open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saduküla karstiala

**Saduküla karstiala** on karstiala Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Karstialal asus minevikus endise suurfarmi lähedal kurisu, mille mõõtmed olid 1 x 15 x 26 m. Kurisust 600 m kaugusel moodustub suurvee ajal nõkku karstijärvik.

## Viited

## Välislingid
*
Põhjakotka märk

**Põhjakotka märk** on kõrgeim Noorte Kotkaste tunnustus, mis antakse eriliste tunnustust väärivate teenete eest Noorte Kotkaste organisatsiooni ja eestimaalaste kasuks. Märki kantakse lindil kaelas.

## Kirjeldus
Põhjakotka märk koosneb 20 mm läbimõõduga kollasel kiirelisel emailringil asetsevast noore kotka märgist; kiirelist ringi ümbritseb 5 mm laiune sõõr, mille ülemisel poolel pealkiri "EESTI NOORED KOTKAD". Sõõri alumist poolt kaunistavad kaks tammelehtedest pärga, mille varred all keskel ristuvad.

Ringi ja sõõri ümbritseb eestilaadne ornament. Ornament kujutab nelja lahtipuhkevat õiekujutust, kuue kattelehega. Õiekujutuse sisemised motiivid on kiirelised ja ülemisel äärel on kolme lainega ümarsakk. 

Õiekujutusi ühendab kolmeastmeliselt murtud lint, mille keskmine osa on kaunistatud geomeetrilise ornamendiga. 

Märgi üldine läbimõõt on 50 mm ja ta on valmistatud oksüdeeritud metallist. Märki kantakse 40 mm laiuse lindiga, mille keskosas on 10 mm laiune eesti-vöökirjaline riba. Riba põhivärviks on hall ja kiri on tumesinise- ja kollase-värviline. Ribast mõlemal pool on piki linti järjestikku 12,5 mm laiune valge riba, 0,5 mm laiune hall triip ja 2 mm laiune kollane triip.

## Märgiga tunnustatud
* Konstantin Päts (vabariigi president ja organisatsiooni patroon) - ?
* Lennart Meri (vabariigi president ja organisatsiooni patroon) - 27.05.2000
* Toomas Hendrik Ilves (Noorte Kotkaste patroon)- 10.07.2007
* Ruuben Lambur (kunagine noorkotkas, endine metsavend ja riikliku teenetemärgi kavaler) - 16.11.2023

## Vaata ka
* Noored Kotkad
* Kaitseliit

## Välislingid
* https://epl.delfi.ee/artikkel/50852810
Aino Lepik von Wirén

**Aino Lepik von Wirén** (sündinud 28. oktoobril 1961 Stockholmis) on Eesti jurist ja diplomaat.

## Elulugu
Aino Lepik on Kalju Lepiku tütar. Ta lõpetas 1987. aastal Stockholmi ülikooli õigusteaduskonna. Hiljem õppis ta Inglismaal Surrey ülikoolis.

Lepik oli aastatel 1987–1990 Örebro halduskohtus jurist ja 1990–1992 Stockholmi prokuratuuris prokurör. Ta oli kohtuminister viimases Eesti Vabariigi valitsuses eksiilis.

Aastatel 1993–1994 oli ta Eesti valitsuse õigusnõunik, seejärel välisministeeriumi juriidilise osakonna inimõiguste büroo juhataja ja 1997–1999 osakonna peadirektor. 25. märtsist 1999 kuni 8. augustini 2003 oli ta riigisekretär.

Aastatel 1994–1999 oli Aino Lepik von Wirén Eesti esindaja Euroopa Nõukogu rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise komisjonis.

Aastatel 2003–2006 oli ta Eesti suursaadik Portugalis, 2007–2010 suursaadik Iisraelis ja 2010–2014 suursaadik Suurbritannias. 2010. aastal töötas Aino Lepik von Wirén välisministeeriumi juriidiliste ja konsulaarküsimuste asekantslerina. 2014–2018 oli ta välisministeeriumis Euroopa ja Atlandi-ülese koostöö osakonna peadirektor.

Aastatel 2018–2022 oli ta Eesti suursaadik Iirimaal.
8. jaanuaril 2024 nimetas president Alar Karis Aino Leppik von Wiréni Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks, alaliseks esindajaks Euroopa Nõukogu juures, asukohaga Strasbourgis.

Aastatel 1995–2020 oli ta erakonna Isamaa (varem Isamaaliit) liige.

Ta on abielus ja tal on kaks last. Tema poeg on diplomaat Illimar Lepik von Wirén.

## Tunnustus
* 2004 Riigivapi III klassi teenetemärk
* 2026 Jaan Poska medal

## Viited

## Välislingid
Lustivere karstiala

**Lustivere karstiala** on karstiala Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Lustivere küla lähedal.

## Viited

## Välislingid
*
Nestorius

**Nestorius** ehk **Nestorios** (kreeka keeles Νεστόριος; u 386 – 450) oli Konstantinoopoli peapiiskop 10. aprillist 428 kuni 431. aasta augustini, mil keiser Theodosius II kinnitas tema vaadete hukkamõistu Aleksandria Kyrillose pooldajate poolt Ephesoses 22. juunil. Tema järgi on saanud nime nestoriaanlus.

Nestorius tahtis, et loobutaks neitsi Maarja ammusest tiitlist Theotokos ("Jumalaema"), mida paljud mõistsid nii, et Nestorius ei uskunud Kristuse jumalikku loomusse. Tegelikult muretses Nestorius sellepärast, et Theotokose kultus lähenes tema arvates Maarja austamisele jumalannana. Seetõttu sattus ta konflikti teiste tolleaegsete tähtsamate usumeestega, eelkõige Aleksandria Kyrillosega, kes süüdistas teda ketserluses. 

Nestorius püüdis end kaitsta esimesel Ephesose kirikukogul 431. aastal, ent enamik piiskoppe mõistis ta hoopis süüdi ketserluses ning ta jäi piiskopitoolist ilma. Omal soovil taandus ta oma endisse kloostrisse Antiookias või selle läheduses. 435. aastal saatis Theodosius II ta pagendusse Ülem-Egiptusse, kus Nestorius elas 450. aastani, kaitstes endiselt oma seisukohtade ortodokssust. Tema viimane kaitsja Rooma keisririigis Kyrrose Theodoretos nõustus lõpuks kirikuvandega Kalchedoni kirikukogul 451. aastal.

Idakirik (st Ida-Mesopotaamia ja Assüüria kirik Sassaniidide Pärsias) ei nõustunud kunagi Nestoriuse hukkamõistmisega. Seepärast hakkasid Lääne kristlased nimetama idakirikut nestoriaanlikuks, ehkki Nestoriust pole seal kunagi kirikuisaks peetud.

20. sajandi algul avastati ja avaldati Nestoriuse teos, mistõttu tema vaated ümber hinnati. Tänapäeval arvatakse üldiselt, et Nestoriuse seisukohad ei erine oluliselt neist, mis jäid kehtima ortodokssetena, kuid tema sõnastus Kristuse doktriinist on endiselt vaieldav. Teine Konstantinoopoli kirikukogu 553. aastal kinnitas Nestoriuse hukkamõistu, lükates tagasi Iba kirja, milles too väitis, et Nestorius mõisteti süüdi ilma korraliku uurimiseta.

Nestoriuselt pärineb ka võrdkuju, milles inimese püüdlust kommete paranemisele võrreldakse kivi viskamise ülespoole: see on võimalik üksnes ajutiselt, kuna inimeste loomusse kuuluvad kired kisuvad nad taas tagasi nende loomupärasesse olekusse.

## Viited
Endla järvestik

**Endla järvestik** on järvestik Endla soostikus, halduslikult Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Järvestiku moodustavad kaheksa järve, millest suurimad on Endla järv ja Männikjärv ning väiksemate hulka kuuluvad Sinijärv, Tulijärv, Kaasikjärv, Kaurijärv, Jämedasarve järv ja Pätsulaugas.

Pärast mandrijää sulamist oli praeguse järvestiku järvede asemel suur jääpaisjärv, millest hiljem tekkisid jäänukjärvedena Endla järvestiku järved.

## Viited

## Välislingid
*
Vaikne järv

**Vaikne järv** on järv Elva orundis, halduslikult Tartu maakonnas Nõo vallas. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina.

Järve pindala on 1,1 ha.

Järve läheduses paiknevad Väike Väerada, Elva kalmistu,  Elva paisjärv ja Tartumaa Tervisespordikeskus.

## Viited

## Välislingid
*
Abja mõisa paljand

**Abja mõisa paljand** on paljand Viljandi maakonnas Mulgi vallas endisaegse Abja mõisa pargis Kuustle oja vasakul kaldal. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Kaldajärsakul paljanduvad 21 m ulatuses u 5 m paksuselt Aruküla lademe kivimid. 

## Viited

## Välislingid
*
Allikukivi koopad

**Allikukivi koopad** on kaitsealused koopad Pärnu maakonnas Saarde vallas Allikukivi külas. Koopad on arvele võetud ürglooduse objektina. Koobaste ja lähedalasuvate Allikukivi allikate kaitseks on moodustatud Allikukivi koobaste ja allikate kaitseala.

Koobastiku jälgitav pikkus on 33 m.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Aseri paekalda paljand

**Aseri paekalda paljand** on paljand Põhja-Eesti paekaldal, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandi juures on endine Aseri paemurd. Nii paljandit kui paemurdu kaitstakse Aseri maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Aseri paemurd

**Aseri paemurd** on paemurd Põhja-Eesti paekaldal, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Paemurd on arvele võetud ürglooduse objektina. Nii paemurdu kui Aseri paekalda paljandit kaitstakse Aseri maastikukaitseala koosseisus. Aseri paemurrus asuvad Aseri kihistu ja Aseri lademe stratotüübid.

Murru ülemised 15 cm koosnevad õhukesekihilisest lubjakivist. Selle all on 45 cm detriiti sisaldavat massiivset lubjakivi. Järgneb 40 cm õhukesekihilist lubjakivi, mille all on viis sentimeetrit savi. Alumised 60 cm moodustab detriiti ja nautiloide sisaldav lubjakivi.

## Viited

## Välislingid
*
Loculi

**Loculi** on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Nuoro provintsis.

Loculi kõrgus merepinnast on 26 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Loculi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Galtellì, Irgoli, Lula.

## Viited

## Kirjandus
* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), ''Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X
* Francesco Floris (a cura di), ''Grande Enciclopedia della Sardegna'', Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Loculi andmed Sardiinia maakonna portaalis Vaadatud 2013-04-28
Alu-Murru seljak

**Alu-Murru seljak** on vallseljak Pärnu maakonnas Pärnu linnas Tõhela järve lähedal. Seljak on arvele võetud ürglooduse objektina.

Seljak asub Tõhela voore harjal ja selle pikkus on 2 km. Seljaku suhteline kõrgus on kuni 10–12 m.

## Viited

## Välislingid
*
Prigendimägi

**Prigendimägi** on kõrgendik Valgamaal Karula külas.

Prigendimägi moodustab ühtse pinnavormi põhjas teisel pool Puurina–Lüllemäe–Litsmetsa teed asuva Anumäega. Mäed olid aastast 1958 looduskaitse all. 2015. aastal arvati nad looduskaitseväärtuse kadumise tõttu looduskaitse alt välja.

## Viited
Ruhnu paljand

**Ruhnu paljand** (ka: *Flisbacka järsak*) on paljand Ruhnu saarel. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Järsaku kogupikkus on 2,5 km, millest u 350 m pikkuses on aluspõhjaline liivakiviastang. Aluspõhjalise paljandi kõrgus on 2,3 m. Paljandis on näha keskdevoni Narva lademe kivimeid.

## Viited

## Välislingid
*
Gorodenka ülemine paljand

**Gorodenka ülemine paljand** on paljand Gorodenka oja vasakul kaldal, halduslikult Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandist 600 m allavoolu asub Gorodenka kärestiku paljand.

## Viited

## Välislingid
*
Hiiemäe rike

**Hiiemäe rike** on rike Hiiemäe idanõlval paekaldal, halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Rike on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paekaldal on näha Volhovi ja Kunda lademe lubjakivide lasumusriket.

## Viited

## Välislingid
*
Nice'i Côte d'Azuri lennujaam

**Nice'i Côte d'Azuri lennujaam** (IATA: **NCE**, ICAO: **LFMN**) on Prantsusmaa reisijate arvult kolmas lennujaam (Charles de Gaulle'i ja Orly lenujaama järel) ning rahvusliku lennufirma Air France kodulennujaam. Lennujaam asub Côte d'Azuris, Nice'i kesklinnast 7 kilomeetrit edela pool.

Estonian Air lendas lennuliinil Tallinn–Nice 1. maist 2010 suvehooajati kuni 24. oktoobrini 2015. Suvel 2016 jätkas selle liini lende Nordic Aviation Group.

## Viited
Vilniuse lennujaam

**Vilniuse lennujaam** (IATA: **VNO**, ICAO: **EYVI**) on Leedu suurim lennujaam. Lennujaam asub Vilniuses, kesklinnast 5,9 kilomeetrit lõuna pool Kirtimais.

Tallinnast lendas Vilniuse lennujaama Estonian Air (1991–2015), selle lennutegevuse lõpetamisest saati Nordica. Samuti alustas 2016. aasta kevadest liini teenindamist airBaltic

25. Novembril 2024 kukkus enne maandumist alla teadmata põhjusel DHLi kaubalennuk.

## Sihtkohad
Holstre mäed

**Holstre mäed** (ka **Laki mäed**) on kaitsealune mõhnastik Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre küla kirdeosas.

Pinnavorm kujutab endast künkliku pinnaga liustikutekkelist suurvormi, mis koosneb arvatavasti moreenist. Holstre mägede pindala on umbes 1,3 km², absoluutne kõrgus 120 m ja suhteline kõrgus 30 m (Pirmastu oru poolt mõõdetuna kuni 40 m). Mägede jalamilt saab alguse Verilaske oja.

Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina. Mõhnastikku hõlmab Loodi looduspargi 1,51 km² suurune Holstre mägede sihtkaitsevöönd.

## Viited

## Välislingid
*
Hundikuristiku paljand

**Hundikuristiku paljand** on paljand Tallinnas Kadriorus Hundikuristiku joastiku langemiskohal. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Hõbeallika koobas

**Hõbeallika koobas** on koobas Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas. Koobas koos sealse Hõbeallikaga on arvele võetud ürglooduse objektidena.

Koobas paikneb liivakivipaljandi allosas. Koopa pikkus on 6 m, ava laius 1,7 m ja kõrgus 1,4 m. Koopa tagaosa kaljulõhedest voolab välja Hõbeallikas.

## Viited

## Välislingid
*
Härma kurisu

**Härma kurisu** on kurisu Harju maakonnas Raasiku vallas. Kurisu on arvele võetud ürglooduse objektina.

Kurisu pikkus on 30 m, laius 25 m ja sügavus 2,5 m. 

## Viited

## Välislingid
*
Wiesław Rudkowski

**Wiesław Ksawery Rudkowski** (17. novembril 1946 Łódź – 14. veebruaril 2016 Varssavi) oli Poola poksija.

Ta oli kokku kümnekordne Poola meister – II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1966. aastal ning I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1967–1975. 

Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Dieter Kottyschile (Lääne-Saksamaa). Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Aleksei Kisseljovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ta võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks. Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Anatoli Klimanovile (NSV Liit). ja 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Svetomir Belićile (Jugoslaavia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 17. Euroopa meistrivõistlustel (Rooma, 1967), kuid kaotas 1. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Manfred Wolkele (Ida-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Häda ellujäänuile

**"Häda ellujäänuile"** ("Woe to Live On") on USA kirjaniku Daniel Woodrelli 1986. aastal ilmunud romaan ühest kahetsusväärseimast episoodist Ameerika Ühendriikide kodusõjas – teismeliste Lõuna sisside ehk Bushwhackersite ('võsahulguste') vihasest võitlusest põhjaosariikide föderaalsõdurite, maakaitseväelaste ehk miilitsate ja paramilitaaridega (Jayhawkers) Missouri ja Kansase osariikides. 

Kodusõda, mille puhkemise tingisid orjanduse küsimus ning nii põhja- kui ka lõunaosariiklaste püüd säilitada oma eluviisi ja veendumusi, oli 1862. aastaks muutunud ohjeldamatuteks tapatalguteks. Missouri osariigi elanikud olid meelsuselt jagunenud kaheks ning naaber ei tundnud enam naabrit.

Põhjaosariiklased panid Missouri elanike seas toime hirmutegusid. Noored mehed, kelle omaksed olid sageli tapetud ja kodu hävitatud, kogunesid metsadesse ning tõmbasid selga punased särgid, et põhjaosariiklastele kätte maksta. Põhja kindral Henry Halleck andis 13. märtsil 1862 välja määruse, mis kuulutas, et Lõuna sisse ei peeta sõjajõuks, vaid bandiitideks, kes tabamise korral eranditult hukatakse. Sama tegid siis sissid ka nende kätte sattunud vastastest vangidega.

Peategelane Jake Roedel (saksapäraselt Jakob Rödel) sooritas alguses teo, mida hiljem kibedasti kahetses.

1863 olid Põhja föderaalsõdurid hakanud vangistama sisside naissoost omakseid ja abikaasasid. Kui naistevanglaks kohandatud alkoholipood 13. augustil 1863 Kansas Citys kokku kukkus (või kukutati?) ning hulk naisi ja tüdrukuid hukkus või raskesti vigastada sai, hiilis Lõuna sisside (võsahulguste) ühendvägi läbi Kansase osariigi Missouri piirilt umbes 70 km, et rünnata Lawrence'i linna, mis oli Põhja paramilitaaride (Jayhawkerite) tugipunkt. Nad olid oodanud meeletut heitlust Põhja sõjajõududega, kuid Lawrence'is ei hakanud mitte keegi neile vastu. Tapnud linnas umbes 300 meest (enamjaolt tsiviilisikud) ja pannud linna põlema, pöördusid võsahulgused peaaegu kaotusteta Missouri osariiki tagasi. Vastuseks laskis kindral Thomas Ewing neli Missouri maakonda elanikest täielikult tühjendada, andes 25. augustil 1863 – neli päeva pärast Lawrence'i veretööd – välja vastava määruse.

Daniel Woodrell on öelnud, et soovis tunnetada ja mõista, millised asjaolud viisid lõpuks Lawrence'i veretööni. Romaani põnev tegevustik mööda mainitud ajaloolisi sündmusi kulgebki.

Eesti keeles ilmus romaan "Häda ellujäänuile" kirjastuses Jumalikud Ilmutused 2009. aastal. Raamatu tõlkis Kalevi Kvell, kujundas Andres Rõhu.

Teose põhjal on 1999. aastal tehtud mängufilm "Ride with the Devil" (eesti keeles "Kuradiga sadulas" või "Saatanaga sadulas"), mille režissöör on Ang Lee ning peaosades Tobey Maguire, Skeet Ulrich, Jewel Kilcher, Jeffrey Wright, Simon Baker, Jonathan Rhys Meyers.

## Välislingid
* Romaani arvustus portaalis Historical Novels.info
* Romaani arvustus ajakirjas Spinetingler, December 12, 2011
* "Woodrell's 'Woe To Live On' back in print" St. Louis Post-dispatch, June 11, 2012
Himmiste paemurd

**Himmiste paemurd** (ka: *Himmiste murd, Himmiste-Kuigi murd*) on endine paemurd ja ühtlasi ka paljand Saare maakonnas Lümanda vallas Himmiste külas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljandis on näha Paadla lademe kihte. Paemurd on Himmiste kihtide stratotüüp. 

Paemurd on vana ja kinnikasvav. Aluskorra kivimid paljandusid aastal 2015 vaid 4 meetri ulatuses. Ülemised 12 cm moodustab hall porsunud lubjakivi, selle all on savikas vahekiht, mille all on hall muguljas lubjakivi. Selle all on kollakashall massiivne dolomiit. Aastal 2015 oli see kõige aluumine paljanduv kivim, ent varem on paljandunud ka selle all olev hall massiivne dolomiit.

## Viited

## Välislingid
*
Suhkrutoos

**Suhkrutoos** on suhkru hoidmiseks ja serveerimiseks mõeldud väike nõu. Suhkrutoos on tavaliselt tee- või kohviserviisi lahutamatu osa.

## Galerii

Cuboid sugar.jpg|Suhkrutükid suhkrutoosis
Porcelanowa cukiernica.jpg|Portselanist suhkrutoos
Zuckerstreuer P1290742.JPG|Suhkrutoos
Museo delle porcellane di Firenze, porcellane viennesi a cineserie, 1799, 01.JPG|Viini suhkrutoos (1799)
ATSF Holloware SugarBowl Dscn0979 crop.jpg|Raudtee restoranvaguni suhkrutoos
2013. aasta snuukri maailmameistrivõistlused

**2013. aasta [[snuukeri maailmameistrivõistlused|snuukri maailmameistrivõistlused]]** (*2013 Betfair World Snooker Championship*) on 76. maailmameistrivõistlused snuukris, mis toimusid Inglismaal Sheffieldis 20. aprillist 6. maini 2013.

Võistluspaigaks oli Crucible Theatre, kus maailmameistrivõistlusi on peetud alates 1977. aastast.

