open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tardsamblik

**Tardsamblik** (*Leptogium*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Leptogium cyanescens* – sinakas tardsamblik
**Leptogium rivulare* – oja-tardsamblik
**Leptogium saturninum* – haava-tardsamblik

## Välislingid
*
Neersamblik

**Neersamblik** (*Nephroma*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Nephroma arcticum* – tundra-neersamblik
**Nephroma bellum* – kaunis neersamblik
**Nephroma helveticum* – Šveitsi neersamblik
**Nephroma isidiosum* – kare neersamblik
**Nephroma laevigatum* – sile neersamblik
**Nephroma parile* – harilik neersamblik
**Nephroma resupinatum* – kääv-neersamblik

## Välislingid
*
Pannariaceae

***Pannariaceae*** on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *[[Erioderma]]*
* *Fuscopannaria* – kaljusamblik
* *[[Lepidocollema]]*
* *[[Pannaria]]*
* *Parmeliella* – nõgisamblik
* *[[Protopannaria]]*
* *[[Psoroma]]*
* *[[Santessoniella]]*
* *[[Siphulastrum]]*
* *[[Xanthopsoroma]]*

## Välislingid
*
Nõgisamblik

**Nõgisamblik** (*Parmeliella*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *[[Parmeliella corallinoides]]*
* *Parmeliella triptophylla* – väike nõgisamblik

## Välislingid
*
Peltigeraceae

***Peltigeraceae*** on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *[[Dendriscosticta]]*
* *[[Hydrothyria]]*
* *Lobaria* – kopsusamblik
* *[[Lobariella]]*
* *[[Lobarina]]*
* *Nephroma* – neersamblik
* *Peltigera* – kilpsamblik
* *[[Pseudocyphellaria]]*
* *[[Ricasolia]]*
* *Solorina* – lohksamblik
* *[[Sticta]]*

## Välislingid
*
Andmekogu

**Andmekogu** on Eestis riigi, kohaliku omavalitsuse või muu avalik-õigusliku isiku või avalikke ülesandeid täitva eraõigusliku isiku infosüsteemis töödeldavate korrastatud andmete kogum, mis asutatakse ja mida kasutatakse seaduses, selle alusel antud õigusaktis või rahvusvahelises lepingus sätestatud ülesannete täitmiseks.

Andmekogu asutamise aluseks olevat seadust võib asendada Euroopa Liidu otsekohalduv õigusakt ning Riigikogus ratifitseeritud välisleping. Andmekogu eristamiseks muust üldisest avaliku sektori andmetöötlusest ehk avaliku teabe töötlemisest on formaalne tunnus – asutamine seaduse või selle alusel antud akti alusel. Avalik teave ei moodusta automaatselt andmekogu isegi kui ta on korrastatud andmete kogum.

Andmekogu sünonüümiks on register. Andmekogu on alati infosüsteem, kuid infosüsteem ei ole alati õiguslikus mõttes andmekogu.

Andmekogu ei pea tingimata olema digitaalne. Avaliku teabe osana kehtib ka andmekogude kohta määratlus, et ta võib olla "mis tahes viisil ja mis tahes teabekandjale jäädvustatud". Seega teoreetiliselt võib andmekogu pidada kasvõi puupulkadel nagu muistseid sirvlaudu.

Andmekogu võib kuuluda riigi infosüsteemi. Selline andmekogu on infosüsteemi andmevahetuskihiga (X-tee) liitunud ja riigi infosüsteemi haldussüsteemis registreeritud. Lisaks kuuluvad riigi infosüsteemi andmekogude pidamist kindlustavad süsteemid.

Eesti andmekogudest annab ülevaate RIHA.

Riiklikku ja haldusjärelevalvet teabevaldajate üle andmekogude asutamisel, kasutuselevõtmisel, pidamisel, ümberkorraldamisel ja lõpetamisel teostab Andmekaitse Inspektsioon.

## Vaata ka
*Infosüsteem
*Riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu
*X-tee
*Riigi infosüsteemi haldussüsteem
*Avalliku teabe seadus
## Viited
Lohksamblik

**Lohksamblik** (*Solorina*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *Solorina bispora* – kaheeoseline lohksamblik
* *[[Solorina crocea]]*
* *[[Solorina octospora]]*
* *Solorina saccata* – harilik lohksamblik
* *Solorina spongiosa* – käsnjas lohksamblik

## Välislingid
*
Kasukakirjaline kass

**Kasukakirjaline kass** (inglise keeles *tabby*) on kodukassi loomuliku värvinguga kass, keda kõnekeeles kutsutakse triibuliseks, tiigrikarvaliseks või triibikuks.

See karvavärvus esineb paljudel kassitõugudel ja on kasside hulgas väga tavaline. Selline on kodukassi otsese esivanema ja tema lähimate sugulaste Aafrika metskassi (*Felis lybica lybica*), Euroopa metskassi (*Felis silvestris*) ja Aasia metskassi (*Felis lybica ornata*) karvavärvus: kõigil neil on nii mustri kui ka värvi poolest sarnane kasukas.

## Tüübid
Eristatakse nelja kasukakirja:
* vöödiline ehk klassikaline (*classic tabby*) – kasukakiri, mille puhul jäsemed ja saba on ühtlaselt vöödilised, kaelal ja rinnaesisel on mitu katkematut võru; õlgadel liblikakujulised märgised. Seljal kolm tumedamat joont, mille vahel on aluskarva värvi triibud, mõlemal küljel on suur lausvärvi laik (nn härjasilm), mida ümbritseb üks või mitu rõngast, otsmikul on sageli M-tähe kujuline märgis.
* tiigrimustriline ehk makrellimustriline (*striped tabby*, *mackerel tabby* või *fishbone tabby*) – levinuim kasukakiri, mille puhul on kassi külgedel selgroo juurest algavad ja allapoole kulgevad peened vöödid, jalad ja saba on ühtlaselt vöödilised ning kaela ümber on mitu selget peent võru; kõht täpiline, seljal jooksvad jooned moodustavad tumeda sadula. Otsmikul on sageli M-kujuline märgis.
* triibustik ehk aguutimuster (*ticked tabby*) – karvatüüp, mille puhul igal karval on 2–3 tumedamat triipu (*ticking*), mis tekitab ulukküüliku karvkattega sarnaneva mustri (nagu näiteks abessiinia kassil).
* tähniline (*spotted tabby*) – kasukakiri, mille tähnid võivad olla ümmargused, ovaalsed, pikergused või rosetjad; jalad selgete täppidega, sabal tähnid või katkendlikud võrud.

## Pildid

Grey classic tabby crop.JPG|Härjasilmaga klassikaline kasukakiri
Kamee01 edit.jpg|Aguutimustriga abessiinia kass
Ocicat-on-the-move.jpg|Pruun tähniline kasukakiri ookerkassil
TabbyWhiteCrossBreed.jpg|Kasukakirjaline-valge kodukass
Cat, Standard Orange Tabby.jpg|Ruuge värvusega kasukakirjaline kass


## Vaata ka
* Kilpkonnavärvi kass
* Kalingurmustriga kass

## Viited
Erastamisväärtpaberite Keskregister

**Erastamisväärtpaberite Keskregister** oli aastatel 1993–2011 tegutsenud erastamisväärtpaberite väljaandmise ja nendega arveldamise süsteemi andmebaas.

Register moodustati rahvakapitali obligatsioonide registri ja õigustatud subjektide ning tagastatava ja kompenseeritava vara registri andmete alusel. Erastamisväärtpaberite keskregistri pidajaks oli Riigiarvutuskeskus.

EVP-de kasutusaeg lõppes 31. detsembril 2006 ja Erastamisväärtpaberite keskregistri andmetel jäi 2006. aasta lõpuks kasutamata EVPsid 398 miljoni krooni väärtuses.

