open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Piugmadu

**Piugmadu** (*Dryophis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

1985 klassifitseeriti piugmadude perekond ebanastiklaste alamsugukonda.

**[[Dryophis fronticinctus]]* – nüüd *[[Ahaetulla fronticincta]]*
**[[Dryophis dispar]]* – nüüd *[[Ahaetulla dispar]]*
**[[Dryophis mycterizans]]* – nüüd *Ahaetulla nasuta* − pikkkoon-piugmadu
**[[Dryophis perroteti]]* – nüüd *[[Ahaetulla perroteti]]*
**[[Dryophis prasinus]]* – nüüd *Ahaetulla prasina* − rohuroheline piugmadu
**[[Dryophis pulverulentus]] – nüüd *Ahaetulla pulverulent*[[Ahaetulla pulverulenta|a]]
**Dryophis vittatus* – nüüd *Oxybelis aeneus*
**Dryophis fulgidus* – nüüd *Oxybelis fulgidus*

Nüüdisajal on piugmaod maoliste klassifikatsioonis jaotatud perekondade *Ahaetulla* ([[pronksmadu]], sh *Ahaetulla nasuta* ja *Ahaetulla prasina*) ja *Oxybelis'' vahel.

## Kirjeldus
Need üsna pikad ja peenikesed, jämedus harilikult pliiatsi läbimõõduga, maod veedavad peaaegu kogu oma elu puuvõrades mööda oksi liueldes või mõnikord ka vanikutena alla rippudes. 
 
### Silmad
Piugmadude silmad on üsna suured ja silmaava on horisontaalne. Nüüdisajal teravpeamadude perekonda liigitatud madude silmaava on ümmargune. Võrreldes teiste madudega näevad nad hästi.

## Viited
Looduslik pühapaik

**Looduslik pühapaik** on maa- või veeala, millel on rahvastele ja kogukondadele eriline vaimne tähendus.

2019. aasta 20. veebruaril riigikogus vastu võetud Eesti muinsuskaitseseaduse järgi on **ajalooline looduslik pühapaik** ametliku kinnismälestise liigina "olulise inimmõjuta rahvapärimuslik ohverdamise, pühakspidamise, ravimise, usulise või rituaalse tegevusega seotud asi või maa-ala". Ajaloolised looduslikud pühapaigad on olulised rahvapärimuskultuuri ning kohaliku identiteedi kandjad, märgib seadus.

Ajaloolisteks looduslikeks pühapaikadeks loetakse Eestis looduslikke pühapaiku, mille kasutamise algus ulatub teadaolevalt 20. sajandist varasemasse aega. 

## Liigitus

Looduslikke pühapaiku võib jaotada välisilme põhjal ühendmälestisteks (hiielaadsed pühapaigad) ning üksikmälestisteks (üksikud pühad puud, kivid, allikad jm).

Rühmitamine on võimalik ka muude tunnuste alusel: 
* kasutajaskonna järgi: 
** kogukondlikud (hiied, ravikohad, ristipuud)
** perekondlikud (püha kivi, puu, ahikotus);
*kasutusaja järgi:
** tähtpäevaline kasutamine (hiied, Miikse Jaanikivi)
** vajadusest lähtuv ebakorrapärane kasutamine (enamik ravipaiku, ristipuud jm);
* kasutusviisi järgi:
** ravimine, palvetamine, ohverdamine, matuse- jm tavad;
* asukoha järgi: 
** ajaloolises talu- või külakohas ning selle naabruses
** ajaloolisest asustusest eemal loodusmaastikul
** ajalooliste teede ääres.

Looduslikke pühapaiku võib pidada üheks pühapaikade alaliigiks.

## Vaata ka
* Kultuskivi
*Eesti looduslike pühapaikade loend
*Eesti looduslike pühapaikade loend kihelkonniti

## Viited

## Välislingid
* Riigikogu toetusrühm arutab looduslike pühapaikade olukorda, Riigikogu, 28. jaanuar 2014
* Juku-Kalle Raid: Eesti pühapaigad tuleb turismi eesmärgil tähistada, ERR, 29. jaanuar 2014
Stilicho

**Flavius Stilicho** (**Stilico**) (u. 359–408) oli Vana-Rooma armee väejuht (*magister militum*), kellest sai mõjukas Lääne-Rooma keisririik sõjaväelane.
Baruny

**Baruny** (transkribeerituna **Barunõ**, valgevene keeles Баруны, leedu keeles *Barūnai*, poola keeles *Boruny*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Hrodna oblastis Ašmiany rajoonis, Baruny külanõukogu halduskeskus. Asulas on 454 elanikku (2010).

Barunys on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Suurimaks vaatamisväärsuseks on aastail 1747–1753 ehitatud katoliku kirik ja klooster. Asulas elab märkimisväärsel hulgal leedulasi, kes aga leedu keelt ei räägi. 

## Ajalugu

Barunyt on esmamainitud 1613. aastal, mil seal asutati kool. 1705. aastal sai Barunyst alev. Kloostri asutamise järel kool laienes, seal õppisid mitmed tolle ajastu poeedid ja kirjanikud.

Poola jagamisel läks Baruny 1795. aastal Venemaa koosseisu. Pärast ülestõusu mahasurumist 1831. aastal sulgesid Vene võimud kooli ja andsid kiriku õigeusu kogudusele. 

Kuni 1917. aastani oli Baruny Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale. Tol ajal tegutses asulas taas valgevene kool, asula oli valgevene rahvusliku liikumise keskuseks. Aastatel 1939–1991 kuulus Baruny Nőukogude Liidu koosseisu ning kaotas alevi staatuse.

## Pilte

Pilt:Baruny 111008 01.jpg|Baruny kellatorn
Pilt:Baruny 111008 03.jpg|Baruny kirik


## Välislingid
* Baruny Valgevene fotoentsüklopeedias
Decimomannu lennujaam

**Decimomannu lennujaam** on lennujaam Itaalias Sardiinia maakonnas Cagliari provintsis, 20 km kaugusel Cagliarist. Lennujaamale on antud kolonel Giovanni Farina nimi.

## Viited

## Välislingid
* Itaali õhujõudude koduleht
* L'Aeroporto militare denominato "Decimomannu"
*
Jarke Pole (Kirovske rajoon)

**Jarke Pole** (ukraina keeles Ярке Поле) on küla Ukrainas Krimmis Kirovske rajoonis. Elanike arv on 4927.
Kelly Osbourne

**Kelly Michelle Lee Osbourne** (sündinud 27. oktoobril 1984 Westminsteris Londonis) on inglise laulja, näitleja, televisiooniesineja ja moelooja. 

Ta on Sharon Osbourne'i ja Ozzy Osbourne'i tütar. Ta sai tuntuks tänu tõsielusaatele "The Osbournes", kus ta koos perega osales. Seriaal võitis 2002. aastal Emmy kategoorias "Väljapaistev tõsieluline seriaal". 

Telesaates "Fashion Police" oli ta žürii liige aastatel 2010–2015. Ta on osalenud ka saates "Tantsud tähtedega", kus saavutas kolmanda koha koos elukutselise tantsija Louis van Amsteliga.

## Välislingid

*
Böömimaa Elisabeth

**Böömimaa Elisabeth** ehk **Pfalzi Printsess Elisabeth** (26. detsember 1618 – 11. veebruar 1680) oli protestantliku Pfalzi kuurvürsti Friedrich V ehk Böömimaa kuninga Friedrich I ja Pfalzi kuurvürstinna, Böömimaa kuninganna Elizabeth Stuarti kolmas laps ning vanim tütar. 

Sündinud Saksamaal Heidelbergis, veetis oma noorusaastad Haagis Madalmaades, kuhu ta perekond põgenes pärast Friedrich V otsustavat kaotust Böömi sõjas. Ta sai hea keele- (vanakreeka, ladina, prantsuse, inglise ja saksa) ning üldhariduse (loogika, matemaatika, poliitika, filosoofia ja loodusteadused) ning teenis tänu oma mitmekülgsetele teadmistele vendadelt-õdedelt hüüdnime "La Grecque" (prantsuse keeles *kreeklanna*).

Ta on tuntud kirjavahetuse tõttu kuulsa prantsuse filosoofi René Descartesiga, milles ta tõi esile Descartesi substantsidualismi olemusliku keha-vaimu probleemi. See kirjavahetus oli oluliseks inspiratsiooniks Descartesi "Hinge passioonidele" (1649). Descartesi kirjad Elisabethile avaldati juba Claude Clerselier' toimetatud Descartesi kirjavahetuse postuumses väljaandes. Elisabeth keeldus aga oma eluajal endapoolsete kirjade avaldamisest ning A. Foucher de Careili toimetatud väljaandes ilmunud ning hiljem Charles Adami ja Paul Tannery koondväljaandessegi koondatud kirjad on tõenäoliselt Elisabethi kirjade 18. sajandi algusest pärinevad koopiad.

1660. aastal siirdus ta taas Saksamaale ning andis Herfordi nunnakloostris nunnavande. 1667. aastal nimetati ta Herfordi abtkonna abtissiks. Temast sai abtkonna maade tõhus valitseja, aga ka varjupakkuja usu tõttu tagakiusatuile (näiteks Jean de Labadie õpetuse järgijatele). 1679. aastal jäi Elisabeth vesitõppe ja suri 1680. aastal ravi leidmata.

## Viited
Tom Selleck

**Thomas William Selleck** (sündinud 29. jaanuaril 1945 Detroitis) on USA näitleja ja produtsent. 

Ta on mänginud eradetektiiv Thomas Magnumit telesarjas "Magnum, P.I." (1980–1988) ja pälvinud selle eest 1987. aastal Emmy auhinna. 

Aastatel 2005–2015 mängis ta Robert B. Parkeri kriminaalromaanide põhjal tehtud üheksas telefilmis väikelinna politseiülemat Jesse Stone'i. Alates 2010. aastast on Selleck mänginud NYPD politseiülemat Frank Reaganit draamasarjas "Blue Bloods" (mida TV3 on näidanud Eestis pealkirjaga "Politseipere").

Eradetektiiv Magnumi rolliga suure populaarsuse saavutanud Selleck on pärast seda näidelnud rohkem kui poolesajas filmis ja telesarjas, sealhulgas olnud peaosas 1987. aasta kõige edukamas filmis "Kolm meest ja beebi" ning sellele tehtud järjes "Kolm meest ja väike preili" (1990). Ta on mänginud Dr. Richard Burke'i telesarjas "Sõbrad" ja A. J. Cooperit telesarjas "Las Vegas". 

1993. aastal pälvis ta aga Kuldse Vaarika Jon Aldrichi rolli eest filmis "Folks!" (1992).

## Välislingid
*
Paul Rudd

**Paul Stephen Rudd** (sündinud 6. aprillil 1969 Passaicis New Jerseys USA-s) on USA filminäitleja, stsenarist ja muusik. 

Ta on mänginud eelkõige komöödiates ning teinud rolle filmides "Clueless", "The Legend of Ron Burgundy", "The 40-Year-Old Virgin", "Knocked Up", "Forgetting Sarah Marshall", "I Love You, Man", "Dinner for Schmucks", "Our Idiot Brother", "Müürililleks olemise iseärasused ("The Perks of Being a Wallflower"), "This Is 40" ja "Anchorman 2: The Legend Continues". 

1990. aastate algul hakkas ta näitlema ka telesarjades: NBC draamasarjas "Sisters" (1992–1993), kus mängis Ashley Juddi mängitud tegelase abikaasat, ning mõni aasta hiljem NBC situatsioonikomöödias "Friends" (2002–2004), mängides Mike Hannigani, Phoebe Buffay (Lisa Kudrow) peigmeest ja kahel viimasel hooajal abikaasat. Rudd on esinenud sketšisarjas "Tim and Eric Awesome Show, Great Job!" ja olnud meelelahutussaate "Saturday Night Live" saatejuht.

## Isiklikku
Rudd abiellus 2003. aastal Julie Yaegeriga. Neil on poeg Jack Sullivan ja tütar Darby. 

Ta on pesapallimeeskonna Kansas City Royals ja Ameerika jalgpalli meeskonna Kansas City Chiefs suur fänn.
Phoebe Buffay

**Phoebe Buffay-Hannigan** on väljamõeldud tegelane NBC situatsioonikomöödiast "Sõbrad", keda mängis Lisa Kudrow. 

Kudrow võitis selle rolli eest Emmy ja Screen Actor Guildi auhinna ning on kandideeritud Kuldgloobusele.
Nägemisnärv

**Nägemisnärv** ehk **II peaajunärv** ehk **teine kraniaalnärv** (ladina keeles *nervus opticus*) on paljude loomade silma võrkkestast algav sensoorne närv, mis ulatub silmamuna tagaseinast nägemisristmikuni (*chiasma opticum*).

Nägemisnärvi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
Paljude roomajate silmades olev näsakoonus, mis saab alguse nägemisnärvikettast ja suundub klaaskehasse, on seotud samuti nägemisnärviga.

### Madudel
Madude nägemisnärv sarnaneb suuresti teiste roomajate nägemisnärviga. Madude nägemisnärvis on nii närvisüsteemi suunas (aferentsed) impulsse toovaid närvikiude kui ka implusse viivaid närvikiude (eferentsed).
Nägemisnärv koosneb erineva suurusega närvikiududest ja moodustavad mitmed nägemisteed, mis väljuvad ja suubuvad nii hüpotalamuses, eesajus kui ka talamuses.

Enamikul madudel näsakoonus puudub.

## Imetajatel
### Koduloomadel
Silmamuna kestad läbinud nägemisnärv on kaetud peaaju kestadega, mille vahel on ajuvedelikku sisaldavad ruumid. Silmanärvi katab vahetult nägemisnärvi sisemine tupp (*vag.interna n.optici*). Nägemisnärvi välimine tupp (*vag.externa n.optici*) on moodustunud kõvakestast.

Nägemisnärv kulgeb rasvkehas ja edasi koljuõõne suunas kus moodustab nägemisristmiku.

### Inimestel
Inimestel kuulub nägemisnärv somaatilisse närvisüsteemi. Nägemisnärv ehk II peaajunärv ehk teine kraniaalnärv algab silma võrkkesta ganglionirakkude aksonitest moodustades silmapõhja.

Silmapõhi kuulub peaaju koosseisu.
  
Nägemisnärvid moodustavad kummagi silmamuna taga jämedad närvid. Need sisenevad koljuõõnde läbi kiilluu nägemisnärvi kanali. Nägemisnärvide mediaalsed kiud (*chiasma opticum*) ristuvad hüpotalamuses.

Nägemisnärvi väljumiskohta nimetatakse nägemisnärvikettaks (*discus n. optici*).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicas, A14.2.01.006: Nervus opticus. Nägemisnärv
*Cranial nerve II, Veebiversioon (vaadatud 29.01.2014) (*inglise keeles*)
Bari Palese lennujaam

**Bari Palese lennujaam**, tuntud ka kui **[[Johannes Paulus II|Karol Wojtyla]] lennujaam** on lennujaam Itaalias Apuulia maakonnas, 9 km kaugusel Bari keskusest loodes, Palese-Macchie linnaosas.

Bari Palese lennujaam oli 2012. aastal reisijate arvult Itaalias 12. kohal.

## Välislingid

* www.aeroportidipuglia.it
*Scheda di QMVM sull'aeroporto di Bari
Rudolf von Knüpffer

**Rudolf Otto von Knüpffer** (3. märts (20. veebruar vkj) 1831 Väike-Maarja – 23. juuli (10. juuli vkj) 1900 Tallinn) oli baltisaksa ja eesti arhitekt. 

Ta sündis Väike-Maarja koguduse õpetaja Georg Magnus Knüpfferi perekonnas, õppis 1843–1845 gümnaasiumis Tartus ning lõpetas 1852. aastal Peterburi Ehituskooli.

## Töökäik
*1852 Eestimaa kubermanguvalitsus
**1854 ehituskomisjoni kunstiameti ülem
**1865 ehitusosakonna nooremarhitekt
**1877 Eestimaa kubermanguinsener ja ehitusosakonna ülem
Hiljem töötas Knüpffer ka Kadrioru lossi ehitusosakonnas

## Looming
*1859–1860 Lai 1, Tallinn hoone taastamine ja ümberehitamine 
*1870–1871 Balti jaama vana peahoone Toompuiestee 37, Tallinn
*1870–1874 Kochide perekonnakalmistu kabel Rummu tee 3d Tallinn
*1874 Toompea lossifoogti ja Tallinna aselinnapea Johannes Huhni elamu, Toompuiestee 10
*1876 Elamu Püssirohu 7, Tallinn
*1875–1879 Vangla uus korpus Vene 25, Tallinn
*1878 Tatari tänav 36
*1880 Harju tänav 48 (tänapäeval Harju 6)
*1885–1886 Narva Peetri kirik, mis sai 1944. aastal kannatada ja lammutati hiljem
*1889 – Alajõe Jumalaema Sündimise kirik
*1894–1895 Tallinna vene seltskondliku kogu hoone (praegu Tallinna Keskraamatukogu peahoone) Estonia pst 8, Tallinn
*1897–1898 Kuurhoone  Promenaadi 1, Haapsalu
*1897–1900 Narva-Jõesuu Niguliste kirik. Sai 1944 kannatada ja lammutati hiljem

## Perekond ja esivanemad
Rudolf Otto Knüpffer sündis Väike-Maarja koguduse õpetaja Georg Magnus Knüpfferi (1785–1863) ja tema abikaasa Anna Dorothea (sünd. von Weiß) pojana.

Rudolf Otto Knüpffer oli abielus Julie Wilhelmine von Krusensterniga (1839–1917), kes oli maadeavastaja viitseadmiral Paul Theodor von Krusensterni (1809–1881) ning Wilhelmine Friederike (1812–1851; sünd. von Kotzebue) tütar. Julie Wilhelmine isapoolne vanaisa oli maadeavastaja admiral Adam Johann von Krusenstern (1770–1846) ning emapoolne vanaisa näitekirjanik August von Kotzebue (1761–1819). Abielust sündisid:
*Paul Georg Rudolf (1863–1920)
*Adam Johann (1864–1946)
*Kamilla Aspasia Maria Sophie (1870–1926)
*Rudolf Karl Axel Julius (sünd. 1873)
*Alice Mathilde Charlotte Aurora (sünd. 1878), abiellus arsti ja tervishoiuametniku Reinhold Scheibega (1857–1909). Nende tütar Eva Gerda Perneder (1908–2004) oli Eesti geograaf ning Krusensternide ja Kotzebuede suguvõsa uurija

### Esivanemad

## Vaata ka
*Knüpffer

## Viited

## Kirjandus
*"''Gouvernements-Ingenieur Wirkl. Staatsrath Rudolf Knüpffer †''". Revalsche Zeitung nr 154, 11. juuli 1900. Lk 1
*Marta Männisalu. "Knüpffer, Rudolf Otto von". – Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 192–193
*Egle Tamm. "Narva Peetri kirik ja Rapla Maarja-Magdaleena kirik". – Egle Tamm, Tiina-Mall Kreem. Tallinna Kaarli kirik. Eesti kirikud 2. Tallinn 2007. Lk 144–145
*Oliver Orro. "Rudolf Otto Knüpffer – Väike-Maarjast pärit Tallinna linnapilti jälje jätnud mees". Väike-Maarja Valla Infoleht nr 2, 18. veebruar 2009
Torino Caselle lennujaam

**Torino Caselle lennujaam** on lennujaam Itaalias Piemonte maakonnas, 16 km kaugusel Torino keskusest loodes, Caselle Torinese, San Francesco al Campo ja San Maurizio Canavese omavalitsusüksuste territooriumil. Lennujaamale on antud Sandro Pertini nimi.

Torino Caselle lennujaam oli 2012. aastal reisijate arvult Itaalias 14. kohal.

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Aeroporto di Torino
* Sito della Boeing con informazioni sull'aeroporto
* [''Aviapartner'' - Handler a Torino](http://www.aviapartner.aero/en/network/italy/turin-(trn))
* ''Sagat Handling'' - Handler a Torino
* ''Turin's Extensive Airport Multiservices'' - Handler a Torino
* ''FlyTorino'' - associazione di cultura aeronautica a sostegno dello sviluppo dell'aeroporto internazionale "S. Pertini" di Torino Caselle
* Informazioni sull'aeroporto ed i voli per Torino
Asım Güzelbey

**Asım Güzelbey** (sündinud 1951 Gaziantepis Türgis) on Türgi poliitik, valitseva Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli 2004–2014 Gaziantepi linnapea.

Asım Güzelbey on meditsiiniharidusega ning elukutselt kirurg. 1974–1978 õppis ta Rootsis Karolinska Instituudis, spetsialiseerudes põlveoperatsioonidele. 1981. aastal alustas ta tööd ortopeedina Gaziantepi Sotsiaalhoolekandehaiglas, 1986 alustas erapraksist. Pärast Armeenia-Aserbaidžaani konflikti 1992. aastal töötas ta vabatahtlikuna Aserbaidžaanis. 1998–2003 töötas Güzelbey Konukoğlu haiglas.

2004. aasta märtsis kandideeris Asım Güzelbey kohaliku omavalitsuste valimistel Gaziantepi linnapeaks ning võitis, kogudes 57,3% häältest. 2009. aasta märtsis valiti ta tagasi 54,3% toetusega. 

Asım Güzelbey on abielus ja tal on kaks last. Endine Türgi haridusminister Hasan Celal Güzel oli tema onupoeg.

Talle kuulub osa Kodasoo mõisast ja osa aastast elab ta Loksal.

## Viited

## Välislingid
* Asım Güzelbey koduleht
* Asım Güzelbey Youtube'is
* Türklasest ekslinnapea tahab Eesti elu edendada, Arter, 20. mai 2017
Lamezia Terme lennujaam

**Lamezia Terme lennujaam** on lennujaam Itaalias Calabria maakonnas, umbes 10 km kaugusel Lamezia Terme keskusest, Sant'Eufemia Lamezias. 

Lamezia Terme on üks olulisemaid Lõuna-Itaalia lennujaamu. Tegu on Ryanairi baaslennujaamaga. 2012. aastal oli Lamezia Terme reisijate arvult Itaalias 17. kohal.

## Välislingid
* Lamezia Terme International Airport
* Sito ufficiale della Lamezia Multiservizi S.p.A.
Firenze Peretola lennujaam

**Firenze Peretola lennujaam** on lennujaam Itaalias Toscana maakonnas, 5 km kaugusel Firenze keskusest loodes. Lennujaam kannab alates 1990. aastast Amerigo Vespucci nime.

Peretola lennujaam oli 2012. aastal reisijate arvult Itaalias 20. kohal.

## Viited

## Kirjandus
*Enrico Nistri, *L'Aeroporto mai nato (storia di miti e verità)*, articolo del Corriere Fiorentino, 19 luglio 2012, p. 5.

## Välislingid
* Sito della società di gestione Aeroporto di Firenze Spa
*Informazioni sull'aeroporto, le compagnie aeree ed i voli per Firenze
Brindisi Casale lennujaam

**Brindisi Casale lennujaam**, tuntud ka kui **[[Salento]] lennujaam**, on lennujaam Itaalias Apuulia maakonnas, 3 km kaugusel Brindisi keskusest, Casale&nbsp;- Paradiso&nbsp;- Torretta linnaringkonnas. Lennujaama tsiviilliikluseks avatud osa kannab Antonio Papola nime, piirnev sõjaväelennuväli kannab I maailmasõja lendur Orazio Pierozzi nime.

Brindisi Casale oli 2012. aastal Itaalias reisijate arvult 18. kohal.

## Välislingid

* www.aeroportidipuglia.it
* Aeroporti di Puglia - Brindisi
Olbia Costa Smeralda lennujaam

**Olbia Costa Smeralda lennujaam** ('Olbia Smaragdiranniku lennujaam') on lennujaam Itaalias Sardiinia maakonnas, 3 km kaugusel Olbia keskusest.

Olbia Smaragdiranniku lennujaam oli 2012. aastal Itaalias reisijate arvult 19. kohal.

## Viited

## Välislingid

* Olbia lennujaama koduleht
Y-galerii

**Y-galerii** (ka **Y galerii**) oli Tartu kesklinnas Tartu üliõpilasmaja egiidi all tegutsenud kunstigalerii, mis peamiselt tutvustas kaasaegset Eesti kunsti avangardi. Galerii tegutses aastatel 2004–2015. 

Y-galerii asutati 2004. aastal tollase Tartu linnapea Laine Jänese eestvedamisel ning on saanud igal aastal ka linna toetust. Galeriis toimus muuhulgas Kiwa, Lauri Kulpsoo, Rauno Thomas Mossi, Rait Rosina ja Anna-Stina Treumundi näitusi. Galeristidena töötasid seal Margus Kiis (2004–2007) ja Kaisa Eiche (2007–2015). Y-galerii osales aastaid Tartu kaasaegse kunsti festivalil ART IST KUKU NU UT.
 
Aastatel 2004–2014 asus galerii aadressil Küütri 2, Küütri ja Ülikooli tänava nurgal. 2014. aasta jaanuaris teatati, et üüritõusu tõttu kolib galerii 1. märtsist 2014 uude kohta. Suvel 2014 viidi Y-galerii üle Tartu Ülikooli kunagise kiriku hoone teisele korrusele aadressil Jakobi 1. Galerii viimane näitus oli Nadežda Tšernobai postuumseks osutunud "Altarid. Vol 3" detsembris 2015. 

## Viited

## Välislingid
* Y-galerii blogi
* Raimu Hanson. Kas? Postimees 29. jaanuar 2014
* Mari Peegel. Y galerii ootab “keeniuste” töid Päevaleht 28. jaanuar 2007
* Y-galerii teemaleht Postimehes
Aude'i departemangu haldusüksuste loend

Siin on toodud ära kõik Aude'i departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid. 

## Kantonid
Departemangus on kokku 19 kantonit. Kantonite halduskeskus kattub kantoni nimega kui ei ole märgitud teisiti. Vallad Carcassonne (kogupindalaga 65,08 km²) ja Narbonne (kogupindalaga 172,96 km²) on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast. Kursiivis on toodud jagatud vallaga kantonite pindala kus puudub jagatud valla osa kantoni kogupindalast.

Departemangus on 3 ringkonda:
* Carcassonne'i ringkond
* Limoux' ringkond
* Narbonne'i ringkond

Departemangus on 19 kantonit:

Departemangus on 433 valda:
Kadrioru raamatukogu

**Kadrioru raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis aadressil L. Koidula 12A, samas hoones A. H. Tammsaare muuseumiga. Raamatukogu avati 1. juunil 1953 kui Mererajooni 4. raamatukogu. See asus algul Kadrioru noortepargi suvemaja ruumides (praegu on siin Miia-Milla-Manda muuseum 14-ruutmeetrises toas, hiljem on raamatukogu asunud ka mujal Kadriorus.

Raamatukogu on asunud järgmistes kohtades:
*1953 L. Koidula 21c suvemajas
*1955 L. Koidula 21c peakorpuses
*1957 L. Koidula 21c kõrvaltiivas
*1962 L. Koidula 3 keldrikorrusel
*2000 L. Koidula 12a

Raamatukogu allus Nõukogude ajal aastatel 1953–1974 Mererajooni täitevkomiteele. Siis läks raamatukogu uuesti Tallinna Keskraamatukogu alluvusse ja kandis edaspidi nimetust Kadrioru haruraamatukogu.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

## Kirjandus
*"Mererajooni IV raamatukogu (Kadrioru raamatukogu)". Veel uusi raamatukogusid. - Tallinna Keskraamatukogu 1907-2007. Koostanud Livia Viitol. Tallinn 2007. Lk 163-164.

## Välislingid
*Kadrioru raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Matthew McConaughey

**Matthew David McConaughey** (sündinud 4. novembril 1969 USA Texase osariigis Uvalde'is) on USA filminäitleja. McConaughey sai tuntuks rolliga komöödiafilmis "Hämmeldunud ja segaduses" ("Dazed and Confused"; 1993). Ta on väga laia ampluaaga näitleja.

Ta on mänginud näiteks filmides "Texase saemõrvar: uus põlvkond" (1994), õudusfilmis "Aeg tappa" (1996), Steven Spielbergi ajaloolises draamas "Amistad" (1997), ulmedraamas "Kontakt" (1997), komöödias "Edtv" (1999) ja sõjafilmis "U-571" (2000).

2000. aastatel mängis McConaughey peaosa paljudes romantilistes komöödiates, näiteks "Pulmakorraldaja" (2001), "Kuidas 10 päevaga kutist lahti saada" ("How to Lose a Guy in 10 Days"; 2003), "Raskusi lahkumisega" (2006), "Endiste pruutide vaimud" (2009). Alates 2010. aastast on ta liikunud tõsisemate žanrite poole ning mänginud filmides "Tänavajurist" (2011), "Bernie" (2011), "Mud" (2012), "Super-Mike" (2012) ja "Wall Streeti hunt" (2013). 

Suur menu saatis teda seoses rolliga tõsielulises filmis "Elujanu" (2013), kus mängis AIDSi-diagnoosiga kauboid. Ta pälvis selle rolli eest Kuldgloobuse kategoorias "parim meesnäitleja draamafilmis" ja parima meespeaosatäitja Oscari.

## Välislingid

* 
*
Cheetah

**Cheetah** tähendab inglise keeles gepardit (*Acinonyx jubatus*), kes on kiireim maismaal liikuv loom.

Muid tähendusi:

## Lennundus
*Armstrong Siddeley Cheetah, II maailmasõja ajal treeninglennukitel kasutatud Briti lennukimootor
*Atlas Cheetah, Lõuna-Aafrika Vabariigi hävituslennuk
*Rainbow Cheetah, Lõuna-Aafrika Vabariigi ülikerglennuk
*Avian Cheetah, deltaplaan
*HAL Cheetah, India firma Hindustan Aeronautics Limited poolt litsentsi alusel valmistatud prantslaste helikopter Aérospatiale SA 315B Lama

## Autondus
*Bill Thomas Cheetah, USA sportauto
*Cheetah Automobiles, Šveitsi võidusõiduautosid ehitanud firma
*Cheetah Racing Cars, Austraalia võidusõiduautosid ehitanud firma
*Lamborghini Cheetah, maastikuauto prototüüp, Lamborgini esimene katsetus selles vallas

## Arvutid
*Mac OS X v10.0, koodnimi
Dahtalija

**Dahtalija** (ukraina keeles Дахталія) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 444. Pindala on 1,948 km².
Pikkkoon-piugmadu

**Pikkkoon-piugmadu** (*Ahaetulla nasuta*) on maoliik pronksmao perekonnast. 

## Levila
Neid võib kohata Sri Lankal, Bangladeshis, Birmas, Tais, Kambodžas ja Vietnamis.

### Paljunemine
Emaste madude levinud suguliseks paljunemisvormiks on vivipaaria. Esineb ka partenogeneesi.

### Nägemismeel

Nad on valdavalt päevase eluviisiga ja nende liikuv pea ning suured silmad (silmaava horisontaalne) võimaldavad neile, võrreldes teiste maoliikidega, üsna terava nägemise. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis 
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Ahaetulla nasuta]] seisuga 29.01.2014.*
Jean-Bédel Bokassa (Kesk-Aafrika kroonprints)

**Jean-Bédel Bokassa** (sündinud 2. novembril 1973) oli Kesk-Aafrika kroonprints 4. detsembrist 1976 kuni 21. septembrini 1979 ja on Bokassa keiserliku perekonna pea alates 3. novembrist 1996. 

Tema vanemad olid keiser Jean-Bédel Bokassa ja keisrinna Catherine Denguiadé.

4. detsembril 1977 osales ta oma isa kroonimise tseremoonial.
Vabaduse Raamat

**"Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost"** on 2012. aastal Liberalismi Akadeemia välja antud raamat vabadust ülistavatest teostest. 111 refereeritava teoste autorid on Aristoteles, Cicero, Aquino Thomas, Rotterdami Erasmus, Michel de Montaigne, Charles de Montesquieu, John Locke, Adam Smith, Max Weber, José Ortega y Gasset, Ludwig von Mises, Friedrich August von Hayek, Karl Popper, Milton Friedman jt. 

Liberalismi Akadeemia korraldas 2012. aastal aktsiooni, saates väljaande "Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost” raamatukogudesse üle Eesti.

## Väljaanded
* "Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost". Liberalismi Akadeemia, Tallinn 2012, 248 lk. Sisu: raamat vabadust ülistavatest teostest, ülevaated 111 vabadusraamatust või lühemast kirjutisest, taustaks originaaltsitaadid.

## Liberalismi Akadeemia poolt välja antud raamatute loend
* 1. Ludwig von Mises. Liberalism. 
* 2. Siim Kallas. Turumajandus ehk kodanike riik.
* 3. Johnny Munkhammar. Reformide teejuht.
Kõvakest (täpsustus)

**Kõvakest** võib tähendada mitut asja:
***[[Kõvakest (silmamuna)|Kõvakest]]** ehk **skleera** on silma osa
***[[Aju kõvakest|Kõvakest]]** (*dura mater*) on sidekoest kest, mis asetseb vastu kolju sisepinda

** eristatakse 
* **[[Peaaju-kõvakest]]a** (*dura mater encephali*)
* **[[Seljaajukõvakest]]a** (*dura mater spinalis*)
Nassau (täpsustus)

**Nassau** võib tähendada järgmist:

*Nassau, Bahama pealinn
*Nassau (Cooki saared)

*Nassau (Lahn), linn Saksamaal Rheinland-Pfalzis
*Nassau kindlus
*Nassau dünastia
*Oranje-Nassau dünastia

## Endised riigid ja territooriumid
*Nassau krahvkond, krahvkond Saksa-Rooma riigis
*Nassau hertsogkond, riik Reini ja Saksa Liidus
*Nassau-Usingen, vürstiriik Reini Liidus
*Nassau-Weilburg, vürstiriik Reini Liidus
*Hesseni-Nassau provints, Preisi kuningriigi (1868–1918) ja Preisi Vaba Riigi (1918–1944) provints, moodustati Hesseni, Nassau hertsogkonna ja Frankfurdi vabalinna liitmise tulemusel
*Nassau provints (1944–1945), Hesseni-Nassau provints jagati Kurhesseni ja Nassau provintsiks
*Nassau-Siegen
*Nassau-Saarbrücken
*Nassau-Beilstein
*Nassau-Dietz
*Nassau-Idstein
*Nassau-Wiesbaden
*Nassau-Sonnenberg
*Nassau-Hadamar
*Nassau-Dillenburg
*Nassau-Ottweiler
*Nassau-Oranje-Fulda

## Laev
*Holsteen, Taani-Norra sõjalaeva hilisem nimi
Kõvakest

**Kõvakest** ehk **silma kõvakest** ehk **skleera** ehk **silmavalge** (ladina keeles *sclera*) on inimeste ja paljude loomade silmamuna kest. Kõvakest on silmamuna fibrooskesta välimine kest, mis eespool läheb üle sarvkestaks.

Kõvakesta areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajatel
### Madudel
Kõvakest on ka madude silmamuna osa, mis koosneb sidekoest (kollageenikiududest).

## Imetajatel
### Koduloomadel
Kõvakest koosneb kollageenikiududest ja on sarnaselt inimese kõvakestaga läbipaistmatu. Selle välispinnale kinnituvad silmamunalihased. Kõvakest on varustatud närvilõpmete ja veresoontega, lümfisooned puuduvad. Nägemisnärvi väljumiskohal on kestas mulgukesed, seda ala nimetatakse kõvakesta-sõelväljaks (*area cribosa sclerae*).

### Inimestel
Kõvakest asub inimestel silmamuna külgedel ja taga. Kõvakest on tihedast sidekoest koosnev valge ja suhteliselt paks moodustis, nn silmavalge. See on varustatud närvilõpmete ja veresoontega, lümfisooned puuduvad. Välispinnale kinnituvad silmamunalihased. Sisepinnal paikneb koroidea (*choroidea*).

### Patoloogia
Kõvakestaga seostatakse inimestel selliseid haiguslikke seisundeid nagu skleriiti, episkleriiti ja pahaloomulisi kasvajaid. Lisaks on paljude haiguslike seisundite, näiteks tuberkuloosi, leepra, süüfilise, Lyme'i tõve, toksoplasmoosi, tsütomegaloviiruse, mumpsi, nakkusliku mononukleoosi ja mitme muu nakkushaiguse korral kaasatud ja haigustunnustega ka skleera.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Terminologia Anatomicass A15.2.02.002: Sclera. Kõvakest
Brescia Ghedi lennujaam

**Brescia Ghedi lennujaam** on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Ghedis, 20 km kaugusel Bresciast lõunas. Lennujaamale on antud I maailmasõja lennuäss Luigi Olivari nimi.

Ghedis hoitakse 40 aatomipommi B61-4 võimsusega 45–107 kilotonni. Kasutusel on Panavia Tornado hävitajad.

## Viited

## Välislingid
*Aeronautica Militare
*ENAC
Karen Linda Kivi

**Karen Linda Kivi** (sündinud 25. juunil 1962 Torontos) on eesti päritolu Kanada kirjanik.

Ta käis eesti täienduskoolis ja eesti laste suvelaagrites, oli gaid ja osales rahvatantsurühmas. Ta lõpetas 1986. aastal Ontario provintsis Guelphi ülikooli.

## Loominguline tegevus
1990. aastal astus Kanada Kirjanike Liitu. Aastatel 1992–1994 oli ta Briti Columbia Kirjanike liidu asepresident. Ta kirjutab inglise keeles.

Aastal 1992 ilmus "Canadian Women Making Music", aastal 1995 romaan eesti sõjapõgenikest "If Home is a Place" (mida Toronto Ülikoolis kasutatakse õppematerjalina). Aastal 2005 ilmus "The inner green: exploring home in the Columbia mountains" (kaasautoriks Eileen Delehanty Pearkes).

## Isiklikku
Ta on feminist.

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=556
Brescia Montichiari lennujaam

**Brescia Montichiari lennujaam** on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis Montichiaris. Lennujaamale on antud Gabriele D'Annunzio nimi.

Brescia Montichiari lennujaam oli 2012. aastal Itaalias reisijate arvult 37. kohal.

## Kirjandus
* 
* Claudio del Frate, *Scalo fantasma, 30 milioni di perdite*, «Il Corriere della Sera - Lombardia», 15 marzo 2009, p.&nbsp;13

## Välislingid

* Koduleht
Zabara (Kalõnivka rajoon)

**Zabara** (ukraina keeles Забара) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv oli 2001. aastal 197. Pindala on 5,23 km².

2016. aastani oli küla nimi **Tšervona Trõbunivka** (Червона Трибунівка).

## Viited
Mõrne (Kalõnivka rajoon)

**Mõrne** (ukraina keeles Мирне; 2016. aastani **Kirvoka**) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 645.


Kirovka 01.jpg|
Kirovka 02.jpg|
Kirovka 03.jpg|

Kirovka 14.jpg|
Kirovka 16.jpg|
Kirovka 08.jpg|
Kirovka 09.jpg|
Kirovka 10.jpg|
Kirovka 11.jpg|
Kirovka 06.jpg|
Kirovka 13.jpg|
Korolivka (Lõpovetsi rajoon)

**Korolivka** (ukraina keeles Королівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 149. Pindala on 0,778 km².
Allex Kütt

**Allex Kütt** (9. august 1921 Harku – 12. aprill 1991 Tallinn) oli eesti graafik.

Ta õppis aastatel 1930–1936 Nõmme Rahumäe algkoolis ja lõpetas 1938. aastal Nõmme tööstusliku täienduskooli. Seejärel töötas ettevõttes Puhk ja Pojad käskjalana ning õppis ühtlasi 1939–1940 Tallinna Rahvaülikooli Seltsi kolledži reaalkoolis. Astus 1942 Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Kooli, kuid võeti peagi Saksa sõjaväkke, kus teenis sanitarina. Sai Sinimägedes haavata. Jätkas 1945 õpinguid Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, lõpetas selle 1949. 

Ta töötas aastatel 1949–1985 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi joonistamise ja graafika kateedri õppejõuna.

Allex Kütt on tuntud eelkõige oma vabagraafika poolest. Kasutas mitmesuguseid tehnikaid ning uuendas värvilist sügavtrükki ning katsetas elektrograafilise söetrükiga. Kujutanud kalureid, tööstusmotiive, maastikku, sportimist, sõda. Varasem looming on looduslähedane, 1960. aastate II poolel muutus kompositsioon keerukamaks ning valdavaks sai fantaasiaküllane dekoratiivne laad. Kunstnikku huvitas inimene urbaniseerunud ühiskonnas. Tegi ka plakateid.

## Isiklikku
Allex Kütt oli abielus metallikunstnik Õie Kütiga.
## Tuntud teoseid
* "Narva hüdroelektrijaam" (litograafiasari, 1956)
* "Peipsi kalurid" (kuivnõelasari, 1958)
* "Tallinna sadam" (kuivnõel ja reservaaž, 1960)
* "Sügis" (värviline lito, 1966)
* "Park" (söövitus, 1966)

## Allikad
* EKBL
* Kunstniku teosed Eesti Kunstimuuseumi Digitaalkogus
* Allex Küti looming Eesti Muuseumide veebiväravas 
* Õhtu kunstniku ateljees. Allex Kütt, 1979

## Viited
Alghero Fertilia lennujaam

**Alghero Fertilia lennujaam**, tuntud ka kui Alghero Koralliranniku lennujaam (*Aeroporto di Alghero-Riviera del Corallo*), on lennujaam Itaalias Sardiinia maakonnas Algherost põhjas asuvas Fertilia *[[frazione]]*s. Lennujaam asub Sardiinia saare loodeosas, Nurra ajaloolis-geograafilise piirkonna lõunaosas.

Alghero Fertilia lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 22. kohal.

## Kirjandus
* "Breve storia dell'aeroporto di Alghero" di Valter Battistoni, Edizioni del Sole, Alghero 2012 ISBN 978-88-88636641

## Välislingid

* Koduleht
Ancona Falconara lennujaam

**Ancona Falconara lennujaam**, ärinimega Marche Raffaello Sanzio lennujaam, on lennujaam Itaalias Marche maakonnas, 18 km kaugusel Ancona keskusest, Falconara Marittima Castelferretti fraktsioonis. Marche maakonna ainsale rahvusvahelisele lennujaamale on antud Raffaello Sanzio nimi.

Ancona Falconara lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 28. kohal.

## Viited

## Välislingid

* Aeroporto "Raffaello Sanzio" di Ancona
*  Informazioni generali sull'aeroporto di Ancona
* Informazioni aeroporto ferroviario di Ancona
Tolmukapea

**Tolmukapea** (lad *anthera*) on tolmuka osa, milles paiknevad tolmupesad ehk mikrosporangiumid tolmuteradega.

Tolmukapead on vajalikud õietolmu tekkeks. Tolmukate arenguks tekib tolmukapea algmes adaksiaalne-abaksiaalne polaarsus. Arenevas tolmukapeas toimub arhesporogenees, kus sporogeense algkoe rakk jaguneb ja tekib kaks rakku, millest üks on arhespoor. Arhespoor jaguneb mikrosporotsüütideks, millest igaüks jaguneb omakorda neljaks mikrospooriks. Mikrospooridele tekib kest ja neist arenevad tolmuterad, mis moodustavad õietolmu.

## Biokeemiline koostis
Tolmukapeade aminohappeline koostis varieerub. Fertiilsete ja steriilsete tolmukapeade koostise kromatograafilisel määramisel tuvastati fertiilsetes tolmukapeades märkimisväärselt rohkem proliini ja asparagiini.

Areneva tolmukapea polüsahhariidide uurimiseks värviti neid perjoodhappe-Schiffi reaktsiooniga (PJS). Tuvastati, et enne mikrosporotsüütide meiootilist jagunemist leidus tapetkihi rakkudes vähesel määral polüsahhariide, mis ei olnud veel täielikult diferentseerunud. Samuti esines nendes rakkudes lipiiditilkasid. Pärast mikrospooride tetraadi moodustumist oli tolmukapeas endiselt vähe polüsahhariide ja lipiide. Polüsahhariidid paiknesid tolmupesa seinas ja mikrospooride kestades. Tapetkihi rakkude kasvades moodustus nendes hulgaliselt lipiide, kuid mikrospooridesse kogunes lipiide ja polüsahhariide vähe. Mikrogametogeneesi käigus tapetkihi rakud degenereerusid ja polüsahhariidid hakkasid kogunema tolmutera vegetatiivsesse rakku. Degenereerunud tapetrakkude lipiiditilgad osalesid tolmutera kesta moodustamisel. Õietolmu küpsedes kadusid tolmuteradest polüsahhariidid ja vegetatiivsetesse rakkudesse kogunes hulgaliselt lipiide.

## Areng
Üks esimesi geene, mis määrab tolmukapea rakkude diferentseerumise ja jagunemise, on *SPOROCYTELESS/NOZZLE* (SPL/NZZ). Ka geenid *SOMATIC EMBRYOGENESIS RECEPTOR-LIKE KINASE 1* (SERK-1) ja SERK-2 osalevad tolmukapea varaseas arengus.

Tolmukapea arengus on oluline giberelliinhape (giberelliin A3), mis reguleerib tolmukaniitide ja küpsete tolmuterade moodustumist, ning jasmoonhape, mida vajavad arenevad tolmuterad ja mis osaleb ka tolmukapea avanemisel.

Tolmukapea avanemise mehhanismide kohta teatakse vähe. Selleks on lisaks kindlatele väliskeskkonnatingimustele, mis soodustaksid tolmlemist, vajalik ka tolmukaseina rebenemine või resorptsioon. Tolmukapea avanemine toimub kella 7 ja 17 vahel.

## Viited
Tolmutera

**Tolmuterad** on õistaimede tolmukates valmivad isasgametofüüdid. 

Tolmuteradest koosneb õietolm.

Tolmuterade uurimisega tegeleb palünoloogia.

Tolmuteradel on kaks kesta: sisemine intiin ja välimine eksiin (koosneb omakorda mitmest kihist, millest kõige välimine on seksiin). 

Tolmutera tuuma jagunedes (mitootiliselt) moodustuvad kaks seemnerakku: vegetatiivne ja generatiivne rakk. 

Kui tolmuterad on küpsenud (õietolm), siis tolmukapead avanevad ja tolmuterad väljuvad, sattudes emakasuudmele või vastavasse toitekeskkonda, moodustab vegetatiivne rakk tolmutoru. Tolmutoru esmavaatlejaks (1824, 1830) peetakse itaallast Giovanni Battista Amicit (1786–1863).

Generatiivne rakk annab mitootiliselt jagunedes kaks spermiumi (isasgameeti). 

## Vaata ka
*tolmlemine

## Viited

## Kirjandus
* Pollenatlas
Uuskriitika

**Uuskriitika** on kirjandusteaduse suund, mis peab esmaoluliseks teksti formalistlikku analüüsi. See kujunes 1920. aastail peamiselt USA ja Inglismaa kirjandusteaduses.

Selle esindajad on Ivor Armstrong Richards, Thomas Eliot, Ezra Pound. 

Uuskriitika on lähedane vene formalismile.
Crotone lennujaam

**Crotone Sant'Anna lennujaam**, tuntud ka kui **[[Pythagoras]]e lennujaam**, on lennujaam Itaalias Calabria maakonnas Crotone provintsis, 15 km kaugusel Crotone keskusest lõunas.

Crotone lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 35. kohal.

## Välislingid

* Koduleht
Palünoloogia

**Palünoloogia** on teadusharu, mis tegeleb tolmuterade määramise ja uurimisega.

Palünoloogias analüüsitakse lisaks õietolmule ka muid taimseid mikrojäänuseid (õhulõhesid, trihhoome) või setetes säilinud organismirühmi (rohe- ja ränivetikad, juurjalgsed, vesikirbud, dinoflagellaadid).

## Palünoloogia Eestis
Palünoloogia alguseks Eestis peetakse 1924. aastat, mil palünoloogia rajaja Lennart von Post (**L.Post**) määras Kunda leiukohast võetud proovi.

## Viited
Bolzano lennujaam

**Bolzano [[Dolomiidid|Dolomiitide]] lennujaam** (saksa keeles ***Flughafen Bozen-Dolomiten***) on lennujaam Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis, 6 km kaugusel Bolzano keskusest.

Bolzano lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 34. kohal.

## Välislingid

* Koduleht
* www.flybolzano.it
Parma lennujaam

**Parma lennujaam** on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Parma provintsis, 3 km kaugusel Parma keskusest loodes, Golese kvartalis. Lennujaamale on antud Giuseppe Verdi nimi.

Parma lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 31. kohal.

## Välislingid

* Koduleht
Õismäe raamatukogu

**Õismäe raamatukogu** oli Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asus Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis aadressil Järveotsa tee 23-39. Raamatukogu asutati 6. detsembril 1977.

Õismäe raamatukogu suleti koos Eesti Lasteraamatukogu Õismäe osakonnaga 1997. aastal ning nende kogude põhjal moodustati uus raamatukogu, mis sai nimeks Väike-Õismäe raamatukogu.

## Viited

## Kirjandus
*"Tallinna Keskraamatukogu 1907–1995". Koostanud Hans Jürman ja Helgi Peeba. Tallinn 1997
Koidu tänav (Viljandi)

**Koidu tänav** (varem Harjutuse tänav) on tänav Viljandi kesklinnas.

Koidu tänav ühendab tänapäeval Tartu tänavat ja Uut tänavat ning ristub Carl Robert Jakobsoni tänava ja Posti tänavaga. Tänav on ühesuunaline lõigul Carl Robert Jakobsoni tänavast Tartu tänavani. 
Tänava pikkus on 370 meetrit.

## Ehitised
Koidu ja Carl Robert Jakobsoni tänava nurgal asuvad 1911. aastal ehitatud Kultuuriseltsi "Koit" maja, kus Nõukogude ajal tegutses Ugala teater, Vana-Võidu mõisnike von Strykide linnaresidents, kus aastatel 1929–1940 tegutses Sakalamaa malev ja kus alates 1945. aastast tegutseb Viljandi Muusikakool. Posti ja Koidu tänava nurgal paiknevad Jaan Rieti ateljeemaja ning 1895. aastal ehitatud uusrenessanss-stiilis Viljandi kohtuhoone

## Ajalugu
Tänav on tekkinud pärast 1789. aastat seoses uute linnakvartalite rajamisega, algselt Harjutuse (*Exerzier*) tänavana (saanud nime tänava lõunaosas asunud sõjaväe õppeväljaku järgi). 1866. aasta linnaplaanil on Harjutuse (Koidu) tänav teinud läbimurde Tartu tänavani.

## Viited
Haki Kuntsamägi

**Haki Kuntsamägi** on püha mägi Võrumaal Rõuge kihelkonna Haki külas. 

## Välislingid
* Haki Kuntsamägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Väike-Õismäe raamatukogu

**Väike-Õismäe raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis aadressil Õismäe tee 115a. 1997. aastal suleti endine Õismäe raamatukogu ja Eesti Lasteraamatukogu Õismäe osakond, nende kogude põhjal moodustati siis uus raamatukogu, mis sai nimeks Väike-Õismäe raamatukogu.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

## Välislingid
*Väike-Õismäe raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Tungla raamatukogu

**Tungla raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu tegevuse lõpetanud haruraamatukogu, mis asus Nõmme linnaosas Tungla tänaval. 

Jaan Tombi nimeline Kultuuripalee asutati 1940. aastal Mustpeade Majas, samas asutati ka kultuuripalee raamatukogu. 1965. aastal kolis kultuuripalee koos raamatukoguga uude hoonesse Salme tänaval. 

Kultuuripalee raamatukogu anti 1991. aastal üle Tallinna Keskraamatukogule ning sellest moodustati kaks uut haruraamatukogu: Tungla raamatukogu ja Salme raamatukogu. Tungla raamatukogu suleti 1993. aastal, sest Pääsküla raamatukogu asus lähedal ning tollal tundus otstarbekas kaks lähestikku paiknevat raamatukogu reorganiseerida. Kogud anti enamikus üle vahetuskogule.

## Kirjandus
*"Tallinna Keskraamatukogu 1907–1995". Koostanud Hans Jürman ja Helgi Peeba. Tallinn 1997. Lk 54–56;
Kivimäe raamatukogu

**Kivimäe raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu tegevuse lõpetanud haruraamatukogu, mis asus Nõmme linnaosas Tungla 39. 

Raamatukogu avati 15. oktoobril 1983.

Kivimäe raamatukogus oli umbes 31 000 teavikut. 

Raamatukogu suleti 1988. aastal ning kogud anti 1. märtsil uutes ruumides (Rännaku pst 10) avatud Pääsküla raamatukogule.

