus Tartus, (1907–1908)
*Elu : *Pärnu väljaanne* (Pärnu, 1908)
*Elu oli ajakiri, mis ilmus Tallinnas (1924–1925)
*Elu on ajakiri, mis ilmub Torontos alates 1963 
*Elu : *Võru-Valga-Petserimaa töörahva häälekandja* (Võru, 1926–1941)
*Elu : *maakonnaleht* (Võru, 1993–1996)
*Elu : *[[Võrumaa Teataja]] nädalalõpulisa*, oli ajaleht, mis ilmus Võrus (1996–2006)
*Elu Jutunurk  oli ajaleht, mis ilmus Tartus (1905–1906) väljaandjaks ja vastutavaks toimetajaks oli Jaan Tõnisson.
Hommik (täpsustus)

**[[Hommik]]** on päeva algusosa. Hommik võib tähendada ka järgmist:
*Hommik (ajaleht, 1907)
*Hommik (ajaleht, 1913)
*Hommik (ajaleht, 1914)
*Hommikuleht
Vera Wang

**Vera Ellen Wang** (sündinud 27. juunil 1949 New Yorgis) on Ameerika moedisainer.

Tema vanemad tulid Hiinast Ameerika Ühendriikidesse 1940. aastate keskel.

## Karjäär
Wang lõpetas The Chapini kooli aastal 1967. Wang hakkas iluuisutamisega tegelema 8-aastaselt. Keskkooli ajal treenis ta partner James Stuartiga ja võistles aastal 1968 iluuisutamise meistrivõistlustel. Kui selgus, et tal ei õnnestunud saada USA olümpiameeskonda, alustas ta karjääri moetööstuses.

Kohe pärast lõpetamist palgati Vera Wang Vogue'i toimetajaks. Ta oli Vogue'i kõige noorem toimetaja. Vogue'is töötas ta 17 aastat ning lahkus, et teha koostööd Ralph Laureniga, kelle juures ta töötas 2 aastat. 40-aastaselt hakkas ta iseseisvaks pruutkleididisaineriks.

Vera Wang on teinud pulmakleite paljudele staaridele, nagu näiteks: Chelsea Clinton, Karenna Gore, Ivanka Trump,Campbell Brown, Alicia Keys, Mariah Carey, Victoria Beckham, Sarah Michelle Gellar, Avril Lavigne, Hilary Duff, Khloe Kardashian, ja Kim Kardashian. Wangi õhtukleiti on kandnud ka Michelle Obama. Ta on disaininud ka kostüüme paljudele iluuisutajatele (Nancy Kerrigan, Michelle Kwan ja Evan Lysacek).

Aastal 2006 hakkas ta tootma soodsamaid riideid, selle brändi nimeks sai Simply Vera.

1990 avas ta enda disainipoe, kus on esindatud ka tema pulmakleidid. Pruutkleidisalonge on ta avanud veel New Yorgis, Londonis, Tokyos ja Sydneys. Pruutkleitide hinnad jäävad vahemikku 600–1400 dollarit, mis annab võimaluse pruudile sobivas hinnavahemikus kleit soetada. Ta on oma brändi laiendanud, tehes lõhnaõlisid, ehteid, prille, jalanõusid ja kodutekstiili. 

## Tunnustus
*2021 – National Medal of Arts
Szarvas

**Szarvas** (ungari keeles 'punahirv') on linn Ungaris Békési komitaadis, Szarvasi kreisi keskus.
 
Esimene kirjalik märge Szarvasi kohta pärineb Szarvashalomi nime all Anonymuse kroonikast. 1495. aastal oli see ungarlaste küla, kuid pärast türklaste vallutust jäi asula tühjaks. Alles 1722 asustati see uuesti, seekord slovaki asunikega, kelle parun Johann Georg von Harruckern sinna kutsus. 1786–1788 ehitati linna luteri kirik ja 1808–1812 katoliku kirik. 1834. aastal avati linnas gümnaasium.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Szarvasis 16 954 elanikku. Neist 84,5% olid ungarlased, 10,8% slovakid, 2,9% mustlased ja 0,4% sakslased.

Szarvas oli linn aastatel 1848–1872. Aastal 1966 sai uuesti linnaõigused.

Szarvasist on pärit ajakirjanik ja poliitik Endre Bajcsy-Zsilinszky.

## Viited

## Välislingid
* Szarvasi koduleht (ungari keeles)
Stilist

**Stilist** on inimene, kes tegeleb kellegi või millegi stiili loomise ja kujundamisega.

## Stiliste
* Juuksestilist – lõikab ja stiliseerib soenguid
* Personaalne stilist – seob üldise stiili isiklikuga
* Rõivastilist – valib riietuse ja aksessuaarid
* Toidustilist – teeb toidu välimuse atraktiivseks fotografeerimise jaoks
Göd

**Göd** on linn Ungaris Pesti komitaadis. Asub Budapestist 25 km põhja pool.

Gödi on esmamainitud 1255. aastal. Linnaõigused sai 1999.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Tom Ford

**Thomas Carlyle Ford** (sündinud 27. augustil 1961) on Ameerika moelooja ja filmirežissöör.

## Lapsepõlv ja noorus
Tom Ford on sündinud Texase osariigis Austinis. Noorena elas Houstoni äärelinnas ja San Marcoses, mis asub Austini lähedal.

New Yorgis läks ta ülikooli kunstiajalugu õppima. Aasta pärast sisseastumist kukkus ta välja, kuna keskendus rohkem näitlemisele telereklaamides.

Hiljem hakkas õppima sisearhitektuuri.

New Yorgis olles külastas ta tihti ööklubi Studio 54. See periood tema elus võis olla tema hilisema loomingu suureks mõjutajaks. Sel ajal ta ka mõistis, et on gei.

## Tegevus filmiloojana
Ta on filmide "A Single Man" (2006) ja "Nocturnal Animals" (2016) režissöör, need filmid olid nomineeritud Oscarile.

## Töö moeloojana
Ford alustas moeloojakarjääri Tom Fordi kaubamärgiga meesteriiete, ilutoodete ja aksessuaaride loomisega. 

Tuntuks sai ta aga Gucci ja Yves Saint Laurenti moemajades loovjuhina töötades. 2006. aastal tuli Ford välja oma kaubamärgiga Tom Ford.

Ford kirjeldab oma klienti kui rahvusvahelist, kultuurset, palju reisinud ja ostujõulist isikut.

Beyoncé, Jennifer Lopez, Gwyneth Paltrow, Anne Hathaway, Daniel Craig, Tom Hanks, Johnny Depp, Ryan Gosling, Will Smith, Julianne Moore, Hugh Jackman, Jon Hamm on inimesed, keda Ford on riietanud.
Hommik

**Hommik** on päeva algusosa. Hommiku vastandmõiste on õhtu.

Hommik on üldiselt seotud päikesetõusuga.

## Vaata ka
*Hommikusöök
*Hommiku tänav
Stockholms-Tidningen Eestlastele

**Stockholms-Tidningen Eestlastele** oli eestikeelne C-väljaanne rootsi ajalehe Stockholms-Tidningen juures aastatel 1944–1959 Rootsis Stockholmis. Aastatel 1944–1947 kandis ajaleht nime Stockholms-Tidningen: lehekülg eestlastele.

Esimene number ilmus 22. detsembril 1944. Väljaanne ilmus kuus korda nädalas tavaliselt ühe lehekülje suuruses; kord nädalas kaks, pühade ja tähtpäevade puhul rohkem lehekülgi. Eesti toimetuse ruumid asusid Vattugatanil.

Peatoimetaja oli algul Uno Tamm, toimetuse liikmed Juhan Kokla, Voldemar Kures ja Vello Pekomäe. Kui Uno Tamm asus elama Kanadasse, sai peatoimetajaks Juhan Kokla. 

Ajalehe Stockholms-Tidningen Eestlastele viimane number (4178) ilmus 29. märtsil 1959. 

## Vaata ka
*Eesti Päevaleht (Stockholm)

## Viited
Lõunakaar (ajakiri)

**Lõunakaar** (täispealkirjaga **Lõunakaar. Aafrika eestlaste bülletään**) oli 1957–1959 Lõuna-Aafrika Liidus Johannesburgis (nr 1) ja seejärel Kaplinnas ilmunud väliseesti ajakiri (bülletään).

Ajakirja toimetasid Kaul Kadak, E. Määr, E. Veskimeister ja E. Villberg. 

## Vaata ka
*Lõunasäde
*Eestlased Lõuna-Aafrika Vabariigis

## Viited
Toronto kogudus

Kanadas Torontos on tegutsenud mitmed väliseesti kogudusi:
*Toronto Eesti Baptisti kogudus
*Toronto Jakobi kogudus
*Toronto Kolmainu kogudus
*Toronto Vana-Andrese kogudus (ka Toronto Esimene Eesti kogudus)
Vancouveri Eesti Selts

**Vancouveri Eesti Selts** (lühend **VES**; inglise keeles *Vancouver Estonian Society*) on Kanadas Vancouveris tegutsev Kanada eestlaste selts.

VESi esimees on Thomas Pajur.

VESi allorganisatsioonid:
*Rahvatantsurühm "Kilplased".
*Vancouveri Eesti Täienduskool
*VES Raamatukogu online
*VES Teatriring
*VES häälekandja "Läänekaare Postipoiss"

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht (oli maas 30.03.2017)
*Selts Facebookis
Mariann Kallas

**Mariann Kallas** (sündinud 17. aprillil 1949) on eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Ta sündis klaasitööliste perekonnas.

Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna 24. Keskkooli.

Ta õppis aastatel 1965–1969 Tallinna Kergetööstuse Tehnikumis kunstnik-koloristiks. Töötas pärast kooli aastatel 1969–1977 Tallinna vabrikus "Tekstiil" batikumaalijana.

Õppis alates 1977. aastast Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis (ERKI), lõpetas 1982. aastal.

Alates 1980. aastast ERKI abiõppejõud ja "Arsi" autoritiraažikunstnik.

## Looming
1980. aastate vaibaloomingule on omane oskuslik figuurikasutus. Keskaja inimtüüpe ja rõivastust on tabavalt kujutatud gobeläänil "Muusikud" (1983, Lühikese jala väravatorn, Tallinn). Alates 1989. aastast on loonud valdavalt abstraktsionistlikus laadis vaipu: "Rannamaastik" (1990), "Tormine" (1991), "Vaba tuul" (1992). 

Kavandanud vaipu ja ehistekstiile avalike hoonete interjööridesse
(Kuusalu keskusehoone gobeläänid ja rüiuvaibad, 1986, "Estonia" teatri vaip Vanalinnapäevad, 1986, Väätsa võõrastemaja pärlpõimevaip "Põld", 1987, Pärnu kuursaali põimevaip "Elule andes", lavaeesriie ja kardinad, 1988 ning Viljandi maavanema vaip "Maa", 1989).

## Näitusi
Esinenud näitustel alates 1980. aastast, alates 1990. aastal Tallinna Kunstiülikooli soome-ugriainelistel näitustel.
*1990, Maarjamäe loss, Tallinn, Rühmanäitus, "Grupp 77"
### Isikunäitused
* 1991 Viljandi näitusesaal
* 1992 Hämeenlinna Kunstigalerii, Soome
* 1992 Järvenpää Kunstikeskus, Soome
* 1996 Raekoja Galerii, Tallinn
* 1996 Rahvusooperi Estonia talveaed
* 1999 Kärdla ja Suuremõisa
* 1999 Saku mõisahoone
* 2000 Endla teater, Pärnu
* 2001 Haapsalu võõrastemaja
* 2003 Rahvusooperi Estonia talveaed
* 2009 Viljandi näitusesaal  60-juubelinäitus
* 2010 Suure-Jaani külalistemaja
* 2011 Paide Kultuurikeskus
* 2012 Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus
* 2012 Rahvusooperi Estonia talveaed
* 2018 Viljandi Linnagalerii 
* 2018 Suure-Jaani Külalistemaja
* 2019 Vabadusegalerii (Tallinn) 70-juubelinäitus
* 2020 Hopneri maja, Tallinn

## Liikmesus
*1989 Eesti Kunstnike Liit

## Tunnustus
* 1984 II koht Kultuuriministeeriumi ideekonkursil
* 1986 III koht Kultuuriministeeriumi ideekonkursil
* 2002 II koht konkursil "Rakvere – 700"

## Viited

## ''Personalia''
*S. Peltovuori. *"Vankkaa tekstiilitaidetta"*. Hämeen Sanomat, 1. märts 1992
*R. Rask. *"Vaikuttavaa gobeliinitaidetta Virosta"*. Taito n:o 3, 1992
*Ülle Kruus. "Kallas, Mariann, tekstiilikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 154–155
*Helina Piip. "„Käisin vaipa kudumas ja nutsin.“ Tekstiilikunstnik Mariann Kallas räägib traagilistest öödest, elupöördest ja uuest õnnest". Õhtuleht, 14. detsember 2025

## Välislingid
* Mariann Kallase koduleht
Jutuleht

**Jutuleht** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1929–1940 Tallinnas. 

Ajalehte andis 1929 välja J. Paurmann ja 1929–1940 Jaagup Loosalu. Ajalehe vastutav toimetaja oli 1929–1939 Julius Säkk ja seejärel Jaagup Loosalu ja seejärel J. Oja.

1935 ja 1938–1939 ilmus ajalehe lisa Rändur ja 1938 lisa Kodune Elu.

## Viited
Päevauudised

**Päevauudised** on päeva jooksul toimunud või äsja teatavaks saanud varasemate sündmuste (uudiste) vahendus meedias (nt televisioonis, raadios, veebiväljaandes); ühtlasi ka vastav ajakirjandusžanr.
Päevauudised (täpsustus)

**[[Päevauudised]]** on päeva jooksul toimunud sündmuste vahendus meedias. Päevauudised on ka mitme eestikeelse väljaande nimi:
*Päevauudised (ajaleht, 1944)
*Päevauudised (ajaleht, 1945), ilmus Saksamaal Bocholtis
*...
Päevauudised (ajaleht, 1944)

**Päevauudised** oli ajaleht, mis ilmus 1944. aastal Tallinnas ja seejärel 1944. aastal Kuressaares. Tallinnas ilmunud ajalehte toimetas Aado Slutsk.

Tallinnas ilmus ajalehe esimene number 24. septembril 1944 ja viimane (nr 5) 28. septembril 1944. Kuressaares ilmus ajalehe esimene number oktoobris 1944 ja viimane (nr 11) 20. oktoobril 1944.

## Viited
Pealinna Teataja

**Pealinna Teataja** oli mitme Eestis ja välismaal ilmunud väljaande nimi:
*Pealinna Teataja (ajakiri, 1910), ilmus Peterburis
*Pealinna Teataja (ajaleht, 1914), ilmus Peterburis
*Pealinna Teataja (ajaleht, 1933), ilmus Tallinnas
Angelica Bengtsson

**Angelica Therese Bengtsson** (sündinud 8. juulil 1993 Väckelsångis) on Rootsi kergejõustiklane, teivashüppaja.

Ta on olnud edukas nii noorte kui ka juunioride vanuseklassides, võitnud noorte tiitlivõistlustelt ühe kuldmedali ja juunioride tiitlivõistlustelt kolm kuldmedalit. 2010. aastal püstitas ta noorte maailmarekordi 4.47 ning 2011. aastal juunioride maailmarekordi tulemusega 4.63.

2012. aastal valiti ta Euroopa kergejõustiku tõusvaks täheks.

Ta on võitnud pronksmedali 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis ning 2015. ja 2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel.

2015. aasta meistrivõistlustel Pekingis jäi ta rahvusrekordiga 4.70 jagama neljandat kohta, kuid ei pääsenud 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros 4.45-ga finaali.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis saavutas ta 4.55-ga kümnenda koha.

Ta on tulnud teivashüppes neljal korral Rootsi meistriks ja viiel korral sisemeistriks.

Tema isiklik rekord välitingimustes on **4.76**, mis on püstitatud 6. juunil 2019 Rooma. Sisetingimustes on tema isiklik rekord samuti **4.81**, mis on püstitatud 24. veebruaril 2019 Clermont-Ferrandis. Tema nimel on Rootsi rekord nii sise- kui ka välitingimustes.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
*
Viive Ernesaks

**Viive Ernesaks** (kuni 1961. aastani **Säga**; 27. märts 1931 – 19. jaanuar 2023 Tartus) oli Eesti pianist, kontsertmeister, muusikapedagoog ja loometeoste muusikakujunduste autor. 

Ta oli tuntud klaveril improviseerijana raadiosaates "Virgutusvõimlemine". 

Viive Ernesaks õppis Tartu Muusikakoolis, Tallinna 7. Keskkoolis ja Tallinna Muusikakoolis. 

Ta töötas Tallinna Koreograafiakoolis (1957–1959), teatris Estonia (1959–1965), Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris muusikaala juhatajana (1965–1977), Draamateatris (1977–1990), Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis jm. Alates 1990. aastast oli ta vabakutseline. Viive Ernesaks on teinud muusikalise kujunduse üle 150 lavastusele.

## Elulooraamat
Viive Ernesaks on kirjutanud elulooraamatu "Viiv: meenutusi eluteest, loomingust ja loojatest" (eessõna: Ago-Endrik Kerge, Varrak, Greif, 2006, ISBN 9789985311998).

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Viive Ernesaks on töötanud koos paljude legendaarsete lavastajate ja näitlejatega. 

Viive Ernesaksa abikaasa Ants Ernesaks ja Gustav Ernesaks on vanaisade kaudu sugulased. 

## Viited
Rachel Zoe

**Rachel Zoe** (õieti **Rachel Zoe Rosenzweig**; sündinud 1. septembril 1971 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide tippstilist ja moelooja. 

Ta töötab Hollywoodis peamiselt meelelahutusmaailma kuulsuste stilisti ja disainerina. 

## Lapsepõlv ja haridus

Zoe sündis New Yorgis, tema vanemad on Leslie ja Ron Rosenzweig. Kui ta alustas stilistitööd, jättis ta perekonnanime Rosenzweig oma kunstnikunimest välja, kuna arvas, et see kõlab liiga juudilikult. 

Rachel Zoe kasvas üles USAs New Jersey osariigis Millburnis ja lõpetas Millburni keskkooli. Ta õppis psühholoogiat ja sotsioloogiat George Washingtoni Ülikoolis, kus ta tutvus oma tulevase abikaasa Rodger Bermaniga. 

## Töö ja looming

Pärast ülikooli lõpetamist naasis ta New Yorki, töötas toimetajana ja huvitus moeteemadest. Kuid 2002. aastal otsustas ta hakata moe vallas kindlamalt kanda kinnitada ning kolis 2002. aastal Los Angelesse. Läks vaid kolm aastat, kui Nicole Richie palkas ta 2005. aastal enda stilistiks. Peagi said tema klientideks ka Mischa Barton ja Lindsay Lohan. Läks veel mõni aasta, ja temast oli üllatavalt kiiresti saanud üks moetööstuse mõjukamaid inimesi. 

Stilistina on ta töötanud ka selliste kuulsustega nagu Brenda Song, Backstreet Boys, Mario Orejel, Nicole Richie ja Keira Knightley. Zoe praeguste klientide nimekirjas on näiteks Cameron Diaz, Jennifer Garner, Kate Hudson, Kate Beckinsale, Debra Messing, Demi Moore, Liv Tyler, Joy Bryant, Molly Sims, Beau Garett, Eva Mendes, Paula Patton, Anne Hathaway, Jennifer Lawrence, Miley Cyrus ja Pauly Shore.

## Isiklikku
Ta on abielus Rodger Bermaniga, kes on ettevõtte Rachel Zoe, Inc. president. Neil on kaks poega.
Melanhoolia

**Melanhoolia** ( *melaina chole*; *melas*, 'must' ja *cholē*, 'sapp') oli mõiste vanaaja ja keskaja meditsiinis. Melanhoolik on üks neljast temperamenditüübist. 19. sajandil võis "melanhoolia" olla nii füüsiline kui ka vaimne seisund ning melanhooliat peeti levinud haiguste põhjuseks, mitte teistest haigustest põhjustatud nähtuseks.

## Ajalugu

Temperamenditeooria loojaks peetakse Vana-Kreeka arsti Hippokratest ja mitu sajandit hiljem elanud Vana-Rooma arsti Claudius Galenost. Nemad töötasid välja nn kehamahlade teooria, mille järgi inimese temperamendi määrab kindlaks üks keha põhimahladest: veri (kr. *sanguis*), lima (kr. *flegma*), must sapp (kr. *melas chole*) või kollane sapp (kr. *chole*). Siit tulenevad tänapäevalgi tuntud temperamenditüüpide nimetused: sangviinik, flegmaatik. melanhoolik, koleerik. Melanhooliat põhjustas liigne must sapp, vanakreeka keeles μέλας (*melas*), 'tume, must', ja χολή (*kholé*), 'sapp'. See teooria oli seotud element *maaga*, sügisese aastaajaga, lähtus põrnast (siseelundist), mis on külm ja kuiv, ning ka melanhoolik on samasuguste omadustega. Astroloogias näitas see Saturni mõju.

Melanhooliat kirjeldati kui eraldi haigust, millel olid vaimsed ja füüsilised sümptomid. 5. ja 4. sajandil eKr iseloomustas Hippokrates oma teoses "Aforismid" kõiki "hirme ja rusutuse tundeid, kui need kestavad pikka aega" sümptomaatilistena melanhooliale. Kui patsienti ei saanud haigusest terveks ravida, siis arvati, et melanhoolia tulenes sellest, et kehasse oli sisenenud deemon ja selle üle võtnud.

## Vaata ka

* Depressioon <br>
* Melanhoolne depressioon
* Nostalgia
* Pessimism

## Viited
Mannapuder

**Mannapuder** on puder, mida valmistatakse mannat kas piima või piima ja vee segus keetes. Mannaputru pakutakse või, suhkru, kakaopulbri, kaneeli, rosinate, puuviljade või siirupiga.

Mannaputru on Euroopas söödud juba Vana-Rooma aegadest.

Vedelamat mannaputru, mille valmistamisel on keevale piimale vähem mannat lisatud, nimetatakse mannasupiks ning mahla ja manna kokkusegamisel, kuumutamisel ja vahustamisel saadud rooga mannavahuks. Seda süüakse peamiselt magustoiduna. Mannavahtu, millele on lisatud kõrvitsatükke nimetatakse kõrvitsa-mannavahuks.
Purgi oja

**Purgi oja** (ka **Purki kraav** ja **Purgi kraav**) on kraav Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ämmuste ja Tagamõisa külas, Tarvastu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 1,7 km, valgla 9,8 km², langus 8 m ja lang 4,7 m/km. Kraav saab alguse 72,5 m kõrgusel Tagamõisa külas Purgi järvest ning suubub Ämmuste külas 64,5 m kõrgusel vasakult poolt Tarvastu jõkke 17,2 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Anneli Mäeots

**Anneli Mäeots** (sündinud 31. detsembril 1942) on koorijuht ja muusikapedagoog.

Anneli Mäeots on alates 1965. aastast töötanud õpetaja ja koorijuhina Tallinna Muusikakeskkoolis. Ta oli aastatel 1970-2024 kooristuudio Ellerhein lastekoori dirigent. Ta on võitnud vabariiklikel ja rahvusvahelistel koorikonkurssidel auhindu ning olnud mitmel noorte ja üldlaulupeol mudilas- ja lastekooride üldjuht.  

Anneli Mäeots sai Uno Järvela stipendiumifondilt esimesena lastekoori dirigendi stipendiumi. 

