open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põhiheli (täpsustus)

**Põhiheli** (saksa keeles *Hauptnote*) on muusikas mitmetähenduslik sõna:
* **[[põhiheli]]** ehk **[[põhitoon]]** on harmoonilise võnkumise tulemusel tekkinud liitheli esimene osaheli, mile sagedus on põhisagedus.
* **põhiheli** ehk **esiheli** on muusikas diatoonilise helirea esimene aste. 
* **[[toonika|põhiheli]]** on helistiku esimene aste (toonika).
* **[[akordi põhiheli|põhiheli]]** ehk **akordi priim** on heli, millelt ehitub akordi põhikuju.
* **[[alusheli|põhiheli]]** all võidakse mõista ka alusheli.
* **[[põhiheli (meetrum)|põhiheli]]** on meetrilisse struktuuri kuuluv heli.
Feodaal

**Feodaal** ehk **läänimees** oli keskajal feoodi (*feodum*) ehk läänimaa saaja, kes vastutasuks kohustus teenima maaisanda sõjaväes. Seda kinnitas vasallivanne ehk investituur, mis kehtestas senjööri ja vasalli vahekorra. 

Läänisüsteemi tekke tõi kaasa ratsasõdalaste üha tugevnev ja kallinev varustus – sõdalastele anti maad enese ülalpidamiseks. Algselt ei olnud feoodid automaatselt pärandatavad vaid vasallilepingud tuli alati uuendada. Feoodi vastand oli allood (*allodium*) ehk pärusvaldus. Aja jooksul muutus feood aadliku eraomandiks.

Kõrgeim feodaal ehk süserään omas nominaalselt kogu maad riigis. Feodaalses hierarhias allpool seisid hertsogid (kunagiste hõimupealike järglased) ja krahvid (kuninga piirkondlikud asevalitsejad) ning neist omakorda allpool väikefeodaalidena parunid ja rüütlid. 

Mandri-Euroopas kehtis keskajal põhimõte “minu vasalli vasall pole minu vasall”. Inglismaal olid kõik feodaalid kuninga vasallid. 

Veel Karl Suure valitsusajal 8. sajandil olid feodaalid kuningale kuulekad, kuna kuningas võis sõnakuulmatu feodaali maa ära võtta ja teisele feodaalile anda. Karl Suure poegade valitsemisajal 9. sajandil hakkas feodaalide sõltumatus kasvama – nad omasid tihti sama suuri väesalku kui kuningas ning nad said nn immuniteedikirjaga kuningalt õiguse oma maadel oma suva järgi makse koguda ja kohut pidada. Tekkis feodaalne killustatus – kuningast vähesõltuvate suurfeodaalide valdused muutusid omavahel sõdivateks "riikideks riigis".
20 (Terminaator)

**"20"** on Eesti ansambli Terminaator kaheteistkümnes album, mis anti välja 2007. aastal.

Albumile "20" on koondatud kahekümne tegutsemisaasta jooksul ilmunud tuntuimad lood. Albumikaane pildil oleva maskoti on joonistanud Mart Himbek.

## Lood albumil
**CD1**
# Juulikuu lumi 2007
# Ära oota koidikuni
# Alkeemik
# 4B 2007
# Lõbus maja
# Sinu juurde tagasi
# Aja teenija
# 6 jalga niisket maad
# Plekktrumm
# See ei ole saladus
# Raudteejaam
# Ei kommentaari
# Vastasmaja aknad
# Ingli puudutus

**CD2**
# Ebaõiglane
# Romula
# Ütle miks
# Carmen
# Kuutõbine
# Nagu esimene kord
# Teel ära
# Portselanist tüdruk
# Kaktusviin
# Armudes üksindusse
# Ford
# Kaitseta
# Tänapäeva muinaslugu
# Torm
# Muinasjutu mets
# Meeletu maailm

## Välislingid
*Terminaatori Koduleht
Organisation Todt

**Organisation Todt** (lühend **OT**) oli Fritz Todti asutatud Saksa riiklik ehitusorganisatsioon, mis tegutses aastail 1938–1945. 
## Organisation Todt Eestis
OT osales aastatel 1941–1944 Saksa okupatsioonivõimude korraldatud sõjalistel ja riiklikel ehitustel ka Eesti aladel, muuhulgas paiknes Tallinnas, Harju tänav 45 OT Ostlandi peakorter. 

Juba 20. september 1941 keelati Tallinna Majanduskomando korraldusega kõigile ehitusmaterjali- ja ehitusmaterjalitööstustele ilma Organisatsioon Todti erilise loata igasugu ehitusmaterjalide väljaandmine. Keeld hõlmas eriti järgmisi ettevõtteid: tellisetehaseid, silikaattehaseid, katusekivitehaseid, lubjatööstusi, isoleerplaatidevabrikuid, šamottkivitööstusi, ehitusettevõtteid, ehitusabimaterjalivabrikuid, katusepapivabrikuid, bituumenitööstusi.  Ehitusmaterjali- ja ehitusabimaterjali-kauplustel oli keelatud ilma Organisatsioon Todt loata välja anda ehitusmaterjali ja ehitusabimaterjali.

## Viited
Saksi-Weissenfelsi Magdalena Sibylle

**Saksi-Weissenfelsi Magdalena Sibylle** (2. september 1648 - 7. jaanuar 1681) isa oli August I (Saksi-Weissenfielsi hertsog) ja ema Mecklenburg-Schwerini Anna Maria. Magdalena Sibylle isapoolne vanaisa oli Johann Georg I (Saksimaa kuurvürst) ja vanaema oli Preisi Magdalena Sibylle.

14. novembril 1669 abiellus Magdalena Sibylle Saksi-Gotha-Altenburgi hertsogi Friedrich I-ga.

*Anna Sophie (22. detsember 1670 - 28. detsember 1728)
*Dorothea Marie (22. jaanuar 1674 – 18. aprill 1713)
*Friedrich II (28. juuli 1676 – 23. märts 1732), Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog
*Johanna (1. oktoober 1680 – 9. juuli 1704)
Raudkärblased

**Raudkärblased** (*Hippoboscidae*) on sugukond kahetiivaliste seltsis.

Enamik liike on imetajate ja lindude ektoparasiidid. 

Maailmas ligi 250 liiki, Eestis kümmekond. 

Raudkärblase keha on lai ja lame, tiivad on tihedalt keha vastu surutud või puuduvad hoopis. Kehakatted on raudkärblastel väga tugevad. Pikad hambuliste küünistega varustatud jalad aitavad putukal liibuda kindlalt karvadesse, sulestikku või nahale, et seal siis verd imeda. 
Raudkärblased toituvad ainult peremehe verest. Vastne teeb kogu arengu läbi emaslooma kehas ja nukkub kohe pärast sünnitamist. Vastsed sünnivad ükshaaval, seetõttu pole raudkärbeste viljakus eriti suur.

Lindudel parasiteerivad liigid võivad edukalt elada mitmel linnuliigil, imetajatel elavad liigid aga on tavaliselt monofaagsed. Nii elab hobuse-raudkärbes ainult hobustel, lamba-raudkärbes vaid lammastel. Raudkärblaste hulka kuulub ka põdrakärbes, keda võib eriti suve lõpul Eesti metsades palju kohata.

## Eesti liigid
**Crataerina pallida* – piiritajakärbes
**Hippobosca equina* – hobuse-raudkärbes (pärast 1962. a. pole leitud)
**Melophagus ovinus* – lambakärbes ehk lamba-raudkärbes (jäänud haruldaseks)
**Lipoptena cervi* – põdrakärbes
**Lipoptena forticetosa* – hirvekärbes
**Stenepteryx hirundinis* – pääsukärbes
***Ornithomya* – perekond linnukärbes
**Ornithomya avicularia*
**Ornithomya chloropus*
**Ornithomya fringillina*

## Kirjandus
*Kurina, Olavi 2025. Põdrakärbes ja tema sugulased. *[[Eesti Loodus]]* 5: 66–68.
Augusta (Saksi-Gotha printsess)

**Augusta**, Saksi-Gotha printsess, Walesi printsess (alates 1751 Walesi leskprintsess) (30. november 1719, Gotha, Saksamaa – 8. veebruar 1772, Carlton House, Inglismaa) oli Saksi-Gotha-Altenburgi hertsogi Friedrich II ja Anhalt-Zerbsti Magdalena Augusta tütar. Ühtlasi oli ta Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninga George III ema.

## Abielu
17. aprillil 1736 abiellus Augusta St Jamesi palee Chapel Royal'is, Suurbritannia ja Iirimaa kuninga ning Hannoveri kuurvürsti George II poja, Walesi printsi Frederickiga (1707–1751). 

Augusta oli abielludes 16-aastane ega osanud peaaegu üldse inglise keelt. Hoolimata abikaasade 12-aastasest vanusevahest tundus abielu olevat õnnelik. Abielust sündis üheksa last.

*Augusta Charlotte (Walesi printsess) (1737–1813)
*George William Frederick Walesi prints (1738–1820), Suurbritannia ja Iirimaa kuningas 1760–1801 ning Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas 1801–1820, Hannoveri kuurvürst 1760–1814 ja Hannoveri kuningas 1814–1820, George III
*Edward Augustus Yorki hertsog (1739–1767)
*Elizabeth Caroline (1740–1759)
*William Henry Gloucesteri ja Edinburghi hertsog (1743–1805)
*Henry Frederik Cumberlandi ja Strathearni hertsog (1745–1790)
*Louisa Anne (1749–1768)
*Frederik William (1750–1765)
*Caroline Matilda (1751–1775)

Paari esimene laps sündis St Jamesi palees pärast seda, kui Frederick oli sundinud sünnitusvaludes naist reisima sinna Hampton Courtist. Põhjuseks oli see, et Frederick ei tahtnud oma vihatud vanemaid sünnituse juurde.

Abielu algusest peale oli Augusta pingelistes suhetes Fredericki vanematega. Kui pärast Fredericki surma nimetati Augusta tulevaseks regendiks, põhjustas see poliitilise poleemika. Teda hakkas mõjutama ta vanima poja õpetaja, John Stuart, 3. Bute'i hertsog, ning kuulujuttude järgi olevat neil olnud romaan. Sellele andis ainest seik, et õpetaja külastas oma õpilast tagaukse kaudu. Nii Augustat ja kui John Stuartit häbistati ajakirjanduses. Isegi pärast George III troonile saamist ei lakanud Augustat alandavad jutud.

## Surm
Augusta suri 52-aastaselt Carlton House'is kõrivähki ning ta matuserongkäiku segasid tülinorijad, kes karjusid solvanguid.

## [[Kew' palee]] aiad
Pärast abikaasa surma laiendas Augusta Kew' palee aedu ning William Chambers ehitas aedadesse mitmesuguseid majakesi. Praeguseni on säilinud neist 1761. aastal ehitatud Hiina pagood.
Misjonär

**Misjonär** on kristluse levitaja.

Ülekantud tähenduses võidakse **misjonäriks** nimetada ka mõne muu õpetuse levitajat.

## Eestist pärit misjonäre
19. sajandil reisisid või töötasid misjonäridena Aafrikas mitmed mehed Eestist: Gustav Nyländer Sierra Leones, Otto von Richter Egiptuses, Hans Tiismann Keenias, Oskar Thal Kullarannikul, Evald Oviir Tanganjikas. Lisaks veel Carl Otto Johannes Hesse Indias.

## Vaata ka
*Misjon
Lahn

**Lahn** [laan] on jõgi Saksamaal. 

Jõe pikkus on 246 km. Valgla on 5925 km². Keskmine vooluhulk suudmes on 54 m³/s.

Jõgi algab Reini Kiltkivimäestikust 602 m kõrguselt. Esimesed 23 km voolab ta NordRhein-Westfaleni liidumaal. Seejärel ületab ta Hesseni piiri, kuhu jääb suurem osa tema voolusängist. Ülemjooksul voolab jõgi itta. Ta läbib Biedenkopfi ja pöördub pisut enne Marburgi lõunasse. Giessenis pöördub jõgi läände ja edelasse ning läbib Wetzlari, Weilburgi ja Limburgi. Limburgis ületab jõgi Rheinland-Pfalzi piiri ja voolab sellel liidumaal oma alamjooksu viimased 57 km. Ta läbib Bad Emsi ja suubub Lahnsteinis Reini. Jõe suue asub 61 m kõrgusel merepinnast ja jõe lang on seega 541 m.

Lahnil ei ole suuri lisajõgesid. Tema lisajõed on Ohm (suubub Marburgis vasakult), Lumda (enne Giessenit vasakult), Dill (Wetzlaris paremalt), Weil (Weilburgis vasakult), Elbbach (Limburgis paremalt) ja Aar (Limburgis vasakult).

Lahn on laevatatav kuni Limburgini. Selles vahemikus tagab Saksamaa Veeteede ja Laevanduse Amet minimaalse veesügavuse 160 cm. Kuid Lahnil on suhteliselt levinud sõitmine aeru- ja sõudepaatidega ning seda saab teha praktiliselt lähteni välja. Üleujutuste vältimiseks on Lahnile rajatud tamme ja nendel on küll lüüsid, kuid paatidega on nende kasutamine raske.

## Viited
Galápagose saared

**Galápagose saared** (Ecuadori haldusüksusena **Colóni saarestik**) on saarestik Vaikses ookeanis. Sellesse kuulub 13 suuremat ja 6 väiksemat saart.

Saarestiku pindala on 7994&nbsp;km². Saared on mägised ja vulkaanilised (kõrgeim tipp 1707 meetri kõrgune Wolfi vulkaan Isabela saarel).

Saared avastas 1535. aastal Panama piiskop Fray Tomas de Berlanga.

Saared on endeemsete hiidkilpkonnade – elevantkilpkonnade – elukoht, saare nimi on tulnud nende kilpkonnade hispaaniakeelsest nimest (hispaania keeles *galápago* 'sadul').

Galápagose saartel elab palju endeemseid loomaliike. Neid uurides töötas Charles Darwin välja oma loodusliku valiku teooria.

Suuremad saared on Isabela, Santa Cruz, San Salvador (Santiago, James), Fernandina, San Cristóbal, Floreana (Santa Maria), Marchena, Española, Pinta, Santa Fe, Genovesa, Pinzón ja Baltra.

Galápagose saartel elab üle 25 000 inimese. Neist kolmveerand on mestiitsid.

Suurimaks linnaks on Puerto Ayora Santa Cruzi saare lõunarannikul.


Tour of the Galapagos.OGG|Galápagose saared
Gigantic Turtle on the Island of Santa Cruz in the Galapagos.JPG|Elevantkilpkonn Santa Cruzil


## Välislingid

*S. Garman, *[http://archive.org/stream/cbarchive_35735_thereptilesofthegalapagosislan1869/thereptilesofthegalapagosislan1869#page/n19/mode/2up The Reptiles of the Galapagos Islands*], Bulletin of the Essex Institute, Vol 24, lk 73-88, 1862, Salem Mass, Printed by the Salem Press Publishing and Printing Co. Veebiversioon (vaadatud 15.09.2013) (inglise keeles)
Eutrofeerumine

**Eutrofeerumine** ehk **eutrofikatsioon** (< *eu* + kreeka *trophē* 'toit') on tavaliselt veekogude, harvem maa, rikastumine taimede toitainetega, peamiselt fosfori- ja lämmastikuühenditega. Terminit kasutatakse tavaliselt iseloomustamaks ökosüsteemi esmatootjate (enamasti fütoplanktoni ja kõrgema veetaimestiku) suurenenud produktsiooni ehk teisisõnu taimede ülemäärast kasvu ja sellega kaasnevat lagunemisprotsessi, mis toob sageli kaasa hapnikupuuduse ja veekvaliteedi halvenemise, mõjutades negatiivselt kalade ja teiste veeloomade elukeskkonda.

Eutrofikatsioon võib aset leida nii mageveelistes kui soolase veega veekogudes.

## Ökoloogilised tegurid
Paljud ökoloogilised tegurid võivad stimuleerida esmatootjate produktsiooni. Enamikul juhtudest on tegemist küll kolme probleemiga: vähenenud biodiversiteet, muutused liikide koosseisus ja domineerimises ning toksilised efektid.

## Vaata ka
*Läänemere eutrofeerumine
*Veeõitseng
Anaheim

**Anaheim** on linn USA-s California osariigis Orange'i maakonnas. Ta on Los Angelese eeslinn. Linna peamiseks tööstusharuks on turism, Anaheimis asub Disneyland.

Linna jäähokimeeskond Anaheim Ducks mängib NHLis.

## Vaata ka
*Los Angeles Angels
Kurtna Valgejärv

**Kurtna Valgejärv** (ka: **Valgejärv**) asub Ida-Virumaal Illuka vallas Konsu külas. Järv kuulub Kurtna järvestiku koosseisu.

Järv paikneb Kirde-Eestis ja on Kurtna järvedest idapoolseim. Valgejärvest umbes 300 m lääne pool asub Jaala järv. Järv on põhikujult ovaaljas. Kaldad on valdavalt madalad ja liivased, kohati turbased. 

Taimestik on liigivaene: esineb 10 liiki makrofüüte.

Kaladest esineb ahven, haug ja särg.

## Välislingid
Rauno Thomas Moss

**Rauno Thomas Moss** (sündinud 29. detsembril 1977 Tallinnas) on eesti õigeusu vaimulik, maalikunstnik ja tarbegraafik. 

Aastal 1993 lõpetas ta Tartu 12. Keskkooli ning alustas õpinguid Tartu Kunstikoolis skulptuuri erialal, millest siirdus üle kunstilise kujundamise ja maali erialale, lõpetades selle 1998. aastal. Kunstiõpingud jätkusid Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna all asuvas kunstide osakonnas maalikunsti erialal professor Jaan Elkeni käe all. Tal on magistrikraad semiootikas. Moss lõpetas Tartu Ülikooli 2002. aastal. 

Aastast 2002 on Moss Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kultuuriteaduste ja kunstide instituudi joonistamise, plastilise anatoomia ja üldkompositsiooni lektor. Ta Publitseerib filmi- ja kujutavakunsti kriitilisi artikleid. 

Moss on Eesti Semiootika Seltsi (ESS) liige aastast 2001 ja Tartu Kunstnike Liidu liige aastast 2004. 

27. aprillil 2013 pühitses Tartu piiskop Eelija ta Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku diakoniks. Samast päevast alates kuni jaanuarini 2019 oli Moss Põltsamaa Pühavaimu Koguduse diakon. 

Alates 14. jaanuarist 2019 on ta EAÕK Tartu Jumalaema Uinumise Koguduse mittekoosseisuline diakon. 

Vaimulikuna kannab ta nime Herman Moss.

## Isikunäitusi
*1997 "Kasvamise Aeg" Obu galerii, Tartu
*2004 "Kokkupuude" Y-galerii, Tartu
*2006 "Rauno Thomas Moss 2006: katsumused" Tartu Kunstimaja, Tartu
*2007 "Eklektos" Athena Keskus, Tartu
*2008 "Silent Tartu *aka* Clinical" Galerii Vaal, Tallinn
*2018 "Ars Semiotica" Philosophicum, Tartu

## Raamatuillustratsioonid
* 2010 elulooraamat "Üks ja ainus härra "Manna"" (ISBN 978-9949-2-1328-3, kaanekujundus). Tartu
*2013 *Inimese anatoomia. I osa. Liikumisaparaat, siseelundid. Õpik kõrgkoolidele*. Teine, täiendatud ja parandatud trükk. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
*2018 Silvi Salupere, Kalevi Kull (toim.) *Semiootika*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.

## Teadusartikleid
*"Varakristlike eremiitide praktiline semiootika (Pontose Euagriose askeetiline demonoloogia)" *Acta Semiotica Estica*, nr 3, 2006 (138 - 165)

## Tunnustus
*Tartu noorkunstniku stipendium 2005 (AS Merko Tartu)
*"Hüperkuup" III auhinnaline koht Juri Lotmani mälestusmärgi konkurss 2006 (Tartu)
*25+5 kauneimat raamatut 2007 nominent
*Galerii Vaal preemia 2009

## Välislingid
*Rauno Thomas Mossi tööde galerii DeviantArt.com portaali kunstnikunime xanq all: http://xanq.deviantart.com/
Saksimaa kuurvürst

**Saksimaa suurvürstid** olid iseseisva Saksimaa kuurvürstiriigi valitsejad aastatel 1356–1806.

## Askaania dünastia

Pärast Askaania dünastia väljasuremist päris Meißeni markkrahv Friedrich IV Saksi-Wittenbergi valdused ja kuurvürsti tiitli. Tekkis uus Saksimaa kuurvürstiriik, mida tuleb eristada vanast Saksi hõimuhertsogkonnast (peamiselt praeguse Alam-Saksimaa territooriumil).

## Wettini dünastia

## Leipzigi jagamine

Pärast Friedrich II surma valitsesid vennad Ernst ja Albrecht algul koos, kuid aastal 1485 sõlmisid Leipzigis lepingu, millega jagasid Wettinite valdused ja tiitlid omavahel. Ernstile ja tema järglastele (Ernesti liin) jäid Saksi-Wittenberg (ka hilisem Kuurkreis), suurem osa Tüüringist ja kuurvürsti tiitel. Albrechtile ja tema järglastele (Alberti liin) jäid Meißeni tuumikala ja Dresden ning Saksi hertsogi tiitel.

### Wettini dünastia, Ernesti liin

Schmalkaldeni sõdade tulemusena pidi Schmalkaldeni Liiga juht Johann Friedrich loovutama suure osa oma maadest ja kuurvürsti tiitli oma nõole ja rivaalile Moritzile.

### Wettini dünastia, Alberti liin

## Vaata ka
*Saksimaa kuurvürstiriik
*Saksimaa kuningas
Margarete Buber-Neumann

**Margarete Buber-Neumann** (sündinud Margarete Thüring; 21. oktoober 1901 Potsdam – 6. november 1989 Frankfurt) oli saksa kommunist, Gulagi ja koonduslaagrivang ning publitsist.

1919. aastal õppis Buber-Neumann Berliinis lasteaiakasvatajaks, kus ta tutvus Martin Buberi poja Rafaeliga, kellega ta abiellus kas 1921. või 1922. aastal. Neil sündisid tütred Barbara (1921–2013) ja Judith (1926–2018). Pärast Buberite lahutust 1929. aastal jäid nende tütred vanavanemate Martin Buberi ja Paula Winkleri kasvatada, 1938. aastal kolisid nad Palestiinasse. 

1926. aastal sai Buber-Neumannist Saksamaa Kommunistliku Partei liige, 1929. aastal tutvus ta Kominterni Saksamaa esindaja Heinz Neumanniga. Nad elasid koos, kuid ei abiellunud. Mais 1935 kolisid nad Moskvasse.

27. aprillil 1937 suure terrori ajal vahistas NKVD Heinz Neumanni, ta hukati 26. novembril 1937. Buber-Neumann ei teadnud tema saatusest, 19. juunil 1938 arreteeriti ta ka ise, teda hoiti algselt Lubjanka ja siis Butõrka vanglates, lõpuks saadeti "rahvavaenlase abikaasana" Kasahhi NSVsse sunnitöölaagrisse.

Pärast Molotovi-Ribbentropi pakti saadeti Buber-Neumann veebruaris 1940 toimunud NKVD ja Gestapo vangide vahetuse käigus Saksamaale tagasi, kus ta saadeti Ravensbrücki koonduslaagrisse, kus ta töötas Siemensi tehases. Ta vabastati 21. aprillil 1945 ja asus elama ema juurde Baieris, hiljem elas ta kolm aastat Rootsis, kus ta kirjutas raamatu "Als Gefangene bei Stalin und Hitler", mis avaldati 1949. aastal, kus ta kirjeldas oma elu nii Nõukogude Liidu kui ka Natsi-Saksamaa vangilaagrites. Ta sai heaks sõbraks ka Arthur Koestleriga, kes oli samuti astunud Saksamaa Kommunistlikku Parteisse 1931. aastal, kuid pettununa stalinismis sealt 1938. aastal lahkunud.

23. veebruaril 1949 tunnistas Buber-Neumann Pariisis Ukraina põgeniku Viktor Kravtšenko poolt, kui üks Prantsusmaa Kommunistliku Parteiga seotud ajakiri oli Kravtšenko kohtusse kaevanud laimu eest tema GULAGi kirjelduste pärast. Buber-Neumann kirjeldas oma üleelatut, ning Kravtšenko võitis kohtuasja.

1950. aastal asus Buber-Neumann elama Frankfurti, siis juba kommunismivastasena, jätkates kirjutamist. 1975. aastal astus ta Saksamaa Kristlik-Demokraatlikku Liitu.

1980. aastal anti Buber-Neumannile Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni suurrist.
Imestus

**Imestus** on inimese seisund, mille kutsuvad esile ebatavalised nähtused. 

## Imestuse määratlused ja tõlgendused filosoofias ja filosoofilises psühholoogias
René Descartes ütleb: "Niipea kui meile  tuleb ette mõni harjumatu objekt, mida me peame uueks või väga erinevaks sellest, kuidas me varem teadsime või vääralt arvasime, et peab olema, paneb ta meid enda üle imestama ja jahmatuma" ("Hinge passioonid", II, 53). 

Étienne Bonnot de Condillaci järgi tekib tema väljamõeldud "kujul" imestus (*étonnement*), "kui ta satub järsku seisundist, millega ta oli harjunud, täiesti teistsugusesse seisundisse, millest tal veel aimu (*idée*) pole olnud" (*[[Traité des sensations]]* I, ptk 2, § 17). "See imestus annab hinge toimingutele rohkem aktiivsust" (samas, § 18). 

Ernst Platneri järgi on imestus "tähelepanu kiire ja tugev vapustus uuele ootamatule esemele, millest hing esialgu ei tea, kas ta on hea või kuri, st ei tea selle ilmnemise esimesel silmapilgul tema suhet iseendaga".  

Immanuel Kant ütleb: "Imestus (*Verwunderung*) aga on meelemõistuse (*Gemüts*) pahameel (*Anstoß*) selle üle, et mingi ettekujutus ja selle läbi antud reegel ei ole ühendatavad temas juba aluseks olevate printsiipidega, seega [pahameel], mis kutsub esile kahtluse, kas on ka õigesti nähtud või otsustus tehtud. Imetlus (*Bewunderung*) on aga üha korduv imestus hoolimata selle kahtluse kadumisest. ("Puhta mõistuse kriitika, § 62).  

Gottlob Ernst Schulze järgi saab imestus alguse "meie mõtlemise takistatuse tundest ning on seetõttu midagi ebameeldivat. Kui see takistus aga möödas on, läheb ta üle meeldivaks tundeks, mida kutsub esile kõik uus ja meie teadmiste laiendamist tõotav." 

Wilhelm Jerusalem nimetab imestust kõige algsemaks intellektuaalseks tundeks. See tekib, "kui meile astub vastu uus nähtus, mida me ei suuda paigutada oma seni omandatud kogemusringi, oma maailmapilti." Arenenud tunnetustung tekitab kartuseta imestuse, "teoreetilise imestuse".

## Imestus kui filosoofia algus
Platoni dialoogis "Theaitetos" ütleb Sokrates, et imestus on filosoofia (*[[philosophia]]*) ainus algus (155d).  

Aristoteles ütleb "Metafüüsika" 1. raamatus: "nagu enne, nii ka nüüd ärgitab inimesi filosofeerima imestus" (982b).

Francis Baconi järgi on imestus "teaduse seeme".

## Imestus kurja üle

Arthur Schopenhaueri järgi tekib maailmas oleva halva ja kurja nägemisest "jahmunud ja kurb" filosoofiline imestus. 

## Vaata ka
*Üllatus
*Nõutus
Pooltoon

**Pooltoon** võib olla
*diatooniline – pooltoon, mis esineb kahe kõrvutise astme vahel. Näiteks: e-f, h-c, c-des, dis-e
*kromaatiline – pooltoon, mis tekib sama astme diatoonilise ja altereeritud heli vahel või vastupidi. Näiteks: c-cis, des-d aga ka fis-fisis, geses-ges

Pooltoon on 1/12 oktavit. Kui võtta oktav kõrgusmahu mõõtühikuks, siis oktavis on 12 pooltooni. Klaveril teevad pooltoone mustad klahvid.

## Vaata ka
*Helirida
*Intervallid
Jertis

**Jertis**, minevikus **Irtõšsk** (vene keeles Иртышск) on asula Kasahstanis Pavlodari oblastis Irtõši jõe kaldal, Jertisi rajooni keskus.

Jertisi aasta keskmine temperatuur on +3 °C. Kõige soojemad kuud on juuli (+21 °C) ja juuni (+19 °C). Kõige kõrgemad temperatuurid on mõõdetud juulis (+42 °C) ja juunis (+41 °C). Kõige külmemad kuud on jaanuar (–18 °C) ja veebruar (–17 °C). Kõige madalamad temperatuurid on mõõdetud veebruaris (–44 °C) ja detsembris (–43 °C).

Jertis asub oblastikeskusest Pavlodarist 175 km kaugusel loodes. Sinna saab sõita nii jõge kui ka maanteed mööda.

Jertisis elas 1970. aastal umbes 11 000 ja 1991. aastal 11 300 inimest. 1973. aastal sai ta linna õigused, aga pärast Kasahstani iseseisvumist võeti Jertisilt linnaõigused ära.

Jertisis on jõesadam, mööblivabrik ja mõned toiduainetetööstuse ettevõtted.

## Viited
Io (täpsustus)

**Io**

***[[Io]]** on kreeka mütoloogia tegelane, Zeusi armuke.
***[[Io (Jupiter)|Io]]** on planeedi Jupiter kaaslane.
***[[85 Io]]** on asteroid.
***Io** on iooniumi keemiline sümbol.
* **[[Io (programmeerimiskeel)|Io]]** on programmeerimiskeel.
***[[.io]]** on Briti India ookeani ala Interneti tippdomeen.
Ioonium

**Ioonium** (sümbol **Io**) ehk **toorium-230** on tooriumi isotoop 230Th.

Selle radioaktiivse aine abil saab näiteks määrata korallide vanust.
Maasikas

**Maasikas** (*Fragaria*) on roosilaadsete seltsi roosõieliste sugukonda kuuluv perekond.

Maasika perekonda kuulub umbes 20 liiki ning hulgaliselt hübriide ja kultivare. Ka tuntuim maasikas aedmaasikas on virgiinia ja tšiili maasika hübriid.

Maasikaliikide eristamisel on oluline kindlaks määrata tema kromosoomide arv. Iga maasika perekonna liigi genoomi aluseks on seitset kromosoomi sisaldav kromosoomikomplekt. Mõned maasikaliigid on diploidsed (2 komplekti ehk 14 kromosoomiga), mõned aga tetraploidsed (4 komplekti ehk 28 kromosoomiga), heksaploidsed (6 komplekti ehk 42 kromosoomiga), oktoploidsed (8 komplekti ehk 56 kromosoomiga) või dekaploidsed (10 komplekti ehk 70 kromosoomiga). Üldreeglina on need liigid, millel on rohkem kromosoome, vastupidavamad ning suuremate taimede ja viljadega kui väiksema kromosoomiarvuga liigid.

Maasika lehed on kolmetised ja pikkade, kuni 10 cm pikkuste lehevartega. Võsud on roomavad ja vastu maapinda puutudes juurduvad kergesti. Niimoodi ongi neid suhteliselt kerge paljundada: võsu juurdumise kohale kasvab tütartaim ning kui emataime ja tütartaime vaheline võsu läbi lõigata, saab tütartaime ümber istutada. Juurestik on narmaline ja ulatub kuni 25 cm sügavusele. Õielehed on valged, vahel ka kollakad. Õies on palju tolmukaid ja emakaid. Õisi tolmeldavad putukad. Maasikad õitsevad Eestis mai lõpust juuli alguseni.

Ka maasika (välja arvatud muuluka) vilja nimetatakse maasikaks. Maasikas ei ole mari, vaid koguvili, mis koosneb mahlasest õiepõhjast ja sellele kinnitunud pähklikestest, milles asuvad maasika seemned. Ühtlasi on maasika vili rüüsvili, sest selle tekkimisest on osa võtnud lisaks sigimikule teisedki õie osad.

Kultuurtaimena hakati maasikat kasvatama alates 15. või 16. sajandist.

Maasikate maitse sõltub sordist. Mõnel on see üsna magus, mõnel pigem hapukas. Maasikas sisaldab 8% süsivesikuid, kuni 2% valke ja kuni 1,5 C-vitamiini. 1 kg maasikate toiteväärtus on umbes 400 cal.

Maasikas on suhteliselt tugev allergeen.

Majanduslikus mõttes on maasikas tähtis vili, mida kasvatatakse kõikjal parasvöötmes.

## Liigid Eestis

Eestis kasvavad pärismaisena kaks selle perekonna liiki: metsmaasikas ja muulukas. Naturaliseerununa leidub ka kolmas liik – kõrge maasikas. 

Tavaliselt kasvatatakse aedades kultuurliigi aedmaasika sorte.

## Muid liike
**Fragaria chiloensis* – tšiili maasikas 
**Fragaria moschata* – kõrge maasikas 
**Fragaria nipponica* – jaapani maasikas 
**Fragaria orientalis* – idamaasikas 
**Fragaria ovalis* – alaska maasikas 
**Fragaria vesca* – metsmaasikas 
**Fragaria vesca* var. *semperflorens* – kuumaasikas 
**Fragaria virginiana* – virgiinia maasikas 
**Fragaria viridis* – muulukas 

## Vaata ka
* Ebamari
* Kõder
* Vili

## Välislingid
Mindless Self Indulgence

**Mindless Self Indulgence** (**MSI**) on neljaliikmeline ansambel New Yorgist.

Ansambel loodi 1997. aastal. 

## Liikmed
* Jimmy Urine – vokaal, süntesaator (1997–)
* Steve, Righ? – kitarr, taustavokaal (1997–)
* Kitty – trummid (1997–)
* Lyn-Z – bassitarr (2001–)

### Endised liikmed
* Markus Euringer – kitarr, basskitarr (1997)
* Vanessa YT – basskitarr (1998–2001)

## Diskograafia
*"Tight" (1999)
*"Frankenstein Girls Will Seem Strangely Sexy" (2000)
*"You'll Rebel to Anything" (2005)
*"If" (2008)
*"How I Learned to Stop Giving a Shit and Love Mindless Self Indulgence" (2013)
Vastseliina Katariina kogudus

**EELK Vastseliina Katariina kogudus** on Võru praostkonna kogudus, mis tegutseb Vastseliina kiriku juures Külaoru külas Võrumaal.
Koguduse õpetaja on aastast 2024 Jaanus Torrim, juhatuse esimees Eve Turvas.

Kogudust on esimest korda mainitud 1273. aastal. 

Koguduse pastoraat asub kiriku taga Külaoru külas.

## Koguduse õpetajad
*1626–1633,  Christiern Henrici, Vastseliina kihelkonnakoguduse pastor
*1633–1635,  Kaspar Lessius, Vastseliina ja ka Rõuge pastor
*1641–1642,  Christian Wassermann 
*1643–1668, Nicolaus Russäus 
*1669–1670,  Johann Berg 
*1675–1690, Johann Freudenthal 
*1690–1702, Johann Heinrich Thiele  
*1702–1703, Johannes Victorinus Boretius  
*1704–1715, Johannes Svenske 
*1715–1725,  Michael Cavonius, Vastseliina ja 1713/9 – 1728 ka Rõuge pastor
*1725–1726, Erich Timmermann  
*1726–1755, Michael Eobald Neoknapp 
*1755–1769, Otto Wilhelm Eberhard  
*1769–1781, Theophil Schmidt  
*1782–1811, Georg Gottfried Marpurg  
*1812–1814, Johann Friedrich Heller 
*1814–1859, Carl Gottfried Gustav Masing  
*1860–1901, Gustav Alexander Hermann Masing 
*1901–1909, Harald Robert Gustav Hornberg  
*1910–1918, Eugen Wilhelm Mahr  
*1920–1927, Johannes Nathan Aunverdt  
*1927–1939, Eduard Ermits  
*1939–1944, Uno Plank  
*1944–1971, Ago Viljari 
*1971–1985, Aldur Parts  
*1985–1990, Jüri Vallsalu 
*1990, Ivo Pill   
*1990–1997, Ove Sander  
*1997–2019, Toivo Hollo  
*2020–2023, Argo Olesk, hooldajaõpetaja Pindist
*2023-2024, Jaak Pärnamägi  
*alates 1. juunist 2024 – Jaanus Torrim

## Vaata ka
*Vastseliina kirik

## Välislingid
*Koduleht
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Neuhausen, ehstnisch Wasselina oder Wastfelina kihhelkond, 1843 seite 85-86
IK

**IK** on lühend, mis võib tähendada: 
*intelligentsuskvoot
*individuaalkoefitsient
*Insenerikoda

*Ik on jõgi Venemaal.
Kurtna Liivjärv

**Liivjärv** (ka *Kurtna Liivjärv, Liivajärv*) on järv Kirde-Eestis Ida-Virumaal Illuka vallas Vasavere külas. Järv jääb Kurtna maastikukaitsealale ja on osa Kurtna järvestikust. Teda ümbritseb looduskaitsealune Kurtna nõmm.

Liivjärv on põhja-lõuna suunas pikliku kujuga. Kaldad on valdavalt soised, kohati liivased. 

Taimestik on liigivaene. Helofüütidest kasvavad valdavalt tarnad.

Järves on püütud nii roosärge kui haugi.

## Välislingid
*
Joe Cocker

**Joe Cocker** (kodanikunimega **John Robert Cocker**; 20. mail 1944 Sheffield, Inglismaa – 22. detsember 2014 Crawford, Colorado, USA) oli inglise roki- ja bluusilaulja.

## Diskograafia
### Albumid
*"With a Little Help from My Friends" (1969)
*"Joe Cocker!" (1969)
*"Mad Dogs & Englishmen" (1970)
*"Cocker Happy" (1971)
*"Double Cocker Power" (1972)
*"Joe Cocker: Something to Say" (tuntud ka pealkirjaga "Joe Cocker"; 1972)
*"I Can Stand a Little Rain" (1974)
*"Jamaica Say You Will" (1975)
*"Stingray" (1976)
*"Greatest Hits" (1977)
*"Luxury You Can Afford" (1979)
*"Sheffield Steel" (1982)
*"The Best of Joe Cocker" (1983)
*"Civilized Man" (1984)
*"Cocker" (1986)
*"Unchain My Heart" (1987)
*"One Night of Sin" (1989)
*"Joe Cocker Live" (1991)
*"Night Calls" (1992)
*"The Best of Joe Cocker" (1993)
*"Have a Little Faith" (1994)
*"The Long Voyage Home" (1995)
*"Organic" (1996)
*"Across from Midnight" (1997)
*"Greatest Hits" (1998)
*"The Anthology" (1999)
*"No Ordinary World" (2000)
*"Respect Yourself" (2002)
*"Ultimate Collection" (2004)
*"Heart & Soul" (2004)
*"Hymn for My Soul" (2007)

## Viited
Tomb Raider

**"Tomb Raider"** on seiklusarvutimängude sari. Selle praegune tootja on Crystal Dynamics ja praegune avaldaja on Square Enix. Esimene mäng tuli välja 1996. aastal Core Designi ja Eidos Interactive'i koostöös.

Mängu peategelane on väljamõeldud Briti harrastusarheoloog Lara Croft. Lisaks mängudele on avaldatud "Tomb Raideri" teemalisi koomiksiraamatuid, filme ja romaane.

## Mängud

Sarja esimesed kuus mängu lõi Core Design, mis oli üks Eidos Interactive'i mängutootmisstuudiotest. Aastal 2003 sai Eidose otsusega "Tomb Raideri" arendajaks Crystal Dynamics, ning Lara taustalugu muudeti.

### Core Design ja Eidos Interactive (1996–2003)
* "Tomb Raider" (1996)
* "Tomb Raider II" (1997)
* "Tomb Raider III" (1998)
* "Tomb Raider: The Last Revelation" (1999)
* "Tomb Raider: Chronicles" (2000)
* "Tomb Raider: The Angel of Darkness" (2003)

### Crystal Dynamics ja Eidos Interactive (2006–2008)
* "Tomb Raider: Legend" (2006)
* "Tomb Raider: Anniversary" (2007)
* "Tomb Raider: Underworld" (2008)

### Crystal Dynamics ja Square Enix (2013–)
* "Tomb Raider" (2013)
* "Rise of the Tomb Raider" (2015–2016)
*"Shadow of the Tomb Raider" (2018)

### Kõrvalmängud
* "Lara Croft and the Guardian of Light" (2010)
* "Lara Croft and the Temple of Osiris" (2014)
* "Lara Croft: Relic Run" (2015)
* "Lara Croft Go" (2015)

## Filmid

Tomb Raideri maailma põhjal on loodud kaks täispikka filmi: "Lara Croft: Tomb Raider" (2001) ja selle järg "Tomb Raider: The Cradle of Life" (2003). Mõlemas kehastab Lara Crofti Angelina Jolie. 2018. aasta filmiverisioonis ("Tomb Raider") kehastab Lara Crofti Rootsi näitleja Alicia Vikander.

## Viited


## Välislingid

* Ametlik veebileht
Liivjärv

**Liivjärv** on mitme Eesti järve nimi või variantnimi:

* Jõuga Liivjärv, järv Ida-Virumaal Iisaku vallas
* Kurtna Liivjärv, järv Ida-Virumaal Illuka vallas
* Metstoa Linajärv, järv Harjumaal

## Vaata ka
*Liivajärv
Kukkurhunt

**Kukkurhunt** (*Thylacinus cynocephalus*) on kiskeluviisiga kukkurloom, keda peetakse väljasurnuks. Kukkurhunt oli ajaloolisel ajal levinud kogu Austraalia mandril. 

## Välimus

Kukkurhundi kehapikkus oli 85–130 cm, sabapikkus 38–65 cm, kaal 15–30 kilogrammi. Õlakõrgus oli umbes 60 cm.
Karv oli lühike, värvuselt hall või kollakashall, keha tagaosal oli 13–19 tumepruuni ristvööti. Vöötide tõttu nimetati teda ka tasmaania tiigriks. Tal oli lai kolju, lõualuudes oli 46 hammast. Silmahambad olid pikad ja teravad nagu koeral või hundil. Kukkruhunt suutis oma lõugu väga laialt (kuni 90 kraadi) avada.

## Levik ja eluruum

Kukkurhunt elas Austraalias ja Uus-Guineas, kus ta suri välja juba enne eurooplaste saabumist. On arvatud, et üheks põhjuseks olid dingod, sest Tasmaanias, kus säilis viimane kukkurhuntide populatsioon, dingosid ei ole. Kuid ka seal surid nad välja ulatusliku küttimise tõttu farmerite poolt, kes arvasid, et kukkurhundid ohustavad nende karja. Austraalia valitsus maksis alates 1830. aastatest iga kukkurhundi pea eest 25 senti. 
Kukkurhunt oli öise eluviisiga avamaa loom, kuid viimased asurkonnad põgenesid jälitamise eest tihedasse vihmametsa.

## Väljasuremine

20. sajandi alguses muutus kukkurhunt haruldaseks. Viimane teadaolev kukkurhunt suri Hobarti loomaaias 1936. aastal. Samal aastal võeti kukkurhunt looduskaitse alla. Looduses nähti teda viimati 1945. aastal. Hilisemad otsingud Tasmaania sisemaa metsades pole tulemusi andnud ja liiki peetakse üldiselt väljasurnuks. Siiski on palju entusiaste, kes usuvad, et liik on siiani säilinud. Võimalike säilinud isendite kaitseks loodi 1966. aastal Tasmaania edelaosas 647 000 hektari suurune kaitseala. 21. sajandil on üritatud uurida kukkurhundi DNA-d, kuid säilinud materjal on osutunud liiga halvas seisukorras olevaks.

## Vapiloom

Kukkurhunti on kujutatud Tasmaania vapil.

## Välislingid

*Fotod ja filmid kukkurhundist
*Filmikatked kukkurhundist
*"Kukkurhundi hävitas inimene" ERR Teadus, 31. jaanuar 2013
Iž

**Iž ** (Itaalia *Eso*, Saksa *Ese*) on saar Zadari saarestikus, Vahemere osas, Aadria meres. Kuulub Horvaatiale. Pindala 17,6 km². Elanikke umbes 550.
Kivitsõõr

**Kivitsõõr** oli 2004. aastal loodud rollimänguselts, kuhu kuulusid inimesed, kes soovisid edendada rollimängu Eestis. 

Kivitsõõr avas Tartus noortekeskusena tegutseva rollimängukeskuse Urg. Keskus alustas tööd endises tuumavarjendis, kus varem oli tegutsenud ööklubi Varjend. Seal korraldati larpe, kohtuti rolli-, laua- ning arvutimängude mängimiseks. Keskuses tegutsesid filmiklubi ja harrastusteater. Aastal 2005 valiti Urg Tartu parimaks noortekeskuseks.

Kivitsõõri tegemisi vedasid Raul Kübarsepp ja Tiit Joala.

Urg suleti aastal 2009 seoses varjendis niiskuse toel levima hakanud tervisele ohtliku hallitusega. Asenduseks leitud ajutised ruumid klubitegevuseks ei sobinud ning organisatsioon lõpetas varsti sisulise tegevuse. Aastal 2012 kustutati MTÜ registrist.

Rollimängukeskusest välja kasvanud entusiastide toel avati 2011. aastal Tartus Kivitsõõrist sõltumatu rollimängukeskus Nurg.

## Vaata ka
* Rollimäng
* LARP

## Viited

## Välislingid
* Rollimänguseltsi Kivitsõõr koduleht (kättesaamatu aastast 2013; arhiiviversioon 6. veebruarist 2013 https://web.archive.org/web/20130206124524/http://www.dragon.ee/selts/)
* Kivitsõõri lõpp
Kardinaalsüsteem

**Kardinaalsüsteem** on Rahvusvaheline Mereorganisatsiooni (IMO) ja Rahvusvahelise Meremärgistuse ja Tuletornide Administratsioonide Assotsiatsiooni (IALA) loodud ühtsete meremärkide süsteemi A osa.

Kardinaalsüsteem määrab erinevate poide ja toodrite asetuse ilmakaarte järgi eraldi seisva ohu või madaliku suhtes: põhjapoi või -tooder asub ohtlikust kohast põhja pool, lõunapoi või -tooder lõuna pool, idapoi või -tooder ida pool ja läänepoi või -tooder lääne pool.

## Märgi värvused
* Põhjapoil või -toodril ülemine osa must, alumine kollane.
* Lõunapoil või -toodril ülemine osa kollane, alumine must.
* Idapoi või -tooder must, keskelt kollane.
* Läänepoi või -tooder kollane, keskelt must.

## Topimärgid
* Põhjapoil või -toodril kaks musta koonust tipuga üles.
* Lõunapoil või -toodril kaks musta koonust tipuga alla.
* Idapoil või -toodril kaks musta koonust, millest ülemine tipuga üles, alumine tipuga alla.
* Läänepoil või -toodril kaks musta koonust, millest ülemine tipuga alla, alumine tipuga üles.

## Plingid
* Põhjapoil katkematult kiired või ülikiired plingid.

* Idapoil kolm kiiret või ülikiiret plinki ja paus.

* Lõunapoil kuus kiiret või ülikiiret plinki ja üks pikk plink ning paus.

* Läänepoil üheksa kiiret või ülikiiret plinki ja paus.

## Vaata ka
* Süsteem A
* Lateraalsüsteem
Pidevkehalised

**Pidevkehalised** (*Symphyta*) on alamselts kiletiivaliste seltsist, kuhu kuuluvad putukad, kelle rindmik on tagakehaga laialt ja jäigalt ühendatud.  

Pidevkehaliste valmikud on üsna väheliikuvad ja ilma astlata, emastel on hästi arenenud muneti. Pidevkehaliste vastsed arenevad taimekudede sees või taimede peal. Paljudel liikidel ongi vastseteks ebaröövikud. 

Männikutes võib võrdlemisi sageli kohata männivaablast, kelle vastsed arenevad männiokastel. Võrgendivaablaste ebaröövikud elavad koos ühises võrgendpesas, mille nad valmistavad oksi võrgendiniidiga kokku põimides. Suured puiduvaablased arenevad nii elavas kui surnud puidus. Oma tugeva munetiga saeb emane puitu kuni 2 sentimeetri sügavuse käigu, kuhu muneb munad. 

## Taksonoomia
*Ülemsugukond *Cephoidea*
** Sugukond kõrrevaablased *Cephidae*
*Ülemsugukond *Megalodontoidea*
** Sugukond herilvaablased *Megalodontesidae*
** Sugukond võrgendivaablased *Pamphiliidae* 
*Ülemsugukond *Orussoidea*
** Sugukond nugivaablased *Orussidae* 
*Ülemsugukond *Siricoidea*
** Sugukond *Anaxyelidae* 
** Sugukond puiduvaablased *Siricidae* 
*Ülemsugukond *Tenthredinoidea*
** Sugukond harivaablased *Argidae* 
** Sugukond sõnajalavaablased *Blasticotomidae* 
** Sugukond karusvaablased *Cimbicidae* 
** Sugukond männivaablased *Diprionidae* 
** Sugukond *Pergidae* 
** Sugukond lehevaablased (*Tenthredinidae*)
*Ülemsugukond *Xyeloidea*
** Sugukond tolmukavaablased (*Xyelidae*)
** Sugukond puuvaablased (*Xiphydriidae*)

## Vaata ka
*rippkehalised (*Apocrita*)

## Galerii

Pilt:Sawfly 003.jpg|Lehevaablane *Tenthredininae*
Pilt:Cimbex.jpg|Karusvaablane *Cimbex* sp.
Pilt:Pflanzenwespen fg01.jpg|Lehevaablane
Image:Tenthredo marginella01.jpg|*Tenthredo marginella*
Image:Urocerus gigas.jpg|*Urocerus gigas*


## Vaata ka
*rippkehalised
Coswig

**Coswig** on kahe Saksamaa linna nimi:

***[[Coswig (Saksimaa)|Coswig]]** Saksimaal Meißeni kreisis 
***[[Coswig (Saksi-Anhalt)|Coswig]]** Saksi-Anhaltis Wittenbergi kreisis
Schönau-Berzdorf

**Schönau-Berzdorf** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Schönau-Berzdorfi vallas.
Süsteem A

**Süsteem A** (inglise keeles *IALA Maritime Buoyage System A*, lühidalt **IALA-A**) on süsteem navigatsiooniliste ohtude ja vaba vee tähistamiseks. Süsteem A regioonid asuvad Euroopa, Aafrika, Austraalia ja Venemaa vetes.

See koosneb:
*kardinaalsetest märkidest;
*lateraalsetest märkidest;
*eraldi asuvate väiksemaid ohte tähistavatest märkidest;
*faarvaatrite ja kanalite alguspunkte ja telge tähistavatest märkidest;
*eriotstarbelistest märkidest.

Süsteem realiseeritakse poide ja toodrite abil.

## Kardinaalsed märgid

Tähistavad ohtlikku piirkonda ilmakaartest orieteeritutest märkidest:
*põhjapoi või -tooder asetseb ohtlikust piirkonnast põhja pool;
*lõunapoi või -tooder lõuna pool;
*idapoi või -tooder ida pool;
*läänepoi või -tooder lääne pool.

Märke iseloomustavad märkide värvused, topimärgid ja tulede karakteristika.

*Vaata: [[Kardinaalsüsteem]].*

## Lateraalsed märgid

Tähistavad faarvaatrite ja kanalite asetuse:
*vasakus servas punase tulega punane poi või tooder topimärgiga tüvikoonus, paaris järjekorranumbritega;
*paremas servas rohelise tulega roheline poi või tooder topimärgiga koonus, paaritute järjekorranumbritega.

## Eraldi asuvate väiksemate ohtude tähistamise märgid

Tähistavad ohtlikke piirkondi, mille diameeter on kuni 1 kaabeltau.

Poi või tooder on horisontaalselt musta-punase triibuline, topimärgiga vertikaalselt asetsevad kaks musta kera, tulekarakteristikaga kaks lühikest plinki ja paus.

## Faarvaatrite ja kanalite alguspunkte ja telge tähistavad märgid

On asetatud ohutu vee teljele, eraldab erinevaid sõidusuundi. Mööduda tuleb sellest paremalt poolt.

Poi või tooder on vertikaalselt valge-punase triibuline, topimärgiga üks valge kera, tulekarakteristikaga üks pikk plink ja paus.

## Eriotstarbelised märgid

Tähistavad spetsiaalseid objekte.

Poi või tooder on kollane, topimärgiga kollane horisontaalne rist, plinkiv kollane tuli.
Schönbachi vald

**Schönbachi vald** on mitme valla nimi:

***[[Schönbachi vald (Rheinland-Pfalz)|Schönbachi vald]]** Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Vulkaneifeli kreisis
***[[Schönbachi vald (Saksimaa)|Schönbachi vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis
Schönbach

**Schönbach** on mitme koha nimi:
***[[Schönbachi vald (Rheinland-Pfalz)|Schönbachi vald]]**, vald ja asula Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Vulkaneifeli kreisis
***[[Schönbachi vald (Saksimaa)|Schönbachi vald]]**, vald ja asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis 
***[[Schönbach (Vogtländisches Oberland)|Schönbach]]**, asula Saksamaal Tüüringi liidumaal Greizi kreisis Vogtländisches Oberlandi vallas
***[[Schönbach (Schönteichen)|Schönbach]]**, asula Saksamaal Tüüringi liidumaal Schönteicheni vallas
Lateraalsüsteem

**Lateraalsüsteem** on navigatsiooni ohtude tähistamise süsteem, mille abil tähistatakse faarvaatri või kanali asetuse.

## [[Süsteem A]]

Avamere või suurema veekogu poolt väiksema poole vaadatuna:
*vasakus servas punase tulega punane poi või tooder topimärgiga tüvikoonus, paaris järjekorranumbritega;
*paremas servas rohelise tulega roheline poi või tooder topimärgiga koonus, paaritute järjekorranumbritega.

## [[Süsteem B]]

Avamere või suurema veekogu poolt väiksema poole vaadatuna:
* vasakus servas rohelise tulega roheline poi või tooder topimärgiga tüvikoonus, paaris järjekorranumbritega;
* paremas servas punase tulega punane poi või tooder topimärgiga koonus, paaritute järjekorranumbritega.

## Vaata ka
* Kardinaalsüsteem
* Süsteem A
Psühhotroopne aine

**Psühhotroopne aine** on psühhoaktiivne keemiline aine, mis mõjub (kesk)närvisüsteemile ning võib toimida taju, mõtlemist, emotsioone, käitumist mõjutavana. Muu hulgas võivad psühhotroopsed ained tekitada hallutsinatsioone.  

Psühhotroopsed ained võivad olla legaalsed, näiteks teatud ravimid, või illegaalsed. 

Sõna "psühhotroopne" aluseks on vanakreekakeelsed sõnad *psychē* ('hing') ja *tropos* ('ümberpööramine').

Psühhotroopse toimega on paljud alkaloidid.

## Vaata ka
*psühhoaktiivne aine
*psühhedeelikum
*sõltuvusaine
*india kanep
*LSD
*võluseened
Glükooleetrid

**Glükooleetrid** on etüleenglükooli alküüleetritel põhinevate lahustite rühm.

Neid kasutatakse näiteks kosmeetikatoodetes, värvides, puhastusvahendites. Enamik neist on vees lahustuvad, biolagunevad ja mittemürgised.
Jive

*džaiv (inglise *Jive*) on seltskonnatants.
*džaiv (inglise *jive*), ka Harlemi džaiv (*Harlem jive*) on 20. sajandi keskel Harlemis laialdaselt kasutusel olnud žargoon. Arvutitele on  loodud keelefilter (*Jive filter*), millega on võimalik inglise keelt sellesse dialekti tõlkida.
*Jive Records (stiliseeritult JIVE) oli aastail 1981–2011 tegutsenud plaadifirma.
**Jive Electro oli eelmise firma allüksus.
*Jive Software on rühmatöötarkvaraga tegelev firma.
*Jive (varasemate nimedega Clearspace, Jive SBS ja Jive Engage) on selle firma arendatav Java EE põhine rühmatöötarkvara.
Väikejärv

**Väikejärv** on mitme Eesti järve nimi:

* **[[Arbi järv]]**, järv Tartu maakonnas
* **[[Jursa järv]]**, järv Tartu maakonnas Kambja vallas
* **[[Äntu Vahejärv]]**, järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas
* **[[Kaisma Väikejärv]]**, järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas
* **[[Karinu Väikejärv]]**, järv Järva maakonnas Järva vallas
* **[[Kellamäe Väikejärv]]**, järv Võru maakonnas Rõuge vallas
* **[[Männiku Väikejärv]]**, järv Harju maakonnas Saku vallas
* **[[Nõmmoja Väikejärv]]**, järv Harju maakonnas Kuusalu vallas
* **[[Parika Väikejärv]]**, järv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas
* **[[Päidla Väikejärv]]**, järv Valga maakonnas Otepää vallas
* **[[Pärsti järv]]**, järv Viljandi maakonnas Pärsti vallas
* **[[Pühamäe Väikejärv]]**, järv Harju maakonnas Kuusalu vallas
* **[[Tihu Väikejärv]]**, järv Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas
* **[[Udriku Väikejärv]]**, järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas
* **[[Vetiku Väikejärv]]**, järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas
* **[[Väike Mudajärv]]**, järv Võru maakonnas Rõuge vallas
* **[[Väike-Toatse järv]]**, järv Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
Tihu

**Tihu** on mitme Hiiumaal oleva loodusobjekti ja -ala nime osa:

*Tihu järved
**Tihu järv
**Tihu Keskmine järv 
**Tihu Kolmas järv
*Tihu maastikukaitseala

**[[Tihumeeter]]** (kõnekeeles **tihu**) on mahuühik.
E-demokraatia

**E-demokraatia** ühendab kahte põhimõistet – elektroonika ja demokraatia, kus elektroonilised kommunikatsioonitehnoloogiad, näiteks internet, on abiks demokraatlike protsesside täiendamisel ja täiustamisel.

E-demokraatia ülesandeks on teha kodanike osalemine avalike poliitikate otsustusprotsessis lihtsamaks ja otsesemaks. E-demokraatia abil saab kodanikke paremini kaasata poliitikate välja töötamisesse, muuta otsustusprotsess läbipaistvamaks ja tuua valitsus inimestele lähemale ehk suurendada poliitilist legitiimsust.

Elektrooniline hääletamine on üks osa e-demokraatiast, olles üks aspekt demokraatlikust protsessist.

E-demokraatiat on kutsutud ka **küberdemokraatiaks** ja **digitaalseks demokraatiaks**.

## Kodanike kaasamine interneti kaudu
Kohalikel omavalitsustel ja teistel avaliku halduse asutustel on kaasamiseks mitmeid võimalusi:
*Informeerimine. Interneti kodulehele lisatakse informatsioon eelnõude, poliitikadokumentide, tööplaanide kohta. E-kirjade ja/või e-listide kaudu saab saata uudiseid, kaasamiskutseid, eelnõude ülevaateid. Kodulehel avalikustatakse dokumentide registrid, kataloogid, pressiteated, elektroonilised infolehed ja brošüürid, aasta ülevaated, audio-videomaterjalid.
*Konsulteerimine. Kodanikele on tagatud tagasiside ja arvamuse avaldamise võimalused. Saab korraldada e-küsitlusi, veebiküsitlusi või arvamusuuringuid ja nende tulemused avalikustada. Kasutada saab külalisteraamatuid, ajaveebe, foorumeid.
*Osalemine – e-referendumid, e-petitsioonid, TOM.

## E-demokraatia kategooriad
#Informatsiooni tasand – kogutakse infot tuleviku- ja hetkevõimaluste kohta, viiakse läbi uuringud, tehakse järeldusi, koostatakse raamprogramme.
#Deliberaliseerimise tasand – elektroonilised lahendused pakuvad uusi võimalusi kodanikel osaleda kohaliku omavalitsuse või riigi juhtimises, mis on deliberaliseerimise aluseks.
#Osalustasand – kodanikel on võimalus osaleda otsustamisprotsessi diskussioonides ning täiendada neid oma ettepanekutega.
#Koosotsustamise tasand – kodanikel võimalus osaleda kohalikke või riiklike küsimusi puudutavate otsuste vastuvõtmises.

## Vaata ka
*E-valitsus
*E-riik
*E-valimised
*E-kommunikatsioon

## Välislingid
*e-demokraatia. *e-Riigi Akadeemia* 19. november 2007
*Kohalike omavalitsuste portaal
*E-demokraatia kingib tuntuse ja paremad juhid