open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Děčín

**Děčín** (saksa keeles Tetschen, 1942–1945 Tetschen-Bodenbach, 1945 Děčín-Podmokly) on linn Tšehhis Ústí maakonnas, Děčíni ringkonna halduskeskus. Děčín asub Elbe lisajõe Ploučnice jõe suudme juures, Ústí nad Labemist umbes 18 km kirdes ja Dresdenist ligi 40 km kagus. Linn piirneb põhjas Saksamaaga.

Děčín asub merepinnast 135 meetri kõrgusel ja on sellega kõige madalamal asuv Tšehhi linn.

Děčínit on esmamainitud 993. aastal.

2024. aasta alguses oli linnas 46 799 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*http://www.mmdecin.cz/
Vello Sillam

**Vello Sillam** (13. august 1926 Tallinn – 19. oktoober 2009 Tallinn) oli eesti ettevõtja ja fotograaf.

Sillam sattus 1929. aastal isa surma tõttu Aaspere lastekodusse, lõpetas 1940. aastal kohaliku 6-klassilise algkooli ja astus Tallinna Reaalkooli. Õpingute võimaldamiseks maksis lastekodu esimesel õppeaastal toetust, suvel käis ta tööl. 1944. aastal ostis ta esimese fotoaparaadi. 1944/1945. õppeaasta jäi vahele, sest ta mobiliseeriti Saksa sõjaväkke ja saadeti Saksamaale pioneerpataljoni väljaõppele. Teinud läbi Tšehhi põrgu, sattus ta Punaarmee vangilaagrisse, kust õnnestus põgeneda tänu saksa keele oskusele. Sillam naasis Eestisse 1945. aasta juulis ja jätkas õpinguid Tallinna 2. Keskkoolis, mille lõpetas 1946. aastal, astus Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonda, kust ta Saksa sõjaväes teenimise avastamise tõttu 1950. aastal eksmatrikuleeriti.

Sillam oli alates 1950. aastast välisfotograaf, hiljem fototöökoja juhataja, samal ajal hakkas tegelema värvifototöödega. 1951. aastal ta abiellus ning kaasas fototööle ka abikaasa Õie. 1972. aastal asutas Sillam toonase teeninduskombinaat Harju kattevarjus oma isikliku värvifototöökoja Alfa aadressil Pärnu mnt 62a. Sillam rajas ja teostas nii-öelda lepingulise töö nime all edukalt eraettevõtlust Eesti NSV tingimustes, olles diapositiivide ja ORWO värvifilmide maaletooja. Ta asutas 1990. aastal oma fotolabori baasil aktsiaseltsi Alfa, 1997. aastal pani poe kinni. Sillami suur kirg oli fotoaparaatide kogumine, tema erakogus oli 300 erinevat aparaati.

Sillam soetas 2000. aastal Aaspere mõisa koos 39 hektari maaga 100 000 krooni eest ja alustas koos teiste lastekodus olnutega peahoone ümberehitamist hotelliks, ent kohalik muinsuskaitse peatas ehitamise vajalike dokumentide puudumise tõttu. Sillam vaidlustas edutult muinsuskaitse otsuse kohtus ja müüs 2003. aasta lõpus mõisa 3,1 miljoni krooni eest ära.

Sillam moodustas mõisa müügist saadud raha eest 26. jaanuaril 2005 Eesti Rahvuskultuuri Fondi alafondina Tallinna Reaalkooli Vello Sillami Fondi, mille eesmärgiks on toetada vähekindlustatud hea õppeedukusega Tallinna Reaalkooli õpilasi.

## Viited
Märt Sepik

**Märt Sepik** (14. detsember 1929 Tallinn – 12. mai 1992 Tallinn) oli eesti korvpallur ja treener. 

Sepik lõpetas 1947. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1950. aastal Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi ning õppis aastatel 1951–1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas. Ta hakkas harrastama pallimänge Tallinna 2. Keskkoolis ja alustas regulaarseid korvpallitreeninguid Joann Lõssovi juhendamisel. 

Sepik võitis 1947. aastal Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel pronksmedali. Ta mängis aastatel 1947–1950 Tallinna Kalevis, 1950–1961 Dünamos (ka mängiva treenerina) ja kuulus 1948–1961 Eesti koondisse. Ta võitis 1948. aastal Balti turniiri, 1952. aastal Nõukogude Liidu 10 linna turniiril hõbemedali, Eesti meistrivõistlustel 1947. aastal kuld-, 1948. aastal hõbe- ning aastatel 1949, 1951, 1952 ja 1954 pronksmedali. Ta võitis medaleid Dünamo koosseisus ka üleliidulistel meistrivõistlustel. 

Ta töötas aastatel 1951–1978 treenerina Dünamos ja 1978–1991 Tallinna Oktoobri rajooni Spordiklubis, võitis Dünamo naiskonna treenerina 1967. aastal Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel B-klassis hõbemedali, aastatel 1964–1975 Eesti meistrivõistlustel 1 kuld-, 5 hõbe- ja 4 pronksmedalit ning 1968. aastal Eesti karika. 

Sepik kuulus Korvpalliföderatsiooni treenerite nõukokku ja Tallinna korvpallisektsiooni presiidiumi, tegutses vabariikliku kategooria kohtunikuna. 1992. aastast on korraldatud tütarlaste korvpallis temanimelist mälestusturniiri.

Tema õpilaste hulgas olid Ilme Karilaid, Maria Borissova, Sirje Kangro, Svetlana Igumenova, Eevi Karm, Anne Sepp, Svetlana Ester, Anneli Kesksaar, Signe Sirge, Märt Kermon, Arnold Selge, Peeter Metsar, Ants Kuuskvere, Olev Baar.

## Tunnustus

* 1955 – NSV Liidu meistersportlane
* 1969 – Eesti NSV teeneline treener    

## Isiklikku
Tema isa Edmund Friedrich Johannes Sepik võistles aastatel 1908–1932 kergejõustikus, jalgpallis ja kiiruisutamises, tegutses Tallinna garnisoni ja 3. diviisi spordikomisjonis, karskusseltsi Valvaja, ÜENÜ Tallinna Osakonna ja Jalgpalliliidu juhatuses ning kergejõustiku- ja jalgpallikohtunikuna.

## Viited
Maria Engel

**Maria Engel** (sündinud 29. mail 1990 Schongaus Saksamaal) on saksa päritolu Eesti tantsija, Vanemuise balleti esisolist.

Ta lõpetas 2009 Birminghamis Elmhursti tantsukooli ja on töötanud aastast 2010 Vanemuise balletiartistina.

## Tunnustus

* 2017 – Eesti teatri aastaauhindade balletipreemia – osatäitmiste eest Vanemuise lavastustes “Klaver”, “Don Juan” ja “Lumekuninganna” 
* 2024 – Vanemuise eriauhind «Aasta Eestis kohaneja»

