open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miina Järvi

**Miina Järvi** (sündinud 2. veebruaril 1983) on eesti viiuldaja.

Ta on õppinud viiulit Tallinna Muusikakeskkoolis Ivi Tiviku klassis ja 1995. aastast Soomes Lahtis Pertti Sutineni käe all. 2010. aastal lõpetas ta Sibeliuse Akadeemia (kus oli õppinud Erkki Kantola, hiljem Mari Tampere-Bezrodny klassis). 

2000. aastal saavutas ta II koha kammermuusika konkursil „Juvenalia“ ning III koha ja eripreemia Erkki Melartini kammermuusika konkursil Soomes. Miina Järvi on esinenud solisti, orkestrisolisti ja kammermuusikuna mitmel pool Euroopas ja Venemaal. Näiteks 2013. aastal oli ta Hulencourti solistide kammerorkestri solist Brüsselis, 2012. aastal ERSO ja Järvi Festivaliorkestri solist. 

Ta kuulub ansamblisse Järvi Instrumentalists. 2009. aastast korraldab Miina Järvi kammermuusika festivali Lihula Muusikapäevad ja 2013. aastast FIMM-festivali Fääri saartel.

## Isiklikku

Tema vanaisa oli Järvide dünastia alusepanija ja dirigent Vallo Järvi, isa oli tšellist Teet Järvi, vanaonu on dirigent Neeme Järvi ning ema on pianist Mari Järvi.

## Välislingid
* Pilt Miina Järvist
* Järvid sõidavad hiinlaste kõrvu rõõmustama, Postimees, 12. mai 2017
* Miina Järvi Brahmsi scherzo, Youtube, 30. detsember 2010
Mari Järvi

**Mari Järvi** (sündinud 21. juunil 1959) on eesti pianist ning organist

Õppis TMKK-s klaverit Virve Lippuse käe all ja heliloomingut Eino Tambergi juhendamisel ning lõpetas Tallinna konservatooriumi klaveri erialal 1982. aastal. 1979–1995 töötas ta TMKK-s pedagoogi ja kontsertmeistrina. Alates 1995. aastast elab ta Soomes Lahtis ja töötab kontsertmeistrina ja klaveripedagoogina Lahti konservatooriumis. Ta on ka Lahti ooperikoori kontsertmeister ja esinenud koos Soome nimekate ooperisolistidega. 

Mari Järvi on esinenud paljudes Euroopa maades: Rootsis, Venemaal, Lätis, Leedus, Poolas, Saksamaal, Tšehhis, Sloveenias, Austrias, Hispaanias, Itaalias, Portugalis jne. Ta on osalenud kontsertmeistrina rahvusvahelistel konkurssidel ja olnud kontsertmeister paljude nimekate pedagoogide meistrikursustel (F. Helmerson, P. Vernikov, H. Shaham, P. Enoksson, B. Kotmel, Ana Chumachenco, P. Sutinen, J. Palola, M. Frischenschlager, P. Meller, H. Fister, A. Melnikov, M. Maurer, I. Kosmala, M. Jachvili, A. Fischer, T. Liberova, Y. Gitlis jne). 

Ta on mänginud orkestrites ja tegutsenud kontsertmeistrina Bledi, Vysoke myto, Jalasjärve, Levi, Haapsalu ja Pärnu keelpillikursustel ning Lihula muusikapäevadel. Ta on esitanud palju kammermuusikat ning mänginud lisaks klaverile klavessiini ja orelit (sh esinenud organistina Roomas Püha Peetruse basiilikas). Mari Järvi esineb palju koos oma pere, ehk "Järvide dünastia" muusikutega.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli tšellist Teet Järvi. 

Mari Järvil on viis muusikust last:

* Marius Järvi tšellist
* Miina Järvi viiuldaja
* Mihkel Järvi pianist, 
* Madis Järvi vioolamängija/helilooja
* Martin Järvi viiuldaja

Lapsed moodustavad ühtlasi ka instrumentaalansambli Järvi Instrumentalists.
Andrus Järvi

**Andrus Järvi** (sündinud 11. veebruaril 1953 Tallinnas) on eesti vioolamängija

Õppis aastatel 1961–1970 Tallinna Muusikakeskkoolis viiulit ning lõpetas 1973 Tallinna Muusikakoolis Paul Purga ja 1978 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis professor Herbert Laane vioolaklassi. 

Ta on mänginud 1972–1974 Estonia orkestris ja 1975. aastast ERSO-s, kus oli 1985–1990 vioolarühma kontsertmeister. Alates 1990. aastast töötab Soomes, aastatel 1995–2003 oli Oulu Sinfonia vioolarühma kontsertmeister. Esinenud solistina ja kaasa teinud mitmes kammeransamblis nii Eestis kui ka välismaal. 

Andrus Järvi oli Tallinna Keelpillikvarteti asutajaliige.

## Isiklikku
Tema isa oli Järvide dünastia alusepanija ja dirigent Vallo Järvi, onu on dirigent Neeme Järvi ning noorem vend oli tšellist Teet Järvi.

Markus Järvi on tema poeg.

## Välislingid
* Pilt Andrus Järvist.
Martin Järvi

**Martin Järvi** (sündinud 15. jaanuaril 1994) on eesti viiuldaja.

Ta on ansambli Järvi Instrumentalists liige ja ettevõtte Vertigo Music asutaja.

## Isiklikku
Martin Järvi vanaisa oli Järvide dünastia alusepanija ja dirigent Vallo Järvi, vanaonu on dirigent Neeme Järvi, isa on tšellist Teet Järvi, ning ema on pianist Mari Järvi.

## Välislingid
* Pilt Martin Järvist
* Tšellist Teet Järvi sünnipäevakontserdil musitseeris seitse Järvide dünastia muusikut
Mann Loper

**Mann Loper** (sündinud 20. märtsil 1985) on eesti ulmekirjanik. 

Erialalt on ta ajalooõpetaja. Ulmesse tuli jutuga "Meister ja õpipoiss", mis võitis Eesti Ulmeühingu ja kirjastuse Fantaasia korraldatud ulmejutuvõistluse. Žanrisiseselt ta ennast ei piira, vaid kirjutab eri ulmežanrides.

## Looming
### Romaanid
#### "Algus pärast lõppu"

Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev 2014. aasta noorsooromaanide võistlusel III koha pälvinud töö viib meid kaugesse tulevikku, kus hiiglasliku kosmoselaeva piiratuses Rhea argipäevad rusuva ühetaolisusega kulgevad. Seda hetkeni, mil Fenriri-nimeline kummaline põgenik tema elu segi lööb. Ja mitte ainult tema oma. Maailmas, kus kõik paistis reeglipärase ja selgena, ei ole korraga enam miski reeglipärane ega selge. Rhea ja Fenriri ees seisab ohtlik teekond, et leida tõde mineviku kohta ja lootus tulevikuks. 

#### "Kellest luuakse laule"

Fantaasiaromaan "Kellest luuakse laule" jõudis Eesti Kirjanike Liidu 2015. aasta romaanivõistlusel äramärgitute hulka. Ajatus loos aimub eeposlikke eeskujusid, selle fantaasiaohtrates keerdkäikudes kohtuvad nii germaani kui ka vanapõhja mütoloogia, samuraide filosoofia, keldi maagia kui ka erinevatest kangelaslauludest tuttavad motiivid.

Nelja peategelase arengulood hargnevad nende riiki tabanud vapustuste taustal. Mägist saareriiki haarab kaos, kui vana keiser troonipärijat määramata sureb. Olukorda raskendab sissetung ülemere asuvast sõjakast impeeriumist. 
Neli peategelast, neli maagiliste võimetega noorukit, asuvad teele, et leida kuningriiki ähvardava vaenlase vastu salarelv.

