open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paul Vaarask

**Paul Vaarask** (6. oktoober (vkj)/ 18. oktoober 1896 Veriora vald, Räpina kihelkond, Võrumaa – 4. juuni 1980 Tallinn) oli eesti keeleteadlane, foneetik ja pedagoog.

## Haridus
Vaarask lõpetas 1917 Tartu Õpetajate Seminari, 1925 eksternina Tallinna Reaalkooli, 1929 Londoni Ülikooli kursused inglise keele foneetika ja intonatsiooni alal, 1931 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, sai 1932 Tartu Ülikoolis inglise ja 1940 vene keele õpetaja kutse, oli 1948–1951 Leningradi ülikooli (kaugõppe) aspirantuuris, filoloogiakandidaat (1951, Leningradi ülikool), väitekiri "Критический очерк учений о речевой интонации и интонационно-грамматическое членение речи в английском языке в сравнительном аспекте с эстонским языком", filoloogiadoktor (1967, Gruusia Teaduste Akadeemia Keeleinstituut), väitekiri käsitles kõne intonatsioonilisi vahendeid.

## Töökohad
Vaarask oli 1917–1944 mitmel pool Eestis (1918–1920 ka Venemaal) õpetaja ja koolidirektor (sh Tallinna Inglise Kolledži asutajaid 1936 ja aastani 1940 direktor), 1944–1950 Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi võõrkeelte kabineti juhataja, aastast 1945 Tallinna Polütehnilise Instituudi keelte (aastast 1946 võõrkeelte) kateedri õppejõud, sh 1947–1972 kateedri juhataja, 1953–1967 dotsent, 1967–1972 professor; koostanud inglise ja saksa keele õpikuid jm õppevahendeid, olnud nende toimetaja.

Oli Eesti NSV Haridusministeeriumi (1945–1950), Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi võõrkeelte komisjoni esimees (1960–1972) ning Eesti NSV Teaduste Akadeemia võõrkeelte eksamikomisjoni liige (1952–1976).

## Uurimisvaldkonnad
Vaaraski uurimisvaldkonnad olid üld- ja võrdlev keeleteadus, kõne intonatsioonilised vahendid ning inglise keele õpetamise metoodika.

## Teoseid
* *Аналитический и синтетический строй языка*. Tallinn 1961
* *Вопросы фонематики 1*. Tallinn, 1962; 2. Tallinn 1963
* *The tone elements of speech*. Tallinn 1964
* *Вопросы изучения интонационного строя эстонской речи*. Tallinn 1965
* Inimkõne tonaalsed vahendid. Tallinn 1966
* Kõnerütm. Tallinn 1967
* 75 teaduspublikatsiooni

## Tunnustus
* 1939 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Paul Vaaraski abikaasa Johanna Vaarask oli samuti pedagoog. Nende tütar Aili Vaarask oli arst (neuroloog).

## Välislingid
* 
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Merle Jung

**Merle Jung** (kuni 1999 **Merle Aron**; sündinud 16. augustil 1972 Tallinn) on eesti keeleteadlane.

## Haridus
Jung lõpetas 1990 Tallinna 42. keskkooli, 1995 Tallinna Pedagoogikaülikooli saksa filoloogia erialal, 1999 Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistrantuuri ja 2006 doktorantuuri. Tal on magister saksa filoloogia alal (1999, Tallinna Pedagoogikaülikool) väitekirjaga "Kreatives Schreiben im Bereich Deutsch als Fremdsprache, unter besonderer Berücksichtigung literarischer Texte als Schreibimpulse", doktorikraad rakenduslingvistika alal (2006, Tallinna Ülikool) väitekirjaga "Sprachspielerische Texte als Impulse für schriftliche Textproduktion im Bereich Deutsch als Fremdsprache". Jung täiendas end 1995–96 Kieli Ülikoolis.

## Töökohad
Oli 1997–2000 Tallinna ülikooli germaani-romaani osakonna saksa keele õppetooli õpetaja, 2000–2009 germaani-romaani keelte ja kultuuride instituudi saksa filoloogia osakonna lektor, 2009– saksa keele didaktika dotsent. Õpetanud saksa keele õpetamise didaktika ja metoodika, tekstianalüüsi, saksa keele foneetika, ilukirjanduskursuse teksti interpretatsiooni jm kursusi; koostanud õppevahendeid. Uurimisvaldkonnad: saksa keele ja kultuuri vahendamise metoodilis-didaktilised alused, tulevase õpetaja aktuaalse potentsiaali hindamine, loovkirjutamine võõrkeeles. Mitme kogumiku (Linguistik und 1591 Didaktik, 2007 jt) toimetajaid.

Ta on Gs. für dt. Sprache/Zweig Tallinn (1999–), Int. Verein. für Germanistik (2004–) liige. 

## Teoseid
* Positionen gegenwärtiger Schreibtheorie und –didaktik. // Germanistik in Tallinn. Tallinn, 2002;
* Foneetika õpetamise problemaatikast võõrkeeles. // Toimiv keel I. Tallinn, 2003;
* Kreativität und Phonetikunterrich Sprachspielerische Texte in der Ausspracheschulung der DaF-Lernenden. // German as a Foreign Language 3 (2005);
* Kompetenzorientierte Bewertungskriterien für das pädagogische Praktikum: Ausarbeitung und erste Erfahrungen mit Deutschlehrerstudenten in Estland. // Jb. Int. Germanistik 79. Bern, 2007;
* Lernmotivation der deutschen Sprache unter estnischen Schülerinnen und Studierenden. // Tradition und Geschichte im literarischen und sprachwissenschaftlichen Kontext. Frankfurt am Main, 2008;
* Interkulturelle Landeskunde und Kulturkontakt in literarischen Texten: Eine Anregung für den fremdsprachlichen Deutschunterricht. // Triangulum 15 (2010).

## Välislingid
*Merle Jung Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Pille Penjam

**Pille Penjam** (sündinud 17. jaanuaril 1981 Tallinn) on eesti keeleteadlane ja arst. 

## Haridus
Pille Penjam on lõpetanud 1998. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1999. aastal G. Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli.

Aastatel 2000–2005 õppis ta Tartu Ülikoolis matemaatikat ja eesti keelt ning lõpetas mõlema eriala õppe bakalaureusekraadiga. 2005. aastal sai ta magistrikraadi eesti keele alal tööga "*tulema*-verbi leksikaalsest ja grammatilisest kasutusest ning modaalse funktsiooni kujunemisest eesti kirjakeeles 17.–20. sajandil" (juhendaja Külli Habicht). 2008. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja samal alal – "Eesti kirjakeele *da*- ja *ma*-infinitiiviga konstruktsioonid" (juhendajad Ilona Tragel ja Külli Habicht).

Aastatel 2008–2015 õppis ta Tartu Ülikoolis arstiteadust ja töötab alates 2015. aastast arstina Ida-Tallinna Keskhaiglas.

## Töökohad

Pille Penjam oli aastatel 2005–2006 ja 2008 Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudi eesti keele õppetooli erakorraline teadur. Loengukursused: eesti keele ajalugu, eesti keele suulise ja kirjaliku väljenduse õpetus.

Ta on ajakirja Oma Keel toimetuskolleegiumi liige (2006–). Emakeele Seltsi liige (2004–). Üliõpilastööde Riikliku konkursi diplom (2004), Eesti TA üliõpilastööde konkursi II preemia (2005). 

## Uurimisvaldkonnad

Pille Penjami uurimisvaldkonnad on eesti vana kirjakeel, verbikonstruktsioonid ja modaalsus eesti keeles. On avaldanud 20 teaduspublikatsiooni.

