open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Termoregulatsioon

**Termoregulatsioon** ehk **soojusregulatsioon** on organismi, organismide koosluse või isereguleeruva tehnilise süsteemi omadus toimida viisil, mis hoiab tema temperatuuri kindlais piirides ja sõltumatuna või vähesõltuvana ümbruse temperatuurist.

Temperatuuri homöostaas esineb täiskasvanud imetajatel ja lindudel, vähemal määral ka üksikuil roomajatel ja kaladel (nt. kuukala).

Inimese termoregulatiivne keskus on hüpotalamus, mis paikneb peaajus, seal kontrollitakse 
pidevalt vere temperatuuri. Samuti antakse hüpotalamusele naha termoretseptorite vahendusel informatsiooni väliskeskkonna temperatuuri muutustest.

**Sotsiaalse termoregulatsiooni** näiteiks on pesatemperatuuri hoidmine (regulaarse haudumise kaudu) püsisoojastel lindudel, samuti temperatuuri reguleerimine sipelgapesas.

Teataval määral on termoregulatiivsed ka ökosüsteemid ja Maa biosfäär tervikuna.

**Tehnilised termoregulatsiooni süsteemid** põhinevad soojusandurite kaudu lahendatud tagasisidel. Sel põhimõttel hoitakse kindlat temperatuuri näiteks külmkapis, samuti konditsioneeritud ruumides.

## Vaata ka
*ektotermia
*endotermia
*homöotermia
*poikilotermia
Dissimilatsioon

**Dissimilatsioon** (lad. *dissimilātio* 'mittesarnaseks tegemine') on sõnas kahe lähestikku asetseva samasuguse või sarnase hääliku erisuguseks muutumine (näiteks koridor ~ kalidor).

## Vaata ka
*Assimilatsioon
Ingrid Isotamm

**Ingrid Isotamm** (sündinud 3. mail 1979) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 1997. aastal Palamuse Keskkooli ja 2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (3. lend, juhendaja Andres Noormets).

Aastatel 2002–2011 oli Ingrid Isotamm Eesti Nukuteatri näitleja. 2003. aastal osales ta Moldova tantsuprojektis "Gender". 

Ta on mänginud teleseriaalides "Kerge elu", "Keskea rõõmud", "Kättemaksukontor", "Kodu keset linna", "Buratino tegutseb jälle" ja "Saladused". 

## Rollid

### Nukuteatris

### Väljaspool Nukuteatrit
 
## Tunnustus
*Pärl ehk parim naisnäitleja – Nukuteatri kolleegipreemia hooajal 2004–2005
*Parim naisnäitleja – auhind Perenaise rolli eest lavastuses "Troll-Poiss" VIII rahvusvahelisel laste- ja noortelavastuste festivalil "Banaanikala 2005"
* Pärl ehk parim naisnäitleja – Nukuteatri kolleegipreemia hooajal 2006–2007
*Parim naisnäitleja filmis ("Tuliliilia") – EFTA 2019 

## Isiklikku
Tema elukaaslane on Andres Dvinjaninov.

## Viited


## Välislingid
Erituselundkond

**Erituselundkonna** moodustavad neerud, kusejuhad, kusepõis ja ureetra ehk kusiti. Lisaks erituselundkonnale täidavad eritusfunktsiooni soolestik, nahk ja kopsud.
Eritamise teel väljutatakse enamik kahjulikke jääkaineid organismist uriinina ja osa higiga ja kopsudest välja hingatava õhuga.
Erutussünaps

**Erutussünaps** on sünaps, mille kaudu saabuvad närvirakku erutust esile kutsuvad signaalid. 

Neuronis  toimub ühel ajal nende impulsside summeerumine ehk sünaptiline summatsioon. Summeerunud impulsid loovad suurema postsünaptilise potentsiaali, mis vallandab närviimpulsi.

## Vaata ka
*Pidurdussünaps
Perfektiivne aspekt

**Perfektiivne aspekt** on keeleteaduses piiritletud situatsiooni väljendus lauses. 
## Eesti keel
### Perfektiivse aspekti väljendamine sõnaga ''ära''
Verbipartikkel *ära* on väga selge, paljudesse kontekstidesse sobiv analüütiline vahend perfektiivse aspekti väljendamiseks. Seda juhul, kui *ära* ei väljenda suunda: *Läks ära*.

**Laps lõhkus kuldnoka pesa *'ära**.'' - ''Laps lõhkus kuldnoka pesa.''
*''Laps ei lõhkunud kuldnoka pesa **ära**.'' - ''Laps ei lõhkunud kuldnoka pesa.''
*''Haige vanaema paranes **ära**.'' - ''Haige vanaema paranes.''

Kui lause lõpetab rõhuline perfektiivsuspartikkel ''ära'', on olukorra lõpetatus selgelt vormistatud. Vastasel juhul tunduvad laused lõpetamatutena, seda eriti suulises kõnes: ''Poiss raiskas taskuraha''; ''Ma lugesin ajakirja''; ''Ema koristas köögi.''

Tänapäeva eesti keeles kasutatakse sõna ''ära'' perfektiivsusmarkerina kõikvõimalike [[tegusõna]]de puhul: ***Ostsin*' auto **ära**.* *Lapse lemmikloom **suri ära**.*

Peale perfektiivse aspekti väljendamise mõjutab *ära* ka lause infostruktuuri, [[sõnajärg]]e ja rütmistruktuuri.

Vrd *Päike sulatas **magusa jäätise*** (tuntud) *ära* - *Päike sulatas ära **magusa jäätise**'' (tundmatu).
Hard Rock Laager

**Hard Rock Laager** (HRL) on Vana-Vigalas alates 2002. aastast toimuv rokk- ja ''metal''-muusika festival, mis pakub esinemisvõimalust Eesti ansamblitele ja toob Eesti publiku ette maailmakuulsaid esinejaid.

## Esinejad

### 2002
*Luciferase
*Skyforger
*Soulgrind
*Blueprint Human Being
*Bloody Sign
*Tharaphita
*Forgotten Sunrise
*Metsatöll
*Echosilence
*Zorg
*Soulwaig
*Melotrap
*Hellroad Orange
*Vigilia Mortum

### 2003
*Antimatter
*Obtest
*Siffles-Chopes
*Loits
*Tharaphita
*Metsatöll
*Zorg
*Herald
*Instigator of Grief
*East Trading Wang
*Monstera
*Loom
*Symbolic State
*Catafalc
*Leech
*Shabash
*Sickbag
*Raud-Ants
*Ugly Ogre

### 2004
*Dismember
*Swallow the Sun
*Neglected Fields
*Ossatorium
*Loits
*Forgotten Sunrise
*Human Ground
*Herald
*Metsatöll
*Must Missa
*Kantor Voy
*Catafalc
*J.M.K.E.
*Brides in Bloom
*Soilwaig
*Zahir
*Paskar Kolgats
*Necro Strike


### 2005
**Saku Rocki lava**

**B-lava**

### 2006
**Saku Rocki lava**

**B-lava**

### 2007
**Saku Rocki lava**

**Jack Danielsi lava**

### 2008
**Rocki lava**

**Jacki lava**

### 2009
**Rocki lava**

**B lava**

### 2010
**Rocki lava**

**Pasunamehe lava**

### 2011
**Rocki lava**

**Jacki lava**

### 2012
**Rocki lava**

**Jacki lava**

### 2013
**Rocki lava**

**Viru Valge lava**

### 2014
**Rocki lava**

**Zippo Encore lava**

### 2015

**Rocki lava**

**Jacki lava**

### 2016

**A-lava**

**B-lava**

### 2017

Aastal 2017 esines eesti muusikakollektiiv Loits festivalil Hard Rock Laager 2017 reklaamitult viimast korda kuni aastani 2020, mil ansambel uues koosseisus uuesti tegutsema hakkas.

**A-lava**

**B-lava**

### 2018

2018. aastal esinema pidanud ansambel Parkway Drive tühistas festivali toimumise ajal enda esinemise.

**A-lava**

**B-lava**

### 2019

**A-lava**

**B-lava**

### 2020
2020. aastal esinesid festivalil koroonapandeemia tõttu vaid kodumaised kollektiivid.
Algselt esinema pidanud Kannabinõid ja Wolfredt ütlesid esinemise mõni päev enne üritust üles seoses väidetava rassisimi propageerimisega laagris ansambli Sorus poolt.

**A-lava**

**B-lava**

### 2021

2021. aastal toimus Hard Rock Laagri festival 20. korda. Koroonapandeemia tõttu esinesid ainult eestimaised ansamblid, kuid festival sai toimuda ilma piiranguteta.

**A-lava**

**B-lava**

### 2022

2022. aasta Hard Rock Laager festivalil esinesid teiste hulgas maailmakuulsad ansamblid Devin Townsend, Baroness ja Benediction. 
Festivali järelpidu toimus Tallinna rokiklubis Tapper, kus esinesid Red Fang ja Zahir.

**A-lava**

**B-lava**

### 2023

2023. aasta Hard Rock Laagri peaesineja oli maailmakuulus naisvokaaliga *[[death metal]]*'i ansambel Arch Enemy. Esines ka ansambel Uuhai, kes oli esimene Mongooliast pärit ansambel sellel festivalil.

**A-lava**

**B-lava**

### 2024

2024. aasta Hard Rock Laagri peaesineja oli Rootsist pärit meloodilise *[[death metal]]*'i ansambel Hypocrisy. 

**A-lava**

**B-lava**

### 2025
**A-lava**

**B-lava**



## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
* Eduard Arandsoni intervjuu Kaido Haavandiga, 2015
Rahvatribuun

**Rahvatribuun** oli Vana-Rooma riigiametnik, kes kaitses algul plebeide ja hiljem kõigi kodanike õigusi. 

See oli esimene kõrge riiklik amet, kuhu võisid pääseda plebeid. Vana-Rooma ajaloo jooksul täitsid rahvatribuunid tähtsat järelevalvefunktsiooni senati ja magistraatide tegevuse üle. Nad said teha ettepanekuid seadusloomeks ja sekkuda õiguslikes küsimustes, et kaitsta plebeide huve. Neil oli õigus vetostada konsulite ja magistraatide otsuseid.
Usundi seitse dimensiooni

**Usundi** või **religiooni seitse dimensiooni** on šoti usuteadlase Ninian Smarti loodud teooria, mille ta avaldas oma 1989. aastal ilmunud teoses "Maailma usundid: vanad traditsioonid ja kaasaegsed muutused" ("*The World's Religions: Old Traditions and Modern Transformations*").

Selle kohaselt on võimalik iga usundit iseloomustada seitsme dimensiooni või mõõtme abil. Mida enam neid dimensioone mingi süsteemi juures esineb ja mida tugevamalt need ilmnevad, seda kindlamalt võib konkreetset süsteemi nimetada usundiks.

Smarti dimensioonid on piisavalt üldised, et nende alla mahutada ka tsiviilreligioon ja erinevad sekulaarsed ideoloogiad. Seega ei defineeri Smart oma teoorias usundi või religiooni olemust, vaid toob välja tunnused süsteemide äratundmiseks, mis võivad ühiskonnas tervikuna või konkreetsete ühiskonna liikmete jaoks religioonina toimida.

Need seitse dimensiooni on järgmised:

****praktiline ehk rituaalne*** – usundi rituaalid ja praktikad nagu liturgia, palve, pühad, marsid, jms;
****kogemuslik ehk emotsionaalne*** – usulised kogemused nagu nägemused, ilmutused, usuline ekstaas, jms;
****narratiivne ehk müütiline*** – usundi aluseks olevad lood või narratiivid, nii kirjalikud kui ka suulised. Selle dimensiooni alla kuuluvad ametlikud ja mitteametlikud õpetused, ettekuulutused, jms;
****doktrinaalne ehk filosoofiline*** – usundi ametlik õpetus ehk doktriin (usutunnistus, parteiprogramm jms). See on tihedalt seotud narratiivse dimensiooniga ja reeglina toetab seda;
****eetiline ehk legaalne*** – usundi õpetusest tulenevad ametlikud ja mitteametlikud reeglid ja seadused nagu kümme käsku või kommunismiehitaja moraalikoodeks;
****sotsiaalne ehk institutsionaalne*** – organisatsioon või organisatsioonid, mille läbi usund ühiskonnas ja selle liikmete elus toimib, näiteks kirik, kogudus, kogukond, partei, vms;
****materiaalne*** – usundi praktiseerimiseks vajalikud ja/või selle tulemusel loodud materiaalsed objektid, näiteks kirikuhooned, pühakujud, ikoonid, ka looduslikud objektid nagu püha hiis või püha mägi.

1969. aastal avaldas ta selle nimekirja kuue dimensiooniga, materiaalse dimensiooni lisas ta 1989. aastal.

1996. aastal täiendas Smart seda nimekirja veel kahe dimensiooniga: 
****poliitiline*** – eriti hästi oli seda dimensiooni Smarti hinnangul võimalik tunnetada 11. veebruaril 1979, mil ajatolla Rūḩollāh Khomeynī haaras Iraanis võimu;
****majanduslik*** – näiteks budistid annavad munkadele materiaalseid hüvesid nagu toitu vahetuskaubana endi moraalse juhendamise ja oma väärtuste täiustamise eest.

## Viited
Pidurdussünaps

**Pidurdussünaps** on sünaps, mille  kaudu saabub närvirakku pidurdavaid signaale. 

Pidurdussünapsite signaalide mõjul tekib postsünaptiline pidurdus. Närviimpulssi sel puhul ei teki.

## Vaata ka
*Erutussünaps
David Copperfield

**David Copperfield** (kodanikunimega **David Seth Kotkin**; sündinud 16. septembril 1956 Metuchenis New Jersey osariigis) on USA juudi päritolu mustkunstnik.

Esinejanime David Copperfield on ta nooruses võtnud Charles Dickensi samanimelisest raamatust.

## Televisioonisõud
*"The Magic of ABC Starring David Copperfield" (1977)
*"The Magic of David Copperfield" (1978)
*"The Magic of David Copperfield II" (1979)
*"The Magic of David Copperfield III: Levitating Ferrari" (1980)
*"The Magic of David Copperfield IV: The Vanishing Airplane" (1981)
*"The Magic of David Copperfield V: Vanishing the Statue of Liberty" (1983)
*"The Magic of David Copperfield VI: Floating Over the Grand Canyon" (1984)
*"The Magic of David Copperfield VII: Familiares" (1985)
*"The Magic of David Copperfield VIII: Walking Through the Great Wall of China" (1986)
*"The Magic of David Copperfield IX: Escape From Alcatraz" (1987)
*"The Magic of David Copperfield X: The Bermuda Triangle" (1988)
*"The Magic of David Copperfield XI: Explosive Encounter" (1989)
*"The Magic of David Copperfield XII: The Niagara Falls Challenge" (1990)
*"The Magic of David Copperfield XIII: Mystery on the Orient Express" (1991)
*"The Magic of David Copperfield XIV: Flying – Live the Dream" (1992)
*"The Magic of David Copperfield XV: Fires of Passion (1993)"
*"David Copperfield: 15 Years of Magic" (1994)
*"The Magic of David Copperfield XVI: Unexplained Forces" (1995)
*"The David Copperfield: The Great Escapes"
*"The Magic of David Copperfield XVII: Tornado of Fire" (2001)
*"The Magic of David Copperfield XVII: Tornado of Fire" (2001)

## Filmograafia
*"Terror Train" (1980)
Sõnajärg

**Sõnajärg** on sõnade ja fraaside järjekord lauses, üks lause moodustajate süntaktiliste funktsioonide väljendamise vahendeid.
 
Kõnelemine on lineaarne protsess. See tähendab, et sõnad tulevad üksteise järel suust ja jõuavad täpselt samas järjekorras kuulaja meeltesse. Et kuulamisel ei ole kogu informatsioon korraga kättesaadav, siis on selle järjestus lauses üsna oluline.

Keeled erinevad selle poolest, kui kindel nende sõnajärg on. Mõnes keeles on moodustajate järjekord lauses suhteliselt range, teistes on aga võimalik moodustajaid lauses vabalt ümber tõsta. 

## Põhisõnajärg
Hoolimata sõnajärje vabadusest, on üks sõnajärg teistest sagedasem ja tavalisem – see on **[[põhisõnajärg]]**. Põhisõnajärje alusel jagunevad maailma keeled kahte suurde ja nelja väiksemasse rühma (S tähendab grammatilist subjekti ehk alust, V öeldist ja O grammatilist objekti ehk sihitist): 
*SVO-keeled, 
*SOV-keeled 
*VSO-keeled
*VOS-keeled
*OVS-keeled ja
*OSV-keeled. 

Kui võtta näiteks eesti keele lause *Teele küpsetab kooki* võidakse sama mõtet edasi anda järgmiselt:
*SVO-keeled: *Teele küpsetab kooki.*
*SOV-keeled: *Teele kooki küpsetab.*
*VSO-keeled: *Küpsetab Teele kooki.*
*VOS-keeled: *Küpsetab kooki Teele.*
*OVS-keeled: *Kooki küpsetab Teele.*
*OSV-keeled: *Kooki Teele küpsetab.*

## Teema ja reema
Info järjestamiseks on olemas universaalne viis, mida kasutavad kõik maailma keeled. See viis nõuab, et lause ehitatakse üles nii, et kõigepealt tuleb teate lähtepunkt, mis on kuidagi seotud eelneva vestlusega, – **[[teema (keeleteadus)|teema]]**. Teemale järgneb uus informatsioon – **[[reema]]**.

## V2-sõnajärg
Kõige paremini vastab lause moodustajate järjestus  teema-reema liigendusele neis keelis, kus öeldise pöördeline osa on lauses alati teisel positsioonil, ülejäänud lauseliikmete järjekord ei ole aga kindlalt määratletud. Selliseid keeli nimetatakse V2-keelteks. Ka eesti keel on V2-keel.

Näited:
* *Tiiu *'ootas** sõbrannalt iga päev teadet.''
* ''Tiiu **oli** sõbrannalt iga päev teadet oodanud.''
* ''Sõbrannalt **ootas** Tiiu iga päev teadet.''
* ''Sõbrannalt **ootas** iga päev teadet Tiiu.''
* ''Teadet **ootas** Tiiu sõbrannalt iga päev.''
* ''Iga päev **ootas*' Tiiu sõbrannalt teadet.*
Vili (jumal)

**Vili** oli germaani mütoloogias Odini ja Vé vend, kes aitas aegade alguses tappa oma vendadel esimese elusolendi härmahiid Ymiri ja tema surnukehast maailma luua. Hiljem puust esimest meest ja naist luues oli Vili panuseks terav mõistus ja tundlik süda, Odin andis eluvaimu ning Vé nägemise ja kuulmise.
Vé

**Vé** (ka *Véi*) oli germaani mütoloogias Odini ja Vili vend, kes aitas aegade alguses oma vendadel tappa esimese elusolendi härmahiid Ymiri ja tema surnukehast maailma luua. Hiljem saare- ja jalakapuust esimesi inimesi luues oli Vé panuseks nägemine ja kuulmine. Odin andis eluvaimu ning Vili terava mõistuse ja tundliku südame.
Taruvaik

**Taruvaik** (**proopolis** ehk **tarupigi**) on mesilaste valmistatav roheka, pruunika või punaka värvusega ja omapärase lõhnaga vaigutaoline kleepuv aine.

## Koostis
Mesilased valmistavad taruvaiku taimede pungadelt kogutud lähteainetest. Taruvaigu üht koostisosa – palsamit – produtseerivad amm-mesilased õietolmuterade kestadest. Taruvaik koosneb taimsetest valkudest ja palsamitest (50–55%), vahast (30–40%), eeterlikest õlidest (8–10%) ja õietolmust (5–10%). Taruvaigu sulamistemperatuur on 80 °C ja erikaal 1,27 g/cm3.

## Kasutamine
Mesilased kasutavad taruvaiku kärjekannude puhastamiseks ja desinfitseerimiseks, pragude täitmiseks, lennuava kitsendamiseks ja tarru sattunud kahjurite katmiseks.

Taruvaik on rahvameditsiinis kasutusel kui antibakteriaalne aine. See takistab haigustekitajate arengut, parandab haavu ning leevendab valu. Taruvaiku kasutatakse mitmete tavameditsiini preparaatide valmistamisel. Mööblitööstuses on taruvaik kasutusel lakkide valmistamisel. Taruvaik annab lakile vastupidava läike.

Mesinikud koguvad taruvaiku tarude siseseinte ja raamide ning vaheliistude pealt kraapides. Seda säilitatakse jahedas õhukindlas anumas.

## Vaata ka
*Lehemesi
*Mesindus
*Nektar
*Õietolm

## Viited
Frigg

**Frigg** oli germaani mütoloogias jumalate pealiku Odini naine ja Baldri ema. Frigg oli viljakusejumalanna. Tema järgi on inglise keeles nimetatud reede (ingl *Friday*). 

Tuntud on müüt sellest, kuidas Frigg võttis igalt asjalt ja olevuselt tõotuse, et need ei tee tema pojale Baldrile midagi halba, jättis välja aga puuvõõriku, mis tundus olevat kahjutu ja süütu taim. Just puuvõõrik sai aga Baldrile saatuslikuks tema pimeda venna Hödri käe läbi.
Mimir

**Mimir** oli germaani mütoloogias arukas jumal, kelle aasid saatsid teise jumalate haru vaanidega vaherahu sõlmima, kui need kaks jumalate suguharu olid võitlemisest väsinud. Vaanid aga raiusid Mimiril pea maha ja saatsid tagasi aasidele. Odin kastis pead ravimtaimedega, et see kunagi mädanema ei läheks, ja lausus selle kohal loitsu, et taastada Mimiri kõnevõime. Hiljem pandi Mimiri pea valvama Yggdrasili juure all asuvat võlukaevu (Mimiri kaev) ja Odin loovutas ühe oma silma, et tarkusekaevust juua ning omandada "mitmed tõed, mida keegi veel ei teadnud".
Üheksa maailma

**Üheksa maailma** oli skandinaavia mütoloogias maailmade kogum, mida ühendas ja hoidis ilmapuu Yggdrasil:

# **[[Asgard]]** – aaside maailm, kus asus ka Odini Valhalla. Sinna pääses üle vikerkaaresilla Bifrösti, mida valvas sarvepuhuja ja Ragnaröki saabumise kuulutaja Heimdallr;
# **[[Vanaheimr]]** – vaanide maailm;
# **[[Midgard]]** – inimeste maailm;
# **[[Muspell]]** – tulemaailm;
# **[[Niflheimr]]** – jäine allmaailm, mida valitses Loki tütar Hel. Jää- ja hallahiidude kodu;
# **[[Alfheimr]]** – haldjate maailm;
# **[[Svarttalfheimr]]** – tumedate haldjate ehk *[[Svartafar]]*ite kodu;
# **[[Nidavellir]]** – päkapikkude maailm;
# **[[Jötunheimr]]** – hiidude/jöötunite maailm.
Nornid

**Nornid** (vanapõhja keeles *nornir*) olid skandinaavia mütoloogias saatusejumalannad.

Esimene norn oli Urdr, kelle kaevu juures maailmapuu Yggdrasili ühe juure all kolmest pidasid jumalad oma igapäevaseid koosolekuid. Teised kaks norni olid Verdandi ("Olevik") ja Skuld ("Tulevik", ka "Kohustus"). Nornid otsustasid jumalate, hiidude, kääbuste ja inimeste saatuse üle.

On võimalik, et norne peeti algselt ketrajateks, siiski ei kohta germaani mütoloogias kontseptsiooni sellest, kuidas nornid iga sureliku elu lõngana ketravad ja selle pikkuse otsustavad.
Fenrir

**Fenrir** (ka **Fenrisúlfr**) on germaani mütoloogias hiiglaslik hunt, jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda poeg ning Heli ja Jörmungandri vend. Jumalad röövisid ta ja hoiavad teda härjapõlvlaste valmistatud Gleipniri võluköidikuis, kust ta maailma lõpu Ragnaröki ajal lahti rabeleb ja seejärel Odini alla neelab.

Jumal Tyr kaotas müüdi järgi Fenriri lõugade vahele oma parema käe. Fenriri köitmiseks otsiti kolm korda sobivaid köisi; kaks esimest purunesid ning kui tuli kolmas kord, keeldus Fenrir uskumast, et jumalad ta pärast köitmist vabastavad. Tyr kui õigluse jumal pidi oma parema käe Fenriri lõugade vahele pistma tagatiseks, et jumalad oma sõna ei murra. Nad aga ei vabastanud Fenririt ning hunt hammustas Tyri käe otsast.
Angrboda

**Angrboda** (ka **Angrboða**) oli germaani mütoloogias härmahiiutar. Ta oli Loki armuke ja kolme kohutava koletise – hunt Fenriri, madu Jörmungandri ja tütar Heli ema.
Hel

**Hel** oli germaani mütoloogias jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda pooleldi mädanev tütar. Ta valitses teispoolsust – trööstitut ja külma surnutemaailma Heli, kuhu Odin ta pagendanud oli. Helis oli Helil suurem võim kui Odinil. Heli jõudsid kõik need, kes olid surnud haigevoodis või vanadusse.
Jörmungandr

**Jörmungandr** (ka **Jörmungand**, **Midgardrimadu** ehk *Maailmamadu*) oli germaani mütoloogias jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda maost poeg, kes oli tõmbunud rõngasse ümber kogu Keskmaa ehk Midgardri, inimeste maailma.

Jumalad röövisid Loki lapsed - hunt Fenriri (Fenrisúlfri), Heli ja Jörmungandri - ja Odin viskas Jörmungandri ookeani, mis ümbritseb Midgardrit. Madu kasvas nii suureks, et suutis tõmbuda rõngasse ümber kogu Maa ning võtta oma saba suhu. Kui ta oma sabast lahti laseb, tuleb maailma lõpp Ragnarök. Ragnaröki sündmuste ajal tuleb Jörmungandr maa peale ja langeb võitluses oma ürgvaenlase jumal Thoriga, kes upub omakorda tema mürgiloiku.

## Vaata ka
* Apopis
* Lohe
* Ouroboros
Huginn ja Muninn

**Huginn** ("Mõte") ja **Muninn** ("Mälu") olid Skandinaavia mütoloogias peajumal Odini kaarnad, kelle ta saatis igal hommikul välja, et teada, mis kõigis üheksas maailmas toimub. Seejärel pidid nad naasma Odini õlgadele puhkama ja talle nähtust jutustama.

## Vaata ka
* Hugin (lennuk)
Nidhöggr

**Nidhöggr** oli germaani mütoloogias lohe, kes elas maailmapuu Yggdrasilli kolmest juurest ühe all. Nidhöggr elas Niflheimri jäises udus ja pimeduses, kus ta rebis puruks ja sõi laipu. Kui lohe laipade söömisest tüdines, näris ta vahelduseks Yggdrasilli juurt. Nii Yggdrasill kui Nidhöggr pidi üle elama maailmalõpu Ragnaröki.
Einherjerid

**Einherjerid** olid germaani mütoloogias valküüride poolt Valhallasse valitud sõjasangarid, kes pidi võitlema Odini ja aaside poolel maailmalõpulahingus Ragnarökis Vigridi väljal.
Valküürid

**Valküürid** ("langenute valijad") olid germaani mütoloogias Odini lahingukaaslased või kilbikandjad.

Valküürid ratsutasid lahinguväljade kohal ja viisid langenud kangelasi Valhallasse. Langenuist parimad said Odini sõdalasteks maailmalõpu lahingus Ragnarökis. Valküürid lõbustasid ja teenisid neid sõdalasi, kes läksid Valhallasse. Valküürid olid algul tõenäoliselt amatsoonide sarnased jumalannad, kes nautisid lahinguid ja sõjahaavu.
Tulema-tarind

***Tulema''-tarind''' on [[eesti keel]]es [[tarind (keeleteadus)|tarind]], millel on järgmine ehitus: 

:[[käändsõna]] või [[käändsõnafraas]] [[alalütlev]]as käändes + ''tuleb'' + [[tegusõna]] [[da-infinitiiv|''da''-infinitiiv]].

''da''-infinitiivi ees võivad olla [[laiend]]id.  

Tarind väljendab [[kohustuslikkusmodaalsus]]t või [[paratamatusmodaalsus]]t:
 
::''Meil '''tuleb''' töö lõpetada.
::''Inimesel '''tuleb''' oma saatusega leppida.

Käändsõna või käändsõna väljendab [[agent(keeleteadus)|agenti]], ''da''-infinitiivis tegusõna kohustuslikku või paratamatut tegevust vms. 

''Tulema''-[[verbi]]ga seotud [[modaaltarind]] on samas tähenduses kasutatud [[pidama-tarind|''pidama''-tarind]]i kõrval [[eesti keel]]e olulisemaid [[agendikeskne vajalikkus|agendikeskse vajalikkuse]] edasiandmise vahendeid, teatavates tekstitüüpides koguni sagedasim.   

==Ajalugu==

Ajaloos on ''tulema''-verbi puhul ilmselt olnud primaarne liikumistähendus ning see on saanud aluseks ülejäänud tähenduste kujunemisele, seetõttu on loomulik, et tekstides esineb palju näiteid, mille puhul tõlgendus ei ole otsene ning liikumisega võib protsessi seostada üksnes väga tinglikult:

''Sepärrast nuttis Jesus sélle ahhastuse pärrast, mis sélle linna peäle piddi '''tullema''', ja wiimseks sai '''tullema'''.''

Vana kirjakeele modaalse tõlgendusega lausetes sarnanevad ''tulema''-verbi [[semantika]] ja funktsioonid tänapäevastega, mõnel juhul võib oletada, et [[tarind (keeleteadus)|tarind]]i tähenduses sisalduvat kohustatust tajuti praegusest veidi nõrgemana:

:''Mis ***tulleb tehha***, ja mis ***pead teggema**'', kui innimesed sind ehk parremaks ehk pahhemaks peawad, kui sa ei olle?

Varaseimad modaalse ''tulema''-tarindi näited on pärit [[1690. aastad|17. sajandi viimasest kümnendist]]:

''/mis Iutlusse Ammeti monnisuggust Asja Ajamissel **tullep*' Kirko Wisi nink kombe echk monne mu issipeinse Luggu polest *tähhelepanna*/.

Järgmistel sajanditel on modaalne tarvitus juba küllalt üldine.

Samalaadne *tulema''-verbil põhinev modaalkonstruktsioon on olemas ka teistes läänemeresoome keeltes.

## Välislingid
Germaani mütoloogia

Germaanlased uskusid paljudesse jumalatesse; nende usund oli polüteistlik. Teadmised germaani usundist ja mütoloogiast põhinevad peamiselt muinasskandinaavia luulel, kus kirjanduslik fantaasia on segunenud müütiliste pärimustega. Andmeid pärineb ka antiikautoreilt, ruunitekstidest ja nn Merseburgi loitsudest. 

Polüteistlik maailmapilt püsis ristiusuga kõrvu elavana u I aastatuhande lõpuni (kõige kauem Skandinaavias ja Islandil); surnukultusele ja viljakusmaagiale toetuvad uskumused ja kombed on osalt säilinud tänini.  

Erinevatel aegadel on germaani usundit ja mütoloogiat mõjutanud suuresti antiikmütoloogia ja kristlus; skaldiluules leidub rohkesti laene keltidelt.
Modaalsus

**Modaalsus** on filosoofias laad ja viis, kuidas miski on, näib või kuidas sellest mõeldakse.

Kitsamas klassikalises tähenduses on modaalsus aleetiline modaalsus: modaalsus on ontoloogias asjaolu olemise laad ja viis või loogikas propositsiooni tõesus. Lisaks lihtsale (faktilisele) tõesusele on olemas paratamatus (*Notwendigkeit*), võimalikkus (*Möglichkeit*), võimatus (*Unmöglichkeit*) ja kontingentsus (*Kontingenz*). Aleetilise modaalsuse mõiste esineb juba Aristotelese kommentaatoritel.

Immanuel Kanti järgi on modaalsuse kategooriad võimalikkus (*Möglichkeit*), tegelikkus (*Wirklichkeit*) ja paratamatus (*Notwendigkeit*), mis vastavad otsustuste modaalsusele (problemaatilisele (võimalikule), assertoorilisele (tegelikule) (*assertorische (wirkliche)*), apodiktilisele (paratamatule) (*apodiktische (notwendige)*)). 

Leibnitz eristab nelja propositsioonitüüpide kategooriat: asjaolu võib olla paratamatu, võimalik, võimatu ja kontingentselt tõene (aktuaalne).   

Laiemas, aleetilisest tulenevas tähenduses mõistetakse modaalsuse all laadi ja viisi, kuidas propositsioon on tõene suhtes väljaütleja teadmiste, väljaütlemise aja või kohustusega. Nende hulka kuuluvad doksastilised (episteemilised) (*doxastische (epistemische)*), ajalised (*temporale*) või deontilised (*deontische*) modaalsused.

**Nominatiivne modaalsus**

Nominatiivne modaalsus ehk modaalsus kitsamas mõttes on situatsiooni hinnang:
*tegelikkusele vastavuse kohta
*Ta loeb.* (reaalne)* Ta loeks.* (irreaalne)
*lubatavuse kohta
*Ta võib lugeda.* (lubatud)
*tõenäosuse kohta
*Ta vist loeb.* (tõenäoline) *Ta loeb tõepoolest.* (tõsikindel)
* väärtuse kohta 
*Hea, et ta loeb.* (positiivne) *Halb, et ta ei loe* (negatiivne)

Modaalsushinnang toimib operaatorina, mille mõjualaks on kas lause tervikuna või lause fokuseeritud osa. Näiteks:
**Helena peab Joosepile unejuttu lugema.*
***''Unejuttu** peab Helena Joosepile lugema.''

## Vaata ka
*Aleetilised modaalsused
Tarnogski rajoon

**Tarnogski rajoon** on 2. järku haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskuseks on Tarnogski Gorodoki küla, kus on 5500 elanikku (2002). Rajoon jaguneb halduslikult 6 kohalikuks omavalitsuseks.

Suuremad jõed on Kokšenga ja Uftjuga.

## Elanike arv
* 2006 – 14 800
* 2009 – 14 400
* 2015 – 11 795
* 2020 – 11 133

## Viited

## Välislingid

* Tarnogski rajoon Vologda oblasti lehel
* Tarnogski rajooni koduleht
Ansambel "Mahavok"

**"Ansambel "Mahavok""** on ansambli Mahavok 1987. aastal Meloodia plaadivabriku välja antud kauamängiv heliplaat.

Plaadi kaane on kujundanud Silver Vahtre.

## Lood
#Mägede hääl = Голос гор *<small>([[Heini Vaikmaa]] / sõnad: [[Madis Tross]])</small>*
#On läinud aastad = Прошли годы *<small>(Heini Vaikmaa / sõnad: Madis Tross)</small>*
#Usu ometi = Верь же *<small>(Heini Vaikmaa ; sõnad: [[Doris Kareva]])</small>*
#Lootus = Надежда *<small>(Heini Vaikmaa / sõnad: [[Oskar Ove]])</small>*
#Tunnete keel = Язык чувств *<small>(Heini Vaikmaa / sõnad: [[Rudolf Rimmel]])</small>*
#Kaugel maal = В далекой стране *<small>([[Heini Vaikmaa]] / sõnad: [[Madis Tross]])</small>*
#Suletud silmadega = Закрытые глаза *<small>(Heini Vaikmaa / sõnad: Madis Tross)</small>*
#Juhtum tänaval = Случай на улице *<small>(Heini Vaikmaa)</small>*

## Välislingid
*Album
Daniel Bernoulli

**Daniel Bernoulli** (8. veebruar 1700 Groningen – 17. märts 1782 Basel) oli Hollandis sündinud Šveitsi matemaatik. Ta oli Bernoullide suguvõsa liige.

Aastatel 1725–1733 töötas ta Peterburi Teaduste Akadeemias. Pärast seda elas ja töötas ta kuni surmani Baselis, kus juhatas järjest Baseli ülikooli meditsiini, metafüüsika ja loodusfilosoofia õppetooli.

Bernoulli üks tähtsaimaid töid oli 1738. aastal publitseeritud "Hüdrodünaamika" ("*Hydrodynamica*"). Selles pani ta aluse gaaside kineetilisele teooriale ja selgitas selle alusel Boyle'i seaduse. Ta sõnastas Bernoulli võrrandi, mis seob voolava vedeliku rõhu, voolu kiiruse ja asendi potentsiaalse energia ning kirjeldab energia tasakaalu voolava vedeliku joas.

Samal aastal avaldas ta raamatu "*Specimen theoriae novae de mensura sortis*" ("Uus teooria riski hindamise kohta"), milles käsitles Peterburi paradoksi ja andis sellele esialgse selgituse. Peterburi paradoks ongi kaudselt tema enese järgi nimetatud, sest ta tuli selle peale ajal, mil töötas Peterburis. Bernoulli märkis sageli, et teatavat ebakindlust sisaldavate otsuste tegemisel ei kipu inimesed maksimeerima mitte rahalist kasu, isegi kui see on matemaatiliselt väljaarvutatav, vaid märksa ebamäärasemat kasulikkust.

1766 avaldas ta statistilise analüüsi suremuse kohta rõugete tagajärjel, millega näitas inokulatsiooni tõhusust rõugete vältimisel. See oli üks maailma esimesi uuringuid salastatud andmete kohta.

1750 valiti ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks.
Cumbria

**Cumbria** on tseremoniaalkrahvkond Inglismaa põhjaosas.

Piirneb läänes Iiri merega ja põhjas Šotimaaga. Kirdes asub Northumberland, idas County Durham, kagus North Yorkshire ja lõunas Lancashire.

Krahvkonnas asub Lake Districti rahvuspark. Maastik on kohati mägine, 978-meetrine Scafell Pike on kogu Inglismaa kõrgeim tipp.

Cumbria jaguneb Cumberlandi ja Westmorland and Furnessi tervikomavalitsuseks. Aastatel 1974–2023 oli Cumbria mittelinnakrahvkond, mis jagunes kuueks ringkonnaks: Allerdale, Barrow-in-Furness, City of Carlisle, Copeland, Eden ja South Lakeland.

## Viited

## Välislingid
* Turistidele suunatud koduleht
Antibes

**Antibes** [an'tib] on linn Lõuna-Prantsusmaal Vahemere rannikul Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas. See kuulub Alpes-Maritimesi departemangu ja on tuntud luksusliku jahisadama Port Vaubani poolest, mis on üks suuremaid jahisadamaid Vahemerel.

Linn on olnud paljude maailmakuulsate kunstnike ja loovisikute armastatud paik. Pablo Picasso elas ja töötas Antibes’is 1946. aastal, mille mälestuseks asub linna kindluses Musée Picasso – maailma esimene tema loomingule pühendatud muuseum. Antibes'is on elanud ka kirjanikud Nikos Kazantzakis ja Graham Greene, samuti kuulus Kreeka laevaomanik ja miljardär Aristotélis Onásis.

Linnaga on seotud teisigi tuntud isikuid: seal on surnud kunstnik Nicolas de Staël, kirjanik Paul Arène, revolutsiooniperioodi sõjaväelane Jean-Étienne Championnet, Montenegro kuningas Nikola I Petrović ning Eestist Paidest pärit tööstur Julius Möller.

## Sõpruslinnad
* Aalborg, Taani 
* Kinsale, Iirimaa
* Newport Beach, Ameerika Ühendriigid
* Schwäbisch Gmünd, Saksamaa
* Eilat *(אילת)*, Iisrael
* Desenzano del Garda, Itaalia
* Olümpia, Kreeka

## Viited

## Välislingid
* Antibes'i koduleht
Hulgasõna

## Hulgasõnade ''osa'', ''enamik'', ''mitu'', ''palju'' ühildumine

Eesti hulgasõnade kasutamises on toimunud järgmine nihe: ainsusliku *osa õpilasi* (s.o hulgafraas) asemel kasutatakse üha sagedamini mitmuslikku *osad õpilased* (s.o nimisõnafraas), samuti nt *enamik õpilasi > enamikud õpilased*, *mitu õpilast > mitmed õpilased*. 

Selle põhjuseks võib olla vajadus eristada hulgasõnade erinevaid funktsioone:
***kvantifitseeriv funktsioon** – näidata hulga suurust; hulgafraas vastab küsimusele *kui palju?*
:*Klassis oli mitu õpilast / osa õpilasi / enamik õpilasi / palju õpilasi*;
***määratlev ehk piiritlev funktsioon** – piirata referentide hulka
:*Need õpilased / mitmed õpilased / osad õpilased / paljud õpilased (=teatud õpilased) tahavad kontrolltööd järgi teha.*
:Määratlevas funktsioonis hulgasõnad ühilduvad fraasi põhisõnaga käändes ja arvus.

Nende kahe funktsiooni selge eristus on võimalik ainult nimetavas käändes: *mitu õpilast – mitmed õpilased, osa õpilasi – osad õpilased*.

Mitmust kasutatakse isegi liiga sageli:
*Ta pakkis kaasa mitmeid käterätikuid.* – siin peetakse silmas käterätikute hulka, mitte kindlaid käterätte.

## ''osa''-tarind
*osa*-tarindite hulgas on kahesuguse tähendusega konstruktsioone:
**osa õpilasi/õpilastest* 'tervikhulk õpilasi'
**osad õpilased* 'mitte tervikhulk õpilasi'
:*Osa õpilasi/õpilastest käis kontrolltööd järgi tegemas.*
:*Osad õpilased käivad kontrolltöid järgi tegemas.*

Mitmuslikku *osad õpilased* tüüpi tarindeid kasutatakse väga tihti, sest
*mitmus tähistab selgelt mitmust,
*muutmine on lihtsam,
**osa* ainsuse nimetava, omastava ja osastava vorm on ühesugune (*osa õpilasi, osa õpilasi/õpilaste, osa õpilasi*), mitmus aitab vältida segadust (*osad õpilased, osade õpilaste, osasid/osi õpilasi*).

Üksik mitmusevorm *osad* on üldkasutuses tähenduses 'osa inimesi', nagu ka *mõned* tähenduses 'mõned inimesed'.
*Osadele / mõnedele* meeldib pargis kõndida.

## Vaata ka
*Sõnaliik
*Täiend
Küsilause

**Küsilause** väljendab küsimust. Küsilausete liigitamisel lähtutakse sellest, kas küsimusega antakse võimalikud vastused ette või mitte.

## Valikküsilaused
Valikküsilauseteks ehk alternatiivküsilauseteks nimetatakse küsilauseid, milles vastus on küsimusega ette antud.

*Kas sul on punane pinal?* - Võimalik on vaid jaatav või eitav vastus.

Valikküsilaused jagatakse kolmeks alaliigiks. 
### Üldküsilaused
Üldküsilause eeldab jaatavat või eitavat vastust, küsimuse mõjualaks on terve lause.

*Kas sa nägid seda õnnetust pealt?*

### Ülderiküsilaused
Ülderiküsilause eeldab jaatavat või eitavat vastust, aga küsimuse mõjualaks on vaid osa lausest.

*Kas Enn käis Hollandis?*

### [[Loetlev valikküsilause|Loetlevad valikküsilaused]]
Valikküsilause kitsamas tähenduses ei eelda eitavat või jaatavat vastust ega mõju tervele lausele.

*Kes kukkus pikali, sina või Mari?*

## Eriküsilaused
Kui võimalikke vastusevariante kindlalt ette ei teata, on tegemist eriküsilausega.

*Kes nägi neid ufosid?*

## Eelistusküsilaused
Kui mis tahes küsilauses väljenduvad oletused või kahtlused vastuse tõenäosuse suhtes, nimetatakse seda eelistusküsilauseks.

*Kas ta sind enam armastabki?*

## Vaata ka
*Retooriline küsimus
Olev kääne

**Olev kääne** ehk **olev** ehk **essiiv** on kääne, millega  väljendatakse olukorda või seisundit, milles ollakse.

## Eesti keel
Oleva käände käändelõpp on *-na*, mis lisatakse omastavas käändes sõnavormile.  

Olevas käändes käändsõna kasutatakse seotud laiendina või vaba laiendina. 

Tavaliselt väljendab olev kääne seisundit põhitegevuse või olukorra kaudu: *Ta on *'direktorina** karm''. ''Mari astus **porisena** tuppa''. ''Ta on **vihasena*' oma toas*.

## Vaata ka
*Seisundimäärus

## Välislingid
Harilik sirpuim

**Harilik sirpuim** ehk **skalaar** (*Pterophyllum scalare*) on sirpuime perekonda kuuluv kalaliik; laialdaselt kasvatatav akvaariumikala. 

Sirpuim kasvab kuni 13 cm pikkuseks. 

Sirpuimedel esineb soolist dimorfismi. Näiteks emaste kudemisava on isaste omast suurem ja ümaram ning suunatud taha.

## Akvaariumikalana
Harilik sirpuim on akvaariumis arg kala, keda tuleb sageli sööta teistest kaladest eraldi. Toiduks sobivad talle näiteks vesikirbud.

Sirpuim vajab kasvuks veetemperatuuri 23–25°. Sobival veetemperatuuril (24°) võib ta akvaariumis kudeda. On tehtud kindlaks, et 26–27° juures vältab marjast koorumine 48 tundi.

## Kirjanduses
Jaan Kaplinski on kirjutanud skalaarist luuletuse, mis on ilmunud kogus "Õhtu toob tagasi kõik" ("Oli kärekülm talveõhtu ...").
Sirpuim

**Sirpuim** (*Pterophyllum*) on kolmest liigist koosnev kalade perekond ahvenaliste seltsist.

Tuntuim liik on akvaariumikalana kasvatatav harilik sirpuim ehk skalaar (*P. scalare*).
Šveitsi liidupresident

**Liidupresident** (saksa keeles *Bundespräsident*, prantsuse keeles *Président de la Confédération*, itaalia keeles *Presidente della Confederazione*, romanši keeles *President da la Confederaziun*) on Šveitsi seitsmeliikmelise valitsuse ehk Liidunõukogu eesistuja.

## Valimiskord ja ametiaeg

Liidupresident valitakse Šveitsi parlamendi Liidukogu kahe koja ühisistungil üheks aastaks. Tema volitused algavad 1. jaanuaril ja lõpevad sama aasta 31. detsembril. Tavaliselt roteerub positsioon Liidunõukogu liikmete seas viisil, mis võimaldab igaühel neist seitsme aasta kestel korra liidupresidendi ametit pidada (eeldusel, et nad kõik on nii kaua ametis). Tavaliselt valitakse Liidunõukogu liikmed presidendiks vanuse järjekorras ja sama isikut kaheks aastaks järjest ei valita.

## Õigused ja kohustused

Liidupresidenti võib tinglikult nimetada valitsusjuhiks, kes täidab ka mõningaid riigipea ülesandeid. Juriidiliselt ei ole ta siiski ei valitsusjuht ega riigipea, sest selliseid ametikohti Šveitsi põhiseaduse kohaselt ei eksisteeri. Võrreldes teiste Liidunõukogu liikmetega ei ole tal mingeid eriõigusi, küll aga kaks täiendavat ülesannet – juhatada Liidunõukogu istungeid ja täita muudes riikides riigipeale kuuluvaid esindusfunktsioone (riigipühadel kõnede pidamine, riigi esindamine teatud rahvusvahelistel üritustel jms). Need ülesanded lisanduvad tema põhiülesannetele, milleks on tema haldusalas oleva osakonna (Eesti mõistes ministeeriumi) juhtimine.

Liidupresidendil on otsustav roll täita siis, kui valitsuses toimuval hääletusel on poolt- ja vastuhäälte arv võrdne. Sel juhul otsustab hääletustulemuse liidupresidendi hääl.

## Vaata ka

*Šveitsi liidupresidentide loend
Hermann I (Saare-Lääne piiskop)

**Hermann I de Bekeshoevede** (ka **Buxhoeveden**, 1230–1285) oli Saare-Lääne piiskop 1262–1285.

Hermann pärines Buxhoevedenide suguvõsast. Hiljem on Saare-Lääne piiskoppidest pärinenud sellest suguvõsast Reinhold von Buxhoeveden.

Piiskop Hermann pühitseti ametisse 20. augustil 1262 Lübeckis. Tema ajal hävitati, žemaitide poolt 2. veebruaril 1263 Vana-Pärnu.

## Osalemine Lyoni II kirikukogul
Hermann I osales 1274 Lyoni II kirikukogul ja teda on mainitud seoses Ratisboni katedraalile antud indulgentsidega. 

## Suhted orduga

1262 loovutas Hermann Saksa ordule patronaadiõiguse Kihelkonna kihelkonna (*Kiligund*) üle.

## Suhted Lübeckiga

Ta teavitas 1283 Lübecki raadi Tallinna kloostriga seotud legaadi asjus. 

## Koormiste kinnitamine

1284 uuendas ja kinnitas Hermann oma eelkäijate statuudi piiskopkonna mandriosas kümnise ja andamite kogumisel taasristitud talupoegadelt. 

## Kaupmeestele privileegide andmine

Hermann kinnitas 21. augustil 1262 Saare-Lääne piiskopkonnas kaupmeeste privileegid. 1277 taotles ta koos Riia peapiiskopi ja Tartu piiskopiga Läänemerel kauplevatelt kaupmeestelt aktiivsemat kauplemist Eestimaal ja Liivimaal.

29. märtsil 1277 andis ta koos Riia peapiiskopi Johannes I von Luneni ja Liivi ordu maameistri Ernst von Ratzeburgiga kaupmeestele privileege. Kaupmeestele lubati vabadusi tollimaksust ja rannaõigusest, samuti sadamate, karjamaade ja rannariba kasutamist, puude võtmist kütteks ja laevaparanduseks ning õigust sõltumatu kohtupidamise osas. Ta tänas 4. veebruaril 1278 koos Riia peapiiskopi ja Tartu piiskopiga Läänemerel kauplevaid kaupmehi nende poolt antud lubaduse eest venelastega kauplemisel.

## Haapsalu rajamine

Hermann I rajas 1279 Haapsalu piiskopilinnuse (*fundata ecclesia cathedrali in Hapsal*).

## Viibimine Liivimaal

Hermann I viibis septembris 1262 ja 31. juulil 1283 Lihulas ning 1284 Haapsalus.

## Vaata ka
*Buxhoeveden

## Viited

## Allikad
*Leonid Arbusow, "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert".
*Friedrich Georg von Bunge, "Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten".

## Kirjandus
*Robert von Toll: "Est- und Livländische Brieflade". Dritter Band. *Chronologie.* Riga, Moskau, Odessa 1879. lk. 228–230.
*Joanna Wyżlic: "Hermann, Bischof von Oesel, erneuert und bestätigt die von seinem Vorgänger über die Leistung von zehnten und Abgaben Aller Art durch die neubekhrten erlassenen Statute, im Jahr 1284: Herman, biskup Ozylii, przedłuża i potwierdza postanowienia..."" Meritum 4,2012: 197-200
Võtegra rajoon

**Võtegra rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskus on Võtegra linn. Asub oblasti loodeosas, piirneb Leningradi oblasti, Karjala Vabariigi ja Arhangelski oblastiga. Loodepiiril asub Äänisjärv.

Rajoonis on 8 omavalitsusüksust, neist 1 linn ja 7 külaasundust (*сельское поселение*).

## Elanike arv
* 2006 – 30 400
* 2009 – 29 400
* 2010 – 27 149 (rahvaloendus)
* 2021 – 23 432

## Viited

## Välislingid
* Võtegra rajooni koduleht
* Võtegra rajoon Vologda oblasti lehel
Konrad I (Saare-Lääne piiskop)

**Konrad I** oli Saare-Lääne piiskop 1294 (või 1297)–1307.

1298 vallutasid ordu väed Saaremaa ja Haapsalu ning piirasid Lihulat, kus viibis piiskop. Konrad I saatis augustis 1299 Saksa ordule memorandumi, milles kirjeldas Saare-Lääne piiskopkonna olukorda. 1302 oli Saare-Lääne piiskopkonna ja Saksa ordu vahelises tülis vahendajaks Riia peapiiskop. 29. novembril 1304 sõlmis Konrad koos teiste Liivimaa maaisandatega liidulepingu Riia vastu. 

Konrad I tõotas 23. märtsil 1306 koos Riia linnaga leppida kokku mõrvatud isiku asjus, mille osas saavutati 1. mail 1307 kokkulepe.

## Allikad
***Leonid Arbusow**, *"Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert"*.
***Friedrich Georg von Bunge**, *"Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten"*.
Oscar Verpoest

**Oscar Verpoest** (27. detsember 1922 Antwerpen – 16. detsember 2007 Brasschaat, Antwerpeni provints) oli Belgia kabetaja, rahvusvaheline meister.

Ta tuli 19 korda Belgia meistriks. Maailmameistrivõistlustel jäi ta laeks 4. koht 1948. aastal. 1977. aastal võitis ta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.

Ka tema vend Hugo oli nimekas kabetaja.
Heinrich II (Saare-Lääne piiskop)

**Heinrich II** (surnud 1294) oli Saare-Lääne piiskop 1290–1294.

Teda on mainitud Kuramaa piiskopi kirjas 10. mail 1290 kui Lihula piiskoppi.

Heinrich II loovutas 1292 Liivi ordule Pärnu jõe ääres asunud ala (asus Pyronowe ja Corbe kandis). 30. aprillil 1293 saavutas ta kokkuleppe Liivi orduga.

## Allikad
*Leonid Arbusow, *"Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert"*.
*Friedrich Georg von Bunge, *"Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten"*.
Hartung

**Hartung** (ka **Garttungus**, surnud 1321) oli Saare-Lääne piiskop 1310–1321.

Teda on 16. juunil 1302 mainitud Riia peapiiskopi otsuses Saare-Lääne piiskopi Konrad I ja ordu vahelises tülis kui Saaremaa kanoonikut. 1309 on teda mainitud kui Saaremaa toomhärrat, kes saatis Riiga Gregorius IX privileegi koopia.

## Suhted paavstiga
23. veebruaril 1318 kohustas paavst Johannes XXII Hartungi saatma kuuria juurde prokuraatorit. 

Hartung lähetas 23. augustil 1320 skolastik Gottfried von Memeli paavsti juurde saadikuks seoses Liivi ordu liikmete jõhkra käitumisega piiskopkonnas.

## Tegevus rahuvahendajana
Hartung manitses koos Tallinna piiskopi Heinrichiga ja Taani Eestimaa asehalduriga 15. mail 1313 Läänemaal Voose külas Saksa ordut ja Riia linna sõlmima omavahel rahu Liivimaa kodusõjas.

## Tüli mõrvatud praosti pärast
1312 puhkes piiskopil vaidlus Riia linnaga mõrvatud praost Wedekini, Henricus de Lubecke ja Mauritius de Hude pärast, mille osas langetas Riia peapiiskop Friedrich von Pernstein 27. veebruaril 1312 otsuse. 15. juunil 1319 saavutas Hartung Lihulas kokkuleppe mõrvatud praosti asjus.

## Allikad
*Leonid Arbusow: *"Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert"*.
*Friedrich Georg von Bunge: *"Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten"*.

## Viited
Jakob (Saare-Lääne piiskop)

**Jakob** (ka Jacques, surnud 1337) oli Saare-Lääne piiskop aastatel 1322–1337.

## Elulugu
Jakob oli Tartu piiskopkonna toomkapiitli  skolastik.

3. märtsil 1322 nimetati ta paavst Johannes XXII poolt Avignonis piiskopiks ja ordineeriti 14. märtsil 1322 Porto e Santa Rufina kardinalpiiskopi Bérenger de Frédoli poolt.

Piiskop Jakob on teadaolevalt esimene Saare-Lääne piiskop, kes enda ametissekinnitamise eest maksis kuuriale maksu (*servitium communis*). *Servitium communis*'e suurus oli tavaliselt 1/3 piiskopkonna aastasissetulekust, Jakob maksis enda kinnitamise eest 1300 floriini, mis oli peaaegu sama palju, kui maksid Riia, Tartu, Tallinna ja Kuramaa piiskopid kokku. Seetõttu on Ivar Leimus hinnanud, et Jakob Saare-Lääne piiskopina võis olla rikkaim mees Liivimaal.

Jakob leppis 25. mail 1323 koos Läänemaa vasallidega kokku Haapsalu linnasarase piirid.

1326 puhkes tüli Riia peapiiskopiga.

Tartu piiskopi teatel leppis 1327. aastal Liivi ordu maameister Reimar Hane piiskop Jakobiga kokku mõnede Läänemaa varade (*bonum*) osas.

Ta sai 30. aprillil 1332 paavst Johannes XXII-lt privileege. 6. veebruaril 1333 kohustas paavst piiskoppi Rooma minema palverännakule.

26. detsembril 1333 tunnistasid kolm Saaremaa toomhärrat ja Jakob Taani kuningliku nõukogu ja kaupmees Marquardi vahelist kokkulepet rukki kvantiteedi osas. Jakob sõlmis samal päeval kokkulepe Tallinna piiskopi Olav von Roskilde ja Eestimaa vasallide vahel.

5. septembril 1334 sätestas Jakob Vana-Pärnus otsuse rüütel Marquard Breydele Taani kuninga poolt läänistatud mõisate osas.

Jakob ja Lübecki piiskop Heinrich langetasid 15. juunil 1336 otsuse Lübecki rae ning Bertram ja Hermann Friso vahelises kohtuasjas.

Jakob suri 1337. aastal Lübeckis.

## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem, *"Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert"*.
*Friedrich Georg von Bunge, *"Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten"*.
Hermann II (Saare-Lääne piiskop)

**Hermann II Osenbrugge** (ka **Osenbrügge**) oli Saare-Lääne piiskop 1338–1362. 

Hermannus de Osenbruckenit on mainitud 1291. aastal Bologna ülikoolis. Kui tegemist on sama isikuga, oli ta esimene liivimaalane Bologna ülikoolis ja elas kõrge eani. 

Hermann Osenbrugge oli Saare-Lääne piiskopkonna kanoonik. Ta määrati paavst Benedictus XII poolt 23. veebruaril 1338 Saare-Lääne piiskopiks. 30. aprillil 1338 vabastas paavst ta kohustusest käia Roomas palverännakul.

Piiskop Hermanni surmakuupäev pole teada, kuid 10. juunil 1362 oli ta elus. Tallinna rae poolt 1364. aastal piiskop Hermannile adresseeritud läkitus Johann Palleni rukkilasti aresti asjus võib olla eksitus ja selles kirjas on tegelikult mõeldud piiskop Konrad II.

## Viited

## Allikad
*Leonid Arbusow, *"Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert"*.
*Friedrich Georg von Bunge, *"Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten"*.
Konrad II (Saare-Lääne piiskop)

**Konrad II** (surnud 1374) oli Saare-Lääne piiskop 1363–1374.

Konrad II kinnitati paavst Urbanus V poolt Saare-Lääne piiskopiks 24. juulil 1363. Ta oli varem Saare-Lääne piiskopkonna dekaan ja vikaar. Talle võib omistada Tallinna rae poolt 1364. aastal piiskop Hermannile adresseeritud läkituse Johann Palleni rukkilasti aresti asjus.

Konrad II andis 12. aprillil 1364 igale Saare-Lääne piiskopkonda külastavale kaupmehele vabastuse tollimaksust ja rannaõigusest.

Ta sõlmis 30. juulil 1368 liidu Rootsi kuninga Albrechtiga.

20. jaanuaril 1369 pani ta kirikuvande alla Gotfried Warendorpi, kes nimetas end Tartu dekaaniks. Selle otsuse langetas Konrad II Lihulas.

## Allikad
***Leonid Arbusow**, *"Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert"*.
***Friedrich Georg von Bunge**, *"Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten"*.