Mänd (perekond)

**Mänd** (*Pinus* L.) on okaspuude perekond männiliste sugukonnast.

Perekonnas on umbes 115 liiki, erinevate teadlaste andmetel 105–125. Eestis kasvab neist liikidest looduslikult ainult harilik mänd, mis on ka kõige laiema areaaliga männiliik maailmas.

Männid on enamasti igihaljad puud, kuid on ka põõsaid.

Enamikul mändidel on suhteliselt pehme, vaigune ja hästi töödeldav puit, mida kasutatakse väga laialdaselt nii ehitusmaterjalina kui ka postide, raudteeliiprite ja mööbli valmistamiseks. Vähesel määral kasutatakse mändi ka paberi valmistamiseks.

Mäenduses on männipuit väga tähtis šahtide toestamisel, sest see on pikakiuline, vastupidav ja tekitab ülekoormuse korral enne purunemist heli, seega teavad kaevurid ohtu karta.

Männipuit on üks sagedamini kasutatavaid puiduliike laevaehituses.

## Levik
Männid on pärismaised suuremal osal põhjapoolkerast. Nende levila ulatub metsapiirist Põhja-Norras kuni troopika liivaaladeni.

Euraasias ulatub nende levila Portugalist ja Šotimaast läänes kuni Venemaa Kaug-Ida, Jaapani ja Filipiinideni idas. Lõunas ulatub levila Aafrika põhjatipuni, Himaalaja ja Kagu-Aasiani. Üks liik (*[[Pinus merkusii]]*) kasvab Sumatral ekvaatorist pisut lõuna pool.

Põhja-Ameerikas ulatub mändide levila Arktikast Nicaragua ja Haiti saareni. Kõige liigirikkamad kohad on Mehhiko ja California.

Paljudes lõunapoolkera piirkondades istutatakse laialdaselt sissetoodud männiliike, nagu näiteks kiirjas mänd. Uus-Meremaal on see puu eriti kiire kasvuga, saavutades raieküpsuse mõnekümne aastaga.

## Morfoloogia
Männid on igihaljad ja vaigukad.

Enamiku mändide koor on tüve alumises osas paks ja seega vastupidav väiksematele metsapõlengutele, tüve ülaosas on puukoor aga õhuke ja kestendav.

Oksad kasvavad korrapäraste ebamännastena väga tiheda spiraalina, kuigi okste rõngas paistab välja kasvavat ühest kohast. Paljud männid on uninodaalsed, st neil kasvab igal aastal ainult üks niisugune okstemännas (rahvakeeli oksakodarik) sama aasta uue võsu pungadest, teised aga on multinodaalsed, st neil kasvab igal aastal kaks või enam männast, kuid seda sageli vaid puu nooremas eas.

Oksad, lehed ja käbide kattesoomused kasvavad Fibonacci arvude proportsioonides.

Kevadisi noori võsusid nimetatakse männikasvudeks. Need on algul heledat värvi ja püstises asendis. Hiljem need tumenevad ja pöörduvad väljapoole. Männikasvude järgi hindavad metsnikud mullaviljakust ja puude elujõudu.

### Okastik
Mändidel on nelja tüüpi okkaid. Seemikutel on algul 4–20 idulehte, millele kohe järgnevad noorte taimede juveniilsed okkad. Need on 2–6 cm pikkused, üksikud, rohelised või sinakasrohelised ning paiknevad võsul spiraalselt. Kuue kuu kuni viie aasta möödudes asenduvad need soomuslehtedega (makroblastidega), mis sarnanevad pungasoomustega ning on väikesed ja pruunid. Neis ei toimu fotosünteesi ja nad paiknevad nagu juveniilsed okkad. Viimane tüüp on okkad, mis on rohelised, neis toimub fotosüntees, nad on 2–5 (1–6) okkast koosnevates kobarates (kimpudes), iga kimp kasvab välja tillukese võsu väikesest pungast  soomuslehe kaenlas. Need pungasoomused jäävad sageli kimbule alustupeks, seda just *Pinus*'e alamperekonna *Pinus* liikidel (kaheokkalised männid). Okkad püsivad olenevalt liigist 1,5–6, vähestel liikidel rohkem aastat. Kui võsu kahjustatakse, näiteks mõni loom sööb seda, siis kahjustusest vahetult allpool paiknevatest uinupungadest kasvab välja uus võsu, mis asendab kaotsiläinud osa.

Okaste arv kimbus on üks männiliike eristav tunnus. Okaste arvu järgi eristuvad

1) viieokkalised männid (sealhulgas alamperekond *Strobus*), näiteks
*valge mänd
*alpi seedermänd

2) kolmeokkalised männid, näiteks
*pigimänd 
*kollane mänd

3) kaheokkalised männid on enamik alamperekonna *Pinus* liike, näiteks
*must mänd
*harilik mänd
*mägimänd
*hall mänd
*keerdmänd

### Käbid
Männid on enamjaolt ühekojalised – isas- ja emaskäbid on samal puul. Mõned liigid on siiski subdiöötsilised – ühel puul on valdavalt ühest soost käbid. Sageli on see, kas männil on isas- või emaskäbid, seotud ka kasvutingimustega. Näiteks kehvades valgustingimustes kasvaval harilikul männil arenevad valdavalt isasõied, kuna nende kasvatamine nõuab vähem energiat.

Isaskäbid on väikesed, tavaliselt 1–5 cm pikkused. Need on puu küljes tavaliselt kevadel, mõnel liigil ka sügisel lühikest aega ning kukuvad alla, niipea kui need on tolmelnud.

Emaskäbidel läheb pärast tolmlemist tavaliselt 1,5–3 aastat küpsemiseks. Viljastumine toimub aasta peale küpsemist. Igal käbil on palju kattesoomuseid, mis paiknevad spiraalselt. Iga viljakandva soomuse küljes on kaks seemet. Käbi aluse ja tipu juures paiknevad soomused on väikesed ja ilma seemneteta. Seemned on enamasti väikesed ja tiivulised ning neid kannab laiali tuul, kuid mõnel liigil on need suuremad ja ühe jäänuktiivaga või üldse tiivata pähklikesed. Lisaks tuulele kannavad seemneid laiali linnud ja pisiimetajad. Küpsed käbid enamasti avanevad ja lasevad seemned välja, kuid mõnel liigil, mille seemneid kannavad laiali linnud, näiteks valgetüveline seedermänd, tulevad seemned välja alles siis, kui lind käbi katki teeb. On ka selliseid mände, näiteks keerdmänd ja hall mänd, mille seemned on käbis varjul, kuni metsatulekahju puu hävitab. Siis vabaneb tohutu hulk seemneid, et põlenud maa taasasustada.

Käbid on kas tünnikujulised (püramiidjad või ümarad) või väga saledad ja banaanikujulised.

## Ökoloogia

Männid kasvavad hästi happelistel, mõned ka lubjarikastel muldadel, kuid enamik männiliike on  mullaviljakuse suhtes siiski vähenõudlikud. Samuti taluvad paljud männiliigid põuda ning kuiva ja liivast pinnast.

Üksikud männiliigid, näiteks pigimänd, ajavad pärast metsatulekahjusid võrseid (annavad kännuvõsusid). Mõned männiliigid, näiteks piiskopimänd, vajavad efektiivseks uuenemiseks metsatulekahjusid ning aladel, kus metsatulekahjudega võideldakse, nende populatsioon aeglaselt väheneb.

Mitmed liigid on kohastunud mägedes ja põhjapiirkondades esinevate ekstreemsete kasvutingimustega. Nende seas on kääbus-seedermänd, mis kasvab igikeltsal ja katab hiigelalasid Ida-Siberis, mägimänd, valgetüveline seedermänd ning rühma *[[Balfourianae]]* liigid ohteline mänd, igimänd ja Balfouri mänd.

Rühm *[[Cembroides]],* kuhu kuuluvad pähklimänd, üheokkaline mänd, neljaokkaline mänd ja teised liigid, ning hulk muid mände, sealhulgas kreeta mänd, on eriti hästi kohastunud kuuma ja kuiva poolkõrbekliimaga.

Mändide seemneid söövad tavaliselt linnud ja oravad. Mõned linnud, sealhulgas mänsak, kašmiiri mänsak ja männi-sininäär, on tähtsad männiseemnete uutele aladele levitajad.

Männiokkaid söövad mõned liblikalised, sealhulgas *[[Thaumetopoea pityocampa]]*, *[[Bupalus piniaria]]*, *[[Panolis flammea]]* ja *[[Odontopera bidentata]]*, samuti pidevkehaliste perekond *[[Neodiprion]]*.

## Klassifikatsioon
Männid jaotatakse käbide, seemnete ja lehtede tunnuste järgi järgmiseks kolmeks alamperekonnaks:
* **alamperekond ''[[Strobus]]***: käbisoomus ilma sidemeta, [[jämetipp]] terminaalne, seemnetiivad ühinenud, üks [[kinnine juhtkimp]] lehe kohta;
* *'alamperekond *[[Ducampopinus]]***: käbisoomus ilma sidemeta, jämetipp dorsaalne, seemnetiivad liigendunud, üks kinnine juhtkimp lehe kohta;
* **alamperekond *Pinus**': käbisoomus sidemega, jämetipp dorsaalne, seemnetiivad liigendunud, kaks kinnist juhtkimpu lehe kohta.

Alamperekond *Ducampopinus* on mitmes suhtes kahe ülejäänud alamperekonna vahepealne ja võib olla nende esivanem. Paljudes klassifikatsioonides paigutatakse see alamperekonna *Strobus* alla, kuid samahästi võiks selle paigutada alamperekonna *Pinus* alla, nagu [[California]] [[botaanik]] [[J. G. Lemmon|John Gill Lemmon]] [[1888]]. aastal tegigi. Et ta kummagi alamperekonna alla hästi ei sobi, on teda siiski parem pidada omaette alamperekonnaks.

Kuna käbide, käbisoomuste, seemnete, lehekimpude ja -tuppede välisehitus on hästi teada, on mändide klassifikatsioon arusaadav ning seega on tavaliselt võimalik üldise välimuse järgi hõlpsalt kindlaks teha, millisesse alamperekonda isend kuulub.

