open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rönne

**Rönne** on Saksamaa põlisaadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 

Suguvõsa esindajad läksid 15. sajandi teisel poolel Saksamaalt Liivimaale ja Kuramaale. Siiski, juba 1340 mainitakse Tartu toomhärrat Johann Renne't.

1695. aastal naturaliseeriti Gerdt Henrik von Rönnen, Bremenist Rootsis aadlikuna. 1747 kanti suguvõsa (täpsemalt Rönne von Tammenhof) Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 110 all, 1860. aastal Eestimaa aadlimatriklisse nr	278 all. Väärindati 1732. aastast Poola parunitiitliga.

## Suguvõsa liikmeid
* Johann von Rönne, Rauna stiftifoogt (1439)
*parun Carl Ewald von Rönne (1663–1716), Venemaa sõjaväelane Põhjasõjas (ratsaväekindral)
*Otto Johann von Rönne (1690–1755), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), Tamme, Nursi mõisnik
*parun Karl Gustav von Rönne (1720–1786), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralporutšik), Jaunburtnieki ja Pociemsi mõisnik
*Carl Philipp von Rönne (1721–1778), mõisaomanik Kuramaal
*Gustav Philipp von Rönne (1748–1807), Kuramaa  Pūre, Bērze, Piltene pärushärra,
*parun Karl Gustav Otto von Rönne (1765–1840), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik)
*parun Otto Reinhold Magnus von Rönne (1766–1835), Venemaa keisririigi sõjaväelane (alampolkovnik)
*parun Carl Ewald *Wilhelm von Rönne* (1784–1848), Piltene pärushärra
*parun Eduard von Rönne (1788–1845), Piltene hauptmann
*parun Johann Julius *Otto von Rönne* (1793–1840), Venemaa keisririigi sõjaväelane (alampolkovnik)
*parun Alexander von Rönne (1800–1887), Venemaa keisririigi sõjaväelane (staabikapten)
*Vladimir von Rönne (1811–1881), jurist, Kaluga kubermangu aadlikogu saadik
*parun Eduard Benedictus Alexis Rudolph von Roenne (1828–1881), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kaardiväerittmeister), Kuramaa Bērze mõisnik
*Andrei von Rönne (1847–1910), Venemaa keisririigi sõjaväelane (piirivalve staabikapten)

## Viited
Kristin Gierisch

**Kristin Gierisch** (sündinud 20. augustil 1990 Zwickaus) on Saksamaa kolmikhüppaja.

2017. aastal tuli ta kolmikhüppes Euroopa sisemeistriks, võites sisemeistrivõistlustel Belgradis kuldmedali tulemusega 14.37.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta hõbemedali isikliku rekordiga 14.45.

Tema isiklik rekord sisetingimustes on 14.46, mis on hüpatud 8. märtsil 2015 Prahas.

## Viited

## Välislingid

*
Juhhõmivka

**Juhhõmivka** (ukraina keeles Юхимівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 1211.
Römer

**Römer** on Saksamaal Frankfurdis asuv keskaegne hoone, mida kasutati raekojana. Römer on linna üks tähtsamaid vaatamisväärsusi. Hoone fassaad on astmikviiluna.
Julija Leanciuk

**Julija Leanciuk** (valgevene keeles Юлія Сяргееўна Леанцюк; sündinud 31. jaanuaril 1984 Pinskis) on Valgevene kuulitõukaja.
Lõo oja

**Lõo oja** (ka **Lõo-Luiga oja**) on oja Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Ärmä jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 6,9 km, valgla pindala 8,7 km², langus 45,5 m ja lang 6,6 m/km. Oja saab alguse Holstre külas 93,5 m kõrgusel ning suubub Luiga ja Mõnnaste küla piiril 48 m kõrgusel vasakult poolt Ärmä jõkke 18 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
California linnade loend

Siin on USA **[[California|California osariigi]] linnade loend**. Californias on 2011. aasta seisuga 482 linna. 

California osariigi seadused ei tee vahet *city*- ja *town*-staatusega linnade vahel ning omavalitsused võivad seetõttu linna ametlikus nimes kasutada emb-kumba terminit.

Kolmes maakonnas ei ole ühtegi linna. Nendeks on Alpine'i, Mariposa ja Trinity maakond. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt elab California 37,2 miljonist inimesest linnades tervelt 30,9 miljonit inimest ehk 82,97%.

Esimesena sai 27. veebruaril 1850 linnaõigused Sacramento. Kokku on kaheksa linna, mis said linnaõigused enne seda, kui Californiast sai osariik. Värskeim linn on Jurupa Valley, mis sai linnaõigused 1. juulil 2011. Elanike arvult ja pindalalt on suurim linn Los Angeles elanike arvuga 3,8 miljonit ja pindalaga 1213,8 km². Elanike arvult on väikseim linn Vernon, kus elas 2010. aasta rahvaloenduse järgi 112 inimest. Pindalalt on väikseim linn Amador City, mille pindala on 0,8 km².

## Linnad

## Viited
Freya Stark

Dame **Freya Madeline Stark**, ka *Mrs Perowne, [[Briti impeeriumi ordu|Briti Impeeriumi Ordu]] *dame commander* (DBE)* (31. jaanuar 1893 – 9. mai 1993) oli briti-itaalia maadeuurija ja reisikirjanik. Ta kirjutas veerandsada raamatut enda reisidest Lähis-Idas ja Afganistanis ning mitu autobiograafilist teost, ka esseesid. Ta oli üks esimesi mittearaablasi, kes reisis Araabia kõrbe lõunaosas.

## Noorpõlv ja õpingud
Freya Stark sündis 1893. aastal Pariisis itaallannast ema ja inglasest isa peres. Ta veetis suurema osa lapsepõlvest Põhja-Itaalias, kuna tema emapoolsel vanaemal oli Genoas kodu.

Üheksandaks sünnipäevaks kingiti Freyale raamat "Tuhat ja üks ööd", mis tekitas temas suurt huvi oriendi vastu. Noorena oli ta tihti tõbine, mistõttu veetis ta palju aega toas lugedes. Talle meeldis lugeda Dumas' teoseid ning ta õppis lisaks prantsuse keelele ka ladina keelt. Hiljem õppis ta araabia ja pärsia keelt. Stark õppis Londonis Orientaal- ja aafrikaõpingute koolis (SOAS) ajaloo erialal. 

## Reisid ja kirjutised
Esimese maailmasõja ajal töötas Freya Stark Itaalia põhjaosas vabatahtlikult õena. 1927. aasta novembris astus ta Beiruti poole sõitva laeva pardale ning tema seiklused oriendis võisid alata.

## Teosed
* *Baghdad Sketches* (1932. The Times Press Ltd, Baghdad) (esimene Londoni kirjastuse väljaanne 1937. aastal)
* *The Valleys of the Assassins and Other Persian Travels* (1934) [Mazandaranist Iraanis]
* *The Southern Gates of Arabia A Journey in the Hadhramaut* (1936)
* *Seen in the Hadhramaut* (1938)
* *A Winter in Arabia* (1940) [Hadhramautist]
* *Letters from Syria* (1942)
* *East is West* (1945) [Teisest maailmasõjast Lähis-Idas]
* *Perseus in the Wind* (1948). [Esseed filosoofiast ja kirjandusest]
* *Traveller's Prelude* (1950) [Autobiograafia]
* *Beyond Euphrates. Autobiography 1928–1933* (1951)
* *The Coast of Incense: autobiography 1933–1939* (1953)
* *Ionia, A Quest* (1954)
* *The Lycian Shore* (1956) [Türgist]
* *Alexander's Path: From Caria to Cilicia* (1958) [Türgist]
* *Riding to the Tigris* (1959) [Türgist]
* *Dust in the Lion's Paw. Autobiography 1939–1946* (1961)
* *Rome on the Euphrates: The Story of a Frontier* (1966)
* *The Zodiac Arch* (1968) [Erinevad esseed]
* *Space, Time and Movement in Landscape* (1969) [Lähis-Idast]
* *The Minaret of Djam: An Excursion into Afghanistan* (1970)
* *Turkey. A Sketch of Turkish History* (1971)
* *Letters*, ed. L. Moorehead (8 köidet, 1974–82)
* *A Peak in Darien* (1976) [Erinevad esseed]
* *The Journey's Echo: Selected Travel Writings* (1988. Ecco) ISBN 0-88001-218-8
* *Over the Rim of the World: selected letters*, ed. C. Moorehead (1988)

## Viited
Sloboda-Jarõšivska

**Sloboda-Jarõšivska** (ukraina keeles Слобода-Яришівська) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 649. Pindala on 3 km².
Kõslivka (Taraštša rajoon)

**Kõslivka** (ukraina keeles Кислівка) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Taraštša rajoonis. Elanike arv on 382. Pindala on 1,597 km².
Naisvalitsusjuhtide loend

Siin on välja toodud loend naistest, kes on olnud riigi valitsusjuhid. Loendi naistest, kes on olnud presidentaalsetes süsteemides juhid, võib leida naisriigipeade loendist.

## Loend
* 
* *Kaldkiri* tähistab valitsusjuhi kohusetäitjat ning riike, mis on *[[de facto]]* (puuduva või vähese rahvusvahelise tunnustusega).
Qandeel Baloch

**Fouzia Azeem** (1. märts  1990 – 15. juuli 2016), tuntud kui **Qandeel Baloch** (urdu keeles قندیل بلوچ), oli Pakistanist pärit modell, näitleja, naisõiguslane ja sotsiaalmeedia kuulsus. Baloch sai kuulsaks tänu vlogidele, mis rääkisid tema igapäevarutiinist ning vastuolulistest teemadest.

Qandeel Balochi vend Waseem tappis oma õe "perekonna au" häbistamise eest.

## Lapsepõlv
Baloch sündis Dera Ghazi Khanis Punjabi provintsis 1. märtsil 1990. Tal oli kuus õde ja kuus venda. 

## Karjäär
Baloch sai kuulsaks tänu tema suhtlusmeedia postitustele. Ta laadis üles pilte, videoid ning avaldas ulatuslikult kommentaare. Tema postitusi peeti Pakistani konservatiivse üh1iskonna kontekstis hulljulgeks.
Rahvusvahelised uudistesaidid võrdlesid teda Kim Kardashianiga, kuid kohalikud kommentaatorid pidasid teda tähelepanuväärsemaks, sest Baloch “ei hoolinud sotsiaalsetest normidest” ning elas elu enda reeglite järgi. 
Kuulsuse kasvades hakkas Baloch kasutama sotsiaalmeediat platvormina, kus rääkida naiste positsioonist Pakistani ühiskonnas. Nädal enne surma avaldas ta muusikavideo “Ban”, milles ta käsitleb tögavalt naistele ühiskonna poolt seatud piire.  Baloch pidas Sunny Leone'i, Rakhi Sawanti ja Poonam Pandeyt enda inspiratsiooniks.

## Eraelu
Baloch abiellus 2008. aastal 17-aastaselt Ashiq Hussainiga ning paaril oli poeg. Baloch jättis mehe maha aasta hiljem, öeldes, et Ashiq oli vägivaldne.

## Surm
15. juulil 2016 anti Balochile unerohtu ning seejärel kägistas ta vend Waseem noore naise, kui ta magas. See toimus nende vanematekodus Multanis ning Balochi isa Azeem teatas juhtunust politseile. Lahkamise järel teatati, et Baloch tapeti ööl 15. ja 16. juuli vahel. Selleks ajaks, kui ta keha leiti, oli ta juba 15–36 tundi surnud olnud. 

Balochi vend Waseem vahistati 16. juulil. Ta tunnistas, et sooritas mõrva üksinda ning põhjenduseks tõi ta Qandeeli teod, mis häbistasid tema meelest tervet perekonda. Järgnenud kohtukaasuses nimetati ka riik hagejana, et ohvri perekonnal ei oleks võimalik mõrva toimepanijale armu anda.
## Viited
Ēvele vald

**Ēvele vald** (läti keeles *Ēveles pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Rencēni, Jērcēni ja Naukšēni vallaga ning Valka piirkonna Härgmäe ja Kārķi vallaga.

Valla pindala on 92 km². 2016. aasta seisuga elas seal 506 inimest. Aastal 2011 elas vallas 464 lätlast, 20 venelast, 4 valgevenelast, 11 ukrainlast, 3 poolakat ja 5 leedulast. Valla keskus on Ēvele küla. Vallavanem on Sarmīte Rodziņa.

## Ajalugu

Valla varaseimad asukad on eestlased, ent 13. sajandil hakati sinna asustama Beverini linnuse ümbruskonna lätlasi. Aastal 1892 liideti Ēvele ja Ķempēni mõisavallad ühiseks Ēvele vallaks. Aastal 1935 oli valla pindala 89,9 km². 1945. aastal jagati vald Ēvele ja Daksti külanõukoguks, aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Ēvele külanõukoguga likvideeritav Daksti külanõukogu, aastal 1977 aga külanõukogu likvideeriti. Aastal 1990 muudeti Jērcēni külanõukogu taas vallaks ja aastal 1992 eraldus sellest Ēvele vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Burtnieki piirkonda.

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Ēvele kirik, selle orel ja Ēvele mõisa ait ning park.

## Loodus

Vald jääb Tālava madalikule, asudes selle idaosas. Valla kõrgeim koht on Rukši mägi (86,5 m). Valla suuremad jõed on valla põhjapiiril voolav Säde jõgi ja selle lisajõed Ošupīte ning Šūnupe. Looduskaitse all on Spriņģi pärnad, Kalējiņi tamm, Ķemere kooli tamm, Spriņģi künnapuu, Bračkase mänd, Veitase paju, Glāznieki mänd, Risttee kuusk, Sucēni pärn, Mācītājmuiža pärn, Mācītājmuiža tamm, Sucēni tamm, Vabadusetamm, Zīversi kraavi paju, Staiši tamm, Vīciepsi tamm ja Mācītājmuiža pärn. Ēveles ja selle ümbruskonnas kasvab arvukalt nimetuid põlispuid. Valla idaosa jääb osalt Seda soo hoiualale. Suur osa vallast asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 868 lätlast, 29 venelast, 12 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 6 poolakat.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Rencēni vald

**Rencēni vald** (läti keeles *Rencēnu pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Burtnieki, Valmiera, Ēvele, Jeri ja Naukšēni vallaga.