Erastamisväärtpaberite Keskregister likvideeriti 1. juulil 2011.

## Viited
Seensamblikulaadsed

**Seensamblikulaadsed** (*Baeomycetales*) on kottseente selts. 

## Sugukondi
**[[Baeomycetaceae]]
**Xylographaceae
Ants Sillar

**Ants Sillar** (1936. aastani **Augustin Fross**, ka *August Froš*; 20. jaanuar 1917 Taevere vald, Viljandimaa – 21. veebruar 1974 Türi) oli eesti koolijuht.

Ta sai alghariduse Kabala algkoolis. 1930. aastast õppis Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumis, mille lõpetas 1935. aastal. Gümnaasiumi lõpetamise järel oli kaitseväeteenistuses, seejärel õppis Tallinna Sõjakoolis ja lõpetas suurtükiväe ohvitseride klassi 1940. aastal. Auastmelt nooremleitnant.

Ühtedel andmetel oli ta Nõukogude võimu kehtestamise järel Eesti kaitseväest ümberformeeritud Punaarmee 150. üksiku õhukaitse divisjoni sideülem, evakueerus Teise maailmasõja puhkedes Nõukogude tagalasse, töötas algul metsatööstuskeskuse raamatupidajana, hiljem oli Punaarmees, sõja lõpu ajal oli 483. Suvorovi ordeniga autasustatud kahuripolgu kirjutaja, sest ei saanud jalavigastuse tõttu enam olla riviteenistuses ning demobiliseeriti 1945 detsembris. 

Teistel andmetel ta arreteeriti Punaarmees 10. aprillil 1941 nõukogudevastase agitatsiooni ja nõukogudevastases grupis osalemise eest ning Balti sõjaväeringkonna tribunal mõistis ta surma, ent otsust ei viidud täide ning kandis vangistust Molotovi oblastis Ussollagis, vabanemise aeg teadmata. Vangistuses külmetas jalad, mille tõttu lonkas elu lõpuni. 

Vabanemise järel sai temast EKP Kabala vallakomitee propagandist, 1946 jaanuarist Kabala 7-klassilise kooli sõjalise ala juhataja ja õpetaja. Aastatel 1950–1951 oli ta Kabala Mittetäieliku Keskkooli direktor, aastatel 1951–1957 Türi 1. Keskkooli direktor.

Aastatel 1953–1957 õppis E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi geograafia ja loodusteaduskonnas ning lõpetas selle geograafiaõpetaja kvalifikatsiooniga.

Aastatel 1957–1974 oli ta Rakvere Internaatkooli direktor.

1956. aastast oli ta Türi linna rahvasaadikute nõukogu saadik, hiljem EKP Rakvere Rajoonikomitee ja büroo liige ning rajoonikomitee ideoloogiakomisjoni esimees, samuti ühingu "Teadus" Rakvere rajooniorganisatsiooni juhatuse esimees. 

Aastatel 1967–1971 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu liige.

Ta oli ka Eesti NSV Haridusministeeriumi internaatkoolide ja lastekodude komisjoni esimees. Ta oli valitud Eesti NSV õpetajate I Ja II kongressi delegaadiks.

Ta on maetud Türi Saunametsa kalmistule.

## Isiklikku
Endine Eesti NSV riigiametnik ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee viimane esimees Rein Sillar on tema poeg.

## Tunnustus
*1960 Lenini orden
*1965 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Ants Sillari portree. Eesti Muuseumide Veebivärav. Virumaa Muuseumid SA fotokogu
*Rakvere Internaatkooli direktor Ants Sillar (fotograaf Enno Kapstas). Virumaa Muuseumid SA fotokogu
Seensamblik

**Seensamblik** (*Baeomyces*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Baeomyces carneus* – kahvatu seensamblik
**Baeomyces rufus* – pruun seensamblik
Graphidaceae

***Graphidaceae*** on kottseente sugukond.

## Perekondi
**Diploschistes* – urnsamblik
**Graphis* – kirisamblik
**Thelotrema* – koobassamblik
Urnsamblik

**Urnsamblik** (*Diploschistes*) on kottseente perekond.

## Liike
**Diploschistes muscorum* – sambla-urnsamblik
**Diploschistes scruposus* – kivi-urnsamblik
Koobassamblik

**Koobassamblik** (*Thelotrema*) on kottseente perekond.

## Liike
**Thelotrema lepadinum* – harilik koobassamblik
Jahusamblik

**Jahusamblik** (*Phlyctis*) on kottseente perekond.

## Liike
**Phlyctis agelaea* – täpiline jahusamblik
**Phlyctis argena* – harilik jahusamblik
Trapeliaceae

***Trapeliaceae*** on kottseente sugukond.

## Perekondi
**Placynthiella* – puidusamblik
**Trapeliopsis* – varisesamblik
Puidusamblik

**Puidusamblik** (*Placynthiella*) on kottseente perekond.

## Liike
**Placynthiella icmalea* – pruun puidusamblik
**Placynthiella uliginosa* – mustjas puidusamblik
Varisesamblik

**Varisesamblik** (*Trapeliopsis*) on kottseente perekond.

## Liike
**Trapeliopsis granulosa* – tera-varisesamblik
Soomussamblik

**Soomussamblik** (*Hypocenomyce*) on kottseente perekond.

## Liike
**Hypocenomyce scalaris* – trepp-soomussamblik
Umbilicariaceae

***Umbilicariaceae*** on kottseente sugukond.

## Perekondi
**Lasallia* – põissamblik
**Umbilicaria* – kõrvsamblik
**[[Xylopsora]]*
Xylopsora

***Xylopsora*** on kottseente perekond.

## Liike
**Xylopsora caradocensis* – põis-soomussamblik
**Xylopsora friesii* – Friesi soomussamblik
Kaartsamblik

**Kaartsamblik** (*Rhizocarpon*) on kottseente perekond.

## Liike
**Rhizocarpon geographicum* – harilik kaartsamblik
Zilupe jõgi

**Zilupe jõgi** (läti; vene keeles **Sinjaja** (Синяя), valgevene keeles **Sinjuhha** (Сінюха)) on jõgi Euroopas Valgevenes, Lätis ja Venemaal.

Lähtub Valgevenes Asvieja järvest loodes asuvast soost. Voolab ülemjooksul põhja ning on 12 km ulatuses Venemaa ja Läti piirijõeks. Seejärel voolab 59 km Läti alal, on taas 4 km ulatuses piirijõeks ning suubub Venemaal Velikaja jõkke. 

Suuremad asulad jõe ääres on Zilupe linn ja Krasnogorodski (Kraasna) alev.

Suuremad lisajõed on Plussona, Istra ja Verša.

Lätis on jõge tuntud ka Sienupe nime all.

