open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hurmaa

**Hurmaa** ehk **kakiploom** ehk **kaki** on idadiospüüri vili, botaaniliselt mari.

## Ajalugu
Hurmaad pärinevad arvatavalt Hiinast. Viljad on olnud eelajaloolisel perioodil oluliseks toiduallikaks nii Hiinas, Koreas kui ka Jaapanis. Looduslik idadiospüür kasvab Hiina metsades ja selle vilju on esmakordselt kirjeldatud umbes aastal 2000 eKr. Puud viidi kultuuri 5. või 6. sajandil.

## Kultivarid
Tänapäeval tuntakse maailmas üle 2000 idadiospüüri kultivari, mida kasvatatakse lähistroopilises kliimavöötmes ja parasvöötmes. Lõviosa maailma kogutoodangust annavad vähesed kultivarid. Hiinas, Koreas ja Jaapanis kasvatatud hurmaad annavad peaaegu 90% maailma kogutoodangust.

## Viljade välimus ja valmimine
Hurmaade värvus on sõltuvalt kultivarist oranžikaspunane kuni kollakasoranž. Viljad valmivad tavaliselt viie kuu jooksul pärast õitsemist, tavaliselt oktoobris. Kasvuhoones kasvatatud taimedel on võimalik esimest saaki saada kaks kuud varem – augusti keskel. Küpse vilja mass on tavaliselt vahemikus 100–300 (400) grammi ning küpsust kontrollitakse sageli suhkrusisalduse määramisega.

## Parkainete mõju kaotamine
Noor ja alles kasvav hurmaa on temas sisalduvate lahustuvate parkainete tõttu tugeva kootava maitsega. Teatud kultivaridel vähenevad või kaovad need omadused vilja valmimisel. Ülejäänud sortidel tuleb kootavat toimet vähendada viljade töötlemisega. Puuviljakasvatajad kasutavad protsessi läbiviimiseks süsinikdioksiidi. Valminud viljad hoitakse 24 tundi 90–100% CO2 keskkonnas konstantsel temperatuuril (25 °C). Parkainete koagulatsiooniprotsessi lõpetamiseks lastakse viljadel veel 24–48 tundi 20 °C juures tavalises õhus seista. Mõnikord lisatakse protsessi kiirendamiseks ja vilja tekstuuri paremaks väljatoomiseks süsihappegaasile veel etanooli auru. Alternatiivset meetodit kasutatakse kasvuhoones kasvatatavatel viljadel. Parkainete mõju kaotamiseks seotakse (vahetult enne viljade valmimist) puu otsas rippuvate viljade ümber polüetüleenist kotid, kuhu lisatakse veidi etanooligeeli. Sellise meetodiga kaotab hurmaa vintsked omadused 1–2 ööpäevaga.

## Viited

## Välislingid

* Robert Aps "Hurmaa ühendab kasuliku ja maitsva" Tervistav!/Postimees
Stephen

**Stephen** (ka **Stephen de Blois**; 1096 – 25. oktoober 1154) oli viimane Normanni dünastiast Inglismaa kuningas (1135–1154) ja Normandia hertsog (1135–1154).

Stephen oli William I lapselaps, William Vallutaja tütre Blois' krahvinna Adela ja Blois' krahv Stepheni poeg. Blois' krahv Stephen hukkus Esimeses ristisõjas Ramlah' lahingus. 

Stephen sai Inglismaa troonile pärast onu Henry I surma 1135, sest jõudis end enne tolle tütart keisrinna Matildat Inglismaa kuningaks kroonida. Tema valitsusaeg oli ebakindel, sest parunid kahtlesid tema võimu legitiimsuses ning korraldasid sageli ülestõuse. 

1139 puhkeski Matilda ja Stepheni pooldajate vahel kodusõda (anarhia periood Inglismaal), mis kestis kuni Stepheni surmani, ent siiski õnnestus tal kuni surmani võimul püsida. Kodusõja ajal hõivasid Matilda väed Lääne-Inglismaa. Stephen vangistati Lincolni lahingus, kuid tema abikaasa Matilda koondas kuninga toetajad ja koos Ypresi Williami abiga vangistas keisrinna poolvenna, Robert Gloucesteri earli, kelle vastu Stephen vabastati. 1148. aastal Matilda loobus võitlusest ja lahkus vägedega Inglismaalt, kuid 1149. ja 1153. aastal tungis Inglismaale trooninõudlejana Matilda poeg teisest abielust Anjou krahvi Geoffroy V-ga Henry.

Stepheni poja Eustache'i surma järel (1153) sõlmis Stephen Wallingfordi rahulepingu ja tunnistas Matilda poja Henry enda surma järel oma järglaseks Inglismaa troonil Henry II-na.
## Isiklikku
Stephen abiellus 1125 Boulogne'i Mathilde'iga, kes oli Boulogne'i krahvi Eustache III ainus laps ja krahvkonna pärija. Ema poolt oli Mathilde Inglismaa normannide vallutuse eelsete kuningate järeltulija. 

Abielust sündis viis last. Vanim poeg Eustache IV (1130–1153) päris ema surma järel 1152 Boulogne'i krahvkonna, kuid suri juba järgmisel aastal ja krahviks sai kolmas poeg Guillaume I (1137–1159), sest teine poeg Baudouin oli vahepeal üsna noorelt surnud. Guillaume oli Boulogne'i krahv kuni surmani 1159. Guillaume oli ainus poeg, kes abiellus, kuid lapsi ei saanud neist ükski, nii et Stepheni sugu suri meesliinis välja ja Boulogne'i krahvkonna päris vanem tütar Marie (1131–1182), kes hakkas seda valitsema koos oma abikaasaga. Noorim laps, tütar Mathilde, suri mõne aasta vanuselt.

Stephenil oli koos armukese Damette'iga vähemalt kolm vallaslast. Nimepidi on teada pojad Gervase, Ralph ja Americ, kellest esimene valiti isa mõjul väga noorelt, juba 1138 Westminsteri kloostri abtiks.

Stephenil ei olnud poega, kellele pärandada Inglismaa trooni. Trooni pärandas ta Matilda pojale Henry II-le, kellest sai Plantageneti dünastia alusepanija.

## Seos Eestiga
1896. aastal leitud Vaida aare sisaldas 73 Stepheni münti.

## Viited
Venemaa kosmoseväed

**Venemaa kosmoseväed** (vene keeles *Космические войска России*) on osa Venemaa relvajõudududest.

Kosmoseväed eraldati omaette väeliigina õhuvägedest 1992. aastal. 1997 liideti kosmoseväed Venemaa strateegiliste raketivägedega ning 2001. aastal loodi taas eraldi väeliigina. 2015. aastal  eraldati Venemaa kosmoseväed taas iseseisvaks väeliigiks ja loodi kosmosevägede asemele Venemaa õhu-kosmosekaitseväed. 

Kosmosevägede peamisteks asukohtadeks on olnud Baikonuri kosmodroom  Kasahstanis, Plessetski kosmodroom  Arhangelski oblastis ja Svobodnõi kosmodroom  Amuuri oblastis. Kosmosevägede alluvuses on ka Qəbələ radarijaam Aserbaidžaanis ja jälituskompleks Okno Tadžikistanis Nureki lähedal.

Kosmosevägede ülesandeks on koguda infot võimaliku raketirünnaku kohta Venemaa vastu ja edastada see riigi juhtkonnale, rakettide tõrje ja satelliitide haldamine. Venemaa satelliitide arv ületas 2007. aasta lõpuks saja piiri, neist 40 on puhtalt kaitseotstarbelised. Kosmoseväed arendasid GLONASSi positsioneerimissüsteemi, mis pidi hakkama konkureerima GPS-süsteemiga.

Kosmosevägede ohvitsere õpetati välja Peterburis asuvas Možaiski nimelises sõjalises kosmoseakadeemias.
## Kosmosevägede juhatajad
* 2004–2008 oli kosmosevägede juhataja kindralpolkovnik Vladimir Popovkin. 
* 2008–2011 oli kosmosevägede juhataja kindralmajor Oleg Ostapenko. 
* Alates kosmosevägede taasloomisest 2015. aastal on neid juhtinud Aleksandr Golovko.

