open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kazimierz I

**Kazimierz Karol I Odnowiciel, Mnich** [kaziimierž odnoviitsjel mnihh] (25. juuli 1016 (või 1015) – 28. november 1058) oli vürst Piastide dünastiast, Poola monarh 1039–1058. Aastatel 1034–1039 ta tõenäoliselt ei suutnud võimu võtta, ta pagendati ning Poola riiklus oli kriisis.

Kazimierz I lisanimi tähendab 'taastaja'. Tema teine lisanimi tähendab 'munk'.

Ta oli Poola kuninga (1025–1031) Mieszko II ja Lotringi pfaltskrahvi, Ezzonite dünastiast Ezzo tütre Lotringi Richensa poeg. 

Kazimierz I abiellus Kiievi-Vene suurvürsti (980–1015) Vladimir Suure tütre Dobronega Mariaga. Nende pojad olid Poola kuningas Bolesław II ja Poola hertsog Władysław I Herman. Kazimierzil oli veel kaks poega ja tütar Świętosława, kellest sai Tšehhi kuninga Vratislav II abikaasa.

Pärast Mieszko II surma tahtis nähtavasti valitsemisohjad haarata Richenza (poolapäraselt Rycheza), kes oli olnud abikaasaga tülis. Tõenäoliselt allus Kazimierz auahne ema tahtele. Tõenäoliselt viis ema ise Bezprymi valitsemisajal krooni Poolast välja, mida tavaliselt tõlgendatakse hoolitsusena poja õiguse eest troonile. Ent Kazimierzi kroonimist takistasid sise- ja välisraskused (Saksa-Rooma keisririigi vastuseis). 

Suur-Poolas oli magnaatide ja kiriku vastane rahvaülestõus; pöörduti massiliselt paganausku. Masoovias tekkis eraldi riik, mida valitses  Miecław. Pommeris võttis võimu kohalik dünastia. 1038 ründas Poolat Tšehhi vürst Břetislav I. Ta rüüstas Suur-Poola ning hõivas Sileesia ja Väike-Poola. Laastatud Gnieznost viis ta ära  Praha püha Adalberti (püha Wojciechi reliikviad ning linn kaotas peapiiskopkonna keskuse staatuse. 

Kazimierz, kes oli seni viibinud Ungaris, läks Saksamaale, kus uus Saksa-Rooma keiser Heinrich III andis 1039 talle sõjalist tuge, sest kartis Břetislavi ülemäärast tugevnemist. Kazimierzit toetas ka Kiievi-Vene suurvürst (1019–1054) Jaroslav Tark; Kazimierz võttis naiseks tema õe (või tütre) Dobronega Maria. 1041 loobus Břetislav Regensburgi rahuga kõikidest maadest Sileesia taga. Purustamata jäänud Krakówist sai Poola riigi uus pealinn. 

1047 ründas Kazimierz Jaroslavi kaasabil Masooviat ja sai Miecławi üle võidu.  Ta ühendas oma riigiga Masoovia ning nähtavasti ka Väike-Pommeri, sest ta võitis lahingus ka Pommeri vürste, kes olid Miecławi liitlased. 1050 hõivas Kazimierz keisri tahte vastaselt Tšehhi Sileesia. Vaidluse lahendas 1054. aastal Saksa-Rooma keiser   Quedlinburgis: Sileesia jäi Poolale iga-aastase andami eest suuruses 500 grivnat hõbedat ja 30 kuldraha.

Kazimierzil ei õnnestunud rajada kirikumetropooliat Poolas, kuigi ta tegi selleks märgatavaid jõupingutusi. Alalise sõjaväe pidamise asemel pani ta alguse tavale anda rüütlitele sõjaväes teenimise eest maad. Pingutused Poola taastamiseks pärast kriisi kandsid vilja ning Kazimierz sai lisanime Taastaja. 

Kazimierzile järgnes Poola troonil tema poeg Bolesław II. 

## Vaata ka

*Piastide dünastia
*Poola kuningas
Liitaine

**Liitaine** on keemiline ühend, milles esinevad kahe või enama keemilise elemendi aatomid.

Liitained on näiteks vesi (H2O), keedusool (NaCl) ja süsihappegaas (CO2).

## Vaata ka
*Lihtaine
*Keemiline ühend
Liivi laht

**Liivi laht** (ka *Riia laht*, läti keeles *Rīgas līcis*, liivi keeles *Rīgõ lop* ja *Piški meŗ* (pisike meri) ) on Läänemere osa suurusega 18 100 km².

Avamerega toimub veevahetus Kura kurgu ning Väinamerega Suure väina kaudu, praktiliselt olematul määral ka teetammi alt Väikese väina kaudu. Lahte piiritlevad Muhu ja Saaremaa ning manner Kuramaast Virtsuni. Suuremad saared on Kihnu, Ruhnu, Abruka ja Manilaid.

## Aastaajad
Liivi laht on suhteliselt suurte aastaste temperatuurikõikumistega veekogu. Juuni lõpust augusti kl suvedel soojeneb vesi 26-28, lahe keskel 22-23&deg;C-ni. Lahes on igal talvel jääd, väga soojadel talvedel (näiteks 1960/1961, 1988/1989) küll vaid põhjaosas kitsa ribana Sõrve poolsaarest Pärnu laheni. Püsiv jääkate hakkab madalates lahesoppides moodustuma enamasti detsembri keskpaiku, karmidel talvedel kuu aega varem ja pehmetel talvedel samavõrra hiljem. Kõigepealt kaanetub Pärnu laht. Laht on üleni jääkattes olnud umbes 60% talvedest. Erakordselt külmal sõjaaja talvel aastatel 1941/1942 fikseeriti Liivi lahe idaosas Eesti rannikumere suurim jää paksus — 90 cm. Jää sulab keskmistel talvedel aprilli lõpuks, pehmetel talvedel on juba märtsis kogu meri jäävaba. Mõnel talvel on Pärnu lahes jääd olnud 6 kuud.

## Veetase

on olnud Eesti rannikumere kõige suuremad veetaseme kõikumised. Tugevad pikemaajalised läänetuuled tõstavad ja idatuuled alandavad mere idaosa veetaset. 1967. aasta oktoobris tõusis vesi Pärnu lahes 253 cm üle keskmise ja põhjustas linnas suure üleujutuse. 1959. aasta detsembris aga langes seal veetase 120 cm allapoole keskmist. Paljud madalad lahed kuivasid ja veepiir taganes kohati sadu meetreid.

## Hoovused
Liivi lahe hoovused sõltuvad tuule suunast ja kiirusest ja on seetõttu väga muutlikud. Nende kiirus on suurem väinades — keskmise tuulega on veevool väinade keskel 20–25 cm/s, tugevate tormide korral aga isegi enam kui 100 cm/s. Väinade kaudu toimub veevahetus mere erinevate osade vahel. Suurim on see läbi Kura kurgu, kus vooluhulk väga tugevate tuultega on 200 000–300 000 m&sup3;/s, erakordsete tormide korral üle 600 000 m&sup3;/s.

## Tormid
Ühe tugeva läänetormiga võib Liivi lahte tulla 7–10 km&sup3; vett, mis on umbes 2% lahe mahust. Suurest väinast läbi voolava vee hulk on 4–5 korda väiksem. Liivi lahe lainetus on palju nõrgem kui avamerel. Tugevad tuuled tekitavad lahe sügavamas osas 3–4, kestvad tormid 5–6 m kõrgusi laineid.

## Soolsus
Jõevee rohke sissevoolu tõttu on lahes vee soolsus 5–6 ‰, mis on väiksem kui avameres. Kevadise suurvee ajal langeb see Pärnu lahe sopis alla 1‰ (lahe suus on see harilikult 4–5 ‰).

## Laiud
Valik laide:

## Elusloodus

Liivi laht on tähtis rändlindude talvitumisala. Lahe ida- ja ka põhjaosa rannikuveed on Eesti vete arvukaima kala — räime kudukoht.

## Vaata ka
* Pärnu laht
* Räimesõda

## Viited

## Välislingid
Ladina keel

**Ladina keel** (*lingua Latina*) on indoeuroopa keelkonna itali rühma kuuluv keel, mida algul kõnelesid latiinid Latiumi maakonnas, mille keskus oli Rooma.

Ladina keel on surnud keel, kuid ta elab edasi ladina kõnekeelest (vulgaarladina keelest) kujunenud romaani keeltes. Siiski on Euroopas tänapäeval veel umbes 100 inimest, kes on suutelised ladina keelt täiesti vabalt rääkima. 

Vanimaid säilinud ladina keele mälestisi on nn ''duenos''-inskriptsioon.

Rooma riigikeelena oli ladina keel üks tähtsamaid antiikaja keeli. Elava kõnekeelena kadus ladina keel käibelt 8. sajandil. Püsis Keskajal kiriku- ja teaduskeelena, osalt ka halduskeelena. Kuigi ladina keel on hiljem neist valdkondadest taandunud, on arstiteaduses ja bioloogias ladinakeelsed nimetused ja oskussõnad kasutusel tänapäevalgi. Ka muu sõnavara ammutamine ladina keelest jätkub. Ladina ja selle kaudu vanakreeka keele tüvesid on palju eestigi võõrsõnavaras (ladina keelest näiteks *aula*, *kommunism*, *vitriin*).

Vatikanis on ladina keel riigikeel. 

Enamikus Euroopa keeltes kasutatakse ladina kirja, mis oli esialgu võetud kasutusele ladina keeles.

## Vaata ka

* Ladinakeelsete lühendite loend
* Ladinakeelsete väljendite loend
* Ladina tähestik
* Vulgaarladina keel
* Hilisladina keel

## Viited

## Välislingid

* Vikipeedia ladina keeles
* Iganädalased uudisteringvaated ladina keeles Soome raadios YLE Radio 1
* Schola Latína Európæa & Úniversális in líneá 
* Lingva Latina Per Se Illvstrata
* Ladina nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Albaania lekk

**Lekk** (**'; kood **ALL**, sümbol **L''') on Albaania rahaühik.

## Ajalugu
Rahaühik nimetati Lekë Dukagjini järgi, kes elas 15. sajandil, oli Skanderbegi kaasaegne ja juhtis pärast viimase surma võitlust Osmanite riigi vastu, kuid pärast tema surma sai Albaania osaks Osmanite riigist. Tema nimi on Aleksandri albaania lühendatud nimekuju.

Lekki hakati Albaania rahaühikuna kasutama aastal 1926.

## Mündid
1995. aastal võeti kasutusele uued 1-, 5-, 10-, 20- ja 50-lekised mündid. 100-lekine münt lisati 2000. aastal. Ühelekist münti igapäevaelus praktiliselt ei kasutata. 

## Rahatähed
11. juulil 1997 võeti kasutusele uued rahatähed. Aastal 2007 lisati 2000-lekine rahatäht.

## Valuutakurss
* 1 EUR = 117.09651 ALL (14.09.2022 seisuga)

## Viited


## Välislingid
*Galerii: Albaania pangatähtede (saksa) (inglise)
Lääne-Saaremaa kõrgendik

**Lääne-Saaremaa kõrgendik** (ka: **Lääne-Saaremaa kõrgustik**) on Saaremaa lääneosas paiknev umbes 50 kilomeetri pikkune ja 25 kilomeetri laiune mandrijää servamoodustis, mis ulatub 54 meetrini üle merepinna.

Kõrgendiku nõlvadel esineb rohkesti Läänemere kohal olnud varasemate veekogude rannamoodustisi — rannavalle, luiteid ja murrutusastanguid. Kõrgendikku katab valdavalt okasmets. Lääne-Saaremaa kõrgendik on osa Palivere ja Pandivere servamoodustiste vööndist.

## Vaata ka
Eesti mägede loend
Lilleoru

**Lilleoru** on kogukond ja jätkusuutliku eluviisi keskus Harju maakonnas  Rae vallas Aruvalla külas.

Asutusele pani aluse *kriya*-jooga õpetaja Ingvar Villido koos oma õpilastega 1993. aastal. Tegevuste paremaks korraldamiseks asutati 2001. aastal samanimeline mittetulundusühing, millel on üle saja liikme.

Lilleoru on rahvusvahelise *kriya*-jooga ühenduse ja Euroopa ökokogukondade võrgustiku liige ning Eesti Ökokogukondade Ühenduse asutajaliige.

Lilleoru juurde kuulub Teadlikkuse Rakendamise Kool, Ishwarananda aašram, Elulille park. Lilleoru kõrval asub Taevasmaa ökoasum.

Keskus peab oma eesmärgiks aidata kaasa inimeste terviklikule arengule õppimisvõimaluste pakkumise ja arengut soodustavate tingimuste loomise kaudu. Praktikad on võetud erinevatest religioonidest ja esoteerilistest õpetustest. Alates 2002. aastast on Lilleorus Babaji aašram.

Lilleorus on kooskäimiste maja koos kõrvalhoonega, mahepõllumaa ja iluaed.

Lilleorus on käinud õpetamas sadu erinevaid lektoreid ja loengute pidajaid nii Eestist kui ka välismaalt. Lilleoru keskuse koolitusjuht on Ingvar Villido.

## Skandaal
2023. aasta juulis peatas Marshall Govindan üheks aastaks Villido tegevuse *kriya*-jooga õpetajana seoses Villido kauaaegsete õpilaste kaebekirjadega Villido kohta.

## Viited

## Välislingid
* Lilleoru keskuse veebileht
* Lilleoru keskuse Youtube'i kanal
* Anna Teele Orav. "Usundiloolane Ringo Ringvee: Lilleoru on fenomen. Mul tekkis küsimus, millega see kõik lõpeb?". Eesti Ekspress, 17.09.2023
Lemmikloom

**Lemmikloom** on koduloom, keda peetakse eeskätt kaaslasena või esteetilise rahulolu saamise eesmärgil, mitte aga majanduslikel põhjustel. 

Populaarsemad lemmikloomad on imetajatest kassid, koerad, lisaks imetajatele peetakse koduloomadena ka närilisi, samuti paljusid linnu-, kala-, roomaja- ja kahepaikseliike. 

## Lemmikloomana peetavaid loomi
*Aafrika kääbussiil
*Deegu
*Fennekrebane
*Hamster
*Hobune
*Kass
*Koer
*Küülik
*Merisiga
*Tšintšilja
*Valgetuhkur
*Rott

## Vaata ka
*Akvaariumikalad
*Eksootilised lemmikloomad
*Koduloom
*Põllumajandusloomad
*Toaloom
*Lemmikloomade parasiidid
*Lemmikloomade kiibistamine

## Välislingid
Lõikelillede loend

**Lõikelillede loend** loetleb lõikelillede liike ja perekondi.

## A
*aednelk
*aedtulp
*aster

## F
*flamingolill
*freesia

## G
*Genti gladiool
*gerbera
*gladiool

## H
*harilik nurmenukk
*harilik sinilill
*helikoonia
*hortensia

## I
*iiris

## K
*kalla
*kollane ülane
*krüsanteem
*kullerkupp

## L
*levkoi
*liilia
*lillhernes
*linnupiim
*luudpõõsas
*lõvilõug

## M
*metsülane

## N
*nartsiss
*nelk
*nurmenukk
*näkilill

## O
*orhidee

## P
*pojeng
*preeriakell
*prootea
*päevalill

## R
*ratsuritäht
*roos
*rukkilill

## S
*streliitsia

## T
*tulp

## V
*võsaülane

## Ü
*ülane
Lõosilm

**Lõosilm** (*Myosotis* L.) – rahvapärase nimetusega **meelespea** – on rohttaimede perekond kareleheliste sugukonnast.

Ladinakeelne nimetus tuleb vanakreeka sõnadest μῦς (*mys*; omastav μυός, *myos*) 'hiir' ja οὖς (*ous*, omastav ὠτός *ōtos*) 'kõrv'. Nimetus on antud hiirekõrvakujulise lehe järgi. 

Perekonnas on umbes 50 liiki, mis kasvavad Euroopa parasvöötmes, Aafrika kõrgmägedes lõuna poole kuni Kaplinnani välja, Uus-Guineas ja Austraalias.

Lõosilmad on laotuvate või tõusvate vartega üheaastased, kaheaastased ja mitmeaastased taimed. Lühikese varre otsas asuvad sinised või roosad õied.  

## Eesti liigid
**Myosotis alpestris* – aed-lõosilm (kultuuris, vahel metsistub)
**Myosotis arvensis* – põld-lõosilm (sage)
**Myosotis discolor* – kirju lõosilm (esinemine Eestis ebaselge (vanade andmete põhjal on kasvanud))
**Myosotis laxa*:
***Myosotis laxa* ssp. *baltica* – balti lõosilm (harva)
***Myosotis laxa* ssp. *caespitosa* – muru-lõosilm (hajusalt)
**Myosotis ramosissima* – kink-lõosilm (harva)
**Myosotis scorpioides* – soo-lõosilm (tavaline)
**Myosotis sparsiflora* – harvaõiene lõosilm (harva)
**Myosotis stricta* – liiv-lõosilm (tavaline või pigem hajusalt esinev)
**Myosotis sylvatica* – mets-lõosilm (hajusalt)
Linus Torvalds

**Linus Benedict Torvalds** (sündinud 28. detsembril 1969 Helsingis) on Soome-Ameerika tarkvaraarendaja, peamiselt tuntud operatsioonisüsteemi tuuma Linux autorina.

## Elulugu
Torvalds sündis Helsingis 28. detsembril 1969. Tema vanemad on Nils ja Anna Torvalds. Oma eesnime sai ta Linus Paulingi järgi. Tema isapoolne vanaisa oli soomerootsi luuletaja ja ajakirjanik Ole Torvalds.

Ta õppis alates 1988. aastast Helsingi ülikoolis.

## Linux
1991 hakkas Torvalds hobi korras välja töötama tuuma Linux.
Inspireerituna õppesüsteemist Minix, mille töötas välja Andrew Tanenbaum, püüdis ta kirjutada UNIX-i operatsioonisüsteemi, mis töötaks tema kodusel personaalarvutil. Torvalds töötas Linuxi tuuma esialgse variandi välja põhiliselt vabast ajast ja isiklike seadmete abil.  Linuxi tuum koos paljude teiste poolt välja töötatud tarkvaraga (põhiliselt GNU süsteem) moodustab niinimetatud Linuxi distributsiooni. Paljud nimetavad seda kombinatsiooni lihtsalt *Linux* (mis on eksitav) või *[[GNU/Linux]]*.

Praegu tegutseb ta Linuxi projekti koordinaatorina.

## Teoseid
*Linus Torvalds. "Mis on häkkerile sisemiseks tõukejõuks, ehk "Linuse seadus"." // Pekka Himanen. "Häkkerieetika ja informatsiooniajastu vaim." Inglise keelest tõlkinud Kalle Kurg. Tallinn, Kunst 2003. ISBN 9949407001

## Vaata ka

*Linuse seadus
*Tanenbaumi ja Torvaldsi debatt
*Tux

## Välislingid
* Dokumentaalfilm "Revolution OS"
* The Code: Story of Linux documentary (Multilingual)
Lek

**Lek** on 62 km pikkune jõgi Lääne-Hollandis. 

Lek on Reini jõe haru. Enne Wijk bij Duurstede linna (Utrechti lähedal) kannab Rein nime Alam-Rein. Selle linna juures läheb nimi Rein üle palju väiksemale jõele, mille nimi on Kromme Rijn ('kõver Rein') ja edasi Oude Rijn ('vana Rein'), lääne suunas voolav peaharu aga saab nimeks Lek. Varem oli Lek Reini kõrvalharu, kuid endise peaharu liivatumise tõttu on nüüd Lek peaharu. Varsti lõikub Lek Amsterdam-Reini kanaliga, mis jätkub Waali suunas. Üks selle kanali haru, Leki kanal, on Leki jõega ühenduses Nieuwegeini linna juurest.

Leki jõe ääres suuri linnu ei ole, küll aga mitmeid ajaloolisi linnakesi: Wijk bij Duurstede, Culemborg, Vianen, Ameide, Nieuwpoort ja Schoonhoven. Suudme juures on suuremad linnad Lekkerkerk ja Krimpen aan de Lek. Kõige suurem Leki-äärne linn on aga Nieuwegein, mille uuslinn ei ole jõe ääres, küll aga vanalinn Vreeswijk.

Jõe säng on ümbritsevast maast pisut kõrgemal, mistõttu jõge peavad kaitsema tammid. 

Kinderdijki küla juures (Krimpen aan de Leki juures) kohtub Lek Noordi jõega ning ühinenud vetest saab Nieuwe Maas, mis voolab lääne suunas Põhjamere poole. 

Jõgi on täies ulatuses laevatatav.

Lek moodustab kuni Vianenini Utrechti provintsi ja Gelderlandi provintsi piiri, läbib Vianeni juures Utrechti provintsi territooriumi, moodustab seejärel kuni Schoonhovenini Utrechti provintsi ja Lõuna-Hollandi provintsi piiri ning voolab lõpuks läbi Lõuna-Hollandi provintsi. 

Leki jõgi on muuhulgas Amsterdam-Reini kanali ja Merwede kanali kaudu ühenduses teiste veeteedega. Amsterdam-Reini kanal ristub Leki jõega Wijk bij Duurstede kohal ja Merwede kanal Vianeni kohal. Üks vanem veeühendus on Vlist, mis ühendab Leki jõge Schoonhoveni kohalt Hollandse IJsseliga, mis on muide Leki jõe endine kõrvalharu. 

Hagesteini kohal on suur tammikompleks.

Leki jõel on sillad Vianenis ja Culemborgis (raudteesild). Mujal saab jõge ületada ainult arvukate parvlaevadega.

## Välislingid
* (foto) (tuulikud Leki jõe ääres)
Lars Sonck

**Lars Eliel Sonck** (10. august 1870 Kälviä vald – 14. märts 1956 Helsingi) oli soome arhitekt.

Ta lõpetas 1894 Helsingi Polütehnilise Instituudi ja võitis kohe suure konkursi kiriku ehitamiseks Turusse.

Sonck eiras tollal populaarset ratsionalismi arhitektuuris. Selle asemel saadavad tema loomingut mõjutused Soome keskaegsest kivi- ja puuarhitektuurist. Tema monumentaalsemates rajatistes domineerib rahvusromantiline stiil.

Suuremad tööd: Tampere toomkirik, Jean Sibeliuse kodu Ainola 1904, Kallio kirik Helsingis 1912, Kultaranta presidendiloss 1917, Helsingi börsihoone, Maarianhamina kirik 1928, Agricola kirik Helsingis 1935.
Laevandus

**Laevandus** on merenduse oluline valdkond, mis hõlmab laevade ja teiste sarnaste veesõidukite kasutamist veekogudel ja nende kasutamise toetamisega seotud tegevusi. 

Euroopa Komisjoni tõlgenduses ja õigustõlkes mõistetakse laevanduse all peamiselt meremajandust, kuid eesti tavalises keelekasutuses võib terminil olla laiem tähendus.

## Laevanduse jagunemine

Laevanduse all mõistetakse peamiselt veesõidukite kasutamist majandustegevuseks (inimeste ja lasti vedu, kalapüük), riigihaldusülesannete täitmiseks (veeteede korrashoid, riigikaitse), eriotstarbeks (näiteks teadusuuringud), koolituseks (laevapereliikmete koolitus), rekreatsiooniks (väikelaevandus). Samuti on laevandusega seotud laevaehitus.

Veesõidukeid kasutatakse sisevetel ja merel, millest tulenevalt eristatakse sisevee- ja merelaevandust. Meresõidud liigitatakse ranna- (kabotaaž), lähi- ja kaugsõitudeks. Kaubavedu merel hõlmab eri vorme, näiteks liinilaevandust ja tramplaevandust.

## Vaata ka
* Laevanduse mõisteid
* Eesti laevandus
* Eesti pagulaslaevandus
* Merendus
* Laev
* Sadam

## Viited

* eRT: Meresõiduohutuse seadus
* eRT: Kaubandusliku meresõidu koodeks
* eRT: RAHVUSVAHELINE LAEVAKOKKUPÕRGETE VÄLTIMISE EESKIRI, 1972 (COLREG)
* eRT: Jäätmete ja muude ainete kaadamisest põhjustatud merereostuse vältimise konventsioon (MARPOL)
* UN: Oceans and Law of the Sea
László Papp

**László Papp** (25. märts 1926 – 16. oktoober 2003) oli Ungari poksija. 

Võitis keskkaalus 1948. aastal Londoni, 1952. aastal Helsingi ja 1956. aastal Melbourne'i olümpiamängudel kuldmedali, olles kaasaegsete olümpiamängude ajaloos esimene poksija, kes on tulnud kolmekordseks olümpiavõitjaks. 

## Välislingid
*Ungari keeles; Pappi fotod
Leo I

**Leo I** nime all on tuntud mitu valitsejat:
***[[Leo I (keiser)|Leo I]]** oli Ida-Rooma keiser
***[[Leo I (paavst)|Leo I]]** ehk **Leo Suur** oli Rooma paavst

***Leo I** nime all võib olla tuntud ka Armeenia kuningas **[[Levon I]]**.

## Vaata ka
*Leo II
*Leo III
*Leo IV
*Leo V
*Leo VI
Leo II

**Leo II** nimelisi valitsejaid oli mitu:
*Ida-Rooma keiser Leo II
*paavst Leo II

***Leo II** nime on kasutatud ka Armeenia kuninga **[[Levon II]]** kohta.

## Vaata ka
*Leo I
*Leo III
*Leo IV
*Leo V
*Leo VI
Lucius Verus

**Lucius Aurelius Verus** (*Imperator Caesar Divi Antonini Pii Divi Hadriani Lucius Aurelius Verus Augustus*; sünninimi **Lucius Ceionius Commodus**; 15. detsember 130 – veebruar 169 Altinum) oli Vana-Rooma keiser 7. märtsist 161 kuni surmani. 

Verus pärines Etruuriast senaatori perekonnast. Veruse adopteeris 138 Antoninus Pius, teda kasvatasid Fronto ja Herodes Atticus.

Marcus Aurelius nimetas ta kaasvalitsejaks ja andis talle naiseks oma tütre Lucilla, kes oli Verusest 18 aastat noorem. Neil oli 3 last.

162–166 juhtis Verus legaatide kaudu sõda Partiaga, 168–169 sõdis ta markomannidega. Ta oli kompetentne ja kartmatu sõjamees. Ta ümbritses ennast luksusega, mida Marcus Aurelius hukka mõistis, ent oma ametlikke ülesandeid täitis Verus eeskujulikult. Omandatud tiitlid: Armeniacus (164), Medicus (166), Parthicus (166).

Ta suri Antoninuste katku pandeemia alguses (see oli arvatavasti rõuged, vähem tõenäoliselt leetrid) Altinumis; tema surnukeha viidi seejärel Rooma. Et ta polnud 40-aastanegi, siis on kahtlustatud ka toidumürgistust. Pärast matuseid kuulutas senat Veruse jumalaks, keda tuli austada nime *Divus Verus* all.

Veruse elulugu on kirjeldatud teoses "Historia Augusta". Tema skulptuurportreed asuvad Pergamoni muuseumis ja Dresdenis Albertinumis.

## Viited
Leo Jogiches

**Leo Jogiches** (17. juuli 1867 Vilnius – 10. märts 1919 Berliin) oli juudi päritolu Saksamaa poliitik.  

1. jaanuaril 1919 asutas ta koos Karl Liebknechti ja Rosa Luxemburgiga Saksamaa Kommunistliku Partei.  

Märtsis 1919 ta arreteeriti ning mõrvati 10. märtsil eeluurimisvanglas.
Licinius

**Licinius** (**Imperator Caesar Valerius Licinianus ''Licinius'' Augustus**); sünninimi **teadmata**; (265 – kevad 325) oli Vana-Rooma keiser 11. november 308 kuni 19. september 324, astus tagasi. Hiljem tapeti. Tema kaasvalitsejad olid Galerius, Maximinus Daia ja Constantinus Suur.

Lisanimed: Germanicus maximus (310), Sarmaticus maximus (310).
Leila Abašidze

**Leila Abašidze** (gruusia keeles ლეილა აბაშიძე; 1. august 1929 Thbilisi – 8. aprill 2018 Thbilisi) oli Gruusia filminäitleja.

Debüteeris filmis juba 1941. aastal ("Kadžana"). 

Lõpetas 1951 Thbilisi Rustaveli-nimelise teatriinstituudi näitlejateaduskonna.

## Rollid
Temperamentse näitlejana lõi ta meeldejäävaid osi:
*1954 Lia ("Kiil")
*1955 Lela ("Nad laskusid mägedest")
*1957 Lia ("Tüütu inimene") 

Peale selle mängis ta veel järgmistes filmides: 
*1945 "Kuldne rada"
*1947 "Luuletaja häll"
*1951 "Kevad Sakenis"
*1953 "Keto ja Kote"
*1957 "Meie õu"
*1958 "Maia Tshnetist"
*1959 "Kus on sinu õnn"
*1961 "Elu lävel"
*1963 "Ma hakkan tantsima"
*1963 "Töö ja roosid"
*1964 "Mägede seadus"
*1966 "Kohtumine mägedes"
*1966 "Kohtumine minevikuga" 
*1984 "Surami kindluse legend"
*1985 "Noore helilooja teekond"
*1986 "Ringkäik"

## Tunnustus
*1964 Tšetšeeni-Inguši ANSV rahvakunstnik
*1964 Gruusia NSV rahvakunstnik

## Välislingid
*Foto, lingid fotodele
*Foto
*Foto 1964
Leo II (keiser)

**Leo II** või **Leon II** või **Leon Noorem** (**Imperator Caesar Zenonis Augusti Divi Valerii Leoni Flavius ''Leo'' Augustus**; u 467 – 17. november 474) oli Ida-Rooma ehk Bütsantsi keiser 473. aastast 9. veebruarini 474.

Leo oli eelmise keisri Leo I lapselaps. Tema täpne sünniaeg pole teada, kuid arvatavasti sündis ta 467. või 468. aastal Konstantinoopolis. Ta sai keisriks väga noorelt (5- või 6-aastaselt) ning seega oli tal suur oht jääda keisrikroonist ilma. See saatus teda peagi tabaski. 9. veebruaril 474 andis ta pidustuste ajal hipodroomil võimu üle oma isale. Leod oli selleks veennud isa Zenon ise. Üheksa kuud pärast Zenoni keisriks saamist haigestus Leo ootamatult ning suri. See tekitas kuulujutte, et isa mürgitas oma poja, sama meelt on ka paljud ajaloolased. 

Lisaks mürgitamisjuttudele levisid ka legendid, et Leo pääses. Keisrinna Adriana, aimates oma mehe kurja kavatsust, olevat asendanud Leo teisikuga, kelle siis Zenon tappiski. Õige Leo elanud saladuskatte all vaimulikuna edasi. 

## Vaata ka
* Büntsantsi keisrite loend
* Leo I
* Zeno
* Bütsants

## Viited
Lucius Aelius

**Lucius Aelius** (**Imperator Caesar Divi ''Lucius Aelius'' Augustus**; sünninimi **Lucius Ceionius Commodus**; 13. jaanuar 101 – 1. jaanuar 138) oli rooma poliitik.

Ta oleks pidanud  pärast Hadrianuse surma saama Vana-Rooma keisriks, kuid ta jõudis enne seda surra loomulikku surma.
Lõuna-Korea vapp

**Lõuna-Korea vapp** on Korea Vabariigi vapp. Kasutusel on suur ja väike vapp.

## Suur vapp
Suurt vappi kasutatakse ainult tähtsatel riiklikel dokumentidel. Sellel on ainult ajalooline ja sümboolne tähendus. Pitsat, millega pitser tehakse, on 18-karaadisest kullast ja kaalub 2,15 kilogrammi. Selle pindala on 10,1 cm ja kõrgus 10 cm. Pitsati käepide on fööniksipaarikujuline, fööniksipaaril on lootose vars nokkade vahel.

## Väike vapp
Väike vapp on tuntud läänemaailmas. Sellel on kujutatud süüria hibiski (*Hibiscus syriacus*), mis on Korea rahvuslill.
Lõuna-Korea lipp

**Lõuna-Korea lipp** on Lõuna-Korea riigilipp. See on valge; keskel on ülalt punane ja alt sinine *[[yin-yang]]*i sümbol; valge välja igas nurgas on erinev must kolmejooneline *[[gua]]* Yijingist (Hiina "Muutuste raamatust").

Lipu proportsioonid on 2:3.

Lipu nimi on korea keeles *Taegeukgi* (태극기; 太極旗).

Lipu mõtles välja Korea suursaadik Jaapanis Bak Yeong-hyo. Korea kuningas Gojong kuulutas 6. märtsil 1883 selle lipu Korea sümboliks.

## Tähendus

Valge taust sümboliseerib valgust ja puhtust ning väljendab rahuarmastust.

Neli kolmjoont lipul on:

*  Jõud (*geon* (건; 乾) korea keeles = taevas (하늘; 天);
*  Sära (*ri* (리; 離)) = tuli (불; 火), päike ja yang;
*  Kuristik (*gam* (감; 坎)) = vesi (물; 水), kuu ja yin;
*  Põld (*gon* (곤; 坤)) = maa (땅; 地).

## Ajalugu

Lipu järele tekkis vajadus, kui Korea valmistas ette kaubanduslepingut USA-ga, mis valmis 22. mail 1882 ja millele kirjutati alla 6. juunil 1882.

Kuigi Hiina soovis, et Korea lipul oleks draakon, eelistas Korea kujutada lipul iidset sini-punast yin-yangi sümbolit valgel taustal. Sellest sai ajutine riigilipp
*taegeuk*. Hiljem lisati kaheksa trigrammi ümber *taegeuk* ringi. Nõnda saadud *Taegeukgi* oli mõnda aega riigilipuks.

Septembris 1882 määras kuningas Gojong oma suursaadikuks Jaapanisse Bak Yeoung-hyo. Jaapanisse suunduva laeva pardal joonistas Bak *taegeuk* ringiga lipu, milles ta kasutas kaheksa trigrammi asemel nelja. Seda lippu hakkas ta 25. septembril kasutama. 3. oktoobril kandis ta sellest muudatusest ametlikult ette kuningas Gojongile, kes 6. märtsil 1883 kuulutas selle ametlikult riigilipuks.

Täpseid juhiseid lipu valmistamiseks tookord ei antud. Alles 29. juunil 1942 sätestas Korea ajutine eksiilvalitsus riigilipu valmistamise täpse viisi, kuid see ei saanud Jaapani okupatsiooni ajal kodumaal laialt teatavaks. Jaanuaris 1949 moodustas Korea Vabariigi valitsus erikomisjoni, mis 15. oktoobril avaldas lipu valmistamise korra.


Flag of South Korea (1945-1948).svg| Korea 1945–1948
Flag of South Korea (1948–1949).svg| Lõuna-Korea 1948–1949
Flag of South Korea (1949-1984).svg| 1949–1984
Flag of South Korea (1984–1997).svg| 1984–1997
Flag of South Korea (1997–2011).svg| 1997–2011


## Välislingid

* Värvid ja proportsioonid
Logo

**Logo** on graafiline märk, mis üheselt üritab aidata samasta mingi ettevõtte, toote, teenuse, asutuse, organisatsiooni või ürituse, et avalikkuse ees eristada logo omanikku teistest.

## Vaata ka
*bränd
*kaubamärk
*reklaam
*sümbol

## Viited

* Logo
Lõuna-Korea välisministrite loend

**Lõuna-Korea välisministrite loend** loetleb Lõuna-Korea välisministreid. 

*Chang Taek Sang 1948–1949  
*Lim Pyong Jik 1949–1951  
*Pyun Yung Tai 1951–1955  
*Cho Chung Hwan 1955–1960  
*Ho Chong 1960         
*Chung Il Hyung 1960–1961  
*Kim Hong Il 1961         
*Song Yo Chan 1961         
*Choi Dok Sin 1961–1963  
*Kim Yong Sik 1963         
*Chung Il Kwon 1963–1964  
*Lee Tong Won 1964–1966  
*Chung Il Kwon 1966–1967  
*Choi Kyu Hah 1967–1971  
*Kim Yong Sik 1971–1973  
*Kim Dong Jo 1973–1975  
*Pak Tong Jin 1975–1980  
*Lho Shin Yong 1980–1982  
*Lee Bum Suk 1982–1983  
*Lee Won Kyung 1983–1986  
*Choi Kwang Soo 1986–1988  
*Choi Ho Joong 1988–1990  
*Lee Sang Ok 1990–1993  
*Han Sung Joo 1993–1994  
*Gong Ro Myung 1994–1996
*Yoo Chong Ha 1996–1998  
*Park Chung Soo 1998         
*Hong Sun Yong 1998–2000  
*Lee Joung Binn 2000–2001  
*Han Seung Soo 2001–2002   
*Choi Sung Hong 2002–2003  
*Yoon Young Kwan 2003–2004
*Ban Ki-moon 2004–
Lõuna-Korea valitsusjuhtide loend

**[[Lõuna-Korea]] peaministrid:**

*Lee Bum Suk 1948–1950   
*Shin Sung Mo 1950–1950  
*Chang Myon 1950–1952  
*Yi Yun Yong 1952–1952  
*Chang Taek Sang 1952–1952  
*Paik Too Chin 1952–1954  
*Pyun Yung Tai 1954–1954  
*Ho Chong 1960–1960  
*Chang Myon 1960–1961  
*Chang Do Yung 1961–1961  
*Song Yo Chan 1961–1962  
*Park Chung Hee 1962–1962  
*Kim Hyun Chul 1962–1963  
*Choi Doo Sun 1963–1964  
*Chung Il Kwon 1964–1970  
*Paik Too Chin 1970–1971  
*Kim Jong Pil 1971–1975  
*Choi Kyu Hah 1975–1979  
*Shin Hyon Hwak 1979–1980  
*Park Choong Hoon 1980–1980  
*Nam Duck Woo 1980–1982  
*Yoo Chang Soon 1982–1982  
*Kim Sang Hyup 1982–1983  
*Chin Iee Chong 1983–1985  
*Lho Shin Yong 1985–1987  
*Lee Han Key 1987–1987  
*Kim Chung Yul 1987–1988  
*Lee Hyun Jae 1988–1988  
*Kang Young Hoon 1988–1990  
*Ro Jai Bong 1990–1991  
*Shin Hyon Hwak 1991–1991  
*Chung Won Shik 1991–1992  
*Hyun Soong Jong 1992 - 1993  
*Hwang In Sung 1993–1993  
*Lee Hoi Chang 1993–1994  
*Lee Yung Duk 1994–1994  
*Lee Hong Koo 1994–1995  
*Lee Soo Sung 1995–1997  
*Goh Kun 1997–1998  
*Kim Jong Pil 1998–2000  
*Park Tae Joon 2000  
*Lee Hun Jai 2000 
*Lee Han Dong 2000–2002  
*Chang Sang (n) 2002–2002  
*Jeon Yun Churl 2002–2002  
*Chang Dae Whan 2002–2002  
*Kim Suk Soo 2002–2003  
*Goh Kun 2003–2004
*Lee Hae Chan 2004–2006
*Han Duck-soo (kt) 2006
*Han Myung-sook 2006–2007
*Kwon O-kyu (kt) 2007
*Han Duck-soo 2007–2008
*Han Seung-soo 2008–2009
*Chung Un-chan 2009–2010
*Yoon Jeung-hyun 2010 (*kohusetäitja*)
*Kim Hwang-sik 2010–2013
*Jung Hong-won 26. veebruar 2013 – 16. veebruar 2015
*Lee Wan-koo 16. veebruar 2015 – 27. aprill 2015
*Choi Kyoung-hwan (*kohusetäitja*) 27. aprill 2015 – 18. juuni 2015
*Hwang Kyo-ahn 18. juuni 2015 – 11. mai 2017
*Yoo Il-ho (*kohusetäitja*) 11. mai 2017 – 31. mai 2017
*Lee Nak-yon 31. mai 2017 – 14. jaanuar 2020
*Chung Sye-kyun 14. jaanuar 2020 – 16. aprill 2021
*Hong Nam-ki 16. aprill 2021 – 13. mai 2021 (k.t.)
*Kim Boo-kyum 14. mai 2021 – 11. mai 2022
*Choo Kyung-ho 12. mai 2022 – 20. mai 2022 (k.t.)
*Han Duck-soo 21. mai 2022 –
Leedu keel

**Leedu keel** (*lietuvių kalba*) on balti keelte idarühma kuuluv indoeuroopa keel. Leedu keel on Leedu riigikeel ja seda räägib emakeelena umbes 3,1 miljonit leedulast peamiselt Leedus, kuid ka Poolas (Suwalszczyzna), Venemaal ja Lätis. 

Leedu keeles on kolm rõhutüüpi ja seitse käänet. Leedu keelt peetakse üheks arhailisemaks tänapäeval kõneldavaks indoeuroopa keeleks. Murded jagunevad põhja- ja lõunamurreteks. Lisaks on leedu keelel hulgi kohalikke murdeid ning leedulased eristavad niinimetatud "linnaleedukeelt" ja "maaleedukeelt" olenevalt sõnavarast ja hääldusest ka kohalikes piirkondades. Kirjakeel põhineb kodekseeritud lõunaleedu keelel.

Leedu keele lähim räägitav sugulaskeel on põhja pool räägitav läti keel. Kuigi need keeled tunduvad sarnased, ei saa eri keelte rääkijad üksteisest aru ning keelte erinevused on suuremad kui eesti ja soome keelel omavahel.

Vanimad kirjalikud mälestised pärinevad 16. sajandist (Martin Lutheri katekismuse tõlge). 

Leedu keele esimese teadusliku kirjelduse "Handbuch der litauischen Sprache" ("Leedu keele käsiraamat"; 2 köidet) avaldas 1856–1857 Praha ülikooli professor August Schleicher. 

Keelekood standardi ISO 639 järgi on lt või lit.

## Kirjasüsteem
Leedu keel kasutab ladina kirja. Leedu tähestikus on 32 tähte:

Aa Ąą Bb Cc Čč Dd Ee Ęę Ėė Ff Gg Hh Ii Įį Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Šš Tt Uu Ųų Ūū Vv Zz Žž 

Võõrnimed kirjutatakse häälduspäraselt. 

## Grammatika
### Arvsõnad

### Isikulised asesõnad

### Käänded
Käändeid on seitse: nominatiiv, genitiiv, daativ, akusatiiv, instrumentaal, lokatiiv ja vokatiiv. 

## Viited

## Välislingid

*Leedu nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
*Inglise-leedu sõnastik
Tautiška giesmė

**"Lietuva, tėvyne mūsų"** ('Leedu, meie isamaa') ehk **"Tautiška giesmė"** ('Rahvuslaul') on Leedu riigihümn.

Laulu sõnad ja viisi kirjutas 1898 Vincas Kudirka ja avaldas selle septembril 1898 oma ajakirja Varpas 6. numbris. Ta ei mõelnud seda riigihümniks ega elanud Leedu iseseisvuse väljakuulutamiseni.

Laul kanti esimest korda ette koorilauluna helilooja Česlovas Sasnauskase juhatusel kontserdil Peterburis 13. novembril 1899. Peterburis elas palju leedulasi. Kudirka oli äsja surnud. Juba siis hakkasid mitmed intellektuaalid, sealhulgas hilisem Leedu president Kazys Grinius, nimetama seda laulu Leedu rahvushümniks. 

Vilniuses kanti see esimest avalikult korda ette 3. detsembril 1905 linnateatris. Kontsert toimus Leedu Suure Nõukogu eelõhtul. Hiljem levis laul kogu Leedus ja seda kanti ette pidulikel puhkudel.    

1919 sai see Leedu riigihümniks. Selle pealkirjaks said esimese rea kolm esimest sõna:  Lietuva, tėvyne mūsų ('Leedu, meie isamaa'). 

Pärast Nõukogude okupatsiooni 1940 hümn keelati, kuid 1944 tunnistati "Tautiška giesmė" tänu Justas Paleckise jõupingutustele Leedu NSV ametlikuks hümniks ja jäi selleks 1950. aasta juulini.

1988 sai "Tautiška giesmė" jälle hümniks. 

Hümni asemel lauldakse sageli Maironise laulu "Lietuva brangi, mano tėvyne"   ('Kallis Leedu, mu isamaa'). 

## Leedukeelne tekst

Lietuva, tėvyne mūsų,
Tu didvyrių žeme!
Iš praeities tavo sūnūs
Te stiprybę semia!

Tegul tavo vaikai eina
Vien takais dorybės!
Tegul dirba tavo naudai
Ir žmonių gerybei!

Tegul saulė Lietuvoj
Tamsumas prašalina
Ir šviesa, ir tiesa
Mūs žingnius telydi.

Tegul meilė Lietuvos
Dega mūsų širdyse
Vardan tos Lietuvos
Vienybė težydi!

## Tõlge

Leedu, meie isamaa,
sa kangelaste maa!
Minevikust sinu pojad
ammutagu jõudu!

Käigu sinu lapsed
ainult vooruse teedel!
Töötagu sinu kasuks
ja inimeste heaks!

Päike kõrvaldagu
Leedus tumedused
ja valgus, ja tõde
juhtigu me samme!

Põlegu Leedu-armastus
me südametes.
Selle Leedu nimel
õitsegu ühtsus.   

## Välislingid
* Tekst, noodid (üks hääl) ja heli
* Noodid (neli häält)
* Noodid (neli häält)
Lääne-Pomorze vojevoodkond

**Lääne-Pomorze vojevoodkond** on 1. järgu haldusüksus (vojevoodkond) Poolas. See moodustati 1999. aastal Koszalini ja Szczecini vojevoodkonnast.

## Haldusjaotus
Vojevoodkond jaguneb kolmeks maakonna õigustega linnaks:
# Koszalin 
# Szczecin 
# Świnoujście 

ja 18 maakonnaks:
# Białogardi maakond (keskus Białogard)
# Choszczno maakond (Choszczno)
# Drawsko Pomorskie maakond (Drawsko Pomorskie)
# Goleniówi maakond (Goleniów)
# Gryfice maakond (Gryfice)
# Gryfino maakond (Gryfino)
# Kamień Pomorski maakond (Kamień Pomorski)
# Kołobrzegi maakond (Kołobrzeg)
# Koszalini maakond (Koszalin)
# Łobezi maakond (Łobez)
# Myślibórzi maakond (Myślibórz)
# Police maakond (Police)
# Pyrzyce maakond (Pyrzyce)
# Sławno maakond (Sławno)
# Szczecineki maakond (Szczecinek)
# Stargardi maakond (Stargard)
# Świdwini maakond (Świdwin)
# Wałczi maakond (Wałcz)

## Vaata ka
*Pommeri
*Vorpommern
*Kõver mets

## Välislingid
*Vojevoodkonna valitsus
Łódźi vojevoodkond

**Łódźi vojevoodkond** on vojevoodkond (1. järgu haldusüksus ja omavalitsuspiirkond) Poola keskosas.

Praegustes piirides moodustati see 1998. aasta haldusreformiaktiga 1. jaanuarist varasema Łódźi vojevoodkonna, endiste Sieradzi vohevoodkonna, endiste Piotrkówi vojevoodkonna,   Skierniewice vojevoodkonna ja osast Płock vojevoodkonna territooriumile. Vojevoodkond kannab oma suurima linna Łódźi nime.

## Haldusjaotus
Vojevoodkond jaguneb kolmeks maakonna õigustega linnaks:

# Łódź
# Piotrków Trybunalski
# Skierniewice

ja 21 maakonnaks:

## Viited
Meedia

**Meedia** (ladina keeles *medium* 'keskel olev') on informatsioonikandjate ühine nimetus.

*Kõne, telefon
*Heli- ja videolindistused
*Paber
*Massimeedia: ajaleht, ajakiri, film, raadio, televisioon
*Arvutimängud
*Internet

Meedia – keskkond, kus toimub infoedastus, info avaldamine ja/või massikommunikatsioon.
 
## Vaata ka
*Teabelevi
*Ajakirjandus
*Multimeedia
*Meediamonitooring
*Meediasüsteem
*Meediakanal
*Massiteabevahend
*Ristmeedia
*Meediatööstus
*Meediakirjaoskus
*Meediasemiootika
*Meedia läbipaistvus
*Uus meedia
Lublini vojevoodkond

**Lublini vojevoodkond** on vojevoodkond (haldusüksus) Poolas.

## Haldusjaotus
Vojevoodkond jaguneb neljaks maakonna õigustega linnaks:

# Chełm
# Biała Podlaska
# Lublin
# Zamość

ja 20 maakonnaks:


międzyrzec_podlaski_pałac_potockich_fasada.jpg|Potockite palee Międzyrzec Podlaskis
międzyrzec_podlaski_kapliczka.jpg|Vana kabel Międzyrzec Podlaskis
międzyrzec_podlaski_rz_krzna.jpg|Krzna jõgi Międzyrzec Podlaskis
międzyrzec_podlaski_drewniane_domy.jpg|Vanad puumajad Międzyrzec Podlaskis


## Viited

## Välislingid
* Vojevoodkonna valitsus
Lubuszi vojevoodkond

**Lubuszi vojevoodkond** on vojevoodkond (haldusüksus) Poolas.

## Maakonnad
Vojevoodkond jaguneb kaheks maakonna õigustega linnaks:
# Gorzów Wielkopolski
# Zielona Góra

ja 12 maakonnaks:
# Gorzów Wielkopolski maakond
# Krosno Odrzańskie maakond (Krosno Odrzańskie)
# Międzyrzeczi maakond (Międzyrzecz)
# Nowa Sóli maakond (Nowa Sól)
# Słubice maakond (Słubice)
# Strzelce Krajeńskie maakond (Strzelce Krajeńskie, Drezdenko)
# Sulęcini maakond (Sulęcin)
# Świebodzini maakond (Świebodzin)
# Żagańi maakond (Żagań)
# Żary maakond (Żary)
# Zielona Góra maakond
# Wschowa maakond (Wschowa)

## Vaata ka
* Brandenburg

## Viited

## Välislingid
* Województwo Lubuskie
Meteoroloogia

**Meteoroloogia** ehk **ilmastikuteadus** on teadusharu, mis uurib atmosfääri ehitust, selles toimuvaid protsesse ennustamise ja mõjude eesmärgil. Meteoroloogiat peetakse geofüüsika allharuks. Peale atmosfäärifüüsika, -keemia ja -dünaamika uurib meteoroloogia ka õhu ja maapinna (maismaa või ookeani pinna) vastastikust mõju. Meteoroloogia peaeesmärk on ilmastikunähtuste täielik mõistmine ja ilma võimalikult täpne ennustamine.

Levinud rahvalikus käsituses peetakse meteoroloogiat kitsalt ilma uurivaks ja ilma prognoosimise aluseks olevaks teadusharuks.

Meteoroloogias eristatakse mitu allharu. Dünaamiline meteoroloogia tegeleb atmosfääris toimuvate liikumiste uurimisega, kasutades fundamentaalseid hüdrodünaamika võrrandeid. Sünoptiline meteoroloogia tegeleb sünoptilise ilmainformatsiooni (sünoptilised kaardid, sünoptilised ilmavaatlused) analüüsiga ilma ennustamise eesmärgil. Füüsikaline meteoroloogia tegeleb selliste atmosfäärinähtuste uurimisega, mis pole otseselt seotud õhu liikumisega. Meteoroloogiale lähedane teadusharu on klimatoloogia.

Uuringud tuginevad nii maismaal kui ka merel asuvate vaatlusjaamade võrgustiku, ilmaradarite ning tehiskaaslaste andmestikule. Tänapäeva meteoroloogias on nii ilma ennustamisel kui ka teaduslikus uurimistöös täiesti möödapääsmatu superarvutite kasutamine.
 
Meteoroloogia on tunginud sügavale inimeste igapäevaellu. Meteoroloogia on abiks lennundusele, laevandusele ja põllumajandusele. Võimalikult täpne ilmaennustus on abiks majandustegevusele ja õigeaegseks hoiatuseks ohtlike ilmanähtuste, näiteks orkaanide, trombide jne. eest, aidates sellega säästa inimelusid. Võimalusel püütakse ilma ka kasulikus suunas sihipäraselt mõjutada.

## Meteoroloogiainstrumendid

## Vaata ka
* Meteoroloogia mõisteid
* Eesti Meteoroloogia Selts
* Hüdrometeoroloogia
* Klimatoloogia
* Maateaduste mõisteid
Muinasjutt

**Muinasjutt** on rahvajutu üks peamisi liike ehk žanreid. 

Klassikaline vendade Jacob Grimmi ja Wilhelm Grimmi rahvajuttude žanrijaotus jagab rahvajutud müütideks, muistenditeks ja muinasjuttudeks.

Erinevalt müüdist on muinasjutt teadlikult väljamõeldisele rajatud või meelelahutuslik jutustus, mis ei pruugi arvesse võtta loogikat, loodusseadusi ega kindlat ajaloolist keskkonda (tegevuskoht ja -aeg võivad olla imepärased). Muinasjutu taotlus pole otseselt kujutada tõepäraselt ühtki looduse ega ühiskonnaelu seika, vaid pakkuda kuulajatele fiktsiooni ja meelelahutust. Erinevalt muistendist ei pruugi muinasjutt edastada kuulajatele tõeväärtusega informatsiooni.

Muinasjuttudel on omad seadused, mida on kirjeldanud Axel Olrik eepiliste seadustega. Selliste tunnuste hulka kuuluvad kindlad algus- ja lõpuvormelid (näiteks "Elas kord...", "Kuskil maal...", "Kui nad surnud ei ole...", "Sõin ja jõin seal minagi, kõhtu ei saanud midagi"), oluliste sündmuste rõhutamine mitmekordse kirjeldamise kaudu (näiteks 3 päeva tuleb võidelda, 3 takistust ületada), sümboolsete arvude esinemine loo struktuuris või kirjeldustes (kolmarvu seadus; olulised on ka arvud 7, 9, 12).

## Liigitus

Euroopa muinasjutud liigitatakse harilikult looma- ja pärismuinasjuttudeks. 

Pärismuinasjuttudel eristatakse omakorda järgmisi alaliike: ime- ehk nõidusmuinasjutud, novellilaadsed ehk olustikulised muinasjutud, legendilaadsed muinasjutud ja muinasjutud rumalast kuradist (eesti Kaval-Antsu ja Vanapagana lood). 

Muinasjutu tavaline põhisüžee hõlmab nõrga või vaese, aga tubli ja abivalmis (kavala) tegelase võitu tugeva või rikka, aga halva (rumala) vastase üle. 

Muinasjutte tunnevad kõik rahvad. Üks vanemaid muinasjutukogusid on araablaste "Tuhat üks ööd".

Eesti muinasjuttude populaarsemad tegelased on abivalmis vaeslaps, tige võõrasema, tõrjutud noorem vend, koduloomad ja metsloomad.

Kirjanike loodud muinasjutte nimetatakse kunstmuinasjuttudeks.

## Muinasjuttude teaduslik uurimine

Muinasjutu struktuuri, funktsioone ja ajaloolist arengut on uurinud Antti Aarne, Bruno Bettelheim, Alan Dundes, Max Lüthi, Vladimir Propp, Stith Thompson jpt.

Antti Aarnelt pärineb muinasjuttude süžeede tüüpideks liigitamise süsteem, mida on täiendanud Stith Thompson (Aarne-Thompsoni tüübikataloog) ja Hans-Jörg Uther (ATU tüübikataloog).

Eestis hakati muinasjutte sihipäraselt koguma 19. sajandi teisel poolel Jakob Hurda innustusel. Üks Eesti tuntumaid muinasjutu-uurijaid oli Uku Masing. 

Richard Viidalepa toimetusel on ilmunud teaduslik eesti muinasjuttude antoloogia. Hiljem on tegelenud muinasjuttude uurimisega Eestis Kristi Salve, Ülo Valk, Risto Järv, Merili Metsvahi, Kärri Toomeos-Orglaan ja Mairi Kaasik.

## Vaata ka
*Muinasjututüüp
*Müüt

## Välislingid
Mehaanika

**Mehaanika** (ka *mehhaanika*; vanakreeka keele väljendist μηχανική τέχνη, *mekhanikē tekhnē* 'masinate ehitamise kunst') on füüsika haru, mis uurib tahkete kehade, vedelike ja gaaside liikumist, selle liikumise põhjusi ja tagajärgi. Mehaanikaks nimetatakse ka seadmete ja aparaatide konstruktsioonilist osa üldse või ainult seda osa, mis teostab nende toimimiseks vajalikku mehaanilist liikumist.

## Mehaanika ajalugu
Mehaanika ajalugu ulatub välja Antiik-Kreekasse, kus peamisteks alusepanijateks peetakse Aristoteleset ja Archimedest. Klassikalisele mehaanika alusepanijateks peetakse varauusajal tegutsenud Galileod, Keplerit ja Newtonit. Kuni 19. sajandini arvati, et kõik füüsikalised nähtused on seletatavad mehaanika seaduste abil. Füüsika on sellest ajast kasvanud laiemaks, kui mehaanika. Lisaks on tänapäeval teada, et leidub kehasid ja jõude mida klassikaline mehaanika kirjeldada ei suuda. Näiteks on Newtoni mehaanika vaid tegelikkuse lähendus, mis näiteks relativistlike süsteemide puhul ei ole rakendatav (nende puhul on tarvis rakendada relatiivsusteooriat). Ometi jääb mehaanika koos oma mõistetega, nagu seda on mass ja jõud, füüsika üheks aluseks.

## Mehaanika valdkonnad
* Klassikaline mehaanika (kirjeldab makroskoopiliste kehade liikumist, selle liikumise põhjusi ja tagajärgi)
* Statistiline mehaanika (kirjeldab paljudest osakestest koosnevate süsteemide käitumist, näiteks termodünaamikas)
* Relativistlik mehaanika (mehaanika, kus liikumiskiirus on valguse kiiruse lähedane ja arvesse peab võtma erirelatiivsus- ja üldrelatiivsusteooriat)
* Kvantmehaanika (kirjeldamiseks mikroskoopiliste objektide liikumist)

## Viited
Molaarmass

**Molaarmass** on aine ühe mooli osakeste (aatomite, molekulide) mass: 
:M=\frac{m}{n},
kus 
: M on molaarmass,
: m on aine mass (kilogrammides), 
:  n on ainehulk (moolides).

Molaarmassi mõõtühik SI-süsteemis on kilogramm mooli kohta (kg/mol), keemias aga üldiselt grammi mooli kohta (g/mol). Molaarmass kuulub intensiivsete olekuparameetrite hulka (need parameetrid ei sõltu ainehulgast, seega ka mitte valitud massiühikust).  

Molaarmassi ja molekulmassi arvväärtused on ühesugused, ent erinevalt molaarmassist on molekulmass ühikuta suurus. Näiteks dihapniku molekulmass on 2×16 = 32, sest selle molekul koosneb kahest hapniku aatomist, mille aatommass on 16; dihapniku molaarmass on 32 g/mol.

## Vaata ka
*Ainehulk
*Avogadro arv

## Viited
Murre

**Murre** ehk **dialekt** on piirkondlik eripärane keelekuju. Murre erineb kirjakeelest ja teistest murretest sõnade häälikkoostise, sõnade muutmise, sõnavara ja lausestuse poolest. 

Murdeid uurivat teadusharu nimetatakse murdeteaduseks ehk dialektoloogiaks.

Paljude ühistunnustega murded moodustavad murderühma. Murded jagunevad paikkondlike (Eestis peamiselt kihelkondlike) erijoontega murrakuteks.

Traditsiooniliselt on murrete all silmas peetud eeskätt territoriaalseid maamurdeid. Viimasel ajal on ilmunud palju uurimusi linnamurrete kohta; sealhulgas arvatakse nende hulka USA linnaelanikest mustanahaliste kõne, kelle inglise keel erineb olulisel määral teistest ameerikalikest inglise keele variantidest.

Prantsuse lingvistid kasutavad termini "murre" kõrval ka terminit *patua* (*patois*), mis tähendab samuti lokaalselt piiratud elanikkonnarühmade (peamiselt maaelanike) kõnet.

## Funktsionaalne käsitus
Sotsiolingvistikas ja olmetasandil vastandatakse murdeid standardsele ehk kirjakeelele. Sellest vaatenurgast vaadates on murdele omased järgmised eripärad: 
*sotsiaalne, vanuseline ja osaliselt sooline dialektikandjate ringi piiratus (näiteks vanema põlvkonna maapiirkonna elanikud); 
*murde kasutussfääri piiramine perekondlike ning olmeolukordadega; 
*pooldialektide moodustumine erinevate murrakute vastastikuse mõju tagajärjena ja sellega seotud murdesüsteemide elementide vahel toimuv suhete ümberkujunemine; 
*dialektkõne iseärasuse nivelleerumine kirjakeele mõjul (massiteabevahendite, raamatute, haridussüsteemi jne kaudu) ja vahevormide moodustumine, näiteks murdeliselt värvunud literatuurne kõne.

## Lingvistiline käsitus
Teise tendentsina nimetatakse murdeks suvalist keeleteisendit, mis erineb teistest teisenditest. See tähendab, et inimene räägib mingit murret, mis on standardse literatuurse murde erijuht. 

Sellises käsituses eristatakse standardseid murdeid (või kirjakeeli) ja traditsioonilisi murdeid. Nende põhiliseks erinevuseks on asjaolu, et esimesi kasutatakse kirjas, toetatakse spetsiaalsetes institutsioonides, õpetatakse koolides ning neid peetakse "korrapärasemaks" ("peamiseks") keelevormiks. Mõnes keeles on mitu standardset murret (sel juhul räägitakse polütsentrilisest keelest või diasüsteemist). 

Lingvisti jaoks ei eksisteeri "korrapärasemat" keelevormi ja lisaks sellele osutub üsna tihti info traditsioonilisest maamurdest palju väärtuslikumaks, võrreldes sellega, mis oli saadud literatuurse variandi põhjal.

## Keel või murre
Pole olemas ühist mõistmist ja vastavalt ka ühiseid kriteeriume keele ja murde piiritlemiseks. Sellepärast, rääkides, et mingi idioom on keel või murre, peab kindlaks määrama, mida mõistakse teatud termini all. Juhul, kui on vaja vältida valikut kasutavad lingvistid tavaliselt termini idioom, mis tähendab vähegi erinevat keelevarianti. 

Idioomi võib lugeda murdeks näiteks olukorras, kus: 
*ta ei ole standarditud kirjakeel;
*tema kandjatel ei ole oma riiki või autonoomset moodustist; 
*ta ei ole prestiižne kõnelemise vorm.

## Eesti murded

## Vaata ka

*peamurded
*murdeliit
Majandus

**Majandus** on inimtegevus, mille eesmärk on tagada inimestele vajalike kaupade ja teenuste tootmist, vahetust, jaotust ja tarbimise võimalust. Riigi majanduse eesmärk on tagada riigi elanikkonna äraelamise ja arengu võimalusi, sellepärast kuuluvad riigi majanduse koosseisu sellised tegevusalad nagu toidu ja rõivastuse hankimine, elamute ehitamine ja kütmine, hariduse saamine, tervise ja kultuuriliste vajaduste eest hoolitsemine. 

Majandus hõlmab ettevõtteid ja asutusi, mis toodavad kaupu ja osutavad teenuseid. Ettevõtted, mis toodavad sarnaseid kaupu ja osutavad sarnaseid teenuseid, moodustavad majandusharu. Need on näiteks energeetika, masinatööstus, taimekasvatus, haridus, turism jne. Majandusharud jaotatakse omakorda majandussektoriteks, mille ettevõtted ja asutused tegelevad tooraine hankimisega loodusest (primaarne sektor), tooraine töötlemisega (sekundaarne sektor) ja teenuste osutamisega (teenindus ehk tertsiaarne sektor).

## Viited

## Vaata ka

*Majandusteaduse mõisteid
*E-majandus
Max Tegmark

**Max Tegmark** (sündinud 5. mail 1967) on rootsi päritolu USA füüsik ja astronoom.

Ta on töötanud Pennsylvania Ülikoolis ja seejärel Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis.

Kvantenesetapu mõttelise eksperimendi pooldajana on esitanud matemaatilise argumendi multiversumi olemasolu kasuks: arvutuseeskiri üheainsa juhusliku arvu jaoks nulli ja ühe vahel on pikem kui arvutuseeskiri kõikide arvude jaoks nulli ja ühe vahel, seega on reaalsusel võib-olla informatsiooniliselt ökonoomsem koosneda lõpmatust hulgast paralleeluniversumitest kui ainult ühest universumist.