open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anna Fotyga

**Anna Elżbieta Fotyga** (neiupõlvenimi **Kawecka**; sündinud 12. jaanuaril 1957 Lęborkis) on Poola poliitik, esimene naine, kes töötanud Poola välisministrina.

Fotyga lõpetas Gdański ülikooli ja Taani Haldusjuhtimise Kooli. Seejärel töötas ta USA-s tööministeeriumis, New Yorgis asuvas Cornelli ülikoolis ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas.

Fotyga töötas 1981 ja uuesti pärast 1989 Gdańskis Solidaarsuse peakorteris välisosakonna juhatajana ning oli Lech Kaczyński lähedane liitlane. 2000 oli ta tollase Poola peaministri Jerzy Buzeki välisasjade nõunik. Seejärel oli ta sotsiaalhoolduse haldamise järelevalvenõukogu aseesimees, sest tal oli kogemus Rahvusvahelises Tööorganisatsioonis ja Maailmapangas. 2002–2004 oli ta Gdański aselinnapea.

13. juunil 2004 toimunud Euroopa Parlamendi valimised olid esimesed Euroopa Parlamendi valimised Poolas. Fotyga kogus Pomorze vojevoodkonnas Õiguse ja Õigluse partei kandidaadina 25 994 häält, mis oli vojevoodkonnas suuruselt teine häälte arv. Tema erakond sai valimistel kolmanda koha ning ta valiti Euroopa Parlamenti ühena Õiguse ja Õigluse 7 saadikust.

Ta ei olnud europarlamendis ametiaja lõpuni. 31. oktoobrist 2005 kuni 9. maini 2006 oli ta Poola riigisekretär. Poola president Lech Kaczyński määras ta 9. mail 2006 Stefan Melleri asemele Poola välisministriks. Fotyga seisukohad välispoliitikas langesid kokku Õiguse ja Õigluse põhimõtetega. Need tulenesid kontseptsioonist, et Poola on tugev ja sõltumatu riik, mis on vajaduse korral valmis vastu astuma Saksamaale või Venemaale. Ta jätkas ka USA-meelset poliitikat. Vasakpoolne opositsioon kritiseeris tema ministeeriumi isolatsionistliku poliitika eest suhetes Saksamaa ja Venemaaga.

2007. aasta juunis hakkas Kodanikeplatvorm ette valmistama umbusaldushääletust Fotyga suhtes. Selle vältimiseks vabastasid president ja peaminister, kaksikvennad Lech ja Jarosław Kaczyński Fotyga 7. septembril 2007 ametist, aga määrasid ta juba samal päeval välisministriks tagasi. Kuid pärast Jarosław Kaczyński valitsuse langemist 15. novembril 2007 sai Poola uueks välisministriks Radosław Sikorski.

29. novembrist 2007 kuni 20. augustini 2008 oli Fotyga Poola presidendi Kaczyński kantselei ülem.

## Tunnustus
* 2022 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Anna Fotyga on abielus ja tal on kaks last. Ta oskab vabalt inglise ja vene keelt.
Tudu järv

**Tudu järv** on järv Eestis Lääne-Viru maakonnas. Järv asub Tudust 4,5 km lääneedela pool Järvesoo rabas. 

Järv on 25,7 hektarit suur ja tema absoluutne kõrgus merepinnast on 80,2 m. 

Tudu järvest voolab välja  Tagajõgi.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
Ur-Namma

**Ur-Namma** ehk **Ur-Nammu** või **Urnamma** (suri umbes 2096 eKr) oli sumeri valitseja umbes 2112–2096 eKr, Uri III dünastia rajaja. 

Ur-Namma oli Uruki valitseja Utuhegali vend, kes oli ühendanud kogu Sumeri ala enda võimu alla, alistades gutilastest võõrvallutajad. Pärast Utuhegali ootamatut surma päris tema riigi Ur-Namma, kes viis pealinna Uri. 

Tema nime kannab ka maailma vanim säilinud seadustekoodeks, mis võib olla koostatud ka tema poja Šulgi ajal.
Tatra jõgi

**Tatra jõgi** on jõgi Eestis Tartumaal.

Jõe pikkus on 11,1 km ja valgla 39,4 km².

Jõgi saab alguse Luke külast ida pool ja suubub Porijõkke. Jõgi voolab Tatra ürgorus.

Tatra jõge tuntakse ka Virulase oja nime all.

## Välislingid

*
Saarjõgi

**Saarjõgi** on jõgi Järva, Viljandi ja Pärnu maakonnas, Navesti jõe parempoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 38 km, valgla pindala 187,4 km², langus 46 m ja lang 1,21 m/km. Jõgi saab alguse Järvamaal Saareotsa külas 64,5 m kõrgusel ja suubub Pärnumaal Kaansoo külas 18,5 m kõrgusel paremalt poolt Navesti jõkke 26,2 km kaugusel selle suudmest. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Saarjõgi voolab läbi Saarjõe maastikukaitseala ja Nõmme raba looduskaitseala kaguservas. Saarjõe kaitsealal asuvad jõe kaldal Saeveski metsaonn ja Saarjõe õpperada. 

## Vaata ka
*Saarjõe maastikukaitseala
*Saarjõe õpperada

## Viited

## Välislingid
*
*
Mõdriku mõis

**Mõdriku mõis** (harvemini **Mödriku mõis**; saksa keeles *Mödders*) oli Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas asunud rüütlimõis. Tänapäeval jäävad Mõdriku mõisa maad Lääne-Viru maakonda Vinni valda.

Nüüdisajal tegutseb Mõdriku mõisa peahoones Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituut.

## Ajalugu

Mõdriku mõisa on esmamainitud 1470. aastal, mil see kuulus Brackelite suguvõsale, kelle ajal võis mõisa keskuseks olla väike vasallilinnus. 1540. aastal jagasid vennad Brackelid Mõdriku mõisaalad nii, et Wolmar Brackel (surn. 1557) sai Mõdriku ja Dierich Brackel  (surn. 1548) Rägavere ning Rägaverest sai iseseisev mõis. 17. sajandil läks Mõdriku mõis Stackelbergide valdusse ja 1770. aastatel Kaulbarsidele (Karl Ludwig von Kaulbars (1729−1787), Hermann Wilhelm von Kaulbars  (1798−1888)). 1894 omandasid mõisa Dehnid.

Viimaseks võõrandamiseelseks omanikuks oli Georg von Dehn.

## Mõisakompleks

Künka otsas asuv kahekorruseline peahoone on valminud mitmes järgus. Hoone vanimad osad on ümartorn ja sellega piirnev majaosa, mis võib olla ehitatud keskaegse vasallilinnuse müüridele. 1780. aastatel sai ümartorniga piirduv idatiib oma barokse kujunduse. Läänetiib rajati mõnevõrra hiljem. Maja tiivad on omavahel ühenduses ainult teise korruse kaudu.

1927. aastal asus hoonesse Mõdriku kodumajanduskool, mille järeltulija tegutseb seal siiani.

Säilinud on mitu mõisa majandushoonet.

Mõisahoone lähedal kõrge künka otsas paikneb 1812. aasta Vene-Prantsuse sõja mälestussammas (Mõdriku täkusammas).

## Mõisapark

Mõdriku mõisapark, pindalaga 11,7 ha, on kaitsealune park.

## Pildid


Mõdriku mõisa kuivati.jpg|Kuivati
Aleksander I ja Napoleoni sõdade mälestusmärk2 (Mõdriku).jpg|Aleksander I ja Napoleoni sõdade mälestusmärk
Aleksander I ja Napoleoni sõdade mälestusmärk1 (Mõdriku).jpg|Aleksander I ja Napoleoni sõdade mälestusmärk
Mõdriku mõisa sild.jpg|Mõisa sild


## Viited

## Välislingid
*Mõdriku mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register
*Mõdriku mõisa peahoone
Laupa

**Laupa** (kohakääne Laupale) on küla Järvamaal Türi vallas Pärnu jõe ääres.

Nimi pärineb sõnast *laubas : laupa* 'laugas'.

Küla on esmamainitud 1564. aastal kujul *Loupa*. Tol ajal asus küla Türi-Alliku mõisa all Särevere vakuses. Arvatavasti oli Laupa mõis olemas 1627. aastal. Küla ja mõis kuulusid Türi kihelkonda.

Paikkonna tuntuim vaatamisväärsus on 1913. aasta paiku valminud luksuslik uusbarokne mõisahoone. Hoone on ehitatud 1905. aastal maha põletatud puidust mõisahoone asemele, tänapäeval tegutseb seal Laupa põhikool.

Laupa sai 1920. aastatel asunduseks ja 1940. aastatel külaks.

Külas asub Laupa raamatukogu.


Pilt:Laupa mõisa peahoone 2012.jpg|Laupa mõisa peahoone
Pilt:Laupa küla 2023.jpg|Tee Laupa külas
Pilt:Laupa sild üle Pärnu jõe.jpg|Laupa sild


## Viited

## Välislingid

* Olev Kenk. Eesti kauneimas koolis armastatakse isamaad ja loodust, ERR, 20. detsember 2008
Taikse

**Taikse** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Külas asub Taikse raudteepeatus.

Külas tegutses 1925–2015 Taikse Raamatukogu.

## Vaata ka
* Taikse mõis

## Viited
Äiamaa

**Äiamaa** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Küla järgi on nimetatud Pirgu lademe Äiamaa kihistu.

## Viited
Retla

**Retla** on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Külast lõunas asub Retla raba.

## Vaata ka

*Retla jõgi

## Viited
Ollepa

**Ollepa** (rahvapäraselt ka Olleva) on küla Järva maakonnas Türi vallas. 

Küla läbival Tallinna–Viljandi raudteeliinil on Ollepa raudteepeatus.  

Ollepal oli mõis.

## Ajalugu
19. detsembril 1905 pärast Paide laata toimus Ollepa lähedal relvastatud kokkupõrge streikijate ja mõisnike valgekaardi vahel. Streikijad põgenesid, jättes kuus raskesti haavatud meest vanasse Olleva kõrtsi.


Laululava Ollepa mõisapargis 2024.jpg|Ollepa külaplatsi laululava
Kiik Ollepa mõisapargis 2024.jpg|Ollepa külaplatsi kiik


## Vaata ka
* Ollepa külanõukogu
* Ollepa Raamatukogu
*Võhma lennuväli

## Viited
Sõmeru jõgi

**Sõmeru jõgi** on jõgi Eestis Lääne-Viru maakonnas.

Jõgi saab alguse Mõdriku ja Vinni piiril ning suubub Selja jõkke. Jõe pikkus on 15,6 km ja valgla pindala 65,9 km².

Sõmeru jõge tuntakse ka Kaarli jõe ja Mõdriku oja nime all.

## Välislingid
*
Tuhala jõgi

**Tuhala jõgi** (ka *Kata jõgi*) on jõgi Põhja-Eestis. Jõgi saab alguse Mahtra soo idaservas Kirivalla külast lõunaedela pool ja suubub Pirita jõkke. Jõe pikkus on 22 km ja valgala pindala 112 km².

## Vaata ka
* Tuhala nõiakaev

## Viited
Kirivalla

**Kirivalla** on küla Harju maakonnas Kose vallas Kolu–Habaja tee ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla lõunaosas asub Mahtra soo, kus kaevandatakse turvast.

Küla keskosas asub arheoloogiamälestisteks arvatud asulakoht. Küla idaosas vastu Alansi küla paikneb ka Alansi II asulakoht.

## Viited
Kirna (Lääne-Nigula)

**Kirna** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.

## Viited
Umbusi jõgi

**Umbusi jõgi** (ka *Umbuse jõgi*, *Mõrtsa jõgi*, *Mõrtsioja*) on jõgi Eestis Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Jõe pikkus on 35,6 km ja valgala 159,2 km².

## Jõe kulg
Jõgi saab alguse Kalana külast. Ta voolab Jõgeva–Põltsamaa maantee alt läbi. Alates maanteesillast kuni suudmeni kuulub Umbusi jõgi riiklikusse "Lõhe, jõeforelli, meriforelli ja harjuse kudemis- ja elupaikade nimistusse". Karuallika metsavahimaja lähistel on jõgi kunagi kadunud 900 meetriks maa alla, ilmudes taas Lustiveres. Kalikülast allavoolu muutub jõe säng laiemaks ja tugevasti käänuliseks, möödudes Kablakülast ida poolt, läbides Umbusi küla ja suubudes Pedja jõkke. Jõe alamjooksul inimasustus puudub. Umbusi jõe ülemjooks asub Kesk-Eesti tasandikul ja alamjooks Võrtsjärve nõos.

## 2022. aasta reostus
2022. aasta suvel lekkis AS Pajusi ABF farmi silohoidlatest ummistunud kogumisrennide tõttu silomahl sadeveekanalisatsiooni ja jõudis mööda kraavi Umbusi jõkke ning sealt edasi Lustivere paisjärve ja järvetagustesse tiikidesse. Reostus põhjustas kümnete tuhandete kalade hukkumise ja kahjustas Lustivere paisjärve põhjaloomastikku. Keskkonnaamet algatas reostuse tõttu kriminaalmenetluse. 2023. aasta veebruaris lõppes kohtueelne uurimine ja esitati kahtlustus ühele inimesele ning temaga seotud äriühingule. Kohus määras ühele inimesele ettevaatusest kemikaalinõuete rikkumise eest trahviraha 20 070 eurot ja temaga seotud äriühingule AS Pajusi ABF  20 000 eurose kohustuse. Lisaks hüvitab see inimene jõele tekitatud keskkonnakahju. Keskkonnaministri määrusega kehtestati jõel 2023. aastaks püügikeeld, et kalavarud saaksid taastuda. 2023. aasta 2. mail mõisteti keskkonnakuriteos süüdi Lembit Paal.
Fail:Reostus Umbusi jõel.jpg
Fail:Surnud forellid Umbusi jõe ökokatastroofist.jpg|alt=
Fail:Surnud jõeforellid.jpg


## Pilte

Umbusi oja läte 2023.jpg|Umbusi oja läte Kalanas
Umbusi oja Kalanas 2024.jpg|Umbusi oja Kalanas
Paisjärv Umbusi ojal Lustiveres.jpg|Paisjärv Umbusi ojal Lustiveres
Umbusi oja Umbusis 2023.jpg|Umbusi oja Umbusis


## Viited
Kasia Kowalska

**Kasia Kowalska** (täisnimega **Katarzyna Kowalska** [*Katažina*]; sündinud 13. juunil 1973 Sulejówekis Poolas) on poola lauljatar, helilooja ja laulutekstide autor. 

Ta viljeleb peamiselt *[[pop-rock]]*i. Kowalska on mänginud filmis "Nocne Graffiti" ("Öine grafiti"; 1996).

Muusikukarjääri alustas ta ansamblis Evergreen. Hiljem on ta laulnud ansamblites Human, Fatum, Piersi ja Hetman.

Aastal 1994 ilmus Kowalska debüütplaat "Gemini" ning plaadi mitu laulu said singliteks. 

1995. aastal esines ta Sopoti festivalil lauluga "A to co mam". Laul sai kiiresti populaarseks, pälvides festivalil Grand Prix' auhinna, tänu millele jõudis ta ajalehtede esikülgedele.

Aastal 1996 esindas ta Poolat Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos, kus ei saavutanud edu, saades lauluga "Chcę znać swój grzech..." 15. koha.

Samal aastal mängis Kowalska filmis "Nocne Graffiti" narkomaan Monikat. Filmi *[[soundtrack]]*'iks sai tema laul "Straciłam swój rozsądek" [*stratšiu'uam sfui rozsondek*].

2001. aastal võitis ta MTV Euroopa muusikaauhindade jagamisel auhinna parima Poola artisti kategoorias.

Kowalska on välja andnud 9 plaati, neist 7 on albumid. 

Paljudelt kontsertidelt ja plaatide müügist saadud raha on ta annetanud abivajavatele lastele ja loomadele.

## Välislingid
*Kasia Kowalska ametlik koduleht
Kalana (Põltsamaa)

**Kalana** on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Pajusi valla halduskeskus. 

Kalana küla on esmateated aastast 1514 nimega *Kallelinde*, 1583 nimega *Kalalina*, hiljem muutus nimi *Kalalinna*ks. Kalana oma linnusega, mis asus Otissaare talu juures, oli juba muinasajal Pajusi piirkonna keskus. Küla läänistati 1601. aastal 11 adramaaga.

Külas asuvast kivimurrust saadakse lubjakivi, mida hakati kunagi klaasi jaoks kaevandama. Seda on kutsutud ka Kalana marmoriks. Kalanas olevat paekivi kaevandatakse siiani, peamiselt tehakse sellest mitmes jämeduses killustikku.

Külas asub Kalana suurfarm, mis kuulub firma Pajusi ABF AS-ile. Toodetud piim saadetakse piimatoodete toormeks E-Piimale.

Otissaare talu juures asub Kalana ehk Otissaare linnamägi.

## Viited

## Välislingid
* Ulvar Käärt. Paekarjäär peitis üliharuldast loodusimet, EPL, 18. november 2009
Õhu

**Õhu** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.

## Vaata ka
*Kolga looduskaitseala

## Viited
Varbla

**Varbla** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

1920ndatel Vana-Varbla mõisa alale tekkinud Vana-Varbla asundus nimetati Varbla külaks 1939. aasta paiku .

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Varbla valla halduskeskus.

Varblas asuvad Varbla Kool ja Varbla kultuurimaja.

Varbla kirik jääb külast põhja poole ja asub hoopis Helmküla territooriumil (mis 1977–1997 kuulus Varbla küla koosseisu ).

2020. aasta suvel valmis Varbla lähedal Varbla Puhkekülas sadam.

## Pildid

Varbla.jpg|Varbla keskus
Helkivad Ööpilved.jpg|Helkivad ööpilved ja Varbla Kool
Varbla looduskeskus.jpg|Varbla looduskeskus
Varbla bussipeatus.jpg|Varbla bussipeatus
Varbla staadion.jpg|Varbla staadion
Varbla koolimaja.jpg|Varbla koolimaja
Varbla elumajad.jpg|Varbla elumajad
Varbla Vallamaja.jpg|Varbla Vallamaja
Karl Ristikivi mälestuskivi Varbla koolimaja hoovis.jpg|Karl Ristikivi mälestuskivi Varbla koolimaja hoovis


## Vaata ka
*Varbla laiud
*Varbla mõis
*Varbla Püha Urbanuse kogudus
*Varbla külanõukogu

## Viited
Soodla jõgi

**Soodla jõgi** on jõgi Põhja-Eestis. Jõgi saab alguse Ambla alevikust idakagu pool Karkuse soos ja suubub Jägala jõkke.

Soodla jõgi on 72,6 km pikk ja 221,5 km² valglaga Jägala jõe suurim lisajõgi.

Soodla jõge tuntakse ka *Suuga jõe* nime all.


Soodla jõgi. 01.jpg
Soodla jõgi. 02.jpg
Soodla jõgi. 03.jpg
Soodla jõgi. 04.jpg
Soodla_J%C3%B5gi_suvel.JPG


## Viited

## Välislingid
Aruküla (Lääneranna)

**Aruküla** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Aastatel 1991–2017 kuulus küla Varbla valda.

Külas asub Uue-Varbla mõisa süda. Mõisa peahoones tegutseb Varbla muuseum.

Mõisa südamest linnulennult umbes 400 m kaugusele lõunaedelasse jääb Uue-Varbla mõisa kalmistu.

## Viited
Metsapere (Hiiumaa)

**Metsapere** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Metsapere küla piirneb idas ja põhjas Kaderna, läänes Laartsa, edelas Kitsa ning lõunas Nurste ja Kuusiku külaga.

## Nimi
Kohanimi tuletub talunimest. 

## Loodus
Küla läbib Kitsa kraav.

## Elanike arv

## Ajalugu
Metsapere kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Küla kujunes välja 19. sajandi keskpaiku. Metsapere kuulus 1977–1997 Kaderna koosseisu.

## Taristu
Metsapere piirneb läänes Emmaste–Luidja maanteega.

## Viited
Antsla jõgi

**Antsla jõgi** on jõgi Lõuna-Eestis.

Jõe lähe on Lõõdla järves ja see suubub Väiksesse Emajõkke. Selle pikkus on 22 km ja valgla pindala 131,6 km². Antsla tähtsaim lisajõgi on Lambahanna oja.

Antsla jõe muud nimed on *Ravva-, Piiri-* ja *Ravva-Suntsi jõgi*, *Vaabina-Möldri-Toku-Tsiksi-Tiidu oja* ning *Vana-Antsla magistraalkraav*.

## Välislingid
*
Amme jõgi

**Amme jõgi** on jõgi Eestis, millest valdav osa asub Vooremaal ning lühike suudme-eelne osa Kagu-Eesti lavamaal.

Amme jõge tuntakse ka muude nimede järgi, näiteks *Aame*, *Ame* või *Amedi jõena*. Jõelõik Kaiavere ja Elistvere järve vahel on Kõlajõgi või Kaiavere jõgi.

Amme jõgi saab alguse Kuremaa järvest ja suubub Emajõkke. Jõe pikkus on 58,4 km ja valgla pindala 511,1 km².

Jõgi läbib Kaiavere ja Elistvere järve. Asulatest jääb jõe teele Palamuse alevik, kus asuvad ka Palamuse Veskijärv ja Palamuse paisjärv.

Lisajõgedeks on Kõla oja, Nava oja, Kirjasoo peakraav, Vara oja, Preedi oja, Lubja oja, Vedu peakraav, Kõrveküla kraav ja Mudajõgi.

Jõe suudme lähedal asus tsistertslaste Kärkna klooster, mis asutati 1220. aastatel ning purustati 1559.

Jõe alamjooks oli XX sajandi alguses veetee, mis suurema veega sobis puidu parvetamiseks.

## Kalastik
Jõest on püütud haugi, angerjat, särge, turba, rünti, tippviidikat, trullingut, lutsu, ahvenat ja võldast ning sõõrsuudest ojasilmu.. Levinuim ja arvukaim kalaliik on särg. Jões leidub ka jõevähki.

## Vaata ka
* Amme Rock

## Viited

## Kirjandus
* Eesti jõed, EPMÜ ZBI, 2001, ISBN 9985-9293-0-6.

## Välislingid
*
Moldaavia ANSV lipp

**Moldaavia ANSV lipp** on Moldaavia ANSV lipp aastatel 1938–1940. Seda kasutati ka 1940–1941 Moldaavia NSV-s. Lipu aluseks on Ukraina NSV 1937. aasta lipp. Lipule lisati rumeeniakeelne Ukraina NSV lühend ja Moldaavia ANSV nimi ukraina ja rumeenia keeles.
Paadrema

**Paadrema** (ka *Paadremaa*) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

## Paadrema vald
1939. aastani oli Paadrema eraldi vald. 1. aprillil 1939, mil Paadrema vallas elas 1216 inimest, liideti see Varbla vallaga ja sinna kuulus Paadrema 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini.

Valdade liitumise käigus muudeti ka Paadrema valduses olnud Tuhu küla halduslikku kuuluvust, mis liideti Lihula vallaga. 

Valla keskuses Hallivannis asusid vallamaja (praegu kasutusel elumajana), rahvamaja (1920. aastal magasiaidast ümber ehitatud), Paadrema algkool, konstaablijaoskond, postiasutus ja abimetsaülema punkt.

## Paadrema algkool

1858. aastal asutas Paadrema mõisahärra parun von Uexküll Paadrema vallakooli. 1908. aastal valmis Hallivanni koolimaja, milles tegutses kool aastatel 1908–1976 ja 1981–2002. Aastatel 1976–1981 oli kool suletud. Taasavatud kool kandis ajavahemikul 1981–1990 nime Mõtsu Algkool, seejärel sai kooli nimeks Paadrema Algkool. Paadrema kool on olnud 7-, 6-, 4- või 3-klassiline. 2002. aastal otsustas Varbla vald Paadrema Algkooli õpilaste vähesuse tõttu sulgeda. Majas tegutses seejärel mõnda aega laste mängurühm. 7. oktoobril 2009 asutati Paadrema koolimaja haldamiseks ja Paadrema piirkonna külade koostöö edendamiseks MTÜ Paadrema Külaselts.

## Paadrema Püha Kolmainu kirik ja kalmistu

Paadremas asub Paadrema Püha Kolmainu kirik. Paadrema kalmistule on maetud kirjanik Karl Ristikivi.

## Vaata ka
*Paadrema looduskaitseala
*Paadrema soo
*Paadrema mõis
*Mõtsu mõis

## Viited
Pitkjärv

**Pitkjärv** (ka: **Pikkjärv**, **Koigi Pitkjärv**, **Koigi Pikkjärv**) on järv Koigi rabas Koigi järvestikus Saaremaa vallas Saaremaal.

Kõige sügavam on järve keskosa. Kaldad on järsud, turbased, põhi kaetud turbamudaga. Järv on nõrga läbivooluga. Kaldajoone pikkus 2425 m. Kõrgus merepinnast 9,7 meetrit.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
Naistejärv

**Naistejärv** (**Naestejärv**, **Kaistjärv**) on lõunapoolseim järv Koigi järvestikus Saaremaa vallas Saaremaal. Kõrgus merepinnast on 9,6 meetrit ja kaldajoone pikkus 850 m.

Järve ümbritseb lage raba. Kaldad on turbased, enamasti järsud, loodesopis õõtsikulised. Järv on umbjärv, selle veevahetus on väga aeglane.

Vesi on punakaspruun, nõrgalt läbipaistev.

## Viited
Valuutaturg

**Valuutaturg** (inglise *currency market*) on turg, kus kaubeldakse valuutaga.

* Avatud majanduse makroteooria tegeleb makromajanduslike aspektidega, käsitledes valuutaturgu kui üht valdkonda, kus riigi majandus sõltub kaubavahetusest ehk ekspordist-impordist. Riigipanga valuutavarud on otseses sõltuvuses väliskaubandusbilansist ja vastavalt vajadusele ostetakse juurde või müüakse välisvaluutat valuutaturul – tavaliselt maaklerfirma teenust kasutades.

* Rahvusvaheline valuutaturg FOREX (inglise *foreign exchange market*) kujutab kohta, kus teostatakse, kindlaksmääratud tingimustel (summa, vahetuskurss, ajavahemik) ostu-müügi tehingud.

Valuutaturud:
* **spot-turg** ehk hetketurg, kus tehingud (spot-tehingud) ja tasumine teostatakse samal ajahetkel ja/või kuni 2 päeva ja turul kehtiva kursiga;

* **forward-turg** ehk tulevikuturg, kus kauba- või valuutatehingud (forward-tehingud) teostatakse tulevikus kokkulepitud hinna ja forvardi kursi alusel. Näiteks: täna sõlmitakse leping osta vastav kogus dollareid, kauba katteks, alles kuu aja pärast aga täna kokkulepitud kursiga.

Valuutaturul osalevad:
* pangad: keskpangad, kommertspangad
* investeerimisfondid
* valuutabörsid
* maaklerfirmad
* firmad: väliskaubandusega tegelevad firmad
* eraisikud

## Ajalugu
* Areng
** 3000 aastat e.m.a hakati Lähis-Idas rahana kasutama kulda ja hõbedat. Kuna nende väärtused on erinevad, oli arvatavasti ka nende vahetusväärtusi kaubeldav, ehk võiks öelda, et valuutaturu alged ongi sealt ajast.
** Esimesed mündid vermiti Lähis-Idas, juba 700 aastat enne meie aega.
** Keskajal arenes riikide vahel kaubavahetus ja teadaolevalt esimesed valuutavahetajad olid itaallased, kes valuutat vahetades said vahendustasu ehk teenisid nii kasumit – tekkis valuutaturg.
** Olulisemad muudatused valuutaturul toimusid 20. sajandil.
** Tänapäevane valuutaturg kujunes 1970. aastatel, kui võeti maha piirangud ühe valuuta fikseeritud kursi süsteem teiste valuutade suhtes.
** Piirangute mahavõtmisele järgnes valuutakursside muutumine teise suhtes, tekkis uus äritegemise liik, kus kasumit teenitakse valuutakursside kõikumiselt, valuutaturu vaba süsteemi tingimustes, nõudluse ja pakkumise teel.
** ...

## Vaata ka
* Börs
*Forex

## Välislingid
* Eesti panga valuutakursid
* Eesti esimene forexi blogi
Aiviekste jõgi

**Aiviekste** on jõgi Lätis, Daugava parempoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 114 km ja valgla on 9160 km². Jõe langus on 26,9 m ja lang on 0,23 m/km.

Aiviekste voolab välja Lubānsi järvest. Ta voolab algul põhja suunas Madona ja Balvi piirkondade piiril, pöörab siis edelasse ning voolab läbi Madona piirkonna, läbides Lubāna ja Ļaudona, seejärel voolab Aizkraukle ja Jēkabpilsi piirkondade piiril ning suubub Daugavasse Jēkabpilsi ja Plavinase vahel.

Aiviekste suurimad lisajõed on Balupe, Pedetsi, Kuja ja Vesela jõgi (kõik parempoolsed).

Aiviekste ja Pedetsi jõgi moodustavad Vidzeme ja Latgale loodusliku piiri.
Koigi Ümmargune järv

**Ümmargune järv** (ka *Koigi Ümmargune järv*) on järv Koigi rabas Koigi järvestikus Saaremaa vallas Saaremaal. Kõrgus merepinnast on 9 m ja kaldajoone pikkus 1150 m.

Järv asub Koigi järve ja Pitkjärve vahel.

Järvel on ühendus Koigi järvega.

## Välislingid
*
Raske nafta

**Raske nafta** on nafta, mille API-indeks on väiksem kui 20.

Rasked naftad on nn tavalisest naftast suurema tihedusega, viskoossemad, väiksema vesiniku ja süsiniku suhtega, sisaldavad enam raskeid metalle (põhiliselt vanaadiumit ja niklit) ja väävlit ning suhteliselt vähem kergeid süsivesinikke. Raske nafta ammutamine on tema suure viskoossuse tõttu keerukas ja kallis, mis teeb selle kaevandamise vedelama nafta olemasolul majanduslikult mittetasuvaks. Seetõttu on rasked naftad nende levimusega võrreldes vähekasutatud. Rasked naftad on tavalise nafta degradeerumise tulemiks. Selleni viib naftapüünistesse kogunenud süsivesinike kokkupuude meteoorse vee ja sellega kaasnevate bakteritega. Vesi viib naftast minema paljud vees lahustuvad kerged molekulid ning bakterid lagundavad mitmeid nafta koostises olevaid süsivesinikke, näiteks parafiine. Algsest naftakogusest võib sellise degradeerumise tagajärjel alles jääda kõigest 10%.

## Tootmine
Nafta ammutamisel pumbatakse reservuaari tavaliselt vett, et sellest kergem nafta koguneks reservuaari ülaossa ning oleks lihtsamini kättesaadav. Raskete naftade puhul on selline metoodika nende halva voolavuse tõttu mõttetu. Raske nafta kättesaamiseks tuleb teda kuumutamise läbi vedeldada, milleks kasutatakse peamiselt reservuaari juhitud kuuma veeauru. Peamiselt see teebki raske nafta vedelamast naftast kallimaks, sest vee aurustamisele kulutatav energia võrdub umbes kolmandikuga sellest, mida saadaks selle meetodi abil ammutatud nafta põletamisel. Tõrvaliivadest nafta eraldamiseks on kõige mõistlikum kaevandada setted koos naftaga ning eraldada nafta liivast maapinnal.

Raske nafta moodustab nafta kogutoodangust umbes 2% ning selle osatähtsus on suurenemas.

## Leiukohad
Rasket naftat leidub põhiliselt seal, kus ka tavalist naftat. Peamised leiukohad on Pärsia lahe ümbrus, Ameerika Ühendriigid (California), Kanada (Alberta), Kesk-Aasia, Itaalia, Kariibi meri, Mehhiko laht, Venemaa jne.

Suurem osa raske nafta reservuaaridest paikneb Kriidi ja Paleogeeni kivimeis. Erandiks on Paleosoikumi vanusega leiukohad Kanadas ja Venemaal. Kanada Alberta provintsi leiukoht on maailma suurim.

## Vaata ka
*Asfalt
Hanau

**Hanau** on linn Saksamaa lääneosas Hesseni liidumaal Main-Kinzig-Kreisis. Asub Frankfurdist 18 km idas.

## Ajalugu

Hanaut on esmamainitud 1143. aastal. Linnaõigused sai 1303. aastal. Linn oli Hanau krahvkonna ja hiljem Hanau-Münzenbergi krahvkonna keskus. 16. sajandi lõpus tekkis linna lähedale protestantidest põgenike asundus Neustadt, mis hiljem Hanauga liideti. Linn oli 19. sajandil demokraatliku liikumise keskus Saksamaal.

Hanaust on pärit vennad Jacob ja Wilhelm Grimm ning Paul Hindemith.

## Viited

## Välislingid

*Hanau koduleht
Weiden in der Oberpfalz

**Weiden in der Oberpfalz** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Oberpfalzis Naabi jõe ääres 35 km kaugusel Tšehhi piirist.

Weideniga on liidetud mitmed ümberkaudsed asulad. Linn jaguneb 15 linnaosaks.


Stadtteile.gif|Weideni linnaosade kaart
Weiden opf-oberer markt.jpg|Vana raekoda ja Oberer Markt


## Viited

## Välislingid
* Weideni koduleht
Milvi Koidu

**Milvi Koidu** (sünninimi **Milvi Dunkelbach**; 30. jaanuar 1930 Tallinn – 24. juuni 2004) oli eesti näitleja.

Aastal 1948 lõpetas ta Tallinna 4. Tööstuskooli. 

1948–1958 töötas trükikojas Kommunist trükitöölisena. 

1958. aastal alustas ta näitlemist Lydia Koidula nimelises Pärnu Draamateatris, kus töötas kuni aastani 1961. Seejärel töötas 1961–1985 Vanemuise teatris.

Ta tegi näitlejana kaasa ka kuuldemängudes ja telelavastustes.

## Tunnustus
*1970 Eesti NSV teeneline kunstnik
*oli Eesti Näitlejate Liidu auliige

## Isiklikku
Tema teine abikaasa oli näitleja Einari Koppel.

## Välislingid
*"Milvi Koidu 30. I 1930 – 24.VI 2004". Sirp, 2. juuli 2004
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Mäger

**Mäger** (*Meles meles*) on kärplaste sugukonda kuuluv kiskjaline.

## Elupaik
Mäger elab urgudes, mida aastakümneid kasutades võivad moodustuda suured "mägralinnakud". Sellised linnakud võivad olla mitme korrusega ja üle 100 urusuudmega. Elab monogaamsete paaridena, vahel mitu perekonda koos. Mäger saab urge teha vaid sinna, kus on põhjavesi võimalikult sügaval ja kuhu ei kogune pinnavett. Eelistab liigirikkaid segametsi, kuid urge on leitud ka kuivadest männikutest ja isegi rabasaartelt. Tema urgusid kasutavad hiljem teised loomad, näiteks kährikud.

## Eluviis
Mäger on peamiselt öise eluviisiga ja alustab toiduotsinguid hämaras. Öine toiduring võib kujuneda mitme kilomeetri pikkuseks, see sõltub elupaigast ja toidu kättesaadavusest.


Mägra jäljerada Kõrvemaal 2021. aasta märtsis.jpg|Mägra jäljerada


## Toitumine
Segatoiduline. Aeglase ja kohmaka liikumise tõttu ei ole mäger võimeline saaki jälitama. Toitub ussidest, tõukudest, linnupoegadest ja -munadest, hiirtest, sisalikest, konnadest, ka raipest, marjadest, seentest, juurtest. Sügisese intensiivse toitumisega kogub talveks endale rasvavarud, mis võivad moodustada 50–60% kehakaalust.

## Välislingid
* 
* Mägrad on nuhtluseks muutunud, Eesti Päevaleht, 8. september 2010.
* http://www.looduspilt.ee/loodusope/?page=liigitutvustused_liik&id=188, Taavi Kask
* http://bio.edu.ee/loomad/Imetajad/MELMEL.htm
Ümmargune järv

**Ümmargune järv** on kahe Eesti järve nimi:
* **[[Koigi Ümmargune järv]]** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Kõnnu Ümmargune järv]]** asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
Batman alustab

**"Batman alustab"** (originaalpealkirjaga **"Batman Begins"**) on 2005. aasta USA mängufilm.

Film on oma eelkäijatest tumedama tooniga ja räägib peategelase sisemistest võitlustest õiguse ja kättemaksu vahel. Kriitikutelt ja vaatajatelt sai film peamiselt kõrgeid hinnanguid.

## Süžee
Noor poiss Bruce Wayne kukub kaevu, kus teda ründavad nahkhiired. Kuigi poisi isa Thomas ta päästab, jääb poiss nahkhiiri kartma. Seega kardab ta ka nahkhiire-sarnaseid tegelasi.
 
Mefistofele ooperis. Ooperist väljudes satuvad Bruce ja tema vanemad vastamisi relvastatud röövli Joe Chilliga, kes tapab ta vanemad. Röövel saadakse hiljem kätte, kuid Bruce on sellest vahejuhtumist siiski endast väljas. Perekonna ülemteener Alfred Pennyworth kasvatab Bruce'i üles.

22-aastaselt naaseb Bruce kolledžist Gotham Citysse, et tappa Joe Chill, kuid maffiaboss Carmine Falcone takistab teda.

## Peamised osatäitjad
*Christian Bale (Batman / Bruce Wayne)
*Michael Caine (Alfred Pennyworth)
*Liam Neeson (Henri Ducard)
*Katie Holmes (Rachel Dawes)
*Gary Oldman (seersant James Gordon)
*Cillian Murphy (Hernehirmutis / dr Jonathan Crane)
*Morgan Freeman (Lucius Fox)
*Tom Wilkinson (Carmine Falcone)
*Rutger Hauer (William Earle)
*Ken Watanabe (Ra's al Ghul)
*Mark Boone Junior (detektiiv Arnold Flass)
*Colin McFarlane (komissar Gillian B. Loeb)
*Linus Roache (Thomas Wayne)
*Sara Stewart (Martha Wayne)
*Richard Brake (Joe Chill)
Chełm

**Chełm** [heum] on maakonnaõigustega linn Poola kaguosas Lublini vojevoodkonnas, Chełmi maakonna keskus. Asub 25 km kaugusel Ukraina piirist.

## Ajalugu
Linna on esmamainitud 981. aastal vene kroonikas. 1240. aastal sai see Galiitsia-Volõõnia vürstiriigi pealinnaks ().

Chełm oli ka katoliku kiriku  Chełmi piiskopkonna keskus.

## Viited

## Välislingid
*Chełmi koduleht
Honiara

**Honiara** on Saalomoni Saarte pealinn. Asub Guadalcanali saarel ja on Guadalcanali provintsi keskus.

2003. aastal oli linnas elanikke 50 100, 2017. aastal 84 520. 2021. aastal oli elanike arv 92 344.

Linna teenindab Honiara rahvusvaheline lennujaam. Seal asub ka riikliku lennufirma Solomon Airlinesi peakorter.

## Sõpruslinnad
* : Luganville, Vanuatu
* : Mackay, Queensland, Austraalia
* : Jiangmen, Hiina
* : Majuro, Marshalli Saared

## Viited

## Välislingid
Ščara

**Štšara** (*Шчара*; *Ščara*) on jõgi Valgevenes, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. 

Jõgi algab Valgevene kõrgustikult. Ülemjooksul voolab valdavalt lõunasse, alamjooksul pöördub loodesse. Suubub vasakult Nemunasesse. 

Ščara pikkus on 325 km ja valgla pindala 9990 km².

Suurim jõeäärne linn on Słonim.

## Välislingid
Värvikood

**Värvikood** on elektroonikas kasutatav elektritakistite markeerimissüsteem, kus värvidel on kindel väärtus ja tähendus vastavalt asukohale takistil.

Värvikood lihtsustab oluliselt takistite markeerimist ja nendelt tähistuse lugemist. Markeeringu lugemist alustatakse sealtpoolt, kus on rohkem värve järjest või kus esimene värv ei ole hõbedane, kuldne või must. Tolerants näitab, mitme protsendi võrra võib takistus nominaalväärtusest erineda. Temperatuuritegur näitab takistuse suhtelist muutust temperatuuri muutumisel 1 kraadi võrra. Tegur võib olla nii negatiivne kui ka positiivne, näidates, kas temperatuuri kasvades takistus väheneb või suureneb.

## E6, E12, E24 takistite värvikood

E6, E12, E24 takistusridade puhul kasutatakse 3+1 värvi.

## E48, E96, E192 takistite värvikood
E48, E96, E192 takistusridade puhul kasutatakse 4+2 värvi.
Diferentsiaalvõrrandi erilahend

**Diferentsiaalvõrrandi erilahendiks** nimetatakse diferentsiaalvõrrandi lahendit, mis saadakse üldlahendist konstandi C fikseeritud väärtuse C0 korral. See tähendab y=f(x,C0), kus y=f(x) tähendab siin ja ka matemaatikas üldiselt mingit funktsiooni ning C0 on konstant ehk muutumatu suurus, mille arvuline väärtus on teada.

## Vaata ka

*Diferentsiaalvõrrandi üldlahend
Diferentsiaalvõrrandi järk

**Diferentsiaalvõrrandi järguks** nimetatakse diferentsiaalvõrrandis esinevate tuletiste (või osatuletiste) kõrgeimat järku.

## Vaata ka

* Diferentsiaalvõrrand

## Viited
Mihhail Korhov

**Mihhail Korhov** (ukraina Михайло Корхов; inglise Michael Korchov; 24. november 1936 – 13. september 2019) oli Ukraina kabetaja. Ta oli kahekordne NSV Liidu meister rahvusvahelises kabes (1958 ja 1960). 

1990. aastatel emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse.
Tirtsi jõgi

**Tirtsi jõgi** on jõgi Eestis Põhja-Saaremaal. Jõgi saab alguse Sauvere külas ja suubub Küdema lahte. Jõe pikkus on 14,8 km ja valgla pindala 46,6 km².

Tirtsi jões leidub jõevähki.

## Piirangud
Vastavalt kalapüügieeskirjale on Tirtsi jões aasta läbi kalapüük keelatud, välja arvatud silmupüük silmumõrra ja silmutorbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga. 1. septembrist 30. novembrini on keelatud püük meres suudmele lähemal kui 500 meetrit.

## Välislingid
*
Kärla jõgi

**Kärla jõgi** on jõgi Saaremaal Saaremaa vallas.

Jõgi saab alguse Jõempa külas Jõempa kurisute juures ja suubub Mullutu lahte. Jõgi on 16,8 km pikk ja selle valgla suurus on 111,5 km².

Ülemjooks Kandla ojast ülesvoolu on suvel kuiv. Ülemjooksul voolab üks haru kõrgema veetaseme ajal Jõempa kurisutesse. Valdav osa jõest on kunstlikus voolusängis.

Varem moodustas jõe ülemjooksu praegune Anepesa oja, kuid pärast maaparandustöödega veetaseme alandamist ei jõua vesi enam Kärla jõe algsest lähtest praeguse ülemjooksuni, vaid suubub madalsohu enne Jõempa kurisuid.

Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda Läänesaarte alamvesikonda.

Kärla jõge tuntakse ka Pae jõena.

## Välislingid
*
Texel

**Texel** (hollandikeelne hääldus `[Tessel]`) on saar Põhjameres, üks Friisi saartest. Kuulub Hollandile.

Pindala on 170 ruutkilomeetrit, kõrgus merepinnast kuni 25 meetrit. Saarel leidub liivaluiteid.

Texeli saarel elab 13 600 inimest (2007. aasta andmed). 

Texeli saar ja asustamata Noorderhaaksi saar moodustavad Texeli valla.
Diferentsiaalvõrrandi üldlahend

**Diferentsiaalvõrrandi üldlahendiks** nimetatakse diferentsiaalvõrrandi lahendit, mis sisaldab määramatut konstanti C. See tähendab y=f(x,C), kus y=f(x) tähendab siin ja ka matemaatikas üldiselt mingit funktsiooni ning C on konstant ehk muutumatu arvuline suurus, mille väärtus antud juhul pole teada.

## Vaata ka

*Diferentsiaalvõrrandi erilahend
Kõpu jõgi

**Kõpu jõgi** (ka *Saviaru jõgi*, *Õisu jõgi*, *Rimmu jõgi*, *Osju jõgi*) on jõgi Viljandi maakonnas Sakala kõrgustikul, Raudna jõe suurim lisajõgi.

## Kirjeldus

Kõpu jõgi asub Sakala kõrgustikul, jõe pikkus on 69 km (koos lisaharudega 75,2 km), valgla 399,2 km², langus 80,5 m ja lang 1,3 m/km.

Kõpu saab alguse 104 m kõrgusel Mulgi vallas Ärikülas ja suubub Põhja-Sakala vallas Vanaveski külas 23,5 m kõrgusel vasakult poolt Raudna jõkke 33,2 km kaugusel selle suudmest. Kõpu jõgi on Raudna jõe suurim lisajõgi ja selle valgla moodustab Raudna jõe valglast (1122,5 km²) 36%.

Kõpu jõgi läbib Ainja järve, Turva järve, Õisu järve ja Vanaveski järve. Enne Õisu järve suubuvat Kõpu jõge tuntakse ka *Saviaru jõena*, järvest lähtuvat Kõpu jõge *Õisu* või *Rimmu jõena* ning alamjooksu ka *Osju jõena*.

Kaitsealustest aladest läbib Kõpu jõgi Ainja maastikukaitseala ja Õisu maastikukaitseala. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Põhi- ja tugi maanteedest ületavad Kõpu jõge Valga–Uulu maantee (truup), Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee (Saviaru sild) ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee (Puna sild), kõrvalmaanteedest Karksi-Nuia – Anikatsi tee, Sultsi – Abja-Paluoja tee, Heimtali – Uue-Kariste – Abja-Paluoja tee ja Vastemõisa–Kõpu tee.

XX sajandi alguses loeti suurt osa Kõpu jõest parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks).

## Viited

## Välislingid
* 
*
Õisu järv

**Õisu järv** on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Õisu alevikust 1 km loodes.

## Kirjeldus

Õisu järv on 193,4 hektari suurune; suurim sügavus on 4,3 m ja keskmine sügavus 2,8 m. Asub merepinnast 45,5 m kõrgusel. Järv asub Sakala kõrgustiku keskosas kagu-loode suunal asuvas Õisu-Rimmu ürgorus. Järv on osaliselt soostunud, kaldad madalad ja turbased.

Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Järvest ida pool umbes 160 m kaugusel kulgeb Sultsi – Abja-Paluoja tee.

## Läbivool

Õisu järv on tugeva läbivooluga, sisse voolavad Kõpu jõgi (Saviaru jõgi), Vidva oja, Raadi oja ja palju kraave. Väljavool toimub Kõpu jõe (Rimmu jõgi) kaudu, mis suubub Raudna jõkke.

Suurvee ajal tõuseb veepind meetri võrra, paduvihmade ajal veel rohkem (1978. aastal kuni 2 m).

## Elustik

Õisu järv on ümbruskonna parim kalajärv, kalastik on suhteliselt rikkalik. Peamised kalad on latikas, särg, koha, haug. Väiksemaarvuliselt on esindatud viidikas ja angerjas. Leidub ka kaitsealust vingerjat.

Järves leidub rikkalikult fütoplanktonit ja seetõttu on vee suvine õitsemine tavaline nähtus. Suhteliselt palju leidub ka zooplanktonit, kuid põhjaloomastikku on vähe.

Järves on rohkesti harvaesinevat, kerasid moodustavat rohevetikat järvepalli (*Aegagrophila sauteri*).

Järv oli kunagi ka vähirikas, kuid vähid hävinesid vähikatku ja piimatööstuse heitvete tõttu.

## Looduskaitse

Õisu järv kuulub Õisu maastikukaitseala koosseisu.

## Ajalugu

Õisu järv on jäänuk varasemast veekogust, mis asus mandrijää taganemisel veega täitunud Õisu-Rimmu ürgorus. Suur osa varasemast veekogust on muutunud järvest põhja pool asuvaks 1454 ha suuruseks sooks (Õisu soo). Praeguse järve suurus moodustab umbes kolmandiku esialgsest.

## Vaata ka
* Kõpu jõgi
* Vidva oja
* Õisu Veskejärv

## Viited

## Välislingid
* 
*
1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**VI [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Minskis 1960. aastal. Aastase vaheaja järel tuli NSV Liidu meistriks taas Mihhail Korhov.

;Turniir
Kaklusklubi (film)

**"Kaklusklubi"** on 1999. aasta USA film, mis põhineb Chuck Palahniuki samanimelisel raamatul. 

Filmi režissöör on David Fincher ning peaosades Brad Pitt, Edward Norton ja Helena Bonham Carter.

## Osatäitjad
* Edward Norton – jutustaja 
* Brad Pitt – Tyler Durden 
* Helena Bonham Carter – Marla Singer
* Meat Loaf – Robert (Bob) Paulson
* Zach Grenier – Richard Chesler 
* Richmond Arquette – intern 
* David Andrews – Thomas 
* George Maguire – grupijuht 

## Välislingid
* 
* Filmi ametlik koduleht
Õngu

**Õngu** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lääneosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Õngust läände jääb Mardihansu laht, põhjas asuvad Mardihansu, Jõesuu ja Kiivera, kirdes Sülluste, idas Leigri, kagus Männamaa ning lõunas Mänspe küla.

## Nimi
Kohanime aluseks on arvatavasti isikunimi. Küla on esmamainitud 1583. aastal kui Ennige.

## Loodus
Õngu idaosas ja loodeosas asuvad Tihu looduskaitseala kaitsevööndid. Küla läbib Õngu oja, seal asuvad Õngu paisjärv ja Õngu soo. Küla põhjaosa piirneb Vanajõega. Õngus kasvavad looduskaitsealused Veski jugapuu ja Putkaste mänd.

## Elanike arv

## Ajalugu
Õngu kuulus ajalooliselt Vaemla mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli külas viis talu, mille peremehed olid Önnio Thomas, Micko Marti Hans, Matzi Lars, Matzi Jüri ja Wanna Selja Mart.

1835 oli külas kaheksa talu, mille elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Engso (Engsoo), Hanslep, Kadak, Kippa, Läkk (Läk), Matros, Prassek, Saar, Sadulsepp, Siimuõue (Simmoaue), Sülla, Tampõld (Tampölt), Telliskivi, Toks, Timmelmann, Uus, Vanaselja (Wannaselja), Veski, Vähe (Wähhe) ja Üksik.

## Taristu
Õngut läbib lõunast põhja Emmaste–Luidja maantee, kus lõpeb Valgu–Lelu–Leemeti tee. Enne teist maailmasõda asus külas sadam.

## Kultuur
Õngule rajati nõukogude ajal puhkebaas, mis on olnud suurte ürituste toimumiskohaks: 1988 asutati seal Noorteühendus ELO ja 1990 toimus külas Teoreetilise Bioloogia Kevadkool. Külas asub Õngu tuulik. Õngu rannakoplis ehitati mootorlaev Alar.

## Ettevõtlus
Hiiu Kalur alustas Õngus nõukogude ajal kalakasvatusega. 1996 omandas kalakasvatusalad Õngu noorkalakasvatus OÜ, mis tegeles kalakasvatusega 2014. aastani. Kalakasvatust juhatas bioloog Merle Kääri. Kasvatati meriforelle ja asustati neid saare rannikumerre.

## Vaata ka
*Veski jugapuu
*Õngu oja
*Õngu paisjärv
*Õngu soo
*Õngu tuulik

## Viited

## Kirjandus
*Uno Kiisa. "Õngu." Nõukogude Hiiumaa: EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 91, 5. august 1982 lk 3
*Leo Tiik. "Õngu külast ja Julius Oengo esivanematest." Ajaleht Hiiumaa: maakonnaleht, mis ilmub aastast 1949, nr. 112, 24. september 1991 lk 2
Angerja oja

**Angerja oja** on jõgi Põhja-Eestis. Angerja oja oli varem Vääna jõe ülemjooks, aga 1967 aastal juhiti ta kanali kaudu Pirita jõkke. Jõe lähe asub Järlepa järvest edelas.

Angerja oja pikkus on 28 km ja valgla pindala 72,4 km².

## Välislingid
*
Stohhastiline planeerimine

**Stohhastiline planeerimine** uurib juhuslikest parameetritest sõltuvate ekstreemumülesannete lahendusmeetodeid ja teooriat. Sellistes ülesannetes pole sageli võimalik täpselt arvutada funktsioonide ja nende tuletiste väärtusi, neid suurusi saab vaid hinnata statistiliste meetodite abil.

Nii saab tavaliselt planeerida tootmist. Tootmise juhtimisel pole täpset informatsiooni mitmete suuruste kohta. Juhuslike parameetrite korral algavad raskused juba ülesande püstitamisel, kui tuleb arvestada mittetäieliku informatsiooni korral tekkivaid probleeme. Ja kui ülesande püstitamine õnnestubki, osutub see sageli liiga keeruliseks. Et selliseid ülesandeid siiski püstitada ning lahendada, kasutatakse stohhastilise planeerimise lihtsaimat võtet: juhuslikud suurused asendatakse nende keskväärtustega.
Atla jõgi

**Atla jõgi** (ka: *Kuimetsa jõgi, Seli jõgi, Pirgu jõgi*) on jõgi Põhja-Eestis. Jõgi saab alguse Kadja järvest, mis asub Aela raba loodeservas ja suubub Keila jõkke paremkaldalt.

Jõe parem kallas on Pirgu ja Seli asula vahel järsakuline ning näha on paljandit (Atla jõe kaldaastang). Jõe järgi on nime saanud ordoviitsiumi Pirgu lade.

## Vaata ka
*Ees-Põlliku kraav

## Viited

## Välislingid
*
Kadja järv

**Kadja järv** ehk **Põlliku järv** on järv Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas Aela maastikukaitsealal.

Järve pindala on 10,5 ha, valgala 7,1 km² ja suurim sügavus on 1,5 m.

Järve põhjaossa suubub Kadja külast lähtuv Kadja kraav, edelaotsast algab Atla jõgi.

Kadja järvest itta jääb Aela raba, põhja Kihuraba ja edelasse Käometsa raba. Kagukaldal kõrgub Käometsa mägi (82.9 m), millel kasvab Käomets.

## Välislingid
*
Tara (täpsustus)

__NOTOC__

***[[Tara (aed)|Tara]]** on piirdeaed.
*Tara ehk **pärg** on optiline nähtus – ringid Kuu ja Päikese ümber.
*Tara on murdekeeles sama mis karjaaed
*Tara, laev

*Tara mägi, iiri kuningate asupaik 3.–10. sajandini
**Tara mägi (Roerich), Nikolai Roerichi maal

## Linnad
*Tara (Afganistan)
*Tara (Etioopia)
*Tara (Jaapan), linn Saga prefektuuris
*Tara (Nepal)
*Tara (Venemaa), linn Venemaal Omski oblastis

## Jõed
*Tara jõgi (Itaalia)
*Tara jõgi (Kreeka)
*Tara jõgi (Drina)
*Tara jõgi (Irtõš)
*Tara jõgi (Sev)

## Eesnimi
*Tara Conner, Miss USA 2006
*Tara Lipinski, USA iluuisutaja
*Tara Moss, Kanada-Austraalia modell ja kirjanik
*Tara O'Connor (sageli esinenud ka nime Tara King all), inglise modell
*Tara Reid, USA näitleja

### fiktsioon
* Tara, istandus raamatus "Tuulest viidud"
*Tara King, tegelane sarjas "The Avengers"
*Tara Maclay, tegelane sarjas "Vampiiritapja Buffy"

## Vaata ka

*Tārā, budistlik jumalus
Jõelähtme jõgi

**Jõelähtme jõgi** on jõgi Harjumaal Anija, Raasiku ja Jõelähtme vallas. Seda tuntakse ka Raasiku või Jõelehtme jõena.

Jõgi saab alguse Rasivere küla edelaservast ja suubub vasakult kaldalt Jägala jõkke. Selle pikkus on 46 km ja valgla pindala 308,7 km².

Jõelähtme jõgi voolab Kostivere läheduses 2,5 km maa all.

Jõelähtme jõega seostub ka varaseima teadaoleva Eesti aladel asunud vesiveski mainimine. Nimelt mainitakse Taani hindamisraamatus (1241) Jõelähtme jõel asunud Kogaeli vesiveskit.

## Viited

## Välislingid
*
Trento

**Trento** (veneti Trènt; ladiini keel Trënt) on linn Itaalias, Trentino-Alto Adige maakonna pealinn. Asub Adige orus Veronast 100 km põhja pool.

Linnas toimus 13. detsembrist 1545 4. detsembrini 1563 Trento kirikukogu. 

## Viited
Jõku jõgi

**Jõku jõgi** (ka *Rulli* ja *Purde jõgi*) on jõgi Eestis Valgamaal.

Jõgi saab alguse Virtsjärvest ja suubub Õhne jõkke, olles Õhne jõe suurim lisajõgi. Jõe pikkus on 31,6 km ja valgla pindala 83,3 km².

Lisajõgedest on tähtsaim 10 km pikkune Kõvveroja.

Jõku jõe ühes lõigus on kaldal Nähri põrgud (koopad).

## Välislingid
*
Audla mõis

**Audla mõis** (saksa keeles *Hauküll*) oli rüütlimõis Saaremaal Pöide kihelkonnas. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonna Saaremaa valla territooriumile. 

## Ajalugu

1464. aastal läänistas ordumeister Johann von Mengede Hauckulli mõisa Jacob Swartele. 16. sajandi keskel, oli Audla mõis Koluvere linnusepealiku Andreas Molleri (surn. 1569) valduses Aastail 1623–1806 kuulus mõis Vietinghoffidele.

Audla mõisa osa oli ka Kuke mõis, mis eraldati 1731. aastal Audlast, kuid hiljem liideti uuesti Audlaga.

1806. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni kuulus Audla mõis Buhrmeisteritele. Mõisa viimane omanik oli Karl von Buhrmeister.

1914. aastal kuulus mõisale 1182,23 hektarit mõisamaad, 1087,68 ha talumaad, Ollamäe kõrvalmõis, Levala küla, Kuke kõrts. 1909. aastal kuulus mõis Laimjala valda, 1939. aastal kuulus endine mõisasüda uude Laimjala valda.

## Mõisaansambel

Mõisa ühekorruseline varaklassitsistlik peahoone on ehitatud 1805. aastal. Hoone valmimisajale viitavad eeskoja seina müüritud raidtahvlid. Poolkelpkatusega hoone eripäraks on erakordselt kõrge esimene korrus ja kolm ovaalsaali. Fassaadi ilmestab kolme akna laiune pealeehitis, millel on ovaalaknaga kolmnurkfrontoon.

Vähesed kõrvalhooned ei asunud mitte peahoone läheduses, vaid sellest 150–200 meetrit lõuna pool, teisel pool väheldast teed omaette kompleksina.

Pärast mõisa võõrandamist kolis 1921. aastal mõisa peahoonesse Laimjala valla Audla kool, mis tegutses seal 1970. aastateni. Audla algkoolis õppis Arnold Rüütel. Hiljem seisis hoone tühjalt ja lagunes. Tänapäeval on hoone eraomanduses, kuid seisab tühjalt ja laguneb edasi.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Kirjandus
**Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus*. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 706-707 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:276058/251965/page/725.

## Välislingid
*Audla mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris
Võrrand

**Võrrand** on võrdus, mis sisaldab ühte või mitut muutujat, mida vaadeldakse tundmatute suurustena. Näiteks on võrrandid 

3y = 5; 

x2 + 2x – 3 = 0.

Võrrandi lahendid on tundmatute suuruste väärtused (kui tundmatuid on üks) või nende ''n''-korteežid (kui tundmatuid on *n*). Tavaliselt võetakse võrrandit ülesandena leida võrrandi lahendid. 

Kui võrrand kui võrdus kehtib tundmatute kõikide väärtuste puhul, siis võrrandit nimetatakse samasuseks. Mõnikord defineeritakse võrrand nii, et samasused jäävad võrrandite seast välja: sellisel juhul ei ole mõtet vaadelda muutujaid tundmatutena.    

## Võrrandite liike

*algebraline võrrand
**lineaarvõrrand
**ruutvõrrand
**kuupvõrrand
**logaritmvõrrand
*diferentsiaalvõrrand
**harilik diferentsiaalvõrrand
**osatuletistega diferentsiaalvõrrand
*integraalvõrrand

## Vaata ka
*Võrrandisüsteem
*Võrratus
Šulgi

**Šulgi** (21. sajand eKr) oli Sumeri valitseja Uri III dünastiast oletatavasti aastatel 2094–2047 eKr. Teda peetakse kõige võimsamaks Sumeri kuningaks.

Šulgi oli Ur-Namma poeg ja edukas valitseja: võitis Elamit ning lasi end jumalikustada. Võimalik, et ta koostas ka Ur-Namma seadustekoodeksi.
Heroni valem

**Heroni valem** on valem kolmnurga pindala arvutamiseks selle külgede kaudu. Valem on kujul S= \sqrt {p(p-a)(p-b)(p-c)}, kus a, b, c on kolmnurga külgede pikkused ning p pool kolmnurga ümbermõõtu. Valemi tuletas kreeka matemaatik ja füüsik Heron esimesel sajandil.

## Välislingid
*https://www.cut-the-knot.org/Curriculum/Geometry/HeronsFormula.shtml
*http://jwilson.coe.uga.edu/emt725/Heron/Heron2/Heron2.html Heroni valemi tõestus läbi geomeetria.