open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sõjagalerii

**Sõjagalerii** on galerii Venemaal Peterburis Ermitaažis. Galeriis on 332 portreemaali Venemaa Keisririigi kindralitest, kes osalesid 1812. aasta isamaasõjas. Maalide autorid on George Dawe ning tema abilised Aleksandr Poljakov ja Wilhelm August Golicke.

Galerii paikneb Talvepalee hoones silindervõlvidega ülalt valgustatud saalis, mille projekteeris Carlo Rossi. Saal ehitati juunist novembrini 1826 mitme ruumi asemele, mis asusid Vapisaali ja Suure troonisaali vahel. Mõlemasse läheb uks Sõjagalerii keskelt. Sõjagalerii asub Talvepalee suure kiriku läheduses. Sõjagalerii avati pidulikult 25. detsembril 1826.

Galerii avamise ajaks polnud veel kõik maalid valmis. Nende asemele paigaldati rohelise kangaga tühjad raamid, mille juures oli nimesilt. Sedamööda, kuidas maalid valmisid, vahetati nad tühjade raamide asemele. Dawe maalis kindraleid üldjuhul natuurist, aga nende kohta, kes vahepeal surnud olid, kasutas eeskujuna varasemaid maale. 13 kindrali kohta ei õnnestunud siiski välimust piisavalt hästi kindlaks teha ja nende maalide asemele jäidki rohelise kangaga tühjad raamid.

Kindralite maalidele lisaks viidi 1830. aastatel galeriisse kolm maali, mis kujutasid Venemaa keisrit Aleksander I hobusega, Preisimaa kuningat Friedrich Wilhelm III ja Saksa-Rooma keisrit Franz II. Esimese kahe maali autor on Franz Krüger ja Saksa-Rooma keisri maalis Johann Peter Krafft.

29. detsembril 1837 hävis Sõjagalerii tulekahjus. Põleng edenes aeglaselt ja kõik Dawe' maalid õnnestus päästa. Arhitekt Vassili Stassov taastas sõjagalerii mitte päris endisena, vaid 6 m pikemana ja karniisi alla lisas ta kitsa ümberkäigugalerii.

Nõukogude võimu ajal täiendati galeriid nelja maaliga paleegrenaderidest. See oli sõjaväe tseremoniaalne eriüksus, mis moodustati 1827 isamaasõja veteranidest Talvepalee valvamiseks. Need portreed maalis samuti George Dawe aastal 1828. Neil kujutati kaptenit Vassili Lavrentjevit, grenaderi Ilja Jamnikut, allohvitseri Jefim Getgorti ja trummilööjat Vassili Akentjevit. Veel lisati kaks Peter von Hessi maali 1840. aastatest "Borodino lahing" ja "Prantslaste taganemine üle Berezina jõe".

## Välislingid

* Военная галерея 1812 года – tutvustus Ermitaaži veebisaidil
Viitseadmiral (Läti)

**Viitseadmiral** (läti keeles *viceadmirālis*) on Läti mereväe kõrgeim admiraliauaste. Sellest madalam on kontradmirali (*kontradmirālis*) auaste. Läti maaväes vastab sellele kindralleitnandi aukraad.

### Viitseadmirali auastme saanud Läti mereväelane
*1999 Gaidis Andrejs Zeibots (sündinud 1945)

## Viited
Flotilliadmiral

**Flotilliadmiral** on mitme riigi sõjaväeline auaste mereväes.

## Bulgaaria

Bulgaaria president annab Ministrite Nõukogu ettepanekul flotilliadmirali (bulgaaria keeles *флотилен адмирал*) auastme neile 1. järgu kapteni (*капитан I ранг*) aukraadis mereväelastele, kes on edukalt lõpetanud sõjaväeakadeemia kindralstaabi kursused. Bulgaaria mereväes on sellest madalam 1. järgu kapteni ja kõrgem kontradmirali (*контраадмирал*) auaste. Maaväes on see võrdne brigaadikindraliga. Aastatel 2000−2010 oli auastme nimeks brigaadiadmiral, seejärel kommodoor. Alates 2017. aastast on käibel nimetus flotilliadmiral.

## Leedu

Leedu mereväes on flotilliadmiral (leedu keeles *flotilės admirolas*) kõrgem mereväekaptenist (*jūrų kapitonas*) ja madalam kontradmiralist (*kontradmirolas*). Maaväes on sellele vastav auaste brigaadikindral.

## Läti
Flotilliadmiral (läti keeles *flotiles admirālis*) on Läti mereväe esimene admiraliauaste. Sellest madalam on mereväekapteni (*jūras kapteinis*) ja kõrgem kontradmirali (*kontradmirālis*) auaste. Läti maaväes vastab sellele brigaadikindrali aukraad. 2020. aasta seisuga on see auaste antud vaid ühele mereväelasele.

## Rootsi
Rootsi mereväes kehtestati flotilliadmirali (rootsi keeles *flottiljamiral*) auaste 2000. aastal. See on madalam kontradmiralist (*konteramiral*) ja kõrgem komandörist (*kommendör*). Maaväes vastab sellele brigaadikindrali aukraad.

## Saksamaa

Saksamaa Liitvabariigi mereväes võeti flotilliadmirali (saksa keeles *Flotillenadmiral*) auaste kasutusele 1955. aastal. See on madalam kontradmiralist (*Konteradmiral*) ja kõrgem mereväekaptenist (*Kapitän zur See*). Maaväes vastab sellele brigaadikindral. Mereväe meditsiiniteenistuses on flotilliadmiralile vastav aukraad admiralarst (*Admiralarzt*).

## Soome

Soome mereväes võeti flotilliadmirali (soome keeles *lippueamiraali*, rootsi keeles *flottiljamiral*) auaste kasutusele 1990. aastatel seoses brigaadikindrali auastme kehtestamisega. See on madalam kontradmiralist (*kontra-amiraali*) ja kõrgem kommodoorist (*kommodori*).

## Viited
Hilliard Ensemble

**Hilliard Ensemble** oli Suurbritannia meesvokaalansambel, mis tegutses aastatel 1974–2014 ning esitas keskaja, renessanss- ja barokkmuusikat. 

Ansambel on esitanud ka nüüdisaegsete heliloojate loomingut, näiteks Arvo Pärdi, John Cage'i ja Gavin Bryarsi teoseid. Ansambli nimi oli võetud 16.-17. sajandil elanud inglise maalikunstniku Nicholas Hilliardi järgi.

Ansambli asutasid 1974 Paul Hillier, Errol Girdlestone, Paul Elliott ja David James. Aja jooksul on ansambli koosseis korduvalt muutunud. Ansambel lõpetas tegevuse detsembris 2014.
Afganistani riigihümn

Praegune **[[Afganistan]]i riigihümn** võeti vastu 2006. aasta mais. Hümni sõnad kirjutas Abdul Bari Jahani ja muusika helilooja Babrak Wassa.

Afganistani põhiseaduse järgi peab riigihümn olema puštukeelne, sisaldama fraasi "Allāhu Akbar" (Jumal on suurim) ja Afganistani rahvusrühmade nimetusi.

Varem on riigil olnud viis hümni, mis olid kasutusel vastavalt aastatel 1926–1943, 1943–1973, 1973–1978, 1978–1992 ja 1992–2006.

## Hümni tekst
Hüma Hatun

**Hüma Hatun** (osmanitürgi keeles: هما خاتون, umbes 1400 – september 1449) oli  sultan Murad II neljas naine ja Mehmed II ema.
Kesk tänav (Jõgeva)

**Kesk tänav** on tänav Jõgeval, mis kulgeb raudteest lääne pool paralleelselt raudteega.

Kesk tänaval asub Jõgeva Selver (aadress Kesk 3a/4). 

Varem asus Kesk tänaval linnavanem Johannes Võsu 1926. aastal ehitatud maja (aadressiga Kesk 4), mis oli sammastele toetuva torni ja mansardkatusega silmapaistvaim Jõgeva ehitis. Majas oli Johannes Võsu riidevärvimise töökoda ja notar Alfred Kivimäe kontor. Eesti NSV-s oli majas haigla. Pärast uue haiglahoone valmimist 1983. aastal jäi maja tühjaks ja hävis 1991. aastal tulekahjus. Praegu asub samal kohal (praeguse aadressiga Kesk 3) Estem Tehnikakaubad OÜ.

## Viited
Isamaasõda

**Isamaasõda** on patriootlik termin kaitsesõja tähistamiseks.

## Sõjad
* Isamaasõda – korealaste nimetus aastatel 1592–1598 toimunud jaapani-korea sõdade kohta.
* Isamaasõda – Venemaa Keisririigi/NSV Liidu/Venemaa Föderatsiooni allikates kasutatav nimetus 1812. aastal toimunud Napoleon I Venemaa sõjakäigu kohta.
* Teine isamaasõda – vene nimetus aastatel 1914–1918 toimunud Esimese maailmasõja kohta.
* Suur Isamaasõda – Nõukogude Liidu ja Venemaa Föderatsiooni allikates kasutatav nimetus aastatel 1941–1945 toimunud Nõukogude Liidu-Saksamaa sõja kohta.
* Isamaasõda – Korea Rahvademokraatliku Vabariigi allikates kasutatav nimetus 1950–1953 toimunud Korea sõja kohta.
* Isamaasõda – Horvaatia allikates kasutatav nimetus aastatel 1991–1995 toimunud iseseisvussõja kohta.
* Isamaasõda – Ukraina presidendi väljapakutud nimetus 2014. aastal alanud Vene-Ukraina sõja kohta.
Gimli Glider

**Gimli Glider** on nimi, mis anti Air Canada Flight 143 lennukile Boeing 767. 

23. juulil 1983 lõppes Boeing 767 kütus poolel teel Montrealist Edmontoni (Kanada) kõrgusel 12 500 meetrit (41 000 jalga). Kütuse vajalikust väiksema koguse põhjustas tankimisel mõõtesüsteemide muutuse tõttu tehtud viga (üleminek naeltelt kilogrammidele). Väga kogenud meeskonnal, kapten Robert Pearsonil (üle 15 000 lennutunni) ja esimesel ohvitseril (*first officer*) Maurice Quintalil (üle 7000 lennutunni) õnnestus planeerida (inglise keeles *glide*) ja maanduda Kanada kuninglike õhujõudude endises baasis Gimlis Manitobas. Lennukis oli 61 reisijat ja 8 meeskonnaliiget. Ohvriteta lõpplahendusele aitas kaasa kapten Pearsoni 10 aastat purilennukitega lendamise kogemust ja kaaspiloot Quintali väljaõpe Gimli lennuväljal.

## Viited

## Välislingid
* 'Gimli Glider' pilot recalls heroic landing of Air Canada 767 as famed plane put up for sale. National Post, 14. aprill 2013
* Gimli Glider Exhibit
* Air Disasters: Gimli Glider (põhjalik selgitus ja analüüs)
The Killers

**The Killers** on USA rokk. Ansambli asutasid 2002 Brandon Flowers ja Dave Keuning. Ansambli nimi on võetud New Orderi laulu "Crystal" (2001) videoklipist, kus nime all "The Killers" esineb fiktiivne ansambel.

## Koosseis
*Brandon Flowers – vokaal, klahvpillid
*Dave Keuning – kitarr, vokaal
*Mark Stoermer
*Ronnie Vannucci juunior

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*2004 "Hot Fuss"
*2006 "Sam's Town" 
*2008 "Day & Age" 
*2012 "Battle Born"

### Muud teosed
*2007 "Sawdust" (kogumik)
*2009 "Live from the Royal Albert Hall" (kontsertalbum)
*2013 "Direct Hits" (kogumik)

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Suhhobezvodnoje

**Suhhobezvodnoje** (vene keeles *Сухобезводное*) on asula Venemaal Nižni Novgorodi oblastis 
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          44.889793,
          57.045589
        ]
      }
    }
  ]
}
Külas elas 2016. aastal 6049 inimest ja 2021. aastal 5827 inimest. 

Asula tekkis 1930. aastatel seoses Unžlagi metsatööstuse arendamisega. Nõukogude ajal oli seal Unža sunnitöölaagri administratsioon. 

1944. aastal sündis sealses vanglas Eesti arst Andres Ellamaa.
Someone like You (Adele'i laul)

"**Someone Like You**" on Suurbritannia laulja Adele'i laul ja singel. Singel on pärit Adele'i teiselt stuudioalbumilt "21". Laulu kirjutasid Adele ja Dan Wilson. Singel ilmus 24. jaanuaril 2011 Suurbritannias ja 9. augustil 2011 USAs. Singli tootis XL Recordings.

## Saavutused ja vastuvõtt
Laul sai inspiratsiooni Adele'i purunenud suhtest ning see on tuntud oma emotsionaalse klaverisaate ja vokaali poolest. Singel jõudis mitmete edetabelite tippu, sealhulgas Suurbritannia UK Singles Chartis ja USA edetabelis Billboard Hot 100.

2012. aastal võitis Adele selle lauluga Grammy auhinna parima pop-sooloesituse kategoorias. See oli esimene klaveriballaad Billboard Hot 100 ajaloos, mis jõudis esikohale ilma ühegi teise instrumendita peale klaveri.

## Viited
Be with You

*"Be with You", The Banglesi laul albumilt "Everything", 1988 (singlina 1989)
*"Be with You" (hispaania keeles "Sólo me importas tú"), Enrique Iglesiase laul albumilt "Enrique", 2000
*"Be with You", Atomic Kitteni laul albumitelt "Feels So Good (Special Edition)" ja "Ladies Night", 2002
*"Be with You", Triinu Kivilaane laul albumilt "Now and Forever", 2008
*"Be with You", Erasure'i laul albumilt "Tomorrow's World", 2011
*"Be with You", Beyoncé laul albumilt "Dangerously in Love", 2003
*"Be with You", Akoni laul albumilt "Freedom", 2008
*"Be with You", Hannah' laul albumilt "Ballaadid 2", 2004
*"Be with You", Roger Taylori laul albumilt "Fun on Earth", 2013
*"Be with You", The Vampsi laul albumilt "Wake Up", 2015
Marija Fjodorovna (1847–1928)

Maria Sophia Fredericka **Dagmar** (26. november 1847 – 13. oktoober 1928) oli Venemaa keisri Aleksander III abikaasa, õigeusku ristituna **Marija Fjodorovna**. 

Ta oli Taani kuninga Christian IX ja Hessen-Kasseli Louise teine tütar. Aastail 1881–1894 oli ta Venemaa keisrinna. Marija Fjodorovna oli viimase Venemaa keisri Nikolai II ema.

## Noorpõlv

Dagmari isa sai Taani kuningaks 1863. aastal. Printsess Dagmar kasvas üles suures sõbralikus peres, kus oli kuus last: Frederik (1843–1912), Alexandra (1844–1925), Vilhelm (1845–1913), Dagmar (1847–1928), Thyra (1853–1933), Valdemar (1858–1939). 

Dagmari vanem vend oli Taani troonipärija, õde Alexandra abiellus 1863. aastal tulevase Suurbritannia kuninga Edward VII-ga, Vilhelm valiti samal aastal Kreeka kuningaks.

1864. aasta sügisel saabus Taani kuningakotta Venemaa keisri Aleksander II poeg, troonipärija Nikolai, eesmärgiks kihluda Dagmariga. Kihlus kuulutatigi välja, kuid abiellumiseni ei jõutud – Nikolai haigestus ja suri aprillis 1865.

1866. aasta suvel oli Taanis külaskäigul järgmine Venemaa troonipärija, Aleksander. Kuigi noorte liit oli nende vanemate suunatud ja soositud, tärkas Dagmari ja Aleksandri vahel siiras kiindumus ja armastus.

## Abielu

Dagmar sõitis Venemaale juba septembris 1866. Oktoobris toimus õigeusku ristimine ning 9. novembril abiellus Marija Fjodorovna Peterburis troonipärija Aleksander Aleksandrovitšiga.

Neil sündis kuus last:

* Nikolai (1868–1918)
* Aleksandr (1869–1870)
*Georgi (1871–1899)
* Ksenja (1875–1960)
* Mihhail (1878–1918)
* Olga (1882–1960)

Marija Fjodorovnast sai Venemaa keisrinna 12. märtsil (vkj 1. märtsil) 1881, kui mõrvati keiser Aleksander II ja troonile tuli tema poeg Aleksander III. Kroonimispidustused toimusid 1883. aastal Moskvas.

Keisri pere kolis Talvepaleest Gattšina paleesse (40 km kaugusel Peterburist), talvel viibiti Anitškovi palees (Peterburi kesklinnas).

1. novembril 1894 suri Aleksander III kõigest 49-aastaselt. 26. novembril abiellus uus keiser, poeg Nikolai, Hesseni printsessi Alixiga. Marija Fjodorovnast sai leskkeisrinna.

## Tagasi Taani
Pärast revolutsioonilisi sündmusi Venemaal lahkus Marija Fjodorovna koos tütarde Ksenja ja Olgaga 1919. aasta märtsi lõpus Venemaalt. Pääsetee oli neile organiseerinud Marija Fjodorovna õde, Inglise kuninga George V ema Alexandra. Krimmi rannikult sõideti Suurbritannia lahingulaeval Marlborough Inglismaa kaudu Taani. Kopenhaageni lähedal suveresidentsis elas Marija Fjodorovna oma elupäevade lõpuni, ta suri 13. oktoobril 1928. Aastal 2006 maeti tema põrm ümber perekonna hauda Peeter-Pauli katedraalis.

## Kirjandus
* A. N. Bohanov, "Aleksander III. Impeeriumi venestaja", Kunst, 2014
Skyfall (laul)

"**Skyfall**" on Suurbritannia laulja Adele'i laul ja singel, mis kirjutati James Bondi filmisarja 23. linateose "007 Skyfall" tunnuslauluks. Singel ilmus 5. oktoobril 2012 kell 0.07 (BST), tähistamaks 50 aasta möödumist esimese Bondi-filmi "Dr. No" esilinastusest.

Laulu kirjutasid Adele ja Paul Epworth ning see salvestati Londonis Abbey Road stuudios. Adele soovis, et laul peegeldaks klassikaliste Bondi-tunnuslaulude (nagu Shirley Bassey "Goldfinger") meeleolu, mistõttu kasutati salvestusel 77-liikmelist orkestrit.

## Saavutused
"Skyfall" on üks kriitiliselt ja kommertsiaalselt edukamaid Bondi-tunnuslaule. See oli esimene Bondi-sarja laul, mis võitis parima algupärase loo Oscari.

Lisaks pälvis laul järgmised auhinnad:
* Kuldgloobus parima algupärase loo kategoorias (2013)
* Grammy auhind parima visuaalmeediale kirjutatud laulu kategoorias (2014)
* Brit Award aasta parima singli kategoorias (2013)

## Edetabelid
Singel saavutas Suurbritannia edetabelis (UK Singles Chart) teise koha ja USA edetabelis Billboard Hot 100 kaheksanda koha. See on müünud maailmas miljoneid eksemplare ja saanud mitmekordseks plaatinaplaadiks.

## Viited
Jelenia Góra

**Jelenia Góra** (saksa keeles Hirschberg) on maakonnaõigustega linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas. 

Jelenia Góra asub Bóbri jõe ääres.

Linnas elab 87 017 elanikku (2006).

Enne 1945 kuulus linn Saksamaale ja pärast seda läks Potsdami konverentsi ühe sätte järgi Poolale. 1927–1945 kandis linn nime **Hirschberg im Riesengebirge**.

## Viited
Hirschberg

**Hirschberg** on mitme välismaa asula nimi:
*Hirschberg on Poola linna Jelenia Góra saksakeelne nimi
*Hirschberg on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal Saale-Orla kreisis
*Hirschberg an der Bergstraße on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal
*...
Vitsakimp

**Vitsakimp** (*Witsakimp*) oli huumoriajakiri, mis ilmus Viljandis aastatel 1908–1909 ajalehe Sakala lisana sagedusega kord kuus. 
Ajakiri sisaldas huumorit, satiiri, karikatuure ja jutukesi. 

Ajakirja andsid välja Ado Peet (1908) ja J. Kipper (1909). 
Vastutavad toimetajad olid Ado Peet (1908), J. Kipper ja Hans Turp (1909), tegevtoimetajad J. Kipper ja Hans Turp (1908). 

Ajakirja trükiti Viljandi trükikodades Ado Peet (1908), A. Rennit (1909).

## Viited

## Välislingid
* Digari - Vitsakimp (Viljandi : 1908-1909)
Hovanštšina (ooper)

"**Hovanštšina**" on Modest Mussorgski viie vaatusega ooper. Mussorgski pooleli jäänud ooperi lõpetas Nikolai Rimski-Korsakov. Ooperi libreto kirjutas samuti Mussorgski.

Ooper kanti esimest korda ette 9. veebruaril 1886 Peterburi Maria teatris.

Ooperi tegevus toimub 1682 Moskvas, kui seal lühikest aega oli võimul vürst Ivan Hovanski.
Anna Johansson

**Anna Frida Wiktoria Johansson** (sündinud 29. mail 1971 Göteborgis) on Rootsi poliitik, ta kuulub Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei ridadesse. Ta oli 3. oktoobrist 2014 kuni 27. juulini 2017 Rootsi taristuminister.
Ulak

**Ulak** oli huumoriajakiri, mis ilmus aastatel 1907–1910 ajalehtede Kodumaa ja Maa ühistööna (1907, nr. 1–7), Meie Kodumaa (1907–1909) ja Sakala (1909–1910) lisana.Ajakirja levitati Viljandis 1907–1908, nr. 6 ; 1909, nr. 9 – 1910 ja Pärnus 1908, nr. 7 – 1909. Toimetaja ja väljaandja oli Andres Rennit.Ajakirja trükiti Viljandis "Andres Rennit" trükikojas ja Pärnus "J. Reimann" ("Meie Kodumaa") trükikojas. Ajakiri ilmus sagedusega üks kord kuus.

Kaastööd tegid
* Oskar Gustavson
* Toomas Gutmann – karikaturist, pseudonüümina kasutas *Joone Jaan* ja *T.G*
* Aleksander Jõeäär
* A. Leppik-Parasmaa
* Peet Moorats – karikaturist, oli ka Ulaku päise autor
* Vassili Mölder
* Erik Obermann
* Peeter Pedajas
* Aleksei Rand
* Andres Rennit
* Aleksander Rosin – karikaturist, pseudonüüm *VETO*
* Bernhard Roopa
*August Tamman – karikaturist (1908), pseudonüüm *Ataṁaṅṅ*
* Gustav Tikerpuu
* Jaan Tomp
* Johann Udikas
* Jaan Vanakamar– karikaturist, pseudonüüm *Rooskaja*
*Konstantin Osvet – karikaturist, pseudonüüm *K.W-ne.*

## Viited

## Välislingid
*Digari – Ulak
Kosjaleht

**Kosjaleht** (alapealkirjadega *Kosja-, kirjanduse-, kunsti, pilkenalja- ja kergefarssi ajakiri* (1917); *Kirjanduse-, kunsti, pilkenalja- ja kerge farssi kuukiri* (1918)) oli huumoriajakiri, mis ilmus Tallinnas 8. juulist 1917 kuni 10. oktoobrini 1919. 

Ajakirja toimetaja ja väljaandja oli Julius Ernst Meigas.Ajakiri ilmus sagedusega üks kord kuus. 

Lisaväljaannetena anti välja Jõululeht (1919) ja Kosjalehe kalender (1918).

Ajakirja trükiti Tallinnas Meigase kirjastuses.

Ajakiri suleti siseministri käsul.

## Viited
Christoph Adam von Richter (1694–1758)

**Christoph Adam von Richter** (28. veebruar/10. märts 1694 Tallinn – 19. veebruar/2. märts 1758 Uuemõisa) oli Liivimaa ja Eestimaa rüütelkonnapoliitik ja mõisnik.

Tema vanemad olid Rootsi sõjaväelane, kapten Otto Adam von Richter (1655–1732) ja Katharina Maria Forbus.

Ta oli Liivimaa rüütelkonna sekretär, immatrikuleeriti 11/22. juunil 1746 Eestimaa rüütelkonda, oli Eestimaa maanõunik.

Ta oli Liivimaa Slīpe ja Eestimaa Läänemaa Uuemõisa, Sutlepa mõisnik.

1728. aastal abiellus ta Barbara Hedwig von Oettingeniga (1712–1776). Ta suri meessoost järglasteta ja Uuemõisa mõis läks 1789. aastal Ludwig von Ungern-Sternbergile.

## Viited

## Välislingid
* Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
Karl von Ritter

**Karl Ludwig von Ritter** (1730, ristitud 18/29. septembril 1730 – 25. veebruar/9. märts 1800) oli Vasta mõisnik.

Tema vanemad olid Atsalama (*Aggimal*) mõisnik Albrecht von Ritter (surnud 1750) ja Vasta mõisniku Otto Reinhold von Wrangelli tütar Helene von Wrangell.

Ta abiellus 1769. aastal Veronika Eleonore von Hastferiga.

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
Arnold Ruubas

**Arnold Ruubas** (1/14. mai 1907 Kursi kihelkond, Tartumaa – 4. oktoober 1993 Lakewood, Ocean County, New Jersey, Ameerika Ühendriigid) oli eesti meier.

Ta oli Elva ühispiimatalituse juhataja, 1936. aastal valiti ta Meierite Koja nõukogu liikmeks. 

1944. aastal nimetati ta Elva raehärraks. Põgenes Ameerika Ühendriikidesse, oli Lakewoodi Pühavaimu koguduse juhatuse liige.
Mart Tammesild

**Mart Tammesild** (kuni 1936. aastani **Mart Tibu**; 2/14. aprill 1897 – 3. märts 1987) oli Eesti omavalitsustegelane. 

1939. aasta kohalike omavalitsuste esinduskogude valimistel kandideeris ta Elva linnavolikokku ja sai 103 häält.

Ta oli 1944. aastal Elva raehärra.
Passau Ülikool

**Passau Ülikool** (saksa keeles *Universität Passau*) on ülikool Saksamaal Passau linnas.

Ülikool asutati aastal 1973, avati aga 1978.
Lacuna Coil

**Lacuna Coil** on Itaalia ansambel, kes viljeleb gooti ja alternatiivset ''metal''t. Ansambli varasemad nimed on **Sleep of Right** ja **Ethereal**.

Ansambel asutati 1994.

## Koosseis
*Cristina Scabbia
*Andrea Ferro
*Marco Coti Zelati
*Ryan Blake Folden
*Diego Cavallotti

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Lendas üle käopesa

"**Lendas üle käopesa**" (inglise keeles "One Flew Over the Cuckoo's Nest") on mitme teose pealkiri:
*"Lendas üle käopesa" on Ken Kesey romaan
**"Lendas üle käopesa" on Dale Wassermanni näidend eelmainitud romaani ainetel
**"Lendas üle käopesa" on Miloš Formani film eelmainitud romaani ainetel
Johann Friedrich von Silberarm

**Johann Friedrich von Silberarm** (surnud 1751, maetud Karkusel 10/21. mail 1751) oli Karkuse mõisnik.

Tema vanemad olid Hatu mõisnik ja Viru ratsakompanii kapral Gabriel von Silberarm (surnud 1716) ja Katharina Schmidt  (1671–1751).

Karkuse mõis oli enne kuulunud tema emale ja õele Charlotte von Ludewigile. 1742. aastal pantis ta Aaviku talu 40 aastaks Joachim Johann Friedrichsenile. 11/22. juunil 1746 immatrikuleeriti ta Eestimaa rüütelkonda.

## Viited

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
Peter Jakob von Schwengelm

**Peter Jakob von Schwengelm** (3/14. aprill 1770 Tallinn – 22. mai/3. juuni 1846 Peterburi) oli Kunda mõisnik ja Eestimaa rüütelkonna sekretär.

Tema vanemad olid Kunda, Valkla ja Jäneda mõisnik Georg Wilhelm von Schwengelm (1740–1794) ja Anna Elisabeth von Osthoff (1747–1770).

1814. aastal pantis ta Kunda mõisa kümneks aastaks Peterburi kaupmehele Johann Valentin Schnackenburgile, 1822. aastal muudeti pandileping ostulepinguks.

1798. aastal abiellus ta Eleonore von Krüdeneriga (1779–1828). Nende ainus poeg oli Vene kindralmajor Georg von Schwengelm (1799–1857).

## Viited

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft
*Geni
Lielais Kristaps (festival)

**Lielais Kristaps** (läti keeles 'suur Kristaps') on Läti tähtsaim filmifestival, kus tutvustatakse Läti filmikunsti ja tunnustatakse Läti filmitegijaid. 

Festivali korraldatakse alates 1977. aastast Riias. Enne 1991. aastat toimus festival igal aastal, ent pärast seda kahe või kolme aasta tagant.

Festivalil antakse auhindu paljudes kategooriates (nt 2009. aastal 24 kategoorias).

Festival on nimetatud püha Kristoforuse järgi, . 

## Välislingid
*Festivali koduleht
Rahvusmaastik

**Rahvusmaastik** on mingi piirkonna väärtuslik maastik, mis on vastavalt tunnustatud.

Soomes valiti 1992. aastal riigi iseseisvuse 75. aastapäevaga seotult 27 rahvusmaastikku.

Eestis kavatsetakse rahvusmaastikud valida 2018. aastal riigi iseseisvuse 100. aastapäevaga seotult. 

Eesti rahvusmaastikena on esitatud näiteks 
*Puhtu ja Laelatu bioloogiajaamad 
*Tartu Toomemägi ja ülikoolihooned 
*loopealsed 
*puisniidud (paljude ettepanekutega)
*jm. 

## Viited
Literaturnaja Gazeta

**Literaturnaja Gazeta** (vene keeles Литературная газета) on Venemaa nädalaleht, mis käsitleb kirjanduse, ühiskonna ja poliitikaga seotud teemasid.

Ajaleht ilmub aastast 1929. Ajalehe peatoimetus asub Moskvas.

Ajalehe tippajal (1989) oli selle tiraaž üle 6,5 miljoni eksemplari. 2013 oli tiraaž 148 000 eksemplari.

Ajalehe logol kujutatakse vene kirjanike Aleksandr Puškini ja Maksim Gorki portreesid.

## Välislingid
*Ajalehe koduleht
Locarno filmifestival

**Locarno filmifestival** on rahvusvaheline filmifestival, mis toimub Šveitsis Locarnos. Festivali loetakse Euroopa filmifestivalidest tähtsuselt neljandaks (tähtsamad on Cannes'i, Veneetsia ja Berliini filmifestival); kuulub Rahvusvahelise Filmiprodutsentide Liitude Föderatsiooni (FIAPF) otsusega rahvusvaheliselt sertifitseeritud võistlusprogrammiga ehk A-kategooria festivalide hulka.

Festival toimus esimest korda 1946.

Festivali raames antakse välja Leopardi-nimelisi auhindu. Parima filmi kategoorias antakse välja peaauhind Kuldne Leopard (inglise keeles Golden Leopard).

## Välislingid
*Festivali koduleht
Kosjaleht (1923)

**Kosjaleht** oli huumoriajaleht, mis ilmus 1923. aastal Tallinnas. Vastutav toimetaja oli Adolf Lippo.

Kokku ilmus 34 numbrit ilmumissagedusega 2 korda nädalas.

Väljaandjateks olid Adolf Lippo (nr 1–34) ning A. Under ja G. Under (nr 32–34).

Ajalehte trükiti Tallinnas trükikojas Vaba Maa.

Hiljem muudeti ajalehe nimi Rahvaleheks, mis jätkas senist numeratsiooni.

## Viited
Marian Konieczny

**Marian Adam Konieczny** (13. jaanuar 1930 Jasionów – 25. juuli 2017) oli Poola skulptor.

Marian Konieczny teoste hulgas on nn "Varssavi Nike" Varssavis ja märtrite memoriaal (araabia مقام الشهيد; Maqām ash-Shahīd) Alžeeria pealinnas Alžiiris.

## Välislingid
Juhitava õhusõiduki kokkupõrge maa- või veepinnaga

**Vastu [[maastik]]ku juhitud lend** (inglise keeles **CFIT** – *controlled flight into terrain*) on juhtum, mille korral lendurite juhitud õhusõiduk lendab vastu maa-/veepinda või sellel paiknevate takistuste vastu, ilma, et meeskond teadvustaks ohtu või jõuaks selle vältimiseks midagi ette võtta.

Lühendi CFIT võtsid kasutusele Boeingu insenerid 1970. aastatel. Enamasti on CFIT põhjuseks teadvustamata olukord (inglise keeles *loss of situational awareness*), mida saab liigitada inimliku eksimuse alla. Eksimusel võivad olla süsteemsed põhjused (pardasüsteemide vead, lendude vale planeerimine, pilootide tihedad töögraafikud jms).

## Viited

## Välislingid
* Situational Awareness: Preventing CFIT Transport Canada (ingliskeelne õppeülevaade)
Svetlana Fedossejeva

**Svetlana Aleksandrovna Fedossejeva** (vene keeles Светлана Александровна Федосеева; 6. august 1936 Vladivostok – 30. juuli 2017) oli Sahha arheoloog, Jakuutia ja Kirde-Aasia esiaja uurija, Sahha teaduste akadeemia auliige.

Ta oli aastatel 2004–2017 Sahha TA arktilise arheoloogia ja inimese paleoökoloogia teaduskeskuse direktor. Teadlasena olid tema peamised uurimisteemad: biokultuurse inimese kohanemise põhietapid Arktika äärmuslikes tingimustes; adaptiivse radiatsiooni tekkimise põhjused Jakuutia rahvastel vanaaja erinevatel etappidel; Kirde-Aasia ja Ameerika asustamine inimese poolt ning primitiivse ateismi ja erinevate usuliste veendumuste tekkimine.

Ta oli osa võtnud paljudest arheoloogilistest väljakaevamistest. Ta avastas koos Juri Motšanoviga 1963. aastal Ihine asulakoha Aldani jõe ääres ja 1964. aastal Aldani jõe ääres seeria mitmekihilisi asulakohti. 2000. aastal avastas ta keskpaleoliitikumisse kuuluva Viljui asulakoha.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas Kiievi Riikliku Ülikooli ajaloo-filosoofiateaduskonna. 1965. aastal kaitses ta Novosibirskis NSV Liidu TA Siberi osakonna ajaloo, filoloogia ja filosoofia instituudis kandidaadiväitekirja "Древние культуры Верхнего Вилюя". 1984. aastal kaitses ta samas ajaloodoktori kraadi väitekirjaga "Ымыяхтахская культура Северо-Восточной Азии".

Alates 1965. aastast oli ta juhtinud Prilenskoje arheoloogilise ekspeditsiooni erinevaid rühmi.

1972. aastal määrati ta NSV Liidu TA Siberi osakonna keele, kirjanduse ja ajaloo instituudi arheoloogialabori juhatajaks. Aastatel 1992–1994 käis ta USA ja Kanada ülikoolides (Bostoni, Washingtoni, Oregoni, Arkansase, Toronto ja Vancouveri ülikool) pidamas loenguid Kirde-Aasia arheoloogiast. Alates 2004. aastast oli ta Sahha TA arktilise arheoloogia ja inimese paleoökoloogia teaduskeskuse direktor.

## Tunnustus
*2006 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik
*2009 – Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane
*2010 – Sahha teaduste akadeemia kuldmedal

Ta oli valitud Sahha teaduste akadeemia auliikmeks.

## Isiklikku
Tema abikaas oli arheoloog Juri Motšanov.

## Raamatud
*1968: "Древние культуры Верхнего Вилюя". Москва, Наука
*1980: "Ымыйахтахская культура Северо-восточной Азии". Новосибирск, Наука
*1983: "Археологические памятники Якутии. Бассейны Алдана и Олекмы". Новосибирск, Наука (kaasautor)
*1991: "Археологические памятники Якутии. Бассейны Вилюя, Анабара, Оленька". Новосибирск, Наука (kaasautor)

## Viited

## Välislingid
*Федосеева Светлана Александровна. viperson.ru
*Диринг-Юрях осиротел: Ушла из жизни Светлана Федосеева. 31. juuli 2017 akhalife.ru
*Ушла из жизни известный археолог Якутии Светлана Федосеева. 31.juuli 2017. yakutia.info
*Егор Борисов выразил соболезнования. 2. august 2017. glava.sakha.gov.ru
Kaja nalja ja pilke-lisa Siil

**Kaja nalja ja pilke-lisa Siil** oli huumoriajaleht, mis ilmus Narvas (jaanuar – detsember 1910) ajalehe Kaja lisana.Vastutav toimetaja ja väljaandja oli Tõnu Martin Franzdorf.Ilmus sagedusega 1 kord kuus.

## Viited
Bolderāja II raudteejaam

**Bolderāja II raudteejaam** on raudteejaam Riia–Bolderāja raudteeliinil Riia linnas Spilve ja Kleisti asumi piiril. Jaam allub tänapäeval administratiivselt Bolderāja raudteejaamale. 

Jaam asub Riia keskraudteejaamast 13,8 km kaugusel. Jaamas on kaheksa teed. Tegemist on sorteerimisjaamaga.

Jaam avati 10. veebruaril 2015. Samal ajal avati ka jaamast algav 8,5 kilomeetri pikkune harutee Daugava äärde uude kaubaterminali. Jaam rajatigi sealt ja Bolderājast saabuvate kaubavagunite sorteerimiseks ja rongide koostamiseks. 

## Viited

## Välislingid
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Spilve raudteepeatus

**Spilve raudteepeatus** oli raudteepeatus Riias Riia–Bolderāja raudtee ääres.

Peatus avati 1930. aastal. Algul kandis see lihtsalt nimetust "Pietura 10. km", ent peagi nimetati see ümber Spilve raudteepeatuseks. Peatus asus Nordeķi raudteepeatuse ja Bolderāja raudteejaama vahel. Pärast seda, kui Riia–Bolderāja raudteel reisiliiklus 1959. aastal lõpetati, suleti ka see peatus. Kui Bolderāja raudteejaam 1970. aastatel rekonstrueeriti, kujunes selle uueks asupaigaks just endise Spilve raudteepeatuse ala.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Skanste raudteepeatus

**Skanste raudteepeatus** oli raudteepeatus Riias Riia-Bolderāja raudtee ääres Daugavgrīvas.

Peatus avati aastal 1873. Algselt kandis see **Dinamünde** peatuse või **Ustdvinski platvorm**i nime, Skansteks nimetati peatus aastal 1919. Pärast Esimese maailmasõja lõppu kujunes reisirongide lõpp-peatuseks Bolderāja raudteejaam, see tõi kaasa ka peatuse sulgemise.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
Kiir (Peterburi ajaleht)

**Kiir** oli revolutsiooniline, osaliselt eestikeelne ajaleht, mida anti välja 28. detsembrist 1906 kuni 9. märtsini 1907 Peterburis. Selle väljaandja oli Otto Peterson ja vastutav toimetaja H. Palson. Tegelikult toimetas lehte Peeter Speek. Kaastööd tegid Hans Pöögelmann ja teised sotsiaaldemokraadid.

Ilmumissagedus oli 2 korda nädalas.

Ajalehte tükiti Peterburis trükikojas Слово.

Ajaleht suleti võimude poolt pärast 16. numbri konfiskeerimist.

Ajalehel ilmusid lisaks järgmised lisad:
* "Kiire" teaduslik lisa – 1907
* "Kiire" Nalja-osa – 1907. aasta nr 9 juurde, selle peamine kaasautor oli Eduard Vilde

## Viited
Jeeriko Pasun

**Jeeriko Pasun** / *Luft, Schuft ja Ko* oli huumoriajaleht, mis ilmus 1934. aastal Narvas.

Seda andis välja Narva Kirjastusühisus. Toimetajad olid Juhannes Killip ja Randolph A. Hearst.

Ilmus vaid üks number.

## Viited
Austraalia siiditerjer

**Austraalia siiditerjer** on Austraaliast pärinev koeratõug.

Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on koera kohta öeldud järgmist: "Julge ja väärikas kääbusterjer, seltsikoerana ei leidu talle võrdset."


02 Australian Silky Terrier, Zack, spring 2012.jpg|
Australian-Silky-Terrier-ofsilkysdream.JPG|
Silkyterrier125.jpg|Kutsikas


## Viited

## Välislingid

* Austraalia siiditerjer koer.ee saidil
Hans Rainer Sepp

**Hans Rainer Sepp** (sündinud 9. septembril 1954, Rottenbuch) on saksa filosoof.

Ta on tegelenud fenomenoloogiaga.
Daugavgrīva raudteejaam

**Daugavgrīva raudteejaam** oli raudteejaam Riias Riia-Bolderāja raudtee ääres Daugavgrīvas. Jaam oli varem selle raudtee lõppjaamaks.

Jaam avati aastal 1873. Algselt kandis see Дамба-Гавань või **Ostas Dambis**. Aastal 1876  rajati sealt harutee laevatehase muulile. Daugavgrīva raudteejaama nime hakkas jaam kandma aastal 1919. Pärast Esimese maailmasõja lõppu kujunes reisirongide lõpp-peatuseks Bolderāja raudteejaam, see tõi kaasa jaama kujunemise raudteejaamaks. Seejärel valmisid haruteed sealse sadama piirkonda ja Daugava jõesuudmes paiknenud Läti sõjaväe rannakaitsepatareide juurde. Pärast Nõukogude võimu kehtestamist jaam suleti ja sealsed raudteed läksid Punaarmee käsutusse. Pärast Läti taasiseseisvumist on sealsed haruteed Bolderāja raudteejaama alluvuses

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
Gülbahar Hatun

**Gülbahar Hatun** (osmanitürgi keeles کل بهار خاتون, tuntud ka kui **Ayşe Hatun**; umbes 1453 – umbes 1505) oli sultan Bayezid II kuues naine, arvatavasti Selim I ema. Tema pojapoeg oli sultan Süleyman I.

Ta abiellus 1469. aastal. Selim sündis 1470. aastal.

Pärast Mehmed II surma 1481. aastal kolis Bayezid II koos perega Konstantinoopoli, kus temast sai uus Türgi sultan.

1495. aastal saadeti Selim Trabzoni piirkonna asevalitsejaks ning tema ema läks temaga kaasa.

Gülbahar Hatun suri Trabzonis, kuhu rajati 1514. aastal tema mälestuseks mošee.
Danyangi-Kunshani sild

**Danyangi-Kunshani sild** on 164,8&nbsp;km pikkune sild Ida-Hiinas Jiangsu provintsis.

Danyangi Kunshaniga ühendav viadukt asub Pekingit Shanghaiga ühendaval 1317&nbsp;km pikkusel raudteeliinil ja kulgeb Jangtse deltas rööpselt jõega. Ekspressrongide liikluseks kavandatud trass avati ametlikult 2011. aasta 30. juunil.

Sild kanti 2011. aasta juunis Guinnessi rekordite raamatusse maailma pikima sillana. Samal liinil asuv Tianjini sild on kirjas pikkuselt teise sillana.

## Viited
Siidisellid

**Siidisellid** oli huumoriajaleht, mis ilmus 20. veebruaril 1937 Tallinnas. Väljaandja oli tekstiilivabriku Eestisiid töölis-ametnike ring "Estar". Vastutav toimetaja oli Georg Hagi, väljaanne trükiti Tallinnas J. ja A. Paalmanni trükikojas.  

Ajalehte ilmus ainult üks number ja selle hind oli 10 senti. Järgmine number avaldati 1938. aastal juba nimega Restid ja Kupongid.

## Viited

## Välislingid

* Digar - Siidisellid
Restid ja kupongid

**Restid ja kupongid** oli huumoriajaleht, mis ilmus 6. märtsil 1938 Tallinnas. Osa ajalehest oli vene keeles. Ajalehe varasem pealkiri oli Siidisellid. Väljaandja oli tekstiilivabriku Eestisiidi töölisametnike ring Estar. Vastutav toimetaja oli O. Guščik. Ajalehte trükiti Tallinnas trükikojas Libris. Ilmus ainult 1 number.

## Viited
Naerev Narva

**Naerev Narva** (*alapealkirjaga "Erapooletu veste- ja naljaleht nr. 2"*) oli huumoriajaleht, mis ilmus alates märtsist 1931 Narvas.

Väljaandja ja vastutav toimetaja oli Ervin Martinson.

Ajalehte trükiti Narvas "O. Nieländer" trükikojas.

## Viited
2018. aasta spordis

Siin on loetletud 2018. aastal toimunud spordiüritusi.

## Jaanuar
* 22.–28. jaanuar – laskesuusatamise Euroopa meistrivõistlused  Ridnaun-Val Ridanna

## Veebruar
* 9.–25. veebruar – taliolümpiamängud  Pyeongchang

## Märts
* 2.–4. märts – kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused  Birmingham

## Aprill
* 4.–15. aprill – Rahvaste Ühenduse mängud  Gold Coast

## Mai
* 4.–20. mai – jäähoki maailmameistrivõistlused 

## Juuni
* 14. juuni – 15. juuli – jalgpalli maailmameistrivõistlused 
* 16.–21. juuni – vehklemise Euroopa meistrivõistlused 

## Juuli
* 19.–27. juuli – vehklemise maailmameistrivõistlused 
* 30. juuli – 12. august – purjetamise maailmameistrivõistlused  Århus

## August
* 7.–12. august – kergejõustiku Euroopa meistrivõistlused  Berliin
* 15. august – UEFA Superkarikas 2018  Tallinn
* 18. august – 2. september – Aasia mängud  Jakarta ja Palembang

## September
* 22.–30. september – naiste korvpalli maailmameistrivõistlused 

## Oktoober
* 1.–12. oktoober – noorte suveolümpiamängud  Buenos Aires
* 22.–28. oktoober – maadluse maailmameistrivõistlused  Budapest

## November
* 28. november – 16. detsember – maahoki maailmameistrivõistlused
Bolderāja raudteejaam

**Bolderāja raudteejaam** on raudteejaam Riia–Bolderāja raudteeliinil Riia linnas Bolderājas. Bolderāja raudteejaamale alluvad tänapäeval administratiivselt ka Bolderāja II raudteejaam, Lāčupe raudteejaam, Iļģuciemsi raudteejaam ja Zasulauksi raudteejaam. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 16 km kaugusel. Jaamas on neli teed. Tegemist on kaubajaamaga.

Jaam avati aastal 1873. Tol ajal oli see Riia raudteejaama järel suuruselt teine raudteejaam Lätis. Aastal 1884 valmis esimene harutee, mis teenindas kohalikku saekaatrit, ühtlasi ka Hertwigi leivavabrikut. Hiljem valmisid haruteed ka raudtee saekaatri, vineerivabriku, keraamikatehase, silikaattelliseid valmistava vabriku ja gaasihoidla juurde. Enne Esimest maailmasõda järgnes jaamale Skanste raudteepeatus, sõja järel kujunes jaam reisirongiliikluse lõppjaamaks. Teise maailmasõja järel põles vana jaamahoone maha, selle funktsioone asus täitma endine pagasi hoiuruum. Aastal 1954 lõpetati ka Riia ja Bolderāja vaheline reisirongiliiklus. Vanadest jaamahoonetest on säilinud vaid rohtukasvanud perroon. 1970. aastatel ehitati vanast jaamast 1,7 kilomeetrit Riia poole endise Spilve raudteepeatuse kohale uued jaamahooned. Kui aastal 2015 avati 8,5 kilomeetri pikkune harutee Daugava äärde uude kaubaterminali, siis valmis ka seda Bolderāja raudteejaamaga ühendav harutee, ühtlasi valmis harutee alguse juurde uus rongide koostamiseks mõeldud Bolderāja II raudteejaam. 

## Viited

## Välislingid

* Fotod jaama kohta portaalis Draugiem.lv
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Emine Gülbahar Hatun

**Emine Gülbahar Hatun** (1432 – 1492) oli Osmanite riigi sultani Mehmed II naine  ja sultan Bayezid II ema.
Barcelona mammutimuuseum

**Barcelona mammutimuuseum** (katalaani keeles *Museu del Mamut*; hispaania keeles *Museo del Mamut de Barcelona*) oli paleontoloogiamuuseum Barcelonas, mis tutvustas jääaja loomastikku (mammut, karvane ninasarvik, ürgpiison, tarvas jt).

Muuseum avati 2010. aastal ja suleti rahaliste raskuste tõttu 2016. aasta oktoobris.

Muuseum asus Barcelona vanalinna gooti kvartalis, hoones, mis on arhitektuurimälestis.

Muuseumi ekspositsioon oli valmistatud rikkaliku paleontoloogilise kogu baasil, mis oli hangitud ekspeditsioonides Ameerikas, Kanadas, Tšuktšimaal ja Jakuutias.

## Viited

## Välislingid

*Museo del Mamut de Barcelona. museomamut.com
Koidula (Kemerovo oblast)

**Koidula** (vene keeles Кайдулы *Kaidulõ*) on eesti küla Kemerovo oblastis Venemaal.

## Viited

## Välislingid
*Jaanus Piirsalu, Siberi Koidula küla saadab Eestisse kolm sõnumit, ''Postimees'', 28. juuli 2017.
Kazatšje

**Kazatšje** (jakuudi keeles Хаһаачыйа; vene keeles Казачье) on küla Venemaal Sahha Vabariigi Ust-Janski ulussis, Kazatšje naslegi halduskeskus.

Kazatšje on Kazatšje naslegi (külaasunduse) ainus asula, asub Kirde-Jakuutias põhjapolaarjoonest põhja pool Jana jõe paremal kaldal. Kazatšje jääb ulussi halduskeskusest Deputatskist 213 km loode suunas ja vabariigi pealinn Jakutskist enam kui 1600 km kirde suunas. Laptevite mere rannikule jääb asulast 140 km.

Kazatšje on elanike arvult ulussi suuruselt teine asula. Küla elanike arv on **1367** (2010). 

Külas on jõekai, põhjapõdrakasvatusmajand, jaoskonnahaigla, kultuurimaja, raamatukogu, keskkool (310 õpilasega), spordisaal, muusikakool, diiselelektrijaam, hoiukassa, apteek, leivaküpsetuse töötuba, tuletõrjeüksus, eraettevõtted ja mitu kauplust. Ulussikeskusega toimib kopteriühendus. Põhiline majandustegevus on põhjapõdrakasvatus ja kalapüük.

Küla jääb lähisarktilisse kliimavöötmesse. Küla jääb igikeltsa alale.

Küla asustasid 1636. aastal vene kasakad. Kazatšje oli lähtepunktiks Jakov Sannikovi, Eduard Tolli ja Aleksandr Koltšaki ekspeditsioonidele.

## Viited

## Välislingid
*Казачье. old.sakha.gov.ru
Tianjini sild

**Tianjini sild** on 113,7&nbsp;km pikkune sild Hiinas Hebei provintsis ja Tianjin Shis.

Langfangi ja Qingi maakonna vaheline viadukt asub Pekingit Shanghaiga ühendaval 1317&nbsp;km pikkusel raudteeliinil. Kiirrongide liikluseks kavandatud trass avati ametlikult 2011. aasta 30. juunil.

Tianjini sild kanti Guinnessi rekordite raamatusse maailma pikkuselt teise sillana, samal raudteeliinil asub ka maailma pikim, Danyangi-Kunshani sild.

## Viited
Ayşe Hafsa Sultan

**Ayşe Hafsa Sultaana** (5. detsember 1479 – 19. märts 1534) (osmantürgi keeles: حفصہ سلطان) oli Selim I naine ja Suleiman I Toreda ema. Ta oli aastatel 1520–1534  esimene Valide Sultaana ja üks mõjukamaid isikuid Osmanite riigis.
Ewald von Stackelberg

**Ewald Otto Alexander von Stackelberg** (Venemaal tuntud kui *Evald Antonovitš*, vene keeles *Эвальд Антонович Штакельберг*) (9. veebruar 1847 Putkaste mõis – 29. august 1909 Putkaste mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi mereväelane (viitseadmiral), vabahärra.

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee
Pärines nimekast baltisaksa põlisaadlisuguvõsast. Ta oli Putkaste mõisniku vabahärra Otto Alexander von Stackelbergi (1812–1887) ja tema abikaasa Katharina Johanna von Breverni (1816–1887) neljas laps. Hariduse omandas Šveitsis Genfis. 

### Mereväeteenistus
1866. aastal astus Venemaa mereväeteenistusse. 1871. aastal lõpetas mereväe kadetikorpuse ja 1876. aastal miiniohvitseri klassi (selles koolitati mereväeinsenere). 1877−1878 osales ta Vene-Türgi sõjas, kus teda autasustati kahe ordeniga. Aastal 1886 oli ta korveti Askold, 1886–1889 fregati General-Admiral ja seejärel taas Askoldi vanemohvitser. 1890. aastal anti tema juhatuse alla kahuripaat Groza ja seejärel kuni 1893 Gremjaštši. 1893–1894 oli ta õppelaeva Skobelev komandör. 1. järgu kapteniks ülendatuna oli ta 1896–1902 keiserliku jahi Poljarnaja Zvezda komandör. 1901. aastal ülendati ta kontradmiraliks ja 1902. aastal sai ta Venemaa Vaikse ookeani eskaadri nooremflagmaniks. Samal ametikohal oli ta aastast 1904 1. mereväedivisjonis ja aastast 1905 Balti laevastikus. 1907. aastal ülendati viitseadmiraliks ja temast sai Vaikse ookeani eskaadri juhataja. Läks 1908. aastal erru.

## Auastmed

## Tunnustus
### Venemaa autasud
* Püha Vladimiri ordeni IV klass
* Püha Stanislavi ordeni II klass
* Püha Stanislavi ordeni I klass (1903)
* Püha Anna ordeni I klass (1907)

### Välismaa autasud
* Taani Dannebrogi ordeni II klass
* Preisimaa Punase Kotka ordeni II klass

## Sugupuu

## Viited

## Kirjandus
Lenz, Wilhelm. *Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710-1960*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 747.

## Välislingid
*Erik Amburgeri andmebaas. Nr 78376
*
Lübecki aukodanike loend

**Lübecki aukodanike loend** sisaldab inimesi, kes on valitud Lübecki hansalinna aukodanikeks. Loend sisaldab kahte 1913. aastal Lübeckiga liidetud Travemünde aukodanikku. Poliitilistel põhjustel on aukodanikuks valimine tühistatud viiel juhul.

*1835 James Colquhoun
*1838 George Michael Gramlich
*1850 August Friedrich Bloch
*1862 Per Gustav Nylén
*1863 Vincent Rumpff
*1868 Emanuel Geibel
*1871 Otto von Bismarck, Helmuth Karl Bernhard von Moltke
*1876 (Travemünde aukodanik) Andreas Conrad Leyding
*1879 Johann Heinrich Thöl
*1890 (Travemünde aukodanik) Hermann Fehling
*1898 Alfred von Waldersee
*1917 Paul von Benckendorff und von Hindenburg
*1927 Emil Ferdinand Fehling
*1933 Adolf Hitler (tühistatud 1946)
*1937 Wilhelm Frick, Hermann Göring, Alfred Rosenberg (kõigil tühistatud 1946)
*1950 Carl Jacob Burckhardt
*1951 Georg Kalkbrenner (tühistatud 2015)
*1955 Thomas Mann
*1972 Willy Brandt
*1982 Rodolfo Groth, Heinrich Dräger
*1987 Felix F. Carlebach
*2006 (postuumselt) Hans Blumenberg
1 (Szczecini trammiliin)

**1. trammiliin** on Szczecini trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Głębokie – Potulicka. Liin avati 1905. aastal marsruudil Westend – Lastadie.

## Trammiliini ajaloolised marsruudid
* 1905–1909 sõitis liinil Westend – Lastadie, marsruudil Westend – Falkenwalderstrasse – Berlinertor – Breitestrasse – Untere Schulzenstrasse – Königstrasse – Splittstrasse – Hansabrücke – Grosse Lastadie – Lastadie.

* 1927–1945 sõitis liinil Radrennbahn – Flughafen.

* Kuni 1947. aastani liikus marsruudil Brama Portowa – al. Wojska Polskiego – Tor Kolarski. 

* Kuni 1955. aastani liikus marsruudil Potulicka – Potulicka – Narutowicza – 3-go Maja – Brama Portowa – Wojska Polskiego – Zajezdnia Pogodno

* 1996 kuni tänaseni sõidab liin nr. 1 marsruudil Potulicka – Narutowicza – 3-go Maja – Niepodległości – Plac Żołnierza – Matejki – Piłsudskiego – Plac Szarych Szeregów – Wojska Polskiego – Głębokie.

## Marsruut

## Peatused

## Vaata ka
* Trammiliiklus Szczecinis
* Szczecini ühistranspordiliinid
* Szczecin

## Viited


## Kirjandus
* Kajetan Szmuciński ''Tramwaje w Szczecinie we trzynastu księgach prozą'' (beerware)
* 
* 

## Välislingid

* Szczecini trammipargi koduleht
* Pildigalerii
Hamburgi aukodanike loend

**Hamburgi aukodanike loend** on loend inimestest, kes on valitud Hamburgi vaba- ja hansalinna aukodanikeks, samuti 1938. aastal Hamburgiga liidetud Altona, Harburgi ja Wandsbeki aukodanikeks.

## Hamburgi aukodanikud
*1813 Friedrich Karl von Tettenborn
*1816 Gebhard Leberecht von Blücher
*1826 August Otto von Grote
*1834 James Colquhoun
*1838 Georg Michael Gramlich
*1843 Conrad Daniel von Blücher-Altona, Eduard Heinrich Flottwell, Johann Smidt, Heinrich Christoph Gottfried von Struve
*1871 Otto von Bismarck, Helmuth von Moltke
*1886 Gustav Christian Schwabe
*1889 Johannes Brahms
*1901 Alfred von Waldersee
*1917 Paul von Hindenburg
*1933 (tühistatud 1945) Adolf Hitler
*1937 (tühistatud 1945) Hermann Göring
*1948 Henry Everling
*1950 Adolph Schönfelder
*1960 Max Brauer
*1971 Herbert Weichmann
*1978 Herbert Dau
*1983 Helmut Schmidt
*1985 Ida Ehre
*1986 Gerd Bucerius, Herbert Wehner
*1991 Kurt A. Körber, Albert Toepfer
*1993 Rudolf Augstein
*1999 Marion Gräffin Dönhoff
*2001 Siegfried Lenz
*2003 Uwe Seeler
*2005 Helmut Greve, Hannelore Greve
*2007 John Neumeier
*2009 Loki Schmidt
*2013 Michael Otto

## Altona aukodanikud
*1872 Albrecht Gustav von Manstein 
*1891 Franz Adickes 
*1895 Otto von Bismarck 
*1895 Hermann von Tresckow 
*1896 Alfred Graf von Waldersee 
*1908 Ferdinand Rosenhagen
*1937 (tühistatud 1945) Hinrich Lohse 

## Harburgi aukodanikud
*1849 Johann Heinrich Blohm
*1859 Eberhard Christian Compe
*1868 Christian Ernst Jochheim, Georg Friedrich Steinike
*1876 Adolf Göschen
*1897 Friedrich Ludwig Weusthoff, Ludwig Heinrich Bernhard Bornemann, Rudolf von Bennigsen
*1899 Julius Ludowieg
*1924 Heinrich Denicke
*1926 Hermann Maul, Theodor Nöldeke, Eduard Weinlig
*1927 Friedrich Thörl
*1934: Wilhelm Weber, Otto Telschow (viimane tühistatud 1945)

## Wandsbeki aukodanikud
*1867 Franz Christoph Reimers
*1887 Wilhelm Lesser
*1891 Otto von Bismarck
*1906 Friedrich Puvogel
*1907 Valentin Jung
*1913 Eduard Rauch
*1931 Erich Wasa Rodig
*1937 Hinrich Lohse, Erich Raeder (mõlemad tühistatud 1945)
TAWS

**TAWS** (*Terrain Awareness and Warning System*) on  lennuki piloote maa lähedusest ja takistustest hoiatav süsteem. 

TAWS loodi CFIT-tüüpi õnnetuste vältimiseks, mille puhul piloodid ei suuda olukorda adekvaatselt hinnata. TAWS annab visuaalse ja audiohoiatuse. 

## Viited

## Välislingid
* Video: Multi-Mode Taws: Terrain Protection in any situation.
* Pilot Proficiency. How It Works: Terrain Awareness and Warning System
Hạ Longi laht

**Hạ Longi laht** (vietnami keeles Vịnh Hạ Long) on merelaht Vietnami põhjaosas, Quảng Ninhi provintsis Hạ Longi linna lähedal. Laht kuulub Lõuna-Hiina mere koosseisu ja on osa suuremast Tongkingi lahest. 

Lahe pindala on üle 1500 km² ning seal asub ligikaudu 2000 saart ja laidu, millest enamik on lubjakivist. Hạ Longi lahe edelaosas paikneb Cát Bà saarestik, mille suurim saar on Cát Bà saar; see kuulub halduslikult Hải Phòngi linna koosseisu.

Hạ Longi laht on üks Vietnami populaarsemaid turismisihtkohti. 1994. aastal lisati see UNESCO maailmapärandi nimistusse, tunnustamaks lahe ainulaadset looduslikku ilu ja geoloogilist väärtust.

## Viited

## Välislingid
*
Raimond Põder

**Raimond Põder** (3. jaanuar 1903 Tallinn – teadmata) oli Eesti jalgpallur.

1920. aastal mängis ta ühe mängu Eesti jalgpallikoondises. 

1925. aastal mängis ta Tallinna Kalevipojas, pärast seda on tema jäljed kadunud. 1930. aastal kirjutas ajakiri, et ta olevat Brasiilias.

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited