open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mitmehäälsus

**Mitmehäälsus** on muusikas ühine nimetaja faktuuridele, milles üheaegselt on vähemalt kaks partiid.

Mitmehäälsete faktuuride põhilised tüübid on polüfoonia, homofoonia ja heterofoonia. 

Mitmehäälsuse vastandiks on ühehäälsus ehk monofoonia.
## Mitmehäälsus Euroopa muusikas
Keskaegset mitmehäälse musitseerimise praktikat kirjeldatakse juba 7. sajandi tekstides. 

Esimesed teadaolevad mitmehäälse muusika üleskirjutused pärinevad siiski alles 9. sajandist. 

Mitmehäälsuse arengut mõjutas ka neumanoodikirja kasutuselevõtt 9. sajandi alguses.

Millal võeti vaimulikus muusikas kasutusele polüfooniline mitmehäälsus, pole täpselt teada. Vihjeid sellele esineb juba 7. sajandist pärit ürikutes, kuid esimesed teadaolevad noodinäited on säilinud 9. sajandist. On tõenäoline, et Euroopas esitati polüfoonilist muusikat palju varem, kui seda mainivad varaseimad säilinud kirjalikud allikad. Oletatakse, et tõuke mitmehäälsuseks andis nii oreli levik kui ka Briti saarte mitmehäälne rahvamuusika. 

Kõige lihtsamat polüfoonia vormi, pideva põhitooni ehk burdoonhääle peale lauldud meloodiat, esineb enamikus Euroopa rahvamuusikatraditsioonides ja ka paljudes Aasia kultuurides, mis viitab sellele, et see võib pärineda juba ammustest aegadest. 

Esimesed kahehäälsed vaimulikud laulud olid *[[organum]]*id. Organumis oli Gregoriuse koraalile lisatud alumine hääl kvindi või kvardi kaugusel. Lihtsam organum oli paralleelorganum, kus alumine hääl liikus ülemisega paralleelsetes intervallides. Ajuti võisid hääled ka ühtida või liikuda oktavites. Mõlemat häält võidi ka dubleerida oktav madalamalt või kõrgemalt. Esimest korda kirjeldati sellist laulu 9. sajandist pärit teoses "Musica enchiriadis". Seal kirjeldatu ja *organum*'iks nimetatu ei olnud kompositsioonitehnika, vaid esituse ajal toimuv spontaanne laulu kaunistamise viis.

Guido Arezzost kirjeldas oma teoses "Micrologus de disciplina artis musicae" (kirjutatud u 1025) juba keerulisemat polüfooniat, mis võimaldas teisele häälele improviseerimiseks mitmesuguseid valikuvõimalusi. Organumi hääled võidi ka varem valmis kirjutada. Esimesed leitud noodikäsikirjad, mis sisaldavad noodistatud organume, on pärit 11. sajandi algusest. Umbes 12. sajandil vahetasid hääled oma kohad, nii et Gregoriuse koraalist sai alumine hääl (*[[cantus firmus]]*). Nüüd võis häältevaheline intervall ka vahelduda, kuid kasutati siiski ainult "puhtaid intervalle": kvarti, kvinti ja oktavit. Sageli ei liikunud hääled ka enam ühes rütmis: ülemine hääl oli keerukam ning liikuvam. Gregoriuse koraali aga hakati laulma aeglasemalt, iga nooti pikaks venitades. Sellist organumit nimetati vabaks organumiks. Nii oli polüfoonia arenenud lihtsast esituse rikastamisest kompositsioonitehnikaks.

## Viited
Orpheuse Raamatukogu

**Orpheuse Raamatukogu** on kirjastuse Fantaasia ulmeraamatute sari, mis sai alguse 2011. aastal ja kestab tänaseni.

Kõige enam teoseid ilmus sarjas 2021. aastal (kümme) ja kõige vähem 2013. aastal (kolm).

Kuni 2025. aastani (kaasa arvatud) on sarjas ilmunud järgmised teosed (NB! nimekiri ei pruugi olla täielik):

**Orioni vöö** on Orpheuse Raamatukogu sarja hulka kuuluv, kuid selle sarja sees eraldiseisev ulmeraamatute alamsari, mis sai alguse 2020. aastal.

Orioni vöö alamsarja eesmärgiks on lühiproosa kogumike avaldamine.

**Orpheuse kuldraamat** on mõtteliselt Orpheuse Raamatukogu sarja hulka kuuluv, kuid sellest sarjast eraldi nummerdatud ulmeraamatute alamsari, mis sai alguse 2023. aastal.

Orpheuse kuldraamatu alamsarja eesmärgiks on noorteulme avaldamine. Kuni 2025. aastani (kaasa arvatud) on sarjas ilmunud järgmised teosed (NB! nimekiri ei pruugi olla täielik):

## Välislingid
*Sarja koduleht
Praadimine

**Praadimine** on laialt kasutatav kuumtöötlemisviis, kus toiduaineid küpsetatakse rohkes rasvas või toiduõlis. Liha küpseb ja pruunistub temperatuuril 160–200°.

## Vaata ka
*Aurutamine
*Grillimine
*Hautamine
**[[Barbecue]]*
*Praad
*Röstimine

## Allikas
*Enn Tobreluts, Liharaamat, Ajakirjade Kirjastus, 2004
Skulte

**Skulte** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas ja Skulte kihelkonnas. Küla saksakeelsed nimekujud on olnud *Adiamünde* või *Adjamünde*. Nõukogude ajal oli küla nimi **Vecskulte**, Skulte nime kandis toona sovhoosi ja külanõukogu keskuseks olev Mandegas.

Skulte asub merepinnast 20 meetri kõrgusel paigas, kus Aģe jõgi Liivi lahte suubub. Küla asub maantee A1 ääres, valla keskusest Mandegasest 3, piirkonna keskusest Limbažist 37 ja Riiast 53 kilomeetri kaugusel.

Skultes asub sadam ja Riia–Skulte raudteeliini Zvejniekciemsi raudteepeatus. Külas asuvad Skulte bussipeatused. Skultes on postkontor, luteri kirik, kalmistu. Skulte kirik, selle portaal, uksed, altar ja kantsel ning selle maalingud on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

Looduskaitse all on kaks mändi, tamm, Skulte kahe tüvega mänd, Rootsi mänd ning Kirikumänd. Küla põhjaosa asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Ajalugu
Skulte oli Liivimaal Skulte kihelkonna keskus, sealne aastail 1754–1757 valminud luteri kirik on arhitektuurimälestisena muinsuskaitse all. Suurem asula tekkis sinna siiski alles 1930. aastatel, pärast seda, kui Skulte mõisa maad olid taludeks jagatud. 1934. aastal valmis küla läbiv raudtee, millel avati Skulte raudteepeatus.  Praegu jääb lõppjaam, mis varem oli osa 2006. aastal likvideeritud Tallinna–Pärnu–Mõisaküla–Riia raudteeliinist,  Mandegase külla.

Nõukogude perioodil rajati Aģe jõe äärde ja selle teisele kaldale arvukalt aianduskooperatiive – VEF-Skulte, Universitāte, Kaija, Diāna, Mežvīns, Alfa, Nākotne, Saule, Koklītes –, mis on nüüdseks administratiivselt Skultega liidetud.

## Elanike arv

* 180 (1935)
* 184 (2001)
* 308 (2006)
* 438 (2012)

* 469 (2013)
* 432 (2015)
* 895 (2022)
* 1040 (2025)


## Tuntud elanikke

*Wessel Freytag von Loringhoven – Baltisaksa sõjaväelane
*Imants Skrastiņš – Läti näitleja

## Viited

## Välislingid

* Skulte sadama koduleht
Kwame Gyekye

**Kwame Gyekye** (10. november 1939 – 13. aprill 2019) oli Ghana filosoof, kes on mänginud tähtsat rolli tänapäevase Aafrika filosoofia arengus.

Gyekye õppis algul Ghana Ülikoolis ja seejärel Harvardi Ülikoolis, kus sai doktorikraadi filosoofias väitekirjaga Kreeka-Araabia filosoofiast. Ta töötas Smithsoni Instituudi Woodrow Wilsoni rahvusvahelises teaduskeskuses (Woodrow Wilson International Center for Scholars) ning oli Ghana Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige.

Gyekye oli Ghana Ülikooli filosoofiaprofessor ning Temple'i Ülikooli külalisprofessor filosoofias ja afroameerika uuringutes.
Franz Frauenlob

**Franz Frauenlob** (11. august 1939 – 20. mai 2017) oi Austria poksija.

Frauenlob oli kokku kahekordne Austria meister II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1961 ja 1963.

Frauenlob osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Frauenlob sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Jevgeni Feofanovile (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ion Moneale (Rumeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 16. Euroopa meistrivõistlustel (Ida-Berliin, 1965), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõtjale Béla Horváthile (Šveits) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid
*
Tsentripetaaljõud

**Tsentripetaaljõud** ehk **kesktõmbejõud** on kõ­verjoonelisel trajektooril liikuvale kehale mõjuv jõud, mis on suunatud trajektoori kõveruskeskmesse (ringliikumise korral ringjoone keskpunkti). Tsentripetaaljõud hoiab keha kõverliikumises. Taevamehaanikas, planeedi Maa ja teiste päikesesüsteemi planeetide kesktõmbejõud on gravitatsioonijõud, mis tõmbab neid Päikese poole.

## Vaata ka
*Tsentrifugaaljõud
*Ringliikumine
ON-grupp

**ON-grupp** (ka: **ON-Grupp**, **ON Grupp**) on aastal 1990 asutatud tarbekunstnike ja disainerite rühmitis, mis aastast 1994 kuulub alaliiduna Eesti Kunstnike Liitu ja alates 13.04.1999 ettevõtete registrisse mittetulundusühinguna.

ON-grupp asub Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 6.

ON-grupi juhatuse liikmed on Katrin Amos, Ülle Kõuts, Ülle Rajasalu ja Leanika Korn.

Pärast likvideerija 15. detsembril 2016 esitatud avaldust kustutati ühing äriregistrist 4. jaanuaril 2017.

## Viited

## Välislingid
*Kunstirühmitise koduleht (vaadatud 4.01.2013)
Odamees

***[[Odamees (kirjastus, 1992)]]** on Eestis tegutsev kirjastus.

***Odamees** (õieti **[[Odamees/Carl Sarap]]**) oli Carl Sarapi asutatud kirjastus ja raamatukauplus, mis andis aastatel 1918–1927 Eestis välja kolme väljaannet, mis kõik kandsid nime **Odamees**. Need olid:
****Odamees**, Tartus 1919. aastal ilmunud Friedebert Tuglase toimetatud ajakiri; ilmus viis numbrit;
****[[Odamees (August Alle ajaleht)|Odamees]]**, Tartus August Alle toimetamisel välja antud nädalaleht;
****[[Odamees (ajakiri, 1922)]]**, Tartus aperioodiliselt ilmunud ajakiri.

## Allikad
*EE 12. köide, 2003: 376
*Eesti entsüklopeedia veebis http://entsyklopeedia.ee/artikkel/odamees_(kirjastus_ja_raamatukauplus) (vaadatud 16.07.2013)
Pandorin

**Pandorin** oli Tallinnas aastatel 1902–1940 tegutsenud kultuuriselts.

Seltsil oli enda laulukoor, näitering ja viiuliansambel, korraldati kontserte, peoõhtuid. 

## Pandorini Rahvateater
Aastatel 1916–1917 tegutses seltsi juures kutseline teatritrupp **Pandorini Rahvateater**, mille asutasid Vanemuise teatrist protesti tõttu lahkunud näitlejad, sh Aleksander ja Olly Teetsov, Eduard ja Maria Türk, Anna Markus ja August Sunne. Nende eesmärk oli edasi viia Karl Menningu kunstiteatri ideed. Trupiga liitusid Mizzi Möller (Mari Möldre), Ruts Bauman, Karl Vasko jt. Nende käsutuses oli Estonia seltsi endine maja Väike-Tartu maanteel. Kui selts teiseks hooajaks enam ruume ei andnud, liitus osa trupi liikmeid bolševike asutatud Tallinna Tööliste Teatriga, osa aga hakkas mängima Tallinna Draamateatris. Mõlemad rentisid ruume Tallinna saksa teatrilt (praegune Eesti Draamateater).

## Viited
Sydney Eesti Teater

**Sydney Eesti Teater** on aastal 1952 Jaan Mürgi juhtimisel loodud Austraalia eestlaste teater. See tegutses aastani 1978. Aastatel 1980–1995 tegutseti edasi nime all **Sydney Eesti Seltsi Näitering**.

1950. aastatel tegutsesid seal teiste seas Priit Prillup ja Juta Viire, 1960. aastatest alates ka vanemuislane Elli Varts-Prillup.

## Vaata ka
*Sydney Eesti Segakoor

## Viited

## Välislingid
*Rahvusteatrid ülemeremaades (vaadatud 04.01.2013)
Johann Friedrich Struensee

Krahv **Johann Friedrich Struensee** (5. august 1737, Halle an der Saale, Preisi kuningriik – 28. aprill 1772, Kopenhaagen, Taani) oli saksa arst ja Taani poliitik.

Altonas arstina tegutsenud Struenseest sai uuendusmeelsete Taani aadlike toel vaimselt ebastabiilse Taani kuninga Christian VII ihuarst, hiljem ka Taani valitsuse minister. Lõpuks tõusis ta *[[de facto]]* regendi staatusse (20. märtsist 1771 kuni 16. jaanuarini 1772), kellena ta püüdis viia läbi ulatuslikke ühiskondlikke reforme valgustusideoloogia laadis (tsensuuri kaotamine, vaktsineerimise kohustuslikuks muutmine, piinamise kaotamine, aadli privileegide ja tasude piiramine, õukonna etiketireeglite tühistamine, hasartmängumaks, ülikoolide ja meditsiiniasutuste reform jpm).

Struensee armuafäär kuninganna Caroline Matildaga põhjustas skandaali, eriti pärast kuninganna tütre, printsess Louise Augusta sündi. See tugevdas konservatiivse opositsiooni positsioone ning andis neile võimaluse korraldada paleepööre, mille järel Struensee hukati.
Berchem-Sainte-Agathe

**Berchem-Sainte-Agathe** (, hollandi keeles *Sint-Agatha-Berchem*  on üks üheksateistkümnest vallast Belgias Brüsseli piirkonnas. Vald on Brüsseli ringkonna halduspiirides alates 1954. aastast.

Berchem-Sainte-Agathe'is on sündinud ja kasvanud Jean-Claude Van Damme.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
David Oistrahhi festival

**David Oistrahhi festival** (ka **Pärnu David Oistrahhi festival**, **Oistrahhi festival**) on 1970. aastal (Beethoveni 200. sünniaastapäeval) alguse saanud üks Eesti suuremaid ja vanemaid muusikafestivale. 

Festival kannab aastast 1978 viiuldaja David Oistrahhi nime, kes minevikus oli Pärnus loonud erilise vaimsuse, tuues sinna tippmuusikuid ja põnevat muusikat, sh uudisloomingut.

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht (vaadatud 4.01.2012)
Uhe (Simuna)

**Uhe** oli endise Kärsa mõisa (saksa keeles *Kersel*) alla kuulunud küla praeguse Kamariku karjääri territooriumil olevast Jaola külast kirde suunas. Tänapäeval jääb endine küla Väike-Maarja valla ja Väike-Maarja valla piirimaile.

Geograafilised koordinaadid on . 

Uhe külast oli pärit eesti laulja ja näitleja Kalju Karask, kelle vanemad elasid hiljem Rakke alevis.

## Vaata ka
*Jaola
*Uhe järv
*Nõmme kaanjärv
*Kamariku
*Kamariku karjäär
*Kamariku karjääri järv
*Jaola peakraav
*Kärsa mõis
*Rakke vald

## Viited
Sydney Eesti Segakoor

**Sydney Eesti Segakoor** (ka: **Sydney Eesti Seltsi Segakoor Vanemuine**) on 1953. aastal Sydneys asutatud Austraalia eestlaste laulukoor. 

Segakoor on esinenud Austraalia Eesti päevadel Sydney Eesti Maja suures saalis.

## Vaata ka
*Sydney Eesti Maja
*Sydney Eesti Teater

## Viited

## Välislingid
*Pilt Rahvusarhiivis (vaadatud 4.01.2013)
Saint-Josse-ten-Noode

**Saint-Josse-ten-Noode** (; lühendatud kujul *Saint-Josse*, hollandi keeles *Sint-Joost-ten-Node* ) on üks üheksateistkümnest vallast Brüsseli piirkonnas Belgias. 

## Sõpruslinnad
* – Verona
* – Nîmes

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
Tartu Eesti Seitung

**Tartu Eesti Seitung** oli aastatel 1879–1882 Tartus ilmunud ajaleht. 

Ajaleht hakkas ilmuma 1879. aasta augustist kuni 1882. aasta maini (vaheaegadega) harilikult nädalalehena ehk sel ajal, kui Sakala oli suletud. Lehte andis välja Adam Aint. Ajalehe sisus kajastus toetus Carl Robert Jakobsoni rahvusliku liikumise radikaalsele suunale. 

Kuna ajalehes rünnati ka mõisnikke, siis mõisteti Adam Aint Liivimaa õuekohtu otsusel pooleks aastaks vangi ning lehe uueks omanikuks sai Jaak Järv, kes viis ajalehe Tallinna, kus see ilmus 1882. aasta juunist nimega Virulane.

## Viited
Carl Darling Buck

**Carl Darling Buck** (2. oktoober 1866 – 8. veebruar 1955) oli Ameerika Ühendriikide keeleteadlane.

Buck lõpetas 1886. aastal Yale'i Ülikooli ning jätkas sealsamas kraadiõppes. Ta õppis ka Ateenas (American School of Classical Studies, 1887–1889) ja Leipzigis (1889–1892).

1892. aastal sai ta Chicago Ülikooli sanskriti ja indeoeuroopa võrdleva keeleteaduse professoriks. 

Bucki varased teadushuvid keskendusid itali keeltele. Selles vallas ilmusid tal käsitlused "Der Vocalismus der oskischen Sprache" (1892), "The Oscan-Umbrian verb-system" (1895) ja "A grammar of Oscan and Umbrian, with a collection of inscriptions and a glossary" (1904), samuti kokkuvõte itali keelte kohta väljaandes "Universal Cyclopaedia". Ta tegi koostööd William Gardner Hale'iga ladina keele grammatika ettevalmistamisel ("A Latin grammar", 1903).

Hiljem keskendus Buck vanakreeka keelele, avaldades muu hulgas mõjuka käsitluse vanakreeka keele dialektidest ("Introduction to the study of Greek dialects", 1910; uuendatud väljaanne "The Greek dialects", 1955) ning kreeka ja ladina keele võrdleva grammatika ("Comparative grammar of Greek and Latin", 1933). Ta tegeles ka üldisemate indoeuropeistika teemadega, avaldades näiteks tuntumate indoeuroopa keelte sünonüümisõnastiku ("Dictionary of selected synonyms in the principal Indo-European languages", 1949, uuestitrükk 1988).

## Tunnustus
Carl Darling Buck valiti 1923. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Välislingid
*Carl Darling Buck, ''A Grammar of Oscan and Umbrian'' (Internet Archive)
Notre-Dame'i koolkond

**Notre-Dame'i koolkond** on Pariisi heliloojate koolkond, mis tegutses Notre-Dame'i kiriku juures. Notre-Dame'i koolkonna esindajad on heliloojad Leoninus ja Perotinus.

Mitmehäälne muusika lakkas olemast eelkõige kloostrikunst ja kirikumuusika stiil hakkas järsult erinema gregooriuse laulu stiilist. Notre-Dame'i koolkonnast sai alguse vaimuliku ja ilmaliku muusika julge süntees, mis oli iseloomulik kogu hilisemale Euroopa muusikale. Kunsti ilmalikustamisest räägib ka Notre-Dame'i muusika kontsertlik iseloom: kui seni oli mitmehäälsus seotud põhiliselt sekventsde ja tropeeritud antifooniliste missalauludega, siis nüüd hakati põhiliselt kaunistama missa niigi kõige kontsertlikumat osa – *[[alleluia]]* ja *[[granduale]]* soololõike. Varasemaga võrreldes kasvasid teosed hiigelpikkadeks, sageli 10–15 minutit. Organumihäält kaunistati järjest rikkalikumalt ja *[[cantus firmus]]*'e meloodiastruktuur lagunes täiesti – organumifaktuuris jäid *cantus*'e noodid pikkadeks pedaalnootideks. 

Leoninuse ja Perotinuse muusikas olid hääled iseseisvad ja vabalt kulgevad. Iga hääl oli ise virtuoosne ja täiuslik. Muusika põhines tavaliselt melismidel, kusjuures pikaks venitatud silbid kaotasid tihti tähenduse. Kui lihtne laul ei kasutanud muud meetrumit kui liturgilise sõna rütm, siis varajane polüfoonia oli organiseeritud üsna selge kolmeosalise meetrumiga. Seda stiili nimetatakse tihti *[[ars antiqua]]*'ks ('vana kunst'). See domineeris umbes ühe sajandi, kuni Lääne esimesed muusikateoreetikud arendasid välja keerukama *[[ars nova]]* ('uus kunst').
Tartu Emajõe Kool

**Tartu Emajõe Kool** (kuni 1994. aastani **Tartu 2. Eriinternaatkool**) on Tartus asuv Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigikool, kus õpetatakse nägemispuudega (sh pimedaid) lapsi ja noori. See on ainuke pimedate erikool Eestis. 

Kooli direktor on Kristel Mets.

## Pimedate õpetamine Eestis

Eestis avati esimene pimedate kool 1883. aasta detsembris Tallinnas. Koolis õppis neli õpilast, õppetöö toimus saksa keeles. Õpiaeg koosnes kahest osast: üldharidus ja kutseharidus. Väikese nägemisjäägiga lapsed õppisid suure kirjaga, pimedad aga Braille kirjas raamatutest. Kirjutamiseks kasutasid pimedad tihvti ja metalltahvlit. Lisaks sellele õpetati igapäevase elu toiminguid, orienteerumist ja liikumist ning kombekat käitumist. Õpetati ka käsitööd, sh kudumist, õmblemist, pilliroost toolipõhjade ja mattide punumist, sibulavõrkude ja tennisevõrkude, harjade ja pintslite valmistamist. Kooli abil korraldati ka kooli lõpetanute edasine elu. 1886. aastal ehitati koolile Tõnismäele uus koolimaja. Esimese maailmasõja puhkemisel 1914. aastal jäi koolitöö seisma. Tallinna pimedate koolis sai kokku hariduse üle 50 pimeda lapse.

Järgmine pimedate kool asutati 1922. aastal Tartus – Tartu Pimedate Töökool (kutsekool, kus õppis kümme 14–58aastast õpilast). Aastatel 1922–1925 täitis töökool nii kutse- kui ka algkooli ülesandeid. Kutseõppe kõrval õpiti ka lugemist, kirjutamist ja arvutamist ning orienteerumist ja liikumist. Õppetöö Tartu Pimedate Töökoolis lõpetati 1953. aastal, mil kutseharidust hakati andma igapäevatöö kõrvalt.

## Tartu Emajõe Kool
1925. aastal alustas Tartus aadressil Era tänav 2 tööd pimedate algkool. Töötati kuueklassilise üldharidusliku algkooli õppekava järgi. Õpiti samu aineid mis tavakoolis, puudus vaid kirjatehnika. Eriainetest õpetati pimedate kirja, kaemusõpetust (sel ajal nimetati seda kompimisõpetuseks või kujutamiseks), voolimist (asendas joonistamist) ning punumis- ja orienteerumisõpetust. Punktkirja kirjutamiseks kasutati punktkirjamasinaid ja punktkirjatahvleid. Õpetati ka nägijate kirja üht erikuju – hebold- ehk joonkirja. Kasutusel oli ka erisugune kirjutusmasin, millega sai punktkirja tundev inimene vajutada tähthaaval paberile nägijate kirjas teksti. Teise maailmasõja ajal katkes tegevus mitmeks aastaks.

1947. aastal jätkati tööd haridusministeeriumi otsealluvuses aadressil Era tänav 2. Samal aastal lisandus üks lisa-aasta seoses nägemispuude eripäraga. 1964. aastal sai kool enda käsutusse hoone aadressil Munga tänav 16 ja aastatel 1969–1971 hoone aadressil Vabaduse puiestee 9. Need hooned on kooli kasutuses tänapäevani.

Alates 1968. aastast kandis kool nime **Tartu 2. Eriinternaatkool**. Alates 1. septembrist 1994 kannab kool nime **Tartu Emajõe Kool**.

1. juulil 2025 ühinesid Tartu Emajõe Kool ja Tartu Hiie Kool ning moodustati Tartu Tähtvere Riigikool.

## Koolijuhid

* ...

* 2005–2016 Arvo Pattak

* 2016–... Kristel Mets

## Kooli nimed
* 1925–1947 Tartu pimedate kool
* 1947–1958 Tartu pimedate kool-lastekodu 
* 1958–1968 Tartu Pimedate Laste Internaatkool
* 1968–1994 Tartu 2. Eriinternaatkool
* 1994–... Tartu Emajõe Kool

## Viited
Tartu muusikapäevad

**Tartu muusikapäevad** olid aastatel 1979–1991 Tartus toimunud levimuusikafestivalid.

Aastatel 1979–1989 toimusid iga-aastased kontserdid Vanemuise kontserdisaalis ja alates 1984. aastast ka vabaõhulavadel.

Tartu muusikapäevade korralduskomitee eestvedajad olid 1979–1989 Riho Illak, Rein Lang, Erki Berends ja Jaan Habicht, 1990–1991 Erik Sakkov.

2009. aastal, kui esimestest Tartu muusikapäevadest möödus 30 aastat, korraldati selle auks **Tartu muusikapäevad 30**.

### Idee tekkimine
Rokkmuusika tegevus enne Tartu Muusikapäevi oli Eestis üsna hajutatud ja süsteemitu. Tehti midagi omaette, aga puudus laiapinnaline Eesti rokkmaastik. 1970. aastatel toimus küll Viljandi rokkfestival, aga see keelati skandaalide tõttu ära. Ajendatuna sellest, soovisid Tartu Ülikooli üliõpilased luua samalaadse festivali Tartus.

Ülikoolis korraldati iga maikuu üleliidulisi rahvaste sõpruse päevi, mida korraldasid Interklubi ja rahvusvaheliste suhete ring. Ürituse maksis kinni ülikool ja nende päevade raames oli loodud ka kultuuriprogramm. Programmi eestvedajaks oli Interklubi, kuid laiemas plaanis ülikooli komsomolikomitee. Nende päevade raames loodigi Tartu Muusikapäevad.

### Formaat
Tegemist oli loomeinkubaatoriga, kus muusikud said katsetada ideid, mis muudes kontekstides ei oleks tõenäoliselt nõnda kõnetanud (ega võib-olla ka üldse mitte teostatavad). Kõige markantsema näitena Sepapoisid. Tartu Muusikapäevade jaoks loodi spetsiaalseid koosseise ning sõideti ekstra kohale isegi siis, kui oldi bändiga turneel kuskil liiduvabariikides. Festivalil esinemine oli muusikute jaoks (üritusel osalemise eest neid ekstra ei tasustatud) ka staatuse märgiks. Tegev oli žürii, kes jagas lisaks peaauhinnale palju muidki auhindu.

### Toimumispaigad
* Vanemuise kontserdisaal (peamine esinemispaik)
* EPA klubi
* Raudteeklubi
* Tähtvere laululava
* Ülikooli raamatukogu esine plats. 

### Olulisemad tähthetked
* 1987. aastal esitati fosforiidisõja hümniks kujunenud Jüri Leesmenti sõnadele kirjutatud Alo Mattiiseni lugu "Ei ole üksi ükski maa". 
* 1988. aastal esitati Tähtvere laululaval Alo Mattiiseni viis isamaalist laulu ning toodi kohale ka sinimustvalged lipud. Sündmust loetakse laulva revolutsiooni üheks olulisemaks.

## Viited

## Välislingid
*Tartu muusikapäevad (vaadatud 04.01.2013)
* http://arhiiv.err.ee/vaata/kumme-aastat-muusikapaevi
* https://etv2.err.ee/v/922a8c28-c2cc-4f21-bccb-e37634dfacc4
Tartu Bibliofiilide Klubi

**Tartu Bibliofiilide Klubi** on 14. detsembril 1982 Eesti Raamatuühingu Tartu osakonna juurde loodud klubi, mis ühendab raamatu- ja kirjandusloo uurijaid ning huvilisi. 

Klubi asutasid Heino Puhvel, Abel Nagelmaa ja Ülo Matjus. Klubi esimehed on olnud Abel Nagelmaa ja Tõnu Wilu, praegu on esimees Ülo Matjus noorem.

Klubi on korraldanud raamatuteemalisi näitusi:
*2001 "Keelatud raamat Eestis 1525–2000"
*2002 "Mida kõike ei koguta"

## Vaata ka
*Tallinna Bibliofiilide Klubi

## Kirjandus
*Eesti Entsüklopeedia 12. köide, 2003: 580
Woluwe-Saint-Lambert

**Woluwe-Saint-Lambert** (, hollandi keeles *Sint-Lambrechts-Woluwe* ) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. 


Chateau Malou 2.jpg|Malou loss
Riviere_Woluwe_2006-03-18.jpeg|Woluwe jõgi
Woluwe, Eglise St-Lambert.JPG|St. Lamberti kirik (XII sajand)


## Sõpruslinnad
*  – Meudon, alates 1958
*  – Celle
*  – Mbazi

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
*Wolubilis (prantsuse ja hollandi keeles)
*Hof ter Musschen (prantsuse ja hollandi keeles)
Loeb Classical Library

**"Loeb Classical Library"** (lühend **LCL**) on Vana-Kreeka ja Rooma autorite tekstiväljaannete sari, milles vanakreeka- või ladinakeelse originaaliga kaasneb paralleeltekstina tõlge inglise keelde. Kreekakeelsete autorite väljaanded on rohelises köites, ladinakeelsete autorite väljaanded punases köites.

Sarja asutas 1912. aastal pankur ja filantroop James Loeb, kes selle väljaandmist ka rahaliselt toetas. Algselt andis sarja välja kirjastus William Heinemann & Co. Londonis, USAs vahendas seda esmalt kirjastus Macmillan, seejärel Putnam ja alates 1933. aastast Harvard University Press. 1989. aastast on sarja ainuväljaandja Harvard University Press. 

Sarja esimene raamat oli Apollonios Rhodiose "Argonautika" väljaanne. Lisaks tuntud kreeka ja rooma autoreile on sarjas ilmunud ka spetsiifilisemaid ja vähem tuntud autorite väljaandeid, samuti kolm köidet papüürustekste, kreeka matemaatikute tekstide väljaanne, arhailise ladina kirjanduse fragmendid jm. Sarja iseloomustab tekstikriitilise aparaadi puudumine või nappus, mistõttu ei sobi need väljaanded tõsisema filoloogilise uurimistöö jaoks. Samas on sarjal ilmumise algusest alates suur tähtsus antiikkirjanduse populariseerimisel. 

## Välislingid
* Loeb Classical Library Harvard University Pressi saidil
* Nimekiri vaba juurdepääsuga vanematest köidetest
Woluwe-Saint-Pierre

**Woluwe-Saint-Pierre** (, hollandi keeles *Sint-Pieters-Woluwe* ) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. Sarnaselt ülejäänud Brüsseli valdadega on ka Woluwe-Saint-Pierre ametlikult kakskeelne, hollandi- ja prantsuskeelne.


2286-00020 Parc de Woluwe (13).JPG|Woluwe park
Riviere_Woluwe_2006-03-18.jpeg|Woluwe jõgi


## Sõpruslinnad
* : Ruyumba 
* : Gangnam-gu (Sŏul)
* : New Iberia 
* : Pecica
* : Chaoyang 
* : Chennai

## Viited

## Välislingid
Hotell Draakon

**Draakon hotell** on hotell Tartus, mis asub Raekoja platsi ääres Ülikooli tänava nurgal.

Hotell paikneb kahes majas: restoranihoone (Raekoja plats 2) on barokne ja pärineb 18. sajandist, hotellihoone (Raekoja plats 4) on aga juba 19. sajandi alguse klassitsistlikus stiilis. Mõlemad kuuluvad Tartu vanalinna muinsuskaitsealasse.

Hotell avati 2000. aasta mais. Hotelli omanik on AS Tony.

## Viited

## Välislingid
* Hotelli koduleht
* Martin Pau "Hotell Draakon avab mai keskel uksed" Postimees, 4. aprill 2000
Watermael-Boitsfort

**Watermael-Boitsfort** (, hollandi keeles *Watermaal-Bosvoorde* ) on üks 19 Belgia Brüsseli piirkonna vallast. 

Üle poole valla territooriumist on kaetud metsaga (prantsuse keeles *Forêt de Soignes*, hollandi keeles *Zoniënwoud*). Watermaeli on esmamainitud 914. aastal. Kuni 19. sajandi alguseni olid Watermael ja Boitsfort omaette asulad.


Forêt de Soignes 01.JPG|
Forêt de Soignes 07.JPG|


## Sõpruslinnad
* – Chantilly
* – Annan 
* – Hegyvidék

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse, hollandi ja inglise keeles)
Forest (Brüssel)

**Forest** (, hollandi keeles *Vorst* ) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. 

Vallas asuvad kontserdisaal (prantsuse keeles *Forest National*, hollandi keeles *Vorst Nationaal*), kinnipidamisasutus, Audi tehas.


Pilt:Abbaye de Forest.jpg|
Pilt:VorstStDenijs.jpg|
Pilt:VorstAugustinuskerk.JPG|
Pilt:Saintt_Augustine's_Church.jpg|
Pilt:Anderlecht Canal 2010.jpg|
Pilt:|


## Sõpruslinnad
* – Courbevoie

## Viited

## Välislingid

*Koduleht 
*Forest National
Rohu raketibaas

**Rohu raketibaas** oli üks osa Rakvere rajoonis asunud Nõukogude Liidu tuumaraketibaasist.

Rohu raketibaas tegutses 1960.–1970. aastatel, likvideeriti kui moraalselt vananenud 1978. aastal. Baasi juhiti Rakverest. Angaaris, kus olid kaks raketti ratastega alustel horisontaalasendis, hoiti aasta läbi ühesugust temperatuuri (+4 °C) ja niiskust. Selleks töötas automaatne ventilatsioonisüsteem.

Tänaseks endine raketibaas suures osas varemetes, säilinud on raketi-, teenindus- ja hoidlaangaare ja stardiväljakuid. Raketiangaari on välja pandud Nõukogude Liidus kasutusel olnud 4 tüüpi rakette, kaasa arvatud R-12 Dvina.
## Relvastus
*Rakett R-12 (pikkus 22,1 m, läbimõõt 1,65 m, stardikaal 41,7 tonni, kasulik koorem 1,6 t, tühikaal 3,15 t, kütus ja oksüdeerija kaalusid 37 t). Üheastmelise raketi maksimaalne lennukaugus oli kuni 2000 km. Jõuallikana kasutati neljakambrilist rakettmootorit RD 214.

## Vaata ka
*Tuumapomm
## Viited

## Välislingid
*Nõukogude okupatsioon. Raketibaas Väike-Maarja lähistel
Forest

*Forest (Brüssel) on vald Belgias Pealinna Brüsseli piirkonnas
*Forest (Hainaut) on osavald Belgias Hainaut' provintsis Frasnes-lez-Anvaingi vallas
Vikitekstid

**Vikitekstid** (inglise keeles *Wikisource*) on Vikipeedia sõsarprojekt, milles on vabad alliktekstid või tõlked.

## Eestikeelsed Vikitekstid
Eestikeelsetes Vikitekstides on peamiselt eestikeelsed alliktekstid ja võõrkeelsete alliktekstide tõlked, mis kõik on autoriõiguslikus vabakasutuses (üldjuhul kas avalikus omandis või vabakasutuslitsentsiga). Eestkätt leiab sealt vanemat eesti kirjandust, mille autorid on surnud enam kui 70 aastat tagasi. (2025. aasta seisuga oli autoriõiguslik piir 1954. aastas.)

7. novembri 2025 seisuga oli eestikeelsetes Vikitekstides 3263 lehekülge.

## Välislingid
*Eestikeelsed Vikitekstid
*Ingliskeelne Wikisource
Vikiõpikud

**Vikiõpikud** (varem eesti keeles Vikiraamatukogu, inglise keeles *Wikibooks*) on Vikipeedia sõsarprojekt, mille sisuks on kasutajate koostatavad vabad õpikud, kasutusjuhendid, toiduretseptid jne.

2025. aasta 7. novembri seisuga oli eestikeelsetes Vikiõpikutes 134 lehekülge.

## Välislingid
*Eestikeelsed Vikiõpikud
*Ingliskeelne Wikibooks
Genti ülestõus

*Genti ülestõus (1449–1453) oli Genti ülestõus Burgundia hertsogkonna vastu
*Genti ülestõus (1539) oli Genti kodanike ülestõus Saksa-Rooma riigi vastu
Schaerbeek

**Schaerbeek** (, hollandi keeles *Schaarbeek* ) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. 

Schaerbeeki kutsutakse ka "eeslilinnaks" (*la cité des ânes* või *de ezelsgemeente*). Nimi meenutab aegu, mil peamiselt kirsiõlle (*Kriek*) valmistamiseks hapukirsse kasvatanud schaerbeeklased saabusid kirssidega koormatud eeslitega Brüsseli turule. Eesleid peetakse Josaphati pargis tänini ning hapukirsipuudega on ääristatud mitmed Schaerbeeki Diamanti linnaosa tänavad (Milcampsi, Emile Maxi ja Opale puiesteed).

Schaerbeek on olnud elupaigaks Jacques Brelile, René Magritte'ile, Paul Deschanelile ja paljudele teistele tuntud inimestele.

## Ajalugu
Josaphati orust leitud tulekivist tööriistad annavad tunnistust inimasustuse olemasolust juba kiviajal. Schaerbeeki territooriumit läbinud rooma teede äärest on leitud ka Hadrianuse valitsusajast (2. sajand) pärinevaid kalmeid ja münte.

Schaerbeeki on esmamainitud 1120. aasta dokumendis, millega Cambrai piiskop andis *Scarenbecca* ja *Everna* (praegune Evere) kirikute haldamise Soignies' kanoonikutele. 1540. aastal oli Schaerbeekis 112 majapidamist ja 600 elanikku.

## Vaatamisväärsused
* Schaerbeekis asub mitmeid *[[art déco]]* ja juugendstiilis elamuid.
* Aastatel 1845–1885 valminud Kuninglik Maarja kirik, kust 1925. aastal saadeti viimsele teele Giacomo Puccini.
* Esinduslik raekoda, mille õnnistas 1887. aastal sisse kuningas Léopold II.
* Josaphati park, mille pühitses 1904. aastal sisse samuti Léopold II. Pargi serval asub Brusilia, Belgia kõrgeim tornelamu (100 m). 
*Clockarium, *art déco* stiilis portselankelladele spetsialiseerunud kellamuuseum. Schaerbeekis asuvad ka õllemuuseum ja mehaanilise oreli muuseum.


Pilt:Koninklijke Sint-Mariakerk Schaarbeek 2011 09 01 02.jpg|Kuninglik Maarja kirik (1885)
Pilt:Église saint-Servais - Schaerbeek - (1) - 2264-0055-0.JPG|
Pilt:Kerk Sint-Johannes (Jan) en Sint-Niklaas Schaarbeek 2011 09 01 5.jpg|
Pilt:Schaerbeek-Parc Josaphat-Anes-001.JPG|Josapati park
Pilt:Bruxelles - Parc Josaphat - Etangs.JPG|Josapati park
Pilt:Musée schaerbeekois bière 902.jpg|Õllemuuseum
Pilt:Bruxelles-Schaerbeek-Musée du Clockarium-01.JPG|Clockarium

Pilt:SchaerbeekStation.jpg|Raudteejaam
Pilt:Evere-Cimetière de Schaerbeek-001.JPG|Schaerbeeki kalmistu Everes


## Sõpruslinnad
*  – Houffalize, alates 1952
*  – Québec, alates 1976
*  – Anyang, alates 1985
*  – Vicovu de Sus, alates 1989
*  – Priština, alates 1999
*  – Prairie Village, alates 2000
*  – Al-Hoceima, alates 2003
*  – Beyoğlu, alates 2004

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse, hollandi ja inglise keeles)
Lebavere (Väike-Maarja)

**Lebavere** (18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil *Lebbafer*) oli küla Väike-Maarja kihelkonnas, Eipri ja Avispea lähedal.

18. sajandi kaardi järgi oli Lebaveres kõrts. 

8. septembrit 1941 aastal toimus Lebavere küla lähistel Lebavere lahing.
Molenbeek-Saint-Jean

**Molenbeek-Saint-Jean** (, hollandi keeles *Sint-Jans-Molenbeek* ) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. Sarnaselt ülejäänud Brüsseli valdadega on ka Molenbeek-Saint-Jean ametlikult kakskeelne, hollandi- ja prantsuskeelne.

## Sõpruslinnad
*  – Oujda
*  – Levallois-Perret

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
Aura

**Aura** (ladina keeles 'tuuleõhk, hingus') võib tähendada mitut asja:
***[[Aura (õhustik)|Aura]]** on mõjujõud; muljet kujundav õhustik
***[[Aura (inimkeha kiirgusvöönd)|Aura]]** on okultismis ja parapsühholoogias inimkeha ümbritsev eriline kiirgusvöönd või muu mõjuväli
***[[Aura (epilepsia)|Aura]]** on epilepsia- ehk langetõvehoole eelnev seisund, hoiatusperiood
***[[Aura (eesnimi)|Aura]]** on soome naisenimi
***[[Aura (perekonnanimi)|Aura]]** on soome perekonnanimi

***[[Aura (kaubamärk)|Aura]]** on aktsiaseltsi A. Le Coq kaubamärk.

## Geograafia
***Aura** ehk Aurajoki, jõgi Päris-Soome maakonnas
*Aura vald Päris-Soome maakonnas

*Aura an der Saale, vald Saksamaal
*Aura im Sinngrund, vald Saksamaal

***[[Aura (Etioopia)|Aura]]**, 3. järgu haldusüksus (*woreda*) Etioopias

***[[Aura (Nesset)|Aura]]**, jõgi Norras

## Astronoomia
***[[Aura (satelliit)|Aura]]**, satelliit
***[[1488 Aura]]**, asteroid

## Muusika
*"Aura", Asia album, 2001

## Vaata ka
*Aura Keskus
Patti Page

**Patti Page** (kodanikunimega **Clara Ann Fowler**; 8. november 1927 Claremore, Oklahoma, USA&nbsp;– 1. jaanuar 2013 Encinitas, California, USA) oli Ameerika Ühendriikide poplaulja, kes viljeles traditsioonilist popmuusikat. 

1950. aastatel oli ta laulja, kelle plaate osteti kõige rohkem, kokku osteti tema plaate üle 100 miljoni eksemplari.

1947. aastal sõlmis Page lepingu plaadifirmaga Mercury Records ning sai 1948. aastal ettevõtte esimeseks edukaks lauljannaks lauluga "Confess". 1950. aastal valmis ta esimene miljoni eksemplarini jõudnud singel "With My Eyes Wide Open, I'm Dreaming", kokku müüdi tema 14 singlit aastatel 1950–1965 üle miljoni eksemplari.

Page'i tunnuslaul "Tennessee Waltz" salvestati 1950. aastal. Tol aastal püsis "Tennessee Waltz" püsis 13 nädalat ajakirja The Billboard plaadimüügi edetabeli tipus. See oli üks 20. sajandi suurema läbimüügiga singleid ning ka üks Tennessee osariigi üheksast ametlikust laulust. Aastatel 1950–1953 jõudsid edetabelite tippu veel kolm Page'i singlit: "All My Love (Bolero)", "I Went to Your Wedding" ja "(How Much Is) That Doggie in the Window?".

Page'ile oli omane, et ta segas oma poplauludesse kantrimuusikat. Seepärast kerkisid mitmed ta singlid ka Billboardi kantri edetabelisse. 1970. aastail läks Page üle kantrile ning püsis kantri edetabeleis 1982. aastani. Page oli üks väheseid lauljaid, kes on olnud USA kantri edetabeleis lausa viiel aastakümnel.

Kui 1950. aastate teisel poolel levis *[[rock'n'roll]]*, vähenes traditsioonilise popmuusika populaarsus. 1960. aastate keskpaigast pärinevad tema hitid "Old Cape Cod", "Allegheny Moon", "A Poor Man's Roses (Or a Rich Man's Gold)" ja "Hush, Hush, Sweet Charlotte".

1997. aastal võeti Patti Page vastu Oklahoma Muusikakuulsuste Halli (Oklahoma Music Hall of Fame). 2013. aastal anti talle postuumselt Grammy elutööauhind.

## Viited
Tartu Loomemajanduskeskus

**Tartu Loomemajanduskeskus** on Tartu kesklinnas asuv ettevõtlusinkubaator, mis pakub loomemajanduse valdkonnas alustavatele ettevõtjatele ruume ning ärialustusteenuseid. Keskuse tööd haldab ja koordineerib **SA Tartu Loomemajanduskeskus**.

Tartu Loomemajanduskeskus avati 2009. aastal ning tegutses algselt Kalevi 13 majas, kus enne seda asus Tartu Herbert Masingu Kool. Septembris 2011 avati keskuse teine maja (Kalevi 15). Keskuse kolmas maja (Kalevi 17) avati märtsis 2012.


Kalevi 13, Tartu 1.JPG|Tartu Loomemajanduskeskuse esimene maja, Kalevi 13
Kalevi 17, Tartu 4.JPG|Tartu Loomemajanduskeskuse kolmas maja, Kalevi 17
Loomemajanduskeskuse loodusmaja park.jpg|Tartu Loomemajanduskeskuse ja loodusmaja park


## Välislingid
* Tartu Loomemajanduskeskuse koduleht
Mary Beard

Dame **Winifred Mary Beard** (sündinud 1. jaanuaril 1955 Much Wenlockis Shropshire'is) on briti klassikaline filoloog, Cambridge'i Ülikooli klassikalise filoloogia professor ja väljaande Times Literary Supplement klassikatoimetaja. 

2013. aastast on ta Briti impeeriumi ordu ohvitser (OBE) ja 2018. aastast daamkomandör (DBE). 

2013. aastal nimetati ta Kuningliku Kunstiakadeemia antiikkirjanduse professoriks.

## Teoseid
*"Rome in the Late Republic" (koos Michael Crawfordiga, 1985, parandatud väljaanne 1999)
*"The Good Working Mother's Guide" (1989)
*"Pagan Priests: Religion and Power in the Ancient World" (toimetaja, koos John Northiga, 1990)
*"Classics: A Very Short Introduction" (koos John Hendersoniga, 1995)
*"Religions of Rome" (koos John Northi ja Simon Price'iga, 1998, 2 köidet)
*"The Invention of Jane Harrison" (2000)
*"Classical Art from Greece to Rome" (koos John Hendersoniga, 2001)
*"The Parthenon" (2002)
*"The Colosseum" (koos Keith Hopkinsiga, 2005)
*"The Roman Triumph" (2007)
*"Pompeii: The Life of a Roman Town" (2008; USA väljaande pealkiri: "The Fires of Vesuvius: Pompeii Lost and Found")
* "Confronting the Classics: Traditions, Adventures and Innovations" (2013)
* "Laughter in Ancient Rome: On Joking, Tickling, and Cracking Up" (2014)
* "SPQR: A History of Ancient Rome" (2015; eesti keeles "SPQR: Vana-Rooma ajalugu", tõlkinud Aldo Randmaa, Tallinn: Varrak, 2017)
* "Women & Power: A Manifesto" (2017)
* "Civilisations: How Do We Look / The Eye of Faith" (2018)

## Viited

## Välislingid

* Mary Beardi koduleht Cambridge'i Ülikooli saidil
* A Don's Life (Mary Beardi ametlik blogi ajalehe The Times juures)
Priit Prillup

**Priit Prillup** (aastani 1935 **Boris Prillup**; 1. aprill 1909 Narva – 17. oktoober 1986 Lilyfield Austraalia) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1928. aastal Narvas gümnaasiumi. 

Ta mängis 1930. aastatel Narva teatris ja Rakvere näiteringis ning töötas ametnikuna Rakvere linnavalitsuses. Aastatel 1940–1944 oli ta Rakvere Teatri näitleja.

Põgenes 1944. aastal Saksamaale, oli Schwarzenbeki ja Geislingeni Eesti rahvuskoondise teatri rajajaid. 

Läks 1949. aastal Austraaliasse, mängis 1951. aastast Sydney Eesti Teatris.

## Rolle
* 1940 Tammsaare / Andres Särev "Andes ja Pearu" (Indrek ja Juss)
* 1942 Eduard Vilde "Side" (Jaak Grünberg)
* 1943 Tammsaare / Andres Särev "Karin ja Indrek" (Sutt ja Rönee)
* 1943 Maria Jotuni "Mehe küljeluu" (Yrjö Kallio)
* 1947 Agapetus "Patuoinas" (Koikkalainen)
* 1948 Tennessee Williams "Klaasmenažerii"
* 1948 ja 1952 **A. Sepp** "Kuldsed väravad" (Oja)
* 1955 August Mälk "Mees merelt" (Laas Räimes)

## Isiklikku
Ta oli 1937. aastast abielus Elli Vartsiga. Neil on poeg Peeter Prillup, kes emigreerus Eestist Austraaliasse 1989. aastal.
Jaan Mürk

**Jaan Mürk** (29. november 1908 Palupera – 19. jaanuar 1997 Sydney) oli eesti näitleja, lavastaja ja teatrijuht.

Ta õppis aastatel 1934–1936 Tartu Näitekunsti Stuudios. Aastatel 1936–1941 oli ta näitleja Eesti Draamateatris (aastal 1941 ka teatri direktor). 

Saksa võimud arreteerisid ta 4.09.1941 ning ta oli aastatel 1944–1945 Stutthofi ja Biesingeni koonduslaagris. Aastatel 1945–1949 mängis ja lavastas ta Eesti Rahvusteatris Schwarzenbekis ja Oldenburgis.

Aastatel 1950–1961 mängis ja lavastas ta Sydney Eesti Teatris, olles aastatel 1950–1954 ka teatri juht.

## Lavastusi
* 1947 Tammsaare/Kaarel Söödor "Karin ja Indrek"
* 1947 Mārtiņš Zīverts "Mülkasoo"
* 1948 **A. Sepp** "Kuldsed väravad"
* 1948 Louis Verneuil "Saadan"
* 1949 Tennessee Williams "Klaasmenažerii"
* 1952 **A. Sepp** "Kuldsed väravad"
* 1952 Louis Verneuil "Saadan"
* 1954 Hugo Raudsepp "Oheliku orjaveri"
* 1955 August Mälk "Mees merelt"
* 1961 Enn Vaigur "Kraavihallid"

## Rolle
* 1936 Tammsaare "Kuningal on külm" (Ülempreester)
* 1937 Alexandre Dumas "Daam kameeliatega"
* 1939 Erskine Caldwell/Jack Kirkland "Tubaka tee" (Lov Bensey)
* 1940 **H. Nowaczynski** "Tseesar ja inimene" (Andrei Kopernik)
* 1941 Maksim Gorki "Põhjas" (Bubnov)
* 1946 Lydia Koidula/Kaarel Söödor "Ojamölder ja tema minia" (Kirja-Tiits)
* 1948 Hugo Raudsepp "Vedelvorst" (Kustav)
Oksaalatsetaat

**Oksaalatsetaat** on orgaaniline ühend keemilise valemiga C4H4O5 ehk HOOC-(C=O)-(CH2)-COOH.

Oksaalatsetaat on lähteühendiks mitmetele metaboolsetele radadele, nagu näiteks glükoneogenees ja glüoksulaadi tsükkel.
Haren

**Haren** (, , mõnikord prantsuse kirjapildis ka *Haeren*) on Belgia pealinna Brüsseli linnaosa, Brüsseli haldusringkonna Brüsseli valla osavald. Brüsseli kirdeosas asuv Haren ühendati Brüsseli halduspiiridesse 1921. aastal.

Harenis asuvad NATO, Eurocontroli ja mitmete suurte rahvusvaheliste ettevõtete peakorterid.

1914. aastast 1950. aastate alguseni asus Harenis Brüsseli esimene lennuväli.

## Viited

## Välislingid
Bloemenwerf

**Bloemenwerf** (prantsuse keeles *maison Bloemenwerf*, hollandi keeles *Bloemenwerf Huis*) on villa Belgias Brüsseli piirkonnas Uccle'is.

Villa ja ümbritsev park on arhitektuurimälestisena kaitse all alates 1983. aasta augustist.

## Välislingid

*L’œuvre architecturale d’Henry van de Velde – UNESCO maailmapärandi nimistu esialgne kirje (prantsuse keeles)
*Hoone kirjeldus (inglise keeles)
IV liiga 2010

**IV liiga 2010** oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2010. aasta hooaeg.

## IV liiga idatsooni tabel

## IV liiga põhjatsooni tabel

## IV liiga lõunatsooni tabel

## IV liiga läänetsooni tabel

## Vaata ka
*Meistriliiga 2010
*Esiliiga 2010
*II liiga 2010
*III liiga 2010
Neder-Over-Heembeek

**Neder-Over-Heembeek** (, ) on Belgia pealinna Brüsseli linnaosa, Brüsseli haldusringkonna Brüsseli valla osavald. Brüsseli põhjaosas asuv Neder-Over-Heembeek ühendati Brüsseli halduspiiridesse 1921. aastal, samal ajal Hareni ja Laekeniga.

Kirjalikes allikates on asundust esmamainitud VII sajandil (*Haimbecha*). 1284. aastal on esmanimetatud kahe asunduse – Neder-Heembeek ja Over-Heembeek (vastavalt 'alumine Heembeek' ja 'ülemine Heembeek') olemasolu. 1427. aastal asundused taasühinesid ja sellest ajast saadik kannab asula praegust nime *Neder-Over-Heembeek*.

## Välislingid
Władysław Sikorski

**Władysław Eugeniusz Sikorski** (20. mai 1881 – 4. juuli 1943) oli Poola sõjaväelane ja poliitik, Poola eksiilvalitsuse peaminister (1939–1943).

Enne Esimest maailmasõda lõi ta ja osales mitmes põrandaalustes organisatsioonis, mis taotlesid Poola lahkulöömist Vene Impeeriumist. Esimeses maailmasõjas osales ta Poola Leegioni koosseisus ja hiljem vastloodud Poola armee koosseisus Nõukogude-Poola sõjas 1919–1921. Viimases mängis ta olulist rolli otsustavas Varssavi lahingus. Poola Teise Vabariigi varajastel aastatel täitis ta mitmeid valitsusameteid, sh oli ta peaminister (1922–1923) ja sõjaminister (1923–1924). Pärast marssal Józef Piłsudski riigipööret 1926. aasta mais ja *Sanacja* valitsuse moodustamist langes ta valitsuse soosingust välja. 

Teise maailmasõja ajal oli Sikorski Poola eksiilvalitsuse peaminister, Poola Sõjaväe ülemjuhataja ja Poola diplomaatia jõuline eestkõneleja. Ta toetas Poola ja Nõukogude liidu diplomaatiliste suhete taastamist, mis katkesid pärast Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimist Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel ning nende invasiooni Poola vastu. Kui 1943 palus Sikorski Rahvusvahelisel Punasel Ristil hakata uurima Katõni massimõrva, katkestas Nõukogude Liidu diktaator Jossif Stalin 23. aprillil igasugused Poola ja Nõukogude Liidu vahelised diplomaatilised suhted. 

Juulis 1943 kukkus vahetult pärast starti Gibraltarilt merre lennuk, milles oli ka Sikorski. Surma said kõik peale piloodi. Kuna õnnetuse põhjused on vaidlustatavad, on tema surma põhjuste kohta liikvel mitmeid vandenõuteooriaid.
 
Sikorski oli kõige prestiižsem Poola eksiiljuht ja tema surm oli tõsine tagasilöök Poola küsimuse lahendamisel.

## Autasud
*Valge Kotka orden (Poola) – postuumselt 1943
**Virtuti Militari* ordeni Komandöri Rist (enne autasustatud Hõbedase ristiga)
**Polonia Restituta* ordeni Suurrist (enne autasustatud Komandöri ristiga)
*Grünwaldi ordeni rist, I klass – (2 juulil, 1946, postuumselt Riigi Rahvusliku Nõukogu poolt)
*Austuse Rist – neli korda
*Aurist (Poola)
*Leopoldi ordeni Ohvitseri suurrist (Belgia)
*Valge Lõvi ordeni Suurrist (Tšehhoslovakkia)
*Vabadusrist, I liigi 2. järk ja III liigi 1. järk (Eesti)
*Auleegioni suurristi orden (Prantsusmaa)
*Norra Sõjarist (Norra) – augustis 1943, postuumselt

## Viited
V liiga 2006

**V liiga 2006** oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga V liiga 2006. aasta hooaeg.

## V liiga ida/põhi

### Liigatabel

### Mängutulemused

|-
|
#### 1-2. ring

|

#### 3. ring

|}

### Edukamad väravakütid

## V liiga lõuna/lääs

### Liigatabel

### Mängutulemused

|-
|
#### 1-2. ring

|

#### 3. ring

|}

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2006
*Esiliiga 2006
*II liiga 2006
*III liiga 2006
*IV liiga 2006
V. V. Dokutšajevi nimeline Mullainstituut

**V. V. Dokutšajevi nimeline Mullainstituut** (vene keeles Почвенный институт имени В. В. Докучаева) on Venemaa riiklik teadusasutus Venemaa põllumajandusakadeemia koosseisus.

Instituut asutati aastal 1888 Vassili Dokutšajevi initsiatiivil.

Mullainstituudi uurimisaladeks on üldmullateadus, mulla-agroökoloogilise seire metodoloogia, ratsionaalne maakasutus ja muldade rekultiveerimine. Instituudi töötajatel oli peamine panus nii vana (1977) kui ka nüüdisaegse muldade klassifitseerimise loomisele.
V liiga 2004

**V liiga 2004** oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga V liiga 2004. aasta hooaeg. 

## V liiga ida

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## V liiga põhi

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## V liiga lõuna

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## V liiga lääs

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2004
*Esiliiga 2004
*II liiga 2004
*III liiga 2004
*IV liiga 2004
Vulgata

**Vulgata** on 4. sajandi lõpust pärinev Piibli tõlge ladina keelde. Selle autor on peamiselt Hieronymus, kellele paavst Damasus I andis ülesande redigeerida olemasolevat, nn vana ladina (*[[vetus Latina]]*) tõlget.

Hieronymus oskas väga hästi kreeka keelt ning enne tõlketöö alustamist tundis ta pisut ka heebrea keelt. 

Ta alustas tõlkimist 382. aastal. Evangeeliumide tõlge valmis juba 383. aastal. Algul kasutas Hieronymus Vana Testamendi tõlkimiseks Septuagintat, kuid 390. aasta paiku läks üle heebreakeelsele Piiblile. Järgmised 15 aastat kommenteeris ta oma tõlget mitmeid kordi ning põhjendas oma tõlkevalikut. Tõlge valmis 405. aastaks.

13. sajandiks oli see tõlge kujunenud üldkasutatavaks tõlkeks, mida nimetati *versio vulgata* ja mis hiljem kujunes katoliku kiriku ametlikuks ladinakeelseks tõlkeks. 1546. aastal kuulutati see Trento kirikukogul ametlikuks Piibli versiooniks.

Aastail 1452–1454 Mainzis ilmunud Gutenbergi piibel on Vulgata teksti esimene trükitud versioon.

## Välislingid
*Vulgata tekst
*Latin-English Study Bible
*Biblia Sacra : Ex Sebastiani Castellionis Interpretatione Et Postrema Recognitione. Praeter Diss. C. Wollii De Eo Qvod Pvlchrvm Est In Hac Versione. Iam Accesservnt Notae Ex Margine Svbiectae Chartae Geographicae Et Templi Salomonis Delineatio
*Biblia Sacra : Ex Sebastiani Castellionis Interpretatione Et Postrema Recognitione. Praeter Diss. C. Wollii De Eo Qvod Pvlchrvm Est In Hac Versione. Iam Accesservnt Notae Ex Margine Svbiectae Chartae Geographicae Et Templi Salomonis Delineatio
*Biblia Sacra
*Perseus Collection Vulgate
V liiga 2002

**V liiga 2002** oli Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga V liiga 2002. aasta hooaeg. 

## V liiga ida/põhi

### Liigatabel

### V liiga ida/põhi üleminekumängud
### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## V liiga lõuna/lääs

### Liigatabel

### V liiga lõuna/lääs üleminekumängud
### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2002
*Esiliiga 2002
*II liiga 2002
*III liiga 2002
*IV liiga 2002