open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suvirüps

**Suvirüps** ehk õlinaeris (*Brassica rapa* subsp. *oleifera* var. *oleifera f. annua* (Metzg.) Thell.) on õli- ja söödataim ristõieliste sugukonnast kapsasrohu perekonnast. Kasvatatakse ja kasutatakse nagu  rapsi. Rüps oli esimesi kapsalaadseid, mida hakati kasvatama.

Suvirüpsil on palju ühist naeriga (*Brassica rapa oleifera*) nii geneetiliselt kui väliselt. Suvirüpsi metsikuks esivanemaks peetakse põldkapsasrohtu (*Brassica campestris*), mis kohati kasvab ka Eestis. Leheroseti perioodil on suvirüpsi lehed kollakasrohelised ja karvakeste tõttu veidi karedad nagu naeril. Taime varre keskmises osas ja kõrgemal paiknevad lehed on teravaservalised. Suvirüpsi õitsemisel on õied avanemata õiepungadest samal tasemel või neist kõrgemal. Kõdrad paiknevad varre küljes, mis on viltu suunaga ülespoole. Seemned on pruunid kuni punakaspruunid. 

## Kasvunõuded
Suvirüps kasvab kõige paremini keskmisel liivsavi- ja saviliivmullal, mille pH on üle 5,5. Taimele on kohased kõik soodsa niiskusrežiimiga mullad peale turvasmulla. Turvasmuldadel võib suvirüpsi kasvatada haljassöödaks, kuid mitte seemneks, kuna seal valmib seeme hilja ja ebaühtlaselt ning taim lamandub varakult. 

Suvirüps vajab väga hästi haritud mulda. Muld peab olema mitmeaastastest umbrohtudest võimalikult puhas. Nõuetele vastava mullaharimise aluseks on korralik sügiskünd.

## Suvirüpsi külv
Suvirüpsi tuleks külvata varajaste teraviljadega ühel ajal, kohe kui mulla küpsus seda võimaldab. Liiga varajase külvi korral võib ebasoodsate tingimuste tõttu tärkamine viibida. Selle tagajärjel võivad raskesti tõrjutavad umbrohud kasvada suvirüpsist ette. Suvirüpsi seemned hakkavad idanema +5 kraadi juures, kuid alles 10–15 kraadi juures kulgeb idanemine hoogsalt. Soovitav on lasta pärast esimest mullaharimist umbrohud kasvama ja külvieelse mullaharimisega need hävitada. Soovitatav on külvata 10–15 cm reavahega. Kitsa reavahega külvatud suvirüps suudab umbrohtumust paremini alla suruda kui laiema reavahega külv. Ühtlasemalt jaotatud taimestiku puhul valmib seeme ühtlasemalt ja isegi mõni päev kiiremini. Seeme külvatakse 2-3 cm sügavusele, kergemate muldade puhul isegi 4 cm sügavusele. Liiga madalale külvatud seeme võib jääda kuiva kätte. Liiga sügavale külvatud seeme tärkab hilja ning kulutab tärkamiseks palju energiat jäädes nõrgaks.

## Suvirüpsi õli
Suvirüpsi lehtedest on leitud 48 lenduvat ühendit, mis moodustasid 94,0–96,6% taimeõlidest. Peamisteks koostisosadeks olid 3-butenüülisotiotsüanaat, 4-pentenüülisotiotsüanaat, 2-metüül-5-heksenonitriil, 2-fenüületüülisotiotsüanaat ja fütool. Suvirüpsi eeterlik õli sisaldab rohkesti väävlit ja lämmastikku sisaldavaid ühendeid, mis on iseloomulikud Kapsasrohu perekonna liikmetele.

## Väetamine
Optimaalse väetamise norm lämmastikuga on suvirüpsil 100kg/ha. Fosfori ja kaaliumi optimaalne norm on vastavalt 30kg ja 60kg hektarile. Väävli lisamiseks soovitatakse 1:5 kuni 1:10 väävli ja lämmastiku suhet.

## Viited
Taliraps

## Taliraps
**Taliraps** (*Brassica napus var. napus*) on üks levinumaid õlikultuure, mida kasvatatakse peamiselt õli tootmiseks. Taim on rapsi alamliik, mis kuulub ristõieliste sugukonda. Taliraps on kõdraline taim. Taliraps on oluline põllumajanduskultuur tänu oma heale saagikusele ja õli kvaliteedile.

## Kirjeldus
Taliraps on rohttaim, mille varred võivad ulatuda 80–150 cm kõrguseni. Lehed on sinakasrohelised ja kaetud vahaja kihiga. Õied on kollased ja asetsevad kobarates. Viljad on kaunades, mis sisaldavad väikeseid musti või pruune seemneid. Taimel on sügavale ulatuv peajuur, mis aitab tal paremini taluda põuda ja parandada mulla struktuuri. 

## Kasvatamine
Talirapsi kasvatatakse peamiselt parasvöötmes, kus ta külvatakse sügisel ja talvitub lume all. See taim on vastupidav madalatele temperatuuridele ja talub kuni 15-kraadilist (C) külma. Kevadel alustab ta kiiresti kasvu ning õitsemine toimub mai lõpus või juuni alguses. Saak koristatakse tavaliselt juulis või augustis. 

Talirapsi kasvatamisel pööratakse tähelepanu külvikorrale, kuna see aitab vähendada haiguste ja kahjurite levikut. Tavaliselt ei soovitata talirapsi kasvatada samal põllul mitte sagedamini kui iga 3–4 aasta tagant. Taim vajab toiteainerikast mulda ning piisavalt lämmastikku, fosforit ja kaaliumi. 

## Kasutamine
Talirapsi kasutatakse peamiselt toiduõli tootmiseks, kuid ka söödateraviljana ja biokütuse toorainena. Rapsiõli on suure oleiinhappesisaldusega, mistõttu on see tervislikum alternatiiv paljudele teistele taimeõlidele. Rapsikooki kasutatakse loomasöödana ja talirapsi rohumass on hea siloallikas. 

## Haigused ja kahjurid
Taliraps on vastuvõtlik mitmetele haigustele ja kahjuritele. Levinumad haigused: 
* Fomoos (*Leptosphaeria maculans*) – seenhaigus, mis kahjustab varsi ja lehti.
* Valgemädanik (*Sclerotinia sclerotiorum*) – põhjustab varte ja kaunade mädanemist.
* Alternarioos (*Alternaria* spp.) – põhjustab lehtede, varte ja kaunade täpilisust.

Tavalisemad kahjurid: 
* Rapsikirp (*Psylliodes chrysocephala*) – kahjustab noori taimi.
* Rapsi-hiilamardikas (*Meligethes aeneus*) – ründab õienuppe ja võib vähendada saaki.
* Kõdra-peitkärsakas (*Ceutorhynchus obstrictus*) – kahjustab kaunu ja seemneid.

Haiguste ja kahjurite tõrjeks kasutatakse nii agrotehnilisi võtteid (külvikord, umbrohutõrje, mulla harimine) kui ka keemilisi taimekaitsevahendeid. 

## Talirapsi roll keskkonnas
Taliraps on oluline mesilastele ja teistele tolmeldajatele, kuna taim toodab rikkalikult nektarit ja on kevadel üks esimesi õitsejaid. Lisaks aitab taliraps parandada mulla viljakust ja struktuuri ning vähendab erosiooni.

## Viited
Mulla poorsus

## Mulla poorsus
**Mulla poorsus** on mulla tahkete osakeste vahelistes avades ja õõnsustes paiknev vesi ja õhk. Mulla poorsus jaguneb 6-eks: seotud veega täidetud poorsus,
liikumatu kapillaarveega täidetud poorsus,
raskesti liikuva kapillaarveega täidetud poorsus,
kergesti liikuva kapillaarveega täidetud poorsus,
aeratsioonipoorsus,
mulla üldpoorsus.

#### '''Poor'''
Poor on mullas olev ava või õõs, mis on ebakorrapärase suuruse või kujuga. Mulla poorides paikneb vesi ja õhk. Poorsus on mulla füüsikalise ja bioloogilise seisundi üks olulisemaid näitajaid. Poorsus on tähtis mulla omadus, mis eristab mulda massiivsest kivimist.

#### '''Mulla üldpoorsus'''
Mulla üldpoorsus (Pü%) näitab nii struktuuriagregaatidesiseste ja -vaheliste pooride summaarset osakaalu mulla üldmahus protsentides. See leitakse mulla lasuvustiheduse (Dm) ja tahke faasi tiheduse (De) põhjal:

P_u(%)=(D_e-D_m)\div D_e\times 100

#### '''Seotud veega täidetud poorsus'''
Seotud veega täidetud poorsus (Ps%) arvutatakse maksimaalse hügroskoopsuse (Wmh) ja lasuvustiheduse (Dm) järgi:

P_s(%)=(Wmh\times D_m )\div 1,5 +(0,5\times Wmh\times D_m)\div 1,5=1,1\times Wmh\times D_m

#### '''Liikumatu kapillaarveega täidetud poorsus'''
Liikumatu kapillaarveega täidetud poorsus(Pk1%) leitakse kapillaarsidemete katkemise veemahutavuse (Wkk) ja taimede närbumisniiskusega (Wnärb):

P_k^1 %=(Wkk-Wnarb)\times D_m

#### '''Raskesti liikuva kapillaarveega täidetud poorsus'''
Raskesti liikuva kapillaarveega täidetud poorsus (Pk2%) on tähtis, sest see näitab taimede poolt keskmiselt omastatavat ja suhteliselt püsivat mulla veevaru, mille korral saadakse maksimaalne saak. See leitakse väliveemahutavuse (Wv) ja kapillaarsidemete katkemise veemahutavusega (Wkk):

P_k^2%=(W_v- Wkk)\times D_m

#### '''Kergesti liikuva kapillaarveega täidetud poorsus'''
Kergesti liikuva kapillaarveega täidetud poorsus (Pk3%) võetakse arvesse kõrge põhjaveeseisuga muldades, kui kapillaarvööde ulatub mullaprofiili. Selle poorsuse puhul lähtutakse arvutamisel kapillaarsest (Wk) ja väliveemahutavusest (Wv):

P_k^3=(W_k-W_v)\times D_m

#### '''Aeratsioonipoorsus'''
Aeratsioonipoorsusest (Paer%) sõltub mulla õhustatus, filtratsioon ning õhuvahetus mulla ja atmosfääri vahel. Aeratsioonipoorsus sõltub otseselt mulla veesisaldusest. Väliveemahutavuse juures on aeratsioonipoorsus leitav üldpoorsuse (Pü) ja maksimaalse veemahutavuse (Wmaks) põhjal:

Paer%=(Wmaks-W_v)\times D_m

## Viited
Mullaproov

**Mullaproov** on mulla analüüsimiseks võetav proov, mis annab teavet mulla füüsikaliste ja keemiliste omaduste kohta. Seda kasutatakse põhiliselt põllumajanduses, kuid ka keskkonnaseires ja teadusuuringutes, et hinnata mulla toitainesisaldust, happesust, orgaanilise aine taset ja muid olulisi näitajaid. 

## Mullaproovide tähtsus
Mullaproovide regulaarne võtmine aitab põllumajandustootjatel teha teadlikke otsuseid väetamise, lubjaga töötlemise ja kultuuride vaheldamise kohta. Samuti annab see võimaluse hinnata agrotehnolooglisi vajadusi. Õigeaegne analüüs võimaldab ennetada toitainete puudust või ülejääki, mis võib mõjutada saagikust ja keskkonnaseisundit. 

## Mullaproovi võtmise meetodid
Mullaproovide võtmine peab toimuma korrektselt, et tulemused oleksid usaldusväärsed. Proovid võetakse ühtlaselt valitud alalt mullapuuriga, vältides anomaalseid kohti, nagu kompostihunnikud või sõnnikuga rikastatud alad. Proovid kogutakse 15–30 erinevast punktist algul ämbrisse ja segatakse ühtlaseks komposiitprooviks karpi, mis tuleks võimalikult kiiresti transportida laborisse. Eestis asub antud labor Sakus. 

## Analüüsitavad näitajad
Mullaproovide analüüsimisel määratakse makro- ja mikroelementide sisaldus (nt lämmastik, fosfor, kaalium, magneesium, boor), pH-tase, orgaanilise aine sisaldus ja soolsus. Need andmed võimaldavad põllumeestel määrata sobiva väetusplaani ja vähendada keskkonnamõjusid. 

## Kiirtestid ja laboratoorsed analüüsid
Tänapäeval kasutatakse lisaks klassikalistele laborianalüüsidele ka kiirteste, mis võimaldavad mullaomadusi hinnata otse põllul. Kuigi kiirtestid annavad kiire ülevaate mulla seisundist, on nende täpsus piiratud. Parima tulemuse saamiseks tuleks neid kombineerida laboratoorsete meetoditega. 

## Viited
Kirpmardikas

**Kirpmardikas** (*Alticinae*) on lehemardikate alamperekonna putukas, kes on tuntud kultuurtaimede kahjurina. Täiskasvanud kirpmardikas toitub taimede lehtedest, samas kui vastne kahjustab juuri.

## Välimus
Kirpmardikas on väike, tavaliselt alla 6 mm pikkune ja sageli tumedat värvi. Mardika suured tagajalad on kohandatud hüppamiseks.

## Levinumad liigid
Viinamarja-kirpmardikas (*Altica chalybea*) on 4-5 mm pikkune ja tumesinist värvi. Varakevadel toitub ta viinamarjapungadest ning suvel viinamarjalehtedest. Viinamarja-kirpmardika tõrjumiseks pihustatakse viinamarjalehti arseenimürgi või mõne muu insektitsiidiga.

Kartuli-kirpmardikas on must, umbes 1,5 mm pikkune ja väga levinud kahjur Põhja-Ameerikas, kes toitub maavitsalisdest nagu kartulid, tomatid, paprika, baklažaan. Täiskasvanud isendid ilmuvad mullast kevade keskpaiku ja toituvad maavitsaliste noortest lehtedest. Vastsed kahjustavad kartulimugulaid, tekitades nende pinnale ja sisemusele roopaid ja lohke, mis kooritud kartulitel on nähtavad mustade laikudena. Kartuli-kirpmardikas levitab ka mitmeid kartulihaigusi.

Maisi-kirpmardikas on umbes 1,5 mm pikkune musta värvi putukas, kes toitub maisitaimedest. Maisi-kirpmardika kahjustused esinevad peamiselt alla 15 cm kõrgustel taimedel ning on ohtlikud eelkõige kehvades kasvutingimustes. Ta toitub lehtedest, eemaldades neilt rohelise pealmise kihi ja jättes järele ebakorrapärased pruunid või hallid jooned. Lisaks lehtede kahjustamisele levitab maisi-kirpmardikas Stewarti närbumistõbe põhjustavat bakterit.

Triibuline kirpmardikas sööb peamiselt ristõielisi taimi nagu kapsas, spargelkapsas, raps ja redis. Täiskasvanud mardikas on 2 mm pikk ja läikivmustade kattetiibadega, millel on kollakate triipudega muster. Täiskasvanud mardika tekitatud kahjustused ilmuvad lehtedele väikeste lohkude või aukudena. Vastsed tekitavad tõsist kahju taimede juurtele, eriti naeristel ja redistel. Triibuline kirpmardikas on kõige levinum rapsikultuuride kahjur. Nad närivad lehtedesse väikeseid auke, mis vähendavad taime fotosünteesipinda ja kasvukiirust. Kui noored taimed saavad tugevalt kahjustada, võivad nad hukkuda. Eriti kriitiline on periood enne 4–6 pärislehe arengut. 

Kahvatutriibuline kirpmardikas toitub kapsast, ubadest, tomatitest, maisist ja maasikatest, kuigi tema looduslikeks peremeestaimedeks on puju ja hanemalts. Täiskasvanud putuka pikkus on umbes 3 mm ning selle värvus varieerub punakast pruunikaskollaseni. Tiibadel on lai sirge kollane triip.

## Vaata ka

* kahjurid

## Viited
Rehepeksumasin

**Rehepeksumasin,** tuntud ka kui viljapeksumasin või viljapeksur, on põllumajandusseade, mida kasutatakse teravilja peksmiseks, et eraldada terad viljapeadest ning eemaldada aganad ja muud lisandid. See leiutis oli oluline samm põllumajanduse mehhaniseerimisel, vähendades oluliselt käsitsi tehtavat tööd ja suurendades saagikoristuse efektiivsust.

## Ajalugu

Enne rehepeksumasina leiutamist eraldati terad viljapeadest käsitsi, kasutades selleks vikatit või muid lihtsaid tööriistu. See protsess oli aeganõudev ja töömahukas. Esimese mehhaniseeritud rehepeksumasina töötas välja šoti insener Andrew Meikle umbes 1784. aastal, pakkudes tõhusamat lahendust terade eraldamiseks. Mõned allikad viitavad, et ta patenteeris oma masina 1786. aastal.

Enne Meikleti olid olemas lihtsamad rehepeksumehhanismid, kuid need polnud laialdaselt kasutusel ega efektiivsed. Meikle täiustas varasemaid lahendusi, kasutades trumlil põhinevat süsteemi, mis suurendas töökiirust ja efektiivsust.

19. sajandi alguseks olid rehepeksumasinad laialdaselt levinud üle Euroopa ja Põhja-Ameerika, aidates kaasa põllumajanduse industrialiseerimisele.

Eestis võeti esimesed rehepeksumasinad kasutusele 19. sajandi teisel poolel, esialgu peamiselt suurtes mõisates. 20. sajandi alguseks muutusid need kättesaadavamaks ka väiketalunikele.

## Tööpõhimõte
Rehepeksumasin koosneb järgmistest põhiosadest:

* Peksuseadis: eraldab terad viljapeadest.
* Puhastusseadis: eemaldab aganad ja muud kerged jäätmed puhastades terad.
* Transportmehhanism: liigutab terasid ja jäätmeid soovitud kohtadesse.

Masina tööprotsess algab viljakõrte sisestamisega peksuseadisesse, kus pöörlevad trumlid või latid eraldavad terad viljapeadest. Seejärel suunatakse eraldatud materjal puhastusseadisesse, kus ventilaatorite või sõelte abil eemaldatakse aganad ja muud kerged osakesed, jättes alles puhtad terad. Esialgu töötasid rehepeksumasinad käsitsi või loomajõul, kuid hiljem hakati kasutama aurumasinaid ning sisepõlemismootoreid, mis suurendasid töö efektiivsust.

## Rehepeksumasinad Eestis
Eestis on mitmed muuseumid ja talupidamised säilitanud ajaloolisi rehepeksumasinaid. Eesti Põllumajandusmuuseumis ning erinevates vabaõhumuuseumides on võimalik näha vanu rehepeksumasinaid ja tutvuda nende tööprotsessiga. Need eksponaadid aitavad mõista rehepeksumasinate rolli Eesti põllumajanduse ajaloos ning nende mõju talupidamise arengule.

## Kokkuvõte
Rehepeksumasin oli murranguline leiutis, mis muutis oluliselt teraviljakasvatuse praktikaid. Selle kasutuselevõtt vähendas käsitsitöö mahtu, kiirendas saagikoristust ning parandas teravilja kvaliteeti. Kuigi tänapäeval on need masinad asendunud kaasaegsete kombainidega, jääb nende ajalooline tähtsus põllumajanduse arengus märkimisväärseks.

## Viited
Lincoln Continental

**Lincoln Continental** on sõiduautomudel, mida tootis aastatel 1939–2020 Ameerika Ühendriikide autotootja Lincoln (Ford Motor Company osa). Mudel loodi Edsel Fordi isikliku tellimusautona, mis põhines 1939. aasta kabrioletil Lincoln-Zephyr. Selle kujunduses kasutati Euroopa "*continental*" stiilielemente, sealhulgas tagaküljele paigutatud varuratast.

Continentalist valmistati kümme põlvkonda ning seda toodeti üle 55 aasta. Continental täitis aja jooksul eri rolle, olles nii Lincolni lipulaev kui ka baasmudel. Aastatel 1961–1976 oli see Lincolni ainus mudel. Continental on kolm korda tootmisest eemaldatud: 1949–1955, 1981 (asendudes Lincoln Town Cariga) ja 2002 (asendudes Lincoln MKS-iga). 2017. aastal naasis see tootmisse kümnenda põlvkonna mudelina.

Continental oli esimene nn isiklik luksusauto (*personal luxury car*) ning keskendus stiilile ja mugavusele. Aastatel 1956–1957 oli see lühiealise Continental Divisioni lipulaev. 1969. aastal algas Continental Marki seeria, mis kestis kuus põlvkonda, kuni 1998. aastani.  

Continental on mitmes mõttes Ameerika Ühendriikide autotööstuse verstapost, olles viimane USA V12-mootoriga mudel (1948), viimane neljaukseline kabriolett (1967) ja viimane *downsizing*’i läbinud Lincolni sedaan (1980).

2020. aastal lõppes Continental ja MKZ-i tootmine Ameerika Ühendriikides ning Lincoln muutus täielikult linnamaasturitele keskenduvaks automargiks. Pärast Ameerika Ühendriikide turult kadumist plaanis Ford jätkata Continentali tootmist Hiinas.

## Põlvkonnad

Bonhams - The Paris Sale 2012 - Lincoln Continental Coupe - 1941 - 003.jpg|Esimene põlvkond
1956 Continental Mark II - midnight blue - fvr.jpg|Teine põlvkond
Lincoln Continental Wasen.jpg|Kolmas põlvkond
1964 Lincoln Continental Convertible (35311876713) (cropped).jpg|Neljas põlvkond
Lincoln Continental (13241720114).jpg|Viies põlvkond
1980 Lincoln Continental Coupe, front right (Hershey 2019).jpg|Kuues põlvkond
82LincolnContinental.jpg|Seitsmes põlvkond
A 1991 Lincoln Continental.jpg|Kaheksas põlvkond
1995-1997 Lincoln Continental -- 11-26-2011.jpg|Üheksas põlvkond
2019 Lincoln Continental "Select", front 10.29.19.jpg|Kümnes põlvkond
Muda jõgi

**Muda jõgi** (malai keeles *Sungai Muda*) on jõgi Malaisias Kedahi osariigis. See on osariigi pikim jõgi.

## Kirjeldus
Jõe pikkus on umbes 180 km ja jõgikonna pindala 4111 km².

Muda jõgi saab alguse Ulu Muda metsas Siki piirkonnas Kirde-Kedahis. Tai piiriga paralleelselt kulgedes varustab jõgi veega Kedahi ja Penangi osariike. Jõgi läbib suure osa Siki piirkonnast ja jõuab seejärel Balingi piirkonda, kus kohtub Kuala Ketilis vasakpoolse Ketili lisajõega.

