open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Burbure

**Burbure** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub u. 13 km Béthune'ist läänes ja 48 km Lille'ist edelas, teede D916 ja D182 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Gervaisi ja Protaisi kirik, pärineb 15. sajandist, laiendatud ja renoveeritud 1870. aastal.
* Sõjakalmistu.
* Sõjamälestusmärk.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Liikumine Nüüd

**Liikumine Nüüd** (soome keeles *Liike Nyt*, rootsi keeles *Rörelse NU*) on Soome partei. Partei asutati 2018. aastal. Partei esimees on Hjallis Harkimo.

## Viited

## Välislingid
* Partei koduleht
Võim kuulub rahvale

**Võim kuulub rahvale** (soome keeles **Valta kuuluu kansalle** on Soome partei. Partei asutasid 2021. aastal. Partei esimees on Ano Turtiainen.

## Viited

## Välislingid
* Partei koduleht
Riikka Purra

**Riikka Katriina Purra** (esimeses abielus **Niskakari**; sündinud 13. juunil 1977 Pirkkalas) on Soome poliitik ja parlamendiliige.

Ta lõpetas 1995. aastal Tamperes gümnaasiumi. Ta õppis alates 1999. aastast Turu Ülikoolis, kus sai 2004. aastal sotsiaalteaduste magistri kraadi.

## Poliitikuna
*17. aprill 2019 Soome rahvasaadik (Põlissoomlaste fraktsioon) 
*14. august 2021 erakonna Põlissoomlased esimees
*20. juuni 2023 Soome rahandusminister ja asepeaminister Petteri Orpo valitsuses

## Isiklikku
Tema teine abikaasa on ajakirjanik Mikko Välimaa, neil on kaks last.

Ta on taimetoitlane.

## Viited

## Välislingid

*Riikka Purra koduleht
*Riikka Purra Soome parlamendi kodulehel
Hjallis Harkimo

**Harry Juhani "Hjallis" Harkimo** (sündinud 2. november 1953 Helsingi) on Soome poliitik, ettevõtja, purjetaja, spordijuht ja juutuuber. Ta on partei Liikumine Nüüd esimees. Ta valiti Eduskunna liikmeks 2015. aasta parlamendivalimistel Rahvusliku Koonderakonna liikmena. 2018. aastal lahkus ta Koonderakonnast ja asutas erakonna Liikumine Nüüd. 2019. aasta parlamendivalimistel pääses ta ainsa Liikumise Nüüd esindajana parlamenti.

2024. aasta Soome presidendivalimiste esimeses voorus kogus ta 0,5% häältest ja teise vooru edasi ei pääsenud.

Harkimo on Hartwall Arena ehitamise algataja ja jäähokiklubi Jokerit endine omanik. Ta müüs klubi maikuus 2019.

## Viited

## Välislingid

*Hjallis Harkimo
Carl Gustav Löschern von Hertzfelt

**Carl Gustav Löschern von Hertzfelt** (surnud 1704) oli Rootsi sõjaväelane ja mereväekapten, kes osales Põhjasõjas ja juhatas Rootsi Peipsi flotilli.  

## Elulugu
Carl Gustav Löschern von Hetzfelt oli 1687. aastal arklimeister (*arklimästar*) Rootsi mereväes. Tema isa, kes, mitte nagu Carl Gustav, oli teeninud armees, oli Anders Löschern ja ema Margareta von Nummers.

1690. aastal asus ta Hollandi teenistusse ning teenis seal kuni 1695. aastani. 1694. aastal sai ta nooremleitnandiks ning 1697. aastal vanemleitnandiks.

Põhjasõja ajal juhatas ta pärast J Hõckflychti Rootsi Tartu sõjalaevastikku mis tegutses 1702.a. ja 1703.a. edukalt Peipsi järvel. Laevastiku retked ulatusid kahel korral kuni Pihkvani, samuti rüüstati ulatuslikult piki Peipsi idarannikut, pommitati Oudovat, tõrjuti vene laevastik järvelt välja ja juulis 1702.a. toetati ja maandati Järva. Läänemaa ja Viru maarügementide dessantmeeskonnad Vasknarva juures Narva jõe venepoolsel kaldal, kus need laevade suurtükkide toel lõid venelased nende kindlustatud positsioonidest välja.  

1704. aastal, kui venelased hakkasid oma mõjuvõimu Peipsi järvel suurendama. Selle aasta kevadel lahkus Hertzfelt oma laevastikuga Tartust ning liikus mõõda Emajõge Peipsi järve poole. Teel sinna, Kastre juures 3. mail Kastre jõelahingus, piirati nad Vene vägede poolt ümber ning flotill hävitati.

Carl Gustav von Hertzfelt oli lahingu käigus sunnitud end koos oma lipulaeva "Carolusega" õhku laskma. Ülejäänud osa laevastikust vallutati venelaste poolt.

Hertzfelti otsust end laevaga õhku lasta kritiseeris ka Karl XII, kes ütles, et ta oli käitunud kui lihtne madrus.

## Isiklik elu
Carl Gustav Löschern von Hertzfelt abiellus 1697. aastal Margaretha Lilliengreniga. Neil oli kolm last: Margaretha Catharine, Anders Johan ja Inga Charlotta Löschern von Hertzfelt.

## Viited
MeieFm

**MeieFm** on Internetiraadio, mis on suunatud välismaal elavatele eestlastele. Raadio slogan on "Muusika kõikjal". 

## Välislingid
*Koduleht
Peterburi Suur Teater

**Suur Teater**, ka *Kamennõi teatr* (vene keeles Большой театр) oli aastatel 1784–1886 Peterburis tegutsenud teater, toona Keiserliku Venemaa suurim teatrihoone. 

Teatrihoone ehitamist alustati 1775. aastal. Valmis see 1783. aastal. Avati 1784. aastal. Etendati ooperi- ja balletilavastusi.

1847. aastal alustas teatris tantsimist Marius Petipa, kes ühtlasi sai balletitrupi keiserlikuks peaballettmeistriks.  

1886. aastal toimus teatris viimane etendus (Bizet' ooper "Carmen"); kõik järgmised kavandatud etendused viidi üle Maria Teatrisse.  Suure Teatri hoone anti üle Vene Muusikaseltsile, mis lasi hoone osaliselt lammutada ja seejärel ehitati see ümber konservatooriumi hooneks.

## Välislingid
Mo‘ynoq

**Mo‘ynoq** (vene keeles Муйнак *Muinak*, karakalpaki keeles *Moynaq*) on linn Usbekistanis Karakalpakkias, Mo‘ynoqi rajooni keskus.

Mo‘ynoq asus varem Araali mere ääres, kuid nüüd on ligikaudu 40 km kaugusel veepiirist.

Mo‘ynoq sai linnaõigused 1963. aastal. Kuni 1980. aastate keskpaigani oli Mo‘ynoq kalapüügikeskus ja kalasadam.

## Viited
Georg Leopold von Glasenapp

**Georg Leopold von Glasenapp** (1650?–1702) oli Rootsi sõjaväelane ja aadlik, kes osales Põhjasõjas.

## Elulugu
Georg Leopold von Glasenapp sündis 1650.–1660. aastate paiku. Tema vanemad oli Reinhold von Glasenapp ja Hedwig Elisabeth von Glasenapp.

1691. aastal sai ta majoriks. 1697. aastal saabus Liivimaale Venemaa delegatsioon, kuhu kuulus ka Peeter I. Liivimaa kindralkuberner tahtis kokku panna delegatsiooni, kes neile vastu läheks. Paljud Liivimaa aadlikud ei osanud aga vene keelt ning lõpuks valiti välja von Glasenapp (tol ajal Uue-Saaluse mõisnik), kes ka tegelikult vene keelt ei osanud. Hiljem kaebas Vene saatkond, et neile ei saadetud vastu piisavalt väärikat esindajat.

