open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Uusna

**Uusna** on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Küla paikneb Tänassilma jõe oru lõunaserval, Viljandist 10 km ida pool Viljandi–Tartu maantee ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Küla põhjapiiril voolab Tänassilma jõgi ja idapiiril Ärmä jõgi, mis suubub küla loodenurgas Tänassilma jõkke.

Külas on Uusna külamaja, mille juures asub korvpalliväljak, külakiik, lastele on ka mänguväljak. Uusna külamajas tegutseb ka Uusna raamatukogu. 

Külas on Uusna Lasteaed Tõruke. Lähim kool on Kalmetu põhikool.

Küla pood asub küla läbiva Uusna tee ääres. 

## Ajalugu
Uusna küla on saanud alguse Uusna mõisast, mille kohta leiab teateid juba Rootsi-aegsetelt kaartidelt (17. sajandist). 

Küla asutamisajaks loetakse 1743. aastat, mil Venemaa Keisririigi keisrinna Jelizaveta Petrovna ehk Elisabet I (valitses 1741–1762) eraldas mõisa Tänassilma mõisast ja kinkis parun Balthasar von Campenhausenile.
### Uusna kool
20. sajandil asus Uusna kool tänapäevase haldusjaotuse järgi Saareküla külas; seal õppisid kogu ümbruskonna lapsed. Kool suleti 21. sajandi alguses.

## Vaata ka
*Uusna mõisa kalmistu
*Uusna mõis
*Uusna vald

## Viited
Hoorid

**Hoorid** (kreeka Ὧραι, *Hōrai* 'aastaajad') olid kreeka mütoloogias aastaaegade ja looduslike ajaühikute (tundide ja kuude) jumalannad. Algselt olid nad eri aastaaegade looduse personifikatsioonid, kuid hilisemal ajal peeti neid üldiselt korra ja loomuliku õigluse jumalannadeks. Nad valvasid Olümpose väravaid, hoolitsesid maa viljakuse eest ning liigutasid taevas tähti ja tähtkujusid.

Aastaaegade kulgu kujutati hooride tantsuna. Sellele vastavalt omistati neile kevadlillede värskust ja õrnust. Hesiodose "Töödes ja päevades" kroonivad hoorid kinkidetooja Pandora lillepärjaga (read 74–75). Samuti riietavad ja austavad hoorid Küprose saare rannal merest tõusnud Aphroditet nn Homerose hümnides (6.5–13). Eepilise teose "Kypria" säilinud fragmendi andmeil (fr. 4) kandis Aphrodite hooride tehtud rõivast, mis oli värvitud kevadlilledega, nii nagu nende endigi rõivad.

Hooride arv varieerus eri allikais, kuid enamasti oli neid kolm: kas õitejumalanna **[[Thallo]]**, kasvujumalanna **[[Auxo]]** ja viljajumalanna **[[Karpo]]**, kes kandsid hoolt loodusliku korra eest, või **[[Eunomia]]** ('heaseaduslikkus'), **[[Dike]]** ('õiglus') ja **[[Eirene]]** ('rahu'), kes olid seaduse ja korra jumalannad.

## Viited
Vana-Võidu

**Vana-Võidu** on küla Viljandimaal Viljandi vallas Viljandi linnast kirdes.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Küla paikneb Tänassilma ürgoru lõunaserval, Viljandist 4 km ida pool. Küla põhjaosas asub oru serval Kivistiku metsapark. Mööda küla lääne- ja põhjapiiri voolab Tänassilma jõgi, läänepiiril asub Rutsniku mädajärv ja põhjapiiril Vana-Võidu Mädajärv. Küla idapiiril voolab Ärmä jõgi.

Külas asus Vana-Võidu mõisa keskus. Tänapäeval tegutseb mõisakompleksis Viljandi Kutseõppekeskus.

Vana-Võidus asub Viiratsi Saeveski. Külas tegutseb Vana-Võidu raamatukogu.

Külas kasvab kaitsealune Viiralti tamm ehk Tamme-Koori tamm.

Külast viib läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.

## Galerii

Vana-Võidu mõisa peahoone2.jpg|Vana-Võidu mõisa peahoone
Vana-Võidu mõisa aia piirdemüür.jpg|Vana-Võidu mõisa piirdemüür
Park in front of the Vana-Võidu manor.jpg|Vana-Võidu mõisa esiväljak
Viiraldi.JPG|Viiralti tamm


## Vaata ka
*Uue-Võidu
*Vana-Võidu vald
*Viiratsi kalmistu

## Viited
McDonnell Douglas MD-80/MD-90

**McDonnell Douglas MD-80** ja **McDonnell Douglas MD-90** on kahemootoriline, reisijatesalongis istmeridade vahel ühe vahekäiguga reaktiivlennuk. MD-80 esmaesitlus oli 1980. aastal. Hiljem täiustatud: MD-90 1989. aastal pärast Boeinguga liitumist ja Boeing 717 1998. aastal.

Aastatel 1980–2001 ehitati kokku 1191 MD-80 ja 117 MD-90. Lennuk maksab umbes 41,5–48,5 miljonit USA dollarit.

## Tehnilised andmed

## Välislingid
Valma

**Valma** (*Walmapäh*) on küla Viljandimaal Viljandi vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Viiratsi valda.

Valma asub Võrtsjärve loodekaldal, Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee ääres 25 km kaugusel Viljandist ning 55 km kaugusel Tartust.

Külast voolab läbi Tänassilma jõgi.

Esimene teade Valmast on aastast 1584 (*Walmabe*). 1624. aastal kuulus küla (*Walma*) Viljandi mõisale. 1940. aastal kuulus Valma küla Tänassilma valda Viljandimaal.


Tornist2.jpg|Seikluspark
Tornist3.jpg|Valma kallas


## Valma asulakoht

Valma lõunaservas Võrtsjärve eenduval Saba nurgal on neoliitikumi asulakoht aastast 3000 eKr. Arheoloogilised kaevamised toimusid 1950 ja 1953–1955 Lembit Jaanitsa juhendamisel. Leidudest suurim oli haud, milles oli protolaponoidset tüüpi mehe ja naise luustik. Mehe luustiku järgi rekonstrueeris Mihhail Gerassimov Valma mehe büsti.

## Külaselts
Valma külavanemad
* Pilvi Aasa (mai 1997 – 16. veebruar 2007)
* Jaan Leetsar (alates 16. veebruar 2007)

Alates 11. juulist 2009 on Valma külal oma vapp ja lipp. Mõlema autor on Vello Kütt.

## Vaata ka
Valma külanõukogu

## Viited

## Välislingid
* Valma. EKI Eesti Kohanimeraamat KNR

## Kirjandus
* Vello Kütt. Kilde Valma kandi ajaloost. MTÜ Valma Külaselts, Valma 2011.
Elektronvolt

**Elektronvolt** on SI-süsteemi väline energia mõõtühik, mis on laialt kasutusel elementaarosakeste, tuuma-, aatomi- ja tahkisefüüsikas. Sellega mõõdetakse näiteks elektronide seoseenergiat aatomites ja molekulides. Elektronvolt on elementaarlaengu *e* ja mõõtühiku volt (V) korrutis, tähis eV.

1 elektronvolt on kineetiline energia, mille elektron saab läbides vaakumis potentsiaalide vahe 1 volt. Elektronvoldi väärtus SI ühikutes (džaulides)
: 1 \ \mathrm{eV} = e \cdot 1\ \mathrm V = 1{,}602\,176\,634 \cdot 10^{-19} \ \mathrm J.

Elektronvolti kasutatakse ka osakeste massi mõõtühikuna (vastavalt (massi ja energia ekvivalentsusele), mõõtühiku tähis eV/*c*2 ja väärtus kilogrammides
: 1 \, \mathrm{eV}\!/c^2 \approx 1{,}783 \cdot 10^{-36} \, \mathrm{kg}.
Näiteks on elektroni mass 511&nbsp;keV/*c*2.
Tsirkus (maal)

**"Tsirkus"** on neoimpressionist Georges-Pierre Seurat' üks tuntumaid maale.

Teost eksponeeriti mõni päev enne kunstniku surma Sõltumatute Kunstnike Seltsi näitusel 29. märtsil 1891. 

Teos on teostatud divisionistlikult (värvipunktid on kantud alusele korrapäraste punktide, laikude või joontena). Vastandvärvide (kollane ja violetne) kasutamine paneb kujutised värelema. Maal rõhub väljendusrikkusele, mitte tegelikkusele (näiteks hobuse võlts galopp).

Autori varase surma tõttu jäi teos lõpetamata.

## Vaata ka

* Georges-Pierre Seurat
* Neoimpressionism
Pööriselektriväli

**Pööriselektriväljaks** nimetatakse muutuva magnetvälja poolt tekitatud elektrivälja. Pööriselektriväli (ingl *solenoidal electric field*) erineb elektrostaatilisest väljast selle poolest, et ta pole vahetult seotud elektrilaengutega. Tema jõujooned on suletud kõverad. Pööriselektrivälja töö laengu liikumisel mööda suletud kõverat võib olla nullist erinev.
Gaaslahendus

**Gaaslahendus** on elektrilaengute suunatud liikumine gaasikeskkonnas ehk elektrivool gaasis. Laengukandjateks on gaasis vabad elektronid ja ioonid. Gaaslahenduse tekkimiseks ja püsimiseks on vajalik elektriväli; gaaslahendusseadistes luuakse see seadise elektroodidele rakendatava elektripingega.

Gaaslahenduse avaldumisvorm sõltub gaasi ionisatsiooni tasemest, samuti gaasi rõhust ja koostisest, lahendusvahemiku pikkusest ja kujust.

Kui gaaslahendust põhjustab ainult välise ionisaatori mõju (nt ioniseeriv kiirgus), siis nimetatakse lahendust sõltuvaks. Kui aga lahendus jätkub ka ilma väliste ionisaatoriteta, siis on tegemist sõltumatu lahendusega. Sel juhul tekivad lahendust säilitavad laengukandjad gaasis endas peamiseltpõrkeionisatsiooni tulemisel gaasi molekulide põrkumisel elektrivälja mõjul liikuvate elektronidega. 
 
Sõltuva lahenduse üleminekut sõltumatuks lahenduseksnimetatakse gaasi elektriliseks läbilöögiks ja üleminekupinget süttimispingeks.

Sõltumatu gaaslahenduse liigid on huumlahendus, kaarlahendus, koroonalahendus ja sädelahendus. Nende lahendustega kaasneb elektromagnetkiirgus, sealhulgas ka valguskiirgusena.

Gaaslahendust rakendatakse mitut liiki gaaslahenduslampides, gaaslaserites, plasmotronides ehk plasmageneraatorites (metallide tehnoloogias), loendurites (Geigeri loendur), osonaatorites jm.

## Vaata ka
* Elektrilahendus
* Huumlahendus
* Kaarlahendus
* Sädelahendus
* Koroonalahendus

## Kirjandus
* Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981, lk 121
* ENE, 3. kd, 1988, lk 95
Induktsioonivool

**Induktsioonivool** on elektrivool, mis tekib suletud juhtmekeerus magnetvälja muutumisel. Nähtuse avastas 1831. aastal Michael Faraday.

Näiteks tekib elektrivool paljudest juhtmekeerdudest koosnevas poolis, kui viimase läheduses või sees liigutada püsimagnetit.

Induktsioonivoolu suund kontuuris sõltub sellest, kas magnetvoog läbi kontuuri pinna kasvab või kahaneb, samuti magnetinduktsiooni vektori suunast kontuuri pinna suhtes. Üldise reegli induktsioonivoolu suuna määramiseks andis Emil Lenz 1833. aastal. Lenzi reegli võib sõnastada järgmiselt: "Suletud kontuuris tekkiv induktsioonivool on suunatud nii, et tema magnetvoog läbi kontuuri pinna püüab kompenseerida induktsioonivoolu esilekutsuvat magnetvoo muutumist".

## Vaata ka
*Elektromagnetiline induktsioon
*Lenzi reegel
2006. aasta Hollandi parlamendivalimised

Hollandi järgmised erakorralised parlamendivalimised toimusid 22. novembril 2006. aastal. Erakorralisus oli tingitud Balkenende II valitsuse langemisest, uue valitsuse moodustamiseni on Hollandis võimul Balkenende III valitsus, millel puudub parlamendienamus.
## Sündmused, mis viisid valimiste väljakuulutamisele
30. juunil 2006 kuulutati valimised välja, pärast sotsiaalliberaalse Demokraatide 66 (hollandi lühend: *D66*) partei lahkumist Balkenende konservatiiv-liberaalsest valitsusest, mis oli tingitud endise parlamendiliikme Ayaan Hirsi Ali valetamise teel saadud Hollandi kodakondsuse saamise ilmsikstulekust.
## Olukord enne valimisi
Võimul oli Kristlik-Demokraatliku Üleskutse (*CDA*) juhitud konservatiiv-liberaalne vähemusvalitsus koos liberaalkonservatiivse Rahvaparteiga Vabaduse ja Demokraatia Eest (*VVD*).

Suurim opositsioonipartei oli sotsiaaldemokraatlik Hollandi Tööpartei (*PvdA*), mis tugevdas enda positsioone 2006. aasta Hollandi kohalikel valimistel. Samuti tugevnes mainitud kohalikel valimistel ka sotsialistliku Sotsialistliku Partei positsioon.

## Tähtsmate parteide peaministrikandidaadid
* Demokraadid 66, Alexander Pechtold 
* Kristlik Demokraatlik Üleskutse, Jan Peter Balkenende
* Kristlik Liit, André Rouvoet
* Loomakaitse partei, Marianne Thieme
* Poliitiliselt Reformitud Partei, Bas van der Vlies
* Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest, Mark Rutte 
* Rohelised Vasakpoolsed, Femke Halsema
* Sotsialistlik Partei, Jan Marijnissen
* Tööpartei, Wouter Bos 
* Vabadusepartei, endine Wildersi Grupp; Geert Wilders

## Valimistulemus
 

Pärast valimisi moodustati 22. veebruaril 2007 neljas Balkenende valitsus Kristlik Demokraatliku Üleskutse, Tööpartei ja Kristliku Liidu vahel. 

*Artikkel vajab täiendamist*
Lenzi reegel

**Lenzi reegel** on reegel muutuva magnetvälja poolt juhis indutseeritud elektrivoolu –  induktsioonivoolu – suuna määramiseks. Reegli sõnastas 1833. aastal Emil Lenz.
Suletud kontuuris tekkiv induktsioonivool on suunatud nii, et tema magnetvoog läbi kontuuri pinna püüab kompenseerida induktsioonivoolu esilekutsuvat magnetvoo muutumist.

Reeglit võib lahti seletada järgmiselt. Magnetvälja muutus indutseerib (tekitab) elektrjuhis, näiteks juhtmekeerus (või keerdudest koosnevas induktiivpoolis) elektromotoorjõu ja see põhjustab juhtme otste vahel elektripinge.  Juhtmeotste kokkuühendamisel moodustuvas kinnises juhtmekeerus (voolukontuuris) tekitab pinge voolu, mida vaadeldaval juhul nimetatakse induktsioonivooluks.  Juhti läbiva vooluga kaasneb alati magnetväli. Induktsioonivool on suunatud nii, et selle magnetväli mõjub vastu esialgse  välja muutustele, nõrgendades selle toimet:
* kui välise magnetvälja mõjul voolukontuuri läbiv magnetvoog tugevneb, siis on induktsioonivoolu magnetväli välise magnetvälja suhtes vastassuunaline, aeglustades magnetvoo tugevnemist; 
* kui  magnetvoog kontuuri sees nõrgeneb, siis on induktsioonivoolu magnetväli välise magnetväljaga samasuunaline, aeglustades magnetvoo nõrgenemist.

Näiteks kui liigutada püsimagnetit suletud vooluahela lähedal, siis ahelas indutseeritud vool loob magnetvälja, mis avaldab magneti liikumisele vastassuunalist jõudu. Lenzi seadus on otseselt seotud energia jäävuse seadusega: elektrivälja tekitamiseks vajalik energia tuleb magnetväljast.

Faraday induktsiooniseaduse valemis väljendatakse Lenz reeglitl miinusmärgiga:
:\Epsilon_i = -{d\Phi \over dt}.
Kui juhtmekeeruga piiratud pinda läbiv magnetvoog suureneb (d\Phi>0), siis loetakse induktsiooni elektromotoorjõudu E (ja vastavat induktsioonivoolu) negatiivseteks, sest voolu magnetväli on juhtmekeerus mõjuvale väljale vastassuunaline.

## Vaata ka
* Elektromagnetiline induktsioon
Haaslava valla vapp

**Haaslava valla vapp** on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haaslava valla vapp.

Vapp kinnitati 24. augustil 1995.

## Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil kuldsest kaarlõikelisest vapitüvest tõusev kuldne mänd. Vapitüve keskel sinine kuusnurkne täht.

## Põhjendus
Valla vapi sinine värvus on lootuse värv, ta sümboliseerib ka valla territooriumi piiravat Emajõge ning Kambja ja Võnnu kihelkonna piiriks olevat Mõra jõge. Kuld on jäävuse, kindluse ja tugevuse sümbol. Mänd sümboliseerib visadust, järjepidevust ja arengut. Täht kujutab valla territooriumil asunud terviseallikaid ning sümboliseerib puhtust, vaimsust ja rahva tarkust. Vapi kuldne kaarjas tüvimik on Haaslava Vooremäe kujutiseks.

## Vapi kasutamise kord
Haaslava valla vappi kasutatakse valla vapipitsatil, samuti valla ametlikel trükistel ja suveniiridel. Haaslava valla vapi kasutamine kujunduselemendina, reklaamidel, toodetel jne on lubatud ainult vallavalitsusega kooskõlastatult.

## Vaata ka
*Haaslava valla lipp
*Tartu maakond

## Välislingid
*Haaslava valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Haaslava vald.
Hertz

;Isikud
*Heinrich Rudolf Hertz, saksa füüsik, kelle järgi on nimetuse saanud sagedusühik herts
*Gustav Hertz, saksa füüsik, Nobeli auhind 1925
*Carl Helmut Hertz, füüsik, eelmise poeg
*Johannes Hertz, füüsik, Gustav Hertzi poeg
*Henrik Hertz, taani näitekirjanik
*Robert Hertz, prantsuse sotsioloog
*Arne Hertz, Rootsi autoralli kaardilugeja

;Ettevõtted
*Hertz Corporation, rahvusvaheline autorendiettevõtte

;Muud
*Hertz, kraater Kuu tagaküljel, saanud nime Heinrich Hertzi järgi
*Heinrich-Hertz-Turm, Hamburgi teletorn
*Hertzi doktriin
Ultraheli

**Ultraheli** on heli, mille sagedus on üle 20 000 Hz. 

## Ultraheli looduses
Kui keskmise inimese kuuldetaju (kõrvade ehitus) ei ole ultrahelide suhtes piisava tundlikkusega, siis leidub palju looma liike kelle kõrva ehitus lubab neil ultraheli kuulda. Lähedasemad näited on:
*koer – tajub keskmiselt helisid kuni 60 000 Hz;
*nahkhiir – nahkhiir kasutab ultraheli ümbruses orienteerumiseks.

## Ultraheli tehnikas

*Tehnilises diagnostikas kasutatakse ultraheli detailide ja konstruktsioonide seisundi kontrollimiseks ja varjatud defektide leidmiseks.
*Meditsiinilises diagnostikas kasutatakse ultraheli inimkeha sisemuse visualiseerimiseks (piltdiagnostikaks) sealt sondeerimisel tagasipeegelduvate kajade alusel ning selles toimuvate protsesside mõõtmiseks (näiteks vere voolukiiruse mõõtmiseks Doppleri efekti suuruse põhjal).
*Ultraheli kasutatakse ka kirurgias.
*Esemete pesemisel. Ultraheliga pesemine tagab esemete, näiteks laborinõude, kõrge puhtusastme.

## Vaata ka

*Infraheli
*Ultrahelipuhastus
*Sonokeemia

## Välislingid
* Me peame rääkima ultrahelist... (ehk kuidas laiskus fakte loob) ERR 22.01.2016
*Ultraheliravi FTkabinet
Akustiline resonants

**Akustiline resonants** on mõiste füüsikast, mis tähendab keha omavõnkesageduse võrdumist helilainete sagedusega. Akustilised resonaatorid on näiteks puhkpillitorud ja oreliviled. Neis on resoneerivaks kehaks torus või viles olev õhusammas.
Lainepind

**Lainepind** ehk **lainefront** on pind, millel kõik keskkonna punktid võnguvad ühes ja samas lainefaasis.
Hostel

**Hostel** on ühiselamulaadne madalama teenindustasemega majutusettevõte. Hosteli eesmärk on pakkuda võimalikult odavat öömaja, ruume tuleb jagada võõrastega. Odavuse tõttu eelistavad hostelit eeskätt noored. 

## Eestis kehtestatud nõuded
Hostelis peab olema:
* majutusruumis voodikoha kohta vähemalt 4 m2 põrandapinda, vähemalt 2,4 m kõrgusega majutusruumis võib voodi asemel olla kahekordne nari;
* vastuvõturuumis üldkasutatav kaugvalimisega telefon ning tagatud külastajate vastuvõtt ajavahemikel 8.00–10.00 ja 17.00–22.00. Informatsioon vastuvõtuaegade kohta peab paiknema väljaspool hostelit; 
* pesemisruum kümne voodikoha kohta;
* üks meeste ja üks naiste tualettruum kümne voodikoha kohta;
* puhke- või söögiruum minimaalse pindalaga 12 m2 kümne voodikoha kohta ja iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 0,5 m2;
* hommikusöögi saamise või köögi kasutamise võimalus;
* voodipesu ja rätikute olemasolu majutusruumis või voodipesu ja rätikute laenutamise võimalus või pesupesemise võimalus. 

## Vaata ka
* Hotell
* Motell
* Puhkeküla
* Puhkelaager
* Puhkemaja
* Külaliskorter
* Kodumajutus

*Bangalo
*Võõrastemaja

## Välislingid
* Majutusettevõtetele esitatavad kohustuslikud nõuded ja majutusettevõtte tunnustamise kord
Tärpentin

**Tärpentin** ehk **puhastatud tärpentiniõli** on osade okaspuude vaigust valmistatav õline vedelik.

Seda saadakse vaigukäikudest kogutud okaspuuvaigust veeaurdestillatsiooni abil ning puidust ekstraheerides või uttes või puidu keemilise töötluse kõrvalsaadusena. Tärpentini nimetus on tulnud tärpentinipistaatsia ehk õlipistaatsia kreekakeelsest nimetusest *τερεβινθίνη*.

Tärpentini tunti juba antiikajal. Toona valmistati seda okaspuude, eelkõige kuuse ja männi vaigust utmise teel.

Hiljem õpiti puidu utmisel lisaks tõrvale koguma ka lenduvat ja tugevasti haisvat tärpentinifraktsiooni. Sel moel toodetud tärpentinil oli oksüdeerivaid omadusi, mil oli oluline osa õlimaalitehnika arengus. Värvipigment segati värnitsa ja tärpentiniga. Tänu tärpentini oksüdeerimisele kuivas värv kiiremini.

