open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Montréal

**Montréal** (eesti keeles mööndav ka ingliskeelne kirjapilt **Montreal**) on Québeci provintsi suurim linn Kanadas. Suurlinn asub riigi kaguosas, Saint Lawrence'i ja Ottawa jõe ääres Montréali saarel (Hochelaga saarestikus). 

## Ajalugu
Tänapäeva linna kohal elasid põlisameeriklased: algonkinid, huroonid ja irokeesid. Linna asutasid prantsuse kolonistid 1642. aastal. Linn kuulus 1760. aastani Uus-Prantsusmaale, mil see läks brittide valdusse. 1765. aastal hävitas tulekahju veerandi linnast. Montréal oli briti Kanada provintsi pealinn aastail 1844–1849. 

Elanike arv on 1 763 000 (2021). Montréali linnastus elab üle 4,1 miljoni inimese. Montréal on valdavalt prantsuskeelne linn. 68% elanikest on frankofoonid (prantsuse keel esimene keel), 18,4% on allofoonid (räägivad võrdselt prantsuse ja inglise keelt) ja 13,6% anglofoonid (esimeseks keeleks on inglise keel). 

1967. aastal toimus Montréalis maailmanäitus EXPO 67. Montréalis toimusid ka 1976. aasta suveolümpiamängud.

## Haldusjaotus

Montréal jaguneb 19 linnaosaks (prantsuse keeles *arrondissement*).
### Linnaosad
*Ahuntsic-Cartierville
*Anjou
*Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce
*Lachine
*LaSalle
*Le Plateau-Mont-Royal
*Le Sud-Ouest
*L'Île-Bizard–Sainte-Geneviève
*Mercier–Hochelaga-Maisonneuve
*Montréal-Nord
*Outremont
*Pierrefonds-Roxboro
*Rivière-des-Prairies–Pointe-aux-Trembles
*Rosemont–La Petite-Patrie
*Saint-Laurent
*Saint-Léonard
*Verdun
*Ville-Marie
*Villeray–Saint-Michel–Parc-Extension

## Sõpruslinnad

*  **[[Alžiir]]**, Alžeeria – 1999
*  **[[Amsterdam]]**, Holland
*  **[[Brüssel]]**, Belgia
*  **[[Bukarest]]**, Rumeenia
*  **[[Busan]]**, Lõuna-Korea – 2000
*  **[[Hiroshima]]**, Jaapan – 1998

*  **[[Hanoi]]**, Vietnam – 1997
*  **[[Lima (Peruu)|Lima]]**, Peruu
*  **[[Lucknow]]**, India – 2000
*  **[[Lyon]]**, Prantsusmaa – 1979
*  **[[Manila]]**, Filipiinid – 2005
*  **[[Milano]]**, Itaalia – 1996

*  **[[Pariis]]**, Prantsusmaa – 2006
*  **[[Port-au-Prince]]**, Haiti – 1995
*  **[[Rooma]]**, Itaalia
*  **[[San Salvador]]**, El Salvador – 2001
*  **[[Shanghai]]**, Hiina – 1985
*  **[[Jerevan]]**, Armeenia – 1998

## Ilme

## Vaata ka
*Kanada prantsuse keel
*Montréali saar
*Laval

## Viited
Calgary

**Calgary** on linn Kanadas, Alberta provintsi suurim linn.

Calgary asub Lääne-Kanadas Kaljumäestiku idajalamil  Bow' ja Elbow' jõe ühinemiskohas. Geograafilised koordinaadid on 51° 06' N, 114° 22' W. 

Kesklinn on 1048 m ja lennujaam 1083 m kõrgusel üle merepinna.

Linna sümboliks on 190,8 m kõrgune Calgary Tower, mida ehitati aastatel 1967–1968. Torni tipus põles 1988. aasta taliolümpiamängude ajal olümpiatuli.

## Ajalugu
Calgary asutati 1875. aastal.

## Rahvastik
Calgarys elas 2006. aasta rahvaloenduse andmetel 988 193 inimest. 2010. aastaks oli rahvaarv tõusnud 1 071 515 elanikuni.

Calgary linnastualal elas 2009. aastal 1 230 248 inimest, mis teeb sellest suuruselt neljanda linnastuala Kanadas.

## Majandus
2006. aastal Calgary SKT oli 52,386 miljardit Kanada dollarit.

2006. aastal oli Calgary töötus Kanada suurte linnade seas üks väiksemaid – 3,2%.

## Viited

## Välislingid

*Calgary koduleht
Toronto

**Toronto** on Kanada suurim linn ja Ontario provintsi pealinn, mis asub Ontario järve kaldal. See piirneb edelas Mississaugaga.

## Ajalugu
Toronto asutas 1793. aastal kuberner John Graves Simcoe. Esialgu oli asula nimi York – Yorki ja Albany hertsogi prints Frederiki järgi. Toona oli see Ülem-Kanada provintsi pealinn. 1834. aastal sai linn praeguse nime.

Nimi Toronto tuleb mohoogi keele sõnast *tkaronto*, mis tähendab kohta, kus puud kasvavad vees.

## Rahvastik
Toronto on Kanada suurim ja Põhja-Ameerika suuruselt neljas linn, mille elanike arv oli 2021. aasta rahvaloenduse järgi 2 794 356 (2016. aastal oli elanikke 2 731 571).

2006. aasta seisuga oli Torontos kõige rohkem elanikke pärit Euroopast (52,6%). Suurema osa sellest moodustasid briti, iiri, itaalia ja prantsuse päritoluga inimesed. Teised suuremad grupid olid lõuna-aasialased (12%), hiinlased (11,4%), mustanahalised (8,4%), filipiinlased (4,1%) ja ladinaameeriklased (2,6%).

## Majandus
Toronto mängib Kanada ja maailmamajanduses olulist rolli. 2008. aastal liigitas Forbes Toronto kümne majanduslikult mõjuvõimsama linna hulka.

Torontos asub Toronto väärtpaberibörs, mis on üks maailma suurimaid.

## Transport
Ontario valitsus haldab Toronto linnastualal ulatuslikku rongi- ja bussisüsteemi, mille nimi on Toronto Transit Commission (TTC). 2016. aasta seisuga kasutab seda igal nädalapäeval umbes 1 252 000 inimest.

### Õhutransport
Torontos asub Kanada suurim lennujaam Toronto Pearsoni rahvusvaheline lennujaam.

## Ehitised
Torontos asub Toronto teletorn CN Tower (553,3 m), mis oli aastail 1976–2007 maailma kõrgeim toestamata ehitis.

## Haridus
Toronto Ülikool on Kanada suurim ülikool. Torontos on ka Yorki Ülikool, Ryersoni Ülikool ja OCAD Ülikool.

## Kultuur
Igal aastal toimub linnas Toronto rahvusvaheline filmifestival ja Toronto põlisrahvaste filmifestival.

## Sport

Suurimad Torontos tegutsevad spordiklubid on NHL-is mängiv jäähokiklubi Toronto Maple Leafs, NBA-s mängiv korvpalliklubi Toronto Raptors, MLB-s mängiv pesapalliklubi Toronto Blue Jays, CFL-is mängiv Kanada jalgpalli klubi Toronto Argonauts ja MLS-is mängiv jalgpalliklubi Toronto FC. Nii Maple Leafsi kui ka Raptorsi koduväljak asub Scotiabank Arenal, Argonautsi ja Toronto FC kodustaadion on BMO Field ning Blue Jaysi kodustaadion Rogers Centre.

Torontos asub 1943. aastal asutatud Jäähoki Kuulsuste Hall koos selle juurde kuuluva muuseumiga.

## Sõpruslinnad
* Hồ Chí Minh, Vietnam (alates 2006. aastast)
* Kiiev, Ukraina (1992)
* Quito, Ecuador (2006)
* Rio de Janeiro, Brasiilia (2015)
* Sagamihara, Jaapan (1991)
* Varssavi, Poola (1990)

## Eestlus
*Toronto Eesti Täienduskoolid
*Toronto Vana-Andrese kirik
*Toronto Kolmainu kogudus
*Toronto Jakobi kogudus
*Toronto Eesti Selts
*Toronto Eesti Maja
*Tartu College
*Väliseesti muuseum Torontos

## Vaata ka
*Mount Pleasanti kalmistu

## Viited

## Kirjandus
* Olev Remsu, "Toronto, New York, Los Angeles", Go Group 2008

## Välislingid

* Toronto koduleht (*inglise keeles*)
London (Kanada)

**London** on linn Kanadas Ontario provintsis. Asub Thamesi jõe kaldal, Huroni ja Erie järve vahel.

London on asutatud 1826. aastal, linnaõigused sai 1855. London on linna ümbritseva Middlesexi maakonna võimude asupaik, kuigi linnana eraldiseisev.

London asub Toronto–Chicago raudtee ääres, linna läbivad ka mitmed tähtsad maanteed. Asub poolel teel suurlinnade Toronto ja Detroiti vahel. Linna hüüdnimeks on The Forest City (metsalinn). 

Londonis asub Lääne-Ontario Ülikool (UWO). Londonis peeti 2013. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused.

Elanike arv on 366 151 (2011), lisaks Middlesexi maakonnas umbes 75 000.

## Viited

## Välislingid

*Londoni koduleht
Soft rock

***Soft rock*** on "pehme", müüv muusika, mis alustas võidukäiku 1960. aastatel. Kõik äärmuslik lihviti "ümaraks" ja kompositsioon muudeti lihtsaks. Kuulajale jäeti selline mulje.

## ''Soft rock''i viljelejaid
* Tommy James & The Shondells
* Association
* Lemon Pipers
* Bread
* America
* Edison Lighthouse
* The Zombies
* Dave Clark Five
* Cyrcle
* Harpers Bizarre
* Elton John
* Bee Gees
PhpMyAdmin

**phpMyAdmin** on PHP-s kirjutatud töövahend, mis võimaldab hallata MySQL-i ja MariaDB andmebaase üle veebi. Selle abil saab luua ja eemaldada andmebaase, luua, eemaldada ja muuta tabeleid ning nende välju, käivitada ükskõik millist MySQL-i käsku ning muuta väljade sisu.

## Välislingid
*phpMyAdmin projekt
*PhpMyAdmin Tutorials - Learn how to use this database management system to manage the DBs.
Fulvio Valbusa

**Fulvio Valbusa** (sündinud 15. veebruaril 1969 Veronas) on Itaalia endine suusataja. Olümpiavõitja (2006).

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 1998  Naganos 
**  hõbemedal 4×10 km teatesõidus
* 2006  Torinos
**  **olümpiavõitja** 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1995  Thunder Bays 
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus
* 1997  Trondheimis
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus
* 1999  Ramsaus
**  pronksmedal 15 km jälitussõidus
**  pronksmedal 4×10 km teatesõidus
* 2005  Oberstdorfis
** hõbemedal 15 km vabastiilis sõidus

## Isiklikku

Fulvio Valbusa on abielus Elenaga ja neil on kaks last: poeg Manuel ja tütar Alice. Fulvio õde Sabina Valbusa on samuti tuntud suusataja.

## Välislingid
 
* Koduleht
* Fulvio Valbusa FIS-i kodulehel
Ümera jõel

**"Ümera jõel"** (esmatrükk 1934) on Mait Metsanurga ajalooline romaan, mille tegevus toimub 13. sajandi alguse Eestis.

Romaan koosneb kahest osast. Romaani sisuks on Lõuna-Eestis asuva väljamõeldud Mägiste kihelkonna vanema Vello korraldatud sõjakäik Läti aladele (Võnnu piiramine) ja Ümera lahing. Ajaloolistest isikutest on romaani kõrvaltegelaseks Lembitu, juttu on ka liivlaste vanemast Kaupost.

Romaani eest sai Mait Metsanurk 1935. aastal Riigivanema I auhinna (1500 krooni).

## Vaata ka
*Ümera lahing

## Välislingid
*Mait Metsanurga "Ümera jõel"
Kotlas

**Kotlas** on linn Venemaal Arhangelski oblastis. Asub Dvina jõe ääres, Võtšegda suudmes.

Asulat on esmamainitud 1379. aastal. 1899. aastal sai raudteeühenduse, linnaõigused anti 1917. aastal. 1930. aastatel hakati linna asumisele saatma kulakuid. Peagi tekkisid sinna suured sunnitöölaagrid. 

Kotlases asub suur paberitehas ja laevaremonditehas.

## Viited

## Välislingid

* Kotlase kaart
* Kotlase infoleht *(inglise keeles)*
1995. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1995. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 9.–19. märtsini 1995 Kanadas Thunder Bays. Eesti sportlasi oli võistlustules 13.

## Eesti koondis

## [[Murdmaasuusatamine]]

### [[Meeste 10 km klassikalises stiilis]]
11. märts 1995 

### [[Meeste 15 km jälitussõit vabastiilis]]
13. märts 1995

* Distantsile starditi vastavalt  tulemustele 10 km sõidus.

### [[Meeste 30 km klassikalises stiilis]]
9. märts 1995

### [[Meeste 50 km vabastiilis]]
19. märts 1995 

### [[Meeste 4×10 km teatesuusatamine ]]

17. märts 1995 
17 võistkonda

### [[Naiste 5 km klassikalises stiilis]]
12. märts 1995 

### [[Naiste 15 km jälitussõit vabastiilis]]
14. märts 1995

* Distantsile starditi vastavalt  tulemustele 5 km sõidus.

### [[Naiste 15 km klassikalises stiilis]]
10. märts 1995 

### [[Naiste 30 km vabastiilis]]
18. märts 1995 

### [[Naiste 4×5 km teatesuusatamine]]
16. märts 1995 

## Kahevõistlus

### Individuaalvõistlus
* Suusahüpped 10. märts 1995 
* 15 km vabastiilis 11. märts 1995 

### Meeskonnavõistlus
* Suusahüpped 14. märts 1995 
* 4×5 km vabastiilis 15. märts 1995  

11 võistkonda

## [[Suusahüpped]]

### [[Normaalmägi]]
12. märts 1995 

### [[Suur mägi]]
18. märts 1995 

### Meeskonnavõistlus suurel mäel
17. märts 1995

## Mitteametlik paremusjärjestus
Giorgio Di Centa

**Giorgio Di Centa** (sündinud 7. oktoobril 1972 Tolmezzos Udine provintsis) on Itaalia murdmaasuusataja.

Di Centa pääses 16-aastaselt Itaalia juunioride koondisse ja täiskasvanute koondises on ta 1995. aastast. Di Centa on osalenud maailma tipus üle 10 aasta. Esimese maailma karikasarja etapi võitis ta 5. veebruaril 2010 Canmore'is, kui võitis 15&nbsp;km vabatehnikasõidu. Maailma karikasarja üldarvestuses on ta parim koht 2007–2008 hooajal saadud viies koht.

