open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hugo Linde

**Hugo Linde** (19. august 1886 Uue-Vändra vald – 26. mai 1936) oli eesti metsateadlane.

Ta lõpetas 1911. aastal kiitusega (I järgu õpetatud metsateadlane) Keiserliku Metsanduse Instituudi ja töötas Vene riigiteenistuses.

1921. aastal opteerus ta Eestisse, tegutses algul ettevõtjana metsamaterjalide ümbertöötamise alal, oli alates 1927. aastast Puurmanni metsaülem ja revident-metsaülem.

## Kirjandus
* Bernhard Linde. Õpetatud metsateadlane Hugo Linde †. Eesti Mets, 22. august 1936, nr. 8, lk. 291.
Amadeus

**"Amadeus"** on Peter Shafferi 1979. aastal kirjutatud näidend. 

Mozarti elust ja tema suhetest rivaal Antonio Salieriga rääkivat näidendit innustas autorit kirjutama Aleksander Puškini lühinäidend "Mozart ja Salieri".

1984. aastal tehti näidendi põhjal film.
Vainurästas

**Vainurästas** (*Turdus iliacus*) on rästaslaste sugukonda rästa perekonda kuuluv lind.

Rahvasuus on vainurästast kandnud nimetusi **viinrästas**, **täristilind**, **rägistaja**.

## Levila

Vainurästas on levinud Euraasia põhjaosas alates Islandist ja Šotimaast kuni Kolõmani Kirde-Siberis. Ta on tundras tavaline lind.

Eestis on ta üldlevinud tavaline haudelind. Üksikud isendid võivad Eestis talvitada. Vainurästa pesitsusaegset arvukust hinnatakse 150 000 – 200 000 paarile, talvist arvukust 0–25 isendile.

## Välimus

Vainurästa üldpikkus on 19–23 cm. Ta on Eesti väikseim rästas. Sugupooled on sarnased. Muidu on vainurästas üsna laulurästa moodi, kuid sellest eristavad teda valge või ruuge kulmutriip, rusked tiivaalused ja roostepunased kehaküljed. Vanalinnu ülapool on ühtlaselt tumepruun, alapool on põhiliselt valge, laiade tumepruunide triipudega rinnal ja kõhu külgedel. Tiivad ja saba on tumepruunid. Nokk on tumepruun, alanoka tüvik on kollane, jalad pruunid. Lennul eristavad teda laulurästast roostepunased tiivaalused ja kõrge venitatud häälitsus *tzii*.

Vainurästa laul koosneb kahest osast – kõlavast vilereast ja kriginast. Laul varieerub piirkonniti. Hommikul alustab ta laulmist ühe esimese laululinnuna lepalinnu järel. Tundras annab see valju, ehkki lühida lauluga lind endast juba kaugelt teada.

## Elupaik

Eestis asustab ta igasuguseid lehtmetsi, puisniite, salukuusikuid, parke ja kalmistuid.

## Pesitsemine
Vainurästas ehitab pesa igasuguste puude-põõsaste otsa. Pesakoha valimisel on ta kohanemisvõimeline: pesi on leitud ka puuriidas, taral ja redelil. Eestis on vainurästa pesi leitud ka heinaküünides. Mõnikord on pesa lihtsalt maapinnal.

Pesa väliskiht koosneb kõrtest, kuivadest puulehtedest ja vähestest raagudest, keskkihis on kõvendatud muld ja sisekihis on peenematest kõrtest vooderdus.

Kurnas on keskmiselt 4–5 muna, mida hauvad mõlemad vanemad. Poegi toidetakse peamiselt putukate, vihmausside, nälkjate ja marjadega.

## Toitumine

Vainurästas on segatoiduline. Putukate ja vihmausside kõrval toitub ta marjadest, süües talvel eriti pihlaka ja viirpuu marju.

## Viited

## Välislingid
* 

*Norras leiti jääst 4200 aasta vanune vainurästas, Atlas, 7. august 2017
Vokaalne düslaalia

**Vokaalne düslaalia** on düslaalia juhtum, mille korral on tegemist täishäälikute väära hääldamisega. 

Eesti keeles kahjustuvad sellisel juhul kõige enam häälikud õ, ä, ö ja ü. 

Esineb väga harva. 

Prognoos on hea.

## Kirjandus
*Reet Laanisto, Katrin Pentšuk, Ulvi Raidla. *Õpime hääldama: Ä, Ö, Ü, Õ*, Tallinn: TEA Kirjastus, 2004.
Julius Bernakoff

**Julius Bernakoff** (7. märts 1881 Palupera vald, Tartumaa – 16. mai 1937) oli Karula metsaülem.

Ta oli 1905–1918 Taheva mõisa metsaülem, osales Esimeses maailmasõjas, seejärel Karula mõisa hoolekande-metsaülem ja kütteainete keskkomitee volinik Tartumaal. Pärast erametsade riigistamist määrati ta Kaagjärve metsaülemaks, milline metskond nimetati hiljem ümber Karula metskonnaks. Ta töötas 1905. aastast kuni surmani samas piirkonnas.

## Kirjandus
* A. Küng. Julius Bernakoff †. Eesti Mets, 21. juuni 1937, nr. 6, lk. 225.
Voldemar Luik

**Voldemar Luik** VR II/3 (1. mai (vkj)/ 13. mai 1897 Pajusi vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 14. juuli 1938 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (ohvitseri asetäitja) ja metsandustegelane.

Ta osales Vabadussõjas 3. jalaväepolgu koosseisus.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli  juures korraldatavad lühiajalised metsaülemate ettevalmistamise kursused, sai 1921 Purila abimetsaülemaks, 1922 Triigi abimetsaülemaks ja 1925 metsaülemaks.  

Oli juhtivalt tegev Kaitseliidu Harju maleva Kose malevkonnas ja Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige 1934–1938.

## Tunnustus
*1920, 24. juuli – priikooli õigus kõrghariduse omandamiseni
*1920, 14. september – Vabaduse Rist II/3, lisandusid  15 000  marka
*1921, 27. juuli – tasuta maa normaaltalu mõõdus (hilisem  Mikkuri talu (18,57 ha) Pajusi mõisast Põltsamaa kihelkonnast Viljandimaalt) 
*Vabadussõja mälestusmärk haavatulindiga
*1928 Läti iseseisvuse 10. aastapäeva mälestusmedal

## Isiklikku
Tema tütar oli Põltsamaa kooliõpetaja ja kogudusetegelane Asta Kuurme ning tütremees kirikuõpetaja Herbert Kuurme; tema poeg oli looduskaitsja Heino Luik.

## Kirjandust
*Voldemar Luik †. Eesti Mets nr 8, 16. august 1938. Lk 307
*Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 158–159

## Välislingid
*Eesti ohvitseride andmekogu
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Alaalia

**Alaalia** (ladina keeles *Alalia idiopathica*) on kõnepuue, mis avaldub kõne täielikus või osalises puudumises normaalse intellekti ja kuulmise juures. Alaaliaga inimest nimetatakse tummaks.

RHK-10 järgi liigitatakse süsteemsete ehk polümorfsete kõnepuuete hulka.

Alaalia põhjusteks peetakse ajukoore kõnekeskuste orgaanilist kahjustust kõne-eelses eas. Selle tõttu esineb kõne üldine alaareng ehk alakõne.

Alaalia on alakõne raskeim vorm. Tumma kõnepuue avaldub eelkõige enese verbaalses väljendamises (ekspressiivne kõne). Sõltuvalt raskusastmest võib kõne kas üldse puududa või mõningal määral siiski olemas olla. Kõne mõistmisega probleeme ei esine.

Alaalia alamliigid on sensoorne alaalia ja motoorne alaalia.

## Vaata ka
*afaasia
*ekspressiivne kõnehäire ehk väljenduspuue
*eripedagoogika
*impressiivne kõne
*logopeedia

## Kirjandus
*Triin Saar, Alaalia diagnoosiga laste töömälu iseärasused võrreldes eakohase kõnearenguga lastega, Tartu Ülikool 2006
*Н.И. Кузьмина, В.И. Рождественская, Воспитание речи неговорящих детей-алаликов : пособие для учителей-логопедов, Москва: Просвещение, 1966
Jon jarl

**Jon jarl**. Tõenäoliselt on Rootsis eksisteerinud pea üheaegselt kolm sellenimelist jarli.

**Jon jarl** (1). Ericus Olaise kroonika (1206) kohaselt lõid Jon jarli maha karjala või vene mereröövlid Mälari järve ääres asuva Asknäsi juures. Selle kroonika järgi olevat Jon jarl olnud Rootsi jarl idas, kelle ülesandeks oli kaitsta riiki venelaste ja ingerlaste eest.  

Mõned allikad (Tunberg) peavad usutavaks, et Jon jarl kuulus Sverkeri suguvõsasse ja et ta oli kuningas Sverker Karlsson noorema "soomejarl" 9 aastat. Ilmselt just temale on Linköpingi toomkirikus aastaarvuta hauakivi kirjaga "Johannes dux" ja "paganate hirm". Teda on varasemates allikates ja kirjanduses pidevalt ära vahetatud kuningas Johan Sverkerssoniga.

**Jon jarl** (2) oli kuninga Magnus Henrikssoni jarli Ragvald jarli oletatav vend. See Jon jarl olevat surnud enne Ragvaldi ja on ilmselt seesamune, kes Saxo Grammaticuse andmetel olevat kohtus talupoegade poolt maha löödud (umbes 1150).

**Jon jarl** (3) on ära mainitud Skáldatalis kuningas Sverker vanema pojana. Enamus andmeid tema kohta pärineb Saxo Grammaticuselt, kus teda mainitakse ilma igasuguse tiitlita. Jon olevat kirjutanud ühe pilalaulu taanlase Knut Magnussoni kohta, kes olevat olnud Sverkeri väimees. Vahest oli see just see Jon, kes kohtus maha löödi? On andmeid, et tema olevat olnud kuningas Koli isa.

## Viited
Ernst Habicht

**Ernst Habicht** (14. august 1873 Solli talu, Patküla – 29. detsember 1937 Solli talu, Patküla) oli eesti põllumees, aastail 1924–1934 Patküla vallavanem.

## Isiklikku
Tema poeg oli Ernst Johannes Habicht (1907–1942) hukati Sevurallagi vangilaagris Venemaal.

## Viited
Sverkeri suguvõsa

**Sverkeri suguvõsa** oli üks neist kahest kuninglikust suguvõsast, kes valitsesid Rootsis 1130–1250 võideldes Eriku suguvõsaga aastail 1150–1220. Suguvõsa nimi pärineb esimese kuninga suguvõsast, Sverker vanemast. Sverkerite suguvõsa suri välja 1222. aastal, kui suri viimane Sverker – Johan Sverkersson.

Kuningas Sverker vanema ajal lõppesid Rootsis paganlikud kombetalitused. Rajati mitu kloostrit: Alvastra Ida-Götamaal, Nydala Smålandis, samuti Varnhem ja Gudhem Lääne-Götamaal. 

Sverkeri ajal seati Rootsis sisse piiskopkonnad. Paavsti saadik, kardinal Nicolaus Albanus, tuli aastal 1153 Rootsi, et sisse õnnistada peapiiskop. Svealased ja götalased ei suutnud aga kokkuleppele jõuda selles, kas peapiiskopkond peaks asuma Linköpingis või Vanas Uppsalas. Seepärast jättis kardinal enne kodureisi 1103. aastal Taani kuningriigile kuulunud Lõuna-Skandinaavias Skåne maakonnas moodustatud Lundi peapiiskopkonna Lundi peapiiskopi juurde pallieti (peapiiskopkonna kaplani).

Sverkeritest valitsejad:
*Sverker vanem, kuningas 1130. aastatest kuni ca 1156), kuninganna Ulvhild;
*Karl Sverkersson (1160–1167);
*Sverker Karlsson (1196–1208);
*Johan Sverkersson, 1216–1222.
## Vaata ka
*Folkungid, Folkunga suguvõsa
*Eriku suguvõsa, Erik Püha
*Örebro lahing (1161)
*Älgaråsi lahing (1205)
Mary Poppins (täpsustus)

**Mary Poppins** võib tähendada:
***[[Mary Poppins]]** on P. L. Traversi väljamõeldud tegelane.
***"[[Mary Poppins (raamat)|Mary Poppins]]"** on sellest tegelasest kirjutatud raamat.
***"[[Mary Poppins (raamatusari)|Mary Poppins]]"** on raamatusari.
***"[[Mary Poppins (muusikal)|Mary Poppins]]"** on muusikal.
***"[[Mary Poppins (Kilvet)|Mary Poppins]]"** on Kaarel Kilveti lavastus.
***"[[Mary Poppins (film)|Mary Poppins]]"** on USA film.
***"[[Hüvasti, Mary Poppins]]"** on NSV Liidu film.
Madli Vitismann

**Madli Vitismann** (sündinud 11. septembril 1950) on eesti ajakirjanik. 

Ta on lõpetanud 1968. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eripedagoogika erialal. 

Aastatel 1976–1978 töötas ta ajakirja Nõukogude Õigus keeletoimetajana ning 1982–1989 haridusministeeriumi eripedagoogika kabineti õpikutoimetaja ja -tõlkijana.

Madli Vitismann on olnud pikka aega ajakirja Meremees peatoimetaja (1989–2000 ja 2018–2020) ning töötanud Rootsi laevandusajakirja Svensk Sjöfarts Tidning (praegu Sjöfartstidningen / Scandinavian Shipping Gazette (hiljem Shipgaz) osakonnatoimetajana (2001–2009).

2010. aasta jaanuarist on ta merekeele nõukoja liige. 

Alates 2011. aastast on ta Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse liige ja 2022. aastast liidu auliige.

## Tunnustus
* 2020 Kapten Uno Lauri Merekultuuri Sihtasutuse missioonipreemia töö eest merekultuuri hoidmisel
* 2022 Eesti Mereakadeemia teenetemärk eesti merekultuuri ja -keele pikaajalise ja silmapaistva talletamise, edendamise ning vankumatu kaitsmise eest
* 2022 Eesti Ajakirjanike Liidu auliige

## Viited
Birger Brosa

**Birger Brosa** (surnud 9. jaanuaril 1202 Visingsöl) oli Rootsi jarl aastatel 1174–1202.

Brosa tähendab 'naeratav' ja seda lisanime kasutatakse Lääne-Skandinaavia allikates alates 13.-14. sajandist. 1180. aastatel tituleeriti teda kui *dux Sweorum* (Rootsi hertsog).

Birger Brosa oli Bengt Snivili ja Birgitta Haraldsdotter Gille poeg. Üks tema vendadest oli Magnus Minnesköld, Birger Jarli isa.

Ta oli oma aja võimukaim mees Östergötlandis, sest ta omas lisaks oma suguvõsa mõisale Bjälbos veel mitut mõisa Östergötlandis, Närkes ja Värmlandis. Tõenäoliselt omas ta mõisaid ka Södermanlandis. Birger Brosa oli Riseberga kloostri suur rahaline toetaja.

Umbes 1197. aastal tegid sakslased (eesotsas Toreida Theodorich), rootslased (eesotsas jarl Birger Brosaga) ja ojamaalased rüüsteretke Virumaa rannikule. Taani allikad räägivad, et 1197 oli kuningas Knud teinud sõjakäigu Eestisse.

Tema suur võim aitas Rootsis pikka aega rahu hoida. Pärast tema surma puhkes kohe verine võimuvõitlus.

Birger kasutas oma vapil liiliat. 

## Lapsed
*Filip, Norra kuninga Sverre jarl, langes jaanuaris 1200
*Knut, Rootsi jarl, langes 31. jaanuaril 1208 Lena lahingus
*Folke, Rootsi jarl, langes 17. juulil 1210 Gestilreni lahingus
*Magnus
*Ingegärd, Rootsi kuninganna, abiellus Sverker Karlsson nooremaga.
*Kristina
*Margareta

## Kujutamine kirjanduses

Rootsi kirjaniku Jan Guillou triloogias Arn Magnussonist on Birger Brosa Arni isa Magnuse poolvend. Teda kehastab filmides "Arn – templirüütel" ja "Arn – Riik tee lõpus" Stellan Skarsgård.

## Viited
Juan Martín del Potro

**Juan Martín del Potro** (sündinud 23. septembril 1988) on Argentina tennisist.

Elukutseliseks tennisistiks sai ta 2005. aastal. Delpo on paremakäeline mängija, kes on tuntud tugeva servi ja hea eeskäe poolest.

13. augustil 2018 jõudis ta ATP edetabelis karjääri parimale kohale – oli maailma kolmas meestennisist. 

Juan Martín del Potro parim saavutus on 2009. aasta Ameerika lahtiste meistrivõistluste võit. Kokku on ta (2020. aasta seisuga) võitnud 22 ATP turniiri.

2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis Wimbledoni väljakutel võitis del Potro pronksmedali.

2014.–2015. aastal oli randmevigastuse tõttu paariaastasel vigastuspausil.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta hõbemedali, kaotades finaalis Andy Murrayle.

2017. aastal jõudis ta USA lahtistel meistrivõistlustel poolfinaali. 

2018. aastal võitis ATP aastalõputurniiri ja jõudis USA lahtistel meistrivõistlustel finaali. Ka tema karjääri kõrgeim ATP edetabeli koht on pärit samast aastast. Kuid oktoobris toimunud Shanghai turniiril vigastas ta põlve ja 2019. aastal enam aasta varasemat mängutaset ei saavutanud, vaid pidi taas vigastuse ja sellest tingitud operatsioonide tõttu profitennisest kauaks eemale jääma. 

2020. aasta detsembri seisuga on ta ATP edetabelis 154. kohal.

## Isiklikku
Juan Martín del Potro (hüüdnimi Delpo) on 198 cm pikk.
Ado Ekiti

**Ado Ekiti** on linn Nigeerias Ekiti osariigis.

2004. aastal elas seal 446 749 inimest.

Linnas asub Ado Ekiti Ülikool.
Ekiti osariik

**Ekiti osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria lõunaosas.

Osariigi pealinn on Ado Ekiti.

Osariigi pindala on 6353 km².

## Viited
Anartria

**Anartria** on kõnepuue, mille korral kõnelihaste halvatuse tõttu puudub artikuleeritud kõne. 

See on düsartria raskeim vorm. Esineb lihaste innervatsioonihäireid eriti (pseudo-) bulbaarse halvatuse korral.

## Välislingid
*Anartriast (*saksa keeles*)
*Unterstützte Kommunikation ...aus Marion Meyer (PDF-fail)
Braille klaviatuur

**Braille klaviatuur** on üks liik klaviatuure, kus klahvidele on paigutatud Braille kirja märgid. Selliseid klaviatuure kasutavad pimedad arvutikasutajad.

## Vaata ka
*Braille kiri
*Braille kirjutusmasin
*Braille kuvar
*Braille printer

## Välislingid
*Modular Evolution USB Brailletastatur (saksa)
*Brailletastatur BrailleIn (saksa)
*Punktschrift-Tastatur  T8braille (saksa)
Alpi ristik

**Alpi ristik** (*Trifolium alpestre*) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast.

## Välislingid

*
Pruun ristik

**Pruun ristik** (*Trifolium spadiceum*) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast.

## Välislingid

*
Braille printer

**Braille printer** on arvuti eriseade, mis võimaldab Braille kirja väljastada paberile. Eripäraks on reljeefse graafika võimaldamine.

Prindikiirus on sõltuvalt mudelist 40–90 märki sekundis või 150 või 300 lehte tunnis. Mudelid võimaldavad printida / ära tunda nii kuue- kui ka kaheksapunktilist Braille kirja.

## Vaata ka
*Braille kiri
*Braille kirjutusmasin
*Braille klaviatuur
*Braille kuvar

## Kirjandus
*Kaido Kikkas, 1998, Infotehnoloogiasõnastik eripedagoogidele.

## Välislingid
*Blindenbrief Brailledrucker
*INCOBS Informationspool Computerhilfsmittel für Blinde und Sehbehinderte
*The Worlds Leading Manufacturer of Braille Embossers!
Visingsö

**Visingsö** on saar Rootsis Vätterni järves.

Visingsö on Vätterni suurim saar. Ta on 14 km pikk ja 3 km lai. Saare pindala on 25 km². Saar asub järve lõunaosas, 30 km Jönköpingist põhja pool ja 6 km Grännast lääne pool. Mõlemal asulal on saarega laevaühendus. Visingsö kuulub administratiivselt Jönköpingi valda.

Visingsö on populaarne turismisihtkoht, kus on palju vaatamisväärsusi, näiteks Näsi linnus ja teisi varemeid. Tänu oma kesksele asendile ja kaitstud asukohale on Visngsö etendanud Rootsi ajaloos tähtsat osa.

Visingö tekkimisest räägib rahvapärimus, et hiiglane Vist olevat vette visanud suure künka, et tema naine saaks järve läbides vahepeal jalga puhata. Vistal endal tarvitses teha vaid sammuke, et järv ületada. Praegu seisab Visingsöl hiiglase Vista kuju.

12. ja 13. sajandil oli Visingsö toona veel nõrga Rootsi kuningavõimu keskus. Näsi linnus rajati saare lõunapoolsele küljele. Visingsöl on surnud neli Rootsi kuningat: Karl Sverkersson, Erik Knutsson, Johan Sverkersson ja Magnus Aidalukk.

17. sajandil rajati Visingsö idakaldale Visingborgi loss, kus elas mõjukas Brahe pere. Tänapäeval on nii Näsi kui Visingborgi loss varemeis.

17. sajandil istutas Rootsi merevägi saarele tammed, et saada tulevaseks laevaehituseks strateegiliselt tähtsat puitu. Tänapäeval on tammeistandus koristamiseks küps, aga enam pole puitu laevaehituseks vaja. Selle tulemusena on Visingsö osalt põllumaa ja osalt kaetud tammikuga.

## Viited

## Välislingid

* Visingsö.net
Braille noodikiri

**Braille noodikiri** on Louis Braille poolt 1828. aastal pimedate jaoks loodud viis muusikat kirja panna.

Nüüdseks on see noodikiri kasutusel kogu maailmas. Tema väljatöötatud noodikirjas on võimalik märkida nii noote, oktaveid, harmoonia- kui ka muid sümboleid.

## Vaata ka
*Braille kiri
*Braille kirjutusmasin
*Braille klaviatuur
*Braille kuvar
*Braille printer

## Välislingid
*Braille-Musikschrift
*Handbuch der Braillenotenschrift
*Musik mit allen Sinnen
Tamme malevkond

**Tamme malevkond** on Kaitseliidu Tartu maleva vanuselt teine, 29. märtsil 1990. aastal alguse saanud üksus, mis asutati Tartu KEKi ehk Tartu Kolhooside Ehituskontori Kaitseliidu rühmana. Tamme malevkonna eestvedaja ja esimene pealik oli Harri Henn.

Harri Hennu eestvõtmisel võttis Tamme malevkond 23. augustil 1990 Tartus maha Lenini ausamba.

Malevkonda kuulusid Tamme ja Veeriku kompanii, Kõrveküla üksikrühm Tartu vallast, Puhja ja Võnnu üksikrühm.

## Malevkonna pealikud

Malevkonna pealikud on olnud:
* 1990 – aprill 1992 Harri Henn
* aprill 1992 – oktoober 1999 Edgar Leppik
* oktoober 1999 – 2005 Avo Oja
* 2005 – detsember 2005 Marko Ferents
* 20. detsembrist 2005 - 09. november 2015 Tarmo Pihlik
* 10. november 2015 - 31.12.2015 malevkonnapealiku kt Tenno Mätlik
* 08. aprill 2016 - 29.01.2020 Madis Kask
* 30. jaanuar 2020 - 02.11.2023 Airit Kalmet (end. Alumets)
* 03. november 2023 - Gerro Avarlaid

## Praegused allüksused

Tamme malevkonda kuulub praegu Tamme kompanii, Veeriku kompanii ja sisevete üksikrühm. Kokku on malevkonnas üle 220 liikme.

## Liikmed
* Tamme malevkonda kuulub alates 2009. aasta 10. novembrist peaminister Andrus Ansip.
* Neinar Seli
* Lui Jaanson
* Riho Ühtegi
* Toivo Suuroja
* Artur Lillenurm
* Margus Koplimägi
* Kaupo Kiis

## Viited

## Välislingid

* Tamme malevkonna koduleht
Zaanstadi vald

**Zaanstadi vald** on vald Hollandis Põhja-Hollandi provintsis Zaani jõe ääres. Vald moodustati 1974, kui liideti Zaandami linn ja selle lähivallad.

## Välislingid

*Zaanstadi koduleht *(hollandi ja inglise keeles)*
Cortland

**Cortland** on linn Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis, Cortlandi maakonna halduskeskus. Linna geograafilised koordinaadid on .

Cortlandi elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 17 556.

Cortlandis asub ülikool, mille ametlik nimi on State University of New York at Cortland.

## Viited

## Välislingid
* http://www.cortland.org/
New Yorgi Osariigi Ülikool Cortlandis

**State University of New York at Cortland** on ülikool Ameerika Ühendriikides, Cortlandis.

Ülikooli kasutatavad lühendnimed on **SUNY Cortland** ja **Cortland State**.

Ülikoolina tegutseb aastast 1948, mil oli *[[State University of New York]]* asutajaliikmeks, kolledžina aga juba aastast 1868.

Ülikool paikneb Syracuse'i ja Binghamtoni linna vahel.
Rahvuslik Kontakt

**Rahvuslik Kontakt** on eesti- ja rootsikeelne ajakiri, mis ilmub Rootsis Stockholmis. See on Rootsi Eestlaste Liidu väljaanne.

Ajakiri asutati 1957. aastal eestikeelsena esialgse nimega Kontakt. Peatselt selgus, et Rootsis juba on samanimeline ajakiri, misjärel sai ajakirja uueks nimeks Rahvuslik Kontakt. Ajakiri ilmus neli korda aastas. 2014. aasta lõpuni oli vastutav toimetaja Rein Asu. Tegevtoimetaja oli 1987. aastani Ahti Pae ja aastail 1987–2014 Mai Raud-Pähn. Kaastoimetaja on olnud Uno Schultz, keeletoimetaja oli Silvi Nemvalts. Toimetus asub Stockholmi Eesti Majas.

2014-2016 oli ajakirja peatoimetajaks Filip Laurits . Alates 2016. aastast on peatoimetajaks Sirle Sööt. Rahvusliku Kontakti toimetusse kuuluvad veel Aho Rebas, Mai Raud-Pähn, Taave Sööt Vahermägi, Kätlin Aare, Evelin Tamm, Liine Jaanivald.   

Alates 2015. aastast ilmub ajakiri kord aastas. Ajakiri on eesti- ja rootsikeelne, värviline ning digitaalselt loetav Rootsi Eestlaste Liidu kodulehel www.sverigeesterna.se.   

## Viited

## Välislingid
* Rahvuslik Kontakt Rootsi Eestlaste Liidu kodulehel
* Ilmus ajakirja Rahvuslik Kontakt kahesajas number, neljas.ee, 19. detsember 2008
Beira (Mosambiik)

**Beira** on linn Mosambiigis, Sofala provintsi halduskeskus. 

Beira on Maputo järel Mosambiigi suuruselt teine linn.

## Ajalugu

Beira asutasid portugallased 1890 Chiveve jõe suudmesse ja kandis algul **Chiveve** nime. Peatselt sai sellest Mosambiigi suurim sadam varem sellel kohal olnud Sofala asemel. Kolonisaatorid hakkasid kolima Chivevesse ja alustasid seal majandustegevust.

Portugallased rajasid Chivevesse juba samal 1890. aastal raudtee Rodeesiast. Esialgu oli raudtee rööpmelaius 610 mm, aga 1900. aastal ehitati see ümber uue rööpmalaiusega 1067 mm.

1907 külastas Beirat Portugali kroonprints Luís Filipe, kes oli esimene Mosambiiki külastanud kuningaperekonna liige. Teda saatis suur menu ja tema järgi nimetati Chiveve linn ümber Beiraks – Beira vürst oli Portugali kroonprints(ess)i traditsiooniline tiitel. 1907 andis Portugal Beirale linna staatuse.

Alates 1891 asus Chiveves (hiljem Beiras) Mosambiigi Kompanii (*Companhia de Moçambique*) peakorter. Kompanii ühtlasi haldas linna kuni 1942, mil linna haldus läks Portugali võimude kätte.

Enne Mosambiigi iseseisvumist oli Beira tuntud Ida-Aafrika kohta hea sadama poolest, samuti turismi-, kalapüügi ja kaubanduskeskusena. Linn oli paljurahvuseline, seal elasid ja töötasid nii eurooplased, hiinlased, indialased kui aafriklastest pärismaalased. Rodeesial puudus merepiir ja Beira toimis Rodeesia sadamana. Sel põhjusel oli Beiras suur ingliskeelne kogukond. 1970. aastal elas Beiras 113 770 elanikku.

1975 andis Portugal kõigile oma kolooniatele iseseisvuse. Enamik portugallasi lahkus maalt. Võimu haaras marksistlik FRELIMO, kes moodustas valitsuse. Seevastu Rodeesia ja Lõuna-Aafrika valitsused hakkasid rahastama valitsusvastast relvastatud organisatsiooni RENAMO, kes algatas kodusõja. See kestis kuni 1992. aastani ja lükkas riigi peaaegu täielikku kaosesse. Väliskaubandus ja turism kukkusid kokku, levisid nälg, haigused ja vaesus. 2000. aasta Mosambiigi uputus laastas Beirat ja ümberkaudseid alasid, jättes miljonid kodutuks ja kahjustades tugevalt veel säilinud majandust.

Beira on üks väheseid Mosambiigi sadamaid, kus on raudtee. Zimbabwe jaoks on raudteeühendus Beira sadamaga niivõrd oluline, et tema eellase Lõuna-Rodeesia väed turvasid kodusõja ajal Beirasse viivat raudteed ja sellega paralleelselt kulgevat maanteed.

## Välislingid
Beira

"**Beira**" on mitmetähenduslik sõna.
***[[Beira (mütoloogia)|Beira]]** on kõikide jumalate ja jumalannade ema keldi mütoloogias.
***[[Beira (küla)|Beira]]** on küla São Jorge saarel.
***[[Beira (Portugal)|Beira]]** on ajalooline piirkond Portugalis.
***[[Beira (Mosambiik)|Beira]]** on sadamalinn Mosambiigis.
***[[Beira (antiloop)|Beira]]** on (*Dorcatragus megalotis*) on antiloobiliik.
Kalev Arro

**Kalev Gustav Arro** (11. juuli 1915 Vasara talu, Valgjärve vald – 2. juuni 1974 Saverna) oli eesti metsavend. 1999. aastal ilmunud artiklis nimetasid Juhani Püttsepp ja Toomas Sildam teda eelviimaseks metsavennaks. Tõenäoliselt oli ta siiski vaid üks viimaseid, kuid mitte eelviimane.

Metsavennaks hakkas Arro esmakordselt 1941. aastal.

Põlva endise miilitsaülema Hans Salmi 1974. aastal siseministeeriumile koostatud raporti järgi kuulus täpse kuulipildurina tuntud Arro pärast Teist maailmasõda Täpsi ja Piho metsavendade rühma. Teda tunti varjunimede Lihunik, Värdi ja Jakob all. Raportis süüdistati teda osalemises 30 nõukogude aktivisti ja nende lapse tapmises, sealhulgas Silvi Lumi tapmisel osalemises 9. juunil 1948. Kui rühm 1949. aasta septembris (teistel andmetel 1. oktoobril 1949 Kiidjärve vallas Intsupalu lahingus) tabati, pääses Arro põgenema ja teda peeti surnuks.

Seejärel varjas ta end Poka külas Russakute talus, kuni 1974. aasta mai lõpul jäi vahele kohalikule sovhoosidirektorile. Seejärel varjas ta end nädal aega metsas, kuni 2. juunil 1974 kohtus juhuslikult kahe traktoristiga, kellest ühe tappis. Seejärel korraldatud miilitsahaarangus sattus ta üks ühele vastamisi leitnant Ülo Neemega ning ehkki tal õnnestus Neemet haavata, sai ise lõpuks surma.

Ülo Neemele anti selle eest Punatähe orden, kuid 1990. aastatel jäi ta selle juhtumi tõttu korduvalt Eesti Vabariigi autasudest ilma. Metsavendlust uurinud Eerik-Niiles Krossi hinnangul ei ole Neemele siiski midagi ette heita. Neeme ise on Arro surma kohta öelnud: "Mul oli piinlik Punatähe ordenit vastu võtta. See polnud kangelastegu, oli võitlus üks ühe vastu." Ja ühtlasi: "Ma püüdsin Arrot ju viimse võimaluseni ellu jätta. Ja mitte kõik metsavennad ei olnud kangelased."

Enn Tarto kinnitust mööda maeti Arro algselt Tartus Raadi kalmistule salaja ja samale kohale maeti ka teine inimene, kuid hiljem õnnestus haud tuvastada ja ta ümber matta. 2009. aastal avati Raadil Kalev Arro mustast graniidist hauamonument mälestusfondi "Ristideta hauad" toel.

## Viited

## Välislingid
* "Raadil pühitseti mälestuskivi eelviimasele metsavennale", ERR/ETV "Aktuaalne kaamera", 16. oktoober 2007
* Maris S. Kaasik, "Viimased metsavennad raiuti lõpuks graniiti", Lõunaleht, 07.07.2009 (artiklis käsitletakse rohkem teisi metsavendi, eeskätt August Sabbet)
* Juhani Püttsepp, Toomas Sildam, "Inimese teeb kangelaseks elutöö, mitte püstolikuul", Postimees, 02.06.1999 (artikkel keskendub tollasele Võru abiprefektile Ülo Neemele)
Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah (1894–1961)

Šeik **Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah** (araabia keeles سلمان بن حمد آل خليفة; elas 10. oktoober 1894 – 2. november 1961) oli Bahreini monarh (*[[ḩākim]]*) aastatel 1942–1961.

Ta oli eelmise hakimi Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah vanim poeg ja tõusis troonile pärast isa surma 20. veebruaril 1942.

Hariduse omandas ta eraõpetajate käe all. Aastatel 1937–1942 oli šeik Salmān Al-Muharraq'i kuberner. Troonipärijaks nimetati ta ametlikult veebruaris 1940.

Bahreini valitsejana osales ta 1953. aastal Suurbritannia kuninganna Elizabeth II kroonimisel.

Šeik Salmānil oli kolm abikaasat. Nendest abieludest sündis kokku üheksa last, kolm poega ja kuus tütart. Tema surma järel tõusis troonile vanim poeg ‘Īsá. Tema teine poeg Khalīfah sai 1971. aastal Bahreini esimeseks peaministriks.

## Tunnustus

*1943 – Suurbritannia India Impeeriumi ordu rüütel-komandör
*1952 – Suurbritannia Püha Miikaeli ja Püha Jüri Ordu rüütel-komandör
*1952 – Iraagi Al-Rafidaini ordeni I klass
*1952 – Taani Dannebrogi ordu suurkomandör
*1953 – Suurbritannia Elizabeth II kroonimise mälestusmedal
Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah

Šeik **Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah** (sündinud 21. oktoobril 1969) on Bahreini kuningliku perekonna liige ja sõjaväelane, alates 9. märtsist 1999 Bahreini kroonprints, alates 12. novembrist 2020 Bahreini peaminister. 

Ta on Bahreini kuninga Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah' vanim poeg. 

Aastatel 1999–2008 oli ta Bahreini kaitsejõudude ülemjuhataja. Alates 6. jaanuarist 2008 on ta Bahreini relvajõudude ülemjuhataja asetäitja, kellele alluvad nii Bahreini kaitsejõud kui ka rahvuskaart. Tema vastutusvaldkonnaks relvajõududes on planeerimine. 

Ta on abielus, tal on kaks poega ja kaks tütart.
Paasilinna

**Paasilinna** on soomepärane perekonnanimi, mille tuntud kandjate seas on:
* Arto Paasilinna, soome kirjanik (1942–2018)
* Erno Paasilinna, soome kirjanik (1935–2000)
* Mauri Paasilinna, soome kirjanik (1947–)
* Reino Paasilinna, Soome poliitik (1939–2022)
Punavöötaud

**Punavöötaud** on okaspuude okkaid kahjustav seenhaigus, mida põhjustab seen *[[Mycosphaerella pini]]*. 

Eestikeelne nimetus "punavöötaud" tuleneb haigusele tüüpilistest punastest risttriipudest okastel. Punavöötaudi on esmamainitud 1960. aastatel (Thyr, Shaw, 1964; Funk, Parker, 1966). Eestis avastati esimesed haigusjuhud 2006. aasta sügisel Tartumaal Järvseljal.

## Nakatuvad okaspuuliigid
Peamisteks peremeestaimedeks on perekonna mänd liigid.
* **[[Kanaari mänd]]** (*Pinus canariensis*)
* **[[Keerdokkaline mänd]]** (*Pinus contorta*)
* **[[Süüria mänd]]** (*Pinus halepensis*)
* **[[Piiskopimänd]]** (*Pinus muricata*)
* **[[Must mänd]]** (*Pinus nigra*)
* **[[Piinia]]** (*Pinus pinea*)
* **[[Kollane mänd]]** (*Pinus ponderosa*)
* **[[Kiirjas mänd]]** (*Pinus radiata*)
* **[[Harilik mänd]]** (*Pinus sylvestris*)
* **[[Thunbergi mänd]]** (*Pinus thunbergii*)

## Punavöötaudi tunnused
Esmalt on sümptomid näha võra alusel vanematel okastel. Nakatunud okastele tekivad algul kollased, siis helepruunid laigud ja ristvöödid, mis muutuvad hiljem punaseks. Seejärel muutuvad okaste tipud punakaspruuniks. Okaste alused jäävad roheliseks. Kõige paremini on okastel sümptomid nähtavad juunis ja juulis, seejärel võivad nakatunud okkad pudeneda ning oksa tippu jääb ainult sama aasta okaste tutt. Selline okaste pudenemine jätkub aasta-aastalt ning nõrgestab puid, vähendades puidu teket, ja võib lõpuks põhjustada puu surma.

## Haiguse levik
Seene looduslikuks levikuks on vajalik niiskus. Puult puule levib vihmapiiskadega, veepritsmetega. Võib levida putukatega ja tööriistadega. Pikemate vahemaade taha levib niiskete tuulte ja ududega. Oluline on levik nakatunud istutusmaterjaliga. Võib levida ka seemnepartiide hulka jäänud okkaprahiga.

Haiguse levialaks oli esialgu lõunapoolkera. Alates 1990. aastatest levib see ka põhjapoolkeral, põhiliselt musta männi alamliikidel Euroopas ja kiirja männi alamliikidel Kanadas. Esimesed leiud Järvseljal olid mägimännil ja mustal männil. Hiljem nakatus ka harilik mänd.
Eesti Eripedagoogide Liit

**Eesti Eripedagoogide Liit** on 1990. aastal asutatud eripedagooge ühendav organisatsioon, mille eesmärk on tagada erivajadustega lastele parim võimalik haridus ja elukäik, milleks omakorda esindatakse ja kaitstakse eripedagoogide kutsehuve, osaletakse eripedagoogide ettevalmistuses ja täiendõppes koostöös eripedagooge ettevalmistavate kõrgkoolidega ning osaletakse Eesti hariduspoliitika ja vastava õigusruumi kujundamisel.

Liit on aastast 1991 Euroopa Eripedagoogide Assotsiatsiooni (European Association for Special Education) liige. Liit annab välja ajakirja Eripedagoogika. 

2009. aastal oli liidul 144 liiget.

## Juhtimine
Eripedagoogide liitu juhib president. Liidu esimene president oli Kosejõe Kooli direktor Vello Saliste. 2024. aasta seisuga on liidu president Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli õppealajuhataja Liina Õmblus. 

## Vanapaganad
Liidu auliiget nimetatakse Vanapaganaks. Aunimetuse on saanud järgmised inimesed:
*1999 Karl Karlep – Vanapagan I
*2000 Eha Vihm – Vanapagan II
*2001 Viivi Neare – Vanapagan III
*2004 Vello Saliste – Vanapagan IV
*2005 Eha Viitar – Vanapagan V
*2010 Ana Kontor – Vanapagan VI
*2013 Tiina Kangro – Vanapagan VII
*2016 Kaja Plado – Vanapagan VIII
*2019 Krista Sunts – Vanapagan IX
*2022 Jaan Kõrgesaar – Vanapagan X

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Silvester III

**Silvester III**, ka **Sylvester III** (**Giovanni de' Crescenzi Ottaviani**) oli paavst jaanuarist märtsini 1045. Ta oli 146. paavst. Varasemates paavstide loendites on teda sageli peetud vastupaavstiks, kuid alates 1947 tunnustatakse teda paavstina.

Giovanni de' Crescenzi Ottaviani sündis 1000. aasta paiku arvatavasti Roomas. Ta võis olla seotud Crescenzi suguvõsaga, mis oli 10. sajandi lõpus Roomas võimul. Ta sai 1044. aasta paiku Sabina piiskopiks ja Benedictus IX ajal kardinaliks.

## Paavstiks saamine
Septembris 1044 põgenes Benedictus IX Roomas puhkenud rahutuste tõttu linnast. Kirikuloolase J. N. D. Kelly andmetel määras Crescenzi suguvõsa 20. jaanuaril 1045 uueks paavstiks Silvester III, Salvador Miranda andmetel sai ta paavstiks 13. jaanuaril. Väidetavalt oli ta valimisprotseduuri läbiviimiseks andnud altkäemaksu.

## Tagandamine
Benedictus IX ekskommunitseeris veebruaris 1045 Silvester III ja saabus oma toetajate abiga 10. märtsil 1045 taas Rooma. Silvester III siirdus Sabinasse, kus ta tegutses Crescenzi suguvõsa protektsiooni all piiskopina edasi, kuid tema toetajad nõudsid Roomas tema volituste taastamist paavstina.

Saksa kuninga Heinrich III nõudel pidi Silvester ilmuma 20. detsembril 1046 Sutris toimunud sinodile, kus ta tagandati ametlikult ametist. Sinodi otsuse alusel pidi Silvester loobuma oma ametitunnustest ja minema kloostrisse pagendusse, kuid tema karistus tühistati peatselt ja tal võimaldati tegutseda Sabina piiskopina.

## Tegevus Sabina piiskopina
Leo IX ajal koostas Silvester III traktaadi "Libellum reclamationis", milles ta süüdistas Farfa kloostri abti Bernardot piiskoplike õiguste usurpeerimises ja piiskopi vastases tegevuses.

Teda on mainitud vastupaavst Benedictus X bullades augustis 1058 ja 28. novembril 1058; Nicolaus II bullades aprillis 1059, 9. mail 1059, detsembris 1059 ja jaanuaris 1061 ning Aleksander II bullades oktoobris 1061, jaanuaris 1062, 15. aprillil 1062 ja juunis 1062.

## Surm
Silvester III-t on viimati mainitud juunis 1062 paavst Aleksander II bullas ja ta suri enne oktoobrit 1063, kui Sabina piiskopina on mainitud tema järglast Ubaldot.

## Viited

## Kirjandus
*Georg Grandauer: *Berichtigung der Chronologie Benedicts IX. und Silvesters III*. "Neues Archiv der Gesellschaft für ältere deutsche Geschichtskunde" 5, 1880: 200–201.
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.

## Välislingid
*Artikkel Silvester III kohta. *(inglise keeles)*
August Orav

**August Orav** VR II/3 (7. september 1895 Helme kihelkond – 4. jaanuar 1961) oli Eesti sõjaväelane (veebel).

Ta osales Vabadussõjas ratsaväes. Rahuajal oli ta Kapermäe A 5 talu peremees ja Kaitseliidu Tartumaa maleva Alatskivi kompanii rühmapealik.

## Välislingid
*Uudo Jõgi, Alatskivi valla Vabadusristi kavalerid Alatskivi Vallaleht, 11. veebruar 2010
Uļi Kīnkamäg

**Uļi Kīnkamäg** (ka **Uldrik Kahperg**, ametliku nimega **Uldriķis Kāpbergs**; lätipäraselt ka **Uļi Kīnkamegs** (25. märts 1869 Pizā – 1. juuni 1932 Ventspilsi vangla) oli liivi luuletaja ja rahvuslane, kes on tuntud kui "Liivi kuningas".

Uldrik Kahperg oli harilik vähese kirjaoskusega taluperemees, kelle ainsaks lugemisraamatuks oli piibel, mille ta oli läbi lugenud mitu korda.Ta ei tunnustanud Läti riigi võimu liivlaste üle, pidades end "jumala kuningriigi kodanikuks". Ta ei maksnud makse ja keeldus oma poega Läti sõjaväkke ajateenistusse saatmast. 

Mais 1932 ta vangistati. Ta suri Ventspilsi vanglas südamerabandusse. Ta on maetud Pizā kalmistule.

Liivi kuningaks nimetas teda ajakirjandus, ise ta ennast kuningaks ei nimetanud.

Tema luuletusi avaldati ajalehes Līvli.

## Isiklikku
Tema poeg Pētõr Kīnkamäg oli samuti luuletaja.

## Viited

## Kirjandus
*"Liivi kuningas ja tema järglased". Vaba Maa nr 250, 25. oktoober 1933. Lk 6

## Välislingid
*UĻI KĪNKAMEGS livones.lv
Toimetuleku riiklik õppekava

**Toimetuleku riiklik õppekava** on haridusministri poolt 15. detsembril 1999 kinnitatud riiklik õppekava, mille järgi õpetatakse mõõduka ja raske vaimse alaarenguga õpilasi.

Toimetulekuõppekava koosneb erinevatest eneseteostusele suunduvatest hierarhilistest astmetest: teadmised iseendast, eneseteenindus, keskkonnaga kohanemine, orienteerumine sotsiaalsetes suhetes, oma keskkonna kujundamine.

## Õppeained toimetulekuõppes
*emakeel
*orienteerumisained
*matemaatika
*kunst ja käeline tegevus
*muusikaõpetus
*tööõpetus
*kehaline kasvatus
*rütmika

## Vaata ka
*eripedagoogika
*toimetulekuklass
*toimetulekukool
*vaimupuudepedagoogika
*õppekava

## Välislingid
*Toimetuleku riiklik õppekava
Toimetulekukool

**Toimetulekukooliks** nimetatakse kooli, kus õpetatakse mõõduka ja raske vaimse alaarenguga õpilasi ning rakendatakse toimetuleku riiklikku õppekava.

## Toimetulekukoolid Eestis
*Hilariuse Kool
*Jaagu Lasteaed-Põhikool
*Käo Põhikool
*Mihkli Kool
*Põlva Roosi Kool
*Pärnu Päikese kool
*Tartu Maarja Kool
*Türi Kevade Kool
*Võru Järve Kool
*Salu Kool

## Vaata ka
*eripedagoogika
*toimetulekuklass
*toimetuleku riiklik õppekava
*vaimupuudepedagoogika
Toimetulekuklass

**Toimetulekuklass** on klass mõõduka ja raske vaimse alaarenguga õpilaste õpetamiseks, järgides toimetuleku riiklikku õppekava.

Toimetulekuklass võib asuda toimetulekukoolis, tavakoolis või abikoolis.

## Välislingid
*Toimetuleku õppekava
Põhikooli lihtsustatud riiklik õppekava

**Põhikooli lihtsustatud riiklik õppekava** (ka **põhikooli abiõppe riiklik õppekava**) on haridusministri 24. märtsil 1999 kinnitatud riiklik õppekava, mille järgi õpetatakse kerge vaimse alaarenguga õpilasi.

Selle õppekava järgi õpetavaid koole kutsutakse abikoolideks.

Abiõppe põhiülesanne on korrigeerida arengut ja aidata kujuneda isiksusel, kes tuleb eluga toime võimalikult iseseisvalt, teeb võimetekohast tööd, määratleb end oma rahva liikmena ja kodanikuna. Korrigeeriva õpetamise eesmärk on vähendada mahajäämust arengus: kujundada psühhofüsioloogilisi kompensatsioonimehhanisme, et soodustada õpilase kognitiivset ja motoorset arengut, tunde- ja tahtevalla kujunemist, sotsialiseerumist ja adapteerumist, sh adekvaatse minapildi kujunemist. 

## Õppeained abikoolis
*Emakeel
*A-võõrkeel
*Matemaatika
*Füüsika ja keemia elementaarkursus
*Ajalugu, kodanikuõpetus
*Geograafia
*Kodulugu hiljem Loodusõpetus
*Muusika
*Kunst
*Tööõpetus/käsitöö
*Kehaline kasvatus ja rütmika
*Elu- ja Olustikuõpe

## Välislingid
*Põhikooli lihtsustatud (abiõppe) riiklik õppekava
Tavakool

**Tavakool** on kool, kus õppivatel õpilastel pole hariduslikke erivajadusi või ei takista need kehtiva õppekava täitmist. Tavakooli vastand on kas erikool (erivajadustega õpilastele) või süvakool (mingis aines süvendatud õpe).

## Vaata ka
* Abikool
* Hoolduskool
* Üldhariduskool
* Toimetulekukool

## Viited
Bahreini ḩākim

**Bahreini ''ḩākim*** ([[araabia keel]]es *ḩākim al-Baḩrayn*) oli [[Bahrein]]i [[monarh]]ide tiitel aastatel [[1783]]–[[1971]]. 

Seda tiitlit hakkasid Bahreinis kasutama [[Āl Khalīfah]]' dünastia esindajad pärast oma võimu kehtestamist. Aastani [[1880]] olid nad saare suveräänsed valitsejad, pärast seda [[Suurbritannia]] protektsiooni all. Tiitli likvideeris pärast Bahreini iseseisvumist [[16. august]]il [[1971]] [[‘Īsá ibn Salmān Āl Khalīfah]], tituleerides ennast edaspidi [[Bahreini emiir]]iks.

==Vaata ka==

*[[Bahreini emiir]]
*[[Bahreini kuningas]]
*[[Bahreini riigipeade loend]]
**Ḩākim''
Handan Shi

**Handan** on ringkonna õigustega linn Hiinas Hebei provintsi lõunaosas.

Linn jaguneb 14 maakonnaks, 3 linnarajooniks ning 1 maakonna õigustega linnaks ja 1 kaevandusrajooniks (*kuàngqū*).

## Välislingid
* Koduleht
Kameruni jalgpallikoondis

**Kameruni jalgpallikoondis** on Kameruni rahvuskoondis jalgpallis.

Kameruni koondis on osalenud maailmameistrivõistlustel kaheksa korda, esimest korda 1982. aastal. Väljalangemismängudele on Kamerun jõudnud vaid korra, 1990. aastal, mil toonase tähtmängija Roger Milla juhtimisel jõuti esimese Aafrika koondisena veerandfinaali, kus kaotati lisaajal Inglismaale.

Aafrika rahvaste karikavõistlused on Kamerun võitnud viis korda, millega ollakse Egiptuse järel paremuselt teine koondis Aafrikas.

## Mängijad
Kameruni koondis 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel:

***Väravavahid**: Jean Efala, Devis Epassy, Simon Omossola, André Onana
***Kaitsjad**: Enzo Ebosse, Harold Moukoudi, Michael Ngadeu-Ngadjui, Ambroise Oyongo, Olivier Mbaizo, Collins Fai, Jean-Charles Castelletto, Jérôme Onguéné, Nouhou Tolo
***Poolkaitsjad**: André-Frank Zambo Anguissa, Samuel Gouet, Pierre Kunde, Martin Hongla, Jean Onana, James Léa Siliki, Yvan Neyou
***Ründajad**: Moumi Ngamaleu, Clinton N'Jie, Stéphane Bahoken, Vincent Aboubakar, Christian Bassogog, Karl Toko Ekambi, Eric Maxim Choupo-Moting, Ignatius Ganago

### Varasemaid koosseise

;2014. aasta maailmameistrivõistlustel
Seisuga 12. juuni 2014

## Saavutused
* Aafrika rahvaste karika võitja (5): 1984, 1988, 2000, 2002, 2017
* 2000. aasta suveolümpiamängud: kuldmedal

## Välislingid
* Rahvusvahelised mängud 1960–
Komissar Rex

"**Komissar Rex**" on Austria-Itaalia kriminaal-telesari, mida toodeti aastatel 1994–2015 ja mille peategelane on koer Rex.

Sari algas 1994. aastal. 2010. aasta veebruari seisuga oli tehtud 137 osa.

Alguses tegutsesid Rex ja tema peremees Viinis, kuid 2008. aastal siirduti Rooma.

2004. aastal katkestati sarja tootmine 8. ja 9. hooaja kasina vaadatavuse tõttu. 10. hooaega küll alustati, kuid toodeti ainult neli jagu, jättes palju lahtisi otsi. Kuna sari oli Itaalias (ja ka Austraalias) endiselt väga populaarne, ostis Itaalia rahvusringhääling RAI 2007. aastal Austria ringhäälingult ORFilt õiguse sarja taastootmiseks. Kui esimese "uue" (11.) hooaja tootmine toimus nii Austrias kui ka Itaalias, siis 12. hooajast alates toodetakse sarja ainult Itaalias.

Esimesed kümme Austrias tehtud hooaega (1994–2004) oli sari saksakeelne (Viini murrakus), alates 11. hooajast (2008-2015) oli sari itaaliakeelne.

Eestis on "Komissar Rexi" näidanud TV1, Kanal 2, Duo 5, Kanal 7+ ja Duo 3.
Christoph II

**Christoph II** nime on kandnud mitmed valitsejad:
***[[Christoffer II|Christoph II]]** (1276–1332), Taani kuningas 1320–1326 ja 1329–1332
***[[Christoph von Zach|Christoph II]]** (1474–1508), Seckau piiskop 1502–1508
***[[Christoph von Mecklenburg|Christoph II]]** (1537–1592), Ratzeburgi administraator 1554–1592
***[[Christoph II (Baden-Rodemachern)|Christoph II]]** (1537–1575), Baden-Rodemacherni markkrahv 1556–1575
***[[Christoph II (Dohna-Schlodien)|Christoph II]]** (1702–1762), Dohna-Schlodieni  linnusekrahv ja krahv, Preisi kindral
Filip Eriksson

**Filip Eriksson** (sündis 1140. aastatel) oli Rootsi prints. Ta oli kuningas Erik Püha (1120–1160) ja Christina Björnsdotteri (sündis 1122) noorem poeg. 

## Lapsed
*Holmger Filipsson
Bastia

**Bastia** on sadamalinn Prantsusmaal Korsika kirdeosas.

## Viited

## Välislingid

* Bastia ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
Älgaråsi lahing

**Älgaråsi lahing** toimus novembris 1205 Rootsis Lääne-Götamaa Älgaråsi kuningamõisa lähedal kuningas Sverker Karlsson noorema ja Knut Erikssoni poegade toetajate vahel. Lahingu toimumise taustaks oli Sverkeri ja Eriku suguvõsa 50 aastat kestnud võimuvõitlus trooni pärast.

Kuningas Sverker Karlsson noorem võitis lahingu ning kolm Knut Erikssoni poega; Jon, Joar ja Knut langesid selles lahingus. Neljandal vennal, Erik Knutssonil õnnestus põgeneda Norrasse, kust ta hiljem naasis ning sai revanši Lena ja Gestilreni lahingus. 

Lahingu toimumist mainitakse esimest korda "*Chronologia Vetuses*" (1260). Peale andmete, et lahing toimus 1205 Älgaråsis, seal muud teavet selle kohta pole. XIV sajandi alguses on kirjutatud, et kuningas Karli pojad langesid selles lahingus. Ülejäänud andmed Älgaråsi lahingu kohta pärinevad juba hilisematest ajast.

## Viited
Harilik koldrohi

**Harilik koldrohi** (*Anthyllis vulneraria*) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast koldrohu perekonnast.

## Kirjeldus
Varred lamavad või tõusvad. Sulgjagused liitlehed. Leherootsud karvased. Kollased, oranžid või punased õied on koondunud kerajatesse nuttidesse. Õitseb juulist augustini. 

## Levila ja kasvukoht
Kasvab sagedamini Põhja- ja Lääne-Eestis, mujal paiguti. Eelistab looduslikke rohumaid ning loopealseid karjamaid. Hea meetaim.

## Välislingid

*
Magus hundihammas

**Magus hundihammas** (*Astragalus glycyphyllos*) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast hundihamba perekonnast.

## Välislingid

*
Aas-hundihammas

**Aas-hundihammas** (*Astragalus danicus*) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast hundihamba perekonnast.

## Välislingid

*
RAI

**Rai (''Radiotelevisione Italiana'')** on Itaalia avalik-õiguslik televisioon.

## Ajalugu
1934 tehti esimesed katselised telesaated. 

3. jaanuaril 1954 hakkas RAI edastama regulaarseid telesaateid. Kaks aastat hiljem oli televisioonisignaaliga kaetud kogu Itaalia territoorium.

## Välislingid

* http://www.rai.it
Bengt Snivil

**Bengt Folkesson**, enam tuntud nime all **Bengt Snivil** või **Bengt Snivel**, oli Rootsi kõrgaadlik Folkungide suguvõsast, kes elas 12. sajandil.

Taani kroonikakirjutaja Saxo Grammaticuse andmetel oli Bengt Snivil Folke Paksu ja Taani printsessi Ingegärd Knutsdotteri poeg.

### Lapsed
*Birger Bengtsson ehk jarl Birger Brosa
*Magnus Bengtsson ehk Magnus Minnesköld - Birger Jarli isa
*Karl Bengtsson ehk jarl Karl Döve
Aleksandr Möller-Zakomelski

**Aleksandr Nikolajevitš Möller-Zakomelski** (vene keeles *Александр Николаевич Меллер-Закомельский*, saksa keeles *Alexander Möller-Sakomelsky*, läti keeles *Aleksandrs Mellers-Zakomeļskis*) (1. (ukj 13.) november 1844 Peterburi – 14. aprill 1928 Nice) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane, jalaväekindral (1906). Aastatel 1906−1909 oli ta Balti kubermangude ajutine kindralkuberner. Parun.

1905. aasta revolutsiooni ajal oli ta 7. armeekorpuse ülemana Musta mere laevastiku rahutuste mahasuruja Sevastopolis ja Taga-Baikali raudteel, seejärel 5. armeekorpuse ülem Varssavis, jalaväekindral (6. detsember 1906), 30. oktoobrist 1906 – 28. aprillini 1909 ajutine Balti kubermangude kindralkuberner Riias ja 12. juulist 1909 Riiginõukogu liige.

## Perekond

Tema isa, parun Nikolai Möller-Zakomelski (1813–1887; pl) oli Žemaitija polgu polkovnik, hiljem jalaväekindral, kindraladjutant ja sõjanõukogu liige, vend Sergei Möller-Zakomelski (1848–1899) oli kindralleitnant, ning vanavanaisa Johann Möller (1725–1790; ru) oli vene kindral, kes 30. juunil 1789 sai Venemaa parunitiitli ja Püha Andrease ordeni kavaleriks, uueks perekonnanimeks Möller-Zakomelski, ning Katariina II-lt kingituseks 1793 Skujene (Schujen) ja Bānuži (Kudling) mõisa  Riia asehaldurkonna Skujene kihelkonnas.

Aleksandr Möller-Zakomelski tütar Nadežda Möller-Zakomelski (1889 Varssavi – ) abiellus 1912 Londonis Konstantin von Hahniga ja 1916 Peterburis Järvamaalt Nõmmküla mõisast pärit mereväelase Boris von Dehniga (1895–1956).

## Auastmed

## Tunnustus
### Venemaa autasud
* Püha Stanislavi ordeni III klass koos mõõkade ja lindiga (1863)
* Püha Anna ordeni III klass koos mõõkade ja lindiga (1863)
* Georgi kuldmõõk (9. jaanuar 1874)
* Püha Stanislavi ordeni II klass koos mõõkadega (1875)
* Püha Georgi ordeni IV klass (19. veebruar 1876)
* Püha Anna ordeni II klass koos mõõkadega (1877)
* Püha Vladimiri ordeni IV klass koos mõõkade ja lindiga (1879)
* Püha Stanislavi ordeni I klass (1894)
* Püha Anna ordeni I klass (1898)
* Püha Vladimiri ordeni II klass (1902)
* Valge Kotka orden (1906)
* Püha Aleksander Nevski orden (1909, briljandid 1912)

### Välismaa autasud
* Suurbritannia Kuningliku Victoria Ordu suurrist (auliige) (10. juuni 1908)

## Vaata ka
*Möller-Zakomelski

## Viited

## Kirjandus
*Алекаев, Александр. *Генерал Меллер-Закомельский и революция*. 22.12.2005 https://rusk.ru/st.php?idar=424174.
**Endine Baltimaa kindralkuberneri parun Möller-Sakomelski poeg on enese elu lõpetanud*. Peterburi Teataja. 31.12.1909. Lk 2 https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=vanapeterburi19091231.1.2&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-------------.
*Erik Amburgeri andmebaas. Nr 35453 https://www.amburger.ios-regensburg.de/index.php?id=35453&mode=1.
**[[Nikolai Dmitrijevitš Kropotkin|Vürst Kropotkin]]i teenistusmälestusi*. − Postimees. Nr 341. 15.12.1930. Lk 4 https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=postimeesew19301215.2.33&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-------------.

## Välislingid
*Aleksandr Möller-Zakomelski teenistuskäik saidil grwar.ru
*Aleksandr Möller-Zakomelski teenistuskäik saidil regiment.ru
Kunshan

**Kunshan** (hiina 昆山) on maakonna õigustega linn Hiinas Jiangsu provintsis Suzhou ringkonna õigustega linnas.

## Välislingid
* Linna koduleht
Brian Adams

**Brian Adams** on mitme tuntud isiku nimi: 
***[[Brian Adams (kergejõustiklane)|Brian Adams]]**, Briti käija (1949–)
***[[Brian Adams (maadleja)|Brian Adams]]**, Ameerika Ühendriikide maadleja (1964–2007)

## Vaata ka
*Bryan Adams