Tärpentini toodetakse ka järgmistelt männiliikidelt kogutavat vaigust: harilik mänd, mägimänd, must mänd, merimänd ja pikaokkaline mänd (*P. palustris*). 

Suuremõõduline tärpentinitootmine algas tselluloositööstuse arenedes, kui seda hakati tootma puidujäätmeist. Tärpentini kasutati peamiselt värvitööstuses lahusti ja vedeldajana. Tänapäeval tarvitatakse puutärpentini keemia- ja kosmeetikatööstuses, näiteks kampri, määrdeõlide, lõhnaainete ja vaikude valmistamiseks.

## Vaata ka
* kampol
* tõrv

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Eesti Entsüklopeedias
Puhkeküla

**Puhkeküla** on piiratud mahus teenuseid osutav majutusettevõte, kus on platsid telkide ja/või haagissuvilate jaoks ning parkimiskohad mootorsõidukitele. Puhkekülas võivad olla ka majutushooned. 

Puhkekülaga sarnaneb puhkelaager, nende kahe erinevused on väga väikesed.

## Puhkekülas peab olema (Eestis kehtestatud nõuded)

* Territoorium ääristatud tehisliku või loodusliku piirdega ning valgustatud.
* Mootorsõidukitega sõitmiseks ettenähtud siseteed olema kaetud pinnakattega.
* Vastuvõtuhoone sissesõidutee lähedal ja kaugvalimisega telefoni kasutamise võimalus.
* Pesemisruum ja prügikonteiner iga kümne platsi või 12 voodikoha kohta.
* Üks meeste ja üks naiste tualettruum iga kümne platsi või 12 voodikoha kohta, lubatud on ka kuivkäimlad.
* Telgilaenutus
* Tähistatud telkimisplats ja soovitatava pindalaga vähemalt 40 m2 ning asuma üldkasutatavatest ehitistest vähemalt 10 m ja kuivkäimlast vähemalt 15 m kaugusel ning üldkasutatavatest teedest vähemalt 50 m kaugusel.
* Auto- ja haagissuvilate parkla tähistatud ja varustatud elektri-, vee- ning kanalisatsiooniühendusi võimaldavate seadmetega.
* Majutushoone ühekohalise majutusruumi pindala vähemalt 6 m2 ja kahekohalise majutusruumi pindala vähemalt 8 m2, enama arvu kohtade korral peab pindala olema vähemalt 8 m2 ja iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 2 m2. Vähemalt 2,4 m kõrgusega majutusruumis võib voodi asemel olla kahekordne nari
* Köögi kasutamise võimalus

## Vaata ka

* Hotell
* Motell
* Hostel
* Puhkelaager
* Puhkemaja
* Külaliskorter
* Kodumajutus

*Bangalo
*Võõrastemaja

## Välislingid
* Majutusettevõtetele esitatavad kohustuslikud nõuded ja majutusettevõtte tunnustamise kord
Tõrv

**Tõrv** on tume viskoosne vedelik, orgaaniliste ainete, esmajoones tahkekütuste termilisel lagunemisel moodustuv orgaaniliste ühendite segu. Tõrvaks nimetatakse ka naftas ja bitumoidides sisalduvate suure molekulmassiga heteroühendite segu.

Tõrv tekib kõrgmolekulaarsete orgaaniliste ainete (puit, turvas, kivisüsi jm) kuivdestillatsioonil. Tõrv soojendamisel muutub vedelaks ja jahutamisel vähevoolavaks.

Vanasti valmistati puutõrva tõrvaaugus või tõrvaahjus. Puid (vanad männikännud) kuumutati õhu juurdepääsuta ja välja valguv vedelik koosnes tõrvast, tärpentinist ja kergematest lenduvatest orgaanilistest ühenditest. Tõrva keedeti, et vedelad koostisosad lenduksid ja tõrv jahtunult tahkuks, et seda oleks võimalik kasutada. Tõrva kasutati paatide ja laevade veekindlaks muutmiseks. Hiljem hakati majade katuseid tõrvama või kaeti katused tõrvapapiga. Puidust elektriposte ja raudteeliipreid immutati kuumas tõrvas, et nad kauem mädanemisele vastu peaksid.

Tökat on kasetohust valmistatud tõrv, mida kasutati nii hobuserakmete, nahksaapa- kui vankrimäärdena samuti suuskade tõrvamiseks.

Puit koosneb põhiliselt tselluloosist (30–60%), hemitselluloosist (20-30%) ja ligniinist (20–30%), okaspuudes on ka vaiku. Õli ja tõrva kui sellist pole olemas ei puidus, kivisöes ega põlevkivi kerogeenis – need tekivad kõrgmolekulaarsest orgaanilisest ainest kuumutamisel ilma hapniku juurdevooluta (utmine).

## Vaata ka
* puutõrv
* pürolüüs
* tõrvaahi
* pigi

## Välislingid

* 04. september 2017 16:11, Jaan-Juhan Oidermaa, Antropoloogid jõudsid neandertallaste liimi valmistamise saladusteni
Pikilaine

**Pikilaine** on laine, milles võnkumine toimub laine levimise sihis. Pikilained võivad tekkida gaasides, vedelikes ja tahketes kehades, ristlained aga niisugustes tahketes kehades, milles deformatsioon põhjustab elastsusjõu tekke, ja vedelike pinnal pindpinevusjõudude toimel. Pikilaine on ka näiteks helilaine.

## Vaata ka

*Ristlaine
Otto Wilhelm Hermann von Abich

**Otto Wilhelm Hermann von Abich** (11. detsember 1806 Berliin – 1. juuli 1886 Viin) oli saksa geoloog.

Abich sündis Saksamaal ning sai hariduse Berliini Ülikoolis. Peamised uurimissuunad olid seotud mineraloogia ja vulkaanidega. Aastatel 1842–1847 oli ta Tartu Ülikooli korraline mineraloogiaprofessor ja geoloogiakabineti juhataja; ta õpetas geoloogiat, mineraloogiat ja paleontoloogiat. Hiljem uuris ka Kaukasuse mäestiku geoloogilist ehitust. 1883. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli auliikmeks. 

Suri Viinis 1886. aastal.

Tema järgi on nimetatud mineraal abihhiit.

## Välislingid
* 
*Einleitende Grundzüge der Geologie der Halbinseln Kertsch und Taman : nebst drei lithographirten Tafeln 1865
*Sur la structure et la géologie du Daghestan 1862
Ristlaine

**Ristlaine** ehk **ristilaine** on laine, kus keskkonna osakesed võnguvad lainete levimise suunaga risti.

Ristlained levivad kiirusega 1-4 km/s

Ristlained ei levi vedelikes ega gaasides, sest vedelikud ei avalda oma kuju muutmisel vastupanu (nende elastsusmoodul on 0). 

Elektromagnetlained on ristlained, mis levivad ka vaakumis. Ka valgus on elektromagnetlainetus ja koosneb ristlainetest. Seda tõestavad sellised nähtused nagu valguse polarisatsioon ja polarisatsioonifilter.

## Vaata ka

*Pikilaine

## Viited
Laine murdumine

**Laine murdumiseks** ehk **lainete murdumiseks** nimetatakse laine faasikiiruse muutumisest tingitud levimissuuna muutust.  

## Vaata ka
*Laine levimiskiirus
*Valguse murdumine
Lainete murdumisseadus

**Lainete murdumisseadus** on füüsika seadus, mille kohaselt langev kiir, murdunud kiir ja kiire langemispunktist keskkondade lahutuspinnale tõmmatud ristsirge on ühes ja samas tasandis; langemisnurga ja murdumisnurga siinuste suhe on antud keskkondade jaoks jääv suurus. Langemisnurga ja murdumisnurga siinuste suhet nimetatakse suhteliseks murdumisnäitajaks ehk, täpsemalt öeldes, teise keskkonna murdumisnäitajaks esimese keskkonna suhtes.
Hendrik Bekker

**Hendrik Bekker** (29. detsember 1891 Tartumaa – 22. juuni 1925 Tartu) oli eesti geoloog.

Hendrik Bekker õppis Tartu ja Londoni Ülikoolis. Londonis sai ta 1921. aastal ka doktorikraadi.

1922. aastal määrati ta Tartu Ülikooli geoloogiakateedri juhatajaks ning 1924. aastal erakorraliseks professoriks. Ta oli esimene eestlane sel ametipostil.

Bekker lõi hulgaliselt eestikeelseid geoloogiatermineid, eraldas stratigraafilisi üksusi ning kirjutas geoloogia- ja geograafiaõpikuid.

Tartu Ülikooli geoloogia instituudi suur auditoorium kannab tema auks Bekkeri auditooriumi nime.

## Viited

## Välislingid
*Bekker, Hendrik
*Foto
Külaliskorter

**Külaliskorter** on majutusettevõttele kuuluv toiduvalmistamise võimalusega korter, mis üüritakse välja täies ulatuses. 

## Eestis kehtestatud nõuded külaliskorterile
Külaliskorterile kehtivad üldised majutusettevõttele seatud nõuded, lisaks puhkemajale seatud nõuded ja eraldi külaliskorteri tuleohutusnõuded.

Kuni kümne voodikohaga külaliskorteris peab olema vähemalt üks 6 kg tulekustutusaine massiga esmane tulekustutusvahend ja igas majutusruumis autonoomne tulekahjusignalisatsiooniandur. Enam kui kümne voodikohaga külaliskorteris peavad majutusteenuse osutamise ruumid, nende juurdepääsu- ja väljapääsuteed vastama ehitusseaduses majutusettevõtetele kehtestatud tuleohutusnõuetele.

## Viited
Elektrostaatiline induktsioon

**Elektrostaatiline induktsioon** on füüsikaline nähtus, kus elektrilaenguga keha mõjutab laengute paiknemist läheduses olevates kehades – neis toimub laengute ruumiline nihe. Elektrijuhtide korral nihkuvad seejuures liikuvad laengukandjad, enamasti elektronid, vastastikuste jõudude tasakaalustamiseks juhi pinnale. Dielektrikus liikuvad laengud puuduvad, küll aga on aatomid ja molekulid võimelised polariseeruma, kusjuures nihkuvad elektrilaengud nendes endis.

Elektrostaatiline  induktsioon võimaldab seega kehale elektrilaengut ilma vahetu kokkupuuteta üle kanda ehk keha elektriseerida, elektriliselt laadida. Elektrostaatilise induktsiooni  on nimetatud ka elektrostaatiliseks influentsiks ja mõjuelektriks.

Teatavast (Coulomb'i seaduse kohaselt) ühenimelised elektrilaengud (+/+ või –/–) tõukuvad üksteisest eemale ja erinimelised laengu (+/–) tõmbuvad üksteise poole. Kui elektrit juhtivale kehale (näiteks joonisel elektroskoobi metallvarda otsas olevale kettale) lähendada klaaspulk, millele on hõõrumise teel antud positiivne laeng, siis tõmbab see metalli juhtivuselektrone kui negatiivse laengu kandjaid enda poole. Tulemusena saab varda ülemine osa negatiivse laengu ja alumine osa muutub seetõttu positiivsemaks (mida näitab fooliumiribade eemaldumine teineteisest).  Elektrilise mõjuvälja eemaldamisel paigutuvad laengud ümber, nii et taastub esialgne neutraalne olek. 

Elektrostaatilise induktsiooni nähtusel põhinevad mitmed elektrotehnika algusaegade staatilise elektrilaengu tekitamise seadmed, nagu näiteks elektrofoor ja elektrostaatilise generaatori mitmed erikujud.

## Vaata ka
*Elektrostaatiline väli
*Elektrofoor
*Elektrostaatiline generaator

## Viited
Püriit

**Püriit** (ka kassikuld) on sulfiidne mineraal.

Püriit koosneb väävlist ning rauast (FeS2).

Nimi *püriit* tuleneb kreekakeelsest sõnast *pür*, mis tähendab *tuli*. Püriit tekitab sädemeid selle löömisel ränikiviga ning seda kasutati tule süütamiseks. On tõendeid, et püriiti on kasutatud tule süütamiseks juba 50 000 aastat.

Püriit on kõige levinum sulfiidne mineraal. See tekib peamiselt kas hüdrotermaalselt või diageneetiliselt, mõned tänapäeva mikroorganismid toodavad püriiti oma ainevahetuse jäägina.

Püriit on enamasti kollakat või halli värvi, moodustab kuubilisi kristalle, tihedus 4,9...5,1 g/cm³,  metalse läikega. Tüüpilise maakmineraalina on püriit mikroskoobi all läbipaistmatu, tema kõvadus on 6...6,5.

Ehkki püriit sisaldab rauda, ei kasutata teda rauamaagina, sest selleks otstarbeks sobivad hematiit ning magnetiit paremini.

Püriiti on aetud segi kullaga, mistõttu nimetatakse teda mõnikord ka kassikullaks. Iroonilisel kombel võib püriit mõnikord esineda koos kullaga. Kullast veelgi rohkem sarnanevad püriidiga markasiit ning kalkopüriit. 

Püriit tekib tänapäeval sulfaate lagundavate bakterite toimel, mis lagundavad orgaanilist materjali hapnikuvabas keskkonnas ning toodavad vesiniksulfiiti. See võib omakorda reageerida rauaga, moodustades püriiti ehk raudsulfiidi. Püriidi tekkeks on vaja orgaanilist materjali, rauda ja hapnikupuudust. 

Püriiti ja markasiiti esineb Eesti aluspõhja kivimites sageli, kuid hajutatult väikeste terakestena. Silmapaistvas kontsentratsioonis esineb püriiti Alam-Ordoviitsiumis (diktüoneemakilda all), kus püriidikihi paksus ulatub kohati 30 sentimeetrini.

## Vaata ka

* väävelhape

## Viited
Suhteline dielektriline läbitavus

**Suhteline dielektriline läbitavus** ehk **keskkonna dielektriline läbitavus** on dimensioonitu füüsikaline suurus, mis näitab, mitu korda on elektrivälja tugevus homogeenses materjalis väiksem väljatugevusest vaakumis.

Suhtelist dielektrilist läbitavus tähistatakse tavaliselt sümboliga ε. See on defineeritud järgmise valemi abil:
:\varepsilon_ = \frac{\varepsilon_{a}}{\varepsilon_{0}},
kus εa on konkreetse keskkonna absoluutne dielektriline läbitavus ja ε0 – vaakumi absoluutne dielektriline läbitavus.

Ajas muutuva elektrivälja juhul sõltub suhteline dielektriline läbitavus ka sagedusest. Sagedusest sõltuv dielektriline läbitavus on kompleksarvuline suurus, kusjuures dielektrilise läbitavuse argument kirjeldab faasinihkeid.

## Mõõtmine

Kondensaatori mahtuvus on võrdeline (suhtelise) dielektrilise läbitavusega. Näiteks plaatkondensaatori mahtuvus avaldub kujul

:C = \frac{\varepsilon \varepsilon_{0} S}{d},

kus *S* on kondensaatori ühe plaadi pindala, *d* – plaatidevaheline kaugus ja ε – plaatidevahelise dielektriku suhteline dielektriline läbitavus. Dielektriku vahetamisel muutub seega ka kondensaatori mahtuvus, kusjuures kehtib

:\varepsilon = \frac{C}{C_0},

kus *C*0 on sama (või samade mõõtmetega) kondensaatori mahtuvus juhul, kui plaatide vahel on vaakum. Kuna vaakumi tekitamine on keerukas, siis võib tundmatu läbitavusega dielektriku asendada materjaliga, mille suhteline läbitavus on meile teada (näiteks õhuga), sel juhul avaldub otsitav dielektriline läbitavus kujul

:\varepsilon = \varepsilon_x \frac{C}{C_x},

kus *C*x on sama kondensaatori mahtuvus juhul, kui plaatide vahel on tuntud dielektrilise läbitavusega εx materjal.