1999. aasta maailmameistrivõistlustel Trondheimis ja 1999. aasta MM-il Ramsaus sai Di Centa Itaalia teatevõistkonnaga pronksmedali. 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys võitis ta teatesõidus hõbemedali.

2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai ta esimese individuaalse suurvõistluste medali, olles tagaajamisvõistluses hõbemedali vääriline. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos tuli Di Centa kahekordseks olümpiavõitjaks, saades kulla nii teatesõidus kui ka 50&nbsp;km vabastiilis ühisstardiga sõidus.

2010. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial Vancouveris kandis ta Itaalia lippu.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2002  Salt Lake Citys
**  hõbemedal 4×10&nbsp;km teatesõidus
* 2006  Torinos
**  **olümpiavõitja** 50&nbsp;km ühisstardist (vaba)
**  **olümpiavõitja** 4×10&nbsp;km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1997  Trondheimis
**  pronksmedal 4×10&nbsp;km teatesõidus
* 1999  Ramsaus 
**  pronksmedal 4×10&nbsp;km teatesõidus
* 2005  Oberstdorfis
**  hõbemedal 2×15&nbsp;km jälitussõidus
* 2009  Liberecis
**  pronksmedal suusavahetusega sõidus

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Giorgio Di Centa on osalenud (seisuga 17. jaanuar 2015) 315 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 13 korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku

Giorgio Di Centa on abielus Ritaga ja neil on kolm last, Laura, Martina ja Gaia. Tal on õde Manuela Di Centa, kes oli aastaid tagasi maailma paremaid naissuusatajaid.

## Välislingid

* 
*Giorgio Di Centa koduleht
Jamie Lynn Spears

**Jamie Lynn Marie Spears** (sündinud 4. aprillil 1991 USA Mississippi osariigis McCombi linnas) on USA näitleja ja laulja, Britney Spearsi õde.
Traadita kohtvõrk

**Traadita side kohtvõrk** ehk **raadiokohtvõrk** (inglise keeles *wireless local area network* ehk *wireless LAN* ehk WLAN) on selline kohtvõrk, mille puhul peetakse ühendust kahe või enama arvuti vahel raadiokanali kaudu.

Tavaliselt moodustatakse ühendus kasutaja arvutis paikneva seadme – traadita side võrgu kaardi (*wireless adapter*) ja traadita side võrgu tugijaama (*wireless access point*) vahel, kuigi saab moodustada ka nn ''ad hoc'' võrke võrgukaartide vahel.

Raadioühenduse tehnoloogia üks võimalusi on määratletud IEEE 802.11 standardiga, mida nimetatakse ka Wi-Fi standardiks.

## Ajalugu

Aastal 1970 töötas Hawaii Ülikooli professor Norman Abramson välja maailma esimese traadita arvutisidevõrgu – ALOHAneti, kasutades selleks odavaid tavalisi raadioid. Süsteem koosnes seitsmest arvutist, mis olid paigutatud neljale saarele, et pidada telefoniliine kasutamata side ühe keskse arvutiga, mis asus Oahu saarel.

1979. aastal avaldasid F.R. Gfeller ja U. Bapst paberi, mis näitas IEEE edusamme traadita side kohtvõrgu loomisel infrapunatehnoloogia abil.

* Esimesed eel-Wi-Fi ja standardi 802.11 eellaste traadita arvutivõrgu seadmete tootjad olid AT&T (hiljem: Lucent, NCR, Avaya) ja Aironet (hiljem: Cisco). Tegemist oli seadmetega, mis võimaldasid kiirust kuni 2&nbsp;Mbit/s, kuid erinevate tootjate lahendused omavahel ei ühildunud.
* Esimene sellealane standard tuli 1997 nimega 802.11 (max kiirus 2&nbsp;Mbit/s, sagedus 2,4&nbsp;GHz).
* 1999. aastal tuli standard 802.11b (max kiirus 11&nbsp;Mbit/s, sagedus 2,4&nbsp;GHz). Mõlemad tootjad suutsid enne standardi vastuvõtmist luua ka hiljem standardiga mittetäielikult ühilduvaid tooteid.
* Signaalitöötluse täpsemaks ja odavamaks saamisel sooviti kokku leppida standardeid 802.11g ja 802.11a, mis võimaldavad kiirust kuni 54&nbsp;Mbit/s.
* 2002 ilmusid müügile esimesed integreeritud Wi-Fi-kaardiga arvutid ja Intel tõi 2003 välja Centrino nime kandva sülearvutite loomise komplekti, mis sisaldas Wi-Fi-kaarti. Sellega oli kahe esimese tootja ainuvalitsemise aeg ümber.
...
* Standard 802.11ac

## Standardid

* IEEE 802.11
* IEEE 802.11b
* IEEE 802.11g
* IEEE 802.11a
* IEEE 802.11n
* IEEE 802.11ac
* Wi-Fi – Wireless Fidelity A/B/G/N

Sõna "traadita" pole terminoloogiliselt õnnestunud, sest elektrivoolu juhivad juhtmed, mitte traadid. Aga kuna kõnekeelne väljend on üldiselt levinud ning seda asendada võivad sõnad "raadio" ja "juhtmeta" on niigi rohkelt kasutatud mitmes tähenduses, siis peetakse sõnaühendi "traadita side" kasutamist IEEE 802.11 standardiga ehitatud raadiovõrkude puhul vastuvõetavaks.

## Vaata ka
* Amatöörraadio
* Pakettraadio – *[[:en:Packet radio]]*
* WiMAX
* Wi-Fi
Cristian Zorzi

**Cristian Zorzi** (sündinud 14. septembril 1972 Cavaleses) on Itaalia endine murdmaasuusataja. 

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

*2002 Salt Lake Citys
** hõbemedal 4×10 km teatesõidus
** pronksmedal 1,5 km sprindi vabastiiliga sõidus
**9. koht 30 km vabatehnikas
*2006 Torinos
** **olümpiavõitja** 4×10 km teatesõidus
**4. koht sprindis
*2010 Vancouveris
**8. koht sprinditeates
**9. koht 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*2001 Lahtis
** hõbemedal 1 km sprindi vabastiiliga sõidus
**6. koht 4×10 km teatesõidus
*2003 Val di Fiemmes
**8. koht sprindis
**10. koht 4×10 km teatesõidus
*2005 Oberstdorfis
**4. koht teatesõidus
**4. koht sprinditeates
*2007 Sapporos
** **maailmameister** sprinditeates
**9. koht 4×10 km teatesõidus
**66. koht 15 km vabatehnikas
*2009 Liberecs
**12. koht 50 km vabatehnikas
**23. koht sprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Cristian Zorzi osales 186 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 12 korral, millest viiel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
* Cristian Zorzi FIS-i kodulehel
Andreas Schlütter

**Andreas Schlütter** (sündinud 17. augustil 1972 Suhlis) on Saksamaa endine murdmaasuusataja.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

*2002 Salt Lake Citys
** pronksmedal 4×10 km teatesõidus
*2006 Torinos
** hõbemedal 4×10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*2001 Lahtis
** pronksmedal 4×10 km teatesõidus
*2003 Val di Fiemmes
** hõbemedal 4×10 km teatesõidus
*2005 Oberstdorfis
** hõbemedal 4×10 km teatesõidus

## Välislingid

*Koduleht
*Andreas Schlütter FIS-i kodulehel
Tšadobets

**Tšadobets** (vene *Чадобец*) on jõgi Venemaal Krasnojarski krais Kesk-Siberi kiltmaal. Voolab valdavalt läände ja edelasse, suubub paremalt Angarasse.

Pikkus 647 km, valgla pindala 19 700 km&sup2;. Suudme lähedal kärestikuline. Toitub lumesulasmis- ja sademeteveest. Suurvesi mais-juunis, suvel üleujutusi. Jääkate oktoobrist maini.
René Sommerfeldt

**Rene Sommerfeldt** (sündinud 2. oktoobril 1974 Zittaus) on Saksamaa suusataja. 

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

*2002 Naganos
**8. koht teatesõidus
**26. koht 50 km klassikas
**29. koht 10 km + 15 km jälitussõidus
**38. koht 10 km klassikas

*2002 Salt Lake Citys
** pronksmedal 4×10 km teatesõidus
**10. koht 20 km suusavahetusega sõidus
**16. koht 30 km vabatehnikasõidus
**19. koht vabatehnikasprindis

*2006 Torinos
** hõbemedal 4×10 km teatesõidus
**11. koht 15 km klassikas
**36. koht 50 km vabatehnika ühisstardiga sõidus

*2010 Vancouveris
**6. koht teatesõidus
**21. koht 30 km suusavahetusega sõidus
**21. koht 50 km klassikas
**36. koht 15 km vabatehnikasõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*1997 Trondheimis
**6. koht teatesõidus
**27. koht 10+15 km suusavahetusega sõidus
**37. koht 10 km klassikas

*1999 Ramsaus
**40. koht 10 km + 15 km jälitussõidus
**41. koht 30 km vabatehnikasõidus
**44. koht 10 km klassikas

*2001 Lahtis
** hõbemedal 50 km vabastiilis
** pronksmedal 4×10 km teatesõidus
**8. koht vabatehnikasprindis
**34. koht 20 km suusavahetusega sõidus

*2003 Val di Fiemmes
** hõbemedal 4×10 km teatesõidus
**18. koht 20 km suusavahetusega sõidus
**19. koht vabatehnikasprindis
**23. koht 50 km vabatehnikasõidus

*2005 Oberstdorfis
**28. koht 30 km suusavahetusega sõidus
**34. koht 15 km vabatehnikasõidus

*2007 Sapporos
**13. koht 30 km suusavahetusega sõidus
**15. koht 50 km klassikas
**19. koht 15 km vabatehnikasõidus

*2009 Liberecis
**6. koht 50 km vabatehnikasõidus
**31. koht 30 km suusavahetusega sõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

René Sommerfeldt osales 219 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 18 korral, millest neljal korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid
*Koduleht
*René Sommerfeldt FIS-i kodulehel
Melikertes

**Melikertes** ehk **Palaimon** oli vanakreeka mütoloogias Athamase ja Ino poeg. Tal oli vend Learchos ja kasuvend Dionysos.

Melikertese isapoolne tädi Semele sai Zeusiga poja Dionysose, kuid suri enne poja sündi. Athamas ja Ino võtsid Dionysose enda kasvatada.

Karistuseks oma mehe sohilapse kasvatamise eest nuhtles Hera Athamast, nõnda, et too hulluks läks ja oma poja Learchose mõrvas. Ino hakkas kartma Melikertese elu pärast ning põgenes, poeg kätel, joostes merre.

Zeusi tänulikkuse märgina oma poja kasvatamise eest nad päästeti ja muudeti merejumalateks. Mõlemad said uue nime: Inost sai Leukothea ('valge jumalanna') ja Melikertesest Palaimon. 

Melikertese keha kandis delfiin Isthmosesse Korinthoses. Selle leidis Sisyphos, keda mõni allikas tema onuks nimetab. Sisyphos hakkas nereiidide käsul Melikertese auks pidama Isthmose mänge.

Vanakreeka kirjamees ja geograaf Pausanias kirjeldab "Hellase kirjelduses" Palaimoni templit, mis asub Poseidoni pühamus Isthmoses. Seal olid Poseidoni, Leukothea ja Palaimoni kujud ning altar, millel ohverdati kükloopidele. Templis olla olnud ka koht, mille maa-alusesse ossa Palaimon olevat maetud. See oli kompleksi kõige püham paik. Räägiti, et seda, kes seal valet vannub, tabab hirmus saatus. 

Melikertese kultus on kõige tõenäolisemalt Foiniikia päritolu. Ka Melikertese emapoolne vanaisa Kadmos oli foiniiklane. Melikertese kummardamise tõid Kreekasse nähtavasti foiniikia meresõitjad, kelle mõju Egeuse ja kogu Vahemere kallastel oli suur. Kreekas oli foiniikia mõju kõige suurem just Melikertese väidetaval kodumaal Boiootias ja Korinthoses. 

Melikertest on samastatud foiniikia jumala Melqartiga. Foiniikia jumalatele ohverdati sageli lapsi ja sellele arvatakse vihjatavat Melikertese varajase surmaga.

Nimele **Palaimon''<nowiki/>' ei ole täpset selgitust leitud. Väidetakse, et see sõna tähendab 'võitleja' või 'maadleja'. See on [[Herakles]]e [[epiteet]], kellega on sageli samastatud foiniikia jumalat [[Melqart|Melqartit]], ent Palaimonil ja Heraklesel puudub omavaheline seos. Nime alguses on arvatud olevat foiniikia sõna '[[Baal]]', mis tähendab jumalat, täpsemalt 'Baal-haman' ('põlev jumal'), ent tule- ja merejumal ei sobi nii kreeka kui ka foiniikia mütoloogias kokku.

Roomlased samastasid Palaimoni **Portunuse''', sadamajumalaga.
Wilsoni tsükkel

**Wilsoni tsükkel** on ookeanibasseinide avanemis-sulgumistsükkel.

Wilsoni tsükkel on nimetatud Kanada geoloogi John Tuzo Wilsoni auks, kes tsüklit 1966. aastal esimesena kirjeldas.

Wilsoni tsükkel algab mandrilise maakoore riftistumisega. Praegu on selliseid protsesse võimalik näha näiteks Ida-Aafrikas (Ida-Aafrika riftivöönd). Rifti laienedes moodustub kitsas meri, mille sarnane on tänane Punane meri. Mere kaldad on passiivsed, mis tähendab seda, et ei esine subduktsiooni ega sellega seotud vulkanismi. Merest saab laienedes passiivsete äärtega ookean, selline on näiteks praegune Atlandi ookean. Kui jahtuv ja setetega kattuv ookeaniline maakoor kaotab allpool lasuva astenosfääri suhtes ujuvuse, tekib subduktsioonivöönd. See on vöönd, kus ookeaniline maakoor sukeldub mandrilise või teise ookeanilise maakooreploki alla. Tekib aktiivsete äärtega ookean, mis hakkab teiste pealetungivate laamade survel tasapisi sulguma. Selline on tänapäeval Vaikne ookean (see siiski ei tähenda, et Vaikne ookean tulevikus kaob, sest Vaikne ookean on nn Panthalassa ookeani järeltulija, mis aeg-ajalt väheneb pindalalt, kuid kunagi ei kao). Hääbuva ookeani näitena võib käsitleda Vahemerd. Ookeani sulgudes tekib kahe mandrilise maakoore kokkupõrkepiirile mäestik. Nii on tekkinud näiteks Uuralid, mis moodustusid, kui Baltika laam põrkus Siberi laamaga. Sellega on tsükkel läbi ning moodustunud on taas mandriline maakooreplokk, mis riftistudes uut ringkäiku algab. Kogu protsessiks vajaminev energia tuleb Maa sisemusest. Tegemist on nn endogeense protsessiga. Laamad paneb liikuma vahevöö ainese konvektiivne liikumine. Ühe tsükli kestus on mitusada miljonit aastat. Siiski ei vii riftistumine alati uue ookeani tekkeni. Näiteks Läänemeri paikneb piki kunagist riftisüsteemi, mis ookeaniks ei arenenud.
Athamas

**Athamas** oli vanakreeka mütoloogias Boiootias asuva Orchomenose linna valitseja, Aiolose ja Enarete poeg. Ta oli järjestikku abielus kolme naisega: Nephele, Ino ja Themistoga.

