open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wilfred Bungei

**Wilfred Kipkemboi Bungei** (sündinud 24. juulil 1980 Kabirisangis) on Keenia kergejõustiklane (800 m jooksja). 

## Saavutused

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[2001. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Edmonton 2001]]**
*hõbemedal (**1.44,55**)

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

**[[2003. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Birmingham 2003]]**
*pronksmedal (**1.46,54**)
**[[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Moskva 2006]]**
***sisemaailmameister** (**1.47,15**)

#### [[Juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]

**[[1998. aasta juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Annecy 1998]]**
*hõbemedal (**1.47,53**)

### Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Wilfred Bungei on 178 cm pikk ja kaalub 64 kg.
Zama

*Sõna Zama teiste tähenduste kohta vaata [[Zama (täpsustus)]].*
----

**Zama** (jaapani 座間, haldusüksusena 座間市 *-shi*) on linn Jaapanis, Kanagawa prefektuuris. 

Zamas asub Ameerika Ühendriikide sõjaväebaas.

Elanike arv on 127 704 (2008).

## Viited

## Välislingid

* Zama linna koduleht *(jaapani keeles)*
Snowdon

**Snowdon** (kõmri *Yr Wyddfa*) on mägi Suurbritannias, Walesi kõrgeim mägi.

Asub Põhja-Walesis Gwyneddis Snowdonia rahvuspargis.

Kõrgus 1085 m.
Crotone provints

**Crotone provints** on provints Itaalias Calabria maakonnas. Provintsi keskuseks on Crotone linn.

## Haldusjaotus
Crotone provints jaguneb 27 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Crotone provintsi koduleht (itaalia keeles)
Maria Mutola

**Maria de Lurdes Mutola** (sündinud 27. oktoobril 1972 Maputos) on Mosambiigi endine kergejõustiklane (jooksja, põhidistants 800 m).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[1996. aasta suveolümpiamängud|Atlanta 1996]]**
*pronksmedal (**1.58,71**)
**[[2000. aasta suveolümpiamängud|Sydney 2000]]**
***olümpiavõitja** (**1.56,15**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[1993. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Stuttgart 1993]]**
***maailmameister** (**1.55,43**)
**[[1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Ateena 1997]]**
*pronksmedal (**1.57,59**)
**[[1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Sevilla 1999]]**
*hõbemedal (**1.56,72**)
**[[2001. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Edmonton 2001]]**
***maailmameister** (**1.57,17**)
**[[2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Pariis 2003]]**
***maailmameister** (**1.59,89**)
 
#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

**[[1993. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Toronto 1993]]**
***sisemaailmameister** (**1.57,55**)
**[[1995. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Barcelona 1995]]**
***sisemaailmameister** (**1.57,62**) 
**[[1997. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Pariis 1997]]**
***sisemaailmameister** (**1.58,96**)
**[[1999. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Maebashi 1999]]**
*hõbemedal (**1.57,17**)
**[[2001. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Lissabon 2001]]**
***sisemaailmameister** (**1.59,74**) 
**[[2003. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Birmingham 2003]]**
***sisemaailmameister** (**1.58,94**)
**[[2004. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Budapest 2004]]** 
***sisemaailmameister** **1.58,50**) 
**[[2006. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Moskva 2006]]**
***sisemaailmameister** (**1.58,90**)

## Välislingid

*Koduleht
Tšaadi järv

**Tšaadi järv** on järv Aafrikas Sahelis. Asub Tšaadi, Kameruni, Nigeri ja Nigeeria piiril.

Järve keskmine sügavus on 1,5 m. Veetase on viimaste aastakümnete jooksul alanenud ja on oht, et järv kuivab lähitulevikus täielikult. Aastal 1960 oli järve pindala üle 26 000 km², 2000. aastaks oli see aga juba alla 1500 km².

Järve pindala ja sügavus sõltuvad sissevoolust ja sademetega lisanduva vee hulgast. Järv paikneb väga tasases nõos, kus isegi veetaseme vähene tõus tähendab järve pindala märgatavat suurenemist. Ka asub järv piirkonnas, mida võivad tabada pikemaajalised põuaperioodid.

Suurim Tšaadi järve suubuv jõgi on Chari. Järve suubub ka Ngadda jõgi.
Barcelona

**Barcelona** on Kataloonia pealinn, elanike arvult Hispaania teine linn. Linn asub Vahemere rannikul,  Llobregati ja Besòsi jõe suudmete vahel. Linna elanike arv halduspiires on 1 593 000 (2005), kuid koos eeslinnadega on elanike arv üle 4 miljoni.

Barcelonas asub Kataloonia valitsus Generalitat de Catalunya.

## Ajalugu

Legendi järgi asutas tänapäeva linna kohale Barcino koloonia kartaago väejuht Hamilkar Barkas, Hannibali isa.
Roomlased ehitasid linna kohale oma kindluse umbes 15 eKr. 5. sajandil vallutasid linna läänegoodid ja 8. sajandil maurid. Aastal 801 vallutas linna Karl Suure poeg Ludwig Vaga. Aastal 985 rüüstas Barcelonat Córdoba kaliif Al-Mansur. Keskajal oli Barcelona Aragóni kuningriigi pealinn.

Pärast liitu Aragóni ja Kastiilia vahel linna areng pidurdus. Linn rüüstati 1640–1652 püsinud Kataloonia Vabariigi likvideerimise käigus ja Hispaania pärilussõja ajal 1714. Felipe V lammutas pool kaupmeeste elurajooni tsitadelli ehitamiseks, et vaenulikku linna ühekorraga karistada ja kontrollida. Katalaani keele kasutamine asjaajamises keelustati.

Linna uus tõus algas 19. sajandil, kui Barcelonast sai Hispaania juhtiv tööstuslinn. Seda märkis ka katalaanide rahvusliku meelsuse tõus. Anarhistidel oli Kataloonias suurem mõju kui kusagil mujal. Hispaania kodusõja ajal oli Barcelona üks vabariiklaste keskusi. Frankistid vallutasid ta 26. jaanuaril 1939.

1992. aastal toimusid linnas XXV suveolümpiamängud.

## Kultuur ja vaatamisväärsused

* Sagrada Família kirik
* vanalinn Ciutat Vella
* okeanaarium
* Parc Güell
* Palau Güell
* Casa Batlló
* La Pedrera
* MACBA (Museu d'Art Contemporani de Barcelona)
* Torre Agbar
* Arc de Triomf

## Haridus

Barcelona ülikool asutati 1450. aastal ja Toulouse Business School.

## Transport

Linnas on metroo ja linna lähedal El Prati lennujaam.

