open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eleryn Tiit

**Eleryn Tiit** (sündinud 26. märtsil 1996 Viljandis) on eesti poplaulja.

## Haridus
Ta on õppinud aastatel 2003–2012 Viljandi Jakobsoni Koolis ja aastatel 2012–2015 Viljandi Gümnaasiumis. 2018. aasta kevadel lõpetas ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli, kus tema erialaõpetaja oli Mare Väljataga.

## Töö ja looming
Ta on olnud aastaid ansambli 2 Quick Start taustalaulja.

Ta mängis telesarjas "Papsid" meditsiiniõde (2005).

Eleryn Tiit esitas lauluvõistluse Eesti Laul 2022 veerandfinaalis laulu "Tunnete keel", kuid poolfinaali laul ei pääsenud.

Septembrist 2022 kuni juulini 2025 juhtis Eleryn Tiit tööpäeviti koos Andi Raigiga raadiojaamas Sky Plus saadet "Drivetime".

Ta on osalenud 2019. aasta sügishooajal TV3 meelelahutussaates "Su nägu kõlab varsti tuttavalt" ja 2024. aastal Kanal 2 muusikalises võistlussaates "Tähtede täht".

## Diskograafia

2024. aastal ilmus debüütalbum "Vastassuunas".

## Isiklikku
Tema taustavokalist Laura Tiit ei ole ta õde.

## Viited

## Välislingid
*Viljandist pärit lauljanna võitis paroodiasaate avaosa Sakala, 14. oktoober 2019
*Näosaate täht Eleryn Tiit seljatas rängad ärevushäired: olin iseennast uskuma pannud, et mul on ajukasvaja Kroonika, 1. november 2019
*"Su nägu kõlab varsti tuttavalt" neljanda saate võitis taas Eleryn Tiit, välja ei langenud keegi Kroonika, 3. november 2019
*Uus staar on sündimas? Eleryn võitis juba neljanda näosaate! Õhtuleht, 10. november 2019
*Miks Eleryn Tiit pidevalt võidab? Kroonika, 18. november 2019
Ivan Zavoloko

**Ivan Zavoloko** (vene keeles *Иван Никифорович Заволоко*, läti keeles *Ivans Zavoloko*; 17. detsember 1897 Režitsa – 7. märts 1984 Riia) oli Läti vanausuliste aktivist, ajaloolane, folklorist ja kodu-uurija, pedagoog ja rahvavalgustaja.
Chambers Street

**Chambers Street** on Manhattani kahesuunaline sirge tee, mis suundub Manhattan Municipal Buildingu eest loodesse Battery Park Cityini.

Tänav on nimetatud John Chambersi järgi, samuti nagu on tema partneri järgi nimetatud Murray Street.
Toliejai

**Toliejai** on küla Leedus Molėtai rajoonis, Čiulėnai valla halduskeskus.

Toliejais on raamatukogu, Čiulėnai postkontor ja Čiulėnai põhikool.

## Elanikkond


* 147 (1970)
* 359 (1987)

* 444 (2001)
* 379 (2011)


## Ajalugu

Asulat on esmamainitud 1554. aastal, mil see kandis nime Aiginčiai ja kuulus Balninkai mõisale. Selle küla kohale on kujunenud tänapäevane Toliejai. Tänapäevast nime on esimest korda kasutatud aastal 1664 (*Talic*). XVII–XIX sajandil asus seal riigimõis.

Nõukogude perioodil ehitati Toliejai välja kui Čiulėnai kolhoosi keskasula. Toona rajati sinna suur seakasvatuskompleks.

Toliejai, gatvė.JPG|Toliejai
Toliejai, Lithuania - panoramio (13).jpg|Asula linnulennult
Toliejai, mokykla 2.JPG|Koolimaja
Toliejai, aikštynas.JPG|Külaväljak


## Viited

## Välislingid

*Asula Poola geograafilises sõnastikus
*Küla portaalis vietoves.Lt
Inglismaa Kirik

**Inglismaa Kirik** (inglise keeles *Church of England*) on Suurbritannia riigikirik ja rahvusvahelise Anglikaani Ühenduse emakirik, mille õpetuseks on anglikanism.

Kõrgeim vaimulik on Canterbury peapiiskop, kuid kiriku kõrgeim juht (*Supreme Governor of the Church of England*) on valitsev monarh. 

Kiriku esiajalugu ulatub 3. sajandil Rooma keisririigi Britannia provintsis tegutsenud kristliku kiriku ja Canterbury Augustinuse 6. sajandi misjoniretkeni Kenti. Varem Rooma-Katoliku Kiriku alla kuulunud Inglismaa Kirik saavutas täieliku iseseisvuse 1534. aastal inglise usupuhastuse käigus, kui paavst Clemens VII keeldus lahutamast inglise kuninga Henry VIII abielu Aragóni Catherine'ist, mispeale Henry VIII survestas parlamenti võtma vastu supremaadiakti, millega inglise monarh kuulutati paavsti asemel kohaliku kiriku kõrgeimaks juhiks.

## Vaata ka
* Yorki peapiiskop
* Iirimaa Kirik
* Walesi Kirik
* *[[Lords Spiritual]]*

## Välislingid

* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Leonīds Kalniņš

**Leonīds Kalniņš** (sündinud 13. veebruaril 1957 Tomski oblastis) on Läti sõjaväelane, kindralleitnant, aastatel 2017–2025 Läti Kaitseväe ülem. 

Ta sündis aastal 1957 Tomski oblastis Pervomaiskoje rajoonis küüditatud matemaatikaõpetaja peres. Ta lõpetas aastal 1975 Dobeles keskkooli. Seejärel lõpetas ta Vilniuse Kõrgema Õhukaitse Raadiotehnilise Kooli ja aastal 1990 Harkivis Marssal Govorovi nimelise Õhukaitse Raadiotehnilise Inseneride Sõjaväeakadeemia. 

Aastal 1997 alustas ta teenistust Zemessardze 51. pataljonis. 2003. aastal määrati ta luurekoolituse keskuse ülemaks. Aastatel 2003–2005 töötas ta juhtimisõppe juhtimises. 2011. aastal lõpetas ta Ameerika Ühendriikide peastaabi armeekomando kolledžis peastaabi ohvitseride kursuse. 2013. aastal läbis ta kõrgema juhtimiskursuse Balti Kaitsekolledžis Eestis. 

27. jaanuaril 2017 määrati ta Läti Riiklike Relvajõudude ülemaks.

## Tunnustus
* 2023 Kotkaristi I klassi teenetemärk
Karaiimi keel

**Karaiimi keel** (karaiimi *къарай тили*, *karaj tili*) on turgi keelte kõptšaki rühma kuuluv keel, mida räägivad karaiimid. 

Karaiimi keeles on laene heebrea keelest.

Karaiimi keel on peaaegu välja surnud, seda oskab alla 100 inimese, kes elavad peamiselt Leedus Trakai ümbruses. Karaiimide nooremad põlvkonnad on läinud üle leedu, poola või vene keelele.

## Viited

## Välislingid

*https://glottolog.org/resource/languoid/id/kara1464
*http://www.endangeredlanguages.com/lang/2366
*http://languagesindanger.eu/book-of-knowledge/list-of-languages/karaim/
Väljajoon

**Väljajoon** ehk **jõujoon** on vektorväljaga seotud füüsika mõiste. Väljajooned on mõeldavad või joonestatud jooned (üldiselt kõverjooned), mis näitlikustavad jõudu, mida väli avaldab proovikehale. Väljajoone puutuja määrab jõu mõjumise sihi puutepunktis. Väljajoonte tihedus näitab välja tugevust.

Proovikehaks nimetatakse väljade kirjeldamisel idealiseeritud keha, mis ise ei mõjuta uuritavat välja.

## Näiteid
* Gravitatsioonivälja jõujooned näitlikustavad raskusjõu mõju proovimassile. Maa gravitatsiooniväljas on need väljajooned praktiliselt vertikaalsed paralleelsirged. Neid teeb nähtavaks näiteks nöörlood.
* Elektrivälja jõujooned näitavad, kuidas Coulomb’i jõud mõjutab elektrilist proovilaengut. Väljajooned algavad positiivselt laengult ja lõpevad negatiivsel laengul (või siis suunduvad mõlemal juhul lõpmatusse). Väljajoonte suund ühtib positiivse proovilaengule mõjuva jõu suunaga. 

*  Magnetvälja jõujooned näitlikustavad magnetpoolustele mõjuvat jõudu. Väljajooni kujutatakse nii, et jooned algavad magneti põhjapooluselt ja lõpevad lõunapoolusel.  Tegelikult ei ole magnetvälja jõujoontel algust ega lõppu, nad on kas kinnised kõverad (näiteks sulguvad läbi püsimagneti) või siis suunduvad lõpmatusse. Väljajoone suund ühtib kompassinõela põhjapooluse suunaga.

## Omadused
* Väljatugevus (täpsemalt selle absoluutväärtus) on võrdeline väljajoonte tihedusega ruumis.
* Iga ruumipunkti saab läbida ainult üks väljajoon. Mitme mõjuva välja korral moodustavad nad uue välja, mille jõujooned näitavad resulteeriva jõu suunda.
* Allikvälja (näiteks elektrilaengu välja või gravitatsioonivälja) jõujooned algavad ühest punktist või lõpevad  ühes punktis.
* Pöörisvälja  (näiteks magnetvälja muutumisest põhjustatud elektrivälja või magnetvälja enda) jõujooned on kinnised, neil pole punkti, mida pidada alguseks või lõpuks.
* Kui väljajooned on kindlas ruumiosas sirged, paralleelsed ja ühtlase tihedusega, nimetatakse välja homogeenseks.
* Kui väljajoonte kulg ja tihedus ajas ei muutu, siis on tegemist statsionaarse  väljaga.
Karel Koplimets

**Karel Koplimets** (sündinud 14. mail 1986) on eesti kunstnik.

Ta on omandanud 2009. aastal Eesti Kunstiakadeemias bakalaureusekraadi fotograafias ja 2013. aastal samas magistrikraadi. Vahemikus 2020–2021 täiendas Koplimets end Kõrgemas kaunite kunstide instituudis (HISK) Belgias.

2010. aastal asutasid Karel Koplimets, Sigrid Viir ja Taaniel Raudsepp kunstnikerühmituse Visible Solutions OÜ, mis tegutses aktiivselt perioodil 2010–2016, muu hulgas on nad osalenud biennaalil Manifesta 9 (2012), kunstifestivalil Survival Kit 6 (2014) ja 7. Bukaresti biennaalil (2016).

Koplimets töötab narratiivsete installatsioonide kallal ning teda huvitavad sellised teemad nagu vandenõuteooriad, kuritegevus, hirmumehhanismid, paranormaalsed fenomenid ja paranoiad. Viimaste projektidega on ta vaatluse alla võtnud majanduse ja geopoliitilise situatsiooniga seonduva reisimis- ja rändetemaatika, nagu ostuturism ja pendelränne. Üheks läbivaks jooneks Koplimetsa teoste puhul on psühholoogiline aspekt – tema suuremahulised installatsioonid mängivad vaatajate ruumikogemise ja tajudega.

Tema teoseid on Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi, Kiasma nüüdiskunstimuuseumi ja Musée de l'Elysée kogudes.

Ta pälvis aastateks 2020–2022 kunstnikupalga.

## Tunnustus

* 2018 Eerik Haameri nimeline kunstiauhind
* 2014 kunstiauhind Köler Prize nominent (koos kunstnikerühmitusega Visible Solutions OÜ)
* 2013 kunstiauhind Köler Prize nominent
* 2012 Kultuurkapitali aastapreemia (koos kunstnikerühmitusega Visible Solutions OÜ)
* 2012 Balti Assamblee kunstipreemia (koos kunstnikerühmitusega Visible Solutions OÜ)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Paul Kuimet

**Paul Kuimet** (sündinud 3. detsembril 1984) on eesti kunstnik.

Kuimet töötab fotograafia vallas ja 16 mm filmiga. Talle pakuvad huvi tänapäevased ja endised ikoonilised modernistlikud hooned ja objektid.

Ta on õppinud Eesti Kunstiakadeemias, Helsingi Kunsti- ja Disainiülikoolis, Balti filmi- ja meediakoolis ning Ida-Londoni ülikoolis.

Ta pälvis aastateks 2020–2022 kunstnikupalga. 

2018. aastal osales ta Wielsi kunstiresidentuuris Brüsselis ning rahvusvahelises stuudio- ja kuraatoritööprogrammis (ISCP) New Yorgis. 

## Tunnustus
* 2011 – Eduard Wiiralti nimeline stipendium
*2012 – Sadolini kunstipreemia
*2016 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (läbitöötatud esteetilise, ent sisutiheda loomingu ja lennuka aasta eest näitustega Espace Photographique Contretype'is Brüsselis, Tallinna Linnagaleriis, festivalil Kilomeeter Skulptuuri Rakveres ning suurejoonelise ruumiinstallatsiooni eest Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Ilze Tālberga

**Ilze Tālberga** (sündinud 1. juunil 1985) on läti keele õppejõud ja tõlkija.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis eesti ja soome-ugri keeleteadust (bakalaureuseõpe 2005–2008, doktoriõpe 2013–2020) ning etnoloogiat (magistriõpe 2008–2011). Aastal 2020 kaitses ta doktoritöö "Läti verbiprefiksite vastetest eesti keeles", mille juhendajaks oli Birute Klaas-Lang.

Tālberga on õpetanud läti keelt Tartu Ülikoolis, Tartu Keeltekoolis, Miina Härma Gümnaasiumis ja kunstikoolis Pallas.

2024. aastal ilmus Tālberga kirjutatud raamat "Räägime läti keelest", mis annab lühiülevaate läti keele struktuurist ja grammatikast ning tutvustab mõningaid viisakus- ja tervitusfraase. 

## Tõlked

* Inga Pizāne luuletus "Ma astusin laeva" (2025) luulevihikust "Ik vakaru es novelku no sevis pilsētu / Iga õhtu võtan endalt linna seljast", Veel Putru
* Daina Tabūna "Nõiad" (2024), Hea Lugu
* Ivars Šteinbergs "Sellest ajast, kui sind tunnen, ..." jt luuletused, Müürileht, 13.06.24
* Sabīne Košeļeva "Vakstu" (2024), Akadeemia nr. 8
* Dana Gulbe "Mis toimub lasteaias" (2023), Helios kirjastus
* Lote Vilma, Anna Belkovska, Marija Luīze Meļķe luulevalimik "Dīvains mezgls vēderā / "Kummaline sõlm kõhus" (2023), koos Contra ja Evelin Arustiga.
* Zane Zusta "Öku otsib kodu" (2022), Rahva Raamat
* Zane Zusta ja Diāna Zande "Prussakad minu peas" (2020), Helios kirjastus
* Rvīns Varde "Mis siin toimub" (2020), kirjastus Mina Ise
* Andris Zeibots "Kompromisside inimene" (2020), Akadeemia nr. 10
* Ieva Melgalve "Kirjandusakadeemia" (2019), Värske Rõhk (8−9). SA Kultuurileht
* Agnese Rutkēviča "Must ülikond" ja luulevalik ning Madara Rutkēviča "Paus" (2019), koos Contraga. 
* Nora Ikstena "Emapiim" (2018), koos Contraga. Kirjastus Hunt

Toimetatud tõlked:
* Inga Gaile "Ilusad" (2024, tlk Merle Vare)
* Inga Grencberga "Armunud saatusesse" (2022, tlk Merle Vare)
* "Läti muinasjutud" (2019, tlk Contra)
* Luīze Pastore "Jakobi väga hästi õnnestunud plaan" (2019, tlk Margus Konnula)
* Alvis Hermanis "Päevik" (2018, tlk Contra)
* Pēteris Šmits "Läti Lumivalgukeste muinasjutte. Neliteist Lumivalgukese muinasjutu läti varianti" (2018, tlk Merle Vare)

## Looming

* Ma sain Tartu Ülikooli sisse / Eestil on Läti nägu / Otsa kool / Oma jope. Looming, 2024, nr. 6 (784−788).
* Äkki mu eelmise elu mina on jätnud mulle sõnumi / *Kill the ego jt luuletusi. Looming, 2019, nr. 10 (1411-1413)
Raamatud:

* Räägime läti keelest (2024), Veel Putru
* Parunāsim par igauņu valodu (*Räägime eesti keelest*) (2025), Veel Putru

## Tunnustus
* 2015 Balti Assamblee medal
* 2020 Eesti-Läti keeleauhind
* 2024 Tartu Ülikooli aumärk

#### Nominatsioonid
2025 - August Sanga nimelise luuletõlke auhinna nominent Inga Pizāne luuletusega "Ma astusin laeva"

## Viited

## Välislingid

* 
* "Minu elu eestilätlasena". Sirp, 16. november 2018
* "Ilze Talberga: Lätis ei ole pingviinide paraadi". ERR kultuur, 19. november 2019
Elina Danijeljan

**Elina Danijeljan** (armeenia keeles Էլինա Դանիելյան; sündinud 16. augustil 1978 Bakuus) on armeenia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2010).

Danijeljan oli 1988. aastal sunnitud puhkenud Karabahhi konflikti tõttu koos perega ümber asuma Bakuust Jerevani. Ta jätkas seal maletreeninguid Tigran Petrosjani Malekoolis. 15-aastaselt tuli ta 1993. aastal Armeenia naiste malemeistriks. 

Ta on kuuekordne Armeenia (1993, 1994, 1999, 2002–2004) naiste malemeister. Kahel korral on ta tulnud noorte maailmameistriks neidude seas – 1992. aastal U14- ja 1993. aastal U16-vanuseastmes. 

2011. aastal võitis Danijeljan Thbilisis Euroopa naiste meistrivõistlustel pronksmedali. 2017. aastal Riias toimunud Euroopa meistrivõistlustel tuli  seitsmendaks. 

Danijeljan on mänginud naiste maailmameistrivõistlustel. Tsoonidevahelisel turniiril Chişinăus (1995) jagas ta 52 osavõtja seas 25.–31. kohta. 2001. aastal nokautsüsteemis mängitud MM-turniiril Moskvas (64 osavõtjat) kaotas ta teises ringis Xu Yuhuale ja 16 parema hulka ei pääsenud. 2004. aastal MM-turniiril Elistas kaotas ta teises ringis taas Xu Yuhuale. 2006. aastal MM-turniiril Jekaterinburgis võitis ta avaringis Cristina Adela Foișori, kuid kaotas teises ringis Aleksandra Kostenjukile ja kaheksandikfinaali ei pääsenud. 2012. aastal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta teises ringis Harika Dronavallile. 2015. aastal MM-turniiril Sotšis sai ta turniiritabelis 13. asetuse, kuid avaringist edasi ei pääsenud. 2017. aastal MM-turniiril Teheranis kaotas ta avaringis Padmini Routile. 2018. aastal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta avaringis Hoang Thanh Trangile.

Ta sai FIDE-lt 1993. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1994. aastal naiste suurmeistri, 2003. aastal rahvusvahelise meistri ja 2010. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. 

## Võistkondlik esinemine
Danijeljanon  mänginud Armeenia naiskonna koosseisus 13 naiste maleolümpial (1992–2014, 2018). 2016. aastal Armeenia võistkond ei osalenud poliitilistel põhjustel Bakuus toimunud maleolümpial. 

Euroopa naiste võistkondlikel meistrivõistlustel on ta võitnud  Armeenia naiskonna koosseisus kaks medalit: 2003. aastal Plovdivis kuldmedali ja 2007. aastal Kreetal pronksmedali.

## Välislingid
*
*Elina Danijeljan FIDE andmebaasis
Lilith Mkrttšhjan

**Lilith Mkrttšhjan** (armeenia keeles Լիլիթ Մկրտչյան; sündinud 9. augustil 1982 Jerevanis) on armeenia maletaja, naiste suurmeister (1998).

Mkrttšhjan tuli 13-aastaselt 1995. aastal Armeenia naiste malemeistriks. Ta on neljakordne Armeenia (1995, 1998, 2000, 2005) naiste malemeister. 

Euroopa naiste malemeistrivõistlustel on ta võitnud kaks hõbe- (2002, 2009) ja kaks pronksmedalit (2006, 2013). 

Mkrttšhjan on mänginud naiste maailmameistrivõistlustel. 13-aastaselt  1995. aastal pääses ta Chişinăus toimunud  tsoonidevahelisele turniirile, kus jagas 52 osavõtja seas 25.–31. kohta. 2001. aastal nokautsüsteemis mängitud MM-i turniiril Moskvas (64 osavõtjat) võitis ta avaringis Monika Soćkot, kuid kaotas teises ringis Jekaterina Kovalevskajale. 2004. aastal MM-i turniiril Elistas võitis ta avaringis taas Soćkot, kuid kaotas teises ringis Pia Cramlingile. 2006. aastal Jekaterinburgis sai ta turniiritabelis 20. asetuse, kuid kaotas juba avaringis. 

2008. aastal Naltšikis võitis Mkrttšhjan avaringis Eva Moserit, teises ringis Anna Gasikut ja kaheksandikfinaalis Harika Dronavallit, kuid kaotas veerandfinaalis Hou Yifanile. 

2010. aastal Antakyas sai Mkrttšhjan turniiritabelis 17. asetuse, kuid avaringist edasi ei pääsenud. 2012. aastal Hantõ-Mansiiskis võitis ta avaringis Ketevan Arakhamia-Granti, kuid kaotas teises ringis Nadežda Kossintsevale. 2015. aastal Sotšis kaotas ta avaringis Aleksandra Gorjatškinale. 2017. aastal Teheranis avaringist ta edasi ei saanud. 2018. aastal MM-i turniiril Hantõ-Mansiiskis kaotas ta avaringis Anna Ušeninale.

Ta sai FIDE-lt 1998. aastal naiste suurmeistri ja 2003. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 

## Võistkondlik esinemine
Mkrttšhjan on mänginud Armeenia naiskonna koosseisus 11 naiste maleolümpial (1996–2014, 2018). 2016. aastal Armeenia võistkond ei osalenud poliitilistel põhjustel Bakuus toimunud maleolümpial. 

Euroopa naiste võistkondlikel meistrivõistlustel on ta võitnud  Armeenia naiskonna koosseisus kaks medalit: 2003. aastal Plovdivis kuldmedali ja 2007. aastal Kreetal pronksmedali.

## Välislingid
*
*Lilith Mkrttšhjan FIDE andmebaasis
Aula Palatina

**Aula Palatina** ehk Konstantinuse basiilika on Saksamaal Trieris asuv Rooma basiilika, mille lasi ehitada 4. sajandi alguses Constantinus I (306–337).

Hoone kuulub ühena Trieris asuvatest Rooma mälestistest UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Praegu on basiilika kasutusel kirikuna, kuid selle sisemus sarnaneb väga Rooma-aegse basiilika omaga. Arvukad aknad, mille küljes on säilinud kunagiste maalingute riismeid, suurendavad avaruse muljet. Katus ja osa seinu pole algsed, kuid need taastati 19. sajandil, püüeldes originaaliläheduse poole ja hoolikalt järgides eeskujuks võetud San Paolo fuori le Mura kirikut Roomas, mis on samuti Constantinuse ehitatud. Külastajatele on avatud ka basiilikat ümbritsenud hoonete jäänused: sissekäigu *[[cryptoporticus]]* basiilikast lõunas ja loode pool esimesest ja neljandast sajandist pärit majade alused osalistelt säilinud must-valgete mosaiikidega.

## Ajalugu
Basiilika ehitati 310. aastal suurema paleekompleksi osana, teada on isegi selle ehituskivide tegijate nimed: Capio ja Adiutex (tegid telliseid ka Köln-Altenburgis asuva Rooma kindluse jaoks). Basiilika juurde kuulusid algselt eeskoda, vestibüül ja mõned kõrvalruumid. Hoonet köeti hüpokaustahjudega, mille avad asusid seintes ja põrandas. Ehitise pikkus on 67 meetrit, laius 26,05 meetrit ja kõrgus 33 meetrit. Selles saalis võttis keiser vastu oma külalisi ja korraldas koosviibimisi. Sulpicius Severuse kirjutatud püha Martini elulugu jutustab, et pühak kohtus selles hoones keiser Magnus Maximusega 384. aastal.

Keskajal oli basiilika Trieri piiskopi residents. Sel ajal oli apsiid ümber ehitatud mitmeks väikeseks eluruumiks ja müüriharjadele lisatud fiaalid. 17. sajandil ehitas Trieri peapiiskop Lothar von Metternich oma palee just Aula Palatina kõrvale ja ühendas suuri ümberkujundusi ette võttes basiilika lossiga.

Alles 19. sajandil tellis Preisi kuningas Friedrich Wilhelm IV hoone taastamise selle algses roomalikus väljanägemises. Töid juhatas arhitekt Carl Schnitzler. 1856. aastal hakkas hoonet kasutama protestantlik kirik. Teise maailmasõja ajal, 1944. aastal põles ehitis liitlaste õhurünnakus ja selle sisustus hävis. Kui basiilika pärast sõda taastati, ei rekonstrueeritud 19. sajandi dekoori, vaid jäeti tellisseinad näha ja nii on see tänapäevani.

## Viited

## Välislingid
* 23.3 The Basilica or Aula Palatina at Trier. Roman Architecture (Yale'i ülikooli videoloeng)
Maria Kursova

**Maria Kursova** (armeenia keeles Մարիա Կուրսովա; vene keeles Мария Андреевна Курсова *Marija Andrejevna Kursova*; sündinud 3. jaanuaril 1986 Severodvinskis) on vene päritolu Armeenia maletaja, naiste suurmeister (2007).

Kursova tuli 1996. aastal Cala Galdanis Venemaa maletajana noorte maailmameistriks neidude U10-vanuseastmes.

Ta pääses FIDE presidendi nominatsiooni kaudu 2006. aastal Jekaterinburgis nokautsüsteemis mängitud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 51. asetuse (esindas Venemaad). Ta võitis avaringis Zhao Xued, kuid kaotas teises ringis Jekaterina Kovalevskajale ja kaheksandikfinaali ei pääsenud. 

2011. aastast esindab Kursova rahvusvahelistel malevõistlustel Armeeniat. Ta on tulnud kahel korral Armeenia naiste malemeistriks (2012, 2018). 

Ta on abielus malesuurmeister Arman Pašikjaniga.

## Välislingid
*
*Maria Kursova FIDE andmebaasis
Hobuste korduv uveiit

**Hobuste korduv uveiit** (inglise keeles *Equine recurrent uveitis*, lühend ERU) on silma soonkesta põletik ning kõige levinum põhjus hobuste nägemiskaotusele. Korduvat uveiiti iseloomustavad korduvad silmasisese põletiku episoodid. Iga haigestumisega kahjustub silm aina rohkem. Ühekordne silma soonkesta põletik ei arene ilmtingimata ERU-ks. Haiguse tunnusteks on silma kissitamine, silma hägustumine, pisaravool ja silma punetus.

## Haigustekitajad
Korduv uveiit on autoimmuunhaigus, mille võivad vallandada erinevad tegurid. Üheks võimalikuks tekitajaks on bakteriaalsed infektsioonid, nagu näiteks leptospiroos. Leptospiroos põhjustab hobuse immuunsüsteemis häireid, mille tagajärjel võib tekkida uveiit. Tavaliselt võtab haiguse ilmnemine aega vähemalt 12 kuud pärast leptospiroosi nakatumist. Lisaks võivad uveiiti tekitada parasiidid, silmatraumad, kornea haigused ja erinevad viirused, nagu näiteks 1. ja 2. tüüpi hobuste herpesviirus. Kuna ERU patogenees on immuunvahendatud, on võimalik, et selle haiguse tekkes on oluline roll ka isendi geneetikal, mis määrab tema vastuvõtlikkuse uveiidiga seotud infektsioonidele, haiguse väljakujunemise ja selle raskusastme. On tõestatud, et näiteks appaloosa tõugu hobustel on geneetiline eelsoodumus haigestuda elu jooksul korduvasse uveiiti.

## Ravi
Uveiidi raviks hobustel kasutatakse kortikosteroide sisaldavaid silmatilku, mis vähendavad põletikureaktsiooni silmas. Kortikosteroide võib manustada ka süsteemselt. Valu vaigistamiseks sobivad süsteemsed mittesteroidsed valuvaigistid (fluniksiin, fenüülbutasoon) ning lokaalselt atropiin.

## Viited
Kimmo Pohjonen

**Kimmo Pohjonen** (sündinud 16. augustil 1964) on soome akordionist, kes on tuntud oma avangardilise ja eksperimentaalse loomingu poolest, mida ta esitab eritellimusel valmistatud elektrilisel ja kohandatud pillil. 

## Haridus

Ta on õppinud Sibeliuse Akadeemias klassikalist ja folkmuusikat. 

## Karjäär
Pohjonen alustas muusikukarjääri 1980. aastatel. Pärast kooli lõpetamist tegi ta koos Arto Järveläga muusikat ja alustas folkmuusika kirjutamist.

Kimmo Pohjonenil on ilmunud üheksa heliplaati; ta on käinud paljudel kontserdireisidel Euroopas ning esinenud Jaapanis ja Põhja-Ameerikas.

