open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Svētciems

**Svētciems** (ka **Sveiciems**) on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres Svētupe kaldal, valla keskusest Salatsist 6,5 ja Riiast 95 kilomeetri kaugusel. 

Külas on lasteaed ja raamatukogu, seal asub Svētciemsi bussipeatus.

Svētciems on tekkinud Uue-Salatsi mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli see sovhoosi Salacgrīva keskasulaks. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Külas on sündinud Läti sõjaväelane Hugo Rozenšteins.

Küla juures meres asub looduskaitselune Svētciemsi kivikülv. Külas kasvavad Toberkalnsi tammed, Toberkalnsi männid ja Toberkalnsi allee tamm on looduskaitse all, lisaks on kaitse all veel üks nimetu põline tamm.

## Elanikkond


* 243 (1970)
* 258 (1979)
* 493 (1989)
* 483 (2000)

* 381 (2011)
* 379 (2017)
* 319 (2021)
* 314 (2025)


## Viited
Vecsalaca

**Vecsalaca** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub merepinnast 11 meetri kõrgusel Salatsi jõe kaldal, valla keskusest Salatsist 3 ja Riiast 105 kilomeetri kaugusel. 

Külas on lasteaed ja raamatukogu. Seal asub Vecsalaca bussipeatus.

Vecsalacat on esmamainitud 1638. aastal. Küla on tekkinud Vana-Salatsi mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli see Salacgrīva metsamajandi keskasulaks. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Küla asub osaliselt  Salatsi oru looduspargis. Külas kasvavad Vana-Salatsi pärn, Vana-Salatsi tamm ja pappel nimega Vana-Salatsi teine on looduskaitse all. Kaitse all on ka kolm paplit, saar ja kaks punast tamme.

## Elanikkond


* 115 (1970)
* 201 (1979)
* 232 (1989)
* 248 (2000)

* 210 (2011)
* 196 (2017)
* 178 (2021)
* 182 (2025)


## Viited
Erwin Jaenecke

**Erwin Jaenecke** (22. aprill 1890 Freren – 3. juuli 1960 Kassel) oli Saksamaa sõjaväelane, 1. veebruarist 1944 kindralooberst. 

Ta sai Stalingradi lahingus haavata.

Jaenecke oli teises maailmasõjas alates 25. juunist 1943 kuni 1944. aastani 17. armee ülem.

9. oktoobril 1942 anti talle Raudristi Rüütlirist.

15. juunil 1945 arreteerisid Nõukogude võimud Jaenecke ning mõistsid ta sõjakuritegude eest surma. See karistus asendati 25-aastase sunnitööga. Ta vabanes 1955.
Waldo park

**Waldo Park** on ligi kahekümne kolme ruutmeetrine park Ameerika Ühendriikides Oregoni osariigis Salemis. Pargi ainsaks puuks on sinna 1872. aastal istutatud hiidsekvoia ehk mammutipuu (*Sequoiadendron giganteum*).

Park on saanud nime Marioni maakonna XIX sajandi kohtuniku ja poliitiku William Waldo järgi, kes istutas 1872. aastal oma krundile mammutipuu. Hiljem müüs Waldo kinnisvara linnale, tingimusega, et puu säilitatakse. Avaliku pargi staatuse sai maalapp 1936. aastal.

21. sajandi alguses oli puu umbes 26&nbsp;m kõrgune, tüve ümbermõõt oli 1,4&nbsp;meetri kõrgusel 6,71&nbsp;meetrit.

Samas osariigis, umbes 75&nbsp;km kaugusel põhjakirdes asub Guinnessi rekordite raamatu järgi maailma väikseim park, Mill Endsi park.


Waldo Park redwood tree near car Salem Oregon.JPG|
Waldo Park Salem, Oregon.JPG|
Waldo Park tree with Salem taxi.JPG|


## Vaata ka
* Mill Ends Park

## Viited

## Välislingid
* Salem's "Littlest Redwood Park in the World."
* Waldo Park City of Salem – Parks Department
* Google maps – Street View
Wildeshausen

**Wildeshausen** (alamsaksa *Wilshusen*) on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Oldenburgi kreisi keskus. See asub Hunte jõe ääres. Linna pindala on 89,47 km². 31. detsembril 2017 elas seal 19 751 inimest.

## Ajalugu

1648. aastal loovutati Wildeshausen ja ümbruskond Vestfaali rahuga Rootsile, kes läänistas selle osana Rootsi valdusest Bremen-Verdenist kuningas Gustav II Adolfi vallaspojale Gustaf Gustafsson af Wasaborgile. 1679. aasta Nijmegeni rahuga panditi see 100 000-riigitaalrise laenu eest Münsteri vürstlikule piiskopile.

## Vaatamisväärsused

Seal on kivimälestisi ja vanu hauapaiku kolmandast aastatuhandest eKr. Üks aladest, Kleinenkneter Steine, rekonstrueeriti 1930. aastatel. Kohalikus turismikeskuses, mis asub vanas raekojas, on kaarte ekskursioonideks ja jalutuskäikudeks.

### Kurpark

Kurparkis on purskkaev, kõlakoda ja bassein. Suvekuudel toimuvad seal pühapäevahommikuti kell 11 kontserdid. Nelipühade pühapäeva õhtul, kui Schützengilde korraldab traditsioonilise Gildefesti avamiseks juba alates 1403. aastast ilutulestikku, kõlab ka suur õhtusignaal.

### Tuntud inimesi

* Wigald Boning, Saksa koomik ja näitleja
* Jacob H. Muckerheide, USA Wisconsini osariigi poliitik

## Sõpruslinnad

* Hertford, Suurbritannia
* Évron, Prantsusmaa

## Viited

## Välislingid

* www.wildeshausen.de
Džūkste vald

**Džūkste vald** (läti keeles *Džūkstes pagasts*) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lestene, Slampe ja Jaunpilsi vallaga, Dobele piirkonna Dobele, Jaunbērze ja Annenieki vallaga ning Jelgava piirkonna Kalnciemsi ja Valgunde vallaga.

Valla pindala on 184,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1481 inimest. Valla keskus on Džūkste küla. Vallavanem on Dace Pole (ühine Slampe vallaga).

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Džūkste (*Siuxt*), Grauzde (*Grausden*), Pētermuiža (*Peterhof*) Pienava (*Pönau*) ja Rumba (*Rumbenhof*) mõisa maadele. Vald moodustati aastal 1890, mil liideti Džūkste ja Pienava mõisavallad. Valla vana saksakeelne nimekuju oli *Siuxt-Pönau*. Aastal 1935 oli valla pindala 183,6 km².