Maailmameistritiitlit pidi kaitsma Ronnie O'Sullivan. Finaalis mängisid Barry Hawkins ja Ronnie O'Sullivan. 

Ronnie O'Sullivan võitis finaali 18:12 ja sai viiekordseks maailmameistriks. 

Võitja sai auhinnaks 250 000 naelsterlingit. 

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht (inglise keeles)
*Snuukri MM: O'Sullivan alistas mulluse finaali kordusetenduses kindlalt Carteri
Ventiil (elektriõpetus)

**Ventiil** on elektrotehnikas elektronlamp või pooljuhtseadis, mis alaldab vahelduvvoolu, s.t muudab vahelduvvoolu alalisvooluks (ilma vahepealse muundamiseta teist liiki energiaks).

Ventiilid jagunevad tüüritavateks (s.o juhitavateks, reguleeritavateks) ja mittetüüritavateks.Tüüritavatest ventiilidest on tuntuim türistor, mittetüüritavaist pooljuhtdiood. 

Ventiilid on alaldite ja inverterite põhiosad; neid kasutatakse ka sagedusmuundurites ja muudes elektroonikalülitustes.
Sonningi auhind

**Sonningi auhind** (taani keeles Sonningprisen) on Taani suurim kultuuriauhind.

Auhinna asutas kirjastaja Carl Johan Sonning ja selle annab välja Sonningi sihtasutus alates 1959. aastast. Auhinna nominente võivad esitada kõik Euroopa ülikoolid, kuid asutaja soovi kohaselt otsustab laureaadi Kopenhaageni Ülikooli juurde moodustatud nõukogu eesotsas rektoriga.

Auhinna rahaline väärtus on miljon Taani krooni. Auhind antakse tavaliselt üle Sonningi sünniaastapäeval, 19. aprillil.

Winston Churchill sai 1950. aastal eriauhinna.

## Auhinna laureaadid

## Välislingid
*Auhinnast Kopenhaageni Ülikooli kodulehel
Manfred Wolke

**Manfred Wolke** (14. jaanuar 1943; Babelsberg, Potsdam, Brandenburgi liidumaa – 29. mai 2024) oli Ida-Saksamaa poksija.

Wolke oli kokku viiekordne Ida-Saksamaa meister – II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1967–1970 ning I keskkaalus (kuni 71 kg) 1971. aastal.

Wolke võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1976. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Emilio Correale (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Wolke sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) hõbemedali 17. Euroopa meistrivõistlustel (Rooma, 1967), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Bohumil Němečekile (Tšehhoslovakkia) ning 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile János Kajdile (Ungari). Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 18. Euroopa meistrivõistlustel (Bukarest, 1969), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Victor Zilbermanile (Rumeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Endla Tegova

**Endla Tegova** (sünninimi Vainula (aastani 1935 **Vinter**); 26. november 1922 Abula, Mustjala vald, Saaremaa – 16. märts 1987 Kuressaare) oli eesti kirjanik.

Ta sündis töölisperekonnas (tema isa töötas saeveskis). 

Koolitee algas 1930 Pidula Algkoolis, 1936 jätkas ta Pidula Lääne-Saare Kodumajandus-Täienduskoolis. Peagi aga kool likvideeriti ja lõputunnistus jäi tal saamata. 1940 astus Endla Mustjala Mittetäielikku Keskkooli, mille lõpetas 1941. 

1942–1944 õppis ta Mustjala Osalises Põllumajandus-Täienduskoolis. Ka see kool likvideeriti ja diplom jäi saamata. 

1945 sai Tegovast Kuressaare Käsitööstusliku kooli õpilane. Ettenähtud 4-aastase õppeaja läbis tema 3 aastaga, omandades tehnik-tehnoloogi kutse. Kõrghariduse omandas kaugõppe teel Tallinna Pedagoogilises Instituudis (praegu Tallinna Ülikool). 

Seejärel töötas Mustjalas eesti keele ja kirjanduse õpetajana, selle järel jätkas sama tööd Taritus. 

Järgnes töö Kingissepa Töölisnoorte Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana, Kingissepa 8-klassilise Kooli asendusõpetajana ja Kingissepa 1. Keskkooli ilmeka lugemise õpetajana. Kuid suurema osa oma elust on ta töötanud Maakutsekoolis nr 26 (hiljem Kutsekeskkool nr 26, tänapäeval Kuressaare Ametikool), kus ta õpetas ühiskonnaõpetust, esteetilist kasvatust ja ajalugu. 

Muu hulgas õpetas ta näidendeid, deklamatsioone ja tantse. 

Esikromaani asus ta kirjutama aasta enne pensionile jäämist. Ta jõudis lõpetada 4 romaani: "Tunglejad" (sai 1979. aastal romaanivõistlusel ergutusauhinna; ilmus 1980), "Humalaaias" (1982; kutsekooli elust), "Põlvili" (1986) ja "Laulatatud" (1986), pooleli jäi kaks.  

Üks poolelijäänud romaanidest kandis pealkirja "Vähk", teine "Püramiid". Ta kirjutas ka näidendeid, luuletusi ja lühijutte.

## Isiklikku
1957 abiellus Endla Lembit Tegovaga. Neil on poeg Meelis Tegova.  

Endla Tegova suri vähki 16. märtsil 1987. 

## Viited
Idavere paemurd

**Idavere paemurd** (ka: *Idavere-Tatruse paemurd, Tatruse kõviku astang, Tatruse paljand*) on endine paemurd ja ühtlasi paljand Idavere asula lähedal Tatruse kõviku kirdeosas, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paemurd on täiesti kinni kasvanud, ent selle madalad augud ja kuhjatised on täheldatavad Tatruse kõviku kirdeosas oleval astangul 100 m laiuses ja 400 m pikkuses lõigus. Aastal 2014 paljandus seal 60 cm ulatuses lubjakivi.

Paljand on Idavere lademe stratotüüp, litostratigraafias aga Tatruse kihistu stratotüüp..

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Eesti Looduse Infosüsteemis (Idavere (Idavere-Tatruse) paemurd) (vaadatud 29.04.2013)
*Eesti Looduse Infosüsteemis (Tatruse kõviku astang) (vaadatud 29.04.2013)
Iganõmme Pakamäe paljand

**Iganõmme Pakamäe paljand** (ka: *Laukna paljand*) on paljand Iganõmme Pakamäel, halduslikult Rapla maakonna Märjamaa vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljand asub Läänemere Joldia staadiumi rannaastangul. Paljandil on näha siluri ladestu Raikküla lademe osalist läbilõiget.

## Viited

## Välislingid
*
Karaski paljand

**Karaski paljand** (ka: *Ihandu (liivakivi)paljand, Iändu (liivakivi)paljand*) on paljand Pärlijõe vasakul kaldal, halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Pärlijõe vasakul kaldal, jõe põrkeserva juures on umbes 20 m kõrgune järsak. Järsaku allosas paljanduvad 15 m pikkusel lõigul Gauja lademe Sietini kihistiku liivakivid.

## Viited

## Välislingid
*
Plaueni Lutheri kogudus

SELM **Plaueni Lutheri kogudus** on luterlik kogudus Plauenis. Kogudus kasutab Plaueni Lutheri kirikut.

Kogudus kuulub Plaueni praostkonda.

Koguduse õpetaja on Andreas Gräßer, organist Susanne Häußler.

Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 9.30 Plaueni Lutheri kirikus.
Iru paljand

**Iru paljand** (ka: *Iru koobastunneli paljand*) on paljand Tallinnas Pirita jõe orus. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljand asub Peeter Suure merekindluse käikudes (koobastunnelites). Seal paljanduvad Ülgase ja Kallavere kihistu liivakivid ja aleuroliidid. 

## Viited

## Välislingid
*
Jaagarahu murrud

**Jaagarahu murrud** on endised paemurrud ja ühtlasi paljandid Saare maakonnas Saaremaa vallas. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektina.

Jaagarahu karjääris/Kurevere paemurrus murti kuni I maailmasõjani lubjakivi ning põletati lupja 8-10 lubjaahjus. 1920. aastate keskpaigaks taastus tegevus Jaagarahul, Kurevere karjääris tootis lupja AS Eesti Marmor, mis oli omal ajal Saaremaa suurimaid ettevõtteid. Eesti tuntumad kivimurrud asusid Rummu karjääris Vasalemmas ja Saaremaal.

Töö kivimurdudes oli hooajaline ja kestis aprillist-maist kuni novembri-detsembrini edukaimal 1930. aastal toimus töö  paemurrus kahes vahetuses 300-330 töötajaga. AS Eesti Dolomiit eksportis karjäärist saadud hinnalist korall-lubjakivi Euroopasse.  1927. aastal rajati paemurrust saadava paekivi väljavedamiseks Jaagarahu sadam. Sadamat ja karjääri ühendas 4 kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudtee. 1933. aastal läks AS Eesti Marmor pankrotti ning paemurrud võttis üle Eesti-Rootsi segakapitaliga aktsiaselt Calcit. 1940. aastal ettevõte natsionaliseeriti. Pärast teist maailmasõda, 1940. aastate teisel poolel jätkas Saaremaa Tööstuskombinaat paemurdudes lühiajalist tööd, kuid siis aga seiskus lubjakivi kaevandamine täielikult.

Praegu on murrud Jaagarahu järve vee all. Murdudel on näha Jaagarahu lademe Vilsandi kihtide bioherme. Murdudes asub Jaagarahu lademe stratotüüp ja selle Jaagarahu kihistu stratotüüp.

Veest välja jäävas osas paljandub ülemisel 0.8 meetril paksukihiline sinakashall lubjakivi. Selle all on 0.5 meetrit õhukesekihilist dolomiiti, allpool aga rifilise päritoluga lubjakivi, mis on ülevalpool sinakashall, alumises osas aga helehall. 

## Viited

## Välislingid
*
Härma paljand

**Härma paljand** ehk **Ärma paljand** on liivakivipaljand Õhne jõe paremal kaldal, Valga maakonna Tõrva vallas.. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljandil avanevad Kesk-Devoni ajastu Burtnieki lademe Härma kihistiku liivakivid. Paljand on kuni 7 meetrit kõrge ja 30 meetrit pikk..

## Viited

## Välislingid
* (vaadatud 16.02.2015)
Kurevere Jaanimägi

**Kurevere Jaanimägi** (ka: *Jaanimägi*) on kõrgendik Valga maakonnas Otepää vallas. Kõrgendik on arvele võetud ürglooduse objektina.

Kõrgendiku kõrgus on 100 m üle merepinna, suhteline kõrgus (?) on 25 m. 

## Viited

## Välislingid
*
Vladimir Megre

**Vladimir Megre** (vene keeles Владимир Николаевич Мегре, sünninimi Puzakov; sündinud 23. juulil 1950 praeguses Tšernihivi oblastis Ukrainas) on Ukraina päritolu vene ettevõtja ja kirjanik, 10-osalise raamatutesarja "Venemaa helisevad seedrid" autor. 

2011. aastal sai Vladimir Megre Guzi rahvusvahelise rahupreemia laureaadiks.

Vladimir Megre kanti meie aja saja mõjukaima vaimse juhi nimekirja.

## Teosed eesti keeles
* "Anastasia. Esimene raamat : olen nende jaoks, kelle jaoks olen olemas", 1999, tõlkinud Hille Simm, ISBN 9985-60-727-9
* "Venemaa helisevad seedrid". 2000, tõlkinud Hille Simm, ISBN 9985-60-878-X
* "Armastuse atmosfäär". 2000, tõlkinud Hille Simm, ISBN 9985-78-006-X
* "Loomine". 2002, tõlkinud Hille Simm, ISBN 9985-78-461-8
* "Kes siis meie oleme". 2003, tõlkinud Hille Simm, ISBN 9985-78-807-9
* "Suguvõsa raamat". 2004, tõlkinud Hille Simm, ISBN 9949-10-300-2
* "Eluenergia". 2004, tõlkinud Hille Simm, ISBN 9949-10-840-3
* "Uus tsivilisatsioon". 2006, tõlkinud Hille Simm, ISBN 9949-13-619-9
* "Uus tsivilisatsioon" (2. osa). 2011, tõlkinud Anu Pallas. ISBN 978-9949-21-696-3
* "Anasta" 2015, tõlkinud Anu Pallas. ISBN 978-9949-95-984-6

## Välislingid

* Vladimir Megre ametlik koduleht 
* "Anastasia" fondi koduleht
Joaveski paljand

**Joaveski paljand** on paljand Loobu jõe ja Joaveski joastiku juures, halduslikult Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Joaveski külas.

Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Loobu jõe põhjas, kallastel ja Joaveski joastiku juures paljanduvad mitmed ordoviitsiumi kihistud. Paljand on Loobu kihistu stratotüüp.  Ülemise osa moodustab Valgejõe kihistiku paksukihiline lubjakivi, selle all on Nõmmeveski kihistiku savikas lubjakivi.

## Viited

## Välislingid
*
*Joaveski paljand Eesti geokogude infosüsteemis
Jaanimägi

**Jaanimägi** on Võrumaa kõige levinum mäenimi ja kõige sagedasem kohanimi.

Kõige levinum on see Rõuge kihelkonnas. Palju on sellenimelisi paiku ka Vastseliina, Karula ja Urvaste kihelkonnas.

**Jaanimäe** nime kannavad:
*Kurevere Jaanimägi, kõrgendik Valga maakonnas Sangaste vallas
*Meegaste Jaanimägi, kõrgendik Valga maakonnas Puka vallas

## Viited
Jõuga oosid

**Jõuga oosid** on oosid Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Jõuga oosid on osa Iisaku-Illuka oosisüsteemist. Jõuga oosid koos nende vahel asuvate Jõuga järvedega on arvele võetud ürglooduse objektina. 

## Viited

## Välislingid
*
Plaueni Lutheri kirik

**Plaueni Lutheri kirik** on kirik Saksamaal Plauenis. Kirik ehitati aastatel 1693–1722. See on üks vanemaid barokseid tsentraalkirikuid Saksimaal. Praeguse nime sai kirik 1883. aastal seoses Martin Lutheri 400. sünniaastapäevaga. Kirikus saab näha 15. sajandist pärinevat tiibaltarit ja gooti stiilis kooriruumi.

## Ajalugu
Lutheri kirik on vanuselt teine kirik Plauenis. Nurgakivi pandi sellele pärtlipäeval, 24. augustil 1693. Nii kandis kirik apostel Bartolomeuse nime. Ehitus kestis 29 aastat. Kirik pühitseti sisse 10. detsembril 1722. Pühitsemise puhul kinkis Leipzigi linna raad kirikule hilisgooti stiilis tiibaltari (hilisrenessansi ajal laiendatud). Altari valmistas 1495. aasta paiku üks Erfurdi meister. Varem asus see Leipzigi Tooma kirikus.

Plaueni Lutheri kirik ehitati algselt Plaueni surnuaia kirikuks. Surnuaed rajati 1548. aastal. Kirikus peeti vaid matusetalitusi ja mälestusjumalateenistusi. Pärast Leipzigi lahingut 1813. aastal oli kirik kasutusel ka laatsaretina. 1834. aastal pühitseti orel. Aastatel 1840–1861 oli kirik Plaueni katoliku koguduse jumalateenistuste pidamise paigaks. Ümberehituse käigus 1877–1878 sai kirik ka uued kellad. 

Kiriku ümber asunud surnuaias lõpetati matmine 1899. aastal seoses uue surnuaia kasutuselevõtuga. Kirik, mida seni tunti surnuaiakirikuna, nimetati 1883. aastal Martin Lutheri 400. sünniaastapäeva auks ümber Lutheri kirikuks. Plaueni Lutheri kogudus asutati 3. aprillil 1893. Aastal 1900. sai kirik endale „väärilised“ uued kellad. Aastatel 2008–2010 teostati kirikus siseremont ja põhjalikult remonditi varisemisohtlikku torni. Ehitus lõppes 2010. aasta detsembris kolme uue kella pühitsemisega. Kellad valati Innsbruckis. 
 
Tuntuks sai kirik Saksamaa taasühinemise ajal 1989. Küljeportaali ees, täpselt raekoja vastas süüdati protesti märgiks tuhanded küünlad. Küünlavaha jäljed on trepiastmetel praeguseni näha. Seda kohta tuntakse nüüd Küünlaportaalina. Meeleavalduse kümnendal aastapäeval avati kiriku seinal mälestustahvel. 

## Orel
Kirikus asub 29 registri, kolme manuaali ja pedaaliga orel, mis ehitati 1926. aastal Dresdenis Jehmlichi töökojas. 

Orelil on järgmine dispositsioon:

**Koppel:*
***Normalkoppel:* II/I, III/I, III/II, I/P, II/P, III/P
***Suboktavkoppel:* II/I, III/I
***Superoktavkoppel:* III/II, III/III
**Mänguabi:* kolm vaba kombinatsiooni, Generalkoppel, Druckregister ab, Koppeln ab

## Vaata ka
*Plaueni Lutheri kogudus

## Välislingid
* Plaueni kiriku koduleht
Kaisma Väikejärv

**Kaisma Väikejärv** on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Järv koos kõrvalasuva Kaisma Suurjärvega on arvele võetud ürglooduse objektidena.

Järvest saab alguse Enge jõgi.

**Kaisma Väikejärv** on madal, alla 1 m sügavusega 5,6 ha suurune soo- ja rabakallastega järv.

## Viited

## Välislingid
*
Järve luitestik

**Järve luitestik** on luitestik Saare maakonnas Saaremaa vallas. Luitestik on arvele võetud ürglooduse objektina. Luitestiku kaitstakse Järve luidete maastikukaitseala koosseisus.

Luitestik on olemuselt luitestunud rannik koos aktiivse rannaastanguga, mille kõrgus on 2–4 m ja kohati 6–8 m. Luitestikul kasvab männik. Osa luitestikust kasutatakse supelrannana. 

## Viited

## Välislingid
*
Järvevälja luitestik

**Järvevälja luitestik** (ka: *Järvevälja luiteväli*) on luitestik Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Luitestik on arvele võetud ürglooduse objektina. Luitestikku kaitstakse Järvevälja maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Otisaare karjäär

**Otisaare karjäär** (ka *Kalana uus karjäär*, *Kalana karjäär*) on karjäär Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Karjääris paljanduvad mitmed Raikküla lademe kihistud ja kihid. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektidena.

Karjäär avati 1990. aastate alguses. 19. sajandi keskpaigast kaevandati kagus asunud Kalana vanast karjäärist (ka *Kalana paemurd*).

## Viited

## Välislingid
*
Kambja Köstrimäed

**Kambja Köstrimäed** on künnis Tartu maakonnas Kambja vallas. Künnis on arvele võetud ürglooduse objektina.

Künnise laius on u 1 km, absoluutne kõrgus 135 m ja suhteline kõrgus kuni 30 m. 

Künnise idapoolne osa on kitsas; selle laius on kuni 300 m. Idapoolse künnise suhteline kõrgus on 30 m ja absoluutne kõrgus 125 m. Künnise läänepoolne osa on tugevasti liigestatud. 

## Viited

## Välislingid
*
Kandle pank

**Kandle pank** (ka: *Kandle astang*) on pank Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Aaviku külas. Pank kui tähelepanuväärne paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Pank on Aseri kihistu asemel kasutusele võtta soovitatud Kandle kihistu stratotüüp. Pangal paljanduvad u 2 m paksuses Aseri ja Lasnamäe lademe lubjakivid. Paljandi ülemised pool meetrit moodustavad Väo kihistu lubjakivid, selle all on meeter Aseri lademe ooididega savikat lubjakivi. Veel allpool on 1,2 meetrit Kandle kihistiku glaukoniiti sisaldavat raudoksiidi laikudega lubjakivi. 

Pangast on minevikust murtud paekivi (*Kandle paemurd*). Paemurrus on paljandi kõrgus 3 meetrit, ent seal paljandub üksnes Kandle kihistik.

## Viited

## Välislingid
*
Eugen Tallmeister

**Eugen Theodor Valdek Tallmeister** (1. august 1916 Riia – 2. september 2006 Tallinn) oli eesti arst ja Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppejõud.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1934 Tallinna Prantsuse Lütseumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1940. aastal arsti astme väärilisena *[[cum laude]]*. Akadeemiliselt oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Juba üliõpilasena töötas ta professor Karl Schlossmanni juures mikrobioloogia alal ja saavutas üliõpilaste teadustööde võistlustel I auhinna. Aastal 1940 asus ta jaoskonnaarstina tööle Valjalasse.

1. augustil 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse ja viidi Uuralite taha Tšeljabinski oblastisse tööpataljoni. Tööpataljoni õudustest päästis teda Eesti Laskurkorpuse formeerimine ja sinna määramine jaanuaris 1942 sanitaarroodu komandörina. Ta teenis kogu sõja vältel 7. Eesti Laskurdiviisis 86. Meditsiini-sanitaarpataljonis arstina, sanitaarkapteni auastmeni, võideldes Velikije Luki all, Eestis ja Kuramaal.

1947. aastal demobiliseerituna naasis ta Tartusse. Aastatel 1947–1950 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli mikrobioloogia ja nakkushaiguste kateedri aspirant, töötades samaaegselt kateedris assistendina. Aastal 1951 (hilinenult kaitses ta väitekirja "tänu" anonüümkirjale tema sotsiaalse päritolu kohta; väitekirja kaitsmisele lubati ta tänu selgitustele sõjas "õigel poolel" osalemisest) kaitses ta dotsent Feliks Lepa juhendamisel tööga "Escherichia coli osatähtsus imikute ja väikelaste kõhulahtisuse puhul" meditsiinikandidaadi väitekirja. Aastatel 1951–1960 töötas ta mikrobioloogia kateedri vanemõpetajana, aastatel 1960–1964 samas dotsendi ja kateedrijuhatajana ja aastatel 1964–1987 dotsendina; lisaks oli ta aastatel 1972–1974 arstiteaduskonna õppeprodekaan.

Eugen Tallmeister suri 2. septembril 2006 Tallinnas ja ta maeti 7. septembril 2006 Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
* Punatähe orden
* 2006 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Isa Theodor Tallmeister oli E.E.L.K. Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, vend Viktor Tallmeister (hukati aastal 1941) oli jurist.

Ta abiellus aastal 1944 Narva vadja päritolu Glafira Salakinaga ja neil oli kolm tütart; Helvi töötab sotsiaalministeeriumis ja Õie on psühhiaater.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Lk 343.

## Välislingid
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
* Dotsent Eugen Tallmeister 90
Herne pood

**Herne pood** on Tartus Supilinnas Herne tänaval majas number 6 tegutsev universaalpood, üks Tartu tuntumaid väikekauplusi.

## Viited

## Välislingid
* Marii Kangur "Herne pood" Peegel
* Raimu Hanson "Tartu Herne poe alkoholimüük kella kaheni öösel tekitab lärmi ja meelehärmi" Postimees, 11.06.2007
* Raimu Hanson "Alkoholimüügi piirang ähvardab Tartu Herne poe sulgeda" Postimees, 11.06.2007
Supilinna päevad

**Supilinna päevad** on Tartus Supilinnas kevaditi toimuv nädalapikkune üritustesari, mida korraldab Supilinna Selts. 

Päevade raames korraldatakse kultuurilisi jalutuskäike, kontserte, avalikke arutelusid, laatu jpm. 2013. aastal avati päevade käigus ka Supilinna külakiik.

Supilinna päevade puhul avaldab Selts ajalehte Supilinna Tirin.

2020. aasta Supilinna päevad jäid koroona pandeemia tõttu ära.

## Vaata ka

* Supilinn
* Supilinna Tirin
* Supilinna selts

## Viited
Karinu lubjakivipaljand

**Karinu lubjakivipaljand** on paljand Karinu karjääris Karinu lubjakivimaardlas, halduslikult maakonnas Järva-Jaani vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljandil paljandub lubjakivi kahe astanguna, mille paksused on 2,8 m ja 4,4 m. Paljandil on näha Juuru lademe Tamsalu kihistu Karinu kihistiku kivimeid. 

## Viited

## Välislingid
*
Kallukse mäed

**Kallukse mäed** on otsamoreen Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Otsamoreen on arvele võetud ürglooduse objektina. Otsamoreeni kaitstakse Kallukse maastikukaitseala koosseisus.

Otsamoreen asub aluspõhjalisel kõrgendikul. Selle suhteline kõrgus on kuni 30 m (Loobu jõe lammist mõõtes), absoluutne kõrgus 113 m. 

Otsamoreeni lõunapoolset osa nimetatakse **Sootaguse mägedeks**.

## Viited

## Välislingid
*
Johannes Wiedewelt

**Johannes Wiedewelt** (1. juuli 1731 Kopenhaagen – 17. detsember 1802) oli taani skulptor.

Aastail 1772–1777, 1780–1789 ja 1793–1795 oli ta kuningliku kunstiakadeemia direktor.
Karksi paljand

**Karksi paljand** on paljand Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Paljand ja sellesse tekkinud Karksi koobas on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
*Karksi paljand Eesti geokogude infosüsteemis
Karksi koobas

**Karksi koobas** on koobas Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Koobas on tekkinud Karksi paljandisse ja on koos paljandiga arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Kassinurme mõhnastik

**Kassinurme mõhnastik** (ka: *Kassinurme mäed*) on mõhnastik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina.

Mõhnastiku üks järsuservalisi vallseljakuid on linnamägi (Kassinurme linnamägi).


Kassinurme linnamägi 2021 (2).jpg|Kassinurme linnamägi
Kassinurme linnuse rekonstruktsioon (väliskülg) 2.jpg|Kassinurme linnuse rekonstruktsioon
Skulptuurigrupp Kassinurme mägedes2.jpg|Puuskulptuuride grupp
Ohvrikivi Kassinurme mägedes.jpg|Ohvrikivi
Kassinurme Kalevipoja lingukivi 3.jpg|Kassinurme Kalevipoja lingukivi
Sulglohk Kalevipoja silmapesukauss Kassinurme mägedes.jpg|Sulglohk "Kalevipoja silmapesukauss"


## Viited

## Välislingid
*
Keava-Esku oos

**Keava-Esku oos** (ka: *Keava mäed, Keave-Esku servamoodustised*) on oos Rapla maakonnas Kehtna vallas. Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Oosi kaitstakse Kõnnumaa maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Keibu luited

**Keibu luited** on luitestik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Luited on arvele võetud ürglooduse objektina. Luiteid kaitstakse Nõva maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
*"Rahutu looderannik muudab pidevalt oma ilmet" Eesti Loodus, 2012/01
Mississippi maakond

**Mississippi maakond** (*Mississippi County*) on maakond USA-s Arkansase osariigis.

Maakonna halduskeskused on Blytheville ja Osceola.

Maakonna pindala on 2382&nbsp;km². Veepindala on 56&nbsp;km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 480. Aastal 2000 oli elanike arv 51 979.
 
## Naabermaakonnad
* Dunklini maakond (kirdes)
* Pemiscoti maakond (põhjas)
* Dyeri maakond (loodes)
* Lauderdale'i maakond (idas)
* Tiptoni maakond (kagus)
* Crittendeni maakond (lõunas)
* Poinsetti maakond (edelas)
* Craigheadi maakond (läänes)

## Kaitsealad
* Big Lake National Wildlife Refuge

## Viited

## Välislingid
* Mississippi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Valencia provints

**Valencia provints** on provints Hispaanias Valencia autonoomse piirkonna keskosas.

Valencia provintsi vapp on väga Valencia autonoomse piirkonna vapi moodi, erinedes peamiselt roheliste ilustuste poolest külgedel, mida autonoomse piirkonna vapil pole. Oma lippu provintsil ei olegi, vajaduse korral kasutatakse autonoomse piirkonna lippu.

## Kliima

Valencia provintsi aasta keskmine temperatuur on +17,6 °C, jaanuaris +11,5 °C, augustis +25,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 464 mm, sealhulgas jaanuaris 32 mm ja augustis 21 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2571 tundi, sealhulgas jaanuaris 162 ja augustis 278 tundi.
## Haldusjaotus
### Vallad
Valencia provintsi kuuluvad järgmised 266 valda:

Valdade ametlik nimekasutus ei ühti keeleliselt. Lingitud on ametlik valla nimi. Rasvases kirjas on toonitatud üksteisest erinevad nimekujud mis on korraga ametlikud. Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata.

## Viited

## Välislingid
Agusalu soostik

**Agusalu soostik** on soostik Ida-Virumaal; osa Puhatu soostikust. Sood kaitstakse Agusalu looduskaitseala koosseisus.

## Välislingid
*Agusalu soostik Alutaguse matkaklubi koduleht
Keila paemurd

**Keila paemurd** on endine paemurd ja ühtlasi ka paljand Harju maakonnas Keila linnas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljandit loetakse Keila lademe stratotüübiks, ka on see Keila kihistu stratotüüp.

Paemurd asub 1,1 km Keila–Haapsalu maantee ja Keila–Paldiski raudtee ülessõidu kohast loodes.

Paemurd on suures osas metsastunud.

Murru idapoolses seinas paljanduvad umbes 2 m kõrguse profiilina Kurtna ja Pääsküla kihistike kivimid. Paeseinast on väike osa ka kinni kasvanud. Ülemised 35 cm moodustab hele kõva õhkeste mergli vahekihtidega lubjakivi. Sellele järgneb 85 cm samasugust, ent muguljat lubjakivi. Alumise osa moodustab sinakashall peenekihiline lubjakivi.

Keila paemurru kivimeid on uurinud paljud geoloogid. Neist tähelepanuväärseimaks on  Friedrich Schmidt, kes oma 1881. aasta töös eraldas Ordoviitsiumi ladestus välja Keila kihid (s.o Keila lademe). 

Paemurru kivimid sisaldavad rikkalikult sammalloomade, tigude, trilobiitide ja käsijalgsete kivistisi.

## Viited

## Välislingid
*
Kellavere mägi

**Kellavere mägi** on Pandivere kõrgustiku kõrgendik. Mägi on arvele võetud ürglooduse objektina.
Mäel asub Eesti Õhuvägede Kellavere radarikeskus.

## Viited

## Välislingid
*
Kingu oja paljand

**Kingu oja paljand** (ka: Kingo oja paljand) on paljand Kingo oja kaldal, halduslikult Valga maakonnas Valga vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljandil paljanduvad Burtnieki lademe Koorküla kihtide kivimid. Paljand on nähtav 12 m pikkusel lõigul ja selle paksus on kuni 6 m.

## Viited

## Välislingid
*
Kinksi vanad rannamoodustised

**Kinksi vanad rannamoodustised** on Läänemere staadiumi Antsülusjärve rannamoodustised, halduslikult Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Rannamoodustised on arvele võetud ürglooduse objektina.

Kinksi oosi peal on Antsülusjärve rannavall. Oosi pikkus on 1,5 km ja absoluutne kõrgus võib olla pisut üle 25 m.

## Viited

## Välislingid
*
Marin Rajkov

**Marin Rajkov Nikolov** (bulgaaria keeles Марин Райков Николов; sündinud 17. detsembril 1960 Washingtonis) on Bulgaaria poliitik ja diplomaat.

13. märtsist kuni 29. maini 2013 oli ta Bulgaaria peaministri ja ühtlasi välisministri kohusetäitja.

Aastatel 2010–2013 oli ta Bulgaaria suursaadik Prantsusmaal.

## Välislingid
* Кой е Марин Райков?
Antónis Samarás

**Antónis Samarás** (kreeka keeles Αντώνης Σαμαράς; sündinud 23. mail 1951 Ateenas) on Kreeka poliitik, kes oli 20. juunist 2012 kuni 26. jaanuarini 2015 Kreeka peaminister.

Ta oli aastatel 2009–2015 (astus tagasi "Jah"-leeri kaotuse järel referendumil) erakonna Uus Demokraatia esimees.

Juulist oktoobrini 1989 oli ta Kreeka rahandusminister, seejärel välisminister. Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

## Välislingid
* Koduleht
Hickmani maakond

**Hickmani maakond** (*Hickman County*) on maakond USA-s Kentucky osariigis.

Maakonna halduskeskus on Clinton.

Maakonna pindala on 655 km². Veepindala on 22 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4902. Aastal 2000 oli elanikke 5262.
 
## Naabermaakonnad
* Carlisle'i maakond (põhjas)
* Gravesi maakond (idas)
* Weakley maakond (kagus)
* Obioni maakond (lõunas)
* Fultoni maakond (lõunas)
* Mississippi maakond (läänes)

## Ajalugu
Hickmani maakond moodustati 27. detsembril 1821 Cladwelli ja Livingstone'i maakonna osadest. Maakond on nime saanud sõjaväelase Paschal Hickmani järgi, kes hukkus Raisini jõe lahingus 1813. aastal. Algselt oli maakonna halduskeskus Columbus. 1830. aastal sai maakonna halduskeskuseks Clinton.

## Viited

## Välislingid
* Hickmani maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Džantörö Satõbaldijev

**Džantörö Satõbaldijev** (kirgiisi Жантөрө Сатыбалдиев; sündinud 6. märtsil 1956 Ošis) on Kõrgõzstani poliitik, kes oli 5. septembrist 2012 kuni 26. märtsini 2014 Kõrgõzstani peaminister. Peaministrina parteidesse ei kuulunud.
Rock'n'rolli lapsed

"**Rock'n'rolli lapsed**" on 1999. aastal ilmunud kogumikalbum, mille kõikide laulude eestikeelsete tekstide autor on Vello Salumets. Plaadi andis välja firma Hitivabrik. 

## Laulud

Märkus: Plaadiümbrise vahelehe tagaküljel on laulu nr 20 juures autorina kirjas Livingstone/Evans, ehk justkui viide tuntud filmiheliloojatele Jay Livingston ja Ray Evans, kuid plaadi vahelehel on siiski ära toodud ka õige autor – Lionel Richie. Lugu ise sai kuulsaks hoopiski Kenny Rogersi esituses.
Abdelilah Benkirane

**Abdelilah Benkirane** (araabia keeles عبد الإله بنكيران; ‘Abd al-Ilāh Binkīrān; sündinud 8. aprillil 1954) on Maroko poliitik, alates 29. novembrist 2011 Maroko peaminister.

Ta on alates 2008. aastast Õigluse ja Arengu Partei esimees.
Nicolae Timofti

**Nicolae Timofti** (sündinud 22. detsembril 1948) on Moldova poliitik ja jurist, kes oli 23. märtsist 2012 kuni 23. detsembrini 2016 Moldova president.

Nicolae Timofti lõpetas 1972. aastal Moldova Riikliku Ülikooli õigusteaduse erialal. Ta on töötanud kohtunikuna.

Ta ei kuulu ühtegi erakonda.

## Välislingid
* Moldova presidendi veebisait
* Nicolae Timofti finally elected Moldova President
Norovõn Altanhujag

**Norovõn Altanhujag** (mongoli keeles Норовын Алтанхуяг; sündinud 20. jaanuaril 1958) on Mongoolia poliitik, kes oli 10. augustist 2012 kuni 5. novembrini 2014 Mongoolia peaminister.

Ta lõpetas Mongoolia riikliku ülikooli füüsika- ja matemaatikateaduskonna ning töötas seejärel ülikoolis õppejõuna.

Ta on alates 2008. aastast Demokraatliku Partei esimees.

5. novembril 2014 avaldas Mongoolia parlament talle häältega 36:30 umbusaldust ja ta astus samal päeval ametist tagasi.