open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2006. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**2006. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes**

Matš tiitlikaitsja Darja Tkatšenko () ja pretendendi Tamara Tansõkkužina () vahel toimus kolme neljast partiist koosneva setina. Juhul kui nelja partii järel on seti seis 4:4, peeti seti võitja selgitamiseks kiirpartiisid. Mängiti kahe seti võiduni. Setivõitudega 2-1 (7-5; 10-12; 5-3) säilitas Darja Tkatšenko maailmameistritiitli.

## 1. sett
Jakutsk, 10.–14. oktoober 2006

## 2. sett
Kiiev, 17.–21. oktoober

## 3. sett
Kiiev, 22.–25. oktoober

## Vaata ka
Renault FT-17

**Renault FT-17** oli Prantsuse kergetank, mida kasutati laialdaselt esimeses maailmasõjas.

Tanki disainis Louis Renault. See oli esimene tank, millel oli 360 kraadi pöörduv torn, mootor tagaosas ja juht ees. Tanki relvastuses oli 37&nbsp;mm suurtükk või kuulipilduja.

Neid ehitati ligi 3500.

FT-17 oli ka Eesti sõjaväe relvastuses. 1920. aastal osteti Prantsusmaalt 12 kasutatud tanki. Üheksa tanki osteti veebruaris ja kolm suve hakul.

## Tehnilised andmed
* Meeskond: 2
* Kere mõõdud:
**Pikkus: 5,00 m
**Laius: 1,71 m
**Kõrgus: 2,13 m
* Mass: 6,6 t
* Maksimaalne tegevuskaugus: 35&nbsp;km
* Maksimaalne kiirus: 7,7&nbsp;km/h
* Mootor: 35 hj (26&nbsp;kW) bensiin

## Vaata ka
*Eesti kaitsejõudude ajalugu (1922)

## Viited

## Välislingid

*Tankid Renault FT-17 Tondil. Foto: Aare-Vello Mikkelsaare kogust /via Arnold Unt
*Tankid Renault FT-17 teel (Juhkentali tänaval) kasarmusse (1926). Tagaplaanil veoauto NASH-QUAD ja sõiduauto BUICK või PACKARD. Fotod: Raeantiik /via Heiki Muda
Avapind

**Avapinnaks** nimetatakse sisemõõtmetega iseloomustatavat pinda.

## Vaata ka
*Võllpind
*Avasüsteem
*Võllisüsteem
Võllpind

**Võllpinnaks** ehk **võllipinnaks** nimetatakse välismõõtudega iseloomustatavat pinda.

## Vaata ka
*Avapind
*Avasüsteem
*Võllisüsteem
Kinnisliide

**Kinnisliide** on liide, mis liidab kaasdetailid ühtseks tervikuks. Kinnisliide ei ole siiski liikumatu liide, sest detailid kinnisliites võivad omavahel liikud. Kinnisliitega on ühendatud näiteks keps ja kolvisõrm automootoris.

## Vaata ka

*Liikumatu liide
Liikumatu liide

**Liikumatu liide** on liide, mis välistab kaasdetailide omavahelise liikumise tööolukorras.

## Vaata ka

*Kinnisliide
Keskmine lõtk

**Keskmine lõtk** on toote valmistamisel tekkivate tegelike lõtkude aritmeetiline keskmine.

## Vaata ka
*Keskmine ping
Mõõteahel

**Mõõteahel** on niisugune omavahel seotud mõõtmete kogum, mis määrab vaadeldavate pindade või telgede vastastikuse asendi koos seda asendit kirjeldava mõõtmega.
Suurendav lüli

**Suurendav lüli** on mõõteahela lüli, mille suurendamisel suureneb ka sulgev lüli.

## Vaata ka

*Vähendav lüli
Lüli ülekandesuhe

**Lüli ülekandesuhe** on tegur, mis iseloomustab koostislüli muutuse mõju sulgevale lülile.

## Vaata ka
*Ülekandetegur
Täpsusklass

**Täpsusklass** määrab ära detaili tolerantsid, mis leitakse piirhälvete tabelitest.

## Vaata ka
*Mõõteriista täpsusklass
Mõõtmestamine

**Mõõtmestamine** on joonise varustamine mõõtmetega.

Mõõtmestamiseks kasutatakse distantsjooni, mõõtjooni, mõõtjooneotsi, ühisnullpunkte ja mõõtarve.
Jönköping

**Jönköping** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Jönköpingi lääni ja Jönköpingi valla keskus. Asub Vätterni lõunakaldal.

Jönköping sai linnaõigused 1284. aastal. Linn oli mitme Rootsi riigipäeva toimumiskohaks. 1612. aastal põletasid taganevad rootslesed linna maha, et taanlased seal peavarju ei saaks.

Jönköpingiga on kokku kasvanud Huskvarna, mis on tänapäeval Jönköpingi linnaosa.

## Vaata ka
* Jönköpings Södra IF

## Viited
Assüürlased

**Assüürlased** ehk **süürlased** (ka: *aisoorid*) on rahvas Ees-Aasias. Paiknevad rühmiti hajali Iraagis (8% rahvastikust), Iraanis, Türgis, Süürias, Liibanonis, Armeenias jm. Kõnelevad aramea keelest lähtuvat uus-aramea keelt, mida tuntakse ka assüüria või kaldea keelena.

Usult kristlased, ühe maailma vanema, nestoriaanliku süüria kiriku ja teiste Idakirikute liikmed. Seisid vastu araablaste ekspansioonile Lähis-Itta. Ei võtnud neilt vastu islami usku ega segunenud araablastega.
Peavad end ise muistsete assüürlaste järglasteks. Seda on kinnitanud ka tehtud DNA testid.

## Arv

Rahvaarv 1 600 000 (kaasa arvatud diasporaa).

Iraagis 800 000, Süürias 500 000, Ameerika Ühendriikides 83 000, Rootsis 35 000, Austraalias 27 000, Saksamaal 23 000, Prantsusmaal 15 000, Venemaal 14 000, Iraanis 10 000, Kreekas 8000, Belgias 8000, Kanadas 7000, Jordaanias 7000, Liibanonis 5000, Türgis 5000, Hollandis 5000, Suurbritannias 5000, Armeenias 3500, Gruusias 2377, Ukrainas 3200, Uus-Meremaal 1200.

## Viited

## Välislingid

*Assüürlased tänapäeval
*"Kes on Assüüria kristlased?" Päewaleht, nr. 240, 4 september 1933
*Riigita rahvas. Assüürlased. Vikerraadio 2013
*Genotsiid assüüria kristlaste vastu Iraagis
*Assyrian International News Agency (*inglise keeles*)
*Assüüria linke (*inglise keeles*)
*https://www.muis.ee/museaalview/3072377 Johan Laidoneri foto "Assüüria naine lapsega. 1925". Mosulis Iraagis.
Ujuv laager

**Ujuv laager** on laager, mis võtab vastu ainult radiaalkoormusi (teljega risti koormusi), saab aga teljesuunas liikuda. Nihkumine võib toimuda laagris endas, nagu näiteks silinderrullaagrite puhul, või ühe laagrivõru nihkena istupinna suhtes.
Fikseeriv laager

**Fikseeriv laager** võtab vastu radiaalkoormusi ja telgjõudu mõlemas suunas. Järelikult tuleb see laager telgsuunas fikseerida võllil ja keres külgtugede abil.

Fikseerivate laagritena võivad töötada üherealised radiaalkuullaagrid, sfäärilised rull- laagrid, kaherealised või paaris üherealised radiaaltugikuullaagrid. Selleks sobivad ka paaris koonusrulllaagrid.

Silinderrulllaager ilma rantideta ühel võrul sobib kasutamiseks kõrvuti tugilaagriga, mis on keresse paigaldatud lõtkuga.

## Vaata ka

*Ujuv laager
Västerås

**Västerås** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Västmanlandi lääni ja Västeråsi valla keskus. Asub Mälareni kaldal, 100 km Stockholmist läänes.

Västerås on üks Skandinaavia vanemaid linnu, linna kohal oli viikingite asula juba enne aastat 1000.

Västerås oli katoliku ja on Rootsi luterliku Västeråsi piiskopkonna keskus.

Aastal 1623 avas Västeråsi piiskop (1619–1646) Johannes Rudbeckius seal Rootsi vanima gümnaasiumi Rudbeckianska Gymnasiet.

Västerås on  Västmanlandi lääni keskus.

## Viited
Tsenter (masinaehitus)

**Tsenter** on rakis, mida kasutatakse võllitüüpi ja teiste detailide kinnitamiseks treimisel. Detailidel on eelnevalt sisse töödeldud tsentriavad. Eesmine tsenter baseerub töövõlli koonusavas ja pöörleb koos detailiga. Tagumine tsenter asetseb tagapuki pinoolis ja töötab kui liugelaager suure erisurve ning kulumise olukorras.

## Tsentrite jagunemine
Konstruktiivselt tsentrid jagunevad terviktsentriteks ja pöörlevateks tsentriteks. Terviktsentreid kasutatakse treipinkidel eesmise tsentrina, ümarlihvpinkides ka tagumise tsentrina, ning nad on valmistatud karastuvast tööriista või legeerterasest. Sabaosa on morsekoonusega või ka meeterkoonusega. Pöörlevad tsentrid on põhilised tagumised tsentrid toorikute töötlemisel treipinkides. Need võimaldavad töödelda toorikuid suurtel kiirustel ja omavad küllaldast täpsust. Valmistamise täpsuse järgi jagunevad nominaal- ja kõrgendatud täpsusega tsentriteks.

## Vaata ka

*Masinaehitustehnoloogia
*Treimine
*Tsangpadrun
*Plaanseibpadrun
*Isetsentreeruv padrun
*Kaasavedav padrun
*lünett
Lünett (masinaehitus)

**Lünett** on rakis, mida kasutatakse täiendava toena pikkade, vähese jäikusega võllide töötlemisel treipinkides. 

## Lünettide klassifikatsioon
On kahte tüüpi universaalseid lünette: liikumatu ja liikuv lünett.
Liikumatu lünett on kinnitatud jäigalt pingi sängile ja on orienteeritud sängi juhtpinnalt. Liikuv lünett on kinnitatud pikisupordile ja liigub töötlemisel lõiketera taga kaasas. Mõlemad lünetid omavad kolme reguleeritavat tuge.

## Vaata ka

*Treimine
*Masinaehitustehnoloogia
Tsangpadrun

**Tsangpadrun** on rakis, mis leiab kasutamist põhiliselt varbmaterjali töötlemisel revolvertrei- ja APJ treipinkides. Tooriku kinnitus toimub mehaaniliselt, kas pneumo- või hüdromehhanismi abil. Padruni korpus on morsekoonusega ja paigaldatakse spindli koonusavasse. Korpuses asetsev vahetatav kinnitustsang on avaga tõmbevarda kaudu ühendatud jõumehhanismiga. Tsangid valmistatakse tööriistaterasest, õhukeseseinalised vedruterasest ning karastatakse.

## Vaata ka

*Treimine
*Masinaehitustehnoloogia
Tsenter

**Tsenter** on keskpunkt, teravik, kese. Sõna on kasutusel mitmes valdkonnas terminina.

***[[Tsenter (masinaehitus)|Tsenter]]** on rakis, mida kasutatakse võllitüüpi ja teiste detailide kinnitamiseks treimisel.
***[[Rühma tsenter]]** on hulk, mis koosneb rühma kõigist element, mis kommuteeruvad selle rühma iga elemendiga.
***TSENTER** on Puidutöötlemise ja mööblitootmise kompetentsikeskuse nimi.

## Vaata ka
*Metatsenter
Llullaillaco

**Llullaillaco** on kihtvulkaan Lõuna-Ameerikas Andides Tšiili ja Argentina piiril.

Llullaillaco on 6739 m kõrgune, olles kõrguselt kolmas vulkaan maailmas ja viies mägi Lõuna-Ameerikas.

Vulkaan purskas viimati 1877. aastal.

1999. aastal leidis Argentina-Peruu ühisekspeditsioon tipu lähedalt kolm külmunud umbes 500 aasta vanust lapsemuumiat.

## Viited

## Välislingid
Lünett

"**Lünett**" on mitmetähenduslik sõna:

***[[Lünett (masinaehitus)|Lünett]]** on rakis, mida kasutatakse täiendava toena pikkade, vähese jäikusega võllide töötlemisel treipinkides.

***[[Lünett (arhitektuur)|Lünett]]** on kaar akna või ukse kohal.

***[[Lünett (kindlustis)|Lünett]]** on teatud kindlusehitis.
Tšamorro keel

**Tšamorro keel** on austroneesia keelkonda kuuluv keel, mida räägitakse peamiselt Guamil ja Põhja-Mariaanidel. Tšamorro keelt räägib üle 60 000 inimese. Seda on tugevasti mõjutanud hispaania keel, tänapäeval ka inglise keel. Näiteks kasutatakse hispaaniakeelseid arvsõnu.

## Keel

Tšamorro keelt kõneldakse peamiselt Guami piirkonnas. Samuti kõneldakse seda keelt ka Põhja-Mariaani saartel ja USA-s. Tšamorro keel sisaldab väga palju hispaaniakeelseid väljendeid ning inimesed kalduvad arvama, et seal kõneldakse ka hispaania keelt. Viimastel aastakümnetel on tšamorro keele kõnelejate arv langenud, kuid on üritatud erinevate kampaaniatega selle vastu võidelda, et selle areng jääks edaspidi püsima.

## Foneetika
**Konsonandid**

Tšamorro keeles on kaheksateist konsonanti ja üks poolkonsonant /w/. See esineb ainult kaashäälikuühendites, nt /pwenge/ 'öö'.
 

Hispaania keel mõjutas tšamorro keelt väga palju, seepärast eksisteeris alguses ainult neli vokaali u, æ a, [e] ja [o]. Need vokaalid olid allofoneemid i ja u kinnistes silpides. Kuna kõrged vokaalid i ja u esinesid ainult kinnistes silpides ning e ja o lahtistes silpides, muutus nende kõrgus ning tšamorro keel sarnanes rohkem hispaania keelega.

**Diftongid**

Tšamorro keeles kasutatakse diftonge /ai/ ja /ao/, nagu ka /taitai/ (lugema) ja /taotao/ (isik). Alltoodud tabelis on kõige tihedamini kasutatavad diftongiga sõnad.

## Grammatika

Konsonandi moodustamine

Järgnevad konsonandid ei esine tšamorro keeles sõna lõpus. Nendeks on b, ch, d, g, h, l, ñ, r, y. Konsonandid – b, d, g ja l võivad esineda silbi lõpus siis kui konsonant esineb paaris.

Rõhuline täishäälik

Kõiki täishäälikuid kasutatakse, et esindada rõhulist täishäälikut mõlemal viisil nii kinnistes kui ka lahtistes silpides.

Possessiivsufiks

## Tšamorro tähestik ja hääldus

## Keelenäited

### Arvsõnad
Tšamorro keel on aastate jooksul väga palju muutunud. Praegused tšamorro arvsõnad on tulnud hispaaniakeelsetest arvsõnadest, kuid vanasti jagunesid tšamorro arvsõnad erinevatesse käände vormidesse ja neid arvsõnu sai jagada nii: tavalised numbrid (kuupäev, kellaaeg jne), elusorganismid, elutaorganismid ja pikad objektid.

## Kirjaviis

Ladina tähestik. 

## Viited

### Välislingid
*'''Vikipeedia tšamorro keeles'''
*Tšamorro-inglise sõnastik
*Tšamorro keele õppetunnid *(inglise keeles)*
*http://www.cram.com/cards/test/chamorro-321204
*http://guampedia.com/chamorro-orthography-rules/
Kiirushoidik

**Kiirushoidik** (varem: **püsikiirusehoidja**) on auto sõidukiiruse püsivana hoidmise seade.
 
Kiirushoidikut hakati luksuslikumatel seeriaautodel kasutama 1960. aastate keskel. Esimene adaptiivne kiirushoidik võeti kasutusele 1969. aastal Fordil.

## Tööpõhimõte

Süsteemi juhtarvuti võrdleb sõiduki hetkkiirust juhi määratud väärtusega. Sõltuvalt sellest, kas sõiduki kiirus on etteantud väärtusest suurem või väiksem, reguleeritakse kiirust drosselklapi avamisega. Drosseli juhtimine võib olla kas proportsionaalne või proportsionaalselt integraaldiferentseeriv (PID-juhtimine).

Proportsionaaljuhtimise korral avatakse vastavalt kiiruste vahemiku suurusele drosselklappi proportsionaalselt, näiteks:
*kiiruselt 60&nbsp;km/h kiirusele 70&nbsp;km/h kiirendamisel – 1/1 drossel;
*kiiruselt 65&nbsp;km/h kiirusele 70&nbsp;km/h kiirendamisel – 1/2 drossel.

PID-juhtimine töötab põhimõttel, et kiiruse integraal on teepikkus ja kiiruse tuletis aja järgi on kiirendus.
Süsteem arvutab kiiruse integraali kaudu aja järgi kiiruse tuletise, leides juhi määratud kiiruste vahemiku alusel aegade vahe, mis kulub vastavate kiirustega sihtmärgini jõudmiseks. Auto kiiruse muutusele reageerib see kiiresti drosseli asendi muutmisega vastavalt kiirenduse muutusele. PID-juhtimine tagab kiirema reaktsiooni ja sujuvama reguleerimise.

## Adaptiivne kiirushoidik
Aurustumissoojus

**Aurustumissoojuseks** nimetatakse soojushulka, mille peab andma keemistemperatuuril oleva vedeliku massiühikule, et muuta see sama temperatuuriga auruks.

Aurustumissoojuse mõõtühik on üks džaul kilogrammi kohta (1 J/kg). Keemias kasutatakse sageli mõõtühikut 1 kJ/kg.

Aurustumissoojus sõltub temperatuurist ja väheneb temperatuuri tõustes ning kaob aine kriitilisel temperatuuril. Reeglina määratakse aurustumissoojus aine keemistemperatuuril normaalrõhul (nimetatakse ka **keemissoojuseks**). 

Kondensatsioonisoojus ehk -entalpia on arvuliselt võrdne aurustumissoojuse ehk -entalpiaga, kuid vastupidise märgiga: aurustumissoojus on alati positiivne (aine neelab soojust) ja kondensatsioonisoojus on negatiivne (protsessis eraldub soojust).

## Vaata ka
*agregaatolek
*aurustumine
*sulamissoojus

## Viited
Kalme (Kuusalu)

**Kalme** (kohakääne Kalmele) on Harjumaal Kuusalu vallas asuv küla.

Küla asub Loksast kümmekond kilomeetrit lõunas, umbkaudu võrdsel kaugusel läände jäävast Kolgast, itta jäävast Kõnnust ja lõunasse jäävast Tallinna–Narva maanteest. Küla läbib Pudisoo jõgi.

## Ajalugu

1694 oli Kalme küla kohal Mägipere (*Meggi Perre*), kus elas Kõnnu mõisa linakangur. Küla kuulus Kuusalu kihelkonda. Hiljem Kalme külla kuulunud taludest olid 18. sajandil ja 19. sajandi algul mõned suuremad Kimbalu küla all ja teised kuulusid Kõnnu mõisa vabadikele. 19. sajandi alguses on mainitud Kalme kõrtsi, veskit ja talu. 1839 nimetati Kuusalu koguduse personaalraamatus *Kalme weski*t. Rahva mälestustes tekkis Kalme küla alles siis, kui Kõnnu mõis hakkas talukohti müüma. Nime olevat küla saanud seal leiduvate vanade kalmude järgi. Esimest korda mainiti Kalmet külana 1900. aasta paiku kujul Кальме. 1977–2000 oli ta Kõnnu küla osa.

## Viited
Kasispea

**Kasispea** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Asub Pärispea poolsaarel Eru lahe kaldal. Ranna lähedal Loobu jõe suudmest loodes on kuuest madalast rohtunud laiust koosnev Kasispea laiduderühm (Suurlood, Keskmine lood ja Väikelood ning kolm nimetut laidu pindalaga 0,2–0,6 ha). Külas asub Jaani-Tooma suurkivi.

Kasispea küla on kirjalikes andmetes esmamainitud 1579. aastal.

## Ajaloolis-kultuurilised kohad
Kasispea külas oli kolm kiigeplatsi ja kõrtsikoht. 

Kasispeal paikneb kaks dendroparki, millest Karo kinnistul asuv park on rajatud Erik Sandströmi poolt 1975. aastal ning Välja kinnistul asuv park on rajatud Heino Kiige poolt 1990. aastatel, mida kirjanik nimetas oma elutööks (dendropargis on 700 taksonit).

## Vaata ka
*Loksa–Viinistu tee

## Viited

## Kirjandus
* Ilmar Palli. Heino Kiik: kõige tähtsam on lõputu uudishimu. maaleht.delfi.ee, 11. mai 2012.
* Margus Mikomägi. Heino Kiik – kirjanik, kes teadis, mis loom on labidas. maaleht.delfi.ee, 11. mai 2017.

## Välislingid
*Kasispea küla. kaitsealad.ee.
Kurt Hahn

**Kurt Martin Hahn** (5. juuni 1886 Berliin – 14. detsember 1974 Salem, Baden-Württemberg) oli Saksa juudi pedagoog, elamuspedagoogika rajaja.
Gunnar Aarma

**Gunnar Aarma** (kuni 2.03.1939 **Gunnar Abram**; 6. august 1916 Tallinn – 12. veebruar 2001 Tallinn) oli eesti muusikapedagoog, esoteeriliste raamatute autor, tõlkija ja filosoof.   

## Elulugu
Ta õppis aastatel 1924–1935 Jakob Westholmi Gümnaasiumis ja oli just ülikooli astunud, kui läks 1. novembrist teenima mereväkke tollasele lipulaevale, torpeedopaadile Sulev. 

1930. aastatel oli Noorte Kotkaste Tallinna maleva Kalevi malevkonna merirühma vanakotkas (pealik). 

14. juunil 1941 arreteeriti ta NKVD poolt. Ta oli vanglates, sunnitöölaagrites ja hiljem asumisel. Eestisse naasis 1957. aastal. Ta mängis paljusid pille, aastatel 1958–1976 töötas ta Pärnu Lastemuusikakooli klaveriõpetajana.

## Isiklikku
Jüri Aarma oli ja August Aarma on tema poeg, Maria Tilk oli tema tütar. Kiur Aarma on tema pojapoeg.

## Teoseid
* "Kuldne kroon Eesti lipul", 1992
* "Abielu ja seksuaalinstinkt", 1992
* "Jooga: filosoofia, meditatsioon, mantra", 1993, 1999
* "India", 1996
* "Mida paljud ei tea : müstika ja maagia", 1996
* "Saada õnnelikuks", 1996
* "Oopiumivisioonid", 1997
* "Mõtlemise salapära", 1998
* "Vabanemine teadmatusest", 1999
* "Bhutan – imetabane maa", 2000
* Gunnar Aarma "Täiesti Vaba mees" Mõtteid, mälestusi, kirju. Koostaja Ivar Tröner. Tallinn: SE&JS, 2022 (postuumne mälulooline kogumik).

## Viited

## Kirjandus
*Maria Tilk, "Minu isa Gunnar Aarma". Kirjastus Maagiline Ruum, Tallinn 2011, 168 lk; ISBN 9789949216123

## Välislingid
*Piret Kooli. Gunnar Aarma – see kõikvõimas inimene. Eesti Naine november 2020
*Gunnar Aarma andmed Rahvusarhiivi kodulehel
* 1996, Jaak Lõhmus, Täitsa vaba mees. Gunnar Aarma, err.ee
*Ööülikooli 2001. aasta loeng: lektor: Gunnar Aarma, teema: mõtlemisest
*Meelis Piller. Küsimata jäänud küsimused. In Memoriam Gunnar Aarma. Eesti Ekspress, kuupäevata (*25. jaanuaril 2016 viide ei tööta*)
*Tõnu Trubetsky 1999. aastal tehtud 7-osaline intervjuu Eesti Ekspressis: 1. osa, 2. osa, 3. osa,4. osa, 5. osa, 6. osa, 7. osa. (*25. jaanuaril 2016 viited ei tööta*)
* 1992, Georg Jegorov, Teadja: Gunnar Aarma
Gustav IV Adolf

**Gustav IV Adolf** (1. november 1778 – 7. veebruar 1837) oli Rootsi kuningas 1792–1809. 

Ta oli kuningas Gustav III poeg. Kuni 1796. aastani oli  regendiks Gustav IV  onu, prints Karl. 

Rootsis kehtis endiselt absoluutne monarhia ning kuningas püüdis seda kasutada Prantsuse revolutsiooni mõjude tõkestamiseks. Vastasseis Prantsusmaaga viis Rootsi aga lõpuks katastroofini. Sõjas Prantsusmaaga kaotas Rootsi 1805–1807 oma valdused Ees-Pommeris ja Rügeni.

Samal aastal sõlmisid Prantsusmaa keiser Napoleon I ja Venemaa keiser Aleksander I Tilsiti rahu ning sisuliselt jagasid Euroopa omavahel. Nii sai Venemaa täiesti vabad käed Rootsi osas, keda ta 1808–1809 sõjas lõi. Gustav IV kaotas Soome ning õige pea ka trooni. Ta oli alustanud ettevalmistusi kättemaksusõjaks Venemaa vastu, ent see tekitas aadliopositsiooni, mis sundis teda 29. märtsil 1809 troonist loobuma. 

Ta püüdis tagada trooni minekut oma pojale, ent Riksdag otsustas selle anda prints Karlile, kellest sai kuningas Karl XIII, ning Gustavi ja tema järglased troonipärimisõigusest ilma jätta. Sama aasta detsembris saadeti Gustav koos perega Rootsist välja. Aastal 1812 tema  abielu lahutati. Ta elas tükk aega Saksamaal, kuid suri üksilduses Šveitsi hotellis kolonel Gustafssoni nime all. Kuningas Oskar II valitsusajal maeti ta säilmed ümber Rootsi.

## Abielu ja lapsed
1797. aastal abiellus Gustav IV Adolf Badeni Fredericaga, kellega sai viis last. 1812. aastal abielu lahutati ning kuni surmani oli kuningal mitmeid armukesi.

*Kroonprints Gustav (1799–1877), Vasa prints
*Printsess Sofia Wilhelmina (1801–1865)
*Prints Carl Gustav (1802–1805)
*Printsess Amalia Maria Charlotta (1805–1853)
*Printsess Cecilia (1807–1844)
Jidai Matsuri

**Jidai Matsuri** (時代祭 'ajastute pidu') on üks kolmest peamisest pidustusest Jaapani endises pealinnas Kyōtos.

Pidustused toimuvad igal aastal 22. oktoobril. Teised kaks pidustust on mais peetav Aoi Matsuri ja juulis toimuv Gion Matsuri.

Jidai Matsurit tähistatakse 22. oktoobril Kyōto idaosas Heiani pühamu ümbruses. 22. oktoobril 794 muutis keiser Kanmu Kyoto riigi pealinnaks ja nimetas linna ümber Heiankyoks.

Heiani pühamu ehitati 1895. aastal keiser Kanmu auks ja sellega tähistati Heiankyo 1100. aastapäeva. See traditsioon on püsinud tänaseni ning pühamu säilitamise ja kaitsmisega tegeleb ühendus Heian Kosha.

Edo perioodil (1603–1868) elas Kyōtos umbes 350 000 inimest. 1873. aastal viidi Jaapani pealinn Tōkyosse, mistõttu vähenes Kyōto rahvaarv  220 000 inimeseni. Kyōto linnavalitsus kartis, et kui midagi ette ei võeta, võib linn järk-järgult alla käia. Tuldi mõttele korraldada rongkäik, kus näidatakse Kyōto kombeid ja rõivaid Heiankyo esimestest päevadest kuni Edo perioodi lõpuni.

Esimestel pidustustel toimus kuus rongkäiku ja osavõtjaid oli umbes 500. Jidai Matsuri on nüüdseks kasvanud, igal aastal toimub 18 rongkäiku, millest võtab osa enam kui 2000 inimest.

Pidustustepäeva hommikul kantakse pühamusse kaks keiserlikku tõlda pühamusse, et seal jumalikke esemeid pühitseda. Jidai Matsuri kõrghetk on paraad, millest võtavad osa Kyōtoga seotud ajaloolised isikud. Paraadi juhatab *[[isshin kinnotai]]* ehk grupp hilise Edo perioodi sõdalasi, kes läksid keiser Meiji poole, et kukutada šoguni valitsus. Nende juhid olid Sakamoto Ryoma (Meiji restoratsiooni liider), šogun Oda Nobunaga, Murasaki Shikibu ("Genji lugude" autor), Sei Shonagon ("Padjaraamatu" autor) ja teised.

Rongkäik on ligi 2 kilomeetrit pikk ja paraad marsib Keisripaleest umbes 4,5 kilomeetrit Heiani pühamusse. Rongkäik algab lõuna ajal ja viimane inimene jõuab pühamusse natuke pärast kella 16.

Mõned 12 000 ajaloolisest esemest, kaasa arvatud kostüümid, hobuserakmed, aksessuaarid ja sandaalid, ei ole originaalid, vaid on uuesti loodud ajaloolistele uurimustele tuginedes. Kasutatakse samu värve ja materjale, millest originaalid valmistatud on. Esemete koguväärtus on 2,5–3 miljardit jeeni. Seepärast kutsutakse rongkäiku ka "kõndivaks muuseumiks". Peale rõivaste näeb pealtvaataja Jidai Matsuri rongkäigul hetki Kyōto ajaloost ja traditsioonidest.

## Välislingid

*http://web-japan.org/kidsweb/calendar/october/jidai.html
Kalme (Põltsamaa)

**Kalme** (kohakääne Kalmele) on küla Jõgevamaal Põltsamaa vallas.

Küla läbib Tallinna–Tartu maantee. Maanteed mööda 2 km loodesse jääb Adavere ja 6 km kagusse Põltsamaa.

Külas asub Adavere mõisa tuulik, kus on tuntud söögikoht. Samuti paikneb külas Adavere mõisa kalmistu.

Külas asub Kalme hiiekoht. Hiiekohta on püstitatud keskpunkti tähistav Kalme hiie ohvrikivi. Ka Mandri-Eesti geograafilise keskpunktina tuntud koht paikneb samas.

## Ajalugu

Kalme on hiline küla. Külaks hakati teda liigitama hiljemalt 1930. aastatel. 1939. aastal kavandati see nimi osale Adavere asundusest. 1945 oli ta juba külade nimekirjas. 1977 liideti Kalme külaga Aruküla, mida mainiti 1688. aastal kujul *Arrokyllas Engh Möther* ja 1900. aasta paiku kujul Аррокюль.

Kalme külas on Kalme talu. Mõlemad olevat nime saanud vana matusepaiga Kalmemäe järgi. Seda on esmamainitud 1688. aastal kujul *Kalmel begrafnings platz*. 1887. aasta kaardile kanti Stackelbergide suguvõsa matusepaik *Erbbegräbnis*. See paik asus Põltsamaa kihelkonnas ja kuulus Adavere mõisale. 1935. aastast pärineb sellest matusepaigast eraldatud Kalmistu talu plaan.

## Pildigalerii

Pilt:Mandri-Eesti keskpunkt Adavere1.jpg|Mandri-Eesti geograafiline keskpunkt
Pilt:Mandri-Eesti keskpunkt Adavere2.jpg|Mandri-Eesti geograafiline keskpunkt


## Viited
Võhmanõmme

**Võhmanõmme** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas sündis 1851. aastal Karl August Hermann (1851–1909). 

Võhmanõmme külas asub Põltsamaa Jahiseltsi laskekoht.

Küla nime on mainitud 1922. aasta rahvaloenduse materjalides. 1977. aastal liideti Võhmanõmmega palju vanem Võhma küla. 

## Viited
Vitsjärve

**Vitsjärve** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

## Ajalugu
Küla on esmamainitud 1510. aastal Vischjerwe vakusena. Pilistvere kihelkonnas paiknenud Viruvere, Räsna, Vitsjärve ja Lebavere küla läksid tsaariajal Vana-Põltsamaa valla koosseisu. Vitsjärve oli 1920. aastatel üks jõukamaid külasid vallas. Kõik küla talud olid päriseks ostetud. Küla suurus oli 6 km² ning seal paiknes ligi 40 majapidamist, millest üle poole olid talud ning ülejäänud olid pisikesed popsi- ja rendikohad. Talude põllumaa suurus jäi 12–26 hektari vahele. Jõukuse allikaks oli hästikorraldatud piimandus. Nõukogude ajal kuulus küla Adavere näidissovhoosi koosseisu.

## Viited
Umbusi

**Umbusi** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Asub Umbusi jõe ääres.

Külast on leitud kiviaegne Umbusi asulakoht.

## Vaata ka
*Umbusi soostik

## Viited
Sulustvere

**Sulustvere** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 2010. aastal elas külas 88 inimest

## Asend
Sulustvere küla asub Sulustvere oja keskjooksul. Küla läbib Põltsamaa–Jõgeva maantee.

## Ajalugu
Sulustveret peetakse kuuluvaks Kesk-Eesti vanimate külade hulka.. Külas on kolm kivikalmet I aastatuhande esimesest poolest. Kalmetest on leitud põlemata ja põletatud luid. Kalmete asukohast, mis asub praeguse küla all, on kogutud noorema rauaaja keraamikat.

Vanimad kirjalikud ülestähendused pärinevad 1583. aastast, kui asula nimeks oli Suroswier.

## Tuntud isikud
* Sulustvere Suur-Aru talu on kirjamehe Tõnu Sanderi sünnikoht. Sander elas aastatel 1868–1894 ja avaldas teose "Eesti kirjanduse lugu I-II"
* Endises Sulustvere kõrtsihoones sündis Estonia teatri ooperisolist, estraadilaulja Ott Raukas.

## Vaata ka
*Maandi talu kalmistu

## Viited


## Välislingid
*Sulustvere küla. eestigiid.ee
Räsna

**Räsna** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

Külanime tähendus pole täpselt teada. 

## Ajalugu
Pilistvere kihelkonnas paiknenud Viruvere, Räsna, Vitsjärve ja Lebavere küla läksid tsaariajal Vana-Põltsamaa valla koosseisu.

## Viited
Väike-Kamari

**Väike-Kamari** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

18. sajandi lõpul rajati Väike-Kamarisse Vana-Põltsamaa mõisa karjamõis. Külas on Kaarlimõisa paikkond, kus asus Eesti Aleksandrikool, ja kus praegu asub Põltsamaa Ametikool. 

Samas asub Põltsamaa jõel Kamari hüdroelektrijaam.

## Vaata ka
* Kamari järv
* Kamari veskijärv

## Viited
Rõstla

**Rõstla** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

Külas asub Rõstla Pöndi hiiepärn.

Küla kuulus Pilistvere kihelkonna Võisiku mõisa alla. Külanime tähendus ja päritolu pole kindlalt teada. 

Küla põhjaservas asub Rõstla karjäär.

## Viited
Kaliküla

**Kaliküla** (ka *Kalliküla*) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

Kaliküla asub Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ääres Põltsamaa ja Puurmani vahel.

Ajalooliselt paiknes Kalikülas Kaliküla mõis. Selle peahoone on hävinud, kuid säilinud on kõrvalhooneid (laudad, tööliselamu, aidad, rehed, veskid). Mõisast 1 km kaugusel Umbusi jõel seisis maakividest möldrimaja-vesiveski ja selle juures tahumata maakividest Hollandi tuulik.

## Tuntud inimesi
Kalikülas sündis 1896. aastal Eesti sõjaväelane August Sae, kes hukkus 1919 Vabadussõjas Petseri lähistel ja pälvis 1920 postuumselt Vabaduse Risti II liigi 3. järgu. 1919. aastal sündis seal metsateadlane Harald Rebane.

## Vaata ka
*Lustivere
*Lustivere mõis

## Viited
Mällikvere

**Mällikvere** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Piirneb Põltsamaa linnaga. Külas elas 2010. aastal 154 elanikku.

Mällikvere suurimad ettevõtted on Mällikvere Põllumajandusühistu ja Konesko AS Mällikvere tehas.

## Vaata ka
*Mällikvere mõis
*Martin Lillevere nimeline kolhoos

## Viited
Mõhküla

**Mõhküla** (varem ka *Mõhkküla*) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

Küla järgi on nime saanud siluri Mõhküla kihid. Sealne kinnikasvanud paemurd on ka selle kihistu stratotüüp.

## Viited
Lustivere

**Lustivere** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. See on üks valla suurimaid külasid. 2010. aastal elas Lustiveres 413 elanikku.

## Asend

Lustivere paikneb Põltsamaast idas Umbusi jõe ülemjooksul. Jõgeva–Põltsamaa maanteest asub küla 3 km lõunas.

Lustiverele lähimad asulad on põhjas Sulustvere, idas Pudivere, kagus Neanurme, lõunas Kaliküla ning läänes Võhmanõmme ja Pauastvere.

## Nimi

Lustivere nime päritolu on teadmata.

Lauri Kettunen oletas, et nimi tuleb sõnast "lust", mis tähendab 'lõbu, rõõm', kuid kahtles selles ka ise, sest see sõna on eesti keelde laenatud suhteliselt hiljuti, aga vere-lõpulised kohanimed on harilikult iidsed.

Nime algusosa võiks võrrelda 16. sajandist pärit soome sugunimega Lusi. 1584. aastal elas läheduses Neanurmes Martin Lusz. Nimi võib pärineda ka taimenimest "luste".

Minevikus oli Eestis teinegi Lustivere, mida 1583. aastal nimetati Lustifer ja 1797. aastal Lustiwer. Hiljem kadus see kohanimi käibelt. See teine Lustivere asus Viljandi lähedal tänapäeva Kokaviidika kohal.

## Ajalugu

Küla sai nime Lustivere mõisa järgi. Esimest korda mainiti seda mõisa 1552. aastal kujul Lustfer ja 1797. aastal kujul Lustiwer. Mõis asus Põltsamaa kihelkonnas.

Lustivere oli alates 1920. aastatest asundus ja alates 1977. aastast küla.

1922. aastal asutati Lustivere algkool. Koolimajana asuti kasutama üht mõisahoonetest. 1996. aastal valmis selle kõrval uus koolimaja. Kool kandis kuni 2021. aastani nime Lustivere Põhikool. 1. septembrist 2021 on Lustiveres Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õppekoht. Kooli juures tegutseb ka kohalik lasteaed.

Lustiveres asub Lustivere II maailmasõja matmispaik. Sinna on maetud Punaarmees langenud sõjamehed, nimetahvlitel on 38 langenu nimi. Matmispaik on muinsuskaitse all.

Nõukogude ajal tegutses Lustivere kolhoos.

## Kultuur

Lustivere kultuurielu keskuseks on 1937. aastal rajatud Lustivere Kultuurimaja. Seal tegutsevad huviringid, peetakse kooli ja lasteaia üritusi ning külapidusid. Üks populaarsemaid kollektiive on segarahvatantsurühm Lustilised. 2008. aastast haldab kultuurikeskust Lustivere Külaselts.

## Hooldekodu

Suurimaid tööandjaid külas on Lustivere Hooldekodu. Põhiliselt aastatel 1875–1881 ehitatud mõisa härrastemaja oli enne Teist maailmasõda nõrga tervisega laste ja noorukite puhkeravila. Aastatel 1944–1972 töötas seal Vabariiklik Lustivere Kopsutuberkuloosi Sanatoorium.

1992. aastast tegutseb mõisahoones eakate hooldekodu. Hooldekodus on umbes 30 töötajat ja 70 hoolealust.

## Maa-alused käigud

Rahvajuttude järgi paiknevad Lustivere ümbruskonnas maa-alused käigud. Üks käikudest ulatunud Lustiverest Annikvere kaudu Kuningamäele. Rahvajuttude ajendiks on arvatavasti Lustivere asulas leiduvad karstikoopad. Neist suurim avastati 1971. aastal, kui ühel ehitusplatsil Põltsamaa ja Lustivere teeristist 60–70 m kirde pool maapind lõhkamistööde tagajärjel sisse kukkus. Tekkis kuni 2 m laiune ja 3 m sügavune püstiste seintega langatuslehter, mille põhjas nähti karstikoopa ava.

## Viited
Alastvere

**Alastvere** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

## Vaata ka
* Piiroja rallikrossirada

## Viited
Lebavere

**Lebavere** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

## Asustus
Seisuga 01.06.2009 elas Lebaveres 51 inimest. Külas on 11 eramaja.

## Hariduselu
Lebavere külas tegutses aastatel 1880–1925 Lebavere Algkool. 1895. aastal õppis seal 22 last. Pärast kooli sulgemist 1925. aastal hakkasid piirkonna lapsed õppima Vitsjärve koolis. 

## Ajalugu
Pilistvere kihelkonnas paiknenud Viruvere, Räsna, Vitsjärve ja Lebavere küla läksid tsaariajal Vana-Põltsamaa valla koosseisu.

## Viited
Esku

**Esku** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. See on piirkonna suurim rahvaarvuga küla. 2010. aastal elas Esku külas 384 elanikku.

## Asend
Esku küla asub Põltsamaa linnast 6 kilomeetrit läänes Võhma maantee ääres.

## Ajalugu
Nõukogude ajal oli Eskus Adavere näidissovhoosi Esku osakonna keskus. Sel ajal ehitati külasse korterelamud, kauplus-söökla, teraviljahoidla, töökoda, suurfarm. Hiljem sai Esku osakonnast iseseisev Esku riigimajand. 1992. aastal moodustati selle asemele Õnne Piimakarjatalu.

## Haridus ja kultuur
Esku külas asub 6-klassiline lasteaed-algkool Esku-Kamari Kool ja raamatukogu. Küla arendamiseks on loodud MTÜ Esku Külaselts. Piirkonna kultuurielu kujundavad rahvamuusikakapell Triller ja naisrahvatantsurühm Murumemmed.

## Vaata ka
*Riivli matmispaik

## Viited
Kuningamäe

**Kuningamäe** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

Külas asub Põltsamaa uus ja vana õigeusu kalmistu ning Võisiku hooldekodu kalmistu. Külas asub ka Kuningamäe kardirada.

1766. aastal rajati Kuningamäele Venemaa esimene eratrükikoda, mis viidi 1789. aastal üle Tartusse ja jätkas seal tegutsemist.

## Viited
Annikvere

**Annikvere** (varem ka Anikvere) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

2000. aastal elas Annikveres 89 elanikku. 

## Ajalugu
Vana-Põltsamaa–Tartu maantee (Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee lähedal) umbes 3. kilomeetril asub otse maantee ääres ja küla piires I aastatuhandest eKr pärinev kultuskivi. 12–13 väikese lohuga punakat värvi raudkivi paikneb Peetri talu aias ja on suuremalt osalt maa sees. Kivi lõunapoolne külg on kõrgem. Hiljem on kivisse raiutud ka ilmakaari tähistavad tähed.  

## Inimesed
Põltsamaa vallas Annikvere külas on sündinud filoloog Ellen Turu (1928–1974). Oli ülikooli õppejõud, erialaks eesti keel ja selle ajalugu. Õpetas eesti keelt vene üliõpilastele, koostas nende jaoks tekste ja harjutusi.

## Viited
Puiatu (Põltsamaa)

**Puiatu** (18. sajand kaardil *Pujat*) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

## Pilte

Fail:Adavere vallamaja.jpg|Adavere vallamaja


## Viited
Kamari

**Kamari** on alevik Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Esimest korda on Kamarit mainitud 1583. aastal. 

## Vaata ka
*Kamari vallakool

## Viited
Pilu

**Pilu** on Jõgevamaal Põltsamaa vallas olev küla.

Käänatakse "Pilule", mitte "Pilusse".

Pilu küla jääb Tallinna–Tartu maanteest 3 km edelasse. Lähim küla on Pilust loodes asuv Puiatu. Teistest asulatest on lähemad Adavere alevik idas ja Räsna küla lõunas. Muudest kohtadest jäävad põhja poole Imavere mõis ja Kureküla, itta Aruküla, kagusse Viruvere ning edelasse Kaera.

Isiku lisanimena esines Pilu 17. sajandil Villeveres kujul *Pillo*. Praeguse küla kohal olev Pilu talu asus Pilistvere kihelkonnas ja kuulus Eistvere mõisale. Kihelkonnas oli teisigi Pilu talusid, näiteks Arussaares ja Koksveres. Nõukogude aja alguses moodustati Pilu sovhoos, mis sai nime talu järgi ja liideti 1961. aastal Adavere sovhoosiga. Pilu küla on esmamainitud alles 1970. aastal rahvaloenduse materjalides. 1977. aastal liideti Piluga Viruvere küla.

## Viited
Tobraselja

**Tobraselja** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas elab 70 inimest.

1945. aastal oli küla nimekirjas Tobra-Selja nime all, alates 1977. aastast Tobraselja. Küla nimi on tuletatud Tobra ja Selja talu nimedest, millest Tobra on vana ja Selja olevat rajatud pärast Karula mõisa jagamist. 

Silla talus on registreeritud Furniteks OÜ, mis valmistab puidust uksi, aknaid, kööke, garderoobe.

Külast voolavad läbi Uueveski oja ja Koka oja, küla läänepiiril voolab Polli oja. Külas asub Karula raba.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Saarepeedi valda.

## Talud
*Silla talu

## Viited
Saarepeedi

**Saarepeedi** on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas elas 2011. aasta lõpu seisuga 295 inimest.

Seal asub kauplus, Saarepeedi põhikool ja rahvamaja. Rahvamaja hoones tegutseb Saarepeedi raamatukogu.

Saarepeedi oli aastatel 1992–2013 eksisteerinud Saarepeedi valla keskus.

Külast voolab läbi Viru oja, millele on paisutatud Viru järv. Ojja suubub seal Rootsi kraav

## Viited
Anton Palvadre

**Anton Palvadre** (25. märts 1886 Sangaste vald, Korijärve küla – 16. jaanuar 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti õigusteadlane ja riigitegelane.

## Elukäik
Lõpetas 1906. aastal Riia Vaimuliku Seminari. Revolutsioonilise tegevuse pärast istus Palvadre 1909–1910 Riias vangis. 1911. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja töötas seejärel advokaadina. I maailmasõjas teenis Vene ohvitserina rindel ning oli kolm aastat Saksa sõjavangis.

Palvadre oli aastail 1919–1923 Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei üks liidreid ning 1919–1920 töö- ja hoolekandeminister. Ta oli I, II ja lühemat aega ka III Riigikogu liige.

Ta toimetas ajalehte Sotsiaaldemokraat ja tegutses Tuleviku toimetuses. 1923. aastal sai Palvadrest riigikohtunik ja 1938–1940 oli ta õiguskantsler. Osales 1938. aasta põhiseaduse koostamisel.

1940. aastal otsustas Elva linnavolikogu müüa Anton Palvadrele üle 10 000-ruutmeetrine hoonestatud aianduskrunt Tartu tänaval Verevi järve ääres, hinnaga 620 krooni.

Nõukogude NKVD arreteeris Palvadre 14. juunil 1941 ning ta küüditati Vene NFSVsse, kus ta järgmise aasta jaanuaris Sosva vangilaagris Sverdlovski oblastis suri. Pärast Palvadre surma tehti veel surmaotsus (!) 28. veebruaril 1942.

## Tunnustus
* 1940 Valgetähe I klassi teenetemärk

## Isiklikku
Anton Palvadrel oli viis venda:
* Rein Palvadre – talupidaja ja seltsiliikumise tegelane
* Jaan Palvadre – rahvakooliõpetaja, talunik ja vallavanem
* Peeter Palvadre – raudteeametnik
* Jakob Palvadre – kommunist, punaste väejuht ja ajalooprofessor
* Juhan Palvadre – gümnaasiumiõpetaja ja koolidirektor

## Viited

## Kirjandus
* Õiguskantsler seaduspärasuse valvel. Uus Eesti, 12. jaanuar 1939, nr 11, lk 3
*Toomas Anepaio, "Anton Palvadre. Õigusehoidja". Ilmamaa, Tartu 2022.

## Välislingid
*
Olga Levina

**Olga Levina** (ukraina Ольга Левіна-Сухаревська; sündinud 23. oktoobril 1961 Harkivis) on Ukrainas sündinud Iisraeli kabetaja.

Ta on neljakordne maailmameister rahvusvahelises kabes (1981, 1987, 1989, 1993).

## Isiklikku
Ta isa on luuletaja Vadim Levin.

## Kirjandus
*Полянская Н.В. Кудесницы шашек: Е. Михайловская, Л. Сохненко, Е. Альтшуль, О. Левина, З. Садовская. — Moskva: Физкультура и спорт, 1988. — 192 lk.
Must vihm (Jaapani film)

**"Must vihm"** (jaapani 黒い雨; *Kuroi ame*) on jaapani filmilavastaja Shōhei Imamura 1989. aastal valminud film.

Filmi tegevus toimub Hiroshimas pärast tuumapommi plahvatust.

Stsenaariumi aluseks on Masuji Ibuse romaan.

Film on mustvalge, pikkus 123 minutit. Filmi muusika on kirjutanud Tōru Takemitsu.
Annikvere (Haljala)

**Annikvere** on küla Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Küla aladele jääb Annikvere mõisa (saksa *Annigfer*) keskus, mida on esmamainitud 1445. aastal. Enne 1919. aasta riigistamist von Nottbeckide aadliperekonnale kuulunud mõisast on säilinud nii peahoone kui ka mitu kõrvalhoonet.

## Viited
Edgar Hark

**Edgar Hark** (8. oktoober 1908 Tartu – 23. oktoober 1986) oli eesti vaimulik, okupeeritud Eestis tegutsenud legaalse kiriku EELK peapiiskop 1978–1986. Esimene iseseisev õpetaja Mustvee koguduses 1936–1941 mobiliseeriti Punaarmeesse ja 1946–1963. Torma koguduse õpetaja alates 1947.  

## Välislingid
*Edgar Harkist Tallinna Kaarli koguduse ajakirjas (vaadatud 24.07.2012)
*http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=19074
1977. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**1977. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti nii nagu ka kõik varasemad sellised turniirid Amsterdam ühe osana Suhkruturniirist. Turniir toimus 18.–29. detsembrini. Algul mängisid 8 osalejat omavahel ringsüsteemis läbi ja seejärel jätkasid 4 paremat isekeskis medalite selgitamist, kusjuures eelturniiri punktid võeti kaasa. Samamoodi selgitati ka kohad 5–8. Seegi kord, nagu ka kõigil varasematel aastatel, tuli maailmameistriks Jelena Mihhailovskaja.

## Eelturniir

## Turniir kohtadele 1–4

## Turniir kohtadele 5–8

## Vaata ka
Ülde

**Ülde** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Pindala on 24,39 km2. Elanikke on  215 inimest (2006).

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.

Külas asub kruusakarjäär, kauplus (suletud alates 2014) ja puidutööstus. Tegutseb külaselts. Küla põhjapiiril voolab Navesti jõgi.

Üldeküla mainitakse esimest korda 1583. aastal (Haidaculia) vardjaskonna keskusena, 1584.ja 1585. aastail on (Ildacula) allutatud Kuiavere vardjaskonnale, 1601. aastal Viljandi lossilääni Põhjaka vakuse all olevas külas (Hildeculla) oli kuus talu ja kaks üksjalakohta. 

1624. aasta maarevisjoni andmetel kuulus Üldeküla (Hueeltta) Vastemõisa vakusesse, külas oli ellu jäänud vaid talunik Sare Toennies oma kahe pojaga, kellel olid ka üks lehm, üks hobune, üks härg ja kaks kana. 1638. aastaks oli Üldeküla allutatud Olustvere mõisale, külas elas kaks põlistalunikku Haldekuell Matt ja Toennis ja kaks uut talunikku, kes pärit Saaremaalt, Creis ja Toennies. 

1688. aastal elasid Üldekülas talunikud Saare Hansu Mats, Saare Jaan, Röömle Hans, Üldeküla Aadama Hindrik, Tõnko Hans ja Aadama Mart, Harju Jaan ja Röösa Jaak ning Tillo Rein oma peredega. 1683. aasta kaardil võib järeldada ka Irdama talu olemasolu. Küla kuulus Olustvere mõisa ja aastast 1866 Olustvere valla alla.

Enne 1940. aastat tegutses Üldekülas Undioru tuuleveski ja ka registreerimata jäänud Üldeküla masinatarvitajate ühing. Nõukogude ajal sai Üldekülast kolhoosi Võit keskus. 

## Vaata ka
*"Võit" 

## Viited

## Välislingid

*Ülde küla koduleht
Vihula

**Vihula** küla asub Lääne-Virumaal Lahemaa rahvuspargis Haljala vallas.

Küla jääb Karula–Vihula–Sagadi tee äärde ning küla keskus paikneb teeristil, mille kaudu jagunevad teed Altja ja Potsu-Haljala suunas. Küla talud asusid peamiselt nende teede ääres või nende piirkonnas, ulatudes Lauli külast kuni Vihula mõisasüdameni. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vihula valda.

Külas asub Vihula mõisa keskus. Tänapäeval tegutseb mõisakompleksis spaahotell.

## Nimi
Keeleteadlane Lauri Kettunen peab võimalikuks, et küla nimi tuleb sõnast *viha* tähenduses ´kibe´. See võib seostuda ka Soome kohanimede Viho(i)la ja isikunimega Viho(i)nen. Ajaloolane Enn Tarvel on arvanud, et Vihula küla nimi on tuletatud isikunimedest Viho või Vihoi.

## Ajalugu
Vihula on ainus maaküla, mis asub Lahemaa Virumaa piirkonnas ja on mainitud Taani hindamisraamatus Eestimaa suure nimekirja hulgas. Vihula mõis rajati küla kõrvale ajavahemikus 1464–1501. Mõisa maadele rajati 1920. aastal Vihula asundus ja hiljem 1977. aastal liideti see Vihula külaga. Küla tähtsaim ajalooline objekt on Vihula mõis.

## Loodus
Küla läbib Vihula jõgi, mida alamjooksul nimetatakse Mustojaks. Jõel asub kolm paisjärve: Vihula järv, Vihula veskijärv ja Saeveski järv. Vihula küla lähedal asub Vihula järv (tuntud ka kui Vihula paisjärv või Vihula veehoidla), mille pindala on 10,3 hektarit. Järve kaudu voolab läbi Mustoja jõgi, olles osa Ida-Eesti vesikonnast. Vihula järv on kalastamiseks sobiv veekogu, kus leidub särge, ahvenat, haugi ja harvemini forelli.

Vihulas asub Vihula hiis.

