Väike-Maarja kihelkond

**Väike-Maarja kihelkond** (lühend **VMr**, saksa keeles *Kirchspiel Klein-St. Marien*) on ajalooline kihelkond Viru praostkonnas Virumaal ja Eestimaal.

## Piirkonna ajalugu
Väike-Maarja kihelkond (saksa k. *Nyenkerken, Nigenkarken, Klein-St. Marien*) asutati 14. sajandi keskpaigas. Enamik selle aladest kuulus varem Simuna kihelkonda.

Esimest korda avati Väike-Maarjas kihelkonnakool 1723. aastal, teist korda 1750. aastal, kuid püsima jäi alles 1873. aastal.

## Väike-Maarja kihelkonna mõisad
Kihelkonnas paiknes 18 mõisat: 1 kirikumõis, 11 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga ja 3 poolmõisat. Lisaks oli seal 6 karjamõisat.
* Araski mõis (*Arraska*) rüütlimõis
* Ebavere mõis (*Ebbafer*) Äntu mõisa karjamõis
* Ilmandu poolmõis (*Ilmando*) poolmõis eraldati Raigu mõisast 1911
* Kaarma mõis (*Kaarmann*) rüütlimõis
* Karunga mõis (*Karrunga*) Lasila mõisa karjamõis
* Kiltsi mõis (*Schloß Aß*) rüütlimõis
* Kivistiku mõis (*Kiwistik*) Kaarma mõisa karjamõis
* Koonu mõis (*Kono*) rüütlimõis
* Kullenga mõis (*Kullenga*) Porkuni mõisa karjamõis
* Kärsa mõis (*Kersel*) rüütlimõis
* Lammasküla mõis (*Lammasküll*) poolmõis, eraldati Varangu mõisast 1860. aastal, Väike-Maarja vald
* Müüriku mõis (*Marienhof*) poolmõis
* Nõmme (*Nömme*) poolmõis, kuni 1865. aastani rüütlimõis
* Pandivere mõis (*Pantifer*) rüütlimõis
* Porkuni mõis (*Schloß Borkholm*) rüütlimõis
* Põdrangu mõis (*Pöddrang*) rüütlimõis
* *Pärenhof*i poolmõis (*Pärenhof*), eraldati Kaarma mõisast
* Raeküla mõis (*Raeküll*) Pandivere kõrvalmõis
* Sootaguse mõis (*Soentagk*) eramõis
* Triigi mõis (*Ottenküll*) rüütlimõis
* Uhe mõis (*Uhhe*) Kärsa mõisa karjamõis
* Uniküla mõis (*Unniküll*) rüütlimõis
* Uuemõisa mõis (*Charlottenburg*) Vao mõisa karjamõis
* Vao mõis (*Wack, Wakk*) rüütlimõis
* Visila mõis (*Wistla*) Porkuni mõisa karjamõis
* Vorsti mõis (*Sternhof*) Kiltsi kõrvalmõis
* Väike-Maarja kirikumõis (*Pastorat Klein-St. Marien*)
* Äntu mõis (*Engdes*) rüütlimõis
* Ärina mõis (*Errinal*) Koonu kõrvalmõis

## Väike-Maarja kihelkonna vallad

## Väike-Maarja kihelkonna pärand
Eesti Rahva Muuseumi kogudes on Väike-Maarja kihelkonnast 567 eset: rahvarõivaste osi, ehteid, käsitööesemeid, töövahendeid, põllutööriistu jne. Fotokogus on ligi 400 fotot, millel on jäädvustatud rõivastust, käsitööesemeid, sündmusi ja tegevusi (sõnnikuvedu, kartulivõtmine jne), inimesi (nt sportlased), hooneid. Esimest korda käisid muuseumi vanavarakogujad kihelkonnas 1910. aasta augustis.

Väike-Maarja keskuses 19. sajandil ehitatud endises kihelkonnakooli hoones asub Väike-Maarja muuseum, kus olev väljapanek tutvustab Väike-Maarja kihelkonna kultuuripärandit.

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkond jääb tänapäeval tervikuna Lääne-Virumaa aladele. Kihelkonna enamiku katab Väike-Maarja vald. Kihelkonna loodeserv kuulub Tapa valda.

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
*Helmut Joonuks, Kirjanduslik matk läbi Väike-Maarja ja Simuna.  Keel ja Kirjandus, 1962, nr 7, lk 424-434
* Olga Männik. *[http://www.folklore.ee/radar/digi_pre.php?area=V%E4ike-Maarja Ajalooline pärimus Väike-Maarja kihelkonnast 1931-1932]* Eesti Kirjandusmuuseum. 2004.

## Välislingid
* Väike-Maarja kihelkond Eesti Entsüklopeedias