open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liikide tekkimine

"**Liikide tekkimine**" (ingl "The Origin of Species") on briti loodusuurija Charles Darwini raamat, mis on üks bioloogia klassikalisi teoseid. Darwin väidab selles, et organismid on välja arenenud evolutsiooni käigus loodusliku valiku toimel. Raamatu täispealkiri on "Liikide tekkimine loodusliku valiku teel ehk soodustatud rasside säilimine olelusvõitluses" ("On the Origin of Species by Means of Natural Selection, or the Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life").

Teaduse ajaloo pöördeline teos ilmus 24. novembril 1859 ja müüdi kohe läbi. Raamat põhjustas tollal suurt poleemikat, sest ta eitas Piiblis kirjeldatud loomisloo vajalikkust.

Darwini evolutsiooniteooria sarnaneb põhijoontes tänapäeval tunnistatud teooriatega. Tema õpetus toetub 1830. aastatel, laeva HMS Beaglega, ümbermaailmareisil kogutud andmetele. Ta vastandus tol ajal tunnustatud kreatsionismile.

Raamat on hästi loetav isegi mittespetsialistile, kuigi ta on väga paljusõnaline.

Nagu näitab Darwini hilisem teos "Inimese põlvnemine", oli Darwin täiesti teadlik, millised järeldused tulenevad tema teooriast inimkonna päritolu kohta. Seetõttu venitas ta loomuliku valiku kasuks kogutud tõendite avaldamisega üle kümne aasta. Lõpuks oli ta sunnitud teose avaldama, sest sarnase teooriani oli sõltumatult jõudnud Alfred Russel Wallace, kes saatis 1858 Darwinile oma käsikirja. Mõned leiavad, et Wallace'it tuleb pidada loodusliku valiku teooria võrdseks kaasavastajaks ja et ta on teenimatult varju jäänud.

Kuigi Darwini teooria on tänapäeva teaduses laialt tunnustatud, on ta paljudes maades, eriti USA lõunaosariikides, ikka veel väga vaieldav.

2012. aastal ilmus raamatu tõlge ka eesti keeles. Selle andis välja Eesti Looduseuurijate Selts oma sarjas "Loodusteaduste klassikuid". Teose tõlkis Mart Niklus ning selle toimetasid Mart Viikmaa, Ivar Puura ja Oive Tinn. Eesti keel oli teadaolevalt neljakümnes keel, millesse see Darwini teos tõlgiti.

## Viited

## Välislingid
*Teose erinevate väljaannete tekstid
*Ingliskeelne tekst
Saksimaa riigipeade loend

**[[Saksimaa]] riigipeade loend** loetleb Saksimaa ja Meißeni markkrahvkonna riigipead nende riikide iseseisvusperioodidel. 

## Meißeni markkrahvid
Null

**Null** ehk **0** on täisarv, mis otseselt eelneb arvule 1 ja otseselt järgneb arvule –1. 

Null on väiksem kõikidest positiivsetest arvudest ja suurem kõikidest negatiivsetest arvudest. Kui aga vaadelda arvude absoluutväärtusi, siis on null kõige väiksema absoluutväärtusega, väikseim võimalik arv. Null pole ei negatiivne ega positiivne arv. Selle ainulaadse positsiooni tõttu eristub null kõikidest teistest arvudest.

Nulli tähistatakse numbriga 0. 

## Vaata ka

*määramatu avaldis
*Null aasta
*Brahmagupta
Ring

**Ring** ehk **sõõr** ehk **kinnine ring** ehk **kinnine sõõr** on ringjoone poolt piiratud tasandi osa. Ring sisaldab kõiki punkte, mis on kas ringjoonel või ringjoone sees.  

Mõnikord nimetatakse ringiks (**lahtiseks ringiks**) ainult ringjoone sees asuvate punktide hulka. 

Ringi keskpunktiks nimetatakse seda piirava ringjoone kõikidest punktidest võrdsel kaugusel olevat fikseeritud punkti, mis asub ringiga (ja ringjoonega) samal tasandil. 

Ringi raadiuseks nimetatakse ringi keskpunkti kaugust ringjoonest (ringi keskpunkti kaugust ringjoone mis tahes punktist), samuti ringi keskpunkti ringjoone ükskõik millise punktiga ühendavat sirglõiku.

Ringi diameetriks nimetatakse niisugust sirglõiku, mis ühendab kaht ringjoone punkti ja läbib ringi keskpunkti, samuti sellise sirglõigu pikkust. Diameeter on raadiusest 2 korda pikem. Diameeter jaotab ringi kaheks võrdse pindalaga sektoriks.

Ühikringiks nimetatakse niisugust ringi, mille raadiuse pikkus on 1 ühik. Üldjuhul on ühikringi keskpunktiks koordinaattelgede nullpunkt.

Rõngas on kujund, mille moodustavad kaks samal tasandil asuvat kontsentrilist (ühise keskpunktiga) ringjoont. Rõngas sisaldab kõiki punkte, mis asuvad kas ükskõik kummal ringjoonel või suurema ringjoone sees, kuid mitte väiksema ringjoone sees.

## Ringi ümbermõõt
:C = 2\cdot \pi\cdot r,
kus C on ringi ümbermõõt, r – ringi raadius, &pi; – pii.

## Ringi pindala
:S = \pi\cdot r^2,
kus S on ringi pindala, r – ringi raadius, &pi; – pii.

## Ring heraldikas
Ringitaolist ümarkujundit vappidel ja lippudel nimetatakse **sõõriks** või ka tõlgitud sõnaga **rondell** (*roundel*). Inglismaa heraldikas nimetatakse sõõre vastavalt nende värvusele: kuldne sõõr on *bezant* (Bütsantsi kuldmündi järgi), punane sõõr vanaprantsusekeelne *torteau*, sinine on *hurt*, must on *pellet*, hõbedane *plate* ja roheline prantsuskeelne *pomme* ('õun').

## Välislingid
* https://www.youtube.com/watch?v=YokKp3pwVFc (ingliskeelne video ringi pindala valemi tuletamisest)
Horst Köhler

**Horst Köhler** (22. veebruar 1943 Poola Skierbieszów – 1. veebruar 2025 Berliin) oli Saksamaa poliitik, aastatel 2004–2010 Saksamaa liidupresident. Ta astus 31. mail 2010 ametist tagasi. 

Host Köhler sündis Bessaraabia sakslaste Eduard ja Elisabeth Köhleri seitsmenda lapsena. Tema vanemad olid lahkunud tänapäeva Moldovas asuvast kodust 1940 pärast Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimist, mis jättis Bessaraabia NSV Liidu mõjusfääri. 1944 põgenes perekond Leipzigisse, kus elas 1953. aastani, mil emigreerus Lääne-Berliini kaudu Ludwigsburgi.

Köhler teenis kaks aastat Bundeswehris ja sai reservleitnandiks. Seejärel õppis ta majandust ja politoloogiat Tübingeni ülikoolis, mille lõpetas doktorikraadiga. 1969–1974 töötas ta majandusuuringute instituudis assistendina.

1993–1998 oli ta Saksamaa säästupankade assotsiatsiooni president. 1998–2000 oli ta Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga presidendiks. Sel ajal elas ta Londonis, kus panga peakorter asus. 2000–2004 oli ta Rahvusvahelise Valuutafondi tegevdirektor. Sel ajal elas ta Washingtonis.

23. mail 2004 valis Saksamaa Rahvusassamblee ta napi ülekaaluga (604 häälega 1205-st) Gesine Schwani ees Saksamaa presidendiks. Schwan sai 580 häält, 20 häält läks teistele kandidaatidele ja 1 saadik puudus südameataki tõttu. Köhler astus ametisse 1. juulil 2004.

23. mail 2009 valiti ta ametisse tagasi ka järgmiseks ametiajaks.

Horst Köhler on abielus õpetaja Eva Köhleriga (sündinud Eva Luise Bohnet). Neil on kaks last: tütar Ulrika (sündinud 1972) ja poeg Jochen (sündinud 1977).

## Välislingid
*Saksamaa president astus ametist tagasi, 31. mai 2010
Denzel Washington

**Denzel Hayes Washington Jr.** (sündinud 28. detsembril 1954 Mount Vernonis New Yorgi osariigis) on USA filminäitleja, kes võitis aastal 2002 Oscari parima näitleja kategoorias.

## Filmid

## Isiklikku
Ta on 25. juunist 1983 abielus näitleja Pauletta Pearsoniga, neil on neli last: John David (sündinud 1983), kes on endine jalgpallur ja näitleja; Katia, kes lõpetas aastal 2010 Yale'i Ülikooli Bachelor of Arts kraadiga ning kaksikud Olivia ja Malcolm (sündinud 1991).

## Tunnustus

### Auhinnad
* Parima meeskõrvalosatäitja Oscar
** 1990. aastal rolli eest filmis "Au ja hiilgus"
* Parima meespeaosatäitja Oscar
** 2002. aastal rolli eest filmis "Treeningpäev"

* Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind
** 2001. aastal rolli eest filmis "Treeningpäev"

### Nominatsioonid
* Nominatsioon parima meeskõrvalosatäitja Oscarile
** 1988. rolli eest filmis "Cry Freedom"
** 1993. rolli eest filmis "Malcom X"
* Nominatsioon parima meespeaosatäitja Oscarile
** 2000. rolli eest filmis "Mees kui orkaan"

## Välislingid

* 
*
Sünteetiline evolutsiooniteooria

**Sünteetiline evolutsiooniteooria** on bioloogias 1930. aastatel välja kujunenud neodarvinistlik teooria, misläbi ühendati Charles Darwini loodusliku valiku teooria (mis seletab liikide evolutsiooni) Gregor Mendeli geneetikateooriaga (mis tegeleb pärilikkusega). Sellega sai evolutsiooniteooria aluseks populatsioonigeneetika.

Tähtsamate teadlaste seas, kelle uurimused aitasid kaasa sünteetilise evolutsiooniteooria kujunemisele, olid Ronald Fisher, Theodosius Dobzhansky, J. B. S. Haldane, Sewall Wright, Julian Huxley, Ernst Mayr ja George Gaylord Simpson.

Sünteetilise evolutsiooniteooria kujunemine muutis neodarvinismi enam kui pooleks sajandiks bioloogia valdavaks lähenemisviisiks.

## Ajalugu
Mendeli seadused taasavastati 1900. Oli aga lahkarvamusi selle suhtes, millisele muutlikkusele looduslik valik toimib. Biomeetria koolkond, mille eesotsas oli Karl Pearson, lähtus Darwini mõttest, et evolutsiooni seisukohast mängivad rolli väikesed erinevused. Mendeliaanide koolkond, mille eesotsas oli William Bateson, leidis aga, et Mendeli uurimus tõi välja evolutsioonimehhanismi suurte erinevuste korral.   

Lõpuks lahendas selle probleemi Ronald Fisher, kes 1918 avaldas artikli "On the correlation between relatives on the supposition of Mendelian inheritance", milles ta mudeli abil näitas, kuidas katkeline muutlikkus võib olla paljude lookuste toime tulemus. Seda peetakse üldiselt sünteetilise evolutsiooniteooria alguseks.

## Sünteetilise evolutsiooniteooria seisukohad
Sünteetilise evolutsiooniteooria järgi selle 1930. ja 1940. aastateks väljakujunenud kujul tekib geneetiline muutlikkus populatsioonides juhuslikult mutatsioonide tõttu (praegu teatakse, et mutatsioone tekitavad vead DNA replikatsioonis) ja rekombinatsiooni tõttu (see on homoloogiliste kromosoomide ristsiire meioosi ajal). Evolutsioon seisneb põhiliselt alleelisageduste muutumises põlvkondade lõikes geenitriivi, geenisiirde ja loodusliku valiku tagajärjel. Liigiteke leiab aset järk-järgult, kui populatsioonid geograafiliste barjääride tõttu reproduktiivselt isoleeruvad.

## Edasine areng
Pärast esialgset väljakujunemist 1930. ja 1940. aastatel on sünteetilise evolutsiooniteooria areng jätkunud. Märkimist väärib niinimetatud Williamsi revolutsioon pärast seda, kui George C. Williams 1960. aastatel tuli välja geenikeskse vaatega evolutsioonile. 

XX sajandi lõpust alates on aga sünteetiline evolutsiooniteooria ehk neodarvinism saanud olulise kriitika osaliseks. Välja on kujunenud nn laiendatud süntees, mis rajab uue paradigma evolutsiooniteoorias. Paljud darvinistliku sünteetilise evolutsiooniteooria seisukohad on sellega kas ümber lükatud või on need üldisema teooria erijuhtudeks.

## Vaata ka
*populatsioonigeneetika

## Kirjandust
*Mayr, E. (2004). 80 aastat vaatlusi evolutsioonimaastikul. *Akadeemia* 12 (189), 2596–2603. (Eesti keelde tõlkinud Kalle Hein.) 

## Viited
Lynx

"***Lynx***" on mitmetähenduslik sõna:
* **[[Ilves (perekond)|Lynx]]** on ilveste perekonna ladinakeelne nimetus
* **[[Lynx (helikopter)|Lynx]]** on kopterimark
* **[[Lynx (brauser)|Lynx]]** on tekstipõhine veebibrauser
* **Lynx** oli Rootsi soomusauto Pansarbil m/39
* **[[Lynx (raketiheitja)|Lynx]]**, Iisraeli mitmelasuline raketiheitja
* **[[Lynx (jalaväe lahingumasin)|Lynx]]**, Saksamaal väljaarendatud jalaväe lahingumasin
Viirelaiu tuletorn

**Viirelaiu tuletorn** on tuletorn Muhu vallas Viirelaiu kirdetipus.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on 

Viirelaiu tuletorn on üks väheseid raudplekist tuletorne.

## Nimi

Algselt kandis tuletorn laiu muistset nime *Paternoster* (ladina keeles 'meie isa'), 1930. aastatel nimede eestistamise ajal nimetati ka tuletorn Viirelaiu tuletorniks. Arvatakse, et saarel oli ka enne 1857. aastat mingi meremärk, mis kandis nime "Paternoster".

## Ajalugu

Praegune tuletorn on ehitatud 1881. aastal. Varasem puittorn ehitati 1857. aastal inglise insener Gordoni projekti järgi. Arvatakse, et saarel oli ka enne 1857. aastat mingi meremärk. Viirelaiu tuletorn on Eestis teadaolevalt vanim metalltuletorn.

Pärast Teist maailmasõda kõrvaldati tugevasti vigastatud tornilt toeribad ja malmkonsoolid ning torn kaeti väljastpoolt 10–12 cm paksuse betoonkestaga.

2002. aastal tuletorn remonditi.

## Välimus ja tööpõhimõtted
Viirelaiu tuletorn on punase laternaruumi ja rõduga silindriline metalltorn kõrgusega 10,4 meetrit maapinnast.

Tuletorn oli algusest peale plinktuledega. Selle jaoks oli olemas vastav ringleva ekraaniga mehhanism, mis töötas kellamehhanismi põhimõttel: osutile kinnitatud raskus vändati võllile, mis alla vajudes pani kogu süsteemi tööle. Laterna pöörlevat ekraani käitasid raskuspommid.

Et tuletorn on suhteliselt madal, siis viidi pommidele suurema langemistee saavutamiseks sisemise, 25 cm läbimõõduga silinder ligi kahe meetri sügavusele kivivundamendi sisse. Väliskesta ja südamikusilindri vahel on keerdtrepp.

Nõutava tule tagas tuletornis algul kahe tahiga Moris-tüüpi petrooleumilamp, seejärel töötas süsteem petrooleumiga, siis 1898. aastast alates atsetüleengaasil ja lõpuks elektritoitel. Elektrienergiat saab tuletorn praegu päikesepatareidest.

Osaliselt on kirjeldatud mehhanism tornis säilinud tänapäevani.

## Välislingid
*
100 meetri tõkkejooks

**100 meetri tõkkejooks** on kergejõustiku ala, mida enamasti viljelevad naissportlased. Meestel on lähedane ala 110 m tõkkejooks. Sisekergejõustikus võistlevad nii mehed kui ka naised 60 meetri distantsil.

Naistel on tõkked 84 cm, meestel 107 cm kõrgused.

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

Vt ka 80 m tõkkejooks (olümpiavõitjad 1932–1968)

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

## Välislingid

* 100 m tõkkejooksu kõigi aegade edetabel
* 100 m jooksu edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011
Xaraya

**Xaraya** on laiendatav, avatud lähtekoodiga tarkvara, mis on kirjutatud PHP-programmeerimiskeeles ja litsentseeritud GNU üldise avaliku litsentsiga (*GNU General Public License*).

Xaraya kasutab robustset pääsulubade, sisuhalduse ja eri keeltesse tõlkimise süsteemi andmete andmete dünaamiliseks seostamiseks ja haldamiseks.

Xaraya modulaarne, eri andmebaasidest sõltumatu arhitektuur on kujundatud nii, et lahus hoitakse vorm, funktsionaalsus, sisu ja kujundus. Xaraya pakub täielikku infrastruktuuri, mis on vajalik automaatse, eri platvormidel toimiva sisuhaldussüsteemi loomiseks.

*Vajab täiendamist*

## Välislingid
*  Xaraya koduleht (allikas)
Andorra riigipeade loend

**Andorra riigipeade loend** loetleb Andorra riigipead.

Andorra on omapärane selle poolest, et ta on kondomiinium ja sellisena on tal alati kaks riigipead. Üheks on Urgeli piiskop, teiseks kuni 1618. aastani Foix' krahv, sellest ajast peale Prantsusmaa riigipea.

## Viited
Bonaparte

**Bonaparte** (**Buonaparte**) on itaalia päritolu Korsika aadliperekond, mis valitses Prantsusmaad 1804–1814, 1815 ja 1852–1870, Napolit 1806–1808, Hispaaniat 1808–1813, Hollandit 1806–1810 ja Vestfaali 1807–1813.

Carlo Maria Buonaparte ja Maria Letizia Ramolino pojast Napoléon Bonaparte'ist sai Prantsuse keiser Napoleon I. Tähtsad olid ka Napoleoni vennad Joseph Bonaparte, Lucien Bonaparte, Louis Bonaparte ning Jérôme Bonaparte, kelle Napoleon pani enda vallutatud või moodustatud riikide etteotsa. Louis Bonaparte pojast Charles Louis Napoléon Bonaparte'ist sai Prantsuse keiser Napoleon III.

## Kuulsamad suguvõsa liikmed
* Napoleon I (1804–1814, 1815) – Prantsusmaa imperaator, samuti Itaalia kuningas (1805–1814)
* Napoleon II (1815) – Prantsusmaa imperaator, sündides nimetati Rooma kuningaks, kuid ei valitsenud kunagi
* Napoleon III (1852–1870) – Prantsusmaa imperaator
* Louis I (1806–1810) – Hollandi kuningas
* Louis II (1810) – Hollandi kuningas, samuti Bergi suurhertsog (1809–1813)
* Joseph I (1806–1808) – Napoli kuningas
* Mathilde Letitia Bonaparte (27. mai 1820 Trieste – 2. jaanuar 1904 Pariis), abiellus San Donato vürsti Anatole Demidoffiga (5. aprill 1813 Moskva – 29. aprill 1870 Pariis)
* Jérôme I (1807–1813) (15. november 1784 Ajaccio – 24. juuni 1860 Villegen) Vestfaali kuningas, abiellus Württembergi printsessi Catharina Fredericaga (21. veebruar 1783 Peterburi – 29. november 1835 Lausanne)
* Joseph I (1808–1813) – Hispaania kuningas
* Elisa Bonaparte (1809–1814) – Toscana suurhertsoginna
* Napoléon Joseph Charles Paul Bonaparte (1822–1891)
Bourbonid

**Bourbonid** on dünastia, mis valitses Prantsusmaad (1589–1792 ja 1814–1848), Hispaaniat (**Borbónid**, 1700–1808, 1814–1868, 1874–1931 ja alates 1975), Mõlema Sitsiilia kuningriiki, Luksemburgi (alates 1964) ja teisi piirkondi Euroopas.

## Bourbonide dünastia Prantsusmaal
1589 sai Navarra kuningas Henri III Henri IV nime all Prantsusmaa kuningaks, pannes aluse Bourbonide võimule Prantsusmaal. Bourbonide dünastia hiilgeaeg oli Louis XIV valitsusajal, kes üle poole sajandi troonil olles kehastas absoluutset võimu. 

* 1589–1610 Henri IV (Bourbon-Vendôme'i hertsog ning Navarra kuningas; Louis IX järeltulija 10. põlvest)
* 1610–1643 Louis XIII (Henry IV poeg)
* 1643–1715 Louis XIV (Louis XIII poeg)
* 1715–1774 Louis XV (Louis XIII lapselapselaps)
* 1774–1792 Louis XVI (Louis XV lapselaps; kukutati, hukati 1793)
* 1793–1795 Louis XVII (Louis XVI poeg; ei valitsenud)
* 1814–1824 Louis XVIII (Louis XVI vend)
* 1824–1830 Charles X (Louis XVIII vend; kukutati, suri 1836)

## Borbónide dünastia Hispaanias

* 1700–1724 Felipe V (Prantsuse Louis XIV pojapoeg)
* 1724 Luis
* 1724–1746 Felipe V
* 1746–1759 Fernando VI
* 1759–1788 Carlos III
* 1788–1808 Carlos IV
* 1808 ja 1813–1833 Fernando VII
* 1833–1868 Isabel II
* 1874–1885 Alfonso XII
* 1886–1931 Alfonso XIII
* 1975–2014 Juan Carlos I
* 2014- Felipe VI

## Vaata ka
*Bourbonide restauratsioon
*India Bourbonid
Bragança dünastia

**Bragança dünastia** valitses Portugali 1640–1910 ja Brasiiliat 1822–1889.

## Bragança dünastiast Portugali monarhid
*1640–1656 João IV
*1656–1683 Afonso VI 
*1683–1706 Pedro II
*1706–1750 João V
*1750–1777 José I
*1777–1815 Maria I
*1816–1826 João VI
*1826 Pedro IV
*1826–1828 Maria II
*1828–1834 Miguel I
*1834–1853 Maria II
*1853–1861 Pedro V
*1861–1889 Luís I
*1889–1908 Carlos I
*1908–1910 Manuel II

## Bragança dünastiast Brasiilia monarhid
*1822–1831 Pedro I
*1831–1889 Pedro II
Avisi dünastia

**Avisi dünastia** oli dünastia, mis valitses Portugali 1385–1580.

## Avisi dünastiast Portugali kuningad
*1385–1433 João I
*1433–1438 Duarte
*1438–1481 Afonso V
*1481–1495 João II
*1495–1525 Manuel I
*1525–1565 João III
*1565–1578 Sebastião
*1578–1580 Henrique

## Vaata ka
*Dünastiate loend
Kapetingid

**Kapetingid** valitsesid Prantsusmaad 987–1328. Dünastiale pani aluse Pariisi krahv Hugues Capet. Pärast meessoost pärijata Charles IV surma sai võimule Kapetingide kõrvalharu Valois'd.

## Kapetingide dünastiast Prantsuse kuningad

* 987–996 Hugues Capet
* 996–1031 Robert II Vaga
*1031–1060 Henri I
*1060–1108 Philippe I Aus
*1108–1137 Louis VI Paks
*1137–1180 Louis VII Noor
*1180–1223 Philippe II Auguste
*1223–1226 Louis VIII Lõvi
*1226–1270 Louis IX Püha
*1270–1285 Philippe III Vapper
*1285–1314 Philippe IV Ilus
*1314–1316 Louis X
*1316 Jean I
*1316–1322 Philippe V Pikk
*1322–1328 Charles IV Ilus

## Vaata ka
*Valois'd
*Anjou dünastia
Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia

**Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia** (saksa *Haus Sachsen-Coburg und Gotha*, inglise *House of Saxe-Coburg and Gotha*) on dünastia Euroopas, mis valitses Saksi-Coburgi ja Gotha hertsogkonda 1826–1918, Belgiat alates 1830. aastast, Portugali 1853–1910, Bulgaariat 1887–1946 ning Suurbritanniat ja selle dominioone alates 1901. aastast.
## [[Saksi-Coburgi ja Gotha hertsog]]id

*1826–1844 Ernst I
*1844–1893 Ernst II
*1893–1900 Alfred
*1900–1918 Carl Eduard

## Belgia kuningad

*1831–1865 Léopold I
*1865–1909 Léopold II
*1909–1934 Albert I
*1934–1951 Léopold III
*1951–1993 Baudouin I
*1993–2013 Albert II
*2013–... Philippe I

## Suurbritannia kuningad ja kuningannad

*1901–1910 Edward VII
*1910–1936 George V
*1936 Edward VIII
*1936–1952 George VI
*1952–2022 Elizabeth II
*2022... Charles III

Esimese maailmasõja ajal loobus Briti kuningapere Saksa tiitlitest ja dünastia nimi muudeti inglispärasemaks. 17. juulil 1917 teatas George V, et kõik Victoria meesliinis järeltulijad hakkavad kandma Windsori nime, mis valiti nii Windsori lossi kui ka linna järgi.

Alates kuninganna Elizabeth II abielust prints Philipiga kannavad nende järeltulijad ametlikult nime Windsor-Mountbatten.

## Portugali kuningad

*1853–1861 Pedro V
*1861–1889 Luis
*1889–1908 Carlos I
*1908–1910 Manuel II

Portugali valitsejateks said Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia liikmed, kui Ernst I nõbu abiellus Bragança dünastiast Portugali kuninganna Maria II-ga. Tavaliselt loetakse ka nelja viimast Portugali kuningat Bragançadeks või Bragança-Wettiniteks (Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia on Wettini dünastia üks haru).

## Bulgaaria tsaarid

*1887–1918 Ferdinand I (kuni 1908. aastani vürst)
*1918–1943 Boris III
*1943–1946 Simeon II (hilisem Bulgaaria peaminister Simeon Sakskoburggotski nime all 2001–2005)

## Viited
Árpádi dünastia

**Árpádi dünastia** (ungari keeles Árpádok, slovaki keeles Arpádovci, horvaadi keeles Arpadovići) oli dünastia, mis valitses Ungari kuningriiki 9. sajandi lõpust kuni 1301. aastani (vahepeal olid katkestused, näiteks 1038–1046). Dünasti rajaja oli Árpád, keda peetakse ka Ungari riigi rajajaks.

## Vaata ka
*Ungari valitsejate loend
*Ungari ajalugu
*Ungari vürstiriik
*Ungari kuningriik
Tudorid

**Tudorid** oli dünastia, mis valitses Inglismaa kuningriiki 1485–1603.

Tudorid olid Lancasteri dünastia kõrvalharu. Dünastiale pani aluse Henry VI vennapojana samuti troonile õigust omanud  Henry Tudor, kes saavutas Rooside sõjas võidu Richard III üle ja sai seejärel Inglise kuningaks.

## Tudori dünastiast Inglise kuningad ja kuningannad
*1485–1509 Henry VII
*1509–1547 Henry VIII
*1547–1553 Edward VI
*1553–1558 Mary I
*1558–1603 Elizabeth I

## Vaata ka

*Inglismaa ja Šotimaa monarhide loend 
*Lancasteri dünastia
*Yorki dünastia
Valois'd

**Valois'd** olid Prantsusmaa kuningadünastia, mis valitses aastatel 1328–1589. Dünastia kuulus Kapetingide suguvõsa  kõrvalharusse ja sai nime Valois' krahvkonna järgi.

Valois'de dünastia algas pärast Kapetingide pealiini hääbumist Charles IV surmaga ning lõppes kuningas Henri III surmaga 1589. aastal. Dünastia valitsemisajal toimusid Prantsusmaal mitmed olulised sündmused, sealhulgas Saja-aastane sõda, riigi tsentraliseerumine ning usutülid ja hugenotisõjad 16. sajandil.

Valois'de dünastia kuningad:
*Philippe VI 1328–1350
*Jean II Hea  1350–1364
*Charles V 1364–1380
*Charles VI 1380–1422
*Charles VII 1422–1461
*Louis XI 1461–1483
*Charles VIII 1483–1498
*Louis XII 1498–1515
*François I 1515–1547
*Henri II 1547–1559
*François II 1559–1560
*Charles IX 1560–1574
*Henri III 1574–1589

## Vaata ka
*Valois-Burgundia dünastia
*Valois-Anjou dünastia, Napoli kuningriik#Napoli Anjou kuningriik
*Dünastiate loend
Hannoveri dünastia

**Hannoveri dünastia** on saksa päritolu dünastia, mis valitses Suurbritanniat aastatel 1714–1901, Hannoveri kuningriiki kuni aastani 1866 (annekteerimiseni Preisimaa poolt) ja Braunschweigi kuni aastani 1918. 

Praegune perekonnapea on Monaco printsessi Caroline'i abikaasa Ernst August (sündinud 1954).

### Hannoveri dünastiast [[Suurbritannia]] kuningad ja kuningannad
*1714–1727 George I, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas
*1727–1760 George II, Suurbritannia kuningas ja Iirimaa kuningas
*1760–1820 George III, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas 1760–1801 ning Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas, (alates 1814 ka Hannoveri kuningas)
*1820–1830 George IV, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas ja Hannoveri kuningas (**Georg IV**) aastatel 1820–1830
*1830–1837 William IV, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas ning Hannoveri kuningas (**Wilhelm IV**) aastatel 1830–1837
*1837–1901 Victoria, Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna ja India keisrinna

### Hannoveri kuningad pärast personaaluniooni lõppemist
*1837–1851 Ernst August I
*1851–1866 Georg V (suri 1878)

### Braunschweigi hertsog
*1913–1918 Ernst August (suri 1953)

### Perekonnapead alates 1878. aastast
*1878–1913 Ernst August II
*1913–1953 Ernst August III (ka Braunschweigi hertsog)
*1953–1987 Ernst August IV
*1987–... Ernst August V

## Välislingid
* Perekonna koduleht
Windsori dünastia

**Windsori dünastia** on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriiki praegu valitsev dünastia. Dünastia vana haru on Wettini dünastia Saksi-Coburgi ja Gotha liin ning uuem haru on Oldenburgi dünastia Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi liin.

## Victoria järglased
Abielludes prints Albertiga, kes oli Saksi-Coburgi ja Gotha hertsogi Ernst I poeg, said Victoria järeltulijatest Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia liikmed ning nad said perekonnanime Wettin. Victoria pojad Edward VII ja George V valitsesid selle nime all, kuid esimese maailmasõja ajal sundisid inimesed kuningapere saksa tiitlitest loobuma ja dünastia nime inglispärasemaks muutma. 17. juulil 1917 teatas George V, et kõik Victoria meesliinis järeltulijad hakkavad kandma Windsori nime, mis valiti nii Windsori lossi kui ka linna järgi.

## Elizabeth II järglased
1952. aasta aprillil andis Elizabeth II ametlikult teada, et nii tema ise kui ka kõik tema järeltulijad, kaasa arvatud need, kes abielluvad, hakkavad kandma Windsori nime. Traditsioonide järgi oleks Elizabeth II lapsed muidu hakanud kandma oma isa, Kreeka ja Taani printsi Philipi nime Oldenburg ning kuuluma Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi dünastiasse.

8. veebruaril 1960 kinnitas kuninganna akti, mille kohaselt teda ja ta järeltulijaid nimetatakse Windsoriteks ja et nende isiklik perekonnanimi on Mountbatten-Windsor. Mountbatten on prints Philipi emapoolse nime Battenberg inglispärane variant.

Kõik järgmised monarhid võivad dünastia nime muuta ning Charles III võib nimetada dünastia oma isa järgi Mountbatteniks. 

***[[George V]]**
**Edward VIII
**George VI
***Elizabeth II
****Charles III, Charles Mountbatten-Windsor
*****prints William, William Mountbatten-Windsor
*****prints Henry (Harry), Henry Mountbatten-Windsor
****Anne, kuninglik printsess
****Andrew, Yorki hertsog
*****printsess Beatrice
*****printsess Eugenie
****Edward, Wessexi krahv
*****Leedi Louise Windsor
***Margaret, Snowdoni hertsoginna
**Mary, kuninglik printsess
**Henry, Gloucesteri hertsog
**George, Kenti hertsog
**John, prints
Leelismetallid

**Leelismetallid** on perioodilisussüsteemi IA rühma kuuluvad metallilised elemendid. Need on:
* liitium
* naatrium 
* kaalium
* rubiidium
* tseesium
* frantsium

Nimetus "leelismetallid" tuleneb sellest, et rühma kahe peamise esindaja – naatriumi ja kaaliumi – hüdroksiidid on tuntud leeliste nime all. Vaba kaaliumi ja naatriumi õnnestus sulatatud leeliste elektrolüüsimisel esimesena saada 1807. aastal inglise keemikul Humphry Davyl.

Et leelismetallide aatomitel on väliskihis ainult üks elektron, mis asub tuumast kaugel, loovutavad nad selle elektroni väga kergesti, muutudes positiivse laenguga ioonideks. Elektronide väliskihi ja eelviimase kihi ühesugusest ehitusest on tingitud kõikide leelismetallide omavaheline sarnasus, erinevused seisnevad peamiselt suurema järjenumbriga elementide kõrgemas keemilises aktiivsuses. Keemiliste omaduste poolest kuuluvad leelismetallid kõige aktiivsemate elementide hulka – nad on väga tugevad redutseerijad.

Looduses esinevad leelismetallid üksnes ühenditena. Naatrium ja kaalium kuuluvad maakera kõige levinumate elementide hulka: naatriumkloriid (sool) sisaldub merevees ning moodustab paiguti võimsaid kivisoolalademeid. Suurtes kogustes leidub ka teisi naatriumsoolasid: naatriumnitraati, naatriumkarbonaati (sooda) ja naatriumsulfaati. Looduslikest kaaliumisooladest on levinuim kaaliumkloriid. Teised leelismetallid on looduses palju vähem levinud. Näiteks esineb frantsiumi looduslikult väga väikeses koguses aktiiniumireas (poolestusajaga kuni 22 minutit on ta kõige lühema poolestusajaga esimese 105 elemendi seas ja erinevalt suurema järjenumbriga elementidest pole frantsiumi puhul tõenäone seni avastamata pikema poolestusajaga isotoopide olemasolu). 

Kõik leelismetallid moodustavad hüdroksiide, mis lahustuvad hästi vees ja dissotsieeruvad, eraldades hüdroksiidioone.

## Vaata ka
*Leelismuldmetallid
*Keemiliste elementide perioodilisussüsteem
Mass

**Mass** on füüsikaline suurus, mis väljendab keha (füüsika) kahte omadust:
* mass kui **inertne mass** väljendab keha inertsi ehk võimet säilitada oma liikumise kiirust (selle muutmiseks on tarvis rakendada jõudu);
* mass kui **raske mass** väljendab keha võimet tõmmata ligi teisi kehi ehk osaleda gravitatsioonilises vastastikmõjus. Ekslikult mõistetakse mõnikord massi all ka kaalu.

Inertne mass ja raske mass on ekvivalentsed, kusjuures nende ekvivalentsus on klassikalises mehaanikas kogemuslik tõsiasi, millel puudub teoreetiline põhjendus. Oletus nende masside võrdsusest, Einsteini ekvivalentsuprintsiip, on Einsteini üldrelatiivsusteooria aluseks.

Massi tähistatakse enamasti sümbolitega *m* või *M*, mis tulenevad ladina sõnast *massa* ("mass, raskus, tainas, kamakas"); ladina sõna kasutus füüsikalises tähenduses sai alguse Isaac Newtoni 1687. aastal avaldatud teosest "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica". Massi mõõtühik SI-süsteemis on kilogramm (kg).

## Inertne mass

Keha (inertse) massi *m*, kiirenduse \vec a ja kehale mõjuva jõu \vec F vahel eksisteeriva seose annab Newtoni II seadus:

: \vec F = m\vec a.

See seos ei võimalda siiski massi mõõtmist kui puudub sõltumatu printsiip jõu defineerimiseks ja mõõtmiseks. Kuid vastavalt Newtoni III seadusele kahe vastastikmõjustuva keha korral jõud, millega esimene keha mõjub teisele, on võrdvastupidine jõuga, millega teine keha mõjub esimesele. Järelikult absoluutväärtuselt m_1a_1=m_2a_2, mis lubab nende kehade inertsete masside suhte leida kiirenduste mõõtmise teel.

## Raske mass

Gravitatsioonijõud mõjub kehi ühendava sirge sihil ning tõmbab neid teineteise poole. Selle jõu moodul on 

: F = G\frac{m_1m_2}{r^2}

kus *m*1 ja *m*2 on kehade (rasked) massid, *r* nendevaheline kaugus ja *G* gravitatsioonikonstant. 

## Vaata ka

* Kaasmass
* Seisumass
* Päikese mass

## Välislingid

* Ilmar Ots. Mass ei sõltu kiirusest! ''Horisont'' 3/2008
Kaal

**Kaal** on vektoriaalne füüsikaline suurus, mis näitab jõudu, millega keha mõjub alusele, keskkonnale või riputusvahendile Maa külgetõmbe tõttu. Selle tähis on **P** ja SI-süsteemi mõõtühik njuuton (N).