## Pilte

Fail:Eestimaa sügis Vihulas.jpg|Vihula mõisa park
Fail:Vihula mõisa park 003.jpg|Mustoja Vihula mõisa pargis
Fail:Vihula hiiering 03.JPG|Vihula hiis, pühapuude ring
Fail:Entrance gates in winter - Vihula Manor Country Club & Spa.jpg|Vihula mõisa allee talvel
Fail:Vihula.jpg|Vihula
Fail:Vihula mõisa tuuleveski 2013.jpg|Vihula mõisa tuuleveski


## Vaata ka
*Vihula mõis
*Vihula Linnamägi
*Vihula rahvamaja
*Vihula raamatukogu

## Viited
Kuroi ame

**"[[Kuroi ame]]"** (黒い雨; "Must vihm") on mitme teose pealkiri.

***"[[Must vihm]]"**, Masuji Ibuse romaan (1965)
***"[[Must vihm (Jaapani film)|Must vihm]]"**, Shōhei Imamura film (1989)
Must vihm

*Samanimelise jaapani filmi kohta vaata [[Must vihm (Jaapani film)]], ameerika filmi kohta [[Must vihm (USA film)]].*
----

**"Must vihm"** (jaapani 黒い雨; *Kuroi ame*) on jaapani kirjaniku Masuji Ibuse romaan, mis ilmus 1965. aastal.

Romaani tegevus toimub Hiroshima lähedal pärast tuumapommi plahvatust ja käsitleb hibakushade, pommiplahvatuse üleelanute, probleeme.

Selle põhjal on tehtud mitu filmi.
Novovoronež

**Novovoronež** on linn Venemaal Voroneži oblastis. Moodustab Novovoroneži linnaringkonna. Asub Doni jõe ääres 55 km Voronežist lõunas.

Linn rajati 1957. aastal seoses tuumaelektrijaama ehitusega. Linnaõigused sai 1987. aastal.

Seal asub Novovoroneži tuumaelektrijaam.

## Välislingid

* http://www.novovoronezh.net
Lineaarne ahel

**Lineaarne ahel** ehk **lineaarahel** on selline vooluahel, kus voolutugevus on võrdeline rakendatud pingega.

Lineaarse ahela kohta kehtib seos
:I =G U,\,
kus 
* *I* on voolutugevus
* *G* on juhtivus
* *U* on pinge.

Et takistus  *R* = 1/*G*, saab pinge ja voolu vahelise lineaarse seose esitada kujul
:U = R I.
Juhtivus  ja vastavalt takistus on siin muutumatud võrdetegurid pinge ja voolu vahel. Lineaarahela ühegi lüli juhtivus (takistus) ei sõltu pingest ega voolutugevusest. Seega saab lineaarahela parameetrite arvutamisel kasutada Ohmi seadust. 

Lineaarahela kohta kehtib superpositsiooniprintsiip. See tähendab, et kui ahelasse sisestada lineaarsignaalide kombinatsioon *x*1(*t*) + *x*2(*t*), on ahela väljund *F*(*x*) sama mis eraldi rakendatud lineaarsignaalide *x*1(*t*) ja *x*2(*t*) korral:
:F(ax_1 + bx_2) = aF(x_1) + bF(x_2).

Lineaarses vahelduvvooluahelas jääb sinusoidaalne sisendpinge ka väljundis sama sagedusega siinuspngeks, küll aga ei pea väljund tingimata olema sisendiga faasis.	

## Vaata ka
* mittelineaarne ahel
* Ohmi seadus
Mittelineaarne ahel

**Mittelineaarne ahel** ehk **mittelineaarahel** on selline vooluahel, kus juhtivus või takistus on sõltuvuses ahela pingest või voolutugevusest. Näiteks võib tuua pooljuhtdioodi, millele rakenduvat pinge tõstes hakkab voolutugevus eksponentsiaalselt kasvama.

Elektriahelat, milles on kasvõi üks mittelineaarne element, on üldjuhul mittelineaarne. Kuna mittelineaarelemendi takistus pole konstantne, siis ei saa niisugust elementi sisaldavat ahelat arvutada Ohmi seaduse järgi. Kui elemendi (või elementide) pinge-voolu tunnusjoon(ed) on teada, võib kasutada näiteks graafilist meetodit.

## Vaata ka
*lineaarne ahel
Sideaine

**Sideaine** on aine, mis liidab kaks või enam materjali kokku. 

Sideained on mineraalsed ehk ehitussideained (lubi, kips, savi, tsement) või orgaanilised (bituumen, tõrv, vaik, liim, värnits).

## Mineraalsideaine

Mineraalsideaine on aine, mis muutub vee või tainataolisest olekust kivi taoliseks.

## Õhksideaine

Õhksideaine on sideaine, mis kivistub ainult õhus ja kaotab oma tugevuse õhuniiskuse käes (lubi, kips, savi).

## Hüdrauliline sideaine

Hüdrauliline sideaine ehk vesisideaine on aine, mis kivistub nii õhus kui ka vees ega kaota oma tugevust niiskuse käes (tsement, vesiklaas).

## Vaata ka
*Sideaine (kunst)
Edelaraudtee

**Edelaraudtee AS** on Eestis asuv raudtee-ettevõte, mis asutati 1997. aastal. Alates 2000. aastast kuulus see aktsiaseltsile GB Railways Eesti AS, mis omakorda kuulus Suurbritannia firmale GB Railways Group Plc. Alates 2003. aastast kuulus GB Railways Group Plc firmale First Group Plc. Edelaraudtee ASi rongid sõitsid Edelaraudtee liinidel kuni 1. jaanuarini 2014, mil opereerimine anti üle riigiettevõttele Elron. 

Viimane Edelaraudtee rong sõitis 31. detsembril 2013 kell 22.16 liinile Tallinn–Türi.

Edelaraudtee tõrjub raudteetammidel taimi glüfosaatidega.

## Edelaraudtee liinid
Edelaraudtee AS vedas reisijaid järgmistel liinidel:
*Tallinn–Pärnu
*Tallinn–Viljandi
*Tallinn–Türi
*Tallinn–Lelle
*Tallinn–Rapla
*Tallinn–Tartu
*Jõgeva–Tartu
*Tallinn–Narva
*Tallinn–Rakvere
*Tallinn–Valga
*Tartu–Valga
*Tartu–Koidula

## Jaamad Edelaraudtee liinidel
### Idasuund

### Edelasuund

 * – Selles peatuses ei peatunud kõik selle liini rongid.

## Viited

## Välislingid
*Edelaraudtee koduleht
*"Majandusministeerium uuris Edelaraudtee ostmise võimalusi" ERR, 16. veebruar 2022
Glazov

**Glazov** on linn Venemaal Udmurdi Vabariigis. Asub Tšeptsa jõe ääres.

Linn on asutatud 18. sajandil, linnaõigused sai 1780. 

Glazovis toodetakse uraantetrafloriidi tuumaelektrijaamade kütuseks.

## Viited

## Välislingid

*Glazovi koduleht
Kalesi

**Kalesi** on küla Harjumaal Raasiku vallas. 

Kalesit on esmamainitud 1241. aastal (*Kallis senkau*). Küla kuulus 13. sajandil Dünamünde kloostrile (Daugavgrīva kloostrile), hiljem Padise kloostrile kuulunud Raasiku mõisale. Kui Raasikust eraldati u. 1686 Peningi mõis, läks küla selle koosseisu. 19. sajandi lõpul eraldati Peningist Kalesi karjamõis. Karjamõisa maadele 1920. aastatel tekkinud asundus liideti pärast 1940. aastaid külaga.

## Viited
Mallavere

**Mallavere** on küla Harjumaal Raasiku vallas.  

Mallavere on põline küla. Küla on esmamainitud 1241. aastal (*Maleiafer*). 18. sajandi lõpul rajati sinna karjamõis, mis küla mõisastas. Mõisa võõrandamisel 1920. aastatel rajati sinna asundustalud ja 1920. aastate lõpul võeti Mallavere nimi uuesti kasutusele.

## Viited