open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Õllejäätis

**Õllejäätis** on jäätis, mille üheks komponendiks on õlu. Võrreldes heleda õllega annavad tumeda laagriõllega maitsestatud jäätised rohkem spetsiifilist maitset, mida otsitakse. Seetõttu kasutatakse enamasti õllejäätise valmistamiseks just tumedat õlut. Alkoholisisaldus tootes oleneb valmistamise meetodist. Lõppsaaduses võib esineda alkoholi, kuid mitte ilmtingimata. Teatud retseptid nõuavad kuumutamist, mistõttu alkoholi aurumise tõttu seda valmis jäätises enam pole. 

## Ülevaade
Õllejäätises kasutatakse peale õlle samu komponente, mida kasutatakse tavalise jäätise tegemiseks. Eri maitseid saab anda edasi vastavalt kasutatud õlle liigile. Kui tume porter annab edasi karamelli ja linnase maitset, siis pilsner, pale ale ja indian pale ale võivad jäätisele anda mõru maitse. Nisuõlut ja laagrit kasutatakse samuti jäätiste valmistamisel, kuid heledad õlled, näiteks laagriõlled, ei anna maitsele nii suurt erinevust. Kõige paremat ja spetsiifilisemat maitset annavad edasi humal ja linnased, mida esineb just tumedates õlledes. Jäätisele lisatakse muude maitsenüansside saamiseks näiteks šokolaadi, kirsse või karamelli. Magustoiduks võib õlut lisada ka juba valmis jäätisele või teha kogu õllega magustoit täiesti algusest.

Mõned jäätisepoed Ameerika Ühendriikides valmistavad õllejäätisi ja osalevad nendega suurel Ameerika õllefestivalil. Üks maailmakuulus jäätisebränd Ben and Jerry's on koostöös New Belgium Brewing Companyga loonud piiratud koguses New Belgium Brown Alest valmistatud õllejäätise.

## Viited
Koffiefontein

**Koffiefontein** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas, Letsemengi valla halduskeskus.

Koffiefontein on asutatud 1892. aastal.

1870. aastatel rajatud Koffiefonteini teemandikaevandus lõpetas tegevuse 2006. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Koffiefonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 74,00%, värvilisi 20,36%, valgeid 4,69%, India või Aasia päritolu inimesi 0,34% ja teisi 0,61%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 63,07% inimesi, sotho keelt 14,15%, koosa keelt 12,08%, tsvana keelt 7,00% ja inglise keelt 1,28%.

## Viited
Järvapojad

**Paide Spordiselts Järvapojad** oli 1923–1940 (teistel andmetel asutatud 1924) ja 1942–1944 Järvamaal tegutsenud spordiselts. Seltsi esimees oli Helmut Veem.

Seltsil oli oma kergejõustiku- ja jalgpalliosakond. 

## Viited
Eesti Mootorispordi Keskliit

**Eesti Mootorispordi Keskliit** oli Eesti mootorispordiga tegelev keskorganisatsioon, mis tegutses aastatel 1924–1940.

Liit asutati 27. septembril 1924.

## Viited
Nikolai Popov (sõjaväelane)

**Nikolai Mihhailovitš Popov** (vene keeles Николай Михайлович Попов; 5. aprill (vkj 24. märts) 1903 Temrjuk, Kubani oblast, Venemaa Keisririik – 1. veebruar 1985 Moskva, Nõukogude Liit) oli vene sõjaväelane (kindralpolkovnik), Vene NFSV teeneline ehitaja (1968). 

Ta oli aastatel 1940–1941 Balti sõjaväeringkonna vägede majutamise osakonna ülem. Suures Isamaasõjas oli ta aastatel 1942–1945 oli erinevate rinnete sõjalis-ehitusvalitsuse ülem. 1956. aastast oli ta NSV Liidu Kaitseministeeriumi ehituse ja vägede majutamise valitsuse ülema asetäitja. 

29. augustil 1969 sai Popov NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega väljapaistvate teenete eest eriülesande täitmisel sotsialistliku töö kangelase aunimetuse.

## Sõjaväelised auastmed
*3. järgu sõjaväeinsener (1936)
*2. järgu sõjaväeinsener (1939)
*1. järgu sõjaväeinsener (1942)
*insener-polkovnik (1943)
*insenertehnilise teenistuse kindralmajor (1949)
*insenertehnilise teenistuse kindralleitnant (1958)
*insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnik (1965)
*kindralpolkovnik (1984)

## Viited
Georg Luts

**Georg Luts** (eesnimi ka **Jüri**; 11. aprill 1918 Viciebsk – 1. mai 2004 Lund) oli eesti päritolu Rootsi farmatseut.

Ta sündis Oskar Lutsu pojana Esimese maailmasõja ajal Viciebskis, kus isa Oskar teenis Vene sõjaväes. Perekond tuli 1918. aasta varasügisel Eestisse.

Ta õppis Tartu Linna 15. Algkoolis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis, lõpetas selle 1938. aastal. Aastatel 1938–1942 õppis ta Tartu Ülikoolis farmaatsiat. Akadeemiliselt kuulus ta Korporatsioon Fraternitas Liviensisesse.

Sarnaselt isa Oskar Lutsuga oli ka Georg kirjandushuviline. Muu hulgas kirjutas ta enne isa käsikirjade trükkiminekut neid puhtalt ümber. Esimese kursuse üliõpilasena pani 20-aastane Georg väsinud isale lubadust täites tema asemel koguni kirja följetoni "Saamuel Pliuhkam Tartu näitusel" (Postimees nr 231, 27. august 1938. Lk 9).

Teise maailmasõja ajal teenis ta Saksa sõjaväes ning vahetult enne Eesti langemist Nõukogude kolmanda okupatsiooni alla põgenes ta Soome oma lelle Theodor Lutsu juurde ning sealt koos lelle perega Rootsi. 

Ta töötas edaspidi Lundis farmaatsiaettevõtetes. Tema vanemad said alles oktoobris 1948 teada, et Georg on Rootsis elus. Kuni surmani ei külastanud ta kunagi Eestit ega kodulinna Tartut.

## Isiklikku
Tema isa oli kirjanik Oskar Luts ja ema oli Valentina Luts (sündinud Krivitskaja; 1892–1982). 

Abielust rootslanna Ruth Ohlssoniga sündis Georg Lutsul 1959. aastal poeg Anders Erik Ohlsson, kes töötab samuti farmaatsia alal.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Aivar Kull. "Georg Lutsu nähtamatu elulugu". Postimees, 3. september 2004
*Riina Mägi. Oskar Lutsu pojapoeg käis koos perega vanaisa noorusmail. Vooremaa, 7. aprill 2015
*Aivi Parijõgi. Lutsu majamuuseumi kuraator: Oskar Luts ei tahtnud noore poisina vahel üldse koolis käia. Prillitoos, 19. jaanuar 2025
Tallinna Töölisspordi Ühing

**Tallinna Töölisspordi Ühing** oli 1926–1940 Tallinnas tegutsenud spordiühing. See ühing oli üks Eesti Töölisspordi Liidu liikmetest.

Ühing asutati 17. juulil 1926.

## Viited
Kanala

**Kanala** (ka kanamaja, kanafarm, kanalaut) on hoone või ruum kanade pidamiseks; teatud lindla.

## Vaata ka
*kanakasvatus

## Viited
Sosnõ

**Sosny** (vene keeles *Sosnõ*, transkribeerituna **Sosnõ**) on alevik ja Minski linnaosa, mis asub linna kaguosas Zavodski rajoonis. Linnaosa jääb väljapoole Minski ringteed.

Linnaosa on osaliselt tööstusrajoon, endise sõjaväeosa territooriumil toodetakse karastusjooke. Seal asuvad nii töötav tuumareaktor kui ka tuumajäätmete hoidla. Sosny on osaliselt jäänud ka sõjaväelinnakuks, seal on kaks Valgevene piirivalvevägede üksust. 

Ülejäänud Minskiga ühendavad linnaosa bussid ja marsruuttaksod. 

## Ajalugu
Sosny rajati 1950. aastatel seoses tuumaenergeetikainstituudi rajamisega. Seal töötati välja esimene mobiilne tuumaelektrijaam Nõukogude Liidus. Hiljem rajati selle juurde NSV Liidu Sõjalaevastiku väeosade hooned, mis 1998. aastal läksid Sosny koosseisu. Varem oli tegemist kinnise linnaga, kuid tänapäeval töötab sealse reaktori juures rahvusvaheline teadlaste rühm.

## Viited
Ristlillik

**Ristlillik** (saksa keeles *Kreuzblume*, prantsuse keeles *fleuron*, inglise keeles *finial*) on ristikujuliselt hargnevate lehtede ja pungataolise tipuga ladvakujuline kaunistuselement gooti arhitektuuris tornide, viilude, fiaalide ja ehisviilude tippudes. Lillik võib olla kahe- või neljaharuline ja pealistikku kahekordne.

Eesti arhitektuuris esineb ristlillik sakramendiniššide ehisviiludel ja muus raiddekooris koos krabidega, näiteks Kuressaare linnusekabelis, Niguliste ja Oleviste kirikus ja Tallinna Toomkirikus. Ristlillik kaunistab fiaalitippe Oleviste kiriku Maarja kabeli välisseinal tugipiilarite külgedel ja tippudes. Omapärane ristikujuline motiiv, mis võib markeerida ristlillikut, asub ehisviilu tipus Ridala kiriku lääneportaali kohal.

Avanemata lehtedega ristlillikuga sarnaneva ladvamotiivi kohta, nagu seda esineb näiteks Muhu kiriku sakramendiniši raamistuse tipus, on eesti keeles kasutatud sõna *punglillik.*

Ristlilliku motiiv leiab palju kasutamist ka uusgootikas, sealhulgas Eesti 19. sajandi altariseintel ja mujal.

## Pildid

Fail:Fleurons.cathedrale.Paris.png|Pungjad tipukaunistused Pariisi Jumalaema kiriku põhjakülje tugipiilaritel
Fail:Fleuron.XIIIe.siecle.2.png|13. sajandi ühekordne ristlillik, Troyes
Fail:Fleuron.Notre.Dame.Paris.png|Kahekordne ristlillik Pariisi Jumalaema kiriku tugipiilari tipul
Fail:Fleuron.XIIIe.siecle.5.png|13. sajandi ristlillik
Fail:Fleuron.eglise.Saint.Urbain.Troyes.png|Troyes' Püha Urbanuse kiriku ristlillik, 13. sajand
Fail:Fleuron.XIVe.siecle.png|14. sajandi ristlillik
Fail:Kruisbloem en fragment raamkop uit koor en noorderdwarsschip - Goes - 20323268 - RCE.jpg|Amsterdami kiriku originaaldetailid
Fail:Amsterdam Restauratie Oude of St Nicolaaskerk afwerken van voegwerk na plaats, Bestanddeelnr 912-3584.jpg|Amsterdami Püha Nikolause kiriku restaureerine 1961. aastal
Fail:Muhu A15-0.jpg|Muhu kiriku koori põhjasein. Näha on pungataolise tipuga sakramendinišš
Fail:Toomkiriku sakramendiniss.JPG|Tallinna Toomkiriku sakramendinišš
Fail:Livré-sur-Changeon (35) Église Notre-Dame 04.JPG|Lillik Jumalaema kiriku lääneportaalil, Livré-sur-Changeon
Fail:Church component Ogee.jpg|Ukse ehisviil. Beverley, East Riding of Yorkshire
Fail:Detail van pinakel met kruisbloem en spuwer - Deventer - 20383120 - RCE.jpg|Fiaalidega galerii, Lebuïnuskerk Deventeris
Fail:DSC04338 - Milano - Sul tetto del Duomo - Foto Giovanni Dall'Orto - 14- Aug-2004.jpg|Milano toomkiriku ristlillikud
Fail:Tallinn Olaikirche Chor 1.JPG|Ristlillikute ja krabidega fiaalid Oleviste kiriku Maarja kabeli välisseinal
Fail:EE-37 - Tallinn - 2009-07-16 (4891214288).jpg|Pungjad ristlillikud ehisviilu tipus ja fiaalidel, ristlillikute rida reljeefsel ehisraamistikfriisil. Suure Rannavärava vapitahvel Tallinnas


## Vaata ka
* Krabi
* Fiaal
* Ehisviil
* Gooti arhitektuur

## Viited
Hiiumaa aasta ema

**Hiiumaa aasta ema** on aunimetus Hiiumaa emale, kelle peres kasvab kaks või enam last, kellele kodu pakub armastust, hoolt, eeskuju ja õpetust ja kes on oma töös pädev ning on perekonna väärtustamise heaks eeskujuks ka väljaspool perekonda. Selle aunimetusega tunnustatakse Hiiumaa emasid alates 2015. aastast.

Hiiumaa aasta ema kandidaat peab olema Eesti vabariigi kodanik ja rahvastikuregistri järgi Hiiumaa elanik.

## Hiiumaa aasta emad
* 2015 – Kärdla Ühisgümnaasiumi klassiõpetaja Tiia Palmiste
* 2016 – nelja lapse ema Kersti Simsalu
* 2017 – Suuremõisa Lasteaed-Põhikooli õpetaja, viie lapse ema Külli Kreegi
* 2018 – nelja lapse ema Karina Käär
* 2019 – Ly Klee
* 2020 – Reet Pihel
* 2021 – Kersti Kanarbik

## Viited

## Välislingid
* Foto: Hiiumaa aasta ema 2015 Tiia Palmiste
* Foto: Hiiumaa aasta ema 2016 Kersti Simsalu
* Foto: Hiiumaa aasta ema 2017 Külli Kreegi
* Foto: Hiiumaa aasta ema 2018 Karina Käär
Joshua Butler Wright

Joshua Butler Wright (Irvington New York 18. oktoober 1877 – 4. detsember 1939 Havanna Kuuba) oli Ameerika Ühendriike esindav diplomaat, kes teenis riiki saadikuna Ungaris, Uruguays, Tšehhoslovakkias ja viimaks Kuubal. Ta oli kahekümnes ja samas viimane riigisekretäri kolmas abi.

## Riigiteenistus

J. Butler Wrighti residents-osariigiks oli Wyoming. Ametikohad (märgitud ametiaja algus):
* 1923 – riigisekretäri kolmas abi
* 1924 – riigisekretäri asetäitja president Calvin Coolidge'i ja riigisekretär Charles Evans Hughesi administratsioonis
* 1927 – Coolidge nimetas ta USA saadikuks Ungaris
* 1930 – Herbert Hoover nimetas ta USA saadikuks Uruguays
* 1934 – Franklin D. Roosevelt nimetas ta USA saadikuks Tšehhoslovakkias
* 1937 – Roosevelt nimetas ta USA suursaadikuks Kuubal, kus ta 1939. aastal pärast operatsiooni suri

Tema viimasel eluaastal, kui ta oli suursaadik Kuubal, sildus Havannas aurulaev St. Louis, pardal peamiselt pagevad Saksa juudid. See juhtum oli aluseks 1976. aasta filmile “Neetute merereis”.

## Isiklikku
Ta oli C. R. Wrighti poeg ning abiellus Maude A. Wolfe'iga 1902. aasta juunis.

## Viited
Malõ Trastsjanets

**Mały Traścianiec** (vene keeles *Malõi Trostenets*, transkribeerituna **Malõ Trastsjanets**) on Minski linnaosa, mis asub linna kaguosas Zavodski rajooni territooriumil. Linnaosa jääb väljapoole Minski ringteed.

## Ajalugu
Mały Traścianiec on kujunenud endise samanimelise küla kohale. Küla oli üks NKVD ohvrite mahalaskmispaiku. Aastal 1940 oli see üks Katõni viidavate Poola ohvitseride kinnipidamispaiku.

Aastal 1941 rajasid piirkonna hõivanud Saksa väed sealsesse kolhoosikeskusse Nõukogude sõjavangide laagri. Järgmise aasta mais alustati seal juutide hukkamist, sinna rajati Mały Traścianieci koonduslaager. Yad Vashemi hinnangul hukati seal vähemalt 65 000 juuti, sealsetest massihaudadest on leitud 201 500 surnukeha. Kuna aga surnukehad olid põletatud, oli säilmete eristamine raske; ka puudus sealsel surmalaagril aruandlus. Nii on seal hukkunute täpne hulk teadmata, mõnedel hinnangutel hukati seal 330 000 inimest.

## Viited
170 eKr

**170. aasta eKr** oli 170. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DLXXXIV (584).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Aulus Hostilius Mancinus ja Aulus Atilius Serranus.
* Seleukiidide valitseja Antiochos IV vallutas Egiptuse.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Gaius Livius Salinator, Rooma poliitik
Leninski rajoon (Brest)

**Leninski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon)  Bresti oblasti Bresti linna koosseisus Valgevenes. Rajoon asub linna lääne- ja edelaosas, seda läbib Muchavieci jõgi.

Rajoon loodi 7. aprillil 1978. Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Леніна 13, rajooni juhib Gennadi Borisjuk.

Rajoonis asub Bresti tsitadell, teised vaatamisväärsused on Bresti arheoloogiamuuseum ja aastal 1856 ehitatud katoliku kirik. Seal asub ka Bresti ülikool, haridust annavad veel kolm gümnaasiumit, 11 keskkooli ja kaks lasteaed-algkooli. Rajooni jääb Bresti linnapark, seal asuvad kolm teatrit ja üks kino.

## Viited

## Välislingid
*Rajoonist Bresti linnaraamatukogu kodulehel (*valgevene keeles*)
Maskoŭski rajoon (Brest)

**Maskoŭski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblasti Bresti linna koosseisus Valgevenes. Rajoon asub linna kesk-, põhja- ja idaosas.

Rajoon loodi 7. aprillil 1978. Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Маскоўская 273, rajooni juhib Vjatšeslav Daškevitš.

Rajooni tööstusettevõtted annavad tööd 13 500 inimesele. Suurem osa sealsest tööstusest on toiduainetetööstus. Seal asub ka Bresti riiklik polütehnikaülikool, haridust annavad veel kolm gümnaasiumit, üks lütseum, 21 keskkooli ja neli lasteaed-algkooli. Rajooni jäävad suuremad Bresti haiglad.

## Viited

## Välislingid
*Rajoonist Bresti linnaraamatukogu kodulehel (*valgevene keeles*)
Ketas

**Ketas** on lame/tasandiline pöördkeha, mille kõrgus/paksus on tunduvalt väiksem kui läbimõõt.
Küljelt vaadatuna paistab see kriipsu või nelinurgana, ülalt ja alt vaadates ringina.
Ketast võib vaadelda kui ühte viilu silindrist.
Ketta omadust kui see panna pöörlema kasutatakse rattana, viskamiseks spordis, heliplaadina jt andmekandjatena arvuti kõvaketaste tööpindadena, optiliste andmekandjatena jne.
Inimesel nimetatakse ketasteks lülisamba lülide vahelisi osi.

## Vaata ka
*Keha
*Ketassaag
*Kettamaailm
*Laager ja Veerelaager
*Plaat
*Rõngas
*Secchi ketas
*Taldrik, Lendav taldrik, Loobitav taldrik
Klenovský Vepor

**Klenovský Vepor** on mägi Vepori mäestikus Slovakkias. Tegemist on selle mäestiku suurima suhtelise kõrgusega tipuga, kuigi mäestiku kõrgeim tipp on Fabova hoľa. Samas on see Balogi mäestikuks nimetatava piirkonna kõrgeim tipp. Mäe kõrgus on 1 338,2 m. 

Mäel kasvavad nulud, kuused ja pöögid moodustavad puutumatu metsa, mille kaitseks on moodustatud Klenovský Vepori looduskaitseala. Mäe madalamatel nõlvadel kasvab segamets, kus mainitud puuliikidele lisandub harilik pihlakas.

Mägi on moodustunud miotseenis Tisoveci juures tegutsenud vulkaani purskel moodustunud andesiidist laavavälja erodeerumisel.

## Viited
Pink Friday

**"Pink Friday"** on Ameerika päritolu naisräppari Nicki Minaj debüütalbum. 

Album anti välja 22. novembril 2010. Nicki on valinud albumisse põhiliselt hiphopstiilis laule, kuid lisatud on ka R&B ja popmuusika elemente. 

Albumit reklaamiti kaheksa singliga, mille hulgas on ülemaailmselt edukas "Super Bass". Minaj reklaamis albumit ka viie kontserdiga oma kontserditurneel 2010. aasta oktoobris.

Pärast pikka ootamist (ning tänu Nicki suurtele kaastöödele külalisartistina teiste artistide lauludel), "Pink Friday" jõudis teisele kohale USA Billboard 200-l, müües 375 000 albumit esimese nädalaga.  Album lõpuks jõudis esikohale ning oli siis 73 nädalat järjest edetabelis. 
2018. aasta veebruari seisuga on albumit Ameerika Ühendriikides müüdud 2 miljonit eksemplari.

"Pink Friday" oli 2012. aastal nomineeritud parima räppalbumi kategoorias Grammy auhinnale.

## Laulud
# "I'm The Best"
# "Roman's Revenge" *feat.* Eminem
# "Did It On 'Em"
# "Right Thru Me"
# "Fly" *feat.* Rihanna
# "Save Me"
# "Moment 4 Life" *feat.* Drake
# "Check It Out" *feat.* Will.I.Am
# "Blazin" *feat.* Kanye West
# "Here I Am"
# "Dead Old Nicki"
# "Your Love"
# "Last Chance" *feat.* Natasha Bedingfield

*Deluxe*-versioon

14. "Super Bass"

15. "Blow Ya Mind"

16. "Muny"

Albumil on RIAA kolmekordse plaatinaalbumi auhind.

## Viited
Sulevipoeg

**Sulevipoeg** on Kalevipoja sõber ja võitluskaaslane Eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg".

Teda on mainitud rahvuseepose kolmeteistkümnendas loos (Rännak laudadega, Teekond allmaailma, Põrgupiigad).

Kui Kalevipoeg tuleb allmaailmast päästetud põrgupiigadega, siis tahab ta need mehele panna:
:.....Sugulastest soovitada;
:Soovin ühe Suleville,
:Annan teise Aleville,
:Kolmanda kannupoisile. 

Eepose viieteistkümnendas loos (Tagaajajad, Raudoja nõianeitsi, Olevipoeg ja linnaehitus, Põrgupiigade saatus), kosis Sulevipoeg endale ühe põrgupiigadest, kelle Kalevipoeg Sarviku käest päästis. 
:Sulevipoeg, sugulane,
:Valitses vanema piiga
:Õhtuõnneks enesele. 
Koos Alevipojaga päästis Sulevipoeg hiljem keskmise põrgupiiga tuuslari käest, kes oli piiga röövinud. Piiga sai seejärel Olevipoja naiseks. 

Eepose kuueteistkümnendas loos ("Lennuki" ehitus ja merereisi algus. Teekond maailma otsa. Lapumaa ja Varrak, lapu tark.) jõudis
Kalevipoeg koos kaaslastega laeval Lennuk Lapu randa ning võttis teejuhiks Varraku, Lapu targa. Seilati merel kuni nähti Sädemesaart. Varrak ei soovitanud laevameestel saarele minna. Sulevipoeg seevastu pidas seda vajalikuks ning laev aeti randa. Saarel trotsis ta ohtu ning kõndis põrgu leeaugu poole, ehkki juuksed ja kulmud kõrbesid. Viimaks leidis ta, et tulekünkast pole kasu kellelgi: 
:Kodu võiks ta rehekütjaks,
:Saunameestel küljesoojaks
:Mitmes kohas mõnus oll. 
Sulevipoeg arvas viimaks, et paras oleks võtta siit piibu peale tuld ja laeva peale tagasi minna. 

Eepose üheksateistkümnendas loos (Sarvik-taadi aheldus, Õnneaeg, Pidu ja Kalevi tarkuseraamat, Sõjateated) aheldas Kalevipoeg põrgus Sarviku ning naasis maa peale kuristiku koopasuu kaudu. Seejärel istuti sõpradega Lindanisas lustima, hõiskama ja mõdu jooma. Samal ajal käis Varrak tema kojas ringi ning leidiski midagi, mis oli seina küljes – tarkuseraamatu. Vaatamata Sulevipoja ja Olevipoja manitsustele väärt raamatut mitte loovutada, jäi Kalevipoeg oma varem antud lubadusele kindlaks ning loovutas raamatu Varrakule. 

Sulevipoeg osales koos kaasvõitlejatega ka eepose kahekümnendas loos (Valmistumine sõjaks, Lahingud, Raudmeeste saadikud, Kalevipoja surm, Põrgu väravas) mainitud viimases lahingus, kus ta hukkus:
:Vaenukirves, vereriista,
:Tapellikult tabadelles
:Puutus Sulevite puusa -
:Liha luuni lõikaeli.....
:....Sulevite poja sängiks
:Kasvatati kõrge küngas,
:Paigutati potikene
:Künka otsa kividega,
:Kuhu põlend tuhapõrmu
:Mälestuseks maetie. 

## Viited
Eesti grusiinid

**Grusiinid** on üks Eesti vähemusrahvusi.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 490 grusiini.

Eestis tegutseb teiste seas Gruusia Kultuuriseltside Maja Eestis.

## Viited
Indiaani Jõe Vabariik

**Indiaani Jõe Vabariik** (ingl. keeles *Republic of Indian Stream*) oli 9. juulist 1832 kuni 5. augustini 1835 Põhja-Ameerika New Hampshire'i osariigi ja Kanada Québeci provintsi tänapäevasel piiril asuv tunnustamata põhiseaduslik vabariik. Piirkond nimetati Indiaani Jõe Vabariigiks riigist läbi voolava jõe (*[[Indian Stream]]*) järgi. 

Indiaani Jõe Vabariigi pindala oli 731 km² ja rahvaarv 300.

## Ajalugu
Piirkond asutati eurooplaste poolt maatoetusena, mida ei andnud mitte Suurbritannia kuningas, vaid kuningas Philip pärast oma edukaid rünnakuid Uus-Inglismaal 1670. aastatel.

Toetus müüdi edasi maa-spekulatsiooni ettevõttele, samal ajal kui sellesama indiaani hõimu teine osa rahvast kinnitas uuele ettevõttele, et nende pealik on ametist kõrvaldatud ning neil on voli toetus neile anda.
Pärast Ameerika Iseseisvussõda vaatasid mõlemad osapooled territooriumi üle ja tõstatasid oma enda maatoetused uusasukatele, mis sageli kattusid üksteisega. Pärast 1812. aasta sõda olid mõlemad osapooled rahalistes raskustes ning lõpuks liitusid.

Indiaani Jõe Vabariik tekkis ebaselgete piiride jagamise tulemusena 1783. aasta Pariisi rahulepingus Põhja-Ameerika koloonia (hiljem Ameerika Ühendriigid) ja Suurbritannia vahel. Connecticuti jõe põhjapoolsemat asukohta tõlgendati kolme eri moodi.

Ebaselge lepingu tulemuseks oli see, et kolme lisajõe, mis suubusid Connecticuti jõkke, vahele ja ümber jääv maa-ala ei kuulunud ei Põhja-Ameerikale ega ka Kanadale (moodustatud 1791).
Väikesed kaslased

**Väikesed kaslased** (ladina keeles *Felinae*) on kaslaste bioloogiline alamsugukond, mille alla kuulub 15 perekonda.

## Perekonnad
**[[Acinonyx]]*
**Caracal* (karakal)
**[[Catopuma]]*
**Felis* (kass)
**[[Herpailurus]]*
**[[Leopardus]]*
**[[Leptailurus]]*
**Lynx* (ilves)
**[[Miracinonyx]]*†
**[[Otocolobus]]*
**[[Pardofelis]]*
**[[Pratifelis]]*† 
**[[Pristifelis]]*† 
**[[Prionailurus]]*
**Puma* (puuma)

## Vaata ka
*Suured kaslased (*Pantherinae*)
*Mõõkhambulised kaslased (*Machairodontinae*†)
*Eelkaslased (*Proailurinae*†)

## Viited
Koitjärve (Rootsi)

**Koitjärve** on skaudilaager Lygneri järve ääres Kungsbackas Hallandi läänis Rootsis.

Göteborgist umbes 40 km kaugusel asuv 15,5 ha suurune laagriplats osteti 1960. aastal ja ehitati aastakümnete jooksul välja peamiselt Göteborgis tegutseva Tallinna skautlipkonna juhtide eestvedamisel. Koitjärve laagrit kasutatakse mitmesuguste eestlaste kogunemiste jaoks. Arvatavasti suurim üritus oli skautide "Põhjala" maailmalaager suvel 1964, kui seal kogunes ligi tuhat noort.

## Viited
Vepori mäestik

**Vepori mäestik** (slovaki *Veporské vrchy*) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki maagimäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Fabova hoľa (1438,8 m), ent suurima suhtelise kõrgusega on Klenovský Vepor (1338 m).

Mäestikus võib eristada nelja alampiirkonda. Fabova hoľa ümber asub Fabova hoľa mägismaa. See on Vepori mäestiku idapoolseim ja kõrgeim osa, kus asuvad mitmed kilomeetrist kõrgemad tipud. Osa sellest piirkonnast kuulub Muránska planina rahvusparki. Teine piirkond on mäestiku loodeosas asuv Čierťaž, mille kõrgeimaks tipuks on Čierťaž (1204 m). Kolmanda osa moodustab mäestiku lõunaosas asuv Sihla tasandik, mille kõrgeimaks tipuks on Chocholná (1162 m). Piirkond on suhteliselt tasane, seal asuv Lom nad Rimavicou küla asub merepinnast 1015 meetri kõrgusel. Mäestiku keskseks osaks on Balogi mäestik, mille kõrgeimaks tipuks on Klenovský Vepor.

Mäestikus asub Brezno linn, teine suurem asula on Čierny Balog, kus asub Čierny Hroni raudtee Čierny Balogi raudteejaam.

## Asend

Vepori mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
*lõunas Spiši-Gemeri karst ja Stolica mäestikuga;
*põhjas Horehronie tasandikuga;
*läänes Poľana, Ostrôžky ja Zvoleni nõoga ning
*idas Muránska planinaga.

## Viited

## Välislingid

*Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
*Infot Sihla tasandiku kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Eesti Töölisspordi Liit

**Eesti Töölisspordi Liit** oli 1927–1940 tegutsenud spordiliit. 

Liit asutati 16. detsembril 1927.

Liidu liikmeid:
*Tallinna Töölisspordi Ühing

## Viited
Sakala (selts)

**Viljandi Spordiselts Sakala** oli 1928–1940 ja 1942–1944 Viljandis tegutsenud spordiselts.

Selts asutati 21. juunil 1928.

Tänapäeval tegutseb Viljandis Sakala-nimeline kergejõustikuselts (asutatud 1998).

## Viited
Stolica mäestik

**Stolica mäestik** (slovaki *Stolické vrchy*) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki maagimäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Stolica (1476 m), mis on ühtlasi ka Slovaki maagimäestiku kõrgeim tipp.

Mäestiku piiride täpne määratlemine on raske, kuna seda ümbritsevate orgude ja vesikondade süsteem võimaldab seda tihti mitmeti määratleda. Nõnda ühendabki poola geograaf Jerzy Kondracki mäestiku Revúca kõrgustiku ja Muránska planinaga ühtseks, Rudawy Gemerskie nime kandvaks maastikuregiooniks. 

Mäestikku võib jagada neljaks alampiirkonnaks. Mäestiku keskosa moodustavad Klenovi mäestik, mille kõrgeim tipp on Ostrá (1011 m); selle piirkonna lõunanõlvadel ulatuvad kõrgused 350 meetrit üle merepinna, ja Tŕstie, mille kõrgeim tipp on Tŕstie (1132 m); selle piirkonna edelanõlvadel ulatuvad kõrgused 320 meetrit üle merepinna. Tŕstie põhjapoolsem osa kuulub Muránska planina rahvusparki. Mäestiku lääneosa moodustab Málineci mäestik, mille kõrgeimaks tipuks on Jasenina (995 m), selle piirkonna lõunanõlvad ulatuvad 320 meetrit üle merepinna. Kõige kõrgem on mäestiku põhjaosa Stolica, mida eraldab ülejäänud mäestikust Muráňi jõe org. Selle kõrgeim tipp on Stolica, teised kõrgemad tipud on Kohút (1409 m), Kohút (1409 m), Falterov vrch (1338 m) ja Buchvald (1293 m). Ka selle piirkonna põhjapoolsem osa kuulub Muránska planina rahvusparki. Stolica edelaosa ulatub 350 meetrit üle merepinna.

Mäestiku kõrgem osa on metsane, valdavalt kasvavad seal kuused, madalamates osades ka pöögid, valgepöögid ja tammed. Mäestikus on väikesi kaevandusi, tähtsaim asula on Kokava nad Rimavicou kaevanduslinn.

## Asend

Stolica mäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
* lõunas Revúca kõrgustiku,
* põhjas Muránska planina,
* läänes Vepori mäestiku,
* kirdes Madal-Tatra, Voloveci mäestiku ja Slovakkia Paradiisiga.

## Viited

## Välislingid

* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Väinämöinen (laev)

***Väinämöinen*** oli Soome soomuslaev. Laeva ehitas ettevõte Ab Crichton-Vulcan Oy Turus. Laev lasti vette 29. aprillil 1932. Laeva kasutas Soome merevägi rannakaitses. Laev lammutati umbes 1968.

Laeva pikkus oli 93,0 m ja laius 16,9 m.

Laeva sõsarlaev oli *[[Ilmarinen (laev)|Ilmarinen]]*.

## Viited
*  Julkaistu 24.11.2010 - 16:00. Päivitetty 24.04.2018 - 13:16, YLE Elävä arkisto, Panssarilaivat olivat Suomen laivaston ylpeys, yle.fi
Revúca kõrgustik

**Revúca kõrgustik** (slovaki *Revúcka vrchovina*) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki maagimäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Veľký Radzim (998 m).

Kõrgustiku piire täpselt määratleda on raske, kuna seda ümbritsevate orgude ja vesikondade süsteem võimaldab seda tihti mitmeti määratleda. Nõnda ühendabki poola geograaf Jerzy Kondracki kõrgustiku Stolica mäestiku ja Muránska planinaga ühtseks Rudawy Gemerskie nime kandvaks maastikuregiooniks. 

Mäestiku lääneosa veed voolavad Ipoly jõkke, idapoolne osa jääb aga Sajó vesikonda. Piirkonda iseloomustavad kohaliku tähtsusega rauakaevandused. Tähtsaks turismiobjektiks on Ochtinská aragoniidikoobas.

## Asend

Revúca kõrgustik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
* loodes Vepori mäestiku,
* põhjas Stolica mäestiku,
* idas ja kirdes Voloveci mäestiku,
* läänes Ostrôžky mäestikuga
* lõunas Lõuna-Slovaki nõo ning
* kagus Slovaki karsti ja Rožňava nõoga

## Viited

## Välislingid

* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Siida

**Siida** (soome keeles *lapinkylä*) on saamide ajalooline territoriaalüksus, külade süsteem. Mingi rühm saame võis aasta ringi liikuda vaid oma siida piires.

## Välislingid
*https://reisikirjad.gotravel.ee/ajakiri/siida-saami-kultuuri-lahutamatu-osa/
Igitee (film)

**"Igitee"** (soome keeles „Ikitie“) on 2017. aasta ajalooline draamafilm, mis põhineb Antti Tuuri romaanil „Igitee“. Antti Tuuri on ka üks filmi stsenaariumi kirjutajatest. Filmi režissöör on Antti-Jussi Annila, peamised osatäitjad Tommi Korpela, Sidse Babett Knudsen, Hannu-Pekka Björkman, Irina Björklund ja Ville Virtanen.

Filmis kujutatud Karjala asukohti filmiti Eestis. Samuti toimus montaaž Eestis. Eesti näitlejale Lembit Ulfsakile jäid need viimasteks võteteks, ta suri 22. märtsil 2017. Filmi maailmaesilinastus toimus PÖFF-il sama aasta detsembris.

## Süžee
Soome mees Jussi Ketola naaseb Ameerikast, püüdes põgeneda ülemaailmse majanduskriisi eest. Ent ka tema kodumaal on suur poliitiline segadus. Ühel õhtul röövivad natsionalistid Ketola tema kodust ja viivad ta musta autoga idapiirile. Ta pääseb aga põgenema ja on sunnitud minema Nõukogude Venemaale. Filmi ainestik põhineb tõsielulool, kui tuhanded Põhja-Ameerikas elavad soomlased kogusid raha, müüsid oma vara ning siirdusid Uues Maailmas pettununa Nõukogude Karjalasse, et seal proletaarset ühiskonda rajada.

## Vaata ka
*Põhja-Ameerika soomlaste ümberasumine Karjala ANSV-sse

## Viited

## Välislingid
* Erkki Bahovski. Inimlikkuse tee "Igiteel" Sirp, 1. detsember 2017
* Igitee (2017) Eesti filmi andmebaas
Võru Spordiselts Ilmarine

**Võru Spordiselts Ilmarine** oli 1927–1940 Võrus tegutsenud spordiselts.

Selts asutati 15. juunil 1927.

## Viited

## Välislingid
*Võru spordiseltsi "Ilmarise" põhikiri
Siida (muuseum)

**Siida** on Soomes Inari külas Inari järve ääres asuv looduskeskus ja saamide kultuurikeskus-muuseum. Siida on ühtlasi saamide rahvusmuuseum.

Siidas saab näha saami kultuuriga seonduvat, samuti on seal vabaõhuekspositsioone.

Piirkonnast on leitud arheoloogilisi leide, mis arvatakse ulatuvat kuni 9000 aasta tagusesse aega.

2024. aastal on Siida Euroopa aasta muuseum.

## Viited

## Välislingid
*Siida koduleht
Patricio Rivas

**Patricio Rivas** (1810 – 12. juuli 1867 León) oli Nicaragua poliitik ja advokaat, kahel korral Nicaragua ülemdirektor ja ühe korra William Walkeri kontrolli all olev Nicaragua president.

Ta sündis aastal 1810. Esimest korda sai ta Nicaragua riigipeaks 15. mail 1839, mil ta oli kuus päeva ülemdirektori kohusetäitja. Aastal 1840 valiti ta taas ülemdirektoriks, kuid märtsis 1941 astus ta ametist tagasi.

Aastal 1855 võitsid William Walkeri väed Nicaragua vägesid ja konservatiivide esindaja José María Estrada oli sunnitud ametist lahkuma. Tema asemel sai presidendi kohusetäitjaks liberaalide esindaja Patricio Rivas, kes oli algselt Walkeri kontrolli all. Kui Costa Rica president Juan Rafael Mora Porras protesteeris flibustjeeride kohalolu üle Nicaraguas, kuulutas Rivas aastal 1856 Costa Ricale sõja ja saatis oma väed Guanacastesse.  Need said aga Santa Rosa lahingus lüüa ja Costa Rica vägedega liitusid ka Nicaragua konservatiivide esindajad. Järgnes teine Rivase lahing, kus flibustjeerid taas lüüa said.

Sellele järgnesid kongressis valimised, kus lisaks Rivasele kandideerisid veel Trinidad Salazar ja Máximo Jerez. Kuigi keegi ei saavutanud neist otsustavat edu, näis viimane osutuvat võidukaks, aga WIlliam Walker lasi need valimised tühistada ja käskis Patricio Rivasel 10. märtsil 1856 uued valimised korraldada.

14. märtsil mõistis Rivas oma kõnes Walkeri dekreedi hukka ja lõpetas sidemed isehakanuga. Seejärel suundus Rivas Granadast Leóni. Algselt näis, et nende vahel puuduvad lahkhelid, kuid peagi asus Rivas Chinandega piirkonnas uusi valimisi korraldama, mida Walker poleks saanud mõjutada. Vahepeal Granadasse suundunud Walker kuulutas seepeale Rivase ametist kõrvaldatuks ja määras tema asemel riigipea kohusetäitjaks Fermín Ferreri.

Rivas kuulutas seepeale Walkeri Nicaragua reetjaks ja asus abi otsima Guatemalalt ning El Salvadorilt. Ühendatud väed asusid ründama Granadat ja Masayat. Costa Rica väed purustasid samal aja San Juani jõel paiknevad flibustjeeride väed.

William Walker kapituleerus esimesel mail 1857. 24. juunil andis Rivas võimu üle huntale, kus riiki valitsesid koos liberaal Máximo Jerez ja konservatiiv Tomás Martínez.

## Viited
Teravmõigasroie

**Teravmõigasroie** ehk **teravselgne mõigasroie** on kumerate külgedega ja teravdatud harjaga mõigasroideprofiil. Esineb ümara mõigasroide kõrval gooti arhitektuuris alates 13. sajandist, sajandi lõpus hakkab asenduma keerukama profileeringuga roideprofiilidega, nagu näiteks pirnvöötprofiil.

Eesti arhitektuuris esineb teravmõigasroie näiteks Haapsalu toomkirikus ning Kihelkonna kiriku võlviroietel. Analoogilist kergelt teravdatud harjaga turbaprofiili leidub Tallinna 14. ja 15. sajandi portaalipalestikes.

## Vaata ka
* Mõigasroie
* Roie

## Viited
Põhjamaade muuseum

**Põhjamaade muuseum** (rootsi keeles *Nordiska museet*) on kultuuriloomuuseum Rootsis Stockholmis; ühtlasi suurim kultuuriloomuuseum Rootsis. 

Muuseumi kogudes on üle 1,5 miljoni museaali.

Muuseum asutati 1873. 

2017 külastas muuseumi 663 348 inimest.

Muuseumi direktor on aastast 2015 Sanne Houby-Nielsen.

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Alytuse rajoon

**Alytuse rajoon**  on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Leedus  endise Alytuse maakonna aladel.

Rajooni pindala on 1396 km². 2017. aasta seisuga elas seal 26 570 inimest.

Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piiridest on aastast 1999. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Alytuse, Alovė, Butrimonysi, Daugai, Krokialaukise, Miroslavase, Nemunaitise, Pivašiūnai, Punia, Raitininkai ja Simnase vald.

Halduskeskus on Alytuse linn, mis aga rajooni koosseisu ei kuulu. Tähtsamad asulad on Simnase ja Daugai linnad ning Butrimonysi, Krokialaukise ja Nemunaitise alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,29% leedulased, 0,71% poolakad, 0,63 % tatarlased, 0,55% venelased, 0,1% ukrainlased, 0,09% valgevenelased, 0,06% sakslased ja 0,53% oli teistest rahvustest.

Rajooni suurimad jõed on Nemunas ja selle lisajõed Varėnė ning Peršėkė. Rajooni idaosa jääb Dzūkija kõrgustikule. Seal on 70 järve, millest suurimad on Simnase järv, Žuvintas, Giluitis, Didžiulis ja Obelija. Rajooni territoorium jääb osaliselt Nemunase loogete regionaalpargi territooriumile, osaliselt aga Meteliai regionaalparki. Osa rajoonist kuulub ka Dzūkija rahvusparki, rajoonis asub Žuvintase biosfäärikaitseala.

Senoji_kriause.jpg|Geisčiūnai vana pirnipuu
Žvirgždėnų_pušis.jpg|Žvirgždėnai mänd
Udrija_church.jpg|Ūdrija kirik
Daugai,_Lithuania_-_panoramio_(65).jpg|Daugai küla
Venciūnai,_kryžius.JPG|Venciūnai
Luksnėnai,_koplyčia.JPG|Luksnėnai kabel
Raudonasis_akmuo_2.JPG|Punane kivi
Aukščiausia_Lietuvos_pušis.JPG|Punia metsa mänd
Balkasodis,_eglė,_kamienas.jpg|Noriūnai metsa kuusk
Druskelės_šaltinis.JPG|Druskelė allikas
Didysis_dzukijos_akmuo2.jpg|Dzūkija Suurkivi
Kančėnai,_Lithuania_-_panoramio_(42).jpg|Niedulise järv
Udrijos_ezeras.jpg|Ūdrija järv
Atesys.jpg|Atesysi järv


## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht (*leedu keeles*)
Katharévousa

***Katharévousa*** (kreeka keeles Καθαρεύουσα, 'puhastav (keel)') on 19. sajandi alguses kujunenud kaasaegse kreeka keele konservatiivne vorm, mis oli kompromiss vanakreeka ja rahvakreeka keele (δημοτική *dēmotikē*) vahel. Algselt kasutati seda laialdaselt nii kirjandus- kui ka ametliku keelena, kuid harva igapäevases suhtluses. 20. sajandil hakati seda üha enam tarvitama ametliku keelena, kuni haridusminister Geórgios Rállis tunnistas 1976. aastal rahvakreeka keele Kreeka ametlikuks keeleks. 1982. aastal kaotati peaminister Andréas Papandréou korraldusega nii rahva- kui ka puhastatud kreeka keele polütooniline ortograafia.

*Katharévousa*t kujundas intellektuaalne ja revolutsiooniline juhtfiguur Adamántios Koraís (1748–1833). Montpellier' Ülikooli lõpetanud Koraís veetis suurema osa oma elust Pariisis pagenduses. Olles klassikaliste keelte ja kultuuri õpetlane, tundis ta vastikust bütsantslike väärtushinnangute ja nende hilisemate mõjude vastu kreeka ühiskonnas. Ta oli Osmanite riigile alluva vaimulikkonna raevukas kriitik. Ta oli veendunud, et haridus on Kreeka vabastamise eeltingimus.

Osa *katharévousa* eesmärgist oli vahendada arhaistide võitlust modernistidega; esimesed eelistasid täielikku tagasipöördumist arhailiste keelevormide juurde.

