open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raivo Kalamäe

**Raivo Kalamäe** (kuni 1939 **Roland Kroll**; 18. august 1919 Albu vald, Järvamaa – 17. märts 2018) oli eesti päritolu Austraalia tööstusinsener ja eesti vabadusvõitleja.

Ta oli Austraalia eestlaste ajalehe Meie Kodu toimetuse liige, Eesti Sõjaveteranide Liidu esimees, Eesti Arhiiv Austraalias juhatuse esimees, Eesti Skautide Maleva ja Korp! Sakala liige, aastast 1992 Austraalia Eesti Meeskoori asutajaliige ning Sydney rahvatantsurühma Virmalised pillimees.

Teise maailmasõja ajal tegutses ta Valga Omakaitses ja ühines 40. Eesti Politseipataljoniga. Ta sai Kärevere sillapeal (Kärevere lahing) põrutada. Sealt taganes väeüksus Riia alla, kust edasi Gdyniasse  ja lõpuks Neuhammerisse, kus Politseipataljon 1944. oktoobri lõpus Eesti Diviisi koosseisu arvati. Ta osales lahingutes Ülem-Sileesias Neuhammeri lähistel ja Oppelni "kotis" (Oppelni lahing), kus sai haavata ja sattus Olmützi haiglasse. Paranemise järel suunati Taanis asunud eesti tagavararügementi, mille koosseisus  teenides langes 1945. aasta 3. mail inglaste sõjavangistusse, ning viibis Belgia Zedelgemi sõjavangilaagris (PoW-camp 2227/III Zedelgem) ja hiljem Borghorstis.

25. märtsist 1950 elas Austraalias.

1995. aastal oli ta kindral Aleksander Einselni esindaja ja nõunik Noorte Kotkaste peastaabi juures.

Ta oli 1952. aastast abielus Silvia Raudmaga (1921–1991), neil on poeg Sulev Kalamäe (snd 1956), kes on aastast 2016 Eesti aukonsul Sydneys. Tema kasutütar Tiia Raudma oli 1995–2001 Eesti Vabariigi haridusministri nõunik ja 2002. aastast välisintegratsiooni nõunik.

## Tunnustus
*Medal "Talvelahing Idas" 
*Eksiilskautide teeneterist I ja II klass
*Noorte Kotkaste teeneterist
*Kaitseliidu Valgerist III klass
*Kaitseministeeriumi teeneterist III klass 
*Valgetähe IV klassi teenetemärk, 9. veebruar 1998
*Meritorius Medal, 26. mai 2005
*Eesti Vigastatud Sõjameeste Ühingu auliige
*OAM Order of Australia Medal

## Teosed
### Raamatud
*Rajaviiteid haugastele. Tallinn : Noored Kotkad, 2004. 74 lk.
*Eesti Sõjaveteranide Liit 1969–2004 (toimetaja); teavik  

## Artiklid
*Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu Väliseesti artiklite (VEART) andmebaasist
*Aldur Kaljo InMemoriam, Meie Kodu, nr.1 (2271), 18. jaanuar 1995, lk 2
*Quo vadis, rahvuslik kasvatus? Kaitse Kodu!, IV–V/1997, lk 36–37.
*Noorte Kotkaste organisatsioonist ja juhtimisest. Kaitse Kodu!, 4’2004, lk 29–32
*Vene valel on lühikesed jalad, Eesti Päevaleht 23. mai 2005
*Kahju, et ei suudeta tõtt tunnistada , Eesti Päevaleht 13. juuni 2005
*Saastamine, Eesti Päevaleht 26. juuli 2005
*"Balti Nõukogust ja vabadusnõudlusest", kogumikus "Sõna Jõul. Diasporaa Roll Eesti Iseseisvuse Taastamisel", 2008, ISBN 9789949119264

## Viited
Rannageoloogia

**Rannageoloogia** on randla ehk rannavööndi ehitust ja kujunemist uuriv teadusharu; meregeoloogia allharu.

Rannageoloogia uurimismeetodid on enamikus võetud üldistest geoloogia meetodeist.

Rannageoloogia uurimistulemusi kasutatakse näiteks sadamate ja teiste rannikuäärsete rajatiste projekteerimisel.

Eesti tuntuim rannageoloog on Kaarel Orviku (sündinud 1935).
Abüssaalisete

**Abüssaalisete** ehk **süvameresete** on meresete, mis lasub maailmamere üle 3000 m sügavuses põhjas. 

Abüssaalisetted on suuresti autohtoonsest (kohapeal tekkinud) ainesest, allohtoonset (terrigeenset) komponenti on vähe. 

Päritolult ja tekkelt eristatakse keemilisi ja biokeemilisi (raua-mangaani- ja fosforiidikonkretsioonid), biogeenseid karbonaatseid (foraminifeer- ja pteropoodmuda), biogeenseid ränisetteid (diatomee- ja radiolaarmuda) ning valdavalt alumiiniumsilikaatidest (punane või pruun savi) koosnevat abüssaalisetet. 

## Vaata ka
*Batüaalisete
*Pelaagisete
*Punamuda

## Viited
Eluiga

Organismi **elueaks** nimetatakse kokkuleppeliselt elutsükli mingi osa kestust, näiteks imetajatel (sealhulgas inimesel) sünnist surmani, lindudel ja roomajatel munast koorumisest surmani, putukatel valmiku koorumisest surmani, üherakulistel organismidel näiteks pooldumisest pooldumiseni. 

Eristatakse looduslikku ehk keskmist ja füsioloogilist ehk maksimaalset eluiga. 

## Vaata ka
*Elutsükkel
*Keskmine eluiga
*Vanimate inimeste loend

## Allikas
**[[Ökoloogialeksikon]]*. (1992)./ koost. Masing, V. Eesti Entsüklopeediakirjastus : Tallinn, lk 43.
Anaeroobne keskkond

**Anaeroobne keskkond** on keskkond, kus puudub nii vaba hapnik kui ka keemilisse ühendeisse seotud hapnik (nt puuduvad seal ka nitraadid (-NO3)). Hapniku täielik puudumine eristabki anaeroobset keskkonda anoksilisest keskkonnast.

Anaeroobset keskkonda asustavad anaeroobid.

## Vaata ka
*Aeroobne keskkond
*Anoksiline keskkond
*Anaeroobid
Nelijärve raudteepeatus

**Nelijärve raudteepeatus** on raudteepeatus Harjumaal Anija valla Aegviidu alevis. 
Eesti NSV-s asus see Aegviidu külanõukogu territooriumil.

Raudteepeatus avati 1938. aastal populaarse Nelijärve Puhkekeskuse lähedale (umbes 0,5 km).

Nelijärvel peatuvad Elroni idasuunalised reisirongid, ekspressrongid Nelijärvel ei peatu. 

Peatus asub Tallinnast 59 km kaugusel ning rong sõidab sinna alla tunni. Piletihinnalt kuulub peatus IV ja V tsooni.

Peatuses asub kaks lühikest perrooni pikkusega 35 meetrit, mille tõttu toimub rongist väljumine ainult läbi C-ala.

## Vaata ka
*Nelijärve
*Edelaraudtee
*Aegviidu
*Aegviidu raudteejaam

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Nelijärve peatus ja mööduv kaubarong aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Arica y Parinacota piirkond

**Arica y Parinacota piirkond** on Tšiili põhjapoolseim 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirneb põhjas Peruuga ja idas Boliiviaga, läänes Vaikse ookeaniga.

Piirkond on mägine, kõrgeimad tipud on Pomerape ja Parinacota vulkaanid. Piirkonna kirdeosas Boliivia piiri ääres asub Lauca rahvuspark, kus asuvad Chungará järv ja Salar de Surire soolajärv. 