==Eestikeelse nimetusega männiliikide loend==
<table><tr valign=top><td>
*[[aleppo mänd]] (*Pinus halepensis*)
*[[alpi seedermänd]] (*Pinus cembra*)
*[[arisoona mänd]] (*Pinus arizonica*)
*[[Balfouri mänd]] (*Pinus balfouriana*)
*[[Bunge mänd]] (*Pinus bungeana*)
*[[Coulteri mänd]] (*Pinus coulteri*) 
*[[eldari mänd]] (*Pinus brutia* ssp. *eldarica* või *Pinus eldarica*)
*[[Elliotti mänd]] (*Pinus elliottii*)
*[[Engelmanni mänd]] (*Pinus engelmannii*)
*[[Gerardi mänd]] (*Pinus gerardiana*) 
*[[guatemaala mänd]] (*Pinus ayacahuite*)
*[[hall mänd]] (*Pinus banksiana*)
*[[harilik mänd]] (*Pinus sylvestris*, *Pinus silvestris*)
*[[helmemänd]] (*Pinus succinifera*) 
*[[hiina seedermänd]] (*Pinus armandii*)
*[[honduurase mänd]] (*Pinus oocarpa*)
*[[igimänd]] (*Pinus longaeva*)
*[[jaapani mänd]] (*Pinus parviflora*)
*[[Jeffrey mänd]] (*Pinus jeffreyi*)
*[[jünnani mänd]] (*Pinus squamata*)
*[[kaljumänd]] (*Pinus flexilis*)  
*[[kalmumänd]] (*Pinus densiflora*, *Pinus funebris*)
*[[kanaari mänd]] (*Pinus canariensis*)
*[[kariibi mänd]] (*Pinus caribaea*)
*[[keerdmänd]] (*Pinus contorta*, *Pinus murrayana*)
*[[khasi mänd]] (*Pinus kesiya*)
*[[kiirjas mänd]] (*Pinus radiata*)
*[[kollane mänd]] (*Pinus ponderosa*)
*[[konksmänd]] (*Pinus uncinata*)
*[[korea seedermänd]] (*Pinus koraiensis*) 
*[[kreeta mänd]] (*Pinus brutia*)
*[[Krempfi mänd]] (*Pinus krempfii*)
*[[krimmi mänd]] (*Pinus nigra* spp. *pallasiana* või *Pinus pallasiana*)
*[[kääbus-seedermänd]] (*Pinus pumila*)
*[[laiuv mänd]] (*Pinus patula*)
*[[lamedavõraline mänd]] (*Pinus tabuliformis*)
*[[liivmänd]] (*Pinus clausa*)
*[[läänemänd]] (*Pinus monticola*)
*[[Massoni mänd]] (*Pinus massoniana*, *Pinus sinensis*)
*[[merimänd]] (*Pinus pinaster* ehk *Pinus maritima*)
<td>
*[[Merkuse mänd]] (*Pinus merkusii*)
*[[Montezuma mänd]] (*Pinus montezumae*)
*[[must mänd]] (*Pinus nigra*, *Pinus laricio*)
*[[mägimänd]] (*Pinus mugo*, *Pinus montana*)
*[[naastuline mänd]] (*Pinus attenuata*)
*[[neljaokkaline mänd]] (*Pinus quadrifolia*) 
*[[Nelsoni mänd]] (*Pinus nelsonii*)   
*[[ohteline mänd]] (*Pinus aristata*)
*[[pigimänd]] (*Pinus rigida*)
*[[piinia]] ehk itaalia mänd (*Pinus pinea*) 
*[[piiskopimänd]] (*Pinus muricata*)
*[[pikaokkaline mänd]] (*Pinus palustris*)
*[[pisarmänd]] (*Pinus wallichiana*, *Pinus griffithii*)
*[[pitsunda mänd]] (*Pinus pithyusa*)
*[[potosi mänd]] (*Pinus culminicola*)
*[[põhjamehhiko mänd]] ehk tšiuaava mänd (*Pinus leiophylla* ssp. *chihuahana* või *Pinus chihuahana*)
*[[pähklimänd]] (*Pinus cembroides*)
*[[rippokkane mänd]] (*Pinus lumholtzii*)
*[[Roxburghi mänd]] (*Pinus roxburghii*)
*[[rumeelia mänd]] (*Pinus peuce*)
*[[Rzedowski mänd]] (*Pinus rzedowskii*)
*[[Sabine'i mänd]] (*Pinus sabiniana*)
*[[Schwerini mänd]] (*Pinus × schwerinii*, *Pinus strobus* × *Pinus wallichiana*) 
*[[siberi seedermänd]] (*Pinus cembra* ssp. *sibirica* või *Pinus sibirica*)
*[[siilmänd]] (*Pinus echinata*)
*[[sile mänd]] (*Pinus glabra*)
*[[soomusmänd]] (*Pinus heldreichii* või *Pinus heldreichii* f. *leucodermis*)
*[[suhkrumänd]] (*Pinus lambertiana*)
*[[Thunbergi mänd]] (*Pinus thunbergiana*, *Pinus thunbergii*)
*[[torkav mänd]] (*Pinus pungens*)
*[[Torrey mänd]] (*Pinus torreyana*)
*[[tõrvikumänd]] (*Pinus taeda*)
*[[vaigumänd]] (*Pinus resinosa*)
*[[valge mänd]] (*Pinus strobus*, *Strobus weymouthiana*) 
*[[valgekooreline mänd]] (*Pinus leucodermis*)
*[[valgetüveline seedermänd]] (*Pinus albicaulis*)
*[[valkjas mänd]] (*Pinus strobiformis*)
*[[vietnami mänd]] (*Pinus dalatensis*)
*[[virgiinia mänd]] (*Pinus virginiana*)
*[[üheokkaline mänd]] (*Pinus monophylla*)
</table>

==Männiliikide loend piirkondade järgi==
===Vana Maailm===

;Euroopa ja Vahemere maade männiliigid (mõne liigi levila ulatub Aasiasse):
<table><tr valign=top><td> 
* *Pinus brutia* ([[kreeta mänd]])
* *Pinus canariensis* ([[kanaari mänd]])
* *Pinus cembra* ([[alpi seedermänd]])
* *Pinus halepensis* ([[süüria mänd]])
* *Pinus heldreichii* ([[soomusmänd]])
* *Pinus mugo* ([[mägimänd]])
<td>
* *Pinus nigra* ([[must mänd]])
* *Pinus peuce* ([[rumeelia mänd]] või [[makedoonia mänd]])
* *Pinus pinaster* ([[merimänd]]) 
* *Pinus pinea* ([[piinia]] ehk itaalia mänd)
* *Pinus sylvestris* ([[harilik mänd]])
</table>

;Aasia männiliigid:
<table><tr valign=top><td>
* *Pinus amamiana*
* *Pinus armandii* ([[hiina seedermänd]])
* *Pinus bhutanica*
* *Pinus bungeana* ([[Bunge mänd]])
* *Pinus dalatensis*
* *Pinus densata*
* *Pinus densiflora* ([[kalmumänd]])
* *Pinus eremitana*
* *Pinus fenzeliana*
* *Pinus fragilissima*
* *Pinus gerardiana* ([[Gerardi mänd]])
* *Pinus henryi*
<td>
* *Pinus hwangshanensis*
* *Pinus kesiya*
* *Pinus koraiensis* ([[korea seedermänd]])
* *Pinus krempfii* ([[Krempfi mänd]])
* *Pinus latteri*
* *Pinus luchuensis*
* *Pinus massoniana* ([[Massoni mänd]])
* *Pinus merkusii*
* *Pinus morrisonicola*
* *Pinus orthophylla*
* *Pinus parviflora* ([[jaapani mänd]])
* *Pinus pumila* ([[kääbus-seedermänd]])
<td>
* *Pinus roxburghii* ([[Roxburghi mänd]])
* *Pinus sibirica* ([[siberi seedermänd]])
* *Pinus squamata* 
* *Pinus tabuliformis* 
* *Pinus taiwanensis* 
* *Pinus thunbergii* ([[Thunbergi mänd]])
* *Pinus uyematsui* 
* *Pinus wallichiana* ([[pisarmänd]])
* *Pinus wangii* (*Pinus kwangtungensis*)
* *Pinus yunnanensis*
</table>

===Uus Maailm=== 

;Kanada ja USA, välja arvatud Mehhiko piiri äärsed alad
<table><tr valign=top><td>
* *Pinus albicaulis* ([[valgetüveline seedermänd]])
* *Pinus aristata* ([[ohteline mänd]])
* *Pinus attenuata* ([[naastuline mänd]])
* *Pinus balfouriana* ([[Balfouri mänd]])
* *Pinus banksiana* ([[hall mänd]])
* *Pinus clausa* ([[liivmänd]])
* *Pinus contorta* ([[keerdmänd]])
* *Pinus coulteri* ([[Coulteri mänd]])
* *Pinus echinata* ([[siilmänd]])
* *Pinus edulis* ([[kaljumägede mänd]] ehk pinjon)
* *Pinus elliottii* ([[Elliotti mänd]])
<td>
* *Pinus flexilis* ([[kalju-seedermänd]])
* *Pinus glabra* ([[sile mänd]])
* *Pinus jeffreyi* ([[Jeffrey mänd]])
* *Pinus lambertiana* ([[suhkrumänd]])
* *Pinus longaeva* ([[igimänd]])
* *Pinus monophylla* ([[üheokkaline mänd]])
* *Pinus monticola* ([[läänemänd]])
* *Pinus muricata* ([[piiskopimänd]])
* *Pinus palustris* ([[pikaokkaline mänd]])
* *Pinus ponderosa* (*Pinus washoensis*; [[kollane mänd]])
* *Pinus pungens* ([[torkav mänd]])
<td>
* *Pinus radiata* ([[kiirjas mänd]])
* *Pinus reflexa* 
* *Pinus remota* 
* *Pinus resinosa* ([[vaigumänd]])
* *Pinus rigida* ([[pigimänd]])
* *Pinus sabineana* (*Pinus sabiniana*; [[Sabine'i mänd]]
* *Pinus serotina* 
* *Pinus strobus* ([[valge mänd]])
* *Pinus taeda* ([[tõrvikumänd]])
* *Pinus torreyana* ([[Torrey mänd]])
* *Pinus virginiana* ([[Virginia mänd]])
</table>

;Lõuna-Arizona ja New Mexico, Mehhiko, Kesk-Ameerika (kus kasvab väga palju haruldasi ja reliktseid männiliike, millest mõnda on säilinud vaid üksikud isendid):
<table><tr valign=top><td>
* *Pinus apulcensis*
* *Pinus arizonica* ([[arisoona mänd]])
* *Pinus ayacahuite* ([[guatemaala mänd]])
* *Pinus caribaea* ([[kariibi mänd]])
* *Pinus cembroides* ([[pähklimänd]])
* *Pinus chiapensis* 
* *Pinus cooperi*
* *Pinus cubensis*
* *Pinus culminicola*
* *Pinus devoniana* (*Pinus michoacana*)
* *Pinus durangensis*
* *Pinus engelmannii* ([[Engelmanni mänd]])
* *Pinus estevezii*
* *Pinus gordoniana* (*Pinus douglasiana*)
<td>
* *Pinus greggii*
* *Pinus hartwegii*
* *Pinus herrerae*
* *Pinus hondurensis* (või *Pinus caribaea* var. *hondurensis*)
* *Pinus jaliscana*
* *Pinus johannis*
* *Pinus lawsonii*
* *Pinus leiophylla* ([[tšihuahaana mänd]])
* *Pinus lumholtzii*
* *Pinus maximartinezii*
* *Pinus maximinoi* (*Pinus tenuifolia*)
* *Pinus montezumae* ([[Montezuma mänd]])
* *Pinus nelsonii* ([[Nelsoni mänd]])
* *Pinus occidentalis*
<td>
* *Pinus oocarpa*
* *Pinus orizabensis*  
* *Pinus patula* 
* *Pinus pinceana* 
* *Pinus praetermissa* 
* *Pinus pringlei* 
* *Pinus pseudostrobus* 
* *Pinus quadrifolia* ([[neljaokkaline mänd]])
* *Pinus rzedowskii* 
* *Pinus strobiformis* ([[valkjas mänd]])
* *Pinus tecunumanii* 
* *Pinus teocote* 
* *Pinus tropicalis*
</table>

== Välislingid ==



*M. Diekmann, J. R. Sutherland, D. C. Nowell, F. J. Morales, G. Allard, [http://books.google.ee/books?id=FoZnbLDVDN8C&pg=PT31&dq=Tomicus+piniperda&hl=et&sa=X&ei=8S32UrHoM6fW7Qbx3IDIDA&redir_esc=y#v=onepage&q=Tomicus%20piniperda&f=false Pinus Spp], FAO/IPGRI Technical Guidelines for the Safe Movement of Germplasm, No 21, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 08.02.2014)<small> (*inglise keeles'')