open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Moone

**Moone** tähendab mitut asja.  
***[[moone (geoloogia)|Moone]]** ehk **metamorfism** on geoloogias kivimite ümberkristalliseerumine (moondumine) kõrgenenud rõhu ja temperatuuri tingimustes
***[[moone (bioloogia)|Moone]]** ehk **metaboolia** on bioloogias suur muutus isendi arengus
***[[moone (mehaanika)]]**
Ketneri

**Ketneri** on küla Tartu maakonnas Nõo vallas.

Kõrgus merepinnast on umbes 75 m. 
 
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 16 inimest. 2005. aasta 1. jaanuari seisuga on seal 7 aktiivset majapidamist ja 14 alalist elanikku.

Registreeritud elanike arvu dünaamika (1. jaanuari seisuga):
*1997: 12
*1998: 12
*1999: 15
*2000: 18
*2001: 18
*2002: 17
*2003: 14
*2007: 16

Nõukogude okupatsiooni ajal oli Ketneri ajutiselt liidetud Laguja külaga, kuid tänapäeval on ta taas eraldi asula.

Ketneri läheduses asuvad Elva jõe ürgorg, Viti järved, Vitipalu karjäär ja Vitipalu vaatetorn.

Külal arvatakse olevat potentsiaali saada turismipiirkonnaks, ehkki see asub Lõuna-Eesti metsade keskel ja majad asetsevad üpris hajusalt.

Ketneris on  igasügisese 89-kilomeetrise Tartu Rattamaratoni viimane vahepeatus (77,2 km). Samuti läheb sellest läbi Tartu Suusamaratoni rada.   

## Viited
Kettamaailm

**Kettamaailm** on Terry Pratchetti loodud fantaasiamaailm, mis on 41 romaani tegevuspaigaks. Kettamaailmal on nii mõndagi sarnast nii reaalse maailmaga kui ka teiste muinasjutuliste maailmadega.

### Ketas

Kettamaailm on hiiglaslik lame ketas, mis asetseb neljal elevandil, kes omakorda seisavad kosmilise kilpkonna, Suure A'Tuini seljas. Ketta läbimõõt on umbes 10 000 miili ehk umbes 16 000 km. Selle ümber tiirleb kuu ning ka oma päike. Et Ketta **Naba** on päikesest kaugemal, kui **Serv**, siis on servapoolsed regioonid troopilise kliimaga ning Nabamaad külmad. Ketta kuju tõttu ei saa seal kasutada ilmakaari nii, nagu seda teeme meie. Seal on põhisuundadeks naba poole, serva poole, vastupäeva ning päripäeva. Kettamaailma keskel asub **Cori Celesti**, 10 miili (16 km) kõrgune mägi, kus asub **Dunmanifestin**, Kettamaailma võimsamate jumalate kodu. Ketta võimas võluvägi tekitab Naba lähedal ka virmalisi, mida tuntakse kui *aurora coriolis*'t. Ketta servas asub Servakosk, kust Ketta ookeanid üle selle ääre voolavad. Kettamaailmas on palju riike ja linnu, näiteks **Ankh-Morpork** või **Omnia**.

## Vaata ka
* Metslane Cohen
* Surm (Kettamaailm)

## Välislingid

* Discworld – Kettamaailma ametlik koduleht
* Discworld Wiki
Berüll

**Berüll** on silikaatne heksagonaalse süngooniaga mineraal.  

Puhas berüll on värvitu, kuid lisandite tõttu on enamasti värvunud rohekaks, sinakasroheliseks, kollaseks, roosaks, harva ka valgeks. 

Esineb heksagonaalsete prismaliste kristallidena moondekivimeis, granitoidsetes pegmatiitides ning aktsessoorse mineraalina happelistes tardkivimeis.

Berüll on vääriskivi. Erivärvilistele erimitele on antud eraldi nimed. Sinakasroheline ning läbipaistev berüll on akvamariin, erkroheline berüll on smaragd, kollakas heliodoor jne.

Berüllist toodetakse berülliumi.
Ol Doinyo Lengai

**Ol Doinyo Lengai** on kihtvulkaan Tansaania põhjaosas.

Ol Doinyo Lengai on tõenäoliselt maailma kõige veidram vulkaan. Geoloogiliseks kurioosumiks teeb selle vulkaani laava, mis tast välja voolab. Kui tavaliselt oleme harjunud, et laava on hõõguvpunane silikaatne vedelik, siis Ol Doinyo Lengai laava on süsimust, mis tardub naatriumirikkaiks karbonaatseiks mineraalideks. Harilikult sisaldab laava silikaatseid mineraale, nagu kvarts, päevakivi, pürokseen, oliviin, biotiit jne, kuid Ol Doinyo Lengai tardunud laavavoolus need mineraalid puuduvad pea täielikult. Sellist laavat nimetatakse karbonatiidiks, Ol Doinyo Lengai oma naatriumirikkuse tõttu natrokarbonatiidiks. Vulkaani vanus on umbes 370 000 aastat. Vulkaani geograafilised koordinaadid on 2°45' S ja 35°54' E, vulkaan jääb Ngorongoro looduskaitseala piiresse. 

Õhuhapniku ja niiskusega kokku puutudes porsub tardunud laavavool kiiresti, muutudes kõigepealt halliks ja seejärel valgeks. Karbonatiitne laava on silikaatse laavaga võrreldes ka tunduvalt madala temperatuuriga, lisaks on karbonatiitne laava väga vedel.

Karbonaadid on mineraalid, mis valdavalt settivad mereveest. Neist on moodustunud karbonaatkivimid, näiteks lubjakivi. Võiks eeldada, et karbonatiit on moodustunud ülessulanud karbonaatkivimeist, kuid nii see siiski ei ole. Tegelikult on karbonatiit eraldunud silikaatsest magmast. See protsess on detailides ebaselge, kuid juhtub see tavaliselt siis, kui vana kontinentaalne maakoor on hakanud riftistuma, mis Ida-Aafrikas parajasti toimubki. Karbonatiidi moodustumiseks peavad olema ka sobivad füüsikalised ja keemilised tingimused. Maailmas on üle 300 karbonatiidi leiukoha.

## Välislingid
*Fotod ja tekst Ol Doinyo Lengaist
Kuivalõhed

**Kuivalõhed** on muda, savi, mulla või muu liigniiske sette kuivamise tõttu tekkinud lõhedesüsteem.

Kuivalõhed on tavalised lähisekvatoriaalses kliimavöötmes, kus tugevad sajud vahelduvad pikemate põuaperioodidega. Kuivalõhed tekivad, sest vee aurumise tõttu väheneb setete maht, mistõttu nad tõmbuvad kokku. Lõhed ei ulatu tavaliselt eriti sügavale, sest aurumine on kõige intensiivsem sette pinnakihtides. Kui lõhenenud pind uuesti veega küllastada kaovad ka lõhed, kuid nad võivad täituda ka teiste setetega, mis loob aluse sellise mustri pikemaajalisele säilimisele. Kuivalõhed võivad mõnikord n-ö fossiliseeruda ja säilida miljoneid aastaid. 

Väiksemaid kuivalõhesid esineb ka Eestis.
Apollo (täpsustus)

**Apollo** võib tähendada järgmist:
* Apollon (ladina *Apollo*), vanakreeka ja -rooma mütoloogias üks jumalatest
* Apollo (perekond), liblikaperekond
* Apollo programm, NASA kosmoseprogramm
* 1862 Apollo, asteroid
* Apollo Group, Eesti haldusettevõte, millele kuuluvad muu hulgas raamatupoed ja kinod
** Apollo Kino, Eesti kinokett
** Apollo Kauplused, Eesti raamatupoodide kett
* Apollo (Tallinna kino), endine kino Tallinnas
* Apollo (Tartu kino), endine kino Tartus
* Apollo (Timebelle laul), Timebelle laul 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
* Apollo (perekonnanimi)

## Vaata ka
* Apollonios
* Apollonius
Pippin Lühike

**Pippin Lühike** ehk **Pippin Noorem** ehk **Pippin III** (714–768) oli Frangi riigi kuningas. Ta kuulutas end kuningaks 751, kroonis end ise 752, paavst kroonis ta 756. 741–756 oli ta Frangi riigi majordoomus. Tema isa oli Karl Martell.

