open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
97 eKr

**97. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLVII (657).

## Sündmused
*Rooma konsulid olid Gnaeus Cornelius Lentulus and Publius Licinius Crassus Dives.

## Sündinud
*Appius Claudius Pulcher, Rooma poliitik

## Surnud
*...
Philologia Estonica Tallinnensis

**Philologia Estonica Tallinnensis** on Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi väljaanne (endise nimega **Tallinna Ülikooli Eesti Keele ja Kultuuri Instituudi Toimetised**).

Ajakirjas avaldatakse artikleid kõigist lingvistika ja kirjandusteaduse valdkondadest. Samuti on väljaandesse teretulnud kirjutised eesti keele ja kirjanduse õpetamise ning keelelise kommunikatsiooni alalt. Väljaande artiklid on eesti, soome ja inglise keeles.

Philologia Estonica Tallinnensise eelkäija Tallinna Ülikooli Eesti Keele ja Kultuuri Instituudi Toimetised ilmus alates 2004. aastast (esimene väljaanne ilmus **Tallinna Pedagoogikaülikooli Eesti Filoloogia Osakonna Toimetiste** nime all, kirjandusalased uurimused ilmusid esialgu instituudi eraldi kogumikena).

Ajakiri ilmub kord aastas oktoobris, artiklite toimetusele saatmise tähtaeg on 1. mai. Kõik artiklid läbivad pimeretsenseerimise: iga artiklit hindab anonüümselt kaks retsensenti (nii väljaande kolleegiumist kui ka väljastpoolt). Väljaande peatoimetaja on Reili Argus, tegevtoimetaja on igal numbril erinev.

Philologia Estonica Tallinnensise artiklitele on toimetiste kodulehel vaba juurdepääs. Lugejad võivad artikleid alla laadida, lugeda, kopeerida või printida ilma toimetuselt või autorilt selleks luba küsimata.

## Kolleegium
Ajakirja toimetuskolleegiumi kuuluvad Lars Gunnar Larsson (Uppsala Ülikool), Maisa Martin (Jyväskylä Ülikool), Kaili Müürisepp (Tartu Ülikool), Helle Metslang (Tartu Ülikool / Tallinna Ülikool), Meelis Mihkla (Eesti Keele Instituut), Renate Pajusalu (Tartu Ülikool), Helena Sulkala (Oulu Ülikool), Urmas Sutrop (Tartu Ülikool / Eesti Kirjandusmuuseum), Marija Vojeikova (Moskva Riiklik Ülikool), Cornelius Hasselblatt (Groningeni Ülikool), Epp Annus (Eesti Kirjandusmuuseum /Ohio State University).

## Ilmunud numbreid
* *Philologia Estonica Tallinnensis I* (2016). Keelekontaktide ja mitmekeelsuse keelelised, sotsiaalsed ja kognitiivsed aspektid. Linguistic, Social and Cognitive Aspects of Language and Multilingualism. Peatoimetaja: Reili Argus, toimetaja: Anna Verschik. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn.

## Välislingid
* Ajakirja koduleht
92 eKr

**92. aasta eKr** ehk ab urbe condita DCLXII (662).

## Sündmused
*Rooma konsulid olid Gaius Claudius Pulcher ja Marcus Perperna.
*Rooma sõjavägi lööb Sulla juhtimisel Tigranes II väed Kapadookiast välja.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Antiochos XI, seleukiidide kuningas
Eesti sõjaajaloo aastaraamat

**Eesti sõjaajaloo aastaraamat** on 2011. aastal asutatud ja kord aastas ilmuv eelretsenseeritav teaduskogumik, mida annavad välja Eesti sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum ja Tallinna Ülikooli Kirjastus. Kogumiku sihtrühm on sõjaajalooga tegelevad õpetlased nii Eestis kui ka välismaal, ühtlasi ka laiem sõjaajaloohuviliste ring Eestis. Väljaande peatoimetaja on Toomas Hiio.

Aastaraamat ilmub vähemalt kord aastas. Kõik artiklid läbivad pimeretsenseerimise.

Eesti sõjaajaloo aastaraamatu artiklitele on väljaande kodulehel vaba juurdepääs. Lugejad võivad artikleid alla laadida, lugeda, kopeerida või välja printida ilma toimetuselt või autorilt selleks luba küsimata.

## Kolleegium
Aastaraamatu toimetuskolleegiumi kuuluvad prof. Karsten Brüggemann (Tallinna Ülikool), dr. Ago Pajur (Tartu Ülikool), dr. Oula Silvennoinen (Helsingi Ülikool), dr. Tõnu Tannberg (Tartu Ülikool), prof. emer. Seppo Zetterberg (Helsingi / Jyväskylä Ülikool). 

## Ilmunud numbrid
* *Eesti sõjaajaloo aastaraamat I* (7) 2011. Väeteenistusest Eestis ja eestlastest väeteenistuses. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 
* *Eesti sõjaajaloo aastaraamat 2* (8) 2012. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 
* *Eesti sõjaajaloo aastaraamat 3* (9) 2013. 200 aastat Napoleoni sõjakäigust Venemaale ja selle mõju Läänemere maadele. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 
* *Estonian Yearbook of Military History 4* (10) 2014. Inventing the National Defence: Eastern Europe Before the Fall of the Berlin Wall and Accession to NATO. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 
* *Eesti sõjaajaloo aastaraamat 5* (11) 2015. I maailmasõda Ida-Euroopas – teistsugune kogemus, teistsugused mälestused. Great War in Eastern Europe – Different Experience, Different Memories. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 
* *Eesti sõjaajaloo aastaraamat 6* (12) 2016. Ida-Euroopa pärast I maailmasõda: sõjad pärast sõja lõppu ja rahvusriikide armeede sünd impeeriumide varemetel. Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus

## Välislingid
*Aastaraamatu koduleht
98 eKr

**98. aasta eKr** oli 98. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DCLVI (656).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Caecilius Metellus Nepos ja Titus Didius.

## Sündinud
*Lucius Domitius Ahenobarbus, Rooma poliitik

## Surnud
*...
Aleksei Stepulov

**Aleksei Stepulov** (5. aprill 1911 Narva – 22. jaanuar 1956 Tallinn) oli Eesti poksija. 

Ta oli Eesti meister kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1938. aastal ning sai 2. koha 1935. aastal.

Ta sai Eesti Raskejõustikumängude poksivõistlusel 19.–20. oktoobril 1935 kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) esikoha ja tuli mängude võitjaks.

Ta osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) ühe korra Eesti–Soome maavõistlustel (1935. aastal), kus kaotas oma kohtumise ning ühe korra Eesti–Poola maavõistlustel (märtsis 1938), kus samuti kaotas oma kohtumise. Ta osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) ühe korra Tallinna–Stockholmi linnavõistlustel poksis (25. novembril 1937), kus kohtunike vaieldava otsusega 1:2 kaotas oma kohtumise.

