Gérard Latortue

**Gérard Latortue** [žer'aar latort'üü] (sündinud 19. juunil 1934, Gonaïves – 27. veebruar 2023) oli Haiti poliitik, kes oli 12. märtsist 2004 kuni 17. maini 2006 riigi peaminister.

Latortue õppis Haitil ja Prantsusmaal õigusteadust ja majandust.

François Duvalier' diktatuuri ajal läks ta 1963 eksiili.  

1986 naasis ta lühikeseks ajaks Haitile. 1988. aastal oli ta Leslie Manigat' presidentuuri ajal mõned kuud Haiti välisminister, kuid valitsus kukutati sõjaväelise riigipöördega. 

Ta töötas 1972–1994 ÜRO Tööstusarenguorganisatsiooni (ONUDI) ametnikuna. ÜRO Arenguprogrammi raames on ta töötanud Togos ja Elevandiluurannikul. 

Märtsis 2003 kirjutas Latortue: "Meie maa on pankrotis. Meie rahva krooniline viletsus ei ole kunagi olnud suurem." Ta pidas nii ühiskonda kui ka keskkonda nii suures ohus olevaks, et kaalul on rahva edasine eksistents. Ta pidas relvastatud rühmituste desarmeerimist hädavajalikuks. "Kogu rahvas võtab avasüli vastu need, kes saavad ja tahavad meil aidata korraldada vabad ja õiglased valimised, kehtestada õigusriik ja jõugud desarmeerida." 

Ta kutsus 2003. aastal USA presidenti George W. Bushi üles aitama president Jean-Bertrand Aristide'ist lahti saada.  

Ta lootis, et Haiti iseseisvuse 200. aastapäeva pidustused vallandavad muutused. 

Peaministriks nimetamise ajal elas Latortue Floridas Miamis (Boca Ratonis). Ta töötas rahvusvahelise ärikonsultandina. Viimati oli ta Haiti kreooli keeles edastatavate telesaadete moderaator.  

Latortue valiti nelja kandidaadi seast. Eesmärgiks oli leida sõltumatu ja kompetentne peaminister. Endise valitsuse minister Leslie Voltaire nimetas teda patsifistiks ja kompromisside meheks. 

Endise presidendi Jean-Bertrand Aristide'i pooldajad teatasid, et ei tunnusta Latortue'd. Ka mässulised, kes kutsusid esile Aristide'i lahkumise, olid valikus pettunud. Nad oleksid eelistanud kindral Hérard Abrahami, sest korra jaluleseadmiseks on tarvis tugevat isiksust. Nüüd olevat tarvis leida tugev siseminister.

Latortue ülesandeks oli moodustada valitsus ning korraldada koos ajutise presidendi Boniface Alexandre'iga vabad valimised. Peale selle peab ta püüdma tagada riigis turvalisuse, saavutada rahvusliku leppimise lõpule viima rahuliku väljumise Haitit taganud kaosest. 

Floridas ütles äsja ametisse nimetatud Latortue: "Ma saan kaasa aidata rahvuslikule leppimisele. Sellel 200. juubeli aastal on meil aeg unustada oma erimeelsused ning ühineda riigiks." Ta lubas relvastatud rühmitused desarmeerida.

10. märtsil 2004 jõudis ta Haitile. Tema sõnul peavad võõrväed jääma Haitile nii lühikeseks ajaks kui võimalik, kuid esialgu on nende kohalolek vähese turvalisuse ja politsei nõrkuse tõttu hädavajalik. Ta kutsus üles kõiki haitilasi, hoolimata sotsiaalsest päritolust ja poliitilisest mõtteviisist, uue Haiti rajamisele kaasa aitama. Latortue rõhutas, et ta tahab läbi rääkida kõigi rühmitustega. Oma esimeseks ülesandeks nimetas ta endise presidendi Jean-Bertrand Aristide'i vastaste ja pooldajate lepitamist. 

Tema valitsuses oli nii Aristide'i pooldajaid kui ka vastaseid. 

## Isiklikku

Latortue on abielus ja tal on kolm last. Tema äi oli Haiti diplomaat Mauclair Zéphirin. Koos abikaasa ja ämmaga haldab ta äia kogutud väärtuslikku raamatukogu Haiti ajaloost.

## Välislingid
*Foto
*Foto
*Fotod; andmed ja lingid
*Foto