open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dorfchemnitzi vald

**Dorfchemnitz** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi.

Valda kuuluvad peale Dorfchemnitzi Voigtsdorf ja Wolfsgrund. 

## Välislingid
Kiriku tee

**Kiriku tee** on mitme aadressikoha nimi Eestis:
***[[Kiriku tee (Harkujärve)|Kiriku tee]]** Harkujärve külas 
***[[Kiriku tee (Pärnu-Jaagupi)|Kiriku tee]]** Pärnu-Jaagupi alevis 
***[[Kiriku tee (Valjala)|Kiriku tee]]** Valjala alevikus

## Vaata ka
*Kiriku tänav
*Kiriku põik
Şalāḩ ad-Dīni kubernerkond

**Şalāḩ ad-Dīni kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Põhja-Iraagis. Seda läbib üks Iraagi kahest suurimast jõest Tigris. Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonna keskus on selle suuruselt teine linn Tikrīt, kus elas 2003. aastal 180 000 inimest. Kubernerkonna suurimas linnas Sāmarrā’s oli 2003. aastal ÜRO hinnangul 348 700 elanikku.

Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonna ala kuulus 1976. aastani Baghdadi kubernerkonda. Uus kubernerkond sai nime kurdi päritolu Şalāḩ ad-Dīni ehk Saladini järgi, kes 12. sajandil rajas Aijubiidide dünastia, valitses sultanina Egiptust ja Süüriat ning lõi Euroopa ristisõdijaid Hattini lahingus (tänapäeva Iisraeli aladel).

Kubernerkond on üks Iraagi vanima püsiasustusega piirkondi, kus on rikkalikult ajaloo- ja kultuurimälestisi ning arheoloogilisi leiupaiku. UNESCO maailmapärandi nimekirja on kantud Sāmarrā’ linn (2007) ja Assüüria muistne pealinn Assur (2003). Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonda, Tikrīti lähistele jääb ka Iraagi endise diktaatori Saddam Husseini sünnilinn Al-Awja.

Kubernerkond on saanud ulatuslikult kannatada Iraagi sõjas, sellele järgnenud Iraagi kodusõjas ning sõjategevuses ISISega, mis on vallutanud erinevaid osi kubernerkonnast, sealhulgas Tikrīti ja Sāmarrā’ linnad lühemaks ajaks 2015. aastal. 2011. aastal kuulutas kubernerkond end ühepoolselt poolautonoomseks.

## Haldusjaotus

Şalāḩ ad-Dīni kubernerkond jaguneb kaheksaks ringkonnaks: 

* Ad-Dawri ringkond (Ad-Dawr)
* Ad-Dujayli ringkond (Ad-Dujayl)
* Ash-Sharqāţi ringkond (Ash-Sharqāţ)
* Bayjī ringkond (Bayjī)
* Baladi ringkond (Balad)
* Sāmarrā’ ringkond (Sāmarrā’)
* Tikrīti ringkond (Tikrīt)
* Ţūzi ringkond (Ţūz)

## Viited

## Välislingid
Nīnawá kubernerkond

**Nīnawá kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis. 

Piirkonnas on palju ajaloolisi paiku, sealhulgas Niineve ja Al-Ḩadhrā' varemed, mis on UNESCO maailmapärandi nimistus.

## Viited
Kirkūki kubernerkond

**Kirkūki kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Iraagis.

2006. aasta keskpaigani kandis nime *At-Ta’mīm*.

## Viited
Bagdadi kubernerkond

**Bagdadi kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus Iraagis, hõlmab pealinna Bagdadi ja selle lähedasi alasid.
Jalalabad

**[[Jalalaba]]d** on inimese jalgade alumised osad. 

**Jalalabad** on mitme koha nimi:
***[[Jalalabad (Punjab)|Jalalabad]]**, linn Indias Pandžabi osariigis
***[[Jalalabad (Bijnor)|Jalalabad]]**, linn Indias Uttar Pradeshi osariigis Bijnori ringkonnas
***[[Jalalabad (Shahjahanpur)|Jalalabad]]**, linn Indias Uttar Pradeshi osariigis Shahjahanpuri ringkonnas
***[[Jalalabad (Muzaffarnagar)|Jalalabad]]**, linn Indias Uttar Pradeshi osariigis Muzaffarnagari ringkonnas

## Vaata ka
*Jalālābād, linn Afganistanis
*Džalal-Abad, linn Kõrgõzstanis
*Cəlilabad, linn Aserbaidžaanis
Aram Hatšhaturjan

**Aram Hatšhaturjan** (armeenia Արամ Խաչատրյան; 6. juuni 1903 Thbilisi &ndash; 1. mai 1978 Moskva) oli armeenia helilooja, kelle helilooming oli tugevasti mõjutatud armeenia rahvamuusikast.

## Tunnustus
*1944 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane

## Helilooming
### Tähtsamad teosed

*1932 Trio klarnetile, viiulile ja klaverile
*1933 "Tantsusüit"
*1934 "Sümfoonia nr 1"
*1936 "Klaverikontsert"
*1940 "Viiulikontsert"
*1942 ballett "Gajane"
*1946 "Tšellokontsert"
*1947 "Sümfoonia nr 3"
*1954 ballett "Spartacus"
*1955 "Mõõkade tants"
Host

**Host** (inglise keeles *host* (otsetõlkes peremeesarvuti)) on arvuti, mis jagab teistele arvutitele või muudele seadmetele infot, erinevalt teistest võrguseadmetest (näiteks ruuterist), mis kasutavad infot liikluse korraldamiseks.

Igal Interneti hostil üks või mitu unikaalset temale määratud IP aadressi. Aadressid on kas käsitsi määratud võrgu administraatori poolt või automaatselt määratud Dynamic Host Configuration Protocoli (DHCP) poolt.

Iga host on füüsiline võrgu sõlmpunkt, aga iga võrgu sõlmpunkt ei pruugi olla host. Võrguseadmed nagu modemid ja kommutaatorid tavaliselt ei saa endale IP-aadressi ja neid ei peeta hostideks. Seadmetele nagu võrguprinterid ja ruuterid küll määratakse võrgus IP-aadressid, kuid kuna nad ei ole tavaarvutid, siis nende hostiks pidamine on vaieldav.

## Vaata ka
* Internetiaadress

## Viited

* host (1), vallaste.ee
* host (2), vallaste.ee
* host name, vallaste.ee
Muusikaajalugu

**Muusikaajalugu** (inglise keeles *music history*) on teadusharu, muusikateaduse aladistsipliin, mille uurimisvaldkonnaks on muusika ajalugu.

## Vaata ka
*Muusika ajalugu
Bamir Topi

**Bamir Myrteza Topi** (sündinud 24. aprillil 1957 Tiranas) on  Albaania poliitik, kes oli 24. juulist 2007 kuni 24. juulini 2012 Albaania Vabariigi president. Enne presidendiks saamist juhtis Demokraatliku Partei parlamendigruppi. Ta on ka jalgpalliklubi KF Tirana aupresident.
HO

**Ho** võib tähendada:
*Holmium
*Hoosea raamat
*Ho, linn Ghanas
***ho**, hiri motu keele ISO 639-1 kood
*HO ehk ingl. k. *hideout*, videomängudes mängija isiklik või grupina kasutatav peidukoht

## Vaata ka
*Hồ Chí Minh, Vietnami poliitik
*Hood, rahvas Indias
Shim'on Peres

**Shim'on Peres** (kasutatakse ka nimekuju **Shimon Peres**; heebrea שמעון פרס‎; sünninimi **Szymon Perski**; 2. august 1923 Wiszniew, tollases Poolas (praegu Višnieva Valgevenes) – 28. september 2016 Ramat-Gan, Iisrael) oli Iisraeli poliitik ja riigitegelane. Ta oli Iisraeli president 15. juulist 2007 kuni 24. juulini 2014.

## Poliitiline tegevus
1977–1992 oli Shim'on Peres Iisraeli Tööpartei juht.

Peres töötas 1974–1977 ja 1995–1996 Iisraeli kaitseministrina, 1984–1986 ja 1995–1996 peaministrina, 1986–1988, 1992–1995 ja 2001–2003 välisministrina ning 1988–1990 majandusministrina.

1994. aastal sai ta koos Yits'ẖak Rabini ja Yāsir ‘Arafātiga Oslo lepingute sõlmimise eest Nobeli rahuauhinna.

30. novembril 2005 teatas Peres, et ta lahkub Iisraeli Tööparteist ja ühineb Ariel Sharoni uue erakonna Kadimaga.

2003. aastal keeldus ta armeenlaste massimõrvamist nimetama genotsiidiks, nimetades armeenlaste väiteid, et see olevat genotsiid, "mõttetuteks". Ta lisas: "Me lükkame tagasi kõik katsed otsida sarnasusi holokausti ja armeenlaste väidete vahel. Midagi holokausti-sarnast seal ei esinenud. See oli tragöödia, mis armeenlasi tabas, aga mitte genotsiid."

Iraani tuumaprogrammi teemal teatas ta 5. mail 2008: "Ma ei poolda Iraani sõjalist ründamist, kuid me peame kiiresti ja otsustavalt kehtestama rahvaste tugeva ja agressiivse koalitsiooni, mis rakendaks Iraani suhtes valusaid majandussanktsioone." Samas kõnes võrdles ta Iraani presidendi Maḩmūd Aḩmadīnezhādi üleskutset "Iisrael kaardilt pühkida" Hitleri genotsiidiähvardustega. Kolm päeva hiljem, 8. mail 2008 teatas ta sõjaväeraadiole: "Iraani president peab meeles pidama, et Iraani võib samuti kaardilt pühkida."

Peres külastas juunis 2007 Eestit ja osales Tallinna sünagoogi avamistseremoonial.

## Tunnustus
* 2012 – Venemaa Teaduste Akadeemia auprofessor

## Isiklikku
Peres oli abielus Sonya Peresega 1945–2011, kuni viimase surmani. Neil sündis kolm last.

## Välislingid

* FOTOD: Maailma riigijuhid jätsid hüvasti Iisraeli riigimehe Shimon Peresiga Delfi, 30. september 2016
Plancki valem

Plancki valemit kasutatakse valguse footonite energia arvutamiseks. 

See leitakse valemi E\! = hf abil, kus E\! tähistab kvandi energiat, h\! Plancki konstanti ja f\! valguskvandi sagedust.

## Vaata ka
*Plancki konstant
Crostau

**Crostau** (ülemsorbi keeles *Chróstawa*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Schirgiswalde-Kirschau linna koosseisus.

Kuni 1. jaanuarini 2011 oli see Crostau valla keskus.

2009. aastal elas külas 631 inimest.
Cunewalde

**Cunewalde** (ülemsorbi keeles *Kumwałd*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Cunewalde vallas.
Salme kaitseliin

**Salme kaitseliin** ehk **Salme liin** oli Wehrmachti kaitseliin Sõrve poolsaarel.  

Liinil toimusid lahingud 9. ja 10. oktoobril 1944. 9. oktoobril ründasid Saaremaal hoogsalt edasi liikunud Nõukogude väed tugevate tankiüksuste toetusel Salme liini kogu selle pikkuses ja murdsid selle kaitsesse kahes kohas sisse. Võitlused olid ägedad ja peagi selgus, et rindejoont taastada ei suudeta. Sakslased taganesid 10. oktoobril Arista liinile.
Ranna kaitseliin

**Ranna kaitseliin** ehk **Ranna liin** oli Wehrmachti kaitseliin Sõrve poolsaarel 1944. aastal. Liinil toimusid lahingud 20. ja 21. oktoobril 1944. Punaarmee rünnakud 20. oktoobril suudeti tagasi lüüa, kuid 21. oktoobril surus Punaarmee oma tankikiilu läbi kaitse vasaku tiiva. Õhtuks jõudsid läbi murdnud tankid juba Teesoo talust põhjas asuva metsani. Järgmisel hommikul kogus kaitseliini juht korvetikapten Kurt Schulz veel Ranna liinil kaitsel olevad üksused rünnakuks lääne suunas, üritades läbimurdnud väeosadel ühendus oma tagalaga ära lõigata ja nad kotti võtta. Julge vasturünnak tuli Punaarmeele ootamatult ja sel oli esialgu ka edu. Jõudnud peaaegu läänerannikuni välja, jäädi aga tugeva Nõukogude vasturünnaku alla ja seda enam peatada ei suudetud. Sellega oli Saksa vägede kaitse Ranna liinil murtud ja taganeti kiirelt Leo liinile, et ise pääseda sissepiiramisest.
Saesaare hüdroelektrijaama pais

**Saesaare pais** on pais Ahja jõel Põlvamaal. 

Pais asub Põlva valla Kiidjärve ja Taevaskoja küla piiril, nii et paisu muldkeha, veehaare, ülevool ja voolurahustuskanal asuvad Kiidjärve küla maadel ning Saesaare hüdroelektrijaam Taevaskoja küla maadel.

Saesaare pais rajati seoses Saesaare hüdroelektrijaama ehitamisega aastatel 1951–1952. Kive korjati selleks Saesaare kärestikust ning mujalt jõesängist. 

Hüdroelektrijaama majandaval AS Generaatoril on Keskkonnaameti väljastatud vee erikasutusluba veekogu tõkestamiseks ja elektrienergia tootmiseks hüdroenergiast, mis kehtib kuni 14. juunini 2017. Arutluse all on paisu lammutamine selle järel, et taastada jõe loomulik voolusäng ja kaitsta jõeäärseid liivakivipaljandeid. Eesti Keskkonnaagentuuri keskkonnamõjude hinnangu aruanne jõudis järeldusele, et pais tuleb lammutada, et loodusprotsessid saaksid jätkuda ja liivakivipaljandid säiliksid. Paisu lammutamine mõjutab 27 kalaliiki, kaht linnuliiki, kohalikku turismi ja aja veetmise võimalusi, hüdroelektrijaama olemasolu ja lähikülade kaeve. 2016. aasta sügisel arutab Keskkonnaministeerium lammutamise rahastust.

Lisaks veetaseme tõstmisele ja veehoidla tekitamisele võimaldab Saesaare pais ligipääsu Ahja jõe vasakkaldale. 

## Vaata ka
*Saesaare paisjärv

## Viited
Burkau

**Burkau** (ülemsorbi keeles *Porchow*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Burkau vallas.

Külas elas 2016. aasta 31. detsembri seisuga 2620 inimest.

## Viited
Pátra

**Pátra** (vanakreeka ja puhaskreeka keeles *Πάτραι*, ladina keeles *Patræ*, inglise keeles *Patras*) on rahvaarvult kolmas linn Kreekas, Lääne-Kreeka piirkonna keskus. 

Linn asub Peloponnesose poolsaare põhjatipus, kust maailma üks pikem vantsild Charilaos Trikoupise sild suundub üle lahe Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksuse. Linn on tänu sadamale Kreeka värav Läände, eelkõige Itaaliasse.

## Kultuur
Pátra oli 2006. aasta Euroopa kultuuripealinn.
HS

**Hs** võib tähendada mitut asja:
***Hs** on hassiumi tähis
*Hesekieli raamat
***hs** või **h.s.** on meditsiinis kasutatav ladinakeelne lühend (*hora somni*), mis tähendab 'uneajal'
Lárisa

**Lárisa** (kreeka keeles Λάρισα) on linn Kreekas, Tessaalia piirkonna halduskeskus. See on rahvaarvult Kreeka suuruselt viies linn.

## Sport
Linnas tegutseb jalgpalliklubi AE Lárisa 1964 ning linnas on sündinud tõkkejooksja Faní Chalkiá.

## Välislingid
ANSI

**ANSI** (lühend nimest *American National Standards Institute*, tõlgitud kui **Ameerika Riiklik Standardite Instituut**, **Ameerika Standardiinstituut**) on Ameerika Ühendriikide standardiorganisatsioon.

## Vaata ka
*ASCII
*ISO
*IPC
*DIN
*GOST

## Välislingid
*Koduleht
Arvprogrammpink

**Arvprogrammpink** ehk **arvjuhtimispink** ehk **arvprogrammjuhtimisega tööpink** on tööpink, mida juhitakse tähtedest ja numbritest koosneva programmiga. Tavaliselt kasutatakse juhtimiseks G-koodi.

## Vaata ka

*CNC
Frankensteini vald (Saksimaa)

**Frankenstein** on endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi. 1. jaanuaril 2012 liitus vald Oederani linnaga.

Valda kuulusid:

* Frankenstein
* Hartha
* Memmendorf
* Wingendorf
Großhartmannsdorfi vald

**Großhartmannsdorfi vald** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi.

Valda kuuluvad peale Großhartmannsdorfi:

* Obersaida
* Mittelsaida
* Niedersaida

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Halsbrücke vald

**Halsbrücke** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi.

## Vallaosad
* Conradsdorf koos Hinterhäuser'i ja Gegentrum'iga
* Falkenberg
* Hals koos Neubau, Sand'i, Grüneburg'i ja Hals'iga
* Hinterhäuser
* Krummenhennersdorf
* Niederschöna (alates 1. jaanuarist 2006) koos Hetzdorf'i, Oberschaar'i, Haida ja Erlicht'iga
* Tuttendorf

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Hilbersdorfi vald (Saksimaa)

**Hilbersdorf** on endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis, Maagimäestiku idaosa põhjaservas.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi. 1. jaanuaril 2012 liideti vald Bobritzschi vallaga, moodustus uus Bobritzsch-Hilbersdorfi vald.

Valda kuulusid Hilbersdorf ja Muldenhütten.
Daniel Hopfer

**Daniel Hopfer** (umbes 1470 Kaufbeuren – 1536 Augsburg) oli saksa relvameister ja kunstnik, keda peetakse oforttehnika kasutuselevõtjaks. Ta tegeles samuti puulõigetega. 

## Näiteid teostest

Pilt:Landsknechte.jpg|"Viis palgasõdurit" (1530)
Pilt:The Soldier and his Wife.jpg|"Sõdur ja tema naine"
Pilt:The Lovers.jpg|"Armastajad"
Pilt:The Emperor Maximilian as Saint George.jpg|"Keiser Maximilian püha Jürina"


## Välislingid
Neuhauseni vald (Saksimaa)

Üleriigiliselt tunnustatud puhkekoht **Neuhausen** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis, Maagimäestiku idaaheliku lääneosas. Vald on tuntud Purschensteini lossi poolest ja talispordikohana.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi lõunaossa.

Peale Neuhauseni kuuluvad valda: 

* Cämmerswalde
* Deutschgeorgenthal
* Dittersbach
* Frauenbach
* Heidelbach
* Neuwernsdorf
* Rauschenbach

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
K-Most

**K-Most** on Eesti ehitusettevõte, mis on spetsialiseerunud sildade, viaduktide ja vesiehitiste ehitamisele ja remontimisele, vaivundamentide rajamisele, kohtraudbetoonist tarindite ehitamisele ning nafta- ja muude saaduste terminalide rajamisele.

Firma asutati 1991. aastal sillaehitusrongi nr 423 põhjal, mis allus NSV Liidu transpordiehituse ministeeriumile ning alustas tegevust 1948. aastal. Ettevõtte peakorter asub Tallinnas.

K-Most on rajanud Eestis ja Venemaal mitmeid sildu, sealhulgas Tartus Kroonuaia silla ning 2015. aastal valminud Ihaste silla.

Ettevõtte käive 2015. aastal oli 3,1 miljonit eurot.

## Viited
Niederwiesa vald

**Niederwiesa** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi. 

Tuntud on restaureeritud Lichtenwalde loss.

Valda kuuluvad Niederwiesa, Braunsdorf ja Lichtenwalde.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Frankenthal (täpsustus)

**Frankenthal** on mitme koha nimi: 

***[[Frankenthal]]**, linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal
***[[Frankenthal (Saksimaa)|Frankenthal]]**, küla ja vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis
***[[Frankenthal (Samtens)|Frankenthal]]**, küla Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Rügeni kreisis Samtensi vallas
***[[Frankenthal (Gera)|Frankenthal]]**, linnaosa Saksamaal Tüüringi liidumaal Gera linnas
***[[Chwalimierz]]** (saksakeelne nimi **Frankenthal bei Neumarkt**), küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Średzki maakonnas Środa Śląska vallas 

**Frankenthal** on mitme tuntud isiku perekonnanimi:

*Hans Frankenthal, koonduslaagri vang 
*Käte Frankenthal, poliitik ja arst  

## Vaata ka
*Frankenthali ringkond, endine haldusüksus Rheinland-Pfalzis
**[[Frankenthal-Klasse]]*, miine otsivate laevade klass
Göda

**Göda** (ülemsorbi keeles *Hodźij*) on asula  Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Göda vallas.

Asulas elas 2009. aastal 946 inimest.


Pilt:Göda 2010 01.JPG
Pilt:Göda 2010 03.JPG


## Viited
Oberschöna vald

**Oberschöna** on vald Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus Freibergi kreisi.

Valda kuuluvad Bahnhof Frankenstein, Bräunsdorf, Kleinschirma, Langhennersdorf, Oberschöna ja Wegefarth.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Mulda vald

**Mulda** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi.

Vallas on Mulda asula. 

## Juurdeliitmised
* Randeck (1935)
* Helbigsdorf (1994)
* Zethau (1994)

## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Großdubrau

**Großdubrau** (ülemsorbi keeles *Wulka Dubrawa*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Großdubrau vallas.

Külas oli 2009. aastal 1700 elanikku.

## Viited
Rechenberg-Bienenmühle

Üleriigiliselt tunnustatud puhkekoht **Rechenberg-Bienenmühle** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Maagimäestiku jalamil Maagimäestiku/Vogtlandi looduspargi keskel Freiberger Mulde jõe ülemjooksu orus Tšehhi piiril.  

Tuntud on suusa- ja talispordikeskuse Holzhau.

Rechenberg-Bienenmühle vald koosneb aastal 1925 Rechenberg-Bienenmühleks liidetud Rechenbergist ja Bienenmühlest ning Clausnitzist ja Holzhaust.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
15. august (film)

**"15. august"** (prantsuskeelne pealkiri "**15 août**") on Patrick Alessandrini lavastatud komöödiafilm.
 
Film  esilinastus 2001. aastal.
Reinsbergi vald (Saksimaa)

**Reinsberg** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis. Põhiosa vallast asub Freiberger Mulde jõest idas.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Freibergi kreisi. 

## Vallaosad
* Bieberstein
* Burkersdorf 
* Dittmannsdorf
* Hirschfeld
* Neukirchen
* Reinsberg
* Steinbach
* Drehfeld
* Gotthelffriedrichsgrund

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Großharthau

**Großharthau** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Großharthau vallas.

Selle pindala on 800 hektarit ja elanike arv 1371 (seisuga 31. detsember 2004).
Großpostwitz

**Großpostwitz** (ülemsorbi *Budestecy*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaa Bautzeni kreisis, Großpostwitzi valla keskus.

2010. aastal elas seal 1800 inimest.


Großpostwitz Bahnhof 2006.jpg|Raudteejaam
Großpostwitz - Evangelische Kirche ex 01 ies.jpg|Kirik


## Viited
Kamenzi kreis

**Kamenzi kreis** oli kreis Saksamaal Saksimaa liidumaa idaosas. 1. augustil 2008 liideti Bautzeni kreisiga.

## Kreisi omavalitsusüksused
Sulgudes on antud elanike arv seisuga 31. detsember 2006.

Linnad:
# Bernsdorf (5644)
# Elstra (3062)
# Großröhrsdorf (7174)
# Kamenz (18 009)
# Lauta (8325)
# Königsbrück (4622)
# Pulsnitz (6531)
# Radeberg (18 623)
# Wittichenau (6168)

Vallad:
NFS

Lühend **NFS** võib tähendada:
***"[[Need for Speed]]"**, arvutimängude seeria
***Network File System** (**[[võrgufailisüsteem]]**), arvutivõrgu protokoll
Guttau

**Guttau** (ülemsorbi keeles *Hućina*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Alates 2013. aastast kuulub Malschwitzi valda, enne seda oli Guttau vallas.
Manuel de Falla

**Manuel de Falla y Matheu** (23. november 1876 &ndash; 14. november 1946) oli hispaania helilooja.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1903 klaveripala "Allegro de concierto"
*1905 ooper "La vida breve"
*1915 ballett "El amor brujo" 
*1916 nokturn "Noches en los jardines de España" klaverile ja orkestrile
*1919 ballett "El sombrero de tres picos"
*1922 kammerooper "El retablo de Maese Pedro"
*1926 kontsert tšembalole ja kammeransamblile
*1946 kantaat "Atlàntida"
Åbenrå vald (1970–2006)

**Åbenrå vald** ['oobnro] ehk **Aabenraa vald** ehk **Åbenrå kommuun** ehk **Aabenraa kommuun** (taanikeelne ametlik nimi *Aabenraa Kommune*, teine keeleliselt korrektne nimekuju *Åbenrå Kommune*) oli aastatel 1970–2006 vald Taani lõunaosas Jüütimaa idarannikul Lõuna-Jüütimaa maakonnas.

Ta asus Väike-Belti avaneva kitsa Läänemere lahe Åbenråfjordi ääres. Naabervallad olid lõunas ja idas Lundtofti vald ning läänes Rødekro ja Tinglev' vald. Vald asus osalt poolsaarel, millest lõunasse jääb Åbenråfjordiga, mis poolsaarest ida pool avaneb Väike-Belti, ja millest põhja poole jääb Genneri laht.

Vald moodustati 1970. aasta Taani haldusreformi käigus Åbenrå linna, Løjti kihelkonna, Enstedi kihelkonna ning osalt Rise kihelkonna alade liitmisel.

2007. aasta Taani haldusreformi käigus liideti vald Bovi valla, Lundtofti valla, Rødekro valla ja Tinglev' vallaga uueks Åbenrå vallaks.

Valla pindala oli 128,68 km². Elanike arv oli 21 979 (1. jaanuaril 2003), 22 041 (2004. aastal), 22 132 (2005). Rahvastiku tihedus oli 172,9 in/km² (2005).

2005. aasta andmetel elas vallas 10 776 naist ja 11 356 meest (kokku 22 132 inimest). Neist oli kuni 6-aastasi 7,7%, 7–16-aastasi 12,2%, 17–66-aastasi 65,3% ja vähemalt 67-aastasi 14,8%.

17–66-aastaste elanike seas oli töötuse määr 7,0.

Välismaalasi Euroopa Liidust, Skandinaaviast ja USA-st oli 248 inimest 10 000 kohta. Välismaalasi arengumaadest oli 292 inimest 10 000 kohta.

Põhikoole oli 6 (kokku 115 klassi).

Viimane vallavanem (*[[borgermester]]*) oli Poul Thomsen (Venstre), täitevdirektor Torben Helding.

Valla kood oli 545.
Hochkirch

**Hochkirch** (sorbi *Bukecy*) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Hochkirchi vallas.

Asula on esmamainitud 1222. aastal nime all *Bukewiz*.

## Viited
Püha kirik

**Püha Jakobi kirik** (ka *Püha kirik*, ka *Pihtla kirik*) on kirik Saare maakonnas Saaremaa vallas Püha külas. 

Kirik kuulub Saaremaa vanimate ehitiste hulka ja on ehitatud kindluskirikuks.

Kirikut kasutab Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Püha Jakobi kogudus.

## Interjöör

Image:Pihtla Saint church2.jpg|Vaade altari suunas
Image:Pihtla Saint church3.jpg|Altar
Image:Pihtla Saint church4.jpg|Kantsel
Image:Pihtla Saint church5.jpg|Vaade peaukse suunas
Image:Pihtla Saint church6.jpg|Kiriku orel


## Välislingid
*
George Gershwin

**George Gershwin** (sünninimega **Jacob Gershowitz**; 26. september 1898 New York &ndash; 11. juuli 1937 Hollywood, California) oli USA helilooja, keda on võrreldud Euroopa rahvuslike stiilide rajajatega.

15aastaselt asus ta tööle nn Tin Pan Alleys, tema tööülesandeks oli müüdavatel klaveritel ostjatele mängida, et soodustada müüki. Kuigi ta oli praktiliselt iseõppija, saavutas ta muusikas uskumatult palju. Enda harimiseks töötas ta läbi näiteks kõik Johann Sebastian Bachi fuugad HTK-st.

Puutudes kokku väga paljude tolleaegsete heliloojate lauludega, vaimustus ta Irving Berlinist ja Jerome Kernist ning alustas ka ise laulude loomist. Lauludel ongi suur kaal tema loomingus – neid on ta komponeerinud üle 300.

Tema muusikas on ühendatud Euroopa muusika kogemus ja Ameerika mustanahaliste muusikale omased jooned (džässirütmid, improvisatsioonilisus, bluusilik harmoonia).

Gershwin suri ajukasvaja operatsioonil.

## Tähtsamad teosed
### Muusikalid (esietendunud Broadwayl)
*1924 – "Lady Be Good"
*1926 – "Oh, Kay!"
*1927 – "Strike Up The Band"
*1930 – "Girl Grazy"
*1932 – "Of Thee I Sing"
*1935 – ooper "Porgy ja Bess"

### Klassikalised teosed
*1924 – "Rhapsody in Blue" klaverile ja džässibändile
*1925 – "Klaverikontsert F-duur"
*1927 – "Kolm prelüüdi klaverile"
*1928 – sümfooniline teos "An American in Paris"
*1932 – "Kuuba uvertüür"

## Välislingid

* George Gershwin: American Genius
* Ametlik koduleht
* Classical.net Gershwin page
* George Gershwin andmebaasis Internet Broadway Database
* George Gershwin andmebaasis Internet Movie Database
Kirschau

**Kirschau** (sorbi keeles *Korzym*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Schirgiswalde-Kirschau linnas. 2011. aastani kuulus Kirschau valda.
Elstra

**Elstra** (ülemsorbi keeles *Halštrow*) on väikelinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. 

Linn asub Schwarze Elsteri ülemjooksul.

## Linnaosad
*Elstra
*Prietitz
*Wohla
*Ossel
*Boderitz
*Rehnsdorf
*Talpenberg
*Kindisch
*Welka
*Rauschwitz
*Dobrig
*Kriepitz (ülemsorbi: *Krěpjecy*)
*Gödlau

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Göteröd

**Göteröd** on umbes 50 hektari suurune suvilapiirkond Rootsis Västra Götalandi läänis Tanumi vallas Grebbestadist mõni kilomeeter lõuna pool mere lähedal.

Suvilaid hakati ehitama 1970. aastatel. Seal on praegu umbes 30 suvilat.
Königswartha

**Königswartha** (ülemsorbi keeles *Rakecy*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Königswartha vallas.

See on üks väheseid paiku, mille saksa- ja sorbikeelne nimi ei ole tähenduslikult või kõlaliselt seotud.

Küla on esmamainitud 1350. aastal nimega *Conigswarte*.

Asulas elas 2010. aastal 2436 inimest.


Schloss Koenigswartha.jpg|Königswartha loss
Rakecy – ewangelska cyrkej 1.jpg|Kirik
Kubschütz

**Kubschütz** (ülemsorbi keeles *Kubšicy*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis  Kubschützi vallas.

Seal elab ligi 500 inimest.

## Viited
Kamenz

**Kamenz** (ülemsorbi keeles *Kamjenc*) on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Linn asub Schwarze Elsteri jõe ääres.

## Linnaosad
* Kamenz (Kamjenc)
* Bernbruch (Barbuk)
* Deutschbaselitz (Němske Pazlicy)
* Gelenau (Jelenjow)
* Hennersdorf (Hendrichecy)
* Jesau (Jěžow)
* Lückersdorf (Łukajecy)
* Schiedel (Křidoł)
* Thonberg (Hlinowc)
* Wiesa (Brěznja)
* Zschornau (Čornow)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Malschwitz

**Malschwitz** (ülemsorbi keeles *Malešecy*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Malschwitzi vallas.

## Viited
Christoph Willibald Gluck

**Christoph Willibald von Gluck** (2. juuli 1714 &ndash; 15. november 1787) oli saksa helilooja.

## Teoseid
*1761 ballett "Don Juan"

### Ooperid
*1762 "Orfeo ed Euridice"
*1767 "Alceste"
*1770 "Paride ed Elena"
*1774 "Iphigénie en Aulide"
*1777 "Armide"
*1778 "Iphigénie en Tauride"
Neschwitz

**Neschwitz** (ülemsorbi keeles *Njeswačidło*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Neschwitzi vallas.

## Viited
Lauta

**Lauta** on väikelinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus linn Kamenzi kreisi.

## Linnaosad
Lauta, Lauta-Dorf, Laubusch ja alates 1. jaanuarist 2007 Leippe-Torno.

## Välislingid
*Linna koduleht
Großröhrsdorf

**Großröhrsdorf** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Linn oli kuni 2008. aastani Kamenzi kreisi haldusalas.

Linnas asub ettevõtte Skeleton Technologies tehas.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Pulsnitz

**Pulsnitz** on linn Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus linn Kamenzi kreisi koosseisu. 2009. aastal liideti linnaga Oberlichtenau vald.

Linn asub Pulsnitzi jõe ääres.

## Linnaosad
Friedersdorf Siedlung, Friedersdorf, Pulsnitz.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Obergurig

**Obergurig** (sorbi keeles *Hornja Hórka*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Obergurigi vallas.

2009. aastal oli elanike arv 471.

## Viited
Henryk Górecki

**Henryk Mikołaj Górecki** [] (6. detsember 1933 – 12. november 2010) oli poola helilooja.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1959 "Sümfoonia nr 1"
*1960 "Scontri" orkestrile 
*1962 "Genesis III"
*1972 "Sümfoonia nr 2"
*1976 "Sümfoonia nr 3"
*1988 "Keelpillikvartett nr 1"
Radeberg

**Radeberg** on linn Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.
## Linnaosad
* Liegau-Augustusbad
* Großerkmannsdorf
* Ullersdorf
* Siedlung Rossendorf
* Kleinerkmannsdorf

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Randers

**Randers** on linn Taani keskosas Kesk-Jüütimaa piirkonnas, Randersi valla keskus.

Linn asub Gudenå jõe ääres selle suudme lähedal. Ta on olnud oluline sadamalinn ja kaubanduskeskus.

Randers on elanike arvult Taani kuues linn. Aastal 2010 elas linnas 60 227 inimest.

Linna jalgpalliklubi Randers FC mängib Taani kõrgliigas.

## Viited
Wittichenau

**Wittichenau** (ülemsorbi keeles *Kulow*) on väikelinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus linn Kamenzi kreisi.

Linn asub Schwarze Elsteri jõe ääres.

## Linnaosad
* Brischko (*Brěžki*)
* Neudorf Klösterlich (*Nowa Wjes*)
* Dubring (*Dubrjenk*)
* Rachlau (*Rachlow*)
* Hoske (*Hózk*)
* Saalau (*Salow*)
* Keula (*Kulowc*)
* Sollschwitz (*Sulšecy*)
* Kotten (*Koćina*)
* Spohla (*Spale*)
* Maukendorf (*Mučow*)
* Wittichenau (*Kulow*)

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Vejle

**Vejle** on linn Taanis, Lõuna-Taani piirkonna ja Vejle valla keskus.

Vejle asub samanimelise fjordi tipus, Vejle jõe suudmes. Vejle on aastasadu olnud tähtis jõe ületuskoht. Vejle fjord on Taani üks kõrgeimate kallastega fjorde ning väga maaliline. Üle Vejle fjordi kulgeb Taani suuremaid linnu ehk Kopenhaagenit Aarhusiga ühendava kiirtee sild.

Vejle'st umbes 30 kilomeetri kaugusel asub Taani suuruselt teine lennujaam Billund, Vejle omavalitsus on selles osanik.

Erinevates Vejle jalgpalliklubides on mänginud Eesti jalgpallurid Urmas Rooba ja Kaimar Saag.
Puschwitz

**Puschwitz** (ülemsorbi keeles *Bóšicy*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Puschwitzi vallas.

2009. aastal elas külas 108 inimest.

## Viited
Pratibha Patil

**Pratibha Devisingh Patil** (sündinud 19. detsembril 1934) on India jurist ja poliitik, kes oli 25. juulist 2007 kuni 25. juulini 2012 India president. Ta valiti presidendiks 19. juulil 2007 638 116 valijamehe häälega. Ta on esimene naine India presidendi ametikohal. Enne seda oli ta Rajasthani kuberner.
Wilhelm Friedemann Bach

**Wilhelm Friedemann Bach** (22. november 1710 Weimar &ndash; 1. juuli 1784 Berliin) oli Saksamaa  helilooja ja organist, Bachide suguvõsa kuulsaima esindaja Johann Sebastian Bachi vanim poeg.
Johann Christoph Friedrich Bach

**Johann Christoph Friedrich Bach** (21. juuni 1732 Leipzig &ndash; 26. jaanuar 1795 Bückeburg) oli saksa helilooja, Bachide suguvõsa kuulsaima esindaja Johann Sebastian Bachi poeg.
Johann Christian Bach

**Johann Christian Bach** (ka **John Bach**; 5. september 1735 Leipzig – 1. jaanuar 1782 London) oli saksa helilooja, Bachide suguvõsa kuulsaima esindaja Johann Sebastian Bachi poeg.

Johann Christian Bach oli klassitsismiajastu helilooja, Johann Sebastian Bachi üheteistkümnes ja kõige noorem poeg. Teda on nimetatud ka Londoni Bachiks ja Inglismaa Bachiks, kuna ta veetis elu Londonis, kus teda tunti John Bachina. Ta mõjutas Mozarti kontsertide stiili.

## Elulugu
Johann Christian Bach sündis Johann Sebastian Bachi ja Anna Magdalena Bachi pojana Leipzigis Saksamaal. Tema isa oli poja sünni ajaks juba 50-aastane, millest võib ka tuleneda Johann Christiani loomingu erinemine tema isa omast. Tema esimene muusikaõpetaja oli isa. Pärast oma isa surma, kui Johann Christian Bach oli 15-aastane, asus Johann Christian koostööle poolvend Carl Philipp Emanueliga, kes oli temast 21 aastat vanem ning keda tollal peeti Bachi poegadest muusikaliselt kõige andekamaks.

Ta nautis paljutõotavat karjääri alul helilooja, seejärel artistina, mängides koos Carl Friedrich Abeliga, kes oli tähelepanuväärne *[[viola da gamba]]* mängija. Ta komponeeris kantaate, kammermuusikat, klaviiri- ja orkestrimuusikat, oopereid ja sümfooniaid.

Bach elas 1756. aastast pikemat aega Itaalias, õppides koos Padre Martiniga Bolognas. 1760. aastal sai temast Milano katedraali organist. Itaalias vahetas Johann Christian usku ning hakkas katoliiklaseks. 1762. aastal läks Bach Londoni Kuninglikku teatrisse kolme ooperi esmaesitusele nende seas oli ka Bachi "Orione". See teos tegi ta Inglismaal tuntuks ning Johann Christian palgati kuninganna Charlotte'i muusikaõpetajaks. 

1766. aastal tutvus ta sopran Cecilia Grassiga ning peatselt nad abiellusid. Nende abielu kestis 11 aastat, lapsi sellest ei sündinud.

Johann Christian Bach suri Londonis 1782. aasta 1. jaanuaril. Ta on maetud St. Pancras Old Churchi surnuaeda Londonis.

## Looming
Johann Christiani kõrge meloodiline stiil eristub selgesti tema perekonna teiste liikmete omast. Tema galante stiil on täis tasakaalustatud fraase, rõhk on meloodial ja saatel, ilma kontrapunkti liigse keerukuseta. Galante vastandus barokkmuusika keerukatele joontele ning pani rõhku voolavale meloodiale perioodiliselt korduvates fraasides. 

Johann Christian Bachile on omistatud 91 teost, neist 43 autorsus on kaheldav.

Bachide suguvõssa on kuulunud veel kaks Johann Christian Bachi, kuid neist kumbki ei olnud helilooja. 

Mozart hindas Bachi muusikat kõrgelt ning arranžeeris Op nr 5 kolm viimast sonaati klaverikontsertideks.
Hea Lootuse neem

**Hea Lootuse neem** (afrikaani *Kaap die Goeie Hoop*, hollandi *Kaap de Goede Hoop*, portugali *Cabo da Boa Esperança*, inglise *Cape of Good Hope*) on neem Lõuna-Aafrika Vabariigi edelaosas Kaplinnast lõunas.

Asub koordinaatidel .

Neeme avastas eurooplastele 1488. aastal portugali meresõitja Bartolomeu Dias, nimetades selle Tormide neemeks. Hea Lootuse neemeks sai see Portugali kuninga João II soovil.

Hea Lootuse neem ei ole Aafrika lõunapoolseim äärmuspunkt, selleks on ligi 150 km idas paiknev Nõelaneem.

## Vaata ka
*Nõelaneem
Redel

**Redel** on ronimisvahend, mis koosneb kahest vertikaalsest püstpuust ja nende vahele kinnitatud rõhtsetest pulkadest ehk astmetest. Jäikade püstpuude asemel võivad astmeid ühendada nöörid või trossid. Sellist redelit nimetatakse nöörredeliks.

Ka mitmete astmeliste nähtuste ja protsesside kirjeldamiseks kasutatakse sõna "redel", näiteks heliredel, karjääriredel jms.

## Galerii

Pilt:A aesthetic ladder shop.JPG|Puust redelid
Pilt:Keukentrapje.jpg|Remondil kasutatav redel
Pilt:Fotothek df roe-neg 0006283 002 Fassadenmaler bei der Fertigung eines Wandbilds.jpg|Kunstnikud redelitel
US Navy 040720-N-2544P-173 Sonar Technician 2nd Class Charles Baggs, assigned to the guided missile destroyer USS Shoup (DDG 86) ascends a ladder during a Visit Board Search and Seizure (VBSS) training evolution.jpg|Ronija köisredelil
Pilt:In grown-ups' village.jpg|Laste mänguväljaku redel


## Vaata ka

*ahjuredel
*lumeredel
Neukirchi vald

**Neukirchi vald** on mitme valla nimi:
***[[Neukirch (Tettnang)|Neukirch]]**, asula ja vald Saksamaal Baden-Württembergis
***[[Neukirchi vald (Bautzeni kreis)|Neukirchi vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.
***[[Neukirchi vald (Kamenz)|Neukirchi vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kamenzi kreisis
***[[Neukirch/Lausitz]]**, asula ja vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis
***[[Surcuolm]]** (varasem saksakeelne nimi **Neukirch** või **Neukirch bei Ilanz**), vald Šveitsis Graubündeni kantonis
***[[Timirjazevo vald]]** (varasem saksakeelne nimi **Neukirchi vald**),  vald Venemaal Kaliningradi oblastis
Carl Philipp Emanuel Bach

**Carl Philipp Emanuel Bach** (8. märts 1714 Weimar &ndash; 14. detsember 1788 Hamburg) oli Saksamaa helilooja, Bachide suguvõsa kuulsaima esindaja Johann Sebastian Bachi kuulsaim poeg.

## Välislingid
*Carl Philipp Emanuel Bachi kogutud teosed (ettekandematerjalid tasuta)
Neukirch

**Neukirch** on mitme koha nimi:
***[[Neukirch (Tettnang)|Neukirch]]**, asula ja vald Saksamaal Baden-Württembergis
***[[Neukirch (Kamenzi kreis)|Neukirch]]**, küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Kamenzi kreisis Neukirchi vallas
***[[Neukirchi vald (Kamenzi kreis)|Neukirchi vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kamenzi kreisis
***[[Neukirch/Lausitz]]**, asula ja vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis
***[[Surcuolm]]** (varasem saksakeelne nimi **Neukirch** või **Neukirch bei Ilanz**), vald Šveitsis Graubündeni kantonis
***[[Timirjazevo vald]]** (varasem saksakeelne nimi **Neukirchi vald**),  vald Venemaal Kaliningradi oblastis
***[[Neukirch im Schwarzwald]]**, Saksamaa Baden-Württembergi liidumaa Furtwangeni linna osa
***[[Rottweil-Neukirch]], Saksamaa [[Baden-Württemberg]]i liidumaa [[Rottweil]]i linna osa
***Neukirch, küla Rheinland-Pfalzi liidumaa Stein-Neukirchi vallas
***[[Neukirch (Egnach)|Neukirch]]**, küla Šveitsis Thurgau kantonis Egnachi vallas
***[[Neukirch an der Thur]]**, küla Šveitsis Thurgau kantonis Kradolf-Schönenbergi vallas

**Neukirch** on mitme tuntud isiku perekonnanimi:
*Benjamin Neukirch, saksa luuletaja
*Jürgen Neukirch, saksa arvuteoreetik

## Vaata ka
*Neukirchen
Radibor

**Radibor** (ülemsorbi keeles *Radwor*) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Radibori vallas.

2010. aastal elas asulas 652 inimest.

## Viited
Sohland an der Spree

**Sohland an der Spree** (sorbi keeles *Załom*) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Sohland an der Spree vallas.

Asulat läbib Spree jõgi.
Brasiilia neegerorjad

Brasiiliasse viidi esimesed neegerorjad 1538. aastal. 17. sajandiks oli jõutud niikaugele, et neid veeti sinna aastas sisse juba 44 000. Esimese, 1798. aastal toimunud usaldusväärse rahvaloenduse andmeil elas Brasiilias 1 582 000 orja ja 406 000 vaba mustanahalist, samal ajal kui kogu rahvaarv oli 3 250 000 .

Mustanahalised andsid suure panuse ühiskonna kujunemisse. Mustanahaliste orjade levik oli peaaegu täielikult sõltuv nende isandate liikumisest, keda omakorda mõjutas maavarade avastamine või uute taimekultuuride hindaminek.

Istanduseomanikud püüdsid kalli hinna eest ostetud mustanahalisest orjast saada maksimaalselt kasulikke jõupingutusi, mitte lihtsalt maksimumtöötunde. Sest paljud suurmaaomanikud mõistsid varsti, et kui nende teenistuses oleva aafriklase energiat väärtarvitada või üle koormata, maksab see vähem dividende kui teda hästi hoida; ja sealt mindi edasi orja ärakasutamisele eesmärgiga võtta temast nii palju kui võimalik, kahjustamata tema normaalset tõhusust. Isanda huvides oli säilitada seda tõhusust, kuna neeger oli tema kapital, tema töömasin, osa tast endast, mis annab seletust rohkele ja heale toidule, mida Peckholt nägi omanikke oma orjadele Brasiilias välja jagavat. Neegri toit Brasiilia istandustes polnud ehk iseäralik mingite kulinaarsete nüansside poolest, kuid see oli katkematu toiduallikas: maisi, soolaliha ja ubade küllus, mida see sisaldas, seletab selle kohasust raskele tööle, mida põlluorjalt nõuti 

## Kirjandus

## Vaata ka
*Pruul, Sven. Afrokultuuri kujunemise eeldused Brasiilias. (Uurimistöö)
Sohland

**Sohland** on mitme koha nimi:

***[[Sohland an der Spree]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Sohland an der Spree vallas
***[[Sohland an der Spree vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis
***[[Sohland am Rotsteini vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Alam-Sileesia Oberlausitzkreisis
Steinigtwolmsdorf

**Steinigtwolmsdorf** on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Steinigtwolmsdorfi vallas.

Küla asutati 1250. aastal. Sealne kirik on ehitatud 1861. aastal.
Tõnu Maarand

**Tõnu Maarand** (16. aprill 1940 Tartu – 28. september 2024) oli eesti skulptor.

Tõnu Maarand lõpetas 1959. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1965. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuri eriala. Kuni 1972. aastani töötas Eesti Televisioonis kunstnik-šiffristina ja kunstnik-lavastajana. 

Hakkas näitustel esinema kohe pärast kooli lõpetamist. Esimene isikunäitus toimus 1977. aastal Tallinna Kunstisalongis.

## Teoseid
*Juhan Smuuli monument
*Johan Pitka monument
*Georg Lurichi monument
*Tõre
*Amandus Adamsoni monument
*Einari Koppeli büst
*Tõnu Kargu büst
*Peeter Sauli büst
*Veljo Tormise büst
*Jaan Taltsi büst
*Lennart Meri büst
*Vladimir Lenini portreeskulptuur
*

## Kirjandus
*Marju Vahter. "Maarand, Tõnu". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 289-290
Julius Sergius von Klever

**Julius Sergius von Klever** (31. jaanuar 1850 Tartu – 24. detsember 1924 Leningrad) oli Eestist pärit baltisaksa maalikunstnik.

Sündis Tartus keemiku pojana. 

Von Klever lõpetas gümnaasiumi Tartus. 1867–1876 õppis Peterburi Kunstide Akadeemias algul arhitektuuri, hiljem maastikuklassis S. Vorobjovi juures ja täiendas end Mihhail Konstantinovitš Klodti juures. Juba õppimise ajal sai ta oma teoste eest mitu auraha, 1876. aastal lõpetas akadeemia 1. järgu maalikunstniku astmega. 1878. aastast töötas ta Peterburi Akadeemias, kus ta sai akadeemiku tiitli ning alates 1881. aastast sai temast maastikumaali professor.

Tema lemmikteemaks olid päikesetõusu ja -loojanguga loodusmotiivid ning maastikud, eriti talvised. Enamik tema maalidest kujutab Eesti maastikke. Eriti tuntuks said tema valgusefektidega mängivad, talviseid maastikke kujutavad päikeseloojangud, mille järgi hakati teda hüüdma "Vene Rembrandtiks".

Klever oli nõutud ja viljakas kunstnik, kes esines näitustel kõikjal Euroopas. Tema teoseid võib muuhulgas näha Tretjakovi Galeriis ja muudes suurtes kogudes.

## Teoseid
* "Talvine mets" (1911), Tartu Kunstimuuseum
* "Kalmistu" (1876), Eesti Kunstimuuseum
* "Maastik" (1897), Eesti Kunstimuuseum
* "Võililled" (1912), Eesti Kunstimuuseum
* "Metsamaastik" (1901), Eesti Kunstimuuseum


Õhtune maastik, Julius Sergius von Klever, TKM TR 828 M 252.jpg|"Õhtune maastik", 1887
Зимний закат в еловом лесу - Julius von Klever (1896).jpg|"Talvine mets loojangu ajal", 1896
Von Klever Fishermen's village in Haapsalu.jpg|"Kalurite küla Haapsalus", 1897
Talvemaastik ehapunas, Julius Sergius von Klever, EKM j 4885 M 2777.jpg|"Talvemaastik ehapunas", 1898
Metsamaastik, Julius Sergius von Klever, EKM j 4026 M 2668.jpg|"Metsamaastik", 1902
Võililled, Julius Sergius von Klever, EKM j 8350 M 3509.jpg|"Võililled", 1912


## Viited


## Välislingid
* Klever EKM digitaalkogus
Juhan Smuuli monument

**Juhan Smuuli monument** on 1990. aastal Juhan Smuulile Kadrioru parki püstitatud pronksist ja graniidist monument, mis alates 2006. aastast asub Muhus Koguva külas. Monumendi autorid on Tõnu Maarand ja arhitekt Rein Tomingas ning teostaja Ars-Monumentaal.

## Ajalugu
Kui 1980. aastate lõpus korraldati konkurss Kadrioru parki kujude tegemiseks, siis Tõnu Maarandi esitatud töö pälvis tunnustust ning 1990. aastal paigutati monument Kadrioru parki. 1995. aastal tunnistati monument "Kultuuri- ja haridusministri 01.06.1995 määrus nr 19" põhjal kultuurimälestiseks. Kadrioru pargis langes monument korduvalt vandalismi ohvriks. Pärast seda, kui monumenti üritati 1996. aastal varastada, viidi see Ars Monumentaali laoruumi viieks aastaks varjule.

2000. aastal pöördus monumendi autor Tallinna muinsuskaitseametisse sooviga eksponeerida kunstiteost Muhumaal Juhan Smuuli sünnikohas. Läbirääkimised kuju saatuse osas jäid katki, sest Muhu vallavalitsus ei leidnud raha kuju parandamiseks (vargad olid monumendi küljest ära saaginud sõrmed ja kajakad). 19. aprillil 2006 esitas Muhu vallavalitsus Tallinna Kesklinna valitsusele avalduse, milles paluti Smuuli pronkskuju vallale üle anda ning lubati katta kõik monumendi taastamise, transpordi ja paigaldamisega seotud kulud. Muhu vallavalitsuse soovile reageeris Tallinn soosivalt. 15. mail 2006 toimunud rahvakoosolekul otsustasid muhulased, et Muhu saarele kingitav monument paigaldatakse Koguva küla taha, vanast koolimajast mere poole, Kadakamäele.

Kuid monumendi ümber puhkes tüli, kuna 2006. aasta mai keskel otsustas Tallinna linnakujunduskomisjon abilinnapea Kalev Kallo eestvedamisel, et lubadusest hoolimata võiks Smuuli monument Muhu asemel kaunistada hoopis Smuuli teed Lasnamäe linnaosas, öeldes: "Kui muhulased Smuuli tahavad, võivad nad endale oma Smuuli teha". Taoline ootamatu otsus ärritas muhulasi. "Muhu ongi Smuuli teinud, ta on siin sündinud, Kallo tehku endale ise Smuul," ütles toonane Muhu vallavanem Tiit Peedu ja lisas: "Me püstitame siis Smuuli asemele Kalev Kallo kipsist kuju ja paneme kajaka külge. Olen kindel, et selle heaks on kõik valla inimesed nõus annetama." Tüli monumendi ümber leidis kajastamist ka meedias, ajalehes Postimees ilmus selle kohta karikatuur. Monumendi Lasnamäele paigutamise vastu oli lisaks Muhu vallale ka monumendi autor Tõnu Maarand.

2006. aasta mai lõpus otsustas Tallinna linnavalitsus siiski J. Smuuli monumendi Muhu vallale ühe krooni eest müüa. Ametlik otsus võeti vastu 14. juunil 2006. 19. juuli 2006 avatigi Muhus Koguva Rannamäel pidulikult Juhan Smuuli monument. Monumendi avamisel osales ka toonane Tallinna linnapea Jüri Ratas. Monument paikneb sadakond meetrit merest eemal, keset kadakaid ja on vaatega mere poole.

## Vaata ka
*Juhan Smuuli portree (skulptuur)

## Viited

## Välislingid
*
Mustsada

**Mustsada** (vene keeles *чёрная сотня*) oli 1905.–1907. aasta revolutsiooni ajal Venemaal tekkinud paremäärmuslik liikumine. Selle eesmärk oli säilitada monarhistlik kord ja korraldada terroriakte revolutsioonilistes sündmustes osalenute vastu.
 
Mustsaja moodustasid mitmed organisatsiooni, näiteks:
* Vene Rahva Liit *Союз русского народа* (Peterburis)
* Vene Inimeste Liit *Союз русских людей* (Moskvas)
* Vene Monarhistlik Partei *Русская монархическая партия* (Moskvas)
* Aktiivse Revolutsioonivastase Võitluse Ühing *Общество активной борьбы с революцией* (Moskvas)
* Valge Kahepäine Kotkas *Белый двуглавый орёл* (Odessas)

## Viited
Assiut

**Assiut** (araabia keeles  أسيوط, kopti keeles sⲥⲓⲟⲟⲩⲧ (Siowt)) on linn Egiptuses, Assiuti kubernerkonna keskus.
Dresdeni ringkond

**Dresdeni ringkond** oli eraldi valitsetav ala (ringkond) Saksimaa idaosas. See oli üks kolmest ringkonnast Saksimaal. Loodi Saksimaa valitsuse otsusega ajavahemikus novembrist 1990 kuni 1. jaanuarini 1991. Hõlmas 204 valda kaheksas kreisis, samuti kolm kreisivaba linna.

## Omavalitsused (kuni aastani 2008)

## Omavalitsused (aastast 2008)
4 kreisi ja 1 kreisivaba linn (Dresden)

Kreisid:
* Bautzeni kreis
* Görlitzi kreis
* Meißeni kreis
* Sächsische Schweiz-Osterzgebirge
Järva-Madise kirik

**Järva-Madise Püha Matteuse kirik** on kirik Järvamaal Järva vallas Järva-Madise külas. Kirik ehitati 13.-14. sajandil. Võlviti 1342. See on Järvamaa väikseim kirik (sisepikkus 18,3&nbsp;m, laius 9,45&nbsp;m).

Kiriku praegune torn on ehitatud 1858. aastal.

Kirikut kasutab EELK Järva-Madise kogudus.


Järva-Madise kirik Vabadussõja mälestussambaga.jpg|Vabadussõja mälestussammas kirikuaias
Järva-Madise kirikuaed.jpg|Kirikuaed


## Viited

## Välislingid

*
*
Leipzigi ringkond

**Leipzigi ringkond** oli eraldi valitsetav ala (ringkond) Saksimaa loodeosas aastatel 1991–2008. See oli üks kolmest ringkonnast Saksimaal. Loodi Saksimaa valitsuse otsusega ajavahemikul novembrist 1990 kuni 1. jaanuarini 1991. Hõlmas 94 valda viies kreisis, samuti ühe kreisivaba linna.

## Omavalitsused