## Nephele

Athamase esimene naine oli Nephele, keda ei tohi ära segada kentauride ema Nephelega. Nad said kaks last: kaksikud Phrixose ja Helle. Phrixos oli poiss ja Helle oli tüdruk. Athamas jättis Nephele maha Boiootia pealinna Teeba printsessi Ino pärast ja ajas naise minema, kuid lapsed jättis enda kasvatada.

## Ino

Ino sai Athamasega kaks poega: Melikertese ja **Learchose**. Oma kasulapsi Ino vihkas. Ta kõrvetas ära kogu seemnevilja. Seeme ei idanenud. Kui rahvas läks oraaklilt nõu küsima, mida ikalduse vastu teha, sundis Ino oraaklit vastama, et Phrixos tuleb jumalatele ohverdada. Rahva sunnil pidi Athamas seda soovi täitma.

Kuuldus sellest jõudis ka Nepheleni, kes palus abi jumalatelt. Hermes andis talle jäära, kelle nahk oli puhtast kullast (see oli kuldvillak). Kui Phrixos oli toodud ohvrialtari juurde, laskis Nephele jäära lahti. See tormas altari juurde, haaras ohvriks määratud poisi ja tema õe ning kandis lapsed läbi õhu minema.

Kui Ino õde Semele sai Zeusiga poja Dionysose ja enne selle sündi suri, kasvatasid Athamas ja Ino Dionysose üles.

Karistuseks oma mehe sohilapse kasvatamise eest nuhtles Hera Athamast hullusega, nii et ta tappis Learchose. Ino hakkas kartma Melikertese elu pärast ja, poeg kätel, jooksis merre.

Zeusi tänulikkuse märgiks nad päästeti ja muudeti merejumalateks. Mõlemad said uue nime: Leukothea ('valge jumalanna') ja Palaimon.

## Themisto

Pärast Ino surma oli Athamas suuresti enda süül jäänud ilma kõigist oma neljast lapsest. Seetõttu oli ta muutunud rahva seas väga ebapopulaarseks. Ta läks oraaklilt küsima, mida nüüd teha. Oraakel ütles, et see, kes ei kohta lahkust inimeste seas, peab elama minema sinna, kus metsloomad tema vastu lahked on.

Athamas rändas Tessaaliasse, kus nägi hundikarja mahamurtud looma juures. Hundid olid kõhu täis söönud ja põgenesid Athamast nähes, jättes järelejäänud korjuse sinnapaika. Athamas pidas seda oraakli öeldud märgiks: hundid jätsid talle süüa! Ta jäi Tessaaliasse elama, abiellus kolmandat korda Themistoga ja nad said poja Schoineuse, kes pärastpoole Orchomenose valitsejaks sai.
Shizuoka prefektuur

**Shizuoka prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas. Asub Vaikse ookeani rannikul.

Shizuoka ja Yamanashi piiril asub Fuji mägi. Suurimad jõed on Fuji, Ōi ja Tenryū. Idaosas asub Izu poolsaar.

Shizuoka prefektuur on tuntud kui Tokogawa Ieyasu (1542–1616) kodukoht.

## Haldusjaotus

Shizuoka prefektuur on jaotatud 35 omavalitsuseks, millest 23 on linnad (市, *shi*).

### Linnad

## Sümbolid

Shizuoka prefektuuri tunnuslind on värvuliste seltsi kuuluv *[[Terpsiphone atrocaudata]]*, tunnuspuu on lõhnav osmantus (*Osmanthus fragrans var. aurantiacus*) ja tunnuslill rododendron (*Rhododenron*).

## Vaatamisväärsused

* Fuji mägi
* Shiraito kosk

## Viited

## Välislingid

* Shizuoka prefektuuri koduleht (*jaapani, inglise, hiina, korea, portugali ja hispaania keeles*)
Sugunääre

**Sugunääre** ehk **gonaad** on paljudel loomadel (sealhulgas inimesel) elund, mis toodab sugurakke ehk gameete ja suguhormoone. Sugunääre kuulub suguelundite hulka. 

Seemnerakke tootvat sugunääret nimetatakse munandiks ehk testiseks või seemnesarjaks ehk raiaks (isassugunääre), munarakke tootvat sugunääret munasarjaks ehk ovaariumiks või ovaariks (emassugunääre). Kui üks ja sama elund toodab nii seemne- kui ka munarakke, nimetatakse teda ovotestiseks. Viimane esineb mõningatel tigudel. Teistel loomadel esineb läbipõimunud munandi- ja munasarjakoega ovotestis haruldase kõrvalekaldena. 

## Sugunäärmed eri loomarühmadel
Selgrootutel on seemnesarjad ja munasarjad, osal tigudest paaritud ovitestised, mis produtseerivad diferentseerumata sugurakke.

Kalade seemnesarja nimetatakse niisaks, munasarja marjaks. Sõõrsuude sugunäärmed on paaritud, teistel kaladel paariselundid. 

Kahepaiksetel ja roomajatel on sugunäärmed paariselundid.

Lindudel nimetatakse isassugunääret munandiks või raiaks, emassugunääret munasarjaks või rebusarjaks. Munandid on tavaliselt paariselundid. Munasarjadest talitleb ainult vasakpoolne, parempoolne munasari taandareneb enamasti täielikult juba looteeas. 

Imetajatel on paarilised munandid ja paarilised munasarjad.

## Inimese sugunäärmed
Nagu teistelgi imetajatel, on inimesel paarilised munandid (mehel) ja paarilised munasarjad (naisel).

### Talitlus

Suguküpsel naisel toodavad munasarjad munarakke, suguküpsel mehel munandid seemnerakke. Mehel võivad viljastamisvõimelised seemnerakud tekkida puberteedist kuni kõrge eani välja, naisel tekivad sigimisvõimelised munarakud kuni menopausini.

Nii munasarjad kui ka munandid toodavad ka suguhormoone: munasarjad peamiselt östrogeene ja gestageene, munandid peamiselt androgeene (sealhulgas testosterooni).   

Munandite või munasarjade eemaldamist või talitlusvõimetuks muutmist nimetatakse kastratsiooniks.   

Sugunäärmete kahjustused võivad kaasa tuua muutusi teisestes sootunnustes, kasvuhäireid, sigimishäireid ja muutusi seksuaalkäitumises. 

### Areng
Sugunäärmed arenevad algul mõlemast soost lootel ühtemoodi. 

Munandid kujunevad välja testiste kujunemist määrava teguri (TDF) mõjul. Selle materiaalne substraat on Y-kromosoomil paiknev geen (SRY geen). Testiste kujunemist määrava teguri puudumisel arenevad välja munasarjad. 

Seetõttu arvatakse sugunäärmed esmaste sootunnuste hulka. Nad määravad gonaadilise soo. 

Väärarengu puhul võib moodustuda ovitestis.

