open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Debarkaader

**Debarkaader** (prantsuse keeles *débarcadère*) on ümberpaigutatav parvelaadne ujuvplatvorm või ujuvalus, mis on mõeldud kasutamiseks mitmel otstarbel sadamas, rannikul või sisevetel ning mille äärde on võimalik silduda.

## Kirjeldus
Debarkaadrid on tavaliselt ehitatud massiivseks betoonkerega ujuvhooneks (majutusasutus, lõbustusasutus, töökoda, ladu, vaksal) või lihtsalt ujuvkaiks. Peamiselt on kasutatud neid Venemaal ja Ida-Euroopas.

Betoonist debarkaadrite ulatuslikum tootmine algas Nõukogude Liidus 1925. aastal. Algul valmistati debarkaadrite kered monoliitsete betoonehitistena. Alates 1957. aastal on neid pandud kokku osadest. Pealisehitis on tavaliselt valmistatud puidust.

## Eestis
Eestis on mõni selline ujuvplatvorm olnud kasutusel ka pärast riigi iseseisvuse taastamist. Nendega on aga olnud probleeme ja mõni neist on ka uppunud.

Pärnu jõel seisis alates 1991. aastast Lätist toodud debarkaader, kus asusid populaarne ööklubi ja restoran. Debarkaader, mille viimane nimi oli "Pärnu Queen", lammutati pärast omaniku sekeldusi linnaga 2010. aastal.

Üks debarkaader (viimase nimega "Victoria") uppus Tallinnas Katariina kai juures 1990. aastail. Pealisehitis on eemaldatud, kuid betoonkere vrakk asub seal tänini.

Debarkaadereid on olnud näha Lahesuu sadamas ja Pärnu sadamas laevaremondiasutuste juures.

## Kirjandus
*"Debarkaader". // Mereleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 51

## Välislingid
*Mereviki
* Eno-Gerrit Link. Pärnu ujuvrestoran vajus kreeni. Pärnu Postimees, 15. oktoober 2009
Grégoire Delacourt

**Grégoire Delacourt** (sündinud 26. juulil 1960 Valenciennes’is) on prantsuse kirjanik, stsenarist ja turundaja.

Delacourt sündis 1960. aastal Valenciennesis Nord–Pas-de-Calais’ piirkonnas. Ta sai põhihariduse Amiensis asuvas La Providence’i jesuiitide koolis, tegi küpsuseksamid Lille’is ning õppis Grenoble’is lühikest aega õigusteadust. 

1982. aastal hakkas ta tegutsema reklaamiäris ning 2004. aastal asutas koos abikaasa Dana Philpiga reklaamiagentuuri Quelle Belle Journée. Ta on koostööd teinud selliste ettevõtetega nagu Sephora, Folio (Éditions Gallimard), Taittinger ja Unilever.

Delacourti esimese romaan ilmus siis, kui kirjanik oli 50-aastane. 2020. aasta seisuga on tal ilmunud üheksa romaani:  

* "L’Écrivain de la famille" (2011) 
* "La Liste de mes envies" (2012, eesti keeles "Minu soovide nimekiri") 
* "La première chose qu’on regarde" (2013) 
* "On ne voyait que le bonheur" (2014, eesti keeles "Tabamatu õnn") 
* "Les Quatre saisons de l’été" (2015) 
* "Danser au bord de l’abîme" (2017) 
* "La Femme qui ne vieillissait pas" (2018) 
* "Mon Père" (2019) 
* "Un jour viendra couleur d’orange" (2020) 

Tema romaani "La Liste de mes envies" põhjal tegi prantsuse filmilavastaja Didier Le Pêcheur 2014. aastal sama pealkirja kandva tragikomöödia.

## Looming eesti keeles

* "Tabamatu õnn" sarjas "Nüüdisromaan" (pr k tlk Margot Endjärv). Tallinn: Eesti Raamat, 2017. ISBN 9789949567324.
* "Minu soovide nimekiri" (pr k tlk Margot Endjärv). Tallinn: Eesti Raamat, 2017. ISBN 9789949596188.

## Välislingid

* Grégoire Delacourt’i koduleht (prantsuse keeles)
Impulsslamp

**Impulsslamp** on gaaslahenduslamp lühikeste tugevate valgusimpulsside tekitamiseks. Lahendus toimub väärisgaasi ksenooni keskkonnas, mis võimaldab saada päevavalguse spektriga sarnase spektri. Valgusimpulsiks vajalik energia vabaneb kondensaatori tühjenemisel.

Impulsslampe kasutatakse pildistamisel (välklamp), signalisatsioonivahendina, stroboskoopides jm.

## Vaata ka
* Välklamp

## Viited
Andrzej Pszenicki

**Andrzej Pszenicki** (vene keeles Анджей Павлович Пшеницкий; 10. detsember (29. november vkj) 1869 Pabianice, Piotrkówi  kubermang – 5. august 1941 Varssavi) oli poola ehitusinsener.

Andrzej Pszenicki õppis esialgu Pabienices, seejärel Piotrków Trybunalski koolis. Gümnaasiumi lõpetas kuldmedaliga ja jätkas õpinguid Peterburi teedeinseneride instituudis, mille lõpetas 1898. aastal.

Pärast ülikooliõpinguid töötas 1919. aastani Peterburis – esialgu sildade insener-konstruktorina, hiljem peainsenerina. Ühtlasi töötas ta Peterburi teedeinseneride instituudis õppejõuna (professor 1916. aastast). 1916. aastast Peterburi tsiviilehitusinseneride instituudi sildade kateedri juhataja.

1908. aastal võitis ta Dvortsovõi silla projekteerimise rahvusvahelise konkursi.

Aastail 1919–1921 elas ja töötas Eestis, kus aitas taastada sõjas kannatada saanud sildu ja projekteeris üle Narva jõe kulgeva Narva raudteesilla. Lühikest aega töötas ta õppejõuna Läti Ülikooli tehnikateaduskonnas Riias.

Aastal 1921 naasis Varssavisse ja asus tööle Varssavi tehnikaülikooli – aastatel 1921–1939 oli ta sillaehituse kateedri juhataja, 1929–1932 ühtlasi ülikooli rektor. 

Pszenicki projektide järgi on teiste seas valminud Peterburi Dvortsovõi sild (ehitatud 1912–1916) ning üle Wisła jõe Piłsudski sild Krakówis (1934) ja Piłsudski leegionite sild Płockis (1938). 
 
Koos professor Nikolai Beleljubskiga projekteeris ta silla üle Msta jõe Borovitšis (Beleljubski sild, ehitatud 1905) ning üle Volga jõe 2 silda – Kaasani lähedal Romanovi (1911–1913) ja Simbirski lähedal Imperaatori silla (1913–1916). 

Andrzej Pszenicki suri Varssavis 5. augustil 1941, olles 71-aastane. Ta on maetud Powązki kalmistule.

Tema nime kannab tänav Varssavis Mokotówi linnaosas.

## Tunnustus
*1910 – Peterburi teedeinseneride instituudi Nikolaj kuldmedal (anti välja kord kümne aasta jooksul)
*1923 – valiti Poola Tehnikateaduste Akadeemia tegevliikmeks
*1938 – Varssavi tehnikaülikooli audoktor


Palace_Bridge_-_Draw_span.JPG|Dvortsovõi sild Peterburis üle Neeva jõe
Most_Pi%C5%82sudskiego_w_Krakowie.jpg|Piłsudski sild Krakówis üle Wisła jõe
Most_Beleliubskogo.jpg|Sild üle Msta jõe Borovitšis
Välklamp

**Välklamp** on lühikest tugevat valgussähvatust (valgusimpulssi) tekitav lamp või valgusti, mida kasutatakse pildistamisel lisavalguse saamiseks. Kõige suurema levikuga on ksenoonimpulsslambid, sest nende päevavalguse spektriga sarnane spekter tagab võrdlemisi loomuliku värviesituse.

## Vaata ka
* Impulsslamp
* Ksenoonlamp
Ashton Irwin

**Ashton Irwin** (täisnimi **Ashton Fletcher Irwin**; sündinud 7. juulil 1994 Hornsbys Austraalias) on trummar ja laulja ansamblis 5 Seconds of Summer. 

Tema bändikaaslased on Luke Hemmings, Michael Clifford ja Calum Hood. Ta liitus bändiga 3. detsembril 2011.

## Muusikakarjäär
Enne bändi 5 Seconds of Summer oli ta bändis Swallow The Goldfish. Alguses ta vihkas bändi 5 Seconds Of Summer.

Ta kirjutab muusikat kõige rohkem Michaeliga.

## Isiklikku
Tema juuksed on kartuliblondid, silmad rohelised. Ta käis Richmondi keskkoolis.

Ta lemmiksöök on spagetid, lemmiktelesaade "Family Guy", lemmikvärv punane ja lemmikkingabränd VANS.

Tema ema on Anne Marie Irwin, õde Lauren Dawkins ja vend Harry Dawkins.

Irwin oli suhtes modelliga Bryana Holly.

## Bändikaaslased Ashtoni kohta

Bändi põhilaulja ja kitarrist Luke Hemmings peab Ashtonit pikkade sõrmede ja lokkis juustega vingeks laulumeheks.

Bändi taustalaulja ja kitarrist Micheal Clifford räägib, et ta õpetab neid kõiki bändiliikmeid, on lühike, suurte käte, pikkade sõrmede ja veidra naeratusega. Kui Ashton naerab, siis tuleb ta suust 10 erinevat häält. Mõnikord naerab nagu väike koolitüdruk, aga teinekord nagu vanamees.

Bändi taustalaulja ja basskitarrist Calum Hood ütleb, et Ashton on väga musikaalne ja pikkade sõrmedega. Tema arust kõige parem asi Ashtoni juures on see, et naerab Calumi naljade üle. Talle meeldib kõige rohkem Ashtoni naer.

## Albumid
Ansambliga 5 Seconds of Summer
* "5 Seconds of Summer" (2014)
* "Sounds Good Feels Good" (2015)
* "Youngblood" (2018)
*"Calm" (2020)
Vecauce

**Vecauce** on küla (*lielciems*) Lätis Dobele piirkonnas Vecauce vallas.

Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel valla edelaosas ja Auce linna kirdeservas, olles sellega praktiliselt kokku kasvanud. Riiast jääb küla 103 kilomeetri kaugusele. Vecauces asuvad Auce postkontor ja Läti Põllumajandusülikooli õppekeskus. Sinna on püstitatud Läti põllumajandusteadlase Jānis Apsītise mälestuskivi. Mõisa häärberis tegutseb muuseum.

Vecauce nime kandis 1924. aastani Auce linn. Küla kujunes Vana-Auce lossi juurde, selle territooriumile jääb ka Vecauce luteri kirik. 1921. aastal anti loss ja selle ümbruse maad Läti Ülikooli põllumajandusteaduskonnale õppekeskuseks. Hiljem kujunes sellest Läti Põllumajandusülikooli õppe- ja katsemajand.

## Viited
Huumlamp

**Huumlamp** on huumlahendusel põhinev lahenduslamp, mis tekitab suhteliselt nõrka valgust. Lambi klaaskolvis on hõrendatud gaasis kaks külma (mitteköetavat) suurepinnalist elektroodi. Madalatemperatuuriline lahendus süttib katoodi juures; vahelduvpinge korral on katoodiks see elektrood, mis on parajasti negatiivne. Süttimispinge on katoodi madala temperatuuri tõttu suhteliselt kõrge (80–800 V).

Elektroodidevahelise kauguse järgi eristatakse katoodhelendus- ja sammashelenduslampe.

'''Katoodhelenduslambis''' on elektroodid sedavõrd lähestikku, et kiirgus tekib katoodi ümbritsevas õhukeses gaasikihis. Täitegaasiks on enamasti neoon, mis huumlahenduses helendab oranžikaspunaselt. Kuigi on kasutusel ka teistsuguse gaastäitega (ja erineva helendusega) lampe, tuntakse neid üldiselt neoonlampidena (ingl k *neon lamp*). Niisugune lamp on laialt kasutusel näiteks elektrilistes olmeseadmetes (veekeetja, triikraud jt) pingestust näitava signaal- ehk indikaatorlambina. 

**[[Külmkatoodlamp |Külmkaatoodlambis]]** on pikas lahendustorus elektroodidevaheline kaugus nii suur, et kiirguse põhiosa tekib positiivsest elektroodist lähtuvas lahendussambas, mis täidab peaaegu kogu toru. Täitegaasiks võib neooni kõrval olla ka nt argoon koos elavhõbedaauruga (sinine helendus). Mitmevärvilise helendusega huumlampe kasutatakse laialdaselt reklaamvalgustuses.

## Vaata ka
* Huumlahendus
* Neoonlamp
* Külmkatoodhuumlamp

## Kirjandus
* ENE, 3. kd, 1988, lk 501
Pabianice

**Pabianice** on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Pabianice maakonna halduskeskus. Pabianice asub Łódźi kesklinnast ligikaudu 13 km lõunaedelas.

## Viited

## Välislingid
Abatia

***Abatia*** on pajuliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

## Nomenklatuur ja süstemaatika
Perekonna autorid on Hipólito Ruiz López ja José Antonio Pavón. Nimetatud Sevilla ülikooli botaanikaprofessori Pierre Abat' auks. Tüüpliik on *[[Abatia rugosa]]*.

Perekonnanime sünonüüm on *Raleighia* (George Gardner).

APG II süsteemi järgi on ta pajuliste sugukonnas.  Varem arvati ta õisikleheliste sugukonda, kannatuslilleliste sugukonna triibusesse *[[Abatieae]]* (Lemke 1988) või sugukonda *[[Samydaceae]]*  (George Bentham, Joseph Dalton Hooker ja John Hutchinson).
 
Perekonnas on The Plant Listi järgi järgmised liigid:
**[[Abatia americana]]* (Gardner) Eichler
**[[Abatia angeliana]]* Alford
**[[Abatia canescens]]* Sleumer
**[[Abatia mexicana]]* Baill.	
**[[Abatia parviflora]]* Ruiz & Pav.  
**[[Abatia rugosa]]* Ruiz & Pav.
**[[Abatia spicata]]* (Turcz.) Sleumer
**[[Abatia stellata]]* Lillo

Catalogue of Life esitab järgmised liigid:
**[[Abatia americana]]*
**[[Abatia angeliana]]*
**[[Abatia canescens]]*
**[[Abatia glabra]]*
**[[Abatia mexicana]]*
**[[Abatia microphylla]]*
**[[Abatia parviflora]]*
**[[Abatia rugosa]]*
**[[Abatia spicata]]*
**[[Abatia stellata]]*

## Levik
*Abatia* perekonna liigid on pärismaised Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika troopika mägedes, Andides metsapiirist kõrgemal.

## Välimus
Need on puud. Neil on vastak leheseis ning väga väikesed abilehed ja näärmed *[[glandulae marginales]]* lehealustel. Õiekattes on nii tupplehed kui ka kroonlehed; need on alusel tihedalt kokku kasvanud. Neil on palju niitjaid tolmukaid.

George Don (*A General History of the Dichlamydeous Plants: Calyciflorae*, 1832, lk 722–723): *[[Linnaeus]]e süsteem: *Icosandria*, *Monogynia*. [[Õietupp]] lühikese, veidi vurrkannukujulise toruga, mille suu on kaetud arvukate karvadega; tupeserv neljaosaline; sagarad lantsetjad. [[Kroonleht]]i ei ole. [[Tolmukas|Tolmukaid]] umbes 20, kasvavad välja tupetoru aluse lähedalt. Tolmukaniidid lamedad,

==Kasutamine==
*Abatia rugosa* lehtedest tehakse [[Peruu]]s [[must tin|musta tinti]]. 

== Viited==


==Kirjandus==
* [[Hipólito Ruiz López]], [[José Antonio Pavón]]. *Florae Peruvianae, et Chilensis Prodromus*,  78, pl. 14. 1794.
* H. O. Sleumer. Flacourtiaceae. – *Flora Neotropica*, 1980, 22, lk 55–57.
* D. E. Lemke. A synopsis of Flacourtiaceae. – *Aliso* 1988, 12, lk 28–43.  
* A. Bernhard. Flower structure, development, and systematics in Passifloraceae and in Abatia (Flacourtiaceae). – *Int. J. Plant Sci.'', 1999, 160, lk 135–150.

## Välislingid

*GRIN
Anti Haugas

**Anti Haugas** (sündinud 10. oktoobril 1992 Võrus) on eesti poliitik ja ettevõtja, XV Riigikogu liige. Ta on alates 2011. aastast Eesti Reformierakonna liige.

Ta on lõpetanud põhikooli Haridus- ja Teadusministeeriumi kiitusega Võru Kesklinna Koolis. 2012. aastal lõpetas ta Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi, kus lõpetas matemaatika ja inglise keele eriklassi. 2021. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas halduskorralduse eriala.

Anti Haugas on Reformierakonna Võru piirkonna esimees. Ta on olnud alates 2017. aastast Võru Linnavolikogu liige ja alates 2021. aastast selle esimees. Varem on ta olnud Eesti Reformierakonna Noortekogu välissekretär (2013–2014) ning peasekretär (2014–2017).

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Anti Haugas Võru-, Valga- ja Põlvamaal Eesti Reformierakonna nimekirjas ja kogus 186 häält.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel oli ta Eesti Reformierakonna Võru linnapeakandidaat. Ta saavutas 239 häälega linna teise tulemuse.

Anti Haugas on Võru Spordikooli võrkpalliosakonna kasvandik, tema treeneriteks on olnud Urmas Tali ja Aksel Saal. Ta on silma paistnud ka aktiivse abipolitseinikuna. 2018. aastal saavutas ta koos Aigar Kalnapenkisega Lõuna Prefektuuri abipolitseinike kutsemeistrivõistlustel teise koha.

## Viited


## Välislingid
* Reformierakonna linnapeakandidaat Anti Haugas otsustas kandideerimise peaaegu kohe, Võrumaa Teataja, 29. juuli 2017
* Anti Haugase CV, *antihaugas.ee*, vaadatud 21. märtsil 2018
* Võru linnapeakandidaat hakkas vanadekodu juhatama, LõunaLeht, 24. mai 2018
* Anti Haugas: Rail Balticut pole vaja. Või äkki ikka on?, Postimees, 14. juuni 2018
Abatia americana

***Abatia americana*** on puuliik pajuliste sugukonna perekonnast *[[Abatia]]*. 

Seda kirjeldas esimesena George Gardner, praeguse nime sai 1872 August Wilhelm Eichlerilt (Carl Friedrich Philipp von Martius, *[[Flora brasiliensis]]*, 13: I. 510).

Sünonüümid on *Raleighia americana* Gardn., 
*Abatia tomentosa* Mart. ex Eichl. ja *Abatia brasiliensis* Baill.
Õisluhalised

**Õisluhalised** (*Juncaginaceae*) on konnarohulaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond.

Sellesse sugukonda kuulub kahe Eestis kasvava liigiga perekond õisluht.
Rabakalised

**Rabakalised** (*Scheuchzeriaceae*) on üheiduleheliste taimede sugukond.

Sellesse sugukonda kuulub Eestis rabades kasvav rabakas.
Chamaetia

**Chamaetia** on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv alamperekond.

Sektsioon: *Salix* sect. *Chamaetia*
* *[[Salix nivalis]]*
* *Salix reticulata* - võrkjas paju 
* *[[Salix vestita]]*.

Arguse pajuliikide süstemaatikas (George W. Argus, 1999) liigitatakse alamperekonda *Chamaetia* järgmised pajud: 
***Salix* sect. *Chamaetia* Dumort.
****Salix nivalis* Hook. 
****Salix reticulata* L.
****Salix reticulata* subsp. *glabellicarpa* Argus
****Salix reticulata* subsp. *reticulata* 
****Salix vestita* Pursh.

Enamik selle alamperekonna liike on ümarate lehtedega. Nende tundra- ja mägipajude seas on peale pisikesekasvuliste pajupõõsaste ka selliseid murumadalad taimi, kellel saab kõndida.

*Chamaetia* alamperekonna pajud kasvavad kaugel põhjas ja kõrgel mägedes. Eestile lähimad paigad, kus saab pajude peal kõndida, on Skandinaavia mäestikus.

## Viited
Rabakas

**Rabakas** (*Scheuchzeria palustris*) on ainus taimeliik rabakaliste sugukonnas.

Ta kasvab peaaegu ainult rabaälvestes ja laukaservades. Eesti rabades tavaline.

## Välislingid
*
Sõatamm

**Sõatamm** (ka **Koiva tamm**, **Koiva sõjatamm**)  asub Valgamaal Valga vallas Tsirgumäe külas Koiva jõe ääres Koiva puisniidul asuv kaitsealune tamm. Puu kõrgus on 20 m ja ümbermõõt 627 cm (2007. aasta andmed). Tamm on looduskaitse all alates 1959. aastast. Tegemist on suuruselt teise tammega Valgamaal, jäädes alla vaid Pühajärve sõjatammele.

## Viited
Luna (Cluji maakond)

**Luna** (ungari *Aranyoslóna*, saksa *Lohne*) on asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Luna vallas, ning on selle valla keskus. 

## Vaatamisväärsused
*Õigeusu kirik (rumeenia *Biserica Ortodoxă*) pärineb 1890. aastast.

## Rahvuslik koosseis
1850. aastal oli 2547 elaniku seas 1851 rumeenlast, 411 ungarlast, 266 mustlast ja 3 juuti.

1992. aastal oli 4375 elaniku seas 3564 rumeenlast, 504 ungarlast ja 307 mustlast.

## Lennuväebaas
Asula keskusest umbes 2 km kagu suunas paikneb Câmpia Turzii lennuväebaas.

## Viited

## Välislingid
Virve nõiutud männid

**Virve nõiutud männid** asuvad Lääneranna vallas Tuhu külas Virve talu maadel. 

2001. aastal leidis Hendrik Relve sealt eest väga erinevatest puudest koosneva männiku. Enamiku puude vanus oli umbes 50 aasta ringis ja nende keskel oli ka päris palju üle 100-aastasi mände. Noorte mändide keskmine kõrgus oli 11 meetrit ja vanade mändide kõrgus 15 meetrit. 

Hendrik Relve on Kirjandusmuuseumi rahvaluule arhiivist lugenud, et vanasti peeti neid mände pühadeks hiiepuudeks. Kohalikud külaelanikud peavad puid nõiutud mändideks ja ei luba neid raiuda; kes selle vastu eksinud, neid tabavat kas koduloomade haigestumine või koguni surm. 

## Viited

## Välislingid
*Hendrik Relve, "Põlispuud", lk 114, 2003, Koolibri
Simmaniduo kassett

**"Simmaniduo kassett"** on ansambli Simmaniduo 1990. aastal ilmunud album (kassett).

## Lood

I pool
#"Simmaniduo alustab" (Sander Karu)
#"Meie kapten vaatas silmapiirile" (meremeeste laul / S. Karu)
#"Vii laev mind edasi" (vana meremeeste valss / S. Karu)
#"Trilleri polka" (S. Karu)
#"Susanna" (rahvalik laul / S. Karu)
#"Tere jälle" (S. Karu / V. Kollin)
#"Uks lahti tee" (S. Karu / rahvaluule)
#"Tule, tule sa" (läti rahvalaul / S.Karu)
#"Merimehe armastus" (S. Karu / rahvaluule)
#"Heia-heia" (rahvalik laul / S. Karu)
Salvestatud 1989-1990. Sander Karu (laul, kannel, rütmimasin) ja Ants Loos (laul, basskitarr)

II pool
#"Kevade valss" (rahvalik laul)
#"Jaaniöö" (rahvalik laul)
#"Neiuke, kallike" (rahvalik laul)
#"Oo, mu Christine" (P. McCartney / S. Karu)
#"Valga - Valgamaa" (S. Karu)
#"Sinu ilusad sinised silmad" (rahvalik laul)
#"Noorpaari valss" (H. Träss)
#"Kärna-Ärni" (S. Karu)
#"Simmaniduo lõpetab" (Sander Karu)
Salvestatud 1987-1988. Sander Karu (laul, kannel, rütmimasin) ja Kalev Mäekalle (laul, basskitarr)

## Välislingid
*Ajaloolised Simmaniduo (Simmani Duo) kassetid
Kandlemuusika kogu perele

**"Kandlemuusika kogu perele"** on kandlemees Sander Karu 2016. aastal ilmunud CD. 

## Lood
# Kandlemees Sander tervitab (Sander Karu)
# Elva männid (Sander Karu)
# Mutionu pidu (rahvalik viis) 
# Läksin mina (Reinlender) (rahvalik viis)
# Ja siis tõusis aktsiis (Sander Karu)
# Me lähem rukist lõikama (rahvalik viis)
# Sinilill (Kord kõndisin ma…) (rahvalik viis)
# Trilleri polka" (Sander Karu)
# Padespaan (Nadinunnadi) (rahvalik viis)
# Põdra maja (rahvalik viis)
# Tere kaunis kevad, suvi, sügis, talv (Sander Karu)
# Mäletad kevadet õites (rahvalik viis)
# Juba linnukesed (Eesti rahvaviis)
# Kord olin ma röövlite pealik (rahvalik viis)
# Mul on üks tore tädi (rahvalik viis)
# Uks lahti tee (Sander Karu)
# Metsa läksid sa (rahvalik viis)
# Merimehe armastus (Sander Karu)
# Süda tuksub tuks, tuks, tuks (rahvalik viis) 
# Ilusti, kenasti (rahvalik viis)
# Valga, Valgamaa (Sander Karu)
# Üks vanamees raius (Perekonna valss) (rahvalik viis) 
# Simmaniduo lõpetab (Sander Karu)
Salvestatud mai 2016

## Välislingid
* Kandlemees Sander avaldas albumi 17 rahvaliku lauluga, ERR 7. juuni 2016
* Kandlemuusika kogu perele koduleht
* Info discogsis
Costel Pantilimon

**Costel Fane Pantilimon** (sündinud 1. veebruaril 1987 Bacăus) on Rumeenia jalgpallur, väravavaht. 

Ta kuulub Rumeenia jalgpallikoondise ja Inglise klubi Nottingham Foresti ridadesse. 

Kasvuga 203 cm oli ta 2016. aastal Premier League'i pikim mängija.
Luna vald

**Luna vald** (rumeenia *Comuna Luna*, ungari *Aranyoslóna község*) on 2. järgu haldusüksus Rumeenias Cluji maakonnas.

Valla keskus on Luna asulas. Vald asub tervenisti ajaloolise Transilvaania alal.

## Rahvuslik koosseis
Elanikest oli 2002. aastal 86,2% rumeenlasi, 10,25% ungarlasi, 3,5% mustlasi ja 0,05% sakslasi.

## Asulad
Gligorești (ungari *Sósszentmárton*), Luna (ungari *Aranyoslóna*), Luncani (ungari *Aranyosgerend*).

## Viited

## Välislingid

* Luna vallavalitsuse koduleht
1 kannel ja rahvalikud laulud

**"1 kannel ja rahvalikud laulud"** on Kandlemees Sanderi 2014. aastal ilmunud CD. 

## Lood
# "Kandlemees Sander tervitab" (Sander Karu)
# "Heade mõtete linn, Tartu" (Sander Karu)
# "Pingike" (rahvalik viis) 
# "Tootsi polka" ("Imeliku polka") (rahvalik viis)
# "Tilu-lilu" (rahvalik laul)
# "Eide kaebus" (rahvalik laul)
# "Roosiaias kõndis nägus neid" (rahvalik laul)
# "Riksu Kaarel" (rahvalik laul)
# "Kahe duuri polka" (rahvalik laul)
# "Mu akna alla tuli" (rahvalik laul)
# "Hõissa" (rahvalik laul)
# "Õrn ööbik" (Karl Ramm/Gustav Wulff) 
# "Riidaja polka" (rahvalik laul)
# "2 laulijat" (rahvalik laul)
# "Vanamemm" (rahvalik laul)
# "Kandlemees Sander lõpetab" (Sander Karu)
Salvestatud 2014

## Välislingid
*Eesti Rahvusbibliograafia "1 kannel ja rahvalikud laulud"
*"1 kannel ja rahvalikud laulud" koduleht
Eberhard Jüngel

**Eberhard Jüngel** (5. detsember 1934 Magdeburg – 28. september 2021 Tübingen) oli saksa evangeelne teoloog. 

Ta oli 2003. aastani Tübingeni ülikooli süstemaatilise teoloogia ja religioonifilosoofia professor ning hermeneutika instituudi direktor. 

## Elulugu
Jüngeli vanematekodus ei olnud religioon au sees. Üks päev enne gümnaasiumi lõpetamist heideti noor Jüngel koolist välja, sest ta oli välja astunud kiriklike diakooniaasutuste konfiskeerimise kui ebaõiglase ja ebaseadusliku akti vastu. Pärast seda oli tal võimalik õppida ainult evangeelset teoloogiat kiriklikus kõrgkoolis. Ta tahtis saada pastoriks. Aastal 1957 õppis ta ühe semestri illegaalselt Zürichi ülikoolis Gerhard Ebelingi juures, käies kord nädalas Baseli ülikoolis Karl Barthi juures, jättes kodumaal mulje, nagu oleks ta närvivapustuse tõttu õppetööst eemal. Tema oluliste õppejõudude seas olid filosoof Gerhard Stammler ning teoloogid Heinrich Vogel ja Gerhard Ebeling. Otsustavat teoloogilist mõju avaldas Ernst Fuchs, kelle kaudu Jüngel õppis tundma Rudolf Bultmanni ja Martin Heideggeri. Šveitsis avaldas talle suurt mõju kohtumine Karl Barthiga. Barthi juures avaldas talle mõju tema teoloogilise ütlemise keskendatus ning ühtaegu tema rahulikkus ja intellekti pingevabadus. Barthilt õppis Jüngel, et taeva vastu huvi tundes tuleb maale truuks jääda. Teoloogiaõpingud lõpetas Jüngel 1960. aastal. 

Jüngel asus tööle Berliini kiriku vikaarina ja sealse kirikliku kõrgkooli assistendina. Aastal 1961 kaitses ta Lääne-Berliinis doktoritöö "Paulus und Jesus".
Bogdan Stancu

**Bogdan Sorin Stancu** (sündinud 28. juunil 1987 Piteștis) on Rumeenia jalgpallur. Ta mängib Türgi kõrgliiga Süper Lig klubis Gençlerbirliği S.K.. Aastatel 2009–2017 mängis ta Rumeenia jalgpallikoondises. Ta mängib kesktormaja või vasakääre kohal.
1962. aasta Eesti meistrivõistlused jalgrattasõidus

**1962. aasta  Eesti meistrivõistlused [[Jalgrattasõit|jalgrattasõidus]] ** toimusid  mitmes osas. Krossisõit peeti 7. oktoobril Tallinnas.

## Tulemused

### Kross

Meeskondadest oli esimene Lokomotiiv koguajaga 4:17,25, Dünamo tulemuseks jäi 4:18.01.

  

## Viited
1962. aasta Eesti meistrivõistlused laskmises

**1962. aasta  Eesti meistrivõistlused [[Laskmine|laskmises]] ** toimusid  18.–27. augustil Tallinnas.

## Tulemused

### Mehed

### Naised

Võistkonnad: 
1. ALMAVÜ 72 2. Dünamo 66,5 3. Tööjõureservid 56,54. BLTSK 395. Jõud 12

  

## Viited
1962. aasta Eesti meistrivõistlused mäesuusatamises

**1962. aasta  Eesti meistrivõistlused [[Mäesuusatamine|mäesuusatamises]] ** toimusid osakaupa. Slaalom peeti 8. veebruaril Otepääl.

## Tulemused

  

## Viited
1962. aasta Eesti meistrivõistlused vehklemises

**1962. aasta  Eesti meistrivõistlused [[Vehklemine|vehklemises]]** toimusid  19.–22. aprillil Tallinnas.

## Tulemused

Võistkondadest oli esimene Dünamo I, järgnesid Kalevi I ja II koosseis.

  

## Viited
1962. aasta Eesti meistrivõistlused sõudmises

**1962. aasta  Eesti meistrivõistlused [[Sõudmine|sõudmises]] ** peeti 9. septembril Pärnus.

## Tulemused

### Mehed

### Naised

  

## Viited
1962. aasta Eesti meistrivõistlused suusatamises

**1962. aasta  Eesti meistrivõistlused [[Suusatamine|suusatamises]]** peeti 7.–13. veebruarini Otepääl, teatesõidud talispartakiaadi raames samas 31. märtsil.

## Tulemused
### Murdmaasuusatamine

### Laskesuusatamine

### Suusahüpped

### Kahevõistlus

  

## Viited
Kongo paabulind (perekond)

**Kongo paabulind** (*Afropavo*) on linnuperekond faasanlaste sugukonnast. 

Seda kirjeldas 1936. aastal James Paul Chapin.

Perekonna ainus liik on kongo paabulind (*Afropavo congensis*).

Kongo paabulind eraldus miotseeni lõpus.

Kongo paabulind on tõenäoliselt paabulinnu (*Pavo*) perekonnaga lähedases suguluses, moodustades koos selle ja mõne teise perekonnaga alamsugukonna *[[Pavoninae]]*. Geneetilised uuringud on näidanud, et hoolimata levila kaugusest teiste faasanlaste omast ning morfoloogilisest ja käitumuslikust omapärast (sealhulgas keerulise ornamendi puudumine ja monogaamia) on ta suure tõenäosusega Aasia paabulindudele lähemal kui pärlkanalastele ja frankoliinidele, kellega mõned uurijad on teda seostanud. Varem on kongo paabulindu seostatud ka hokolastega.

## Viited
Geijera parviflora

***Geijera parviflora*** (inglise keeles *Australian Willows*) on ruudiliste sugukonda kuuluvad igihaljad väikesed põõsad või puud.

Need kasvavad Austraalia idaosas.

## Galerii

Pilt:Wilga-Havilah2.JPG|
Pilt:Geijera parviflora Wilga-Havilah1.jpg|
Pilt:Wilga-Havilah3.JPG|
Pilt:Wilga-Havilah4.JPG|


## Välislingid
* Michael Sullivan, *[https://books.google.ee/books?id=7WJVAQAAQBAJ&pg=PA6&lpg=PA6&dq=Australian+willows&source=bl&ots=sGm3BCvpQG&sig=4MCbstEnkCUxTuR1r0blvHivoSk&hl=et&sa=X&ved=0ahUKEwjwncLUos_NAhUFkSwKHVRmAd04KBDoAQhIMAY#v=onepage&q=Australian%20willows&f=false The Trees of San Francisco]*, lk 6, 2013, 2. trükk, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 30.06.2016)(*inglise keeles*)
Aghireșu-Fabrici

**Aghireșu-Fabrici** (ungari *Egeres-gyártelep*) on küla Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Aghireșu vallas ning on selle valla keskus. 

Asula on tekkinud alates 1916. aastast avatud kipsikaevanduse ja raudteejaama juurde.

## Vaatamisväärsused
*Õigeusu Jumalaema Sündimise puukirik (rumeenia *Biserică de Lemn*) 18. sajandist, mis on Rumeenia kultuurimälestis nr CJ-II-m-B-07512. Toodi siia üle Dumbrava asulast Căpușu Mare vallast samast maakonnast
*rumeenia õigeusu uus kirik (rumeenia *Biserica Ortodoxă Nouă*) 1989. aastast

## Rahvuslik koosseis
2002. aastal oli 3061 elaniku seas 2244 rumeenlast, 684 ungarlast ja 130 mustlast.

## Viited

## Välislingid
Külmkatoodhuumlamp

**Külmkatoodhuumlamp** on torukujuline lahenduslamp, milles elektroodidele kõrge pingeimpulsi andmisel süttib püsiv huumlahendus. Huumlahendusega gaasneb helendus, mille värvus oleneb täitegaasist, kolvi klaasi värvusest või toru sisepinda katva  luminofoori koostisest (luminofoorhuumlampides).

Hõrendatud gaasi ja elavhõbedaauru sisaldava peene klaastoru otstes on elektroodid, mis mõlemad toimivad vaheldumisi katoodina vastavalt rakendatava pinge polaarsusele. Külmkatoodtoru ei vaja süütamiseks elektroodidel hõõgniite (nagu nt kaarlahendusel põhinevas luminofoorlambis), vaid elektronide emissiooni negatiivselt elektroodilt (katoodilt) kutsub esile järsk pingelang katoodi vahetus läheduses. Külmkatood siiski ei tähenda, et katoodid töötamisel külmaks jääksid, vaid seda, et elektronide emissioon ei toimu mitte termoemissiooni, vaid sekundaaremissiooni tulemusena huumlahenduses. Seejuures ei toimu elektroodimaterjali olulist aurustumist, mille tulemusena toru eluiga võib ulatuda 50 000 tunnini.

Sekundaaremissiooni kutsub esile tugev elektriväli vahetult katoodi juures. Sellises väljas toimub intensiivne gaasi ioonide ja aatomite omavaheline põrkumine, mille tulemusena vabanenud elektronid löövad katoodist eemaldudes aatomitest välja uusi elektrone – sekundaarelektrone. Kiirguse põhiosa eraldub positiivses lahendussambas.

Süütamiseks vajaliku kõrge pinge  ja püsivaks tööks vajaliku toitepinge  sagedusega umbes 50&nbsp;kHz tekitab impulsstoiteallikaga elektrooniline liiteseadis. Lamp süttib kiiresti.

Värvilise valgusega külmkatoodtorusid kasutatakse laialdaselt reklaamvalgustuses.

**Luminofoorhuumlambid** ehk CCFL-lambid (lühend ingl k sõnadest *Cold Cathode Fluorescent Lamp*) olid pikka aega kasutusel kuvarite ja telerite LCD-ekraanide tagantvalgustuses, kuni asendati valgusdioodidega (LED/LCD-ekraanid).

Külmkatoodiga luminofoorhuumlampide valgusviljakus on väiksem kui kaarlahendusel põhinevatel luminofoorlampidel, seepärast neid töövalgustuseks ei kasutata.


Pilt:HeTube.jpg|Heelium 
Pilt:NeTube.jpg|Neoon
Pilt:ArTube.jpg|Argoon  
Pilt:KrTube.jpg|Krüptoon 
Pilt:XeTube.jpg|Ksenoon 


## Vaata ka
* Huumlamp

## Viited
Aghireșu vald

**Aghireșu vald** (rumeenia *Comuna Aghireșu*, ungari *Egeres község*) on 2. järgu haldusüksus Rumeenias Cluji maakonnas.

Valla keskus on Aghireșu-Fabrici asulas. Vald asub tervenisti ajaloolise Transilvaania alal.

## Rahvuslik koosseis
Elanikest oli 2002. aastal 55,3% rumeenlasi, 40,85% ungarlasi, 3,8% mustlasi ja 0,02% sakslasi.

## Asulad
Aghireșu (ungari *Egeres*), Aghireșu-Fabrici (ungari *Egeres-gyártelep*), Arghișu (ungari *Argyas*), Băgara (ungari *Bogártelke*), Dâncu (ungari *Dank*), Dorolțu (ungari *Nádasdaróc*), Inucu (ungari *Inaktelke*), Leghia (ungari *Jegenye*), Macău (ungari *Mákófalva*), Ticu (ungari *Forgácskút*), Ticu-Colonie (ungari *Ferencbánya*).

## Viited

## Välislingid

* Aghireșu valla koduleht
Martin Nurk (kommunist)

**Martin Nurk** (27.august 1904 – 22.oktoober 1930 Tallinn) oli Tallinna õpetajate seminari õpilane  ja EKNÜ aktivist, kes arreteeriti 1924. aastal lendlehtede levitamise eest ning suri kuus aastat hiljem vanglas.

Nurk oli kommunistlikku tegelase Ida Potteri kuller.

23. augustil 1924 tabati Nurk politseikordniku poolt Mardi tänaval Tallinnas, kui ta oli tulnud põrandaalusest trükikojast lendlehtedega. Kui Nurka kinni pidada püüti, üritas ta politseinikku pussiga lüüa.

Nurk anti sõjaväljakohtu alla, mis mõistis ta 24. augustil eluks ajaks sunnitööle. Nurk suri 1930. aastal südamerabandusse.

Nurk on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. Kuni 1975. aastal paigaldati hauale dolomiitplaat kõrgreljeefse raudus mehe kujuga (kujur Aili Aava).

## Viited

## Kirjandus
*Võitlus kestab... // Trellide taga. Mälestusi ja dokumente eesti kommunistide võitlusest kodanlikus vanglas. Koostanud Karl Martinson. Tallinn 1962. Lk 638–665, siin lk 648–649

## Välislingid
*Martin Nurga foto FOTISes
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Robbie Brady

**Robbie Brady** (õieti **Robert Brady**; sündinud 14. jaanuaril 1992 Baldoyle'is) on Iirimaa jalgpallur. Ta kuulub Iirimaa koondise ja Inglismaa esiliigaklubi Preston North Endi ridadesse ning mängib äärepoolkaitsja või vasakkaitsja kohal. 

## Välislingid
Aleksandrov

**Aleksandrov** (vene Александров) on linn Venemaal Vladimiri oblastis. Linn on selle oblasti Aleksandrovi rajooni halduskeskus.

Linnas elas 2020. aasta alguses 57 899 inimest (2015 – 60 205 inimest).

Asula asutati 14. sajandil. Asula sai linnaõigused 1778.

## Viited
Efkan Ala

**Efkan Ala** (sündinud 21. veebruaril 1965 Oltus Erzurumi provintsis) on Türgi poliitik; ta on Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli 25. detsembrist 2013 kuni 7. märtsini 2015 ja 24. novembrist 2015 kuni 31. augustini 2016 Türgi siseminister. 

Ta lõpetas aastal 1987 İstanbuli ülikooli politoloogina.

Aastatel 1987–1989 oli ta ametis Sakarya provintsis. Seejärel täiendas ta end Suurbritannias. Aastatel 2003–2004 oli ta Batmani provintsi kuberner, aastatel 2004–2007 aga Diyarbakıri provintsi kuberner.
Takenoshin Nakai

**Takenoshin Nakai** (jaapani keeles 中井 猛之進 *Nakai Takenoshin*; 27. november 1882 Gifu – 6. detsember 1952  Tōkyō) oli Jaapani botaanik.

Ta avaldas publikatsioone Jaapani ja Korea taimede, sh perekonna  peajugapuu *Cephalotaxus* kohta.

Tema botaaniline autorinimi on "Nakai".

1927. aastast õpetas ta oma *[[alma mater]]*is Tōkyō Ülikoolis (tänapäevane nimetus).

Pärast seda, kui jaapanlased hõivasid Jaava, sai temast 1942. aastal 
Bogori botaanikaaia juhataja. Pärast Teist maailmasõda sai temast 1947. aastal Tōkyō loodusteaduste muuseumi direktor.

Ta uuris sammaltaimi, vetikaid,  seemnetaimi jm.

## Pajulised

Pajuliste sugukonna süstemaatika pole päris selge. Nakai kirjeldas pajuliste kolmandat perekonda *[[Chosenia]]* (teised kaks on paju ja pappel). Ta kirjeldas tšoseeniaid, kellega tutvus Koreas, kuid tegelikult on see perekond levinud Jaapani saarestiku kahel saarel.

Algselt kordas ta Vladimir Komarovi viga ja kirjeldas tšoseeniana halapaju (*Salix acutifolia Willd.*). Tänapäeval on tema tšoseenia (*Chosenia splendida* Nakai) autor.

## Publikatsioonid
* *Chōsen shokubutsu*; 'Korea taimed'), 3. köide, Tōkyō: Seibidō Shoten 1914.
* *Flora Koreana,* J. Coll. Sci. Imperial Univ. Tōkyō, 26. köide (1909), 31. köide (1911)
* *Chōsen shinrin shokubutsu hen*, Seoul: Chōsen sōtokufu  1927–1932.
**"Flora Sylvatica Koreana", Seoul, 22. köidet, 1915–1939

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Takenoshin Nakai]] ja saksakeelset artiklit [[:en:Takenoshin Nakai]] seisuga 30.06.2016.*
Villem Raami preemia

**Villem Raami preemia** (ka **Villem Raami fondi stipendium**) on Villem Raami mälestuseks antav teadusauhind, mis antakse möödunud viie aasta jooksul Eesti keskaja kunstiajaloo uurimisel silma paistnud teadlasele.

1996. aastal asutas Eesti Muinsuskaitse Selts Villem Raami fondi, et toetada Eesti keskaegse kunsti ja arhitektuuri uurimist ning muinsuskaitselist tegevust. Alates 2000. aastast annab fond iga viie aasta tagant Villem Raami sünnipäeval 30. mail välja Villem Raami preemiat. Stipendiumi saaja valib Eesti Rahvuskultuuri Fondi Villem Raami allfondi halduskogu keskaega uurinud kunstiajaloolaste hulgast, kes on oma kirjutiste ja tegevusega avardanud keskaja uurimise piire Eestis ning toonud sellesse valdkonda nii mõttevärskust kui uusi, vaimukaid avastusi.

## Preemia laureaadid
*2000 – Kaur Alttoa, kunstiajaloolane, Eesti keskaegsete kirikute arhitektuuri uurija 
*2005 – Kersti Markus, kunstiajaloolane, Eesti keskaegsete kirikute arhitektuuri ja sisustuse uurija 
*2010 – Anu Mänd, kunstiajaloolane, keskaegse linnaelu uurija 
*2015 – Villu Kadakas, ehitusarheoloog, Eesti keskaegsete kiviehitiste uurija 
*2020 – Merike Kurisoo, kunstiajaloolane, keskaegse kirikukunsti uurija 
*2025 – Anneli Randla, arhitektuuri- ja kunstiajaloolane

## Viited

## Välislingid
*Õpilased õpetajast. eestikirik.ee, 3. juuni 2015
Fabian Schär

**Fabian Lukas Schär** (; sündinud 20. detsembril 1991 Wilis) on Šveitsi jalgpallur, keskkaitsja. Ta mängib Premier League'i klubis Newcastle United ning kuulub Šveitsi koondisse.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Šveitsi jalgpallikoondises tegi ta 14. augustil 2013 mängus Brasiilia vastu. Esimese värava lõi ta koondises 6. septembril 2013 MM-i valikmängus Islandi vastu.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel Brasiilias mängis ta Šveitsi koondises viimases alagrupimängus Hondurasega ja kaheksandikfinaalis Argentinaga, mõlemal korral kuulus ta algkoosseisu.

27. märtsil 2015 lõi ta Šveitsis Lucerne'is toimunud EM-i valikmängus värava Eesti vastu.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Prantsusmaal lõi ta esimeses alagrupimängus Albaania vastu viiendal minutil värava, mis tõi Šveitsile 1:0 võidu.

2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus Schär Šveitsi olümpiameeskonda.

## Välislingid
Salix jessoensis

***Salix jessoensis*** on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv puu. 

Need pajud kasvavad meelsasti Kaug-Idas, eriti Jaapani mullas.

## Vaata ka
*pajuliikide loend

## Viited

## Välislingid
* 

* Salix jessoensis Seemen

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Salix jessoensis]] seisuga 30.06.2016.*
Salix koreensis

***Salix koreensis*** on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv puu. 

Need pajud kasvavad meelsasti Hiina, Jaapani ja Korea mullas.

*Salix koreensis* 'el liigitatakse mitmeid varieteete:
* *Salix koreensis* var. *brevistyla* Y. L. Chou et Skvortsov
* *Salix koreensis* var. *shandongensis* C.F.Fang.

## Vaata ka
*pajuliikide loend

## Viited

## Välislingid
*  Taxon: Salix koreensis Andersson
Graziano Pellè

**Graziano Pellè** (; sündinud 15. juulil 1985) on Itaalia jalgpallur. Ta on Itaalia jalgpallikoondise ja Hiina klubi Shandong Luneng ründaja.

## Saavutused
;AZ
*Eredivisie: 2008–09
İstanbuli Atatürki lennujaama terroriakt

**İstanbuli Atatürki lennujaama terroriakt** oli terroriakt, mis toimus 28. juunil 2016 İstanbuli Atatürki lennujaamas.

Umbes kell 21.50 kohaliku aja järgi (18.50 GMT) hakkasid kolm terroristi Kalašnikovi automaatidest rahvast valimatult tulistama. Politsei avas seejärel vastutule, üks terrorist tapeti, kaks terroristi lõhkasid pommivööd. Terroriakti tulemusel hukkus kohe või suri hiljem haiglas vigastustesse 45 inimest (neist 19 välismaalast) ja 239 inimest sai haavata. See oli seni viimane rohkem kui tosinast suuremast terroriaktist Türgis möödunud 12 kuu jooksul ja Türgi selle aasta enesetapupommirünnakutest kõige ohvriterohkem.

Türgi kuulutas 29. juuni riiklikuks leinapäevaks. Türgi president Recep Tayyip Erdoğan tegi avalduse, milles mõistis hukka rünnaku, mis leidis aset muslimite püha kuu Ramadaani ajal, öeldes: "see näitab, et terroristid ei hooli usust ega väärtustest". Vähemalt 80 riiki mõistis terroriakti hukka, avaldades poolehoidu ja toetust ohvritele. Ka ÜRO mõistis rünnaku hukka ning Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liit väljendasid kaastunnet ja solidaarsust Türgiga.

Türgi ametniku sõnu vahendanud uudisteagentuuri Associated Press andmetel olid enesetaputerroristid Venemaa, Usbekistani ja Kõrgõzstani kodanikud. Praeguseks kogutud tõendite põhjal arvatakse, et rünnaku korraldas äärmusrühmitus ISIS, ütles Türgi siseminister Efkan Ala; samas pole ISIS juhtunu eest veel ametlikult vastutust võtnud. 

Ameerika Ühendriikide Kongressi sisejulgeolekukomitee esimees Michael McCaul ütles, et rünnakute korraldaja on tšetšeen Ahmet Tšatajev. Väidetavalt oli ta olnud äärmusrühmituse ISIS sõjaministeeriumi liige. Tema praegune asukoht ei ole teada. Gruusia parlamendi kaitse- ja julgeolekukomisjoni esimehe Irakli Sesiašvili sõnul oli Ahmed Tšatajev president Mihheil Saakašvili ajal Gruusia luure agent, keda kasutati tšetšeenia võitlejatega läbirääkimistel. Gruusia endine president Mihheil Saakašvili teatas telejaama Rustavi-2 otsesaates esinedes, et 2012. aasta septembris Tšatajev vahistati Gruusias, kuid 2012. aasta valimistel oktoobris võimule tulnud uus valitsus eesotsas Bidzina Ivanišviliga vabastas ta ning Tšatajev läks Süüriasse ja ühines seal terroristliku rühmitusega ISIS.

## Viited

## Välislingid
* Videod ja fotod: Istanbuli lennujaama enesetapurünnakus hukkus 41 inimest, tõendid viitavad IS-ile
Armando Sadiku

**Armando Durim Sadiku** (sündinud 27. mail 1991 Cërrikis) on Albaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania esiliiga klubis Las Palmas ja Albaania rahvuskoondises.

Ta on esimene Albaania jalgpallur, kes on löönud värava rahvusvahelisel suurturniiril.

## Saavutused
;Zürich
*Šveitsi karikas: 2013–14
;Vaduz
*Liechtensteini karikas: 2015–16
Halotaan

**Halotaan** (ladina *Halothanum*) ehk **ftorotaan** (ladina *Phtorothanum*) ehk **fluotaan**; keemiline nimetus **2-bromo-2-kloro-1,1,1-trifluoroetaan**; kaubanduslikud nimed *Anestan*, *Fluctan*, *Fluothane*, *Ftorotan*, *Halan*, *Narcotan*, *Rhodialotan*, *Somnothane*) on inhaleeritav üldanesteetikum. 

See on ainus broomi sisaldav inhalatsioonianesteetikum. See on värvitu ja meeldiva lõhnaga, kuid valguse toimel lagunev, mistõttu seda pakitakse tumedatesse (oranžidesse) pudelitesse. Stabilisaatorina lisatakse 0,01% tümooli. 

Halotaan sisaldub WHO hädavajalike ravimite nimekirjas WHO Model List of Essential Medicines. Arenenud maades on see enamasti asendatud näiteks sevofluraani, isofluraani või desfluraaniga.      

## Füüsikalised ja keemilised omadused
See on värvitu läbipaistev liikuv kergesti lenduv vedelik kloroformi lõhna meenutava lõhnaga ning magusa ja põletava maitsega. 

Tihedus on 1,865...1,870 g/cm³ (1,868 g/cm³ temperatuuril 20 °C). Keemistemperatuur (destillatsioonitemperatuur) on +49..51 °C (+50,2 °C rõhul 101,325 kPa). Lahustuvus vees on 0,345%. Seguneb veeta piiritusega, eetriga, kloroformiga, trikloroetüleeniga, õlidega.
Salix elongata

***Salix elongata*** on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv kääbuspõõsas. 

*Salix elongata* kõrgus on 0,1-0,2 m.

Need pajud kasvavad Tiibeti kaguosas, 3500–3900 m kõrgusel.

## Eellugu

Liigi nimetamiseks tutvusid uurijad herbaariuminäidistega järgmistes herbaariumides (tähistatud rahvusvaheliselt tunnustatud akronüümidega) BJFC, CDBI, E, IFP, K, KUN, PE, HNWP, SCFI, SWFC ja SZ, ja digitaalsetes kogudes A, BM, CAS, MO, P, TI ja W. 

*Salix elongata* on liigitatud sektsiooni *Floccosae* K.S. Hao ex C.F. Fang & A.K. Skvortsov (1998: 470).

Tüüp:Hiina. Tiibet (Xizang): *Zayü County*, *Azha Glacier*, 29°07′21.54′′N, 96°50′25.33′′E, 3644 m, 3. september 2012, L. He & S. Liao PH2012090302 (holotüüp BJFC!, isotüüp BJFC!, PE!).

## Vaata ka
*pajuliikide loend

## Viited

## Välislingid
* LI HE, SHUAI LIAO & ZHIXIANG ZHANG, A new species of Salix (Salicaceae) from Tibet (Xizang), China, Phytotaxa 167 (3): 289–294 , mai 2014, veebiversioon (vaadatud 01.07.2016)(*inglise keeles*)
M. Gorki nimeline Uurali Riiklik Ülikool

**M. Gorki nimeline Uurali Riiklik Ülikool** (vene keeles Уральский государственный университет имени А. М. Горького) oli Venemaal Jekaterinburgis aastatel 1920–2011 tegutsenud riiklik ülikool. See oli Venemaa üks tuntumaid kõrgkoole. Kool nimetati vene kirjaniku Maksim Gorki järgi. 2011. aastal liideti see ülikool B. Jeltsini nimelise Uurali Föderaalülikooliga.

Kool asutati 19. oktoobril 1920.
Ondrej Duda

**Ondrej Duda** (sündinud 5. detsembril 1994 Sninas) on Slovakkia jalgpallur, ründav poolkaitsja. Ta mängib Itaalia Serie A klubis Verona Hellas ja Slovakkia rahvuskoondises.

Duda on mänginud veel Slovakkia kõrgliigaklubis Košice, Poola kõrgliigaklubis Varssavi Legia, Saksamaa kõrgliigaklubides Hertha BSC ja 1. FC Köln ning Inglismaa kõrgliigaklubis Norwich City. Legia koosseisus tuli ta kaks korda Poola meistriks.
Uurali Riiklik Tehnikaülikool

**Uurali Riiklik Tehnikaülikool** (vene keeles Уральский государственный технический университет – УПИ, lühend УГТУ või УГТУ-УПИ) oli Venemaal Jekaterinburgis aastatel 1920–2010 tegutsenud riiklik tehnikaülikool. 2010. aastal liideti see ülikool B. Jeltsini nimelise Uurali Föderaalülikooliga.

Kool asutati 19. oktoobril 1920.

## Nimesid
1934. aastal kandis kool nime *Uurali Industriaalinstituut* (Уральский индустриальный институт).

Enne 1992. aastat kandis kool nime *Kirovi-nimeline Uurali Polütehniline Instituut* (Уральский политехнический институт им. С. М. Кирова).

## Vaata ka
*M. Gorki nimeline Uurali Riiklik Ülikool
A. Puškini nimeline Kujutava Kunsti Muuseum

**A. Puškini nimeline Kujutava Kunsti Muuseum** (vene keeles Музей изобразительных искусств имени А. С. Пушкина) on Venemaal Moskva kesklinnas asuv kunstimuuseum. See on Venemaa üks suurimaid Euroopa ja maailma kujutavat kunsti eksponeeriv muuseum. Muuseum on nimetatud vene kirjaniku Aleksandr Puškini järgi.

Muuseum avati 13. juunil (vkj 31. mail) 1912. Asutamise ajal oli see nimetatud Venemaa keisri Aleksandr III järgi (Музей изящных искусств им. Императора Александра III при Московском университете).

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Naro-Fominsk

**Naro-Fominsk** on linn Moskva oblastis, Naro-Fominski linnaringkonna keskus. Asub Nara jõe ääres, Moskvast 70 km edelas.

Fominskoje küla on kroonikates mainitud 1339. aastal. Lähedalasunud Malaja Nara külas alustas 1840. aastal tööd paberivabrik. 1864. aastal läks vabrik Moskva kaupmeeste Jakuntšikovide valdusse ning külad kasvasid kokku Naro-Fominskoje asulaks. 1925. aastal nimetati Naro-Fominsk töölisaleviks ja 1926. aastal linnaks. 1927. aastal hakati rajama veevärki ja 1928. aastal elektrivõrku.

2004. aastal liideti linnaga Ogorodnaja küla.

2010. aastal oli linnas 64 700 elanikku.

Naro-Fominskis tegutseb 12 linnabussiliini. Linna läbib Moskva raudtee Kiievi suuna liin, mille Nara jaam asub kesklinnas, 70 km kaugusel Moskva Kiievi raudteejaamast. Sõiduaeg Moskvasse on umbes 1 tund ja 15 minutit.

Linnas on üks muuseum: Naro-Fominski ajaloo- ja koduloomuuseum.

Naro-Fominski sõpruslinnad on Babrujsk (Valgevene), Daugavpils (Läti) ja Elin Pelin (Bulgaaria).

## Viited

## Välislingid
*Naro-Fominski koduleht
Ackermans & van Haaren

﻿
**Ackermans & van Haaren** (lühend **AvH**) on Belgia kontsern. 

## Ajalugu
Selle asutasid 1876. aastal tihedate omavaheliste peresidemetega Hollandi ettevõtjad Nicolaas van Haaren (1835–1904) ja Hendrik Willem Ackermans (1855–1945). Nad hakkasid 1888. aastal tegutsema Belgias, alates 1893. aastast Antwerpenis, kuhu hiljem toodi üle ka ettevõtte peakorter. 

## Ehitustööd Eestis
Ackermans & van Haaren teostas suure osa Tallinna uue sõjasadama ning uute laevatehaste (Vene-Balti laevaehitustehas, Noblessneri laevatehas) süvendus- ja vesiehitustöödest. 

AvH rajas Väikese Paljassaare idarannikule oma ehitusaegse linnaku, kus olid tööliselamud, betoonitehas, laod, väike tehaseraudteevõrk, sadam. Selle linnaku kõige tähtsam ehitusobjekt oli suur lainemurdja (tänapäeval Katariina muul). Kontor rajatigi Keisripaviljoni, kus oli 12. juulil (vkj 29. juunil) 1912 viidud läbi keiser Nikolai II osavõtul sõjasadama nurgakivi (resp põhjakivi) paneku tseremoonia. 

Vesiehitustöid tehti ka Mõntu sadamas Sõrve poolsaarel.

Eestist väljaspool tehti Peterburi merekaitse ehitistel vesiehitustöid ka Viaporis (tänapäeval Suomenlinna Helsingis) ja Peterburis.
 
Esimese maailmasõja algusest alates juhiti AvH töid nende Haagi kontori kaudu, sest Saksamaa sõdis Belgiaga, aga Holland oli sõjas neutraalne.

## Tänapäeval
Ackermans & van Haaren on kontsern, mis kuulub Belgia ettevõtete tippu (on Brüsseli börsil noteeritavate nn BEL20 hulgas). Tegeletakse muuhulgas pangandusega, energiatööstusega, põllumajanduse ja toiduainetööstusega, investeerimisega, meelelahutustööstuse ja vanurite hoolendeteenustega. 

Peamised tütarettevõtted ehituse alal on maailma üks suurimaid vesiehitusettevõtteid DEME ja Belgia suurim ehituse peatöövõtja Van Laere.

## Viited

## Kirjandus
*Patrick Luysterman, Dirk Podevijn, Roland Van Der Elst. Ackermans and van Haaren Een familiale groep met internationale ambities 1876-2007.Gent 2008
*Robert Treufeldt. "Peeter Suure Sadam, uus sõjasadam Tallinnas". // Muinsuskaitse aastaraamat 2014. Tallinn 2015. Lk 102-108

## Välislingid
*Kontserni ametlik koduleht
*"The familiy years". Inglise keeles
*"The stock exchange years". Inglise keeles
*Vene-Balti laevaehitustehase vesiehitustööde plaan Ackermans & van Haareni teostatud tööde albumis. 1912. MM F 9212. Eesti Meremuuseumi fotokogu
*Ackermans & van Haareni peakontor Antwerpenis
*Ackermans & van Haareni peakontor Antwerpenis. SVR Aarchitects koduleht
B. Štšukini nimeline Teatriinstituut

**Boriss Štšukini nimeline Teatriinstituut** (vene Театральный институт имени Бориса Щукина) on Venemaal Moskvas Jevgeni Vahtangovi nimelise Akadeemilise Teatri juures asuv kõrgkool (instituut). Instituut valmistab ette draamateatri- ja filminäitlejaid, samuti teatrilavastajaid. Instituut on nimetatud vene teatri- ja filminäitleja Boriss Štšukini järgi.

Instituut asutati 23. oktoobril 1914. 

Instituut on kandnud mitmeid nimesid, nende seas *B. Štšukini nimeline Kõrgem Teatrikool* (vene Высшее театральное училище имени Б. В. Щукина).

## Välislingid
*Instituudi koduleht
K. Timirjazevi nimeline Moskva Põllumajanduse Akadeemia

**K. Timirjazevi nimeline Moskva Põllumajanduse Akadeemia** (vene keeles Московская сельскохозяйственная академия имени К. А. Тимирязева) on Venemaal Moskvas asuv riigi tähtsaim ja vanim põllumajandusharidust andev kõrgkool (akadeemia). Kool on nimetatud vene loodusteadlase Kliment Timirjazevi järgi.

Kool allub Venemaa Põllumajandusministeeriumile.

Koolis õpib umbes 16 500 õpilast.

## Ajalugu
Kool asutati 3. detsembril 1865 nimega *Petrovi Põllu- ja Metsaakadeemia* (vene keeles Петровская земледельческая и лесная академия). Õppetöö algas 25. jaanuaril 1866.

## Välislingid
*Kooli koduleht