## Viited

## Kirjandus
* "Tallinna Keskraamatukogu 1907–1995". Koostanud Hans Jürman ja Helgi Peeba. Tallinn 1997
Osula ohvrikoht

**Osula ohvrikoht** on looduslik pühapaik Võrumaal Urvaste kihelkonna Osula külas. Samas asub ka Osula Pühaliistu tamm.

## Välislingid
* Osula ohvrikoht Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Osula Pühaliistu tamm

**Osula Pühaliistu tamm** on pühapuu Võrumaal Urvaste kihelkonna Osula külas Osula ohvrikohas.

## Välislingid
* Osula Pühaliistu tamm Hiite Maja SA andmekogus.
Osula Juudapedastik

**Osula Juudapedastik** (ka **Osula Juuda pedastik**) on püha puudesalu Võrumaal Urvaste kihelkonna Osula külas. 

## Välislingid

* Osula Juudapedastik Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kaleph Jõulu

**Kaleph Jõulu** (15. november 1927 Rapla – 22. jaanuar 2014 Viljandi) oli eesti pedagoog, koolidirektor ja rahvaluulekoguja.

## Haridus
*1936–1942 Rapla 6-klassiline kool
*1942–1947 Rapla Keskkool
*1951–1954 Tartu Õpetajate Instituut
*1954–1965 Tartu Riiklik Ülikool, ajaloo-keeleteaduskonna eesti keele ja kirjanduse osakond

## Töö
*1947–1949 Rapla Mittetäieliku Keskkooli õpetaja
*1949–1951 Kaiu Mittetäieliku Keskkooli õpetaja
*1953–1954 Türi 1. Keskkooli õpetaja
*1953–1954 Kabala 7-klassilise kooli õpetaja
*1958–1962 Laupa 8-klassilise kooli direktor
*1962–1965 Roosna-Alliku 8-klassilise kooli direktor
*1965–1966 Abja Keskkooli õpetaja
*1966–1969 Puurmani keskkooli direktor
*1969–1976 Ahja Keskkooli õpetaja
*1976–1979 Tapa erikooli õpetaja
*1979–1988 Vana-Võidu kooli õpetaja
*1988 Viljandi Kasvatusliku Töö Koloonia õpetaja
*1988–1989 Meremäe Keskkooli õpetaja

## Tunnustus
*1994 Rahvaluule kogumispreemia
* 1994    Eesti Rahva Muuseumi teeneline korrespondent
*1996 Rahvaluule kogumispreemia
*1997 Rahvaluule kogumispreemia
*  2001   Eesti Rahva Muuseumi aukorrespondent
*2007 Rahvaluule kogumispreemia

## Raamat
* Kaleph Jõulu. "Maailma 33333 rahvatarkust (põhiliselt vanasõnad)" (Paide : Kuma, 2013)

## Kirjandus
* Nekroloog. Maaleht, 30. jaanuar 2014.
* Eesti kooli biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1998.
Hutita Helsekivi

**Hutita Helsekivi** on ohvrikivi Võrumaal Urvaste kihelkonna Hutita külas. Kivi on segi aetud lähedal asuva Tinnipalu rändrahnuga.

## Välislingid
* Hutita Helsekivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Prahitaim

**Prahitaim** on taimeliik, mis kasvab prügihunnikutes, jäätmaadel, laoplatsidel.

Prahitaimed on näiteks võilill, teeleht ja kummel.

## Kirjandus
*Vilma Kuusk. Umbrohud ja prahitaimed. Tallinn : Valgus. 1984

## Vaata ka
*umbrohi
*ruderaaltaimed
Urvaste ohvrikivi

**Urvaste ohvrikivi** on ohvrikivi Võrumaal Urvaste kihelkonna Urvaste külas. 

## Välislingid
* Urvaste ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Urvaste Silmaveeallikas

**Urvaste Silmaveeallikas** on silmaallikas Võrumaal Urvaste kihelkonna Urvaste külas. 

## Välislingid
* Urvaste Silmaveeallikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Viru ohvrikivi

**Viru ohvrikivi** on ohvrikivi Võrumaal Rõuge kihelkonna Viru külas. 

## Välislingid
* Viru ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Sverker Göranson

**Sverker John Olof Göranson** (sündinud 3. mail 1954 Lundis) on Rootsi sõjaväelane, 25. märtsist 2009 Rootsi kaitsejõudude ülemjuhataja.

Ta on sündinud Lundis. Oma sõjaväelist karjääri alustas ta juunis 1974, teenides *Norra skånska regementet*'is Kristianstadis ja kadetikoolis Enköpingis. Aastatel 1975–1977 õppis ta Karlbergi Kõrgemas Sõjakoolis (*Militärhögskolan Karlberg*) ja 1985–1987 Sõjaväekõrgkooli kõrgematel kursustel. Aastatel 1993–1994 viibis ta USA Kõrgematel Juhtimis- ja Staabikoolitusel Fort Leavenworthis (asub Leavenworthis Kansases).

Ta oli aastatel 1995–1996 ÜRO Rahukaitsejõudude koosseisus olevas Nordbat 2-s Bosnia ja Hertsegoviinas. Aastatel 1997–2000 teenis ta *Svea livgarde*'s; 2000–2003 oli ta Rootsi sõjaväeatašee Washingtonis. Aastatel 2005–2007 oli ta peakorteri planeerimisosakonna juhataja ja armee inspektor, 2007–2009 oli ta maaväe taktikaline ülem. 

25. märtsist 2009 on ta Rootsi kaitsejõudude ülemjuhataja.

## Ülendamine
*1977 – leitnant
*1980 – kapten
*1984 – major
*1993 – kolonelleitnant
*1997 – kolonel
*2003 – brigaadikindral
*2005 – kindralmajor
*2007 – kindralleitnant
*2009 – kindral
Visela Silmaläte

**Visela Silmaläte** on silmaallikas Võrumaal Urvaste kihelkonna Visela külas. 

## Välislingid
* Visela Silmaläte Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Visela Põrguläte

**Visela Põrguläte,** tuntud ka kui **Hõbeläte, Lehiku läte** on ohvriallikas Võrumaal Urvaste kihelkonna Visela külas. 

Põrgulätteks kutsus seda kirikurahvas, kellele jäid silma maarahva põlised taiad. Allikas on haruldane seetõttu, et selle vesi usutakse mitte ainult haiguste kulgu peatavat, vaid lausa vähi vastu aitavat. Ka rahvatohter Kaika Laine olevat just selle lätte vee erilise väega raviallikaks tunnistanud. Teekond Hõbelätte juurde ei olnud, eriti talvisel ajal, kehale kerge, kuid ühtaegu põrgulik ja hõbedane pilt ning tunne olid vaeva väärt. Kui sedagi vett kauemaks vaatama jääd, elustuvad su vaimusilmale iidsed olevused oma hirmude ja rõõmudega. (autor: Ain Raal, 2013) 

Eestis on olulisteks looduslikeks pühapaikadeks peetud veekogusid, peamiselt allikaid, aga sellele viitavad ka püha-nimelised jõed ja järved. Allikaid, nagu ohvrikivegi, usuti olevat mitut sorti: suuremal enamikul arvati olevat raviomadused – näiteks silmaallikad, aga oli ka ilma-, elu- või lihtsalt pühad allikad. Neisse ohverdati hõbeehetelt või -müntidelt kraabitud hõbedat, aga ka raha, helmeid jms. 

## Välislingid
* Visela Põrguläte Hiite Maja SA andmekogus. 
* 
*https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=13676
Kangsti silmaveeallikad

**Kangsti silmaveeallikad** on silmaallikad Võrumaal Rõuge kihelkonna Kangsti külas. 

## Välislingid
* Kangsti silmaveeallikas I Hiite Maja SA andmekogus. 
* Kangsti silmaveeallikas II Hiite Maja SA andmekogus.