Eesti keele grammatilised kategooriad

Grammatika on keele struktuuri kirjeldav ja seletav reeglite ning seaduspärasuste kogum, mis määrab, kuidas keeleüksused (nt morfeemid, sõnad ja laused) omavahel kombineeruvad ning milliseid vorme ja tähendusi need keelekasutuses kannavad. Grammatika hõlmab tavaliselt nii morfoloogiat, mis käsitleb sõnavorme ja nende moodustamist, kui ka süntaksit, mis uurib sõnade ühendamist fraasideks ja lauseteks.

## Grammatilised kategooriad
Grammatilised kategooriad on abstraktsed keelelised omadused, mille abil keeleüksusi rühmitatakse ja vastandatakse nende vormi ja tähenduse alusel. Need kategooriad väljenduvad konkreetsete grammatiliste vormide kaudu ning võimaldavad kirjeldada keele süsteemseid vastandusi, nagu näiteks ainsus ja mitmus või olevik ja minevik. Grammatilised kategooriad on keeles üldjuhul kohustuslikud, st teatud keeleüksused peavad lauses esinedes olema kindla kategooria väärtusega. Näiteks, igal nimisõnal peab olema arv ja kääne ning igal verbil aeg ja kõneviis. Üldiselt kõige levinumateks grammatilisteks kategooriateks peetakse arvu, käänet, isikut, definiitsust, võrdlust, aega, kõneviisi, tegumoodi, kõneliiki, aspekti, kuuluvust ja sugu. Kuid mitte kõik kategooriad avalduvad kõigis keeltes.

## Eesti keele grammatilised kategooriad
Eesti keel kuulub läänemeresoome keelte hulka ning on oma ehituselt aglutineeriv ja osaliselt flekteeriv keel. Grammatilised kategooriad avalduvad peamiselt vormimoodustuse kaudu, kasutades käändelõppe, pöördelõppe ja liiteid. Eripäraks on rikkalik käändesüsteem ning grammatilise sugu puudumine nimisõnadel. Eesti keeles saab grammatilised kategooriad jagada käändekategooriateks ja pöördekategooriateks.

### Käändsõnade grammatilised kategooriad eesti keeles

* **arv**
** ainsus (auto)
** mitmus (autod)
*** osadel sõnadel on ainult ainsuslik või mitmuslik vorm, nt sõnal *käärid* on ainult mitmuslik vorm ja sõnal *julgus* ainult ainsuslik vorm
* **kääne**
** eesti keeles on 14 käänet
*** nimetav (ilus)
*** omastav (ilusa)
*** osastav (ilusat)
*** sisseütlev (ilusasse)
*** paljudel sõnadel on ka lühike sisseütleva vorm, nt *majja* vs. *majasse*, ja mõne sõna puhul kasutatakse ainult seda vormi, nt *poodi*, *vette*
*** seesütlev (ilusas)
*** seestütlev (ilusast)
*** alaleütlev (ilusale)
*** alalütlev (ilusal)
*** alaltütlev (ilusalt)
*** saav (ilusaks)
*** rajav (ilusani)
*** olev (ilusana)
*** ilmaütlev (ilusata)
*** kaasaütlev (ilusaga)
** tänapäeval on säilinud ainult mõned mitte-produktiivsed vormid, mis esinevad vaid mõnedel sõnadel, nt *telefonitsi* on instrumentaalis
* **võrre**
** võrdlusastme on võimalik ainult omadussõnadel
** võrdlusastmete moodustamine võib toimuda nii analüütiliselt kui ka liiteliselt (vt ülivõrre)
*** algvõrre (ilus)
*** keskvõrre (ilusam)
*** ülivõrre (kõige ilusam või ilusaima)
* **definiitsus**
** väljendab, kas sõna (referent) on kõnelejale ja kuulajale määratletud (definiitne) või määratlemata (indefiniitne)
** definiitsuse grammatiline kategooria pole eesti keeles täiesti juurdunud, aga mõnes kohas võib seda märgata
*** definiitne (see poiss)
*** indefiniitne (üks poiss)

### Pöördsõnade grammatilised kategooriad eesti keeles

* **pööre**
** tegusõna pööratakse isiku ja arvu järgi
** arvu väljendatakse ainsuses ja mitmuses
** isik saab olla 1. (esimene), 2. (teine), ja 3. (kolmas)
*** 1. isik ainsus (mina)
*** 2. isik ainsus (sina)
*** 3. isik ainsus (tema)
*** 1. isik mitmus (meie)
*** 2. isik mitmus (teie)
*** 3. isik mitmus (nemad)
* **kõneviis**
** väljendab kõneleja suhtumist tegevusse
*** kindel (teen)
*** tingiv (teeksin)
*** käskiv (tee)
*** kaudne (tegevat)
*** möönev (tehtagu)
* **tegumood**
** kirjeldab tegevuse seost tegija ja sihitisobjektiga
** aktiivi vastand on passiiv, ning passiivi väljendatakse eeskätt umbisikulise tegumoe vormide kaudu
** isikulise tegumoe vastand on umbisikuline tegumood
*** aktiiv (ta kirjutab)
*** passiiv (see oli kirjutatud)
*** isikuline (loen)
*** umbisikuline (loetakse)
* **aeg**
** väljendab tegevuse või seisundi paiknemist ajas
** eesti keeles puudub grammatilise tuleviku väljendamine
*** olevik (laulan)
*** minevik (varasem nimetus üldminevik) (laulsin)
* **kõneliik**
** väljendab väite polaarsust ehk seda, kas lauses kirjeldatud tegevuse või seisundi olemasolu jaatatakse või eitatakse
*** jaatav (räägin)
*** eitav (ei räägi)

## Vaata ka
Grammatiline kategooria

Eesti keele grammatika

## Viited