open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jüütimaa

**Jüütimaa** ehk **Jüüti poolsaar** (taani keeles *Jylland*, saksa keeles *Jytland*, friisi keeles *Jutlân*, alamsaksa keeles *Jötlann*) on poolsaar, mis langeb enam-vähem kokku Taani mandriosaga.

Poolsaare lõunapiir ei ole täpselt määratletud. Piiri võib tõmmata Elbe jõele, Eideri jõele, Danevirkele, praegusele Taani ja Saksamaa piirile või Kongeå jõele.

Mõnikord eristatakse Jüütimaad kui piirkonda, mille piirid olenevad Taani riigi piiridest, ja Jüüti poolsaart kui loodusgeograafilist ala, mis jääb Eideri jõest põhja poole.

Saksamaal öeldakse Jüüti poolsaare kohta laiemates piirides mõnikord "Kimbrische Halbinsel" ('Kimbri poolsaar'). Nimetus pärineb Ptolemaioselt ja on seotud arvatavasti poolsaare põhjaosas elanud kimbrite hõimuga.

Poolsaarest põhjas asuvat Vendsyssel-Thy saart, mida eraldab poolsaarest Limfjorden, peetakse traditsiooniliselt Jüütimaa osaks. Viikingiajal oli Limfjorden laevaliiklusele avatud. 12. sajandi alguses läbipääs kadus ja Vendsyssel-Thy muutus poolsaare osaks. 1825. aasta üleujutuse tagajärjel muutus Vendsyssel-Thy taas saareks, üleujutuse loodud Aggeri kanal ummistus aga aja jooksul liivast. 1862. aasta torm lõi uue läbipääsu, Thyborøni kanali, mis on avatud praegugi.

## Loodus

Jüütimaa kõrgus on kuni 173 meetrit merepinnast. 9% poolsaarest on kaetud metsaga. Sademeid tuleb 600–800&nbsp;mm aastas. Keskmine õhutemperatuur on talvel 0&nbsp;°C ja suvel 15&nbsp;°C.

## Ajalugu

Jüütimaal asutati 8. ja 9. sajandil Taani vanimad linnad Ribe ja Hedeby.

Selleks et kaitsta Taanit lõunapoolsete naabrite rünnaku eest, ehitati 7.–8. sajandil põiki läbi poolsaare idaosa umbes 17 kilomeetri pikkune Danevirke kaitsevall (läänes moodustasid sood loodusliku tõkke).

1920. aastal korraldati poolsaare lõunaosa riikliku kuuluvuse suhtes rahvahääletus. Selle tulemusena läks Põhja-Schleswig Taanile ja Lõuna-Schleswig jäi Saksamaale.

## Kultuur

Arvatakse, et taani keele jüüti murre erineb taani kirjakeelest rohkem kui rootsi keel.

## Vaata ka
* Lõuna-Jüütimaa maakond
* Skageni maalijad
Gödel, Escher, Bach

**"Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid"** (lühendatult ka **GEB**) on Douglas Hofstadteri teos, mis ilmus 1979. aastal ja sai järgmisel aastal Pulitzeri preemia. 

Douglas Richard Hofstadter kirjutas seda raamatut aastaid. Kuni tänapäevani on raamat inspireerinud tuhandeid noori alustama õpinguid arvutiteaduse ja tehisintellekti alal.

Hofstaderi suurteos tugineb kolme silmapaistva inimese töödele. Nendeks on matemaatik Kurt Gödel, kunstnik M. C. Escher ja helilooja Johann Sebastian Bach. Neis kolmes on Hofstadter leidnud paljugi ühist. Raamat sisaldab rohkelt jutuajamisi erinevate väljamõeldud tegelaste vahel. Need vestlused on täis sõnamänge ning kohati muutuvad metakirjanduseks.

Hofstadteri välja mõeldud *strange loop* ehk iseennast läbi mingi teise taseme muutev asi tuleb ette mitmes kohas. Nii näiteks tekitab ta oma matemaatilise konstruktsiooni *Typographical Number Theory* (TNT), mis seejärel Gödeli mittetäielikkuse teooriat illustreerides hakkab enda peal opereerima ning "plahvatab" sarnaselt oma nimekaimu TNT-ga.

Samuti uurib Hofstadter paradokse nii matemaatikas kui ka idamaade mõistujuttudes.
Üks raamatu meeldejäävamaid kohti on "Crab Canon" ('vähikaanon'), kus terve pikk vestlus on kirjutatud palindroomina nõnda, et lugedes lauseid õiges järjekorras ja lugedes neid vastupidises järjekorras saame sama tulemuse. Huvitaval kombel on tulemus täiesti mõistlik.

"Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid" on üks neist raamatutest, mis lihtsalt ei tutvusta huvitavaid fakte, vaid mille lugemine sunnib inimest oma mõttetegevust meeldivalt pingutama.

## Kirjandus
*Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid, by Douglas Hofstadter, 20th ed, 1999. ISBN 0-465-02656-7.

## Välislingid
* GEB Vähikaanon, inglise keeles
* GEB-ile pühendatud viki, inglise keeles
Elobey, Annobón ja Corisco

**Elobey, Annobón ja Corisco** oli Hispaania koloniaalvaldus, kuhu kuulusid Guinea lahe saared Elobey, Annobón ja Corisco. 

Halduskeskus oli Santa Isabel (praegune Malabo Bioko saarel). 

Aastal 1910 hinnati elanike arvuks 2950. 

Praegu kuuluvad need alad Ekvatoriaal-Guineale.

## Postmargid
Postmarke anti välja aastatel 1903–1910. 

Aastal 1903 anti välja noore kuninga Alfonso XIII näopildiga seeria 18 väärtuses 1/4 sentimost kuni 10 peseetani. Aastal 1905 anti väärused 1 sentimost 10 peseetani uuesti välja pealdisega "1905".

Aastal 1906 tehti 1-, 2-, 3- ja 4-sentimostele markidele ületrükk boksiga, milles oli uus väärtus (vastavalt 10, 15, 25 ja 50 sentimot) ning aastaarv 1906).   

Aastal 1907 anti välja 16 väärtusega seeria, millel on kujutatud uuem kuningas Alfonso näopilt. Mitmele margile tehti 1908–1910 ületrükk. 

Yverti kataloogis on 72 margitrükki.
Torma vald

**Torma vald** oli vald Jõgeva maakonna põhjaosas Peipsi järve kaldal.

2017. aastal liideti vald Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Jõgeva vallaga, välja arvatud Võtikvere küla, mis liideti Mustvee vallaga.

Valla lõunaosa jäi Vooremaale. Läbi valla voolasid Mustvee ja Kullavere jõgi.

Torma vallavanem oli Triin Pärsim.

## Asustus
Vallas oli 2 alevikku ja 23 küla.

### Alevikud
Torma, Sadala.

### Külad
Iravere, Kantküla, Kodismaa, Koimula, Kõnnu, Leedi, Liikatku, Lilastvere, Näduvere, Ookatku, Oti, Rassiku, Reastvere, Rääbise, Sätsuvere, Tealama, Tuimõisa, Tõikvere, Tähkvere, Vaiatu, Vanamõisa, Võidivere, Võtikvere.

#### Endised külad
Jaskametsa, Lullikatku, Saaremetsa.

## Ajalugu
Torma valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.


Fail:TormaKalmistuVärav.jpg|Torma kalmistu
Fail:TormaMõisaTõllakuur.jpg|Torma mõisa tõllakuur
Fail:Torma postijaama peahoone.jpg|Torma postijaama peahoone
Fail:Prohveti mänd.jpg|Prohveti mänd
Fail:Torma kirik1.jpg|Torma kirik


## Vaata ka
*Torma prügila

## Viited

## Välislingid
Hisori-Alai mäestik

**Hisori-Alai mäestik** (varasem eestikeelne nimi **Hissaari-Alai mäestik**) on mäestik Kesk-Aasias, mis kuulub Pamiiri-Alai mäestikku. Mäestik on lehvikukujuline: kirdeosa moodustab Alai ahelik, läänes hargnevad sellest Turkestani, Zarafšoni ja Hisori ahelik.

Hisori-Alai mäestiku kõrgemad tipud ulatuvad mitme tuhande meetri kõrgusele, pakkudes algallikaid paljudele Kesk-Aasia jõgedele, sealhulgas Karadarjale. Mäestik mõjutab piirkonna kliimat ja hüdroloogiat, luues niiskeid orge ja kuivi kõrbealasid, ning on oluline nii loodusvarade kui ka kohalike asustuspiirkondade seisukohalt.

Hisori-Alai mäestiku pikkus lääne–ida suunas on umbes 900 km, lääneosas ulatub laius kuni 150 km ja idaosas kuni 80 km.

## Viited
Jarbah

**Jarbah** (araabia جزيرة جربة ) on saar Vahemere Qābise lahes. 

Pindala umbes 520 km&sup2;. Saar on madal, kõrgus umbes 50 meetrit. 

Kuulub Tuneesiale.
Budakoda

**Budakoda** (varasema nimega **Tallinna budismikeskus**) on budistlik hariduskeskus Tallinnas ja Tartus. Budakoda kuulub Triratna budistliku kogukonna (varasema nimega Lääne budistliku vennaskonna sõbrad (FWBO)) ülemaailmsesse võrgustikku.
Tallinna Budakoda asub aadressil Luha 1, Tartu Budakoda asub aadressil Kastani 42.

## Välislingid
* Koduleht

## Kirjandus

Lauri Liiders. Triratna Budistlik Kogukond: juhtumiuuring budistlikust kogudusest Eestis. – Ajakiri "Mäetagused" nr 53, 2013, lk 91-110.
Prints Albert (peeniseehe)

**Prints Albert** on kehaaugustamise viis, mille puhul suguti läbistatakse eesnaha kida (*frenulum*) ja kusiti vahel.
Jeremias Gotthelf

**Jeremias Gotthelf** (kodanikunimega **Albert Bitzius**, 4. oktoober 1797 Murten, Fribourgi kanton – 22. oktoober 1854 Lützelflüh, Berni kanton) oli šveitsi kirjanik ja pastor.

Ta on kirjutanud 16 romaani ja palju novelle ning lühijutte. Ta kirjutas saksa keeles, tegelased räägivad aeg-ajalt kohalikus murdes.

Ta sündis pastori pojana ja õppis ka ise Bernis pastoriks. Õpingud lõppesid 1820, misjärel ta astus Göttingeni ülikooli, ent naasis 1822 Utzenstorfi isa abiliseks. 1824 pidi ta sealt pärast isa surma lahkuma. 1829 asus ta Berni ja 1831 Lützelflüh'sse pastori abiliseks. Pärast tolle surma 1832 valiti ta tema järglaseks, abiellus 1833 tema lapselapsega ja oli surmani Lützelflüh' pastor. Tal oli kolm last: poeg, kellest sai pastor, ja kaks tütart, kes abiellusid pastoritega.

## Teosed

"Talupojapeegel ehk Jeremias Gotthelfi elulugu" ("*Der Bauern-Spiegel oder Lebensgeschichte des Jeremias Gotthelf, von ihm selbst beschrieben*", 1837) oli tema esimene raamat. See sai tuntuks oma realistliku, ilustamata külaelu käsitluse poolest. Formaalselt on see raamat Jeremias Gotthelfi autobiograafia; selgus, et Gotthelf on Bitziuse varjunimi ja kuigi autobiograafiline ta ka polnud. Bitzius avaldas Gotthelfi nime all ka oma ülejäänud teosed.

"Must ämblik" ("*Die schwarze Spinne*", 1843; eesti keeles 2006) on õudusjutt külaelanikest, kes sõlmivad kuradiga lepingu ja keelduvad talle tasu maksmast. Arvustused jutule
Jakob Liiv

**Jakob Liiv** (28. veebruar 1859 Alatskivi – 17. jaanuar 1938 Rakvere) oli eesti luuletaja, näite- ja proosakirjanik, Juhan Liivi vanem vend.

## Elukäik
Jakob Liiv töötas õpetajana Kavastul ning vallakirjutaja, raamatukaupmehe ja pangaametnikuna Väike-Maarjas. Ta osales Eesti Aleksandrikooli liikumises ja tegi kaastööd eesti rahvuslikele ajalehtedele. 1914. aasta alguses hakkas ilmuma ajaleht Rakvere Teataja, mida toimetas Jakob Liiv. Jakob Liivi eestvõtmisel moodustus kohalik kirjandusrühmitus Väike-Maarja Parnass , millesse kuulusid peale tema veel Jakob Tamm ja Peeter Jakobson. Ta oli ka Avanduse Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu peamees.

Aastatel 1919–1921 oli Jakob Liiv Rakvere linnapea. Ta oli ka Rakvere teatri asutaja.

## Mälestuse jäädvustamine
1938. aastal püstitati Väike-Maarjasse Jakob Liivi monument (skulptor Roman Haavamägi). Mälestusbüst seati vallamajaesisele platsile aleviku südamikku, Rakverre, kus kirjanik elas teise poole oma elust, püstitati haua-mälestusmärk. Samba avas haridusministeeriumi vabahariduse nõunik A. Leinjärv, pühitsemistalituse pidas Rakke õpetaja M. Saar.

Väike-Maarjas on ka Jakob Liivi nimeline tänav ja park, tema elukoht (Viru tänav 19) tähistati 100. sünniaastapäeva puhul 28. veebruaril 1959 mälestustahvliga.

## Teosed

* "Wiru-Kannel" I: 1886, 1902, II: 1891, III: 1900
* "Leina-lilled" (1894)
* "Kõrbelõvi" (1898)
* "Musti lell" (1899)
* "Puujala Mats" (1899)
* "Mehed" (1906)
* "Jakob Liiv'i kirjatööd" I: 1906, II: 1910
*"Revolutsioon" (1927)
* "Lüürilised laulud" (1929)
* "Päikese veerul" (1933)
* "Valitud teosed" (1960)

## Vaata ka
*Jakob Liivi monument

## Viited

## Välislingid
* Eesti värss: Jakob Liiv elulugu ja terviktekstid
* Andres Pulver, "Jakob Liiv kuldvasikat ei kummardanud", Virumaa Teataja 17. veebruar 2009
* "Väike-Maarjas meenutatakse Jakob Liivi", Virumaa Teataja 18. veebruar 2009
* Eesti Muusika Infokeskus Miina Härma – Jakob Liiv, *[[Meeste laul]]*
*
BK77

**BK77** ehk **Balti 1977. aasta kõrgussüsteem** on Eestis kuni 31. detsembrini 2017 kehtiv kõrgussüsteem.

BK77 on määratud järgmiste parameetritega:
# kõrgussüsteemi null ühtib ajavahemikus 1825–1840 tehtud Kroonlinna merevee taseme mõõtmise keskmise tulemusega (Kroonlinna null);
# kõrgussüsteemi epohh on määratlemata;
# kasutatakse keskmist Maa püsivate loodete süsteemi;
# kõrgused arvutatakse normaalkõrgustena, Maa raskuskiirenduse normaalvälja arvutamisel kasutatakse Helmerti 1901. a valemit.

## Ajalugu
Enne BK77 oli Eestis aastast 1946 kasutusel selle tasandamata variant.

1. jaanuaril 2018 mindi Eestis kõrguste arvutamisel üle Amsterdami nullile.

## Viited
Quimper

**Quimper** (bretooni *Kemper*) on linn Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas Finistère'i departemangus.

See on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.

Linna territoorium asub –5...151 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinnad
*  Remscheid, Saksamaa (1971)
*  Limerick, Iirimaa (1981)
*  Santamaria-Orléa, Rumeenia (1991)
*  Yantai *(烟台)*, Hiina (2005)
*  Ourense, Hispaania (2005)
*  Lávrio, Kreeka (2009)
*  Foggia, Itaalia (2011)

## Viited

## Välislingid

* Quimperi koduleht
Saint-Dié-des-Vosges

**Saint-Dié-des-Vosges** [sän die de voož] on linn Prantsusmaa kaguosas Grand Esti piirkonnas Vosgesi departemangus.

## Ajalugu

Linn tekkis kloostri ümber, mille asutas 7. sajandil püha Deodatus Neversist. Klooster oli alates 10. sajandist väga tuntud, muuhulgas prominentsete vaimulike poolest, kellest Giovanni de' Medici sai Leo X nime all isegi paavstiks. Kloostri juhtkonnas oli mitmeid Lotringi dünastia liikmeid. Teisalt klooster ja Lotringi dünastia rivaalitsesid võimu pärast linna üle. Kloostrile oli antud hulk privileege, sealhulgas müntida raha.

15. sajandi lõpus rajati kloostrisse üks esimesi Lotringi trükipresse ning 1507 tootis Martin Waldseemüller suure gloobuse ja maailma kaardi, kus oli esmakordselt peal sõna "Ameerika".

Linna laastasid suured tulekahjud 1065, 1155, 1554 ja 1757. 15.–17. sajandil rüüstati linna korduvalt ka sõdades. Pärast viimast tulekahju ehitati linn üles suuresti punasest liivakivist. Üksikuid hooneid on säilinud ka varasemast ajast, isegi 12. sajandist. Ka praegune katedraal on 12. sajandil ehitatud.

## Kultuur
*Katedraal
*Püha Martini kirik
*Tour de la Liberté
*Usine Claude et Duval (arhitekt Le Corbusier)
*Camp celtique de la Bure

## Kõrgkoolid

Tehnikaülikool (*Institut universitaire de technologie*, IUT)
*Elektrotehnika
*Elektroonika
*Informaatika
*Internet
*Kommunikatsioon

## Sõpruslinnad
* Arlon (Belgia)
* Cattolica (Itaalia)
* Crikvenica (Horvaatia)
* Friedrichshafen (Saksamaa)
* Lowell (Ameerika Ühendriigid)
* Meckhe (Senegal)
* Ville de Lorraine (Kanada)
* Zakopane (Poola)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (prantsuse keeles)
* Tehnikaülikool (prantsuse keeles)
Toila valla lipp

**Toila valla lipp** oli Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Toila valla lipp.

Lipp on kinnitatud 25. augustil 1993.

## Lipu kirjeldus
Toila valla ristkülikukujuline lipp on jagatud vertikaalselt kaheks väljaks. Vardapoolne väli, mis moodustab lipu pikkusest 3 ühikut on valge, ülejäänud kangas on sinine. Lipu alumisest äärest 0,5 ühiku kõrgusel on 1 ühiku laiune vastasvärvides lainejoon. Sinisel väljal kollane männilatv.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.

## Põhjendus
Lipukujundid ja -värvid sümboliseerivad merd, pankrannikut, Pühajõge ja männikuid, kui ka vastupidavust ning elujõudu.

## Lipu kasutamise kord
#Valla lipp heisatakse valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, kui ka muudel avalikel üritustel.
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.  

Vallalipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Toila valla vapp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid
*Toila valla sümboolika valla kodulehel
*Toila valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Taheva valla lipp

**Taheva valla lipp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Taheva valla lipp.

Lipp on kinnitatud 13. juunil 1996.

## Lipu kirjeldus

Taheva valla lipp on ristkülikukujuline kollane kangas, millel on kolmes reas võrdsete vahedega rohelised heraldilised okaspuutaimed. Nii ülemises, kui ka alumises reas on viis ning keskmises reas kolm taime. 

Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9.

## Lipu kasutamise kord

#Taheva valla lipp heisatakse vallavalitsuse otsuse korral haldushoonetel, valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, kui ka muudel avalikel üritustel. 
#Taheva valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. 
#Kui Taheva valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne teise riigi lipuga, Valga maakonna lipuga, mõne teise maakonna, linna, valla või muu lipuga, asub Eesti riigilipp lippude poolt vaadates paremal teise riigi lipust, mis omakorda asub paremal Valga maakonna lipust, see asub omakorda paremal Taheva valla lipust. Teiste Eesti maakondade, linnade ja valdade lipud paigutatakse lippude poolt vaadatuna Taheva lipust vasakule maakondade, linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest paremal. 

Taheva valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal. 

## Vaata ka
*Taheva valla vapp
*Valga maakond

## Välislingid
* Taheva valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Tõlliste valla vapp

**Tõlliste valla vapp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõlliste valla vapp.

Vapp kinnitati 31. märtsil 1994.

## Vapi kirjeldus
Punasel müüritud kilbil hõbedane ülalt laineline palk, milles kolm musta heraldilist kuuseoksa.

## Põhjendus
Müüritis viitab Tõlliste nime keskaegsele algvormile (Tellitz) ja osutab paiga hilisemalegi tuntusele telliste tegemisel. Laineline palk tähistab Emajõge, kuuseoksad märgivad metsa- ning jahimajandust; kilbi punane värvus sümboliseerib Tõlliste valla mail aegade jooksul peetud rohkeid heitlusi. Must, hõbe ja punane on ka Tsistertslaste ordu värvid. Selle ordu Kärkna kloostrile kuulus Tõlliste keskajal.

## Vaata ka
*Tõlliste valla lipp

## Välislingid
*Tõlliste valla sümboolika valla kodulehel
*Tõlliste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Palupera valla lipp

**Palupera valla lipp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palupera valla lipp.

Lipp kinnitati 15. oktoobril 2004.

## Lipu kirjeldus

Palupera valla lipp on ruudukujuline valge vapilipp, mille alumist osa läbib horisontaalne roheline lainelõikeline laid. Rohelise laiu kohal on kolm rohelist ülessuunatud kiilu, millest keskmine on teistest kõrgem.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

## Põhjendus
Laineline laid sümboliseerib valla paiknemist künklikul Lõuna-Eesti maastikul ning valla veerikkust. Kolm teravikuga ülespoole suunatud kiilu tähistavad valla kolme peamist asustuskeskust (Hellenurme, Nõuni ja Palupera) ning viitavad paiga metsarikkusele, kui ka  edasipürgimisele ja tulevikulootusele. Roheline tähistab puhast loodust ja igavesti korduvat eluringlust.

## Vaata ka
*Palupera valla vapp
*Valga maakond

## Välislingid
*Palupera valla sümboolika valla kodulehel
*Palupera valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Omahind

**Omahind** on toote või teenuse ettevalmistamise, tootmise ja müügiga seotud kulud rahasse arvestatuna. 

Erinevalt toote või teenuse hinnast, milles selle väärtus kajastub ostja nõusolekuna,  sisalduvad omahinnas tootja tehtavad kulutused väärtuse loomisel. 

Omahinna analüüs võimaldab hinnata ettevõtte töö tõhusust. 

Et tehtavad kulutused oleksid võrreldavad, kasutatakse ettevõtetes ja majandusharudes kulude arvestamisel ja toodangu omahinna kalkuleerimisel ühtset metoodikat.
Albert

**[[Albert (eesnimi)|Albert]]** on mehenimi.

**Albert** on olnud mitme kuninga ja printsi  nimi:

* Suurbritannia kuningas **[[Edward VII]]** oli printsina tuntud kui **prints Albert**
* Belgia kuningas **[[Albert I (Belgia)|Albert I]]**
* Monaco vürst **[[Albert I (Monaco)|Albert I]]**
* Belgia kuningas **[[Albert II (Belgia)|Albert II]]**
* Monaco vürst **[[Albert II (Monaco)|Albert II]]**
*Albert I (1157–1229), Orlamünde-Holsteini krahv
*Albert II (1182-1245), Orlamünde-Weimari krahv

* Suurbritannia kuninganna Victoria abikaasa oli prints **[[Albert (Saksi-Coburg-Gotha)|Albert]]**.

**Piiskop Albert** ehk **[[Albert von Buxhövden]]** oli Riia piiskop 1165–1229, eesti vallutamise peaorganisaator. 

**[[Albert (Tatruse)|Albert]]** oli Eestimaa vasall 13. sajandil Haljala kihelkonnas.

**Albert** on mitme koha nimi:

* **[[Albert (Kansas)|Albert]]**, linn USA-s Kansases
* **[[Albert (Somme)|Albert]]**, vald Prantsusmaal Somme'i departemangus

**[[Prints Albert (peeniseehe)|Prints Albert]]** ehk **Albert** on peeniseehe. 

## Vaata ka
*Alberti järv
*Alberti maakond New Brunswickis Kanadas
*Alberti Niilus
Kognitiivne muusikapsühholoogia

**Kognitiivne muusikapsühholoogia** on muusikalise mõtlemise psühholoogia, kognitiivse psühholoogia haru.

## Uurimisteemad

### Kas muusika on keel?

### Heliloomingu protsess

### Noodilugemine

Uuritakse inimese silma liigutusi noodilugemise käigus ning seostatakse saadud tulemusi teiste uurijate tööga mis tahes teksti, mitte ainult nooditeksti lugemise uurimisel. Teiste sõnadega, püütakse vastata küsimusele, kas noodilugemine ja raamatulugemine on sarnased tegevused või mitte. Toimub muusikaspetsiifilise inimtegevuse analüüsi ühendamine sellise tegevuse analüüsiga, mis ei ole muusikaspetsiifiline.

### Muusika esitus

Muusika esitus on üks valdkondi, milles viimase paarikümne aasta jooksul on kuhjunud päris suur hulk teadmisi, nii et soovi korral on tänapäeval võimalik märksa täpsemalt ja sügavamalt aru saada, milles – objektiivsetes kategooriates – ikkagi seisneb pillimängija omapoolne panus muusikateose esitusse. Muusikateose partituuri ja esituse vahekorrast on tänapäeval võimalik rääkida märksa täpsemalt, konkreetsemalt ja arusaadavamalt, kui seda oli võimalik teha paarkümmend aastat tagasi.

### Muusika kui teadmiste edasiandmise vahend

Kui peaks tekkima olukord, kus inimkonna materiaalne kultuur on suures osas või täielikult hävitatud, siis võiks muusika uuesti saada teadmiste edasiandmise vahendiks. Millestki sarnasest võib mõelda läänemeresoome runolaulutraditsioonis, mis on suuline ja kus laulude esituse käigus antakse edasi mingit informatsiooni. Jutustavate laulude traditsioon pole muidugi meie kultuuriregioonile eriomane ning Euroopas seostavad etnomusikoloogid eepiliste laulude levikut eeskätt Balkani poolsaarega. Muusika – lauluviis ehk meloodia – on eepilistes lauludes suhteliselt teisejärguline, sest esitaja peatähelepanu kulub sellele, et jutustada mingisugust lugu.

## Uurimisasutused
### Euroopa Kognitiivse Muusikateaduse Ühing (ESCOM)

## Kirjandus

* Ross, Jaan & Valk-Falk, Maris 2001: "Muusikaline meel. Mida ja kuidas sellest rääkida? Jaan Ross John Slobodast". Sirp, 30.03.2001
* Sloboda, John 2000: "Muusikaline meel. Kognitiivne muusikapsühholoogia".Tallinn, Scripta Musicalia. Esmatrükk John Sloboda "The Musical Mind: The Cognitive Psychology of Music", Oxford University Press, 1985
222

**222. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad - **[[220. aastad]]** - 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad 

Aastad: 217 218 219 220 221 - 222 - 223 224 225 226 227

----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

*11. märts – Elagabalus, Rooma keiser
* ...
Muusikateooria

**Muusikateooria** on distsipliin, mis tegeleb muusika elementide ning muusika loomise, kirjapanemise, esitamise, tajumise ja analüüsimise erinevate aspektide uurimisega.

Muusikateooria on muusikateaduse aladistsipliin.

Muusikateooriaga tegelev isik on muusikateoreetik.

## Vaata ka
* Muusikateooria mõistete süstemaatiline loend
* Olulisemate muusikateoreetiliste tekstide kronoloogiline loend

## Välislingid
* MUSIIKINTEORIA 1 (soome keeles)
* MUSIC THEORY 1 (inglise keeles) 
* Muusikateooria õpik
* Open Music Theory
* Robert Hutchinson. Music Theory for the 21st-Century Classroom]
John Sloboda

**John A. Sloboda** (sündinud 13. juunil 1950) on Inglismaal Staffordshire'is asuva Keele'i ülikooli psühholoogiaprofessor. Oktoobrist 2008 on ta Keele'i ülikooli emeriitprofessor . 

Kuuludes Inglismaa nn Balkani kriisi komiteesse, juhib ta oma kodulehel internetis fotosarja abil tähelepanu laste psüühilisele kaitsetusele ja kõigi tsiviilisikute eetilistele kannatustele, mida sõda enesega kaasa toob. Ta võitleb ka maamiinide kahjutustamise eest ning on selle ohu teadvustamiseks inglise ajakirjanduses avaldanud rea teravas toonis kriitilisi artikleid Euroopa Liidu ja NATO poliitika kohta Balkani kriisi ajal.

## Viited

## Välislingid
*Jaan Ross: "John Sloboda: muusika aitab inimestel paremini toime tulla", Eesti Päevalehe veebiväljaanne, 29. august 2007
Blantyre (Malawi)

**Blantyre** on linn Malawis, Lõunapiirkonna ja Blantyre'i ringkonna keskus. Blantyre on elanike arvult Malawi suurim linn ja tähtsaim ärikeskus.

Linn on nimetatud David Livingstone'i sünnipaiga järgi Šotimaal.
Lilongwe

**Lilongwe** on Malawi pealinn ja Keskpiirkonna keskus. Asub Lilongwe jõe ääres, 1100 m kõrgusel merepinnast.

Lilongwe külast sai briti koloniaalvõimu halduskeskus 1902. aastal. Lilongwest sai Malawi pealinn 1975. aastal.

2020. aastal elas linnas 1 122 000 inimest. 2018. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 989 318 inimest, 2008. aastal oli elanike arv 674 448. 2018. aasta rahvaloenduse järgi moodustasid njandžad elanikkonnast 42,28%. Suurimaks rahvusvähemuseks oli ngonid (17,13%), neile järgnesid lomwed (14,48%) ja yaod (12,11%). 2018. aasta seisuga oli linna suurimaks usundiks presbüterlus (23,15%), suurimaks usuvähemuseks olid katoliiklased (17,28%).

Linnas asub 1964. aastal austatud Malawi Ülikool ja Malawi parlament. Kesklinnast u 7 km põhjas asub Kamuzu rahvusvaheline lennujaam.

## Sõpruslinnad
* : Taipei, Taiwan (alates 1984)
* : Lusaka, Sambia (alates 2004)

## Viited
Sõiduk

**Sõiduk** (ka *sõiduvahend*; vananenud kirjanduses ka *sõiduriist*) on inimese loodud vahend liikumiseks maal, vees, õhus või kosmoses.

Inimkonna esimesed liikumisvahendid olid veesõidukid. Sõidukid maapinnal olid veetavad või kaldpinnast alla libisevad või veerevad, näiteks kelk, regi, saan jms või vähemalt mitme rattaga veeremid. Hiljem näiteks vankrid, kaarikud, tõllad jm. Tänapäeval jalg-, mootorrattad ning üldiselt kõik maastikul, maanteel ja raudteel (rööbastel) paigalt liikuvad ehk sõitvad tehisvahendid (sõidukid).

## Sõidukite liigitus
Üks paljudest sõidukite lahterdamise võimalusi
*Amfiibsõiduk
*Mootorsõiduk
*Ratassõiduk
*Roomiksõiduk
*Rööbassõiduk
*Sammuv sõiduk (mitmejalgne liikur)
*Veesõiduk
*Velosõiduk
*Õhusõiduk

## Galerii

Pilt:Carro_Ribadavia_060115_05.jpg|Kaarik
Pilt:Amphicar-stuttgart-2005.jpg|Amfiibauto



## Vaata ka

*Mehitamata sõiduk
*Tehnoülevaatus
*Sõiduki teleopereerimine

## Viited
Dietrich Resler

**Dietrich Resler** (surnud 1440) oli Tartu piiskop 1413–1440.

Tartu piiskop (1410–1413) Bernhard II Bülow surma järel püüdis Liivimaa ordu vakantsele piiskopitoolile, paavsti juures läbi suruda omameelset meest; ordu kandidaadiks oli Saksa ordu kõrgmeistri sugulane Günther von Schwarzburg. Sellega  sattus ordu vastuollu Tartu toomkapiitliga, kellel oli oma,  elekt. Mõlemad pooled pöördusid paavsti poole, Rooma paavst aga mööda minnes mõlemast kandidaadist, andis stifti oma kubikulaariusele Dietrich Resler'ile.

## Vaata ka
*Tartu piiskopkond, Tartu piiskop
*15. sajand Eestis, Eesti keskaeg
## Viited
Mõõde

Matemaatikas on ruumi **mõõde** ehk **dimensioon** lihtsamal juhul koordinaatide arv, mis on vajalik punkti asukoha määramiseks selles ruumis. Keerukamatel juhtudel on kasutusel keerukamad mõõtme definitsioonid.

Mõõtme mõistet kasutatakse ka füüsikas, kus viimane sarnaneb väga vastavate matemaatiliste konstruktsioonidega.
## Matemaatika
Allpool on toodud loetelu erinevatest dimensiooni mõistetest matemaatikas:
* Hameli dimensioon on vektorruumi baasi võimsus. Ruumi dimensioonist rääkides peetakse tüüpiliselt silmas just Hameli dimensiooni. 
* Hausdorffi dimensioon on Hameli dimensiooni üldistus ning sellega on võimalik kirjeldada näiteks fraktaleid. Hausdorffi dimensioon ei pruugi olla naturaalarv.
*  Topoloogilistes ruumides räägitakse topoloogilisest dimensioonist.

## Füüsika
Allpool on toodud loetelu erinevatest dimensiooni mõistetest füüsikas:
* Füüsikalise ruumi mõõde on võimalike suundade arv, kuhu ruumis võimalik liikuda on. Nendeks suundadeks on üles-alla, paremale-vasakule ja edasi-tagasi. Relatiivsusteoorias lisatakse mainitud kolmele ka neljas suund – aeg (ajas edasi – ajas tagasi). Moodsas füüsikas on oletatud, et ruumi dimensioon võib olla ka kõrgem.
* Mõõtme all võib mõista ka üksikut suunda ruumis. Eelnenud punktis kirjeldatud mõistest räägitakse sel juhul kui ruumi *mõõtmete arvust* või ruumi *mõõtmelisusest*.

## Vaata ka

*Mõõtühik
Kahkva mõis

**Kahkva mõis** asus Räpina kihelkonnas Võrumaal, 1914. aastal oli mõisa kaugus Võrust 34&nbsp;km. Mõis asus Mädajõe kaldal.

Kahkva nime on ajalooallikais mainitud 1558. aastal (*Kachtkiwa*). 1582 oli see (*Chochowa*) Räpina mõisa osa. Mõis eraldati Räpina mõisast 1738. ja 1744. aasta vahel, oli sellest ajast Räpina kõrvalmõisa staatuses.

18. sajandi algupoolel kuulus Räpina mõis Löwenwolde suguvõsale. 1741. aastal Räpina ja sellele kuuluvad mõisad konfiskeeriti, kuid Katariina II andis need 1766 vabahärra Adam Friedrich von Löwenwolde lastele tagasi. Poolvennad vabahärrad Karl Magnus von Löwenwolde ja Johann Gustav von Löwenwolde jagasid 22. aprillil 1787 valdused ära: Karl Magnus sai Meeksi, Kahkva, Luke ja Ilmatsalu mõisa, Johann Gustavi omandusse läks Räpina mõis.

Karl Magnus von Löwenwolde sünniaeg ei ole teada. Tal oli majori aukraad. Suri 1799. aasta maikuus. Ta oli abielus vabapreili Augusta Luisa von der Pahleniga. Sellest abielust sündis kuus last. 10. veebruaril 1802 jagati valdused ära. Kaardiväeleitnant vabahärra Friedrich Karl Johann von Löwenwolde sai Luke ja Ilmatsalu, kaardiväeleitnant vabahärra Joachim Dietrich Kasimir von Löwenwolde Meeksi ja vabahärra Otto Gustav Ferdinand von Löwenwolde Kahkva mõisa.

Vabahärra Otto Gustav Ferdinand von Löwenwolde sündis 15. märtsil 1783. Ta suri novembris 1812. Kuna tal järeltulijaid ei olnud (ka tema vanemad vennad surid lastetult), siis siirdus Kahkva mõis tema noorema õe vabapreili Friederike Carolina Luisa von Löwenwolde kätte, kes oli sündinud 5. juunil 1778. Ta abiellus kindralmajor Otto von Knorringuga.

1826 sai Kahkva iseseisvaks rüütlimõisaks.

Kindraliproua Friederike Carolina Luise käest läks Kahkva – nagu ka Meeksi, Ilmatsalu ja Luke mõis – tema pojale polkovnik Karl von Knorringile. Mõis kirjutati tema nimele päriseks Liivimaa õuekohtu resolutsiooniga 5. juunil 1841. 28. aprillil 1867 sai Kahkva omanikuks tema poeg Arthur von Knorring, kes maksis selle eest 150 000 rubla. Arthur von Knorring sai hiljem kreisisaadikuks. Pärast teda sai Kahkva mõisnikuks G. von Knorring, keda on mõisaomanikuna märgitud 1892/1893.

1909 oli Kahkva mõisnikuks Woldemar von Knorring, kes oli ka viimane omanik enne 1919. aasta maareformi.

Kahkva rüütlimõisale kuulus 2 karjamõisa: Lepiku (*Leppiko*) ja Võika (*Woitka*).

## Kirjandus
*
Fürth

**Fürth** on linn Saksamaal Baieri liidumaal Kesk-Frangimaal. Asub Regnitzi jõe ääres Nürnbergist loodes.

## Ajalugu

Fürthi on esimest korda mainitud 1007. aastal. Keskajal said linnas varjupaiga Nürnbergist välja aetud juudid, seetõttu kutsuti linna ka Frangi Jeruusalemmaks. 1617. aastal rajati linna sünagoog ja 1653. aastal esimene juudi haigla Saksamaal. 1941. aastal deporteeriti suurem osa juudi elanikkonnast.

Fürthis on sündinud Henry Kissinger ja Ludwig Erhard.

## Vaata ka
*SpVgg Greuther Fürth

## Viited

## Välislingid
* Fürthi koduleht
Katmandu

**Katmandu** on Nepali pealinn ja suurim linn. Ta asub Katmandu orus Bagmati jõe ääres 1300 m kõrgusel merepinnast. Katmandu orus asuvas kolmiklinnas (Katmandu, Patan ja Bhaktapur koos linnalähipiirkondadega) elab poolteist miljonit inimest.

Linna nimi pärineb sanskriti sõnadest "Kaasth Mandap". Esimene sõna tähendab puitu ja teine ilusat katet või vaipa. Linn oli vanasti täis puitehitisi ja templeid, nii et maapind tundus olevat puiduga kaetud.

Legendi järgi asutas linna Gupta dünastiasse kuuluv kuningas Gun Kamdev aastal 723. Ent arheoloogiliste uuringute põhjal oli Katmandu org asustatud juba 9. sajandil eKr. Piirkonna vanim linn on Patan, kus on samuti hulgaliselt arhitektuurimälestisi.

Linnas asub Nepali kuninga residents ning palju hinduistlikke ja budistlikke pühamuid. 1979. aastast kuulub Katmandu vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Katmandu õhk on väga saastunud.

Elanikest moodustavad umbes 70% nepallased ning 30% Nepali vähemusrahvad: gurungid, nevarid, šerpad, limbud ja teised.

Alates hiljemalt 18. sajandist elab Katmandus hinduistlik puhtuse ja süütuse jumalanna Kumari. Ta kehastub alaealises tüdrukus, kes täiskasvanuks saades ümber valitakse. Kumari elab Durbari väljakul.

2015. aasta aprillis tabas Nepalit tugev maavärin magnituudiga 7,8, milles hukkus tuhandeid inimesi. Linna territoorium kerkis ligi meetri võrra ning sellega kaasnesid ulatuslikud purustused.

5,6 km kaugusel Katmandu keskusest idakagus asub Tribhuvani rahvusvaheline lennujaam.


Kathmandu-Ausblick-20-Marshyangdi-Stadtblick-2015-gje.jpg
Kathmandu-Asan-08-Holzhaus-2007-gje.jpg
Kathmandu-Indra Chowk-06-2007-gje.jpg
Kathmandu-Indra Chowk-32-Butterlampen-2015-gje.jpg
Kathmandu-Kathesimbu-14-2013-gje.jpg
Kathmandu-Hanuman Dhoka-Nasal Chowk-02-Pancamukhi Hanuman Mandir-2007-gje.jpg
Kathmandu-Basantapur Chowk-22-Palast-Erdbebenschaden-2015-gje.jpg
Kathmandu-Durbar Square-18-Mini vor-Vishnu-Pratapamalla-Jagannath-2013-gje.jpg


## Viited

## Välislingid
Gozo

**Gozo** (malta *Għawdex* ['audeš]) on 67 km² suurune Maltale kuuluv saar Vahemeres. Saarel elab 30 750 inimest. Gozo suurim linn on Victoria. Saare nimi tähendab vanaaraabia keeles õnne.

Gozol pole jõgesid, ehkki on säilinud ojasängid.

Gozo asub Malta saarest loodes. Saari lahutab 6 kilomeetri laiune väin. Kuna väinas on teisigi, väiksemaid saari, siis arutatakse kava ehitada üle väina sild. Esialgu käib saartevaheline transport siiski parvlaevade ja helikopteritega. Parvlaevapilet on alaliselt Gozol elavatele inimestele oluliselt odavam.

Saar oli asustatud juba 5. aastatuhandel eKr. Sellest ajast pärinevad megaliitehitised. Arvatavasti pärinesid esimesed elanikud Sitsiiliast.

Juulis 1551 vallutasid saare Türgi mereröövlid, orjastasid saare elanikud, keda oli üle 5000, ja müüsid nad Liibüas orjadeks.

Gozot on kogu ajaloo vältel valitsetud Malta saarelt, välja arvatud autonoomia perioodil 28. oktoobrist 1798 5. septembrini 1800.

## Välislingid
*Gozo koduleht
*Gozo – GuidetoMalta.net
Vest-Agderi maakond

**Vest-Agderi maakond** oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Lõuna-Norras.

2020. aastal moodustati Aust-Agderi ja Vest-Agderi maakonnast Agderi maakond.

## Vallad
(Sulgudes elanike arv 1. jaanuaril 2006)

## Viited
Grímsey

**Grímsey** on saar Islandist 40 km põhjas. 

Grímsey asub täpselt põhjapolaarjoonel. Saare pindala on 5,3 km² ja suurim kõrgus 105 m. Saar moodustas kuni 2009. aastani omaette Grímseyjarhreppuri omavalitsuse, see kuulus Eyjafjarðarsýsla maakonda, kuid hääletuse järel liituti siis Akureyri omavalitsusega. Grímseyl elas 2021. aasta seisuga 57 inimest, peamine tegevusala on kalapüük. Saarel on väike lennuväli, toimub regulaarne lennuühendus Akureyri ja parvlaevaühendus Dalvíkiga.

## Välislingid
*Grímsey omavalitsus
Snyder Rini

**Snyder Rini** (17. juuli 1949 – 5. august 2025) oli Saalomoni Saarte poliitik. 20. aprillist 4. maini 2006 oli ta peaminister. 

Aastatel 2000–2001 ja 2002–2003 oli ta Saalomoni Saarte rahandusminister. Aastatel 2001–2006 oli Snyder Rini ühtlasi Allan Kemakeza valitsuses asepeaminister.

Tema esitamine peaministri ametikohale parlamendi poolt 18. aprillil 2006 kutsus esile ulatuslikud meeleavaldused, sest teda peeti korrumpeerunud ekspeaministri Allan Kemakeza liitlaseks ja mõjutatavaks nii kohalike hiinlaste kui ka Taiwani ja Hiina poliitiliste ning äriringkondade poolt. Rahutuste tõttu lükati ka tema ametissenimetamine 19. aprillilt üle 20. aprillile.

23. aprillil 2006 kasvasid tema vastu suunatud rahutused üle vägivaldseteks aktsioonideks kohalike hiinlaste vastu, mille tulemusena põletati maha pealinna Honiara hiina linnaosa ja Hiina võimud olid sunnitud alustama hiinlaste evakueerimist Saalomoni Saartelt.

26. aprillil 2006 astus Snyder Rini peaministri ametist tagasi, ootamata ära parlamendis tema vastu algatatud umbusaldusavalduse tulemusi. Rini tagasiastumine vallandas pealinnas Honiaras rõõmupeo.

21. detsembrist 2007 kuni 21. aprillini 2010 oli ta Derek Sikua valitsuse rahandusminister.

## Viited
Pforzheim

**Pforzheim** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Asub Würmi, Nagoldi ja Enzi jõe liitumiskohas, Schwarzwaldi serval.

Linnas on sündinud Johann Reuchlin ja Heinrich Otto Wieland.

23. veebruaril 1945 pommitasid Suurbritannia kuningliku õhuväe lennukid Pforzheimi. Hävis 67,5% linnast (kesklinnast koguni 98%), hukkus vähemalt 17 600 inimest.

## Viited

## Välislingid

*Pforzheimi koduleht
Korporatsioon Revelia vapp

**Korporatsioon Revelia vapp** on korporatsioon Revelia ametlik vapp.

Vapi rohelisel väljal on kullatud loorberiokste vahel hõbetatud lindiga asutamiskuupäev, mustal väljal on kolm kullatud kroonidega hõbeleopardi Tallinna vapilt ja valgel väljal Revelia sirkel. Vapp võeti vastu korp! Revelia koosolekul 27. veebruaril 1921.
Korporatsioon Revelia lipp

**Korporatsioon Revelia lipp** on korporatsioon Revelia lipp.

Lipu roheline värv väljendab lootust ja tööarmastust, must ausust ja õiglust, valge puhtust, omavahelist vendlust ja koostööd rahvaga.