## Vaata ka
*vanakreeka keel
*rahvakreeka keel

## Viited
Tallinna Poksiklubi

**Tallinna Poksiklubi** (lühendatult TPK) oli 1929–1940 Tallinnas poksiga tegelev spordiklubi.

TPK asutati 9. mail 1929.

TPK esimene esimees oli Valter Eenmaa.

## Viited
Põltsamaa Spordiselts Sport

**Põltsamaa Spordiselts Sport** oli 1930–1940 Põltsamaal tegutsenud spordiselts.

Selts asutati 13. oktoobril 1930.

Tänapäeval tegutseb Põltsamaal SA Põltsamaa Sport.

## Viited
Bukranionfriis

**Bukranionfriis** on friis, millel esineb bukranionimotiiv. Kreeka klassikalises arhitektuuris asetseb bukranion metoopidel dooria orderis, hilisemas arhitektuuris esineb ka bukranioni vaheldamist girlandidega.

Uusaegsed esimesed bukranionfriisid leiab alates renessanssarhitektuurist. Bukranionfriisi leiab ka klassitsismis ja historitsismis.

## Vaata ka
* Bukranion
* Friis
Tallinna Spordipressi Klubi

**Tallinna Spordipressi Klubi** (lühendatult TSK) oli 1932–1940 Tallinnas spordiajakirjandusega tegelev organisatsioon.

TSK asutati 31. mail 1932. Asutajaliikmeid oli kuus: Oskar Lõvi, Ilmar Peterson, Georg Pärnpuu, Henno Rahamägi, Boris Trall ja Erich Remmelgas. TSK esimeheks valiti Oskar Lõvi.

## Viited
Brandfort

**Brandfort** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Masilonyana vallas.

Brandfort on asutatud 1866. aastal, linnaõigused sai 1874. aastal.

Teise buuri sõja ajal aastatel 1901–1902 asus Brandfordi lähedal kaks Briti võimude loodud tsiviilelanikkonna koonduslaagrit.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Brandfordi elanikest mustanahalisi aafriklasi 52,27%, valgeid 45,05%, värvilisi 1,88%, India või Aasia päritolu inimesi 0,67% ja teisi 0,10%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 49,05% inimesi, sotho keelt 33,32%, koosa keelt 6,64%, tsvana keelt 4,10% ja inglise keelt 2,90%.

## Viited
Butrimonys

**Butrimonys** on alev (endine linn) Leedus Alytuse rajoonis, Butrimonysi valla halduskeskus. Alev asub merepinnast 120-130 meetri kõrgusel.

Butimonysis on gümnaasium, postkontor ja raamatukogu. Alevi lähistel asub Butrimonysi hipodroom. Kooli juures tegutseb koduloomuuseum, vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1926 valminud katoliku kirik.

## Ajalugu

Asula pärineb tõenäoliselt Vytautase aegadest, kes asustas sinna tatarlasi ja pani aluse alevi kaguosas asuvale Tatari eeslinnale. Alevi staatuse sai asula aastal 1720. Aastal 1744 rajati sinna esimene kirik.

Aastal 1782 sai Butrimonys linnaõigused. Aastal 1878 alev põles; tules hävis 39 sealsest 58 juudi majapidamisest. Linn põles taas aastal 1835. Elasid seal valdavalt käsitöölised, sealsest 140 majapidamisest 120 kuulus käsitöölistele. Lisaks oli seal neli poodi, tegutses ka kõrts. Aastal 1849 kaotas asula linnaõigused.

Alev põles taas aastal 1856, kaks korda aastal 1869, ja viimaks veel aastal 1907. Aastal 1878 avati seal suur turuplats, kus kohtusid Venemaalt ja Saksamaalt tulnud kaupmehed. XIX sajandi algusest elasid Butrimonysis põhiliselt juudid. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Бутрыманцы või Бутриманце. Aastal 1841 oli seal 2400 elanikku.

Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed alevi lähistel ligi 1000 sealset elanikku, enamik neist olid juudid. Ühe päevaga hukati 740 juuti, hukatute seas oli ka 303 last. Üks kohalikest juutidest, Khone Boyarski, jäi ellu ja pani toimunu kirja; hiljem hukati ka tema, ent ta aruanne säilis. Sõja ajal põles maha ka alevi keskosa. Aastaks 1957 oli alevisse jäänud vaid 847 elanikku.

Nõukogude perioodil oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks, aastast 1979 tegutses seal ka linnukasvatussovhoos. Aastal 1989 rajati alevi lähistele hobusekasvatuskeskus, mille juures aastast 2000 tegutseb ka hipodroom.

Butrimonys, gimnazija.JPG|Koolimaja
Butrimonys centrine aikste.jpg|Keskväljak
Butrimonys, gatvė.JPG|Tänavavaade
Butrimonys, Lithuania - panoramio (33).jpg|Vana arhitektuur


## Tuntud elanikke

* Meiras Simča - juudi rabi
* Bernard Berenson - USA kirjanduskriitik
* Senda Berenson Abbott - USA korvpallur
* Adas Jakubauskas - Leedu politoloog
## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Butrimonysi vald

**Butrimonysi vald** (leedu keeles *Butrimonių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 77 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2098 inimest. Valla keskus on Butrimonysi alev, kus aastal 2011 oli 941 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 31. Vallavanem on Algirdas Jusa.

## Viited
Kanteletar

**"Kanteletar"** on Elias Lönnroti kogutud ja koostatud soome rahvalaulude kogumik. See ilmus aastatel 1840–1841.  

Laulud on loodud niinimetatud Kalevala-mõõdus. Kogumik sisaldab 662 laulu ja nendes on kokku 22 201 värssi. 

Kogumikku peetakse soome rahvuseepose "Kalevala" sõsarteoseks (soome keeles *sisarteos*).  

## Kirjandus
*August Anni (Annist). Kanteletar. Soome antoloogia I ja II. 1930–31
Vremja

"**Vremja**" (vene keeles "Время" 'aeg') on Venemaa igaõhtune uudistesaade, mis on eetris Pervõi Kanalis.

Esimene saade oli eetris 1. jaanuaril 1968. Nõukogude Liidu ajal oli see riigi tähtsaim uudistesaade.

Esmaspäevast laupäevani kestab üks uudistesaade umbes 30 minutit. Pühapäevane saade kestab umbes 1 tund ja 30 minutit.
Punia vald

**Punia vald** (leedu keeles *Punios seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 78 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2271 inimest. Valla keskus on Punia küla, kus aastal 2011 oli 941 elanikku. Vallamaja asub aadressil Kauno g. 3, vallavanem on Gintautas Laukaitis. Lisaks küladele asub vallas veel Vaišupise huutor, kus aastal 2011 oli kolm elanikku.

## Viited
Martin Lutheri väike katekismus

"**Martin Lutheri väike katekismus**" (lühemalt "**Väike katekismus**"; saksa keeles "Der Kleine Katechismus") on Martin Lutheri koostatud luteri usu kokkuvõtlik käsiraamat (katekismus); ühtlasi Lutheri tuntuim teos. Raamat avaldati 1529.

Raamat koosneb sissejuhatusest ("Enchiridion") ja viiest peatükist.

## Vaata ka
*"Martin Lutheri suur katekismus" 

## Välislingid
*Väikesest katekismusest EELK kodulehel
Hilton Buenos Aires

**Hilton Buenos Aires** on viietärnihotell, mis asub Argentina pealinnas Buenos Aireses. Hotell kuulub Hilton Worldwide'i hotelliketti. 

Hotell avati 2000. aasta jaanuaris.
Adamántios Koraís

**Adamántios Koraís** või **Koraïs** (kreeka keeles Ἀδαμάντιος Κοραῆς, ladina keeles Adamantius Coræs; prantsuse keeles Adamance Coray; 27. aprill 1748 – 6. aprill 1833) oli kreeka õpetlane, keda on peetud kaasaegse kreeka kirjanduse alusepanijaks ja Kreeka valgustuse juhtfiguuriks. Tema tegevus sillutas teed Kreeka Vabadussõjale ja puhastatud kreeka keelele, mida tuntakse *[[katharévousa]]*na. Tema mõju tänapäeva kreeka keelele ja kultuurile on võrreldud itaallase Dante Alighieri ja sakslase Martin Lutheri mõjuga oma rahva keelele ja kultuurile.

## Elulugu
Koraís sündis 1748. aastal Smirnis (İzmir), mis oli tollal kreeklastega asustatud rannikulinn Egeuse mere ääres Osmanite riigis.

Ta suundus pärast õpinguid kohalikus Evangeelses Koolis Prantsusmaale, kus õppis Montpellier' Ülikoolis aastatel 1782–1787 meditsiini. Edasi elas ta pagenduses Pariisis ning vaimustus valgustusajastu hariduslikust poolest ja Prantsuse revolutsiooni vaadetest seoses liberalismiga. Ta imetles Ameerika riigimeest Thomas Jeffersoni ning pidas temaga kirjavahetust.

Koraís suri 84-aastaselt Pariisis, kuid tema säilmed saadeti matmiseks kodumaale Kreekasse.
Siksakfriis

**Siksakfriis** või **siksakvööt** (prantsuse keeles *bâtons-rompus*, *bâtons brisés*, *zigzags*, inglise keeles *chevron moulding*, *zig-zag moulding*) on ehisliist, mille ornamendi moodustab perioodiliselt vastupidistes suundades murtud, siksakiliselt looklev ümarvööt või ümarvöödid siksakis mitmekaupa reas. 

See on iseloomulik kaunistuselement romaani arhitektuuris, väga omane 11.–12. sajandi Inglismaa arhitektuurile (nn normanni stiil, *Norman architecture*), aga seda kohtab ka Saksamaa ja Prantsusmaa romaanikas (ehitised Wormsis, Bambergis, Tulle'is jne). Võib kaunistada portaalide palestikke, arhivolte, võlviroideid ja aknaraamistusi.

## Pildid

Norman arch.jpg|Kirikuportaal Guiting Poweris, Gloucestershire, 11.-12. sajand
St Bees Priory westdoor evening sun.jpg|Tellisportaal siksakvöötidega arhivoldi kaartel, St Bees Priory, Cumbria, u 1160
Durham Cathedral Chapter House-18313707801.jpg|Durhami katedraali Galilea kabel, u 1170
Interior of Durham Cathedral.jpg|Durhami katedraali trifoorium, valgmik ja võlvid
West choir - Worms Cathedral - Worms - Germany 2017.jpg|Wormsi toomkiriku läänekoor, 12. sajandi lõpp
Frankfurt Am Main-Leonhardskirche-Pilgerportal.jpg|Püha Leonhardi kiriku Palverändurite portaal, Frankfurt Maini ääres
Cathédrale N-D de Tulle 04.jpg|Siksakvööt Tulle'i katedraali võlvidel, Akvitaania


## Vaata ka
* Sakkfriis
* Saehammasfriis
* Romaani arhitektuur

## Viited
Dagestan (selts)

**Dagestan**  Tallinnas tegutsev kultuuriselts, mis ühendab kõiki Eestis elavaid Dagestani rahvaid. Seltsi esimees on Edik Perimov.

Seltsi kokkusaamiskoht on kohvik Lezginka.

## Viited
Natalia Mäting

**Natalia Mäting** (sündinud **Hissamutdinova**; 16. november 1983 Kohtla-Järve) on endine Eesti ujuja.

Eesti parim naisujuja aastatel 1998, 1999, 2002, 2003 ja 2006.

Aastast 2012 elanud ja töötanud Soomes.

## Tunnustus
* 2002 Eesti Vabariigi spordipreemia (silmapaistvate saavutuste eest ujumises)
## Viited

## Välislingid
*
Remigratsioon

**Remigratsioon** on varem emigreerunud inimese, perekonna või inimeste rühma tagasiränne endisesse elupaika. Näiteks remigreerusid 19. sajandi esimesel poolel paljud kreeklased pärast töötamist ja rahaliste vahendite kogumist Ameerika Ühendriikidest tagasi kodumaale Kreekasse. 

## Vaata ka
*Emigratsioon
Pivašiūnai vald

**Pivašiūnai vald** (leedu keeles *Pivašiūnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Alytuse rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 108 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1653 inimest. Valla keskus on Pivašiūnai küla. Vallamaja asub aadressil Trakų g. 51, vallavanem on Rima Čelkonienė.

## Viited
Hilton Garden Inn Tirana

**Hilton Garden Inn Tirana** on hotell, mis asub Tiranas Albaanias Lana jõe kaldal ja 18 kilomeetri kaugusel lennujaamast.

Hotell kuulub Hilton Garden Inni brändi, mis omakorda kuulub Hilton Worldwide'i hotellikontserni. Tegu on ainsa Hilton Worldwide'i hotelliketti kuuluva hotelliga Albaanias.
Siil (mütoloogia)

**Siil** on müütiline rääkiv loom, kes on üks eesti rahvuseepose "Kalevipoeg"tegelasi.

Rahvuseepose kaheteistkümnendas loos (Lauavõitlus ja siil, Pikk magamine, Unenägu, Vaeslapse tall, Sillaehitus) jõudis Kalevipoeg lauakoormaga Peipsi kaldale. Metsast tulid teda kimbutama isa õhutusel kolm Peipsi sortsi poega, kellel olid pikad piitsad, mille otstes veskikivid. Kalevipoeg üritas neile vastu hakata männivemblaga, mis purunes. Seejärel tuli võtta abiks lauakoorma lauad, kuid need purunesid kergesti sortsipoegade selgadel. Lauavirn kippus kahanema ja sortsipojad peale tungima. Õnneks hüüdis põõsastikust õrn hääleke:
:"Servitie, servitie,
:Kallis Kalevite poega!"
:Kalevipoeg mõistis kohe
:Sõbra sõna soovitused,
:Tõttas käsku täitemaie,
:Seadis laua servitie,
:Laskis servil ladusasti
:Soolasortsilaste selga
:Kordamööda kukkumaie.
Sortsipojad põgenesid ulgudes. Kalevipoeg tundis huvi, kes andis hüva nõu ning soovis abimehele tänu avaldada. Hääl põõsastest vastas, et on siilike, kuid ei saa välja tulla, kuna Vanaisa ei ole kehakatteks kasukat andnud. Kalevipoeg lubas lahkelt talle varjukuue anda. Siil tuli välja ja vägilane kiskus:
:Oma kasuka hõlmasta
:Natukese okasnahka,
:Viskas siili-vennikesel′.
:Tänadessa mässis siili
:Kõhetuma kehakese
:Saadud sooja sõba sisse.
Ning siil puges põõsasse tagasi. 

## Viited
Richard Truly

**Richard Harrison Truly** (12. november 1937 – 27. veebruar 2024) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane, õhuväe ja NASA astronaut ning NASA kaheksas peadirektor. Ta oli esimene endine astronaut, kes sai NASA peadirektoriks.

Ta astus mereväkke 1960. aastal. 1965. aastal valiti ta õhuväe Manned Orbiting Laboratory (MOL) programmi. 1969. aastal MOL tühistati ja Truly viidi üle NASA-sse. NASA-s töötas ta lennujuhina ja oli Skylabi mehitatud missioonide ajal sideohvitser. Hiljem osales ta Space Shuttle'i missioonidel STS-2 ja STS-8. 

1989. aastal lahkus Truly mereväest admirali auastmes ning sama aasta mais nimetati ta NASA peadirektoriks. Truly vallandati NASA-st 1992. aastal.

## Tunnustus
*2000 – valiti USA Inseneriakadeemia liikmeks

## Viited