open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ace of Spades (laul)

**"Ace of Spades"** on Suurbritannia *[[hard rock]]*i ansambli Motörhead laul, mis avaldati 27. oktoobril 1980 vinüülplaadil singlina koos looga "Dirty Love". Singel jõudis Suurbritannia edetabelis (UK Singles Chart) 15. kohale. 1980. aasta 8. novembril ilmus lugu ka Motörheadi samanimelisel albumil.

Lisaks tavalisele väljaandele ilmus "Ace of Spadesi" singlist ka 50 000 eksemplariga jõuluversioon, mille kaanel on bändi liikmed jõuluvanakostüümides. Lisaks on loost ilmunud ka Suurbritannia singlist erineva kujundusega Saksa, Hispaania ja Jaapani versioonid.

"Ace of Spades" algab bassisoologa ning selles on ohtralt kasutatud hasartmängude metafoore, eriti kaardi- ja täringumängude omi.

Lugu mängiti esimest korda 1980. aasta 6. septembril BBC Radio 1 saates "Rock On Saturday" koos lugudega "Bomber" ning "Love Me Like a Reptile". "Ace of Spadesi" mängiti sama aasta 6. ja 20. oktoobril ka BBC telesaates "Top of the Pops". Viimast korda mängis Motörhead lugu 2015. aasta 11. detsembril, ansambli viimasel kontserdil Berliinis.

Lugu oli 13 nädalat Suurbritannia singlite edetabelis ja jõudis 15. kohale. 2016. aasta jaanuaris jõudis lugu Motörheadi laulja Lemmy Kilmisteri surma järel nädala lõpuks 13. kohale, kuid 9. jaanuaril oli ta üheks päevaks ka edetabeli tipus. 

"Ace of Spadesi" on ka pärast 1980. aastat singlina välja antud: 1988. aastal avaldati selle kontsertversioon ning 1993. aastal anti taas välja singli originaalversioon koos mitme lisalooga.

"Ace of Spadesi" peetakse Motörheadi peamiseks tunnuslooks. Bändi liider Lemmy tõdes, et hoolimata sellest, et ta on tüdinud lugu mängimast, ei saa ta seda kontserdikavast välja jätta, sest kõik ootavad, et Motörhead seda mängiks. Seetõttu oli "Ace of Spades" bändi enimmängitud lugusid kontsertidel.

2005. aastal valis ajakiri Q "Ace of Spadesi" 100 parima kitarripala seas 27. kohale. 2009. aastal valis telekanal VH1 kõigi aegade *hard rock*i lugude seas 10. kohale. 2014. aastal valis ajakiri New Musical Express loo kõigi aegade parima 500 loo seas 115. kohale.

## Koosseis
*Lemmy (Ian Kilmister) – basskitarr, vokaal
*"Fast" Eddie Clarke – kitarr, taustavokaal
*Phil "Philthy Animal" Taylor – trummid

## Kaverid
"Ace of Spadesi" on kaverdanud või kontsertidel mänginud väga suur hulk *metal*- ja rokkbände, tuntumatest näiteks Sodom, Ugly Kid Joe, Soulfly ja Bullet for My Valentine. Eestikeelset versiooni loost pealkirjaga "Potiäss" on esitanud *[[rockabilly]]*-ansambel Boogie Company ja punkansambel Seevald. Boogie Companyl on ka loo ingliskeelne ja originaalnimega kaver.

## Viited
Mehed, maad ja mered

**"Mehed, maad ja mered"** oli kirjastuse Loodus raamatusari, mis ilmus aastatel 1938–1940. Viimane raamat, "Boliivia indiaanlaste keskel", ilmus Nõukogude ajal riiklikus kirjastuses Teaduslik Kirjastus.  

Sarja toimetasid Edgar Kant, Hans Kaur, Ants Laas (I jagu) ja Aleksander Ohu (II jagu). Sarjas ilmus kokku 14 raamatut, millest esimeses jaos kümme ning teises neli raamatut. Teises jaos pidi esialgu ilmuma kuus raamatut, kuid kaks jäi ilmumata.  

## Sarja raamatud
**Esimene jagu**

#Charles William Beebe "923 meetrit meresügavusse" (1939)
#Richard Evelyn Byrd "Lennuretk lõunanabale" (1939)
#Thomas Daring "Loodusvarade jahil" (1938)
#Sven Hedin "Minu elu maadeavastajana I" (1939)
#Sven Hedin "Minu elu maadeavastajana II" (1939)
#Ion Idriess "Hoodoo: (Lasseteri viimne retk)" (1939)
#Martin Johnson "Simba: filmikaameraga Aafrika Savannides" (1938)
#Hendrik Willem van Loon "Mehed ja mered" (1939)
#Fridtjof Nansen "Suuskadel läbi Gröönimaa" (1938)
#Francis Younghusband "Looduse süda" (1939)   
**Teine jagu**
# "Elu ja surm Sumatra ürgmetsades" (1940)
#Rosita Forbes "Kõrve saladus" (1940)
#Georges Marie Haardt ja Louis Audouin-Dubreuil "Roomikautodel läbi Sahara" (1940)
#Erland Nordenskiöld "Boliivia indiaanlaste keskel" (1940)  
**Ilmumata jäänud raamatud**
#August Maasik "Jutustused polaaröös"
#Charles William Beebe "Galapagos: Maailma lõpp"
Lavretsovide nimeline Narva linnamuuseum

**Lavretsovide nimeline Narva linnamuuseum** ehk **G. ja S. Lavretsovi nimeline Narva Linnamuuseum** oli Narvas kuni Teise maailmasõja märtsipommitamiseni 1944 kohaliku kaupmehe ja metseeni Sergei Lavretsovi endises majas aadressil Rüütli tänav 28 asunud muuseum.

Muuseum avati pidulikult 9. augustil 1913. Muuseumi kogu moodustas Sergei ja Glafira Lavretsovi poolt 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul kogutud kunstikogu.

Maalidest oli kogus vene 19. sajandi lõpu akademismi ja realismi esindajate – Ivan Aivazovski, Leo Lagorio, Vladimir Makovski jpt – teoseid. Samuti olid teostega esindatud Narvas töötanud kunstnikud ning eesti noored kunstnikud. Lavretsovid ostsid teoseid oma arvukate Venemaa ja Lääne-Euroopa reiside ajal Peterburi näitustelt, kunstnike ateljeedest või kunstikaupmeestelt. Lavretsovide maalikogu koosnes 153 maalist, millest tänaseks on Narva muuseumi kogudes 88 maali.

Lisaks kujutavale kunstile kuulus Lavretsovide kogusse ka tarbekunsti, kultuuriloolisi ja etnograafilisi esemeid, mineraloogilist ja zooloogilist materjali.

1920.–1930. aastatel täiendati kogu kunstiostude ja annetustega Eesti kunstnikelt. Narva linnavalitsus andis muuseumile üle 18.–19. sajandil maalitud Narva raehärrade ja teiste auväärsete kodanike portreed, mis olid seni asunud Narva raekojas.

1930. aasta lõpul liideti linnamuuseumiga Narva linnaarhiiv. 1931. aasta algul viidi arhivaalid raekojast linnamuuseumi. Asutuse juhatajaks määrati Arnold Soom, kes töötas sellel ametikohal 1940. aastani.

1933. aastal ühendati Lavretsovide nimeline Narva Linnamuuseum kõrval asunud Peeter I maja muuseumiga. Liitmise eesmärgiks oli kogude ühendamine ja korrastamine vastavalt temaatikale: Lavretsovi majja koondati kunsti- ja etnograafiaesemed ning Peetri I majja ajalooesemete kogu.

17. juunil 1940 okupeeris NSV Liit Eesti ning korraldas 21. juunil riigipöörde. 6. augustil liideti Eesti Nõukogude Liiduga. Enne Teise maailmasõja idarinde lahingute jõudmist Narvasse 1941. aastal evakueeriti osa väärtuslikumaid eksponaate Nõukogude Liitu. Järelejäänud osa eksponeeriti muuseumis 1944. aastani. Märtsipommitamisel 6. märtsil 1944 hävisid Narva muuseumi mõlemad hooned. Enne linna pommitamist evakueerisid Saksa okupatsioonivõimud muuseumi varad: muuseumisse jäänud esemed paigutati Tallinna poole suunduvale rongile, mis aga Rakvere all sattus siiski pommitamise alla. Pommitamise üle elanud eksponaadid anti Rakvere, Paide ja Tallinna linnamuuseumile.

1949. aastal taastati Narva muuseumi tegevus ning sellega seoses tagastasid Eesti muuseumid osa Narva muuseumi varadest. 1956. aastal tagastati osaliselt ka Vene NFSV-sse viidud kogu.

Suur osa sõja eel muuseumile kuulunud kunstikogust on praegu esitatud 1991. aasta aprillis avatud Narva muuseumi kunstigaleriis.

## Viited

## Välislingid
*Виртуальная выставка. Нарвская галерея. (фото)
*Lavretsovide kunstikogu Narvas – tuntud või tundmatu?, Sirp, 13. mai 2016
Piiriorg

**Piiriorg** on uhteorg Võru maakonnas Rõuge vallas Eesti-Läti piiril. Org jääb Paganamaa maastikukaitsealale.

Org on ida-läänesuunaline, selle sügavus on 59 m ja laius 200–1200 m. Piiriorus asuvad neli sügavat järve (Paganamaa järvestik). 

## Vaata ka
*Piirioja

## Viited
Jantikovo rajoon

**Jantikovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia idaaosas.

Rajoonis on 10 külaasundust, kus on kokku 31 asulat. Rajooni keskus on Jantikovo.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 15 223. 2010. aasta seisuga olid elanikest 90% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Jantikovo rajooni ametlik koduleht
Krasnoarmeiskoje rajoon

**Krasnoarmeiskoje rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia põhjaosas.

Rajoonis on 9 külaasundust, kus on kokku 89 asulat. Rajooni keskus on Krasnoarmeiskoje.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 14 616. 2010. aasta seisuga olid elanikest 98% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Krasnoarmeiskoje rajooni koduleht
Süddeutsche Zeitung

**Süddeutsche Zeitung** (saksa keeles 'Lõuna-saksa ajaleht') on Saksamaal Münchenis väljaantav Saksamaa suurima tellijate arvuga üleriiklik päevaleht.

6. oktoobril 1945, viis kuud pärast II maailmasõja lõppu Euroopas, sai väljaanne esimese Saksa meediaväljaandena Ameerika okupatsioonivõimudelt tegevusloa ajalehe üllitamiseks, esimene number ilmus sama päeva õhtul.

## Viited

## Välislingid

* Võrguväljaanne
Krasnõje Tšetai rajoon

**Krasnõje Tšetai rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia loodeosas.

Rajoonis on 10 külaasundust, kus on kokku 70 asulat. Rajooni keskus on Krasnõje Tšetai.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 14 975. 2010. aasta seisuga olid elanikest 97% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Krasnõje Tšetai rajooni koduleht
Komsomolskoje rajoon

**Komsomolskoje rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšuvaššia kaguosas.

Rajoonis on 12 külaasundust, kus on kokku 54 asulat. Rajooni keskus on Komsomolskoje.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 25 629. 2010. aasta seisuga olid elanikest 69,2% tšuvašid, 26,2% tatarlased ja 4,3% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Komsomolskoje rajooni koduleht
Sinimägede memoriaal

**Sinimägede memoriaal** on mälestuspaik Ida-Virumaal Sinimäe alevikus Põrguaugumäe panga serval. See tähistab 1944. aasta Sinimägede lahingute asukohta. Memoriaal koosneb Sinimägede lahingu mälestusmärgist, mälestuskivist eestlastest koosnenud 20. relvagrenaderide SS-diviisi langenud võitlejatele ja mälestusväljakust selle juures.

Memoriaali juures peetakse aastast 1994 igasuviseid sõjaveteranide kokkutulekuid.

Memoriaalist edelasse jääb Vaivara vana kalmistu.

## Viited

## Välislingid
Killed by Death

**"Killed by Death"** on Suurbritannia *[[hard rock]]*i ansambli Motörhead laul, mis anti välja 1. septembril 1984 vinüülplaadil singlina koos looga "Under the Knife". Singel jõudis Suurbritannia edetabelis (UK Singles Chart) 51. kohale. Lugu pole ilmunud Motörheadi ühelgi stuudioalbumil, kuid see on kogumikul "No Remorse", mis avaldati 15. septembril 1984.

"Killed By Death" oli esimene lugu, mille mängis sisse Motörheadi uus koosseis: Phil Campbell, Michael Burston ja Pete Gill, kuna varasemast oli bändi jäänud vaid selle liider Lemmy.

"Killed By Death" leidis suhteliselt sooja vastuvõtu televisioonis ja raadios, kuid singli müük ei läinud siiski nii hästi, kui Motörhead lootis ning loo kõrgeimaks kohaks Suurbritannia singlite edetabelis (UK Singles Chart) jäi 51. koht. Loole tehtud videot keeldus MTV aga esitamast, leides, et seal on liigselt põhjendamatut vägivalda. Sellest hoolimata sai sellest Motörheadi üks tuntumaid lugusid, mis oli ka kontsertidel üks enimmängituid.

Kogumikul "No Remorse" oli "Killed by Death" üks neljast uuest loost, kolm ülejäänut olid "Snaggletooth", "Steal Your Face" ja "Locomotive". "Killed by Deathi" lüürikas on palju kasutatud loomade metafoore, eriti palju viidatakse madudele ja teistele roomajatele (sellega ka Motörheadi varasemale loole "Love Me Like a Reptile"), aga ka hundile.

## Koosseis
*Lemmy (Ian Kilmister) – basskitarr, vokaal
*Phil Campbell – kitarr
*Michael "Würzel" Burston – kitarr
*Pete Gill – trummid

## Kaverid
"Killed by Deathi" on mänginud teisedki rokk- ja *metal*-bändid. Tõenäoliselt kõige tuntuma kaveri on teinud Rootsi *hard rock*i ansambel Crucified Barbara, kelle versioon on ilmunud nende esikalbumil "In Distortion We Trust" (2005).

## Viited
František Langer

**František Langer** (3. märts 1888 Praha – 2. august 1965 Praha) oli juudi rahvusest Tšehhi kirjanik, sõjaväearst, kirjanduskriitik ja esseist.

Ta sündis 1888. aastal Prahas, kus lõpetas ka gümnaasiumi. Aastatel 1907–1914 õppis ta Karli ülikooli arstiteaduskonnas.

Ta võttis osa esimesest maailmasõjast, teenides Austria-Ungari armees sõjaväearstina Galiitsia rindel. 1916. aastal langes ta sõjavangi. 1917. aastast teenis ta sõjaväearstina Venemaal Tšehhoslovakkia leegionis, kellega oli sõjateel Zborivist Siberini. Koju Tšehhoslovakkiasse jõudis ta Jaapani ja Hiina kaudu 1920. aastal. 

Seejärel jätkas ta teenistust sõjaväearstina ja oli Praha sõjaväehaigla ülem (koloneli auastmes). Ta oli ta ajalehe Lidové noviny kaastööline ja aastatel 1917–1937 kogumiku "Zborov" toimetaja. Kui Saksamaa 1939. aastal Tšehhoslovakkiale kallale tungis, põgenes ta Poola kaudu Prantsusmaale, kus juhtis Tšehhoslovakkia armee meditsiiniteenistust. Kui Prantsusmaa langes, jätkas ta samal ametikohal Inglismaal. Aastal 1944 saadeti ta Tšehhoslovakkia brigaadi koosseisus Mandri-Euroopasse, kus osales lahinguis Dunkerque'i all. 1945. aastal sai ta brigaadikindraliks, pärast teise maailmasõja lõppu pöördus tagasi Tšehhoslovakkiasse.

## Looming
Eesti laval on etendatud Langerit loomingut 1931.aastal Tallinna Töölisteatris lavastusena "Kaamel läheb läbi nõelasilma" (originaalis *Velbloud uchem jehly*), tõlkija Bernhard Linde. 1961. aastal ilmus eesti keeles raamat "Valge võtme vennaskond" (originaalis *Bratrstvo Bílého klíče*, 1934), tõlkija Vladimir Beekman.

## Isiklikku
Tema vend Jiří Langer (1894–1943) oli Tšehhi ja Iisraeli kirjanik.
Raudėnai vald

**Raudėnai vald** (leedu keeles *Raudėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 

Calla pindala on 208 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1318 inimest. Valla keskus on Raudėnai küla. Vallamaja asub aadressil Tryškių g. 6. Vallavanem on Antanas  Venckus. 


Raudėnai,_parapijos_namai.JPG|Raudėnai kirikla
Dirvonėnai,_liepų_alėja_2.JPG|Dirvonėnai pärnaallee
Dirvonėnai,_ženklas.JPG|Dirvonėnai
Dubiniai,_cerkvė_1.JPG|Dubiniai vanausuliste kirik
Pamockė,_ąžuolai.JPG|Pamockė tammed
Raudenai_Siauliu_raj.jpg|Raudėnai kirik


Lisaks küladele on vallas ka Lieplaukise huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.

## Viited
Šakyna vald

**Šakyna vald** (leedu keeles *Šakynos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 

Valla pindala on 148 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1361 inimest. Valla keskuseks on Šakyna alev (2011. aasta seisuga 382 elanikku). Vallamaja asub aadressil Šiaulių g. 18. Vallavanem on Artūras Žilinskas.


Riškaičių_maumedis.JPG|Riškaičiai lehis
Žarėnai,_bažnyčia.JPG|Žarėnai kirik
Žarėnai,_gatvė.JPG|Žarėnai 
Riškaičių_ąžuolas.JPG|Riškaičiai tamm


Lisaks küladele on vallas ka Skobiškėsi huutor (aastal 2011 seal elanikke ei olnud).

## Viited
Šiauliai maavald

**Šiauliai maavald** (leedu keeles *Šiaulių kaimiškoji seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 

2011. aasta seisuga elas vallas 7131 inimest. Valla keskus on Vijoliai küla. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 324. Vallavanem on Jonas Obrikas. 


Aukstelke3a.jpg|Aukštelkė
2007_07_13_Bridai3.jpg|Bridai
Aleksandrijadvaras.jpg|Aleksandrija mõisa varemed
2007_03_31_Voveriškiai.jpg|Voveriškiai
Vinksnenai.jpg|Vinkšnėnai
Einoraiciai.jpg|Einoraičiai
Geguziukai.jpg|Gegužiai
Toliociai.jpg|Toliočiai
Sutkunulenta.jpg|Sutkūnai
Raizgiai4a.jpg|Raizgiriai
Rekyvarajo.jpg|Rėkyva
Kupriaia.jpg|Kupriai


Lisaks küladele on vallas ka Šlepkai huutor, kus aastal 2011 oli üks elanik.

## Viited
Vaksali tänav (Narva)

**Vaksali tänav** on tänav Narvas Kerese ja Joaoru linnaosa lõunaosas. 

Tänav algab Linda tänava jätkuna, ristub Bastrakovi, Vaivara, Puškini ja lõpeb taas Vaivara tänavaga ristudes. Vaksali tänav kulgeb Jaama pargi ümber. Vaksali tänava pikkus on umbes 535 m.

1929. aasta linnaplaanil samas kohas oli **Võõrastemaja tänav**, mis oletatavalt sai nime aadressil Võõrastemaja 36 asunud võõrastemaja-restorani New York järgi. 

Oletatavasti on Vaksali tänav saanud nime selle juures asuva Narva raudteejaama hoone ehk vaksali järgi.

Vaksali tänav 19 asub 2021. aastal avatud Ingeri Maja.

Vaksali tänav 22 asub Narva raudteejaam.

## Viited
Bojan Šaranov

**Bojan Šaranov** (sündinud 22. septembril 1987) on Serbia jalgpallur, väravavaht.

Tema jalgpallikarjäär algas klubis OFK Beograd.

Aastal 2011 asus Šaranov mängima klubis Haifa Maccabi, kus ta mängis 3 aastat. 

2016. aastal asus Šaranov mängima klubis Belgradi Partizan.
Ginkūnai vald

**Ginkūnai vald** (leedu keeles *Ginkūnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šiauliai rajoonis. 

Valla pindala on 30,2 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3278 inimest. Valla keskus on Ginkūnai küla. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 324. Vallavanem on Vilija Kvasienė . 


Ginkūnai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
2010_05_22_110Uosupis.JPG|Uosupis
20070930Ginkunu_dvaras.JPG|Ginkūnai mõisa peahoone
Zuvininku_kaimas_1.jpg|Žuvininkai
Zeimiai1.JPG|Žeimiai
2007_09_30Šapnagiai2.JPG|Šapnagiai


## Viited
From Here to Eternity

**"From Here to Eternity"** on mitme teose pealkiri:

*"Siit igavikku" (originaalpealkiri "From Here to Eternity"), James Jonesi debüütromaan aastast 1951
*"Siit igavikku" (originaalpealkiri "From Here to Eternity"), romaani alusel tehtud 8 Oscarit võitnud Fred Zinnemanni film aastast 1953
*"Siit igavikku" (originaalpealkiri "From Here to Eternity. The Musical"), Stuart Braysoni ja Tim Rice'i muusikal aastast 2013
*"Siit igavikku" (originaalpealkiri "From Here to Eternity"), miniseriaal aastast 1979
*"Siit igavikku" (originaalpealkiri "From Here to Eternity"), teleseriaal aastast 1980

## Laulud ja albumid
*"From Here to Eternity", Frank Sinatra laul 1953. aasta filmist
*"From Here to Eternity", Giorgio Moroderi album, 1977
*"From Here to Eternity", Giorgio Moroderi laul, 1977
*"From Here to Eternity", Big Country laul albumilt "Peace in Our Time", 1988
*"From Here to Eternity", Iron Maideni laul, 1992
*"From Here to Eternity", Envy album, 1997
*"From Here to Eternity", Michael Petersoni laul, 1998
*"From Here to Eternity: Live", The Clashi album, 1999
*"From Here to Eternity", Jaapani ansambli Mastermind album, 2006

## Vaata ka
*"From Fear to Eternity", Iron Maideni kogumikalbum, 2011
Archibus

**Archibus** on kinnisvarahalduse tarkvara, mille abil on võimalik hallata kogu kontserni vara. Archibusi tarkvara kasutatakse kogu maailmas ligi 15 miljoni hoone haldamiseks. Tänapäeval on väga populaarne ehitustehniliste jooniste ja BIM-mudelite kasutamine Archibusi tarkvaras. ARCHIBUS, Inc. on rahvusvaheliselt tunnustatud ettevõte, mille tarkvara kasutatakse 190 riigis ja mis on saadaval 30 eri keeles.

