Pärandivaderid

**Pärandivaderid** on kooliõpilastele suunatud algatus, mis kutsub õpilasi kodukohas märkama ja tundma õppima kohaliku kultuuriloo seisukohast tähenduslikke objekte ning talgute korras omalt poolt panustama nende paikade hooldamisse, korrastamisesse ja tutvustamisesse. Õpilased käivad tegemas jõukohaseid korrastustöid mõisaparkides, muinsuskaitsealustel kalmistutel, kirikuaedades, mälestuskivide juures, varemete ümbruses jm. Pärandipaikade tundma õppimiseks ja väärtustamiseks tutvustavad õpilastele kohalugusid mälestiste omanikud, muinsuskaitsenõunikud, ajaloolased-folkloristid, arheoloogid-restauraatorid jt eksperdid.

Projekt on oluliseks väljundiks muinsuskaitselise teavitustöö tegemisel laste ja noorte seas. Projekti kaudu tõuseb õpilaste teadlikkus kodukoha pärandi tähtsusest ning osalejad saavad ulatada abikäe hooletusse jäänud paikadele. Projekti tulemusena saavad koolinoored mõtestada ning tugevdada oma kohaidentiteeti, samuti saavad õpilased edukogemuse ja teadvustavad, et nende isiklik panus kultuuripärandi hoidmisesse on oluline. 

## '''Eesmärk'''
Algatuse eesmärk on:

* tõsta pärandialast teadlikkust kooliõpilaste hulgas, vanuses 7–19;
* korrastada kohalikke pärandiobjekte;
* pakkuda võimalust koolinoortele mõtestada ning tugevdada oma kohaidentiteeti;
* siduda teoreetilisi teadmisi praktilise tegevusega ning arendada õpilastes elus vajalikke tööoskusi;
* suunata õpilasi tutvustama kultuuripärandit kaasõpilastele või kogukonnale;
* kasvatada vastutustunnet oma kodukoha ja Eesti pärandi eest.

## '''Eeskujud'''
Pärandivaderite algatuse eeskujudeks on 1970–1980. aastatel tuhandeid Tallinna, Pärnu, Tartu, Rakvere ja Tõrva koolinoori ühendanud liikumine Kodulinn ning Norra Kultuuripärandi Fondi koordineeritud projekt „Rydd et kulturminne”.

## '''Ajalugu'''

**2015. aastal** osales pilootprojektis “Pärandivaderid: koolinoored kultuuripärandit hoidmas” 16 pärandivaderite meeskonda kaasates 662 kooliõpilast ja korrastades 26 pärandipaika üle Eesti. Kõige madalam osalejate arv jäi koroonapandeemia tõttu 2020. aastasse, kui osavõtt piirdus 464 õpilasega (21 koolist). Alates 2021. aastast on iga-aastane osalejate arv olnud üle tuhande kooliõpilase. Kõige kõrgem osalejate arv pärineb aastast **2023**, mil projektis osales 13 maakonnast 26 kooli kaasates 1518 õpilast, kelle abil korrastati 41 kohaliku kogukonna jaoks olulist pärandipaika.   

## '''Toetajad ja koostööpartnerid'''
Pärandivaderite projekti elluviimist on toetanud Kultuuriministeerium (2015–2018, 2025–2027), Muinsuskaitseamet (2015, 2019–2024), Kodanikuühiskonna Sihtkapital (2017–2019), Hasartmängumaksu Nõukogu (2015–2018), Eesti Rahvakultuuri Keskus (2019–2023) ning Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri ja rahvakultuuri sihtkapitalid (2024–2025). 

Pärandivaderite projekti peamine koostööpartner on Muinsuskaitseamet. Kohalikul tasandil tehakse koostööd omavalitsuste, pärandipaikade omanike, haldusettevõttete, koguduste, muuseumide, muinsuskaitse- ja ajalooekspertide, küla- ja kultuuriseltside, kohalike ettevõtete, kogukondade ja lastevanematega.

## '''Logo'''

Logol on kujutatud traditsiooniliselt muinsuskaitses kasutuses olevat sümbolit ehk ruunimärki ning abi ulatavat kooliõpilase kätt. Ruunimärk tähendab igavikku/lõpmatust ja on kasutusel rahvusvaheliselt (eriti Põhjamaades, näiteks Rootsi Riigi Muinsuskaitseameti logona ja ka Eestis kultuurimälestisi tähistava märgina).

## Viited

## Välislingid
* Pärandivaderite koduleht 
* Pärandivaderite Facebooki-leht