Aastal 1945 moodustati vallas Džūkste, Lanciņi ja Pienava külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Džūkste külanõukoguga likvideeritav Lanciņi külanõukogu. Aastal 1962 liideti sellega osa Lestene külanõukogust, aga osa Džūkste külanõukogust liideti Bērze külanõukoguga. Aastal 1971 liideti osa külanõukogust Bērze, Sala ja Kalnciemsi külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 

## Loodus

Džūkste vald asub Zemgale madalikul. Vallas voolab mitmeid väikseid jõgesid: Slampe jõgi, Džūkste jõgi ja Skudrupīte. Looduskaitse all on Kundziņi tamm, Mežsiliņi künnapuu, Lerhise tammed ja veel neliteist nimetut põlispuud. Valla idaosa jääb Ķemeri rahvusparki.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Džūkste-Lancenieki koolimaja.
Lanciņu skola, Lancenieki, Džūkstes pagasts, Tukuma novads, Latvia - panoramio (2).jpg|Džūkste-Lancenieki koolimaja
Džūkste, piemineklis 1944. g. Ziemassvētku kaujām 1999-10-16.jpg|Mälestusmärk II maailmasõja lahingutele
"Pasaules karā un Latvijas atbrīvošanas cīņās kritušiem Džūkstes pagasta dēliem", WWI, Džūkste, Džūkstes pagasts, Tukuma novads, Latvia - panoramio (3).jpg|Vabadussõja ausammas
Džūkstes apkārtne, piemineklis leģionāriem 2000-09-02.jpg|Mälestusmärk hukkunud Läti leegionäridele
Sarkanās armijas brāļu kapi, WWII, Džūkste, Džūkstes pagasts, Tukuma novads, Latvia - panoramio (4).jpg|Nõukogude armee vennaskalmistu
Vācijas karavīru brāļu kapi Džūkstes kapos, WWII, Džūkste, Džūkstes pagasts, Tukuma novads, Latvia - panoramio (8).jpg|Saksa sõjaväe vennaskalmistu


## Viited

## Välislingid
Benabena keel

**Benabena keel** on Üld-Uus-Guinea hõimkonna Kainantu–Goroka keelte Goroka rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Eastern Highlandsi provintsi Goroka ringkonnas. Kõnelejate arv oli 1998. aasta andmetel 45 000.

## Foneetika
Benabena keeles on 13 konsonantfoneemi:

Keeles on viis täishäälikut: ɑ, e, i, o, u.

## Viited

## Välislingid

*Benabena sõnaraamat (PDF)
Dötlingen

**Dötlingen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis.

Valla pindala on 101,84 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6177 inimest. Vald asub umbes 6 km Wildeshausenist loodes ja 25 km Oldenburgist kagus, Hunte jõe ääres. See on üks Saksamaa rikkamaid külasid. Natsid andsid Dötlingenile tiitli "Musterdorf von Deutschland", mis tähendab "Parim küla Saksamaal". Dötlingenis on palju kivihaudu ning mõned taimed ja loomad, mis eksisteerivad ainult siin. Dötlingen oli kaks korda "Schönstes Dorf Deutschlands", kõige ilusam küla Saksamaal. Kuigi see on ilus koht, ei ole Dötlingen väga hästi tuntud ja omab isegi saksa keeles väga veidrat nime. Dötlingeni keskel põllukividest ehitatud vana kiriku kõrval asuv tamm on üle 1000 aasta vana. Tamme on tabanud välk ja plahvatus, kuid see on ellu jäänud.

## Sõpruslinn

* Leens, De Marne, Holland

## Viited

## Välislingid

* www.doetlingen.de
Lüli (sõjandus)

**Lüli** või **lennulüli** on sõjaline allüksus õhuväes. 

Eesti Lennuväes oli kuni 1940. aastani vastava lennuallüksuse nimetus **salk**.

## Kirjeldus
Lüli koosneb harilikult kolmest või neljast õhusõidukist ning nende lennu- ja teenindusmeeskondadest. Mitu lüli moodustavad eskadrilli. Lüli koosneb omakorda lennupaaridest. Suurbritannia kuninglikus õhuväes on lüli juht tavaliselt major.

## Viited
Vitrupe

**Vitrupe** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres Liivi lahe kaldal, paigas, kus Vitrupe jõgi Liivi lahte suubub. Vitrupe jääb valla keskusest Salatsist 14 ja Riiast 89,8 kilomeetri kaugusele. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Külas asub Vitrupe bussipeatus.

Külas kasvav Brasla mänd  ja veel kaks põlist mändi on looduskaitse all.

Aastal 2018 oli külas  6 elanikku, aastal 2025 oli elanikke 13.

## Viited
Vaikuse muusika

**Vaikuse muusika** või **Vaikuse Muusika** võib tähendada järgmist:
*Vaikuse muusika (film) (itaalia keeles "La musica del silenzio"), Andrea Bocelli elulooline film
*Vaikuse Muusika (stuudio), Tartus
Vaikuse Muusika (stuudio)

**Vaikuse Muusika** on Tartus aadressil Jakobi tänav 41 tegutsev vanamuusikat õpetav ja esitav muusikastuudio. Stuudio omanik on MTÜ Jakobi Mäe Kultuurikoda. Stuudiot juhib Tõnu Sepp.

Stuudio asutati Tõnu Sepa eestvedamisel 1992. aastal Tallinnas ja see hakkas tegutsema Vanalinna Hariduskolleegiumi juures.

2005. aastal kolis stuudio Tartusse.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Ganderkesee

**Ganderkesee** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis.

Valla pindala on 138,26 km². 31. detsembril 2017 elas seal 31 100 inimest.

Ganderkesee paikneb Wildeshauser Geesti looduspargi põhjaservas. Kogukonna kõige põhjapoolsem osa asub Weseri orus. Lõunasse ulatub liivane, kõrgem ja künklik geesti maastik.

Ganderkesee valda kuulub 25 asundust: Ganderkesee, Almsloh, Bergedorf, Bookholzberg, Bookhorn, Bürstel, Elmeloh, Falkenburg, Grüppenbühren, Habbrügge, Havekost, Heide, Hengsterholz, Hohenböken, Holzkamp, Hoyerswege, Hoykenkamp, Immer, Neuenlande, Rethorn, Schierbrok, Schlutter, Schönemoor, Steinkimmen ja Stenum.

## Ajalugu

Ganderkeseed on esmamainitud 860. aastal nime all "Gandrikesarde".

## Viited

## Välislingid

* ganderkesee.de
Duntes skola

**Duntes skola** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub  maantee A1 ääres, valla keskusest Mustkalnist 1, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 36 ja Riiast 68 kilomeetri kaugusel.

Küla on kujunenud endise Dunte koolimaja juurde, mille hoone valmis aastal 1867. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda. Hoones asub tänapäeval võõrastemaja.

Külas asub Muzejsi bussipeatus.

Külas kasvavad Jaunroze männid, kaks nimetut mändi, nimetu pärn, Jaunklanģi tamm, Dunte kooli lehis ja Dunte kooli mänd on looduskaitse all.

## Viited
Beebiroosa

**Beebiroosa** on roosa värvitooni varjund, mis on õrn, hele ja soojatooniline, beebi naha värvi meenutav roosa. Segatud vähesest punasest ja paljust valgest, sooja tooni annab üliväike kogus kollast või ookrit, värvus on põrsaroosast soojem ja küllastatum, vanaroosast ja lõheroosast heledam.

#### Pildid

File:Barntröja, bild tagen till dopboken 2012 - Livrustkammaren - 89951.tif|Lapsekleit, 1775, Rootsi. Livrustkammaren, Stockholm
File:Daabsdräkt - Nordiska museet - NM.0019886F.jpg|Roosa ristimiskleit, u 19. sajand. Nordiska museet, NM.0019886F
File:Pair of Pink Leather Baby Shoes And Original Box.jpg|Paar nahast titesaapaid, 1911 
File:The Ladies' home journal (1948) (14767460992).jpg|Lastepesu reklaam roosal taustal. 1948. aasta The Ladies' Home Journal 
File:Fondant Baby Shower Decorations (4439875216).jpg|Suhkrumassist koogikaunistused katsikuteks


## Variatsioonid
ISCC-NBS-i süsteemi järgi on beebiroosa (*Baby pink*) hele roosa , hele või keskmine kollakasroosa  või kahvatu lillakasroosa  .

Beebiroosa toon puudub RAL Classic värvitoonide hulgas, RAL Design Plus värvikaardi järgi on 010 70 35 *Baby rosa* soojatooniline, aga keskmise heledusega, mitte kahvaturoosa  .

Nimeline veebivärv *Baby pink* (paralleelnimed *Tea rose*, *Your pink*) on hele ja soojatooniline  .

## Kasutamine
Lääne-Euroopa kultuuriruumis kasutatakse beebiroosat värvi tütarlapse sünni märkimiseks ja väikeste tüdrukute riietuses just sama moodi nagu beebisinist kasutatakse väikeste poiste puhul. Traditsioon pole väga vana, enne 1940. aastaid oli värvide jaotus täpselt vastupidine: sinisesse (nagu neitsi Maarja) riietati väikesed tüdrukud ja poiste jaoks oli ette nähtud jõulisem värvitoon punane või 'väike punane' - roosa.

Pantone Inc. valis 2016. aasta värvideks ajaloos esimest korda kaks värvi: õrnsinise ja õrnroosa (värvinäidise nimi oli *Rose Quartz*), mida nimetati ajakirjanduses ka beebisiniseks ja beebiroosaks, kommenteerides seda osutusega sooküsimusele.

#### Eesti keeleruumis
1995. aastal värvisõnavara uurimise käigus tehtud nimetamiskatses (informant nimetab ühekorraga nii palju värvinimesid, kui talle meenub) nimetati kokku 285 värvinime, beebiroosa kuulus harvanimetatute hulka (4 informanti 80-st).

Eesti keeles on värvinimetust 'beebiroosa' kõige sagedamini kasutatud tekstiilide, rõivaste, harrastustarvete ja kosmeetika värvuse tähistamiseks. Kunstikriitikas on osutatud värvuse seosele kitšilikkusega.

## Viited
Kumpani

**Kumpani** (ka **Kumpāni**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub  maantee A1 ääres, valla keskusest Mustkalnist 3, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 39 ja Riiast 65 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Kumpanis asub Kumpāni bussipeatus.

## Viited
Ķurmrags

**Ķurmrags** (ka **Ķurmragciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal, valla keskusest Mustkalnist 16,2, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 29,3 ja Riiast 82 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Looduskaitse all on kks külas kasvavat mändi ja kaks sangleppa.. Kurmose rehielamu on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

## Viited
Mētagmuiža

**Mētagmuiža** (ka **Mētakas pusmuiža**, **Mētaka** või **Mežciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub valla keskusest Mustkalnist 14,4, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 37,2 ja Riiast 80,2 kilomeetri kaugusel.

Looduskaitse all on Mežmaļi tamm.

Külas asub endise Mētaka mõisa hoonetekompleks. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

## Viited
Augštūja

**Augštūja** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub valla keskusest Mustkalnist 9,3, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 32 ja Riiast 75 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Augštūjas asuvad Tallinas Šoseja ja Kaijase bussipeatus.

Külas kasvavad Dārznieki pärn, Kaijase sanglepp, Ozolkalni tamm, Purmaļi tamm, Vecmuiža tamm, pärn ja kolm nimetut tamme on looduskaitse all.

## Viited
Aasta noor tekstiilikunstnik

**Aasta noor tekstiilikunstnik** on erialane tunnustusavaldus aasta jooksul enim silma paistnud noorele (kuni 35-aastane) tekstiilikunsti või -disaini vallas. Nimetust annab välja Eesti Tekstiilikunstnike Liit.

## Tunnustuse saajad
*...
*2004 Piret Valk
*...
*2006 Annike Laigo
*...
*2009 Monika Järg
*...

## Vaata ka
*aasta tekstiilikunstnik
*aasta tekstiilitegu

## Viited

## Välislingid
*https://www.tekstiilikunst.ee/tekstiilipreemiad
Aasta tekstiilitegu

**Aasta tekstiilitegu** on erialane tunnustus aasta jooksul enim silma paistnud teole või tegevusele tekstiilikunsti või -disaini vallas. Tunnustust annab välja Eesti Tekstiilikunstnike Liit.

## Tunnustuse saajad
*...
*2006 Aune Taamal
*...
*2010 Aet Ollisaar, pikaajalise töö eest noortega
*...

## Vaata ka
*aasta noor tekstiilikunstnik
*aasta tekstiilikunstnik
*aasta tekstiiliteos

## Viited

## Välislingid
*https://www.tekstiilikunst.ee/tekstiilipreemiad
Kogukonnapilv

**Kogukonnapilv** (inglise keeles *community cloud*) on pilvandmetöötluse üks tüüpidest, millega võimaldatakse pilveteenust piiratud arv isikutele või organisatsioonidele ning mida valitsetakse, juhitakse ja turvatakse ühiselt kõigi seotud osapoolte poolt või kolmanda osapoole juhitud teenusepakkuja poolt. 

Kogukonnapilv on edasiarendus privaatpilvest, olles ehitatud ning kasutatud konkreetse sihtrühma poolt, kellel on sarnased nõuded turvalisusele, privaatsusele ja jõudlusele. Seda mudelit kasutavad tihti organisatsioonid, kes teevad omavahel koostööd ning vajavad ühist andmetöötluskeskkonda projektide elluviimiseks.

## Vaata ka
* Pilvandmetöötlus
* Avalik pilv
* Privaatpilv

## Viited
Pico do Jaraguá

**Pico do Jaraguá** on mägi Brasiilias São Paulos.

Pico do Jaraguá on kõrgeim mägi São Paulo linna territooriumil.
Islam Itaalias

**Islam** on Itaalias katoliikluse ja õigeusu järel tähtsuselt kolmas usutunnistus, moslemeid on ligikaudu 2% rahvastikust. Islami usku järgivad peamiselt immigrandid endistest Itaalia kolooniatest Eritreast, Liibüast, Somaaliast, aga ka immigrandid Albaaniast ja Egiptusest. 

## Ajalugu

Keskajal, araablaste vallutuste ajal oli islam laialt levinud usk teatavates Itaalia lõunaosa regioonides. Apenniini poolsaare lõunaosas eksisteeris 847.–871. aastal Bari emiraat. 700.–1091. aastal hoidsid araablased enda kontrolli all selliseid saari nagu Sitsiilia, nendel aladel valitses tingliku nimetusega Sitsiilia emiraat. Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse lõpetas moslemite riikluse Lõuna-Itaalias, kuid moslemi kogukonnad eksisteerisid Sitsiilias 14. sajandini; islami mõju kultuurile ja arhitektuurile on siiani tunda.
Stef Blok

**Stephanus Abraham "Stef" Blok** (sündinud 10. detsembril 1964 Emmeloordis) on Hollandi poliitik, ta kuulub erakonna Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest ridadesse. Ta oli 7. märtsist 2018 kuni 25. maini 2021 Hollandi välisminister.

Ta sündis aastal 1964 Flevolandi provintsis Emmeloordis. Ta on lõpetanud ärijuhtimise alal Groningeni Ülikooli.

## Tunnustus
*2018 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited
Astuuria keel

**Astuuria keel** on romaani keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Hispaanias Astuuria autonoomses piirkonnas.

Astuuria keel on Astuurias kaitstud keel, kuid mitte ametlik keel. Seda saab valikainena õppida koolis.

Esimesed astuuriapäraste joontega keeles dokumendid pärinevad 10. sajandist. 17. sajandil tekkis astuuriakeelne ilukirjandus.
1974. aastal loodi liikumine astuuria keele toetuseks. 1970. aastatel loodi keskmurretel põhinev kirjakeel. 1980. aastal loodi Astuuria Keele Akadeemia. Tänapäeval ilmub aastas umbes 150 astuuriakeelset raamatut.