Esimestel valitsusaastatel oli Frangi riik jagatud kahe majordoomuse, Pippini ja ta venna Karlmanni vahel. Kuid 747 loobus viimane võimust ja läks kloostrisse. Pippin saavutas aga osava diplomaatia ning sõjalise edu abil ülemvõimu Kesk-Euroopas ning tagas endale Kirikuriigi moodustamisega ka paavsti täieliku toetuse. Paavst kroonis ta isiklikult Frangi kuningaks ning toetas Merovingist reaalse võimuta kuninga kukutamist. Pippini poeg Karl Suur rajas Frangi impeeriumi.

## Kirjandus
*Die Urkunden der Karolingen. Band 1: Die urkunden Pippins, Karlmanns und Karl des Grossen., Hannover 1906, lk.1-42, Digitaalselt
Albert Pintat Santolària

**Albert Pintat Santolària** (sündinud 23. juunil 1943) on Andorra poliitik.

Albert Pintat Santolària on Andorra Liberaalse Partei liige. 

Aastatel 1997–2001 oli ta Andorra välisminister. 30. märtsist 2005 kuni 3. juunini 2009 oli ta Andorra valitsusnõukogu president (valitsusjuht).
Demokraadid – Eesti Demokraatlik Partei

**Demokraadid – Eesti Demokraatlik Partei** (lühend **EDP**) oli aastatel 2001–2009 eksisteerinud Eesti erakond, 1994. aastal asutatud Eesti Sinise Erakonna õigusjärglane. 

2. märtsist 2009 tegutses partei nime Libertas Eesti Erakond all, kuid lõpetas tegevuse juba 2010. aasta suvel. 

EDP esimees oli kogu selle eksisteerimise vältel Euroülikooli rahvusvahelise ärijuhtimise teaduskonna professor Jaan Laas (sündinud 7. oktoobril 1938). 

2005. aasta 12. juuli seisuga oli erakonnal 1012 liiget. 2008. aastaks oli erakonna liikmete arv langenud 920 inimeseni ehk alla erakonna tegevuseks nõutava 1000 liikme piiri, mistõttu ähvardas Eesti Demokraatlikku Parteid sundlikvideerimine. Aprilliks 2008 suudeti siiski liikmete arv seadusega vastavusse viia ja erakond jätkas tegutsemist. 

2005. aasta kohalike omavalitsuste valimistel osalesid EDP liikmed Isamaaliidu valimisnimekirjades ja 2006. aasta 18. märtsil otsustas EDP kongress Isamaaliiduga ühineda. Ühinemiskõnelused jooksid 6. mail 2008 liiva ja erakond jätkas iseseisvat tegutsemist. 

EDP taotles majoritaarse valimissüsteemi kehtestamist Eestis ja sellega nad põhjendasid oma mitteosalemist Riigikogu valimistel.

## Valimistulemused

2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel osales EDP oma nimekirjaga ainult Konguta vallas Tartumaal, kus saadi 40 häält (8,5%) ja 0 kohta 9st vallavolikogu kohast.

2003. aasta Riigikogu valimisel ei osaletud.

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimisel sai erakond 2849 häält (1,2%).

## Vaata ka

*Eesti Sinine Erakond
*Libertas Eesti Erakond
Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid

**Eesti Kristlikud Demokraadid** (lühend **EKD**) oli Eesti konservatiivne paremtsentristlik erakond.

Erakond asutati 1998. aastal. 30. märtsini 2006 kandis erakond nime **Eesti Kristlik Rahvapartei** (lühend: **EKRP**). Oktoobris 2012 lõpetas erakond tegevuse.

Eesti Kristlike Demokraatide esimees oli ettevõtja Aldo Vinkel. 

## Tuntumaid liikmeid seisuga 1. jaanuar 2006
*Heigo Ausmees, Tallinna Kesklinna Kristliku Vabakoguduse pastor
*Taavo Lige, Nõmme Baptistikoguduse pastor
*Anne Linnamägi, lasteraamatute illustraator
*Aarand Roos, keeleteadlane ja kirjanik
*Aime-Ingrid Sügis, taimetoidu propageerija
*Esko Süvari, luterlik pastor (suri 2006)
*Joosep Tammo, Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu president
*Tiina Tasmuth, arstiteadlane (EKRP liige aastatel 1999–2006)
*Aldo Vinkel, erakonna esimees

## Valimistulemused

2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel osales EKRP oma nimekirjadega kolmes omavalitsuses. Kuressaares saadi 294 häält (5,6%; 1 mandaat), Pihtla vallas 163 häält (24,7%; 2 mandaati) ning Püssis 191 häält (31,8%; 4 mandaati).

2003. aasta Riigikogu valimistel sai erakond 5275 häält (1,1%). Erakond ei ületanud valimiskünnist.

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ei osaletud.

2007. aasta Riigikogu valimisteks korraldas erakond oma ajaloo suurima ja kulukaima valimiskampaania, kuid valimiskünnist siiski ületada ei suutnud. Koguti 9431 häält ehk 1,7 protsendi valijate toetus. Võrreldes eelmiste parlamendivalimistega tähendas see erakonnale 0,6-protsendilist toetuse kasvu.

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osales erakond kolme kandidaadiga: Peeter Võsu, Toivo Teekel ja Andres Toome. Algses nimekirjas oli kaheksa kandidaati, kuid kautsjon osutus erakonna jaoks liialt suureks.

2011. aasta Riigikogu valimistel osales EKD nimekirjas 15 kandidaati, kelle poolt hääletas 2934 inimest ehk 0,5 protsenti valijaist. Erakond ei ületanud valimiskünnist. Valimiskampaania kulud jäid alla 2000 euro.

## Laenud
2009. aastal jättis Riigikohus jõusse ringkonnakohtu otsuse, millega karistati EKD-d laenulepingute sõlmimise eest äriühingutega, mil puudus krediidiasutuse tegevusluba. Sellised laenud on erakonnaseadusega keelatud.

2012. aastal esitas ACG Int OÜ erakonna vastu Harju maakohtusse pankrotiavalduse. Nõuete suurus on vähemalt 333 601 eurot. 2007. aastal, kui ettevõte laenu andis, oli selle eesotsas EKD esimees Aldo Vinkel, kelle sõnul on pankrotiavaldus põhjendamatu.

Ülevaates erakondade finantsmajanduslikust olukorrast kirjutas erakondade rahastamise järelevalve komisjon: "Erakonna põhiline kohustus on laenukohustus, lühiajaline ja pikaajaline kokku summas 340 000 eurot, seega nullkuludega elades kuluks sellise laenu tasumiseks 34 aastat. Laenu tasumise tähtaeg on aga 31.12.2020 ehk 10 aastat. Pankrotist päästaks erakonna ainult laenunõudest loobumine erakonna kasuks."

## Viited

## Välislingid
* EKD koduleht
* Merike Teder "Kristlikud demokraadid seisavad silmitsi pankrotiavaldusega" Postimees, 4. märts 2012
*Kristlikud Demokraadid teatasid pankrotist, Postimees, 12. oktoober 2012
Joan Enric Vives i Sicília

**Joan Enric Vives i Sicília** (sündinud 24. juulil 1949 Barcelonas) on endine Urgelli piiskop ja Andorra kaasvürst aastatel 2003–2025. 

Ta ordineeriti 1974, oli Barcelona vikaar ja Nona titulaarpiiskop alates 1993, töötas La Seu d'Urgellis 2001. aastast ja nimetati piiskopiametisse 12. mail 2003, asendamaks eelmist piiskoppi Joan Martí Alanist.

12. juuli 2024 nimetas paavst Franciscus Josep-Lluís Serrano Pentinati koadjuutorpiiskopiks ning 31. mail 2025 kinnitas paavst Leo XIV Sicília tagasiastumise.
Pinus

**Pinus** näitab keha pinetatust mingis punktis. Pinus on määratud kolmel risttasapinnal esinevate pinedega.

Suvalistel pindadel esinevate pinede arvutamiseks kehtivad kõik pingete analüütilised ja graafilised seosed.
Polügeneetiline vulkaan

**Polügeneetiline vulkaan** on vulkaan, mis on tegutsenud rohkem kui ühe korra.

Polügeneetilisele vulkaanile vastandub monogeneetiline ehk ainult ühekordselt tegutsenud vulkaan. Polügeneetilised on näiteks koonilise kujuga kihtvulkaanid ja lamedamad kilpvulkaanid. Näiteks Etna ja Kilauea on tegutsenud peaaegu pidevalt juba väga pikka aega. Paljud polügeneetilised vulkaanid on pikka aega uinunud olekus, et ükskord taas ärgata. Polügeneetiliste vulkaanide all on tõusvad magmavoolud, mis kogunevad magmakambritesse, kust nad aeg-ajalt läbi vulkaanilõõri väljutatakse.
Vabariiklik Partei (Eesti)

**Vabariiklik Partei** (lühend **VP**) oli Eestis aastatel 1999–2012 tegutsenud rahvuslik-parempoolne eurovastane erakond. Seda juhtis Kristjan-Olari Leping.

Partei asutati 12. oktoobril 1999 Tartus. Erakondade registrisse kanti see 8. veebruaril 2001.

Erakond koondas parempoolseid noori, kes olid vastu Eesti ühinemisele Euroopa Liiduga, pidasid peamisteks väärtusteks iseseisvust ja demokraatlikku riigikorda.

Vabariiklik Partei pooldas liberaalset majanduspoliitikat ja vabakaubandust. Oluliseks peeti koostööd kõikide regioonidega. Leiti, et Euroopa Liidu liikmeks olek piirab Eesti iseseisvust ja pidurdab Eesti arengut.

Euroopa Liidu mõju vähendamiseks soovis partei arendada tihedamaid majanduslikke ja poliitilisi suhteid USA, Jaapani ja Kagu-Aasia riikidega. Julgeolekukaalutlustel peeti vajalikuks ka Eesti kuulumist NATO-sse.

Erakond osales valimistel ainult ühe korra. 2002. aasta kohalikel valimistel Pärnus, kus selle linnapeakandidaat oli 22-aastane majandustudeng Kristjan-Olari Leping, toetas Vabariiklikku Parteid 1,1% valijatest.

Erakond oli aastaid passiivne ning selle juriidiline keha ühendati lõpuks Eesti Iseseisvusparteiga. 13. jaanuaril 2012 kustutati Vabariiklik Partei registrist.

## Viited
Monogeneetiline vulkaan

**Monogeneetiline vulkaan** on vulkaan, mis on tegutsenud vaid ühe korra.

Monogeneetilisele vulkaanile vastandub polügeneetiline ehk korduvalt tegutsenud vulkaan. Enamik šlakikoonuseid on monogeneetilised. Monogeneetilistel vulkaanidel ei ole pidevat toidet magmakambrist. Pärast tegevuse lõppemist jahtuvad ja kivistuvad kanalid, mis vulkaani toitsid, mistõttu otsib magma endale edaspidi enamasti uue väljapääsu. Seetõttu võivad tekkida monogeneetilised vulkaaniväljad. Näiteks Michoacan-Guanajuato vulkaaniväli Mehhikos koosneb rohkem kui tuhandest vulkaanist, millest ajaloolisel ajal on tegutsenud Paricutín ja El Jorullo.
Filmiprodutsentide loend

''Siin on loetletud filmiprodutsente.

## A
*Aage Aaberge
*Finn Aabye
*Peter Aalbæk Jensen
*J. J. Abrams
*Isabelle Adjani
*Anneli Ahven
*Giuseppe Amato
*Wes Anderson
*Michael Apted
*Darren Aronofsky
*John August
*Anu Aun

## B
*Humbert Balsan
*Antonio Banderas
*Joseph Barbera
*Michael Bay
*Warren Beatty
*Marcel Berbert
*Peter Berling
*Claude Berri
*Uwe Boll 
*Zach Braff
*Jack Brodsky
*David Brown
*Jerry Bruckheimer 
*Tim Burton
*Agnes Böning

## C
*Jean Daniel Cadinot
*Steve Carell
*Charlie Chaplin
*George Clooney
*Robert C. Cooper
*Francis Ford Coppola

## D
*Frank Darabont
*Jules Dassin
*Walt Disney
*Jörn Donner
*Kirk Douglas
*Faye Dunaway

## E
*Blake Edwards
*Bernd Eichinger
*Kärt Einlo

## F
*Ivo Felt
*Raimund Felt
*Laurence Fishburne 
*Jodie Foster
*William Fox
*David Furnish

## G
*Jeff Garlin
*Akiva Goldsman
*Robert Greenwald
*G. Edward Griffin
*Juhan Saul Gross
*John Guillermin

## H
*Arch Hall seenior
*Michel Hazanavicius
*Veit Heiduschka
*Riina Hein 
*Denis Héroux 
*Marvin Hier
*Cheryl Hines
*Jan Erik Holst
*Ron Howard

## I
*Tino Insana

## J
*Neil Jordan
*Georgi Jungvald-Hilkevitš

## K
*Jaan Kalmus
*Buster Keaton
*David E. Kelley
*Gene Kelly
*Katrin Kissa
*Jaan Kolberg
*Baltasar Kormákur
*Terje Kristiansen 
*Märten Kross
*Stanley Kubrick

## L
*Aet Laigu
*Michael Landon
*Jude Law
*Martin Lawrence
*Harold Lloyd
*Goffredo Lombardo

## M
*John Malkovich
*Dean Martin
*Melissa Mathison
*Nikita Mihhalkov
*William Monahan
*Kullo Must

## N
*Arvo Nuut

## P
*Alan J. Pakula
*Spede Pasanen
*Joe Pasternak
*Claude Pinoteau
*Amy Poehler
*Kristjan Pütsep

## R
*Bill Rebane
*Christopher Reeve
*Carl Reiner
*Alvar Reinumägi
*Helmut Ringelmann
*Hal Roach
*Geoffrey Rush
*Kaie-Ene Rääk

## S
*Gustavo Santaolalla
*Steven Seagal
*David O. Selznick
*Riina Sildos
*Steven Soderbergh
*Barry Sonnenfeld
*Aaron Sorkin
*Steven Spielberg
*Barbra Streisand
*Sylvester Stallone
*Sharon Stone

## Z
*Harald Zwart

## T
*Artur Talvik
*Ilmar Taska
*Kristian Taska
*Jacques Tati
*Channing Tatum
*Piret Tibbo-Hudgins
*Pablo Trapero
*Stanley Tucci
*Esko Tullus
*Madis Tüür

## U
*Peeter Urbla

## V
*Manfred Vainokivi
*Riho Västrik

## W
*Hal B. Wallis
*Wim Wenders
*Henry Winkler
*Michael Winner
*Ed Wood
*Martin Wood
*Juha Wuolijoki

## Õ
*Veiko Õunpuu

## Y
*Peter Yates
Bagrationi dünastia

**Bagrationi dünastia** (ბაგრატიონი) on Gruusia valitsejasugu, maailma üks vanimaid kuninglikke dünastiaid. 

Bagrationid loevad oma minevikku tagasi Taavetini, piiblitegelaseni, kes võitles Koljatiga. Nad on vanim perekond õigeusu kirikus. Nad valitsesid Speri (nüüd Ispiri) üle ja olid Samtzkhe ja Klardžeti kubernerid. Pärslased nimetasid liikmeid Bagrationide hulgast *marzpani* (asekuninga) ametisse juba enne 628. aastat. 

9. sajandi esimestel kümnenditel vallutas Bagrationi dünastiast Ašot I araablastelt tagasi mitmeid Lõuna-Ibeeria alasid. Saavutades mõjuvõimu Kartli üle, sai Ašot I aastal 809 Kartli eristaviks. Ašot tunnistas Bütsantsi oma süseräänina ning ühendas Tao ja Klarjeti vürstiriigid ja Šavšeti, Khikhata, Samtshe, Trialeti, Džavahhethi ning Ašotsi krahvkonnad ühtseks Tao-Klarjeti kuningriigiks. Formaalselt allus see Bütsantsile, kuid tegelikult oli tegu iseseisva riigiga, mille keskus oli Artanuji. *[[Kouropalatēs]]* Davith Bagrationi laiendas oma valdusi, vallutades Theodossiopolise ning Armeenia provintsi Basiani. Samuti kehtestas ta protektoraadi Armeenia provintside Kharqi, Apakhuni, Malazgirti ja Ahlati üle.

Ašot I poja-pojapoeg Adarnas II sai esimeseks grusiinide kuningaks aastal 888.

Esimene ühendatud Gruusia kuningriik loodi 10. sajandi lõpus, mil *kouropalatēs* Davith vallutas Kharthli-Ibeeria krahvkonna. Kolm aastat hiljem päris Davithi kasupoeg Bagrat III oma onu Theodosius Pimeda surma järel Abhaasia trooni. 1001. aastal päris Bagrat III ka Tao-Klarjeti ning aastatel 1008–1010 vallutas ta Kahhethi ja Ereti ning sai esimeseks Gruusia kuningaks, kes valitses nii maa ida- kui lääneosa üle.

## Viited
Liivi jõgi

**Liivi jõgi** on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Rehemäe, Jõgisoo, Koluvere, Kullamaa, Kullametsa, Liivi, Päri, Silla ja Üdruma, Allikotsa, Laiküla ja Soo-otsa ja Rõuma külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Maidla külas, Kasari jõe parempoolne lisajõgi.

Lähe asub Risti alevikust kirdes, Rõuma küla piiril, Keila–Haapsalu raudtee ääres. Lähte ümbruses on mitu sood: Rõuma raba ja Kuistlema raba läänes, Tõlva raba idas. Suue asub vahetult enne Kasari deltat, umbes 2,5 kilomeetrit Risti-Virtsu maantee sillast alamal. Jõe pikkus on 45,6 kilomeetrit ja valgla suurus 252,7 km². Jõe vähem tuntud rööpnimi on *Rehemäe jõgi*, kasutatud ka nimesid *Koluvere jõgi* ja *Laimetsa jõgi*.

Lisajõed:

* Kahassoo oja (vasakult, 38,2 km suudmest),
* Saua oja (vasakult, 31 km suudmest),
* Marimetsa oja (paremalt, 30,7 km suudmest),
* Kõberoja (paremalt, 18,1 km suudmest),
* Ubasalu oja (paremalt, 15,2 km suudmest),
* Silgi oja (paremalt, 14,1 km suudmest),
* Üheksakraav (paremalt, 8 km suudmest),
* Venekraav (paremalt, 4,9 km suudmest),
* Soovälja peakraav (vasakult, 2,2 km suudmest).

Liivi jõgi läbib Koluvere järve, Liivi järve ja Kullamaa paisjärve ning tema kallastele jäävad Matsalu rahvuspark ja kaitsealune Koluvere mõisa park.

Jõe ületavad Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee, kolmel korral Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee (Koluvere sild, Silla sild) ja Haapsalu–Laiküla maantee (Laiküla sild) ning Maidla–Ollimäe tee (Hõbeda sild), Ollimäe–Koluvere tee (Koluvere mõisa sild), Lemmikküla–Jõgisoo tee (Jõgisoo sild) ja Liivi–Üdruma tee (Liivi sild).

Valdavalt voolab jõgi sirgetes kanalites. Märkimisväärsed lammialad jäävad Liivi jõe kallastel alamjooksule (Kasari luht) ja ülemjooksule Õmma soostiku aladele.

Liivi jõgi on üks Eesti kapriissemaid jõgesid, kus suvine väikseim vooluhulk võib erineda aasta keskmisest ligemale 300 korda.

Jõe ääres huviväärsemaid objekte on keskjooksul paisjärve ääres olev Koluvere loss.

Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Liivi jõe keskkonnaregistri kood on VEE1116600.

## Välislingid

*
Male-Oscar

**Male-Oscar** on rahvusvaheline auhind, mis antakse igal aastal parimale maletajale. Võitja selgitab küsitlus, milles osalevad paljud maleeksperdid, sealhulgas malesuurmeistrid. 

Võitja saab pronksist kuju "The Fascinated Wanderer".

## Ajalugu
1967. aastal asutas auhinna Jorge Puig ja 1968 asutati tema eestvedamisel rahvusvaheline maleajakirjanike liit – International Association of Chess Press (AIPE). 

Palma de Mallorca rahvusvahelisele turniirile akrediteeritud ajakirjanikud tunnistasid 1967. aasta parimaks suurmeistriks taanlase Bent Larseni. Seda auhinda anti välja 1988. aastani, siis aga Male-Oscari väljaandmine katkes. Aastal 1995 hakkas seda auhinda uuesti välja andma Venemaal ilmuv ajakiri 64, kuid 2014. aastal selle väljaandmine peatati taas.

## Võitjad

## Välislingid
*Informatsioon auhinna ajaloo ja võitjate kohta (''inglise keeles'')
*"Male-Oscar Kramnikule", Eesti Päevaleht, 21. mai 2001
Thessaloníki

**Thessaloníki** (varem on eesti keeles kasutusel olnud ka nimekuju **Saloniki**) on Kreeka suuruselt teine linn, Kesk-Makedoonia piirkonna halduskeskus. Elanike arv on 2011. aasta seisuga 325 182.

Linn asub riigi põhjaosas Therme lahe ääres. Ta asub nõos ning on ümbritsetud madalatest küngastest.

Bütsantsi võimu ajal kujunes see keisririigi teiseks tähtsamaks linnaks Konstantinoopoli kõrval.

Thessaloníki on Kreeka suuruselt teine majandus-, tööstus-, äri- ja poliitiline keskus ning oluline transpordi sõlmpunkt.
Linna kaubasadam on oluline Kreekale ja Kagu-Euroopa sisemaale.

Linn on tuntud festivalide ja muude ürituste ning üldiselt kireva kultuurielu poolest ning seda peetakse Kreeka kultuuripealinnaks. 1997. aastal oli Thessaloníki Euroopa kultuuripealinn.

Thessaloníkisse pole pideva maavärinaohu tõttu ehitatud pilvelõhkujaid ning linn on säilitanud omapärase ilme.

Thessaloníki üks sümboleid on Valge torn (Λευκός Πύργος, *Lefkós Pýrgos*), mis asub ranniku ääres. See on ehitatud 16. sajandil ja oli algselt osa linnamüürist. Teine sümbol on Rooma-aegne Galeriuse kaar. Antiikajast pärinevad veel ka rotund ja agoraa.

Linnas tegutsevad Thessaloníki Aristotelese Ülikool, Makedoonia Ülikool ja Kreeka rahvusvaheline ülikool. 

Thessaloníkis asub palju muuseume, sealhulgas arheoloogiamuuseum, Türgi esimese presidendi Mustafa Kemal Atatürki majamuuseum, Bütsantsi kultuuri muuseum, kinomuuseum, teaduskeskus ja tehnoloogiamuuseum, fotograafiamuuseum, kaasaegse kunsti muuseum ja sõjamuuseum. 1988. aastal võeti Thessaloníki varakristlikud ja bütsantsi mälestised UNESCO maailmapärandi nimistusse. Thessaloníki asuv Esimese maailmasõja sõjakalmistu Zeitenlik on suurim sõjakalmistu Kreekas.

Alates 1960. aastast on Thessaloníkis toimunud filmifestival. 

Suuremad spordiklubid on Thessaloníki Aris ja PAOK.

## Vaata ka
*Thessaloníki metroo

## Viited

## Välislingid
*Thessaloniki and the Bulgarians. History. Memory. Present
Y (täpsustus)

**Y** on:
***[[Y]]**, **y**, ladina tähestiku täht
***Y**, **[[püsipunktikombinaator]]** kombinatoorses loogikas
***"''[[Y: The Last Man]]''"**, Brian K. Vaughani koomiksiraamatute sari
***"[[Y (film)|Y]]"**, Rootsi film 1987. aastast
***[[Y (mäng)|Y]]**, üks kolmnurksel mängulaual mängitav lauamäng
***Y** oli Alaska asula Susitna Northi endine nimi
***[[Y (Somme)|Y]]**, küla ja vald Prantsusmaal Somme'i departemangus

**y** on:
*4DOS-i sarnastes käsureainterpretaatortes käsk, mille täitmisel konkateneeritakse kahe või enama voo väljundid

## Vaata ka
*Üpsilon
Mustjõgi (Tallinn)

**Mustjõgi** (ka *Mustjõe oja*, *Mustoja*) on väike vooluveekogu Tallinnas Mustjõe asumis. Mustjõgi suubub Kopli lahte.

## Ajalugu
Ajalooliselt sai jõgi alguse Mustamäe nõlvaalustest Glehni pargi allikatest ja Lepasalu allikatest.

Mustjõgi on olnud Tallinna linna ja Haabersti mõisa vaheline piir.

20. sajandil kaevati Mustjõele suudmest umbes 500 m kauguselt uus alamjooks, mille suue on vanast umbes 150 meetrit idakirde pool. Vana alamjooksu lõik on säilinud, kuid on väikese vooluga, sest põhiveehulk suubub merre mööda uut sängi.

## Kirjeldus
Mustjõe pikkus on 1,4 kilomeetrit, see algab Laki tänava äärest. Tänapäeval kuuluvad jõe vesikonda valdav osa Kristiine linnaosast, kust pärineb ka enamik veest, ning väiksed osad Mustamäe ja Haabersti linnaosast.

Vesi jões on ebapüsiva kvaliteediga.


Mustjõgi suubumas Kopli lahte..jpg|Mustjõgi suubumas Kopli lahte
Mustjõgi 11.JPG


## Viited

## Välislingid
* 
* Mustjõe oja vee seire
André Glucksmann

**André Glucksmann** (19. juunil 1937 Boulogne-Billancourt – 10. november 2015 Pariis) oli juudi päritolu Prantsuse filosoof, politoloog ja esseist, "uute filosoofide" esindaja.

Ta mõistis end võitlusse angažeeritud intellektuaalina, kelle jaoks tegelemisel puhtakadeemilise filosoofiaga pole mingit väärtust. 

## Elulugu
Tema vanemad olid Austria juudid. 

Ta õppis Lyonis, seejärel Saint-Cloud' normaalkoolis. 

Saanud filosoofilise hariduse, asus ta tööle CNRS-is sõja, ümberveenmise ja tuumastrateegia spetsialistina Raymond Aroni juhtimise all. 

1968. aastal avaldas ta oma esimese raamatu "Le Discours de la Guerre", osales 1968. aasta maisündmustes ning 1970. aastatel võitles Nõukogude rõhumisele vastupanijate heaks. 

1975. aastal avaldas ta raamatu "La Cuisinière et le Mangeur d'Hommes, réflexions sur L'état, le marxisme et les camps de concentration", kus ta tõmbab paralleeli natsismi ja marksismi vahele. Sellel raamatul ning 1977. aastal ilmunud raamatul 
"Les Maîtres penseurs" oli tohutu menu ning need kutsusid Euroopas esile suurt vastukaja. 

1980. aastatel avaldas ta teisi teoseid ning tegi Prantsuse ajakirjandusele reportaaži Berliini müüri langemisest. 

Reeglina õigustas ta Ameerika Ühendriikide välispoliitilisi seisukohti, sealhulgas Iraagi sõja puhul. 2003. aastal piitsutas ta ajalehes Le Monde "rahuleeri". 

2011. aastal andis president Toomas Hendrik Ilves Glucksmannile Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi.

## Raamatud
*"Discours de la guerre, théorie et stratégie" (1967; "Arutlus sõjast, teooriast ja strateegiast")
*"La Cuisinière et le Mangeur d'Hommes, réflexions sur L'état, le marxisme et les camps de concentration" (1975)
*"Les Maîtres penseurs" (märts 1977)
*"Cynisme et passion" (oktoober 1981; "Künism ja kirg")
*"La Force du vertige" (november 1983; "Peapöörituse jõud")
*"La Bêtise" (märts 1985; Rumalus)
*"L'Esprit post-totalitaire" (Posttotalitaarne vaim, selle ees *Devant le bien et le mal* (mai 1986; "Hea ja kurja ees") koos Petr Fidelusiga
*"Silence, on tue" (oktoober 1986; "Vaikust, tapetakse") koos Thierry Woltoniga
*"Le XIe commandement" (jaanuar 1992; "Üheteistkümnes käsk")
*"La Fêlure du monde" (detsember 1993)*"De Gaulle où es-tu?" (märts 1995; "De Gaulle, kus sa oled?")
*"Le Bien et le mal" (september 1997)*"*Cynisme et passion*" (jaanuar 1999; "Künism ja kirg")
*"La Troisième Mort de Dieu" (märts 2000; "Kolmas Jumala surm")
*"Dostoïevski à Manhattan" (jaanuar 2002; "Dostojevski Manhattanil")
*"Descartes c'est la France" (oktoober 2002; "Descartes – see on Prantsusmaa")*"*Ouest contre Ouest*" (august 2003; "Lääs Lääne vastu")
*"Le Discours de la haine" (oktoober 2004; "Arutlus vihkamisest")
Mark Krupnick

**Mark Krupnick** (18. märts 1939 Irvington, New Jersey, USA – 29. märts 2003) oli juudi päritolu USA kirjandusteadlane ja kultuuriloolane. 

Krupnicki vanemad olid jidiši keelt kõnelevad immigrandid. 

Ta õppis Newark Academys ning seejärel Harvardi Ülikoolis inglise filoloogiat. 

## Välislingid
* Guardiani nekroloog
Ülalistmine

**Ülalistmine** (ka: *ülalistumine, ülalistumised, istjad, istjatsed*) on Kihnu neidude iidne traditsioon. Selleks korrastati kevaditi mõni vana laut või ait, viidi sinna õled, voodid, tekid ja istmed. Seejärel leppisid tüdrukud omavahel kokku kindlad päevad, tavaliselt kaks päeva nädalas, mil tuldi kokku, et terve õhtu käsitööd teha. Harilikult ei olnud see mitte seltskondlik, vaid tõeline töötegemise õhtupoolik. Vahel siiski tulid ka noormehed neidude töötegemist vaatama, tuues kaasa pillimehe. See aga ei tähenda, et oleks tants ja trall lahti läinud: Kihnus oli ikka traditsiooniks, et tüdrukud tantsisid omavahel. Noormehed jälgisid käsitöötegemist ja tantsimist ning püüdsid tüdrukuid õrritada ja nende tööd segamini ajada. Kui ülalistmine sai läbi, mindi ilma tseremoonitsemata laiali.
Lionel Trilling

**Lionel Mordecai Trilling** (4. juuli 1905 New York – 5. november 1975) oli juudi päritolu USA kirjanduskriitik ja kirjanik.

Teda on peetud suurte kriitikute hulka kuuluvaks ning üheks oma aja tähtsamaks New Yorgi intellektuaaliks. Ta on avalikkusele tuntud eeskätt George Orwelli raamatu "Kummardus Katalooniale" 1952. aasta uusväljaande jaoks kirjutatud eessõna järgi. Ta oli ka väljaande Partisan Review regulaarne kaastööline.

Trilling õppis Columbia Ülikoolis, kus ta sai 1925. aastal bakalaureuse-, 1926. aastal magistri- ja 1938. aastal doktorikraadi. 

1932. aastal sai Trillingist Columbia Ülikooli kirjandusõppejõud ning 1948 täisprofessor. 

Tema ainus romaan "The Middle of a Journey", mis räägib rikkast kommunistidest abielupaarist, ilmus 1947. aastal. 

Tema tuntuim esseekogumik on 1950. aastal ilmunud "The Liberal Imagination". Ta on kirjutanud ka raamatu "Moral Obligation to be Intelligent".

## Tsitaate
: "Kunsti ja mõtlemise üks põhifunktsioone on vabastada üksikisik oma kultuuri türanniast keskkondlikus mõttes ning võimaldada tal asuda taju- ja hinnanguaautonoomias sellest väljapoole." 

: "Kui kaitstakse kodanlikke, vilisterlikke väärtusi, siis ei kaitsta neid mitte üksnes kunstniku deemonlikkuse või boheemlaslikkuse eest, vaid ka praeguse kodanluse enese eest." 

: "On võimalik, et mõtisklemine julmuse üle teeb meid, inimesi, üksnes julmaks; et meie vaimse seisukorra halbuse sage kordamine paneb meid sellega nõustuma." 

: "Tõenäoliselt ei saa huumor kunagi olla revolutsiooniline relv. "Candide" ei saa teha palju enamat kui tekitada irooniat." 

: "Juut olemine on nagu tuules kõndimine või ujumine: sind puudutatakse igalt poolt ja sa oled kõikjal teadlik."  

: "Meie, kes me oleme liberaalsed ja progressiivsed, teame, et vaesed on meiega võrdsed igas mõttes peale selle, et nad oleks meiega võrdsed." 

: "Kirjanduse otstarve läbi kõikide oma teisenemiste on olnud teadvustada meile meie mina erilisust ning mina autoriteeti selle võitluses oma ühiskonna ja kultuuriga. kirjandus on selles mõttes õõnestav." 
 
: "Iga uusaja kirjandusajaloolane võtab peaaegu enesestmõistetavana vastalist intentsiooni, tegelikult õõnestavat intentsiooni, mis uusaja kirjandusele omane on: ta adub selle selget otstarvet päästa lugeja lahti mõtte- ja tundeharjumustest, mida suurem kultuur peale surub, anda talle alus ja lähtepunkt, millest otsustada kultuuri üle, mis lugejat ennast telitab, ja seda hukka mõista, võib-olla revideerida."   

: "Iga neuroos on algeline vorm menetlusest, kus süüdistatav jätkab kohtuliku jälitamist, langetab kohtuotsuse ja viib selle täide: kõik selleks, et keegi teine seda protsessi läbi ei viiks."  

: "Ebaküpsed kunstnikud jäljendavad. Küpsed kunstnikud varastavad."  

: "Ameerika metafüüsikas on reaalsus alati materiaalne reaalsus, kõva, kangekaelne, vormitu, läbitungimatu ja ebameeldiv." 

: "Me oleme südames nii sügavalt anarhistlikud, et ainus riiklik korraldus, milles elamist me ette kujutame, on utoopiline, ja nii küünilised, et ainus utoopia, millesse me suudame uskuda, on autoritaarne."  

## Tunnustus
* 1951 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Pääsküla jõgi

**Pääsküla jõgi** on Vääna jõe parempoolne lisajõgi.

See jõgi algab 1,5 km Saku alevist kirde suunas (Tallinna ringtee lähedal) ning suubub Alliku külas Vääna jõkke.

Jõe pikkus on 12 km ja jõgikonna pindala on 41 ruutkilomeetrit.

Suurimad sissevoolavad veekogud on Valdeku ja Tänassilma peakraav.

Valdava osa oma veest saab Pääsküla jõgi Pääsküla rabast, mille vahel ta lookleb roostunud lammialal.

Keskjooksul on jõgi mitme kilomeetri ulatuses Tallinna linna ja Saue valla piiriks, läbides Laagri tihehoonestusega ala, mis on ka jõe üks suuremaid reostajaid. Teine suur reostaja on jõe ääres paiknev suletud Pääsküla prügila oma nõrgveega.

Alamjooksul on jõgi suhteliselt sügavas orus, mida kohati ääristavad ka paekivipaljandid (näiteks endise Koru veski juures).

Vanemad kaardid (sealhulgas Ludwig August Mellini 18. sajandi lõpul koostatud kaart) näitavad, et Pääsküla jõgi sai alguse Vääna jõest. Seega moodustas Pääsküla kõvik kunagi hiiglasliku jõesaare.

Nõukogude aja teisel poolel oli Pääsküla jõgi tugevalt reostunud, mille tagajärjel hävis valdav osa kalastikust. Nüüdseks on olukord paranenud seoses Laagri kanalisatsiooni arenguga, põllumajandusliku koormuse vähenemisega ning Pääsküla prügila sulgemisega (kuigi vähesed prügila nõrgveed võivad teataval määral reostada veel mitukümmend aastat).

Huviväärseim objekt jõe ääres on vana Tallinna–Pärnu maantee kivisild (ehitatud 1860. aasta paiku, arhitektuurimälestis).


Pääsküla jõgi1.JPG|Pääsküla jõgi Pääsküla rabas
Pääsküla jõgi2.JPG|Pääsküla jõgi Pääsküla rabas
Pääsküla jõgi6.JPG|Pääsküla jõgi Laagri alevikus
Pääsküla jõgi3.JPG|Vaade jõele Pääsküla kivisillalt
Pääsküla jõgi5.JPG|Pääsküla jõgi ja Pääsküla kivisild
Pääsküla jõgi juulikuus.JPG|Pääsküla jõgi Laagri alevikus


## Kirjandus
* "Pääsküla jõe puhastamisega on kavas jätkata". Nõmme Sõnumid. 3. aprill 2010, lk 3
* H. Kink, TTÜ Geoloogia Instituut "Loodusmälestised 8, Natural Heritage of Estonia 8, Harjumaa Harku, Keila, Padise"; Teaduste Akadeemia kirjastus, Tallinn 2003, lk 22

## Välislingid
Ōsaka

**Ōsaka** (varasem eestikeelne nimi: *Osaka*; jaapani keeles 大阪 (Jaapanis kasutatavas latinisatsioonis *Ôsaka*), 大阪市 (*Ôsaka-shi*) on linn Jaapanis, Ōsaka prefektuuri keskus. Ōsaka on elanike arvult (2,6 miljonit) kolmas linn riigis. Asub Kinki piirkonnas Ōsaka lahe kaldal.

Linnas olevate inimeste arv muutub väga suures ulatuses ööpäeva jooksul, öösel on see 2,6 miljonit ja päeval tõuseb see töölesaabujate arvel 3,7 miljonini.

## Ajalugu

Linna algne nimi oli **Naniwa**. Keiser Shōmu tegi Naniwa 7. sajandil oma pealinnaks. Naniwa oli Jaapani pealinn 8. sajandini.

1496 rajas budistlik Jōdō-Shin-shū kogudus tänapäeva Ōsaka alale oma kindlustatud peatempli Ishiyama-Honganji. Oda Nobunaga hakkas seda piirama 1576. aastal. Kindlus õnnestus vallutada alles pärast 4 aastat kestnud piiramist Toyotomi Hideyoshil, kes laskis selle lammutada ja ehitas selle asemele Ōsaka lossi.

Keskajal oli Ōsaka Jaapani kaubanduslik keskus.

Linnas toimus maailmanäitus Expo '70.

## Liiklus

Ōsaka lähedal asub kunstlikule saarele rajatud Kansai rahvusvaheline lennujaam. Sisemaalendudeks kasutatakse peamiselt Ōsaka lennujaama, mis asub linnast põhjas. Linnas on kaheksa liiniga metroo ja seda läbivad nii riiklik kui ka eraraudteevõrk. 

## Sport

Ōsaka Nagai staadionil toimusid 2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.

## Vaata ka
*Ōsaka Ülikool
*Abeno Harukas

## Viited
Jaama jõgi

**Jaama jõgi** (ka *Struga jõgi*) on Narva jõe vasakpoolne lisajõgi. Jaama jõgi saab alguse Agusalu soost Agusalu küla edelaservas. Voolab läbi Alutaguse valla maadel oleva Heinasoo ja Feodori soo ning suubub Narva jõkke 4 km Vasknarva külast allavoolu. Selle pikkus on 15,4 km ja valgla pindala 47,3 km².

Alamjooksul on Jaama jõgi nelja kilomeetri ulatuses vana Narva jõest eraldunud looge, mille laius on umbes paarsada meetrit (kutsutakse ka Vanajõeks), millesse suubub Jaama jõe õgvendatud keskjooks (kutsutakse ka Kestsimani kraaviks).

Jaama jõe alamjooksu vanajõeloogete ja Vasknarva vahele jääb omalaadne lammisoo (suurvee ajal üleujutatav soo) - Jaama luht.

Jaama jõe ja Karoli oja suudmete vahele jääb Karoli märgala, mis koos Jaama luhaga jääb Alutaguse rahvusparki.

## Välislingid
*
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Kreekas

**[[2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised]] [[Kreeka]]s** toimusid 13. juunil. Kokku oli Kreekal saada 24 kohta Euroopa Parlamendis.

Valimised võitis valitsev konservatiivne Uue Demokraatia partei, saavutades 43,02% häältest ja 11 kohta Euroopa Parlamendis. Opositsiooni kuuluv sotsiaaldemokraatlik Ülekreekaline Sotsialistlik Liikumine saavutas 34,03% häältest ja 8 kohta. 3% valimiskünnise ületas kokku 5 nimekirja. Valimistest võisid osa võtta ka parteidevahelised valimisliidud.

## Valimissüsteem

 
## Tulemused

Registreeritud valijaid: 9 938 863;
hääletas: 6 283 637 ehk osavõtuprotsent: 63,22%;
kehtivaid sedeleid: 6 122 632 ehk 97,44% kõikidest sedelitest;
kehtetuid sedeleid: 75 658 ehk 1,20% kõikidest sedelitest;
tühje sedeleid: 85 347 ehk 1,36% kõikidest sedelitest.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Soomes

**2004. aasta [[Euroopa Parlamendi valimised|Euroopa Parlamendi valimistel]] Soomes** võitis napilt opositsioonis olev konservatiivne Rahvuslik Koonderakond, kogudes 23,7% häältest ja 4 kohta. Teiseks tuli Soome põhjala agraartsentristlik peaministripartei Soome Keskerakond 23,3% häälte ja samuti 4 kohaga. Kolmandaks tuli võimuliitu kuuluv Sotsiaaldemokraatlik Partei 21,1% häälte ja 3 kohaga. Võimuliitu kuuluv väike tsentristlik Rootsi Rahvapartei võitis 5,7% häältest ja sai 1 koha.

## Valimissüsteem

## Tulemus

Registreeritud valijaid: 4 041 827;
hääletas: 1 661 275 ehk 41,1%;
kehtivaid sedeleid: 1 655 621 ehk 99,7%; 
kehtetuid sedeleid: 5 654 ehk 0,3% kõikidest sedelitest.
Narva juga

**Narva juga** (ka **Narva kosk**) on juga Narva jõel, Narva klindiorus. Sellelt võttis vee Narva hüdroelektrijaama (võimsus 125 MW) rajamine Jaanilinna-poolsel kaldal 1957. aastal. 

Narva juga on kaheharuline juga, mida poolitab Kreenholmi saar. Idapoolse joaharu laius on üle 100 meetri, astangu kõrgus on 7 meetrit ja see kujutab ühtlast järsku seina. Läänepoolse joaharu laius on 60 meetrit ja see langeb astangutega, viimase astangu kõrgus on 3,5 m. 

Joa astangud on nüüd enamasti kuivad. Vaid suurvee ajal lastakse jugadele liigvett, mida hüdroelektrijaam ei suuda vastu võtta. Astangutest alamal on jõgi umbes 3 kilomeetri ulatuses kärestikuline. 

19. augustil 1934 läbis Arkadi Drušinin kose ujudes.

## Postmargid
Narva juga kujutab kahel korral (1933 ja 1940) ilmunud Eesti postmark (markidel tekst: Narva kosk; kunstnik Karl Triumph). 

Estonia-stamps-2.jpg|Narva juga Eesti postmargil


## Ajaloolised vaated

File:Europens Pracht und Macht ca 1740 (125579219).jpg|Narva juga, 1740. Gabriel Bodenehr, Europens Pracht und Macht
Ill-1-narva-3.jpg|Narva juga, 1845
Narowa_Wasserfall_und_Fabrik_Kränholm_1886.png|Narva joa idapoolne haru 1886. aastal
Johannes Pääsuke 214 1.jpg|Narva juga, 1913


## Viited

## Kirjandus
*Vahur Mägi. Narva kosk ja selle veejõu kasutamine. Eesti Loodus, jaanuar 1986
*Narva kosk kohiseb rangelt valvatud uudistajatele, Pärnu Postimees, 10. mai 2011
Mustjõgi

**Mustjõgi** on Eestis levinud jõenimi.
***[[Mustjõgi (Jägala)|Mustjõgi]]** Jägala jõgikonnas
***[[Mustjõgi (Koiva)|Mustjõgi]]** Koiva jõgikonnas
***[[Mustjõgi (Põltsamaa)|Mustjõgi]]** Põltsamaa jõgikonnas, Endla soostikus
***[[Mustjõgi (Tallinn)|Mustjõgi]]** Tallinnas, Soome lahe vesikonnas
Kūh-e Bābā

**Kūh-e Bābā** (dari keeles کوه بابا; puštu keeles کوه بابا *Kūh-i Bābā*) on mäestik Aasias Afganistanis. See on osa Hindukušist. Kulgeb ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 5143 meetrit.
Al-Quds al-`Arabī

**Al-Quds al-`Arabī** (القدس العربي *al-Qudsu l-ʿarabī* 'Araabia Jeruusalemm') on alates 1989. aastast Londonis avaldatav sõltumatu panarabistlik ajaleht. See kuulub välismaal elavatele palestiinlastele ja seda toimetab Abd al-Bari Atwan, kes sündis 1950. aastal Gaza tsoonis asunud põgenikelaagris. Kuna see kritiseerib teravalt Araabia režiime ning nende kuulekust Iisraeli ja Ameerika Ühendriikide ees, siis on seda Egiptuses, Jordaanias, Saudi Araabias ja Süürias tsenseeritud ning mõnikord ajutiselt ära keelatud. Ajalehe trükiarv on umbes 50 000.

## Välislingid
*Ajalehe elektrooniline versioon
Allika jõgi

**Allika jõgi** (ka *Allikujõgi*) on jõgi Pärnu maakonnas. Jõgi algab Lavassaare soostikust ja suubub Vanamõisa küla põhjapiiril (vasakpoolse lisajõena) Kasari jõkke (20,6 km suudmest). Jõe pikkus on 27,7 km.

Suuremad sissevoolavad veekogud on Vakalepa peakraav ning Kõima ja Paju kraav.

Jõgi voolab keskjooksul Avaste looduskaitseala edelapiiril. Huviväärsemad objektid on keskjooksu naabrusse jäävad Soontagana maalinn ja soosaar ning Kurese sumbküla ase. Alamjooksul ületab jõge Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee (Allika sild).

Jõel tegutsevad koprad, kes on alamjooksul (eriti endise Rapla–Virtsu raudteetammi naabruses) tekitanud tohutuid üleujutusi.

Varem arvati Allika jõe ülemjooks kuni Kõima kraavi suudmeni Avaste oja ülemjooksuks.

Jõgi on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Allika jõe keskkonnaregistri kood on VEE1115900.

## Viited

## Välislingid
*
Oka (Siber)

**Oka** on jõgi Aasias. 

Algab Sajaanidest, ülemjooksul voolab mägijõena itta ja kirdesse. Seejärel laskub Kesk-Siberi kiltmaale ja voolab laias orus valdavalt põhja. Suubub vasakult Angarasse.
Aru saared

**Aru saared** on Indoneesiale kuuluv saarestik Arafura meres. 

Saari lahutavad üksteisest kitsad ja looklevad väinad. 

Saarte kogupindala on umbes 8000 ruutkilomeetrit. 

Saared on madalad, kõrgus kuni 125 meetrit.
Kõrvalahelik

Suur-Kaukasuse **Kõrvalahelik** (vene *Боковой хребет*) on mäeahelik Põhja-Kaukaasias. Kulgeb loode-kagu suunas Suur-Kaukasuse Peaahelikust kirdes. 

Kõrvalahelik on Kaukasuse kõrgeim osa, seal asub Elbruse mägi kõrgusega 5642 meetrit. Kõrvalahelikku läbib palju kuristikke, mh. Dariali kuristik Tereki jõel.
André Gide

**André Paul Guillaume Gide** (; 22. november 1869 Pariis – 19. veebruar 1951 Pariis) oli prantsuse kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat 1947.