## Sport
Linnas tegutseb spordiklubi FC Barcelona.

## Kuulsaid barcelonalasi

* laulja Montserrat Caballé
* laulja José Carreras
* arhitekt Antoni Gaudí
* kunstnik Joan Miró
* ROKi president Juan Antonio Samaranch
* tennisist Arantxa Sánchez-Vicario

## Vaata ka
* Torre Mapfre
* RCD Espanyol
* Barcelona protsess
* Barcelona mammutimuuseum
* Barcelona Ülikool
* Massana kool
* Montjuïci kalmistu

## Viited

## Välislingid

* Barcelona koduleht
* Barcelona Travel Guide
Arhailise Meestelaulu Selts

**Arhailise Meestelaulu Selts** on põhikirja järgi vabatahtlik meeskodanike ühendus, mille liikmete eesmärgiks ja sisemiseks sooviks on vanema laulutraditsiooni säilitamine, uurimine ja praktiseerimine, teistele edasiõpetamine ja õppimine. 

Selts asutati 2005. aastal Lauri Õunapuu eestvõttel ning esimene avalik üritus 2006. aasta jaanuaris.

## Viited

## Välislingid
*Arhailise Meestelaulu Selts
Reggio Calabria provints

**Reggio Calabria provints** oli provints (2. järgu haldusüksus)  Itaalias Calabria maakonnas. Provintsi keskus oli Reggio Calabria linn. 2016. aastast on provintsi asemel città metropolitana di Reggio Calabria.

## Haldusjaotus
Reggio Calabria provints jagunes 97 omavalitsusüksuseks (*comune*).


Piana di Gioia Tauro - Agrumeti vicino Rosarno.jpg|Tsitrusviljade istandik
Scilla139.jpg|Scilla linn


## Vaata ka
*Costa Viola

## Välislingid

* Reggio Calabria provintsi koduleht (itaalia keeles)
Avellino provints

**Avellino provints** on provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskuseks on Avellino linn.

Avellino piirneb järgmiste provintsidega: Benevento, Foggia, Napoli, Potenza, Salerno.

## Haldusjaotus
Avellino provints jaguneb 119 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Avellino provintsi koduleht (itaalia keeles)
Benevento provints

**Benevento provints** on provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskuseks on Benevento linn.

Benevento provints piirneb Avellino, Campobasso, Caserta, Foggia ja Napoli provintsiga.

## Haldusjaotus
Benevento provints jaguneb 78 omavalitsusüksuseks – vallaks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Üle 5000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.

### Väiksema elanike arvuga omavalitsusüksused
Alla 1000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.

## Viited

## Välislingid

* Benevento provintsi koduleht (itaalia keeles)
Caserta provints

**Caserta provints** on provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskuseks on Caserta linn.

Caserta piirneb järgmiste provintsidega: Benevento, Campobasso, Frosinone, Isernia, Latina, Napoli.

## Haldusjaotus
Caserta provints jaguneb 104 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Caserta suurima elanike arvuga (üle 15 000) omavalitsusüksused on järgmised.

## Välislingid

* Caserta provintsi koduleht (itaalia keeles)
Napoli provints

**Napoli provints** oli provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskus oli Napoli linn. 2015. aastast on provintsi asemel città metropolitana di Napoli.

## Haldusjaotus
Napoli provints jagunes 92 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Üle 50 000 inimese elas järgmistes omavalitsusüksustes.

## Viited
Salerno provints

**Salerno provints** on provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskuseks on Salerno linn.

## Haldusjaotus
Salerno provints jaguneb 158 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Alttodud tabelis on loetletud enam kui 10 000 elanikuga omavalitsusüksused.

### Väikseima elanike arvuga omavalitsusüksused
Tabelis on loetletud provintsi kolm väiksema elanike arvuga omavalitsusüksust:


Salerno- Panorama da castello di Arechi II.jpeg|Panoraam
Salerno 2013-05-17 09-50-50.jpg|San Matteo katedraal
Salerno Arechi-Castle 01.jpg|Castello Arechi
TorreNormannaNocera.jpg|Nocera Inferiore
Olevano sul tusciano, grotta di san michele, battesimo di cristo, affresco IX secolo.jpg
Badia di Cava.JPG
Amalfi BW 2013-05-15 10-09-21.jpg|Amalfi katedraal
Fiordo di Furore.JPG|Furore fjord


## [[UNESCO maailmapärandi nimistu]]
UNESCO maailmapärandi nimistusse on kantud kaks Salerno provintsi piirkonda:
* Amalfi rannik (itaalia keeles *La Costiera amalfitana*),
* Cilento ja Vallo di Diano rahvuspark (*Il Parco nazionale del Cilento e Vallo di Diano*), koos seal asuvate Paestumi ja Elea-Velia ning Certosa di Padula arheoloogiliste väljakaevamiste aladega.


Veduta di Paestum 2010.jpg|Paestumi arheoloogilised väljakaevamised
Amalfi coast at Minori.jpg|Amafi rannaala, vaade Minorist


## Viited

## Välislingid

* Salerno provintsi koduleht (itaalia keeles)
Mahtra sõda (täpsustus)

**[[Mahtra sõda]]** oli kokkupõrge eesti talupoegade ja karistussalklaste vahel 14. juunil 1858.

Selle järgi on nime saanud:
***"[[Mahtra sõda (Vilde)|Mahtra sõda]]"**, Eduard Vilde romaan
***"[[Mahtra sõda (album)|Mahtra sõda]]"**, Tsõdsõpujaleelo ja Metsatölli album
***"Mahtra sõda"**, Evald Okase õlimaal
Vibo Valentia provints

**Vibo Valentia  provints** on provints Itaalias Calabria maakonnas. Provintsi keskuseks on Vibo Valentia linn.

## Haldusjaotus
Vibo Valentia provints jaguneb 50 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Üle 5000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes. 

## Välislingid

* Vibo Valentia provintsi koduleht (itaalia keeles)
Campobasso provints

**Campobasso provints** on provints Itaalias Molise maakonnas. Provintsi keskuseks on Campobasso linn.

## Haldusjaotus
Campobasso provints jaguneb 84 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused seisuga 1. jaanuar 2011 on järgmised.

## Viited

## Välislingid

* Campobasso provintsi koduleht (itaalia keeles)
Isernia provints

**Isernia provints** on provints Itaalias Molise maakonnas. Provintsi keskuseks on Isernia linn.

## Haldusjaotus
Isernia provints jaguneb 52 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused seisuga 31. detsember 2011 on järgmised


Castel_san_Vincenzo.jpg|Vaade Castel San Vincenzo järvele
Duomo di isernia, esterno 01.jpg|Isernia katedraal
Pietrabbondante-Tempio.JPG|
Castel San Vincenzop.jpg|San Vincenzo kastell
Fontana Fraterna (Isernia).JPG|Fontana Fraterna
Eremo SS Cosma e Damiano (Isernia).JPG|
Capracotta1.jpg|Capracotta
Castelpetroso-SantuarioDellaMadonnaAddolorata.JPG|
Volturno 017.jpg|Volturno jõgi
Teatro-Pietrabbondante.jpg|Pietrabbondante amfiteatri varemed


## Välislingid

* iserniaturismo.it
Tuhkapäev

**Tuhkapäev** ehk **tuhapäev** on vastlapäevale järgnev kolmapäev. 

Sellest päevast algab 40-päevane paast (pühapäevad ei lähe arvesse), mis lõpeb ülestõusmispühal. Maagilistel põhjustel olid keelatud mitmesugused tööd ja toimetamised, eriti juuste kammimine.

Päeva nimetus tuleneb juba 7. sajandi lõpu katoliku kiriku rituaalist – palmipuudepühal põletatud palmide või nende asenduspuu tuha patukahetsejate pähe raputamisest. Algselt ei kuulunud tuhkapäev ja sellele järgnenud päevad suure paastu hulka, kuid umbes aastal 700 pikendati paastu, et saada selle pikkuseks 40 päeva ehk Kristuse paastu pikkus.

Tuhkapäevaga on seotud rida uskumusi ja toiminguid, mis väljendavad puhastamist ja kõige kurja eemaletõrjumist. Eeskätt viidi tuhka põllule ja aeda, oluline oli tubade puhastamine ja laiskuse või niinimetatud tuhkapussi väljapeksmine.

Tuhkakapuss, tuhkapoiss või tuhkatüdruk oli poisiks või tüdrukuks riietatud nukk, mis viidi salaja teise pere ukse taha, sealt jälle edasi. Kelle ukse taha kuju lõpuks jäi, see pere oli kogu aasta pilkealune laiskuse ja lohakuse pärast. 

## Välislingid

*
Sož

**Sož** (vene, valgevene ja ukraina keeles *Сож*) on jõgi Euroopas. Algab Smolenski kõrgustikult. Voolab valdavalt lõunasse. Suubub vasakult Dneprisse (Kiievi veehoidlasse).

Jõe pikkus on 648 km, valgla 42 100 km&sup2;.
Santiago

**Santiago**, tuntud ka kui **Santiago de Chile**, on Tšiili pealinn ja suurim linn ning üks suurimaid linnu Ameerikas. Suurem osa linnast asub 500–650 meetri kõrgusel merepinnast. See paikneb Tšiili keskorus Santiago nõos, Andide mäestikust idas ja Tšiili rannikuahelikust läänes. Halduslikult ei moodusta terviklikku üksust, vaid koosneb 37 omavalitsusest. Suurem osa neist asub Santiago provintsis, mõned ka Maipo, Cordillera ja Talagante provintsides.

Nõgu, kus Santiago asub, on olnud asustatud vähemalt 10. aastatuhandest eKr, mil Mapocho jõe äärde rajati esimesed külad, mis hiljem liideti inkade riiki. Hispaanlaste Ameerika vallutuse ajal rajas konkistadoor Pedro de Valdivia 12. veebruaril 1541 koloniaallinna *Santiago del Nuevo Extremo*, milles kujunes tänapäevane Santiago. Vaatamata esialgsetele näljahädadele, põlisrahvaste rünnakutele, üleujutustele ja hävitavatele maavärinatele sai linnast Tšiili kapitanaadi pealinnana. Santiago jäi poliitiliseks keskuseks ka Tšiili iseseisvussõja ajal. 19. sajandil kasvas linn raudteeehituse, riigi ülesehitamise ning haridus- ja kultuuriasutuste loomise kaudu.

Tänapäeval on Santiago Tšiili poliitiline ja administratiivne süda: siin asuvad presidendipalee ja täidesaatva ning kohtuvõimu peamised institutsioonid, samal ajal kui Rahvuskongress koguneb peamiselt lähedalasuvas Valparaísos. Majanduslikult on Santiago riigi peamine tööstus-, kaubandus- ja finantskeskus ning piirkondlik teenuste sõlmpunkt, kus asuvad suurte Tšiili ettevõtete peakorterid, rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Ladina-Ameerika ja Kariibi Majanduskomisjoni (ECLAC), piirkondlikud esindused ning mitmed olulised ülikoolid ja teadusinstituudid. Linna arengut on mõjutanud kõrghoonetega äri- ja finantspiirkondade, näiteks Sanhattani, esilekerkimine. Sanhattani panoraami domineerib Gran Torre Costanera, Lõuna-Ameerika kõrgeim ja Ladina-Ameerika kõrguselt teine kõrgeim hoone pärast Mehhiko pilvelõhkujat T.Op Torre 1.

Santiago arhitektuur ühendab 19. sajandi neoklassitsistliku kesklinna ja säilinud koloniaalkirikud laialdaste kaasaegsete elamupiirkondadega, üksikute mägedega nagu Santa Lucía ja San Cristóbali mäed, ning Mapocho jõe äärsete parkidega, sealhulgas Parque Forestal, Parque Bicentenario ja Parque Metropolitano de Santiago. Linnal on jahe poolkõrbeline kliima vahemereliste tunnustega. Suved on soojad ja kuivad ning talved jahedad ja niiskemad. Linna asukoht suletud orus pakub kauneid vaateid kõrgetele Andidele aga ka kroonilise õhusaaste ja talvise sudu. Santiagot teenindavad Arturo Merino Beníteze rahvusvaheline lennujaam ja tihe kiirteede võrk. Linnal on Ladina-Ameerika üks suurimaid metroosüsteeme.

## Galerii

## Vaata ka

* Estadio Monumental David Arellano
* Vitacura

## Viited

## Välislingid
Pasqual Maragall i Mira

**Pasqual Maragall i Mira** (; sündinud 13. jaanuaril 1941 Barcelonas) oli 127. *[[Generalitat de Catalunya]]* president aastatel 2002–2006. Ta oli ka Barcelona linnapea 1982–1997. Sellesse perioodi jääb ka olümpiamängude edukas läbiviimine Barcelonas.
1113

**1113. aasta** (MCXIII) oli 12. sajandi 13. aasta.

## Sündmused maailmas

* Valmis Nestori kroonika ehk "Jutustus möödunud aegadest", mida peetakse Vene vanimaks kroonikaks.
* Valmis Wang Ximengi ainus säilinud teos, "Tuhat liid jõgesid ja mägesid", mida peetakse üheks parimaks hiina kunsti teoseks.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* Geoffroy V, Anjou krahv ja Normandia hertsog

## Surnud

* ...
Tulemaa provints (Argentina)

**Tulemaa provints** (ametlikult **Tulemaa, Antarktise ja Lõuna-Atlandi saarte provints**) on Argentina kõige lõunapoolsem provints. Aastani 1991 oli see *[[Territorio Nacional]]*. 

Provints hõlmab Argentina Tulemaa alad, Atlandi ookeani lõunaosas asuvad Briti valdused (Malviini saared, Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared) ning Argentina nõudlusala Antarktikas. Kontroll on Argentinal ainult Tulemaa osa üle. Provintsi rahvusvaheliselt tunnustatud pindala on 21 263 km², koos nõudlusaladega on see 986 418 km².

  

## Vaata ka
*Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared

## Viited

## Välislingid
*Provintsi koduleht
Marbella

**Marbella** [maɾˈβeʝa] on linn Hispaanias Andaluusias Málaga provintsis Vahemere kaldal Costa del Solis – Päikeserannikul.

Marbella on tuntud kuurortlinn, eriti põhjaeurooplaste seas.

Eestis on Marbella tuntuks saanud Eesti ärimeeste ja allmaailmategelaste puhkuse- ja elukohana. Ka 1960. ja 1970. aastatel oli see linn Euroopa allilmategelaste seas populaarne. Paljud Suurbritannia kurjategijad põgenesid 1960. ja 1970. aastatel Marbellasse, kuna Suurbritannia ja Hispaania vahel puudus Franco ajal raskendatud suhete tõttu Gibraltari küsimuses väljaandmislepe. Sealt pärinebki Costa del Soli hüüdnimi "Costa del Crime".

Marbella ümbruses on palju golfiväljakuid. Marbella linnavalitsuse taotluse tõttu trahvitakse avalikes kohtades särgita jalakäijaid 120–500 euroga, rannaalas viibijatele on erandite tegemine lubatud.

Marbellal on hea maantee- ja bussiühendus Algecirase ja Málagaga. Lähim lennujaam asub Málagas.

Elanike arv on 116 200 (2004).


Pilt:Patron’s party.jpg|Iga aasta juuni alguspoolel peetakse nädalane festival linna kaitsepühaku püha Barnabasi auks – Feria de San Bernabé
Pilt:Spanish Post Lions.jpg|Marbella postkontori välissein
Pilt:Marbella._Malecón.JPG|Marbella rannik


## Ajalugu
Väljakaevamistel on Malaga alal leitud inimtegevuse jälgi juba paleoliitikumist ja neoliitikumist, samuti foiniiklaste ja kartaagolaste ajast. Rooma ajal oli linna nimeks Salduba. Sajandeid kuulus linn muhameedlastele, kes ehitasid sinna müüridega ümbritsetud kindluse. Sellest ajast pärineb ka linna nimi (*Marbil-la*). Kristlased vallutasid Marbella rekonkista käigus 1485.

## Viited

## Välislingid

* Marbella koduleht
* Virtuaalne ringkäik Marbellas
Guajaana

**Guajaana** kohta vaata artikleid:

*Prantsuse Guajaana
*endine Briti Guajaana – Guyana
*endine Hollandi Guajaana – Suriname
*Guajaana mägismaa
*Guajaana – piirkond Lõuna-Ameerikas.
*Guajaana kosmodroom
Imavere valla lipp

**Imavere valla lipp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Imavere valla lipp.

Lipp on kinnitatud 11. oktoobril 1996.

## Lipu kirjeldus

Ristkülikukujulise lipu vardapoolsel äärel on 1,5 ühiku laiune roheline püstlaid. Lipu ülejäänud osa koosneb kolmest võrdse, 2 ühiku laiusest horisontaalsest värvilaiust: ülemine on valge, keskmine roheline ja alumine kollane. 

Normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9. Lipul on kaks nööri, roheline ja kollane või kuldne.

## Põhjendus
Roheline värv sümboliseerib metsa, ja rohumaid, risti kuju aga valla asukohta Kesk-Eestis ja Paia risti. Valge piimandust ja piimandusmuuseumi. Kollane ristkülik kujutab põlluharimist ja viljakasvatust. 

## Lipu kasutamise kord

Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks volikogu otsuse või valitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel. Teistele omanikele on need otsused ja korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.

Vallalipp heisatakse:
#Alaliselt valla administratiivhoone peasissekäigu juurde.
#Ametlike delegatsioonide vastuvõttudel.
#Valitsuse korraldusel kultuuri- ja spordiüritustel. 
#Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada valla ametlikud delegatsioonid või valda esindavad kollektiivid või üksikisikud valitsuse korralduse alusel. 
#Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna riigilippudest vasakul, teistest lippudest paremal. 

Vallalipu valmistamine toimub üksnes valitsuse loal. 

## Vaata ka
*Imavere valla vapp
*Järva maakond

## Välislingid
*Imavere valla sümboolika Järvamaa infoportaalis
*Imavere valla sümboolika
Meleagriidid

**Meleagriidid** olid vanakreeka mütoloogias Aitoolia pealinna Kalydoni kuningapaari Oineuse ja Althaia lapsed. Neid tabasid üldiselt suured õnnetused.

Selles osas, kui palju Oineusel ja Althaial lapsi oli, lahknevad arvamused suuresti. Nähtavasti oli neil neli poega ja neli tütart.

**[[Meleagros]]** läks tülli oma kahe onuga ning tappis nad. Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri.

**Toxeus** sai surma Kalydoni metsseajahil. Kalydoni metssiga tappis ta ära.

**Thyreose** kohta ei ole üldse midagi teada. Vanakreeka mütoloogias pole just tavaline, et kuningapoja kohta mitte midagi peale nime ei teata.

**Klymenose** kohta on vähemalt nii palju öeldud, et tal ei olnud lapsi.

**[[Deianeira]]** abiellus Heraklesega. Kentaur Nessos pettis Deianeirat ja see tappis tahtmatult oma armastatud mehe. Deianeira tappis end meeleheitest.

**Melanippe** ja **Perimede** muutis Artemis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) kalkuniteks.

Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et pärast tütarde muutumist kalkuniteks poos end üles.

Oineuse abielueelset poega Tydeust ei loeta meleagriidide hulka. Tema langes sõjakäigus Seitse Teeba vastu, olles kaotajate poolel.

Vahel loetakse meleagriidideks ainult need Oineuse tütred, kes kalkuniteks muudeti.

Oineusel oli ainult neli seaduslikku lapselast, sealhulgas mitte ühtki pojapoega. Meleagrosel oli oma naise Kleopatraga tütar Polydora. Deianeiral oli oma mehega poeg Hyllos. Gorgel oli oma mehe Andraimoniga poeg Thoas. Perimedel oli tütar Astypalaia, kelle isa pole nimetatud.

Kes päris Oineuse trooni, on segane. Võimalik, et lühikest aega oli kuningaks tema poeg Klymenos. Esimene valik tema järel, Tydeuse poeg Diomedes, keeldus troonist. Hyllos päris Heraklese vara ega olnud Aitooliast huvitatud. Seetõttu sai Aitoolia kuningaks Thoas. Võimalik, et enne teda valitses kas kuninga või regendina Andraimon.
Barcelona (Venezuela)

**Barcelona** on linn Venezuelas, Anzoátegui osariigi pealinn.

Linn on asutatud 1671. aastal katalaani kolonistide poolt.

Barcelonas on palju naftatööstusettevõtteid.

## Viited

## Välislingid
Kaarma valla lipp

**Kaarma valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Kaarma valla lipp.

1999. aastal ühinesid Kaarma vald ja Kuressaare vald ühtseks omavalitsusüksuseks. Uue valla nimeks sai Kaarma vald ja kasutusele jäi senine Kaarma valla lipp.

Lipp on kinnitatud 11. märtsil 1993.

## Lipu kirjeldus

Ristkülikukujuline lipp on jaotatud kolmeks laiuks: valge, sinine, valge. Ülemine ja alumine valge laid moodustavad kumbki kolm osa, keskmine sinine aga ühe osa lipu laiusest. Normaalsuurusega lipu laidude mõõtmed on 45:15:45 cm. 

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.

## Põhjendus

## Lipu kasutamise kord
#Kaarma valla lipp on Kaarma valla omand, mida käsutab vallavolikogu või vallavalitsus.
#Teiste asutuste, ettevõtete, organisatsioonide või eraisikute dokumentidel, suveniiridel jt. toodetel võib Kaarma valla lippu kasutada ainult vallavalitsuse loal selleks ettenähtud maksu tasumisel. Erandjuhtudel võib sümboolika kasutamise õiguse taotleja maksust vabastada. 
#Valla lipp on alaliselt välja pandud vallamajal. 
#Volikogu istungite ajal on lipp välja pandud ka hoonel, kus istung toimub. 
#Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada Kaarma valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kollektiivid ja üksikisikud. 
#Lipu etaloni säilitatakse Saaremaa Koduloomuuseumis. Lipu kasutamine kujul, mis erineb etalonist, kuulub igal üksikjuhtumil läbivaatamisele ja kinnitamisele vallavalitsuse poolt. 

## Vaata ka
*Kaarma valla vapp
*Kuressaare valla lipp
*Kuressaare valla vapp
*Saare maakond

## Välislingid
* Kaarma valla sümboolika valla kodulehel
* Kaarma valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Tulemaa provints

**Tulemaa provintse** on kaks:
***[[Tulemaa provints (Argentina)|Tulemaa provints]]** Argentinas ja
***[[Tulemaa provints (Tšiili)|Tulemaa provints]]** Tšiilis
Barcelona (täpsustus)

**[[Barcelona]]** on linn Hispaanias, Kataloonia keskus.

Selle linna järgi on nime saanud:
***[[Barcelona (Venezuela)|Barcelona]]**, linn Venezuelas
***[[FC Barcelona]]**, spordiklubi

## Laulud
*"Barcelona", Freddie Mercury ja Montserrat Caballé laul
*"Barcelona", George Ezra laul albumilt "Wanted on Voyage"
*"Barcelona", Ed Sheerani laul albumilt "÷"

## Vaata ka
*Barcelona krahvkond
*Barcelona provints
*FC Barcelona (täpsustus)
Seltsing

**Seltsing** on registreerimata mittetulundusühendus, mis on asutatud kirjaliku seltsingulepinguga võlaõigusseaduse alusel ühise eesmärgi saavutamiseks.

Seltsing ei ole juriidiline isik. Erinevalt viimasest on seltsing sobiv väikeste ühenduste moodustamiseks.

Seltsingu asutamisel on vaja vähemalt kahte isikut (seltsinglased), kelle vahel sõlmitakse seltsinguleping.

Võlaõigusseaduse § 580 lõige 1 sätestab et "Seltsingulepinguga kohustuvad kaks või enam isikut (seltsinglased) tegutsema ühise eesmärgi saavutamiseks, aidates sellele kaasa lepinguga määratud viisil, eelkõige panuste tegemisega."

Seltsingud on ka valimisliidud.
Aarne Soro

**Aarne Soro** (sündinud 3. veebruaril 1974 Tõrvas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (1. lend).

Ta on töötanud algklasside õpetajana ja Tõrva Muusikakoolis metoodikuna. Alates 1996. aastast töötab Aarne Soro Ugala teatri näitlejana.

## Looming
### Teatrirollid

### Filmirollid

### Telesarjad

## Tunnustus
* 2002, 2010, 2012, 2016, 2019, 2020 Ugala teatri parim meesnäitleja
* 2002 Kuldõun – Ugala teatri publikupreemia (Wayne Hudson lavastuses "Popcorn")
* 2007 Kuldõun (osatäitmised lavastuses "Kolm klaasikest kirsiviina")
* 2010 Viljandi linna teatripreemia
* 2011, 2013, 2017, 2019 Kuldõun
* 2018 Hea Teatri Auhind 
* 2018 Särav Suts – Ugala teatri kolleegipreemia
* 2024 Ugala teatri publikupreemia Kuldõun – parim meesnäitleja (lavastuste “Meie klass” Władeku, “Printsi ja kerjuse” John Canty ja õukondlase ning “Metsavenna” Aarne, vana Jānis Pugačsi, sakslasest Hansu, talumees Paulise, Vasīlijs Kruglovi, Georg Otsa ja käo rollide eest).
* 2025 Kuldõun – Ugala 105. hooaja parim meesnäitleja (rollide eest lavastustes “Cosmopolitan” ja “Sünnipäevaküünlad”). 
* 2026 Eesti Näitlejate Liidu auraha.

## Isiklikku
Tema abikaasa on näitleja ja lavastaja Silvia Soro. Neil on tütred Herta (2002) ja Marta (2006) ning poeg Artur (2015). Laulja Anne Loho on tema õde.

## Viited

## Välislingid
* Aarne Soro Eesti Näitlejate Liidu lehel
* Aarne Soro andmekogus IMDb
* Margus Haav. Pikk blond mees, must king jalas Sakala, 14. jaanuar 2017
* Liis Auväärt. Tõrva poiss Eesti Naine, 23. veebruar 2017
* Hea Teatri auhinna sai Aarne Soro Sakala, 11. märts 2019
* Raimu Hanson. Aarne Soro võttis Hea Teatri auhinna vastu summutatud ahhetusega Tartu Postimees, 11. märts 2019
* "Praegu ja siin": intervjuu Aarne Soroga Jüri Aarma / Tallinna TV "Praegu ja siin", 7. aprill 2019
* Keiu Virro. Aarne Soro: inimesel peab säsi paigas olema Päevaleht, 20. aprill 2019
* Kirsti Vainküla. Alandlikkusega teie Aarne Soro Eesti Ekspress, 18. märts 2020
Tulemaa (täpsustus)

**Tulemaa** võib tähendada mitut asja.
***[[Tulemaa]]** ehk **Tulemaa saar** ehk **Isla Grande** on samanimelise saarestiku peasaar.
***Tulemaa** ehk **[[Tulemaa saared]]** ehk **Tulemaa saarestik** on saarestik Lõuna-Ameerika mandri lõunatipu lähedal.
***Tulemaa** ehk **[[Tulemaa provints (Argentina)|Tulemaa provints]]**, provints Argentinas.
***[[Tulemaa provints (Tšiili)|Tulemaa provints]]** on provints Tšiilis.
***"[[Tulemaa (film)|Tulemaa]]"** (*Tierra del fuego*) on Hispaania-Itaalia film aastast 2000.

## Vaata ka
*Tulemaa rahvuspark
Ogre rajoon

**Ogre rajoon** oli 1. juulini 2009 Läti 1. järgu haldusüksus.

Ogre rajooni keskus oli Ogre linn. Rajoonis asusid veel Ikšķile, Ķegumsi ja
Lielvārde linn.
Volžski

**Volžski** on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Volga jõel asuva Volgogradi veehoidla ääres, Ahtuba jõe suudmes. Volga vastaskaldal 20 km kaugusel asub Volgograd.

Volžski kohal asus 18. sajandil tekkinud **Bezrodnoje** küla. Peeter I käskis sinna rajada siiditehase.

Volžski on asutatud 1951. aastal seoses Volžski HEJ ehitamisega, linnaõigused sai 1954. aastal.

## Viited
Pistoia

**Pistoia** on linn Itaalias Toscana maakonnas, Pistoia provintsi halduskeskus.

Pistoia asub umbes 30 km Firenzest loodes.

## Vaatamisväärsused

* San Zeno katedraal koos 12. sajandist pärit kellatorniga, mis algselt oli kavandatud linnamüüri vahitorniks. 
* San Giovanni Fuoscivitase kirik ehitatud 12. ja 14. sajandil. Tõlkes tähendab kiriku nimi "Johannese kirik linnast väljas" ja kirik seisiski kunagi väljaspool linnamüüri.
* Cappella del Tau kirik (1360); nime on saanud kirik sellest, et teda ehitanud mungad kandsid rüüdel tau–tähte, mis sümboliseeris katku ning munkade pühendumist haigete ja vigaste abistamisele.
* Ospedale del Ceppo 1277. aastal asutatud haigla. Peafassaadil Giovanni della Robbia terrakotatahvlid (1514&ndash;1525).
* Palazzo Taus on näha Pistoia 20. sajandi kunstniku Marino Marini taiesed.

## Pistoias sündinud nimekaid inimesi

*Enrico Betti
*Mauro Bolognini
*Licio Gelli
*Cino da Pistoia 
*Paavst Clemens IX
*Marino Marini 
*Giovanni Michelucci
*Filippo Pacini

## Viited

## Välislingid

*Pistoia valla koduleht (*itaalia keeles*)
Armavir (Venemaa)

**Armavir** on linn Venemaal Krasnodari krais. Asub Kubani jõe ääres Urupi jõe suudmes.

Armaviri rajas 1839. aastal Vene Keisririigi kindral Grigori Zass Tšerkessia armeenlastele (tšerkessogaidele) ja see kandis 1848. aastani nime *Armjanski aul* (*Армянский аул*, 'armeenia auul'). Linnaõigused sai 1914. aastal.

Peamised tööstusharud on masinaehitus, keemia- ja toiduainetetööstus.

Linnas asub mitu kõrgkooli.

Armaviris surid 1920. aastal Georg Lurich ja Aleksander Aberg. Sinna on nad ka maetud.

## Viited

## Välislingid
*Armaviri koduleht
*www.armavir.ru
Isla Grande

**Isla Grande** (hispaania keeles 'suur saar') on mitme koha nimi.
## Saared
***[[Tulemaa saar]]** ehk **Tulemaa** ehk **Isla Grande** on Tulemaa saarestiku peasaar. 
***[[Isla Grande (Colombia)|Isla Grande]]** on Rosario saarte (Colombia) suurim saar.
***[[Isla Grande (Hispaania)|Isla Grande]]** on saar  Vahemeres asuvas Columbretese saarestikus (Hispaania)
***[[Isla Grande (Panama)|Isla Grande]]**, Panamale kuuluv saar Kariibi meres
***Isla Grande**, mitteeksisteeriv saar Antarktikas

## Asulad
***[[Isla Grande (Boliivia)|Isla Grande]]** on asula Boliivia Potosí departemangus.
***[[Isla Grande (Bolívar)|Isla Grande]]** on asula Colombia Bolívari departemangus.
***[[Isla Grande (Caquetá)|Isla Grande]]** on asula Colombia Caquetá departemangus.
***[[Isla Grande (Sucre)|Isla Grande]]** on asula Colombia Sucre departemangus.
***[[Isla Grande (Mehhiko)|Isla Grande]]** on asula Mehhiko Veracruzi osariigis.
***[[Isla Grande (Bocas del Toro)|Isla Grande]]** on asula Panama Bocas del Toro provintsis.
***[[Isla Grande (Colón)|Isla Grande]]** on asula Panama Colóni provintsis.
***[[Isla Grande (Tšiili)|Isla Grande]]** on asula Tšiili Antofagasta piirkonnas.
Võrgukeskne sõjapidamine

**Võrgukeskne sõjapidamine** ehk **võrgusõda** on sõjanduskontseptsioon, mille kohaselt saavutatakse sõjaline eelis kasutades ära eeliseid infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni vallas, mis võimaldavad muu hulgas kiirendada otsustusprotsesse ning parandada iga operatiivüksuse informeeritust hetkeolukorrast.

## Tehnoloogiaid, mis võimaldavad võrgukeskset sõjapidamist

* Võrguarhitektuur, mis tagab pideva andmete liikumise erinevate mobiilsete üksuste, sensorite, inimeste vahel sõltumata kasutavatest sidekanalitest ning sõltumata võimalikest katkestustest üksikute võrgusõlmede vahel.
* Satelliidid, nii sidekanali kui ka info kogujatena. Pakkudes pildilist infot, asukohainfot (GPS), infot ilma kohta, raketihoiatussüsteemi võimalust.
* Raadioside
* Mehitamata sõidukid: praegu enamasti kaugjuhitavad sõidukid, mida kasutatakse luureinfo kogumiseks.
* Üha kasvav arvuti protsessorite jõudlus
* Nanotehnoloogia, mis võimaldab luua kergemaid ja väiksemaid relvi ning miniatuurseid sensoreid
* Tarkvara

## Eelised
* Omavahel 'võrgutatud' üksused võivad olla väiksemaarvulised, liikudes kiiremini ja nõudes vähem ressursse
* Võimalus kasutada uusi taktikaid. Iraagi sõjas kasutasid USA üksused nn sülemlemistaktikat. Omavaheline sidepidamine võimaldab üksustel liikuda hajutatult ilma kindla formeeringuta. Iga üksus teab teise asukohta. Kui üks sattub hätta, siis saavad naabruses olevad üksused kohe reageerida, rünnates vastast sülemina igast suunast.
* Väheneb sensorist-tulistajani reageerimisaeg. Üksused saavad kohe kasutada sensorite luureandmeid, ilma et need peaks enne staablist läbi käima.

## Välislingid
* Network Centric Warfare: Background and Oversight Issues for Congress
* The Implementation of Network-Centric Warfare
Jõgeva valla lipp

**Jõgeva valla lipp** on Jõgeva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõgeva valla lipp.

Lipp on kinnitatud 9. veebruaril 1995.

## Lipu kirjeldus
Valla lipuks on rohelisel ristkülikukujulisel kangal 0,5 ühiku kaugusel üla- ja alaservast kaks
valget horisontaalset lainelõikelist laidu, mille laius on 0,5 ühikut. Lipu keskel on viie valge
kroonlehega ja punase südamikuga kartuliõie kujutis, läbimõõduga 3 ühikut.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105×165 cm.

## Põhjendus
Kanga roheline värvus viitab valla elanike loodusega ja põllumajandusega tihedalt seotud eluviisile.  
Kartuliõis sümboliseerib vallas asuvat üht Eesti tähtsaimat sordiaretuse, eriti kartulikasvatuse keskust. Punane südamik viitab sellealasele rahvusvahelise tunnustusega teadustööle.
Kaks lainelõikelist laidu tähistavad valla maa-ala läbivaid Pedja ja Kaave jõge.  

## Lipu kasutamise kord
#Valla lipp heisatakse:
##alaliselt Jõgeva Vallavalitsuse haldushoone(te)l;
##ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, muudel pidulikel üritustel;
##muudel juhtudel valitsuse loal.
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või valitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused soovitusliku iseloomuga.
#Valla lipp on välja pandud ruumis, kus toimuvad vallavolikogu istungid.
#Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.

Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele.

## Vaata ka
*Jõgeva valla vapp
*Jõgeva maakond

## Välislingid
*Jõgeva valla sümboolika valla kodulehel
*Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Jõgeva vald.
* Eili Arula: "Lumehelbekesega vapp tekitas vallarahvas nördimust" Tartu Postimees, 19. detsember 2017
Kihelkonna valla lipp

**Kihelkonna valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Kihelkonna valla lipp.

Lipp on kinnitati 9. juulil 1997.

## Lipu kirjeldus

Valla ristkülikukujuline lipp koosneb võrdse laiusega 4 punasest ja 3 mustast horisontaalsest värvilaiust, mille ülemine ja alumine on punased. 

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Lipu kasutamise kord

#Kihelkonna valla lippu kasutati valla pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel ning suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega.
#Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, maakonna, omavalitsuse või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi, Eesti riigilipust või mõnest muust lipust.
#Valla lipu valmistamine toimus üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Kihelkonna valla vapp
*Saare maakond

## Välislingid
*Kihelkonna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kanepi valla lipp

**Kanepi valla lipp** on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kanepi valla lipp.

## Lipp alates 2017
Kanepi valla lipp on kohanimest tulenev sümbol. See on käigus juba aastast 1869, mil Kanepi Laulu ja Mängu Selts käis Eesti esimesel laulupeol. Valged laiud sümboliseerivad Kanepiga liitunud Kõlleste ja Valgjärve valdu.

Lipu normaalmõõdud on 165 x 105 cm.

### Lipu kirjeldus
Kanepi valla lipu kangas jaguneb kolmeks osaks: ruudukujulisel rohelisel kesklaiul on rootsudeta valge kanepi leht, äärtes on valged püstlaiud.

## Lipp 1997–2017

Lipp kinnitati 18. novembril 1997.

### Lipu kirjeldus

Valla lipp on ruudukujuline vapilipp, mille sinisel kanga alaservast tõuseb nõgus teravik, saatena vardapoolsel küljel tammeleht ja lehvipoolsel küljel kannel. Teraviku kohal kaheksaharuline täht, kõik valged.

Kandelipu mõõtmed on 105×105 cm.

### Lipu kasutamise kord

#Kanepi valla lippu võivad heisata kõik Kanepi valla kodanikud eramajadel, ettevõtted ja organisatsioonid oma hoonetel lipuhoidlasse või maapinnalt tõusvasse lipumasti. Lipp peab vastama Kanepi valla põhimääruses olevale kirjeldusele, olema puhas ja terve.
#Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem, seinalipuvarda pikkus aga ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud lipul peab lipukanga serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
#Kanepi valla lipp heisatakse riiklikel pühadel, tähtpäevadel, rahvuspühadel, 19. detsembril (Kanepi valla omavalitsusliku staatuse saamise päev), perekondlike sündmuste ning muude sündmuste puhul, milleks sellekohase korralduse annab Kanepi Vallavalitsus.
#Kanepi valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 50–100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipu laiust pidi kuni lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti nii, et lipu alumine äär on masti keskel.
#Kanepi Vallavalitsuse hoone ees võib Kanepi valla lipp olla heisatud koos Eesti riigilipuga ööpäevaringselt.

Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp tuleb hävitada sündsal viisil.

## Vaata ka
*Kanepi valla vapp

## Välislingid

## Välislingid
*Kanepi valla sümboolika valla kodulehel
*Kanepi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Prato

**Prato** on linn Itaalias Toscana maakonnas, 20 km Firenzest loodes Arno lisajõe Bisenzio kaldal, Prato provintsi halduskeskus.

Pratot on esmamainitud 10. sajandil. Pratot on peetud linnaks, kus võeti esimest korda kasutusele kahekordne raamatupidamine.

19. sajandil sai Prato tähtsaks tööstuskeskuseks. Alates 1950. aastatest on linna elanikkond kiiresti kasvanud. Alates 1980. aastatest elab linnas märkimisväärne hiinlaste kogukond: nad moodustavad 7–10% linna elanikest. Hiinlased nimetavad Pratot Wenzhouks ehk hiinalinnaks.

Pratos asub Austraalia Monashi ülikooli kolledž, kus õpetatakse peamiselt Euroopa Liidu õigust. See on suurim Austraalia haridusasutus Euroopas.

## Majandus
Läbi ajaloo on Prato majandus tuginenud tekstiilitööstusele. Tekstiilivabrikud annavad Prato ümbruses tooni tänaseni. Linnas asub ka Prato tekstiilitööstuse ajalugu kajastav muuseum Museo del Tessuto.

## Vaatamisväärsused
* Prato toomkirik (ehitust alustatud 1211); seal asuvad Fra Filippo Lippi ja Angelo Gaddi freskod. Kiriku kõrval seisab Donatello ja Michelozzo kavandatud nn Püha Vöö kantsel (1434–1438), kus kord aastas tuuakse rahvale näha vöö, mille neitsi Maarja olevat enne taevasseminekut andnud Apostel Toomasele.
* Santa Maria delle Carceri kirik; renessanss
* Castello dell'Imperatore; 1237. aastal Friedrich II ehitatud kindlus
* Ponte Mercatale sild

## Viited
Samora Machel

**Samora Moisés Machel** (29. september 1933, Xilembena, Gaza provints, Mosambiik – 19. oktoober 1986, Nkomati lähedal, Natali provints, Lõuna-Aafrika Vabariik) oli Mosambiigi president alates riigi iseseisvumisest 1975 kuni oma surmani. 

Ta liitus 1962. aastal FRELIMOga ja juhtis sissirünnakuid Portugali võimude vastu Põhja-Mosambiigis.

Ta sai surma lennuõnnetusel, lennates Lusakast (Sambia) koju Maputosse. Paljud tema poliitilised kaaslased arvasid, et  õnnetuse taga on Lõuna-Aafrika Vabariik, kuid Pretoria eitas oma seost õnnetusega.

Samora Machel oli Lõuna-Aafrika üks karismaatilisemaid presidente. Ta võttis vastu majanduslikku abi oma vaesele riigile  nii kommunistlikust blokist kui ka läänemaailmast ning isegi Lõuna-Aafrika Vabariigilt.
Vinci

**Vinci** on linn Itaalias Toscana maakonnas Firenze provintsis. Vinci sai linnaõigused presidendi 1954. aasta 15. juuli dekreediga.

Vinci linnast 3 km kaugusel Anchiano külas on sündinud Leonardo da Vinci (1452&ndash;1519).

13. sajandist pärit Castello dei Conti Guidi kindluses asub Leonardo da Vinci muuseum Museo Leonardiano.

## Viited

## Välislingid

* Vinci valla koduleht (*itaalia keeles*)
Siena

**Siena** on linn Itaalias Toscana maakonnas, Siena provintsi halduskeskus.

## Ajalugu
Legendi järgi asutas Siena Romuluse venna Remuse poeg Senius, kuid arheoloogilised väljakaevamised on näidanud, et linn on vanemgi kui Rooma. Enne roomlaste tulekut elas selles piirkonnas etruskide hulka kuuluv sainade hõim, kes ongi arvatavasti linnale nime andnud (on ka teisi seletusi). Siiski on linna embleemil kujutatud kaht poissi imetavat emahunti ning see motiiv on Sienas ja selle ümbruskonnas väga populaarne.

Rooma ajal oli Siena tähtsusetu. Ta kandis siis nime Saena Julia. Suured maanteed läksid linnast mööda. Seetõttu jõudis ka kristlus Sienasse hilinemisega, 4. sajandil, ja väidetavalt alles langobardide vallutuse tulemusena võitis kristlus selles piirkonnas otsustavalt paganluse.

1167. aastani oli Siena piiskopi kontrolli all, siis sai ülestõusu tulemusena vabalinnaks. 1179 sai ta põhiseaduse. Sellest algas linna pidev tõus. Linna tähtsaimad majandusharud olid pangandus ja villatööstus. Kõige tähtsam konkurent oli naaberlinn Firenze. Kui Firenze pooldas gvelfe, asus Siena gibelliinide poolele. 4. septembril 1260 purustas Siena sõjavägi Monteperti lahingus märksa ülekaalukama Firenze armee. 1348. aastal tabas katk seevastu Sienat eriti rängalt ja ta ei saavutanud enam kunagi senist kuulsust. Sellegipoolest säilitas ta iseseisvuse kuni 1557. aastani.

## Vaatamisväärsused

1995. aastal kanti Siena linna ajalooline keskus UNESCO maailmapärandi nimekirja.

Siena südameks, mille ümbruses asuvad ka linna olulisimad vaatamisväärsused, on Piazza del Campo, kuhu jooksevad kokku tänavad linna 17 piirkonnast (*contrada*'st).

* Siena toomkirik (1136–1382); üks Itaalia suurimaid toomkirikuid
* San Domenico kirik (alustatud 1226)
* Raekoda (*Palazzo Pubblico*) (1297&ndash;1342); gooti stiil
* Torre del Mangia kellatorn (1348); suuruselt teine keskaegne kellatorn Itaalias
* Logge del Papa ehk paavsti kolonnaad; ehitatud 1462. aastal paavst Pius II auks
* Palazzo Piccolomini (1460, arhitekt Bernardo Rossellino); Siena riigiarhiivi asukoht 
* Casa di Santa Caterina; Siena kaitsepühaku Caterina Benincasa kabelite ja ristikäikudega ümbritsetud maja.

## Kultuur

1203. aastal asutati Siena ülikool.

Sienas peetakse igal aastal 2. juulil ja 16. augustil Piazza del Campol Palio festivali.

## Vaata ka
*AC Siena

## Viited

## Välislingid

*Siena valla koduleht (*itaalia keeles*)
Näljastepp

**Näljastepp** ehk **Lõuna-Näljastepp** (kasahhi *Мырзашөл* (Mõrzašöl), usbeki *Mirzacho‘l*) on kõrb Aasias. Piirneb lõunas Turkestani ahelikuga, idas Sõrdarja oruga ja loodes Kõzõlkumi kõrbega. Valdavalt lössikõrb.

## Vaata ka
*Betbakdala (Põhja-Näljastepp)
Ponza saared

**Ponza saared** (itaalia keeles *isole Ponziane*) on vulkaanilise tekkega saarestik Türreeni mere Gaeta lahes. Itaaliale kuuluvate saarte kogupindala on 11,39 ruutkilomeetrit, suurim kõrgus merepinnast 280 meetrit (Guardia mägi Ponza saarel). Kaks saart, Ponza ja Ventotene on asustatud, püsielanikkond on umbes 4000 inimest.

Augustuse ja Mussolini ajal kasutati saari poliitiliselt soovimatute isikute väljasaatmiskohana. Tänapäeval on saared turistide meelissihtkohaks.

Saarestikku kuulub 6 suuremat saart, mis jagunevad kahte rühma:
* loodes asuvad (kuuluvad halduslikult Lazio maakonna Latina provintsi Ponza omavalitsusüksuse alla):
** Ponza (7,5 km²),
** Palmarola (1,36 km²),
** Zannone (0,9 km²),
** Gavi (0,14 km²);
* kagus asuvad (kuuluvad halduslikult Lazio maakonna Latina provintsi Ventotene omavalitsusüksuse alla):
** Ventotene (1,89 km²),
** Santo Stefano (0,27 km²).

Saartel on parvlaeva- ja tiiburlaeva Formia, Anzio, Terracina, San Felice Circeo, Napoli, Pozzuoli ja Ischiaga.

## Välislingid

* Italian Government Tourist Board North America (inglise keeles)
Arezzo

**Arezzo** on linn Itaalias Toscana maakonnas, Arezzo provintsi halduskeskus. Arezzo asub Arno jõe ääres.

Suurem osa Arezzo vanalinnast hävis Teises maailmasõjas; endiste kitsaste keskaegsete tänavate asemele rajati laiad avenüüd ja kesklinnas on palju uuemaaegseid ehitisi. Kuid säilinud on ka märkimisväärseid ajaloolisi ehitisi.

## Ajalugu

Rooma ajal kandis asula nime **Arretium**.

## Arhitektuuriväärtused

* San Francesco kirik Piero della Francesca freskodega
* Arezzo toomkirik
* Pieve di Santa Maria kirik; romaani stiil
* Palazzo della Fraternità dei Laici (1377&ndash;1552)
* Fortezza Medicea ehk Medicide kindluse varemed; (Antonio da Sangallo 16. sajand)
* Casa di Vasari
* Etruskide aegsed müürid (3.–2. sajand eKr)

## Kultuur

Arezzos sündis 1304. aastal Francesco Petrarca.

## Viited

## Välislingid
*Arezzo valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)