Tegu on 2014. aastal ilmunud lühiloo "Meister ja õpipoiss" eellooga.  

### Jutud
* "Meister ja õpipoiss" (2014) - ilmunud antoloogias "Täheaeg 13: Meister ja õpipoiss"
* "Teel tähtede poole" (2014) - ilmunud veebiajakirjas Reaktor, 300-sõnaliste juttude võistlusel
* "Maielaul" (2015) - ilmunud antoloogias "Pikad varjud"
* "Jahiretk" (2015) - ilmunud veebiajakirjas Reaktor
* "Saabaste küsimus" (2015) - Estconi jutukirjutamise töötoas sündinud lugu. Ilmunud veebiajakirjas Reaktor.
* "Lugu Kordost" (2015) - ilmunud antoloogias "Pikad varjud".
* "1905" (2016) - ilmunud antoloogias "Täheaeg 15: Ajavärav".
* "See linn on meile kalliks maksma läinud" (2017) - ilmunud antoloogias "Eestid, mida ei olnud".
* "Väljarändajad" (2018) - ilmunud antoloogias "Saladuslik tsaar 5: Droonide mäng".
* "Tänulik Olevipoeg" (2018) - ilmunud antoloogias "Vinguv jalaluu".

## Auhinnad
* 2014 – kirjastuse Fantaasia ulmejutuvõistluse võitja ("Meister ja õpipoiss")
* 2014 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse III koht ("Algus pärast lõppu")
* 2015 – Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistluse äramärgitud töö ("Kellest luuakse laule")

## Viited

## Välislingid
* Intervjuu veebiajakirjas Reaktor
* Arvustused Ulmekirjanduse Baasis
* Arvustused Goodreadsis
Koppel

**Koppel** (saksa sõnast *Koppel*) on talu lähedal olev aiaga piiratud karjamaa.

Koplis karjatati eelkõige hobuseid ja vasikaid.

## Viited
Kõristi

**Kõristi** on asi (sageli mänguasi), mis liigutamisel teeb katkelist, ent mitte väga teravat tärisevat heli (kõriseb).

19. sajandi eesti rahvakultuuris oli mänguasjana kasutatav kõristi täispuhutud seapõis, mille sisse oli pandud herneterad. Kõristi riputati hälli kohale, kus laps sai seda käega lüüa.

## Vaata ka
*käristi

## Viited

## Välislingid
*Pilt Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Seade

**Seade** on omavahel ühendatud seadiste või plokkide kogum, näiteks elektriseade, kliimaseade (konditsioneer), kütteseade, laboriseade, lüpsiseade, mäluseade, teimiseade, külmutusseade, juhtseade, automaatikaseade, mõõteseade, tõsteseade.

Seadmeid liigitatakse tööpõhimõtte, talitlusviisi, kasutusviisi, konstruktsiooni ja muude tunnuste järgi.

Tööpõhimõtte järgi eristatakse mehaanilisi, elektrilisi, optilisi, termilisi ja muid seadmeid.

## Vaata ka
*aparaat
*masin
*seadis
Halil İnalcık

**Halil İnalcık** (26. mai 1916 İstanbul – 25. juuli 2016 Ankara) oli krimmitatari päritolu Türgi ajaloolane (osmanist). 

Ta lõpetas 1940. aastal Ankara Ülikooli ajaloo erialal. 1942. aastal sai ta samas doktorikraadi ajaloos. Tema dissertatsioon käsitles bulgaarlaste olukorda Osmanite riigis, peamiselt Tanzimâti perioodil. See oli Türgi historiograafias esimene töö, milles teemat käsitleti sotsiaalmajanduslikust aspektist lähtuvalt.

Aastatel 1949–1951 külastas ta Suurbritanniat (kohtus Osmanite riigi ajaloo uurijate Paul Witteki ja Bernard Lewisega) ning Prantsusmaad (kohtus Annaalide koolkonna tuntud esindaja Fernand Braudeliga). 

1952. aastal asus ta professorina tööle Ankara Ülikooli. 1950. aastatel töötas ta külalisprofessorina USA ülikoolides: Columbia Ülikoolis New Yorgis (1953–1954) ja Harvardi Ülikoolis (1956–1957). 1972. aastal võttis ta vastu Chicago Ülikooli pakkumise tulla alaliseks õppejõuks ja kuni 1986. aastani õpetas ta seal Osmanite riigi ajaloo kursust. Aastatel 1990–1992 töötas külalisprofessorina Harvardi Ülikoolis ja Princetoni Ülikoolis. 1992. aastal naasis ta Türki ning töötas elu lõpuni Bilkenti Ülikoolis.

Tema peamine uurimisvaldkond oli Osmanite riigi ajalugu. Ta oli Euraasia Akadeemia asutajaid.

## Tunnustus
*1983 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1991 – valiti Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks
*1993 – valiti Briti Akadeemia välisliikmeks

Ta oli valitud ka Albaania Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

## Teosed
*1973 – *History of the Ottoman Empire Classical Age / 1300–1600* 
*1978 – *The Ottoman Empire: Conquest, Organization and Economy* 
*1985 – *Studies in Ottoman Social and Economic History* 
*1993 – *The Middle East and the Balkans under the Ottoman Empire: Essays on Economy and Society* 
*1994 – *An Economic and Social History of the Ottoman Empire, 1300–1914* (kaasautor Donald Quataert) 
*1995 – *From Empire to Republic: Essays on Ottoman and Turkish Social History*
*1995 – *Sources and Studies on the Ottoman Black Sea: The Customs Register of Caffa 1487–1490* 
*1998 – *Essays in Ottoman History* 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Templetoni fond

**John Templetoni Fond** on USA heategevusorganisatsioon , mille asutas ettevõtja ja filantroop John Templeton (1912–2008), kes suure osa oma mitme miljardi dollari suurusest varast on annetanud teaduse ja religiooni vajadusteks. Fondi president on 2015. aastast John Templetoni lapselaps Heather Templeton Dill.

1973. aastal asutas fond Templetoni auhinna.

## Välislingid
*Koduleht. templeton.org
Göteborgi Eesti Kool

**Göteborgi Eesti Kool** oli rootsieestlaste kool, mis tegutses Rootsis Göteborgis.

Kool asutati 1945. Pärast aastast tegevust muudeti kool täienduskooliks. 1960. aastal jätkas kool tegevust algkoolina.

Kooli direktorid on olnud Eero Tarjus ja Aho Rebas.

## Vaata ka
*Göteborgi Eesti Lasteaed "Tilluke"

## Viited
Göteborgi Eesti Selts

**Göteborgi Eesti Selts** on rootsieestlaste selts Rootsis Göteborgis. 

Selts asutati 22. juulil 1945. Seltsi juhatuse esimene esimees oli Helmut Suursööt.

Selts on muu hulgas korraldanud eesti rahvuslike tähtpäevade tähistamist, kirjandusõhtuid, näitusi, kursusi, organiseerinud sporditegevust.

## Viited
Halmstadi Eesti Selts

**Halmstadi Eesti Selts** (rootsi keeles *Estniska Föreningen i Halmstad*) oli rootsieestlaste selts Rootsis Halmstadis.

Selts asutati 16. septembril 1945 ja seltsi esimeheks sai Voldemar Särg.

## Viited
Hälsingborgi Eesti Ühing

**Hälsingborgi Eesti Ühing** oli rootsieestlaste selts Rootsis Helsingborgis.

Ühing kasvas välja Hälsingborgi Noorte Ühingust, mis moodustati kevadel 1947.