Archibusi tarkvara on loodud 1982. aastal ja on maailma üks suuremaid kinnisvara, infrastruktuuride ja kinnisvarahalduse ainulaadse ärimudeli pakkuja. Selle tarkvara tugevusteks loetakse tervikliku kinnisvarahalduse lahenduse pakkumist, mis võimaldab kiiresti kasutusele võtta aeg-väärtus skeemi ning on skaleeritav nii väikeste, keskmiste kui ka suurte asutuste-ettevõtete vajaduste järgi.

Archibusi eeliseks on nn 360º lahendus, mis seisneb kogu kinnisvara elukaare kajastamises. Lisaks on tarkvara oluliseks osaks ka nutiseadme lahendus, kus on võimalik objektil olles sisestada andmeid, mis lihtsustab hilisemat andmetöötlust. Archibusi abil saadakse süstemaatiline ülevaade oma varadest ja nendega seotud kuludest – pindade, klientide ja lepingute lõikes. Lisaks on võimalik näha hallatavate pindade jaotust, pinna ruutmeetreid ning võimalus süüvida andmete detailsuses ruumipõhise halduseni. Ruumipõhine haldus tähendab, et hoones asuvate ruumide kohta on kirjas nii ettenähtud viimistlusmaterjalid, mööbel kui ka töötajad.

## Tarkvaramoodulid
 
* Kinnisvaraportfelli haldus;
* planeeringute ja projektide haldus;
* personali ja töökohtade haldus;
* objekti seisukorra hindamine, hooldustegevuse jälgimine;
* üüripindade vakantsus ja tulu-kuluarvestus;
* ohutus- ja tervisekaitse, roheline energia ja taaskasutus.

## Otsesed haldusvõimalused

* Kinnistud;
* hooned ja rajatised;
* infrastruktuur (trassid, tänavad, haljasalad);
* sõidukid;
* mööbel, seadmed;
* töötajad, töökohad;
* tegevused;
* dokumendid;
* kulud.

## Viited
Masina tänav (Narva)

**Masina tänav** on tänav Narvas Kalevi linnaosas. Algab Vaksali tänavast ja lõpeb Madise tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 200 m.

1912. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi **Pühapäeva tänav**, 1927. aasta linnaplaanil **Lääne tänav**. 

Aadressil Masina 4 asub Narva Issanda Ülestõusmise peakirik.

Tänav sai Nõukogude ajal nime Nõukogude Liidu kangelase Arsenti Bastrakovi järgi. 1. septembrist 2023 kannab praegust nime.

## Viited
Arsenti Bastrakov

**Arsenti Bastrakov** (vene keeles *Арсентий Михайлович Бастраков*; 13. märts 1919 Kirovi oblast, Mironovtsõ küla – 17. veebruar 1944 Narva) oli Nõukogude Liidu kangelane, Nõukogude kaardiväe vanem.

Sündis talupoja perekonnas. Pärast algkooli lõpetamist töötas "Majaki" kolhoosis, ta valiti komsomoli allorganisatsiooni sekretäriks.

1939. aastal võeti Punaarmeesse. Osales Suures Isamaasõjas alates 1941. aasta juunist. Kaitses Leningradi, osales Leningradi blokaadi läbimurdes ja likvideerimises. 

Oli Leningradi rinde 64. laskurdiviisi 191. laskurpolgu 2. kuulipildujate roodu jaokomandör.
1944. aasta veebruaris osales 64. laskurdiviisi koosseisus Narva lahingu Narva veebruaripealetungis. Ta hukkus väidetavalt 17. veebruaril 1944 Narva raudteejaama pärast toimunud lahingus. 

5. oktoobril 1944 anti talle postuumselt Nõukogude Liidu kangelase aunimetus.

Arsenti Bastrakov maeti Vaivara vallas Sinimäe kalmistule.

Arsenti Bastrakovi järgi on nimetatud tänavad Narvas (Arsenti Bastrakovi tänav), Belaja Holunitsas ja Poloje külas, Ivantsevo keskkool. Sapjornoje alevis on Bastrakovi mälestussammas.

## Viited
Georg Stahlberg

**Georg Karl Stahlberg** (15. märts 1866Tartu – 6. märts 1942 Tartu) oli eesti laulja (bass) ja laulupedagoog .

Georg Stahlberg pärines baltisaksa perekonnast. Juba keskkooliõpilasena õppis ta laulu Marie Erdmanui juures. Esimene avalik esinemine oli tal 1886. aastal, 29-aastase noormehena, kui ta laulis ooperis „Nõidkütt“ suure eduga Eremiidi rolli. Lisaks esines ta oratooriumides ja kontsertidel solistina. 

1890. aastal lõpetas Georg Stahlberg Tartu ülikooli . 1894. aastal õppis ta laulu professor O. Sefferi juures Peterburis, 1895. aastal professor B. Stolzenbergi juures Saksamaal Kölnis ning 1896. ja 1897. aastal professor Antonio Selva juures Itaalias Veneetsias.

Pärast lauluõpingute lõppu laulis Georg Stahlberg lühikest aega Parma Kuninglikus Ooperis, seejärel töötas ta neli aastat esimese bassina suures Hamburgi Ooperis. Selle aja jooksul laulis ta 85 ooperis, näiteks Richard Wagneri ooperites „Tannhäuser“, „Lohengrin“ ja „Nürnbergi meisterlauljad“, kus tal tuli esineda kuni poolsada korda. 1902. aastal asus Stahlberg elama sünnilinna Tartusse, kus hakkas lauluõpetajaks, andis lisaks kontserte ning esines külalisena oratooriumides ja ooperites.

Georg Stahlberg andis iga-aastaseid kontserte Viini Kuninglikus Ooperis, Berliini Filharmoonia kontserdisaalis, Peterburis, Moskvas ja teistes Euroopa linnades, kus tema esinemisi saatis suur menu. See kestis kuni II maailmasõja alguseni, mis takistas välismaale reisimist ja ka muud kunstialast tegevust. Sõja ajal oli Stahlberg tegev põllumajanduses, kuid andis ka Tartus laulutunde. Tal oli kokku üle 250 õpilase, nende hulgas Benno Hansen, Rudolf Jõks, Alfred Sällik, Martin Taras ja Aarne Viisimaa.

## Viited
Viskiklubi

**Viskiklubi** UBC (Uisge Beatha Club) on Eesti klubi, mis ühendab viskit ja viskikultuuri austavaid inimesi. 

Klubi asutasid 23. septembril 1989 Rutjal Toomas Tiivel, Kaarel Kurismaa, Lemming Nagel, Indrek Rohtmets, Helmu Radik ja Jaak Lippmaa.

Klubi põhikirja järgi on nende tegevuse eesmärkide seas viskikultuuri tundmaõppimine ja tutvustamine konverentside, koolide, seminaride kaudu ning välismaiste viskiklubide ja viskitootjatega sidemete ja koostöö arendamine.

## Teoseid
Viskiklubi aastaraamat (Toomas Tiivel, Jaak Lippmaa - koostajad). UBC. Tallinn 1991. 98lk

Viskiklubi aastateraamat (koost. Toomas Tiivel). UBC. Tallinn 1998. 224lk

Uisge Beatha Club aastakümneteraamat 1989-2019 (koost. Toomas Tiivel). UBC. Tallinn 2020. 616lk

## Viited

## Välislingid
*Viskiklubi koduleht
Eestikeelse Hariduse Selts

**Eestikeelse Hariduse Selts** (lühend **EHS**) on Soomes Helsingis tegutsev haridusselts (õiguslikult vormilt mittetulundusühing), mille eesmärk on edendada ja säilitada eesti kultuuri Soomes. EHS asutati 26. novembril 2007 Helsingis. EHS kuulub Soome Eesti-seltside Liitu (SVYL).

Eestikeelse Hariduse Seltsi esimees on 2021. aasta seisuga Maris Vaher.

## Vaata ka
*Eesti Hariduse Selts

## Viited

## Välislingid
*EHSi koduleht
*EHS Facebookis
Imanta (selts)

**Imanta** oli 1880 Riias asutatud eesti lauluselts. Seltsi kuulusid eesti soost haritlased ja käsitöölised. Seltsil oli oma raamatukogu, kus oli üle 2000 eestikeelse raamatu.

## Viited
Madise tänav

**Madise tänav** on tänav Narvas Kerese ja Joaoru linnaosas. 

Algab Linda tänava jätkuna, ristub Masina, Puškini, 1. Mai ja Linnuse tänavaga ning jätkub Raudsilla tänavana. Tänava pikkus on 660 m.

1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi **Madise tänav**.

1945–2023 oli tänava nimi Nõukogude Liidu kangelase Igor Grafovi järgi Igor Grafovi tänav.

Aadressil Madise 4, endises lastepolikliiniku hoones, asub Narva Õigeusu Humanitaarkool.

Aadressil Madise 13b asub hotelli Narva restaureerimata tiib. 

## Viited
Läti Eesti Selts

**Läti Eesti Selts** on Lätis elavaid eestlasi ühendav selts.

1908 asutati Jüri Jaaksoni ja Karl Karpi eestvõttel *Riia Eesti Hariduse ja Abiandmise Selts*, mille eesmärk oli koondada kõiki Riias elavaid eestlasi. Seltsi esimene esimees oli Jüri Jaakson.

Selts korraldas muu hulgas kursuseid, koosolekuid, peoõhtuid. Seltsil oli oma laulukoor, näitering ja mitu muud huvialaringi.

Selts tegutses aastani 1939.

Seltsi taastati 1988 nime all **Läti Eesti Selts**.

## Vaata ka
*Lõuna-Eesti Läti Selts
*Tartu Läti Selts
*Eestlased Lätis

## Viited
Hans Peter Doskozil

**Hans Peter Doskozil** (sündinud 21. juunil 1970 Voraus Steiermargi liidumaal) on Austria poliitik (Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei). 

Ta on õppinud aastatel 1994–2000 Viini Ülikoolis õigusteadust.

Ta oli 28. jaanuarist 2016 kuni 18. detsembrini 2017 Austria kaitseminister (Werner Faymanni teises valitsuses).

28. veebruarist 2019 on ta Burgenlandi liidumaa peaminister.

## Isiklikku
Hans Peter Doskozil on abielus ja tal on kaks last.
Kellavärgiga apelsin

**"Kellavärgiga apelsin"** on inglise helilooja ja kirjaniku Anthony Burgessi düstoopiline romaan.

Režissöör Stanley Kubrick tegi romaani põhjal filmi "Kellavärgiga apelsin" (1971).

"Kellavärgiga apelsini" avaldas 2001 eesti keeles kirjastus Varrak Udo Uibo tõlkes.

Raamatu peategelane on 15-aastane Alex, kes juhib omavanuste kurjategijate jõuku. Tegelased teeb iseloomulikuks nende omalaadne kõnepruuk, mis koosneb vene keelest tuletatud slängisõnadest. Alex vangistatakse tema vägivaldsete kuritegude eest. Vanglas katsetatakse tema peal uudset meetodit, mis on välja töötatud kurjategijate ümber kasvatamiseks.
 
Burgessi sõnul valmis teos vaid kolme nädalaga.
Vorsti mõis (Põltsamaa)

**Vorsti mõis** (saksa keeles *Worsti*) oli Pajusi mõisa karjamõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal.

## Viited

## Välislingid
*
Liiva kõrts

**Liiva kõrtse** oli Eestis mitu:
*Liiva kõrts oli Tallinnas
*Liiva kõrts oli Hageri kihelkonnas
*Liiva kõrts oli Rapla kihelkonnas
Kepimurdja

**"Kepimurdja"** on Juhan Raudsepa 1933. aastal valminud skulptuur, mis asub Haapsalus Väikse viigi kaldal. Skulptuur on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Rudolf Tobiase monument

**Rudolf Tobiase monument** on Haapsalus Jaan Poska pargis aadressil Promenaadi tänav 3 asuv mälestusmärk, mis on püstitatud eesti helilooja Rudolf Tobiase auks.

Monumendi tegi Roman Haavamägi ja see avati 1929. aastal.

Monument on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. 

## Viited

## Välislingid
*
1. Mai tänav (Narva)

**1. Mai tänav** (vene keeles *улица 1 Мая*) on tänav Narvas Joaoru linnaosas. See algab Vaivara tänavalt, ristub Kiriku tänavaga ning lõpeb Madise tänavaga ristudes. Tänav on 250 m pikk ja täiesti sirge.

1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi **Jaama tänav** – oletatavasti selle juures asuva Narva raudteejaama hoone järgi. 

Alates 1961. aastast on tänava nimi **1. Mai tänav**. Oletatavasti sai tänav praeguse nime Nõukogude Liidus 1. mail tähistatud töörahvapüha järgi.

Aadressil 1. Mai tänav 2 asub Viru Maakohtu Narva kohtumaja.

## Endine 1. Mai prospekt
27. detsembril 1952 nimetati Narva linna TSN TK otsusega nr 482 enne teist maailmasõda Peetri eeslinnas asunud Soome-Rootsi prospekt ümber **1. Mai prospektiks**. Tänav kulges praeguse Kreenholmi tänavaga paralleelselt, sellest lääne pool. 10. oktoobril 1962 tänav likvideeriti.

## Viited
Guostagalise vald

**Guostagalise vald** (leedu keeles *Guostagalio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis. 

Valla pindala on 105 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1383 inimest. Valla keskus on Guostagalise küla. Vallamaja asub aadressil Centrinė g. 7. Vallavanem on Jonas Jocius. 


Gedučiai_Pakruojo_raj.JPG|Gedučiai
Raudonpamūšio_atodanga.jpg|Raudonpamūšise paljand
Triciu_piliakalnio_valstybės_paminklo_zenklas.JPG|Tričiai linnamägi
Gedučių_dvaras.JPG|Gedučiai mõisa peahoone
Gedučių_ąžuolas.JPG|Gedučiai tamm


## Viited
Vaivara tänav

**Vaivara tänav** on tänav Narvas Kalevi linnaosas. Algab Puškini tänavast, ristub 1. Mai tänavaga ning lõpeb Raudsilla tänavaga ristudes. Tänav on umbes 410 m pikk.

1927. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi **Vaivara tänav** oletatavasti Narvaga piirnenud endise valla järgi.

## Viited
Ljambiri rajoon

**Ljambiri rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Ljambir.

Rajoonis on 16 külaasundust, kus on kokku 70 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 34 392. 2010. aasta seisuga olid elanikest 49,9% venelased, 31,6% tatarlased ja  17,7% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Ljambiri rajooni koduleht
Krasnoslobodski rajoon

**Krasnoslobodski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Krasnoslobodski linn.

Rajoonis on 1 linn ja 22 külaasundust, kus on kokku 53 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 23 754, 2022. aastal 21 397. 

## Viited

## Välislingid

* Krasnoslobodski rajooni koduleht
Temnikovi rajoon

**Temnikovi rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Temnikovi linn.

Rajoonis on 1 alevit ja 21 külaasundust.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 14 616. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,9% venelased, 30,1% mordvalased ja 7,8% tatarlased.

## Viited

## Välislingid
21. Juuni tänav

Nime **21. Juuni tänav** on Eestis kandnud mitu tänavat:
* Garnisoni tänav Kuressaares
* Lai tänav Rakveres (1950–1968)
* Narva maantee Jõhvis
* Rüütli tänav Tartus
* Pargi tänav Tapal
* Supelranna tänav Elvas
* Kiriku tänav Kallastel
Klovainiai vald

**Klovainiai vald** (leedu keeles *Klovainių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis. 

Valla pindala on 174 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2743 inimest. Valla keskus on Klovainiai alev (aastal 2011 oli seal 785 elanikku). Vallamaja asub aadressil Žalioji g. 19. Vallavanem on Dainius Poškus. 


Klovainiai,_dvaro_gyv._namas.JPG|Klovainiai mõisa peahoone
Petrasiunu_karjieras.JPG|Dolomiidikarjäärid valla aladel
Pamūšio_bažnyčia.jpg|Pamūšise kirik
Petrasiunu_gelezinkelio_stotis.JPG|Petrašiūnai raudteejaam
Rimšonių_tiltas.JPG|Ehistusmälestis Rimšoniai sild


Valla territooriumil on ka mitmed huutorid:

## Viited
Jelniki rajoon

**Jelniki rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Jelniki.

Rajoonis on 16 külaasundust.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 10 263. 2010. aasta seisuga olid elanikest  49,8% venelased, 43,9% mordvalased ja 5,8% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* Jelniki rajooni koduleht
Romodanovo rajoon

**Romodanovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Romodanovo.

Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 49 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 19 909. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,5% venelased, 21,1% tatarlased ja 16,5% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Romodanovo rajooni koduleht
Kadoškino rajoon

**Kadoškino rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Kadoškino alev.

Rajoonis on 1 alevit ja 6 külaasundust, kus on kokku 24 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 7089. 2010. aasta seisuga olid elanikest 52,8% venelased, 27,7% mordvalased ja 18,6% tatarlased.

## Viited

## Välislingid
Linnuse tänav (Narva)

**Linnuse tänav** on tänav Narvas Kalevi linnaosas. Algab Madise tänavast, kulgeb Narva jõe kallast mööda ja ristub Peterburi maanteega. Tänava pikkus on umbes 600 m.

Enne Teist maailmasõda oli samas piirkonnas **3. Kalda tänav**.

Tänav sai oletatavasti nime Hermanni linnuse järgi.

## Viited
Raudsilla tänav

**Raudsilla tänav** on tänav Narvas Joaoru linnaosas. Tänav algab Madise tänava jätkuna, ristub Kiriku ja Juhkentali tänavaga ning jätkub Kalda tänavaga. Tänava pikkus on 445 meetrit.

1912. aasta linnaplaanil on tänava nimi **Shuwalowi uulits** (**Šuvalovi tänav**, vene keeles *улица Шувалова*). 1929. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi **Raudsilla tänav**. Tänav jätkus **2. Kalda tänavaga**.
Aastatel 1978–1994 kandis tänav Nõukogude Liidu kangelase Konstantin Orgini nime (vene keeles *улица имени К. Оргина*). 25. oktoobril 1994 taastati Narva Linnavalitsuse korraldusega nr 977-k tänava varasem nimi.

Tänav on nime saanud üle Narva jõe ehitatud raudteesilla järgi.

2016. aastani oli aadressil Raudsilla tänav 1 Narva Juhkentali Kooli hoone.

## Viited
Obinitsa Põhikool

**Obinitsa Põhikool**  oli põhikool Võru maakonnas Meremäe vallas Obinitsa külas.

2004. aastal ühendati Obinitsa Põhikool Meremäe Põhikooliga ja nende baasil moodustati Meremäe-Obinitsa Põhikool. Õppetöö toimus kahes koolimajas: Obinitsa ja Meremäe koolimajas. 2008 suleti Obinitsa koolimaja. 2010 liideti Meremäe-Obinitsa Põhikool ja Meremäe Lasteaed "Tsirgupesäkene" kool-lasteaiaks nimega Meremäe Kool.

Koolil oli oma muuseum.

Kool on kandnud ka nime *Obinitsa 8-klassiline kool*.
Ripplagi

**Ripplagi** on sekundaarne lagi, mis on riputatud peamise lae alla. Ripplagesid kasutatakse eelkõige kahjustuste, torude ja juhtmete varjamiseks.

## Üldist
Algselt tehti ripplagesid põhiliselt valgetest plaatidest, kuid uuendusega kaasnes terve hulk mitmesuguseid valikuid suurustes, värvides, materjalides, kujundites, mustrites ja tekstuuris. Arhitektuuriakustika jaoks kasutatavatel ripplagedel on aastate jooksul märkimisväärselt paranenud heli neeldumine. See on saavutatud isolatsiooni (*sound batts* e SABS) lisamisel paneeli ette, mis hoiab ümbritsevaid ruume vaiksena. Sisekeskkonna kvaliteeti mõjutavad ventilatsioon, lenduvate orgaaniliste ühendite heitkogused, valgustus, termilise süsteemi kontroll, soojustamine, päevavalguse kasutamine loomulikuks valgustuseks ja akustika.

## Eelised
Ripplae eelis on kergesti eemaldatavad laepaneelid, mis võimaldavad kiiret juurdepääsu ja lihtsustavad oluliselt parandusi või ümberehitust. Vanemates majades, mida on aja jooksul mitu korda renoveeritud, ei ole sugugi haruldane, et ripplagi on paigaldatud ühe renoveerimisega ning teisega eemaldatud. Ripplae paigaldamine ei ole kulukas ning pikendab aega suurte renoveerimiste vahel.

## Puudused
Üks puudus on madalam lagi. Ripplaed peidavad üldiselt palju funktsionaalseid ja strukturaalseid hooneelemente ning loovad esteetilise paradigma, mis taunib funktsionaalsete süsteemide kasutamist.
Tartu Kaubandus- ja Ärinduskeskkool

**Tartu Kaubandus- ja Ärinduskeskkool** oli 1910–1944 Tartus tegutsenud kool.

## Kooli nimed
*1910–1923 Tartu Kaubanduskool
*1923–1924 Tartu II Kommertskool
*1924–1936 Tartu Ühiskommertsgümnaasium
*1936–1937 Tartu Kaubandus- ja Kaupmeestekool 
*1937–1944 Tartu Kaubandus- ja Ärinduskeskkool

## Vaata ka
*Tartu Kommertsgümnaasium

## Viited
Konstantin Orgin

**Konstantin Orgin** (vene keeles *Константин Петрович Оргин*; 10. juuli 1910 Saveljevka küla, Orenburgi oblast – 5. oktoober 1964 Kumertau, Baškiiri ANSV) oli Suures Isamaasõjas osaleja, Leningradi rinde 11. laskurdiviisi 219. laskurpolgu 3. kuulipildujate roodu kuulipildujalahingupaari esimene number, Nõukogude Liidu kangelane, nooremseersant.

Konstantin Orgin võeti 28. juulil 1941 Punaarmeesse ja osales Suure Isamaasõja lahingutes alates 1941. aasta augustist. 1943. aastal sai temast Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liige. 28. juulil 1943 sai ta haavata. 1944. aasta veebruaris osales ta Narva pealetungis.  

Lahingutes üles näidatud sõjalise vapruse eest sai ta Punatähe ordeni. 

Teda autasustati ka medaliga Leningradi kaitsmise eest ja Suure Isamaasõja võidu medaliga. 

5. oktoobril 1944 anti talle Nõukogude Liidu kangelase aunimetus.

