open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaan Kurvits

**Jaan Kurvits** VR II/3 (25. oktoober 1893 Koiola vald, Võrumaa – 8. mai 1942 Ussollagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1939).

Jaan Kurvits lõpetas Tartu linnakooli ja 1. Peterhofi lipnikukooli, teenis Vene armee 26. Mogiljovi jalaväepolgus ja Eesti rahvusväeosade 1. eesti jalaväepolgus.

*1919–1920 Vabadussõjas teenis 1. jalaväepolgus. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest leitnandist alamkapteniks, vanusega 28. juunil 1919.
*1923–1926 õppis Kõrgemas Sõjakoolis
*1930– Kaitsevägede staabi I osakonna ülema kt 
*Kaitseväe esindaja Sotsialistlikkude Nõukogude Vabariikide Liidus
*1935–1939 Ratsarügemendi ülema kt  ja ülem
*1939–1940 2. Diviisi staabiülem
*1940. aasta augustist oli Punaarmee 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 182. Eesti Laskurdiviisi staabiülem (polkovniku auastmes). 

Arreteeriti 8. mail 1941. aastal ja mõisteti erinõupidamise otsusega süüdi 31. märtsil 1942 §58-4, 58-10, 58-11 ning hukati Ussollagi vangilaagris.

## Tunnustus
* 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk
* 1936 Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940. Ohvitseride andmekogu, Jaan Kurvits
Rudolf Linnuste

**Rudolf Linnuste** (kuni 1935. aastani **Rudolf Borgmann (Porkman)**, 12. mai 1888 Altja, Palmse vald, Virumaa – 21. oktoober 1947 Stockholm) oli Venemaa ja Eesti sõjaväelane (mereväekapten).

Ta on lõpetanud Käsmu 2-klassilise ja Paldiski 3-klassilise merekooli. Mobiliseeriti detsembris 1915 Vene mereväkke, kus omandas 1916. aasta maiks mereväe ohvitseri kutse. 

Eesti sõjaväkke astus mitšmani auastmes märtsis 1919. Samal aastal ülendati ta mereväeleitnandiks ja vanemleitnandiks. Vabadussõja ajal teenis sõjalaevadel Lembit, Lennuk ja Vambola. Juulist 1921 kuni märtsini 1928 viibis ta Inglismaal kutsehariduse täiendamisel. Kaptenmajoriks sai ta 1923, kaptenleitnandiks 1925 ja mereväekapteniks 1930. aastal.

1925. aastast Eesti merejõudude Läänemere laevastiku divisjoni ülem (1. aprill 1925–1929), merejõudude Merelaevastiku divisjoni ülem (30. november 1929–1938).

## Tunnustus
*1935 Kotkaristi III klassi teenetemärk
*Soome Valge Roosi Ordu I klassi teeneterist
*Polonia Restituta Ordu III klassi aumärk

## Isiklikku
Tema poeg oli Vahur Linnuste (1925–2023).

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
Tower of London (film 1939)

**"Tower of London"** on 1939. aasta ajalooline õudusfilm.

## Süžee
Film räägib Richard III tõusmisest Inglismaa kuningaks, eemaldades kõik, kes tal troonile ette jäävad.

## Osatäitjad
*Basil Rathbone (Gloucesteri hertsog Richard)
*Boris Karloff (Mord)
*Barbara O'Neil (kuninganna Elizabeth)
*Ian Hunter (kuningas Edward IV)
*Vincent Price (Clarence'i hertsog)
*Nan Grey (leedi Alice Barton)
*Ernest Cossart (Tom Clink)
*John Sutton (John Wyatt)
*Leo G. Carroll (lord Hastings)
*Miles Mander (kuningas Henry VI)
*Lionel Belmore (kammerhärra Beacon)
*Rose Hobart (Anne Neville)
*Ronald Sinclair (kuningas Edward poisina)
*John Herbert-Bond (prints Richard poisina)
*Ralph Forbes (Henry Tudor)
Tower of London

***[[Tower]]** on ehitis Londonis.
***"[[Tower of London (film 1939)|Tower of London]]"** on 1939. aasta film.
***"[[Tower of London (film 1962)|Tower of London]]"** on 1962. aasta film.
Leopold Loodus

**Leopold Loodus** (8. märts 1911 Mustjala vald, Saaremaa – 21. oktoober 1967 Toronto) oli Eesti (leitnant) ja Soome (vanemleitnant) sõjaväelane.

Ta lõpetas 1930. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi.

Ta õppis Eesti Vabariigi Sõjakoolis.

Alates 1930. aastast teenis ta mereväes. Loodus õppis aastatel 1932–1935 (vaheaegadega) Soome Meresõjakoolis, 1934. aastal ülendati ta nooremleitnandiks. Teenis allveelaeval Lembit. 1939. aasta juulis oli ta Sõjavägede Staabi II osakonna ülema käsutuses Saksamaale komandeeritud. 1940. aastal ülendati ta leitnandiks.

1942. aastal siirdus Loodus Soome, kus ta määrati suurtükilaeva Uusimaa 1. ohvitseriks. Alates 30. juunist 1944 oli ta suurtükilaeva Karjala komandör vanemleitnandi auastmes. Teda autasustati Soome Vabadusmedaliga. 

1944. aasta sügisel põgenes ta Rootsi ja 1950. aastal siirdus Kanadasse.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Eduard Putmaker

**Eduard Putmaker** (23. veebruar 1888 Loksa, Vao vald, Virumaa – 4. jaanuar 1943 Norillag, Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

Putmaker määrati pärast Vabadussõja algust 21. novembril 1918 Nõmme suurtükiväe ja lõhkeaine ladude komandandi kohale. Ta viidi 1. jaanuaril 1919 üle Kaitseliidu Nõmme osakonna ülemaks (ühtlasi täitis ta Nõmme komandandi kohuseid).

5. märtsil 1919 määrati Eduard Putmaker Harju maleva Linnaümbruse malevkonna ülemaks. Kui olukord oli pärast Vabadussõja lõppu stabiliseerunud, viidi Putmaker 5. juulil 1920 üle teenima Varustusvalitsusse. 

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Ferdinand Schmiedehelm

**Ferdinand Adolf Schmiedehelm** (19. august 1899 Paldiski – 10. mai 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).

Oli aastatel 1936–1940 allveelaeva Lembit komandör.

Arreteeriti NKVD poolt 1. juulil 1941. Hukati Nõukogude vangilaagris. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Eduard Metstak

**Eduard Metstak** (18. veebruar 1896 Uusküla, Harjumaa – 24. aprill 1942 Sverdlovsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Õppis Kõrgemas Sõjakoolis ja lõpetas juhtimise ja staabiteenistuse alal III lennus (1924–1927).

Pioneerpataljonist läks leitnant Eduard Metstak 1927. aastal kindralstaabi (Kaitsejõudude peastaabi) teenistusse (allikas: Pipatüli pk nr 164 29.08.1927, ERA 636.1.87, l. 167). 

Ta arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas Nõmmel. Hukati. 

## Tunnustus
*1936 Kotkaristi IV klassi teenetemärk 1936
Alfred Pontak

№
**Alfred Pontak** VR II/3 (30. detsember 1899 Svirsk, Kiievi kubermang – 4. juuli 1941 Tallinn) oli eesti sõjaväelane (kaptenmajor). Ta oli esimese Eesti allveelaeva "Kalev" komandör.

Arreteeriti 23. juunil 1941 ja seejärel hukati. Andmeid ja fotosid temast on vähe säilinud. Tema õde, kes imekombel naasis Siberist, tunnistas, et KGB käis lähedaste kodudes väga tihti puistamas ning kui oleks leitud Alfredi fotod, dokumendid, isiklikke tarbeesemed, oleks järgnenud väga pikk vanglakaristus. 

## Välislingid
* Alfred Pontaki foto
* "Kapten Alfred Pontaki traagiline saatus" – Õhtulehe veebiväljaanne, 14. juuni 1997
*http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Alfred_Pontak
*http://meremuuseum.ee/blog/augusti-museaal-kapten-alfred-pontaki-portsigar/
Artur Tenno

**Artur Tenno** VR I/3 (21. juuli 1894 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 11. aprill 1963 Tori) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1938). 

Lõpetas Kõrgema Sõjakooli juhtimise ja staabiteenistuse ala VIII lennu (1938), Korp! Sakala vilistlane. 

Alustas teenistust Eesti rahvusväeosade 1. Eesti Jalaväediviisi 1. Eesti suurtükiväebrigaadi 3. ja  5. patareis, Vabadussõja alguses jätkas teenistust 28. detsembrist 1918  ülemleitnandina 1. Suurtükiväepolgus ja 3. veebruarist 1919 lipnikuna 4. jalaväepolgus, 2. Suurtükiväepolgus patareiülemana. 1920. aastal ülendati alamkapteniks.

Vabadussõja järel teenis Suurtükiväe inspektorina, 2. Suurtükidivisjonis ja väljapatarei nr. 8 ülemana.

1934. aastast 5. Suurtükiväegrupi ülema ajutine kt ja 1935–1940 5. Suurtükiväegrupi ülem Viljandis.

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 1925
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1939

## Viited

## Välislingid
*korp! Sakala liikmeks olnud Vabaduse Risti kavalere
*Sõjamuuseumi ohvitseride andmekogu EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
Rudolf Vaharo

**Rudolf Vaharo** VR I/3 (endine nimi **Rudolf Freudenstein**, 17. aprill 1897 Hageri vald, Harjumaa – 28. mai 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 

Osales Vabadussõjas. 

Kodanliku õhukaitse ja tuletõrje juhataja (ühtlasi Eesti Tuletõrje Korpuse pealik) alates 1. veebruarist 1937. 

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas. Surmaotsus, lasti maha.

## Kirjandus
* Loomisel 20 uut motoriseeritud tuletõrjeüksust. Uus Eesti, 12. mai 1938, nr. 130, lk. 4. 

## Välislingid
* 
* Ohvitseride andmekogu
Ants Sudemäe

**Ants Sudemäe** (kuni 1935 **Hans Jaakson**, 30. september 1894 Pangu talu, Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 14. detsember 1941 Kirovi oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Hans Jaakson sündis 1894. aastal Viljandimaal Vana-Tänassilma vallas Pangu talus, osales Venemaa keisririigi armeega Esimeses maailmasõjas jalaväeohvitserina.

1918. aastal alanud Eesti Vabadussõjas oli Hans Jaakson tegev Tallinna Kaitseliidus, 1918. aasta detsembrist asus teenistusse Laiarööpmelisel soomusrongil nr. 1, 1919. aasta jaanuaris viidi üle Laiarööpmelise soomusrongi nr. 4 ülemaks, kellena teenis kuni 1919. aasta augustini.

1919. aasta augustis viidi üle Soomusrongide Diviisi Tagavarapataljoni rooduülemaks, kus teenis kuni 1920. aasta jaanuarini.

Pärast Vabadussõja lõppu teenis Hans Jaakson 1921. aasta juulini Eesti Rahvaväes.

Sõjaväeteenistusest lahkumise järel tegeles talupidamisega, aastatel 1930–1940 oli Viljandimaal Tänassilma vallavanem. 1935. aastal eestistas Hans Jaakson nime Ants Sudemäeks.

Ants Sudemäe vahistati NKVD poolt 29. aprillil 1941 ja hukati NSV Liidus Kirovi vanglas 14. detsembril 1941.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Geni
Enno Sinivee

**Enno Sinivee** VR I/3 (kuni 1935 **Rudolf Gildemann**; 11. oktoober 1894 Paldiski – 5. jaanuar 1954 Cardiff) oli Eesti sõjaväelane (kaptenleitnant).
Andres Jaadla

**Andres Jaadla** (sündinud  10. märtsil 1965 Tartus) on Eesti poliitik, Rakvere linnapea aastatel 2002–2009 ja 2010–2012 ning sporditegelane.

Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna 20. Keskkooli, 1984. aastal 2. Tehnikakooli Tallinnas ja 1991. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

## Poliitiline tegevus
Alates 1993. aastast oli ta Rakvere linnavolikogu liige, aastatel 1993–1996 valimisliidu "Rakvere Linna Kodanik" ja aastatel 1996–2009 valimisliidu "Kodulinn Rakvere" nimekirjas. 

2004. aastal astus ta Eesti Reformierakonda. Alates 2005. aastast oli ta valimisliidu Kodulinn Rakvere liige. 

2007. aastal kandideeris ta Eestimaa Roheliste nimekirjas Riigikokku. 11. märtsil 2009 võeti Jaadla aga Reformierakonda tagasi. 

2013. aasta kohalikel valimistel valiti Jaadla valimisliidu "Rakvere Rahva Kogu" nimekirjas taas Rakvere linnavolikogu liikmeks.

2021. aasta kohalike omavalitsuste valimisel osales ta valimisliidus Rakvere Heaks, mis pälvis 21-liikmelises volikogus ühe koha, mis läks Jaadlale. Tähelepanu pälvis, et tema juhitud valimisliidus said null häält tervelt 15 kandidaati.

Ta kuulus aastatel 2015–2017 ning kuulub uuesti alates 2019. aastast Eesti Keskerakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 30 häält ning ei osutunud valituks.

## Korruptsioonisüüdistus
Märtsis 2011 saatis Viru ringkonnaprokuratuur kohtusse kriminaalasja, milles süüdistas Jaadlat korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangute korduvas teadvas rikkumises suures ulatuses aastatel 2007–2008. Andres Jaadla mõisteti süüdi korruptsioonis süüdi 2012. aastal. 

Augustis 2012 teatas ta jätkuva kohtuvaidluse tõttu Rakvere linnapea ametist tagasi astumisest. Augustis 2013 astus ta Reformierakonnast välja.

2021. aastal hages Jaadla Anti Poolametsa, sest viimane kirjutas Facebookis, et Jaadla mõisteti 2012. aastal korruptsioonis süüdi.

## Muu ühiskondlik tegevus
Jaadla oli Eesti Korteriühistute Liidu asutaja ja juhatuse esimees aastatel 1997–2002 ning jätkas Rakvere linnapeaks saades juhatuse liikmena. 

Ta on ka punkbändi Süütu Vanaema liige (kitarrist) ja suures osas tema toetusel korraldati 2008. ja 2011. aastal Rakveres punklaulupidu.

## Sporditegelasena
Jaadla on alates 2006 aastast Eesti Sumoliidu president. Tema toetusel ja eestvedamisel korraldati Rakveres 2006. aastal juunioride maailmameistrivõistlused sumos (esimene väljaspool Jaapanit) ja 2008. aastal juunioride ja täiskasvanute maailmameistrivõistlused sumos.

## Tunnustus
*2010 Rakvere Kroonimärk

## Viited

## Välislingid
*
Kaberla–Kaberneeme tee

**Kaberla–Kaberneeme tee** (registrinumbriga 11263) on kõrvalmaantee Jõelähtme ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 6,5 km.

Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee kaheteistkümnendal kilomeetril Ruu ja Kaberla küla piiril ning lõpeb Kaberneeme külas. Tee kulgeb läbi eelnimetatud külade.

Tee ületab kaks silda (Aianiidu sild üle Kaberla jõe tee teisel kilomeetril, Kaberneeme sild üle Kodasoo oja tee kuuendal kilomeetril) ja kuus truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Kalevi-Liiva, Metsoja, Kaberneeme, Kaberneeme.

Teega ristub teisel kilomeetril Kalevi–Liiva tee, kuuendal kilomeetril Kiiu–Kaberneeme tee.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni Kiiu–Kaberneeme teeni 500–1000 autot ööpäevas, edasi 200–500 autot ööpäevas. Alates Kiiu–Kaberneeme teeristist on teel kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.

## Viited
Kalevi-Liiva tee

**Kalevi–Liiva tee** (registrinumbriga 11264) on kõrvalmaantee Jõelähtme ja Kuusalu vallas. Tee on 0,7 km pikk.

Tee saab alguse Kaberla–Kaberneeme tee teisel kilomeetril Ruu ja Kaberla küla piiril ning lõpeb Kaberneeme külas Kalevi-Liiva fašismiohvrite mälestusmärgi juures.

Tee kulgeb läbi nimetatud külade.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tallinna komtuur

**Tallinna komtuur** (saksa keeles *Komtur von Reval*) oli Mõõgavendade ordu ja Liivimaa ordu käsknik (komtuur), kes valitses Tallinna komtuurkonda.

Esimene komtuur on teada 1234. aastast, Mõõgavendade ordu ajast, kuid 1238. aastal tagastati Põhja-Eesti (Eestimaa hertsogkond) Taanile ja järgmine komtuur on teada alles 1348. aastast, kui Liivimaa ordu Põhja-Eesti valitsejaks sai. Viimane Tallinna komtuur pages aga 1558. aastal Liivimaalt.

Tallinna komtuur oli üks olulisemaid ordukäsknikke ja kuulus tavaliselt ordut valitsevasse kõrgeimasse nõukokku ehk Liivimaa ordumeistri siseringi. Mitmest Tallinna komtuuri ametis olnud orduvennast said hiljem ka Liivimaa ordumeistrid.

Tallinna komtuuri residents asus Toompeal Väikeses linnuses ning ülemvõimu Tallinna all-linna üle tal polnud, komtuur allus kogu ordule ja vastutas eestkätt Liivimaa ordumeistri ees. Küll aga valitses ta Toompea ning linnast väljapoole jääva maapiirkonna komtuurkonna üle. On ka teada, et vastlapidustuste ajal oli komtuur Tallinna raekojas pidev külaline, sest talle oli selleks puhuks sinna määratud eraldi istekoht.

Aeg-ajalt resideeris komtuur Ruila mõisas ja Keila mõisas, kus asusid olulisemad ordumõisad.

## Tallinna komtuurid
*1234 Johann, Mõõgavendade ordust
*1346 Burchard von Dreileben (ametinimetus pole kindel (*provincialis*))
*1348 Hildebrand von Lenthe
*1348–1349 Arnold von Vietinghoff
*1352–1359 Dietrich von Warmsdorf
*1361–1369 Helmich von Dipenbrock
*1370 Gottschalk von Vickede
*1375–1379 Heinrich von Eppenhausen
*1384 Bruno von Hochstaden
*1387–1397 Arnd von Altena
*1397–1407 Dietrich von Weilburg
*1407?/1409–1411 Friedrich von Welda
*1411–1417 Johann Wekebrodt von Büderich
*1418–1421 Dietrich Dücker
*1422–1423 Albert Torck
*1423–1424 Cisse von dem Rutenberg
*1424–1429 Goswin von Velmede
*1429–1432 Simon von Gundheim
*1432–1434 Heinrich von Böckenförde genannt Schüngel
*1434–1436 Heinrich von der Vaerst
*1436–1442 Wolter von Loe
*1442–1450 Johann von Mengede genannt Osthof
*1450–1456 Ernst von Mengede genannt Osthof
*1456–1461 Gerhard von Mallinckrodt
*1462–1468 Johann von Krieckenbeck genannt Spor
*1468–1470 Johann Waldhaus von Heerse
*1470–1471 Dietrich von der Dorneburg genannt von der Lage
*1472–1485 Johann Freitag von Loringhoven
*1485–1510 Johann von der Recke genannt von Sümmern
*1510–1516 Evert von Werminghausen
*1516–1523 krahv Simon von Rietberg
*1523–1525 Paul von Steinen
*1523–1532 Dietrich Bock
*1533 Johann von Witten
*1534–1550 Remmert von Scharenberg
*1550–1552 Rolf von Benzenrade
*1553–1558 Franz von Siegenhoven genannt Anstel
*1560–1561 Caspar von Oldenbockum, kohusetäitja

## Kirjandus
*Juhan Kreem. Paul von Steinen, komtuur. In: *Kümme keskaegset tallinlast*. Tallinn: Varrak, 2006. Lk-d 40–59.
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Valkla–Haapse tee

**Valkla–Haapse tee** (registrinumbriga 11265) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas Valkla külas. Tee pikkus on 3,7 km.

Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee kuueteistkümnendal kilomeetril ja lõpeb rannikul.

Tee ületab ühe silla (Valkla sild üle Valkla oja tee teisel kilomeetril) ja 3 truupi. Teele jääb 1 bussipeatus: Valkla hooldekodu.

Teega ristub teisel kilomeetril Kiiu–Kaberneeme teega.

Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni Kiiu–Kaberneeme teeni 200–500 autot ööpäevas, edasi kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Valkla küla tiheasustusega alal kuni Valkla sillani (70, 50, 30 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kiiu–Kaberneeme tee

**Kiiu–Kaberneeme tee** (registrinumbriga 11266) on kõrvalmaantee Jõelähtme ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 9,8 km.

Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee kahekümne esimesel kilomeetril Kiiu alevikus ning lõpeb Kaberla–Kaberneeme tee kuuendal kilomeetril Kaberneeme külas.

Tee kulgeb läbi Valkla, Kullamäe, Haapse ja Kaberneeme küla ning Kiiu aleviku.

Tee ületab ühe silla (Räägu sild üle Valkla oja tee kuuendal kilomeetril) ja 6 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristuvad viiendal kilomeetril Kuusalu–Valkla tee ja Valkla–Haapse tee.

Kuni Kuusalu–Valkla teeni on tee pinnatud kruusatee, edasi on tee mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Avispea linnus

**Avispea linnus** oli oletatav linnus, mille asukoht jääb nüüdisajal Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valda Avispea külassse.

Jaan Jung ning baltisaksa uurijad Jordan, Pabst ja mõned teised oletasid linnusekoha olemasolu Avispea koolimaja lähedal. Selle arvamuse tekkimisel on oma osa etendanud Läti Henrik, kes kirjeldas 1219. aasta lõpul tehtud suurt sõjakäiku Virumaale ning ütles, et liivlased ja lätlased valisid endale "majaks" Avispea. Krooniku terminoloogia kohaselt tähendas "maja" kogunemiskohta, "peakorterit". Ent linnust Avispeal ajalooallikad kirjalikult ei maini ja selle olemasolu on üsna küsitav.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend
Kuusalu–Valkla tee

**Kuusalu–Valkla tee** (registrinumbriga 11267) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 8,8 km.

Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee kahekümne kolmandal kilomeetril Kiiu aleviku, Allika küla ja Kuusalu küla piiril ning lõpeb Kiiu–Kaberneeme tee viiendal kilomeetril Valkla külas.

Tee kulgeb läbi Kuusalu, Allika, Mäepea, Põhja, Salmistu ja Valkla küla ning Kiiu aleviku.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 13 truupi. Bussipeatusi jääb teele üks: Salmistu.

Tee on kuni 5. kilomeetrini pinnatud kruusatee, edasi on tee mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on alates 5. kilomeetrist kuni tee lõpuni (40 ja 60 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kolga–Pudisoo tee

**Kolga–Pudisoo tee** (registrinumbriga 11268) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 7,4 km.

Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee 35. kilomeetril Kolga alevikus ning lõpeb Kuusalu–Leesi tee 11. kilomeetril Pudisoo külas.

Tee kulgeb läbi Uuri ja Pudisoo küla ning Kolga aleviku.

Tee ületab ühe silla (Kolga sild üle Kolga jõe tee kolmandal kilomeetril) ja kolm truupi. Teele jääb Kolga bussipeatus.

Teega ristub teisel kilomeetril Ulliallika–Kolga tee.

Tee algus on põlevkivituhkbetoonkattega. Ulliallika–Kolga teeristi piirkonnas on tee mustkattega. Edasi jätkub pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Kolga alevikus (70, 50, 30 km/h), Inga oja uhtoru piirkonnas (70, 50 km/h) ning Kuusalu–Leesi teeristi piirkonnas (70, 50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Hoidla

**Hoidla** on ehitis või hoone osa või ehitiste kompleks asjade tallel hoidmiseks.

Ajalooliselt on tuntumad hoidlad aidad ka viljasalved, arhiivid, laod, vedelkütusehoidlad.

## Vaata ka
*Mahuti
Dirk Kuijt

**Dirk Kuijt** (rahvusvaheline nimekuju **Kuyt**, sündinud 22. juulil 1980 Katwijk aan Zees) on Hollandi endine jalgpallur, ründaja.

## Klubikarjäär
Kuijt alustas oma profikarjääri 1998. aastal klubis FC Utrecht, kust ta siirdus 2003. aastal Rotterdami Feyenoordi. Hooajal 2004–2005 oli ta Hollandi kõrgeimas jalgpalliliigas Eredivisies parim väravalööja 29 tabamusega. 2006. aastal valiti ta Hollandi aasta jalgpalluriks.

Aastatel 2006–2012 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Liverpool. 2007. aasta Meistrite Liiga finaalis Milani vastu lõi Kuijt värava, kuid Liverpool kaotas mängu 1:2. Küll aga võitis ta Liverpooliga 2012. aastal Football League Cupi karika. 

Aastatel 2012–2015 mängis Kuijt Türgi klubis Fenerbahçe, kellega tuli Türgi meistriks ning võitis karika ja superkarika.

2015. aastal suundus ta taas Feyenoordi. Hooaja 2016–2017 viimases mängus 14. mail Heracles Almelo vastu tegi Kuijt kübaratriki, aidates Feyenoordil 18-aastase vaheaja järel tulla Hollandi meistriks.

Sportlaskarjääri lõpetamisest teatas Kuijt 17. mail 2017.

## Koondisekarjäär
Hollandi rahvuskoondises debüteeris Kuijt 3. septembril 2004 mängus Liechtensteini vastu.

2008. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus 13. juunil lõi ta värava mängus Prantsusmaaga.

2010. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 14. juunil lõi ta värava mängus Taaniga. 

Kuijti viimaseks suurturniiriks jäid 2014. aasta maailmameistrivõistlused, kus Holland võitis pronksmedali.

Ta esindas Hollandit koondises aastatel 2004–2014 kokku 104 mängus ja lõi 24 väravat.

## Saavutused
;FC Utrecht
*KNVB beker: 2002–03
;Liverpool
*League Cup: 2011–12
;Fenerbahçe
*Süper Lig: 2013–14
*Türgi karikas: 2012–13
*Türgi superkarikas: 2014
;Feyenoord
*Eredivisie: 2016–17
*KNVB beker: 2015–16

## Isiklikku

Dirk Kuijt on 183 cm pikk ja kaalub 77 kg.

## Välislingid

*Dirk Kuijti koduleht
Ene-Reet Soovik

**Ene-Reet Soovik** (sündinud 27. veebruaril 1968 Tartus) on eesti kirjandusteadlane.

Ta töötab Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituudis toimetajana.

## Haridus
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1991. aastal inglise keele ja kirjanduse erialal kiitusega. Magistrikraadi inglise keele ja kirjanduse erialal sai ta samas 2001. aastal.

## Seltsiline kuuluvus
Ta on üliõpilasorganisatsiooni EYS Veljesto vilistlane.

## Tunnustus
2025 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid

*
*Ene-Reet Soovik Tallinna Pedagoogikaülikooli Akadeemilise Raamatukogu näituse "Eesti uue põlvkonna teadlasi. Kirjandusteadus" lehel
Hit 'Em Up

**"Hit Em Up"** on Ameerika Ühendriikide räppari Tupac Shakuri lugu. Lugu räpiti koos räppbändiga Outlawz.  

"Hit'Em Up" keskendub eelkõige Biggie Smallsi ja teiste tuntud räpparite või Tupac Shakuri vaenlaste solvamisele. 

Loos on solvatud selliseid räppareid nagu Mobb Deep, Biggie Smalls, Puff Daddy, Chino XL, Bad Boy, Lil Kim, Junior M.A.F.I.A. ja Lil Cease.
Celebrian

**Celebrían** on tegelane J. R. R. Tolkieni loomingus.

Celebrían on haldjate Celeborni ja Galadrieli tütar. Ta on poolhaldjas Elrondi naine ja  Arweni ema.
Kultuurisemiootika

**Kultuurisemiootika** on semiootika valdkond, mis vaatleb kultuuri kui semiootiliste süsteemide kogumit. Kultuurisemiootika kujunes välja 1970. aastail, suuresti Tartu-Moskva semiootikakoolkonna ja Juri Lotmani tööde tulemusel. Selle valdkonna tähtsaks alustekstiks on 1973. aastal ilmunud "Kultuurisemiootika teesid"

## Juri Lotmani määratlus
Juri Lotman määratles kultuurisemiootikat järgmiselt.

"Kultuurisemiootika on valdkond, mis uurib erineva ehitusega semiootiliste süsteemide vastastikust toimet, semiootilise ruumi sisemist ebaühtlust, kultuurilise ja semiootilise polüglotismi paratamatust. Selle distsipliini kujunemine muutis oluliselt traditsioonilisi kujutelmi semiootikast. Põhjalikult muutus ka arusaam teksti enda mõistest. Kui teksti varasemates määratlustes rõhutati teksti ühtset märgilist loomust, ta funktsioonide lahutamatut ühtsust mingis kultuurikontekstis või teksti teisi omadusi, siis mõeldi selle all kas eksplitsiitselt või implitsiitselt, et tekst on väljendumine mingis ühes keeles. Esimene mõra sellesse pealtnäha enesestmõistetavasse kujutlusse löödigi teksti mõiste käsitlemisel kultuurisemiootika aspektist. Nimelt avastati, et mingi antud teade, selleks et teda määratleda «tekstina», peab olema vähemalt kahekordselt kodeeritud. Nii näiteks «seadusena» defineeritav teade erineb kriminaalse juhtumi kirjeldusest sellega, et ta kuulub samaaegselt loomulikku ja juriidilisse keelde, moodustades esimeses erinevate tähendustega märkide ahela, teises aga ühtse tähendusega keerulise märgi."

## Kultuurisemiootika õpetamine
Kultuurisemiootikat õpetatakse Eestis semiootika ja kultuuriteooria õppekava raames Tartu Ülikooli semiootika osakonnas. Tartu Ülikoolis on kultuurisemiootika professoriks Peeter Torop.

## Vaata ka
*kulturoloogia
*kultuuriteooria

## Viited

## Kirjandus
* Grishakova, Marina; Salupere, Silvi. A School in the Woods: Tartu-Moscow Semiotics. In: Grishakova, M. and S. Salupere, eds. *Theoretical Schools and Circles in the Twentieth-Century Humanities: Literary Theory, History, Philosophy*. Routledge, 2015.
*Salupere, Silvi; Torop, Peeter; Kull, Kalevi (eds.) 2013. *Beginnings of the Semiotics of Culture*. (Tartu Semiotics Library 13.) Tartu: University of Tartu Press.

## Välislingid

*Kultuurisemiootika teesid
*J. Lotmani ''Kultuurisemiootika''
Hugo Murre

**Hugo Murre** (kuni 1940 perekonnanimi Mollart; 23. mai 1924 Märjamaa – 25. mai 2011 Märjamaa) oli Eesti Draamateatri direktor. Ta juhtis teatrit 20 aastat. 

Pensionipõlve veetis ta Märjamaal.

## Teoseid
* "Karistuseks 20 aastat Draamateatri direktorina", Kentaur 2006, ISBN 9985974131
* "Romantilise mehe jutud", Kentaur 2007, ISBN 9789985978931
* "Mälestuste raamat", Kentaur 2008, ISBN 9789985990834

## Välislingid
*Hugo Murrele, tema unistuste lavatorni. In memoriam
Ebonyi osariik

**Ebonyi osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria kaguosas. 

Ebonyi jaguneb 13 omavalitsusalaks: Abakaliki, Põhja-Afikpo, Lõuna-Afikpo, Ebonyi, Põhja-Ezza, Lõuna-Ezza, Ikwo, Ishielu, Ivo, Izzi, Ohaozara, Ohaukwu ja Onicha.

Osariik eraldati 1996. aastal Abia ja Enugu osariigist.

Osariigi peamine majandusharu on põllumajandus. Osariigis on suured soolalademed.

## Välislingid
*Ebonyi Online
Kuusalu–Leesi tee

**Kuusalu–Leesi tee** (registrinumbriga 11270) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 22,0 km.

Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee kahekümne viiendal kilomeetril Kuusalu ja Kupu küla piiril ning lõpeb Leesi–Hara tee alguses Leesi külas.

Tee kulgeb läbi Kuusalu, Kupu Sõitme, Soorinna, Muuksi, Tsitre, Uuri, Pudisoo, Pedaspea, Hara, Kolga-Aabla, Kiiu-Aabla ja Leesi küla.

Tee ületab kaks silda (Loo sild üle Loo jõe tee viiendal kilomeetril, Pudisoo sild üle Pudisoo jõe tee üheteistkümnendal kilomeetril) ja 27 truupi. Bussipeatusi jääb teele kümme: Raja, Kalda, Loo, Muuksi, Tsitre, Pudisoo, Pedaspea, Kolga-Aabla, Mereranna, Kiiu-Aabla.

Teega ristub viiendal kilomeetril Kahala–Andineeme tee, üheteistkümnendal kilomeetril Kolga–Pudisoo tee, kolmeteistkümnendal kilomeetril Hara tee.

Kuni Kolga–Pudisoo teeni on tee põlevkivituhkbetoonkattega, edasi andmed puuduvad. Kuni Kolga–Pudisoo teeni on tee klass V, edasi andmed puuduvad. Kuni Kolga–Pudisoo teeni pole liiklussagedus teada, edasi on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Loo silla piirkonnas (70 ja 50 km/h), Muuksi küla tiheasustusega alal (70 ja 50 km/h), Kolga–Pudisoo teeristi piirkonnas (70 ja 50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Royan

**Royan** on linn Prantsusmaal Charente-Maritime'i departemangus Biskaia lahe ääres, Royani kantoni halduskeskus.

Royan on populaarne kuurortlinn.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Hara tee

**Hara tee** (registrinumbriga 11271) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 5,9 km.

Tee saab alguse Kuusalu–Leesi tee kolmeteistkümnendal kilomeetril Pudisoo külas ning lõpeb Leesi–Hara tee üheksandal kilomeetril Hara ja Virve küla piiril.

Tee kulgeb läbi Pudisoo, Pedaspea, Hara ja Virve küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Eesti Skautide Ühing

**Eesti Skautide Ühing** (lühend **ESÜ**) on ainuke skautide organisatsioon Eestis. Ühing loodi 10. juunil 1995 Pärnu lähedal. 1996. aasta jaanuarist on ESÜ ainsa Eesti skautide organisatsioonina Skautide Maailmaorganisatsiooni liige.

ESÜ eesmärk on luua Eestis elavatele noortele mitmekülgne ning sobiv keskkond, mis julgustab end proovile panema, aitab üles leida oma tugevused ja kasvada aktiivseteks, hästi toimetulevateks ning sallivateks kogukonna liikmeteks.

## Eesti skaudiliikumine

## Noorteprogramm
ESÜ noorteprogramm lähtub järgmistest põhiprintsiipidest:

* skautliku meetodi kasutamine;
* kaasamine planeerimisprotsessi;
* kogemuse saamine ning personaalne areng.

Programm tugineb kolmele olulisele etapile: planeerimine, teostamine ja hindamine. Väga oluline on analüüs, mis aitab noortel näha ja kinnistada uued teadmised ning oskused, mida võtta endaga järgmisele seiklusele kaasa. Programmi läbimisel on noortele abiks ja toeks skaudijuht, kelle peamine ülesanne on olla eeskujuks.

Programmi läbides on võimalik omandada kolme sorti märke:

* lubaduse/tõotuse märk;
* isikliku arengu märgid;
* skaudioskuste märgid.

Noorteprogrammist on võimalik osa saada kõigil 6–26-aastastel noortel. Seejärel võib igaüks jätkata vabatahtlikuna piiramatu perioodi vältel.

Vanuserühmi on neli:

* hundud;
* skaudid;
* vanemskaudid;
* rändurid.

## Edutused ja teenetemärgid
Kõiki tublisid ja eeskujulikke skaute on võimalik ESÜ-s edutada. Edutamise otsustab ESÜ juhatus.

Hundude edutused:

* Hoolas hundu;
* Eeskujulik hundu.

Skautide edutused:

* Hoolas skaut;
* Eeskujulik skaut.

Skaudijuhile antavad edutused:

* Nooremskautmaster;
* Skautmasteri väitekirja kaitsmise õigus;
* Skautmaster.

Samuti antakse välja erinevaid teenetemärke täiskasvanutele ja juhtidele.

* Rajatäht;
* Põhjatäht;
* Tammetäht;
* Skaudisõber.

Lisaks tunnustab ESÜ auliikmeid ning aasta skaudijuhti.

## Peavanemad
*1995–1996 Joel Luhamets
*1996–2008 Tunne Kelam
*2008–2012 Andres Haamer
*2012–2016 Chris Holtby

## Peaskaudid
*1995–1997 Tõnu Aavasalu
*1997–2006 Kristjan Pomm
*2006–2010 Siimon Haamer
*2010–2012 Jüri Ehandi
*2012–2019 Kristjan Pomm
*2021–praeguseni Siim Maripuu

## Vaata ka
*Eesti Gaidide Liit
*Eesti Skautide Malev

## Viited


## Välislingid
*Eesti Skautide Ühingu koduleht
*Skautide Maailma Skautide Organisatsiooni koduleht
Kõnnukajakas

**Kõnnukajakas** (*Larus relictus* või *Ichthyaetus relictus*) on kajaklaste sugukonda kuuluv lind, kes pesitseb Kesk-Aasia soolajärvede ääres. 

Kõnnukajaka arvukust hinnatakse maksimaalselt 10 000 isendile.

Ta pesitseb Mongoolias ja Kasahstanis, 1 pesitsuskoht on teada Venemaal ja 1 Hiinas.

1971. aastani peeti kõnnukajakat karbuskajaka alamliigiks.

## Viited
Tšetnikud

**Tšetnikud** olid Jugoslaavia territooriumil aastatel 1941–1946 Saksa ja Ungari okupatsioonivägede vastu tegutsenud ebaregulaararmee sõdurid.

Tegelesid diversioonide ja ebatraditsiooniliste sõjapidamisvahenditega (põletasid viljavarusid, lasid raudteid õhku, lõikasid telefoniliine läbi jne).

1942. aasta jaanuaris viis Ungari kindralstaap sisse eriti ranged julgeolekunõuded ning korraldas tšetnikute ja kommunistide tabamiseks suure haarangu. Toimumisajal valitsenud külma ilma tõttu hüüdnime "külmad päevad" saanud puhastusoperatsiooni käigus tabati ja hävitati veidi üle 4000 tšetniku ja kommunisti (enamuses serblased, kuid ka umbes 80 ungarlast, kes olid pea eranditult kommunistid). Kohati hukkus aga ka süütuid inimesi. Viimast laadi juhtumeid ei vaikitud maha, vaid riigipea Miklós Horthy isiklikult andis range käsu juhtunut uurida ja süüdlased vastutusele võtta.

## Vaata ka
*Ravna Gora(Равна Гора)
*Suvobor

## Viited
Vincent Gallo

**Vincent Gallo** (sündinud 11. aprillil 1961 USA New Yorgi osariigis Buffalos) on USA näitleja ja filmirežissöör.

Gallo sündis pere keskmise lapsena. Mõlemad tema vanemad olid emigreerunud Sitsiiliast. Ise on Gallo selle kohta öelnud, et ainult tõelised itaallased on pärit Buffalost.

Kui Vincent Gallo oli 16-aastane, viskas isa ta kodunt välja, misjärel asus noormees elama New Yorki. Edasi rändas Gallo läbi suurema osa Euroopast ning pärast New Yorki naasmist hakkas tegelema maalikunstiga. 1981. aastal kirjutas ta muusika komöödiale "New York Beat Movie", hiljem harrastas mootorrattasõitu. 1980. aastate alguses oli ta ka breiktantsija, seejärel hakkas näitlejaks. Põhiliselt mängis Gallo väikese eelarvega *indie*-filmides, kuid tegi mõned rollid ka peavoolu filmides. Tuntuim neist on Martin Scorsese maffialugu "Goodfellas" ("Omad poisid", 1990). Maalimisega tegi Gallo lõpparve 1990. aastal, oma kunstnikukarjääri tipus. Ta on olnud Calvin Kleini modell.

1986. aastal Gallo tegi esimesed filmikatsetused lühifilmidega "If You Feel Froggy, Jump" ja "The Gunlover", mille ta ise produtseeris, lavastas, kirjutas ja ka mängis. Tema tippteoseks loetakse romantilist draamat "Buffalo 66", mis on autobiograafiliste sugemetega. Gallo kirjutas filmi stsenaariumi ja muusika ning lavastas filmi, samuti mängis ise peaosa. 2003. aastal kirjutas ja lavastas ta oma teise täispika mängufilmi.

Gallo on mänginud mitmes ansamblis: The Plastics, Pork, Bohack, Gray ja Bunny. Viimases oli ta koos oma sõbra, näitleja Lukas Haasiga. Praeguseks lagunenud ansambel andis plaadifirma Warp Records kaudu välja CD "When".
Star (jahiklass)

**Star** on kaheinimese ühtsusklassi kiiljaht, mis konstrueeriti aastal 1911
ning mis on olnud vaheaegadega olümpiatel aastast 1932.

## Tehnilist

* LOA – üldpikkus – 6,922&nbsp;mm
* LWL – veeliinipikkus – 4,724&nbsp;mm
* B   – lauis – 1,734&nbsp;mm
* Laius kimmi kohal – 1,372&nbsp;mm
* D – süvis – 1,016&nbsp;mm
* Mass – 671&nbsp;kg
* Masti kõrgus 9,652&nbsp;mm
* S – suurpuri ja eespuri kokku 26.5 m²
* S – suurpuri – 20.5 m²
* S – eespuri –  6.0 m²

## Ajalugu

## Eestiga seotud
* 2008. aastal võistlesid rahvusvaheliselt selles klassis Ergo Kosk ja Kristjan Kruus
* 2012. aastal võistlesid rahvusvaheliselt selles klassis Alar Volmer ja Mihkel Kosk

## Viited

## Välislingid

* Stari klassiliidu veeb
* Stari disainimise ja kujunemise ajalugu
Henri Laupmaa

**Henri Laupmaa** (sündinud 14. märtsil 1975) on eesti IT-ettevõtja. 

Ta on olnud Eestimaa Looduse Fondi nõukogu liige ja on Eesti Instituudi nõukogu liige.

Ta on õppinud Concordia Rahvusvahelises Ülikoolis rahvusvahelist ärijuhtimist (BA, 1997) ja Eesti Kunstiakadeemias graafilist disaini (lõpetamata). 

Henri Laupmaa on kuulunud ürituse "Teeme ära!" korraldusmeeskonda ja on osalenud TEDxTallinn korraldamises alates selle algusest 2009. aastal. Samuti on ta osalenud Creative Commonsi litsentside eestistamisel. Kuulus Vabariigi Presidendi mõttekoja liikmete sekka.

2012. aastal asutas Laupmaa koos Tiiu Sullakatko, Tanel Kärbi, Halina Mugame ja teistega Hooandja keskkonna.

Laupmaa osales Rahvakogu töörühmas IT-tiimi juhina.

Arendas aastatel 2010–2014 Community Toolsi tarkvara.

2015. aastal asutas ühisrahastusplatvormi Fundwise. Maksu- ja tolliameti andmetel oli osaühingul Fundwise 3. oktoobri 2023 seisuga ligi 33 000-eurone maksuvõlg, osaühingu kahjum oli 2022. aastal ligi 100 000 eurot.

## Omastamissüüdistus
3. oktoobril 2023 teatati, et Politsei- ja piirivalveamet kahtlustab Ukraina heaks annetusi kogunud Henri Laupmaad varade suures ulatuses omastamises. Tal oli probleeme ka võetud laenude tagasi maksmisega. 2025. aasta jaanuaris esitas Majandus- ja korruptsioonikuritegude ringkonnaprokuratuur talle süüdistuse suures ulatuses omastamises, sama aasta augustis mõisteti Harju maakohtus süüdi.

## Tunnustus
*2015 aasta vabatahtlik

## Viited

## Välislingid
* Eesti Raadio: Üks lugu
* Video: Kuidas me ära tegime
* Presidendi mõttekoda
Ahti Heinla

**Ahti Heinla** (sündinud 2. mail 1972) on eesti programmeerija, ettevõtja ja investor. Üks Skype'i algatajaid ja kunagine Skype'i süsteemiarhitekt.

## Haridus
Ta lõpetas 1990. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi.

Õppis Tartu Ülikoolis füüsikat aastatel 1990–1991.

## Töö
2013 ja 2014 osales NASA CC-s meeskonna Kuukulgur liidrina.

2014. aastal asutas koos Janus Friisiga ettevõtte Starship Technologies. Ta töötab seal tehnilise direktorina.

Äripäeva 2025. aasta rikaste edetabelis hinnati läbi tema osaluse ettevõttes Starship Technologies tema vara väärtuseks 171,1 miljonit eurot, millega ta paigutus edetabelis 28. kohale.

Ambient Sound Investments üks asutajatest ja omanikest.

## Ühiskondlik tegevus
Ahti Heinla oli üks 2008. aasta "Teeme ära!" talgupäeva suurürituse korraldajatest.

## Tunnustus
* 2007 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2008 aasta vabatahtlik
* 2008 Kodanikupäeva aumärk
* 2014 aasta kultuurisõber

## Viited

## Välislingid
*http://www.skype.com
*http://www.asi.ee
Rainer Nõlvak

**Rainer Nõlvak** (sündinud 28. septembril 1966) on eesti ettevõtja ja sportlane.

Ta on Microlinki asutaja ja esimene juhataja, Curonia Researchi nõukogu esimees ja Eestimaa Looduse Fondi nõukogu esimees. 

3. mail 2008 korraldati Nõlvaku ettevõtmisel üle-eestiline koristusaktsioon "Teeme ära 2008", mille käigus koristasid vähemalt 50 000 vabatahtlikku kõikjalt üle Eesti ligi 6000 tonni prügi.. Sellest kasvas peagi välja üleilme liikumine "Teeme ära! Maailmakoristus"

## Tunnustus
* 2008 Aasta kodanik
* 2008 Aasta vabatahtlik
* 2008 Kodanikupäeva aumärk
* 2014 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Aasta kodaniku tiitli sai Rainer Nõlvak – Postimees, 26. november 2008.
* Rainer Nõlvak: tere, Lembitu! – Postimees, 1. aprill 2010

## Välislingid
* Foto
* Äripäeva intervjuu Rainer Nõlvakuga
* Rainer Nõlvak saates "Kukul külas", 4. mai 2008, http://podcast.kuku.ee/2008/05/04/kukul-kulas-2008-05-04/
* Teeme ära: Koristuspäeval osales 50 000 eestimaalast, ilm.ee
* "Teeme ära 2008" numbrites, ilm.ee
* "Teeme ära 2008" koduleht
* Nationwide Clean-Up Campaign in Estonia (Reuters news)
* Vlad Livšits: Железный Райнер Нылвак король экологистики
*Rainer Nõlvak. Minu Eesti Eesti Ekspress, 23. detsember 2008
* Nõlvak paneks 100 000 inimest kohalikke probleeme lahendama Postimees, 14. jaanuar 2009
* Райнер Нылвак, помоги Марет Марипуу! DELFI, 16 января 2009
* Minu Eesti
*  "Teeme ära" otsib probleemidele ärategijaid. Põhjarannik, 28. märts 2009
* Palju õnne! Astrid ja Rainer Nõlvak said pisitütre vanemateks, Maaleht, 15. juuni 2017
Kahala–Andineeme tee

**Kahala–Andineeme tee** (registrinumbriga 11273) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 3,5 km.

Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee kahekümne kaheksandal kilomeetril Kahala külas ning lõpeb Kuusalu–Leesi tee viiendal kilomeetril Soorinna külas.

Tee kulgeb läbi Kahala, Sõitme ja Soorinna küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Leesi–Hara tee

**Leesi–Hara tee** (registrinumbriga 11272) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 8,7 km.

Tee saab alguse Kuusalu–Leesi tee lõpus Leesi külas ning lõpeb Loksa–Hara tee lõpus Hara külas.

Tee kulgeb läbi Leesi, Virve, Tapurla ja Hara küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 4 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristub üheksandal kilomeetril Hara tee.

Tee on pinnatud kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
The Black Cat (film 1934)

**"The Black Cat"** on 1934. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Osatäitjad
*Boris Karloff (Hjalmar Poelzig)
*Béla Lugosi (dr Vitus Werdegast)
*David Manners (Peter Alison)
*Julie Bishop (Joan Alison (as Jacqueline Wells)
*Egon Brecher (majordomo)
*Harry Cording (Werdegasti teenija Thamal)
*Lucille Lund (Karen Werdegast Poelzig)
*Henry Armetta (politsei seersant)
*Albert Conti (politsei leitnant)
The Black Cat

***"[[The Black Cat (lühijutt)|The Black Cat]]"** on Edgar Allan Poe lühijutt.
***"[[The Black Cat (film 1934)|The Black Cat]]"** on 1934. aasta film.
***"[[The Black Cat (film 1941)|The Black Cat]]"** on 1941. aasta film.
***"[[The Black Cat (film 1981)|The Black Cat]]"** on 1981. aasta film.
***"[[The Black Cat (film 1995)|The Black Cat]]"** on 1995. aasta film.

## Vaata ka
*Black Cat
Hirvli–Vahastu tee

**Hirvli–Vahastu tee** (registrinumbriga 11275) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 5,4 km.

Tee algus on Kahala tee ja Kursi-Raudoja tee ristmikult Kursi ja Hirvli küla piiril ning lõpeb Tallinna–Narva maantee 50. kilomeetril Vahastu külas.

Tee kulgeb läbi Kursi, Hirvli, Sigula, Kahala ja Vahastu küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga ühe truubi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristub viiendal kilomeetril üks Vahastu liiklussõlme ühendusteid.

Tee on tolmuvaba, pinnatud kruusatee, Vahastu liiklussõlmes asfaltkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. 

Tee kogu pikkuses on kiiruspiirang 60 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Vahastu–Mustametsa tee

**Vahastu–Mustametsa tee** (registrinumbriga 11276) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 1,9 km.

Tee saab alguse Tallinna–Narva maantee 50. kilomeetril Vahastu külas ning lõpeb Jõelähtme–Kemba tee 34. kilomeetril Mustametsa külas.

Tee kulgeb läbi Vahastu, Kahala ja Mustametsa küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaht truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teega ristub esimesel kilomeetril üks Vahastu liiklussõlme ühendusteid.

Tee on kruusatee, Vahastu liiklussõlmes asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Loksa–Viinistu tee

**Loksa–Viinistu tee** (registrinumbriga 11280) on kõrvalmaantee Loksa linnas ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 9,7 km.

Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee lõpus Loksa linnas ning lõpeb Viinistu–Pärispea tee alguses Viinistu külas.

Tee kulgeb läbi Loksa linna ning Loksa, Kasispea, Turbuneeme ja Viinistu küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 14 truupi. Teele jääb 5 bussipeatust: Ravikeskus, Kasispea, Ahju, Turbuneeme, Viinistu.

Teega ristub alguses Loksa–Pärispea tee ja neljandal kilomeetril Kasispea–Ilumäe tee.

Tee on Loksa linnas asfaltkattega, edasi kuni 7. kilomeetrini põlevkivituhkbetoonkattega ja edasi on tee mustkattega. Tee on Loksa linnas tänavaklassist, edasi on tee klass V. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Loksa linnas ja Viinistu külas (50 km/h). Teevalgustust esineb ainult teele jäävate külade piires.

Loksa–Viinistu teed kasutatakse palju tervisespordiks.

## Viited
Kotka–Valgejõe tee

**Kotka–Valgejõe tee** (registrinumbriga 11281) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 9,6 km.

Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee üheteistkümnendal kilomeetril Kolgaküla külas ning lõpeb Valgejõe tee kolmandal kilomeetril Valgejõe külas.

Tee kulgeb läbi Kolgaküla, Kõnnu, Parksi, Nõmmeveski, Vanaküla ja Valgejõe küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on täies ulatuses pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Lameusside loend

*Siin on loetletud [[lameussid|lameusse]]. 

Selles nimekirjas on lameusside [[liik (bioloogia)|liigid]]  ja teised [[takson]]id. Muud [[zooloogia]] [[mõiste]]d on loetletud loendites [[zooloogia mõisteid]] ja [[anatoomia mõisteid]]. Kogu [[bioloogia]]s käibel olevad mõisted on loetletud loendis [[Bioloogia mõisteid]].

Kui taksonil on [[eesti keel|eestikeelne]] nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on [[sulud|sulgudes]] [[ladina keel|ladinakeelne]] nimetus [[Kaldkiri|kursiivis]]. Edasi tulevad lühiandmed [[Sugukond (bioloogia)|sugukondliku kuuluvuse]] (sgk) ja [[levila]] kohta, samuti leviku kohta Eestis:
**Eestis tavaline* – kogu Eestis tavaline või sage
**Eestis kohati* – Eestis kohati tavaline, kohati puudub või haruldane
**Eestis haruldane* – Eestis haruldane või väga vähestes kohtades levinud

__NOTOC__

==A==
*[[ainupõlvsed]] (*Monogenea*), klass
*[[alaaria]] (*Alaria*),  perekond, sgk *Diplostomatidae*
**Alaria alata*, sgk *Diplostomatidae*
*[[alveokokk-paeluss]] (*Echinococcus multilocularis*), sgk [[paeluslased]]

==B==
**Bdellocephala punctata*, sgk *Dendrocoelidae*
**Bothrioplana semperi*, sgk *Bothrioplanidae*

==D==
**Dugesiidae*, sugukond

==E==
*[[ehhinokokk]] (*Echinococcus*), perekond, sgk [[paeluslased]]

==G==
**Gyrodactylus salaris*, sgk *Gyrodactylidae*

==L==
*[[laiuss]] (*Diphyllobothrium latum*), sgk [[laiuslased]]
*[[laiussilised]] (*Pseudophyllidea*), alamklass


==M==
**Mesostoma*, perekond, sgk *Typhloplanidae*

== N ==
*[[nookpaeluss]] (*Taenia solium*), sgk [[paeluslased]]

== P ==
*[[paelussid]] (*Cestoda*), klass
*[[piimjas planaar]] (*Dendrocoelum lacteum*), sgk *Dendrocoelidae*
**Planariidae*, sugukond

==R==
*[[ripsussid]] (*Turbellaria''), klass
Kemba–Kolgaküla tee

**Kemba–Kolgaküla tee** (registrinumbriga 11282) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 8,1 km.

Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee 41. kilomeetril Kemba külas ning lõpeb Liiapeksi–Loksa maantee 8. kilomeetril Kolgaküla külas.

Tee kulgeb läbi Kemba, Kõnnu, Kalme, Murksi ja Kolgaküla küla.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 9 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Esimene 0,5 kilomeetrit teed on asfaltkattega, edasi kuni 4,5. kilomeetrini on tee mustkattega, järgneb kruusatee, mis tee lõpus on pinnatud. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Loksa–Pärispea tee

**Loksa–Pärispea tee** (registrinumbriga 11285) on kõrvalmaantee Loksa linnas ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 10,5 km.

Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee lõpus Loksa linnas ja lõpeb Pärispea külas.

Tee kulgeb läbi Loksa linna ning Suurpea ja Pärispea külade.

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 15 truupi. Teele jääb 8 bussipeatust: Loksa bussijaam, Laevaremondi tehas, Tooma rahva, Mäe, Suurpea, Kõrve, Viinistu tee ja Pärispea.

Teega ristub alguses Loksa–Viinistu tee ja kümnendal kilomeetril Viinistu–Pärispea tee.

Tee on mustkattega. Loksa linnas on tee tänavaklassist, edasi on tee klassita. Loksa linnas on liiklussagedus 500–1000 autot ööpäevas, edasi on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas. Loksa linnas on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Tee on väga kurviderohke ja teevalgustus on vaid mõne bussipeatuse juures. Tee läbimiseks tuleb aega varuda, sest talviti on asfaldil jääd ja suviti liigub teel palju tervisesportlasi.
Tioolid

**Tioolid** ehk **merkaptaanid** on orgaanilised ühendid, mille iseloomulik funktsionaalrühm (tioolrühm, varem ka sulfhüdrüülrühm) koosneb ühest vesiniku ja ühest väävli aatomist.

Tioolid on tugeva iseloomuliku lõhnaga mürgised vees lahustumatud ühendid. Nad on nõrgalt happelised ja moodustavad metallidega reageerides soolasid (tiolaate ehk merkaptiide).

Lihtsaim tiool on metaantiool (CH3SH), lenduv ja spetsiifilise ebameeldiva lõhnaga aine. Lõhna järgi on ta avastatav juba siis, kui tema kontsentratsioon õhus on 2×10−9 g/m³. Seetõttu lisatakse metaantiooli näiteks kütte- ja majapidamisgaasidele, et lihtsustada gaasilekke avastamist. Seda hakati tegema pärast 18. märtsil 1937 Texases toimunud New Londoni kooliplahvatust, kus hukkus vähemalt 295 õpilast ja koolitöötajat ning mis on USA kõigi aegade suurima ohvrite arvuga õnnetus, mis koolis toimunud.

Tioolid on vesiniksideme abil üsna nõrgalt seotud nii vee molekulidega kui omavahel. Sellepärast on neil madalam keemispunkt ning nad on vähem lahustuvad kui samasuguse molekulmassiga alkoholid. Tioolid ja tioeetrid on sarnase keemispunkti ja sarnaste lahustuvuse omadustega.
Aisai

**Aisai** on linn Jaapanis Aichi prefektuuris Honshū saarel. Piirneb läänes Mie prefektuuriga.

Linn moodustati 1. aprillil 2005 Saya, Tatsuta, Hachikai ja Saori omavalitsustest.

## Viited

## Välislingid
* Aisai koduleht *(jaapani keeles)*
Tsushima (täpsustus)

**Tsushima** on mitme koha nimi:

***[[Tsushima]]**, Jaapani saar
***[[Tsushima (Aichi)|Tsushima]]**, linn Aichi prefektuuris
***[[Tsushima (Nagasaki)|Tsushima]]**, linn Nagasaki prefektuuris

## Vaata ka

*Tsushima lahing
*Tsushima provints