Lipp oli esmakordselt avalikkuse ees 8. detsembril 1920.
Põltsamaa valla lipp

**Põltsamaa valla lipp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Põltsamaa valla lipp.

Lipp on kinnitatud 18. augustil 1998.

## Lipu kirjeldus

Põltsamaa valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Rohelise kanga keskel on kujutatud leiba, mille tagant tõusevad kolm viljapead ning kangas on ääristatud neljast küljest kaheksateistkümne ristikulehega. Leib, viljapead ja ristikulehed on kuldsed.

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus
Põltsamaa (põld see maa) ümbruses asuvad Eesti ühed viljakamad põllumaad ning sellest on tuletatud ka lipp. Kolm kuldset viljapead sümboliseerivad viljakaid põlde ning stiliseeritud leib põldudega seotud eestlaste peatoitu läbi aegade. Üldiselt on lipukujutis sümboliks põllumeeste traditsioonilisele maalähedasele eluviisile ja austusväärsele tööle, mis on siinmail olnud peamine jõukuseallikas. Viimasest on omakorda võrsunud ümbruskonna elanike üldtuntud haridus- ja kultuurilembus. 
Lipu ääriseks olevad kuldsed ristikulehed viitavad teisele peamisele põllumajandusharule – loomakasvatusele. Ristikulehed sümboliseerivad ka riste, mis on maailmas kõige levinum kristluse sümbol. Kanga roheline värvus on looduse, elu igavese uuenemise ja nooruse võrdkuju. Kuldne on küpse vilja, rikkuse ja auväärsuse sümbol.

## Vaata ka
*Põltsamaa valla vapp

## Välislingid
*Põltsamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Ludwigshafen

**Ludwigshafen** on linn Saksamaal  Rheinland-Pfalzi liidumaal. Asub Reini vasakul kaldal, Mannheimi naabruses.

Tänapäeva linna kohale rajas Pfalzi kuurvürst Friedrich IV 1607. aastal Mannheimi kindlustuse. 1820. aastal rajati sinna kaubapunkt, mis sai nime Baieri kuninga Ludwig I järgi. 1859. aastal sai asula linnaõigused.

Ludwigshafenis on BASF-i peakorter.

Ludwigshafenis on sündinud Helmut Kohl.

## Sõpruslinnad
Ludwigshafenil on kuus sõpruslinna:

* Antwerpen, Belgia
* Dessau, Saksamaa
* Havering, Suurbritannia

* Lorient, Prantsusmaa
* Pasadena, USA
* Sumqayıt, Aserbaidžaan


## Viited

## Välislingid
*Ludwigshafeni koduleht
Annoboni keel

**Annoboni keel** (omakeelne nimetus ***fá d'Ambô*** või ***fla d'Ambu*** või ***fa d'Ambu***) on portugali kreoolkeel, mida kõneldakse põhiliselt Ekvatoriaal-Guineas Annobóni saarel. 

Kõnelejate arv oli 2010. aasta andmetel Ekvatoriaal-Guineas 5000(1999. aasta andmetel 2500 (Annobóni saarel 2000, Bioko saarel Malabos 500 Annobónilt väljarännanute järglast, mujal üksikud), maailmas kokku 3100 (seda kõneldakse veel Hispaanias)). Kõnelejad on põhiliselt Angola päritolu aafriklaste, hispaanlaste ja portugallaste segaverelised järeltulijad. 

Keele kood on standardi ISO 639-2 järgi **cpp** (muud portugali keele põhised kreoolkeeled) ja standardi ISO 639-3 järgi 
**fab**. 

## Päritolu
Seda keelt kõnelesid algselt portugallaste ja peamiselt São Tomé saarelt ja Angolast  Annobóni saarele toodud orjataride järeltulijad. Seetõttu sisaldab ta portugali ja forro keele elemente. 

Keelele on mõju avaldanud ka Fernando Póo inglise kreoolkeel.

## Keele iseloomustus
Annoboni keel sarnaneb forro keelega. 
Keele ehitus langeb kokku forro keele ehitusega. Sõnavara langeb kokku 62,5% ulatuses.  

Kui Annobón läks Hispaania valdusse, laenas ta muuhulgas hispaanlastega sõlmitud segaabielude tõttu hispaania sõnu, mis moodustavad sõnavarast 10%. Hispaania ja portugali keele sarnasuse tõttu ei ole siiski kõikidel juhtudel võimalik vahet teha portugali keelest pärit sõnade ja hispaania laenude vahel.  

Keelele on iseloomulikud vokaalharmoonia ja toonisandhi. Võib-olla on olemas lühikeste ja pikkade vokaalide opositsioon.

Arvsõnaline täiend järgneb põhisõnale. Ka määrsõnaline täiend järgneb põhisõnale. Seda peetakse bantu substraadi mõjuks. 

### Näited
** mu * 'minu kaks silma'
**  nei  * 'nende kaks puhast kätt'
**   * 'need kaks raamatut'

## Murded
Annobóni saarel ja Bioko saarel kõneldava keele vahel on väikesed erinevused.  

## Staatus
Annoboni keelel ei ole kuskil ametliku keele staatust. Nagu mujalgi Ekvatoriaal-Guineas, on Annobóni saarel ametlikuks keeleks hispaania keel, mida kasutatakse halduses ja hariduses.

Nii Annobónil kui ka Malabos on keel kasutusel kõigil elualadel, välja arvatud haldus ja haridus. 

Keele kasutamine on seotud kultuurilise identiteedi ja grupisolidaarsusega. 

Malabos õpivad paljud annoboni keele kõnelejad hispaania keelt, Annobónil õpitakse hispaania keelt vähem. Annobóni naised hispaania keelt hästi ei oska.  

Bioko saarel õpivad paljud Fernando Póo inglise kreoolkeelt. 

Katoliiklaste liturgiline keel on portugali keel.  

## Viited

## Välislingid
Korporatsioon Fraternitas Liviensis

**Korporatsioon Fraternitas Liviensis** (lühendatult **korp! Fraternitas Liviensis**) on 28. jaanuaril 1918 Tartus asutatud Eesti üliõpilaskorporatsioon.

Korp! Fraternitas Liviensis asutati seitsme Tartu Ülikoolis õppinud eesti rahvusest farmaatsiatudengi poolt. Algul võisid korporatsiooniga liituda üksnes farmaatsiat õppivad üliõpilased. Alates 1925. aastast võisid korporatsiooniga liituda kõik eesti rahvusest Eesti Vabariigi Tartu Ülikoolis õppivad meestudengid. 1930. aastal võeti korp! Fraternitas Liviensis vastu Eesti Korporatsioonide Liitu. 1936. aastal asutati Tallinnas korporatsiooni osakond, kuhu kuulusid Tallinna Tehnikaülikoolis õppivad liikmed.

1940. aastaks oli korporatsiooniga liitunud umbes 300 liiget. Seoses nõukogude võimu kehtestamisega Eestis likvideeriti kõik üliõpilasühingud. Nende varad anti üle muuseumitele ja osaliselt peideti liikmete kodudesse. Okupatsioonide ajal tegutsesid eesti üliõpilaste organisatsioonid paguluses. Ka Fraternitas Liviensise traditsioonid hoiti paguluses alal. 29. detsembril 1988 taastati korporatsiooni tegevus Tartus ja 6. mail 1989 ka Tallinnas.

