Chromebook

**Chromebook** on personaalarvuti, mis töötab Google'i operatsioonisüsteemiga Chrome OS ja mis on mõeldud kasutamiseks internetiühendusega, kuna selle tarkvara asub veebis, mitte kohalikul kettal nagu traditsiooniliste arvutite puhul. Chromebookid on tuntud suhteliselt soodsa hinna ja lühikese käivitusaja poolest. 

Esimesed Chromebookid kuulutati välja Google I/O konverentsil mais 2011, tootjateks firmad Samsung ja Acer. Müüki jõudsid need 15. juunil 2011. Siiani on loodud kuus sülearvutimudelit, lisaks veel kaks lauaarvutit, mida tuntakse Chromeboxide nime all.
Chromebooke müüakse põhiliselt internetis, nii otse Google'ilt kui ka selle kaubanduspartneritelt. Aastaks 2012 said just koolidest suurimad Chromebooki tarbijad. Kolmanda generatsiooni seadmetega hakati Chromebooke reklaamima ka vähese kogemusega arvutikasutajatele ning majapidamistele, kuhu tahetakse mõnda arvutit lisaks. Alguses oli üldine arvamus Chromebookist skeptiline, kuna osad arvustajad võrdlesid Chromebookide hindu tavaliste sülearvutite hindadega. Kolmanda generatsiooni seadmete puhul see arvamus hajus, kuna neid hakati müüma palju odavamalt.

Oktoobris 2012 kommenteeris Simon Phipps InfoWorldis, et Chromebookid on ilmselt kõige edukamad Linuxi (?) operatsioonisüsteemi kasutavad süle- ja lauaarvutid, mida siiani nähtud.

## Disain
Chromebookiga on kaasas operatsioonisüsteem Chrome OS, mis kasutab Linuxi tuuma (kernelit) ja millega on lisaks kaasas ka sisseehitatud meediaesitajaga versioon Google Chrome'i veebibrauserist. Chrome OS on mõeldud kasutamiseks internetiühendusega, enamus tarkvara pole paigaldatud arvuti kõvakettale, vaid laaditakse veebirakendusena näiteks Chrome'i veebipoest. Google väidab, et mitmekihilise turvaarhitektuuri tõttu pole vaja kasutada viirustõrjetarkvara. 
Üks erilisi Chromebooki omadusi on kiire käivitumine: täiesti väljalülitatud seadme sisselülitamise järel saab arvutit kasutama hakata juba vähem kui 8 sekundi pärast.
Toetatud on palju lisaseadmeid, sealhulgas kaamerad, hiired, klaviatuurid, mälupulgad, mis häälestuvad ise sarnaselt teiste operatsioonisüsteemidega. Chromebookidel on kohandatud klaviatuur, millel on lisanupud, näiteks veebibrauser kaartide avamiseks ja kontrollimiseks on eraldi klahvid ja näiteks suurtähelukk on asendatud internetiotsinguklahviga (suurtähelukku saab aktiveerida mõlemat shift-klahvi korraga vajutades).
IFixiti juunis 2011 tehtud analüüs Samsungi 5. seeria Chromebooki riistvara kohta järeldas, et sellise riistvara tootmine maksab umbes 330 USA dollarit, millele lisandub veel transport, uurimine ja reklaam. On selge, et 500 dollari suuruse müügihinna juures on kasum selle sülearvuti müümisest väike, mistõttu tuleb kasumi teenimiseks müüa suur hulk sülearvuteid.

## Mudelid
Esimene Google'i väljatöötatud Chromebook oli prototüüpmudel Cr-48, millesarnaseid seadmeid hakkasid tööstuslikult tootma Samsung ja Acer. Mõlemalt tootjalt on saadaval Wi-Fi- ja 3G-versioonid. Samsungi Chromebooki ekraani diagonaal on 12,1 tolli (3073 mm) ja eraldusvõime 1280 × 800. Aceri Chromebooki ekraani diagonaal on 11,6 tolli (290 mm). Mõlemal versioonil on peeneralduslik veebikaamera ja kaks USB 2.0 pesa. Samsungi versioonil on video näitamiseks mini-VGA liides, Aceri versioonil aga HDMI-liides. Chromebookidel puudub optilise ketta lugeja, kuna enamjagu tarkvara saadakse läbi Chrome Web Store'i või Google Play.

Acer ja Google teatasid 2018. aasta märtsis esimese Chromebooki tahvelarvuti loomisest: Chromebook Tab 10. Selle seadme eesmärk oli konkureerida haridusalade soodsate Apple iPadi tahvelarvutite turul. Vahelehe 10 ekraan (9,7 tolli, eraldusvõime 2048 x 1536) oli identne iPadi ekraaniga. Seade sisaldab pliiatsit. Kumbki seade ei sisaldanud klaviatuuri.
### Chomebookid

### Cromeboxid
Chromeboxid on lauaarvutid, mis töötavad Google Chrome OS. Esimene mudel on juba müügil, tootjaks Samsung.

## Müük ja reklaam

Alates 2010. aasta teisest poolest on olnud Chromebookide eestvedajaks Rajen Sheth, kelle seadmete turundamise strateegia keskendub seadmete kasutamise kulutuste vähendamisele. "Kogukulu Chromebooke kasutades on väike isegi kui riistvara hinnad jäävad samaks, kuna neid on vaja vähe hooldada, hallata ja turvalisuse tagamine pole kulukas," rääkis ta ajakirjale Wired antud intervjuus. 
Esimesed Chromebookid müüdi interneti kaudu, näiteks Amazonis ja Best Buy poes. Ameerikas ja osas Euroopa riikidest oli võimalik Chromebooke osta alates 15. juunist 2011. Esimeste arvutite hinnad olid sõltuvalt mudelist vahemikus 349–499 USA dollarit.

Lisaks pakkus Google võimalust rentida seadmeid kolmeks aastaks, ettevõtetele hinnaga 28 ja õppeasutustele 20 USA dollarit kuus. Lepingu raames nähti ette ka arvutite asendused ja uuendused.

Google'i esialgne reklaam keskendus vahetule kogemusele: kümnele Cr-48 pilootprogrammi osalisele anti Samsungi Chromebook ja ka tiitel "Chromebooki guru", samuti laenutati seadmeid osadel Virgin America lendudel. 

Septembri lõpus 2011 avati Chromezone, "pood poe sees", mis avati muuhulgas ka PC Worldi Londoni hiigelpoes.
Pood oli stiliseeritud Google'i järgi, olles kaetud eri värvi pritsmetega. Google teatas, et plaanib avada veel Chromezone'e üle terve Suurbritannia.

Novembris 2011 kuulutas Google, et langetab kõikide Chromebookide hindu. Näiteks on pärast seda langenud Samsungi 5. seeria Chromebooki Wi-Fi versioon 349 USA dollarini, 3G-versioon maksab 449 dollarit ja Acer AC700 langes 299 dollari peale.

Kui mitte arvestada õppetööga seotud turgu, siis jaanuaris 2012 Chromebookide müüginumbrid enam ei kasvanud. USA-s oli 41 osariigi koolides kasutusele võetud kokku peaaegu 27 000 Chromebooki, osades koolides isegi igale õpilasele eraldi seade. 
Augustiks 2012 kasutasid Chromebooke juba üle 500 koolipiirkonna USA-s ja Euroopas, lisaks veel paljud ülikoolid, ettevõtted ja riigiasutused.

## Vastuvõtt
### Chomebookid
Mõned analüütikud tõlgendasid Google internetikeskset operatsioonisüsteemi ja sellega kaasas oleva riistvara turuletulekut otsese rünnakuna Microsofti domineeritavale turule. 
Osad jälgijad väitsid, et selle platvormi edu sõltub kättesaadavate veebirakenduste kvaliteedist ja ligipääsust Windowsi rakendustele läbi virtuaalse töölaua ühendus,e mis on kättesaadavad kolmandate osapoolte loodud tarkvara kaudu. Samuti peeti tähtsaks rakenduste töötamist ilma internetiühenduseta.

Scott Stein CNET Networksist kirjutas Samsungi 5. seeria kohta: "See on Atomi arhitektuuril põhinev 12-tolline arvuti, millel on ainult 16 GB püsimälu. Chrome OS võib küll kasutada palju vähem ressursse, aga me eelistaksime meedia talletamiseks rohkem kohalikku püsimälu. Sarnase hinnaga on saadaval väikesemõõduline sülearvuti, millel töötab Windows 7." MG Siegler TechCrunchist aga oli Chromebookidega rahul, kiites parandusi kiiruses, puuteplaadi paremat tundlikkust võrreldes esimese prototüübiga. Lisaks meeldis talle ka pikk aku kestvus ja soodne hind: kõik Chromebooki mudelid on soodsamad kui iPad.

Juunis 2011 võttis iFixit Samsung Series 5 Chromebooki lahti ja järeldas, et põhimõtteliselt on tegu Cr-48 parandatud versiooniga. Sellele pandi parandatavuse hindeks 6/10, kuna aku vahetamiseks tuleb avada korpus ja operatiivmälu on joodetud otse emaplaadile. Samuti tehti märkus, et enamasti plastist korpus tundus "natuke odav". Samas kiideti ekraani ja suurema osa komponentide, sealhulgas pooljuhtketta suhteliselt lihtsat eemaldamist ja asendamist. Kyle Wiens iFixitist järeldas: "Meie analüüs paljastas, et Series 5 on vigadega prototüübi Cr-48 hästi viimistletud versioon. 5. seerias on kõrvaldatud suured puudujäägid, mis esinesid Cr-48 ja seade on piisavalt viimistletud, et tekitada huvi laias tarbijaskonnas: klanitud välimus, aku vastupidavus üle 8 tunni ja optimeeritud jõudlus."

Juunis 2011 avaldas ZDNet Steven J. Vaughan-Nicholsi artikli "Five Chromebook concerns for businesses" ehk "Viis Chromebooki muret seoses äriga", kus kritiseeriti seadmeid piiratud võimaluste tõttu virtuaalsete personaalvõrkude osas, samuti osade Wi-Fi turvastandardite mittetoetamise pärast. (Chromebookid ei toeta näiteks Wi-Fi Protected Access II (WPA2) standardit, lisaks on puudu Enterprise with Extensible Authentication Protocol-Transport Layer Security (EAP-TLS) ja Cisco loodud Lightweight Extensible Authentication Protocol (LEAP)). Ta lisas ka, et failihaldus töötab, aga mõningateks elementaarseteks toiminguteks, näiteks SSH-ühenduse ülesseadmiseks, on vaja kasutada väga puudulikult dokumenteeritud crosh-kesta (shelli).

Üks esimesi kliente, Orlando linn katsetas virtuaalsetele töölaudadele ligipääsemiseks 600 Chromebooki ning esialgsed tulemused näitasid, et nende kasutamine võib potentsiaalselt vähendada tehnilise toe peale kuluvaid ressursse. Kasutajad on mõista andnud, et Chromebooki on mugav kaasas kanda ja väga hea on seadmete imelühike käivitumisaeg. Üks väitis: "Kui on vaja eriolukorra tõttu internetti kasutada, eelistaksin ma Chromebooki, ärireisile aga võtan ikka tavalise sülearvuti." Orlandos plaanitakse jätkata Chromebookide kasutamist.

Natuke aega pärast Samsungi 5. seeria Chromebooki turuletulekut kiitis arvustusteleht Chromebook Ratings 8-sekundilist käivitusaega: "Täiesti väljalülitatud arvutiga saab juba 10 sekundi pärast teha internetiotsingut. Üks asi on kuulda seda seletatavat, aga seda ise kogeda on hoopis teistsugune kogemus." Samuti kiideti seadme aku väga pikka kestvust.

#### Teine generatsioon
Mais 2012 tutvustas Samsung teise generatsiooni Chromebooki, mudelit 550. Wi-Fi-ga versiooni hinnaks kujunes 449 ja 3G-ga mudeli hinnaks 549 dollarit. 

Arvustustes peeti küsitavaks hinna ja väärtuse vahelist seost. Kiideti klaviatuuri ja ekraani head resolutsiooni, võrreldes neid omadusi poole kallimate seadmetega. Samas aga arvestades piiratud kasutusvõimalusi, peeti hinda natuke kõrgeks. 

Joey Sneddon kirjutas veebilehel OMG! Chrome! mais 2012 uue Chromebooki hinna kohta: "Oodata, et inimesed on nõus maksma üle 500 dollari Chromebooki eest, on ebareaalne. Need, kes on valmis kasutama Chrome OS-i, on nagunii valmis ohverdusi tegema, aga ma kahtlen, kas ollakse nõus maksma rohkem raha aeglasemate seadmete eest."

Joe Wilcox kirjutas BetaNewsis, et hinna ja jõudluse suhe võrreldes teiste seadmetega on nigel. Näitajate järgi on palju soodsamaid valikuid.

#### Kolmas generatsioon
Oktoobris 2012 tutvustati San Fransiscos uut Samsungi Chromebooki XE303. Seadme hind oli 249 dollarit ja seade oli õhem ja kergem kui Chromebook 550. Google reklaamib 3. seeriat kui arvutit igaühele soodsa hinna ja lihtsa kasutajaliidese tõttu. Sihtrühmadeks on õpilased ja inimesed, kellel pole arvutikasutuskogemusi, ning ka majapidamised, kus ollakse huvitatud lisaarvuti ostmisest.  

Kolmanda generatsiooni hind osutus määravaks teguriks paljudele arvustajatele. Näiteks muutis see New York Timesi veerukirjutaja David Pogue' varasemat otsust Chromebooki mitte soovitada. Ta kirjutas, et "250 dollarit muudab kõike". See on poole odavam kui iPad, isegi odavam kui iPod Touch. Samas on tegemist sülearvutiga, millega saab teha peaaegu kõike, milleks tavakasutajad tänapäeval arvutit kasutavad, olgu see siis videote vaatamine internetist või näiteks tekstidokumentide avamine ja muutmine. Teisisõnu: Google'il oli õigus kinnitada, et Chromebook sobib hästi koolidesse, lisaarvutiks koju või töötamiseks.  

Odavam hind osutus väga populaarseks, kolmanda generatsiooni seadmed said näiteks head arvustused Joey Sneddonilt lehel OMG Chrome ja arvustajatelt CNET-is: kiideti kiirust ja head aku vastupidavust.

### Chromeboxid
Mais 2012 müüki paisatud Chromeboxiks kutsutav lauaarvuti ei saanud veebilehe OMG! Chrome! arvustajalt Joey Sneddonilt eriti head hinnangut: ta kirjeldas seda kui raskesti müüdavat seadet, kuna teistel Chrome OS-iga seadmetel ei läinud nii hästi kui oodati. Lisaks on selle hind soolasevõitu, mistõttu võib Samsung seda müües leida end võitlemas tuuleveskitega.

## Kaubamärgivaidlus
Juunis 2010 kaebas ISYS Technologies, Salt Lake Citys asuv firma Google'i Utah' piirkonnakohtusse, väites, et nimi "Chromium" kuulub neile ja seeläbi ka nimed "Chromebook" ja "Chromebox". Hagi eesmärgiks oli peatada Google'il ja tema partneritel Chromebooki müük. Hiljem hagi tühistati ning osana kohtuvälisest kokkuleppest lõpetas ISYS Technologies oma kaubamärgi taganõudmise.

## Viited