open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaisa Kuslapuu

**Kaisa Kuslapuu** (sündinud 11. jaanuaril 1995) on eesti-võro muusik ja luuletaja. 

## Haridus
Kuslapuu omandas põhihariduse Võru Kesklinna Gümnaasiumis ja kutsekeskhariduse Heino Elleri nimelises Muusikakoolis oreli erialal.

## Luuletajana
Tema luuletusi on avaldatud Värskes Rõhus ning ta on Eesti Luuleprõmmu meister 2019. Aastatel 2019–2020 korraldas ta Võrus luuleõhtute sarja "Stedingu stroofid". 2020. aastal osales Kuslapuu nüüdismuusikat ja -luulet ühendavates lavastustes "no. 1" ja "no. 1.1". 

## Muusikaline karjäär
Ta on Tartu Jaani kiriku organist ning ansambli Lonitseera solist, pianist, laulukirjutaja ja eestvedaja. Ta on töötanud ka Helivõlu Muusikakoolis ansambli-, karmoška- ja klaveriõpetajana ning olnud pikka aega õpetaja Võrumaa Rahvapillilaagris. Ta oli aastatel 2017–2021 ka Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori koormeister.

Kuslapuu osaleb ansamblites Lonitseera; Kaisa Kuslapuu ja Karl Laanekask; Wana Wõromaa Wunkorkester; Pillilaagri Punt; Mahtra Süda; 6hunesseq.

Tema karmoškapalu on ilmunud Matis Leima koostatud "Karmoškaaabitsas". 2021. aastal ilmus Kaisa Kuslapuu soolokarmoškaalbum "Nupud".

## Tunnustus
* 2010 II üleriigilise võistumängimise võitja torupilli kategoorias
* 2015 IV Johann Valentin Mederi kvintettide konkursi *Grand Prix*
* 2019 Tudengilaul 1. koht (ansambliga Lonitseera)
* 2019 Tartu Kultuurikandja auhind (noor kultuurikandja)
* 2019 Eesti Luuleprõmmu meister
* 2022 Tartu Kultuurikandja auhind (aasta looja)

### Nominatsioonid
* 2020 Värske Rõhu aastapreemia nominent (vabakategoorias)

## Viited

## Välislingid

* Muusiku koduleht
Puidukorgik

**Puidukorgik**, ka puidu-kiudpoorik (*Fibroporia vaillantii*), vanasti näätskõbjas, majanääts (*Coriolus vaporarius*), on torikulaadsete seltsi kuuluv liik kandseeni.

Tema viljakeha on valge, poorne, karikakujuliste pooridega. 

Puidukorgik on puitu lagundav seen. Teda esineb Eestis, muuhulgas puitkonstruktsioonidel.

## Viited
Kindt

**Kindt** on perekonnanimi. See on saksa päritolu nimi ja tähendab last.

See võib viidata:

* Adèle Kindt (1804–1884), Belgia maalikunstnik
* Christian Sommer Kindt (1815–1903), Norra arst ja botaanikakoguja; Olaf Berg Kindti isa
* David Kindt (umbes 1580–1652), Saksa maalikunstnik
* Don Kindt (Sr.) (1925–2000), Ameerika jalgpallur
* Don Kindt (Jr.) (sündinud 1961), Ameerika jalgpallur
* Edvard Kindt-Larsen (1901–1982), Taani arhitekt ja mööblidisainer
* Harri Kindt (1923–1983), Soome pangajuht ja asekohtunik
* Hilda Sofie Kindt (1881–1966), Norra riigiteenistuja ja poliitik
* Jean-Michel Kindt, Prantsuse näitleja
* John Warren Kindt, Ameerika Ühendriikide professor, autor ja hasartmängude kriitik
* Knut Kindt (1886–1967), Soome maamõõtmise insener ja poliitik
* Lawrence Kindt (1901–1973), Kanada majandusteadlane ja poliitik
* Matt Kindt (sündinud 1973), Ameerika koomiksikirjutaja, kunstnik ja graafiline disainer
* Olaf Berg Kindt (1850–1935), Norra arst; Christian Sommer Kindti poeg
* Olaf Trampe Kindt (1913–1995), Norra vandeadvokaat
* Otto Kindt (1909-2006), Saksa arhitekt
Helgi Ólafsson

**Helgi Ólafsson** (sündinud 15. augustil 1956 Heimaeyl) on islandi maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1985), FIDE vanemtreener (2009).

Ólafsson sai 1978. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 29-aastaselt 1985. aastal. Ólafsson on kuuekordne Islandi malemeister (1978, 1981, 1991–1993, 1996) ja kahekordne Reykjavík Openi kaasvõitja (1984, 1990).

Ólafsson on mänginud Islandi võistkonna koosseisus 16 maleolümpial (1976–1996, 2000–2006, 2014). Ta kuulus 1986. aastal Dubai maleolümpial viiendaks, 1992. aastal Manila maleolümpial kuuendaks ja 1993. aastal Luzernis võistkondlikel maailmameistrivõistlustel viiendaks tulnud Islandi võistkonda.

## Teosed
*"Bobby Fischer Comes Home: The Final Years in Iceland, a Saga of Friendship and Lost Illusions" (2014), New In Chess, ISBN 9789056914363

## Välislingid
*
*Helgi Ólafsson FIDE andmebaasis
Hallgerður Helga Þorsteinsdóttir

**Hallgerður Helga Þorsteinsdóttir** (sündinud 1992) on islandi maletaja, naiste FIDE meister.
 
Ta on 2008. aasta Islandi naiste malemeister. Islandi naiskonna koosseisus on ta mänginud viiel naiste maleolümpial (2008–2016). 

## Välislingid
*Hallgerður Helga Þorsteinsdóttir FIDE andmebaasis
Suur-toonesepp

**Suur-toonesepp** (*Hadrobregmus pertinax*, varem *Anobium pertinax*) on tooneseplaste alamsugukonda kuuluv mardikaline sugukonnast teesklased.

Vastsed elavad kuivas ja veidi niiskes puidus (eriti vahelagedes ja põrandalaudades).

## Viited
Jón Árnason

**Jón Loftur Árnason** (sündinud 13. novembril 1960 Reykjavíkis) on islandi maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1986).

Árnason tuli 1977. aastal Cagnes-sur-Meris edestades tulevast maailmameistrit Garri Kasparovit kuni 17-aastaste kadettide maailmameistriks. 1979. aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 26-aastaselt 1986. aastal. 

Árnason on kolmekordne Islandi malemeister (1977, 1982, 1988) ja kahekordne Reykjavík Openi võitja (1988, 1990).

Árnason on mänginud Islandi võistkonna koosseisus üheksal maleolümpial (1978–1994). Ta kuulus 1986. aastal  Dubai maleolümpial viiendaks ja 1992. aastal Manila maleolümpial kuuendaks tulnud Islandi võistkonda.

Árnason sai 2014. aastal FIDE-lt FIDE treeneri nimetuse.

Pärast 1994. aastat mängis Árnason maleturniiridel harvemini, tegutsedes rohkem ettevõtluses ja rahanduses.  

## Välislingid
*Jón Árnason FIDE andmebaasis
Guðmundur Kjartansson

**Guðmundur Kjartansson** (sündinud 1988) on islandi maletaja, rahvusvaheline meister (2009).

Kjartansson on kahekordne Islandi malemeister (2014, 2017). Islandi võistkonna koosseisus on ta mänginud kolmel maleolümpial (2014–2018). 

## Välislingid
*Guðmundur Kjartansson FIDE andmebaasis
Margeir Pétursson

**Margeir Pétursson** (sündinud 15. veebruaril 1960  Reykjavíkis) on islandi maletaja, maletreener ja pankur, rahvusvaheline suurmeister (1986), FIDE vanemtreener (2018).

Pétursson sai 1978. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 26-aastaselt 1986. aastal.  Juulis 1985 pääses mängima Bielis peetud tsoonidevahelisele turniirile, kus jäi 14. kohale. Aastavahetusel 1985/1986 võitis Hastingsi jõuluturniiri. 

Pétursson on kahekordne Islandi malemeister (1986, 1987). 1987. aastal tuli ta Tórshavnis Põhjamaade meistriks. 1990. aastal mängis Manilas tsoonidevahelisel turniiril (64 osavõtjat, Šveitsi süsteem), kus jäi jagama 40.–47. kohta. Detsembris 1997 võttis osa Groningenis asetleidnud FIDE maailmameistrivõistluste turniirist (100 osavõtjat, nokautsüsteem), kus kaotas avaringis Lembit Ollile.

Pétursson on mänginud Islandi võistkonna koosseisus 11 maleolümpial (1976–1996). Ta kuulus 1986. aastal Dubai maleolümpial viiendaks, 1992. aastal Manila maleolümpial kuuendaks ja 1993. aastal Luzernis võistkondlikel maailmameistrivõistlustel viiendaks tulnud Islandi võistkonda.

Pétursson on 1990. aastate lõpust tegev väärtpaberi- ja pangaäris. 2003. aastal asutas investeerimispanga. 2006. aastal ostis panga Lvivis. 2011. aastast elab alaliselt Lvivis. Õppis selgeks ukraina keele. 2015. aasta seisuga oli Pétursson Islandi rikkamaid inimesi.

## Välislingid
*Margeir Pétursson FIDE andmebaasis
Jahiluba

**Jahiluba** on ulukiküttimise õigust tõendav dokument, mis peab jahil kaasas olema. Jahiluba antakse isikule, kellel on jahitunnistus.

Jahilubade müügi ja väljastamisega tegeleb Eestis Riigimetsa Majandamise Keskus. 2011. aastal müüdi enampakkumisel 635 suuruluki jahiluba, millega teeniti 201 500 eurot.

Jahiloale kantakse
* jahiloa number;
* loa andja nimi ja asukoht;
* loa saaja ees- ja perekonnanimi;
* loa andmise aeg ja loa kehtivusaeg;
* ala, kus jahipidamine on lubatud;
* küttida lubatud uluki liik, suuruluki jahiloale vajaduse korral uluki vanus ja sugu;
* loa andnud isiku allkiri.

Jahiloale tohib kanda kuni kolm loa kasutajat ja selle kehtivusaega ei pikendata. Jahiload jagunevad suurulukite ja väikeulukite jahilubadeks, suuruluki luba antakse eraldi iga isendi küttimiseks. Jahiloa annab ja selle hinna kehtestab ning jahilubade andmise ja tagastamise arvestust peab jahipiirkonna kasutaja (nt jahiselts) või tema volitatud esindaja. Jahiluba annab jahipidamise õiguse ainult loale kantud isikule, välja arvatud ühisjahi puhul.

Ebaseaduslik jahipidamine või ulukile otstarbetute vigastuste tekitamise eest võib saada rahalise trahvi või vanglakaristuse. 



## Viited
Daina Opolskaitė

**Daina Opolskaitė-Kovalčikienė** (sündinud 18. juulil 1979 Vilkaviškises) on Leedu kirjanik.

Ta on lõpetanud Vilniuse Pedagoogilise Ülikooli leedu filoloogia erialal. Ta töötab Vilkaviškises keskkooliõpetajana.

Tema kirjanduslik debüüt oli 2000. aastal ilmunud novellikogu "Drožlės". Lisaks sellele on tal ilmunud mitu noorteromaani. 

2018. aastal võitis ta oma lühijuttude eest Antanas Vaičiulaitise ja Jurgis Kunčinase kirjandusauhinna. 

Tema 2019. aastal ilmunud novellikogu "Dienų piramidės" võitis samal aastal Euroopa Liidu kirjandusauhinna.

## Viited
Aleksander Lepik (Kuressaare linnapea)

**Aleksander Lepik** (7. november 1888 Mustjala – 11. juuni 1942) oli Eesti ettevõtja, ajakirjanik ja poliitik. Ta oli Kuressaare linnapea 1934. aastal.
Andri Jermak

**Andri Jermak** (ukraina keeles *Андрій Борисович Єрмак*; sündinud 21. novembril 1971 Kiievis) on Ukraina riigiametnik ja jurist. Ukraina Presidendi Kantselei ülem 11. veebruarist 2020 kuni 28. novembrini 2025. 

## Biograafia
1989. aastal lõpetas Kiievi 259. keskkooli, seejärel töötas haridusministeeriumi alluvuses olevas õpetajate täiendkoolituse keskinstituudis tehniliste õppevahendite osakonnas laborandina. 1995. aastal lõpetas Kiievi Taras Ševtšenko nimelise ülikooli rahvusvaheliste suhete instituudi, omandades rahvusvahelise eraõiguse magistrikraadi ja inglise keele tõlkija diplomi.  

1991–1995 oli Proxeni advokaadibüroo jurist-assistent ja kaastöötaja. Ta nõustas paljusid suuri rahvusvahelisi ettevõtteid, kes sel ajal peale Nõukogude Liidu lagunemist Ukrainaga koostööd alustasid. 1992–1995 nõustas avalik-õiguslikku organisatsiooni "Itaalia-Ukraina Assotsiatsioon", mis tegeles kahe riigi kultuuri- ja haridussidemete arendamisega. 

Koos partneritega asutas ta õigusbüroo B.E.R.S. ja Partnerid, mis alustas tööd Ukraina jaoks uutes õigusvaldkondades (kaubandusõigus, dumpinguvastased uurimised, finantsõigus ja intellektuaalomand). 1997. aastal asutas ta koos kahe oma kursusekaaslase, Vasyl Vaštšenko ja Mihhail Prihhodkoga „Rahvusvahelise Õigusbüroo", mis spetsialiseerus intellektuaalomandi õigusele ning meediagruppide õigusabile. Ta oli üks esimesi, kes pakkus süstemaatilist õigusabi meedia-, filmi- ja televisiooniettevõtetele  

21. mail 2019 nimetas Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ta Ukraina presidendi abiks. Sellel ametikohal vastutas ta välispoliitika ja rahvusvaheliste suhete eest, sealhulgas läbirääkimiste eest Venemaa, Ameerika Ühendriikide ja oluliste Euroopa riikidega ning vastutas Ukraina poolel Normandia formaadi kohtumise korraldamise protsesside eest.  

Ta oli Ukraina Presidendi Kantselei ülem alates 11. veebruarist 2020. 

2021. aastal nimetas Ukraina ajakiri "Fokus" teda mõjukuselt teiseks ukrainlaseks. 

Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi allkirjastas 28. novembril 2025 dekreedi, millega vabastas presidendi kantselei juhi Andri Jermaki ametist. Varem teatas Zelenskõi videosõnumis, et Jermak on esitanud tagasiastumisavalduse. 
Samal hommikul otsisid Ukraina Rahvusliku Korruptsioonivastase Büroo (NABU) ja Korruptsioonivastase Eriprokuratuuri (SAPO) uurijad seoses käimasoleva suure korruptsiooniuurimisega (mis puudutab Ukraina tuumaenergia ettevõtet Enerhoatom) läbi Jermaki kodu ja ametiruumid.

## Tunnustus
* 2023 – Suurvürst Gediminase orden (Leedu)

## Viited

## Välislingid
*
Warlaing

**Warlaing** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Sin-le-Noble'i kantonis.

## Paigad ja mälestusmärgid

* Jumalaema kirik, ehitatud 1852. aasta paiku Lille'i arhitekti Charles Leroy poolt, kes projekteeris palju religioosseid hooneid Põhja-Prantsusmaale, sealhulgas ''Notre-Dame de la Treille'' katedraali.
* *Château de Warlaing*, praegu varemeis, purustati Louis XIV vägede poolt.
* Scarpe, selle lüüs ja sild.


Warlaing (Nord, Fr) city limit sign.JPG|Warlaingi maantee
Warlaing (Nord, Fr) église.JPG|Jumalaema kirik
Warlaing (Nord, Fr) grotte de Lourdes.JPG|Lourdesi grott
Warlaing (Nord, Fr) écluse de la Scarpe.JPG|Scarpe'i lüüs
Warlaing (Nord, Fr) pont bascule sur la Scarpe 01.JPG|Scarpe'i klappsild


## Viited
Avelin

**Avelin** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis.

Küla nimi on germaani päritolu.

## Viited
Evangelista Torricelli

**Evangelista Torricelli** (15. oktoober 1608 Faenza - 25. oktoober 1647 Firenze) oli itaalia füüsik ja matemaatik. Ta leiutas elavhõbedabaromeetri.
Samuel Colt

**Samuel Colt** (19. juuli 1814 Hartford, Connecticut – 10. jaanuar 1862 Hartford) oli Ameerika Ühendriikide leiutaja ja relvatööstur. Ta on tuntud kui esimese laialdaselt kasutusele võetud ja praktiliselt toimiva pöörleva trumliga käsitulirelva revolvri arendaja.

Colt ei leiutanud pöörleva trumli ideed ise, kuid täiustas seda ning sai 1836. aastal USA patendi revolvri mehhanismi jaoks, muutes selle tehniliselt töökindlaks relvaks. Samuti rajas ta tööstusliku tootmise, mis võimaldas revolvrite masstootmist ja vahetatavate osade kasutamist. 

Lisaks revolvrile töötas Colt välja ka teisi seadmeid ja tehnilisi lahendusi, näiteks elektriliselt juhitavad meremiinid ning koostöös Samuel Morse’iga esialgse veekindla kaabli, mida katsetati vee all signaalide ja elektriseadmete juhtimiseks. Tema tööd tootmisprotsesside arendamisel aitasid muuta relvade tootmise kiireks ja ühtlase kvaliteediga.

Ta asutas ettevõtte Colt’s Patent Fire-Arms Manufacturing Company, mis kujunes üheks mõjukamaks tulirelvade tootjaks 19. sajandil.

## Viited
Sejong Suur

**Sejong Suur** (korea 세종; 15. mai 1397 – 8. aprill 1450, Hanseong) oli Korea kuningas 1418–1450, Tšosoni dünastia neljas kuningas. Teda peetakse Korea kirja loojaks.
4. SS-Politseidiviis

**4. SS-Politseidiviis**, ka **4. SS-Politsei motoriseeritud grenaderidiviis** (alates 1943. aastast) oli Saksa Relva-SS diviis Teise maailmasõja ajal. 

SS-Politseidiviis moodustati üheaegselt esimeste relva SS-diviisidega 1939. aasta  oktoobris. Diviis formeeriti politseiteenistuses olevatest reservistidest ja oli mõeldud okupeeritud alade kontrollimiseks.  

Üksus võitles 1940. aasta talvel Läänerindel ning 1941. aastast idarindel jalaväediviisina. 1941. aasta suvel sõdis SS-Politseidiviis Idarinde põhjasektoris Leningradi oblastis. 1941/42. aastate talvekampaania käigus paistis diviis silma kaitselahingutes Volhovi all Volhovi rinde vägede vastu, misjärel diviis viidi üle 24. veebruaril Relva-SS-i – Saksa välipolitseivorm vahetati relva SS-i oma vastu ning diviis motoriseeriti. 1942. aasta lõpuni asus diviis Leningradi rindel.

Kuni suveni 1943 viibis SS-Politseidiviis okupatsiooniväeosana Tšehhis ja Poolas.  1943. aastast tegutses diviis motoriseeritud grenaderidiviisina. Suvest 1943 kuni kevadeni 1944 sõdis diviis III Germaani Soomuskorpusega  Jugoslaavias Tito partisanidega. Alates kevadest 1944 sõdis diviis Kreekas partisanidega, seejärel uuesti Jugoslaavias Tito partisanidega ning sügisel 1944 Slovakkias ülestõusnutega.

Talvel 1944/45 oli 4. SS-Politsei motoriseeritud grenaderidiviis Idarindel ning kaitses Stettinit ja Danzigit. Sõja lõpus võitles diviis põhja pool Berliini, kust diviisi põhiosa murdis läbi demarkatsioonijoonele ja kapituleerus Briti vägedele Parchimi juures.

Diviisi koosseisu kuulusid:
*7. SS-Politsei soomusgrenaderirügement (*SS-Polizei Panzergrenadier Regiment 7*)  
*8. SS-Politsei soomusgrenaderirügement  (*SS-Polizei Panzergrenadier Regiment 8*)  
*4. SS-Suurtükirügement (*SS-Artillerie Regiment 4*) 
:Veel kuulusid diviisi järgmised üksikpataljonid: tanki-, soomusluure, õhutõrje-, tankitõrje-, pioneeri- ja sidepataljon ning diviisi tagalateenistused. 
:Diviisialluvusega üksused kandsid järjekorranumbrit 4.
## Kirjandus
*Husemann, Friedrich (1971), "Die guten Glaubens waren. Geschichte der SS-Polizei-Division, 4. SS-Polizei-Grenadier-Division. Band 1 - 1939-1942". Osnabrück: Munin Vlg.
*Husemann, Friedrich (1973), "Die guten Glaubens waren. Geschichte der SS-Polizei-Division, 4. SS-Polizei-Grenadier-Division. Band 2 - 1943-1945". Osnabrück: Munin Vlg.
*Husemann, Friedrich (1977), "Die guten Glaubens waren. Geschichte der SS-Polizei-Division, 4. SS-Polizei-Grenadier-Division. Band 3 - Bildband 1939-1945". Osnabrück: Munin Vlg.
Bukaresti rahu

Bukarestis on sõlmitud mitu rahulepingut:

* **[[Bukaresti rahu (1812)]]** Venemaa Keisririigi ja Osmanite riigi vahel
* **[[Bukaresti rahu (1886)]]** Serbia ja Bulgaaria vahel
* **[[Bukaresti rahu (1913)]]** Teise Balkanisõja lõpetamiseks
* **[[Bukaresti rahu (1918)]]** Rumeenia ja teljeriikide vahel
Saadi

**Saadi** (täisnimega **Abu Moḥammad Mošarref ad-Din Moṣleḥ bin ʿAbd-Allāh bin Mošarref Širāzi**; umbes 1210 – 1292) oli pärsia luuletaja ja müstik.
Rehealune

**Rehealune** (ka **rehala**, Hiiumaal *rehekoda*, Võru murdes *põhtja*) oli rehielamu ühes otsas paiknev kõige suurem ja laiem ruumiosa.

## Kasutamine
Rehealuses peksti reht ja kuivatati vilja. Varasemal ajal oli tava hoida talviti rehealuses suuremaid kariloomi, eelkõige hobuseid, aga ka veiseid, sigu ja lambaid. Lääne-Eestis, Saaremaal ja Muhus peeti veised rehealuses veel 19. sajandi teisel poolel ning hiljemgi. Kevadel puhastati ruum sõnnikust. Kui talus puudus riistakuur, siis pandi rehealusesse vankrid, hobuseriistad, põllutööriistad jms. Suvel kasutati seda ajutiselt magamis- ja söögiruumiks, samuti oli see tantsuruum pidude ja pulmade puhul.

## Ehitus
Rehealune oli umbes 10 meetri pikkune kõvaks tambitud savipõrandaga ruum, mille pindala oli 70–80 m², väikemajapidamistes aga ainult umbes 30 m². Põhja-Eestis ja saartel olid rehealustel sageli kiviseinad, laed, mille peal hoiti õlgi (nimetatud ka laudi), ehitati peentest palkidest või lattidest, ka tarjadest. Esi- ja tagaseinas asusid vastamisi laiad kahe poolega väravad, mis tuulamise ajal tuuletõmbuseks avati. Esiväravate kõrval oli mõnikord väike uks. Paiguti oli rehealuse tagumisse külge ehitatud väljaulatuv osa kahe vastastikuse ukseavaga, mida kutsuti *tuulirehealune*. Rehetoa ja rehealuse vahelise ukse juures oli laes auk (nn *laudiauk*), mille kaudu anti õlekubusid üles ja alla. Kagu-Eestis hoiti õlgi eraldi hoones (*kõlgus*) ja lagi kattis ainult poolt rehealust (otsaseina juures). Redelit, mille abil pääses lakka, nimetati Saaremaal *kartsas*.

## Vaata ka
*rehepeks
*rehielamu
*rehetuba
*rehi

## Viited

## Välislingid
*Rehealune, Eesti Rahva Muuseum
Manujel Petrosjan

**Manujel Petrosjan** (armeenia keeles Մանուել Պետրոսյան; sündinud 6. mail 1998 Stephanakertis Mägi-Karabahhis) on armeenia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2017). 

Petrosjan tuli 2016. aastal U18-vanuseklassis Prahas Euroopa noortemeistriks ja kaks kuud hiljem Hantõ-Mansiiskis noorte maailmameistriks. 2017. aastal jagas ta Tarvisios juunioride maailmameistrivõistlustel esikohta. Järelmatšiga võitis hõbemedali. 2018. aastal tuli ta Armeenia meistriks kiirmales. 

2014. aastal andis FIDE Petrosjanile rahvusvahelise meistri nimetuse. Esimese suurmeistrinormi täitis ta 2016. aastal Euroopa meistrivõistlustel (sai 47. koha), teist korda 2016. aastal noorte MM-il (esikoht) ja kolmandat korda täitis Petrosjan suurmeistrinormi 19-aastaselt juulis 2017 turniiril Lake Sevan 2017. 

Petrosjan tuli teiseks 2018. aastal Riia Tehnikaülikooli turniiri A-turniiril.

## Välislingid
*Manujel Petrosjan FIDE andmebaasis  
*Riga Technical University Open 2018 - Tournament A. chess-results.com
Olaf Barda

**Olaf Barda** (sünninimi **Olaf Martinius Olsen**; 17. august 1909 Oslo – 2. mai 1971 Oslo) oli norra maletaja, rahvusvaheline meister (1952), kirimale suurmeister (1953). 

Barda tuli kuuel korral Norra (1930, 1947, 1948, 1952, 1953, 1957) malemeistriks. 1947. aastal osales ta Helsingis Põhjamaade meistrivõistlustel, mis olid ühtlasi MM-i tsooniturniiriks. Barda jagas seal 5.–6. kohta ja tsoonidevahelisele turniirile ei kvalifitseerunud. 1951. aastal Mariánské Lázněs peetud tsooniturniiril jagas ta 9.–10. kohta.

1958. aastal mängis Barda kümne osavõtjaga rahvusvahelisel turniiril Jönköpingis, kus jagas esikohta Aleksandr Kotoviga ja edestas punktiga kolmandaks tulnud Vjatšeslav Ragozinit.

Barda mängis 1930. aastal Hamburgis Norra võistkonna koosseisus maleolümpial (esimesel laual). 

Kirimales pääses Barda mängima esimeste maailmameistrivõistluste finaalturniirile (1950–1953), kus tuli neljandale kohale. Sai ICCF-ilt 1953. aastal kirimale suurmeistri nimetuse.

## Viited
Mari-Liis Lille

**Mari-Liis Lille** (sündinud 15. septembril 1980) on eesti mänguasja disainer, kaubamärgi *lilleliis* looja ja käsitööraamatute autor.

## Haridus
Õppinud klaveri erialal Tallinna Muusikakeskkoolis (õpetaja Maigi Pakri) ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (Valdur Rootsi ja Ivari Ilja juhendamisel).

## Tegevus
Alates 2008 tegutseb vabakutselise mänguasjadisaineri ja ''amigurumi'' edendajana Eestis.

Koostöös kirjastusega Varrak on ilmunud kolm eestikeelset mänguasjade heegeldamise raamatut: **"Võluväega mänguasjad"** (2014), **"Kaisuloomakirg"** (2016) ja **"Imeline nukumaailm"** (2019).

Koostöös väliskirjastustega on raamatud ilmunud ka inglise, hollandi, hispaania ja korea keeles.

Oma veebilehel www.lilleliis.com avaldab regulaarselt nii tasuta kui tasulisi amigurumi mustreid ja heegeldamisvõtete õpetusi.
Simen Agdestein

**Simen Agdestein** (sündinud 15. mail 1967 Askeris) on norra maletaja ja endine jalgpallur, rahvusvaheline suurmeister (1985).

Agdestein tuli 15-aastaselt 1982. aastal Norra malemeistriks. 1983. aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. Aastavahetusel 1983/1984 Groningenis võitis ta hõbemedali Euroopa juunioride meistrivõistlustel. Suurmeistriks sai ta 18-aastaselt 1985. aastal. 1987. aastal Gausdalis juunioride maailmameistrivõistlustel võitis Agdestein hõbemedali.

Agdestein on seitsmekordne Norra (1982, 1986, 1988, 1989, 2000, 2002, 2005) ja kolmekordne Põhjamaade (1985, 1989, 1992) meister. 1996. aastal jagas ta esikohta Reykjavík Openil.

Parima tulemuse MM-i valikvõistlustel sai ta 1985. aastal Taxcos peetud 16 osavõtjaga tsoonidevaheliselt turniiril, kus ta jäi jagama 6.–7. kohta (pretendentide turniirile kvalifitseerus neli paremat). 1990. aastal tsoonidevahelisel turniiril Manilas (64 osavõtjat) jäi jagama 29.–39. kohta, juulis 1993 Bielis FIDE MM-i tsoonidevahelisel turniiril (74 osavõtjat) jäi jagama 42.–54. kohta ja detsembris 1993 Groningenis PCA maailmameistrivõistluste valikturniiril (54 osavõtjat) jäi 52. kohale.

Agdestein on mänginud Norra võistkonna koosseisus üheksal maleolümpial (1982, 1984, 1988, 1990, 1996, 2004–2008, 2014). 

Jalgpallurina mängis ta Norra koondise koosseisus kaheksa matši. 

Agdestein on tegutsenud ka maletreenerina. Ta on olnud Magnus Carlseni treener.

## Välislingid
*
*Simen Agdestein FIDE andmebaasis
Mikita Majoraŭ

**Mikita Majoraŭ** (valgevene keeles Мікіта Маёраў; vene keeles Никита Майоров *Nikita Majorov*; sündinud 19. aprillil 1985 Viciebskis) on Valgevene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2007). 

Majoraŭ sai suurmeistriks 22-aastaselt 2007. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta on mänginud Viljandis Ilmar Raua mälestusturniiril: 2014. aasta turniiril jagas 2.–6. kohta ja 2016. aasta turniiril jäi jagama 10.–17. kohta.

## Välislingid
*Mikita Majoraŭ FIDE andmebaasis
Andrej Bertoncelj

**Andrej Bertoncelj** (sündinud 28. juulil 1957) on Sloveenia majandusteadlane ja poliitik. Ta oli 13. septembrist 2018 kuni 27. jaanuarini 2020 Sloveenia rahandusminister.
Madis Leivits

**Madis Leivits** (sündinud 16. augustil 1985) on Eesti Maaülikooli loomaarst. 

Ta tegeleb vigastatud metsloomade abistamisega ning metsloomade tervist ohustavate haiguste ja keskkonnamürkide uurimise ja problemaatika tõstatamisega ühiskonnas.

Ta on lõpetanud 2004. aastal Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi ja 2012. aastal Eesti Maaülikooli veterinaarina.

Ta on Eesti Loomaarstide Ühingu liige ja 2021. aastast ka selle president. Lisaks on ta Wildlife Disease Association ja Eesti Toksikoloogia Seltsi liige. 

## Viited

## Välislingid
*
Ly Lasner

**Ly Lasner** (sünninimi **Elise Lasner**; 1925. aastast **Ly Moor**; 10. november 1901 Tallinn – 14. veebruar 1967 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ly Lasner lõpetas Tallinna 1. tütarlastegümnaasiumi ja 1924. aastal Draamastuudio teatrikooli (I lend). Ta oli Draamastuudio silmapaistvamaid näitlejaid. 

Töötas pärast kooli lõpetamist Draamastuudio teatris ja hiljem kuni 1948. aastani Draamateatris. 

Ta oli Eesti esimesi raadioteatri näitlejaid.

## Ly Lasneri hõbekandik

## Ly Lasneri kõrvarõngad

## Isiklikku
Ly Lasneri abiellus 1925. aastal näitleja Felix Mooriga. Nende tütar Sirje Moor töötas Tallinna Linnateatris vanempiletöörina.

## Viited
Savva Vladislavitš-Raguzinski

**Savva Vladislavitš-Raguzinski** (serbia Сава Владиславић Рагузински; 16. jaanuar 1669 Ragusa vabariik — 17. juuni 1738 Matoksa mõis, Peterburi kubermang) oli Ragusa kaupmees ja Venemaa diplomaat, tõeline riiginõunik (1728).

## Autasud
* Püha Andreas Esmakutsutu orden (1733)
IV liiga 2020

**IV liiga 20120** on Eesti jalgpalli tugevuselt kuuenda liiga, IV liiga 2020. aasta hooaeg, mis jagunes nelja tsooni – **ida**, **põhi**, **lõuna** ja **lääs**.

IV liigas mängib 2020. aasta hooajal kokku 25 võistkonda.

## IV liiga ida

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

## IV liiga põhi

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

## IV liiga lõuna

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

## IV liiga lääs

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

## Sügisring
### IV liiga A-tasand

|-
|
#### Mängutulemused

#### Parimad väravakütid

### IV liiga B-tasand

|-
|
#### Mängutulemused

#### Parimad väravakütid

### IV liiga C-tasand

|-
|
#### Mängutulemused

#### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2020
*Esiliiga 2020
*Esiliiga B 2020
*II liiga 2020
*III liiga 2020

## Viited
Virve Sõber

**Virve Sõber** (sündinud 16. septembril 1976 Tartus) on eesti ökoloog.

Ta töötab ökoloogina Tartu Ülikooli Ökoloogia ja Maateaduste Instituudis ning uurib putukate ja taimede vahelisi suhteid, pöörates põhitähelepanu tolmeldajate kaitsevajadustele ja -võimalustele.

2017. aastal pälvis Virve Sõber Eestimaa Looduse Fondi (ELF) noore looduskaitsja auhinna vabatahtliku panusega süstemaatilise käsitluse toomise eest EstFori kavandatud puidurafineerimistehase keskkonna- ja sotsiaalmajanduslike mõjude avalikku arutellu.

## Viited
Nikolai Tolstoy

**Nikolai Tolstoy** (Nikolai Dmitrievich Tolstoy-Miloslavsky; vene keeles: Николай Толстой / Николай Дмитриевич Толстой-Милославский; sündinud 23. juunil 1935) on vene päritolu briti ajaloolane, kirjanik ja poliitik. Kuulub Tolstoide suguvõsasse. Krahv.

Ta sündis Inglismaal, tal on nii Ühendkuningriigi kui ka Venemaa kodakondsus. Kirjutanud raamatuid keldi mütoloogiast, Teisest maailmasõjast ja selle järelloost. 1977. aastal avaldas teose "Jalta ohvrid" ("Victims of Yalta"), milles kritiseeris Briti valitsuse poolset Nõukogude kodanike väljaandmist Stalinile otseselt Genfi konventsioone.

Nikolai Tolstoy on osalenud ka poliitikas: aastatel 1991–1996 kuulus ta Konservatiivsesse Parteisse, alates 1996. aastast on euroskeptilise parempoolse Ühendkuningriigi Iseseisvuspartei (UKIP) liige. UKIP ridades kandideerinud korduvalt parlamendi alamkoja valimistel, kuid ei ole osutunud valituks. Veendunud monarhist, Rahvusvahelise Monarhistliku Liiga (*International Monarchist League*) kantsler.
Nejolovo

**Nejolovo** ehk Nejolovo-1 (vene Неёлово või Неёлово-1) on küla Pihkva rajoonis Pihkva oblastis Venemaal.

Küla asub 5 km Pihkvast lääne pool. 

Aastal 2021 elas külas 1009 inimest.

## Viited
Baisieux

**Baisieux** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis.

See on Métropole européenne de Lille'i osa.

## Viited
Bourghelles

**Bourghelles** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis.

## Nimi

Asulat on esmamainitud 1197. aastal kui *Borghela* (väike kindlus); lõppkokkuvõttes protogermaani **burgs* (künkalinnus, kindlus) ja deminutiivne sufiks.

## Viited
Bouvines

**Bouvines** (hollandi: *Bovingen*) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis.

27. juulil 1214 toimus seal Bouvinesi lahing. Prantsuse kuninga Philippe II vägedega võitles temavastane koalitsioon, mille peamised liikmed olid keiser ja Inglismaa kuningas John Maata.

## Tuntud inimesi
Seal sündis kindral Achille Pierre Deffontaines.

## Viited
Stasys Guiga

**Stasys Guiga** (1920 Mėžionėliai, Švenčionyse maakond – 1986 Činčikos, Švenčionyse rajoon) oli leedu metsavend.
Kui kunagi veel näeme

"**Kui kunagi veel näeme**" on Kati Kovácsi 1977. aastal ilmunud laulu "**Ha legközelebb látlak**" (autorid: Tibor Koncz, Iván Szenes) eestikeelne kaver.

Eestikeelse teksti on kirjutanud Heldur Karmo. Laulu salvestas esimesena ansambel Medium, solist oli Silvia Vask. Hiljem on seda esitanud Liisa Pulk ja ansambel Regatt.

## Välislingid
*http://heldurkarmo.net.ee/?qry=1,973
*https://erb.nlib.ee/?kid=27403440
*https://www.elu24.ee/538574/ansambel-regatt-tegi-uuele-singlile-kui-kunagi-veel-naeme-muusikavideo
Õigus olla

**"Õigus olla"** on eestikeelne versioon Neil Sedaka 1976. aasta albumi "Steppin' Out" laulust "Here We Are Falling In Love Again". Autorid: Neil Sedaka, Phil Cody. Selle on salvestanud 1979. aastal Silvia Vask ja ansambel Medium. Eestikeelse teksti on  kirjutanud Kalju Kass. Laul on avaldatud CD-l "Eesti NSV pop" (2011).

## Välislingid
*http://podcast.elmar.postimees.ee/podcast/lugu-laulust-silvia-vask-amp-medium-oigus-olla/
*https://erb.nlib.ee/?kid=27403440
Gavriil Trojepolski

**Gavriil Trojepolski** (vene keeles *Гавриил Николаевич Троепольский*; 29. november 1905 Tambovi kubermang – 30. juuni 1995 Voronež) oli vene nõukogude kirjanik, dramaturg ja stsenarist. Tema tuntuim teos on jutustus "Valge Bim Mustkõrv", mille alusel tehti 1977. aastal samanimeline mängufilm (režissöör Stanislav Rostotski, Gorki-nimeline filmistuudio, peaosas Vjatšeslav Tihhonov). 

Ta oli pärit kuuelapselisest perest Novo-Spasskoje külast Tambovi kubermangust. Pärast kohaliku põllumajanduskooli lõpetamist töötas külakoolis õpetajana ja seejärel kolhoosis agronoomina. 

Tema esimene jutustus ilmus 1937. aastal. Alates 1953. aastast pühendas ta end täielikult kirjanduslikule tegevusele. 

Alates 1950. aastate teisest poolest oli ta tunnustatud kui üks parimaid külalelu kujutavaid prosaiste.

Oma tuntuima teose, jutustuse "Valge Bim Mustkõrv" kirjutas Trojepolski 1971. aastal ja seda on tõlgitud enam kui 20 keelde. Eesti keeles ilmus raamat 1975. aastal kirjastuselt Eesti Raamat Otto Samma tõlkes. 

Üldse on tema raamatuid tõlgitud 52 keelde.

Trojepolski oli NSV Liidu Kirjanike Liidu liige alates 1967. aastast.

## Tunnustus
* NSV Liidu riiklik preemia (1975)
* Tööpunalipu orden
* Leonardo da Vinci Fondi kuldmedal
* Vene NFSV teeneline kultuuritegelane (1985)
* Voroneži linna aukodanik (1993)
Loek van Wely

**Loek van Wely** (sündinud 7. oktoobril 1972 Bernhezes Põhja-Brabandi provintsis) on hollandi maletaja, maletreener ja poliitik, rahvusvaheline suurmeister (1993), FIDE vanemtreener (2017). 

Wely on 2019. aastast Hollandi parlamendi ülemkoja liige.

Maletajana sai Wely suurmeistriks 21-aastaselt 1993. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on tulnud kaheksal korral Hollandi malemeistriks (2000–2005, 2014, 2017). 

Üle 20 korra on ta kaasa teinud tugevakoosseisulisel Tata Steeli turniiril. Parima tulemuse sai ta 2003. aastal Wijk aan Zees, kus jäi jagama 4.–8. kohta (edestas seejuures Teymur Rəcəbovit, Veselin Topalovit, Anatoli Karpovit ja Ruslan Ponomarjovi). 

Juulis 1993 Bielis peetud FIDE MM-i tsoonidevaheliselt turniirilt (74 osavõtjat) kvalifitseerus FIDE pretendentide turniirile kümme paremat. Wely jäi seal jagama 42.–54. kohta. Detsembris 1993 mängis Wely Groningenis peetud PCA maailmameistrivõistluste valikturniiril (54 osavõtjat), kus ta jäi 48. kohale.

Wely on mänginud neljal FIDE maailmameistrivõistluste nokautsüsteemis peetud turniiril. Detsembris 1997 Groningenis jõudis ta veerandfinaali, kus aga kaotas Michael Adamsile. 2000. aastal New Delhis kaotas ta kolmandas ringis Aleksei Drejevile. 2002. aastal Moskvas võitis ta teises ringis Smbat Lputjani, kuid kaotas kolmandas ringis Ye Jiangchuanile. 2004. aastal Tripolis kaotas ta teises ringis Valeri Filippovile.

2005. aastal mängis Wely Hantõ-Mansiiskis maailma karikaturniiril (128 osavõtjat, nokautsüsteem), kus 11 paremat kvalifitseerus 2007. aastal Elistas peetud MM-i pretendentide turniirile. Wely jõudis küll kaheksandikfinaali, kuid tema lõplikuks kohaks jäi 14. 2007. aastal mängis Wely taas maailma karikaturniiril Hantõ-Mansiiskis, kuid teisest ringist (kaotas Jevgeni Barejevile) kaugemale ei pääsenud.

Wely on võitnud Hollandi võistkonna koosseisus Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel kaks kuldmedalit (2001, 2005) ning on mänginud 14 maleolümpial (1992–2018) ja 2013. aastal Antalyas peetud võistkondlikel maailmameistrivõistlustel, kus Holland tuli kuuendaks. 

## Välislingid
*
*Loek van Wely FIDE andmebaasis
Maria Peterson

**Maria Peterson** (sündinud 18. juuni 1977) on eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.

Maria Peterson on lõpetanud 1995. aastal Tallinna Kadrioru Keskkooli (end. Tallinna 42. KK) ja 2003. aastal Eesti Humanitaarinstituudi näitlejameisterlikkuse erialal. Aastatel 2008–2010 õppis ta Eesti Teatri- ja Muusikaakadeemia lavakunstikooli magistriõppes. 

2002. aastast töötab ta Theatrumis; 1998. aastast on olnud ühtlasi Vanalinna Hariduskolleegiumi Teatrikooli õpetaja ja 2017. aastast juhataja. 

Maria Peterson on mänginud filmis („Kinnunen”, 2007, Ruut).

## Tunnustus
* 2009 – parima naispeaosatäitja auhind (Violaine, Claudel „Maarja kuulutamine”)

### Nominatsioonid
* 2016 – parima naiskõrvalosatäitja nominatsioon (medõde, Võrõpajev „„Delhi” tants”)
* 2013 – parima kõrvalosatäitja nominatsioon (Lina Szczepanowska, „Mesalianss”)

## Isiklikku
Tema isa on lavastaja ja näitleja Lembit Peterson ning ema näitleja Mare Peterson.

Maria Peterson on abielus Andri Luubiga, peres kasvab kaks last.

## Viited

## Välislingid
* Maria Peterson Theatrumi kodulehel
Joonas Plaan

**Joonas Plaan** (sündinud  24. mail 1983 Tallinnas) on Tallinna Ülikooli antropoloogia lektor ning Eestimaa Looduse Fondi säästliku kalanduse programmi koordinaator ja ekspert.

Keskkonnaantropoloogina on Joonas uurinud Kihnu kalurite ja keskkonnakaitse vahelisi konflikte ning teinud doktoritöö kliimamuutuste mõjust Newfoundlandi rannakalandusele, Kanadas. Lisaks sellele on ta olnud aktiivne liige rahvusvahelises uurimisorganisatsioonis Too Big To Ignore, mis tegeleb rannakalanduse kaitsmise ja säästliku kalanduse edendamisega.

## Viited

## Välislingid

*
Säärised

**Säärised** on pahkluust põlveni ulatuvad torukujulised säärekatted.
 
## Ajaloost
Lääne- ja Kesk-Euroopas olid säärised laialdaselt kasutusel juba keskajal.

Eestis kanti varrastel kootud villaseid põiktriipudega või ühevärvilisi säärekatteid. Meeste säärised olid enamasti tumedat värvi, kas tumesinised või mustad. Naiste säärised olid valged või punased, harvem sinised. Muhus ja Kihnus olid säärised värviliste põiktriipudega. Muhu saarel kantigi rahvapäraseid sääriseid kõige kauem, 20. sajandi algusaastateni.  

## Varasem kandmine
Sääriseid kanti enne sukkade tulekut koos kapukatega. Need seoti põlve alt kinni säärepaeltega, jalatalla alt käis läbi kitsas riba (*käänus*), mis ei võimaldanud sääristel ülespoole tõusta. Sääriseid kandsid naised ka suvel paljajalu käies, et seelikuserv jalgu ei hõõruks.

## Tänapäev
Tänapäeval valmistatakse sääriseid mitmesustest materjalidest kasutusotstarbe järgi.

*Valmistatakse tekstuurse mustriga pikki puuvillaseid ja villaseid sääriseid, mis on soojad, hingavad ja niiskust imavad, mis sobivad kandmiseks nii kodus kui väljas; villaseid sääriseid tehakse ka käsitööna.
*Bambuskiust säärised soojendavad pea sama hästi kui villased, nende soojus ja surve aitavad parandada vereringet.
*Kunstnahast ja nahast valmistatakse ratsasääriseid. 
*Võimlejatel ja tantsijatel on kasutusel kannaauguga akrüülist soojendussäärised.
*CEP kompressioonsäärised, mida kasutatakse nii treeningutel kui võistlustel, on funktsionaalsed säärised, millel on tõestatud toime lihaste vereringele ja saavutusvõime kasvule. Kompressioonsääriste optimaalne survejaotus kindlustab jalalihastele maksimaalse hapniku ja energia.
*Vettpidavast materjalist tehnilised säärised (**bahillid**) kaitsevad saapaid ja püksisääri märjas rohus, paksus lumes või ka kiviklibus liikumisel. Bahille kasutatakse matkamisel, alpinismis, jahil, tööl looduses ja mujal. Need on suletavad täies pikkuses lukuga, kaetud takjakinnitusega ja need kinnituvad trukiga; nende eesmine alumine serv kinnitub haagiga saapanööride külge, et sääris üles ei tõuseks; ülaserva reguleeritakse elastikpaelaga ja "ühe puutega" kiire kinnitusviisiga. Bahillid kinnituvad saapa talla alla rebenemis- ja kulumisvastase lindi abil, mida saab vajadusel vahetada.

## Vaata ka
*dressipüksid
*jalarätid
*kapukad
*ribad

## Viited

## Välislingid
*Säärised, Eesti Rahva Muuseum 
*Mis on säärised ehk bahillid.
Artjom Smirnov

**Artjom Smirnov** (vene keeles Артём Смирнов; sündinud 1985) on vene maletaja, rahvusvaheline meister (2005). 

Smirnov on Peterburi maletaja. Peterburi 2019. aasta meistrivõistlustel tuli ta neljandaks. Ta on korduvalt võistelnud Eestis. Tegutseb ka maletreenerina.

## Ilmar Raua mälestusturniidel
Viljandis korraldataval Ilmar Raua mälestusturniiril  on Smirnov mänginud alates 2014. aastast. 2014. aasta turniiril jäi ta jagama 11.–19. kohta ja 2015. aasta turniiril 11.–18. kohta (siis veel toimusid turniirid klassikalises males). 2015. aastal peetud välkturniiril sai ta 5. koha. 2018. aastal kiirturniiril nokautsüsteemis kaotas ta kaheksandikfinaalis Igor Švõrjovile tulemusega 2:3, jätkas seejärel väljalangejate turniiril Šveitsi süsteemis, saades lõpparvestuses üheksanda koha. Välkturniiril jagas ta  5.–6. kohta. 2019. aastal sai Smirnov kiirturniiril 12. koha ja välkturniiril 10. koha.

## Paul Kerese mälestusturniiridel
Tallinnas korraldataval Paul Kerese mälestusturniiril "Meenutades Paul Kerest"  on Smirnov mänginud alates 2016. aastast. Jaanuaris 2016 sai ta kiirturniiril 178 osavõtja seas 44. koha, jaanuaris 2017 kiirturniiril 102 osavõtja seas 12. koha ja jaanuaris 2018 kiirturniiril 144 osavõtja seas 32 koha. 

Jaanuaris 2019 sai Smirnov kiirturniiril 118 osavõtja seas 10. koha ja välkturniiril 58 osavõtja seas 10. koha. Jaanuaris 2020 kiirturniiril  sai ta 99 osavõtja seas 22. koha.

## Euroopa meistrivõistlustel
Detsembris 2019 osales Smirnov Tallinnas Euroopa meistrivõistlustel kiir- ja välkmales, kus sai välkturniiril 48. koha ja kiirturniiril 98. koha.

## Välislingid
*Artjom Smirnov FIDE andmebaasis
*Смирнов Артём. ratings.ruchess.ru
*Artjom Smirnov mängimas Paul Kerese mälestusturniiril välkmales Tallinnas jaanuaris 2019. YouTube, 7. mai 2019
Mikko Heiskanen

**Mikko Petteri Heiskanen** (sündinud 12. aprillil 1963 Helsingis) on Soome sõjaväelane, brigaadikindral.

Ta õppis aastatel 1983–1986 Santahaminas asuvas kadetikoolis.

Aastal 2014 määrati ta Soome kaitseväe juhtimiskeskuse direktoriks. Aastal 2015 ülendati ta brigaadikindraliks, aastal 2020 kindralmajoriks ja aastal 2022 kindralleitnandiks. Aastal 2016 alustas ta kaitsesüsteemi juhtimiskeskuse ülemana.
Rocky

**"Rocky"** on 1976. aastal esilinastunud Ameerika Ühendriikide spordidraama, kus peaosa mängib Sylvester Stallone (Rocky). 

Film räägib loo harimatust, kuid heasüdamlikust itaalia-ameerika poksijast Rocky Balboast, kes teenib elatist võlanõudjana ja poksimisega Philadelphia slummides. Rocky saab võimaluse võistelda poksi raskekaalu maailmameistrimatšis. Filmis teevad kaasa ka Talia Shire (Adrian), Burt Young (Adriani vend Paulie), Burgess Meredith (Rocky treener Mickey Goldmill) ja Carl Weathers (valitsev meister Apollo Creed).

Film teenis miljonidollarise eelarvega 225 miljonit dollarit kassatulu ja oli 1976. aasta suurima kassatuluga film. Film pälvis kriitikute seas kõrget tunnustust ning tegi Stallone'ist filmimaailma staari. Film oli nomineeritud kümnele Oscarile ja võitis nendest kolm. Filmi peetakse üheks ajaloo parimaks spordifilmiks.

Filmile on tehtud mitu järge: "Rocky II" (1979), "Rocky III" (1982), "Rocky IV" (1985), "Rocky V" (1990), "Rocky Balboa" (2006), "Creed" (2015) ja "Creed II" (2018). Stallone mängis kõigis kaheksas filmis.
Spiromeeter

**Spiromeeter** on kopsumahu mõõtur. Spiromeetria on hingamisteede funktsionaalne uuring, mille käigus hinnatakse sisse- ja väljahingatava õhu mahtu ja kiirust.

## Viited
Theodor Schwann

**Theodor Ambrose Hubert Schwann** [švann] (7. detsember 1810 Neuss – 11. jaanuar 1882 Köln) oli Saksa füsioloog ja histoloog, üks rakuteooria loojaid ja sõnastajaid. Koos Matthias Jakob Schleideniga töötas ta 19. sajandi keskpaigas rakuteooria kallal, mis näitas, et kõik elusorganismid koosnevad rakkudest.

Schwann õppis esmalt Kölnis jesuiitide kolledžis ning jätkas seejärel õpinguid mitmes ülikoolis. 1829. aastal alustas ta meditsiiniõpinguid Bonni ülikoolis, kus omandas 1831. aastal filosoofia bakalaureusekraadi. Edasi õppis ta Würzburgi ülikoolis ning lõpetas Berliini ülikooli, kus kaitses 1834. aastal meditsiinidoktori kraadi.

Pärast doktorikraadi omandamist töötas Schwann mõnda aega Berliini ülikoolis väljapaistva füsioloogi Johannes Peter Mülleri assistendina, tegeledes mikroskoopia ja histoloogiliste uuringutega.

Schwann avastas 1836. aastal maonõres sisalduva seedeensüümi pepsiini ning tõestas, et pärmseened on elusorganismid ja käärimisprotsessi põhjustajad. Tema järgi on nimetatud ka Schwanni rakud, mis moodustavad närvikiudude müeliinkesta. 

1839. aastal sai Schwann anatoomia professoriks Leuvenis (Université Catholique de Louvain) Belgias. Alates 1848. aastast töötas ta Liège'i ülikoolis (University of Liège), kus tegeles anatoomia, embrüoloogia ja füsioloogia õpetamise ning uurimistööga kuni teadlaskarjääri lõpuni. 

Schwanni teadustööd avaldasid märkimisväärset mõju kaasaegse bioloogia ja meditsiini arengule; eriti oluline oli tema panus rakuteooria kujunemisse, mis on üks nüüdisaegse bioloogia ja histoloogia alustalasid.

1845. aastal pälvis Schwann Copley medali, 1879. aastal valiti ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks ning ta oli ka Prantsuse Teaduste Akadeemia liige.

## Viited
Mikrotoom

**Mikrotoom** on peenmehaanikaseade õhukeste lõikude valmistamiseks mikroskoopilise uurimise jaoks (mikroskoobipreparaadid).

## Kirjandus
*Seemen, Helina (2015). "Aatomkihtsadestatud alumiiniumoksiidi mõju mikrotoomitera lõikevõimele" (bakalaureusetöö). Tartu Ülikool
Sfügmograaf

**Sfügmograaf** on randme arterile kinnitatav pulsimeerik ehk pulsilöökide märkimise ning graafilise kujundi näitamise aparaat. Sfügmograaf põhjustab pulsil oma autogrammi kirjutamist ning võimaldab lühidalt näha pulssi omapäraseid märke ja teha kindlaks, kuidas ja kus see erineb tervislikust või normaalsest pulsist. 

## Ajalugu
Saksa füsioloog Dr Karl von Vierordt (1818–1884) leiutas sfügmograafi 1854. aastal. 1863. aastal suutis Dr Étienne-Jules Marey (1830–1904) arendada seda kergesti transporditavaks ning praktiliseks otstarbeks täiendas selle saksa arst ja teadlane Dr Heinrich von Recklinghausen (1867–1942).
Logone-Birni

**Logone-Birni** on vald Kamerunis Kaug-Põhjapiirkonnas Logone jõe kaldal Tšaadi piiri ääres.

Mõnede arvamuste kohaselt oli Logone-Birnist pärit Tallinna ülemkomandant ja luuletaja Aleksandr Puškini esiisa Ibrahim Hannibal.
Vilniuse Püha Paraskeva kirik

**Vilniuse Püha Paraskeva kirik** (vene keeles Храм во имя святой мученицы Параскевы Пятницы; leedu keeles *Šv. kankinės Paraskevės cerkvė*) on Vene Õigeusu Kiriku Vilniuse ja Leedu piiskopkonna kirik Vilniuses. Kirik on pühitsetud suurmärter Paraskevale.

## Välislingid
* Kiriku koduleht
Cysoing

**Cysoing** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis. Vananenud kirjapilt on *Cisoin*.

Selle sõpruslinn on Much Wenlock Inglismaal. 

## Vaata ka

* Souvenir Henri Desgrange

## Viited
Fretin

**Fretin** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis.

## Fretini raudteesõlm

See sisaldab *Fretini kolmnurka*, kiirraudtee viadukti, mis ühendab HSL 1 raudteeliini Brüsselist ja LGV Nordi Pariisist Kanalitunneliga.

## Tuntud inimesi

* Mathieu Debuchy (sünd. 1985), jalgpallur.

## Viited
Uue Maailma haljak

**Uue Maailma haljak** on haljasala Tallinna kesklinnas, Suur-Ameerika, Pärnu maantee ja Väike-Ameerika tänava vahele jääval alal, Tallinna Tehnikakõrgkooli hoone ja Superministeeriumi hoone vahelisel alal.

Haljak kandis kuni 1996. aastani **Komsomoli väljak**u nimetust.

## Viited
Chéreng

**Chéreng** on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Templeuve'i kantonis.

## Sõpruslinnad

* East Peckham, Kent, Suurbrirannia

## Viited
August Winnig

**August Winnig** (31. märts 1878 Blankenburg, Harz – 3. november 1956 Bad Nauheim) oli Saksa poliitik.
Cassandra

**Cassandra** oli Briti kuningliku mereväe 6. kergeristlejaeskaadrisse kuulunud kergeristleja, mis hukkus 1918. aasta 6. detsembril Saaremaa lähistel, kuna sõitis otsa meremiinile.

## Üldkirjeldus
Cassandra oli C-tüüpi laev, mis lasti vette 1916. aasta novembris, kuid valmis lõplikult 1917. aasta juunis. Ristleja kuulus Caledoni alatüüpi ja sellel oli sõsarlaev Calypso.

Laeva täisveeväljasurve oli 4950–5150 t, pikkus 137,2 m, laius 14,8 m ja süvis 5 m. Jõuseadmeteks olid auruturbiinid, mis võimaldasid laeval sõita kuni 29 sõlme (54 km/h). Laeval oli rohkelt relvastust, näiteks viis 152 mm, kaks 76 mm ja neli 47 mm kahurit, samuti neli kahetorulist torpeedoaparaati. Pardameeskond koosnes rohkem kui 400 inimesest. 

## Teenistusaastad
Algselt liitus Cassandra 6. kergeristlejate eskaadriga. 1917. aasta 15. augustil tabas laeva aga õnnetus, kui see Fair Isle’i madalikule sõitis. Sellegipoolest õnnestus ristleja päästa ja juba sama aasta oktoobris osales Cassandra Põhjamerel toimuvas laiaulatuslikus operatsioonis koos 30 ristleja ja 54 hävitajaga.

## Hukkumine
1918. aasta 6. detsembril järgnes Cassandra Briti laevastiku admiralilaevale, kuid sõitis 42 km kaugusel Saaremaast otsa esimese maailmasõja aegsele miinile. Plahvatus tekitas laeva masinaruumi kohale suure augu, kust hakkas vesi sisse voolama. Cassandra peatus ja ristleja kaptenleitnant E. C. Kennedy andis meeskonnale käsu vajuvalt laevalt lahkuda. Laevale järgnes Briti hävitaja Westminster, mis jõudis pardale võtta 14 meest, enne kui pidi tugevate lainete tõttu ristlejast eemalduma. Hävitaja Vendetta päästis aga üle 400 inimese. Inimohvreid oli kokku 11. Peale evakueerimist murdus laeva kere plahvatuse kohapealt pooleks, mõlemad osad vajusid ligi 90 m sügavale mere põhja.

## Vrakk
2010. aasta augustis teatasid Eesti merevägi ja Eesti Meremuuseum, et miinijahtija Ugandi leidis Cassandra 60–100 m sügavuselt veest Saaremaa lähistelt.

## Viited