## Teosed
* Jussiivi kasutusest eesti vanemas kirjakeeles. // Emakeele Seltsi aastaraamat 2004. Tallinn, 2005;
* Development of the modal function of the verb tulema `come´ in written Estonian. // Linguistica Uralica 3 (2006) 3;
* Kaassõna keeleuurija ja -kasutaja käsutuses (kaasautor K. Habicht). // Emakeele Seltsi aastaraamat 2006. Tallinn, 2007;
* *da*- ja *ma*-infinitiiviga konstruktsioonid 17. sajandi kirjanduses. Emakeele Seltsi aastaraamat 2008. Tallinn, 2009;
* Eituskategooria Heinrich Stahli eesti keeles. // Emakeele Seltsi aastaraamat 2009. Tallinn, 2010;
* Kas `-tahtma-´ tahab abiverbiks (kaasautorid K. Habicht, I. Tragel). // Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri 1 (2010) 2.

## Viited

## Välislingid
*Pille Penjam Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Jaan Soontak

**Jaan Soontak** (18. detsember 1940 Soontaga vald, Pärnumaa – 24. juuni 1999 Tartu) oli eesti keeleteadlane.

## Haridus
Jaan Soontak lõpetas 1958. aastal Pärnu 2. Keskkooli, 1963. aastal Tartu Riikliku ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, ta oli filoloogiakandidaat (1973, Moskva Rahvusvaheliste Suhete Instituut), väitekiri "Английские заимствования в шведской прессе".

## Töökohad
Soontak oli 1964.–1970. aastal Tartu Riikliku ülikooli inglise keele kateedri õpetaja, 1970.–1973. aastal vanemõpetaja, 1973.–1981. aastal võõrkeelte kateedri juhataja, (1977. aastast dotsent), 1981.–1984. aastal dotsent. Ta õpetas inglise keelt üldkeelena, on koostanud õppevahendeid.

## Uurimisvaldkonnad
Soontaki uurimisvaldkonnad olid keelestatistika, oskuskeel ja eufemismid. Ta on olnud mitme keelestatistikaalase artiklite kogumiku jmt väljaande toimetaja, tõlkinud teadusraamatuid eesti keelest inglise keelde ja vastupidi. 

## Teoseid
* Texts for chemists (kaasautor E. Rahi). Tartu, 1968;
* Texts for athlets. Tartu, 1972, ²1984;
* Inglise keel võõrkeelena. Tartu, 1976;
* Kergejõustikutermineid neljas keeles (kaasautor K. Metsur). Tallinn, 1985.

Umbes 20 teaduspublikatsiooni.

## Välislingid
*"Perekonnaõhtu: perekond Soontak Soontagal" Eesti Raadios 18. oktoobril 1968, saatejuhid Vello Mikk ja Gunnar Paal
*
Meeli Sedrik

**Meeli Sedrik** (7. oktoober 1968 Kärdla, Hiiumaa – 14. mai 2022) oli eesti leksikograaf.

## Haridus
Meeli Sedrik lõpetas 1987. aastal Kärdla Keskkooli, 1992. aastal Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse alal ja 1994. aastal Tartu Ülikooli magistriõpingud eesti keele alal. 

## Töökohad
Sedrik oli 1993 vahetusüliõpilane ja CIMO stipendiaat Turu Ülikoolis, 1997–1998 Svenska Instituteti stipendiaat Uppsala Ülikoolis, 1994 Tartu Ülikooli eesti keele õppetooli ja 1995 Turu Ülikooli õppeülesande täitja, 1995–1996 Tartu Ülikooli eesti keele õppekooli erakorraline assistent, 1996–1997 ja 1999–2000 erakorraline lektor, 2000–2002 õppeülesande täitja, 2000–2003 Eesti Õiguskeele Keskuse keeletoimetaja, 2003–2008 Eesti Keele Instituudi (EKI) teadur, 2008–2013 EKI leksikograaf ja 2013–2022 EKI vanemleksikograaf. 

Ta oli Emakeele Seltsi liige (aastast 1995).

## Teadustöö
Sedriku uurimisvaldkonnad olid eesti murrete sõnavara ja keelekontaktid.

### Teoseid
* Hiidenmaan murteiden sanasto: yhteydet Itämeren alueen kieliin. // Itämerensuomalainen kulttuurialue. Castrenianumin toimitteita 49, 98−106. Helsinki, 1995.
* Swedish loanwords common to Estonian Hiiumaa dialects and south-western Finnish dialects. // Finnisch-Ugrische Sprachen in Kontakt. Vorträge des Symposiums aus Anlass des 30-jährigen Bestehens der Finnougristik an der RijksUniversiteit Groningen. 21.–23. november 1996. Maastricht 1997.
* Hiiu murrakute kontaktidest eestirootsi murretega. Taustast. // Õdagumeresoomõ veeremaaq. Läänemeresoome perifeeriad. Võru Instituudi toimetiseq 6. Võro, 1999.
* trintsid (Emmaste kihelkonnast pärit murdekeelend). // Emakeele Seltsi aastaraamat 1998–1999, 67−71. Tartu, 2000.
* reimand. // Emakeele Seltsi aastaraamat 2005, 130−137. Tartu, 2006.
* "Eesti etümoloogiasõnaraamat", EKSA, 2012. Üks autoreid.
* Trips, traps, trull, sina oled kull. // Keel ja Kirjandus 2019/6, 480−492. (koos Udo Uiboga)
* Meremehel piab olema kümme `keṕsi. // Keel ja Kirjandus 2021/7, 644−650.
* Paul Kokla "Hiiu sõnaraamat". Eesti Keele Sihtasutus, 2015 (toimetaja)
* Järvi Kokla "Hiiu keele raamand". HIIU ÖKO, 2016 (toimetaja)

## Tunnustus
2020. aastal pälvis ta koos kolleeg Udo Uiboga ajakirja Keel ja Kirjandus lühikirjutiste kategoorias aastaauhinna.

## Välislingid
*Meeli Sedrik Eesti Teadusinfosüsteemis
*IN MEMORIAM: Meeli Sedrik
*
Nauris Puntulis

**Nauris Puntulis** (sündinud 17. juulil 1961 Tiņģeres) on Läti laulja ja poliitik, alates 8. juulist 2019 kuni 15. septembrini 2023 kultuuriminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses. Kuulub erakonda Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK". Ta on tuntud kui ansambli Pērkons endine solist (1982–1994).

1994. aastal lõpetas ta Läti Muusikaakadeemia ja töötas seejärel Läti Rahvusooperi solistina ja Läti Muusikaakadeemia õppejõuna.

2013–2019 oli ta Riia linnavolikogu liige.

## Välislingid
*Elulugu Läti valitsuse kodulehel
Metsauuendus

**Metsauuendus** on metsamajanduse osa, mille tulemusena tekib noor metsapõlvkond. 

Metsauuendus eeldab uuendusraiet. Pärast uuendusraiet on metsal kolm võimalikku uuendusmeetodit: istutamine, külvamine ja looduslik uuenemine. Metsauuendus aitab siduda õhus olevat süsinikku. Süsinik seotakse nii mulda, puutüvedesse kui ka juurtesse. Metsauuendusel on oluline osa nii elurikkuse kui ka metsa ökosüsteemide säilitamisel. Metsade uuendamine on oluline abinõu kliima soojenemise vastu, sest kui me ei istutaks metsa tagasi, oleks meil õhus liiga palju kasvuhoonegaase, mis jääksid sidumata. 

## Metsaistutus
Enne metsa istutamist kultiveeritakse maapind. Seda tehakse enamasti ketaskobestiga või ekskavaatoriga. Kultiveerimine on vajalik selleks, et kiirekasvulised liigid ei lämmataks istutatud või külvatud taimi. Istutamiseks kasutatakse enamasti istutustoru, labidat või istutuskiilu. Uuenduslikum meetod on kasutada spetsiaalse istutuspeaga ekskavaatorit. Istutusmaterjaliks kasutatakse paljasjuurseid taimi (mille juurekava on lahtine) või potitaimi (mille juurekava on kinnine). Enne paljasjuursete istikute istutamist kärbitakse nende kuivanud juuri. Seda tehakse tavaliselt kirvega või kääridega ja ühekaupa. Enne istutamist tuleb kontrollida taime kvaliteeti. Kui taim on kuivanud või vigastatud ei ole mõtet seda istutada.

## Looduslik uuendus
Looduslikku uuenemist kiirendavad langile jäetud seemnepuud. Ühe hektari kohta jäetakse 20-70 seemnepuud. Neilt varisevad seemned annavad aluse uue puistu tekkeks. Lisaks saab looduslikule uuendusele kaasa aidata metsa kultiveerimisega või juurdeistutusega.

## Õigusraamistik
Leesikaloo, sambliku ja kanarbiku kasvukohatüübi puistute raiestikud ja hukkunud metsaosad tuleb uuendada männi külvi või istutamise teel. Külvi- ja istutuskohtade algtihedus peab olema:

* hariliku männi külvil vähemalt 3500 külvikohta hektaril;
* hariliku männi istutamisel vähemalt 3000 taime hektaril;
* hariliku kuuse istutamisel vähemalt 1500 taime hektaril;
* aru- ja sookase külvil vähemalt 2500 külvikohta hektaril;
* aru- ja sookase istutamisel vähemalt 1500 taime hektaril.

Igas kasvukohatüübis on ette nähtud, milliseid puuliike sinna võib istutada. Seda sätestab metsa majandamise eeskiri, lisa 2. Mets loetakse uuenenuks, kui hektaril kasvab vähemalt 1500 0,5 m kõrgust ja kõrgemat harilikku mändi või vähemalt 1000 0,5 m kõrgust ja kõrgemat harilikku kuuske või vähemalt 1500 0,5 m kõrgust ja kõrgemat harilikku tamme või vähemalt 1500 1,0 m kõrgust ja kõrgemat muud metsa uuenenuks lugemisel arvesse võetavat puuliiki. Puud peavad olema elujõulised ja paiknema ühtlaselt kogu uuendataval alal. Puude olemasolu pole nõutav hukkunud metsaosas või raiesmikul paiknevates looduslikes sulglohkudes, oksavallidel ja raidmetega tugevdatud kokkuveoteedel.

Kaks aastat pärast lageraiet või metsa hävingut on metsaomanik kohustatud istutama langile uusi istikuid vastavalt seadusele. Metsaomanik on kohustatud tagama metsauuenduse viis aastat pärast raiet. Loo, siirdesoo, madalsoo, raba, osja, tarna ja lodu kasvukohatüüpides peab mets olema uuenenud kümme aastat pärast raiet.

## Vaata ka
*lageraie
*metsaraie

## Viited
Mari Mets

**Mari Mets** (sündinud 19. märtsil 1978 Põlvas) on eesti keeleteadlane.

## Haridus
Mets lõpetas 1996 Põlva Ühisgümnaasiumi, 2000 Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri filoloogia erialal, 2004 Tartu Ülikoolis magistrantuuri, 2010 doktorantuuri. Ta on magister eesti ja soome-ugri keeleteaduse alal (2004, Tartu Ülikool) väitekirjaga "Võru kõnekeel: *nud*-partitsiibi tunnuse varieerumine Vastseliina murrakus", doktorikraad samal alal (2010, Tartu Ülikool) väitekirjaga "Suhtlusvõrgustikud reaalajas: võru kõnekeele varieerumine kahes Võrumaa külas".

## Töökohad
Mets oli 2001–04 Riigikogu Kantselei dokumendiosakonna stenogrammitalituse toimetaja, 2004–06 Tartu ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudi õpetaja ja 2005–06 Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse kuraator, 2006–08 Tartu Ülikooli keeleteaduse ja -tehnoloogia doktorikooli erakorraline teadur, 2008– eesti ja üldkeeleteaduse instituudi teadur.

Emakeele Seltsi liige (2001–).

## Uurimisvaldkonnad
Metsa uurimisvaldkonnad on keele varieerumine, võru (kõne)keel, morfoloogia, suhtlusvõrgustikud. Esimesi suhtlusvõrgustiku meetodi rakendajaid keeleteaduses. 

## Teoseid
* Eesti murrete korpus ja kolme murde sagedasema sõnavara võrdlus (kaasautor). // Keele kannul. Pühendusteos Mati Erelti 60. sünnipäevaks. Tartu, 2001;
* Võru ja setu kõnekeele mineviku kesksõnade tunnused: kas tegelik keelekasutus vastab võru kirjakeele normile? // Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti Keele- ja Kultuuriuuringute Keskuse aastaraamat I (2005);
* Sõnaliigituse küsimusi eesti murrete korpuse põhjal (kaasautor). // Keele ehe. Tartu, 2006;
* South Estonian written standard and actual spoken language: variation of the past participle markers. // Ling. Uralica XLIII (2007) 3;
* Suhtlusvõrgustikud võrukeste keelelise käitumise tõlgendajaina (kaasautor K. Praakli). // Keel ja Kirjandus (2007) 10;
* Suhtlusvõrgustike mõjust võru kõnekeelele. // Oma Keel (2010) 2.
Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Välislingid
*Mari Mets Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Meelis Mihkla

**Meelis Mihkla** (sündinud 6. juulil 1955 Tallinnas) on eesti keeleteadlane, -tehnoloog ja foneetik. Ta on Eesti Keele Instituudi vanemteadur.

## Haridus
Mihkla lõpetas 1973. aastal Tallinna 2. Keskkooli, 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal ning 2001 Tartu Ülikoolis magistrantuuri ja 2008 doktorantuuri. Ta on magister eesti ja soome-ugri keeleteaduse alal väitekirjaga "Eesti keele tekst-kõne süntees". Sai doktorikraadi üldkeeleteaduse alal väitekirjaga "Kõne ajalise struktuuri modelleerimine eestikeelsele tekstkõne sünteesile".

## Töökohad
Mihkla oli 1977–80 Keele ja Kirjanduse Instituudis arvutuslingvistika sektori insener ja vaneminsener, 1980–92 Küberneetika Instituudi arvutustehnika erikonstrueerimisbüroo insener-programmeerija, 1993–2006 Eesti Keele Instituudi haldusdirektor ja vanemteadur, 2005–07 teadur, 2008– vanemteadur.

Riikliku programmi "Humanitaar- ja loodusteaduslikud kogud" juhtkomitee liige (2004–08). Emakeele Seltsi (2005–) ja Eesti Rakenduslingvistika Ühingu liige (2007–).

## Uurimisvaldkonnad
Mihkla uurimisvaldkonnad on kõnesüntees, kõneüksuste andmebaasid ja kõnekorpused, kõneprosoodia. Olnud mitme uurimis- ja arendusprojekti juht, loonud kõnesünteesi tarkvara, konstrueerinud raadioringhäälingule spetsiaalseid kõnesüntesaatoreid.

## Tunnustus
* Eesti Vabariigi teaduspreemia (2003).

## Välislingid
*Meelis Mihkla Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Johannes Valgma

**Johannes Valgma** (aastani 1935 **Johannes Watmann**; 4. august 1908 Põltsamaa – 1. jaanuar 1975 Tallinn) oli eesti pedagoog ja keeleteadlane.

## Haridus
Valgma lõpetas 1926 Põltsamaa Gümnaasiumi, 1934 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna. Oli 1934–1938 Viljandi Tütarlastegümnaasiumi ja Saaremaa Ühisgümnaasiumi eesti keele ja kirjanduse õpetaja, aastast 1938 Tartus keskkooliõpetaja, 1940-1941 Tartu IV keskkooli (Hugo Treffneri Gümnaasium) direktor, 1948–1952 Tallinna Õpetajate Instituudi ja 1952–1959 ning 1962–1966 Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse kateedri vanemõpetaja, 1966–1974 dotsent, 1959–1962 |Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi eesti keele, kirjanduse ja ajaloo sektori juhataja.

## Uurimisvaldkonnad
Valgma uurimisvaldkonnad olid eesti keele grammatika ja õppemetoodika.

## Töökohad
Valgma oli Eesti NSV haridusministeeriumi eesti keele ja kirjanduse komisjoni liige ja kauaaegne esimees. Ta koostas mitukümmend eesti keele õpikut ja keelekäsiraamatut, millest paljud ilmusid kordustrükkides. Oma tegevuse viimastel aastatel oli ta ka vabariigi õigekeelsuskomisjoni liige.

## Tunnustus
* 1967 – Eesti NSV teeneline õpetaja

## Teoseid
* Eesti keele õigekirjutus ja kirjavahemärkide tarvitamine. Tallinn, 1957;
* Kirjavahemärgid. Tallinn, 1960;
* Interpunktsiooni metoodika küsimusi. Tallinn, 1963;
* Eesti keeleõpetuse reeglid. Tallinn, 1963, 3 1971;
* Stiiliharjutustik. Tallinn, 1966, 1982;
* Sõnastusõpetuse algmed. Tallinn, 1965, 1973;
* Eesti keele grammatika (kaasautor N. Remmel). Tallinn, 1968, 1970;
* Eesti keele ortograafia programmeeritud õpik. Tallinn, 1969;
* Eesti keele morfoloogia programmeeritud harjutustik. Tallinn, 1973, 1992;
* Kirjuta õigesti! Tallinn, 1974.

## Välislingid
*
Reili Argus

**Reili Argus** (sündinud 16. novembril 1967 Saku vallas Harjumaal) on eesti keeleteadlane.

## Haridus
Reili Argus on lõpetanud 1986. aastal Saku Keskkooli ning 1994. aastal Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri filoloogia erialal. 1998. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis eesti filoloogia erialal väitekirja "CHILDES’i eesti andmepank ja selle suhtluskeskne analüüs" (juhendaja Krista Kerge) ning sai magistrikraadi. 2008. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis väitekirja "Eesti keele muutemorfoloogia omandamine" (juhendaja Helle Metslang) ning sai doktorikraadi.

## Töökohad
* 1988–1990 Kuusalu Keskkooli õpetaja
* 1990–1995 Eesti Rahvusraamatukogu fondihoidja
* 2000–2002 SDI Media keeletoimetaja
* 2002–2007 Tallinna Ülikooli eesti filoloogia osakonna lektor
* 2008–2009 Tallinna Ülikooli eesti keele ja kultuuri instituudi lektor
* 2009–2011 Tallinna Ülikooli dotsent
* 2011–2012 Tallinna Ülikooli eesti keele ja kultuuri instituudi direktor
* 2011–... Tallinna Ülikooli professor

Peamised loengukursused: eesti keele ortograafia, leksikoloogia, keeletoimetamine ja korrektuur, esimese keele omandamine.

## Teadustöö
Arguse uurimisvaldkond on eesti keele omandamine. Ta on uurinud muutemorfoloogiat ning 3–5-aastaste laste keelelise arengu leksikaalseid ja grammatilisi seaduspärasusi. Samuti on Argus tegelenud eesti lastekeele korpuse alamkorpuste loomise ja korpuste kasutusvõimaluste populariseerimisega. 

### Artikleid
* 2001 "Morfoloogia areng keele omandamise varasel etapil: kolmikud ja üksik laps" (kogumik "Väikelaps ja tema kasvukeskkond II")
* 2004 "Eesti keele käändesüsteemi omandamine: esimestest sõnadest miniparadigmadeni" (Emakeele Seltsi aastaraamat 49 (2003))
* 2007 "Kolmikute keeleline areng ja individuaalsed erinevused muutemorfoloogia omandamisel" (Keel ja Kirjandus 3)
* 2009 "Psühholoogiline katse eesti keele objekti käändevahelduse omandamise uurimise meetodina" (Emakeele Seltsi aastaraamat 54 (2008))
* 2010 "Eesti keele ajakategooria omandamisest – ajavormid ja ajasõnad" (Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat 6)
* Lisaks üle 20 teaduspublikatsiooni

## Muu erialane ja teaduskorralduslik tegevus
Reili Argus on mitme rahvusvahelise projekti ("Crosslinguistic Study of Language Acquisition" jt) täitja. 
* 1994–... Emakeele Seltsi liige
* 2004–... Eesti Rakenduslingvistika Ühingu asutajaliige 
* 2008–2020 ajakirja Oma Keel toimetaja 
* 2010–... Emakeele Seltsi keeletoimkonna liige 
* 2021–... Emakeele Seltsi aastaraamatu peatoimetaja 

### Raamat
* Reili Argus, Katrin Kern, Helika Mäekivi. "Keeletoimetamine". Kõrgkooliõpik. Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2022 – kaasautor

## Tunnustus
* 2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane 

## Välislingid
*Reili Argus Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Liina Soobik

**Liina Soobik** (aastani 1984 **Kattai**; sündinud 30. oktoobril 1955 Jõhvis Kohtla-Järve rajoonis) on eesti keeleteadlane.

## Haridus
Soobik lõpetas 1974 Tartu 8. Keskkooli, 1979 Tartu ülikooli inglise filoloogia alal, filoloogiamagister (2001, Tartu ülikool) väitekirjaga "Ameerika õigusterminite valiksõnastik".

## Töökohad
Soobik oli 1979–82 Viljandi 3. 8-klassilise kooli inglise keele õpetaja, 1982–87 Tartu ülikooli võõrkeelte kateedri vanemlaborant ja õpetaja, ]]1987]]–94 keelekeskuse assistent, 1994– inglise keele lektor.

## Uurimisvaldkonnad
Soobiku uurimisvaldkonnad on inglise-eesti õiguskeel, õigusterminoloogia, konverentsitõlge.

## Teoseid
* Inglise-eesti juriidiline sõnastik (kaasautor J. P. Grant). Tartu-Võru, 1993;
* English for lawyers (kaasautorid J. P. Grant, L. Kostabi). Tartu, 1994, ²2001;
* Ameerika õigusterminoloogia valiksõnastik (kaasautorid H. Leesment, H. Veinla). Tartu, 1997;
* Selection texts for teaching legal English. // Administrativa un Kriminala Justicija 3/4 (2003); Vandetõlgiks kandideerijate keeleeksamist. // Juridica (2003) 3;
* A guide to EU legal terminology: a course of listening and speaking. Tallinn, 2007.

Koostanud inglise-eesti õigussõnastikke ja õppevahendeid.

## Välislingid
*Liina Soobik Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Anu Treikelder

**Anu Treikelder** (kuni 1985 **Anu Laidsalu**; sündinud 22. oktoobril 1961 Tallinnas) on eesti keeleteadlane.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna prantsuse filoloogina. Ta on ajaloolise keeleteaduse magister (1997, Pariisi VII Ülikool) väitekirjaga "L’emploi du passé composé dans Le voyage de saint Brendan de Benedeit (12e s.)". Tal on doktorikraad prantsuse keele ja kirjanduse alal (2006, Tartu Ülikool), väitekiri: "Le passé composé de l’ancien français: sémantique et contexte. Une étude sur corpus en contraste avec le passé composé en français moderne". 

## Töökohad
Treikelder oli 1980–1991 Tartu ülikooli vanemõpetaja, 1991– lektor.

Ajakirja Synergies Pays riverains de la Baltique toimetuskolleegiumi liige. 

## Uurimisvaldkonnad
Treikelderi uurimisvaldkonnad on ajalooline keeleteadus, kontrastiivlingvistika, semantika. Tõlkinud prantsuse, vanaprantsuse ja ladina keelest.

## Tunnustus
* 2011 Tartu Ülikooli medal
* 2013 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Quelques observations sur l’emploi de l’adverbial ad + complément de durée + que en ancien français. // Acta Univ. Stockholmiensis, Romanica Stockholmiensia 19 (2000);
* Passé composé français et täisminevik estonien (kaasautorid M. Tamm, E. Toulouze). // Contrastes et dialogues. // Studia Romanica Tartuensia I. Tartu, 2001;
* Encapsulation d’événements dans le Conte du Graal de Chrétien de Troyes. // Romansk Forum 16 (2002) 2;
* Prantsuse keele grammatika. Tallinn, 2003, ²2006;
* Quelques réflexions sur l’étude du passé composé en français médiéval. // Synergies Pays Riverains de la Baltique 2 (2004);
* Féminisation des noms de métiers dans Le Monde, Libération et Le Figaro (kaasautorid M. Käsper, S. Sarv). // Sêméion, 6 (2008).
Umbes 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited


## Välislingid
*Anu Treikelder Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Anastassia Zabrodskaja

**Anastassia Zabrodskaja** (sündinud 3. oktoobril 1981 Kohtla-Järvel) on Eesti keeleteadlane.

## Haridus
Zabrodskaja lõpetas 1999 Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasiumi, 2003 Tartu Ülikooli Narva Kolledži erialal eesti keel teise keelena, 2005 Tallinna Ülikoolis magistrantuuri eesti filoloogia alal väitekirjaga "Vene-eesti koodivahetus Kohtla-Järve vene emakeelega algkoolilastel".

2005–2009 oli ta Tallinna Ülikooli doktorant. Sai 2009. aastal doktorikraadi lingvistika alal väitekirjaga "Russian-Estonian language contacts: Grammatical aspects of language use and change".

## Töökohad
Zabrodskaja on olnud 2005–2006 Tallinna Ülikooli filoloogiateaduskonna (tunnitasuline) lektor, 2006–2008 teadur, 2008– Tallinna Ülikooli avatud ülikooli koolitaja kultuuridevahelise kommunikatsiooni alal, 2010– Tallinna Ülikooli eesti keele ja kultuuri instituudi teadur, 2007. aastast ka Tartu Ülikooli Narva Kolledži külalislektor. Ta on õpetanud keeleteaduse aluste, eesti keele sõnavara ajaloo ja keelekontaktide, semantika ja pragmaatika, sissejuhatust teise keele omandamise teooriasse ja muid kursusi.

## Uurimisvaldkonnad
Zabrodskaja uurimisvaldkonnad on keele dünaamika ja keelemuutus Eestis (k a keelemaastikud, kakskeelne õpetamine, koodivahetus, mitmekeelne vestlus, teise keele omandamine) ning etnolingvistiline vitaalsus ja identiteediloome. 

## Teoseid
Üle 80 teaduspublikatsiooni.
*"Eesti keelt õppiv Kohtla-Järve vene koolide muukeelne laps". Keel ja Kirjandus (2004) 11
*"Keelekontakt ja kakskeelsus nüüdisaegse kontaktlingvistika poolt vaadatuna". // Emakeele Seltsi aastaraamat. Tartu 2006
*"Vene-eesti koodivahetuse korpus: kodeerimispõhimõtete väljatöötamine". // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat. Tallinn 2007
*"Evaluating the matrix language frame model on the basis of a Russian-Estonian codeswitching corpus". // Int. J. Biling. 13 (2009) 3 
*"Language testing in the context of citizenship and asylum. The case of Estonia". // Language Assessm. Quart. 6 (2009) 1

## Liikmesus
Zabrodskaja on Emakeele Seltsi, Eesti Lugemisühingu, Eesti Rakenduslingvistika Ühingu liige (kõik aastast 2005), Eesti Terminoloogia Ühingu (2006), Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia liige (2006, aastast 2008 valdkonnajuhataja; 2008–2010 akadeemiline saadik Euroopa doktorantide ja noorteadlaste nõukogus), International Pragmatics Association (2006) ja Eesti Keele kui Teise Keele Õpetajate Liidu liige (2006, 2007–2008 liidu Tallinna ja Harjumaa keskuse juhataja).

## Tunnustus
* 2008 Tallinna Ülikooli aasta koolitaja

## Välislingid
*Anastassia Zabrodskaja Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Niina Aasmäe

**Niina Aasmäe** (kuni 1978 **Nujanzina**; sündinud 16. mail 1947 Guzintsis Bolšije-Bereznikis Mordva ANSV-s) on Eesti keeleteadlane.

## Haridus
Aasmäe lõpetas 1965. aastal Saranski 15. keskkooli Mordvas, 1970. aastal Mordva Riikliku Ülikooli, 1974 Leningradis Herzeni-nimelise Pedagoogilise Instituudi, 1980 Tartu Riiklikus Ülikoolis aspirantuuri ja 2006 doktorantuuri. 

Aasmäe on filoloogiamagister (2003, Tartu ülikool) väitekirjaga "Erzya prosody: findings over time". Tal on doktorikraad uurali keelte alal (2006, Tartu ülikool) väitekirjaga "Stress and duration in Erzya". Aasmäe on stažeerinud Inglismaal, Itaalias, Rootsis ja Soomes.

## Töökohad
Aasmäe töötas 1979–2006 Tartu ülikooli keelekeskuses, aastast 2006 oli ta Tartu ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudi soome-ugri osakonna teadur. Ta on õpetanud keelekeskuses inglise ja itaalia, soome-ugri osakonnas ersa keelt.

## Uurimisvaldkonnad
Aasmäe uurimisvaldkonnad on soome-ugri keelte foneetika ja fonoloogia, eksperimentaalfoneetika ja sotsiolingvistika. Ta on tõlkinud ersa kirjandust eesti keelde. 

## Teoseid
* Palatalization in Erzian: the issue of graphic coding. // Emakeel ja teised keeled. Tartu, 2002;
* Erzya prozody (kaasautor). // SUS Toim. 245 (2003);
* Effects of word structure upon the temporal relationship between stressed and unstressed syllable nuclei in Ersa Mordvin. // Foneetika, grammatika ja leksika. Tartu, 2005;
* Rhythm related effects in Erzya. // Ling. Uralica XLIII (2007) 4;
* Duration-dependent undershoot and phonological vowel reduction in Erzya. // The sound and aspects of its research: methodology and practice. Vilnius, 2009.
Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Välislingid
*Niina Aasmäe Eesti Teadusinfosüsteemis
*
Geurt Gijssen

**Geurt Gijssen** (sündinud 15. augustil 1934) on hollandi malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (1979). 

Gijssen sündis Saksamaal, kus tema isa töötas tubakavabrikus. Pärast teist maailmasõda naasis perekond Hollandisse, kus Gijssen töötas matemaatikaõpetajana keskkoolis kuni pensionile minekuni 1983. aastal.

Gijssen on tegutsenud peakohtunikuna tähtsatel malevõistlustel: neljal maleolümpial (1998, 2000, 2002, 2006), nokautsüsteemis peetud 1999. aasta FIDE maailmameistrivõistlustel ning mitmes MM-tiitlimatšis: Kasparov-Karpov (1987, 1990), Karpov-Kamsky (1996), Karpov-Anand (1998) ja Kramnik-Topalov (2006).

## Tunnustus
*2013 – FIDE auliige

## Välislingid
*
*Geurt Gijssen FIDE andmebaasis
Taleb Moussa

**Taleb Moussa** (sündinud 1. juulil 1978 Dubais) on Araabia Ühendemiraatide maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2004).

Moussa on tulnud kahel korral Araabia Ühendemiraatide malemeistriks (2001, 2003). Suurmeistriks sai ta 26-aastaselt 2004. aastal (Araabia Ühendemiraatide esimene malesuurmeister).

Ta on esinenud Araabia Ühendemiraatide võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (1994–1996, 2000). 

## Välislingid
*Taleb Moussa FIDE andmebaasis
*Moussa wins national chess championship crown. gulfnews.com, 1. juuli 2001
*Moussa wins national chess championship . gulfnews.com, 11. juuli 2003
Nora Mohd Saleh

**Nora Mohd Saleh** (araabia keeles نورا محمد صالح‎; sündinud 1989) on Araabia Ühendemiraatide maletaja, naiste rahvusvaheline meister (2009).

Saleh jagas 2008. aastal esikohta Araabia maade naisjuunioride meistrivõistlustel. Neljal korral (2008, 2010, 2011, 2016) tuli Araabia Ühendemiraatide naiste malemeistriks. Araabia Ühendemiraatide naiskonna koosseisus on ta osalenud neljal naiste maleolümpial (2006–2012). Alates 2008. aastast on ta mänginud naiskonna esimesel laual.

## Välislingid
*Nora Mohd Saleh FIDE andmebaasis
Erametsandus

Eramets on ühe või mitme isiku omandis olev mets, mis ei kuulu riigile. Erametsa majandamise kitsendused sätestab kehtiv seadus.

Erametsandus ei ole ammu valdkond, mille vajalikkust Eestis peaks ühiskonnale tõestama. See on olemas Eesti elu tähtsa osana neljas valdkonnas (majanduslikus, kultuurilises, sotsiaalses, ökoloogilises), mõjutades ja olles mõjutatud sellest, mis selle ümber. 

Erametsamaa üleviimine mittemetsamaaks toimub metsaomaniku taotluse alusel kinnistusraamatuseadusega sätestatud korras pärast Metsaameti otsuse kinnitamist.

Üle poolte Euroopa metsadest, v.a. Venemaal ja teistes CIS riikides, on eraomandis. Erametsaomanikel on suur roll metsa ökosüsteemide säilitamisel, maaelu arengu edendamisel ja turule ressursside varundamisel .

Eesti erametsaomanikele kuulub kokku 1.01 miljonit hektarit kogu Eesti metsamaast, mis on 47%. Eesti erametsa tagavara on umbes 275 miljonit m3. Keskmine erametsamaa pindala on 10.4 ha. Kõigest 40% Eesti erametsaomanikest elavad reaalselt enda metsamaa lähedal. 2015. aasta lõpuks kuulusid ca 10 000 kogu 97 000st eramestsa omanikust mõnda kohalikku erametsaomanike liitu. Erametsa omanikel on kasulik liituda  kohalike seltsidega, mis on vastutavad ühistegevuste organiseerimise eest ning jagavad neile nõuandeid ja informatsiooni.



## Erametsa majandamise erisused
Üle 50 ha suurustes juriidilistele isikutele kuuluvates metsades on metsamajandamiskava kõigi nõuete täitmine kohustuslik.

Teistes erametsades on omanik kohustatud:

metsamajandamiskava osas - kinni pidama lõppraieks määratud arvestuslangi suurusest;

hooldus- ja valikraie eeskirjade osas - raie tegemisel mitte ületama metsamajandamiskavaga määratud väljaraiutava puidu lubatud kogust;

täitma metsade uuendamise, valve ja kaitse eeskirjade nõudeid metsa kaitsmiseks haiguste, kahjurite ja tulekahjude eest ning geneetiliselt väärtusliku paljundusmaterjali kohta;

Kui eramets on määratud hoiu- või kaitsemetsaks ja sellele kehtestatud majandamisrežiim on metsaomanikule majanduslikult kahjulik, hüvitab majandamisrežiimi kehtestaja omanikule saamata jäänud tulu Vabariigi Valitsuse poolt  kehtestatud korras.

## Vaata ka
* Eesti Erametsaliit

## Viited
Shinsaku Uesugi

**Shinsaku Uesugi** (jaapani keeles上杉 晋作, *Uesugi Shinsaku*; sündinud 17. aprillil 1991 Kyōtos) on jaapani maletaja, FIDE meister (2009).

Uesugi siirdus 2000. aastal Ameerika Ühendriikidesse, kus ta 2014. aastal lõpetas California Ülikooli Berkeleys.

16-aastaselt 2007. aastal tuli ta Jaapani malemeistriks (koos Shinya Kojimaga) ja arvati 2008. aastal Jaapani võistkonda Dresdenis peetud maleolümpiale (mängis kolmandal laual; Jaapan sai 77. koha).

Ülikoolipäevil harrastas Uesugi ka kanastat ja sulgpalli ning osales Berkeleys peetud võistlustel.

## Välislingid
*
*Shinsaku Uesugi FIDE andmebaasis
Shinya Kojima

**Shinya Kojima** (jaapani keeles 小島慎也; *Kojima Shinya*; sündinud 15. novembril 1988 Zushis Kanagawa prefektuuris) on jaapani maletaja, rahvusvaheline meister (2015).

Kojima on viiel korral tulnud Jaapani malemeistriks: 2005., 2006, ja 2008. aastal ainuvõitjana ning 2007. ja 2010. aastal kaasvõitjana. Jaapani võistkonna koosseisus on ta esinenud seitsmel maleolümpial (2006–2018; seejuures mängis teisel laual 2006. ja 2014. aastal, ülejäänud kordadel esimesel laual).

## Välislingid
*Shinya Kojima FIDE andmebaasis
Ibragim Khamrakulov

**Ibragim Khamrakulov** (usbeki keeles **Ibrohim Hamroqulov**; sündinud 28. juulil 1982 Samarkandi oblastis) on usbeki päritolu Hispaania maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2006). 

Khamrakulov tuli 1998. aastal Oropesa del Maris noorte maailmameistriks U16-vanuseklassis. 2000. aastal  andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 24-aastaselt 2006. aastal.

Kuni 2005. aastani esindas ta rahvusvahelistel malevõistlustel Usbekistani ja alates 2005. aastast mängib  Hispaania eest. 2007. aastal tuli ta Hispaania meistrivõistlustel kolmandaks.

Khamrakulov mängis Hispaania võistkonna koosseisus 2007. aastal Irákleios Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel ja 2008. aastal Dresdens maleolümpial (võistkond tuli kümnendaks).

## Välislingid
*Ibragim Khamrakulov FIDE andmebaasis
Nodirbek Abdusattorov

**Nodirbek Abdusattorov** (sündinud 18. septembril 2004 Taškendis) on usbeki maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2018). 

Abdusattorov tuli 2012. aastal noorte maailmameistriks U8-vanuseklassis. Septembris 2016 täitis ta rahvusvahelise meistri nimetuse saamiseks vajaliku kolmanda normi (FIDE kinnitas nimetuse 2017. aastal). 

Suurmeistrinormi täitis Abdusattorov esimest korda oktoobris 2016 Peterburis peetud Mihhail Tšigorini mälestusturniiril (kogudes 7 punkti 9-st jäi jagama 5.–11. kohta, edestades seejuures kunagist FIDE maailmameistrit Aleksandr Halifmani). Kolmanda suurmeistrinormi täitis Abdusattorov 13-aastaselt oktoobris 2017 taas mängides Tšigorini mälestusturniiril (FIDE kinnitas nimetuse aprillis 2018). 

2018. aastal Bathumis peetud maleolümpial mängis Abdusattorov Usbekistani võistkonna teisel laual (võistkond sai 16. koha). Detsembris 2018 jagas Makatis peetud Aasia meistrivõistlustel 4.–11. kohta.

Septembris 2019 pääses Abdusattorov mängima FIDE presidendi nominatsiooni kaudu Hantõ-Mansiiskis toimunud maailma karikaturniirile (128 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 102. asetuse. Avaringis kaotas Maksim Matlakovile 1,5:2,5 ja langes välja edasisest konkurentsist. Oktoobris 2019 mängis Manil FIDE Suurel Šveitsi turniiril, kus tuli 154 osavõtja seas 46. kohale. 

Jaanuaris 2020 mängis Abdusattorov Wijk aan Zees Tata Steeli 15. kategooria turniiril, kus saavutas 2.–4. koha jagamise.

## Viited

## Välislingid
*
*Nodirbek Abdusattorov FIDE andmebaasis
*Chigorin Memorial Tournament 2016. chessgames.com
Mads Andersen

**Mads Andersen** (sündinud 1. märtsil 1995 Nuukis Gröönimaal) on taani maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2016).

Andersen sai 2011. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 21-aastaselt 2016. aastal. 

Ta on tulnud kahel korral Taani malemeistriks (2016, 2017). Taani võistkonna koosseisus on ta osalenud kahel maleolümpial (2014, 2016; mõlemal korral mängis teisel laual). 

## Välislingid
*
*Mads Andersen FIDE andmebaasis
Bella ciao

**"Bella ciao"** ('hüvasti, kaunitar') on itaalia rahvalaul, mida esmalt hakkasid 19. sajandil laulma Põhja-Itaalia riisipõldudel töötavad *[[modina]]d*, protestiks raskete töötingimuste vastu. Hiljem, Itaalia kodusõja ajal, sai laulust fašismivastaste partisanide hümn. Laulu erinevad versioonid on tänapäevani säilinud paljude rõhumisvastaste liikumiste tunnusmuusikana. Eestikeelset versiooni Heldur Karmo sõnadele esitasid Vello Orumets ja ansambel Laine, muudetud tekstiga versiooni "Bella Kont" on teinud ansambel J.M.K.E.

## Viited
Eino Heilimo

**Eino Verner Heilimo** (kuni 1907. aastani **Eino Verner Hjelmman**; 21. märts 1887 Turu – 30. august 1974 Iisalmi) oli soome maletegelane, rahvusvaheline arbiiter (1952). 

Heilimo töötas pärast Helsingi Ülikooli õigusteaduskonna lõpetamist kohtunikuna. 1942. aastal läks pensionile.

Esimesel (ametlikul) maleolümpial Londonis (1927) mängis Heilimo Soome võistkonna kolmandal laual (Soome tuli 16 võistkonna seas 14. kohale). Ta võttis osa ka 1936. aastal Münchenis peetud mitteametlikust maleolümpiast, kus esines viiendal laual (Soome tuli 12. kohale). Seoses hõivatusega põhitööl keskendus ta maletajana rohkem kirimalele. Oli Soome Kirimaleliidu asutajaid ja selle esimene esimees (1961–1968).

Heilimo tegutses ka maleorganisaatori ja malekohtunikuna. Oli 1952. aastal Helsingis korraldatud maleolümpia turniiridirektor ja üks kohtunikest. Pärast olümpiat andis FIDE talle rahvusvahelise arbiitri nimetuse. 1958. aastal oli ta Moskvas toimunud naiste maailmameistrivõistluste Rubtsova-Bõkova tiitlimatši peakohtunik.

## Tunnustus
*1967 – ICCF-i auliige
Muḩammad al-Sayed

**Muḩammad al-Sayed** (sündinud 2. novembril 1981) on Katari maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2009).

Muḩammad al-Sayed on osalenud Katari võistkonna koosseisus 11 maleolümpial (1994–2002, 2006–2016; 2004. aastal Katar ei osalenud). Alates 1998. aastast mängis ta võistkonna teisel laual (esimesel laual mängis Muḩammad al-Muḑiyaḩkī).

2009. aastal pääses mängima Hantõ-Mansiiskis peetud maailma karikaturniirile (128 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 118. asetuse. Avaringis kaotas ta Pavlo Jeljanovile tulemusega 0,5:1,5 ja langes edasisest konkurentsist välja.

## Välislingid
*Muḩammad al-Sayed FIDE andmebaasis
Praemuna

**Praemuna** on ühest või mitmest munast termilisel töötlemisel – praadimisel – valmistatud roog. Enim kasutatakse kanamuna.

Praemuna valmistamiseks asetatakse kuumale pinnale, sageli pannile, munasisu (munavalge ja rebu), mis vajaliku temperatuuri (munavalge alates 60 °C, rebu alates 65 °C) juures kalgenduvad. Saadud koageelile võib lisada maitseaineid. Kui muna on praetud vaid nii, et munakollane jäetakse vedelaks, nimetatakse seda härjasilmaks.

Levinud on praemuna serveerimine teiste roogade kõrvale, sageli hommikusöögi osana. Põhitoidusena pruugitakse vähe.

## Kujutamine kunstis

Hispaania maalikunstnik Diego Velázquez (1599–1660) on kujutanud munade praadimist maalil "Vana naine praetud munadega".

## Varia
Ameeriklane Travis Mizejewski suutis 2017. aastal süüa praemuna 1,09 sekundiga.

## Viited
Alma Koskel

**Alma Mathilde Koskel** (kuni 1935 **Johanson**; 25. mai (vkj) / 6. juuni 1886 Painküla, Jõgeva vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa – 30. aprill 1942 Tartu) oli eesti tarbekunstnik (eelkõige tekstiilikunstnik), pedagoog ja koolijuhataja.

## Elulugu
Sündis käsitöölise peres, õppis Painküla külakoolis, aastatel 1894–1904 A. Salomoni tütarlastekoolis Tartus, 1907–1910 mitmes käsitöö- ja kudumiskoolis Soomes, lõpetas 1910. aastal Helsingis Soome Kunstiühingu Joonistuskooli.   

Oli aastatel 1905–1907 koduõpetaja Võrumaal, 1910–1918 Tartu Naisseltsi käsitöö- ja kudumiskursuse juhataja ning 1919–1942 Tartu Naisühingu Kutsekooli juhataja.

Ajakirja Naiste Töö ja Elu toimetuse liige, Käsitöölehe kaastööline alates 1912. aastast ja tegevtoimetaja aastatel 1917–1923.

Kunstiühingu Pallas asutajaliige 1918. aastal ja liige 1919. aastani.

Oli aktiivne naisliikumise tegelane ja aastatel 1936–1940 Kodumajanduskoja liige. 

Teise Saksa okupatsiooni ajal vahistati süüdistatuna spionaažis ning hukati 30. aprillil 1942 tõenäoliselt Tartus.

## Looming
Tegutses tekstiilikunstniku ja portselanimaalijana. Esines näitustel alates 1909. aastast.
### Teoseid
*"Taimevärvide õpetus". Tartu 1918 

## Viited

## Kirjandus
*Väino Sirk. "Koskel, Alma Mathilde, tekstiilikunstnik ja pedagoog". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 205–206

## Välislingid
*Kaalu Kirme. "Uks unustatud nimi: Alma Koskel-Johanson". Sirp ja Vasar nr 39, 29. september 1967. Lk 3
*Eesti ajakirjanduse biograafiline leksikon 1689–1940. Tööversioon seisuga 1. detsember 2015. Elulood A – Lekstein. Lk 163 - 164
Lusikavarn

**Lusikavarn** oli endisaegne lusikate hoidmise puust varn, mis kinnitati rehetoas või talutoas söögilaua või keedukolde läheduses seinale.

Varna ühe külje sisse tahuti õnarus, mis jäi seina ja varna vahele ning kuhu lusikad vartpidi sisse pandi. Samalaadne varn oli ka kirveste jaoks.

## Vaata ka
*lusikanuga
*lusikas

## Viited

## Välislingid
*Lusikavarn, Eesti Vabaõhumuuseum
Kaljuvee

**Kaljuvee** on eesti perekonnanimi. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaljuvee 357 inimesel (189 mehel ja 168 naisel). Perekonnanime levikult on Kaljuvee meeste puhul 322. ja naiste puhul 439. kohal. Levinuim on see Põlva maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 10,03.

## Nime kandjaid
*Kaspar Kaljuvee, eesti kiiruisutaja
*Lembit Kaljuvee, eesti poliitik (1952–)
*Rando Kaljuvee, eesti laske- ja murdmaasuusataja (1991–)
*Sara Kaljuvee, Kanada ragbimängija
*Väino Kaljuvee, eesti põllumajandustegelane, majandijuht ja rahvasaadik (1924–1993) 
*...

## Viited
Koit (perekonnanimi)

**Koit** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Koit on pandud 11 mõisavallas Harju-, Järva-, Lääne-, Pärnu-, Viljandi- ja Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Koit uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Korona, Kuulmann, Ratnik ja Soop. 

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Koit 416 inimesel: 183 mehel ja 233 naisel. Perekonnanimede levikult oli Koit meeste puhul 346. ja naiste puhul 267. kohal. Levinuim oli see Hiiu maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 19,03.

## Nime kandjaid
*Artur Koit, eesti balletitantsija ja ballettmeister (1908–1980)
*Jakob Koit, eesti ajaloolane (1906–1988)
*Mare Koit, eesti keeletehnoloog (1945–) 
*Oliver Koit, eesti muusik (1986–)
*Ülo Koit, Eesti NSV ajakirjanik ja ühiskonnategelane (1925–1996)
*...

## Viited
2016. aasta Ilmar Raua mälestusturniir

**Ilmar Raua 50. mälestusturniir** oli 2016. aastal Viljandis peetud Ilma Raua mälestusturniir males. 

27. juunist kuni 3. juulini 2016 Viljandis asetleidnud 55 osavõtjaga rahvusvahelise turniiri koosseis oli komplekteeritud peamiselt Eesti maletajaist. Turniiril osales mitu külalissuurmeistrit: Lätist Arturs Neikšāns ja Normunds Miezis, Leedust Aloyzas Kveinys, Valgevenest Aliaksiej Aliaksandraŭ ja Mikita Majoraŭ ning Ameerika Ühendriikidest Jaan Ehlvest.  

Lätit esindasid lisaks suurmeistritele rahvusvaheline meistrid Ņikita Meškovs, Toms Kantāns ja Rolands Bērziņš. Soomet esindas meister Tommi Luukkonen, Poolat naiste rahvusvaheline meister Anna Kantane.

Eesti maleparemikust osalesid suurmeistrid Kaido Külaots, Meelis Kanep ja Igor Švõrjov ning rahvusvahelised meistrid Olav Sepp, Tarvo Seeman ja Ottomar Ladva. Kaasa tegid ka tulevased rahvusvahelised meistrid Juri Krupenski, Andrei Šiškov ja Ilja Siroš.

Turniiri peakohtunik oli FIDE arbiiter Marek Kolk, kohtunik Gert Elmaste ja turniiridirektor Toomas Valgemäe.  Mängiti Šveitsi süsteemis 9 vooru.

## Turniiri lõpptulemus
Turniiril jagasid esikohta neli maletajat: Aliaksandraŭ, Neikšāns, Meškovs ja Külaots. 

Naistest oli edukaim poolatar Anna Kantane (üldarvestuses 24. koht). Järgnesid Mai Narva (26. koht) ja Triin Narva (33. koht).

### Paremusjärjestus
*1.–4. Aliaksandraŭ, Neikšāns, Meškovs ja Külaots  6,5 punkti
*5.–9. Ehlvest, Kantāns, Krupenski, Seeman ja Miezis 6 p
*10.–17. Majoraŭ, Ladva, Siroš, Kanep, Vovk, Švõrjov, Luukkonen ja Abozenko 5,5 p
*jt


Fail: Jaan Ehlvest.jpg|Jaan Ehlvest, turniiri 5.–9. koht 
Fail: Kantans,Toms 2016 Dresden.jpeg|Toms Kantāns, turniiri 5.–9. koht 
Fail: Miezis_rd6_4thEUIO.JPG |Normunds Miezis, turniiri 5.–9. koht 
Fail: Nikita Maiorov 2012.jpg |Mikita Majoraŭ, turniiri 10.–17. koht


## Viited

## Välislingid
*Külaots jagas Ilmar Raua mälestusturniiril esikohta. sport.delfi.ee, 4. juuli 2016
Talvistu

**Talvistu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Talvistu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Ehrstein, Erin, Grünberg, Krusberg, Martinson, Taavel, Tahlfeldt, Tamberg, Tanmann, Tentz, Teppue, Tiidemann, Torro, Treiberg, Vahman, Verner ja Vinter. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Talvistu Eestis 16 mehel ja 27 naisel.

*Enriko Talvistu (1961–), eesti kunstiajaloolane
*Tiiu Talvistu (1955–2020), eesti kunstiajaloolane, eelmise abikaasa
Lemsalu (perekonnanimi)

**Lemsalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Lemsalu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Glaser, Laurson, Leemann, Leemberg, Lembek-Lemberg, Lemberg, Lemberk, Lembork, Lemvald, Libermann, Lossmann, Lunter, Päbus ja Prink. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lemsalu Eestis 38 mehel ja 48 naisel.

## Nime kandjaid
*Kris Lemsalu (1985–), eesti kunstnik
*Liis Lemsalu (1992–), eesti laulja
*Marek Lemsalu (1972–), Eesti jalgpallur