## Viited
Johan Kõpu nimeline Eesti Kapital

**Johan Kõpu nimeline Eesti Kapital** on fond Rootsis, mille eesmärk on toetada rootsieestlaste noori. 

Fond annab välja toetusi. Fond asutati 7. novembril 1949 peapiiskop Johan Kõpu 75. sünnipäeva tähistamiseks. Fondi esimees oli pikka aega Johan Kõpp.

## Viited
Eet Tuule

**Eet Tuule** (sündinud 31. juulil 1941) on eesti kirjanik ja ornitoloog.

Linde hakkas ta süstemaatiliselt vaatlema 1950. aastate keskel. Pole teada ühtegi teist asjaarmastajat ega ka kutselist ornitoloogi Eestis, kes oleks nii kestvalt teinud loendusi, pealegi aasta läbi.

Ta on alates 2003. aastast Eesti Ornitoloogiaühingu auliige.

Alates 2014. aastast on ta keskendunud raamatute kirjutamisele.

## Raamatud
* "Trompetid udus" (2014)
* "Tagalaane valitsejad" (2015)
* "Poisike rukkis" (2015)
* "Sundsuvitaja" (2016)
* "Juured ja võrsed" (2017) 
* "Keset ilu ja valu" (2017) 
* "Eraku eksitus" (2018) 
* "Jaanituli Käopesas" (2018) 
* "Metsatalu saladused" (2018)
* "Kuristik raiesmikul" (2019)
* "Päevikukütid" (2019)
* "Tiivuline tunnistaja" (2019)
* "Kimalased Piksekivil" (2020)
* "Valede veski" (2020)
*"Saatuslik ratsukäik" (2020)
*"Rästikuvälu" (2021)
*"Peeglikillud" (2021)
*"Luhtunud piknik" (2022)
*"Ahistavad saladused" (2022)
*"Üksainus isiklik elu" (2023)
*"Perekonnavalss männikus" (2023)
*"Vennaskond" (2024)
*"Liblikad tuules" (2024)
*"Tasu hirmu eest" (2025)
*"Raske õnn" (2025)

## Viited

## Välislingid
* 2003 - Eet Tuule. Eesti Ornitoloogiaühing.
* Laimjalas pakub kõneainet salapärane kirjanik, Saarte Hääl, 18. jaanuar 2017
* ERR, Prillitoos, Elu Lugu - Eet Tuule (2023)
Samblasõber

**Samblasõber** on eestikeelne brüoloogia alane ajakiri.

Ajakiri ilmub alates 1998. aastast, kord aastas. 

## Välislingid
*Ajakirja numbrid.
Aasta sammal

**Aasta sammal** on samblaliigile antav ajutine nimetus. Aasta samblaks valivad Eesti brüoloogid (samblasõbrad) huvipakkuva sambla, millele aasta jooksul nii meedias kui ka oma tegevuses tähelepanu pöörata.

Aasta sammal valiti esimest korda 2017. aastal.

Lätis valitakse aasta sammalt alates 2016. aastast.

## Aasta samblad Eestis
*2017 – harilik karusammal ehk käolina
*2018 – harilik laanik
*2019 – Wulfi turbasammal
*2020 – harilik valvik
*2021 – harilik lehviksammal (*Ptilium crista-castrensis*)
*2022 – sulgjas õhik (*Neckera pennata*)
*2023 – roheline hiidkupar (*Buxbaumia viridis*)
*2024 – harilik helvik  (*Marchantia polymorpha*)
*2025 – harilik roossammal (*Rhodobryum roseum*)
*2026 – harilik vesisammal (*Fontainalis antipyretica*)

## Vaata ka
*Samblasõber

## Viited
Fátima Báñez

**María Fátima Báñez García** (sündinud 6. jaanuaril 1967 San Juan del Puertos) on Hispaania poliitik, ökonomist ja jurist; ta kuulub Rahvapartei ridadesse. Ta oli 22. detsembrist 2011 kuni 1. juunini 2018 Hispaania töö ja sotsiaalkindlustuse minister Mariano Rajoy esimeses ja teises valitsuses.

Ta sündis aastal 1967 San Juan del Puertos Huelva provintsis Andaluusias. Ta on lõpetanud Comillase Paavstliku Ülikooli, tal on kraad nii majanduse kui ka õigusteaduse alal.

Aastatel 1997–2000 töötas ta nõunikuna Andaluusia teleraadiokompaniis *Radio y Televisión de Andalucía (RTVA)*.

Aastast 2000 on ta Hispaania parlamendi alamkoja liige. 22. detsembrist 2011 kuni 1. juunini 2018 oli ta Hispaania töö ja sotsiaalkindlustuse minister Mariano Rajoy esimeses ja teises valitsuses.
Rostovi rajoon

**Rostovi rajoon** (vene keeles *Ростовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Rostovi linn.

Rajoon piirneb põhjas Gavrilov-Jami rajooniga, idas Ivanovo oblastiga, lõunas Pereslavli rajooniga ja läänes Gavrilov-Jami rajooniga.

Rajooni pindala on 2073 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 062. 2002. aastal oli elanikke 38 593 ja 1989. aastal 43 047.

## Haldusjaotus
Rostovi rajoonis on 308 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe (Rostovi) linna nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Tutajevi rajoon

**Tutajevi rajoon** (vene keeles *Тутаевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti keskosas. Rajooni keskus on Tutajevi linn.

Rajoon piirneb põhjas Pošehhonje rajooniga, kirdes Danilovi rajooniga, kagus Jaroslavli rajooniga, edelas Bolšoje Selo rajooniga ja läänes Rõbinski rajooniga.

Rajooni pindala on 1444 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 949. 2002. aastal oli elanikke 17 131 ja 1989. aastal 13 053 .

## Haldusjaotus
Tutajevi rajoonis on 336 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe (Tutajevi) linna ja nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Adrie Kennis

**Adrie Kennis** (sündinud 1966. aastal  Veghelis Põhja-Brabandi provintsis) on hollandi skulptor ja ürgobjekte kujutav kunstnik. 

Koos kaksikvenna Alfons Kennisega töötab ta kunstistuudios Kennis & Kennis.

## Tunnustus
*2014 – Selgroogsete Paleontoloogia Seltsi Lanzendorfi paleokunsti auhind skulptuuri kategoorias  (koos Alfons Kennisega)
*2015 – Lanzendorfi paleokunsti auhind skulptuuri kategoorias  (koos Alfons Kennisega)

## Viited

## Välislingid
*Kennis & Kennis Reconstruction Kennis & Kennise koduleht 
*Making of the reconstruction - Interview. youtube.com, 13. aprill 2011
Käitumisteraapia

**Käitumisteraapia** on psühhoteraapia vorm, kus lähtutakse inimese käitumise analüüsist ja teraapia meetodid keskenduvad kas ainult inimese käitumisele või ka inimese mõtetele ja tunnetele, mis võivad käitumist põhjustada.

Käitumisteraapias vaatlevad terapeudid peamiselt õpitud käitumist ja jälgivad, kuidas keskkond käitumist mõjutab. Terapeudid üritavad leida objektiivset mõõtmist võimaldavaid ravimistulemusi. Käitumisteraapias pole ühte konkreetset meetodit, on vaid erinevad tehnikad, et ravida inimese psühholoogilisi probleeme.

Käitumisteraapia jaguneb neljaks: rakenduslik käitumisanalüüs (*applied behaviour analysis* – ABA), õppiva perekonna mudel (*teaching-family model* – TFM), positiivse käitumise toetamine (*positive behavior support* – PBS) ja kognitiivne käitumisteraapia (KKT). 

### Kliinilised rakendused
Probleemid, mida käitumisteraapia on analüüsinud: intiimsus paarisuhtes, andestamine paarisuhtes, krooniline valu, , stressiga seotud käitumisprobleemid (nt kuidas toime tulla alkohoolikust lapsevanema täiskasvanud lapsena), anoreksia, krooniline stress, narkomaania, depressioon, ärevus, unetus ja ülekaalulisus.

## Vaata ka
*Ratsionaal-emotiivne käitumisteraapia

## Viited
Helgi Uudelepp

**Helgi Uudelepp** (10. juuni 1936 Järvamaa – 19. jaanuar 2026 Tallinn) oli eesti õpetaja.

1955. aastal lõpetas ta Tapa Keskkooli, 1960. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikaosakonna.

1963. aastast töötas ta Tallinna 1. Keskkooli matemaatikaõpetajana.

Aastatel 1987–1988 oli ta Tallinna Õpetajate Täiendusinstituudi matemaatika kabineti juhataja, 1989–1992 Eesti Hariduse Arenduskeskuse matemaatika peametoodik, 1993–1996 Riigi Kooliameti matemaatika peametoodik. 1997. aastast oli ta Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse peaspetsialist, korraldades põhikooli matemaatika lõpueksami ja matemaatika riigieksami ettevalmistamist ja läbiviimist. Ta oli matemaatika riigieksamite süsteemi ülesehitaja Eestis.

Tema õpilased on võistelnud Rahvusvahelisel Matemaatikaolümpiaadil. 1980. aastatel oli ta üleliidulisel matemaatikaolümpiaadil osalenud Eesti võistkonna esindaja. Korduvalt oli ta ka vabariikliku matemaatikaolümpiaadi korraldaja.

Ta oli Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige.

## Tunnustus
*1992 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
*2006 Vabariigi Presidendi hariduspreemia
*2012 Medal "Tallinn tänab"
*2016 Gustav Adolfi Gümnaasiumi hõbedane aumedal

## Viited
Kõrvalheli

**Kõrvalheli** (saksa keeles *Nebenton* ehk *Nebennote*) on muusikas akordiväline heli, mis võib esineda kui abiheli (*Wechselnote*), läbiminev heli (*Durchgang*), pideheli (*Vorhalt*) või ennakheli (*Vorausnahme*)

Kõrvalhelid moodustuvad meloodiahääle mitteakordilise figuratsiooni tulemusena.
Eeter (füüsika)

**Eeter** on uusaegses filosoofias ja 19. sajandi loodusteaduses kasutatud mõiste, mis tähistas makroskoopiliste kehade vahel toimivate mõjude substraati ehk kandjat. Valdavalt selgitati hüpoteetilise, eriti peenest mateeriast koosneva eetri abil füüsikaliste jõudude, näiteks elektromagnetjõu ja gravitatsioonijõu ülekandumist kehalt kehale.

Tavaliselt peetakse uusaegse eetri all silmas eetrit selles tähenduses, milles seda kasutati aristotelliku ja kartesiaanliku koolkonna mehaanikas ning mida pärast Newtoni mehaanika levikut tarvitati elektromagnetiliste efektide seletuseks. Kuna niisugused ajaloolised teooriad on korduvalt kummutatud (kartesianismi lükkas ümber Newton, elektromagnetiliste eetriteooria lükkas ümber  Michelson-Morley katse), on sellele terminile moodsas füüsikakirjanduses jäänud külge halvustav tähendus. Samas on väidetud ka, et eetri mõiste abil võiks kirjeldada tänapäeva kvantmehaanikas ja relatiivsusteoorias postuleeritavaid efekte, milles taas ilmneb aegruum kui füüsikaliste väljade substraat. Teiste seas toetas sellist seisukohta Nobeli füüsikaauhinna laureaat Paul Dirac.

Antiik- ja keskaegsest eetri kui elemendi mõistest väljakasvanud füüsikaline eeter oli laialt kasutusel 16.–19. sajandi füüsikateooriates, samas kasutasid eri autorid seda oluliselt erinevates tähendustes. Nii oldi eri seisukohtadel, kas eeter on täielikult materiaalne ja koosneb lihtsalt üliväikestest aineosakestest, mille väiksus võimaldab eetril tungida isegi tahkete kehade sisemusse, või võib eetrit pidada ka mingil määral vaimseks, mis võimaldaks sel üle kanda vaimu ja keha vahelisi mõjutusi, lahendades nii uusaegset filosoofiat vaevanud vaimu ja keha eristuse probleemi. Isaac Newton jäi eetri olemasolu suhtes oma peateoses "Loodusfilosoofia matemaatilised printsiibid" ebamäärasele seisukohale, sest ta soovis mitte luua hüpoteese, mis pole kuidagi selgemalt kinnitatad. Newton kasutas sõna eeter küll otsesõnu mitmes käsikirjalises teoses, ent eetri olemuse jättis Newton neiski valdavalt lahtiseks. Newtoni järgijad hakkasid mehaanikas eetrist järk-järgult loobuma, aktsepteerides gravitatsiooni kaugmõju ilma lähemate selgitusteta, kuid elektromagnetnähtuste selgitustes püsis eeter 20. sajandi alguseni (Morley-Michelsoni katseni).
Robert Miles

**Robert Miles** (kodanikunimega **Roberto Concina**; 3. november 1969 – 9. mai 2017) oli Šveitsis sündinud Itaalia elektroonilise muusika produtsent, helilooja ja DJ.

Tema tuntumad lood olid "Children" (1995) ja "One and One" (1996, laulab Maria Nayler) ja "Fable".

"Children" oli 1996. aastal 13 nädalal järjest singlimüügiedetabeli European Hot 100 Singles tipus. Singel saavutas mitmes riigis plaatinaplaadi staatuse. 

"One and One" sai 1996. aasta Raadio 2 Aastahiti edetabelis välismaiste lugude arvestuses 1311 häälega esikoha ja "Children" platseerus 317 häälega 14. kohale. 

1997. aastal pälvis Miles Brit Awardi auhinna edukaima rahvusvahelise uustulnuka kategoorias.

Singlit "Fable" kasutati 1998. aasta filmi "Tuhkatriinulugu" ("Ever After: A Cinderella Story") treileris.

2001. aastal asutas ta Londonis plaadifirma S:alt Records.

Alates 2006. aastast elas ta Ibizal. 2012. aastal asutas ta seal OpenLab-nimelise netiraadio.  

Miles suri vähki.

## Albumid
*"Dreamland" (1996)
*"23am" (1997)
*"Organik" (2001)
*"Miles_Gurtu" (2004)
*"Th1rt3en" (2011)

## Viited

## Välislingid
*Discogs
*IMDB
*OpenLab.fm
Emma Takis

**Emma Takis** (6. veebruar 1931 Simititsa küla – 20. märts 2019) oli eesti õpetaja.

Sündis Leningradi oblastis Simititsa eesti asunduses. 1945. aastal kolis emaga Eestisse. Õppis Holstre Mittetäielikus Keskkoolis ja Tallinna Õpetajate Instituudis. 

Töötas Tallinna Õpetajate Instituudi Harjutuskoolis vanempioneerijuhina, aastatel 1953–1960 Tallinna 21. Keskkooli vanempioneerijuhina, 1960–1971 Tallinna Pioneeride Palee õppealajuhataja ja metoodikuna. Aastatel 1971–1986 oli ta Tallinna 32. Keskkooli bioloogiaõpetaja.

## Tunnustus
*1972 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Saunametsa kalmistu

**Saunametsa kalmistu** on kalmistu Järvamaal Türi linna edelaosas samanimelise metsa serval.

Kalmistu avati 13. augustil 1951 ning aastatel 1952–1960 oli see piirkonna ainus kalmistu, kuhu maeti peamiselt endise Türi kihelkonna elanikke. Matmiste arv vähenes pärast Kõrgessaare kalmistu avamist 1960. aastal.

Kalmistut laiendati aastatel 1994-1995.

## Kalmistule maetuid
* Aadu Treufeldt (1874–1954), fotograaf
* Avelinius-Friedrich Tõnisson (1878–1959), kaupmees, fotograaf ja kandlemeister
* Hugo Mürk (1907–1962), Türi kiriku köster-organist, muusikaõpetaja
* Silvi Luukas (1916–1968), õpetaja, koorijuht
* Johan Luukas (1881–1968), pasunakoori juht, Türi linnapea aastatel 1934–1935
* Ants Sillar (1917–1974), Kabala Mittetäieliku Keskkooli ja Türi Keskkooli direktor
* August Seitam (1900–1980), kooliõpetaja, fotograaf
* Alfred Amerikas (1906–1982), Türi postkontori juhataja, kunstnik
* Silver Anniko (1929–1982), kirjanik
* Edgar Kreedemann (1907–1987), Türi piirkonna lastearst
* Johannes Luo (1910–1993), õpetaja, koori- ja orkestrijuht

## Vaata ka
* Türi Kesklinna kalmistu
* Türi kirikuaed
* Türi Kõrgessaare kalmistu
* Türi vana kalmistu

## Viited

## Välislingid
* Paide rajooni Türi Saunametsa kalmistu III inventariseerimine (1986)

* Türi valla kalmistud
Stanley Klein

**Stanley Klein** on mitme tuntud inimese nimi:

***[[Stanley H. Klein]]**, ameerika arhitekt
***[[Stanley A. Klein]]**, ameerika neuroteadlane
***[[Stanley B. Klein]]** (Stan Klein), ameerika psühholoog ja filosoof
Łahojski meteoriidikraater

**Łahojski meteoriidikraater** (valgevene keeles: *Лагойская астраблема*, (taraškievica) valgevene keeles: *Лагойскі кратэр*, vene keeles *Логойский кратер*) on meteoriitset päritolu impaktkraater Hajna jõe ülemjooksul Łahojski rajoonis Minski oblastis, Valgevenes. 

Kokkupõrke põhjustas umbes 650–700-meetrise läbimõõduga 42,3 ± 1,1 miljonit aastat tagasi (eotseenis) Maa atmosfääri kiirusega 18 km/s sisenenud asteroid. Umbes 40-kraadise nurga all maapinnale langemisest ja sellele järgnenud plahvatusest vabanenud energia hulka on hinnatud 25 miljoni kordseks Hiroshimale heidetud tuumapommi tuumalõhustumisel tekkinuga. Samuti Łahojski astrobleemi põhjustanud taevakeha on peetud Tunguusi meteoriidi vennaks.

See peaaegu korrapäraselt ümmargune kraater pealiskorras ei kajastu, sest Valgevene territooriumi katnud liustikud hävitasid taevakehaga kokkupõrkamise kraatrikujulise jälje. Seetõttu esialgne järv 100–200 meetri kõrguse rannanõlvaga meenutas küngastevahelises ja kohati metsaga kaetud tasases maastikus osaliselt kuivanud sood.   

Pinnasekihtide alla mattunud kraater avastati juhuslikult 1973. aastal Łahojskist 5–7 km loodes sooritatud geoloogiliste uurimiste käigus, kui Kuzevitši küla ümbruses geoloogid leidsid uskumatu ja paigale ebatavaliste kivimite läbilõike. Kivistised olid täiesti ebatavalises järjestuses: liustikest ladestunud 80–160-meetrise kvaternaarse päritoluga kihi all avastati 230 meetri paksune savi- ja järvesettekiht, mille all oli 240 meetri paksuselt niinimetatud tsementeerunud bretša. Kuna sellist ei olnud Valgevenes varem avastatud, kaldusid teadlased arvama, et tegemist on vulkaanikraatriga.

Aastatel 1976–1977 puuriti kolm auku meteoriitse päritolu täpsemaks teaduslikuks uurimiseks. Veelgi ulatuslikum uurimistöö viidi läbi Łahojski kraatri territooriumil aastatel 1979–1984, mille tarvis puuriti 30 auku sügavusega 300–500 meetrit ja üks sügavusega 1254 meetrit.

## Viited
Transsoolisus

**Transsoolisus** on katustermin, mis koondab enda alla inimesed, kelle sooidentiteet ja/või sooline eneseväljendus ei kattu nende bioloogilise ja/või juriidilise sooga. Mõiste on seotud soo, mitte seksuaalsusega.

Kui inimesele sünnil määratud bioloogiline sugu ja tema tunnetuslik sugu kattuvad, on tegemist ''cis''-soolise inimesega.

### Transmees
Transmees (ingl *trans man*) on transsooline inimene, kelle bioloogiline sugu oli sündides naine, ent seostab oma sooidentiteeti mehega.

### Transnaine
Transnaine (ingl *trans woman*) on transsooline inimene, kelle bioloogiline sugu oli sündides mees, ent seostab oma sooidentiteeti naisega.

## [[Soodüsfooria]]
Soodüsfooria on psühholoogiline seisund, mida iseloomustavad suur emotsionaalne stressitunne ning eluolu halvenemine ning mille põhjuseks on sooidentiteedi ja bioloogilise soo üksteisest erinemine.

### Binder
Binder on riideese, mis vähendab rindade väljapaistvust ning aitab osadel transmeestel ja mittebinaarsetel inimestel leevendada soodüsfooriat. Binderi pikaaegsel kandmisel võivad tekkida terviseprobleemid.

## [[Intersoolisus]]
Inimesi, kes sünnivad ebatüüpiliste füsioloogiliste tunnustega, nimetatakse intersoolisteks. Nende inimeste suguelundid, sugukromosoomid ja hormoonitasemed ei kuulu binaarsetesse sookategooriatesse *mees* ja *naine*. Ligi 2% inimestest sünnib intersoolistena.

## [[Transseksuaalsus]]
Transseksuaalsus on meditsiiniline termin, mida kasutatakse kirjeldamaks inimese üleminekufaasi ühest soost teise kirurgia ja/või hormoonravi abil. Peale soo korrigeerimist võib indiviid end ka edaspidi transsoolisena ja/või transseksuaalsena identifitseerida või sellest määratlusest loobuda. Transseksuaalsuse terminit peetakse aegunuks kirjeldamaks transsoolisi inimesi.

### FTM
FTM (ingl *Female to Male – naisest meheks*) on termin, mida kasutatakse naisest meheks üle läinud inimese puhul.

### MTF
MTF (ingl *Male to Female – mehest naiseks*) on termin, mida kasutatakse mehest naiseks üle läinud inimese puhul.
Jean-Pierre Raffarin

**Jean-Pierre Raffarin** (sündinud 3. augustil 1948 Poitiers's) on Prantsuse konservatiivne poliitik, aastatel 2002–2005 Prantsusmaa peaminister.

Ta sündis ja kasvas üles Poitiers's Vienne'i departemangus. Õppis õigusteadust Pariisi 2. Ülikooli (*Université Panthéon-Assas*), hiljem lõpetas ta ESCP Europe'i äriülikooli. Karjääri alustas ta turunduses.

Aastatel 1986–2004 oli ta Poitou-Charentesi piirkonna deputaat. Aastal 1989 valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks, aastal 1994 valiti ta tagasi Euroopa Parlamenti; Euroopa Parlamendi liige oli ta aastatel 1989–1995. 18. maist 1995 kuni 4. juunini 1997 oli ta Prantsusmaa kaubandus- ja tööstusminister (Alain Juppé esimeses ja teises valitsuses). Aastatel 1995 ja 1997–2002 oli ta Prantsusmaa Senati liige. 6. maist 2002 kuni 31. maini 2005 oli ta Prantsusmaa peaminister.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last. Tema isa Jean Raffarin oli põllumajanduse aseminister (Pierre Mendès France'i valitsuses).
Happy Hippie Foundation

**Happy Hippie Foundation** on mittetulundusorganisatsioon, mille asutas Miley Cyrus 2014. aastal. Organisatsioon võitleb kodutute noorte õiguste ja heaolu eest, LGBTQ kogukonna ja naiste õiguste eest ning ka muude sotsiaalse õiguse küsimuste eest, millest Miley Cyrus tunneb end olema puudutatud. Kõik organisatsiooni sissetulekud tulevad eraannetustest. Organisatsioon on lähedalt seotud Los Angelese piirkonnas tegutseva kodutute noorte õiguste eest seisva organisatsiooniga My Friends Place, millega koostööst Miley Cyrus sai innustust Happy Hippie Foundationi asutamiseks.
Seljaku tänav

**Seljaku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

Seljaku tänava looduslik nõgusus pakub võimalusi rulaspordiks ning oli 1980. aastatel rulaentusiastide üheks kogunemispaigaks.

Tänava ajalooline nimi on Valli tänav (Wallstraße), 9. detsembril 1940 (Tallinna linnavalitsuse otsuse kinnitamise kuupäev) nimetatud Spordi tänavaks, 1941–1959 uuesti Valli tänav, praegune nimi alates 25. septembrist 1959.

## Viited

## Välislingid
Rahvusvaheline homo-, bi- ja transfoobia vastane päev

**Rahvusvahelist homo-, bi- ja transfoobiavastast päeva** tähistatakse 17. mail. Päeva eesmärgiks on kooskõlastada rahvusvahelisi üritusi, mis tõstaksid teadlikkust LGBT õiguste rikkumistest ning huvi LGBT õiguste alasele tööle üle maailma. Algselt rahvusvahelise homofoobiavastase päeva lõi IDAHO Komitee 2004. aastal, et koordineerida rohujuure tasandil toimuvaid ettevõtmisi erinevates päevades ning saada päevale ametliku tunnustuse. Kuupäevaga tähistatakse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) otsust 1990. aastast, millega eemaldati homoseksuaalsus rahvusvahelisest haiguste klassifikatsioonist.

Päeva on ametlikult tunnustanud mitmed riigid ja kohalikud võimud, aga ka rahvusvahelised institutsioonid nagu Euroopa Parlament. 17. mai tähistamine on eriti tugev Euroopas ja Ladina-Ameerikas, kus peaaegu igas riigis toimuvad päevaga seotud üritused. Ka Eestis tähistatakse 17. maid erinevate üritustega.

## Ajalugu
Esimest rahvusvahelist homofoobiavastast päeva tähistati 17. mail 2005. Tegemist oli aasta pikkuse kampaania kulminatsiooniga. Umbes 24 000 inimest ning organisatsioonid nagu Rahvusvaheline Lesbide ja Geide Ühing (ILGA), Rahvusvaheline Gei ja Lesbi Inimõiguste Komisson (IGLHRC), LGBT Juutide Maailmakongress ning Aafrika Lesbide Koalitsioon kirjutasid alla "IDAHO algatusele". 17. mai üritused toimusid mitmes riigis. Muuhulgas esimesed LGBT üritused Kongos, Hiinas ja Bulgaarias.

2009. aastal lisati nimele transfoobia. Sellega rõhutati erinevust oluliste seksuaalse sättumuse ja soolise väljendusviisiga seotud teemade vahel. Sama aasta 16. mail ehk päev enne toonast rahvusvahelist homo- ja transfoobiavastast päeva sai Prantsusmaast esimene riik, kes ametlikult eemaldas transsoolisuse vaimsete haiguste nimekirjast.

2014. aastal toimunud päevast võttis osa peaaegu 130 riiki. Nende hulgas oli 37 riiki, kus samasooline vahekord on ebaseaduslik. Kokku toimus umbes 1600 üritust üle maailma.

2015. aastal lisati kampaania nimele bifoobia.

## Viited
Jaroslavli rajoon

**Jaroslavli rajoon** (vene keeles *Ярославский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti keskosas. Rajooni keskus on Jaroslavli linn (ei kuulu Jaroslavli rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Danilovi rajooniga, idas Nekrassovskoje rajooniga, lõunas Gavrilov-Jami rajooniga, läänes Bolšoje Selo ja Borissoglebski rajooniga ning loodes Tutajevi rajooniga.

Rajooni pindala on 1936,7 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 52 328. 2002. aastal oli elanikke 53 579 ja 1989. aastal 55 636.

## Haldusjaotus
Jaroslavli rajoonis on 336 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse (Lesnaja Poljana) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Jean-Baptiste Vuillaume

**Jean-Baptiste Vuillaume** (7. oktoober 1798 Mirecourt – 19. märts 1875 Pariis) oli auhinnatud prantsuse keelpillimeister. Ta valmistas üle 3000 pilli ning oli ka ärimees ja leiutaja.

## Elulugu
Vuillaume sündis Mirecourtis, kus tema isa ja vanaisa olid pillimeistrid.

1818. aastal kolis Vuillaume Pariisi François Chanot' juurde töötama. Kolm aastat hiljem liitus ta Simon Lété, François-Louis Pique' väimehe meistritöökojaga Rue Pavée St. Sauveur' tänaval. Vuillaume'ist sai Lété partner ning 1825. aastal koliti uude töökohta Rue Croix des Petits-Champs' tänaval. Töökoja nimeks sai Lété et Vuillaume. Vuillaume'i esimesed sildid pärinevad 1823. aastast.

1827. aastal, uusgootika kõrgajal, hakkas Vuillaume järgi tegema vanu pille. Samal aastal võitis ta hõbemedali Pariisi universuminäitusel ning aasta hiljem hakkas ta pidama oma äri.

Vuillaume'i töökoda sai Pariisis üheks tähtsamaks ning paarikümne aastaga kogus tuntust ka Euroopas. Suuresti aitasid tema edule kaasa 1855. aastal 80 000 frangi eest ostetud 144 Itaalia meistrite pilli, mille hulka kuulusid ka Messiah-Salabue Stradivari viiul ning veel 24 Stradivari instrumenti.

1858 kolis Vuillaume Ternese lähedale Rue Pierre Demours' tänavale, et vältida puidu importimisel Pariisi tollimaksu maksmist.

Vuillaume suri karjääri kõrgajal 1875. aastal Pariisis. Ta on maetud Montmartre'i kalmistule.
## Pillid
Jean-Baptiste Vuillaume valmistas enam kui 3000 muusikainstrumenti ja kauples muusikatarvetega. Ta oli andekas leiutaja, kelle leiutisi sai näha mitmel suurel näitusel nii Londonis kui ka Pariisis. Ta on välja töötanud uusi pille ja mehhanisme, millest tähtsaimaks võib pidada suurt vioolat, mille ta nimetas contraltoks, ning kolmekeelelist 3,48 meetri kõrgust octobassi.

## Auhinnad
* 1827 – Pariisi riikliku tööstusnäituse hõbemedal
*1834 – Pariisi näituse hõbemedal
* 1844 ja 1849 – Pariisi näituse kuldmedal
* 1851 – Londoni rahvusvahelise näituse nõukogu medal
* 1855 – Pariisi rahvusvahelise näituse kuldmedal 

## Viited
Tiiu-Reet Kõrven

**Tiiu-Reet Kõrven** (26. aprill 1938 – 29. aprill 2024) oli eesti õpetaja ja asjaajamise valdkonna spetsialist.

Kohe pärast keskkooli lõpetamist töötas ta Tallinnas Oktoobrirevolutsiooni ja Sotsialistliku Ülesehitustöö Riiklikus Keskarhiivis. Kui loodi Teaduste Akadeemia Teaduslik Keskarhiiv, asus ta seal tööle arhiivi vaneminspektorina. Selle töö kõrvalt õppis kaugõppes Moskva Ajaloo-Arhiivinduse Instituudi arhiivinduse eriala, mille lõpetas 1970. aastal "arhivisti" kvalifikatsiooniga.

Aastatel 1970–1996 töötas Kõrven Tallinna Kergetööstuse Tehnikumis. Pärast seda oli ta Audentese Ülikooli õppejõud, Tallinna Tehnikaülikooli halduskorralduse eriala asjaajamise ja arhiivinduse õpetaja ning tegutses vabakutselise lektorina dokumendihalduse alal.

Ta on kirjutanud õpikud "Asjaajamine" (2006) ja "Dokumendihaldus" (2006).

Tiiu-Reet Kõrven oli Eesti Juhi Abi ühingu asutajaliige ja valitud ka ühingu auliikmeks.

## Tunnustus
*1989 – Eesti NSV teeneline õpetaja
*2005 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Komsomolski rajoon

**Komsomolski rajoon** ((vene keeles *Комсомольский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Komsomolski linn.

Rajoon piirneb põhjas Jaroslavli ja Kostroma oblastiga, läänes Iljinskoje rajooniga, lõunas Teikovo rajooniga ning idas Furmanovi ja Ivanovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1199,86 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 263. 2002. aastal oli elanikke 22 042 ja 1989. aastal 27 708.

## Haldusjaotus
Komsomolski rajoonis on 114 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe (Komsomolski) linna ja viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Iljinskoje rajoon

**Iljinskoje rajoon** (vene keeles *Ильинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Iljinskoje-Hovanskoje alev.

Rajoon piirneb põhjas, loodes ja läänes Jaroslavli oblastiga, idas Komsomolski rajoon, kagus Teikovo rajooniga ning lõunas Gavrilov Possadi rajooni ja Vladimiri oblastiga.

Rajooni pindala on 1360 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9703. 2002. aastal oli elanikke 11 103 ja 1989. aastal 13 748.

## Haldusjaotus
Iljinskoje rajooni asulad kuuluvad ühe alevi (Iljinskoje-Hovanskoje) ja nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Nataša Koroljova

**Nataša Koroljova** (sündinud 31. mail 1973 Kiievis) on Ukraina päritolu Venemaa laulja.

## Diskograafia
* «Жёлтые тюльпаны» (1990)
* «Дельфин и русалка» (1992)
* «Поклонник» (1994)
* «Конфетти» (1995)
* «Бриллианты слёз» (1997)
* «Сердце» (2001)
* «Осколки прошлого» (2002)
* «Веришь или нет (плюс Тарзан)» (2003)
* «Рай там, где ты» (2006)
* «Магия Л…» (2015)
Jaan Rannap (õpetaja)

**Jaan Rannap** (kuni 1936. aastani **Jaan Reinbach**; 24. aprill 1888 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 22. märts 1955 Viljandi rajoon) oli eesti õpetaja ja haridustegelane.

Õppis 1904–1908 Tartu Õpetajate Seminaris, alates 1917 Helme kihelkonnakooli õpetaja.

## Isiklikku
Tema pojad olid helilooja Heino Rannap ja kirjanik Jaan Rannap.
Kristian Kostov

**Kristian Konstantinov Kostov** (bulgaaria keeles *Кристиан Константинов Костов*; sündinud 15. märtsil 2000 Moskvas) on Vene-Bulgaaria laulja, kes saavutas 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Beautiful Mess" Bulgaariat esindades 2. koha. See on Bulgaaria parim tulemus konkursil.

Kostov on osalenud saate "The Voice Kids" Venemaa versioonis ja jäänud Bulgaaria "X-Factori" 4. hooajas 2. kohale.
Seba

**Sebastian Theodor Nimrell Ahrenberg** (esinejanimi **Seba**; sündinud 26. mail 1974) on Rootsi produtsent ja DJ, plaadifirma Secret Operations omanik. Ta on eelkõige tuntud oma meloodilise trummi ja bassi poolest.

## Karjäär
Ahrenberg alustas elektroonilise muusika loomist 15-aastase muusikahuvilise noorukina. Alguses kasutas ta Atari arvutit, süntesaatorit ja trummimasinat, seejärel ostis ka sämpleri. Esimesed Ahrenbergi produtseeritud lood liigitusid tekno alla, kuid peagi köitsid tema tähelepanu *breakbeat*'i helid.

1990. aastate keskel moodustas Seba koos Loteki ja MC Sandoriga *ambient*-muusikat mängiva trummi ja bassi grupi Peanut Planet. 1995. aastal tuli LTJ Bukemi plaadifirma Good Looking Records alt välja Seba ja Loteki koostööna valminud singel "Sonic Winds". Duo andis Good Lookingu alt välja ka singli "Universal Music", misjärel ilmus erinevate LTJ Bukemile kuulunud plaadifirmade alt ridamisi Seba produtseeritud lugusid. Enamjaolt oli tegu atmosfäärilise trummi ja bassiga.

1997. aastal hakkas Seba korraldama Stockholmis üritustesarja "Secret Operations". Seba sõnul sai peosari nime selle järgi, et seal mängitud muusika oli tollal veel suhteliselt tundmatu ja kohale tulnud moodustasid seega justkui salaühingu.

1999. aastal andis Secret Operations välja CD-kogumiku "Case One". Ahrenberg kasutas sellel pseudonüümi **Forme**. Et Ahrenberg oli lepinguliselt seotud tantsumuusika plaadifirmaga Svek, ei olnud tal Secret Operationsi kui leibli üle täit kontrolli. Secret Operations andis kogumiku välja Sveki alaleiblina.

Aastatel 1999–2003 produtseeris Ahrenberg Sveki jaoks pseudonüüme Seba ja Forme kasutades *[[house]]*-muusikat. Jesper Dahlbäckiga (Lenk) koostööd tehes kasutati nime Sunday Brunch. 2002. aastal ilmus Sunday Brunchi kogumik "No Resistance".

2002. aastal asutas Seba iseseisva trummi ja bassi plaadifirma Secret Operations. Seda peab Seba ka oma leibli alguseks. Firma esimeseks väljalaskeks oli Seba ja Lenki lugu "Pieces", vokalistina lõi kaasa Robert Manos. Seba kasutab plaadifirmat valdavalt enda loomingu välja andmiseks.

Aastatel 2004–2006 tegi Seba palju koostööd *drumfunk*'i staari Paradoxiga, mitmes loos kuuleb ka Robert Manose häält. 2006. aastal andsid Seba ja Paradox välja albumi "Beats Me".

2008. aastal ilmus album "Return to Forever" ja 2013. aastal "Identity".

Seba on aastate jooksul korduvalt Eestis esinemas käinud.

## Albumid
*Sunday Brunch – "No Resistance" (2002)
*Seba & Paradox – "Beats Me" (2006)
*Seba – "Return to Forever" (2008)
*Seba – "Identity" (2013)

## Viited

## Välislingid
*Discogs
*Secret Operations
*SoundCloud
Pügalpulk

**Pügalpulk** on kahest vaheliti kokkupandud poolest koosnev riist (pulk) teatud vastastikuste kohustuste ülesmärkimiseks. Kohustus(ed) märgiti üles nii, et kaks pulga poolt ühendati teatud kaugusel ja nendele tehti risti kriips (pügal). Pulga üks pool jäi ühele ja teine pool teisele isikule.

Teopäevade arvestamiseks kasutati teopulka ja magasiaidast laenatud vilja arvestamiseks magasipulka.

## Viited
Kübarsepp

**Kübarsepp** on käsitööline, kes teeb kübaraid. 

Eesti rahvakultuuris valmistas kübarsepp meeste kaapkübaraid. Ühe kaapkübara tegemiseks kulus kaks päeva.

## Viited
Ratassepp

**Ratassepp** on käsitööline, kes valmistab rattaid, aga ka teisi sõidu- ja veovahendite osasid.

Eesti rahvakultuuris olid ratassepad, kelle põhitöövahend oli rattapink, ühed esimesed puukäsitöömeistrid. Eesti alal tegutsesid ratassepad varem linnades ja 16. sajandi lõpust ka maal. 19. sajandi II poolel käidi talust tallu töötamas.

## Viited
Bosnalijek

**Bosnalijek d.d.** on rahvusvaheline farmaatsiaettevõte Bosnias ja Hertsegoviinas, mille peakorter asub Sarajevos.

Bosnalijek on Bosnia ja Hertsegoviina üks suurimaid meditsiinitooteid ja arstimeid tootev ettevõte, mille esindusi tegutseb 14 riigis, sealhulgas Kesk- ja Kagu-Euroopas, SRÜs ja Edela-Aasias.

## Ettevõttest lühidalt
Ettevõte asutati 10. jaanuaril 1951. See oli endise Jugoslaavia esimene farmaatsiafirma, kes on loonud laia koostöövõrgustiku tuntud farmaatsiaettevõtetega, sh Astra Rootsist (ühinenud 6. aprillil 1999 Briti ravifirmaga Zeneca nime alla AstraZeneca); Asta Werke, Byk Gulden ja A. Nattermann & Cie Saksamaalt, Upjohn USA-st ning Medarmil Prantsusmaalt.

1972. aastal liideti Bosnalijek Sõjaväemeditsiini Instituudiga ravimeid, meditsiiniseadmeid ja meditsiinilisi eritooteid tootvaks ettevõtteks. 1982. aastal registreeriti Bosnalijeki esimene eksporttoode Lyso-B (Lysobact) endise Nõukogude Liidu turule ning rootslaste Astra, GMP (Good Manufacturing Practice – Hea tootmistava) pioneeri järelevalve all loodi sisemise kontrolli sektor teadusliku arengu- ja uurimistöö kvaliteedi tagamiseks. 1998. aastal võeti kasutusele tahkete suukaudsete ravimite (SOF) uus tootmisliin UNDPi ehk ÜRO Arenguprogrammi, Jaapani valitsuse ja farmaatsiafirma Lek koostööl ja toetusel. Samal aastal algas koostöö USA farmaatsiaettevõttega Ely Lilly. 2001. aastal viis ettevõte lõpuni tahkete suukaudsete ravimite (SOF – STAGE 2) renoveerimis- ja kaasajastamistööd. Rahvusvaheline korporatsioon SGS Zürichist sertifitseeris ja väljastas Bosnalijekile kvaliteedijuhtimissüsteemi ISO 9001:2000. Aastal 2003 Bosnalijek pälvis Hollandi tervishoiuministeeriumi inspektsiooni antud EU-GMP sertifikaadi, mis avas uksed Euroopa Liidu turgudele. SGS Zürichist sertifitseeris ja väljastas Bosnalijekile keskkonnajuhtimissüsteemi ISO 14001. Samal aastal avati Bosnalijeki Venemaa esindus. Alates 2006. aastast sertifitseeriti ettevõtte töötervisehoid ja tööohutus kooskõlas rahvusvahelise OHSAS 18001: 1999 standardiga.

Bosnalijeki Sarajevo peakontori andmetel teenis ettevõte puhaskahjumit veel 2013. aasta kolme esimese kuu (1,4 mln BAM) ja poolaasta jooksul (668.000 BAM), mil aasta lõpu poole saavutati 152.000 BAM-ne kasum. 2016. aasta märtsis avati esindus Gruusias.

Tänapäeval toodab ettevõte parenteraalse manustamisviisiga, paikseid ja suukaudseid ravimeid seedesüsteemi ja ainevahetuse, metabolismi, südame- ja veresoonkonna, naha-, skeletilihaskonna ja endokriinsüsteemi, närvi- ja hingamisteede ning veresoonkonna infektsioonide raviks. Samuti pakub meditsiiniliseks kasutamiseks toidulisandeid ja desinfitseerimisvahendid ning käsimüügiravimeid selliste levinud sümptomite nagu valu ja kõrge kehatemperatuuri, samuti seedetrakti, südame-veresoonkonna, reumaatiliste ja psüühiliste terviseprobleemide ennetamiseks. Bosnalijeki toodangusse kuulub enam kui 160 liiki ravimit meditsiinilise kasutusotstarbega neuroloogias, kardioloogias, pediaatrias, gastroenteroloogias, otorinolarüngoloogias ja dermatoloogias. Bosnalijek kasutab Euroopas, peamiselt Belgias, Hollandis, Itaalias ja Hispaanias, toodetuid tooraineid.

## Viited
Rudolf Hippius

**Rudolf Werner Georg Hippius** (9. juuni 1905 Schadriza, (vene keeles Жадрицы), Pihkva kubermang – 23. oktoober 1945 Praha) oli baltisaksa psühholoog.

Ta õppis Tallinna Toomkoolis (1919) ja  Tartu Ülikoolis (filosoofiat, 1924–1929). Ta kaitses väitekirja Tartu Ülikoolis aastal 1934, ja elas Eestis kuni aastani 1939. Oli aktiivne natsionaalsotsialistlikus liikumises.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*
Emily Carr

**Emily Carr** (13. detsember 1871 Victoria (Briti Columbia) – 2. märts 1945 Victoria (Briti Columbia)) oli Kanada maalikunstnik ja kirjanik, keda peetakse üheks olulisemaks 20. sajandi Kanada kunstnikuks. Tema loomingut iseloomustavad Kanada Vaikse ookeani ranniku loodusmaastikud ning põlisrahvaste kultuurist ja kunstist inspireeritud motiivid.

Carr õppis kunsti Kanadas, Inglismaal ja Prantsusmaal ning oli mõjutatud modernistlikest suundumustest, eriti postimpressionismist. Oma teostes kujutas ta sageli Briti Columbia metsi, rannikut ja tootemiposte, püüdes edasi anda looduse vaimsust ja jõudu. Alguses ei pälvinud tema töö laialdast tunnustust, kuid hiljem sai temast Kanada modernistliku kunsti keskne kuju.

Lisaks maalikunstile tegeles Emily Carr ka kirjutamisega. Tema autobiograafilised ja esseistlikud teosed käsitlevad kunstniku elu, looduse tähendust ning põlisrahvaste kultuure.

Emily Carri panust Kanada kultuuri on tunnustatud ka institutsionaalselt: tema auks on nimetatud Emily Carri Kunsti- ja Disainiülikool (Emily Carr University of Art + Design) Vancouveris, mis on üks Kanada juhtivaid kunsti- ja disainiõppeasutusi.

## Viited
Emily Carri Kunsti- ja Disainiülikool

**Emily Carri Kunsti- ja Disainiülikool** (*Emily Carr University of Art and Design*) on kunstikõrgkool Kanadas Vancouveris.

Ülikool on Eesti Kunstiakadeemia oluline partner Põhja-Ameerikas.