open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Volkswagen Polo

**Volkswagen Polo** on Volkswageni väikeauto, mida toodetakse 1975. aastast ning tänaseks on Polot toodetud 6 põlvkonna vältel. 

Tänapäevane VW Polo on seotud ka mitmete teiste Volkswagen grupi toodetavate sõiduautodega nagu näiteks Škoda Fabia, SEAT Ibiza ja Audi A1.

## Esimene põlvkond (''Typ'' 86; 1975)
Esimese põlvkonna Polo, mida müüdi ka Volkswagen Derby nime all, oli tegelikult teiste märkide ja mõningate pisierinevustega Audi 50.  

Fail:Polo 1 b v sst.jpg|1. põlvkond VW Polo
Fail:Audi-50-GL.jpg|Audi 50


## Teine põlvkond (''Typ'' 86C; 1981)
Polo Mk2 esitleti 1981. aasta oktoobris.

Põhjalik mudeliuuendus tehti Polole 1990. aastal.

Fail:Level crossing, Coleraine station (3) - geograph.org.uk - 1197118.jpg|Polo Mk 2
Fail:VW Polo (40258227872).jpg|Polo Mk2 mudeliuuendus


## Kolmas põlvkond (''Typ'' 6N/6KV; 1994)

Fail:1997 Volkswagen Polo (6N) 5-door hatchback (2009-01-07) 01.jpg|3. põlvkond
Fail:VW Polo III Variant.JPG|3. põlvkonna Variant
Fail:1999-2001 Volkswagen Polo GTI.jpg|3. põlvkonna mudeliuuendus

## Neljas põlvkond (''Typ'' 6Q/9N/9N3; 2002)

Fail:2001-2005 Volkswagen Polo.jpg|4. põlvkond
Fail:Volkswagen CrossPolo China 2012-04-28.JPG|4. põlvkonna CrossPolo
Fail:VW Polo Fun (IV) – Frontansicht (1), 15. August 2011, Mettmann.jpg|4. põlvkond Fun
Fail:Andreas Waldherr Lavanttal Rallye 2009 2.jpg|4. põlvkond S2000
Fail:2005-2008 Volkswagen Polo (9N3) Match 5-door hatchback (2011-10-25).jpg|4. põlvkonna mudeliuuendus

## Viies põlvkond (''Typ'' 6R/6C/61; 2009)
Viiendat põlvkonda esitleti 2009. aastal Genfi autonäitusel.
Fail:2010 Volkswagen Polo (6R) 77TSI Comfortline 5-door hatchback 01.jpg|5. põlvkond
Fail:Red Volkswagen CrossPolo II in Kraków (1).jpg|5. põlvkonna CrossPolo
Fail:Volkswagen Polo Sedan 2.JPG|5. põlvkonna Sedan
Fail:VW Polo R WRC Street.png|5. põlvkond R WRC Street
Fail:2013 IAA DSC01951 DxO (9879446915) (3).jpg|5. põlvkond R WRC
Fail:Volkswagen Polo TSI Comfortline (6R) front.JPG|5.põlvkonna mudeliuuendus


## Kuues põlvkond (''Typ'' AW; 2017)
6. põlvkonna mootorivalik algas turule toomise hetkel 1,0-liitrisest R3 48 kW (65 hj) bensiinimootorist ja lõppes 2-liitrise 147 kW (200 hj) turbogabensiinimootoriga (GTI mudel).  

Kuues põlvkond on ka esimene Polo, millest pole kolmeukselist varianti.  

2020. aasta sügisel kujundati Polo visuaalselt ümber üleminekul mudeliaastale 2021. Sellest ajast alates on sõiduk varustatud uue Volkswageni logoga ja tagaluugil olev Polo kiri, mis oli kunagi vasakul all, on nüüd on paigutatud uues kirjas keskel VW logo alla. Tehniliselt on värskendatud "Modular Infotainment Kit 3" (MIB3). 

Fail:2018 Volkswagen Polo SE 1.0 Front.jpg|6. põlvkond
Fail:2018 Volkswagen Polo R-Line TSi 1.0 Front.jpg|6. põlvkond R-Line
Fail:VW Virtus MSI (Brazil, front view).png|6. põlvkond sedaan (Virtus)
Fail:2019 Volkswagen Polo GTi Plus TSi S-A 2.0.jpg|6. põlvkond GTi
Fail:KristofferssonRallySweden2020(1).jpg|6. põlvkond GTi R5
Fail:Volkswagen Polo VI (2021) IMG 5700.jpg|6.põlvkonna mudeliuuendus
Arumäe kalmistu

**Arumäe kalmistu** on kalmistu Karksi kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karksi-Nuia linnas Mulgi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu pindala on 2,88 ha.

## Ajalugu
Kalmistu rajati 1876. aastal Karksi õigeusu koguduse jaoks Nuia aleviku lõunaservale uue kalmistuna, arvatavasti samal ajal uue kiriku ehitamisega. Sellepärast on selle kohta ka kasutatud nime 'Karksi uus õigeusu kalmistu'. 

## Viited

## Välislingid
*Arumäe kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
Ágúst H. Bjarnason

**Ágúst H. Bjarnason** (20. august 1875 – 22. september 1952 Reykjavík) oli teerajaja Islandil psühholoogia õpetamises ning esimene, kes islandi keeles psühholoogiaalaseid raamatuid kirjutas. Ta oli ka filosoof ja Islandi Ülikooli professor. Tema vanemad olid Bíldudaluri kaupmees Hákon Bjarnason ja Jóhanna K. Þorleifsdóttir.

## Haridus
Revolutsiooniline hetk Islandi psühholoogia ajaloos saabus siis kui Ágúst H. Bjarnason ja Guðmundur Finnbogason asusid Kopenhaageni Ülikooli psühholoogiat ja filosoofiat õppima. Nad mõlemad lõpetasid oma magistriõpingud aastal 1901 ja seejärel doktoriõpingud aastal 1911 ning nende mõlema peaaineks oli psühholoogia. Lisaks Taanile täiendas Ágúst oma haridust ka Prantsusmaal. Nii Ágúst H. Bjarnasoni kui Guðmundur Finnbogasoni mentor oli Harald Høffding. Ágústi doktoritöö käsitles prantslasest filosoofi Jean-Marie Guyau'd.

## Karjäär
Doktoritöö kaitsmisega samal aastal sai temast ka 1911. aastal rajatud Islandi Ülikooli filosoofiateaduskonna esimene filosoofia- ja psühholoogiaprofessor. Aastatel 1918–1928 oli ta ka ülikooli rektor. Seejärel oli ta aastani 1944 kooli *Gagnfræðaskóla Reykvíkinga* direktor. Ta suri 1952. aastal Reykjavíkis.

## Pärand
Oma elu jooksul jõudis Ágúst H. Bjarnason kirjutada suure hulga artikleid ja raamatuid (sealhulgas filosoofiaõpikuid). Tema 1924. aastal ilmunud psühholoogia käsiraamat jäi paljudeks aastateks sellealaste teadmiste allikaks nii üliõpilastele kui lihtsalt psühholoogiast huvitatutele. Muuhulgas tegelesid tema kirjutised inimese vaimu uurimise ajaloo, loogika, üldise psühholoogia ja eetikaga.

## Viited
Kuusalu raamatukogu

**Kuusalu raamatukogu** on rahvaraamatukogu Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

Raamatukogul on filiaalid Joaveskil, Kolgas, Kõnnus, Vihasool.

## Välislingid
* Kuusalu raamatukogu (Kuusalu valla kodulehel)
* Kuusalu Raamatukogu koduleht
* Kuusalu Raamatukogu Facebookis
Värska valla lipp

**Värska valla lipp** on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Värska valla lipp.

Lipp kinnitati Värska valla volikogus, kuid kinnitamata Riigikantselei poolt.

## Lipu kirjeldus
Valla lipp on valgel kangas, mille neljas nurgas on punased kolmnurgad mõõtmetega 38x35,5x55 cm ning kanga keskosas on punase-rohelise-mustaga tikand, mis kujundab seto naiste peakateotsa suurendatud mustrit. Musta ääre kaugus lipu vasakust ja paremast servast on 50 cm ning alumisest ja ülemaisest servast 22 cm. Lipu normaalsuurus on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus
Punane on eluvärv, roheline on looduse värv ja must on mulla värv. Tikand lipu keskel kujutab seto naiste peakateotsa suurendatud mustrit.

## Lipu kasutamise kord
#Valla lippu kasutatakse valla, Põlva maakonna ja üleriigilistel tähtpäevadel.
#Valla lippu koos riigilipuga kasutades asetatakse riigilipp lippude poolt vaadates paremale.
#Vallaelanikel on õigus kasutada hoonetel valla lippu koos riigilipuga.
#Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

Valla lipu etalonkujutist säilitab vallavalitsus vallavalitsuse hoones.

## Vaata ka
*Värska valla vapp
*Põlva maakond

## Välislingid
*Värska valla põhimäärus Riigiteatajas
Renault Twingo

**Renault Twingo** on Renault' toodetav väike neljakohaline linnaauto, mida tutvustati esmakordselt Pariisi autonäitusel 1992. aastal. Seda toodeti kuni 2021. aastani kolme põlvkonna vältel. 

Twingo nimi on moodustatud kolmest sõnast: **tw**ist, sw**in**g ja tan**go**.

## Twingo I  (1993–2012)
Esimese põlvkonna Twingo jõudis müügile 1993. aasta aprillis ning esialgu oli saadaval vaid üks varustustase ja neli välisvärvi: *Coral Red*, *Indian Yellow*, *Coriander Green* ja *Overseas Blue*.

Esimese põlvkonna Twingol olid 1,0- ja 1,2-liitrised R4-bensiinimootorid.

Mudeliuuendused tehti Twingole aastatel 1998, 2000 ja 2004 ning vasakpoolse liiklusega turgudel müüdi seda 2007. aasta augustini. 

Edasi jätkus Twingo I tootmine Colombias, kus toodeti autosid Lõuna-Ameerika turu jaoks kuni 2012. aastani. Kokku valmistati esimese põlvkonna Twingosid 2,6 miljonit. 
 

Fail:Renault Twingo front 20080709.jpg|Twingo I
Fail:Renault Twingo Liberty, Generation 1 (2017-07-28 Sp).JPG|Twingo I
Fail:Renault Twingo I rear 20090920.jpg|Twingo I


## Twingo II (2007–2014)
Twingo II esitleti 2007. aastal Genfi autonäitusel ning endiselt oli tegu kolmeukselise pisiautoga.  

Mudeliuuendust tutvustati 2011. aasta Frankfurdi autonäitusel.  

Fail:Eilenburg 1050-Jahrfeier Renault Twingo.jpg|Twingo II
Fail:IAA FrankfurtCN 032.jpeg|Twingo II mudeliuuendus


## Twingo III (2014–2021)
2014. aastal esitletud 3. põlvkond valmistati koostöös Smartiga ning Twingo III on esmakordselt 5-ukseline, tagamootori ning tagarattaveoga.

Twingo III-le pakutakse kahte mootorit: 1- (70 hj) ja 0,9-liitrist (90 hj) bensiinimootorit (viimane turboga) ning auto on tänapäeval selles klassis harva esineva tagaveoga. Esirattaid saab tagaveo tõttu hästi pöörata ja Twingoga on tänu sellele palju parem kitsastes oludes manööverdada.

2015. aastal valiti Renault Twingo Eesti aasta autoks.

2021. aasta alguses teatab Renault Twingo tootmise lõpetamisest, viidates järjest karmistuvatele keskkonnanõuetele ning plaanile lõpetada väikeste sisepõlemismootoriga linnaautode tootmine. 

Fail:Renault Twingo III in Aardenburg.jpg|Twingo III
Fail:Renault Twingo III 01.JPG|Twingo III
Fail:Renault Twingo III AR.jpg|Twingo II ja Twingo III


## Viited
Üliõpilasleht

Nime "**Üliõpilasleht**" on aegade jooksul kandnud mitu Eesti üliõpilaskonna häälekandjat:
***[[Üliõpilasleht (1920–1940)|Üliõpilasleht]]** (algul ka Üliõpilaste Leht) oli aastatel 1920–1940 ilmunud leht.
***[[Üliõpilasleht (1989–1990)|Üliõpilasleht]]** oli aastatel 1989–1990 ilmunud Eesti üliõpilaskonna leht.
***[[Üliõpilasleht (1999)|Üliõpilasleht]]** (ka **Eesti Üliõpilasleht**) on aastast 1999 Eesti Üliõpilaskondade Liidu välja antav leht.
VIK

**VIK** või **Vik** võib tähendada järgmist:
*Vaba Isamaaline Kodanik
*Vik, asula Norras, Hole valla keskus
*Vik (perekonnanimi)
Paul Rusanov

**Paul Rusanov** (sündinud 12. oktoobril 1950) on Eesti seltskonna- ja võistlustantsu õpetaja.

Lõpetanud Järva-Jaani Keskkooli 1969. aastal, õppis ta aastatel 1969–1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas elukondliku teeninduse ökonoomikat ning kaugõppes 1974–1977 masinaehituse ökonoomikat. 

Ta on töötanud teeninduskombinaadis "Järva" tootmisosakonna juhatajana, Paide Kutsekeskkoolis ja Paide 3. Keskkoolis õpetajana ning Paide Rajooni Kultuurimaja direktorina. 1982. aastast on ta töötanud Viljandis Heimtali koolis keemia ja tööõpetuse õpetajana. 

Paul Rusanov on alates 1967. aastast töötanud seltskonna- ja võistlustantsu õpetajana. Aastatel 1969–1972 tegeles ta võistlustantsuga tantsuklubis Hõbe-Must Ants ja Malle Taela juhendamisel. 

Ta on diplomeeritud tantsuõpetaja ning on juhendanud koos abikaasa Aza Rusanoviga võistlustantsuklubisid Paides ja Viljandis. Nende õpilastest on kaks Viljandi EPT tantsuklubi Siller tantsupaari jõudnud rahvusvahelisse ehk Sonder klassi. Nad on välja koolitanud mitmeid A ja B klassi paare. 

Paul Rusanov kuulub koos abikaasa Aza Rusanoviga Eesti Tantsuõpetajate Liitu.

## Viited

## Välislingid
*Rumba, Samba, Tango... Delfi, 10. detsember 2011.
Kareličy

**Kareličy** (transkribeerituna **Karelitšõ**) on alev Valgevenes Hrodna oblastis, Kareličy rajooni halduskeskus. Asula nimi on poola keeles *Korelicze*,  leedu keeles aga *Kareličai*.

Alevis on toiduainete tööstus, töödeldakse ka lina. Kareličy on traditsiooniliselt olnud kohalikuks tikandite valmistamise keskuseks.

Haridust annavad keskkool ja põhikool. Alevis on raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik aastast 1938, õigeusu kirik aastast 1877, park ja mõisakompleks XIX sajandi lõpust, pruulikoda aastast 1858.

## Ajalugu
Alevit on esimest korda mainitud 1395. aastal, mil seda rüüstasid ristirüütlid. Taas on Kareličyt mainitud XV sajandil, mil see kuulus Leedu suurvürstile ja asus Navahradaki vojevoodkonnas. 1505. aastal rüüstasid asulat krimmitatarlased.

Aastaks 1594 oli Kareličyst saanud alev. XVI sajandil läks alev Czartoryskite valdusse, aga XVII sajandil Radziwillidele. 1655. aastal rüüstasid alevit Vene väed, veidi hiljem aga rootslased. XVII sajandi keskel hakkas alevis tegutsema tikandimanufaktuur, mille asutasid Radziwillid. Lisaks tikanditele valmistati seal diivaneid, gobelääne ja kuntušše. Põhjasõja ajal rüüstasid rootslased taas Kareličy. 1757. aastal valmis raekoda.

Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 oli Kareličy Venemaa koosseisus. Aastast 1828 läks alev Wittgensteinide valdusse, aga hiljem Puttkameritele. XX sajandi alguseks oli alevis 1500 elanikku, seal tegutses postkontor ja telegraaf. Pärast esimest maailmasõda kuulus Kareličy Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu.


Pilt:Karelichy3.JPG|Kareličy
Pilt:Karelichy2.JPG|Kareličy  õigeusukirik
Pilt:Karelichy5.JPG|Kareličy keskväljak
Pilt:Г.п. Карэлічы - Будынак былога бровара DSC07824.JPG|Pruulikoda


## Tuntud elanikke
* Andrej Bohuš – Valgevene füüsik
* Itzhak Katzenelson – juudi luuletaja
* Walenty Romanowicz – poola kunstnik

## Viited

## Välislingid

* Alev valgevene fotoentsüklopeedias
* Kareličy
Ühtluskool

**Ühtluskool** on koolikorraldus, milles iga järgmine kooliaste põhineb eelmisel, võimaldades seeläbi tõrgeteta üleminekut ühest koolist teise. 

Ühtluskooli nõuet hakati juurutama 17. sajandil (Jan Amos Komenský).

Ühtluskooli põhimõte on tänapäeval kasutusel enamikus arenenud riikidest.

## Viited
Ühisabi

**Ühisabi** oli 1930–1940 Tartus tegutsenud heategevusorganisatsioon.

Organisatsiooni algataja oli metodisti kiriku pastor Aleksander Kuum.

Organisatsioon andis vaestele tasuta või odavalt süüa, riideid ja jalatseid.

Tartu organisatsiooni eeskujul asutati Ühisabi-nimelisi organisatsioone ka näiteks Tallinnas ja Pärnus.

## Viited
Öör

**Öör** on Rootsi (*öre*), Norra, Taani (mõlemal *øre*) ja Islandi (*eyrir*) peenrahaühik, varem ka münt. 1 öör on võrdne 1/100 krooniga. 
## Rootsi öörid
Ööre hakati esimest korda müntima 1522. aastal Rootsis. Varem, alates 11. sajandist, oli see olnud ainult arvestusühik (üks kaheksandik marka). 

17. sajandil oli Rootsi maailma suurim vasetootja, kus toodeti umbes pool kogu maailma vasest. Faluni vasekaevandused Dalarna maakonnas, tootsid 1620. aastatel 1300–1500 tonni vaske aastas ja ajavahemikus 1645–1655 keskmiselt juba 2100 tonni aastas ja 1624. aastal  hakati kuningas Gustav II Adolfi käsul Rootsis vermima vaskmünte.  Säteris vermitud esimesed Rootsi vaskmündid olid nelinurksed kliped nimiväärtusega pool ööri ning üks fyrk ehk veerand ööri, veerandöörised, olid sel perioodil kõige väiksem Rootsi rahasüsteemis vermitud nominaal. Need mündid olid vermitud ükshaaval vasarate abil ja lõigatud kääridega toorikust välja, mistõttu nende kuju on enamasti ebakorrapärane ja kujutis on mündidele vermitud vaid osaliselt või pole korralikult tsentreeritud. 1627. aastast kuni Gustav II Adolfi surmani aastal 1632 löödi veerand-, poole- ja üheööriseid ümaraid vaskmünte. Kuninganna Kristiina valitsusajal vermiti vasest veerand- ja üheöörised ümarmünte.

Öörid kaotati käibelt 1776. aastal, kuid võeti uuesti kasutusele 1855. aastal (üks sajandik riigitaalrit).
## Öörid Eestis

Eestis münditi ööre 17. sajandil, Rootsi valitsusajal. Aastail 1597–1674 vermiti 1-, 2- ja 4-ööriseid hõbemünte Tallinnas ja 1670–1674 ka Narvas.

Baltimail tarvitusel olnud vaskööre nimetati rundstück, hõbeööri nimetati valgeks rundstükiks.

File:Mynt av silver. 1 öre. 1592 - Skoklosters slott - 109074.tif|Kuningas (1568–1592) Johan III aegne 1-öörine Rootsi hõbemünt, 1592.
File:Mynt av silver. 2 öre. 1573 - Skoklosters slott - 109014.tif|2-öörine Rootsi hõbemünt, 1573.
File:Silvermynt, 4 öre, 1591 - Skoklosters slott - 109634.tif|4-öörine Rootsi hõbemünt, 1591.
File:Silvermynt, 8 öre, 1591 - Skoklosters slott - 109637.tif|8-öörine Rootsi hõbemünt, 1591.

## Vaata ka
*Riigitaaler
## Viited
Elavhõbe(II)tiotsüanaat

**Elavhõbe(II)tiotsüanaat** (molekulvalemiga Hg(SCN)2) on anorgaaniline aine, mis koosneb elavhõbeda (Hg+) katioonist ja tiotsüanaadi (SCN-) anioonist. See on valge pulber, mille tuntuim kasutusala on pürotehnika. Veel kasutatakse seda vaaraomao katse läbiviimisel.

## Tootmine
Esimest korda sünteesis seda ainet arvatavasti Jöns Jacob Berzelius aastal 1821.

HgO + 2 HSCN → Hg(SCN)2 + H2O

Umbes pool sajandit hiljem hakati kasutama teist reaktsiooni, kus omavahel reageerisid elavhõbenitraat ja kaaliumtiotsüanaat, mille tulemusena tekkis elavhõbe(II)tiotsüanaat ja kaaliumnitraat.

Hg(NO3)2 + 2 KSCN → Hg(SCN)2 + 2 KNO3

## Üldandmed
Molaarmass on 316,755 g/mol. Tihedus on 3,71 g/cm³. Sulamistemperatuur on 165&nbsp;°C. Lahustuvus vees on 0,069g/100ml 25&nbsp;°C juures. Elavhõbe(II)tiotsüanaat on mürgine.

## "Vaaraomadu"
Elavhõbe(II)tiotsüanaadi süütamisel tekib elavhõbe(II)oksiid. Saadud oksiid meenutab madu ja on väljastpoolt helekollane ja seestpoolt grafiidi värvi must. Tekkinud "madu" on õrn ning kätte võtmisel võib laguneda kergesti mitmeks tükiks.

 müüdi elavhõbe(II)tiotsüaniidi Saksamaal kui ilutulestikutoodet, kuid keelati peagi, kui selgus, et lapsed on elavhõbe(II)oksiidi söönud.

2 Hg(SCN)2 + 9 O2 → 2 HgO + 4 SO2 + 4 CO2 + 2 N2
Trepakk

**Trepakk** (ukraina keeles трoпак (tropakk); vene keeles трeпак) on vene ja ukraina rahvatants, mis on tuntud Ukraina Sloboda piirkonnas (venekeelne ala Harkovi ümbruses), mille elanikud on põhiliselt Zaporižžja kasakate järeltulijad ja Moskva piirkonnast tulnud.

Tantsumuusika on kiire (*allegro vivace*), mažoorne, 2/4 taktimõõdus. Saatepartii moodustavad tavaliselt kaks vahelduvat akordi: dominant ja toonika. Trepakki eristab rohkem tuntud hopakist akordide kasutus ning järjest kiirenev tempo.

Trepakki tavatsesid mängida pimedad rändmuusikud *kobzar*'id oma pillidel (banduurad ja kobzad). See tants kuulus ka Ida-Ukraina külaviiuldajate repertuaari.

Trepakk läks moest 1930. aastatel, mil toimusid suured muutused Ukraina külaühiskonnas ja kultuuris.

Trepaki üks tuntumaid kasutusi klassikalises muusikas on Pjotr Tšaikovski Trepakk balletist "Pähklipureja" (mis on tuntud ka pealkirja "Vene tants" all). Trepaki muusikat kasutas ta ka oma viiulikontserdis D-mažoor, op. 35.

## Viited
Ammooniumdikromaat

**Ammooniumdikromaat** on anorgaaniline aine molekulvalemiga (NH4)2Cr2O7. Selles aines on kroomi oksüdatsiooniaste VI. See on sool, mis koosneb ammooniumi (NH4+) katioonidest ja dikromaadi (Cr2O7-) anioonist. Seda ainet kasutatakse tänapäeval enamasti "Vulkaani" katse näitamisel ja pürotehnikas. Kasutati ka fotograafia algusaegadel.

Toatemperatuuril oranži värvi aine.

## Üldomadused
Ammooniumdikromaat on tugev oksüdeerija ning mürgine, söövitav aine. Toatemperatuuril lahustub vees umbes 36 g 100 ml vee kohta. Tihedus on 2,115 g/cm3. Molaarmass on 252,07 g/mol.

## "Vulkaan"

Kõrgel temperatuuril (190&nbsp;°C) hakkab ammooniumdikromaat lagunema:

(NH4)2Cr2O7 → Cr2O3 + N2 + 4 H2O (ΔH=−429.1 ± 3 kcal/mol)

Tekib kroom(III)oksiid, mis on tumerohekat värvi.


Thermal decomposition of ammonium dichromate (1).jpg
Thermal decomposition of ammonium dichromate (2).jpg
Thermal decomposition of ammonium dichromate (3).jpg


## Õnnetused
19. jaanuaril 1986 said 907&nbsp;kg ammooniumdikromaadi plahvatuses 2 inimest surma ja 14 inimest kannatada.
Olli

**Väinö Albert Nuorteva** (1919. aastani **Nyberg**; 12. detsember 1889 Mäntsälä, Soome – 4. veebruar 1967 Helsingi) oli pseudonüümi **Olli** all tuntud soome följetonist, ajakirjanik ja kirjanik. 

Nuorteva alustas ajakirjanikutööd üliõpilaslehes Ylioppilaslehti 1914. aastal ning tegutses ajalehe Uusi Suomi ajakirjaniku ja följetonistina 1922–1964. Ta oli üks soome tuntumaid ja viljakamaid vestekirjanikke.

Eesti keeles on Ollilt ilmunud vestevalimik "Kui Simson olnuks soomlane" Harald Lepiku tõlkes (Tallinn: Perioodika, 1969).

## Viited
Bleach (manga)

**"Bleach"** (jaapani keeles ブリーチ) on Tite Kubo joonistatud manga, mille põhjal on tehtud ka samanimeline animesari.

## Välislingid
* Bleach
Volare

**Volare**, rahvakeeli "kreeka laev", on vrakistunud ja osaliselt vanarauaks lõigatud kaubalaev, mis asub aastaid madalikul Ariste lahes Saaremaa rannikul.

## Ajalugu
Laev ehitati 1957. aastal Rootsis ja kandis esialgu nime Alta. Seejärel on laev kandnud nimesid Archenar, Vola ja Tiger Bay. 

29. novembril 1980, olles teel Gdanskist Riiga, sõitis Volare navigatsioonivea (mõnede allikate arvates ka tahtluse) tõttu Saaremaa rannikul Ariste lahes madalikule. 

Hoolimata katsetest ei õnnestunud laeva madalikult kätte saada ja samuti pole õnnestunud seda hiljem täielikult vanarauaks lõigata. Siiski on suur osa veepealsest osast küljest ära lõigatud. Väidetavalt on laevas veel hulk kütust, mis ohustab keskkonda.

## Välislingid
*Alta Shipspotting.com
*"Neetud laevavrakk tiksub rannikumeres suure reostuspommina" Postimees
Kareličy rajoon

**Kareličy rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1094 km². 2009. aasta seisuga elas seal 24 130 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Cyryni, Jaremičy, Krasnaje, Łuki, Malušyčy, Miri, Rajca, Žuchavičy, Tureci ja Varonča külanõukogu.

Halduskeskus on Kareličy alev. Teine tähtsam asula on Miri alev. Vaatamisväärne paik on veel Rajca küla.


Karelichy3.JPG|Kareličy
Варонча, касьцёл сьв. Ганны 1.jpg|Varonča
Rajca_05_04_2009.JPG|Rajca
Belarus-Turets-Church of Protection of Holy Virgin-02.jpg|Turec


Rajooni suurim jõgi on Nemunas, suuruselt järgmine aga Nemunase lisajõgi Uša. Rajoon asub osalt Neemeni madalikul, lääneosa asub aga Navahrudaki kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 140–200 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht (261,7 meetrit) asub Malušyčy küla lähistel.

2009. aasta seisuga olid elanikest 94,76% valgevenelased, 2,62% venelased, 1,55% poolakad ja 1,07% oli teistest rahvustest. 89,66% elanike emakeel oli valgevene keel, 8,08% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 44,52% elanikke, vene keelt aga 16,19%.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Hrodna oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
San Clemente

**San Clemente** võib tähendada mitut asja.
***San Clemente** on paavst Clemens I itaalia- ja hispaaniakeelne nimi, tema järgi on nimetatud mitmed paigad.
***[[San Clemente (California)|San Clemente]]** on linn USA-s California osariigis.
***[[San Clemente del Tuyú]]** on linn Argentinas.
***[[San Clemente (Tšiili)|San Clemente]]** on linn Tšiilis.
***[[San Clemente (Hispaania)|San Clemente]]** on vald Hispaanias Cuenca provintsis
***[[San Clemente (Emilia-Romagna)|San Clemente]]** on vald Itaalias Rimini provintsis.
***[[San Clemente (Caserta)|San Clemente]]** on Galluccio valla fraktsioon Itaalias Caserta provintsis.
***[[San Clemente saar]]** on mitme saare nimi.
Kaarlo Kangasniemi

**Kaarlo Olavi Kangasniemi** (sündinud 4. veebruaril 1941 Kullaas) on soome endine tõstja.

Ta võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali poolraskekaalus. Kangasniemi on ka maailmameister ja kahekordne Euroopa meister.

Ta valiti aastatel 1968 ja 1969 Soome aasta sportlaseks.

## Isiklikku
Tema vend on tõstja Kauko Kangasniemi (1942–2013). Nende õepoeg on erukindral ja Euroopa Parlamendi liige Pekka Toveri.
Purvciems

**Purvciems** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 5,017 km². Purvciems piirneb põhjas Teika, läänes Grīziņkalnsi, lõunas Pļavnieki ja Dārzciemsi, idas aga Dreiliņi ja Mežciemsi asumiga. 62 053 elanikku (2010). 

Purvciems asub tasasel alal, mis ulatub 8-9 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Dreiliņi piiri ääres, ulatudes 21 meetrit üle merepinna.

Purvciemsi nimi tähendab tõlkes "sooküla". Nime sai piirkond XIX sajandil, kuni selle ajani asus seal Hausmaņi või Husmaņi soo, mida tunti ka Mintusa või Mordorfi soo nime all. Soo serval, Grīziņkalnsi asumi piiri ääres, asus Grīzenbergi mõis. Mõisale kuuluvas soos hakati XIX sajandil turvast tootma, tööliste elamud said aga Purvciemsi nime.

Aastal 1877 valmis asumit läänest piirav raudtee, selle äärde rajati aga Zemitāni raudteejaam.

Purvciemsi alad liideti Riia linnaga aastal 1924. Algul arenes piirkond aedlinnana, aga 1960. aastatel hakati piirkonda ehitama korterelamuid (generaalplaan aastast 1964). Ehitustööd algasid aastal 1965.

Purvciemsis domineerivad kõrged korruselamud. Esimesed üheksakorruselised korterelamud ehitati Riias just Purvciemsi aladele. Algselt ehitati viie, üheksa ja kaheteistkümne korrusega maju, hiljem lisandusid ka 18, 19 ja 21 korrusega tornelamud. Tänapäeval on Purvciems suurima elanike arvuga asum Riias.

Tänapäeval on lisaks kortermajadele asumisse ehitatud ka büroohooneid. Aastal 2007 valmis 24-korruseline AstraLuxi torn, mis on seni asumi kõrgeim hoone.

## Välislingid
*Purvciemsi koduleht (*läti keeles*)
Aglypha

***Aglypha*** on enamikul madudel esinev hammaste tüüp. Need hambad on valdavalt ühetaolised, peenikesed, teravad, ilma vagude ja soonteta ning suus tahapoole (kõri) suunduvalt kõverdunud. 
Hambaid kasutatakse mõnikord madude klassifitseerimisel.

*Aglypha*-hammastega maod ei ole inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad.

## Vaata ka
*hambad
*eesmürgihambad
*tagamürgihambad

## Viited
Teika

**Teika** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 4,682 km². Teika piirneb põhjas Čiekurkalnsi, läänes Grīziņkalnsi ja Brasa, lõunas Purvciemsi, idas aga Jugla ja Mežciemsi asumiga. 30 968 elanikku (2010). 

Teika asub tasasel alal, mis ulatub 7-8, kohati ka vaid 4 meetrit üle merepinna.

Teika asub tähtsa Vidzemesse viiva tee ääres. Nii tekkisid asumi alale arvukad suvemõisad. Piirkonna tähtsamad mõisad olid Delschau mõis, Hartwissi mõis, Lielā ja Mazā Šmerļa mõis.

Aktiivsem ehitustöö algas Teikas siiski 1920. ja 1930. aastatel. Ajastule omaselt domineeris Teika hoonete juures funktsionalism.

Teika keskseks väljakuks on polkovnik Jorģis Zemitānsi järgi nime saanud Zemitāna laukums. Nõukogude võimu ajal kandis väljak 21. juuli väljaku nime. Väljaku ääres asub 1933. aastal valminud Teika kino hoone, mis tunnistati aastal 1937 parimaks Riia uusehitiseks.

Tänapäeval asub Teikas mitu teadusasutust. Teikas on ka Läti Teaduste Akadeemia raamatukogu.

## Välislingid
* Teika koduleht (*läti keeles*)
Hovik Abrahamjan

**Hovik Abrahamjan** (armeenia keeles Հովիկ Աբրահամյան; sündinud 24. jaanuaril 1958 Mhtšhjanis) on Armeenia poliitik, alates 13. aprillist 2014 kuni 8. septembrini 2016 oli ta Armeenia peaminister.

Ta on Armeenia Vabariikliku Partei liige.

Enne poliitikasse siirdumist tegutses ta bränditööstuses.

Aastal 1995 valiti ta parlamenti. Aastal 1996 sai temast Artašati linnapea ja 1998. aastal Ararati maakonna kuberner. Aastatel 2008–2011 oli ta Rahvuskogu esimees. Samas ametis oli ta ka 31. maist 2012 kuni peaministriks saamiseni. Ta oli alates 13. aprillist 2014 Armeenia peaminister.  8. septembril 2016 astus ta peaministri ametist tagasi.

## Viited
Peter Cosgrove

**Peter John Cosgrove** (sündinud 28. juulil 1947) on Austraalia erusõjaväelane, kes oli 28. märtsist 2014 kuni 1. juulini 2019 Austraalia kindralkuberner.
Dreiliņi

**Dreiliņi** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 4,155 km². Dreiliņi piirneb põhjas Mežciemsi ja Jugla, läänes Purvciemsi ja lõunas Pļavnieki asumiga. Asumist kagusse jääb veel Stopiņi piirkond, kus paikneb samanimeline küla. 4317 elanikku (2010). 

Dreiliņi asub tasasel alal, mis ulatub 8-9 meetrit üle merepinna. Asumi kõrgeim koht on inimtekkeline; see asub Purvciemsi piiri ääres ja ulatub 23 meetrit üle merepinna.

Dreiliņi on nime saanud Dreiliņi mõisa järgi, mille maad asusid praeguse asumi aladel. Riia linnaga liideti asumi alad aastal 1974. Toona alustati ka korterelamute rajamist, ent kuna infrastruktuur ei võimaldanud seal laialdast ehitustegevust, jäi ehitustöö pooleli. Kummituslinnana seisnud asumi uus elu algas alles XXI sajandil, esimesed Dreiliņi korterelamud valmisid aastaks 2004.

## Välislingid
*Dreiliņi koduleht (*läti keeles*)
Hery Rajaonarimampianina

**Hery Martial Rakotoarimanana Rajaonarimampianina** (sündinud 6. novembril 1958 Antananarivos) on Madagaskari poliitik, kes oli 25. jaanuarist 2014 kuni 7. septembrini 2018 Madagaskari president.
Õpperingkond

**Õpperingkond** (vananenud termin *õppekond*) (vene keeles *учебный округ*) oli aastatel 1803–1917 Venemaa keisririigi koolihalduspiirkond, mille keskuseks oli ülikool. Õpperingkond oli allutatud rahvaharidusministeeriumile ja seda juhtis kuraator.

## Ajalugu
### Asutamine
Õpperingkonnad asutati Venemaa keisririigis keiser Aleksander I ukaasiga 24. jaanuaril (vkj) 1803. Algul oli õpperingkondi kuus: Moskva, Peterburi, Tartu, Vilno, Kaasani ja Harkovi.

#### Õpperingkonnad XX sajandi algul
1915. aastal oli keisririigis 12 õpperingkonda, millele lisandusid kolm tsiviilõppeasutuste peavalitsust.

## Kuraator

Õpperingkonna eesotsas oli kuraator, kes valitses seda koos ülikoolikomiteega.

## Õpperingkonnad
*Harkovi õpperingkond (1803−1917)
*Kaasani õpperingkond (1803−1917)
*Moskva õpperingkond (1803−1917)
*Peterburi (a-st 1914 Petrogradi) õpperingkond (1803−1917)
*Tartu (a-st 1893 Riia) õpperingkond (1803−1917)
*Vilno õpperingkond (1803−1832 ja 1850−1917)
*Valgevene õpperingkond (1829−1850)
*Odessa õpperingkond (1830−1917)
*Kiievi õpperingkond (1832−1917)
*Varssavi õpperingkond (1839−1861 ja 1867−1917)
*Kaukaasia õpperingkond (1848−1860 ja 1867−1917)
*Orenburgi õpperingkond (1874−1917)
*Siberi õpperingkond (kuni 1885)
*Lääne-Siberi õpperingkond (1885−1917)

### Tsiviilõppeastuste peavalitsused
*Ida-Siberi tsiviilõppeastuste peavalitsus (1885−1917)
*Primorje tsiviilõppeastuste peavalitsus (kuni 1917)
*Turkestani tsiviilõppeastuste peavalitsus (kuni 1917)

## Vaata ka
*Tartu õpperingkond

## Viited

## Kirjandus
*Amburger, Erik. *Geschichte der Behördenorganisation Russlands von Peter dem Grossen bis 1917*. − Studien zur Geschichte Osteuropas. Bd X. Leiden: E. J. Brill, 1966. Lk 192–270 http://opacplus.bsb-muenchen.de/title/BV005050575/ft/bsb00108118?page=230.
Abitegusõna

**Abitegusõna** on tegusõna, mis täiendab teiste tegusõnade semantilisi kategooriaid, nagu näiteks pööre, kõneviis või aeg.

## Eesti keel
Eesti keele jaatava kõneviisi mõningad liitajad (täisminevik ja enneminevik) koosnevad abitegusõnast *olema* ja põhitegusõna mineviku kesksõnast, näiteks lauses *Pood oli suletud*. Abitegusõna sellisel juhul väljendab aega, kõneviisi ja pööret. Eesti keele abitegusõna *tahtma* väljendab aga modaalsust, näiteks lauses *Tass tahtis kukkuma hakata* väljendab infiniitne tegusõna tõenäosust.

## Viited
Delschau mõis

**Delschau mõis** (*Delšava muižiņa*, ka *Reitera muižiņa*, *Štakelberga muižiņa*) oli mõis Lätis Riia linnas Teika asumis. Mõisa peahoone asus aadressil Brīvības iela 315. Saksa keeles *Delschausche Gelegenheit*, ka *Reutershof*.

Delschau mõisa rajasid aastal 1720 Stackelbergid Mazā Jumpravmuiža mõisale kuulunud maadele. Mõisa karjamaad asusid Purvciemsis Hausmaņi soos, seal lõigati ka turvast.

Kuuskümmend aastat hiljem müüsid Stakelbergid mõisa Reuteri-nimelisele kõrtsmikule, kes pärandas selle omakorda oma väimehele Delschaule. Viimane rajas mõisa juurde kõrtsi, kus müüs Mazā Jumpravmuiža mõisa viinaköögis valmistatud viina.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Hartwissi mõis

**Hartwissi mõis** (*Hartvisa muižiņa*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Teika asumis. Mõisa peahoone asus Brīvības iela põhjaservas, kolm versta Riia linnast.

Johann Christoph Brotze andmete kohaselt rajas Hartwissi mõisa Riia komandant Anhorn de Hartwiss. XVIII sajandil rajatud suvemõis oli sajandi lõpuks räämas ja hooletusse jäänud. Brotze joonisel aastast 1796 on kujutatud lihtsat ühekorruselist ehitist, krundil oli ka üks kõrvalhoone. Teisel pool maanteed, millest kasvas välja hilisem Brīvības iela, asus vabamüürlaste juhitud kool; ka Hartwiss ise oli vabamüürlane. XVIII teisel poolel aga kool suleti. Tänapäevaks ei ole Hartwissi mõisa hoonetest midagi säilinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Džoomart Otorbajev

**Džoomart Otorbajev** (kirgiisi Жоомарт Оторбаев; sündinud 18. augustil 1955 Frunzes) on Kõrgõzstani poliitik.

Ta oli 3. aprillist 2014 kuni 1. maini 2015 Kõrgõzstani peaminister. Enne seda oli ta alates 25. märtsist peaministri kohusetäitja.
Ääsi tules

**"Ääsi tules"** on aastatel 1908–1910 Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsi poolt välja antud kaheköiteline teos. 

Teos sisaldab peamiselt üldpoliitilisi ja kirjanduslikke kirjutisi, mis on sotsiaaldemokraatliku suunitlusega.

Teose kaastööliste seas on Otto Münther ja August Rei.

## Viited
Mazā Šmerļa mõis

**Mazā Šmerļa mõis** (*Mazā Šmerļa mõis*) oli mõis Lätis Riia linnas Teika asumis. Mõisa peahoone asus Brīvības iela 382–384. Saksa keeles oli mõisa nimi *Klein Schmerl*.

Mazā Šmerļa mõis eraldati Lielā Šmerļa mõisast aastal 1769. Esimene mõisnik oli Riia majaomanik Shitz. Mõisa juurde kuulus ka maantee ääres asuv kõrts. Shitzide perele kuulus mõis aastani 1828. Mõisa valdused ei olnud suured, lisaks aiale kuulus selle juurde veidi põllumaad ja sood.

XIX sajandil rajati mõisakompleksi asemele Schwabe köievabrik. Tänapäevaks ei ole Mazā Šmerļa mõisa hoonetest midagi säilinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Sándor István Bárdosi

**Sándor István Bárdosi** (sündinud 29. aprillil 1977 Budapestis) on Ungari endine maadleja. Ta võitis 2000. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali.

Bárdosi karjääri tipphetked on olümpiamängudel hõbemedali võitmine ning juunioride maailmameistriks ja juunioride Euroopa meistriks tulemine.

## Viited
Lielā Šmerļa mõis

**Lielā Šmerļa mõis** (*Lielā Šmerļa muižiņa*) oli mõis Lätis Riia linnas Teika asumis. Mõisa peahoone asus Ropažu iela 140. Saksa keeles oli mõisa nimi *Gros Schmerl*.

Vanimad teated Lielā Šmerļa mõisast pärinevad aastast 1769, mil sellest eraldati Mazā Šmerļa mõis. Aastatel 1781–1828 kuulus mõis Stitzerite perele.

XIX sajandi lõpus kujunes mõisa ümbrus populaarseks puhkepaigaks. Mõisa juurde rajati Smerlise restoran. Mõisa viimaseks omanikuks oli Kerkoviuste pere. Tänapäeval ei ole Lielā Šmerļa mõisa hoonetest midagi säilinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Primo Zamparini

**Primo Zamparini** (9. veebruar 1939 Fabriano – 21. august 2024 Fabriano) oli Itaalia poksija.

Ta võitis 1960. aasta suveolümpiamängudel -54 kg kaalukategoorias hõbemedali ja 1961. aastal Euroopa amatööride meistrivõistlustel pronksi.
Sibon

***Sibon*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Sibon* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Sibon annulatus]]* (Günther, 1872)
* *[[Sibon anthracops]]* (Cope, 1868)
* *[[Sibon argus]]* (Cope, 1876)
* *[[Sibon carri]]* (Shreve, 1951)
* *[[Sibon dimidiatus]]* (Günther, 1872)
* *[[Sibon dunni]]* Peters, 1957
* *[[Sibon lamari]]* Solorzano, 2001
* *[[Sibon linearis]]* Perez-Higareda, Lopez-Luna & Smith, 2002
* *[[Sibon longifrenis]]* (Stejneger, 1909)
* *[[Sibon manzanaresi]]* Mccranie, 2007
* *[[Sibon merendonensis]]* Rovito, Papenfuss & Vásquez-Almazán, 2012
* *[[Sibon miskitus]]* Mccranie, 2006
* *[[Sibon nebulatus]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Sibon noalamina]]* Lotzkat, Hertz & Köhler, 2012
* *[[Sibon perissostichon]]* Köhler, Lotzkat & Hertz, 2010
* *[[Sibon sanniolus]]* (Cope, 1866). 

## Levila

Need maod elavad Mehhikos, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Sibon]] seisuga 29.04.2014.*
Afrotyphlopinae

***Afrotyphlopinae*** on madude alamsugukond.

## Klassifikatsioon

Alamsugukonda *Afrotyphlopinae* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
* *[[Afrotyphlops]]* Broadley & Wallach, 2009
* *[[Letheobia]]* Cope, 1869
* *[[Rhinotyphlops]]* Fitzinger, 1843.

## Levila

Need maod elavad Aafrikas ja Araabias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*S. Blair Hedges, Angela B. Marion, , Kelly M. Lipp, Julie Marin, ja Nicolas Vidal, A taxonomic framework for typhlopid snakes from the Caribbean and other regions (Reptilia, Squamata), toimetanud Robert W. Henderson, 17. jaanuar 2014, Caribbean Herpetology 49:1–61, veebiversioon (vaadatud 30.04.2014) (*inglise keeles*)
Typhlopinae

***Typhlopinae*** on madude alamsugukond.

## Klassifikatsioon

Alamsugukonda *Typhlopinae* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
* *[[Amerotyphlops]]* Hedges, Marion, Lipp, Marin & Vidal, 2014
* *[[Antillotyphlops]]* Hedges, Marion, Lipp, Marin & Vidal, 2014
* *[[Cubatyphlops]]* Hedges, Marion, Lipp, Marin & Vidal, 2014
* *Typhlops* Oppel, 1811 - pimemadu.

## Levila

Need maod elavad Ameerikas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Typhlopinae]] seisuga 30.04.2014.*
Kirna mõisa kalmistu

**Kirna mõisa kalmistu** on kalmistu endises Türi kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kirna külas Türi vallas Järva maakonnas. Kalmistu jääb Kirna mõisa südamest linnulennult umbes 800 meetri kaugusele loodesse. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on see jäetud maha ja rüüstatud.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Osten-Sackenid umbes 19. sajandi algul hiiemäele. Hiiele omaselt kasvas mäel iidseid pärni. Viimane pärn raiuti maha põhjendusega, et eestlased olevat seal paganaid kummardamas käinud. Sellest kännust on nüüdseks välja kasvanud vähemalt kümneharuline pärn. Selle sama pärna lähedal on paekivist võlvi jäänused, mis arvati olevat salakäigu suue mõisa juurde.

Kalmistul oli ka klassitsistlikus stiilis kabel. Esialgu maeti kabeli põranda alla, kuid peagi ehitati kabeli ukse ette kivist postide ja raudkettidega ümbritsetud ala. Neljast sambast koosneva sammasportikusega kabel meenutas antiiktemplit ja sarnanes mõisa peahoone portikusega. See oli arvatavasti püstitatud peahoone ümberehitamisega sama ajal, 19. sajandi algul.

Nüüdisajal on matusekabel varemeis, neljast sambast on alles kolm ning katus on sisse varisenud. Kalmistu ette, selle kunagise sissesõidutee kohale (mis viis välja Kirna-Virika-Pala teele) on 20. sajandi teisel poolel rajatud siloauk.

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Kirna mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Kirna mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Tiibluu

**Tiibluu** (ladina *os pterygoideum*) on paljudel selgroogsetel peas paiknev paariline ajukolju luu, mis asub põhikiilluu tiibjätke pinnal.

Tiibluu areng, anatoomia, asend, kuju ja morfoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Inimeste tiibluud ei kirjeldata eraldi luuna, vaid liigitatakse kiilluu koosseisu.

### Tiibluu ja hambad

Enamikul tänapäevastel madudel paiknevad uurijate arvates hambad ka tiibluul, v.a infraseltsi *[[Scolecophidia]]* liigitatud maod, kellel ei ole tiibluul hambaid tuvastatud.

## Viited

## Välislingid
*Horst Erich König, Hans-Georg Liebich, Veterinary Anatomy of Domestic Mammals: Textbook and Colour Atlas, lk 69, 3. trükk, Schattauer, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.04.2014) (*inglise keeles*) 
*Sissekanne Nomina Anatomica Veterinarias Os pterygoideum. Tiibluu, lk 13, 5. väljaanne, 2012
Lokuta mõisa kalmistu

**Lokuta mõisa kalmistu** on kalmistu Türi kihelkonnas Järvamaal, Kolu külas Türi vallas Järva maakonnas.

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Lokuta mõisa tollased omanikud Traubenbergid 1860. aastate algul Kõltsi karjamõisa maadele, sellepärast tuntakse paika ka nime "Kõltsi kabel" järgi. Kalmistule on kokku maetud kuus lahkunut, neist kolm kabelisse ja kolm haudadesse kalmistul.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 7 km kaugusele lääne-edelasse. Praegu on kalmistu mahajäetud ja rüüstatud, põhja poolt ohustab kalmistut tegutsev karjäär, mille mahajäetud osas asub Kolu tiik.

## Kalmistu kabel
Kalmistu lõunaservas paikneb matusekabel. Uusgooti stiilis ehitatud hulknurkse põhiplaaniga kabel on praegu varemetes.

## Kalmistule maetuid
*1862 – August Georg Rausch von Traubenberg (16. september (vkj) 1808 – 25. november (vkj) 1860)

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg. "Lokuta (*Tecknal*)". // Järvamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2005, lk 83–84
*Ülo Ormus. "Kõltsi kabel". // Järvamaa pärandkultuurist. Paide 2008, lk 118–119
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002 (käsikiri)

## Välislingid
*"kabel Kõltsis 1936.a". Järvamaa Muuseum, PM F 772
*
*Lokuta mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Välis-Eesti (ajakiri 1929)

**Välis-Eesti** (aastani 1935 *Välis-Eesti Almanak*) oli 1929–1940 Tallinnas ilmunud ajakiri. Ajakirja andis välja Välis-Eesti Ühing. Ajakiri taotles väliseestlaste organiseerumist ja sidumist kodueestlastega.

## Viited
Mežciems (Riia)

**Mežciems** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 7,667 km². Mežciems piirneb põhjas Teika, lõunas Dreiliņi, läänes Purvciemsi, idas aga Jugla asumiga. 15 884 elanikku (2010). 

Mežciems (tõlkes *Metsküla*) on üks rohelisemaid asumeid Riias. Suuremalt jaolt asub asum tasasel alal, mis ulatub 8–10, kohati ka vaid 4 meetrit üle merepinna. Mežciemsis asub kolm järve – Gaiļezersi, Dambjapurva ja Velnezersi järv, millest suurim on Gaiļezersi järv. Asumisse jääb Biķernieki mets, kus asuvad Biķernieki luited. Luidete alal ulatub maapinna kõrgus kohati 22 meetrit üle merepinna.

Mežciemsi alal asus mitu mõisa. Gaiļezersi järve ääres asus Gaiļi mõis. Biķernieki kiriku juures asus Kauli mõis, tähtsamad mõisad olid veel Hackmanni mõis ja Burchardi mõis.

Biķernieki piirkonnas olid põllud liivased ja soised, maalapid väikesed. Nii püüdsid paljud kohalikud elanikud Jugla järvest kala. XVI sajandil liitusid need kalurid gildiks, mille sümboliks oli karikas (läti keeles *biķeris*). Selle järgi on piirkond tõenäoliselt ka nime saanud. Aastal 1672 saatis Riia raad selle gildi laiali. 

XIX sajandil kandis piirkond Burchardi mõisa järgi nime Burhardciems. Riia linnaga liideti asumi põhjapoolne osa aastal 1934, lõunapoolne aga aastal 1974. Intensiivsem ehitustöö algas aastal 1975, mil asumisse kavandati 15 000 elaniku jaoks mõeldud korterelamute piirkond. See piirkond valmis aastaks 1986.

Lisaks korterelamutele ehitati Gaiļezersi järve äärde veel haigla. Asumi lõunapoolses osas on Biķernieki mets, kus asuvad spordibaas ja mälestusmärk holokausti ohvritele. Lisaks asub Mežciemsis veel Baltimaade suurim vanade autode muuseum.

## Välislingid
*Mežciemsi koduleht (*läti keeles*)
Burchardi mõis

**Burchardi mõis** (läti keeles *Burharda muiža* või *Burchardu muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Mežciemsi asumis. Peahoone asus Mežciema iela 23 maja piirkonnas. Saksa keeles *Burchardshof*.

Burchardi mõisa rajamise aeg on teadmata. 19. sajandi lõpus kandis Mežciemsi kant mõisa järgi Burhardciemsi nime. Mõisa peahoone on tänaseks hävinud, säilinud on mõisa teenijate maja.

## Vaata ka
*Burchardi suvemõis (Tallinnas Narva mnt 89, 91)

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Hackmanni mõis

**Hackmanni mõis** (*Hakmaņa muiža*, saksa keeles *Hackmanns Höfchen*) oli mõis Lätis Riia linnas Mežciemsi asumis. 

Mõisa peahoone asukoha kohta on teada vaid, et see asus Biķerniekis, Riiast 8 ja poole versta kaugusel.

Hackmanni mõis eraldus Mazā Jumpravmuiža mõisast aastal 1768. Toona asus seal Kaķaragsi kõrts, mille omanikuks oli keegi Rumpe. Kaks aastat hiljem sai kõrtsi ja sealse maa omanikuks Hackmanni-nimeline mees. Tema rajas ka mõisa peahoone – ühekorruselise palkidest maja. Seal elati küll ainult suvel. Hackmann pidi Mazā Jumpravmuiža mõisale igal aastal maksma 15 taalri suurust maadest loobumise tasu, ka võis ta osta kõrtsis müüdavat viina ainult sellelt mõisalt. Tänapäevaks on Hackmanni mõisa hooned hävinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Kauli mõis

**Kauli mõis** (läti keeles *Kaulu muiža* või *Franku muiža*, saksa keeles *Frankenhof*) oli mõis Lätis Riia linnas Mežciemsi asumis. Mõisa peahoone asus Biķernieku iela majade 122 ja 124 piirkonnas.

Kauli mõis rajati pärast 1709. aasta katkuepideemiat kahe talu asemele. Aastal 1787 sai mõisa omanikuks Riia kaupmees Hermann Bruns. Kuni aastani 1920 olid mõisa omanikuks Bushid.

Mõisa peahoone oli XVIII sajandil ehitatud kahekorruselise palkidest maja. Aastal 2002 lammutati see koos teiste mõisasüdames asunud hoonetega, mis olid küll kõik ümber ehitatud. Biķernieku iela 126 asub siiski üks maja, mis võis olla üks mõisa kõrvalhoonetest.

## Galerii

File:Bm04001am.jpg|Pildi ülaosas, vaade Frankenhofi mõisale 1782
File:BM09142Am.jpg|Vaade Frankenhofi mõisale 1803
File:BM09149Am.jpg|Vaade Frankenhofi mõisale 1803


## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Jõudluskontroll

**Jõudluskontroll** on loomakasvatuses oluliste jõudlusnäitajate regulaarne arvestamine. Näiteks kontrollitakse lehmadel piimajõudlust.

## Jõudluskontroll Eestis
Eesti esimesed jõudluskontrolli andmed pärinevad 1903. aastast Kehtna mõisast. Esimene karjakontrolliühing loodi Vändra Põllumeeste Seltsi juures.

## Vaata ka
*Jõudluskontrolli Keskus

## Viited
Gaiļi mõis

**Gaiļi mõis** (läti keeles *Gaiļu* või *Gaiļa muiža*, ka *Hāna muiža*, saksa keeles *Hahnenhof* või *Hahnhof*) oli mõis Lätis Riia linnas Mežciemsi asumis. 

Mõisa peahoone asus praeguse onkoloogiahaigla territooriumil Gaiļezersi järve kaldal.

Gaiļi mõis tekkis vahemikus 1736–1743 Putniņi järve ääres asunud Putniņi talu asemele. Aastast 1766 oli mõisa omanik Riia majaomanik Hahn, kelle järgi mõis ka nime sai. Hahn on saksa keeles *kukk*, läti keeles on kukk aga *gailis*. Nii said uue lätikeelse nime mõisa juures asunud järv ja mõis ise. Mõisale kuulusid üksikud talud, neist tähtsaim oli Biķernieki kiriku juures asunud Kreipe talu. Aastal 1800 läks see koos veel kolme taluga üle Dreiliņi mõisale.

Mõisa peahoone oli 18. sajandil ehitatud barokkstiilis kivihoone. Tänapäevaks on Gaiļi mõisa hooned hävinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Töömälu

**Töömälu** on piiratud mahuga kognitiivne süsteem, mis ajutiselt säilitab ja töötleb informatsiooni, mida samaaegselt kasutatakse kognitiivsete ülesannete (otsuste tegemine, arutlemine jne) sooritamiseks.

Üks kognitiivse psühholoogia rajajaid George Armitage Miller on öelnud, et inimese töömälu suudab korraga meeles pidada 4±1 infoühikut. Töömälus toimub uue lühiajalise informatsiooni võrdlus pikaajalises mälus olemasolevate teadmistega. Vastavate analüüsi ja sobitamise protsesside tulemusena toimub õppimine.

## Viited
Soo-kärjeherilane

**Soo-kärjeherilane** (*Polistes nimpha*) on putukaliik voltherilaste sugukonnas.

## Levila

Soo-kärjeherilane on levinud Põhja-Aafrikas, Madeiral, Lääne-Euroopast kuni Lõuna-Soomeni, Väike-Aasias, Lähis-Idas, Iraanis, Kesk- ja Ida-Kasahstanis, Lõuna-Uuralis, Lõuna-Siberis, Kesk-Amuuris, Altais, Tuvas, Pakistanis, Mongoolias, Indias ja Hiinas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne elu entsüklopeedias
*Unterscheidung der Feldwespen
Valge tina

**Valge tina** on üks tina kolmest kristallmodifikatsioonist. Tina on hõbehalli värvi pehme painduv metall.

## Viited