open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pindapata

***Piṇḍapāta*** on munkade toidu-almuste kogumine theravaada budismi maades. 

Mungad ehk bhikkhud (algses tähenduses 'kerjused') elavadki üksnes annetustest. Igal hommikul, päikesetõusu ajal, lähevad pühitsetud mungad almuste kogumise ringile (*pindacara*) ning võimaldavad ilmalikel järgijatel annetada toitu (*piṇḍapāta*). Mahajaana maades on see traditsioon enamasti kadunud.

Piṇḍapātale minnakse kas üksinda või üheskoos, reeglina paljajalu. Kui mungad lähevad koos, siis kõnnivad nad ühes reas, üksteise järel, järjestatuna staatuse (vanuse) järgi. Nende järel võivad tulla noormungad ehk (saamaneerad) ning kõige lõpus ilmikjärgijad (upasakad). Almuseid kogutakse vaikides, silmi tõstmata, kellelegi otsa vaatamata ja peatudes vaid selleks, et annetajad saaksid munga kerjakaussi toitu asetada.

Munkadele toidu annetamine on kohalikele budistidele suur rõõm ja au. Buddha on öelnud, et almustoidu annetamine mungale toob inimesele pärast uuestisündi viis omadust, milleks on pikk eluiga, kaunis välimus, õnn, elujõud ja arukus. Tais, Myanmaris, Sri Lankal ja teistes theravaada maades võib näha, kuidas kohalikud inimesed hommikuti ootavad munkade saabumist, olles valmis pannud parimad toidud, mis neil on pakkuda.

Igapäevase toidu annetamine mungale on ilmikjärgija jaoks ülimalt oluline tegevus, kuna ta teab, et mungad võivad süüa vaid nende annetatud sööki. Mungale sobilikud kingid on söök, vesi, rüü, sõiduk, vanik, lõhnasalv, ravimid, peavari, istumis- ja magamistarbed, valgusti ning eluase puhkamiseks ja meele arendamiseks.

Munkadele annetatakse üksnes söömiseks valmis toitu, mitte tooreid toiduaineid. Annetatava toidu hulgas võib olla ka liha ja muid loomseid produkte, samuti poepakendis kompvekke, küpsiseid, šokolaadi vmt. 

Annetamisel laskutakse võimaluse korral põlvili, et olla madalamal ja näidata oma austust. Pärast annetuse tegemist tänatakse munkasid selle võimaluse eest.

Kogu *piṇḍapātal* käimine võib kesta tund või kauemgi, sõltuvalt kohalikest oludest. Pärast kloostrisse või eraklasse naasmist süüakse kogutud toit ühiselt hommikusöögiks. Reeglina see ongi munkade ainuke toidukord päeva jooksul. Toidu ülejääke ei hoita alles, vaid antakse koduloomadele või -lindudele või kompostitakse väetiseks. Buddha on lubanud toiduülejääke panna ka voolavasse vette.

## Vaata ka
* Annetamine
* Vihaara

## Viited
Eesti Juustuliit

**Eesti Juustuliit** on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eestis juustu tootvaid, pakendavaid ja turustavaid ettevõtteid ja ettevõtjaid. Liidu juhataja on Erkki Sirp.

Liit asutati 31. mail 1999.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kümme tõotust

**Kümme tõotust** või **kümme käitumisjuhist** (sanskriti keeles *daśaśīla*; paali keeles *dasasīla*; tiibeti keeles *tshul khrims bcu*; hiina keeles ⼗戒 *shijie*; jaapani keeles *jikkai*) on budismis kõlblusnormide loend selle kohta, milliseid olukordi ja tegevusi inimene igapäevases elus peaks vältima.

Kümme tõotust on järgmised:

# Ma ei tapa; 
# Ma ei varasta; 
# Ma hoidun seksuaalsest üleastumisest; 
# Ma ei valeta;
# Ma ei laima; 
# Ma ei pahanda; 
# Ma ei lobise; 
# Ma ei ahnitse; 
# Ma ei soovi halba; 
# Ma hoidun valedest vaadetest.

Munkade ja nunnade elukorralduse aluseks ning munga- ja nunnaõpilaste põhilisteks käitumisjuhisteks on järgmised kümme tõotust:

# Ma ei võta tunnetava olendi elu; 
# Ma ei võta seda, mida mulle pole antud; 
# Ma hoidun seksuaalsest üleastumisest; 
# Ma hoidun valest kõnest; 
# Ma hoidun joobeseisundist;
# Ma hoidun valel ajal söömisest;
# Ma hoidun tantsust, laulust, muusikast ja etendustest;
# Ma ei kanna ehteid, ei kasuta lõhnaaineid ega kaunista ennast;
# Ma ei istu kõrgel istmel ega maga kõrgel asemel;
# Ma ei võta vastu raha.

Need juhised on esitatud *[[Khuddaka-nikāya]] *kogumikus «Lühikesed õpetussõnad» peatükis «Kümme õppimisjuhist» (paali keeles *dasasikkhāpada*), eesti keeles Linnart Mälli tõlkes (2004).

## Vaata ka

*Viis tõotust
*Kaheksa tõotust
*Pratimokša
*Budistlik eetika

## Viited
Lõunaminikeelne Vikipeedia

**Lõunaminikeelne Vikipeedia** on Vikipeedia lõunaminikeelne versioon.

Lõunaminikeelne Vikipeedia sai alguse aprillis 2003.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

84% lõunaminikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 

## Artiklite arvu statistika



*10 000 artiklit täitus novembris 2012
*20 000 artiklit täitus juulis 2015
*100 000 artiklit täitus novembris 2015
*200 000 artiklit täitus oktoobris 2016
*300 000 artiklit täitus veebruaris 2020
*400 000 artiklit täitus märtsis 2020

## Viited

## Välislingid
*Lõunaminikeelne Vikipeedia
Tööliit

**Tööliit** (1922–1923 nimega **Paljas Tõde**) oli Töörahva Liidu häälekandja, mis ilmus 1922–1926. Ajalehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli eri aegadel Jakob Ploompuu. Ajaleht ei ilmunud 1924–1925.

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna Arstide Liit

**Tallinna Arstide Liit** on Tallinnas tegutsevaid arste ühendav mittetulundusühing. 

Põhikirja järgi on liidu eesmärkide seas "Tallinna arstide ühendamine rahva tervise kaitseks, tervishoiupoliitika kujundamiseks ja arstiabikorralduse edendamiseks", "terve elukeskkonna ja tervislike eluviiside eest seismine".

Liit asutati 15. juulil 1988.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tartu Arstide Liit

**Tartu Arstide Liit** on Tartus tegutsevaid arste ühendav mittetulundusühing.

Liit asutati 16. mail 1988.

## Vaata ka
*Eesti Arstide Liit
*Tallinna Arstide Liit

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Mihhail Ovsjannikov

**Mihhail Fedotovitš Ovsjannikov** (vene keeles: *Михаил Федотович Овсянников*; 21. november 1915 – 11. august 1987 Moskva) oli vene nõukogude filosoof. Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna dekaan, filosoofiadoktor, professor. Tuntud eelkõige Hegeli spetsialistina.

Ta lõpetas aastal 1939 Moskva riikliku pedagoogilise instituudi filoloogiateaduskonna. 1943 sai filosoofiakandidaadiks.

Eesti keeles on ilmunud Ovsjannikovi sulest Hegeli elulugu (Jüri Saare tõlkes, Eesti Raamat 1974).
Soo-kaksikhammas

**Soo-kaksikhammas** (*Dicranum bonjeanii*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Soo-kaksikhammas kuni 12 cm kõrgune roheline või kollakasroheline, muruna kasvav sammal. Varred on alusel vähese tumepruuni risoidvildiga, lubjarikastel kasvukohtadel risoidvilt tihedam.

Eosed on kollased, läbimõõduga 16–24 µm, valmivad suve lõpus või sügisel. Vegetatiivne paljunemine toimub flagellide abil, mis esinevad peamiselt lubjarikaste kasvukohtade taimedel.

Sarnaneb ümarlehise kaksikhambaga, ebaselge piir on hariliku kaksikhambaga, sest mõlemad on väga varieeruvad ja laia ökoloogilise amplituudiga, kasvades nii happelistes kui ka aluselistes kasvukohtades.
Kasvab madalsoodes ja märgadel loodudel. Eestis sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias.

## Viited

## Välislingid
*
Drummondi kaksikhammas

**Drummondi kaksikhammas** (*Dicranum drummondii*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Drummondi kaksikhammas on tumerohelise, läikiva, kuni 15 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Varred on kaetud tiheda helepruuni risoidvildiga. Lehed varre tipus külgselt sirpjad, allpool sirged ning eemaldunud, laiuvad või allapoole hoidvad, kuivalt veidi krässus tipuosaga.

Eoskupraid esineb harva, need väljuvad 2–3 kaupa periheetsist ja on pruunikad ning kuivalt vaolised. Eosed on läbimõõduga 14–18 µm, valmivad suvel. 

Kasvab peamiselt loometsades. Eestis pillatult, peamiselt läänesaartel, ja Lääne-Eestis.

Eesti Punase nimestiku andmetel hindamata (11) kategoorias.

## Viited

## Välislingid
*
Keerd-kaksikhammas

**Keerd-kaksikhammas** (*Dicranum brevifolium*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Keerd-kaksikhammas on tumeroheline või pruunikas 3–8 cm kõrguste vartega tihemurusalt kasvav sammal. Varred on kaetud tiheda risoidvildiga. 

Eoskuprad ühekaupa periheetsist, esinevad väga harva.

Kasvab peamiselt lubjarikkal substraadil, loopealsetel. Eestis pillatult, peamiselt läänesaartel, Lääne- ja Põhja-Eestis.

## Viited

## Välislingid
*
Kännu-kaksikhammas

**Kännu-kaksikhammas** (*Dicranum flagellare*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Kännu-kaksikhammas on tihemurusalt või padjanditena kasvav hele- kuni tumeroheline sammal. Lehed on lantsetjad, kuivalt eemaldunud ja varrel ühekülgselt sirpjad või krässus, peaaegu kogu ulatuses torujalt kokku rullunud tipuga.

Eosed on oliivrohelised, läbimõõduga 12–20 µm, valmivad sügisel. Vegetatiivne paljunemine toimub võsude tippudes kimpudena kasvavate, kergesti murduvate väikeste munajate liibunud lehtedega flagellide abil.

Kännu-kaksikhammas kasvab metsades kõdupuidul, harvem tüvealustel või metsaradadel turvasmullal. Teeradadel võib moodustada väga tiheda, helerohelise, viltja muru. Eestis väga sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias.

## Viited

## Välislingid
*
Kerjakauss

**Kerjakauss** on theravaada budistliku munga kauss pindapatal toidu-annetuste kogumiseks ja söömiseks. 
 
See on ümmarguse kujuga keraamiline või metallist anum, mida mungad kannavad almuste kogumise ringil ehk pindapatal toidu kogumiseks. Kerjakauss on tavaliselt kaetud metallist kaanega ja ümbritsetud riidest kotiga, mille küljes on kandmise jaoks sang.

Mungad ehk bhikkhud (algses tähenduses 'kerjused') elavad üksnes annetustest. Igal hommikul, päikesetõusu ajal, lähevad pühitsetud mungad almuste kogumise ringile (*pindacara*) ning võimaldavad ilmalikel järgijatel annetada neile toitu (*piṇḍapāta*). Kõnnitakse vaikides, silmi maast tõstmata ja kellelegi otsa vaatamata. Aeg-ajalt peatutakse, et annetajad saaksid nende kerjakaussi toidupalu pillata.

Söömise ajal asetatakse kerjakauss väheldasele metallist või punutud alusele.

Kerjakauss ja mungarüü on traditsiooniliselt ainsad asjad, mida kerjusmunk ehk bhikkhu vajab ning needki võib ta endale ise valmistada. Algselt valmistati kerjakauss kõrvitsa või mõne muu taime viljast. Tänapäeval toodetakse neid tööstuslikult ja müüakse kloostrite ja templite läheduses munkadele annetamiseks.

## Vaata ka
* Vihaara
Kamm-kaksikhammas

**Kamm-kaksikhammas** (*Dicranum flexicaule*) on kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Kamm-kaksikhammas on kollakasrohelise kõrge ja hõreda muruna kasvav sammal. Varred on harunemata ja vähese risoidvildiga. Lehed on nii kuivalt kui ka märjalt kogu varre ulatuses ühekülgselt sirpjad.

Kamm-kaksikhammas kasvab liivastes palu- ja nõmmemetsades maapinnal.

Eesti samblike punase nimestiku järgi on kamm-kaksikhammas 2018. aastast hinnatud olema soodsas seisundis kui sage liik peamiselt palumetsades. Varasema, 2008. aasta hinnangu järgi oli kamm-kaksikhammas arvatud ohulähedasse kategooriasse, ohuteguriks lageraied.

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliit

**Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliit** (lühend **ETK**) on Eesti tervishoiutöötajaid ühendav organisatsioon. 

Põhikirja järgi on ETK põhieesmärk "oma liikmete tööalaste ning sotsiaalmajanduslike õiguste kaitse ja huvide esindamine tööandjate ja nende ühenduste ees ning töövaidlus".

ETK president on Iivi Luik.

ETK kanti Äriregistrisse 1997.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Raba-kaksikhammas

**Raba-kaksikhammas** (*Dicranum bergeri*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Raba-kaksikhammas on läikiva, rohelise või pruunika, kuni 15 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Lehed on lantsetjad või ovaalse alusega, ühtlaselt pikalt ahenenud tipuosaga, leheservad ristlainelised.

Eosed on kollakasrohelised, läbimõõduga 20–28 µm, valmivad hilissuvel.

Kasvab rabades ja rabastuvates metsades. Eestis sage. 

Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias.

## Viited

## Välislingid
*
Madal kaksikhammas

**Madal kaksikhammas** (*Dicranum fuscescens*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim.

Madal kaksikhammas on tuhm, tumeroheline, tihemurusalt või padjanditena kasvav sammal. Varred on enamasti harunenud, võsud valkja või helepruuni risoidvildiga. Lehed lantsetjad, 5–6&nbsp;mm pikad, ühtlaselt ahenenud pika ja peene renja tipuosaga.

Eosed pruunikad, läbimõõdus 18–29&nbsp;µm, valmivad suvel.

Madal kaksikhammas kasvab metsades tüvealustel, kividel ja harvem maapinnal. Eestis sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel hindamata (11) kategoorias.

## Viited

## Välislingid
*
Ümaralehine kaksikhammas

**Ümaralehine kaksikhammas** (*Dicranum leioneuron*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Ümarlehine kaksikhammas on kollakas- või helerohelise kuni 10 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Varred on lihtsad, alusel vähese punakaspruuni risoidvildiga. Lehed munaja või ovaalse kujuga, nii kuivalt kui ka märjalt püstised, tömbi tipuga.

Vegetatiivne paljunemine toimub varte tippudes kasvavate flagellide abil.

Ümarlehine kaksikhammas kasvab rabades. Eestis üsna sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel ohulähedases (7) kategoorias. Ohuteguriteks on märgitud soode kuivendamine ja turba kaevandamine.

## Viited

## Välislingid
*
Suur kaksikhammas

**Suur kaksikhammas** (*Dicranum majus*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Suur kaksikhammas on tumerohelise, 5–15 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Varred on enamasti harunemata ja alusel vähese valkja risoidvildiga. 
Lehed üle 1 cm pikad, leheservad tipuosas saagjad. Lehe alaosa ovaalne, renjas tipuosa ühtlaselt ja väga pikalt ahenenud.

Eosed rohelised, läbimõõduga 18–20 µm, valmivad sügisel.

Kasvab metsades maapinnal, eelistab niiskemaid metsakooslusi. Eestis sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias.

## Viited

## Välislingid
*
Kase-kaksikhammas

**Kase-kaksikhammas** (*Dicranum montanum*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Kase-kaksikhammas on kollakasroheline või roheline padjandite või tihemurusalt kasvav 0,5–3 cm kõrguste vartega sammal. Varred on harunenud, lehed kuivalt krässus ja märjalt eemaldunud, veidi kõverdunud.

Eosed kollakasrohelised, läbimõõduga 13–18 µm, valmivad suvel.

Kase-kaksikhammas kasvab metsades tüvealustel, kõdupuidul, harvem ka kividel. Eestis väga sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias.

## Viited

## Välislingid
*
Lainjas kaksikhammas

**Lainjas kaksikhammas** (*Dicranum polysetum*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Lainjas kaksikhammas on hele- või oliivroheline 4–12 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Lehed on lantsetja või piklik-ovaalse alusega ja ahenenud ühtlaselt teravaks tipuks. 

Eoskuprad mitmekaupa periheetsist. Eosed kahvatukollased, läbimõõduga 12–14 µm, valmivad suve lõpus või sügisel.

Lainjas kaksikhammas kasvab erinevates metsakooslustes, ja rebades maapinnal. Eestis väga sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias.


|Lainjas kaksikhammas
Dicranum polysetum-Sw-Dvouhrotec čeřitý8.jpg|Lainjas kaksikhammas
Dicranum polysetum Smith Sowerby.jpg|Lainjas kaksikhammas
Dicranum polysetum blattspitze.jpeg|Lainja kaksikhamba terava tipuga leht


## Viited

## Välislingid
*
Prisma Peremarket

**AS Prisma Peremarket** on hüpermarketite kett, mis kuulub Soome ettevõttele S-ryhmä. Eestis on 8 Prisma kauplust: 3 Tallinnas, 2 Tartus ja 1 Narvas. Plaanis on avada veel 10 kauplust Tallinnas.

Eestis töötab Prisma kauplustes üle 700 töötaja.

Prisma turuosa toidukauba- ja esmatarbekaubaturul oli 2018. aastal 6,6%. 2019. aastal avaldati plaan tõsta turuosa 10%-ni.

2024. aasta müügitulu oli 205,9 miljonit eurot, mille juures jäädi 3,54 miljoni euroga puhaskahjumisse.

## Vaata ka
* Prisma (kauplus)

## Viited
Halve Maen

**Halve Maen** (eesti keele tõlkes 'Poolkuu') oli Hollandi Ida-India Kompanii käsutuses olnud laev. 1608. aastal valminud purjelaev oli Hollandi Vabariigi heaks töötava inglise kapteni Henry Hudsoni käsutuses, kui 1609. aasta septembris tänasesse New Yorgi sadamasse seilati.

## Välislingid
*
Belinda Bencic

**Belinda Bencic** (slovaki *Belinda Benčičová*; sündinud 10. märtsil 1997 Flawilis Šveitsis) on slovaki päritolu Šveitsi tennisist, olümpiavõitja.

Ta on võitnud 8 WTA, 2 WTA Challengeri ja 5 ITF-i turniiri.

Ta tuli olümpiavõitjaks 2021. aastal 2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs. Koos Viktorija Golubiciga võitis ta paarismängus ka hõbemedali.
New Yorgi sadam

**New Yorgi sadam** (inglise keeles **New York Harbour**), osa sadamaalast Port of New York and New Jersey, moodustub Hudsoni suudmealast, kus jõgi tühjeneb New Yorgi lahte (Atlandi ookeanis).

