open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raadiotehniline seadmestik

**Raadiotehniline seadmestik** on seadmete kogum, mille ülesandeks on kas raadioside loomine või raadiosignaalide kasutamine muuks otstarbeks (radarites, meditsiinitehnikas jm).

Tinglikult saab raadiotehnilise seadmestiku jagada passiivseks (antennid, lainejuhtmed jms) ja aktiivseks osaks (elektroonikaseadmed). 

Eraldi osana käsitletakse raadiotehnilise seadmestiku puhul tavaliselt toiteseadmeid, maste ja muid asjasse puutuvaid asju.
100 Hits: The Best Rock & Power Ballads Album

**"100 Hits: The Best Rock & Power Ballads Album"** on 2017. aastal plaadifirmade Demon Music Group Limited ja Sony Music Entertainment UK Limited poolt välja antud viiest CD-st koosnev plaadikogumik.

## CD 1
	

## CD 2

## CD3

## CD 4

## CD 5
Meeta Kristel

**Meeta Kristel** (28. juuli 1930 Kuivajõe vald, Harjumaa – 22. jaanuar 2019) oli eesti õpetaja.

1957. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi saksa keele eriala.

Ta töötas Räpina Keskkooli saksa keele õpetajana ja õppealajuhatajana. Ta algatas Räpina Keskkoolis saksa keele süvaõppe. 

Ta oli ka ühingu Teadus kohaliku grupi esimees, EKP Põlva Rajoonikomitee liige ja Eesti NSV Haridusministeeriumi võõrkeelte komisjoni liige.

Aastatel 1971–1975 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu saadik ja ühtlasi Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige.

Ta on maetud Kose kalmistule.

## Tunnustus
*1970 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Kristel, Meeta – Eesti NSV Ülemnõukogu kaheksanda koosseisu saadik, Räpina Keskkooli õppealajuhataja (1971)
Ahtma

**Ahtma** (kirjakeeles ka Ahtmaa, Ahtama) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Põllküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Käesalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Käesalu külaga.

Külast on teateid alates 1583-1589 (Achtema).

## Vaata ka
*Ahtama jõgi

## Viited
Aiaotsa

**Aiaotsa** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Maardu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Randvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jõelähtme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Randvere külaga.

## Viited
Altjõe

**Altjõe** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Paekna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. 

1920. aastatel jaotati Nabala küla Altjõe ja Pealtjõe külaks. 1977 liideti mõlemad külad Paeknaga. 

## Viited
Harku-Nõmme

**Harku-Nõmme** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Harkujärve ja Tiskre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil üks osa sellest liideti vastloodud Harkujärve külaga ja teine osa vastloodud Tiskre külaga.

## Viited
Hatu-Metslõugu

**Hatu-Metslõugu** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Hatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pae küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pae külaga.

## Vaata ka
*Metslõugu
*Kloostri-Metslõugu

## Viited
Kadakaotsa

**Kadakaotsa** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Perila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Perila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Perila külaga. Kadakaotsas elasid saunikud (saunaküla).

## Viited
Kloostri-Metslõugu

**Kloostri-Metslõugu** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Padise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Padise külaga.

## Vaata ka
*Metslõugu
*Hatu-Metslõugu

## Viited
Ilmasoo

**Ilmasoo** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Põllküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Madise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Madise külaga.

1346 on mainitud kohanime Ylmensalo, alodium Ylmezallo (mõis).

## Viited
Kaersoo

**Kaersoo** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Paasiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Salumäe ja Sambu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Salumäe ja Sambu külaga.

1249. aastast kuni Rootsi aja alguseni kuulus küla Tallinna piiskopile.

## Viited
Kangla

**Kangla** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Aruküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Järsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Järsi külaga.

Külast on teateid alates 1241 (Kangelæ).

## Viited
Kaugemäe

**Kaugemäe** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kiviloo mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiviloo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiviloo külaga.

Külast on teateid alates 1690 (Kaugmeggi By).

## Viited
Kibru

**Kibru** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alliklepa ja Vintse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alliklepa ja Vintse külaga.

Asula eksisteeris kahe osana: **Suur-Kibru** (eestirootsi Stora Kivra) ja **Väike-Kibru** (eestirootsi Lilla Kivra). 1977 liideti Suur-Kibru Alliklepa külaga ja Väike-Kibru Vintse külaga.

Kibru külas on sündinud tuntud paadipõgenik Johannes Lapmann.

## Viited
Kimbalu

**Kimbalu** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kõnnu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõnnu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kuusalu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnu külaga. On märkimisväärne, et Kõnnu külaga liidetud Kimbalu küla moodustab Kõnnu külast lahustüki, mille vahele jäävad Kalme ja Murksi küla.

1920. aastatel loeti endisaegne Kimbalu küla Kõnnu asunduse osaks, ent 1930. aastatel eraldati see asundusest.

## Viited
Laadrevälja

**Laadrevälja** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vääna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vääna-Jõesuu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vääna-Jõesuu külaga.

## Viited
Lagesöödi

**Lagesöödi** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võlle küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võlle külaga.

Külast on teateid alates 1913 (Lakseddi).

## Viited
Liivaaugu

**Liivaaugu** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Perila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Perila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Perila külaga.

## Vaata ka
*Liivaaugu tamm

## Viited
Miilimaa

**Miilimaa** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Haiba mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõnuste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõnuste külaga.

Küla moodustati 1920. ja 1930. aastatel.

## Viited
Nabala-Nõmme

**Nabala-Nõmme** (ka **Nõmmeküla**) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sookaera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sookaera külaga.

Külast on teateid alates 1871 (Nemme).

## Viited
Niine

**Niine** võib tähendada järgmist:
*Niine (Hageri kihelkond), endine küla
*Niine (Rapla kihelkond), endine küla
*Niine oli Niinja küla variantnimi
Padiküla

**Padiküla** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Sausti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kiili alevi, Sausti ja Vaela küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiili alevi, Sausti ja Vaela külaga.

Küla on mainitud juba Taani hindamisraamatus (Pattas). 1744-1765 moodustati küla alale karjamõis ja küla ise hävis. Padiküla moodustati uuesti 1920. aastatel Sausti mõisa maadest.

## Viited
Detekteerimine

**Detekteerimine** on signaali muundamine sellisel viisil, et väljundiks saadakse vahelduvsignaali huvipakkuva parameetri väärtusele vastav väljundsignaal. Tavaliselt on selleks signaaliks alalispinge, mille suurus on kindlas vastavuses huvipakkuvast signaali parameetrist. Eelistatud vastavus on üldjuhul lineaarne sõltuvus.

Vahelduvsignaali amplituudi detekteerimiseks kasutatakse alaldeid. Erijuhul võidakse kasutada ka efektiivväärtuse mõõtjaid (ruutdetektoreid). Amplituudmodulatsiooni detekteerimisel ilmub moduleeriv signaal detektori väljundile alalispinge muutuse kujul. Kui alalduselemendina kasutatakse tugisignaali abil juhitavat lülitit (või mitut lülitit), siis saadakse sünkroonne alaldamine ehk sünkroondetekteerimine. Sõltuvalt tugisignaali faasist võib sünkroondetekteerimise teel detekteerida kas sünfaasset (0°) või kvadratuurset (90° nihutatud) signaali komponenti. Kvadratuurse amplituudmodulatsiooni (QAM) detekteerimisel vastavad neile sünfaasne komponent I ja kvadratuurne komponent Q (Inphase ja Quadrature).

Vahelduvsignaali sageduse detekteerimiseks kasutatakse sagedusdetektoreid või sagedusmõõtjaid. Raadiosagedusliku signaali sagedusmodulatsiooni detekteerimisel on väljundsignaaliks sageduse muutus pikaajalise keskmise sageduse suhtes.

Vahelduvsignaali faasi detekteerimiseks kasutatakse faasitundlikke lülitusi ehk faasidetektoreid. Raadiosignaali faasimodulatsiooni puhul kasutatakse teise (tugi-)signaalina kandevsignaali pikaajalise keskmise faasiga signaali.

Tugisignaalide saamiseks, aga ka sagedusmodulatsiooni detekteerimiseks saab kasutada automaatse faasisünkronisatsiooni süsteemi (faasilukk, PLL).

Amplituudi, sageduse ja faasi detekteerimist teostavaid seadmeid nimetatakse vastavalt amplituud-, sagedus- ja faasidetektoriteks.
Paul Annus

**Paul Annus** (sündinud 30. aprillil 1962) on eesti tehnikateadlane. 

Ta lõpetas aastal 1980 Tallinna 2. Keskkooli, 1987 Budapesti Tehnikaülikooli raadiotehnika erialal, 1992 Eesti Diplomaatide Kooli väliskaubandussuhete erialal ja omandas 2010 Tallinna Tehnikaülikoolis doktorikraadi tööga "Mitmekanaliline bioimpedants-spektroskoopia: aparatuursed meetodid ja disaini põhimõtted".

Ta on Tallinna Tehnikaülikooli Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudi vanemteadur. Tema teadustöö on seotud elektrilise bioimpedantsi mõõtmise meetodite ja vahendite väljatöötamisega.

Ta on 13 patentse leiutise kaasautor ja eesti elektroonikateadlase Mart Mini kaastöötaja. 

Ta on õppeaine Andmehõivesüsteemid (Data Acquisition Means and Methods) juhtiv õppejõud ja osaleb ka mitme teise õppeaine õpetamises. 

## Viited

## Välislingid
*Paul Annus Eesti Teadusportaali andmebaasis
*Paul Annus InTechOpeni kodulehel
*Paul Annus ResearchGate'is
Bibliotheca

**Bibliotheca-sarjad** on Tallinna Ülikooli Kirjastuses välja antav raamatusarjade tüüp (alasarjade sari), kirjastuse üks kolmest peasarjast.

Bibliotheca-tüüpi sarjades ilmuvad vanemate terviktekstide, sealhulgas ilukirjanduse väärttekstide kommenteeritud tõlked. Samuti võib selles sarjas ilmuda uuemaid, ent mitte akadeemilise iseloomuga kõrgetasemelisi tekste; nõudluse korral avaldab kirjastus ka võtmeliste tekstide kordustrükke.

Bibliotheca-tüüpi sarjade hulk ei ole piiratud valdkondadega (näiteks võib humanitaaria valdkonnas hakata ilmuma "Bibliotheca Philosophica").

Igal Bibliotheca-tüüpi sarjal on oma toimetuskolleegium.

Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvikasutust. Lisaks eristab eri sarjade spetsiifikat värvile taustaks kasutatud muster. Võrreldes kirjastuse teiste põhisarjadega on "Bibliotheca" sari väiksemas formaadis. 

## Bibliotheca sarjad
Seni on ilmunud raamatuid järgmistes Bibliotheca-tüüpi sarjades:
*Bibliotheca Anthropologica
*Bibliotheca Antiqua
*Bibliotheca Artis Poeticae
*Bibliotheca Asiatica
*Bibliotheca Controversiarum
*Bibliotheca Lotmaniana
*Bibliotheca Mediaevalis
*Bibliotheca Philosophica

## Viited

## Välislingid
*Bibliotheca-sarjad. tlu.ee
Candice King

**Candice Rene King** (sünninimega **Accola**; sündinud 13. mail 1987 Houstonis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, laulja ja laulukirjutaja. 

Tema tuntuim roll on Caroline Forbes sarjas "Vampiiripäevikud".

Tema lapsepõlv möödus Florida osariigis Edgewoodis ja käis Järve Highland Ettevalmistav Kool. Tema mõlemad vanemad on aktiivsed vabariiklased. Tal on üks noorem vend.

## Karjäär

### Muusika
2006. aasta detsembris tuli King välja oma debüütalbumiga *See on Alati Süüdi Need*, Ameerika Ühendriikides. Ta kirjutas 12–14 lugu salvestamiseks. Ülejäänud lood olid kate 'Til teisipäev's vajuta "Häält Teha (laul)" ja American Hi-Fi's "Lagunemist Laulu" kirjutas ümber naiste versiooni "Meie Vaheaega Laul".
2008. aastal album tuli uuesti välja Jaapanis ja saavutatud suuremat edu. King on käinud taustalauljaks laulja Miley Cyrus's *Parim Nii Maailmad Tour* jaoks. Ta ilmutas ise 2008. 3D-kontsertfilm, *Hannah Montana & Miley Cyrus: Parim Nii Maailmad Kontsert*. 2011. aasta veebruaris, käis King läbi kaane "Eternal Flame" The Bangles kohta *Vampire Päevikud*.

### Näitlemine
King oli külalisena esinenud paljudes telesarjades, näiteks "Kuidas ma kohtasin teie ema", "Supernatural" ja "Drop Dead Diva". 2009. aasta juulis ta mängis õudusfilmis *Deadgirl* , mis keskendub kahe keskkooli poisile, kes avastavad surematu naise mahajäetud varjupaigast. Samal aastal Kingil oli väike roll *[[Hannah Montana film|, Et Hannah Montana Movie]]*. Aastal 2009 mängis ta teleseriaalis "Vampiiripäevikud" Caroline Forbesi rolli. Seriaali saatis kohe edu ja vaatajate arv jõudis ligi 4.91 miljonini.  Fännid ja kriitikud olid seriaalist väga suures vaimustuses ja andsid sariale positiivse hinnangu. 2012. aasta juunis liitus ta teise hooaja web-seeria *Dating Reeglid Alates Minu Tuleviku mina,* kui Chloe Cunningham 26-aastane tüdruk, kes usub, et armastust ei ole olemas. 

## Isiklikku
Candice tutvus muusik Joe Kingiga veebruaris 2012. Nad abiellusid 2014. aastal Louisiana osariigis New Orleansis. Perre kuulusid ka Kingi kaks tütart tema esimesest abielust.  15. jaanuaril 2016 sündis paaril tütar. 

2016. aasta USA presidendivalimistel toetas ta Demokraatliku Partei kandidaati Hillary Clintonit.

## Filmograafia

### Filmid

### Telesarjad

### Veeb

## Diskograafia

### Albumid

### Triipudega

### Muusikavideod

## Auhinnad

## Viited
Peetrimõisa (täpsustus)

**Peetrimõisa** on Eesti kohanimi:
*Peetrimõisa, küla Kanepi vallas
*Peetrimõisa, küla Viljandi vallas
*Peetrimõisa (Viljandi linnaosa)
*Peetrimõisa (Harjumaa), endine küla
*...
Pikasöödi

**Pikasöödi** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ravila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Raveliku ja Vardja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raveliku ja Vardja külaga.

Külast on teateid alates 1913 (Pikaseddi).

## Viited
Pirga

**Pirga** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Anija mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soodla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soodla külaga.

Külast on teateid alates 1798 (Pirga).

## Viited
Praski

**Praski** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vintse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Vintse külaga.

Küla kohta on teateid alates 1402. aastast (Brasce, Braske).

## Viited
Päraldi

**Päraldi** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Haiba mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kustja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kustja külaga.

Päraldi kujunes külaks 20. sajandil. Siiski on võimalik, et külast on teateid juba 1798 (Peresalda).

## Viited
Püümetsa

**Püümetsa** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Kurgla ja Vandjala küla alale. Küla kaotati 1977, mil osa külast liideti Kurgla (tänase Kurgla küla põhjapiiril olevad talud) ja osa Vandjala külaga.

Aastatel 1959 ja 1970 kuulus Püümetsa küla Jõelähtme külanõukogu koosseisu. Kui 1959. aastal elas külas 71 inimest, siis 1970. aastal oli külas elanikke vaid 22.

Kuigi sellenimelist küla enam ei eksisteeri, esineb nimi jätkuvalt katastriüksuste nimedes (nt "Püümetsa" ja "Püümetsa laut") ning Püümetsa hoiuala nimes.

## Vaata ka
*Püümetsa hoiuala

## Viited
Saire

**Saire** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kurna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vaela küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jüri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vaela külaga.

Külast on teateid alates 1586 (Saire ~ Sayrs).

## Viited
Sarapiku

**Sarapiku** on Eesti kohanimi:
*Sarapiku (Jüri kihelkond), endine küla
*Sarapiku (Kadrina kihelkond), endine küla
*Sarapiku (Simuna kihelkond), endine küla

## Vaata ka
*Sarapiku järv
*Sarapiku tee
Saumetsa

**Saumetsa** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Habaja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Habaja külaga.

Enne külaks saamist, eksisteeris Saumetsa poolmõisana (Saumetsa mõis).

## Viited
Selgküla

**Selgküla** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Riisipere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Siimika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Siimika külaga.

On võimalik, et külast on teateid alates 1586 (Selsze).

## Viited
Sooltsu

**Sooltsu** (kirjakeeles ka Soo-otsa, Sootse) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Hatu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hatu külaga.

Külast on teateid alates 1609 (Sosala).

## Viited
Suurevälja

**Suurevälja** on kohanimi:
*Suurevälja (Kose kihelkond), endine küla
*Suurevälja (Paide kihelkond), endine küla
*Suurevälja on paikkond Lääne-Harju vallas

## Vaata ka
*Suurevälja peakraav
*Suurevälja tänav
Toivo Ilves

**Toivo Ilves** (sündinud 21. juulil 1960 Kilingi-Nõmmes) on eesti omavalitsustegelane ja haldusjuht. 

Ta on lõpetanud 1978. aastal Jõgeva Keskkooli ja seejärel Eesti Põllumajanduse Akadeemia elektriinsenerina. 

## Töökohad
* 1983–1993 Laiuse kolhoosi energeetik
* 1993–2002 Jõgeva vallavanem
* 2002–2008 Võisiku hooldekodu direktor
* 2009–2014 Eesti Maaülikooli varahaldusosakonna juhataja
* 2014–2016 Eesti Maaülikooli kinnisvaraosakonna juhataja
* 2016– Eesti Maaülikooli haldusdirektor

* 1997–2002 Jõgevamaa Linnade ja Valdade Liidu juhatuse esimees
* 1999–2009 Jõgevamaa Spordiliidu Kalju president
* 2009–2014 Tartu Hansa Segakoori president

Ilves on alates 2000. aastast Palamuse Lionsi klubi asutajaliige.
Saav kääne

**Saav kääne** ehk **translatiiv** on kääne, mis väljendab seisundit, olekut, otstarvet või aega. Saav kääne esineb lisaks eesti keelele, kus selle tunnus on *-ks*, ka soome keeles (tunnus *-ksi*) ja ungari keeles (tunnus *-vá* / *-vé*).

## Eesti keel
Saava käände tunnus on alati -*ks*.

Saava käändega väljendatakse:

* olekut või seisundit, millesse siirdutakse, nt *Mari muutus väga *'kurvaks***;
* juhuslikku või ajutist olekut või seisundit, milles ollakse, nt ''Jüri on siin rohkem nagu '''õpipoisiks***;
* otstarvet, nt ***Joomiseks*** *ärge seda vett küll kasutage*;
* aega (tähtaega, kestust), nt *Töö tuleb *'homseks** valmis teha. Koosolek määrati **reedeks**. Jäin nende juurde **terveks nädalaks*'.*

Saavas käändes sõnad esinevad lauses enamasti määruse või täiendina.

## Viited

## Välislingid
* Tuuli Rehemaa. Juss oli väikeseks peremeheks, EKI keelenõuannete kogu
Särge

**Särge** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Tammiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Oru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kose kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Oru külaga.

Külast on teateid alates 1469 (Serks). Küla oli pikka aega jagatud kaheks: **Väike-Särge** ja **Suur(e)-Särge**.

## Viited
Turvaste

**Turvaste** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Piirsalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lepaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lepaste külaga.

Külast on teateid alates 1615 (Therwist).

## Vaata ka
*Turvaste kurisu

## Viited
Ugla

**Ugla** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alliklepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alliklepa külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900.

## Viited
Uurita

**Uurita** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kõnnu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kemba küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kuusalu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kemba külaga.

Külast on teateid alates 19. sajandi keskpaigast.

## Viited
Vaase

**Vaase** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Raasiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Linnakse ja Salumäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Linnakse ja Salumäe külaga.

1536 on mainitud kohanime Wasell, 1537 Waszekulle, 1561 Watzale (mõis), 1637 Wasakülla, Wahsa Matz (küla ja talu), 1691 Wahsa Bÿÿ, 1798 Waso.

## Viited
Tokio Myers

**Torville Jones**, esinejanimega **Tokio Myers**, on Londonis sündinud pianist ja muusikaprodutsent. 

Ta võitis võistlussaate "Britain's Got Talent" 2017. aastal, mängides Debussy "Clair de lune", mis kujunes Ed Sheerani lauluks "Bloodstream"; Rihanna "Diamonds" poolfinaalis 3; ja finaalis Hans Zimmeri kirjutatud lugu filmile "Tähtedevaheline" ning Rag'n'Bone Mani hitti "Human". Pärast telesaate "Britain's Got Talent" võitu 2017. aastal andis ta välja mitu singlit ja sai suureks internetisensatsiooniks. 2017. aasta oktoobris andis ta välja debüütsingli "Bloodstream" koos oma debüütalbumiga "Our Generation". Singel on stuudioesitus tema prooviesinemiselt saates "Britain's Got Talent".

## Noorus
Tokio on sündinud 16. aprillil 1984 ning on Lääne-India ja Briti päritolu. Koolipoisina nägi Tokio pealt oma koolidirektori Philip Lawrence'i mõrva, kui too pussitati surnuks väljaspool St George's Catholic Schooli väravaid Põhja-Londonis. Tokio oli sel ajal 11-aastane ja tema muusikaõpetaja juhtis ta ohutusse kohta. Ta läks õppima täisstipendiumiga kooli Royal College of Music.

## Karjäär
Myers on varem toetanud Kanye Westi, The Police'i ja Amy Winehouse'i, kui ta käis turneel produtsent Mr Hudsoni bändiga Mr Hudson and the Library. Ta esines ka Lianne La Havasi 2016. aasta Euroopa turneel.

Myers kasutab oma etendustes süntesaatorit ja elektroonilisi trumme, liites kokku klassikalise muusika juured tantsu- ja popmuusikažanritega. Ta on allkirjastanud lepingu muusikatööstusega BMG.

7. juunil 2017 teatas Myers, et töötab uue albumi kallal.

Juunis 2017 tegi Myers kaasa heategevussingli "Bridge over Troubled Water" salvestusel, et koguda raha nende jaoks, keda on mõjutanud Grenfell Toweri tulekahju, mis juhtus Põhja-Kensingtonis 14. juunil 2017.

13. oktoobril 2017 andis ta välja oma ametliku debüütsingli "Bloodstream", mis on stuudioesitus tema prooviesinemiselt saates "Britain's Got Talent". Samuti teatati, et see on tema debüütalbumi "Our Generation" peamine singel. Album avaldati 2017. aasta novembris.

5. novembril 2017 oli Myers telesaate "The X Factor" külalisesineja ja esitas singli "Angel". Finaalis esitas ta koos Kevin Davy White'iga George Michaeli laulu "Fastlove, Pt. 1".

## Diskograafia

### Stuudioalbumid

### Singlid

#### Solistina

#### Kaastegeva artistina

### Remiksid
* Clean Bandit - "I Miss You" 

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Vitimõisa

**Vitimõisa** (ka Viti-Mõisaküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Viti mõisa alal. 

Küla jääb tänapäeval Vääna-Jõesuu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. 1947 oktoobrist 1954. aastani oli Viti-Mõisa küla Muraste külanõukogu keskus. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vääna-Jõesuu külaga.

## Viited
Väemla

**Väemla** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vasalemma mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Karilepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Madise kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karilepa külaga.

Külast on teateid alates 1562 (Wennemalby).

## Viited
Vääna-Nõmme

**Vääna-Nõmme** oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Vääna-Jõesuu ja Liikva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vääna-Jõesuu külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Erich Friedi auhind

**Erich Friedi auhind** (saksa keeles *Erich-Fried-Preis*) on Austria kirjandusauhind. Auhind on nime saanud Austria luuletaja Erich Friedi järgi, seda annab välja Rahvusvaheline Erich Friedi nimeline Kirjanduse ja Keele Selts (Internationale Erich Fried Gesellschaft für Sprache und Literatur) Viinis, auhinnaraha annab Austria föderaalvalitsus.

Igal aastal määrab Erich Friedi Seltsi kuratoorium kohtuniku, kes ainuisikuliselt valib auhinna laureaadi.

## Kohtunikud ja laureaadid

## Välislingid
* Erich Fried Preis (literaturhaus.at)
Kiisi

**Kiisi** oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Esiküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Esikülaga.

Külast on teateid alates 1938.

## Viited
Ninametsa

**Ninametsa** oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Kõrgessaare aleviku alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõrgessaare külaga.

1939 oli see uudismaa-asundus; küla staatuses alates 1945.

## Viited
Pasti

**Pasti** oli küla Hiiumaal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pühalepa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõekülaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
David Politzer

**Hugh David Politzer** (sündinud 31. augustil 1949 New Yorgis) on USA füüsikateoreetik.

Tema vanemad oli pärast teist maailmasõda Tšehhoslovakkiast USA-sse migreerunud arstid.

2004. aastal anti talle, David Grossile ja Frank Wilczekile Nobeli füüsikaauhind selle eest, et nad avastasid asümptootilise vabaduse kvantkromodünaamikas.
Ürjapea

**Ürjapea** (ka Hürjapea) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Laitse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jaanika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaanika külaga.

Külast on teateid alates 1796 (Irjapä).

## Viited
Eric Allin Cornell

**Eric Allin Cornell** (sündinud 19. detsembril 1961) on Ameerika Ühendriikide füüsik.

2001. aastal anti talle, Carl Edwin Wiemanile ja Wolfgang Ketterlele Nobeli füüsikaauhind Bose'i-Einsteini kondensaadiga seotud saavutuste eest.
Vaku

**Vaku** oli küla Hiiumaal, ajalooliselt Vaemla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Allika ja Villemi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Käina kihelkonda. 

Eri aegadel on Vaku hõlmanud eri alasid. 1920.–1930. aastatel oli **Vaku** rahvapärimuse järgi Allika, Kaasiku, Kogri ja Villemi küla ühisnimi. Aastatel 1977–1997 hõlmas **Vaku** ametlikult Allika küla idaosa (Allika II) ja Villemi küla.

## Viited
Alaveski

**Alaveski** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tammiku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tammiku külaga.

Külast on teateid alates 1582 (Alawaiski).

## Viited
Aoveski

**Aoveski** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Rääbise mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rääbise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rääbise külaga.

Külast on teateid alates 1805 (Haowesky).

## Viited
Ersiku

**Ersiku** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Laius-Tähkvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võtikvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võtikvere külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Columbia Pictures

**Columbia Pictures Industries, Inc.** (tuntud kui **Columbia Pictures** ja **Columbia**, varem **CBC Film Sales Corporation**) on Ameerika Ühendriikide filmistuudio ja -levitaja. Columbia Pictures kuulub Sony Pictures Motion Picture Groupi.

CBC Film Sales Corporationi asutasid 19. juunil 1918 Harry Cohn, tema vend Jack Cohn ja Joe Brandt. Columbia Pictures võeti nimeks 1924. aastal.

1930. aastatel olid filmistuudio esinäitlejad Jean Arthur ja Cary Grant.

Tänapäeval on Columbia Pictures üks viiest maailma suuremast filmitootjast.
Hirveaia

**Hirveaia** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Puurmani aleviku alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. 

Küla kaotati 1977. aastal, mil see liideti Puurmani alevikuga.

Küla on nimetatud krahv Manteuffeli ehitatud hirveaia järgi.

## Viited
Kaari

**Kaari** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Pällu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pällu külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Kiige

**Kiige** oli küla Jõgevamaal. Küla jääb tänapäeval Jaama küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaama külaga.

## Viited
American Express

**American Express Company** (lühendatult ka **Amex**) on rahvusvahelisi finantsteenuseid asutav Ameerika Ühendriikide ettevõte, mille peakorter asub New Yorgis. Ettevõte asutati 1850. aastal. Ettevõtte on tuntud oma krediitkaartide poolest.
AT&T

**AT&T Inc.** on Ameerika Ühendriikide konglomeraat, mille peakontor asub Texases. AT&T on maailma suurim telekommunikatsiooniettevõte. AT&T on ka suuruselt teine mobiiltelefoniteenuse pakkuja ja suurim telefoniteenuste osutaja Ameerika Ühendriikides.

## Tunnustus
*1992 – National Medal of Arts
AXA

**AXA** on Prantsusmaal asutatud rahvusvaheline kindlustusfirma, mille peakorter asub Pariisis ja mis tegeleb kindlustuse, investeeringute haldamise ja muude finantsteenustega. AXA Group tegutseb peamiselt Lääne-Euroopas, Põhja-Ameerikas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ning Lähis-Idas.
Bank of America

**Bank of America Corporation** (lühendatult **BofA**) on rahvusvahelisi finantsteenuseid osutav Ameerika Ühendriikide ettevõte, mille peakorter asub Põhja-Carolina osariigis. 2016. aastal oli see maailma suurimate ettevõtete Forbes Magazine Global 2000 loendis 11. kohal.
Bank of China

**Bank of China** (hiina keeles 中国 银行; pinyin: Zhōngguó Yínháng, sageli lühendatult 中行 või BOC) on üks neljast suurimast riigile kuuluvast kommertspangast Hiinas. 2009. aasta 31. detsembri seisuga oli see suuruselt teine Hiina laenuandja ja maailma suuruselt viies pank kapitali väärtuse järgi.
Costco

**Costco Wholesale Corporation** (tuntud kui **Costco**) on rahvusvaheliselt tegutsev Ameerika Ühendriikide ettevõte. 2015. aasta seisuga oli Costco suuruselt teine jaemüügiettevõte maailmas pärast Walmarti. Costco ülemaailmne peakorter asub Issaquah's Washingtoni osariigis.
Swissôtel Hotels & Resorts

**Swissôtel Hotels and Resorts**, mida tavaliselt lihtsalt nimetatakse **Swissôteliks**, on hotellikett.

Hotellikett hõlmab praegu 37 hotelli 17 riigis, Eesti hotellidest kuulub sinna Swissôtel Tallinn.

Hotelliketi omanik on Accor S.A.
Arvo Taal

**Arvo Taal** (5. jaanuar 1932 Urvaste vald, Võrumaa – 12. juuni 1990) oli Eesti NSV majandijuht ja riigitegelane.

1947. aastal lõpetas ta Kuldre kooli.

Ta oli Võru rajooni Linda kolhoosi esimees, hiljem sama rajooni V. I. Lenini nimelise kolhoosi esimees.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII, VIII, IX ja X koosseisu saadik. Aastatel 1979–1985 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja.

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Võru rajooni V.I. Lenini nim kolhoosi esimees Arvo Taal ja aseesimees peaökonomist Heldur Paulus (1986)
*ERR arhiiv. Esimehed. Kahest esimehest Haanjamaa serval: Antsla külanõukogu esimehest Laine Jõntsist ja V.I. Lenini nim. kolhoosi esimehest, ühtlasi ka ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitjast Arvo Taalist (1980)
Margus Mikomägi

**Margus Mikomägi** (sündinud 28. jaanuaril 1956 Tartus) on eesti  näitleja, ajakirjanik ja teatrikriitik. 

Ta lõpetas aastal 1974 Rapla Keskkooli ja õppis aastail 1974–1975 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris.

Tema isa oli agronoom Eino Mikomägi. 

## Tunnustus
* 2007 Eesti Teatriliidu kriitikaauhind
* 2018 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*Margus Mikomäe kirjutised
Kokavälja

**Kokavälja** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Visusti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Visusti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Visusti külaga.

Küla tekkis 19. sajandi lõpus.

## Viited
Kolgametsa

**Kolgametsa** (varasema nimega Kolga) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Võtikvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võtikvere külaga.

Külast on teateid alates 1922 (Kolga).

## Viited
Konnaküla

**Konnaküla** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tõikvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõikvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõikvere külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Конна).

## Viited
Kubuvälja

**Kubuvälja** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Raadivere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raadivere külaga.

## Viited
Kullavere

**Kullavere** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Saare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ruskavere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ruskavere külaga.

Külast on küll teateid alles alates 1922, ent külana eksisteeris tegelikult juba varasematel sajanditelgi.

## Viited
Kullissaare

**Kullissaare** oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Venevere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Venevere külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Kundrussaare

**Kundrussaare** oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Võisiku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võisiku külaga.

Külast on teateid alates 1930. aastatest.

## Viited
Kärba

**Kärba** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Roela mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vassevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vassevere külaga.

Külast on teateid alates 1855-1859 (vene keeles Кербаталу).

## Viited
Kütimetsa

**Kütimetsa** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Lümati ja Raatvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil üks osa sellest liideti Lümati ja teine osa Raatvere külaga.

## Viited
Laastiku

**Laastiku** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Raadi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kõnnujõe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnujõe külaga.

## Viited
Loku

**Loku** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kaiavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Otslava küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil Loku ja Kadrina küla liitmisel moodustati uus küla: Otslava küla.

## Viited
Muta

**Muta** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Laius-Tähkvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Näduvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Näduvere külaga.

## Viited
Mäenda

**Mäenda** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pööra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pööra külaga.

## Viited
Mägise-Olukvere

**Mägise-Olukvere** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tuulavere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tuulavere külaga.

Külast on teateid alates 1945. Küla nimetati kahe varasema küla (Mägise ja Olukvere) järgi.

## Viited
Mägisevälja

**Mägisevälja** (varem ka Mägise) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Voore küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Voore külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Мягизе).

## Viited
R. Lee Ermey

**Ronald Lee Ermey** (24. märts 1944 Emporia, Kansas – 15. aprill 2018 Santa Monica, California) oli USA filminäitleja.

## Filmograafia

## Viited
Mäkaste

**Mäkaste** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Jõe mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nõva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nõva külaga.

Külast on teateid alates 1582 (Mekasth). Hiljem on küla muudetud ka karjamõisaks (Mäkaste karjamõis). 1920. aastatel moodustati endise karjamõisa aladest taas Mäkaste küla.

## Viited
Dejan Zlatičanin

**Dejan Zlatičanin** (serbia kirillitsas *Дејан Златичанин*; sündinud 18. mail 1984 Titogradis) on Jugoslaavia Liitvabariigi, Serbia ja Montenegro ning Montenegro poksija.

## Harrastajana
Ta esindas võistlustel kuni 2003. aastani Jugoslaavia Liitvabariiki ning aastatel 2003–2006 Serbiat ja Montenegrot.

### Maailmameistrivõistlustel
Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003) Serbiat ja Montenegrot esindades, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004) Serbiat ja Montenegrot esindades, kuid kaotas 1. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Selçuk Aydınile (Türgi) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006) Montenegro eest, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Aleksei Šaidulinile (Bulgaaria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Elukutselisena
Alates maist 2008 on ta poksinud elukutselisena. Seisuga 14. detsember 2017 on ta pidanud 24 kohtumist ning võitnud neist 23 (neist 16 nokaudiga) kohtumist ja kaotanud 1 kohtumise (selle nokaudiga).

Ta oli 11. juunist 2016 kuni 28. jaanuarini 2017 WBC maailmameister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg). Ta on esimene Montenegro poksija, kes on olnud elukutseliste maailmameister poksis.

## Viited

## Välislingid
*Dejan Zlatičanin lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Prossa

**Prossa** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Luua mõisa alal. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda.

Küla jääb tänapäeval Pikkjärve ja Raadivere küla alale.

19. sajandi II poolel moodustati Prossa karjamõis, mis 1921. aastal muudeti külaks.

Küla kaotati 1977, mil see liideti Pikkjärve ja Raadivere külaga.

## Vaata ka
*Prossa järv

## Viited
Pällussaare

**Pällussaare** oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõhküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pilistvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõhküla külaga.

Külast on teateid alates 1922 (Põllussaare küla). 1930. aastatel sai küla nimeks Pällussaare.

## Viited
Rohkuse

**Rohkuse** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Roela mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kallivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Palamuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kallivere külaga.

Külast on teateid hiljemalt 1638 (Rochkusakulla).

## Viited
Ruupa

**Ruupa** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Puurmani mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pikknurme küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pikknurme külaga.

Külast on teateid alates 1627 (Ruppa kulla).

Endise küla alal voolab Ruupa oja.

## Viited
Rääbise-Metsanurga

**Rääbise-Metsanurga** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Rääbise küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rääbise külaga.

## Viited
Toljase

**Toljase** oli küla Tartumaal, ajalooliselt Saare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Odivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Odivere külaga.

1582 on mainitud kohanime Tolius, 1638 Tollietz, 1744 Töllitz, 1839 Tolias.

## Viited
Heli Illipe-Sootak

**Heli Illipe** (endise abielu- ja kirjanikunimega **Heli Illipe-Sootak**; sündinud 16. novembril 1974 Narva-Jõesuus) on eesti lastekirjanik, pedagoog ja toimetaja.

Ta lõpetas 1992. aastal Narva 2. Keskkooli, 1995. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna politoloogia erialal, 2011. aastal Tallinna Ülikooli bioloogia erialal ning õppis aastatel 2011–2012 Tallinna Ülikoolis magistrantuuris molekulaarse biokeemia erialal. 

2011. aastast on ta Audentese Spordigümnaasiumi bioloogiaõpetaja. 

2016. aastast on ta kirjastuse Raudhammas toimetaja ja tegevjuht.

## Teoseid
*2005 "Kuraditosin kratijuttu". Tallinn: Tiritamm
*2007 "Kus on mütsil olla hea?". Tallinn: Dolce Press
*2010, 2016 "Kiisu raamat". Tallinn: Dolce Press
*2011, 2017 "Kiisu reisib". Tallinn: Dolce Press
*2012 "Pörkölt". Tallinn: Tiritamm
*2013 "Väike Jope". Tallinn: Dolce Press
*2016 "Kiisu aias lehti riisus". Tallinn: Dolce Press
*2017 "Saada õps Kuu peale!". Pärnamäe: Raudhammas
*2018 "Augustirebane". Pärnamäe: Raudhammas
*2020 "Mina hoolin Eestist". Tallinn: Päike ja Pilv 

Ta on toimetanud rohkesti menukirjanik Indrek Hargla teoseid.

## Isiklikku
Oli 28 aastat abielus Indrek Sootakiga (kirjanik Indrek Hargla), neil on tütred Berit, Linda ja Kai. 

## Viited
Tossumetsa

**Tossumetsa** (ka Venetossu) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Piibumäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Piibumäe külaga.

## Viited
Tõnumetsa

**Tõnumetsa** oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Tealama küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Torma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tealama külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Harilik lõhnhein

**Harilik lõhnhein** (*Hierochloe odorata*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik. 

Tema rahvapärased nimetused on **niidu-lõhnhein**, **maarja-kastehein**, **maarjaluht**, **maarjarohi** ja **soo-maarjahein**. Õitsemisaeg on mais ja juunis, esineb kogu Eestis. 

## Taime kasvukohad
Taim kasvab võsastikes, aga ka sooniitudel, niisketel aruniitudel, raiesmikel ja teeservadel . Leitav veel ka veekogude ümbrusest, mererannast ja kraavikallastelt.

## Botaaniline kirjeldus
Harilik lõhnhein on mitmeaastane kõrreline, kõrguseks 15–60 sentimeetrit. Taim on õrna lõhnaga, moodustab pikki võsundeid. Kõrs on püstine ja sile (umbes 1–2-millimeetrise diameetriga), alusel mitu ligistunud sõlme ja paljad lehetuped. Ülemine leht pika tupe, aga lühikese labaga. Keeleke on 2–4 millimeetrit pikk, teritunud. Pööris on taimel hõre, õitsemise ajal laiuv ja pruunikaskollane, pöörise alumised oksad asetsevad kahekaupa. Pähikud on lühiohtelised ning libled piklik-munajad, nahkjad ja läikivad. Teris on väga väike, umbes 2 millimeetrit pikk.

## Keemiline koostis
Närimisel on tunda kumariini ehk meeldiva heinalõhnaga ühendi maitset, mis sisaldub paljudes taimedes (näiteks valges ja kollases mesikas). Kasutatakse parfümeerias ja alkohoolsete jookide tootmisel. Kumariin ehk oksükaneelhappe anhüdriid leidub taimes glükosiididena. Lisaks sisaldab lõhnhein alkaloide. 

## Droog
Hariliku lõhnheina droogiks on helerohelised (kuni 25 sentimeetri pikkused) kumariinilõhnaga varred ja lehed.

Kogumine toimub kasvamise ajal ehk mais ja juunis. Taim lõigatakse juurmistest lehtedest pisut kõrgemalt. Seejärel eemaldatakse õisikud ja kõrre alumine osa.

Kuivatatakse varjulises kohas, kus soovitatavalt on tuuletõmbus. Kuivatamine toimub väikese kimbukese või lahtiselt õhukese kihina. Kuivatamisel glükosiidid osaliselt lagunevad ning vabanenud kumariin annab droogile meeldiva aroomi.

Kuiva droogi säilitatakse kimbukestes (diameeter 3–5 sentimeetrit).

Lõhnheina manustatakse leotise või teena, see aitab nõrkuse ja venituste korral. Taime kasutatakse ka vannivee lõhnastamiseks.

## Kasutamine

### Kasutamine meditsiinis
Harilikku lõhnheina kasutatakse nahahaiguste ravimite komponendina, külmetuse vastu, hingamisteede haiguste ravis ja analgeetikumina. 

### Kasutamine rahvameditsiinis
Rahvameditsiinis on lõhnheina kasutatud kõhuhaiguste korral. 

### Kasutamine väljaspool meditsiini
On kasutatud koide tõrjeks (suhteliselt väheefektiivne). Andvat lisaks kaitsele koide eest riietele meeldiva lõhna.

## Seos muinasusundiga
Muinasusundis on arvatud, et lõhnheinal on eriline nõiavägi, millest on tekkinud nimetused **elupääd** ja **õnnehain**. Üheks võimaluseks, kuidas õnne ennustada, oli maarjaheina kõrte leiva sisse panek. Kui pärast leiva ahju asetamist kõrred kõrbesid, oli karta surma, kui ei, oli eluks õnne. Maarjaheinal olevat veel võim varanduste leidmiseks, lukus uste avamiseks ja linnukeelte mõistmiseks. Hariliku lõhnheina kõrt kasutatakse nn maasikarongi valmistamiseks ja tähtsal kohal on taim tänu heale aroomile olnud pruudikimpudes.

## Viited
Saunaküla maastikukaitseala

**Saunaküla maastikukaitseala** on maastikukaitseala Rapla maakonnas Kohila vallas. Kaitseala pindala on 26,4 hektarit ja see hõlmab osaliselt Natura võrgustikku kuuluvat Kurtna-Vilivere loodusala. Maastikukaitseala territoorium on olnud kaitse all alates 1973. aastast, kui loodi Hageri-Sutlema rannamoodustiste kaitseala.

Kaitseala eesmärk on kaitsta Liivamäe rannavalli ja sellel kasvavaid looduslikke metsakooslusi (vanu loodusmetsi, okasmetsi oosidel ja moreenikuhjatistel). Kirde-edelasuunaline metsaga kaetud Balti jääpaisjärve endine rannavall on ligi 1,6 km pikk ja tema suhteline kõrgus on kuni 8 m. Vall koosneb liivast ja on 50–100 m lai, lainja harjaga ning kõrgemas osas järskude nõlvadega. Tegemist on kompaktse metsaalaga, mis asub keset tihedat inimasustust.

2015. aasta andmete järgi elab kaitsealal laanerähn ning kasvavad roomav öövilge ja kahelehine käokeel.

## Viited

## Välislingid
*Saunaküla maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Tuuslar

**Tuuslar** on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Teda on mainitud eepose teises, kolmandas (Kalevi poegade jahilkäik. Linda röövimine. Kalevi poegade kojutulek), viiendas ja viieteistkümnes osas. 

Kalevipoeg läheb vendadega metsa jahile. Rohket saaki kandvad mehed jäävad metsa väsimust puhkama. Tuuslar on seda ette näinud ja tulnud juba varem paadiga üle mere ning jäänud kalda äärde varitsema. Seejärel hiilib ta varga kombel Kalevi talu väravasse. Lesk istub leeaugul ja Tuuslar haarab Linda kinni.
:Soome tuuslar, tuuletarka,
:Võttis leske väekaupa
:Varga kaisu kammitsasse,
:Ajas kiskjad kulliküüned
:Valusaste eide vöössa; 
Tuuslar teab salasõnu, mis pani Linda vastupanu raugema. Linda hüüab hädas appi ning seda kuulevad jumalad. Kui Tuuslar jõuab koos röövituga Iru mäele, et sealt paadi peale minna, põrutab Pikker pilvedest ja Tuuslar langeb minestusse. Taevalised muudavad aga Kalevi lese kivisambaks. Tuuslar ärkab minestusest, kuid ei leia Linda jälgi kusagil. Kalevipoeg ja vennad jõuavad koju ja näevad, et ema on kadunud. Pojad asuvad teda otsima. Vanemad vennad lähevad vainule ja koplisse, kuid kadunu jälgi ei leia. Noorem vend läheb mere äärde ja leiab jäljed. 
:Kolmas venda, vennikene,
:Kesse läinud merekalda:
:See sai selgeid märkisida.....
:Soome tuuslar, tuuletarka,
:Oli laentelt lootsikuga
:Paku-urka põgenenud; 
Vanemad vennad heidavad puhkama, kuid Kalevipoeg läheb isa hauale abi küsima. Isa ei oska selget nõu anda. 

Tuuslariga on seotud ka eepose viies lugu (Kalevipoeg Soomes. Suur tamm. Kättemaks tuuslarile). 

Kalevipoeg ujub Soome. Jõudnud randa, märkab ta Tuuslari paati ning asub otsima muid märke Tuuslari asukohast. Seejärel heidab puhkama. Järgmisel päeval, peale pikka otsimist leiab ta kuristiku kõrval orus tuuletarga talu. Kalevipoeg rebib maa seest tamme vemblaks, millega varast karistada. Tuuslar kutsub endale võlusõnade kaudu appi Sortsi sõdalased. Kuid neist pole Kalevipojale vastast. Viimases hädas hakkab tuuletark paluma ja selgitama, mis juhtus Iru mäel. Kuid Kalevipoeg ei usu teda ning annab röövlile tema palga.
:"Võta, röövel, röövlipalka,
:Maitse, varas, vargamalka!"
:Tammevemmalt tantsikeerul
:Kange käega kukutelles
:Laskis korra langutelles
:Tuuslarille kulmu kohta,
:Kahe silma keske′elle. 
Kalevipoeg otsib seejärel kogu talu läbi, kuid emast märke ei leia. Heitnud puhkama, näeb vägilane unes ema tegelikku saatust.

## Viited