open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaadi Eesti osakond

**Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaadi Eesti osakond** oli 1918. aastal Nõukogude Venemaal moodustatud Venemaal asuvate eestlaste tegevuse koordineerimise ja Eesti kohta teabe kogumise asutus.

Rahvusasjade Rahvakomissariaadi Eesti osakond organiseeris andmete kogumist Nõukogudemaale evakueerunud eestlaste asupaiga ja arvu kohta, levitas nende hulgas nõukogude kirjandust, korraldas vabatahtlikke vastuvõttu Punaarmee eesti väeosadesse, lähetas kohtadele agitaatoreid, et selgitada eesti talupoegadele nõukogude võimu olemust ja muid aktuaalseid küsimusi.

Eesti osakond tegeles ka teabekogumisega Eesti olukorra kohta Saksa vägede poolt okupeeritud territooriumitel ning selle edastamisega Vene SFNV Välisasjade Rahvakomissariaati ja Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaati.

Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaadi Eesti osakonna juhataja/Eesti asjade komissar (*комиссар по эстонским делам Народного комиссариата по делам национальностей РСФСР*) oli Hans Pöögelmann.

## Vaata ka
*Põhja Oblasti Kommuunide Liidu Petrogradi Rahvusasjade Komissariaat
*VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee
*Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaat (Дённингхаус "В тени «Большого Брата»: Западные национальные меньшинства в СССР (1917-1938 гг.)")

## Viited
Gheorghe Berceanu

**Gheorghe Berceanu** (28. detsember 1949 – 30. august 2022) oli Rumeenia maadleja.

Ta võitis olümpiamängudel kuld- ja hõbemedali Kreeka-Rooma maadluses. 

Berceanu oli kaheksakordne Rumeenia meister Kreeka-Rooma maadluses.

Pärast sportlaskarjääri töötas ta treenerina.

## Välislingid
*
Georgi Markov (maadleja)

**Georgi Markov** (sündinud 5. aprillil 1946) on endine Bulgaaria maadleja.

Ta võitis 1972.aasta olümpiamängudel Kreeka-Rooma maadluses kuldmedali.

Ta on abielus 1971. aasta Bulgaaria naiskonnas rühmvõimlemise maailmameistriks tulnud Asja Kurshevaga.

Pärast sportlaskarjääri on Markov töötanud maadlustreenerina Levski Spartakis.
## Viited

## Välislingid
*
Nicolae Martinescu

**Nicolae Martinescu** (24. veebruaril 1940 – 1. aprill 2013) oli Rumeenia maadleja.

Ta võitis olümpiamängudel 1972. aastal kuldmedali ja 1968. aastal pronksmedali. 1964. aastal olümpiamängudel sai ta neljanda koha, 1976. aastal olümpiamängudel oli tema koht lõpuprotokollis 7.–8.

Ta võitis Rumeenia meistrivõistlustel 15 kuldmedalit.

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas treenerina.
## Välislingid
*
Fluktuatsioon

**Fluktuatsioon** ehk **fluktueerumine** on ajutine korrapäratu keskväärtuse ümber kõikumine, siia-sinna voogamine. Sõna on kasutusel ka terminina.

***Fluktuatsioon** ehk eriaastased muutused on ökoloogias populatsiooni, koosluse või ökosüsteemi muutumine mõne aasta kuni mitmekümne aasta jooksul.
***[[Fluktuatsioon (meditsiin)|Fluktuatsioon]]** on meditsiinis kehavedeliku kaudu tajutav võdin, näiteks kõhuseina koputlemisel vesitõve puhul.
*...

## Kirjandus
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. http://www.eki.ee/dict/ekss/
*Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
*TEA entsüklopeedia 7. köide, 2011.
Formatsioon

**Formatsioon** on millegi **formeerumine** (tekkimine) või selle tulemus. Sõna on kasutusel ka terminina.

***Formatsioon** ehk täpsemalt ühiskondlik-majanduslik formatsioon on ühiskondlik ja majanduslik arenguaste marksismi ajaloofilosoofias. 
***[[Formatsioon (ökoloogia)|Formatsioon]]** on botaanikas süntakson, taimkatte liigituse põhiüksusi, mis koosneb taimeassotsiatsioonidest.
***[[Formatsioon (geoloogia)|Formatsioon]]** on geoloogias ühesugustes geoloogilistes tingimustes tekkinud kivimite kompleks. 
**Settekivimite formatsioon
**Tardkivimite formatsioon

## Kirjandus
*EE 3. köide, 1988
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
*TEA entsüklopeedia 7. köide, 2011.
Lakuun

**Lakuun** on lünk, tühik; laugas. Sõnal on kasutusel ka terminina.

***[[Lakuun (anatoomia)|Lakuun]]** on anatoomias mingi elundi (nt kurgumandli) väike pindmine süvend.
***[[Lakuun (poliitika)|Lakuun]]** on poliitikas vahelejätt või teema, mida ei hõlma rahvusvaheline õigus või teooria.
*...

## Kirjandus
*Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
Dendriit

**Dendriit** ehk **oksisjätke** on närvirakukeha jätke (üks või mitu), mis juhib impulsse rakukeha suunas.

## Vaata ka
*Närvikude

## Viited

## Kirjandus
*"Meditsiinisõnastik", 2004, Kirjastus Medicina, ISBN 9985-829-55-7
Dendriit (täpsustus)

**Dendriit** on mitmetähenduslik sõna.

***[[Dendriit]]** ehk **oksisjätke** on bioloogias närviraku jätke.
***[[Dendriit (paleontoloogia)|Dendriit]]** on paleontoloogias anorgaanilise päritoluga ebakivistis.
***[[Dendriit (geoloogia)|Dendriit]]** on geoloogias eheda kulla ja hõbeda esinemisvorm.
***[[Dendriit (matemaatika)|Dendriit]]** on matemaatikas võrreldavate objektide sarnasust näitav arvjoonis.

## Kirjandus
*Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
*EE 2. köide, 1987
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
*TEA entsüklopeedia 5. köide, 2010.
Georgi Markov

**Georgi Ivanov Markov** (bulgaaria keeles *Георги Иванов Марков*; 1. märts 1929 Sofia – 11. september 1978 London) oli Bulgaaria dissident ja kirjanik.

Aastal 1969 põgenes Markov Suurbritanniasse, kus hiljem töötas ajakirjanikuna BBC-s, raadiojaamas Vaba Euroopa ja Deutsche Welles.

Markov tapeti vihmavarjutorkega, mille otsas oli mürgikapsel ritsiiniga.

## Välislingid
*Suurbritannia alustab uuesti külma sõja aegse vihmavarjumõrva uurimist, elu24, 20. juuni 2008
*Surnud ärkavad: Tapmine vihmavarjutorkega taas uurimise all, Saarte Hääl, 26. juuli 2008
* Who was Georgi Markov and his assassination Vaadatud 2012-04-16 (inglise keeles)
Rauno Mäkinen

**Rauno Leonard Mäkinen** (22. jaanuar 1931 – 9. september 2010) oli soome Kreeka-Rooma maadleja.

Rauno Mäkinen tuli olümpiavõitjaks kehakaalus 62 kg 1956. aastal Melbourne'is. 

Ta saavutas 1952. aastal Helsingi olümpiamängudel kuuenda koha ja 1960. aasta Rooma olümpiamängudel 18. koha.

Ta võitis Soome meistrivõistlustel Kreeka-Rooma ja vabamaadluses kokku kuus kuldmedalit.

## Välislingid
*
Inhibitsioon

**Inhibitsioon** ehk **pärssimine** ehk **inhibeerimine** on mingi protsessi vm aeglustamine, peatamine. Seda aeglustajat või peatajat nimetatakse sageli **[[inhibiitor]]iks**. Sõna on kasutusel ka terminina.

***[[Inhibeerimine (füsioloogia)|Inhibeerimine]]** on organismi elutegevuse aeglustamine või peatamine
***[[Inhibeerimine (keemia)|Inhibeerimine]]** on keemilise reaktsiooni pidurdamine või takistamine. 
*...

## Vaata ka
*Inhibiitor

## Kirjandus
*Keskkonnasõnaraamat 2004 http://mot.kielikone.fi/mot/endic/netmot.exe?UI=ened&height=165 (vaadatud 15.04.2012)
Heinrich Neuhaus (pianist)

**Heinrich Felix Neuhaus** (vene Генрих Густавович Нейгауз; 12. aprill (31. märts vkj) 1888 Jelizavetgrad – 10. oktoober 1964 Moskva) oli saksa päritolu vene pianist ja muusikapedagoog.
Kasaritsa vald (Rõuge kihelkond)

**Kasaritsa vald** (saksa keeles *Kasseritz*) oli vald Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Vallamaja asus Kasaritsa külas.

Vald loodi 1866. aastal kui **Vana-Kasaritsa vald** (saksa keeles *Alt-Kasseritz*).

1890. aastal liideti sellega Vastse-Kasaritsa vald. Pärast seda oli valla pindala 8300 ha. 1922. aasta rahvaloenduse andmeil oli vallas eestikeelseid elanikke 3092 (mehi 1465, naisi 1627), venekeelseid 49 (mehi 29, naisi 20), saksakeelseid 14 (mehi 8, naisi 6), juute 3 (mehi l, naisi 2), muukeelseid 17 (mehi 8, naisi 9), kokku 3175 (mehi 1511, naisi 1664).

Vallas oli 58 küla: Ando, Hando, Hannuste, Harikase, Hinni, Hindo, Hololapi, Holopi, Holsta, Issaku, Jaama, Kaabistu, Kabüna, Kahrumõtsa, Kallaste, Kalli, Kolepi, Kolo, Koloreino, Kose, Kusma, Lalli, Luusi, Lüüsi, Luuste, Meegumäe, Meeliko, Meeldemäe, Mäe, Mõisamae, Müta, Möksi, Mõlgamäe, Oru, Palgi, Palomõtsa, Pangi, Puiga, Raudsepa, Rootsi, Räppo, Räppomõtsa, Sammuka, Sibula, Sika, Soe, Soemõtsa, Sossi, Sossioru, Tinnuste, Toiga, Tootsi, Tulba, Tõrsa, Utra, Vagulasoo, Vadsa ja Võha.

Vallas oli harjatööstus, keemiatööstus "Kosmoliit", nahavabrikud, lubjatööstus, saeveskid ja muid ettevõtteid.

Vald eksisteeris kuni 1939. aastani, kui loodi uutes piirides Kasaritsa vald.

Kasaritsa vallas Räpo külas sündis 1880. aastal Jaan Räppo.

## Viited
Rafael (eesnimi)

**Rafael** on mehenimi.

Ameerika Ühendriikides on alates 1880. aastast, mil vastavat statistikat pidama hakati, nimi Rafael kuulunud igal aastal (kolme erandiga, kõik 19. sajandil) 1000 populaarseima poisinime hulka. 1924–1933 ja alates 1944 on ta kuulunud 500 kõige populaarsema poisinime hulka. Kõrgeim koht, 195., oli tal 1985. aastal. Igal aastal pärast 1918. aastat on nimi Rafael olnud populaarsem nimest Raphael.

## Nime kandjaid
*Rafael Amos, Eesti ajakirjanik ja poliitik
*Rafael Caldera, Venezuela poliitik
*Rafael Correa, Ecuadori poliitik
*Rafael Lozano, Hispaania poksija
*Rafael Márquez, Mehhiko jalgpallur
*Rafael Nadal, Hispaania tennisist
*Rafael Paasio, Soome poliitik
*Rafael Pereira da Silva, Brasiilia jalgpallur
*Rafael van der Vaart, Hollandi jalgpallur
*Rafael Vaganjan, Armeenia maletaja
*Arno Rafael Cederberg, Soome ajaloolane
*Jorge Rafael Videla, Argentina sõjaväelane ja poliitik
*Oscar Jose Rafael Berger Perdomo, Guatemala poliitik
*Luan Rafael Domingos Santana, Brasiilia laulja
*Pastor Rafael Maldonado Motta, Venezuela Vormel 1 piloot
*Eshel Rafael Ben-Jacob, Iisraeli füüsik
*Jose Rafael Hernandez y Pueyrredon, Argentina kirjanik ja ajakirjanik
*Ernesto Rafael Guevara de la Serna (Che Guevara), Argentina päritolu revolutsionäär

## Viited
Hermann Mazurkiewitsch

**Hermann Mazurkiewitsch** (sündinud 12. oktoobril 1925) on Austria endine poksija.

Mazurkiewitsch oli Austria meister kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1948. aastal.

Mazurkiewitsch osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise  ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Mazurkiewitsch sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) pronksmedali 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale William Kelly'le (Iirimaa).

## Viited

## Välislingid
*
Immobilisatsioon

**Immobilisatsioon** ehk **immobiliseerimine** on mitmetähenduslik sõna: 

***[[Immobilisatsioon (meditsiin)|Immobilisatsioon]]** on meditsiinis mingi kehaosa vm liikumatusse asendisse kinnitamine või sellisena hoidmine. 
***[[Immobilisatsioon (majandus)|Immobilisatsioon]]** on majanduses vallasvara muutmine kinnisvaraks.
**Kapitali immobilisatsioon
***[[Immobilisatsioon (biokeemia)|Immobilisatsioon]]** on biokeemias bioaktiivse aine muutmine lahustumatuks, nii et säilib selle bioloogiline aktiivsus.

## Vaata ka
*immobilisaator
*demobilisatsioon
*mobilisatsioon
*remobilisatsioon

## Kirjandus
*EE 3. köide, 1988
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
*Keskkonnasõnaraamat 2004 http://mot.kielikone.fi/mot/endic/netmot.exe?UI=ened&height=165 (vaadatud 16.04.2012)
Heinrich Neuhaus

**Heinrich Neuhaus** (25. aprill 1886 Tallinn – 12. märts 1949 Stockholm) oli eesti ärimees.

Ta osales vabatahtlikuna Vabadussõjas, oli alates 1921. aastast Tallinna Laevaühisuse direktor ja juhatuse esimees. Ta oli ka Eesti Laevaomanikkude Ühingu esimees, Eesti Laevaliinide juhatuse liige ja esimees, Laevasõidu ja Merekaubanduse Edendamise Seltsi "Laevandus" abiesimees ja ajakirja "Laevandus" toimetuse liige. Heinrich Neuhaus oli Kaubandus-Tööstuskoja, Riigi Majandusnõukogu ja I Riiginõukogu liige.
Peterburi Eesti Haridusselts

**Peterburi Eesti Haridusselts** oli 1907. aastal Venemaal Peterburis asutatud Peterburi eesti kogukonna seltsing, mis moodustati Eesti Heategeva Selts ja Peterburi Eesti Kooliühistu liitumisel.

Peterburi Eesti Haridusselts likvideeriti pärast 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni .

## Vaata ka
*Eestlased Venemaal
*Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts
*Peterburi Eesti Jõumeeste Selts
*Peterburi Teataja
*Eesti Heategev Selts Helsingis

## Viited

## Välislingid
*Эстонские сыны Отечества. С.-Петербургские ведомости, Выпуск  № 056 от 31.03.2009
*ЭСТОНСКОЕ ОБЩЕСТВО ОБРАЗОВАНИЯ И ПРИЗРЕНИЯ СИРОТ
Juha

**Juha** (*ductus*) on torujas moodustis, harilikult eritise või nõre mingist elundist väljajuhtimiseks. Erinevalt kanalist on juha (ümberringi) kinnine moodustis, kanal aga ühest seinast avatud.

On olemas näiteks sapijuha, kusejuha, munajuha, seemnejuha, rinnajuha, maksajuha, Mülleri juha, Wolffi juha.

## Vaata ka
*kanal
*nina-pisarajuha
*stent
Rolf Storm

**Rolf Edvard Storm** (5. august 1930 Norrköping – 23. juuli 2000 Norrköping) oli Rootsi poksija.

Storm oli kolmekordne Rootsi meister poolraskekaalus (kuni 81 kg)  aastatel 1950–1952.

Storm osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Antonio Pacenzale (Argentina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Storm sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Bjarne Lingåsile (Norra).

## Viited

## Välislingid
*
Karin Kask

**Karin Kask** (aastani 1943 **Karin Mullas**; 22. september 1919 Tallinn – 12. mai 1998 Valkla) oli eesti teatriteadlane ja kriitik.

Ta õppis aastatel 1927–1933 Tallinna Prantsuse Lütseumis, lõpetas aastal 1938 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastal 1946 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal *cum laude*. Aastatel 1948–1950 täiendas ta end Moskvas Teatriinstituudis (GITIS-es) aspirantuuris. Aastal 1961 kaitses Moskvas tööga "Shakespeare Eesti teatris" kunstiteaduste kandidaadi väitekirja ja aastal 1972 tööga "Eesti draamateater" kunstiteaduste doktori väitekirja.

Ta töötas aastatel 1941–1944 ülikooli kõrvalt ajalehe Eesti Sõna toimetuses, 1944–1946 Õhtulehe toimetuses ja 1946–1948 ajalehe Noorte Hääl toimetuses. Aastatel 1947–1949 oli Kirjanike Liidu konsultant ja 1948–1949 Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi õppejõud. Tegi kaastööd Eesti Raadiole.

Aastatel 1950–1954 oli ta represseerituna vangis.

Aastatel 1954–1959 kirjutas ta Eesti NSV Teatriühingule eesti teatri ajaloo alaseid töid, oli 1959–1961 Teatriühingu vanemkonsultant ja 1961–1962 Teatriühingu vastutav sekretär. 1962 loodi tema algatusel Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis teatriuurimiskeskus, kus tatöötas 1962–1967 nooremteadurina ja 1968–1989 vanemteadurina teatriajaloo alal. Peale selle oli ta aastatel 1959–1988 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis lavakunstikateedris teatriajaloo õppejõud ja samaaegselt Tallinna Kultuuriülikooli teatriteaduskonna juhataja.

Karin Kask kirjutas raamatuid eesti sõnateatri arenguloost, näitlejate ja lavastajate elust ja loomingust, tegi teatrisotsioloogilisi uurimusi, avaldas ajakirjanduses arvukalt teatriloolisi ja -kriitilisi artikleid, hooajaülevaateid, käsitles Anton Hansen Tammsaare ja William Shakespeare'i lavatõlgendusi Eesti teatris. Samuti tutvustas ta välisteatreid ja suurte meistrite loomingut, tegi teleretsensioone, teatriloosaateid raadios ning televisioonis, koostas ja kommenteeris mälestusteraamatuid ning osales teatmeteoste koostamisel.

## Tunnustus
* 1988 Priit Põldroosi nimeline auhind
* 1988 Eesti Teatriliidu kriitikaauhind

## Isiklikku
Tema ema oli kooliõpetaja, isa Olav Mullas oli sõjaväelane.

## Viited
Rwanda peaminister

**Rwanda peaminister** on Rwanda valitsusjuht.

Peaminister juhib Rwanda valitsuskabineti tööd. Peaministri nimetab ametisse ja vabastab ametist president. Peaministri ettepanekul nimetab president ametisse ministrid. Peaminister peab 30 päeva jooksul pärast ametisse nimetamist esitama parlamendile valitsusprogrammi.

Ministriks oleku ajal ei tohi kabineti liige olla parlamendi liige ega tegutseda üheski teises ametis.

Kõigil valitsuse liikmetel on õigus osaleda parlamendi istungitel ning soovi korral sõna võtta. Parlamendi liikmed võivad esitada peaministrile järelepärimisi ning avaldada talle umbusaldust.

Peaminister täidab presidendi ülesandeid viimase välisreisi või haiguse korral.

Koos peaministriga lahkub ametist terve valitsus.

Alates 30. augustist 2017 on Rwanda peaminister parteitu poliitik Edouard Ngirente. Enne teda olid peaministrid sotsiaaldemokraat Anastase Murekezi (24. juuli 2014 – 30. august 2017) ja sõltumatu Pierre Habumuremyi (7. oktoober 2011 – 24. juuli 2014).

## Vaata ka
* Rwanda valitsusjuhtide loend

## Viited
Harunemine

**Harunemine** on taime varre või juure harude tekkimine kasvukuhiku jagunedes (dihhotoomia) või õistaimedel uute kasvukuhikute kujunedes.

## Vaata ka
*Bifurkatsioon
*Hargnemine

## Viited
Rwanda valitsusjuhtide loend

**Rwanda valitsusjuhtide loend** loetleb Rwanda peaministrid alates riigi iseseisvumisest 1. juulil 1962.
Gradatsioon

**Gradatsioon** on astendus, astmeline tõus või langus; järgustamine.

***[[Gradatsioon (ökoloogia)|Gradatsioon]]** on ökoloogias loomaliikide (eriti putukate) isendite arvukuse ajutine suurenemine (massiline sigimine).
***[[Gradatsioon (lamarkism)|Gradatsioon]]** on Lamarcki evolutsiooniteooria järgi elusolendite organisatsiooni astmeline keerustumine ajaloolise arengu vältel.
***[[Gradatsioon (kirjandus)|Gradatsioon]]** on kirjanduses teatav kompositsioonivõte.
*...

## Vaata ka
*Gradueerimine
*Gradoloogia

## Kirjandus
*Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006
*EE 3. köide, 1988
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Nikolai Solovjov

**Nikolai Solovjov** (vene Николай Николаевич Соловьёв; 12. juuli 1931 – 15. november 2007) oli NSV Liidu maadleja.

Ta võitis 1956. aasta olümpiamängudel kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses, kuigi kaotas ühe matši Türgi maadleja Dursan Ali Eğribaşi vastu.

Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kaks kuldmedalit – 1955. ja 1959. aastal.

Rahvusvahelistel turniiridel sai ta seitsmekümnest matšist vaid ühe kaotuse.

Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas ta mõne aasta NSV Liidu koondise treenerina ja oli Peterburi maadlusliidu asepresident.

## Viited

## Välislingid
*
Konstantin Võrupajev

**Konstantin Võrupajev** (vene Константин Григорьевич Вырупаев; 10. oktoober 1930 – 31. oktoober 2012) oli NSV Liidu maadleja.

Ta võitis Kreeka-Rooma maadluses 1956. aasta olümpiamängudel kuldmedali alistades finaalis Edvin Vesterby ja 1960. aasta olümpiamängudel pronksmedali.

Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kolm hõbemedalit aastatel 1955–1957 ja pronksmedali 1954. aastal.

1962. aasta Ivan Poddubnõi mälestusvõistlustel võitis Võrupajev esikoha.

1990. aastast korraldatakse Irkutskis temanimelist maadlusvõistlust.

## Viited

## Välislingid
*
Freddi

**Freddi** (13. juuli 1995 Tallinna loomaaed – 12. september 2016 Tallinna loomaaed) oli Tallinna loomaaia isane Amuuri leopard. 

Freddi sündis Tallinna loomaaias, kuid elas 29. septembrist 1998 kuni 5. oktoobrini 2006 USAs California osariigis Rosamondis haruldaste kasside paljundamiskeskuses, kuhu ta saadeti sellepärast, et Tallinna loomaaial ei olnud sel ajal piisavalt häid tingimusi temasuguse looma pidamiseks. 

Freddi isa Shelti sündis vabas looduses, ema Inga Moskva loomaaias. 

Freddil ja tema paarilisel Darlal on Tallinna loomaaias sündinud neli pesakonda. Paari esimesed kolm kutsikat sündisid 15. mail 2008. Kutsikatele pandi nimeks Edgar, Toomas ja Kaia. Edgar elab alates 15. detsembrist 2009 USAs Pennsylvanias Erie loomaaias ja Kaia alates 16. novembrist 2009 Inglismaal Marwellis. Leopardipoiss Toomas elab alates 25. märtsist 2010 Helsingi Korkeasaari loomaaias.  

5. aprillil 2010 sündis Darlal ja Freddil kaks kutsikat, kellele pandi nimeks Hanka ja Hasan. Hasan ja Hanka olid esimesed amuuri leopardid maailmas, kelle sünnile sai Internetis kaasa elada. Hanka elab alates 25. oktoobrist 2011 Praha loomaaias.  

14. aprillil 2011 sündinud pojale pandi nimeks Baruto. Tema saadeti Itaaliasse La Torbiera eraloomaaeda.

Ööl vastu 13. aprilli 2012 sündis Darlal ja Freddil kolm emast kutsikat.

## Viited
Odra tänav

**Odra tänav** (varem *Kesva tänav*; *Gerstenstraße*) on tänav Tartus Karlovas. Ta ühendab omavahel Saekoja ja Purde tänava otsasid. Tänava pikkus on umbes 80 meetrit.
Iseregulatsioon (bioloogia)

**Iseregulatsioon** ehk **autoregulatsioon** on organismi vm biosüsteemi elutegevuse tasakaalu tagamise üks mitteteadvustatud mehhanisme.

Biosüsteemide puhul räägitakse kolmest iseregulatsiooni tüübist:
*Humoraalne iseregulatsioon
*Hormonaalne iseregulatsioon
*Närviiseregulatsioon

## Viited
Regulatsioon

**Regulatsioon** ehk **reguleerimine** on millegi korraldamine, kordaseadmine, korrastamine, täpsustamine. Sõna on kasutusel ka terminina.

***[[Regulatsioon (bioloogia)|Regulatsioon]]** on bioloogias biosüsteemides (rakkudes, organismides jne) toimuv protsesside korraldamine ja kooskõlastamine.
**Humoraalne regulatsioon
***[[Regulatsioon (tehnika)|Regulatsioon]]** on tehnikas mingi suuruse väärtuse viimine ettenähtud piiridesse.
**Automaatreguleerimine
*...

## Vaata ka
*Regulaator
*Eneseregulatsioon
*Iseregulatsioon

## Kirjandus
*Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
*EE 8. köide, 1995
Odra tänav (täpsustus)

**Odra tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Odra tänav (Kuressaare)|Odra tänav]]** Kuressaares
* **[[Odra tänav (Käärdi)|Odra tänav]]** Käärdi alevikus
* **[[Odra tänav (Tallinn)|Odra tänav]]** Tallinnas
* **[[Odra tänav]]** Tartus
* **[[Odra tänav (Valga)|Odra tänav]]** Valgas

## Vaata ka
* Odra tee
Sterilisatsioon

**Sterilisatsioon** ehk **steriliseerimine** on mitmetähenduslik sõna.

***[[Steriliseerimine (mikrobioloogia)|Steriliseerimine]]** on mingi keskkonna või esemete tegemine haigusidutuks.
**Toiduainete steriliseerimine on toiduainetes leiduvate haigusidude hävitamine, kuumutades neid 110–135 °C juures.
***[[Steriliseerimine (meditsiin)|Steriliseerimine]]** on looma (sh inimese) sigimisvõimetuks, viljatuks, steriilseks tegemine (hrl kirurgilisel teel, kuid sugunäärmeid säilitades, vrd kastreerimine). 

## Vaata ka
*Steriilsus
*Sundsteriliseerimine
*Kastreerimine
*Desinfektsioon

## Kirjandus
*EE 8. köide, 1995
*Eesti keele seletav sõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
Paju tänav

**Paju tänav** on tänav Tartus Annelinna ja Ülejõe linnaosa piiril. 

Tänav algab Turusilla otsa juurest ning lõpeb Jaama tänava, Puiestee tänava ja Jaamamõisa tänava ristmikul.
Tänava pikkus on ligikaudu 650 meetrit.
Hommikumaa targad

**Hommikumaa targad**, tuntud ka kui "idamaa targad", "kolm maagi" või **kolm kuningat**, olid Piibli Uue testamendi järgi ida poolt, eeldatavasti Pärsia aladelt saabunud astroloogid, kes tulid Petlemma äsja sündinud Jeesuslast austama. Kolmekuningapäev on 6. jaanuaril ja kirikukalendris on see kuupäev, mil idamaa targad (kuningad) Jeesuslapse leidsid. 

Uus testament ei täpsusta ning ka ühestki teisest allikast ei ole teada, kas tegemist oli kuningatega või kas neid tarku mehi oli kolm või rohkem. Piiblis mainitud kinkide arvu järgi oletatakse, et neid oli kolm. Vaieldav on ka milline tark mida kinkis. Kunstis nimetatakse seda süžeed "kuningate kummardamiseks".

Piiblilegendi järgi hommikumaa targad nägid taevas eredat kaheksaharulist tähte, mis näitas neile teed Petlemma. Nad mõistsid, et messias on sündinud ning tulid "juutide kuningale" austust avaldama. Hommikumaa targad tõid Jeesuslapsele kingituseks kulda, viirukit ja mürri. 

Kuulnud võistleja sünnist püüdis kuningas Herodes Jeesust tappa. Ta lasi tappa kõik juudi soost väiksed poisslapsed Petlemma ümbruses. Joosepit, Maarja abikaasat, aga hoiatati unenäos Herodese plaanidest. Püha perekond põgenes Egiptusse. Herodes palus tarkadel Jeruusalemma tulla, et teada saada sündinud kuninga asupaik ja sündinu surmata. Jumal hoiatas hommikumaa tarku unes, et nad ei läheks Jeruusalemmast läbi. Targad kuuletusid ning läksid koju teist teed pidi.  

Kolme tarka on hiljem mõnikord käsitletud ka kui Jeesuse eluajal tuntud Vana Maailma kolme osa (Euroopa, Aasia ja Aafrika) ehk kolme "rassi" sümboolseid esindajaid. Vana valgenahaline Melchior kingib Kristusele kui lunastajale mürri (Euroopa). Keskmises vanuses kollase nahavärviga Balthasar kingib Kristusele kui jumalale viirukit (Aasia). Noor mustanahaline Caspar kingib Kristusele kui maisele valitsejale kulda (Aafrika).

## Viited
Apofüüs

**Apofüüs** (kr *apophysis* 'jätke') on mitmetähenduslik sõna.

***[[Apofüüs (anatoomia)|Apofüüs]]** on anatoomias luu väljuv osa ehk jätke.
***Apofüüs** ehk hargsoon on geoloogias tardkivimikehast hargnev sama kivimi soon; teatav intrusioon.
***[[Apofüüs (brüoloogia)|Apofüüs]]** on sammalde sporogooni jala laienenud ülaosa.
***[[Apofüüs (mükoloogia)|Apofüüs]]** on seente sporangiumikandjate laienenud ülaosa.
***[[Apofüüs (paljasseemnetaimed)|Apofüüs]]** on mändide käbi seemnesoomuse paksenenud osa.

## Kirjandus
*Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
*EE 1. köide, 1985
Rwanda asulate loend

**Rwanda asulate loend** loetleb Rwanda asulaid.

* Bugarama
* Bugesera
* Burega
* Busogo
* Butare
* Buyoga
* Byumba
* Cyangugu
* Cyungo
* Cyuve
* Gahini
* Gashaki
* Gasarenda
* Gatare
* Gatuna
* Gikongoro 
* Gisenyi
* Gitarama 
* Kabarore
* Kabuga
* Kibeho
* Kibungo
* Kibuye
* Kigali
* Mashyuza
* Masoro
* Mbogo
* Murambi
* Musha
* Ndora
* Nemba
* Ntarabana
* Nyagatare
* Nyamata
* Nyanza
* Ruhango
* Ruhengeri
* Rukozo
* Rusiga
* Rusumo
* Rutsiro
* Rwamagana
* Sake
* Shyorongi
* Tare
* Tumba
* Umutara
Marcus Vipsanius Agrippa

**Marcus Vipsanius Agrippa** (u 63 eKr Dalmaatsia – 12 eKr Campania) oli Vana-Rooma väejuht ja riigimees.

Agrippa oli vanem vend Lucius Vipsanius Agrippa ja õde Vipsania Polla. Nende suguvõsa ja perekond ei olnud varem Rooma avalikus elus silmapaistvad.

Agrippa oli umbes samaealine Octaviusega, hilisema keisri Augustusega. Nad omandasid koos hariduse ning neist said lähedased sõbrad. Agrippa toetas Octaviust teel võimule ja täitis hiljem tähtsaid riiklikke ülesandeid. 

Ta osales Julius Caesari juhitud sõjakäikudes. Caesar hindas teda kõrgelt ning saatis ta 45. aastal eKr koos Octaviusega Illüüriasse õppima. Nelja kuu pärast jõudis nendeni teade Caesari surmast. Caesar oli Octaviuse nimetanud oma järglaseks.

37 eKr sai ta konsuliks, kuigi oli noorem kui ettenähtud 43 aastat. Ta purustas 36 eKr Sextus Pompeiuse ning juhtis võidukalt 31 eKr Aktioni lahingus laevastikku Marcus Antoniuse ja Kleopatra VII vastu. 

21 eKr abiellus Agrippa Augustuse tütre Juliaga ning sai keisri tegelikuks kaasvalitsejaks, Agrippat peeti tema võimalikuks järglaseks. 

Ta kasutas oma varandust riigi huvides: laskis ehitada Rooma veejuhtme, termid ja Panteoni ning korraldas Rooma riigi mõõtmise, mille põhjal valmistati kaart.

Agrippa suri 51-aastaselt. Augustus korraldas suurejoonelised matused ning lasi sõbra säilmed paigutada omaenda mausoleumi.

## Järeltulijad
Agrippa oli kolm korda abielus.

Caecilia Attica
*Vipsania Agrippina, 36 eKr – 20 pKr, keiser Tiberiuse naine

Claudia Marcella Major
*Vipsania Marcella, 27 eKr – ?

Julia Vanem
*Gaius Caesar, 20 eKr – 4 pKr
*Julia Noorem, 19 eKr – 28 pKr
*Lucius Julius Caesar, 17 eKr – 2 pKr
*Agrippina Vanem, 14 eKr – 33 pKr, keiser Caligula ema
*Agrippa Postumus, 12 eKr – 14 pKr
Pontus Magnusson

**Pontus Magnusson** on tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Rasmus, Pontus ja Lontu". Ta on 11-aastane poiss, kes õpib Västanviki kooli viiendas klassis. Pontus on Rasmus Perssoni parim sõber ja ustav kaaslane. Tema arvates teeb Rasmus alati kõige silmapaistvamaid ettepanekuid ning ta on veendunud, et tema ise ei suuda midagi taolist välja nuputada. 

Isa Pontusel ei ole, ta ema teenib elatist kokana, olles parim pidulauakokk terves linnas. Nad elavad Täitapunõmmel, Puusepamäe tänaval majas number 14. Pontus on tagasihoidlikum kui Rasmus, madalama enesehinnanguga. Tal ei ole kõrval nii lähedast ja toetavat perekonda ja näiteks selline väike asi nagu Rasmusega tolle õelt viiekümne ööri laenamine tundub talle tüdruku poolt uskumatu vastutulelikkusena. Kui mõõganeelaja Alfredo Pontust ja Rasmust sulipoisteks nimetab, tunneb Pontus piinlikkust, samas kui Rasmus hakkab enesekindlalt ja avameelselt neid õigustama. Ta on üldse Rasmusest palju rahumeelsem, kommenteerimata taludes seda, et magister Fröberg teda järjekindlalt vend Pontuseks kutsub – kuigi ta pole ei Rasmuse ega magistri vend. 

## Tsitaate

„Pontus kihistas – nii põnevusest kui ka sellepärast, et paistis väga naljakas, kuidas Rasmus seal väänles ja vehkles, püüdes ennast vastu maad lapikuks suruda ja pingul telgiriide alla pugeda. Küllap olid ka kõik selle maiõhtu sääsed määranud endale kohtumise Alfredo telgi taga. Turtsuv Pontus seisis sääseparve keskel ja tegi mis võimalik, et hoida vereimejaid Rasmuse abituist jalgadest eemal. Aga kui siis tuli tema kord, kui Rasmuse määrdunud ketsid olid kadunud telgiriide alla ja ta ise pugema hakkas, polnud enam kedagi sääski eemale tõrjumas ning need andsid kahtlemata oma parima, et teda nahka pista. Kuid Pontus kannatas nurinata ja järgnes Rasmusele, kuhu selle tee ka viiks. Ja nüüd viis tee parajasti Alfredo telki.“

„Pontus naeris rahulolevalt. Tema meelest oli tore ka ise süüa pakkuda, sest nii palju kordi oli ta Rasmuse juures kodus lõunastanud.“ 

## Vaata ka
* Rasmus Persson
* Mõõganeelaja Alfredo
* Anders Bengtsson
Butare

**Butare** on linn Rwandas Lõunaprovintsis Huye ringkonnas.

Butare oli enne 2006. aasta alguses jõustunud haldusreformi Butare provintsi halduskeskus.

Linna geograafilised koordinaadid on .

2002. aasta rahvaloenduse järgi elas Butares 77 449 inimest. World Gazetteeri arvutuste järgi elab 2012. aastal linnas 115 704 inimest.

Butares on Rwanda riiklik ülikool ja Rwanda rahvusmuuseum ning Butare lennujaam.


Pilt:The christian church in Huye .jpg|Butare kirik
Pilt:RwandaNationalMuseum.jpg|Rwanda rahvusmuuseum
Pilt:Huye mainstreet Rwanda taken June 2009.jpg|Linna peatänav


## Viited
Rasmus Persson

**Rasmus Persson** on tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Rasmus, Pontus ja Lontu". Ta on 11-aastane poiss, kes õpib Västanviki kooli viiendas klassis. Rasmusel on pruunid sagris juuksed, tedretähnid ja sinised silmad. Rasmuse parim sõber on klassivend Pontus Magnusson. 

Rasmusel on ema Gullan, isa Patrik ja 16-aastane õde Patricia ehk Trips. Veel on tal traatkarvaline taks Lontu, keda ta väga armastab. Üldse hoiab Rasmus oma perekonda väga ning tal on raske vaadata, kuidas keegi kurvastab. Teisalt on Rasmus oma kangekaelsusega tuntud üle kooli. Sealjuures on ta siiski lahtise peaga poiss ja magister Fröberg leidis, et „kui Rasmus Persson ainult kasutab talle looduse poolt kingitud aju, suudab ta täitsa hästi arvutada“. 

## Tsitaate
„Pontust häbenemata kallistas Rasmus ema. Ta armastas oma ränikõva ema piiritult, ja pealegi olid tal nüüd nii saksa keel kui looduslugu selged. See oli oivaline. Ja oivaline tundus talle ka tivolisse minek.“

„Pontus tundis piinlikkust. Talle paistis, et suurem osa inimesi vaatab teda. Kui keegi ütleb, et ta on sulipoiss, siis uskuski ta end sulipoisi olevat ja häbenes seda. Kuid Rasmuse enesekindlusel polnud piire, ta ei pidanud ennast mingil juhul suliks, kuigi teda üheainsa päeva jooksul kaks korda oli selleks nimetatud, esmalt tegi seda tema armastatud matemaatikaõpetaja ja nüüd mõõganeelaja. Mõõganeelaja rääkis küll vigast rootsi keelt, aga tema jutu mõttest oli võimatu valesti aru saada ja just sellega ei tahtnud Rasmus leppida. „See on vale,“ tähendas ta avameelselt. „Me pole üldse mingid sulipoisid.““

„„Tead sa, Rasmus, kui sa oleksid natuke vähem äge ja natuke vähem kangekaelne, võiksin ma sind peaaegu oma lemmikõpilaseks pidada,“ tavatses magister Fröberg öelda. „Miks sa ei võiks olla sama rahulik nagu vend Pontus?““

## Vaata ka
* Pontus Magnusson
* Mõõganeelaja Alfredo
* Kalle Blomkvist
* Rasmus Oskarsson
* Rasmus Rasmusson
Vabakorpused

**Vabakorpusteks** (saksa keeles *Freikorps*) nimetati Saksamaa vabatahtlike sõjaväe- või paramilitaarüksusi. Termin võeti kasutusele alates 18. sajandi keskpaigast ja sellega tähistati Saksa aladelt värvatud vabatahtlike armeesid. Kahe maailmasõja vahel kasutati seda termint ka Weimari vabariigi ajal tegutsenud paramilitaarüksuste kohta. 

## Weimari vabariik
Vabakorpused Weimari vabariigis olid rahvuslikud organisatsioonid, mis loodi Saksamaal 1919. aasta jaanuaris võitlemaks riiki ähvardava kommunistliku revolutsiooniga ajal, kui riigil puudus lojaalne sõjavägi. Vabakorpused koosnesid peamiselt rahulolematutest, pettunud ja vihastest esimese ilmasõja Saksa sõjaveteranidest. Paljud neist uskusid, et 1918.-1919. aasta Saksamaa Novembrirevolutsioon reetis nad. Vabakorpused oli opositsioonis Novembrirevolutsiooni tagajärjel sündinud Weimari vabariigiga. Vabariigi väljakuulutajaid nimetasid vabakorpuslased põlglikult "novembri-kriminaalideks".

#### Freikorps Roßbach

Freikorps Roßbach oli üks neist korpustest. Gerhard Roßbachi juhtinisel oli ta tegev võitlustes kaotatud Lääne-Preisimaal ja ka Baltikumis (Lätis ja Leedus). Ametlikult saadeti see laiali 1920, kuid ta tegutses illegaalselt edasi ja oli mõnede rahutuste taga kuni Kolmanda Riigini välja. 1921 võttis osa võitlusest Poola üksuste vastu Ülem-Sileesias.

*Martin Bormann, NSDAP Reichsleiter ja SS-Obergruppenführer
*Kurt Daluege, SS-Oberstgruppenführer ja Politsei kindralooberst, Ordnungspolizei ülem
*Karl von Eberstein, SS-Obergruppenführer ning Waffen-SS ja politseikindral
*Karl Ernst, SA-Gruppenführer ja Riigipäeva liige
*Hans Hayn, SA-Führer
*Edmund Heines, SA-Gruppenführer ja Riigipäeva liige
*Oskar Heines, SA-Obersturmbannführer
*Wolf-Heinrich Graf von Helldorf, SA-Obergruppenführer
*Otto Hellwig, SS-Gruppenführer
*Rudolf Höß, SS-Obersturmbannführer, Auschwitz-Birkenau hävituslaagri ülem
*Hans Kammler, SS-Obergruppenführer ja Waffen-SS kindral, SSi ja maaväede ehitustegevuse ülem
*Willi Klemm, SA-Brigadeführer
*Paul Röhrbein, SA-Brigadeführer
*Fritz Schlessmann, SS-Gruppenführer
*Siegfried Taubert, SS-Obergruppenführer ning Waffen-SS ja politseikindral

## Vabakorpus Eesti Vabadussõjas
Vabakorpus Rauddiviis sõdis koos Landeswehriga Landeswehri sõjas Eesti vägede vastu ja sai lüüa.

## Vaata ka

* Pikkade nugade öö
* Rauddiviis
* Landeswehr
Åke Wärnström

**Karl Tore Åke Wärnström** (29. detsember 1925 Österåker, Vingåkeri vald – 6. juuni 2018) oli Rootsi poksija.

Wärnström oli kolmekordne Rootsi meister sulgkaalus (kuni 57 kg)  aastatel 1952–1954. 

Wärnström osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ján Zacharale (Tšehhoslovakkia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Wärnström sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Kosta Lekovićile (Jugoslaavia).

## Viited

## Välislingid
*Åke Wärnström lehel Ringside. Rootsi keeles
*
Gert Stråhle

**Gert Stråhle** (sündinud 25. juulil 1929) on Rootsi endine poksija.

Stråhle oli Rootsi meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg)  1952. aastal. 

Stråhle sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Zygmunt Chychłale (Poola).

## Viited

## Välislingid
*Gert Stråhle lehel Ringside. Rootsi keeles
Novembrirevolutsioon

**Novembrirevolutsioon** oli esimese maailmasõja lõpus Saksa keisririigis tekkinud poliitiliselt ajendatud tsiviilkonflikt, mille tulemusena asendati Hohenzollernite monarhia vabariigiga. Revolutsiooniline periood kestis 1918. aasta novembrist 1919. aasta augustini, kui asutati Weimari vabariik.

29. oktoobril 1918 puhkes Saksamaa peamises sõjasadamas Wilhelmshavenis ja 3. novembril Kielis madruste vastuhakk, viimane kasvas mõne päevaga üleriigiliseks novembrirevolutsiooniks. Keiser Wilhelm II lahkus troonilt, Badeni prints Maximilian andis valitsusohjad üle Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei esimehele Friedrich Ebertile, Saksamaa kuulutati vabariigiks ja 11. novembril kirjutati Compiègne’i metsas alla relvarahule, mis lõpetas esimese maailmasõja.

## Vaata ka
* Saksa Riik
Labellum

**Labellum** võib tähendada:
***[[Labellum (botaanika)|Labellum]]** ehk **huul** on käpaliste õiekatteleht
***[[Labellum (zooloogia)|Labellum]]** ehk **keeleke** on putukate suu osa.
Degradatsioon

**Degradatsioon** (ladina keeles *dēgradātiō* 'allakäik') ehk **degradeerumine** on väärtuse kahanemine või omaduse halvenemine.

***[[Degradatsioon (füüsika)]]** on füüsikas aine energia järkjärguline kahanemine oksüdatsioonireaktsioonide ahelas..
***[[Degradatsioon (keemia)]]** on keemias polümeeride jt ühendite lagunemine fragmentideks. 
***[[Biodegradatsioon]]** ehk biolagunemine on orgaaniliste ainete lagunemine lihtsamateks aineteks mikroorganismide mõjul.
***[[Keskkonna degradatsioon]]** ehk **keskkonna degradeerimine** on ökosüsteemi kahjustamine, lihtsustamine või hävitamine.
***[[Mulla degradatsioon]]** on mulla viljakuse vähenemine, kitsamas tähenduses viljaka mulla kahjustamine või hävitamine.

## Vaata ka
***[[Degradeerimine]]** on sõjanduses auastme alandamine.

## Viited
Supilinna Tirin

**Supilinna Tirin** on Tartu Supilinna linnaosa ajaleht.

Ajalehe 10. number ilmus aprillis 2012, nr. 14 aprillis 2016. Ajaleht ilmub alates 2003. aastast üks kord aastas, selle saab iga Supilinna elanik postkasti ning seda on võimalik lugeda ka internetist.

Ajalehe väljaandja on Supilinna Selts, toimetaja Aime Jõgi, alates 2017. aastast Tiia Kõnnussaar.

## Ajalugu
Supilinna Tirina nimi pärineb Toomas Jüriadolt, kes oli ka väljaande teise ja kolmanda numbri peatoimetaja.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Antonietta Di Martino

**Antonietta Di Martino** (sündinud 1. juunil 1978 Cava de' Tirrenis) on Itaalia kergejõustiklane (kõrgushüppaja). 

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
*2008 Peking
** 10º (**1.93**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2007 Osakas
**  **maailmameister** (2.03)
* 2011 Taeguis
**  pronksmedal (2.00)

#### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]
*2011 Paris
** **Euroopa meister** (2.01)

## Välislingid
*Antonietta Di Martino IAAF-i kodulehel
Aktiivsus

**Aktiivsus** on toekus, toimekus, agarus. Sõna on kasutusel ka terminina:

***[[keemiline aktiivsus]]**
***aktiivsus** ehk liigi aktiivsus ökoloogias on liigi praegusaegne seisund areaalis või mingis selle osas
***[[Aktiivsus (psühholoogia)|aktiivsus]]** on psühholoogias organismi omadus reageerida oma vajaduste rahuldamiseks välisärritustele
**psüühiline aktiivsus
**isiksuse aktiivsus
***aktiivsus** ehk ühiskondlik aktiivsus on sotsioloogias isiksuse, kollektiivi vm grupi ühiskonna käitumise peavaldkondades avalduv eneseteostus
***[[Radioaktiivse aine aktiivsus |aktiivsus]]** on füüsikaline suurus, mis iseloomustab radioaktiivse lagunemise kiirust.
## Vaata ka
*Aktiiv

## Kirjandus
*Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
*EE 1. köide, 1985
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Huuled

**Huuled** on inimese suu kaks liikuvat lihaselist eesserva (ülahuul ja alahuul). 
Loomade puhul nimetatakse vastavaid kehaosi mokkadeks.

## Vaata ka

*Mokk
*Huulepulk
*Huulepalsam

## Viited
Barjäär

**Barjäär** on tõkestav, eraldav tara; võre, eriti poolsein, madalavõitu vahesein. Millegi tõkkena on sõna kasutatud mitmel erialal terminina või termini komponendina:
***[[Barjäär (biogeograafia)]]** on geograafiline levimistõke, nt mäestik või veekogu.
***[[Barjäär (geokeemia)]]** on ala, kus keemilise aine liikumisvõime langeb ja kus seetõttu võib tekkida maardla.
***[[Barjäär (põllumajandus)]]** on kahjulike ainete liikumist pidurdav kultuurmaastiku element, näiteks hekk või põllukaitsepuistu.
*Barjäärriff on rannaga paralleelne korallrahu.
*Helibarjäär
*Majanduses räägitakse tollibarjäärist.

## Vaata ka
*Barrikaad

## Kirjandus
*Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Kolle

**Kolle** on mitmetähenduslik sõna.

*Kolle on ahju või pliidi osa, kus põleb tahke kütus. 
*Kolle ehk tulekolle on seade, milles kütus põleb.
*Kolle ehk lee oli reheahju suu esine kividega piiratud süvend, mis oli keedukoht ja kuhu tõmmati söed ja tuhk.
*Kolle on  tekkekoht, keskus, millest miski mujale edasi levib.
*Kolle on lõunaeesti murdes laiem äär, väljaulatuv osa ahjusuu kohal, peakattel, anumal jne.
*Kolle on keskmurdes õõnsus, auk, lohk, nõgu; ka nõlv kaldal, künkal, peenral.  

;Kolle kui millegi tekke- või säilituskoht:
*Kahjustuskolle on ühtne ala, kus taimekahjustaja tekitab mingi perioodi vältel olulist kahju.
*Tekkekolle ehk esmane kolle on koht, kust liik (vm takson) pärineb.
*Levimiskolle on piirkond, kust liigi areaal on pärast ebasoodsat perioodi taas laienema hakanud.
*Haiguskolle on haiguspesa, haigustekitajate esinemiskoht organismis, asulas vm.
*Looduskolle ehk reservuaar on haigustekitajate säilimiskoht näriliste populatsioonides (looduskoldelisus).
*Magmakolle on vulkaani osa, kust magma kerkib lõõri kaudu maapinnale.
*Maavärina kolle ehk hüpotsenter on koht maakoores, kus vabanes energia ja oli tekkinud seismilised lained.

## Vaata ka
*Looduskoldelisus

## Kirjandus
*EE 4. köide, 1989
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009. http://www.eki.ee/dict/ekss/
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
*Keskkonnasõnaraamat 2004 http://mot.kielikone.fi/mot/endic/netmot.exe?UI=ened&height=165 (vaadatud 17.04.2012)
*Kolle  Eesti murrete sõnaraamat
Kultiveerimine

**Kultiveerimine** ehk **kultivatsioon** on millegi harimine, rajamine, viljelemine; millegi kultuurseks muutmine ehk kultuuristamine.

;Kultiveerimine kui millegi harimine, rajamine, kasvatamine
***Kultiveerimine** ehk **viljelemine** on sama mis maaharimine.
***Kultiveerimine** ehk viljelemine on põllukultuuride viljelemine, nende kasvatamine.
*Kultiveerimine ehk **viljelemine** on mikroorganismide vms kultuurina kasvatamine.
*Kultiveerimine on põllumajanduses kultivaatoriga mulla harimine.
*Kultiveerimine on metsanduses metsakultuuri rajamine

;Kultiveerimine kui millegi kultuurseks muutmine ehk kultuuristamine
***Kultuuristamine** on looduslikku taimeliiki kultuurtaimeks muutma; kultuurtaimeks aretama.
***[[Kultuuristamine (maamajandus)|Kultuuristamine]]** on looduskooslust kultuurkoosluseks (nt kultuurrohumaaks) muutma.

## Vaata ka
*Kultuur (bioloogia)
*Rekultiveerimine

## Kirjandus
*Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
*EE 5. köide, 1990
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Maailma kõige enam külastatud kunstimuuseumide loend

Tabelis on loetletud **maailma kõige enam külastatud kunstimuuseumid** (see tähendab kõiki neid muuseume, milles on pandud välja mistahes vormis kunstiteoseid; mõned muuseumid, nagu Loodusloo muuseum, on jäetud välja). Loend tugineb ajalehe The Art Newspaper koostatud ja 2011. aasta aprillis avaldatud arvudele muuseumide külastatavuse kohta. Suurima külastajate arvuga riik loendis on Ühendkuningriik. Kõige enam loendi esisaja muuseume asub Ameerika Ühendriikides.

Tabelist on jäetud välja mõned suuremad kunstimuuseumid, nagu Keelatud linn Pekingis, mida külastab igal aastal 7 miljonit inimest, Prantsuse Ajaloomuuseum Versailles' lossis, 5&nbsp;659&nbsp;606 külastajaga aastas (2009), Vatikani muuseumid Roomas, 5&nbsp;078&nbsp;004 külastajaga 2011. aastal ja Rahvuslik Paleemuuseum Taipeis, 4&nbsp;500&nbsp;678 külastajaga 2013. aastal.

Võrdluseks võib välja tuua, et Eesti kõige külastatum muuseum on Eesti Kunstimuuseum, mida külastas näiteks 2007. aastal 246 600 inimest. Kuna EKM koosneb mitmest filiaalist, siis nende kaupa on näitajad juba väiksemad. Näiteks Kumu külastati sel perioodil 111 600, Kadrioru Kunstimuuseumi 66 300 ja Niguliste muuseumi 51 600 korda.

## Viited

## Välislingid
* The Art Newspaper – kunsti(aja)lehe koduleht (inglise keeles)
Lootuse tänav

**Lootuse tänav** (*Hoffnungsstraße*) on tänav Tartus. Tänav algab Tähe tänavalt ja lõpeb Võru tänaval ning ta pikkus on umbes 350 meetrit.

Lootuse tänavaga ristub Kesk tänav.
Õnne tänav

**Õnne tänav** on tänav Tartus Karlova linnaosas. 

Tänav algab Võru tänavalt ja kulgeb üldiselt itta. Õnne tänavaga ristuvad Kesk, Tähe, Linda ja Salme tänav. Tänav lõpeb Kalevi tänaval, kust edasi kulgeb Sõpruse puiestee. Tänava pikkus on 770 meetrit.

## Hooned

Õnne 33, Tartu 2.JPG|Puitelamu, Õnne 33
Õnne 35, Tartu 1.JPG|Puitelamu, Õnne 35
Õnne 37, Tartu.jpg|Puitelamu, Õnne 37
Karlova, Õnne tn lõpp.JPG|Grafiti Õnne tn lõpus
Lootuse tänav (täpsustus)

**Lootuse tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

***[[Lootuse tänav (Elva)|Lootuse tänav]]**, tänav Elvas
***[[Lootuse tänav (Kiili)|Lootuse tänav]]**, tänav Kiili alevis
***[[Lootuse tänav (Käina)|Lootuse tänav]]**, tänav Käina alevikus
***[[Lootuse tänav (Mustvee)|Lootuse tänav]]**, tänav Mustvees
***[[Lootuse tänav (Narva-Jõesuu)|Lootuse tänav]]**, tänav Narva-Jõesuus
***[[Lootuse tänav (Rae)|Lootuse tänav]]**, tänav Rae külas Rae vallas
***[[Lootuse tänav]]**, tänav Tartus Karlova linnaosas 
***[[Lootuse tänav (Tõstamaa)|Lootuse tänav]]**, tänav Tõstamaa alevikus
***[[Lootuse tänav (Vasalemma)|Lootuse tänav]]**, tänav Vasalemma alevikus
***[[Lootuse tänav (Võsu)|Lootuse tänav]]**, tänav Võsu alevikus

## Vaata ka
*Lootuse puiestee Tallinnas
2. Viljandi Eesti kommunistlik kütipolk

**2. Viljandi Eesti kommunistlik kütipolk** (vene *2-й Вильяндиский (Фелинский) эстонский коммунистический стрелковый полк*) oli Nõukogude Venemaa Punaarmee koosseisus 1918. aastal moodustatud sõjaväeosa. 

## Polgu moodustamine
2. Viljandi eesti kommunistliku kütipolgu formeerimine algas 1918. aasta oktoobris. 2. Viljandi kommunistlik kütipolk koosnes algul vaid 17 mehest, kaasa arvatud polguülem. Siis kuulutati välja Venemaa eestlaste sundmobilisatsioon, kusjuures tõrkujaid ootas mahalaskmine. 

Polgu 1. pataljon moodustati Jamburgis ja 2. pataljon Petrogradis. 1918. aasta 18. oktoobriks oli polgus vaid 60 meest. Lisa saadi aga 263 meest 1. Tallinna polgust ja 1918. aasta 22. novembriks oli Viljandi polgus juba 730 meest, kuulipildujakomando 9 kuulipildujaga ja ratsaluurekomando. 

## Juhtkond ja koosseis
:Polgukomandör: 
*Elmar Tinn (september-oktoober 1918); 
*Eduard Teiter (17. oktoober 1918-veebruar 1919); 
*Karl Kanger (veebruar-august 1919); 
*Juhan Evert (jaanuar 1920);
:Polgukomissar: 
*Aleksander Jea (september 1918-veebruar 1919); 
*Gustav Moosberg (veebruar 1919-); 
*Vassiljev (jaanuar 1920); 
*Arnold Tiisman (märts 1920-lõpp);

## 2. polgu I pataljon
*Karl Kanger (september 1918-veebruar 1919); 
*A. Abel (veebruar 1919-);
## 2. polgu II pataljon
*August Aints (september-oktoober 1918); 
*Jaan Jürisson (oktoober 1918-veebruar 1919); 
*Ivan Blatt (veebruar 1919-);

## Vaata ka
*Eesti kütiväed
*Eesti Kütidiviis
*Üksik Eesti Kütibrigaad
Inokulatsioon

**Inokulatsioon** (ld *inoculātio* 'silmastamine, pookimine') ehk **inokuleerimine** on millegi sisestamine, **pooge**, **pookimine**.

***Inokulatsioon** ehk **kaitsepookimine** ehk vaktsineerimine on meditsiinis antigeeni (nt bakterimürgi või seerumi) sisestamine inim- või loomorganismi.
***Inokulatsioon** on meditsiinis kasvajarakkude või transplantaatide viimine katselooma organismi.
***[[Inokulatsioon (bioloogia)|Inokulatsioon]]** on bioloogias mikroobide viimine või siirdumine sobivasse kasvukeskkonda.
***Inokulatsioon** on parasiitide sattumine inimese või looma verre putukate ja puukide hammustuse tagajärjel.
***[[Pookimine]]** ehk **[[vääristamine]]** on aianduses üht taimeosa teisega nii liitma, et nad kokku kasvaksid; vegetataviise paljundamise võte.
***Inokulatsioon** on mõiste aianduses, sama mis silmastamine.
***[[Inokulatsioon (tehnika)|Inokulatsioon]]** on tehnikas teatav modifitseerimismeetod, kui sulametallisse lisatakse sulami struktuuri ja omaduste parandamiseks inokulante.

## Kirjandus
*Võõrsõnade leksikon. Valgus, 2006.
*EE 3. köide, 1988
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
Lord of the Flies

*"Kärbeste jumal" (inglise "Lord of the Flies"), William Goldingu tuntuim romaan
*"Kärbeste jumal" (inglise "Lord of the Flies"), selle romaani järgi tehtud 1963. aasta film
*"Kärbeste jumal" (inglise "Lord of the Flies"), selle romaani järgi tehtud 1990. aasta film
*"Lord of the Flies", Iron Maideni laul albumilt "The X Factor". Ka laul on inspireeritud romaanist.
Tuultolmleja

**Tuultolmleja** on tuule abil tolmlev taim.

Tuultolmleja õied on enamasti väikesed ja lõhnatud.

Nende õitest ulatuvad välja tolmukad ja emakasuudmed.
Tuulest on nende taimedel õietolmu rohkesti.