Halduslikult jaguneb 2 provintsiks: Arica provints ja Parinacota provints. Mõlemas provintsis on 2 valda.

Piirkond loodi 8. oktoobril 2007 Tarapacá piirkonna põhjaosast.

## Viited

## Välislingid

*Piirkonna koduleht
Antropogeensed tegurid

**Antropogeensed tegurid** ehk **inimtekkelised tegurid** on inimtegevuse mõjul võimendunud või tasandunud ökoloogilised tegurid.

Antropogeensete tegurite mõjul muutub sageli mingi ökosüsteemi struktuur ja funktsioon. Enamasti kaasneb muutustega floora ja fauna vaesumine, mis omakorda mõjutab süsteemi talitluse olemust ja produktiivsuse muutust.

Aineringetes on täheldatav keemiliste ühendite (näiteks fosforiühendite) ringlemise kiiruse tõus. 

Antropogeensete tegurite mõju määra organismidele iseloomustab antropotolerantsus ehk inimtaluvus.

## Vaata ka
*abiootilised tegurid
*biootilised tegurid

## Viited
Biogeokeemia

**Biogeokeemia** on bioloogia ja geokeemia piiriteadus, mis käsitleb elusaine ja selle muundumissaaduste ning Maa mineraalosa vahelisi suhteid ja mõjutusi; mõned peavad seda ka geokeemia haruks. 

Biogeokeemia rajajaks peetakse Vladimir Vernadskit.

## Vaata ka
*Vernadski reegel

## Viited
Espiritu Santo

**Espiritu Santo** on Uus-Hebriidide ja Vanuatu suurim saar.

Pindala 3677 km². Saarel elab umbes 30 000 inimest. Suurim asula on Luganville, kus elab 10 378 elanikku, põhiliselt vanuatud.

Saare geograafilised koordinaadid on 15°23' S, 166°51' O.

Saar on mägine. 1879 meetri kõrgune Tabwemasana on Vanuatu kõrgeim tipp.

## Ajalugu

Hispaania kasuks töötanud portugali meresõitja Pedro Fernandes de Queirós avastas saare 1606, pani sellele nime ja rajas saarele suure lahe põhjakaldale asula. Kogu saarestiku nimetas ta Austrialiaks tunnustuseks Hispaaniat tollal valitsenud Habsburgide dünastiale, mis pärines Austriast.

Hispaania ei suutnud piirkonda valitseda ning Suurbritannia ja Prantsusmaa võtsid selle üle. Saarel paiknes eri asulates korraga mõlema riigi halduskeskus. Teise maailmasõja ajal oli Espiritu Santol liitlasvägede baas.
Anaeroobne hingamine

**Anaeroobne hingamine** (ka **mineraalne hingamine**) on vaba hapnikuta (anaeroobses) keskkonnas selleks kohastunud organismide energiasaamisviis. Energeetiliselt on anaeroobne hingamine hapnikuhingamisest vähem tõhus.

Anaeroobse hingamise korral pole elektronide lõppaktseptoriks mitte hapnik (nagu hapnikuhingamise korral), vaid teised oksüdeerunud mineraalsed ühendid, näiteks NO3, SO4.

Arvatavasti valitses see energia saamise viis evolutsiooni mikroskoopilise arengu algusaegadel, elu arengu etapis, mis oli enne fotosünteesivate organismide õitsengut, enne Suurt Hapnikusündmust, proterosoikumi ajastul. Kuigi hapnikusündmus oli määrava tähtsusega edasise evolutsiooni jaoks, ette valmistades sobivat keskkonda uutele organismidele, mõjus see sündmus, mida nimetatakse ka hapniku katastroofiks hävitavalt paljudele tolle aja anaeroobsetele organismidele. Vaba hapnik on väga aktiivne keemiline element ja mõjub hävitavalt organismidele, kes pole sellega kohastunud. 

## Vaata ka
*Käärimine
*Hapnikuhingamine
*Rakuhingamine
Keskmine kiirus

**Keskmine kiirus** \bar v on läbitud teepikkuse *s* ja selle läbimiseks kulunud aja *t* jagatis:

: \bar v = \frac{s}{t}.

Keskmine kiirus ei anna informatsiooni kiiruse muutumise kohta teepikkuse läbimise jooksul, kui tegu ei ole ühtlase liikumisega. Näiteks kui auto läbib tunni jooksul 100 km teepikkuse, siis selle keskmine kiirus on 100 km/h. See võis sõita konstantse kiirusega 100 km/h või ka sõita veerand tundi kiirusega 200 km/h ja kolmveerand tundi kiirusega 66 2/3 km/h.

Keskmine kiirus on alati kiiruse ajaline keskmine. Kui auto sõidab pool tundi konstantse kiirusega 50 km/h ja siis pool tundi kiirusega  100 km/h, siis on keskmine kiirus 75 km/h. Kui aga auto sõidab alguses teepikkuse 25 km konstantse kiirusega 50 km/h ja siis teepikkuse 25 km konstantse kiirusega 100 km/h, siis tal kulub teise teelõigu läbimiseks poole vähem aega (veerand tundi). Järelikult on keskmine kiirus sel juhul 66 2/3 km/h, kuigi see on võib-olla intuitsiooniga vastuolus.

Teine näide muutuva kiirusega kehadest on taevakehad, mille orbitaalkiirused elliptilistel orbiitidel (vt Kepleri võrrand) on muutuvad. Merkuuri keskmine kiirus on  47,36 km/s, kuid see ulatub Merkuuri orbiidi suure ekstsentrilisuse kiirusest 39 km/s kiiruseni 59 km/s.

## Vaata ka
* Kiirus
* Kiirendus
Nelijärve

**Nelijärve** ehk **Aegviidu-Nelijärve** on paik Aegviidu alevi kaguosas.

## Loodus

Nelijärve mägedena tuntakse Aegviidu-Neitla oosistu kaht rööbitist oosiahelikku ning nendega liituvaid kühme ja künniseid. Ooside jalamil ja seljakutevahelistes sulglohkudes asuvad Nelijärve järved.

Koht on saanud nime tänu sellele, et oosiaheliku harjalt avanes vaade korraga neljale järvele: Urbukse, Sisaliku, Purgatsi ja Ahvenajärvele.

## Ajalugu
Koht sai tuntuks 1930. aastate lõpus, kui sinna hakati ehitama president Konstantin Pätsi annetusega turistide kodu (insener Herman Perna). 1938. aastal valminud maja sai Eesti eliidi seas kohe populaarseks suvituskohaks. Aastast 1948 tegutses see Aegviidu-Nelijärve turismibaasi nime all.

2003. aastal ehitati täielikult ümber ja praegu tegutseb külalistemaja Pääsu villa nime all Nelijärve Puhkekeskuse koosseisus.


Pilt:Pääsu villa.jpg|Pääsu villa
Pilt:Purgatsi-jarv1.JPG|Nelijärve Puhkekeskuse saun Purgatsi järve rannikul (Rannamaja)
Pilt:Pääsuvilla.jpg|Vaade Purgatsi järvele Pääsu villa trepilt


## Vaata ka
* Nelijärve raudteepeatus

## Viited

## Välislingid
* 360° panoraam Purgatsi järvest talvel
Püloon

**Püloon** võib tähendada üht järgmistest asjadest:

* püloon (Vana-Egiptus) – templi väravaehituse osa
* püloon (arhitektuur) – värav, monument või muu flankeeriv massiivne post või torn
* püloon (sillaehitus) – massiivne tugipost, mis toetab ripp- või vantsilla kandetorni
* püloon (lennundus) – konstruktsioonielement lennuki tiiva külge mootorite ja muude objektide kinnitamiseks

## Vaata ka
* Tetrapüloon
Jäneda raudteepeatus

**Jäneda raudteepeatus** on raudteepeatus Lääne-Virumaal Tapa vallas Jäneda külas, Tallinna–Narva raudteel.

Peatus asub Jäneda küla keskusest veidi eemal.

Jänedal peatuvad Tallinna–Narva raudteeliini Elroni kiirrongid, v.a ekspressrongid.

Peatuses on kaks lühikest perrooni. Rongi siseneda ja sealt väljuda saab vaid C-ala kaudu. Rong sõidab Balti jaamast Jänedale keskmiselt alla tunni. Piletihinnalt kuulub peatus V tsooni.

## Ajalugu
Jäneda peatus koos ooteruumiga ehitati 1870. aastal Jäneda mõisa keskusse Jäneda mõisaomaniku Benckendorffi soovil, 1876. aastal sai see pooljaamaks. 

Peatus jäi avamise aegu Ambla kihelkonda Jäneda mõisa maadele. 
20. sajandi algusaastail lisati puidust ühekorruseline jaamahoone, mis praeguseks on lammutatud. 1914. aastal ehitati jaama möödasõidutee ja jaama kasutati vahejaamana. 5. novembril 1927 nimetati peatuskoht jaamaks. 1969. aastal anti teisel pool raudteed reisijate käsutusse uus Jäneda jaamahoone. Reisijatele rongile minekuks ja sealt mahatulekuks ehitati uus pinkplatvorm. Hoone seisis mahajäetult pikka aega, kuniks lammutati septembris 2025.

Seoses Tallinna–Tapa raudteelõigu teise peatee valmimisega muudeti senine Jäneda jaam 1990. aastate alguses uuesti raudteepeatuseks.

Kuni 2005. aastani järgnes Tapa suunal Jänedale Patika raudteepeatus.


Jäneda ootepaviljon.jpg|Jäneda 1969. aastal kasutusse antud jaamahoone (ootepaviljon). Hoone sarnanes Eestist Auvere jaamahoonega
Rong saabumas Jäneda peatusse 2016. aasta märtsis.jpg|Rong saabumas Jäneda peatusse 2016. aasta märtsis
Jäneda raudteepeatus.JPG|Jäneda raudteepeatus
Jäneda endine jaamahoone.jpg|Jäneda endine ootepaviljon


## Vaata ka
* Tallinna–Narva raudtee
* Eesti raudteetransport
* Jäneda

## Viited

## Kirjandus
* Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003)

## Välislingid

* Meeldiv jaam see Jäneda; Võitlev Sõna : EKP Paide Rajoonikomitee ja Paide Rajooni RSN häälekandja, nr. 77, 2. juuli 1983 (DIGAR)
* FOTO: Jäneda jaam umbes 1928; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
RAF-977

**RAF-977 Latvija** oli Riia autotehases valmistatud 10-kohaline mikrobuss, mida toodeti aastatel 1958–1976.

## Vaata ka
*Mikrobuss ja Väikebuss

## Välislingid
Soomus (täpsustus)

"**Soomus**" on midagi või kedagi kaitsev või kattev moodustis.

Mõiste all peetakse kõige sagedamini silmas zooloogilist tähendust ehk loomade **[[soomus]]eid**, näiteks kalasoomused.

Mõiste on kasutusel ka teistes valdkondades:

***[[Soomused (botaanika)|Soomused]]** on taimede kattemoodustised.
***[[Soomused (mükoloogia)|Soomused]]** on mõiste mükoloogiast.
***[[Soomus (sõjandus)|Soomus]]** on relvade purustava toime eest kaitsev kiht.

***[[Soomus (anatoomia)|Soomus]]**

****[[Kuklaluusoomus]]** (*squáma occipitális*) on ajukoljus paiknev kuklaluu osa.
****[[Otsmikuluusoomus]]** (*squáma frontális*) on ajukoljus paiknev otsmikuluu osa.
*...

## Viited
Soomus (sõjandus)

**Soomus** on inimesi, lahingumasinaid, laevu ja kaitseehitisi relvade purustava toime eest kaitsev kiht või süsteem, näiteks reaktiivsoomus.

Tavaliselt on soomuse eesmärk kuulide, mürskude, lennukipommide ja torpeedode peatamine, harva ka tuumarelvade toime vähendamine.

Sõjatehnikas kasutatakse peamiselt terassoomust.

## Vaata ka
*Soomuslaev
*Soomusrong
*Soomustransportöör
*Soomusvägi
*Punker
August Stern

**August Stern** (25. november 1894 Taevere vald, Viljandimaa – 20. juuli 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

1919. aastal ülendati ta leitnandiks, 1924. aastal kapteniks, 1933. aastal majoriks, 1940. aastal kolonelleitnandiks.

Ta arreteeriti 7. oktoobril 1941. Hukati Norillagis.

## Välislingid
*Foto
*Kirje ohvitseride andmekogus
Harald Kirsipuu

**Harald Kirsipuu** (9. november 1906 Peterburi – 9. juuli 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1937).

1925. aastal lõpetas Tallinnas (oma isa asutatud) Jaan Kirsipuu Ühisgümnaasiumi ning asus samal aastal Tartu Ülikoolis õigusteadust õppima. 1926. aastal astus Sõjakooli ohvitseride jalaväe kursusele, mille lõpetas 1928. aastal paremuselt teisena, sai selle eest auhinnaks kulduuri ning ülendati nooremleitnandiks.

Pärast Lennukooli lõpetamist määrati Üksiku Lennuväedivisjoni nr. 3 lenduriks. Aastatel 1933–1934 oli ta ÜLD nr 3 II salga ülem. Aastatel 1934–1937 õppis Kõrgemas Sõjakoolis. Pärast selle lõpetamist lähetati Eesti sõjaväe Õhukaitse Staapi ning määrati selle I (operatiiv)jaoskonna ajutiseks ülema kohusetäitjaks, 20. juunil 1939 ülemaks.   

1940. aastal, kui Nõukogude Liidu okupatsioonivõimud olid Eesti sõjaväe likvideerinud, viidi Harald Kirsipuu küll üle kolonelleitnant Hans Kitveli alluvusse, kes moodustas parajasti tulevast Punaarmee 22. laskurkorpuse üksikut lennueskadrilli, kuid komisjoni otsusega tunnistati Harald Kirsipuu poliitiliselt Nõukogude Liidule ebausaldusväärseks. Vallandati seetõttu Punaarmeest. NKVD arreteeris Harald Kirsipuu 22. märtsil 1941, tribunali (erikohtu) otsusega mõisteti ta 15 aastaks sunnitööle. Ta suri ebainimlikes tingimustes sunnitöövangilaagris Solikamskis.

## Auastmed
* Nooremleitnant 12.09.1929
*Leitnant 19.02.1932
*Kapten 24.02.1937

## Kirjandus
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). *Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani*. Tallinn, 2011.

## Välislingid
*Sissekanne tema kohta Eesti Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogus
Sergius Laks

**Sergius Laks** (3. august 1901 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 8. september 1942 Ussollagi vangilaager) oli Eesti sõjaväelane (major).
Rudolf Tuul

**Rudolf Emil Tuul** (14. aprill 1899 Uulu vald, Pärnumaa – 31. märts 1971 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).

Ta õppis 1927/1928–1930 Kõrgemas Sõjakoolis juhtimise ja staabiteenistuse erialal.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Andres Kalmus

**Andres Kalmus** (kuni 1935. aastani **Andrei Dreimann**; ka **Andreas Kalmus**; 25. september 1902 Treimani küla, Orajõe vald, Pärnumaa – 22. juuni 1990 Göteborg) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1938) ja sõjaväeluure ohvitser.

Ta sündis Treimani külas Punapõllu talus.

Ta oli rahvusvaheliselt tuntuim Eesti luureohvitser, tunnustatud raadioside, raadioluure ja salakirjade spetsialist. 

Kapten Andres Kalmus juhtis Sõjavägede Staabi II osakonna raadioluurejaoskonda, aastatel 1939–1944 oli ta juhtiv raadioside ja -luure ohvitser Soome kindralstaabi juures, teenis pärast sõda kõrgetel ametikohtadel Prantsuse sõjaväeluures.

Ta oli Eesti Sõjavägede Staabi 2. osakonna D-jaoskonna (raadioluure) ülem. Kalmus vabastati sõjaväest juulis 1940. Ta põgenes Soome, kus võeti Soome Peastaabis tööle ANSt Revali sideohvitseriks. 1944. aastal määrati ta Haukka luurerühma ja suvel ka Tümmleri raadiokursuste ülemaks.

1935. aastal anti talle Kotkaristi V klassi teenetemärk. 

Ta on maetud Bromma kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaasis
Vladimir Samon

**Vladimir Samon** (4. detsember 1900 – 8. mai 1970 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant, 1937).

Isa ülempreester Dionissi Samon.

## Välislingid
*Sissekanne tema kohta Laidoneri muuseumi ohvitseride andmekogus
Välisministeerium (üldmõiste)

**Välisministeerium** on riigi välissuhetega tegelev valitsusasutus. Välisministeeriumi tegevusvaldkond hõlmab riigi osalust rahvusvahelises suhtluses, välismajanduse soodustamist ja oma riigi kodanike kaitset välismaal. Välisministeeriumi haldusalas on riigi saatkonnad välisriikides (diplomaatiateenistus) ning suhtlus välisriikide saatkondadega koduriigis, samuti konsulaarteenistus.

## Välisministeeriumide loend

*Eesti Välisministeerium
*Vastuvõtmise amet – Hiina välisministeerium 17. sajandist 20. sajandi alguseni, tegeles andami vastuvõtmisega välissaadikutelt
*Saksamaa välisministeerium
Saksamaa välisministeerium

**Saksamaa välisministeerium** (saksa *Auswärtiges Amt*) on välispoliitikaga tegelev Saksamaa riigiasutus. Saksamaa välisminister on aastast 2025 Johann Wadephul (CDU).

## Juhtimisstruktuur

Saksamaa välisministeeriumi juhib Saksamaa liiduvälisminister. Tema paneb püsti välispoliitika põhijooned. Kuna Saksamaa on suur ja suhteliselt tähtis riik, ei jõua liiduvälisminister alati igasse riiki, et seal kohalike võimuesindajatega Saksamaa ja vastase riigi vahelisi lepinguid ja kõnelusi edendama reisida. Selleks on Saksamaa välisministeeriumil ka riigiministrid, kes siseriiklikul ametilatil on siiski riigisekretäride seisuses. Andmaks neile võrdväärsuse välisriikide ministritega vestlemisel, kannavad nad välismissioonidel riigiministri tiitlit. Praegu on riigiministrid Werner Hoyer ja Cornelia Pieper. Lisaks on veel tavalisi riigisekretäre välisteenistuses.

## Endised liiduvälisministrid

* Konrad Adenauer (1951–1955)
* Heinrich von Brentano (1955–1961)
* Gerhard Schröder (1961–1966)
* Willy Brandt (1966–1969)
* Walter Scheel (1969–1974)
* Hans-Dietrich Genscher (1974–1982, 1982–1992)
* Helmut Schmidt (1982)
* Klaus Kinkel (1992–1998)
* Joschka Fischer (1998–2005)
* Frank-Walter Steinmeier (2005–2009, 2013–2017)
* Guido Westerwelle (2009–2013)
* Sigmar Gabriel (2017–2018)
* Heiko Maas (2018–2021)
* Annalena Baerbock (2021–2025)
Diraci võrrand

**Diraci võrrand** on poolearvulise spinniga elementaarosakesi kirjeldav lainevõrrand relativistlikus kvantmehaanikas. Selle formuleeris aastal 1928 esmakordselt Suurbritannia füüsik Paul Dirac. Diraci võrrand nõuab antiosakeste olemasolu, kusjuures see võrrand pandi kirja enne antiosakeste eksperimetaalset avastamist, muutes elektroni antiosakese – positroni – avastamise üheks moodsa teoreetilise füüsika suursaavutuseks.

Diraci võrrandi eksplitsiitselt kovariantne kuju on:

::-i \hbar \gamma^\mu \partial_\mu \psi + m c \psi = 0, \,

kus 
* \psi \, on neljakomponendiline spiinor.
* \gamma_\mu \, on Diraci maatriksid, 
* m \, on osakese mass,
* c \, on valguse kiirus vaakumis,
* \hbar \, on Plancki nurkkonstant.
Võrrandi kirjapanekul kasutati Einsteini summeerimiskokkulepet.

## Vaata ka
* Kleini-Gordoni võrrand
* Kvantelektrodünaamika
* Schrödingeri võrrand
Soomused

**Soomused** on paljude loomade keratiinist koosnevad, jäigad ja plaatjad nahatekised, millel on peamiselt kaitsefunktsioon.

## Kalasoomused

Kaladel eristatakse nelja põhitüüpi soomuseid.

## Madude soomused
Heinrich XXVII

**Heinrich XXVII** (10. november 1858 Gera – 21. november 1928 Gera) oli viimane Reußi noorema liini valitsev vürst aastail 1913–1918. 

Ta oli Reußi vürsti Heinrich XIV ja tema abikaasa, Württembergi hertsogi Eugeni tütre Agnese poeg. Ta abiellus 11. novembril 1884 Langenburgis Hohenlohe-Langenburgi vürsti Hermann zu Hohenlohe-Langenburgi vanema tütre Elisega.

Sellest abielust sündis kolm poega ja kaks tütart, neist Viktoria Feodora abiellus Mecklenburgi hertsogi Adolf Friedrichiga. Vanuselt järgmine tütar Luise elas 61-aastaseks, kuid ei abiellunud ega saanud lapsi. Kolm noorimat last olid pojad, kellest vanim, Heinrich XL suri esimesel eluaastal, teine, Heinrich XLIII suri 19-aastaselt ja ainult kolmas, Heinrich XLV elas isast kauem.

Tema isa oli saanud 1902 Reußi vanema liini viimase esindaja Heinrich XXIV regendiks, sest viimane oli lapsepõlves juhtunud õnnetuse tõttu võimetu ise vürstiriiki valitsema. Kui isa 1913 suri, sai Heinrich XXVII isa asemel Reußi vanema liini regendiks. Seda oli ta kuni 1918. aastani, mil Saksamaal kõik monarhiad kaotati.

Heinrich XXIV-l lubati oma valdustesse ja suguvõsa lossi elama jääda. Pärast tema surma 1927. aastal sai Heinrich XXVII-st kogu Reußi vürstliku perekonna pea. Kuigi vürstiriik oli kaotatud, päris Heinrich XXVII Heinrich XXIV lähima sugulasena Reußi vanema liini valdused ja muu vara, kuid suri ise juba järgmisel aastal.

Talle järgnes tema poeg Heinrich XLV. Kuid ei tema ega tema vennad abiellunud ega saanud lapsi, mistõttu Heinrich XLV surmaga, mis juhtus arvatavasti 1945. aastal, suri Reußi noorem liin välja. Tema järel sai suguvõsa peaks suguvõsa Reuß-Köstritzi kõrvalharu pea Heinrich IV.
Heinrich XIV (Reußi noorema liini vürst)

**Heinrich XIV** (28. mai 1832 Coburg – 29. märts 1913 Schleiz) oli Reußi noorema liini vürst 1867. aastast kuni surmani. Alates 1908. aastast oli ta oma poja Heinrich XXVII eestkoste all.
Heinrich LXVII

**Heinrich LXVII** (20. oktoober 1789 Schleiz – 11. juuli 1867 Gera) oli Reußi noorema liini vürst aastatel 1854–1867.

Ta päris trooni pärast oma venna, Reußi noorema liini esimese vürsti Heinrich LXII surma. Enne seda oli ta täitnud erinevaid rolle vürstkonna juhtimises ning kuulus Reuß-Schleizi harusse.

Heinrich LXVII valitsusaega iseloomustas vürstkonna haldusliku ja majandusliku stabiilsuse tugevdamine. Tema juhtimisel jätkati 1848. aasta reformidest tingitud ümberkorraldusi ning arendati haridust, teedevõrku ja kohalikku majandust. Samuti esindas ta Reußi noorema liini huve Saksa Liidus (Deutscher Bund).

Heinrich LXVII abiellus 1820. aastal printsess Adelheid Reuß-Ebersdorfiga (1800–1880). Neil oli mitu last, sealhulgas Heinrich XIV (1832–1913), kes päris trooni ja sai Reußi noorema liini järgmiseks vürstiks.

## Viited
Heinrich XLII

**Heinrich XLII** (27. veebruar 1752 Löhma – 17. aprill 1818 Schleiz) oli Reuß-Schleizi krahv alates 1784. aastast ja vürst alates 1806. aastast kuni surmani.

Tema pojad olid Heinrich LXII ja Heinrich LXVII.
Gunnar Viibus

**Gunnar Viibus** (sündinud 1982. aastal Tallinnas) on eesti DJ.

Ta kasutab aliasena DJ Whirl'i nime.

## Haridus
2001. aastal lõpetas Tallinna 49. Keskkooli (18. lend).

## Helilooming
* "Streets At Night" (koos DJ Mayer'iga, 2004)
* "The World Is Ours" (koos DJ Mayer'iga, 2005)
* "Free" 
* "Love" (koos DJ Mayer'iga, 2006)
* "Heaven Above" (koos DJ Mayer'iga, 2007)
* "Varjud" (laulab Mari-Liis Aasmäe, 2009)
* "One Night Stand" (koos DJ Mayer'iga, 2009)
*"Deja Vu" (koos Mari-Liis Aasmäega)

## Viited

## Välislingid
*Pildid teemal "23.10.09 DJ WHIRL feat. MARI-LIIS LIVE!"
7 vaprat

"**7 vaprat**" oli saatesari Eesti Televisioonis aastatel 1994–2003. "7 vaprat" oli interaktiivne muusikaedetabelisaade, milles vaatajaid said helistades lugusid hinnata.

Viis aastat juhtis saadet Mihkel Raud. 1999. aastal sai saatejuhiks Kirsti Timmer. 2001. aastal hakkas saadet juhtima Villu Tamme.

Lühemat aega olid saatejuhiks Indrek Raadik ja Lea Liitmaa.

Tänu "7 vaprale" said tuntuks näiteks ansamblid Ummamuudu ("Kõnõtraat"), The Tuberkuloited ("Lilleke rohus"), Noisy Nation ("Shake da Body"), Code One ("On küll hilja"), Maie Parrik ja Operatsioon Õ ("Viies ratas") jt.

## Viited
Robinsonaad

**Robinsonaad** on kirjandusteos merehädalis(t)e seiklustest inimtühjal saarel.

Mõiste tuleneb Daniel Defoe romaanist "Robinson Crusoe, Yorgi meremehe elu ja kummalised seiklused", mille peategelane elas 28 aastat asustamata saarel.

Robinsonaadid on tihti kirjutatud päeviku vormis – peategelase üksikasjalike ülestähendustena, milles on oluline koht kirjeldustel. Sageli on nad õpetliku sisuga.

18. sajandil võitsid robinsonaadid Euroopas suure populaarsuse.
Laki keel

**Laki keel** (laki *лакку маз*) on nahhi-dagestani rühma kuuluv Kaukaasia keel, mida kõnelevad lakid.

See on üks kuuest Dagestani kirjakeelest (14 ametlikust keelest). Kõnelejaid on umbes 150 000.

## Tähestik

Kirjutamisel oli kasutusel kuni aastani 1928 araabia kiri, seejärel kümne aasta jooksul ladina kiri ning aastast 1938 kirillitsa.

## Välislingid

* Ethnologue, Languages of the World: Lak (inglise keeles)
* The Lak Language – Лакку маз. Wolfgang Schulze, LRZ München, 2007 (inglise keeles)
* Dagestani vabariiklik ajaleht "ИЛЧИ" (laki keeles)
Heinrich LXII

**Heinrich LXII** (31. mai 1785 Schleiz – 19. juuni 1854 Gera) oli esimene Reußi noorema liini vürst.

Ta oli alates 1818. aastast Reuß-Schleizi vürst. Pärast seda, kui Reuß-Lobensteini ja Reuß-Ebersdorfi vürst Heinrich LXXII loobus 1. oktoobril 1848 troonist, ühendati noorema liini seni eraldiseisvad harud (Schleiz, Lobenstein ja Ebersdorf) üheks vürstkonnaks. Heinrich LXII-st sai seeläbi kõigi Reußi noorema liini territooriumide ühine valitseja ja esimene ametlikult seda tiitlit kandev vürst.

Tema valitsusaeg langes 1848.–1849. aasta revolutsiooniliste sündmuste perioodi, mil Reußi noorema liini aladel viidi läbi mõõdukad haldusreformid ning tugevdati vürstkonna keskvalitsust.

Pärast Heinrich LXII surma 1854. aastal päris trooni tema noorem vend Heinrich LXVII, kellest sai noorema liini teine vürst.

## Viited
Heinrich XII (Reuß-Schleizi krahv)

**Heinrich XII** (15. mai 1716 Schleiz – 25. juuni 1784 Kirschkau bei Greiz) oli Reuß-Schleizi krahv alates 1744. aastast kuni surmani.

Ta oli Heinrich XI Schleizi poeg. Pärast isa surma päris Heinrich XII Schleizi krahvkonna ja valitses seda iseseisvalt. Tema valitsemise ajal keskendus ta peamiselt kohaliku halduse, majanduse ja õigussüsteemi korrastamisele ning püüdis säilitada krahvkonna stabiilsust väikeriikide keerulises poliitilises kontekstis Saksamaal.

Ta suri 25. juunil 1784 Kirschkau juures, jättes krahvkonna oma poegadele ja järglastele, kes jätkasid Reuß-Schleizi dünastia valitsemist.

## Viited
Soomkala

**Soomkalaks** nimetatakse kalatööstuses ja kaubanduses mageveekalu, kes ei ole vääriskalad.

Soomkala hulka kuuluvad näiteks särg, koger ja ahven.

Soomkalade seas eristatakse suursoomkalu ja väikesoomkalu. Suured soomkalad on näiteks haug, säinas, siig, vimb ja ahven, väikesed kiisk ja särg.

Kalakonservide puhul võib tootja kirjutada konservile tootenimetuseks "soomkala", juhul kui konservi täpne koostis on lisatud. Eesti konservide puhul tähendab soomkala põhiliselt särge, kiiska ja ahvenat.

## Viited
Soosete

**Soosete** on veekogu mültumisel või mineraalpinnase soostumisel kuhjunud sete, peamiselt turvas.

Lisaks turbale on soosete ka düü ehk turbamuda ja sooraud.

## Vaata ka
*järvesete

## Viited
Must Missa

**Must Missa** oli Eesti ansambel, mis tegutses aastatel 1996–2008.

## Koosseis
### Viimane koosseis

* Viking – basskitarrist, kitarrist, laulja
* Ank – kitarrist, laulja
* Suss – trummar, laulja

### Varasemad liikmed
* Martin – basskitarrist (2002–2004)
* Berg – laulja (1997–2003)
* Kris – trummar (1996–2003)
* Gates – basskitarrist (2003)
* Argoth – basskitarrist (2001–2002)
* Nuki – basskitarrist (1999–2000)

## Diskograafia

* "Demo" (2000)
* "Sex Beyond the Grave" (2001)
* "Ma ei talu valgust" (2004)
* "Goat of Sin" (2004)
* "The Target of Hate" (2005)
* "Pure Hate" (2006)
* "Martyr of Wrath" (2007)

### Kogumikel
* "Eesti Metali Enziklopöödia Nr. 2" (2001, lugu "Varjuta")
* "Golden Lake Zine Collection" (2002, lugu "Varjuta")
* "Depravity Zine Compilation" (2002, lugu "Jääst")
* "Estnische Kriegskameraden" (2003, lugu "Jääst")
* "Estonian Metal Compilation 2004" (2004, lugu "Patuoinas")
* "Wood Brothers" (2005, lugu "Pure Hate")

## Välislingid
* Must Missa leheküljel EstonianMetal.com
* Must Missa Last.fm-is
Anaeroobne lagunemine

**Anaeroobne lagunemine** on orgaanilise aine lagunemine vaba hapnikuta ehk anoksilises keskkonnas seal elavate mikroorganismide toimel. Seda toimet või selle ärakasutamist nimetatakse **anaeroobseks lagundamiseks ehk anaeroobseks kääritamiseks**.

Anaeroobseid lagundamisprotsesse kasutatakse ära näiteks teatud reoveepuhastusetappides.

## Vaata ka
*Anaeroobne reoveepuhastus
*Aeroobne lagunemine
*Anaerobioos
*Lagunemisreaktsioon
Robert Gutman

**Robert Gutman** (24. märts 1942 – 5. november 2009) oli eesti teatri- ja filminäitleja.

Sündis Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Lamme külas. Lõpetas Tallinna raudteekooli 1960. aastal ja Draamateatri õppestuudio 1966. aastal. Teatris oli tal osatäitmisi rohkem kui sajas lavastuses. Ta oli ka hinnatud estraadiartist, lava- ja raadiosketšide meister.

Ta on laulja Rauno Gutmani vanaisa.

## Teatrirollid

* "Hiirtest ja inimestest“ (Whit; 1966)
* "Pühajärv” (Dundzilas; 1971)
* "Õhtusöök viiele" (Mart; 1972)
* "Püha Susanna" (Meister; 1974)
* "Parvepoisid" (Oterma; 1975)
* "Ljubov Jarovaja" (Švandja; 1977)
* "Vaikuse vallamaja" (Tui; 1987)
* "Mõrtsukas Freddy" (Vladimir; 1993)
* "Amadeus" (Gottfried von Swieten; 1995)
* "Vaade sillalt" (Mike; 1996)

## Filmirollid

* "Keskpäevane praam"
* "Metskannikesed"
* "Vanad ja kobedad saavad jalad alla"
* "Kuulsuse narrid"
* "Teisikud" (1982) ‒ Treener
* "Surma hinda küsi surnutelt”
* “Karikakramäng”
* "Lammas all paremas nurgas"
* "Naine kütab sauna"
* "Tulivesi"

## Välislingid
*  Suri näitleja Robert Gutman, ERR.ee, 5. november 2009
Outfoxed

**"Outfoxed: Rupert Murdoch's War on Journalism"** on režissöör Robert Greenwaldi 2004. aasta dokumentaalfilm, mis kritiseerib Fox News Channelit ning selle omanikku Rupert Murdochit. 

Filmis väidetakse, et kanali eesmärk on levitada parempoolseid poliitilisi seisukohti. Selle väite levitamisega tegeles vasakpoolne poliitiline survegrupp MoveOn.org, mis rahastas filmi tegemist koos organisatsiooniga Center for American Progress.

## Välislingid
* Howard Kurtz. Tilting at the Right, Leaning to the Left - The Washington Post, 11.07.2004.
Cessna Citation Mustang

**Cessna Citation Mustang** mudel 510 on äriklassi reaktiiv-väikelennuk.

Seda lennukit ehitatakse USA Kansase Independence'i linna  Cessna Aircraft Company tehases, samas väljuvad ka Cessna 172-d.

Standardse Mustangi salongis on üks tualettruum, 4 reisijakohta ja 2 piloodikohta. Selle klassi lennukit võib juhtida ka ainult üks piloot.

Esimese lennu tegi Cessna Mustang 18. aprillil 2005. USA Lennuamet sertifitseeris selle 8. septembril 2006. 9. novembril 2006 sai lennuk sertifikaadi lendamiseks jäätumise tingimustes. Esimene Cessna Mustang anti tellijale üle 23. novembril 2006, samal päeval kui Cessna USA Lennuametilt vastava loa sai. Euroopas sertifitseeris EASA (Euroopa Lennundusohutusamet) lennuki 21. mail 2007.

2009. aasta seisuga on ehitatud 320 Cessna Citation Mustangit, 2012. aasta juuli seisuga 400. Üks Cessna Citation Mustang maksab 3,28 miljonit USA dollarit.

## Konstruktsioon

Mustang on alltiivaline, kolmerattalise sissetõmmatava telikuga, survestatava kabiiniga, T-asetusega stabilisaatori ja kere sabaosa külgedel asuva kahe turboventilaatormootoriga väikelennuk. Lennuki kere ja tiivastruktuuri kolm tala on duralumiinium-konstruktsiooniga, ülejäänu komposiitkonstruktsiooniga. Salongi ees vasakul asub lennuki uks ja paremal pool keskel avariiväljapääs. Kere ninasektsioonis ja tagaosas asub ruum pagasile. Tagumisse pagasiruumi mahuvad ka reisijate suusad. Reisijatesalongi 6 ovaalsest aknast tavaneb avar vaade. Piloodikabiin on varustatud Garmin G1000 avioonikaga.

Enamik lennuki kasutajatest on ärimehed ja ettevõtted. Üsna sageli ostetakse lennuk mitme peale kahasse.

## Tehnilised andmed
* Meeskond: 1 või 2 pilooti
* Reisijaid:  4-5 
* Pikkus: 12,37 m
* Tiivaulatus: 13,16 m
* Kõrgus: 4,09 m     
* Salongi kõrgus: 1,37 m 
* Salongi pikkus: 2,97 m
* Salongi laius: 1,4 m
* Pagasiruumi maht: 1,8 m³
* Tühikaal: 3062 kg
* Maksimaalne maandumiskaal 3629 kg
* Maksimaalne stardikaal: 3921 kg
* Kasulik last: kuni 544 kg
* Maksimaalne kiirus: 0,63 Machi
* Reisikiirus: 630 km/h
* Tõusukiirus merepinna tasemel: 15,3 m/s ehk 900 m/min
* Praktiline lennulagi: 12 500 m
* Lennukaugus: 2130 km 
* Mootorid: 2 X Pratti ja Whitney Canada PW615F turboventilaator, millest kummagi tõukejõud on 6,49 kN.

Mustangi õhkutõusu teekond rajal on 948 m ja maandumisteekond 725 m.

Mustangi üks lennutund maksab 794 dollarit, ühe lennukilomeetri hind on 1,58 dollarit.

## Viited

## Välislingid
Esiliiga 2008

**Esiliiga 2008** võitis küll Tallinna FC Levadia II, aga kuna see on Meistriliigas mängiva Tallinna FC Levadia duubelmeeskond, siis otse edasi pääses FC Kuressaare. Üleminekumängudele pääses Paide FC Flora, kus kohtuti Pärnu JK Vaprusega. Omavahelised mängud jäid 2:1 ja 3:4, ning tänu rohkematele võõrsil löödud väravatele pääses Meistriliigasse Paide FC Flora. 9. kohalt 10. langetati Tallinna FC TVMK II meeskond seoses klubi tegevuse lõpetamisega pankroti tõttu.

## Liigatabel

**(M)** = Liiga võitja; **(LV)** = Langes liigast välja; **(E)** = Edutatud; **(ÜV)** = Üleminekumängude võitja.

1TVMK II klubilitsents tühistati EJL poolt hooaja lõpus, ning seoses sellega liigutati tabelis viimasele kohale. 

### Esiliiga üleminekumängud

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

### Hooaja teine pool

## Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2008
*II liiga 2008
*III liiga 2008
*IV liiga 2008
Epeli Nailatikau

Ratu **Epeli Nailatikau** (5. juuli 1941 – 26. märts 2026) oli Fidži hõimupealik, diplomaat ja poliitik. Ta oli 5. novembrist 2009 kuni 12. novembrini 2015 Fidži president.

Epeli Nailatikau sai sõjaväelise väljaõppe ning teenis kuni 1987. aastani Fidži armees, tõustes lõpuks selle ülemaks. Seejärel töötas ta diplomaadina, olles Fidži suursaadik muu hulgas Taanis, Egiptuses, Saksamaal, Iisraelis ja Püha Tooli juures.

Aastatel 2001–2006 oli ta Fidži parlamendi alamkoja esimees. Aastatel 2007–2009 töötas ta mitmes ministriametis.

17. aprillil 2009 sai Epeli Nailatikaust asepresident ning pärast president Josefa Iloilo ametist loobumist 30. juulil 2009 presidendi kohusetäitja. 5. novembril 2009 vannutati ta ametisse presidendina.

## Viited
Lu Xun

**Lu Xun** (鲁迅; õieti **Zhou Shuren** 周树人; 25. september 1881 Shaoxing – 19. oktoober 1936 Shanghai) oli hiina kirjanik ja kirjandusteadlane, keda peetakse tänapäeva hiina kirjanduse teerajajaks.

Ta kirjutas muu hulgas novelle, esseesid ja luulet ning tegutses tõlkija, toimetaja ja kriitikuna. Tema tuntumate teoste hulgas on "Hullumeelse päevik"" (1918). Ta on kirjutanud ka raamatu hiina proosa ajaloost (1933).

Eesti keeles on ilmunud tema teoste valikkogu "Jutud" (1954; Vladimir Beekmani tõlkes).
Prantsuse esimene keisririik

**Prantsuse esimene keisririik** oli Napoleon Bonaparte'i (keisrina Napoleon I) loodud riik Euroopas 1804–1814 ja 1815. Prantsuse esimene keisririik oli oma aja võimsamaid riike ja hõivas teatud perioodil ka suure osa Saksamaast, Hispaaniast ja Itaaliast.

1804. aastal valiti senine esimene konsul Napoleon Bonaparte Prantsuse keisriks. Esimese keisririigi perioodi iseloomustas peaaegu lakkamatu sõjategevus Euroopas (Napoleoni sõjad), mille käigus Prantsusmaa alistas suure osa Euroopast. 1812. aastal, mil riik oli oma võimsuse tipul, oli Prantsuse esimesel keisririigil 130 departemangu 44 miljoni elanikuga.

Lüüasaamine Hispaania iseseisvussõjas ning hukatuslik sõjakäik Venemaale nõrgestasid keisririiki tunduvalt. Kuuenda koalitsiooni sõjas lõid liitslasväed 1813. aastal Prantsuse väed Saksamaalt välja, tungisid Prantsusmaa ning sundisid 1814. aastal Napoleoni troonist loobuma. Napoleon pagendati Elba saarele.

Saja päeva ajal taastati ajutiselt keisririik, kuid peale Napoleoni lüüasaamist kaotati uuesti ning võimule naasid Bourbonid (Bourbonide restauratsioon).

## Eellugu
Napoleon Bonaparte oli Prantsusmaa Esimese Vabariigi ajal tõestanud end andeka väejuhina. 1799. aasta 18. brümääri riigipöördega kukutati Direktoorium ning kehtestati Konsulaat. Napoleon sai esimeseks konsuliks ning tema võim riigis järjes kasvas.
 
18. mail 1804 otsustas Prantsuse senat anda Napoleon Bonapartele keisritiitli, otsuse ratifitseeris samal päeval rahvahääletus. Napoleoni kroonimine toimus 2. detsembril.

## Vaata ka
*Prantsuse teine keisririik
P36

**P36** (vene keeles **П36**) oli viimane Nõukogude Liidu auruveduri tüüp (teljevalemiga 2-4-2). Seda toodeti aastail 1950–1956.
Väike Munamägi

**Väike Munamägi** on küngas Valgamaal, Otepää kõrgustiku kõrgemaid kupleid. Asub Otepääst 3 km lõunas.

Künka kõrgus on 207,5 meetrit, suhteline kõrgus üle 70 m. Talvel on kõrgendikul avatud mäesuusa- ja lumelauakeskus.

## Vaata ka
* Suur Munamägi

## Välislingid
* 360° aeropanoraam / aerofoto
OR21

**OR21** (vene keeles **ОР21**) oli Nõukogude Liidus aastail 1953–1954 toodetud auruveduri tüüp (teljevalemiga 1-5-1).

Kokku valmistati ainult kolm seda tüüpi vedurit. Kuigi OR21 näitas katsetel häid tulemusi, ei läinud see masstootmisse, sest auruvedurite asemel kasutati juba elektri ja -diiselvedureid.
Tedremägi

**Tedremägi** on küngas Otepää kõrgustikul Nüpli külas.

Tedremäe kõrgus merepinnast on 177,5 meetrit.

Eesti NSV Ministrite Nõukogu 11. juuli 1957. a määrusega nr 242 "Abinõudest looduskaitse organiseerimiseks Eesti NSV-s" võeti Tedremägi looduskaitse alla maastikulise keelualana. 1979. aastal moodustati Otepää maastikukaitseala, mille piiresse jäi ka Tedremägi. 1997. aastast on Tedremägi Otepää looduspargi piires.

## Viited
Tõikamägi

**Tõikamägi** on Otepää kõrgustiku keskosa läbiva Pühajärve vagumuse (115–130 m kõrgusel) vahelduvama pinnamoega laugemas idatiivas (Tõikamägi 213 m, Laanemägi 211 m, Väike Munamägi 208 m) paiknev moreenküngas, lähedal  asub  Pilkuse küla.

2015. aasta jaanuaris avati Tõikamäel sõjaväe radarjaam, mis kuulub Balti riikide õhuseiresüsteemi Baltnet. 

## Viited
SO (auruvedur)

**SO** (vene keeles **CO**) oli Nõukogude Liidus aastail 1933–1944 toodetud auruveduri tüüp (teljevalemiga 1-5-0).

Veduritüübi tähiseks on 1930. aastate rasketööstuse rahvakomissari Sergo Ordžonikidze initsiaalid.
FD (vedur)

**FD** (vene keeles **ФД**) oli Nõukogude Liidus aastail 1931–1942 toodetud auruveduri tüüp (teljevalem 1-5-1), mis nimetati Feliks Dzeržinski (*Феликс Дзержинский*) järgi.
IS (auruvedur)

**IS** (vene keeles **ИС**) oli Nõukogude Liidus toodetud auruveduri tüüp (teljevalem 1-4-2). Neid toodeti aastail 1932–1942 kokku 649 tükki.

Tüüp on saanud nime Jossif Stalini initsiaalide järgi (vene keeles **И**осиф **С**талин).

Seda tüüpi vedurid olid reisirongide koosseisus kasutusel kuni 1972. aastani.
O (auruvedur)

**O** oli Venemaal ja Nõukogude Liidus aastail 1890–1928 toodetud auruveduri tüüp (teljevalemiga 0-4-0).
Narva jõgi (Nemunas)

**Narva jõgi** (valgevene Нарва, Няцеч) on jõgi Valgevenes Hrodna oblasti Lida rajoonis, Nemunase parempoolne lisajõgi. Pikkus on 24 km, valgala pindala 157 km².

Saab alguse Bryndzianiaty külast 0,7 km kaugusel põhja pool ja suubub Nemunasesse Dakudava küla idaosas. Keskjooksul suubuvad jõkke soode kuivenduskanalid. Dubroŭnia küla juures on jõel  0,19 km² suurune paisjärv.

## Viited
IS

**IS** võib olla:
* **[[Islamiriik (organisatsioon)|IS]]**, Islamiriik 
* **[[IS (auruvedur)|IS]]**, Nõukogude Liidus toodetud auruvedur

***[[Iași maakond|Iași maakonna]] kood
*[[veduridepoo]] **Inverness TMD** kood

***"IS"**, [[Chiyo Rokuhana]] [[manga]] 

***IS**, Nõukogude Liidus toodetud [[tank]]
** **IS-1** – Teise maailmasõja aegne rasketank 85 [[Millimeeter|mm]] [[kahur]]iga, algselt kasutati nime **IS-85**. 
** **IS-2** – Teise maailmasõja aegne rasketank 122 mm kahuriga, algselt kasutati nime **IS-122**.
** **IS-3** – Teise maailmasõja lõpus ja mõnda aega pärast sõda toodetud rasketank.
** **IS-4** – pärast Teist maailmasõda väikese partiina toodetud rasketank.
** **IS-7** – pärast teist maailmasõda arendatud rasketanki projekt, millest valmis ainult väike katsepartii.
** **IS-10** – viimane Nõukogude Liidus seeriatootmises olnud rasketank, nimetati ümber **T-10'''-ks.

## Vaata ka
*Lexus IS
*.is
Lida rajoon

**Lida rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1500 km², elanike arv 135 096 inimest (2009). Halduskeskus on Lida.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bielica, Bierdaŭka, Chodaraŭcy, Dakudava, Dzitva, Dubroŭnia, Dvoryšča, Hančary, Hołdava, Krupava, Mažejkava, Zabałaći, Tarnova, Traćciakoŭcy ja Vavierka külanõukogu.

Halduskeskus on Lida. Teine suurem asula on Biarozaŭka, tähtsam asula on veel Pieršamajski alevik.


Lida. Ліда (2007).jpg|Lida
Lion-Lida.JPG|Lida
Byarozavka1.JPG|Biarozaŭka
Manor Mažejkava.jpg|Mažejkava


Rajooni suurimad jõed on Nemunas ja selle lisajõed Gauja, Žyžma ja Dzitva. Rajoonis voolab ka Narva jõgi. Rajoon asub Lida tasandikul ja Neemeni madalikul, kõrgused ulatuvad valdavalt 130–180 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht (207 meetrit) asub Lidast 8 kilomeetrit põhja pool.

2009. aasta seisuga olid elanikest 51,38% valgevenelased, 9,35% venelased,  35,28% poolakad, 1,68% ukrainlased ja 2,31% oli teistest rahvustest. 53,48% elanike emakeel oli valgevene keel, 41,75% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 30,81% elanikke, vene keelt aga 61,07%.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Hrodna oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
SO

**SO** või **So** võib tähendada järgmist:
*SO on kagu ilmakaare lühend
*SO (auruvedur)
*"So" on 1986. aastal ilmunud Peter Gabrieli album
*...
Tatjana Golikova

**Tatjana Golikova** (Татьяна Алексеевна Голикова; sündinud 9. veebruaril 1966 Mõtištšis) on Venemaa majandusteadlane ja poliitik.

2003. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik.

Golikova lõpetas 1987 Moskva Plehhanovi-nimelise rahvamajandusinstituudi töö ökonoomika erialal. 1987–1990 oli ta NSV Liidu töö teadusliku uurimise instituudi palgaosakonna noorem teaduslik kaastööline. 1990–1992 oli ta Vene NFSV rahandusministeeriumi riigieelarve ülekandeosakonna juhtivökonomist, 1992–1995 Venemaa rahandusministeeriumi eelarveosakonna eelarvepoliitika ja analüüsi allüksuse vanemökonomist, peaökonomist ja juhataja. 1995–1996 oli ta rahandusministeeriumi kogueelarve ülekandeosakonna juhataja. 1996–1998 oli ta rahandusministeeriumi eelarveosakonna juhataja asetäitja ning aprillist augustini 1998 selle osakonna juhataja ja rahandusministeeriumi kolleegiumi liige. 1998–1999 oli ta rahandusministeeriumi eelarvepoliitika osakonna juhataja ja rahandusministeeriumi kolleegiumi liige. 1999–2007 oli ta rahandusministri asetäitja, sealjuures 2002–2004 rahandusministri esimene asetäitja.

Ta oli 24. septembrist 2007 21. maini 2012 tervishoiu- ja sotsiaalarengu minister ja alates 20. oktoobrist 2007 riikliku narkootikumidevastase komitee aseesimees.

Alates 2003 on Golikova abikaasa Venemaa endine tööstus- ja kaubandusminister Viktor Hristenko.

## Autasud

Golikovat autasustati 2001 ordeni "Teenete eest isamaa ees" 2. järguga ja 2004 sama ordeni 1. järguga. 2006, aasta veebruaris autasustati teda Austuse ordeniga teenete eest Suures Isamaasõjas saavutatud võidu 60. aastapäeva pidustuste ettevalmistamisel ja korraldamisel. Sama aasta novembris pälvis ta Sõpruse ordeni.
Graubündeni kanton

**Graubündeni kanton** (itaalia keeles *Grigioni*; retoromaani keeles *Grischun*) on kanton Šveitsi idaosas. Piirneb põhjas Austria ja lõunas Itaaliaga.

Graubünden on pindalalt Šveitsi suurim kanton, kuid on hõredalt asustatud. Kanton on mägine, kõrgeim tipp on Piz Bernina (4049 m).

Graubünden on ainuke Šveitsi kanton, mis on ametlikult kolmkeelne. Ametlikud keeled on saksa, itaalia ja romanši keel. Ligi kolmveerandi üle 15-aastaste kantoni elanike emakeeleks on saksa keel (2018 seisuga), 15.43% romanši ja 13.81% itaalia keel. Itaaliakeelsed on kantoni kaks lõunapoolseimat ringkonda – Moesa ja Bernina ning Albula ringkonnas Bivio asula ja Maloja ringkonnas Bregaglia asula.

Kantonis on 114 valda, mis moodustavad 11 piirkonda.

## Viited

## Välislingid
* Graubündeni kantoni koduleht
* Heinategu Graubündeni kantonis 2013. a.