## Isiklikku
Anneli Mäeotsa vanaonu oli Cyrillus Kreek. Abikaasa oli laulja Vello Mäeots. Tütar Ingrid Kõrvits on muusikapedagoog ning TMKK Noortekoori ja Ellerheina peadirigent. Poeg Kristjan Mäeots on löökpillimängija ja muusikapedagoog. 

## Viited
Marc Jacobs

**Marc Jacobs** (sündinud 9. aprillil 1963) on Ameerika moelooja. Ta on omanimelise moebrändi peadisainer ja lisaks on tal moebränd Marc by Marc Jacobs, mis on esindatud 80 riigis rohkem kui 200 poega.

Aastatel 1997–2014 oli ta Prantsuse Louis Vuittoni moemaja loovjuht.

Jacobs valiti 2010. aastal ajakirja Time 100 mõjukama inimese hulka. Ajakiri Out valis ta 2012. aastal Ameerika 50 mõjuvõimsama homoseksuaalse mehe ja naise nimekirja.

## Viited

## Välislingid

* Moebrändi Marc Jacobs koduleht
Kurt Warner

**Kurt Warner** (õieti **Kurtis Eugene Warner**; sündinud 22. juunil 1971 Burlingtonis Iowa osariigis) on Ameerika Ühendriikide endine Ameerika jalgpallur.
Karoline Bjerkeli Grøvdal

**Karoline Bjerkeli Grøvdal** (sündinud 14. juunil 1990 Ålesundis) on Norra kergejõustiklane, kesk- ja pikamaajooksja.

Ta tuli kahel korral Euroopa juunioride meistriks 3000 meetri takistusjooksus ja korra 5000 meetri jooksus.

2009. aastal valiti ta Euroopa kergejõustiku tõusvaks täheks.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta 10 000 meetri jooksus isikliku rekordiga 31.23,45 pronksmedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 5000 meetri jooksus isikliku rekordiga 14.57,53 seitsmenda koha ja 10 000 meetri jooksus üheksanda koha, parandades isiklikku rekordit üheksa sekundiga (31.14,07). Nii 5000 kui ka 10 000 meetri distantsil oli ta parim Euroopa jooksja.

2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Londonis ta 1500 meetri jooksus poolfinaali ei pääsenud, saades ajaga 4.09,56 kokkuvõttes 31. koha. 5000 meetri jooksu finaalis ta katkestas.

26. augustil 2017 jooksis ta Sandneses toimunud võistlusel 3000 m takistusjooksus aja 9.13,35, parandades 2007. aastast endale kuulunud Norra rekordit ligi 20 sekundiga.

10. juunil 2018 parandas ta Teemantliiga etapil Stockholmis 1500 meetri jooksus isiklikku rekordit enam kui pooleteise sekundiga, joostes 4.05,57. Sama aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta 9.18,80-ga pronksmedali.

Talle kuulub Norra rekord ka miilijooksus ja 2000 m takistusjooksus.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

* 
* Karoline Bjerkeli Grøvdal 3000m Steeplechase 9:13.35 - Norwegian Championships 2017 youtube.com
Stella Ernesaks

**Stella Ernesaks** (kuni 19. märtsini 1935 **Merjam** ; 3. märts 1909 – 17. mai 1973) oli eesti spordipedagoog ja metoodik.

Stella Ernesaks lõpetas Berliini Kehakultuuri Ülikooli 1931. aastal  ja oli Ernst Idla kõrval üks esimesi kõrgharidusega võimlemispedagooge Eestis. Ta töötas õpetajana H. Kubu Eragümnaasiumisis (1931–1937), Riigi Kunsttööstuskoolis (1931–1940), E. Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumis (1934–1940) ja Tallinna 8. Keskkoolis (1940–1941). 

Stella Ernesaks oli koolieelse kehalise kasvatuse metoodika looja ja arendaja Eestis. Lasteaiakasvatajaid koolitas ta 29 aastat: Elfriede Lenderi Lasteaednike Eraseminaris ning Eesti Naisliidu Kodumajanduse Instituudis (1937–1940), nende likvideerimise järel töötas ta õppejõuna Tallinna Pedagoogilises Koolis (1940–1966). 

## Isiklikku

Stella Ernesaksa abikaasa oli Gustav Ernesaks. Nende pojad on Ott, Jüri ja Peep. Stella ja Gustav Ernesaksa pojapoeg on pianist Mart Ernesaks ja pojatütar kunstnik Pille Ernesaks. Stella Ernesaksa õde Adda Mardna oli tunnustatud arst, Peeter Mardna ema. 

Stella Ernesaks on maetud Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Gled-Airiin Saarso. Läbi kolme põlve Tallinna Pedagoogilises Seminaris.
Kuskuss

**Kuskuss** on Põhja-Aafrika berberite roog, mis on tehtud väikestest aurutatud mannapallikestest ning mida tavaliselt serveeritakse mõne hautisega selle peal. Kuskuss on Põhja-Aafrikas igapäevane toit nii Marokos, Alžeerias, Tuneesias, Liibüas kui ka mõnel pool Sitsiilias.

## Nimetus
Kuskussi nimetus arvatakse tulevat berberite sõnast *seksu*, mis tähendab 'hästi ümardatud' või ümarat objekti.

## Ajalugu
Kuskussi päritolu ei ole täpselt teada, kuid arvatakse, et see on pärit berberitelt. Lucie Bolens kinnitas, et berberid olid kuskussi valmistanud juba aastatel 238–149 eKr, kuna oli leidnud kausse kuskussi jäänustega juba berberite kuninga Massinissa aegadest.

Esimene kirjalik viide kuskussile oli 13. sajandi Põhja-Aafrika kokaraamatus "Kitāb al-tabǐkh fǐ al-Maghrib wa'l-Andalus" ('Magribi ja Andaluusia kokaraamat'), mis sisaldas kuskussi valmistamise retsepti, mis oli "tuntud üle maailma". Tänapäevani on kuskuss tuntud põhja-aafriklaste rahvustoiduna.

## Valmistamine
Värskelt jahvatatud manna pritsitakse veega üle ning rullitakse kätega, et moodustada väikesed pallikesed. Need puistatakse üle jahuga, et pallid püsiks eraldi, seejärel pallid sõelutakse, et liigne jahu eemaldada. Kõik liiga väikesed pallikesed kukuvad läbi sõela ning need rullitakse rohkema mannaga kokku, et teha suuremaid. See protsess jätkub niikaua, kuni kogu manna on voolitud väikesteks kuskussipallikesteks.
Vello Mäeots (autosportlane)

**Vello Mäeots** (sündinud 25. jaanuaril 1937 Pajusi vallas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal) on endine eesti autorallisõitja.

Ta lõpetas 1955. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1960. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna autotranspordi erialal. 

Autospordiga hakkas ta tegelema 1960. aastal, tema treenerid olid Aleksander Tõkke ja Uno Aava. Ta sai autorallis erinevate kaassõitjatega ning erinevates võistlusklassides Eesti NSV meistrivõistlustel 1963. aastal 2. koha, aastatel 1965 ja 1966 3. koha ning 1968. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 2. koha.

## Tunnustus
*1969 – NSV Liidu meistersportlane

## Viited

## Välislingid
*
*Vello Mäeotsa sporditulemused
Jaapani rihmhammas

**Jaapani rihmhammas** (*Mesoplodon ginkgodens*) on hammasvaalaliste alamseltsi nokisvaallaste sugukonda kuuluv vaalaline.

Jaapani rihmhammas on pärismaine India ookeanis ja Vaikses ookeanis.

Jaapani rihmhammas on ligi 5 meetri pikkune. Tema suus kuni poolel lõualuul paiknevad kurviga hambad, mille kontuur meenutab hõlmikpuulehte.

Liigi kirjeldasid 1958. aastal jaapani zooloogid Masaharu Nishiwaki ja Toshiro Kamiya ühe isendi põhjal, kes sattus Jaapanis Ōiso linna lähedal rannale.

## Viited
Männikraav

**Männikraav** on kraav Viljandi maakonnas Viljandi vallas Parika külas, Adula oja parempoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 0,5 km, langus 3 m ja lang 6 m/km. Kraav saab alguse 45 m kõrgusel Parika külas Parika rabas ja suubub samas külas 42 m kõrgusel paremalt poolt raba serval voolavasse Adula ojasse. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Männikraavi on suunatud Parika raba kuivenduskraavid.

## Viited

## Välislingid
*
*
Põllutööleht

**Põllutööleht** oli aastatel 1906–1918 Tartus ilmunud põllumajandust käsitlev ajakiri, mida andis välja Eesti Põllumeeste Selts (kuni 1914) ja seejärel Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts. Ajakiri ilmus üks kord nädalas.

Ajakirja vastutav toimetaja oli aastatel 1906–1910 Aleksander Eisenschmidt, 1911–1916 Jaan Mägi ja 1916–1918 Jaan Hünerson.

## Vaata ka
*Käsitööleht

## Viited
Huvitav Žurnaal

**Huvitav Žurnaal** (1933-1934 Huvitav Shurnaal) oli 1933-1940 Tallinnas ilmunud ajakiri, mida 1933-1938 andis välja Lehemeeste Kirjastus, 1938-1939 Bibliofiil ja 1939-1940 Vaba Maa. Ajakirja vastutav toimetaja oli 1934-1939 Olev Soots ja 1939-1940 Aleksander Veiler.

## Viited
Käsitööleht

**Käsitööleht** on olnud mitme eestikeelse väljaande nimi:
*Käsitööleht (ajakiri, 1906)
*Käsitööleht (ajakiri, 1931)
*Käsitööleht (ajakiri, 1991)
*...
Married Love or Love in Marriage

**"Married Love or Love in Marriage"** on briti teaduri ja naisõiguslase Marie Stopesi kirjutatud teos. Raamatu avaldas trükis 1918. aastal üks väikekirjastus. Suuremad kirjastused olid sisu vastuolulisuse tõttu keeldunud seda avaldamast.

"Married Love or Love in Marriage" oli esimene raamat, kus kirjeldati, et naise suguiha langeb kokku ovulatsiooniga ja ajavahemikuga vahetult enne menstruaaltsüklit. Raamatus väideti, et abielu ja abieluseks peaks olema mõlema partneri osalusega võrdne partnerlus ning sugukülmus võib olla meeste tundetuse tagajärg. Ametlikult põlatud (USA-s kuulutati nilbeks) raamatust ilmus 19 trükki. 1931. aastaks oli müüdud 750 000 eksemplari. 

1935. aastal USA akadeemilistes ringkondades läbi viidud uuringu kohaselt oli "Married Love" viimase 50 aasta mõjukaim teos, edestades selliseid tuntud teoseid nagu Albert Einsteini "Über die spezielle und die allgemeine Relativitätstheorie", Sigmund Freudi "Die Traumdeutung", Adolf Hitleri "Mein Kampf" ja John Maynard Keynesi "The Economic Consequences of the Peace".

## Viited

## Välislingid
* "Married Love" Pennsylvania Ülikool
* "Married Love" kuulamisraamat
Vianney Bureau

**Vianney Bureau** ehk **Vianney** (sündinud 13. veebruaril 1991 Paus Prantsusmaal) on prantsuse laulja ja laulukirjutaja.

2014. aastal ilmus tema debüütalbum "Idées blanches" ja 2016. aastal album "Vianney". "Vianney" singel "Je m'en vais" sai Prantsusmaal 2017. aasta singlite edetabelis 2. koha.

2018. aastal andis ta välja kontsertalbumi "Le Concert". 2020. aastal andis ta välja stuudioalbumi "N'attendons pas" ja 2023. aastal stuudioalbumi "À 2 à 3".

## Viited

## Välislingid
* "Je m'en vais"
Hõlmikpuu Jaapanis

**[[Jaapan]]isse** jõudis **[[hõlmikpuu]]** mitmeid kordi ja teid pidi Hiinast 13. või 14. sajandil (Setoh jt 2002,2003; viidanud Zhao jt 2010), Tsumara ja Ohba (1997) näitasid, et hõlmikpuu kui võõrliigi introduktsioon toimus Kamakura ja Muromachi perioodi ajal (1192–1573 pKr), need andmed sobituvad Tianmushan'i ja piirnevate populatioonide andmetega, hõlmikpuu paljundamise ja kasvatamisega on buda mungad tegelenud juba 1500 aastat. 

Jaapanis on hõlmikpuu sintoismi pühamute pühapuu 
(Jisaburō Ōi, 109:1965). 

Jaapani üks iidseid loodusmälestisi kasvab Iwate prefektuuris Kujis Chosenji templi esisel platsil. Tema ümbermõõt on 14,5 meetrit.

; Tuntud hõlmikpuid Jaapanis (2010)

Jaapani suurimaks hõlmikpuuks peetakse Kitakanegasawa hõlmikpuu (*Kitakanegasawa no Ichō‎*), kelle vanus on 1000 aastat ja rohkem. Tema rinnasümbermõõt 1,30 m kõrguselt oli 2011. aastal 22 m, pikkus laserkaugusemõõtjaga (Nikon Forestry 550/Pro) oli 2016. aastal 31,80 m (Martin Miklanek). 

Kuus hõlmikpuud Jaapanis on saanud ka pommitamise üleelanud puude (hibakujumoku) nimetuse elades plahvatuse epitsentris üle teise maailmasõja ajal 1945. aastal Hiroshimale ja Nagasakile heidetud tuumapommid. . Kõige lähem neist asub Hosen-Jis. See puu oli plahvatuse epitsentrist vaid veidi rohkem kui kilomeetri kaugusel. Kõik ellujääjad puud on ka praegu elujõulised. Sellest ajast peetakse Jaapanis hõlmikpuud lootusepuuks. Mõne puu juures on tahvlid, kus palvetatakse maailmarahu eest.

### Hõlmikpuu Jaapani kultuuris

*[[Kinmo zui]]* (1666) on paigutanud hõlmikpuu viljade juurde ja kujutatud on hõlmikpuu oksa koos lühikeste võsude, lehtede ja seemnetega.

Jaapani zooloogid Nishiwaki ja Kamiya (1958) nimetasid hõlmikpuu järgi vaalaliigi  *[[Mesoplodon ginkgodens]]*.

Parimad sumo-maadlejad võivad oma juuksed siduda ginko-sõlmega (*ōichōmage*). Jaapanis on *ginkgo* liidetud nii krabide, seente, kartulite, haide, lillevaaside, tööriistade, panipaikade, laudade nimetustele jpm.

## Viited