open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1006

**1006. aasta**

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]** - 12. sajand

Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - **[[1000. aastad]]** - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad

Aastad: 1001 1002 1003 1004 1005 - 1006 - 1007 1008 1009 1010 1011 

----

## Sündmused maailmas
* Merapi vulkaani purse mattis Jaava keskosa tuha alla.

## Sündinud
* Konstantinos X, Bütsantsi keiser

## Surnud
* ...
Huambo

**Huambo** on linn Angolas, Huambo provintsi halduskeskus. Huambo on Angola suuruselt teine linn.

Linn asutati 1912. aastal portugallaste poolt. 1928–1975 oli linna ametlik nimi **Nova Lisboa**.

Huambos on toimunud verised lahingud valitsusjõudude ja UNITA mässuliste vahel.
Johannesburg

**Johannesburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Gautengi provintsi keskus ja riigi suurim linn. Johannesburgis ja selle ümbruses elab üle 8 miljoni inimese, Johannesburgis endas üle 5 miljoni inimese. See on ka maailma suurim linn, mis ei asu jõe-, järve- ega merekaldal.

## Elanikkond
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Johannesburgi elanikest mustanahalisi 48,74%, valgeid 22,92%, värvilisi 17,11% ja India või Aasia päritolu inimesi 11,23%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Johannesburgi elanikest mustanahalisi 64,21%, valgeid 13,93%, värvilisi 13,89%, India või Aasia päritolu inimesi 6,68% ja teisi 1,29%. Inglise keelt pidas emakeeleks 31,14% inimesi, suulu keelt 19,60%, afrikaani keelt 12,11%, koosa keelt 5,23%, ndebele keelt 4,95%, sotho keelt 4,51%, pedi keelt 4,45% ja tsvana keelt 4,10%.

## Ajalugu
Johannesburgi ümbrus on olnud asustatud juba miljoneid aastaid. Sealt on leitud ka australopiteekuste jäänuseid. Tuhandeid aastaid elasid seal bušmanite rändhõimud kiviaja tasemel. 1060. aastatel saabusid sinna bantud, kes tõrjusid bušmanid välja. Bantud elasid rauaajas: neil olid koduloomad, nad harisid põldu, kasutasid metallist ja savist esemeid ning elasid paikselt korrapärastes külades.

19. sajandil saabusid piirkonda üksikud eurooplased, kuid neid oli seal vähe, kuni 1880 leiti kulda. See põhjustas määratu kullapalaviku. Inimesed voolasid sinna Põhja-Ameerikast, Suurbritanniast ja mujalt Euroopast. Neegrid tõrjuti välja ja maa hind tõusis kõvasti. Maaomanikud olid buurid, mis tekitas vastuolusid Suurbritanniaga, mis viis lõpuks Teise buuri sõjani. Buurid said selles lüüa ja kogu piirkond läks Suurbritanniale.

Aastal 1910 moodustati Lõuna-Aafrika Liit. Mitteeurooplased pagendati ning neil lubati elada ainult kindlates piirkondades ning teha ainult musta tööd. Need diskrimineerivad seadused lõpetati 1994.

Pärast rassilise eraldatuse lõpetamist on Johannesburg saanud üheks maailma suurima kuritegevusega linnaks. See on takistanud linna majanduse arengut ning suurettevõtted on hakanud Johannesburgi kesklinnast ära kolima.
Enamik uusarendusi, hotelle ja ettevõtteid rajatakse peamiselt Sandtoni, kus asuvad tähtsamad metroosõlmed ja ostukeskused ning mille põhiasukad on valgenahalised. Äride jms kolimiste tõttu Joburgist Sandtoni on kohalikud hakanud seda nimetama "uueks Johannesburgiks".

Johannesburgi teenindab O. R. Tambo rahvusvaheline lennujaam (JNB).

## Sõpruslinnad
Johannesburgil on üheksa sõpruslinna:

* Accra, Ghana;
* Addis Ababa, Etioopia;
* Birmingham Suurbritannia;
* Kinshasa, Kongo Demokraatlik Vabariik;
* London Suurbritannia;
* Matola, Mosambiik;
* New York, Ameerika Ühendriigid;
* Val-de-Marne (Pariisi kaguosa), Prantsusmaa;
* Windhoek, Namiibia.

## Vaata ka
*Johannesburgi tippkohtumine
*Witwatersrandi Ülikool
*Johannesburgi Eesti Selts Lõuna-Aafrikas

## Viited

## Välislingid

*Johannesburgi koduleht
Madis Kallas (tantsija)

**Madis Kallas** (sündinud 1986) on eesti võistlustantsija.

Ta on lõpetanud 2005. aastal Tartu Tamme Gümnaasiumi. 

Kallas on Eduard Korotini õpilane. 1998. aastal tuli ta Kristi Möldriga kümne tantsu Eesti meistriks J1-vanuserühmas.

2006. aastast õpib Kallas Mainori Kõrgkooli Tartu õppekeskuses infotehnoloogiat ja töötab Swedbankis.

## Viited
Joniškis

**Joniškis** () on linn Põhja-Leedus, Joniškise rajooni ja Joniškise valla halduskeskus. Joniškis asub Audruve ja Sidabre jõe ääres, merepinnast 60 meetri kõrgusel. Joniškise vana saksakeelne nimi on *Jonischken*.

See on Võru sõpruslinn, teised sõpruslinnad on Kapyl, Konin, Vimmerby ja Sulingen. Linna läbib Šiauliai ja Riia vaheline raudtee. 

Linnas on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on korvpallimuuseum, ajaloomuuseum, 1901. aastal ehitatud katoliku kirik, 1823. aastal ehitatud Valge sünagoog ja 1865. aastal valminud Punane sünagoog.

## Elanikkond
* 11 500 (2005)
* 10 700 (2009)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Joniškise elanikest leedulasi 97,56%, venelasi 1,16%, lätlasi 0,22%, poolakaid 0,19%, valgevenelasi 0,15%, ukrainlasi 0,11% ja teiste rahvaste esindajaid 0,57%.

## Ajalugu

Joniškise piirkonda on kirjalikult esmamainitud XIII sajandil, toona elasid seal semgalid. Linna lähistel asub vana semgalite Sidabrene linnus. Linna ennast on kirjalikult esimest korda mainitud 23. veebruaril 1536. Toona kuulis Vilniuse piiskop Jonas, et sealsete piiriäärsete alade elanikud on ikka veel paganad ja otsustad need ristida. Ta lasi Joniškisesse ehitada kiriku, millest sai kohaliku kihelkonna keskus. Tema järgi on linn ka nime saanud.

Zygmunt III Waza loal sai 4. juulil 1616 Joniškisest linn. Seda läbis tähtis Riia ja Tilsiti vaheline kaubatee. Joniškis allus Leedu suurvürstidele ja seda hallati Šiauliaist. XVII sajandil mainitakse esimest korda sealset luteri kirikut (selle uus hoone valmis aastal 1863). Aastal 1759 hoidsid ülestõusnud talupojad kaks kuud linna enda käes.

Juudid asusid linna elama 1737. aastal. Nende arv kasvas jõudsalt, 1897. aastal oli linna 4774 elanikust 2272 juuti. XIX sajandil oli linn tähtis laatade pidamise paik, seal käisid kaubitsejad nii Venemaalt kui ka Saksamaalt.

1921. aastal avati linnas lätikeelne kool. Enne Teist maailmasõda elas linnas ligi 900 juuti, seal asus kolm sünagoogi. 29. augustil 1941 viidi sealsed juudid linnalähedasse metsa, kus nad maha lasti. Nõukogude ajal rajati linna suur teraviljakombinaat.

## Pilte


Fail:Joniskio centras.JPG|Joniškis
Fail:Joniskio baznycia.JPG|Joniškise kirik
Fail:Joniskis abi sinagogos.JPG|Joniškise sünagoogid


## Tuntud elanikke

*Maksimas Katchė – Leedu sõjaväelane
*Sofija Kymantaitė-Čiurlionienė – Leedu proosakirjanik ja luuletaja
*Moses Kottler – Lõuna-Aafrika Vabariigi skulptor
*Jonas Avyžius – Leedu kirjanik
*Laimonas Noreika – Leedu näitleja
*Laurence Harvey – Briti näitleja
*Juozas Macevičius – Leedu kirjanik
*Charles Segal – Lõuna-Aafrika Vabariigi džässmuusik
*Imantas Lazdinis – Leedu poliitik
*Harvey Milk – USA poliitik
*Juozas Kisielius – Leedu näitleja
*Gintaras Ramonas – Leedu poliitik
*Andrius Šležas – Leedu korvpallur
*Platon Zubov – Venemaa riigitegelane
*Adomas Varnas – Leedu kunstnik

## Viited

## Välislingid

*Joniškis Poola geograafilises sõnastikus
*Linn portaalis vietoves.Lt
*Joniškise infoportaal
*Korvpallimuuseumi koduleht
Drūkšiai

**Drūkšiai** (leedu; valgevene *Дрысвяты* (Drysviaty, transkribeerituna Drõsvjatõ), vene *Дрисвяты* (Drisvjatõ)) on järv Leedus ja Valgevenes. Asub Leedu-Valgevene piiril. 

Järve pindala on 44,79 km² (sellest Leedus 42,27 km²; Leedu suurim järv); suurim sügavus on 33,3 m ja keskmine sügavus 7,6 m. Järve valgala on 604 km².

Järve vett kasutatakse Ignalina tuumaelektrijaamas.

Valgevenele kuulub väike osa järvest (umbes 2,5 km²).

Järve järgi on nimetatud Uhaku lademe Drūkšiai kihistu.

## Viited

## Välislingid

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Yukon

**Yukon** on Kanada 1. järgu haldusüksus (föderaalvalitsuse otsevalitsuse alla kuuluv ala). 

See on Kanada kolmest territooriumist läänepoolseim ning pindalalt kõige väiksem territoorium. Ühtlasi on see ka Kanada hõredaima asustusega piirkond ning 2020. aastal elas seal 42 052 inimest. Yukon asub riigi loodeosas ja piirneb läänes Ameerika Ühendriikide Alaska osariigiga, idas Loodealade ja lõunas Briti Columbiaga.

Ala moodustati 13. juunil 1898, mil see lahutati Loodealadest. Aastatel 1898–2003 oli haldusüksuse ametlik nimi **Yukoni ala** (*Yukon Territory*). Yukoni ametlikud keeled on inglise ja prantsuse keel, kuid Yukoni valitsus tunnustab ka kohalike põlisrahvaste keeli. 

Yukonis asub Mount Logan, mis on Kanada kõrgeim ning Põhja-Ameerika kõrguselt teine mäetipp. Enamik Yukoni territooriumist on subarktilise kliimaga, mida iseloomustab pikk ja külm talv ja lühike soe suvi. Põhja-Jäämere äärsetel aladel on tundra.

Yukon asub ajavööndis UTC−7:00.

## Vaata ka
*Slimsi jõgi

## Viited

## Välislingid
* Yukoni valitsuse koduleht
Loodealad

**Loodealad** on 1. järgu haldusüksus (ala) Kanada loodeosas, piirneb läänes Yukoniga, idas Nunavutiga.

Loodealade ametlikeks keelteks on lisaks inglise ja prantsuse keelele ka dene, krii, dogribi keele Karujärve murre, gvitšini, inuktituti keel, inuvialuktuni murre, innuinaqtuni murre ja sleivi keel.

## Viited

## Välislingid
* Loodealade valitsuse koduleht
Yukon (täpsustus)

**Yukon** on mitme koha nimi

*Yukoni jõgi
*Yukon, Kanada haldusüksus
*Yukoni platoo
*Yukon, linn Oklahomas
...
Akpatok

**Akpatok** on Kanadale kuuluv saar Hudsoni väina Ungava lahes. Saare pindala on 903 km&sup2;

Saar on nime saanud seal pesitseva põhjatirgu Ida-Kanada inuktitutikeelse nimetuse järgi.

Saar koosneb peamiselt 150–250 m kõrgustest lubjakivikaljudest.

Saare lõunatipus on dorseti kultuuri asula jäänused.
Kenojuak Ashevak

**Kenojuak Ashevak** (inuiti ᕿᓐᓄᐊᔪᐊᖅ ᐋᓯᕙᒃ *Qinnuajuaq Aasivak*; 3. oktoober 1927 Ikirasaqi laager Baffini saarel – 8. jaanuar 2013) oli Kanada inuiti kunstnik.

1963 tegi John Feeney temast dokumentaalfilmi "Eskimo kunstnik: Kenojuak". Feeney soovis algul kasutada pealkirjas sõna "inuit", kuid see lükati tagasi, kuna see sõna olevat mitte-inuiti vaatajate seas tundmatu. See film kandideeris 1964. aastal Oscarile lühikese dokumentaalfilmi kategoorias.

Ashevak on kujundanud Kanada postmarke. 1970 kujutas Kanada Post tema 1960. aasta teost "Võluöökull" margil, et tähistada 100 aasta möödumist Loodealade asutamisest. 1980 kujutas Kanada Post tema 1961. aasta teost "Päikese tagasitulek" inuiti-teemalise margiseeria 17-sendise nimiväärtusega margil. 1993 kujutas Kanada Post tema 1969. aasta joonistust "Öökull" oma kanada kunsti meistritööde sarjas.

1974 valiti ta Kanada Kuningliku Kunstiakadeemia liikmeks.

1991 sai ta Queensi ülikooli audoktoriks ja 1992 Toronto ülikooli audoktoriks.

1992 valmis temast film "Momentum", mis esindas Kanadat samal aastal Sevillas maailmanäitusel Expo '92.

1999 kujutati tema tööd "Punane öökull" millenniumivahetuse puhul välja antud veeranddollarilisel. Mündil on ka tema initsiaalid inuktituti keeles ja see on esimene kord ajaloos, kui inuktituti keelt mündil kasutatakse.

2008 pälvis ta Kanada kunstinõukogu Kanada kindralkuberneri visuaalse ja meediakunsti auhinna, mille suurus on 25 000 Kanada dollarit.

## Välislingid

*Elulugu (inglise keeles)
*http://collections.ic.gc.ca/cape_dorset/artist1/art1.html 
*http://www.ccca.ca/artists/image_timeline.html?languagePref=en&link_id=2010&artist=Kenojuak+Ashevak
Uno Varik

**Uno Varik** (11. september 1932 Mustjala – 14. juuli 2006) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta lõpetas Mustjala 8-klassilise Kooli ja 1951. aastal Kuressaare Keskkooli.

1. septembrist 1952 töötas Varik Kaali koolis algklasside õpetajana. Detsembris samal aastal läks sõjaväkke, seejärel tööle Kuressaare Keskkooli. 1. septembril 1955 naasis Kaali kooli.

Töö kõrvalt lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi ajalooõpetaja haridusega.

Aastatel 1984–1998 oli ta Kaali kooli direktor.

## Hobid
Uno Variku hobideks olid filateelia, muusika, luuletamine, vanavara kogumine, mälumäng, humoorikate estraadikavade kirjutamine, ürituste korraldamine.

## Isiklikku
Tema poeg on Maidu Varik.
Vlotho

**Vlotho** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Herfordi kreisis. Asub Weseri jõe kaldal.

## Välislingid

*Vlotho koduleht
Zweibrücken

**Zweibrücken** on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. Piirneb läänes Saarimaaga.

Zweibrücken on elanike arvult väikseim kreisivaba linn Saksamaal.

Linna on esmaaminitud 1170. aastal. Zweibrücken sai linnaõigused 1352. aastal.

Pärast teist maailmasõda asusid linnas 1977. aastani Prantsuse väed.

## Viited

## Välislingid
*Zweibrückeni koduleht
Leim

**Leim** (inglise keelest tuletatud sõna;*to fan the flame*: kirgi õhutama) on solvava, mõnitava või vihkamist levitava sisuga kommentaar, veebipäevik, sõnum, foorumipostitus, e-kiri või muu sarnane internetikasutajate loodud postitus Internetis.

## Vaata ka
* Netikommentaar

## Viited

## Välislingid
*Leimivaba interneti eest
O Canada

**"O Canada"** on Kanada riigihümn. 

Muusika kirjutas Calixa Lavallée, keda võis inspireerida sarnane Mozarti teos "Preestrite marss". Prantsuskeelsed sõnad kirjutas Adolphe Basile Routhier, ametliku ingliskeelse versiooni aga Robert Stanley Weir.

2018. aasta jaanuaris muudeti hümni ingliskeelse variandi teine rida sooneutraalseks nii, et varasema *True patriot love in all thy sons command* asemel on nüüd *True patriot love in all of us command*.

Nunavutis on ametlik ka hümni inuktitutikeelne versioon ("Uu Kanata").

## Ametlikud sõnad
**Inglise keeles**

O Canada! Our home and native land! 
True patriot love in all of us command.
With glowing hearts we see thee rise,
The True North strong and free!
From far and wide, O Canada,
We stand on guard for thee.
God keep our land glorious and free!
O Canada, we stand on guard for thee!
O Canada, we stand on guard for thee!

**Prantsuse keeles**
Ô Canada! Terre de nos aïeux
Ton front est ceint de fleurons glorieux
Car ton bras sait porter l'épée
Il sait porter la croix
Ton histoire est une épopée
Des plus brillants exploits
Et ta valeur, de foi trempée
Protégera nos foyers et nos droits
Protégera nos foyers et nos droits

**Inuktituti keeles**

ᐆ ᑲᓇᑕ! ᓇᖕᒥᓂ ᓄᓇᕗᑦ!
ᐱᖁᔭᑏ ᓇᓚᑦᑎᐊᖅᐸᕗᑦ.
ᐊᖏᒡᓕᕙᓪᓕᐊᔪᑎ,
ᓴᙱᔪᓗᑎᓪᓗ.
ᓇᖏᖅᐳᒍ, ᐆ ᑲᓇᑕ,
ᒥᐊᓂᕆᑉᓗᑎ.
ᐆ ᑲᓇᑕ! ᓄᓇᑦᓯᐊ!
ᓇᖏᖅᐳᒍ ᒥᐊᓂᕆᑉᓗᑎ,
ᐆ ᑲᓇᑕ, ᓴᓚᒋᔭᐅᖁᓇ!

Uu Kanata! nangmini nunavut!
Piqujatii nalattiaqpavut.
Angiglivalliajuti,
Sanngijulutillu.
Nangiqpugu, Uu Kanata,
Mianiripluti.
Uu Kanata! nunatsia!
Nangiqpugu mianiripluti,
Uu Kanata, salagijauquna!
Whitehorse

**Whitehorse** on linn Kanadas, Yukoni pealinn.

Whitehorse'is asub rahvusvaheline lennujaam.

Whitehorse rajati 1898. aastal, linnaõigused sai 1950. aastal. 1953. aastal sai Whitehorse Yukoni pealinnaks.


Street in Whitehorse, Yukon Territory, ca 1900 (HESTER 312).jpeg|Whitehorse 1900. aastal
Downtown Whitehorse.jpg|Peatänav Whitehorse'i kesklinnas


## Viited
Kanada dollar

**Kanada dollar** (CAD) on Kanada rahaühik, mis võeti kasutusele 1858. aastal. Seda märgitakse tavaliselt dollari sümboliga $ või teistest valuutadest eristamiseks sümboliga C$. Üks Kanada dollar jaguneb 100 sendiks (tähis ¢). 

Kanada rahatähed on väärtusega 5, 10, 20, 50 ja 100 dollarit. Kupüürid on samade mõõtmetega, kuid igaühel on erinev värvitoon: 5-dollarine on sinine; 10-dollarine lilla; 20-dollarine roheline; 50-dollarine punane ja 100-dollarine pruun. Mündid on väärtusega 1, 5, 10, 25 ja 50 senti, 1 dollar (*loonie*) ja 2 dollarit (*toonie*), kusjuures 5-, 10- ja 25-sendised on sama suurusega kui USA sama nimiväärtusega mündid.

1-sendiste müntide verminine lõpetati 2012. aastal ja nende ringlusse andmine lõppes 2013. aastal. 50-sendise mündi verminine ja levitamine on lõpetatud, kuid seda on võimalik saada otse vermijalt.

Enne dollari kasutuselevõttu 1858. aastal oli Kanada rahaühikuks nael, mis jagunes 20 šillingiks; šilling aga võrdus 12 penniga.

## Välislingid

* Valuutakursid (inglise keeles)
* Kanada Pank – rahatähed (inglise keeles)
* Kanada dollar: pangatähtede galerii (inglise) (saksa) (prantsuse)
Landau

**Landau** on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. 

Landaul on linnaõigused 1274. aastast. 1291. aastal sai vabaks riigilinnaks.

1680. aastast kuulus Prantsusmaale. Viini kongressi otsusega liideti 1816. aastal Baieriga.

Ka pärast Esimest ja Teist maailmasõda asus linnas Prantsuse garnison. Prantsuse väeosad olid linnas NATO koosseisus 1999. aastani.

## Viited

## Välislingid

*Landau koduleht
Säästva Renoveerimise Infokeskus

**Säästva Renoveerimise Infokeskus** (**SRIK**) on mittetulundusühing, mis tegeleb ajaloolise väärtusega hoonestuse säilitamise, traditsiooniliste ehitusvõtete ja -materjalide propageerimisega. Peamiseks tegevuseks on olnud säästva renoveerimise koolitused.

Esimene SRIK alustas tegevust Tallinnas 2001. aastal Väike-Patarei tänaval puitmajas, mis renoveeriti miljööväärtusliku hoone eeskujuna Rootsi toel. Infokeskused on loodud veel Tartus, Viljandis, Pärnus, Võrus, Paides ja Rakveres. 

## Välislingid
* SRIK (Tallinna infokeskus)
* SRIK Tartu ühendus
Kaseiinvärv

**Kaseiinvärv** ehk **kohupiimavärv** on liimvärv, mille liimaineks on piimavalk (kaseiin). Kaseiinvärv on traditsiooniline värv seinte ja lagede viimistlemiseks kuivades ruumides.  

Kaseiinvärvi põhikoostisosadeks on kaseiin (liimaine), kriidipulber (täiteaine) ja vesi. Värvi toonitakse värvipigmentidega. Tavaliselt kasutatakse värvi segamiseks ainult looduslikke koostisained. Kaseiinvärv on hingav, st laseb läbi veeauru.

## Kaseiinvärvi retsept
Kaseiinvärvi võib segada mitmel viisil. Üks võimalik retsept:
* üks pakk (250 g) rasvatut maitsestamata kohupiima
* 10 g booraksit
* 600 g kriidipulbrit (umbes veerandi sellest võib asendada kaoliini, mica ja talgiga)

Booraks lahustada pooles klaasis soojas vees ja segada seejärel kohupiima hulka. Jätta tunniks ajaks seisma.

Kriit segada kahe klaasi veega ja jätta umbes tunniks seisma.

Segada mõlemad segud kokku ja toonida värvimullaga, mis on enne vähese veega pastaks segatud.

## Vaata ka
* õlivärv
* temperavärv

## Välislingid
* Kaseiinvärvi valmistamisest, kasutamisest ja ajaloost Säästva Renoveerimise Infokeskuse kodulehel
* Retseptidega varustatud artikkel Tarbija 24-s
Kanada vapp

**Kanada kuninglik vapp** (inglise keeles *The Royal Coat of Arms of Canada*, ametlikult *The Arms of His Majesty in Right of Canada*) on Kanada riigivapp. 

Selle võttis kasutusse kuningas George V 21. novembril 1921. Kanada vapp kujundati Suurbritannia kuningliku vapi järgi.


Royal Coat of Arms of Canada (1921–1957).svg|1921–1957
Royal Coat of Arms of Canada (1957–1994).svg|1957–1994
Royal Coat of Arms of Canada.svg|1994


## Vaata ka
*Kanada lipp
Meeste seitsmevõistlus

**Meeste seitsmevõistlus** on kergejõustiku mitmevõistlus meestele, mis peetakse sisehallis kahel päeval järjest ning koosneb kindlas järjekorras seitsmest alast:

* esimene päev: 60 m jooks, kaugushüpe, kuulitõuge ja kõrgushüpe;
* teine päev: 60 m tõkkejooks, teivashüpe ja 1000 m jooks.

Seitsmevõistluses hakati võistlusi korraldama 1970. aastatel. Esimesed Euroopa meistrivõistlused peeti aga alles 1992. aastal Itaalias Genovas. Esimene Euroopa meister oli prantslane Christian Plaziat. Maailmameistrivõistluste kavva võeti see ala 1995. aastal Barcelonas. Esimeseks maailmameistriks krooniti samuti Plaziat. 

Maailmarekord 6645 punkti on 2012. aastast Ashton Eatoni nimel. Eestlastest parimana on Erki Nool 1999. aastal kogunud 6374 punkti.

Eestlastest on medaleid võitnud maailmasisemeistrivõistlustel Erki Nool (1997 ja 1999 hõbemedal), Maicel Uibo (2018 pronks) ja Johannes Erm (2024 pronks) ning Euroopa sisemeistrivõistlustel Erki Nool (1996 kuld, 2000 ja 2002 pronks), Mikk Pahapill (2009 kuld) ja Risto Lillemets (2023 pronks).

Maailmasisemeistrivõistlustel on esikuuiku kohti saanud lisaks ka Kristjan Rahnu (4. 2006), Erki Nool (5. 2001, 5. 2004), Hans-Christian Hausenberg (4. 2022) ja Andres Raja (6. 2008).

Euroopa sisemeistrivõistluste esikaheksa hulka on tulnud lisaks Erki Nool (5. 1994), Risto Lillemets (5. 2021) ja Indrek Kaseorg (7. 1994, 7. 1998).

Järgmises tabelis on näidatud võrdlustulemused, mis on vajalikud üksikaladel 1000 punkti saamiseks.

## [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

## [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistluste]] medalivõitjad

## Maailmarekordi areng

## Kõigi aegade edetabel
*Seisuga 21. märts 2026.*

## Eesti edetabel
Üle 6000 punkti saavutanud Eesti seitsmevõistlejad nende isiklike rekordite järgi.
*Seisuga 23. märts 2025.*

## Vaata ka
* Seitsmevõistlus
* Kümnevõistlus

## Viited

## Välislingid
*Kõigi aegade edetabel worldathletics.org
Igor Levitin

**Igor Levitin** (Игорь Евгеньевич Левитин; sündinud 21. veebruaril 1952 Ukraina NSV-s Odessa oblastis Tsebrikovo külas) on Venemaa poliitik. Ta oli alates 9. märtsist 2004 kuni 21. maini 2012 Venemaa transpordiminister.

Alates 1970. aastast teenis ta Nõukogude armees. 1973 lõpetas ta Leningradis sõjaväe raudteeväekooli ja töötas 1973–1976 Odessa sõjaväeringkonnas Dnestri-äärsel raudteel. 1976–1980 teenis ta armee lõunarühmas. 1983 lõpetas ta sõjaväeakadeemia tagala ja transpordi eriala sideinsenerina. 1983–1985 töötas ta Baikali-Amuuri magistraalraudtee (BAM) Urgali raudteejaamas sõjaväekomandandina ja osales "kuldse naela" sisselöömises, millega BAM valminuks tunnistati. 1985–1994 töötas ta Moskva raudteel jaama sõjaväekomandandina, pärast sõjaväe sideülema asetäitjana.

1994–1996 kuulus ta Venemaa raudtee reformimise valitsuskomisjoni koosseisu. Komisjoni töö lõppes riikliku raudtee-ettevõtte loomisega.

1996 asutati aktsiaselts Severstaltrans (alates 2008 N-trans), kus Levitin 2004. aastani töötas, sealhulgas 1998. aastast peadirektori asetäitjana. Ta vastutas raudteevedude, masinaehituse ja sadamate eest.

9. märtsil 2004 määras Venemaa president ta Venemaa transpordi- ja sideministriks. Alates novembrist 2008 on ta aktsiaseltsi Aeroflot direktorite nõukogu esimees. Ta kuulub Ühendatud Lennuehituse korporatsiooni direktorite nõukokku.

Igor Levitin on Venemaa lauatenniseföderatsiooni esimees. Ta on abielus ja tal on tütar.

## Viited


## Välislingid

* Левитин, Игорь Lentapedias.
Frankenthal

**Frankenthal** on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. 

## Ajalugu
Frankenthali on esmamainitud 772. aastal. 1119. aastal rajati sinna augustiinide seminar.

1577. aastal sai Frankenthal linnaõigused. 16. sajandil said linnas varjupaiga flaami kalvinistid.

## Viited

## Välislingid
*Frankenthali koduleht
Neustadt an der Weinstraße

**Neustadt an der Weinstraße** on kreisivaba linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal. 

## Viited

## Välislingid
*Neustadt an der Weinstraße koduleht
Mihhail Rostovtsev

*See artikkel on kirurgi kohta, ajaloolase kohta vaata [[Mihhail Rostovtsev (ajaloolane)]].*
----

**Mihhail Rostovtsev** (vene keeles *Михаил Иванович Ростовцев*; 16. november 1865 Jelets – 6. mai 1952 Tartu) oli vene kirurg, kes on tuntud eeskätt Tartu Eraülikooli (Rostovtsevi eraülikool) asutaja ja direktorina.

* 1886–1888 õppis Moskva ülikoolis
* 1888–1892 õppis Tartu Ülikoolis 
* 1902 dr. med. (Moskva)
* 1904–1918 Tartu Ülikooli kirurgiaprofessor
* 1908–1913 Tartu Eraülikooli direktor
Nova Scotia lipp

**Nova Scotia lipp** on Kanada Nova Scotia provintsi lipp.

Sinine kaldrist valgel taustal on ümberpööratud kuju Šotimaa lipust (valge kaldrist, sinisel taustal), lipul on ka kuninglik Šotimaa vapp.

## Vaata ka
*Andrease rist

## Välislingid
*Nova Scotia Muuseumi lippude lehekülg *(inglise keeles)*
*Nova Scotia Valitsus  - Avalikud pildid lippudest *(inglise keeles)*
Nova Scotia vapp

**Nova Scotia vapp** (ametlikult inglise keeles *Arms of His Majesty in Right of the Province of Nova Scotia*) on Kanada Nova Scotia provintsi vapp. 

See on Kanada vanim provintsivapp ja vanim Briti vapp väljaspool Suurbritanniat. Nova Scotia vapi andis kuningas Charles I kasutusse esimese Inglise koloonia jaoks Kanada alal aastal 1625. Vappi kasutasid ka Nova Scotia baronetid. Selle kasutamine lõppes, kui Nova Scotia liitus Kanada konföderatsiooniga 1867. aastal. Vapp võeti uuesti kasutusele 1929. aastal.

Vapil on sinine kaldrist hõbedasel kilbil, ümberpööratud Šotimaa lipp (valge rist sinisel taustal). Kilbi keskel asub keskkilbil Šotimaa vapp, kuldne väli punase lõviga. Kiivriehisena on kujutatud kaht kätt, üks paljas ja teine raudrüüs, hoidmas takjat (Šotimaa rahvuslill) ja loorberipuu oksa. Kiivriehisel on deviis *"Munit haec et altera vincit"* ('üks [käsi] kaitseb ja teine vallutab'), mis on paigutatud kilbile vastavalt Šoti traditsioonile. Kilbi all olevad lilled lisati siis, kui vapp võeti aastal 1929 uuesti kasutusse.

## Välislingid
*Vapp – Nova Scotia valitsus *(inglise keeles)*
Briti Columbia lipp

**Briti Columbia lipp** on Kanada Briti Columbia provintsi lipp. Ülalosas on Suurbritannia lipu kujundus, mille keskele on asetatud kroon, tähistamaks provintsi päritolu Briti kolooniana. Valged ja sinised lained tähistavad Vaikset ookeani ja Kaljumäestikku. Loojuv päike tähistab Briti Columbia asetust Kanada kõige läänepoolsema provintsina.

Briti Columbia lipp võeti kasutusele 14. juunil 1960 Premier W. A. C. Bennetti poolt ning see heisati esimest korda BC Ferriesi laeval Queen of Sidney.

## Vaata ka
* Briti Columbia vapp
Memmingen

**Memmingen** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Illeri jõe ääres.

## Viited

## Välislingid

* Memmingeni koduleht
Libreville

**Libreville** (prantsuse 'vabalinn') on Gaboni pealinn ja Estuaire'i provintsi keskus. Gaboni jõe estuaari põhjakaldal.

Linn on asutatud 1843. aastal prantslaste poolt kaubanduspostina. Linn sai 1848. aastal nime selle järgi, et sinna saadeti vabastatud orjad. Libreville oli 1934–1946 Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika pealinn.

Linna lähedal asub rahvusvaheline lennujaam. Libreville'il on raudteeühendus Franceville'iga riigi kaguosas.

Libreville'is tegutseb Omar Bongo ülikool.

## Viited
Yellowknife

**Yellowknife** ehk **Somba K'e** on linn Kanadas, Loodealade halduskeskus.

Yellowknife asub Suure Orjajärve põhjakaldal Yellowknife'i jõe suudmes 206 meetri kõrgusel merepinnast.

Linnas puudub raudtee. Raudtee ulatub Suure Orjajärve lõunakaldale Hay Riverisse, kust Yellowknife'i pääseb suvel laevaga ja talvel üle jää. Maanteed mööda saab Yellowknife'i siiski sõita: suur maantee läheb Suurest Orjajärvest lääne poolt ringi.

Yellowknife'is on lennuettevõtte Canadian North peakorter.

1996. aastast toimub Yellowknife'is iga aasta märtsis suur lumefestival "Snowking Winter Festival", kus ehitatakse lumest ja jääst lumelinna.

## Kliima

Yellowknife'is on kuiv lähisarktiline kliima.

Siiski on igas kuus täheldatud plusskraade. Aprillist oktoobrini on täheldatud sooja vähemalt 19 °C. Kõige palavamad kuud on juuli (kuumarekord on +32,3 °C) ja august (+30,9 °C).

Ainult juulis pole seal kunagi öökülma täheldatud. Oktoobrist maini on täheldatud külma alla –20 °C. Kõige külmematel kuudel, jaanuaris ja veebruaris, on kummaski mõõdetud –51,2 °C. Asukoht suure järve kaldal pehmendab kliimat, nii et suviti kestab külmavaba periood keskmiselt pisut üle 100 päeva.

Aasta keskmine sademete keskmine hulk on 281 mm. Kõige märjemad kuud on august (41 mm) ning juuli ja oktoober (35 mm). Kõige kuivemad kuud on aprill (11 mm) ning veebruar ja märts (13 mm).

## Ajalugu

Yellowknife'i kandist avastati kulda juba 19. sajandi lõpus, aga siis ei hakatud seda kaevandama, sest Suur Orjajärv oli liiga kõrvaline koht. Sellele hakati tähelepanu pöörama alles pärast seda, kui Klondike'i kullapalavik oli otsa saanud ja sealsed varud ammendumas. 1920. aastate lõpul uuriti Yellowknife'i piirkond geoloogiliselt läbi ning leiti peale kulla teistegi metallide varusid.

Kohalike indiaanlaste räägitavas dogribi keeles nimetatakse Yellowknife'i Somba K-ks ('kus raha on').

Linn rajati 1935 kaevanduslinnana. Läbi aegade on ümbruskonnas paiknenud 12 kaevandust, mis tänapäevaks on kõik suletud. Mõni neist tegutses ühe aasta, mõni märksa kauem. Kõige pikemalt tegutses Con Mine (1938–2003), viimasena suleti Giant Mine (1948–2004). Põhiliselt kaevandati kulda, mõnest kaevandusest on saadud ka tantaali, uraani, vaske ja volframit. Pääs kõigisse kaevandustesse, samuti sealt saadu äravedu toimus Yellowknife'i kaudu.

1991. aastal avastati linna lähedalt teemandileiukoht. Esimene teemandikaevandus avati 1998. Hiljem on avatud teisigi teemandikaevandusi.

## Majandus

Pärast kaevanduste sulgemist on linna tähtsaimaks majandusharuks saanud turism. Jaapani turistid tulevad Yellowknife'i tutvuma põhja kliima ja traditsioonilise elustiiliga ning vaatama virmalisi. 2004–2005 kulutasid turistid 100,5 miljonit Kanada dollarit.

Põhjaterritooriumil ja Nunavutil on viimasel ajal elanike arv kasvanud. Yellowknife on aga erand, sest kaevanduste sulgemine on töökohtade arvu vähendanud. Alates 1996. aastast on elanike arv püsinud 18 000 elaniku ringis.

## Viited


## Välislingid

* Yellowknife'i koduleht
Qinā kubernerkond

**Qinā kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus Egiptuses. Hõlmab lõigu Niiluse orust.

## Viited

## Välislingid

* Qinā kubernerkonna koduleht *(araabia ja inglise keeles)*
Newfoundlandi ja Labradori vapp

**Newfoundlandi ja Labradori vapp** on Kanada provintsi Newfoundland ja Labrador vapp. 

Vapi kasutusõiguse andis Inglise kuningas Charles I 1. jaanuaril 1637 Newfoundlandi kubernerile  David Kirke'ile (1638-1651). Aastal 1928 vapp taasavastati ning see võeti ametlikuks Newfoundlandi vapiks.

Vapp koosneb järgmistest osadest:
* hõbedase ristiga nelitatud punane vapikilp 
* kuldne lõvi 1. ja 4. väljal, hõbedane ükssarvik 2. ja 3. väljal 
* kilbihoidjateks kaks beotukki noolte ja vibudega samblasel künkal
* kiivriehiseks Euroopa põder kuldsel ja punasel pärjal
* deviisiks ladinakeelne piiblitsitaat (tõlkes: *Aga otsige esmalt Jumala riiki...*, Mt 6:33).

## Välislingid
*Vapi kirjeldus (*inglise keeles*)
*Vapi kirjeldus (i*nglise keeles*)
Loodealade lipp

**Loodealade lipp** on Kanada Loodealade lipp. Selle võttis 1969. aastal kasutusele Loodealade Nõukogu. 

Lipul on sinine väli, millel on valge ala (katab üle poole lipu laiusest). Selle keskel on Loodealade vapp. Sinine värv tähistab Loodealade veekogusid, valge aga lund ja jääd.

Võrdle Yukoni lipuga.
Ontario lipp

**Ontario lipp** on Kanada provintsi Ontario ametlik lipp. Praegune lipp võeti kasutusele 21. mail 1965. Lipul on punane taust, güüsil on Suurbritannia lipp ning paremal Ontario vapi vapikilp. Lipu külgede suhe on 1:2.

## Välislingid
*Ontario valitsus, Ontario: Embleemid ja sümbolid *(inglise keeles)*
*Kanada lipud - Ontario Alistair B. Fraseri raamatu peatükk *(inglise keeles)*
*1837-1839 rahutused Kanada ülalosas *(inglise keeles)*
*Ontario uus lipp *(inglise keeles)*
Ontario vapp

**Ontario vapp** (inglise keeles ametlikult *The Arms of His Majesty in Right of Ontario*) on Kanada provintsi Ontario ametlik vapp. Vapi kasutuse lubas 1868. aastal kuninganna Victoria. Kiivriehis ja kilbihoidjad lisati Edward VII loaga 1909. aastal.

Vapil olev moto on ladina keeles *Ut incepit Fidelis sic permanet*.

## Vaata ka
*Ontario lipp
Orfism

**Orfism** on Vana-Kreeka usuvool. Tekkis arvatavasti 6. sajandil eKr, Dionysose kultuse põhjal.

Orfismi salaõpetused pidasid maailma ja inimest pooleldi jumalikuks, pooleldi rikutuks.

Orfism nõudis oma pooldajailt askeesi, valgete rõivaste kandmist, loobumist loomsest toidust ning hoidumist kokkupuutest surma ja sünniga.
Assuan

**Assuan** (ar اسوان *Aswān*) on linn Egiptuses, Assuani kubernerkonna keskus. Ta asub Niiluse ääres riigi lõunaosas.

## Vaata ka
* Assuani pais

## Viited
Newfoundlandi ja Labradori lipp

**Newfoundlandi ja Labradori lipp** on Kanada provintsi Newfoundland ja Labrador lipp. See võeti kasutusse aastal 1980 ning selle kujundas Newfoundlandi kunstnik Christopher Pratt. Lipu kujundus kiideti provintsi poolt heaks mõõtmetega 2:1 28. mail 1980.

Lipp võeti kasutusele oma laiahaardelise sümbolismi pärast. Sinine värv tähistab merd, valge lund ja jääd, punane newfoundlandlste ja labradorlaste raskusi, kuldne sümboliseerib nende enesekindlust. Sinised kolmnurgad on lugupidamisavalduseks Suurbritannia lipule ning tähistavad Newfoundlandi ja Labradori Briti päritolu. Kaks punast kolmnurka tähistavad provintsi kahte ala – maa-ala ja saart. Kuldne nool näitab Pratti arvates "helgema tuleviku" suunas. (Lipu sinine vasak osa meenutab Šotimaa lippu, millest ka Suurbritannia lipp saab oma sinise tausta)
Reise, Reise

**"Reise, Reise"** on ansambli Rammstein neljas stuudioalbum. See avaldati Saksamaal 27. septembril 2004 ning hiljem ka mujal Euroopas. Põhja-Ameerikas avaldati album sama aasta 16. novembril. 

Album on olnud esikümnes mitme riigi edetabelites: Saksamaal, Austrias, Šveitsis, Islandil, Soomes, Eestis ja Mehhikos.
Albumi ja selle nimiloo pealkiri on arhailisest keskkõrgsaksa keelest pärinev purjelaevade madrustele suunatud üleskutse "Reise, Reise!", millest pärineb ka ingliskeelne verb *to rise* – tõusma. (Nüüdisaegses saksa keeles on sõnale omistatud teine tähendus – 'reis, rännak', mistõttu ka albumi pealkirja tihti valesti mõistetakse).

## Lood
# "Reise, Reise" 4:45
# "Mein Teil" 4:32
# "Dalai Lama" 5:38
# "Keine Lust" 3:42
# "Los" 4:25
# "Amerika" 3:46
# "Moskau" 4:16
# "Morgenstern" 3:59
# "Stein um Stein" 3:56
# "Ohne dich" 4:32
# "Amour" 4:50

## Viited
New Brunswicki lipp

**New Brunswicki lipp** on Kanada New Brunswicki provintsi lipp. 

Lipp on kujundatud provintsi vapi järgi ning võeti kasutusele 24. veebruaril 1965.

Lipu külgede suhe on 8:5. Kuldne lõvi punasel kilbipäisikul tähistab provintsi sidemeid Saksamaa Braunschweigi piirkonnaga ning Inglismaa kuningaga. Alumisel kahel kolmandikul olev laev tähistab laevaehitust, mis oli vapi kasutuselevõtu ajal üks peamisi provintsi majandusalasid.
New Brunswicki vapp

**New Brunswicki vapp** (inglise keeles ametlikult *The Arms of His Majesty in Right of the Province of New Brunswick*) on Kanada provintsi New Brunswicki ametlik vapp. Selle kilbi ja moto kasutuse lubas 26. mail 1868 kuninganna Victoria.

Vapil on lõvi (või leopard), mis tähistab nii Inglismaad kui ka Braunschweigi. Laev tähistab provintsi ühendust merega. Deviis *Spem reduxit* (*Lootus taastati*) viitab provintsi poolt vastu võetud põgenikele Ameerika revolutsiooni ajal. Vapi kiivriehise, kilbihoidjad ja aluse võttis kuninganna Elizabeth II vastu avalikul tseremoonial Frederictonis 25. septembril 1984.

## Välislingid
*Provintsi lipp ja vapp *(inglise keeles)*
Robert Delaunay

**Robert Delaunay** (12. aprill 1885 Pariis – 25. oktoober 1941 Montpellier) oli prantsuse maalikunstnik.

Robert Delaunay, koos abikaasa Sonja ja teistega oli üks orfismi algatajaist.

## Teoseid
*"Eiffeli torn" (1910)
*"Jooksjad" (1926)
*"Rütm 579" (1934)
Edmonton (täpsustus)

**Edmonton** on mitme asula nimi:
***[[Edmonton]]**, Kanada Alberta provintsi halduskeskus (53° 33' N, 113° 30' W)
***[[Edmonton (Suurbritannia)|Edmonton]]**, asula Suurbritannias (51° 36' N, 0° 04' W)
***[[Edmonton (Lõuna-Aafrika Vabariik)|Edmonton]]**,  asula Lõuna-Aafrika Vabariigi Lääne-Kapi provintsis (33° 49' S, 23° 09' E)
***[[Edmonton (Austraalia)|Edmonton]]**, asula Austraalias Queenslandis (17° 01' S, 145° 45' E)
Mutter (album)

**"Mutter"** (saksa keeles "Ema") on saksa ansambli Rammstein kolmas stuudioalbum. See avaldati 2. aprillil 2001. Mõned fännid peavad seda Rammsteini parimaks albumiks.

## Lood
# "Mein Herz brennt" 4:39
# "Links 2 3 4" 3:36
# "Sonne" 4:32
# "Ich will" 3:37
# "Feuer frei!" 3:08
# "Mutter" 4:28
# "Spieluhr" 4:46
# "Zwitter" 4:17
# "Rein, raus" 3:10
# "Adios" 3:48
# "Nebel" 4:54
Louis Vauxcelles

**Louis Vauxcelles** (sündis 1870, suri arvatavasti 1943) oli prantsuse kunstikriitik.

1905. aastal Sügissalongis toimunud näitusel nimetas ta noori kunstnikke, kelle tööd mõjusid tema arvates metsikult, pilkavalt foovideks (prantsuse *fauves* 'metslased') ning andis sellega nimetuse uuele kunstisuunale – fovismile. 

Daniel-Henri Kahnweileri galeriis toimunud näitusel 1908. aastal iseloomustas Louis Vauxcelles Georges Braque'i töid prantsuskeelse väljendiga *bizarreries cubiques* ('kuubilised veidrused') ning andis sellega nimetuse teisele 20. sajandil alguse saanud kunstivoolule – kubismile.
Mutter

**Mutter** on keermestatud avaga keermesliite kinnitusdetail. Mutreid kasutatakse peaaegu alati koos poltidega kahe või rohkema detaili kinnitamiseks. Kahte osa hoiab koos nende keermete vaheline hõõre, kerge poldi venimine ja kinnihoitavate detailide kokku surumine.

Erinevaid lukustusmehhanisme kasutatakse rakendustes, kus vibratsioon või pöörlemine võib mutri lahti kerida. Need võivad olla vedru- või tähtseibid, lukustuvad mutrid, keermeliim, splidid või kergelt ovaalsed keermed.

Kõige tavalisem mutri kuju on poldipeaga samadel põhjustel kuusnurkne - 6 külge võimaldavad paljudelt eri külgedelt tööriistaga läheneda (hea kitsastes kohtades), aga rohkem nurkasid oleks vigastuste suhtes vastuvõtlikum. On olemas ka teisi, spetsiifilisi kujusid, nagu näiteks liblikmutrid sõrmedega seadistamiseks.

Mutreid on mitmesuguseid, alates tavatarbijale suunatud mutritest kuni tööstusharude spetsiifiliste disainideni, mis on konstrueeritud vastama erisugustele tehnilistele standarditele. Autotööstuses, inseneriteadustest ja tööstuslikes rakendustest peab mutrid tavaliselt pingutama kindla jõumomendiga, kasutades dünamomeetrilist võtit. Mutrid ja poldid on jagatud tugevusklassidesse, mis näitavad, kui tugevaid ühendusi on võimalik nendega luua.

## Mutrite standardmõõdud
### Meetermõõdustiku kuuskantmutrid

Mutrivõtme suurused võivad eri tööstustes erinevad olla, näiteks Jaapanis toodetud autod kasutavad JIS standardit.
Noobel Nelik

**Noobel Nelik** on Eesti keelpillikvartett.  

Kvarteti kolm püsiliiget on Urmas Roomere (viiul), Rain Vilu (vioola) ja Tõnu Jõesaar (tšello), kes on Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri vastavate pillirühmade kontsertmeistrid. Neljanda liikmena on eri perioodidel kvartetis osalenud viiuldajad Arvo Leibur, Leho Ugandi ja Maano Männi. 

## Välislingid
*Koduleht
*Eesti interpreedid: Noobel Nelik (video) ETV 2000
Juan Gris

**Juan Gris** (sünninimega **José Victoriano González-Pérez**; 23. märts 1887 Madrid – 11. mai 1927) oli hispaania päritolu prantsuse kunstnik, kubist.

Ta õppis joonistamist aastatel 1902–1904 Madridis Kunsti- ja Käsitöökoolis. Selle kõrvalt tegi ta kaastööd ajakirjandusele. 1904–1905 õppis ta maalimist klassikalise kunstniku José Maria Carbonero juures. Tõenäoliselt 1905. aastal hakkas ta kasutama varjunime Juan Gris, mis oli meeldejäävam tema kodanikunimest.

1906. aastal kolis ta Pariisi. Seal sõbrunes ta Henri Matisse'i, Georges Braque'i, Fernand Légeri, oma kaasmaalase Pablo Picasso ja Amedeo Modiglianiga. Viimane maalis teda 1915. aastal.

Esialgu saatis ta ajakirjadele musta huumoriga illustratsioone. 1910. aastast pühendus ta rohkem maalimisele. 1912. aastaks oli ta välja arendanud omaenese kubistliku stiili. Tema sel aastal valminud Picasso portree oli varase kubismi silmapaistev näide, üks esimesi, mille autor polnud Braque või Picasso ise.

Algul maalis Gris analüütilise kubismi stiilis, aga pärast 1913. aastat hakkas pöörduma sünteetilise kubismi suunas. Kõige rohkem maalis ya natüürmorte. Ta kasutas laialdaselt *[[papier collé]]*'d, mille korral lõuendile kleebitakse tasapinnalisi objekte. Erinevalt Picassost ja Braque'ist, kelle kubistlikud tööd olid monokroomsed, kasutas Gris eredate harmoneeruvate värvide julgeid kombinatsioone nagu Matisse'ki. Gris kasutas sageli guašši ja akvarelle.

1912. aastal esines ta näitusel koos Puteaux' rühmitusega. Suured Gris' näitused toimusid Pariisis Simoni kunstigaleriis (1919) ja Berliinis Flechtheimi galeriis (1923) ning Düsseldorfis Flechtheimi galeriis (1925).

See, et Gris eelistas oma maalides selgust ja korda, mõjutas pärast maailmasõda puriste, kes soovisid tagasi pöörduda selguse ja korra juurde, näiteks Le Corbusier ja Amédée Ozenfant.

1924. aastal kavandas Gris kulissid ja kostüümid Sergei Djagilevi balletilavastusele "Vene ballett".

Raamatuid illustreeris Gris ka perioodil, kui oli juba maalikunstile keskendunud. Nii näiteks ilmusid tema illustratsioonidega Guillaume Apollinaire'i, Pierre Reverdy ja Vicente García-Huidobro Fernándeze luuleraamatud.

Gris väljendas oma esteetilisi vaateid avalikel loengutel, mida ta pidas 1924–1925, sealhulgas Sorbonne'is.

Alates 1925. aasta oktoobrist oli Gris sageli haige. Teda tabasid ureemiahood ja südameprobleemid. Ta suri neerupuudulikkuse tagajärjel 40-aastaselt Pariisi eeslinnas Boulogne-sur-Seine'is. Temast jäid maha naine Josette ja poeg Georges.

2009. aastal müüdi tema 1915. aasta natüürmort "Raamat, piip ja prillid" Christie'se oksjonil 20,8 miljoni dollari eest ning 2010. aasta novembris "Viiul ja kitarr" 28,6 miljoni dollari eest.

## Galerii

Pilt:Juan Gris - Portrait de Madame Josette Gris - Google Art Project.jpg|Josette Gris' portree (1916)
Pilt:Juan Gris 002.jpg|Natüürmort bordoopudeliga (1919)


## Välislingid

*Juan Gris' tööd (arhiiviversioon)
* The Prodigious Century
Kääbus-karihiir

**Kääbus-karihiir** (*Sorex minutissimus*) on liik väikesi imetajaid karihiirlaste sugukonnast karihiirte perekonnast. Eestist on teda leitud üks kord, 1971. aastal, kuid kuna kirjeldatud isendi säilmeid pole olnud võimalik kontrollida, pole liigi õige määrang kindel. Ta on Eesti kõige väiksem imetaja ja maailmas kehamassi väiksuselt teine imetaja.

Kääbus-karihiir elab meelsasti mustikametsades.

Keha on 4 cm pikk, saba 2,5 cm, keha mass on 1,5–4 grammi.

## Viited

## Välislingid
* 
*Loodusaed karihiirtest
Edmonton

**Edmonton** on linn Kanadas, Alberta provintsi keskus.

Edmontonis toimusid 2001. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.

Edmontoni jäähokimeeskond Edmonton Oilers mängib NHL-is.

## Rahvastik
2006. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 730 372 inimest.

Edmonton on Põhja-Ameerika kõige põhjapoolsem linn, mille linnastus elab üle miljoni inimese.

## Kultuur
Edmontonis asub 1908. aastal rajatud Alberta Ülikool.

## Majandus
Edmonton on Kesk-Alberta majanduskeskus.

## Vaata ka
*Rogers Place

## Viited

## Välislingid
* Edmontoni koduleht
Jämtland

**Jämtland** on ajalooline maakond (rootsi keeles *landskap*) Rootsis. Asub Norrlandis, võtab enda alla suurema osa Jämtlandi lääni maa-alast.

## Vaata ka
*Jämtlandi lään

## Viited
Bleach

"**Bleach**" on Ameerika Ühendriikide grungeansambli Nirvana debüütalbum, mis ilmus juunis 1989.

Kuigi Nirvana plaadifirmal Sub Popil polnud raha ollagi, hakkas Nirvana 24. detsembril 1988 oma esimest stuudioalbumit salvestama. Lindistati Seattle'is Reciprocal stuudios ning lood võttis linti (*recorded by*, mitte *produced by*) Jack Endino. Kokku pidid nad 30 stuudios veedetud tunni eest maksma $606.17, mis on muusikaäris väga väike summa. Selle maksis n-ö teiseks kidrameheks võetud Jason Everman, kes hoolimata nimest plaadikaanel lindistamises ei osalenud.

Kaks lugu "Floyd the Barber" ja "Paper Cuts" olid juba jaanuaris koos Dale Croveriga lindistatud ja kuna ülejäänud lugudel trumme mänginud Chad Channing nendega kuidagi hakkama ei saanud, läksid albumile just Croveri ajast pärinenud versioonid. Sub Pop viivitas paar kuud albumi väljaandmisega, kuna see neil lihtsalt võimalik polnud. Lõpuks laenas firma kusagilt raha kokku ja album ilmus.

1989. aasta veebruaris, kui album oli põhimõtteliselt lindis, mindi lühikesele Lääneranniku-turneele. San Franciscos oli käimas suur AIDSi vastane kampaania ning kõikjal olid väljas loosungid "*bleach your works*", mis palusid narkomaanidel oma süstlaid pleegitusvahendiga puhastada, et AIDSi levikut ära hoida. Nirvana liikmed ja Sub Popi ninamehed, kes samuti kaasas olid, mõtlesid isekeskis, et pleegitist saab ehk lähiajal kõige nõutavam kaup ja nii sai veel ilmumata album nimeks "Bleach".

## Lood
#"Blew" – 2.54
#"Floyd the Barber" – 2.17
#"About a Girl" – 2.48
#"School" – 2.42
#"Love Buzz" – 3.35
#"Paper Cuts" – 4.05
#"Negative Creep" – 2.55
#"Scoff" – 4.10
#"Swap Meet" – 3.02
#"Mr. Moustache" – 3.23
#"Sifting" – 5.22
#"Big Cheese" – 3.42
#"Downer" – 1.42
Daniel Tammet

**Daniel Paul Tammet** (sünninimi **Daniel Paul Corney**; sündinud 31. jaanuaril 1979 Suurbritannias) on autistlik inglise matemaatikageenius.

Ta teab peast &pi; (pii) väärtust 22 514 kohta pärast koma.

Ta suudab peast neljandat juurt arvutada.

Peale selle on tal annet ka keelte peale. Ta valdab inglise, prantsuse, soome, saksa, hispaania, leedu,  islandi, esperanto ja eesti keelt. Daniel on võimeline omandama uut keelt suhtlustasandil nädala ajaga.
Talle meeldib väga eesti keel selle vokaalirohkuse pärast.

Tema sünninimi on Daniel Paul Corney, nime Tammet võttis ta eesti keelest, sest nimi kõlab hästi.

Daniel Tammet koostab tehiskeelt mänti keelt, millel on ühisjooni soome ja eesti keelega. Näiteks mänti keeles on sõnad, nagu *päike* 'päike', *ema* 'ema', *päive* 'päev', *ela* 'elu'. 

Eesti keeles on ilmunud Daniel Tammeti mälestusteraamat "Sündinud sinisel päeval" ("Born on a Blue Day"), tõlkinud Lia Rajandi, Eesti Päevalehe Kirjastus, Tallinn 2007, 244 lk.

## Välislingid
* Daniel Tammeti ametlik lehekülg.
* Dokumentaalfilm "Brain Man"
979

**979. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - **[[970. aastad]]** - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 

Aastad: 974 975 976 977 978 - 979 - 980 981 982 983 984

----

## Sündmused
* Asutati Tynwald, Mani saare parlament.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Yukoni lipp

**Yukoni lipp** on Kanada haldusüksuse Yukoni lipp. See valiti kujunduskonkursi tööde hulgast välja 1967. aastal ning võeti kasutusele 1. märtsil 1968.

Lipp on vertikaalsete triipudega rohe-valge-sinine trikoloor. Roheline sümboliseerib Yukoni metsi, valge lund ja sinine järvi ja jõgesid. Keskmisel valgel väljal on Yukoni vapp, mille all ristatud kaks ahtalehise põdrakanepi oksa, mis on territooriumi tunnuslill.

Lipu küljepikkuste suhe on 1:2. Keskmine valge triip on veidi laiem kui äärmised (suhe 1:1,5:1).
Krist Novoselic

**Krist** (ka **Chris**) **Anthony Novoselic** (sündinud 16. mail 1965 Comptonis California osariigis) on ameerika rokkmuusik, ansambli Nirvana bassist. Tema vanemad olid immigrandid Horvaatiast, kes olid USAsse saabunud 1963. aastal.

Kui Novoselic oli 14, kolis pere Washingtoni osariiki Aberdeeni, kuna Californias ei tuldud enam rahaliselt toime. Tal tekkisid koolis raskused ja ta ei sobinud seltskonda. Enda sõnul hämmastas teda see, kui eelarvamuste küüsis Aberdeeni inimesed olid. Novoselic kannatas Aberdeenis sügava depressiooni all. Teda kiusati ja ta ei suhelnud eriti kellegagi, enda sõnul magas ja kuulas ta terved pärastlõunad muusikat ning põlgas kõiki koolikaaslasi. Tol ajal kuulas ta ansambleid nagu Led Zeppelin, Devo, Black Sabbath ja Aerosmith.

1980. aasta juunis saadeti Novoselic sugulaste juurde Horvaatiasse, et ta oma depressioonist üle saaks. Horvaatia oli talle kui paradiis – ta leidis koolis palju mõttekaaslasi ja kuulis esmakordselt *[[punk rock]]*i nagu Sex Pistols ja Ramones. Pärast USAsse naasmist õppis ta viimasel kooliaastal kitarrimängu selgeks ja seejärel istus ning harjutas tundide kaupa koos venna Robertiga vanu bluusipalasid.

Töökaaslase kaudu kohtus Novoselic tulevaste Melvinsi liikmete Buzz Osborne'i ja Matt Lukiniga (viimane on ka Mudhoney bassist). Nende kaudu tutvus Novoselic *[[hardcore punk]]*iga, nagu Flipper, Black Flag, Circle Jerks ning ka juba talle enne tuntud Sex Pistols. Ta hakkas lugema punk-*zine*i "Maximumrocknroll" ning sai teadlikuks punkringkondade ideaalidest ja eesmärkidest. Ta avastas sellised ansamblid, nagu MDC, Butthole Surfers, Minor Threat ja Hüsker Dü ning koos Matt Lukini ja veel paari sõbraga sõideti tihti Seattle'isse punkansamblite kontsertidele.

Chrisi vend Robert oli Kurt Cobaini sõber. Kui Cobain ükskord Robertile külla tuli, küsis ta ülevalt kostva muusika kohta. Robert vastas, et see on ta vend Chris, kes kuulab *punk rock*i. Cobain ja Novoselic tutvusid ja said sõpradeks, olles avastanud oma ühise muusikamaitse. Varsti pärast seda andis Cobain Novoselicile oma esimese ansambli Fecal Matter demo. Kui see oli Novoselici juures mõnda aega vedelenud, kuulas ta seda ja nõustus Cobainiga bändi looma.

## Isiklikku
Novoselic on kaks korda abielus olnud. 1989. aasta detsembrist kuni 1999. aastani oli Novoselic abielus Shelli Dilleyga, koos elades hakkasid nad ka taimetoitlasteks.

2004. aasta alguses abiellus ta kunstnik Darbury Ayn Stenderuga.
970

**970. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad - **[[970. aastad]]** - 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 

Aastad: 965 966 967 968 969 - 970 - 971 972 973 974 975  

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
967

**967. aasta**

Sajandid: 9. sajand - **[[10. sajand]]** - 11. sajand

Aastakümned: 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad - **[[960. aastad]]** - 970. aastad 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad  

Aastad: 962 963 964 965 966 - 967 - 968 969 970 971 972

----

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...