open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Varjuteater (romaan)

**"Varjuteater"** on Viivi Luige 2010. aastal Eestis ilmunud autobiograafiline romaan. 

Luik keskendub romaanis eluperioodile Roomas (1998–2003), kuid peatub pikemalt ka Berliinis ja Helsingis veedetud ajal. 

Romaan on tõlgitud soome (Varjoteatteri. Tammi 2011. Tõlkinud Anja Salokannel), ungari ("Arnyekszinhaz". Magyar Naplo 2017. Tõlkinud Bela Javorszky), läti (Enu teatris. Mansards 2017. Tõlkinud Ruta Karma) ja saksa (Schattenspiel. Wallstein 2018. Tõlkinud Cornelius Hasselblatt) keelde.

## Vastuvõtt
Viivi Luik ei määratle "Varjuteatrit" ei reisikirja ega mälestusteraamatuna, vaid nimetab seda selgelt romaaniks. Kirjanduskriitik Kaarel Kressa on raamatut nimetanud mosaiiktekstiks, mille tükke eristavad värvide asemel eri ajajärgud ning tükkideks on mälupildid ja väikesed vaatlused.

Rein Veidemann nimetas "Varjuteatrit" pärast ilmumist Mats Traadi "Õelate lambi" kõrval teiseks 2010. aasta eesti proosasündmuseks. 

2010. aastal ilmunud "Varjuteatril" on otsesed sidemed 1985. aastal ilmunud "Seitsmenda rahukevadega", eelkõige otseste viidete (Rooma jõudmine sai alguse 1949. aastal kodukandist), aga ka tinglikumate ühenduste näol (tagasivaade lapsepõlve 1950. aastatel). Romaani on võrreldud ka Aare Pilve "Ramadaaniga" (2010), mis kujutab samuti sügavamat sissevaadet Itaaliasse. Joel Sangale toob "Varjuteater" meelde ka Curzio Malaparte "Kaputti" (1944) .

## Auhinnad
*Aasta parim reisikiri (2011)

## Viited

## Välislingid
*Arne Merilai "Viivi Luik. Varjuteater. Tallinn, Estonia.". The Free Library (inglise keeles)
*Rein Veidemann "Viivi Luik – ajatu teeline". Postimees, 27. november 2010
*Maarja Kangro "''Hommage'' iseendale ". Looming, 4/2010
*Kaarel Kressa "Viivi Luik: kogu mu elu on kulunud iseendaks saamise peale". Eesti Päevaleht, 4. detsember 2010
*Doris Kareva "Muutlik varjuteater". Sirp, 7. jaanuar 2011
*Juhani Salokannel "Viivi Luik. Varjuteater". Tuglas-seura, Elo 1/2011 (soome keeles)
*Joel Sang "Sõnale alluv maailm". Keel ja Kirjandus, 3/2011, lk 212–215
*Johanna Ross "Miks häbeneda muinasjuttu?". Vikerkaar, 3/2011
*Maris Meiessaar "Viivi Luige "Varjuteater" valiti aasta parimaks reisiraamatuks". Eesti Päevaleht, 12. aprill 2011
*Tiit Pruuli "Luule ja proosa Viivi Luige reisikirjanduses". Sirp, 15. aprill 2011
*Toomas Kiho "Rohelised raamatud". Sirp, 13. mai 2011
*"Möödunud aasta parimaks eesti ilukirjandusteoseks valiti "Varjuteater"". Delfi, 26. jaanuar 2012
Plancki kiirgusseadus

**Plancki kiirgusseadus** ehk **Plancki seadus** kirjeldab musta keha kiirguse spektraalset kirkust. See ütleb, et 

:I(\nu,T) =\frac{ 2 h\nu^{3}}{c^2}\frac{1}{ e^{\frac{h\nu}{kT}}-1}.
kus
:*I*(*ν*,*T*) on absoluutselt musta keha ühikuliselt pindalalt normaalsuunas ühikulisse ruuminurka kiiratava kiirguse võimsus etteantud sageduse korral;
:*h* on Plancki konstant;
:*c* on valguse kiirus vaakumis;
:*k* on Boltzmanni konstant;
:*<math>\nu</math>* (kreeka täht nü) on elektromagnetilise kiirguse sagedus;
:*T* on keha absoluutne temperatuur.

## Vaata ka
* Wieni nihkeseadus
* Stefani-Boltzmanni seadus

## Viited
Wieni nihkeseadus

**Wieni nihkeseadus** on füüsikaseadus, mis määratleb absoluutselt musta keha ehk mustkiirguri kiirgusspektri intensiivsuse hariväärtusele vastava lainepikkuse sõltuvust temperatuurist.

Wieni seaduse kohaselt on mustkiirguri maksimaalse intensiivsusega lainepikkus \lambda_\max  pöördvõrdeline selle keha temperatuuriga:
:\lambda_\max = \frac{b}{T} \, ,
kus b on **Wieni nihkekonstant** väärtusega 2897,771955… µm·K  ja T on mustkiirguri temperatuur kelvinites.

Seaduse tuletas 1893. aastal Saksa füüsik Wilhelm Wien. Konstandi b väärtus määrati siis katsete põhjal. Tegelikult saab selle konstandi arvutada Plancki valemi järgi: 
:b = \frac{ch}{k\alpha}\, ,
kus c on valguse kiirus, h on Plancki konstant, k on Boltzmanni konstant ja \alpha = 4{,}965\,114\,231\,7\dots on konstant, mis on saadud võrrandi \alpha / 5 = 1 - e^{-\alpha} lahendina.

Näiteks Päikese pinna temperatuurile 5780 K vastab lainepikkus umbes 500 nm, mis jääb nähtava valguse lainepikkuste piirkonna keskossa. Inimkeha (temperatuuril u 310&nbsp;K) kiirgab kõige enam lainepikkusel umbes 10 µm, mis on infrapunakiirguse lainepikkusega soojuskiirgus. Kosmilise taustkiirguse efektiivne temperatuur on 2,7 K ja kiirgus saavutab oma maksimumi lainepikkusel umbes 1 mm (sellest lainepikkusest algavad raadiolained).

## Vaata ka
* Musta keha kiirgus

## Viited
Richard Kullerkupp

**Richard Kullerkupp** (18. september/1. oktoober 1891 Tallinn – 5. juuli 1931 Tallinn) oli eesti kirjanik.

Ta oli trükkal Peterburis, 1914. aastal jäi rongi alla ja kaotas mõlemad jalad, seejärel elas Tallinna vanadekodudes.

Veriste löömingutega lõppenud orgiad vanadekodus vaheldusid näljastreikide ja enesetapukatsetega, üks piinlik skandaal järgnes teisele.

Richard Kullerkupp sooritas enesetapu ja maeti 9. juulil 1931 Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*August Eelmäe. "Kirjutamise kirge ei võta minult ükski". Looming, 1991, nr 10, lk 1412–1425.
Kodukolde tänav

**Kodukolde tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab umbtänavana Kesakanni tänavast lõuna pool. Seejärel ristub Talutare ja Lõkketule tänavaga ning katkeb enne Hipodroomi tänavale jõudmist. Tänav jätkub taas Hipodroomi tänavalt ja ristub siis vaid Männimetsa teega, kuni lõpeb linna piiril, olles seejuures umbes 670 meetri pikkune.
Kraavikalda tänav

**Kraavikalda tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Hipodroomi tänavalt, ristub Lõkketule tänava (paremalt), Männimetsa teega, Metshaldja tänavaga, Lumimarja tänavaga (paremalt). Tänav on ühendatud metsateega, mis ulatub Pallase puiestee, Lammi tänava ja Nõlvaku tänava ristumiskohale. Tänava pikkus on umbes 850 meetrit.
Ranna puiestee

**Ranna puiestee** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Hipodroomi tänavalt. Teisel pool Hipodroomi tänavat on Ranna puiestee jätk Männimetsa tee. Ranna puiestee kulgeb alguses edelasse, ristub Lõkketule ja Talutare tänavaga, pöörab siis loodesse, ristub Rannakajaka tänavaga, pöörab pärast seda kirdesse ja veidi aja pärast uuesti loodesse ja lõppeb Raeremmelga tänaval.
Hipodroomi tänav

**Hipodroomi tänav** on tänav Tartus Ihastes. 

Tänav algab Ihaste tee ja Männimetsa tee ristmikult ning lõpeb linnapiiril, kust edasi kannab nime Hipodroomi tee. Tänava pikkus on 2 km.
Kesakanni tänav

**Kesakanni tänav** on tänav Tartus Ihastes. Tänav saab alguse Raeremmelga tänava ja Luigelahe tänava ristmikult ning lõpeb linnapiiril, kust edasi kulgeb ta Kesakanni teena. Tänav on 1 km pikk.
Parömioloogia

**Parömioloogia** (kreeka sõnadest *paroimia* 'vanasõna, tarkussõna' ja *logos* 'õpetus') on teadus rahvaluulelühivormidest: vanasõnadest, kõnekäändudest jne.

Eestis on parömioloogiaga tegelenud Arvo Krikmann, Ingrid Sarv, Anneli Baran, Anne Hussar, Rein Saukas, Piret Voolaid.

Rahvusvaheliselt tuntud parömiolooge: Matti Kuusi, Peter Grzybek, Wolfgang Mieder.

## Viited
Koidutähe tänav

**Koidutähe tänav** on tänav Tartus Ihastes. 

Tänav algab umbtänavana Kiigemäe tänava ja Hipodroomi tänava vaheliselt alalt, seejärel ristub Õllemeistri tänavaga (vasakult), Kasesalu tänavaga, Lõkketule tänavaga ning Männimetsa teega. Tänav lõpeb Pääsusilma tänaval linnapiiri ääres, millest edasi on tänava nimi Koidutähe tee. Tänava pikkus on umbes 800 meetrit.
Kiigemäe tänav

**Kiigemäe tänav** on tänav Tartus Ihastes. 

Tänav algab Hipodroomi tänavalt ning kulgeb suhteliselt käänuliselt algul kirdesse ja hiljem põhja. Kiigemäe tänavaga ristuvad Elulõnga tänav, Lõkketule tänav, Metshirve tänav, Männimetsa tee, Põhjatamme puiestee ja Näsiniine tänav. Tänav lõpeb Pallase puiesteel, kust edasi kulgeb Jaan Koorti tänavana. 

Tänava pikkus on 1230 meetrit.
Elulõnga tänav

**Elulõnga tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Kiigemäe tänavalt, ristub Lõkketule tänavaga ja lõppeb Männimetsa teel.

Tänava pikkus on 500 meetrit.
Põhjatamme puiestee

**Põhjatamme puiestee** on tänav Tartus Ihastes.

See algab Hipodroomi tänavalt ja kulgeb põhjakirdesse. Puiestee ristub Lõkketule tänavaga, Männimetsa teega ja Metshaldja tänavaga. Põhjatamme puiestee lõpeb Näsiniine ja Kiigemäe tänava ristmikul.

Tänav on 980 meetri pikkune.
Arukase tänav

**Arukase tänav** on tänav Tartus, Ihastes. Tänav algab Lõkketule tänavalt, ristub Männimetsa teega ja lõpeb Metshaldja tänaval. Tänava pikkus on umbes 440 meetrit. 

### Islami palvepaik Arukase tänaval
Arukase tänaval asub aadressil Arukase 16 Eesti islami koguduse palvekohana kasutatud aiamaja, mida on käsitletud kohalikes uudistes kui Ihaste mošeed. Hoone on olnud piirkonna islamiusuliste kogunemiskoht aastaid ning on tekitanud laiemat avalikku tähelepanu, sealhulgas vaidlusi koguduse liikmete ja kohalike elanike seas.  

## Viited
Peet Areni tänav

**Peet Areni tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav on nimetatud eesti kunstniku Peet Areni auks. 

P. Areni tänav on kaarekujuline, see algab ja lõppeb Villem Ormissoni tänaval. Tänava pikkus on 210 meetrit.
Nikolai Triigi tänav

**Nikolai Triigi tänav** on tänav Tartus Ihastes. Tänav algab Pallase puiesteelt ja lõpeb linna piiril, Kasesalu tee ääres. Tänav on 440 meetrit pikk. Teisel pool Kasesalu teed jätkub tänav Lillevälja teena.

Tänava nimi on pandud eesti kunstniku Nikolai Triigi auks.
Talutare tänav

**Talutare tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Kasesalu ja Hipodroomi tänava ristmikult ja suundub kagusse. Talutare tänav ristub Lepalinnu, Kesakanni, Kodukolde tänavaga ja lõpeb Ranna puiesteel.

Tänava pikkus on 350 meetrit.
Pääsusilma tänav

**Pääsusilma tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab metsa äärest ja kulgeb kagusse. Pääsusilma tänavaga ristuvad Villem Ormissoni tänav, Kasesalu tänav, Aruheina tee, Ristikheina tee ja Nõmmeliiva tänav. Viimases lõigus kulgeb Pääsusilma tänav lõuna suunas ja lõpeb Koidutähe tänaval.

Tänava pikkus on 600 meetrit. Sellest umbes kolmveerandi ulatuses märgib tänav Tartu linna ja Luunja valla piiri.

## Vaata ka
*Pääsusilma tee
Triskele (ansambel)

**Triskele** on Tartus tegutsev rahvamuusikaansambel, mis tuli kokku 1997. aastal eesmärgiga esitada eesti vaimulikku rahvamuusikat. Ansambel on tõlgendanud eesti rahvalikku koraalivaramut ja regilaule, samuti keskaegset Euroopa muusikat. Lisaks eesti rahvapillidele kasutatakse seadetes keskaegses Euroopas mängitud instrumente – fiidlit, lautot, rebekki, flööte ja trumme. 

Ansamblisse kuuluvad Tarmo Tabas, Ergo-Hart Västrik, Heikki-Rein Veromann, Toivo Sõmer ja Janno Mäe. Kuni aastani 2010 oli bändiliikmeks ka Jaanus Roosileht. 

Triskele on andnud hulga kirikukontserte, esinenud Viljandi Pärimusmuusika Festivalil ja hansapäevadel ning käinud kontserditurneedel Tšehhi Vabariigis ja Saksamaal.

2019. aasta Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) jõulumuusika päeval (*Euroradio Christmas Music Day*) esines Triskele kavaga "See jõulupäev on rõõmust suur", mis kanti otseülekandena Tartu Pauluse kirikust 18 raadiojaama Euroopas ja kaugemal.

## Diskograafia
Triskele on välja andnud 6 CD-plaati:

* Eesti vaimulikud rahvalaulud 2000 
* Lõuna-Eesti vaimulikud rahvalaulud 2001 
* Lõuna-Eesti vaimulikud rahvalaulud II 2002 
* Kolga-Jaani vaimulikud rahvalaulud 2003 
* Ridala vaimulikud rahvalaulud 2005 
* Kodavere laulud 2011
* Maa ja meri kiidavad: Saaremaa ja Hiiumaa rahvakoraalid 2016

## Tunnustus

* 2017 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (traditsioonide edasikandmine ja mõtestamine, Eesti vaimulike rahvaviiside toomine kuulajateni)

## Viited

## Välislingid
* Triskele koduleht
* Ansambel Triskele tegi muusikalise kingituse Eesti Vabariigi juubeliks. – kultuur.err.ee
Johannes Hirv

**Johannes Hirv** (kuni 1939. aastani **Johannes Hirsch**; 2. detsember 1900 Koigi vald, Sõrandu – 28. jaanuar 1953 Tartu) oli eesti skulptor ja kunstiõpetaja.

Ta õppis 1923–1931 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Ado Vabbe juures maalimist ja Anton Starkopfi ateljees skulptuuri. Lõpetas kooli skulptuurierialal 1931 ning sooritas ka joonistamisõpetaja kutseeksami.

Johannes Hirv töötas aastatel 1931–1932 Valga Poeglaste Gümnaasiumis ja tütarlastegümnaasiumis ning 1932–1938 Valga Ühisgümnaasiumis, keskkoolis ja erakaubanduskoolis, 1931–1934 ka Valga Läti Eraühisgümnaasiumis joonistusõpetaja ja 1934–1938 koolijuhataja. 1938–1944 Tartu II ja V gümnaasiumi ja Õpetajate Seminari joonistusõpetaja. Ta oli Tartu Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud. 

Johannes Hirve looming sisaldab põhiliselt portreid, materjalidest eelistas ta marmorit. 

Kuulus kunstiühingusse Pallas ja oli Eesti Kunstnike Liidu liige.

Johannes Hirv koos skulptor Martin Saksaga on Tartus Vabaduse puiestikus 1952. aastal avatud Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monumendi autor.

## Viited


## Välislingid
* Johannes Hirve looming EKM Digikogus
Boris Nikolov

**Boris Georgiev Nikolov** (bulgaaria keeles *Борис Георгиев Николов*; 10. märts 1929 Dobrič – 29. jaanuar 2017) oli Bulgaaria poksija.

Nikolov sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Vasile Tiţăle (Rumeenia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Zbigniew Pietrzykowskile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Nikolov osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Marcel Pigou'le (Prantsusmaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Nikolov oli läbi aegade esimene Bulgaaria sportlane, kes olümpiamängudel medali võitis.

## Viited

## Välislingid
*
Samuli Kosminen

**Samuli Kosminen** (sündinud 1974) on soome löökpillimängija.

Ta esindas ansambli Edea koosseisus Soomet 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel.

Ta on ka islandi bändi múm liige.
Tõstamaa kihelkond

**Tõstamaa kihelkond** (lühend Tõs, saksa *Kirchspiel Testama*) oli kihelkond Pärnumaal ja Liivimaa kubermangu Pärnu kreisis.

Tõstamaa kihelkonda kuulus ka Kihnu saar.

Tõstamaa kirikukihelkond eraldati 1670ndail aastal Pärnu praostkonna maadest, Tõstamaal asutati,  Tõstamaa Maarja koguduse pastori Sigismund Sege ajal 1679–1697, lühikest aega enne 1680. aastat oma pastoraat.
## Tõstamaa kihelkonna mõisad
*Tõstamaa kirikumõis (saksa keeles *Pastorat Testama*)
*Kastna mõis (*Kastna*) linnamõis
*Kihnu mõis (*Kühno*) riigimõis, jagati 19. sajandi lõpul taludeks
*Kõpu mõis (*Keppo*) Pootsi kõrvalmõis
*Pootsi mõis (*Podis*) rüütlimõis
*Seliste mõis (*Sellie*) riigimõis
*Tõstamaa mõis (*Testama*) rüütlimõis

## Tõstamaa kihelkonna vallad
*Kastna vald
*Kihnu vald
*Pootsi vald
*Seliste vald
*Tõstamaa vald

## Tõstamaa kihelkonna kalmistud
*Kastna kalmistu
*Kihnu kalmistu
*Kõpu kalmistu
*Seliste kalmistu
*Tõhela kalmistu
*Tõstamaa kalmistu
*Tõstamaa mõisa kalmistu

## Kihelkonna alad tänapäeval
Tõstamaa kihelkonna ala kattub suuremas osas Pärnu maakonna Pärnu linna ja Kihnu vallaga. 
## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Tõstamaa kihelkond portaalis "Eesti mõisad"
Anna kihelkond

**Anna kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Annen*) oli kihelkond Järvamaal ja Eestimaa kubermangu Järva kreisis. Selle pindala oli umbes 161 km².

## Piirkonna ajalugu
Kihelkond moodustati 17. sajandi algul, varem kuulus enamik selle alasid Peetri kihelkonna koosseisu.

Alates 1738. aastast oli Paide ja Anna kirikus ühine pastor ning  Anna ja Paide kihelkondade piirkonda nimetati Paide ja Anna kihelkonnaks, Paide-Anna kihelkonnaks.

## Anna kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes seitse mõisat: üks kirikumõis, kaks rüütlimõisast peamõisat koos kahe kõrvalmõisaga ning kaks poolmõisat. Lisaks veel kolm karjamõisat.
* Anna kirikumõis (*Pastorat Annen*)
* Eivere (*Eyefer*) rüütlimõis ja Leedu karjamõis
* Korba (*Korba*) poolmõis, varasem Viisu kõrvalmõis
* Ojataguse (*Wannamois, Oientacken*), Purdi kõrvalmõis
* Pikaküla (*Pitkaküll*), Purdi kõrvalmõis
* Puiatu (*Pojato*), Purdi kõrvalmõis poolmõisa staatuses
* Purdi (*Noistfer*) rüütlimõis ja Mustla kõrvalmõis, Ojataguse kõrvalmõis, Võõbu kõrvalmõis, Naudja karjamõis, Saare karjamõis, Tänijala karjamõis.

## Anna kihelkonna vallad
* Anna vald (1916–)
* Eivere vald (1866–1892)
* Purdi vald (1866–1916)

## Anna kihelkonna kalmistud
* Anna kalmistu
* Anna kirikuaed
* Purdi mõisa kalmistu

## Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval jäävad kihelkonna alad Järvamaa koosseisu, moodustades Paide linna põhjapoolse osa.

## Viited

## Kirjandus
* "Kilde Anna kihelkonnast" koost. Elle Näppo (2008)
* 
* 
* Hilda Kõrge. "Ajalooline traditsioon Paide ja Anna kihelkondadest 1930. a". Eesti Kirjandusmuuseum. 2008

## Välislingid
* Anna kihelkond Eesti Entsüklopeedia
* Anna kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
Iisaku kihelkond

**Iisaku kihelkond** (lühend **Iis**, saksa keeles *Kirchspiel Isaak*) oli kihelkond Virumaal ja Eestimaa kubermangus Viru kreisis.

Kihelkond moodustati 1654. aastal Jõhvi ja Vaivara kihelkonna osadest. Sellistes piirides eksisteeriris kihelkond iseseisvana aastani 1744 ning aastatel 1744–1867 kuulus piirkond Jõhvi ja Viru-Jaagupi kihelkondadesse.

Kihelkond asutati uuesti 1867. aastal peamiselt Jõhvi kihelkonna hõredate lõunapoolsete alade baasil. Väiksel määral hõlmati ka Viru-Jaagupi kihelkonna idaosadest. Kihelkond oli pindalalt suur, kuid hõreda asustusega.

## Iisaku kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes kümme mõisat – üks kirikumõis, neli rüütlimõisast peamõisat koos nelja kõrvalmõisaga ning üks poolmõis. Lisaks veel üks karjamõis.
* Iisaku kirikumõis (*Pastorat Isaak*)
* Iisaku mõis (*Isaak*), rüütlimõis
* Kauksi mõis (*Kauks*), rüütlimõis
* Luiska mõis (*Luiska*), poolmõis
* Oonurme mõis (*Onorm*), Tudulinna kõrvalmõis
* Permisküla mõis (*Permesküll*), Pagari kõrvalmõis
* Pootsiku mõis (*Potzik*), Iisaku kõrvalmõis
* Puhatu mõis (*Pühhato*) – Ohakvere mõisa karjamõis
* Rannapungerja mõis (*Ranna-Pungern*), Pagari kõrvalmõis
* Tagajõe mõis (*Tagojõe*) Tudulinna mõisa karjamõis
* Tudulinna mõis (*Tuddolin*), rüütlimõis
* Tuusna mõis (*Tusna*) Ohakvere mõisa karjamõis
* Tärivere mõis (*Terrefer*), rüütlimõis
* Uhe (*Uhhe*) poolmõis (kuni 1874. aastani rüütlimõis)
* Väike-Pungerja mõis (*Klein-Pungern*), rüütlimõis

## Iisaku kihelkonna vallad
* 	Tudulinna vald	(1866–1950)
* Kauksi vald	(1870–1891)
* Pootsiku vald	(1870–1891)
* Iisaku vald	(1870–1939)
## Iisaku kihelkonna kalmistud
* Alajõe kalmistu
* Illuka kalmistu
* Iisaku kalmistu
* Tudulinna kalmistu

## Iisaku kihelkonna pärand
Eesti Rahva Muuseumi vanavarakogujad läksid Iisaku kihelkonda juba muuseumi sünniaastal – 1909. Korjajad olid kunstnik Nikolai Triik ja matemaatikatudeng Eduard Pedak. Matkal koguti 104 eset.

Iisaku kihelkonnas kanti erinevalt teistest Virumaa kihelkondadest kahte tüüpi rahvarõivaid. Iisaku ümbruses kujunes 17.– 18. sajandi paiku välja
kakskeelne rahvastik, kes rääkis eesti ja vene segakeelt ning keda kutsuti poluvernikuteks.

Järgmine vanavarakogujate kogumismatk toimus 1920. aastal, koguja oli Tartu Reaalkooli õpilane Theodor Vaas. Praegu on Iisaku kihelkonnast muuseumis 358 eset, 8 kogumismatkapäevikut, 85 etnograafilist joonist, umbes 1000 fotot jm.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna maad jäävad tänapäeval Ida-Viru maakonna Alutaguse valla aladele.

## Viited

## Kirjandus
* Alide Amandus. Iisaku kihelkonna suulist ajaloolist traditsiooni 1932. a. suvel. Eesti Kirjandusmuuseum. 2005

## Välislingid
* Iisaku kihelkonna ajalugu ja kirikud
Rakvere kihelkond

**Rakvere kihelkond** (lühend **Rak**) on ajalooline kihelkond Virumaal ja Eestimaa kubermangus Viru ehk Rakvere kreisis.

Kihelkond asutati 14. sajandi lõpul või 15. sajandi alguses Viru-Nigula, Haljala ja Viru-Jaagupi kihelkonna kokkupuutuvatest äärealadest. Esimest korda on kihelkonda kirjalikult mainitud 1419. aastal.
Kihelkond kuulus Rakvere ja Viru kreisidesse ning piirnes Eestimaa kubermangus Kadrina, Haljala, Viru-Nigula ja Viru-Jaagupi kihelkonnaga ja Järva kreisiga.

## Rakvere kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 14 mõisat – 1 kirikumõis, 10 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga ning 2 poolmõisat. Lisaks veel 6 karjamõisat.

## Rakvere kihelkonna  vallad

## Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval kuuluvad kihelkonna alad Lääne-Virumaa koosseisu. Kihelkonna lääneosa moodustab Rakvere valla tuumiku ja idaosa Rakvere valla tuumiku. Kihelkonna keskosas paikneb Rakvere linn. Väike kihelkonna lõunapoolne ots kuulub Vinni valda.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Maakond: Viru, Kihelkond: Rakvere, Eesti ala mõisate register
Ingrid Puusta

**Ingrid Puusta** (sündinud 8. novembril 1990 Tartus) on Eesti purjesportlane (surfar).

Puusta on treeninud Pirita surfiklubis, treeneriks Jaak Lukk. Puusta koduklubi on Noblessneri Jahtklubi Purjetamiskool (NYCS).

## Haridus
Ta lõpetas Tallinna Ühisgümnaasiumi 2010. aastal ja Aarhusi äriakadeemia (inglise *Business Academy Aarhus*) biotehnoloogia erialal 2015. aastal Taanis. 2016. aastast õpib ta Tallinna Ülikooli magistriõppes ja teeb uurimistööd molekulaarse biokeemia alal.

## Saavutused
Ta esindas Eestit 2012. aasta suveolümpiamängude purjeregatil Portlandis RS:X klassis. Ingrid Puusta sai 15. koha.

2016. aastal võitis Puusta Eesti Jahtklubide Liidu Purjetamise Eesti meistrivõistluste sarja Tallinna Nädala regati RS:X klassi.

Puusta lõpetas Rio de Janeiro olümpiaregati 11. kohaga. Tokyo 2020 suveolümpiamängudel saavutas sportlane stabiilsete sõitudega 16. koha. 2024 Pariisi olümpiamängudel sai Ingrid uue olümpiaklassi iQFOiL foilival purjelaual 17. koha.

25. septembril 2016 ületas Ingrid Puusta purjelaual Läänemere, olles esimene naine, kes seda teinud. Ta alustas teekonda Gotlandi külje all asuvalt Farö saarelt ja lõpetas Türju lähedal Saaremaal. Puusta startis Rootsist hommikul kell 7.37 ja finišeerus kell 21.25. Tema 164,5&nbsp;km pikkuse sõidu ajaks kujunes vaiksete tuuleolude tõttu 13 tundi ja 48 minutit. Purjetamise eesmärk oli juhtida tähelepanu puuetega inimeste purjetamisvõimalustele.

2019. aastal Jaapanis Enoshimas peetud eelolümpia Ready Steady Tokyo purjeregatil sai Ingrid Puusta medalisõidus kolmanda ja regati üldarvestuses kaheksanda koha. Järgnenud MK-etapilt tuli 12. koht. RS:X klassi MMilt Garda järvel Itaalias naasis ta 28. kohaga, olles võtnud kuldgrupis ka ühe sõiduvõidu. 2020. aasta RS:X klassi MMil Sorrentos Austraalias sai sportlane 16. koha.

2020. aasta oktoobris Garda järvel Campiones toimunud uue, Pariisi olümpiamängudel kavva tuleva purjelauaklassi iQFOiL maailmamängudel sai olümpiasurfar Ingrid Puusta 65 konkurendiga võisteldes 25. koha. Oma esimestel uue olümpiaklassi iQFOil Euroopa meistrivõistlustel Marseilles's Prantsusmaal purjetas ta 68 võistleja hulgast 46. kohale.

2020. aasta RS:X Euroopa meistrivõistlustel, mis peeti 22.–28 novembril Portugalis Vilamouras, sai sportlane 13. koha.

Ingrid sai 34. koha  2023. aasta iQFOiL Euroopa meistrivõistlustel, mis toimusid tugeva tuulega oludes Patras, Kreekas.

## Eesti meister
* 2007 purjelaual U20 (tüdrukute arvestuses)
* 2008 RS:X (naiste arvestuses)
* 2009 Raceboard (naiste arvestuses)
* 2017 RS:X (naiste arvestuses)
* 2017 talisurf (naiste arvestuses)
* 2018 RS:X (üldarvestuses)
* 2019 RS:X (üldarvestuses)

## Isiklikku
Puusta on sündinud Tartus. Tema elukaaslane ja treener on lõuna-aafriklasest purjetamistreener Matthew Rickard. Puusta tutvus temaga 2011. aastal Austraalias toimunud purjetamise MM-il. Hiljem käisid nad kordamööda teineteisel külas Suurbritannias ja Taanis, kuna Rickard töötas Londonis ja Puusta õppis Aarhusis.

## Viited

## Välislingid
* 
* ERR: Ingrid Puusta
* Ingrid Puusta - teema viimased uudised - Postimees
* Ingrid Puusta - Delfi Teemalehed
Mahu kihelkond

**Mahu kihelkond** (*Maum*, *Maholm*) oli Virumaa muinaskihelkond.

On arvatud, et kihelkonnale andis nime Mahu küla. Mahu kihelkonna ja Lääne-Virumaa suurim keskus oli Tõrma.

Mahu kihelkond asus Soome lahe rannikul, asustuskeskusega Pada-Koila ümbruses, kust on teada kolm linnust, millest muinasaja lõpul oli arvatavasti kasutusel Pada linnus (teised olid Padaoru ja Koila linnused). Mahu kihelkond piirnes idas Askele, lõunas Lemmu ja läänes Rebala kihelkonnaga. Taani hindamisraamatu andmetel oli Mahu põllumajandusliku maa suuruseks 560 adramaad.

Muinaskihelkonna alale asutati 1220. aastatel Viru-Nigula kirikukihelkond.

## Viited

## Välislingid
*Mahu kihelkonna kaart Maavalla Koda
Esimene Maailm

**Esimene Maailm** (ka **vähemusmaailm**) on pärast II maailmasõda kasutusse tulnud mõiste, mille all mõeldakse rikkaid kapitalistlikke tööstusriike (enamik Euroopa riike, USA, Jaapan, Austraalia, Uus-Meremaa). Mõistet kasutatakse eriti poliitilis-majanduslikes analüüsides. 

## Viited
Lloyd Blankfein

**Lloyd Craig Blankfein** (sündinud 20. septembril 1954) on Ameerika Ühendriikide investeerimispankur. 

Lloyd Blankfein on investeerimispanga Goldman Sachs tegevjuht ja nõukogu esimees alates 31. maist 2006, mil ettevõtte eelmine tegevjuht Henry Paulson nimetati USA rahandusministriks George W. Bushi administratsioonis.
Teine Maailm

**Teine Maailm** oli külma sõja ajal (1945–1991) kasutatud nimetus Nõukogude Liidu ja tema liitlaste kohta. Väljendit kasutati ka laiemalt kõigi kommunistlike ja sotsialistlike riikide kohta. 

Nõukogude Liidu lagunemise järel on Teise Maailma mõiste kasutus märgatavalt vähenenud, kuid piiratud määral kasutatakse seda edasi postsotsialistlike maade või majandusnäitajatelt mitte Esimese Maailma ega Kolmanda Maailma hulka kuuluvate riikide kirjeldamiseks.

## Ajalooline mõiste
Teise maailma mõiste pärineb kolme maailma mudelist, mille tõi 1952. aastal laiemasse kasutusse Prantsuse rahvastikuteadlane Alfred Sauvy. Tema käsitluses moodustasid esimese maailma kapitalistlikud industrialiseerunud riigid, teise sotsialistlikud riigid ja kolmanda arengumaad.

Teise maailma riike ühendasid mitmed tunnused nagu sotsialismi propageerimine, tsentraalne planeeritud majandussüsteem, üheparteiriigid ja maailmas keskmine sissetulekute tase. Teise Maailma umbes 20 riigist jäi enamus suurematest rahvusvahelistest majandusorganisatsioonidest eemale ja kauples peamiselt omavahel. Teine maailm konkureeris esimese maailmaga poliitilise ja majandusliku mõjuvõimu pärast Kolmandas Maailmas.

### Teise Maailma riigid
Teise Maailma riikide loend võib sõltuda perioodist ja täpsest definitsioonist. Peaaegu alati loetakse Teise Maailma hulka sotsialismileeri juhtriigid Nõukogude Liit ja Hiina ning idabloki riike. Teise Maailma riikide hulka on arvatud järgmisi riike:

## Kaasaegne mõiste
Nõukogude Liidu lagunemise järel vähenes Teise Maailma mõiste kasutus ning väljendi tähendus muutus. Tänapäeval kasutatakse seda tavaliselt rohkem majanduslike mõõtmete võrdluses. Kui esimene maailm on nii-öelda arenenud riigid ja kolmas maailm arenguriigid, siis teise maailma riigid on need, mis kahe maailma vahel asuvad.

Teise maailma riigid võivad, aga ei pea, tänapäeva kasutuses olema endised kommunistlikud riigid. Seetõttu on tänapäeval teise maailma mõiste piirid ja kasutus hägustunud.

## Vaata ka
*Esimene Maailm
*Kolmas Maailm
*Neljas Maailm
*Raudne eesriie
*Idablokk

## Viited
Viljandi kihelkond

**Viljandi kihelkond** (lühend **Vil**, saksa k. *Kirchspiel Fellin*) oli ajalooline kihelkond Rootsi aegsel Pärnumaal ja Liivimaa kubermangus Viljandi kreisis Viljandimaal, mille alad jäävad Viljandi linna ümbrusse.

Viljandi kirikukihelkonda on mainitud 1234. aastal, kui paavsti kirjas on nimetatud Tartu piiskopkonnas 7 kihelkonda: Viljandi, Tarvastu, Otepää, Palamuse, Moche ja Noremegunde (viimase nimetuse all tuleb vist mõista Põltsamaa ja Pilistvere kihelkondi) ja ka nende preestreid.

1911. aastal moodustati Viljandi kihelkonna lääneosast Kõpu kihelkond.

## Mõisad
* Viljandi kirikumõis (*Pastorat Fellin-Land*)
* Karula mõis (*Neu-Woidoma, Karolen*) rüütlimõis
* Päri mõis (*Ningal*) rüütlimõis
* Pärsti mõis (*Perst, Neu-Perst*) rüütlimõis
* Tusti mõis (*Tustenhof*) rüütlimõis
* Tännassilma mõis (*Alt-Tennasilm*) riigimõis
* Uusna mõis (*Neu-Tennasilm*) rüütlimõis
* Vana-Pärsti mõis (*Alt-Perst*) Uue-Pärsti kõrvalmõis
* Vana-Võidu mõis (*Alt-Woidoma*) rüütlimõis
* Viiratsi mõis (*Wieratz*) linnamõis
* Viljandi mõis (*Schloß Fellin*) rüütlimõis
* Väikemõisa mõis (*Kleinhof*) Karula kõrvalmõis poolmõisa staatuses
* Välgita mõis (*Welketa*) riigimõis

## Vallad
* Päri vald,
* Pärsti vald,
* Vana-Tänassilma vald,
* Uusna vald,
* Uue-Võidu vald,
* Vana-Võidu vald,
* Viiratsi vald ja
* Viljandi vald.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Viljandi kihelkond "Eesti mõisaportaalis"
Kolmas Maailm

**Kolmas Maailm** (ka **enamusmaailm**) on mõiste, mille all mõeldakse enamikku Aasia, Aafrika ja Ladina-Ameerika ning Kariibi mere riike, millest paljud olid 20. sajandi keskpaigani kolooniad.
Tänapäeval on need riigid madalama industrialiseerimisastmega ning elustandardiga kui Esimese Maailma riigid.

Algul kandis mõiste Kolmas Maailm positiivset ideed, et majanduslikult võivad need riigid areneda erinevalt Esimesest ja Teisest Maailmast. Hiljem on aga mõiste omandanud negatiivse tähenduse ning seda on seostatud kehvade elamistingimuste, suurte sotsiaalsete kontrastide, majandusliku stagnatsiooni ja poliitilise ebastabiilsusega.
Samas on uute tööstusriikide tekkimine ja samal ajal paljude riikide vaesumine või stagnatsioon muutnud mõiste Kolmas Maailm mõttekuse küsitavaks, sest see on liiga laiaulatuslik (sellest ka mõnikord kasutatud sünonüüm "enamusmaailma").

## Mõiste päritolu
Mõiste võttis kasutusele prantsuse demograaf Alfred Sauvy (1898–1990). Edaspidi hakati Kolmandaks Maailmaks nimetama eelkõige neid riike, mis 1961. aastal ühinesid Mitteühinemisliikumiseks ja end ida-lääne vastasseisust distantseerisid. Prantsuse koloonias Martinique'is sündinud poliitik ja psühhiaater Frantz Fanon (1925–1961) tegeles kogu elu rassismi ja kolonialismi ületamise teemadega. Teoses “Selle maailma neetud” võrdsustas ta Kolmanda Maailma allasurutud, vähearenenud maailmaga. Sellest alates kinnistus see majanduslikult vähearenenud riikide nimetus kõnekeeles.

## Vaata ka
*Esimene Maailm
*Teine Maailm
*Neljas Maailm
*Vähimarenenud riigid

## Viited
Rahumäe tee

**Rahumäe tee** on tänav Tallinnas Kristiine ja Nõmme linnaosas.

Tänav algab A. H. Tammsaare teelt ja suundub lõunasse, kulgeb läbi Rahumäe kalmistu, teeb kaks käänakut ning lõpeb Raudtee tänaval. Rahumäe tee ristub Tuisu, Elektroni, Energia, Tervise, Piiri tänavaga.

Rahumäe tee 2 asus autoremonditöökoda

Rahumäe tee 4a asub, 1995. aastast  Vahipataljoni hoone.

Rahumäe tee 4b  asub Välisluureameti hoone.

Nõukogude ajal paiknes Järve piirkonnas Rahumäe tee ääres NSV Liidu piirivalve  106.Tallinna piirivalvesalga piirivalve staap. 

Rahumäe tee 6 endise NSV Liidu Siseministeeriumi, Eesti NSV Siseministeeriumi operatiivalluvuses olnud  NSV Liidu Siseministeeriumi Sisevägede  357. konvoipolgu s/o 7519 ja Sisekaitse Operatiivrügemendi asukohas, Rahumäe tee 6/1 tegutsesid Põhja Prefektuuri Lõuna politseijaoskond, Kristiine konstaablijaoskond ja  tänapäeval Põhja prefektuuri Lääne-Harju politseijaoskond. 

Rahumäe tee 5 asub Tallinna uus juudi kalmistu.

Rahumäe tee 8a asub Rahumäe kalmistu.

Enne 1940. aastat, mil Nõmme oli eraldi linn, kandis tänav nime *Rahumäe tänav*.
## Galerii

File:Rahumäe-Tammsaare intersection.JPG|Rahumäe - A. H. Tammsaare tee ristmik
File:TAK buses on Rahumäe street.JPG|Liinibussid 23 ja 61 ja Energia tänav 2 ja 1, Rahumäe tee ääres 
File:Rahumäe street in Tallinn.JPG|Rahumäe-Tervise tänava ristmik
File:Rahumäe-Tervise intersection.JPG|Rahumäe-Tervise ristmik
File:Alfredi pubi - Rahumäe tee 25.jpg|Alfredi pubi, Rahumäe tee 25
File:End of Rahumäe street.JPG|Rahumäe tee lõpp ja Alfredi pubi, Rahumäe tee 25
File:Akbana - Rahumäe tee 27.jpg|Rahumäe tee 27

## Viited

## Välislingid
Harri Kirvesniemi

**Harri Tapani Kirvesniemi** (sündinud 10. mail 1958 Mikkelis) on soome endine murdmaasuusataja.

1989. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta kulla 15 km distantsil. Olümpiamängudel on ta võitnud kuus pronksi.

## Isiklikku
Tema abikaasa on murdmaasuusataja Marja-Liisa Kirvesniemi.
Vähim arenenud riigid

**Vähim arenenud riigid** (inglise *least developed countries*, lühendina **LDC**) on ÜRO järgi riigid, mille rahvamajanduse kogutoodang (RKT) inimese kohta on alla 500 USD aastas, riikide tööstustoodang alla 10% RKT-st ning kirjaoskuse tase alla 20%. 

Terminiga "**vähim arenenud** **riigid**" viidatakse enamasti 40-le maailma kõige vaesemale riigile, mida iseloomustab äärmuslik vaesus, puudused tervisehoolduses, hariduses ja transporditeenustes, peamiselt põllumajandusele tuginev majandus, äärmuslikud geograafilised või klimaatilised olud (kuivus ja kõrbestumine, ulatuslikud loodusõnnetused, eraldatus jne).

## Vaata ka
*Esimene maailm
*Teine maailm
*Kolmas maailm
*Neljas maailm

## Viited
Jüri-Mikk Udam

**Jüri-Mikk Udam** (sündinud 14. mail 1994 Tallinnas) on eesti sõudja. Ta on osalenud Londoni ja Tokyo olümpiamängudel.

Udam lõpetas aastal 2013 Tallinna Reaalkooli ja 2017 mehaanikainseneri erialal USA-s Harvardi ülikooli, kus ta kuulus ka ülikooli sõudemeeskonda.

## Sportlaskarjäär
Harrastanud 2000–2007 Bruno Nopponeni õpilasena ujumist, tegelnud 2002–2005 ka võistlustantsuga. Sõudetreeninguid alustas 2008 Jaarek Konsa käe all, hiljem treeninud Igor Prosvirnini (2009–2011), Reet Palmi (2011–2015), Matti Killingu (2017–2019) ja Veikko Sinisalo (2019–2021) juhendamisel. 

### Tulemused

*Tokyo OM 2020 neljapaadis 6. koht.
*Londoni OM 2012 kahepaadis 13. koht.
*EM 2021 neljapaadis kolmas koht, 2020 4. koht ja 2019 8. koht.
*MK 2021 neljapaadis etapivõit.
*MM 2017 paarisaerulisel kahepaadil 20. 
*Universiaadil paarisaerulisel kahepaadil 2013 7. ja 2015 5. koht
*U-23 MM 2013 paarisaerulisel neljapaadil 11., 2014 ühepaadil 24. ja 2015 paarisaerulisel kahepaadil 11.
*U-19 EM 2012 M2x koos Geir Suursillaga Euroopa noortemeister.
*U-19 MM 2011 ühepaadil 16. ja 2012 paarisaerulisel kahepaadil 4.

### Tunnustus
*Tallinna parim meessportlane 2021. 
*Sõudeliidu parim sõudja 2020–2021, juunior (U-23) 2015 ja noorsõudja 2012.
*SA Vabariigi presidendi Kultuurirahastu noore sportlase preemia (2012).

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Mihkel Ranna dendraarium

**Mihkel Ranna dendraarium** on Saaremaal Saaremaa vallas Neemi külas asuv dendraarium, millele pani 1925. aastal aluse küla sepp Mihkel Rand (1871–1958). 

Aed on rajatud paerähale, kuhu puude ja põõsaste istutamiseks tuli raiuda augud ja täita need mullaga.http://www.saaremaa.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=345 Dendraariumis on üle 100 puu- ja põõsaliigi, teiste hulgas hõlmikpuu, hiibapuu, valge ja must mooruspuu, kaukaasia nulg jpt. Aeda kaunistavad väike bassein, tammepuust pingid ja omapärased kivid.

Mihkel Ranna dendraariumist sai inspiratsiooni oma dendraariumi rajamiseks Juhan Alas. 

## Välislingid
* Neemi küla dendraarium
Triin Sommer

**Triin Sommer** (kasutanud ka esinejanime **Trinity**; abiellununa kandnud nime **Triin Hunt**; sündinud 21. novembril 1984) on eesti laulja.

Ka tema õde Tene on tegutsenud lauljana. Koos on nad teinud bändi Sommer in The City.

## Diskograafia
### Trinity featuring Caater
*"The Queen of Night" (2003)
### Soolo
*"Trinity" (2004)
Trinity

**Trinity** on ingliskeelne sõna kolmainsuse kohta.

## Kohad
*Trinity poolsaar Antarktikas
*Trinity saared Kanadas
*Trinity jõgi (California)
*Trinity jõgi (Texas)

## Muusika
*Triin Sommer, laulja, kes kasutas ka esinejanime Trinity
*Trinity (muusik) ehk Junior Brammer, Jamaica *reggae*-muusik
*Trinity (ansambel), Iiri rokkansambel, mida juhtis Vivian Campbell
*The Trinity Band, inglise hiphop- ja R&B-ansambel
*"Trinity", Clea album
*"Trinity", Mat Maneri album
*"Trinity", My Dying Bride'i album
*"Trinity", Prototype'i album
*"Trinity", Revolution Renaissance'i album
*"Trinity", Visions of Atlantise album
*"The Trinity", Sean Pauli album

## Sport
*Stephanie Finochio, sõumaadleja, tuntud lavanime Trinity all

## Filmid
*"Trinity", ulmefilm aastast 2001
*"", 2004. aasta põnevusfilm
*"Mu nimi on Trinity" (ingliskeelse pealkirjaga "They Call Me Trinity"; itaaliakeelse pealkirjaga "Lo chiamavano Trinità"), Itaalia spagetivestern aastast 1970

## Muud
*Andre Trinity, eesti kirjanik
*Trinity College
*Trinity House
*Trinity Laban, muusika- ja tantsukonservatoorium
*Trinity, USA esimese aatomipommi katsetuse koodnimi, väidetavalt inglise luuletaja John Donne'i soneti esiridade järgi: "Batter my heart, three-person'd God".
*Trinity (Matrix), Matrixi triloogia tegelaskuju

## Vaata ka
*Trinidad (täpsustus), sama hispaania keeles

## Viited
Bas-Rhini departemang

**Bas-Rhini departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Kirde-Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Eestikeelne mööndav nimevariant on *Alam-Reini departemang*.

1871. aastal, pärast Prantsuse-Preisi sõda, annekteeris Preisimaa departemangu täies ulatuses, kuna seal räägiti saksa dialekte. Departemang taasloodi 1919. aastal pärast esimest maailmasõda, kui Alsace-Lorraine Prantsusmaale tagastati.

2015. aastani kuulus departemang Alsace'i piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult viieks ringkonnaks:

2015. aasta haldusreformi käigus ühendati Hagenau ja Wissembourgi ringkond ning Strasbourg-Ville'i ringkond ja osa Strasbourg-Campagne'i ringkonna valdadest.

## Vaata ka
* Bas-Rhini departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Haut-Rhini departemang

**Haut-Rhini departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Kirde-Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Eestikeelne mööndav nimevariant on *Ülem-Reini departemang*.

Pärast Prantsuse-Preisi sõda annekteeriti departemang Saksa keisririigi koosseisu, kuna seal kõneldi saksa dialekte. Erandiks oli departemangu edelaosas Belforti ümbrus, mis oli peamiselt prantsuskeelne ja jäi Prantsusmaale, kus sellest moodustati Belforti territoorium. Pärast esimest maailmasõda tagastati Alsace-Lorraine Prantsusmaale ja departemang taastati, kuid Belforti sellega ei taasliidetud, sellest moodustati omaette departemang.

2015. aastani kuulus departemang Alsace'i piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult neljaks ringkonnaks:

2015. aasta haldusreformi käigus ühendati Colmari ja Ribeauvillé ringkond ning Thanni ja Guebwilleri ringkond.

## Vaata ka
* Haut-Rhini departemangu haldusüksuste loend
* Fessenheimi tuumaelektrijaam
* Ottmarsheimi kloostrikirik
Dordogne'i departemang

**Dordogne'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas. 

Departemang on saanud nime Dordogne'i jõe järgi.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

## Vaata ka
* Dordogne'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Gironde'i departemang

**Gironde'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Edela-Prantsusmaal Uus-Akvitaania piirkonnas.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
*Gironde'i departemangu haldusüksuste loend
*Akvitaania

## Viited
Abielulahutus

**Abielulahutus** (ka **lahutus**) on abielu lõpetamine seadusega kehtestatud korras abielupoolte eluajal. Abielulahutusega lõppevad abikaasade vastastikused abielulised kohustused.

Abielulahutust reguleerivad seadused on riigiti erinevad, kuid neist enamik nõuab lahutusprotsessis kohtu või muu määratud institutsiooni sekkumist.

Abielu lahutamisega võivad kaasneda vara jagamise, laste hooldusõiguse, elatise küsimuste lahendamine.

Abielulahutus võimaldab endistel abikaasadel abielluda kellegi teisega.

Abielu lahutamisest erineb abielu kehtetuks tunnistamine.

## Eesti
Abielu saab lahutada perekonnaseisuasutuses abikaasade vastastikusel kokkuleppel. Abielu lahutatakse kohtus, kui abikaasad vaidlevad abielu lahutamise või lahutusega seotud asjaolude üle (lapsi, ühisvara jagamist, elatise väljamõistmist vms puudutavad vaidlused).

## Soome
Abielulahutuse võivad algatada mõlemad abikaasad koos või üks abikaasa üksi. Kui lahutust taotleb ainult üks abikaasa, saadab kohus taotluse teisele abikaasale teadmiseks. Abielu lahutatakse ka juhul, kui teine abikaasa on selle vastu. Võimalik on valida ka vabatahtlik pereasjade korraldamine ilma kohtuprotsessita.

## Vaata ka
*abielu juriidiline lõppemine
*abielu lahutamine Vana-Roomas
*elatis
*kooselu

## Viited

## Välislingid
Ojārs Ābols

**Ojārs Ābols** (25. juuli 1922 Riia – 1. märts 1983 Riia) oli läti maalikunstnik ja kunstiteoreetik.

## Elulugu
Tema isa oli inglise keele õpetaja, kes 1939 repatrieerus Saksamaale. Ema Marta Ābola oli lasteaia juhataja, veendunud sotsiaaldemokraat.  

1938–1940 käis ta Riia 2. Gümnaasiumis õppimise ajal  Romans Suta stuudios, kus ta rajas illegaalse kommunistlike noorte ringikese. 1941. aastal astus ta 201. Läti laskurdiviisi. Kuni 1947. aastani oli ta Läti NSV Kunsti Ametiühingu keskkomitee esimees. Aastal 1947 astus ta NLKP-sse. 

1946. aastal astus ta Läti Riiklikku Kunstiakadeemiasse, kus ta õppis Oto Skulme käe all monumentaalmaali ja mille ta lõpetas 1951. aastal diplomitööga "J. Sverdlov läti küttide keskel Riias 1919. aastal". 1956. aastal lõpetas ta I. Repini nimelise Kunstiinstituudi Leningradis. Tagasi Lätis, sai ta 1956 Kunstnike Liidu liikmeks.  

1960. aastate teisel poolel eemaldus ta sotsialistlikust realismist. 1970. aastatel sai temast üks Läti tuntumaid kunstiteoreetikuid. Ta analüüsis kunsti ühiskonna arengu kontekstis. 1980. aastate alguses korraldas ta Riias suure näituse "Daba. Vide. Cilvēks" ("Loodus. Keskkond. Inimene"), kus esinesid oma töödega Andris Breže, Oļegs Tillbergs, Leonards Laganovskis ja teised noored kunstnikud. Ābols suri enne näituse avamist.

Ojārs Ābols on maetud Riia metsakalmistule.

## Looming
Ta lõi mitmesuguse temaatikaga tahvelmaale ("Maastik rukkihakkidega" (1959), "Džemma" (1960), "Keskpäeval" (1963), "Antiikmotiiv" (1975)) ning laemaale ja seinamaale (laemaal Riia linnuses, 1958 kompositsioonid Riia hotellides Daugava ja Latvija). 

Alates 1970. aastatest lõi ta graafikat – raamatu- ja ajakirjaillustratsioone.

## Isiklikku
Ojārs Ābols oli abielus filoloog Mirdza Ābolaga. Helilooja Juris Ābols on nende poeg. 

Hiljem oli ta abielus kunstnik Džemma Skulmega. Kunstnik Marta Skulme on nende tütar.
Absurditeater

**Absurditeater** on modernistlik teatrikunsti suund, mis lähtub maailma ja inimelu absurdsuse ideest.

Suund tekkis pärast teist maailmasõda.

Absurditeatrit iseloomustavad põhjuslikkuse puudumine, ringjas tegevus, arhetüüpsed tegelased, tähenduse kadu keeles.

Tuntumad absurditeatri esindajad on Samuel Beckett, Eugene Ionesco, Jean Genet.
Regimantas Adomaitis

**Regimantas Adomaitis** (31. jaanuaril 1937 Šiauliai – 20. juuni 2022 Vilnius) oli leedu teatri- ja filminäitleja.

Ta lõpetas 1959. aastal Vilniuse Riikliku Ülikooli, kus oli õppinud füüsika-matemaatikateaduskonnas, ja 1962. aastal Vilniuse Konservatooriumi.

Ta mängis paljudes teatrilavastustes ja filmides ning oli lisaks Leedule tuntud ka välisriikides.

1985. aastal oli ta Berliini filmifestivali žürii liige.

## Tunnustus
*1973 Leedu NSV teeneline kunstnik
*1979 Leedu NSV rahvakunstnik
*1981 Saksa DV riiklik preemia
*1982 Leedu NSV riiklik preemia
*1985 NSV Liidu rahvakunstnik
*1997 Gediminase ordeni III järk 
*2000 Leedu iseseisvusmedal
*2014 Leedu riiklik elutööpreemia kunsti ja kultuuri alal 
*2017 Rahvusvaheline auhind Balti Täht (Venemaa)
Ahelpiste

**Ahelpiste** on tikkimispiste, mida tikitakse eemalt enda poole nii, et iga järgnev piste algab eelmise piste seest. Tikitud ahelpistete rida sarnaneb heegeldatud ahelsilmuste reaga.
Ristpiste

**Ristpiste** on kaherealine tikkimispiste, mis koosneb kahest ristuvast pistest. Kõigepealt tikitakse ühe reana alumised poolpisted ning siis tagasireana pealmised poolpisted.


Pilt:Korsstygn detalj.jpg|Ristpistetikand
Tikkimispiste

**Tikkimispiste** või lihtsalt **piste** on tikkimisnõelaga tehtav piste või pisted, mis teostatakse alati samal viisil ning millel on äratuntav kuju. Tikkimispisted on tikkimise väikseimad üksused. Tikkimispistetest moodustuvad tikitavad kujundid ja mustrid.

## Üherealisi pisteid

Pilt:Running stitch.gif|Eelpiste
Pilt:Backstitch.gif|Tikkpiste
Pilt:Stem stitch.gif|Varspiste
Pilt:Chain stitch.jpg|Ahelpiste


## Kaherealisi pisteid

Pilt:Basic cross stitch.jpg|Ristpiste
Pilt:Herringbone stitch.jpg|Aedpiste
Pilt:Buttonhole stitch.gif|Sämppiste
Tikkimisraam

**Tikkimisraam** on raam, millele pingutatakse tikitav riie, et see püsiks paigal ja tikkimispisted moodustuksid vajaliku pingusega.

Tikkimisraam koosneb tavaliselt kahest kontsentrilisest ringi- või ellipsikujulisest rõngast. Suuremal rõngal on pingutusmehhanism (nt kruvi). Riide piirkond, millega parasjagu töötatakse, pannakse rõngaste vahele ning pingutatakse rõngad üksteise sisse.

Tikkimisraame valmistati varem puust, luust või elevandiluust, tänapäeval kasutatakse ka plasti. Tikkimisraame valmistatakse eri suurustes.
Eesti Esitajate Liit

**Eesti Esitajate Liit** on üks Eesti loomeliitudest.

See on teose esitajaid ühendav organisatsioon, mille peamiseks tegevuseks on esitajate õiguste teostamine ja kaitsmine. 
Liit on asutatud 21. märtsil 2000. 

## Välislingid
*Liidu koduleht
Metshaldja tänav

**Metshaldja tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Ihaste teelt, ristub Sõnajala, Kraavikalda, Arukase tänavaga ja lõpeb Põhjatamme puiesteel.

Tänava pikkus on 900 meetrit.
Lumimarja tänav

**Lumimarja tänav** on tänav Tartus Ihastes.

Tänav algab Kraavikalda tänavalt ja lõpeb Näsiniine tänaval. Tänava pikkus on 270 meetrit.
Veerpall

**Veerpall** ehk **kõrbekera** ehk **kõrbepall** ehk **veere-üle-välja** on kõrbes või stepis tuulest kantud veerevad kahara kui ja oksise varrega taimed või taimejäänused.

Veerpalliks võivad olla eri liiki taimed:
**Amaranthus albus* – valge rebashein
**Eryngium campestre* – nurm-ogaputk
**Gypsophila paniculata* – pööris-kipslill
**Salsola tragus* – vene ogamalts
**Selaginella lepidophylla* – jeeriku selaginell
**Sisymbrium altissimum* – suur unilook
*jmt

Mõnikord on sellised pallid päris suured.
Sageli moodustub veerpall kogu taimest. Taimed võivad sel viisil kõrbes levida, puistates nii liikudes seemneid.

Niisugust levimisviisi nimetatakse muuhulgas veerleviks ehk anemogeohooriaks, veerpalli vastavalt veerleviseks.

## Vaata ka
*anemohooria
*levis

## Viited
Gästrike-Hälsinge nation

**Gästrike-Hälsinge nation** (akronüüm **GH**) on Rootsi üliõpilasorganisatsioon (rootsi keeles *nation*), mis on üks 13 Uppsala Ülikooli juures tegutsevast üliõpilasorganisatsioonist. Sinna kuuluvad peamiselt Hälsinglandi ja Gästriklandi provintsist pärit üliõpilased. Liikmeid on umbes 2000. Gästrike-Hälsinge nation on moodustatud Gästrike ja Hälsinge nationide liitmisel 1811. aastal. 

## Ajalugu
Gästrike-Hälsinge nationi eelkäijate Gästrike ja Hälsinge nationi varasest ajaloost ei ole palju teada. Kõik Gästrike nationi 1702. aasta eelsed dokumendid hävisid suures tulekahjus. Hälsinge nationi kohta on üks sissekanne 1646. aastast pärinevas arveraamatus, kuid tõenäoliselt oli organisatsioon olemas juba varem. 

Gästrike ja Hälsinge nationi liitmise üheks Gästrike-Hälsinge nationiks kinnitas ülikooli senat 2. novembril 1811. Liitmise põhjuseid oli mitu. Mõlemad organisatsioonid olid väikesed ja majanduslikes raskustes. Ülikoolis oli käimas ühinemiste laine, mille käigus väiksemad organisatsioonid liideti. Lisaks oli mõlema organisatsiooni eesotsas sama inspektor: alates 1790. aastast teoloogiaprofessor Erik Jonas Almquist ja alates 13. novembrist 1808 teoloogiaprofessor Samuel Ödmann. Olukord, kus üks professor oli rohkem kui ühe nationi inspektor, polnud ebatavaline, kuid Samuel Ödmann oli inspektoriks erakordselt paljudes nationides: lisaks Gästrikele ja Hälsingele ka Uplandsi ja Smålandsi nationis. 

## Sõprusorganisatsioonid
* Korporatsioon Sakala, sõprusleping sõlmitud 1939. aastal (Tartu)
* Satakuntalainen Osakunta (Helsingi)
* Kristianstads nation (Lund)
* Korporatsioon Filiae Patriae, sõprusleping sõlmitud 2002. aastal (Tartu)

## Viited

## Välislingid
* Gästrike-Hälsinge nationi koduleht (*rootsi keeles*)
Blade: Trinity

**"Blade: Trinity"** (kasutatud ka pealkirju **"Blade III"** ja **"Blade III: Trinity"**, eesti keeles ka **"Blade: kolmik"**) on 2004. aastal esilinastunud vampiiritemaatiline õuduspõnevusfilm. Film on filmide "Blade" ja "Blade II" järg.

Filmi režissöör ja stsenarist on David S. Goyer. Filmi peategelast vampiirikütt Blade'i kehastab Wesley Snipes. Muudes olulisemates rollides teevad kaasa Kris Kristofferson, Jessica Biel, Ryan Reynolds, Parker Posey, Dominic Purcell ja Paul Levesque (Triple H).
Aube'i departemang

**Aube'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Kirde-Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas.

Departemang sai nime Aube'i jõe järgi.

2015. aastani kuulus departemang Champagne-Ardenne'i piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

## Vaata ka
* Aube'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited