open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaarek Konsa

**Jaarek Konsa** (sündinud 9. veebruaril 1988 Tallinnas) on Eesti sõudekohtunik. 

Ta on lõpetanud 2007. aastal Tallinna Tehnikagümnaasiumi, 2010. aastal õigusteenistuse erialal Tallinna Majanduskooli ja 2013. aastal sisejulgeoleku magistrina Sisekaitseakadeemia. 

Sõudmisega hakkas tegelema 2001. aastal Tallinna Sõudeklubis Janek Sireli käe all, 2006–2008 treenis Igor Prosvirnini juhendamisel.  

2012. aastast sõudekohtunik (rahvuskat 2013, rhv kat 2016). 2013. aastast Eesti Sõudeliidu kohtunike komisjoni liige. 
*Tulnud Eesti noortemeistriks
*2006 Eesti täiskasvanute mv-tel paarisaerulisel neljapaadil hõbeda. 

*2008–11 tegutsenud Tallinna Sõudeklubis vabatahtliku treenerina. 
*Õpilasi: Jüri-Mikk Udam.

## Tunnustus
Sõudeliidu aasta kohtunik 2014 ja 2017. 

## Viited
Riina Viiding

**Riina Viiding** (aastani 1972 **Riina Kiisk**; sündinud 1. veebruaril 1948 Kohtla-Nõmmel) on eesti teatritegelane.

## Elukäik
Ta õppis Tallinna Lastemuusikakoolis Veera Lensini juures klaverit, lõpetas 1966 Tallinna 46. Keskkooli ja 1973 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia eriala.

Ta on töötanud lühemat aega Eesti Televisioonis režissööri abina. Alates 1981 on ta töötanud Eesti NSV Teatriühingus, algul konsultant, aastast 1996 Eesti Teatriliidu juhataja (hiljem tegevjuht, vastutav sekretär), kauaaegne Eesti Teatriliidu esindaja Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsioonis TALO, aastast 2005 TALO juhatuse aseesimees.

Juhtinud Eesti Teatriliidu kirjastustegevust, korraldanud teoste väljaandmist (entsüklopeediad, aastaraamatud, sariväljaanded teatrikoolidest, teatrite juubeliväljaanded, teatriinimeste monograafiad, õpikud, teatriajaloolised ja -teoreetilised väljaanded), sh koostöös Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooliga. Koostanud koos Elo Viidinguga viiest CD-st koosneva kogumiku „Juhan Viiding” (ARM Music, 2004).

## Isiklikku
Tema isa oli Kaljo Kiisk, ema kontsertmeister Sinaida Kiisk (sünd Ivanova). Ta oli abielus Juhan Viidinguga, nende tütar on Elo Viiding (Vee).

## Tunnustus
*2005 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
*2011 Priit Põldroosi nimeline auhind

## Viited

## Kirjandus
*Rein Oja, Riina Viiding. Eesti Teatriliit 60. Intervjueerinud Rait Avestik. – Sirp, 2. detsember 2005
*Riina Viiding. Pealelend. Intervjueerinud Tambet Kaugema. – Sirp, 23. veebruar 2012
Puidu niiskusmõõtur

**Puidu niiskusmõõtur** on mõõteseade puidu niiskussisalduse määramiseks (niiskusmõõtur).

## Puidu elektrilise laadumise efektiga niiskusmõõtur
Puidu elektrilise laadumise efektiga niiskusmõõturi puidu kiu küllastuspunktist suurema niiskussisalduse mõõtmiseks, samuti mõõturi kalibreerimise meetodi töötas välja Eesti Maaülikooli töörühm.

### Tööpõhimõte
Üheaegselt mõõdetakse puidu elektritakistus (mõõtmise ajast sõltuvana, intervall 1–0,1 sekundit, kogu mõõtmistsükli aeg 20 sekundit) ja samaaegselt puidu elektrimahtuvus. Mõõdetud elektritakistuse ja elektrimahtuvuse väärtused sisestatakse mõõturi mikroarvutisse. Mikroarvuti sisaldab vastavat algoritmi ehk niiskusmõõturi funktsiooni, mille alusel toimub mõõtmistulemuste ja puidu keskmise niiskussisalduse vastavusse viimine. Tulemus näidatakse arvutis puidu niiskussisaldusena (protsentides puidu kuivkaalust). 

### Mõõturi osad
* mõõte-elektroodid (2)
* signaali juhtmed
* mõõteseadme analoog-osa (eelvõimendi ja filtrid)
* mõõteseadme digitaalne osa (analoog-digitaalmuundur ja mikroarvuti)
* välisseadmed (kuvar, salvestusseadmed: mälukaart või mälupulk, interneti liides)

### Kalibreerimine
Erinevalt traditsioonilistest niiskusmõõturitest kalibreeritakse niiskusmõõtur iga puidu liigi jaoks eraldi kahe muutuja funktsiooni suhtes, kus funktsiooni sõltumatud muutujad on puidu elektritakistus R ja puidu elektrimahtuvus C, ja sõltuvaks muutujaks on puidu niiskussisaldus NS kuivkaalu protsentides.  

### Prototüüp

Prototüüp töötati välja töörühma poolt, kuhu kuuluvad Valdek Tamme, Hannes Tamme, Peeter Muiste, Toomas Bernotas, Jüri Olt ja Peep Miidla.

Puidu niiskusmõõtur on patenteerimise järgus.

## Viited
Adrián López

**Adrián López Álvarez** (tuntud ka kui lihtsalt **Adrián**; sündinud 8. jaanuaril 1988 Tevergas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Osasuna.

Ta alustas klubikarjääri Hispaanias ja on suurema osa karjäärist veetnud Hispaania klubides. Aastatel 2011–2014 mängis ta Madridi Atléticos, kellega võitis hooajal 2011–12 UEFA Euroopa Liiga, hooajal 2013–14 ja 2012. aastal UEFA Superkarika.

2014. aasta juulis sõlmis Adrián viie-aastase lepingu Portoga. Hooajal 2014–15 pääses ta Portugali liigas väljakule vaid üheksas mängus. Järgmisel hooajal suundus ta laenule Villarreali. Hooaja 2016–17 alguses naasis ta Portosse, kuid läks taas vähese mänguaja tõttu tagasi Villarreali. Hooajal 2017–18 mängis ta Deportivo de La Coruñas ja tegi oma edukaima hooaja Hispaania kõrgliigas, kui lõi üheksa väravat.

2019. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Osasunaga.

2011. aastal tuli Adrián Hispaania kuni 21-aastateste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Ta oli viie väravaga turniiri suurim väravakütt. Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi Adrián 26. mail 2012 sõprusmängus Serbia vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Samal aastal kuulus ta Hispaania meeskonda 2012. aasta suveolümpiamängudel.

## Saavutused
;Madridi Atlético
*UEFA Euroopa Liiga: 2011–12
*La Liga: 2013–14
*UEFA Superkarikas: 2012
*Copa del Rey: 2012–13
*UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2013–14
*Supercopa de España: Teine koht 2013
;Porto
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2018

## Välislingid
Rinda (laev)

"**Rinda**" (vene *Рында*) oli Venemaa Keisririigi laevastikku kuulunud korvett ning üks esimesi terasest kerega laevu Venemaa ajaloos, samas üks viimaseid millel oli kombineeritud nii purjed kui ka sõukruvi (aurumootor). Rinda kuulus kahest laevast koosnevasse *Vityaz*-klassi laevade seeriasse, millest oli valmimisjärjekorras teine. 