Ta töötas alates 1925. aastast Tallinnas kondiitrina. 

## Isiklikku
Tema poolvend oli samuti poksija Nikolai Stepulov.

## Viited

## Välislingid
*Aleksei Stepulovi sporditulemused
Aygöl Iźrisova

**Aygöl Iźrisova** (baškiiri keeles Иҙрисова Айгөл Илдус ҡыҙы, vene keeles Айгуль Ильдусовна Идрисова *Aigul Ildussovna Idrissova*; sündinud 11. juulil 1995) on Baškiiria kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. Ta on 2016. aasta naiste Euroopa meister. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Tallinnas saavutas ta kolmanda koha. Välkkabes on ta kahekordne maailmameister (2012 ja 2016), samuti on ta tulnud juunioride maailmameistriks (2013) ja Euroopa meistriks (2014). 

## Välislingid
*https://fmjd.org/?p=pcard&id=13978
Burnette'i kabeli tulistamine

**Burnette'i kabeli tulistamine** leidis aset 24. septembril 2017 Antiochis Tennessees (Greater Nashville'i piirkonna osa), kui relvastatud mees avas Burnette Chapel Church of Christ kabelis tule, tappes ühe ja vigastades seitset inimest. Hilisemad uuringud tegid kindlaks, et ründaja oli Emanuel Kidega Samson.

## Tulistamine
Politsei andmetel kandis Emanuel endaga kaasas kahte relva ning pärast väljas viibiva naise surnuks tulistamist sisenes kirikusse tagaukse kaudu. Seejärel kõndis ta vaikselt läbi kiriku ja tulistas veel kuut inimest. Tol hetkel astus Emanuelile vastu uksehoidja Robert Engle (22-aastane), kes teda selle relvaga lõi. Järgneva võitluse ajal tulistas Samson kogemata ennast rindkerre. Engle jooksis oma autosse, et võtta sealt relv, ja suunas selle haavatud Samsoni pihta, kuni saabus politsei, kes hiljem kirjeldas Englet kui kangelast. Tulistamise ajal oli koguduses ligikaudu 50 vallaelanikku ning teenistus lõppes kell 11.15 hommikul. 

### Ohvrid
Tulevahetuses sai vigastada kuus (vanuses 60–83 eluaastat) ja surma üks inimene (39-aastane Melanie Smith).

## Kahtlusalune
Metropolitan Nashville'i politseiamet tuvastas kahtlusaluse Emanuel Kidega Samsoni väga ruttu. Tegemist oli 25-aastase Sudaani kodanikuga, kes elas seaduslikult Ameerika Ühendriikides. Samsonil oli kaasas kaks käsirelva ja ta kandis rünnaku ajal suusamaski. Hiljem süüdistati Emanueli esimese astme mõrvas. Ta pidi ilmuma Davidsoni maakonna üldsessioonide kohtusse 27. septembril 2017 ja teda hoitakse maakoha vanglas ilma võlakirjata. Tal oli sõidukis väidetavalt veel relvi. 6. oktoobril teatati, et selle kuu esialgne kohtuistung lükatakse sama kuu teise poolde. 

## Järelkaja ja reaktsioonid
Nashville'i linnapea Megan Barry ütles: "See on meie linna jaoks kohutav tragöödia. Minu süda valutab nii surnu pere, sõprade kui ka haavatud ohvrite ja nende lähedaste pärast."

Tennessee kuberner Bill Haslam ütles, et ta "palvetas ohvrite eest ja pühendub Antioika kogukonna toetamisele selle tragöödia järel". 

FBI on algatanud tsiviilõigusliku uurimise.
Drabeši mõis

**Drabeši mõis** (saksa keeles *Drobbusch*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Āraiši kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Amata piirkonnas Drabeši vallas Drabešis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 7/8 adramaad, sellele allus 159 mees- ja 171 naishinge.

## Viited

## Kirjandus
* Ivar Sakk. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 133.

## Pildid

Drabesi manor.jpg
Drabeši mõisa kõrvalhoone 2013. aastal.jpg
Drabeši mõisa kõrvalhoone 2013. aastal (2).jpg
Drabeši mõisa kõrvalhoone 2013. aastal (3).jpg
Drabeši mõisa kõrvalhoone 2013. aastal (4).jpg
Drabeši mõisa kõrvalhoone 2013. aastal (5).jpg
Ieriķi mõis

**Ieriķi mõis** (saksa keeles *Ramotzky*, varem *Erichshof*, läti keeles *Ieriķu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Āraiši kihelkonnas.

## Mõisa nimest
Mõisa lätikeelne nimi on tulenenud Erich Johnsoni järgi, kes valdas mõisa XVII sajandil.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7/8 adramaad, sellele allus 57 mees- ja 59 naishinge.

## Viited

## Välislingid
*Ieriķi mõisa peahoone
Inti mõis

**Inti mõis** (saksa keeles *Inte*, läti keeles *Intes muiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Āraiši kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus koos Spāre mõisaga 1816. aastal seitse adramaad, sellele allus 35 mees- ja 44 naishinge.

## Viited
Katrinmuiža mõis

**Katrinmuiža mõis** (saksa keeles *Katharinenberg*) oli poolmõis Liivimaal Võnnu kreisis Āraiši kihelkonnas.
Rāmuļi mõis

**Rāmuļi mõis** (saksa keeles *Ramelshof*, läti keeles *Rāmuļu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Āraiši kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 1/4 adramaad, sellele allus 277 mees- ja 276 naishinge.

## Viited
Bayer (aadlisuguvõsa)

**Bayer**, varem *Beyer* oli Vestfaalist pärit Liivimaa aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Pärit Vestfaalist. Suguvõsaliin algab Riia Suure Gildi oldermanni ja kaupmehe Andreas Beyeriga (suri 1692). Tema pojapoeg Andreas Bernhard von Bayer (1709−1753) omandas 1740. aastal Püha Rooma keisrilt aadlitiitli (rüütel). 1747. aastal võeti ta Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus meesliinis 1811. aastal.

## Suguvõsa liikmeid
*Georg Beyer (1669−1721), Riia raehärra
*Andreas Bernhard von Bayer (1709−1753), polkovnik, Liivimaa peaökonoomiadirektor, mõisaomanik
*Andreas Georg von Bayer (1738−1811), kammerhärra, Riia kreisi aadlimarssal

## Bayerite mõisavaldused
*Liivimaa läti distrikt:
**Bilstiņi (*Bielsteinshof*) (1749−1757), Koknese (*Schloß Kokenhusen*) (u 1751−1780), Lapinsky (1733−1748), Liepiņi (*Leppenhof*) (1733−1811), Rīteri (*Grütershof*) (1743−1748 ja 1780−1811), Stukmaņi (*Stockmannshof*) (1733−1811), Veidumuiža (*Weidenhof*) (1749−1757)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 233.

## Välislingid
*Bayeri suguvõsa genealoogia
Rucka mõis

**Rucka mõis** (saksa keeles *Rutzky*, läti keeles *Ruckas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Āraiši kihelkonnas. Mõisasüda asus Võnnu kihelkonna territooriumil, kuid mõisa loeti kuuluvaks Āraiši kihelkonda. Cēsises aadressidel Muižas iela 5 ja Piebalgas iela 19 asuv mõisasüda, sealhulgas elumaja, mõisavalitseja maja ja park, on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kolm adramaad, sellele allus 101 mees- ja 102 naishinge.

## Viited
Spāre mõis

**Spāre mõis** (saksa keeles *Sparenhof*, läti keeles *Spāres muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Āraiši kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus koos Inti mõisaga 1816. aastal seitse adramaad, sellele allus 243 mees- ja 250 naishinge.

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 132.
Andreas Georg von Bayer

**Andreas Georg von Bayer** (29. november (vkj) 1738 Riia − 30. november 1811 (vkj) Riia) oli Liivimaa põllumees ja mõisaomanik.

## Elulugu
Ta sündis Liivimaa peaökonoomiadirektori Andreas Bernhard von Bayeri (1709−1753) ja tema abikaasa Anna Elisabeth von der Pahleni (1709−1764) vanema pojana. Astus Holsteini sõjaväeteenistusse, kus tõusis kapteniks. Seejärel asus tsiviilteenistusse ja sai Holsteini kammerhärraks. Asehalduskorra ajal oli Riia kreisi aadlimarssal. 1800. aastal valiti ta Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Tema surmaga kustus Bayeri suguvõsa meesliin.

## Viited

## Kirjandus
*Taube, Michael Frh. von. *Die Concepte zu den Standes-Erhöhungs-Diplomen für kaiserlich-russische Staats-Unterthanen in deutschen und österreichlischen Adels-Archiven*. – Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik. 1903. Mitau: Gedruckt bei J. F. Steffenhagen und Sohn, 1905. Lk 49-86. Siin: lk 51.

## Välislingid
*Andreas Georg von Bayeri isikuloolised andmed
Kadarik (perekonnanimi)

**Kadarik** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kadarik uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bullis, Freimann, Köniksmann, Kotshanov, Kruuse, Kukmann ja Liesment. Valter-Gerhard Kadariku palvel kanti Kadarik perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 343 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938).

1. jaanuaril 2017 oli Eestis perekonnanimi Kadarik 83 mehel ja 89 naisel.

*Felix Kadarik (1923–2012), Eesti õigeusu vaimulik
*Jaak Kadarik (sündinud 1957), eesti fotograaf ja filmiamatöör
*Ott Kadarik (sündinud 1976), eesti arhitekt
*Valter Kadarik (1898–1975), eesti loomaarst
Grostona mõis

**Grostona mõis** (saksa keeles *Großdohn*, läti keeles *Grostonas muiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Bērzaune kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Madona piirkonnas Grostona vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 ja 5/8 adramaad, sellele allus 261 mees- ja 315 naishinge.

## Viited
Lautere mõis

**Lautere mõis** (saksa keeles *Lauternsee*, läti keeles *Lautera muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Bērzaune kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Madona piirkonnas Bērzaune vallas.

## Kirjandus
* Ivar Sakk. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 157.
Bērzaune mõis

**Bērzaune mõis** (saksa keeles *Schloß Bersohn*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Bērzaune kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 40 ja 7/8 adramaad, sellele allus 1254 mees- ja 1344 naishinge.

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 158.
Kaldver

**Kaldver** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kaldver uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Goldberg, Gornoi, Kelvets, Kelvetz, Kõllvetz, Koltberg, Kõlvets, Koltberg, Torro ja Toru. Aleksander Kaldveri palvel kanti Kaldver perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 405 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. maist 1940).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Devēne mõis

**Devēne mõis** (saksa keeles *Dewen*, läti keeles *Devēnes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vestiena kihelkonnas. Tänapäeval asb mõisasüda Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/4 adramaad, sellele allus 86 mees- ja 88 naishinge.

## Viited
Viesiena mõis

**Viesiena mõis** (saksa keeles *Fehsen*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vestiena kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 1/2 adramaad, sellele allus 158 mees- ja 161 naishinge.

## Viited
Vecpiebalga mõis

**Vecpiebalga mõis**, ka **Vana-Pebalgi mõis** (saksa keeles *Schloß Alt-Pebalg*) ka Slaatava, oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Võnnu kreisis Vecpiebalga kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub Lätis Vecpiebalga piirkonnas Ineši vallas Inešis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 59 ja 3/4 adramaad, sellele allus 1928 mees- ja 2141 naishinge.

## Viited

## Vaata ka
* Fideikomiss
*Jaunpiebalga mõis ehk Uus-Piebalga
## Kirjandus
* Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 128.
Veļķi mõis

**Veļķi mõis** (saksa keeles *Hohenbergen*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Võnnu kreisis Vecpiebalga kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/8 adramaad, sellele allus 157 mees- ja 104 naishinge.

## Viited

## Vaata ka
*Fideikomiss
Vāckalni mõis

**Vāckalni mõis** (saksa keeles *Teutschenbergen*) oli rüütlimõis (fideikomiss), hiljem Cirsti kõrvalmõis Liivimaal Võnnu kreisis Vecpiebalga kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 7/8 adramaad, sellele allus 123 mees- ja 141 naishinge.

## Viited

## Vaata ka
*Fideikomiss
Leimaņi mõis

**Leimaņi mõis** (saksa keeles *Nervensberg*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vecpiebalga kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 5/8 adramaad, sellele allus 65 mees- ja 69 naishinge.

## Viited
Grotūži mõis

**Grotūži mõis** (saksa keeles *Grothusenhof*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vecpiebalga kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 1/8 adramaad, sellele allus 156 mees- ja 162 naishinge.

## Varia
Mõisas on sündinud hüdrograafiadepartemangu direktor viitseadmiral Mihhail (Michael) von Reinecke (1801−1859).

## Viited
Auļukalnsi mõis

**Auļukalnsi mõis** (saksa keeles *Aulenberg*, läti keeles *Auļukalna muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Drusti kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Rauna piirkonnas Drusti vallas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel allus 1816. aastal mõisale 102 mees- ja 134 naishinge, adramaid mõisal ei olnud.

## Viited
Briņģi mõis (Drusti kihelkond)

**Briņģi mõis** (saksa keeles *Brinkenhof*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Drusti kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/4 adramaad, sellele allus 54 mees- ja 79 naishinge.

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 123.
Keskmäne Suujärv

**Keskmäne Suujärv** on 1,7 ha suurune düstroofne järv Meenikunnu rabas Räpina vallas Põlvamaal. Järv on osa Meenikunno looduskaitsealast. 

## Viited
Gorodskoi golova

***Gorodskoi golova*** (vene keeles городской голова, 'linna pea') oli valitav ametikohtVenemaa Keisririigis, linna ühiskondliku juhtimise pea. 

*Gorodskoi golova* ametikoht asutati 1767. aastal Katariina II valitsemise ajal. 1775. aastal välja antud õigusakti alusel valiti *gorodskoi golova* kolmeks aastaks. 1862. aastal välja antud määruse alusel valiti *gorodskoi golova* neljaks aastaks ja valitu kinnitas keiser. 

1892. aastal välja antud õigusakti alusel oli linna ühiskondliku juhtimise tähtsaimaks organiks linnaduuma. Linna täidesaatev organ oli linnavalitsus (городская управа). Linnavalitsust juhtis esimehe rollis *gorodskoi golova*. 1892. aasta määruse järgi nimetas Peterburis ja Moskvas *gorodskoi golova* siseministri esildise alusel keiser (varem valiti linnaduuma poolt). Ülejäänud Venemaa linnades jätkus *gorodskoi golova* valimine, nagu see toimus varem.

*Gorodskoi golova* oli ametkondlikult alluv kindralkubernerile.

*Gorodskoi golova* ametikoht kaotati koos linnaduuma institutsiooni kaotamisega mõni kuu pärast bolševike võimuletulekut. Viimane Venemaa pealinna *gorodskoi golova* oli Mihhail Kalinin, kes sai selle ameti 30. novembril 1917 Petrogradi Linnaduuma otsusel. 1918. augustis andis Petrogradi Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu välja dekreedi, millega kaotati nii *gorodskoi golova* ametikoht kui ka Petrogradi Linnaduuma.

## Ametikoht tänapäeval
1997. aastal ilmus Ukraina õigusaktidesse mõiste *gorodskoi golova* (ukraina keeles міський голова). See on ametiisik, kes juhib linna volikogu.

Venemaa Föderatsioonis kasutatakse seda ametinimetust harva: on teada, et meeri tähenduses kasutatakse sellist ametinimetust Kaluga linnas (*gorodskoi golova* juhib seal Kaluga linnavalitsust).

## Viited
Union Cycliste Internationale

**Union Cycliste Internationale** (Rahvusvaheline Jalgratturite Liit; **UCI**) on maailma jalgrattaspordi juht ja korraldab rahvusvahelisi võistlusi jalgrattasõidus.

UCI peakontor asub Aigles Šveitsis. UCI annab sõitjatele võistluslube ja rakendab distsiplinaarreegleid, näiteks dopingu kasutamise küsimustes. UCI juhib ka võistluste liigitamist ja punktide hindamise süsteemi mitmesugustes jalgrattasõitudes, sealhulgas maantee- ja trekisõitudel, BMX-il, nii meeste kui ka naiste, amatööride ja kutseliste ratturite võistlustel. Samuti jälgib liit maailmameistrivõistlusi.
Vecdrusti mõis

**Vecdrusti mõis**, varem **Drusti mõis** (saksa keeles *Alt-Drostenhof*, varem *Drostenhof*, läti keeles *Vecdrustu muiža*, varem *Drustu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Drusti kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Rauna piirkonnas Drusti valla Drusti külla.

Mõisa peahoone ehitati 1787. Selle omanikeks on olnud Hagemeisterid, teiste seas ka Heinrich Hagemeister.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 14 ja 1/2 adramaad, sellele allus 244 mees- ja 317 naishinge.

## Viited

## Vaata ka
*Drusti
## Viited
Gatarta mõis

**Gatarta mõis** (saksa keeles *Gotthardsberg*, läti keeles *Gatartas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Drusti kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Smiltene piirkonnas Drusti vallas Gatarta külas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisale kuuluvate adramaade arv 1816. aastal teadmata, sellele allus 327 mees- ja 396 naishinge.

## Viited


Gatartas muižas pils 2001-04-13.jpg|Häärber
Gatartas muižas stallis - panoramio.jpg|Mõisa tall
Valge terror

**Valge terror** võib viidata:
* Esimene valge terror (1794–1795), vastupanuliikumine prantsuse revolutsiooni vastu
* Teine valge terror (1815), vastupanuliikumine prantsuse revolutsiooni vastu
* Valge terror (Venemaa), massivägivald, mille panid toime nõukogude võimu vastased Vene revolutsiooni ajal 1917 ja Vene kodusõja ajal (1918–1920)
* Valge terror (Bulgaaria), kommunistliku septembri mässu jõhker mahasurumine Bulgaaria Kuningriigis (1923)
* Valge terror (Ungari), revolutsiooniliste sõdurite repressiivse vägivalla kaheaastane periood (1919–1921)
* Valge terror (Hispaania), rahvusliku liikumise toime pandud vägivald Hispaania kodusõjas ja Francisco Franco diktatuuri ajal
* Valge terror (Hiina), Hiina poliitilise repressiooni periood, mis algas 1927. aastal Hiina valitsuse poolt
* Valge terror (Taiwan), Taiwani poliitiliste repressioonide periood alates 1940. aastatest Hiina valitsuse poolt
* Valge terror (Kreeka), EAM-ELASi tagakiusamine Varkiza lepingu vahel 1945. aasta veebruaris ja Kreeka kodusõja alguses 1946. aasta märtsis
* Valge terror (Soome), Valgete vägede vägivald Soome kodusõja ajal ja pärast seda 1918. aastal
* Valge terror (film), 1917. aastal ilmunud helitu Saksamaal tehtud film
* Valge terrorism ksenofoobiline tegevus või terrorism valgete ameeriklaste poolt
* "", 2002. aastal ilmunud Caroline Elkinsi teosel põhinev BBC dokumentaalfilm
Medusa (Rubens)

"**Medusa**" on itaalia kunstniku Peter Paul Rubensi (1577–1640) maal, mis kujutab antiikmütoloogia tegelase Medusa maharaiutud pead. See on loodud 1618. aasta paiku vähemalt kahes versioonis. Tänapäeval asub selle üks versioon Austrias, Viini kunstiajaloo muuseumis (Kunsthistorisches Museum), teine versioon või koopia aga Moraavia galeriis Brnos, Tšehhi Vabariigis. Maalil kujutatud madude autoriks on peetud Frans Snydersit.

Enne Rubensit polnud Medusa varauusaegses kunstis kuigi sage motiiv, selle kujutamisega paistsid silma Leonardo da Vinci ja Caravaggio. Da Vinci kaks Medusa versiooni on kadunud, kuid Caravaggiost erineb Rubensi maal tugevalt nii motiivivalikult (Caravaggio kujutab Medusa surmahetke) kui ka kompositsioonilt.

Maali keskne figuur on keskteljest veidi paremale jääv Medusa koolnukahvatu nägu, millel peegelduvad ehmatus ja hirm. Maod, kes antiikmütoloogia järgi olid ta juusteks, on osalt Medusa peast eraldunud, ühtlasi paistab punasteks madudeks muunduvat ka ta veri, mis voolab välja kaelast. Teose heledal esiplaanil on ka ämblikud, skorpionid ja sisalik (või salamander). Tumedale tagaplaanile jääb rustikaalne maastik mäenõlva ja veekoguga.

Hollandi 17. sajandi luuletaja ja riigimees Constantijn Huygens kirjeldas muljet, mille Amsterdamis nähtud "Medusa" talle jättis, järgnevalt: "Näib, nagu kerkiks Rubensi paljudest maalidest mu vaimusilma ette alati ükssama... See kujutab Medusa maharaiutud pead, mida ümbritsevad ta juustest väljailmuvad maod. Maalil on ta kujutanud imepäraselt kaunist naist, kes on endiselt ligitõmbav, kuid tekitab ka õõva, kuna just on saabunud surm ning õelad maod ripuvad ta meelekohtadel, säherduse kirjeldamatu läbimõeldusega, et vaatajat haarab äkitselt õud, kuna pilt on ühtaegu elav ja kaunis."

## Viited

## Välislingid
* "Medusa" Kunsthistorisches Museumi kodulehel (arhiivikoopia)
* "Medusa", TheHistoryOfArt.org
* "Medusa", PeterPaulRubens.net
* Rubens Head of Medusa from the collection of the Kunsthistorisches Museum (Vienna), CodArt.nl (Peterburi Ermitaaži näitusekataloog 2007. aastast)
Punane terror (täpsustus)

**[[Punane terror]]** oli massiliste vahistamiste ja hukkamiste kampaania Nõukogude Venemaal 1918–1922.

**Punane terror** võib viidata ka

* Prantsuse revolutsiooni viimasele kuuele nädalale 1794. aastal.

## Teised tähendused

* NZR RM class (Red Terror), NZR vagun, mida kasutas endine üldjuht Garnet Mackley
* Red Terror või Phar Lap, meister võidusõidu hobune
* The Red Terror, tegelaskuju *Warhammer 40,000* mängus
* Punane terror (film), eestikeelne pealkirja vaste saksakeelsele *G.P.U.*-le, mis oli 1942. aasta film, režissööriks Karl Ritter
* Brunswicki, Georgia Glynni Akadeemia keskkooli spordiklubide maskott
Johannes Rebane

**Johannes Rebane** (17. juuli 1923 Mäeselja, Kavilda vald – 5. september 2006) oli eesti näitleja, kes tegi ka lavastusi.

Ta õppis aastatel 1941–1944 Tallinna 12. gümnaasiumis. 1949. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi.

Aastatel 1942–1944 töötas ta Draamateatri nukuteatris, 1944–1946 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris, 1948–1951 Lõuna-Eesti Teatris ja 1952–1956 Ugalas. Aastatel 1956–1991 töötas ta Eesti Draamateatris. Ta on esinenud Eesti Televisiooni ja Eest Raadio rahvaloomingusaateis (sealhulgas teatrimälestustega).

Johannes Rebane suri 5. septembril 2006 ja ta maeti 8. septembril 2006 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Ta oli aastast 1957 abielus näitleja Leili Bluumeriga (1928–2004).

## Lavastusi
*1950 Eduard Vilde "Pisuhänd" (mängis ka Piibelehte)
*1951 Ivan Personov / Gavriil Dobržinski "Suur ketser" (mängis ka Piiskoppi)
*1990 rahvaloominguline kompositsioon "Siis, kui jalgu puhkab hobu"

## Rolle
*1945 Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" (Klaus)
*1945 Viktor Švemberger / Helmut Vaag "Beri-Baar" (Beri-Baar)
*1949 Aadu Hint "Kuhu lähed, seltsimees direktor?" (Harald Lauer)
*1952 Molière "Ebahaige" (Diafoirus)
*1954 Juhan Liiv / Karl Ader "Vari" (Villu)
*1956 August Kitzberg "Püve talus" (Saaremaa Priidu)
*1958 Tammsaare / Andres Särev "Vargamäe" (Juss)
*1959 Tammsaare / Andres Särev "Vargamäe vanad ja noored" (Eedi)
*1960 Oskar Luts / Andres Särev "Suvi" (Lible)
*1961 Oskar Luts / Andres Särev "Tootsi pulm" (Lible)
*1969 Eeva-Liisa Manner "Põletatud oranž" (härra Klein)
*1974 John Arden "Seersant Musgrave'i tants (Pastor)
*1978 Shakespeare "Hamlet" (Reynaldo)
*1980 Elias Lönnrot / Károly Kazimir / Guyla Ortutay "Kalevala" (Põhjala peremees)
*1984 Jaan Kross "Keisri hull" (Schwalbe)
*1985 Mats Traat "Pommeri aed" (volimees Kuurits)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Persekivi

**Persekivi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Persekivi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kivila ja Palm.

1. jaanuari seisuga 2017 Eestis sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui viis.

Persekivi on ka Pärsikivi varasem nimi.

## Viited
Tomahook

**Tomahook** (inglise keeles *tomahawk*) on Põhja-Ameerika indiaanlaste kerge käsirelv sõjakirves. 

Tomahoogi vars on tavaliselt umbes 60 cm pikk ja traditsiooniliselt valmistatud hikkori-, saare- või vahtrapuidust.

Algselt oli tomahook kaheteraline kivikirves, 18. sajandi alguses valgeilt kaubitsejailt saadud üheteraline metallkirves, mille põhi oli kujundatud piibupeaks, kirve varres oli suitsukanal. 

Rahu sõlmimisel maeti tomahook pidulikult maha (sellest ütlus "sõjakirves maeti maha").

Sõna "tomahook" tuleneb väljasurnud pouhatani keele sõnast* tamahaac*, mis on tuletatud ürgalgonkinikeelsest sõnajuurest *temah-* ('tööriistaga lõikama').

## Viited
Union Européenne de Cyclisme

**Union Européenne de Cyclisme** (lühend: **UEC**, eesti keeles: Euroopa jalgrattasõidu liit) on Euroopa riiklike jalgrattasõidu organisatsioonide konföderatsioon. Cycliste Internationale riiklikud liidud moodustavad konföderatsioonid kontinentide järgi.

## Euroopa jalgrattasõidu meistrivõistlused
Föderatsioon organiseerib kõiki Euroopa jalgrattasõidu meistrivõistlusi (nagu Euroopa maastikurataste meistrivõistlused ja Euroopa maanteejalgratta meistrivõistlused) kõikidel aladel, sealhulgas maastikusõit, maanteesõit, murdmaasõit, BMX, mägirattasõit ja siseruumide sõit. Liit annab Euroopa meistritele auhinnaks UEC European Championi trikoopluusi.

## Võistlused
* UCI Europe Tour
* European Road Championships
* UEC European Track Championships
* UEC European Track Championships (kuni 23-aastased ja juuniorid)
* European Mountain Bike Championships
* European BMX Championships
* European Indoor Cycling Championships (Artistic and Cycleball)
* European Junior Indoor Cycling Championships (Artistic and Cycleball)
* European Masters Cycling Championships
* European Para Cycling Cup
Sõja tagajärjed

„**Sõja tagajärjed**“ on Peter Paul Rubensi (1577–1640) teos.

## Viited

## Kirjandus
* Marco Chiarini, *Galleria palatina e Appartamenti Reali*, Sillabe, Livorno 1998. ISBN 978-88-86392-48-8
* Kleiner, Fred. *Gardner's Art Through the Ages*. 13th ed. Vol. II. Clark Baxter, 2009. Print.
Terror (ansambel)

**Terror** on viieliikmeline *[[hardcore punk]]*'i stiili bänd Ameerika Ühendriikides. Bänd asutati 2002. aastal

## Ajalugu
Nende teist stuudioalbumit "One with the Underdogs" osteti üle 40 000 eksemplari. Bänd on tuuritanud läbi Euroopa, Austraalia, Uus-Meremaa, Jaapani, Korea, Mehhiko ja Lõuna-Ameerika. Nende kolmas album "Always the Hard Way" jõudis 10. kohale Billboardi Heatseekersi edetabelis ning 19. kohale edetabelis "Top Independent Records".

Enne Terrorit laulis Scott Vogel bändides Slugfest ja Despair ning Buffalos 1990. aastate keskel tegutsenud *[[metalcore]]*-ansamblis Buried Alive. Trummar Nick Jett ja endine kitarrist Todd Jones olid varem *hardcore*-bändi Carry On (kelle plaadid ilmusid plaadifirmade Bridge Nine ja Teamwork Records kaudu) liikmed. Virginia osariigis asuvast Richmondist pärit David Wood oli oma kodulinnas tuntud *hardcore*- bändi Down to Nothing vokalist. Carl Schwartz, kes oli varem kaasa teinud ansamblis Sworn Vengeance, salvestas suurema osa albumi "Always the Hard Way" materjalist, enne kui ta lõplikult Terrorist lahkus, et pühenduda oma teisele projektile "First Blood".

## Koosseis
* Scott Vogel – vokaalid (2002–praeguseni)
* Nick Jett – trummid (2002–praeguseni)
* Martin Stewart – kitarr (2006–praeguseni)
* Jordan Posner – kitarr (2009–praeguseni)
* Chris Linkovich – basskitarr (2017–praeguseni)

### Endised liikmed
* Matt Smith – basskitarr (2002)
* Eric Pressman – kitarr (2002)
* Todd Jones – kitarr (2002–2004)
* Doug Weber – kitarr (2002–2009)
* Richard Thurston – basskitarr (2002–2003)
* Carl Schwartz – basskitarr (2003–2005)
* Frank Novinec – kitarr (2004–2006)
* Jonathan Buske – basskitarr (2005–2008)
* David Wood – basskitarr (2009–2017)

## Diskograafia
* 4 Song Demo (2002)
* Don't Need Your Help (2002)
* Three Way Split koos The Promise'iga ja Plan of Attackiga (2003)
* Lowest of the Low (2003)
* Life & Death (2003)
* Dead Man's Hand Vol. 2 koos Ringwormiga (2004)
* One with the Underdogs (2004)
* Always the Hard Way (2006)
* The Living Proof (2006)
* Rhythm Amongst the Chaos (2007)
* The Damned, the Shamed (2008)
* Forever Crossing The Line (2008)
* Keepers of the Faith 7" Single (2010)
* Keepers of the Faith (2010)
* No Regrets, No Shame (2010)
* Hard Lessons/Only the Devil Knows (2012)
* Live by the Code (2013)
* The 25th Hour (2015)
* The Walls Will Fall (2017)

## Muusikavideod
* "Push It Away" (2003)
* "Keep Your Mouth Shut" (2004)
* "Overcome" (2005)
* "Always the Hard Way" (2006)
* "Lost" (2006)
* "Betrayer" (2008)
* "Never Alone" (2008)
* "Rise of the Poisoned Youth" (2009)
* "Stick Tight" (2010)
* "Keepers of the Faith" (2011)
* "Return to Strength" (2011)
* "You're Caught" (2011)
* "The New Blood" (2012)
* "Live by the Code" (2013)
* "I'm Only Stronger" (2013)
* "The Most High" (2013)
* "Hard Lessons" (2014)
* "Shot Of Reality" (2014)
* "Cold Truth" (2014)
* "Mind at War" (2015)
* "Bad Signs" (2015)
* "Sick and Tired" (2015)
Regionaalhaigla Grand Man / Grand Lady

**Regionaalhaigla Grand Man / Grand Lady** on Põhja-Eesti Regionaalhaigla elutööpreemia arstidele silmapaistva tegevuse ning suurte teenete eest arstiabi edendamisel Eestis. 2003. aastast antav tiitel on tunnustus pika, viljaka ja tänuväärse töö eest.

## Elutööpreemia laureaadid
* 2003 – Toomas-Andres Sulling
* 2004 – Siiri-Mai Hanstein
* 2005 – Enn Jõeste
* 2006 – Ants Vaar
* 2007 – Helle Mägi
* 2008 – Aime Kangur
* 2009 – Sirje Siim
* 2010 – Agu Lipping
* 2011 – Eldur Annus
* 2012 – Andres Ellamaa
* 2013 – Kalle Põder
* 2014 – Jaan Tepp
* 2015 – Ants Kass
* 2016 – Viktor Sergejev
* 2017 – Riina Kütner
* 2018 – Sergei Nazarenko
* 2020 – Valdo Toome
* 2021 – Vahur Valvere
* 2022 – Aleksander Leht
* 2023 – Margus Viigimaa

## Viited
Baižkalni mõis

**Baižkalni mõis** (saksa keeles *Friedrichshof*, läti keeles *Baižkalna muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Rauna piirkonnas Rauna vallas.

## Paberivabrik
Mõisale kuulus väike paberivabrik (*Papierfabrik*), mis asus mõisasüdamest kaugemal loodes. 1860. aastal oli see üks kolmest Võnnu kreisi vabrikust ja seal töötas kuus töölist.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 13 ja 1/4 adramaad, sellele allus 293 mees- ja 308 naishinge.

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 140.
Branti mõis

**Branti mõis** (saksa keeles *Horstenhof*, läti keeles *Brantu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Smiltene piirkonnas Branti vallas Branti külas.

## Ajalugu
### Mõis tänapäeval
Veel mõni aeg tagasi asus mõisa renoveeritud peahoones Branti algkool (*Brantu pamatskola*), kuid praegu on see suletud ja häärber seisab kasutuseta.

## Mõisaansambel
Häärber on XIX sajandi algusest pärit ühekorruseline hoone, mida liigendab keskne sammasportikus. Tagafassaadi ilmestab klaasveranda. Häärber on arhitektuurimälestisena muinsuskaitse all.

Suuremalt jaolt maakivist majandushooned asuvad peahoone taga. Mõisasüdamest eemal järve kaldal on kaks sarnast maakivist ja tellistest ehitatud laudahoonet.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/2 adramaad, sellele allus 71 mees- ja 75 naishinge.

## Pildid

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 88.
Roze mõis

**Roze mõis** (saksa keeles *Lubar*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/4 adramaad, Roze ja Lejzvejnieki mõisale allus 161 mees- ning 172 naishinge.

## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 138.
Starti mõis

**Starti mõis** (saksa keeles *Stürzenhof*, läti keeles Startu muiža) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 7/8 adramaad, sellele allus 171 mees- ja 193 naishinge.

## Viited
Veselauska mõis

**Veselauska mõis**, tänapäeval **Veselava** (saksa keeles *Wesselshof*, läti keeles *Veselavas muiža*), oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Priekuļi piirkonna Veselava vallas Veselava külas.

## Mõisaansambel

Mõisa peahoones tegutsevad tänapäeval vallamaja ja kohalik postkontor, seal asuvad ka Veselava rahvamaja ruumid. Hoone on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 12 ja 1/2 adramaad, sellele allus 351 mees- ja 374 naishinge.

## Pildid

Veselauska mõisa peahoone interjöör.jpg
Veselauska mõisa peahoone ahi.jpg


## Viited

## Kirjandus
*Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 141.
4 Song Demo

**4 Song Demo** on bändi Terror esimene demo album, mis ilmus 2002. aastal. Bänd andis plaadi välja iseseisvalt, ilma plaadifirma abita.

## Laulud

## Koosseis salvestamise ajal
* Basskitarr – Matt Smith
* Trummid – Nick Jett
* Tehnik – Nick Jett
* Kitarr – Todd Jones
* Välimus, disain – Matt Smith
* Produtsent – Terror
* Vokaalid – Scott Vogel
Kallasma

**Kallasma** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kallasma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Grünberg, Kaamann, Kalts, Kanasilm, Kanasilm ja Simberg. Juhan Kallasma palvel kanti Kallasma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 300 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937).

1. jaanuaril 2021 oli sellise perekonnanimega inimesi Eestis vähem kui viis.

*Marite Kallasma, eesti telediktor
August Vilbert

**August Eduard Vilbert** (15. november 1903 Läänemaa – 3. juuni 1938 Tallinn) oli Eesti motosportlane. 

Pärast gümnaasiumi lõpetamist õppis ta aastatel 1927–1929 Taanis autoasjandust. Töötas aastatel 1921–1927 ja a-st 1930 kindlustusaktsiaseltsis Eesti Lloyd ning aastatel 1929–1930 firma Puhk & Pojad autoosakonnas.

Motosporti hakkas ta harrastama 1929. aastal. Võistlema hakkas ta 1934. aastal ja tuli Riias esikohale. Samuti tuli ta aastatel 1934–1935 Tallinnas rahvusvahelistel hipodroomisõitudel esikohale ja pälvis Eesti meistri tiitli. 1934. aastal võitis ta ka Eesti Suursõidus esikoha. Samal aastal sai ta võidusõidus külgvankritega 1000 cm3 mootorrataste 1 km võistlusmaal turismimasinate grupis tagajärje – 117,3 km/h, mis oli kuni tema surmani Eesti rekord. 

Kadaka külas 2. juunil 1938 toimunud liiklusõnnetuses saadud vigastuste tagajärjel suri ta 3. juunil Tallinnas ja maeti 5. juunil Tallinna Kalamaja kalmistule.

## Liikmesus
*1929–1931 Eesti Autoklubi mootorratturite sektsiooni asutaja, kuulus sektsiooni juhatusse
*1931 Eesti Mootorispordiklubi asutajaid, kuulus klubi juhatusse
*Kaitseliidu Tallinna maleva kergedivisjoni liige

## Mälestuse jäädvustamine
Tema surma-aastal 1938 autasustati Eesti suursõidu kiireimat juuniori esimest korda Vilberti rändkarikaga. 

## Viited

## Välislingid
*Elulugu ESBL-is
*August Vilberti sporditulemused
Mārsnēni mõis

**Mārsnēni mõis** (saksa keeles *Marzenhof*, läti keeles *Mārsnēnu muiža*) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 21 ja 1/8 adramaad, sellele allus 332 mees- ja 338 naishinge.

## Viited
Rauna mõis

**Rauna mõis** (saksa keeles *Schloß Ronneburg*, läti keeles *Raunas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Rauna kihelkonnas.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 41 ja 3/8 adramaad, sellele allus 1493 mees- ja 1606 naishinge.

## Viited
Kalmar (perekonnanimi)

**Kalmar** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kalmar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Aleks, Kalmberg, Koschemjakin, Koschemjäkin, Kösemahkin ja Kozhemjakin. Edgar-Emanuel Kalmari palvel kanti Kalmar perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 389 all (Siseministeeriumi teadaanne 19. augustist 1939).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kalmar Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel.

*Erich Kalmar (1916–1973), eesti notar ja maletaja
Kalmet

**Kalmet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kalmet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ehrenbusch, Glück, Hansson, Jaanson, Jürgenson, Käermann, Kaffer, Kalbach, Kalmberg, Kalms, Kals, Kalsberg, Kalsbert, Kantsler, Karbach, Karelson, Karlsberg, Kärman, Kärtmann, Kellmann, Kirikmann, Klaussen, Kleeberg, Klooren, Kloren, Kollberg, Korn, Kraanvelt, Kranvelt, Krimann, Krivan, Kuhlbach, Kuurmann, Martinson, Nesselberg, Palberg, Pärman, Permann, Pürgen, Schvarzberg, Tompert, Traus, Tubbernik, Unt, Veihvald. Leo Kalmeti palvel kanti Kalmet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 302 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937).

2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kalmet Eestis 89 mehel ja 99 naisel.

*Gita Kalmet (sündinud 1959), Eesti diplomaat ja näitleja
*Hanno Kalmet (1931–1982), eesti näitleja ja lavastaja
*Henrik Kalmet (sündinud 1986), eesti näitleja
*Karl-Andreas Kalmet (sündinud 1989), eesti näitleja
*Leo Kalmet (1900–1975), eesti lavastaja
*Madis Kalmet (sündinud 1955), eesti näitleja ja lavastaja
*Richard Kalmet (1911–2006), eesti põllumajandusteadlane
*Toomas Kalmet (1936–1983), eesti näitleja
Kalmeti

**Kalmeti** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kalmeti uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Beläjev. Nikolai Kalmeti palvel kanti Kalmeti perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 303 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Hingamiselundkond

**Hingamiselundkond** on spetsiifilistest elunditest ja struktuuridest koosnev elundkond, mida loomorganismid (sh inimesed) kasutavad gaasivahetuseks.

Hingamiselundkonna anatoomia ja füsioloogia on väga erinevad sõltuvalt organismi suurusest ja keskkonnast.

Gaasivahetus toimub kopsudes miljonites väikestes õhutaskutes ehk sopistes, mida nimetatakse imetajatel ja roomajatel kopsualveoolideks. Nendel mikroskoopilistel õhukottidel on väga hea verevarustus, mille tõttu õhk on tihedas kontaktis verega. Õhupakid suhtlevad väliskeskkonnaga hingamisteede kaudu. Nendest on suurim hingetoru, mis asub rindkere keskel kahe peamise bronhi vahel. Viimased sisenevad kopsudesse, kus nad hargnevad järk-järgult kitsamateks sekundaarseteks ja tertsiaarseteks bronhideks, mis jagunevad omakorda arvukateks väiksemateks kopsutorudeks ehk bronhioolideks.

Veeloomadel on hingamiselunditeks enamasti lõpused, mis on veeselgroogsetel loomadel (nt kaladel) liigendunud rohketeks verekapillaariderikasteks liistakuteks (eripind on nii suurem). Liistakute abil toimub gaasivahetus lõpuseid läbiva vere ja vee vahel. Paljudel mikroskoopilistel veeorganismidel (samuti mõnedel suurematel inaktiivsetel veeloomadel) lõpused puuduvad ning hingamine toimub kogu kehapinnaga.

Muudel loomadel, näiteks putukatel, on hingamiselundkonnad väga lihtsate anatoomiliste omadustega. Kahepaiksetel on ka nahal gaasivahetuses väga oluline osa.

## Viited
Ristilt mahavõtmine (Rubens, 1600–1602)

**Ristilt mahavõtmine** on flaami maalikunstnik Peter Paul Rubensi (1577–1640) 1601. või 1602. aastal maalitud teos.

## Vaata ka
Kunstniku teiste samanimeliste teoste kohta vaata artiklit Ristilt mahavõtmine.

## Kirjandus
* Jacob Burckhardt, *Rubens*, Ediz. Giulio Einaudi, Milano 1967.
* Michael Jaffè, *Rubens e l'Italia*,  Ediz. f.lli Palombi, Roma 1984.
Kalve

**Kalve** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kalve uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kimmel, Kosenkranius, Kreideberg ja Mädasson. Erik-Eugen Kalve palvel kanti Kalve perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 230 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kalve Eestis 31 mehel ja 35 naisel.

*Kristi Kalve (sündinud 1966), eesti haridustegelane
*Mall Kalve (1952–2017), eesti iluvõimleja
Eesti Loodusuurijate Seltsi Koondis Eksiilis

**Eesti Loodusuurijate Seltsi Koondis Eksiilis** (saksa keeles *Der Ausschuss der Naturforschergesellschaft zu Tartu, im Exil*; inglise keeles *Cooperative of the Naturalist Society of Tartu*) oli Rootsis tegutsenud eesti teaduslik ühing.

Koondis asutati 1953. aastal Eesti Loodusuurijate Seltsi töö jätkamiseks, ühtlasi ka seltsi 100-aastase juubeli tähistamiseks. Moodustati tegev toimkond järgmises koosseisus: Hugo Kaho, Edgar Kant, Armin Öpik, Leonhard Tiganik, Elmar Emil Leppik, Hans Kauri, Edmund Bölau, Kuno Thomasson. 14. novembril 1960 valiti Hugo Kaho koondise auliikmeks.

Aastail 1957–1963 andis koondis Lundis Hans Kauri toimetusel välja kolm köidet peamiselt saksakeelse sisuga aastaraamatut (Annales Societatis Tartuensis ad res Naturae Investigandas Constitutae. Series nova in exsilio condita).
Ernest J. Dawley

**Ernest Joseph Dawley** VR I/2 (17. veebruar 1886 Antigo, Wisconsin – 8. september 1973 Fort Ord, California) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane (kindralmajor, 1941 ja 1948).

Ta osales Esimeses ja Teises maailmasõjas, 1941–1942 oli ta 40. jalaväediviisi ja 1942–1943 VI korpuse ülem. 

Vabadussõjas osales ta Eesti läbirääkimistel Landeswehriga ja ta oli üks kaheksast esimesest Vabadusristi kavalerist (VR I/2, 2. augustil 1919).
Kallak (perekonnanimi)

**Kallak** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kallak uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kuhlberg, Kuulberg ja Ventsel. Johannes Kallaku palvel kanti Kallak perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 73 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kallak Eestis 12 mehel ja 16 naisel.

*Henni Kallak (1931–2013), eesti bioloog
*Juhan Kallak (1892–1965), eesti pedagoog ja kirjanik

*Virve Lippus (endine Virve Kallak; 1926–1990), eesti pianist, Juhan Kallaku tütar
*Laine Mets (endine Laine Kallak; 1921–2007), eesti pianist, eelmise õde
Gradonatšalstvo

**Gradonatšalstvo** (vene keeles градоначальство, 'linna ülemuskond') oli administratiiv-territoriaalne üksus Venemaa Keisririigis.

Gradonatšalstvoid hakati moodustama 19. sajandi alguses Venemaa üksikutes kohtades, mis omandasid keisririigi jaoks erilise tähtsuse kas geograafilise asendi tõttu või mõnel muul põhjusel. Nad koosnesid linnast ja selle lähiümbrusest. Gradonatšalstvod allusid vahetult siseministrile. Esimesed gradonatšalstvod olid 1802. aastal moodustatud Musta mere äärsed Odessa, Feodossija ja Taganrog.

Gradonatšalstvo eesotsas oli keisri määratud gradonatšalnik.

Gradonatšalstvod kaotati 1917. aastal pärast Veebruarirevolutsiooni.

## Gradonatšalstvod
#### Gradonatšalstvod 1917. aastal
*Odessa (moodustati 1802)
*Kertš-Jenikale (1821)
*Sevastopol (1872)
*Petrograd (1873)
*Nikolajev (1900)
*Rostov Doni ääres (1904)
*Moskva (1905)
*Bakuu (1906)
*Jalta (1914).

#### Varem eksisteerinud gradonatšalstvod
*Feodossija (1802–1829)
*Taganrog (1802–1887)
*Izmajil (1830–1835)
*Kjahta (1851–1863)
*Derbent (1860–1863)
*Dalni (praegu Hiina linn Dalian) (1899–1905)

## Viited
Kalvi (perekonnanimi)

**Kalvi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kalvi perekonnanimeks isikutele, kelle senine perekonnanimi oli Kreemann, Midt, Sattik, Shmidt, Sieber ja Sternhof. Ferdinand Kalvi palvel kanti Kalvi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 143 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kalvi Eestis 21 mehel ja 22 naisel.

## Viited
Ristilt mahavõtmine (Rubens, 1612–1614)

**Ristilt mahavõtmine** on flaami maalikunstnik Peter Paul Rubensi (1577–1640) teos.

Antwerpeni Jumalaema katedraalis asuva triptühhoni keskpartiil asuv teos valmis ajavahemikus 1612–1614.

## Vaata ka
Kunstniku teiste samanimeliste teoste kohta vaata artiklit Ristilt mahavõtmine.

## Kirjandus
*
*