Tegu on ühe suurima loodusliku sadamaga maailmas, mida meremehed kutsusid sajandeid tagasi *turvaliseks paradiisiks*.

Tänu sadamale arenes New Yorgi linnast Põhja-Ameerika üks peamisi keskusi.

## Ajalugu

## Vaata ka
*Hudsoni-Raritani suudmeala
*Sandy Hooki majakas
*New Yorgi ülemlaht

## Välislingid
*
Virtsu I tuulepark

**Virtsu I tuulepark** on tuulepark Eestis, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Virtsu alevikus. Tuulepargi poolt hõlmatava maa-ala suurus on 6,3 ha.

Virtsu I tuulepark rajati Lääne maakonnas Hanila vallas Virtsu sadama lähedal. See oli Eesti esimene nüüdisaegsetele nõuetele vastav tuuleelektrijaam, mis rajati 2002. aasta sügisel ja ühendati elektrivõrguga sama aasta oktoobris. Samal kuul saavutas tuulepark täisvõimsuse. Virtsu I tuulepargis on kaks 0,6 MW võimsusega Enercon E-40 tüüpi elektrituulikut, mis kuuluvad OÜ Nelja Energiale, ja kaks Enercon E-40 tuulikut, mis kuuluvad Eesti Energiale. Alguses ehitati kolm tuulikut ja 2008. aastal ehitati juurde veel üks tuulik.

Elektrituulikute tootja ja tarnija on Saksa tootja Enercon GmbH. Kolme Virtsus asuva tuuliku kõrgus on 63 meetrit ja ühe kõrgus 65 meetrit, rootori läbimõõt on 44&nbsp;m. Tuuliku kaal on 117 tonni. Koguinvesteering oli 1,2 miljonit eurot ja kavandatud eluiga on 20 aastat.

**Virtsu I tuulepargi OÜ 4Energiale kuuluvate tuulikute aastatoodang**

## Vaata ka
* Virtsu II tuulepark
* Virtsu III tuulepark 

## Viited
Virtsu II tuulepark

**Virtsu II tuulepark** on tuulepark Eestis, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Virtsu poolsaarel. 

Virtsu II tuulepark rajati Lääne maakonnas Hanila vallas 2008. aastal ja esimene tuulik ühendati elektrivõrguga sama aasta aprillis. Samal kuul saavutas tuulepark täisvõimsuse. Virtsu II tuulepargis on kolm 2,3 MW võimsusega Enercon E-70 tüüpi elektrituulikut, tuulepargi koguvõimsus on 6,9 MW. Tuulikud kuuluvad OÜ Nelja Energiale.

Virtsu II tuulepargi koguinvesteering oli 7,8 miljonit eurot.

Elektrituulikute tootja ja tarnija oli Saksa tootja Enercon GmbH. 336 tonni kaaluv tuulik on 85 meetrit kõrge, rootori läbimõõt on 71 meetrit. Tuulikute kavandatud eluiga on 20 aastat.

**Virtsu II tuulepargi aastatoodang**

Koos Virtsu III tuulepargiga hõlmab Virtsu II tuulepark maa-ala suurusega 39 hektarit. 

## Vaata ka
* Virtsu I tuulepark
* Virtsu III tuulepark 

## Viited
Harilik kaksikhammas

**Harilik kaksikhammas** (*Dicranum scoparium*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Harilik kaksikhammas on läikiva, rohelise, kollakas- või pruunikasrohelise 3–10 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Võsud võivad haruneda, vars kaetud valkja või pruunika risoidvildiga. Lehed kuni 1 cm pikad, kuivalt eemaldunud, tipud koondunud ühes suunas. 

Eosed kollakaspruunid, läbimõõduga 16–24 µm, valmivad suvel.

Harilik kaksikhammas kasvab nii metsades kui ka niisketel niitudel, valdavalt maapinnal ja tüvealustel, kuid ka muudel erinevatel substraatidel. Eestis väga sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias.


|Harilik kaksikhammas
Dicranum scoparium.jpg|Harilik kaksikhammas
Dicranum scoparium Hedw. – Dvouhrotec chvostnatý1.jpg|Harilik kaksikhammas
NIEdot315.jpg|Harilik kaksikhammas


## Viited

## Välislingid
*
Nõmme-kaksikhammas

**Nõmme-kaksikhammas** (*Dicranum spurium*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Nõmme-kaksikhammas on kollakasrohelise või rohelise muruna kasvav sammal. Varred on väheharunenud, kaetud tiheda helepruuni risoidvildiga. Lehed on varre tipus koondunud nutiks, kuivalt keerdunud ja krässus, märjalt eemaldunud. 

Eosed pruunikasrohelised, läbimõõduga 12–21 µm, valmivad suve esimesel poolel.

Nõmme-kaksikhammas kasvab kuivades palu- ja nõmmemetsades. Eestis sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel hindamata (11) kategoorias.

## Viited

## Välislingid
*
Soomadar

**Soomadar** (*Galium palustre*) on madaraliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim on Eestis sage.

## Viited

## Välislingid
*
Pehme madar

**Pehme madar** (*Galium mollugo*) on madaraliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taime leidub Eestis hajusalt.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik jänesesalat

**Harilik jänesesalat** (*Mycelis muralis*) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeliik.

Taim on Eestis tavaline.

## Viited

## Välislingid
*
Harilik mustnupp

**Harilik mustnupp** (*Sanguisorba minor*) on roosõieliste sugukonda punanupu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Taim on Eestis haruldane.

## Viited

## Välislingid
*
Tshüejü keel

**Tshüejü keel** on tsjangi keel, mida räägivad tshüejüd Hiinas Sichuanis.

Kõnelejaid oli 1995. aastal 7000.

## Viited

## Välislingid
*https://glottolog.org/resource/languoid/id/quey1238
Aasta parim ujuja

**Aasta parim ujuja** on Eesti aunimetus aasta parimatele ujujatele. Aasta parim mees- ning naisujuja tehakse teatavaks Eesti Ujumisliidu aasta galal.

## Võitjad

## Viited
STS-111

**STS-111** oli Space Shuttle'i programmi missioon, mis külastas Rahvusvahelist Kosmosejaama.

Missioon viis jaama varustust ja 5. ekspeditsiooni meeskonna ning tõi Maale 4. ekspeditsiooni meeskonnaliikmed. Süstik viis jaama ka Canadarm2 ehituseks vajalikke detaile, mis võimaldas sellel mööda jaama väliskülge ringi liikuda.

STS-111 oli viimane missioon, millel osales Prantsuse kosmoseagentuuri CNES astronaut. CNES lõpetas oma astronaudirühma tegevuse ja selle liikmed viidi üle ESA astronaudikorpuse koosseisu.