2020. aasta jaanuaris kuulus korporatsiooni 205 liiget. Korporatsiooni liikmed on olnud näiteks Fred Kudu, Eerik Kumari, Oskar Luts, Janno Reiljan, Alfred Tooming, ning auvilistlased Hugo Salasoo, Arvo Mägi ja Olev Träss.

## Ajalooline konvendihoone


Tartu, Jakobi 52 - id 6959, September 30, 2011.jpg|Frat! Liviensise ajalooline konvendihoone Tartus, Jakobi 52
Tartu, Jakobi 52 - id 6959 - a window, September 30, 2011.jpg|Konvendihoone on silmapaistev näide Tartu 20. sajandi alguse puitarhitektuurist, mida iseloomustab detailirohkus
Tartu, Jakobi 52 - id 6959 - plaque of student corporation Fraternitas Liviensis, September 30, 2011.jpg|Frat! Liviensise silt konvendihoone väravas
Tartu, Jakobi 52 - id 6959 - gate, September 30, 2011.jpg|Konvendihoone väravast paistab ka majas praegu tegutseva Tartu Lastekunstikooli silt


## Viited

## Kirjandus
* Fraternitas (korporatsiooni ajakiri, ilmub kord aastas). New York 1955-1974 ; Toronto 1975-1991 ; Tartu al. 1993.
* Korporatsioon Fraternitas Liviensis 1918-1978 (toim. Johannes Koort). Kanada : korp! Fraternitas Liviensis, 1977. 
* Korporatsioon Fraternitas Liviensis 1918-1993 (peatoim. Victor Nigol). Toronto : korp! Fraternitas Liviensis, 1993.
* Fraternitas Liviensis 90 : [ajalehe Universitas Tartuensis lisa]. Tartu, 25. jaanuar 2008.

## Välislingid
*korp! Fraternitas Liviensis
*Fraternitas Liviensis tutvustab end Viljandis
Chattogram

**Chattogram** (ka Chittagong) on linn Bangladeshis, Chattogrami jaotise ja Chattogrami ringkonna halduskeskus. Asub Bengali lahe rannikul, Karnaphuli jõe suudmes. 

Chattogram on Bangladeshi suurim sadamalinn ja tähtis majanduskeskus. Linn on erimajandustsoon.

## Viited
Melilla

**Melilla** (berberi keeles *Mričon*, araabia keeles مليلة *Malīliyah*) on Hispaaniale kuuluv linn Aafrikas Maroko rannikul.

## Vaata ka
*Melilla lennujaam
*Ceuta

## Viited

## Välislingid

*Melilla koduleht
Korporatsioon Ugala

**Korporatsioon Ugala** (**Korp! Ugala**, lühend **C!U!**) on 10. novembril 1913 Tartus asutatud akadeemiline organisatsioon, mis ühendab eesti rahvusest meessoost üliõpilasi ja vilistlasi. Ugala tegevkonvendid on tegutsenud nii Tallinnas kui ka Tartus, praegu asub konvent ainult Tartus. Tänapäeval hõlmab Ugala ka mitut väliskoondist.

## Liikmeskond

Korp! Ugala võtab liikmeks eesti soost meesüliõpilasi või kõrgharidusega inimesi vastavalt konvendikoosoleku otsusele.

### Asutajaliikmed

* vil! Alfred Ruus, jur;
* ksv! Aleksander Alver, theol;
* ksv! Hans Karro (Karu), phil;
* ksv! Jaan Kehrberg (Keerpärg), med;
* ksv! Jaak Kotkas, jur;
* ksv! Paul Kuusik, theol;
* ksv! Eduard Kärner, med;
* ksv! Adalbert Lübeck, med;
* ksv! Julius Prisko, med;
* ksv! Paul Ruus, med;
* ksv! Helmut Torrim, theol;
* ksv! Richard Villems, med.

### Ülesastumise ajani võetud lihtliikmed
* Anton Eilart, theol;
* Johannes Imelik, med;
* Eduard Kaar, med;
* Viktor Crull, med;
* Andres Vaher, jur;
* Johannes Õunap, rer.nat.

### Esimene eestseisus
* *senior* – ksv! Adalbert Lübeck;
* *subsenior* – ksv! Eduard Kärner;
* *scriba* – ksv! Hans Karro;
* vanamees – ksv! Jaan Kehrberg.

## Välissuhted
Korp! Ugala on Eesti Korporatsioonide Liidu asutajaliige, ehkki 2008. aastal liikmesus peatati. Samuti on Korporatsioon Ugala sõlminud sõpruslepingud järgmiste välismaiste üliõpilasorganisatsioonidega:

* Turu Üliõpilaskond Turus
* Korporatsioon Tervetia Riias
* Nylands Nation Helsingis

## Vaata ka
* Korporatsioon Ugala Austraalia koondis
* Korporatsioon Ugala maja

## Välislingid
* Korp! Ugala
Porkuni

**Porkuni** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.

1977. aastal liideti Porkuni külaga Jõeotsa.

## Nimi
Tallinna piiskopi Simon von der Borchi valitsusajal rajati aastatel 1477–1479 Porkuni järve kaldal asuvale künkale Tallinna piiskoppidele antud lauamõisa alale Porkuni piiskopilinnus. Linnuse rajaja von der Borchi järgi sai Porkuni ka nime (*Borchholm*-Borchi saar).

17. sajandi alguse Rootsi kaardil on Porkuni tähistatud nimega *Borckholmen*. 

18. sajandi lõpul Ludwig August Mellini koostatud atlases on Porkuni märgitud kahes keeles: Borkholm, Porkoni M.

## Pildid

Porkuni linnuse väravatorn.jpg|Porkuni piiskopilinnuse väravatorn
Porkuni mõisa peahoone2.jpg|Porkuni mõisa peahoone
Porkuni mõisa viinavabrik.jpg|Porkuni mõisa viinavabrik
II maailmasõjas hukkunute matmispaik (Porkuni lahing).jpg|Porkuni lahingus hukkunute matmispaik


## Vaata ka
*Porkuni järv
*Porkuni mänd 
*Porkuni piiskopilinnus
*Porkuni lahing
*Porkuni mõis
*Porkuni Kool
*Porkuni vald
*Porkuni Klubi

## Viited
San Antonio de Palé

**San Antonio de Palé** (ka: *Palé*, *Palea*, *San Antonio*, *San Antonio de Palea*, *Ambô*, *Annobón*) on küla (nimetatud ka linnaks) Guinea lahes asuva Ekvatoriaal-Guineale kuuluva Annobóni saare põhjatipus Palmari neemest lõunas, Annobóni provintsi halduskeskus. 

Geograafilised koordinaadid on 1°24'5" S, 5°37'57" E ehk 1,4014° S, 5,6325° E (või 1,41° S, 5,61° E).

Elanike arvuna on nimetatud 5008, mis on kogu saare ja provintsi elanike arv 2001. aasta rahvaloenduse järgi. 

1983. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 910 elanikku. Hiljem ei ole San Antonio de Palé elanike arvu rahvaloendusel eraldi välja toodud. 

Elanike arvuna on nimetatud ka 1636, 1516,  400 ja 600. Tõenäoliselt on elanikke umbes 1500. 

Palmari neemel on majakas. Neeme lähedal on misjonipunkt. 

San Antonio de Palé lähedal on lennuväli. Sealt viib külasse kilomeetripikkune asfalteeritud sõiduteega ning kõnniteedega tee.  

Küla tänavaid on nimetatud puhasteks. 

Küla veevarustust on parandatud Hispaania abiga. 

Rajatud on hulk hooneid garnisonile ja presidendipalee. Tänavaid on asfalteeritud. 

Sadama kood on 226ABU.   
 
## Välislingid
*Kaart