open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Costa Rica kodusõda

**Costa Rica kodusõda** oli Costa Rica 20. sajandi ohvriterohkeim sündmus. Vaid 44 päeva väldanud konfliktis (12. märts – 24. aprill 1948) hukkus umbes 2000 inimest. 

Konflikti esimene eelaste oli 1. märtsil 1948, kui Cosa Rica seadusandlik assamblee, milles olid enamuses valitsusmeelsed, otsustas tühistada 8. veebruaril toimunud presidendivalimiste tulemused. Esialgsete tulemuste järgi koalitsioonikandidaat positsioonikandidaat Rafael Ángel Calderón Guardia ees esikoha saanud Otilio Ulate Blancot süüdistati valimispettuses. Selle tulemusel algas relvastatud ülestõus president Teodoro Picado Michalski vastu. Opositsioonivägesid juhtis ettevõtja José Figueres Ferrer, kes ise ei olnud valimistel osalenud.

Costa Rica armee oli väike ja kehvasti varustatud, peamine jõud mässuliste tõrjumiseks tuli kommunistliku Rahva Avangardi Partei omakaitseväelastest. Rahva Avangardi Partei kuulus parlamendis koalitsiooni ning oli hääletanud valimistulemuste tühistamise poolt. Mässuliste pealetung oli kommunistide vastuhakust hoolimata Figuerese juhtimisel kiire, president Picado oli sunnitud tagasi astuma ning võimu ekspresident Calderón Guardiale üle andma.

Pärast sõda juhtis Figueres riiki ajutise valitsushunta eesotsas 18 kuud, riigi sõjavägi saadeti laiali ning detsembris korraldati asutava kogu valimised. Asutav kogu võttis 1949. aastal vastu uue põhiseaduse, seejärel andis hunta võimu üle Otilio Ulatele. Pärast neid sündmusi on Costa Rica poliitika olnud võrdlemisi rahulik.

## Viited

## Välislingid
* Costa Rica ja 1948. aasta revolutsioon (inglise keeles)
Adinfer

**Adinfer** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Maa-asula asub 9 km Arrasist lõunas, teede D4, D7 ja D35 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Nicholase kirik, pärineb 20 sajandist, ehitatud pärast küla hävitamist Esimeses maailmasõjas.

## Viited
Agnières

**Agnières** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike maa-asula asub 16 km Arrasist loodes, Scarpe'i jõe kallastel, teede D49 ja D75E ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Legeri kirik, pärineb 12. sajandist

## Viited
Agny

**Agny** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Maa-asula asub 5 km Arrasist edelas, teede D3 ja D60 ristumiskoha ümbruses.

## Ajalugu

Esimene maailmasõda. Sõda puhkes augustis 1914 ja septembris koondati territooriumile vägesid. Agny leidis end kiiresti rindejoonelt. Kuna see asus ka raudteeliinil, oli operatsioonideteatrile lihtne läheneda.

Oktoobris 1914 lubasid vägivaldsed lahingud Saksa armeel edasi liikuda. 25. septembril 1915 toimus verine lahing. Prantsuse 135. jalaväerügement kaotas tapetute, haavatute või kadunutena 38 ohvitseri ja 1162 sõdurit. Hoolimata ägedast võitlusest konflikti ajal 1860. aastal ehitatud raekoda ei hävinenud.

Teine maailmasõda. Kui see konflikt puhkes, okupeerisid pealetungivad sakslased varsti valla. Vastupanuvõrgustik loodi kiiresti. Linnapea Philibert Cleret viis läbi mõned eriti ohtlikud toimingud, kuid tabati lõpuks. Ta arreteeriti, interneeriti ja seejärel küüditati. Ta suri Buchenwaldi koonduslaagris 10. märtsil 1945.

## Vaatamisväärsused

* St. Laurenti kirik, ümberehitatud 20. sajandil

## Sõpruslinnad

* Betley, Ühendkuningriik

## Viited
Sinuhe

**Sinuhe** on soome kirjandustegelane, egiptlasest arst, kes esineb Mika Waltari romaanis "Sinuhe, egiptlane" (1945). Romaani tegevusajaks on 1390–1335 eKr, Ehnatoni, Tutanhamoni ja Horemhebi valitsemisaeg. Teos viitab ajaloolistele sündmustele ning kõrvaltegelastena esineb ajaloolisi isikuid. Nimi Sinuhe tähendab tõlkes "sükomoori poega" ja on tuletatud vanaegiptuse kirjanduseteose "Sinuhe jutustus" nimitegelasest, kuid otsene seos kahe tegelase vahel puudub. Sinuhe esineb ka Waltari romaanist tuletatud teostes nagu 1954. aastal tehtud filmis "The Egyptian" ("Egiptlane").
Lauri Varik

**Lauri Varik** (sündinud 19. märtsil 1976) on eesti ajakirjanik ja saatejuht.

## Haridus
Lauri Varik on 1994 lõpetanud Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 2004 Tartu Ülikooli avaliku halduse eriala.

## Töö
Alustas 1998. aastal Tartu Päikeseraadios uudistetoimetajana, 1998–2000 töötas Raadio Tartu uudistetoimetajana, 2000. aasta oktoobrist töötas Eesti Raadio Tartu stuudios uudistetoimetajana, muuhulgas 2002–2005 Raadio 2 uudistetoimetajana. 2007. aastast töötab Eesti Rahvusringhäälingus Vikerraadio saatejuhina, kus juhib saateid Uudis+ ja Reporteritund, juhtinud ka Vikerhommikuid.

## Tunnustus
* 2021 ERR aastapreemia

## Viited

## Välislingid
* https://www.youtube.com/watch?v=tdjGod14epQ
* https://saartehaal.postimees.ee/7131404/raadiohaal-lauri-varik-suudab-olla-enesekriitiline
Ambrines

**Ambrines** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Maa-asula asub 19 km Arrasist läänes, teede D8 ja D54 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Legeri kirik, pärineb 18. sajandist
* 19. sajandi loss

## Viited
Agnez-lès-Duisans

**Agnez-lès-Duisans** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Maa-asula asub 6 km Arrasist läänes, teede D62 ja D56 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused


Pilt:agnez05.jpg
Pilt:agnez02.jpg|Agnez-lès-Duisansi kirik


* St. Martini kirik, pärineb 15. sajandist
* Vana lossi jäänused
* Kaks 18. sajandi taluhoonet

## Viited
Beklešov

**Beklešov** (vene keeles *Беклешов*) oli Pihkvast pärit Venemaa aadlisuguvõsa.

## Suguvõsa liikmeid
*Nikolai Andrejevitš Beklešov (1741−1822), salanõunik, Pihkva viitse- ja tsiviilkuberner, senaator
*Aleksandr Andrejevitš Beklešov (1745−1808), jalaväekindral, polgukomandör, diviisiülem, Kiievi ja Väikevene ning Orlovi ja Kurski kindralkuberner, Tšernigovi ja Moskva sõjakuberner, Riia asehaldurkonna kuberner, senaator, senati peaprokurör, Alalise nõukogu liige
*Aleksei Andrejevitš Beklešov (1746−1823), kindralmajor, Hamina linna komandant
*Sergei Andrejevitš Beklešov (1752−1803), kindralleitnant, Kroonlinna kindluse komandant, Arhangelski, Nikolajevi ja Hersoni sõjakuberner, Sõjanõukogu liige
*Nikolai Sergejevitš Beklešov (1789−1859), polkovnik, salanõunik, kammerhärra, Ostrovi maakonna aadlimarssal, Pihkva kubermangu aadlimarssal
*Nikolai Aleksejevitš Beklešov (1825−1903), 1. järgu kapten, tõeline riiginõunik, fregatikomandör, Pihkva kubermangu semstvovalitsuse esimees, Ostrovi maakonna aadlimarssal, mõisaomanik
*Leonid Leonidovitš Beklešov (1863−1911), tõeline riiginõunik, semstvovalitsuse esimees, Ostrovi maakonna aadlimarssal

## Pildid

File:Беклешов Николай Сергеевич.jpg|Salanõunik Nikolai Sergejevitš Beklešov (1789−1859)
File:Bekleshev.jpg|KIndralleitnant Sergei Andrejevitš Beklešov (1752−1803)


## Beklešovi suguvõsa mõisavaldused
*Pihkva kubermang:
**Fedossino (XIX sajandil), Trumalevo

## Kirjandus
*А. Б. Лобановъ-Ростовскiй. *[[Russkaja rodoslovnaja kniga|Русская Родославная Книга]]*. Томь первый. С.-Петербургъ: изданiе А. С. Суворина, 1895. Lk 43-46 http://elib.shpl.ru/ru/nodes/18031-t-1-1895#mode/inspect/page/53/zoom/4

## Välislingid
*Beklešovi suguvõsa genealoogia saidil sundry.wmsite.ru
*Beklešovi suguvõsa vapp saidil gerbovnik.ru
Defektiivne paradigma

Keeleteaduses käsitletakse paradigmat kui süstematiseeritud vormide raamistikku. Defektiivne paradigma on lingvistiline olukord, kus sõnal puudub osa vorme.  

## Keele paradigmad
Keeles on kuus erinevat paradigma kategooriat:

#### arvukategooria
Arvukategooria puhul eristatakse sõnade mitmuse ja ainsuse vorme. Eesti keeles on defektiivsed sõnad *käärid, pulmad, jõulud, matused*, mis esinevad ainult mitmuse vormis ja *rahu, sõprus*, millel on ainult ainususe vorm.

#### käändekategooria
Eesti keeles on 14 käänet. Defektiivse paradigmaga on tegemist siis, kui sõnal ei esine kõiki käändevorme. Sõnal *üksteise* ja *teineteise* puudub nimetav kääne.

#### komparatsioonikategooria
Eesti keeles on omadussõnadel kolm võrdlusastet: algvõrre, keskvõrre ja ülivõrre. Sõnal *taevakarva* on ainult algvõrre ning seda ei saa kesk- ja ülivõrdesse panna.

#### tegumoe kategooria
Eesti keeles on kaks tegumoekategooriat: isikuline tegumood (personaal) ja umbisikuline tegumood (impersonaal).

#### kõneviisi kategooria
Eesti keeles on viis kõneviisi kategooriat: kindel, tingiv, käskiv, kaudne ja möönev kõneviis.

#### ajakategooria

Eesti keeles on kaks suuremat ajakategooriat: olevik ja minevik, minevik jaguneb liht-, täis-, enne- ja üldminevikuks.

## Paradigma uurimine
Nähtuse vähene uuritus annab võimalusi erinevateks tõlgendusteks, näiteks “defektiivne paradigma on minevikus eksisteerinud tuleviku määramise vormi jääne.” 

Üldjuhul on keeled ehitatud üles reeglitele. Üks tähtsamaid defektiivse paradigma nüansse on see, et osa sõnu ei allu reeglitele, ning kui püüda luua nendest reeglipäraseid vorme, siis sõnad kaotavad tähenduse.

Matthew Baermani ja Greville G. Corbetti uurimuse põhjal on defektiivsel paradigmal neli põhjust: 

* läbipaistev semantiline piirang
* üldine süntaktiline reegel
* lekseemisisene piirang
* erinevate paradigmade erinev tootlikkus

Defektiivse paradigma nähtust on vähe uuritud, vaatamata asjaolule, et see esineb paljudes keeltes: läti, heebrea, itaalia, prantsuse, korea, araabia, ladina, vene.

## Viited
Amplier

**Amplier** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Maa-asula asub Authie orus (piir Somme'i departemanguga), 32 km Arrasist edelas, tee D24 ääres.

## Vaatamisväärsused

* St. Hilaire'i kirik, pärineb 18. sajandist

## Viited
Enn Koit

**Enn Koit** (kuni 1938. aastani **Ernst Johannes Koit**; 9. juuli 1914 Kalju küla, Valjala kihelkond, Saaremaa – 5. august 1969 Viljandi) oli eesti keeleteadlane, filoloogiakandidaat, murdeuurija.

## Haridus
Enn Koit sai keskhariduse Saaremaa Ühisgümnaasiumis, mille ta lõpetas 1934. aastal. Seejärel õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti keelt ja kirjandust ning 1940. aastal lõpetas *[[cum laude]]*. Tema magistritöö rääkis Kihelkonna murde häälikuloost. Enn Koit kaitses 1959. aastal Kihelkonna murraku teemalist monograafiat „Kihelkonna murraku keeleajalooline ülevaade“. See oli täiendatud versioon tema varasemast magistritööst. Monograafia räägib läänepoolseima Eesti kihelkonna murdekeele häälikuloolisest arengust, morfoloogiast, süntaksist ja sõnavarast. Samal aastal sai Koit ka filoloogiakandidaadi kraadi.

## Töö
1940. aastal asus Enn Koit tööle pedagoogina Lihula Keskkoolis, hiljem töötas Viljandi I Keskkoolis. Töö kõrvalt tegeles ta ka keeleteadusliku tööga. 1960. aastal läks ta tööle Tartu Riiklikku Ülikooli, töötas vanemõpetajana, hiljem  oli Tartu Riikliku Ülikooli  ajaloo-keeleteaduskonna eesti keele kateedri dotsent. Tema loengud olid seotud eesti keelega: süntaks, tuletusõpetus, dialektoloogia, eesti keele õpetamine. Samuti juhendas ta üliõpilastöid. 

Enn Koidu peamine huvi oli Eesti saarte keeleainestik. Temalt on ilmunud uurimusi Saaremaa murdesugemetest sealsete literaatide töödes. Enne oma surma uuris ta suures mahus Saaremaa kohanimesid, kuid suri enne selle lõpetamist ning ilmuda jõudsid ainult mõned artiklid.

## Isiklikku
Enn Koidu vanemad olid talunikud. Enn Koit oli abielus Lindaga. Nende tütar on matemaatik ja keeletehnoloog Mare Koit.

## Ilmunud teadustööd
* „Saaremaa murde sugemeid Johannes Aaviku keelearendustegevuses“ (1939)
* „Kihelkonna murde häälikulugu“ (1940)
* „Jooni Kihelkonna murraku sõnavarast“ (1957)
* „Jooni Kihelkonna murrakust“ (1958)
* „Valjala kohanimesid“ (1962)
* „Eesti keel ja Saarte murre J. W. L. Luce kajastuses“ (1963)
* „Eitus Saarte murdes“ (1963)
* „Saaremaa kohanimesid“ (1966)
* „*Selg* ja *salu* Saaremaa liitsõnalistes kohanimedes“ (1967)

## Viited
Anvin

**Anvin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Maa-asula asub Ternoise'i jõe orus, 44 km Arrasist loodes, teede D343, D70 ja D94 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Legeri kirik, pärineb 16. sajandist
* 17. sajandi lossi varemed
* Vesiveski jäljed

## Viited
Reimann

**Reimann** on perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Reimanni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Allaste, Allikmaa, Aruste, Eamets, Eessaar, Halliväli, Heldna, Hiiemäe, Jaanira, Järve, Kaar, Kalda, Kalvik, Kanistjõe, Kivioja, Kivirand, Kople, Kurendik, Kõrgmets, Lainet, Loogna, Merila, Nõmme, Okas, Paimre, Peensalu, Pärni, Rae, Raendi, Rahe, Rahu, Rahumaa, Raid, Raidam, Raide, Raidla, Raidma, Raidme, Raidmets, Raiemaa, Raima, Raina, Raivo, Rajamäe, Rajango, Randjärv, Randla, Randmaa, Randmäe, Randoja, Rannamaa, Rannik, Raudrohi, Rava, Rea, Reemaa, Rehemaa, Reidak, Reidla, Reidna, Reidoja, Reigla, Reigna, Reiles, Reima, Reimaa, Reimal, Reimand, Reimandi, Reimaste, Reimere, Reimets, Reimla, Reimo, Reinaste, Reinima, Reinjõe, Reinla, Reinma, Reinmaa, Reinola, Reinpalu, Reinsalu, Reinumäe, Reinvee, Reisalu, Reivere, Remmel, Remmet, Riima, Riis, Riisalu, Rohelpuu, Rohtla, Roo, Roosaar, Roosna, Räni, Saarik, Sadulsepp, Saidlo, Saidra, Salumets, Salutee, Saluvee, Soomuste, Vaiksaar, Õunasaar. 

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Reimann 457 inimesel: 219 mehel ja 238 naisel. Perekonnanimede levikult on Reimann meeste puhul 251. ja naiste puhul 253. kohal.
Nimi on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,68.

## Nime kandjaid
*Ants Reimann, eesti tehnikateadlane (1959–1990)
*Brigitte Reimann, saksa kirjanik (1933–1973)
*Feliks Reimann, Vabadussõja veteran (1901–1932)
*Gustav Reimann, eesti arst (1876–1946)
*Gustav Oskar Reimann, Eesti sõjaväelane (1883–1941)
*Hilda Reimann, eesti näitleja (1898–1969)
*Hugo Reimann, eesti advokaat (1884–1941)
*Jüri Reimann, eesti sõudja (1940–1987)
*Leelet Reimann, eesti harfist (1949–1990)
*Matti Reimann, eesti pianist ja pedagoog (1943–)
*Mihkel Reimann, Eesti poliitik (1889–1968)
*Pille Reimann, eesti sõudja (1948–)
*Rudolf Reimann, Eesti sõjaväelane (1884–1946)
*Toomas Reimann, eesti füüsikaõpetaja (1968-2025)
*Tõnu Reimann, eesti viiuldaja (1947–2016)
*Villem Reimann, eesti helilooja (1906–1992)

## Viited
Sotsiolekt

**Sotsiolekt** on sotsiaalne murre ehk mingile ühiskonnarühmale omane kõnepruuk, mis oleneb vanusest, soost, sotsiaalsest staatusest jne. Sotsiolekti kohta kasutatakse tihti sõna släng, harvem argoo, žargoon ja erikeel.  Sotsiolekt läbib kogu keelesüsteemi, kuid släng hõlmab üldjuhul vaid sõnavara. Tihti avaldub sotsiolekt ainult häälduses, olles eeskätt sotsiaalne aktsent.

## Uurimine

### Meetod
Keskseks meetodiks sotsiolektide uurimisel on kvantitatiivne sotsiolingvistika, mis sai alguse William Labovi töödega 1960.aastate keskpaigas. Uuritakse variaableid, elementide loendeid, millel on erinevad realiseerumisvariandid, näiteks erinev hääldus või morfoloogilised formandivariandid. Informante valitakse igast sotsiaalsest grupist sel viisil, et kõigil oleks potentsiaalselt sama suur võimalus saada valitud. Hüpoteesid ja teooriad peavad põhinema igapäevastes sotsiaalsetes olukordades kasutatavate keelevariantide analüüsil. Järelduste tegemist alustatakse erinevuste kirjeldamisega, seejärel üritatakse uurida, miks keelekasutus erineb. Selleks kasutatakse piirajad, mida saab koondada kolme rühma: sotsiaalsed tegurid, keelelised tegurid ja situatiivsed-stiililised-tekstilised tegurid. 

### Tulemused
On leitud, et inimese teatud sotsiaalsesse klassi kuulumine tingib sama keelendi erinevate variantide suhteliselt stabiilse sagedusega kasutamise. Üldistatult on suurimad mõjurid sotsiaalne päritolu ja staatus (klass, kiht, kast, seisus) ning sugu ja vanus. Keskne sotsiolektimääratlus käib enamasti klassikuuluvuse või staatusgrupi kaudu.

## Eesti keele sotsiolektid
Territoriaalselt on Eesti keeleala tihedalt liigendatud murreteks ning sotsiaalselt on eesti keel suuremate keeltega võrreldes suhteliselt ühtlane. Erinevused n-ö lihtrahva keele ja haritlaste keele vahel või igapäevase kõnekeele ja normitud kirjakeele vahel pole suured. Eesti keeles on uuritud näiteks Võru murde sotsiolingvistilisi aspekte, magistritöö tasemel -*nud/-nd* varieerumise ja sellega seotud sotsiaalsete ja keeleliste mõjurite kohta (Keevallik, 1994, 1996) ning bakalaureusetööna *[[h]]* hääldamise varieerumist (Cui, 1999). 

Uurimustest selgub, et eesti keel varieerub enim ametlikes/avalikes situatsioonides, kus valdab normikeelsus ning mitteformaalsetes ehk argistes situatsioonides, mis normikeelest kaugemad. Olulised on veel sugu ja vanus. Ilmneb, et naised järgivad normikeele vorme enam ning omavad tugevamat seost keeleliste innovatsioonidega. Normikeelsus tõuseb ja langeb eaga ning kõrgemalt haritud inimesed kasutavad normingulisi vorme rohkem. 

## Viited
Iraani Keisririik

**Iraani Keisririik** (pärsia keeles کشور شاهنشاهی ایران, *Kešvar-e Šâhanšâhi-ye Irân*; 1925–1935 **Pärsia Keisririik**) oli Iraani riigi ametlik nimi Pahlavi dünastia võimu ajal.

Riik asutati aastal 1925 ning see kestis kuni monarhia kukutamiseni aastal 1979. Dünastia rajas endine Pärsia kasakabrigaadi brigaadikindral Reẕā Pahlavī, kes oli võimul kuni 1941. aastani, kui teise maailmasõja liitlased pärast Inglise-Nõukogude sissetungi Iraani ta troonist loobuma sundisid. Trooni päris tema poeg Moḩammad Reẕā Pahlavī, kes jäi Iraani viimaseks šahhiks.

Pahlavid tulid võimule, kui Iraani viimane Kandžaarist juht Ahmad Shah Kadžaar võimult eemaldati. Ahmad Shah Kadžaari troon oli sõjaväelise riigipöördega kõikuma löödud ning talle heideti ette suutmatust vastu panna Suurbritannia ja Nõukogude Liidu sekkumisele Iraani siseasjadesse. Parlament kukutas ta, kui ta oli Prantsusmaal visiidil. Iraani parlament tuli 12. detsembril 1925 kokku asutava koguna, kukutas noore Ahmad Shah Kadžaari ning kuulutas Reza Khani Pärsia Keisririigi uueks kuningaks (šahhiks). Aastal 1935 palus Reza Shah välisriikide esindajatel Pärsiat Iraaniks kutsuda ning sellega muutus riigi nimi Iraani Keisririigiks.

Pärast Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide toel 1953. aastal toimunud riigipööret muutus Mohammad Reza Pahlavi valitsusviis autokraatlikumaks ning läheneti külma sõja lääneblokile. Suunamuutus välispoliitikas tegi Iraanist sisuliselt Ameerika Ühendriikide klientriik, mille eesmärgiks oli takistada Nõukogude Liidu laienemist. See andis Shahile poliitilise kapitali ellu kutsuda siiani pretsedenditu sotsiaal-majanduslik reform, millega läbi valge revolutsiooni muudeti kõiki Iraani elu aspekte. Selle tulemusel saatis Iraani edu kirjaoskuse, tervisehoiu ning üldise elatusstandardi arendamises. Sellest hoolimata seisis Shah 1978. aastaks vastamisi aina kasvava rahva rahulolematusega, millest sündis täiemahuline ülestõus radikaalse šiiidi vaimuliku Rūḩollāh Khomeynī juhtimisel. Riigipea läks koos enda perekonnaga jaanuaris 1979 eksiili, juba 11. veebruaril 1979 kaotati monarhia ning kuulutati välja Iraani Islamivabariik. Aastal 1980 endine šahh suri ning praeguseni on eksiilis troonil tema poeg Reza Pahlavi.

## Vaata ka
* Pahlavi dünastia
* Iraani ajalugu
* Pärsia monarhide loend
* Šiiidi dünastiate loend
* Iraan

## Viited
Tolmatšovo

**Tolmatšovo** on alev Venemaal Leningradi oblastis Luga rajoonis, Tolmatšovo linnalise asunduse keskus. Asub Lauga jõe ääres.

Asula tekkis 1858. aastal rajatud raudtee äärde. 1938 sai aleviks.

## Välislingid
*http://gptolmachevo.ru/
Keity Meier

**Keity Meier** (sündinud 27. jaanuaril 1995) on eesti mootorrattasportlane.

Ta on keskendunud *[[Trialmoto|trial]]-* ehk trikimootorrattaga (ka *traielmootorratas*) sõitmisele ning kogunud tuntust riskantsete trikkidega: ta on sõitnud mootorrattaga üle Tartu laululava kaare, Tartu Kaarsilla ning 2021. aasta oktoobris tegi oma mootorrattaga 11-meetrise hüppe Tornimäe 7 katuselt Swissôteli katusele. Kuna hüpe toimus 117 meetri kõrgusel, oli see sellise mootorrattaga maailmas ainulaadne saavutus.

## Haridus
Keity Meier alustas 2015. aastal ajalooõpinguid Tartu ülikoolis.

## Isiklikku
Keity Meier on Tapalt pärit, ta veetis lapsena palju aega isa garaažis ja esimese mootorratta ostis 12-aastaselt. Trialimootorratta sai 15-aastaselt tänu kohalikule ala entusiastile. 2019. aastal osales mootorrattal Marvel Universe'i etendustes mitmes riigis.

## Saavutused
Oma esimesel hooajal 2010 võitis ta Balti Meistrivõistluste juuniorite tiitli. Ta saavutas esimese eestlasena naiste *trial*'i Euroopa meistrivõistlustel etapivõidu ning lõpetas hooaja kokkuvõttes üheksandal kohal. 2019. aastaks oli temast saanud oma valdkonnas Balti riikide parim. 2017. hooajal saavutas Euroopa Meistrivõistlustel üldarvestuses 6. koha. 2022. hooajal saavutas Keity MM karikasarjas Trial2 üldarvestuses 6. koha.

## Tunnustus
* 2012 – Eesti parim naismotosportlane
* 2015 – Aasta Uustulnuk (FIM Rahvusvaheline Motoföderatsioon) Eesti parim naismotosportlane
* 2016 – Eesti parim trialisõitja
* 2017 – Eesti parim naismotosportlane, Eesti parim trialisõitja
* 2022 – Eesti parim naismotosportlane, Eesti parim trialisõitja
* 2022 – Maailma Meistrivõistluste Trial2 karikasarjas 6. koht
* 2023 – Maailma Meistrivõistlustel TrialGP Women 9. koht 
* 2023 – Triali Eesti Meistrivõistlused 1.koht 

## Vaata ka
* mootorrattasport
* *[[trialmoto]]*

## Viited

## Välislingid
Eric Wieschaus

**Eric Francis Wieschaus** (sündinud 8. juunil 1947 South Bendis Indiana osariigis) on Ameerika Ühendriikide evolutsioonibioloog ja 1995. aasta Nobeli auhinna laureaat.

## Noorus
Ta sündis South Bendis Indiana osariigis. Ta õppis ta John Carrolli keskkoolis Birminghamis Alabama osariigis. Ta on lõpetanud bakalaureuseõppes Notre Dame'i ülikooli ja doktoriõppes Yale'i ülikooli.

## Teaduskarjäär

Aastal 1978 siirdus ta oma esimesele iseseisvale tööle Saksamaal Heidelbergis asuvasse Euroopa molekulaarbioloogia laborisse ja 1981. aastal Ameerika Ühendriikidesse Princetoni ülikooli

Suur osa tema uuringutest on keskendunud hariliku äädikakärbse (*Drosophila melanogaster*) embrüogeneesile. Enamik geeniprodukte, mida embrüo nendes etappides kasutab, on juba viljastamata munas ja need toodeti ema transkriptsiooni teel ovogeneesi ajal. Väike arv geeniprodukte tarnitakse aga transkriptsiooni teel embrüos endas. Ta on keskendunud nendele "sügootiliselt" aktiivsetele geenidele, kuna usub, et nende transkriptsiooni ajaline ja ruumiline muster võivad pakkuda käivitajaid, mis kontrollivad embrüonaalse arengu normaalset järjestust. Wieschaus uuringud keskendusid kõigi võimalike mutatsioonide küllastumisele igas kromosoomis, juhuslike sündmuste abil, et testida embrüonaalset surmavust. Seda teadusharu nimetati lõpuks *Heidelbergi ekraaniks*.

1995. aastal pälvis ta koos Edward B. Lewise ja Christiane Nüsslein-Volhardiga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna töö eest, mis paljastas embrüonaalse arengu geneetilise kontrolli.

2018. aasta seisuga on Wieschaus Princetoni molekulaarbioloogiaprofessor.

## Eraelu
Tal on kolm tütart ja ta on abielus molekulaarbioloog Gertrud Schüpbachiga, kes on samuti Princetoni ülikooli molekulaarbioloogia professor. 

## Tunnustus
* Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige, valitud 1993
* Rahvusliku Teaduste Akadeemia liige, valitud 1994
* Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind, 1995
* Ameerika Filosoofiaseltsi liige, valitud 1998
* Geneetikaühingu Mendeli medal, 1999

## Viited
Feliks Breede

**Feliks Breede** (ka **Feliks Brede**; 21. detsember 1900 Jamburg – 12. mai 1942 Solikamsk) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).

Ta sündis aastal 1900 Jamburgis. Lõpetas 1920 Sõjakooli 1. lennu, seejärel teenis Eesti kaitseväe  erinevates üksustes.  Aastal 1937 lõpetas ta Kõrgema Sõjakooli ja jäi sinna tööle. Aastal 1940 oli ta sõjaväe esindaja ja sõjaväeatašee Leedus, kuid kutsuti tagasi teenistusse Sõjavägede Staapi, kus oli 2. osakonna ülema kohusetäitja. Sügisel saateti Sõjakooli roodu komandöriks.

Ta arreteeriti Venemaa julgeoleku poolt 2. juulil 1941 Tallinnas. 31. märtsil 1942 mõisteti ta Permi oblastis Solikamskis §58-4, §58-10 ja §58-11 alusel surma. Kohtuotsus viidi täide 12. mail 1942 Usollagis Solikamskis.

## Isiklikku
Ta oli abielus. Poeg Ago Breede (1923–2000) oli soomepoiss ja metsavend, hiljem töödejuhataja Tartu Ehitus- ja Restaureerimistööde Valitsuses; pojapoeg Lauri Breede on eesti koorijuht ja muusikapedagoog. 

Tema onupoeg Herbert Brede oli Kaitseväe kindralmajor. 

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Postisaadetis

**Postisaadetis** on adresseeritud saadetis, mis on üle antud postiteenuse osutajale, et see edastaks selle adressaadile.

Postisaadetiste liigid:
* kirjalik teade ehk kiri;
* postipakk;
* tähtsaadetis;
* väärtsaadetis;
* seadusega ettenähtud korras teostatav sularaha siire;
* elektrooniline sõnum edastamiseks kirjana füüsilise kandega postivõrku ja füüsilise kogumisega postivõrgust kirjana lähetatud sõnum edastamiseks elektroonilisse võrku;
* kullerposti saadetis.

Postisaadetisi võetakse vastu postkontoris või kogutakse postkasti, edastatakse jaotuskeskusse ja sorteeritakse, veetakse sihtpunkti ja toimetatakse adressaadile kätte.

## Viited
Rein Tomback

**Rein Tomback** VR I/3 (ka **Rein Tombak**; 18. juuli 1896 Tallinn – 29. juuni 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Ta teenis aastast 1918 Inseneriroodus ja inseneripataljonis. Aastatel 1919–1927 teenis ta 3. diviisi staabis. Aastatel 1927–1936 teenis ta Kaitseväe peastaabis. 1936. aastast oli Sidepataljoni ülema kohusetäitja, 1938. aastast ülem. 1939 oli sõjaväe esindaja Poolas ja Rumeenias. Aastatel 1939–1940 oli Sõjavägede Staabi 3. osakonna ülem. 1940. aastal oli lühikest aega (alates 18. juulist) Sõjavägede Staabi II osakonna ülem, misjärel vangistati Venemaa julgeolekujõudude poolt ja hukati 1942. aastal Norilskis.

Talle anti 1937. aastal Rumeenia Tähe ohvitseri orden.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Anzin-Saint-Aubin

**Anzin-Saint-Aubin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Eeslinn asub 3 km Arrasist loodes, teede D341, D60 ja D64 ristumiskoha ümbruses, Scarpe'i jõe kallastel.

## Ajalugu

Anzin-Saint-Aubin moodustati kahest külast: Saint Aubin Arrasi teel Scarpe'i jõe ääres ning Anzin samal teel, kuid kaugemal idas, külgnemas Arrasiga.

Kihelkond loodi 12. sajandi paiku, kui Saint Aubinisse (kahest külast suurem) ehitati kirik.

Nimi Anzin (Anzinum) ilmus aastatel 866-870, samas Saint Aubin *(Sancti Albini de Marex)* ilmus alles 1154. aastal. 16. sajandil ehitas Saint Vaasti klooster Anzinisse vesiveski. Veski (selle jäänused on veel näha) tootis peamiselt õli, aga ka püssirohtu ja paberit.

Aastatel 1793–1794 sai linn revolutsioonilise juhtimise all "ühendatud vendadeks". Vald loodi esmalt 1790. aastal esimese vallavolikogu ja vallavanema (Noël Douchet, 56-aastane talunik) valimisega. Kogu kiriku vara müüdi.

19. sajandi alguses Anzini rahvaarv kasvas ja piki vana Rooma teed *(Chausée Brunehaut)* ehitati palju maju.

Küla hävitati Esimese maailmasõja ajal, kuna see oli sõdurite ja suurtükiväe baas. Kirik ja loss muudeti haiglateks.

Elanikkond kannatas uuesti Teise maailmasõja ajal aastatel 1939–1945, kuna lahingus või vangistuses hukkus rohkem inimesi, teised aga osalesid vastupanus või aitasid vangidel põgeneda.

Alates 1950. aastast on linn jõudsalt kasvanud, kuna põllumajandusega tegelevate inimeste arv vähenes. Rahvaarv kasvas 1052-lt elanikult 1970. aastal 2553-ni 1990. aastal ja ligi 3000-ni 2006. aastal. See on üks suuremaid kasvumäärasid Pas-de-Calais's.

## Vaatamisväärsused

* Saint Aubini kirik, pärineb 17. sajandist
* Sacré-coeur'i kirik, pärineb 19. sajandist
* 18. sajandi loss, tänapäeval vallamaja
* Eredavärviline veetorn
* Arrasi golfiväljak
* Sõjamälestusmärk

## Viited
Arleux-en-Gohelle

**Arleux-en-Gohelle** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Küla asub 12 km Arrasist kiedes, teede N919 ja D50 ristumiskoha ümbruses.

Valla nimi on esmamainitud 1119. aastal *(Haluth).* Küla purustati täielikult Esimeses maailmasõjas.

## Vaatamisväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 20. sajandist
* Esimese maailmasõja kalmistu

## Viited
Annika Altmäe

**Annika Altmäe** (sündinud 2. aprillil 1987 Kullamaal) on Eesti keskkonnakaitsja, endine Erakond Eestimaa Rohelised peasekretär.

Ta lõpetas 2005. aastal Käina Gümnaasiumi ja astus Eesti Maaülikooli, kus omandas bakalaureusekraadi loodusvarade kasutamise ja kaitse erialal. Viimasel ülikooliaastal võitis konkursil Euroforesteri stipendiumi, millega jätkas magistriõpinguid Rootsi Põllumajandusülikoolis (SLU) säästva metsanduse erialal. Rootsis õppides kandideeris järgmisse stipendiumiprogrammi, mis võimaldas õpinguid jätkata Helsingi Ülikoolis ja Põhja-Carolina Osariigi Ülikoolis (NCSU). Magistriõpingud lõpetas 2012. aastal. Ta veetis aasta Eestis ja suundus seejärel Austraaliasse.

2018. aastal mängis Kangarilla FC esimeses naiskonnas Austraalia jalgpalli.

2019. aastal naasis püsivalt Eestisse ja 2020 astus Erakond Eestimaa Rohelistesse, kus valiti volikogu asejuhiks. 2021. aprillist alates oli erakonna peasekretär.

2021. aastal oli Eesti Inimõiguste Keskuse vabatahtlik saadik Läänemaal.

2021. aastal kandideeris kohalike omavalitsuste valimistel Lääne-Nigula vallas Keskerakonna nimekirjas.

## Tunnustus
2016. aastal sai Annika Altmäe Elupäästja 3. klassi medali.

## Viited
Jeju ülestõus

**Jeju ülestõus** (Lõuna-Koreas **Jeju 3. aprilli vahejuhtum**, korea keeles *제주 4·3 사건*) oli Jeju saarel aprillist 1948 maini 1949 toimunud mäss. Korea lõhenemisele vastu olnud jejulased olid üldstreigil olnud 1947. aastast. Vastu oldi sellele, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Ajutine Korea Asjade Komisjon (UNTCOK) tahtis korraldada valimisi vaid Ameerika Ühendriikide armee kontrolli all olnud aladel. 

Lõuna-Korea Töölispartei ja selle toetajad alustasid täiemahulist ülestõusu aprillis 1948, hakates politseinikele rünnakuid korraldama. Kirde Noorteliiga mobiliseerus mässulisi maha suruma. President Syngman Rhee valitsus eskaleeris augustist mässu veelgi. Novembris kuulutati välja kaitseseisukord ning märtsis 1949 kuulutati Jeju maa-asulates välja mässuliste "hävituskampaania", mis kestis kaks kuud. Kui juunis 1950 algas Korea sõda, tappis valitsus veel tagantjärele mitmeid Jeju mässu veterane ja kahtlustatavaid dissidente, kogu sündmustikust vaikiti riigis tsensuuri abil mitmeid aastakümneid.

Jeju ülestõus on märkimisväärne selle vägivaldsuse poolest; hukkus 14 000 – 30 000 inimest (10% Jeju rahvastikust) ning 40 000 põgenes Jaapanisse. Koledusi ja sõjakuritegusid saatsid korda mõlemad vaenupooled, ajaloolaste hinnangul olid eriti jõhkrad valitsusvägede meetodid ning selle tulemusel laienes mäss Jejult Yeosu-Suncheoni ülestõusu näol ka Lõuna-Jeolla provintsi. Mitmed ajaloolased ja akadeemikud, mh sõjaajaloolane Allan R. Millett, peavad Jeju ülestõusu Korea sõja tõeliseks alguseks.

Aastal 2006, pea 60 aastat pärast Jeju sündmusi, vabandas Lõuna-Korea valitsus ametlikult juhtunu pärast ning lubas maksta reparatsioone. Aastal 2019 vabandasid esmakordselt ka kaitseministeerium ja politseiamet.

## Vaata ka
* Bodo Liiga veresaun
* Tumeturism
* Lõuna-Korea ajalugu
* Jeju 4.3 Komitee
* Korea sõda
* Lõuna-Korea veresaunade loend
* Kirde Noorteliiga
* Yeosu-Suncheoni ülestõus

## Viited

## Kirjandus
* Kim, Seong-nae. "‘The Work of Memory: Ritual Laments of the Dead and Korea’s Cheju Massacre.’’." *A Companion to the Anthropology of Religion* (2013): 223–238.
Laur Kaunissaare

**Laur Kaunissaare** (sündinud 16. aprillil 1982) on eesti dramaturg. 

Ta lõpetas 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli lavastaja erialal (21. lend). 

Aastatel 2007–2008 töötas ta Tallinna Linnateatris dramaturgina ja oli muu hulgas ka teatrifestivali “Talveöö unenägu” kunstiline juht. 

Aastatel 2008–2009 oli ta Kanuti Gildi SAALi dramaturg, aastatel 2009–2012 Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 etenduskunstide ja interdistsiplinaarsete projektide koordinaator. Aastatel 2012–2018 oli ta Teater NO99 dramaturg. 

Alates 29. juunist 2021 töötab Laur Kaunissaare Kultuuriministeeriumi teatrinõunikuna. 

Alates 1. augustist 2024 Vene Teatri dramaturg.

## Tunnustus

* 2019 Eesti Teatriliidu algupärase dramaturgia auhind (koos Aare Pilve, Jarmo Rehaga, Aleksei Gastevi loomingu alusel: lavastusdramaturgia, mis loob tervikliku teatrikogemuse ruumi-, aja- ja sõnatasandil)

## Viited
Siim-Markus Post

**Siim-Markus Post** (sündinud 13. veebruaril 1997 Kohtla-Järvel) on Eesti korvpallur, kes mängib TalTechi korvpalliklubis. Ta on 184 cm pikk ja kaalub 87 kg. Ta on Eesti korvpallikoondis liige.

## Ajakirjanduslik tegevus
Siim-Markus Post teeb korvpalliteemalist podcasti "Pall ei valeta" koos tegevmängijate Tormi Niitsu, Kregor Hermeti ja ajakirjaniku Joonatan Johansoniga.

## Viited

## Välislingid
* Siim-Markus Post — fiba.com
* Siim-Markus Post — basket.ee
* Pall ei valeta — delfi.ee
Edward Lewis

**Edward Butts Lewis** (20. mai 1918 – 21. juuli 2004) oli Ameerika Ühendriikide geneetik.

1939. aastal sai Lewis Minnesota Ülikoolist bakalaureusekraadi biostatistikas ning 1942. aastal doktorikraadi California Tehnoloogiainstituudist (Caltech). 1943. astus ta sõjaväkke ning töötas neli aastat ilmaennustajana Hawaiil ja Okinawal. 1946. aastal naasis ta Caltechi ning sai 1956. aastal professoriks ja 1966. aastal bioloogia professoriks.

1995. aastal sai Lewis koos Christiane Nüsslein-Volhardi ja Eric Wieschaus embrüonaalse arengu geenide uurimise eest. 

## Viited
Ons Jabeur

**Ons Jabeur** (araabia keeles أُنْس جابر‎ Uns Jābr; sündinud 28. augustil 1994 Qaṣr Hallālis) on Tuneesia tennisist. Tema parim WTA edetabelikoht on 7. (1. novembril 2021).

Ta on võitnud 11 ITFi turniiri ja 1 WTA turniiri. 2021. aastal võitis ta turniiri Birmingham Classic alistades finaalis Darja Kassatkina 7:5, 6:4.
Rolf Zinkernagel

**Rolf Martin Zinkernagel** (sündinud 6. jaanuaril 1944) on Zürichi ülikooli eksperimentaalse immunoloogia professor. 1996. aastal pälvis ta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna avastuse eest, kuidas immuunsüsteem tunneb ära viirusega nakatunud rakke. 

## Haridus
Zinkernagel sai magistrikraadi Baseli Ülikoolis 1970 ja doktorikraadi Australian National Universitys 1975. 

## Töökäik
Zinkernagel on Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia Vähiuuringute Instituudi teadusliku nõuandekomisjoni, Rahvusliku Teaduste Akadeemia,  Ameerika Filosoofiaseltsi  ja Vähiimmunoloogia Akadeemia liige. Zinkernagel valiti 1996. aastal ka Austraalia Teaduste Akadeemia liikmeks.

## Tunnustus
Koos austraallase Peter C. Dohertyga sai ta 1996. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 1999. aastal autasustati teda ja Doherty Austraalia ordeniga. 

Viirused nakatavad peremeesrakke ja paljunevad nende sees. T-rakud hävitavad nakatunud rakud nii, et viirused ei saa paljuneda. Zinkernagel ja Doherty avastasid, et T-rakud peavad nakatunud rakkude ära tundmiseks raku pinnal ära tundma kaks molekuli - mitte ainult viiruse antigeeni, vaid ka peamise koesobivuskompleksi (MHC) molekuli. Selle tuvastamise viib läbi T-raku retseptor T-raku pinnal. Varem oli leitud, et MHC vastutab siirdamise ajal sobimatute kudede tagasilükkamise eest. Zinkernagel ja Doherty avastasid, et MHC vastutab ka meningiidi viiruste vastu võitlemise eest. 

1981. aastal pälvis ta Cloëtta auhinna, 1987. aastal vähiuuringute instituudi William B. Coley auhinna, 1988. aastal Otto-Naegeli-Preisi auhinna ja 1995. aastal Albert Laskeri meditsiiniuuringute auhinna. 1994. aastal sai temast Saksa Teaduste Akadeemia Leopoldina liige. Zinkernagel valiti 1998. aastal Kuningliku Seltsi välisliikmeks. 

## Viited
Peeter Mürk

Peeter Mürk (22. detsember 1911 Valga – 29. november 1974 Koluvere) oli Eesti tõstja. Ta saavutas 1936. aasta suveolümpiamängudel kergekaalus 11. koha.

## Viited
Peter C. Doherty

**Peter Charles Doherty** (sündinud 15. oktoobril 1940) on Austraalia immunoloog ja Nobeli auhinna laureaat.  

Ta sai 1995. aastal meditsiiniliste põhiuuringute eest Albert Laskeri auhinna, 1996. aastal koos Rolf Zinkernageliga  Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna ning 1997. aastal aasta austraallase auhinna. 

## Noorus ja haridus
Peter Charles Doherty sündis Brisbane'i äärelinnas Sherwoodis Eric Charles Doherty ja Linda Doherty peres.   Tema lapsepõlv möödus Oxleys  ja ta õppis Indooroopilly osariigi keskkoolis.

Pärast bakalaureusekraadi omandamist veterinaaria alal 1962. aastal Queenslandi ülikoolist asus ta tööle veterinaariaosakonnas loomauuringute instituudi laboris.  Seal tutvus ta mikrobioloogia eriala lõpetanud Penelope Stephensiga, kellega ta abiellus 1965. aastal.  Doherty sai magistrikraadi veterinaaria alal samast ülikoolist 1966. aastal. 

Ta omandas doktorikraadi patoloogias 1970. aastal Šotimaalt Edinburghi ülikoolist ning naasis Austraaliasse, et jätkata teadustööd John Curtini meditsiiniuuringute koolis Austraalia riiklikus ülikoolis Canberras. 

## Töö ja looming
Doherty uurimistöö keskendub immuunsüsteemile ja tema Nobeli töö kirjeldas, kuidas keha immuunrakud viiruste eest kaitsevad. Tema ja Rolf Zinkernagel, 1996. aasta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna kaaslaureaat, avastasid, kuidas T-rakud tunnevad oma sihtantigeenid ära koostöös peamise koesobivuskompleksi (MHC) valkudega. 

Viirused nakatavad peremeesrakke ja paljunevad nende sees. T-rakud hävitavad nakatunud rakud nii, et viirused ei saa paljuneda. Zinkernagel ja Doherty avastasid, et T-rakud peavad nakatunud rakkude äratundmiseks raku pinnal ära tundma kaks molekuli – mitte ainult viiruse antigeeni, vaid ka peamise koesobivuskompleksi (MHC) molekuli. Selle tuvastamise viib läbi T-raku retseptor T-raku pinnal. Varem oli leitud, et MHC vastutab siirdamise ajal sobimatute kudede tagasilükkamise eest. Zinkernagel ja Doherty avastasid, et MHC-l on tähtis roll ka meningiidiviiruste vastu võitlemises.

Tema poolautobiograafiline raamat „The Beginner's Guide to Winning the Nobel Prize“ ilmus 2005. aastal. Temalt on ilmunud veel raamatud „Light History of Hot Air“ (2007), "Sentinel Chickens" (2012) ja „The Knowledge Wars“ (2015). 

### Tunnustus
Doherty valiti 1987. aastal Kuningliku Seltsi liikmeks.  1997. aastal pälvis ta Ameerika Saavutuste Akadeemia kuldplaadi auhinna.  Aprillis 2017 määrati ta Victoria kuningliku seltsi liikmeks. 

## Isiklikku
 elavad Peter Doherty ja tema abikaasa Penny Melbourne'is. Neil on kaks poega, Michael ja James.

Doherty töötab kolm kuud aastas Memphises asuvas St. Jude'i lasteuuringute haiglas, kus ta on meditsiinikolledži kaudu Tennessee ülikooli terviseteaduste keskuse õppejõud.  Aasta ülejäänud kuud töötab ta Melbourne'i ülikooli mikrobioloogia ja immunoloogia osakonnas.

## Viited
Athies (Pas-de-Calais)

**Athies** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Küla asub 3 km Arrasist idas, teede D37 ja D42 ristumiskoha ümbruses.

## Ajalugu

Esialgu oli Athies' nimi *Atheiae*, ladinakeelne sõna tähendusega "hütt", mis näitab, et see oli soine ala, kus olid kalurid või turbalõikajad.

1493. aastal rüüstati küla Arrasi garnisoni saksa sõdurite poolt ja põletati maha.

Kohas, mida nüüd kutsutakse *la Baronnie*, asus loss. Esimeses maailmasõjas purustatud vana kirik oli ehitatud 1786. aastal, veidi enne Prantsuse revolutsiooni. Kuigi selle aja jooksul hävitati palju kirikuid, seda uut kirikut säästeti.

Külla tungiti sajandite jooksul mitmeid kordi, eriti hispaanlased 17. sajandil, ja see purustati Esimeses maailmasõjas.

## Vaatamisväärsused

* Šoti mälestusmärk
* St. Christopheri kirik, pärineb 20. sajandist
* Esimese maailmasõja kalmistu

## Viited
Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus

**Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus** (lühend **EKKAK**) on 2012. aastal asutatud mittetulunduslik organisatsioon, mille tegevuse peamisteks eesmärkideks on Eesti kaasaegse kunsti toetamine, arendamine ja selle rahvusvahelise nähtavuse suurendamine.

EKKAK-i näol on tegemist partnerinstitutsioone ühendava organisatsiooniga, mille eesmärgiks on rahvusvaheliste partnerlussuhete loomine kaasaegse kunsti valdkonnas. EKKAK on ka filantroopilise organisatsiooni Outset Eesti asutajaliige. EKKAK-i tegevused hõlmavad mitmeid valdkondi: Kai kunstikeskus, Eesti Kunstiindeks, Outset Eesti, toetuste jagamine, konsultatsioonid, koolitused, meistrikursused, residentuurid, praktikad jne.

2015. aastal algas arenduskeskuse ja Tallinn Music Weeki koostöö, mille raames avati kunstipinnad muusikapublikule ja tekitati uusi võimalusi kunsti ning muusika omavaheliseks sünergiaks.

## Arenduskeskuse tegevusvaldkondi

### Kai kunstikeskus

Alates 2019. aasta sügisest opereerib EKKAK Tallinnas Noblessneri sadamalinnakus asuvat rahvusvahelist Kai kunstikeskust. Kunstikeskuses on avatud näituseruum, galerii, auditoorium-kinosaal, ühiskontor kultuurivaldkonna eestvedajatele, söögikohad jne.

### Eesti Kunstiindeks

Kunstiindeksi eesmärk on anda arvandmetel põhinev ülevaade Eesti kunstiturust. Indeks on valminud juhtivate galeriide, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse, Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse ja ettevõtte Civitta koostöös.

### Outset Eesti

Mittetulunduslik ühing Outset Eesti asutati aastal 2015 Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse ja seitsme Eesti ettevõtja poolt. Selle erarahastusel põhineva platvormi eesmärk on Eesti kaasaegse kunsti toetamine.

### Tallinna Fotokuu

Tallinna Fotokuu on alates aastast 2011 Fotokunstnike Ühenduse poolt korraldatav rahvusvaheline kaasaegse kunsti biennaal. Aastast 2016 on Tallinna Fotokuu teiseks peakorraldajaks Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus.

## Viited
Aubigny-en-Artois

**Aubigny-en-Artois** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Linn asub 13 km Arrasist loodes, teede D73, D74, D75 ja D49 ristumiskoha ümbruses, maantee N39 (Arras - Le Touquet) ääres.

## Vaatamisväärsused

* St. Kilieni kirik, pärineb 18. sajandist
* Esimese maailmasõja kalmistu
* Teise maailmasõja mälestusmärk

## Viited
Aubrometz

**Aubrometz** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike küla asub 40 km Arrasist läänes, tee D340 ääres, Canche'i jõe orus.

## Vaatamisväärsused

* Püha Thomas Becketi kirik, pärineb 15. sajandist

## Viited
Aumerval

**Aumerval** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Küla asub 40 km Arrasist loodes, teede D90 ja D91 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* St. Mauri kirik, pärineb 17. sajandist
* 18. sajandi kabel

## Viited
Averdoingt

**Averdoingt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike küla asub 30 km Arrasist läänes, teede D81 ja D81E ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* 12. sajandi lossi varemed
* St. Legeri kirik, pärineb 13. sajandist

## Viited
Avesnes-le-Comte

**Avesnes-le-Comte** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike maa-asula asub 17 km Arrasist läänes, teede D8, D75 ja D339 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* 12. sajandi linnuse vall
* St. Nicholase kirik, apsiid pärineb 12. sajandist
* Vallamaja, ehitatud 1830. aastal
* Iidne kalmistu
* Sõjamälestusmärk

## Viited
Raua tänav (Rakvere)

**Raua tänav** on tänav Rakveres ja paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennult mõõdetuna on 1,2–1,3 km.

Raua tänav on 203 meetrit pikk ja 13–18 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. Tänav saab alguse Raudtee tänava ristmikult, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Lennuki tänava ristmikul, ristuvaid tänavaid ei ole. Raua tänava alguses on ligikaudu 50 meetri pikkune teelõik – umbtänav, mis on ette nähtud vaid kergliiklejatele.

Aadressil Raua 1 asub Kuusakoski AS-i vanaraua kokkuostu piirdega ümbritsetud maa-ala. Tänava ääres paiknevad veel ühepereelamud, osaliselt koos abihoonetega, samuti üks korterelamu (Lennuki tn 3) ja laste mänguväljak (Lennuki tn 5). Hooned on rajatud 20. sajandi teises pooles. Tänaval kõnniteed puuduvad, paigaldatud on asfaltkatend.

## Viited
Kai kunstikeskus

**Kai kunstikeskus** on Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse loodud ja opereeritav rahvusvaheline kunstikeskus, mis asub Tallinnas Noblessneri sadamalinnakus.

Kunstikeskus avati 2019. aasta 20. septembril ja keskuse avanäituseks oli Hanna Laura Kaljo kureeritud näitus "Lase oma tähelepanul .... pehmeneda ja laiali valguda". Esimese kümne päevaga külastas kunstikeskust enam kui 2000 külastajat.

## Kunstikeskuse tegevus ja eesmärk
Kai kunstikeskuse põhitegevus on Eesti kaasaegse kunsti toetamine, arendamine ja rahvusvaheliselt nähtavamaks muutmine.

Kunstikeskuse eesmärk on elamusliku kultuurikvartali loomine ja kaasaegse kunsti kogemise inimestele lähemale toomine. Lisaks tegeletakse Eesti kaasaegse kunsti edendamisega ka väljaspool Eestit ja luuakse Eesti kunstnikele võimalusi oma tegevusvälja laiendada (sh rahvusvahelise residentuuriprogrammiga).

Kai kunstikeskus on võõrustanud ka kunstiürituste näitusi. Keskuse avanäitus "Lase oma tähelepanul .... pehmeneda ja laiali valguda" toimus Tallinna Fotokuu raames ja 2021. aasta mais avati keskuses Tallinna rakenduskunsti triennaali peanäitus "Kumab läbi".

## Kunstikeskuse hoone
Kunstikeskuse hoone näol on tegemist endise allveelaevatehase tööstushoonega, mis on enam kui sajand vana ja muinsuskaitse all. Lisaks näitusesaalidele on keskuses ka kino, söögikohad, ühiskontor ja muud pinnad.

## Viited
Suurtüki tänav (Rakvere)

**Suurtüki tänav** on tänav Rakvere linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust on linnulennult 1,2–1,3 km.

Suurtüki tänav on 112 meetrit pikk ja  9 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. Tänav saab alguse Lennuki tänava ristmikult, kulgeb lõuna suunas ja lõpeb umbtänavana Suurtüki tn 8 kohal. Ristuvaid tänavaid ei ole.

Suurtüki tänava ääres paiknevad ühepereelamud koos abihoonetega, mõned elamukrundid on hoonestamata. Tänava alguses asuvad laste mänguväljak (Lennuki tn 5) ja spordiväljak (Lennuki tn 11). Elamud on rajatud 20. sajandi teises pooles. Tänaval puuduvad kõnniteed, sõiduteel on paigaldatud kruuskatend.

## Viited
Auxi-le-Château

**Auxi-le-Château** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Maa-asula asub 45 km Arrasist loodes, teede D938, D933 ja D941 ristumiskoha ümbruses. Sealt voolab läbi Authie jõgi, mis jagas valla kunagi kaheks osaks, üks Pas-de-Calais' ja teine Somme'i departemangus. See on sellise nime saanud, sest oli piirilinnus, kuid praegu pole märki lossist, välja arvatud mõned varemed *Chemin de la Belle Inutile* peal.

## Vaatamisväärsused

* Saint Martini kirik (16. sajand)
* Uusgooti stiilis vallamaja
* 12. sajandi lossi varemed
* 17. ja 18. sajandi majad
* Vesiveskid
* Kunsti- ja rahvaelu muuseum, endises pasoraadis
* Uusgooti stiilis Saint Martini kirik, pärineb 15. sajandist
* Kaks 19. sajandi kabelit

## Viited
Indrek Nuume

**Indrek Nuume** (sündinud 6. jaanuaril 1976 Tallinnas) on eesti pangandustegelane.

Lõpetanud 1994. aastal Tartu 10. Keskkooli. Lõpetanud 1998. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ja 2002. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ärijuhtimise magistriõppe.

Töötanud aastaid panganduses, 2009. aastast LHV Panga juhatuse liige (ettevõtete panganduse juht).

Korporatsiooni Vironia liige; erakonna Eesti 200 ja Energiaühistu asutajaliige.
Teliku tänav

**Teliku tänav** on tänav Rakveres, see paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust on linnulennult 2,0 km.

Teliku tänav on 176 meetrit pikk ja 25 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas.

Tänav saab alguse Papiaru tänava ristmikult, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Rakvere valla piiril umbtänavana, ristuvaid tänavaid ei ole. Tänav sai nime 2020. aastal ja on iseloomulik Lennuvälja linnaosale, kuna seal asub lennuvälja maandumisrada.

Tänava-ala ja selle ääres paiknevad krundid on lahendatud Rakvere tööstuspargi detailplaneeringu alusel. Aadressil Teliku 2 paikneb sõiduautode Škoda müügiesindus, teised krundid on veel hoonestamata. Teliku tänava taristu ehitati välja 2021. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Rakvere võib saada Propelleri tänava. Virumaa Teataja, 13. oktoober 2005.
Robin Jäätma

**Robin Jäätma** (sündinud 5. märtsil 2001 Paides) on Eesti sportlane, vibulaskja.

## Tunnustus
*2019 Türi valla hõbedane aumärk

## Viited

## Välislingid
*
Louis Ignarro

**Louis José Ignarro** (sündinud 31. mail 1941)  on Ameerika Ühendriikide farmakoloog. 

Ignarro sündis 1941. aastal Itaalia immigrantide peres. 1962. aastal sai ta Columbia Ülikoolist bakalaureusekraadi farmakoloogias ja 1966. aastal Minnesota Ülikoolist doktorikraadi farmakoloogia alal. 

1973. aastal sai ta Tulane Ülikooli abiprofessoriks. 1985. aastal asus ta tööle California Ülikooli.

1998. aastal sai Ignarro koos Ferid Muradi ja Robert Furchgottiga Nobeli meditsiiniauhinna, sest avastas, et lämmastikoksiid toimib kardiovaskulaarse süsteemi töö reguleerimisel signaalmolekulina. 

## Tunnustus
*2002 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks

## Viited
Avesnes-lès-Bapaume

**Avesnes-lès-Bapaume** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Väike (Bapaume'i) eeslinn asub 17 km Arrasist lõunas, teede D7 ja D929 ristumiskoha ümbruses.

## Viited
Ayette

**Ayette** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Küla asub 14 km Arrasist lõunas, teede D7 ja D919 ristumiskoha ümbruses.

## Vaatamisväärsused

* L'Église Sainte-Libaire, pärast 1918. aastat koos ülejäänud külaga ümber ehitatud
* Kaks sõjakalmistut: Briti kalmistu ning India ja Hiina kalmistu.

## Viited