1700. aastal sai ta Liivimaa aadlilipkonnas ooberstleitnandiks. 

Georg Leopold von Glasenapp sai surma 1702. aasta 19. juulil Hummuli lahingus.

## Isiklikku
Georg Leopold von Glasenapp abiellus Regina Jacobina von Mengdeniga.

## Viited
Liderõ Rossii

"**Venemaa liidrid**" (vene keeles «Лидеры России») on ülevenemaaline juhtide konkurss, mida korraldab sõltumatu mittetulundusühing "Venemaa – võimaluste maa".

Võistluse peamiseks väljakuulutatud eesmärgiks on "otsida lootustandvamaid ja andekamaid juhte kogu riigist". Projekti elluviimise eest vastutab presidendi avaliku teenistuse ja juhtivtöötajate reservi komisjon, mida juhib presidendi administratsiooni juht Anton Vaino.

#### Konkursi finalistid ja võitjad
Finalistidele anti igaühele 1 miljon rubla haridustoetust. Konkursi tingimuste kohaselt kanti raha RANEPA kontrolli alla, kuid seda võis kulutada mis tahes Venemaa-sisesele haridusele.

Konkursi tulemusena määrati 80 võitjat valitsusasutuste ja riigikorporatsioonide juhtivatele ametikohtadele. Niisiis pakuti Anton Serikovile presidendi kantselei sisepoliitika organisatsioonilise toe osakonna juhataja kohta ja Aleksei Lõsovile sama osakonna peanõuniku kohta. Pavel Sorokin nimetati energeetikaministri asetäitjaks Aleksander Novak. Oleg Salagaist sai terviseministri asetäitja Veronika Skvortsova. Uueks majandusarengu aseministriks Maksim Oreškin sai Ilja Torosov ja abiministriks Tatjana Djakonova. Davõdov Eduard Malikovitš sai Bashkir Soda Company tegevjuhiks, tootmisarenduse strateegia loojaks aastani 2030.

## Viited
Calonne-Ricouart

**Calonne-Ricouart** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Calonne-Ricouart on endine söekaevanduslinn u. 9,7 km Béthune'ist edelas ja 53 km Lille'ist edelas, teede D70 ja D341 ristumiskoha ümbruses, Clarence'i jõe kallastel.

## Ajalugu

Küla ja vana linnus põletati 1537. aastal François I vägede poolt maha. St. Pierre'i kirik ehitati aastatel 1763-1781 uuesti üles. 1786. aastal ehitati praegusesse kalmistu asukohta uus loss. Umbes samal ajal ehitati Bernard Calonne'i algatusel Clarence'i jõe põhjakaldale vesiveski. See müüdi Prantsuse revolutsiooni ajal maha ja lakkas 1945. aastal töötava veskina tegutsemast. Tänapäeval on algsest hoonest alles ainult väike osa.

## Omadused

Kivisöekaevandamise aastatel tekkinud aherainemäed on nüüdseks kadumas, kuna sisaldavad materjali, mida saab kasutada teedeehituses. Linnast ida pool, kus kunagi asusid šahtipead, asub Calonnixi park, mis hõlmab 35 ha maad, sealhulgas 15 ha metsa ja 5 ha tiike. Saadaval on erinevad sportimis- ja vabaajaveetmisevõimalused (tennis, squash, ratsutamine, ronimissein, vesijalgrattad, forellipüük, täispuhutav mänguväljak ja loomapark). Kohapeal, endises söekaevanduse lõhkeainete laos, asub ka nahkhiirte kaitseala.

## Vaatamisväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärineb 18. sajandist.
* Tänapäevane St. Pauli kirik.
* Vana talu ja vesiveski.

## Tuntud inimesi

* Robert Budzynski (* 1940), jalgpallur
* Maryan Synakowski (1936–2022), jalgpallur
* Maryan Wisniewski (* 1937), jalgpallur

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Thbilisi Ooperi- ja Balletiteater

**Zakharia Phaliašvili Thbilisi Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater** (gruusia keeles თბილისის ზაქარია ფალიაშვილის სახელობის ოპერისა და ბალეტის პროფესიული სახელმწიფო თეატრი) on Gruusia ooperi- ja balletiteater Thbilisis, suurim ja vanim muusikateater Gruusias. 

Teater asutati 1851. aastal. Uue teatrihoone ehitamist alustati 1880. aastal. Ehitusprojekti autor arhitekt Viktor Schröter valis uusmauri arhitektuuristiili. Teatrihoone avati 1896. aastal.

Alates 1937. aastast kannab ooperi- ja balletiteater helilooja Zakharia Phaliašvili auks praegust nime.

## Kunstilisi juhte
* 1983–1985 Mihhail Lavrovski
* 2004–2016 Nino Ananiašvili

## Välislingid

*Muusikaline tund. Tbilisi ooperi- ja balletiteater. arhiiv.err.ee,  20. oktoober 1976
Mihhail Lavrovski

**Mihhail Leonidovitš Lavrovski** (vene keeles Михаил Леонидович Лавровский; sündinud 29. oktoobril 1941 Thbilisis Gruusia NSV-s) on vene ballettmeister, koreograaf, balletipedagoog ja endine balletitantsija. Ta on ballettmeistrist rahvakunstniku Leonid Lavrovski poeg.

Aastatel 1963–1987 oli Lavrovski Moskva Suure Teatri balletiartist. 1978. aastal lõpetas ta GITIS-e ballettmeistriteaduskonna. 

Aastatel 1983–1985 oli Lavrovski Thbilisis Zakharia Phaliašvili Thbilisi Ooperi- ja Balletiteatri kunstiline juht. 1990. aastatel töötas ta peamiselt välismaal (Novi Sadis, Roomas, Tōkyōs, Berliinis ja Houstonis).

Aastatel 2005–2008 juhtis Lavrovski Moskvas Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko Moskva Muusikateatri balletitruppi. Alates 2010. aastast on ta Moskva Koreograafia Akadeemia kunstiline juht.

## Tunnustus
*1976 – NSV Liidu rahvakunstnik

## Välislingid
Calonne-sur-la-Lys

**Calonne-sur-la-Lys** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub u. 11 km Béthune'ist põhja pool ja 35 km Lille'ist läänes, teede D180, D186 ja D69 ristumiskoha ümbruses, Lysi jõe kallastel, Nordi departemangu piiri ääres.

## Vaatamisväärsused

* St. Omeri kirik, pärineb 20. sajandist.
* Sõjakalmistu.

## Tuntud inimesi

* Robert Gaguin, humanist, sündis seal 1433. aastal.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Camblain-Châtelain

**Camblain-Châtelain** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandus- ja kergetööstusküla asub u. 11 km Béthune'ist edelas ja 53 km Lille'ist edelas, teede D341 ja D70 ristumiskoha ümbruses, Clarence'i jõe kallastel.

## Vaatamisväärsused

* St. Vaasti kirik, pärineb 15. sajandist.
* 11. sajandi linnuse varemed.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Litvinai

**Litvinai** (žemaidi *Lėtvėnā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas.

Külas asus Kretinga ja Priekule vahelisel raudteel Litvinai raudteepeatus.
## Elanikkond


* 70 (1902)
* 120 (1923)
* 89 (1959)
* 55 (1970)
* 24 (1979)

* 13 (1989)
* 12 (2001)
* 6 (2011)
* 3 (2021)


## Viited
Žirnikai

**Žirnikai** (žemaidi *Žėrnikā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas.

Külas asus Kretinga ja Priekule vahelisel raudteel Paluknė raudteepeatus. Külas on Žirnikai kalmistu.

