open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hauho vald

**Hauho** on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist 3900 inimest ja rahvastiku tihedus oli 9,2 in/km². Hauho naabervallad olid Hattula vald, Hämeenlinna linn, Janakkala vald, Lammi vald, Pälkäne vald ja Tuulose vald.

Vald oli soomekeelne.

2009. aasta alguses liitus vald Hämeenlinna linnaga.

## Külad

Aikkola, Ajoranta, Alvettula, Apoo, Eteläinen, Hahkiala, Hakkala, Hankala, Hauho, Hauhontausta, Heinäkangas, Hyvikkälä, Hyömäki, Ilmoila, Joki (Jokioinen), Juntula, Kalaila, Keso, Kokkala, Kokkila, Kukkola, Kyttälä, Lautsia, Lehdesmäki, Lehtelä, Matkantaka, Miehoila, Mustila, Okerla, Pappila, Porras, Porsoo, Rukkoila, Saha, Sappee, Sotjala, Torvoila, Tuittula, Tuulimylly, Uusikylä, Vihavuosi, Villantila, Vitsiälä, Vuolijoki

## Kuulsused

* Johan Wilhelm Rangell, Soome peaminister (1941–1943)

## Viited

## Välislingid

* Hauho valla koduleht
Hausjärvi vald

**Hausjärvi** on vald Soomes Lõuna-Soome läänis, Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 8700 inimest ja rahvastiku tihedus on 22.9 in/km². Hausjärvi naabervallad on Hyvinkää, Hämeenlinna, Hollola, Janakkala, Kärkölä, Mäntsälä ja Riihimäki.

Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Erkylä, Haminankylä, Hikiä, Kara-Lavinto, Karhi, Kirikuküla, Kuru-Nyry, Maitoinen, Mommilankylä, Monni, Oitti, Puujaa, Ryttylä, Torhola ja Turkhauta

## Kuulsused

* Elmer Niklander, kergejõustiklane

## Sõpruslinnad

*  Naie, Jaapan

## Viited

## Välislingid

* Hausjärvi valla koduleht
Humppila vald

**Humppila** on vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 2500 inimest ja rahvastiku tihedus on 17,1 in/km². Humppila naabervallad on Forssa linn, Jokioinen, Ypäjä, Loimaa, Punkalaidun ja Urjala. Vallas kõneldakse soome keelt.

## Külad

Huhtaa, Humppila, Koivisto, Murto, Taipale, Venäjä

## Viited

## Välislingid

* Humppila valla koduleht
Huvi

**Huvi** on emotsioon, mis põhjustab tähelepanu koondumist mingile objektile või protsessile. 

Huviks nimetatakse üldkeeles inimese hobi, millega ta hea meelega tegeleb. Sellise huvi vastandemotsiooniks on apaatia ehk huvi puudumine. 

Sotsioloogias (turunduses) saab inimesi, kes seob ühine huvi, nimetada huvigrupiks.

Juriidiliselt on kasutusel väljend "õiguslik huvi", mis väljendab seadusega ettenähtud seotust mingi objekti või protsessiga.

## Vaata ka
* Uudishimu
Vägivald

**Vägivald** on teadlik ja sihilik kannatuste esilekutsumine. See on jõu kasutamine füüsilise või vaimse vigastuse tekitamise eesmärgil ja vastu vägivalla ohvri tahtmist.

Vägivald isiku elu ja isiku suhtes on igasugune mõrv, sandistamine, julm kohtlemine ja piinamine, samuti häbistav ja alandav kohtlemine.

Maailma Terviseorganisatsiooni määratluse järgi on vägivald tahtlik füüsilise jõu või võimu kasutamine kas iseenda, teise isiku, grupi või kogukonna vastu, mille tulemusena tekitatakse või mis suure tõenäosusega tekitab vigastuse, surma, psühholoogilise kahju või taandarengu. Vägivallaks loetakse ka jõu kasutamisega ähvardamine.

## Vaata ka
*isikuvastased vägivallateod
*märter
*repressioon
*vaimne vägivald
*vägivallatus
*vägivalla propaganda
*võitlus
*usuline vägivald

## Viited

## Kirjandus
*Gustav Ichheiser. Fear of Violence and Fear of Fraud: With Some Remarks on the Social Psychology of Antisemitism. – *Sociometry*, 1944, 7(4), lk 376-383. Vt Gustav Ichheiser#Vägivallahirm ja pettusehirm: mõnede märkustega antisemitismi sotsiaalpsühholoogia kohta.

## Välislingid

*Karistusseadustik
*Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut
*Politseiseadus
Lipiidid

**Lipiidid** on väga mitmekesise struktuuriga orgaaniliste biomolekulide, enamasti estrilise ehitusega vees mittelahustuvate ühendite rühm. Lipiidimolekul koosneb enamasti alkoholist ja rasvhappejääkidest, kuid neid rühmi võivad asendada ka teised molekulid.

## Biofunktsioonid
Organismides koosnevad lipiidid reeglina rasvhapete estritest ning baasalkoholi molekulidest (glütserool, sfingosiin, kolesterool ja mitmed steroolid).

Lipiidide biofunktsioonid on näiteks:
*energeetiline funktsioon;
*metaboolse vee tekitamine;
*termoregulatsioon;
*elektriline isolatsioon;
*mediaatorifunktsioon;
*biomolekulide aktiveerimine;
*rakumembraanide moodustamine;
*rakutuumaretseptorite moodustamine;
*mehaaniline kaitse;
*transpordifunktsioon;
*bioregulatoorsus jpt.

Lipiidid täidavad organismis eeskätt energeetilist funktsiooni, talletades ja vabastades energiat. Lipiidide oksüdeerumisel vabaneb kaks korda rohkem energiat (38,9 kJ/g) kui sama koguse sahhariidide või valkude lagundamisel. Lisaks sellele toimivad lipiidid siseelundite ümber amortisaatoritena ja osalevad mitmete bioaktiivsete ühendite sünteesis.

### Biomolekulid
Lipiidide retseptorid ja metabolismirajad esinevad enamikul hulkraksetel organismidel. Bioloogilise tähtsusega lipiidid on näiteks

*neutraalrasvad (ehk tõelised rasvad),
*õlid,
*vahad,
*steroidid,
*vabad rasvhapped,
*fosfolipiidid,
*glükolipiidid,
*lipoproteiinid,
*rasvlahustuvad vitamiinid,
*rasvlahustuvad antioksüdandid
ja paljud muud rasvlahustuvad ühendid.

## Lipiidide klassifitseerimine
Lipiidid jagunevad liht-, liit- ja tsüklilisteks lipiidideks. Lihtlipiidid on neutraalrasvad ja vahad, liitlipiidide hulka kuuluvad fosfo- ja glükolipiidid, tsüklilised lipiidid on tsükliliste alkoholide baasil moodustuvad lipiidid, näiteks kolesteriidid. Liipiidide rasvhapped võivad olla lineaarse või hargneva ahelaga ning küllastunud või küllastumata. Mida rohkem on lipiidis küllastumata rasvhappeid, seda madalamal temperatuuril see sulab.

### Lihtlipiidid
Lihtlipiidid on rasvad ja õlid, nad koosnevad rasvhapetest ja glütseroolist.

### Fosfolipiidid
Fosfolipiidid sisaldavad ühe rasvhappe asemel fosfaatrühma.

### Tsüklilised lipiidid
Tsüklilisteks lipiidideks nimetatakse tsüklilist tuuma ja hüdroksüülrühma sisaldavaid biomolekule, mille hulka kuuluvad näiteks kaltsiferoolid, sapphapped, südameglükosiidid, steroidhormoonid jpt.

Bioloogilise toime poolest võivad tsüklilised lipiidid olla hormoonid, kofaktorid, antioksüdandid jne.

### LIPID MAPS klassifikatsioon
LIPID MAPS süsteemi järgi klassifitseeritakse lipiidid kaheksasse kategooriasse:

* rasvhapped;
* glütserolipiidid;
* glütserofosfolipiidid;
* sfingolipiidid;
* steroolid;
* prenoolid;
* sahharolipiidid;
* polüketiidid.

## Vaata ka
*Külomikronid
*Kolesterool
*Rasvhapped
*Hormoonid
*Rasvlahustuvad vitamiinid
*Lipoproteiinid
*Valgud
*Farmakognoosia

## Viited

## Välislingid
*Lipid Classification System, Lipid Maps http://www.lipidmaps.org/data/classification/LM_classification_exp.php
Nukleiinhapped

**Nukleiinhapped** on biopolümeerid, mille monomeerid on nukleotiidid. Nukleotiidid koosnevad lämmastikalusest, suhkrust ja fosforhappejäägist. Üksikud nukleotiidid on ühendatud polünukleotiidahelaks fosfaat-suhkur sidemetega. Nukleotiidide järjestust on võimalik kindlaks teha sekveneerimise abil, mis annab tulemuseks märkidest koosneva tõlgenduse, mida nimetatakse sekventsiks. 
 
Eristatakse kahte tüüpi nukleiinhappeid: desoksüribonukleiinhape (DNA) ja ribonukleiinhape (RNA). Kui DNA ehituskomponendid on desoksüribonukleotiidid, kus suhkruks on desoksüriboos, siis RNA koosneb ribonukleotiididest, mille suhkruks on riboos. Nukleotiidide oluline koostisosa on ka lämmastikalus, mida on viit tüüpi: adeniin, guaniin, tsütosiin, tümiin ja uratsiil. Kui esimesed kolm esinevad nii DNA-s kui ka RNA-s, siis tümiin esineb ainult DNA-s ja uratsiil ainult RNA-s – see on teine oluline erinevus DNA ja RNA vahel.

Nukleiinhapped avastas Friedrich Miescher aastal 1869 valgelible rakutuumas. Ladina keeles on tuum *nucleus* – sellest tuleb ka nukleiinhapete nimetus.

Nukleiinhapete funktsioon rakus on säilitada ja edastada geneetilist informatsiooni, mis on kodeeritud DNA nukleotiidide järjestusse. Teine oluline nukleiinhapete funktsioon on geeniekspressioon RNA vahendusel. 

## Kirjandus
* Ain Heinaru. "Geneetika", Tartu ülikooli kirjastus, 2012. ISBN 978-9949-32-171-1

## Välislingid
* A. Heinaru, "Geneetika", 2012
* Lühiülevaade nukleiinhapetest
Biopolümeerid

**Biopolümeerid** on elusorganismides tekkivad polümeerid, nagu polüsahhariidid (tselluloos, tärklis). 

Mitmed biopolümeerid, näiteks valgud ja nukleiinhapped, on keemiliselt polükondensaadid.

Biopolümeerid võivad moodustada ka komplekse (biopolümeer-kompleksid): lipoproteiidid, nukleoproteiidid, glükoproteiidid või lipopolüsahhariidid. Biopolümeerid lagunevad bioloogilises aineringes. Seega on biopolümeerid ühtlasi biolagunevad polümeerid.

## Vaata ka
*Biolagunevad polümeerid
*Polükondensaadid
*Biopolüsahhariidid
Stipendium

**Stipendium** on rahaline toetus õpilasele, üliõpilasele või näiteks kunstnikule, et toetada tema hariduslikku või kunstilist tegevust. Stipendiumi saajat nimetatakse stipendiaadiks.

Eestis on seaduse järgi õigus saada stipendiumi:
* töötul, kes osaleb vähemalt 40 tundi kestval tööturukoolitusel, tööpraktikas või tööharjutuses, mille on korraldanud Tööturuamet;
* loovisikul, kellele maksab stipendiumi loomeliit või kultuurikapital loometegevuseks ning sellega seotud täiendusõppeks;,
* sportlasel, kes saab riiklikku spordistipendiumi sportlike tipptulemuste stimuleerimiseks;.
* õpilasel ja üliõpilasel vastavalt õppetoetuste ja õppelaenu seadusele
*jt

## Viited
Desoksüribonukleotiidid

**Desoksüribonukleotiidid** on keeruka struktuuriga orgaanilised molekulid, mis moodustuvad kolme keemilise ühendi – lämmastikaluse, desoksüriboosi ja fosfaatrühma – liitumisel.

Desoksüribonukleotiidide hulka kuuluvad dAMP, dGMP, dTMP ja dCMP.

## Kirjandus
* Ain Heinaru. "Geneetika", Tartu ülikooli kirjastus, 2012

## Välislingid
* Ain Heinaru "Geneetika", 2012
Nesta Carter

**Nesta Carter** (sündinud 11. oktoobril 1985) on Jamaica kergejõustiklane, 100 ja 200 m jooksja.

Carter osales 2004. aastal Grossetos juunioride MM-il 200 m jooksus ja sai eeljooksus aja 21,24, kuid edasi ei kvalifitseerunud. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Ōsakas sai Carter 100 m eeljooksus aja 10,28 ja veerandfinaali ei pääsenud. Samas oli ta osaline Jamaica võistkonnas 4×100 m teatejooksu hõbemedali võidus.

2008. aasta OM-il Pekingis jooksis Carter avavahetust Jamaica võistkonnas 4×100 m teatejooksus. Jamaica võitis olümpiakulla uue maailmarekordiga 37,10. Samal aastal oli ta teine IAAF-i finaalvõistlustel tulemusega 10,07. Doha sisemaailmameistrivõistlustel 2010. aastal sai ta 60 meetri jooksus seitsmenda koha ajaga 6,72. Taegu maailmameistrivõistlustel oli ta 100 meetri jooksus seitsmes. Samadel võistlustel jooksis ta esikoha võitnud ja maailmarekordi püstitanud (37,04) Jamaica teatemeeskonna avavahetust. Istanbuli sisemaailmameistrivõistlustel 2012. aastal saavutas Carter 60 meetri jooksus teise koha ajaga 6,54. Londoni olümpiamängudel jooksis ta Jamaica teatemeeskonna avavahetust, kes võitis kulla maailmarekordilise ajaga 36,84. 

Carter võitis Moskva maailmameistrivõistlustel 2013. aastal 100 meetri jooksus pronksmedali ajaga 9,95 ja ta jooksis kuldmedali võitnud Jamaica teatemeeskonna avavahetust.

2014. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Sopotis oli ta 60 meetri jooksus seitsmes.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta 4×100 teatejooksus kuldmedali, joostes tavaliselt esimest vahetust.

25. jaanuaril 2017 kinnitati, et Nesta Carteri 2008. aasta suveolümpiamängude dopinguproov oli positiivne, mistõttu tühistati Jamaica meeskonna tulemus meeste 4×100 meetri teatejooksus ja kuldmedalist jäädi ilma.