## Meeskond

## Viited
Kurgirohi (perekond)

**Kurgirohi** (*Borago*) on kareleheliste sugukonda arvatud taimeperekond.

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik kurgirohi (*Borago officinalis*).
Keerispea (perekond)

**Keerispea** (*Phacelia*) on kareleheliste sugukonda arvatud taimeperekond.

Eestis kasvatatakse meetaimena harilikku keerispead (*Phacelia tanacetifolia*). Harva võib taim ka metsistuda.
Harilik keerispea

**Harilik keerispea** (*Phacelia tanacetifolia*) on kareleheliste sugukonda arvatud taimeliik.

*Phacelia* on tuletatud vanakreeka keelest ja tähendab kimpu, viidates kobaras paiknevatele õitele. Liigiepiteet *tanacetifolia* tähendab soolikarohu [*Tanacetum* spp.] lehtede sarnane'.

Harilik keerispea looduslik levila on Ameerika Ühendriikides California ja Arizona osariigis ning Mehhikos.

Taime kasvatatakse Eestis meetaimena. Harva võib taim ka metsistuda.

## Morfoloogia
Tegemist on lillakate õitega üheaastase taimega, mida looduslikult ei esine. Õitsemine on rikkalik ja kaua kestev. Lehed on kaheli-sulglõhised, 1,5–15 cm pikad, karvased. Sulglehekesed kuni 3 cm pikad. Kellukjad, roosakad kuni helesinised õied lühikestel raagudel, tihedas tipmises keerdunud võnkõisikus. Õiekroon on kuni 8 mm pikk, tolmukatest 2 korda lühem. Õietolm on värvuselt tumelilla. Õitsemine algab 40–50 päeva pärast tärkamist. Kasvukõrgus jääb vahemikku 30–70 cm. Seemned idanevad ainult pimedas. Omab väga head põuakindlust.

## Levila
Harilik keerispea on pärit Ameerika Ühendriikide edelaosast ja Mehhiko loodeosast. Ta on kõige rohkem levinud Lõuna-California kõrbetes ning eelistab kasvada kuni 1500 meetri kõrgustel aladel. Siiski on hariliku keerispead leitud ka kõrgematel aladel kui 1500 meetrit. 

## Kasutamine

Põllumajanduses kasutatakse hariliku keerispead katte- või vahekultuurina ja meetaimena. Vahekultuurina kasvatatakse teda mullaviljakuse parandamise eesmärgil, lisaks pakub ta suurt konkurentsi umbrohtudele. Taim omab võimet muuta teistele taimedele mitteomastatav fosfor kättesaadavaks. Teda võib kasvatada ka ilutaimena. Harilikku keerispead kasutatakse ka viinamarjaistandustes, kuna omab nektaririkkaid õisikuid ja tänu sellele kutsub ligi putukaid, kes aitavad taimi tolmeldada. Peamised tolmeldajad on kimalased ja mesilased. Mee produktiivsuse tase jääb 150 kg/ha juurde. Keerispea mett hinnatakse võrdseks pärnameega. Kristalliseerudes on hele ja peene kristalliga.

## Külv
Harilikule keerispeale sobivad eelkõige parasniisked viljakad mullad, ei talu raskeid savimuldasid. Külvisügavus jääb vahemikku 1–2,5 cm. Puhaskülvi norm 9–12 kg/ha, haljasmassi eesmärgil kasvatades 15 kg/ha. Soovituslik on külvijärgne rullimine.

## Viited

## Välislingid
*
*https://www.aiamaailm.ee/kasvatajale/3927-kellukjas-keerispea.html
*https://calscape.org/Phacelia-tanacetifolia-()
*https://plantcaretoday.com/lacy-phacelia.html
Jänesesalat (perekond)

**Jänesesalat** (*Mycelis*) on korvõieliste sugukonda arvatud taimeperekond.

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv harilik jänesesalat (*Mycelis muralis*).
Neitsirohi

**Neitsirohi** ehk **parteenium** (*Parthenium*) on taimeperekond korvõieliste sugukonnast.

Eestist on leitud kahte liiki:
**Parthenium hysterophorus* – prügi-neitsirohi
**Parthenium integrifolium* – tervelehine neitsirohi
Metssõnajalg (perekond)

**Metssõnajalg** (*Phegopteris*) on soosõnajalaliste sugukonda arvatud taimeperekond.

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik metssõnajalg (*Phegopteris connectilis*).
Martin Allikvee

**Martin Allikvee** (sündinud 21. märtsil 1995 Tallinnas) on Eesti ujuja. 

## Välislingid
*
*Kolm rekordit purustanud Martin Allikvee eesmärk on ujuda olümpiamängude poolfinaalis Delfi, 4. juuli 2019
Särjesilm

**Särjesilm** (*Batrachium*) on tulikaliste sugukonda tulika perekonda arvatud alamperekond.

Eestis kasvab viis sellesse alamperekonda kuuluvat pärismaist liiki:
*harkjas särjesilm (*Ranunculus peltatus*) – harva;
*jõgi-särjesilm (*Ranunculus trichophyllus*) – hajusalt;
*meri-särjesilm (*Ranunculus baudotii*) – paiguti;
*sõõr-särjesilm (*Ranunculus circinatus*) – hajusalt;
*tume särjesilm (*Ranunculus aquatilis*) – paiguti, sagedasem Lääne-Eestis.
Kõrveköömen

**Kõrveköömen** (*Cnidium*) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: niit-kõrveköömen (*Cnidium dubium*).
Fordhami ülikool

**Fordhami ülikool** (inglise keeles *Fordham University*) on ülikool USAs New Yorgis.

Ülikool asutati 1841.

Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Franche-Comté ülikool

**Franche-Comté ülikool** (inglise keeles *University of Franche-Comté*) on ülikool Prantsusmaal Franche-Comtés Besançonis.

Ülikool asutati 1423.

Ülikoolis õpib üle 29 000 üliõpilase (2020).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Yayoi Kobayashi

**Yayoi Kobayashi** (jaapani keeles 小林 弥生 *Kobayashi Yayoi*; sündinud 18. septembril 1981) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2004 54 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Yoshie Kasajima

**Yoshie Kasajima** (jaapani keeles 笠嶋 由恵 *Kasajima Yoshie*; sündinud 12. mail 1975) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2002 24 mängu.

## Viited
Megumi Torigoe

**Megumi Torigoe** (jaapani keeles 鳥越 恵 *Torigoe Megumi*) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2001 8 mängu.

## Viited
Mai Aizawa

**Mai Aizawa** (jaapani keeles 相澤 舞衣 *Aizawa Mai*; sündinud 10. septembril 1980) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2002 5 mängu.

## Viited
Hammasjuur

**Hammasjuur** (*Cardamine bulbifera*) on ristõieliste sugukonda jürilille perekonda kuuluv taimeliik.

Taime leidub paiguti Lääne- ja Põhja-Eestis. Taim on nime saanud hambulise juure järgi.

Hammasjuure lehekaenaldes on sigipungad, millega taim vegetatiivselt paljuneb.

## Viited

## Välislingid
*
Essexi Ülikool

**Essexi ülikool** (inglise keeles *University of Essex*) on ülikool Inglismaal Essexis.

Ülikool asutati 1965.

Ülikoolis õpib üle 14 000 üliõpilase (2017).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Shoko Mikami

**Shoko Mikami** (jaapani keeles 三上 尚子 *Mikami Shōko*; sündinud 8. jaanuaril 1981) on Jaapani endine jalgpallur.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 1999 3 mängu.

## Viited
Gdański ülikool

**Gdański ülikool** (poola keeles *Uniwersytet Gdański*) on ülikool Poolas Gdańskis.

Ülikool asutati 20. märtsil 1970.

Ülikoolis õpib üle 27 000 üliõpilase.

## Vaata ka
*Gdański tehnikaülikool

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Naoko Nishigai

**Naoko Nishigai** (jaapani keeles 西貝 尚子 *Nishigai Naoko*; sündinud 22. jaanuaril 1969) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 1999 2 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kozue Ando

**Kozue Ando** (jaapani keeles 安藤 梢 *Andō Kozue*; sündinud 9. juulil 1982) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2015 126 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Yuka Yamazaki

**Yuka Yamazaki** (jaapani keeles 山崎 由加 *Yamazaki Yuka*; sündinud 29. juunil 1980) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2001 7 mängu.

## Viited
Eriko Arakawa

**Eriko Arakawa** (jaapani keeles 荒川 恵理子 *Arakawa Eriko*; sündinud 30. oktoobril 1979) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2011 72 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Megumi Ogawa

**Megumi Ogawa** (jaapani keeles 小川 恵 *Ogawa Megumi*; sündinud 18. märtsil 1980) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2000 1 mängu.

## Viited
Naoko Kawakami

**Naoko Kawakami** (jaapani keeles 川上 直子 *Kawakami Naoko*; sündinud 16. novembril 1977) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2005 48 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Mio Otani

**Mio Otani** (jaapani keeles 大谷 未央 *Ōtani Mio*; sündinud 5. mail 1979) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2007 73 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Harue Sato

**Harue Sato** (jaapani keeles 佐藤 春詠 *Satō Harue*; sündinud 1. jaanuaril 1976) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2002 17 mängu.

## Viited
Kanako Ito

**Kanako Ito** (jaapani keeles 伊藤 香菜子 *Itō Kanako*; sündinud 20. juulil 1983) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2012 13 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Yuka Miyazaki

**Yuka Miyazaki** (jaapani keeles 宮﨑 有香 *Miyazaki Yuka*; sündinud 13. oktoobril 1983) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2009 18 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Noriko Baba

**Noriko Baba** (jaapani keeles 馬場 典子 *Baba Noriko*; sündinud 4. mail 1977) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2002 5 mängu.

## Viited
Yuki Tsuchihashi

**Yuki Tsuchihashi** (jaapani keeles 土橋 優貴 *Tsuchihashi Yuki*; sündinud 16. jaanuaril 1980) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2001 4 mängu.

## Viited
Nao Shikata

**Nao Shikata** (jaapani keeles 四方 菜穂 *Shikata Nao*; sündinud 5. novembril 1979) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2006 8 mängu.

## Viited
Karina Maruyama

**Karina Maruyama** (jaapani keeles 丸山 桂里奈 *Maruyama Karina*; sündinud 26. märtsil 1983) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2002–2014 79 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Miho Fukumoto

**Miho Fukumoto** (jaapani keeles 福元 美穂 *Fukumoto Miho*; sündinud 2. oktoobril 1983) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2002–2016 81 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Emi Yamamoto

**Emi Yamamoto** (jaapani keeles 山本 絵美 *Yamamoto Emi*; sündinud 9. märtsil 1982) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2004 22 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kyoko Yano

**Kyōko Yano** (jaapani keeles 矢野 喬子 *Yano Kyōko*; sündinud 3. juunil 1984) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2012 74 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Aya Miyama

**Aya Miyama** (jaapani keeles 宮間 あや *Miyama Aya*; sündinud 28. jaanuaril 1985) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2016 162 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Shinobu Ono

**Shinobu Ono** (jaapani keeles 大野 忍 *Ōno Shinobu*; sündinud 23. jaanuaril 1984) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2016 139 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Tomoko Suzuki

**Tomoko Suzuki** (jaapani keeles 鈴木 智子 *Suzuki Tomoko*; sündinud 26. jaanuaril 1982) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2005 3 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Akiko Niwata

**Akiko Niwata** (jaapani keeles 庭田 亜樹子 *Niwata Akiko*; sündinud 12. septembril 1984) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2003 1 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Eriko Sato

**Eriko Sato** (jaapani keeles 佐藤 衣里子 *Satō Eriko*; sündinud 25. novembril 1985) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2008 2 mängu.

## Viited
Aya Shimokozuru

**Aya Shimokozuru** (jaapani keeles 下小鶴 綾 *Shimokozuru Aya*; sündinud 7. juunil 1982) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2008 28 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Ayako Kitamoto

**Ayako Kitamoto** (jaapani keeles 北本 綾子 *Kitamoto Ayako*; sündinud 22. juunil 1983) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2010 17 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Yuki Nagasato

**Yuki Nagasato** (jaapani keeles 永里 優季 *Nagasato Yūki*, aastatel 2012–2016 **Yūki Ōgimi**, jaapani keeles 大儀見 優季, *Ōgimi Yūki*; sündinud 15. juulil 1987) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2016 132 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Nayuha Toyoda

**Nayuha Toyoda** (jaapani keeles 豊田 奈夕葉 *Toyoda Nayuha*; sündinud 15. septembril 1986) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2010 22 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Rumi Utsugi

**Rumi Utsugi** (jaapani keeles 宇津木 瑠美 *Utsugi Rumi*; sündinud 5. detsembril 1988) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2005. aastast mänginud 111 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Maiko Nakaoka

**Maiko Nakaoka** (jaapani keeles 中岡 麻衣子 *Nakaoka Maiko*; sündinud 15. veebruaril 1985) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2005–2007 14 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Saiko Takahashi

**Saiko Takahashi** (jaapani keeles 高橋 彩子 *Takahashi Saiko*; sündinud 11. aprillil 1976) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2005 2 mängu.

## Viited
Hiroko Sano

**Hiroko Sano** (jaapani keeles 佐野 弘子 *Sano Hiroko*; sündinud 5. veebruaril 1983) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2003 1 mängu.

## Viited
Yukari Kinga

**Yukari Kinga** (jaapani keeles 近賀 ゆかり *Kinga Yukari*; sündinud 2. mail 1984) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2005–2016 100 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Natsumi Hara

**Natsumi Hara** (jaapani keeles 原 奈津美 *Hara Natsumi*; sündinud 18. augustil 1988) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2005 1 mängu.

## Viited
Akiko Sudo

**Akiko Sudo** (jaapani keeles 須藤 安紀子 *Sudō Akiko*; sündinud 7. aprillil 1984) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2010 15 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Azusa Iwashimizu

**Azusa Iwashimizu** (jaapani keeles 岩清水 梓 *Iwashimizu Azusa*; sündinud 14. oktoobril 1986) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2006–2016 122 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Mizuho Sakaguchi

**Mizuho Sakaguchi** (jaapani keeles 阪口 夢穂 *Sakaguchi Mizuho*; sündinud 15. oktoobril 1987) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2006–2018 124 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Erak

**Erak** ehk **üksiklane** ehk **eremiit** on muust maailmast eraldunud inimene, kes on **erakluses** ehk üksilduses. Ülekantud tähenduses võidakse erakuks nimetada inimest, kes eelistab üksindust ja suhtleb vähe.

Eraklust praktiseeritakse enamasti vaimsetel või religioossetel kaalutlustel ning sageli kaasnevad eraklusega veel paastumine või muud piirangud. Selleks minnakse tihtipeale eraldatud kohta eraklasse – metsa, koopasse, mägedesse, kõrbe vm. Sobivuse puhul võidakse eraklas olla ka mitmekesi, üksteist segamata ja häirimata. Eraklust võimaldavad enamik kloostreid. 

Täieliku erakluse puhul ollakse maailmast täielikult eraldunud ning lõpetanud igasugune suhtlemine teiste inimestega. Ajutise või osalise erakluse puhul suheldakse võimalikult vähe. 

## Põhjused
Erakluses pühendutakse tavaliselt sisemistele, vaimsetele väärtustele: mõtiskletakse, mediteeritakse, palvetatakse jne. Eraklusse võidakse tõmbuda ka intellektuaalseks või loominguliseks tegevuseks, näiteks süvenemiseks mingisse uuringusse või mingite tekstide tõlkimiseks, toimetamiseks või ümber kirjutamiseks või loominguliseks tegevuseks, näiteks maalimiseks, musitseerimiseks, kirjutamiseks jne.    

## Ehiserakud
Inglismaal läks 18. sajandil jõukama rahva seas moodi hankida oma krundile erak, kes elas selleks loodud hoones või koopas. Ehiserakut ehk ornamentaal- või aiaerakut õhutati püsivalt paigal püsima, neid toideti ja nende eest hoolitseti, neilt küsiti nõu või neid vaadeldi meelelahutuseks.

## Vaata ka

* Erakla
* Introvert
* Autism
* Vennad Voitkad
* Sotsiaalne isolatsioon
* Hikikomori

## Viited
Mami Yamaguchi

**Mami Yamaguchi** (jaapani keeles 山口 麻美 *Yamaguchi Mami*; sündinud 13. augustil 1986) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2007–2011 18 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Misaki Amano

**Misaki Amano** (jaapani keeles 天野 実咲 *Amano Misaki*; sündinud 22. aprillil 1985) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Välislingid
*
*
K.L. Viru Malevlane

**K.L. Viru Malevlane** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1928–1940 Kaitseliidu Viru Maleva Staabis kirjastatuna ning oli trükitud Ühistrükikojas Rakveres.

## Viited
Ayumi Kaihori

**Ayumi Kaihori** (jaapani keeles 海堀 あゆみ *Kaihori Ayumi*; sündinud 4. septembril 1986) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2008–2015 53 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Michi Goto

**Michi Goto** (jaapani keeles 後藤 三知 *Goto Michi*; sündinud 27. juulil 1990) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2008–2014 7 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Aya Sameshima

**Aya Sameshima** (jaapani keeles 鮫島 彩 *Sameshima Aya*; sündinud 16. juunil 1987) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2008. aastast mänginud 103 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Vlie laev

**Vlie laev** (hollandi keeles *vlieboot*, prantsuse keeles *bateau de vlie*, inglise keeles *fly-boat*) oli Lääne-Euroopa põhjaranniku päritolu kaubalaev, kuigi paljud neist täitsid abirolli sõjalaevadena. 16. sajandil ja 17. sajandi alguses kasutatud purjelaevade kandevõime oli 70–200 tonni. Hiljem on rakendatud seda nimetust väikestel karakktüüpi laevadel, mis saavutasid suure kiiruse või vastupidavuse.

## Etümoloogia
Hollandikeelne sõna *vlieboot* tähendas piisavalt vähese kaaluga laeva, mis suutis navigeerida madalas vees (nagu Vlies) või jõesuudmes, eeskätt Madalmaades ning Ülem-Prantsusmaal ja Normandias.

## Näited
*Halve Maen

## Vaata ka
*Lendav Hollandlane
*Ahaspaat

## Viited
Meeter ja Demeeter

**"Meeter ja Demeeter"** on Hasso Krulli 2004. aastal ilmunud kunsteepos.

Autor on teose kohta öelnud: "See on üks pikk luuletus kahes osas, kergelt spiraalse struktuuriga – sissepoole lõikudes läheb kitsamaks, väljapoole avardub. Seal on kaks häält: üks mees- ja üks naishääl. Meeshääl jutustab veeuputuse lugu ja naishääl maailma loomise lugu."

Hasso Krull pälvis eepose eest Balti Assamblee kirjanduspreemia.

Eepose teksti on kasutatud NO99 lavastuses "Revolutsioon".