Seejärel voolab jõgi läände ja läbib Kedahi suuruselt teise linna Sungai Petani lõunapoolseid eeslinnu. Jõgi on piiriks Kuala Muda piirkonna ja Põhja-Seberangi Perai piirkonna vahel. Muda jõgi suubub Malaka väina Kota Kuala Mudas (Kuala Muda tähendab Muda suudmeala).

Mussooniperioodil võivad vihmad põhjustada jõel suuri üleujutusi.

## Ehitised
Muda jõele ehitati 2004. aastal valminud Berisi tamm, mille abil reguleeritakse Muda veevoolu, et kasutada Muda jõgikonnas vett riisi- või mäestikukultuuride niisutamiseks, koduseks ja tööstuslikuks veevarustuseks ning muuks otstarbeks.

## Viited
Wayne'i maailm

"**Wayne'i maailm**" on 1992. aasta Ameerika Ühendriikide komöödiafilm, mille režissöör on Penelope Spheeris. Selle produtsent oli Lorne Michaels ja stsenaristideks olid Mike Myers ning Bonnie & Terry Turner. Mike Myersi "Saturday Night Live'i" sketšil põhinevas Mike'i täispikas mängufilmis näitleb Mike Wayne Campbelli rollis ja Dana Carvey Garth Algari rollis. Filmi peategelased on roki- ja heavy-metali fännid, kes teevad enda telesaadet. Selles filmis on kõrvalosades Tia Carrere, Rob Lowe, Lara Flynn Boyle ja Brian Doyle-Murray ning väikseid osi teevad kaasa ka Chris Farley, Ed O'Neill, Ione Skye, Meat Loaf, Robert Patrick ja Alice Cooper.

## Välislingid
Merbok

**Merbok** on Malaisias Kedahi osariigi Kuala Muda piirkonna üks *[[mukim]]* (alapiirkond). Merboki tuntuim vaatamisväärsus on Bujangi oru muististekompleks. Merbokis asub ka MARA tehnoloogiaülikooli Kedahi ülikoolilinnak.

Vanas Langkasuka malai keeles tähendab piirkonna nimi väljakuulutamise paika. Kirjalike allikate teatel kuulutati islam Kedahi kuningriigi riigiusuks Merboki jõesuudmesadamas kuningriigi pealinna Bukit Meriami lähedal. Rahvaetümoloogilise seletuse järgi on nimi tulnud kohaliku linnu viirtuvi (*Geopelia striata*) nimetusest (malai keeles *burung merbok*).

## Viited
Tarumanegara

**Tarumanegara**, ka **Taruma** oli teadaolevalt vanim kuningriik Jaava lääneosas.

## Ajaloost
Kuningriik tekkis umbes 5. sajandil, kuid sellest on kirjalikes allikates vaid mõned teated ühelt tolleaegselt Hiina rändajalt - Hiina allikates on kuningriik To-lo-ma - ning mõned kivisse raiutud tekstid, mis avastati Bogori lähedal Jaava kaugeimas läänetipus. Allikate järgi oli Tarumanegara võimsaim kuningas Purnavarman, kes vallutas naabritelt maid ja ehitas kanali põllumaade niisutuseks. Tema kuningriigi peamine toodang oli indigo; peamine usund oli budism.

## Viited
15760 Albion

**15760 Albion** oli esimene Neptuuni-tagune objekt, mis avastati pärast Pluutot ja Charoni. 

Albioni läbimõõt on umbes 108–167 kilomeetrit ning selle avastasid 1992. aastal David C. Jewitt ja Jane Luu. Pärast avastust panid nad objekti nimeks esmalt "*Smiley*". See on klassikaline Kuiperi vöö objekt ja andis seda tüüpi objektidele nime *cubewano*. 2018. aasta jaanuari seisuga oli Neptuuni tagant leitud veel umbes 2400 objekti, millest enamik on klassikalised Kuiperi vöö objektid. 

Albion sai nime William Blake'i loodud samanimelise tegelaskuju järgi.

## Viited
Nasi tumpang

**Nasi tumpang**  on Malaisiast Kelantani osariigist pärit riisiroog. *Nasi tumpang* koosneb riisist, mille kihtidest on vormitud koonus ja mis on mähitud banaanilehe sisse, et säilitada selle aroomi. Riisi kihtide vahele lisatakse tavaliselt  näiteks veiseliha või kala, krevetid, magus sambal, kurk, omlett. 

Traditsiooniliselt on see Kelantani osariigis reisijate või sealsete talupidajate jaoks põhitoit, mida tööle kaasa võtta.

## Viited
Jerai mägi

**Jerai mägi** (malai keeles *Gunung Jerai*) on mägi Kedahi osariigis Malaisias, kõrgusega 1217 meetrit. Mägi paikneb Kedahi territooriumil Kuala Muda ja Yani piirkondade piiril.

## Geoloogia
Jerai on 1217 meetri kõrgune saarmägi Malaka väina ranniku lähedal. Mägi on osa samanimelisest geoloogilisest formatsioonist, mis joondub Matchinchangi formatsiooniga Langkawi saarel. Jerai formatsioon on algselt settekivimiformatsioon, mis koosneb täielikult moondunud liivakivist ja savikildast ning sisaldab argilliiti, areniiti ja porfüürseid kivimeid.

## Ajaloost
On oletatud, et mägi oli kunagi saar Pulai Serai kuni maailmamere veetaseme languseni. Sellele on arvatud viitavat Muutuste raamatus mainitud maa nimega Pu Lou Shi (Pulau Sri), mis asus Sriboghast läänes.

## Turism
Mäe tippu on rajatud turismikeskus. Mäelt avanevad vaated Yani piirkonna riisipõldudele ja Pinangi saarele.

## Pildid

There is Jerai Mountain while the goat eat paddy fied.jpg|Vaade mäele terrasspõllult
Gunung Jerai (2563747614).jpg|Mäe idakülg Gurunist vaadatuna
Jerai mount.jpg|Vaade Guar Chempedakist
Gunung Jerai as viewed from George Town Dec2024-1.jpg|Vaade mäele George Townist
Resort Regency Heights Jerai Mount - panoramio.jpg|Turismikeskus Jerai tipul
The_Jerai_Hill_Resort.jpg|Jerai turismikeskus


## Viited

## Välislingid
* Gunung Jerai. - Malaysia Traveller
* Mount Jerai (Gunung Jerai / Kedah peak). - Summits
Puštu kultuur

**Puštu kultuur** (puštu keeles: پښتون کلتور) põhineb puštunwalil, samuti puštu keelest rääkimisel ja puštu rahvariiete kandmisel.

Puštunwali ja Islam on kaks peamist tegurit, mis panevad aluse puštu ühiskonna sotsiaalsele käitumisele. Puštud on oma kultuuri säilitamisel ranged ja konservatiivsed.
Mukim

***Mukim*** on teatud tüüpi administratiivüksus, mida kasutatakse  Bruneis, Indoneesias, Malaisias ja Singapuris. Mõiste on sisult ligikaudu kihelkonna vaste ja tähistab piirkonda, mida teenindab üks mošee.

## Brunei
Bruneis on *mukim* ringkonna (*daerah*) alaringkond. Bruneis on 38 *mukim*i, mis moodustavad neli ringkonda.

## Indoneesia
Indoneesias on *mukim* kasutusel üksnes Acehi autonoomses provintsis. *Mukim* tähistab seal külade gruppi, mis võivad seotud olla hõimusuguluse alusel.

## Malaisia
Malaisias on *mukim* tavaliselt kas ringkonnast (*daerah*) või autonoomsest alaringkonnast (*daerah kecil*) madalam väike ühe mošee kogudusepiirkonnaks olev haldusüksus, kuid leidub ka erijuhtumeid. Putrajayas kasutatakse *mukim*i asemel nimetusena terminit *presint* (prefektuur e *precinct* malai keeles). Väike Perlise osariik pole jaotatud ringkondadeks, vaid otse *mukim*ideks.

* Johoris on 96 *mukim*i kümnes ringkonnas,
* Kedahis 132 *mukim*i 12 ringkonnas,
* Kelantanis 311 *mukim*i 11 ringkonnas, 
* Melakas 80 *mukim*i kolmes ringkonnas,
* Negeri Sembilanis 61 *mukim*i seitsmes ringkonnas,
* Pahangis 72 *mukim*i 11 ringkonnas,
* Penangis 81 *mukim*i viies ringkonnas,
* Perakis 81 *mukim*i 12 ringkonnas,
* Perlises 22 *mukim*i,
* Selangoris 54 *mukim*i üheksas ringkonnas,
* Terengganus 84 *mukim*i kaheksas ringkonnas,
* Kuala Lumpuris 7.

## Singapur
Singapuris on *mukim* mõõdistuspiirkond. Singapuris on 34 *mukim*i väljaspool linna ja 30 linnaosapiirkonda.

## Viited
Malaisia Vanglamuuseum

**Malaisia Vanglamuuseum** (malai keeles *Muzium Penjara Malaysia*) on muuseum endises vanglas Melaka linnas Melaka osariigis Malaisias.

Algne vangla ehitati 1860. aastal. Alates 11. juunist 1990 tunti seda ümbritseva linnaosa Bandar Hiliri järgi Bandar Hiliri vanglana. Vanglas on säilinud poomisruum koos sisustusega, kus viidi läbi hukkamisi. 

Muuseum avati vanas vanglas ametlikult 20. novembril 2014.

## Pildid
Robert Treufeldti fotod, 13. august 2023

File:Malaisia Vanglamuuseum 1.jpg|thumb|Kirdevaade vanglale ja vanglamuuseumile
File:Malaisia Vanglamuuseum 2.jpg|thumb|Vangla 2. korruse plaan
File:Malaisia Vanglamuuseum 3.jpg|thumb|Sisevaade vangla siseväravale
File:Malaisia Vanglamuuseum 4.jpg|thumb|Vangla ühe õue sisevaade
File:Malaisia Vanglamuuseum 5.jpg|thumb|Idavaade idaosa siseõuele
File:Malaisia Vanglamuuseum 6.jpg|thumb|Sisevaade välisperimeetri valvetornile
File:Malaisia Vanglamuuseum 7.jpg|thumb|Vaade 2. korruse koridorile
File:Malaisia Vanglamuuseum 8.jpg|thumb|Vaade üksikkambrile
File:Malaisia Vanglamuuseum 9.jpg|thumb|Vangistuspäevade lugemine üksikkambri seinal
File:Malaisia Vanglamuuseum 10.jpg|thumb|Vangi tarbeid kambris
File:Malaisia Vanglamuuseum 11.jpg|Vangi isiklikke esemeid
File:Malaisia Vanglamuuseum 12.jpg|thumb|Vangi toidunõusid
File:Malaisia Vanglamuuseum 13.jpg|thumb|Vangitoidu mulaaže
File:Malaisia Vanglamuuseum 14.jpg|thumb|Esemeid vanglas
File:Malaisia Vanglamuuseum 15.jpg|thumb|Vangide tehtud mööblit
File:Malaisia Vanglamuuseum 16.jpg|thumb|Vangivalvuri mannekeen
File:Malaisia Vanglamuuseum 17.jpg|thumb|Vangla eriüksuse varustust ja eriüksuslase mannekeen
File:Malaisia Vanglamuuseum 18.jpg|thumb|Vangi mannekeen
File:Malaisia Vanglamuuseum 19.jpg|thumb|Keelatud esemete vanglasse salajase sisseviimise viise
File:Malaisia Vanglamuuseum 20.jpg|thumb|Keelatud esemete kirurgiline eemaldamine
File:Malaisia Vanglamuuseum 21.jpg|thumb|Keelatud esemete vanglasse salajase sisseviimise kada
File:Malaisia Vanglamuuseum 22.jpg|Peksukaristuse pink ja mannekeen
File:Malaisia Vanglamuuseum 23.jpg|thumb|Peksukaristuse tagajärgede fotod
File:Malaisia Vanglamuuseum 24.jpg|thumb|Peksukaristuse täideviimise vahendeid
File:Malaisia Vanglamuuseum 25.jpg|Poomisseadeldise luugi vaade
File:Malaisia Vanglamuuseum 26.jpg|Poomisseadeldise riputusosa
File:Malaisia Vanglamuuseum 27.jpg|thumb|Poomissilmused ja hukkamisel kasutatud abivahendid


## Viited

## Välislingid
Christian Wassermann

**Christian Wassermann** (sündinud Pommeris – 1667 Haapsalu) oli saksa päritolu Liivimaa vaimulik.

Christian Wassermann oli Liivimaal 1641–1642 Vastseliina pastor, 1642–1656 Sangaste ja Laatre pastor ning 1645–1656 Tartu praostkonna praost. 

Vene-Rootsi sõja (1656–1658) ajal suundus ta sõjapõgenikuna 1656. aastal Haapsallu.  Eestimaa piiskop piiskop Joachim Jhering määras Wassermanni vikaariks  Haapsalus ja 1662. aastal sai temast Haapsalu Püha Johannese koguduse pastor, Haapsalu lossikiriku pastor ning ühtlasi Ranna-Läänemaa praost. 

Neis ameteis tegutses ta oma surmani 1667. aasta 20. jaanuaril/22. augustil ning maeti Haapsalu lossikirikusse.

## Viited
Natalja Mitrovic-Puusep

**Natalja Mitrovic-Puusep** (vene Наталья Митрович-Пуусеп; sündinud 15. juunil 1973 Omskis) on iluvõimleja ja sportlane. Ta on olnud maailmameister ja Euroopa meister 1990. aastatel ja esindanud võistlustel Nõukogude Liitu.

Mitrovic-Puusep on Venemaa eestlaste taustaga, kuid ei räägi eesti keelt.

## Taust

Mitrovic-Puusepa isapoolne vanaisa Peeter Puusep sündis 1924. aastal Siberis taiga ääremaal Tara linna lähedal Jurjevis. Tema isapoolne vaarema Miili Visman kolis Eestist Siberisse 1890. aasta paiku, vanaema Adeele sündis mõni aasta pärast vanaisa Peetrit. Mitrovic-Puusepa isa Ivan Puusep on puhas eestlane; tema emal Liidia Puusepal on ema poolt läti esivanemad. Vanavanemate kodune keel oli eesti keel, Adeele rääkis vene keelt kehvasti. Isa Ivan õppis vene keele ära alles koolis ja ei ole eesti keele oskust päriselt kaotanud.

## Elulugu
Natalja Puusep sündis Omskis ja läks kuueaastaselt iluvõimlemistrenni. Lapsepõlves veetis ta suved vanavanemate juures, õppis ära eesti keelest aru saama, natuke suutis seda ka ise rääkida. 1979. või 1980. aastal külastas Eestit, kui käis Pärnus ja Tallinnas sugulastel külas. Kui ta (umbes 10. eluaastast) suvesid enam vanavanemate juures ei veetnud, kadus ka tema eesti keele oskus.

Tema treeneriks sai Vera Štelbaums ja ta õppis Omskis iluvõimlemiskoolis. Nõukogude Liidu koondisse võeti ta 1987. aasta alguses, kui ta oli 13-aastane. Samal ajal oli NSV Liidu koondises ka Janika Mölder, kuid kokku nad omavahel ei puutunud, sest Puusep oli individuaalvõimlejate, aga Mölder rühmakava koondises. Nõukogude Liidu meistrivõistlustel jäi mitmevõistluses tema parimaks tulemuseks neljas koht 1989. aastal.

#### Võistlussport
1990. aastal läks Puusep üle rühmakava koondisse. Ta esines ka individuaalselt mitmevõistluses ja samal aastal võitis Belgias kaks kuldmedalit Euroopa karikavõistlustel üksikharjutustes. 1990. aastal tuli Puusep koos Nõukogude Liidu naiskonnaga 17-aastaselt Göteborgis Euroopa meistriks kolme palli ja kolme lindiga harjutuses, meeskond sai kohtunike kõrgeima hinde. Mitmevõistluses võitsid Nõukogude Liidu võimlejad hõbeda ja kepiharjutuses pronksi.

Aasta hiljem sai naiskond ka kahekordseks maailmameistriks kuue lindiga ning kolme palli ja kolme lindiga harjutustes. Mõlemas võitluses jäi ta koondisega mitmevõistluses hõbedale. Võitude eest teenis ta välja NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetuse.

1992. aastal loobus ta 19-aastaselt tippspordist, kuna olümpiakavas oli tollal ainult iluvõimlemise individuaalvõistlus, kus ta ei soovinud esineda, lisaks põhjendas ta loobumist noorte talentide pealetulekuga.

#### Hilisem elu
Pärast tippsportlasaega osales Puusep Euroopas demonstratsioonesinemistel kui endine maailmameister ja lõpetas õpingud Omskis kehakultuuriinstituudis. Seejärel esines ta mitu aastat maailmas spordiballeti trupi koosseisus, kuni tutvus mehega, kellega hiljem abiellus.

1996. aastal kolis ta Serbiasse, kuhu jäigi elama. 2008. aastal avas ta Nišis oma võimlemisklubi, kus töötab treenerina. 2019. aastal valiti ta Serbia olümpiakomitee iluvõimlemise eksperdikomisjoni.

## Viited
Clorot

***Clorot*** (ka *celorot*, *cerorot* või *jelurut*) on Indoneesia traditsiooniline magus suupiste, mis on valmistatud magusast ja pehmest riisijahukoogist kookospiimaga ja mähitud noore koonusekujulise kookospalmilehe *januri* sisse. See on populaarne traditsiooniline magus suupiste, mida tavaliselt võib leida Bruneis, Indoneesias ja Malaisias.

Jaava keeles tuntakse maiust nimetuse *clorot* või *celorot* all ja seda seostatakse tavaliselt Jaava köögi traditsioonilise *jajan pasar*'iga (laadamaius). Indoneesia Bali ja Lomboki saarel on see tuntud kui *cerorot*. Bruneis ja Malaisia Sabahi osariikides tuntakse seda nimetuse *celurut* või *jelurut* all.

## Koostisained ja valmistamisviis
*Gula jawa* (palmisuhkur) ja pandanileht keedetakse soolaga maitsestatud vees valmis ning segatakse kookospiimaga. See magus vedelik valatakse riisi- ja saago- või tapiokijahusegusse ning segatakse ühtlaseks. *Janur* ehk noor kookospalmileht rullitakse trompetikujuliseks koonuseks, mis täidetakse vedela magusa tainaga. Koonuse ülemine osa täidetakse kookospiima, riisijahu ja soola seguga. Koonuseid aurutatakse seejärel umbes 15 minutit, kuni koonuse sees olev tainas on küpsenud ja kõvenenud.

## Viited
Tartu maantee 24

**Tartu maantee 24** on äripindadega elamu Tallinnas Tartu maantee ja Liivalaia tänava nurgal. Hoone on ehitatud arhitekt Aleksandr Vlassovi tüüpprojekti järgi. Ehitis on kultuurimälestis alates 1997. aastast.

## Ajalugu
Tartu mnt 24 hoone on osa elamukvartalist, mis ehitati Dvigateli tehase töötajatele. Kompleksi kuuluvad veel Tartu mnt 26-32 ning Lastekodu 3 ja 5 hooned. Hoonete ehitusel osalesid tehase töölised. Majad valmisid järgemööda 1950. aastate esimeses pooles. Kvartalis oli 241 korterit, kauplused ja söökla. Osa kortereid eraldati lasteaia ja sõime tarvis.

Pärast valmimist oli hoonega hulk probleeme. Halva ehituskvaliteedi tõttu vajasid väljavahetamist nii katus, katlamaja mootorid, kraanikausid kui ka ummistuvad torud. Korterites oli külm, sest küttesüsteemid ei arvestanud tubade suurusega. Maja vajus ning vihm kahjustas hoone seinu.

Majas elasid peamiselt Venemaalt, Valgevenest ja teistest liiduvabariikidest sisse rännanud Dvigateli töölised ja insenerid. Efektsest fassaadist hoolimata olid maja elamistingimused tagasihoidlikud: tegu oli kommunaalkorteritega, millest mõnes elas mitu perekonda.

1997. aastal tunnistati hoone kultuurimälestiseks.

## Arhitektuur
Maja projekti autorid on Aleksandr Vlassov ja Fjodor Djuženko. Vlassov oli sõjajärgsel perioodil nii Kiievi kui ka Moskva linna peaarhitekt.

Maja on ehitatud stalinistlikus stiilis. Tänavapoolsel fassaadil esineb embleeme, simsse, karniise, girlande.

Hoone kuuekorruselist keskosa troonib 20 m kõrgune torn-paviljon, mille otsas on peenike tornikiiver. Torni tipus on loorberipärjaga ümbritsetud viisnurk. Maja nimetati hüüdnimega "Türgi saatkond", sest tornikaunistuse viisnurga tammelehtedest pärg meenutas idamaist poolkuud.

## Poleemika punasümboolika eemaldamise ümber

Viisnurk hoone tipus ja viljapärjad fassaadil on kommunistliku sümboolika elemendid. Hoonelt punasümboolika eemaldamise poolt ja vastu on sõna võtnud mitmed poliitikud ja kultuuritegelased:

## Viited
Kinaruti istanduse peahoone

**Kinaruti istanduse peahoone** (malai keeles *Rumah Besar Kinarut*; inglise keeles *Kinarut Mansion*) on endine kautšukiistanduse pea- ja eluhoone (praegu on säilinud varemeid) Kinaruti linna lähedal Papari ringkonnas Sabahi osariigis Malaisias.

Hoone laskis aastatel 1910–1911 ehitada Baierist pärit Friedrich Canosi Asimont, kes oli Briti ettevõttele *Manchester North Borneo Ltd* kuulunud Kinaruti kautšukiistanduse esimene juht. Istandus asutati samuti aastatel 1910–1911 ja oli enam kui 10 km2 suuruse pindalaga suuruselt teine istandus Põhja-Borneo läänerannikul. 

Hoone asus metsasel künkal. See püstitati tellistest ning krohviti ja lubjati valgeks, ehitamisajal oli see üks väheseid kivihooneid Põhja-Borneos. Hoone oli saksa uusklassitsistlikus stiilis, hoone arhitekti pole teada. Ehitust juhtis indialasest ehitusmeister, kellele allus kuni 300 jaavalasest töölist. Hoone ja seda ümbritsev maastik koos arhitektuursete väikevormidega hõlmas umbes ühe hektari suuruse maa-ala. Peasissekäigu juurde viis 200 meetri pikkune uusklassitsistlike sammastega puiestee. Majal endal oli 45 ust, 152 akent ja seda valgustas 42 suurt petrooleumilampi.

Asimont suri 1919. aastal istandusest kaugel ja on maetud Singapuri. Pere kolis istandusest ära, Briti Põhja-Borneo võimud lammutasid mahajäetud maja 1923. aastal.

Kinaruti istanduse peahoone varemed koos ümbritsevate väikevormidega lisati Sabahi osariigi mälestiste nimekirja 22. augustil 1994. 2015. aastast alates rekonstrueeritakse ehitist, et teha sellest Sabahi osariigi üks peamiseid turismiobjekte.

## Viited

## Kirjandus
*Richard Nelson Sokial. "*The Kinarut Mansion*". // Colonial Townships in Sabah. West Coast. Homeland Publisher. 2012. Lk 46, 162–167. ISBN 978-983-40734-4-2

## Välislingid
Terje Raudsepp (keemik)

**Terje Raudsepp** (sündinud 12. aprillil 1980) on eesti keemik.

Ta kaitses 2010. aastal Tartu Ülikoolis väitekirja “Dopant-anioonide mõju polüpürrooli elektrokeemilistele omadustele” ja sai doktorikraadi.

Raudsepp töötab Tartu Ülikoolis anorgaanilise keemia lektorina.

## Viited
Urve Kallavus

**Urve Kallavus** (kuni 1972 **Urve Mere**, sündinud 24. novembril 1950 Tallinnas) on eesti keemik ja materjaliteadlane.

## Haridus
Lõpetas Tallinna 1. Keskkooli 1969 ja Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiateaduskonna elektroonika erimaterjalide tehnoloogia erialal 1974 *(cum laude)*. Õppis Läti Riikliku Puidukeemia Instituudi kaugõppeaspirantuuris 1986–1989 ning omandas samas keemiateaduste doktori kraadi 1993.

## Töökäik
Töötab Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 1974: füüsika kateedri insener 1974–1980, materjaliuuringute keskuse vanemteadur 1980–1995 ja professor 1995–2012, alates 2013 emeriitprofessor ning vanemteadur (aastast 2017 mehaanika ja tööstustehnika instituudis). Oli materjaliuuringute teaduskeskuse juhataja 1996–2016.

## Teadustöö
Põhilised uurimissuunad: puit- ja puidupõhiste materjalide omadused ja biolagunemine, metallide ja kivimaterjalide omadused, materjalide koos- ja korduvkasutus.

## Isiklikku
Urve Kallavuse vend on materjaliteadlane Arvo Mere, nende vanemad olid tehnikateadlane Lembit Mere ja keemik Vaike Mere.

## Tunnustus
* 1974 TPI teenetemedal Mente et Manu
* 1999 TTÜ kuldmärk
* 2011 Kaitseministeeriumi hõberinnamärk

## Viited

## Välislingid
* Urve Kallavus Eesti Teadusinfosüsteemis
* Urve Kallavuse publikatsioonid
Poliitturism

**Poliitturism** on tegevus, kus poliitik kandideerib kohalike omavalitsuste valimistel omavalitsuses, kus ta tegelikult ei ela.

## Põhjus
Sageli seataks valimistel üles ja saavad volikokku n-ö häältemagnetid (tuntud kandidaadid, kes toovad parteile tõenäoliselt palju hääli), kes päriselt piirkonnas püsivalt ei ela. Mitmete tuntud poliitikute puhul pole selgust, kus nende tegelik elukoht on ja kas nad on rahvastikuregistrisse kandnud fiktiivse aadressi.

## Regulatsioon
2024. aasta veebruaris rahuldas ringkonnakohus Isamaa erakonna liikmete kaebuse, milles väideti, et mitme kohalikel valimistel Elva vallas kandideerinud isiku püsiv elukoht ei ole selles vallas. Ringkonnakohus kohustas valda kontrollima kaebuses nimetatud isikute rahvastikuregistri elukoha andmete õigsust. Elva vallavolikogu pidas põhiseadusvastaseks olukorda, kus õigusnormid ei reguleeri elukoha andmete sisulist kontrolli. Riigikohus kinnitas 2025. aasta veebruaris, et kehtiv õigus võimaldab kohalikul omavalitsusel kontrollida isiku elukoha andmete õigsust rahvastikuregistris. Elukoha kontrollimise kohustus oli kohalikul omavalitsusel ka enne 2025. aasta otsust.

Andmete kontrollimiseks võib KOV koguda tavapäraseid haldusmenetluses lubatavaid tõendeid: küsida isikult selgitusi ja dokumente, võtta ütlusi tunnistajatelt või teha päringuid eluruumi omanikule. Samuti võib isik, kelle õigusi teise isiku ebaõige elukoha kanne rikub, taotleda kande kontrollimist ja esitada vastavad tõendid. Kui taotluse või muude andmete põhjal tekib põhjendatud kahtlus, et isik ei ela registrisse kantud aadressil, saab KOV koguda lisatõendeid, et seda kontrollida.

## Vaata ka

* poliitbroiler
* peibutuspart
* valimised

## Viited
Sibu Püha Südame katedraal

**Sibu Püha Südame katedraal** on roomakatoliku kiriku katedraal Sibus Sarawaki osariigis, Borneo saarel Malaisias. Katedraal on Sibu piiskopkonna peakirik.

Isa Vincent Halder jõudis Sibusse 1905. aastal. Ta ehitas vaiadele vana Püha Südame kiriku, mis teenis katoliku kogukonda 1953. aastani. Uus Püha Südame kirik ehitati tellistest ja tsemendist. See teenis katoliku kogukonda 1985. aastani. Kirik jätkas kasvu ajal, mil isa Adrian de Vos oli rektor. 19. juulil 1955 saabus Hongkongist kolm preestrit (kuna Hiina katoliku kogukond kasvas jätkuvalt), nendest isa James Che saadeti Sibusse, ta oli esimene mandariini keelt kõnelev preester.

Praegune katedraal valmis 1985. aastal ja pühitseti sisse 30. juulil.

Alates 2008. aastast on Sibu piiskopkonna piiskopiks Joseph Hii Teck Kwong.

2015. aastal lõpetati kaks aastat kestnud ja 6 miljonit ringgitit maksma läinud renoveerimine ning kirik pühitseti uuesti sisse. Katedraal mahutavus tõusis 3200 kohani.

## Viited
Statsionaarse seisundi teooria

**Statsionaarse seisundi teooria**, ka *statsionaarse Universumi mudel* (inglise  keeles *steady-state model*) on Suure Paugu teooriale alternatiivne kosmoloogiline mudel. 

Statsionaarse seisundi mudelis jääb aine tihedus paisuvas Universumis muutumatuks aine pideva juurdetekkimise tõttu, järgides seega täielikku kosmoloogilist printsiipi, mis nõuab vaadeldavas Universumis ruumilise homogeensuse kõrval ka ajalist homogeensust.

Statsionaarse seisundi kosmoloogia teemal avaldasid 1948. aastal mõjukad artiklid Hermann Bondi, Thomas Gold ja Fred Hoyle.

1940. aastatest 1960. aastateni jagunes astrofüüsika kogukond Suure Paugu teooria pooldajate ja statsionaarse seisundi teooria pooldajate vahel. Tänapäeval enamik kosmolooge, astrofüüsikuid ja astronoome eitavad statsionaarse seisundi mudelit. Vaatluslikud tõendid viitavad kuumale Suure Paugu kosmoloogiale Universumi lõpliku vanusega, mida statsionaarse seisundi mudel ei ennusta.

## Vaata ka
*Einsteini staatiline universum

## Viited
Tarvi Tasane

**Tarvi Tasane** (sündinud 15. novembril 1970 Pärnus) on eesti õpetaja, koolijuht ja omavalitsustegelane.

Ta lõpetas 1996. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli pedagoogika ja algõpetuse metoodika erialal.

Ta on töötanud Kergu põhikoolis, Pärnu-Jaagupi Keskkoolis ja gümnaasiumis õpetaja ja huvijuhina. On olnud Vahenurme ja Libatse lasteaed-algkoolide direktor.

Aastatel 2000–2001 oli ta Halinga Vallavalitsuses kultuurinõunik, 2013–2017 Halinga Vallavolikogu esimees, alates 2017. aastast Põhja-Pärnumaa abivallavanem.

15. juunist 2022 kuni 27. juulini 2022 täitis Põhja-Pärnumaa vallavanema ülesandeid.

## Ühiskondlik tegevus
1999, 2001-2002 Halinga Vallavolikogu liige, kultuurikomisjoni esimees

1999, 2000 EÕM Jakobi suvelaagri korraldaja ja juhendaja

1999-2005 Halinga Vallavolikogu kultuurikomisjoni liige

2002-2009 erakond Isamaaliit liige

2004-2005 Eesti 4H Pärnumaa piirkonna juht

2004-2008 EELK Pärnu-Jakobi koguduse nõukogu liige

2005-2018 Halinga Vallavolikogu liige, haridus- ja noorsookomisjoni esimees

2008 Pärnu-Jaagupi Gümnaasiumi "Oma Riik" projektijuht

2013-2017 EELK Pärnu-Jakobi koguduse nõukogu liige, revisjonikomisjoni esimees

2021-2025 EELK Pärnu-Jakobi koguduse nõukogu ja juhatuse liige

2025-... EELK Pärnu-Jakobi koguduse nõukogu liige

## Isiklikku
Abikaasa Meeli Tasane on õppealajuhataja Pärnu-Jaagupi Põhikoolis, peres on kolm tütart. 

## Tunnustus
1996, 1997, 1999 üleriigilise poiste võimlemisvõistluse laureaat juhendajana

1998 Eesti Kultuurkapitali Pärnumaa ekspertgrupi preemia noorsootöö eest

2001 Eesti 4H hõbemärk

2006 Halinga valla Aasta Õpetaja

2011 Pärnu-Jaagupi Gümnaasiumi oranž ajamärk

2011 Tiigrihüppe SA konkursi "Täna samm, homme teine II" laureaat

## Muu
1993 osales näitlejana Merle Karusoo ja Toomas Lõhmuste teatriprojekti “Circulus” (Eesti Vabariigi 75. aastapäevaks) vabaõhuetenduses Otepääl

## Viited

## Välislingid
*[https://www.ekyl.ee/elamu/elamu-2015-1-ja-2/#gallery-2 Tarvi Tasane - Kuidas sündis parim renoveerimisprojekt 2014: ühe Pärnu-Jaagupi kortermaja taassünd] Elamu 2015 (1 ja 2) lk 10-12*

*[https://parnu.postimees.ee/3311557/noore-opetajana-usaldasin-tema-kogemusi "Noore õpetajana usaldasin tema kogemusi"]   Pärnu Postimees. 1.september 2015.*

*"[https://parnu.postimees.ee/3856553/tarvi-tasane-polvkonnad-vahetuvad-aga-opetajad-jaavad-samaks Tarvi Tasane: Põlvkonnad vahetuvad, aga õpetajad jäävad samaks"] Pärnu Postimees. 1.oktoober 2016.*
Mikrogalerii

**Mikrogalerii** ehk MIGA on rajamisel olev kunstigalerii Tartus Lubja tänaval.

Lubja tänaval asub nõukogude-aegne garaažikompleks, kus paljud garaažid on lagunenud. Arhitekt Tiit Silla eestvedamisel on mõne garaažioboksi asemele kerkinud minimajad ning ühe taolise boksi asemele on plaanis rajada Mikrogalerii. Piirkonda kutsutakse Mikro-Veneetsiaks.

Mikrogalerii eesmärgiks on luua uue põlvkonna kunstigalerii kontseptsioon, mis toimib minimaalsel pinnal ja võimalikult väikeste halduskuludega. Galerii rajamisel järgitakse jätkusuutlikkuse põhimõtteid ning sama kehtib ka kunstiprogrammi kohta. 

Mikrogalerii eestvedajad on galeristid Kaili Kask ja Raul Oreškin. Mikrogalerii ehitamiseks kogutakse raha Maikro poe kaudu. 

## Näitused
* 2024 Jaanus Kaasik "Õnne masin"
* 2025 Silja Truus "Suhkrujõgi"
* 2026 Sandra Jõgeva "Kas sa tead, mis Hanif Kureishiga juhtus?"

## Viited
Roti (leib)

**Roti** ehk **roti leib** (samuti tuntud kui *chapati*) on India päritolu ümmargune hapendamata lameleib. *Roti* on valmistatud nisujahust (täisterajahust, kuid võib olla valmistatud ka tavalisest jahust) ja veest, võib olla lisatud taimeõli, soola ja suhkrut, ning seda on lihtne valmistada ka panni peal. *Roti leib* võib olla valmistatud ka maisijahust, riisijahust või tatrajahust.

Nimi *roti* tuleneb sanskriti sõnast *rotika*, mis tähendab leiba. Selline hapendamata leib on pärit väga vanast ajast. Jordaaniast on leitud hapendamata leiva jäätmeid, mis on 14 400 aastat vanad, see leib oli arvatavasti küpsetatud kuumadel kividel. Tänapäeval on *roti* üldmõiste india hapendamata lameleibadele, kuid algselt sisaldas *roti* ainult jahu, vett ja soola. Kui on lisatud taimeõli, siis on see rangema määratluse järgi *paratha*, *paratha* tainas võib sisaldada ka täidiseid nagu kartuleid.

Sellised hapendamata leivad on väga levinud ka mujal kui Indias. Iraani lavašš on väga sarnane *rotile*, samuti türgi *gözleme*, ja need on levinud ka piirkondades mida need riigid kunagi domineerisid.

## Vaata ka
* Lavašš
* Tortilja
* Karri
* India köök

## Viited

## Välislingid
* 5 Minutes Ready Video *roti leiva* valmistamisest pannil (inglise)
The Tonight Show Starring Johnny Carson

**"The Tonight Show Starring Johnny Carson"** on Ameerika Ühendriikide NBC televisiooni vestlussaade. 

Saade oli "The Tonight Show'" kolmas versioon. Saadet juhtis Johnny Carson ning see oli eetris 1. oktoobrist 1962 kuni 22. maini 1992. Enne Johnny Carsoni versiooni oli eetris "Tonight Starring Jack Paar" ja pärast oli "The Tonight Show with Jay Leno". Ed McMahon oli Johnny abimees ja saate teadustaja.

Saate esimesel kümnendil toodeti Johnny Carsoni saadet "The Tonight Show" New Yorgis Comcast Buildingus ning mõned osad salvestati ka NBC stuudios Burbankis Californias. 1. mail 1972 kolis saate tootmine Burbanki ning naasis New Yorki järgneval aastal mitmeks nädalaks. Pärast 1973. aasta maid jäi saate tootmine siiski Burbanki ja oli seal kuni Carsoni pensionile minekuni. Saate stuudiobändi juhtis kuni 1966. aastani Skitch Henderson ning pärast seda Milton Delugg, kellele järgnes vähem kui aasta hiljem Doc Severinsen.

Saade valiti 2002. ja 2013. aasta edetabelites kõigi aegade parimate telesaadete hulka.

## Viited