open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alatskivi linnamägi

**Alatskivi linnamägi** on muistne eestlaste linnamägi Alatskivil Aovere–Kallaste–Omedu maantee ääres mõne kilomeetri kaugusel Peipsi järvest.

Oletuste kohaselt oli mägi 13.–14. sajandil kasutusel vasall-linnuse paigana. Lõunas ja kagus kaitsevad mäge järved, läänes soo, põhjas aga keskmiselt 10 meetrini küündiv nõlv, mida oli kunstlikult kõrgemaks kaevatud ning raudkividega kindlustatud. Linnamäge ümbritseb paari meetri sügavune ja kuni 5 meetri laiune kraav. Linnuse õu on ovaalse kujuga, pindalalt 2300 m².

Linnamäel kasvavad kuused ja tammed.

## Rahvapärimus
Vana rahvapärimuse kohaselt asuvad mäe sees raudustega kivikeldrid. Neisse olevat saksa mõisnikud vanasti müürinud mässulisi talupoegi.

Ühe harulise tamme kohta räägitakse, et selle otsa olevat Alatskivi parun Nolcken lasknud tõmmata mässumeelsed talupojad ning lasknud neil seal rippuda.

## Pilte

Alatskivi_linnamägi_OlariPilnik-7.jpg
BM10067Am.jpg|Alatskivi linnamägi. Johann Christoph Brotze kogust
Alatskivi linnamägi 2024.jpg|Vaade Alatskivi linnamäelt


## Välislingid
*
Lääniste linnamägi

**Lääniste linnamägi** asub Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu alevikust ida pool Ahja jõe läänepoolsel kaldal Lääniste küla territooriumil.

## Linnuse kirjeldus
Linnus asetseb ühtlaselt järskude nõlvadega neemikul. Linnuseõu on põhja pool jätkuvast seljakust eraldatud valliga, mille kõrgus sisenõlvalt on 2,5 m ja välisnõlvalt 4 m. Valli välisjalamil on ligikaudu 1 m sügavune kraavnõgu. Lõuna suunas lõpeb linnuseala kitseneva neemikuna. Õue pikkus põhja-lõuna suunas on u 70 m, laius 25–30 m. Linnusest lääne poole jääb madal nõgu ojaga; linnus asetseb Ahja jõe ja selle oja vahel  Tõenäoliselt oli linnamäel linnus keskmisel rauaajal ja noorema rauaaja alguses (5. sajand–11. sajand).

## Kalmistu
1878. aastal rajati sinna õigeusu kalmistu. Praegu on see jäetud maha, viimane matmine oli seal 1938. aastal.

10.–17. augustil 2009 toimusid kalmistu alal arheoloogilised väljakaevamised, mida juhatas Anti Lillak. Linnamäe kõrgeimalt osalt, vallilt, leiti 22 õigeusu matust ja matuste poolt segamini aetud muinasaegse kultuurkihi jäänuseid, samuti üksikuid keskmisse rauaaega jäävaid keraamikafragmente.

## Vaata ka
*Lääniste kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Lähte Palalinn

**Lähte Palalinn** on linnamägi Tartumaal Tartu vallas Lähte alevikus Sootaga voore lael.

## Kirjeldus
Väike linnus asus neemiku harjal. Edela poolt on linnuseala ülejäänud kõrgendikust eraldatud kividest laotud otsavalliga. Valli kõrgus siseküljel 1,5 m ja välisküljel 3,7 m. Õueala pikkus on 34 m ja laius 28 m, pindalaga 600 ruutmeetrit. 

## Arheoloogilised uurimistööd
Esmased väljakaevamised toimusid 1953. aastal ning nende käigus õnnestus Harri Moora ja Aita Kustini juhitud rühmal kaevata välja keraamikakilde.

Lähte Palalinna Muinsuskaitseameti ja Tartu Ülikooli koostööna aastal 2010 toimunud väljakaevamisi juhtisid Martti Veldi ja Viire Paljuste ning ka sellel väljakaevamisel leiti hulgaliselt keraamikakilde.

2010. aastal tehtud radiosüsinikproovid andsid linnuse dateeringuks viikingiaja.

## Viited

## Välislingid
*
Saadjärve linnamägi

**Saadjärve linnamägi** on Kalevipoja sängi tüüpi linnus, mis asub Saadjärve mõisasüdamest 2 kilomeetrit idas Salu külas. Linnamäge nimetatakse ka Kalevipoja sängiks.

See on Jogentagana ainus teadaolev muinasaja lõpul kasutusel olnud linnus. 

## Kirjeldus

Linnamäe suhteline kõrgus on 33,5 meetrit. Ovaalse kujuga õueala mõlemas, loode ja kagupoolses otsas on otsavallid ja kraavid. Loodevalli kõrgus on välisjalamilt 5,7 m, siseküljelt 2,5 m. Vall pöördub kaarjalt linnuse lääneservale, jätkudes 0,6 m kõrguse äärevallina. Samamoodi pöördub kaguvall 0,8 m kõrguselt idaservale. Kaguvalli kõrgus välisküljelt on 6 m ja siseküljelt 0,8 m.

1953. aastal tehti linnuses proovikaevamised ning 1984. aastal põhjalikumad kaevetööd. Kaevamistel tuli päevavalgele mitmeid põlengukihte. Linnuse põhiline kasutusaeg oli 7.–11. sajandil.

## Asustusjärgud
Linnuse kasutamise võib jagada nelja asustusjärku.

Varasemad asustusjäljed pärinevad ajaarvamise vahetusest, mil tegu oli tõenäoliselt veel nõrgalt kindlustatud pelgupaiklinnusega.

Teine ja intensiivsem asustusperiood jääb 7.–11. sajandisse. Sellel perioodil on linnus korduvalt hävinud ja ülesehitatud. Kindlustustööd piirdusid vaid sisetäidiseta palktaranditega. 

Kolmandal asustusjärgul 11. sajandil tugevdati kaitseehitisi tuntavalt. Hooviala ümbritseti neljast küljest liivaga täidetud palktaranditega.

Viimasel asustusjärgul 13. sajandi alguses põles linnus viimast korda, tõenäoliselt 1220. aasta röövretke ajal, kui sakslased ristisid 300 inimest.

## Viited
Tiirlemine

**Tiirlemine** on keha ligilähedaselt perioodiline kulgliikumine ümber teise keha. 

Näiteks Kuu tiirleb ümber Maa, Maa tiirleb ümber Päikese ja kärbes võib tiirelda ümber lambi.

Tiirlemisperiood on ajavahemik, mille jooksul keha jõuab tiirlemiskeskme koordinaadistikus samasse kohta (teeb ühe täistiiru).

## Vaata ka
* Orbiit
* Pöörlemine
* Võnkumine
Theaetetus

***Theaetetus*** on vanakreeka matemaatiku **[[Theaitetos]]e** ning Platoni dialoogi **"[[Theaitetos (Platoni dialoog)|Theaitetos]]"** ladinakeelne nimi.

Theaitetose järgi on nime saanud Kuu kraater **[[Theaetetus (Kuu kraater)|Theaetetus]]**.
Vapramägi

**Vapramägi** on järsunõlvaline kõrgendik Tartumaal Vissi külas, Elva ja Tõravere vahel.

Vallseljaku absoluutne kõrgus on 79,7 m, suhteline kõrgus mäe jalamil voolava Elva jõe veepinna suhtes umbes 40 m.

Mäe kohta on mitmeid legende ja rahvapärimusi, sealhulgas olla siin Kalevipoeg tapnud koletise Tõra.

Vapramäel asub kaitsealune betoonist mälestuskivi kahele hiina sõdurile, kes kuulusid Vabadussõjas Punaarmee miinipataljoni ning langesid 16. jaanuaril 1919 Vapramäe lahingus, rünnates Eesti armee soomusrongi Voika raudteesilla juures. Hauakivil on eesti, vene ja hiina keeles kiri: "Igavene kuulsus vapratele hiina punaarmeelastele, kes langesid võitluses nõukogude võimu eest!"

Mägi on aastast 1959 looduskaitse all. Aastast 2016 on mägi ja selle laiem ümbrus Elva maastikukaitseala Vapramäe sihtkaitsevööndi (96,4&nbsp;ha) koosseisus. Mäe loodejalamil asub Vapramäe loodusmaja, mida haldab Vapramäe-Vellavere-Vitipalu Sihtasutus.

## Viited
Uural

**Uural** ehk **Uuralid** (varem ka nimekujudel Uraal või Uraalid) on mäestik Venemaal ja osalt Kasahstanis Euroopa ja Aasia piirialal.

Uuralid moodustavad pika (umbes 2500&nbsp;km, laius kuni 150&nbsp;km), kuid võrdlemisi madala ning erodeeritud mäestiku Venemaa lääneosas. Geograafiliselt on tegemist Euroopa ning Aasia piiriga (mäestiku idajalamil). Mäestiku jätkuks põhja suunas on Vaigatši saar ja Novaja Zemlja saarestik. Kõrgemad tipud on Narodnaja Lähis-Polaar Uuralis (1895 m) ning Jamantau (1640 m) ja kahetipuline Iremel (1590 ja 1450 m) Lõuna-Uuralis.

## Geoloogia
Uuralite teke paleosoikumis oli osa viimase hiidkontinendi Pangaea tekkest. Mäestik tekkis kolme laama – Baltika, Siberi ja Kasahstani – kollisiooni ehk kokkupõrke käigus. Hiljem mesosoikumis toimunud Pangaea lagunemise käigus moodustus Lauraasia laam. Ent Uuralid ei olnud siis enam laama äärel, vaid selle sisemuses. Nii on see püsinud praeguseni.

Uuralite tektooniline areng algas devonis, kui tekkisid Magnitogorski ja Tagili saarkaared (ookeanilise litosfääri subduktsioon teise ookeanilise litosfääri ploki alla). Hilis-devonis järgnes sellele mandrilise Baltika laama ning tekkinud saarkaare akretsioon. Samal ajal moodustus ookeani teisel äärel subduktsioonivöönd ka piki Kasahstani laama piiri. Karboni vältel jätkus ookeanilise basseini sulgumine ning permi ja triiase vältel põrkasid omavahel kokku laamade mandrilised osad, mille tagajärjel tekkis mäestik.

Keerulise geoloogilise ajaloo tõttu on Uuralis rohkesti mitmesuguseid maavarasid, eriti metallimaake. Mäetööstuslikult on kõige enam hõlvatud Kesk- ja Lõuna-Uural. Mäestiku idajalamilt algavad ulatuslikud gaasi- ja naftamaardlad.

## Vaata ka

* Põhja-Uural
Ivo Orav

**Ivo Orav** (sündinud 15. mail 1967; hüüdnimi **Belka**, ansamblis Vennaskond ka **Ivo Schenkenberg noorem**) on eesti muusik ja helilooja. Tõnu Trubetsky andmetel anarhist.

Tegutsenud muude bändide hulgas ka BBBs, PäRaKuKes, Vennaskonnas, The Tuberkuloitedis kitarristi ja trummarina, Imbecillos Clubis, 3 Põrsakest & Metssiga. 

Teinud koostööd hiphopbändiga Noizmakaz ja räppar Tommyboyga. 

Orav on külalissolist kaveribändis Grunged, kus tehakse Seattle’i *grunge*-muusikat. 

Ivo Orav on ansambli the Belka kitarrist, laulja ja loomejuht ning solist ja laulukirjutaja folk-rokkansamblis August URR.
Jaak Taul

**Jaak Taul** (21. mail 1905 Riidaja vald (Helme kihelkond) – 18. aprill 2007 London) oli eesti vaimulik ja teoloog.

Ta lõpetas Riidaja algkooli, Helme kihelkonnakooli ja Tõrva Ühisgümnaasiumi *[[cum laude]]* 1924. Tartu Ülikoolis õppis ta usuteaduskonnas aastatel 1924–1928. Prooviaastal oli ta Ülikooli koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 1. aprillil 1929.

Ülikooli koguduse õpetaja kohusetäitja 1929–1931. Petseri Peetri koguduse õpetaja 1932–1933. Ülikooli koguduse abiõpetaja 1933–1936. Tartu Peetri koguduse õpetaja 1936–1944 (valiti õpetajaks 18. oktoobril 1936 309 poolt- ja 294 vastuhäälega). Tartu praostkonna abipraost 1942–1944.

Doktorikraadi kaitses ta 21. mail 1935 väitekirjaga "Kristuse Jumalariigi õpetus". Töötas TÜ-s süstemaatilise usuteaduse eradotsendina.

1944 asus elama Saksamaale. Saksamaal pidas ta palvusi DP-laagrites ja jumalateenistusi nii eestlastele kui ka sakslastele (kuna paljud saksa vaimulikud olid sõjas surma saanud või vangi langenud), eriti Göttingeni ümbruses. Göttingeni päevil oli ta Eesti Komitee esimees ja eestlaste esindaja Briti sõjaväe võimude juures.

Alates 1947. aastast elas ta Inglismaal, kus ta hooldas Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Londoni kogudust. Aastatel 1953–1983 oli ta ühtlasi E.E.L.K. Inglismaa praostkonna praost. Aastal 1984 läks ta kõrge vanuse tõttu emerituuri.

Tema poeg oli E.E.L.K. peapiiskop Andres Taul.

## Tunnustus
*Riigivapi V klassi teenetemärk, 1999

## Viited

## Välislingid
*
*http://www.eesti.ca/main.php?op=article&articleid=9950
Strukturalism

**Strukturalism** on tõlgendusviis (meetod) ja 20. sajandil Euroopas levinud mõttesuund, mis mõjutas humanitaarteadusi (filosoofiat, ajalugu, sotsioloogiat, kirjandusteadust). Strukturalism oli üheks tähtsaks aluseks semiootikale. 

Strukturalismis laiendatakse keeleteaduses kasutatud struktuuri mõistet erinevatele inimtegevuse valdkondadele. 

Strukturalism kujunes välja 1920.–1930. aastail keeleteaduses (lingvistikas), toetudes paljus Ferdinand de Saussure'ile. Strukturalismi nimetuse võttis kasutusele Roman Jakobson. Strukturalismile toetus esmalt ka Tartu–Moskva semiootikakoolkond.

20. sajandi teisel poolel kujunes strukturalismist keele, kultuuri ja ühiskonna uurimise üldnimetus.

**Strukturalistlik meetod** tugineb erinevate osade leidmisele tekstis, ideoloogias, ühiskonnas ja nende osade omavaheliste suhete kindlaks määramisele.

## Lévi-Straussi strukturaalne meetod
Raamatus "Totemism tänapäeval" kirjeldab Claude Lévi-Strauss strukturalismi meetodit:

1.    Koguda ja analüüsida üksikfaktid.

2.    Selgitada nende omavahelised seosed, sarnased grupeerida ja tuua välja sisemised suhted.

3.    Sünteesida faktid ühtseks tervikuks. Luua teineteisele vastav osade süsteem ning sellega loome ka uurimisobjekti.

Lévi-Strauss kirjeldab kultuurinähtuste uurimise olulisi punkte:

1.    Kultuurinähtusi tuleb vaadata sünkroonis ajateljel.

2.    Kultuurinähtusi tuleb uurida nende sisemises ja välises ühtsuses.

3.    Kultuurinähtusi analüüsitakse kui mitmetasandilisi, kuid ühtse terviku osasid. Mitmetasandilisuse korral ilmneb semiootilise lähenemise vajadus. Nähtuste uurimine toimub kas üksiku nähtuse või laiema konteksti suhtes.

4.    Strukturaalse antropoloogia lõppeesmärk on modelleerida struktuur ehk arvatav algoritm (kood), mis määrab ära nähtuste arengu varjatud loogika ja nende eksistentsi. Aluseks olev algoritm peab andma ka juhised ühest arengu formatsioonist teise minekul. ("Strukturaalne antropoloogia" 1959)

## Vaata ka
*poststrukturalism
*strukturaallingvistika
*Tel Quel

## Viited
Staatika

**Staatika** (kreeka δτατικε"tasakaaluõpetus") on klassikalise mehaanika haru, mis uurib:

#kehade tasakaalus püsimist neile rakendatud jõudude mõjul;
#jõusüsteemi taandamist, s.o kehale rakendatud jõusüsteemi asendamist samaväärse, kuid lihtsama jõusüsteemiga.

## Staatika põhiteoreem, Varignoni teoreem
**Staatika põhiteoreem** (Poinsot’ teoreem) on sõnastatud järgmiselt: *Iga [[Absoluutselt jäik keha|jäigale kehale]] rakendatud [[jõusüsteem]]i saab asendada taandamistsentrisse rakendatud jõusüsteemi peavektoriga ja jõusüsteemi peamomendiga taandamistsentri suhtes*.

**Varignoni teoreem** on sõnastatud järgmiselt: *Kui jõusüsteem taandub resultandiks, siis resultandi moment mingi fikseeritud punkti suhtes võrdub kõigi vaadeldava jõusteemi jõudude sama punkti suhtes leitud momentide geomeetrilise summaga*.

## Jõusüsteemi tasakaal
Selleks, et paigalseisev või ühtlaselt sirgjooneliselt liikuv keha säilitaks oma paigalseisu või ühtlase sirgjoonelise liikumise, peab sellele rakendatud jõudude resultantjõud ja nende jõudude momentide algebraline summa võrduma nulliga. Formaalsemas sõnastuses on jõusüsteemi tasakaalu tingimused kirja pandud järgmiselt: jõusüsteem on tasakaalus parajasti siis, kui peavektor \mathbf{R} ja mingi punkti O suhtes leitud peamoment \mathbf{M}_{\mathrm{O}}on võrdsed nulliga:

:\mathbf{R} = \sum_i \mathbf{F}_i = 0, \quad \mathbf{M}_{\mathrm{O}} = \sum_i \mathbf{M}_{\mathrm{O}}(\mathbf{F}_i) = 0

Kui keha tasakaalu tingimused on täidetud, siis ei pea keha tingimata paigal seisma. Ta võib liikuda ühtlaselt ja sirgjooneliselt (inertsiaalselt).

## Vaata ka

*Dünaamika
*Kinemaatika

## Viited
Usk. Lootus. Armastus.

**"Usk. Lootus. Armastus."** on Vennaskonna kolmas album, mis ilmus 1993. aastal.

## Laulud

## Koosseis
* Tõnu Trubetsky – laul
* Allan Vainola – kitarr
* Anti Pathique – kitarr
* Mait Vaik – bass
* Ülari Ollik – akordion
* Rainis Kingu – trummid
Cher

**Cher** [šeer] (sünninimi **Cheryl Sarkisian**, kuni 1979 **Cheryl Sarkisian LaPiere Bono Allman**; armeenia keeles Չերիլյն Սարկիսիան; sündinud 20. mail 1946 El Centros California osariigis Ameerika Ühendriikides) on ameerika pop- ja rokklauljatar, filminäitleja ja režissöör. 

Ta on võitnud parima naisosatäitja Oscari (filmis "Kuutõbised"), Emmy, kolm Kuldgloobust ja muid auhindu. Tema sooloplaate on maailmas ostetud üle 100 miljoni (lisaks 40 miljonit duetina Sonny & Cher).

## Päritolu
Cheri isa John Sarkisian oli armeenlasest veoautojuht, kellel oli narkootikumi- ja hasartmängusõltuvus. Cheri ema Georgia Holt (sünninimega Jackie Jean Crouch) oli Ameerika laulja-laulukirjutaja, näitleja ja modell, kes on päritolult iirlane, inglane, sakslane ja tšerokii. 

Kui Cher oli väike, oli ta isa harva kodus. Ta lahutas Cheri emast, kui Cher oli kümme kuud vana. Hiljem ta vanemad abiellusid ja lahutasid veel kaks korda. 

1993. aastal võttis Cher osa humanitaarabitöödest Armeenias, toimetades sõjast räsitud piirkonda toiduaineid ja meditsiinivahendeid.

## Nimi
1979. aastani oli tema täielik kodanikunimi **Cherilyn Sarkisian LaPiere Bono Allman**. Samal aastal lühendas ta oma seadusliku nime lihtsalt **Cher**iks ilma perekonnanimeta. Varem on ta kasutanud ka nimesid Cheryl LaPiere, Cher Bono ja Cherilyn Sarkisian La Piere Bono Allman.

## Vaata ka
*Armeenia diasporaa

## Viited
 

## Välislingid
*Cheri ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Dry Tortugas

**Dry Tortugas** on saarestik Mehhiko lahes. Saared on madalad. Pindala 58 ha. 

Saared kuuluvad Ameerika Ühendriikidele, halduslikult jäävad Florida osariiki Monroe maakonda.

Saarestiku seitse saart on Loggerhead Key, Garden Key, Bush Key, Long Key, Hospital Key, Middle Key ja East Key.
Nikolai Uspenski

**Nikolai Uspenski** (vene keeles Николай Николаевич Успенский; 20. juulil 1946 – 19. oktoober 2024) oli Venemaa diplomaat, aastatel 2006–2010 Venemaa Föderatsiooni erakorraline ja täievoliline suursaadik Eesti Vabariigis. 

## Elulugu
Nikolai Uspenski lõpetas 1969. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi ning töötas aastatel 1969–1972 Nõukogude Liidu peakonsulaadis Kanadas Montréalis. Ta on töötanud muuhulgas ka Nõukogude Liidu suursaatkonnas Suurbritannias (1977–1983). 

Aastatel 1985–1986 töötas Nikolai Uspenski Genfis ning Reykjavíkis toimunud NLKP peasekretäri Mihhail Gorbatšovi ja USA presidendi Ronald Reagani läbirääkimistel Gorbatšovi tõlgina. Aastatel 1985–1990 oli ta Nõukogude Liidu välisministeeriumi teise Euroopa osakonna juhataja ja 1990–1991 Nõukogude Liidu suursaadik Rootsis. Aastatel 1992–1995 töötas ta Venemaa välisministeeriumi teises Euroopa osakonnas vanemnõunikuna. 

1997. aastast kuni oma teenistuse alguseni Eesti Vabariigis töötas Uspenski Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogus, olles aastatel 1997–1999 rahvusvahelise julgeoleku küsimuste valitsuse juhataja asetäitja ja 1999. aastast sama ametkonna juhataja. 

Suursaadikuks Eesti Vabariigis nimetati Nikolai Uspenski Venemaa presidendi Vladimir Putini määrusega nr 761 25. juulil 2006. Oma kohuseid asus ta täitma 13. septembril 2006 ning andis järgmisel päeval oma volikirjad üle president Arnold Rüütlile. 

17. juunil 2010 autasustas Eesti president Toomas Hendrik Ilves suursaadik Uspenskit Maarjamaa Risti teenetemärgiga, mis antakse kõigile oma ametiaega lõpetavatele välisriikide saadikutele. Uspenski puhul kutsus see esile diskussiooni, kas see traditsioon on õigustatud või peaksid suursaadikud saama teenetemärke reaalsete teenete eest. Kõige häälekamalt vastustas Uspenskile teenetemärgi andmist endine Eesti diplomaat Mart Helme, kes leidis, et saadikule anti autasu Eesti-vastase tegevuse eest, viidates Venemaa Föderatsiooni saatkonna võimalikule seotusele pronksiööde sündmustega. 

14. juulil 2010 nimetati uueks suursaadikuks Eestis Juri Merzljakov, kes andis oma volikirjad üle sama aasta 28. oktoobril. Nikolai Uspenskile jäi saadikukoht Eestis tema diplomaatilise karjääri viimaseks ametikohaks, sest sellelt vabastamise järel jäi ta pensionile. 

Suursaadik Uspenski oli abielus ja tütre isa. Ta valdas vene, inglise, prantsuse, rootsi ja birma keelt.

## Viited

## Välislingid
*Vene suursaadik Nikolai Uspenski: maailmal tuleb meid arvestada Intervjueerinud Raimo Poom. // Eesti Päevaleht, 11. veebruar 2008
* Lõuna-Osseetia ja Abhaasia iseseisvusest võidavad kõik, isegi need, kes ei soovi seda tunnistada," selgitas Venemaa suursaadik Eestis Nikolai Uspenski tänasel pressikonverentsil. Delfi, 7. august 2009
* Nikolai Uspenski: Ilvese visiit Moskvasse näitab suhtumist meie ühisesse võitu Intervjueerinud Andres Reimer. // Eesti Päevaleht, 26. aprill 2010
Vaakumultraviolettkiirgus

**Vaakumultraviolettkiirgus** on ultraviolettkiirgus, mille lainepikkus on vahemikus 10...200 nm (teise kontseptsiooni järgi 1...200 nm). 

See on  ultraviolettkiirguse osa, mis ei suuda paksemat õhukihti läbida, vaid neeldub  õhus (täpsemalt dihapnikus), kusjuures tüüpiline on dihapniku muutumine osooniks.   

Seetõttu teostatakse vastavad spektroskoopilised uuringud spetsiaalset vaakumaparatuuri kasutades.

## Vaata ka
*Vaakumultraviolettspektroskoopia
*Meditsiini mõisteid
Taani Alexandra

**Taani Alexandra** on mitme isiku hüüdnimi:
***[[Alexandra (Suurbritannia)|Taani Alexandra]]** oli Suurbritannia kuninganna (1844–1925)
***[[Alexandra (Frederiksborgi krahvinna)|Taani Alexandra]]** on Taani printsess (sündinud 1964)
Neyshābūr

**Neyshābūr** (varem ka *Nišabur*) on linn Kirde-Iraanis, Khorāsān-e Razavī provintsi suuruselt teine linn. Asub Kashafi jõe kaldal, umbes 750 km Teheranist idas.


Kamal-al-molk-ghabr.jpg|Kamal-ol-molki hauakamber
attaar0.jpg|Attari hauakamber


## Viited
Aruküla mõis

**Aruküla mõis** on kahe mõisa nimi:

*Aruküla mõis, mõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal
*Aruküla mõis, mõis Koeru kihelkonnas Järvamaal
Abja valla vapp

**Abja valla vapp** on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Abja valla vapp.

Vapp kinnitati Eesti Vabariigi riigisekretäri poolt 14. mail 2004 ja selle näidis asub vallakantseleis.

## Vapi kirjeldus
Rohelise vapikilbi jaotab kaheks vasakult langev hõbedane langev kaldpalk, millel asetseb kolm sinist linaõit. Õied moodustuvad viiest sinisest kroonlehest ja viiest rohelisest tupplehest ning hõbedasest südamikust. Vapi värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 3415 ja sinine Process Blue.

## Põhjendus
Sinised linaõied viitavad linakasvatusele ja linatöötlemisele, kui abjakate traditsioonilistele tegevusaladele ja jõukuseallikale. Kaldpalk sümboliseerib kaitstust, roheline kilbivärv ürgset loodust.

## Vapi kasutamine
Värvides ja värvideta (must-valget) vappi võib kasutada vallavolikogu, vallavalitsuse ja hallatavate asutuste dokumentidel, pitsatitel, siltidel, trükistel ja suveniiridel ning panna üles ruumides ja avalikes kohtades. Teistel juhtudel toimub vapi kasutamine vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Abja valla lipp

## Välislingid
*Abja valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Abja vald.
Semiidid

**Semiidid** on semi keeli kõnelevad rahvad Ees-Aasias (sh juudid) ja Aafrika kirdeosas (peamiselt Etioopias ja Eritreas). Semiidid on üks kolmest europiidse rassi suuremast alajaotusest aarjalaste ja hamiidide (peamiselt Põhja-Aafrika islamiusuliste ja teiste araablaste) kõrval.
Blog.tr.ee

**Blog.tr.ee** on Eesti blogide kataloog, mis võimaldab kasutajatel näha populaarseid teemasid ning postitusi.

## Versioonide ajalugu
Blog.tr.ee-st on valminud kolm versiooni.
* Esimene versioon tuli välja 9. septembril 2005. See oli vaid lihtne kataloog, mis näitas kümmet viimast blogidest korjatud postitust.
* Teine versioon ilmus avalikkuse ette 12. novembril 2005 ning lubas kasutajatel vaadata ka vanemaid postitusi kui viimast kümmet. Lehe ülesehitus põhines suuresti AJAXi tehnoloogial ning lehekülg ei vajanud värskendamist.
* Kolmas versioon läks üles 6. septembril 2006, ligi aasta pärast esimest. See võimaldab näha lisaks uuematele ka populaarsemaid postitusi ning väljavõtet fotoblogide piltidest. 

Kogu lehekülg koostatakse automaatselt.

## Autorid
Blog.tr.ee loojad on Andris Reinman ja Heimar Lill. Lehekülge haldab 2006. aastal loodud ettevõte Tr.ee OÜ.

## Välislingid
*Blog.tr.ee
Anonüümsed alkohoolikud

**Anonüümsed alkohoolikud** (lühend **AA**) on ühendus, mille deklareeritud esmane eesmärk on aidata alkohoolikutel kainena püsida.

Eestis alustas esimene AA rühm tegevust 1990. aastal Wismari haigla ruumides, kus tegutseb siiani.

AA rühma tugigruppe on loodud mitmes Eesti kohas.
 	
## Välislingid
*AA Estonia
Dodone

**Dodone** [dood'oonee] (vanakreeka keeles Δωδώνη *Dōdōnē*, dooria murdes (ka Homerosel) Δωδώνα *Dōdōnā*, uuskreeka keeles Δωδώνη *Dodóni*; ladina keeles **Dodona** [dood'oona]) on vanakreeka pühakoht Epeirose maakonnas. Seal asub tamm, mis on pühendatud Zeusile. Usuti, et Zeus kõneleb püha tamme lehtede sahina läbi.

Homeros kirjeldab "Iliases", kuidas Achilleus kõnetab Zeusi (16. laul, värsid 231–235). Seal on ka esmamainitud Dodone oraakleid.

*Õue keskele astudes nüüd valas ohvrit ta, vaatas<br> 
*taevaste poole ja palvetas – ning isa Zeus teda kuulis:
*"Zeus, [[pelasgid]]e kaitsja ja [[valdjas|valdijas]] kauges Dodonas*
*ikka-talvises, seal, kus su ennustustargad on, [[Sellid]],*
*kes ei eal pese jalgu ja puhkavad [[maaema]]l paljal!"*

(Homeros, "Ilias", kreeka keelest tõlkinud August Annist. Varrak, 2004, lk 257–258)
Ting

**Ting** (vanaislandi ja islandi keeles *þing*, teistes skandinaavia keeltes *ting*) oli germaani rahvaste rahvakoosolek, millel vabad mehed otsustasid mingit piirkonda puudutavaid küsimusi, leppisid kokku seadustes ja mõistsid kohut.

Tingidel valiti ka sõjapealikke ehk väejuhte ja seadusetundjaid ehk kohtunikke, vahel isegi kuningaid.

Skandinaavlaste eelkristlikus kultuuris oli iga klann kohustatud kätte maksma oma liikme tapmise või vigastamise eest. Mõnikord viis see ulatusliku klannisõjani. Tingil oli ühiskonnas tasakaalustav roll, ta pidi vähendama klannidevahelisi vaenusi ja vältima sotsiaalseid korratusi.

Tingid ei olnud kaasaegses mõttes demokraatlikud, sest peamine roll otsuste langetamise juures oli jõukamate ja mõjukamate suguvõsade juhtidel ning teistel väljapaistvatel isikutel. Formaalselt oli igal mehel üks hääl.

Tingid olid hierarhilised. Tinge võisid korraldada ka riigist väiksemad üksused, eriti provintsid-maakonnad. Need võisid valida oma esindajad üleriigilisele tingile.

Ting oli sageli ka usutalituste ja laatade pidamise koht ning tähtis seltskondlik üritus.

Tingid toimusid tavaliselt kindlaksmääratud ajavahemike tagant kindlas kohas. Kuid üldjuhul ei olnud tingi jaoks püstitatud eraldi hoonet, see toimus vabas õhus.

Tingid kadusid keskajal, kui kuningad võtsid kogu võimu enda kätte ega vajanud seaduste vastuvõtmisel ja juurutamisel enam tingide abi, vaid olid kehtestanud selleks oma riigiaparaadi. Suhteliselt kaua korraldati tinge Gotlandil ja ülesaarelised tingid lõpetas alles see, kui Saksa ordu saare 1398 vallutas.

Tuntuimad Skandinaavia tingid. Islandi, Taani ja Norra parlamendid kannavad siiamaani nime, mis viitab kunagisele tingile: Althing, Folketing ja Storting. Rootsi parlamendi nimi on Riigipäev (Riksdag), aga maakonnanõukogud kannavad nime Landsting.

Ka Ahvenamaa, Fääri saarte, Gröönimaa ja Mani saare parlamendid kannavad nime, milles sisaldub sõna "ting": Lagting, Løgting, Landsting ja Tynwald. Saamide kolm esinduskogu, mis tegutsevad Põhja-Norras ja Põhja-Rootsis, kannavad nime Sameting. Soomerootslaste poolametliku esinduskogu nimi on Folkting.

Teiste rahvaste samalaadset institutsiooni nimetatakse kärajaks (Soome), veetšeks (Vana-Vene) jne. On oletatud, et veetšede tava kujunes Venemaal viikingi päritolu varjaagide mõjul.
Räpina vapp

**Räpina vapp** on Põlva maakonnas asuva Räpina linna vapp.

Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 a. määrus nr 226 "Haldusterritoriaalse korralduse ja muutmine Räpina linna ja Räpina valla osas" alusel moodustati senise Räpina linna ja senise Räpina valla baasil uus omavalitsusüksus Räpina vald. Uue Räpina valla sümboliteks on endise Räpina valla vapp ja lipp.

Vapp on kinnitatud 11. jaanuaril 2000.

## Vapi kirjeldus
Sinisel, kuuselõikelise päisega kilbil nelja paariskodaraga vesiratas, mille keskel on vesiroosi kaheksa lehega topeltõis - kõik hõbedased. Õie ringikujuline südamik on kuldne.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Räpina lipp

## Välislingid
*Räpina valla sümboolika valla kodulehel
*Räpina valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Lužniki staadion

**Lužniki staadion** (vene *Стадион "Лужники"*, täisnimega *Большая спортивная арена Олимпийского комплекса "Лужники"*) on spordirajatis Venemaal Moskvas. See on Venemaa suurim staadion mahutavusega 84 745 pealtvaatajat.

Lužniki staadion on Moskva Torpedo ja Moskva Spartaki kodustaadion.

## Ajalugu
Staadion valmis 1956. aastal ja seal toimus 1957. aasta jäähoki MM-võistluste finaalmäng Rootsi ja Nõukogude Liidu meeskondade vahel.

Staadionil toimusid paljud 1980. aasta suveolümpiamängude alad.

1982. aastal toimus seal Lužniki tragöödia, kus hukkus 66 pealtvaatajat.

Staadionil peeti 2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.

Lužniki staadionil peeti mitmed 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste kohtumised. Sealhulgas avamäng ja finaal.

## Välislingid
*http://www.luzhniki.ru/
Hoburaudneer

**Hoburaudneer** (*ren hippocrepicus*) on neerude arenguhäire, mille korral on neerude alumised poolused kokku kasvanud.

Haigust on kirjeldatud inimesel ja kassil.

RHK-10 klassifitseerib hoburaudneeru kaasasündinud väärarendite alla (RHK-10-Q) - Q63.1.

Q63.1 alla klassifitseeritakse ka sagarneer ja liitneer.
Dodoma

**Dodoma** on Tansaania pealinn ja Dodoma piirkonna keskus.

Linn on asutatud 1907. aastal. Tansaania pealinnaks sai 1996. aastal, kui sinna kolis Tansaania parlament.

Palju valitsusasutusi on endiselt varasemas pealinnas ning riigi suurimas linnas, Dar es Salaamis.
Amberg

**Amberg** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Linn asub Nürnbergist ligikaudu 56 km idas.

Ambergi on esmamainitud 1034. aastal. Linnaõigused sai Amberg 1294. aastal.

## Viited

## Välislingid

*Ambergi koduleht
259

**259. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - **[[250. aastad]]** - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 

Aastad: 254 255 256 257 258 - 259 - 260 261 262 263 264

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
311

**311. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - **[[310. aastad]]** - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad

Aastad: 306 307 308 309 310 - 311 - 312 313 314 315 316

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 5. mai – Galerius, Vana-Rooma keiser
Cher (täpsustus)

**Cher** on mitme isiku ja koha nimi.

***[[Cher]]** on USA poplaulja, filminäitleja ja filmirežissöör.
***Cher** on USA pornotähe **[[Veronica Sage]]'i** üks esinejanimedest. Nime **Cher** all oli ta ka Penthouse'i lemmik novembris 1995.

***[[Cheri jõgi|Cher]]** on jõgi Prantsusmaal, Loire'i lisajõgi.
**Cheri jõe järgi on nime saanud **[[Cheri departemang]]** Prantsusmaal.

***[[Cher Horrowitz]]**, filmi ja seriaali "Clueless" peategelane.
Kvadrofoonia

**Kvadrofoonia** on neljakanaliline heli taasesitamise süsteem, mis lisab heliedastusele ka niinimetatud kolmanda mõõtme, lubades kuulamiskohas praktiliselt piisava tõetruudusega kujutada terve edastusruumi ruumiakustilist omapära.

Kvadromeetod ei tarvitse tingimata taotleda ammendavat akustilist loomutruudust, vaid võib luua kuulaja jaoks hoopis mingi illusoorse "ruumi". Kvadrofoonilisel taasesitusel on kuulaja ees diagonaalselt kaks kõlarit nagu stereofoonias, kuid lisandub veel kaks kõlarit sümmeetriliselt kuulaja taga. See vastab ruumilise heli puhul skeemile 4.0.

Tehniliselt rahuldavate lahenduste leidmine korraga nelja rööpse signaali salvestamise või ülekandmise probleemile on suhteliselt tülikas, seetõttu on süsteemile leitud mitu lahendust:
#**diskreetne nelja kanali süsteem** – puhas kvadrofoonia, kus neli edastuskanalit on iseseisvad ja identsed mikrofonidest kõlariteni. See lahendus on tehniliselt kõige nõudlikum, sest ülekandesüsteemis vajatakse nelja kanalit;
#**maatrikssüsteem** – nelja mikrofonikanali signaalid teisendatakse kaheks koondsignaaliks, mida edastatakse kahekanaliselt ehk lihtsamalt stereovahenditega. Taasesitamisel ennistatakse (dekodeeritakse) signaalid taas neljakanaliseks;
#**tuletatud nelja kanali süsteemid** – pseudokvadrofoonia, mille puhul tagapoolse helipildi informatsioon moodustatakse tehislikult harilikul kahekanalisel viisil edastatud stereohelist.

Kvadrofoonilise heli katsetused Eestis diskreetse nelja kanali süsteemis said alguse Eesti Raadios 1977. aastal. Sellele eelnes tehniline eeltöö koos tollase Leningradi Raadiovastuvõtu- ja Akustika Teadusliku Uurimise Instituudiga (IRPA), kus tehnikadoktor Lev Kononovitši juhtimisel toimusid esimesed katsesaated 1975.–1976. aastal. 1977. aastaks ehitas tollane Eesti Raadio laborijuhataja Avo-Rein Tereping kvadrofoonilise modulaatori, milles lisati stereofoonilisele polaarmoduleeritud komplekssignaalile täiendav balanssmodulatsiooniga saadud spektriosa. Nii saadi kvadrofooniline komplekssignaal, mis sisaldas täieliku infot kõigi nelja helikanali kohta. Kvadrofoonilises raadiovastuvõtjas dekodeeriti see signaal ja eraldati neli diskreetset kanalit.
 
Esimene kvadrofooniline katsesaade Eesti toimus 13. märtsil 1977 otsesaatena Eesti Raadio I stuudiost ja oli pühendatud Ludwig van Beethoveni 150. surma-aastapäevale. Saate idee autor ja koordinaator oli Hannes Valdma. Esimesed proovikuulamised toimusid Eesti Raadio Valges saalis, kus kasutati IRPAs katseteks väljatöötatud raadiovastuvõtjat.
Cheri jõgi

**Cher** [šeer] on jõgi Prantsusmaal. 

Cher algab Keskmassiivilt ning kulgeb ülemjooksul põhja, seejärel pöördub loodesse ja läände. Suubub vasakult Loire'i.

Jõe pikkus on 367 km, valgala 14 000 km&sup2;.

Jõe ääres asuvad Montluçon ja Vierzon, suudme lähedal asub Tours.

Cheri jõe kohale on ehitatud Chenonceau loss.

## Välislingid
Eris

**Eris** (vanakreeka keeles Ἔρις "tüli") on vanakreeka tülijumalanna.

Eris oli Nyxi (öö) tütar, sõjajumal Arese õde. Et Erist polnud kutsutud Peleuse ja Thetise pulmapeole, heitis ta kättemaksuks külaliste hulka kuldõuna, millele oli kirjutatud "kõige kaunimale". Jumalannad Hera, Athena ja Aphrodite, kellest igaüks nõudis õuna endale, kutsusid tüli lahendama Parise. Kuna Aphrodite oli tõotanud aidata Parisel endale saada Helenat, määras Paris õuna Aphroditele. See otsus sai Trooja sõja ajendiks.

## Kultuuriline mõju
### Diskordiaanlus

Eris on kaasaegse diskordiaanliku religiooni matroonjumalanna. Selle usundi juured ulatuvad 1950. aastatesse, mil Gregory Hill ja Kerry Wendell Thornley andsid varjunimede Malaclypse the Younger ja Omar Khayyam Ravenhurst all välja diskordiaanluse algteksti "Principia Discordia". Diskordiaanlik versioon Erisest ei ole sama pahatahtlik kui tema kreeka-romaani originaal.

Erise algset "Principia Discordia" kontseptsiooni laiendas hiljem ulmekirjanduslik triloogia "Illuminatus!", mille kirjutasid Robert Shea ja Robert Anthony Wilson. Selles teoses on Eris üks peategelasi.

## Vaata ka
* Tüliõun
* Parise otsus
Arheoloogide loend

''Siin on loetletud arheolooge.

## A
*Mare Aun

## B
*Samuel Barrett

## C
*Émile Cartailhac
*Howard Carter

## F
*Svetlana Fedossejeva
*Otto Freymuth

## G
*Mihhail Gerassimov
*Marija Gimbutas
*Constantin Grewingk

## H
*Arvi Haak
*Richard Hausmann

## I
*Richard Indreko

## J
*Lembit Jaanits
*Thomas Jefferson

## K
*Villu Kadakas
*Lili Kaelas
*Mauri Kiudsoo
*Robert Koldewey
*Marge Konsa 
*Aivar Kriiska
*Aita Kustin

## L
*Louis Leakey
*Mary Leakey
*Eerik Laid
*Valter Lang
*Silvia Laul
*Alexandre Lenoir
*Priit Ligi
*Georg Loeschcke
*Otar Lordkipanidze
*John Lubbock
*Vello Lõugas

## M
*Woldemar Justus Konstantin Malmberg
*Martin Malve 
*Mati Mandel
*Harri Moora
*Juri Motšanov
*Ain Mäesalu
*Marika Mägi
*Vello Mäss

## N
*Birger Nerman
*Aleksandr Nikitski

## O
*Nikolai Okulitš-Kazarin

## P
*Peeter Piirits
*Anton Pärn

## R
*Erki Russow

## S
*Osvald Saadre
*Marcelino Sanz de Sautuola 
*Theodor Schiemann
*Johann Ludwig Heinrich Julius Schliemann
*Marta Schmiedehelm
*Jüri Selirand
*Tõnu Sepp
*Haakon Shetelig
*Otto Magnus von Stackelberg

## T
*Ülle Tamla
*Jaan Tamm
*Andres Tvauri
*Evald Tõnisson

## U
*Ingrid Ulst

## V
*Heiki Valk
*Artur Vassar
*Rain Vehik
*Aldur Vunk

## W
*Oskar Waldhauer
*Heinrich Wilmanns

## Vaata ka
*Ajaloolaste loend
*Kunstiteadlaste loend
Pluuto (astroloogia)

**Pluuto** kuulub tänapäeva Lääne astroloogias transtsendentaalsete planeetide hulka ning teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale umbes 246 aastaga.

Pluuto on seotud inimhinge sügavaimate soppide ja kõigega, mis silma eest varjus: näiteks psühholoogia, geoloogia ja salaluurega, aga ka tuumaenergiaga. Pluuto on vaimne tahe, mis aitab isiksusel muutuda, kui inimene on mõistnud, milles ta on liiga jäik. Pluuto on inimese nii psüühiline kui ka füüsiline taastumisjõud, aga ka võimuiha, äärmuslikkus, kirg ja armukadedus. 

Pluuto asend sünnikaardis näitab valdkondi, millesse inimene ei tohiks mingil juhul pealiskaudselt suhtuda ning kus tal on vaja elu jooksul täielikult muutuda, et võimuiha asenduks vastutusega. Pluuto valdkond toob paratamatult kaasa kriise ja ekstreemsusi, midagi võetakse pöördumatult käest, nähtavale tulevad inimese varjatud motiivid ja allasurutud hirmud, mille teadvustamine aitab tal areneda ja end uuesti üles ehitada. 

Inimkehas on Pluuto seotud reproduktiivelundite, jämesoole ja pärasoolega.

Pluuto valitseb Skorpioni märki ja on seotud 8. astroloogilise majaga. 

## Mütoloogia

Kreeklaste Hades (roomlaste Pluto) oli allmaailma, surnute riigi jumal. Pärast isa Kronose troonilt tõukamist jagas Hades koos vendade Poseidoni (Neptunus) ja Zeusiga (Jupiter) universumi omavahel ära. Hadese riiki kardeti väga, sest see oli koht, kust tagasi enam ei tuldud. Erandina tohtisid surnute riigist sisse-välja käia vaid üksikud isikud, nende hulgas jumalate käskjalg Hermes, kes saatis surnuid üle Styxi jõe Hadese riiki. 

Kuna inimesed kartsid Hadest väga, on temast säilinud väga vähe müüte.

Hadese hirmutavat poolt mahendati hiljem sellega, et ta võrdsustati rikkuse jumala Plutoniga. 

## Vaata ka
*Pluuto (astronoomiline käsitlus)

## Viited
Astroloogia mõisteid

''Siin on loetletud astroloogia mõisteid.

## A
*Ambur (märk)

## E
*Efemeriid

## I
*Isiklikud planeedid

## J
*Jupiter

*Jäär (märk)

## K
*Kaalud (märk)
*Kaksikud (märk)
*Kalad (märk)
*Kaljukits (märk)
*Kuu

## L
*Lõvi (märk)

## M
*Maja (astroloogia)
*Marss
*Merkuur

## N
*Neitsi (märk)
*Neptuun

## P
*Pluuto
*Päike

## R
*Rahvusvaheline astroloogiapäev

## S
*Saturn
*Skorpion (märk)
*Sodiaak
*Sõnn (märk)

## T
*Transtsendentaalsed planeedid

## U
*Uraan

## V
*Veenus
*Veevalaja (märk)
*Vähk (märk)

## Ü
*Ühiskondlikud planeedid
Moreno Keskus

**Moreno Keskus** on mittetulundusühing, mis asutati 1998. aastal arendamaks psühhodraamat ja selle kasutamist Eestis. 

Moreno keskusel on Tallinna Psühhodraama Kool.    

## Välislingid

*http://www.morenokeskus.ee/
145

**145. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad - **[[140. aastad]]** - 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad 

Aastad: 140 141 142 143 144 - 145 - 146 147 148 149 150
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Tallinna Psühhodraama Kool

**Tallinna Psühhodraama Kool**, mis kuulub mittetulundusühingusse Moreno Keskus, on 1999. aastal asutatud erakool, mille eesmärk on õpetada  psühhodraama rakendajaid, psühhodraama lavastajaid (Certified Practitioner, CP) ja psühhodraama koolitajaid (Trainer, Educator and Practitioner, TEP). Kooli kaudu viiakse läbi erinevaid psühhodraama- ja sotsiodraama gruppe, korraldatakse lühikesi koolitusi ning supervisiooni tervishoiu, sotsiaaltöö, psühholoogia ja pedagoogika erialade inimestele.

Kooli lõpetanud psühhodraama rakendajatel on õigus psühhodraamat kasutada oma erialal ja ametikohal, lõpetanud lavastajatel  ja koolitajatel on eeldused seda kasutada ka iseseisva elukutsena. Tallinna Psühhodraama Kool peab vajalikuks, et Eesti ühiskond saaks kasutada heal professionaalsel ja eetilisel tasemel psühhodramaatikud. Koolitus peab kinni sellest nõudest. 

Tallinna Psühhodraama Kool lähtub oma tegevuses Soome psühhodraama ühenduste eetikajuhendist, lugedes seda ka Tallinna Psühhodraama Kooli praeguseks eetikajuhendiks.
 
Tallinnas algas psühhodraama koolitus aastal 1995. Algul toimus õpe Soome Moreno Instituudi ja Helsingi Psühhodraama Instituudi halduses. 1999.a. asutati Tallinna Psühhodraama Kool. Tallinna Psühhodraama Kool on The Nordic Board of Examiners in Psychodrama, Sociometry and Group Psychotherapy, NBE (asutatud 1993) liikmesorganisatsioon ning koolitus toimub Tallinna Psühhodraama Koolis vastavatest standarditest lähtuvalt.Tallinna Psühhodraama Kool on aktsepteeritud Eesti Haridusministeeriumi poolt (koolitusluba number 2720HTM).
149

**149. aasta** (**CXLIX**) oli 2. sajandi 49. aasta.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsulid olid Servius Cornelius Scipio, Lucius Salvidienus Orphitus ja Quintus Pompeius Sosius Priscus
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Ýmnos eis tin Eleftherían

"**Ýmnos eis tin Eleftherían**" (Ὕμνος εἰς την Ἐλευθερίαν 'hümn vabadusele') on Dionýsios Solomósi 1823. aastal kirjutatud luuletus, mis koosneb 158 salmist ning on seatud Nikólaos Mántzarose muusikale.

1865 said kaks esimest salmi Kreeka riigihümniks ning hiljem ka Küprose Vabariigi hümniks.

## Sõnad

### Kreeka sõnad



## Välislingid
* Kuula Kreeka rahvushümni  mp3
* ΕΘΝΙΚΟΣ ΥΜΝΟΣ, Kreeka rahvushümn, presidency.gr
Sõzran

**Sõzran** [s'õzran] on linn Samara oblastis Venemaal. Asub Volga jõe ääres Sõzrani jõe suudmes. 

Asutati 1683. aastal, linnaõigused sai 1796. aastal.

2007. aastal elas linnas 179 800 ja 2009. aastal 178 900 inimest.

Sõzran on raudteede sõlmpunkt. Rongiga pääseb Volga vasakkaldale ületades Sõzrani silla.

## Viited

## Välislingid
*http://adm.syzran.ru/
Enno Selirand

**Enno Selirand** (8. oktoober 1950 Tallinn – 14. detsember 2015) oli eesti psühholoog.

Ta oli Eesti esimese usaldustelefoni rajaja ning Hingeabi assotsiatsiooni "Usaldus" president.

## Elulugu
Lõpetas Tallinna 4. Keskkooli 1969. aastal.

Õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis ´(TPedI) kultuurharidustööd ja käis ka Tallinna Riiklikus Konservatooriumis 7. lennuga režiid õppimas; lõpetas TPedI kultuurhariduse režii eriala. Lõpetas 1987. aastal Tartu Riiklikus Ülikooli psühholoogina, mille järel lõi ka usaldustelefoni.

Õppis Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna rahvusvahelise suhete doktorantuuris (väitekiri jäi kaitsmata).

Töötas erinevates kultuurivaldkondades (Tallinna Puhkeparkide Direktsioon, Karskusühing), Välisministeeriumis ja Eesti Vabariigi suursaatkonnas Venemaal.

Samuti töötas ta Tallinna Linnavalitsuses ja linnaosavalitsuses ning Vigala ja Viimsi Vallavalitsuses.

Lisaks oli õppejõud Tallinna Ülikoolis, Eesti-Ameerika Äriakadeemias ja Euroülikoolis. Samuti tegi ridamisi täiskasvanu-koolitusi ja omas andragoogi V kategooriat.

Suurimad tööd: Usaldustelefoni loomine, Eestimaa Laul 1988 stsenaarium ja läbiviimine, Vabaduse laul 1991 korraldamine, Ülemaailmsed Eesti Noorte Päevad 1989., 1990. ja 1991. aastal. Oli Tallinna vanalinna päevade (II–XV) korraldajate seas.

## Isiklikku
Hobid olid talumajandus ja mesindus.

Tema tütred on režissöör Elo Selirand ja tekstiilidisainer Helen Susan Selirand ning poeg on Allan Selirand.

## Kirjandus
*Enno Selirand. "444–444". Usaldustelefoni tööst aastal 1992. Intervjueerija Ann Must. Sina ja Mina, 1/1992. Lk 13–15
*Enno Selirand. "Eestimaa Laul 1988"
Hingeabi assotsiatsioon "Usaldus"

**Hingeabi Assotsiatsioon Usaldus** on mittetulundusühing, mis tegeleb psühholoogilise abi osutamisega telefoni teel. Seda teenust nimetatakse usaldustelefoniks.

Usaldustelefoni lühinumbrid on 126 (eesti keeles) ja 127 (vene keeles).

Esimene usaldustelefon Eestis alustas tööd Tallinnas 1. jaanuaril 1988. Selle rajas psühholoog Enno Selirand koos initsiatiivgrupiga, kuhu kuulsuid Härmo Saarm, Astrid Neeme, Ilmar Ebber, Urmas Roos, Airi Värnik, Mart Marpuu, Ruve Šank, Tõnu Ots ja Avo-Rein Tereping.

## Välislingid
*Koduleht
Põie-lootekusejuha sopis

**Põie-lootekusejuha sopis** on lootekusejuha puuduliku atrofeerumise tagajärjel moodustuv sopis kusepõie tipus.
Laser (jahiklass)

**Laser Standard** on kat-taglasega üheinimese svertpaat, mille disainis Bruce Kirby 1969. aastal ja mida on üleilmselt kasutuses rohkem kui 200 000.

* LOA = 4064 mm
* LWL = 3810 mm
*   B = 1422 mm
*   T = 787 mm
*   D = 59 kg
*   S = 7,06 m²

## Laserivalem
Laserite jahiklasside liidud ja tootjad rõhutavad laserite kasutamist põhjendusega, et ostes ühe paadi, saab seda taglastada kolme eri suuruses purjega, mis võimaldab sama paadikere kasutust erinevas vanuses ja kaalus.

## Kolme Laser-klassi svertpaadi võrdlustabel
:

## Vaata ka
* Laser 2
* Laser 4.7
* Laser 4000
* Laser 8.1 (Rooster 8.1)
* Laser M
* Laser Pico
* Laser Radial
* Laser SB3
* Laser Vortex
*Lutš ja Lutš-2 on rahvusklassid Venemaal, tegemist on ilma litsentsita valmistatud Laserite koopiatega, mida NSV Liidu ajal valmistati Tallinnas ~500 tk aastas.

## Viited

## Välislingid

* Eesti Laser Klasside liit:
* International Laser Class Association
* The Laser Forum – Sailing – Racing – Rigging – Repair
* Laser Radial & Standard – European Championship 04 – 11 June 2010, Tallinn, Estonia
** LASER EC 2010 DAY VI
Kitee

**Kitee** on linnaks nimetatav kohaliku  omavalitsuse üksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas.

Kitee vald asutati 1631. aastal. 28. veebruaril 1992 nimetati linnaks.

Kiteest on pärit ansambel Nightwish.

Kitee Gümnaasiumis on õppinud soome päritolu Eesti lastekirjanik Mika Keränen.

## Külad

Haapasalo, Haarajärvi, Hammaskallio, Jaakkima, Juurikka, Kantosyrjä, Kiteenkylä, Kiteenlahti, Kontiola, Kunonniemi, Lahdenkylä, Leinovaara, Loukunvaara, Misola, Muljula, Niinikumpu, Närsäkkälä, Piimäjärvi, Potoskavaara, Puhos, Puhossalo, Päätye, Riihijärvi, Rokkala, Ruppovaara, Satulavaara, Suoparsaari, Suorlahti, Särkijärvi, Säynejärvi, Taipale, Varmoniemi.

## Viited

## Välislingid
* Kitee koduleht
Purtse Tarakalda linnamägi

**Purtse Tarakalda [[linnamägi]]** on neemiklinnuse tüüpi linnamägi, mis asub Lüganuse vallas Purtse külas Purtse jõe idakaldal.

## Kirjeldus
Neemiklinnuse nõlvad on jõepoolsel küljel 19 m ja idaküljel 8 m kõrged ning ülejäänud külgedel laugjamad. Õueala on täies ulatuses ringvalliga ümbritsetud. Valli keskmine kõrgus on 2 m. Kõige võimsam vallilõik jääb loodenurka. Vanimat valli toetab mõlemast küljest kividest kuivmüüritis, mille siseküljel ja harjal asusid palkrajatised. Linnuse idaküljel on valli ees paiknenud ka kraav. Umbes 7500 m² suurusel maa-alal paiknev kultuurikiht on õhuke ja leiuvaene.

## Ajalugu
Linnuse kasutusajaks peetakse 8.–13. sajandit. Linnuse kaitserajatuste uurimise käigus on tuvastatud kaks ehitus- ja kasutusjärku.

### Esimene ehitusjärk
Algselt oli linnamägi kaitstud ainult idapoolne külg, sest sealsed looduslikud nõlvad olid madalamad ja laugjamad.

### Teine ehitusjärk
11. sajandi lõpul või 12. sajandi algul ümbritseti ülejäänud seljaku küljed ringvalliga.

## Muinasasula
Suurem asulakoht, tõenäoliselt muistse Purtse küla ase, avastati linnusest lääne pool üle Purtse jõe.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend
*Linnamägi
*Purtse vasallilinnus
*Purtse Taramägi (linnus)

## Viited

## Välislingid
*
* 22.06.2024 18:38, Rene Kundla, Ida-Virumaal uuriti Tarakalda linnusekohta, err.ee
Kihelkonna kirik

**Kihelkonna Mihkli kirik** ehitati 13. sajandi kolmandal veerandil. Säilinud on kiriku võlvimaalingud 13. sajandist. Eesti arhitektuuris ainulaadne on kooriruumi ripp-päiskivi. Renessanss-stiilis altarimaal on maalitud aastal 1591 ja kantsel valmistatud aastal 1604, mida täiendati 1794. aastal. Sakraalehitisest endast uuem kooriruumi idaküljel asetsev käärkamber ehitati 19. sajandil.

14 registriga oreli ehitas kirikule 1805. aastal meister Johann Andreas Stein. See orel on Eesti vanim. Friedrich Weissenborn ehitas selle 1890. aastal ümber ja lisas teise manuaali, millega lisandus ka neli registrit. Orel restaureeriti 2018. aastal.

Kellatorn, mis asub kirikust eraldi, ehitati 1638. aastal. Kellad paiknesid eraldiasuvas hoones kuni läänetorni ehitamiseni aastail 1897–1899. Kellatorn on ainulaadne kogu Baltikumis, kuna on vanim säilinud kirikust eraldiseisev kellatorn. Pärast 2009. aasta restaureerimist kostab sealt taas kellahelin.

Kihelkonna Mihkli kirikut kasutab EELK Kihelkonna Mihkli kogudus.

2017. aasta suvel sai Kihelkonna kirik teise kella.

## Kirikutorn meremärgina
Kirikul on tähtsus ka meremärgina. 2009. aastani oli kirikutorn kasutusel päevamärgina, mis moodustas sihi Kihelkonna alumise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 2724 meetrit ja sihi asimuut 128,9°.

Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 923.

## Viited

## Välislingid

*
*Kihelkonna kirik võrgukohas kirikud.muinas.ee
Saaremaa Jaani kirik

**Saaremaa Jaani kirik** ehk **Saare Jaani kirik** ehk **Jaani kirik** on barokkstiilis maakirik Saare maakonnas Saaremaa vallas Jaani külas. 

Kirikut kasutab Saaremaa Jaani kogudus. 

Kiriku pikihoone valmis Põhjasõja ajal, arvatavasti 1703. aastal. Hoone ehitati ümber 1840. aastal. Kiriku torn on ehitatud ilmselt kahes järgus ja valmis 1842. aastal. Torni arhitekt oli J. F. Schrader. 

Kirik pühitseti 30. juunil 2007 pärast suuremat remonti uuesti. 

## Kiriku nimi ja ajalugu

Kirik on nime saanud Aleksandria patriarhi, püha Johannes Almuseandja (umbes 560–619) järgi, kes oli vaeste ja haigete kaitsja. Keskajal asus piirkonnas leprosoorium, millel oli oma kabel. 

Jaani kirikukihelkond asutati aastal 1675 Pöide kirikukihelkonnast eraldamise teel. Samal aastal hakati arvatavasti ka kirikut ehitama. Kiriku pikihoone sai valmis 1703. aastal, 1842. aastal püstitati ehitusmeister Johann Friedrich Schraderi projekti järgi hilisklassitsistliku nõelkiivriga läänetorn.

Kiriku järgi on nime saanud siluri Jaani lade ja selle Jaani kihistu.

## Orel
1890. aastal ehitatud nelja registriga oreli meister on teadmata.

## Viited

## Välislingid
*
*"Saaremaa Jaani kirik avab taas uksed". Eesti Kirik, 27. juuni 2007