## Viited

## Välislingid

*http://web.archive.org/20070123085931/www.mil.ru/848/1045/1276/index.shtml
Richard II

**Richard II** (6. jaanuar 1367 – 14. veebruar 1400) oli Inglismaa kuningas aastatel 1377–1399.

Richard oli Inglismaa kuninga (1327–1377) Edward III pojapoeg, Musta Printsi Edwardi ning Kenti Joani poeg. Richard sündis Prantsusmaal, kus Walesi prints ja Akvitaania hertsog Edward täitis Akvitaania printsi kohustusi. Prints Edward suri 1376. aastal ning nii päris pärast Edward III surma 1377. aastal Inglismaa trooni printsi alaealine poeg Richard. Richard II oli viimane Plantageneti dünastiast pärinev Inglismaa kuningas ning teda nimetati sageli sünnikoha järgi Bordeaux' Richardiks.

1387. aastal juhtis Richardi onu Gloucesteri hertsog Thomas Woodstockist sõjakäiku kõrgaadlike toel Richardi valitsemise vastu ning hukkas tema nõuniku Simon Burley. 

1388. aastal sai Richard täisealiseks (21) ning ta asus valitsema ilma regentnõukoguta.

Richardi kukutas tema onupoeg, Edward III poja Genti Johni (tolleaegses inglise kirjaviisis *Gaunt* ehk Gaunti John) poeg Henry Bolingbroke, kes krooniti järgmiseks Inglismaa kuningaks Henry IV-na.

Richard II hilisemat mainet on tugevalt kujundanud William Shakespeare, kelle näidend "Richard II" kujutas kuninga valitsemist ebaõnnestununa ning tema kukutamist Bolingbroke'i poolt 15. sajandil puhkenud Rooside sõja põhjusena. Tänapäeva ajaloolased seda tõlgendust ei toeta, ehkki Richardi kukutamist peetakse peamiselt ta enda tegude tagajärjeks.

## Isiklikku
1382. aastast oli Richard abielus Böömi Annaga (1366 Praha – 1394 London), kes oli Saksa-Rooma keisri (1346–1378) ja Böömimaa kuninga (1346–1378) Karl IV tütar ning Saksa kuninga (1378–1400) ja Böömimaa kuninga (1378–1419) Wenzeli poolõde. Abielu oli järglasteta.

## Vaata ka
*Wat Tyleri ülestõus
*Saja-aastane sõda
Viktor Tsoi

**Viktor Tsoi** (vene keeles Виктор Робертович Цой; 21. juuni 1962 Leningrad – 15. august 1990 Sloka-Talsi maantee 35. kilomeeter; 2,5 km Ķesterciemsi külast Tukumsi rajoonis, tänapäeva Sēme vallas) oli vene laulja, laulukirjutaja ja näitleja, vene rokkmuusika üks alusepanijaid. Ta isa oli Kasahstanis sündinud korealane ja ema venelane.

Venemaal on olnud vähe lauljaid, kes on nii noorelt oma põlvkonna ikooniks kujunenud ja kellel on olnud nii tohutu mõju oma žanrile ja inimestele.

Viktor Tsoi asutas 1982. aastal rokkansambli Kino, olles ansambli juht ning kõigi laulude sõnade ja peaaegu kõigi laulude muusika autor. Ta oli ka ansambli solist ja mängis rütmikitarri. Bändi teised liikmed aeg-ajalt vahetusid. Pärast Tsoi surma läks ansambel laiali.

1988. aastal valmis film "Igla" (Nõel), kus Tsoi mängis peaosa ja oli ühtlasi helilooja. See oli üks esimesi filme NSV Liidus, mis tõstatas narkomaania ja narkootikumide äriga seotud organiseeritud kuritegevuse probleemi. Selle filmi eest valiti Tsoi 1989. aastal aasta parimaks meesnäitlejaks NSV Liidus. Film võitis 1990. aastal Nürnbergi filmifestivalil peaauhinna.

Tsoi oli abielus Marianna Tsoiga. Abielust sündis 1985. aastal poeg Aleksandr. 1987. aastal jättis Viktor oma naise ja poja maha ning läks teise naise Natalja Razlogova juurde, kuid tema abielu ei lahutatud.

Viktor Tsoi hukkus autoõnnetuses, sõites oma Moskvitš 2141-ga sisse vastutulevale liinibussile Ikarus-250. Ta oli õnnetuse ajal täiesti kaine, ajurakkude analüüs näitas, et ilmselt jäi ta kurnatuse tõttu rooli taga magama. 

Viktor Tsoi maeti Peterburi Bogoslovskoje kalmistule. Kohe sai hauast palverännu koht, nii nagu Jim Morrisoni hauast Pariisis.

## Filmograafia

## Viited

## Kirjandus
**Виктор Цой. Звезда по имени Солнце: стихи, песни, воспоминания.* ЭКСМО-ПРЕСС, 2000, 415 lk. ISBN 5-04-005924-8
*Марианна Цой, Александр Житинский. *Виктор Цой: стихи, документы, воспоминания*. Серия "Звезды рок-н-ролла". Новый Геликон, 1991, 366 lk. http://bookre.org/reader?file=43860http://lib.rus.ec/b/187981/read ISBN 5-85-395-018-5

## Artiklid
*Artjom Troitski: Viktor Tsoi oli suur ja romantiline kangelane. – Eesti Päevaleht, 20. juuni 2007. https://epl.delfi.ee/artikkel/51091515

## Välislingid

*kinoman.net Ansamblile "Kino" ja Viktor Tsoile pühendatud veebisait (vene keeles)
*Группа "Кино" Ansambel "Kino" kroonika, fotoalbum, fonoteek, mälestused Viktor Tsoist jm (vene keeles)
*Группа "Кино": Киномания в сети Ansamblile "Kino" ja Viktor Tsoile pühendatud parimate veebisaitide lingid (vene keeles)
*Viktor Tsoi haud wikimapia.org
*Kino Sõprus toob ekraanile filmi, mis rokkis katki Nõukogude Liidu www.elu24.ee (Film "Assa" on lugu Viktor Tsoist ja tema ansamblist "Kino")
*Kino solisti Viktor Tsoi sünnist möödus 50 aastat uudised.err.ee (video)
*
James I

**James I** nime kandvaid monarhe on olnud mitu:

***[[James I (Šotimaa)|James I]]** oli Šotimaa kuningas
***[[James I (Inglismaa)|James I]]** oli Inglismaa ja Šotimaa kuningas (viimases James VI-na)

## Vaata ka
*James II

*Jakob I
*Jaime I
*Jacques I
James II

**James II** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[James II (Šotimaa)|James II]]**, Šotimaa kuningas
***[[James II (Inglismaa)|James II]]**, Inglismaa ja Šotimaa kuningas (viimases James VII-na)

## Vaata ka
*James I

*Jaime II
*Jacques II
Henri I

**Henri** või **Henri I** nime all on tuntud mitu monarhi:

* **[[Henri (Luksemburgi suurhertsog)|Henri]]** on Luksemburgi suurhertsog alates 2000. aastast.
* **[[Henri (Ladina keiser)|Henri Flandriast]]** (1174–1216), Ladina keiser.
* **[[Henri I (Prantsusmaa)|Henri I]]** (1008–1060), Prantsusmaa kuningas.
* **Henri I**, Jeruusalemma kuningas, oli Champagne'i hertsog Henri II (1166–1197).
* **[[Henri I (Champagne)|Henri I]]** (suri 1181), Champagne'i hertsog.
* **[[Henri I (Brabant)|Henri I]]** (umbes 1165–1235), Brabanti hertsog.
* **[[Henri I (Küpros)|Henri I Paks]]** (1217–1253), Küprose kuningas.
* **Henri I**, Navarra kuningas, oli Champagne'i hertsog Henri III (umbes 1244–1274).
* **[[Henri I (Guise'i hertsog)|Henri I]]** (1550–1558), Guise'i hertsog.
* **[[Henri I de Bourbon]]** (1552–1588).
* **[[Henri I de Montmorency]]** (1534–1614).
* **[[Henri I (Lotring)|Henri I]]** (1563–1624).
* **[[Henri de Savoie]]** (1572–1632), Nemours'i hertsog.
* **[[Henri I (Haiti)|Henri I]]** (1767–1820), Haiti kuningas.

## Vaata ka

* **[[Henry I]]** oli Inglismaa kuningas aastatel 1100–1135

*Heinrich I

*Henri II
*Henri III (täpsustus)
Tartu linna aukodanik

**Tartu linna aukodanik** on Tartu linna aunimetus, mis antakse erilise auavaldusena inimesele, kes on elutööga osutanud Tartule väljapaistvaid teeneid. Nimetusega kaasneb alates 1996. aastast aumärk Tartu Suurtäht). 

Tartu aukodaniku nimetust koos Tartu Suurtähega antakse Tartu linnavolikogu otsusel kord aastas, tavaliselt jaanuaris. Nimetused ja aumärgid antakse üle Tartus toimuval pidulikul kontsertaktusel igal aastal enne vabariigi aastapäeva, 22. või 23. veebruaril. 

Ettepanekuid aukodaniku nimetuse või teenetemärgi andmise kohta võib esitada igaüks.

## Tartu aukodanikud enne Teist maailmasõda
* 1939 Konstantin Päts
* 1939 Jaan Tõnisson

## Tartu aukodanikud nõukogude ajal
* 1980 Harald Haberman
* 1980 Ivan Talja
* 1980 Sergei Demidov
* 1982 Paul Ariste
*1983 Richard Ritsing
* 1984 Kaarel Ird

## Tartu linna aukodanikud

*1993 Voldemar Vaga
*1999 Viktor Masing

## Tartu linna aukodanikud ja Tartu Suurtähe kavalerid

* 1996 Ilmar Kullam 
* 1996 Harald Keres 
* 1999 Juhan Peegel 
* 1999 Aleksander Elango 
* 2000 Sulev Vahtre 
* 2000 Rein Kirsipuu 
* 2000 Richard Villems 
* 2001 Helend Peep 
* 2001 Tullio Ilomets 
* 2001 Valve Saarma
* 2002 Hando Runnel 
* 2002 Uno Uiga 
* 2003 Karl Kull 
* 2003 Jaan Kaplinski 
* 2003 Erast Parmasto 
* 2004 Ain-Elmar Kaasik 
* 2004 Alo Ritsing 
* 2004 Jaan Einasto 
* 2005 Aadu Regi 
* 2005 Udo Tiirmaa 
* 2005 Endel Laas 
* 2006 Hans-Voldemar Trass
* 2006 Lembit Eelmäe 
* 2006 Helju Vals 
* 2007 Atko-Meeme Viru
* 2007 Erich Kõlar 
* 2008 Mati Karelson 
* 2008 Vaike Uibopuu 
* 2008 Lembit Allikmets 
* 2009 Jüri Kärner 
* 2009 Martin Kutman 
* 2009 Arnold Rüütel 
* 2010 Henn Käämbre 
* 2010 Madis Kõiv 
* 2011 Marika Mikelsaar 
* 2011 Enn Tarto 
* 2012 Tiiu Sild 
* 2012 Lehte Hainsalu 
* 2012 Ants Peetsalu 
* 2013 Ülo Kaasik 
* 2013 Ene Mihkelson 
* 2013 Mart Ustav 
* 2014 Peeter Saari 
* 2014 Ain Kaalep 
* 2014 Nora Kutti 
* 2014 Peeter Tulviste 
* 2015 Andres Metspalu 
* 2015 Rein Kamarik 
* 2016 Tiia Toomet 
* 2016 Jaan Eha 
* 2017 Väino Kull 
* 2017 Üllar Põvvat 
* 2017 Rein Taagepera
* 2018 Joel Luhamets
* 2018 Rutt Hinrikus 
* 2018 Tiina Talvik 
* 2019 Leida Kikka 
* 2019 Ago Kõrgvee 
* 2019 Heldur Viires
* 2020 Mihkel Zilmer
* 2020 Marju Lauristin
* 2020 Paul Varul
* 2021 Neinar Seli
* 2021 Lemme Haldre
* 2021 Jüri Talvet 
* 2022 Mall Hiiemäe
* 2022 Maire Koppel
* 2022 Eero Vasar 
* 2023 Madis Ligi 
* 2023 Tiina Stelmach  
* 2023 Peeter Volkonski
* 2024 Mati Karmin
* 2024 Enn Lust
* 2024 Anne Daniel-Karlsen 
* 2025 Krista Aru 
* 2025 Andrus Ansip 
* 2025 Ene-Margit Tiit
* 2026 Ene Ergma  
* 2026 Aare Märtson 
* 2026 Andres Põhjala. 

Tartu aukodaniku nimetusest on loobunud Hillar Palamets (2002) ja Mart Kadastik (2016).

## Viited
Charles V (täpsustus)

**Charles V** nime all on tuntud mitu monarhi:

***[[Charles V]]** oli Prantsusmaa kuningas
***[[Charles V (Lotring)|Charles V]]** oli Lotringi hertsog

## Vaata ka
*Karl V (täpsustus)

*Charles I (täpsustus)
*Charles II (täpsustus)
*Charles III (täpsustus)
*Charles IV (täpsustus)
Noobelaardlane

**Noobelaardlane** (*Buprestis octoguttata*) on hundlaste sugukonda aardlase perekonda kuuluv mardikas.

Tal on säravsinine kitiinkest, mõlemal kattetiival on neli kollast laiku. Eesselg on kollase servaga.

Elab päikeselistes männimetsades. Eestis esineb harva.

## Välislingid
*
Sheffield

**Sheffield** on linn Suurbritannias Lõuna-Yorkshire'i krahvkonnas.

Linnas asub 1905. aastal asutatud Sheffieldi Ülikool.

## Sport
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Sheffield United.

## Viited

## Välislingid
* http://www.sheffield.gov.uk/
Es (muusika)

**Es** (tähtnimetus) ehk **mi-bemoll** (silpnimetus) on noodinimed. Es on saadud e noodi altereerimisel pooltooni võrra alla (madaldamisel).
His

**His** (tähtnimetus) ehk **si-diees** (silpnimetus) on noodinimed. His on saadud h noodi altereerimisel pooltooni võrra üles (kõrgendamisel).
Gis

**Gis** (tähtnimetus) ehk **sol-diees** (silpnimetus) on noodinimed. Gis on saadud g noodi altereerimisel pooltooni võrra üles (kõrgendamisel).
Dubldiees

**Dubldiees** ehk **kaksikdiees** () on kõrgendusmärk, mis kõrgendab heli tervetooni võrra.

Dubldiees kirjutatakse noodipea ette nii, et sama mõtteline horisontaalliin läbib nii noodipea kui ka dubldieesi keset.

## Vaata ka
* Alteratsioonimärk
* Dublbemoll
Dublbemoll

**Dublbemoll** ehk **kaksikbemoll** () on topelt-madaldusmärk, mis madaldab heli tervetooni võrra.

## Vaata ka
*Alteratsioonimärk
Aisad

**Aisad** (Lõuna-Eestis *vehmrid*) on kaks ligikaudu paralleelset pikka puidust latti või toru, mis moodustavad kinnitussüsteemi. 
 
Aiste abil rakendatakse (kinnitatakse) veoloom rakendiga veetava vankri, ree või muu sõiduvahendi ette, samuti rakendatakse veoloom aiste abil maaharimisriistade või muude põllutöömasinate ette. 

Aisad kinnituvad kas otse vankri või ree külge või veoraua otste külge, mis keskelt kinnitub veetava mehhanismi külge, tekitades tööorgani ja vedava looma vahele liigendi.

Kündmisel ja muudel põllutöödel kasutatakse tihti ka "pehmeid aisu" ehk trenge. 

Mitmehobuserakendi korral kasutatakse veotiislit.

**Aisteks** nimetatakse ka rippkiige võlli külge kinnitavaid latte.

## Vaata ka
*aislohisti
*aisakell
*rakmed
*tiisel
*vehmer
Sigrid

**Sigrid Eriksdotter Vasa** (15. oktoober 1566 Svartsjö loss, Färingsö – 1633) oli Erik XIV ja ta armukese Karin Månsdotteri tütar.

