open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sally Ride

**Sally Kristen Ride** (26. mai 1951 – 23. juuli 2012 La Jolla) oli USA astrofüüsik ja kosmonaut, kes 1983. aastal käis  esimese ameeriklannana kosmoses. Enne teda olid naistest kosmoses käinud Nõukogude Liidu kosmonaudid Valentina Tereškova (1963) ja Svetlana Savitskaja (1982). Ride on jäänud tänini (2012) noorimaks USA astronaudiks: ta käis kosmoses 32-aastaselt.

Ta sündis ja kasvas üles California osariigis Los Angeleses ning sai Stanfordi ülikoolis magistri- ja doktorikraadi füüsikas.

Ta viibis esimest korda kosmoses juunis 1983 Challengeri pardal. Teist korda viibis ta kosmoses aastal 1984 ja pidi minema kolmandale reisile, kui Challenger 1986. aastal pärast starti plahvatas, kusjuures kõik seitse meeskonnaliiget hukkusid ning USA süstikuprogrammis tekkis kolmeaastane paus.

Ride kuulus Challengeri ja Columbia katastroofe uurinud komisjonidesse ning oli ainus mõlemasse komisjoni kuulunud inimene.

Pärast NASA-st lahkumist aastal 1987 sai temast aastal 1989 San Diegos asuva California Ülikooli füüsikaprofessor.

Ta on kirjutanud lastele teadusest viis raamatut.

Sally oli aastatel 1982–1987 abielus NASA kosmonaudi Steven Hawleyga. 

Ta suri pärast 17 kuud kestnud põdemist pankreasevähki.

## Viited
Suur-kirjurähn

**Suur-kirjurähn** (*Dendrocopos major*) on Eesti levinuim rähniliik. Kuulub kirjurähni perekonda.

Suur-kirjurähni pesitsusaegset arvukust hinnatakse 50 000 – 100 000 paarile, talvist arvukust 50 000 – 300 000 isendile.

## Eluviis

Rähn ei kipu oma territooriumilt lahkuma.

Nad toetuvad sabale, hoiavad küünistega puukoorest ja toksivad nokaga vastu puutüve. Rähn toksib ja uuristab puutüvesid tundide kaupa. Rähni väga tugev kael võimaldab kaua toksida ja ta aju talub hästi lööke. Nokk kulub toksimise tõttu, kuid kasvab iga päev.

## Toitumine
Toitub putukatest, röövikutest. Putukaid püüab oma pika keelega. Toksivad sageli ka hoonete soojustusmaterjali lootuses sealt midagi leida. Toksivad ka puit-konstruktsioone auklikuks. 

## Pildid

Suur-Kirjurähn.jpg|Suur-kirjurähn
Suur-Kirjurähn - Great-Spotted Woodpecker.jpg|Suur-kirjurähn


## Viited

## Välislingid

* 

* Sissekanne veebisaidil Eesti selgroogsed
* Lisateave veebisaidil Eesti selgroogsed
* Ulvar Käärt. Eestit on tabanud võimas suur-kirjurähnide tulv Eesti Päevaleht, 9. jaanuar 2009
Püha Risti basiilika

**Santa Croce kirik** (ka **Santa Croce basiilika**, itaalia keeles *Basilica di Santa Croce* 'Püha risti basiilika') on Firenzes asuv frantsiskaani kirik.

Santa Croce kirik asub Püha Risti väljakul (*Piazza di Santa Croce*) 800 m Firenze toomkirikust Santa Maria del Fiorest kagus.

Santa Croce kirik on maailma suurim frantsiskaani kirik. Sellel on 16 kabelit. Paljud neist on kaunistatud Giotto di Bondone ja tema õpilaste freskode, kenotaafide ja teiste seinakaunistustega.

Legend räägib, et Santa Croce kiriku rajas Püha Franciscus ise. Praegust hoonet, mille rajamise kulud kattis linna üks rikkamaid peresid, hakati ilmselt rajama 1294 Arnolfo di Cambio poolt. Sel ajal, kui kirikut rajama hakati, asus see soisel maal väljaspool linnamüüri.

Kiriku esialgne kavand peegeldas frantsiskaanide rangeid põhimõtteid. Põrand meenutab põhiplaanilt T-risti, mis on Püha Franciscuse sümbol. See on 115 m pikk. Lööv ja kaks külglöövi on eraldatud kaheksakandiliste sammaste rividega. Kirikust lõuna pool asus klooster ja selle mõned hooned on säilinud.

Santa Croce kiriku pühitses 1442 paavst Eugenius IV.

1470. aastatel valmis ristikäigus Pazzi kabel, mis oli ehitatud kapiitlisaalina. Selle arhitekt oli Filippo Brunelleschi, kes oli projekteerinud ka toomkiriku ja juhtinud selle ehitamist. Brunelleschi projekt oli endiselt rangelt lihtne ja ilustusteta.

1560 ehitati kirik vastureformatsiooni käigus ümber. Sisetöid kirikus juhtis Giorgio Vasari. Nende käigus likvideeriti altariruumi löövist eraldav vahevõrestik. Ümberehitused kahjustasid kiriku ilustusi ning paljud enne kiriku seintel olnud altarid hävitati.

Praegune kellatorn rajati 1842 äikese tõttu hävinud varasema kellatorni asemele. Selle uusgooti stiilis fassaad ehitati 1857–1863 Anconast pärit juudi arhitekti Nicolo Matase juhtimisel.

1866 Itaalia ühendamise käigus natsionaliseeris Itaalia valitsus Santa Croce kiriku nagu enamiku Itaalia pühakodasid.

1966 ujutas Arno jõgi suure osa Firenzest üle. Jõgi tungis ka Santa Croce kirikusse, tuues endaga muda, kütteõli ja muud reostust. Kiriku hoonetele ja kunstiaaretele tekitati rasket kahju ja nende restaureerimine kestis aastakümneid.

Kirikus on paljude kuulsate itaallaste hauad. Sinna on maetud näiteks Michelangelo, Galileo Galilei, Niccolò Machiavelli ja Gioacchino Rossini. Mälestusmärke on sinna püstitatud ka inimestele, kes tegelikult on maetud mujale, näiteks Dantele, Enrico Fermile ja Guglielmo Marconile. Sellepärast nimetatakse seda ka **Itaalia kuulsuse templiks** (**Templo dell'Italie Glorie**).
Ebamugav tõde

**"Ebamugav tõde"** (inglise *An Inconvenient Truth*) on Oscariga pärjatud 2006. aasta Ameerika Ühendriikide dokumentaalfilm globaalsest soojenemisest.

Filmi lavastas Davis Guggenheim ja peaosas on endine Ameerika Ühendriikide asepresident Al Gore.

Film on võitnud mitu prestiižikat auhinda, seejuures Oscari parima dokumentaalfilmi ja parima filmilaulu (Melissa Etheridge'i "I Need to Wake Up") kategoorias.

## Vaata ka
*Kasvuhooneefekt
*Kliimamuutus
*Kyōto protokoll
*Globaalprobleemid

## Välislingid
*Volli Kalm ""Ebamugava tõe" ebamugavad puudused". Sirp, 16. veebruar 2007
*"Kõmuline dokfilm "Ebamugav tõde" jõuab ETV ekraanile". Õhtuleht, 28. aprill 2008
*Kliimakriisi ametlik koduleht
*The Climate Project
*"Ebamugava tõe" slaidiesitlus
Tutajev

**Tutajev** on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Tutajevi rajooni keskus. Asub Volga jõe mõlemal kaldal.

1822. aastal liideti kaks linna: Romanov Volga paremal kaldal ja Borissoglebsk vasakul kaldal ja 1918. aastani kandis linn nime **Romanov-Borissoglebsk**.

Linna suurim ettevõte on Tutajevi mootoritehas, mis toodab peamiselt diiselmootoreid.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**IX [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Leningradis 1963. aastal. 

; Turniir
Turniiril jäid esikohta jagama Vjatšeslav Štšegolev ja Andris Andreiko

;Järelmatš
Järelmatš meistritiitlile peeti aga järgmisel aastal Moskvas.
Marko Kitti

**Marko Kitti** (sündinud 11. juuli 1970 Turus) on soome kirjanik.

## Looming
*"Kottarainen" ("Kuldnokk"), novellikogu, Arator Oy 2001,  ISBN 952-9619-82-0
*"Viidakko" ("Ürgmets"), romaan, Arator Oy 2003,  ISBN 952-9619-85-5
*"Meidän maailma", romaan, Arator Oy 2008,  ISBN 978-952-9619-92-4
*"Isiä ja poikia", novellikogu, Arator Oy 2010,  ISBN 978-952-9619-95-5

## Välislingid
* Marko Kitti koduleht (*soome keeles*)
Rusima

**Rusima** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

## Viited
Garmisch-Partenkirchen

**Garmisch-Partenkirchen** (Ga-Pa) on alev (*[[Markt]]*) Saksamaal Baieri liidumaal, Garmisch-Partenkircheni kreisi keskus. Asub Baieri lõunaosas Baieri Alpides Austria piiri lähedal.

Garmisch-Partenkirchenis toimusid 1936. aasta taliolümpiamängud. Seal toimub ka iga-aastase nelja hüppemäe turnee teine etapp.

Alevi lähedal asub Saksamaa kõrgeim tipp Zugspitze ja Eibsee järv.

Kõigepealt oli kaks eraldi alevit: läänepoolne Garmisch ja idapoolne Partenkirchen, tänapäevalgi on kummalgi isesugune identiteet. Partenkircheni kohal oli vana Rooma linn Partanum, mis paiknes Veneetsia–Augsburgi kaubateel ja esimest korda on mainitud aastal 15 pKr. Partenkircheni peatänav Ludwigsstraße kulgeb mööda vana Rooma teed. Garmischit on ürikutes esmamainitud ligi 800 aastat hiljem Germaneskauna, mis võib tähendada, et seal elas mõni germaani hõim.

13. sajandil sattus org Freisingi piiskopkonna võimu alla jäädes sinna kuni 1803. aastani, kui Baieri kuurvürstkond piiskopkonna annekteeris.

Garmisch ja Partenkirchen olid eraldi alevid, kuni 1. jaanuaril 1935 Hitleri nõudel need ühendati üheks aleviks 1936. aasta taliolümpiamängude ootuses. Tänapäeval nimetatakse kõnekeeles ühendatud alevit tihti valesti lihtsalt Garmischiks. Garmisch on modernsem võrreldes Partenkircheni munakiviteede ja freskodega.

## Pilte

Fail:House in Garmisch-Partenkirchen 2019.jpg|Maja Garmisch-Partenkirchenis 2019. aastal
Fail:River of Partnach in Garmisch-Partenkirchen 2019.jpg|Garmisch-Partenkirchenit läbi Partnachi jõgi 2019. aastal
Fail:Stones in the languages around the world in Garmisch-Partenkirchen 2019.jpg|Garmisch-Partenkircheni kivinäituse "Geoloogiline jalutuskäik" tahvel kividega seotud ütlustest üle maailma, sealhulgas ka Eestist 2019. aastal


## Viited

## Välislingid

* Garmisch-Partenkircheni koduleht
Siena toomkirik

**Siena toomkirik** on kirik Sienas Toscana maakonnas Itaalias. Selle ehitamist alustati 12. sajandil romaani stiilis, kuid 13. sajandist alates ehitati seda edasi gooti stiilis. Nüüd on sellest kujunenud üks parimaid Itaalia gooti arhitektuuri näiteid. Kiriku seinad on kaetud valge ja musta marmoriga. Katedraali marmorpõrandad on dekoreerinud Domenico Beccafumi. Pinturichio maalis Piccolómini raamatukogu freskod. Selle raamatukogu asutas 1495 kardinal Francsesco Piccolómini, kellest hiljem sai paavst Pius III. 

Katedraali praegusel asukohal seisis 9. sajandil kirik koos paavsti paleega. 1058. aasta detsembris peeti Sienas kirikukogu, mille tulemusel valiti uueks paavstiks Nikolaus II. 1196. aastal hakati rajama uut katedraali. 1215. aastal peeti seal juba iga päeva missasid. 1226. aastast on märkmeid valge ja musta marmori transpordi kohta Sienasse. Võlv ja transeptid ehitati 1259–1260.

1339 plaaniti teist suurt lisaehitustööd. Uus lööv ja ristvahekäik oleksid kiriku pindala enam kui kahekordistanud. Ehituse, mida alustati Giovanni d’Agostino käe all, kes on rohkem tuntud skulptorina, katkestas 1348. aastal katk. Algsed vead olid siis juba avastatud ja laiendustöid pärast katkulainet enam ei jätkatud. Välisseinad, mis on sellest laiendamisest alles jäänud, on nähtavad kirikust lõuna pool, löövi põrand aga on kujundatud parkimisplatsiks ja muuseumiks. Hoolimata laiendustööde poolelijätmisest, tõestavad need Siena auahneid plaane, võimsust ja suuri kunstilisi saavutusi.

## Välislingid
Tammsaare küla

**Tammsaare** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulus küla Lasva valda.

Küla lõunaküljelt kulgeb läbi Valga–Koidula raudteelõik, kus asus kuni 2001. aastani ka Tammsaare küla lähistele jäänud Husari raudteepeatus.

## Viited
Seitse aastat Tiibetis (film)

**"Seitse aastat Tiibetis"** (originaalpealkiri *"Seven Years in Tibet"*) on 1997. aasta USA draamafilm. 

Film põhineb Heinrich Harreri kirjutatud autobiograafilisel raamatul "Seitse aastat Tiibetis" ("Sieben Jahre in Tibet") ning räägib tema üleelamistest Tiibetis. Paljud on pidanud Harreri rolli täitmist filmis Brad Pitti üheks parimaks.

## Süžee
Teise maailmasõja ajal läheb Austria mägironija Heinrich Harrer (Brad Pitt) koos oma sõbraga Himaalajat vallutama. Kui algab sõda, võtavad britid nad vangi, aga neil õnnestub põgeneda Tiibeti linna Lhasasse, kus Harreril kujuneb huvitav suhe dalai-laama endaga. Linnas muutuvad nende maailmavaated tundmatuseni.

## Välislingid
*
Karabiinhaak

**Karabiinhaagid** ehk **karabiinid** on enamasti ovaalse kujuga metallist ühenduslülid. 

Karabiine kasutatakse asjade ja inimeste kinnitamiseks ehitustel, matkadel, kaljuronimisel, purjetamisel ja mujal. Eristatakse lukustatavaid (keeratava muhviga) ja vabakäiguga karabiine.

Tihtipeale kasutatakse karabiini ka koerte jt lemmikloomade kaela- ja jalutusrihma vahelise kinnitina.

## Vaata ka
* Haak
* Konks
* Köis
* Seekel
Villu Tamme

**Villu Tamme** (sündinud 2. novembril 1963) on ansambli J.M.K.E. solist, kitarrist ja ristsõnakoostaja. 

Värvika punkmuusikuna Eesti taasiseseisvumise eelsel ärkamisajal ja alates 1986. aastast punkrokki viljelenud ansambli J.M.K.E. solistina hakati teda hüüdma **[[punkar]] Villuks**. Teda on nimetatud ka eesti pungi isaks ja üheks olulisemaks pungilüürikuks.

## Elukäik
Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 42. Keskkooli.

Peaaegu kogu elu Tallinnas Kadriorus elanud Villu Tamme hakkas kolmeaastaselt lugema ja õppis 15-aastaselt kitarri mängima.

Tamme on koostanud mitmele väljaandele ristsõnu.

## Poliitiline tegevus
Villu Tamme kuulub alates septembrist 2006 erakonda Eestimaa Rohelised. 

2007. aastal kandideeris ta selle erakonna nimekirjas Riigikokku. Ta said valimisringkonnas nr 2 (Kesklinna linnaosa, Lasnamäe linnaosa ja Pirita linnaosa) 1968 häält, kuid ei osutunud valituks.

## Villu Tamme ansamblid
* J.M.K.E.
* Velikije Luki

## Tunnustus
* 1995 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse II preemia ("Haned võlgu")
* 2014 Valgetähe V klassi teenetemärk

### Muud austusavaldused
* Tema järgi on nimetatud tuntuim Eesti iirisesort, 1980. aastate lõpus Heino ja Laine Lepiku aretatud madalamat kasvu hele sirelililla iiris "Punkar Villu".
* Muusikaajakirjanik Timo Forss on kirjutanud Villu Tammest soome lastele mõeldud aimeraamatus "Mitä on punk?" (2018; “Mis on punk?”). Raamatust võib teada saada, et Villu punkis juba siis, kui Eestis valitses veel Nõukogude võim ja punkarid olid oma julgete väljaütlemistega põlu all. Vaka all ei hoita sedagi, et Tamme suunati omapärase riietumisstiili, juuste värvimise ja Vene armeest kõrvale hoidmise pärast vaimuhaiglasse.
* Eesti Tervisemuuseumi eksponaatide hulka kuulub punkar Villu Tamme pintsak. Väidetavalt olevat see jõudnud muuseumi Tallinna Psühhoneuroloogiahaiglast.
* Improteater Impeerium tõi 2024. aasta novembris lavale Villu Tamme värsketel algupärastel näidenditekstidel põhineva lavastuse "Improkomöödia ehk Mis juhtub, kui algus on olemas, aga puudub lõpp". Seda mängiti Tartus ja Tallinnas.

## Isiklikku
Talle ei meeldi esitada lugu "Väike õllesõber" ja aeg-ajalt ka "Tere perestroika".

## Viited

## Välislingid

* Tutvustus valimiskomisjoni lehel
* 
* Priit Liiviste. Villu Tamme: roheline teema inimesi enam ei huvita Postimees, 16. jaanuar 2009
* https://vikerraadio.err.ee/1608530854/heli-nalg-villu-tamme Vikerraadio koduleht, 27. märts 2022
Johann II

**Johann II** nimelised valitsejad:

***[[Johann II (Holstein-Kiel)|Johann Ühesilmne]]**, Holsteini krahv 1253–1321 
***[[Johann II (Oldenburg)|Johann II]]**, Oldenburgi krahv 1285–1314 
***[[Johann II (Saksi-Lauenburg)|Johann II]]**, Saksi-Lauenburgi hertsog 1286–1322 
***[[Johann II (Holland)|Johann II]]**, Hollandi krahv 1299–1304 
***[[Johann II (Mecklenburg-Stargard)|Johann II]]**, Mecklenburg-Schwerini krahv 1390–1417 
***[[Johann II (Baieri)|Johann II]]**, Bayern-Müncheni hertsog 1392–1397 
***[[Johann II (Lotring)|Johann II]]**, Lotringi hertsog 1453–1470 
***[[Johann II (Schleswig-Holstein-Hadersleben)|Johann II]]**, Schleswig-Holstein-Haderslebeni hertsog 1521–1580 
***[[Johann II (Pfalz-Zweibrücken)|Johann II]]**, Zweibrückeni hertsog 1604–1635 
***[[Johann II (Liechtenstein)|Johann II]]**, Liechtensteini vürst 1858–1929 
***[[Johann II (Münster)|Johann II]]**, Münsteri piiskop 1379–1381
***[[Johann II (Lüttich)|Johann von Rumigny]]**, Lüttichi piiskop 1229–1239
***[[Johann II von Reisberg]]**, Salzburgi peapiiskop 1429–1441
***[[Johann II (Trier)|Johann von Baden]]**, Trieri peapiiskop 1456–1503
***[[Johann II (Riia)|Johann von Vechten]]**, Riia peapiiskop 1285–1294
***[[Johannes II (Saare-Lääne piiskop)|Johann II Creul]]**, Saare-Lääne piiskop 1439–1457
***[[Johann II (Kuramaa piiskop)|Johann II]]**, Kuramaa piiskop 1332–1353
***[[Johann II (Pfalz-Simmern)|Johann II]]**, Simmerni pfaltskrahv 1509–1557

## Vaata ka
***[[Johannes II Bertkow]]** oli Tartu piiskop 1473–1485
***Johan II** oli Taani kuningas Hans Rootsi kuningana

*Jean II
*Johannes II

*Johann I
*Johann III
*Johann IV
*Johann V
*Johann VI
*Johann VII
*Johann VIII
*Johann IX
Johann III

***[[Johann III (Holstein-Kiel)|Johann III]]**, Holsteini krahv 1316–1359 
***[[Johann III (Baieri)|Johann III]]**, Baieri-Straubingi hertsog 1404–1425 
***[[Johann III (Holland)|Johann III]]**, Hollandi krahv 1418–1425 
***[[Johann III (Kleve)|Johann Rahumeelne]]**, Kleve hertsog 1521–1539 
***[[Johann III (Schleswig-Holstein-Sonderburg)|Johann III]]**, Schleswig-Holstein-Sonderburgi hertsog 1559–1622 
***[[Johann III (Saksi-Weimar)|Johann III]]**, Saksi-Weimari hertsog ja Tüüringi maakrahv 1602–1605 
***[[Johann III (Münster)|Johann III]]**, Münsteri piiskop 1457–1466
***[[Johann III (Lüttich)|Johann III]]**, Lüttichi piiskop 1274–1281
***[[Johann III (Salzburg)|Johann III]]**, Salzburgi peapiiskop 1481–1489
***[[Johann III (Trier)|Johann von Metzenhausen]]**, Trieri peapiiskop 1531–1540
***[[Johann III (Riia)|Johann von Schwerin]]**, Riia peapiiskop 1294–1300
***[[Johannes III (Saare-Lääne piiskop)|Johann III Orgas]]**, Saare-Lääne piiskop 1492–1515
***[[Johann III (Kuramaa)|Johann Tiergart]]**, Kuramaa piiskop 1425–1456

## Vaata ka
***[[Johannes III von der Rope]]** oli Tartu piiskop 1499–1503
***[[Johan III]]** oli Rootsi kuningas 1568–1592

*Jean III
*Johannes III

*Johann I
*Johann II
*Johann IV
*Johann V
*Johann VI
*Johann VII
*Johann VIII
*Johann IX
Karabiin

**Karabiin** on lühikese rauaga kerge vintpüss või jahipüss. 

Algselt oli ta ratsa- ja suurtükiväelaste relv. Nimetus pärineb karabiinihaagist, mis kinnitati algul sageli relva kaba vasakule küljele, hõlbustamaks relva kinnitamist hobuse sadula küljes olevale rihmaga karabiinile. Nii sai püssi ratsutades vajadusel käest lasta, haarates püstoli või mõõga. 

Hiljem arendati militaarkasutuses olevad karabiinid poolautomaatseteks. Tänapäeval leiab kasutust põhiliselt täpsus- või tseremoniaalrelvana.

Sõna "karabiin" algallikas on prantsuse sõna *carabine*.
Balkanabat

**Balkanabat**, varasema nimega **Nebitdag**, on linn Türkmenistani lääneosas, Balkani vilajeti keskus.  

Balkanabat asub Balkani aheliku jalamil. Linn asutati 1933 Trans-Kaspia raudtee äärde. Balkanabat on tööstus-, eelkõige naftatöötlemise keskus.
Chivu Stoica

**Chivu Stoica** (8. august 1908 – 18. veebruar 1975) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 2. oktoobrist 1955 kuni 21. märtsini 1961.

## Viited
Johann II (Liechtensteini vürst)

**Johann II** (5. oktoober 1840 – 11. veebruar 1929) oli Liechtensteini vürst 1858–1929.

Johann soosis kunsti ja teadust ning algatas maa moderniseerimise. 1861 võeti vastu Liechtensteini esimene põhiseadus ning 1921 viidi sisse parlamentaarne demokraatia alused (mehed said üldise valimisõiguse).

Johann on teadaolevatest Euroopa valitsejatest pikkuselt teise valitsusajaga (Louis XIV järel).

## Kirjandus
*Euroopa vaneim valitseja suri. Vaba Maa, 17. veebruar 1929, nr. 41, lk. 4.
Petru Groza

**Petru Groza** (7. detsember 1884 – 7. jaanuar 1958) oli Rumeenia poliitik ja riigitegelane, kes tegutses Rumeenia Ministrite Nõukogu esimehena (sisuliselt peaministrina) 6. märtsist 1945 kuni 2. juunini 1952.

Groza valitsus tähistas kommunistliku režiimi kindlustumise algust Rumeenias, kuna tema ametisse aitamine toimus Nõukogude Liidu toetusel ning tema kabinetis mängis olulist rolli Rumeenia Kommunistlik Partei.

Pärast peaministriameti lõppu jätkas Groza tegevust poliitika kõrgematel tasanditel, olles 1952–1958 Rumeenia Presiidiumi eesistuja – ametikoht, mis oli sisuliselt riigipea funktsiooniga.

Ștei linn kandis 1958–1996 tema järgi nime **Dr Petru Groza**.

## Surm ja matmispaik
Petru Groza suri 73-aastasel Bukarestis maooperatsiooni järgsesse tüsistusse. Tema matus toimus 10. jaanuaril 1958 ning tseremoonial osalesid kõrged riigi- ja kirikuametnikud. Esialgu maeti Groza Bukarestis Ghencea sõjaväekalmistule.

1963. aastal viidi tema säilmed ümber Carol Parki mausoleumi (Parcul Carol) Bukarestis, mis oli mõeldud Rumeenia kommunistliku režiimi juhtide ja vasakpoolsete aktivistide viimseks puhkepaigaks. Seal paiknes tema sarkofaag krüptis rotundas, mille kaudu püüti tähistada tema poliitilist tähtsust.

Pärast poliitilisi muutusi 1990. aastate alguses otsustas Groza perekond viia tema säilmed tagasi sünnikülla. 1990. aastal maeti ta ümber oma kodukülla Băciasse, Hunedoara maakonnas, Transilvaaniasse.

## Viited
Needitangid

**Needitangid** on tõmbeneetidega neetimiseks mõeldud tangid. 

Neetimist kasutatakse seal, kus keevisliidet või ka poltliidet pole võimalik või otstarbekas kasutada. Näiteks ehituslike plekkdetailide omavahelisel liitmisel.
Dominique de Villepin

**Dominique Marie François René Galouzeau de Villepin** (sündinud 14. novembril 1953 Marokos Rabatis) on Prantsuse diplomaat ja poliitik.

Tema isa Xavier de Villepin oli Prantsusmaa diplomaat ja senaator, isapoolne vanaisa oli mitme ettevõtte nõukogu liige ning isapoolne vanavanaisa oli Prantsuse armee kolonel. Villepan kasvas mitmes välisriigis nagu diplomaatide lapsed ikka, rohkem Ladina-Ameerikas, mistõttu ta valdab vabalt hispaania ja inglise keelt.

De Villepin õppis Pariisi politoloogiainstituudis ning riiklikus halduskoolis, mis koolitab tipptsiviilametnikke ja kuhu on väga keeruline pääseda. Lisaks sellele on tal ülikoolidest saadud kraadid tsiviilõiguse ja prantsuse kirjanduse alal. Seejärel läbis ta ajateenistuse mereväeohvitserina lennukikandjal.

Seejärel asus ta diplomaatilisele tööle. Ta töötas 1980–1984 Aafrika asjade nõukogus, siis 1984–1989 Prantsusmaa saatkonnas Washingtonis, aastani 1987 esimese sekretärina ja pärast seda teise konsulina. 1989–1992 töötas ta Prantsusmaa saatkonnas Delhis, aastani 1990 teise konsulina ja pärast esimese konsulina. 1992–1993 oli ta välisministeeriumi Aafrika asjade peanõunik.

De Villepin oli tihedalt seotud 1994 toimunud Rwanda genotsiidiga. Tema küsitavate otsuste hulgas oli relvade eksportimine vaenupooltele hoolimata kehtestatud relvakaubanduse embargost. Ta oli tihedates suhetes hutu ametnikega, kes vastutasid genotsiidi eest. Ta oli üks Prantsuse ametnikest, kes vastutasid nende vägede ja miilitsa väljaõppe eest, mis hiljem massimõrvu sooritasid. 

Ta oli 31. maist 2005 kuni 15. maini 2007 Prantsusmaa peaminister. 2002–2004 oli ta Prantsusmaa välisminister ja 2004–2005 siseminister.

22. septembril 2009 alustati de Villepini vastu kohtuprotsessi, kus teda süüdistatakse vandenõus, millega ta püüdis mustata poliitilise rivaali Nicolas Sarkozy mainet.

De Villepin on president Sarkozy üks tähtsamaid parempoolseid oponente ja teda peeti võimalikuks kandidaadiks Prantsusmaa presidendi kohale 2012. aasta presidendivalimistel .

De Villepin on Rahvusvahelise Raoul Wallenbergi Fondi auliige.

Ta on abielus Marie-Laure de Villepiniga. Neil on kolm last: Marie (sündis 1986), Arthur ja Victoire (sündis 1989).

## Viited
Johann IV

**Johann IV** nimelised valitsejad:
***[[Johann IV (Mecklenburg)|Johann IV]]**, Mecklenburgi hertsog 1370–1422
***[[Johann IV (Nassau)|Johann IV]]**, Nassau-Dillenburgi krahv 1442–1475 
***[[Johann IV (Baieri)|Johann IV]]**, Baieri-Müncheni hertsog 1460–1463 
***[[Johann IV (Saksi-Lauenburg)|Johann IV]]**, Saksi-Lauenburgi hertsog 1463–1507
***[[Johann IV (Anhalt-Zerbst)|Johann IV]]**, Anhalt-Zerbsti vürst 1544–1551
***[[Johann IV (Lüttich)|Johann von Flandern]]**, Lüttichi piiskop 1282–1292
***[[Johann IV (Trier)|Johann Ludwig von Hagen]]**, Trieri peapiiskop 1540–1547
***[[Johann IV (Riia)|Johann von Zinten]]**, Riia peapiiskop 1374–1393
***[[Johannes IV (Saare-Lääne piiskop)|Johann IV Kyvel]]**, Saare-Lääne piiskop 1515–1527
***Johann IV Münchhausen**, Kuramaa piiskop, oli Saare-Lääne piiskop Johann V Münchhausen
***Johann IV Blankenfeld**, Tallinna piiskop, oli Riia peapiiskop Johann Blankenfeld

## Vaata ka
***[[Johannes IV Duesborg]]** oli Tartu piiskop 1513–1514
*Johannes IV

*Johann I
*Johann II
*Johann III
*Johann V
*Johann VI
*Johann VII
*Johann VIII
*Johann IX
Nicolae Rădescu

**Nicolae Rădescu** (30. märts 1874  Călimănești – 16. mai 1953 New York) oli Rumeenia poliitik ja sõjaväelane, peaminister 2. detsembrist 1944 kuni 6. märtsini 1945.

Nõukogude Liidu survel lahkus ta valitsusest ja põgenes Suurbritannia Bukaresti saatkonda, kus palus asüüli. Aastal 1946 õnnestus tal põgeneda Ameerika Ühendriikidesse, kus ta koos Augustin Popa, Mihail Fărcășanu, Grigore Gafencu ja Constantin Vișoianuga moodustas Rumeenia antikommunistliku opositsiooni eksiilis.
Constantin Sănătescu

**Constantin Sănătescu** (14. jaanuar 1885  Craiova – 8. november 1947 Bukarest) oli Rumeenia sõjaväelane ja poliitik, peaminister 27. augustist 1944 kuni 2. detsembrini 1944.

Sănătescu teenis Rumeenia armees Esimeses ja Teises maailmasõjas, tõustes kindralmajori auastmeni. 1944. aasta augustis, pärast kuningas Mihai I riigipööret ja Rumeenia liitumist liitlaste poolega, määrati ta peaministriks. Tema valitsus lõpetas Rumeenia osalemise Teises maailmasõjas Saksamaa liitlasena ning alustas koostööd Nõukogude Liiduga.

Pärast ametist lahkumist teenis ta lühikest aega kaitsenõukogu juhina. Pärast sõda tõrjuti ta järk-järgult poliitikast kommunistliku režiimi surve tõttu.

Constantin Sănătescu suri 1947. aastal Bukarestis.
Iuliu Maniu

**Iuliu Maniu** (8. jaanuar 1873 – 5. veebruar 1953) oli Rumeenia poliitik, neljakordne peaminister 10. novembrist 1928 kuni 7. juunini 1930; 13. juunist 1930 kuni 10. oktoobrini 1930; 20. oktoobrist 1932 kuni 14. jaanuarini 1933 ja 23. augustist 1944 kuni 27. augustini 1944.
Ion Antonescu

**Ion Antonescu** (15. juuni 1882 Pitești – 1. juuni 1946 Jilava lähistel) oli Rumeenia poliitik, peaminister 4. septembrist 1940 kuni 23. augustini 1944.
Limoncello

***Limoncello*** (itaalia keeles [limonˈtʃɛlːo]) on algselt Lõuna-Itaalia päritolu sidruniliköör. *Limoncello* valmistamiseks kasutatakse kanget alkoholi (ka *[[grappa]]*t); sidrunikoori ja suhkrut. Olenevalt kasutatud sidrunitest ja alkoholist võib *limoncello* maitse ja kangus varieeruda, sageli valmistatakse jooki ka kodus. 

Jooki valmistatakse peamiselt eriti Napoli lahe, Sorrentine'i poolsaare ja Amalfi ranniku ning Procida, Ischia ja Capri saarte ümbruses. Seda toodetakse ka Calabrias, Abruzzos, Basilicatas, Apuulias, Sitsiilias, Sardiinias, Liguurias, Mentonis Prantsusmaal ja Malta Gozo saarel. Põhja-Itaalias nimetatakse likööri *limoncello* asemel sageli *limoncinoks*. 

## Vaata ka
* Itaalia köök

## Viited
Armanjakk

**Armanjakk** (prantsuse *armagnac*) on brändi, mis on valmistatud Prantsusmaal Armagnaci piirkonnas Püreneede mäeaheliku jalamil.
Kalvados

**Kalvados** on brändilaadne alkohoolne jook, mille tooraineks pole mitte viinamarjad, vaid õunad. 

Õunamahl kääritatakse kuivaks siidriks, mis seejärel destilleeritakse ja saadust laagerdatakse tammevaatides.

Jook on nimetuse saanud Calvadose piirkonna järgi Põhja-Prantsusmaal La Manche'i väina lõunarannikul.
Tupua Tamasese Mea'ole

**Tupua Tamasese Mea'ole** (1905–1963) oli Samoa kaasriigipea aastatel 1962–1963 koos Malietoa Tanumafili II-ga.
Aed-põõsalind

**Aed-põõsalind** (*Sylvia borin*) on tavaline ja laialt levinud linnuliik põõsalindlaste sugukonnast põõsalinnu perekonnast.

## Levila
Aed-põõsalind elutseb Euroopas, Kaukaasias ning Lääne-Siberi kesk- ja lõunaosas. Ta talvitub troopilises ja Lõuna-Aafrikas. Eestis on aed-põõsalind sage haudelind
, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 600 000–900 000 paarile.

## Välimus

Aed-põõsalind meenutab väliselt ja käitumiselt samasse perekonda kuuluvat mustpea-põõsalindu, kuid on veidi suurem. Sulestik on ühetooniline: ülalt hallikaspruun oliivja varjundiga, rinna tagaosa, kõhualune ja sabaalune on valged. Isas- ja emaslindude sulestik on ühesugune. Noorlindude sulestik on samasugune, ainult tuhmim.

Aed-põõsalinnu üldpikkus on 13–14,5 cm. Ta on silmapaistmatu välimusega, hiirekarva laululind. Laul on kiire ja ühtlase tugevusega mulin. See sarnaneb mustpea-põõsalinnu lauluga, kuid on mahedam ja voolavam, ühelaadsem ja flöötivate helideta. Kutsehüüd on täksiv "*tak-tak*" või "*tšek*", mida erutusel kiiresti korratakse.

## Elupaik

Aed-põõsalind elutseb lehtmetsades, lehtvõsades, puisniitudel, parkides ja aedades.

## Pesitsemine

Aed-põõsalind saabub Eestisse mai keskpaiku ja lahkub augustis (üksikud septembris). Pesa ehitavad linnud noore puu otsa, põõsasse või maapinnale rohttaimestiku sisse. Pesa on kausjas, koosneb korratult kuhjatud rohukõrtest. Kurnas on 4–6 muna. Pojad väljuvad pesast umbes kahe nädala vanuselt.

## Toitumine

Aed-põõsalind toitub putukatest nagu teisedki põõsalinnud. Peamiselt sööb ta mardikaid (kärsaklasi ja poilasi) ning liblikaröövikuid, harvem kiletiivalisi (enamasti lehevaablasi ja nende vastseid), kärbseid ja lutikalisi. Suve lõpul ja sügisel sööb ta meelsasti mitmesuguseid marju ja vilju (kikkapuu, lodjapuu, paakspuu, vaarikas, mustikas jne).

## Viited

## Välislingid

* 

*Sissekanne võrgukohal Eesti selgroogsed
Larus canus canus

***Larus canus canus*** on kalakajaka alamliik, kes elutseb Euraasia lääneosas: Islandilt, Briti saartelt ja Skandinaavia poolsaarelt Valge mereni. Talvitub Euroopa lõunaosas, Aafrika põhjaosas ja Lähis-Idas Pärsia laheni.

Alamliigi kirjeldas Linnaeus 1758. aastal.
Järve-kalakajakas

**Järve-kalakajakas** (*Larus canus heinei*) on kalakajaka alamliik, kes elutseb Ida-Euroopas Kanini poolsaarest ja Moskva ümbrustest kuni Leena jõeni. Talvitab Euroopa lõunaosas ning Musta mere ja Kaspia mere rannikul.

Kaalub 315–550 grammi.

Eestis pesitseb rabades.
Liköör

**Liköör** on alkohoolne jook, mis sisaldab rohkesti suhkrut. Liköörid jagunevad lahjadeks (kangusega alla 25–30%) ja kangeteks (kangusega üle 25–30%). Alkoholi (olenevalt likööri sordist võib selleks olla ka brändi, konjak, *[[grappa]]* jne) ja suhkru kõrval lisatakse likööri maitsestamiseks ka puuvilja- ja marjamahla, taimeleotisi, vürtse. Nüüdisajal valmistatakse suur osa likööre tegelikult kunstlikest essentsidest. Kodusel teel saab likööre valmistada, lastes alkoholil tõmmata suhkru ja marjade või näiteks pähklite peal.

## Ajalugu
Alates 11. sajandist raviti paljudes Euroopa kloostrites haigeid originaalsete vedelikega, mida nimetati eliksiirideks. Nende hulka kuulusid ka liköörid. Mungad valmistasid neid ravimtaimedest. Mõni neist taimedest on tänini likööride põhikoostisosa. Euroopa vanimad liköörid benediktiin ja kümmel said tuntuks 16. sajandil. 
Tuntud liköörid on näiteks šartröös, *[[amaretto]]*, *[[limoncello]]*, kürassao, benediktiin; Eestis Vana Tallinn.

## Vaata ka

**[[Amaretto]]*
*Amarula
*Nalivka
*Nastoika
*Pirita ürdiliköör

## Viited
Vandelkajakas

**Vandelkajakas** (*Pagophila eburnea*) on väike kajaklane, oma perekonna ainus esindaja. Ta eluneb Kõrg-Arktikas Gröönimaal, Põhja-Ameerika ja Euraasia põhjaosas. Veedab suure osa aastast rüsi- ja ajujääga aladel, sügisel ta migreerub natuke lõuna poole. Eestis on ta eksikülaline.

Suuruselt on vandelkajakas naerukajakast natuke suurem. Täiskasvanud linnu sulestik on valge, noorematel lindudel valge-tumedakirju. Tema kerge ja kiire lend sarnaneb tutt-tiiru omaga.

Vandelkajaka toit on kalad ja selgrootud pisimereloomad, ka väljaheited, jääkarude ja hüljeste saagijäänused ning raiped.

Pesitseb Teravmägedel ja Franz Josephi maal. Ta on maailma üks põhjapoolsemaid linde, ei pesitse kunagi põhjapolaarjoonest lõuna pool. Vandelkajakas pesitseb nii kaljustel kui ka tasastel madalrannikutel. Lendab pesitsuspaika kohale märtsis-aprillis, aga pesitsemist alustab hiljem. Pesa on üsna suur. See on tehtud vetikatest, rohust ja samblast, õlekõrte, pilbaste ja sulgedega.

## Välislingid
*
Heinrich Wilhelm Olbers

**Heinrich Wilhelm Matthias Olbers** (11. oktoober 1758 Arbergen – 2. märts 1840 Bremen) oli saksa astronoom, arst ja füüsik, keda tuntakse eelkõige kui kahe esimese väikeplaneedi Pallase ja Vesta avastajat.

Olbers õppis meditsiini Göttingeni ülikoolis ja töötas seejärel kogu elu arstina Bremenis. Vabal ajal tegeles ta astronoomiaga ning ehitas oma kodumajja väikese observatooriumi. Ta arendas uusi vaatlustehnikaid, sealhulgas meetodeid komeetide orbiitide arvutamiseks.

Aastal 1802 avastas ta väikeplaneedi Pallas ning 1807. aastal väikeplaneedi Vesta, mis olid tolle aja kohta suured teadussaavutused. Ta jälgis ja uuris ka mitmeid komeete ning esitas hüpoteesi, et asteroidide vöö on tekkinud ühe kunagise planeedi lagunemisel.

Olbersi nime kannavad mitmed taevakehad ja mõisted, sealhulgas Olbersi paradoks ehk fotomeetriline paradoks, mis käsitleb küsimust, miks on öine taevas tume, hoolimata Universumis leiduvate tähtede suurest hulgast.

Olbers suri 1840. aastal Bremenis, olles oma elu jooksul saavutanud tuntust nii astronoomina kui ka arsti ja teadlasena.

## Viited
Lüütre org

**Lüütre org** on kaitsealune jõeorg Viljandimaal Mulgi vallas Sarja külas.

Kaitstava orulõigu pikkus on 550 m, laius 100 m ja pindala 8 ha. See võeti kaitse alla 21. augustil 1990 ja see on kaitse all üksikobjektina.

Lüütre org on Halliste ürgorgu lõunast suubuv lisaorg, mille põhjas voolab Lüütre oja.

Orus asub Lüütre oru paljand, kus avanevad keskdevoni Aruküla lademe liivakivid. Suurim paljand on 55&nbsp;m pikk ja kuni 6&nbsp;m kõrge. Paljandis on madal koobas, millest väljuvad allikad. Paljanditel on teaduslik tähtsus Aruküla lademe Tarvastu kihtide rohkete allikatega esindusliku paljandina.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Straight edge

***Straight edge*** (ka **sXe** või **xXx**) on subkultuur, mis on tihedalt seotud *[[hardcore punk]]*i muusikaga.

Termin *"straight edge"* on pärit bändi Minor Threat samanimelisest laulust (sõnad on kirjutanud Ian MacKaye). 

*Straight edge*i mõtteviisi põhiidee seisneb ei ütlemises narkootikumidele, sealhulgas tubakale ja alkoholile. Paljud *straight edger*id on vastu ka suhtevälisele seksile ning antidepressantide, valuvaigistite ja muude selliste ravimite tarbimisele. *Straight edger*lus on seotud ka taimetoitlusega.

X täht käeseljal on üks kõige levinumatest sXe sümbolitest, mis on pärit bändilt Teen Idles, kes esines 1980. aastal San Francisco Mabuhay Gardensi klubis. Kuna klubi juhtkond avastas tõsiasja, et kõik bändiliikmed olid alaealised alles ansambli saabumisel, otsustati kompromissina bändiliikmete kätele suured mustad X-id joonistada, et klubi töötajad neile alkoholi ei müüks.

Kolm X-i (xXx) sai *straight edge*i sümboliks pärast seda, kui Minor Threati trummar Jeff Nelson asendas kolm tähte Washingtoni linna lipul x-idega. Paljud peavad kolme x-i ka Ian MacKaye kõlblusõpetuseks "Ei suitsule, ei alkoholile, ei seksile".

## Vaata ka
*Straight edge bändide loend
*Posi
Vasjugan

**Vasjugan** (vene *Васюган*) on Obi vasak lisajõgi Aasias. Algab Lääne-Siberi lauskmaa Vasjugani soodest. Ülemjooksul voolab valdavalt loodesse, seejärel pöördub põhja ja itta. Pikkus 1082 km.
Baieri Alpid

**Baieri Alpid** (saksa *Bayerische Alpen*) on mäestik Euroopas, osa Alpidest. Kulgeb ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 2962 meetrit (Zugspitze).

## Vaata ka
*Berghof (Obersalzberg)
Pelagie saared

**Pelagie saared** (sitsiilia *Ìsuli Pilaggî*; itaalia *Isole Pelagie*) on Itaaliale kuuluv saarestik Vahemeres, mis halduselt kuuluvad Agrigento provintsi.

Saarestiku suurimad saared on Lampedusa ja Linosa. Kolmas saar on Lampione. Nende kogupindala on 25,5 km².

2019. aasta alguse seisuga elas saartel 6556 inimest.
Traunstein

**Traunstein** on linn Saksamaal Baieri liidumaal, Traunsteini kreisi keskus.

Asub Chiemseest 10 kagus Trauni jõe ääres.

Traunsteini teoloogiaseminaris on õppinud Benedictus XVI.

## Viited

## Välislingid
* Traunsteini koduleht
Fashioncore

***Fashioncore*** (ka ***fashionXcore***) on halvustava alatooniga väljend, mida kasutatakse üpris erinevaid stiile viljelevate bändide kohta. Kõige suuremal määral, aga siiski ''post-hardcore''i ja ''metalcore''i bändide ja üksikute bändiliikmete kohta, kes riietuvad väga moekalt. Kuigi moevoole, mida võidakse *fashioncore*iks nimetada, on väga erinevaid, on põhilised tunnused välimuses, mida *fashioncore*iks nimetatakse, poolt nägu varjav tukk ja triibutatud juuksed ning meeste puhul naiste teksade kandmine. 

Segaduse tõttu emomoe ümber seostatakse *fashioncore*i tihtipeale ka emoga. 

Bändid, mida kõige tihedamini *fashioncore*i viljelevana nimetatakse, on Atreyu, From First to Last, Avenged Sevenfold, Aiden, Bring Me The Horizon ja Eighteen Visions.
## ''Music! Not Haircuts!''
***Music! Not haircuts!*** (eesti keeles: *muusikat! mitte soenguid!*) on ''hardcore''i austajate seas levinud üleskutse, millega protestitakse bändide vastu, kes püüavad fänkonda koguda ja pilku püüda oma riietusstiiliga, ning ühtlasi ka fännide vastu, kes järgivad sama stiili.

Tänapäeva *hardcore*-skeenet pilav bänd The Mighty Moshin Emo Rangers on teinud loo "Go Fashioncore", mille sõnad on järgmised:

*Attention teenagers!*
*The world is under attack!*
*There are the emo rangers?*

*Go fashioncore!*
*A purple ranger from the fashion store!*
*Go fashioncore!*
*She drinks, she smokes, she breaks the law!*

*Shes the trendiest kid on the scene!*
*Check out my blog!*
*And comment my pics!*
*Tonite shes at the gig, but no one knows...*
*(I love what you've done with your hair!)*
*...She is an emo ranger!*

Laulusõnadest võib välja lugeda ka viite MySpace'ile, mida peetakse tihtipeale *hardcore*i moega kaasaminejate interneti kogunemispaigaks. Lisaks sellele viitab laul ka suitsetamisele ja joomisele, mille vastu oli *hardocore* pungiga tihedalt seotud straight edgerlus.
## Vaata ka
**[[Post hardcore]]*
*Emo
**[[Metalcore]]*
*MySpace
**[[Hardcore punk]]*
## Välislingid
*How to be fashioncore
Ion Gigurtu

**Ion Gigurtu** (24. juuni 1886 Turnu Severin – 24. november 1959 Râmnicu Sărat) oli Rumeenia poliitik, peaminister 4. juulist 1940 kuni 4. septembrini 1940.
Volga (auto)

**Volga** oli Venemaal Nižni Novgorodis toodetud keskklassi GAZ-sõiduautode mark.

Sõiduautol Volga GAZ M-21 on 70 hj mootor. Bensiinikulu 100 km kohta on 9 liitrit. Maksimaalne sõidukiirus on 130 km/h.

Volga mudelid: 
*GAZ-12 "ZiM"
* GAZ-13 "Tšaika"
* GAZ-21
* GAZ-22 – universaal
* GAZ-24
* GAZ 2402 – universaal
* GAZ-3102
* GAZ-3110
* GAZ-3105
* GAZ-3111
* GAZ-31105

Kuigi GAZ arendab viimase Volga GAZ-3111 "vaimset järeltulijat", neljarattaveolist GAZ-3115, teatas GAZ-i omanikettevõte RusPromAvto detsembris 2005, et Volga sõiduautode tootmine lõpetatakse paari lähema aasta jooksul. Selle asemel keskendutakse kasumlikumale veoki- ja bussitootmisele.

Sel ajal, kui see avaldus tehti, esitles GAZ parajasti uut mudelit GAZ-31105. Kuid 2006. aasta suvel teatas GAZ, et seda mudelit ei hakata veel tootma, sest selle retrostiilis salongi interjöör ja tehnika vajavad täiendavaid investeeringuid. 2006. aasta lõpul kirjutas GAZ alla lepingu DaimlerChrysleriga ning pärast seda teatas GAZ, et uus auto ei kannagi Volga kaubamärki.

## Välislingid

*Eesti Volga Selts
Gheorghe Tătărescu

**Gheorghe Tătărescu** (21. detsember 1886 – 28. märts 1957 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, peaminister 3. jaanuarist 1934 kuni 28. detsembrini 1937 ja 24. novembrist 1939 kuni 4. juulini 1940.
Constantin Argetoianu

**Constantin Argetoianu** (1871 – 6. veebruar 1952) oli Rumeenia poliitik, peaminister 28. septembrist 1939 kuni 24. novembrini 1939.
Gheorghe Argeșanu

**Gheorghe Argeșanu** (28. veebruar 1882 – 26./27. november 1940) oli Rumeenia kindral ja poliitik, peaministri kohusetäitja 21. septembrist 1939 kuni 28. septembrini 1939.
Miron Cristea

**Miron Cristea** (20. juuli 1868 Toplița – 6. märts 1939 Cannes) oli Rumeenia õigeusu vaimulik ja poliitik. Ta oli Rumeenia Õigeusu Kiriku esimene patriarh alates 1925. aastast ning peaminister ajavahemikus 11. veebruarist 1938 kuni 6. märtsini 1939.

Enne patriarhiks saamist teenis Cristea piiskopina Transilvaanias ja aitas kaasa Rumeenia kirikliku ja rahvusliku identiteedi tugevdamisele pärast Esimest maailmasõda ja Suur-Rumeenia kujunemist. Tema ametiajal tugevnes õigeusu kiriku roll Rumeenia ühiskondlikus ja poliitilises elus.

Peaministrina juhtis ta autoritaarset valitsust kuningas Carol II ajal, mil keelustati poliitilised parteid ning rakendati mitmeid repressiivseid meetmeid, sealhulgas rahvusvähemuste vastu.

Miron Cristea suri ametis olles 1939. aastal Cannes'is.
Octavian Goga

**Octavian Goga** (1. aprill 1881 – 7. mai 1938) oli Rumeenia luuletaja, näitekirjanik ja poliitik, peaminister 27. detsembrist 1937 kuni 11. veebruarini 1938.
Constantin Anghelescu

**Constantin Angelescu** (10. juuni 1870 Craiova – 14. september 1948 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, peaministri kohusetäitja 29. detsembrist 1933 kuni 3. jaanuarini 1934.
Armand Călinescu

**Armand Călinescu** (4. juuni 1893  Pitești – 21. september 1939  Bukarest) oli Rumeenia poliitik, peaminister 7. märtsist 1939 kuni 21. septembrini 1939.
Johann I

**Johanni** ja **Johann I** nimelised valitsejad:

***[[Johann (Württemberg)|Johann]]**, Württembergi krahv umbes 1138 
***[[Johann von Hessen]]**, 1296 kaasregent, 1308 Landgraf Alam-Hessenis 1296–1308 
***[[Johann von Luxemburg]]**, Böömimaa kuningas 1311–1346 
***[[Johann (Kleve)|Johann]]**, Kleve krahv 1347–1368 
***[[Johann (Görlitz)|Johann]]**, Görlitzi krahv 1377–1396 
***[[Johann (Hanau)|Johann]]**, Hanau valitseja 1377–1411 
***[[Johann (Brandenburg)|Johann Alkeemik]]**, Brandenburgi markkrahv ja Nürnbergi burgkrahv 1440–1464 
***[[Johann (Oppeln-Ratibor)|Johann]]**, Ülem-Sileesia hertsog 1476–1532 
***[[Johann (Saksimaa hertsog)|Johann]]**, Saksimaa kuurvürst 1525–1532 
***[[Johann (Brandenburg-Küstrin)|Johann von Brandenburg-Küstrin]]**, Brandenburg-Küstrini markkrahv 1535–1571 
***[[Johann (Hohenzollern-Sigmaringen)|Johann]]**, Hohenzollern-Sigmaringeni vürst 1606–1638 
***[[Johann (Schleswig-Holstein-Sonderburg)|Johann]]**, Schleswig-Holstein-Sonderburgi hertsog
***[[Johann von Pfalz-Simmern]]**, Magdeburgi peapiiskop 1464–1475

***[[Johann I (Brandenburg)|Johann I]]**, Brandenburgi markkrahv 1220–1266 
***[[Johann I (Oldenburg)|Johann I]]**, Oldenburgi krahv 1233–1270 
***[[Johann I (Braunschweig-Lüneburg)|Johann I]]**, Braunschweig-Lüneburgi hertsog 1252–1277 
***[[Johann I (Saksi-Lauenburg)|Johann I]]**, Saksi-Lauenburgi hertsog 1260–1285 
***[[Johann I (Holland)|Johann I]]**, Hollandi krahv 1296–1299 
***[[Johann I (Baieri)|Johann Laps]]**, Alam-Baieri hertsog 1339–1340 
***[[Johann I (Nassau)|Johann I]]**, Nassau krahv 1344–1371 
***[[Johann I (Lotring)|Johann I]]**, Lotringi hertsog 1346–1390 
***[[Johann I (Nassau-Dillenburg)|Johann I]]**, Nassau-Dillenburgi krahv 1362–1410 
***[[Johann I (Pfalz-Simmern)|Johann I]]** (1459–1509), Simmerni pfaltskrahv
***[[Johann I (Pfalz-Zweibrücken)|Johann I]]**, Zweibrückeni hertsog 1569–1604 
***[[Johann I Josef]]**, Liechtensteini vürst 1805–1836 
***[[Johann (Saksimaa)|Johann]]** või **Johann I**, Saksimaa kuningas 1854–1873 
***[[Johann I Agnus]]**, Lüttichi piiskop 627–647
***[[Johann I (Trier)|Johann I]]**, Trieri peapiiskop 1189–1212
***[[Johann I (Münster)|Johann von Vimeburg]]**, Münsteri piiskop 1363–1364
***[[Johann I (Riia)|Johann von Lunen]]**, Riia peapiiskop 1273–1284
***[[Johannes I (Saare-Lääne piiskop)|Johann Schutte]]** oli Saare-Lääne piiskop 1432–1438
***[[Johann I (Kuramaa piiskop)|Johann I]]** oli Kuramaa piiskop 1328–1331/1332

## Vaata ka
***[[Johannes I Viffhusen]]** oli Tartu piiskop 1346–1373
***[[Johan I]]** oli Rootsi kuningas 1216–1222
***[[John Maata]]** oli Inglise kuningas 1199–1216

*Jean I
*Johannes I

*Johann II
*Johann III
*Johann IV
*Johann V
*Johann VI
*Johann VII
*Johann VIII
*Johann IX
Ion Duca

** Ion G. Duca** (1879 – 30. detsember 1933) oli Rumeenia poliitik, peaminister 14. novembrist 1933 kuni 29. detsembrini 1933.
Roslavl

**Roslavl** on linn Venemaal Smolenski oblastis, Roslavli rajooni keskus. Asub Ostjori vasakul kaldal.

Linn on asutatud 1137 Smolenski vürsti Rostislavi poolt, linnaõigused sai 1755. aastal.

Roslavl on maanteede ja raudteede sõlmpunkt.

## Välislingid

*Roslavli koduleht
*http://roslavl.nm.ru/
Alexandru Vaida-Voevod

**Alexandru Vaida-Voevod** või **Vaida-Voievod** (27. veebruar 1872 Olpret, praegune Bobâlna – 19. märts 1950 Sibiu) oli Rumeenia poliitik.

Ta oli peaminister kolmel korral: 9. detsembrist 1919 kuni 19. märtsini 1920, 6. juunist 1932 kuni 19. oktoobrini 1932 ja 14. jaanuarist 1933 kuni 14. novembrini 1933.

Vaida-Voevod oli üks Transilvaania rumeenlaste poliitilisi juhte ning osales aktiivselt piirkonna liitmisel Rumeeniaga pärast Esimest maailmasõda. Ta kuulus Rahvuslikku Talurahvaparteisse ja esindas mõõdukat rahvuslikku ning demokraatlikku suunda. Tema poliitiline tegevus keskendus riigi ühtsuse kindlustamisele ja haldusreformidele.
Jootraha

**Jootraha** on raha, mida makstakse eeskujuliku teeninduse eest.

Jootraha maksmine erineb riigiti. USAs on jootraha kujunenud kohustuslikuks tavaks, samas kui Jaapanis on jootraha maksmine võõras. mõndades Euroopa maades arvestatakse jootraha juba eelnevalt hinna sisse (10-15% arvest).
Nicolae Iorga

**Nicolae Iorga** (17. jaanuar 1871 Botoșani – 27. november 1940 Strejnic, Prahova maakonnas) oli Rumeenia ajaloolane, kirjanduskriitik, näitekirjanik, luuletaja ja poliitik, peaminister 19. aprillist 1931 kuni 6. juunini 1932.
Vintilă Brătianu

**Vintilă Brătianu** (16. september 1867 – 23. detsember 1930) oli Rumeenia poliitik, peaminister 24. novembrist 1927 kuni 2. novembrini 1928.
Ion I. C. Brătianu

**Ion I. C. Brătianu** või **Ionel Brătianu** (20. august 1864 – 24. november 1927) oli Rumeenia poliitik, viiekordne peaminister 9. jaanuarist 1909 kuni 14. jaanuarini 1911; 16. jaanuarist 1914 kuni 9. veebruarini 1918; 14. detsembrist 1918 kuni 1. oktoobrini 1919; 17. jaanuarist 1922 kuni 30. märtsini 1926 ja 22. juunist 1927 kuni 24. novembrini 1927.
Täname suitsetamast!

**"Täname suitsetamast"** (originaalpealkiri **"Thank You for Smoking"**) on Kuldgloobusele nomineeritud 2006. aasta USA satiirikomöödia, mille on lavastanud Jason Reitman.
 
Film põhineb samanimelisel Christopher Buckley romaanil.

## Osatäitjad
*Aaron Eckhart – Nick Naylor 
*Maria Bello – Polly Bailey 
*Cameron Bright – Joey Naylor 
*Adam Brody – Jack Bein 
*Sam Elliott – Lorne Lutch 
*Katie Holmes – Heather Holloway 
*David Koechner – Bobby Jay Bliss 
*Rob Lowe – Jeff Megall 
*William H. Macy – senaator Ortolan Finistirre 
*J. K. Simmons – BR 
*Robert Duvall – The Captain 
*Todd Louiso – Ron Goode 
*Kim Dickens – Jill Naylor 
*Connie Ray – Pearl 
*Rachel Thorp – Flighty Girl 
*Joan Lunden – Herself 
*Eric Haberman – Robin Williger 
*Mary Jo Smith – Sue Maclean
Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst

**"Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst"** (originaalpealkirjaga "Pirates of the Caribbean: Dead Man's Chest") on filmiauhinnaga Oscar pärjatud 2006. aasta USA seiklusfilm.

Film on järg 2003. aasta kassahitile "Kariibi mere piraadid: Musta Pärli needus". Mõlema filmi lavastaja oli Gore Verbinski ja produtsent Jerry Bruckheimer.
Filmile tehti 2007. aastal järg "Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus".

## Peamised osatäitjad
*Johnny Depp (kapten Jack Sparrow)
*Orlando Bloom(Will Turner)
*Keira Knightley (Elizabeth Swann)
*Jack Davenport (James Norrington)
*Bill Nighy (Davy Jones)
*Jonathan Pryce (kuberner Wetherby Swann)
*Geoffrey Rush (kapten Barbossa)
T.A.T.u.

**t.A.T.u.** (vene keeles Тату) oli Venemaa popduett, kuhu kuulusid Lena Katina ja Julja Volkova.

Dueti asutas Moskvas 1999. aastal Ivan Šapovalov. t.A.T.u. on kõige edukam Venemaa popansambel, kellel leidub fänne kogu maailmas. Nende debüütalbum "200 по встречной" ("200 po vstretšnoi") oli esimene Venemaa album, mis saavutas rahvusvaheliselt esikoha. t.A.T.u. esimese ingliskeelse albumi "200 km/h in the Wrong Lane" avaldamisel sai neist esimene ansambel, kes pälvis IFPI Platinum Europe Awardi sama albumi eest kahes keeles.
 
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Riias esindas t.A.T.u. Venemaad lauluga "Ne Ver', Ne Boysia". Finaalkontserdil saadi 164 punktiga kolmas koht.

## Koosseis
### Solistid
*Lena Katina (vokaal)
*Julja Volkova (vokaal)

### Ansambli liikmed
*Troy MacCubbin (kitarr)
*Sven Martin (süntesaator)
*Steve Wilson (trummid)
*Domen Vajevec (bass)
Dreamgirls (film)

**"Dreamgirls"** on 2006. aasta Ameerika Ühendriikide muusikaline draamafilm, mis põhineb samanimelisel Broadway menulavastusel ja mille aluseks on ansambli The Supremes edulugu. 

Film võitis 2007. aastal kolm Kuldgloobust, seejuures parima muusika- või komöödiafilmi Kuldgloobuse. Lisaks pärjati film kahe Oscariga.

## Peamised osatäitjad
*Beyoncé Knowles – Deena Jones 
*Jamie Foxx – Curtis Taylor, Jr. 
*Eddie Murphy – James Early, hüüdnimega Thunder 
*Danny Glover – Marty Madison 
*Jennifer Hudson – Effie White 
*Anika Noni Rose – Lorrell Robinson 
*Keith Robinson – C.C. White 
*Bobby Slayton – Sandy Price

## Välislingid
* 
* Tutvustus: "Dreamgirls" võib tekitada üledoosi Publik, 15. veebruar 2007