Pärast Teist maailmasõda töötas ta kolhoosi esimehena ja ettevõttes Baškirugol.

Konstantin Orgin on maetud Kumertausse.

Tema järgi olid nimetatud tänavad Kumertaus ja Narvas (Konstantin Orgini tänav aastatel 1978–1994).

## Viited
Eesti Skaudisõprade Selts

**(Eesti) Skaudisõprade Seltse** on olnud Eestis ja välismaal:
*Tallinna Skaudisõprade Selts
*Tartu Skaudisõprade Selts
*Hamiltoni Eesti Skaudisõprade Selts
*Toronto Eesti Skaudisõprade Selts
Jõhvi Gümnaasium

**Jõhvi Gümnaasium** on riigigümnaasium Ida-Virumaal Jõhvi linnas.

Kool alustas tegevust 2015. aastal.

2019. aasta kevade seisuga õppis koolis 430 õpilast.

## Õppekeeled
Jõhvi Gümnaasium on kakskeelne. Lisaks 100% eestikeelsele õppekavale on võimalik õppida ka õppekava järgi, milles 60% aineid õpetatakse eesti ja 40% vene keeles. Kevad 2019 seisuga õpib täielikult eestikeelse õppekava järgi 175 õpilast 430st.

Kooli hoolekogu leiab, et 2021/22. õppeaastast kooli astuvad noored võiksid haridust omandada ainult eesti keeles.

## Hoone
Jõhvi Gümnaasiumi hoone projekteeris arhitekt Maarja Nummert. Ehitust alustati 2014. aastal.

Ümara kujuga hoones on trepid vaid teiselt kolmandale korrusele minemiseks, esimeselt teisele minemiseks on kaldteed. Koolimajas puudub aula, mida asendab hoone keskel asuv klaaslaega aatrium. Hoone katusel asub avatud terrass.

Gümnaasium kasutab ühiselt kõrvalasuva põhikooliga spordihoonet, kööki ja raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Jõhvi Gümnaasiumi koduleht
Vabadussõja Ajaloo Komitee

**Vabadussõja Ajaloo Komitee** oli 1926–1940 tegutsenud komitee, mille eesmärk oli põhjalikult uurida Eesti Vabariigi loomisega ja Vabadussõjaga seonduvaid sündmusi 1917–1920.

Komitee asutati 16. juunil 1926 Vabariigi Valitsuse vastu võetud seadluse alusel. 

Komiteel oli juhatus ja töökomisjon. Juhatuse ülesannete seas olid anda üldisi juhtnööre; esimene juhatuse juhataja oli Jaan Soots. Töökomisjon täitis sisulisi ülesandeid.

15. augustil 1928 kinnitatud koosseisu järgi kuulusid komitee juhatusse: komitee juhataja (ohvitser), komitee juhataja I abi (ohvitser) ja komitee juhataja II abi (ametnik) ning töökomisjoni: töökomisjoni juht (kolonelleitnant), töökomisjoni juhi abi (major), 4 töökomisjoni liiget (kaptenid), ajutised tööjõud, I järgu joonestaja (vabapalgaline), I järgu kirjutaja (vabapalgaline) ja 2 II järgu masinakirjutajat (ühtlasi ka kirjutajad, vabapalgalised).

Komitee juhatusse kuulusid Jaan Soots, Nikolai Reek, Jüri Uluots, Aleksander Tõnisson, Hendrik Sepp. Komitee esimehel olid diviisiülema õigused.

1934 moodustati komitee juurde Mälestuste Kogumise toimkond, mille juhataja oli Oskar Kurvits.

Kitsad, õhuvaesed ja tolmused arhiiviruumid tekitasid ohvitseridel hingamisorganite haigusi. 2/3 koosseisust olid kopsu- ja kurguhaiged. Tervislikel põhjustel puuduti sageli ametist. Jalajas suri kopsutiisikusse, Kurvits ja Rägo põdesid samuti kopsutiisikust, Tuvikene pikaldast kurgu katarri ja Simmo kroonilist kopsutorude katarri.

Hengo Tulnola hinnangul Vabadussõja arhiiv oli kunstlikult ja kooskõlastamatult moodustatud Kõrgema Sõjakooli 1. lennu kuue lõpetanu poolt nii, et igamees üsna põgusal sorimisel valis Sõjavägede Staabi arhiivist staapide ja väeosade kirjakogudest välja ja eraldas "Vabadussõja arhiivi" teda tema lõputöö teema seisundilt huvitavaid toimikuid, eeskätt operatiivsisulisi. Need toimikud inventariseeriti "Vabadussõja arhiivi" põhinimistusse, mispuhul aga hulgaliselt toimikuid sattus võõrastesse fondidesse. N-ö vähemtähtsad toimikud jäid segipaisatult Sõjavägede Staabi keldrisse hunnikusse. Sealt visati neist märkimisväärne osa koguni ahjukütteks, sest "arhiivihoidja pidas neid asjatundjate poolt hävitamisele määratuteks".

Komitee väljaandel ilmus populaarteaduslik kaheköiteline "Eesti Vabadussõda 1918–1920" (1. köide 1937 ja 2. köide 1939). Komitee kavatses anda välja ka Vabadussõda käsitlevat teaduslikku koguteost, ent see jäi Teise maailmasõja puhkemise tõttu kirjutamata.

## Viited

## Välislingid
*Komitees Rahvusarhiivi infosüstemis
*Andero Nimmer. Vabadussõja Ajaloo Komitee (1926–1940). Magistritöö. Tartu, 2013
A. Le Coq Sport spordimaja

**A. Le Coq Sport spordimaja** (ka *A. Le Coq spordihall*) on Tartus aadressil Ihaste tänav 7 asuv spordihoone. Spordihoone omanik on Tartu Linnavalitsus ja hoonet haldab sihtasutus Tartu Sport.

Hoone sai valmis 2006 ja A. Le Coqi toetuse tõttu pandi hoonele ka ettevõtte järgi nimi. Hoone arhitekt on Eero Palm.

Hoones on muu hulgas kolm universaalset harjutusväljakut, võimlemis-, balleti- ja judo harjutussaal. 

## Viited

## Välislingid
*Hoonest sihtasutuse Tartu Sport kodulehel
*
Sõjaromaane ja memuaare

**"Sõjaromaane ja memuaare"** on raamatusari, mis ilmus 1937. aastal ning mida andis Tartus välja Eesti Kirjastuse Kooperatiiv.

Sarjas ilmus kokku 6 raamatut – vaid I valik.

Sarja raamatute ümbrispaberite ja siseillustratsioonide autor oli Ernst Kollom.

## Sarja raamatud
I Henri Barbusse "Tuli : ühe pooljao päevik"

II Georges Duhamel "Märtrite elu"

III Ernest Hemingway "Jumalaga, relvad!"

IV Ludwig Renn "Sõda"

V Robert Cedric Sherriff "Teekonna lõpp"

VI Adrienne Thomas "Sõdur Katrin"
Belaja Holunitsa

**Belaja Holunitsa** on linn Venemaal Kirovi oblastis, Belaja Holunitsa rajooni keskus. Asub Vjatka lisajõe Belaja Holunitsa ääres, 82 km Kirovist kirdes.

Belaja Holunitsa on asutatud 1764. aastal Beloholunitski külana rauatehase juurde. Tehase ehitamiseks vajati palju tööjõudu ja ettevõtja Savva Jakovlev ostis ja tõi sinna mitusada talupoega Novgorodi ja Vologda kubermangust. 1928 nimetati küla aleviks. Linnaõigused ja praeguse nime sai asula 1965. aastal.

Linnas on metalli-, puidu- ja toiduainetetööstust.

Linna saadeti juuniküüditamise ohvreid

## Viited
Oskolki

**Oskolki** (vene keeles *Осколки*, 'killud') oli ajakiri, mis ilmus Venemaal Peterburis aastail 1881–1916. Ajakiri ilmus korra nädalas ning oli liberaalse hoiakuga kirjanduslik-kunstiline huumoriajakiri.

Esimene peatoimetaja oli Roman Golike. Aastal 1882 sai peatoimetajaks Nikolai Leikin, kes oli selles ametis aastani 1906. Seejärel oli kaks aastat peatoimetaja Viktor Bilibin. Viimased peatoimetajad olid K. Barantsevitš ja K. Mihhailov.

Ajakiri oli algselt üks liberaalsemaid huumoriajakirju Venemaal. Ajakirja illustreerisid kunstnikud Aleksei Afanasjev ja Nikolai Tšehhov. Kaastööd tegid Aleksandr Amfiteatrov, Vladimir Giljarovski, Pjotr Gneditš, Liodor Palmin ja Aleksei Budištšev.

Ajakirjale tegi oma loomeperioodi alguses kaastööd ka Anton Tšehhov. Aastail 1882–1887 avaldas ajakiri üle 270 Tšehhovi teose. Aastal 1884 ilmus seal ka esimene Tšehhovi jutukogu "Melpomene muinasjutud". Hiljem avaldas ta ajakirjas neli jutustust veel aastal 1892. 

## Viited

## Välislingid
* Artikkel kirjandusentsüklopeedias
Viljandi kultuurimaja

**Viljandi kultuurimaja** oli kultuurimaja, mis tegutses Viljandis aadressil Tallinna tänav 5. Alates 2012. aasta sügisest tegutseb Viljandi Kultuurimaja õigusjärglasena Sakala Keskus.

Kultuurimaja hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Hoone projekteeris Johannes Fuks ja seda ehitati aastatel 1951–1952.

## Ajalugu
Ühekorruselisse hoonesse kolis 1780ndatel Viljandi mõisale kuuluv Seasaare kõrts. Hoone ehitati ümber kahekorruseliseks mansardkorrusega hooneks. Esimesel korrusel tegutsesid kõrts ja ärid, teine korrus anti 1924. aastal Ugala teatri käsutusse. 1941. aastal läks teatrisaal põlema ja hoone põles maha. Varemetele ehitati praegune hoone.

## Viited

## Välislingid
*
*http://www.sakalakeskus.ee/sakala-keskus/
Hartola vald

**Hartola** on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas. Hartola naabervallad on Heinola linn ning Joutsa, Luhanka, Pertunmaa ja Sysmä vald.

Valla pindala on 675,38 km², millest 132,43 km² moodustavad veekogud.

## Viited

## Välislingid

* Hartola koduleht
Daisy Ridley

**Daisy Jazz Isobel Ridley** (sündinud 10. aprillil 1992 Westminsteris Londonis) on inglise filminäitleja. Ta on tuntud oma rolli poolest "Star Warsi" järelloo triloogias, kus ta kehastab peategelast Reyd. 

Ta alustas näitlejakarjääri pisirollidega teleseriaalides, kuni ta valiti "Star Warsi" saaga seitsmenda filmi "Star Wars: Jõud tärkab" peaosalise Rey rolli.

## Lapsepõlv ja perekond
Daisy Ridley on Louise Fawkner-Corbetti ja Chris Augustine Ridley kolmest tütrest noorim. Tal on ka kaks poolõde isa eelmisest abielust. 9–18-aastaselt käis ta Tring Parki etenduskunstide koolis. Seejärel astus ta Brickbeckis Londoni ülikooli, kus õppis klassikalist tsivilisatsiooni, kuid peagi lahkus ülikoolist ja pühendus näitlejakarjäärile. Tema vanaonu Arnold Ridley (1896–1984) oli inglise näitleja ja näitekirjanik.

## Karjäär
### Film

## Viited

## Välislingid

*
Bolšoje Ignatovo rajoon

**Bolšoje Ignatovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Bolšoje Ignatovo.

Rajoonis on 13 külaasundust.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 7254. 2010. aasta seisuga olid elanikest 83,47% ersad ja 15,94% venelased.

## Viited

## Välislingid
Dubjonki rajoon

**Dubjonki rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Dubjonki.

Rajoonis on 16 külaasundust.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 12 184. 2010. aasta seisuga olid elanikest 86,4% mordvalased, 10,7% venelased ja 2,6% tatarlased.

## Viited

## Välislingid
Viru värav (ajalooline)

**Viru värav** oli väravatorn Tallinna linnamüüris, linnamüüri joonel (tänapäeva Müürivahe tänava liinil).

Viru väravat nimetati algul **Savi väravaks** (*leimporte*, *porta argillae*, *Lehmpforte*). Vanalt turult väravani toonud tänav, praegune Viru tänav, kandis Savi tänava nime naabruses asunud savitiigi järgi.

Algne Tallinna linnamüüriga samal joonel asunud Viru värav rajati aastatel 1345–1355. Algvärav oli kolme korrusega 14,5 m kõrgune torn, mille linnapoolne külg oli avatud. Torni I korrusel oli väravakäik, II korrusel langevõre tõsteseade, III korrus oli lahtine platvorm. Torni ülakorrustele pääses põhjaküljelt mööda sirget linnamüüriäärset treppi.

Värav paiknes savitiigist Tallinna lahte voolanud oja veeres, mis muudeti linnakindlustuste osaks. 1345–1349 rajati ojale Viru värava ees paistiik, Viru värava ette tammile rajati veski ja sillad.
1370. aastatel ehitati Viru värava eesvärav koos külgmüüridega.

1500–1504 rekonstrueeriti Viru värava peatorn viiekorruseliseks kõrgusega umbes 22 m.

1460–1652 ehitati mitmes etapis Viru eesvärava ette muldkindlustus, mis lõpuks kasvas Viru värava bastioniks ning sulges Viru tänava linnast idasuunas väljuva otsesihi. Liiklus suundus kaitsevallis mööda Uut tänavat põhja suunas ja väljus muldkindlustusvööndist pöördega itta, mööda tänast Vana-Viru tänavat, läbipääsuga Tallinna muldkindlustustes olnud Savi väravatest. Pool Viru värava bastionist kannab tänapäeval nimetust Musumägi.

Viru värava peatorn lammutati 1843. aastal. Eesväravahoone lammutati 1888. aastal seoses Viru tänava otsesihi avamisega ja trammitee ehitamisega Vanalt turult mööda Viru tänavat Narva maanteele. Viru värava kompleksist on säilinud eesvärava külgtornid, mille külgedele on lisatud 1898. aastal historitsistlikus laadis väravakäigud ja lõunaküljele kolmas torn.
Kotškurovo rajoon

**Kotškurovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Kotškurovo.

Rajoonis on 11 külaasundust, kus on kokku 39 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 10 095. 2010. aasta seisuga olid elanikest 92,14% ersad, 3,77% venelased ja 3,04% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* Kotškurovo rajooni koduleht
Ruzajevka rajoon

**Ruzajevka rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Ruzajevka linn.

Rajoonis on 1 linn ja 20 külaasundust, kus on kokku 64 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 64 671.

## Viited

## Välislingid

* Ruzajevka rajooni koduleht
Sysmä vald

**Sysmä vald** on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas.

Sysmä naabervallad on Asikkala, Hartola, Heinola, Kuhmoinen, Luhanka, Padasjoki.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Staroje Šaigovo rajoon

**Staroje Šaigovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Staroje Šaigovo.

Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 57 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 12 470.

## Viited

## Välislingid