Sigrid oli oma vanemate esimene laps. Karin polnud tema sünni ajal veel 16-aastanegi. Erik ja Karin sõlmisid morganaatilise abielu 1567 ja ametliku abielu pärast seda, kui Karin oli aadliseisusse tõstetud, 1568. aastal. Sigrid viibis nii oma vanemate pulmas kui ka oma ema kuningannaks kroonimise juures koos oma venna Gustaviga. See oli esimene kord Rootsi ajaloos, kus kuningliku abielu sõlmimisel viibisid abielupaari lapsed. Lapsed viibisid juures selleks, et näidata nende uut staatust: mõlemad tunnistati seaduslikuks ja Sigrid sai kõik kuningliku printsessi õigused.

1568. aastal Erik kukutati ja kogu pere, Sigrid kaasa arvatud, vangistati koos temaga. Vangistuses sündis Karinil veel kaks poega, kes aga surid enne isa. 1573. aastal eraldati Sigrid isast ning viidi koos ema ja vennaga Turu linnusesse. 1575. aastal viidi ka Gustav ema ja õe juurest ära. 1577. aastal Erik suri ning Karin ja Sigrid lasti vabaks.

Sigrid naasis õukonda, kuid tema seisund oli ebakindel. Temast tehtud pildil on kirjas "Preili Sigrid Vasa, kuningas Eriku seaduslik tütar", niisiis ei tunnistatud teda printsessiks, aga aadlikuks ikkagi, sest sõna "preili" kasutati rootsi keeles kuni 19. sajandini üksnes aadlike kohta. Sigridist tehti 1582 oma onutütre, 2 aastat noorema printsess Anna õuedaam. Sigrid viibis koos Annaga oma onupoja, Anna venna Sigismund III kroonimisel Poola kuningaks 1587. aastal.

Sigrid abiellus 1597. aastal Henrik Klasson Tottiga, kes 1603. aastal suri. Abielust sündis kolm last: Åke Henriksson Tott (1598–1640), Anna Henriksdotter Tott (suri lapsena) ja Erik Henriksson Tott (suri 1621).

10. septembril 1609 abiellus Sigrid Stockholmi kuningalossis Nils Nilssoniga, kes oli maavanem ja riigikohtu kohtunik.
Friedrich Brandt

**Friedrich Brandt** (pseudonüüm **Priidik Prant** või **Priidik Prants**; 18. oktoober 1830 Sepi mõis – 14. mai 1890) oli eesti koolmeister ja raamatuautor.

Priidik Prant sündis Läänemaal Märjamaa kihelkonnas Sipa mõisas külarätsepa pojana. Lõpetas Jädivere seminari 1848. Töötas Sipal koolmeistri, valla-, kohtu- ja magasi-aida kirjutajana, hiljem köstrina Nõval ja Ristil. Aastast 1875 oli Tallinnas raamatuköitja. 

Brandtilt on ilmunud hulgaliselt raamatuid ja brošüüre. Avaldanud mitu ilmalike laulude kogu:
*"Eestima Öpik, ehk, mitmesuggused aialikkud laulud" Tartu, 1864
*"Läne Lilleaed" Tartu, 1868
*"Harju Laulik" Tartu, 1872
*"Eesti Kukulind ehk Küla Kägu" 1875
*"Harju Ööpik" 1875
*"Wene ja Türgi Söa Laulud aastal 1877" 1877
*"Ajalik Tasku-Laulu-Raamat" 1881
*"Kolmas "Eesti Öpik" ehk Eesti noore rahva rõemuks kokkupandud mitmesugused lõbusad ajalikud laulud" Rakvere, 1885

## Välislingid
*
José Balmes

**José Balmes Parramón** (20. jaanuar 1927, Montesquieu, Barcelona – 28. august 2016) oli katalaani päritolu Tšiili maalikunstnik.

## Elulugu
Balmes õppis aastatel 1943–1949 Tšiili Ülikooli Kaunite Kunstide Koolis (Escuela de Bellas Artes de la Universidad de Chile). Ta võttis 1947. aastal Tšiili kodakondsuse ja sekkus Tšiili poliitilisse ellu. 1950. aastal nimetati ta Tšiili Ülikooli Kaunite Kunstide Kooli professoriks. 1954. aastal õppis ta Prantsusmaal ja Itaalias. 1959. aastal asutas Balmes koos maalikunstnike Gracia Barriosi, Alberto Péreze ja Eduardo Bonattiga rühmitise Grupo Signo. Aastatel 1966–1972 töötas ta Tšiili Ülikooli Kaunite Kunstide Kooli direktorina. 1968. aastal oli tema isikunäitus Galería Ibero Clubis Bonnis, Saksamaal. 1972–1973 oli ta Tšiili Ülikooli kaunite kunstide teaduskonna dekaan. 1973. aastal lahkus ta seoses sõjaväelise riigipöördega Tšiilist ja jäi elama Prantsusmaale. 1974. aastal oli ta Pariisi Ülikooli maalikunsti professor. Samal aastal olid näitused Pariisi Kongresside Palees ja Sofias Bulgaarias. 1976. aastal oli tal näitus Kunsti ja rahu galeriis (Galerie de L'Art et La Paix) Pariisis ning 1983. aastal näitus Pierre Lescot' galeriis (Galerie Pierre Lescot) Pariisis. 1986. aastal liitus ta Tšiili Katoliikliku Ülikooli Kunstide Kooli maalikunsti kateedriga (cátedra de pintura en la Escuela de Arte de la Universidad Católica de Chile).

## Tunnustus
*1954 Avaliku salongi maalikunsti esimene preemia (Primer Premio de Pintura en el Salón oficial)
*1961 Pariisi biennaali maalikunsti preemia (Premio de Pintura en la Bienal de París) 
*1971 esimene preemia Bienal Americana de Arte en Calil Columbias 
*1977 esimene preemia rahvusvahelisel näitusel "Intergraphic" Berliinis Saksamaal 
*1986 esimene preemia Iberoamericana biennaalil (Bienal Iberoamericana) Buenos Aireses Argentinas 

## Välislingid
*Milan Ivelic: Museo Nacional de Bellas Artes. Santiago, Chile. 1994 
*Portal de Arte: José Balmes
Aktsent (täpsustus)

**Aktsent** võib tähendada järgmist.
* Aktsent, süstemaatiline hääldusvigade kompleks võõrkeele kõnelemisel
* Rõhk (aktsent), üldises tähenduses rõhuasetus
* Aktsent (rõhk), häälduserinevus, mis eristab eesti keeles pikka (kerge aktsendiga) ja ülipikka (raske aktsendiga) silpi
* Aktsent (trükindus), on rõhu-, hääldus- või muu märk tähel, liik diakriitilisi märke
* Aktsent (muusika), heli rõhutamine
Bix Beiderbecke

**Bix Beiderbecke** (õieti **Leon Bismark Beiderbecke**; 10. märts 1903 Davenport, Iowa osariik – 6. august 1931 Long Island, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide džässpianist ja -kornetimängija.
Utria juga

**Utria juga** (ka: **Udria juga**) asub Utria külas Narva-Jõesuu linnas Ida-Virumaal.

Juga toitub Utria ojast, mida kutsutakse ka Utria hiieojaks.

1901. aastani töötas Utria ojal joa kõrval Udria vesiveski. Veskilüüs, kanal ja hooned jäid joast paremale. Vesiveski lammutati Kotšnevi pargi laiendamisel.

Joa astang oli enne sauna ehitustöid 3,2 meetri kõrgune.

Ojasuudme lähedal asuvad Utria panga kaks paljandit: jõesuudmest vasakule jääb otse ürgoru kaldalt algav Utria savikallas ja paremale veidi kaugemal asuv Utria kõrgekallas.

## Vaata ka
*Eesti jugade loend
*Udria
*Utria dessant
*Utria kivikülv
*Udria maastikukaitseala
*Utria oja
*Utria pank
*Utria savikallas
Tõrvajõe juga

**Tõrvajõe juga** asub Tõrvajõe külas Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas. 

Juga toitub Tõrvajõest. Tõrvajõel on enne põhiastangut, mille kõrgus on kuni 2,5 m, kolm väiksemat astangut, mille kõrgus ei küündi üle 0,5 m. Tõrvajõe joa astang on võetud kaitse alla. Juga kannatab kuivadel perioodidel veepuuduse all.

Tõrvajõgi voolab peale joast laskumist Tõrvajõe kanjonis, kuni väljub madalikule.

Tõrvajõe juga.jpg|Tõrvajõe juga 2016. aasta suvel


## Vaata ka
*Eesti jugade loend

## Viited

## Välislingid

* Tõrvajõe joast Eestigiid.ee lehel
Moby Dick (Ungari ansambel)

**Moby Dick** on ungari *[[thrash metal]]*-ansambel, mis moodustati 1979. aastal Sopronis. Tegutses aastatel 1980–98 ja tegutseb uuesti aastast 2002.

## Liikmed

* Tamás Schmiedl – kitarr, laul (1980–1998, 2002– )
* Norbert Mentes – kitarr (1980–1998, 2002– )
* Gábor Göbl – basskitarr (1988–1998, 2002– )
* Péter Hoffer – trummid (1992–1998, 2003– )

## Varasemad liikmed

* Balázs Bertalan – trummid (2002) 
* Tamás Rozsonits – trummid (1982–1992) 
* Kurt Giczy – basskitarr (1983–1987) 
* Miklós Jancsó – basskitarr (1980–1983) 
* Gyula Bindes – trummid (1981–1982) 
* Zoltán Horváth – trummid (1980–1981)

## Albumid

### Stuudioalbumid

*1990 – *Ugass kutya!* 
*1991 – *Kegyetlen évek* 
*1992 – *Körhinta* 
*1994 – *Fejfa helyett*
*1996 – *Indul a boksz*
*1997 – *Tisztítótűz* 
*2003 – *Golgota* 
*2005 – *Se Nap se Hold*
*2011 – *A holnapok ravatalán*
*2014 – *Földi pokol*

### Kontsertalbumid
*1993 – *Atomtámadás*
*2006 – *Moby Dick 25 éves jubileum* 

### Kogumikalbumid

*1994 – *Memento* (demolaulud)
*1998 – *Good Bye* (best of)
*2005 – *BálnaVadÁszok* (tribuut)

### Videoalbumid

*1999 – *Moby Dick Búcsúkoncert* VHS
*2005 – *Moby Dick Sziget 95* DVD 
*2006 – *Moby Dick 25 éves jubileum* DVD

## Välislingid

*http://www.moby-dick.hu/
Djabe

**Djabe** on ungari džässansambel, mis asutati 1996. aastal. Albumid "Witchi Tai To" ja "Update" on valitud Ungari aasta parimaks džässi-/maailmamuusikaalbumiteks. Djabe DVD "Sheafs are Dancing" võitis rahvusvahelise autasu Prince Award ja Surround Musicu autasu. 

## Liikmed
* Tamás Barabás – basskitarr
* Attila Égerházi – kitarr
* András Sipos – laul
* Szilárd Banai – trummid
* Zoltán Kovács – klahvpillid
* Ferenc Kovács – trompet, viiul 

## Albumid ja videod
* *Djabe* (CD 1996)
* *Witchi Tai To* (2CD 1998)
* *Witchi Tai To Tour* (VHS 1999)
* *Lay-A-Loya* (maxi-CD 1999)
* *Ly-O-Lay Ale Loya* (CD 1999)
* *Tour 2000* (CD 2000)
* *Újrajátszás* (CD 2001)
* *Update* (CD 2001)
* *Djabe Archive 1993–2000* (VHS 2002)
* *Amit az Updateről még tudni lehet* (CD 2002)
* *Evolúció* (CD 2002)
* *Flying* (DVD 2002)
* *Live In Slovakia 2002* (CD 2002)
* *Táncolnak a kazlak* (CD ja raamat 2003, DVD 2004)
* *Video archívum 2001–2002* (VHS 2003)
* *Erre táncolnak a kazlak* (maxi-CD 2003)
* *Unplugged at the New Orleans* (DVD 2003)
* *Gödöllő – 2001. június 23.* (CD 2004)
* *New Orleans+* (CD 2004)
* *Goes to festivals* (CD 2005)
* *Slices of Life / Életképek* (CD 2005, DVD 2006)
* *Tájak* (2006)
* *Táncoltak a kazlak* (2DVD, 2006)
* *Message from the Road* (CD ja DVD 2007)

## Välislingid
* http://www.djabe.hu/
Rosenbach

**Rosenbach** võib tähendada järgmist:
*Rosenbach (aadlisuguvõsa)
*Rosenbach (Görlitz), vald Saksamaal
*...
Kisõjärv

**Kisõjärv** (ka *Kisejärv, Kiisajärv, Kisi järv, Küsajärv*) on järv Võrumaal Rõuge vallas Kärinä külas. Kuulub Kisejärve järvestikku.

Järv paikneb Haanja kõrgustikul. Järve ligidal asuvad Pahijärv, Lõuna-Pahijärv ja Vuhjärv. Järv on loode-kagu suunas pikliku kujuga.

Taimestik on liigivaene: esineb kaheksa liiki makrofüüte.

Kaladest domineerivad särg ja ahven, mõnevõrra vähem on haugi. Püütud on ka roosärge, kiiska, latikat, kokre jt.

2005. aastal leiti järvest 16.–17. sajandist pärinev ühepuupaat, mis on arvele võetud arheoloogiamälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Obercunnersdorf

**Obercunnersdorf** on asula Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis Kottmari vallas.

Kuni 1. jaanuarini 2013 kuulus see Obercunnersdorfi valda.
Rummu järv

**Rummu järv** asub Harju maakonnas Kuusalu vallas Rummu külas.

Järv paikneb Põhja-Eesti lavamaal. Järve kaldad on valdavalt turbased ja madalad. 

Taimestik on liigivaene: esineb 12 liiki makrofüüte.

Järv on kalavaene. Püütud on hauge, ahvenaid, vähem kokri.

## Vaata ka

*Eesti järvede loend
Niedercunnersdorf

**Niedercunnersdorf** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Kottmari vallas.

Kuni 1. jaanuarini 2013 kuulus see Niedercunnersdorfi valda.
Oppach

**Oppach** (ülemsorbi keeles *Wopaka*) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Oppachi vallas.
Blankenfelde (Läti)

**Blankenfelde** on küla (*mazciems*) Lätis Jelgava piirkonnas Vilce vallas. 

## Vaata ka
*Blankenfelde mõis
Oybin

**Oybin** (ülemsorbi keeles *Ojbin*) on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis Oybini vallas.
Averroes

**Ibn Rushd** (ladina keeles **Averroës** või **Averroes**; täisnimi araabia keeles أبو الوليد محمد ابن احمد ابن رشد‎ *ʾAbū l-Walīd Muḥammad ibn ʾAḥmad ibn Rušd*; lühemalt ابن رشد *Ibn Rušd*; Córdoba – 10. detsember 1198 Marrakech) oli hispaania-araabia filosoof ja arst. Tema loodud filosoofiasuunda nimetatakse averroismiks.

Ta pidas sõnasõda ortodoksse islamiga. Keskajal tunti teda Aristotelese arvustajana. Ta pidas elu mõtteks armastust, kuna selle, ent ka mõistuse ja omavastutuse, vägi oli tema jaoks universumi peamine jõud.

## Viited
François-Alphonse Forel

**François-Alphonse Forel** (2. veebruar 1841 – 7. august 1912) oli Šveitsi teadlane, kes rajas järveteaduse ehk limnoloogia.

Vaatamata sellele, et ta töötas meditsiiniprofessorina Lausanne'i ülikoolis, köitsid teda rohkem järvede uurimine, nende bioloogia, keemia, veeringlus, vee setted, ja nende vastastikune mõju, mis panid aluse uuele distsipliinile – limnoloogiale. 

Foreli tähtsaim teos oli kolmeosaline "Le Léman", mille ta avaldas aastatel 1892–1904. 

Ta avastas hoovuste sageduse järvedes ja seletas siseveekogude rütmilisi võnkelaineid.

Tema auks on nimetatud Genova ülikooli F.-A. Foreli Instituut.
George Evelyn Hutchinson

**George Evelyn Hutchinson** (30. jaanuar 1903 Cambridge – 17. mai 1991 London) oli USA zooloog ja limnoloog.

Hutchinson on tuntud eeskätt järvede uurijana ning teda peetakse moodsa limnoloogia isaks. 

Ka on ta Ameerika teoreetilise ökoloogia koolkonna rajaja. Ta sõnastas planktoni paradoksi.

## Elukäik
Hariduse sai ta Gresham's Schoolis ja Cambridge'i Emmanuel College'is. Pärast kahte aastat õpetamist Witwatersrandi ülikoolis Lõuna-Aafrika Vabariigis asus ta 1928. aastal tööle Yale'i Ülikoolis. Tema karjäär kestis seal nelikümmend kolm aastat. 

Oma elu lõpuaastad veetis ta Suurbritannias Londonis, kus ka suri.

## Tunnustus
*1949 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1950 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1956 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1983 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1991 – National Medal of Science

## Tähtsamad tööd
* "The Clear Mirror" (1936)
* "The Itinerant Ivory Tower" (1953)
* "A Preliminary List of the Writings of Rebecca West, 1912–51" (1957)
* "A Treatise on Limnology" (1957, 1967, 1975, 1993)
**Vol I "Geography, Physics and Chemistry" (1957)
**Vol II "Introduction to Lake Biology and the Limnoplankton" (1967)
**Vol III "Limnological Botany" (1975)
**Vol IV "The Zoobenthos" (1993)
* "The Enchanted Voyage" (1962)
* "The Ecological Theater and the Evolutionary Play" (1965)
* "Introduction to Population Ecology" (1978) 
* "The Kindly Fruits of the Earth: Recollections of an Embryo Ecologist" (Yale University Press, 1979)

## Isiklikku
Hutchinson sai 1941. aastal USA kodakondsuse.

## Kirjandus
* Myrdene Anderson. Sharing G. Evelyn Hutchinson's fabricational noise. *Sign Systems Studies* 2000, 28:388-396.
The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars

**"The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars"** on David Bowie' 1972. aastal ilmunud album.

See jutustab loo Ziggy Stardustist. Ziggy on rokkstaar, kes ennustab ühtaegu nii Maa hukkumist viie aasta pärast, kuna kõik loodusressursid lõpevad, kui ka lootust, mille toovad kosmoserändurid, kes reisivad mustade aukude kaudu universumite vahel. Tulnukad saabuvad Ziggy viimase kontserdi ajal ning hävitavad ta otse laval laulu "Rock 'n' roll suicide" taustal, jagades tema aine endi vahel, et muutuda meie universumis nähtavateks. Ehkki Ziggyt ennast on peetud tulnukaks, on ta Bowie' tõlgenduses siiski vaid inimene, kes ennustab tulnukate saabumist.

David Bowie' sõnul andsid Ziggy Stardusti kuju loomiseks inspiratsiooni Briti rokklaulja Vince Taylor, USA kantrilaulja Legendary Stardust Cowboy (Norman Carl Odam) ning tollal Bowie' riideid disaininud Kansai Yamamoto.

Album jõudis Suurbritannia albumimüügi edetabelis 5. kohale. Hiljem on seda korduvalt valitud maailma kõigi aegade parimate albumite hulka.

Album on mõjutanud paljusid tuntud rokkmuusikuid.

## Lood

# "Five Years" - 4:42
# "Soul Love" - 3:33
# "Moonage Daydream" - 4:37
# "Starman" - 4:16
# "It Ain't Easy" - 2:57 (Ron Davies)
# "Lady Stardust" - 3:21
# "Star" - 2:47
# "Hang On to Yourself" - 2:38
# "Ziggy Stardust" - 3:13
# "Suffragette City" - 3:25
# "Rock 'n' Roll Suicide" - 2:57

Kõikide laulude sõnade ja muusika autor on David Bowie, va "It Ain't Easy".

## Viited
Hüdrobioloogide loend

*Siin on loetletud [[hüdrobioloog]]e*

## F
*François-Alphonse Forel

## H
*George Evelyn Hutchinson

## J
*Arvi Järvekülg

## K
*Külli Kangur

## M
*Neeme-Õnneleid Mikelsaar
*Aare Mäemets

## N
*Tiina Nõges

## T
*Tarmo Timm

## V
*Kaarel Vilbaste
*Sirje Vilbaste

## W
*Richard Woltereck
Marcel Aymé

**Marcel Aymé** (29. märts 1902 Joigny, Prantsusmaa – 14. oktoober 1967 Pariis) oli prantsuse kirjanik.

Ta kirjutas romaane, lühijutte, lastejutte ja näidendeid. Paljud tema teosed on ka ekraniseeritud.

## Teosed

### Eesti keeles ilmunud
* Teise mehe pea: näidend 4 vaatuses, Loomingu Raamatukogu, 1962, nr. 39 (255)
* Mees, kes käis läbi seina, Tallinn 1996, ISBN 5-7979-0615-5
* Meie kiisul kriimud silmad, Tallinn 1997, ISBN 5-7979-0650-3

## Välislingid
* Marcel Aymé IMDb andmebaasis
Teo Krüüner

**Teo Krüüner** (sündinud 8. juulil 1943 Antslas) oli Nõukogude sõjaväelendur, endine Eesti õhuväe ülem on Eesti erusõjaväelane (kindralmajor).

## Hariduskäik
*1966 Tšernigovi Õhuväe Akadeemia (*cum laude*) hävituslendur-insenerina
*1992 Norra Kaitsekolledži maakaitsekursus
*1997 Taani Kuningliku Kaitsekolledži kaitsekontseptsioonide kursus
*1999–2000 NATO Kaitsekolledži vanemohvitseride täienduskursus Roomas

## Teenistuskäik
Krüüner teenis 1966–1991 Nõukogude sõjaväes, sai polkovniku auastme.

Kuni 1995. aastani töötas Eesti Õhuväe peaspetsialistina. 1995–1996 oli õhuväe Staabi operatiivosakonna ülem, 1996–1998 õhuväe ülema kohusetäitja. 

1998–2004 oli Krüüner Eesti Õhuväe ülem. 14. veebruaril 2003 ülendati ta brigaadikindraliks ja 20. juulil 2004 kindralmajoriks.

## Auastmed

## Tunnustus
*2000 Kotkaristi III klassi teenetemärk
*Kaitseväe teenetemärk
*Õhuväe teenetemärk
*Kaitseliidu teenetemärk
*Mereväe teenetemärk Usk ja Tahe III klass raudankur
*Läti Õhuväe aumärk
*Läti aulenduri märk
*Soome aulenduri märk
*Eesti lendurveteranide aumedal

## Viited

## Välislingid
* Mõtõlus: 16 | Teo Krüüner; ERR Videoarhiiv
Hüdrobioloogia

**Hüdrobioloogia** on teadus eluprotsessidest vees, see on vee-elustiku ja elutingimuste (ökoloogia) uurimine. 

Suurt osa hüdrobioloogiast saab käsitleda kui ökoloogia alldistsipliini, Hüdrobioloogia on lähedalt seotud limnoloogiaga ning seda saab jagada vooluveekogude ökoloogiaks ja seisuveekogude ökoloogiaks.

## Ajalugu
Üks hüdrobioloogia pioneere oli Karl Ernst von Baer. 

Ühe esimese rahvusvahelise hüdrobioloogia ajakirja rajas 1908. aastal Richard Woltereck. 

Eestis on hüdrobioloogilise uurimise keskuseks Eesti Maaülikooli Võrtsjärve Limnoloogiajaam.

## Tähtsamad uurimisvaldkonnad
*Veekogude eutrofeerumise uurimine;
*vee "õitsemine", veekogude fosforiga rikastumise protsessid ja järvede vee ringlus; 
*paleolimnoloogia;
*molekulaarne ökoloogia;
*veehoidlate biomanipulatsioon;
*erinevate elementide aineringe veekogudes;
*heitvete mõju veekeskkonnale, vee (ise)puhastusvõime.

## Vaata ka
*hüdrobioloogide loend
*hüdrobioloogia mõistete loend
*mageveebioloogia
*mageveeökoloogia
*mereökoloogia
Saksimaa kuurvürstiriik

**Saksimaa Kuurvürstiriik** oli iseseisev riik Saksa-Rooma riigis, pealinnaga Dresdenis.

Saksimaa kuurvürstiriik tekkis aastal 1356, kui keiser Karl IV ülendas Saksi-Wittenbergi hertsogiriigi kuldbullaga kuurvürstiriigiks.

Kuurvürstiriik lakkas olemast, kui aastal 1806 likvideeriti Saksa-Rooma riik ja viimane kuurvürst nimetas end Napoleon I nõusolekul Saksimaa kuningaks.

Esimeseks kuurvürstiks sai Rudolf I Askaania dünastiast, kes oli olnud Saksi-Wittenbergi hertsog. Pärast Askaania dünastia väljasuremist päris Wettinite dünastiast pärit Meißeni markkrahv Friedrich IV Saksi-Wittenbergi valdused ja Saksimaa kuurvürsti tiitli. Tekkis uus Saksimaa kuurvürstiriik.

Pärast Saksimaa kuurvürsti Friedrich II surma (1464) valitsesid vennad Ernst ja Albrecht algul koos, kuid aastal 1485 sõlmisid Leipzigis lepingu, millega jagasid Wettinite valdused ja tiitlid omavahel. Ernstile ja tema järglastele (Ernesti liin) jäid Saksi-Wittenberg (ka hilisem Kurkreis), suurem osa Tüüringist ja kuurvürsti tiitel. Albrechtile ja tema järglastele (Alberti liin) jäid Meißeni tuumikala ja Dresden ning Saksi hertsogi tiitel.

1485. aastal kaheks haruks jagunenud
Wettinite dünastia vanem Ernsti liin jäi valdavaks kuni 1547. aastani ja mängis tähtsat rolli reformatsiooni alustamisel. Nende ülemvõim lõppes Schmalkaldeni sõjaga, kus protestantlik Schmalkaldeni Liit astus keiser Karl V vastu. Kuigi ise protestantlik, asus Albrechti liin keisri poolele; Karl V premeeris neid, sundides Ernsti liini loobuma oma õigustest kuurvürsti tiitlile ja maadele Albrechti liini kasuks. Albrechti liini Wettinid säilitasid enamuse Saksimaa territoriaalsest terviklikkusest, olles piirkonnas oluline võim. Noorem Albrechti liin valitses Saksimaa kuurvürstidena (1547–1806).

August II Tugev,  Saksi kuurvürstina Friedrich August I oli Saksimaa kuurvürst 1694–1733 ning ka Poola kuningas ja Leedu suurvürst aastatel 1697–1733. Nii Saksimaa kui Poola-Leedu troonil järgnes talle poeg August III (Saksi kuurvürstina Friedrich August II), kuigi Poola-Leedu troonil oli nende kahe vahel veel Stanisław Leszczyński.

Kuurvürstiriigi valitseja Friedrich August III kuulutas end pärast Saksa-Rooma riigi lõppu (1806) kuningaks.

## Saksimaa kuurvürstid

## Vaata ka

* Saksimaa kuurvürst
* Saksimaa hertsogiriik
* Saksimaa kuningriik
Silpnimetus (absoluutne solmisatsioon)

**Silpnimetus** on muusikas absoluutses solmisatsioonis helikõrgust tähistav silp, mis vastab tähtnimetusele. Näiteks *c* solmisatsioonisilp on *do*, *d* solmisatsioonisilp on *re* jne. Alteratsiooni tähistamiseks lisatakse solmisatsioonisilbile alteratsioonimärgile , , ,  vastav sõna 'diees', 'dubldiees', 'bemoll' või 'dublbemoll':

* tähtnimetusele *c* vastab silpnimetus *do*
* tähtnimetusele *cis* vastab silpnimetus *do-diees*
* tähtnimetusele *cisis* vastab silpnimetus *do-dubldiees*
* tähtnimetusele *ces* vastab silpnimetus *do-bemoll*
* tähtnimetusele *ceses* vastab silpnimetus *do-dublbemoll*

* tähtnimetusele *d* vastab silpnimetus *re*
* tähtnimetusele *dis* vastab silpnimetus *re-diees*
* tähtnimetusele *disis* vastab silpnimetus *re-dubldiees*
* tähtnimetusele *des* vastab silpnimetus *re-bemoll*
* tähtnimetusele *deses* vastab silpnimetus *re-dublbemoll*

* tähtnimetusele *e* vastab silpnimetus *mi*
* tähtnimetusele *eis* vastab silpnimetus *mi-diees*
* tähtnimetusele *eisis* vastab silpnimetus *mi-dubldiees*
* tähtnimetusele *es* vastab silpnimetus *mi-bemoll*
* tähtnimetusele *eses* vastab silpnimetus *mi-dublbemoll*

* tähtnimetusele *f* vastab silpnimetus *fa*
* tähtnimetusele *fis* vastab silpnimetus *fa-diees*
* tähtnimetusele *fisis* vastab silpnimetus *fa-dubldiees*
* tähtnimetusele *fes* vastab silpnimetus *fa-bemoll*
* tähtnimetusele *feses* vastab silpnimetus *fa-dublbemoll*

* tähtnimetusele *g* vastab silpnimetus *sol*
* tähtnimetusele *gis* vastab silpnimetus *sol-diees*
* tähtnimetusele *gisis* vastab silpnimetus *sol-dubldiees*
* tähtnimetusele *ges* vastab silpnimetus *sol-bemoll*
* tähtnimetusele *geses* vastab silpnimetus *sol-dublbemoll*

* tähtnimetusele *a* vastab silpnimetus *la*
* tähtnimetusele *ais* vastab silpnimetus *la-diees*
* tähtnimetusele *aisis* vastab silpnimetus *la-dubldiees*
* tähtnimetusele *as* vastab silpnimetus *la-bemoll*
* tähtnimetusele *asas* vastab silpnimetus *la-dublbemoll*

* tähtnimetusele *h* | *b* vastab silpnimetus *si*
* tähtnimetusele *his* | *b* vastab silpnimetus *si-diees*
* tähtnimetusele *hisis* | *b vastab silpnimetus *si-dubldiees*
* tähtnimetusele *b* | *b* vastab silpnimetus *si-bemoll*
* tähtnimetusele *heses* | *b* vastab silpnimetus *si-dublbemoll''
Tähtnimetus

**Tähtnimetus** on muusikas helikõrgust tähistav ladina tähestiku täht või tähtede kombinatsioon.

Saksa süsteemis tähtnimetused tulenevad saksa keeleruumist pärit mõiste 'alusheli' (*Stammton*) nimetustest C, D, E, F, G, A ja H. 

Altereeritud heli tähistamiseks saksa süsteemis lisatakse alusheli nimetusele vastav sufiks. Alusheli altereerimisel
* pool tooni üles lisatakse vastavale tähtnimetusele sufiks –is;
* tervetoon üles lisatakse vastavale tähtnimetusele sufiks -isis; 
* pool tooni alla lisatakse vastavale tähtnimetusele sufiks -es või -s (erandiks on H, mille puhul pool tooni alla altereeritud heli nimetus on B);
* tervetoon alla lisatakse vastavale tähtnimetusele sufiks -eses või -ses.

Inglise süsteemis on alushelidele vastavad tähtnimetused C, D, E, F, G, A ja B. Seega
* saksa süsteemis H on inglise süsteemis B
* saksa süsteemis B on inglise süsteemis B

Altereerimise tähistamisel inglise süsteemis lisatakse vastavale tähtnimetusele vastav alteratsioonimärk. Näiteks altereerimisel
* pool tooni üles lisatakse vastavale tähtnimetusele dieesi () märk;
* tervetoon üles lisatakse vastavale tähtnimetusele dubldieesi () märk;
* pool tooni alla lisatakse vastavale tähtnimetusele bemolli () märk;
* tervetoon alla lisatakse vastavale tähtnimetusele dublbemolli () märk.

Tähtnimetusega tähistatakse üldiselt absoluutset helikõrgust.

Leo Semlek nimetab alushelide tähtnimetusi heli põhinimetusteks ja altereeritud helide tähtnimetusi tulendnimetusteks.

## Ajalugu
6. sajandi filosoof Boëthius kasutas klassikalise ladina tähestiku esimest 14 tähte nootide nimetamiseks kahe oktavi ulatuses, sest see ulatus oli tolle aja muusikas tarvitusel. Need tähed olid a, b, c, d, e, f, g, h, i, k, l, m, n, o (j jõudis tähestikku alles 16. sajandil). Need tähistasid noote tänapäevase süsteemi järgi suure oktavi a-st esimese oktavi g-ni.

Kui hiljem laiendati ulatust kolmele oktavile, hakati kasutama korduvat järjestust a-st g-ni. Esimest oktavit tähistasid suurtähed (A, B, ..), teist oktavit väiketähed (a, b, ...) ja kolmandat kahekordsed väiketähed (aa, bb, ...).

Kromaatilise helirea ülejäänud viis heli (nn klaveri mustad klahvid) lisandusid järk-järgult. Esimesena hakati märkima b madaldust, sest see tuli ette teatud laadides, kus taheti vältida dissonantset tritooni. Noodikirjas hakati madaldatud b-d märkima "ümmarguse b-ga" (*b rotindum*; sellest arenes hiljem madaldusmärk bemoll, ♭) ja seni b-ga märgitud nooti "nurgelise b-ga" (*b quadratum*; sellest arenes hiljem märk bekarr, ♮). Paljudes maades (nt Saksamaal ja Põhjamaades), asendus "nurgeline b" h-ga, kas saksakeelse sõna *hart* ('kõva, karm') tõttu või lihtsalt sarnasuse pärast.

Tänapäeval on oktavi esimeseks noodiks c, sest sellelt algab lääne muusikas kõige levinum helirida, duur. C-duur on ainus duur, mis koosneb alushelidest.

## Vaata ka
*Silpnimetus
Lobatse

**Lobatse** on linn Botswanas kaguosas, asub 70 km Gaboronest lõunas. Linn asub maanteede ja raudteede ristumiskohas. Lobatse on üks Botswana vanimaid linnu ja tähtis majanduskeskus. Seal asub riigi suurim tapamaja ja Botswana ülemkohus.
Jelabuga

**Jelabuga** on linn Venemaa Tatarstanis, Jelabuga rajooni keskus. Asub Kama jõe ääres. 

Jelabuga oli Volga Bulgaaria piirikindlus. Linnaõigused sai 1780. aastal. Teise maailmasõja ajal oli linnas suur saksa sõjavangide laager.

Linna elanikest oli 1989. aastal tatarlasi 34,3%, venelasi 58,7% ja tšuvašše 1,7%. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jelabuga elanikest tatarlasi 40,1% venelasi 52,1% ja tšuvašše 1,3%.

2005. aastast on linn erimajandustsoon. Linnas on naftatööstusettevõtted ja toodetakse sõiduautosid.

Jelabugas on sündinud Ivan Šiškin. Seal surid Nadežda Durova ja Marina Tsvetajeva (sooritas enesetapu).

2007. aastal tähistati linna 1000. aastapäeva.

## Välislingid

*http://www.elabugae.ru/
Bernkastel-Kues

**Bernkastel-Kues** on linn Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Bernkastel-Wittlichi kreisis Moseli (Mittelmoseli) ääres, Bernkastel-Kuesi liitvalla keskus. Geograafilised koordinaadid on 49°55' N, 7°4' E.

Bernkastel-Kues on Nicolaus Cusanuse sünnikoht. See on viinamarjakasvatuse- ja turismilinn, riiklikult tunnustatud puhkekoht. Linn nimetab end rahvusvaheliseks viinamarja- ja veinilinnaks.

Linna pindala on 23,66&nbsp;km², elanike arv 6732 (31. detsember 2006), rahvastiku tihedus 285 in/km².

Linnapea on Wolfgang Port (Kristlik-Demokraatlik Liit).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Mažoorne helirida

**Mažoorne helirida** on helirida, mille I ja III astme vahel on suur terts (intervall) ja esimeselt astmelt moodustub mažoorkolmkõla.

Mažoorsete heliridade gruppi kuuluvad miksolüüdia, joonia ja lüüdia.

Mažoori keskseks helireaks on joonia ja teised samasse gruppi kuuluvad heliread erinevad kesksest helireast ühe võtmemärgi võrra.

*Lüüdia C-st: c, d, e, **[[fis]]**, g, a, h, c 
:Lüüdia mažoor erineb joonia mažoorist kõrge IV astme poolest, mida nimetatakse **lüüdia kvardiks** (I ja IV aste moodustavad suurendatud kvardi, <4) 

* 

*Miksolüüdia C-st: c, d, e, f, g, a, **[[b (muusika)|b]]**, c 
:Miksolüüdia mažoor erineb joonia mažoorist madala VII astme poolest, mida nimetatakse **miksolüüdia septimiks** (I ja VII aste moodustavad [väikse septimi, v.7) 


Joonia on tänapäeval tuntud [loomulik mažoor|loomuliku ehk naturaalse mažoorina (naturaalduurina). Joonia on enamasti modaalne helirida, loomulik mažoor aga tonaalne helirida (seotud funktsionaalse harmooniaga).

Loomulik mažoor võeti kasutusele 17. sajandil.

## Vaata ka
*Mažoor
*Minoorne helirida
*Diatooniline helilaad
*Diatooniline helirida
Minoorne helirida

**Minoorne helirida** on helirida, mille I ja III astme vahel on väike terts (intervall) ja esimeselt astmelt moodustub minoorkolmkõla.

Nende heliridade gruppi kuuluvad dooria, eoolia ja früügia.

Minooris on keskseks helireaks eoolia ja teised samasse gruppi kuuluvad heliread erinevad kesksest helireast ühe võtmemärgi võrra.

*Dooria a-st: a, h, c, d, e, fis, g, a 
:Dooria minoor erineb eoolia minoorist kõrge VI astme poolest, mida nimetatakse **dooria sekstiks** (intervall suur sekst 
:

*

*Früügia a-st: a, b, c, d, e, f, g, a 
:Früügia minoor erineb eoolia minoorist madala II astmepoolest, mida nimetatakse **früügia sekundiks** (intervall väike sekund) 
:

Eoolia on tänapäeval tuntud loomuliku minoorina ehk naturaalse minoorina (naturaalmollina). Eoolia on enamasti modaalne helirida, loomulik minoor aga tonaalne helirida (seotud funktsionaalse harmooniaga).
Loomulik minoor võeti kasutusele 17. sajandist.

## Vaata ka
*Mažoorne helirida
*Diatooniline helilaad
*Diatooniline helirida
Heptatoonika

**Heptatoonika** on seitsmeheliline diatooniline helirida. Nende heliread moodustuvad diatoonilise helirea helidest, kusjuures toonikaks võib saada ükskõik milline 7 helist. See on omane kõigile diatoonilistele heliridadele. Samuti on võimalik diatooniline atonaalsus – kõik astmed on võrdsed, ükski pole toonika. Kõik heptatooniliste heliridade astmikud sisaldavad viit tervetooni ja kaht pooltooni.

Neile on antud Vana-Kreeka laadide nimetused: joonia, dooria, früügia, lüüdia, miksolüüdia, eoolia ja lokria. Et võrrelda neid tänapäeva mažoori-minooriga, peaks nad reastama kvintsüsteemina, sel juhul tõuseb esile nende mažoorsus-minoorsus.

Mažoorne helirida f - g - a - h - c - d - e - f – lüüdia

 

Mažoorne helirida g - a - h - c - d - e - f - g – miksolüüdia

 

minoorne helirida h - c - d - e - f - g - a - h – lokria

Mitmehäälse muusika ja harmoonia tekkimise ja arenemisega kaotab Lokria laad iseseisva laadina tähenduse vähendatud kvindi (>5) tõttu I ja V astme vahel, mis muudab toonikakolmkõla dissoneerivaks.

## Vaata ka
*Helirida
*Mažoorne helirida
*Minoorne helirida