Ta salvestab muusikat ning annab kontserte nii sooloartisti kui ka kaasartistina teiste muusikutega, viimaste hulka kuuluvad näiteks Kronos Quartet, löökpillimängija Pat Mastelotto ja King Crimsoni kitarrist Trey Gunn. Pohjonen elab Soomes. Ta on esinenud oma tütre Saanaga, kes mängib trummi.

Soolokarjääri alustas Pohjonen 1996. aastal ja avaldas oma esimese plaadi „Kielo" aastal 1999. 2000. aastatest peale on ta käinud kontserdireisidel Euroopas, kodumaal Soomes ja Jaapanis.

Tavaliselt tegeleb ta vaheldumisi mitme esinemiskavaga, soolokavade ja ka koostöökavadega. Üks tema märkimisväärsem koostööprojekt on olnud koos Samuli Kosmineni ja kahe King Crimsoni liikmega, löökpillimängija Pat Mastelotto ja kitarrist Trey Gunniga. Nad neli mängivad bändis KTU ja on teinud mitu kontserdireisi üle Euroopa. Nad tegid koos heliplaadi „Eight-Armed Monkey".

Pohjonen on osalenud ka mitmes filmis ja telesaates.

## Diskograafia

* 1999 „Kielo" (Soome: Rockadillo Records, Jaapan: P-Vine Records)
* 2002 „Kluster" (Soome: Rockadillo Records, Saksamaa: Westpark Music)
* 2002 „Kalmuk" (Westpark Music) koos Tapiola sümfooniaga
* 2004 „Iron Lung" (Venemaa: Soyuz Music)
* 2005 Kimmo Pohjonen ja Eric Echampard – „Uumen" (Soome: Rockadillo Records, Saksamaa: Westpark Music)
* 2005 KTU – „8 Armed Monkey" (Soome: Rockadillo Records, Saksamaa: Westpark Music, Põhja-Ameerika: Thirsty Ear Recordings, Jaapan: Besection Inc.)
* 2009 KTU – „Quiver" (Soome ja Euroopa: Eockadillo Records ja Westpark Music, Jaapan: Disk Union, Ameerika: 7dMedia)
* 2011 Kimmo Pohjonen, Samuli Kosminen ja Kronos Quartet – „Uniko" (Ondine Records)
* 2011 Kimmo Pohjonen, Samuli Kosminen ja Kronos Quartet – „Uniko" DVD (C Major Records)
* 2012 Heikki Laitinen, Kimmo Pohjonen – „Murhaballadeja" CD (Siba Records)
* 2015 „Sensitive Skin" (Octopus Recordings / Ondine Records)

## Viited

## Välislingid

* Kimmo Pohjoneni koduleht
Uno Heinla

**Uno Heinla** (sündinud 21. detsembril 1951 Pärnus) on eesti omavalitsustegelane ja insener.

1970. aastal lõpetas ta Pärnu 1. Keskkooli. 1975. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna autoteede eriala teedeinsenerina.

Aastatel 1975–1980 oli ta Tartu Teedevalitsuse juhataja. 1986–1988 oli ta Valga Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimehe asetäitja, 1988–1989 Täitevkomite esimees.

Aastatel 1989–1992 oli ta Valga maavanem. Aastatel 1996–1999 oli ta Valga linnapea, 1999–2005 Valga linnavolikogu esimees.

2000. aastast on ta AS Estreftransservice juhatuse liige.

Aastatel 1990–1994 oli ta Eesti Spordi Keskliidu juhatuse liige. 1992. aastal oli ta lühemat aega Eesti Maaomavalitsuste Liidu esimees.

## Tunnustus
*2003 – Riigivapi IV klassi teenetemärk
*2006 – Riigivapi II klassi teenetemärk
*2011 – Valga aukodanik
*2017 – Valgamaa vapimärk

## Viited
Mindūnai

**Mindūnai** on küla Leedus Molėtai rajoonis, Mindūnai valla halduskeskus. Küla asub Molėtaist 10 kilomeetrit idas Stirniai järve kaldal.

Mindūnais on postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne endise koolimaja ruumides asuv kalapüügimuuseum.

## Elanikkond


* 157 (1923)
* 128 (1957)
* 128 (1970)
* 168 (1979)

* 187 (1986)
* 219 (1989)
* 232 (2001)
* 190 (2011)


## Ajalugu

Asulat on esmamainitud aastal 1661. XVIII sajandil kuulus küla Pabaiskase pastoraadile. 

Aastal 1913 avati külas algkool, mis aastal 1937 muudeti põhikooliks.  Nõukogude perioodil kujunes küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Toona rajati külla ka hoone kultuurimaja tarbeks, ent elanike vähesuse tõttu jäi kultuurimaja siiski avamata.

Aastal 1988 avati koolimaja juures muuseum, kus kajastatakse kalapüüki järvedes. Aastal 2004 sealne kool suleti.

Mindūnai, prie kultūros namų.JPG|Mindūnai
Mindūnai, Lithuania - panoramio (8).jpg|Asula linnulennult
Mindūnai, buvusi mokykla.JPG|Endine koolimaja


## Viited

## Välislingid

*Küla koduleht
*Küla portaalis vietoves.Lt
Inturkė

**Inturkė** on küla Leedus Molėtai rajoonis, Inturkė valla halduskeskus. Küla asub Galuonai järve kaldal. 

Inturkės on postkontor, kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 1868. aastal ehitatud õigeusu kirik ja 1855. aastal valminud katoliku kirik.
## Elanikkond


* 104 (1865)
* 414 (1866)
* 123 (1923)
* 217 (1959)
* 188 (1970)
* 230 (1977)

* 251 (1979)
* 237 (1985)
* 282 (1989)
* 324 (2001)
* 237 (2011)


## Ajalugu

Asulat on esmamainitud aastal 1373 Wartberge Hermanni Liivimaa kroonikas. XVI sajandil rajati sinna Leedu suurvürstide mõis. Aastal 1555 püstitati külla esimene kirik.

Aastal 1834 asutati Inturkėsse kool. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1855. Aastal 1868 valmis ka tsaarivalitsuse raha eest ehitatud õigeusu kirik. Asula venekeelne nimekuju oli tsaariajal Интурки.

Teise maailmasõja ajal rüüstasid küla Armia Krajowa võitlejad. Saksa okupatsiooniväed hukkasid aastal 1941 Inturkė juudid. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Inturkė5.JPG|Inturkė koolimaja
Inturkės sen., Lithuania - panoramio (11).jpg|Küla linnulennult
Inturkė2.JPG|Katoliku kirik
Inturkės cerkvė.JPG|Õigeusu kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Ernest Hess-Lüttich

**Ernest W. B. Hess-Lüttich** (sündinud 24. aprillil 1949, Wiesbaden) on saksa germanist ja semiootik.

Ta on töötanud professorina Berliini Vabas Ülikoolis ja Berni Ülikoolis.

Koos Achim Eschbachi ja Jürgen Trabantiga annab ta välja kirjastuse Verlag Gunter Narr kaudu rahvusvahelist semiootikaajakirja Kodikas/Code.

Aastail 1993–1999 oli ta Saksa semiootika seltsi president.

Ta on mitmel korral külastanud Eesti kolleege.
Eric Hansen

**Eric Hansen** (sündinud 24. mail 1992 Irvine'is Californias) on Kanada maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2013). 

Hansenil on Ameerika Ühendriikide ja Kanada kodakondsus, kuid malevõistlustel esindab ta Kanadat. Suurmeistriks sai ta 21-aastaselt 2013. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta jagas 2011. ja 2015. aastal Kanada meistrivõistlustel esikohta, kuid mõlemal korral kaotas lisamatšis. 2014. aastal võitis ta Victorias toimunud Kanada lahtised meistrivõistlused. 

2012. aastal jagas Hansen Mar del Platas Ameerika maailmajao meistrivõistlustel 1.–5. kohta (lisamatšis jäi neljandaks). 

Ta pääses mängima maailma karikaturniirile 2011. ja 2013. aastal, kuid avaringist edasi ta ei saanud. 

Hansen on mänginud Kanada võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (2012–2018, seejuures 2018. aastal mängis esimesel laual).

## Välislingid
*
*Eric Hansen FIDE andmebaasis
Borislava Borisova

**Borislava Borisova** (bulgaaria keeles Борислава Борисова; sündinud 27. veebruaril 1951  Popovos Tǎrgovište piirkonnas) on bulgaaria päritolu Rootsi maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1974).

Borisova tuli 1976. aastal Bulgaaria naiste malemeistriks, kuid 1976. aastal naiste maleolümpial Haifas ta ei mänginud, sest idabloki riigid poliitilistel põhjustel ei osalenud.

Alates 1978. aastast esindab ta rahvusvahelistel malevõistlustel Rootsit. Ta on esinenud Rootsi naiskonna koosseisus seitsmel naiste maleolümpial (1978–1984, 1988, 1992, 1994). Seejuures mängis ta  1978. ja 1980. aastal naiskonna esimesel laual, 1982. aastast teisel laual. 

Borisova pääses kahel korral mängima naiste maailmameistrivõistluste tsoonidevahelisele turniirile: 1979. aastal Rio de Janeiros tuli ta kümnendaks ja 1982. aastal Bad Kissingenis jagas 12.–13. kohta. 1985. aastal Eksjös ja 1987. aastal Gausdalis peetud MM-i tsooniturniiril jäi ta kolmandaks ja ei kvalifitseerunud tsoonidevahelisele turniirile.

## Välislingid
*
*Borislava Borisova FIDE andmebaasis
Sotnik

**Sotnik** on Venemaa kaitseministeeriumi Rostehhi (vene keeles Ростех, endine Ростехнологии) allasutuse **TsNIITochmash** (Центральный научно-исследовательский институт точного машиностроения, lühend ЦНИИточмаш) arendatav võitlusvarustus, mis on mõeldud vahetama 2025. aastal välja varustust Ratnik.

## Viited
Joniškis (Molėtai)

**Joniškis** on alev Leedus Molėtai rajoonis, Joniškise valla halduskeskus. Alev asub Arinase järve ääres. 

Joniškises on keskkool ja postkontor. Vaatamisväärsuseks on sealne XVIII sajandil ehitatud katoliku kirik.

## Elanikkond


* 239 (1866)
* 41 (1885)
* 233 (1923)
* 189 (1959)
* 253 (1970)
* 250 (1977)

* 317 (1979)
* 294 (1984)
* 336 (1989)
* 325 (2001)
* 332 (2005)
* 258 (2011)


## Ajalugu

Joniškist on esmamainitud XVII sajandi keskel. XVIII sajandi alguses läks asula jesuiitide valdusse, kes rajasid sinna ka kiriku. Kiriku juures hakkas tegutsema ka kihelkonnakool.

Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju *Янишки*.

Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed üle 100 Joniškises elanud juudi. Nõukogude perioodil oli asula kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Joniškis, Lithuania - panoramio (6).jpg|Joniškis
Joniškis, Lithuania - panoramio (7).jpg|Veetorn ja laudad
Joniškis,_Lithuania_-_panoramio_(31).jpg|Arinas
Joniškis, Lithuania - panoramio.jpg|Joniškise kirik


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Jerongi keel

**Jerongi keel** on tai-kadai keelkonna kadai rühma kuuluv keel, mida emakeelena räägivad jerongid Hiinas Guangxi provintsi edelaosas.

Jerongi keelt räägib Hiinas umbes 380 inimest.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/yero1238
*http://www.endangeredlanguages.com/lang/1435
Arinas

**Arinas** on järv Leedus Molėtai rajoonis. Järv asub rajooni lõunaosas Švenčionyse rajooni piiril. Järve kaldal asub Joniškise alev. Arinas kuulub Nemunase vesikonda.  

Järv on tekkinud jääajal moodustunud lohku. Kaldad on valdavalt kõrged. Lõunakallast katab mets, kohati on see ka soostunud. Ülejäänud kallastel asuvad metsad, põllud ja niidud. Järves on kaks saart: 1,54 ha ja 1,34 ha. Kaldajoone pikkus on 17,89 kilomeetrit. Järve kallastel asuvad lisaks Joniškisele veel Malūnėlise Stebuliai ja Skardžiai külad.

Kaldavöönd on liivane. Järve ääristab ligi 30 meetri laiune veetaimestiku riba, kus kasvavad kaislad, pilliroog ja penikeeled. Põhja katab aleuriit.

Järves elab 13 liiki kalu: karpkala, nurg, linask, haug, latikas, ahven, rääbis, angerjas, koger, särg, luts, turb ja roosärg. Leitud on ka sasaani ja hõbekokre. Järv on paisutatud, selle vett kasutavad Arnionysi kalakasvatuse tiigid.

Järve nime päritolu on teadmata. Seda on üritatud tuletada indoeuroopa tüvest **er-/*or-*, mis tähistab liikumist.
## Viited
Kessy Abarenkov

**Kessy Abarenkov** (sündinud 18. detsembril 1980) on Eesti mükoloog ja informaatik.

Ta sai Tartu Ülikoolist magistrikraadi 2006. aastal ja doktorikraadi 2011. aastal. Tema doktoritöö oli seotud PlutoF-platvormi arendamisega.

Ta kuulub oma valdkonnas maailma mõjukamate teadlaste (töödele viitamise arvu järgi) hulka.

Abarenkov töötab Tartu Ülikooli loodusmuuseumis.

Ta pälvis koos Urmas Kõljalaga 2020. aasta riigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal tööde tsükli "Eluslooduse taksonite kommunikatsiooni uus paradigma: Linné süsteemi täiendus" eest.

## Viited

## Välislingid
* "Milleks seentele Facebook?" ERR Novaator, 25. november 2011
Marko-Matteus Langel

**Marko-Matteus Langel** (2008. aastani **Marko Elias**; sündinud 11. veebruaril 1999 Valgas), on Eesti ujuja. 

Ta on lõpetanud 2018. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja asunud seejärel õppima Tallinna Tehnikakõrgkooli teedeehituse erialal.

2008. aastal hakkas ujumist treenima Tartus Ujumise Spordiklubis Jaana Abneri ja Kaja Haljaste juures. 2013. aastal jätkas ta treeninguid Audenteses Siiri Põlluveeri ja Kaja Aljandi juhendamisel. 2018.–2019. aastal treenisid teda Riho ja Martti Aljand ja 2020. aastal jätkas ta treenimist Kalevi Ujumiskoolis Martti Aljandi ja Kaire Indriksoni juhendamise all.

2015. aastal tuli ta Põhjamaade noorte meistriks teateujumises. 2020. aasta seisuga on ta kuuekordne Eesti meister. 2014. aastast kuulunud Eesti koondisse.