## Viited

## Välislingid
*Jüri "Seni parim eepos". Sirp, 3. september 2004
*Jaan Kaplinski "Hasso Krulli rõõmus fatalism". Vikerkaar, 2014/12, lk 120–123.
*Andres Ehin: Hasso Krulli eeposes saavad kokku müüdid üle maailma, EPL, 11. märts 2005
Nahomi Kawasumi

**Nahomi Kawasumi** (jaapani keeles 川澄 奈穂美 *Kawasumi Nahomi*; sündinud 23. septembril 1985) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2008–2018 90 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Asano Nagasato

**Asano Nagasato** (jaapani keeles 永里 亜紗乃 *Nagasato Asano*; sündinud 24. jaanuaril 1989) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2009–2015 11 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Miwa Yonetsu

**Miwa Yonetsu** (jaapani keeles 米津 美和 *Yonetsu Miwa*; sündinud 4. detsembril 1979) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2009 2 mängu.

## Viited
Maiko Nasu

**Maiko Nasu** (jaapani keeles 那須 麻衣子 *Nasu Maiko*; sündinud 31. juulil 1984) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2009–2011 3 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Vlie

**Vlie** või **Vliestroom** on meretee Hollandi saarte Vlielandi ja Terschellingi vahel.

## Ajalugu
Vlie oli keskajal IJseli jõe suudmeala.

## Vaata ka
*Flevo järv
Megumi Kamionobe

**Megumi Kamionobe** (jaapani keeles 上尾野辺 めぐみ *Kamionobe Megumi*; sündinud 15. märtsil 1986) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2009–2016 34 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Megumi Takase

**Megumi Takase** (jaapani keeles 高瀬 愛実 *Takase Megumi*; sündinud 10. novembril 1990) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2016 61 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Manami Nakano

**Manami Nakano** (jaapani keeles 中野 真奈美 *Nakano Manami*; sündinud 30. augustil 1986) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2013 12 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Yuika Sugasawa

**Yuika Sugasawa** (jaapani keeles 菅澤 優衣香 *Sugasawa Yuika*; sündinud 5. oktoobril 1990) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2010. aastast mänginud 60 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Chiaki Minamiyama

**Chiaki Minamiyama** (jaapani keeles 南山 千明 *Minamiyama Chiaki*; sündinud 16. oktoobril 1985) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta 2010. aastal neli mängu.

## Viited
Kana Osafune

**Kana Osafune** (jaapani keeles 長船 加奈 *Osafune Kana*; sündinud 16. oktoobril 1989) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2015 15 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Nanase Kiryu

**Nanase Kiryu** (jaapani keeles 木龍 七瀬 *Kiryū Nanase*; sündinud 31. oktoobril 1989) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2014 16 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Natsuko Hara

**Natsuko Hara** (jaapani keeles 原 菜摘子 *Hara Natsuko*; sündinud 1. märtsil 1989) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2010 2 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Yuri Kawamura

**Yuri Kawamura** (jaapani keeles 川村 優理 *Kawamura Yūri*; sündinud 17. mail 1989) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2017 32 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Erina Yamane

**Erina Yamane** (jaapani keeles 山根 恵里奈 *Yamane Erina*; sündinud 20. detsembril 1990) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2010. aastast mänginud 23 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Corral de comedias

***Corral de comedias*** (sõnasõnalises tõlkes 'teatrihoov', *corral* on siseõu majade vahel, mitmuses *corrales*) on 16. ja 17. sajandi Hispaania teatrile iseloomulik vabaõhuteatri tüüp.

Tüübilt on tegemist ristkülikukujulise hoonetest ümbritsetud siseõuega, mille ühes kitsamas küljes asub lava, kolmes küljes galeriid kõrgemast soost vaatajate jaoks ja põrandal koht lihtrahvale. Kõiki ilmaliku sisuga lavastusi nimetati sel ajal *comedias* ja see mõiste hõlmas kolme žanri: tragöödiat, draamat ja komöödiat. Sellised teatrihoovid moodustasid keskkonna, mille jaoks kirjutasid oma tekstid Hispaania kuldajastu näitekirjanikud Lope de Vega, Tirso de Molina ja Pedro Calderón de la Barca, ja mida külastasid linnaelanike kõik kihid, sh kuningad, aadlikud ja prelaadid.

16. sajandi algul, kui teater hakkas ühiskonnas etendama olulist rolli, olid esimesed mängukohad majadevahelised siseõued, mis sarnaselt Inglismaa 16. sajandi kõrtsiõuedega olid kergesti etendusteks kohandatavad. Alalised teatrihooned, mis ehitati 16. sajandi lõpul – esimene alaline teatrihoone või teatrihoov, Corral de la Cruz, ehitati Madridis 1579. aastal – kopeerisid *corral*'i ruumi. Etendus algas pärastlõunal ja kestis vaheaegadeta 2–3 tundi. Vaatajad olid ruumis paigutatud soo ja sotsiaalse staatuse järgi.

## Viited

## Välislingid
* Almagro ''corral''i vaated Almagro teatrifestivali veebilehel
Jõhvi Muuseumi Selts

**Jõhvi Muuseumi Selts** on Ida-Viru maakonnas Jõhvis tegutsev mittetulundusühing, mis tegeleb Jõhvi kihelkonna ajalooga.

Selts asutati 2000.

Selts haldab Jõhvi kindluskiriku muuseumit.

Selts annab välja väljaannet Jõhvi Muuseumi Seltsi Toimetised.

## Viited

## Välislingid
*Seltsist Jõhvi muuseumi kodulehel
Asako Ideue

**Asako Ideue** (jaapani keeles 井手上 麻子 *Ideue Asako*; sündinud 5. mail 1987) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2010 1 mängu.

## Viited
Sawako Yasumoto

**Sawako Yasumoto** (jaapani keeles 安本 紗和子 *Yasumoto Sawako*; sündinud 6. juulil 1990) on Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2010 2 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
Yuiko Konno

**Yuiko Konno** (jaapani keeles 金野 結子 *Konno Yuiko*; sündinud 10. oktoobril 1980) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2010 1 mängu.

## Viited
Asuna Tanaka

**Asuna Tanaka** (jaapani keeles 田中 明日菜 *Tanaka Asuna*; sündinud 23. aprillil 1988) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2011–2016 39 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Adila kool

**Adila kool** oli kool Harjumaal Adilas  Hageri vallas. 

Kool asutati 19. sajandi II poolel. Aastast 1900 oli kool uues majas. 1961 põles koolimaja maha ja kool suleti. Kool on tegutsenud **Adila algkoolina**.

## Viited
Emi Nakajima

**Emi Nakajima** (jaapani keeles 中島 依美 *Nakajima Emi*; sündinud 27. septembril 1990) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises on ta alates 2011. aastast mänginud 65 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*