open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rohemünt

**Rohemünt** (*Mentha spicata)* on huulõieliste sugukonna mündi perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim, mille looduslik levila on Euroopa ja Aasia (Kesk-Ida, Himaalaja, Hiina jne). Inimese kaasabil on rohemünt levinud ja naturaliseerunud ka Põhja- ja Lääne-Aafrikas ning Ameerikas.

Rohemünti kasutatakse taimeteede valmistamiseks, maitsetaimena ja kaunistusena kokteilide (nt Mojito) tegemisel, maiustuste ja hambapasta maitsestamisel. Rahvameditsiinis kasutatakse ravimtaimena kõhuvalu vastu.

Peetakse sageli ekslikult piparmündiks.

## Alamliigid
* *Mentha spicata subsp. condensata* 
* *Mentha spicata subsp. spicata *

## Välislingid
*
Allain Tikko

**Allain Tikko** (11. jaanuar 1979 Kõpu – 15. juuni 2009) oli Eesti sõjaväelane (veebel).

Tikko hukkus 15. juunil 2009 Afganistanis NATO rahuoperatsioonil, olles seal Estcoy-8 jaoülem. 

## Tunnustus
Tikko sai sõjaväelise karjääri jooksul Kaitseväe teenetemärgi ja Kaitseväe teenetemärgi lahinguliste teenete eest. Postuumselt anti talle Kotkaristi kuldrist mõõkadega.

## Viited
Ivar Brok

**Ivar Brok** (20. juuli 1977 – 23. mai 2008) oli Eesti sõjaväelane (vanemveebel).

Brok hukkus Afganistanis välismissioonil, kui sai Helmandi provintsis laadimistöödel raskelt vigastada ja suri hiljem saadud vigastustesse. Broki matused olid Tallinna Jaani kirikus. Hiljem samal päeval maeti ta oma kodukoha Ambla kalmistule Järvamaal.

## Tunnustus
Brok sai 2008. aastal Kotkaristi kuldristi mõõkadega.

## Viited
Eleon

**Eleon** on tuulegeneraatoreid tootev Eesti tööstusettevõte. Selle juhatuse liikmed on Oleg Sõnajalg ja Andres Sõnajalg.

Alates 2007. aastast on see Wind Europe'i liige, 2014. aastast Eesti Tuuleenergia Assotsiatsiooni liige.

2008. aastast teeb Eleon koostööd Soome Aalto Ülikooliga.

Eleon AS asutati 2007. aastal. Selles ettevõttes on välja töötatud ja toodetakse Eestis multimegavatt-klassi elektrituulikuid.

2013. aastal püstitati Saaremaal asuvas Salme tuulepargis esimene Eleoni tehnoloogial põhinev 3M116-tuulik.

Eleonil on plaanis rajada 30 Eleoni 3.4M tüüpi tuulikust koosnev Aidu tuulepark, mida ta hakkas arendama 2014. aastal.

2019. aasta mais suleti oma 2016. aastal rajatud tehas Lool ning viidi tootmine üle Hiinasse ja Malaisiasse. 

2020. aastal sõlmis Eleoni AS koostöökokkuleppe Hiina ettevõttega Chinese State Shipbuilding Corporation (CSSC) ja neil on plaanis rajada uus tehas.

## Viited

## Välislingid
* Irina Mägi, Helen Mihelson. Pildid: Sõnajalgade mammuttuulik sai 75-tonnise rootori Postimees.ee, 9. detsember 2013
Nils Otto Taube

Parun **Nils Otto von [[Taube]]** (25. juuli 1928 Eesti – 11. märts 2008 London, Suurbritannia) oli Eesti päritolu Suurbritannia ärimees, fondihaldur, teaduse sponsor Eestis.

Ta sündis Eestis ja kuulus ühte vanemasse Rootsi-Eesti aadliperekonda. Pärast teist maailmasõda jõudis ta 1946. aastal Inglismaale, elas ja töötas seal investeerimispankurina.

Pärast Eesti Vabariigi taastamist oli ta 1990. aastatel Eesti Teadus- ja Arendusnõukogu liige, nõustas Eesti valitsust riigiinvesteeringutes ja aitas töös hoida Avatud Eesti Fondi, kuuludes Avatud Eesti Fondi nõukogusse.  

Nils Taube asutas Tartu Ülikooli juurde vähiuuringute labori, mis võimaldas rajada esimese nüüdisaegse molekulaarmeditsiini ja rakubioloogia keskuse unisoonis Tartu Ülikooli Molekulaar- ja Rakubioloogia Instituudi ja Eesti Biokeskusega. 

Tal on märkimisväärne osa Eesti teaduse, esmajoones biomeditsiini arendamisel, annetades selleks üle 50 miljoni krooni. On finantseerinud ka programmi, mille alusel mitmed lastepsühholoogid said pikaajalise süvaväljaõppe Inglismaal autistlike laste rehabiliteerimise alal. 

## Tunnustus
* 1997 Tartu Ülikooli auliige
* 1998 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk
* 2007 Tartu Tähe kavaler

## Viited
Lembit Sibul

**Lembit Sibul** (14. jaanuar 1947 – 2. oktoober 2001) oli eesti humorist ja meelelahutaja. 

Ta kirjutas humoreske ning esitas neid sageli ise estraadietendustel ja huumorisaates "Meelejahutaja".

Ta on olnud Mustpeade Maja kultuuritoimetaja ning teinud koostööd ansambliga Kukerpillid.

Aastatel 2000–2001 oli ta ajakirja Pikker toimetaja.

## Looming
*"Erakõned". Meelejahutaja raamatukogu nr 16. Meelejahutaja. Tallinn 1993
*"Ja videvikust tõuseb päike kui kuldne sibul". Tallinn 2000

## Tunnustus
*1997 – Meie Mats

## Mälestuse jäädvustamine
Jõhvis korraldati 2002. aastal Lembit Sibula mälestuseks huumorivõistlus.

## Isiklikku
Tema ema oli laulja Leida Sibul.

## Viited

## Välislingid
*"Humorist Lembit Sibul". Foto: Kalju Suur, 2003. Rahvusarhiivi fotode andmebaas
*Kadri Jakobson. "Sibula Lempsi ei ole enam." Õhtuleht, 6. oktoober 2001
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Priit Kasesalu

**Priit Kasesalu** (sündinud 10. aprillil 1972) on eesti programmeerija ja tarkvaraarendaja. Ta on tuntud eelkõige Skype'i tehnilise lahenduse ühe väljatöötajana. Ta on arendanud ka programme Kazaa ja interneti-TV rakendust Joost.

2007 anti talle Valgetähe V klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Skype'i looja ja arendajana.

## Viited
Virve Laev

**Virve Laev** (sündinud 30. juulil 1928; sünninimi **Virve Murre**; aastatel 1950–1968 **Virve Sirel**) on eesti filmimonteerija. 

1945. aastal asus tööle Kinokroonika Tallinna Stuudio monteerija õpilasena. 1940–1950. aastatel oli mitme filmikroonika ja dokumentaalfilmi režissööri abi. Iseseisva monteerijana alustas 1963. aastal filmiga "Jalgrattataltsutajad". Ta on olnud Tallinnfilmi mitmete mängufilmide monteerija. Aastatel 1979–1982 töötas Moskvas Sojuzmultfilmi dubleerimise osakonna monteerijana.

## Monteerimistöid
*1963 "Jalgrattataltsutajad"
*1967 "Viini postmark"
*1969 "Viimne reliikvia"
*1970 "Metskapten"
*1973 "Tavatu lugu"
*1974 "Ooperiball"
*1975 "Briljandid proletariaadi diktatuurile"
*1976 "Aeg elada, aeg armastada"
*1977 "Karikakramäng"

## Viited

## Välislingid
*
*Virve Sirel Eesti filmi andmebaasis
*Virve Murre Eesti filmi andmebaasis
Martin Kummets

**Martin Kummets** (sündinud 9. novembril 1979) on Eesti poliitik.

Eesti Iseseisvuspartei 18. aprillil 2015 toimunud üldkoosolekul valiti ta erakonna juhatuse liikmeks. Aastatel 1999–2012 oli ta Vabariikliku Partei juhatuse liige.
Martin Mets

**Martin Mets** (sündinud 20. mail 1990) on Eesti poliitik.

Eesti Iseseisvuspartei 18. aprillil 2015 toimunud üldkoosolekul valiti ta erakonna juhatuse liikmeks. 

Ta on ka MTÜ Klubi Wiking-Narva juhatuse liige.
Pasikles

**Pasikles** (kreeka Πασικλές, 4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Megara koolkonna esindaja, kes oli pärit Teeba linnast Boiootias.

Pasikles kuulas oma venna, küünik Kratese loenguid ning oli väidetavasti Megara Eukleidese õpilane. Samas valitseb õppimissuhete kirjeldamisel teatav segadus, sest Suda nimetab Pasiklest Stilponi õpetajaks, Stilpon omakorda oli Kratese õpetaja ning Krates väidetavasti Pasiklese õpetaja – ajalooliselt ilmselt võimatu, kuid mitte välistatav kirjeldus. Lisaks nimetab Suda Pasiklese õpetajana kedagi Diokleidest Megarast, kuid ilmselt on tegemist ümberkirjutusveaga ning mõeldud on ikkagi Eukleidest, kellele viitab ka Diogenes Laertios oma "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" VI raamatus.

Diogenes Laertiose tunnistuste kohaselt nimetas Krates Teebast oma ühe poja venna järgi Pasikleseks.

Pasiklese teostest ja seisukohtadest ei ole teadaolevalt fragmente ja parafraase säilinud.

## Viited
Heli Speek

**Heli Speek** (sündinud 15. mail 1948) on eesti dokumentaalfilmide režissöör. 

Tema tuntuim film on 1999. aastal valminud "Metskuninganna".

## Isiklikku
Ta oli abielus kirjanik Olev Remsuga, kellega tal on tütred Mari (sündinud 1979) ja Kadriliis (sündinud 1981).

## Välislingid
*
Kullo Must

**Kullo Must** (18. märts 1911 – 10. august 1987) oli eesti filmiprodutsent.

## Produtsenditöid
*"Karge meri" (1981) 
*"Tuulte pesa" (1979) 
*"Surma hinda küsi surnutelt" (1977) 
*"Aeg elada, aeg armastada" (1976) 
*"Röövpüüdjajaht" (1975) 
*"Indrek" (1975) 
*"Verekivi" (1972) 
*"Don Juan Tallinnas" (1971) 
*"Varastati Vana Toomas" (1970) 
*"Kevade" (1969) 
*"Libahunt" (1968) 
*"Keskpäevane praam" (1967) 
*"Null kolm" (1965) 
*"Supernoova" (1965) 
*"Ohtlikud kurvid" (1961) 
*"Ühe küla mehed" (1961) 
*"Vallatud kurvid" (1959) 
*"Esimese järgu kapten" (1959) 
*"Pöördel" (1957) 
*"Kui saabub õhtu" (1955)

## Välislingid
*
Jaanus Silla

**Jaanus Silla** (sündinud 1969) on eesti filmirežissöör.

Silla on filmitegijana peale Eesti töötanud Suurbritannias Londonis ning Ameerika Ühendriikides Los Angeleses ja Utah's. Tema lühifilm "Mr Calliphor" sai 1996. aastal Boise'i filmifestivalil esikoha.

Silla on üks esimesi Eestis, kes on usutunnistuselt olnud mormoon. 

## Filme
* "Mr. Calliphor"
* "Et teha tormi"

## Viited

## Välislingid
*Elulugu Entertainment Business Groupi kodulehel
Talis Kitsing

**Talis Kitsing** (28. märts 1976 – 23. juuli 2009) oli eesti televisiooni-tõsielusarja tegelane, kikkpoksitreener ja poliitik.

Ta sai tuntuks tõsielusarjas "Baar", kus teda kutsuti nimega **Baari-Talis**.

Ta on tegelenud noorte kahevõitlusaladel treenimisega.

Ta oli Eesti Reformierakonna liige ja hiljem Eesti Iseseisvuspartei liige.

Talis Kitsing suri südamerabandusse.

## Viited

## Välislingid
*Haud Aegviidu vanal kalmistul
Muravanka Jumalaema Sündimise kirik

**Muravanka Jumalaema Sündimise kirik** (valgevene keeles *Царква Раства Багародзіцы*) on kirik Valgevenes Hrodna oblasti Ščučyni rajoonis Mažejkava külanõukogus Muravanka külas. Kirikut kasutavad õigeusklikud.

Valgevene gootika stiilis rajatud kirik pärineb 16. sajandi esimesest poolest.

## Kirikuhoone
Kuigi kirikut mainitakse esimest korda 1407. aastal, on hilisemate uuringute põhjal selgunud, et selle dokumendi näol on tegemist XVII sajandist pärineva võltsinguga. Reaalselt valmis hoone XVI sajandi alguses. Hoone on hea näide gooti stiilist ja üleminekust renessanssarhitektuurile. Muravanka Jumalaema Sündimise kirik on üks vähestest säilinud Valgevene kindluskirikutest. Kuna asula nimi tuleneb kivihoonest ja on varasem kui kirikuhoone ise, arvatakse, et algselt asus seal vaid üks kindlusetorn, mille juurde hiljem siis kirik ehitati. 

## Ajalugu

Kirik valmis vahemikus 1516–1542. See rajati õigeusu kirikuna, ehitust toetasid Mažejkava mõisa omanik ja sealne rentnik. 1656. aastal sai kirik sõjas Moskva tsaaririigiga kannatada, pärast seda ehitati tornid kõrgemaks. Taas sai see kannatada Põhjasõja ajal, mil seda kahjustas Rootsi vägede suurtükituli. Pärast seda lagunenud hoone hüljati.

Kirik seisis tühjana kuni XIX sajandi keskpaigani. 1822. aastal alustati selle taastamist. Suuremad tööd viidi läbi veel vahemikus 1871–1872. XX sajandi alguses oli see mõnda aega kasutusel katoliku kirikuna. Pärast Teist maailmasõda seisis kirik mõnda aega tühjana. Õigeusu kogudus alustas seal taas tööd 1988. aastal, kuigi ametlikult kuulus see katoliku kirikule kuni 1992. aastani.

## Arhitektuur

Kirik on põhiplaanilt peaaegu ruudukujuline (15 × 13,5 m). Kiriku idaküljel asub apsiid, mis on hoonega ühelaiune. Kiriku nurkades asuvad neli torni. Läänepoolsed neist on suuremad, nende diameeter on 4,5 meetrit, seinte paksus 1,8 meetrit, kõrgus aga 14 meetrit. Idapoolsed tornid on sama kõrged, kuid nende diameeter on 3 meetrit ja seinte paksus 1c meeter. Torni seintes asuvad laskeavad.

Fassaadi kaunistavad nišid, need ehivad ka torne ja apsiidi. Lääneviilu kaunistavad kaksikkaarsed orvad. Hoonet kaunistavad veel nurga all laotud tellistest moodustuvad sakkfriisid; ka vaheldub valge värv telliste punase tooniga.

Sees jagavad neli sammast hoone kolmeks lööviks, mis on peaaegu ühekõrgused. Keskmise löövi kõrgus on 12 meetrit. Kuni XIX sajandi ülesehitustöödeni asusid kiriku põranda all kaks võlvkambrit.

Kiriku sissepääsu kaitses langevärav. XIX sajandi alguseni viisid kirikust välja neli salakäiku, mis viisid igasse ilmakaarde. Toona need likvideeriti, fassaadile lisati uued karniisid, sissepääsu juurde ehitati aga narteks.

## Galerii


14_Мурованка_(0).JPG|Kiriku lääneviil
20090615 003 Мураванка (06).JPG|Kiriku apsiid
Muravanka, Małamažejkaŭskaja. Мураванка, Маламажэйкаўская (1874).jpg|Kiriku plaan aastast 1874
Царква ў Мураванцы. Гатычныя скляпенні.jpg|Võlvid Muravanka kirikus


## Viited

## Välislingid

*Artikkel kiriku kohta
*Muravanka kirik
*Kirik; fotod
*Artikkel kirikust ja selle restaureerimisest
*Video Muravanka kiriku interjöörist
Tulutooja

**Tulutoojat** (ka tuluvedaja) on tegelane Eesti mütoloogias. Saarlased katsuvad tulutooja tegemisega suurendada põllusaaki.

## Välimus
Vilja valmimisel enne lõikust minnakse võõrale põllule, võetakse valmis viljapäid ja püütakse neist mingi looma sarnane kuju teha, kõige sagedamini kassi kuju. Kujule tehakse ainult 3 jalga. Kuju pannakse aiateiba otsa ja seda tehes peab ütlema: „Taevast tulgu, putku mingu!” Nii tekibki tulutooja.

## Uskumused
Saarlased usuvad, et tulutoojad toovad võõrastelt vilja oma tegijale, et see rikkaks teha. Oma viljapeadest tulutoojat aga ei valmistata, sest nii tuleks tulutooja omanikule vaid oma välja vilja.

Saarlased katsuvad tulutooja tegevusele tõkkeid panna. Käiakse aiateiba otsas seisvat tulutoojat otsima. Selle leidmise puhul hävitatakse tulutooja ning sellega lõppeb tulutooja tegevus.

## Kirjandus
* Matthias Johann Eisen, „Eesti mütoloogia”. Tallinn: Mats, 1995, 87
Viljaneitsi

**Viljaneitsid** on vilja haldjad, kes kaitsevad vilja. Vanemad allikad nimetavad neid ainult kahjutegevateks olevusteks, kes ilmuvad välja lõikuse ajal välja ja rikuvad vilja. Nende viibimist viljas märgates hüütakse neile kolm korda: Kulla neitsid, ärge tehke paha! (Osilana 1, lk 19).

## Ohverdamine
Rahvaluule korjandused näitavad aga, et viljaneitside tegevust tuleb laiendada. Nad ilmuvad välja kevadel, orase tärkamise ajal. Seemendamise eel palub põllumees neilt ette viljale sigidust, neile omal ajal ohvrit tõotades. Viljaneitside meel tuleb lahkeks muuta ja neid keelama kurja tegemast. Üheks ohverdamise võimaluseks on võtta pang vett, kuhu pannakse sisse mitut tõugu viljateri. Nendega minnakse nurmele, riputatakse vihaga vett igale poole põllule.

## Veel teada
Viljaneitside kõrval tuntakse ka viljahunti ehk vilja tõu järele, kus see hunt asub, rukki-, herne-, oahunti. Viljahundiga hirmutatakse lapsi, kui nad tahavad vilja sisse joosta. Viljahaldjas võtab endale neitsi kuju kõrval kahju teha püüdes hundi kuju.

## Kirjandus
* Matthias Johann Eisen, "Eesti mütoloogia". Tallinn: Mats, 1995, 76
Maahaldjas

Sageli ei osata maahaldjate ja maa all asujate vahel vahet teha. Vanal ajal meelitati maahaldjat ohvritega, kui ehitus käsil oli, kuna vastasel korral lõhkus ta öösel kõik ära, mis päeval tehtud. Kirikute ehitamisel ohverdati härgi, nurgakivi alla pandi hõbedat ja hõberaha. Isegi elumaja ehitamisel kuulati maahaljaid – sinna kuhu hobune seisma jäi palkidega, sinna võis ehitada.

## Kirjandus
* Matthias Johann Eisen, „Eesti mütoloogia”. Tallinn: Mats, 1995, 56-59
Maa-alune

**Maa-alune** on tegelastüüp eesti mütoloogias. 

Maa-alune vägilane võib küll igal pool maa all elada, kuid eriti meeldib neile elutseda aga inimeste eluasemete juures, majade all ja ümbruses. Neid võib ka leida keldritest, põranda ja uste alt, samuti kivide ja kändude alt.

## Kirjandus
* Matthias Johann Eisen, „Eesti mütoloogia”. Tallinn: Mats, 1995, lk 56–59
Yasmin Levy

**Yasmin Levy** (heebrea&#x3A; יסמין לוי&#x200E;; sündinud 23. detsembril 1975 Jeruusalemmas) on sefaradi juudist Iisraeli laulja ja laulukirjutaja.

## Diskograafia
* 2004: *Romance & Yasmin*
* 2005: *La Judería*
* 2006: *Live at the Tower of David, Jerusalem*
* 2007: *Mano Suave*
* 2009: *Sentir*
* 2012: *Libertad*
* 2014: *Tango*

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Ilmaneitsi

**Ilmaneitsi** on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Kirjelduse tema kohta on andnud ka Matthias Johann Eisen oma kirjutistes Eesti mütoloogiast.

Ilmaneitsit on mainitud rahvuseepose kümnendas loos (Kikerpära soo. Vetevaimu kuld. Jõukatsujad. Võlatasumine Soome. Ilmaneitsi sõrmus.)

## Kalevipoeg

Kalevipoeg saatis Alevipoja Soome sepale mõõga eest tasu viima, otsustas rajada rahvale varjupaikasid ning heidab puhkama. Kuu paistel ilmub Ilmaneitsi.
:Ilmaneitsike ilusa,
:Kõue tütar käharpeaga,
:Sinisirje linnukene,
:Lendas palju, liugles palju, 
Ilmaneitsi märkas kaevu ja tahtis võtta keelekastet. Metsapoeg märkas seda ning tahtis aidata kaevust vett vinnata. Ilmaneitsi ehmatas ja kaotas sõrmuse kaevu. Kalevipoeg kuulis Ilmaneitsi kurvastamist ja tuli asja uurima. Murest aru saades hüppas Kalevipoeg kaevu. Sortsid märkasid seda ning rõõmustasid, et mees läks lõksu.
:Hiir on ise hüpand lõksu,
:Karu kammitsa kaevusse!
:Võtke kivi, vennikesed,
:Kukutagem kukla peale,
Veskikivi kukutati kõrgelt kaevu, et see vägimehe kaela murraks. Mõne aja pärast kargas Kalevipoeg kaevust ja veskikivi oli tal sõrmes. Ta küsis Ilmaneitsilt üle:
:Kõue tütar käharpeaga.....
:Kas see sõrmus on sinulta,
:Mis sul kaevu on kukkunud,
:Vete alla on veerenud? 

## [[Setud]]
Ilmade muutumine pani juba muistsed inimesed selle põhjust uurima. Setu rahvalaulud tunnevad nelja ilmaneitsit, kes kulla-, hõbeda- ja vasekanga kudumisega tegelevad. Kuna ilmaneitsi on väga ilus ja paistis kaugele, meelitab ta palju kosilasi enda juurde, kes tulevad nii maalt kui ka taeva alt. Setu rahvalaulud toovad välja, et kosjas käis ka päev, kuid Ilmatüdruk ei võtnud päeva peiuna vastu: päev peab hommikul vara tõusma ja õhtul hilja looja minema. Samuti tõukas ta eemale ka kuu: peab õhtul tõusma ja ööl kustuma. 
  
## Olemus
Ilmaneidude sündimise kohta teab eesti rahvalaul seletust anda: noor neiu ehtis ennast ja läks metsa marjule ning sai marjade söömisest ilusaks. Ilusaks saades sammub ta ilma äärele paistma ega tule vanemate kutse peale sealt enam tagasi. Võimalik, et rahvas arvas selle marja, mis neiu ilusaks tegi, ta ka maa pealt taevasse paistma tõstvat. 
Ilus, kaugelepaistev ilmaneitsi tõmbab magnetina palju kosilasi enese juurde. Tuleb kosilasi maa pealt ja taeva alt. Mõnel puhul hoopleb ilmaneitsi oma rikkusega, korra kaebab koguni vaesust. Üks rahvalaul laseb hoopleva ilmaneitsi tähele mehele minna. Teisel korral lubavad sugulased ehete puudust kaebavale ilmaneitsile kaasavara, aga ei anna midagi. 

## Viited

## Kirjandus
*  Johann Eisen, „Eesti mütoloogia”. Tallinn: Mats, 1995, 68-70
Anette Käis

**Anette Käis** (**Annette Julie**, varasemad perekonnanimed **Lauk** ja **Budkovsky**; 3. mai 1891 Leevi vald – 1. august 1942 Sosva, Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti pedagoog ja koolijuht.

## Töökäik
*1910–1912 Võru 1. algkooli õpetaja
*1912–1922 Võru 1. algkooli juhataja
*1922–1930 Võru Õpetajate Seminari harjutuskooli (võru keeles *har'otuskooli*) juhataja 
*1930–1931 Räpina algkooli õpetaja
*1935–1936 Kurenurme algkooli õpetaja
*1936–1941 Leevi algkooli õpetaja

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli gümnaasiumiõpetaja Vitold Budkovsky ja teine pedagoog Johannes Käis. Ta oli Naiskodukaitse Võrumaa ringkonna esimene esinaine. 

Ta küüditati NKVD poolt 14. juunil 1941 Võrust Sevurallagi vangilaagrisse Siberis. Surmaotsus.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Lembit Lepp

**Lembit Lepp** (17. jaanuar 1931 Mustajõe, Võrumaa – 31. jaanuar 2002 Põlva) oli eesti kunstnik (graafik ja maalikunstnik) ja vabadusvõitleja.

Ta õppis Võru 1. Keskkoolis. 1947–1949 osales ta Võru koolinoorte salajases Noorte Kuperjanovlaste Organisatsioonis.

Aastatel 1957–1961 õppis ta Tartu Kunstikoolis, 1961–1962 töötas kunstiõpetajana. Aastatel 1963–1989 oli ta Eesti Rahva Muuseumi kunstnik.

## Viited
Paul Mitt

**Paul Mitt** (31. august 1896 Aleksandri vald – 10. jaanuar 1969 Tallinn) oli eesti pedagoog, ühiskonnategelane ja kirjamees.

## Töökohti
*1917–1918 Võru linna poeglastekooli õpetaja
*...
*1922–1926 Räpina algkooli õpetaja
*1926–1934 Sõmerpalu algkooli õpetaja
*...

## Kirjandustegevus
Ta on kirjutanud ajaleheartikleid ja jutte, nt "Eedi: jutukesed noortele" (1921).
Mehdi Hasan

**Mehdi Raza Hasan** (sündinud 10. juulil 1979 Swindonis) on Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide kodakondsusega ajakirjanik.

Ta juhib telekanali Al Jazeera English jutusaadet "Head to Head".

## Välislingid
* Head to Head
Afyonkarahisari provints

**Afyonkarahisari provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lääne-Türgis. Provintsi keskus on Afyonkarahisar.

## Haldusjaotus

* Afyonkarahisari ringkond
* Başmakçı ringkond
* Bayati ringkond
* Bolvadini ringkond
* Çay ringkond
* Çobanlari ringkond
* Dazkırı ringkond
* Dinari ringkond
* Emirdaği ringkond
* Evcileri ringkond
* Hocalari ringkond
* İhsaniye ringkond
* İscehisari ringkond
* Kızılöreni ringkond
* Sandıklı ringkond
* Sinanpaşa ringkond
* Sultandağı ringkond
* Şuhuti ringkond

## Viited

## Välislingid
* Afyonkarahisari provintsi koduleht (türgi keeles)
Poti laat

**Poti laat** on traditsiooniline laat Raplamaal Märjamaa vallas, millele pandi alus 19. sajandi keskpaigas. Tänapäevani toimub see kord aastas augustis Vana-Vigala külas mõisa pargi lähedal.

Laat on tuntud mitmekesise ja meeleoluka laadaprogrammi poolest. Laadal müüakse omatoodangut, käsitööd, talukaupa, istikuid ja tööstuskaupu.

## Ajalugu

Vigala Poti laata on mainitud 1855. aastal olevat samanimelise kõrtsi juures Tallinna–Pärnu maantee veerel (tänapäeval jääb see Leibre külla). Laada tähtsaim kaup oli siis lina. Laadaplats oli üle maantee otse kõrtsi vastas. Sinna püstitati mõisa poolt paekivist kaubamaja.

2012. ja 2013. aastal jäi laat ära.
2014. aastal väisas laata Eesti Vabariigi põllumajandusminister Ivari Padar, kes andis päeva juhile Tanel Paavelile intervjuu ja juhatas sisse kohalike pritsumeeste etteaste.

## Viited
Diana Arno

**Diana Arno** (sündinud 29. jaanuaril 1984 Tallinnas) on eesti iluduskuninganna, modell ja moedisainer. 

Praegu loob ta uusi kollektsioone kaks korda aastas omanimelise rõivabrändi Diana Arno alt. Diana Arno avas firma esinduspoe Tallinnas aadressil Rotermanni 14 märtsis 2018. 

Arno võitis 2009. aastal nii võistluse Miss Tallinn kui ka Miss Estonia. Ühtlasi esindas ta 2009. aastal Eestit võistlusel Miss Universe.
Konserviavaja

**Konserviavaja** on tööriist plekist konservikarpide avamiseks.

Toitu konserveeriti plekktoosidesse juba 1772. aastal Hollandis, kuid esimesed konserviavajad patenteeriti alles 1855. aastal Inglismaal ja 1858. aastal USA-s. Need olid lihtsad ja töötasid kangipõhimõttel. Varem avati konservipurke enamasti haamri ja peitliga.

Tänapäeval tuntud pöörleva lõikekettaga konserviavaja patenteeriti 1870. aastal. Algul peeti seda tavakasutaja jaoks liiga keeruliseks. 1925. aastal lisati teine, hambuline rattake, mis muutis käsitsemise lihtsamaks. Teise maailmasõja ajal loodi avajamudelid P-51 ja P-38 sõjaväeliseks kasutamiseks. Neil oli kinni klapitav tera ja puudus käepide, mille tõttu oli avaja väga väike. 1950. aastatel loodi elektrilised konserviavajad.

On mitmeid meetodeid konservikarbi avamiseks ilma konserviavajata, kui konserviavaja ei ole kättesaadav. Üks on hõõrudes seda vastu lamedat kivipinda, kuni kaane äärise ülemine osa kulub läbi. Konservikarpi saab samuti avada terasest lusikaga, või mistahes vahendiga mis võib lõigata kaane plekki.

## Vaata ka
* Konserv
* Toiduainete konserveerimine

## Välislingid
* Lifting the lid on the tin can opener
H. L. Hix

**H. L. Hix** (pseudonüüm, kodanikunimega **Harvey Lee Hix**; sündinud 1960) on Ameerika luuletaja. 

Ta on tõlkinud eesti keelest inglise keelde. 

## Teosed
*"Kindel kui linnulend". Tartu Ülikooli Kirjastus, 2007

## Tõlkeid inglise keelde
*"On the Way Home. An Anthology of Contemporary Estonian Poetry". Sarup & Sons, 2006
*"Estonian Elegy. Selected Poems". Guernica, Toronto, 2008
Ain Roost (kettaheitja)

**Ain Roost** (sündinud 12. mail 1946 Uppsalas Rootsis) on eesti päritolu Kanada kettaheitja. 

Tema vanemad põgenesid 1944. aastal Eestist. Kui ta oli viieaastane, siis kolis perekond Kanadasse.

Ta esindas Kanadat 1972. ja 1976. aasta OM-il.

## Välislingid
*
*
Aleksander Maaker

**Aleksander Maaker** (hüüdnimega **Torupilli-Sass**; 20. oktoober 1890 (ukj) Muda, Hiiumaa – 28. jaanuar 1968) oli eesti torupillimängija. 

Tema onu oli torupillimängija Juhan Maaker (Torupilli-Juss).
Alexander Gronsky

**Alexander Gronsky** (sündinud 1980 Tallinnas) on Lätis Riias elav vene fotograaf. 

Ta on tuntud eelkõige Venemaast tehtud maastikufotode kaudu, mida ta on eksponeerinud ka isikunäitustel. Tema loomingust on antud välja fotoraamatuid. 

## Isikunäitused
*2011: Mountains & Waters, Photo Levallois festival, Levallois, Prantsusmaa.
*2012: Pastoral, Light Work, Syracuse, New Yorgi osariik.
*2012: Mountains & Waters, Polka Galerie, Pariis.

## Fotoraamatud
**Contact Sheet 166: Alexander Gronsky*. Syracuse, NY: Light Work, 2012. ISBN 978-0935445787
**Pastoral / Moscow Suburbs*. Rome: Contrasto, 2013. ISBN 978-8869654695 
**Less than One*. Tokyo: Tycoon Books, 2014. ISBN 978-4-9906628-4-4
**Norilsk*. Taipei: The Velvet Cell, 2015. ISBN 978-1-908889-25-6

## Välislingid
*Eestist pärit fotograaf pürib maailma pressifoto tippu, Birgit Püve, Eesti Ekspress, 8. aprill 2012
Allan Martinson

**Allan Martinson** (sündinud 8. oktoobril 1966 Tartus) on eesti tehnoloogiaettevõtja ja investor.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Tallinna 1. Keskkooli ning 1991. aastal Moskva Riikliku Ülikooli, kus õppis arvutusmatemaatika ja küberneetika teaduskonnas.

Ta on üks uudisteagentuuri Baltic News Service (asutatud aprillis 1990) ja infotehnoloogiaettevõtte MicroLink (asutatud augustis 1991) asutajaid.

Ta on olnud ettevõtte Starship Technologies tegevdirektor (2015–2018).

Martinson on olnud ka Cherry Meedia OÜ üks investoreid (2011–2016) ja juhatuse esimees (2013–2014).

Ta on osaühingu MTVP omanik, mille nimi võiks olla tuletatud kunagise äriühingu Martinson Trigon Venture Partners nimest.

## Tunnustus
* 1999 aasta ärijuht
* 2001 Auleegioni ordeni rüütliklass
* 2007 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk
* 2013 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Allan Martinson oli aastatel 2012–2018 abielus Karoli Hindriksiga Neil on ühine tütar (sündinud 2013).

## Viited
Henry Jackson Watt

**Henry Jackson Watt** (1879–1925) oli šoti päritolu eksperimentaalpsühholoog. 

Watt oli Oswald Külpe üliõpilane ja Würzburgi koolkonna liige. Teda tunnustatakse eeskätt teedrajavate uurimuste eest vaimse seisundi kohta probleemilahenduses, millele ta viitas mõistega *Einstellung* – seadumus. 

Selle aja võtmesõnaks olid "kujunditeta ideed". Kui varem arvati, et igale aistingule ja tajule peab vastama mingi välismaailma omadus (värv, heledus, kuju jne), siis Külpe avastas psüühilise seisundi, mis ei olnud kujundlik. Watt võttis kasutusele determineerivate assotsiatsioonide meetodi, mis vastandus Wundti ja Titcheneri arvamusele, et assotsiatsioonid moodustavad teadvuse kogu sisu. Koos Würzburgi koolkondlastega olid nad arvamusel, et assotsiativism ei selgita ära mõtlemise mõistet, kuna miski peab mõtet läbi assotsiatiivse võrgustiku õigesti juhendama, et inimene jõuaks õigete järeldusteni.

## Elulugu
Watt sündis ja kasvas üles Aberdeenis Šotimaal. Ta alustas õpinguid 1896. aastal Aberdeeni Ülikoolis, mille ta lõpetas filosoofiamagistrina 1900. aastal. Carl Stumpfi juhendamisel õppis ta 1901–1902 Berliini Ülikoolis, kuid liikus siis edasi Külpe ja Würzburgi juurde, kus lõpetas 1906. aastal doktorantuuri. Watti doktoritöö "Experimentelle Beiträge zu einer Theorie des Denkens" teemaks olid mõtteprotsessid ja probleemilahendus. Ingliskeelne lühikokkuvõte tema tööst avaldati 1906. aastal ajakirjaartiklina "Experimental Contribution to a Theory of Thinking" ("Eksperimentaalne panus mõtlemise teooriasse").

1907. aastal naasis Watt Inglismaale ning pidas psühhofüsioloogialoenguid Liverpooli Ülikoolis ja 1908. aastal psühholoogialoenguid Glasgow' Ülikoolis. 1909. aastal avaldas ta õpetajatele mõeldud raamatu "The Economy and Training of Memory" ("Mälu majandus ja treenimine"). Ta külastas 1914. aastal Würzburgi, kui puhkes Esimene maailmasõda, ning ta paigutati tsiviilvanglasse, kus ta tervis sai jäädavalt kahjustada. Ta vabastati 1915. aastal ja ta naasis Glasgow'sse. 1917. aastal avaldas ta teose "The Psychology of Sound" ("Helipsühholoogia") ja 1919. aastal "The Psychology of Music" ("Muusikapsühholoogia") – teemadel, mida ta oli 15 aastat varem Stumfi juhendamisel uurinud.

Watt suri 1925. aastal 46-aastaselt. Pärast tema surma avaldati veel kaks raamatut: "The Sensory Basis and Structure of Knowledge" ("Teadmiste sensoorne baas ja struktuur") 1925. aastal ja "The Commonsense of Dreams" ("Unenägude tavamõistus") 1929. aastal. Viimases neist pakkus Watt välja alternatiivi Sigmund Freudi unenägude tõlgendamise meetodile.

## Viited
Andrus Utsar

**Andrus Utsar** (sündinud 20. märtsil 1976 Tallinnas) on eesti tõstja.

Ta lõpetas aastal 1994 Tallinna Väike-Õismäe Keskkooli.

Ta on osalenud mitmetel Euroopa meistrivõistlustel. 2006 jäi ta vahele dopingu tarvitamisega, kui tal avastati organismist Stanozololi. Ta sai kaheaastase võistluskeelu.

## Isiklikku
Tema isa on tõstja Karl Utsar.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Asso Kommer

**Asso Kommer** (sündinud 17. juulil 1966 Pärnus) on eesti sõjaväelane ja poliitik. 

Ta lõpetas aastal 2003 Tallinna Pedagoogilise Seminari. 

Ta asutas 1993. aastal Läänemaa Vabatahtliku Jäägrikompanii ja oli ka kompanii juht. Kompanii oli seotud 1993. aasta Pullapää kriisiga.

Ta on Pärnumaa Skautide ja Gaidide Maleva juhatuse liige.

## Tulevahetus politseiga ja vahistamine
4. septembril 1993 viisid kolm laigulistes vormides meest Tallinnast autoga kaasa Permi grupeeringuga seotud ärimehe Pavel Kalmõkovi, kes leiti hiljem tapetuna. Üks ebaseaduslik vabaduse võtja oli Asso Kommer. Mõrvarid jäid leidmata.

26. novembril tulistas Asso Kommer Tallinnas Pärnu mnt viadukti juures teda vahistada üritanud keskkriminaalpolitsei vanemkomissari Koit Pikarot ja vaneminspektor Argo Aunapuud. Mõlemad politseinikud said haavata. Asso Kommer põgenes sünduskohalt, kuid vahistati paari tunni pärast EMEX-i Kalda tn ladude territooriumilt.

6. märtsil 1995 mõistis Tallinna Linnakohus Kommerile kuus aastat kinnises vanglas keskkriminaalpolitseinikele raskete kehavigastuste tekitamise eest ja kuus kuud tapetud ärimehelt Pavel Kalmõkovilt ebaseaduslikult vabaduse võtmise eest. Kalmõkovi laiba asukoha Riisipere lähedal metsas näitas Kommer politseile 1993. aasta detsembris. Kommer ennast kohtus süüdi ei tunnistanud.

Asso Kommer vabanes ennetähtaegselt vanglast 28. juulil 1998.

## Pullapää kriis

## Viited
Sunghyun Kim

**Sunghyun Kim** on Lõuna-Korea ooperilaulja, tenor. Ta on üheksanda Klaudia Taevi nimelise konkursi võitja.

## Välislingid
* Klaudia Taevi konkursi võitis korealane Sunghyun Kim
Avi Benjamin

**Avi Benjamin** (sünninimega **Avi Nedzvetski**; sündinud 3. märts 1959 Tallinnas) on Eesti päritolu Iisraeli helilooja ja artist. 

Tema isa oli pedagoogikateadlane Benjamin Nedzvetski ja ema arst.

Aastast 1991 on ta Iisraeli Gesheri Teatri muusikaline juht.
Hermann Biek

**Hermann Biek** (kodanikunimi, tuntud ka nimega **Ben Berlin**; 23. september 1896 Tallinn – 1944, Inglismaa) oli Eestist pärit saksa džässmuusik. 

Ta asutas 1928. aastal Saksamaal orkestri nimega Ben Berlin Dance Orchestra.
Boris Nelke

**Boris Cirandi Nelke** (10. juuni 1899 Vihula – 15. märts 1972 Örebro) oli eesti laevakapten. 

Ta sai tuntuks laeva Eestirand kaptenina. See laev oli seotud 1941. aastal Nõukogude sõjaväelaste põgenemisega Saksamaa eest Nõukogude Liidu territooriumile.  

Nelke siirdus Teise maailmasõja ajal Rootsi.

## Viited

* Perekonnaseisumuutuseid. Registreeritud Tallinna linna perekonnaseisuametis. Abiellumisi: Boris-Cirandi Nelke ja Ida Leo (Lõo). Ajaleht Waba Maa, nr. 14, 18. jaanuar 1933, lk 7
Trehaloos-6,6'-dimükolaat

**Trehaloos-6,6'-dimükolaat** (*cord factor*; lüh TDM) on mitmete mükobakterite perekonda liigitatud bakteriliikide, nagu näiteks nakatamisvõimelised tuberkuloosi mükobakterid, rakukestas paiknev ja eritatav glükolipiid. 

Peremeesorganismides kaitseb molekul bakteriosakesi makrofaagide poolt "ära söömise" eest.   

Lipiide sisaldavatel rakupindadel toimub aktiveerumine ja trehaloos-6,6'-dimükolaat (*cord factor*) muutub antigeenseks ning tõsiselt toksiliseks. 

Primaarsele tuberkuloosile iseloomulike tuberkuloosikollete (granuloomide) sees formeeruvad kaseoossed granuloomid TDM-i ja lipiidide interaktsioonide toimel. 

Infektsioossed tuberkuloosi mükobakterid eritavad kasvades märkimisväärsetes kogustes TDMi.

## Viited

## Kirjandus
* Robert L. Hunter, Margaret Olsen, Chinnaswamy Jagannath, ja Jeffrey K. Actor, Trehalose 6,6′-Dimycolate and Lipid in the Pathogenesis of Caseating Granulomas of Tuberculosis in Mice, Am J Pathol. aprill 2006; 168(4): 1249–1261., doi: 10.2353/ajpath.2006.050848, PMCID: PMC1606544
Arshad Sami Khan

**Arshad Sami Khan** (8. jaanuar 1942 – 22. juuni 2009) oli Pakistani sõjaväelane ja diplomaat.

Aastal 1993 määrati ta Pakistani suursaadikuks Eestis. Ta oli samal ajal suursaadik ka Norras, Taanis ja Rootsis.
Jekaterina Kalinina

**Jekaterina Kalinina** (neiupõlvenimega **Lorberg**; 1882 Paide või Esna mõisavald – 22. detsember 1960 Moskva) oli ühiskonnategelane. Ta oli Nõukogude poliitiku Mihhail Kalinini abikaasa alates 1906. aastast.

1936–1938 töötas ta Vene SNFV Ülemkohtus. Ta vahistati 25. oktoobril 1938 NKVD Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse 2. osakonna poolt süüdistatuna "nõukogudevastases tegevuses ja sidemetes trotskistide ja parempoolsetega". Ta mõisteti NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi poolt süüdi 22. aprillil 1939 § 58 alusel (*17-58-6, 17-58-8 и 58-11 УК РСФСР*) ning määrati töö- ja paranduslaagritesse 15 aastaks, kodanikuõiguste äravõtmisega 5 aastaks. 63-aastaselt, tunnistatuna invaliidiks, esitas armuandmispalve ning 11. juunil 1945 "anti armu" ning vabastati kinnipidamiskohast Ustvõmlagist (*Устьвымлаг НКВД*).

## Viited

## Välislingid
*N Liidu esimene proua Jekaterina Kalinina – Eesti töölisneiust bolševistliku Kremli võimuladvikusse, naine24.postimees.ee, 4. oktoober 2016
Veeloomad

**Veeloomad** on vee-eluviisiga loomad. Nad jagunevad esmas- ja teisveelisteks organismideks. Veeloomade keha on voolujooneline ning liikumiseks kasutavad nad uimi, loibasid või ujunahkadega jalgu.

## Esmasveelised
Esmaveelisteks on peajalgsed, okasnahksed, õisloomad ja käsnad. Nende evolutsioon on toimunud vees. Nad on kõigusoojased ja peamised meeled on kompimis- ja keemiline meel.

## Teisveelised
Teisveeliste hulka kuuluvad veekilpkonnad, vaalad, hülged, delfiinid, mardikad jpt. Nende eellasteks olid maismaaloomad, kes siirdusid vette elama. Eespool nimetatud loomad ei saa vee all hingata ning peavad käima vee peal hingamas.

## Vaata ka
*Veeloomade asustamine
*Veeimetaja
*Veetaimed

## Viited
Territoriaalplaneerimine

**Territoriaalplaneerimine** ehk regionaalplaneerimine tegeleb mingi kindla maa-ala tõhusa planeerimise ja paigutamisega.  Territoriaalplaneerimisel kasutatakse ära antud maa-ala maksimaalset potentsiaali, planeerides seda vastavalt piirkonna looduslikele, majanduslikele, geograafilistele ja sanitaarsetele tingimustele. Regionaalplaneerimist teostatakse nii olemasolevates naabruskondades, linnades, asulates, riikides ja piirkondades, kui ka uute asulate rajamisel. Regionaalplaneerimise põhiline ülesanne on terviklik majanduslik ja territoriaalne infrastruktuur, pakkudes antud piirkonnas parimaid tingimusi tootmiseks, töötamiseks või igapäevaeluks. 

Territoriaalplaneerimist käsitleb regionaalgeoloogia, ehk geoloogia haru, mis uurib Maa geoloogilist ehitust piirkonniti (nt. Läänemere-maade geoloogilist ehitust, Eesti geoloogilist ehitust) 

## Viited
Viktor Lanberg

**Viktor Lanberg** (sündinud 16. veebruaril 1956 Kurskis) on Eestis elav vene näitleja.

## Haridus
Ta sündis Kurskis, kuid lapsepõlve veetis ja koolis käis Eestis. Ta on lõpetanud Tallinna 25. Keskkooli. 1977. aastal lõpetas ta Moskvas Lunatšarski-nimelise Riikliku Teatrikunstiinstituudi (Andrei Gontšarovi kursustel) näitlejana.

## Loominguline töö
Pärast teatriinstituudi lõpetamist töötas ta näitlejana Moskvas Majakovski-nimelises teatris, seejärel viis hooaega Tallinnas Vene Teatris ja ühe hooaja Leedu Vene draamateatris (Vilniuses).

1989. aastal lõpetas ta Saksamaal Kölnis õpingud tele- ja raadioajakirjaniku erialal. Naasnud Eestisse, töötas ta Eesti Raadios vene ja saksakeelses toimetuses. 1990. aastate alguses asutas ta Eesti Raadios venekeelse raadioteatri ning lavastas üle 60 kuuldemängu. Pärast venekeelse raadioteatri sulgemist töötas ta Tallinna telekanali STV peatoimetajana, kuid lahkus sealt vastuolude tõttu kanali omanikega. 

Lanberg on olnud ajakirjanikuna kaastööline saksakeelsetele ajalehtedele, raadiole ja televisioonile, lisaks teinud sünkroontõlkeid vene ja eesti keelest saksa keelde.

Enne pensionile jäämist 2024. aastal töötas Lanberg Kadriorus Peeter I majamuuseumis kuraatorina. Ta korraldab õigeusu kloostrites dokumentalistika koostamist, lisaks teeb lühikesi dokumentaalfilme.

## Filmid
*1980 "Lucia di Lammermoor", Ukraina televisiooni muusikafilm, osatäitja
*1981 "Teaduse ohver", telemängufilm, ohvitser
*1983 "Lurich", mängufilm, II duumaliikme saatja
*2009 "Issajev" ("Исаев", Venemaa), teleseriaal, saksa luure resident Otto Holmar 
*2011 "A Late Summer's Night" ("Ночь на закате лета", Venemaa), mängufilm, Alfred (peaosatäitja)
*2012 "Peale kooli" ("После школы", Venemaa), teleseriaal, Gennadi
*2016 "Mausoleum", lühifilm, professor Aprikosov
*2020 "Hüvasti, NSVL", mängufilm, kooli direktor
*2023 "Tzadik" ("Праведник", Venemaa), mängufilm, Isaac Noiman
*2026 "Meie Erika" mängufilm; treener Leonov

## Isiklikku
Lanberg elab Eestis ning on Eesti kodanik, kuid loeb ennast vene emigrandiks. Ta on õigeusklik.

Ta on olnud kaks korda abielus ning tal on kolm poega.

Lanberg on olnud Eestis tegutsenud erakonna Vene Balti Erakond Eestis esimees aastatel 2000–2002.

## Viited

## Välislingid
*
* Erika Salumäe treeneri roll võib olla Viktor Lanbergi elu tähtsaim. Postimees.Kultuur, 17. veebruar 2026
* Jaanus Hämarsoo. Filmis „Meie Erika“ treenerit kehastanud Viktor Lanbergi värvikas elu: rollid Austrias, D’Artagnaniks kandideerimine ja kaks purunenud abielu Kroonika. Delfi 14. märts 2026
Carl Friedrich Keil

**Carl Friedrich Keil** (õieti **Johann Friedrich Karl Keil**; 26. veebruar 1807 Lauterbach Oelsnitzi lähedal Vogtland – 5. mai 1888 Rödlitz, Saksi kuningriik) oli saksa teoloog.

Ta õppis keisrinna Aleksandra Fjodorovna stipendiaadina Tartu ülikooli usuteaduskonnas 1827–1830. Ning seejärel 1830–1833 Berliini Ülikooli usuteaduskonnas, kus ta kaitses kaitstes teoloogia litsentsiaadi ja filosoofiadoktori kraadi.

Ta töötas Tartu ülikooli usuteaduskonnas eradotsendina 1833–1838, erakorralise professorina ja teoloogiadoktorina 1838, korralise professorina 1838–1858 eksegeetilise teoloogia ja orientaalkeelte (süüria, kaldea (piibli-aramea), sanskriti ja araabia) alal. Ta oli usuteaduskonna dekaan 1851–1854. Ta on õpetanud praktilist teoloogiat, eksegeetikat ja piibli arheoloogiat.

## Välislingid
* Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas: Carl Friedrich Keil
Mulla erosioon

**Mulla [[erosioon]]** on mulla ja selle lähtekivimi ärauhtumine ajutise vooluveega või lendumine tuulega. See tähendab, et peamised mulla erosiooni tekitajad on tuul ja vesi.

## Mulla erosiooni esinemine looduses

Mulla erosioon on sage põllumajanduslikes piirkondades, järskude nõlvadega mägedes, suure sademete hulgaga piirkondades ja samuti piirkondades, kus on metsaraie levinud.

## Mulla erosiooni tekke põhjused

Mulla erosiooni võib tekitada põllumajandus, sest põllumaade kündmine muudab mullaosakesed väiksemaks ning seeläbi on põllumajanduslikes piirkondades suurem erosiooni võimalus.
Samuti võib mulla erosiooni mõjutada kliima ja selle muutumine:
*sademete koguhulga intensiivsuse suurenemine 
*mullaosakesi siduva organiilise aine vähenemine
*temperatuuritõus talvel, mis põhjustab rohkem sademeid ja suurema hulga mulla erosiooni
*mulla erosiooni tekitab ka geograafiline asetus – näiteks ilma taimkatteta järskudel nõlvadel toimub erosioon kiiremini kui laugetel aladel. 

## Mulla erosiooni tagajärjed

Mulla erosioon võib tekitada pikas perspektiivis kõrbestumist, samuti ka vähendab põllumaa tootlikkust ning võib ka mõjutada veeteede ummistumist setetega.

## Viited
Raimonds Vējonis

**Raimonds Vējonis** (sündinud 15. juunil 1966 Ostrovi rajoonis Pihkva oblastis Venemaal) on Läti poliitik. Ta oli 8. juulist 2015 kuni 8. juulini 2019 Läti president.

Raimonds Vējonis sündis 1966. aastal Ostrovi rajoonis Pihkva oblastis Venemaal, kuna tema isa oli seal Nõukogude armees. Lapsepõlve veetis ta Madona rajoonis Sarkaņis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Sarkaņi vallas Madona piirkonnas). Ta lõpetas Madona 1. Keskkooli ja aastal 1989 Läti Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna.

Ta on töötanud kooliõpetajana. Ta on olnud Madona duumasaadik ja Skulte sadama juhatuse liige.

2002–2011 oli ta Läti keskkonnaminister. 2014–2015 oli ta Laimdota Straujuma teises valitsuses kaitseminister. 3. juunil 2015 valiti ta Läti presidendiks.

## Tunnustus
*2018 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden 
*2019 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
*2019 – Tartu medal 

## Viited
Włocławek

**Włocławek** (saksa keeles *Leslau*) on maakonnaõigustega linn Poola keskosas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Kuni 1999. aastani oli see Włocławeki vojevoodkonna keskus.

2011. aastal elas seal 116 345 inimest.

Arheoloogilised kaevamised on näidanud, et tänapäeva linna asukohas oli asustus juba rauaajal. Samuti on leitud tõendeid asustusest Rooma riigi ajast ja keskajast. Linna enda asutamise aega ei saa kindlalt öelda. Alates 16. sajandist on selle kohta vastukäivaid andmeid. Osa segadusest puudutab küsimust, milliselt Władysławi- või Vladislavi-nimeliselt valitsejalt on linn endale nime saanud. Linna ladinakeelne nimi oli *Vladislaviensis*. 

Linnaõigused sai Włocławek 1255. aastal. Włocławek oli katoliku kiriku  Włocławeki piiskopkonna keskus. Järgnevatel sajanditel piirati ja rüüstati linna korduvalt. 1793. aastal sai see Preisimaa osaks ja alates 1815. aastast oli see Venemaa Keisririigi võimu all.

Tänapäeval on linna tähtsamad tööstusharud keemia-, mööbli- ja toiduainetööstus.
Bryson Ahhaiast

**Bryson Ahhaiast** (kreeka Βρύσων, 4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Megara koolkonna esindaja, kes oli pärit Ahhaia maakonnast.

Brysoni kohta on teada väga vähe ning tema teostest ja seisukohtadest ei ole teadaolevalt fragmente ja parafraase säilinud. Väidetavasti oli ta Stilponi  ja Kleinomachose õpilane, mistõttu peetakse teda tavaliselt Megara koolkonna esindajaks. Ta oli küünik Kratese, skeptik Pyrrhoni ja kürenaiku Theodorose õpetaja.

Kuigi mõnikord on sofist Herakleia Brysonit peetud Megara koolkonna esindaja Ahhaia Brysoniga samaks isikuks (vt nt "Suda" artiklit "Sokrates"), siis väga suure tõenäosusega on tegemist erinevate ajalooliste isikutega.

## Viited
Piroplasmoos

**Piroplasmoos** ehk **babesioos** on hemolüütilise aneemiaga kulgev raske haigus, mille põhjustajaks on vere punalibledes parasiteeriv ainurakne. Haigus levib puukide vahendusel ning kujutab ohtu eelkõige lemmikloomadele. Puugi kui haigustekitaja kandja ehk *siirutaja* toitumisel satuvad haigustekitajad looma organismi, kus need kinnituvad pärast nakatumist erütrotsüütidele.

Kuigi haiguse peamine levikuala on Lõuna-Euroopa, Aasia, Ameerika (v.a külmemad alad) ja Aafrika, siis kliima muutusega ja lemmikloomade reisimise ja impordiga on haigustekitajad liikunud enam Ida-Euroopasse. Poolas, Leedus ja Lätis on haigustekitaja kohalikult kinnitatud; Eestis registreeritud haigusjuhud on valdavalt seotud eelneva reisimise ajalooga. 

## Haiguse avaldumine
Haiguse tõttu tekib punaliblede enneaegne lagunemine ehk hemolüüs – sellest tuleneb kehvveresus ehk aneemia. Erütrotsüütide lagunemise tagajärjel väheneb ka vere hemoglobiinisisaldus. See kutsubki esile sekundaarsete kliiniliste tunnuste tekke.
Väga sagedasti esimene kliiniline tunnus, mida omanikud märkavad on tumepruun või isegi verine uriin, mis on hemolüüsi tagajärjel. Loomad võivad muutuda loiuks, keelduda söögist, nende limaskestad muutuda kollakaks; rasketel juhtudel loomad kollabeeruvad ja võivad hakata krambitama.

Aneemiale järgnevad sümptomid:
# kõrge palavik; 
# isutus; 
# nõrkus; 
# kesknärvisüsteemi häired; 
# vere hüübimise häired; 
# hingamishäired; 
# kollatõbi; 
# põrna suurenemine. 

Raskematel juhtudel on piroplasmoos surmav.

## Ravi
Piroplasmoosi diagnoosimiseks tehakse vereproov, kus määratakse haigustekitaja olemasolu. Raske haiguse ravi on komplitseeritud, sest spetsiifiline ravim, mis babeesiaid hävitaks, võib olla raskesti kättesaadav. Lisaks tuleb tegeleda muude kõrvalnähtudega, mida tekitab äge hemolüüs. Ravi õigeaegne alustamine on väga oluline. 

## Ennetamine
Piroplasmoosi vältimine sõltub eelkõige haigust siirutavate puukide tõrjumisest. Haiguse vastu on ka vaktsiin, kuid see pole kuigi tõhus.

* Puugitõrje
* Regulaarne karvkatte kontroll
* Soojamaareiside vältimine lemmikloomadega 

## Viited

## Välislingid
* Valentina Tiškina, Valentina Capligina, Külli Must, Inese Berzina, Renate Ranka, Pikka Jokelainen. Fatal Babesia canis canis infection in a splenectomized Estonian dog. Acta Veterinaria Scandinavica 2016 58:7
ÜRO Keskkonnaprogramm

**Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogramm (**inglise keeles *United Nations Environment Programme*, lühend **UNEP****)** on ÜRO haru, mis koordineerib ÜRO keskkonnaalast tegevuskava ning aitab ja juhendab liikmesriike keskkonnaküsimustes.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogrammi asutas Maurice Strong 1972. aasta juunis. Selle peakontor asub Keenia pealinnas Nairobis.

Alates 2019. aastast on ÜRO Keskkonnaprogrammi tegevjuht taanlane Inger Andersen.

ÜRO Keskkonnaprogramm on haldavas või sekretariaadi rollis paljudes rahvusvahelistes lepetes ja muudes ühingutes, näiteks bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis (lühend CBD), loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsioonis (lühend CITES), valitsustevahelises kliimamuutuste paneelis (lühend IPCC), püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonis jpm. 

ÜRO Keskkonnaprogramm organiseerib alates 1973. aastast ülemaailmset keskkonnapäeva (inglise keeles *World Environment Day*), mida tähistatakse igal aastal 5. juunil.

## Peamised tegevusalad
* Kliima soojenemine
* Looduskatastroofid ja konfliktid
* Ökosüsteemi majandamine
* Keskkonna ülevaatamine
* Kahjulikud ained
* Taaskasutuse tõhusus

## Viited
Kontiinum

**Kontiinum** (ladina keeles *continuum*) on pidev ning katkematu kulgemine. See on nähtuste, vaadete, teooriate, probleemide, reeglite, objektide, andmete ja fenomenide katkestuseta üleminek üksteiseks või üksteisesse sulandumine.

## Termini kasutamine erinevates valdkondades
### Botaanika
Botaanikas on kontiinum taimekoosluste katkematu üksteiseks üleminek taimkattes.

### Füüsika
A. Einstein kirjeldab oma erirelatiivsusteoorias, et maailm, milles me elame, on neljadimensiooniline aegruumi kontiinum. Sealt tuleneb Hermann Minkowski aegruumi mudel, mis on teisiti kutsutult ka tema aegruumi kontiinumi mudel.

### Lingvistika
#### Strukturaallingvistika
Strukturaallingvistikas on kasutusel mõiste dialektide kontiinum. Selle võttis kasutusele Leonard Bloomfield ja defineeris seda järgmiselt: "Dialektide kontiinum on erinevate murrete rääkimine mingis geograafilises piirkonnas, kus naaberaladel erinevad murded väga minimaalselt, kui aga liikuda mingis suunas, siis erinevused kuhjuvad nii palju, et rääkijad erinevatest kontiinumi otsadest ei ole enam vastastikku arusaadavad." 
#### Leksikaliseerumise määratlemine
Leksikaliseerumist on mitmeti defineeritud, sest on erinev arusaam sellest, mis kuulub leksikoni ja mis grammatikasse, mis on leksikaalne ja mis grammatiline. Mõneti sõltub määratlemine ilmselt ka traditsioonist; enamasti ei käsitleta leksikaalsust ja grammatilisust diskreetsete kategooriatena, vaid kontiinumina. Tulenevalt kontiinumist, kuna seda ei ole võimalik ühtselt piiritleda, erineb ka leksikaliseerumine keeles.

### Matemaatika
Matemaatikas on kontiinum punktide või arvude pidev ja ühtlane hulk. Kaht hulka nimetatakse ekvivalentseteks (ehk sama võimsusega hulkadeks), kui nende elemendid on seatavad üksühesesse vastavusse. Iga hulka, mis on ekvivalentne naturaalarvude hulga kõikvõimalike alamhulkade hulgaga, nimetatakse kontiinumi võimsusega hulgaks ehk kontiinumiks. Samuti on matemaatikas kasutusel kontiinumi hüpotees.

## Vaata ka
*Erirelatiivsusteooria (inglise keeles)
*Hermann Minkowski (inglise keeles)
*Minkowski aegruumi mudel (inglise keeles)
*Strukturaallingvistika (inglise keeles)
*Dialektide kontiinum (inglise keeles)

## Viited
İzmiri provints

**İzmiri provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lääne-Türgis, provints asub Egeuse mere ääres. Provintsi keskus on İzmir.

## Haldusjaotus

## Viited

## Välislingid
* İzmiri provintsi koduleht (türgi keeles)
Tiburon

**Tiburon** on linn Ameerika Ühendriikides Marini maakonnas Californias. Linn asub Tiburoni poolsaarel.

## Viited

## Välislingid

* Tiburon linna ametlik koduleht