open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jeruusalemma mägi

**Jeruusalemma mägi** (saksa keeles *Jerusalemsberg*)  oli 14.–17. sajandi nimetus piirkonnale Tallinnas, mis asus praegusest Pärnu maantee viaduktist linna pool, umbes seal, kus asub praegu Tallinna Ühisgümnaasium.

Jeruusalemma mägi asus Tallinna linna Võllamäe hukkamiskohast Tondi pool ning oli mingil ajal kasutusel Toompea hukkamiskohana Toompea puuvõllal.

Jeruusalemma mäest edelas toimus 11. septembril 1560 Jeruusalemma mäe lahing.

Jeruusalemma mäe kõrgendikul kasvas Rooma katoliku kiriku usu valitsemisajal Liivimaal väike salu ja seisis Jeruusalemma kabel, kuhu käidi palverännakul Püha Maa asemel.  1244. aastast Rooma paavsti Innocentius IV bullaga oli Saksa ordu rüütlitele kohustuseks tehtud palverännakud Palestiinasse. Kui aga kui osmanid 1291. aastal Palestiina ja Jeruusalemma kuningriigi vallutasid, muutus palverännaku nõude täitmine võimatuks ja seepärast orduvaldustes ehitatigi kabeleid Püha Maa aset täitma.
Jeruusalemma, Petlemma jne. nimega ristitud paiku leidus Baltimailgi mitmel pool ordulinnuste lähedal, ja näiteks peale Tallinna oma olid veel Pärnus Jeruusalemm  Riiga suunduva maantee ääres  ja Petlemm (hiljem asusid seal sellenimelised kõrtsid), Viljandis Jeruusalemma kabel Daugavpilsis Jeruusalemma ja Petlemma kabel.
## Viited

## Kirjandus
*Keskaegse Tallinna hukkamispaigad – Sloleht, 1997.
Jaan Elgula

**Jaan Elgula** (sündinud 30. novembril 1962 Tartus) on eesti muusik, kes on tuntud ansambli Justament lauljana. 

Jaan Elgula ja Toomas Lunge on praeguses Justamendi koosseisus ainukesed ansambli asutajaliikmed. 

Ta lõpetas 1981. aastal Tartu 5. Keskkooli. Pärast seda teenis kaks aastat Nõukogude armees Tapa linnas paiknevas sõjaväeosas. 

Aastatel 1991–1992 töötas ta Kuku raadios ja 1992–2005 Raadio 2-s. 

2005. aastast töötab ta Vikerraadio muusikatoimetajana. 2017. aasta seisuga toimetab ta seal selliseid saateid nagu "Stuudios on Jaan Elgula" ja "Kauamängiv". Ta on toimetanud saadet "Originaal ja koopia".

## Tunnustus
* 2023 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
2008. aasta IAAF-i finaalvõistlused

**[[2008]]. aasta [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused]]** toimusid **6.** korda. Finaalvõistlused peeti Stuttgardis Gottlieb-Daimler-Stadionil 13.–14. septembrini.

## Ala kolm paremat

### Mehed

### Naised

## Välislingid
* IAAF-i 2008. aasta kergejõustiku finaalvõistluste koduleht
* IAAF-i 2008. aasta finaalvõistluste ametlikud tulemused
Higgsi boson

**Higgsi boson** ehk **Higgsi osake** on osakestefüüsika standardmudelis esinev elementaarosake, mille olemasolu ennustas esimesena Briti füüsik Peter Higgs.

See on elektriliselt  neutraalne, selle Spinn 0 ja see laguneb väga ruttu.

Higgsi osake figureerib Higgsi mehhanismis, juba 1960ndatel ettepandud teoorias, mille järgi kõik elementaarosakesed peale Higgsi bosoni saavad massi alles pärast vastastikmõju Higgsi väljaga. 

See kuulub elementaarosakeste klassi nimega bosonid, mida iseloomustab täisarvuline spinn (Higgsi boson on ainuke elementaarosake standardmudelis, mille spinn on 0). Higgsi väli on kvantväli, mille väärtus ei ole null ja mis täidab kogu ruumi. See seletab, miks on sellistel osakestel nagu kvargid ja elektronid mass. Higgsi boson on Higgsi välja ergastatud olek. 

Standardmudeli järgi peaks Higgsi bosoni olemasolu seletama, kuidas toimub elektronõrga sümmeetria spontaanne rikkumine (Higgsi mehhanism), mis omakorda seletab, miks on teistel elementaarosakestel mass. Siiski ainult 1% liitosakeste nagu prootoni ja neutroni massist tuleneb Higgsi mehhanismist. Ülejäänud 99% põhjuseks on tugev vastasmõju. Higgsi bosoni avastamine kinnitaks veelgi standardmudeli põhimõttelist korrektsust, kuna see on ainus standardmudeli ennustatud elementaarosake, mida pole osakestefüüsika eksperimentides tõendatud.

Standardmudel määratleb täielikult kõik Higgsi bosoni omadused peale massi. Eeldatavasti puuduvad sel spinn, elektrilaeng ja värvilaeng ning see on teiste osakestega vastasmõjus nõrga vastasmõju ja Yukawa vastasmõju kaudu. Selle mass arvati olevat 115 ja 180 GeV/c2 vahel.

Higgsi mehhanismil võib olla ka teisi allikaid, mis ei vaja Higgsi bosonit ning mida kaalutakse juhul, kui Higgsi bosoni olemasolu välistatakse. Neid tuntakse Higgsi-vabade mudelite nime all.

Higgsi boson oli kuni 2012. aastani ainuke standardmudeli avastamata osake (graviton ei ole standardmudeli osake). 4. juulil 2012 teatasid suure hadronipõrgutiga töötavad teadlased, et avastasid elementaarosake massiga 125–127 GeV/c2, mis tõenäoliselt on Higgsi boson.

## Viited

## Kirjandus
* Andi Hektor, Kristjan Kannike. *Füüsika : Higgsi bosoni lugu*, MTÜ Loodusajakiri, 2013. ISBN 9789949942015

## Välislingid

* "Higgsi boson on peitusemängust tüdinemas" ERR Uudised, 7. märts 2012
* "Lihtne seletus: Mis on Higgsi boson?" Novaator, 5. juuli 2012
Jõelähtme prügila

**Jõelähtme prügila** on Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rebala küla territooriumil paiknev suur prügila.

Jäätmeid kogutakse valdavalt Tallinnast ja Harju maakonnast.

Prügila pindala on 67 hektarit.

Prügila teenindab rohkem kui 500 000 elanikku Põhja- ja Lääne-Eestist ning Lääne-Virumaalt.

2010. aastal käitles ettevõte pea 160 000 tonni tavajäätmeid, millest ligi 140 000 tonni oli segaolmejäätmeid. See tähendab, et ettevõttesse jõudis eelmisel aastal käitlemiseks 1/3 kogu Eesti segaolmejäätmetest.

Prügila juurde rajatud tee algab Tallinna–Narva maanteelt.

Prügilas tegutseb AS Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus.

## Viited
Kidad

**Kidad** (*Equisetopsida* ehk *Sphenopsida*) on sõnajalgtaimede hõimkonda kuuluv taimede klass. Eluvormilt on kidad rohttaimed.

Ehkki enamasti vaadeldakse klassi sõnajalgtaimede hõimkonnas, siis mõnikord käsitletakse neid ka omaette hõimkonnana **ositaimed** (*Equisetophyta*; sünonüümid: *Sphenophyta* ja *Arthrophyta*).

Kidade klassist on tänapäevani säilinud üksnes osjalised ühe perekonnaga – osi (*Equisetum*). 

Eestist on osjalisi teada 11 liiki.
RTF

**RTF** on lühend, mis võib tähistada:
*Radiodiffusion-Télévision Française, Prantsusmaa Rahvusringhääling 1949-1964 
*Rich Text Format, failivorming
Humoraalne regulatsioon

**Humoraalne regulatsioon** (ladina sõnast *[h]umor* '(keha)vedelik') on organismi talitluse regulatsioon verre või lümfi eraldatavate bioloogiliselt aktiivsete orgaaniliste ühendite kaudu.

Humoraalne regulatsioon koos neuroregulatsiooniga moodustab neurohumoraalse regulatsiooni.
José Sócrates

**José Sócrates Carvalho Pinto de Sousa** (sündinud 6. septembril 1957 Portos) on Portugali poliitik, aastatel 2005–2011 peaminister. 

Ta oli ka Sotsialistliku Partei esimees (peasekretär) 24. septembrist 2004 kuni tagasiastumiseni 5. juunil 2011 pärast partei kaotust parlamendivalimistel.

Ta on õppinud Coimbras ehitusinseneriks ja hiljem õppinud õigusteadust Lissabonis.

Poliitilist karjääri alustas ta nelgirevolutsiooni ajal. 1986. aastal sai ta Castelo Branco ringkonna presidendiks. 1987 valiti ta Portugali parlamenti. Aastatel 1999–2002 oli ta keskkonnaminister António Guterresi valitsuses. Pärast Sotsialistliku Partei võitu ennetähtaegsetel parlamendivalimistel 2005. aastal sai José Sócrates peaministriks. Ta oli peaminister alates 12. märtsist 2005, astus tagasi 23. märtsil 2011, kuna opositsiooniparteid ei toetanud tema kärpekava, kuid püsis ametis peaministri kohusetäitjana 21. juunini 2011.

José Sócrates jätkas tööd peaministrina ka pärast septembris 2009 toimunud parlamendivalimisi. Tema vähemusvalitsus astus ametisse 12. oktoobril 2009.

## Tunnustus
*2005 Valgetähe I klassi teenetemärk
Andrei Silnov

**Andrei Silnov** (vene Андрей Александрович Сильнов; sündinud 9. septembril 1984 Šahtõs Rostovi oblastis) on Venemaa kergejõustiklane (kõrgushüppaja). 

2003. aastal võitis Silnov Venemaa kuni 23-aastaste sisevõistlused tulemusega 2.24, kuid jäi kuni 23-aastaste välisvõistlustel samal aastal 2.18-ga kuuendaks. Kuni 23-aastaste Euroopa meistrivõistlustel augustis Erfurdis sai ta üheksanda koha tulemusega 2.23.

Silnovi läbimurre rahvusvahelisel tasandil toimus 2006. aastal. 7. jaanuaril sisehooaja avavõistlusel Jekaterinburgis hüppas ta 2.28. Veebruari lõpus Saksamaal Arnstadtis viis ta oma isikliku siserekordi 2.35-le. Juunis võitis ta Malagas toimunud kergejõustiku superliiga Euroopa karikavõistlustel esikoha tulemusega 2.31, mis oli ka tema isiklik välisvõistluste rekord. 25. juulil Stockholmis toimunud IAAF-i Grand Prix' võistlustel parandas ta oma rekordit veel ühe sentimeetri võrra. Augustis Euroopa meistrivõistlustel Göteborgis tuli ta isikliku rekordiga 2.36 Euroopa meistriks. See tulemus oli ka ühtlasi EM-rekord. 2008. aastal Londonis peetud IAAF-i super-Grand-Prix' võistlustel hüppas ta uueks isiklikuks rekordiks 2.38.

2008. aasta OM-il Pekingis tuli Silnov olümpiavõitjaks. Ta oli väga heas hoos ja ületas kõik kõrgused kuni 2.36 esimesel katsel. See jäi ka tema laeks, sest pärast võidu selgumist proovis ta ületada ka olümpiarekordit 2.42, kuid see jäi alistamata.:

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2008  Pekingis
**  **olümpiavõitja** **2.36**

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]

* 2006  Ateenas
** 2. koht **2.24**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 2006  Göteborgis
**  **Euroopa meister** **2.36**

### [[IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused|IAAF-i finaalvõistlustel]]

* 2006  Stuttgardis
** 2. koht **2.33**
* 2008  Stuttgardis
** **1. koht** **2.35**

## Viited


## Välislingid

* 
* Andrei Silnov Venemaa kergejõustikuliidu kodulehel
Kesk-Jüütimaa piirkond

**Kesk-Jüütimaa** on piirkond Taanis Jüütimaal. 

Piirkond loodi 2007 neljast endisest maakonnast.

## Haldusjaotus
Piirkonnas on 19 valda:

## Viited

## Välislingid
*Piirkonna koduleht
Gennadi Trošev

**Gennadi** Nikolajevitš **Trošev** (vene keeles Геннадий Николаевич Трошев; 14. märts 1947 Berliin – 14. september 2008 Perm) oli Venemaa sõjaväelane; kindralpolkovnik, Venemaa väejuht Tšetšeenia sõja ajal.

Ta sündis Berliinis Nõukogude okupatsioonitsoonis ohvitseri pojana ja tema lapsepõlv möödus Groznõis. 1969. aastal lõpetas ta Kaasani tankikooli, 1976. aastal soomustankivägede akadeemia ja 1988. aastal peastaabi sõjaväeakadeemia.

Ta teenis mitmel ametikohal tankivägedes. 1994. aastast oli ta Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonna Vladikavkazis paikneva 42. armeekorpuse ülem. 5. mail 1995 ülendati ta kindralleitnandiks. Esimese Tšetšeenia sõja ajal 1995–1997 oli ta Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonna 58. armee ülem ja ühtlasi Venemaa vägede ülem Tšetšeenias. 1997 määrati ta Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonna ülema asetäitjaks. Augustis 1999 käsutas ta väeüksusi, mis lõid tagasi mässuliste võitlejate rünnaku Dagestanis. Teise Tšetšeenia sõja ajal oli ta alates jaanuarist 2000 Põhja-Kaukaasia armeegrupeeringu Vostok ülem. Veebruaris 2000 ülendati ta kindralpolkovnikuks. Aprillist juunini 2000 oli ta Venemaa vägede ülemjuhataja Tšetšeenias ja maist 2000 detsembrini 2002 ühtlasi Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonna ülem.

Märtsis 2001 toetas ta kohtuprotsessis Juri Budanovit, kes hiljem sõjakuritegudes, sealhulgas 18-aastase tšetšeeni neiu Elza Kungajeva tapmises süüdi mõisteti.

Veebruarist 2003 oli ta Venemaa presidendi nõunik kasakate küsimuses. 2008. aastal ülendati ta Venemaa Föderatsiooni 2. klassi riiklikuks tegevnõunikuks.

Trošev hukkus lennuõnnetuses Permis, kuhu ta oli teel samboturniiri vaatama. Reisilennuk, mille pardal Trošev oli, kukkus maandudes Permi äärelinna. Kõik 88 lennukis viibinut hukkusid. Trošev maeti Krasnodari lähedale Severnõi asulasse.

Groznõis on tema auks ümber nimetatud Krasnoznamjonnaja tänav.

## Tunnustus

*1994 – Rahvaste sõpruse orden
*1999 – Venemaa kangelane
Martin Weinek

**Martin Weinek** (sündinud 30. juunil 1964 Leobenis Steiermargi liidumaal) on Austria teatri- ja filminäitleja, lavastaja ning veinimeister. 

Ta on telesarjas "Komissar Rex" inspektor Fritz Kunzi osatäitja.

Aastatel 1983–1986 õppis Martin Weinek professor Peter P. Josti juhendamisel dramaturgiat.

Alates 1986. aastast on M. Weinwek teinud Grupp 80 raames kaasa mitme Viini teatri lavastustes. Samal aastal mängis ta kõrvalosa (liftipoissi) filmis "Nachsaison" ("Pärast hooaega").

1987. aastal osales ta Recklinghauseni teatrifestivalil, kus mängis üht peaosa Georg Mittendreini lavastuses "Der Lechner Edi schaut ins Paradies" ja tänavapühkijat Dieter Berneri lavastatud filmis "Müllomania".

1989. aastal tegi ta kaasa telesarjas "Calavati Joe". 1990. aastast on ta lisaks näitlemisele proovinud aeg-ajalt kätt ka lavastajana.

## Olulisemad teatri- ja filmitööd
* 1989 – "Calavati Joe" (telesari)
* 1999–2004, 2008 ja 2010 – "Komissar Rex" (telesari)
* 2004 – "Silentium"
* 2005 – "Grenzverkehr"
* 2006 – "Unter weißen Segeln"
* 2007 – "Die Rosenheim-Cops"
* 2008 – "Der Nikolaus im Haus"
* 2010 – "Die Rosenheim-Cops"
* 2011 – "Sommer der Gaukler"
* 2011 – "Der Mann mit dem Fagott"
* 2013 – "Huber und Staller"

## Veinimeister
Näitlejatöö kõrval peab Weinek koos abikaasa Evaga veiniaeda. Ka Eva õppis dramaturgiat ja töötas seejärel aastaid dramaturgina. 1993. aastal otsustasid abikaasad hakata koos hobi korras veini tegema. Nüüd on neil Heiligenbrunni lähistel kolme hektari suurune viinamarjaistandus, mille saagi nad ise veiniks teevad ja seda ka turustavad.

## Välislingid
*Link ORF (saksa keeles)
*Weinek als Weinbauer (saksa keeles)
Komando

***Komando** on eriülesannetega allüksus või mingit eriülesannet täitev isikute rühm
**päästekomando
**tuletõrjekomando
**K-komando
***Komandoks** võidakse nimetada meeskonda, näiteks laeval või mujal
*Komando oli ka sõjaväeline roodust väiksema isikkoosseisuga üksus Venemaa keisririigi, Venemaa keiserlikus armees ja Venemaa Ajutine Valitsuse Venemaa armee väeosades, sh Eesti rahvusväeosades
*Komando ehk käsklus või käsk või korraldus

*"Komando" (film 1985) ("Commando"), USA põnevusfilm Arnold Schwarzeneggeriga peaosas
*"Komando" (film 2004) ("Das Kommando"), Saksa draamafilm, mille režissöör on Thomas Bohn
Seeme

**Seeme** (ladina *semen*) on seemnetaimede (paljasseemne- ja katteseemnetaimede) elujärk levisena (diaspoorina), mille ülesanne on taimede paljunemine ja levimine. 

Taime seemned arenevad seemnealgmes asuvast enamasti tolmuteraga viljastatud munarakust ja teatud perioodi arenevad emastaimes, enne kui ühendus viimasega katkeb. Mõningail erijuhtumeil areneb seeme ka viljastamiseta (näiteks apomiksise korral). 

Tüüpiline seeme koosneb kolmest osast: embrüost (idust), idu toitekoest ja mitmekihilisest seemnekestast. 

Enamiku taimede seemned ei ole võimelised idanema kohe pärast valmimist, sest nad on puhkeperioodis. Seemnete sügavpuhkus lõpeb pärast normaalse idu väljakujunemist, inhibiitorite väljauhtumist või lagunemist, valguse või madala temperatuuri mõjul. Kui keskkonna tingimused ei võimalda idanemist pärast sügavpuhkust, viibivad seemned sundpuhkeseisundis sobivate tingimuste tekkimiseni. Seejuures säilib seemnete idanemisvõime mõnest nädalast 150 või enamgi aastani (lootos). 

## Seemned toiduna
Kuna seemned on enamasti toitaineterikkad, siis söövad neid paljud loomad, kaasa arvatud inimene.

## Vaata ka

*Seemnekasvatus 
*Dormantsus
Hele timpnarmik

**Hele timpnarmik** (*Hydnum repandum*) on narmikuliste sugukonda timpnarmiku perekonda kuuluv seen.

Hele timpnarmik meenutab mõnevõrra kukeseent, kuid kübara all kannab ta nimele sobivalt narmaid. Kasvab tihti suurtes gruppides. 

## Kirjeldus
Kübar on kuni 12 cm lai, kumera või mõnikord keskelt nõgusa, ebaühtlaselt ümara, lainja servaga, palja või pisut karvase, valkja, kollaka või kreemi kübaraga. Jalg on 1–3 cm jämedune. Selle ülemine osa on kaetud lühikeste, laskuvalt paiknevate valkjate või kollakate narmastega, narmaline on ka kübara alakülg. Seeneliha on kollakasvalge ja tugev.

## Kasutamine
Hea maitsega söögiseen. Noored viljakehad on kupatamata söödavad ja heamaitselised. Vanemad võivad valmistada pettumuse. Kasutatakse nagu põdramokka. Sobib marineerimiseks ja külmutamiseks. 

## Välislingid

*
Kergejõustiku maailmarekordid

**Kergejõustiku maailmarekordid** on Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu registreeritud kergejõustiku maailma tipptulemused. Maailmarekordid kinnitatakse vastavalt IAAF-i reeglitele ja neid võib püstitada võistlustel, mis on IAAF-i poolt heaks kiidetud. Kõikide jooksualade distantsid on meetermõõdustikus, välja arvatud 1 miili jooks.

## Reeglid

Maailmarekordite kinnitamiseks kergejõustikus on kindlasti vaja jälgida järgmisi nõudeid:
* Pärast võistlust on sportlane kohustatud tegema dopingukontrolli vastavalt IAAF-i antidopingu komitee seatud reeglitele.
* Individuaalalal peab osalema vähemalt kolm sportlast ja võistkondlikult vähemalt kaks võistkonda.
* Staadion ja selle võistlusinventar peab vastama IAAF-i kriteeriumitele.
* Võistlused peavad toimuma tingimustes, kus ühes võistlevad sama sugupoole esindajad, mis eriti kehtib maanteejooksudel.
* Võistkondlikul alal (teatejooksud) peavad sportlased olema ühe riigi kodanikud.
* Tempo dikteerija (jooksu eestvedaja-jänese) kasutamine jooksudes maailmarekordi püstitamisel on lubatud, kuid ei lubata kasutada sportlast, kes on jäänud maha ühe või rohkem ringe vastavas jooksus.
* 100 m jooksus, 200 m jooksus, 100 m tõkkejooksus, 110 m tõkkejooksus ning kaugus- ja kolmikhüppes ei tohi taganttuul ületada 2&nbsp;m/s. Mitmevõistluses on lubatud keskmine tuul kuni 2&nbsp;m/s, kusjuures 100 meetri jooksu, kaugushüppe ja 110 m tõkkejooksu tuulekiirus liidetuna ei tohi ületada 6&nbsp;m/s.
* Kõikidel distantsidel staadionil peab olema automaatne ajavõtt (fotofiniš).

## Maailmarekordid

### Mehed

 Maantee teatejooks on maratonipikkune (42,195&nbsp;km). Teatejooksus osaleb kuus sportlast, kes kõik jooksevad ühe vahetuse (5 + 10 + 5 + 10 + 5 + 7,195&nbsp;km)

### Naised

 Maantee teatejooks on maratonipikkune (42 195&nbsp;km). Teatejooksus osaleb kuus sportlast, kes kõik jooksevad ühe vahetuse (5 + 10 + 5 + 10 + 5 + 7,195&nbsp;km)

### Segateatejooks

## Sisemaailmarekordid

### Mehed

### Naised

## Viited

## Välislingid
* Maailmarekordid IAAF-i kodulehel
Iseseisvuspartei

**Iseseisvuspartei** on partei mitmes riigis:

***[[Eesti Iseseisvuspartei]]**, partei Eestis
***[[Iseseisvuspartei (Island)|Iseseisvuspartei]]**, partei Islandil
*'''Suurbritannia Iseseisvuspartei
Wolfgang Willrich

**Wolfgang Willrich** (31. märts 1897 Göttingen – 18. oktoober 1948 Göttingen) oli saksa kunstnik, kes joonistas muu hulgas Saksamaa sõdureid.

## Välislingid
*Willrichi loomingut
Eesti sõjalennukite loend (1918–1940)

**Eesti sõjalennukite loend** on loetelu Eesti sõjaväe lennu-poolroodu, Lennuväesalga, Lennuväe, Lennuroodu, Lennuväerügemendi ja Õhukaitse lennukitest ajavahemikul 1918–1940.

## Kirjandus
*Frederik Gerdessen, Toivo Kitvel, Johannes Tilk. Aeg. Mehed. Lennukid. Eesti lennunduse arengulugu kuni 1940. aastani. Tallinn, 2001.
Eesti tsiviillennukite loend (1921–1940)

Alates 18. juulist 1939 määras registreerimismärgi tähed Teedeministeeriumi Õhusõiduosakond õhusõiduki täiskaalu alusel. Õhusõidukitel täiskaaluga kuni 1000 kg oli registreerimismärgi esimene täht E, kuni 2500 kg &ndash; I, kuni 5000 kg &ndash; O ja üle 5000 kg &ndash; A.

Purilennukite registreerimismärgi esimene täht oli P (RT 1939, 60, 500).

## Kirjandus
Frederik Gerdessen, Toivo Kitvel, Johannes Tilk. Aeg. Mehed. Lennukid. Eesti lennunduse arengulugu kuni 1940. aastani. Tallinn, 2001.
Karl Julius Friedrich von Baer

**Karl Julius Friedrich von Baer** (9. veebruar 1822 Königsberg – 30. märts/11. aprill 1843 Tartu) oli Karl Ernst von Baeri vanim poeg, arstiteaduse üliõpilane.

Tema vanemad olid Karl Ernst von Baer (1792–1876) ja Auguste von Medem (1799–1864).

Ta õppis 1841–1843 Tartu ülikoolis arstiteadust ja loodusteadusi, Korporatsioon Livonia asutajaliige.

## Kirjandus
*Album Dorpato-Livonorum. Dorpat 1908. Nr. 318 (4163), lk. 121.

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat, nr. 4163, lk. 305
Enn Terasmäe

**Enn Terasmäe** (aastani 1936 **Nikolai Roosa**; 20. detsember 1899 Villevere, Kabala vald, Viljandimaa – 17. august 1990 Frankford, Ontario) oli eesti ja Kanada põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Aastatel 1918–1920 võttis Terasmäe osa Vabadussõjast. 1927. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli. 1929. aastal sai ta magistrikraadi agronoomias (väitekiri "Esimese vilja tasuvusest madalsool"), 1934. aastal sai doktorikraadi (*dr. agr.*) väitekirjaga "Külviaja mõjust lõikustoodangule madalsool". Kuulus EYS Veljestosse, hiljem korporatsioon Rotaliasse.

19. maist 1938 kuni 1940. aastani oli Terasmäe põllutööministri abi.

1944. aastal põgenes Terasmäe Rootsi, kust 1952. aastal siirdus Kanadasse. Seal töötas ta Guelphi Ülikoolis, kus uuris taimede mikroelementide tarvet ja nende toimet taimekasvule, oli aastatel 1960–1965 samas taimekasvatusprofessor.

## Isiklikku
Enn Terasmäe poeg on geoloog Jaan Terasmäe. 

## Viited

## Kirjandus
**Album academicum universitatis Tartuensis. II köide*, Tartu 1994, lk 6
*''Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940)'' Tartu 2003. Lk 185–186

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Paul Rubens

**Paul Alfred Rubens** (29. aprill 1875 London – 25. veebruar 1917 Falmouth) oli inglise muusikalihelilooja ja libretist.
Alfred Hain

**Alfred Hain** (18. november 1907 Tsooru vald, Võrumaa – 28. aprill 1990 Norrköping) oli eesti agronoom.

Lõpetas 1931. aastal Tartu Ülikooli Põllumajandusteaduskonna.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Kaarel Vahtras

**Kaarel Vahtras** (16. juuli 1912 Loksa, Harjumaa – 27. aprill 1990 Uppsala) oli eesti agronoom.

Lõpetas Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna.

## Välislingid
*Foto
Harald Meri

**Harald Meri** (23. detsember 1917 Raasiku – 5. aprill 1990) oli eesti (Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku) vaimulik, Türi pastor ja Järva praost.

Ta õppis EELK Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 20. detsembril 1961 õpetajaks.

Ta oli enne ordineerimist Harju-Jaani Ristija Johannese koguduses koorijuht. Ta on teeninud Vahastu kogudust, aastatel 1970–1978 Järva-Madise kogudust ning aastatel 1978–1990 Türi Püha Martini kogudust; lisaks oli ta aastatel 1978–1986 Järva praostkonna abipraost ja aastatel 1986–1990 praost.

Valiti Eesti Kongressi.

Harald Meri ja tema koduabiline Valve Klein jäid kadunuks 5. aprillil 1990. Nende surnukehad leiti 14. aprillil Türi külanõukogus asuva Toravere karjääri territooriumilt. Meri tapmises süüdistasid ajakirja Luup ajakirjanikud Virkko Lepassalu ja Raivo Palmaru 1997. ja 1999. aastal EELK õpetajat Arne Hiobit ja Ennu Gansenit, kuid tõendusmaterjali puudumise tõttu prokuratuur nende suhtes kriminaalasja ei algatanud. Politsei kontrollis ka versiooni, mille kohaselt oli tapmine seotud Meri võimaliku tunnistusega Nõukogude hävituspataljoni vastu 1941. aastal Kautla lahingus. 2000. aastal lõpetas politsei uurimise aegumise tõttu, selleks ajaks polnud ühtki mõrvas kahtlustatavat ega kindlaks tehtud motiivi.

## Viited

## Välislingid
*Artikkel "Pastori hukk järelvaates"
*Artikkel Harald Merist
*Virkko Lepassalu, Mitme näoga diakon, Luup, Nr.9 (40); 28. aprill 1997
Oskar Puhm

**Oskar Puhm** (17. aprill (4. aprill vkj) 1912 Tallinn – 28. märts 1990 Toronto) oli eesti vaimulik.

Lõpetas 1929. aastal eksternina Tallinna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli loodusteaduskonnas 1929, usuteaduskonnas aastatel 1929–1933 (lõpetas), oli noorim Tartu Ülikooli usuteaduskonna lõpetanu (20-aastane), õigusteaduskonnas 1934. Üliõpilasselts Concordia vilistlane.

Oli prooviaastal Keila, Tallinna Jaani ja Petseri Peetri kogudustes. Ordineeriti 18. veebruaril 1934 pastoriks.

Lääne-Harju praostkonna vikaarina teenis Paldiski kogudust 1933–1934. Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna abiõpetaja 1934–1935. Tallinna Peetruse koguduse õpetaja 1935–1936. Rannamõisa abikoguduse õpetaja 1936–1937. Ranna koguduse õpetaja 1937–1944. 1934. aastal valiti ta edumeelsete kodanike valimisliidu kandidaadina Paldiski linnavolikokku, kuid siis liitus vapsidega. Kaitseliidu Keila malevkonna spordipealik. 1941–1943 oli ta Haabersti algkooli juhataja.

1944 märtsis astus Soome armeesse, oli Eesti vabatahtlike rügemendi JR/200 välipastor. 1944 septembris asus Rootsi, sealt edasi USA-sse ning 1948 Kanadasse.

Toronto koguduse asutaja ja õpetaja 1948–1982. Kanada praostkonna praost 1977–1982. Konsistooriumi assessor 1976–1982. Praost emeritus 1982.

Toronto Peetri kogudus ehitas endale kiriku

## Viited

## Kirjandus
Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Peetri kogudus Torontos 1948–1958 (koguduse 10. aastapäeva puhul välja antud album)
Mikk Põlde

**Mikk Põlde** (6. juuni 1909 Tartu – 22. jaanuar 1990 Södertälje) oli eesti õigusteadlane.

Lõpetas 1927 Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis Tartu Ülikooli Õigusteaduskonnas 1927–1931 (lõpetas 1931) ja majandusteadust 1933–1939 ja 1943–1944.

Oli 1932–1938 Tartu ja Tallinna ringkonnakohtu juures kohtuameti-kandidaat, 1938–1940 abiprokurör Tartu, Viljandi ja Tallinna ringkonnakohtu juures, 1941 Narva prefekt, 1942–1944 Rakvere prokuröri kohusetäitja. 

Põgenes 1944 Rootsi, oli Svenska Handelsbankeni ametnik Stockholmis.

## Kirjandus
*Album Academicum Universitas Tartuensis 1918–1944. II köide. Tartu, 1944. lk. 481.
Artur Reintamm

**Artur Reintamm** (24. jaanuar 1897 Saue vald, Harjumaa – 11. jaanuar 1989 Järfälla vald, Rootsi) oli eesti agronoom.

Ta oli 1941–1944 Eesti Tarbijateühistute Keskühistu juhatuse esimees, Eesti Komitee esimees 1965–1975, Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu ja Eesti Agronoomide Seltsi Rootsis esimees.

Ta valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse. 

Maetud Stockholmi Metsakalmistule. 

## Viited
Midori

**Midori** on veebibrauser. Renderdamismootorina kasutab WebKiti ja graafilise kasutajaliidese loomiseks gtk2-te. Seisuga juuni 2008 alfastaatuses. Võimaldab kaarte, järjehoidjaid ja kohandatavat otsingumootori kasti. Laiendatav Javascripti abil.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Juhan Tekkel

**Juhan Tekkel** (ka **Johan Tekkel**; 24. detsember 1890 Vana-Suislepa, Viljandimaa – 22. detsember 1988 Rootsi) oli Eesti kohtunik.

Juhan Tekkeli kunagine sekretär Heinrich Mark kirjutas tema nekroloogis:

"Tal ei olnud juriidilist haridust, kuid oma intuitiivse õigustunde ja loogilise terve mõistuse tõttu täitis ta kogu iseseisvuse aja jooksul jaoskonna kohtuniku ülesandeid Tartus. Ta oli oma kolleegide ja ka kõrgemate kohtuinstantside poolt väga hinnatud kohtunik, kelle otsused peaaegu alati ka edasikaebamiste puhul püsima jäid. Tema kohtuistungid kulgesid väga kiires tempos, nii et mõnikord advokaadid temaga sammu pidada ei suutnud." 

Ta oli Tartu 3. jaoskonna (Ülejõe) kohtunik. Paguluses Rootsis töötas Juhan Tekkel Eesti Komitee sekretärina, hiljem pensionärina aeda harides. Oma pika elu jooksul säilitas Juhan Tekkel niivõrd hea tervise, et ei pidanud kunagi arsti abi tarvitama. 

## Viited

## Kirjandus
* Heinrich Mark. Juhan Tekkelit mälestades. *Teataja*, 28. jaanuar 1989, nr 2, lk 12.
Rocca al Mare Kool

**Rocca al Mare Kool** on era-üldhariduskool Tallinnas Rocca al Mares, mis alustas tegevust 2000/2001. õppeaastal. 

Üks kooli asutajaid ja nõukogu esimees on ettevõtja Hannes Tamjärv.

Rocca al Mare Kooli AS-i juhataja on Rein Rebane. 10. augustist 2010 oli kooli direktor Kaido Kreintaal. 2015. aasta augustist oli kooli direktor Heiti Pakk ning 2020. aasta 31. juulist on kooli direktor Sirje Toomla .

Koolihoone on pälvinud aasta betoonehitise auhinna (2001) ning kool ise aasta kiusuennetaja kooli auhinna (2020).

2005. aasta 1. septembril avas Rocca al Mare kool individuaalõppekeskuse Järvamaal Vodja piirkonnas ning 2015. aastal 1. septembril õppekeskuse Hispaanias Marbella piirkonnas.

Kool korraldab ja võõrustab oma kogukonnas mitmeid kultuuriüritusi, näiteks disainikonkurssi Roosad Käärid, klassidevahelist tantsuvõistlust RaM Tants ning heategevuslikku EAK autoriõhtut.

## Vaata ka
* Rocca al Mare Kooli Tantsusõbrad

## Viited

## Välislingid
* Rocca al Mare Kool
Aliide-Rosalie Sillaäär

**Aliide-Rosalie Sillaäär** (13. september 1906 Läänemaa, Lihula vald, Võigaste – 2010) oli eesti pikaealine.
Tokamak

**Tokamak** (lühend venekeelsest väljendist "**то**роидальная **ка**мера с **ма**гнитными **к**атушками") on masin, millega toroidaalse (sõõrikukujulise) magnetvälja abil sulustada plasmat. Tokamaki leiutasid 1950. aastatel Nõukogude füüsikud Igor Tamm ja Andrei Sahharov, laiemale avalikkusele esitleti seda aastal 1968.

Sarnaselt teise laialt kasutatava magnetsulustamise seadme stellaraatoriga tekitatakse plasmat vangistava magnetvälja toroidne komponent vaakumkambrit ümbritsevate elektromagnetite abil. Kuna toimimiseks on tarvis tugevaid magnetvälju, need aga tingivad vajaduse suurte voolude järgi, eelistatakse tänapäeval võimsuskadude vähendamiseks magnetite valmistamiseks kasutada ülijuhtivaid poole. Laetud osakeste trajektooride stabiliseerimiseks kasutatakse pintšefekti, kui poloidse magnetvälja saamiseks juhitakse läbi plasma tugev elektrivool. Pintšefekti rakendamine on tokamaki kõige suuremaks põhimõtteliseks eripäraks võrreldes stellaraatoriga.

Kõige käepärasem moodus voolu tekitamiseks oleks see indutseerida muutuva magnetväljaga. Muutuvale magnetväljale panustamine tingiks aga kogu süsteemi impulssrežiimis toimimise vajaduse, mis tooks kaasa tehnilisi probleeme, sh materjalide kiirenenud väsimise.
Mõnevõrra parem ja praktikas ka rakendatav variant on kasutada kas elektromagnetilist mõjustamist (sarnane mikrolaineahju soojendamisprintsiibiga) või/ja suure energiaga neutraalsete (magnetvälja poolt mitte mõjustatavate) aineosakeste juhtimist plasmasse, kus need laengukandjatega põrkudes panevad viimased soovitud suunas liikuma ja omandaks samal ajal ka ise laengu.

Et saavutada seadme suuremat efektiivsust, eelistatakse nüüdisaegsetes lahendustes ära kasutada ka tokamaki plasmas selle ebaühtlase rõhu tõttu tekkivat nn *bootstrap*-voolu (*bootstrap current*). *Bootstrap*-voolu osakaal kogu poloidset magnetvälja tekitavast voolust ulatub mõningates tokamaki versioonides 80 protsendini .

## Vaata ka
* Magnetiline sulustamine
* Stellaraator

## Viited
Arnold (aadlisuguvõsa)

**Arnold** (vene keeles *Арнольд*) on Nassaust pärit aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsaliikmed Rootsis ja Venemaal.

## Arnoldid rüütelkonna matriklis
1841. aasta 28. veebruaril (vkj) immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonna matriklisse vennad Wittgenstein Reinhold Sergei Gregor von Arnold (1812–1880), Gustav Reinhold Alexander von Arnold (1813−1873) ja Karl Alexander Friedrich von Arnold (suri 1846). Suguvõsa Venemaa liin võeti 15. novembril (vkj) 1890 Simbirski kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Friedrich von Arnold (1765–1838), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kapten), Jõhvi vallakohtunik, Järve mõisaomanik
*Wittgenstein Reinhold Sergei Gregor von Arnold (1812–1880), adrakohtunik, Järve ja Kurtna mõisnik
*Gustav Reinhold Alexander von Arnold (1813−1873), tõeline riiginõunik, kubermanguinsener
*Vladimir Gustavovitš Arnold (1849−1920), kindralmajor, kadetikorpuse kasvataja
*Johan Friedrich Reinhold von Arnold (1854−1902), viimane Arnolditest Järve mõisaomanik (1891), seejärel elas Rootsis 
*Roman Gustavovitš Arnold (1857−1915), kindralmajor, kadetikorpuse kasvataja
*Alexander Gustaf Reinhold *[[Otto von Arnold]]* (1865−1926), Kurtna mõisnik
*Otto Gustaf Reinhold von Arnold-Grön (sündinud 1950), majandusteaduse magister, Rootsi parlamendi liige, mõisaomanik

## Arnoldi suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Järve (*Türpsal*) (1808−1891), Kurtna (*Kurtna*) (1857−1889)
*Skåne lään:
**Jordberga (1990−tänaseni)
*Södermanlandi lään:
**Hofsta (1912−tänaseni)


File:Hofsta gård, vykort (2).jpg|Hofsta mõis
File:Jordberga gods 1.jpg|Jordberga mõis
File:Kurtna mõisa peahoone 01.JPG|Kurtna mõis


## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 225.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 3-7 https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000601,00012.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1972. Lk 124-125.

## Välislingid
* Arnoldi suguvõsa saidil geni.com
*Arnoldi suguvõsa Rootsi liinid  saidil abc.se (rootsi keeles)
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*[Семейная xроника фамилии Арнольд](http://www.famhist.ru/famhist/arnold/semeynaya_hronika-n%20(1).pdf)  saidil famhist.ru
Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loend

**Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loend** on Rootsi rüütelkonda introdutseeritud aadlisuguvõsade loend. 

1626. aastast jaotati Rootsi rüütelkond ja Soome rüütelkonna liikmed kolme klassi: esimene klass ehk härrasteklass (rootsi keeles *herreklass*), kuhu kuulusid krahvid ja vabahärrad, teise klassi ehk rüütliteklassi (*riddarklass*), nendest madalamad Rootsi Riiginõukogu perekonnad ja kolmandasse klassi (*svenneklass*) ülejäänud aadlisuguvõsad.

Rootsi rüütelkond pidas Rootsi ja Soome  aadlimatriklit Stockholmi Rüütlimaja aadlimatriklis.
## Krahvid

## Vabahärrad

## Tituleerimata aadlisuguvõsad

## Viited

## Kirjandus
*Gustaf Elgenstierna, Den introducerade svenska adelns ättartavlor, Stockholm P. A. Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1925–1936

## Välislingid
*Riddarhuset, Rootsi rüütelkonna koduleht
*Grevliga ätter, www.adelsvapen.com
*Friherrliga ätter, www.adelsvapen.com
*Adliga ätter, www.adelsvapen.com
*Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... , Tryckt uti Kongl. tryckeriet, 1754
Hilda Kasela

**Hilda Kasela** (17. september 1903 Antsla – 1. juuli 2010) oli eesti pikaealine; pärast Elisabet Pärksoni surma oli Hilda Kasela Eesti vanuselt teine inimene, temast 2 kuud vanem oli samuti Raplamaal elanud Maria Orutalu.

## Viited


## Välislingid
* Allar Viivik: Ülipika ea saladus: hoidke arstidest eemale!, SLÕhtuleht, 17. september 2008
*Kõige rohkem saja-aastaseid elab Tallinnas ja Harjumaal, Maaleht, september 2008
* 105aastane Hilda Kasela Raplamaalt: Eesti kõige vanem inimene Naisteleht.ee, 3. juuli 2009
*  Eesti vanim elanik tähistas oma 106. sünnipäeva ERR.ee, 17. september 2009
Peeter Espak

**Peeter Espak** (sündinud 24. aprillil 1979) on eesti orientalist, teoloog ja assürioloog.

Ta lõpetas 1997. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi. 2010. aastal kaitses ta Tartu ülikooli usuteaduskonnas doktoritöö Lähis-Ida usundiloo ja ajaloo alal. Akadeemiliselt on ta Korporatsioon Sakala liige. 

Tartu Ülikooli orientalistikakeskuse vanemteadur 2009–2013, Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usundiloo vanemteadur 2014–2017, alates 2018 Tartu Ülikooli orientalistikakeskuse sumeroloogia ja Lähis-Ida kultuuriloo vanemteadur. MTÜ Ühiskonnauuringute Instituut juhataja.  

2017‒2021 oli ta Teaduste Akadeemia Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liige.

## Teaduslikud tööd ja publitsistika
Avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni peamiselt Lähis-Ida religiooni, mütoloogia ja ajaloo teemadel. Kirjutanud rohkelt esseesid, ajaleheartikleid ja arvamusi Eesti ajalehtedes ja ajakirjades.  
### Raamatuid
*Peeter Espak. The God Enki in Sumerian Royal Ideology and Mythology. Philippika – Altertumswissenschaftliche Abhandlungen / Contributions to the Study of Ancient World Cultures 87. Harrassowitz Verlag. 2015
*Peeter Espak, Loone Ots. Müüt ja kirjandus. Maurus. 2015
*Peeter Espak, Vladimir Sazonov, Andreas Johandi. Vana-Lähis-Ida ajalugu 3500–2000 eKr. Tartu Ülikooli Kirjastus. 2017

## Tunnustus
*2017 – sai Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliikmeks

## Viited

## Välislingid
*
*Asjatundja: Euroopat ohustab enda juurte ja kultuuri häbenemine, mitte islami invasioon!
Tai peaminister

**Tai Kuningriigi peaminister** on Tai valitsusjuhi ametinimetus. Ta on Tai valitsuse juht ja peamine täidesaatva võimu teostaja, sest kuninga roll on suures osas tseremoniaalne.

Esimene Tai peaminister oli Phraya Manopakorn Nititada, kes astus ametisse seoses üleminekuga konstitutsioonilisele monarhiale 1932. aastal.

Alates 1992. aasta põhiseaduse muudatusest peab riigi peaminister olema parlamendi liige. Peaministri valib parlament ja kinnitab ametisse kuningas. Tavaliselt nimetatakse peaministriks valimised võitnud erakonna juht. 

Valitsuses abistavad ja vajaduse korral ka asendavad peaministrit mitu asepeaministrit ning minister peaministri büroo juures.

## Vaata ka

*Tai valitsusjuhtide loend
Tooru õhtu

**Tooru õhtuks** või **Tooru teeramise õhtuks** on eesti rahvausundis nimetatud neljapäeva õhtut Kose kihelkonnas ja Harjumaa rannikul.

Tooru teeramise õhtul on käidud hiies püha pidamas, ei olevat tehtud tööd ja puhutud toorupilli ehk torupillisarnast vasikamaost pilli.

Matthias Johann Eisen kirjeldab oma raamatus "Eesti mütoloogia" Tooru teeramise õhtuid nii: 

*Taarale oli neljapäev pühendatud. Neljapäeval käidi hiies püha pidamas. Torupillimees puhus kivi ehk kännu otsas torupilli, rahvas laulis ja tantsis. Nimelt peeti niisuguseid pidusid suvel, mil nad öö otsa hommiku valgeni kestsid. Öösi tehti hiie ligidale tuli üles, mille ümber vanemad inimesed istusid, kuna nooremad lusti lõid. Saarlased arvasid, et Taara ise hiiepuu otsas viibib ja sealt noorerahva pidu pealt vaatab. Hiidlastest teatakse, et need praeguse Pühalepa kiriku kohal alasti olles ohverdanud, ohverdades noad kätte haaranud ja yksteist katsunud täkkida nii, et veri ilmuks. See veri oli jumalale ohvriks määratud, missugusele jumalale, seda enam ei teata. Ka Kärdla ligidal Hiieselja hiies tehtud niisama. Seal võtnud täkkimisest isegi naisterahvad osa. Täkkimise ajal mängitud agaralt torupilli.*

Neljapäeva pühitsemist ja seotust hiite, Tooru ja torupilliga mainitakse ka Pilistvere kihelkonnast 1896. aastal kogutud pärimusteates: 

*Vanaaeg, kui veel ristiusku meie maal ei olnud, siis peeti püha Eestimaal neljapä ja hüiti seda tooru pühaks, kus sel päval siis hiiedelle ohverdati. Üks seesugune hiiepaik ja mets oli Kõo Koksvere külas, mis Siimotsi kopleks praegu on, et küll nüid ju hiied paar põlve maha on raiutud. Hiiepuude esimine raiuja oli Siimotsi Mihkel ja kõik külarahvas ootasid (veel siis!) õnnetust tulema selle talu omanikule, kes üks vanapoiss oli, aga õnnetus jäi tulematta kuni tänapäevani. Ka kõige küla õnnetus, mida kardeti, jäi hiiede pärast tulemata. Ka mängiti torupilli seal metsa ääres ja ohvred viidi metsa esimisest uudseviljast, esimisest lehmavasikast, esimisest lammatallest ja nõnda edasi kõigist; ka raha viidi sinna, mis esimene sai hiiedelle ohverdud. Kus ta sealt jäi, seda põle tarvis küsida: kõik liha, seda sõid hundid ja koerad, sest hunta oli sel ajal palju, ja ka vilja sõid varesed ja linnud, sest vargid sel ajal ei olnud nagu nüüd. Raha said järeltulijad üksi veel mõne jau kätte. Kena on seda kõik kuulda, mis vanarahvas nii sügavalt uskus, aga mis nüüd peaks uskuma, nii tühiseks peetakse. (H IV 7, 269/70 (29) < Pilistvere, Kõo m. – H. Keller (1896)).*

## Vaata ka
* Taara
* Tharapita
* Hiis

## Viited

## Kirjandus
* Matthias Johann Eisen. Eesti mütoloogia. Eestimaa Kooliõpetajate Vastastiku Abiandmise Seltsi raamatukaupluse kirjastus, 1919, lk 177–178.
Pung

**Pungad** on soontaimede varrel paiknevad moodustised, millest sõltuvalt asukohast arenevad vars või varreharud. 

Esimesel puhul on tegemist varre tipus paiknevate tipupungadega, varreharud saavad alguse aga külgpungadest. Pungade peamine ülesanne on taime eluks ebasoodsate tingimuste lõppedes kiire kasvu tagamine varre või selle harude arenemise näol.

Kahe- ja mitmeaastaste taimede pungad on kaetud soomustega, enamiku üheaastaste taimede pungad on paljad. Punga eesosas paikneb kasvukuhik initsiaalrakkudega, sellest tahapoole jäävad lehealgmed.

**Asukoha järgi** liigitatakse pungad tipu-, külg- ja lisapungadeks. 
*Tipupung asub varre tipus. Külgpung asub lehe- või oksakaenlas. 
*Lisapungad asuvad mujal, näiteks tüvel või juurel. Tüvel asuvad lisapungad võivad olla endised külgpungad, mis pole puhkenud, vaid puukoore alla mattunud, ja neid nimetatakse uinuvateks pungadeks. 
*Basaalpungadeks nimetatakse juurel asuvaid pungi.

**Ehituse järgi** liigitatakse pungad kasvu-, õie- ja segapungadeks. 
*Kasvupung sisaldab taime vegetatiivseid osi: võsu- ja lehealgmeid.
*Õiepung sisaldab taime reproduktiivseid osi: õiealgmeid. 
*Segapung sisaldab võsu- ja õiealgmeid.

**Analoogia järgi** nimetatakse pungaks ka zooloogias looma kehal olevat väljakasvu, millest areneb uus isend. See on mittesugulise paljunemise üks vorm ja see esineb üksnes lihtsa ehitusega loomadel.
Gemma

**Gemma** võib tähendada järgmist:
*
*Gemma on tähe Alpha Coronae Borealis variantnimi
*Gemma (eesnimi), naisenimi
Wolter von Plettenberg (staarost)

**Wolter von Plettenberg** oli 17. sajandi alguses Tartu staarost ja ökonoom, Poola aegses Liivimaa hertsogkonnas.

Plettenberg pärines Liivimaalt ja oli ordumeister Wolter von Plettenbergi kauge sugulane. Ta juhtis Tartu staarosti ja ökonoomina Poola-aegse Tartu kohtupidamist ja majanduselu. Sarnaselt mitme eelmise ökonoomiga oli ka tema protestant, mis tekitas teatud pingeid katoliiklike vaimulikega ning lähendas teda Tartu raele ja luterlikele jutlustajatele.

Plettenberg oli segatud ka Tartu ja Tartu jesuiitide vahelisse tülisse, kus viimased püüdsid sundida protestantlikke jutlustajaid loobuma eestikeelsete jutluste pidamisest, väites, et eestlaste sünnipärane ja loomupärane usk on katoliiklus. Jutlustaja ja Tartu raad pöördusid 1610. aastatel mitmel korral Plettenbergi poole palvega jesuiitidepoolne tagakiusamine lõpetada. Et aga neid toetas Poola kuningas Zygmunt III, siis polnud Plettenbergil selles küsimuses erilist tegevusvabadust ning ta püüdis konfliktis neutraalseks jääda.

1625. aastal oli ta Vastseliina staarostkonna staarost.
## Viited

## Kirjandus
*Vello Helk. *Jesuiidid Tartus*. Tartu: Ilmamaa, 2003. Lk-d 170 ja 177–178.
Tai valitsusjuhtide loend

**Tai valitsusjuhtide loend** loetleb Tai valitsust juhtinud isikud sõltumata nende ametinimetusest alates esimese valitsusjuhi ametisse astumisest 1932. aastal.

* – Paetongtarn Shinawatra eemaldati kohtumenetluse ajaks peaministri kohuste täitmisest 1. juulil 2025, kuid jäi kuni kohtuotsuse langetamiseni 29. augustil 2025 formaalselt peaministriks.

## Vaata ka

*Tai peaminister
*Tai valitsus
Rooma keiser (täpsustus)

**Rooma keisriks** on nimetatud mitme ajaloolise riigi valitsejaid:

***[[Vana-Rooma keiser]]** oli Rooma keisririigi valitseja aastatel 27 eKr kuni 476.
***[[Bütsantsi keiser]]** oli Bütsantsi valitseja aastatel 395–1453.
***[[Saksa-Rooma keiser]]** oli Saksa Rahvuse Püha Rooma keisririigi valitseja aastatel 962–1806.

Pärast Konstantinoopoli langemist 1453. aastal lisas Rooma keisri tiitli oma aunimetustele ka Türgi sultan.

## Vaata ka

*Rooma kuningas
Kambium

**Kambium** (varasemas eesti keeles ka *mähk*; ladina *cambium*) on paljude kaheiduleheliste taimede ja okaspuude külgmine algkude (lateraalne meristeem), mis võimaldab neil jämedus- ehk teiskasvu. 

Kambium paikneb taimedel juurtes ja vartes juhtkudede läheduses (floeemi, ksüleemi vahel). 

Reeglina jagunevad kambiumirakud nii, et üks rakk läheb niineosa ja teine puiduosa koosseisu (seetõttu nimetatakse seda ka mõnikord kimbu- ehk fastsikulaar- ehk vaskulaarkambiumiks), pärastisel diferentseerumisel lülitub osa rakke ka põhikoesse. 

Taimedel leidub kambiumit ka peridermis, viimast nimetatakse siis korgikambiumiks.
Juurestik

**Juurestik** ehk **juuresüsteem** (varasemas eesti keeles ka: *juurekava*) on mingi taime juurte kogum. 

Sõltuvalt põhiplaanist eristatakse sammas- ja narmasjuurestikku. Esimese puhul moodustub taimel idujuurest peajuur ja sellest harunevad külgjuured, narmasjuurestikul peajuur aga puudub või pole selgelt eristunud, ning juurestik moodustub peaosas külg- ja lisajuurest.

Tekkimise järgi eristatakse kaht juurestiku põhitüüpi: seemikjuurestikku ja lisajuurestikku.

## Viited
Palmilised

**Palmilised** (*Arecaceae*; mõningais allikais käsitletud ka botaanikanomenklatuuri järgi ebakorrektse nimega *Palmaceae*) on õistaimede sugukond palmilaadsete seltsist. Palmilisi on teada umbes 202 perekonda ligikaudu 2600 liigiga, millest tuumosa kasvab troopikas ja lähistroopikas. Oma levilas hõivavad nad peaaegu kõikvõimalikke kasvukohti vihmametsadest kõrbeteni.

Paljud palmiliigid on harunemata, suhteliselt sihvaka tüvega. Enamikule palmidele on eritunnuseks suured igihaljad liitlehed.

Palmid on ajalooliselt võidu, rahu ja viljakuse sümbolid. Tänapäeval seostakse palmidega troopikat ja puhkust.

## Klassifikatsioon
Perekonnad jagunevad viie alamsugukonna vahel:

**[[Arecoideae]]*
** *Acanthophoenix* – dodopalm
** *Acrocomia* – astelpalm
** *Adonidia* – nääripalm
** *Archontophoenix* – punadatlipalm
** *Areca* – areekapalm
** *Arenga* – arengapalm
** *Astrocaryum* – tähtpähklipalm
** *Bactris* – virsikpalm
** *Beccariophoenix* – mahlapalm
** *Butia* – buutiapalm
** *Chamaedorea* – mägipalm
** *Cocos* – kookospalm
** *Daemonorops* – deemonpalm
** *Deckenia* – dekeeniapalm
** *Dictyosperma* – võrkpalm
** *Dypsis* – pisipalm
** *Elaeis* – õlipalm
** *Euterpe* – euterpepalm
** *Howea* – kentiapalm
** *Hyophorbe* – pudelpalm
** *Jubaea* – meepalm
** *Manicaria* – manikaariapalm
** *Marojejya* – maropalm
** *Neonicholsonia* – vatsonipalm
** *Neoveitchia* – kuradipalm
** *Oenocarpus* – patauapalm
** *Rhopalostylis* – nikaupalm
** *Roystonea* – kuningpalm
** *Syagrus* – printsipalm
** *Veitchia* – jõulupalm
** *Voanioala* – voaniolapalm
**[[Calamoideae]]*
** *Calamus* – rotangpalm
** *Mauritia* – buritipalm
** *Metroxylon* – saagopalm
** *Pigafetta* – pigafetapalm
** *Raphia* – raffiapalm
** *Salacca* – salakkpalm
**[[Ceroxyloideae]]*
** *Ceroxylon* – vahapalm
** *Phytelephas* – vandlipalm
** *Ravenea* – raveenepalm
**[[Coryphoideae]]*
** *Borassus* – palmüürapalm
** *Colpothrinax* – tünnpalm
** *Copernicia* – karnauubapalm
** *Corypha* – varipalm
** *Hemithrinax* – kerapalm
** *Hyphaene* – dummpalm
** *Johannesteijsmannia* – johannesepalm
** *Latania* – laatanpalm
** *Licuala* – vandepalm
** *Livistona* – lehvikpalm
** *Lodoicea* – seišellipalm
** *Phoenix* – datlipalm
** *Pritchardia* – havaipalm
** *Rhapidophyllum* – lumepalm
** *Sabal* – saabalpalm
** *Saribus* – saribuspalm
** *Tahina* – tahiinapalm
** *Thrinax* – triinakspalm
** *Trachycarpus* – karuspalm
** *Wallichia* – vallihhipalm
** *Washingtonia* – vašingtooniapalm
** *Zombia* – tondipalm
**[[Nypoideae]]*
** *Nypa* – nipapalm

## Välislingid

* "Enam kui pooli maailma palme ähvardab väljasuremine" ERR Novaator, 27. september 2022
Ludwig II (film 1972)

"**Ludwig II**" on itaalia režissööri Luchino Visconti lavastatud ajaloodraama, mis kujutab Baieri kuninga Ludwig II elu.  

Ludwig II teatakse tänapäeval peamiselt Richard Wagneri jumaldajana ning selle tõttu, et ta lasi ehitada nii mõnegi lossi, millest tuntuim on ilmselt Neuschwansteini loss.  

Nimitegelast mängib Helmut Berger, Richard Wagneri osas on Trevor Howard ja Austria keisrinna Elisabethi rollis Romy Schneider.
Kevin Kelly

**Kevin Kelly** (sündinud 1952) on ameerika teaduskirjanik. 

Tema raamat "Out of control: The New Biology of Machines, Social Systems, and the Economic World" ("Kontrolli alt väljas: Masinate, sotsiaalsete süsteemide ja majandusilma uus bioloogia", ilmunud esimeses versioonis 1994) käsitleb bioloogilise tasakaalu küsimusi – elussüsteemide vabaduse (ehk kontrolli alt väljumise) olemust ning bioloogilise ja ökoloogilise tasakaalu kujunemise võimalusi. 

Ta on ka küberkultuuri asjatundja ning filmi "The Matrix" tegijate üks ideelisi allikaid. Ta on töötanud mitmes ajakirjas.

Ta on aidanud arendada projekti "All Species Inventory" ("Kõikide liikide inventuur"), mille eesmärgiks on ühe põlvkonna jooksul (25 aastaga) koostada maailma kõigi elusolendiliikide veebikataloog. 

## Välislingid
* Raamatu "Out of Control" koduleht koos täistekstiga
* Kevin Kelly koduleht
* Kevin Kelly veebipäevik