## Elanikkond


* 56 (1902)
* 58 (1923)
* 160 (1959)
* 123 (1970)
* 34 (1979)

* 11 (1989)
* 4 (2001)
* 4 (2011)
* 4 (2021)


## Viited
Tatari Ooperi- ja Balletiteater

** Musa Cəlili Tatari Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater** (tatari keeles Муса Җәлил исемендәге Татар Дәүләт Опера һәм Балет театры) on Venemaa ooperi- ja balletiteater Tatarstanis Kaasanis. 

Teater (algselt tegutses ainult ooperiteatrina) on asutatud 1939. aastal. Ooperi- ja balletiteater alates 1941. aastast. Uue teatrihoone ehitamist alustati 1936. aastal. Valmis see saksa sõjavangide tööga 1950. aastate keskel. Avati 1956. aastal. 1988. aastal sai akadeemiliseks.

## Musa Cəlil
1956. aastast kannab ooperi- ja balletiteater Nõukogude Liidu kangelase Musa Cəlili auks praegust nime. Musa Cəlil (1906–1944) oli luuletaja ja Tatari ooperiteatri kirjandusala juhataja. Suures Isamaasõjas Punaarmeesse mobiliseerituna langes ta 1942. aastal sakslaste kätte vangi ja lasi seejärel end värvata Relva SS Tatari leegioni, kus ta aga ühines põrandaaluse antifašistliku grupiga. Augustis 1943 Gestapo poolt arreteeritud ja augustis 1944 Berliinis giljotineeritud. 1956. aastal anti talle postuumselt Nõukogude Liidu kangelase aunimetus.

## Festivalid
Teatris peetakse kahte rahvusvahelist festivali: ooperifestivali Kaasanis sündinud ooperilaulja Fjodor Šaljapini (korraldatakse alates 1982. aastast) ja balletifestivali tatari päritolu balletitantsija Rudolf Nurejevi (1993. aastast) auks.

## Esitantsijaid
*Oleg Ivenko

## Pilte

Syuyumbike, opera (2018-09-26) 11.jpg
Defender of the Fatherland Day, Kazan (2015-02-21) 02.jpg
Tatar State Opera and Ballet Theatre interiors (2020-12-22) 50.jpg
Altyn Kazan (2021-04-26) 04.jpg
140th anniversary of Kazan opera (2015-02-01) 20.jpg
Tatar State Opera and Ballet Theatre interiors (2020-12-22) 25.jpg
Nureyev festival (2022-05-15) 25.jpg


## Vaata ka
*Baškiiri ooperi- ja balletiteater

## Välislingid

*Koduleht
Večiai

**Večiai** (žemaidi *Vetē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas Šventoji jõe kaldal.

Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Večiai mets. Külas on Večiai kalmistu.

Aastal 1771 sündis külas Leedu botaanik Jurgis Pabrėža.
## Elanikkond


* 230 (1902)
* 124 (1923)
* 142 (1959)
* 119 (1970)
* 51 (1979)

* 30 (1989)
* 16 (2001)
* 7 (2011)
* 3 (2021)


## Viited
Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni personaliülem

**Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni personaliülem** on föderaalne riigiametnik, kes juhib otseselt Venemaa Föderatsiooni Venemaa presidendi administratsiooni tööd, mille üldist juhtimist teostab Venemaa Föderatsiooni president.

## Ametikoha pidajad

## Viited
Bjala Slatina

**Bjala Slatina** on linn Bulgaarias Vraca piirkonnas, Bjala Slatina valla keskus. Asub 50 km Vracast kirdes, 125 m kõrgusel merepinnast.

Linnaõigused sai 1914. aastal.

## Viited

## Välislingid

* Bjala Slatina koduleht
Medininkai

**Medininkai** (žemaidi *Medėninkā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas. Külas on Medininkai kalmistu.
## Elanikkond


* 61 (1902)
* 68 (1923)
* 46 (1959)
* 61 (1970)
* 36 (1979)

* 19 (1989)
* 16 (2001)
* 5 (2011)
* 3 (2021)


## Viited
Plaušiniai (Lenkimai vald)

**Plaušiniai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas.
## Elanikkond


* 215 (1902)
* 174 (1923)
* 150 (1959)
* 130 (1970)

* 32 (1979)
* 10 (1989)
* 7 (2001)
* 5 (2011)


## Viited
Veitai

**Veitai** (žemaidi *Veitā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas.

Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad.
## Elanikkond


* 69 (1902)
* 62 (1923)
* 44 (1959)
* 45 (1970)

* 19 (1979)
* 5 (1989)
* 4 (2001)
* 2 (2011)


## Viited
Pakalniškiai (Lenkimai vald)

**Pakalniškiai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas.
## Elanikkond


* 61 (1902)
* 58 (1923)
* 70 (1959)
* 38 (1970)
* 24 (1979)

* 10 (1989)
* 15 (2001)
* 8 (2011)
* 5 (2021)


## Viited
Katrina Merily Reimand

**Katrina Merily Reimand** (sündinud 4. mail 2001 Viljandis) on eesti laulja, laulukirjutaja ja rütmimuusika- ja elektriviiuldaja.

## Haridustee
Ta on lõpetanud Viljandi Kesklinna Kooli, Viljandi Gümnaasiumi ja Viljandi Muusikakooli. Ta on õppinud rütmimuusika viiuldajaks Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.

## Muusikaline tegevus
Kuulub järgnevatesse koosseisudesse:     

* Uku Suviste trio
* Katrina Merily elektriviiuli show
* KATI DUO (akustiline koosseis, kitarr + vokaal) 
* Hõbekeeled (keelpillikvartett) 

2021-2024 aastal oli ta õpetaja Viljandi Muusikakoolis.

2025.aastast õpetab ta Free Flow Studio muusikaosakonnas laulmist ja viiulit. 

2025.aastast on ta Viljandi Muusikakooli Vilistlaste Sümfooniaorkestri eestvedaja.  

2024. aasta kevadel avaldas neiu muusikavideoga loo “Elu Parim Elu”.  

**<big>Eesti Laul</big>**

* Eesti Laul 2025 finaal, loo kaasautor ja viiuldaja bändiga Minimalwind, kus nad esitasid loo "Armageddon".

* Eest Laul 2026 finaal, loo kaasautor ja viiuldaja koosseisus Minimalwind x Ant, looga "Wounds (Don't Wanna Fall)

### Diskograafia
* “Hetkeks vaid” (2020)
* “Unes” (2020)
* “Vaba hing” (2021)
* “Sidrun” (2021)
* “Kallis” (2022)
* “Mesine” (2023)
* “Elu Parim Elu” (2024)
**<big>Viiuldajana kaasa teinud:</big>** 

* Arop-  “A.I.A”

* Eleryn Tiit - “Unedes”

* Minimalwind- "Armageddon" 
* Minimalwind x Ant-  "Wounds (Don't Wanna Fall) 

### Telesaadetes osalemine
* “Laulukarussell” (lauljana poolfinaalis, Eesti Televisioon, 2015);
* “Tähtede lava” (saateansamblis viiuldaja, Eesti Televisioon, 2019);
* “Eesti laul 2022” (Uku Suviste saateansamblis viiuldajana, Eesti Televisioon, 2022).
* "Uus laul 2023" (Kaarel Orumägi "Lähme tagasi tuldud teid" viiulikvarteti liige, tv3, 2023) 
* "Uus laul 2023" (muster "Suurlinna sära" viiuldajana, tv3, 2023) 
* "Minu elu viis" (Uku Suviste saatebändi viiuldaja, Kanal2, 2024) 
* "Eesti Laul 2025" ( Minimalwind- "Armageddon", Eesti Televisioon, 2025) 
* "Eesti Laul 2026" ( Minimalwind x Ant- "Wounds (Don't Wanna Fall), Eesti Televisioon, 2026) 

## Viited
Cambrin

**Cambrin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandus- ja kergetööstusküla asub u. 8 km Béthune'ist idas ja 29 km Lille'ist edelas, teede D166 ja N41 ristumiskoha ümbruses, väikese Surgeoni jõe kallastel. Cambrini padurad on tiikide ja soode ala, mis külgneb Cuinchy ja Annequini valdadega. Need hõlmavad 22 ha ja on avalikkusele avatud. Seda loodusruumi haldavad Nord'i ja Pas-de-Calais' looduskaitsealad. Soomaana täidab see linna ja selle ümbruskonna vee jaoks olulist ökoloogilist funktsiooni ning aitab vähendada pinnavee reostust. Padurad, mida varem kasutati jahutusvee pumpamiseks Violaines'i elektrijaama, koosnevad suurest metsaga kaetud märgalast. Koht on nii atraktiivne, et külastajatele on loodud avastusrada looduspärandi nautimiseks. Sellel rajal võib jälgida paljusid linnuliike.

## Vaatamisväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos ülejäänud külaga uuesti üles ehitatud.
* Sõjakalmistud.
* Sõjamälestusmärk, üks seitsmest Bartholdi Vabadussamba koopiast (Prantsusmaal).

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Kalviai

**Kalviai** (žemaidi *Kalvē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas Šventoji jõe kaldal.

Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Večiai mets.

1771. aastal sündis külas Leedu kirjanik Simonas Daukantas. Daukantase sünnikodu ait on muinsusmälestisena kaitse all.

Küla lähistele jääb Kalviai linnamägi, mida kutsutakse ka Pilaleks. Linnus oli kasutusel esimesel aastatuhandel ja teise aastatuhande alguses. Linnuseõue pindala on 58x50 meetrit. Seda ümbritseb 108 meetri pikkune, ühe meetri kõrgune ja 5–8 meetri laiune vall. Linnamäe nõlvad on ligi viie meetri kõrgused. Lõuna-, lääne- ja loodeküljel piirab linnust kolm meetrit lai ja poolteist meetrit sügav vallikraav. Vallikraavi taga lõunaküljel esimese valli ees asub teine vall, mil laiust neli ja kõrgust 0,4 meetrit. Seal, kus vallikraavi taga on teine vall on, on selle ees teine vallikraav, mil laiust neli ja sügavust pool meetrit; vallikraavid on omavahel ühendatud.
## Elanikkond


* 140 (1902)
* 86 (1923)
* 82 (1959)
* 43 (1970)
* 15 (1979)

* 10 (1985)
* 8 (1989)
* 16 (2001)
* 10 (2011)


## Viited
Jules-Henri Vernoy de Saint-Georges

**Jules-Henri Vernoy de Saint-Georges** (7. november 1799 Pariis – 23. detsember 1875 Pariis) oli prantsuse näitekirjanik ja libretist.

Vernoy de Saint-Georges on paljude ooperite ja ballettide kaasautor. Ta on kirjutanud ka üle 30 näidendi ja mõne romaani.

Aastatel 1828–1830 oli ta Théâtre national de l'Opéra-Comique'i direktor.

## Libretosid
*"Giselle" – kahevaatuselise romantilise balleti libreto Heinrich Heine teose "De l'Allemagne" ja Victor Hugo teose "Fantômes" põhjal (kaaslibretist Théophile Gautier). Muusika kirjutas Adolphe Charles Adam. Ballett esietendus 1841. aastal Pariisis Keiserlikus Ooperiteatris.
*"Korsaar" – kolmevaatuselise ballett-pantomiimi libreto lord Byroni samanimelise poeemi põhjal. Muusika kirjutas Adolphe Charles Adam. Ballett esietendus 1856. aastal Pariisis Keiserlikus Ooperiteatris.

## Välislingid
Athing Mu

**Athing Mu** (sündinud 8. juunil 2002 Trentonis) on Ameerika Ühendriikide jooksja, kelle põhiala on 800 meetri jooks.

Ta tuli Olümpiamängudel Tokyos 800 meetri jooksus Keely Hodgkinsoni ja Raevyn Rogersi ees olümpiavõitjaks, joostes finaalis USA rekordi 1.55,21. Oma teise olümpiakulla võitis ta 4×400 m teatejooksus, joostes Ameerika Ühendriikide naiskonnas viimast vahetust. Olümpiamängude järel parandas ta 800 meetri jooksus USA rekordit veelgi, joostes Eugene'is 1.55,04. Selle tulemusega tõusis ta kõigi aegade edetabelis kaheksandaks ning juunioride edetabelis Keenia jooksja Pamela Jelimo järel teiseks.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta ajaga 1.56,30 Hodgkinsoni ja Mary Moraa ees kuldmedali. Sellega sai temast noorim naiskergejõustiklane, kes tulnud individuaalalal olümpiavõitjaks ja maailmameistriks.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis oli Mu 800 meetri jooksus Moraa ja Hodgkinsoni järel kolmas.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

## Isiklikku

Athing Mu on Lõuna-Sudaani päritolu.

## Viited

## Välislingid

*
Tõnis Sarap

**Tõnis Sarap** (sündinud 24. aprillil 2001 Võrus) on eesti laulja, dirigent ja saatejuht.

Sarap alustas 2008. aastal õpinguid Parksepa Keskkoolis ja Võru Muusikakoolis (viiuli eriala). 2013. aastal jätkas õpinguid Tallinna Muusikakeskkoolis, mille lõpetas 2021. aastal koorijuhtimise (õp Hirvo Surva) ja klassikalise laulmise (õp Triin Ella) erialal. 2022. aastast õpib ta Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudis. 

Tõnis Sarap üllatas televaatajaid oma lauluhäälega saates "Ma näen su häält", kus ta esitas aegumatut hitti filmimuusikast "Parla piu piano". 

Tõnis Sarap annab koos Kaur Pennerti ja Kaari Kattaiga kontserte SA Eesti Kontserdi Koolikontsertide programmi sarjas, kus tutvustatakse Georg Otsa, Raimond Valgre ja Arne Oidi loomingut. Sarapi, Pennerti ja Kattai repertuaari kuuluvad hitid ooperist džässini. 

Suvel 2020 osales ta Katariina kirikus Pille Lille Muusikute Fondi suveooperis koos Estonia solistidega. Ansambliga Kolm Musketäri on ta andnud mitmel hooajal kontserte Eesti Kontserdi koolikontsertide sarjas. 

Tõnis Sarap on paljude rahvusvaheliste kui ka kodumaa konkursside laureaat, sh Kaunas Sonorum, Võluhääl, Eesti meestelaulu Seltsi konkurss ja Georg Otsa nimeline konkurss "Sõprus". 

Tõnis Sarap on kirjutanud telekanalitele Duo 3 ja Duo 6 ööprogrammi muusika ja Eesti Kanalile kavamuusika ning kanalikõllid. Samuti on ta “Suvereporteri” (2023) ühe kõlli autor, mida esitas Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor. 

2023. aastal võttis Tõnis Sarap osa Kanal 2 saatest "Tähtede täht", kus lisaks temale astusid üles Alika Milova, Getter Jaani, Synne Valtri, Elina Netšajeva, Jaagup Tuisk, Stefan Airapetjan ja Peeter Oja.

## Töökäik
* 2017-2021 - Segakoor Nooruse koormeister 
* 2018-2021 Virumaa Poistekoori dirigent
* 2021-2022 - Postimehe teleuudiste saatejuht-toimetaja (Kanal 2)
* 2021-tänaseni Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoori dirigent
* 2022-tänaseni Virumaa Noorte Meeste koori dirigent
* 2022-tänaseni Kanal 2 uudistesaate "Reporter" saatejuht
* 2023-tänaseni Põhja-Eesti Regionaalhaigla koori peadirigent ja asutaja
Opéra-Comique

**Théâtre national de l'Opéra-Comique** (prantsuse keelest 'koomilise ooperi rahvusteater') on ooperiteater (ooperitrupp) Pariisis, mille koduteater on Salle Favart.  

Opéra-Comique asutati 1714. aastal. Algselt oli teater mõeldud koomiliste ooperite esitamiseks.

Praegune teatrihoone Salle Favart on Opéra-Comique'i ajaloos kolmas.  

## Fotojäädvustusi etendustest Opéra-Comique'i laval

7 Mârouf, savetier du Caire 1213 Pierre Grosbois.jpg|Koomiline ooper "Mârouf, savetier du Caire" (2013)
2-Le Pré aux clercs 1415 Pierre Grosbois.jpg|Koomiline ooper "Le pré aux clercs" (2015)
4 Lakmé 1314 Pierre Grosbois.jpg|Ooper "Lakmé" (2017)


## Välislingid

*Koduleht
Jampil (täpsustus)

**Jampil** on mitme Ukraina asula nimi:

*Jampil, linn Vinnõtsja oblastis
*Jampil, alev Donetski oblastis
*Jampil, alev Sumõ oblastis
*Jampil, alev Hmelnõtskõi oblastis
*Jampil, küla Lvivi oblastis
*Jampil, küla Tšerkassõ oblastis
*Jampil, endine küla Kiievi oblastis

## Vaata ka

* Jampal, Valgevene asulad:
** Jampal, Valgevene küla Homieli oblastis
** Jampal, Valgevene küla Mahiloŭ oblastis
Salle Favart

**Salle Favart** (prantsuse keelest 'Favarti saal') on Pariisis asuv teatrihoone, ooperiteatri Opéra-Comique koduteater.

Teatrihoone ehitati aastatel 1893–1898 arhitekt Louis Bernier' projekti järgi. Salle Favart on projekteeritud *[[beaux-arts]]*’i stiilis. Teatrihoone on nimetatud Charles Simon Favarti (1710–1792) auks, kes kirjutas hulga koomiliste ooperite libretosid ja töötas mõnda aega Opéra-Comique'i direktorina. 

Teatri saalis on 1200 istekohta.

## Välislingid
Snov

**Snov** (vene ja ukraina keeles *Снов*) on jõgi Euroopas. 

Jõgi algab Brjanski oblastist Novozõbkovi linna lähedalt ning voolab valdavalt edelasse. Umbes 20 km ulatuses on Venemaa ja Ukraina piirijõeks, seejärel voolab Tšernihivi oblastis. Suubub Tšernihivist idas paremalt Desnasse. 

Snovi ääres asub Snovski linn.

Snovi pikkus on 253 km, valgala 8700 km&sup2;.
Juri Trutnjev

**Juri Trutnev** (sündinud 1. märtsil 1956 Polazna külas Dobrjanski rajoonis Molotovi oblastis) on Nõukogude ja Venemaa riigitegelane. Kuraator Kaug-Ida föderaalringkonnas alates 19. juulist 2021. 

## Elulugu
1978. aastal lõpetas mäeinsenerina Permi Polütehnilise Instituudi mäeosakonna. Oma erialal töötas ta õpingute ajal instituudis puuriabina, nafta- ja gaasitootmise operaatorina NGDU Polaznaneftis ja Komineftis. 1978–1981 Permi naftatööstuse uurimis- ja projekteerimisinstituudi nooremteadur.

Aastatel 1981–1986 töötas komsomoli Permi linnakomitee instruktorina, 1986–1988 juhtis Permi oblasti täitevkomitee spordikomiteed.

1988. aastal asutas koos partneritega ühistu Kontakt, mis tegeles spordisimulaatorite arendamise ja tootmisega; simulaatoreid müüdi peamiselt erinevatele valitsusorganisatsioonidele. 1990. aastal juhtis ta ühistu baasil loodud ettevõtet EX LIMITED. 1996. aastal sai temast A/S "E. K. S. International" president.

1994. aastal valiti Permi oblasti seadusandlikku kogusse, kus juhtis majanduspoliitika ja maksude komiteed ning Permi linnaduumasse.

1996. aasta detsembris valiti Permi linnapeaks saades 61 protsenti häältest.

2000. aasta detsembris valiti Permi oblasti kuberneriks saades 51 protsenti häältest. Tema valitsusajal käivitati esimene piirkondade ühendamise protsess tänapäeva Venemaal: kaotati Komi-Permi autonoomne ringkond ja liideti Permi oblastiga ning 7. detsembril 2003 viidi läbi ühinemise referendum.

24. maist 19. detsembrini 2003 oli ta Vene Föderatsiooni Riiginõukogu presiidiumi liige, 9. märtsist 2004 Venemaa loodusvarade minister ja 22. maist 2012 Venemaa presidendi abi.

31. augustil 2013 sai temast Venemaa Föderatsiooni asepeaminister – Vene Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Kaug-Ida föderaalringkonnas.

Alates 2018. aasta detsembrist on ta Arktika Arengu Riikliku Komisjoni esimees.

## Vara ja tulu
Aastatel 2009 ja 2012 püstitas ta isiklike sissetulekute absoluutse rekordi Vene Föderatsiooni valitsuse liikmete hulgas.

2019. aasta tulemuste kohaselt sai ta Forbesi Venemaa rikkaimate saadikute ja riigiteenistujate edetabelis 23. koha. Tema sissetulek ulatus 538,4 miljoni rublani ja pere 540,55 miljoni rublani.

https://www.forbes.ru/profile/yurii-trutnev?from_rating=378037

Aleksei Navalnõi 2020. aasta juulis avaldatud uurimise kohaselt kuulub Trutnjevile Serebrjanõ Boris häärber, mille väärtus on 2 miljardit rubla.

https://thebell.io/dom-so-slonami-navalnyj-rasskazal-o-nedvizhimosti-polpreda-putina-na-dalnem-vostoke

## Sanktsioonid
Alates 9. juunist 2022 on ta olnud Ukraina isiklike sanktsioonide all.

https://www.president.gov.ua/documents/4002022-42813

## Viited
Lucien Petipa

**Joseph-Lucien Petipa**, ka **Lucien Petipa** (22. detsember 1815 Marseille – 7. juuli  1898 Versailles) oli prantsuse balletitantsija ja ballettmeister. 

Esimest korda ilmus Lucien Petipa professionaalsele lavale viieaastaselt. Ta tantsis toona Brüsselis teatris La Monnaie balletis "La Dansomanie" lapse rollis. Alates 1835. aastast oli ta Bordeaux's Suure Teatri esitantsija. Kuulus koreograaf Filippo Taglioni kutsus ta 1839. aastal Pariisi, kus andis talle Pariisi Ooperis etendavas balletis "Sülfiid" Jamesi osa. Petipa jäi Pariisi Ooperi esitantsijaks kuni 1862. aastani.
__NOTOC__ 
## Teatrijuht ja pedagoog
Aastatel 1860–1868 oli Petipa Pariisi Ooperi balletitrupi direktor ja ballettmeister ning 1875–1878 Kuningliku Brüsseli Konservatooriumi tantsukunsti professor.

## Lucien Petipa balletikostüüme

Academie Royale de Musique. Melle Carlotta Grisi, rôle de Paquita, Petipa, rôle de Lucien d'Hervilly, dans Paquita 2e acte (NYPL b12149136-5239637).jpg|balletis "Paquita" 
La Péri -Petipa's costume 02.jpg|balletis "La Péri"
Giselle -Petipa's costume.jpg|balletis "Giselle"


## Isiklikku
Nii Lucien Petipa isa Jean-Antoine Petipa kui ka vend Marius Petipa olid balletitantsijad ja  ballettmeistrid. 

## Välislingid
Ümbrikupalk

**Ümbrikupalk** on töötasu, mille korral jäetakse riigile maksud tasumata. Ümbrikupalga saamine tähendab seda, et töötaja ei maksa riigile makse ning seetõttu jääb ilma sotsiaalsetest tagatistest, mis talle legaalselt makstud töötasu korral tagatud oleksid.

Töötaja, kes võtab vastu ümbrikupalga, riskib sellega, et tulevikus ei saa ta töö-, haigus-, ja koondamishüvitisi ning tema pension väheneb. Samuti on ta töövaidluste korral nõrgemal positsioonil.

## Ümbrikupalk Eestis
Palga maksmine ja vastuvõtmine mustalt ehk nn ümbrikupalga kujul on ebaseaduslik. Eestis saab 10-15% palgasaajatest osa või kogu oma palga ümbrikupalgana. Ümbrikupalga maksmine ei vabasta saajat tulumaksu maksmisest. Maksud on meie ühine fond, mida kasutame Eesti juhtimiseks ja millega igaüks meist aitab kaasa avalike teenuste osutamisele. Ainuüksi sotsiaalküsimused, haridus ja julgeolek moodustavad 57% avalikest kulutustest. Maksudena kogutud raha kasutatakse ka kultuuri, teede ehituse, keskkonnakaitse, kohtusüsteemi, põllumajanduse jne toetamiseks. Maksude maksmata jätmine võtaks meilt ära järgmised võimalused:

* koolid, lasteaiad ja ülikoolid (haridus);
* haiglad ja tervisekindlustus (perearstid, esmaabi, retseptiravimid);
* turvalisus ja ohutus (Politsei- ja Piirivalveamet, Päästeamet, Kaitsevägi);
* avalik transport (bussid, trammid, trollid, rongid);
* maanteed ja tänavavalgustus, veevarustus;
* pensionid.

## Plussid ja miinused
Ümbrikupalga maksmisel ja vastuvõtmisel on nii plusse kui ka miinuseid:

Plussid:

* ümbrikupalga maksmine võib säilitada tööhõivet;
* töötajad võivad saada kõrgemat palka, kui makse maha ei arvestata;
* ümbrikupalk võib aidata kaasa ettevõtte ellujäämisele.

Miinused:

* ümbrikupalk õõnestab riigi võimet kontrollida töötingimuste kvaliteeti;
* ümbrikupalga tagajärjel kaotab riik tulu;
* ümbrikupalka aktsepteerides vähendavad töötajad oma õigust pensionile ja sotsiaalkaitsele

## Ümbrikupalga maksmine erinevates töövaldkondades
Ümbrikupalga levimus Euroopas 2007. aastal oli kõige kõrgem eelkõige ehitussektoris ja tööstussektoris, kus 20% ametlikult töötavatest inimestest saavad ümbrikupalka. Põllumajanduses, majutus- ja toitlustussektoris, remonditeenustes, transpordis ja jaekaubanduses jääb ümbrikupalga saajate osakaal 2-13% vahele. Ümbrikupalga maksmine on levinud kõikides majandussektorites.

## Viited
Aasta pressivideo

**Aasta pressivideo** on alates 2014. aastast Eesti Pressifotograafide Liidu väljaantav auhind.

Alates 2010. aastast korraldatakse ka aasta pressifoto valimist.

## Võitjad
* **2014 [[Mihkel Maripuu]]** (Postimees), "Kiviriku tänava pikenduse avamine". Žürii: Indrek Treufeldt (BFM), Gert Zavatski (Smoked Sparrow), Martin Šmutov (Õhtuleht).  
* **2015 [[Tiit Blaat]], [[Kairi Prints]]** (Delfi), "Nikolai, Lasnamäe ürgmees". Žürii: Indrek Treufeldt (BFM), Tarmo Paju (Delfi), Tauno Peit (ETV).

* **2016 [[Mark Šandali]], [[Mihkel Tamm (ajakirjanik)|Mihkel Tamm]]** (Delfi), "Millised šansid on keskmisel Eesti mehel saada politsei eliitüksusesse?". Zürii: Indrek Treufeldt, Aivar Reinap (Postimees) ning operaator Urmas Pardlane.

* **2017 [[Sigrid Salutee]], Mark Šandali ja [[Kadri Nikopensius]]** (Delfi), "Algaja “kuldne kuju” sukeldub tänavaesinejate maailma". Zürii: Indrek Treufeldt, Mirjam Mäekivi (ERR) ning produtsent-režissöör Ergo Kuld.

* **2018 Sigrid Salutee, [[Joonatan Allandi]], Mark Šandali ja Kadri Nikopensius** (Delfi), "Põlvkonnavahetus: Eesti esimene suhtlusportaal 10 aastat hiljem". Züriis osalesid esimehena Balti Filmi- ja Meediakooli õppejõud Jüri Pihel, režissöör ja operaator Taavi Arus ja Äripäeva ajakirjanik Birjo Must.

* **2019 [[Erik Tikan]], [[Sander Punamäe]]** (Postimees), "Hongkonglased olid valmis surema, meie mitte". Žürii: dokumentalist, stsenarist, filmiprodutsent ja õppejõud Riho Västrik (BFM), Hannes Sarv (ERR), Tarmo Paju (Delfi).

* **2022 [[Aleksander Algo]], [[Andrei Jakubovitš]] ja [[Daniel Leevik]]** Delfi Meedia videoga "Tööportaalist otse sõtta", milles Delfi uuris Vene armee värbamiskampaaniat tööportaalides.

## Viited
Sapiéntza

**Sapiéntza** (kreeka Σαπιέντζα < itaalia Sapienza) on Kreekale kuuluv saar, üks Joonia saartest. See asub Joonia meres Peloponnesose poolsaare edelaranniku lähedal, 2 km kaugusel Methóni sadamalinnast. Saare pindala on 9,1 km² ja elanike arv 2 (aastal 2011). Saare pikkus on 6,5 km ja laius 2,5 km.

1209. aastast oli saar Veneetsia vabariigi valduses. 1815. aastast kuulus Joonia Saarte Ühendriiki. 1850. aastast kuulub Kreekale.

Saare lõunatipus asub 26 m kõrgune tuletorn.
Memoriaalkompleks Norillagis hukkunutele

**Memoriaalkompleks Norillagis hukkunutele** on mitme rahva rajatud memoriaalid Norillagi vangilaagris hukkunud sunnitöölistele. Memoriaalkompleks asub Norilskis Schmidti mäe jalamil. Sinna maeti Norilski laagrites hukkunud vange aastatel 1946–1952.

## Memoriaal Norilski laagrites hukkunud baltlastele

10. augustil 1991 avati memoriaal Norilski laagrites hukkunud baltlastele. Sel päeval jõudsid 1941. aastal Norilski laagritesse esimesed Balti riikides arreteeritud ohvitserid. Memoriaal koosneb 4,5 meetri kõrgusest kolme küljega raudkivist püramiidist ning kolmest puuristist. Püramiidi Eesti küljel on mälestustahvel kirjaga: KÕIGILE SÜÜTULT KANNATANUD EESTI VABARIIGI KODANIKELE 1991. Sama tekst on ka vene ja inglise keeles. 

## Viited

## Välislingid

* Vaino Kallas, 15 aastat memoriaali püstitamisest Norilskis hukkunud baltlastele, Pärnu Postimees, 31. august 2006
* Мемориальный комплекс «Норильская Голгофа»
Sriauptai

**Sriauptai** (žemaidi *Sriauptā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas. Küla asub Läti piiri ääres Šventoji jõe kaldal. Külas on Sriauptai kalmistu.

Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad.

## Elanikkond


* 207 (1902)
* 138 (1923)
* 183 (1959)
* 160 (1970)
* 122 (1979)

* 85 (1989)
* 70 (2001)
* 71 (2011)
* 55 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Kuksinė

**Kuksinė** (žemaidi *Koksėne*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas. Küla asub Läti piiri ääres Šventoji jõe kaldal.

Kuksinė asub Margininkai botaanilis-zooloogilisel kaitsealal. Külla ulatuvad ka Natura 2000 alad Šventoji jõeorg ja Margininkai, ning Šventoji jõeorg ja Margininkai II.
## Elanikkond


* 136 (1923)
* 152 (1959)
* 82 (1970)
* 86 (1979)

* 74 (1989)
* 65 (2001)
* 53 (2011)
* 31 (2021)


## Viited
Margininkai (Lenkimai vald)

**Margininkai** (žemaidi *Margėninkā*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas. Küla asub Läti piiri ääres Šventoji jõe kaldal.

Margininkai asub Margininkai botaanilis-zooloogilisel kaitsealal. Külla ulatuvad ka Natura 2000 alad Šventoji jõeorg ja Margininkai ning Šventoji jõeorg ja Margininkai II. Külas on Margininkai kalmistu.

Küla on esmamainitud 1586. aastal (*Morgenieki*). Sealsed alad kuulusid toona Plateliai mõisale. XVII–XIX sajandini liikus asustus rohkem Šventoji jõe poole, sellal kui vana küla ase metsastus.
## Elanikkond


* 110 (1923)
* 144 (1959)
* 94 (1970)
* 54 (1979)

* 25 (1989)
* 35 (2001)
* 10 (2011)
* 11 (2021)


## Viited
Eddie Hall

**Edward Stephen Hall** (sündinud 15. jaanuaril 1988) on Inglismaa rammumees.

Hall võitis 2017. aastal rahvusvahelise rammumeeste võistluse World's Strongest Man. Hall on võitnud ka riiklikke võistlusi, nagu "Ühendkuningriigi tugevaim mees" ("UK's Strongest Man"), "Briti tugevaim mees" ("Britain's Strongest Man") ja "Inglismaa tugevaim mees" ("England's Strongest Man").

## Noorpõlv ja haridus
Edward Stephen Hall sündis Newcastle-under-Lyme'is 1988. aastal. Teismelisena oli ta edukas ujuja. Ta õppis Clayton Halli keskkoolis, kuid 15-aastaselt heideti ta koolist välja, seejärel oli ta koduõppel. 2008. aastal asus ta Market Draytonisse tööle automehaanikuna, selle kõrvalt võistles ka kulturistina. Pärast üht Stoke-on-Trentis peetud rammumeeste võistlust hakkas ta ka neil edaspidi osalema.

## Karjäär
### Rammumees
2010. aastal langes Dave Meer vigastuse tõttu välja Inglismaa meistrivõistlustelt, mille oli korraldanud Elite Strongman, ning andis Hallile enda koha. Hall pääses finaali, kus ta võitis esimesel katsel poole punktiga.

Hall saavutas 2011. aastal Belfastis Ühendkuningriigi tugevaima mehe võistlusel esikoha, Ken Nowicki sai teise ja Rich Smith kolmanda koha. Hall rebestas selle võistluse ajal käe kõõlused, mistõttu ta maailma tugevaima mehe võistlusel sellel aastal osaleda ei saanud. Esimest korda osales Hall maailma tugevaima mehe võistlusel 2012. aastal, kuid oma kvalifikatsioonigrupist ta kaugemale ei jõudnud.  

2013. aasta aprillis Hall Euroopa tugevaima mehe ("Europe's Strongest Man") võistlusele ei kvalifitseerunud. Talle anti teine võimalus, kui Ervin Katona oli sunnitud vigastuse tõttu võistluse katkestama. Hall võistles Katona asemel ja tuli kaheksandaks. Hall osales hiljem samal aastal maailma tugevaima mehe võistlusel, kus ta võitis kaks ala, kuid napilt finaali ei pääsenud. 2014. aastal jõudis Hall esimest korda maailma tugevaima mehe võistlusel finaali, kus tuli kükivõistlusel teiseks ja kokkuvõttes kuuendaks.  

2016. aasta märtsis tegi Hall Rogue'i *elephant bar*'iga maailmarekordi jõutõmbes, tõstes 465 kg. 

Pärast 2017. aasta maailma tugevaima mehe võistluse võitu teatas Hall, et loobub tiitli kaitsmisest terviseprobleemide tõttu ning naaseb väiksema kaalukategooria võistlustele.

20. aprillil 2022 tätoveeris Hall jalale: "World’s Strongest Man – Hafthor Julius Bjornsson", et mälestada oma kaotust Björnssonile.

## Isiklikku
Hall on abielus Trent Vale'i juuksurisalongi omaniku Alexandraga. Neil on poeg Maximus. Hallil on eelmisest kooselust tütar Layla.

## Isiklikud rekordid
Võistlused:

* Jõutõmme tavalise kangiga, 8-kujuliste tõsterihmade ja *multi-ply sui**t*'iga – 500 kg ("2016 World Deadlift championships" / "Europe's Strongest Man")
* Jõutõmme Rogue'i *elephant bar*'iga, 8-kujuliste tõsterihmadega ja ilma *suit*'ita – 465 kg ("2016 Arnold Strongman Classic")

## Profipoksi rekord

## Filmograafia
### Filmid

### Telesarjad

## Viited
Caucourt

**Caucourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandusküla asub u. 16 km Arrasist loodes, teede D73 ja D73E ristumiskoha ümbruses. Blanche'i oja algab siit, moodustades Lawe jõe lätte.

## Vaatamisväärsused

* St.Pierre'i kirik, pärineb 16. sajandist.
* Sõjamälestusmärk.
* Vana vesiveski.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Žemytė

**Žemytė** (žemaidi *Žemītė*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas. Külas on Žemytė kalmistu.

Küla on esmamainitud 1568. aastal. XVII–XVIII sajandini kuulus see Salantai mõisale. Küla kuulus Salatai, Skuodase ja 1844. aastast Lenkimai kihelkonda.

Esimese maailmasõja järel avati Juodeikiais algkool, mis 1932. aastal Žemytėsse üle viidi. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Sõjajärgseil aastail viidi kool Juodeikiaisse tagasi. Külas moodustati ka kolhoos, mille keskasulaks Žemytė oli.

Muinsuskaitse all on Žemytė asulakoht, mis oli kasutusel esimesel aastatuhandel ja teise aastatuhande alguses. Sellest põhja pool on küla lähistel metsas Žemytė muinaskalmed, mis olid kasutusel IX–XIII sajandini.

## Elanikkond


* 246 (1902)
* 162 (1923)
* 152 (1959)
* 154 (1970)
* 152 (1979)

* 110 (1989)
* 107 (2001)
* 89 (2011)
* 66 (2021)


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Cauchy-à-la-Tour

**Cauchy-à-la-Tour** (pikardi: *El-Cauchie-à-l’Tour*; hollandi: *Turringhem*) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Põllumajandus- ja endine söekaevandusküla asub u. 16 km Béthune'ist edelas ja 48 km Lille'ist edelas, teede D183 ja D341 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* Saint-Pierre'i kirik, pärast Esimest maailmasõda uuesti üles ehitatud.
* Sõjamälestusmärk.
* Vana linnuse varemed.

## Tuntud inimesi

* Philippe Pétain, Prantsusmaa marssal, sündis seal 24. aprillil 1856.

## Vaata ka

* Pas-de-Calais' departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Juodeikiai

**Juodeikiai** (žemaidi *Joudeikē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas.

Küla nimi on isikunime Juodeikis mitmusevorm.

Küla on esimest korda kujutatud 1568. aastal Telšiai maakonna lääneosa kaardil. XVII–XVIII sajandini kuulus see Salantai mõisale. Algselt oli tegemist maareformi käigus kujunenud tänavkülaga, mis kuulus Salatai, Skuodase ja aastast 1844 Lenkimai kihelkonda. Leedu iseseisvudes kujunes küla maareformi käigus hajakülaks.

Esimese maailmasõja järel avati külas algkool, mis aastal 1932 Žemytėsse üle viidi. XX sajandi keskpaiku asus külas aktsiaseltsi Pieno centras koorelahutusjaam. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Sõjajärgseil aastail viidi kool Juodeikiaisse tagasi, ent suleti 1980. aastatel. Külas moodustati ka kolhoos, mis 1951. aastal Žemytė kolhoosiga liideti, seejärel oli külas kolhoosi osakonnakeskus.

## Elanikkond


* 291 (1902)
* 190 (1923)
* 188 (1959)
* 127 (1970)
* 84 (1979)

* 61 (1989)
* 78 (2001)
* 62 (2011)
* 44 (2021)


## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Hiina Rahvusballett

**Hiina Rahvusballett** (kasutusel ka ingliskeelne nimi *China Central Ballet*) on vanim kutseline balletikollektiiv Hiinas. Loodi 1959. aastal Nõukogude Liidu ballettmeistri Pjotr Gussevi kaasabil. 

Kultuurirevolutsiooni käigus 1964. aastal rahvusballeti kunstiline juht Dai Ailian tagandati ametist. Rahvusballeti edasise arengu Hiina Kommunistlikule Parteile vajalikus suunas võttis enda peale Mao Zedongi abikaasa, endine näitleja Jiang Qing. Pärast kultuurirevolutsiooni lõppu (1976) Dai Ailian naasis kunstilise juhi ametisse.

Tänu sellele, et Hiina muutis oma välispoliitikat, suutis Dai Ailian luua kontaktid Lääne balletiteatrite tegelastega. See suundumus jätkus ka hiljem – selle tulemusena on trupi repertuaar alates 1980. aastatest pidevalt täienenud maailma juhtivate koreograafide loominguga. 1980. aastal esines Hiina Rahvusballett Pariisis Opéra Garnier' laval Léo Delibesi balletiga "Sylvia" (Lycette Darsonvali koreograafia). 

## Balletietenduste pilte

File:Ballet scene at the Great Hall of the People attended by President and Mrs. Nixon during their trip to Peking, China - NARA - 194416.tif|1972. aastal Pekingis etendunud Hiina Rahvusballeti balletilavastus "Naiste punane rügement", mida näidati ka Richard Nixonile Hiina visiidi ajal
File:2018 China Central Ballet in Helsinki (20472288880).jpg|Hiina Rahvusballeti etendus Helsingi balletifestivalil (2015)


## Välislingid
Kristian Saks

**Kristian Saks** (sündinud 24. mail 1976) on Eesti fotograaf ja tõlkija. Tema fotograafiline tegevus on peamiselt keskendunud analoogfotograafiale sh selle haruldasele liigile solargraafiale.

Tänaseks on ta päiksevaate purke teinud üle kuue aasta, milleks on kulunud ligi 100 isevalmistatud kaamerat. 

Ta on teinud ka veebilehe solargraafia.ee, kus ta dokumenteerib oma solargraafia kogemust, kuidas kaameraid valmistada ning pilte tema valminud kaameratest.

## Viited
Josefine Mutzenbacher

**Josefine Mutzenbacher ehk ühe Viini hoora elulugu** on erootiline romaan, mis ilmus anonüümsena esmakordselt 1906. aastal.

Romaani peategelane, kes tegutseb jutustajana, on Viini prostituut, kes väidetavalt elas aastatel 1852–1904. Ta räägib oma seksuaalsetest kogemustest lapsepõlves. Teos ilmus 1906. aastal Viinis väikeses tiraažis (1000 eksemplari). Raamat ilmus abonemendi alusel, et tolleaegsest tsensuurist mööda hiilida. Romaani autor on teadmata, kuid seda omistatakse sageli Austria-Ungari kirjanikule Felix Saltenile, kes on muuhulgas ka lasteraamatu "Bambi" autor.

Seda romaani on peetud erootilise kirjanduse meistriteoseks alates selle esmaavaldamisest, kuid laiemalt levis see saksakeelsetes maades alles 1970. aastatel pärast seda, kui selle põhjal valmis režissöör Kurt Nachmanni film "Josefine Mutzenbacher". 

Eesti keeles on teos ilmunud järjeloona ajakirjas Maaja.

## Viited
Henrik Toft Hansen

**Henrik Toft Hansen** (sündinud 18. detsembril 1986) on Taani käsipallur, kes mängib joonemängijana. Ta esindab käsipalliklubi Paris Saint-Germain ning Taani käsipallikoondist.

Toft Hansen alustas oma käsipallurikarjääri kodulinnas Næstvedis, mängides kohalikus klubis Næstved HK. Seejärel liitus ta Taani kõrgliiga klubiga GOG Håndbold, kus ta tõestas end ühe parima joonemängijana Taanis. Toft Hansen oli ka Taani käsipallikoondise liige, kellega ta on saavutanud mitmeid suurepäraseid tulemusi rahvusvahelistel võistlustel.

# 2012. aastal liitus Toft Hansen Bjerringbro-Silkeborgiga, kus ta on olnud üks meeskonna olulisemaid mängijaid. Tema võimsus, tugevus ja kogemus aitasid Bjerringbro-Silkeborgil võidelda Taani käsipallimeistrivõistlustel ning Euroopa käsipalliliigades. Toft Hansen on tuntud oma suurepärase kaitsmise ja hea väravate viskamise oskuse poolest, mis muudab ta üheks parimaks joonemängijaks kogu Taani käsipalliajaloos.
# 2013. aastal liitus ta HSV-Hamburg
# 2015. aastal liitus ta SG Flensburg-Handewitt
# 2018. aastal liitus ta Paris Saint-Germain ja mängib seal ka praegu. Seal ta aitab rohkem võistkonda kaitses ja ründes enam nii palju ei mängi.

## Viited
Ants Pauls

**Ants Pauls** (sündinud 30. märtsil 1940 Kaiu vallas (praegune Rapla vald)) on Eesti poliitik, X Riigikogu liige (2003–2007). 

Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikainsenerina. 

Ta töötas Eesti Energias aastatel 1963–2003 ja 2010–2015, sealhulgas Narva Elektrijaamade peadirektorina ja Kiviõli Keemiatööstuse juhina. 
Pauls on kuulunud viie kontserni ettevõtte nõukokku, alates 2015. aasta oktoobrist kuni 2022. aasta maini oli ta Eesti Energia nõukogu liige. 

2002. aastast on ta erakonna Isamaa liige.

## Viited