open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Flash Airlines

**Flash Airlines** ehk **Flash Air** oli tšarterlendudega tegelev Egiptuse eralennufirma, mille kontor asus Kairos ja mis oli osa turismifirmast Flash Group. Viimane on asutatud 1985. aastal ja omab autosid, kruiisilaevu ja restorani Kairos. 

## Koodid
* IATA: -
* ICAO: FSH
* Kutsung: FLASH

## Lennukipark
Ettevõttel oli kuni 3. jaanuarini 2004 kaks 1993. aastal valmistatud lennukit Boeing 737-300. Korraldati rahvusvahelisi ja Egiptuse-siseseid odavaid reisilende. 

## Õnnetused
3. jaanuaril 2004 kukkus lennul FSH604 sõitev lennuk veidi aega pärast Sharm ash-Shaykhist õhkutõusmist Punasesse merre.
 
Pärast õnnetust ütles Šveitsi Föderaalse Lennundusameti esindaja, et oktoobris 2002 tehtud rutiinsel ülevaatusel avastati ühel Flash Airlinesi lennukil turvalisusprobleemid. Et ettevõte turvalisusmurele piisavalt ei reageerinud, siis ei lubatud tal enam lennata Šveitsi ega Šveitsi kohal. Egiptuse tsiviillennundusminister Ahmed Shafiq ütles, et Šveitsi süüdistused on alusetud ning ministeeriumil on ülevaatusdokumendid, mis tõestavad, et Flash Airlinesi lennukid on turvalised. Ettevõtte peapiloot Hassan Mounir väitis, et lennukeeld Šveitsi kohal ei olnud seotud turvalisusega, vaid endise omaniku finantsprobleemidega. Küll aga kinnitas ta, et üks ettevõtte lennukitest süttis lennul Sharm-as-Shaykhist Bolognasse oktoobris 2002. Lennuk tegi hädamaandumise Ateena lennuväljalt. Parempoolne mootor oli leekides. 

Hoolimata Šveitsi otsusest jätkas ettevõte lende Euroopa maadesse, sealhulgas Prantsusmaale ja Itaaliasse. Ka Prantsusmaal toimusid tehnilised ülevaatused, kuid kõik leiti korras olevat. Prantsuse lennundusvõimude teatel ei olnud nad teadnud, et Šveitsi õhuruum on ettevõttele suletud. Šveitsi esindaja väitel informeeriti teisi riike, sealhulgas ka Prantsusmaad. Ka Soome lennuamet lubas septembris 2003 Flash Airlinesil teha tšarterlende Soomest Egiptusse. Luba kehtis detsembrini 2003. Pärast õnnetust selgus, et Šveitsist oli juba oktoobris 2002 Soomet e-kirja teel hoiatatud ning saadetud kokkuvõte ja ülesvõtted kahelt üllatusülevaatuselt, kuid see e-kiri oli kogemata tähele panemata jäänud.    

Pärast õnnetust on ettevõtte teine lennuk ülevaatuseks lennud katkestanud. Ta jätkab lende ainult juhul, kui ta osutub turvaliseks.

Lennufirma kinnitusel on tema lennukid varustatud uusimate navigatsiooniseadmetega ja pilootidel on lennatud vähemalt 5000 lennutundi.

## Vaata ka
*Flash Airlinesi lend FSH604 

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Sharm el Sheikh

**Sharm el Sheikh** (ar شرم الشيخ *Sharm ash-Shaykh*) on linn Egiptuses Siinai poolsaare lõunatipus Punase mere ja Siinai poolsaare vahelisel rannikuribal.

Linna peamine majandusharu on välisturism. Punase mere rahulik ja selge vesi pakub ideaalsed võimalused veespordiks, eriti sukeldumiseks ja hingamistoruga ujumiseks. 

Linnas on palju rahvusvahelisi hotelle ning restorane, samuti golfiradasid ja muid vabaajarajatisi.

Linnas on korraldatud poliitilisi ja majandusalaseid tippkohtumisi.

Sharm el Sheikhist lõunas on Egiptuse mereväebaas.

## Vaata ka
*Sharm el Sheikhi rahvusvaheline lennujaam

## Viited

## Välislingid
* Ingliskeelne koduleht
* Sharm ash-Shaykhi 360° vaade
Abhaasia vapp

**Abhaasia vapp** on Abhaasia Vabariigi vapp.

Vapp kujutab endast kilpi, mis on vertikaalselt jagatud kaheks võrdseks pooleks   –  valgeks ja roheliseks. Ülejäänud elemendid vapil on kuldsed. 

Vapi alumises osas on kaheksaharuline täht. Ülemises osas on valgel ja rohelisel väljal veel kaks, väiksemat kaheksaharulist tähte. 

Vapi keskel on müütilisel ratsul Arašil lendava ja tähtede suunas vibu laskva ratsaniku figuur. See süžee on pärit abhaaside rahvuseeposest. 

Roheline värv vapil sümboliseerib noorust ja elu, valge vaimsust. Kaks väikest tähte vapi ülaosas sümboliseerivad kahe kultuurimaailma – Ida ja Lääne – ühtsust.
Kerala

**Kerala** on India osariik Araabia mere ääres. Piirneb põhjas Karnataka, lõunas ja idas Tamil Nadu osariigiga.

Keralas räägitakse valdavalt malajalami keelt, mis on ka osariigi ametlik keel.

Arvatakse et nimi *kerala* tuleneb tamiilikeelsest sõnast *cheral*, mis tähendab järve. Kuid malajami keeles tähendab *kera* kookospähklit.

Peamised usundid 2001. aasta rahvastikuloenduse järgi on hinduism (56,2%), islam (24,7%) ja kristlus (19%).

Halduslikult jaguneb osariik 14 ringkonnaks: Kasaragod, Kannur, Wayanad, Kozhikode, Malappuram, Palakkad, Thrissur, Ernakulam, Kottayam, Idukki, Alappuzha, Pathanamthitta, Kollam ja Thiruvananthapuram.

Kerala on väikseima rahvastiku juurdekasvuga osariik Indias (3,44%). Samas on see on kõige kõrgema kirjaoskuse taseme (93,9%) ja oodatava elueaga (74 aastat) osariik ning samuti edestab see teisi India osariike inimarengu indeksi alusel (2011. aasta andmetel 0,790). Transparency International 2005. aasta uurimuse kohaselt on see kõige väiksema korruptsioonitasemega piirkond Indias.

Majanduses on väga olulised pipra ja kummi tootmine. Näiteks pärineb Keralast 97% Indias toodetud mustast piprast ja 85% looduslikust kummist. Kookospalmide, lääneanakardid, teepõõsaste, kohvipuude ja vürtside kasvatamine annab samuti märgatava panuse osariigi põllumajandusele. 590 km rannajoont soodustab kalanduse arengut ning selle valdkonnaga on hõivatud 1,1 miljonit inimest. Sellega on piirkond ka üks India olulisemaid kalanduspiirkondi.

Kerala on tähtis turismisihtpunkt ja turism annab olulise osa piirkonna majandusest. Näiteks ajakiri National Geographic Traveller on valinud selle 50 maailmas enim külastamist vääriva paiga loendisse. 2011. aastal ületas turistide arv 10 miljoni piiri.

Osariigis on kolm rahvusvahelist lennujaama ja plaanitakse kahe uue rajamist.


Munnar hillstation kerala.jpg|Munnar
Statue of Kuruvan & Kuruthi.jpg|Kiviskulptuur
Fischer backwaters.JPG|Kohalik kalamees
MarayoorDolmen.JPG|Neoliitikumis püstitatud dolmen


## Viited

## Välislingid

*Kerala koduleht
Lääne-Bengali osariik

**Lääne-Bengal** on India osariik. Piirneb Nepali, Bhutani ja Bangladeshiga.

## Viited

## Välislingid
*Lääne-Bengali valitsus
Ivonka Surviłła

**Ivonka Surviłła** (valgevene keeles Івонка Сурвілла, sünninimi **Ivonka Šymaniec**; sündinud 11. aprillil 1936 Stoŭbcys Minski lähedal Poolas) on 1918. aastal välja kuulutatud Valgevene Rahvavabariigi president eksiilis.

Ta sündis insener Uladzimier Šymanieci ja tema naise Evelina Šymanieci (sündinud Paškievic) tütrena ajaloolisel valgevenelaste asualal, mis tollal kuulus Poolale. Kui pärast NSV Liidu kallaletungi Poolale inkorporeeriti Lääne-Valgevene Nõukogude Liitu, siis isa vahistati ja mõisteti 5 aastaks koonduslaagrisse. Teise maailmasõja puhkemise tõttu ei jõutud isa Siberisse saata ega hukata, vaid Saksa väed vabastasid ta.

1944 põgenes perekond pealetungiva Punaarmee eest algul Ida-Preisimaale ja siis Taani, kus nad elasid mitu aastat põgenike laagris. Tee peal suri Ivonka noorem õde.

1948. aastal jõudis perekond Prantsusmaale ja asus elama Pariisi. Seal oli perekond aktiivne välisvalgevenelaste ringkonnas.

Ivonka õppis aasta aega kunstikoolis ja seejärel Sorbonne'is filoloogiat. 1959 abiellus ta valgevene rahvusliku tegelase ja raadiotöötaja Janka Surviłłaga. Nad kolisid Hispaaniasse Madridi, kus juhatasid valgevenekeelset raadiojaama, mis tegutses Hispaania valitsuse toel. Raadiojaam suleti 1965. aastal. 1969 kolisid Surviłład Kanadasse, kus Ivonka hakkas töötama tõlgina föderaalvalitsuses. Hiljem sai temast riikliku tervishoiuorganisatsiooni Health Canada osakonnajuhataja. 1974–1984 oli ta Ottawas Valgevene Teaduse ja Kunsti Instituudi esimees. 

Koos abikaasaga asutas ta 1986 Valgevene Tšornobõli ohvrite abifondi Kanadas.

1997. aastal valiti ta Valgevene eksiilpresidendiks pärast seda, kui eelmine president, 80-aastane Jazep Sažyč ametist tagasi astus. Ta on seni Valgevene ainus naispresident ja ainus president, kes valitud pärast Valgevene iseseisvumist.

Kunstnikuna on Ivonka Surviłła osalenud enam kui 30 näitusel. 

Tal on kaks tütart. Vanem tütar Paulina on muusikaajaloolane. Janka Surviłła suri 1997.

## Vaata ka
*Valgevene valitsejad

## Välislingid
*Ivonka Survilla (inglise keeles)
*Valgevene Demokraatliku Vabariigi ametlik veebisait (inglise ja valgevene keeles)
Nahhitševan

**Nahhitševan** (aserbaidžaani *Naxçıvan*) on autonoomne vabariik Aserbaidžaani koosseisus. Piirneb Armeenia ja Iraaniga, lühike lõik piiri on Nahhitševanil ka Türgiga. Maismaaühendus Aserbaidžaani põhiterritooriumiga on aga blokeeritud.

Piiriks Iraani ja Türgiga on Araksi jõgi. Vabariigi poolkõrbeline territoorium ulatub Araksi viljakast orust Zangezuri ahelikuni ja on üldiselt väga mägine.

## Haldusjaotus

Halduslikult jaguneb Nahhitševan Naxçıvani linnaks ja seitsmeks rajooniks:
*Babəki rajoon (1)
*Culfa rajoon (2)
*Kəngərli rajoon (3)
*Naxçıvan (4)
*Ordubadi rajoon (5)
*Sədərəki rajoon (6)
*Şahbuzi rajoon (7)
*Şəruri rajoon (8)

## Rahvastik
1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli enamik elanikest aserid, armeenlaste osakaaluks oli umbes 5%.

1919. aastal hinnati armeenlaste osakaaluks ligi 50%.

## Ajalugu
1990. aasta jaanuaris deklareeris Nahhitševani ANSV Ülemnõukogu Nahhitševani kavatsusest Nõukogude Liidust välja astuda. Seega oli Nahhitševan esimene Nõukogude Liidust eraldumist kuulutanud piirkond.

## Vaata ka
*Eksklaav
*Lõuna-Aserbaidžaan

## Viited
Gujarat

**Gujarat** on India läänepoolseim osariik. Piirneb loodes Pakistaniga, põhjas Rajasthani osariigiga, idas Madhya Pradeshi osariigiga, kagus Maharashtra osariigiga ja läänes India ookeaniga. Gujarati rannikul asub Dadra ja Nagar Haveli ja Damani ja Diu liiduterritoorium.

Osariigi rannikut liigestavad Kachchhi laht ja Khambhāti laht. Gujaratil on India osariikidest kõige pikem rannajoon.

Giri metsa rahvuspargis on säilinud viimane looduslik lõvide populatsioon Aasias.

Gujarati osariik loodi 1. mail 1960, kui Bombay osariik keelepiiri järgi kaheks jaotati (lõunapoolsest osast sai Maharashtra osariik).

26. jaanuaril 2001 tabas Gujarati maavärin magnituudiga 7,9, milles hukkus 25 000 inimest.

Suuremad linnad on Ahmedabad, Surat, Vadodara, Rajkot, Bhavnagar ja Jamnagar.

Gujarati ametlik keel on gudžarati keel, mida räägib 85% elanikest.

Champaner-Pavagadhi arheoloogiapark kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Haldusjaotus

Gujarat jaguneb 33 ringkonnaks: Ahmedabadi, Amreli, Ānandi, Aravalli, Banaskantha, Bharūchi, Bhāvnagari, Botādi, Chhota Udepuri, Dāhodi, Devbhoomi Dwarka, Gāndhīnagar, Gir Somnathi, Jāmnagari, Jūnāgadhi, Kheda, Kachchhi, Mahisagari, Mehsana, Morbi, Narmada, Navsāri, Panchmahali, Pātani, Porbandari, Rājkoti, Sabarkantha, Surati, Surendranagari, Tapi, The Dangsi, Vadodara ja Valsādi ringkond.

## Välislingid
* Gujarati valitsuse koduleht
Assam

**Assam** on India osariik. Piirneb loodes Bhutaniga ja edelas Bangladeshiga.

Osariigi suurimad linnad on Guwāhāti, Silchar ja Dibrugarh. Pealinn on Dispur, mis on Guwāhāti eeslinn.

Peamised keeled on assami ja bengali keel. 65% elanikest on hinduistid, 30% muslimid.

Tuntud on assami tee ja Assami siid.

## Ajalugu
Assami kuningriiki valitses 1228. aastast Ahomi dünastia. 1821. aastal haarasid võimu birmalased. Pärast Esimest Inglise-Birma sõda läks Assam 1826. aastal Briti impeeriumi koosseisu. Pärast India iseseisvumist eraldati Assamist Sylheti ala ja liideti Ida-Pakistaniga (praegu Bangladesh). 1960. ja 1970. aastatel eraldati Assamist Nagaland, Meghalaya ja Mizoram, millest said India osariigid.

Osariigis tegutsevad mitmed sissirühmitused, mis taotlevad Assami iseseisvust. Mõjukamad neist on Asomi Ühendatud Vabastusrinne (ULFA) ja Bodolandi Rahvusdemokraatlik Rinne (NDFB).

## Haldusjaotus
Assam jaguneb 27 ringkonnaks.

## Välislingid
* Assami valitsus
Armeenia vapp

**Armeenia vapp** on Armeenia Vabariigi ametlik vapp.

Armeenia praegune vapp kehtis 1918–21 ning on uuesti kasutusel alates 1992. aastast.

Vapikilpi hoidvad kotkas ja lõvi sümboliseerivad tarkust, uhkust, kannatlikkust ja suursugusust. Vapikilbi keskel on Ararati mägi, mille tipus on Noa laev. Vapi neli välja tähistavad nelja sõltumatut Armeenia kuningriiki: Aršakiidide, Reubeniidide, Artašesiidide ja Bagratiidide oma (päripäeva). Vapi värvid kordavad Armeenia Demokraatliku Vabariigi lipuvärve.

## Vaata ka
*Armeenia lipp
*Armeenia hümn

## Viited
Gruusia vapp

**Gruusia vapp** on Gruusia riigivapp.

## Praegune vapp
26. mail 2004 teatati Gruusia uuest vapist ning deviisist "ძალა ერთობაშია" (*Dzala Ertobashia*, "Jõud on ühtsuses"). Vapi autor on Mamuka Gongadze, deviisi autoreiks Valeri Bahtadze ja Tamaz Naniašvili.

Gruusia uue vapi esialgsel kavandil oli vapikilp jagatud neljaks väljaks. 1. ja 4. väljal oli Gruusia kuningadünastia Bagratiidide vapp – lohet tappev püha Jüri valgel ratsul. 2. väljal oli Kharthli vapp (kahest noolest läbistatud tulemägi) ning 3. väljal Imerethi vapp (Kuldvillak). Välju lahutas üle kilbi ulatuv kuldne rist, mille keskel asus väike kilp Kristuse surilina kujutisega. Vapikilbi kohal oli kuningakroon ning teda toetasid mõlemalt poolt sammuvad lõvid.

1. oktoobril samal aastal kinnitas parlament uue vapi muudetud kujul – vapikilp on jagamata ja sellel on kujutatud Bagratiidide vappi, lohet tapvat püha Jüri. Vapil on kaks kuju – suur ja väike vapp. Väike vapp koosneb vapikilbist ja kuningakroonist selle kohal.

## Vanad vapid
Gruusia eelmine vapp oli kasutusel aastatel 1918–1922 ja 1991–2004. Vapi aluseks oli võetud Gruusia kuningriigi aegne (Bagrationi dünastia) vapp. Vapi ümmargusel gruusia kilbil on kujutatud püha Jüri (*Terti Giorgi*) valgel ratsul. Püha Jüri paremas käes on oda ja vasakus kilp. Kilbi allosas on näha mäeharja.

Lisati päikese, kuu ja kaheksaharuliste tähtede kujutised. See on seotud gruusia folklooris levinud taevakehade kultusega. Paganlikus Gruusias kandsid nädalapäevad taevakehade nimesid. Megreli keeles on pühapäev siiani pühendatud päikesele (*žašha*), esmaspäev kuule (*tutašha*) ning neljapäev taevale (*tsašha*).

Kilpi ümbritsev seitsmeharuline täht oli Kharthli riigi sümbol aga juba 1. sajandist saati. Mõne allika andmeil oli vapp 1918–1920 ilma seitsmeharulise täheta.


Pilt:Georgia_COA_1918-1921.png|1918–1921
Pilt:Emblem of the Georgian SSR (1921-1922).svg|1921–1922
Pilt:Emblem of the Transcaucasian SFSR (1922-1924).svg|1922–1936
Pilt:Emblem of the Georgian SSR.svg|1936–1990
Pilt:Coat of arms of the Democratic Republic of Georgia.svg|1990–2004


## Välislingid
*Gruusia riigivapi seadus 1. oktoobrist 2004
Aserbaidžaani vapp

**Aserbaidžaani vapp** on Aserbaidžaani riigi ametlik vapp.

## Vaata ka
*Aserbaidžaani lipp
*Aserbaidžaani hümn
Moldova vapp

**Moldova vapp** on Moldova Vabariigi ametlik vapp.

Vapp võeti kasutusele 1990. aastal.

Vapil on kotkas, kelle nokas rist ning küüniste vahel skepter ja oliivipuuoks. Kotka rinna ees on puna-sinine kilp, millel on kuldne tarva pea, tarva sarvede vahel päike ning kilbi alaosas viie õielehega lill ja kuusirp.

Vapp on Moldova riigilipu keskne element.

## Vaata ka
*Moldova lipp
Usbekistani vapp

**Usbekistani vapp** on Usbekistani riigivapp. Praegune vapp võeti kasutusele 2. juulil 1992.

Kehtival vapil on sarnasusi eelmise, Usbeki NSV vapiga.

Vapp on ümmargune ning peamiselt rahvusvärvides (helesinine, valge, roheline). Vasakul kaardub puuvillapõõsa oks ja paremal nisupead. Need on riigi kaks peamist põllumajandussaadust. Ülal on islami sümbol kaheksanurkne täht kuusirbi ja viisnurkse tähekesega. Keskel on õnne ja vabaduse sümboli, mütoloogilise paradiisilinnu kujutis, mille taustal tõusev päike. Linnu taustal on veel kahe jõe lindid, need on Amudarja ja Sõrdarja.
Kõrgõzstani vapp

**Kõrgõzstani vapp** on Kirgiisi Vabariigi vapp.

Vapp võeti kasutusele pärast Nõukogude Liidu lagunemist 2. juunil 1992.

Vapp on ümmargune ja peamiselt sinist tooni. Helesinine on Kõrgõzstanis julguse ja suuremeelsuse värv. Vasakul ja paremal kaarduvad puuvillapõõsa oksad (allpool) ja nisupead (ülalpool). Ülal ja all on riigi nimi "Кыргыз / Республикасы". Keskel kujutatakse Tian Shani mäestikku, mille taga tõuseb päike ja ees sirutab tiibu pistrik. 

## Vaata ka
*Kõrgõzstani lipp
*Kirgiisi NSV vapp
Kasahstani vapp

**Kasahstani vapp** on Kasahstani Vabariigi ametlik riigivapp. Vappi peetakse üheks iseseisva Kasahstani oluliseks tunnuseks, millesse on põimitud Kasahstani ajalugu ja kultuuri tähistavad sümbolid, ning see on üks kolmest sümbolist, mis on kaitstud Kasahstani põhiseaduses.

## Kirjeldus

Kasahstani riigivapp on ringi- ehk rattakujuline, mis sümboliseeris nomaadide jaoks elu ja igavikku. Vapp on kahes värvitoonis: lõunameresinine taust ja kuldsed objektid. Värvid sümboliseerivad taevast ja päikest, sinine värv on sama mis Kasahhi khaaniriigi ja Kasahhi NSV lippudel.

Vapp kujutab endast jurta ülemist avaust ehk šanõrakki. Šanõrakki toetavad kuldsed ülemise ringi toed ehk uõkid, mis jätavad mulje päikesekiirtest. Šanõrak hoiab jurtat koos ja on kasahhi kultuuri üks olulistest sümbolitest, mida on tõlgendatud nii päikeserattana, uksena taevajumala juurde, kasahhi rahva kodumaa sümbolina kui ka kasahhi kodu südamena.

Šanõrakist paremal ja vasakul on müütiliste tiivuliste hobuste ehk tulparite kujutised. Tiivulised hobused on pärit kasahhi mütoloogiast ja vanimad arheoloogilised leiud pärinevad sakade ajast 4.–3. sajand eKr (samad olendid kaunistavad Jesiki kuldse sõdalase peakatet). Tulparid sai valitud ühendavaks sümboliks, kuna need olid kaasavad rahvustest hoolimata.

Vapi all on kuldsete tähtedega kirjas "Qazaqstan", mis tähendab kasahhi keeles Kasahstani. Ülemises osas on viieharuline täht. mis tähistab inimeste püüdlust tõe ja igaviku poole. Täht on mõeldud sümboliseerima avatust erinevatele rahvastele ja rahvusvahelisele koostööle.

## Ajalugu

Iseseisvumiseni 1991. aastal kasutasid Kasahstani võimud Kasahhi Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi vappi. Iseseisvumise järel loodi töörühm, mille ülesandeks oli uue riikliku sümboolika kujundamine. Rühma koosseisu kuulusid mitmed Kasahstani Ülemnõukogu liikmed ja olulisemad ühiskonna- ning kultuuritegelased. Töörühm kuulutas välja konkursi, kuhu laekus 245 tööd ja 67 kirjalikku ettepanekut. Konkursi võitjad olid arhitektid Jandarbek Mälibekov ja Şota-Aman Valihanov. Võitjate poolt kujundatud vapp võeti kasutusele 1992. aasta juunis.

Kasahstani vapi kujutamiseks vajalikke nõuded vapi kujunduse, materjali, värvide, ja proportsioonide kohta täpsustati seadlusandluses 1996., 2008., ja 2014. aastal, kuid vapi sisuline kujundus jäi samaks. Seoses ladina tähestikule ülemineku reformiga asendati 2018. aasta novembris kirillitsas kirjutatud "Қазақстан" ladina tähestikus kirjutatud tekstiga "Qazaqstan".
Fail:Kazakh coa.png|1990. aastatel kasutuses olnud variant Kasahstani vapist
Fail:Emblem of Kazakhstan (1992-2014).svg|1992–2018 kasutuses olnud Kasahstani vapp.
Fail:Kazakhstan National Emblem.png|Ruumiline variant Kasahstani vapist. Kasutusel aastatel 2015–2018
Fail:Emblem of Kazakhstan (3D).svg|Ruumiline variant praegusest Kasahstani vapist


## Vaata ka

* Kasahstani lipp
* Kasahstani hümn

## Viited
Aserbaidžaani lipp

**Aserbaidžaani lipp** on Aserbaidžaani Vabariigi ametlik lipp. 

## Riigi- ja rahvuslipp

Riigi- ja rahvuslipp oma praegusel kujul võeti kasutusele 5. veebruaril 1991. Plagu on horisontaalsete laidudega trikoloor, sini-puna-roheline. Punase välja keskele on paigutatud kuusirp ja kaheksaharuline täht. Laiud viitavad rahvuslikule loosungile "Türklane, muhameedlane ja eurooplane".

Helesinine (PMS ?C) on igavene Türgi, sealhulgas tatarlaste väepealiku Timurlengi värv.

Roheline (PMS 1795C) on traditsiooniline islamitunnus.

Punane (PMS 355C) tähendab aga euroopalikku arengut.

Kuusirp ja täht on Türgi muhameedlik sümbol. Tähe kaheksa haru tähistavad kaheksat türgi rahvast, aserid, osmanid, tatarlased, kasahhid, kiptšakid, seldžukid, jagataisid ja türkmeenid.

## Aserbaidžaani ajaloolised lipud
Aastal 1918, esimese iseseisvusperjoodi algul oli kasutusel "Mussavati partei" lipp.

Aastatel 1918–1920 kasutati praegust lippu, kuid kuusirp oli suurem ning oli koos tähega nihutatud veidi varda poole.

Aastatel 1920–1991 oli Aserbaidžaani territooriumil Aserbaidžaani NSV ning kasutati Aserbaidžaani NSV lippu.

## Vaata ka
Aserbaidžaani vapp

## Välislingid
*
Bulgaaria vapp

**Bulgaaria vapp** on Bulgaaria riigivapp.

Vapil on näha punasel vapikilbil olev kuldne ründav lõvi. Kilbi kohal on Bulgaaria ajalooline kroon ja kilpi toetavad kaks kroonitud kuldset ründavat lõvi. Vapikilbi all on kaks kuldsete tõrudega rohelist tammeoksa ning valgel lindil moto "Съединението прави силата" ('ühtsusest tuleb tugevus').

1991. aastal vastu võetud uus põhiseadus sätestas vapi kujunduseks "kuldne ründav lõvi punasel vapikilbil". Vapi täpne väljanägemine oli aga aastaid vaidluste objektiks. 1997. aastast pärinev kujundus seadustati detailselt 4. augustil 1998. Praegune vapp on kergelt muudetud variant Bulgaaria vapist aastatel 1927–1946.


Coat of arms of Bulgaria (version by constitution).svg|1991 põhiseaduse tõlgendus
Coat of arms of Bulgaria (1881-1927).svg|1881–1927
Coat of arms of Bulgaria (1927–1946).svg|1927–1946
Coat of arms of People's Republic of Bulgaria (1946-1948).svg|Bulgaaria Rahvavabariik 1946–1948
Coat of arms of Bulgaria (1948-1968).svg|1948–1968
Coat of arms of Bulgaria (1971-1990).svg|1971–1990
Tšehhi vapp

**Tšehhi vapp** on Tšehhi Vabariigi riigivapp.

Vapi esimesel ja neljandal väljal on Čechy vapp, teisel väljal Morava ning kolmandal väljal Sileesia vapp.
Andorra vapp

**Andorra vapp** on Andorra Vürstiriigi vapp. 

Andorra vapp võeti kasutusele 1969. aastal.

## Vaata ka
*Andorra lipp
Bosnia ja Hertsegoviina vapp

**Bosnia ja Hertsegoviina vapp** on Bosnia ja Hertsegoviina ametlik vapp, mis võeti kasutusele 1998. aastal.

## Vaata ka
*Bosnia ja Hertsegoviina lipp
Suurbritannia vapp

**Suurbritannia vapp** on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi riigivapp.  

Vapil esindatud Ühendkuningriigi erinevad osad. Vapikilbi esimesel ja neljandal väljal asuvad Inglismaa kolm leopardi. Teisel väljal on Šoti lõvi ja kolmandal väljal Iirimaa harf.
Vasakult toetab vapikilpi krooniga inglise lõvi ja paremalt šoti ükssarvik.

Tekst vapikilbi ümber on Sukapaela ordeni deviis prantsuse keeles *Honi soit qui mal y pense*: "Häbi sellele, kes seda halvaks peab." Tekst vapikilbi all on prantsuse keeles *Dieu et mon droit*: "Jumal ja minu õigus", mis on Briti monarhia deviis.

Praegune kuju on vapil 1837. aastast, mil eraldus Hannoveri kuningriik.
Kreeka vapp

**Kreeka vapp** (kreeka *Εθνόσημο της Ελλάδας*) on Kreeka riigivapp. See on praegusel kujul kasutuses 7. juunist 1975.

Helesinisel vapikilbil on Kreeka lipult tuntud valge rist. Vapikilpi ümbritseb loorberipärg. Vapi sümboolika määrati kindlaks 1822. aastal, kuid ajaloo jooksul on kujundust korduvalt muudetud.
Taani vapp

**[[Taani]] vapil** on kujutatud kolme sinist sammuvat lõvi ümbritsetud südametega (tegelikult vesiroosi lehtedega).

Traditsiooni järgi andis Taani kuningas Tallinna linnale ja Eestimaa rüütelkonnale õiguse kasutada Taani vappi, millest kujunes välja Eesti vapp.

## Vaata ka
*Taani lipp

## Välislingid
* Royaume de Danemark, heraldique-europeenne.org
*
Iirimaa vapp

**Iirimaa vapp** on Iiri Vabariigi vapp, mis on kasutusel alates 1945. aastast.

Vapil on kujutatud sinisel vapikilbil kuldset harfi.
Itaalia embleem

**Itaalia embleem** (itaalia *emblema della Repubblica Italiana*) on Itaalia Vabariigi kasutatav embleem. Tihtipeale nimetatakse seda küll vapiks, aga kuna see ei vasta heraldika reeglitele, siis on tegemist embleemiga. 

Embleem võeti kasutusele 5. mail 1948. 

Embleemi keskmes on punasega ääristatud valge viisnurk (Itaalia täht), taustaks hammasratas, vasakul pool ääristab embleemi oliivioks, paremal tammeoks. Oksad on all köidetud punase lindiga, millel on valgete tähtedega kiri "REPVBBLICA ITALIANA" (Itaalia Vabariik).

Valge täht sümboliseerib Itaalia ühtsust. Hammasratas viitab Itaalia konstitutsiooni artiklile, mis ütleb, et "Itaalia on tööl põhinev demokraatlik riik". Oliivioks sümboliseerib rahu ja esindab Lõuna-Itaaliat. Tammeoks sümboliseerib tugevust ja väärikust ning esindab Põhja-Itaaliat.

## Ajalugu

Alcide de Gasperi valitsus otsustas oktoobris 1946 pärast vabariigi väljakuulutamist kehtestada uue vapi. Kuulutati välja avalik konkurss tingimustel, et erakondade sümbolite kasutamine on keelatud ja kavand peab sisaldama Itaalia tähte. Viis võitjat said uued tingimused ja nad parandasid omi kavandeid. Nende seast kuulutati veebruaris 1947 võitjaks Paolo Paschetto.

Avalikkusele see kavand ei meeldinud. Niisiis korraldati uus konkurss. Ka selle võitis Paolo Paschetto. Veebruaris 1948 esitati uus kavand konstitutsioonilisele assambleele ja 5. mail kuulutas president Enrico de Nicola embleemi ametlikult välja.

## Välislingid
*L'Emblema veebileht itaalia keeles
Põhja-Makedoonia vapp

**Põhja-Makedoonia vapp** on Põhja-Makedoonia riigivapp.

Praeguse kujundusega vapp on kasutusel alates 16. novembrist 2009, mil eemaldati vapikilbi kohal olnud punane täht. Tähega vapp oli kasutusel alates aastast 1946.

Vapikilpi ääristavad rahvusliku mustriga lindiga kokku seotud nisu-, tubaka- ja moonivihud. Kilbi keskel on Ohridi järv ja Šar Planina mäed.

## Vaata ka
* Põhja-Makedoonia lipp
Malta vapp

**Malta vapp** on Malta Vabariigi ametlik vapp.

Vapp koosneb Malta lipu kujundusega kilbist, viie torniga parapettkroonist selle kohal ja oliivipuu- ning palmioksast külgedel. Alloleval lindil on Malta riigi ametlik nimi malta keeles (*Repubblika ta' Malta*).

Vapp võeti kasutusele 1988. aastal.

## Vaata ka
*Malta lipp
Portugali vapp

**Portugali vapp** võeti kasutusele 30. juunil 1911 koos Portugali vabariigi lipuga. See põhineb keskajast kasutusel olnud Portugali kuningriigi vapil.

## Välislingid
*
Rumeenia vapp

**Rumeenia vapp** on Rumeenia Vabariigi riigivapp.

Vapp kinnitati 10. septembril 1992.

See põhineb Rumeenia Kuningriigi väikesel vapil, mis oli kasutusel aastatel 1922–1947.

Vapi keskne element on kuldne kotkas, kes hoiab nokas kuldristi ning küüniste vahel sõjanuia ja mõõka. Vapi põhivärvid on punane, sinine ja kollane, mis on ka Rumeenia lipu värvid.

Kotka ees asuv vapikilp on jaotatud viieks osaks vastavalt Rumeenia viiele ajaloolisele piirkonnale.
Horvaatia vapp

**Horvaatia vapp** on Horvaatia riigivapp. Vapp on kasutusel alates 21. detsembrist 1990.

Vapp koosneb ühest suurest vapikilbist ja viiest väiksest kilbist, mis moodustavad krooni suure kilbi kohal. Suurel kilbil on punavalge malelauamuster. Väiksed kilbid esindavad viit ajaloolist Horvaatia piirkonda.

Punavalge malelaud on vapimustrina Horvaatia sümbol juba 13. sajandist.
Vatikani vapp

**Vatikani vapp** on Vatikani riigivapp.

Vapil kujutatakse ristatud kuldset ja hõbedast võtit ning paavstitiaarat. Need on ka Püha Tooli embleemil. Vapikilp on punane.

Vapp võeti linnriigi vapina kasutusele 7. juunil 1929.
Bahreini vapp

**Bahreini vapp** on Bahreini ametlik vapp.

Vapi algse variandi kujundas 1932. aastal britt Charles Belgrave, kes oli aastatel 1926–1957 Bahreini valitsejate nõunik. Vappi on pärast seda paaril korral muudetud.

## Vaata ka
*Bahreini lipp
Iisraeli vapp

**Iisraeli vapp** on Iisraeli riigivapp. Sellel on kujutatud sinisel taustal kaheastmelisel poodiumil seisvat menoraad, mida piiravad kahelt poolt oliivioksad. Vapi alaosas on heebrea kirjas sõna "Iisrael".

Vapp võeti kasutusele pärast 1948. aastal toimunud vapikujunduskonkurssi.
Iraani vapp

**Iraani vapp** on Iraani riigivapp, mis on kasutusel alates 1980. aastast.

Vapp koosneb 4 poolkuust ja mõõgast, mille kohal on araabia kirja märk *[[tašdid]]*.
San Marino vapp

**San Marino vapp** on San Marino riigivapp.

Vapp hakkas arvatavasti kujunema juba 14. sajandil. Ametlikult kinnitati see 6. aprillil 1862, mil lisati vapile ka kroon.

## Uus vapp
2011. aastal lihtsustati veidi vapi kujundust. Uue vapi ümber olevad oksad ei harune, tornid on nelinurkse põhiplaaniga ümmarguse asemel ning torniaknad on suunatud paremale poole.
Liibanoni vapp

**Liibanoni vapp** on Liibanoni Vabariigi vapp. Seda ei ole ametlikult sisse seatud, kuid kasutatakse vajaduse korral alates 1920. aastatest. Vapi sümbolid on samad mis Liibanoni lipul.
Pakistani vapp

**Pakistani vapp** on Pakistani Islamivabariigi riigivapp.

Vapp võeti kasutusele 1954. aastal. Keskel oleval vapikilbil on kujutatud 4 vapi vastuvõtmise ajal tähtsaimat põllukultuuri: puuvill, džuut, teepõõsas ja nisu.

Vapi all oleval ribal on urdukeelne kiri "*Iman, Ittehad, Nazm*" ('Usk, ühtsus, kord'). 

## Vaata ka
* Pakistani lipp
Türgi vapp

Türgil ametlikku riigivappi ei ole, *de facto* kasutatakse embleemina Türgi lipult pärit viisnurkse tähe ja kuusirbi kujutist. See on muu hulgas trükitud Türgi passidele ja isikutunnistustele.


Botschaft 021.jpg|Embleem tahvlil Türgi saatkonnas Viinis


## Vapikonkurss

1925. aastal toimus konkurss Türgile riigivapi leidmiseks. Konkursi võitis kunstniku Namık İsmaili töö, kuid seda ei võetud siiski vapina kasutusele.
Nepali vapp

**Nepali vapp** on Nepali riigivapp. See võeti kasutusele 30. detsembril 2006, pärast Nepali kodusõda.

Vapil on Nepali lipp, Džomolungma, rohelised künkad, naise ja mehe käepigistus (sümboliseerib soolist võrdsust) ja rahvuslille rododendroni vanikud. Kollane värv ja viljapead vapi alaosas sümboliseerivad Nepali viljakaid piirkondi.

## Vana vapp
Vana vapi keskel on maastik Himaalaja jalamil, kus on näha rododendroniõied (Nepali rahvuslill, valge lehm (Nepali rahvusloom), roheline läikfaasan (Nepali rahvuslind). Kummalgi pool seisab gurkha sõdur. Vasakpoolne kannab kukrit ning vibu ja noolt, parempoolne püssi. Himaalaja tippudest vasakul on hinduistlike kastimärkidega kuu, paremal päike. Himaalaja tippude kohal on ristatud Nepali lipud ja kukrid, kõrgemal gurkhade kaitsejumaluse Goraknathi või Višnu) jalajäljed ja veel kõrgemal Nepali kuninga peakate.     

All on punane kirjarull, millel on sanskritikeelne Nepali deviis जननी जन्मभूिमश्च स्वर्गादिप गरीयसी 'Nii ema kui ka sünnimaa on taevast kallimad'. 


File:Coat of arms of kingdom of Nepal, 1935.jpg|1935
File:Arms Achievement of Nepal 1935.jpg|1935–1946
File:Coat of arms of nepal in 1946.jpg|1946–1962
File:Coat of arms of Nepal (1962–2008).svg|1962–2008
Montenegro vapp

**Montenegro vapp** (serbohorvaadi keeles Грб Црне Горе) on Montenegro Vabariigi riigivapp.

Vapil on kujutatud Petrovići dünastia lendavat kahepäist kotkast, kes hoiab jalgadega kuningavõimu sümboleid: skeptrit vasakul ja riigiõuna paremal pool. See sümbol pärineb Bütsantsi riigist ja selle kaudu Vana-Roomast. Kotkas sümboliseerib kiriku ja riigi kas ühtsust või vähemalt väga lähedasi suhteid. Kotka kohal on kroon. Krooni tipus ja skeptri tipus on rist. Riigiõun on helesinine, kuldses hoidikus ja samuti kuldse ristiga.

Kotka rinnakilbil on kujutatud rohelisel pinnal sinisel taustal sammuvat kuldset lõvi, kellel on üks esikäpp kõrgel õhus. Lõvi sümboliseerib piiskopi võimu, samuti Juuda lõvi ning selle kaudu ülestõusmist ja Kristust kõige valitsejana (*Christos Pantokrator*). Sellel on sarnasus Veneetsia vapiga, millel on Montenegrole kogu riigi ajaloo jooksul olnud märkimisväärne mõju.

Montenegro vapi kujundust on mõjutanud Venemaa keisririigi vapp, sest Montenegro valitsejasool olid Venemaa tsaariperega kogu 19. sajandi vältel lähedased dünastilised ja poliitilised suhted.

Pärast seda, kui Montenegro iseseisvus, muutus ta pikkamööda teokraatiaks, et säilitada ühtsus ja suuta Türgi vallutusretkedele vastu seista. Sellepärast kujutatigi riigi sümbolitel sageli kiriku võimu tähistavaid elemente.

Kui 1851 kuulutati välja ilmalik troonipärimiskord, paigutati lõvi kotka alla ja kilbil kujutati valitseja initsiaale. Selline vapp kehtis näiteks Danilo I, Danilo II ja Nikola ajal, sealjuures Danilo I oli ühtlasi vürstpiiskop, nii et vapikilbil kujutati piiskopi nimetähti.

Tänapäeval on lõvi taas paigutatud kilbile ja sellelt on kõrvaldatud monarhiale viitavad nimetähed. Sellegipoolest on vapil säilitatud Petrovićide kroon, mis on tekitanud osas inimestes vastuseisu. Sellegipoolest on praegune vapp osutunud rahva seas väga populaarseks: seda võib näha mitte üksnes koolides ja valitsusasutustes, vaid ka eramajades, ärides ja eraülikoolides ning see on kujunenud rahvusliku uhkuse sümboliks.

Montenegro vapi kasutamine on vaba, sealhulgas hariduslikel eesmärkidel ja kunstis, tingimusel, et sealjuures ei kahjustata avalikku kõlblust, Montenegro mainet ega väärikust. Vapi kasutamisel ei tohi sellel midagi muuta, sellele midagi lisada ega sellelt midagi ära jätta. Erand on tehtud riigi asutustele ja teistele riiklikele organisatsioonidele, kes tohivad seda kasutada oma sümbolite koosseisus.

Kui Montenegro vappi kasutatakse Montenegro territooriumil koos ühe või mitme välisriigi või rahvusvahelise organisatsiooni vapiga, peab Montenegro vapp olema aukohal. Aukohaks nimetatakse ringi keskkohta, poolringi tippu, rea või veeru esimest kohta. Ainult ühe välisvapi korral on aukoht eestpoolt vaadates parempoolne. Trükitud lehtedel on aukoht üleval keskel või ülemises vasakus nurgas.

Montenegro vapp on ka Montenegro lipu keskne motiiv. Kummagi kirjeldus on sätestatud 2. oktoobril 2007 välja kuulutatud Montenegro põhiseaduses.
Wild 2

**Wild 2** [vilt kaks] ehk **81P** (ametlikult **81P/Wild**) on komeet, mis on nime saanud Šveitsi astronoomi Paul Wildi järgi, kes avastas selle 1978.

Komeet on 4,5 miljardit aastat vana. Varem oli selle komeedi orbiit kaugemal ning see oli lähedasem ringjoonele. 1974. aastal möödus ta lähedalt Jupiterist, mille tugev gravitatsiooniline tõmme muutis komeedi orbiiti ning tõi ta Päikesesüsteemi ossa, mis on Päikesele lähemal. 

2. jaanuaril 2004 uuris komeedi koomat kosmoseaparaat Stardust.

## Välislingid

*Orbiidi andmed inglise keeles
*Orbiidi elemendid ja efemeriidid inglise keeles
Gaboni vapp

**Gaboni vapp** on Gaboni ametlik vapp. Vapp võeti kasutusele 15. juulil 1963.

Vapikilpi hoiavad kaks musta pantrit, kes sümboliseerivad rahvast kaitsva presidendi valvsust ja vaprust. Laev vapikilbi keskel sümboliseerib helge tuleviku suunas liikuvat Gaboni. Kuldsed ringid kilbi ülaosas tähistavad riigi rikkalikke maavarasid ning okuumeapuu kilbi taustal puidukaubandust.

Kilbi all on lint prantsuskeelse deviisiga *Union, travail, justice* ("Ühtsus, töö, õiglus"), kilbi kohal aga teine lint ladinakeelse kirjaga *Uniti progrediemur* ("Edeneme üheskoos").

## Vaata ka
* Gaboni lipp
India embleem

**India vapp** on India riigivapp, mis võeti kasutusele 26. jaanuaril 1950.

Vapil on kujutatud valitseja Ašoka Sārnāthis püstitatud samba kapiteeli, mis koosneb neljast selgapidi koos dharmatšakra (seaduseratta) peal seisvast lõvist. Kapiteeli all on devanaagaris sanskritikeelne deviis सत्यमेव जयते (*Satyameva Jayate*) 'vaid tõde võidab'.

## Vaata ka
*India lipp
Armeenia NSV vapp

**Armeenia NSV vapp** oli 1922–1936 Taga-Kaukaasia SFNV ja 1936–1991 NSV Liidu haldusüksuse Armeenia NSV vapp.

Esimene Armeenia NSV vapp loodi 1920. aastal Punaarmee poolt vallutatud Armeenia aladele loodud Armeenia NSV-le. See oli ümmargune kilp, millel oli kujutatud Ararati mäe tagant tõusvat päikest. Päikese kohale oli kirjutatud ANSV (Armeenia NSV) armeeniakeelses kirjas. Sõõri alumises osas olid ristatud kuldsed sirp ja vasar. Kilbi ümber oleva ringi alumisele osale oli kirjutatud armeenia keeles Kõigi maade proletaarlased, ühinege!.

2. veebruaril 1922, kui Armeenia NSV, Aserbaidžaani NSV ja Gruusia NSV moodustasid Taga-Kaukaasia SFNV, muudeti ka Armeenia NSV vappi. Sirp ja vasar viidi sõõri ülemisele osale päikese kiirtesse, vapile lisati viinamarjaväädid ja oliivipuu oksad. Kilbi ümber oleva ringi ülemisele osale kirjutati armeenia keeles "Armeenia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik". Selle vapi autorid olid Martiros Sarjan ja Akop Kodžojan.

Viinamarjad vahetult Ararati mäe all meenutasid ühtlasi piiblilegendi sellest, et Noa laev oli pärast ülemaailmset veeuputust jäänud kinni Ararati mäe otsa ja et just Noa olevat maailma esimene viinamarjakasvataja olnud.

29. märtsil 1941 asendati oliivipuu oksad viljapeadega, päike aga punase viisnurkse tähega sirbi ja vasara taustal. Viisnurgast väljusid päikesekiired. Viinamarjaväädid ja viljapead sümboliseerisid põllumajandust.

Legendi järgi protestis Türgi Ararati kujutamise üle Armeenia vapil, sest Ararati mägi on osa Türgi territooriumist. Rahvakomissar Anatoli Lunatšarski olevat selle peale vastanud, et Türgi vapil on jällegi kujutatud Kuu, ehkki Kuu ei kuulu Türgile. 

Armeenia NSV vapp oli kasutusel 19. aprillini 1992. Ta asendati Armeenia vapiga.

## Vaata ka
*Armeenia NSV lipp
*Armeenia vapp

## Viited
Aserbaidžaani NSV vapp

**Aserbaidžaani NSV vapp** oli  1920–1922 Punaarmee poolt vallutatud Aserbaidžaani aladel moodustatud Aserbaidžaani NSV vapp, 1922 &ndash; 1936 Taga-Kaukaasia SFNV ja 1936–1991 NSV Liidu haldusüksuse  Aserbaidžaani NSV vapp.

Vapp loodi 1920. aastal, sellel oli kujutatud punane viisnurkne täht, mille taustaks olid kuldsed ristatud sirp ja vasar, nende tagant aga väljusid päikesekiired. Figuurid olid paigutatud punase, ülevalt avaneva poolkuu sisse, selle kohal olid aga kirillitsa ja araabia tähed "A.N.S.V.". See kõik oli ümbritsetud pärjaga. 

1922. aastal võeti ajutiselt kasutusele eelmise vapi lihtsustatud variant. Päikesekiired ja tähed kadusid ning vapi kohale lisati punane lint vene- ja aserbaidžaanikeelse deviisiga "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!". 

1922–1937 kasutusel olnud vapil oli kujutatud tehaste taustal tõusvat päikest, mille kiirtes olid kuldsed sirp ja vasar ning kuldne poolkuu ja  viisnurkne täht. Vapi väli oli punane. Figuure ümbritses viljapeadest pärg, mis oli seotud punase lindiga, alumisel lindil oli deviis ja ülemisel "Aserbaidžaani Nõukogude Sotsialistlik Vabariik", mõlemad kirjad olid aserbaidžaanikeelsed (kirjakeeles oli üle mindud araabia tähtedelt ladina tähtedele).

1. aprill 1937 võeti kasutusele uus vapp, sellel oli naftapuurtorni taustal tõusev päike, päikesekiirtes aga kuldsed ristatud sirp ja vasar. Figuure ümbritses viljapeadest ja puuvillaokstest pärg mis oli seotud punase lindiga. Ülemistel lintidel oli aserbaidžaani- (aserbaidžaani kirjakeel oli nüüd kirillitsas) ja vene keeles täielikult välja kirjutatud "Aserbaidžaani Nõukogude Sotsialistlik Vabariik", külgmistel aga deviis mõlemas keeles. Vapi kohal oli punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Vapi vahetas välja 19. jaanuaril 1993. Aserbaidžaani Vabariigi vapp, kuna NSV Liit lakkas olemast ja Aserbaidžaan iseseisvus.

## Vaata ka
*Aserbaidžaani NSV hümn
*Aserbaidžaani NSV lipp
*Aserbaidžaani vapp
Gruusia NSV vapp

**Gruusia NSV vapp** oli 1921–1922 Punaarmee poolt vallutatud Gruusia aladel moodustatud Gruusia NSV vapp, 1922–1936 Taga-Kaukaasia SFNV ja 1936–1991 NSV Liidu haldusüksuse Gruusia NSV vapp.

Gruusia NSV esimene vapp oli ringikujuline. Sellel olid lumise Kazbeki taustal seisvad sirp ja vasar, nende kohal aga viisnurkne täht. Alla paigutatud nisupead ja viinamarjaväädid sümboliseerisid põllumajandust. Figuurid olid paigutatud rahvusliku ornamendi laadis viisnurgale.

1937. aastal muudeti vappi. Kilpi ümbritsenud viisnurk kadus ning selle asemele lisati kilbi ümber kaks sõõri. Sisemisele sõõrile oli kirjutatud nii vene- kui ka gruusiakeelne deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!". Välimisel sõõril oli vanagruusia ornament. Vappi kasutati 11. detsembrini 1990.

## Vaata ka

*Gruusia NSV lipp
*Gruusia vapp
Kirgiisi NSV vapp

**Kirgiisi NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Kirgiisi NSV vapp.

Liiduvabariigi vapp võeti kasutusele 23. märtsil 1937. Vapil kujutatakse Alatau mäge, mille tagant tõuseb päike. Figuure ümbritseb rahvuslikus ornamendis kaar, mida omakorda ümbritsevad nisupead ja puuvillaoksad. Pärjast põimub läbi rahvusornamendi laadis kujundatud lint deviisiga "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!", mis on kahes keeles, nii vene kui ka kirgiisi keeles. All seisab vabariigi lühendatud nimetus (*Кыргыз ССР*), selle kohal asub ketas sirbi ja vasaraga.

1948. aastal lisati vapile viisnurkne täht, ning sellisena püsis vapp 1991. aastani mil Nõukogude Liit lagunes. 

## Vaata ka
*Kirgiisi NSV lipp
*Kõrgõzstani vapp
Eesti NSV vapp

**Eesti NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Eesti NSV vapp.

Eesti NSV vapp kinnitati ametlikult 1. oktoobril 1940, sellel oli kujutatud tõusva päikese kiirtes ristatud sirpi ja vasarat. Figuure raamis paremalt okaspuuokstest (männi- ja kuusepuuoksad) ja vasakult rukkipeadest pärg. Pärg oli põimitud punase lindiga. Ülemistel lintidel oli kiri "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!", ühel küljel eesti- ja teisel vene keeles, alumisel aga "Eesti NSV". Vapi kohal paikneb punane kuldsete äärtega viisnurkne täht. 

Vapp oli kasutusel 7. augustini 1990.

## Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiivis
*ERA.R-3.3.39. Seadlus Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi riigivapi kuju kinnitamise kohta. 

## Vaata ka
*Eesti NSV lipp
Läti NSV vapp

**Läti NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Läti NSV vapp.

Vapp võeti vastu 6. septembril 1940. Sellel kujutatakse Läänemerest tõusvat päikest, päikese kiirte valguses aga sirpi ja vasarat. Seejuures on vasar asetatud sirbi peale (teine sellise asetusega oli Kirgiisi NSV vapp). Figuure ümbritseb viljapeadest pärg, mis on seotud punase lindiga. Külgmistel lintidel on deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" nii läti kui ka vene keeles, all aga kiri "Latvijas PSR" (Läti NSV). Vapi kohal on punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Vapp oli kasutusel 17. veebruarini 1990.

## Vaata ka
*Läti vapp
*Läti NSV lipp
Leedu NSV vapp

**Leedu NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Leedu NSV vapp.

27. septembril 1940 kinnitatud vapil on kujutatud viljapeadest ja tammelehtedest pärga, mis tõusva päikese kiirtes valgustatud sirpi ja vasarat ümbritseb. Pärg on seotud punase lindiga, külgmistel lintidel on deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" leedu ("*Visų šalių proletarai, vienykitės!*"( ja vene keeles ("Пролетарии всех стран, соединяйтесь!"). Alla, lintide ja pärja peale on asetatud valged tähed "LTSR" (Leedu Nõukogude Sotsialistlik Vabariik, leedu keeles *Lietuvos Tarybų Socialistinė Respublika*). Vapi kohal on aga punane kuldse äärisega viisnurk.

Leedu NSV vapi kujundas kunstnik Vsevolod Dobužinski. Vapi välimuse sätestas Leedu NSV põhiseaduse §167. Põhiseadus hakkas kehtima 20. aprillil 1978.

20. märtsil 1989 kõrvaldati vapp kasutuselt.

## Vaata ka
*Leedu NSV lipp
*Leedu vapp
Moldaavia NSV vapp

**Moldaavia NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Moldaavia NSV vapp.

Moldaavia NSV vapil olid päikesekiirtest valgustatud sirp ja vasar, sirp oli asetatud vasarale. Vappi ääristas viljapeadest, maisitõlvikutest, viinamarja lehtedest, väätidest ja viljadest moodustatud pärjaga. Pärg oli seotud punase lindiga. Vasakpoolsel lindil oli venekeelne kiri "Пролетарии всех стран, соединяйтесь!", parempoolsel moldaaviakeelne "Пролетарь дин тоате цэриле, униць-вэ!" ("Kõigi maade proletaarlased, ühinege!"), keskel aga "РССМ" ("Moldaavia Nõukogude Sotsialistlik Vabariik" lühendatult kirillitsas). Vapi kohal oli punane kuldse äärisega viisnurkne täht.

Vapp võeti kasutusele 10. veebruaril 1941. Seda kasutati 3. novembrini 1990, kui see asendati Moldova vapiga.

## Vaata ka
*Moldaavia NSV lipp
Tadžiki NSV vapp

**Tadžiki NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Tadžiki NSV vapp.

Tadžiki NSV sai endale vapi 28. aprillil 1929. Hiljem muudeti seda mitu korda. 1929–1931 oli Tadžiki NSV vapp ka Tadžiki NSV lipul.

Põhiseaduse järgi sai Tadžiki NSV vapi alles 1. aprillil 1937. Vapil olid tõusva päikese kiirtes kuldsed ristatud sirp ja vasar, taustaks punane viisnurkne täht. Figuure ümbritses vasakult puuvillaokstest, paremalt viljapeadest pärg, mis oli seotud punase lindiga. Pärja mõlemal küljel oli kaks linti. Puuvillaokstel olevatel lintidel oli tadžikikeelne deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!", aga viljapeadel olevatel lintidel venekeelne. Alumisel lindil oli tadžiki ja vene keeles kirjutatud "Tadžiki NSV".

Hiljem on tadžikikeelseid tekste muudetud. 1938 asendati lühendis "NSV" Ç-täht (sõnast "Çumhurijat") R-tähega (sõnast "Respublica"). 28. septembril 1940 andis Tadžiki NSV Ülemnõukogu presiidium välja käsu, mille järgi muudeti tadžikikeelseid kirju vapil uuesti ("Пролетарҳои ҳамаи мамлакатҳо, як шавед!" ja "РСС Тоҷикистон"), sest tadžiki kirjakeel läks ladina tähtedelt üle kirillitsale.

Vapp oli kasutusel 1992. aasta novembrini (septembrist 1991 novembrini 1992 kirjaga Tadžikistani Vabariik). Selle asemele võeti kasutusele Tadžikistani vapp.

## Vaata ka
*Tadžiki NSV lipp
*Tadžikistani vapp
Kasahhi NSV vapp

**Kasahhi NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Kasahhi NSV vapp.

Vapi esimene variant kehtestati Kasahstani NSV põhiseadusega, mis võeti vastu 26. märtsil 1937 X erakorralisel ülekasahstanilisel nõukogude kongressil. Selle kirjeldus oli küll olemas, aga vappi ennast ei olnud. Vapi saamiseks kuulutati välja konkurss. 16. mail 1937 kuulutati välja konkursi võitja.

Vapil oli kujutatud punasel taustal päikesekiirte valguses ristatud sirpi ja vasarat, sirp oli asetatud vasarale. Figuure ümbritsesid kuldsetest viljapeadest pärg, mis olid seotud punase lindiga. Alumisel lindil olid riigi nimie esitähed kasahhi keeles (QSSR) ja vene keeles (КССР). Külgmistel lintidel deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!", paremal kasahhi, vasakul vene keeles. Vapi kohal oli kuldne, sektoriteks jagatud viisnurkne täht.

28. jaanuaril 1939 muutis Kasahstani NSV ülemnõukogu presiidium oma määrusega vappi. Kõik kasahhikeelsed kirjad viidi ladina kirjal põhinevalt nimekujult üle kirillitsal põhinevale kujule. Liiduvabariigi suurtähtlühend oli nüüd kasahhi keeles ҚССР. Deviisi kirjutati kasahhi keeles "Барлық елдердің пролетарлары, бірігіңдер!". Vasar asetati sirbi peale ja vapi kohal asendati kuldne viisnurk punase kuldse äärisega viisnurgaga.

1978 muudeti vapil taas sirbi ja vasara asetust, sirp asetati vasarale. Punase värvi intensiivsust vähendati ja vähendati ka päikesekiirte arvu. Sellisena kasutas Kasahhi NSV seda vappi 16. detsembrini 1991. Peale NSV Liidu lagunemist Kasahhi NSV iseseisvus Kasahstani nime all, ning kasutas seda vappi 6. juunini 1992.

## Vaata ka
*Kasahhi NSV hümn
*Kasahhi NSV lipp
*Kasahstani vapp

## Viited
Turkmeeni NSV vapp

**Turkmeeni NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Turkmeeni NSV vapp.

Esialgu, pärast Turkmeeni NSV loomist 1924 oma vappi kasutusele ei võetud, otsustati kasutada NSV Liidu riigivappi.

Oma vapp võeti kasutusele 1926. Seda muudeti 2. aprillil 1937.

Vapil seisavad tehasehooned tõusva päikese taustal, sirp ja vasar, viisnurk, Turkmeeni rahvakultuuri sümbol vaip ning puuvillapõõsad. Päikesel on 30 kiirt, mis jagunevad 15 paari – NSV Liidus oli 15 liiduvabariiki.

Figuure ümbritseb viljapeadest ja puuvillapõõsastest pärg, millest on läbi põimitud punane lint deviisiga "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" vene ja türkmeeni keeles. See deviis kõlab türkmeeni keeles "Әxли юртлариң пролетарлары, бирлешиң!". Tänapäeval kirjutatakse seda lauset ladina tähtedega kujul "Ähli ýurtlaryň proletarlary, birleşiň!".

Vapp oli kasutuses 19. veebruarini 1992, mil see asendati Türkmenistani vapiga.

## Vaata ka
*Turkmeeni NSV lipp
Ukraina NSV vapp

**Ukraina NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse (1919–1922 Punaarmee vallutatud alad) Ukraina NSV vapp.

Esimene vapp võeti kasutusele 14. märtsil 1919. See oli punane kilp, millel kujutati tõusvat päikest. Päikesekiirtes olid kuldsed ristatud sirp ja vasar (vasar sirbi peal) ning nende kohal tähed "У.С.Р.Р.". Kilbi all oli punane lint, mille vasakule poolele oli kirjutatud ukraina keeles ja paremale vene keeles "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!". Kilpi ümbritses nisupeadest pärg. 1923 muudeti kilbil olevaid tähti: "У.С.С.Р".

1929 sai vapp uue kujunduse. Eelmisel vapil olnud figuurid jäid samaks. Kilbi ülaosas olevad tähed muudeti tagasi algseteks "У.С.Р.Р." (alates 1937 "У.Р.С.Р") ja sirp asetati vasara peale. Vapi alaosas olev punane lint muudeti viljapärga siduvaks ja sellele jäi ainult ukrainakeelne deviis "Пролетарі всіх країн, єднайтеся!".

21. novembril 1949 muudeti vappi taas. Kilbil olevad tähed eemaldati, punase lindi asendit muudeti nii, et alumisele lindile jäi kiri "Українська РСР" ning külgmistele deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" ukraina ja vene keeles. Kilbi kohale paigutati punane viisnurkne täht.

Tõusev päike sümboliseeris Nõukogude Ukraina rahva tulevikku, aga sirp ja vasar koos tähega kommunismi võitu ja "ülemaailmset sotsialistlike riikide ühendust".

Vapp oli kasutusel 1991. aastani.

## Vaata ka
*Ukraina NSV lipp
*Ukraina vapp