## Saavutused

### [[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2008  Pekingis
**  **olümpiavõitja** 4×100 m teatejooksus **37,10** (Tulemus tühistati 25. jaanuaril 2017, kuna Carteri dopinguproov osutus järelkontrollis positiivseks)

* 2012  Londonis
**  **olümpiavõitja** 4×100 m teatejooksus **36,84**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Ōsakas
**  hõbemedal 4×100 m teatejooksus **37,89**

* 2011  Taegus
**  **maailmameister** 4×100 m teatejooksus **37,04**

* 2013  Moskvas
**  **maailmameister** 4×100 m teatejooksus **37,36**
**  pronksmedal 100 m jooksus **9,95**

* 2015  Pekingis
**  **maailmameister** 4×100 m teatejooksus **37,36**

### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|IAAF-i finaalvõistlustel]]

* 2008  Stuttgardis
** 2. koht 100 m jooksus **10,07**

### [[IAAF-i Kuldliiga|IAAF-i Kuldliiga võistlustel]]

* 2008  Berliinis
** **1. koht** 100 m jooksus **10,08**
* 2008  Roomas
** 3. koht 100 m jooksus **10,05**
* 2008  Brüsselis
** 3. koht 100 m jooksus **10,07**

## Isiklikud rekordid

## Viited

## Välislingid

* 
* Tulemused
Bohemia

**Bohemia** võib tähendada mitut asja:
**Bohemia* on Čechy (saksa *Böhmen*, millest on tuletatud ka eesti Böömimaa) ladina- ja ingliskeelne nimetus;
*Bohemia on asteroidi number 371 nimi;
*Bohemia on linn Louisiana osariigis USA-s; 
*Bohemia on linn New Yorgi osariigis USA-s; 
*Bohemia on Collegium Carolinumi nimelise ühenduse ajaleht; 
*Bohemia on saksa-tšehhi ajaleht; 
*Bohemia on ajalooajaleht; 
*Bohemia on fiktiivne üliõpilasühendus raamatus "Fool on the hill"; 
*ÖNWB – Bohemia ja ÖNWB – Bohemia II, Austria rongid;
*Bohemia, USA aurulaev;
*Bohemia, Minski õlletehas
*Bohemia on pakistani räppar.

## Vaata ka
*Bohémia, pruulikoda Dominikaani Vabariigis
Rakvere foogtkond

**Rakvere foogtkond** oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*).

## Moodustamine
Foogtkond loodi Põhja-Eestisse pärast selle langemist Liivi ordu võimu alla. Ehkki ametlikult kuulus Eestimaa hertsogkond kuni 1346. aastani Taanile, omas ordu seal reaalset võimu juba 1343. aastal. Sellest ajast eksisteeris eraldi valitsusüksusena ka Rakverest juhitud ala, ehkki seda esialgu veel foogtkonnaks ei nimetatud. 1367. aastast on teada esimene ametlikult Rakvere foogti nime kandnud käsknik.

## Asend
Foogtkond piirnes idas Narva ja Vasknarva foogtkondade, lõunas esialgu Põltsamaa foogtkonna, hiljem Viljandi komtuurkonna, edelas Järva foogtkonna ja läänes Tallinna komtuurkonnaga. Lisaks sellele paiknes põhjas Toolse foogtkonna keskus ning selle alasid oli ka Järva ja Rakvere foogtkonna vahel.

## Valitsemine
Foogtkonna eesotsas oli foogt, kelle käes oli piirkonnas kõrgeim sõjaline, kohtu- ja haldusvõim. Lisaks foogtidele on teada ka kaks drosti: Rutger Lüdinghausen-Wulff (ametis 1524–1529) ja Friedrich Sebeke-Kerckerinck (1548–1559), ning üks peamees: Wilhelm von Bönninghausen (1472).

Kiriklikult kuulus Rakvere foogtkond Tallinna piiskopkonda, mis erinevalt teistest Vana-Liivimaa vaimulikest territooriumidest kuulus Lundi peapiiskopkonda.

1471. aastal moodustas ordumeister Johann Wolthus von Herse Toolse foogtkonna, mis hõlmas küllaltki väheseid alasid Toolse ordulinnuse ümbruses ning Järvamaal. Peamiselt moodustati see Rakvere foogtkonna aladest. Toolse sadam oli toona üheks olulisemaks Virumaa kaubanduskohaks ja seda nimetati ka Rakvere mereväravaks. Seetõttu oli kahe foogti vahel tavaliselt suhteliselt tihe koostöö.

## Likvideerimine
1558. aastal puhkenud Liivi sõja alguses sai foogtkond rängalt kannatada ja tõenäoliselt sama aasta sügisel langes see venelaste kätte, Rakvere ordulinnus alistus tõenäoliselt ilma vastupanuta. Viimane foogt Gerhard Huyn von Amstenraide pääses küll Tallinna, kuid foogtkonda tal tagasi saada ei õnnestunud. 1561. aastal tunnistasid Põhja-Eesti Harju-Viru rüütelkond, sealhulgas ka endise Rakvere foogtkonna aadlikud Rootsi kuninga ülemvõimu ja sellega võib lugeda foogtkonda lõplikult likvideerituks.

## Vaata ka
* Rakvere foogt
* Rakvere ordulinnus
Šolem Alejchem

**Šolem Alejchem** (õieti **Šolem Rabinovitš**; 2. märts 1859 Perejaslav, Poltava kubermang, Venemaa Keisririik – 13. mai 1916 New York, Ameerika Ühendriigid) oli jidišikeelne juudi kirjanik.

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Kuuskümmend kuus", tõlkinud Aron Tamarkin, Loomingu Raamatukogu 1959
* "Ülemlaul", tõlkinud Kalle Kasemaa, Loomingu Raamatukogu 1987 nr 3
* "Piimamees Tevje", tõlkinud Kalle Kasemaa, Loomingu Raamatukogu 1989 nr 14/15
* "Marienbad", tõlkinud Anna Verschik, Aviv, 1994.
Ruby

***Ruby*** tähendab inglise keeles rubiini. 

**[[Ruby (eesnimi)|Ruby]]** on eesnimi, mida kasutatakse enamasti naisenimena, mõnikord ka mehenimena. 

**[[Ruby (püstol)|Ruby]]** on püstol.

**[[Ruby (programmeerimiskeel)|Ruby]]** on programmeerimiskeel. 

**Ruby** on ka kohanimi: 
***[[Ruby (Alaska)|Ruby]]** on asula USA Alaska osariigis.
***[[Ruby (Arizona)|Ruby]]** on mahajäetud asula USA Arizona osariigis.
***[[Ruby (Washington)|Ruby]]** on mahajäetud asula USA Washingtoni osariigis.
**[[Ruby mägi]]** on kihtvulkaan Kanadas.

**[[Ruby (laulja)|Ruby]]** on Egiptuse laulja.

**Ruby** on ka perekonnanimi, mille kandjate seas on
*Jack Ruby, Lee Harvey Oswaldi tapja

## Vaata ka
*Ruby mäed
*Ruby Doom
Melbourne shuffle

***Melbourne shuffle*** on tants, mis loodi 1980. aastate lõpus Austraalias Melbourne'is.

## Ajalugu

* 1980. aastate algus: vähetuntud klubides tantsides loodi üsna juhuslikult esimesed Melbeni sammud.
* 1980. aastate lõpp / 1990. aastate algus: Melbourne shuffle hakkas omaette tantsuna esile kerkima, hõlmates varasemate tantsustiilidega võrreldes aina rohkem käteliigutusi. Tekno- ja rokkmuusika asendusid tasapisi trance'i ja house'iga.
* 1990. aastate keskpaik/lõpp: tantsustiili populaarsuse suurenedes kasvab ka isetehtud tantsuvideote hulk tolle aja stiilinäidete kohta. Sellel tantsul on palju variatsioone, kuid tüüpiline kand-ja-varvas-liikumine säilis põhiliigutusena ja sellest tuletati tantsu nimi “Melbourne shuffle”.
* 2006. aastal hakkasid selle tantsustiili viljelejad postitama suurel hulgal videoid portaali YouTube. Videod hõlmasid enamjaolt tantsijate endi koostatud kombinatsioone ja liigutusi, mis mõeldi põhisammudele juurde. Videod võimaldasid ennast näidata ja teistelt õppida.
* 2009. aastal palus saksa muusik [Scooter](http://en.wikipedia.org/wiki/Scooter_(band)) esineda Melbourne shuffle'iga Scooteri singli "J'adore Hardcore" videovõtetel kahel vanameistril Pae'l & Sarah'l.

## Riietus

Melbourne shuffle’i riietusse kuuluvad hoodie, phatt pantsid ja suspendersid. Hoodie on sügava kapuutsiga pusa, phatt pantsid ehk phattsid on eriti laiade jala-avadega ja värviliste helkuritega disainitud tantsupüksid ning suspendersid ehk eesti keelde mugandatuna "suspenderid" on värviliste helkuritega kaunistatud traksid. 
Pärast Melbourne shuffle'i levimist maailma muudesse paikadesse asutati Malaisias ka üks reiviriietusele spetsialiseerunud firma Heatwave, mis ka Melbeni riietust valmistas.

## Tantsu kirjeldus

Melbourne shuffle kui tants põhineb enamasti muusika järgi rütmilisel jalgade liigutamisel. Kogenud tantsijatel on tippvormi saavutamiseks kulunud aastaid. Pealtvaatajale jääb tantsijast mulje, nagu hõljuks ta mööda tantsupõrandat. Melbourne shuffle on jagunenud kaheks põhistiiliks – OldSchool ja Stomp ehk Hardstyle Shuffle.

Põhilised liigutused on keerutused, T-step ehk T-kõnd ja Running Man ehk "jooksev mees", kuid nende liigustuga ei piirduta, sest neid mõeldakse pidevalt juurde. Näiteks mõeldi välja tagurpidi Running Man. Viimased 20 aastat ei huvitunud sellest keegi seni, kuni YouTube'i ja muudesse portaalidesse hakati postitama selle tantsuga videoid. Tasapisi nende populaarsus kasvas ja varsti oli põhjust hakata tegema ka tantsu õppevideoid.

Melbourne shuffle (old school) on põhiliselt T-step kombineerituna breaksi liigustega, kuid Hardstyle shuffle's kasutatakse põhiliselt Running Mani. Hardstyle on agressiivsem, tantsitakse kiirema muusika saatel ja visuaalselt jätab tants jalgade vastu maad tagumise mulje. 

## Välislingid

* "Scooter - J'adore Hardcore" Muusikavideo, kus Pae ja Sarah Melbourne shuffle'it tantsisid.
Magnus von Baer

**Magnus Johann von Baer**, ametlikult **Magnus Johann Baer Edler von Huthorn** (vene keeles *Магнус фон Бэр*) (27. mai (ukj 7. juuni) 1765 Piibe mõis – 31. august (vkj 19. august) 1825 Königsberg, Ida-Preisimaa) oli baltisaksa põllumees ja rüütelkonnategelane, Karl Ernst von Baeri isa.

## Elulugu
### Päritolu ja haridus
Põlvnes Eestimaa aadlisuguvõsast. Tema isa oli Lasila, Piibe, Selli, Sutlema ja Kiidjärve mõisnik Heinrich Johann Baer Edler von Huthorn (1723–maeti 1776), ema Nursi mõisast pärit Anna Louise von Freymann (1734–1814). Hariduse omandas Erlangeni ülikoolis, kus ta immatrikuleeriti 1783. aastal.

### Sõjaväeteenistus
Naasis pärast ülikoolistuudiumi lõppu 1785. aasta suvel Eestimaale. Järgnevalt astus Venemaa keisririigi sõjaväeteenistusse, kus teenis välja alamporutšiku auastme.

### Rüütelkonnategelane
Pärast sõjaväest erruminekut oli tegev Eestimaa rüütelkonna teenistuses. Valiti meeskohtu assessoriks, kellena oli 1802. aasta talurahvakorralduse komisjoni liige. Hiljem oli meeskohtunik. Aastatel 1815−1818 oli ta ühe ametiaja Eestimaa rüütelkonna peamees, seejärel oli kuni surmani Eestimaa maanõunik.

## Mõisavaldused
1787. aastal päris pärast isa surma emale langenud Piibe ja Selli mõisad. Viimase pantis ta küll 1788. aastal ära, kuid sai pandilepingu lõppedes tagasi. Kuni 1787. aastani oli ta koos ema ja vanema vennaga Kiidjärve mõisa omanik. Aastatel 1794−1798 kuulus talle Liivimaal Visusti pandimõis.

## Teosed
**Land-Rolle des Ehstländischen Gouvernements* (1818) https://dspace.ut.ee/handle/10062/18589

## Isiklikku
Abiellus 1787. aastal Vohnja mõisas oma onutütre Juliana Louise von Baeriga (1764–1820). Abielust sündisid:
*Louise Charlotte (1787–1862); abiellus Karl von Hagmanniga
*Ludwig Heinrich Magnus (1789–1834), Piibe mõisnik
*Karl Ernst (1792–1876), maailmakuulus arsti- ja loodusteadlane, Piibe mõisnik
*Andreas Johann Gustav (1796–1856), alampolkovnik
*Helene Juliane (1798–1834)
*Caroline Emilie (1799–1866)
*Euphrosine Adeline (1806–1879)

### Sugupuu

## Vaata ka
*Baer (Eestimaa aadlisuguvõsa)

## Viited

## Välislingid
*
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Humppila

**Humppila** on küla Soomes Kanta-Häme maakonnas Humppila vallas.

Külas elab umbes 1500 inimest.

## Kirik
Humppila kirik ehitati aastatel 1920–1921 punasest graniidist ja betoontellistest. Kirik mahutab 600 inimest. 14 registriga oreli on valmistanud Soome esimene orelitehas Kangasalas 1969. aastal. Alexandra Frosterus-Såltini altarimaal kujutab Jeesust Ketsemani aias.

## Raudteejaam
Humppilas on raudteejaam Turu–Toijala raudteel. Peatus avati 1876. aastal. Algul oli peatuse nimi Koivisto, see nimetati ümber 1890. aastate lõpul. Algne jaamahoone hävis tulekahjus 1973. aastal, praegune valmis 1983. aastal. 2000. aastal lõpetati jaamahoones piletimüük ning jaamahoone suleti.
Janakkala vald

**Janakkala** on vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 16 500 inimest ja rahvastiku tihedus on 30,2 in/km². Janakkala naabervallad on Hauho, Hausjärvi, Hämeenlinna linn, Lammi, Loppi, Renko, Riihimäki ja Tuulos. Vallas räägitakse soome keelt.

Janakkala sõprusvald Eestis on Kadrina vald.

## Külad

Heinäjoki, Hiisi, Hyvikkälä, Kerkkola, Kernaala, Kiipula, Kiri, Koljala, Leppäkoski, Löyttymäki, Mallinkainen, Melkkola, Napiala, Punkka, Saloinen, Sauvala, Tarinmaa, Tanttala, Tervakoski, Turenki, Uhkoila, Virala, Vähikkälä

## Kuulsused

* Ida Aalberg, näitleja
* Johannes Koskinen, poliitik

## Viited

## Välislingid

* Janakkala valla koduleht
Mõttespordi maailmamängud

Esimesed **mõttespordi maailmamängud** (*World Mind Sports Games*) peeti 3.–18. oktoobrini 2008 Pekingis. Osalema oodati umbes 3000 sportlast 150 riigist. 

Võistluste korraldajaks oli IMSA (International Mind Sports Assotiation) koostöös rahvusvaheliste spordialaliitudega. Võisteldi 5 alal: male, kabe, go, bridž ja *[[xiangqi]]* (Hiina male). Kokku jagati välja 35 medalikomplekti. Lisaks mängude ametlikule programmile peeti FMJD korraldamisel kiirkabe maailmameistrivõistlused. Males, kabes ja bridžis tegid kaasa ka Eesti sportlased.

## Medalite jaotus

## Alad
### Kabe

Lisaks IMSA korraldatud mängudele peeti ka veel ametliku programmi väliselt FMJD korraldusel kiirkabe (rahvusvahelise kabe) maailmameistrivõistlused. Neid medaleid ei olnud välja pandud korralduskomitee poolt ning neid ei ole arvestatud riikide paremusjärjestuses. 

## Välislingid
*ametlik veebileht
*kabe
*bridž
Jokioineni vald

**Jokioinen** on vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 5800 inimest ja rahvastiku tihedus on 32 in/km². Jokioineni naabervallad on Forssa linn, Tammela, Somero, Ypäjä ja Humppila. Vallas räägitakse soome keelt.

Vallal on sõprussidemed Suure-Jaani vallaga.

## Külad

Haapaniemi, Jokioinen, Jänhijoki, Kiipu, Lammi, Latovainio, Minkiö, Minkiö raudteejaam, Niemi, Ojainen, Pellilä, Rehtijärvi, Saari, Vaulammi

## Viited

## Välislingid

* Jokioineni valla koduleht
Jokioinen

**Jokioinen** on asula Soomes Kanta-Häme maakonnas Jokioineni vallas.

Asulast voolab läbi Loimijoki.

Asulas on algkool (Miinan koulu) ja põhikooli üla-aste (Paanan koulu).


Pilt:Jokioinen asema (noin 1910).jpg|Raudteejaam (umbes 1910)
Hirmuste hoiuala

**Hirmuste hoiuala** asub Hiiu maakonna Kõrgessaare vallas Kõpu poolsaare loodeosas. 

Hoiuala suuruseks on 38,6 hektarit ja hõlmab Hirmuste küla mosaiikse 
struktuuriga põllumajanduslikke maid. Ala on nõrgalt lainja reljeefiga. Küla põllud ja kuivemad rohumaad paiknevad glatsiaalsetel kõrgendikel, mida lõuna poolt ümbritsevad mereliiva tasandikud. 
 
Külas on valdav traditsiooniline maakasutus – arurohumaad vahelduvad põldude, 
puisniitude, puiskarjamaade ja metsaga. Alal tervikuna on suur ajaloolis-kultuuriline 
väärtus. Tegemist on hästisäilinud traditsioonilise külamaastikuga, mida on järjepidevalt 
kasutatud. Kõik alal esinevad kõrge looduskaitselise väärtusega elupaigad on poollooduslikud 
kooslused: kuivad lubjarikkad niidud, liigirikkad aruniidud, madalikuniidud, puisniidud ja puiskarjamaad.

Hoiuala on kaitse all alates 1. oktoobrist 2005. aastast Vabariigi Valitsuse määrusega. 2008. aasta kevadel kinnitati ka Hirmuste hoiuala kaitsekorralduskava aastateks 2008–2016.

## Vaata ka
*Eesti kaitsealade loend
Ohtrus

**Ohtrus** ehk **abundants** on ökoloogias kvantitatiivne näitaja, mis iseloomustab vaadeldava liigi suhtelist isendite arvu (hulka) ökosüsteemis (proovipunktis), seda kõrvutades teiste liikidega. Ohtrust arvutatakse eriti botaanikas, kus on kasutusel mitmeid skaalasid, näiteks Braun-Blanquet' skaala, harvem kirjeldatakse ohtrust ka veeproovides, põhjaveeproovides jt.

## Vaata ka
*Arvukus
*Frekvents
*Esinevus
Kõpu-Vaessoo hoiuala

**Kõpu-Vaessoo hoiuala** asub Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõpu poolsaare keskosas 142 hektaril. Hoiualal asuvad hästisäilinud traditsioonilise külamaastikuga Kõpu, Ojaküla ja Ülendi küla.
 
Poollooduslikest kooslustest on alal eriti kõrge looduskaitselise väärtusega kuivad niidud lubjarikkal mullal, liigirikkad niidud lubjavaesel mullal, puisniidud ja puiskarjamaad. Looduslikest kooslustest kuuluvad siia kuivad nõmmed ja kadastikud.  
 
Alal leidub arvukalt arheoloogiamälestisi (kivikalmeid, muinasasulaid ja -põlde jms, kokku 16 riikliku tähtsusega kultuurimälestist ja 31 registreerimata kohaliku tähtsusega kinnismuistist). Ojakülas asub kaks looduskaitsealust üksikobjekti: Põrgukivi ja Suurikpõllu suurkivi.

Hoiuala on kaitse all alates 1. oktoobrist 2005 Vabariigi Valitsuse määrusega. 2008. aasta kevadel kinnitati ka Kõpu-Vaessoo hoiuala kaitsekorralduskava aastateks 2008–2016.

## Vaata ka
*Eesti kaitsealade loend
Johann von Rosen

**Johann von Rosen** (surnud 1605) oli Eestimaa aadlik, Rosen (punaste) suguvõsast.

Aastail 1598–1600 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees. Ta oli ka Eestimaa maanõunik.

Talle kuulus Roosna mõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

## Perekond

Johann von Rosen oli abielus Gertruda von Brackeliga. Abielust sündisid:
*Anna von Rosen, abiellus Joachim Berndesiga
*Robert von Rosen (surnud 1630), Roosna, Vana-Riisipere ja Krabi mõisnik
*Tütar, abiellus Hans von Delwigiga

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil Estland Band I, Görlitz, 1931, 
*Transéhe-Roseneck, Astaf von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 2: Livland. Görlitz, 1935
Erich Dietrich von Rosen

**Erich Dietrich von Rosen** (1689–1735) oli Eestimaa aadlik.

Erich Dietrich von Rosen sündis Roosna mõisniku Hans von Roseni ja krahvinna Britta Stenbocki pojana.

Aastail 1715–1720 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees.

Talle kuulus Seli mõis.

## Perekond

Erich Dietrich von Rosen abiellus 1732. aastal Patküla (*Owerlack*) mõisast pärit Ulrika Eleonora von Patkuliga (sünd.1683), kes oli Jürgen von Patkuli (surnud 1706) ja Catharina Elisabeth Freytag von Loringhoveni (a. d. H. Morsel, Livland) tütar, ning lesestunud abieludest Södermanlandi rügemendi ülema Christer Reinhold von Schlippenbachi (surnud 1716) ja Adavere rentnikust Rootsi kapteni Otto Wilhelm von Esseniga (umbes 1675–1726).

### Sugupuu

## Vaata ka
*Rosen (punane)

## Viited
Suurikpõllu suurkivi

**Suurikpõllu suurkivi** (ka *Kõpu Suuripõllu rahn*) on rändrahn Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõpu poolsaarel Ojakülas.

Kõpu mõisa kunagine põlluosa kandis seal asuva rändrahnu järgi Suurekivipõllu nime. Aja jooksul on kivi nimi rahvasuus lühenenud Suurikpõlluks.

See kivi on Lepistepao suure kivi (Kõpu suurkivi) kõrval Kõpu maadel suuruselt teine rändrahn. Kivi üks külg on järsk nagu püstloodis sein. Rahvapärimuse järgi olevat selle vastu olnud ehitatud kunagise Arapsi küla talu ait ja kivi üks külg olnud aida seinaks.

Arapsi küla hävitamise lugu on seotud kõplaste õnnetult lõppenud hülgejääl käimisega, millest Gustav Lauri andmeil võtnud osa 40 meest, kellest ükski tagasi ei tulnud. Paari nädala pärast ilmunud ainsana kodumaile meestel kaasas olnud koer, kes nälginuna ja verele kulunud käppadega olevat jõudnud veel roomata Pakapõllu mäe veerele, kus ta oli haledasti ulgunud ja siis surnud. Et küll enam mõisale teotegijaid ei jäänud, aetud naised-lapsed majadest välja ja põllud liidetud mõisamaadega, sest küla asus mõisa külje all headel maadel.

## Muistendid
Muistendi järgi olevat kivi sinna heitnud Vanapagan. Kivi ülaküljel on viis sügavat, justnagu puuritud auku. Need olevat vanasarviku sõrmejäljed.

Teine lugu sama kivi kohta räägib, et suur kivi Suurikpõllus on ka Vanapagana visatud Kaplimäe kabeli põlemise ajal, sest Vanapaganal olnud hea meel selle üle, et see kabel oli ära põletatud, sest tema mäel ei tohi olla püha kabelit. Selle heameele pärast visanudki kivi.

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Välislingid
*
Kõrgessaare looduskaitseala

**Kõrgessaare looduskaitseala** (varem *Kõrgessaare maastikukaitseala*) on looduskaitseala Hiiumaal Kõrgessaare vallas. 

Kaitseala on loodud madalate rannajärvede (laiside), karstiallikate ja kaitsealuste liikide elupaikade kaitseks. Kaitsealal on kaks sihtkaitsevööndit: Kõrgessaare sihtkaitsevöönd ja Pihla allikate sihtkaitsevöönd. Kaitseala maismaaosa pindala on 69,11 hektarit.

## Välislingid
*
Kalvola vald

**Kalvola** on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis, Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist 3600 inimest ja rahvastiku tihedus oli 11,9 in/km². Kalvola naabervallad olid Akaa vald, Hattula vald, Kylmäkoski vald, Tammela vald, Urjala vald ja Valkeakoski vald.

2009. aasta alguses liitus vald Hämeenlinna linnaga.

## Külad

Ahlajärvi, Heinu, Hietajärvi, Hitumaa, Iittala, Kanajärvi, Kankaanpää (küla), Kautio, Keikkala, Kotkajärvi, Kutila, Kutinen, Kuurila, Könnölä, Lintumaa, Niemi, Ohtinen, Ojajärvi, Orjanhirsi, Paakkonen, Sauvala, Saviniemi, Sittala, Sääksniemi, Taljala, Unonen, Rimmilä, Pirttikoski

## Kuulsused

* Marko Palo, jäähokimängija

## Viited

## Välislingid

* Kalvola valla koduleht
Põrgukivi

**Põrgukivi** on looduskaitsealune rändrahn Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Ojakülas. 

Põrgukivi  mõõtmed on 9 x 4 x 3,5 meetrit; ümbermõõt 26 meetrit.

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Välislingid
*
Suureranna hoiuala

**Suureranna hoiuala** on kaitseala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõpu poolsaare lõunaosas. Hoiuala pindala on 247 ha.

Ala hõlmab Suureranna ja Laasi küla põllumajanduslikke maid. Esineb nii mereliiva tasandikku kui ka vanu rannavalle. Nüüdisrand on liivane ja madal. 

Külas on valdav traditsiooniline maakasutus – poollooduslikud rohumaad vahelduvad põldude, puiskarjamaade ja metsaga. Rannas on Kõpu poolsaare ainsad rannaniidud, karjatamata aladel valitsevad roostikud. Poollooduslike elupaikade hulka kuuluvad veel liigirikkad aruniidud, nõmmed, madalikuniidud, liigirikkad madalsooniidud  ning kadastikud. 

Alal on teada kolm II kaitsekategooria (rand-orashein, loim-vesipaunikas, värvi-paskhein) ja seitse III kaitsekategooria taimeliiki. 

Hoiuala on kaitse all alates 1. oktoobrist 2005 Vabariigi Valitsuse määrusega. Kevadel 2008 kinnitati ka Suureranna hoiuala kaitsekorralduskava aastateks 2008–2016.

## Vaata ka
*Eesti kaitsealade loend
Lammi vald

**Lammi** on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist 5500 inimest ja rahvastiku tihedus oli 10,3 in/km². Lammi naabervallad olid Asikkala vald, Hauho vald, Hausjärvi vald, Hämeenkoski vald, Janakkala vald, Kärkölä vald, Padasjoki vald, Pälkäne vald ja Tuulose vald. Vald oli soomekeelne.

2009. aasta alguses liideti vald Hämeenlinna linnaga.

## Külad

Arrankorpi, Evo, Hauhiala, Hietoinen (Mommila), Iso-Evo, Jahkola, Kataloinen, Kostila, Kuurikka, Kättärlä, Lammi, Lampelto, Lieso, Montola, Mulkoila, Niipala, Oinen, Onnenvuori, Paakkola, Pakkasela, Palonen, Parikkala, Perinkää, Pienistö, Porraskoski, Rantonen, Riikonen, Ronni, Sankola, Syrjäntausta, Takaperä, Tanttila, Tommala, Vilkkilä, Vähä-Evo, Ylänne, Ylännäinen

## Kuulsused

* Heli Rantanen, kergejõustiklane

## Viited

## Välislingid

* Lammi valla koduleht
Lammi

**Lammi** on asula Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas Hämeenlinna linnas (varem Lammi vallas).
Loppi vald

**Loppi** on vald Soomes Lõuna-Soome läänis, Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 8200 inimest ja rahvastiku tihedus on 13,7 in/km². Loppi naabervallad on Hyvinkää linn, Janakkala vald, Karkkila linn, Hämeenlinna linn, Riihimäki vald, Tammela vald ja Vihti vald.

Vald on soomekeelne.

Loppi vallas Loppijärvi kaldal asub *Koidula kivi*, mille külge kinnitati 1973. aastal koopia Juta Eskeli loodud Estonia teatri Lydia Koidula reljeefist.

## Külad

Hevosoja, Hirvijärvi, Hunsala, Joentaka, Kormu, Loppi (kirikuküla), Launonen, Läyliäinen, Metsäkylä, Ourajoki, Pilpala, Räyskälä, Sajaniemi, Salo, Teväntö, Topeno ja Vojakkala.

Valla sõpruslinn Eestis on Keila.

## Viited

## Välislingid

* Loppi valla koduleht
Renko vald

**Renko** on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist umbes 2400 inimest ja rahvastiku tihedus oli 8,54 in/km². Renko naabervallad olid Hattula vald, Hämeenlinna linn, Janakkala vald, Loppi vald ja Tammela vald. Vald oli soomekeelne.

2009. aasta alguses liitus vald Hämeenlinna linnaga.

## Külad

Ahoinen, Asemi, Kaloinen, Kuittila, Lietsa, Muurila, Nevilä, Oinaala, Uusikylä, Vaimare, Vehmainen, Nummenkylä

## Viited

## Välislingid

* Renko valla koduleht
Renko

**Renko** on küla Soomes Kanta-Häme maakonnas Hämeenlinnas, endise Renko valla keskus.

Hämeenlinna keskus on umbes 15 km kaugusel.

Renko maakividest kaheksanurkse põhiplaaniga kirik ehitati 16. sajandi alguses.
Tammela vald

**Tammela** on vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas.

Tammela naabervallad on Forssa linn, Hattula, Jokioinen, Kalvola, Karkkila, Loppi, Nummi-Pusula, Renko, Somero ja Urjala.

Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Heinu, Hevoniemi, Hykkilä, Häiviä, Iittala, Kallio, Kankainen, Kaukjärvi, Kaukola, Keikkala, Kuuslammi, Kytö, Letku, Liesjärvi, Lunkaa, Mustiala, Myllykylä, Ojainen, Orjanhirsi, Pappila, Patamo, Pikonkorpi, Porras, Riihivalkama, Saari, Sauvola, Sukula, Susikas, Taljala, Talpia, Tammela, Teuro, Torajärvi, Torro

## Viited

## Välislingid

* Tammela valla koduleht
Loppi

**Loppi** on küla Soomes Kanta-Häme maakonnas, Loppi valla kirikuküla.

Külas on 2660 elanikku.

Külas on lasteaed, põhikooli ala- ja ülaaste ning gümnaasium, rahvaõpistu, raamatukogu.

## Kirik
Püha Birgitta auks nimetatud Santa Pirjo kirik on üks Soome vanimaid puukirikuid. Täpne vanus ei ole teada, sest vastavad dokumendid on tulekahjus hävinud. Arvatakse, et kirik võib olla ehitatud isegi juba 15.-16. sajandi vahetusel, kuid seinapalkide uurimisel on ehitamisajaks pakutud 1660. aastaid. Kirik asub kõrgel künkal umbes 1,5 km kaugusel küla keskusest. Kirikut kasutati regulaarselt jumalateenistusteks 1805. aastani. Praegu korraldatakse kirikus kontserte ja laulatusi.
Otto Johann Stephan von Rosen

Vabahärra **Otto Johann Stephan von Rosen** (vene: Отто Фёдорович фон Розен) (3. juuli (vkj 22. juuni) 1778 Kiikla mõis – 24. aprill (vkj 12. aprill) 1828 Kaasan) oli baltisaksa päritolu Venemaa poliitik.

Otto Johann Stephan von Rosen sündis Kiikla mõisniku, alampolkovniku ja riiginõuniku Friedrich Gustav von Roseni (1740–1817) ja Sophie Helene von Derfeldeni pojana. Tema vend Friedrich Georg Otto von Rosen oli Venemaa jalaväekindral ja paistis silma Napoleoni-vastastes sõdades.

Rosen oli Eestimaa rüütelkonna maanõunik ja aastail 1818–1824 Eestimaa rüütelkonna peamees. Hiljem riiginõunik ja Kaasani kuberner (01.05.1826—12.04.1828).

Talle kuulusid Vatla ja Kiska mõis.

## Perekond

Otto Johann Stephan von Rosen abiellus 1799. aastal Virtsus Christina Anna von Helwigiga (1780–1845). Abielust sündis:
*Karoline Sophie Luise von Rosen (1799–1878), Virtsu, Mõtsu, Paatsalu, Illuste ja Nehatu mõisa pärijanna, abiellus Jakob Johann Karl von Uexkülliga

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Karusammal

**Karusammal** (*Polytrichum*) on lehtsammaltaimede hõimkonda karusamblaliste sugukonda kuuluv perekond.

## Eesti liigid
Eestis leiduvad järgmised karusambla liigid:
**Polytrichum commune* Hedw. – harilik karusammal (väga sage)
**Polytrichum formosum* Hedw. – kaunis karusammal (pillatult)
**Polytrichum juniperinum* Hedw. – palu-karusammal (väga sage)
**Polytrichum longisetum* Sw. ex Brid. – nõtke karusammal (pillatult)
**Polytrichum pallidisetum* Funck – kahkjas karusammal (väga harva)
**Polytrichum piliferum* Hedw. – liiv-karusammal (väga sage)
**Polytrichum strictum* Brid. – raba-karusammal (väga sage)
Tuulos

**Tuulos** (ka **Syrjäntaka**) on asula Soomes Kanta-Häme maakonnas Hämeenlinna linnas, endine Tuulose valla keskus.

Asula on Hämeenlinna keskusest 25 kilomeetri kaugusel.
Ostwind

**Flakpanzer IV "Ostwind"** oli Panzer IV tankil baseeruv õhutõrjetank. Selle tootmist alustati 1944. aastal *[[Wirbelwind]]*i järglasena.

Ostwinde ehitati ligikaudu 45.
Halsua vald

**Halsua** on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 1400 inimest ja rahvastiku tihedus on 3,3 in/km². Halsua naabervallad on Kaustinen, Kokkola, Lestijärvi ja Perho. Vallas räägitakse soome keelt.

## Külad

Halsua, Hietalahti, Kalliokoski, Kanala, Karhukorpi,  Lepistö, Liedes, Majasaari, Marjusaari, Meriläinen, Niemi, Tofferi, Ylikylä

## Viited

## Välislingid

* Halsua valla koduleht
Halsua

**Halsua** on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas, Halsua valla kirikuküla.

Halsua puukirik asub Halsua keskusest veidi lõunas. See on ehitatud aastatel 1825–1826. Kirikukella helistati alguses kirikutornist, eraldi kellatorn ehitati 1882. aastal. 

Aastal 1906 osteti kirikusse Lahti orelitehase orel. Uus orel hangiti Saksamaalt 1959. aastal.
Himanka vald

**Himanka** on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis, Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elas 2008. aastal 3000 inimest ja rahvastiku tihedus oli 12 in/km². Himanka naabervallad olid Kalajoki, Kannuse linn ja Lohtaja. Vallas räägiti soome keelt.

1. jaanuaril 2010 liideti vald Põhja-Pohjanmaa maakonna Kalajoki linnaga.

## Külad

Ainali, Hillilä, Himankakylä, Lahdensuu, Pahkala, Pernu, Pöntiö, Rautila, Saarenpää, Tomujoki, Torvenkylä, Kannuskylä

## Välislingid

* Himanka valla koduleht
Tammela (täpsustus)

***[[Tammela]]**, küla Eestis Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
***[[Tammela (Kanta-Häme)|Tammela]]**, küla Soomes Kanta-Häme maakonnas, Tammela valla keskus
***[[Tammela vald]]**, vald Soomes Lõuna-Soome läänis, Kanta-Häme maakonnas
***[[Tammela linnaosa]]**, Soome linna Tampere linnaosa
*Tammela (perekonnanimi)
Tuulose vald

**Tuulos** on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist 1500 inimest ja rahvastiku tihedus oli 10,4 in/km². Tuulose naabervallad olid Hauho vald, Hämeenlinna linn, Janakkala vald ja Lammi vald. Vallas räägiti soome keelt.

2009. aasta alguses liitus vald Hämeenlinna linnaga.

## Külad

Juttila, Karutta, Lakkola, Pohjoinen, Sairiala, Sydänmaa, Syrjäntaka, Teuro, Toivaala

## Viited

## Välislingid

* Tuulose valla koduleht
Ernos

**Ernos** on 1965. aastal asutatud Soome ansambel. Ansambel sai nime asutaja Erno Lindahli järgi.

Ernose tuntuimad laulud 1960. aastatel olid "Maria Louiza", "Ei paljon puutu onnestain" ja "Kesäaikaan".

## Ernos ja Eesti
Ernos esines esimese Lääne biitansamblina Eesti NSV-s Tallinnas 23. septembril 1968 Estonia kontserdisaalis. Nende kontsert võeti vastu suure vaimustusega. 

Ernos oli 1970. aastatel Eestis väga populaarne, kuid ansamblit ei lastud enam Eestisse. 

40 aastat hiljem, 23. septembril 2008, tähistasid nad oma mälestusväärset ajaloolist kontserti esinemisega samas koosseisus samas kohas.

Ernose ühe kuulsama hiti “Maria Louiza” (eesti keeles "Maria Louisa", sõnad Vello Salumets) laulis Eestis populaarseks Jaak Joala.

## Koosseis
Algkoosseisu kuulusid: 

* Erno Lindahl (laul, kitarr ja klaver)
* Martti Koskimo (klahvpillid, trompet ja laul)
* Matti Vattulainen (kitarr) 
* Jorma Toivonen (basskitarr) 
* Mikko Kuoppamäki (trummid)

Tuntuimasse koosseisu kuulusid:

* Erno Lindahl (laul, kitarr ja klaver) 
* Ilari Hannula (laul) 
* Seppo "Sebastian" Nurmi (basskitarr)
* Kari Laakso (kitarr)
* Timo Penttilä (trummid)
* Kati Borg (laul)
* Marjo-Riitta Kervinen (laul)

## Diskograafia
* *Rutto ja romu* (1968)
* *Lekaa otsaan* (1970)
* *Ernos* (1972)
* 20 suosikkia – Harha (1998)

## Viited

## Välislingid
* http://www.ernos.fi/ 
* http://www.backtothesixties.org/ernos.htm
* POBIFO REVÜÜ. Soome ansambel Ernos. Jüri Lina ja Jüri Roomere 25. septembril 1968 eetris olnud saade ERR arhiivis.
* Ernos tuleb kutsumata külalisena
Petersell (perekond)

**Petersell** (*Petroselinum*) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. 

Perekonda kuulub kaks liiki *[[Petroselinum crispum]]* ja *[[Petroselinum segetum]].*

Neist tuntuim liik on kindlasti aedpetersell (*Petroselinum crispum*), mida kasutatakse laialdaselt ravim- ja maitsetaimena. Liigi looduslik levila on Lõuna-Euroopa (Itaalia) ning Põhja-Aafrika (Alžeeria ja Tuneesia).

*Petroselinum segetum* kasvab Lääne-Euroopas (Inglismaa, Holland) ja Prantsusmaal, Itaalias, Hispaanias ning Portugalis. Liik kasvab rohumaadel ja jõekallastel. Taim on söödav ning sarnase maitsega kui aedpetersell. *Petroselinum segetumi* sulgjad lehed on lantsetjad. 

## Teisendeid
**Petroselinum crispum* var. *crispum* – kähar petersell 
**Petroselinum crispum* var. *foliosum* – lehtpetersell 
**Petroselinum crispum* var. *neapolitanum* – varspetersell 
**Petroselinum crispum* var. *silvestre* – metspetersell 
**Petroselinum crispum* var. *tuberosum* – juurpetersell 
**Petroselinum crispum* var. *vulgare* – harilik petersell
Jagamine

**Jagamine** ehk **jagamistehe** on korrutamise pöördtehe, kus korrutise ja ühe teguri kaudu leitakse teine tegur.

Jagamistehet "a jagada b" tähistatakse kooloni (:), kaldkriipsu (/) või murru (-) abil vastavalt

:a:b, \, a/b , \, \frac{a}{b},

kus operandi *a* nimetatakse jagatavaks ning operandi *b* jagajaks. Jagamistehte tulemit nimetatakse jagatiseks.

## Üldistused

Jagamisest räägitakse tavaliselt juhul, kui vastav korrutamine on kommutatiivne, kuid jagamistehet on võimalik üldistada ka mittekommutatiivsetele struktuuridele (vt näiteks jagamisega algebra, kaldkorpus). Viimasel juhul tuleb eristada *vasak- ja parempoolset jagamist*, sest nende tehete tulemid on mittekommutatiivsete algebrate puhul üldjuhul erinevad.

## Vaata ka

*Harilik murd
*Jäägiga jagamine
*Jaguvus

## Viited

## Välislingid
*Jagamine, KAE Kool
Kaustineni vald

**Kaustinen** on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 4300 inimest ja rahvastiku tihedus on 12,1 in/km². Vallas räägitakse soome keelt. Kaustiseni naabervallad Halsua, Kruunupyy, Kälviä, Ullava ja Veteli.

## Külad

Järvelä, Jylhä, Kaustinen ehk Kaustineni kirikuküla, Kola, Köyhäjoki,  Nikula, Puumala,  Salonkylä, Tastula, Vintturi

## Viited

## Välislingid

* Kaustineni valla koduleht
Kaustinen

**Kaustinen** on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa vallas, Kaustineni valla kirikuküla.

Kaustinen on tuntud seal alates 1968. aastast igal aastal toimuva Põhjamaade suurima rahvamuusikafestivali tõttu. Samuti korraldatakse seal igal aastal alates 1978. aastast kammermuusikanädalat.

Kaustises on 1976. aastal asutatud muusikakeskkool, kus õpib umbes 150 noort.


Pilt:Kaustisen kirkko1.jpg|Kirik, paremal kellatorni äär
Pilt:Kaustinen CAP.JPG|Rahvakunstikeskus
Kälviä vald

**Kälviä** on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elas 4600 inimest ja rahvastiku tihedus oli 6,9 in/km².

Kälviä naabervallad olid Lohtaja, Kannuse linn, Toholampi, Lestijärvi, Halsua, Kaustinen, Kruunupyy, Ullava ja Kokkola.

Vald oli soomekeelne.

1. jaanuaril 2009 liideti Kokkola linnaga.

Järva-Jaani vald (1991–2017) oli alates 1991. aastast sõprussuhetes Kälviä vallaga.

## Külad

Hilli, Honkimaa, Jatkojoki, Jokikylä, Karhulahti, Kleemola, Kälviä, Miekkoja, Nissi, Passoja, Peitso, Peltokorpi, Porkola, Riippa, Ridankylä, Rimpilä, Ruotsalo, Vuolle, Välikylä, Rita

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht
Lestijärvi vald

**Lestijärvi** on vald Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas. Vallas elab 821 inimest ja rahvastiku tihedus on 1,5 in/km². Lestijärvi naabervallad on Halsua, Kinnula, Kälviä, Perho, Reisjärvi, Sievi ja Toholampi. Vallas räägitakse soome keelt.
## Külad

Lestijärvi, Kiiskilä/Niemi, Syri, Yli-Lesti

## Viited

## Välislingid

* Lestijärvi valla koduleht
Kälviä

**Kälviä** on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas Kokkola linnas.

2009. aasta 1. jaanuarini oli Kälviä Kälviä valla keskus.

Külas asub algkool. 

Küla ristikujulise põhiplaaniga kirik valmis 1905. aastal, see on kolmas kirikuhoone samas paigas. Kiriku juures on 1804. aastal ehitatud kellatorn.
Lestijärvi

**Lestijärvi** on küla Soomes Kesk-Pohjanmaa maakonnas Lestijärvi vallas.

Lestijärvi puukirik on pühitsetud 1827. aastal. See mahutab 400 inimest.
Havis Amanda

**Havis Amanda** on purskkaevuga merineitsi kuju Helsingis. Kuju on üks tuntumaid Helsingi sümboleid ning üliõpilaste volbriöö kogunemiskoht.

Kuju valmistas 1906. aastal skulptor Ville Vallgren ning see püstitati Helsinki Kauppatoril 20. septembril 1908. Havis Amanda on viie meetri kõrgune juugendstiilis pronkskuju, mis kujutab merest tõusnud merineitsit toetumas neljale vettpurskavale merilõvile. Eliel Saarise kujundatud bassein on valmistatud punasest graniidist.

Alasti naise kuju püstitamine tekitas esialgu oodatult palju pahameelt – naisõiguslaste meelest oli see kõlvatus, töölisliikumise arvates raiskamine ning rahvuslaste arvates ebasoomlaslik. Kuju oli harjumatu ka seetõttu, et tolleaegsed kujud avalikus linnaruumis kujutasid pigem kurguni kinninööbitud väärikaid härrasmehi.

Tänapäeval on Havis Amanda korduvalt valitud Helsingi kõige tähtsamaks ja kõige ilusamaks kunstiteoseks.

Kuju nime päritolu pole päris selge. Levinuima legendi järgi on see tulnud kohe alguses kasutusele võetud rootsikeelsest nimest Havets Amanda ('Mere Amanda'). Soomlased mugandasid selle nimeks *Haaviston Manta* ehk lihtsalt *Manta*. Vallgren ise nimetas kuju Merineitsiks ning see sümboliseeris tema jaoks Helsingi sündi merest.

Iga aasta 1. mail pesevad Helsingi üliõpilased Havis Amanda puhtaks ning panevad talle pähe eritellimusel valmistatud suure tekli. Esialgu roniti mööda kuju üles; aastal 1990 see aga keelati ning nüüd kasutatakse tõstukit.