Valla pindala on 159 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1526 inimest. Valla keskus on Rencēni küla. Vallamaja asub aadressil Valmieras iela 13, vallavanem on Inese Sippo.

## Ajalugu

Rencēni vald moodustati aastal 1819 Rencēni mõisa Dukuri karjamõisa juurde. Valla aladel olnud Labrenči, Sauļi, Lizdēni, Rencēni, Baloži, Ķiori ja Luteri mõisa aladele tekkinud valdu hakati 19. sajandi lõpus liitma. Aastal 1896 liideti Rencēni vallaga Baloži vald, aastal 1899 aga Lizdēni vald. Aastal 1935 oli valla pindala 137,6 km².

1945. aastal jagati vald Rencēni, Lizdēni ja Saulīši külanõukoguks, aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1950 liideti Rencēni külanõukoguga likvideeritav Saulieši külanõukogu, aastal 1954 aga Lizdēni külanõukogu. Aastal 1963 liideti külanõukoguga osa Valmiera külanõukogust, aastal 1981 aga osa Jērcēni külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu taas vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Burtnieki piirkonda.

## Loodus

Vald jääb Tālava madalikule, asudes selle idaosas. Valla kõrgeim koht asub selle idaosas (91,2 m). Valla suuremad jõed on valla põhjapiiril voolav Säde jõgi ja selle lisajõgi Baložupe. Valda jääb ka 5,4 hektari suurune Timba järv, samuti asub Ošupīte jõekesel Rencēnmuižas üks veskijärv. Seda jõe ääres asub 215 hektari suurune märgala Seda luht, samuti on seal ka mitmed sood: Mareņi-Kārēni soo (260 ha), Tautupurvs (142 ha) ja Vildēni-Brožēni soo (120 ha). Vald asub suuremalt jaolt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

Looduskaitse all on Rencēni pärn, Tilikase tamm, Uus mõisa tamm, Rencēnmuiža allee saar, Rencēnmuiža Zvārte tamm, Rencēnmuiža tammeallee, Rencēnmuiža Zvārte mänd, Rencēnmuiža vaher, Cālīši jalakas, Vecdambīši mänd, Rencēni kalmistu elupuud, Lizdēni lehiseallee, Lizdēni allee lehis, Vaģi tamm, Eži tamm, Brožēni tamm, Vecilmēni tamm, Jēkuļi tammed ja Lizdēni pärn.

## Mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Sīleņi talutare ja kunstnik Emīls Melderise sünnikodu.

Regionaalse kaitse all on Rencēni mõisa valge ait, mõisavalitseja maja, viinaköök, uus häärber,  vana härrastemaja ja pargikompleks, lisaks veel Zelti keskaegne kalmistu, Dravnieki keskaegne kalmistu, Lapaiņi ohvrikivi, Skābumi, Duņķi, Ārgaļi ja Gaidi muinaskalmed ning Deļi keskaegne kalmistu koos sealse kahe ristikiviga.

Kohaliku kaitse all on Vecdambīši muinaskalmed. Vaatamisväärsusteks on veel Rencēni hobupostijaama hoone ja Sauļi ning Lizdēni mõisasüda.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1337 lätlast, 56 venelast, 25 valgevenelast, 12 ukrainlast, 12 poolakat ja 10 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Sasi-vesikaak

**Sasi-vesikaak** (*Bacopa monnieri*) on taimeliik teeleheliste sugukonnast. Taime kasutatakse India traditsioonilises meditsiinis ajurveedas.

Ta on pärismaine Austraalias ja Indias. 

## Ravimtaimena
Indias kasutatakse sasi-vesikaagi lehtedest valmistatud preparaate (sanskritis *Brahmi*) kognitiivsete võimete, mälu ja õppimise parandamiseks, valuvaigistina, epilepsia korral. Teda kasutatakse ajurveedas astma, bronhiidi, düspepsia, kuseteede haiguste jmt haiguslike seisundite korral, ka ärevuse, ängi ja depressiooni korral. 

Arvatakse (kliinilist tõendusmaterjali napib), et sasi-vesikaak võib soovimatut mõju avaldada ka lapseea aktiivsus- ja tähelepanuhäire korral.

Taimeekstraktide toimeid on uuritud närilistel ja rakukultuurides alljärgnevalt: antikonvulsant, antidepressant, valu vaigistav, põletiku-, mikroobide- ja haavanditevastane / *[[Helicobacter pylori]]* ja kasvajavastane, anksiolüütiline, hepatoprotektiivne, immunostimuleeriv jm.

Hiirtel on ravi esile kutsunud ajutise spermatogeneesi ja viljakuse supressiooni, alandas spermatosoidide liikuvust, elujõulisust, morfoloogiat ja arvukust.

; Vastunäidustused

Sasi-vesikaaki ja sellest valmistatud preparaate tuleks inimestel kasutada ettevaatlikult, kui neil esineb ülitundlikkus taimes sisalduvate ühendite vastu. Sasi-vesikaak võib negatiivselt mõjuda tsütokroom P450 ensüümidele, tõsta kilpnäärmehormoonide taset.

## Viited

## Välislingid
* Ali Esmail Al-Snafi, *[http://www.ijpsr.info/docs/IJPSR13-04-12-005.pdf The pharmacology of Bacopa monniera. A review]*, International Journal of Pharma Sciences and Research (IJPSR) ISSN : 0975-9492, 4. väljaanne, nr 12, detsember 2013
* Carlo Calabrese, N.D., M.P.H.,William L. Gregory, Ph.D., Michael Leo, Ph.D. jt, *[https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3153866/ Effects of a Standardized Bacopa monnieri Extract on Cognitive Performance, Anxiety, and Depression in the Elderly: A Randomized, Double-Blind, Placebo-Controlled Trial]*, J Altern Complement Med. 2008 juuli; 14(6): 707–713. doi: 10.1089/acm.2008.0018, PMCID: PMC3153866
Jiří Lanský

**Jiří Lanský** (17. september 1933 Praha – 14. veebruar 2017) oli Tšehhoslovakkia kõrgushüppaja.

Kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kõrgushüppes kahel korral hõbemedali.

1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas võitis ta 7. koha tulemusega 2.03.
Lohejooksja

**"Lohejooksja"** (inglise keeles "The Kite Runner") on Afganistani-Ameerika kirjaniku Khaled Hosseini esikromaan, mis ilmus 2003. aastal kirjastuses Riverhead Books. Raamat on osutunud rahvusvaheliselt menukaks, seda on tõlgitud enam kui 45 keelde ja müüdud üle 10 miljoni eksemplari. 2007. aastal valmis "Lohejooksja" põhjal lavastaja Marc Forsteri samanimeline film, selle alusel on tehtud ka koomiks ja mitu teatrilavastust.

Raamat kõneleb noorest poisist Amirist, kes elab Afganistani pealinna Kabuli Wazir Akbar Khani linnajaos ning kelle parim sõber on Hassan. Loo taustaks on dramaatilised ajaloolised sündmused: Afganistani kuninga kukutamine, Nõukogude sissetung, põgenike väljaränd Pakistani ja Talibani võimuletulek.