Kuigi seerias esimene laev "Vitjaz" pälvis tunnustust okeanograafiliste ja hüdroloogiliste uuringutega, ei näidanud "Rinda" end suhteliselt pika teenistuse ajal milleski eriliselt märgatavalt ja on seetõttu vähe tuntud.

Laeva nimi "Rinda" tuleb 16.-17. sajandi tsaari trabantide ehk ihukaitsjate ametinimetusest rõnda.
Teise seletusena saab pakkuda et "рында" tähendab vene keeles "kell", või laevakell, ning nimi tuleb sellest, kuid tuleks arvestada ka et seerias esimese laeva nimi oli "Vitjaz" (vene k 'vägilane', 'sõdalane'), millega eelnev seletus ühildub paremini.

 

### Venemaa Keisririigi teenistuses
* 1886—1889 — esimene reis Atlandile ja Vaiksele Ookeanile.
* 1888 — peatub Sydneys, tähistatakse inglise koloonia 100. aastapäeva Austraalias.
:: korveti komandöriks 1. järgu kapten F. C. Havelan. Ohvitseride hulka kuulusid mitšmanid suurvürst Alexander Mihhailovitš (Nikolai I pojapoeg), krahv A. Apraksin, vürst M. S. Putyatin ja N. M. Tolstoi.
* 1892—1896 — teine reis Atlandile ja Vaiksele Ookeanile.
* oktoober 1893 — visiit Touloni 
* 24. märts 1906 — ümberklassifitseerimine õppelaevaks.
* 4. märts 1906 kuni 3. september 1907 — õppelaev Rinda komandöriks kapten-leitnant M. V. Ivanov.
* 1907—1910 — komandöriks esimese järgu kapten A. A. Khomenko

### Nõukogude võimu teenistuses
* 8. mai 1917 — ümbernimetamine, uus nimi "Освободитель" (*Vabastaja*).
* mai 1918 — viiakse sadamasse seisma.
* 12. mai 1922 — mahakandmine ja lammutamisele määramine.

### Välislingid
*Pilte Rindast 
*Корветы “Витязь” и “Рында”. 1882-1922 гг.

#### Viited
Vassili Struve

**Vassili Vassiljevitš Struve** (ka *Struwe*; vene keeles Василий Васильевич Струве; 2. veebruar 1889 Peterburi – 15. september 1965 Leningrad) oli vene rahvusest vanade idamaade uurija, egüptoloog ja assürioloog, vanade idamaade ajaloo uurimise koolkonna rajaja Nõukogude Liidus.

Ta õppis esialgu ülikoolis klassikalist filoloogiat. Professor, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (1935), idamaade ajalugu käsitlevate teoste autor (ka eesti keelde tõlgitud).
Duncan Pritchard

**Duncan Pritchard** on filosoof, kes tegeleb epistemoloogiaga.

Ta sai doktorikraadi Saint Andrewsi Ülikoolist. Ta on California Ülikooli (Irvine) ja Edinburghi Ülikooli filosoofiaprofessor.

## Publikatsioone
*koos M. Blaauw'ga. *Epistemology A-Z*, Edinburgh UP/Palgrave Macmillan 2005
**What is this Thing Called Knowledge?*, Routledge, 1. trükk 2006, 2. trükk 2009, 3. trükk 2013.
**Knowledge*, Palgrave Macmillan, 1. trükk 2009, 2. trükk *[[Epistemology]]*, 2016 
*koos M. Chrismaniga (toim). *Philosophy for Everyone*, Routledge 2013. 
*(toim). *What is this Thing Called Philosophy?*, Routledge 2015.
Knowledge

**"Knowledge"** ("Teadmine") on Keith Lehreri filosoofiline raamat, milles ta kaitseb koherentismi. See ilmus 1974. aastal Oxford University Pressi väljaandel.

## Kokkuvõte
### Eessõna
Raamatus esitatakse üks teadmise ja õigustuse teooria, mille järgi teadmine ei põhine alusel, fundamentaalsetel algprintsiipidel ega isegi mitte teaduslikul materialismil, vaid uskumusel.  

### 1 Mis on teadmine?
Ainult inimene teab, mis on tõene või väär, või vähemalt nii ta ütleb. Mõned inimesed on eitanud, et me seda teame, ja jäänud skeptikuteks. Aga eeldame, et inimestel on teadmine, ja küsime, mis see on.  

Inglise sõnal *know* ('teadma'; 'oskama'; 'tundma') on mitu tähendust. Ühes tähenduses (oskusteadmine ehk teadmine-kuidas) tähendab see teatud pädevuse vormi, oskust (John Hartland-Swann, *[[An Analysis of Knowing]]*; Gilbert Ryle, "Knowing How and Knowing That"). Teises tähenduses (tutvusteadmine) tähendab see tutvust. Mõnikord võib sõnal *know* olla ühes lausungis mitu tähendust, näiteks "ma tunnen linna" võib tähenda korraga tutvus- ja oskusteadmist. (Bertrand Russell ("Knowledge by Acquaintance and Knowledge by Description", *[[Filosoofia probleemid]]*) kasutas väljendit *knowledge by acquaintance* 'tutvusteadmine' pisut spetsiaalsemas tähenduses.) Kolmandas tähenduses (propositsiooniline teadmine, teadmine-et) tähendab see taipamist, et miski on teave. Sageli kinnitatakse, et teadmisest teistes tähendustes järeldub teadmine teabe mõttes: kui ma oskan Luganosse minna, siis ma pean Lugano kohta midagi teadma; kui ma tunnen linna, siis ma pean linna kohta midagi teadma. Selles raamatus on juttu teabe mõttes. Selles mõttes ongi teadmine tunnetusele fundamentaalne ning vajalik nii teoreetilises spekulatsioonis kui ka praktilises uurimises. Mõned filosoofid on eitanud niisuguse teadmise olemasolu ja selle vajalikkust teoorias ja praktikas ("Why Not Scepticism?"; Peter Unger, "A Defense of Scepticism"; Richard
Popkin, *[[A History of Scepticism]]*). Igatahes on niisugusel teadmisel olnud nii teoorias kui ka praktikas olnud fundamentaalne roll, isegi kui seda oleks peente skeptiliste strateegiatega saanud vältida.             

Nüüd on küll selge, mis tähenduses teadmisest on jutt, aga see ei ole veel niisuguses tähenduses teadmise analüüs. Selleks et öelda, mis tähenduses mingit sõna parajasti kasutatakse, piisab sellest, kui valida mingid teised sõnad, mis tähendavad umbes sama. Paljud filosoofid (näiteks George Edward Moore, *[[Principia Ethica]]*) on samastanud sõna tähenduse analüüsi sõna denotaadi analüüsiga. Segadus tuleb suuresti sõna "analüüs" enda segasusest.      

Analüüsil on alati mingi eesmärk. Nõuda teadmise analüüsi, ütlemata, mida sellega loodetakse saavutada, on nagu plaani nõudmine, ütlemata, mida loodetakse ehitada. Kahjuks filosoofias neid eesmärke tavaliselt välja ei öelda. Platoni dialoogidest on näha, et need, kes pidid vastama niisugustele küsimustele nagu "mis on õiglus", ei osanud asjakohaseid vastuseid anda, enne kui Sokrates selgitas, missugust vastust ta ootab. Vaatame, mille poolest erinevad sõna "teadma" tähenduse analüüs ning vastava teadmise enda analüüs.
Stimmen der Völker in Liedern

"**Stimmen der Völker in Liedern**" on Johann Gottfried Herderi koostatud Euroopa rahvaste rahvalaulude antoloogia, mis esimest korda ilmus trükis 1775. aastal pealkirjaga "Alte Volkslieder". 

1778 ja 1779 ilmus täiendatud versioon pealkirjaga "Volkslieder". See sisaldab ka kaheksat eesti rahvalaulu, millel on paralleelselt ka saksakeelne tõlge. Herderile vahendas need eesti rahvalaulud August Wilhelm Hupel.

Pärast Herderi surma ilmus sama versioon 1807. aastal pealkirjaga "**Stimmen der Völker in Liedern**".

## Viited
Oderwaldi ühisvald

**Oderwaldi ühisvald** (*Samtgemeinde Oderwald*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Selle pindala on 89,04&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 6809 inimest. See asub Okeri jõe ääres, umbes 10&nbsp;km Wolfenbüttelist lõunas. See on saanud nime väikese Oderwaldi mäeaheliku järgi. Selle keskus on Börßum.

Samtgemeinde Oderwald koosneb järgmistest valdadest:

# Börßum
# Cramme 
# Dorstadt 
# Flöthe 
# Heiningen 
# Ohrum
Grzegorz Kozłowski

**Grzegorz Kozłowski** (sündinud 31. märts 1974 Varssavis) on Poola diplomaat. Aastail 2018–2023 oli ta Poola suursaadik Eestis. 

Ta on lõpetanud Białystoki ülikooli õigusteaduse alal ning SGH kommertskõrgkooli (Szkoła Główna Handlowa) rahanduse ja panganduse alal. 2007. aastast on ta majandusteaduste doktor.

Tööd haldussüsteemis alustas 1997. aastal Poola rahandusministeeriumi riikliku julgeolekusüsteemi rahastamise osakonnas, kus ta tegeles ka Poola liikmesuse kulutuste analüüsiga Põhja-Atlandi lepingu organisatsioonis (NATO-s). Alates 1999. aastast töötas Poola välisministeeriumis: algul Euroopa julgeoleku poliitika osakonnas ning seejärel (sama aasta augustist kuni 2004. aastani) Poola alalises esinduses NATO juures. Aastatel 2004–2008 oli ta julgeolekupoliitika osakonna töötaja, lülitudes muuhulgas Poola ja USA läbirääkimistesse, mis käsitlesid raketikaitsekilbi süsteemi osade paigutamist PV territooriumile.

2008. aastal sai temast Poola Washingtoni suursaatkonna majandusosakonna juhataja, kelle ülesannete hulka kuulus ka tegevus energiakoostöö tugevdamise nimel USA ja Poola vahel mittekonventsionaalsete gaasivarude kasutuselevõtu tingimustes ning Poola majanduse promotsioon. Pärast kodumaale naasmist töötas ta 2012. aastast majanduskoostöö osakonna asedirektorina, 2013. aasta maist kuni 2018. aasta jaanuarini oli Ameerika osakonna direktor.

Grzegorz Kozłowski sai Poola Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Eesti Vabariigis 14. veebruaril 2018.

## Tunnustus
* 2023 – Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

## Viited
Sickte ühisvald

**Sickte** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Wolfenbütteli kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 81,77&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 579 inimest. Selle keskus on Sickte.

Samtgemeinde Sickte koosneb järgmistest valdadest:

# Dettum 
# Erkerode 
# Evessen 
# Sickte
# Veltheim (Ohe)
Serra da Estrela

**Serra da Estrela** () on mäeahelik Portugalis, mille merepinnast 1993 meetri kõrgusel asuv kõrgeim tipp *[[Torre (Serra da Estrela)|Torre]]* („Torn“) on ühtlasi *[[Montanha do Pico|Pico]]* (2351&nbsp;m) järel Mandri-Portugali kõrguselt teine mägi.
__NOTOC__
Mäestiku järgi on saanud nime estrela mäestikukoer (*Cão da Serra da Estrela*).

## Kõrgemad punktid


Serra a Estrela (Torre).JPG|
Serra da Estrela III Portugal.jpg|
Foto3 SGiao Small.jpg|
Vista da Serra da Estrela.JPG


## Vaata ka
* Serra da Estrela looduspark

## Viited

## Välislingid

* Postcards from Serra da Estrela
* Hiking fotos from the Serra da Estrela
Hedwig Kohn

**Hedwig Kohn** (5. aprill 1897, Breslau, Saksa keisririik (tänapäeval Wrocław, Poola) – 26. november 1964, Durham, Põhja-Carolina, USA) oli Saksa-Ameerika füüsik, üks kolmest naisest, kes läbisid Saksamaal habilitatsiooni (ülikooli õppejõule vajaliku kvalifikatsiooni) Saksamaal enne Teist maailmasõda.

Juudi päritolu tõttu pidi ta natside võimuletuleku järel Saksamaalt lahkuma. Lõpuks USA-sse jõudnuna jätkas ta seal õpetamist ülikoolis. Füüsikuna tegutses Kohn peamiselt optika, eelkõige püromeetria ja spektromeetria vallas.

5. aprillil 2019 tunnustas ettevõte Google oma otsingumootori avalehel teda ilmestava vigurpildiga (*doodle*iga).

## Välislingid
* Renate Strohmeier *Lexikon der Naturwissenschaftlerinnen und naturkundigen Frauen Europas. Von der Antike bis zum 20. Jahrhundert.* Thun, Frankfurt am Main 1998, ISBN 3-8171-1567-9, 159 lk (Google Books).
* Brenda Winnewisser *Hedwig Kohn – Eine Physikerin des zwanzigsten Jahrhunderts.* Physik Journal Nr. 2, 2003, lk. 51–55 (PDF, 1,3 MB).
Elm-Asse ühisvald

**Elm-Asse** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Wolfenbütteli kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 213,37&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 18 345 inimest. See on saanud nime Elmi ja Asse mägede järgi. Selle keskus on Schöppenstedt. See moodustati 1. jaanuaril 2015, kui ühendati endised *Samtgemeinded* Asse ja Schöppenstedt.

Samtgemeinde Elm-Asse koosneb järgmistest valdadest:

# Dahlum
# Denkte
# Hedeper
# Kissenbrück
# Kneitlingen
# Remlingen-Semmenstedt
# Roklum
# Schöppenstedt
# Uehrde
# Vahlberg
# Winnigstedt
# Wittmar
Nicolai Jørgensen

**Nicolai Mick Jørgensen** (sündinud 15. jaanuaril 1991 Ballerupis) on Taani jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis Kasımpaşa ja Taani jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2009. aastal kodumaal Akademisk Boldklubis ning mängis kaks hooaega klubi meeskonnaga Taani esiliigas. 2010. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Leverkuseni Bayer. Hooajal 2011–12 mängis ta veel laenul 1. FC Kaiserslauternis, kuid Saksamaal ei õnnestunud tal läbimurret teha ning ta naasis kodumaale, liitudes sealse kõrgliiga klubiga FC København. Hooaegadel 2012–13 ja 2015–16 tuli ta klubiga Taani meistriks. Ta veetis Københavnis neli hooaega ja lõi kolmel neist Taani kõrgliigas vähemalt 10 väravat.

2016. aasta suvel sõlmis ta kolmeaastase lepingu Hollandi kõrgliiga klubiga Feyenoord. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Hollandi meistriks ning oli 21 väravaga liiga suurim väravakütt. Feyenoordis mängis ta kokku viis hooaega.

2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Kasımpaşaga.

Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Jørgensen 2011. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. novembril 2015 EM-i valikmängus Rootsi vastu. Ta kuulus Taani koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;F.C. København
*Taani liiga: 2012–13, 2015–16
*Taani karikas: 2014–15, 2015–16
;Feyenoord
*Eredivisie: 2016–17
*KNVB beker: 2017–18
*Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018

## Viited
Intronisatsioon

**Intronisatsioon** ehk **introniseerimine** (inglise *enthronement*) on kirikupea või monarhi ametisse seadmine.
Naby Keïta

**Naby Laye Keïta** (sündinud 10. veebruaril 1995 Conakrys) on Guinea jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Bremeni Werder ja Guinea jalgpallikoondises.

Ta mängis noorena Guinea pealinna Conakry klubis Horoya AC. 2012. aastal suundus ta Prantsusmaale, liitudes pärast ebaõnnestunud testimist FC Lorientis ja Le Mansis FC Istresiga. Hooajal 2013–14 mängis ta klubi põhimeeskonnas Prantsusmaa esiliigas.

2014. aastal liitus ta Austria kõrgliiga klubiga Salzburgi Red Bull. Ta mängis klubis kaks hooaega ja tuli mõlemal hooajal meeskonnaga nii Austria meistriks kui võitis ka karika. Seejärel mängis ta kaks hooaega Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig.

2018. aasta juulis liitus ta 48 miljoni naelsterlingi eest Liverpooliga. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 6. aprillil 2019 mängus Southamptoni vastu. Hooajal 2018–19 võitis ta Liverpooliga UEFA Meistrite Liiga ja hooajal 2019–20 Premier League'i.

2023. aasta juunis liitus ta vabaagendina Bremeni Werderiga.

Debüüdi Guinea jalgpallikoondises tegi Keïta 28. juulil 2013 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Mali vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2018. aasta maailmameistrivõistluste valikmängus Namiibia vastu. Ta on kuulunud Guinea koondisse 2015., 2019. ja 2021. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

## Saavutused
;Red Bull Salzburg
*Austria Bundesliga: 2014–15, 2015–16
*Austria karikas: 2014–15, 2015–16
;Liverpool
*Premier League: 2019–20
*FA Cup: 2021–22
*EFL Cup: 2021–22
*FA Community Shield: 2022
*UEFA Meistrite Liiga: 2018–19
*UEFA Superkarikas: 2019
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2019

## Viited

## Välislingid
Amara keel

**Amara keel** on Uus-Britannia saarel räägitav keel, mis kuulub Austroneesia keelkonda, Okeaania keelte Lääne-Okeaania harusse. Kõnelejaid on umbes 230, kellest peaaegu kõik oskavad ka bariai keelt ja paljud ka tok-pisinit.

## Viited
Gabriele Veneziano

**Gabriele Veneziano** (sündinud 7. septembril 1942 Firenzes Itaalias) on itaalia füüsik, esimesi stringiteoreetikuid.

Ta lõpetas 1965. aastal Firenze Ülikooli füüsika erialal ja sai 1967. aastal Iisraelis asuvast Weizmanni Teadusinstituudist doktorikraadi. Aastatel 1968–1972 töötas ta Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis ja Genfis asuvas CERN-is, 1972–1976 oli Weizmanni Teadusinstituudi füüsikaprofessor. Seejärel töötas ta rohkem kui 30 aastat CERN-is, aastatel 1994–1997 juhtis ta seal teoreetikaosakonda. Aastatel 2004–2013 oli ta Collège de France'i elementaarosakeste, gravitatsiooni ja kosmoloogia professor.

Gabriele Veneziano sõnastas 1968. aastal stringiteooria alused kui leidis, et stringide abil on võimalik kirjeldada tugevalt interakteeruvaid osakesi. 1991. aastal avaldas ta artikli, milles näitas kuidas inflatsioonilise kosmoloogiamudeli võib saada stringiteooriast.

Koos Maurizio Gasperiniga on ta Suure Paugu eelse kosmoloogilise mudeli arendajaid. 1993. aastal ilmus ajakirjas Astroparticle Physics nende ühisartikkel "Pre-big-bang in string cosmology" ("Suure Paugu eelne Universum stringikosmoloogias").
 
## Tunnustus
*1994 – valiti Torino Teaduste Akadeemia liikmeks
*1996 – valiti Accademia dei Lincei liikmeks
*1999 – Pomerantšuki auhind
*2002 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2004 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind
*2005 – Enrico Fermi auhind
*2006 – Albert Einsteini medal
*2007 – Oskar Kleini medal
*2009 – James Joyce'i auhind
*2014 – Diraci medal (ICTP)

## Viited

## Välislingid
Kreshnik Qato

**Kreshnik Nick Qato** (sündinud 13. augustil 1978 Durrësis) on Albaania endine poksija. 

## Harrastajana
Ta oli kokku kahekordne Albaania meister I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1997–1998.

## Elukutselisena
Ta poksis septembrist 2001 kuni aprillini 2014 elukutselisena. Ta pidas kokku 39 kohtumist, millest võitis 30 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 9 (neist 3 nokaudiga) kohtumist.

Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalude ja organisatsioonide Inglismaa, Euroopa kui ka maailmameister.

Ta oli esimene Albaania poksija, kes on tulnud elukutseliste maailmameistriks.

Ta elab Londonis, tal on nii Albaania kui ka Suurbritannia kodakondsus.

## Viited

## Välislingid
*Kreshnik Qato lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Estrela mäestikukoer

**Estrela mäestikukoer** on Portugalist pärit koeratõug, kes on saanud nime Estrela mäeseljandiku järgi.

Tõusandardis on koera kasutuse kohta kirjas järgmist: „Karjakoer, valvekoer ja seltsikoer. Kasutatakse ka rakendiveoks.“

Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta järgmist: „Karjuse lahutamatu abiline ning usaldusväärne karja valvur, kes kaitseb oma karja vapralt röövloomade ja varaste eest. Suurepärane farmi- ja majakoer, kuulab hästi peremehe sõna, ent võõraste suhtes on umbusklik.“


Cao da serra da estrela głowa 546.jpg|
Estrela.jpg|
Estrela.png|


## Viited

## Kirjandus
* Renée Willes: *All världens hundraser*, Bromma 2003, ISBN 91-89090-79-9
* Carl-Johan Adlercreutz: *Hundar i världen*, Västerås 2006, ISBN 91-534-2870-6
* Bo Bengtson: *All världens hundar*, Stockholm 1995, ISBN 91-86448-34-X
* Desmond Morris: *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Estrela mäestikukoer koer.ee saidil
Radomõšl

**Radomõšl** (ukraina keeles Радомишль) on linn Ukrainas Žõtomõri oblastis, Radomõšli rajooni keskus. Linn asub Teterivi jõe ääres.

Ürikutes on asulat esimest korda mainitud 1150. aastal. Alates 1362. aastast oli Leedu Suurvürstiriigi koosseisus. 1569. aastal läks asula Lublini uniooni tagajärjel Rzeczpospolita võimu alla. Teise Poola jagamise tagajärjel läks Radomõšl 1793. aastal Venemaa Keisririigi koosseisu, linnaõigused sai 1795. aastal. 1946. aastal sai linn Radomõsli asemel uueks nimeks Radomõšl.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Radomõšli elanikest ukrainlasi 94,16%, venelasi 4,55%, poolakaid 0,69%, valgevenelasi 0,19%, sakslasi 0,13% ja juute 0,07%.

## Galerii

Святомиколаївський собор.jpg
Пам.Т.Шенвченку, Радомишль.JPG


## Viited
Looduskultuuri seminar

**Looduskultuuri seminar** on Tallinna Loomaaia ja Tartu Ülikooli semiootika osakonna koostöös korraldatav seminarisari, mille eesmärgiks on looduskeskkonna ja eesti kultuuri läbipõimumiste ja valupunktide avalik ja laiapõhjaline käsitlemine. 

Looduskultuuri seminaridel on esinenud looduskaitse, loodushariduse, keskkonnakommunikatsiooni, loomaaianduse, semiootika ja muude valdkondade spetsialistid ja praktikud. 

## Seminarid
#Looduskultuuri seminar: Kaitsealad. Tallinna Loomaaed, 23.-24. märts 2017.
#Looduskultuuri seminar: Loodushoiu sõnumid. Tallinna Loomaaed, 22.-23. märts 2018. 
#Looduskultuuri seminar: Loodushoiu tulevik. Tallinna Loomaaed, 4.-5. aprill 2019.

## Looduskultuuri mõiste
Looduskultuuri mõiste pärineb Timo Marani ja Kadri Tüüri koostatud kogumiku „Eesti looduskultuur“  pealkirjast.

## Viited
Netišõn

**Netišõn** (ukraina keeles Нетішин) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis. Linn asub Gorõni jõe ääres, Hmelnõtskõi oblasti ja Rivne oblasti piiril.

Netišõnit on ürikutes esmamainitud 1542. aastal. Poola teise jagamise tagajärjel läks 1793. aastal Venemaa Keisririigi koosseisu.

Linnaõigused sai Netišõn 1984. aastal, oblastilise alluvusega linnaks 1993. aastal.

Netišõnis asub Hmelnõtskõi tuumaelektrijaam.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Netišõni elanikest ukrainlasi 87,5%, venelasi 9,8%, poolakaid 0,8% ja valgevenelasi 0,4%.

## Galerii

Netishyn._2010_Ukraine.jpg
Netishyn._West_of_Ukraine.jpg
Netishyn._Khmelnitsky_oblast._Ukraine._2010.jpg


## Viited
Baddeckenstedt

**Baddeckenstedt** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 20,47&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 3055 inimest. Vald asub kreisi eksklaavis, umbes 10&nbsp;km Salzgitterist edelas ja 30&nbsp;km Braunschweigist edelas.

Baddeckenstedti vald koosneb järgmistest küladest:

# Baddeckenstedt
# Binder
# Oelber am weißen Wege
# Rhene
# Wartjenstedt

## Viited

## Välislingid

* www.baddeckenstedt.de
Dahlumi vald

**Dahlum** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 15,12&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 649 inimest.

## Viited
267 eKr

**Aasta 267 eKr** ehk ab urbe condita CDLXXXVII (487). 

## Sündmused
*Ateena kuulutas Makedooniale ja selle kuningale Antigonos II sõja.
*Roomas tõsteti kvestorite arv neljalt kaheksale.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Elbe vald (Alam-Saksi)

**Elbe** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 16,71&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 1514 inimest.


Kirche Gustedt Elbe.jpg|Kirik Gustedtis
Kirche Klein Elbe.jpg|Kirik Klein Elbes


## Viited

## Välislingid

* www.baddeckenstedt.de
268 eKr

**Aasta 268 eKr** oli 268. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* CDLXXXVI (486). 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Sempronius Sophus ja Appius Claudius Pussus.
*Roomlased asutasid senonitelt vallutatud alale Ariminumi koloonia, tänapäeva Rimini.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
269 eKr

**Aasta 269 eKr** ehk ab urbe condita CDLXXXV (485). 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Ogulnius Gallus ja Gaius Fabius Pictor.
*...

## Sündinud
*Attalos I, Pergamoni kuningas

## Surnud
*...
270 eKr

**Aasta 270 eKr** ehk ab urbe condita CDLXXXIV (484). 

## Sündmused
*Makedoonia kuningas Antigonos II piiras edutult Megara linna.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Arsinoe II, Egiptuse kuninganna
274 eKr

**Aasta 274 eKr** oli 274. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* CDLXXX (480). 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Manius Curius Dentatus ja Servius Cornelius Merenda.
*Epeirose väed Pyrrhose juhtimisel võitsid Aousi lahingus Makedoonia vägesid.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
275 eKr

**Aasta 275 eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDLXXIX (479). 

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Manius Curius Dentatus ja Lucius Cornelius Lentulus Caudinus.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Demochares, Ateena kõnemees ja poliitik
Mihhail Korostovtsev

**Mihhail Akesandrovitš Korostovtsev** (vene keeles: Михаил Александрович Коростовцев; 10. aprill/23. aprill 1900 Popovka küla, Jekaterinoslavi kubermang — 12. oktoober 1980 Moskva) oli vene nõukogude egüptoloog, vanade idamaade ajaloolane.

Ta kaitses 1939. aastal kandidaadidissertatsiooni "Orjus XVI dünastia aegses Egiptuses"; 1943. aastal doktoridissertatsiooni "Vana-Egiptuse kiri ja keel. (Kultuurilis-ajaloolise uurimuse katse)". 1944. aastast professor. NSVLi Teaduste Akadeemia ajaloo osakonna tegevliige (1974).
Linda Vaher

**Linda Vaher** (sündinud 25. aprillil 1989 Tallinnas) on eesti ja Saksa näitleja. 

Ta on lõpetanud 2014. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (26.lend) ning teinud rolle teatrite NO99, Kell Kümme ja Vaba Lava lavastustes. 

2016. aastast elab Saksamaal Berliinis, kus algul töötas lapsehoidjana. 2017. aastast on ta näitleja Berliinis Unter den Lindenil asuvas Maxim Gorki teatris. 

## Isiklikku
Tema isa on akrobaat ja tsirkusejuht Vello Vaher, ema Aita Vaher on vabakutseline näitleja, draama- ja kõnetehnika õpetaja. Linda Vaheril on kolm õde ja üks vend. Vanem õde Lembi ja noorem õde Endla on tegelenud akrobaatika ja teivashüppega. Kõige noorem õde Lemme on tegelenud trampliinihüpetega. Vend Vootele kandideeris 2019. aastal Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas Riigikokku, kuid ei osutunud valituks.

## Välislingid
* Linda Vaher Maxim Gorki teatri kodulehel (saksa keeles)
Ago-Livius Kerge

**Ago-Livius Kerge** (sündinud 1. veebruaril 1933 Virumaal Tudulinnas Võsumõisas) on eesti arhitekt. 

Kerge on 1962. aasta märtsist alates Eesti Arhitektide Liidu liige. 1989. aasta märtsis ühines ta Kodanike Komiteede liikumisega ning oli EV Tallinna Kesklinna komitee sekretär, hiljem esimees. Ta valiti Eesti Kongressi saadikuks. 

## Lapsepõlv ja haridus
Kerge sündis Virumaal Tudulinnas Võsumõisas Otilie Kerge ja Jaan Kerge esimese pojana. 1941. aastal astus ta Tudulinna algkooli (mis 1944. aastal nimetati Tudulinna mittetäielikuks keskkooliks). 1946. aastal lõpetas ta sama kooli 6. klassi. Aastatel 1946–1952 õppis ta Tartu 1. keskkoolis. Aastatel 1954–1960 omandas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis kõrghariduse arhitektuuri alal. Tema diplomitööks oli etnograafia- ja kunstimuuseumi hoone Tartus, mis oli Eesti Rahva Muuseumi nõukogudeaegne variant.

## Elutöö
Ago-Livius Kerge esimeseks mahukamaks tööks projekti arhitektina oli Tudulinna uus kultuurimaja (1959). Järgnevatel aastatel töötas ta Tallinnas mitmesugustel ametikohal, sealhulgas aastatel 1976–1989 Eesti Maaehitusprojekti projekti peaarhitektina ning 1989–1991 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi arhitektuurijaoskonna juhina. 1991. aastal oli  AS-i Aale tegevdirektor. 

Kerge on tegelenud ka perspektiivplaneerimisega. Ta on osalenud ka Jõhvi–Ahtme generaalplaani korrigeerimises, Eesti asustuse skeemi (1978) ja Eesti puhkepiirkondade generaalplaani (1980) koostamises. Mahukaim projekt, mille koostajate hulgas ta oli, on "Eesti NSV kompleksne territoriaalplaneerimise skeem" (1970), mis koosneb 14–15 köitest ja sisaldab kõikide majandusharude arenguprognoose.

Kerge on projekteerinud ka paarkümmend eramut, näiteks Saeveski 5A ja elamu Viru-Nigula lähedal, üle saja suvila/aiamaja ja paarkümmend detailplaneeringut. Ta on kujundanud ka interjööre, kuid need ei ole kunagi realiseerunud.

## Looming
### Projektid
* Tartu Aparaaditehase uus hoone (1961)
* tehase Metallist laiendus Lasnamäel (1962)
* Kihnu saare üldplaneering (1984)

### Kujundatud interjöörid
* Maardu hotell (1982) – kavandatud
* Puspuri hotell Võrumaal (1992) – kavandatud

### Raamatud
Ta on kirjutanud kolm elulooraamatut: 
* "Tudulinna – siit ma tulen"
* "Tudulinnast Tallinna arhitektiks"
* "Tudulinnast Eesti Kongressile"

## Huvitavat
Kerge oli üks 1987. aasta veebruaris asutatud Eesti Gladioolikasvatajate Klubi mõtte algatajaid ja 1989–1994 selle president. 

## Viited
Kneitlingeni vald

**Kneitlingen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 17,58&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 818 inimest.

Kneitlingen asub Braunschweiger Landis Elmi ja Asse mäe vahel. Valda kuuluvad Amplebeni, Banslebeni, Eilumi ja Kneitlingeni küla.

## Ajalugu
Kneitlingeni keskaegses Saksimaa hertsogiriigis on esmamainitud 1135. aasta dokumendis, millega keiser Lothar III andis hiljuti asutatud Königslutteri benediktlaste kloostrile kinnistud. Romaani stiilis kihelkonnakirik püstitati Templiordu poolt umbes 1141. aastal; selle apsiid ja ristvõlv on säilinud esialgsel kujul. 1235. aastast kuulus ala Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonnale, isandkonda läänistati erinevatele kohalikele aadliperedele.

Kneitlingeni küla on tuntud legendaarse petise Till Eulenspiegeli sünnikohana. Pärimuse järgi ristiti ta 1300. aasta paiku lähedalasunud Amplebeni lossi kabelis, misjärel toimus ristimispidu kohalikus kõrtsis. Pärastlõunal koju minnes libises Tilli vintis ämmaemand oja ületades purdel ja kukkus koos lapsega mudaauku, ristides teda teist korda. Kumbki ei saanud viga, kuid Till pandi kodus vanni, seega ristiti kolmandat korda samal päeval.

Braunschweig-Wolfenbütteli hertsog Magnus I ostis 1355. aastal endise Amplebeni röövelparuni lossi, peale väheste ümberkaudsete valduste, sealhulgas romaani stiilis kihelkonnakiriku, mille 1454. aastal omandas Braunschweigi linn. Kodanikud rajasid Elmi mägedes kivimurru lubjakivi kaevandamiseks.

Ampleben, Bansleben ja Eilum liidendati Kneitlingeni valda 1. märtsil 1974.

## Viited

## Välislingid
* Samtgemeinde Schöppenstedti koduleht
* Amplebeni erasait
* Kneitlingen Notgeld
Remlingen-Semmenstedti vald

**Remlingen-Semmenstedt** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 33,30&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 2395 inimest. Vald moodustati 1. novembril 2016, kui ühendati endised vallad Remlingen ja Semmenstedt.

## Viited
Hedeper

**Hedeper** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 15,66&nbsp;km². 31. detsembril 2017 elas seal 489 inimest. Vald asub Harzi jalamil.

## Ajalugu

Wetzlebeni ja Hedeperi vald ühendati üheks omavalitsuseks 1974. aastal. Hedeperi on esmamainitud 1188. aastal ja Wetzlebenit juba 994. aastal.

## Kultuur ja vaatamisväärsused

Hedeperi maamärgina asub külast läänes vana tuuleveski ("Erdholländer Windmühle"). See ehitati 1900. aastal ja seda kasutati 1956. aastani. Sellest kohast võis kunagi näha 20 tuuleveskit, millest ühtegi pole täna säilinud. Selle asemel ümbritsevad Hedeperi kohaliku tuuleelektrijaama uued tuulegeneraatorid.

Hedeper on taas elule ärganud pärast 1980. aastate majandussurutist, kui mitmed kohalikud talud pidid tegevuse lõpetama. Praegu on seal väike, kuid aktiivne spordiklubi, laskmisklubi, protestantlik kogudus ja vabatahtlik tuletõrje üksus. Kohalikku kogukonda teenindava biogaasijaama ehitamiseks on liitunud kolm kohalikku talupidajat.

Küla kirik restaureeriti 2002. aastal.

Kagus asub "plokkmägi" (Klotzeberg), esimene ja väikseim looduskaitseala kreisis.

## Majandus ja taristu

Elanikud töötavad peamiselt Wolfenbüttelis, Braunschweigis, Salzgitteris või Wolfsburgis.

Varasematel aegadel teenisid paljud elanikud elatist ajajatena jahilkäikudel, mis toimusid sügisel.

## Viited

## Välislingid

* www.hedeper.de
Lubnõ

**Lubnõ** (ukraina keeles Лубни) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Poltava oblastis, Lubnõ rajooni keskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu). Lubnõ asub Poltavast ligi 125 km lääneloodes.

Lubnõ asutati kindlusena 988. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1591. aastal.

1654. aastal läks Lubnõ koos ülejäänud Vasakkalda-Ukrainaga Moskva tsaaririigi koosseisu.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lubnõ elanikest ukrainlasi 90,78%, venelasi 8,15%, valgevenelasi 0,34% ja juute 0,10.

## Viited
Schöppenstedt

**Schöppenstedt** on väikelinn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Linna pindala on 39,65 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5559 inimest.

Linn asub Elmi ja Asse mägedest edelas, umbes 17 km Wolfenbüttelist idas ja 21 km Braunschweigist kagus.

2007. aastast on Schöppenstedti jaam idapoolne lõpp-peatus Jerxheimi–Helmstedti raudteeliinil.

## Ajalugu

Asulat *Sciphinstete* Saksimaa Derlingau piirkonnas, mis paiknes kaubateel Braunschweigist *[[Kaiserpfalz|Königspfalz]]* Schöningeni, on esmamainitud 1051. aasta dokumendis. Kirik selles paigas oli tõenäoliselt olemas misjonipiiskopi Hildegrim Châlonsist ametiajal enne 827. aastat; Schöppenstedtist sai hiljem Halberstadti peadiakoni asukoht. Aastatel 1267–1269 omasid ümberkaudseid valdusi Welfidest Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogid. 1542. aastal pöördusid elanikud protestantlusse.

Peamine maamärk on Püha Stefanuse kirik koos oma kuulsa viltuse torniga 12. sajandist. Interjöör sisaldab märkimisväärseid kivipiilareid loomade ja inimpeade kujutistega, sealhulgas Odin ja tema kaarnad, hunt Fenrir, Jörmungandr ja puu Yggdrasil (must-valge illustratsioon). Need ehitud piilarid on ehitatud koos kristluse juurutamisega mälestuseks iidse usu jumalatest; kaunistused võivad pärineda Schöppenstedti esimesest dokumenteeritud mainimisest.

Schöppenstedtis on muuseum, mis käsitleb keskaegse petise Till Eulenspiegeliga seotut; Eulenspiegel sündis naabruses Kneitlingenis umbes aastal 1300.


St.-Stephanus-Kirche Schöppenstedt.jpg|Püha Stefanuse kirik
Schoeppenstedt-fachwerk-1.JPG|Vahvärkmaja Schöppenstedtis


## Tuntud inimesi

* Ludwig Strümpell (1812–1899), filosoof ja pedagoog

## Viited
Rahva teener (seriaal)

**"Rahva teener"** (ukraina keeles Слуга народу, *Sluga narodu*)  on 2015. aastal alguse saanud Ukraina poliitiline komöödiaseriaal.

## Näitlejad

## Vaata ka
*Rahva Teener
Rahva Teener

**Rahva Teener** (ukraina keeles Слуга народу) on 2017. aastal asutatud Ukraina erakond, mis on enda ideoloogiaks kuulutanud libertarismi ja otsedemokraatia.

## Ajalugu
21. jaanuaril 2019 esitas partei Ukraina presidendi kandidaadiks Volodõmõr Zelenskõi, kes 21. aprillil toimunud presidendivalimiste teises voorus võitis valimised, kogudes 73,22% häältest. 2019. aasta veebruari alguseks oli partei populaarsus kasvanud esialgselt 6 protsendilt 24,6 protsendile, mis oli suurem kui teistel parteidel.

## Ideoloogia
2019. aasta mais teatas president Zelenskõi esindaja Ukraina Ülemraadas Ruslan Stefantšuk, et erakonna ideoloogiaks on libertarism.

## Poliitiline tegevus
### 2019. aasta erakorralised parlamendivalimised

2019. aasta mais läbi viidud küsitluse kohaselt oli 43,8% valijatest valmis hääletama parlamendivalimistel Rahva Teenri poolt. 9. juunil 2019 avaldas erakond oma 2019. aasta erakorraliste parlamendivalimiste valimisnimekirja esimesed 20 nime, kellest esimesed viis olid Dmõtro Razumkov, Ruslan Stefantšuk, Irõna Venediktova, Davõd Arahhamija ning Galõna Jantšenko. 2019. aasta juunis väitis Ukraina Valijate Komitee esimees Oleksi Košel, et Rahva Teenrile on majoritaarsetes valimisringkondades enamuse saavutamine raske.

Valimispäeval 21. juulil 2019 teatas erakond, et ei sõlmi koalitsiooni erakondadega Euroopa Solidaarsus ega Opositsiooniplatvorm - Elu Nimel.

## Galerii

Volodimir-zelenskij-pidtrimuye-vereschuk.jpg|Irõna Vereštšuk (vasakul), Davõd Arahhamija ja Volodõmõr Zelenskõi 2020. aastal valimiskampaania ajal


## Viited

## Välislingid
* Первые партийные лица. Топ-10 кандидатов от партий, которые проходят в Раду - Novoje Vremja, 16.06.2019 
* Кристина Бердинских, Иван Верстюк. Парламентская революция. Как две новые партии могут изменить состав Рады - Novoje Vremja, 15.06.2019
* В "Слуге народа" назвали возможных союзников по коалиции - RBK-Ukraina, 15.07.2019 - 10:26 
* Юрий Смирнов. Идеология Слуги народа: консерваторы, либертарианцы и Бужанский. Что происходит в партии - Liga Novosti, 07.08.2019
Cahul

**Cahul** (vene Кагул *Kagul*) on linn Moldovas, Cahuli rajooni keskus. Linn asub Rumeenia piirist ligi 6 km kaugusel.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1502. aastal Scheia nime all. 1716. aastal on asulat mainitud Formoza nimega. Linnaõigused ja praeguse nime sai Cahul 1835. aastal. Linn on nime saanud 1770. aastal piirkonnas toimunud Cahuli lahingu järgi.

Cahulis asub 1999. aastal asutatud Bogdan Petriceicu Hasdeu Riiklik Ülikool.


Cahul Pascua 06 015.jpg
Cahul,sanatorium.jpg


## Viited
Rene Kokk

**Rene Kokk** (sündinud 4. märtsil 1980 Raplas) on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitik, XV Riigikogu liige.

29. aprillist 2019 kuni 7. novembrini 2020 oli ta Jüri Ratase teises valitsuses Eesti keskkonnaminister.  Enne ministrina tööle asumist oli ta XIV Riigikogu liige ning pärast ministriametit jätkab ta tööd Riigikogu liikmena.

1999 lõpetas ta Kehtna kõrgema põllumajanduskooli maaehituse erialal ja 2007 Eesti Maaülikooli ökonoomika ja ettevõtluse erialal.

Rene Kokk on endine Rapla vallavolikogu esimees.

Rene Kokk töötas 1999–2002 OÜ Tavexis tegevjuhina ehituse ja metsanduse alal. 2003–2010 oli ta OÜ Anrema Grupi juhatuse liige ja 2012–2013 OÜ Tavexi tegevjuht. Ta on 2001. aastast OÜ Rme Investi ja 2013. aastast OÜ Jarex Investi juhatuse liige.

EKREsse astus Kokk 8. detsembril 2014 . 9. aprillist 2017 kuni 4. juulini 2020 oli ta erakonna juhatuse liige . 

2019. aasta Riigikogu valimistel sai ta 4. valimisringkonnas 1458 häälega ringkonnamandaadi .

2019. aasta aprilli seisuga oli Kokal elukaaslane ja kaks tütart. 

4. novembril 2020 teatas Kokk, et lahkub tervislikel põhjustel ministriametist ning asub taas Riigikogu liikmeks. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 1016 häält ning osutus valituks.

## Viited

## Välislingid
*Fred Püss Kes on EKRE värsked ministrikandidaadid Mart Järvik, Marti Kuusik ja Rene Kokk? Delfi, 06.04.2019
*EKRE ministrikandidaadid: Helmed, Kokk, Järvik ja Kuusik ERR, 06.04.2019
Mart Järvik (poliitik)

**Mart Järvik** (sündinud 21. veebruaril 1956 Kärus) on Eesti poliitik.

## Haridus
Järvik lõpetas 1971. aastal Vändra Keskkooli 8. klassi, 1975 Tihemetsa Sovhoostehnikumi ja 2009 Tartu Ülikooli Türi kolledži keskkonnateaduse erialal. 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonnas magistrikraadi keskkonnakorralduse ja planeerimise alal.

## Töökäik
Ta töötas 1975–1979 Lokuta kolhoosis remonditöökoja juhatajana ja autojuhina. 1979–1989 Pärnu Autobussi- ja Taksopargis bussijuhina. Alates 1991. aastast on ta Rassi talus Käru vallas taluperemees. 1989–1991 töötas ta Soome ettevõttes Antti-Teollisuus OY, kus läbis ka ehitusjärelevalve alase väljaõppe ning 1991–2002 töötas samas ettevõttes ehitusjärelevalve spetsialisti, konsultant-nõustaja ning müügiesindajana Balti ja Ida-Euroopa riikides.

2018. aastast ta olnud füüsilisest isikust ettevõtja ning tegutsenud energia- ja ressursikasutuse audiitorina.

Märtsist 2020 on ta Pärnu abilinnapea. Järvik sai abilinnapeaks seoses koalitsiooni muutumisega Pärnu volikogus, mille käigus tõrjuti kõrvale erakond Isamaa ning uue koalitsiooni moodustasid valimisliit Pärnu Ühendab, Keskerakond ja Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE).

## Poliitiline tegevus
2002–2013 oli ta Res Publica ning seejärel Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

7. aprillil 2015 astus Järvik Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda.

2002–2017 oli Järvik Järvakandi vallavanem, 2006–2009 Raplamaa Omavalitsuste Liidu vallavanemate kogu esimees, 2009–2014 Raplamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse esimees ja 2014–2018 juhatuse liige. Ühtlasi oli ta 2009–2014 Eesti Linnade Liidu juhatuse aseesimees.

2019. aasta üldvalimiste järel sai temast Eesti maaeluminister Jüri Ratase teises valitsuses. Ta oli ametis 29. aprillist 2019 kuni 25. novembrini 2019. Järvik pidi maaelu ministri kohalt ennetähtaegselt lahkuma seoses ministeeriumi haldusalas toimunud mitmete skandaalidega ja peaministri usalduse kaotamisega.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 141 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Mart Järvik on abielus ja tal on kaks täiskasvanud last.

## Viited

## Välislingid
*Fred Püss Kes on EKRE värsked ministrikandidaadid Mart Järvik, Marti Kuusik ja Rene Kokk? Delfi, 6. aprill 2019
*EKRE ministrikandidaadid: Helmed, Kokk, Järvik ja Kuusik ERR, 6. aprill 2019
Rapla (Nepal)

**Rapla** (nepali रप्ला) on asula (külaarenduskomitee, Village Development Committee, nepali keeles गाउँ विकास समिति *gāun bikās samiti*) Nepali lääneosas, Mahākālī ringkonna Dārchulā maakonnas. 

Nepali 1991. aasta rahvaloenduse ajal paiknes asulas 205 majapidamist, kus elas kokku 1112 inimest. 2000. aastal oli Raplas elanikke 1207, 2001. aastal 227 majapidamist 1207 inimesega (neist 594 naist ja 613 meest) ning 2011. aastal 1187 elanikku.

Asula paikneb Nepali loodepiiril Indiaga. Põhjas piirneb see Byashiga, idas Ghusaga ning lõunas Sunsera ja Sitaulaga. Rapla koordinaadid on 29°57′N 80°43′E.

## Viited

## Välislingid
*UN map of the municipalities of Darchula District
Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind

**Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind** (inglise keeles *Dannie Heineman Prize for Mathematical Physics*) on auhind, mida Ameerika Füüsikaselts annab igal aastal välja panuse eest matemaatilises füüsika valdkonnas. 

Auhinna asutas 1959. aastal Heinemani fond. Dannie Heineman (1872–1962) oli ettevõtja ja insener. 

## Laureaate
*1959 – Murray Gell-Mann
*1960 – Aage Bohr
*1965 – Freeman Dyson
*1970 – Yoichiro Nambu
*1971 – Roger Penrose
*1973 – Kenneth G. Wilson
*1974 – Subrahmanyan Chandrasekhar
*1975 – Ljudvig Faddejev
*1976 – Stephen Hawking
*1977 – Steven Weinberg
*1986 – Aleksandr Poljakov
*1988 – Julius Wess and Bruno Zumino
*1994 – Richard Arnowitt, Stanley Deser ja Charles W. Misner
*1996 – Roy J. Glauber
*1998 – Edward Witten
*2001 – Vladimir Arnold
*2002 – Michael B. Green and John Henry Schwarz
*2004 – Gabriele Veneziano
*2007 – Juan Maldacena 
*2022 – Antti Kupiainen 
*2023 – Nikita Nekrassov

## Välislingid
*
*Auhinda tutvustav info Ameerika Füüsikaseltsi kodulehel. aps.org
Matemaatiline füüsika

**Matemaatiline füüsika** (inglise keeles *mathematical physics*) on füüsikaliste nähtuste matemaatiliste mudelite teooria. Tegemist on rakendusmatemaatika teadusharuga; tõe kriteerium selles on tõestus. Erinevalt puhta matemaatika teadusharudest uuritakse matemaatilises füüsikas füüsikaprobleeme matemaatilisel tasandil ning tulemused esitatakse teoreemide, graafikute, tabelite jms kujul, millele lisatakse nende tulemuste füüsikaline interpretatsioon.

Ajakirja Journal of Mathematical Physics toimetuskolleegium annab matemaatilise füüsikale järgmise määratluse: "matemaatika rakendamine füüsikaprobleemide lahendamiseks ning selliste rakenduste jaoks sobivate matemaatiliste meetodite ja füüsikateooriate väljatöötamine".

## Matemaatiline füüsika ja teoreetiline füüsika
Lähedane teadusharu on teoreetiline füüsika, mis arendab uusi matemaatilisi mudeleid nähtustele, mille kohta rahuldavaid mudeleid pole veel välja töötatud ja vahel on nii, et meetodite ja mudelite matemaatilise ranguse nõudeid pole tagatud, samas kui matemaatiline füüsika töötab tavaliselt juba arendatud mudelitega, mis vastavad matemaatilise ranguse nõuetele.

## Auhindu
*Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind

## Välislingid
277 eKr

**277. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Cornelius Rufinus ja Gaius Iunius Bubulcus Brutus.
*Antigonos II sai Makedoonia kuningaks.

## Sündinud
*

## Surnud
*
278 eKr

**278. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Fabricius Luscinus ja Quintus Aemilius Papus.
*Pyrrhos võitles Sitsiilias.
*Ankara piirkonna vallutasid gallide hõimuliit galatid, kes tegid Ankara esimest korda pealinnaks.

## Sündinud
*

## Surnud
*
279 eKr

**279. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Publius Sulpicius Saverrio ja Publius Decius Mus.
*Asculumi lahing, Pyrrhose võit
*Balkanile tungisid keldi hõim galaadid, Aitoolia liit lõi nende sissetungi tagasi.

## Sündinud
*

## Surnud
*
Toonoja (rabasaar)

**Toonoja** on raba(pool)saar Kuresoo rabas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Karjasoo külas.

Saarel voolab Toonoja. Varem asus saarel Toonoja küla.