open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Võnnu alevik

**Võnnu** on alevik Tartu maakonnas Kastre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Võnnu  valla halduskeskus.

Alevikus asub Võnnu kirik, kus tegutseb Võnnu Jakobi kogudus. Kiriku kõrval paikneb Võnnu Vabadussõja mälestussammas.

Võnnus asus Võnnu kirikumõisa keskus.

Alevikus asub Võnnu vana kalmistu (Võnnu uus kalmistu jääb Imste küla territooriumile).

Alevikus tegutseb Võnnu Keskkool.

Võnnus sündis Gustav Suits. Samast on pärit ka Martin Körber, Carl Eduard Körber ja Bernhard Eduard Otto Körber.


VõnnuVabadussõjaMälestussammas1.JPG|Võnnu Vabadussõja mälestussammas
VõnnuIIMSHukkunuteÜhishaud1.JPG|II maailmasõjas hukkunute ühishaud Võnnu vanal kalmistul
SõõroKülakooliHoone.JPG|Sõõro külakooli hoone


## Vaata ka
*Võnnu Keskkool

## Viited
Louisenlund

**Louisenlund** ('Louise salu') on üks Taani saare Bornholmi suuremaid bautakivide kogumeid. Mõne allika järgi on ta Bornholmi saarel suurim, kuid suurimaks on nimetatud ka Gryetit. 

Koha geograafilised koordinaadid on 55°8' N, 15°4' E.

Praegu on puude vahel umbes 50 bautakivi, kuid algselt oli neid rohkem. Paljud neist on üle 2,5 m kõrgused.  

Arheoloogiahuviline Taani kuningas Frederik VII ostis  Louisenlundi külaskäigul   Bornholmile  1851. Ta andis kohale nime oma abikaasa Louise Rasmusseni (krahvinna Danneri) järgi. Too määras koha korrashoiuks iga-aastase toetuse. Praegu kuulub koht ühingule *[[Jægersprisstiftelsen]]*.

## Kivide otstarve
Kivide otstarve ei ole täpselt teada.  

Et paljud kivid on viltu, on asjaarmastajad üritatud kivide suunda seostada taevatähtedega.  Keskne kivi osutab suunda asimuudiga 51 kraadi, kust päike tõuseb suvisel pööripäeval.  Paleoastronoomilistesse seletustesse tuleb siiski suhtuda ettevaatlikult, sest aja jooksul võivad kivid olla vajunud, kadunud või ka uuesti püsti  pandud.

## Fænrisstenen
Umbes 150 m Louisenlundist lõuna pool Gyldenså ojas on põhjanõlval ilus suur kivi Fænrisstenen.  Kivi pinnal on viis piklikku selgelt inimtekkelist süvendit. Tõenäoliselt on kivi kunagi kasutatud kitsaste esemete, näiteks relvade lihvimiseks.
Fænrisstenen

**Fænrisstenen** ('Fænrisi kivi') on ilus suur kivi Taani saarel Bornholmil umbes 150&nbsp;m Louisenlundist lõuna pool Gyldenså ojas põhjanõlval.

Kivi pinnal on viis piklikku selgelt inimtekkelist süvendit. Tõenäoliselt on kivi kunagi kasutatud kitsaste esemete, näiteks relvade lihvimiseks.

## Muistend
Muistendi järgi heitis hiid (jotun) Fænris, kelle kodu olevat olnud Helvedesbakkerne, kivi Aarsdalest Ibskeri kiriku (*Sankt Ibs Kirke*) poole, sest ta oli vihane kirikukellade helina taastumise pärast hetkel, kui ta pidas end saare valitsejaks.

Ta viskas vasaku käega ning surus nii kõvasti, et kivisse jäi käe jälg. Kivi sai liiga suure hoo, lendas kõrge kaarega üle kiriku ja kukkus  Gyldenså ojja.

## Vaata ka
* Uurdekivi
Louise Rasmussen

**Louise Christine Rasmussen** (hiljem **krahvinna Danner** (taani keeles *Grevinde Danner*); 21. aprill 1815 – 6. märts 1874) oli taani näitleja ning Taani kuninga Frederik VII kolmas abikaasa.
Ringuta

**Ringuta** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Ringuta asub Märjamaast 3 km kirdes. Lähimad külad on Orgita edelas, Päädeva loodes, Pühatu idas ja Rassiotsa kagus. Külast möödub lääne poolt Tallinna–Pärnu maantee.

Ringuta küla on esmamainitud 1871. aastal kujul *Ringuta* ja umbes 1900. aastast on teada venekeelne nimekuju Рингута. Ringuta kuulus Märjamaa kihelkonda ja oli Orgita mõisa karjamõis. Eksisteeris ka Ringuta kõrts.

Aastatel 1977–1997 oli Ringuta ametlikult Orgita küla osa.

Nime päritolu pole teada.

## Viited
Aravere

**Aravere** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

## Vaata ka
*Aravere oja
*Uhja 

## Viited

## Välislingid

*Aravere küla taludest ja ajaloost
Maidla (Märjamaa)

**Maidla** (1977–1997 *Tika*) on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Maidla külas asub Eesti suurim kivikalme. Maidla kivikalme on 2130 m² suurune ebaühtlane kivilade, millesse on maetud 5.–6. sajandil ning eriti palju 11.–13. sajandil. Enamasti on tegemist põletusmatustega, kuid on ka üksikuid laibamatuseid. Maidla kivikalme kaevati 1983–85 ja 1987–90 aastal arheoloog Mati Mandeli juhtimisel täielikult läbi.

## Vaata ka
*Nikre talu kalmistu
*Maidla Algkool

## Viited
Valgu-Vanamõisa

**Valgu-Vanamõisa** (ka *Valgu Vanamõisa*) on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kandis küla nime **Vanamõisa**.

## Vaata ka
*Velise jõgi
*Valgu küla
*Valgu mõis (*Walck*)
*Märjamaa kihelkond
*Velise vald (1939)

## Viited

## Välislingid
*Vanamõisa küla: Statistilisi andmeid. Kust on pärit nimi Vanamõisa?, veebiviide, vaadatud 23.12.2012 
*Märjamaa valla Valgu piirkonna arengukava 2009-2014: Valgu, Kangru, Vanamõisa, Nääri, Paisumaa, Vana-Nurtu külad, Valgu, 2009
Tohtkiri

**Tohtkiri** on kasetohule kirjutatud dokument. Kasetohtu on mitmel pool kasutatud kirjutusmaterjalina. Tähed kraabiti tohusse tavaliselt metallist (raud, pronks) või luust kirjutuspulga ehk stiilusega.

Tuntud on 11.–15. sajandist pärinenevad Novgorodi tohtkirjad, millest esimesed leiti Artemi Artsihhovski juhitud arheoloogilistel kaevamistel 1951. aastal. Samasuguseid tohtkirju on leitud veel mitmel pool Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas: Staraja Russas, Smolenskis, Toržokis, Pihkvas, Tveris, Moskvas, Rjazanis, Vitsebskis, Mstislavlis ja Zvenõgorodis  – kokku umbes 1000 tohtkirja.

Novgorodi tohtkiri nr 292 kannab vanimat teadaolevat läänemeresoomekeelset kirjutist.  See on arvatavasti karjalakeelne tekst, mida on tõlgendatud kui pikseloitsu.

Indiast on leitud tohule kirjutatud ja savinõudes säilitatud budistlikke tekste.

## Välislingid
*Vana-Vene tohtkirjad (andmebaas, vene keeles)
*Fotosid Novgorodi tohtkirjadest
Luiste

**Luiste** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.   

Küla on esmamainitud 1505. aastal; see aastaarv graveeriti ka 2023. aasta külapäevaks külakeskuses asuvale kivile (mälestustahvlile).   

2025. aastal peab küla 520. sünnipäeva.  

Luiste mõis sai alguse 1645. aastal. 

1890. aastal loodi Kullamaa kihelkonnas Läänemaal Luiste vald, mis hõlmas Teenuse (selle koosseisus ka osa nüüdisaegse Urevere küla territooriumist), Luiste, Loodna ja Mõraste mõisavalda. Vallas elas tol ajal umbes 1100 elanikku, mille järgi oli vald üks Kullamaa kihelkonna väiksemaid.  

1893. aastal valmis Luiste küla keskuses vallamaja, kus 1893.–1913. aastal ja 1950. aastatel tegutses ka Luiste algkool.  

2024. aasta lõpu seisuga on Luiste külas 43 elanikku. 

## Vaata ka
* Luiste jõgi
* Luiste kool
* Luiste kõrts
* Luiste hiis
* Luiste mõis
* Luiste paisjärv
* Luiste vesiveski

## Viited
Loodna

**Loodna** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. 

Külas asub Vinguta küla paemurd.

## Vaata ka
*Loodna peakraav

## Viited
Kiilaspere

**Kiilaspere** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. 

## Viited

## Välislingid

*Kiilaspere küla taludest ja ajaloost
Birobidžan

**Birobidžan** on linn Venemaal, Juudi autonoomse oblasti halduskeskus. Asub Bira ja Bidžani jõe ääres.

Asula on rajatud 1915. aastal, praeguse nime sai 1931. aastal ja linnaõigused 1937. aastal.

## Galerii

Tichoňkaja.jpg
Биробиджан, вокзал.jpg
Музей и библиотека3.jpg


## Viited
Jan Matejko

**Jan Alojzy Matejko** [jan mat'eiko] (24. juuli 1838 Kraków – 1. november 1893 Kraków) oli Poola maalikunstnik.

Sündis üheteistkümnelapselise pere üheksanda lapsena. Õppis Krakówis, Münchenis ja Viinis. Oli aastast 1873 Krakówi kunstikooli direktor.

## Looming

Jan Matejko on loonud ajaloomaale ja portreid.
* "Stańczyk" (1862) 
* "Skarga jutlus" (1864)
* "Lublini unioon" (1869)
* "Nicolaus Copernicus ehk jutud Jumalaga"  (1872)
*"Grunwaldi lahing" (1878)
* "3. mai konstitutsioon" (1891)

Ta on loonud paljude Poola kuningate portreid.

## Vaata ka
* Akadeemiline kunst

## Välislingid

* Pildigalerii
Bautakivi

**Bautakivi** on piklik, enamasti kõrge vabalt seisev püstine kivi, mida nooremast pronksiajast kuni rauaajani püstitati mõningates Skandinaavia piirkondades ja Skandinaavia lähialadel.

## Välimus
Kasutati rändrahne, mõnikord ka kaljust välja raiutud kive.

Bautakivid on enamasti tahumata, mistõttu nad on ebakorrapärased ja väga erineva kujuga. Mõnikord on nende ristlõige ligikaudu kolmnurga-, ruudu- või ristkülikukujuline.

Tüüpiline kõrgus on 1–3&nbsp;m. Kõrgeim teadaolev bautakivi Trollpila (Bolsøya saarel Norras) on 5,1&nbsp;m kõrgune. On mainitud ka alla meetri (kuni 30&nbsp;cm) kõrgusi bautakive. Ka läbimõõt varieerub, kuid enamasti on see väike.

Sageli on ligikaudu pool kivist maa sisse kaevatud ning ülemine ots on teravaks tehtud.

Ojamaal eelistati lubjakiviplaate; nüüdseks on nad murenenud või muul viisil kannatada saanud, nii et nad enam maa seest kuigi palju välja ei ulatu.

## Vanus
Bautakivid pärinevad nooremast pronksiajast kuni nooremast rauaajast. Enamik neist dateeritakse ajavahemikku 500 eKr kuni 500 pKr. Kõige nooremad bautakivid pärinevad viikingiaja lõpust (12. sajandist).

## Funktsioon ja tähendus
Arvatakse, et tegemist on algselt hauatähistega, hiljem aga on neid mälestuskividena püstitatud ka mujale.

## Sõna päritolu
Sõna päritolu ei ole teada. Mõned seostavad seda vanapõhja sõnaga ***bautuðr** 'fallos*, teised sõnaga *bautaðar*, mis on [[omastav]] sõnast *bautaðr* 'tõukaja' ('vägev sõjamees'). Esimese versiooni järgi oli algselt tegu viljakuse sümbolitega, hiljem aga said neist surnute mälestusmärgid. Tegelikult ongi leitud ühemõtteliselt fallilisi kive, näiteks [[Norra]]s [[Utgard]]is ja [[Steinkjer]]is.

==Levik==
Bautakive leidub [[Rootsi]]s (eriti [[Ojamaa]]l ja [[Öland]]il), [[Soome]]s (eriti [[Ahvenamaa]]l ja [[Laitila]]s), [[Taani]]s (eriti [[Bornholm]]is), [[Inglismaa]]l, [[Poola]]s ja [[Eesti]]s.

Neid leidub praktiliselt kõikjal, kuhu [[normannid]] või [[viikingid]] jõudsid.

Skandinaavias nimetatakse bautakivideks eeskätt ilma kaunistusteta kive, mistõttu nende hulka tavaliselt ei loeta [[lohukivi|lohukive]], [[ruunikiri|ruunikirjadega]] kive ja Ojamaa [[pildikivi|pildikive]].

Kivid esinevad nii üksikult kui ka rühmadena. Nad võivad märgistada kalmu keskpaika. Poolas omistatakse säärased kivid osalt varajastele [[goodid|gootidele]]. Sageli esineb neid ka [[põletuskalme]]te lõunaküljel.

Kõige suuremas kontsentratsioonis on bautakive säilinud Põhja-[[Jüütimaa]]l [[Højstrup (Tømmerby)|Højstrup]]is [[Tømmerby laht|Tømmerby lahe]] (*Tømmerby Fjord'') ääres (75 kivi, varem 125) ning Bornholmil Neksø lähedal paiknevas metsas Gryetis (50) ja Louisenlundis. Bornholmil on nähtavasti olnud üle 1000 bautakivi.

Eestis asub Valkla bautakivikalmistu.

## Nimega kivid
Paljudel bautakividel on nimed. Üks tuntumaid on Maarja Õmblusnõel Norras Karmøy vallas Avaldsnesi Olavi kiriku juures.
Membraan

**Membraan** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[Rakumembraan|membraan]]** on tsütoloogias rakku ja organoide ümbritsev valgulis-lipiidne kaksikkiht. 
* **[[Membraan (anatoomia)|membraan]]** on anatoomias elundeid ümbritsev või elundi osi eraldav kile, näiteks kõrvas asuv trummikile. 
* **[[Membraan (tehnika)|membraan]]** on tehnilise või laboratoorse seadme osa, kile või õhuke painduv plaadike, mille ülesandeks on kas ainete valikuline läbilaskmine või reageerimine vedeliku või õhu rõhu muutustele või nende muutuste tekitamine.
* **[[Membraan (keemia)|membraan]]** on keemias kaht vedelikku või gaasi teineteisest eraldav ja aineosakesi (näiteks ioone või kolloidosakesi) valikuliselt läbilaskev poorne vahesein (näiteks veresoonesein, tseoliit, keraamika).
* **[[Membraan (muusika)|membraan]]** on muusikas membranofoni osa, mille võnkumisel tekib heli.
Mitoos

**Mitoos** (varasemas eesti keeles *karüokinees*) on eukarüootse raku jagunemine, mille puhul kromosoomid jaotuvad tütarrakkude vahel võrdselt.

Mitoosi teel rakkude jagunemise avastas Walther Flemming.

## Rakujagunemise olulisus
Hulkraksetel organismidel järgneb nii sugulisele kui ka mittesugulisele paljunemisele rakujagunemine, mis tagab organismi kasvu ja arengu. Rakkude jagunemine on organismile vajalik ka hukkunud rakkude asendamiseks ja vigastuste parandamiseks. Vanu, kahjustada saanud rakke hävitatakse pidevalt, mistõttu on loogiline, et igas sekundis tekib juurde umbes 100 000 uut rakku.

## Mitoosi kulg
Uute rakkude teke organismis algab alati lähterakkude jagunemisega. Jagunemise tulemusena moodustunud uusi rakke nimetatakse tütarrakkudeks.

Organismi tüvirakud saavad mitoosi käigus järk-järgult jaguneda kõigiks ülejäänud organismi rakkudeks. Vastassuunalist protsessi – diferentseerunud raku tüvirakuks muutumist – organismis ei toimu, kuigi seda on võimalik kunstlikult esile kutsuda.

Noore inimese rakud saavad jaguneda ligikaudu 50 korda, 80-aastase inimese rakud aga vaid 30 korda. Iga jagunemise käigus kopeeritakse tütarrakkudesse identsed DNA molekulid, mille otstes on telomeerid. Telomeerid kaitsevad kromosoomi, mistõttu need aja jooksul ka lühenevad. See tähendab, et DNA molekul lüheneb igal rakujagunemisel, kuni rakk lõpuks apoptoosi ehk loomuliku surma raja käivitab. Vähirakkudes aga, kus raku loomulik elutsükkel on moondunud, on teatud valgud ebatavaliselt aktiivsed – ensüüm telomeraas taastab kiirelt lühenenud telomeerid. Tänu sellele ei kahane DNA otsad oma loomulikul moel, mistõttu saavad vähirakud ebanormaalselt kaua elus püsida, mitoosi aina jätkates. Selline surematu vohamine vähkkasvaja näol viib aga ravi puudumise korral kogu organismi surmani.

Enamik organismi rakkudest uueneb mitoosi teel pidevalt, kuid leidub ka n-ö asendamatuid rakke, mis moodustuvad vaid kord elus ja mitoosi abil enam kunagi ei uuene. Mõningatel rakkudel, näiteks punastel verelibledel, puudub aga rakutuum – need rakud ei ole seetõttu samuti võimelised jagunema.
 
## Vaata ka
*Amitoos
*Meioos
*Rakutsükkel

## Viited

## Välislingid
* Mitoosist
Organell

**Organell** on eri talitlusega rakuosa, mis on ümbritsetud sisemembraaniga. Organellid on näiteks mitokondrid, kloroplastid, plastiidid. Organelle leidub kõigi eukarüootide rakkudes. Prokarüootidel organellid enamasti puuduvad. Organellid on arvatavasti endosümbiootilist päritolu.

Lisaks organellidele on rakkudes muid spetsialiseeritud talitlusega osi, mida nimetatakse organoidideks ja mis pole rakutaolise ehitusega. Sellised on näiteks viburid, vakuoolid, ribosoomid jt.

Organelli kirjeldas esimest korda loomi uurinud bioloogia eriteadlane Karl August Möbius.

## Vaata ka
*Organoid
*Organ

## Viited
Tsütokinees

**Tsütokinees** on raku jagunemisprotsessi etapp, mille käigus kromosoomid, tsütoplasma, organellid ja rakumembraan jagatakse võimalikult võrdselt kahe tütarraku vahel.

Tsütokinees võib toimuda mitoosi telofaasiga paralleelselt või pärast seda.

## Vaata ka
*rakutsükkel
Histoloogia

**Histoloogia** ehk **koeõpetus** on mikroanatoomia, botaanika, bioloogia, zooloogia ja meditsiiniteaduse allharu, mis uurib hulkraksete organismide rakkude ja kudede struktuuri, ehitust, arenemist ja talitlust ning patoloogiat. Histoloogia eriteadlane on histoloog.

Histoloogia on tihedalt seotud anatoomia allharudega, nagu süstemaatiline anatoomia, funktsionaalne anatoomia, embrüoloogia, ealine anatoomia, rakendusanatoomia ehk kliiniline anatoomia, patoanatoomia jt.

Histoloogiaga on tänapäeval seotud paljud teadusharud, nagu bioloogia, dermatoloogia, endokrinoloogia, farmakoloogia, geneetika, hematoloogia, histopatoloogia, kardioloogia, onkoloogia, pulmonoloogia, tsütoloogia jne.

Eri riikide teadus- ning meditsiinisüsteemides võivad histoloogia klassifikatsioonid, diagnostilised meetodid (laboratoorne diagnostika), õpetusteooriad ja teraapilised meetmed ning bioloogilised ja meditsiinilised terminid erineda.

Histoloogiat saab liigitada uuritavate ning õpetusse kuuluvate hulkraksete organismide järgi: 
*taimehistoloogia
*veterinaarhistoloogia 
*inimese histoloogia

### Histolooge
*Richard Altmann
*Santiago Ramón y Cajal
*Aleksandr Dostojevski
*Hans Christian Gram
*Camillo Golgi
*Harry Andreas Kull (1886–1933)
*Rudolf Albert Kölliker
*Louis Ranvier
*Theodor Schwann

## Ajaloolist
1819. aastal kasutas Mayer esimest korda sõna "histoloogia".

Histoloogia arendamisse on panustanud paljude eri valdkondade teadlased, nagu Robert Hooke, Marie François Xavier Bichat, mitmed anatoomid Meckeli suguvõsast, patoloog Thomas Hodgkin (1798–1866), Johannes Evangelist Purkinje, Friedrich Gustav Jakob Henle, Filippo Pacini jpt.

## Etümoloogia
Histoloogia nimetus tuleneb kreeka sõnadest  (*histos*) 'kude' ja λογος (*logos*) 'õpetus, sõna'.

## Vaata ka
*Histoloogialabor
*Nomina Histologica

## Viited

## Välislingid

*Nobelprize.org. *Physiology or Medicine 1906 - Presentation Speech.*,  *[http://www.nobelprize.org/nobel_prizes/medicine/laureates/1906/press.html]*, Veebiversioon (vaadatud 26.aprill 2013)
*Tehver, Julius 1962. *Loomade histoloogia*. 2. parand. tr. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
*Bracegirdle,B.,*[http://articles.adsabs.harvard.edu/full/1977HisSc..15...77B The History of Histology: A Brief Survey of Sources]*, History of Science, Vol. 15, p.&nbsp;77-101, Bibliographic Code: 1977HisSc..15...77B, Veebiversioon (vaadatud 03.11.2013) (inglise keeles)
*Elizabeth Aughey, Frederik L. Frye,*[http://books.google.ee/books?id=gVUiVnYqIu0C&printsec=frontcover&dq=veterinary+histology&hl=en&sa=X&ei=iU2sUdzrG47JPZCugdgC&ved=0CC4Q6AEwAA#v=onepage&q=veterinary%20histology&f=false "Comparative Veterinary Histology: with Clinical Correlates"]*, Manson Publishing, 2001, ISBN 1-874545-66-9. Google'i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 03.06.2013)  
* Medical Histology Learning System.*[http://www.bu.edu/histology/m/i_main00.htm]*, Meditsiinilise histoloogia veebipõhine õppesüsteem saidil (vaadatud 25.05.2013)
*Enn Ernits, Esta Nahkur, * Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
* Põhjalik You tube´i kanal histoloogia teemal: https://www.youtube.com/channel/UCHxw6vH2_3Mduq8XLqqDRLA
Mükoloogia

**Mükoloogia** ehk **seeneteadus** on seeni uuriv teadusharu. 

Mükoloogia kui teadusharu arenes välja 18. sajandil botaanikast.

## Vaata ka
*seente loend
*mükoloogia mõisteid
*Eesti Mükoloogiaühing
Sarapul

**Sarapul** on linn Venemaal Udmurdi Vabariigis. Asub Kama jõe ääres.

Linn on asutatud 1596. aastal, linnaõigused sai 1780. 

Sarapulis on masinaehitus- ja metallurgiatööstusettevõtted. Linnal on raudteeühendus Iževski, Kaasani ja Jekaterinburgiga.

Sarapuli elanikkonnast moodustavad venelased 81,8%, tatarlased 8,9%, udmurdid 3,8%, ukrainlased 0,9% ja teised rahvad 4,6%.

## Viited

## Välislingid

*Sarapuli koduleht
Mäeahelik

**Mäeahelik** on pikk sirgjooneline või kaarjas reljeefi suurvorm. 

Mäeahelik paikneb kas üksikuna või moodustab mäestiku või mägismaa osa.

## Mäeahelikke
*Abakani ahelik Venemaal
*Adelberti mäed Paapua Uus-Guineas
*Alaska ahelik Põhja-Ameerikas
*Baikali ahelik Venemaal
*Dovrefjell Norras
*Foja mäed Uus-Guinea saarel
*Jablonovõi ahelik Taga-Baikalimaal
*Jałowieci ahelik Poolas
*Kithairónas Kreekas
*Kõrvalahelik Põhja-Kaukaasias
*Ookeani keskahelik
*Peaahelik Kaukaasias
*Prints Alexanderi mäed Paapua Uus-Guineas
*Sierra Nevada Hispaanias
*Suntar-Hajata ahelik Venemaa kirdeosas
*Suur Veelahkmeahelik Austraalias
*Svanethi ahelik Suur-Kaukasuses
*Taunus Reini Kiltkivimäestikus
*Šõnggõstau ahelik Aasias
*Tšerski ahelik Taga-Baikalimaal
*Turkestani ahelik Pamiiri-Alai mäestikus
*Zangezuri ahelik Armeenia mägismaal
*Zulumarti ahelik Lääne-Pamiiris
*Yilehuli Shan Hiinas
*Ymittós Kreekas

## Vaata ka
*Veelahkmeahelik
Misjon

**Misjon** ehk **misjonitöö** on kristluses misjonikäsu alusel toimuv kristluse kuulutamine mittekristlastele ja kristlusest eemale jäänutele.

## Vaata ka

*meremisjon
Marquesas Keys

**Marquesas Keys** on saarestik Mehhiko lahes. Pindala 660 ha. Saared on madalad. Kuuluvad Ameerika Ühendriikidele.
Nordlandi/Lyngeni hobune

**Nordlandi/Lyngeni hobune** on pärit Põhja-Norrast. Neid kutsutakse ka "vabakäiguhobusteks", kuna omal ajal ei peetud neid tallis ja neile ei antud ka lisasööta. Tegu on iidse tõuga, mida tunti juba viikingite ajal. Nad sarnanevad välimuselt suuresti Islandi hobusega.

Keskmine turjakõrgus on sellel tõul 130 cm ja keskmine kaal 275 kg. Nad on iseloomult rahumeelsed ja pisut kangekaelsed. Neid leidub kõikides värvustes .

Varem kasutati neid tööloomadena, aga tänapäeval kasutatakse sportponidena. 

Tõuregistrisse on registreeritud on umbes 2300 isendit.  

## Vaata ka
*Norra fjordihobune
*Døle hobune

## Viited

## Välislingid
*rimfakse.no
Korund

**Korund** (sanskriti sõnast *kuruwinda* 'rubiin') on mineraal, kristalne alumiiniumoksiid (Al2O3).

Korundi iseloomustab suur kõvadus (Mohsi skaalal 9). Läbipaistmatuid korundi kristalle nimetatakse smirgliks. Puhtal kujul on korund värvitu, kuid lisandite tõttu on tal palju värvitoone.

Korund on hinnatud vääriskivi. Karmiinpunast korundi nimetatakse rubiiniks ja muud värvi läbipaistvat korundi safiiriks. 

Suuremad kaevandused on Venemaal, Zimbabwes ja Indias.
Kimberley Anne Scott

**Kim Mathers** (õieti **Kimberley Anne Scott**; sündinud 9. jaanuaril 1975 Warrenis Michiganis) oli Ameerika räppari Eminemi (kodanikunimega Marshall Bruce Mathers III) endine abikaasa. 

Nad abiellusid 14. juunil 1999 ning lahutasid abielu 7. augustil 2000; uuesti abielluti 14. jaanuaril 2006 ja lahutati 5. aprillil 2006. 

Kimil on kaksikõde Dawn Scott. 

Kim ja Marshall tutvusid juba koolikaaslastena. Nende suhtes oli nii sügavat armastust kui ka vihkamist. 1995. aasta detsembris sündis tütar Hailie Jade ja 1999. aasta suvel nad abiellusid. Nende abielu läks lõhki 4. juulil 2000, kui Marshall nägi Kimi parklas suudlemas teise mehega (John Guerraga). Marshall läks nende juurde, ründas meest ja ähvardas teda relvaga, mis polnud küll laetud. Politsei arreteeris Marshalli. Kim oli meeleheitel ja mõni aeg hiljem lõikas ta endal veenid läbi. See oli esimene kord, kui Marshall tahtis lahutust. Aga nad leppisid ära ja üritasid oma abielu päästa. Kim taotles lahutust märtsis 2001. Kim sai abielulahutusega 475 000 dollarit, et osta uus maja, ja nad jagasid Hailie hooldusõigust.
Aisting

**Aistinguks** nimetatakse filosoofias ja traditsioonilises psühholoogias elementaarset meelelist elamust. Neurofüsioloogias võidakse **aistingut** mõista ka puhtfüsioloogilise protsessina. Aisting on väliskeskkonna või organismi enda kohta käiva informatsiooni töötlemise esimene aste . 

## Aistingu neurofüsioloogiline käsitlus
Neurofüsioloogias on aisting objektiivse keskkonna mõjurite toime tulemusena organismi sisemuses või välispinnal asuvates retseptorites tekkiv reaktsioon. 

Antiiktraditsiooni alusel lihtsustades eristatakse spetsiaalseid meeleelundeid – silm, kõrv, nina, keel –, mis on välja arenenud teatud modaalsusega informatsiooni vastuvõtmiseks (silma abil toimub nägemine, kõrva abil kuulmine jne).

Tänapäeval on teada, et nii meeleelundite sees kui ka mujal organismis asuvad spetsiaalsed sensoorsed rakud, mis on võimelised vastu võtma ja muutma vastava füüsikalise stiimuli närvisüsteemile arusaadavaks signaaliks. Näiteks paiknevad nahas erinevad retseptorid, mille ülesandeks on reageerida temperatuuri muutustele, mehaanilisele survele või muudele ärritajatele.
Organismi sisemuses paiknevad retseptorid siseelundites, lihastes, luudes, veresoontes.

Tajuretseptoritele on iseloomulik ärrituslävi. See on teoreetiline piir, millest madalama intensiivsusega ärrituse aistmine ei ole organismil retseptorite omaduste tõttu võimalik. 

Retseptorites tekkinud ärritused liiguvad mööda aferentseid juhteteid ajju, kus neist moodustub taju.

## Aisting ja psüühika
Aistingu ja psüühika seoste kohta on vähemalt kaks täiesti vastupidist seisukohta:
#aisting on psüühika koostisosa;
#aisting ei ole psüühika koostisosa.

Põhjendused, mida esitavad aistingu ja psüühika seose eitajad, on järgmised:
*Aisting on puhtfüsioloogiline reaktsioon keskkonnaärritajale.
*Aistingu anatoomiline substraat ei ole otseselt seotud kesknärvisüsteemiga, aga kõik teised psüühilised reaktsioonid on seotud kesknärvisüsteemiga.

## Aisting ja tehniline areng
Aistingu traditsioonilisele käsitlusele heidab kinda tänapäevane tehniline areng. Teadus ja tehnika on jõudnud sellisele tasemele, et osatakse luua andureid, mille abil kõrgtehnoloogilised masinad (robotid) on võimelised saama ümbritsevast keskkonnast kujutluse ja vastavalt sellele kujutlusele ka oma funktsiooni teostama. Siit sugeneb probleem, kas aisting on
#midagi spetsiifilist elusale;
#ükskõik mis meetodil ümbritseva keskkonna objektide üksikomaduste registreerimine edasise infotöötlemise eesmärgil.

## Vaata ka
*Aistimisvõime
*Masintaju

## Viited
Külitse

**Külitse** on alevik Tartu maakonnas Kambja vallas. Külitse aleviku ja Laane küla piiril asub Ropka raudteejaam. Alevikus asub Ropka järv. Alevikku läbib Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee.

Alevikus asub Külitse raamatukogu.

Moodustab koos Laane küla, Soosilla küla ja Täsvere külaga Külitse kandi – linnalähedane kant, millel puudub selgelt tajutav keskus, enamik teenuseid tarbitakse  Tartu linnas.

## Ajalugu

Külitse küla mainiti kirjalikult esimest korda 1582. aastal (*Kilicz*). Hilisemad mainimised ja nimekujud: 1638 *Killitz kyllo*, *Kellitz kyllo*, 1839 *Killiz*.

Koha nimi lähtub muistsest läänemeresoome isikunimest *Külline* (tõlkes ’küllane; rikkalik’). Omastava käände (*Küllitse*) *tse*-lõpp on lõunaeestipärane.

Külitse küla kuulus varem Ropka mõisale. 

Nõukogude ajal asus külas Ülenurme õppe-katsemajandi Ropka osakonna keskus.

Aastal 1987 liideti Külitse külaga tänapäevasest Haage külast lõuna pool asunud varasem Haage küla.

2013. aastal muudeti Külitse küla regionaalministri määrusega Külitse alevikuks.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ülenurme valda.

## Külitse pärandkultuurobjektid
* Ropka rahvamaja
* Tartu Lihakombinaadi Raja nuumasovhoos
* Näitleja Lia Laatsi elukoht endises Araka talus
* Arrako-Lepiko talu häärber
* Rein Taagepera kodukoht
* Külitse kõrtsi koht
* Teises maailmasõjas langenute mälestusmärk
* Külitse koolimaja
* Sild vanal Tartu-Valga maanteel Külitses
* Ropka vallamaja ja vaestemaja koht
* Kahuripatarei asukoht

## Külitsega seotud tuntud isikuid

* Külitses on sündinud Anna Raudkats.

* Karl Taagepera ostis 1934. aastal Külitse külas Ani talu, kus tema poeg Rein Taagepera lapsena lehmakarjas käis.

* Külitses elas 13 aastat Lia Laats.

## Viited
Lemmatsi

**Lemmatsi** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.

Lemmatsi küla lähedal, Räni alevikus, Tartu–Valga maantee ääres asub 1964. aastal püstitatud skulptor Elmar Rebase heledast kivist monument eesti- ja venekeelse kirjaga «Inimesed olge valvsad. Siin mõrvasid fašistid 12 000 inimest», Jalaka liinil  tankitõrjekraavis hukatute mälestuseks.

## Viited
Lepiku

**Lepiku** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Lepiku (Emmaste)|Lepiku]]**, küla Hiiu maakonnas Emmaste vallas
***[[Lepiku (Muhu)|Lepiku]]**, küla Saare maakonnas Muhu vallas
***[[Lepiku (Vinni)|Lepiku]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas
***[[Lepiku (Kambja)|Lepiku]]**, küla Tartu maakonnas Kambja vallas
***[[Lepiku (Põlvamaa)]]**, endine küla

*Lepiku on asum Tallinnas Pirita linnaosas.
*Lepiku (Rakvere) on linnaosa Rakveres
Reola

**Reola** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.

Külas asus Reola mõis, mis oli lähedalt seotud Uhti mõisaga.

Mõisa juures alustas 1766. aastal tegevust Reola kool. Oma koolimaja saadi 1839. Järgmise koolimaja ehitus algas 1927. Hiljem koliti õppetegevus Ülenurmele.

Küla territoorium jaguneb kaheks. Keskosa läbivad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja Tartu–Petseri raudtee. Kogu asustus on lääneosas, idaossa jääb Reola luht ehk Aardla ürgorg.

Reola loodeosas asuvad Tartu Ülenurme lennujaam ja Eesti Lennuakadeemia.


Reola pood.jpg|Reola pood
A. Le Coqi Reola tootmishooned.jpg|A. Le Coqi Reola tootmishooned
Reola asulakoht.jpg|Reola asulakoht
Reola.JPG|Reola teraviljaelevaator


## Vaata ka
*Reola luht
*Reola mõis
*Reola raudteejaam

## Viited
Räni alevik

**Räni** on alevik Tartu maakonnas Kambja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ülenurme valda.

Räni alevikku läbivad kaks põhimaanteed, ümberringi on põllud ning üks suurem tiik. Kinnisvaraarenduse tõttu laieneb alevik kiiresti.

2013. aastani oli Räni ametlikult küla.

## Kultuur
Räni alevikus asub agronoomi ja poliitiku Theodor Pooli elu ja tegevust kajastav muuseum, mille 2025. aastal avas Alvar Maidla. Muuseum paikneb ajaloolises Ränna mõisa häärberis.

## Vaata ka
*Ränilinn
*Theodor Pooli Muuseum

## Viited
Laane

**Laane** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Laane (Põhja-Sakala)|Laane]]**, küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas
***[[Laane (Kose)|Laane]]**, küla Harju maakonnas Kose vallas
***[[Laane (Lääne-Harju)|Laane]]**, küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas
***[[Laane (Kambja)|Laane]]**, küla Tartu maakonnas Kambja vallas
***[[Laane (Puka)|Laane]]**, endine küla Valga maakonnas Puka vallas
***[[Laane (Simuna)|Laane]]**, endine küla Simuna kihelkonnas
***[[Laane (Rasina)|Laane]]**, endine küla Tartumaal Rasina vallas
* Laane (ka Laanõ ja Lääne), endine küla Põlva rajoonis, nüüd Tromsi küla piires

**[[Laane (perekonnanimi)|Laane]]** on ka perekonnanimi.

Aastatel 1945–1954 eksisteeris Laane külanõukogu.

Lisaks kannab **[[Laane raudteepeatus|Laane]]** nime endine raudteepeatus Tartu-Petseri raudtee ääres
Soinaste

**Soinaste** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.

## Ajalugu
Soinaste küla maad, kuulusid algselt Tartu kreisi Tartu-Maarja kihelkonna Ropka mõisa maade hulka.

## Viited
Uhti

**Uhti** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.

Küla on teadaolevalt esmamainitud 1299. aastal (Huchten). 

Külas asub Uhti raudteepeatus.

Uhti kõrtsihoones tegutseb Uhti Avatud Ateljee. Hoone on arvatud ehitismälestiseks.

Küla idaosas voolab Porijõgi ja kagunurgas ka esimesega liituv Tatra jõgi.

Küla läänepiir jookseb mööda Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteed. Küla läbib Põlva–Reola maantee.


Uhti kõrtsihoone.JPG|Uhti kõrtsihoone
Uhti raudteesild.JPG|Uhti raudteesild
Uhti raudteepeatus.JPG|Uhti raudteepeatus
Uhti küla kirdenurk.jpg|Küla kirdeosa


## Vaata ka
*Uhti mõis

## Viited
Õssu

**Õssu** on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.

See asub Märja aleviku ja Tartu linna vahel ning Tartu–Viljandi maantee ääres.

2019. aasta alguses elas külas 448 inimest.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.

Küla keskosas asub Eerika tiik.

## Viited
Tõrvandi

**Tõrvandi** on Tartumaal Kambja vallas asuv alevik.

Tõrvandi asub Tartu kesklinnast 5 km lõunas ja Ülenurmest kilomeetrijagu loodes.

Alevikus tegutsevad Tõrvandi kool ja raamatukogu.

## Nimi
Lauri Kettunen on arvanud, et asula nimi on tekkinud sõnast "tõrvand", mis tähendab tõrvast puitu. See on tulnud sõnast "tõrv" nd-liite abil. Kettuse meelest tuleb kohanimi tõmmu esmaasuka lisa- või hüüdnimest, näiteks Rõuge kandis tähendas tõrvand musta olendit või eset.

## Ajalugu
Tõrvandit on esmamainitud 1426. aastal kujul *Tarwen*, mil Tõrvandi mõis läänistati Claus Walmesele. Hiljem sai sellest Tähtvere mõisa karjamõis. Tänapäeval jääb selle keskus Soinaste külla. Karjamõisa saksakeelne nimi oli *Törwant*.

Tõrvandi küla asus karjamõisast lõunas. Seda on mainitud 1533. aastal kujul *Tarwenn*, 1582. aastal kujul *Derwenth* ja 1638. aastal kujul *Terwanto kyllo*.

1920. aastate alguses rajati karjamõisa maadele asundus, mis oli asundusena kirjas 1970. aastateni. Tõrvandisse moodustati Tartu masina-traktorijaam, millest hiljem sai Eesti Põllumajandustehnika Tartu osakond. Tähtsa asutuse tõttu nimetati Tõrvandi 1977. aastal alevikuks.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ülenurme valda.

## Pilte

File:Tõrvandi, Ringtee 2.jpg|Elumaja
File:Tõrvandi kool.jpg|Kool
File:Tõrvandi raamatukogu.jpg|Raamatukogu
File:Tõrvandi, park.jpg|Park


## Viited
Ülenurme

**Ülenurme** on alevik Tartu maakonnas, Kambja valla halduskeskus.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Ülenurme valla halduskeskus.

Alevikus asuvad Ülenurme Gümnaasium, Ülenurme Muusikakool, Ülenurme lasteaed, Ülenurme Raamatukogu, Eesti Põllumajandusmuuseum, Ülenurme staadion ja Ülenurme raudteepeatus.

Ülenurme alevik ja vald on saanud nime 17. sajandi alguses rajatud Ülenurme mõisalt (Uellenorm). Sõjajärgsel ajal (kuni 1968. aastani) asus alevikus Ülenurme sovhoosi keskus ja hiljem Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppemajand Ülenurme õppe-katsemajand.

1930. aastatel ilmus Tallinnas T. Mutsu kirjastusel H. Kleesi operett kolmes vaatuses "Ülenurme minia".


Eesti Põllumajandusmuuseum,.JPG|Endise Ülenurme mõisa peahoone
Eesti Põllumajandusmuuseum, sissepääs.JPG|Ülenurme mõisa park
Ülenurme pere- ja noortekeskus ning Ülenurme raamatukogu.JPG|Ülenurme pere- ja noortekeskus
Ülenurme raudteepeatus.JPG|Ülenurme raudteepeatus
Ülenurme Gümnaasium.JPG|Ülenurme Gümnaasium
Ülenurme staadion.JPG|Ülenurme staadion


## Viited

## Kirjandus
* "Matsi talust lennuakadeemiani" (Ülenurme: Ülenurme Gümnaasium, 2016), kogumik Ülenurme valla haridusajaloost

## Välislingid
Läti (täpsustus)

**[[Läti]]** on riik Euroopas.

**Läti** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Läti (Märjamaa)|Läti]]**, küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas
***[[Läti (Kambja)|Läti]]**, küla Tartu maakonnas Kambja vallas
***[[Läti (Kullamaa)|Läti]]**, endine küla Kullamaa kihelkonnas Liivi mõisas, mis liideti 1977 Liivi külaga.

**[[Läti (asundus)|Läti]]** oli asundus tänapäeva Harju maakonna Anija valla alal 1977. aastani.

## Vaata ka
*Läti mõis
Frjazino

**Frjazino** on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Moskvast 42 km kirdes.

Frjazinot on esmamainitud 1584. aastal **Frjazinovka** külana. Aastal 1938 nimetati aleviks ja 1951 sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
*Frjazino koduleht
*Frjazino infoportaal
Pärnu linn (haldusüksus)

**Pärnu linn** on omavalitsusüksus Pärnu maakonnas.

Omavalitsusüksus moodustati 1. novembril 2017, kui jõustus Audru valla, Paikuse valla, Pärnu linna ja Tõstamaa valla ühinemine. Tõstamaa vallavolikogu ei olnud nõus vabatahtlikult Pärnu linnaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.

Haldusreformi käigus moodustatud omavalitsuse pindala on 858,07 km² ja sellega on Pärnu pindalalt suurim "linn" Eestis. Pärnu linna koosseisus on moodustatud Audru osavald, Paikuse osavald ja Tõstamaa osavald.

Pärnu linna koosseisu kuuluvad Pärnu linn, Lavassaare ja Paikuse alev, Audru ja Tõstamaa alevik ning 49 küla: Ahaste, Alu, Aruvälja, Eassalu, Ermistu, Jõõpre, Kabriste, Kastna, Kavaru, Kihlepa, Kiraste, Kõima, Kõpu, Kärbu, Lao, Lemmetsa, Liiva, Lindi, Liu, Lõuka, Malda, Manija, Marksa, Männikuste, Oara, Papsaare, Peerni, Pootsi, Põhara, Põldeotsa, Põlendmaa, Päraküla, Rammuka, Ranniku, Ridalepa, Saari, Saulepa, Seliste, Seljametsa, Silla, Soeva, Soomra, Tammuru, Tuuraste, Tõhela, Tõlli, Valgeranna, Vaskrääma, Värati.

## Linnavalitsemine ja haldusorganid
Pärnu linna kohaliku omavalitsuse esinduskogu on Pärnu linnavolikogu, mille juht on linnavolikogu esimees. Täitevvõim on Pärnu linnavalitsus, mille juht on Pärnu linnapea.

Pärnu linnapea on 2015. aastast Romek Kosenkranius, Pärnu linnavolikogu esimees on Andres Metsoja.

## Sõpruslinnad
Sõpruslinnad on:

## Viited

## Välislingid
* Pärnu koduleht
* Omavalitsuste ühendamisest Pärnu omavalitsuse veebis
Mikuláš Dzurinda teine valitsus

**Mikuláš Dzurinda teine valitsus** moodustati 2002. aasta valimiste järel, astus ametisse 16. oktoobril, ja püsis vahepealsetest muutustest hoolimata peaaegu neli aastat (4. juulini 2006). Algselt astusid liitu kõik parlamendis esindatud paremtsentristlikud jõud SDKÚ, Ungari Koalitsiooni Partei (SMK), KDH ja ANO. Aja jooksul ilmnesid siiski lõhed ning tekkisid skandaalid, seetõttu lahkus 2005. aasta suvel ANO juht oma toetajatega 1 ning otsustavaks sai 2006. aasta veebruaris KDH lahkumine (tüli konkordaadilepingu üle), mille tagajärjeks olid 2006. aasta Slovakkia erakorralised parlamendivalimised.

## Valitsuse koosseis<sup>1</sup>



1Lähtutud on valitsuse leheküljest, s.t ajutisi kohusetäitjaid (erinevalt slovaki Wikipediast) pole arvestatud.

2Pavol Rusko vallandati finantsskandaali tõttu ning lahkudes võttis ta kaasa ka oma partei. Selle fraktsiooni enamik Lubomir Lintneri juhtimisel jäi aga paika, nii ka mõlemad senised ANO ministrid. Malcharek (1998. aastal SOP saadik), kes kuulus 2001. aastast samuti ANO ridadesse, sai ministriks seega pärast "oma" partei lahkumist ja seega nähtavasti (slovaki Wiki) loetakse parteituks; samas on vähemalt nimetatud allikas parteitu ka Toth, kes samuti ANO liikmena sai ministriks juba varem. 2006. aasta jaanuaris ehk siis veel valitsuse võimul olles asutasid Malcharek ja Toth Nadej.

3Žitňanská on endine KDH parteitu toetatu, 2006. aasta valimistel SDKÚ-DS-s. Radičová
samuti 2006 sealsamas, ka nimetati oma kohale SDKÚ toetatuna.

4 2002. aasta valimistel osalesid Kaník ja tema Demokraatlik Partei (DS) SDKÚ nimekirjas, valimiste järel sai ühe koha valitsusse ka DS. Parteide ühinemine toimus aga 2005/2006. aasta vahetuse paiku, s.t pärast Kaníki lahkumist valitsusest.

## Välislingid
*Valitsuse koduleht
**http://www.vlada.gov.sk/
**http://www.government.gov.sk/
Syd Barrett

**Syd Barrett** [siid b'äret] või [b'ärit] (õieti **Roger Keith Barrett**; 6. jaanuar 1946 Cambridge – 7. juuli 2006 Cambridge) oli Briti laulja ja muusik.

Ta oli ansambli Pink Floyd esimene kitarrist, kuid vahetati 1968. aastal välja tema probleemide tõttu narkootikumidega (LSD).

Pink Floydi esimest perioodi koos Barrettiga peetakse Pink Floydi psühhedeelia perioodiks, ning pärast tema lahkumist grupist tegi Pink Floyd Syd Barretti auks loo "Shine on You Crazy Diamond". Ka albumi "Wish You Were Here" pealkiri on viide Syd Barrettile.

## Sooloalbumid
*"The Madcap Laughs" (1970)
*"Barrett" (1970)
*"Opel" (1988)

## Välislingid
*http://www.sydbarrett.org/
Lõuna-Aasia

**Lõuna-Aasia** on Aasia osa, hõlmab Ees-India, mis on muust Aasiast mäeahelikega eraldatud.

Geoloogiliselt asub India-Austraalia laamal, mille põkkumisel Aasia laamaga on muu hulgas moodustunud Himaalaja mäestik ja Tiibeti mägismaa.

Lõuna-Aasias elab ligi 20% maailma rahvastikust.

Tavaliselt loetakse Lõuna-Aasiasse kuuluvaks Bangladesh, Bhutan, India, Maldiivid, Nepal, Pakistan ja Sri Lanka, sageli ka Afganistan.

Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsiooni kuuluvad  India, Pakistan, Afganistan, Sri Lanka, Maldiivid, Nepal ja Bangladesh.

ÜRO liigituse järgi  kuuluvad Lõuna-Aasiasse Afganistan, Bangladesh, Bhutan, India, Iraan, Maldiivid, Nepal, Pakistan ja Sri Lanka.

## Vaata ka
*Lõuna-Aasia kiviaeg
*Kesk-Aasia
*Ida-Aasia
*Kagu-Aasia
*Lääne-Aasia
*Põhja-Aasia
*Sise-Aasia

## Viited
Milan Kňažko

**Milan Kňažko** [m'ilan knj'aško] (sündinud 28. augustil 1945 Horné Plachtinces) on slovaki näitleja, Slovakkia poliitik ja meediajuht.   

## Elulugu
Ta lõpetas ehitusalase ametikooli ja Muusikakunstide Kõrgkooli (VŠMU) Bratislavas. Aastatel 1968–1970 õppis stipendiaadina Prantsusmaal Nancys Rahvusvahelises Teatriakadeemias. 

Aastatel 1970–1971 töötas ta näitlejana teatris Divadlo na Korze, 1971–1985 teatris Nová scéna ja 1985–1989 Slovaki Rahvusteatris. 

Jaanuarist juunini 1990 oli ta Muusikakunstide Kõrgkooli Teatriteaduskonna dekaan. 

Novembris 2002 sai ta Bratislava rahvusvahelise filmifestivali presidendiks.

Jaanuarist 2003 on ta telejaama TV JOJ peadirektor.

## Poliitiline tegevus
Oktoobris 1989 loobus ta ainsana Tšehhoslovakkia Sotsialistlikus Vabariigis teenelise kunstniku aunimetusest, väljendades mittenõustumist tollase režiimiga. 

Novembris 1989 alustas ta poliitilist tegevust.

Ta oli Tšehhi ja Slovaki Föderatiivne Vabariigi presidendi nõunik Prahas ja ühtlasi Tšehhi ja Slovaki Föderatiivne Vabariigi Föderaalkogu Rahvakoja liige.  

Juunist 1990 28. augustini 1990 oli ta Slovaki Vabariigi rahvusvaheliste suhete minister ning aastatel 1992–1993 Slovaki Vabariigi valitsuse esimehe asetäitja ning välisminister. 

Ta oli sametrevolutsiooniaegsete tribüünimiitingute kaaskorraldaja ja moderaator.

Ta osales parteide Avalikkus Vägivalla Vastu (1989), Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest (1991), Demokraatlik Liit ja Slovaki Demokraatlik ja Kristlik Liit (2000) asutamises.

## Filmirollid
* 1965 "*[[Šerif za mrežami]]*" (Ivan)
* 1968 "*[[Niet inej cesty]]*" (Jurát I)
* 1971 "*[[Nevesta hôľ]]*" (metsnik)
* 1972 "*[[Zajtra bude neskoro]]*" (Ján)
* 1974 "*[[Deň, ktorý neumrie]]*" (Podhorec)
* 1975 "*[[Nevěsta s nejkrásnějšíma očima]]*" (Pišta)
* 1975 "*[[Život na úteku]]*" (Kukorelli)
* 1977 "*[[Rusalka]]*" (prints)
* 1979 "*[[Choď a nelúč sa]]*" (Kukorelli)
* 1980 "*[[Hodiny]]*" (Hever)
* 1980 "*[[Nevěsta k zulíbání]]*" (Karol Molnár)
* 1983 "*[[Zánik samoty Berhof]]*" (leitnant)
* 1984 "*[[Návrat Jána Petru]]*" (Ján Petro)
* 1984 "*[[O sláve a tráve]]*" (Richter)
* 1985 "*[[…nebo být zabit]]*" (Ernest)
* 1986 "*[[Kohút nezaspieva]]*" (õpetaja Tomko)
* 1986 "*[[Papilio]]*" (Hrabě)
* 1987 "*[[Devět kruhů pekla]]*" (Tomáš)
* 1987 "*[[Svět nic neví]]*" (Křemen)
* 1988 "*[[Dobři holubi se vracejí]]*" (Miloš Lexa)
* 1990 "*[[Jen o rodinných záležitostech]]*" (major)
* 1990 "*[[Poslední motýl]]*" (Gruber)
* 1990 "*[[Svědek umírajícího času]]*" (timukas Mydlář)

## Tunnustus
*teeneline kunstnik

## Isiklikku
Ta on kolmandat korda abielus ja tal on kolm last.
Tšehhov

**Tšehhov** on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Moskvast 77 km lõunas.

Linna nimi oli enne 1920. aastat ja 1936–1954 **Lopasnja**, 1920–1936 **Tšornoje Ozero**.

Linn on saanud nime kirjanik Anton Tšehhovi järgi, kes elas 12 km linnast lõunas Melihhovo külas, kus tänapäeval asub A. Tšehhovi majamuuseum.

## Viited
Kilo-

**Kilo-** (tähis **k**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 103 = 1000 korda suurem. Näiteks teepikkus 1 kilomeeter (km) on 1000 meetrit.

Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast *chilioi* (tuhat) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. a koos meetermõõdustikuga.

Informaatikas ja infotehnoloogias kasutatakse samuti eesliidet kilo- (nagu ka eesliiteid mega- jt), mis aga ei väljenda enamasti mitte detsimaalset kordsust 1000, vaid binaarset kordsust 210 = 1024. Näiteks andmehulk 1 kilobait (tähis kB) on 1024 baiti. Küll aga on andmekiiruse ehk bitikiiruse ühikus "kilobitti sekundis" (tähis kbit/s) kilo- detsimaalses tähenduses: 1&nbsp;kbit/s = 1000&nbsp;bit/s.
Valentinianus III

**Valentinianus III** (sünninimega **Flavius Placidius Valentinianus**; 419–455) oli Lääne-Rooma keiser 424–455.

Ta oli Constantius III ja Galla Placidia ainuke poeg. Ta sai keisriks vaid kuueaastaselt. Alguses valitses tema eest ema, seejärel Flavius Aëtius.

Tema valitsemise ajal oli Rooma riik pidevate välisrünnakute all ning kaotas mitmeid provintse.

## Valentinianus III ja Eesti
Saaremaalt Pajumõisast leitud keisri solidus on üks kahest Eesti alal leitud vanaaja kuldmüntidest. 

## Viited
Evely Ventsli

**Evely Pihela (Ventsli)** (sündinud 5. augustil 1985) on eesti telesaatejuht ja modell.

Evely Ventsli on olnud noortesaate "ZTV" ja tõsielusaate "Kaunitar ja geenius" saatejuht.

Modellitööd alustas ta 13-aastaselt. Praegu ta enam modellindusega ei tegele.

## Haridus
*2004 Tallinna Mustamäe Gümnaasium 
*2007 Tallinna Ülikool – reklaam ja imagoloogia
*2011 Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituut - kommunikatsioonijuhtimine

## Välislingid
*Ilona Talumets: Evely Ventsli punub oma pesa, Kroonika.ee, 13.jaanuar 2009
789

**789. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - **[[780. aastad]]** - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 

Aastad: 784 785 786 787 788 - 789 - 790 791 792 793 794 

----
## Sündmused

*...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Haeska mõis

**Haeska mõis** (saksa keeles *Hasik*) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas, praeguse Haapsalu linna haldusalas Läänemaal.

Haeska mõisa on esmamainitud 1560. aastal. Mõis kuulus siis Haapsalu toomkirikule, hiljem Kursellideja Wrangellide suguvõsale. Haeska mõisa viimane omanik enne võõrandamist 1919. aastal oli Hans von Grünewaldt.

Mõisa 1805. aastal valminud peahoone asub Haeska küla lõunaosas. 1981. aastal hoone renoveeriti ning Matsalu looduskaitseala rajas sinna väikese haneliste rännet tutvustava väljapaneku. Praegu on Haeska mõisa peahoone eravalduses.

## Vaata ka
* Haeska küla (Läänemaa)
* Eesti mõisate loend

## Viited

## Välislingid
*Haeska mõisa ajalugu
*Haeska 360° aeropanoraam / aerofoto
Giga-

**Giga-** (tähis **G**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 109 korda suurem. Näiteks sagedus 1 gigaherts (GHz) on 109 hertsi ehk miljard hertsi  (ehk 1000  megahertsi ehk 1000&nbsp;000  kilohertsi).

Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast *gigas* (gigant, hiiglane) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga.

Informaatikas ja infotehnoloogias kasutatakse samuti eesliidet giga- (nagu ka eesliiteid kilo-, mega- jt), mis aga ei väljenda enamasti mitte detsimaalset kordsust 1000, vaid binaarset kordsust 210 = 1024. Näiteks andmehulk 1 gigabait on 1024 megabaiti ehk 230 = 1&nbsp;073&nbsp;741&nbsp;824 baiti. Küll aga on andmekiiruse ehk bitikiiruse ühikus "gigabitti sekundis" (tähis Gbit/s) giga- detsimaalses tähenduses: 1 Gbit/s = 1&nbsp;000&nbsp;000&nbsp;000 bit/s.
DanceAct

**DanceAct** on tantsustuudio, mille esindused asuvad nii Tallinnas, Tartus kui ka Pärnus ning kus võimalik harrastada selliseid tantsustiile nagu *[[bailatino]]*, hiphop, kõhutants, *cheerleaders & show* ja *club freestyle*.

## Välislingid
* DanceActi koduleht
* Bailatino koduleht
Haeska mõis (Valjala)

**Haeska mõis** (saksa keeles *Hasik*) oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal asuvad mõisa maad Saare maakonnas Saaremaa ja Saaremaa vallas.

Mõis tekkis 1450. aastal kolmest vakusest (Konde, Metzküll ja Hauist) läänistatud maadest.

Aastail 1632–1791 kuulus mõis Nolckenitele, 1786. aastal müüs Georg Wilhelm Pilar von Pilchau Haeska mõisa Lorenz Gottlieb von der Osten Sackenile, kuid hiljem kuulus mõis taas Nolckenitele ja  1919. aastal parun Erich Nolckenile.

1914. aastal kuulus mõisale 948,52 hektarit mõisamaad, 1013,63 ha talumaad. 1909. aastal kuulus mõis Kogula valda, 1939. aastal kuulus endine mõisasüda Valjala valda.

Mõisa peahoone on hävinud. Varemete põhjal on järeldatud, et see oli ühekorruseline puithoone võlvitud keldritega. Kõrvalhooned on enamikus hävinud või varemetes. Peahoone ees asus lihtne lehtpuupark.

## Viited

## Välislingid
*Haeska mõis (Valjala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Lutsi maarahvas

**Lutsi maarahvas** (ka: **lutsid**)  oli eestlaste rahvakild Lätis Latgales Ludza piirkonnas, peamiselt Pilda, Ņukši ja Nirza vallas, aga ka Määrdina vallas. 

Arv 4387 inimest (1893. aastal). 

Tõenäoliselt rändasid eestlased sinna 18. sajandi alguses Võrumaalt, setude naabrusest; väidetavalt reformatsiooni eest. Lutsid kõnelesid 20. sajandini iseloomulikku ja arhailist lõunaeesti murrakut – lutsi keelt. Tänapäeval on lutsid täielikult lätistunud. Lutsi päritolu võib aimata vaid inimeste perekonnanimedest.

Lutsi maarahvast ja nende keelt uuris esimesena Oskar Kallas.

## Vaata ka
*Leivud
*Maarahvas

## Kirjandust
*Marjo Mela. "Läti eestlased. Ajalugu, keel ja kultuur". Eesti Keele Sihtasutus. Tallinn 2007, ISBN 978-9985-79-196-7

## Välislingid
*Lutsi maarahvas – 110 aastat hiljem. Hannes Korjus
*"Maq Sinnu Sali": the South Estonian Dialect Spoken in Deepest Latvia
Macrosilly

**"Macrosilly"** on eesti ansambli Honey Power debüütalbum. Selle andis 1. septembril 2006 CD-na välja SekSound.

## Lood
# "Bonnie Meets Clyde"
# "Travelling Nonstop"
# "Fake Blue Sky"
# "Corsica"
# "Plug Me In"
# "Relax Relax (your stereo is fine)"
# "Bearhill"
# "Dreams"
# "Lights From Pillow"
# "Friends and Enemies"
# "Jaques de Secretkeeper"
# "Casino Stoner"
# "Learning to Walk"

Plaati salvestati jaanuarist augustini. 

"Corsica", "Travelling Nonstop" ja "Fake Blue Sky" anti 2006 välja singlitena. "Travelling Nonstop" valiti mais 2006 Raadio 2 "nädala demoks". 

Albumi esitluskontserdid toimusid 31. augustil Von Krahlis ja 1. septembril klubis Rock & Roll. 

## Välislingid
*Kaanepilt ja muusikakatked
*Tõnis Erilaid, [[SL Õhtuleht], 2. september 2006 (arvustus)
*Mart Juur, Emajõe Röövelööbik, Postimees, 23. september 2006 (arvustus) 
*Mart Niineste, Rokkivalt lõpetamata pop, Eesti Ekspress, 31. august 2006