## Osi
* “Turandot” (Puccini/Madia 2024)
* George Sandi alter ego, Chopini ema – „Vihm detsembris“ (Paulin 2024)
* Ema – “Tuhkvalge” (Grib 2023)
* Kuninganna Mab, Sinjoora Montecchi – “Romeo ja Julia” (Prokofjev/Zuska 2018/2023)
* “kriis.ID” (Zubko 2023)
* Külaline ballil, Jääkristall jt – “Pähklipureja ehk Imeline jõuluöö” (Tommingas 2022)
* Šahrazad jt – “Tulilind / Šahrazad” (Amarante 2022)
* Noorperenaine jt – “Naksitrallid 2: rotid ründavad” (Pärn/Savolainen 2022)
* “Metamorfoosid” (Traylen/Jordan/Grib 2021)
* Ungari printsess, Luik – “Luikede järv” (Zuska 2021)
* Maša – “Neid oli kolm õde” (Tšehhov/Aidla 2020)
* “W” (Mäeots 2019)
* “Lageda laulud” (Kõrvits/Wang 2019)
* Fermina – “Armastuse tango” (Piazzolla/Murdmaa 2019)
* “Teravmeelne hidalgo don Quijote La Manchast” (Savolainen/Pärn 2019)
* Politseiülem – “Kinolina kangelane” (Stubbs 2018), 
* Tüdruk (Varrese ja Stepanovi Kevade, 2009, osalenud aastast 2010)
* Templitantsija, Paradiisilind, Kobra, Hunt, Ahv ja Šaakal (Aintsi ja Tommingase Mowgly, 2010)
* Viiuliõpilane (Offenbachi Orpheus põrgus, 2010)
* Madame Pompadour (Sonnenblucki Casanova, Mozarti, Vivaldi jt muusikale, 2011)
* Keisrinna Elisabeth (Gilberti Õhtu Straussiga, J. Straussi muusikale, 2012)
* Naine (Varrese ja Stepanovi Carrrmen!, 2012)
* Raimonda (Glazunovi Raimonda, 2013)
* Kuninganna Mary, Lettice Knollys (Aidla Armastusega, Bess, 2013)
* Kooli direktriss (Stubbsi Kaunitar ja koletis, Glazunovi, J. Turina ja M. Arnoldi muusikale, 2013)
* tantsija (Kase Go-mäng kahele, Sumera muusikale, 2014)
* Ms Black (Shannoni Kesköö Pariisis, Gershwini muusikale, 2015)
* Margarita (Savolaineni ja Pärna Meister ja Margarita, Goldenthali, Schnittke, Tšaikovski jt muusikale, 2015)
* Ada McGrath (Aidla Klaver, 2016)
* Lumekuninganna, Onu Eskimo (Stubbsi Lumekuninganna, Respighi´, Kodály´ jt muusikale, 2016)
* Donna Elvira (Gluck'i ja Madia' Don Juan, 2016)
* Silvia (Adamsoni Crossroads, 2017) 

## Välislingid

* https://www.vanemuine.ee/people/maria-engel/

## Kirjandus
* Raimo Poom. Vanemuise ballett „Raimonda“ ja põhjendamatult maandatud ootused. – Eesti Päevaleht, 8. oktoober 2013 
* Vanemuises tantsib ingel. Maria Engel. Intervjueerinud Kai Rohejärv, Marika Goldman. – Ajakiri “Ramp” 2016/17 
* Heili Einasto. Don Juani unenäod balletiuuenduse poole teel. – Teater. Muusika. Kino 2017, 2 
* Risto Mets. Auhind võttis baleriinil põlved nõrgaks. – Tartu Postimees, 3. aprill 2017
Ringa Raudla

**Ringa Raudla** (sündinud 4. novembril 1979) on eesti majandusteadlane.

## Haridus
Ringa Raudla omandas Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi avalikus halduses 2003 ning magistrikraadi avalikus halduses ja sotsiaalpoliitikas 2004. Doktorikraadi majandusteaduses omandas ta Erfurdi Ülikoolis 2009.

## Töökäik
Ta oli Tartu Ülikooli riigiteaduste instituudis avaliku halduse lektor 2005–2009. 2008. aastast töötab Tallinna Tehnikaülikooli Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudis (2008 humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituut, 2008–2013 avaliku halduse instituut): teadur 2008–2010, vanemteadur 2010–2014, fiskaalse valitsemise professor alates 2014 (täisprofessor tenuuris 2019. aastast).

## Teadustöö
Põhilised uurimisvaldkonnad: avalik haldus, riigi rahandus, tulevikku vaatav riigivalitsemine, eelarvepoliitika.

## Tunnustus
* 2018 Eesti Vabariigi teaduspreemia sotsiaalteaduste alal
* 2021 Tallinna Tehnikaülikooli aasta õppejõud

## Viited

## Välislingid
* Ringa Raudla Eesti Teaduse Infosüsteemis
* Ringa Raudla Tallinna Tehnikaülikooli teadusportaalis
* Ringa Raudla publikatsioonid
97 (Tallinna bussiliin)

**97** oli Tallinna kommertsbussiliin. See ühendas Kaubamaja ja Seli.

Bussiliiin 97 alustas tööd 1997. aastal. Liini teenindas MRP Linna Liinid marsruudil Kaubamaja – Laagna tee – Mahtra – Seli.

Liin suleti samal aastal.

## Viited
98 (Tallinna bussiliin)

98 oli Tallinna kommertsbussiliin, mis ühendas Kaubamaja ja Priisle.

Bussiliiin 98 alustas tööd 1995. aastal. Liini teenindas MRP Linna Liinid marsruudil Kaubamaja – Laagna tee – Mahtra – Seli – Priisle.

Liin suleti 1999. aastal.

## Viited
99 (Tallinna bussiliin)

99 oli Tallinna kommertsbussiliin, mis ühendas Kaubamaja ja Mähe tee.

Bussiliiin 99 alustas tööd 1997. aastal. Liini teenindas MRP Linna Liinid marsruudil Kaubamaja – Pirita – Mähe tee.

Liin suleti samal aastal.

## Viited
Andreas Mogensen

**Andreas Enevold Mogensen** (sündinud 2. novembril 1976) on Taani insener ja ESA astronaut. Ta on esimene taanlane, kes on käinud kosmoses.

Mogensen on lõpetanud Imperial College Londoni ja Texase Ülikooli Austinis. ESA astronaudiks valiti ta aastal 2009.

Ta on osalenud ESA CAVESi programmis. Mogensen käis esimest korda kosmoses 2015. aastal kui ta viibis 10 päeva Rahvusvahelises Kosmosejaamas. 2023. aastal läks ta teist korda kosmosesse kui ta oli augustist 2023 kuni märtsini 2024 ISS-i 69. ja 70. ekspeditsiooni liige. Missiooni SpaceX Crew-7 ajal sai ta esimeseks mitteameeriklaseks, kes on olnud Crew Dragoni piloot.

## Viited
Sõrve raudteejaam

**Sõrve raudteejaam** oli raudteejaam Harjumaal Sõrvel.

Tegemist oli vahejaamaga kitsarööpmelisel Liiva–Vääna raudteel, mis avati 1913. aastal seoses Peeter Suure merekindlusega.

Jaama juurest suundus ka harutee Suurupisse, mis likvideeriti 1925. aastal.

Ehkki raudtee oli ehitatud sõjaliseks otstarbeks toimis sellel ka reisirongiliiklus.

Jaam suleti koos raudteega 1959. aastal, rööpad demonteeriti 1962. aastal.

## Jaamahoone
Sõrve jaamahoone ehitati 1917. aastal sarnaselt Liiva, Tallinn-Väike ja Rahumäe hoonetega. 

Tegemist on minimalistliku kujundusega militaararhitektuuri ilmeka näitega. Hoone on liigendatud põhiplaaniga, tahutud paekiviplokkidest ning algselt tsementkivikatusega. Hoone aknad on juugendliku kujundusega: alumises osas kahese jaotusega ning ülaosas väikeseruudulise jaotusega. Hoonel on üldmahus madal kelpkatus, küljel eenduval hoonemahul viilkatus, mille viilualusel on segmentkaarne aken.

1997. aastast on jaamahoone ühes veetorniga arvel kultuurimälestisena ja praegu kasutusel elamuna.

## Viited
Mõniste raudteejaam

**Mõniste raudteejaam** oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Võru maakonnas Rõuge valla aladel Kuutsi külas. Piirijaam asus Valga raudteejaamast 39,3 kilomeetri kaugusel.

Mõniste jaam oli Eesti territooriumil raudteelõigu viimane, edasi kulges raudtee Lätis läbi Ape ja Aluksne jaamade Gulbene linnani. Eesti Vabariigi piir asus Mõniste ja Ape jaamade vahel raudtee 47. kilomeetril. Kuigi enamus sellest raudteest (k.a. Mõniste jaam) suleti juba 1970. aastal, töötab Gulbene–Alūksne kitsarööpmeline raudtee Lätis imekombel tänaseni.

Enamik vanast raudteetammist on tänapäeval kasutusele võetud matkarajana nimega "Rohelised rööpad".

Mõniste kunagist jaamahoonet on pärast raudtee sulgemist kasutatud elumajana. Endise kaubaaida juures meenutavad pinnasest väljaulatuvad tupikurauad kunagist tupikteed. 

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Mõniste jaamahoone aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery
Hausruckviertel

**Hausruckviertel** on üks neljast traditsioonilisest "veerandikust" (saksa: *Viertel*) Austria Ülem-Austria liidumaal. Piirkond on saanud nime Hausrucki mäestiku järgi. 

*Hausruckviertelis* on järgmised linnad: Wels, Eferding, Grieskirchen ja Vöcklabruck.
Reinhold Johann von Schlippenbach

**Reinhold Johann von Schlippenbach** (1680–1710) oli Schlippenbachide aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas. Talle kuulus Kaubi mõis.

## Elulugu
Reinhold Johann von Schlippenbach sündis 1680. aastal Friedrich Johann von Schlippenbachi ja Margaretha von Lode perekonda. Reinhold Johann abiellus Margaretha Maria Elisabeth von Taubega. 

1699. aastal oli Schlippenbach Riia garnisonirügemendis vabatahtlik. 1700. aastal sai ta Schlippenbachi tragunirügemendis leitnandiks. 1705. aastal ülendati ta Mellini jalaväerügemendis 2. järgu kapteniks ning samal 2. järgu majoriks. 

Reinhold Johann von Schlippenbach suri 1710. aastal.

## Kasutatud allikad

* Lewenhaupt, Adam. ''Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar''. 1920. Lk 600.

* Stackelberg, Otto Magnus von. ''Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft''. Görlitz. Kd. 1. 1931. Lk 725.
Traunviertel

**Traunviertel** on piirkond Austria Ülem-Austria liidumaal. See on üks neljast Ülem-Austria "veerandikust" ja nimi viitab Trauni jõele, mis voolab läbi piirkonna.

## Piirkond

Piirkonda kuuluvad Linzi maaringkond, Steyri maaringkond, Kirchdorf an der Kremsi ringkond, Gmundeni ringkond, Steyri ja Linzi linnad.

Suured linnad *Traunviertelis* on Ülem-Austria pealinn Linz, Gmunden, Kirchdorf an der Krems ja Steyr.
Limusiin

**Limusiin** on luksusauto, mida kasutatakse tavaliselt erilistel puhkudel nagu näiteks pulma- ja sünnipäevapeod. Limusiin on tuntud oma luksusliku salongi poolest kus on vahesein juhi ja reisijate vahel, mida saab elektrooniliselt nupuga juhtida, ning mis võimaldab korraga mahutada kuni kaheksa inimest.

Paljudes riikides võib limusiiniteenus olla mistahes rendiauto koos juhiga, kuid ainult mõnikord luksusauto. Eriti sageli nimetatakse lennujaama transfeerteenuseid “limusiiniteenusteks,” kuigi kasutatakse tavalisi minibusse või mitmeotstarbelisi sõidukeid.

## Vaata ka

* Sõiduauto
* Auto
Mühlviertel

**Mühlviertel** ([ˈmyːlˌfɪʁtl̩]) on piirkond Austria Ülem-Austria liidumaal: see on üks neljast "veerandikust" Ülem-Austrias, teised on *[[Hausruckviertel]]*, *[[Traunviertel]]* ja *[[Innviertel]]*. See on saanud nime kolme jõe järgi: *Große Mühl*, *Kleine Mühl* ja *Steinerne Mühl*.

## Piirkond

*Mühlviertel* koosneb neljast Ülem-Austria ringkonnast, mis jäävad Doonau jõest põhja poole: Rohrbach, Urfahr-Umgebung, Freistadt ja Perg. Liidumaa pealinna Linzi osad, mis jäävad Doonaust põhja poole, kuuluvad ka *Mühlviertelisse*. Geoloogiliselt on see Tšehhi massiivi osa. Suured linnad on Rohrbach, Bad Leonfelden, Freistadt ja Perg.

## Ajalugu

Piirkonnas toimus Teise maailmasõja lõpus kurikuulus sõjakuritegu, mille käigus sajad nälginud Nõukogude sõjavangid põgenesid lähedalasuvast Mauthauseni koonduslaagrist ning neid jälitati ja mõrvati Mühlvierteli ümbruses. SS nimetas sündmust *[[Mühlviertler Hasenjagd]]iks* ("Mühlvierteli jänesejaht"). Liitlasvägede okupeeritud Austrias pärast Teist maailmasõda kuulus Mühlviertel Nõukogude okupatsioonitsooni ja ülejäänud Ülem-Austria kuulus Ameerika okupatsioonitsooni.
Bence Halász

**Bence Halász** (sündinud 4. augustil 1997 Kiskunhalasis) on Ungari vasaraheitja.

Ta võitis 2015. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlustel Eskilstunas kuldmedali. 
2016. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Bydgoszczis tuli ta tulemusega 80.93 juunioride maailmameistriks.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis tegi ta täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi ja sai finaalis 11. koha.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta tulemusega 77.36 poolakate Wojciech Nowicki ja Paweł Fajdeki järel pronksmedali.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis Halász Paweł Fajdeki ja Quentin Bigot järel pronksmedali esimeses voorus heidetud 78.18-ga. Võistluse järel esitas Poola koondis protesti, väites, et Halász astus katse ajal ringist välja. Kohtunikud tunnistasid enda viga, kuid kuna nende hinnangul mõjutas eksimus ka edasist võistlust, anti pronksmedal nii Halászile kui ka algselt neljanda koha saanud poola vasaraheitjale Wojciech Nowickile.

2021. aastal toimunud olümpiamängudel Tōkyōs ta finaali ei pääsenud ja sai 14. koha. 

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is 2022 sai ta tulemusega 80.15 viienda koha. Sama aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta Wojciech Nowicki järel isikliku rekordiga 80.92 hõbemedali.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis võitis Halász Ethan Katzbergi ja Wojciech Nowicki järel tulemusega 80.82 pronksmedali.

2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas võitis ta taas Nowicki järel hõbemedali tulemusega 80.49. 2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis ta 79.97-ga hõbemedali Ethan Katzbergi järel.

## Viited

## Välislingid

*
Andreas Maasing

**Andreas Maasing** (sündinud 22. jaanuaril 2005) on Eesti elukutseline e-sportlane. Ta esindab BC.Gamei Counter-Strike'i meeskonda. Tema mängusisene nimi on "aNdu".

Ta hakkas e-sporti harrastama 2020. aastal Levadia ridades. Esimese suurturniiri võitis Maasing 2023. aastal Taanis Gamebox Festivalil. 2023. aasta jaanuaris siirdus Maasing Berliinis paikneva GamerLegioni akadeemiasse. Alates 2024. aasta aprillist esindab aNdu GamerLegioni põhimeeskonda. Eesti kõige edukam e-sportlane Robin Kool ehk Ropz ennustas 2023. aastal Maasingule HLTV "Top 20" artiklisarjas helget tulevikku.2024. aastal osales aNdu GamerLegioni ridades karjääri esimesel kõrgeima tasemega turniiril ESL Pro League Season 19, milles saavutas 13.–16. koha.

## Saavutusi

**Tabelit jälgides tuleb pidada meeles, et auhinnaraha makstakse välja tervele meeskonnale. Summa, mis jõuab mängijani, on üldjuhul salastatud lepinguinfo.* 

## Viited
Silvestras Žukauskas

**Silvestras Žukauskas** (31. detsember 1860 Pakruojis, Šiauliai maakond – 26. november 1937 Kaunas) oli Leedu kindral. Teda loetakse iseseisva Leedu armee loojaks. Ta oli mitu korda Leedu Sõjavägede ülemjuhataja.

Ta sündis aastal 1860 Šiauliai maakonnas. Ta lõpetas Marijampolė gümnaasiumis 6. klassi. 30. juunil 1881 astus vabatahtlikuna Vene sõjaväkke. Aastatel 1883–1884 õppis Vilniuse sõjakoolis.

Ta määrati teenima Vilniuse sõjaväeringkonna 112. Uurali jalaväerügementi, mis paiknes Panevėžyses ja selle ümbruses. Aprillis 1887 viidi ta üle 109. Volga jalaväerügementi Šiauliais, aastal 1890 viidi ta üle Kaunasesse. Juulis 1887 ülendati ta alamporutšikuks, mais 1891 porutšikuks.

30. oktoobril 1894 abiellus ta Kaunase evangeelses luterlikus kirikus kohaliku sakslanna Jozefina Hasdorfaitega ja pöördus luterlusse. Aastal 1896 sai ta staabikapteniks, aastal 1900 kapteniks. Aastal 1902 viidi ta üle Kiievi sõjaväeringkonna Rovnos asuvasse 127. jalaväerügementi. Aastal 1903 lõpetas ohvitseride suurtükiväekooli, viidi üle 33. jalaväediviisi kuulipildujakompanii ülemaks. Aastatel 1904–1905 osales Vene-Jaapani sõjas Mandžuurias. Veebruaris 1907 viidi ta üle 131. Tiraspoli jalaväepolku Kiievi sõjaväeringkonda, täitis rügemendi talujao ülema, pataljoniülema ülesandeid. Aastal 1908 ülendati alampolkovnikuks, aastal 1912 polkovnikuks. Teenis aastal 1914 176. Perevalotšenski jalaväerügemendis, viidi üle 174. Romnõ jalaväerügementi.

Esimese maailmasõja puhkedes, augustis 1914 määrati jalaväerügemendi ülemaks. Ta osales lahingutes Varssavi lähedal Polotskis ja sai haavata. Mais 1915, pärast rügemendi üleviimist Leedu territooriumile, osales lahingutes sakslastega Kėdainiai, Ariogala, Šiauliai, Šeduva jm lähedal. Sügisel 1915 määrati ta jalaväediviisi ülemaks, aastal 1916 sai ta kindralmajoriks. Ta sai Läti lahingutes haavata.

## Mälestuse jäädvustamine
2014. aastal nimetati Pabradė polügoon Kindral Silvestras Žukauskase polügooniks.
The Used (album)

**"The Used"** on ansambli The Used debüütalbum, mis ilmus 2002. aasta juunis.

## Lood
#"Maybe Memories" – 2:55
#"The Taste of Ink" – 3:28
#"Bulimic" – 3:20
#"Say Days Ago" – 3:17
#"Poetic Tragedy" – 3:44
#"Buried Myself Alive" – 4:02
#"A Box Full of Sharp Objects" – 2:56
#"Blue and Yellow" – 3:21
#"Greener with the Scenery" – 3:37
#"Noise and Kisses" – 2:49
#"On My Own" – 2:43
#"Pieces Mended" – 3:09

## Koosseis
* Bert McCracken – laul, kitarr
* Quinn Allman – kitarr, taustalaul
* Jeph Howard – bass, taustalaul
* Branden Steineckert – trummid, taustalaul
Horror punk

***Horror'' ''punk***, eestipäraselt **õuduspunk**, on muusikastiil, mis on sageli mõjutatud õudusfilmidest ja B-kategooria ulme filmidest. Selle stiili teerajajaks oli ansambel Misfits 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses.
Misfits

**The Misfits** on 1977. aastal loodud Ameerika punkansambel, mida sageli peetakse horror punk muusikastiili eestvedajaks.

## Liikmed
*Glenn Danzig – laul
*Jerry Only – bass, taustalaul
*Doyle Wolfgang von Frankenstein – kitarr
*Dave Lombardo – trummid
*Acey Slade – kitarr, taustalaul

## Diskograafia
### Albumid
*"Walk Among Us" (1982)
*"Earth A.D./Wolfs Blood" (1983)
*"Static Age" (1996)
*"American Psycho" (1997)
*"Famous Monsters" (1999)
*"Project 1950" (2003)
*"The Devil's Rain" (2011)
Bert McCracken

**Robert Edward McCracken** (sündinud 25. veebruaril 1982) on USA laulja ja muusik. 

Ta on ansambli The Used laulja ja lugudekirjutaja.
Manivald Vallikivi

**Manivald Vallikivi** (25. august 1928 Märjamaa – 21. mai 2014) oli eesti kergejõustiklane ja majandustegelane. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1952. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna.

Vallikivi alustas sportimist 1946. aastal keskkoolis Paul Toomla suunamisel ja jätkas spordiühingus Kalev Erich Veetõusme juhendamisel.

Ta tuli aastatel 1947–1951 400 ja 800 m jooksus neli korda Eesti NSV meistriks, oli neli korda meistrivõistlustel teine või kolmas ja tuli üheksa korda Eesti NSV meistriks teatejooksus. Ta püstitas 1949. aastal 4 x 400 m teatejooksus Eesti NSV rekordi ja võistles 14 korda Eesti NSV koondises.

Ta tuli 1950. aastal 800 m jooksus NSV Liidu üliõpilasmeistriks ja Balti NSV-de spartakiaadil esikohale, kuulus NSV Liidu meistrivõistlustel 4 x 400 m teatejooksus pronksmedali võitnud ametiühingute meeskonda.

Ta töötas Toidukaubastu filiaali juhatajana, Kultuuriministeeriumi finantsosakonna ülema asetäitjana, Raamatukaubastu direktori asetäitjana ja Tallinna Kaubamaja kaubandusosakonna juhatajana.

## Isiklikud rekordid
* 400 m jooks – 50,6 (1951)
* 800 m jooks – 1.56,1 (1950)

## Isiklikku
Tema vend on kirjanik Arvo Valton ja abikaasa oli arst Helga Regina Vallikivi.

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Mare Ainsaar

**Mare Ainsaar** (sündinud 2. veebruaril 1966) on eesti ühiskonna- ja rahvastikuteadlane.

Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu Ülikooli geograafia osakonna ja kaitsnud geograafia alal magistritöö. 2004. aastal kaitses Turu Ülikoolis sotsiaalteaduste doktoriväitekirja.

Mare Ainsaar on töötanud Eesti Teaduste Akadeemia Ökoloogia Instituudis insenerina, Max Plancki Demograafia Instituudis teadurina, Riigikantseleis nõunikuna (olnud mitme mitme Eesti rahvastikuministri nõunik rahvastiku ja uuringute küsimuses), Tallinna Strateegiakeskuses peaanalüütikuna jm. 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli sotsioloogia ja sotsiaalpoliitika kaasprofessor.

## Tunnustus
2016 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

* 
* Mare Ainsaar Google Scholaris
* Mare Ainsaar Tartu Ülikooli kodulehel
* Karin Koppel, "Teadlane: riik peaks rohkem panustama esimese ja teise lapse toetamisse" ERR, 26.05.2022 (intervjuu)
* Mare Ainsaar, "Libaküsitlused viivad libatulemusteni" ERR, 29.10.2020
* Mare Ainsaar, "Lapsed kui kodanikud ja õnne allikas", Postimees, 4. juuni 2019
* Marju Himma, "Teadlased selgitavad, mis teeb eakana õnnelikuks" ERR, 24.04.2019
* Linda Eensaar, Marju Himma, "Eestlasel on õnneks vaja raha ja negatiivsete tunnete puudumist" ERR/vikerraadio "Kuidas elada sajani, aga veel 90selt möllu teha", 03.07.2018 (intervjuu)
* Silja Paavle, "Rahvastikuteadlane: Eesti mees on oma perega rahulolev, töö ja sissetulekuga mitte" Õhtuleht, 2. november 2015 (kokkuvõte konverentsiettekandest)
* Merike Teder, "Ainsaar: ÜRO rahvastikuprognoos on eksperimentaalne", Postimees, 19. september 2014 (intervjuu)
* Mare Ainsaar, "Naiste lahkumine on märk headest aegadest" Postimees, 20. detsember 2012
* Alo Raun, "Mare Ainsaar: kas Eestis jagub veel tarkust ja ühtsust?" Postimees, 20. august 2012 (intervjuu)
* Merike Teder, "Ekspert: osa potentsiaalsetest lapsesaajatest on Eestist lahkunud" Postimees, 16. detsember 2011 (intervjuu)
* Merike Teder, "Ainsaar: Eesti on kodutööde jaotuses jäänud tagurlikuks" Postimees, 31. oktoober 2011 (intervjuu)
* Merike Tamm, "Ainsaar: perepoliitika osas sisuliselt uut ei tule" Postimees, 24. märts 2011 (intervjuu)
* Mare Ainsaar, "Kas inimesi on liiga palju?" Postimees, 7. märts 2010
* Merike Tamm, "Sotsiaalteadlane: valitsuse ebakindlus raskel ajal iivet ei suurenda" Postimees, 3. aprill 2009 (intervjuu)
Shock rock