## Vaata ka
*Hüpogonadism
Martin Koch

**Martin Koch** (sündinud 22. jaanuaril 1982 Villachis) on Austria suusahüppaja, olümpiavõitja (2006). 

## Saavutused

### [[Kaasaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]el

**[[2006. aasta taliolümpiamängud|Torino 2006]]**
***olümpiavõitja** meeskondliku suure mäe suusahüpetes

## Isiklikku

Martin Koch oli tippsportlasena 184 cm pikk ja kaalus 66 kg. 

## Välislingid

*Koduleht
John Tuzo Wilson

**John Tuzo Wilson** (24. oktoober 1908 Ottawa – 15. aprill 1993 Toronto) oli Kanada geoloog, üks laamtektoonika teooria loojaist.

Lõpetas geofüüsikuna Toronto Ülikooli 1930. aastal. Doktorikraadi sai ta geoloogias Princetoni ülikoolist 1936. aastal. Enne Teist maailmasõda töötas Kanada geoloogiateenistuses. Võttis osa sõjast, olles selle lõppedes tõusnud koloneliks. Aastatel 1946–1974 oli Toronto Ülikooli geofüüsika professor.

1960. aastate algul sai Wilson tuntuks ühe põhilise laamtektoonika propageerijana. Lõi 1965. aastal ajakirjas Nature avaldatud artiklis uue termini "transformne murrang", mis veenis suurt osa geoloogidest laamtektoonika paikapidavuses. Tema loodud on ka ookeanibasseinide avanemise-sulgumise tsükkel, mida tuntakse Wilsoni tsüklina.

## Tunnustus
*1968 – Penrose'i medal
*1968 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1971 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1978 – Tuzo Wilsoni medal
*1978 – Vetleseni auhind
*1980 – Ameerika Geofüüsika Liidu Maurice Ewingi medal
*1981 – Society of Exploration Geophysicistsi Maurice Ewingi medal

## Mälestuse jäädvustamine
John Wilsoni auks on nimetatud mäeahelik Antarktisel.

## Viited
Andreas Kofler

**Andreas Kofler** (sündinud 17. mail 1984 Innsbruckis) on Austria suusahüppaja. Olümpiavõitja (2006) ja kahekordne maailmameister (2005).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[2006. aasta taliolümpiamängud|Torino 2006]]**
***olümpiavõitja** meeskondliku suure mäe suusahüpetes
*hõbemedal suure mäe suusahüpetes

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[2005. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|Oberstdorf 2005]]**
***maailmameister** meeskondliku normaalmäe suusahüpetes
***maailmameister** meeskondliku suure mäe suusahüpetes

## Isiklikku

Andreas Kofler on 180 cm ja kaalub 63 kg. 

## Välislingid
 
*Koduleht
Iseo järv

**Iseo järv** (itaalia *Lago d'Iseo*) on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas. Iseo on järvedepiirkonna Lombardia suuruselt neljas järv. Järv on peaaegu võrdselt jaotunud Bergamo ja Brescia provintsi vahel. 

Asudes Dolomiitide jalamil, on Iseo järv liustikutoiteline. Järv asub Franciacorta viinamarjakasvatuspiirkonnas mägede ja jugade vahel. Olemuselt on mägi ka Iseo järve keskel asuv saar Monte Isola (ehk Montisola). Kaks väiksemat saart – Loreto ja St Paul – kuuluvad eraomandisse.

Järve ümber paiknevad kalurikülad: Brescia provintsi poolel Iseo, Sale Marasino ning Marone ja Bergamo poolel Lovere, Sarnico ja Riva di Solto. 5 km Maronest ida pool asub Cislano küla, kus võib näha omapäraseid erosioonisambaid, nn metshaldjaid.
Győr

**Győr** (saksa keeles *Raab*) on komitaadi õigustega linn Ungari loodeosas, Győr-Moson-Soproni komitaadi keskus.

## Ajalugu

Győri kohal asus 5. sajandist eKr keltide Arrabona linn. Aastal 10 vallutasid asula roomlased. Ungarlased ehitasid oma kindluse 900. aasta paiku. 1271. aastal sai Győr linnaõigused. 1541. aastal põletati linn maha, et mitte jätta seda pealetungivate türklaste kätte, kuid ehitati peagi uuesti üles. Aastatel 1594–1598 oli Győr türklaste valduses. 19. sajandil muutus linn tähtsaks tekstiili- ja masinatööstuse keskuseks.

## Majandus

Győris asub Audi autotehas.

## Sport

Linnas tegutseb kõrgliiga jalgpalliklubi Győri ETO FC.

## Viited

## Vaata ka
* Győri raudteejaam
* Győri raekoda

## Välislingid
* Győri koduleht
* Fotosid Győrist
Llanfair­pwllgwyn­gyllgo­gery­chwyrn­drobwll­llanty­silio­gogo­goch

**Llanfair­pwllgwyn­gyllgo­gery­chwyrn­drobwll­llanty­silio­gogo­goch** on küla Suurbritannia Walesis Anglesey saarel.

Algselt oli küla nimi **Llanfairpwllgwyngyll**. Uus nimi pandi külale 1860. aastatel eesmärgiga saada sinna Suurbritannia pikima nimega raudteejaam. See on ka üks maailma pikimatest kohanimedest.

Tõlkes tähendab küla nimi *Maria kirik valge sarapuu lohus kiire veekeerise ja punase koopa juures asuva püha Tysilio kiriku juures*.

Hiljem on üritanud mõned külad veel pikemat nime võtta, kuid neid nimesid ei ole ametlikult tunnustatud.

## Välislingid

*Küla koduleht
Indrek Männiste

**Indrek Männiste** (sündinud 4. veebruaril 1975) on eesti filosoof.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga 2002. aastal. 2004. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö "Akraasiaprobleem kaasaegses analüütilises filosoofias: Donald Davidsoni argumentatsioon ja kriitika", juhendaja Tiiu Hallap, oponent Marek Järvik. Doktorantuuri läbis ta Aucklandi Ülikoolis Uus-Meremaal, kus ta 2011. aastal kaitses doktoritöö "Henry Miller and the Philosophy of The Inhuman Artist". 

2011. aastast on ta järeldoktorantuuris Tartu Ülikooli Jüri Talveti juhendamisel ning uurib tehnika ontoloogilist staatust David Herbert Lawrence'i teostes.

## Välislingid
*
Kõrb

**Kõrb** on ala, kus aastane sademete hulk jääb alla 200 mm.

Keskmine temperatuur ei ole kõrbe definitsiooni seisukohast oluline, kõrbed esinevad nii troopilises kui ka arktilises ja antarktilises kliimavöötmes (külmakõrbed). Kõrbed võivad olla liivased, kivised, jäised jne. Ulatuslikum kõrbete esinemine on olnud omane külmema kliimaga aegadele ehk külmhooneperioodidele Maa ajaloos, sest külmema kliimaga aurub vähem. Kõrbed on ka omased ajale, mil tekkisid hiidmandrid. Nende sisealad asusid kaugel niiskusallikast ehk ookeanist. Et Maa kliima on viimaste miljonite aastate jooksul olnud küllaltki külm, on ka kõrbed tänapäeval laialt levinud ökosüsteemid. Kõrbete elustik on üsna vaene ning inimasustus enamasti hõre. Bioproduktsioon on madal. Maailma suurima pindalaga kõrb on Antarktis ning suurima pindalaga kuumakõrb Sahara.

Kõrbed võivad tekkida mitmel põhjusel.

* Osa kõrbeid on levinud troopikas 30. laiuskraadi kandis nii põhja- kui ka lõunapoolkeral. Selle on tingitud atmosfääri tsirkulatsioonist, mis põhjustab valdavalt niiske kliimaga madalrõhkkonna ekvaatori lähistel ning püsiva kuiva kliimaga kõrgrõhkkonna troopikas. (Selle kohta vt artiklit Hadley rakk.) Selline kõrb on näiteks Sahara.
*Kõrbeid esineb ka keskmistel laiustel, näiteks Gobi kõrb. Seda eeskätt niiskusallika ehk mere kauguse tõttu,

*Kõrbed võivad tekkida ka mäestike tuulealustele külgedele, näiteks Surmaorg.

*Kõrbed esinevad ka polaarpiirkondades, kus on vähe aurumist ning kuhu ka niiskusel on raske pääseda. Näiteks Antarktikas ümber mandri puhuvate läänetuulte tõttu.
*Kõrbed võivad tekkida ka püsiva temperatuuriinversiooni korral, mille võivad põhjustada näiteks külmad hoovused, mis jahutavad alumist õhukihti. Tulemuseks on see, et niiskus ei saa tõusvate õhuvooludega kõrgemale tõusta ega pilvi moodustada. Selline on olukord Lõuna-Ameerika läänerannikul, kus paikneb maailma kõige kuivem kõrb Atacama. 

## Vaata ka

*Kõrbete loend
*Kõrbevöönd
*Hammaada
*Erg
Taff

**Taff** (kõmri *Afon Tâf*) on jõgi Suurbritannia saarel Walesis.

Saab alguse Brecon Beaconsi mägedest ja suubub Cardiffi linnas Cardiffi lahte.

Suuremad lisajõed on Rhondda ja Cynon.
Laskesuusatamine 1992. aasta taliolümpiamängudel

**[[Laskesuusatamine]] [[1992. aasta taliolümpiamängud]]el** Albertville'is toimus 11.–20. veebruaril.

Laskesuusatamine 1992. aasta taliolümpiamängudel koosnes kuuest laskesuusatamise võistlusest. Need peeti Les Saisies'is, umbes 40 kilomeetri kaugusel vastuvõtvast linnast Albertville'ist. 1992. aasta mängud olid esimesed, kus naised võistlesid laskesuusatamises. 

Venemaa laskesuusataja Sergei Tarasov tunnistas 2015. aastal, et SRÜ (endised Nõukogude riigid, kes võistlesid ühtses võistkonnas) laskesuusatamise võistkond oli mängudel korraldanud ebaseaduslikku vereülekannet. Tema vereülekandega läks midagi väga valesti ja ta kiirustati haiglasse, kus tema elu päästeti. 

Kuus riiki võitis laskesuusatamises medaleid. Saksamaa oli edukaim riik seitsme medaliga(3 kulda, 4 hõbedat). SRÜ oli ainus võistkond, kes võitis igat värvi medaleid kaks komplekti. Mark Kirchner juhtis individuaalset medalitabelit kahe kulla ja kolme medaliga, Antje Misersky-Harvey võitis samuti kolm medalit, ühe kulla ja kaks hõbedat.

Prantsusmaa kuldmedal naiste teatevõistluses oli riigi esimene taliolümpiamängudel. Kanada pronks, mille võitis Myriam Bédard, oli esimene medal, mille võitis sportlane väljastpoolt Euroopat või endisest Nõukogude Liidust.

## Mehed
### 10 km sprint



Kuupäev: 12. veebruar
Osavõtjaid: 94 võistlejat
Riike: 27
Olümpiavõitja 1988:  Frank-Peter Roetsch


### 20 km



Kuupäev: 20. veebruar
Osavõtjaid: 94 võistlejat
Riike: 27
Olümpiavõitja 1988:  Frank-Peter Rötsch


### 4×7,5 km teatesõit



Kuupäev: 16. veebruar
Osavõtjaid: 21 võistkonda
Olümpiavõitja 1988: Dmitri Vassiliev,Sergei Tšepikov,Aleksandr Popov,Valeri Medvedtsev

## Naised
### 7,5 km sprint




Kuupäev: 11. veebruar
Osavõtjaid: 69 võistlejat
Riike: 20


### 15 km



Kuupäev: 19. veebruar
Osavõtjaid: 68 võistlejat
Riike: 27


### 3×7,5 km teatesõit



Kuupäev: 14. veebruar
Osavõtjaid: 16 võistkonda


## Medalid
 Korraldajariik
Veiko Berendsen

**Veiko Berendsen** (sündinud 17. juunil 1965 Tallinnas) on eesti ajaloolane. 

Ta tegeleb peamiselt dokumendihalduse, infokorralduse, arhiivinduse, arhiivide digiteerimise ja üldajaloo probleemidega.

Lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloolasena ja kaitses 2001. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo osakonnas magistritöö "Tartu rahvastik esimese ülevenemaalise rahvaloenduse (28. jaanuar 1897) andmeil".

On olnud dokumendihalduse osakonna nõunik Riigikantseleis, projektijuht osaühingus Arhiivikeskus, dokumendihalduse analüütik tarkvaraettevõttes Nortal (endise nimega Webmedia Group), õppejõud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias ja Tartu Ülikoolis ning info- ja dokumendihalduse programmijuht Tartu Ülikoolis.

Alates 2017. aasta sügisest töötanud Statistikaametis; algul juhtivmetoodikuna, hiljem andmehalduse eksperdina.

Ta on aastaid juhtinud standardimise tehnilise komitee "EVS/TK 22 Informatsioon ja dokumentatsioon" tööd, mis põhiliselt tegeleb info- ja dokumendihalduse Eesti standardite koostamisega. Selle töö eest andis Eesti Standardikeskus talle Eesti Standardikeskuse sinise märgi (see oli ka esimene selline märk, mille Eesti Standardikeskus välja andis).

Veiko Berendsen täitis juhtrolli laia üldsust puudutava Eesti algupärase standardi uusväljaande EVS 882-1:2013 "Informatsioon ja dokumentatsioon. Dokumendielemendid ja vorminõuded. Osa 1: Kiri" koostamisel ja avaldamisel.

On olnud dokumendihalduri kutsestandardi üks koostajaid  ja kultuuripärandi digitaalse säilitamise nõukogu liige.

## Viited
Prussakalised

**Prussakalised** (*Blattodea*) on putukate selts. 

## Klassifikatsioon
Prussakaliste seltsi liigitatakse järgmised putukate sugukonnad: 
**[[Blaberidae]]*
**[[Blattellidae]]*
**[[Blattidae]]*
**[[Cryptocercidae]]*
**[[Ectobiidae]]*
**[[Polyphagidae]]*
**[[Nocticolidae]]*
**[[Tryonicidae]]*
**[[Lamproblattidae]]*. 

Prussakalisi on maailmas ligikaudu 4000 liiki.

### Eestis leitud liigid
**Blatella germanica* – prussakas, levinud peamiselt linnades
**Blatta orientalis* – tarakan
**Ectobius lapponicus* – harilik metsaprussakas, laialt levinud mitmesugustes biotoopides. 
**Ectobius sylvestris* – euroopa metsaprussakas,
**Periplaneta americana* – ameerika prussakas
**Supella longipalpa* – pruunivöödiline prussakas, Tartus ühiselamus 2025. aastal, sisse toodud

## Viited

## Välislingid

*Seltsi iseloomustus

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Cockroach]] seisuga 26.01.2014.*
Capraia

**Capraia** on saar Toscana saarestikus, mis piirneb põhjas Liguuria merega. Capraia saar on (). Pindala 19 km2. Saar on mägine, kõrgus kuni 447 meetrit. Saar kuulub Livorno provintsi koosseisu. Livorno linnast asub saar 62 kilomeetri kaugusel.

Saar on kuulus oma anšoovisepüügi ja veinitootmise poolest.

Kuulub Itaaliale. Capraia geograafilised koordinaadid on 43° 03',09N ja 09° 50',35E.

## Välislingid
*Turismiinformatsioon
*Fotod
Loodna valla lipp

**Loodna valla lipp** oli Eesti haldusüksuse Loodna valla lipp.

Lipp oli kasutusel 3. novembrist 1995 kuni 20. oktoobrini 2002, mil Loodna vald ühines Märjamaa valla ja alevvallaga ühtseks Märjamaa vallaks. 

## Lipu kirjeldus
Loodna valla lipp oli ristkülikukujuline vapilipp, mille normaalmõõtmed olid 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9.

Kollasel kangal kaks neljaharulist ristikulehte, hobuseraud ja pärnalehelõikeline alaosa – kõik rohelised.

Neljaharulised ristikulehed on põllumajanduse võrdkuju, nad meenutavad ka kristliku maailma universaalseimat sümbolit risti, mis siin koosneb ühinenud südametest – sõbraliku koostöö tähenduses. Hobuseraud sümboliseerib edasiliikumist nii majanduses kui ka vaimuvallas. Hobuseraud on samuti juba vanast ajast turvalisuse ja õnne talisman. Pärnalehelõige meenutab, et vallas asub loodusharuldus, Sipa pärn – omaliigiliste seas Eesti suurim. Kollane tähendab viljapõldusid ja muid inimkätega loodud rikkusi. Roheline sümboliseerib valla mitmekesist loodust: soid-rabasid, niitusid, metsi ning neist inimestesse hoovavat ürgset rahu ja hingejõudu.

## Vaata ka
*Loodna valla vapp
*Märjamaa valla lipp
*Märjamaa valla vapp
*Märjamaa alevi lipp
*Märjamaa alevi vapp
Sankt Gotthardi kuru

**Sankt Gotthardi kuru** asub Leponti Alpides. Ühendab Reußi orgu põhjas ja Ticino orgu lõunas. 

Kuru kõrgus on 2108 meetrit.
Märjamaa alevi lipp

**Märjamaa alevi lipp** oli Eesti haldusüksuse Märjamaa alevvalla lipp.

Lipp oli kasutusel 22. maist 1995 kuni 20. oktoobrini 2002, mil ühineti koos Loodna valla ja Märjamaa vallaga ühtseks Märjamaa vallaks.

## Lipu kirjeldus

Valgel ristkülikukujulisel lipul oli kolm punast lainelist horisontaallaidu, mille laius, kaugus lipu servast ja omavahel oli 1/7 lipu laiusest. Lipu normaalsuurus oli 105x165 cm, laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut.

## Lipu kasutamine
Lipp heisati:
#Alaliselt alevivalitsuse haldushoonel. 
#Ettevõtete, asutuste ja organisatsioonide hoonetel ja elamutel ­ Eesti Vabariigis kehtiva seadusandlusega määratud riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, rahvuspühadel ja teistel pidupäevadel. 
#Eesti Vabariigi Valitsuse korraldusel.
#Volikogu otsusega. 
#Valitsuse korraldusega. 
#Hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või selle omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, alevi, valla või muu lipuga, asus alevi lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.

Alevi lippu võis heisata ka tseremooniatel ja teistel avalikel pidulikel üritustel, mida korraldavad Eesti riiklikud ja ühiskondlikud organid, ettevõtted, asutused ja organisatsioonid, samuti perekondlikel pidulikel üritustel.

Alevi lipu heiskamise võis teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või valitsuse korraldusega alevile kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele olid need otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.

Alevi lipu valmistamine ja kasutamine toimus ainult valitsuse loal.

## Vaata ka
*Märjamaa alevi vapp
*Märjamaa valla lipp
*Loodna valla lipp
Avinurme valla lipp

**Avinurme valla lipp** Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Avinurme valla lipp.

Lipp kinnitati Riigiminister Uno Veeringu poolt 20. mail 1992.

Lipu kujunduse autor on Priit Herodes.

## Lipu kirjeldus
Avinurme valla lipp on täisnurkne riidekangas, mille valgel põhjal on roheline kuuselõikeline riba, selle kohal lipu vardapoolses osas roheline kuusnurkne täht.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalsuurus 105×165 cm.

## Põhjendus
Motiivide valik tuleneb valla nimest (havi nurmel), metsast ja selle töötlemisest. Kuusnurkne täht viitab Tartumaa vapile, ühtlasi märgivad kuus nurka valla esmamainimisel loetletud kuut küla.

## Lipu kasutamise kord
Valla lipp heisati hoonel või hoone ees, kus asusid vallavolikogu ja vallavalitsus, samuti muudes vallavalitsuse poolt määratud kohtades.

## Vaata ka
*Avinurme valla vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Avinurme valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Avinurme vald.
Avinurme valla vapp

**Avinurme valla vapp** on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Avinurme valla vapp.

Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 20. mail 1992. Vapi autor on Priit Herodes.

## Vapi kirjeldus
Kuuselõikeliselt põigiti poolitatud kilbi rohelisel ülaosal hõbedane havi, hõbedasel alaosal roheline kuusnurkne täht.

## Põhjendus
Valla vapp väljendab ilmekalt piirkonna eripära. Motiivide valik tuleneb valla nimest (havi nurmel), nimelt suurvee ajal satuvad sageli nurmedele havid. Jõekaldaid ääristavad ja vees peegelduvad metsad on Avinurme sajanditevanuse puutöötraditsiooni alustalaks. Kuusnurkne täht vapi allääres viitab Tartumaale, mille koosseisu Avinurme kant ajalooliselt kuulus, samuti valla kuuele vanimale külale, mille esmamainimise aastaks annab Poola II revisjon 1599.

## Vapi kasutamise kord
Valla vapi kujutist kasutati:
#Valla vapipitsatil, mis oli hoiul vallasekretäri käes.
#Vallavolikogu ja vallavalitsuse dokumendiblankettide, trükiste ning embleemide kujunduselemendina.
#Valitsuse otsusel valda läbivate suuremate maanteede ääres valla piire tähistavatel märkidel.
#Muudel juhtudel valitsuse loal.

Valla vapi kujutis peab mõõtmetest olenemata vastama etalonkujutisele.

## Vaata ka
* Avinurme valla lipp
* Ida-Viru maakond

## Välislingid
* Avinurme valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Avinurme vald.
Sill

**Sill** on plaatjas tardunud intrusioon, mis on paralleelne moondekivimite kildalisuse või settekivimite kihilisusega, millesse ta on tunginud.

Sillid on reeglina enam-vähem horisontaalse orientatsiooniga. Sill meenutab kihti, mis on teistsuguse litoloogiaga kivimite vahele tunginud. Erinevalt settekivimite kihtidest ei ole sill mitte settinud, vaid on vedela magmana olemasolevate kivimite vahele pressitud. Sillid on enamasti tumedat värvi.

Sill erineb daikist selle poolest, et daik lõikab kivimite kildalisus- või kihilisuspindu. Mõnikord selgitatakse silli ja daiki erinevust nii, et daik on vertikaalne plaatjas intrusioon, sill aga horisontaalne. See on aga väga lihtsustatud seletus, mis vastab tõele vähestel juhtumitel. Enamasti on küll nii, et daik on pigem vertikaalse ja sill pigem horisontaalse kui vertikaalse orientatsiooniga.

Sillid on enamasti aluselise koostisega ehk kivimiliselt basaldid või diabaasid.