## Tunnustus
*1950 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

## Teosed
*"Maised toidud" (*Les nourritures terrestres*, 1897)
*"Immoralist" (*L'immoraliste*, 1902)
*"Valerahategijad" (*Les faux-monnayeurs*, 1925)
*"Kongo-reis" (*Le voyage au Congo*, 1927)
*"Tagasitulek Tšaadist" (*Le retour du Tchad*, 1928)

## Teosed eesti keeles
* "Vatikani keldrid" (romaan). Tõlkinud ja eessõna: Johannes Semper. EKS, Tartu 1930
* "Halvasti aheldatud Prometheus" (jutustus). Tõlkinud ja järelsõna: Jaan Kaplinski. LR 1969, nr. 48
* "Traktaat Narkissosest". Tõlkinud Ülo Siirak – Vikerkaar 1992, nr. 3, lk. 51–53
* "Pastoraalsümfoonia. Immoralist" (romaanid). Tõlkinud Kaia Sisask. Europeia-sari, Perioodika, Tallinn 1993
* "Kitsas uks. Valerahategijad. Theseus" (romaanid). Tõlkinud ja järelsõna: Leena Tomasberg. Eesti Raamat, Tallinn 1998
* "Valerahategijad". Tõlkinud Leena Tomasberg. Eesti Päevaleht, 2006
* "Surra, et elada" (mälestused). Tõlkinud ja järelsõna: Leena Tomasberg. Varrak, Tallinn 2006

## Kirjandus
* Johannes Semper, "André Gide'i stiili struktuur". Akadeemilise Kirjandusühingu kirjastus, Tartu 1929; teose 5 peatükist 3 taasavaldati Semperi "Mõtterännakute" I köites (Eesti Raamat, Tallinn 1969, lk. 413–454)
* Mida "trotskist" nägi Venemaal. Vaba Maa, 29. juuni 1937, nr. 144 jj.
Estonia

**Estonia** on Eestimaa ja Eesti nimi ladina, poola, inglise ja paljudes teistes keeltes. Selle järgi on saanud nime:
__NOTOC__
## Seltsid, organisatsioonid
* **[[Estonia (selts)|Estonia]]**, laulu- ja mänguselts
* **[[Korporatsioon Estonia]]**, Tartus asunud endine akadeemiline organisatsioon
* **[[Estonia (filateeliaselts)|Estonia]]**, Rahvusvaheline Eesti Filatelistide Selts
* **[[Tallinna JS Estonia]]**, endine jalgpalliklubi Eestis

## Asutused
* **[[Estonia (teater)|Estonia]]**, teater Tallinnas
* **[[Estonia (sanatoorium)|Estonia]]**, sanatoorium Pärnus
* **[[Estonia (Rakvere rajooni kolhoos)|Estonia]]**, endine kolhoos Rakvere rajoonis
* **[[Estonia (Paide rajooni kolhoos)|Estonia]]**, endine kolhoos Paide rajoonis
* **"[[Piimaühingute Keskühing Estonia|Estonia]]"** oli Piimaühingute Keskühing, tegutses 1911–1936
* **[[OÜ Estonia]]**, Eesti üks suuremaid põllumajandustootjaid
* **[[Estonia (kirjastus)|Estonia]]**, Stockholmis tegutsenud kirjastus
* **[[Estonia Klaverivabrik]]**, Eesti klaveritootja

## Sõidukid
### Laevad
* **[[Estonia (laev 1980)|Estonia]]**, parvlaev, mis hukkus 1994. aastal Läänemerel
* **[[Estonia (laev 1910)|Estonia]]**, 1930. aastatel Tallinna–Stockholmi liinil kurseerinud reisi-kaubalaev
* **[[Estonia (laev 1912)|Estonia]]**, 1920. aastatel Taani lipu all liinil Liepāja – Gdańsk – Boston – New York sõitnud liinilaev 
* **[[Estonia (purjelaev)]]**, ehitatud 1921
* **[[Estonia (laev 1889)|Estonia]]** (varem Yorkshire), 1900. aastatel Liibavi – New York (vene Русско-американская линия) liinil kurseerinud reisi-kaubalaev
;Teised sõidukid
* **[[Estonia (soomusauto)|Estonia]]**, esimene Eestis ehitatud soomusauto
* **[[Estonia (võidusõiduauto)|Estonia]]**, ka vormel Estonia, Eestis ehitatud võidusõiduautode seeria, mida ehitati alates 1958. aastast

## Kohad

#### Asulad
* **[[Estonia (Abhaasia)|Estonia]]**, eesti küla Abhaasias 
* **[[Estonia (Altai krai)|Estonia]]**, eesti küla Venemaal Altai krais Šipunovo rajoonis 
* **[[Estonia (Krasnojarski krai)|Estonia]]**, eesti küla Venemaal Krasnojarski krais Nižni Ingaši rajoonis
* **[[Estonia (San Antonio)|Estonia]]**, San Antonio linnaosa

#### Mäed
* **[[Estonia mägi]]**, küngas Raplamaal
* **[[Estonia (mäetipp)|Estonia]]**, 6211 m kõrgune mägi Pamiiris Taga-Alai ahelikus.

## Muu
* **[[Estonia (klaver)|Estonia]]**, klaverimark
* **[[Estonia (seriaal)|Estonia]]**, 2023. aasta 8-osaline teleseriaal parvlaeva Estonia uppumisest
* **[[Estonia (ajakiri, 1957)|Estonia]]**, 1957 Argentinas ilmunud väliseesti ajakiri
* **[[Estonia (raadiovastuvõtja)|Estonia]]**, radioola
* **[[Estonia (ajakiri, 1985)|Estonia]]**, 1985–2004 ilmunud saksakeelne eesti kirjanduse ajakiri
* **[[1541 Estonia]]**, asteroid

## Vaata ka
*Estland
*Estonija
*Estonka
All your base are belong to us

***All your base are belong to us*** on üks sagedasemaid näiteid interneti kaudu levinud meemidest.

See inglise keelde halvasti tõlgitud fraas esines 1989. aastal ilmunud Jaapani videomängu Zero Wing ingliskeelse versiooni sissejuhatuses. Kosmoselaeva rünnata ähvardavad tegelased teatavad laeva kaptenile, et "kõik teie baas kuuluma meile".

Fraasist kujunes naljanumber, mis levis internetis laialdaselt; seda tsiteeritakse ja kasutatakse paljudes seostes, ka lühendatult (*All Your Base*, *AYBABTU* või *AYB*).

## Välislingid

*All Your Base Are Belong To Us
*Story of All Your Base
Nõmme (täpsustus)

**Nõmme** võib tähendada järgmist.

* Nõmme linnaosa, Tallinna halduslik linnaosa
** Nõmme asum, asum Tallinnas Nõmme linnaosas
** Nõmme linn, endine linn
* Nõmme (Haapsalu), küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas
* Nõmme (Hiiumaa), küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas (varem Käina vallas)
* Nõmme (Lääne-Nigula), küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* Nõmme (Lääneranna), küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
* Nõmme (Mustvee), küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas
* Nõmme (Rapla), küla Raplamaal Rapla vallas
* Nõmme (Saaremaa), küla Saare maakonnas Saaremaa vallas (varem Leisi vallas)
* Nõmme (Väike-Maarja), küla Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas
* Kärdla-Nõmme (2017. aastani *Nõmme*), küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas (varem Pühalepa vallas)
* Liivanõmme (2017. aastani *Nõmme*), küla Saare maakonnas Saaremaa vallas (varem Kaarma vallas)
* Nõmjala (2017. aastani *Nõmme*), küla Saare maakonnas Saaremaa vallas (varem Laimjala vallas)
* Reigi-Nõmme (2017. aastani *Nõmme*), küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas (varem Kõrgessaare vallas)
* Nõmme (Märjamaa), endine küla Raplamaal Märjamaa vallas
* Nõmme (Kadrina),  endine küla Virumaal Undla vallas
* Nõmme (restoran)
* Nõmme (perekonnanimi)

## Vaata ka
* Nõmmeküla
* Kilingi-Nõmme, linn Pärnu maakonnas
* Kohtla-Nõmme, alev Ida-Viru maakonnas
* Kuusiku-Nõmme, küla Rapla vallas
* Mustla-Nõmme, küla Paide linnas