Eesti keeles ilmus "Lohejooksja" 2012. aastal kirjastuses Hea Lugu Helje Heinoja tõlkes.
Sverdlovsk (täpsustus)

**Sverdlovski** nime on kandnud mitu asulat:

## Venemaal
*Jekaterinburg
*Sverdlovsk-19, suletud sõjaväelinnak Jekaterinburgis, bakterioloogiliste relvade uurimisüksus, millest sai 1979. aastal alguse Siberi katku epideemia
*Sverdlovsk-44 ehk tänapäeval Novouralsk, suletud linn
*Sverdlovsk-45 ehk tänapäeval Lesnoi, suletud linn

## Ukrainas
*Dovžansk, linn Luhanski oblastis

## Usbekistanis
*Jondor, asula Buxoro vilajetis

## Vaata ka
*Sverdlovski oblast
*Sverdlovski rajoon
Kenotron

**Kenotron** kreeka k sõnadest *kenos* 'tühi' + [elek]tron) on kahe elektroodiga elektronlamp (elektrovaakumdiood) vahelduvvoolu alaldamiseks. Õhutühjas klaaskestas on elektronide allikaks kütteniidi abil  kuumutatav katood ja vaakumi läbivate elektronide vastuvõtjaks tavaliselt torukujuline metallanood. Elektrivool (elektronide voog) läbib kenotroni vahelduvpinge sel poolperioodil, mille kestel anood on katoodi suhtes positiivselt pingestatud.

Kenotron on olnud laialdaselt kasutusel elektronlampidel põhinevate elektroonikaaparaatite (raadiod, telerid, side- ja meditsiiniseadmed) toiteallikates vooluvõrgu vahelduvvoolu muutmiseks alalisvooluks ehk vahelduvvoolu alaldamiseks. Pooljuhtseadistele ülemineku järel jäid kenotronid kasutusele kõrge  (kuni mitmesaja-kilovoldise) vahelduvpinge alaldites.

Kenotroni kütteniidi ja katoodi väljaviigud on välja toodud soklisse, anood aga eraldi ülalt. Elektronlampidega aparaatide täisperioodaladite jaoks toodeti ka kahe anoodiga kenotrone. Neil olid anoodide ühendused eraldi välja toodud ja kütte ning katoodide väljaviigud olid ühised.

## Viited
Termopaber

**Termopaber** on paber, mis on kaetud sellise ainega, mis kuumutamisel tumeneb. 

Termopaberit kasutatakse printimiseks termoprinteriga (näiteks faksiaparaatides, kassaaparaatides ja kaardimakseterminalides). Enamasti on tulemuseks must värvus, kuid võimalik on katta paber ka nii, et tulemuseks on mõni muu värvus. 

1990. aastatel töötati välja termopaber, millel on võimalik korraga esile kutsuda mitut värvust.
Lao She

**Lao She** (hiina keeles 老舍, *[[pinyin]]*is *Lǎo Shě*; sünninimi **Shu Qingchun** 舒慶春, *pinyin*is *Shū Qìngchūn*; 3. veebruar 1899 Peking – 24. august 1966 Peking) oli Hiina kirjanik.

Lao She oli pärit mandžu perekonnast. Tema isa oli sõdur, kes hukkus Bokserite ülestõusu ajal 1901. aastal. 1918. aastal lõpetas Lao She Pekingi Pedagoogilise Ülikooli. 1918–1924 töötas ta õpetajana Pekingis ja Tianjinis. Aastatel 1924–1929 töötas ta hiina keele lektorina Suurbritannias Londoni Ülikoolis. 1929–1930 töötas ta õpetajana Singapuris. 1930. aastal pöördus ta Hiinasse tagasi ja töötas kuni 1937. aastani mitmes ülikoolis õppejõuna. 1938–1945 oli Lao She Ülehiinalise Kirjandus- ja Kunstitöötajate Vastupanuassotsiatsiooni üks juhte. Aastatel 1946–1949 viibis ta Ameerika Ühendriikides. 

1949. aasta oktoobris pöördus Lao She Hiinasse tagasi. 1950. aastatel oli ta üks tuntumaid Hiina kirjanikke.

Lao She hukkus Kultuurirevolutsiooni käigus.

Hiina Kommunistlik Partei rehabiliteeris Lao She postuumselt 1978. aastal.

Eesti keeles on 1972. aastal ilmunud Lao She romaan "Kassilinna saatus" ja 1999. aastal näidend "Teemaja".

## Viited
La Quinta

**La Quinta** on kuurortlinn USA-s California osariigis Riverside'i maakonnas. See paikneb Indian Wellsi ja Indio linna vahel Coachella orus.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 37 558. Rahvastikukasv protsentuaalselt (umbes 350%) oli La Quintas aastatel 1990−2010 tunduvalt suurem kui enamikus teistes California linnades.

Seltskonnaajakiri Robb Report on nimetanud La Quintat USA üheks juhtivaks golfikeskuseks. Golfimänguvõimalusi pakub teiste seas 1926. aastal asutatud puhkekeskus La Quinta Resort & Club, kus Frank Capra kirjutas stsenaariumi oma 1937. aasta filmile "Kadunud silmapiir" ("Lost Horizon").

Turism on linnas elav, eriti talvekuudel, mil külmematest piirkondadest USA põhja- ja idaosast tulevad pensionärid ja ettevõtjad soojematesse piirkondadesse talvituma.

## Geograafia

La Quinta asub Riverside'i maakonna keskosas. See piirneb loodes Indian Wellsi ja Palm Deserti linnaga, põhjas Bermuda Dunesi asulaga ning kirdes Indio linnaga. Linnast lõunasse jääb kohaliku omavalitsuseta piirkond. La Quinta põhjaosa läbi maantee California State Route 111.

La Quinta ja selle ümbrus on tuntud Santa Rosa mägede poolest, mis kõrguvad La Quintast läänes ja lõunas.

Kogu Coachella oru piirkond asub väga lähedal San Andrease murrangule.

### Kliima
La Quinta kliimat mõjutab ümbritsev pinnamood. Tänu selle asukohale kõrgete mäeahelike vahel ja lõunasse avanevas orus, on linna kliima aasta läbi soe. Talvi peetakse Coachella orus isegi USA lääneosa kõige soojemateks. Valitseb soojade talvede ja kuumade suvedega ariidne kliima. Suvel tõuseb õhutemperatuur sageli üle 40 °C, harva isegi üle 50 °C. Ka öösiti ei lange suvel õhutemperatuur tavaliselt alla 25 °C. Talvekuudel on õhutemperatuur päeval tavaliselt 20–22 °C. Miinuskraade esineb harva. Aasta keskmine sademete hulk võib jääda alla 100 mm. 

## Ajalugu
19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses kasutati Coachella orgu peamiselt põllumajandusalana. Maamõõtjad kuulutasid aga liivaluiteid elamiskõlbmatuks, elamumaaks sai toona kasutada ainult Marshall Cove'i kivist pinnast.

1926. aastal rajas Walter Morgan Marshall Cove'i põhjaossa La Quinta Resorti eraldatud peidupaigaks läheduses paikneva Hollywoodi kuulsuste ja seltskonnategelaste jaoks. Villas paiknes Coachella oru esimene golfiväljak. 1930. aastatel ehitati läbi oru maantee California State Route 111.

Seoses ümbritsevate kõrbelinnade kasvuga arenes La Quinta alates 1980. aastatest samuti märgatavalt. 1. mail 1982 sai La Quinta linnaõigused. Kui 1980. aastal elas linnas veel 3328 inimest, siis 1990. aastal juba üle 11 000.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Filmirežissöör

**Filmirežissöör** ehk **filmilavastaja** on filmi tegemise loominguline, kunstiline juht.

Filmirežissöör kujundab filmistsenaariumi põhjal näitlejate ja võttemeeskonna töö. Filmirežissööril on tähtis roll ka näitlejate valimisel.

Filmi eri elementide või etappide jaoks võidakse kasutada kitsama eriala spetsialiste, näiteks helirežissöör, montaažirežissöör.

Režissöör võib filmi tegemisel täita ka muid rolle, näiteks olla ka stsenarist, operaator, monteerija, näitleja või helilooja.

Filmirežissöörid võivad töötada üsna erineva tööstiiliga: ühed annavad ette vaid üldise tegevuskirjelduse ja lasevad näitlejatel teksti improviseerida, teised kontrollivad võttemeeskonna ja näitlejate tegevuse iga detaili.

## Vaata ka
*filmirežissööride loend
*lavastaja
Verona (laul)

**"Verona"** on laul, mis esindas Eestit Kiievis 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kuna võitis konkursi Eesti Laul 2017. Loo autor on Sven Lõhmus, esitajad Laura Põldvere ja Koit Toome, taustalauljad Kaire Vilgats, Dagmar Oja ja Rolf Roosalu. Laul esitati inglise keeles.

"Verona" kogus Eesti Laulu superfinaalis 55% häältest.

Laul ei jõudnud Eurovisiooni lauluvõistlusel poolfinaalist edasi.

## Singel

### ''Track listing''

"Veronast" valmis ka ametlik muusikavideo.

## Kaverid ja paroodiad

TV3 saate "Su nägu kõlab tuttavalt" 6. hooaja 5. saates parodeerisid Koidu ja Laura "Veronat" Hele Kõrve ja Valter Soosalu.

6. juulil 2018. a. andis briti plaadifirma Energise Records välja Peter Wilsoni duubelalbumi *"The Passion And The Flame"*, millel on ka "Verona" kaver. Seekordne uusversioon oli kahe meeslaulja, Peter Wilsoni ja Sean Smithi duett ning 2018. a. augustis ilmus see ka eraldi singlina. Ka sellest kaverist on tehtud mitmeid remikse. 

## Viited
Müncheni lennujaam

**Müncheni Franz Josef Straussi lennujaam** (IATA kood **MUC**, ICAO kood **EDDM**, saksa keeles *Flughafen München "Franz Josef Strauß"*) on rahvusvaheline lennujaam Müncheni lähedal. See on teenindatavate reisijate arvu järgi Saksamaa suuruselt teine lennujaam (42 miljonit inimest 2016. aastal).

Lennujaam asub Münchenist 28,5 kilomeetri kaugusel, linnaga ühendab seda kiirtee A92.

Lennujaam avati 17. mail 1992, vahetades välja vana, alates 1939. aastast tegutsenud München-Riemi lennujaama, mis hakkas juba 1960. aastatel kitsaks jääma. Ehitus algas 3. novembril 1980.

Lennujaam on saanud nime endise Baieri ministerpresidendi Franz Josef Straussi järgi, kes oli üks uue lennujaama projekti algatajaid.
Karõškiv

**Karõškiv** (ukraina keeles Каришків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 1000.
Lustivka

**Lustivka** (ukraina keeles Лустівка) on küla Ukrainas Tšernigivi oblastis Nižõni rajoonis. Elanike arv on 90. Pindala on 0,364 km².
Merimänd

**Merimänd** (*Pinus pinaster*) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu.

Merimändide eluiga on kuni 300 aastat.

Merimänd oli 2008. aastal Soome aasta ravimtaim; tema koore ekstrakt on üks uuritumaid loodusravimeid maailmas.

## Klassifikatsioon

Merimännil on kaks alamliiki: 
* *Pinus pinaster atlantica* H. Del Villar
* *Pinus pinaster pinaster* Roth.

## Merimänni kooreekstrakt
Merimänni kooreekstrakt on looduslik taimeekstrakt. Helsingi Ülikooli professori Raimo Hiltuneni arvates on see ainulaadselt tugev looduslik taimne antioksüdant, sisaldades 40 aktiivset ühendit. Kooreekstrakt takistab vere LDL-i ehk nn paha kolesterooli oksüdeerumist, vähendab trombide teket, kaitseb rakke vabade radikaalide eest.

USA-s on merimänniekstraktile tema südame- ja veresoonkonnahaigusi takistava mõju kohta väljastatud kaks patenti.

Antioksüdandina on meremänni ekstrakt 50 korda aktiivsem kui E-vitamiin ja 20 korda aktiivsem kui C-vitamiin. Kollageeniga liitudes tugevdab koeehitust, alandab turseid kogu kehas, muudab naha siledaks.

Meremänniekstrakt aitab leevendada ka kevadist õietolmuallergiat.

; Pycnogenol®

Pycnogenol on Prantsusmaa rannikul kasvavate merimändide värskest koorest vesiekstratsiooni teel valmistatud looduslik ekstrakt. Pycnogenoli kvaliteedinõuded on määratud Ameerika Ühendriikide farmakopöas.

Pycnogenoli kasutatakse vereringe häirete, õietolmuallergia, allergia, astma, tinnituse, hüpertoonia, lihasevalu, valu, osteoartriidi, diabeedi, lapseea aktiivsus- ja tähelepanuhäire, endometrioosi, menopausi sümptomite, düsmenorröa (valulik menstruatsioon), erektsioonihäirete ja retinopaatia korral. Kasutatakse ka südame ja veresoonkonna haiguste (sh insult, südamehaigus (CVD), veenilaiendid) ennetamiseks.

Pycnogenoli kasutatakse ka vananemise aeglustamiseks, naha seisukorra parandamiseks, sportliku võimekuse ja meeste viljakuse parandamiseks.

; Vastunäidustused

Autoimmuunhaiguste (nt polüskleroos, süsteemne erütematoosne luupus, reumatoidartriit jm) korral võib immuunsüsteemi talitlus kiireneda ja haiguse sümptomeid intensiivistada.
Immunosupressandid reageerivad Pycnogenoliga.

## Viited

## Muud allikad
*American Botanical Council, "SCIENTIFIC AND CLINICAL MONOGRAPH FOR PYCNOGENOL"
Vecate vald

**Vecate vald** (läti keeles *Vecates pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Burtnieki, Matīši, Jeri, Skaņkalne, Sēļi ja Mazsalaca vallaga ning Limbaži piirkonna Braslava vallaga.

Valla pindala on 90 km². 2016. aasta seisuga elas seal 428 inimest. Aastal 2011 elas vallas 273 lätlast, 100 venelast, 20 valgevenelast, 31 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Vecate küla. Vallavanem on Maija Kozlovska.

## Ajalugu

Vecate valla aladel elasid 12. sajandi lõpus liivlased, piirkond jäi Metsapoole muinasmaakonna idapiirile. Piirkonnas asusid Vecate mõis ja Košķele mõis. Aastal 1935 oli valla pindala 42,6 km². 1945. aastal moodustati vallas Vecate külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult ja külanõukogu moodustati taas. Aastal 1954 liideti külanõukoguga osa Ziemeļi külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu taas vallaks. Aastatel 2006–2021 kuulus Vecate vald Burtnieki piirkonda.

## Loodus

Vald jääb Tālava madalikule, asudes Asti järve põhjakaldal. Selle idaosas asuvad Ķirumsi järv (53,5 ha) ja Rebele järv (1,5 ha). Valla suuremad jõed on Salatsi jõgi ja järve voolavad Ruhja jõgi ning valla lõunapiiril voolav Säde jõgi. Vallas asuvad ka Sepata soo (304 ha) ja Ķirumsi soo (157 ha).

Valla maastikku iseloomustavad ligi kümne kilomeetri pikkused voored. Piirkonna kõrgeim koht asub selle lääneosas ja ulatub 70 m üle merepinna. Maavaradest leidub vallas liiva ja sapropeeli.

## Mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kaulēnkalnsi muinasasula, Riņņukalnsi muinasasula koos selle juures asuva Upurakmensi kultusekiviga, Zvejnieki I ja II asulapaik koos nende juures asuva muinaskalmega ja Tūtere tammeaseme pühapaik. Zvejnieki muinasasulate juures on säilinud ka jäljed omaaegsetest põldudest. Regionaalse kaitse all on Dārziņi muinaskalme ja Vecate muinaskalmed. Looduskaitse all on Purmaļi tammed, Pīņi tammed, Melderīši paju, Sautēni saar, Simise pajud, Vecate pargi sanglepp, Vecate pargi tammed, Baltākrogsi pappel, Vecate pargi elupuud, Bērzi pärnad ja Spilvase tamm. Valla idaosa asub Vidusburtnieksi hoiualal, vald tervikuna asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 273 lätlast, 100 venelast, 20 valgevenelast, 31 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Joseph Smith

**Joseph Smith** noorem (23. detsember 1805 Sharon, Vermont, Ameerika Ühendriigid – 27. juuni 1844 Carthage, Illinois, Ameerika Ühendriigid) oli usujuht, kes algatas mormoonluse ehk viimse aja pühade liikumise. 

24-aastaselt avaldas ta Mormoni raamatu ja umbes kuu aega hiljem rajas ta kiriku, mida kutsutakse Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kirikuks. Tema lühikese elu jooksul liitusid tuhanded selle kirikuga ja usuliikumine kestab tänapäevani.

## Viited

## Välislingid
* Ajaloolised dokumendid Joseph Smithi kohta: josephsmithpapers.org
Karl Alfred Jentson

**Karl Alfred Jentson** (19. mai 1879 Tartu – 18. märts 1965 Tallinn), pseudonüümiga **Pessimist**, oli eesti litograaf ja karikaturist.

Ta oli aastatel 1895–1899 Tartus E. Bertelseni trükikojas graveerija õpilane ja õppis 1904–1905 Peterburi Stieglitzi kunsttööstuskoolis. 1906. aastal oli ta Helsingis litograaf, hiljem töötas Peterburis ja Grodnos, seejärel Tallinnas ja Tartus litograafina. Mõnda aega juhatas ta Päevalehe litograafiaosakonda. Oli Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse litograafiaosakonna juhataja. Töötas Heinrich Laakmanni trükikoja juhatajana. 

Tema loomingu olulisim osa jääb aastatesse 1905–1906. Venemaa revolutsiooni ajal loodud karikatuurid ilmusid Vene väljaannetes Маляр, Овод, Пути, Секира ja Скорпион, Soome ajakirjas Kurikka ja Eesti ajakirjas Kaak.

## Viited
John D. Barrow

**John David Barrow** (29. november 1952 London – 27. september 2020) oli Briti füüsik, matemaatik ja teaduskirjanik. 

John Barrow oli tunnustatud teaduse populariseerija. Ta on avaldanud üle 420 artikli ajakirjades, tema raamatuid on tõlgitud 28 keelde. Kokku on tal ilmunud 19 raamatut. Ta on pidanud loenguid paljudes kohtades, sealhulgas Downing Street 10-s, Windsori lossis, Vatikani palees ja Veneetsia filmifestivalil.

## Haridus ja töökäik
Ta lõpetas 1974. aastal Durhami Ülikooli füüsika ja matemaatika erialal bakalaureusekraadiga ning kaitses 1977. aastal Oxfordi Ülikoolis doktoritöö astrofüüsikas (juhendaja Dennis W. Sciama).

Pärast kahte aastat järeldoktorina töötamist California Ülikoolis Berkeleys asus Barrow 1981. aastal tööle Sussexi Ülikooli astronoomiakeskusse lektorina. Aastatel 1989–1999 oli ta samas professor ja 1995–1999 ühtlasi astronoomiakeskuse direktor.

Alates 1999. aastast töötas ta matemaatikaprofessorina Cambridge'i Ülikoolis. Aastatel 2003–2007 oli ta ühtlasi Greshami Kolledžis astronoomiaprofessor ja 2008–2011 geomeetriaprofessor.

## Teadustöö
Barrow' teadustöö põhivaldkond oli matemaatiline füüsika aktsendiga kosmoloogiale, gravitatsiooniteooriale, osakestefüüsikale ja nendega seotud rakendusmatemaatikale.

## Tunnustus
 
*2003 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*2006 – Templetoni auhind
*2008 – Michael Faraday auhind
*2009 – valiti Academia Europaea liikmeks
*2015 – Diraci medal
*2016 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal

## Teoseid
*2001 – *The Book of Nothing: Vacuums, Voids, and the Latest Ideas about the Origins of the Universe*. Pantheon, ISBN 0375420991
*2003 – *The Constants of Nature: The Numbers that Encode the Deepest Secrets of the Universe*. ISBN 0375422218
*2007 – *New Theories of Everything*. Pantheon, ISBN 978-0192807212
*2008 – *Cosmic Imagery: Key Images in the History of Science*. The Bodley Head, ISBN 978-0224075237
*2009 – *100 Essential Things You Didn't Know You Didn't Know: Math Explains Your World*. W. W. Norton, ISBN 0393070077
*2011 – *The Book of Universes: Exploring the Limits of the Cosmos*. W. W. Norton, ISBN 0393081214
*2012 – *Mathletics: A Scientist Explains 100 Amazing Things About The World of Sports*. W. W. Norton, ISBN 978-0393063417
*2014 – *100 Essential Things You Didn't Know You Didn't Know About Maths and the Arts*. Bodley Head, ISBN 978-1847922311

#### Tõlked eesti keelde
*2024 – *Uued kõiksuse teooriad: ülima seletuse otsingul* (tõlkinud Laurits Leedjärv)

## Viited

## Välislingid
*John D. Barrow. thriftbooks.com
Heino Lehepuu

**Heino Lehepuu** (kuni 23. juunini 1935 **Heinrich Lehepuu**; 6. juuni 1907 Tartu – 20. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti kunstnik (illustraator ja karikaturist).

1925. aastal lõpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi.. Ta õppis aastatel 1925–1933 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Tema joonistuslaadi iseloomustab natuuritruu joonistus. Tema karikatuure avaldati aastatel 1925–1927 , Sädemetes ja Üliõpilaslehes. 1927. aastal tegi ta koostööd Theodor Lutsuga ja oli filmi "Noored kotkad" kunstnik.. Samuti avaldati tema karikatuure Postimehes. 

Alates 1928 töötas ta Tartus tarbegraafikuna. Ta on kujundanud paljude raamatute ja ajakirjade esikaasi. Kirjakunstnikuna oli ta väga andekas ehisinitsiaalide meister, tema loodud on ka ajakirja Maret stiliseeritud pealkiri. 

1930. aastate teisel poolel tegi ta reklaamkuulutusi Tartu Alexander Frederkingi seebivabrikule, tubakafirmadele, pudu- ja pesuärile "Vennad Lepp" ja paljudele teistele. Tema reklaame avaldati ajakirjades Tants, film ja mood (1926), Eesti Naine, Huvitav Žurnaal, Maret, Taluperenaine ja Teater Vanemuine.

1938. aastal kuulus ta Tartu Rotary klubisse. Peale juunipööret tegutses aktiivselt punasümboolika loomisel ja kujundas nõukogulikus stiilis avalikku ruumi.

Heino Lehepuu vangistati 14. aprillil 1941 Tartus ja saadeti Sevurallagi Sverdlovski oblastisse, kus erinõupidamisel 20. märtsil 1942 süüdistati teda antirevolutsioonilises liikumises §58-13 järgi. Talle määrati surmanuhtlus, otsus viidi täide 20. aprillil 1942.

## Isiklikku
Tema isa oli kaupmees Hans Lehepuu ja ema oli Pauline Lehepuu. 

## Viited

## Välislingid
*Lehepuu, Heino (end Lehepuu, Heinrich) Hansu p. - õigusteadlane (foto)
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Matīši vald

**Matīši vald** (läti keeles *Matīšu pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Burtnieki, Vecate, Dikļi ja Bērzaine vallaga ning Limbaži piirkonna Brīvzemnieki ja Braslava vallaga

Valla pindala on 80 km². 2016. aasta seisuga elas seal 879 inimest. Valla keskus on Matīši küla. Vallamaja asub aadressil Skolas ielā 11, vallavanem on Skaidrīte Klāsone.

## Ajalugu

20. sajandi algul moodustati praeguse valla aladel Bauņi vald, mis tekkis Pučurga, Bauņi ja Mīlītese mõisavaldade liitmisel. Aastal 1935 oli selle valla pindala 93,8 km². 1945. aastal moodustati vallas Bauņi ja Matīši külanõukogu, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Matīši külanõukoguga likvideeritav Bauņi külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu Matīši vallaks. Aastatel 2006–2021 kuulus vald Burtnieki piirkonda.

## Loodus

Vald jääb Tālava madalikule, asudes Asti järve läänekaldal. Valla kõrgeim koht asub selle idaosas (75,6 m). Vallas asuvad ka mitmed sood, millest suurim on 89 hektari suurune Biedruse soo (157 ha). Valda jäävad kaks liiva- ja kruusakarjääri.

## Mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Matīši luteri kirik, selle kantsel ja altar. Kohaliku kaitse all on Droņi muinaskalmed. Valda jääb ka Bauņi mõis koos selle juures asuva looduskaitsealuse lehisealleega. Looduskaitse all on veel Pikāti tamm, Kulpese mäe tamm, Zīle vaher, Salniekise tamm, Pučurga kask, Labrenči elupuud, Matīši pahkadega kased, Apteegikask, Bremme paju, Kārkli paju, Niedrīte pähklipuu, Niedrīte paju, Plepji pajud, Speļģi saar, Bērzkalni mänd, Jēkabkalnsi mänd, Jēkabkalnsi valge mänd, Jēkabkalnsi läänepärn, Mīlīte seedermänd, Mīlīte mänd, Mīlīte kuusk, Mīlīte tammed, Bauņi tammed, Bauņi park, Bauņi saar, Ķinka allee tammed, Pučurga pärnad, Matīši mänd, Vaivari elupuu ja Salniekise paju. Vald asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 771 lätlast, 40 venelast, 18 valgevenelast, 6 ukrainlast, 4 poolakat ja 5 leedulast.
Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
## Viited

## Välislingid
Tehismägi

**Tehismägi** on inimtegevuse tagajärjel tekkinud kõrgendik. Tehismägi on näiteks tuha- ja aherainemägi.
DFDS Seaways

**DFDS Seaways** on Taani laevandusettevõte (inglise *shipping company*), mis pakub reisi- ja kaubaveoteenuseid Põhja-Euroopas, sh Eestis. DFDS Seaways on DFDS tütarettevõte. 

Eestis korraldab DFDS Seaways (täpsemalt DFDS A/S Eesti filiaal) liiklust ro-pax-laevadega Paldiski Põhjasadamast Paldiski-Kapellskäri laevaliinil.

## Laevastik

### Praegune laevastik

## Välislingid
*DFDS Seawaysi Eesti koduleht
*DFDSi koduleht
Ms

**Ms** või **Ms.** on ingliskeelne austav pöördumissõna, mida kasutatakse naise perekonnanime ees või eesnime ja perekonnanime ees. Erinevalt sõnadest *Miss* (prl) ja *Mrs* (pr) ei näita *Ms*, kas tegemist on vallalise või abielus naisega.

## Viited
Nicole Fontaine

**Nicole Claude Marie Fontaine** (16. jaanuar 1942 – 17. mai 2018) oli prantsuse poliitik ning Euroopa Parlamendi liige. Ta oli Euroopa Parlamendi president aastatel 1999–2001.

## Karjäär
Fontaine oli hariduselt advokaat ning 1969. aastal kaitses ta edukalt doktorikraadi avaliku õiguse kohta. 
Ta oli Prantsusmaa Populaarse Liikumise liige, kuni erakond 2015. aastal Vabariiklaste (*Les Républicains*) nime all tegutsema hakkas. Les Républicains on üks erakondadest, mis kuulub Euroopa Rahvaparteisse.

## Viited
Walter Burley Griffin

**Walter Burley Griffin** (24. november 1876 Maywood, Illinois – 11. veebruar 1937 Lucknow, India) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt, kes tegutses ka maastikuarhitektina.

Griffin on tuntud eeskätt Austraalia pealinna Canberra linnaplaneeringu (1911–1912) autori ja Canberra ehitustööde esialgse projektijuhina (1913–1920). Tema järgi on nimetatud 1960. aastate alguses Canberrasse rajatud Burley Griffini järv.

Griffini loominguliseks partneriks 28 aasta vältel oli tema abikaasa Marion Mahony Griffin, üks maailma esimesi litsentseeritud naissoost arhitekte.
Valmiera vald

**Valmiera vald** (läti keeles *Valmieras pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valmiera linnaga ning Burtnieki, Kocēni, Rencēni, Jērcēni, Trikāta, Kauguri ja Brenguļi vallaga.

Valla pindala on 101 km². 2016. aasta seisuga elas seal 3245 inimest. Aastal 2011 elas vallas 3010 lätlast, 560 venelast, 69 valgevenelast, 28 ukrainlast, 26 poolakat ja 18 leedulast. Valla keskus on Vanagi küla. Vallamaja asub Valmiermuižas aadressil Vanagu iela 4, vallavanem on Māra Vītola. Vallal on oma kultuurimaja ja raamatukogu, kuid lähim kool asub Valmieras.

## Ajalugu

Valla alad kuulusid Tālava muinasmaakonda. Vald moodustati aastal 1894, mil liideti Valmiera kirikumõisa ja Valmiera mõisa mõisavallad. Aastal 1906 liideti Oliņi piirkond Trikāta vallaga. Aastal 1935 oli selle valla pindala 144,4 km². 1945. aastal moodustati vallas Valmiera ja Ausekļise külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Valmiera külanõukoguga osa Ausekļise külanõukogu maadest. Aastal 1967 liideti osa külanõukogu maadest Rencēni külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu Valmiera vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Burtnieki piirkonda.

## Loodus

Vald jääb Tālava madalikule. Selle reljeefile on omased väikesed voored. Suurim jõgi on valla kagupiiril voolav Koiva jõgi. Voorte vahele jäävad Līgotņi (226 ha), Brada (131 ha), Cīļe (120 ha), Ezeri (83 ha), Ķoniņi (72 ha), Purkauliņi (74 ha) un Mācītājlauži (52 ha) sood.

## Mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Sīmanēni püha tamm. Valmiera mõisa torn, elumaja kahe toa seina- ja laemaalingud, ait ja piirdemüüri fragmendid on regionaalse kaitse all. Teiste vaatamisväärsuste seas on luuletajate Jānis Ruģēnsi ja Rieteklise sünnikodud, Ķelderlejā natsismiohvrite ühishaud ja Valmiera mõisa hoonetekompleks.

Looduskaitse all on Ugrāji vaher, Ugrāji tamm, Vecžvīguri lehis, Jaunžvīguri pärn, Vecbenči tamm, Rami tamm, Murēni tamm, Aismeža tamm, Glumi tamm, Cinatase pärn, Cinatase tamm, Vecmareņi pärn, Jaundanieli tamm, Čakstese tamm, Sautiņi tamm, Rieteklise kadakas, Sīmanēni Valgusetamm, Sīmanēni Armastuse tamm, Baloži tamm, Zemgaļi tamm, Lielķīši tamm, Ģibži tamm, Lielauši pärn, Lielauši tamm, Lielauši künnapuud, Vējiņi mänd, Annasmuiža tamm, Annasmuiža allee tammed, Annasmuiža künnapuu ja Irša pargi tammed. Valla idaosa asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul, põhjaosa aga asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1048 lätlast, 126 venelast, 32 valgevenelast, 27 ukrainlast, 20 poolakat ja 7 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Vanagi

**Vanagi** on endine küla (*vidējciems*) Lätis Valmiera piirkonnas, Valmiera valla halduskeskus. 

Küla asus 60 meetrit üle merepinna. Vanagi asub Riiast 111 kilomeetri ja piirkonna keskusest Burtniekist 26 kilomeetri kaugusel. Selle aladel on Valmieras pagastsi bussipeatus.

Asula tekkis 1870. aastal, mil sinna rajati Valmiera valla halduskeskus. Külas asub valla kultuurimaja. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Tänapäeval on küla naaberküla Valmiermuižaga kokku kasvanud ja sellega liidetud.

## Viited
L'Aurore

„**Aurora**“ on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil.

Kunstnik on kujutanud maalil rooma koidujumalannat Aurorat (kreeka Eos).

1881. aastal valminud teos asub Birminghami kunstimuuseumis Alabamas (USA).
Rothkirch

**Rothkirch** oli Sileesia päritolu aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 

Aadlisuguvõsast on teateid alates 1302.

Rootsi ajal kanti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

Suguvõsale kuulus Eesti alal näiteks Krootuse mõis.
Blomberg

**Blomberg** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfalenis Lippe kreisis. See asub Bielefeldist umbes 20 km kaugusel kagus ja Detmoldist umbes 20 km kaugusel idas.

Elanike arv on 2015. aasta seisuga 15 370.

Suure põgenemise käigus asutati linna põgenikelaagrisse eesti gümnaasium.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Blomberg (aadlisuguvõsa)

**Blomberg** oli Saksamaalt arvatavasti Blombergi linnast pärit aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis.

13. sajandi lõpus või 14. sajandi algul rändas osa suguvõsast Kuramaale, pannes aluse eraldi liinile. 1307 on dokumenteeritud andmed Kuramaal tegutseva Pawel Blomberg'i kohta.
Jacek Saryusz-Wolski

**Jacek Emil Saryusz-Wolski** (sündinud 19. septembril 1948 Łódźis) on Poola diplomaat ja poliitik. Ta oli aastatel 2004–2024 Euroopa Parlamendi liige. Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi asepresident.

Ta lõpetas aastal 1971 Łódźi Ülikooli majandusteaduskonna.

Ta on töötanud õppejõuna Łódźi Ülikoolis. Ta kuulus aastast 1980 ametiühinguliikumisse Solidaarsus (*Solidarność*). 

Ta on aastast 2004 Euroopa Parlamendi liige, ta kuulub Euroopa Rahvapartei fraktsiooni. Aastatel 2004–2007 oli ta Euroopa Parlamendi asepresident.
Bērzaine vald

**Bērzaine vald** (läti keeles *Bērzaines pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Dikļi, Zilaiskalnsi, Kocēni, Burtnieki ja Matīši vallaga.

Valla pindala on 55 km². 2016. aasta seisuga elas seal 580 inimest. Valla keskus on Bērzaine küla. Vallavanem on Atis Keziks.

## Ajalugu

Aastal 1935 asus Bērzaine valla kohal Jaunburtnieki vald, mille pindala oli 44,2 km² ja kus oli 733 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Bērzaine ja Jaunburtnieki külanõukogu, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1950 liideti Bērzaine külanõukoguga likvideeritav Jaunburtnieki külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu Bērzaine vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kocēni piirkonda.

## Loodus

Vald jääb Tālava madalikule. Suurimaks jõeks on Briede. Vallas on ka paar pisikest järve. Looduskaitse all on Jaunbimberi mänd, Brenguļi tamm, Purmaļi tamm, Jaunburtnieki kooli pappel, Jaunburtnieki kooli tamm, Celmi tamm, Jaunzemnieki elupuu, Zilūži künnapuu ja Bērzaine pärn. Suur osa vallast asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Saulieši muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on hiiepaik Daviņi hiidrahn ja Purvmaļi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Jaunburtnieki kalmistu muinaskalmed koos Jaunburtnieki ristikiviga ja Daviņi Norieši künka muinaskalmed. Valda jäävad veel Lanti ja Jaunburtnieki muinaskalmed, Jaunburtnieki surnuaed ja Daviņi väiksem ohvrikivi.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 538 lätlast, 13 venelast, 11 valgevenelast, 6 ukrainlast, 6 poolakat ja 2 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid