Lorschi evangeliaar

**Lorschi evangeliaar**, ka **Lorschi ''[[codex aureus]]*** ja ***codex aureus Laureshamensis*** on ajavahemikus 778–820 loodud silmapaistval kunstilisel tasemel ja rikkalikult [[Illumineeritud käsikiri|illumineeritud]] [[Ladina keel|ladinakeelne]] [[evangeliaar]], tõenäoliselt valminud [[Frangi riik|Frangi riigis]] ligikaudu [[Karl Suur]]e või tema järglase [[Ludwig Vaga]] valitsusajal. Unikaalse väärtusega ja harvaesinevalt hästi säilinud näited [[Karolingide kunst|Karolingide perioodi kunstist]] on nii käsikiri ise kui ka köite kaasi kaunistanud [[elevandiluu]]st nikerdatud paneelid.

== Kirjeldus ==
=== Tekst ===
Käsikirjas on 478 [[pärgament]]lehekülge mõõdus 37,4 × 27,1 cm. Peaaegu kogu tekst on kirjutatud [[Kuldtint|kuldtindiga]], hilises dekoratiivses ladina [[untsiaal]]is ning on paigutatud leheküljele kahes raamistatud [[veerg|veerus]]. Peatükkide alguses on osa teksti kirjutatud [[Rooma kapitaal|rooma monumentaalkirja]] meenutavate värviliste majusklitega kuld- või hõbetaustadel. Ühel leheküljel on kuldsed majusklid [[purpur]]iga värvitud taustal ning kaks suurt [[Põimornament|põimornamendist]] [[initsiaal]]i. [[Kapitulaar]] on kirjutatud [[Karolingide minuskel|karolingide minusklis]].

=== Illuminatsioon ===
Illustratsioonide hulgas on neli terve lehekülje suurust [[Evangelist|evangelistide]] täisfiguurportreed, terve lehekülje suurune kujutis [[Kristus auhiilguses|Kristusest auhiilguses]], luksuslikult dekoreeritud *incipit*-leheküljed ja tekstileheküljed, kaksteist elegantselt maalitud sammaste ja [[ümarkaar]]tega arhitektuuri vahele paigutatud [[kaanonitahvlid|kaanonitahvlit]]. Ühel *incipit*-lehekülgedest leidub Kristuse esivanemate motiiv. Illuminatsiooni stiili seostatakse Karl Suure õukonnakooliga ([[Ada grupp]]) ja käsikirja peetakse selle rühma kõige hilisemaks esindajaks.

== Asukoht == 
Käsikiri asub tänapäeval mitmes osas eri raamatukogude käsikirjakogudes ([[Bibliotheca Apostolica Vaticana]] ja Rumeenia Alba Iulia [[Biblioteca Documenta Batthyaneum]]).
* [[Batthyaneumi raamatukogu]], [[Alba Iulia]], [[Rumeenia]]: Matteuse ja Markuse evangeeliumid, kaanonitahvlid ja eellehed
* [[Vatikani raamatukogu]]: Luuka ja Johannese evangeeliumid ning ühe kaane elevandiluutahvlid
* [[Victoria ja Alberti muuseum]], [[London]]: teise kaane elevandiluutahvlid (Inv.-Nr. 138–1866)

== Ajaloost ==
Käsikirja on esmamainitud seoses [[Lorschi klooster|Lorschi kloostriga]] [[Saksamaa]]l, mille jaoks käsikiri arvatavasti loodi. Sissekanne abti raamatukogu kataloogis, mis pandi kokku 830. aasta paiku, kõlab järgmiselt: *"Evangelium scriptum cum auro pictum habens tabulas eburneas"*. Lehtkullast tähtede ja asukoha järgi nimetati käsikiri *Codex Aureus Laurensius*.

16. sajandil viidi käsikiri [[Heidelberg]]i (teada on, et [[Ottheinrich]] lülitas Heidelbergi raamatukogu raamatud [[Bibliotheca Palatina]] kogusse, vahetult enne Lorschi kloostri laialisaatmist 1563. aastal), kust see varastati [[Kolmekümneaastane sõda|Kolmekümneaastase sõja]] ajal 1622. aastal. Arvatavasti et seda oleks kergem müüa, lõhuti käsikiri kaheks ja võeti kaantelt ära elevandiluutahvlid.

Käsikirja rikkalikult illumineeritud esimene pool jõudis kardinal Migazzi raamatukokku ja müüdi pärast piiskop [[Ignác Batthyány]]le (1741 – 1798), mistõttu see asub nüüd piiskopi asutatud Batthyaneumis.

Teine pool jõudis Vatikani raamatukokku. Üks kaanetahvel, klassikalise vormikeelega elevandiluunikerdus [[Kristus]]e täisfiguuriga [[Peaingel|peainglite]] vahel, jalge all loomataoline olend, pea kohal ristikujutist kandvad inglid ning [[Hommikumaa targad|hommikumaa tarkade]] stseenid tahvli allosas, asub samuti Vatikanis.

Londonis Victoria ja Alberti Muuseumis asub teine tahvel, millel on kujutatud [[Jumalasünnitaja|Jumalaema]] Kristuslapsega troonimas [[Ristija Johannes]]e ja [[Sakarja]] vahel, inglitest kantud [[Pantokraator]]i büstiga nende kohal ja Kristuse sündimise stseeniga all. See kaanetahvel on lahutatud viieks eraldi paneeliks.

Tänapäeval on käsikiri [[Digiteerimine|digiteerituna]] veebis mitmel saidil kättesaadav. 2023. aasta mais kanti käsikiri [[UNESCO maailma mälu register|UNESCO maailma mälu registrisse]].

== Pildid ==
<gallery>
Codexaureus_05.jpg|Kaanonitahvel
Codexaureus_19.jpg|Kristus auhiilguses
Codexaureus_20.jpg|Kuldtekst purpurtaustal Matteuse evangeeliumi alguses
Codexaureus_22.jpg|Kuldtaustal tekstiga algusleht
Codexaureus_25.jpg|Evangelist Johannese portree
Codexaureus_24.jpg|Luuka evangeeliumi *incipit*
Codexaureus_27.jpg|Johannese evangeeliumi *incipit''
Codexaureus_04.jpg|Üks eeslehtedest
Codexaureus_30.jpg|Tekstilehekülg
Ivory back cover of the Lorsch Gospels, c. 810, Carolingian.jpg|Teine kaas Vatikani raamatukogus


## Viited

## Välislingid
* Vatikan, Biblioteca Apostolica Vaticana, Pal. lat. 50 - Bibliotheca Laureshamensis digital
* Reception of the “Lorsch Gospels” in the Carolingian Age. - Bibliotheca Laureshamensis digital
* Lorsch Gospels. - facsimiles.com
* Video: THE LORSCH GOSPELS - Browsing Facsimile Editions (4K / UHD). - Ziereis Facsimiles