Harilik tamm

**Harilik tamm** (*Quercus robur*) on pöögiliste sugukonda tamme perekonda kuuluv heitlehine lehtpuu.

Harilik tamm kasvab suuremas osas Euroopas, Väike-Aasias ja Kaukaasias ning kohati ka Põhja-Aafrikas. Tamm ei kasva Põhja-Euroopas ega stepis.

## Nimetus
Perekonnanimi *Quercus* pärineb keldi sõnadest *quer* ('ilus') ja *cus* ('puu') ning liiginimi *robur* ladina sõnast *rubur*, mis tähendab võimu.

Ladinakeelse nimetuse eestikeelne vaste on "ilus võimas puu".

## Kirjeldus

Puukroon on suur ja haruline ning moodustab kaugelt vaadates enam-vähem kerakujulise võra. Tüvi on jäme, umbes 1–1,5&nbsp;m läbimõõduga, kuid vana puu võib olla ka märksa jämedam. Puukoor on hallikaspruun, paks ja sügavate pikilõhedega ehk korpas. Noore tamme koor on hall ja sile.

Lehed on äraspidimunajad, 7–14&nbsp;cm pikad ja kummastki servast kolme hõlmaga. Suvitamme lehed kuivavad ja langevad talveks maha. Talitamme lehed küll kuivavad, kuid erinevalt teistest lehtpuudest need ei varise maha, vaid jäävad puu külge kevadeni.

### Õied

Tamm on ühekojaline puu. Vabalt kasvav tamm jõuab õitseikka 20–25-aastaselt, metsas aga alles 50–60 aasta vanuselt. Meie kliimas puhkevad õied maikuus, kui puu lehistub. Tammel on nii vara kui ka hilja õitsevaid vorme. Tamme õied on lahksugulised. Isasõied on koondunud urbadesse, mis paiknevad noorte lehekimpude juures, ja on väga lühiealised, varisedes peagi maha. Igas urvas on kümmekond isasõit. Igal isasõiel on kuus kuni kümme tolmukat ja neid ümbritseb kuuehõlmaline rohekaskollane õiekate. Emasõied paiknevad isasõitest kõrgemal punakal varrel ning võrsete tipus ühe kuni kolme kaupa. Neil on punane kolmeharuline emakasuue. Emasõie kate on ka harilikult kuuehõlmaline, kuid sellele lisandub tillukestest soomusjatest lehtedest moodustunud kausjas väliskate. Emasõitel on kolmepesaline sigimik, mille igas pesas on kaks seemnealget. Harilik tamm on tuultolmleja. Seemnealged valmivad ja viljastuvad paar kuud hiljem.

### Tõrud

Tõrud on kollakasrohelised ja neid on ajaloos kasutatud toitude tegemiseks, kuid need sisaldavad tanniini, mistõttu tuleb neid enne tarbimist vees leotada või keeta. 

### Tüvi

Tamme tüvi muutub koos taime vanusega. Üle 15-aastaste puude tüvi on kaetud paksu tumehalli sügavalt lõhelise koorega. Noorte tammeisendite koor on sile, helepruun ja matt või läikiv. Tammekoort kasutatakse droogina.
 
Tammepuit on kõva ja vastupidav ning seda kasutatakse mööbli valmistamisel ja siseviimistlustöödel. Aastarõngad eristuvad selgesti. Puidu tihedus on 720&nbsp;kg/m³.

Maailma eri paigus on rajatud tammepuidu saamiseks tammede istandusi.

## Haigused
Tammed on *[[Phytophthora ramorum]]*i peremeesorganismid ja võivad vastuvõtlikel puudel põhjustada ohtlikku seenhaigust, mis on tuntud tamme-äkksurmana. See võib esineda ka teistel puudel ja põõsastel.

Tammedel elutseb 90% Kesk-Euroopas tuntud 170 pahamoodustajatest putukatest. Ungari gallid (*Gallae hungaricae*) tekivad hariliku tamme lehtedel pahklase *[[Cynips lignicola]]* elutegevuse tagajärjel. Harilikult tammelt saadakse ka Inglise galle, mida tekitab *[[Adleria kollari]]*. Galle kasutatakse droogina ja neid kogutakse sügisel.

Tamme okstele võib kinnituda poolparasiitne harilik puuvõõrik (*Viscum album*).

## Vanimad ja suurimad puud

Tamm on pikaealine puu. Ta võib elada mitusada või isegi tuhatkond aastat. Palju vanemaid puid on tagasi lõigatud või isegi juurevõsudeni maha raiutud. Mõlemad kärpimistehnikad pikendavad puu eluiga ja võib-olla tervist.

Leedus Stelmužė mõisa pargis kasvav Stelmužė tamm on nii Leedu kui ka Baltimaade vanim tamm ja üks kolmest Euroopa vanimast tammest. Selle ümbermõõt on mõõtmiskõrgusel 9,58 m ja kõrgus on 23 m. Puu vanuseks arvatakse olevat 1500–2000 aastat. Umbes 1700 aasta vanuseks hinnatakse Bulgaarias kasvavat Graniti tamme. Kolmas väga vana tamm Euroopas on Taanis Jægersprisis kasvav Kongeenen (Tammekuningas). Selle vanuseks pakutakse 1400–2000 aastat. 

Baltimaade jämedaim tamm on Lätis kasvav Kaive tamm, mille ümbermõõt on üle 10 m. Rootsis Kvillekenis on üle 1000 aasta vanune tamm, mille ümbermõõt on 14 m. 

Tammedest, mida pole kunagi tagasi lõigatud, kasvab üks vanimaid Saksamaal Ivenackis. Aastarõngaste uuringud hindavad selle puu vanuseks 700–800 aastat.

### Harilik tamm Eestis

Eestis kasvab looduses kaks hariliku tamme teisendit:
* talitamm (raudtamm, lesetamm) (*Quercus robur* L. var. *tardiflora* Czern.)
* suvitamm (*Quercus robur* L. var. *praecox* Czern.)
 			
Eesti teadaolev vanim ja ühtlasi jämedaim puu on Tamme-Lauri tamm, mis kasvab Võrumaal Urvastes Tamme-Lauri talu juures. Puu vanuseks on mõõdetud 680 aastat ja ümbermõõt rinnakõrguselt on 825&nbsp;cm. Seda puud on kujutatud Eesti 10-kroonisel rahatähel. Urvaste vallas kasvab ka Eesti jämeduselt teine tamm – Mäe-Lehtsoo tamm.

Eesti teadaolev kõrgeim (36,5&nbsp;m) harilik tamm kasvab Audru mõisa pargis. Sagadi mõisa pargis kasvab tamm, mille kõrguseks on mõõdetud 32,6 m.

### Tuntud harilikke tammi ja tammikuid Eestis

*Haki Kuntsamäe ohvritamm
*Kalina ohvritamm
*Karste hiietamm
*Koksi talu tamm
*Kopli tammed
*Kulla hiietamm
*Kuremäe ohvritamm
*Laane tammed
*Laasu tamm
*Liivaaugu tamm
*Lõpre tamm
*Mustahamba tamm
*Mäe-Lehtsoo tamm
*Orissaare staadioni tamm
*Osula Pühaliistu tamm

*Pauliku Tammiku hiietammed
*Puru tamm
*Pühajärve sõjatamm
*Pühajärve sõjatammik
*Ranna Tuhandeaastane tamm
*Ratla roosa tamm
*Rõngu hiietamm
*Sõatamm
*Sõsarsaarte tammed
*Tamme-Lauri tamm
*Tärkma ohvritamm
*Upsi tamm
*Vara ohvritamm
*Viiralti tamm
*Võlla tamm


## Sümboolika

Inglismaal on tamm monarhia sümbol. See sai sümboliks pärast Inglismaa kodusõda, peale seda kui Charles II peitis end kaotuse järel Worcesteri lahingus 3. septembril 1651. aastal mässulise parlamendi ehk ümarpeade käsilaste eest tamme otsa. See puu ei ole säilinud, kuid seda hakati nimetama kuninglikuks tammeks. Seda sündmust tähistavad inglased igal aastal Charles II sünniaastapäeval, 29. mail. Suurbritannias oli selle olukorra mälestuseks loodud 2007. aasta seisuga 541 kõrtsi, mille nimi on Royal Oak ('Kuninglik tamm'). See on sageduselt kolmas Briti kõrtsinimi pärast nimesid Crown ('Kroon') ja Red Lion ('Punane lõvi'). Suurbritannias on läbi aegade olnud kaheksa sõjalaeva, mis on kandnud nime Royal Oak. Sidet mereväega tugevdab asjaolu, et tammepuit oli sõjapurjelaevade peamine ehitusmaterjal. Suurbritannia mereväge nimetati sageli Vana-Inglismaa puitmüürideks. Tamm on ka ühenaelase mündi (1987. aasta väljalaske) reversil.

### Tammeleht sümboolikas
Albu valla vapil on rohelised tammelehed, mis viitavad tammele kui eestlaste pühale puule ning pika ea, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed viitavad ka Albust pärit A. H. Tammsaarele, kes on Eesti üks nimekaimaid kirjanikke.

Eesti NSV-s oli roheline tammeleht looduskaitsemärgil. Tänapäeval on Eesti looduskaitsemärkidel kujutatud tammelehe kontuuri.

Eestis on tammeleht looduskaitse sümbol. Looduskaitsealuste objektide juurde paigaldatud tutvustavatel siltidel on püstine roheline tammeleht. 

Tammelehed koos tõrudega on Horvaatia viielipase mündi reversil. Seda münti vermiti alates 1993. aastast.

Harilik tamm on Norra Vest-Agderi maakonna tunnuspuu.

## Euroopa aasta puu
2015. aastal valiti Euroopa aasta puuks Saaremaal asuv Orissaare staadioni tamm, 2016. aastal Ungaris Bátaszékis kasvav tamm ja 2017. aastal Poolas kasvav Józefi tamm.

2016. aastal esitati Euroopa aasta puu valimisele Eestist Tamme-Lauri tamm, mis saavutas konkursil seitsmenda koha.

## Mütoloogias

Tamme on peetud mütoloogias kõige austusväärsemaks ja kuninglikumaks puuks ning koguni inimkonna isaks. Kuninglikkus tuleneb tamme seostatusest peajumalatega, nagu Zeus, Jupiter, Odin, Dagda ja Jehoova.

Fred Pussi kogutud andmetel moodustavad tammed Eesti pühapuudest 24%.

## Vaata ka
* püramiidtamm
* tammekoor
* tammik

## Viited

## Kirjandus
* Kuresoo, R., Relve, H., Rohtmets, I. (2001) "Eesti elusloodus". Varrak. ISBN 9985-3-1041-1
* Viktor Masing. "Sinasõprus tammega. Pilte ja teadmisi, lugemist ja tegemist terveks aastaks (kellel kannatust, sellele kauemakski)". Illustratsioonid Sirje Eelmaa. Tallinn, Valgus, 1984.

## Välislingid

* 
* Harilik tamm bio.edu.ee lehel
* Aili Paju, "Tamm kasvab, kasukas seljas". loodusajakiri.ee