Leóni provintsis kõneldavaid astuuria keele murdeid peetakse mõnikord leoni keeleks. Astuuria keelele lähedane keel on miranda keel.

## Keelenäide
Meieisapalve astuuria keeles:
:Pá nuesu que tas nel cielu, santificáu seya'l to nome. Amiye'l to reinu, fágase la to voluntá, lo mesmo na tierra que'n cielu. El nuesu pan de tolos díes dánoslu güei ya perdónanos les nueses ofenses, lo mesmo que nós facemos colos que nos faltaron. Nun nos dexes cayer na tentación, ya llíbranos del mal. Amén.
## Viited

## Välislingid

* Astuuria keele akadeemia
Georg Wetberg

**Georg Wetberg** (ka *Jürgen Wetberg* või *Wettberg, Wedberg, Wedbergk, Wetberch*) oli Saare-Lääne toomhärra, keda 1498. aastal on mainitud Saare-Lääne toompraostina.

Georg Wetberg pärines 15. sajandil Liivimaale asunud Wettbergide suguvõsa harust. Tema sugulane oli Saare-Lääne piiskop Peter Wetberg (1471–1491) ning teine sugulane Johann Wetberg oli samas toomdekaan. 1481. aastal immatrikuleeriti Georgius Witberch Liivimaalt Rostocki ülikooli, tõenäoliselt oli tegemist hilisema toompraostiga. 1485. aastal immatrikuleeriti ta Erfursis, 1489. aastal Leipzigis, kust ta 1490. aastal sai bakalaureusekraadi, ning seejärel jätkas ta õpinguid magistrikraadi omandamiseks Magdeburgis. 1498. aastal oli ta Bolognas Saare-Lääne toompraostina. Georg Wetberg võis olla toompraost ka 1501. aasta Liivimaa maapäeval, kuid seal osalenud Saare-Lääne praosti nime pole mainitud. Hilisemate teadete kohaselt olevat ta olnud Saare-Lääne piiskopiga tülis ning lahkunud Liivimaalt Rooma. Alates 1505. aastast on Saare-Lääne toompraostina mainitud Johannes de Loeni.

## Vaata ka
*Wettberg

## Viited
Bruno Wetberg

**Bruno Wetberg** oli Liivimaa vaimulik 16. sajandi alguses, Tallinna toomhärra ning arvatavasti ka Saare-Lääne toomhärra. 

Bruno Wetberg pärines 15. sajandil Liivimaale asunud Wettbergide suguvõsa harust, ent ta oli abieluväline poeg. Tema sugulane oli Saare-Lääne piiskop Peter Wetberg (1471–1491) ning Saare-Lääne kapitlisse kuulusid veel kaks tema sugulast: toompraost Georg Wetberg ning poolvennast toomdekaan Johann Wetberg. 16. sajandi alguses oli Bruno Tallinna toomhärra ja võimalik, et ka Saare-Lääne toomhärra.

1504–1506 tegutses Bruno Wetberg Liivimaa indulgentsikampaania heaks ning pidas Narva ja Rakvere ümbruses jutluseid nii saksa kui mittesaksa keeles. Alates 1509. aastast oli Bruno segatud Johann Wetbergi ning rüütel Hermann Soye plaanidesse. 1511. ja 1513. aastal viibis ta koos Johanniga Roomas. Johann Wetbergi ja Soye tegevus ja plaanid viisid ka Bruno vastuoludesse nii Saare-Lääne piiskopi Johannes Kieveli kui ka Liivimaa ordumeistriga. 1514. aastal ta vangistati ning 1516. aastal kuulati ta üle. Ta väitis, et piiskopi ja ordumeistri vastastes plaanides oli peamine süü Johann Wetbergil ja et tema oli nendesse plaanidesse vähe segatud. Veel 1518. aasta lõpus oli Bruno Wetberg ordu vangistuses.

## Vaata ka
*Wettberg

## Viited

## Kirjandus
*Madis Maasing. "Johannes Wetberg ja Saare-Lääne piiskopitool", *Läänemaa Muuseumi toimetised* 24 (2022), lk 89–117.
Homeeriline naer

**Homeeriline naer** (kreeka keeles ἄσβεστος γέλος) on südamest tulev kestev, jõuline naer. Väljend on tuletatud vanakreeka pimeda lauliku Homerose nimest, kes kirjeldas seda „Iliases“ (І, 599) ja „Odüsseias“ (VIII, 236) jumalate naeruna.

## Viited
Großenkneten

**Großenkneten** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis.

Valla pindala on 176,17 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 530 inimest.

Großenkneten on pindalalt üks suuremaid valdu Saksamaal ning asub Hunte ja Lethe jõe vahel, Wildeshauser Geesti maastikul. Paik, kuhu kuuluvad Huntloseni, Ahlhorni ja Großenkneteni küla, on ikka veel peamiselt põllumajanduslik, kuid on saamas üha enam populaarseks elupaigaks Oldenburgi pendeldajatele.

## Ajalugu

1933. aastal liideti Großenkneteniga Huntloseni vald, mis andis sellele praeguse ulatuse.

Aastatel 1952–1957 tegutses Karl Poggensee ja tema DAFRA ühing (Hermann-Oberth-Gesellschafti eelkäija) väikeses eksperimentaalsete rakettide käivituskohas Hespenbuschi talu lähedal. 1957. aastal viidi käivituskoht Cuxhavenisse, kuna paik Großenknetenis jäi liiga väikeseks.

## Huvipaigad

Erilisteks puhkusekohtadeks on mitmed eelajaloolised hauad ja Ahlhorni kalastusjärved. Algselt ehitatud 1880. aastatel kalakasvanduseks, mis kasutas Lethe jõe vett, on need 1993. aastast looduskaitseala. 2 km² veest umbes 1,2 km² kasutatakse ikka veel kalakasvatuseks.

## Viited

## Välislingid
* www.grossenkneten.de
Vana-Vigala jääratas

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          24.262521,
          58.778248
        ]
      }
    }
  ]
}

**Vana-Vigala jääratas** on loodusnähtus (jääratas) Vigala jõel Vana-Vigala külas Hiieoru lähedal, mis tekib talviti siis, kui jõgi hakkab jäätuma. Külmade tulekuga saavutab jääkirme suure pöörleva ketta kuju.

Ratas tekib looduslikult, inimese sekkumiseta põhjusel, et veevool käib jõe pealispinnal ringi. Ratta suurus, tugevus ja pöörlemiskiirus sõltuvad ilmastikutingimustest. On olnud aastaid, mil inimene võis pöörleva ratta peal seista. Ratas pöörleb aeglaselt, üks tiir võtab aega 7–13 minutit; ratta läbimõõt on umbes 20–24 meetrit. Ratta pöörlemine võib kesta mitu päeva, enne kui see täiesti kinni jäätub.

Esimest korda nähti seda 2004. aastal ja teist korda 2009. aastal. Taas uuesti 2013., 2016., 2017., 2018. ja 2019. aasta algul. Taas anti sellest teada 2026. aasta jaanuaris.


Vana-Vigala jääratas ja turistid (Jaanuar 2019).jpg|Turistid Vana-Vigala jääratast uudistamas (jaanuar 2019)
Vana-Vigala jääratas (Jaanuar 2016).jpg|Vana-Vigala jääratas 2016. aasta jaanuaris. Taamal paistab ohvrihiis

## Viited

## Välislingid
* Tiit Blaat: "Müstiline loodusnähtus: Vigala jõel pöörleb hiiglaslik jääratas" ilmateade.delfi.ee, 8. jaanuar 2019
* Olev Kenk: "Fotod ja video: Vigala jääratas hakkas taas pöörlema" novaator.err.ee, 9. jaanuar 2019
* Kadi-Maarja Võsu: Hard Rock Laagri müstiline hällipaik: Vana-Vigalas pöörleb haruldane jääratas sky.ee, 8. jaanuar 2019
* Heleri Kuris, Ats Nukki: Interaktiivne skeem: kuidas tekib Vana-Vigala jõe salapärane jääketas? Delfi, 11. jaanuar 2019
*
Gonen Segev

**Gonen Segev** (heebrea keeles גונן שגב; sündinud 6. jaanuaril 1956 Kirjat Motzkinis) on Iisraeli poliitik. Ta oli aastatel 1995–1996 Iisraeli taristuminister.

Ta sündis aastal 1956 Haifa ringkonnas Kirjat Motzkinis. Sõjaväes oli ta Iisraeli lennuväes, kus ta sai piloodi väljaõppe. Seejärel lõpetas ta Ben-Guriyyoni ülikooli arstina (M.D.). Ta on töötanud Tel Adashimis Põhjaringkonnas eraarsti ja farmerina.

Aastal 1992 valiti ta Knessetisse.

## Välislingid
*Iisraeli endine minister tunnistas end süüdi Iraani heaks spioneerimises
Aasta taim (Läti)

**Aasta taim** on Läti Botaanikaseltsi valitav taimeliik, mis sümboliseerib Läti loodust. Mõnikord on valitud liik ohustatud või haruldane, teinekord levinud ja harilik, kuid väärib mingitel põhjustel enam tähelepanu. Liik valitakse hääletuse teel.

*2003 – kaunis kuldking (*Cypripedium calceolus*)
*2004 – pääsusilm (*Primula farinosa*)
*2005 – palu-karukell (*Pulsatilla patens*)
*2006 – niidu-kuremõõk (*Gladiolus imbricatus*)
*2007 – ümaralehine huulhein (*Drosera rotundifolia*)
*2008 – kahelehine käokeel (*Platanthera bifolia*)
*2009 – rand-seahernes (*Lathyrus maritimus*)
*2010 – harakkuljus (*Linnaea borealis*)
*2011 – võtmehein (*Botrychium*)
*2012 – metsülane (*Anemone sylvestris*)
*2013 – jusshein (*Nardus stricta*)
*2014 – karulauk (*Allium ursinum*)
*2015 – harilik talvik (*Chimaphila umbellata*)
*2016 – harilik ädalalill (Parnassia palustris)
*2017 – harilik käokuld (*Helichrysum arenarium*)
*2018 – madar (*Galium L.*)
*2019 – väike robirohi (*Rhinanthus minor*)
*2020 – sile tondipea (*Dracocephalum ruyschiana*)
*2021 – harilik köömen (*Carum carvi*)
*2022 – harilik kullerkupp (*Trollius europaeus*)
*2023 – harilik soosõnajalg (*Thelypteris palustris*)
*2024 – harilik ungrukold (*Huperzia selago*)
*2025 – liivmaran (*Potentilla arenaria*)
*2026 – rabamurakas (*Rubus chamaemorus*)

## Vaata ka
*Aasta taim

## Viited
Eesti Posti tervikasjad

**Eesti Posti tervikasjad** on Eestis välja antud tervikasjad.

Eestis ilmus esimene tervikasi 19. veebruaril 1923. Selle nominaaliks oli 2,5 marka ning neid trükiti 1 056 400 tk. Tervikasja nr. 1 müügihinnaks oli 3 marka. Tervikasju toodeti kuni Teise maailmasõjani (1940). Uuesti hakati neid välja andma alles aastal 1999.

Eesti Posti tervikasjadel on maksetähisel nominaal (hind) või märge “Postimaks tasutud kõikidesse maadesse saatmisel” või “Postimaks makstud Eestis saatmisel”.

## Viited
Ederson

**Ederson** on eesnimi.

## Nime kandjaid
* Éderson Alves Ribeiro Silva (sündinud 1989), Portugali jalgpallur (Atlético Paranaense, Kashiwa Reysol)
* Ederson Honorato Campos (sündinud 1986), Brasiilia jalgpallur (Lyon, Lazio, Flamengo)
* Ederson Moraes (sündinud 1993), Brasiilia jalgpallur (Manchester City)
* Ederson Tormena (sündinud 1986), Brasiilia jalgpallur (Genk, Charleroi, Asteras Tripoli)
Naeratus

**Naeratus** ehk **naeratamine** on näoilme, mis tekib, kui pingutatakse näolihaseid alati suunurkade, "siira" naeratuse (Duchenne'i naeratuse) puhul ka silmade ümbruses. 

Inimese puhul väljendab naeratus loomupäraselt rõõmu või heatahtlikkust. Naeratusega näiteks alustatakse suhtlust. Naeratus võib olla ka pelglikkuse kontrollimatu väljendus ("närviline naeratus").

Siira ja teeseldud naeratuse eristamine pärineb Guillaume-Benjamin Duchenne'ilt.

On näidatud, et naeratus on kultuurist sõltumatu kaasasündinud reaktsioon teatud stiimulitele. 

Loomadel on naeratus sageli ähvardus (hammaste näitamine) või alistumise märk. 

Naeratus toob inimesel kaasa endorfiinide tootmise.

Erinevatel andmetel võib inimene näoilme edastamiseks kasutada kuni mitukümmet lihast.

## Geneetilised alused
Isegi sotsiaalset naeratust peetakse kaasasündinuks. Sellele viitab näiteks uurimus, mis leidis, et nii nägijad kui ka pimedad olümpiamängudel teisele ja kolmandale tulnud sportlastel oli sotsiaalne naeratus. 

Veel enne sotsiaalset naeratust esineb imikutel eelnaeratus ehk inglinaeratus, tavaliselt esimestel elunädalatel. Seda põhjustab refleks, mis ilmneb enamasti unes. 

## Filosoofia
Helmuth Plessneri järgi on naeratus erinevalt teistest näoilmetest mitmetähenduslik ja seda kasutatakse väga erinevatel puhkudel, nii et see on "afektiivse värvingu" poolest väga mitmekesine. Sellepärast nimetas Plessner naeratust vaimu miimikaks. Selles jääb inimene iseendast ja oma ümbrusest distantseerituks.

## Vaata ka
*naer
*nutt
*smaili
*suunurgatõstur

## Viited

## Kirjandus
*Helmuth Plessner. Das Lächeln. – Helmuth Plessner. *Mit anderen Augen. Aspekte einer philosophischen Anthropologie*, Stuttgart 1982.
*Paul Ekman jt. The Duchenne Smile: Emotional expression and brain physiology II. – *Journal of Personality and Social Psychology*, 1990, kd 58, nr 2, lk 342–353.
*Paul Ekman, R. Davidson. Voluntary smiling changes regional brain activity. – *Psychological Science*, 1993, 4, lk 342–345.
* Freitas-Magalhães, A., & Castro, E. (2009). "The Neuropsychophysiological Construction of the Human Smile". In A. Freitas-Magalhães (Ed.), *Emotional Expression: The Brain and The Face* (pp.1-18). Porto: University Fernando Pessoa Press. ISBN 978-989-643-034-4.
* Freitas-Magalhães, A. (2006). *The Psychology of Human Smile.* Oporto: University Fernando Pessoa Press.

## Välislingid

*
Jaak Laineste

**Jaak Laineste** (sündinud 8. märtsil 1976 Tartus) on eesti ettevõtja ja geoinformaatik.

## Elukäik
Õppis Rannu keskkoolis ja lõpetas 1994. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi. 2000. aastal lõpetas Tartu Ülikooli psühholoogia alal. 2003. aastal sai magistrikraadi geoinformaatikas ning 2006. aastal tehnoloogiajuhtimise ja ettevõtluse alal.

Töötas 1995–2006 AS Regio kartograafi, geoinformaatiku ja tehnoloogiajuhina. Ta oli 2000. aastate alguses rahvusvahelise telekommunikatsiooni ja mobiilpositsioneerimise tehnoloogia valdkonna idufirma Reach-U üks algatajaid ja mobiilivaldkonna tehnoloogiajuht.

2006. aastal asutas tehnoloogiaettevõtte OÜ Nutiteq, mis lõi maakaardilahendusi nutiseadmetele. Seda kasutasid rahvusvahelised firmad nagu näiteks Lonely Planet, Boeing, Bayer, Accenture jpt. 2016. aastal ostis selle Hispaania/USA ettevõte CartoDB Inc ja 2016–2018 töötas Laineste selles firmas.

2018. aastast töötab Sixfold GmbH-s tootedirektorina. Sixfoldi omanik on juhtiv Saksa transporditehnoloogia ettevõte Transporeon GmbH, mille omanik on alates 2023. aastast omakorda USA börsiettevõte Trimble.

Laineste kuulub 2018. aastast erakonda Eesti 200. Oli 2020–2022 ka erakonna juhatuse liige. On 2021. aastastTartu Linnavolikogu arengu ja planeerimiskomisjoni aseesimees. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 476 häält ning ei osutunud valituks.

## Ühiskondlik tegevus

* 1990. aastate lõpus Tartu Üliõpilaste Looduskaitseringi juhatuse liige.
* Let's Do It! World – infotehnoloogia valdkonna juht 2012–2016.
* Eesti Geoinformaatika Seltsi asutaja ja juhatuse liige 2016–2018.
* Maakaardi Selts MTÜ asutaja ja juhatuse liige, OpenStreetMap Foundationi liige.
* Eesti Rooma Klubi liige aastast 2022.

## Isiklikku
Tal on neli last, abikaasa folklorist Liisi Laineste.

## Viited

## Välislingid
* Blogi kliimakriisist
*  "Jaak Laineste: Veel üks sõpruslinn – Ukrainasse" Tartu Postimees, 29. detsember 2022
* "Jaak Laineste: kaheaastase ambitsiooniga valitsus" Postimees, 1. veebruar 2021
* "Muutes ennast, päästame maailma" Äripäev, 28. november 2018
* "E-riik tuleb erakätesse anda" Äripäev, 23. aprill 2018
* "Taome äpid e-reaalmajanduseks" Äripäev, 3. märts 2017 (Äripäev Eduka Eesti konkursil esikoha artikkel 2017. aastal)
* "Saudi Araabia ? reis tulevikku" Äripäev, 22. september 2005
Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia

**[[Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapital]]i aastapreemia** on arhitektuuripreemia, mida annab välja Eesti Kultuurkapital. Preemia asutati 1995. aastal. Selle eesmärk on tunnustada silmapaistvaid saavutusi Eesti arhitektuuris, ergutada arhitektuurielu arengut ning tõsta selle üldist prestiiži ühiskonnas.

Preemiakandidaate saab esitada arhitektuuri, sisearhitektuuri, linnaplaneerimise, maastikuarhitektuuri, keskkonnadisaini, restaureerimise/rekonstrueerimise, arhitektuurialase tegevuse ja arhitektuurikriitika valdkonnast. Aastapreemiate arv määratakse igal aastal eraldi. Preemiad on võrdse suurusega. Preemia määramisel autorite kollektiivile kuulub see autorite vahel jagamisele.

## Laureaadid 1995–2000

## Laureaadid 2001–2010

## Laureaadid 2011–2020

## Laureaadid 2021–...

## Viited
Alle-Saija Teatritalu

**Alle-Saija Teatritalu** on Põlva maakonnas Kanepi vallas Kaagna külas asuv talu, mis on tuntud oma teatritegevuse tõttu. Talu tegevust korraldavad Ingrid Ulst ja Aivo Kikerman.

Talus on oma teatristuudio.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Liia Kanemägi-Jõerand

**Liia Kanemägi-Jõerand** (varem **Liia Kanemägi**; sündinud 18. augustil 1974) on eesti näitleja.

1996. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (17. lend). 

Aastatel 1996–2001 töötas ta Vanalinnastuudios näitlejana. Alates 2001. aastast on vabakutseline näitleja. Ta on E-Teatri kunstiline juht ja loomingulise teatriühenduse Oma Lava asutajaliige.

Ta on mänginud mitmes teleseriaalis. Näiteks "Kättemaksukontor", kus ta kehastas Tuuliki Lusti (Naves); "Kartulid ja apelsinid" ühte Viviani klienti ja "Pilvede all" Piret Jakobsoni sõbranna Dianat.
## Viited

## Välislingid
*
Stiilivõtted

**Stiilivõtted** on võtted,  mis aitavad teksti mõjusust suurendada. Nendeks võivad olla häälikused efektid või eriline lausestus. Stiilivõtete abil on võimalik nähtust kas paremas või halvemas valguses näidata. 

Stiilikujundeid liigitatakse:

* Lausekujundid: retooriline küsimus, pöördumine, hüüatus, kordus jt;
* Kõnekujundid: epiteet, võrdlus, metafoor jt;
* Kõlakujundid: alliteratsioon, assonants, riim.

**Lausekujundid** on keelelised väljendusvahendid ja võtted, mille abil saavutatakse eripärane lauseehitus või -tähendus. 

* Retooriline pöördumine on tundeline pöördumine loodusnähtuste, eemalviibijate vms poole.
* Retooriline hüüatus on hüüdlause vormis tunde- või suhtumisväljendus.
* Retooriline küsimus on tunderõhuline küsimus, millele ei oodata vastust.
* Kordamine võib anda väga mõjusa efekti. Seda demagoogiavõtet kasutatakse nii reklaamides kui ka poliitikas.

**Kõnekujundid** on sõnade ja väljendite kasutamine ülekantud tähenduses.

* Epiteet on kirjeldav täiend, mis väljendab põhisõna omadust või tunnust, kõneleja emotsionaalset suhtumist.
* Võrdlus on millegi või kellegi kõrvutamine mingi ühistunnuse alusel. Võrdlus on tugevretooriline relv, see kujundab hoiakuid.
* Metafoor ehk ülekanne on ühele nähtusele või objektile kuuluvate omaduste ülekandmineteisele sarnasuse alusel.

**Kõlakujundid** põhinevad kahe või enama sõna, hääliku, häälikuühendi kooskõlal. Heakõlalisust nimetatakse eufooniaks, ebakõla kakofooniaks.

* Alliteratsioon on sama kaashääliku kordus sõna alguses.
* Assonants on sama täishääliku kordus sõna alguses. Assonantsi ja alliteratsiooni võib kasutada ka koos.

* Riim on sõna või sõnaosade reeglipärane kordus, kahe või mitme värsirea häälikuline kokkukõla.

## Viited
Põdraoja (Järva maakond)

**Põdraoja** (ka *Laupa oja*) on oja Järva maakonnas Türi vallas Laupa külas. Oja pikkus (koos lisaharudega) on 2,8 km. Valgala suurus on 5,8 km².

Oja on täies ulatuses kraavistatud. Lähe asub Laupa külast kirdesse jääval metsaalal. Suubub Pärnu jõkke paremalt. Veerohkem on Põdraoja kevadise lumesulamise ajal või muul ajal peale rohkeid sademeid. Kuival suvel võib Põdraoja ka ära kuivada. Suvisel ajal kui veeseis madal, kasvab Laupa oja kiiresti taimestikku täis. Veerohkemal ajal võib Pärnu jõest ojja sattuda ka kalu.
2010. aasta 2. aprillil oli Põdraojal rekordiline suurvesi mis viis jupi kohalikku teed kaasa koos truubiga.

## Välislingid
*
Võstermäe rändrahn

**Võstermäe rändrahn** on rändrahn Järva maakonnas Türi vallas Laupa külas. See asub Laupa mõisast umbes 2 km läänes, metsas sees. 

Tegemist on ümarja, massiivse, keskmiseteralise, halli graniitrahnuga: pikkusega 6,4 m, laiusega 5,3 m, kõrgusega 2,3 m. Ümbermõõt on 18,5 m. Rahnu ülaosa läänepoolne osa on pikselöögist purustatud, tükid lebavad siiani kivi kõrval maas. Selles esineb ka pragusid, üks pragu ulatub rahnu laelt kuni maani välja. Rändrahn on suhteliselt vähe sammaldunud.

Rändrahn on võetud kaitse alla ürglooduse objektina.

## Viide
Laupa rannamoodustised

**Laupa rannamoodustised** asuvad Järva maakonnas, Türi vallas, Laupa külas. Laupa mõisast umbes 1 km lääne pool asuvad Laupa rannamoodustised on tekkinud Balti jääpaisjärve esimese ja teise staadiumi randadel. Tegemist on kahe 51,5 - 52,5 meetri ja 54 meetri kõrgusel asuva liivast rannavalli ning 48,5 meetri kõrgusel asuva abrasiooniastanguga.

## Viited
Smaragdroheline

**Smaragdroheline** on üks rohelistest värvitoonidest, nimetatud vääriskivi smaragdi järgi. Värvitoon on sügav ja küllastatud, kergelt jaheda tooniga roheline, külmem pudelrohelisest ja kroomoksiidrohelisest.

Värvus seostub puhtuse ja looduslikkusega, uuenemisega ja kevadisega, kasutatakse sageli läbipaistvate ja läikivate objektide kohta, ka vee kohta

#### Pildid

File:Émeraude 1100.1.FS2014 1.jpg|Looduslik smaragd. Muzo kaevandus, Colombia
File:Bracciale e orecchini romani, II-IV secolo ca., 04.jpg|Rooma smaragdkõrvarõngad, 2.-4. sajand
File:Spanish jewellery-Gold and emerald pendant at VAM-01.jpg|Hispaania kuldpross Colombia smaragdidega, 17. sajand, Victoria ja Alberti muuseum
File:Eurasian teal.jpg|Piilpart (*Anas crecca*)
File:MHG 2010-439 VZ BS Detail 2Bordüre.jpg|Schweinfurti rohelisega trükitud tapeet, 19. sajand
File:Van Gogh self-portrait dedicated to Gauguin.jpg|Vincent van Gogh. Autoportree pühendusega Gauguinile. Taust on maalitud Pariisi rohelisega.
File:Water-Lilies-and-Japanese-Bridge-(1897-1899)-Monet.jpg|Claude Monet. Vesiroosid ja jaapani sild. Üks kasutatud rohelistest toonidest on kindlasti smaragdroheline. 


## Variatsioonid
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." nimetab smaragdrohelist puhtaimaks roheliseks "mis endas nii sinist kui ka kollast näitab".

1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" nimetab smaragdrohelist (*emerald green*) rohelise karaktervärvuseks; see on segatud võrdsetes kogustes Berliini sinisest ja gummigutikollasest. Värvinäidis on pigem hele ja mitte kuigi külma tooniga; selle näideteks toob ta smaragdi ja piilpardi isaslinnu tiival oleva rohelise laigu.

Pantone värvikaardi toon 17-5641 *Emerald* on sügavatooniline külm roheline  .

Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com pakub smaragdrohelise (*émeraude*, *vert émeraude*) vasteks toonivahemiku erksast jahedast rohelisest veidi soojema, rohurohelise taolise värvuseni 

RAL Classic värvikaardi toon RAL 6001 *Smaragdgrün* on sama tumedusega, ent palju soojatoonilisem värv   .

Pantone smaragdrohelisest palju heledam, aga samuti jahedatooniline on veebivärv *Emerald*  .

## Kasutamine
Smaragdrohelise nime all tunti 19. sajandil sünteesitud ja kiiresti moevärviks saanud eredavärvilist külmrohelist värvipigmenti, Schweinfurti rohelist ehk Pariisi rohelist, mille põhiliseks komponendiks on mürgine vaskatsetaatarseniid. Sama pigmenti kasutati õlivärvides, mida impressionistid innukalt kasutasid. On arvatud, et Monet' vanas eas pimedaksjäämise võis põhjustada rohke smaragdrohelise kasutus roheluse maalimisel.

Smaragdroheliseks (*vert émeraude*) on prantsuse keeles nimetatud ka värvipigmenti kroomhüdroksiidrohelist ja sellest tehtud värvi.

Tänapäeva smaragdrohelised värvained, mis annavad värvuse õli-, akrüül- ja akvarellvärvidele, on enamasti sünteetilised orgaanilised ühendid, nagu näiteks ftalotsüaniinroheline.

Pantone Inc. kuulutas smaragdrohelise (Pantone 17-5641) 2013. aasta värviks.

## Vaata ka
*mürkroheline
*pardiroheline
*Schweinfurdi roheline

## Viited
Kalju Pihel

**Kalju Pihel** (3. mai 1929 – 30. november 2017) oli eesti keeleteadlane.

Pihel oli Tallinna Ülikooli (ja selle eelkäijate) õppejõud. Ta õpetas soome keelt ning on koostanud soome keele õppematerjale, sh soome-eesti sõnaraamatu (kahasse Arno Pikamäega), mida on korduvalt täiendatud kujul välja antud.

Ta on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.

## Viited
Pico Alto

**Pico Alto** on mägi Brasiilias Ceará osariigis Guaramiranga linna territooriumil. Pico Alto on Ceará osariigi kõrgeim mägi.
Saaremaa miniteatripäevad

**Saaremaa miniteatripäevad** on Saaremaa Ühisgümnaasiumi korraldatav õpilaste teatriüritus. 

Esimene üritus toimus 2000. Ürituse ajalugu ulatub aastasse 1992, kui hakkasid toimuma vabariikliku festivali alternatiivsed teatriüritused.

## Viited

## Välislingid
*https://www.syg.edu.ee/uus/syg/index.php?option=com_content&view=article&id=152
Hatten

**Hatten** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis.

Valla pindala on 103,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 14 201 inimest. See asub 16 km Oldenburgist kagus, *[[Wildeshausen Geest]]i* looduspargi loodeservas. Lisaks esteetiliselt ja ökoloogiliselt atraktiivsele maapiirkonnale, mida ta eksponeerib, on vald moodne ja tulevikule orienteeritud. Kohaliku majanduse nurgakiviks on põllumajandus, mitu muud sektorit mängivad kasvavalt olulist rolli.

## Tegevused

Turismipürgimustes rõhutatakse piirkonna vabaaja- ja spordivõimalusi. See hõlmab *Kirchhatteni* kõrval suurt puhkekeskust, kus on bassein, näitus ja muid rajatisi. Paljud külastajad naudivad kanuusõitu piirkonna suurel Hunte jõel. Hatteni lennuväli, *Flugplatz Oldenburg-Hatten*, sobib väikestele lennukitele. See hõlmab ka lennukooli ja seal saab ka ekskursioone teha.

Piirkonda teenindab ulatuslik ühistranspordisüsteem, mis ühendab piirkondlikke keskusi regulaarsete busside ja rongide *([http://www.nordwestbahn.de/ NordWestBahn])* sõiduplaanidega. Need pakuvad juurdepääsu silmapaistvatele turismiobjektidele, mis *Sandkrugis* on sepakunsti- ja trükimuuseumid. Lisaks on *Sandhattenis* tuntud Euroopa kunstniku Martin McWilliami töökoda, samuti u. 6000-aastane kivikalme.

## ''Hatter Sprudel'' (allikavesi)

Osenberge ümbrusest ammutatud veele antud nimi on teada, et see on üks puhtamaid allikaid kogu Saksamaal. See ei sisalda olulisi bakterioloogilisi lisandeid, mistõttu pole vaja lisada kloori. Sellest allikast pärit vesi on piisav umbes 60% Suur-Oldenburgi ala vajaduste rahuldamiseks.

## Ajalugu

Hattenile või selle sisemisele jaotusele *Kirchhattenile* omistati 860. aastal esmakordselt nimi "Hatho". Tuletatud germaani *Hathus* või *Hadu* murretest, võib sõna olla lõdvalt tõlgendatud "sõda", "sõjajumal" või "õnnelik sõdalane".

Küttide traageldused eksisteerivad kiviajast, samuti hilisematelt germaani hõimudelt ja saksidelt. On teada, et asulad on piirkonnas arenenud osaliselt viljakate põllumajandusmaade arvukuse tõttu.

## Viited

## Välislingid

* Hatten Gemeinde Website
* Bundesstaat Niedersachsen
Hude (Oldenburg)

**Hude** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis.

Valla pindala on 124,64 km². 31. detsembril 2017 elas seal 16 335 inimest. Vald asub 15 km Oldenburgist idas ja 25 km Bremeni keskusest läänes.

## Transport

* Hude raudteejaam

## Viited

## Välislingid

* www.hude.de
Wardenburgi vald

**Wardenburg** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis.

Valla pindala on 118,66 km². 31. detsembril 2017 elas seal 16 005 inimest. Vald asub Hunte jõe ääres, umbes 8 km Oldenburgist lõunas.

## Viited

## Välislingid

* www.wardenburg.de
Harpstedti ühisvald

**Harpstedt** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis.

Selle pindala on 210,39 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 825 inimest. Selle keskus on Harpstedt.

Samtgemeinde Harpstedt koosneb järgmistest valdadest:

# Beckeln 
# Colnrade 
# Dünsen 
# Groß Ippener 
# Harpstedt
# Kirchseelte 
# Prinzhöfte 
# Winkelsett
Bodo keel

**Bodo keel** on Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma keelte bodo-garo harusse kuuluv keel, mida emakeelena räägivad bodod Assami osariigis Indias. See on ametlik keel Bodolandi autonoomses piirkonnas Assami loodeosas ja üks India 22 põhiseaduses nimetatud ametlikust keelest.

2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli Indias bodo keele kõnelejaid 1,5 miljonit.

Bodo keelt kirjuatatakse ametlikult devanaagaris. Mitteametlikult on kasutusel ka ladina kiri.

Bodo keeles on 6 vokaalfoneemi ja 16 konsonantfoneemi.

Bodo keel on flekteeriv keel. Keeles on 7 käänet.

Bodo keele ja kultuuri edendamiseks loodi 1952. aastal organisatsioon Bodo Sahitya Sabha.

## Viited
Kassett

**Kassett** võib olla:

## Tehnikas
### Magnetlindikassetid
* Kompaktkassett (ehk *[[Compact Cassette]]*, *CC*, või *musicassette*, *audio cassette*, *cassette tape*) - ülemaailmne standard analooghelisalvestuse ja taasesituse jaoks, helikassett
* DAT-kassett - digitaalne audiokassett (Digital Audio Tape)
* DCC - lühikest aega kasutusel olnud digitaalne audiokassett (Digital Compact Cassette)
*Diktofonikassetid
*L-kassett (*Elcaset*, *Large Cassette*) -  suuremõõduline kassett analooghelisalvestuse ja taasesituse jaoks
*Mikrokassett - väikesemõõduline kassett analooghelisalvestuse ja taasesituse jaoks
*Nanokassett - eriti väikesemõõduline kassett analooghelisalvestuse ja taasesituse jaoks
*Pikokassett - eriti väikesemõõduline kassett digitaalhelisalvestuse ja taasesituse jaoks
*RCA *tape cartridge*
*Videokassett - kassett videolindiga (näiteks, kasutamiseks VCR'ides, VHS-kassett, jt.)
*Andmekassett - magnetlint plastmassist karbis digitaalsete andmete salvestamiseks

### Printerikassetid
*Tindikassett tindiprinteri jaoks
*Tooneri kassett laserprinteri jaoks

## Muud kasutused
*Geenikassett
*Luulekassett ja Kassetipõlvkond
*Relva padruni(lindi)kassett
Martín Vizcarra

**Martín Alberto Vizcarra Cornejo** (sündinud 22. märtsil 1963 Limas) on Peruu poliitik, oli alates 23. märtsist 2018 kuni oma umbusaldamiseni parlamendi poolt 9. novembril 2020 Peruu president.
Harilik diferentsiaalvõrrand

**Harilik diferentsiaalvõrrand** on võrrand, mis seob otsitavaid (ühe või mitme muutuja) funktsioone, nende tuletisi ja argumente. 

Diferentsiaalvõrrandi järguks nimetatakse otsitavate funktsioonide tuletiste kõrgeimat järku. Näiteks *n*-järku harilikku diferentsiaalvõrrandit, milles otsitavaks funktsiooniks on *y*, võib formaalselt esitada järgmiselt:
:  F(x,y, y', ..., y^{(n)}) = 0 \,.
Iga funktsiooni *y*=*f*(*x*), mis võrrandisse paigutatuna seda võrrandit *x* suhtes samaselt rahuldab, nimetatakse selle võrrandi lahendiks.

## Vaata ka
* Diferentsiaalvõrrand
* Osatuletistega diferetsiaalvõrrand
Estonia 010

**Estonia-010** oli viimane Estonia-sarja kuuluv kõrgekvaliteediline ehk Hi-Fi raadiokomplekt (radioola), mis töötati välja Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos (TREKB) aastaks 1985 ning mida toodeti Tallinnas tehases Punane RET 1991. aastani, mil Estonia nime kasutamise õiguse omandas Audes. 

Komplekti kuulusid eelvõimendi, lõppvõimendi, raadiovastuvõtja, vinüülplaadimängija ja 2 kõlarit, hiljem ka CD-plaadimängija.

Komplekti jaoks töötati välja ka kassettmagnetofon, mis aga seeriatootmisse ei läinud.

Eelvõimendeid Estonia YΠ-010 toodeti kokku 35 347.
Lõppvõimendeid Estonia YM-010 toodeti kokku 34 896.
Porkas

**Porkas** (ka **Liepupes skola**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Küla asub Liepupe jõe kaldal, valla keskusest Mustkalnist 9, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 36,9 ja Riiast 74,8 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Külas asub Porkase bussipeatus.

## Viited