***Shock rock*** on muusikastiil, milles on kombineeritud rokk- või *[[heavy metal]]* muusika ülimalt teatraalsete kontsertesitustega, mille rõhk on pandud inimeste šokeerimisele. Tihti kasutatakse kostüüme, maske või näomaalinguid.
Nebo-M

**55Ž6M Nebo-M** (vene keeles *55Ж6М Небо-М*) on Venemaa mobiilne kesk- ja kaugmaaradarikompleks, mis on ette nähtud ballistiliste ja aerodünaamiliste objektide (sealhulgas ballistiliste ning tiibrakettide) tuvastamiseks. 

Tööraadius on kuni 600 km ja korraga on võimalik jälgida  kuni 200 objekti. Radar võimaldab infovahetust õhutõrjeraketisüsteemidega S-400, S-300 ja Pantsir. 

## Modifikatsioonid

* **RLM-M** töötab meeterlainealas.

* **RLM-D** töötab detsimeeterlainealas.

* **RLM-S** töötab sentimeeterlainealas.

* **KU-RLK** on juhtimiskabiin.

## Asukohad

## Vaata ka
* Ground Master 400

## Viited

## Välislingid

*55ZH6M "Nebo-M" *Global Security*
*If Russia’s Nebo-M Radar Can ‘See’ the F-35, Is that Enough to Shoot It Down? *The National Interest*
*The Russia’s Nebo-M Radar Claimed to be Capable of Tracking F-22s & F-35s *Overt Defense*
Montiniaceae

***Montiniaceae*** on kaheiduleheliste taimede sugukond maavitsalaadsete seltsis.

## Perekondi
**Claytonia* – klaitoonia
**Montia* – allikrohi
Salati-klaitoonia

**Salati-klaitoonia** (*Claytonia perfoliata*) on kaheiduleheliste taimede liik maavitsalaadsete seltsis.

## Välislingid
*
Roseodiscus

***Roseodiscus*** on seltsi *[[Tiksikulaadsed|tiksikulaadsete]]* kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Roseodiscus equisetinus]]*
**[[Roseodiscus rhodoleucus]]*

## Välislingid
*
Microbotryomycetes

***Microbotryomycetes*** on klass kandseeni.

## Seltse
**[[Leucosporidiales]]*
**[[Microbotryales]]*

## Välislingid
*
Microbotryaceae

***Microbotryaceae*** on sugukond kandseeni.

## Perekondi
**[[Bauerago]]*
**[[Liroa]]*
**Microbotryum* – õienõgi
**[[Sphacelotheca]]*
**[[Zundeliomyces]]*
Rutstroemiaceae

***Rutstroemiaceae*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente sugukond.

## Perekondi
**[[Lanzia]]*
**[[Rutstroemia]]*

## Välislingid
*
Rutstroemia

***Rutstroemia*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Rutstroemia alni]]*
**[[Rutstroemia bolaris]]*
**[[Rutstroemia conformata]]*
**[[Rutstroemia firma]]*
**[[Rutstroemia sydowiana]]*

## Välislingid
*
Kõrvarõngad

Kõrvarõngad on ehted, mis kinnituvad kõrvalesta külge ning mis võivad olla eri suurust ja kuju. Erinevad rahvused on kandnud kõrvarõngaid läbi erinevate tsivilisatsioonide ja ajalooliste etappide ning tänu sellele on kõrvarõngastel ka kultuurne tähtsus.  

Kõrvarõngastel on erinevaid mudeleid: nööpkõrvarõngad, klõpsudega kõrvarõngad, konksud, kreoolid ja kõrvaketid.  

Nööpkõrvarõngad on minimaalse suuruse ja disainiga kõrvarõngad, mis on tänu oma lihtsale välimusele ka kõige rohkem levinud. Kõrvarõnga osas on peenike vars, mis läheb kõrvaaugust läbi ning mida kinnitatakse liblikakujulise klambriga.  

Kreoolid on pika kultuurse taustaga. Traditsiooniline kreooli kuju on ümmargune, tänapäeval tehakse neid igasugustes kujudes: ruudud, südamed, ovaali ja muul kujul.  

## Ajalugu
Kõrva augustamine sai alguse juba 5000 aastat tagasi. Juba iidsetel aegadel olid egiptlastel augustatud kõrvarõngad, seda tõestavad püramiidides säilinud muumiad. 

Aafrikas augustati võitlejate kõrvu ja torgati läbi elevandiluust valmistatud "kõrvarõngaid" , et näidata, et mees on muutunud küpseks ja tugevaks. Samuti augustasid vanemad oma laste kõrvu, et näidata lapse sõltumist vanematest. 

Euroopas umbes 16. sajandi paiku,  augustasid oma kõrvu kuninga õukonnas töötanud mehed. Samuti kandsid madrused tavaliselt üht kõrvarõngast, mis tähendas, et nad on seilanud kaugetel meredel. Nad kandsid kõrvarõngast ka juhuks, kui nad peaksid merel hukkuma,  siis tema leidja, kes iganes see ka poleks, müüks tema kõrvarõnga ja saadud tulust korraldaks talle  väärilise matmise.
Saosin (album)

**"Saosin"** on ansambli Saosin debüütalbum, mis ilmus 2006. aasta septembris. 

2013. aastal valis ajakiri Alternative Press albumi teise singli "You're Not Alone" kümne tähtsama emoballaadi hulka.

## Lood
#"It's Far Better to Learn" – 3:54
#"Sleepers" – 2:51
#"It's So Simple" – 2:48
#"Voices" – 3:37
#"Finding Home" – 3:09
#"Follow and Feel" – 3:19
#"Come Close" – 3:15
#"I Never Wanted To" – 3:29
#"Collapse" – 3:15
#"You're Not Alone" – 3:58
#"Bury Your Head" – 3:34
#"Some Sense of Security" – 4:00

## Esitajad
* Cove Reber – laul, klaver
* Justin Shekoski – kitarr, taustalaul
* Beau Burchell – kitarr, klahvpillid, klaver, taustalaul
* Chris Sorenson – bass, taustalaul
* Alex Rodriguez – trummid
The City Sleeps in Flames

**"The City Sleeps in Flames"**  on ansambli Scary Kids Scaring Kids debüütalbum, mis ilmus 2005. aasta juunis.

## Lood
#"The City Sleeps in Flames" – 4:01
#"The Only Medicine" – 2:51
#"The World As We Know It" – 3:02
#"What's Said Is Done" – 3:45
#"Just a Taste" – 3:52
#"My Darkest Hour" – 3:29
#"Drowning You in Fear" – 3:12
#"The Bright Side of Suffering" – 4:02
#"Empty Glasses" – 2:50
#"Faith in the Knife" – 3:27
#"A Breath of Sunshine" – 5:45

## Koosseis
* Tyson Stevens – laul, bass, kitarr
* Pete Costa – trummid
* Chad Crawford – kitarr
* DJ Wilson – bass, kitarr
* Steve Kirby – kitarr
* Chad Crawford – klahvpillid, taustalaul
Scary Kids Scaring Kids (album)

**"Scary Kids Scaring Kids"**  on ansambli Scary Kids Scaring Kids teine album, mis ilmus 2007. aasta augustis.

## Lood
#"Prelude" – 0:41
#"Degenerates" – 3:42
#"Holding On" – 4:21
#"The Deep End" – 4:12
#"Faces" – 3:25
#"A Pistol to My Temple" – 3:57
#"Star Crossed" – 3:41
#"Derailed" – 1:43
#"Breathe" – 1:19
#"Set Sail" – 3:25
#"Free Again" – 3:49
#"Snake Devil" – 3:30
#"Watch Me Bleed" – 3:56
#"Goes Without Saying" – 4:00
#"Blood Runs Forever" – 3:22
#"The Power of Resolution" – 2:06

## Koosseis
* Tyson Stevens – laul, kitarr
* James Ethridge – trummid
* Chad Crawford – kitarr, taustalaul
* DJ Wilson – bass, taustalaul
* Steve Kirby – kitarr, taustalaul
* Chad Crawford – klahvpillid, klaver, taustalaul
Õienõgi

**Õienõgi** (*Microbotryum*) on perekond kandseeni.

## Liike
**Microbotryum lychnidis-dioicae* – nelkõieliste-õienõgi
**Microbotryum scabiosae* – äiatari õienõgi
**Microbotryum scorzonerae* – mustjuure õienõgi
**Microbotryum tragopogonis-pratensis* – piimjuure-õienõgi

## Välislingid
*
Love It to Death

**"Love It to Death"**  on Alice Cooperi album, mis ilmus 1971. aasta märtsis.

## Lood
#"Prelude" - 0:41
#"Caught in a Dream" - 3:04
#"I'm Eighteen" - 3:00
#"Long Way to Go" - 3:01
#"Black Juju" - 9:09
#"Is It My Body" - 2:39
#"Hallowed Be My Name" - 2:25
#"Second Coming" - 3:02
#"Ballad of Dwight Fry" - 6:32
#"Sun Arise" - 3:53

## Koosseis
* Alice Cooper – laul, suupill
* Glen Buxton – kitarr
* Michael Bruce – kitarr, klahvpillid, taustalaul
* Dennis Dunaway – bass, taustalaul
* Neal Smith – trummid, taustalaul
In Love and Death

**"In Love and Death"** on ansambli The Used teine album. See ilmus 2004. aasta septembris. See on ansambli kõige edukam album. Albumit on müüdud üle miljoni eksemplari.

## Lood
#"Take It Away" – 3.37
#"I Caught Fire" – 3.24
#"Let It Bleed" – 3.10
#"All That I've Got" – 3.58
#"Cut Up Angels" – 3.47
#"Listening" – 2.46
#"Yesterday’s Feelings" – 2.48
#"Light with a Sharpened Edge" – 3.30
#"Sound Effects and Overdramatics" – 3.28
#"Hard to Say" – 3.29
#"Lunacy Fringe" – 3.40
#"I’m a Fake" – 4.06

## Koosseis
* Bert McCracken – laul, klahvpillid, klaver
* Quinn Allman – kitarr, taustalaul
* Branden Steineckert – trummid, taustalaul
* Dennis Dunaway – bass, taustalaul
* Jeph Howard – bass, taustalaul
Emigrate (album)

**"Emigrate"**  on ansambli Emigrate debüütalbum, mis ilmus 2007. aasta augustis.

## Lood
#"Emigrate" – 4:07
#"Wake Up" – 3:37
#"My World" – 4:18
#"Let Me Break" – 3:35
#"In My Tears" – 4:34
#"Babe" – 4:37
#"New York City" – 3:28
#"Resolution" – 3:42
#"Temptation" – 4:13
#"This Is What" – 4:38
#"You Can’t Get Enough" – 4:03
#"Blood" – 3:34 (Limited Edition)
#"Help Me" – 3:15 (Limited Edition)

## Koosseis
* Richard Kruspe – laul, kitarr
* Olsen Involtini – kitarr, taustalaul
* Arnaud Giroux – bass, taustalaul
* Henka Johansson – trummid
Metsik orhidee

**"Metsik orhidee"** on Terminaatori laul mis ilmus 2013. aastal. Laulust on kaks versiooni. Esimene versioon ilmus 2013. aasta novembris. Teine versioon ilmus 2014. aastal ja on olemas albumil "Vaikuse meri".
Helmut Idarand

**Helmut Idarand** (kuni 26. juulini 1935 **Helmuth Ingeland**; 20. juuli 1929 Põllküla, Kloostri vald – 15. mai 1993 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane.

Ta õppis Paldiski algkoolis, lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1954. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnikuna ning omandas 1964. aastal põllumajanduskandidaadi kraadi.

Idarand töötas aastatel 1953–1993 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis, olles 1966–1986 ja 1990–1993 veisearetusosakonna juhataja. Talle omistati 1956. aastal noorem- ja 1971. aastal vanemteaduri kutse. Tema juhendamisel ja osavõtul täiustati eesti punast veisetõugu (aretuskomponendina kasutati uusi suure piimajõudlusega punaseid veisetõuge), loodi pullide valiku, kasvatamise ja hindamise meetodid, rajati noorpullikasvandusi, korraldati veiste jõudluskontrolli ja hakati aretusarvestust tegema arvuti abil. Ta süstematiseeris nüüdisaegse eesti punase veisetõu liinidesse ja sugulasrühmadesse, uuris punaste veisetõugude genealoogiat, korraldas aastatel 1960–1993 veiste jõudluskontrolli aastaraamatute väljaandmist, koostas veiste jõudluskontrolli juhendeid (1969, 1981, 1993), avaldas üle 150 töö. Tema juhendamisel kaitsti 6 kandidaaditööd. Ta oli Eesti Punase Karja Tõuaretusnõukogu juhatuse aseesimees, Üleliidulise Punaste Tõugude Aretuskeskuse metoodikanõukogu liige ning Eesti Teaduste Akadeemia geneetika ja selektsiooni probleemnõukogu liige.

## Tunnustus

* 1972 Nõukogude Eesti preemia
* 1981 Eesti NSV teeneline teadlane
* 1985 Eesti NSV riiklik preemia

## Viited
Enrico-Egon Mitt

**Enrico-Egon Mitt** (sündinud 20. juunil 1930 Tallinnas) on eesti endine mäesuusataja.

Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonnas ja lõpetas 1970. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi. 

Mitt alustas sportimist 1945. aastal Dünamos, tuli jalgrattasõidus korduvalt Eesti koolinoorte meistriks ja püstitas 2 Eesti noorterekordit. Ilmar Pärtelpoja suunamisel keskendus ta mäesuusatamisele, võitis aastatel 1950–1955 Eesti meistrivõistlustel mäesuusatamises 1 kuld-, 1 hõbe- ja 4 pronksmedalit ning suusahüpetes 1 pronksmedali, osales Eesti meistrivõistlustel 40 aastat, kuulus 25 korda Eesti koondisse. 1980. aastast harrastas ta orienteerumist ning tuli oma vanuseklassis 1995. ja 1996. aastal Eesti meistriks. Ta on olnud ka Spartaki ja Kalevi liige.

Mitt alustas tööd metalltoodete tehases Vasar 1954. aastal, algul tehnilise kontrolli osakonna juhatajana, hiljem ohutustehnika büroo juhatajana, oli tehase kehakultuurikollektiivi esimees ja aastatel 1991–1996 Vasara Otepää spordibaasi juhataja.

## Isiklikku
Tema abikaasa on mäesuusataja Vivian Mitt.

## Viited
Ivar Trikkel

**Ivar Trikkel** (11. aprill 1930 Tallinn – 20. aprill 1999 Tallinn) oli eesti ajakirjanik.

Trikkel lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1954. aastal eesti filoloogina Tartu Riikliku Ülikooli, 1967. aastal omandas ta filoloogiakandidaadi kraadi. 

Trikkel oli aastatel 1954–1973 Eesti Raadios kommentaator, toimetaja, reporter ja korrespondent, 1973–1977 Eesti Raadio arvutuskeskuse vanemteadur, 1977–1984 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuurhariduse kateedri juhataja, 1989–1991 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe kultuurinõunik, 1991–1996 Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuurifilosoofia ja -ajaloo õppetooli juhataja ja professor, 1996. aastast emeriitprofessor. Ta pidas loenguid Tampere, Moskva ja Karli ülikoolis, kirjutas uurimusi massiteabe, hariduse ja kultuuriteooria alalt. Ta avaldas üle 100 teadusliku ja populaarse kirjutise ajakirjanduse ja kultuuri probleemidest.

Ta oli aastatel 1996–1999 Tallinna Reaalkooli vilistlaskogu esimees.

## Tunnustus

* 1966 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Isiklikku
Tema abikaasa oli raadioajakirjanik ja kuuldemängude autor Inge Trikkel, poeg on materjaliteadlane Andres Trikkel.

## Viited
Mari Frühling

**Mari Frühling** (neiupõlvenimega Paurson; sündinud 1. juunil 1984 Viljandis) on eesti kunstnik ja loomaõiguslane.

Aastatel 2012–2021 elas ja töötas Mari Frühling Kanadas.

Pärast Eestisse naasmist 2021. aasta sügisel alustas Frühling maalikunsti õpinguid bakalaureuseastmes Tartu Kõrgemas Kunstikoolis Pallas. 2024. aastal pälvis ta hotelli Pallas maalikunsti stipendiumi.

Kunstnikuna püüab Frühlingu kasutada eetilisi ja keskkonnasõbralikke mitteloomseid kunstitarbeid nagu veganmärgistusega õlivärvid ja sünteetilised pintslid.

## Näitused

Mari Frühlingu loomingut on eksponeeritud näitusepaikades nagu:
* Galerii Pallas Tartus
* Eesti suursaatkond Brüsselis
* Eesti Kirjandusmuuseum
* Tartu Ülikooli Raamatukogu
* Betti Alveri muuseum Jõgeval
* Omicumi galerii Tartus
* Tartu Kunstimaja - isikunäitus "Jagatud ruum" (2024)

## Viited

## Välislingid
* Kaie Mölter, "Leonardo DiCaprioga kohtunud kunstnik pani lõuendile naised ja kanad", Sakala, 19. oktoober 2024
* "Delta 10. oktoobril: Luuleprõmm, Etnokulp, "Kust Sa tead?", Mari Frühling", Klassikaraadio, 10. oktoober 2024
* Annaliisa Post, "Kas vegankunst on võimalik? Mari Frühling otsib kunstikoolis alternatiivseid lahendusi", ajakiri Vegan, 7. juuni 2023
Jüri Põldoja

**Jüri Põldoja** (9. detsember 1930 Tallinn – 5. oktoober 1994 Tallinn) oli eesti tennisetreener.

Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1977. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

Põldoja alustas tennisetreeninguid 1947. aastal Kadriorus Feliks Tõnuri juhendamisel, tuli 1949. aastal segapaarismängus Eesti U18 meistriks. Ta töötas 1954. aastast Kalevi spordiseltsi treeneri, 1963. aastast direktori, 1969. aastast KSMK vanemtreeneri, 1976. aastast õppealajuhataja ja 1979. aastast direktorina, aastatel 1991–1994 Eesti Tennise Liidu vanemtreenerina. Ta toimetas Noorte Hääle spordinurki ning tegi kaastööd Kehakultuurile ja Spordilehele. Tema õpilaste hulgas olid Maria Kull, Tiiu Neiland, Ervin Lange, Villem Lapimaa.

## Tunnustus

* 1970 Eesti NSV teeneline treener
* 1970 Kalevi auliige
* 1989 Eesti NSV Tenniseföderatsiooni auliige

## Isiklikku
Tema pojad on spordiajakirjanik Ants Põldoja ja ettevõtja Priit Põldoja.

## Viited
Maksim Jenihhin

**Maksim Jenihhin** (sündinud 9. juunil 1981) on Eesti informaatikateadlane.

## Haridus
Maksim Jenihhin lõpetas Jõhvi Vene Gümnaasiumi 1999 ning omandas Tallinna Tehnikaülikoolis arvuti- ja süsteemitehnika erialal bakalaureuse- (2003), magistri- (2004) ja doktorikraadi (2008).

## Töökäik
Töötas ELIKO Tehnoloogia Arenduskeskus OÜs arendusinsenerina 2004–2007, alates 2007 Tallinna Tehnikaülikoolis: arvutitehnika instituudis teadur 2007–2011, vanemteadur 2011–2016; arvutisüsteemide instituudis vanemteadur 2017–2018, professor 2018–2020, aastast 2021 kaasprofessor tenuuris. Töökindla arvutusriistvara keskuse juht.

## Teadustöö
Uurimistöö põhisuunad: digitaalriistvara testimine ja verifitseerimine, usaldusväärsed nanoelektroonikasüsteemid.

## Tunnustus
* 2009 Üliõpilaste teadustööde riiklik konkurss, I preemia loodusteaduste ja tehnika valdkonnas
* 2013 Boris Tamme nimeline järeldoktori preemia
* 2017 Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu Noore IT-teadlase preemia
* 2021 Tallinna Tehnikaülikooli infotehnoloogia teaduskonna 2020. aasta õppejõud
* 2022 TTÜ arvutisüsteemide instituudi 2021. aasta teadlane

## Viited

## Välislingid
* Maksim Jenihhin Eesti Teaduse Infosüsteemis
* Maksim Jenihhin Tallinna Tehnikaülikooli Teadusportaalis
* Maksim Jenihhini publikatsioonid
Klaitoonia

**Klaitoonia** (*Claytonia*) on kaheiduleheliste taimede perekond maavitsalaadsete seltsis.

## Liike
**Claytonia perfoliata* – salati-klaitoonia

## Välislingid
*
Hommikud

**"Hommikud"** on Ott Leplandi singel. Laulu meloodia autor on Ott Lepland, sõnade autoriteks on Ott Lepland ja Jarek Kasar. . Loo on produtseerinud Karl-Ander Reismann.
Lugu pärineb Ott Leplandi 2015. aastal ilmunud albumilt "Öö mu kannul käib".

## Välislingid
* "Hommikud" video Youtube.com
* Laulu "Hommikud" sõnad Sasslantis.ee
Lõpmatuses

**"Lõpmatuses"** on Ott Leplandi singel, mille autorid on Ott Lepland ja Clifford Goilo. Sõnad on kirjutanud Ott Lepland, Taavi Paomets, Sven Lõhmus ja Berit Sal-Saller. Loo on produtseerinud Clifford Goilo.

## Välislingid
* Laulu "Lõpmatuses" video Youtube.com
* [ Laulu "Lõpmatuses" sõnad] Sasslantis.ee
Kuuvalgus (singel)

**"Kuuvalgus"** on Ott Leplandi singel. Laulu meloodia ja sõnade autor on Ott Lepland. Loo on produtseerinud Eric Kammiste.

## Välislingid
* Laulu "Kuuvalgus" video Youtube.com
* [ Laulu "Kuuvalgus" sõnad] Sasslantis.ee
Jansen AG

**Jansen AG** on rahvusvaheliselt aktiivne pereettevõte, mis arendab, toodab ja turustab akende, uste ja fassaadide terasprofiilsüsteeme ning plasttooteid ehitustööstusele.

## Ajalugu
1923. aastal asutab Josef Jansen, Panzerröhrenfabrik + Sauerstoffwerke Jansen & Co. Oberrietis, kuue töötajaga.

1946. aastal toodete valik täieneb terasprofiilsüsteemide tootmisega. Jansenil on 120 töötajat. Esmakordselt toodetakse terasprofiile uste, väravate ja tööstuslike rakenduste jaoks.

1955. aastal lisatakse profiilidele tihendisoon.

1978. aastal pandi alus edukale partnerlusele Schücoga, ettevõte müüb Schüco tooteid Šveitsis ja Liechtensteini Vürstiriigis.

1997. aastal Jansen saab kogu ettevõttele EN/ISO 9001 sertifikaadi. Algab tootmine vastvalminud harutehases Dingelstädtis.

2017. aastal avatakse Oberrietis Janseni tehnoloogiakeskus. Keskus pakub teras- ja alumiiniumprofiilidele arendust ning testimist.

2021. aasta Jaanuarist võttis Jansen AG üle tütarettevõtte RP Technik GmbH Welser Profile'i ettevõtete grupilt, mis on ühtlasi fassaadide, akende ja uste teraslahenduste süsteemipakkuja.

2021. aasta Aprillis müüs Jansen oma autovarustuse äri Mubeale.

2023. aastal siseneti USA turule, asutades Jansen America Inc. esindusega New Yorgis.

2024. aasta Oktoobris otsustati lõpetada RP Technik GmbH Profile Systemsi äritegevus. RP Techniku ​​tooteportfelli võtab tulevikus üle Jansen AG ja see on jätkuvalt saadaval oma olemasolevate müügivõrkude kaudu.

## Auhinnad
2013: Preis der Rheinthaler Wirtschaft

2019: European Geothermal Innovation Award

2025. Rahvusvahelise kampaaniaga „Stahl. Material der Meisterwerke“ võitis Jansen 2025. aasta Saksa disainiauhindade integreeritud kampaaniate ja reklaami kategoorias. Kampaania avaldab muljet tervikliku kontseptsiooni ja muljetavaldava visuaalse meediaga.

## Tootenäiteid

Fail:Jansen Janisol C4.jpg|Janisol C4
Fail:Jansesn Janisol HI.jpg|Janisol HI
Fail:Jansen Hermetic 70.jpg|Hermetic 70
Fail:Jansen Hermetic 70.2.jpg|Hermetic 70
Fail:Jansen Arte.jpg|Janisol Arte 2.0


## Viited
Franz Georg von Oettingen

**Franz Georg von Oettingen** (17. juuli 1757 – 20. detsember 1832) oli Oettingenide aadlisuguvõsast pärit mõisnik. Ta oli Dīķeri, Suure-Kõpu, Oleri ja Visusti mõisnik. 

Ta on maetud Halliste surnuaeda. 

## Perekond
Franz Georg von Oettingeni isa oli Joachim Heinrich von Oettingen (1726–1786) ning ema Helena Dorothea von Anrep (1726–1816). Franz Georg abiellus 1797. aastal Peterburis Charlotte Ottilie von Buxhoevdeniga (1780–1856). Abielust sündis kolm last: 

* Alexander von Oettingen (1798–1846), hilisem Liivimaa maamarssal, abiellus Helena von Knorringuga (1794–1863);
* Elisabeth von Oettingen (hiljem von Stryk, 1799–1821), abiellus Vana-Võidu mõisnik Georg Constantin von Strykiga (1797–1886);
* Amalie Friederike von Oettingen (hiljem von Stryk, 1801–1873), abiellus pärast vanema õe surma samuti Georg Constantin von Strykiga.

## Kasutatud allikad

* Transehe-Roseneck, Astaf von. Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Görlitz. Kd. 1. Lk 67. 1929.
Call Your Name

**"Call Your Name"** on ansambli Mr. Lawrence 1993. aastal ilmunud singel, albumilt Mr. Lawrence. Muusika ja sõnade autor on Mihkel Raud.

## Lood
#"Call Your Name"
#"Funday Monday"
Sümeg

**Sümeg** (saksa keeles *Schimeck*) on linn Ungaris Veszprémi komitaadis, Sümegi kreisi halduskeskus.

## Geograafiline asend
Sümeg asub Balatoni järvest 22 km põhjas, komitaadikeskusest Veszprémist ligikaudu 50 km lääneedelas. Linna läbib Balatonszentgyörgy–Tapolca–Ukki raudteeliin.

## Ajalugu
Sümegi küla on esmamainitud 1280. aastal. Sümegi lossi ehitamise aeg pole täpselt teada, esimest korda on seda ürikutes mainitud 1292. aastal. Türklased hõivasid lossi lühiajaliselt 1544. aastal, kuid aeti sealt peagi välja. 1552. aasta kevadel hõivasid türklased Veszprémi ja Sümegist sai Veszprémi piiskopkonna keskus. 1566. aastal vallutati Veszprém türklastelt tagasi ja surve Sümegile vähenes. 1664. aastal piirasid taganevad Türgi väed edutult lossi, kuid nad põletasid asula maha. 1705. aastal hõivasid lossi kurutsid Ferenc Rákóczi II juhtimisel. Austerlased vallutasid lossi tagasi 1709. aastal. Arvatavasti 1722. aastal jäeti loss maha.

Sümeg kaotas linnaõigused 1907. aastal, kuid sai need 1984. aastal tagasi.

## Sõpruslinnad
* Sovata, Rumeenia
* Aichtal, Saksamaa
* Tapolca, Ungari
* Kościan, Poola
* Vobarno, Itaalia

## Viited
Wolmar von Scheiding (1670–1750)

**Wolmar von Scheiding** (1670 – 24. juuni 1750) oli Scheidingute aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane, mõisnik ja vabahärra, kes osales Põhjasõjas. Ta oli Abja ja Leetse mõisnik.

## Elulugu
Wolmar von Scheiding sündis 1670. aastal Otto von Scheidingi ja Elisabeth Dorothea von Wrangelli perekonda. 1708. aastal abiellus ta Dorothea Charlotta von Ferseniga, Hans Reinhold von Ferseni õega. Abielust sündis 11 last.

1687. aastal oli ta Stade garnisonirügemendis lipnik. 1688. aastal teenis ta Tiesenhauseni jalaväerügemendiga leitnandina Hollandis. 1697. aastal sai ta rügemendis kapteniks. 1701. aastal viidi ta üle Harjumaa jalaväerügementi. 1711. aastal määrati ta kuningasStanisławi ihukaitseüksuses ooberstleitnandiks. 1712. aastal määrati ta Dalarö ning 1719. aastal ooberstina Pärnu kindluse komandandiks. Teda autasustati Saksi-Weimari-Eisenachi Valge Pistriku Kojaordeniga.

Wolmar von Scheiding suri 1750. aastal ning maeti koos oma abikaasaga Älvsborgi lääni kirikusse.

## Viited
Braunau ringkond

**Braunau ringkond** on ringkond Austrias Ülem-Austria liidumaal.

## Ajalugu
Baieri ülestõusu ajal 1705. ja 1706. aastal peeti Braunaus maakaitsekongressi ("Braunau parlament").

Ringkond loodi 1868. aastal.

Jõululaulu "Stille Nacht" ("Püha öö") helilooja Franz Xaver Gruber sündis ringkonnas 1787. aastal. Adolf Hitler sündis seal 20. aprillil 1889.

## Mälestusplokid
Kölni kunstnik Gunter Demnig rajas Braunau ringkonda 13 mälestusplokki (*[[Stolperstein]]*) natsismiohvritele. Kunagine "füüreri koduringkond" oli esimene ringkond või maakond saksakeelses Euroopas, mis mälestas natsismiohvreid sellisel kujul ja sellises mahus. Gunter Demnig on alates 1997. aastast asetanud natsismiohvrite majade ette üle 20 000 sillutuskivi kirjaga "Hier wohnte" (saksa keeles "siin elas"). Enamasti juhtus see aga linnades ja maakogukondades jäi see tava erandiks.

## Vallad

Ringkond jaguneb 46 omavalitsusüksuseks:

## Viited