## Isiklikud rekordid
### 25 m bassein
* 50 m vabalt 22,66
* 100 m vabalt 48,45
* 200 m vabalt 1.47,09
* 200 m kompleksi 2.00,11
* 100 m liblikat 51,95

### 50 m bassein
* 50 m vabalt 23,40
* 100 m vabalt 50,28
* 200 m vabalt 1.52,14
* 100 m liblikat 53,09
Alanta

**Alanta** (ka **Alunta**) on alev (endine linn) Leedus Molėtai rajoonis, Alanta valla halduskeskus. Alev asub Molėtaist 15 kilomeetrit loodes paigas, kus Alanta jõgi Virintasse suubub. 

Alantas on keskkool, postkontor ja raamatukogu. Haridust annavad ka tehnoloogia- ja kaubanduskool. Vaatamisväärsusteks on 1912. aastal valminud katoliku kirik ja Alanta mõisa hoonetekompleks. Mõisas on rahvakunsti muuseum, mille juures on ka tehnoloogia- ja kaubanduskooli osakond. Kiriku juures asub sakraalesemete muuseum, lisaks asub alevis kunstniku ja muusiku Mykolas Šeduikise muuseum. Säilinud on puidust sünagoogihoone.

## Elanikkond


* 117 (1867)
* 179 (1896)
* 398 (1897)
* 406 (1923)
* 418 (1959)
* 412 (1970)

* 508 (1974)
* 479 (1979)
* 434 (1984)
* 446 (1989)
* 464 (2001)
* 348 (2011)


## Ajalugu

Alantat on esmamainitud 1436. aastal, mil Žygimantas Kęstutaitis selle Kristinas Astikasele andis. 1504. aastal rajati sinna katoliku kirik. 1581. aastal andis Stefan Batory asula Liivi sõjas ungarlaste vägesid juhatanud Gáspár Bekesile. Samal aastal läks sealne kirik protestantide valdusse, olles protestantlik kirik kuni XVII sajandini.

XVIII sajandil hakkas Alantas tegutsema kihelkonnakool, mis suleti jaanuariülestõusu järel. Järgmisel aastal avati seal riiklik kool. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Ованта. XIX sajandil asusid Alantasse elama juudid.

1919. aastal toimus Alanta all lahing Punaarmee ja Poola vägede vahel. 1930. aastal rajati Alantasse meierei. Nii Teise maailmasõja ajal kui ka sõja järel tegutsesid Alanta ümbruskonnas Leedu metsavennad. Augustis 1941 hukati Alantas elanud juudid, kokku 30 perekonda.

2017. aastal liideti Alantaga kõrval asunud Naujasodise küla.

### Naujasodis

Naujasodis on endine küla, mis kujunes 1853. aastal Tadas Pac-Pomarneckise rajatud Alanta mõisakompleksi juurde. Nõukogude perioodil ehitati asula välja kui kohaliku sovhoostehnikumi keskasula.


Naujasodis001.JPG|Alanta tehnoloogia- ja kaubanduskool
Alantos sen., Lithuania - panoramio.jpg|Alanta
Alanta, mokykla.JPG|Koolimaja
Naujasodis, Lithuania - panoramio (3).jpg|Naujasodis
Alanta001.JPG|Alanta kirik
Alanta, bažnyčia.JPG|Kirik tagantvaates


## Viited

## Välislingid

*Alanta koduleht
*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
*Naujasodis portaalis vietoves.Lt
André Diamant

**André Diamant** (sündinud 9. veebruaril 1990 Fortalezas) on Brasiilia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2009). 

10-aastaselt saatis isa ta mitmeks kuuks maleliselt täiendama Peterburis asuvasse eksmaailmameister Aleksandr Halifmani malekooli. 

2008. aastal tuli Diamant Brasiilia malemeistriks. Aprillis 2009 võitis ta hõbemedali Lõuna-Ameerika juunioride meistrivõistlustel (kuldmedali sai Alexandr Fier). Suurmeistriks sai ta 19-aastaselt 2009. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Diamant on mänginud Brasiilia võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2008, 2010).

## Välislingid
*André Diamant FIDE andmebaasis
Bartłomiej Heberla

**Bartłomiej Heberla** (sündinud 19. juunil 1985 Rybnikis) on poola maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2006). 

Heberla tuli 2001. aastal Poola noortemeistriks U16-vanuseastmes ja võitis 2005. aastal Poola juunioride meistrivõistlustel hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 21-aastaselt 2006. aastal. Kolm aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta tuli 2006. aastal Krakówis Poola meistrivõistlustel seitsmendaks. 2008. aastal võitis ta rahvusvahelise turniiri Banja Lukas, edestades seejuures Viktor Korchnoid, Sergei Volkovit ja Geetha Narayanan Gopali. 

Herbela mängis Poola võistkonna koosseisus 2013. aastal Varssavis peetud Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel.

Maletreeneri tegevuse eest sai ta 2012. aastal FIDE-lt FIDE treeneri nimetuse.

## Välislingid
*
*Bartłomiej Heberla FIDE andmebaasis
Aleksandar Inđić

**Aleksandar Inđić** (sündinud 24. augustil 1995 Belgradis) on serbia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2013). 

Inđić sai suurmeistriks 18-aastaselt 2013. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on kahekordne Serbia malemeister (2014, 2018). 

Ta sai veebruaris 2018 Moskvas Aeroflot Openi A-turniiril 92 osavõtja seas 38. koha ja märtsis 2018 Bathumis Euroopa meistrivõistlustel 302 osavõtja seas 133. koha.

Inđić on mänginud Serbia võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2014, 2016).

## Välislingid
*
*Aleksandar Inđić FIDE andmebaasis
Alexander Ipatov

**Alexander Ipatov** (ukraina keeles Олександр Іпатов *Oleksandr Ipatov*; sündinud 16. juulil 1993 Lvivis) on Türgi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2011). 

Ipatov võitis 15-aastaselt 2008. aastal Ukraina juunioride meistrivõistlustel hõbemedali. Aastatel 2009–2012 esindas ta rahvusvahelistel malevõistlustel Hispaaniat. Suurmeistriks sai ta 18-aastaselt 2011. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

2012. aasta veebruarist esindab Ipatov malevõistlustel Türgit. Ta tuli augustis 2012 Ateenas juunioride maailmameistriks. Selle võiduga kvalifitseerus ta 2013. aastal maailma karikaturniirile (128 osavõtjat), kuid seal ta avaringist edasi ei saanud. 

Ipatov on kahekordne Türgi malemeister (2014, 2015). 2015. aastal mängis ta Jeruusalemmas Euroopa meistrivõistlustel, kus tuli seitsmendaks ja kvalifitseerus 2015. aastal Bakuus toimunud maailma karikaturniirile, kus aga kaotas teises ringis ja edasi ei pääsenud. 

Ta on mänginud Türgi võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2012–2016). 2016. aastal Bakuus toimunud maleolümpial, kus Türgi saavutas kuuenda koha, mängis Ipatov võistkonna teisel laual.

Ipatov lõpetas 2014. aastal Harkivis Jaroslav Targa nimelise Õigusteaduste Rahvusülikooli bakalaureusekraadiga.

## Välislingid
*
* Alexander Ipatov FIDE andmebaasis
Giedraičiai

**Giedraičiai** on alev Leedus Molėtai rajoonis, Giedraičiai valla halduskeskus. Alev asub Molėtaist 21 kilomeetrit edelas Kiementase järve ääres. 

Giedraičiais on gümnaasium, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne aastal 1809 ehitatud katoliku kirik, selle XIX sajandi keskpaigast pärinev kellatorn ja kalmistul asuv Graužiniste suguvõsa hauakabel.

## Elanikkond


* 162 (1862)
* 206 (1866)
* 548 (1897)
* 445 (1923)
* 495 (1959)
* 601 (1970)

* 720 (1977)
* 811 (1979)
* 613 (1985)
* 721 (1989)
* 778 (2001)
* 684 (2011)


## Ajalugu

Giedraičiaid on esmamainitud 1338. aastal ristisõdijate kroonikates nimega *Gedereiten*. Aastail 1373 ja 1375 rüüstasid piirkonda ristisõdijad. Tegemist oli ühe tähtsama Giedraitiste vürstisoole kuulunud asulaga.

1410. aastal ehitati sinna esimene kirik, mis ehitati ümber aastail 1443 ja 1676. Aastal 1515 nimetati Giedraičiai aleviks. XVIII sajandi alguseks oli praktiliselt kogu alev läinud kiriku valdusse. Aastail 1777–1782 tegutses seal kihelkonnakool. 

Novembriülestõusu ajal aastal 1831 hõlvasid asula ülestõusnute väed. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Гедройце. Jaanuariülestõusu ajal ründasid A. Minskise juhitud ülestõusnud tsaariarmeed; järgnenud lahingus kaotas elu 15 ülestõusnut ja 45 neist vangistati.

17.–21. novembril 1920 toimus Giedraičiais lahing leedukate ja Lucjan Żeligowski vägede vahel, mis lõppes leedulaste võiduga.

Teise maailmasõja ajal hukati suvel 1941 alevis elanud juudid. Nõukogude perioodil oli asula kohaliku liha- ja piimakarja kasvatusele orienteeritud sovhoosi keskasulaks. Toona rajati sinna ka Molėtai juustuvabriku tsehh.

## Tuntud elanikke
*Maria Wojciechowska – Poola presidendi abikaasa aastail 1922–1926
*Juozapas Arnulfas Giedraitis – Žemaitija piiskop
*Merkelis Giedraitis – Žemaitija piiskop


Giedraiciu mokykla.jpg|Vana koolimaja
Giedraičių gimnazija 2.JPG|Gümnaasium
Lithuanian soldiers' graves - panoramio (1).jpg|Giedraičiai lahingus langenud leedu sõdurite hauad
Giedraičiai, Lithuania - panoramio (6).jpg|Giedraičiai kirik
Giedraičiai15.JPG|Kiriku sisevaade
Giedraičių Graužinių koplyčia 2.JPG|Graužiniste suguvõsa hauakabel


## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Spyrídon Kapnísis

**Spyrídon Kapnísis** (kreeka keeles Σπυρίδων Καπνίσης; sündinud 11. mail 1981) on kreeka maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2011). 

Kapnísis tuli 2003. aastal Beirutis Vahemere maade malemeistriks. Ta sai 2004. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 30-aastaselt 2011. aastal. 

Ta võitis 2008. aastal Rhodoses Kreeka meistrivõistlustel pronksmedali.

Kapnísis tegutseb ka treenerina. FIDE-lt on ta saanud FIDE treeneri nimetuse.

## Välislingid
*
*Spyrídon Kapnísis FIDE andmebaasis
Looduses välja surnud

**Looduses välja surnud** (varem *looduses hävinud*; inglise *extinct in the wild* – EW) on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku kategooria, kuhu arvatakse liigid, mis on säilinud ainult väljaspool kunagist levilat kas kultuuris kasvatatavana, tehistingimustes peetavana või naturaliseerunud asurkonnana.

## Looduses välja surnud liike
* Havai vares
* Miilu
* Mõõksarv-orüks
* Kuldne skiffia
* Mikroneesia safiirlind
* Beloribitsa
* Safiiraara
* Suurnokk-hoko

## Viited
Ion Chicu

**Ion Chicu** (hääldub Kiku, sündinud 28. veebruaril 1972 Pîrjoltenis) on Moldova poliitik. Ta oli 14. novembrist 2019 kuni 31. detsembrini 2020 Moldova peaminister. 

Ta sündis aastal 1972 Călărași rajoonis Pîrjoltenis. Ta lõpetas aastal 1994 Moldova Majandushariduse Akadeemia. 

Ta oli aastatel 2005–2006 Moldova Vabariigi majandus- ja kaubandusministeeriumi struktuurireformide peavalitsuse direktor, esimese asepeaministri Zinaida Greceanîi nõunik. Aastatel 2006–2008 oli ta Moldova aserahandusminister. 4. aprillist 2008 kuni 9. septembrini 2009 oli ta peaministri Zinaida Greceanîi nõunik majandus- ja välispoliitika küsimustes. 2. jaanuarist 2018 kuni 12. detsembrini 2018 oli ta Moldova rahandusministeeriumi peasekretär (Eesti mõistes kantsler). 

10. detsembrist 2018 kuni 8. juunini 2019 oli ta Moldova rahandusminister. Juulist novembrini 2018 oli ta Moldova presidendi Igor Dodoni nõunik majandusküsimustes. 

14. novembrist 2019 oli ta Moldova peaminister. 23. detsembril 2020, päev enne uue presidendi Maia Sandu ametisse vannutamist, teatas ta oma tagasiastumisest.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last. Ta valdab rumeenia, vene, inglise ja prantsuse keelt. Usu poolest on ta õigeusklik.
Pirelli Star Driver

Pirelli Star Driver algatati selleks, et toetada noori ralli sõitjaid, ning see oli organiseeritud Pirelli ja FIA poolt.
Viis sõitjat valiti tervest maailmast. Need samad viis sõitjat võistlesid kuuel autoralli maailmameistrivõistluste rallil. 
Kõik sõitsid identsete Mitshubishi Lancer Evolution X mis oli seadistatud ja valmistatud Ralliart poolt Itaalias.

Edaspidi muudeti programmi nimeks WRC Academy Results. Pirelli Star Driver meeskonnas sõitis ka Ott Tänak aastal 2010 ja võitis selles meeskonnas Soome-ja Walesi ralli.

## Sõitjad
Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte

**Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte** on nõukogu 28. septembri määrusega (EL) nr 2018/1488 Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse algatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõte. Luksemburgis asuv ühisettevõte alustas tegevust 2018. aasta 6. novembril ja on kavandatud jätkama tegevust 2026. aasta lõpuni. Eesmärkideks on üleeuroopalise hiidarvutite võrgu väljatöötamine ning uurimis- ja uuendustegevuse toetamine.

## Rahastamine
Ühisettevõtte eelarveks on kavandatud 1 miljard eurot, millest pool tuleb ELi eelarvest ja teine pool osalevatelt liikmesriikidelt. Täiendavad vahendid, enam kui 400 miljonit eurot, on kavas saada erasektori partneritelt.

## Viited

## Välislingid
* Veebileht
Logba keel

**Logba keel** on peamiselt Ghana kaguosas kõneldav kvaa keel, mis kuulub naa-togo rühma.

Logba keelt räägib umbes 7500 inimest.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/logb1245
Šerpad

**Šerpad** (šerpa keelest *shyar* 'ida' + *pa* 'rahvas') on Himaalaja lõunanõlvadel elav rahvas Nepalis, kes räägivad emakeelena põhiliselt Tiibeti-Birma keelte rühma kuuluvat šerpa keelt. 

Šerpad on tuntud kohalike saatjatena mägironimise ekspeditsioonidel.