open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Messing

**Valgevask** ehk **messing** on vase ja tsingi sulam, milles on 5...45% tsinki.

## Füüsikalised omadused
Messingi tihedus on sõltuvalt koostisest 8400–8700&nbsp;kg/m³. 
Messing on paremini sepistatav kui pronks või tsink. Suhteliselt madala sulamistemperatuuri (olenevalt koostisest 900–940&nbsp;°C) ja sulametalli voolamise omaduste tõttu on teda suhteliselt lihtne valada.
Messingi erisoojus on 0,377 kJ/kg/K.

## Kasutus
Heade akustiliste omaduste tõttu kasutatakse messingit sageli puhkpillide valmistamiseks.
Alumiiniumilisand muudab messingi tugevamaks ja korrosioonikindlamaks. Alumiiniumilisandi korral moodustub messingi pinnale väga kasulik alumiiniumoksiidi Al2O3 kiht. See on nii õhuke, et on õigupoolest läbipaistev, ja kahjustuse korral paraneb iseenesest. Samamoodi mõjub tinalisand. Neid kaht metalli kasutatakse niinimetatud mereväemessingite koostises, mis on mõeldud kokku puutuma mereveega. Raud, alumiinium, räni ja mangaan muudavad messingi kulumis- ja purunemiskindlamaks.
Tänapäeval taaskasutatakse umbes 90% messingist. Messing ei magneetu ja sellepärast eraldatakse messingit vanametallist võimsate magnetite abil: ülejäänud vanametall jääb magneti külge, messing mitte.
Vasesisaldus muudab messingi antiseptikuks. Olenevalt tüübist ja kontsentratsioonist hukkuvad haigusetekitajad mõne minuti kuni mõne tunni jooksul, kui nad messingiga kokku puutuvad. Messingi antiseptilisi omadusi on tähele pandud juba sajandeid, aga laboratoorselt tõestati need 1983.

## Viited
Deformatsioonivõrrand

**Deformatsioonivõrrand** on tugevusõpetuses kasutatav lisavõrrand, mille koostamiseks kujutatakse konstruktsioon deformeerunult ja määratakse jooniselt konstruktsiooni üksikute osade (varraste) deformatsioonide vahekord. Kuna varraste deformatsioonid on seotud sisejõududega, annab deformatsioonivõrrand täiendavaid andmeid sisejõudude kohta. Deformatsioonivõrrandeid kasutatakse näiteks staatiliselt määramatute ülesannete lahendamisel.
Kontšog-Džungne

**Kontšog-Džungne** oli tiibeti budistlik õpetlane, Padmasambhava lähim sõber ja õpilane Samje kloostri  rajamise päevilt. Kuningas Trisong Detseni minister, kohtunik ja tuntud budistliku rituaal-instrumendi phurbaa käsitleja.
Tsangyang Gyatso

**Tsangyang Gyatso** (1683–1706) oli VI dalai-laama. 

Ta sündis Tawangis tertön Tashi Tenzini peres. Tema ema Tsewang Lhamo oli kuninglikust soost. Legendide kohaselt väidetakse alati, et selliste kõrgete isikute sünni puhul ilmnevad mitmesugused imed. Sama kehtib ka VI dalai-laama sünni puhul. Kui tema ema Tsevang raseduse esimesel kuul käsikiviga otra jahvatas, hakkas viljakasti kogunema vesi.

Veel on legend, mis räägib, et kui Tsewang jõi allikast vett, ilmus allikavette piim.Seda kohta hakati kutsuma Oma-Tsikang.

Poisi sündides pandi talle nimeks Sanje Tenzin. Ta keeldus juba esimesel elupäeval ema rinnapiimast.

Hiljem oli juhus, kus Tsangyangi nägu paistetas nii üles, et tal oli võimatu silmi avada. Kohale kutsuti kaks erakut, kes tegid puhastusriituse ja ütlesid, et laps peab saama uue nime. Sellest ajast sai ta endale nimeks Ngawang Gyamtso.

Endeid ja sümboolseid märke tema suursuguse sünni kohta oli unes näinud juba tema vanaisa, kes nägi, et lapsuke on Dorje Dakpa kaitse all. Tema ema nägi kanga kudumise ajal hetkeks suikudes, et suur uhke seltskond saabus nende majja ja viis Ngawang Gyamtso endaga kaasa. Isapoolne vanaema nägi taevas kahte päikest jne.

Tsangyang Gyatso viidi Potalasse alles noore poisina, kuna eelneva V dalai-laama surma oli tema regent rahva eest kaua varjanud ja uue kehastuse otsingud algasid seepärast hiljem. Tsangyang Gyatso jõudis Lhasasse alles 13-aastaselt ning tema huvi tantrismi ja luule vastu sai talle saatuslikuks.

## Troonilt kõrvaldamine
 
Tema munga kohta eksklusiivse elustiili peale reageeriti lihtsalt. Ligdan Khaan teatas, et tegemist on vale kehastusega ja viis ta kaasa mongolite laagrisse Lhalu'sse Lhasa lähedal.

28. juunil 1706 kuulutas Ligdan khaan uueks, "tõeliseks" dalai-laama kehastuseks Ngwaang Yeshi Gyatso. See oli esimene kord ajaloos, kus eluviisilt ebasobiv dalai-laama vahetati uue ja sobivama vastu. Ametlik väide on, et Tsangyang Gyatso suri Kukunorist lõuna pool, teel Pekingisse (oletati ka tapmist).

Rahva seas on liikunud palju jutte temast pärast Potala troonilt tagandamist. Mongolite hulgas on levinud legendid VI dalai-laama elust kuni kõrge vanuseni. Sinna juurde käivad lood, millised kloostrid ta Mongoolias rajas ja milliseid imetegusid tegi.

## Kirjandust

*Tsangjang Gjatso "Nukrad armastuslaulud", Lux Orientis, Tartu 2006. Tiibeti keelest tõlkinud ja kommenteerinud Linnart Mäll. ISBN 978-9949-13-766-4
Gloucesteri hertsog

**Gloucesteri hertsog** (inglise keeles *Duke of Gloucester*) on kuninglik hertsogitiitel Ühendkuningriigi aadlis.

Tiitlit on alates 1385. aastast loodud viis korda, viimati 1928. aastal kuningas George V pojale prints Henryle. Pärast Henry surma 1974. aastal päris tiitli ta poeg prints Richard.

## Esimene loomine ([[1385]])
*Thomas Woodstockist, Gloucesteri hertsog (1355–1397) 

## Teine loomine ([[1414]])
*Humphrey, Gloucesteri hertsog (1390–1447)

## Kolmas loomine ([[1461]])
*Richard, Gloucesteri hertsog (1452–1485) (sai 1483 Inglismaa kuningaks **Richard III** nime all)

## Neljas loomine ([[1659]])
*Henry Stuart, Gloucesteri hertsog (1640–1660)

## Gloucesteri ja Edinburghi hertsogid ([[1764]])
*William Henry, Gloucesteri ja Edinburghi hertsog (1743–1805)
*William Frederick, Gloucesteri and Edinburghi hertsog (1776–1834)

## Viies loomine ([[1928]])
*Henry, Gloucesteri hertsog (1900–1974)
*Richard, Gloucesteri hertsog (sündinud 1944)
Nihkepingete paarsuse seadus

**Nihkepingete paarsuse seadus** on seadus tugevusõpetusest, mille kohaselt kahel omavahel ristioleval pinnal mõjuvad arvuliselt võrdsed, kuid vastasmärgiga nihkepinged. Seejuures mõlemad nihkepinged on suunatud kas pindade lõikejoone poole või lõikejoonest eemale. Nihkepingete paarsuse seadus kehtib joonpinguse, tasandpinguse ja ruumpinguse korral.
Edward Middlehamist

**Edward Middlehamist** (ka **Edward Plantagenet** või **Middlehami Edward**, inglise **Edward of Middleham**; 1473 Middlehami linnus – 31. märts või 9. aprill 1484 Middlehami linnus) oli Walesi prints aastast 1483 kuni surmani.

Tema vanemad olid Richard III ja kuninganna Anne.

## Viited
Efektiivne kontsentratsioonitegur

**Efektiivne kontsentratsioonitegur** on mõiste tugevusõpetusest, mis näitab mingi detaili tugevuse alanemist pingekontsentraatori tõttu. Tugevuse alanemine määratakse pingekontsentraatorita detaili tugevuspiiri ja antud pingekontsentraatoriga detaili tugevuspiiri suhtega. Tähis k. k= \frac{\sigma_B}{ \sigma_{Bk}}, kus 
*\sigma_B on pingekontsentraatorita detaili tugevuspiir
*\sigma_{Bk} on pingekontsentraatoriga detaili tugevuspiir.

Katsed näitavad, et staatilisel koormamisel plastsetest materjalidest detailide jaoks praktiliselt k=1, seega pingekontsentraatori mõju on vaja arvestada ainult habraste, väheplastsete materjalide ning dünaamiliste koormuste puhul.
Tosna

**Tosna** (vene *Тосна*, soome *Tusinajoki*, *Tuusnanjoki*) on jõgi Euroopas Venemaa Leningradi oblastis. 

Voolab valdavalt põhja, suubub vasakult Neevasse. Pikkus 127 km.

Jõe lähedal asub Krasnõi Bori asula.
Lihhi ahelik

**Lihhi ahelik** ehk **Surami ahelik** (gruusia ლიხის ქედი (Lihhis khedi)) on mäestik Gruusias. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus kuni 1925 meetrit. Ühendab Suur- ja Väike-Kaukasust. 

Üle Lihhi aheliku pääseb läbi 949 m kõrgusel asuva Surami kuru, mis ühendab Ida- ja Lääne-Gruusiat.
Sular

**Sular** on elektrotehnikas traadi-, riba- või plaadikujuline õhuke sisselõigetega sulavkaitsme põhiosa, mis liigvoolu või lühise tekkimisel sulab.

Sulari ristlõige on arvestatud täpselt seda läbivale nimivoolule ja valmistatakse vastavalt sularite nimireale. Madalpingel kuni 1000&nbsp;V vahemikus 6–1000&nbsp;A, kõrgepingel vahemikus 2–400&nbsp;A.

Sularid on valmistatud hõbedast, vasest, tsingist, pliist või mõnest muust kergestisulavast materjalist.

Kõnekeeles on "sular" sageli kasutusel ka sulavkaitsme enda nimetusena.
Sulavkaitse

**Sulavkaitse** on lihtsaim elektriseadmete kaitse seade, mis katkestab vooluahela sulari nimivoolu ületamisel, peale kestva liigvoolu või lühise tekkimist.

Sulavkaitsmed on inertsed elektriahelate kaitsevahendid, sest nende rakendumisaeg on pikk. Nendega kaitstakse üldiselt elektrivarustuse üldahelaid. Elektroonikaseadmete ja kolmefaasiliste elektrimasinate kaitseks nad pika reageerimisaja tõttu ei sobi. Sulavkaitse ei taga kõigi kolme faasiahela üheaegset katkestust.

## Sulavkaitsmete ehitus

Sulavkaitsme põhiosa on sular, mille ristlõige on arvestatud täpselt teda läbivale nimivoolule ja mida valmistatakse vastavalt sularite nimireale. Kuni 1000&nbsp;V madalpingel vahemikus 6...1000&nbsp;A, kõrgepingel vahemikus 2...400&nbsp;A.

Eraldi grupi moodustavad elektroonikaseadmetes kasutatavad sulavkaitsmed, mille nimirida algab 0,075&nbsp;A.

Sulavkaitsme korpusi valmistatakse erineva suurusega ja kujuga vastavalt nimipingele ning nimivoolule. Sulavkaitsmeid valmistatakse kahte tüüpi:
*ühekordse kasutusega;
*lahtikäiva korpusega sulavkaitsmed, mille jaoks toodetakse vahetatavaid sulareid.

Sulavkaitsmete tööomaduste parandamiseks täidetakse neid kvartsliivaga.

## Vaata ka
* Automaatkaitselüliti 
* Lühis 
* Voolutugevus
Vabasti

**Vabasti** on seadis automaatkaitselülitis, mille abil toimub vooluringi ühendavate kontaktide automaatne lahutamine. Elektromagnetiline vabasti on mõeldud kaitseks lühise eest, elektrotermiline aga liigkoormuse eest. Vabasti on automaatkaitselülitite üheks oluliseks osaks.

## Liigid
*Elektromehaaniliste (*electromechanical trip unit*) hulka kuuluvad:
**Elektromagnetiline vabasti
**Elektrotermiline vabasti
*Elektrooniline vabasti (*electronic trip unit*) põhineb elektrivoolu elektroonilisel signaalitöötlusel


Pilt:Circuit breaker structure OFF.JPG|Elektromagnetiline ja elektrotermiline vabastid automaatkaitselülitis
Pilt:Автоматический выключатель ВА 67-29.jpg|Elektromagnetiline ja elektrotermiline vabastid moodustavad ühe konstruktsioone
Pilt:Bimetallic strip from circuit breaker.JPG|Elektrotermiline vabasti automaatkaitselülitist
Pilt:Coil from circuit breaker.JPG|Elektromagnetiline vabasti automaatkaitselülitist
Reostaatandur

**Reostaatandur** on andur, millega mõõdetakse siirdeid. Neis kasutatakse reostaadi takistuse sõltuvust liuguri asendit määravast mitteelektrilisest suurusest, näiteks vedeliku tase, mingi detaili siire vms.
Fotoelektriline andur

**Fotoelektriline andur** on andur, mille tajuriks võivad olla järgmised optoelektroonika seadised:
*fototakisti, mille takistus ning seega ka seda läbiva voolu tugevus sõltub andurile langeva valguse tugevusest;
*fotodiood;
*fototransistor;
*fototüristor. 
## Vaata ka
*Optoelektroonika
*Optiline tajur
Soon

"**Soon**" on mitmetähenduslik sõna.

***[[Soon (anatoomia)|Soon]]** on torukujuline õõneselund, milles voolab veri (**[[veresoon]]**) või lümf (lümfisoon).  
***[[Soon (elektrotehnika)|Soon]]** ehk **kaablisoon** on kaabli dielektrilise kaitsekihi sees olev üks isoleeritud juhe, mis juhib elektrivoolu.
***[[Soon (sisselõige)|Soon]]** on mingis  pinnas või materjalis olev kitsas ning sügav sisselõige, sealhulgas ka kiilusoon, rihvel.
* Soon on raamatu köitmisel selja ja kaane vahele tekkiv süvisjoon, mille sügavus oleneb köitmisel viisist.
***[[Soon (geoloogia)|Soon]]** on kitsaid kivimilõhesid täitev mineraalimass.
***[[Soon (ühik)|Soon]]** on helivaljuse mittesüsteemne ühik.
***[[Soon (perekonnanimi)|Soon]]** on perekonnanimi.

## Vaata ka
*Veesoon
Kaablisoon

**Kaablisoon** ehk **soon** on kaabli dielektrilise kaitsekihi sees olev üks isoleeritud juhe, mis on elektrit juhtivast metallist (tavaliselt vask või alumiinium või nende sulamid, erijuhtudel teras, bi- või väärismetall) valmistatud elektrijuht.

Kaablisooni liigitatakse elektrijuhi ehituse järgi traat, keerutatud traat ja peenkiud ning neid toodetakse kindlaks määratud ristlõigete nimireaga jõukaablitel ja soone läbimõõduga side-, kontroll- ja eriotstarbelistel kaablitel.  

Kaablisoonte elektriliseks isoleerimiseks kasutatakse plaste, paberit, kummi, klaaskiudu ja erinevaid kompaunde.

Kaablisoonte arv erinevatel kaablitel võib olla väga erinev.
*Madalpinge jõukaablid – 2–6 soont, vastavalt normeeritud ristlõike nimireale.
*Kõrgepinge jõukaablid – 3 soont vastavalt normeeritud ristlõike nimireale.
*Kontrollkaablid – 4–52 soont ristlõikega 0,75–10 mm2.
*Sidekaablid – 2 soont kuni sadadesse ulatuvate soontervuga kaablid.
*Eriotstarbelised kaablid – soonte arv ja ristlõige konstrueeritakse vastavalt kasutusotstarbele. 

Kaablite sooned markeeritakse kindlat värvi isolatsioonimaterjali või värvitriibuga. 

2001. aastal võttis Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (European Committee for Electrotechnical Standardization – CENELEC) vastu uue kaablite markeerimise värvistandardi HD 308 S2:2001, mis määratleb nii kohakindlate kui ka paindkaablite soonte värvid. Uuele värvisüsteemile ülemineku tähtaeg oli 1. aprill 2006.
Kaabel

**Kaabel** on kaitsva isoleeriva varjestava kestaga ümbritsetud, ühest või mitmest elektrijuhtsoonest või valgusjuhtkiudsoonest koosnev painduv toode, mis võimaldab elektrit, juhtkäsklusi ja datateavet üle kanda vajalikule kaugusele. Kaabli põhierinevus juhtmest või kiust seisnebki mantli ehk kaitsva kesta olemasolus. 

## Kaablite liigid
Kaableid kasutatakse nagu juhtmeidki elektrienergia ja informatsiooni edastamiseks. 

Elektrienergia ülekandmiseks kõrge- ja madalpingevõrkudes on kasutusel jõukaablid ja hoonetes paigalduskaablid. Informatsiooni edastatakse kontroll-, juhtimis- valgus- ja sidekaablite kaudu.
## Kaabli ehitus
Elektrikaabli põhiosad on isoleerkattega sooned (südamik) ning selle kate (mantel). Südamiku ja kesta vahel võib olla eralduskiht. Mantli peal võib kaabli kaitseks olla soomus, mille peal omakorda korrosiooni ja/või mehaaniliste mõjude eest kaitsekate.
*Kaablisoon ehk soon on isoleeritud metalljuht, materjaliks vask või alumiinium, erijuhtudel teras.
*Optilise kaabli sooneks  on valguskiud.
*Eraldav kaitsekiht fikseerib soonte omavahelise asendi ning eraldab need omavahel ja kaabli mantlist. Eralduskihiks võib olla ka soontekimbu ümber mähitud immutatud paberist või plastist lint.
*Kaablimantel ehk mantel võib olla polüvinüülkloriidist (PVC), polüetüleenist (PE), polüuretaanist (PUR), kummist, alumiiniumist (varem ka pliist). 
*Kaablisoomus kaitseb kaabli mantlit mehaaniliste vigastuste eest; soomus valmistatakse  põimitud terastraatidest või teraslintidest.
*Korrosioonivastane kaitsekate võib olla immutatud džuudist, asfaldist, bituumenist või polümeermaterjalist.

## Vaata ka
*Abonendikaabel
*Jõukaabel
*Keerdpaarkaabel
*Koaksiaalkaabel
*Paigalduskaabel
*Valguskaabel
*Välikaabel
*Alalisvooluühendus
*Elektrienergia ülekanne
*Kaablilõikur
*Kaabliside

## Välislingid
*Juhtmed ja kaablid
*[ Levinumad juhtmed ja kaablid](http://www.e-ope.ee/_download/euni_repository/file/3182/KINNISVARA%20AUTOMAATIKA%20(koos).zip/22_levinumad_juhtmed_ja_kaablid.html)
Nöörjuhe

**Nöörjuhe** on vaskkiudsoonega painduv juhe, mida kasutatakse laualampide, elektritriikraudade, -radiaatorite jms. toitejuhtmeteks.

## Vaata ka
* Juhe
* Kuulojuhe
Nine Inch Nails

**Nine Inch Nails** (lühendatult **NIN** ehk **NIИ**) on USA ansambel.

Nine Inch Nails on sisuliselt Trent Reznori ühemeheprojekt, mida ta alustas 1988. aastal. Ta on teinud koostööd ka teiste muusikute ja bändidega, näiteks isegi Marilyn Mansoniga. NIN-i plaatidel mängib Reznor peaaegu kõiki pille ise. Bändi stiil on olnud aastate lõikes suhteliselt kõikuv, kuid on enamasti mahtunud *[[industrial rock]]*i piiresse.

## Stuudioalbumid ja EP-d

## Välislingid
*
L&M

**L&M** on sigaretimark, mille tõi turule Ameerika Ühendriikide tubakafirma Liggett & Myers Tobacco Company. Varem, aastast 1876, tootis sama ettevõte selle nime all närimistubakat. Aastal 1999 omandas L&M-i kaubamärgi õigused Ameerika Ühendriikide suurim tubakafirma Philip Morris, mis kannab alates 2003. aastast nime Altria Group.

L&M ei ole kodumaal eriti populaarne sigaretimark, kuid see on laialt levinud näiteks Euroopa riikides, sealhulgas Eestis.

## Jagunemine
*Red Label (varem Filter) – punane
*Blue Label (varem Lights) – sinine
*Silver Label (varem Super Lights) – helesinine
*Menthol Cool (varem Menthol) – roheline
Sarki saar

**Sark** (inglise keeles; prantsuse keeles *Sercq*, normanni keele sarki dialektis *Sèr, Cerq*) on Guernsey koosseisus Briti kroonile kuuluv saar La Manche'i väinas, üks Kanalisaartest. 

Sarki pindala on 5,15 km². Saar on kaljune, kuni 114 m kõrge. Saarel on umbes 600 elanikku.

Saarel kaotati feodaalkord aastal 2008.

Saarel on keelatud autotransport. Transpordivahenditena kasutatakse traktoreid, jalgrattaid ja mopeede. 

2011. aastal tunnistas Rahvusvaheline Tumeda Taeva Ühing saare esimeseks tumeda taevaga saareks.

Sark kuulus antiikajal gallialastele, kuni Rooma riik nad 56 eKr allutas. Rooma riigi languse järel kuulus Sark nähtavasti bretoonidele, kuni 933 läks Normandia koosseisu. Kui Normandia vallutas 1066 Inglismaa, läks Sark samuti Inglismaa koosseisu.

Alates 13. sajandist (vaheaegadega) oli Sark mereröövlite keskus. Neist esimene oli munk Eustace, kellele John Maata andis 30 laeva, et see rüüstaks Prantsusmaa rannikut, aga Eustace ei piirdunud üksnes Prantsusmaa rannikuga, vaid ründas ka Inglismaa rannakülasid. Vahepeal oli Sarkil mungaklooster, seejärel oli ta inimtühi. 1565 andis Elizabeth I Hellier de Carteret'le loa asustada saarele 40 peret tingimusel, et nad hoiavad saarelt piraadid eemale.

1844. aastal püüdis Sarki isand Ernest le Pelley asutada saarele hõbedakaevandust ja pantis selleks saare kohalikule ettevõtjale John Allairele. Hõbedat Sarkil ei olnud, kompanii läks pankrotti ja le Pelley ei suutnud võlga tagasi maksta. 1849 müüs tema poeg Pierre Sarki 6000 naelsterlingi eest John Allaire'i tütrele ja pärijale Marie Collingsile, kellest sai järgmine Sarki omanik.

Teise maailmasõja ajal oli Sark, nagu ka ülejäänud Kanalisaared, 1940–1944 Saksamaa poolt okupeeritud.

## Vaata ka
*Sarki isandate loend

## Viited

## Välislingid
Märt Mitt

**Märt Mitt** (kirjanduses ka **Mart Mitt**; 31. oktoober (vkj 10. oktoober) 1833 – 25. juuli (vkj 12. juuli) 1912) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.

Mitt sündis Paistu kihelkonnas Holstre mõisavallas. Ta õppis isa juures kodus ning sooritas ka vallakoolmeistri eksami. Oli koolmeister ning sai hiljem mõisavalitsejaks Kanepi kihelkonnas. Seejärel oli samas ka taluperemees. 

Märt Mitt oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi asutajaid, Eesti Kirjameeste Seltsi liige ning osales Eesti Aleksandrikooli liikumises. Samuti oli ta mitme rahvusliku väljaande, eriti Sakala kaastööline.

Märt Mitt oli aastatel 1857–1865 Vastse-Nõo mõisa aidamees ja mõisavalitseja, Võrumaa Veskimõisa Pusu karjamõisa rentnik 1865–1868, Tamme valla Saverna Kiltre mõisa omanik 1868–1912, Tamme mõisa valdaja, Eesti Aleksandrikooli Kanepi abikom juhataja, Vanemuise seltsi  liige, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi  abiesimes 1873–1875, 1875–1883 seltsi esimees, aupresident 1883. 

Märt Mitt on üks Oskar Kruusi 1986. aastal ilmunud romaani "Aeg atra seada" peategelasi.

Ta on maetud Kambja kalmistule ja tema haud on arvatud ajaloomälestiseks.

## Isiklikku
Tema pojad olid sõjaväelane Juhan Mitt ning põllumajandus- ja poliitikategelane Karl Mitt.

## Viited

## Kirjandus
*Vello Paatsi, Märt Miti mälestused II.  Mart Mitti elulugu, aealugugavühentatud viisil kirja panema hakatud, Tuna 2/2009
## Välislingid
*
Profilomeeter

**Profilomeeter** on seade pinnakareduse mõõtmiseks. Näit antakse numbrilisena.

## Vaata ka
*profilograaf
Profilograaf

**Profilograaf** on seade pinnakareduse mõõtmiseks. Profilograaf joonestab pinnakonarustest suurendatud kujutise, mida nimetatakse profilogrammiks. Viimase analüüsimisega tuuakse välja pinnakonaruse mitmesuguseid näitajaid, mille kaudu iseloomustataksegi pinnakaredust.

## Vaata ka

*profilomeeter
Jäneda

**Jäneda** on küla Lääne-Virumaal, Tapa vallas. 2021. aasta seisuga oli külas 298 elanikku.

Jäneda on tuntud oma mõisa ja laatade poolest.

Jäneda küla asub 
Jänijõe keskjooksul. Külas asub kool. Küla läbib Piibe maantee. 

Jänedale jõuavad välja ka Aegviidust ja Põhja-Kõrvemaalt algavad suusa- ja matkarajad. 

Jänedal asuvas Jäneda mõisas ja Jäneda Pullitalliteatris toimuvad paljud üritused. 

Piibe maantee ääres Jänedal, asub söögikoht Musta Täku Tall.
## Ajalugu
Esimesed jäljed inimtegevusest Jänedal pärinevad 3. aastatuhandest eKr, selleks on juhuleiud – venekujulised kivikirved, mis on eksponeeritud Järvamaa Muuseumis. 1. aastatuhande lõpust pärineb Jäneda muinaslinnus, mis on Järvamaa suurim muistne kaitseehitis.

Ürikuis on Jäneda küla esimest korda mainitud 1353 (Gendel). Jäneda mõis oli valmis 1510. Jäneda Vanaveskit on mainitud 1591. 

Jäneda mõisa rajati 1921. aastal põllumajanduskool. Eesti NSV perioodil ehitati Jäneda Sovhoostehnikumile uued hooned, mis valiti 2021. aastal sajandi üheks kümnest Eesti arhitektuurisaavutuseks. 

## Vaata ka
*Jäneda allikate kaitseala
*Jäneda raudteepeatus
*Jäneda mõis
*Jäneda park
*Jäneda linnamägi
*Jäneda Kool

## Viited

## Välislingid
* Jäneda koduleht
Hammasliide

**Hammasliide** ka **soonliide** ja **nuutliide** on liide, mis kujtab endast samateljeliste detailide ühendust pöördemomendi ülekandmiseks. Seda kasutatakse liistliite asemel kui tuleb üle kanda suurt pöördemomenti, mis nõuaks mitme liistu projekteerimist. Võrreldes liistliitega tagab hammasliide sõlme parema tsentreerimise ja võimaldab liite detaile teineteise suhtes teljesuunaliselt nihutada.

## Jagunemine

Ristlõike kuju järgi jagatakse hammasliited:

*ristkülikliide;
*kolmnurkliide;
*evolventliide.
Laualamp

**Laualamp** on kohtvalgusti, mis enamasti seisab laual.

Kirjutus- või lugemislaual seisvad lambid on mõeldud peamiselt lauapinda ja sellel olevat valgustama. Sellised lambid on tavaliselt sellise ehitusega, et nende valgust saaks lihtsasti suunata. Mõned seda liiki laualambid on ilma aluseta, kuid muul viisil kinnitatavad laua lähedale.

Laualamp võib olla ette nähtud ka selleks, et (hämaralt) valgustada kogu ümbritsevat ruumi, luua meeleolu jne. Sellised lambid on tihti kunstiliselt kujundatud, nende valgusallikat varjab osaliselt või täielikult lambivari.

Laualampi on võimalik kergesti teisaldada. Tavaliselt on laualamp ühendatud juhtmega vooluvõrku, see eeldab seinakontakti lähedust ja piisavalt pikka juhet. Lambi lüliti võib olla aluse või juhtme küljes.

## Galerii

Pilt:Carnegie Museum of Art - Tiffany's lamp.JPG|Tiffany laualamp
Pilt:Linen Hall Library, Belfast, March 2011 (06).JPG|Laualamp raamatukogus
Pilt:Anglepoise 1227.jpg|Liigendvarrega laualamp
Pilt:Light Stand.jpg|Fluorestsents-laualamp


## Vaata ka
*Lambivari
*Laelamp
*Seinalamp
*Põrandalamp

## Välislingid
Triikraud

**Triikraud** on seade tekstiilesemete silumiseks. Nüüdisajal töötab tavaliselt elektriga. Varasemal ajal kasutati söega köetavaid triikraudu.

Esimesed triikrauad tulid Euroopas kasutusele 15. sajandil.
Sfääriline liikumine

**Sfääriline liikumine** on jäiga keha selline liikumine kus üks kehaga muutumatult seotud punkt jääb liikumatuks. Sellise keha liikumisel liiguvad kõik teised punktid sfääri pindadel, mille keskpunktiks on liikumatu punkt. Peale püsivalt liikumatu punkti on sellisel kehal igal ajahetkel hetkeliselt liikumatu sirge, mis läbib liikumatut punkti ja mida nimetatakse hetkeliseks pöörlemisteljeks. Keha liikumist antud hetkel võib vaadelda kui pöörlemist ümber hetkelise pöörlemistelje mingi nurkkiirusega \bar { \omega }. Kuna hetkeline pöörlemistelg pidevalt muudab oma asendit ruumis, siis koos sellega muutub ka nurkkiiruse \bar { \omega } suund.

Keha nurkkiirendus võrdub nurkkiiruse tuletisega aja järgi. \bar { \alpha } = \bar { \omega }. Selle valemi põhjal võib nurkkiirendust vaadelda kui nurkkiiruse \bar { \omega } lõpp-punkti kiirust. Selline tõlgendus ülesannetes võimaldab praktiliselt leida nurkkiirenduse suurust ja suunda.

Erijuhul kui  \omega = const, võib kasutada teoreemi konstantse mooduliga vektori tuletisest.

Konstantse mooduliga vektori tuletis aja järgi võrdub vektori hetkelise nurkkiiruse ja vektori enda vektorkorrutisega \bar { \alpha } = \bar { \omega_1 } \bar { \omega } , kus \bar { \omega_1 } on vektori \bar { \omega } pöörlemise nurkkiirus. Valem on õige ainult siis, kui  \omega = const.

Sfääriliselt liikuva keha punktide kiirused arvutatakse nagu pöörlemisel ümber hetkelise pöörlemistelje: \vec {v} = \vec { \omega } \vec {r}, kus kohavektor \vec {r} on tõmmatud keha kinnituspunktist antud punktini. Punkti kiiruse moodul v= \omega h, kus h on antud punkti kaugus hetkelisest pöörlemisteljest.

Keha punkti kiirendust arvutatakse valemiga: \vec {a} = \vec {a^{ \alpha}} + \vec {a^{ \omega}}, kus komponenti \vec {a^{ \alpha}} nimetatakse pöörlemiskiirenduseks ja komponenti \vec {a^{ \omega}} aksipetaalkiirenduseks. Need komponendid arvutatakse valemitega 

\vec {a^{ \alpha}}= \vec { \alpha} \vec{r}
\vec {a^{ \omega}} = \vec { \omega } \vec{v}
Sigaretimarkide loend

*Siin on loetletud [[sigaretimark]]e.*

## B
*Belomorkanal
*Bond

## C
*Camel

## D
*Davidoff

## G
*Gauloises
*Gitanes

## K
*Kent

## L
*Leek
*L&M
*Look
*Lucky Strike

## M
*Marlboro
*Memphis
*Monte Carlo

## N
*Next

## P
*Pall Mall
*Priima

## S
*Saint Georges

## W
*West
*Winston
Priima

**Priima** on Tubakavabriku Leek toodetud filtrita sigareti mark.

1996. aasta alguses ühtlustati välis- ja kodumaiste sigarettide aktsiisid. Priima pakk hakkas poes endise 2,60 krooni asemel maksma 7,60.

2001. aastal oli Priima poehind 10,50–11 krooni.

## Viited
Ouaddaï piirkond

**Ouaddaï piirkond** on 1. järgu haldusüksus Tšaadis. See asub riigi idaosas ja piirneb Sudaaniga.

2008. aastal eraldati Ouaddaï piirkonnast Sila piirkond.

Piirkond jaguneb Abdi, Assoungha ja Ouara departemanguks.

Rahvastiku enamuse moodustavad mabad, zaghavad ja araablased.

## Vaata ka
*Ouaddaï prefektuur
*Waddāy riik
Tuletis

**Tuletis** on tuletamise ehk mõttetegevuse abil millegi olemasoleva muutmise ja selle alusel millegi uue loomise tulemus.

***[[Tuletis (matemaatika)|Tuletis]]** on matemaatikas funktsiooni muudu Δy = f(x + Δx) − f(x) ja argumendi muudu Δx suhte piirväärtus argumendi muudu lähenemisel nullile.
***[[Tuletis (keeleteadus)|Tuletis]]** on sõnatuletuse abil moodustatud sõna.
***Tuletis** ehk **[[tuletatud teos]]** on algsel teosel põhinev uus iseseisev teos.
Adua lahing

**Adua lahing** toimus 1. märtsil 1896 Itaalia ja Etioopia sõjavägede vahel Adwa linna lähedal Tigrays.

1890. aastail üritasid juba Eritrea ja Somaalia hõivanud itaallased liita oma Põhja-Aafrika valduste hulka ka Etioopiat. Kuigi Etioopia keisril Menelik II-l oli suur arvuline ülekaal, olid mõned tema üksused relvastatud ainult odadega. Itaallased tungisid kindral Oreste Baratieri juhtimisel Tigray provintsi, kuid kohtunud detsembris 1895 Meneliki vägedega Amba Alagi lahingus, taandusid Aduasse. Mõlemal poolel olid varud otsakorral, kui Baratieri võttis 29. veebruaril 1896 lõpuks ette öise rünnaku. Etioopia luurajad olid aga vastase plaanid teada saanud. Lisaks sellele liikusid itaallased väikestes rühmades, kuid pimeduses ja ebaühtlasel maastikul oli sidepidamine sisuliselt võimatu. Öösel lisavägesid saanud Menelik lõi Itaalia üksusi ükshaaval ja saavutas ajaloo suurima Aafrika armee võidu Euroopa armee üle.

Etioopia vägesid juhtis kuningas Menelik II ja Itaalia vägesid kindral Oreste Baratieri. Itaallasi oli 17 700 meest ja etiooplasi hinnanguliselt 80 000 kuni 150 000, enamik teatmeteoseid pakub ümmargust 100 000-t. Suure osa itaalia vägedest moodustasid kogenematud ajateenijad ja Eritreast palgatud askarid.

Lahing lõppes etiooplaste võiduga ja sellega kindlustati Etioopia iseseisvus. Surma sai umbes 7000 itaallast, haavata 1500 ja 3000 langes etiooplaste kätte vangi. Sõjavangidelt eemaldati parem käsi ja vasak jalg või nad kastreeriti. Etioopia sõjaväest sai surma 4000–5000 meest, haavata 8000. Itaallased jätsid Eritreasse põgenedes maha kogu oma varustuse.
Pingeteooria

**Pingeteooria** on tugevusõpetuse teooria, mis kirjeldab seoseid mingis punktis erinevatel pindadel mõjuvate pingete vahel.
Koormislõik

**Koormislõik** on tugevusõpetuses varda selline piirkond, mille ulatuses mõjuvad sisejõud ühe ja sama seaduspära järgi.

## Vaata ka

*Iseloomulik lõige
Iseloomulik lõige

**Iseloomulik lõige** on tugevusõpetuses keha mõtteline lõige, mis ühtib koormislõigu piiriga (rajaga) ning kuhu on rakendatud koondkoormis või kus algab või lõpeb lauskoormis.
Belomorkanal

**Belomorkanal** (vene *Беломорканал*) on nõukogude ja vene paberossimark. Nimi "Belomorkanal" on saadud Valge mere – Läänemere kanali (vene keeles *Беломоро-Балтийский канал*) lühendatud nimest.

Eesti kõnekeeles on seda kutsutud **bellamoriks**.

Belomorkanal oli Nõukogude Liidus levinuim pabeross.

## Vaata ka
*Valge mere – Läänemere kanal
Harer

**Harer** (ka *Harar*) on linn Etioopias, Hareri osariigi pealinn.

Linnas elavad valdavalt muslimid. Hareris on 99 mošeed ja see on Etioopia muslimite püha linn.

Linnas elas oma elu lõpupoole Arthur Rimbaud.
Varda tööseisund

**Varda tööseisund** on mõiste tugevusõpetusest, mis kujutab endast vardas esinevate sisejõudude ja neile vastavate deformatsioonide hulka. Reaalsetes deformeeruvates varrastes esinevad sisejõud ja deformatsioonid koos ning sageli pole võimalik otsustada, kumb neist on põhjus ning kumb tagajärg. Seepärast on nad ühendatud üheks mõisteks, mida kutsutakse varda tööseisundiks.
Diskreetse Mango Trio

**Diskreetse Mango Trio** on pärimusmuusikat, peamiselt regilaule, rokivõtmes esitav eesti ansambel. Vaatamata ansambli nimele musitseerib selles kaheksa liiget. 

Tallinnas 2003. aastast alates tegutsedes on ansambel proovinud leida kontakti kaasaegse rahvakultuuri (levimuusika erinevate vormide) ja pärimusmuusika vahel.  on bänd rajanud oma tee regilaulumaailmast kaasaegse roki maailmani. Bändi muusikat on kuulajad ja ajakirjanikud iseloomustanud eelkõige kui värsket, energilist, lõbusat ja kaasahaaravat.

27. novembril 2006 ilmus plaadifirma hyper.records alt Diskreetse Mango Trio esikalbum "Prigadi-pragadi". Bänd sai "Prigadi-pragadi" eest Eesti Muusikaauhinnad 2007 galal aasta etno-/folkartisti auhinna. Albumi kohta ilmusid positiivsed arvustused kõigis tähtsamates muusikaga seotud Eesti väljaannetes.

Bändi värske lähenemine pärimusmuusikale on regilaulu viinud sinna, kus see varem figureerinud pole. Bändi raadiosingleid "Hobusemäng" ja "Must naine" saatis edu – lood leidsid hulgalist esitamist nii riigi- kui ka eraraadiotes. Raadio 2 edetabelis R2 Top 20 püsisid mõlemad singlid üle 20 nädala.

Diskreetse Mango Trio on andnud Eestis ligi viiskümmend kontserti. Nende hulgas on ka esinemisi nimekatel folk- ja rokkmuusikafestivalidel (Viljandi Folk, MAAjaILM, Regiöö).

Üles on astutud nii ETV ("Värskelt õhus", "Terevisioon", "Jõulutunnel") kui ka TV3 ("Suveõhtu Pärnus", "Kahvel") eetris. "Musta naist" esitleti tunnipikkuse otse-eetrikontserdiga Raadio 2 populaarses saates "R2 Live". 

2006. aasta sügisel valiti Diskreetse Mango Trio "Hobusemänguga" osalema Balti Uue Muusika Edetabelis, mida kajastavad nii Läti kui ka Leedu televisioon ja raadiod.

27. novembril 2014 valmis teine kauamängiv – "Teestelu". Sellelt albumilt on avaldatud varem raadiosingleid: 2007 – "Hea mees"; 2009 – "Mehed, mis te mind meelitate"; 2014 – "Piisa Viina" ja "Kubjas".

## Liikmed
*Leele Lattikas (laul)
*Lemmo Lattikas (laul, akordion, parmupill)
*Kristjan Pilt (kitarrid)
*Oliver Laanet (kitarrid)
*Rando Lester (basskitarr)
*Kairi Pruul (viiul)
*Janek Koldekivi (trummid, djembe)

### Endised liikmed
*Riin Sikka (viiul)
* Janno Pokk (viiul)
*Mauri Sööt (laul)
*Margit Errapart (laul)

## Helikandjad
*"Prigadi-pragadi" (album; 2006)
*"Hea mees" (singel; 2007)
*"Mehed, mis te mind meelitate" (singel; 2009)
*"Piisa Viina" (singel; 2014)
*"Kubjas" (singel; 2014)
*"Teestelu" (album; 2014)

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*Lehekülg ''MySpace'''s
* Soundcloud
*Madis Taras: "Diskreetse Mango Trio avaldas uue singli "Hea mees"", Eesti Päevaleht, 5. detsember 2007 (foto)
Elastsuspiir

**Elastsuspiiriks** \sigma_{el}nimetatakse tugevusõpetuses ja materjaliteaduses suurimat pinget, mille saavutamiseni ei omanda materjal olulisi jääkdeformatsioone. Kokkuleppeliselt loetakse jääkdeformatsioone, mis jäävad piiridesse 0,001–0,005% keha algsest pikkusest, mitteolulisteks. Elastsuspiiri määramiseks koormatakse keha teatava piirini, vabastatakse seejärel koormisest ja mõõdetakse jääkdeformatsioon. Katset korratakse erinevate koormustega, kuni leitakse normatiivne jääkdeformatsioon. Elastsuspiiri on vaja mõõta sitketel materjalidel.

## Vaata ka
* proportsionaalsuspiir
* voolepiir

## Viited
Tõmbetugevus

**Tõmbetugevuseks** nimetatakse tugevusõpetuses tõmbekatsel esinevat suurimat pinget, mille korral katsekeha veel ei purune.
Tööriist

**Tööriist** on inimese valmistatud või looduslik abivahend, mis lihtsustab mingi eseme valmistamist või mingit tegevust.

Eristatakse **käsitööriistu** (nt vasar, käärid, meisel, luisk, vikat, multifunktsionaalne tööriist ja reha), **pingitööriistu** (nt frees, puur, lõiketera, lihvketas ja stants) ja **mehhaniseeritud tööriistu** (nt elektri-, pneumo- ja hüdrotööriistad).

Maailma vanimad puidust tööriistad, peenike kepp ja puutükk, pärinevad umbes 430 000 aasta tagusest ajast.

## Viited


## Vaata ka
* Tööriistade loend
Rubla

**Rubla** on praegusel Venemaal, Nõukogude Liidus ning varasemal Venemaal kehtinud rahaühik. Jaguneb sajaks kopikaks.

## Vaata ka
*Venemaa keisririigi rubla
**Assignatsioonirubla
**Kuldrubla
**Hõberubla
***Konstantini rubla
**Vaskrubla
***Sestroretski rubla
*Vene vabariigi rubla
**Duumarubla
**Kerenski rubla
*Nõukogude rubla
*Vene rubla

Teisi rublasid:
*Armeenia rubla
*Läti rublis
*Saksa idarubla
*Tadžikistani rubla
*Transkaukaasia rubla
*Transnistria rubla
*Valgevene rubla
Tamm (täpsustus)

"**Tamm**" on mitmetähenduslik sõna.

***[[Tamm]]** ehk **harilik tamm** (*Quercus robur*) on puuliik. 
***[[Tamm (perekond)|Tamm]]** on puude perekond, kuhu kuulub ka harilik tamm.
***[[Tamm (ehitis)|Tamm]]** ehk **kaldavall** on looduslik või tehislikult loodud vall veetaseme tõstmiseks jões või järves.
***[[Tamm (perekonnanimi)|Tamm]]** on Eestis suhteliselt levinud perekonnanimi.
***Tamm** on rahvapärane nimetus kabe ehk kahest või enamast kabenupust koosneva kabendi kohta.
***[[Tamm (Saksamaa)|Tamm]]** on linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal.
Ohtlik punkt

**Ohtlikuks punktiks** nimetatakse tugevusõpetuses konstruktsioonielemendi punkti, milles tekivad suurimad pinged σmax. Ohtlikus punktis arvutatud pinget nimetatakse arvutuspingeks.
Peapinge

**Peapingeks** nimetatakse tugevusõpetuses peapinnal mõjuvat normaalpinget.

Elementaarristtahuka tahkudel esinevaid peapingeid tähistatakse σ1, σ2 ja σ3. Seejuures suurim peapinge (arvestades märki) on σ1, vähim peapinge on σ3.

Olenevalt mõjuvate peapingete arvust liigitatakse pingusi. Kui nullist erinevad kõik kolm peapinget, siis nimetatakse seda ruumpinguseks, kui nulliga võrdub üks peapingetest, siis räägitakse tasandpingusest, kui nulliga võrdub kaks peapingetest, siis on tegemist joonpingusega.
Tugevustingimus

**Tugevustingimuseks** loetakse tugevusõpetuses tingimust, mille kohaselt konstruktsioonielemendi tugevus on piisav, kui arvutuslik varutegur on suurem normatiivides antud nõutavast varutegurist. k= \frac { \sigma_{lim}}{ \sigma_{max}} \ge [S]. Kõige sagedamini kasutatakse varutegurit piirides 1,5...3. Ülesannetes esitatakse tugevustingimus kujul \sigma = \frac {N}{A} \ge [ \sigma ], milles [ \sigma ] = \frac { \sigma_{lim}}{k}.

## Jagunemine

Tugevustingimuse ülesanded jagunevad kolmeks:

*Tugevuskontroll
*Projektarvutus
*Lubatud koormise arvutus
Brainstorm

**Brainstorm** (ka **Prāta Vētra**) on Läti *[[Pop rock|poprock]]*-ansambel. Ansambel loodi 1989. aastal Jelgavas. Liikmed on Renārs Kaupers (solist), Jānis Jubalts (kitarr), Māris Mihelsons (klahvpillid) ja Kaspars Roga (löökriistad). Bändi viies liige Gundars Mauševics (basskitarr) hukkus autoõnnetuses 2004. aasta 23. mail. Alates 2004. aastast mängib bändi albumitel ja kontsertidel basskitarri „külalis“-muusik Ingars Viļums. 

Brainstorm esindas Lätit 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "My Star". Finaalkontserdil sai laul 136 punktiga kolmanda koha.

## Diskograafia

### Stuudioalbumid läti keeles

* *Vairāk nekā skaļi* (1993)
* *Veronika* (1996)
* *Viss ir tieši tā kā Tu vēlies* (1997)
* *Starp divām saulēm* (1999)
* *Kaķēns, kurš atteicās no jūrasskolas* (2001)
* *Dienās, kad lidlauks pārāk tāls* (2003)
* *Četri krasti* (2005)
* *Tur kaut kam ir jābūt* (2008)
* *Vēl viena klusā daba* (2012)
* *7 soļi svaiga gaisa* (2015)
* *Par to zēnu, kas sit skārda bungas* (2018) 
* *Gads bez kalendāra* (2021) 
* *Pūķa Lietošanas Instrukcija* (2025) 

### Minialbumid läti keeles

* *Vietu nav* (1994)
* *Pagalmi* (2023)

### Rahvusvahelised albumid inglise ja vene keeles

* *Among The Suns* (2000)
* *Online* (2001)
* *A Day Before Tomorrow* (2003)
* *Four Shores* (2006)
* *Шаг* (2009)
* *Years and Seconds* (2010)
* *Another Still Life* (2012)
* *Чайки На Крышах* (2012)
* *7 Steps of Fresh Air* (2015)
* *7 Steps of Fresh Air* *(RU)* (2015)
* *About the Boy Who Plays the Tin Drum* (2018)
* *Wonderful Day* (2018)
* *Lonesome Moon* (2021)
* *Год без календаря* (2021)

### Kogumikud

* *Izlase '89-'99* (2000) 
* *Izlase 2000-2010* (2010) 
* *The Best Of* (2013) 
* *SBORNIK vol. 1* (2019)

## Välislingid
* Brainstormi koduleht
Pitsunda

**Pitsunda** on kuurortlinn Musta mere rannikul Gruusia loodeosas Abhaasias. Linn asub Bzõbi jõe suudmealal.

Linnas asub 10. sajandil Gruusia kuninga Bagrat III ehitatud katedraal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pitsunda elanikest abhaase 58,7%, venelasi 27,3%, armeenlasi 4,3%, grusiine 3,2%, ukrainlasi 2,2% ja teistest rahvustest inimesi 4,3%.

## Viited

## Välislingid
Arvutuspinge

**Arvutuspingeks** nimetatakse tugevusõpetuses ohtlikus punktis tekkivat pinget. Teisisõnu on arvutuspinge suurim konstruktsioonielemendile mõjuv pinge.

Ehitustarindi vastupidavuse või masinaehituse detaili töökindluse tagamiseks peab olema tagatud teatav tugevusvaru. See tähendab, et arvutuspinged peavad olema piirpingetest palju väiksemad ning seetõttu tuleb alati piirpingeid σlim võrrelda arvutuspingetega σmax. Arvutusskeem ei vasta kunagi konkreetsele olukorrale, kuna paljudel kahjulikel teguritel (materjali ebaühtlus, sisepraod jne) on juhuslik iseloom, mida eelnevalt pole võimalik arvesse võtta. Ka koormised võivad kasvada varem ette nägemata põhjustel ning osutuda arutuslikest suuremaks. Seetõttu on võetud kasutusele varuteguri mõiste. Varutegur on konstruktsioonielemendi piirpinge ja arvutuspinge suhe, mida tähistatakse tähega k, harvemini S. k= \frac { \sigma_{lim}}{ \sigma_{max}}. Konstruktsioonielemendi ohutuse tagamiseks peab varutegur olema tunduvalt suurem kui üks. Enamasti jääb varutegur vahemikku 1,5–3, kuid näiteks liftide puhul on varutegurid vahemikus 10–15.
Nihkeelastsusmoodul

**Nihkeelastsusmoodul** ehk **nihkemoodul** (tähis G) on tugevusõpetuses võrdetegur, mis iseloomustab materjali jäikust ehk vastupanu nihkedeformatsioonile. Nihkemooduli mõõtühik SI-süsteemis on paskal, praktikas enamasti kasutusel gigapaskal (GPa).

## Definitsioon
Nihkeealastsusmoodul seob omavahel nihkepinget ja nihkemoonet:  
:G \ \stackrel{\mathrm{def}}{=}\ \frac {\tau_{xy}} {\gamma_{xy}} = \frac{F/A}{\Delta x/l} = \frac{F l}{A \Delta x} ,
kus 
:\tau_{xy} = F/A \, = nihkepinge;
:F on mõjuv jõud;
:A on pindala, millele jõud mõjub;
:\gamma_{xy} on nihkemoone; üldiselt \gamma_{xy}=\Delta x/l = \tan \theta , mõnel juhul ka \gamma_{xy}=\theta;
:\Delta x on põiknihe;
:l on algpikkus.

Isotroopsete materjalide puhul on nihkeealastsusmoodul seotud normaalelastsusmooduliga E ja Poissoni teguriga \nu läbi valemi
:G= \frac{E}{2(1+ \nu )}. 

## Nihkemooduli väärtuseid
Metallidel G \approx 0,4E.

## Vaata ka
* Elastsusmoodul
* Normaalelastsusmoodul
* Poissoni tegur
Robert Andrews Millikan

**Robert Andrews Millikan** (22. märts 1868 Morrison, Illinois – 19. detsember 1953 San Marino, California) oli Ameerika Ühendriikide füüsik. Ta tõestas aastatel 1909–1912 korraldatud eksperimentidega elementaarlaengu olemasolu.

## Tunnustus

* 1913 – Comstocki auhind
* 1914 – valiti aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1922 – IEEE Edisoni medal
* 1923 – pälvis ta Nobeli füüsikaauhinna
* 1923 – Hughesi medal
* 1924 – Faraday lektori auhind
* 1925 – Matteucci medal
* 1926 – ASME medal
* 1937 – Franklini medal
* 1940 – Oerstedi medal

## Viited

## Välislingid
* Robert A. Millikan Nobeli auhinna lehel
Puäntillism

: *Peaartikkel: [[Neoimpressionism]]*

**Puäntillism** on maalikunstis tehnika, milles pilt luuakse pintsli otsaga täpitades.

Tehnika lõid 1886. aastal prantsuse kunstnikud Georges Seurat ja Paul Signac.

## Viited

## Välislingid
*
Coriolisi teoreem

**Coriolisi teoreem** on teoreem teoreetilises mehaanikas, mille kohaselt punkti liitliikumisel absoluutne kiirendus võrdub kaasaliikumise kiirenduse, relatiivse kiirenduse ja Coriolisi kiirenduse geomeetrilise summaga.

## Vaata ka

*Coriolisi efekt
Elementaarlaeng

**Elementaarlaeng** (tähis e) on väikseim vabalt eksisteeriv elektrilaeng. Iga keha elektrilaeng saab olla elementaarlaengu täisarvkordne. Elementaarlaeng võib olla positiivne või negatiivne. Negatiivne elementaarlaeng -e on näiteks elektronil ja müüonil ning niisama suur positiivne elementaarlaeng +e prootonil ja positronil. Osakestefüüsika standardmudelisse kuuluval kvargil võib küll olla elementaarlaengust väiksem laeng \pm\tfrac{1}{3} e või \pm\tfrac{2}{3}, kuid neid laenguid kandvad osakesed ei esine eraldi – kvargid moodustavad alati liitosakese, mille laeng on seesama elementaarlaeng e või null, laengu puudumine, nagu on elektriline laeng neutronil.

Elementaarlaeng on universaalne füüsikakonstant ja tema mõõtühik on kulon (C):
:e = 1{,}602\,176\,634 \cdot 10^{-19} \, \mathrm{C}.
See elementaarlaengu täpne (piirhälveteta) väärtus kehtib alates 20. maist 2019.

Teoreetiliselt tõestas elementaarlaengute olemasolu 1881. aastal Saksa füüsik Hermann von Helmholtz.  Esimesena sai katselised mõõtmistulemused Ameerika füüsik Robert Andrews Millikan. Ta tõestas elementaarlaengu reaalse olemasolu aastatel 1909–1916. Laengu märk elektronil – ja prootonil + on ajalooliselt väljakujunenud ja seega kokkuleppeline. Samuti nagu on kokkuleppeline elektrivoolu suund, mida loetakse kulgevaks vooluringi positiivselt laetud osast negatiivsesse osasse.

## Vaata ka
* Füüsikakonstant

## Viited
Gorji maakond

**Gorji maakond** [gorži] on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Olteenias.

## Linnad
* Bumbești-Jiu
* Motru
* Novaci
* Rovinari
* Târgu Cărbunești
* Târgu Jiu
* Țicleni
* Tismana
* Turceni

## Viited

## Välislingid
* Gorji maakonna koduleht
Joseph John Thomson

**Joseph John Thomson** (18. detsember 1856 Manchester – 30. august 1940 Cambridge) oli inglise füüsik, kes pälvis 1906. aastal Nobeli füüsikaauhinna.

Katsetele tuginedes jõudis ta järeldusele, et aatom pole väikseim osake looduses. Thomson uuris katoodkiiri ja leidis, et neid saab elektrivälja ja magnetväljaga kallutada. Sellest sai ta järeldada, et kiired koosnevad laenguga osakestest. Nende osakeste nimeks sai elektron. Elektronide laeng osutus negatiivseks. Kaudselt määras Thomson ka elektroni massi. Ta leidis, et osake on umbes 1000 korda kergem väikseimast tol ajal tuntud laenguga osakesest, vesinikuioonist. Seega oli ta avastanud uue osakese, millest aatom koosneb. Elementaarlaengute olemasolu kinnitas ja mõõtis täpsemalt 1912. aastal ameerika füüsik Robert Millikan.

Aatomist väiksema osakese avastamine võimaldas Thomsonil kujundada aatomi sisemist olemist kajastava mudeli. Thomsoni loodud aatomimudelit on nimetatud pudingimudeliks: selle järgi on aatom nagu ühtlane positiivse laenguga "puding", milles on "rosinateks" elektronid.

## Välislingid
* Joseph John Thomson Nobeli auhinna lehel
Kasutegur

**Kasutegur** (tähis \eta) on dimensioonita suurus, mis avaldub kasuliku energia E_k ja masinale või seadmele antud koguenergia 
E suhtena:

::\eta = \frac{E_k}{E}.

Kasuteguri väärtus ei saa olla suurem ühest (100%).

## Vaata ka
*Soojusmasina kasutegur
Karl Karlson

**Karl Karlson** (9. november 1901 Pikknurme, Puurmani vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 26. jaanuar 2005 Tallinn) oli eesti vaimulik, EELK kirikuõpetaja.

1923. aastal lõpetas ta Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumi ja asus tööle kooliõpetajana. Ta õppis aastatel 1923–1924 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja aastatel 1924–1926 põllumajandusteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta ÜS Concordiasse.

Töötas kooliõpetajana Koigis, Vaivaras, Udeval, Karedal ja Albus. 1944. aastal mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke.

Pärast sõda õppis Usuteaduse Instituudis, ordineeriti õpetajaks 20. veebruaril 1961.

Oli EELK Roosa Jakobi koguduse õpetaja aastatel 1961–1990.

## Tunnustus
*2002 Eesti Punase Risti medaliklassi teenetemärk

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Václav Klausi teine valitsus

**Václav Klausi teine valitsus** tuli Tšehhi Vabariigis võimule 1996. aasta valimiste järel 4. juulil 1996 ning lahkus 2. jaanuaril 1998.

### Valitsuse koosseis



----------
##### Välislingid
*Valitsuse koduleht
Václav Klausi esimene valitsus

**Václav Klausi esimene valitsus** tuli Tšehhi Vabariigis võimule juba enne vormilist iseseisvaks riigiks saamist 1992. aasta 2. juulil ja asendus uute valimiste järel Václav Klausi teise valitsusega  4. juulil 1996.

### Valitsuse koosseis




1 KDS ühines 1996.a. kevadel lõplikult ODSga, nii ka ministrid.



2 Nimetus oktoobrini valitsuse leheküljel tegelikult *ministr obchodu cestovního ruchu*
----------
##### Välislingid
*Valitsuse koduleht
Josef Tošovský valitsus

**Josef Tošovský valitsus** tuli Tšehhi Vabariigis võimule eelnenud koalitsiooni lagunedes 2. jaanuaril 1998 ja lahkus 17. juulil samal aastal.

## Valitsuse koosseis



1 Hiljem US

2 Varem KDS, hiljem US

3 Olnud seotud ODS-i ja KDU-ČSL-iga, hiljem SZ juht.

## Välislingid
* Valitsuse koduleht
Slytherin

**Slytherin** on J. K. Rowlingu raamatus "Harry Potter" üks Sigatüüka majadest, kus õpib näiteks Draco Malfoy, samuti on seal õppinud Severus Snape ja Lord Voldemort. Need kolm olid Harry Potteri suurimad vaenlased. 

Slytherini maja on asutanud Salazar Slytherin. Tema väärtustas ambitsioonikust ja edasipüüdlikust. Samuti oli Salazar Slytherinile oluline, et tema õpilased oleksid puhtaverelised. Just Slytherini eelistuste pärast ja tema kindlast veendumusest, et võluriharidust tohib anda vaid puhastverd õpilastele, tekkiski nelja asutajaliikme vahel tüli. Selle tulemuseks olidki erinevad majad, kuhu õpilasi võeti iga asjutajaliikme eelistust mööda. 

Slytherini majast on tulnud kõige enam halbu võlureid, tuntum neist muidugi Voldemort (Tom Marvolo Riddle), samuti kuulusid sinna majja need, kellest hiljem said Voldemorti käsilased – Surmasööjad.
Kuna Slytherinis väärtustati eriti puhtaverelisust, õppisid seal vaid puhastverd õpilased. Sõltumata Slytherini maja halvast maskist pole aga tegemist halva majaga. Slytherinis õppis ka Harry Potteri kuuenda klassi võlujookide õpetaja Horace Slughorn, Nymphadora Tonksi ema Andromeda Tonks, Regulus Black, kelle peamiseks huviks oli Voldemort hävitada, ning Merlin isiklikult.

Slytherini maja sümboliks on madu, värvideks hõbe ja roheline ning element on vesi. Majavaim on Verine Parun, majavanem aga Severus Snape, kes ka ise kuulus kooliajal Slytherini majja. Veel kuulusid Slytherini majja sellised tuntud puhtaverelised perekonnad nagu Malfoy, Black(va Sirius Black) Crabbe ja Goyle.

Kui Harry tuli Sigatüükasse, kaalus sõõlamiskübar tema Slytherini saatmist, kuid otsustas tänu poisi palumisele ta siiski Gryffindori saata. Ka Harry poja Albus Severus Potteri suurim hirm kooli minnes oli sattuda Slytherini. Lõpuks saatiski Sõõlamiskübar Harry poja Albus Severus Potteri Slytherini.

## Vaata ka
*Gryffindor
*Ravenclaw
*Hufflepuff
Pike

**Pike** on tugevusõpetuses varda või tala koormisseisund, kus sisejõududena mõjuvad varda telgsihilised jõud ehk pikijõud. Pikke puhul loetakse positiivseks tõmbejõud ning negatiivseks survejõud. Normaalpinged arvutatakse valemiga: \sigma = \frac{N}{A}, kus N tähistab sisejõudu, antud juhul siis pikijõudu ning A on vaadeldava keha ristlõike pindala.

Varda absoluutne pikenemine avaldub seosega  \Delta l= \frac {Nl}{AE}, kus \Delta l on varda absoluutne pikenemine, N on normaalpinge, l pikkus, A ristlõike pindala ning E normaalelastsusmoodul ehk pikielastsusmoodul. Selle valemigaon võimalik arvutada absoluutset pikenemist, kui vardal on üks koormislõik ning ta pole astmeline.