:\overrightarrow{P}=m\overrightarrow{g}, kus *P* on kaal, *m* on keha mass ja *g* on raskuskiirendus.
Vastav ingliskeelsel sõnal *weight* on kaks tähendust, mida tuleb eristada konteksti põhjal: füüsikalise suurusena võib *weight* tähistada nii kehale mõjuvat jõudu kui ka keha poolt avaldatavat jõudu. Sellest lähtudes kasutatakse kaalu mõistet mõnikord ekslikult, tähistades jõudu, millega kehale mõjub gravitatsioon. Eesti keeleruumis on siiski kombeks rääkida kaalust kui keha poolt avaldatavast jõust, sest sel viisil on kergem aru saada ka kaaluta oleku mõistest. Kaaluta olekus mõjub kehale samuti raskusjõud, kuid kaaluta olekus ei mõjuta keha alust või riputusvahendit.

## Kiirendusega liikuv keha
Kiirendusega liikuva keha kaal:

:\vec{P}=m(\vec{g}-\vec{a}), kus *a* on keha kiirendus.

### Kaaluta olek

Kui keha kiirendus on võrdne raskuskiirendusega, siis on selle kaal 0:

:\vec{a}=\vec{g} \Longrightarrow \vec{P}=0.

Kui keha kaal on 0, siis öeldakse, et keha on kaaluta olekus.

## Viited


## Vaata ka

* Mass
* Kehakaal
Trajektoor

**Trajektoor** ehk **liikumisjoon** ehk **lennujoon** on keha või punkti (keha osa või punktmassi) teekond liikumisel ruumis või tasandil.

Trajektoori kuju järgi saab liikumist liigitada sirgjooneliseks, kõverjooneliseks, ringjooneliseks jne. Looduses esineb sirgjoonelist liikumist harva, tavaliselt on sirgjooneline vaid mõni osa trajektoorist.

Trajektoori pikkust, mille keha läbib mingi ajavahemiku jooksul, nimetatakse teepikkuseks.

Näiteks kahurist tulistatud kuuli trajektoor vaakumis on raskusjõu mõjul parabooli kujuga.

## Vaata ka
* Ballistika
* Mehaanika
* Orbiit
* Voolujoon
Njuuton

**Njuuton** (tähis **N**) on jõu mõõtühik SI-süsteemis. Njuuton võrdub jõuga, mis annab kehale massiga 1 kg jõu mõjumise suunas kiirenduse 1 m/s2.

Nimetus "njuuton" pandi ühikule klassikalise mehaanika rajaja Isaac Newtoni auks.

Njuuton on tuletatud ühik, mille saab avaldada SI põhiühikute kaudu, lähtudes Newtoni teisest seadusest
 
:F=ma, 
kus F on jõud, m on mass ja a on kiirendus.

Nende suuruste ühikute vahel kehtib seos
:1\;\text{N}=1\;\text{kg}\cdot1\;\frac{\text{m}}{\text{s}^2}=1\;\frac{\text{kg}\cdot\text{m}} {\text{s}^2}.

Maa pinnal (*r* = 6370 km)  mõjub 1 kg massiga kehale gravitatsioonist tingitud jõud 9,80665 njuutonit, sest standardne raskuskiirendus *g* on 9,80665 m/s2.

Vihtide ja Mõõtude Peakonverents esitas njuutoni definitsiooni 1948. aastal. See jõuühik võeti laialdaselt kasutusele koos SI-süsteemiga 1960. aastal ja see hakkas asendama MKSA-süsteemi jõuühikut jõukilogramm.

## Välislingid
* Jõuühikute teisendamine (kalkulaator)
Punktmass

**Punktmass** ehk **masspunkt** ehk **materiaalne punkt** on füüsikalise keha  mudel, mille puhul keha mass loetakse koondatuks ühte ruumipunkti. Tegu on idealiseeritud objektiga.

Keha võib vaadelda punktmassina, kui selle mõõtmed on antud ülesande kontekstis tühiselt väikesed  (näiteks kui keha mõõtmed on hulga väiksemad võrreldes kaugusega teistest kehadest ning keha lõpliku suuruse arvestamine ei tooks tulemustes kaasa märgatavaid muutusi). Sellise olukorra tüüpnäide on planeetide liikumine ümber Päikese.

Kui keha kõik osad liiguvad ühtemoodi (igal hetkel on kõigil keha osadel ühesugune kiirusvektor), siis sellist liikumist nimetatakse kulgliikumiseks. Kulgliikumise puhul võib keha liikumist vaadelda materiaalse punkti liikumisena, sest liikumise iseloom ei olene sellest, keha millise osa liikumist vaadeldakse.

Punktmassi kasutatakse arvutuste lihtsustamise eesmärgil, kui tulemustes olulist erinevust ei ole, ning mõnikord ka füüsikaülesannete lahendamisel, kui tulemusel ei ole praktilist tähtsust.
Sarkis Kasjan

**Sarkis Kasjan**, tegelikult **Sarkis Qosjan** (vene keeles Саркис Оганесович Касьян (Тер-Каспарян); 1876–1937) oli Armeenia NSV poliitik. 

Ta oli Venemaa K(b)P Armeenia komitee esimees (1920), 1927–1931 Taga-Kaukaasia SFNV Kesktäitevkomitee esimees ja ühtlasi Armeenia NSV Kesktäitevkomitee esimees 1928–1930 (Armeenia NSV riigipea). 1931–1934 oli ta Taga-Kaukaasia ülemkohtu esimees.

Sarkis Kasjan represseeriti.
400 meetri tõkkejooks

**400 meetri tõkkejooks** on kergejõustiku ala.

400 m tõkkejooksus on meeste tõke 1 jardi ehk 91,4 cm kõrgune. Tõketevaheline kaugus on 35 m, kaugus stardist esimese tõkkeni on 45 m ja viimasest tõkkest finišini 40 m.

## Ajalugu
Sellel distantsil on suhteliselt lühike ajalugu. Esimest korda joosti veerandmiili ehk 440 jardi pikkust distantsi 12 tõkkega Oxfordi Ülikooli võistlustel 1860. aastal.

Kuni 1914. aastani ei olnud ala pika kergejõustikutraditsiooniga riikide USA, Suurbritannia ja Rootsi meistrivõistluste kavas, kuna ala peeti liiga ebamugavaks ja väsitavaks (sai hüüdnime "meestetapja").

## [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekordi]] areng
### Mehed

### Naised

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad
### Mehed

### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad
### Mehed

### Naised

## Vaata ka
*400 m tõkkejooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad

## Välislingid
*Meeste 400 m tõkkejooksu kõigiaegade edetabel
*Naiste 400 m tõkkejooksu kõigiaegade edetabel 
* Meeste 400 m tõkkejooksu edetabelid: 2002 –2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011

* Naiste 400 m tõkkejooksu edetabelid: 2002 – 2003 – 2004 – 2005 – 2006 – 2007 – 2008 – 2009 – 2010 – 2011
Edwin Moses

** Edwin Moses** (kodanikunimega **Edward Corley**; sündinud 31. augustil 1955 Ohios Daytonis) on USA kergejõustiklane (400 m tõkkejooksja), kahekordne olümpiavõitja (1976 ja 1984) ja kahekordne maailmameister (1983 ja 1987).

Edwin Mosest võib julgelt nimetada ajaloo parimaks 400 m tõkkejooksjaks. Ta domineeris oma alal üle kümne aasta alates Montréali olümpiamängudest kuni Sŏuli olümpiamängudeni, kus sai elu ainsa kaotuse suurvõistlustel. 

Ta püstitas jooksja kohta harukordse rekordi: oli võitmatu ajavahemikus 26. augustist 1977 (kaotas Harald Schmidile) kuni 4. juunini 1987 (võitis Danny Harris). Sellesse ajavahemikku mahtus 122 jooksu (neist 107 finaali) 400 m tõkkejooksus. Ainult ühel kergejõustiklasel on ajaloost ette näidata rohkem järjestikuseid võite ühel alal (Iolanda Balaş Rumeeniast võitis 140 kõrgushüppevõistlust järjest).

Moses osales aastatel 1975–1988) 400 m/440 jardi tõkkejooksus 187 korda, millest võitis 178 korral ning 45 korda jooksis alla 48 sekundi.

Moses jooksis kõik tõkkevahed 13 sammuga. 1972. aasta olümpiavõitja John Akii-Bua on öelnud, et kui keegi peaks üritama niiviisi (13 sammu) joosta, siis finišisse ta ei jõua.

Moses on arvatud IAAFi kuulsuste halli.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1976 Montreal 
** **olümpiavõitja** **47,64** maailmarekord
* 1984 Los Angeles 
** **olümpiavõitja 47,75** 
* 1988 Sŏul 
** pronksmedal **47,56** 

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1983 Helsingi 
** **maailmameister 47,50** 
* 1987 Rooma 
** **maailmameister 47,46** 

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikavõistlustel]]

* 1977 Düsseldorf
** **1. koht 47,58**
* 1979 Montréal
** **1. koht 47,53**
* 1981 Rooma
** **1. koht 47,37**

### [[Hea Tahte mängud]]el

* 1986 Moskva 
** **1. koht** 

## [[Maailmarekord]]id

## Isiklikud rekordid

* 200 m jooks – **21,43** (1977)
* 400 m jooks – **45,60** (1977)
* 800 m jooks – **1.48,98** (1983)
* 110 m tõkkejooks – **13,64/13,5** (1978)
* 400 m tõkkejooks – **47,02**

## Välislingid
*
Vareslaid

**Vareslaid** on mitme geograafilise objekti nimi:

***[[Vareslaid (Käina laht)|Vareslaid]]** on Käina lahes asuv 16 hektari suurune saar
***[[Vareslaid (Väinameri)|Vareslaid]]** on Väinameres asuv 26 hektari suurune saar
***[[Vareslaid (Pärnu maakond)|Vareslaid]]** on Manilaiul asuv poolsaar
Vareslaid (Käina laht)

**Vareslaid** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Nasva küla alal Käina lahes asuv 15,9 hektari suurune piklik laid, mis on madalvee ajal ühenduses Hiiumaaga. Saare rannajoone pikkus on 2,18 kilomeetrit.

Saar asub 300 meetri kaugusel rannikust. Saarel leidub roostikku, rannaniitu ja võsa.

Laid kuulub Käina lahe-Kassari maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Vaata ka
*Vareslaid (Väinameri)

## Välislingid
*
Töö (täpsustus)

**Töö** võib tähendada mitut asja.
***[[Töö]]** on inimeste tegevus kasulike saaduste valmistamiseks.
*'''Töö''' on isiku roll ühiskonnas.
***[[Töö (füüsika)|Töö]]** on füüsikaline suurus, mille erijuhtude seas on mehaaniline töö, elektriline töö, termodünaamiline töö.
***Töö** ehk kontrolltöö on teadmiste omandamise kontrollimiseks õpilastele antav kirjalik ülesanne. Vaata ka diplomitöö.
***[[töö (marksism)|Töö]]** on mõiste marksismis.
* **[[Töö (ajaleht 1901)|Töö]]**, ajalehe Teataja lisaleht, mis ilmus aastatel 1901–1905 Tallinnas.
* **[[Töö (ajaleht)|Töö]]**, 1908–1909 Tallinnas välja antud Eestimaa Ametiühingute ajaleht.
* **[[Töö (ajakiri)|Töö]]**, ajakiri, mis ilmus 1921–1923 Tallinnas.

## Vaata ka
* Palgatöö
Mehaaniline töö

**Töö** ehk **mehaaniline töö** (tähis: **A** või **W**) on füüsikaline suurus, mis kirjeldab olukorra muutmisel tehtavat pingutust ning võrdub jõu ja jõu mõjul liikunud keha siirdevektori skalaarkorrutisega. Kui kehale mõjub jõud ja keha selle jõu mõjul liigub, siis teeb see jõud tööd.

## Mõõtühik
Töö ühik SI-süsteemis on džaul (J).

(1)

Mehaanilist tööd arvutatakse valemiga:

:W = \vec{F}\cdot\vec{s} (1),

kus *W* – töö, *F* – jõud, *s* – siire.

## Lihtsamaid valemeid
Kui jõu suund on sama liikumise suunaga, võib kasutada valemit

:*W = Fs* (2),

kus *F* on kehale mõjuv jõud, ja *s* keha poolt läbitud teepikkus. Kui kehale mõjub jõud mingi nurga *&alpha;* all (joonis 1), siis võib kasutada valemit:

:*W = Fs&middot;cos &alpha;* (3)

## Positiivne ja negatiivne töö

Töö on positiivne, kui jõud on samasuunaline liikumisega, aidates seega liikumisele kaasa. Positiivse töö puhul on nurk &alpha; jõu ja keha liikumissuuna vahel teravnurk ehk suurusega alla 90&deg; (valem 3).

Töö on negatiivne, kui jõud on vastassuunaline liikumisega, takistades seega liikumist. Öeldakse, et keha töötab jõule(liikumisele) vastu. Negatiivse töö puhul on nurk &alpha; jõu ja keha liikumissuuna vahel nürinurk ehk suurusega üle 90&deg; (valem 3):

:kui *&alpha; &lt; 90&deg;*, siis *cos &alpha; &gt; 0* ja *W &gt; 0*,kui *90&deg; &lt; &alpha; &lt; 180&deg;*, siis *cos &alpha; &lt; 0* ja *W &lt; 0*.

Positiivset tööd teeb näiteks atra vedav traktor või raskusjõud kukkuvate kehade puhul. Negatiivset tööd teeb näiteks hõõre traktori ratta ja maapinna vahel ning õhk (õhutakistus) õhus liikuvate kehade puhul. Hõõrdejõud teeb alati ainult negatiivset tööd.

## Vaata ka
*Töö (füüsika)
Tšetšeeni Vabariigi lipp

**Tšetšeeni Vabariigi lipp** on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Tšetšeeni Vabariigi lipp.

Lipu kinnitas 25. mail 2004 Tšetšeenia Riiginõukogu ja 22. juunil 2004 Tšetšeeni Vabariigi president. Uus riiklik sümboolika, sealhulgas ka lipp, võeti ametlikult kasutusele 18. augustil 2004.

8. septembril 2003 teatas Ahmad Kadõrov pressikonverentsil, et peagi võetakse kasutusele uus riiklik sümboolika. Lamav hunt olevat vastuolus islami traditsiooniga. 19. novembril 2003 otsustas Tšetšeenia Riiginõukogu kuulutada välja uue puna-valge-rohelise lipu (ning vapi ja hümni) kavandi konkursi. Detsembris 2003 teatas Riiginõukogu asepresident, Tšetšeenia riikliku sümboolika töögrupi juht Danilbek Tamkajev, et töö kavanditega on lõppenud ning lipuvärvideks saavad punane ja roheline. Valgel ei olevat tšetšeenide ajaloo, kommete ja traditsioonidega mingit pistmist. Punane olevat tšetšeenide sajanditepikkune lipuvärv ning roheline sümbioliseerib islamit. Hiljem kinnitati siiski valge värviga lipp.

Uut lippu kasutab põhiliselt valitsus. Opositsioon kasutab põhiliselt vanu lippe. Tšetšeeni Vabariigi varasem lipp sarnanes Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi lipuga. 

### Lipu kirjeldus
Tšetšeenia Vabariigi lipp on ristkülikukujuline kangas, millel on kaks põhivärvi – roheline ja punane. Neid lahutab kitsas valge riba. Lipu vardapoolses servas on valge kuldse rahvusliku ornamendiga kaunistatud laid. Rohelise välja kõrgus on 65 cm, valge 10 cm ning punane 35 cm. Valge vertikaalse laiu laius on 15 cm.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Tõlgendus
Kuldne rahvuslik ornamentika sümboliseerib ajaloolist ja eripärast tšetšeeni rahvust. Roheline on islami sümbol. Punane on sõltumatuse eest valatud vere või süütute tšetšeenide valatud vere sümbol. Valged laiud sümboliseerivad teed helgesse tulevikku või puhtust.

## Tšetšeeni Vabariigi lipp 1999–2004

Tšetšeeni Vabariigi varasem lipp ning ühtlasi Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi Vene-meelse opositsiooni lipp oli roheline kangas punase, valge, punase ja rohelise horisontaalse triibuga alumises osas. Proportsioonid olid 3:5.

## Vaata ka
* Tšetšeeni Vabariigi vapp
* Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi lipp
*Tšetšeeni-Inguši ANSV lipp

## Välislingid
* Tšetšeeni Vabariigi sümboolika saidil geraldika.ru *(vene keeles)*
* Riiklik sümboolika: Tšetšeeni Vabariik ja Groznõi (*vene keeles*)
Tšetšeeni Vabariigi vapp

**Tšetšeeni Vabariigi vapp** on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Tšetšeeni Vabariigi  riigivapp. 

See kinnitati 25. mail või 26. mail 2004 Tšetšeenia Riiginõukogus ning 22. juunil 2004 Tšetšeeni Vabariigi presidendi seadlusega nr 125. Uus vapp võeti kasutusele lamava hundiga vapi (Itškeeria Tšetšeenia Vabariigi vapp) asemel põhjendusega, et vana vapp ei ole islami traditsioonidega kooskõlas. Uus vapp vastab ametlikel andmetel rahvuslikule mentaliteedile ja tšetšeeni rahva kohale tänapäeva maailmas.  

25. veebruaril 2004 kiitis Tšetšeeni Vabariigi Riiginõukogu heaks uue vapi esialgse kavandi, millel oli muuhulgas ära toodud Tšetšeeni Vabariigi nimi vene ja tšetšeeni keeles.

## Kirjeldus ja tõlgendus
Vapil on valge ringi ümber kaks rõngast, sisemine sinine ja välimine kollane. 

Valge ringi sees paiknevad ruudukujuliselt  ülal sinised stiliseeritud mäed, vasakul ajaloolist järjepidevuse väljendav sinine tšetšeenide keskaegne kaitsetorn (vainahhide torn),   paremal Tšetšeenia loodusrikkusi sümboliseeriv sinine naftapuurtorn ning keskel tšetšeeni  punane ühtsuse ja igaviku sümbol rahvusliku ornamendi kujul. 

Sinises rõngas on vasakul ja paremal sümmeetriliselt kollane nisupea, mis sümboliseerib tšetšeeni rahva rikkust, ning ülal kollane poolkuu ja viieharuline täht. 

Kollases rõngas on sinine rahvuslik ornament valgel taustal.

## Vaata ka
*Tšetšeeni Vabariigi lipp
*Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi vapp

## Välislingid
* Riiklik sümboolika: Tšetšeeni Vabariik ja  Groznõi (*vene keeles*) 
*Tšetšeeni Vabariigi vapp ja esialgne kavand saidil geraldika.ru (*vene keeles*)
Rääkspart

**Rääkspart** (*Anas strepera*) on Põhja-Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerika keskosas levinud linnuliik.

Rääkspart oli Eestis kuni 20. sajandi keskpaigani haruldane mittepesitsev suvilind. Rääkspardi esimene pesitsemine Eestis tehti kindlaks 1953. aastal Ermistu järvel Pärnumaal. Rääkspart on praegu Lääne-Eestis väikesearvuline, mujal harv haudelind; tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 2000–3000 paarile, talvist arvukust 0–10 isendile.

## Viited

## Välislingid

* 

*Rääkspart YouTube'is
200 meetri jooks

**200 meetri jooks** on jooksusprindialade hulka kuuluv kergejõustikuala.

## Ajalugu
Kiirjooksul on väga pikk ajalugu. Esimestel antiikolümpiamängudel (776 e.m.a.) oli kavas ainult üks ala: dromos (kiirjooks) ehk stadiodromos, mille pikkus oli 192 meetrit. Jooks toimus sirgel rajal. Dromos oli olümpiamängude ainsa alana kavas üle viiekümne aasta, mille järel lisandusid ka pikemad jooksudistantsid.

200 meetri jooks oli kaasaegsetel olümpiamängudel esimest korda kavas 1900. aastal Pariisis. 1896. aastal Ateenas ei lülitatud seda kavasse staadioni järskude kurvide tõttu (raadius ainult 9 meetrit).

200 meetri jooksu on olümpiamängudel joostud peamiselt kurviga rajal, kuid erandlikult 1904. aastal Saint Louises sirgrajal. Finaali pääses 4 jooksjat, kusjuures täpselt 200 meetrit jooksis ainult võitja Archie Hahn. Lähetaja karistas nimelt valelähte tegemise eest stardijoone nihutamisega ühe jardi võrra tahapoole.

Esimeseks olümpiavõitjaks 200 meetri jooksus tuli Walter Tewksbury Ameerika Ühendriikidest.

## Maailmarekordi areng

### Mehed

**Sirgrada**

j: tulemus saavutati 220 jardi (201,7 m) jooksus

**Täiskurviga rada**

**Elektrooniline ajavõtt**

### Naised

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

## Maailmameistrivõistluste medalivõitjad
### Mehed

### Naised

## Veel rekordeid
;Mehed

## Vaata ka
*200 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
*200 m jooks 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel

## Välislingid

* Meeste 200 m jooksu kõigi aegade edetabel
*Naiste 200 m jooksu kõigi aegade edetabel
* Meeste 200 m jooksu edetabelid - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 - 2011
* Naiste 200 m jooksu edetabelid - 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008 - 2009 - 2010 -2011
Siire (mehaanika)

**Siire** (ka **paigutis** ja mõnes kohas ekslikult **nihe**) on mehaanikas mingi punktmassi (keha massikeskme või keskkonna osakese) asukoha muutus ruumis. Nihkeks on õigem nimetada siirde erijuhtu, kui siire toimub tasapinnaga paralleelselt.

## Siirdevektor
Siiret kirjeldab mehaanikas vektoriaalne füüsikaline suurus, mida kutsutakse **siirdevektoriks**. Asukohti ruumis kirjeldatakse mehaanikas kohavektoritega. Siirdevektor on defineeritud vektorina, mille alguspunkt langeb kokku alghetkel punktmassi kohavektori lõpp-punktiga ja lõpp-punkt langeb kokku mingil järgneval ajahetkel kohavektori lõpp-punktiga. Seega on siirdevektor kohavektori \vec{r} muut ja seetõttu tähistatakse siirdevektorit \Delta \vec{r}. Siirdevektori levinud tähised on ka \vec{s} või \vec{\delta}.

Masspunkti siirdevektori pikkus ja tema liikumise teepikkus ei ole üldjuhtudel võrdsed suurused (võrdsed näiteks ühtlasel sirgjoonelisel liikumisel). Siirdevektori pikkus sõltub vaid alg- ja lõpp-punktide asukohtadest, mitte liikumise trajektoorist, liikumiskiirusest ega liikumisajast.

## Vaata ka

* Kohavektor
* Kiirus
* Kiirendus