open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Céligny

**Céligny** on küla ja vald Šveitsis Genfi kantonis. See paikneb eksklaavina Vaud' kantonist ümbritsetuna Genfi järve paremal kaldal.

Suurim kõrgus merepinnast on 434 m.

Sihtnumber on 1298 ja vallanumber on 6610.

## Elanike arv

Elanike arv on 648 (31. jaanuar 2009) ja pindala 4,65 km².

Allolev graafik kujutab Céligny elanike arvu arengut 1850–2009:


Colors=
  id:lightgrey value:gray(0.9)
  id:darkgrey  value:gray(0.7)
  id:back value:rgb(1,1,1)
  id:bars value:rgb(0.6,0.7,0.8)

 
ImageSize  = width:550 height:400
PlotArea   = left:50 bottom:50 top:30 right:30
DateFormat = x.y

Period     = from:0 till:650
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
ScaleMajor = gridcolor:darkgrey increment:100 start:0
ScaleMinor = gridcolor:lightgrey increment:20 start:0
BackgroundColors = canvas:back

BarData=
  bar:1850 text:1850
  bar:1860 text:1860
  bar:1870 text:1870
  bar:1880 text:1880
  bar:1890 text:1890
  bar:1900 text:1900
  bar:1910 text:1910
  bar:1920 text:1920
  bar:1930 text:1930
  bar:1940 text:1940
  bar:1950 text:1950
  bar:1960 text:1960
  bar:1970 text:1970
  bar:1980 text:1980
  bar:1990 text:1990
  bar:2000 text:2000
  bar:2009 text:2009

PlotData=
  color:bars width:25 align:left

  bar:1850 from:0 till:312
  bar:1860 from:0 till:298
  bar:1870 from:0 till:305
  bar:1880 from:0 till:357
  bar:1890 from:0 till:357
  bar:1900 from:0 till:390
  bar:1910 from:0 till:380
  bar:1920 from:0 till:430
  bar:1930 from:0 till:379
  bar:1940 from:0 till:381
  bar:1950 from:0 till:415
  bar:1960 from:0 till:489
  bar:1970 from:0 till:468
  bar:1980 from:0 till:506
  bar:1990 from:0 till:633
  bar:2000 from:0 till:599
  bar:2009 from:0 till:648

PlotData=
  bar:1850 at:312 fontsize:S text:312 shift:(-12,5)
  bar:1860 at:298 fontsize:S text:298 shift:(-12,5)
  bar:1870 at:305 fontsize:S text:305 shift:(-12,5)
  bar:1880 at:357 fontsize:S text:357 shift:(-12,5)
  bar:1890 at:357 fontsize:S text:357 shift:(-12,5)
  bar:1900 at:390 fontsize:S text:390 shift:(-12,5)
  bar:1910 at:380 fontsize:S text:380 shift:(-12,5)
  bar:1920 at:430 fontsize:S text:430 shift:(-12,5)
  bar:1930 at:379 fontsize:S text:379 shift:(-12,5)
  bar:1940 at:381 fontsize:S text:381 shift:(-12,5)
  bar:1950 at:415 fontsize:S text:415 shift:(-12,5)
  bar:1960 at:489 fontsize:S text:489 shift:(-12,5)
  bar:1970 at:468 fontsize:S text:468 shift:(-12,5)
  bar:1980 at:506 fontsize:S text:506 shift:(-12,5)
  bar:1990 at:633 fontsize:S text:633 shift:(-12,5)
  bar:2000 at:599 fontsize:S text:599 shift:(-12,5)
  bar:2009 at:648 fontsize:S text:648 shift:(-12,5)

TextData=
  fontsize:S pos:(19,32)
  text:Céligny elanike arvu areng alates 1850

  fontsize:S pos:(20,20)
  text:Allikas OFS



Valda läbib Šveitsi põhimaantee A1, mis on osa Euroopa teest E25.

## Tuntud elanikke
Célignys elasid ja on sinna maetud majandusteadlane Vilfredo Pareto ja näitleja Richard Burton. Célignysse on maetud ka kirjanik Alistair MacLean.

## Viited

## Välislingid

* Céligny koduleht
Aldo Järvsoo

**Aldo Järvsoo** (sündinud 5. detsembril 1976) on eesti moekunstnik.

## Tunnustus
* 2008 Kuldnõel 
* 2009 Pärandihoidja (moekunstnik, rahvuslike käsitöötraditsioonide särav kasutaja oma loomingus)

## Viited

## Kirjandus
* Kristina Herodes "Päikeseline moefanaatik Aldo Järvsoo", Äripäev, 30. märts 2007

## Välislingid
* Aldo Järvsoo koduleht 
* Marko Lillemägi, "Aldo Järvsoo elab protsessile", Postimees, 4. märts 2006
* Helen Teesalu, "Aldo Järvsoo mood sobib uudishimulikele", Postimees, 3. märts 2007 
* "Kuldnõela võitja on Aldo Järvsoo", Õhtuleht, 7. märts 2009
* Tiiu Laks, "Aldo Järvsoo: kirivööd ma ei lõigu", Eesti Päevaleht / Delfi, 9. märts 2009
Emmental-Oberaargau

**Emmental-Oberaargau** on alates 1. jaanuarist 2010 üks viiest halduslikust piirkonnast Šveitsi Berni kantonis. See loodi Emmentali ja Oberaargau ringkonnast. Piirkonda kuulub 92 valda. Pindala on 1051,4 km².
Fredrik Reinfeldti valitsus

**Fredrik Reinfeldti valitsus** on Rootsi nelja erakonna koalitsioonivalitsus, mis astus ametisse pärast 2006. aasta parlamendivalimisi 6. oktoobril 2006. 

Peaminister on moderaat Fredrik Reinfeldt. Valitsuses osalevad Moderaadid, Keskpartei, Liberaalne Rahvapartei ja Kristlikud Demokraadid.

Fredrik Reinfeldti valitsus on esimene enamusvalitsus Rootsis üle 25 aasta.

## Valitsuse koosseis
* Fredrik Reinfeldt (Moderaadid), peaminister
* Cecilia Malmström (Liberaalne Rahvapartei), Euroopa asjade minister
* Carl Bildt (Moderaadid), välisminister
* Beatrice Ask (Moderaadid), justiitsminister
* Tobias Billström (Moderaadid), migratsiooniminister
* Maria Borelius (Moderaadid), kaubandusminister 6.–14. oktoober 2006
* Sten Tolgfors (Moderaadid), kaubandusminister 24. oktoober 2006 – 6. september 2007
* Ewa Björling (Moderaadid), kaubandusminister alates 12. septembrist 2007
* Gunilla Carlsson (Moderaadid), rahvusvahelise arengukoostöö minister
* Mikael Odenberg (Moderaadid), kaitseminister 6. oktoobrist 2006 kuni 5. septembrini 2007
* Sten Tolgfors (Moderaadid), kaitseminister alates 5. septembrist 2007
* Göran Hägglund (Kristlikud Demokraadid), sotsiaalminister
* Maria Larsson (Kristlikud Demokraadid), rahvatervise- ja sotsiaalteenuste minister
* Cristina Husmark Pehrsson (Moderaadid), sotsiaalkindlustusminister
* Anders Borg (Moderaadid), rahandusminister
* Mats Odell (Kristlikud Demokraadid), kohalike omavalitsuste ja finantsturgude minister
* Lars Leijonborg (Liberaalne Rahvapartei), haridusminister 6. oktoobrist 2006 kuni 12. septembrini 2007
* Jan Björklund (Liberaalne Rahvapartei), haridusminister alates 12. septembrist 2007
* Jan Björklund (Liberaalne Rahvapartei), koolide minister 6. oktoobrist 2006 kuni 12. septembrini 2007
* Lars Leijonborg (Liberaalne Rahvapartei), kõrgema hariduse ja teaduse minister 12. septembrist 2007 kuni 17. juunini 2009
* Tobias Krantz (Liberaalne Rahvapartei), kõrgema hariduse ja teaduse minister alates 17. juunist 2009
* Eskil Erlandsson (Keskpartei), põllumajandusminister
* Andreas Carlgren (Keskpartei), keskkonnaminister
* Maud Olofsson (Keskpartei), asepeaminister ja majandusminister
* Åsa Torstensson (Keskpartei), infrastruktuuriminister
* Nyamko Sabuni (Liberaalne Rahvapartei), integratsiooni ja võrdõiguslikkuse minister
* Erik Ullenhag (Liberaalne Rahvapartei), integratsiooni ja võrdõiguslikkuse minister alates 5. oktoobrist 2010
* Cecilia Stegö Chilò (Moderaadid), kultuuriminister 6. oktoobrist 2006 kuni 16. oktoobrini 2006
* Lena Adelsohn Liljeroth (Moderaadid), kultuuriminister alates 24. oktoobrist 2006
* Sven Otto Littorin (Moderaadid), tööhõiveminister

## Välislingid
* Rootsi valitsuse koduleht
Jura kanton

**Jura kanton** (ametlikult **Jura vabariik ja kanton**) on kanton Šveitsis. Asub Šveitsi põhjaosas ja piirneb Prantsusmaaga.

## Ajalugu

Jura on Šveitsi noorim kanton. See loodi 1979. aastal piirkonnast, mis pärast Viini kongressi oli olnud osa Berni kantonist. Jura on erinevalt Berni kantonist valdavalt prantsuskeelne ja katoliiklik.

## Haldusjaotus

Kanton jaguneb 50 kohalikuks omavalitsuseks (2024. aasta seisuga).

## Viited

## Välislingid

* Jura kantoni koduleht
Sedani lahing

**Sedani lahing** peeti 1. septembril 1870 Prantsuse-Preisi sõja ajal Prantsuse keisririigi ning Preisimaa ja Baieri kuningriigi vägede vahel. Preisi-Baieri ühendväed said ülekaaluka võidu, mis tõi kaasa Prantsuse keisririigi likvideerimise.

2. septembril alistusid Prantsuse väed eesotsas Napoleon III ja Patrice de Mac-Mahoniga sakslastele. Mõni päev hiljem likvideeriti Prantsuse teine keisririik ja loodi Prantsuse Kolmas Vabariik.
Heno Sarv

**Heno Sarv** (21. jaanuar 1954 – 15. märts 2010) oli eesti kultuurigeograaf ja etnoloog.

Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis geograafiat (lõpetas 1978). Ta kaitses 2002. aastal Tartu Ülikoolis inimgeograafia alal doktoritöö "Indigenous Europeans East of Moscow".

Ta on töötanud Eesti Rahva Muuseumis teaduri ja asedirektorina.

Aastatel 1976–1977 oli ta filmi "Linnutee tuulte" võttegrupis režissöör Lennart Mere assistent. Ta oli ansambli Hellero ja Liinatśuraq liige. 

## Poliitiline tegevus
Oli Eesti Kongressi liige.

Kandideeris 1995. aastal Riigikokku Valimisliit Parempoolsete nimekirjas Tartu linnas, kuid ei osutunud valituks.

## Kirjutisi
*"Soomeugriluse olevik ja tulevik". Horisont, 2007

## Isiklikku
Tema isa oli Hans Sarv ja vanaisa oli matemaatik Jaan Sarv. Tema vennad on Tõnn Sarv ja Mikk Sarv.

Tema lapsed on Kail Visla, Tuul Sepp, Pihel Sarv ja Meel Valk.

## Viited

## Välislingid
*Tiit Tuumalu. Tal on üks viga. Aga see läheb üle. Noorus! Intervjuu Heno Sarvega. Postimees, 27. märts 2009 
*Aado Lintrop. Heno Sarve mälestuseks
Gabriel Terra

**Gabriel Terra** (1. august 1873 Montevideo – 15. september 1942 Montevideo) oli Uruguay president aastail 1931–1938.
Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (2009)

**Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei** (lühend **ERSP**) oli 2009. aasta augustis taasasustatud rahvuslik organisatsioon, mis sama aasta novembris võttis vastu ka loodava erakonna põhikirja. 

Väidetavalt oli ERSP 1988. aastal moodustatud esimese Nõukogude aegse samanimelise rahvusliku partei õigusjärglane.

Liikumise algatas oli endine vabadusvõitleja ja poliitvang Tiit Madisson, kelle eestvedamisel kujunes organisatsiooni loosungiks hüüdlause "Võtame Eesti tagasi!".

## Ajalugu
Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (lühend ERSP) oli esimene Eestimaa Kommunistlikust Parteist sõltumatu erakond Eestis pärast Nõukogude okupatsiooni algust ja esimene sõltumatu erakond kogu Nõukogude Liidus selle loomisest alates. Erakond tegutses aastatel 1988–1995.

ERSP programmiline eesmärk oli Eesti Vabariigi taastamine. Tollalgi oli partei üks peategelasi liikumist 2009. aastal taastada püüdnud Tiit Madisson.

## Taastamiskatse
ERSP taasasutati 2009. aasta suve lõpul. Liikumise algataja Tiit Madisson korraldas 23. augustil Hirvepargis meeleavalduse, mille käigus anti avalikult teada liikumise taastamisest. Madissoni sõnul pidi meeleavaldusest saama Eesti poliitikas pöördepunkt, nagu seda oli 1987. aastal korraldatud Hirvepargi meeleavaldus.
Organisatsioon alustas samal päeval ka allkirjade kogumise kampaaniat, millega taotleti muuhulgas Eesti Vabariigi põhiseaduse muutmist.

ERSP seadis endale eesmärgiks esineda edukalt 2011. aasta Riigikogu valimistel ning propageerida rahvuslust kogu Eestis, kuid erakonda ei registreeritud.

Juulis 2011 registreeris Patendiamet Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei kaubamärgi Isamaa ja Res Publica Liidu nimele.

## Viited

## Välislingid
* ERSP ametlik koduleht (ei tööta)
* Eve Pärnaste: "ERSP taasloomine on ebaseaduslik ja solvav!" Õhtuleht, 7. november 2009
* "Kas taasloodavast ERSPst saab uus natsipartei?" - Õhtuleht, 19.08.2009.
Kollektiivne Töö

**Kollektiivne Töö** oli 1941. aastal kord kuus (6 numbrit) ilmunud Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Rahvakomissariaadi käsitööstuslike artellide ajakiri.
Pingviinilised

**Pingviinilised** (*Sphenisciformes*) on lindude klassi kuuluv selts.

Seltsi kuulub ainult üks sugukond – pingviinlased (*Spheniscidae*).
Kurt Wüthrich

**Kurt Wüthrich** (sündinud 4. oktoobril 1938) on Šveitsi keemik, Nobeli auhinna laureaat. 

Ta on tegelenud tuumamagnetresonantsspektroskoopiaga.

Ta töötab alates 1969. aastast ETH Zürichis.

## Tunnustus
*1987 – valiti Leopoldina liikmeks
*1989 – valiti Academia Europaea liikmeks
*1992 – valiti USA Riikliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1993 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2000 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2002 – Nobeli keemiaauhind
*2004 – valiti Ungari Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2010 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
Male ja Mõttesport

**Male ja Mõttesport** oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Kehakultuuri ja Spordi Komitee Vabariikliku Male-kabe Klubi häälekandja, mis ilmus 1941. aastal.

Ajakirjas olid male- ja nuputamisülesanded.

Ajakiri vahetas välja varasema ajakirja Ajude Gümnastika (1933–1940).

Male ja Mõttesport kuulub 1941. aastal Saksa okupatsioonivõimu poolt avaldatud Eesti raamatukauplustest ja avalikest raamatukogudest kõrvaldamisele kuuluva kirjanduse nimestikku.
Võitluseks Valmis

**Võitluseks Valmis** **:** *Eesti NSV Osoaviahimi riigikaitseline ajakiri / Eesti NSV Osoaviahimi Kesknõukogu* oli 1941. aastal kord kuus (kokku ilmus kuus numbrit) ilmunud Eesti NSV OSOAVIAHIM-i riigikaitseline ajakiri.
Mäng ja Töö

**Mäng ja Töö** oli Eestis aastatel 1940–1941 ilmunud ajakiri oktoobrilastele.

Ajakirja peatoimetaja oli Ilmar Peterson.

## Välislingid
*Fotosid
Tasseomantia

**Tasseomantia** on kohvipaksu või teelehtede pealt ennustamine.

## Välislingid

*Ka sinus on peidus selgeltnägija - väike spikker kohvipaksu pealt ennustamiseks
Protagoras

**Protagoras Abderast** (5. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, sofist, kes hakkas ühe esimese filosoofina oma õpetuse eest raha võtma. 

Teda võib pidada ka esimeseks väitlusõpetajaks, kuna ta pani oma õpilasi teema poolt ja vastu väitlema. Periklese palvel töötas ta välja uue konstitutsiooni projekti. Kuid õige pea Protagoras vahistati ja mõisteti surma. Hiljem ta siiski vaid pagendati, kuid teel Sitsiiliasse ta uppus. Süüdistuse põhjuseks oli tema raamat „Jumalatest”, mis sai esimeseks avalikult põletatud teoseks. See teos algas sõnadega: „Jumalatest ei või ma täie kindlusega ütelda, kas nad on olemas või ei ole olemas, sest takistusi seisab siin ees – nii küsimuse enda tumedus kui ka inimliku elu lühidus.”

Protagoras õpetas, et kõik on tõde, mida tõeks peetakse. Millistena asjad näivad mulle, sellised nad ongi minu jaoks; millistena nad näivad teisele inimesele, sellised nad ongi tema jaoks. Tõde on alati tõde kellegi jaoks mingites tingimustes ja mingil ajal. Näited: Üks ja sama seltskond on nõme ühe inimese jaoks, kuid täiesti normaalne teise inimese jaoks. Õppeaine, mis on huvitav ühe jaoks, ei ole huvitav teise jaoks.

Protagoras on tuntud Protagorase paradoksi poolest. Nimelt leppis ta kokku ühe õpilasega, et õpetab talle kõrge tasu eest loogikat ja kõnekunsti, et võimaldada tal edukalt kohtuasjades esineda. Protagoras andis oma õpetusele ka garantii: õpilane pidi maksma alles siis, kui on oma esimese kohtuasja võitnud.

Pärast õpingute lõpetamist aga ei võtnud õpilane ette ühtegi kohtuasja ega maksnud ka Protagorasele. Protagoras kaebas õpilase kohtusse, et nõuda kokkulepitud tasu. Protagoras oli kindel, et saab igal juhul oma tasu kätte: kui Protagoras võidab, on kohus otsustanud, et õpilane peab maksma. Protagorase kaotuse puhul on õpilane oma esimese kohtuasja võitnud ja peab maksma. Kuid õpilane oli kindel, et ei pea ühelgi juhul tasu maksma: kui õpilane võidab, on kohus otsustanud, et ta tasu maksma ei pea. Õpilase kaotuse korral ei ole ta oma esimest protsessi võitnud ega pea maksma.

Kõigi asjade mõõt on inimene, olevate – et/kuidas need on, olematute – et/kuidas need ei ole. See on Protagorase ütlus. Lause esimene osa: ἄνθρωπος μέτρον (Ánthrōpos métron)/ inimene on kõikide asjade mõõt. 

## Kirjandus
* „Filosoofia ajalugu”, I köide: antiik- ja feodaalühiskonna filosoofia. Tõlkinud Rudolf Kulpa. RK Teaduslik Kirjandus, Tartu 1947, lk 143–147 ja 152–156
Mardilaul

**Mardilaul** on eesti rahvalaul, mida esitavad mardisandid mardilaupäeval.

## Välislingid
*Sügistalv. Käivad sanditajad (PDF) Taive Särg "Eesti kalendrilaulud viisidega"
Agonist

**Agonist** on keemiline ühend (tavaliselt ravim), mis seotuna retseptoriga avaldab endogeensele ligandile sarnast toimet.

Agonist võib olla:
*täielik – toime on maksimaalselt sarnane endogeense ligandi toimega. Näiteks metadoon on µ-opioid retseptori täielik agonist.
*osaline – toime on osaliselt sarnane endogeense ligandi toimega. Tramadool on µ-opioidretseptori osaline agonist – võrreldes morfiiniga on tramadooli afiinsus µ-opioid retseptori suhtes umbes 6000 korda väiksem.

## Vaata ka
*Antagonist
Phippsøya

**Phippsøya** on Norrale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Teravmägede saarestikus Kirdemaast põhja pool. 

Phippsøya on Sjuøyane saarte seast suurim. Saar asub Nordenskiöldi lahes umbes 35 km kaugusel Kirdemaa rannikust. Saare geograafilised koordinaadid on . Kagus on tema naabersaar Martensøya, edelas Nelsonøya ja loodes Tavleøya. 

Phippsøya pikkus on umbes 11 km. 

Saarel on teadaolevalt üks väheseid ohustatud seisundis olevaid vandelkajaka kolooniaid. Morsakolooniaid võib näha saare kagurannikul Isflakbukta ääres ja ranniku lähedal madalas vees. Samal rannikul asub 1936. aastal kaevandusinspektori Hans Merckolli ehitatud majake, mis on mälestisena kaitse all. Saarel on ka jääkarusid.

Arvatakse, et saart võis juba 1618. aastal märgata Enkhuizenist pärit hollandi vaalakütt. Saar on saanud nime Briti maadeuurija Constantine John Phippsi järgi, kes juhtis 1773. aastal kahe laeva, Racehorse'i ja Carcassi ekspeditsiooni Teravmägedele. Sellel retkel osales ka noor Horatio Nelson.

1973. aastast alates kuulub Phippsøya Kirde-Svalbardi looduskaitseala koosseisu. Turistidel on lubatud Phippsøyat külastada, kuid loomi ei tohi häirida.

## Välislingid
* Norsk Polarinstitutt
Vanamõisa jõgi

**Vanamõisa jõgi** (keskjooksul ka *Veltsa jõgi*) on jõgi Pärnumaal Lääneranna vallas Seira, Emmu, Kalli, Lõpe, Nedrema, Rabavere, Tarva, Urita, Veltsa külas.

Jõgi suubub Seira külas vasakult Kasari jõkke (20 km suudmest). Jõkke suubuvad vasakult Rabavere kraav (13,7 km suudmest) ja Rootsi jõgi (3,3 km suudmest) ning paremalt Võitra kraav (16,7 km suudmest). Jõe kaldale jääb kaitsealune Veltsa mõisa park. Jões elab kaitsealune kalaliik võldas. Jõe lähtest itta jääb Urita raba (Nedrema looduskaitseala), läände jääb Pärnu–Lihula maantee. Jõe alamjooksust läände jääb Lihula raba (Lihula maastikukaitseala). Seira külas jääb jõest itta Vanamõisa mõisa park. Jõe ületavad Mihkli–Oidrema tee (Veltsa sild) ja Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee (Vanamõisa sild). Jõe idakaldal kulgeb Vanamõisa–Koonga–Ahaste tee.

Jõgi on heledaveelina ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Vanamõisa jõe keskkonnaregistri kood on VEE1116100.

## Vaata ka
*Vanamõisa sild

## Välislingid

*
Vaud' kanton

**Vaud** [voo] ehk **Waadt** on kanton Šveitsi lääneosas. Piirneb läänes ja lõunas Prantsusmaaga. Hõlmab põhjapoolse osa Genfi järvest ja Neuchâteli järve läänetipu.

Kantoni kirdeosas asuvad Juura mäed, kagus Berni Alpid, kus asub kantoni kõrgeim tipp Les Diablerets (3210 m).

Kantoni keskus on Lausanne, suuremad linnad on veel Vevey, Montreux ja Yverdon-les-Bains. Vaud on valdavalt prantsuskeelne. 2000. aastal oli 81,83% elanikest emakeel prantsuse keel.

Halduslikult jaguneb 10 ringkonnaks ja 376 vallaks.

## Ajalugu

1803. aastal muutis Lémani kanton nime Vaud' kantoniks ja liitus Šveitsi konföderatsiooniga.

## Viited

## Välislingid

*Kantoni koduleht
Võitra kraav

**Võitra kraav** (ka *Võitre kraav*) on kraav Pärnumaal Lääneranna vallas Karuba, Koonga, Urita, Veltsa ja Võitra külas.

Kraavi pikkus on 5,9 km ning see suubub paremalt Vanamõisa jõkke (16,7 km suudmest). Kraavi valgla on 25 km². Kraav saab alguse Koonga külas Koonga järvest. Kraavi suue on Veltsa ja Urita küla piiril.

Kraav on tehislik avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Võitra kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1116200.

## Välislingid

*
Riigikontrolör

**Riigikontrolör** on Eesti Riigikontrolli juht.

Riigikontrolöri nimetab ametisse ja vabastab ametist presidendi ettepanekul Riigikogu. Riigikontrolöri ametiaeg on viis aastat.

## Riigikontrolöride loend
*1918 Aleksander Oinas
**1919 Aleksander Kask, kohusetäitja
*1919–1920 Kaarel Eenpalu
**Peeter Reisik, kohusetäitja 30. juulist 11. oktoobrini 1920
**Ferdinand Vellner, kohusetäitja 11. oktoobrist 1920 17. märtsini 1921
*1920–1921 Aleksander Oinas
*1926–1929 Johannes Zimmermann
*1929 – 10. juulini 1940 Karl Soonpää
**13. juulist 1940 Aleksander Aben, ajutine kohusetäitja
**25.08.1940–03.06.1941  Arkadi Uibo, Eesti NSV Riigikontrolli Rahvakomissar
*1944. aastal nimetas Jüri Uluots riigikontrolöri kohusetäitjaks Oskar Gustavsoni.

*20. september 1990 – 31. oktoober 1997 Hindrek-Peeter Meri
*9. juuni 1998 – 8. oktoober 2002 Juhan Parts
*1. aprill 2002 – 6. aprill 2013 Mihkel Oviir
*8. aprill 2013 – 7. aprill 2018 Alar Karis
*9. aprill 2018 – Janar Holm

## Välislingid
* Riigikontrolöride nimekiri
Jacob Grimm

**Jacob Ludwig Carl Grimm** (4. jaanuar 1785 Hanau – 20. september 1863 Berliin) oli koos vend Wilhelm Grimmiga keeleteadlane ja muinasjuttude koguja. 

Koos Karl Lachmanni ja Georg Friedrich Beneckega panid nad aluse saksa filoloogiale ehk germanistikale.

## Tunnustus
*1832 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1863 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
Rabavere kraav

**Rabavere kraav** on kraav Pärnumaal Lääneranna vallas Tarva, Urita ja Veltsa külas.

Kraavi pikkus on 2,9 km ning see suubub vasakult Vanamõisa jõkke (13,7 km suudmest). Kraavi valgla on 7,2 km². Kraavi lähe on Tarva, Urita ja Rabavere küla piiril. Kraavi suue on Veltsa külas. Alamjooksul ületab kraavi Mihkli–Oidrema tee.

Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Rabavere kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1116300.

## Välislingid

*
Wilhelm Grimm

**Wilhelm Carl Grimm** (24. veebruar 1786 Hanau – 16. detsember 1859 Berliin) oli saksa folklorist.

Koos vend Jacob Grimmiga on ta tuntud keeleteadlane ja muinasjuttude koguja. 

Koos Karl Lachmanni ja Georg Friedrich Beneckega panid nad aluse saksa filoloogiale ehk germanistikale.

1825 abiellus Wilhelm Grimm apteekri tütre Henriette Dorothea Wildiga. Neil sündis kolm poega ja tütar, kellest vanim laps, poeg, suri pisikesena.

Wilhelm Grimm oli Göttingeni ülikooli professor, kui 20. juunil 1837 sai Hannoveri kuningaks Ernst August. Uus kuningas kuulutas sama aasta 1. detsembril Hannoveri põhiseaduse kehtetuks ja hakkas valitsema absoluutse monarhina. Seitse Göttingeni professorit protestisid selle vastu ja nõudsid põhiseaduse taastamist. Kuna protest jäi piiratuks (Göttingenis oli tollal ligi viiskümmend professorit), laskis Ernst August kõik mässulised professorid lahti ja andis kolmele neist (sealhulgas Jacob Grimmile) 3 päeva Göttingenist lahkumiseks. Seda Grimmid tegidki. Tänapäeval on Göttingeni ülikooli ees kõigile seitsmele professorile, sealhulgas vendadele Grimmidele, mälestussammas.
Tamsalu raudteejaam

**Tamsalu raudteejaam** on raudteejaam Lääne-Virumaal Tamsalus.
 
Tamsalus peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn–Tartu (k.a ekspressrongid). 
Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine. Tamsalu jaamas asub 3 rööpapaari ning 5 pööret, lisaks suundub jaamast harutee tööstusterritooriumile. 

Tamsalu naaberjaamad on Tapa suunal Nõmmküla raudteejaam (kus alates 2001. aastast reisirongid ei peatu) ja Tartu suunal Kiltsi raudteejaam.

## Ajalugu

Raudteejaam asub laiarööpmelise Tapa–Tartu raudtee ääres, mis avati 1876. aastal Balti aadlike eestvedamisel. Jaam jäi avamisel Ambla kihelkonda Tamsalu mõisa maadele.

Raudtee ja jaama tulek mängis olulist rolli asula majanduselus ja elanikkonna kasvus.

Tamsalu lubjatehase tarbeks rajati jaamast läände kitsarööpmeline raudtee. Aastal 1915 alustati just seetõttu Paidet Balti raudteega ühendava kitsarööpmelise raudtee ehitustöid Tamsalust - olemasolev raudtee vähendas vajalike ehitustööde mahtu.

Aastatel 1920–1972 asus Tamsalus kitsarööpmelise Türi–Paide–Tamsalu raudtee lõppjaam. Tamsalule eelnes sellel liinil Vajangu raudteejaam. 

Kuna jaamas said kokku kitsarööpmeline ja laiarööpmeline raudtee, kuulus Tamsalu tollal Eesti olulisemate ümberlaadimisjaamade hulka.

2010. aasta mais avati Tamsalus uus täispikk teedevaheline perroon ühes jalakäijate tunneliga.

## Vaata ka
* Balti raudtee
* Tapa–Tartu raudteelõik
* Eesti raudteetransport
* Tallinna–Tartu rongiliin
* Türi–Paide–Tamsalu raudtee

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Kiltsi raudteejaam

**Kiltsi raudteejaam** (19. sajandi lõpus nimega *Assi raudteejaam*; vene keeles (vanas ortograafias) *Аccъ*) oli raudteejaam Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Kiltsis. 

Jaamahoone lammutati 2025. aasta veebruaris, et tekitada ruumi uuele raudteeperroonile.

Tegemist on Eesti Raudtee vahejaamaga Tapa–Tartu raudteel. Jaamas peatuvad Elroni reisirongid Stadler FLIRT liinil Tallinn–Tartu (ekspressrongid Kiltsis ei peatu). Jaamas asub üks teedevaheline perroon pikkusega 100 m. 

## Jaamahoone

Kuivõrd Tapa–Tartu raudteeharu lõppes esialgu Tartus, arvestati tema rajamisel üksnes kohalike vedude ja reisijatega. Tsaaririigi III–IV klassi jaamades nägi tüüplahendus ette madala viilkatusega ühekorruselisi ja osalise teise korrusega puithooneid. 

Kiltsi IV klassi jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi analoogselt Vägeva vaksalihoonega. Jaamahoone fassaadidekoor jäi võrreldes mõned aastad varem rajatud Tallinna–Narva liini sama tähtsusjärgu ehitistega aga tagasihoidlikuks, piirdudes ainult püstlaudisribade, pitsvööde ning tahutud talaotstega. Hoolimata eelarvekärbetest sisaldas ruumilahendus endiselt kahte vestibüüliga eraldatud ooteruumi erineva klassi piletiomanikele. Viimati oli hoone kasutusel 2003. aastal.

Oma tüübist seni ainsana säilinud jaamahoone lammutati 2025. aasta veebruaris seoses ooteplatvormi laiendamisega. Peeti ka koosviibimine, kus mälestati vana ajaloolist hoonet. 

## Ajalugu

Tapa–Tartu raudteeharu Kiltsi raudteejaam rajati koos raudteega 1876. aastal. Jaam jäi avamisel Väike-Maarja kihelkonda Vorsti mõisa maadele.

Jaamas asus postkontor, mille templeid võib leida vanadelt postkaartidelt. Läbi Kiltsi käis Järva-Jaani kihelkonna post.

Ajaloolist jaamahoonet ei kasutatud oma esialgses funktsioonis 1980. aastate keskpaigast alates. Viimati olid hoones korterid, kuid pärast seda seisis ehitis aastaid kasutuseta.

## Vaata ka
Kiltsi raudteejaamast mõnisada meetrit Tartu suunas asub vasakul (raudteest idas) Kiltsi vasallilinnuse ehk Kiltsi lossi (sks Schloß Aß) varemetele ehitatud Kiltsi mõis, kus tegutseb Kiltsi Mõisakool.

## Viited

## Välislingid

* MINA OLEN KILTSI JAAMA ÜLEMA ABI...; Punane Täht : EKP Rakvere Rajoonikomitee ja Rakvere Rajooni RSN häälekandja, nr. 8, 20. jaanuar 1973 (DIGAR)
* Kiltsis tähistati rongiliikluse juubelit; Virumaa Teataja, nr. 175, 13. september 2016 (DIGAR)
* Maalinäitus lõi Kiltsi vana jaamahoone särama; Virumaa Teataja, 21.09.2022
* Video ⟩ Vaata, kuidas Kiltsi raudteejaam lammutati; Virumaa Teataja, 10.03.2025
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Rakke raudteejaam

**Rakke raudteejaam** on raudteejaam Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Rakke alevikus.

Jaamas peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn–Tartu (ekspressrongid Rakkes ei peatu).

Rakke jaamas asub 4 rööpapaari ja 7 pööret, lisaks kulgeb jaamast harutee Rakke lubjavabrikusse.

## Ajalugu

Raudteejaam avati 1876. aastal koos laiarööpmelise Tapa–Tartu raudteega.
Avamisel jäi see Koeru kihelkonda Liigvalla mõisa maadele. 

Jaama avamine andis olulise tõuke asula tekkele ja arengule, iseäranis lubjatööstusele.

Kahekorruseline puidust Rakke jaamahoone hävis II maailmasõjas, asemele ehitati lihtne ühekorruseline hoone. 
Jaama Tallinna-poolses otsas, lubjatehase poolel, paiknes katusega kaubaplatvorm. 

Kaupu rongile ja rongilt maha laadida saab Rakke jaamas ka tänapäeval ning jaamast siirdub haruraudtee tehase territooriumile. 

Alates 2012. aastast on jaamas 55 cm kõrgune perroon pikkusega 100 m. Raudteejaama Tartu-poolne osa ei olnud Rakke Lubjatehases toimuvate tolmuste laadimistööde tõttu perrooni asukohaks sobiv.

Tänapäeval on Rakke raudteejaam automaatseadmetega juhitav, kuid varem töötas jaamas suur kollektiiv: ainuüksi pöörmeseadjaid oli kaheksa, lisaks ülesõidu- ja jaamakorraldajad, jaamaülem, kassapidajad jne. Jaamahoone seisab tänaseks kasutuseta. 

## Vaata ka
* Tapa–Tartu raudteelõik
* Eesti raudteetransport

## Viited

## Välislingid

* Rong see sõidab tsuhh-tsuhh; Rakke Kaja, nr. 3, 1 aprill 2014. DIGAR
* Foto vanast jaamahoonest; Baltic Trains Picture Gallery
* YouTube-i video: Rongid Rakke jaamas
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Vägeva raudteejaam

**Vägeva raudteejaam** on raudteejaam Jõgevamaal Jõgeva vallas Vägeval.

Vägeval asus varem kaks madalat perrooni pikkusega 125 m. Üleminekul eurokõrgusel ooteplatvormidele ehitati Vägevale teedevaheline perroon pikkusega 35 m, mille tõttu toimub rongist väljumine ainult läbi C-ala. 2018. aasta seisuga peatub Vägeval päevas 8 reisirongi (ekspressrongid Vägeval ei peatu).

## Ajalugu

Jaam jäi rajamisel Simuna kihelkond Selli mõisa maadele.

Vägeva IV klassi jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi koos Tapa–Tartu raudteega, analoogselt Kiltsi vaksalihoonega.
5. juulil 1934 süütas välk jaamahoone ja purustas telefoniliini Kiltsist Jõgevani.

Vägeva jaam pandi 1944. aasta septembris Saksa vägede poolt põlema.

Hiljem täitsid jaamahoone funktsiooni raudteelaste elamu 1. korrusel paiknenud ruumid. 

1984. aastal valmis silikaattellistest hoone (ehk elektritsentralisatsioonipost), milles asuvad tänini jaama juhtseadmed ja jaamakorraldaja töökoht. 
Kuna jaam on üle viidud kaugjuhtimisele, siis alaliselt seal jaamakorraldaja tänapäeval siiski enam ei viibi.

Kuni 2019. aastani tegutses endises raudteetööliste elamus Vägeva raamatukogu.

## Viited

## Välislingid

* FOTO: Vägeva jaam aastal 2007; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Pedja raudteejaam

**Pedja raudteejaam** on raudteejaam Jõgevamaal Jõgeva vallas Pedjal.

Pedjal asus üks madal perroon pikkusega 110 m. Nüüdisajal on kasutusel lühike teedevaheline perroon pikkusega 35 m, mille tõttu toimub rongist väljumine ainult läbi C-ala. 2018. aasta seisuga peatub Pedjal päevas kaheksa reisirongi (ekspressrongid Pedjal ei peatu).

Tapa–Tartu raudteele rajati Pedja jaam Vaimastvere mõisniku Braschi initsiatiivil (algselt oligi raudteejaama nimi **Brasch**). See ehitati Laiuse kihelkonda Vaimastvere mõisa maadele.

Edelaraudtee AS-i andmetel kasutas 2000. aastal Pedja raudteejaama keskmiselt 242 reisijat kuus (ehk 8 ööpäevas).

## Jaamahoone

Pedja jaamahoone valmis 20. sajandi alguses ja oli ehitatud tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi. Hoone oli 1,5-korruseline, ristkülikulise põhiplaani ja kõrge kelpkatusega puitehitis, mis sarnanes näiteks Turba jaamahoonega. 

Jaamahoone lammutati 2003. aasta kevadel.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* YouTube'i video: kolm DR1A rongi Pedja jaamas (1998) 
* FOTO: Pedja jaamahoone aastal 1998; Baltic Trains Picture Gallery
Kaarepere raudteejaam

**Kaarepere raudteejaam** on raudteejaam Jõgevamaal Jõgeva vallas Kaareperest vahetult idas Kassinurme külas.

Kaareperel asub alates 2012. aastast üks madal perroon pikkusega 100 m. 2021. aasta seisuga peatus päevas Kaareperel 10 reisirongi liinil Tallinn–Tartu (ekspressrongid Kaareperel ei peatu).

## Ajalugu
Algselt oli tegemist raudteepeatusega, mis kandis nime *Kersel*. Peatus jäi avamisel Palamuse kihelkonda Kaarepere mõisa maadele.
Raudteejaam on valminud 1927. aastal.

Kaarepere raudteejaam asus algjaamast (Tallinnast) 154,5 km kaugusel Kaarepere vallas Tartumaal.

1960. aastatel töötas Kaarepere jaamas 15 inimest: jaamaülem, viis jaamakorraldajat ja üheksa pöörmeseadjat.

Ristkülikulise põhiplaaniga traditsionalistlikus stiilis hoone on ehitatud tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi analoogselt Palupera ja Vaeküla jaamahoonetega. Hooneid iseloomustab ühe- ja kahekorruselisest plokist koosnev kelpkatus ning püstlaudis. Jaamahoone alumisel korrusel asusid jaamatöötajate ametiruumid, samuti piletikassa, pagasi vastuvõtulett, ruumikas ootesaal ja puhvetiruum. Hoone teisel korrusel oli jaamaülema ametikorter.
Kaarepere jaamahoone on oma tüübist ainsana säilinud tänaseni ja kasutusel elamuna.

Vaksalikompleks asetseb raudtee edelaküljel, endise raudteeülesõidu kõrval. Jaamahoone moodustab ansambli ühes temast loode suunas raudtee ääres paikneva endise kaalukojaga. Alates 1999. aastast on jaamahoone arvel kultuurimälestisena (nr 23960).

Kuni aastani 2001 eelnes Kaareperele Kalevi ja järgnes Nava raudteepeatus.

2024. aastal viidi läbi jaama ümberehitus koos jalakäijate tunneli rajamisega. See valmis 2025. aasta jaanuaris ja läks maksma ligi 2,4 miljonit eurot. Samas katsetati varjualuse ilmastikukindlaks muutmist, mis teeks sellest esimese uut tüüpi varjualuse.

## Kajastamine kirjanduses
Raudteejaama on mainitud Oskar Lutsu teostes “Suvi” ja “Sügis” Aavere jaamana. 

## Vaata ka
*Kaarepere raudteelaste kodu
*Tapa–Tartu raudtee

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaama peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris
* Kaarepere kodukandipäeva kirev mosaiik; Vooremaa, 31.07.2014
Tabivere raudteejaam

**Tabivere raudteejaam** on raudteejaam Tartu maakonnas Tartu vallas Tabiveres. See asub laiarööpmelise Tapa–Tartu raudtee ääres umbes 20&nbsp;km kaugusel Tartu jaamast. Jaam jääb Kaarepere ja Kärkna raudteejaama vahele. Jaama lähistel avati 2020. aastal jalakäijate tunnel.

Tabiveres asus varem kaks madalat perrooni pikkusega 152 m ja 180 m. Üleminekul eurokõrgusel ooteplatvormidele ehitati Tabiverre üks teedevaheline perroon pikkusega 100 m. 2021. aasta seisuga peatub Tabiveres päevas 10 reisirongi liinil Tallinn–Tartu (ekspressrongid Tabiveres ei peatu).

## Raudteepeatus

Tabivere raudteejaam rajati Voldi küla juurde 1877. aastal ja kandis  kuni 1925. aastani nime **Voldi**. Jaam jäi avamisel Äksi kihelkonda Tabivere mõisa maadele.

Vabadussõjas toimus Tabivere (Voldi) raudteejaama ümbruses lahingutegevus, kus Eesti poolel osalesid soomusrongid ja kuperjanovlased. 13. jaanuaril 1919 vallutatud jaamas saadi sõjasaagiks ligi 60 punaväele kuulunud vagunit.

1940. aastal asus raudteejaam Saadjärve vallas.

10. märtsi õhtul 1944 pommitasid raudteejaama vene lennukid. Hukkus jaamakorraldaja.

Kuni aastani 2001 eelnes Tabiverele Mullavere raudteepeatus ja järgnes Sootaga raudteepeatus.

## Jaamahoone

Tabivere jaamahoone valmis eriprojekti järgi 1877. aastal. Hoone erines oluliselt toonasest kroonuhistoritsistlikust tüüparhitektuurist. Vana-Vene traditsioonilist puitarhitektuuri meenutava ühekorruselise jaamahoone põhikorpusest eendusid kaks terava viiluga kõrget põikmahtu, mille vahel asus väiksema viiluga trepivarikatus.

Viimati müüdi rongipileteid vanas jaamahoones 1998. aastal.

Aastaid seisis arhitektuuriliselt omanäoline ja säilitamist vääriv jaamahoone tühjalt ning oli halvas seisukorras. 

2024. aasta algul avaldas hoone omanik AS Eesti Raudtee soovi jaamahoone seoses raudteetöödega  lammutada. 
27. augustil 2024 pani Eesti Raudtee Tabivere jaamahoone osta.ee platvormil enampakkumisele alghinnaga 10 senti lootes, et keegi selle teisaldab. Tähtajaks, 10. septembriks laekus üks pakkumine, mille tegi eraisik, kelle nime pole siiani avaldatud.

Ajalooline jaamahoone lammutati aprillis 2025. aastal.

## Õnnetused
1932. aastal toimus liiklusõnnetus Tabivere raudteeülesõidul, kus hukkus kaks ja vigastada sai mitu inimest.

## Viited

## Välislingid

* FOTO: D1 diiselrong Tabivere jaamas; Baltic Trains Picture Gallery
* TABIVERE; Eesti Raudteeajaloo Selts
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Sun Zhongshan

**Sun Zhongshan**, ka **Sun Yatsen** (hiina 孫逸仙 / 孙逸仙, Sūn Yìxiān või 孫中山 Sūn Zhōngshān) (12. november 1866 Cuiheng, Zhongshan, Guangdong – 12. märts 1925 Peking) oli Hiina revolutsionäär, Hiina Vabariigi esimene president. Teda peetakse kaasaegse Hiina rajajaks.

## Vaata ka
*Hiina Vabariik
*Hiina Vabariigi riigipeade loend
Rootsi jõgi

**Rootsi jõgi** (ka *Rootsi oja*) on jõgi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Tarva, Hälvati ja Seira külas. 

Jõe suue on Hälvati külas. Jõgi suubub Seira külas vasakult Vanamõisa jõkke (3,3 km suudmest). Paremalt suubub Rootsi jõkke Sokukraav (4,5 km suudmest).

Jõe vees on palju saviühendeid. 

Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. 

Rootsi jõe keskkonnaregistri kood on VEE1116400.

## Välislingid
*
Riho Altnurme

**Riho Altnurme** (sündinud 5. aprillil 1969 Kohtla-Nõmmel) on eesti kirikuloolane.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1994. aastal ajaloo erialal ja kaitsnud 1997. aastal teoloogiamagistri kraadi. 2000. aastal kaitses ta doktoriväitekirja teemal "Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik ja Nõukogude riik 1944–1949". 

Ta on alates 2005. aastast Tartu Ülikooli kirikuloo professor.

Aastatel 2003–2006 oli Altnurme usuteaduskonna dekaani kohusetäitja ja 2006–2015 sama teaduskonna dekaan, alates 2016. aastast on ta ülikooli reformi käigus loodud humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna teadusprodekaan.

Riho Altnurme oli kuni juunini 2017 Eesti Kirikuloo Seltsi esimees.

## Tunnustus
* 2016 Tartu Ülikooli aumärk

* 2021 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku

Tema abikaasa on religioonisotsioloog Lea Altnurme.

## Viited

## Välislingid
*
*Teet Korsten «Riho Altnurme – matemaatikaüliõpilasest usuteaduse dekaaniks», Põhjarannik, 19. juuli 2003.
*«TÜ usuteaduskonna juhiks valiti Riho Altnurme», Postimees, 15. mai 2006.
*Teet Korsten «Miks just küülik on paasapühadel pandud mune tooma?», Põhjarannik, 28. märts 2013.
*Teet Korsten Riho Altnurme: «EELK ajalugu võib vaadelda ka osana meie kollaboratsiooni loost», Postimees, 16. september 2023
Mihkel Oviir

**Mihkel Oviir** (sündinud 11. oktoobril 1942 Märjamaal) on eesti jurist, aastatel 2003–2013 Eesti riigikontrolör.

Mihkel Oviir lõpetas 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 

Alates 1972. aastast töötas ta justiitsministeeriumis. 1992. aastal sai ta Eesti justiitsministeeriumi esimeseks kantsleriks.

2003. aastal nimetati ta riigikontrolöriks ning 2008. aastal kinnitati ametisse ka teiseks ametiajaks.

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Mihkel Oviiri abikaasa on Siiri Oviir. Nende tütar on Liisa Oviir.

Madis Oviir oli Mihkel Oviiri isa.

## Publikatsioone
* Mihkel Oviir: Raha tuleb jagada tõeliselt poliitiliselt, Postimees, 5. veebruar 2007
*  Mihkel Oviir: Eesti vajab äriplaani, Virumaa Teataja, 30. oktoober 2009

## Välislingid
* Siiri ja Mihkel Oviir Elukiri
* Mihkel Oviir (65), EPL, 6. oktoober 2007
* Juku-Kalle Raid: "Mihkel Oviir: Valijal pole õigust olla loll. Või kui ta on loll ja teda miski ei huvita, siis ei peaks tal olema ka hääleõigust" Delfi, 18. aprill 2013
Avatud Eesti raamat

**"Avatud Eesti raamat"** on eestikeelne peamiselt filosoofiat ja ühiskonnateadusi käsitlevate tõlkeraamatute sari, mis on ilmunud aastast 1994.

Sarja raamatuid annavad välja Eesti kirjastused (esimese saja köite juures 11 kirjastust: Ilmamaa, Vagabund, Hortus Litterarum, Varrak, Tänapäev, Tartu Ülikooli Kirjastus jm), kuid sarjal on olnud ühine peasponsor – Avatud Eesti Fond (kuni 2000. aastani) ja hiljem Eesti Kultuurkapital. 2013. aastal annetas tundmatuks jääda soovinud eestlane raamatusarja toetuseks pool miljonit eurot. 2016. aasta mais sõlmis Eesti Kultuurkapital aktsiaseltsiga Postimees Grupp lepingu, mille järgi viimane toetab sarja väljaandmist järgneva viie aasta jooksul kokku 650 000 euroga.

Sarja koordinaator on olnud Märt Väljataga. Aastast 2004 koordineerib sarja Eesti Kultuurkapitali juurde moodustatud Avatud Eesti raamatu ekspertkomisjon, mille liikmed aastail 2004–2013 olid Mart Orav, Peeter Torop ja Märt Väljataga. Aastail 2013–2021 oli Väljataga asemel kolmas komisjoni liige Tõnu Viik, alates 30. juunist 2021 Margus Vihalem.

Alates teisest raamatust on sarjal ühtne kujundus, mille autor on Jüri Kaarma. Pärast tema surma on sarja ümbrispaberite kujundaja Eve Kask. Raamatud on pehmes köites. Kaaneümbrisel on tilgatrükitehnikas eri värvi marmoritaoline muster, mistõttu sarja nimetatakse ka **marmorsarjaks**.

Sarja 100. raamatu ilmumist tähistati Tallinnas 2. detsembril 2009. Sarja 200. raamat ilmus 2017. aasta detsembris, 300. raamat 2024. aasta oktoobris.

## Sarjas ilmunud teosed

## Vaata ka
*Avatud Eesti Fond
*Atviros Lietuvos knyga

## Viited

## Välislingid
* Avatud Eesti raamatu programmi alaleht Eesti Kultuurkapitali kodulehel
* Sarjas ilmunud raamatute koondnimekiri
* Valle-Sten Maiste. "Avatud Eesti raamatu" 100 köidet, Sirp.ee, 27. november 2009
* «Avatud Eesti raamatu» sari tähistab kahekordset sünnipäeva: intervjuu Mart Oravaga
Francisco Ayala

**Francisco Ayala García-Duarte** (16. märts 1906 Granada – 3. november 2009 Madrid) oli hispaania kirjanik ja pedagoog.

16-aastaselt läks ta Madridi, kus õppis õigusteadust ja kirjandust. Hiljem omandas ta Madridi ülikoolis õigusteaduse doktori kraadi. Madridis tegi ta kaastööd mitmele ajalehele ning kui ta oli 19-aastane, siis ilmusid tema kaks esimest romaani. 

Aastatel 1939–1950 elas ta Argentinas, seejärel Brasiilias, Puerto Ricos ja Ameerika Ühendriikides. 

Francisco Ayala kirjutas nii romaane, kirjanduskriitikat kui ka teoseid õigusteaduse ja sotsioloogia vallas. Ta õpetas mitmes ülikoolis õigusteadust, sotsioloogiat ja hispaania kirjandust.

1976. aastal pöördus ta tagasi Hispaaniasse ja jätkas kirjutamist kõrge eani. Aastal 1983 sai ta Hispaania Kuningliku Akadeemia liikmeks. Aastal 1991. sai ta Cervantese auhinna ning 1998. aastal Astuuria printsi kirjandusauhinna.
Metüülrühm

**Metüülrühm** on metaani molekulile, milles puudub üks vesiniku aatom, vastav ühevalentne rühm. Metüülrühma keemiline valem on –**CH**3 ja tähistatakse seda ka kujul **Me**. Metüülrühm ei ole reaalselt esinev aine osake, vaid formaalne molekulis esinev rühm, millega on seotud veel mingi aatom või rühm. 

Metüülrühma tähenduses on kasutatud ka terminit "metüülradikaal", kuid see on eksitav, sest metüülradikaal CH3• on teatud tingimustel moodustuv väga ebastabiilne intermediaat ja mitte formaalne molekuli osa, nagu seda on metüülrühm.

Metüülrühmale analoogne on kahevalentne **metüleenrühm** –CH2–. Liidet "metüleen" kasutatakse ka keemiliste ühendite pooltriviaalsetes nimetustes: näiteks metüleenkloriid CH2Cl2 ehk diklorometaan või pentametüleen (CH2)5 ehk tsüklopentaan. 

Metüleenrühm on ka see lüli, mille võrra erinevad üksteisest enamuse homoloogiliste ridade naaberliikmed. Eesliide "homo-" näitab, et tegu on võrdlusühendi homoloogiga. Seda kasutatakse triviaalnimetuses, näiteks homosidrunhappe molekulis on üks metüleenrühm (-CH2-) rohkem kui sidrunhappe molekulis; samuti homoallüülse rühma puhul.

Molekuli põhistruktuuriga kaksiksideme kaudu seotud rühma =CH2 nimetatakse samuti metüleenrühmaks või ka **metülideenrühmaks** (näiteks propeenis H2C=CH-CH3).

Keemias tähendab metüülimine substraadile metüülrühma lisamist või mingi aatomi või rühma asendamist metüülrühmaga (see on alküülimise alaliik).

## Vaata ka
*Alküülrühm
Basel-Stadti kanton

**Basel-Stadt** ehk **Baseli linnkanton** on kanton Šveitsi põhjaosas. Piirneb loodes Prantsusmaaga ja põhjas ning idas Saksamaaga. Basel-Stadt on pindalalt väikseim Šveitsi kanton.

Riigiõiguse seisukohalt on Basel-Stadt poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse.

Kantonis on kolm valda: Basel, Riehen ja Bettingen.

Basel-Stadt on saksakeelne. Umbes 30% elanikest on immigrandid.

Tänapäeva piirides tekkis kanton 1833. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Basel-Stadti koduleht
Sokukraav

**Sokukraav** on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hälvati, Parivere, Karinõmme ja Tarva külas. Kraav voolab peamiselt Läänemaa ja Pärnumaa piiril ning läbi Lihula maastikukaitseala (Lihula raba).

Kraavi pikkus on 7,7 km ning see suubub paremalt Rootsi jõkke (4,5 km suudmest). Kraavi valgla on 29,4 km². Kraavi lähe on Parivere külas. Kraavi suue on Tarva ja Hälvati küla piiril. 

Sokukraavi keskkonnaregistri kood on VEE1116500.

## Välislingid

*
Kalifornia harakas

**Kalifornia harakas** (*Pica nuttalli*) on vareslaste sugukonda haraka perekonda kuuluv linnuliik.

## Levila

Kalifornia harakas elab USA-s Californias Sacramento ja San Joaquini orus.

## Välimus

Kalifornia haraka üldpikkus on 38–45 cm. Ta on väiksem ja saledam kui harakas. Tema nokk, silmaümbruse sulgedeta ala ja varvaste tallad on erekollased.

Tema häälitsused on harakaga võrreldes kõrgemad, pehmema kõlaga ja ninahäälsemad.

## Eluviis

Kalifornia harakas asustab kõrgete puutukkade ja istandikega kultuurmaastikku, eelistades veekogude lähedust. Sageli elab ta asulate lähedal.

Kalifornia harakas on ühiseluline lind. Näiteks ööbima koguneb ta parvedesse. Kui parv on väga suur, saab seal vahel eristada keskset rühma, mille läheduses asuvad väiksemad salgad.

Kalifornia harakatel on täheldatud matusesarnast käitumist juhul, kui keegi nende parve liikmetest on surnud.

Kalifornia harakad on vastuvõtlikud lääneniiluse viirusele. Aastail 2004–2006 surid selle viiruse tekitatud haigusse umbes pooled kalifornia harakad.

Kuna nad kalduvad ööbima vee lähedal, siis võivad neid kahjustada ka moskiitod.

## Toitumine

Kalifornia harakas on kõigesööja. Toitu otsib ta peamiselt maapinnal. Ta sööb palju putukaid, eriti ritsikaid. Ta sööb ka raibet. Sügisel ja talvel sööb ta ka tõrusid ja puuvilju. Ta võib roomajaid ja närilisi jahtida ning prügimägedelt toitu otsida.

## Pesitsemine

Kalifornia harakas moodustab eluaegseid paare. Ta pesitseb väikeste hajusate seltsingutena kõrgetel puudel. Kurnas on 5–8 muna. Emaslind haub mune umbes 18 päeva. Noorlinde toidetakse pärast pesast lahkumist veel umbes 7 nädalat.

## Seisund

Rahvusvaheline Looduskaitseliit peab kalifornia harakat soodsas seisundis linnuks, aga USA heategevuslik keskkonnakaitseorganisatsioon The Nature Conservancy peab teda ohustatud liigiks. Lisaks lääneniiluse viirusele ohustavad teda elupaikade kadu ja rotimürk. Tema levila ei ole kuigi suur, ehkki kõikjal levilas on ta laialt levinud ja mõnel pool isegi tavaline.

## Viited
Harakas (perekond)

**Harakas** (*Pica*) on perekond vareslaste sugukonnast.

## Liigid
Perekonnas on seitse liiki:
* ameerika harakas *Pica hudsonia*
* araabia harakas *Pica asirensis*
* berberi harakas *Pica mauritanica*
* harakas *Pica pica* (ainus Eesti esinev harakaliik)
* kalifornia harakas *Pica nuttalli*
* *[[Pica bottanensis]]*
* *[[Pica serica]]*

## Viited
Uelen

**Uelen** on asula Venemaal Tšuktšimaa Tšukotka rajoonis. Asub Dežnjovi neeme lähedal ja on Venemaa idapoolseim asula.

Suurem osa elanikest on tšuktšid.

Uelenis on sündinud tšuktši kirjanik Juri Rõtheu.

## Pildigalerii

 Uelen 1 2013-08-02.jpg|Uelen, 2013.
 Uelen beach.jpg|Uelen, 2018.
 Uelen streets.jpg|Uelen, 2018.
 Uelen, Lenin Street.jpg|Uelen, 2018.
 Uelen church.jpg|Uelen, 2018.
 Uelen residents 1913.JPG|Uelen, 1913.
Faasantuvi

**Faasantuvi** (*Otidiphaps nobilis*) on tuvilaste sugukonda kuuluv lind. Ta on perekonna *Otidiphaps* ja alamsugukonna *Otidiphabinae* ainus liik.
## Levik
Faasantuvi on levinud Uus-Guineal ja selle lähisaarte vihmametsades. Ta elab enamasti künklikul ja kergelt mägisel maastikul.

## Süstemaatika ja välimus
Faasantuvi sugulus teiste tuvilastega on ebaselge. Ta eraldatakse omaette alamsugukonda. Tema teaduslik nimetus viitab sarnasusele traplastega (*Otidae*). Nii välimuse kui ka kohastumise poolest maapinnal elamiseks sarnaneb ta faasanitega (külgedelt kokkusurutud saba, ümarad tiivad). Kuna Uus-Guineal elab faasanlastest ainult 3 liiki vutte, täidab faasantuvi seal nurmkanade ja väikeste faasanite ökoloogilist nišši, aga kroontuvi täidab suurte faasanite, metsislaste ja kalkunite ökoloogilist nišši.

Faasantuvisid on neli alamliiki, mis erinevad üksteisest peamiselt väikese tuti olemasolu või puudumise ja kukla värvuse järgi. Kaks tuntuimat alamliiki on roheka kuklaga *O. n. nobilis* Uus-Guinea lääneosas ja valge kuklaga *O. n. aruensis* Indoneesiale kuuluvatel Aru saartel. Ülejäänud kaks alamliiki on halli kuklaga *O. n. cervicalis* Uus-Guinea idaosas ja musta kuklaga *O. n. insularis* Fergussoni saarel. Faasantuvi elab kuni 1600 m kõrgusel merepinnast.

Faasantuvi on kuni 50&nbsp;cm pikk ja kaalub umbes pool kilo. Faasantuvi sulestik on üldiselt must ning läigib lillakalt või rohekalt. Tiivad on kastanpruunid, nokk ja silmad on punased, jalad kollased. Pea näeb välja nagu tüüpilisel tuvil. Sabasulgi on 20–22. Sugulist dimorfismi ei esine.

## Eluviisid
Faasantuvi on väga peiduline lind, ta sööb seemneid ja mahalangenud puuvilju, samuti putukaid ja nende vastseid. Ta lendab väga harva. Laulu kirjeldatakse fraasiga "k-o-o-o-o".
Faasantuvi pesitseb üksi või paarina. Pesa rajab ta puude ja põõsaste alla maapinnale või nende alumistele okstele, valmistades selle peentest raagudest, ja muneb ainult ühe kreemikasvalge muna, mida haub 23–26 päeva. Pojad lennuvõimestuvad 28–30 päeva vanuselt.
## Kaitse
Faasantuvi ei peeta ohustatuks, kuigi ta on mõnel pool paiguti välja surnud. Kuna ta on ürgmetsade liik ja ainulaadse välimusega, vajab ta uurimist.

Inimesed faasantuvisid üldjuhul ei kasvata, sest lind armastab väga palavat ja niisket kliimat. Siiski peetakse teda mitme loomaaia troopikamajas.

## Viited

#### Välislingid