## Viited
Teloschistaceae

***Teloschistaceae*** on kottseente sugukond.

## Perekondi
**Caloplaca* – kuldsamblik
**Fulgensia* – särasamblik
**Xanthoria* – korpsamblik

## Välislingid
*
Lumisamblikulaadsed

**Lumisamblikulaadsed** (*Pertusariales*) on kottseente selts. 

## Sugukonnad
* *[[Agyriaceae]]*
* *[[Coccotremataceae]]*
* *[[Icmadophilaceae]]*
* *[[Megasporaceae]]*
* *[[Microcaliciaceae]]*
* *[[Ochrolechiaceae]]*
* *[[Pertusariaceae]]*
* *[[Varicellariaceae]]*
* *[[Variolariaceae]]*

## Välislingid
*
Icmadophilaceae

***Icmadophilaceae*** on kottseente sugukond. 

## Perekondi
**[[Dibaeis]]*
**Icmadophila* – rabasamblik

## Välislingid
* ''Icmadophilaceae'' andmebaasis eElurikkus
Rabasamblik

**Rabasamblik** (*Icmadophila*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Icmadophila ericetorum* – harilik rabasamblik
Purusamblik

**Purusamblik** (*Ochrolechia*) on kottseente perekond. 

## Liike
**Ochrolechia frigida* – külm purusamblik
Pertusariaceae

***Pertusariaceae*** on kottseente sugukond. 

## Perekondi
* *[[Loxosporopsis]]*
* *Pertusaria* – lumisamblik
* *[[Variolaria]]*

## Välislingid
*
Lumisamblik

**Lumisamblik** (*Pertusaria*) on kottseente perekond. 

## Liike
* *Pertusaria albescens* – ketas-lumisamblik
* *[[Pertusaria albidopallens]]*
* *Pertusaria amara* – kibe lumisamblik
* *[[Pertusaria borealis]]*
* *[[Pertusaria bryontha]]*
* *[[Pertusaria carneopallida]]*
* *[[Pertusaria coccodes]]*
* *[[Pertusaria corallina]]*
* *[[Pertusaria coriacea]]*
* *[[Pertusaria coronata]]*
* *[[Pertusaria dactylina]]*
* *[[Pertusaria flavida]]*
* *[[Pertusaria geminipara]]*
* *[[Pertusaria glomerata]]*
* *[[Pertusaria leioplaca]]*
* *[[Pertusaria lophocarpa]]*
* *[[Pertusaria multipuncta]]*
* *[[Pertusaria oculata]]*
* *[[Pertusaria ophthalmiza]]*
* *[[Pertusaria panyrga]]*
* *Pertusaria pertusa* – näsa-lumisamblik
* *[[Pertusaria subventosa]]*
* *[[Pertusaria xanthoplaca]]*

## Välislingid
*
Rooma rüüstamine (546)

:*Teiste kasutuste kohta vaata artiklit [[Rooma rüüstamine]].*

**Rooma rüüstamine** aastal 546 toimus Idagootide Kuningriigi kuninga Totila juhtimisel 535.–554. aasta gooti sõja raames. Totila väed paiknesid Tivolis ning ta ründas Roomat, et tagasi vallutada Latium. Linn pidas idagootide piiramisele vastu peaaegu aasta aega.

## Vaata ka
* Rooma rüüstamine
Godesbergi piiramine

**Godesbergi piiramine** 18. novembrist 17. detsembrini 1583 oli aastatel 1583–1589 kestnud Kölni sõja esimene suurem piiramine. Tähtsat tugipunkti enda kontrolli alla saada tahtnud Baieri sõdurid piirasid koos palgasõduritega Godesbergi koos selle jalamil asetsenud külaga (tänapäeva Bad Godesbergiga) ümber. Mäe otsas asus 13. sajandi alguses rajatud raskesti vallutatav Godesburgi linnus.

Linnus asus Reini jõe oru kohal ning oli strateegiliselt tähtis, kuna selle kaudu sai kontrollida nii Kölni kuurvürstkonna pealinna Bonni kui piirkonna tööstuskeskusesse Kölni suunduvaid teid. Aastate jooksul olid kuurvürstid linnuse müüre ja torne tugevdanud. 14. sajandil ehitati linnusesse väike residents ning selle donžoonis hakati hoidma kuurvürsti dokumente ja väärisasju. 16. sajandi keskpaigas peeti Godesburgi sisuliselt vallutamatuks ning Kölni kuurvürstide ja peapiiskoppide kui Saksa Rooma Riigi jõukamate alade valitsejate sümboliks. Kölni sõda oli järjekordne usutüli, sellel korral protestandist kuurvürsti Gebhard Truchsess von Waldburgi ning katoliiklasest kuurvürsti Ernest von Bayerni vahel.

Baieri väed ründasid Godesburgi novembris 1583. Linnus pidas ründajate pikale kahuritulele kaua vastu, lõpuks õnnestus sapööridel mäe basaldist pinnasesse kaevuda ning nad õhkisid seal 680 kg lõhkeainet, mis hävitas märkimisväärse osa kaitserajatistest. Plahvatuses sai surma ka palju kaitsjaid, kuid sellest tekkinud kiviprügi takistas piirajate edasisi samme ning eluga pääsenud kaitsjad jätkasid vastupanu osutamist. Baieri sõdurid pääsesid lõpuks linnuse õuele käimlasüsteemi kaudu ning siis õnnestus neil vastupanu murda. Godesburgi linnuse pealik läks koos allesjäänud kaitsjatega donžooni pakku ning läbirääkimistel, kus ta kasutas pantvange, lubati talle, ta naisele ja nõunikule eluga pääsemine. Ülejäänud tornis viibinud mehed, naised ja lapsed tapeti. Järgmisel kuul langes Baieri kätte ka Bonn.

## Viited
Harrodsi pommirünnak

**Harrodsi pommirünnak** leidis aset 17. detsembril 1983, kui Londoni kesklinnas asuva Harrodsi kaubanduskeskuse ees lõhkes autopomm. Pommi olid pannud Ajutise Iiri Vabariikliku Armee võitlejad, kes saatsid ka 37 minutit enne plahvatust hoiatuse, millest hoolimata jäeti piirkond evakueerimata. Rünnakus hukkus kolm politseinikku ja kolm tsiviilisikut, 90 inimest sai vigastada ning piirkond ulatuslikult kahjustada. IRA Armeenõukogu avaldas tsiviilohvrite pärast kahetsust ning nende sõnul ei olnud rünnakuks luba antud. Pärast Harrodsi pommirünnakut hakkas IRA keskenduma rohkem sõjalistele sihtmärkidele.

## Viited

## Välislingid
* Pealtnägijate ütlused BBC-le
Alpujarrase mäss (1499–1501)

**Esimene Alpujarrase mäss** (araabia keeles ثورة البشرات الأولى) oli Kastiilia Krooni Granada Kuningriigi (endise Granada Emiraadi) moslemite ülestõus katoliiklastest valitsejate vastu. Mäss algas 1499. aastal Granadas sunniviisilise ristiusustamise tõttu, mida moslemid pidasid 1491. aasta Granada lepingu rikkumiseks. Rahutused suruti linnas kiiresti maha, kuid need jõudsid levida Alpujarrase mägisesse piirkonda. Katoliiklikud jõud, mida mõnel korral juhtis kuningas Fernando isiklikult, surusid mässud pika peale ka maapiirkondades maha ning karistasid moslemeid karmilt.

Katoliiklikud monarhid tõid Alpujarrase mässud ettekäändeks Granada lepingust tagasi astumiseks ning lepinguga moslemitele tagatud õiguste rikkumiseks. Kõikidele Granada moslemitele pandi kohustus ristiusku pöörduda või maalt lahkuda, aastal 1502 laienes see kohustus üle kogu Kastiilia. Sunniviisiline ristiusustamine ei jõudnud vaid Valencia ja Aragóni Kuningriikidesse.

## Vaata ka
* Moriskode väljasaatmine
* Alpujarrase mäss (1568–1571)
* Mudéjar
* Rekonkista

## Allikad
* 
* 
* 
* 
* 
*
Rainer Sternfeld

**Rainer Sternfeld** (sündinud 5. detsembril 1982 Tallinnas) on eesti insener ja ettevõtja. 

Ta on ka investor ja taskuhäälingu saatejuht, üks kood/Jõhvi kooli asutajaid.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2001. aastal Saue Gümnaasiumi hõbemedaliga. Ta õppis aastatel 2001–2005 Tallinna Tehnikaülikoolis bakalaureuseõppes tootearendust ning 2005–2006 sama kooli magistriõppes mehhatroonikat, lõpetas *cum laude* ja sai magistrikraadi.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Ta on üks Vabadussõja võidusamba autoreid. Ta juhtis ettevõttes ABB elektriautode laadimisvõrgu loomist. Ta on TTÜ fotoklubi ja Robotiklubi üks asutajaid. 2012. aastal lõi ta suurandmete kogumisele, töötlemisele ja nendega äri muutmisele keskenduva Eesti-USA idufirma Planet OS, mis viis aastat hiljem läks USA küberturvalisuse ettevõtte Intertrust omandusse. 2016. aastal lõi taskuhäälingu saate "Globaalsed eestlased". Ta on ka üks 2019. aastal loodud kood/Jõhvi tehnoloogiakooli asutajaid. Ta on riskikapitalifondi Nordic Ninja juhtivpartner.

## Tunnustus
* 2017 – aasta missiooniinimene
* 2020 – aasta tegija (üks Jõhvi tehnoloogiakooli asutajaliikmeid)

## Isiklikku
Ta hobi on fotograafia. Rainer Sternfeldi abikaasa on ettevõtja Anu Sternfeld.

## Viited
1PR

**Tallinna bussiliin 1PR** sõitis Viru keskuse bussiterminali ja Pirita vahel. Liini teenindas Tallinna Autobussikoondis ning liiklus toimus kõigil päevadel.

## Liini ajalugu

## Peatuste loend

### Viru keskus > Pirita
* **Viru keskus**, 5. peatus
* Pronksi
* Uus-Sadama
* J. Poska
* Lauluväljak
* Maarjamägi
* Lillepi
* Rummukõrtsi
* Rummu
* Pirita

### Pirita > Viru keskus

* Pirita
* Rummu
* Lillepi
* Maarjamägi
* Lauluväljak
* J. Poska
* F. R. Kreutzwaldi
* Pronksi
* **Hobujaama**

## Vaata ka
* Tallinna bussiliin 1
* Tallinna bussiliin 1A
* Tallinna ühistranspordiliinid

## Viited
Obdach

**Obdach** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas.

Vald asub Granitzenbachi orus põhja pool Obdachi sadulast, mis on üleminek Ülem-Murtalist Lavanttali. Vallaala ulatub orust läände Seetali Alpideni, kus kõrgeim tipp on Zirbitzkogel (2396 m).

## Ajalugu

Obdachi on dokumendis esmamainitud 1190. aastal nimega Obdah. Nimi pärineb vanaülemsaksa keelest: *obadah* (kaitsekatus). Tõenäoliselt oli Kärntenisse suunduvatele reisijatele krundil kosutuspeatus. 1324. aastal sai Obdach turu ja ka kõrgema kohtu. Obdach oli piirkondlikult oluline kaubanduskeskus teel üle Obdachi sadula.

* Obdachi poliitiline vald loodi 1849/1850. aastal.
* 1. jaanuaril 1970 ühendati Obdachiga Granitzeni vald.
* 2015. aastal liideti sellega endised vallad Amering, Sankt Anna am Lavantegg ja Sankt Wolfgang-Kienberg.

### Elanikkonna areng

97,6% elanikkonnast on Austria kodakondsed. Roomakatoliiklasi on 91,3% elanikkonnast, protestante 1,1% ja muslimeid 1,8% ning 4,7% on mittereligioossed (aastal 2001).

Valla rahvaarv kasvas 20. sajandi teises pooles. Elanike arvu vähenemine alates 2000. aastast puudutab eelkõige noori. Alla 15-aastaste inimeste arv vähenes aastatel 2001–2019 40% ja samal ajal kasvas üle 65-aastaste inimeste osakaal 34%.

## Kultuur ja vaatamisväärsused

* Katoliku Püha Aegydiuse kihelkonnakirik Obdachis
* Seek: linnakodanike oma, 15. sajandi esimesest poolest
* Nelinurkne torn

Looduslikud vaatamisväärsused

* Granitzenbach, mis on ülemjooksul loodusmälestis

## Majandus ja taristu

2001. aasta töökohtade loenduse andmeil oli vallas 99 töökohta 873 töötajaga, lisaks oli 519 väljapendeldajat ja 463 sissependeldajat. Põllu- ja metsamajandeid oli 91 (neist põhikohaga 32), mis kokku viljelesid 3114 ha (1999).

Tähtsaim tööstusettevõte on umbes 250 töötajaga masinatehas ALKO (peamiselt muruniidukid).

### Liiklus

Liikluse tagab *Obdacher Straße* B 78, mis ühendab Kärnteni Lavanttali Murtaliga. Obdachis on *Lavanttalbahni* jaam. Reisijateveoteenus Zeltwegi ja Bad St. Leonhardi vahel lõpetati 2010. aastal.

### Haridus

Obdachis on lasteaed, algkool ja uus keskkool.

## Sõprusvald

* Kötzi vald Baierimaal (1990. aastast)

## Inimesi
### Valla aukodanikud

* 1881 – vabahärra Johann von Vernier-Rougemont (Judenburgi ringkonnakuberner 1876–1883)
* 1928 – ÖR Josef Grogger (Obdachi linnapea 1917–1919)
* 1936 – Eduard Schützenauer (arst)
* 1973 – Wolfgang Köle (1919–2018), (arst)
* 1973 – Heinrich Köle (1920–2015), (arst)
* 1974 – Johann Bammer (1922–2017), (provintsinõunik)
* 1974 – Alois Kober (1908–1996), (ettevõtja)
* 1982 – Ernst Schwartz
* 1984 – ÖR Franz Zellnig (Obdachi linnapea 1970–1984)
* 1986 – Hans Gross (1930–1992), (Obdachi provintsi asekuberner)
* 1998 – Herbert Kober (* 1933), (ettevõtja)
* 1998 – Kurt Kober (ettevõtja)
* 1998 – Willy Kober (ettevõtja)

### Vallast pärit tuntud inimesi

* Rudolf Falb, 1838–1903 (teadlane)
* Viktorin Weyer, 1866–1939 (Sankt Lambrechti benediktiini abt)
* Ernest Kaltenegger, * 1949 (KPÖ poliitik)
* Peter Rieser, * 1950 (ÖVP poliitik)

## Viited
Momentsümmeetria

**Momentsümmeetria** (inglise keeles *moment of symmetry*, MOS) on 1975. aastal Erv Wilsoni sõnastatud helilaadi omadus, mille kohaselt helilaadi järjestikuste astmete intervalle peab esindama täpselt kaks erinevat ühisteguriteta arvu. Samuti peab momentsümmetrilise helilaadi astmete väärtusi genereerima sama generaatorintervall või generaatorintervallid, mida helilaadi esimesest astmest alates igale järgnevale astmele liites saadakse modulo perioodintervall järgmise astme väärtus. Ka nii generaatorintervalli kui ka perioodintervalli väärtusteks peavad olema ühisteguriteta arvud.

## Välislingid
* Erv Wilson 1975. Moment of Symmetry (kiri John Chalmersile)
* Kraig Grady. An Introduction to the Moments of Symmetry
* MOS scale Xenharmonic Wiki
* Moments of symmetry calculator
Rütmani galerii

**Rütmani galerii** on kunstigalerii Raplas.

Galerii asub Rapla kultuurikeskuses, aadressil Rapla, Tallinna maantee 17a. Galerii tegutseb 2006. aastast.

Galerii on nime saanud omaaegse Rapla Haridusseltsi juhatuse esimehe ja Rapla rahvamaja ehituse initsiaatori Jaan Rütmani (1885–1943) järgi.

## Viited
Perioodintervall

**Perioodintervall** ehk **periood** (inglise keeles *period of a scale*) on muusikas helilaadi raamintervall.

Lineaarse temperatsiooni puhul on perioodintervalliks oktav.

## Vaata ka
*generaatorintervall
*momentsümmeetria 

## Välislingid
* https://en.xen.wiki/w/Period
Generaatorintervall

**Generaatorintervall** ehk **generaator** on intervall, mida esimesest astmest või helist alates igale järgnevale astmele või helile modulo perioodintervall liites saadakse helilaadi muude astmete või helirea muude helide väärtused.

## Vaata ka
*lineaarne temperatsioon
*momentsümmeetria

## Välislingid
* Generator Xenharmonic Wiki
Riina Sildos

**Riina Sildos** (sündinud 21. juulil 1964 Tallinnas) on eesti filmiprodutsent.

Sildos on lõpetanud 1982. aastalTallinna 7. Keskkooli. Õppis 1982–1987 Tartu Riiklikus Ülikoolis vene filoloogiat, 1987. aastal kaitses filmisemiootikaalase diplomitöö "Graafiline sõna kaadris ja väljaspool kaadrit" (juhendaja professor Juri Lotman). Samal aastal astus Teaduste Akadeemia aspirantuuri, väitekirja teema "Filmilik kompositsioon 70.–80. aastate Eesti romaanis".

Sildos töötas aastatel 1987–1992 TA Keele ja Kirjanduse Instituudis. Seejärel töötas ta kuni 2000. aastani Eesti Raadios (1993. aastast Raadio 2 (R2) toimetajana, aasta hiljem R2 vanemtoimetajana ja 1995. aastast peatoimetajana). Aastatel 1998–2000 oli ta Raadio 2 programmidirektor ja Eesti Raadio juhatuse liige. Aastatel 2000–2003 oli ta Eesti Filmi Sihtasutuse juhataja.

Aastatel 2003–2011 töötas ta produtsendina Eesti Joonisfilmis, olles muu hulgas Heiki Ernitsa ja Janno Põldma täispikkade joonisfilmide "Leiutajateküla Lotte" ning "Lotte ja kuukivi saladus" produtsent. Ta on olnud paljude auhinnatud Eesti filmide produtsent, näiteks Ilmar Raagi "Kertu" (2013), "Eestlanna Pariisis" (2012), "Klass" (2007), René Vilbre "Mina olin siin" (2008) ja Moonika Siimetsa "Seltsimees laps" (2018).

Sildos on alates 2004. aastast reisikorraldusfirma Vespalo osanik.
Mitme kohtu hinnangul "optimeeriti" Vespalos makse.

Sildosel on kaks tütart, vanem neist on Johanna-Maria Lehtme.

## Tunnustus
* 2008 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2021 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia

## Viited
Puitaken

**Puitaken** on puidust raamiga aken. Enamasti kas ühe- või kahekordse raamiga ning raamid võivad avaneda nii sissepoole kui väljapoole. Kaheraamiliste akende puhul eristatakse sisse-sisse avanevaid (Soome aken) ja sisse-välja avanevaid (talutüüpi) aknaid. 

Materjali omadustest tulenevalt on puidust raamid vastupidavad ilmastiku oludele ja võrdlemisi kerge vaevaga hooldatavad. Normidele vastava akna soojusjuhtivus 0,8–0,9 W/(mK).

Aknaraami materjalina kasutatakse nii täispuitu kui ka liimpuitu. 

Klaasiks kasutatakse klaaspaketti või ühekordset klaasi.

## Levinumad tüübid
*Soome aken 
* Talutüüpi aken
* Üheraamne aken
* Prantsuse aken
* Ümaraken

## Vaata ka
*Plastaken
*Puitalumiiniumaken
*Aken

## Viited
Okasseatemperatsioon

**Okasseatemperatsioon** ehk **okasseahäälestus** ehk **okassiga** (inglise keeles *porcupine*) on muusikas okasseatemperatsioonide perekonda kuuluv lineaarne temperatsioon, mille puhul kolm tertsi võrdub kahe kvardiga. Okasseatemperatsiooni saamiseks tempereeritakse okasseakomma. 

Okasseatemperatsioon võimaldab muuhulgas momentsümmeetriliste helilaadide kasutamist.

Okasseatemperatsiooni ja selle helilaade kirjeldas esimesena Austraalia muusikateoreetik Dave Keenan. Nimetuse sai temperatsioon heli- ja vidoemängude looja Herman Milleri võrdtempereeritud 15-helisüsteemis loodud muusikateose "Mizarian Porcupine Overture" (1999) järgi. 

## Välislingid
* https://en.xen.wiki/w/Porcupine
Lineaarne temperatsioon

**Lineaarne temperatsioon** (inglise keeles *linear temperament*) on muusikas teist järku temperatsioon, mille puhul perioodintervall on oktav.

## Välislingid
* https://en.xen.wiki/w/Tour_of_regular_temperaments#Rank-2_temperaments
Soome aken

**Soome aken** ehk **sisse-sisse avanev aken** on üks levinumaid akna stiile Eestis. Soome aken on kahekordse raamiga, mõlemad raamid on eraldi avatavad. Topeltraamid tagavad hea soojapidavuse ning avanevad hoone suhtes sissepoole. 

Materjaliks kasutatakse peamiselt puitu.

## Vaata ka
* Puitaken
Puitalumiiniumaken

**Puitalumiiniumaken** on aken, mille raam on tehtud kombineerides kahte materjali. Siseraam on tehtud enamasti liimpuidust ning väliskorpus on kogu ulatuses kaetud alumiiniumkihiga. See annab aknale vastupidavuse ilmastikule ja UV-kiirgusele ning hea soojapidavuse. 

Välimuselt on puitalumiiniumaken rohkem industriaalsema tunnetusega ja seega ei sobi igale majatüübile. 

Hoolduse osas on puitalumiiniumaknad pigem vähenõudlikud ja lihtsad puhastada, kuid akende taastamine ja hilisem töötlus on keerukamad.
Prantsuse aken

**Prantsuse aken** ehk **panoraamaken** on suur aknaava, mis katab kas terve seina, või vähemasti suure osa sellest. Tehakse tihti puitraamiga, kuna puit on vastupidav materjal, mis ei paindu ajaga läbi ning hoiab oma kuju ja füüsilisi omadusi, nagu välimus ja soojapidavus.

## Vaata ka
*Puitaken
Ümaraken

**Ümaraken** on ringi- või poolkaarekujuline aken. Seda kasutatakse pigem maja ülemistel korrustel, majast eenduvatel ruumidel või ärklitubadel. 

Materjalina kasutatakse enamasti puitu tänu tema mitmekesistele töötlusvõimalustele. Puit võimaldab väga erikujulisi aknaid teha, mistõttu on ta ka eelistatud materjal nii ümarakende kui ka teiste ebatraditsioonilise kujuga akende jaoks.

## Vaata ka
* Härjasilmaken
* Puitaken
Talutüüpi aken

**Talutüüpi aken** ehk **sisse-välja avanev aken** on kahekordsete eraldi avanevate raamidega aken, mille välimine raam avaneb väljapoole ja sisemine raam sissepoole. Sobivad eelkõige vanemasse majja ning miljööväärtuslikku piirkonda. 

Materjaliks kasutatakse peamiselt puitu. 

## Vaata ka
* Soome aken
Magus molekul

**"Magus molekul"** on kogu perele loodud toiduteadussaade, mis on alates 2019. aastast eetris olnud ETV2 kanalil. 2023. aasta sügisest on eetris saatesarja viies hooaeg.

Sarja režissöör on Ivan Pavljutskov, produtsent Maria Uppin, toimetaja Helen Saluveer, operaatorid Aivo Rannik ja Robi Uppin, tunnusmuusika autor Robi Uppin. Saatesarja tootja on Black Plastic Productions. Saatesarja tootmist on toetanud Eesti Teadusagentuur, Maaeluministeerium, Tervise Arengu Instituut, HK Unicorn Squad ja VIVITA noorte loovuskiirendi.

## Saate formaat
Saatesarja eesmärk on teaduse populariseerimine toidu abil. Igas saates valmistasid saatejuhid mõne maitsva roa, seejärel tehti toiduainetega teaduskatseid. Saadete pikkus on 10–13 minutit, igal hooajal on valminud kuus saadet.

## Saatejuhid
Sarja saatejuhid olid aastatel 2019–2021 Aigar Vaigu ja Merle Liivak, 2022. aastal Aigar Vaigu ja Sissi Nylia Benita, 2023. aastal Aigar Vaigu ja Paula Särekanno. Teaduskatsete läbiviimisel olid aastatel 2020–2022 abiks ka teadushuvilised lapsed VIVITA laste loovuskiirendist, 2023. aastal tüdrukud tehnoloogialiikumisest HK Unicorn Squad.

## Tunnustus
* 2020 – Eesti teaduse populariseerimise auhind – peapreemia kategoorias "Teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audio-visuaalse ja elektroonilise meedia abil"

## Viited

## Välislingid
* Saatesari "Magus molekul" Facebookis
* Saatesari "Magus molekul" ETV2 veebis
* Sarja "Magus molekul" saated ERR-i Lasteekraani veebis
Bolinus brandaris

***Bolinus brandaris*** (algselt *Murex brandaris* Carl von Linné järgi, ka *Haustellum brandaris*) on keskmise suurusega rööveluviisiline merevees elav tigu ogakodalaste (*Muricidae*) sugukonnast, tuntuim purpurtigude hulka kuuluv teoliik.

Liik on fossiilide alusel arvatud esinevat alates pliotseenist (3,6–2,588 miljonit aastat tagasi), fossiliseerunud kodasid on leitud Küproselt, Hispaaniast ja Itaaliast. Teost saadavat sekreeti kasutasid foiniiklased vanaajal kalli värvaine Tüürose purpuri tootmiseks. Värvaine tootmise oskus läks edasi Vana-Kreeka ja Vana-Rooma kultuuridesse; jälgi sellest on leitud Ateenas ja Pompeis.

## Kirjeldus
Täiskasvanud ogakodalase *Bolinus brandaris* koja pikkus on 60–90 mm. Koda on värvuselt kuldpruun, väga pika sifoonikanaliga, ümara suudmeosaga ja madala keeritsaga. Koja välisküljel on pikenenud ogade rida, mille asend vastab iga kasvufaasi lõpule.

## Pildid

Bolinus brandaris 01.jpg|*Bolinus brandaris*e koda eri nurkade alt
Muricidae - Bolinus brandaris torularius.JPG|Fossiilne *Bolinus brandaris torularius*
Purple_Purpur_(retouched).jpg|Purpuriga värvitud kangad


## Viited

## Välislingid
* Bolinus brandaris andmebaasis SeaLifeBase
* Bolinus brandaris andmebaasis AnimalBase
Altnurga saarik

**Altnurga saarik** on põlismetsailmeline salumets Põltsamaa vallas Alam-Pedja looduskaitsealal.

## Kirjeldus
Altnurga saarik asub Puurmani lähedal, paar kilomeetrit Tallinna–Tartu maanteest läänes. Metsa suuruseks on pakutud 10 või 15 hektarit.

Metsa ümbritsevad heinamaad ja selle veerežiimi mõjutab inimtegevus. Siiski on Riigimetsa Majandamise Keskuse looduskaitseosakonna juhataja Kaupo Kohvi sõnul tegu struktuuri poolest ühega vähestest Eestis säilinud põlismetsafragmentidest. Mükoloog Erast Parmasto hinnangul on Altnurga saarik ainus põlismetsailmeline ja inimtegevusest kõige vähem mõjutatud seda laadi mets Eestis. Ka on see Eesti kõige põhjapoolsem märkimisväärne saare- ja jalakamets. Botaanik Hans Trassi sõnul teeb Altnurga saariku eriliseks see, et ta on rikkalik, vana, hästi säilinud, raiumisjälgedeta ja sellises asukohas. Tema hinnangul võis mõne puu vanus ulatuda 200 aastani.

Metsa puurindes valitsesid 1997. aasta seisuga saared, jalakad ja künnapuud, alustaimestikus aga keskkonnatundlikud salumetsaliigid, eriti karulauk. Metsast on leitud ka mitmesuguseid seeni, sealhulgas 70 sellist liiki, mida mujal Alam-Pedja looduskaitsealal pole, ja Eestis väga harva esinev hiidmuna. 2014. aasta seisuga oli suur osa saartest (ja ühtlasi kogu puistust) haigestunud saaresurma ja hukkunud. Kaupo Kohvi sõnul annab see teadlastele hea võimaluse jälgida, kuidas sellises olukorras toimub looduslik suktsessioon – milliseks puistu liigiline koosseis ja koos sellega ka muu elustik muutuda võib.

## Ajalugu
Teaduse ja avalikkuse jaoks avastasid selle Eesti kontekstis haruldase metsa 1997. aastal looduskaitseühingu Kotkas esimees Einar Tammur ja botaanikaprofessor Jaanus Paal.

Teadlased avaldasid soovi liita Altnurga saarik kõrval asuva Alam-Pedja looduskaitsealaga, mis kümmekond aastat hiljem ka teoks sai. Varem oli metsa lageraie eest kaitsnud Kursi metsaülem Esko Krinal.

## Viited
Aerofloti lend 101/435

**Aerofloti lend 101/435** oli Nõukogude Liidu riigisisene lend 19. detsembril 1985, mis oli teel Tahtamõgdast Tšitasse, kui abipiloot Šamil Alimuradov selle kaaperdas. 

Kirvega relvastatud Alimuradov käskis lennuki Antonov An-24 piloodil Vjatšeslav Abramjanil võtta suuna Hiinale. Nõukogude võimud andsid lennuki meeskonnale loa Hiina suunduda ning tagasid Abramjanile raadioühenduse Qiqihar Sanjiazi lennujaamaga, kuid Alimuradov andis korralduse lennata hoopis Hailari. Lennukil sai kütus otsa ning see maandus lehmakarjamaale. Hiina võimud võtsid Alimuradovi vahi alla ning reisijatel võimaldati sõita edasi Hailari või Harbini. 21. detsembril naasid nii lennuki meeskond kui ka reisijad turvaliselt Nõukogude Liitu.

## Viited
Üheraamne aken

**Üheraamne aken** on akna tüüp,  millel on vaid üks raam ning, mis avaneb reeglina väljapoole. Eeliseks on akna kiire ning mugav avamine ja sulgemine. Üldiselt toodetakse üheraamne aken topeltklaasiga või klaaspaketiga, tõstmaks akna soojus- ja mürakindlust. 

Raami materjalina kasutatakse peamiselt puitu. 

## Vaata ka
* Puitaken
* Talutüüpi aken
* Soome aken
Andrei Karlovi atentaat

**Andrei Karlovi atentaat** leidis aset 2016. aasta 19. detsembri õhtul. Venemaa suursaadiku Türgis Andrei Karlovi tappis kunstinäitusel Ankaras Türgis politseinikuna töötanud, kuid parajasti mitte tööl olnud Mevlüt Mert Altıntaş. Atentaat pandi toime mõni päev pärast Türgis toimunud meeleavaldusi Aleppo lahingu ja Venemaa osaluse vastu Süüria kodusõjas.

## Viited
Õhupiraatlus

**Õhupiraatlus** ehk **lennukikaaperdus** on õhusõiduki (enamasti lennuki) ebaseaduslik hõivamine, mille võib toime panna üksikisik või rühm inimesi.

Enamasti nõuavad õhusõidukite kaaperdajad, et piloot lendaks nende nõutud sihtkohta. Vahel võivad kaaperdajad sõiduki juhtimise ka ise üle võtta eesmärgiga kuhugi lennata või sooritada enesetapurünnak (näiteks 11. septembri terrorirünnakud). Teistel juhtudel võetakse lennuki reisijad ja/või meeskond pantvangi ning nende vabastamise eest küsitakse lunaraha (D. B. Cooper) või esitatakse muid nõudmisi, mis võivad olla näiteks poliitilised (Ethiopian Airlinesi lend 961). Mõnikord on kaaperdajateks õhusõiduki piloot või kaaspiloot (Germanwingsi lend 9525, Aerofloti lend 101/435).

Õiguskaitseasutuste läbirääkimised kaaperdajatega võivad osutuda vägivaldseks. Näiteks Air France'i lennu 8969 ja Lufthansa lennu 181 puhul ei leppinud kaaperdajad neile pakutuga ega soostunud alla andma, mistõttu kasutati pantvangide vabastamiseks politseijõudude eriüksusi.

Õhupiraatlus on paljudes õigussüsteemides karistatav eluaegse või pika vangistusega. Mõnedes legaliseeritud surmanuhtlusega riikides (Hiina, India, Libeeria) on see õhupiraatluse karistuseks.
Coahuila osariigi lipp

Coahuila osariigil puudub ametlik lipp.

Mitteametlikul lipul on valgel taustal osariigi vapp.

## Endised lipud

Pilt:Flag of Coahuila y Tejas.svg| Republica de Coahuila-Texase provintsi lipp (1835)
Pilt:Flag of the Republic of the Rio Grande.svg| Republica de Río Grande provintsi lipp (1840)


## Vaata ka
*Coahuila osariigi vapp

## Viited
Tabasco osariigi lipp

Tabasco osariigil puudub ametlik lipp.

Mitteametlikul lipul on valgel taustal osariigi vapp.

## Vaata ka
*Tabasco osariigi vapp
MV Doña Paz

:*"Doña Paz" suunab siia. Pr Pazi kohta vaata artiklit [[Paz (täpsustus)]].*
:*"Don Sulpicio" suunab siia. Pühaku kohta vaata artiklit [[Saint-Sulpice (täpsustus)]].*

**MV Doña Paz** (1963–1975 **Himeyuri Maru**; 1975–1979 **Don Sulpicio**) oli Jaapanis ehitatud ning Filipiinidel registreeritud parvlaev, mis uppus pärast kokkupõrget naftatankeriga Vector 20. detsembril 1987. Laev ehitati Hiroshimas ning lasti vette 25. aprillil 1963, selle algne mahutavus oli 608 reisijat. Oktoobris 1975 ostis laeva Filipiinide ettevõte Sculpio Lines, juunis 1979 toimus pardal tulekahju ning Doña Paz sai enda kolmanda ja lõpliku nime.

20. detsembril 1987 oli Doña Paz ülerahvastatuna teel Leyte saarelt Manilasse, pardal oli vähemalt 2000 mitteametlikku reisijat. Väidetavalt puudus laeval raadioside ning päästevestid olid luku taga. Ametlikult süüdistati laevahukus siiski tankerit Vector, millega Doña Paz kokku põrkas, kuna tankeril ei olnud ei litsentsi ega kvalifikatsiooniga kaptenit. Kokkupõrkes hukkus hinnanguliselt 4386 inimest, 26 pääses eluga. See oli ajaloo ohvriterohkeim rahuaegne merekatastroof.

## Viited

## Välislingid
*MV Doña Pazi foto (Philippine Ship Spotters Society)
*DNV Lisa 1 Reisilaevade evakuatsioonikirjeldused P36
*Mimar Ship Index – laevaomanike ajalugu
*Newsflash – eksperdid viitavad roll- ja ro-ro-parvlaevade ohtudele 
*Sulpicio Linesi laevad suurtes mereõnnetustes
*Hazardcards: Doña Paz
*MV Doña Pazi vrakk 20. detsembril 1987
Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon

**Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku ringluse vastane Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon** on üks kolmest praegu kehtivast narkootikume reguleerivast rahvusvahelisest lepingust. See tagab täiendavad õiguslikud mehhanismid 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni jõustamiseks. Konventsioon jõustus 11. novembril 1990. Juunis 2020 oli sellega liitunud 191 osapoolt. Nendest 186 on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmesriigid (kõik peale Ekvatoriaal-Guinea, Kiribati, Lõuna-Sudaani, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saarte, Somaalia ja Tuvalu) ning lisaks Püha Tool, Euroopa Liit, Cooki saared, Niue ja Palestiina.

Eesti ühines konventsiooniga aastal 2000.

## Vaata ka
* Narkootiliste ainete ühtne konventsioon
* Psühhotroopsete ainete konventsioon

## Viited

## Välislingid
* A Primer on the UN Drug Control Conventions Transnational Institute, 2015.
* Bewley-Taylor, David R. and Fazey, Cindy S. J.: The Mechanics and Dynamics of the UN System for International Drug Control, March 14, 2003.
*
Bernard Arnault

**Bernard Jean Étienne Arnault** (sündinud 5. märtsil 1949 Roubaix's) on prantsuse ettevõtja, kontserni LVMH suuromanik ja juht.

Detsembris 2022 sai temast ajakirja "Forbes" andmetel maailma rikkaim inimene. Tema vara suuruseks hinnati 186,2 miljardit dollarit. 2024. aastal hindas Forbes tema vara juba 233 miljardile dollarile.

Arnault alustas ehitusettevõtjana. 1985. aastal ostis ta 80 miljoni dollari eest tekstiiliettevõtte Boussac, millele kuulus ka Christian Diori moemaja. 1990. aastal sai ta kontrolli Louis Vuitton Moët Hennessy (LVMH) üle. Alates 2008. aastast on LVMH ostnud 20 kaubamärki (näiteks Givenchy, TAG Heuer, Sephora, Belmond), kasvatades firmale kuuluvate kaubamärkide arvu 79-le.

2019. aastal ostis ta USA juveelikompanii Tiffany.

Arnault elab Pariisis, tal on viis last.

## Viited
Takeaway paberkott

**''Takeaway'' [[Paberkott|paberkott]]** on kaasaostetava ehk *takeaway* toidu transportimiseks mõeldud kott, mis on tavaliselt valmistatud jõupaberist.

*Takeaway* toidu koti suuruse juures on arvestatud sellega, et see mahutaks kuumakindlaid toiduanumaid (karpe, topse jne). Seepärast on *takeaway* kott tavalisest paberkotist laiema ja tugevama põhjaga ning pisut madalam. 

*Takeaway* toidu kott on valmistatud toidukindlast ja vastupidavast materjalist ning sobib ideaalselt kuumahoidvate anumate transportimiseks.

Eksperdid soovitavad *takeaway* toidu kottide valmistamiseks kasutada jõupaberit, kuna seda peetakse kõige ohutumaks. Jõupaber on toiduhügieeninõuetele vastav pakkematerjal, mis on valmistatud kas puidumassist või agropõhiste materjalide töötlemisel. 

Jätkusuutlikud *takeaway* kotid on valmistatud ümbertöödeldud paberimassist toodetud jõupaberist, on biolagunevad ning toodetud võimalikult lähedal kasutuskohale.

## Viited

## Välislingid
* Takeaway kotid
* Toidupakendid
* Takeaway ehk kaasaostetav toit
Marju. Südame kutse

**"Marju. Südame kutse"** on 2022. aasta portreefilm Eesti poplauljast Marju Länikust, kuidas sai alguse tema lavakarjäär ja millist elu elab ta 2000. aastate Eestis. Film jälgib tema tegemisi ligi aasta jooksul. 

Filmi autor on Urmas E. Liiv, operaatorid Madis Reimund, Ants Martin Vahur ESC ja Urmas E. Liiv, tootja Kriim OÜ 2022. 

## Viited
Kruuda (perekonnanimi)

**Kruuda** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kruuda 55 inimesel: 32 mehel ja 23 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kruuda meeste puhul 3592. kohal ja naiste puhul 5778. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Kruuda vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,98. Nimi oli kõige sagedasem Võru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 4,59 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Võrumaal Põlva kihelkonnas Tilsi mõisavallas nimeks Kruda (normaliseeritult Kruuda). 

## Nime kandjaid
*Ernst Kruuda, eesti laulja (bariton) (1903–1974)
*Hugo Kruuda, eesti laulja (bariton) (1901–1941)
*Karl Kruuda, eesti autorallisõitja (1992–) 
*Oliver Kruuda, eesti ettevõtja (1967–)
*Parri Kruuda, eesti võrkpallur (1963–) 

## Viited

## Välislingid
*
Pölstal

**Pölstal** on 2015. aastast vald *(Marktgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas.

Vald loodi Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised vallad Oberzeiring, Bretstein, Sankt Johann am Tauern ja Sankt Oswald-Möderbrugg.

## Viited
Suzanne Blochi portree

**"Suzanne Blochi portree"** on hispaania kunstniku Pablo Picasso õlimaal, mille ta maalis Pariisis 1904. aastal, oma Sinise perioodi lõpus. 

Pildil olev naine on laulja Suzanne Bloch, kes oli tuntud Richard Wagneri teoste esitajana. Maal asub São Paulo kunstimuuseumis.

## Vaata ka
* Angel Fernández de Soto portree
* Näitleja (maal)
* Triikiv naine

## Viited

## Allikad
* Camesasca, Ettore. *Da Raffaello a Goya... da Van Gogh a Picasso – 50 dipinti dal Museu de Arte di San Paolo del Brasile (exhibition catalogue)*. Milan: 1987
* Chevalier, D. (1991). *Picasso, the blue and rose periods*. Crown art library. New York: Crown.
* 
* Marques, Luiz (org). *Catálogo do Museu de Arte de São Paulo Assis Chateaubriand: arte francesa e Escola de Paris.*” São Paulo: Prêmio, 1998
* Palau i Fabre, J., & Picasso, P. (1981). *Picasso, the early years, 1881–1907*. New York: Rizzoli. 
* 

## Välislingid
* Museum-security article about the theft
* Yahoo! News UK article about the theft
* Article about ''The Portrait of Suzanne Bloch'' in the website of MASP
* On-line Picasso project
American Airlinesi lend 965

**American Airlinesi lend 965** oli liinilend, mis oli 20. detsembril 1995 teel Miami rahvusvahelisest lennujaamast Miamist Floridas Ameerika Ühendriikides Alfonso Bonilla Aragóni rahvusvahelisse lennujaama Calisse Colombias. Umbes kell 21.40 sõitis lendu teenindanud Boeing 757-200 Bugas Colombias vastu mäge, pardal olnud 155 reisijast hukkus 151, kaheksast meeskonnaliikmest ei pääsenud mitte keegi eluga.

Tegu oli esimese Ameerika Ühendriikides registreeritud lennuki Boeing 757 õnnetusega ning see on tänapäevani Colombia ajaloo ohvriterohkeim lennukatastroof. See oli ka ohvriterohkeim Boeing 757 lennukatastroof, kuni seitse nädalat hiljem hukkus Birgenairi lennu 301 katastroofis 189 inimest. American Airlinesi lend 965 oli ka ohvriterohkeim Ameerika Ühendriikide lennukatastroof pärast Lockerbie katastroofi 1988. aastal.

Juhtunut uuris Tsiviillennunduse Erihaldusüksus, mis jõudis järeldusele, et õnnetuses olid süüdi lennuki meeskonna valearvestused.

## Vaata ka
* Ohvriterohkeimate lennukatastroofide loend
* Santa Bárbara Airlinesi lend 518
* Trigana Air Service'i lend 267
* Air China lend 129
* Air Interi lend 148
* Thai Airways Internationali lend 311

## Viited

## Välislingid
* "At least four of 164 passengers survive U.S. jet crash in Colombia," *CNN*
* Zarrella, John. "Tearful relatives head to Colombia," *CNN*. December 22, 1995.
* "More survivors pulled from wreckage of U.S. jet," *CNN*. December 21, 1995.
* Dewar, Steuart. "Brown professor, wife, 2 children killed in crash" (Archive). *[[The Associated Press]]*, posted at *[[Brown University]]*.
* BBC Horizon Program interviewing Mercedes Ramirez Johnson, a survivor of AA flight 965
* CNN Evening News for Friday, 22 December 1995 Headline: Colombia / American Airlines Plane Crash *[[Vanderbilt University]]* Television Archive
* Mercedes Ramirez Johnson website
* Mercer, Pamela. "Pair Who Survived a Crash Relieved to Be on Home Soil." *[[The New York Times]]*. May 19, 1996.
*Piamba Cortes v. American Airlines Inc. (Archive)
* B757 Cali Accident in the Compendium of Computer-Related Incidents with Commercial Aircraft including a copy of the Colombian accident report.
* Cockpit voice recording transcript
Puidu keemiline töötlemine

**Puidu keemiline töötlemine** on puidutöötlemise viis, millega muudetakse puidu välimust, vastupidavust või tekstuuri keemiliste vahenditega.

## Keemilised meetodid

Puitu töödeldakse puidukaitsekemikaalidega, et takistada selle mädanemist ja lagunemist ning parandada selle vastupidavust. Viimistlemise käigus kantakse puidu pinnale viimistlusmaterjale, mille eesmärk on puitu kaitsta välistegurite mõju eest. Pinnaviimistlusmaterjalid peavad olema elastsed, et need puidu niiskusomaduste tõttu ei deformeeruks ega praguneks.

## Ohud

Puidukemikaalid võivad põhjustada naha, silmade ning hingamisteede ärritust ja allergilist reaktsiooni. Halvemal juhul võib nägemine kaduda või tekkida nahapõletus. Mõned kemikaalid, näiteks arseen ja pentaklorofenool, soodustavad vähi teket, nõrgendavad immuunsüsteemi ja kahjustavad närvisüsteemi. Keemiliselt töödeldud puitmaterjali lagunemisel keskkonnas võivad kahjulikud ained pinnavette sattuda.

## Toimeained

Puidu immutamine puidukaitsevahenditega parandab selle vastupidavust aastakümneteks. Kaitsevahendid sisaldavad näiteks vahasid, vaike, värve ja õlisid, mis tungivad sügavale puitu või kaitsevad puitu pindmiselt. Eelkõige tuleb immutada puitu, mis on aasta läbi välitingimustes, et kaitsta seda päikesekiirguse ja muu kahjustava mõju eest. Uuemad kaitsevahendid ei sisalda kroomi ega arseeni. Puidu süvaimmutamiseks kasutatakse tõrvaõli, mis on valmistatud linaõlist ja männitõrvast. See tagab hea kaitse seenhaiguste, mädanemise, hallituse ja putukakahjustuste eest. Puidu pindmiseks immutamiseks kasutatakse lakke, värve ja õlisid, mis kaitsevad puitu ilmastikuolude eest. Pindmist immutust peetakse vähem tõhusaks kaitseviisiks.

## Vaata ka

* lakkimine
* immutamine

## Viited