## Murdumisnäitaja

Keskkonna absoluutne murdumisnäitaja avaldub:

: n = \sqrt{\epsilon\mu},

kus μ on keskkonna magnetiline läbitavus. Et enamiku ainete jaoks on μ väga lähedal 1-le, siis saab murdumisnäitajat suhtelise dielektrilise läbitavuse kaudu sageli üsna täpselt hinnata.

## Vaata ka
* Dielektriline läbitavus
* Absoluutne dielektriline läbitavus
* Dielektriline vastuvõtlikkus

## Viited
Termodünaamiline protsess

**Termodünaamiline protsess** on iga termodünaamilises süsteemis toimuv muutus, mille tulemisena muutub süsteemi olek. Protsessi käigus võib süsteem vahetada keskkonnaga soojust või tööd.

## Protsesside liigid
Termodünaamilisi rotesse liigitatakse harilikult selle suuruse järgi, mis püsib protsessis muutumatuna:
* isobaariline protsess toimub jääval rõhul – protsessis rõhk süsteemis ei muutu;
* isotermiline  protsess toimub jääval temperatuuril – protsessis süsteemi temperatuur ei muutu;
* isohooriline protsess toimub jääval mahul – protsessis süsteemi ruumala ei muutu.

Niisugust protsessi, mille käigus süsteemi entroopia on jääv (muutumatu), nimetatakse isoentroopiliseks ehk isentroopseks protsessiks. 

Kui protsessi käigus puudub soojusvahetus väliskeskkonnaga, nimetatakse protsessi adiabaatiliseks.

Ringprotsess (näiteks Carnot’ ringprotsess) on niisugune termodünaamiline protsess, mille lõpuks töötav keha/aine jõuab tagasi algolekusse. Otseringprotsessi vahendusel muundavad soojusmasinad soojust mehaaniliseks tööks.

## Pöörduvad ja pöördumatud protsessid
Termodünaamiline protsess võib olla kas pöörduv või pöördumatu.

Pöörduvaks protsessiks nimetatakse niisugust protsessi, mis saab kulgeda vastupidises suunas, nii et süsteem läbib kõik olekud mis pärisuunaski ja jõuab algolekusse tagasi (seejuures ka süsteemiga interaktsioonis olev ümbruskeskkond taastub oma algolekus). See on lõpmata aeglane protsess, mis saab kulgeda mõlemas suunas süsteemi olekuparameetrite (nt ruumala, temperatuur jne) lõpmata väikese varieerimise toimel.

Pöördumatu protsessi korral pole olekute vastupidises järjekorras läbimine võimalik. Kõik reaalsed protsessid on rangelt võttes mittepööratavad, kuid sageli kulgevad nad nii aeglases tempos, et neid võib esimeses lähenduses pidada pööratavaiks.

Pöörduva protsessi näiteks on gaasi lõpmata aeglane paisumine või kokkusurumine silindris. Seda protsessi võib juhtida kolvile mõjuva jõu lõpmata väikese muutusega. Kui aga kolbi liigutada lõpliku kiirusega, tekib gaasis lööklaine (gaasi rõhk kolvi vahetus läheduses erineb rõhust ülejäänud gaasis). Sellise protsessi teostamine vastupidises suunas pole võimalik. Samamoodi on mittepööratav ka soojusvahetusprotsess, mis leiab aset, kui kaks erineva temperatuuriga keha kontakti viia.
Termodünaamiline süsteem

**Termodünaamiline süsteem** on reaalse või kujuteldava piirpinnaga piiritletud füüsikaline keha või kehade süsteem, mis on termodünaamilise käsitluse aineks.

Selliseks süsteemiks võib olla näiteks kolbmootoris töötav gaas, organism või planeet. 

Termodünaamilisi süsteeme liigitatakse vastavalt sellele, millises vastastikmõjus nad on oma ümbrusega (isoleeritud, soojuslikus kontaktis, adiabaatilises kontaktis jne):

*isoleeritud süsteem ei vaheta ümbrusega ei energiat ega ainet
*suletud süsteem vahetab ümbrusega energiat, kuid mitte ainet
*avatud süsteem vahetab ümbrusega nii energiat kui ainet

Piisavalt kauaks omapead jäetud *isoleeritud* termodünaamilises süsteemis lakkavad kõik makroskoopilised protsessid ja süsteem saavutab termodünaamilise tasakaalu seisundi, kus süsteemi termodünaamiline olek on iseloomustatav teatava hulga olekumuutujatega (näiteks rõhk, temperatuur). Klassikaline termodünaamika tegelebki selliste tasakaaluliste süsteemide ning nendega toimuvate staatiliste protsesside (mis on vaadeldavad kui tasakaaluliste olekute jada) uurimisega.

*Suletud* termodünaamilise süsteemi näiteks võib olla biosfäär, sest selle ainevahetus oma ümbrusega on suhteliselt väga väike ning selle eksisteerimise jaoks mitteoluline. Samamoodi võib suletud süsteemidena käsitleda ökosüsteeme, mille ainevahetuse bilanss ümbrusega on nullilähedane.

*Avatud* termodünaamiliste süsteemide tüüpiliseks näiteks on organismid.

## Vaata ka
*füüsikaline süsteem
Puhkemaja

**Puhkemaja** on puhkuseks mõeldud majutusettevõte, mille toiduvalmistamisvõimalustega majutushoone üüritakse välja täies ulatuses. 

## Eestis kehtestatud nõuded puhkemajale
Puhkemajale kehtivad üldised majutusettevõtetele seatud nõuded ning lisaks puhkemajale seatud nõuded.

Puhkemajas peavad olema majutusruum, puhkeruum või puhkamiseks mõeldud osa ruumist, köök või kööginišš, pesemis- ja tualettruumid. Tagatud peab olema voodipesu ja rätikute olemasolu vastavalt voodikohtade arvule (sel juhul ka nende vahetus vähemalt kord nädalas ning iga uue külastaja korral) või voodipesu ja rätikute laenutamise võimalus või pesupesemise võimalus.

Ühekohalise majutusruumi pindala peab olema vähemalt 6 m2 ja kahekohalise majutusruumi pindala vähemalt 12 m2, enama arvu kohtade korral  iga lisanduva voodikoha kohta täiendavalt 3 m2. Majutusruumis peab olema peegel.

Puhkeruumis peavad olema loomulik valgustus, laud, istekohad vastavalt voodikohtade arvule. Köögis või kööginišis peavad olema seadmed ja vahendid sooja toidu valmistamiseks ja serveerimiseks, nõudepesuvahendid, kraanikauss jooksva sooja ja külma veega, külmkapp.

## Vaata ka
*Bangalo

## Viited
Saarkaar

**Saarkaar** ehk **kaarsaarestik** on vulkaaniline kaar, mis tekib ühe ookeanilise litosfääri ploki (laama) sukeldumisel (subdutseerumisel) teise ookeanilise litosfääriga laama alla.

Saarkaared on näiteks Aleuudid, Väikesed Antillid ja Kuriilid.

Sageli ei eristata saarkaari vulkaanilistest kaartest, mistõttu võidakse saarkaarteks nimetada kõiki vulkaaniliselt aktiivseid ning subduktsiooniga seotud saari ja saarestikke, nagu Jaapan, Filipiinid, Jaava jne, ehkki rangelt võttes ei ole nad saarkaared, sest nad paiknevad mandrilisel maakoorel.
Dielektriline läbitavus

**Dielektriline läbitavus** on aine omadus, mis iseloomustab dielektrikute elektrilise polarisatsiooni võimet. Eristatakse suhtelist ja absoluutset dielektrilist läbitavust.

Suhteline dielektriline läbitus näitab, mitu korda on elektrilaengute süsteemi elektriväli selles aines nõrgem kui vaakumis. Elektrivälja nõrgenemist  põhjustab elektriline polarisatsioon. Ühesuunaliselt nihkunud positiivsed ja negatiivsed elektrilaengud moodustavad dipoolmomendi, mis mõjub vastu välisele elektriväljale. 

Suhteline dielektriline läbitavus \varepsilon_{\text{r}} on absoluutse dielektrilise läbitavuse   \varepsilon  ja elektrilise konstandi  \varepsilon_0  suhe:

: \varepsilon_{\text{r}}  = \frac{\varepsilon }{\varepsilon_0 }.

Seega aine absoluutne dielektriline läbitavus
 
:\varepsilon = \varepsilon_{\text{r}}\varepsilon_0.

Absoluutse dielektrilise läbitavuse ühik on sama, mis elektrilisel konstandil:  F/m. 
## Vaata ka
* Suhteline dielektriline läbitavus
* Dielektriline vastuvõtlikkus

## Välislingid
*Elektriväli ja magnetväli
Robert Brown

**Robert Brown** (21. detsember 1773 Montrose (Šotimaa) – 10. juuni 1858 London) oli šoti botaanik.

1827 segas ta vette teraviljade õietolmu ning lehtsammaltaimede ja osja eoseid. Seda segu mikroskoobiga uurides täheldas ta väikeste osakeste lakkamatut mittesuunatud liikumist. Tema esimene hüpotees oli, et liikumine toimub üksnes elusorganismidel, kuid katset tolmuga korrates esines täpselt samasugune liikumine. Kuigi Brown ei pakkunud sellele liikumisele mingisugust selgitust, hakati seda kutsuma Browni liikumiseks. See liikumine oli molekulaarkineetilise teooria üks veenvamaid põhjendusi.

Hiljem selgus, et Hollandi teadlane Jan Ingenhousz oli Browni liikumise avastanud juba poolsada aastat varem ning ka avaldanud oma uurimistulemused 1784 ja 1785 vastavalt saksa ja prantsuse keeles.

1831 Linné ühingus esitatud ja 1833 avaldatud töös andis Brown nime rakutuumale. Rakutuumi oli nähtud juba varemgi, võib-olla tegi seda juba mikroskoobi avastaja hollandlane Antoni van Leeuwenhoek 1682. Franz Bauer oli avaldanud oma joonised taimerakkudest juba 1802 ja tema joonistusi Brown ka nimetas, kuid nime andis rakutuumale Brown. Ei Bauer ega Brown ei arvanud, et igal rakul on tuum. Brown seostas rakutuumi üksnes üheidulehelistega.

Robert Browni järgi on nimetatud Austraalia taimeperekond *[[Brunonia]]* ja hulk Austraalia taimeliike, näiteks *[[Eucalyptus brownii]]*, *[[Banksia brownii]]* ja sammal *[[Tetrodontium brownianum]]*, mille ta avastas Edinburghi lähedal Roslinis veel üliõpilasena. See sammal kasvab selles kohas tänapäevani.

Tema järgi on nimetatud veel Tasmaanias olev Brownsi jõgi, mille kaldail ta kogus taimi, ja Kanadas Briti Columbias asuv Browni mägi.
Vardas mõjuv jõud

**Vardas mõjuv jõud** on mõiste teoreetilisest mehaanikast, mis tähendab jõudu, millega varrast tõmmatakse või surutakse tema otspunktides. Sama suure jõuga mõjub varras kehadele, millega ta on seotud.
Luup

**Luup** (kõnekeeles ka **suurendusklaas**) on  lihtne optikariist, mis annab lühikese fookuskaugusega kumerläätse (harvemini läätsede süsteemi) fookuse lähedusse asetatud esemest suurendatud näilise kujutise. Luup asetatakse silma suhtes nii, et kujutis tekiks parimal nägemiskaugusel (normaalse silma puhul on see kaugus u 25 cm). 

Kui ese asub täpselt läätse fookuses, siis avaldub luubi suurendus, täpsemalt nurksuurendus, valemiga:
: S=\frac{d}{f}\,,
kus f on läätse fookuskaugus ja d on nn parima nägemise kaugus (selliselt kauguselt vaadataks objekti ilma luubita).
 
Luupide abil saadavad suurendused küündivad kuni 30-ni.


Magnifying glass 01.svg|Lugemisluup
Loupe-triplet-30x-0a.jpg|30 korda suurendav luup
Lupp.jpg|Kellassepa silmaluup
Kigali

**Kigali** on Rwanda pealinn ja suurim linn. See asub riigi keskosas, 1300–1600 m kõrgusel merepinnast.

Kigali asutas 1907. aastal Saksa koloniaalvõim. Alates 1962. aastast on see iseseisva Rwanda pealinn.

Kigali äärelinnas asub Kigali rahvusvaheline lennujaam.

## Välislingid

*Sissekanne Rwanda turismilehel
Bituumen

**Bituumen** ehk **maavaik** ehk **maatõrv** on looduslik põlevate tahkete või vedelate süsivesinike segu. 

Peamiselt bituumenist koosnevad näiteks nafta ja asfalt. 

## Vaata ka
*Kerogeen
Jan Neruda

**Jan Nepomuk Neruda** (9. juuli 1834 Praha – 22. august 1891 Praha) oli tšehhi kirjanik, ajakirjanik ja kriitik, üks kaasaegse tšehhi luule rajajaid, tšehhi realismi esindaja. 

Neruda luuletused on mitmekesise temaatikaga, ta kirjutas nii filosoofisi luuletusi kui ka isamaalisi hümne. Lisaks luuletustele kirjutas ta ka proosat ja näidendeid. Oma satiirilises luules pilkab ta Praha kõrgklassi. 

1871. aastal saadeti ta riigist välja ning järgnenud aastatel reisis ta Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, Ungaris, Kreekas ja Egiptuses.

Ta oli alkohoolik ja elas kogu oma elu viletsuses.

Tšiili nobelist Pablo Neruda võttis oma pseudonüümi Jan Neruda auks.

## Teoseid
* "Hřbitovní kvítí" (1857)
* "Malostranské povídky" (1877)
* "Písně kosmické" (1878)
* "Balady a romance" (1878–1883)
Raio Piiroja

**Raio Piiroja** (sündinud 11. juulil 1979 Pärnus) on endine Eesti jalgpallikoondise jalgpallur ja praegune ettevõtja.

## Koondisekarjäär
Eesti koondises on Piiroja alates 1998. aastast mänginud 113 mängu ja löönud kaheksa väravat. Koondisedebüüdi tegi Piiroja 21. novembril 1998 sõpruskohtumises Armeenia vastu. 85. minutil vahetas ta välja Viktor Aloneni. Mäng kaotati 1:2. Mängu päeval oli Piiroja 19-aastane.

Piiroja koondise 100. mäng oli neli korda eri põhjustel edasi lükkunud, viiendal korral toimus see Uruguay vastu. Eesti koondise kapteni 100. mäng lõppes Eesti 2:0 võiduga.

Tema Eesti koondise lahkumismäng toimus 31. märtsil 2015. 

26. novembril 2017 teatati, et Piirojast saab Pärnu JK president. 

### Koondiseväravad

## Maksupettuses süüdimõistmine

Maksukontroll teatas Piirojast 2011. aastal. Politsei esitas Piirojale süüdistuse, kuna kahtlustab, et ta sai salajasi palgamakseid Eesti agendifirma kaudu, mis sai klubilt raha ajal, kui Eesti mängija oli FFK-s. 2014 märtsi lõpus teati, et Piiroja nõustus ilmuma ringkonnakohtusse nn ülestunnistusasjas ehk teisisõnu, et ta oleks siis tunnistanud Norra maksudest kõrvalehoidumist, mille osas on teda aastaid uuritud.

Fredrikstadi ringkonnakohus määras kokkuleppemenetluse korras Raio Piirojale seoses maksupettusega 8 kuulise tingimisi vangistuse ning 100 000 euro suuruse maksunõude.

## Saavutused
### Isiklikud
* Eesti koondis
**Aasta parim jalgpallur 2002, 2006, 2007, 2008, 2009

### Meeskondlikud
* Norra
**Norra karikas 2006

## Tunnustus
*2016 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2021 – Pärnu teenetemärk (teenete eest sportlasena ja liikumisharrastuse edendajana)

## Isiklikku
Raio Piirojal on õde Birjo, kes on tuntud tõsielusarjast "Buss".

2005. aasta suvel abiellus ta ammuse elukaaslase Marjega. Paar oli tutvunud kümmekond aastat varem spordilaagris, kus Raio oli jalgpalluri ja Marje suusatajana. Paar lahutas abielu 2015. aasta suvel.

Uue elukaaslasega on Raio Piirojal poeg.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
* 
*Andres Vaher: Raio Piiroja Operi poliitikalembusest: "Tegelgu igaüks ikka oma tööga.", Õhtuleht, 27. november 2008
*Raio Piiroja: Jätkan uuel hooajal ilmselt Fredrikstadis ERR Sport, 29. jaanuar 2010
*Raudse Raio anatoomia: seitse operatsiooni pealaest jalatallani EPL, 19. oktoober 2013
Muumia

**Muumia** on konserveerunud surnukeha.

Sõna pärineb ilmselt pärsiakeelsest asfalti või bituumenit tähistavast sõnast *mūmuiya*. Sõnatüvi *mūm* tähendab vaha. 

Surnukehad on säilinud kas konserveerimise tõttu (palsameerimine) või on nad konserveerunud tänu erilisele keskkonnale (kuivamine kuumas liivas või kõrgmäestikus, äkiline külmumine või sohu uppumine).

## Mumifitseerimine
Lõuna-Hiinast ja Kagu-Aasiast on leitud tõendeid, et sealsed kütid-korilased kasutasid laipade säilitamiseks suitsutamist 14 000 aasta eest ehk tuhandeid aastaid enne Tšiili ja Vana-Egiptuse elanike esimesi mumifitseerimiskatseid. Sarnast meetodit kasutatakse tänapäeval Uus-Guineas.

Surnukehad palsameeritakse peamiselt rituaalsetel eesmärkidel. Vanas Egiptuses oli laialt levinud ka loomade palsameerimine ja Egiptusest on leitud üle miljoni loomamuumia, kellest paljud on kassid. Kuid egiptlased palsameerisid teisigi loomi, näiteks krokodille.

Jõukad inimesed lasid Vanas Egiptuses kemikaalidega töödeldud surnukeha mässida kangaribadesse, mille kihtide vahele määriti vaike, vaha, tõrva ja/või bituumenit. Vaeseid surnuid ei mähitud kangasse.

Tuntuim uusaegne muumia valmistati Vladimir Leninist. See asub Moskvas Lenini mausoleumis.

Muumiatest saab võtta DNA proove. Sellest on olnud hindamatut kasu Vana-Egiptuse ajaloo väljaselgitamisel, sest Egiptuse kuningate ja nende pereliikmete muumiad on sageli säilinud koos mitmesuguste juurdekuuluvate tekstide ja joonistega ning nii on võimalik kindlaks teha nende täpne omavaheline sugulus.

## Vaata ka

*Tartu Ülikooli kunstimuuseumi muumiad
*mumifitseerimine
*mumio
*rabalaibad
*topis
*jäämuumiad

## Viited

## Välislingid
* Royal Relations, Tut’s father is very likely Akhenaten. National Geographic 09. 2010
* Whole-Body Three-Dimensional Multidetector CT of 13 Egyptian Human Mummies
Värnits

**Värnits** on keedetud taimeõli (lina-, pähkli- või muu taimeõli), mida kasutatakse sideainena õlivärvide valmistamisel. Kuivamise ning tahkestumise (polümeriseerumise) kiirendamiseks lisatakse värnitsale sikatiive.

Värnitsast saab laki (*vernis* - lakk prantsuse keeles) lisades täiteks muid komponente (vaiku ja lahustit)
Asfalt

**Asfalt** (kreeka keeles άσφαλτος *asphaltos* 'mäepigi'), maalikunstis pigmendina kannab ka nimetust **bituumen** (ladina keeles *bitumen* sõnadest *bix humina* 'maavaik', 'maatõrv'), on pruunikasmusta värvusega pigitaoline viskoosne looduslik orgaaniline ühend. Koosneb peamiselt süsivesinikest.

Mõned käsitlused eristavad looduslikku asfalti, milles moodustavad keeruka segu nii mineraalne kui orgaaniline osis, bituumenist, mis on asfaldi orgaanilisi asineid sisaldav komponent.

Värvainete indeksis kannab asfalt nime NBk6 (Natural Black 6).

## Saamine
Asfalti leidub looduses mineraalsel kujul peamiselt nafta muundumise saadusena. Raske nafta koosnebki suurel määral asfaldist. Asfalti sisaldavaid setteid nimetatakse tavaliselt tõrvaliivadeks, ehkki tõrv ja asfalt on erinevad asjad.

Enamik tänapäeval kasutatavast asfaldist ei ole ammutatud otse loodusest, vaid on naftatöötlemise saadus.

## Omadused
Tumepruun kuni must tahke kuni pooltahke materjal. Lahustub petrooleumis, tärpentinis ja enamikus orgaanilistes lahustites.

Maalipigmendina on asfalt valguskindel, kuid õhuhapniku toimel kõveneb, mis võib põhjustada maalipinna kahjustusi.

## Kasutamine

### Kunstis

Asfalti kasutati juba 3000 a. eKr Mesopotaamias tellisseintele veekindluse andmiseks, samuti oli see Vana-Egiptuses kasutusel kleepainena. Piibli Esimeses Moosese raamatus on kirjeldatud, kuidas maapigi kasutati Paabeli torni ehituses, samuti esineb selle aine nimetus mujalgi Vanas Testamendis.

17. ja 18. sajandil kasutati asfalti ühe koostisosana läbipaistvas laseerivas vesivärvi- ja õlivärvipigmendis, mida kasutati laseerivate kihtidena varjudes ja mujal. Õlijas pigment aeglustas linaõli kuivamist ja jäi pehme kihina maali pinnale, aja jooksul õhus kõvenedes on ta põhjustanud vanadel maalidel alligaatorinahaga sarnanevaid krakelüüre.

## Vaata ka
*Bituumen
*Raske nafta

## Viited

## Välislingid

* Asfalt pigmendina portaalis colourex.com
* G. O'Hanlon. Asphaltum and Bitumen. - naturalpigments.com
* Asfalt kunsti- ja konserveerimismaterjalide andmebaasis CAMEO
* Bituumen kunsti- ja konserveerimismaterjalide andmebaasis CAMEO
Santa Cruzi saar

**Santa Cruzi saari** on maailmas mitu:
***[[Santa Cruzi saar (California)|Santa Cruz]]** on üks Kanalisaartest Californias.
***[[Santa Cruzi saar (Galápagose saared)|Santa Cruz]]** on üks Galápagose saartest.
***Santa Cruz** on Ndeni saare nimevariant.
***[[Santa Cruzi saared]]** on saarestik Saalomoni Saarte Temotu provintsis, peasaar on Ndeni.