open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ringi tänav (Pärnu)

**Ringi tänav** on Pärnu kesklinnas ja rannarajoonis endise muldkindlustusvööndi alal asuv tänav.   

Tänav algab Laialt tänavalt, kulgeb kaarena ümber Pärnu vanalinna ja lõpeb Pärnu jõe kaldal Pärnu jahisadama juures. Ringi ristub veel tänavatega Pikk, Malmö (paremalt), Rüütli, Kuninga, Võimlemise (vasakult), Hospidali (vasakult), Pühavaimu, Nikolai, Vee, Paul Kerese, Lõuna (paremalt), Mere puiestee (vasakult), Muru (vasakult), Esplanaadi (vasakult), Sadama (paremalt), Muuli (vasakult) ja Lootsi põik. 

Tänav külgneb ka Martensi väljaku, Iseseisvuse väljaku, Koidula pargi, Brackmanni pargi, Munamäe pargi ja Pärnu vallikääruga. 

Ringi tänav on ligikaudu 1,7 km pikk. Malmö tänavast Kuninga tänavani on Ringi ühesuunaline. Sellel lõigul saab sõita vaid Kuninga tänava suunas. 

## Nimi
Ringi tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Ringstraße*. Aastatel 1922–1940 kandis tänav Pärnu kauaaegse linnapea Oscar Alexander Brackmanni nime.

## Ajalugu
1834. aastal kustutati Pärnu linn Venemaa kindluslinnade nimekirjast ja keiser Nikolai I kinkis kindlustusvööndi ja selle juurde kuuluvad hooned Pärnu linnale. 1860. aastal valmis Riia kindlustuste lammutustööde juhataja üleminsener C. Weyri projekt, mille alusel hakati Pärnu muldkindlustusi laiali ajama ja vallikraave täitma. Tööde käigus lammutati ka Riia ja Vee väravad. Plaani kohaselt säilitati osa vallist ja vallikraavist ning Tallinna värav.

Tasandatud maa-ala võeti esialgu kasutusele heinamaana. Ringi tänav rajati 19. sajandi viimasel veerandil endise muldkindlustuse alale.

Ringi tänava lõpeb kohas, kust viis üle Pärnu jõe kaubapraam Vana-Pärnusse. Vana-Pärnust edasi sai reisida maanteed pidi Tallinna poole. Ringi tänava lõpus asus ka tänava vanim osa ja asustus.

Esimesed hooned, mis peale tänava rajamist ehitati asusid Pika ja Kuninga vahelisel lõigul. Ringi tänava uhked villad on ehitatud aastatel 1920–1930, kuna sel perioodil said endale tänava äärde ehituskrundi omandada peamiselt rikkamad inimesed.

Ringi tänav 10 (siis Brackmanni ja Martna tänava nurgal) tegutses aastatel 1929–1941 kino Capitol, hoone hävis 7. augustil 1941, kui sai pommitabamuse.

Ringi tänav 44/1 hoones tegutses Eesti NSV ajal Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komiteepiirkondlik Pärnu osakond.

## Hoonestus
*Ringi 1 – kunagine trükikoda
*Ringi 3 – Oscar Alexander Brackmanni hoone, endine Pärnu bussijaam.
*Ringi 12 – Sütevaka Humanitaargümnaasiumi keeltemaja
*Ringi 14 – Olev Siinmaa projekteeritud funktsionalistlik villa
*Ringi 22 – teadaolevalt ainus Karl Burmani projekteeritud hoone Pärnus
*Ringi 34 – Tartu Ülikooli Pärnu kolledž
Ringi tänavaga külgnevad ka Pärnu bussijaama, Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi hoone ja Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumi hoone territoorium.

## Galerii

Ringi 1, Pärnu.jpg|Ringi 1 (2023 9 
Ringi 3, Pärnu.jpg|Brackmanni maja, Ringi 3 (2023)
Ringi 3, Pärnu, mälestusplaat seinal.jpg|Brackmanni maja (2023)
Ringi 33, Pärnu.jpg|Ringi 33 (2023)


## Viited


## Välislingid
*Ringi tänav toidab uitaja ajaloohuvi ja ilumeelt – Pärnu Postimees
Sloveenia veinid

**Sloveenia veinid** on veinid Sloveenia kolmest veinipiirkonnast, milleks on Podravje, Posavje ja Primorski. 

Varem, Austria-Ungari impeeriumi ajal, olid Sloveenia veinid väga tuntud. Kui Austriast tulid peamiselt valged veinid, siis Sloveenia tootis häid punaseid veine. Viimase sajandi poliitilised sündmused ei ole Sloveenia veinitööstusele hästi mõjunud ja see on pisut soiku jäänud. Siiski on pärast riigi iseseisvumist veinitööstus jälle arenema hakanud ja saanud ka investeeringuid lääneriikidest. Samuti on Sloveeniale hästi mõjunud asukoht nelja väljapaistva veinitootjamaa vahel (Itaalia, Austria, Ungari ja Horvaatia).

## Sloveenia veinipiirkonnad

### Podravje
**Podravje veinipiirkond** asub Austria piiri ääres. Viinamarjakasvatus on koondunud Maribori ja Ormozi linna ümbrusse.

### Posavje
**Posavje veinipiirkonnast** tulevad peamiselt veinid riigisiseseks tarbimiseks. Kvaliteeditase on suhteliselt madal.

### Primorski
**Primorski veinipiirkond** asub Sloveenia rannikualal ja piirneb Itaaliaga. Sealt pärit veinid on Sloveenia parimate seas. Nende ainsaks miinuseks on kallis hind. 

## Välislingid
* "Sloveenia veinid"
Neerukehake

**Neerukehake** ehk **Malpighi kehake** (ladina keeles ainsus *corpusculum renae*, mitmus *corpusculum renis*) on paljudel selgroogsetel loomadel neerukoores olev neeruüksus. 

Neerukehake koosneb kapillaarpäsmakesest ja seda ümbritsevast päsmakesekihnust ning nende vahele jäävast kihnuvalendikust (*lumen capsulae*).

Igal neerukehakesel eristatakse kahte poolust: 
*soonpoolus (*polus vascularis*) – pooluse kaudu sisenevad ja väljuvad tooma- ja viimasooned;
*tubulaarpoolus (*polus tubularis*) – sealt saab alguse proksimaalne vääniline neerutoruke. 

Kapsli ja päsmakese vahele jääb kihnuvalendik (*lumen capsulae*), kuhu filtreeritakse esmane uriin.

Neerukehakeste areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Madude nefroneid on vähe uuritud, kuid arvatakse, et need koosnevad neerukehakesest, seda ümbritsevast päsmakesekihnust ja neerutorukestest.

## Viited

## Kirjandus
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
*Renal corpuscle, Histology @Yale (vaadatud 28.06.2014)
Sügismaraton

**"Sügismaraton"** on 1979. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Leningradi Riikliku Ülikooli õppejõud ja ühe Leningradi kirjastuse töötaja Andrei Buzõkin on intelligentne, andekas ja heasüdamlik inimene. Kuid ta on otsustusvõimetu ja nõrga tahtejõuga ega suuda seetõttu teha olulisi valikuid. Seetõttu satub ta igasugustesse keerulistesse olukordadesse. Ta ei suuda naisest lahku minna ega ka armukesega suhteid katkestada.

## Osatäitjad
*Oleg Basilašvili – Andrei Buzõkin
*Marina Nejolova – Alla, masinakirjutaja, Buzõkini armuke
*Natalja Gundareva – Nina Buzõkina, Buzõkini naine
*Jevgeni Leonov – Vassili Haritonov, Buzõkini naaber
*Norbert Kuchinke – Bill Hansen, Taani professor
*Nikolai Krjutškov – onu Kolja, Alla kommunaalkorteri naaber
*Galina Voltšek – Varvara Nikititšna, Buzõkini kolleeg
*Olga Bogdanova – Leena, Buzõkinite tütar
*Dmitri Matvejev – Viktor, Buzõkinite väimees
*Vladimir Grammatikov – Jevgeni Ptašuk, Alla sõber
Millerovo lennuväebaas

**Millerovo lennuväebaas** on sõjalennuväli Venemaal Rostovi oblastis, Millerovo rajoonis, mõne kilomeetri kaugusel Millerovo keskusest lääneloodes, Dolotinkas, umbes 30 kilomeetri kaugusel Ukraina piirist idas.

Millerovo lennuväebaasis on paiknenud 19. ründelennuväe polk. 2014. aasta Ukraina kriisi ajal juunis maandus Ukraina allikate teatel lennuväljale täiendav hävitajaeskadrill MiG-29 reaktiivhävituslennukeid. 

2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse olevat Ukraina väed teinud eduka õhurünnaku Millerovo sõjaväelennuvälja vastu.

## Viited

## Välislingid

* Millerovo lennuväebaas Wikimapia kaardil.
* Lennujaamade (parempoolne roheline tähistab tsiviillennuvälja) kujutised ourairports.com lehel
Holm (täpsustus)

**Holm** tähendab mitmes germaani keeles saart ja vene keeles küngast. Nimena võib see tähendada mitut asja:
* Holm on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Holmi rajooni keskus.
* Holm (tänapäeval Mārtiņsala) oli Salaspilsi linna juures Daugava jões asunud 20 hektari suurune saar, kus paiknes Holmi linnus.
* Holm oli Emajões saar Tartus.
* Holm (Põhja-Friisimaa) on saar Saksamaal Schleswig-Holsteinis.
* Holm (Pinneberg) on saar Saksamaal Schleswig-Holsteinis.
* Holm (Bindal) on saar Norras Nordlandis.
* Holm (Dyrøy) on saar Norras Tromsis.
* Holm (Iaşi) on küla Rumeenias Iaşis.
* Holm (Neamţ) on küla Rumeenias Neamţis.
* Holm (Inverness) on saar Šotimaal Invernessis.
* Holm (Orkney) on saar Šotimaal Orkney saarestikus.
* Holm (Halmstad) on saar Rootsis Hallandis.
* Holm (Kaluga) on küla Venemaal Kaluga oblastis.
* Holm (Borovitšski) on küla Venemaal Novgorodi oblastis.
* Holm (Ljubõtinski) on küla Venemaal Novgorodi oblastis.
* Holm (Ruhnu) on suurim laid Ruhnu ümbruses

Holm (perekonnanimi) on perekonnanimi.

Holm on Holm Banki bränd.

## Vaata ka
*Chełm, venepäraselt Holm (*Холм*), linn Poola kaguosas Lublini vojevoodkonnas. Asub 25 km kaugusel Ukraina piirist. Aastal 1240 sai Galiitsia-Volõõnia vürstiriigi pealinnaks.
Holmi saar

**Holm** oli saar, mis asus Tartus Emajões praeguse Ülejõe ehk Holmi pargi kohal.

Emajõe peaharu voolas Holmi ja paremkalda vahel, kõrvalharu Koolujõgi vasemkalda pool. Holmi tõttu oli see soodne sillakoht. Teadaolevalt asus Tartu esimene sild Vene sild ülesvoolu, nüüdse Vabadussilla kandis. Holmi ühendas keskajal Tartuga Saksa sild, millele pääses linnast Saksa värava kaudu.

Vene silla juurest Holmini ulatus Ülejõel vene agul, mis osalt kattis ka Holmi, kus asus vene kaubahoov. Siit algas Narva ja Tallinna hargnev tee, samuti pääses siitkaudu linna karjamaadele.

1764. aastal hakati Toomemäele rajama uusi bastione, õgvendati tänavaid ning laiendati Tartu raekoja esist turuplatsi jõe suunas. Kivisilla ehitamise ja Holmil olnud bastioni lammutamise käigus kuhjunud jäätmetega täideti Koolujõgi, mistõttu Holm lakkas olemast saar.

Holmi järgi said nime Holmi park ja endine Holmi tänav.

## Välislingid
* Holmi saar Tartu linnamuuseumi kodulehel
* Ülejõe parki ilmus Emajõe saar Postimees, 11. mai 2011
Nõiakivi (telelavastus)

**"Nõiakivi"** on 1979. aasta Eesti Televisiooni telelavastus.

Telelavastus on valminud Heljo Männi muinasjutu "Nõiakivi" järgi. Lavastuse režissöör-lavastaja on Uno Leies, kunstnik Tiiu Übi. Muusika kirjutas Tõnis Kõrvits.

## Osades
*Ats Joorits – hundipoeg Sulo
*Katrin Karisma – vanaema Sabiine
*Astrid Lepa – vanaema Adelheid
*Ester Pajusoo – jänesetütar Maare
*Vilja Palm – susi Zuuzi
*Malle Pärn – karutütar Taisi
*Erich Rein – kivivalvur Ropka
*Vello Viisimaa – kivinõid

## Välislingid
*
Erich Rein

**Erich Rein** (26. august 1932 Pärnumaa – 4. mai 2014) oli eesti lavastaja, näitleja ja telerežissöör.

Erich Rein lõpetas 1954. aastal Tallinna Õpetajate instituudi ja 1956. aastal Tallinna Draamateatri õppestuudio. 

## Töö teatrilavastajana
Aastatel 1962–1968 töötas ta Paul Pinna nimelise rahvateatri lavastajana. 

## Töö telerežissöörina
1968. aastast töötas ta Eesti Televisiooni muusika- ja meelelahutussaadete režissöörina, aga tegi režissöörina ka dokumentaalsaateid ja -filme.

Tema režissöörikäe all valmisid näiteks neljaosaline dokumentaalfilm "Aegade tuultes" (koos Valdo Pandiga oli ta ka kaasstsenarist), saatesarjad "Kontserdistuudio", "Muusikaelu", "Helijälg", 24-osaline saatesari Eesti heliloojatest "Lauliku lehed" jpm. Samuti oli ta telemängufilmi "Noor pensionär" teine režissöör.

Palju aastaid tegi ta režissöörina maakultuuri saatesarja "Kodukandilood" (1981–1993), aga ka portreesaateid loomeinimestest ("Onu Kalmer" (1978, Kalmer Tennosaarest), "Kolme põlve mängud" (1981, Vladimir Sapožninist) jm).

## Töö näitlejana
Juba Pinna-nimelises teatris lavastajana töötades tegi ta sealsetes lavastustes kaasa ka näitlejana, näiteks mängis peaosa lavastuses "Patuoinas". Teda peeti heaks koomikuks. 

Eesti Televisioonis töötades tegi Erich Rein rohkesti väikseid kõrvalosi telelavastustes (ERR-i arhiivis on neist säilinud vaid mõni uuem lavastus, näiteks "Nota bene! Teatriluulud") ja huumorisaadetes, tema osalusel tehtud sketše on näidatud nii aastavahetuse meelelahutusprogrammides kui ka "Estraaditähestiku" saadetes. Üks tema suuremaid telelavastuserolle, kivivalvur Ropka, pärineb lastelavastusest "Nõiakivi" (1979–1980, ETV). 

Ta mängis paljudes Eesti Raadio kuuldemängudes ("Villu" (1965), "Metsad kohavad inimestele" (1972), "Eksitused eksponaadiga" (1971), "Täisverd puhkus" (1971), "Koidu ajal" (1982) jm). 

Tema filmirollidest on ilmselt tuntuim Võrgutaja (Pukspuu teisik) telemängufilmis "Noor pensionär" (1972), aga ta on mänginud kõrvalosi ka filmides "Pimedad aknad" (I seeria, 1968), "Mehed ei nuta" (1968), "Ohtlikud mängud" (1974), "Teaduse ohver" (1981) ja "Pimedad aknad" (2004). 

## Muud
Erich Rein oli hea laulumees ja mängis mitut pilli. Eesti Televisiooni muusikarežissööride ansamblis Con Amores B. (koosseisus Kalmer Tennosaar (vokaal), Jaanus Nõgisto (kitarr), Elmo Lööve (kontrabass), Jüri Tallinn (klaver), Sulo Soo (saksofon), Eino Tandre (löökpillid), Peeter Brambat (flööt)) mängis ta akordioni.

Erich Rein läks Eesti Televisioonist pensionile 1993. aastal, kuid näitlejana tegi ka pärast seda siin-seal mõne näitlejarolli. Sh. seriaalis Õnne 13. 

Erich Rein suri 4. mail 2014 ja ta maeti 27. juunil 2014 Liiva kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
* Erich Reinu saated ERR-i arhiivis
* Erich Reinu filmograafia Eesti Filmi Andmebaasis
* Fotosid Erich Reinust näitlejana andmebaasis kino-teatr.ru
* "Tuleb tuttav ette: "Kodukandilood"" – telerežissöör Erich Rein räägib, kuidas ETV-s tehti "Kodukandilugude" rohkem kui sadat saadet, ETV esmaeeter 15.01.2005
* AK filmikroonika 1958-1991: Pinna-nimeline rahvateater – Erich Rein kaadris alates 00:27.
Koer kord kõndis klaveril

**"Koer kord kõndis klaveril"** on 1978. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Maal elav kümnenda klassi õpilane Tanja Kanareikina on huvitatud lendur Komarovist. Tanjasse omakorda on armunud naabripoiss Miša Sinitsõn.

## Osatäitjad
*Jelena Kištšik – Tanja Kanareikina
*Aleksandr Fomin – Miša Sinitsõn
*Valeri Kislenko – lendur Komarov
*Darja Maltševskaja – Veronika Kanareikina
*Juri Katin-Jartsev – professor Tšiž
*Leonid Kuravljov – Nikolai Kanareikin
*Vladimir Bassov – Gromov
*Ljudmila Hitjajeva – Frosja
*Georgi Štil – militsionäär Jefimov
*Viktor Proskurin – mehaanik lennujaamas
*Natalja Gurzo – postiljon
*Aleksei Mironov – esimees
*Boriss Saburov – Makei Kanareikin
*Kira Smirnova – Malanja
Tatjana Samoilova

**Tatjana Samoilova** (vene keeles Татьяна Евгеньевна Самойлова; 4. mai 1934 Leningrad – 4. mai 2014 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja, Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik.

Tatjana Samoilova sündis Leningradis tuntud vene teatri- ja filminäitleja Jevgeni Samoilovi peres. 1937. aastal kolis perekond Moskvasse.

Koolipõlves tegeles ta balletiga ning lõpetas Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko nimelise Moskva Akadeemilise Muusikateatri balletistuudio. Aastail 1953–1956 õppis ta Boriss Štšukini nimelises Teatriinstituudis. Seal tutvus Tatjana Samoilova Vassili Lanovoiga, kellest sai tema abikaasa. See abielu kestis mõned aastad, kuid hiljem mängisid nad koos filmis "Anna Karenina". Lanovoi mängis krahv Vronskit. Hiljem abiellus Samoilova veel kaks korda ning elas abiellumata koos kirjaniku ja lavastaja Solomon Šulmaniga. Viimasest abielust Eduard Maškovitšiga sündis poeg Dmitri.

Filmidebüüdi tegi Samoilova 1955. aastal, mängides Jack Londoni jutustuse ainetel tehtud Vladimir Kaplunovski filmis "Mehhiklane". 

Rahvusvahelise tuntuse sai ta Veronika rolliga Mihhail Kalatozovi filmis "Kured lendavad". Film võitis 1958. aastal Cannes'i filmifestivali peaauhinna Kuldse Palmioksa ning Samoilova sai eriauhinna ja suure tunnustuse osaliseks. Samoilova kandideeris oma rolliga ka Suurbritannia auhinnale BAFTA parima naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud.

1959. aastal mängis Samoilova järgmises Kalatozovi draamafilmis "Saatmata jäänud kiri". Ka see film oli nomineeritud Kuldsele Palmioksale, kuid seekord võitu ei tulnud. Film meeldis siiski paljudele ning 1995. aastal rahastas Francis Ford Coppola filmi restaureerimist ja tõi selle USA vaatajateni. Sellele järgnesid osatäitmised kolmes filmis, mis valmisid koostöös Prantsusmaa, Ungari ja Itaaliaga. 

1967. aastal mängis ta nimiosa Aleksandr Zarhi lavastatud filmis "Anna Karenina". Aastaid hiljem tegi rolli Grigori Kromanovi filmis "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (1975).

Aastail 1967–1992 töötas peamiselt teatrites: Majakovski nimelises teatris (1958–1959), Vahtangovi nimelises teatris (1959–1960) ja Moskva filminäitlejate teatristuudios (Государственный театр киноактёра; 1962–1992).

1990. aastal oli Samoilova aukülaline Cannes'i filmifestivalil, kus talle anti eripreemia silmapaistva panuse eest kinokunsti. 

Tatjana Samoilova suri oma 80. sünnipäeval südamehaiguse tagajärjel Moskva haiglas. Ta maeti 7. mail 2014 Novodevitšje kalmistule, ärasaatmine toimus Moskva kinomajas.

## Filmograafia

## Tunnustus
*1992 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik

## Viited

## Välislingid

*
*"Nõukogude kino superstaar Samoilova suri kõigist unustatuna", Ohtuleht.ee, 6. mai 2014
Tänaval kummutit veeti

**"Tänaval kummutit veeti"** on 1978. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Sisu
Film koosneb üheksast humoristlikust ja satiirilisest filminovellist.

## Osatäitjad
*Leonid Kuravljov
*Natalja Seleznjova
*Aleksandr Demjanenko
*Saveli Kramarov
*Igor Jassulovitš
*Valeri Nossik
*Natalja Sedõhh
*Vladimir Ivašov
*Jevgeni Vesnik
*Igor Dmitrijev
*Natalja Vavilova
*Leonid Kuravljov
*Rolan Bõkov
*Valentina Talõzina
*Vladimir Etuš
*Vladimir Bassov
*Vjatšeslav Tihhonov
*Valentina Titova
*Jelena Sanajeva
Vaatleja (film)

**"Vaatleja"** on 1987. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

## Süžee
Tartu Ülikooli bioloogiaüliõpilane Peeter on praktikal Kaug-Põhjas. Ta viibib üksikul saarel koos keskealise saarevahi Aleksandraga. Vastamisi satuvad erinevad mentaliteedid ja ellusuhtumised.

## Osatäitjad
*Erik Ruus – Peeter
*Svetlana Tormahhova – Aleksandra

## Välislingid
*Film Eesti filmi andmebaasis
*Film kino-teatr.ru andmebaasis
Neerukoor

**Neerukooreks** (ladina *cortex renis*; ka *cortex renalis*) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel neeru parenhüümi osa, milles paiknevad kõik neerukehakesed. 

Neerukoorest algab neerukehakesena ka nefron. Enamik neerutorukesi suubub neerukoores paiknevatesse kogumistorukestesse. 

Neerukoor koosneb välimisest ja sisemisest *juxtamedullary zone* 'st ning neerupüramiidide vahele kiiluvatest neerusammastest. Neerukoores paikneb ka jukstaglomerulaarne aparaat (inglise *juxtaglomerular apparatus*).

Neerukoores eristatakse kiirjat osa (*pars radiata*) ja rullunud osa (*pars convoluta*) (seal paiknevad neerukehakesed).    

Neerukoore areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Neerukoorel ja neerusäsil on erinevad funktsioonid. Neerukoores paiknevad struktuurid filtreerivad valkudest vedelikku ja elektrolüüte, reabsorbeerivad glükoosi, aminohappeid, vett ja elektrolüüte ning komplekteerivad teadaolevalt hormooni kahte hormooni: kaltsitriooli ja erütropoetiini. Lisaks komplekteerib neerukoor lämmastikoksiidi (NO).

Neerukoores sünteesitakse ja vabastatakse ka prostaglandiin E2-e.

## [[Süstemaatiline anatoomia]]

Kehtivas loomaanatoomia standardis *[[Nomina Anatomica Veterinaria]]*-s liigitatakse neerukoor urogenitaalsüsteemi.

Käesoleval ajal kehtivas inimese anatoomia standardis *[[Terminologia Anatomica]]*-s kuulub neerukoor kuseelundite süsteemi. 

Varem liigitati neerukoor kuse-suguelundkonna kuseelundite hulka (Roosalu, 2010:128).

## Histoloogia
Neerukoor jagatakse kaheks regiooniks: kortikaalseks labürindiks ja medullaarseteks teedeks. Kortikaalne labürint sisaldab neerupäsmakesi, proksimaalseid ja distaalseid väänilisi kogumistorukesi, kogumisjuhade algosa, interlobulaarveresooni, arterioole, kapillaare ja lümfisooni. 
 
Medullaarne tee sisaldab proksimaalseid ja distaalseid sirgeid torukesi ja kogunemisjuhasid. 
 
## Nefroloogia ja uroloogia
### Patoloogia

Inimestel seostatakse neerukoorega mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu neeru kortikaalnekroos (kortikaalnekroosi võib põhjustada ka inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud madude hammustuse tagajärjel tekkida võiv mürgistus) ja glomerulonefriidid, koore tsüstid, pahaloomulised kasvajad jt.

## Viited

## Kirjandus
*Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A08.1.01.015: Cortex renalis. Neerukoor
*L.X.Xu, K.R.Holmes, B.Moore, M.M.Chen, H.Arkin, Microvascular Architecture Within the Pig Kidney Cortex, Micrivascular Research **47**, 293–307 (1994) (vaadatud 29.06.2014) (*inglise keeles*)
Ukraina revolutsioon

**Ukraina revolutsioon** võib tähendada mitut sündmust:

* **[[2014. aasta Ukraina revolutsioon|Ukraina revolutsioon]]** (ka Väärikuse revolutsioon), 2014. aastal Ukrainas toimunud sündmused;
* **[[Oranž revolutsioon]]**, 2004. aastal Ukrainas toimunud sündmused;
* **[[Ukraina revolutsioon (1917–1921)|Ukraina revolutsioon]]** (ka Ukraina iseseisvussõda), 1917–1921 Ukrainas toimunud sündmused, mille käigus kuulutati välja mitmed riiklikud moodustised ning toimus võitlus võõrvõimudega; 
* **[[Bogdan Hmelnõtskõi ülestõus]]**, Bogdan Hmelnõtskõi juhtimisel aastatel 1648–1654 toimunud iseseisvusvõitlus Ukrainas.
Christian (Braunschweig-Lüneburg)

**Christian Vanem** (1566–1633) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastatel 1611–1633. Ühtlasi oli ta Mindeni piiskopkonna haldur aastatel 1599–1625 ning 1617. aastal ka Grubenhageni vürst.

## Välislingid
*Welfide dünastia koduleht
Läti Vabariigi põhiseadus

**Läti Vabariigi põhiseadus** (, ) on Läti Vabariigis 1922. aastal vastu võetud põhiseadus, mida on täiendatud ja parandatud 2009. aastal ja 2014 lisati uus preambul.

## Läti Vabariigi põhiseaduse preambuli (vastu võetud 19. juunil 2014, jõustunud 22. juulil 2014) tekst

Läti Vabariigi Seim tegi 19. juunil 2014 Läti Vabariigi põhiseadusse muudatused, millega esitatakse põhiseaduse preambul uues redaktsioonis, asendades senise sissejuhatuse (“Läti rahvas kehtestas vabalt valitud Asutavas Kogus endale järgmise põhiseaduse”) järgmise tekstiga:

1918. aasta 18. novembril välja kuulutatud Läti riik on loodud, ühendades lätlaste ajaloolise maa-ala ning tuginedes läti rahva vankumatule omariikluse tahtele ja talle kuuluvale enesemääramisõigusele, tagamaks läti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise ja arengu läbi sajandite, kindlustamaks Läti rahva ja igaühe vabaduse ning edendamaks heaolu.

Läti rahvas võitles oma riigi välja Vabadussõjas. Rahvas kinnitas endale riigikorra ja võttis vastu põhiseaduse vabalt valitud Asutavas Kogus.

Läti rahvas ei tunnistanud okupatsioonirežiime, seisis neile vastu ja sai jälle vabaks, taastades 1990. aasta 4. mail riikliku iseseisvuse järjepidevuse alusel. Rahvas austab oma vabadusvõitlejaid, mälestab võõraste võimude ohvreid, mõistab hukka kommunistiliku ja natsistliku totalitaarse režiimi ning nende kuriteod.

Läti kui demokraatlik, õiguslik ja sotsiaalselt vastutustundlik rahvusriik tugineb austusele inimeste vastu ja inimese vabadusele, tunnistab ja kaitseb inimeste põhiõigusi ning austab vähemusrahvusi. Läti rahvas kaitseb oma suveräänsust, Läti riigi iseseisvust, territooriumi, selle ühtsust ja demokraatlikku riigikorda.

Läti identiteeti on Euroopa kultuuriruumis ammustest aegadest peale kujundatud läti ja liivi traditsioonid, lätipärane eluhoiak, läti keel, üldinimlikud ja kristlikud väärtused. Usk Lätisse, läti keel kui ainuke riigikeel, vabadus, võrdõiguslikkus, solidaarsus, õiglus, ausus, töökus ja perekond on sidusa ühiskonna aluseks.

Igaüks hoolitseb enda ja oma lähedaste eest ning ühiskonna ühiste hüvede eest, suhtudes vastutustundlikult teistesse, järeltulevatesse põlvkondadesse, keskkonda ja loodusesse.

Läti, teadvustades oma väärtust rahvusvahelises kogukonnas, kaitseb riiklikke huve ning edendab ühtse Euroopa ja maailma jätkusuutlikku ning demokraatlikku arengut.

Jumal, õnnista Lätimaad!
August I (Braunschweig-Lüneburg)

**August I Vanem** (1568–1636) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastatel 1633–1636 ja luterlik Ratzeburgi piiskop 1610–1636.

August oli Braunschweig-Lüneburgi hertsogi ja Lüneburgi vürsti 1559–1592 Wilhelm Noorema ja Taani kuninga Christian III tütre Dorothea kolmas poeg.

## Vaata ka
* Welfid

## Välislingid
* Welfide dünastia koduleht
Permikomi sügis

**"Permikomi sügis"** on 2009. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm.

## Sisu
Filmi võtted toimusid 2008. aasta septembris Venemaal Permi krais Permikomi ringkonnas. Filmiti peamiselt Kudõmkaris, aga ka ümbruskonna külades. Film räägib etnilisest identiteedist, assimileerumisest ja rahvuspoliitikast tänapäeva Venemaal ühe soome-ugri rahva näitel. Intervjuude ja igapäevaelustseenide kaudu dokumenteerib film nüüdisaja majanduslikku ja kultuurilist olukorda permikomide asualal, mis kuulub Venemaa Euroopa-osa vaeseimate piirkondade hulka. Püütakse leida vastust küsimusele, mida tähendab olla permikomi tänapäeva Venemaal. Üritatakse välja selgitada, miks hääletati 2003. aasta detsembris toimunud referendumil Permi oblastiga ühinemise ning ühtlasi autonoomiast loobumise poolt.
Õnne vembud

**"Õnne vembud"** on 1968. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Noor fotograaf Volodja Orešnikov võidab riikliku 3%-lise sisevõidulaenu obligatsiooniga 10 000 rubla. Nüüd saaks ta endale osta fotoaparaadi, millest on ammu unistanud, ja sõita koos sõbratariga ära Moskvasse. Töökaaslased korraldavad pikemalt mõtlemata tema üle ühiskondliku kohtu. Asi on selles, et 20 rubla obligatsiooni ostuks võttis Orešnikov salaja vastastikuse abistamise kassast, mille esimeheks ta on. Raha on kassas aga ühine, järelikult tuleks ka võit ühiselt jagada. Lõpuks lähevad kõik kolleegid üksteisega hirmsal kombel tülli. Alles uue aasta pidustused lepitavad teenistuskaaslased.

## Osatäitjad
*Jevgeni Leonov – Vladimir Orešnikov, fotograaf
*Irina Skobtseva – Lidotška, fotograaf
*Valentina Talõzina – Alevtina Vassiljevna, fotoateljee ametiühingukomitee esimees
*Jevgeni Jevstignejev – autobaasi direktor Ivan Kalatšov, Alevtina peigmees
*Aleksei Gribov – Kirill Polotentsev, fotoateljee direktor
*Gotlib Roninson – Lidotška mees, röntgenoloog
*Georgi Burkov – Petja, kunstnik-retušeerija
*Valentina Telitškina – Orešnikovi pruut
*Svetlana Starikova – Ira, fotoateljee töötaja, Jura naine
*Boriss Suslov – Jura, fotograaf, Ira mees
*Antonina Dmitrieva – loterii loosimise juhataja
*Nina Sazonova – Maria Petrovna, Alevtina ema
*Feliks Javorski – tiraažikomisjoni esimees
*Vladimir Guljajev – militsionäär
Tulge homme

**"Tulge homme"** on 1962. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Kaugest Siberi külast saabub Moskvasse lihtne ja võluv tüdruk Frosja Burlakova. Ta soovib astuda konservatooriumisse, kuid vastuvõtt sellesse õppeasutusse on juba lõppenud. Kuid Frosja ei anna alla ja püüab pääseda professori jutule. Kuna Burlakova on tõesti andekas, siis ta võetaksegi konservatooriumisse vastu.

## Osatäitjad
*Jekaterina Savinova – Frosja Burlakova
*Anatoli Papanov – Nikolai Vassiljevitš, skulptor
*Juri Gorobets – Kostja, Frosja kavaler
*Antonina Maksimova – Nataša, Nikolai pruut
*Nadežda Životova – Nikolai Vassiljevitši koduabiline
*Aleksandr Širvindt – Vadim, üliõpilane
*Juri Belov – Volodja, üliõpilane
*Boriss Bibikov – professor Aleksandr Sokolov 
*Boriss Kokovkin – Deniss Ivanovitš, instituudi direktor
*Zinaida Djakonova – Veronika Vassiljevna, kontsertmeister
*Aleksandra Denissova – garderoobihoidja

## Välislingid
*Tulge homme... Film subtiitritega (vene, soome jne).
Lennud unes ja ilmsi

**"Lennud unes ja ilmsi"** on 1982. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Filmi peategelane Sergei Makarov teeb neljakümnenda sünnipäeva eel kokkuvõtteid oma senisest elust. Rõõmustavat on aga vähe, heameelt ei valmista talle ei naine, armuke, töö ega sõbrad.

## Osatäitjad
*Oleg Jankovski – Sergei Makarov
*Jelena Kostina – Alissa Suvorova
*Ljudmila Zorina – Nataša Makarova
*Oleg Tabakov – Nikolai Pavlovitš
*Ljudmila Gurtšenko – Larissa Kuzmina
*Oleg Menšikov – Alissa sõber
*Ljudmila Ivanova – Nina Sergejevna
*Aleksandr Adabašjan – skulptor
*sergei Ivanov – näitleja
*Nikita Mihhalkov – režissöör
*Ljubov Rudneva – Svetlana
Neerusäsi

**Neerusäsiks** (ladina keeles *medulla renis*; ka *medulla renalis*) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel neeru parenhüümi osa, milles paikneb rohkelt neerutorukesi ja veresooni, aga mitte neerukehakesi. 

Neerusäsi koosneb üksikutest neerupüramiididest ja on jutja struktuuriga.

Neerusäsi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Neerusäsis sünteesitakse ja vabastatakse rohkelt prostaglandiini E2.

## [[Süstemaatiline anatoomia]]
Kehtivas loomaanatoomia standardis Nomina Anatomica Veterinaria liigitatakse neerusäsi urogenitaalsüsteemi.

Kehtivas inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica kuulub neerusäsi kuseelundite hulka. 

Varem liigitati neerusäsi kuse-suguelundkonna kuseelundite hulka (Roosalu, 2010:128).

## Nefroloogia ja uroloogia
### Patoloogia
Neerusäsiga seostatakse kaasasündinud tsüstiliste muutustega tsüstneeru (sh nefronoftiis).  

#### [[Kasvajad]]
Inimestel seostatakse  mitmeid kasvajavorme.

## Viited

## Kirjandus
*Sissekanne Terminologia Anatomicas A08.1.01.020: Medulla renalis. Neerusäsi
Metametafüüsika

**Metametafüüsika** on filosoofia haru, mis tegeleb metafüüsika alustega. 

Metametafüüsika küsimuste hulgas on: 
*kas metafüüsika küsimustel on tegelikud vastused;
*kui vastused on, kas nad käivad asja enese kohta või ainult keeletarvituse kohta;
*kas vastamiseks oleks parem kasutada tervet mõistust, mõisteanalüüsi või võistlevate hüpoteeside hindamist.

## Viited
  

## Kirjandus
*David Chalmers, David Manley, Ryan Wasserman (toim). *Metametaphysics*, Oxford: Oxford University Press 2009
**David Manley. Introduction: A Guided Tour of Metametaphysics, lk 1–37.
Raevu päev (film, 1985)

**"Raevu päev"** on 1985. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Ühel looduskaitsealal hakkavad professor Fiedleri katsete tulemusena paljunema inimese intellektiga loomataolised olendid. Kuid need ilma emotsioonide ja moraalita olendid kujutavad endast inimkonna jaoks suurt hädaohtu. Ajakirjanik Betley otsustab paljastada maa-aluse laboratooriumi saladuse.

## Osatäitjad
*Juozas Budraitis – ajakirjanik Betley
*Aleksei Petrenko – metsnik Meller
*Anatoli Ivanov – professor Fiedler
*Vladimir Ivašov – Cast
*Jevgeni Dvoržetski – pikajuukseline noormees
*Pavel Mahhotin – komisjoni esimees
*Pauls Butkēvičs – valitsuse komisjoni liige
*Svetlana Svetlitšnaja – naine varemetest
*Gražina Baikštytė – Betley naine
*Konstantin Zahhartšenko – Stenglik
*Marina Fominova – Stengliki naine
*Marjana Polteva – Tina
Diego Godín

**Diego Roberto Godín Leal** (sündinud 16. veebruaril 1986 Rosarios) on Uruguay endine jalgpallur, kes mängis kaitsjana Uruguay, Hispaania, Itaalia, Brasiilia ja Argentina klubides ning Uruguay jalgpallikoondises.

Aastatel 2010–2019 mängis Godín Hispaania La Liga klubis Madridi Atlético. Hooaegadel 2013–2014 ja 2015–2016 valiti ta Hispaania kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2016. aastal valiti ta La Liga aasta parimaks kaitsjaks.

2019. aasta juulis sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Milano Inter. 2020. aasta septembris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Cagliariga. 2022. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Atlético Mineiro, kuid vähese mänguaja tõttu otsustas ta osapoolte kokkuleppel klubist lahkuda. 2022. aasta juunis sõlmis ta pooleteise aasta pikkuse lepingu.

Suvel 2023 teatas Godin profikarjääri lõpetamisest.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Uruguay rahvuskoondises tegi Godín 26. oktoobril 2005 sõprusmängus Mehhiko vastu.

Esimese värava lõi ta Uruguay rahvuskoondises 27. mail 2006 sõprusmängus Serbia ja Montenegro vastu.

2011. aastal tuli ta Uruguay koondisega Copa América võitjaks.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta viimases alagrupimängus 24. juunil värava Itaalia vastu.

2016. aastal lõi ta Copa América Centenario esimeses alagrupimängus värava Mehhiko vastu.

Ta on kuulunud Uruguay koondisse veel ka 2010. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2007., 2015., 2019. ja 2021. aasta Copa Américal ning 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

2022. aasta juuni seisuga on Godín mänginud Uruguay koondises 159 korda, millega on ta Uruguay koondise rekordinternatsionaal.

## Saavutused
;Madridi Atlético
*La Liga: 2013–14
*Copa del Rey: 2012–13
*Supercopa de España: 2014
*UEFA Euroopa Liiga: 2011–12, 2017–18
*UEFA Superkarikas: 2010, 2012, 2018
;Atlético Mineiro
*Supercopa do Brasil: 2022
*Campeonato Mineiro: 2022

## Välislingid
Suguselts

**"Suguselts"** on 1981. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Lihtne ja südamlik maanaine Maria Konovalova sõidab oblastikeskusesse külastama oma tütart Niinat ja lapselast Iriškat. Kuid Marial on väga raske mõista oma tütre ellusuhtumist ja mentaliteeti.

## Osatäitja
*Nonna Mordjukova – Maria Konovalova
*Svetlana Krjutškova – Niina, Maria tütar
*Juri Bogatõrjov – Stassik, Niina mees
*Fjodor Stukov – Iriška, Niina tütar, Maria lapselaps
*Andrei Petrov – Maria teekaaslane
*Ivan Bortnik – Vladimir Konovalov, Maria endine mees, Niina isa
*Oleg Menšikov – Kirill, Vladimir Konovalovi poeg teisest abielust
*Vladimir Hotinenko – Varelik, Vladimir Konovalovi naaber
*Nikita Mihhalkov – kelner
*Aleksandr Adabašjan – kelner
*Pavel Lebešev – restorani kokk
Franz Otto

**Franz Otto** (1530–1559) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst ning valitses aastast 1555 kuni oma surmani. Ta juhatas vahevalitsust.

## Välislingid
*Ernst Welfide dünastia kodulehel
Heinrich (Braunschweig-Dannenberg)

**Heinrich III** (1533–1598) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst ning valitses aastast 1559 kuni oma surmani hertsogkonna Dannenbergi osa üle.

## Abielu ja lapsed, kes jõudsid täisikka

Aastal 1569 abiellus Heinrich Ursula von Sachsen-Lauenburgiga, Franz I von Sachsen-Lauenburgi tütrega. Neil olid järgmised lapsed:

* Julius Ernst (1571–1636)
* Franz (1572–1601)
* Sibylle Elisabeth (1576–1630)
* Sidonie (1577–1645)
* August (1579–1666)

## Välislingid
*Ernst Welfide dünastia kodulehel
Illinetske

**Illinetske** (ukraina keeles Іллінецьке) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 763. Pindala on 0,76 km².
Christian Ludwig (Braunschweig-Lüneburg)

**Christian Ludwig** (25. veebruar 1622 Herzberg am Harz – 15. märts 1665 Celle) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Calenbergi vürst aastatel 1641–1648 ning Lüneburgi vürst 1648. aastast kuni surmani.

## Vaata ka
* Welfid

## Välislingid
* Welfide dünastia koduleht
NanoID

**NanoID** on Eestis väljatöötatud varakaitsemoodus, mis võimaldab unikaalsete turvaelementide abil oma jalgratta märgistada ja registreerida. 

NanoID idee seisneb jalgrattale paigutavates ilmastikukindlates reflektorturvakleebises ja mikromärkides, mis kannavad jalgratta registreerimisnumbrit. Märgid on valmistatud titaanist, millele on seerianumbrid peale graveeritud.

Turvamärkidele esitati patendiavaldus 2013 detsembris.

NanoID teeb koostööd politseiga.

## Välislingid
*NanoID veebileht

### Meediakajastus
* Video Delfi TV-s
* Üliväike märgis aitab jalgratta omanikku tuvastada. TV3 "Seitsmesed uudised"
* Tallinna TV saates "Suvemiks" (20")
* Nähtamatud liivaterad aitavad jalgrattavarastest jagu saada. Pealinn, 28. juuni 2014
* artikkel Tallinna linna kodulehel 27. juuni 2014 
* Hans Lõugas. Jalgrattavarastega võitlevad imepisikesed titaanmärgid. Eesti Päevaleht, 25. juuni 2014
* Jalgrattavarastega võitlevad imepisikesed titaanmärgid. ERR Uudised, 25. juuni 2014
* 16.06.2014 artikkel Tarbija24-s
* 12.06.2014 Raadio2-s intervjuu Eeva Essele
* 30.05.2014 intervjuu Vikerraadio saates "Huvitaja"
* 28.05.2014 artikkel Saarte Hääles
* 26.05.2014 artikkel ERR-is
* 23.05.2014 artikkel Kuulutajas
* 22.05.2014 artikkel Pärnu Postimehes
Jevgeni Samoilov

**Jevgeni Samoilov** (vene Евгений Валерианович Самойлов; 16. aprill 1912 Peterburi – 17. veebruar 2006 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja.

Tema tütar Tatjana Samoilova oli samuti tuntud näitleja.
Ida-Hiina Pedagoogikaülikool

**Ida-Hiina Pedagoogikaülikool** (hiina lihtsustatud kirjaviisis 华东师范大学, traditsioonilises kirjaviisis 華東師範大學, pinyinis Huádōng Shīfàn Dàxué) on ülikool Hiina Rahvavabariigis Shanghais.

1951. aastal asutatud ülikool on üks Hiina prestiižsemaid ülikoole.
Lustivere II maailmasõja matmispaik

**Lustivere II maailmasõja matmispaik** oli Teise maailmasõja aegne matmispaik Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõgeva maakonna Põltsamaa valla Lustivere külas.

Matmispaik paiknes Lustivere mõisa pargis. Väidetavalt oli Lustiverre maetud Teises maailmasõjas Nõukogude poolel langenud sõjaväelased. 

Viimane mälestusmärk püstitati 1975. aastal (kujur Ole Ehelaid) ning nimetahvlitel oli 38 langenu nimi. 1997. aastast oli matmispaik riiklik ajaloomälestis.

Väljakaevamistel 26. septembril 2023 leiti 51 inimese säilmed. Need maeti 17. novembril 2023 ümber Põltsamaa II maailmasõja matmispaika. Mälestusmärk teisaldati samuti Põltsamaa II maailmasõja matmispaika, kust eelnevalt oli eemaldatud sealne 1947. aasta mälestusmärk. 

## Kirjandus
*Eino Veskis. Jõgeva rajoon. // Siin- ja sealpool maanteed. Eesti Raamat. Tallinn 1982. Lk 79
*Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. VI osa. Vali Uudised, 28. veebruar 2014. Lk 6
*"17. novembril maeti ümber Põltsamaa vallas Lustivere ja Riivli sõjahaudadest ekshumeeritud II Maailmasõja ohvrid". Põltsamaa vald, 20. november 2023

## Välislingid
*
Fox Plaza (Los Angeles)

**Fox Plaza** (ka **20th Century Fox Plaza**) on 35-korruseline 150 meetri kõrgune postmodernistlik pilvelõhkuja Los Angeleses Century Citys aadressil 2121 Avenue of the Stars. Hoone valmis 1987. aastal ning selle arhitektid on Scott Johnson, Bill Fain ja William L. Pereira. 

Hoone kuulub Orange'i maakonnas tegutsevale kinnisvarafirmale Irvine Company ning seal asub filmistuudio 20th Century Fox peakontor. Hoone 34. korrusel oli pärast Ameerika Ühendriikide presidendi Ronald Reagani erruminekut aastaid tema apartement.

Pilvelõhkuja on tuntud mitmest filmist. Nimega **Nakatomi Plaza** oli hoone filmi "Die Hard" (Visa hing, 1988) peamine sündmuspaik. Hoone ja selle kõrvalhoone oli peamisteks võttepaikadeks komöödiafilmis "Airheads" ("Eetrihullud", 1994). Hoone fuajee oli ka filmi "Speed" ("Kiirus", 1994) avastseeni toimumispaik.
Teabevastupanu

**Teabevastupanu** (ukraina keeles *Інформаційний спротив*) on Ukraina valitsusvälise organisatsiooni "Sõjalis-poliitiliste uuringute keskus" (Kiiev) algatusel ellu kutsutud projekt, mille peaülesandeks on avaldada vastumõju Ukraina infoväljale peamistelt sõjalisel, majanduslikul ja energeetilisel, samuti infoturbe alal tekkivatele välisohtudele. Teabevastupanu alustas tegevust 2014. aasta 2. märtsil (Venemaa sõjaline invasioon Krimmi).

Teabevastupanu koordinaatoriks on "Sõjalis-poliitiliste uuringute keskuse" direktor Dmõtro Tõmtšuk, kes teatas grupi loomisest oma Facebooki lehel 2014. aasta 5. märtsil, ja teised.

10. novembril 2014 teatas Teabevastupanu kevadel alanud koostöö lõpetamisest Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni esindajatega Ida-Ukrainas.

## Viited

## Välislingid
* Teabevastupanu koduleht (inglise ja vene keeles) 
* Кто такой Дмитрий Тымчук, и как работает "Информационное сопротивление" (Kes on Dmõtro Tõmtšuk ja kuidas toimib *Infovastupanu*)
Georg Wilhelm (Braunschweig-Lüneburg)

**Georg Wilhelm** (26. jaanuar 1624 Herzberg am Harz – 28. august 1705 Wienhausen) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Calenbergi vürst ning Lüneburgi vürst. Aastal 1689 okupeeris ta Saksi-Lauenburgi hertsogkonna.

## Vaata ka
* Welfid

## Välislingid
* Welfide dünastia koduleht
Fox Plaza

**Fox Plaza**

*Fox Plaza, 1966 aastal valminud hoone San Franciscos
*Fox Plaza, 1987. aastal valminud hoone Los Angeleses
Aleks Raja

**Aleks Raja** (24. veebruar 1928 – 7. juuni 2014) oli eesti tantsupedagoog.

Aleks Raja juhendas rahvatantsurühmi Jõgeva-, Valga- ja Tartumaal ning oli üks maakonna laulu- ja tantsupidude korraldajaid. 

Ta oli lasterühmade liigijuht ja assistent noorte- ja üldtantsupidudel.

## Tunnustus
* 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Johann Friedrich (Braunschweig-Calenberg)

**Johann Friedrich** (25. aprill 1625 Herzberg am Harz – 18. detsember 1679 Augsburg) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Calenbergi vürst aastast 1665 kuni oma surmani. Pöördus aastal 1651 katoliiklusse, olles ainus oma perekonnast.

## Lapsed

Johann Friedrich abiellus 30. novembril 1668 Benedicta Henriette von der Pfalziga. Nad said neli tütart:
* Anne Sophie
* Charlotte Felicitas
* Henriette Marie
* Wilhelmine Amalia

## Vaata ka
* Welfid

## Välislingid
* Welfide dünastia koduleht
Keila kultuurimälestiste loend

Selles artiklis on loetletud kõik Keila linnas asuvad kultuurimälestised.

Loendis on 5 ajaloomälestist, 4 arheoloogiamälestist, 10 ehitismälestist ja 40 kunstimälestist ehk kokku 58 kultuurimälestist (kuna Keila kirikuaed on arvel nii arheoloogia- kui ka ehitismälestisena).

## Ajaloomälestised

## Arheoloogiamälestised

## Ehitismälestised

## Kunstimälestised
Orange'i maakond

**Orange'i maakond** (inglise keeles Orange County) on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

*Orange'i maakond (California)
*Orange'i maakond (Florida)
*Orange'i maakond (Indiana)
*Orange'i maakond (New York)
*Orange'i maakond (Põhja-Carolina)
*Orange'i maakond (Texas)
*Orange'i maakond (Vermont)
*Orange'i maakond (Virginia)

## Vaata ka
*"Orange'i maakond" ("Orange County"), film mille tegevus toimub California osariigi maakonnas
*"O.C." ("The O.C."), teleseriaal, mis on saanud pealkirja California osariigi maakonna järgi
Villem Ahas

**Villem Ahas** (20. veebruar 1925 Räpina vald, Võrumaa – 17. juuni 2014) oli  soomepoiss ja Soome Sõjaveteranide Eesti Ühenduse juhatuse liige.

Ta lõpetas 1943. aastal Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 

Kuna ta ei soovinud teenida Saksa sõjaväes, läks ta Soome, kus astus oktoobris 1943 vabatahtlikuna Soome armeesse ja oli Rajajoel rindel 47. jalaväerügemendi kolmanda pataljoni koosseisus. Seejärel oli ta väljaõppel Porokyläs ja Taavettis, kus lõpetas ohvitseride kursuse lipnikuna. Seejärel võitles ta JR 200 koosseisus Vuoksi rindel. Augustis 1944 tagasi Eestisse ja saadeti Tartu rindele, kus sai 28. augustil Pupastvere lahingus haavata. 

Sakslaste taganemisel otsustas ta kodumaale jääda, kuid mobiliseeriti 1945. aasta jaanuaris Punaarmeesse, kus saadeti tööpataljoni. Siis tuli ilmsiks tema teenimine Soome armees ja ta arreteeriti aprillis 1945; talle mõisteti 15 aastat vangistust ja 5 aastaks asumisele saatmine. Oktoobris 1955 vabanes ta Vorkuta vangilaagrist Komi ANSV-s.

Pärast vabanemist töötas ta Tallinna Ehituskeraamika Tehases, tehases Silikaat ja Silikaltsiidi Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Instituudi katsetehases.

Ta oli Soome Sõjaveteranide Eesti Ühenduse juhatuse liige aastast 1998, aastast 2012 oli ta ühingu juhatuse esimees ja 8. aprillil 2014 valiti ta auesimeheks.

Villem Ahas suri 17. juunil 2014 ja ta maeti 26. juunil 2014 Metsakalmistule.

## Tunnustus
* 1998 Kotkaristi IV klassi teenetemärk
* 2002 Soome Valge Roosi Rüütelkonna rüütlirist

## Viited
Surm lendutõusul

**"Surm lendutõusul"** on 1982. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Noor teadlane Igor Krõmov on ametis salajases instituudis, kus ta töötab välja soomusterase eksperimentaalseid sorte. Krõmov tutvub noore naise Noraga, kes räägib, et ta on etnograaf Baltikumist. Tegelikult on ta aga välismaa luureagent "Gilbert". Nora kingib Krõmovile käekella, mis on tegelikult pealtkuulamisseade. Pahaaimamatult salvestab Krõmov oma käekellaga salajasi koosolekuid. Välismaa luureagendid püüavad Krõmovit värvata, kuid ta keeldub kategooriliselt. Krõmov hukkub luureagentide käest põgenedes liiklusõnnetuses. KGB töötajad peavad välismaa luurajad lennujaamas kinni.

## Osatäitjad
*Juri Demitš – Igor Krõmov, teadlane
*Nelli Pšennaja – Nora Braun, tõlk, agent "Gilbert"
*Leonid Satanovski – Maks Bein, välisluure resident
*Konstantin Želdin – Venson, agent
*Sergei Jakovlev – Uvarov, KGB polkovnik
*Anatoli Romašin – Boriss Smolin, KGB töötaja
*Boriss Gussakov – Pavel Žarkov, KGB töötaja
*Vladimir Novikov – Sergei, Krõmovi sõber
*Elža Leždei – Juta, "ajakirjanik", Beini kaastööline
*Aleksandr Dik – Larry Spelsey, kaubandusesinduse töötaja
*Vsevolod Platov – Arkadi Barmin, Krõmovi teaduslik juhendaja
*Gleb Plaksin – Norman, välisluure šeff
*Ervand Arzumanjan – Goodwin, välisluurebüroo sekretär
*Nikolai Barmin – komisjoni liige
*Viktor Fokin – Viktor, varas "Kadett"
*Aleksandra Danilova – "Kadeti" naaber
*Natalja Trubnikova – Krõmovi kolleeg
*Larissa Kronberg – Larry Spelsey sõbranna
Sisefotoefekt

**Sisefotoefekt** on niisugune valguse vm elektromagnetkiirguse põhjustatud nähtus, mis tekib tahkes aines, harilikult pooljuhis, kui selles neelduvate footonite energia ületab aine aatomi keelutsooni laiuse.
Sisefotoefekti kirjeldavad põhimõisted on fotojuhtivus ja fotogalvaaniline efekt.

## Fotojuhtivus
Neeldunud valgus tekitab aines täiendavalt laengukandjaid ‒ elektrone ja auke. Sellest tulenevat lisaelektrijuhtivust nimetatakse fotojuhtivuseks. Footonite energia tõstab elektronid valentstsoonist energeetiliselt kõrgemasse juhtivustsooni. Kuna seejuures ületatav keelutsooni laius sõltub materjalist, siis on erinevad ka valguse maksimaalsed lainepikkused (vastavalt minimaalsed sagedused), mis fotojuhtivuse esile kutsuvad: galliumarseniidil 0,85&nbsp;µm (mikromeetrit), ränil 1,1&nbsp;µm, germaaniumil 1,8&nbsp;µm.

## Fotogalvaaniline efekt

Kui valgus langeb pn-siirdele või pooljuhi ja metalli pinna vahelisele tõkkekihile, kaasneb fotojuhtivusega fotoelektromotoorjõu tekkimine: valguse toimel moodustuvad aatomitest vabastatud laengukandjapaarid, mille elektronid lähevad siirde n-kihti ja augud p-kihti, moodustades  fotovoolu. Niiviisi muundub valgusenergia vahetult elektrienergiaks. Seda nähtust nimetatakse fotogalvaaniliseks efektiks (inglise k *photovoltaic effect*) ehk ventiilfotoefektiks.

## Sisefotoefekti kasutamine
Fotojuhtivusel põhinevad fototakistid, fotodioodid, fototransistorid ja pildisensorid (CCD-  ja CMOS-sensorite valgustundlik pind koosneb miljonitest fotodioodest). Fotodioodi vastuvool on suures ulatuses võrdeline dioodile langeva valgusvooga.

Fotogalvaanilise efekti põhiline rakendusala on Päikese kiirgusenergia muundamine elektrienergiaks suurepinnalistes fotodioodides ‒ päikeseelementides ja neist koostatud päikesepatareides.

## Vaata ka
*Optiline tajur
*Päikeseelement
Giovani dos Santos

**Giovani dos Santos Ramírez** (sündinud 11. mail 1989 Monterreys) on Mehhiko jalgpallur.

Ta mängib poolkaitsjana Major League Socceri klubis Los Angeles Galaxy. Alates 2007. aastast on ta kuulunud Mehhiko jalgpallikoondisse.

## Klubikarjäär
Dos Santos alustas oma klubikarjääri Hispaania kõrgliiga klubis Barcelona, tulles läbi klubi noorteakadeemia La Masia.

Pärast ühte hooaega Barcelona põhimeeskonnas siirdus ta Premier League'i klubisse Tottenham Hotspur.

Dos Santos mängis Tottenhamis 2012. aastani ning oli sel ajal laenul ka Ipswich Townis, Galatasarays ja Racing de Santanderis.

2012. aastal liitus ta Hispaania klubiga Mallorca, kust ta hooaeg hiljem siirdus Villarreali.

2015. aastal liitus ta MLS-i klubiga Los Angeles Galaxy.

## Koondisekarjäär
2005. aastal tuli dos Santos Mehhiko noortekoondisega noorte maailmameistriks. Ta võitis turniiril Hõbedase Palli.

Debüüdi Mehhiko rahvuskoondises tegi ta 9. septembril 2007 mängus Panamaga.

Esimese värava lõi ta Mehhiko rahvuskoondise eest 23. juunil 2009 sõprusmängus Venezuela vastu.

2009. aasta CONCACAF Gold Cupi veerandfinaalis 19. juulil lõi ta värava Haitile. 26. juulil toimunud finaalis lõi värava USA-le, aidates koondisel turniiri võita. Dos Santos valiti lisaks turniiri parimaks mängijaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.

2011. aasta CONCACAF Gold Cupi teises alagrupimängus 9. juunil lõi ta kaks väravat Kuubale. 25. juunil toimunud finaalis lõi taas värava USA-le ning Mehhiko võitis turniiri.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta kaheksandikfinaalis 29. juunil värava Hollandi vastu.

2015. aasta CONCACAF Gold Cupi esimeses alagrupimängus 9. juulil lõi ta värava Kuubale. Ta võitis Mehhiko meeskonnas kolmandat korda turniiri.

2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis ta Mehhiko olümpiakoondisega kuldmedali.

Ta kuulunud Mehhiko koondisse veel ka 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, 2011. aasta Copa Américal ning 2013. ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlusel.

## Saavutused
### Klubid
;Barcelona
*Supercopa de España: 2006

### Rahvuskoondis
;Mehhiko
*Noorte jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2005
*Olümpiamängud: 2012
*CONCACAF Gold Cup: 2009, 2011, 2015

## Isiklikku
Ka tema isa Geraldo Francisco dos Santos (tuntud mängijanimega Zizinho) oli jalgpallur. Giovanil on kaks venda: Éder (sündinud 1984) ja Jonathan, kes mõlemad on samuti jalgpallurid.

## Viited

## Välislingid