Glossimine

Glossimine ehk morfeemtõlge on viis selgitada sõnu näidates iga morfeemi kohta glosside abil selle tähendust ja käänet. Tihti kasutatakse seda ühest keelest teise tõlkimiseks, sest sel viisil saab keele ülesehitusest, sõnade tähendusest, sõnajärjest ja muust aru ka ilma keelt rääkimata. Enamasti pole võimalik tõlkida keele kõiki nüansse, vaid on vaja valida käesoleva analüüsi jaoks olulisimad. Glossimise detailsust otsustades tuleks arvesse võtta ka lugejat ja tema taustateadmisi. Glossimise standardi aluseks on Leipzigi glossimisreeglid (Leipzig Glossing Rules), millega loodi standardid ja tavad glosside kasutamiseks.

Glossitud sõna/lause koosneb kahest või kolmest reast, kus esimesel real on sõna või lause, teisel on glossidega märgendatud morfeemid ja kolmandal tõlge loomulikus keeles. Gloss on märgend morfeemi juures, mis koosneb tähtedest ja mõnikord ka numbritest ning kirjavahemärkidest (tihti punkt ja/või sidekriips). Esimene ehk lähtekeele rida ja teine ehk glosside rida paigutatakse täpselt üksteise alla, arvutis näiteks tabulaatori klahvi kasutades.

**Näide [[Saami keeled|pite saami keelest]]**

Nåma-venabo-vdihkiAhkkabakte-n

nohmis-ACC.SGveel-ACC.SGtegema\2SG.PSTAhkkabakte-INESS.SG

*“Noh, mida sa veel Áhkkabakktes tegid?”*

**Näide [[Udmurdi keel|udmurdi keelest]]**

Tapukonpu-leš

DEMtoolpuit-ABL

*“See tool on puidust”*
## Leipzigi glossimise reeglid

### 1. reegelː sõnade paigutus
Sõnad paigutatakse vasakule joondatult ja vertikaalselt üksteise kohale.

### 2. reegelː morfeemide eraldamine
Morfeemid, mida saab tüvest ja üksteisest eraldada, märgitakse sidekriipsudega nii lähtekeeles kui glossi real. Mõlemas peab olema täpselt sama palju sidekriipse, s.t. iga eraldatud morfeemi tähendus peab olema välja toodud.

Sellel reeglil on ka alamreegel 2a, mis sätestab, et kui sõna osa moodustab eraldi prosoodilise või fonoloogilise sõna, võib seda lähtekeele real kirjutada ka tühiku ja sidekriipsuga.

**Näide hakha lai keelestː**

a-nii -láay

3SG-laugh-FUT

*"ta hakkab naerma"*

### 3. reegelː grammatiliste kategooriate nimed
Grammatilised morfeemid kirjutatakse trükitähtedega, enamasti standardlühenditega. Kui grammatiline kategooria on keeles väga sage, võidakse kasutada standardlühendist erinevat, lühemat lühendit. Kui kategooria on väga haruldane, võidakse see välja kirjutada ilma lühendit kasutamata.

### 4. reegelː sulandmorfeemid ja mitut tähendust kandvad morfeemid
Kui üks morfeem kannab mitut tähendust, kasutatakse sidekriipsu asemel punkti.

**Näide [[Saksa keel|saksa keelest]]ː**

unser-nVäter-n

meie-DAT.PLisa.PL-DAT.PL

*"meie isadele"*

#### 4. reegli valikulised alamreeglid
4aː kui lähtekeeles ei ole võimalik sõna semantiliselt poolitada ja sihtkeeles puudub ühesõnaline vaste, võib punkti asemel kasutada alakriipsu.

**Näide eesti keelest inglise keelde tõlkides**ː

välju-ma

come_out-INF

*"to come out"*

4bː kui lähtekeeles ei saa morfeeme eraldada, aga neil on mitu selgelt eristatavat tähendust, võib punkti asemel kasutada semikoolonit.

**Näide [[Ladina keel|ladina keelest]]ː**

insul-arum

saar-GEN;PL

*"saarte"*

4cː kui lähtekeeles saab morfeeme eraldada, aga autor ei soovi seda teha, võib kasutada koolonit.

4dː kui lähtekeele grammatilises kategoorias on morfofonoloogiline muutus, võib kasutada kurakaldkriipsu.

4eː kui lähtekeele transitiivses tegusõnas näidatakse nii agenti kui patsienti, võib kasutada märki > nii, et märgi ees on agent ja järel patsient.

**Näide [[Djamindjungi keel|djamindjungi keelest]]ː**

nanggayanguny-bi-yarluga?

kes2DU>3SG-FUT-torkama

*"Keda teie kaks torgata tahate?"*

### 5. reegelː isik ja arv
Isiku- ja arvukategooriate vahele ei panda punkti. Nt 1SG, 3PL jne.

Sellel reeglil on ka alamreegel 5aː kui keeles on soo- ja arvukategooriad väga sagedased, võib kasutada väikeste tähtedega ja ilma punktita, nagu belhare keele näite kolmas rida.

**Näide belhare keelestː**

ne-ea-khim-chin-yuNNa

DEM-LOC1SG.POSS-maja-PL3ns-olema.NPST

DEM-LOC1sPOSS-maja-PL3ns-olema.NPST

*"Siin on mu majad."*

### 6. reegelː markeerimata elemendid
Kui keeles on markeerimata elemente võib glossis kasutada nurksulge või lähtekeeles sümbolit Ø.

**Näide ladina keelestː**

puer

poiss[NOM.SG]

*"poiss"*

või

puer-Ø

poiss-NOM.SG

*"poiss"*

### 7. reegelː kategooriate täpsustused
Kategooriad, mis on sõnadele omased, nt sugu võib sulgude abil väljendada.

**Näide hunzibi keelestː**

xõxe

puu(G4)

"puu" (G4 = neljas sugu)

### 8. reegelː kaheosalised elemendid
Kaheosaliste elementide puhul võib glossi kirjutada kaks korda või kasutada muud kaheosaliste elemendite nimetust, nt STEM. Üks näide kaheosalisest elemendist on tsirkumifiks (CIRC).

**Näide saksa keelestː**

ge-seh-en

PTCP-nägema-PTCP

*"nähtud"*

või

ge-seh-en

PTCP-nägema-CIRC

*"nähtud"*

### 9. reegelː [[Infiks|infiksid]]
Infiksid asuvad märkide  sees nii lähtekeeles kui glossis.

**Näide ladina keelestː**

reliqu-ere(juur: reliqu-)

lahkuma-INF

'lahkuma'

### 10. reegelː [[reduplikatsioon]]
Reduplikatsiooni puhul kasutatakse tildet (~).

**Näide [[Heebrea keel|heebrea keelest]]ː**

erak~rak-im

roheline~ATT-M.PL

'rohekad' (ATT = attenuatiiv ehk vähendus)

## Eesti keeles tihti kasutatavad lühendid
'''Isik'''
* 1 esimene isik
* 2 teine isik
* 3 kolmas isik
'''Arv'''
* SG singular e ainsus
* PL pluural e mitmus
**[[Kääne]]**
* NOM nominatiiv e nimetav kääne
* GEN genitiiv e omastav kääne
* PRT partitiiv e osastav kääne
* ILL illatiiv e sisseütlev kääne
* INE inessiiv e seesütlev kääne
* ELA elatiiv e seestütlev kääne
* ALL allatiiv e alaleütlev kääne
* ADE adessiiv e alalütlev kääne
* ABL ablatiiv e alaltütlev kääne
* TRL translatiiv e saav kääne
* TRM terminatiiv e rajav kääne
* ESS essiiv e olev kääne
* ABE abessiiv e ilmaütlev kääne
* COM komitatiiv e kaasaütlev kääne
* ACC akusatiiv e sihitav kääne
* DAT daativ
'''Aeg'''
* PRS preesens e olevik
* PST lihtminevik
**Võrdlusaste**
* PSV positiiv e algvõrre
* CMP komparatiiv e keskvõrre
* SPL superlatiiv e ülivõrre
**[[Kõneviis]]**
* COND konditsionaal e tingiv kõneviis
* IMP imperatiiv e käskiv kõneviis
* IND indikatiiv ehk kindel kõneviis
* JUSS jussiiv e möönev kõneviis
* QUOT kvotatiiv e kaudne kõneviis
**Muu**
* PART partikkel
* ACT aktiiv
* PASS passiiv
* INF infinitiiv e da-tegevusnimi
* SUP supiin ehk ma-tegevusnimi (on kasutatud ka lühendit INF2)
* GER gerundiiv (des-vorm)
* IMPS impersonaal e umbisikuline tegumood
* NEG negatiiv e eitav kõneliik
* PREP prepositsioon ehk eessõna, lühendi asemel võib lisada umbkaudse tähenduse
* POSTP postpositsioon ehk tagasõna, lühendi asemel võib lisada umbkaudse tähenduse
* PTCP partitsiip e kesksõna
* Q küsipartikkel / küsimuse marker

## Viited