open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Kaubandus- ja Arengukonverents

**Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Kaubandus- ja Arengukonverents** (United Nations Conference on Trade and Development; **UNCTAD**) ehk **ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents** on ÜRO allorgan, mille eesmärgiks on aidata kaasa arengumaade integreerimist maailmamajandusse. 

Organisatsiooni eesmärkideks on suurendada arengumaade kaubandusvahetust, investeeringute ja arengute võimalusi maailmamajanduses.

## Põhitegevus

#### Kaubandus ja kaubad
* Kauba mitmekesistamine ja arendamine – edendab tootmise mitmekesistamist ja kaubanduse struktuure
* Konkurents ja tarbijapoliitika – analüüsib konkurentsi suutlikkust ning tarbijakaitseseadusi ja poliitikat arengumaades
* Kaubandusläbirääkimised ja kommertsiaalne diplomaatia – aitab arengumaid kaubandusläbirääkimisel
* Kaubanduse analüüs ja informatsioonisüsteem (TRAINS) – arvutipõhine infosüsteem
* Kaubandus ja keskkond – hindab kaubanduse ja arengu mõju keskkonnale

#### Investeeringute ja ettevõtluse arendamine

* Rahvusvahelised investeeringu- ja tehnoloogiakokkulepped – aitab arengumaadel osaleda rahvusvahelise investeeringute tegemisel nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel tasemel
* Investeerimispoliitika ülevaated 
* Investeerimisjuhendid ja suutlikkuse suurendamine vähem arenenud riikide heaks
* Empretec – edendab eraettevõtlust ning väikse ja keskmise suurusega ettevõtteid 

#### Makromajanduspoliitika, võlad ja arengu rahastamine

* Analüüs ja teadustöö globaalse majandusliku sõltumise, rahvusvahelise rahandus- ja finantssüsteemide ning makromajanduspoliitika teemadel
* Tehnilised ja nõustamistoetused 
* DMFAS programm

#### Tehnoloogia ja logistika

* ASYCUDA programm
* E-Turismi algatus
* TrainForTrade programm – ehitab koolitusvõrgustike ning korraldab väljaõpet rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas
* Transpordi ja kaubavahetuse logistika – aitab arengumaadel toime tulla ja ära kasutada võimalusi, mis tulenevad kaubandus- ja kaubavoogudest

## Peasekretär

2013. aastast on UNCTAD-i peasekretär Keenia päritolu Mukhisa Kituyi. 

## Konverentsid

Esimene ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents peeti 1964. aastal Genfis . UNCTAD 1964. aasta kohtumisel võeti eesmärgiks aidata kaasa arengumaade integreerimisele maailmamajandusse . Nüüd toimuvad iga nelja aasta tagant ministrite konverentsid, mis on ka kõige tähtsamaks organisatsiooni organiks. Konverentsidel annavad liikmesriigid hinnangu päevakajalistele kaubanduse ja arengu teemadele ja probleemidele.  

## Liikmesriigid
Praegu on UNCTAD-s 194 liikmesriiki. Täieliku nimekirja leiab siit. Eesti on olnud liikmesriik 1991. aastast ning osaleb ministrite konverentsidel. Töörühmades Eesti ei osale  .

## Viited
Esta-Laine Nahkur

**Esta-Laine Nahkur** (sündinud 10. aprillil 1966 Võrus) on eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Esta-Laine Nahkur on sovhoositöötajate tütar.

1985. aastal lõpetas Nahkur Väimela Näidissovhoostehnikumi ja 1990 Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaarteaduskonna. 2001. aastal kaitses ta samas veterinaariamagistri väitekirja "Rümpadele esitatavate Euroopa Liidu nõuete mõningad morfoloogilised aspektid ning enamlevinud tükeldusskeemid". Ta on täiendanud end 1998 Kaunases Leedu Veterinaariaakadeemias ja Saksamaal Heidelbergi Ülikoolis.

Nahkur oli 1990–2002 EPMÜ anatoomia, histoloogia ja füsioloogia õppetooli assistent, 1995–2000 ühtlasi Väimelas loomaarst. 2002–2005 töötas ta EPMÜ-s morfoloogia õppetooli lektorina, 2005. aastast aga Eesti Maaülikooli morfoloogia osakonna lektorina.

## Teadustöö
Esta-Laine Nahkuri peamine uurimisvaldkond on põrsa soole histostruktuuri ja tapaloomade rümpade tükeldusskeemid.

## Teoseid
* Kahe- ja kolmekuiste põrsaste soolte histostruktuur. // Veterinaarmeditsiin '94. Tartu, 1994
* Some morphological aspects of beef carcass classification. // 5th Baltic-Nordic Workshop in Veterinary Anatomy: papers of the conference Tartu, June 7–9, 2001
* A comparative anatomocal study of the pelvis in the contemporary and medial cow and elk (kaasautor). // Veterinarija ir Zootechnika 24 (2003) 45
* Emaspõtrade luulise vaagna ealised muutused (kaasautor). // Agraarteadus (2004) 4
* Tapaloomade liikumiselundkond ja rümpade tükeldusskeemid. Tartu, 2004
* Koduloomade anatoomia 9: Närvisüsteem ja meeleelundid (kaasautor Enn Ernits). Tartu, 2006

## Viited

## Kirjandus
* Euroopa põdra ja veise vaagna võrdlev morfoloogia sünnituse seisukohast, Väitekiri filosoofiadoktori kraadi taotlemiseks veterinaarmeditsiini ja toiduteaduse (morfoloogia) erialal, Tartu 2014
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu, 1996, 161

## Välislingid
*
Margaret Gilbert

**Margaret Gilbert** (sündinud 29. märtsil 1942 Suurbritannias) on Briti-USA filosoof, keda tuntakse eelkõige tema panuse poolest sotsiaalteaduste filosoofiasse, eriti sotsiaalsete nähtuste analüütilisse filosoofiasse. Ta on kirjutanud ka teistest filosoofia harudest, sealhulgas poliitilisest filosoofiast, õigusfilosoofiast ja eetikast.

Gilbert kaitses bakalaureusekraadi (BA) klassikalises filoloogias ja filosoofias Cambridge'i Ülikoolis ning bakalaureuse- ja doktorikraadi filosoofias Oxfordi Ülikoolis. 

Aastatel 1983–2006 oli ta filosoofiaprofessor Connecticuti Ülikoolis Storrsis. Sügisel 2006 töötas ta Abraham I. Meldeni moraalifilosoofia õppetoolis California Ülikoolis Irvine'is. Gilbert on töötanud külalisõppejõu ja -teadurina paljudes akadeemilistes asutustes, sealhulgas Princetoni Ülikoolis, Princetoni Institute for Advanced Studys, Pennsylvania Ülikoolis, Indiana Ülikoolis, Oxfordis Wolfson College'is, Dresdeni Tehnikaülikoolis, Londoni King's College'is ning Rootsi Sotsiaalteaduste Uuringute Kolleegiumis. Ta peab tihti loenguid nii USA-s kui ka Euroopas.

## Isiklikku
Margaret Gilbert on Briti ajaloolase Martin Gilberti õde. Ta on olnud abielus filosoof Saul Kripkega.
Voltiinsus

**Voltiinsus** ehk **voltinism** on organismide arengukäigu tunnus, mis iseloomustab pesakondade või põlvkondade arvu aastas.

Vastavalt pesakondade või põlvkondade arvule aastas jaotatakse liike  univoltiinseiks, divoltiinseiks, plurivoltiinseiks ja semivoltiinseiks.

Mõistet on kasutatud peamiselt putukate puhul.
Univoltiinsus

**Univoltiinsus** on organismide arengukäigu omadus, mille korral aastas on üks pesakond või põlvkond.

Univoltiinsed on näiteks obligaatse diapausiga putukad.

Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul. 

## Vaata ka
*voltiinsus
*divoltiinsus 
*plurivoltiinsus
*semivoltiinsus

## Viited
Divoltiinsus

**Divoltiinsus** ehk **bivoltiinsus** on organismide arengukäigu omadus, mille korral aastas on kaks pesakonda või põlvkonda.

Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul. 

## Vaata ka
*voltiinsus
*univoltiinsus 
*plurivoltiinsus
*semivoltiinsus
Semivoltiinsus

**Semivoltiinsus** ehk **hemivoltiinsus** on organismide arengukäigu omadus, mille korral põlvkonna pikkus on üle aasta.

Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul. 

## Vaata ka
*voltiinsus
*univoltiinsus 
*divoltiinsus
*plurivoltiinsus
Marinearsenal Warnowwerft

**Marinearsenal Warnowwerft** (endised nimed *VEB Warnowwerft Warnemünde*, *Kvaerner Warnow Werft GmbH*, *Aker Warnow Werft GmbH*, *Wadan Yards*, *Nordic Yards Warnemünde*) on laevatehas Saksamaal Rostock-Warnemündes. See on Nordic Yardsi tütarettevõte. 

1960. aastal oli VEB Warnowwerft Warnemünde suurim laevatehas Saksa DV-s. Laevatehas annab tööd 931 inimesele.

Laevatehases on ehitatud rohkem kui 450 laeva.

## Valik ehitatud laevu
* P&O Nedlloyd Tasman
* Concord (tüüp Warnow CS 1400)
* MPALA (tüüp Warnow CV 2500)


Pilt:Bundesarchiv Bild 183-10764-0003, Warnemünde, Segelschulschiff "Wilhelm Pieck", Stapellauf.jpg|Wilhelm Piecki veeskamine 27. mail 1951
Pilt:Bundesarchiv Bild 183-42668-0004, Warnemünde, Warnow-Werft.jpg|Endise laevatehase kraana
Pilt:Bundesarchiv Bild 183-E0107-0011-001, Rostock, Überseehafen, Warnow-Werft, Schwimmdock.jpg|Laevatehase ujuvdokk
Pilt:Kvaerner am Westufer WW.jpg|Kvaerner Warnow Werft GmbH


## Viited
Atsidofiilne organism

**Atsidofiilne organism** ehk **happelembene organism** (ladina sõnast *acidus* 'hapu' + vanakreeka sõnast *philẹō* 'armastan') on happelist keskkonda (st väikest pH-d) eelistav organism. Atsidofiile leidub nii bakterite, arhede kui ka eukarüootide seas (nt taimed). 

Atsidofiilide vastandid on basidofiilid.

Eestis on atsidofiilsed taimed näiteks väike oblikas (*Rumex acetosella*), kanarbik ja mõningad turbasamblad. 

## Vaata ka
*Alkalifiil
*Basidofiil
*Neutrofiil

## Viited
Kosel

**Kosel** on vald Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis Schlei-Ostsee maakonnas.
Bernhard Eilman

**Bernhard Eilman** (ka **Bernhard Eilmann**; 23. august 1892 Peterburi – 14. jaanuar 1965) oli eesti poliitik.

Eilman sündis Peterburis vabrikutöölise pojana ja õppis Kroonlinnas algkoolis. 

Ta töötas Peterburis ja Tallinnas raudtee tehastes lukksepana. 

1910. aastast osales ta sotsialistlikus töölisliikumises, algul Sotsiaaldemokraatliku Partei, hiljem Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei liikmena. Raudtee liidu esimehena mõisteti ta 1920. aastal sõjaväljakohtu poolt 2,5 aastaks vangi. Ta oli ka varem mitu korda poliitilistel põhjustel vangis olnud.

Ta oli Riigikogu II koosseisu liige Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei nimekirjas, III, IV ja V koosseisus aga Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei nimekirjas.

## Viited

## Välislingid
*http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_2rk.html
*http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_3rk.html
*http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_4rk.html
*http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_5rk.html
Mihhail Svetlov

**Mihhail Arkadjevitš Svetlov** (õieti **Šeinkman**; 17. juuni (vkj. 4. juuni) 1903 Jekaterinoslav – 28. september 1964 Moskva) oli juudi päritolu Vene luuletaja. Ta oli aforismide meister.

Eesti keeles on ilmunud tema luuletuste kogu "Silmapiir" (tõlkinud Kalju Kangur, Eesti Raamat 1983).

Ta pälvis postuumselt Lenini preemia. Tema järgi sai nime jõereisilaev Mihhail Svetlov.
Sergei Jessenin (laevaklass)

**Sergei Jessenini** klassi laevad on kolmetekilised jõereisilaevad, mis ehitati aastail 1984–1986 Korneuburgi laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) Austrias. Seeria sai nime esimese selle klassi laeva, 1984. aastal vette lastud Sergei Jessenini järgi. Sergei Jessenini klassi alused on tuntud ka **projekt Q-065** nime all.

Üle 1300-tonnise veeväljasurvega 90,20 meetrit pikki Sergei Jessenini klassi jõelaevu ehitati naftadollarite eest Läänes Moskva, Ob-Irtõši ja Leena laevanduse heaks kokku viis ning need olid kõige luksuslikumad (**** – 4-tärnilised) omataolised Nõukogude Liidus.

## Projekti Q-065 laevade esialgsete nimedega loetelu
Ümbernimetused on sulgudes, kronoloogiliselt järjestatud:

Projekti Q-065 jõereisilaevad:

## Ülevaade

## Vaata ka
*Rossija, projekt 785
*Dmitri Furmanov, projekt 302
*Valerian Kuibõšev , projekt 92-016
*Volga, projekt Q-031

## Viited

## Välislingid

*Vene jõelaevade arhiiv(vene keeles)
*Q-065 projekti laevad (vene keeles)
*Q-065 projekti laevade tehnilised andmed Riverfleet.ru kodulehel(vene keeles)
*Laeva pildid
Rein Tamsalu

**Rein Tamsalu** (27. märts 1940 – 13. november 2015) oli eesti merefüüsik.

Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli okeanograafia erialal.

Ta tegeles Läänemere ökosüsteemi modelleerimisega.

1980. aastal kirjutas Rein Tamsalu alla 40 kirjale.

## Tunnustus
*2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk
*2010 Tartu Ülikooli aumärk
*2014 Tartu Ülikooli medal

## Viited


## Välislingid
*
Österreichische Schiffswerften AG

**Österreichische Schiffswerften AG** (**ÖSWAG**) on väike laevatehas Austrias Linzis, Doonau ääres. Linzi tehasele lisaks on väike allüksus Fußachis. 

*ÖSWAG* annab tööd 98 inimesele. Alates asutamisest 1840. aastal on vette lastud rohkem kui 1467 laeva. 1894. aastal töötas laevatehases  650 inimest. Sama palju töötas 1974. aastal üksnes tehase Korneuburgi osas.

Pärast Austria liitmist Saksamaaga 1938. aastal oli ettevõte *Reichswerke Hermann Göringi* osa. Alates 1974. aastast on aktsiaselts. 

OESWAG Linz Helling.jpg
OESWAG Gelände.jpg
OESWAG Linz Helling 2.jpg

## Valik ehitatud laevu
*Volga
*Dnipro
*Sergei Jessenin
*Aleksandr Blok 
*Valeri Brjussov
*Demjan Bednõi 
*Mihhail Svetlov
*Lev Tolstoi
*Anton Tšehhov
*Maksim Gorki
*Aleksandr Puškin
*Vassili Surikov
*Ilja Repin

## Viited

## Välislingid
*''ÖSWAG''i koduleht
Feliks Dzeržinski (jõelaev)

**Feliks Dzeržinski** (vene keeles *Феликс Дзержинский*) on nelja tekiga Valerian Kuibõšev-klassi Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases (slovaki keeles Slovenské Lodenice n.p. Komárno) Komárnos Tšehhoslovakkias 1978. aastal. Laev sai nime Nõukogude repressiivaparaadi Tšekaa looja ning juhi Feliks Dzeržinski auks.

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 2003 Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases Komárnos ning laev anti Nižni Novgorodis asuvale Volga Laevakompaniile (VORP) üle 1978. aastal. Volga Laevakompanii ja hiljem selle tütarettevõtted Volga-Flot-Tur ning Vodohod (vene keeles *ВодоходЪ*) on kasutanud Feliks Dzeržinskit tänaseni. Kapten (seisuga 2011) on Mihhail Kutserov.


Feliks Dzerzhinskiy on Khimki Reservoir 25-jun-2012 10.JPG|Feliks Dzeržinski (25. juunil 2012)

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Ship listing of the project 92-016 (inglise keeles)
* Laev Vodohodi kodulehel (vene keeles)
Heldur Villemson

**Heldur Villemson** (23. juuli 1969 – 24. aprill 1992) oli Eesti maadleja. 

Heldur Villemson treenis Tartu Kalevi Spordikoolis, kuulus maadlustreener Voldemar Pressi treeningugruppi.

Ta hukkus 1992. aastal autoõnnetuses Soomes, koos teise Eesti maadleja Arkadi Viiraga. 

## Saavutused
1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 2. koht;

1988. aasta Eesti NSV raskejõustiku spartakiaad – 1. koht.

1989. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

1991. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

## Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused
1984. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht;

1985. aasta Eesti noorte meistrivõistlused − 1. koht;

1986. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht;

1987. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;

1988. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;

1989. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht.
## Rahvusvahelised turniirid
Georg Lurichi mälestusvõistlused 

1991. aasta – 1. koht.

Ādaži  

1991. aasta – 1. koht.

## Viited

## Välislingid
* Heldur Villemsoni sporditulemused
* http://www.kambja.ee/?file=a&sid=273
Arkadi Viira

**Arkadi Viira** (6. märts 1969 – 24. aprill 1992) oli Eesti maadleja. 

Ta hukkus autoõnnetuses Soomes koos teise andeka maadleja Heldur Villemsoniga.

## Saavutused
Neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1988, 1989, 1990, 1991)

1986. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused - 2. koht;

1987. aasta Eesti NSV Suvespartakiaad - 4. koht;

1987. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused - 3. koht.
## Rahvusvahelised turniirid
1988. aasta NSVL ametiühingute meistrivõistlused juunioritele  - 8. koht;

1989. aasta NSVL karikavõistlused  – 12. koht;

1990. aasta NSVL karikavõistlused  – 9. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 

1990. aasta – 3. koht.

Georg Lurichi mälestusvõistlused 

1991. aasta – 3. koht.
Tõnis Naarits

**Tõnis Naarits** (sündinud 22. veebruaril 1974 Tartus) on Eesti endine maadleja.

Ta lõpetas aastal 2009 Sisekaitseakadeemia ja aastal 2015 rekreatsioonikorralduse erialal Tallinna Ülikooli.

Ta treenis spordiklubis Englas ja kuulus Voldemar Pressi treeningurühma. Ta on kuulunud ka Kaitsejõudude Spordiklubisse ja Saaremaa Raskejõustiku Klubisse.

Tema treenerid on olnud peale Pressi veel Meinhard Niglas ja Villi Olumets.

Naarits on 184&nbsp;cm pikk. Tema võistluskaal oli vahemikus 74–84&nbsp;kg.

## Saavutused

Naarits on seitsmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1996–1998, 2000–2002 ja 2004). 2006 saavutas ta hõbemedali ning 2003, 2005 ja 2007 pronksmedali.

## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
*1997 Wroclaw  – 25. koht (76&nbsp;kg)
*1998 Gävle  – 8. koht (76&nbsp;kg)
*1999 Ateena  – 20. koht (76&nbsp;kg)
*2001 Patras  – 16. koht (76&nbsp;kg)

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
*1996 Budapest  – 20. koht (74&nbsp;kg)
*1997 Kouvola  – 21. koht (76&nbsp;kg)
*1998 Minsk  – 18. koht (76&nbsp;kg)
*1999 Sofia  – 18. koht (76&nbsp;kg)
*2000 Moskva  – 18. koht (76&nbsp;kg)
*2001 Istanbul  – 15. koht (76&nbsp;kg)
*2002 Seinäjoki  – 19. koht (84&nbsp;kg)

## Olümpiamängude valikturniirid
*2000 Faenza  – 7. koht (76&nbsp;kg)
*2000 Clermont-Ferrand  – 21. koht (76&nbsp;kg)
*2000 Taškent  – 13. koht (76&nbsp;kg)

## Rahvusvahelised turniirid
### [[Põhjamaade meistrivõistlused]]
*1993 Herning  – 2. koht (74&nbsp;kg) (juunior)
*1994 Tallinn  – 1. koht (74&nbsp;kg) (juunior)
*1993 Herning  – 5. koht (74&nbsp;kg)

### [[Saksamaa Grand Prix]]
*1993 – 11. koht (82&nbsp;kg)

### [[Herman Kare mälestusvõistlused]]
*1996 – 4. koht

### [[Kristjan Palusalu mälestusvõistlused]]
*1995 – 1. koht

### [[Vantaa Painicup]]
*1997 – 5. koht
*1998 – 4. koht
*1999 – 6. koht

### [[Läänemere mängud]] [[Tallinn]]
*1993 – 8. koht (74&nbsp;kg)

### [[Politsei ja tuletõrje maailmamängud]]
*1997 – 1. koht (82&nbsp;kg)

### [[Politsei Euroopa meistrivõistlused]]
*1996 – 1. koht
*2003 – 1. koht
*2004 – 2. koht

### [[Vöömaadlus]]e maailmameistrivõistlused
*2009 – 3. koht

## Välislingid
* 
* http://www.sport24.ee/index.php?ac=otsinimidet&id=14123&#tulemusedlist Sport24
1921. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1921. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, mis toimusid 1921. aastal.

## Eesti meistrid kaalukategooriati
*kuni 62 kg – Albert Kusnets
*kuni 67,5 kg – Eduard Pütsep
*kuni 75 kg – Roman Steinberg
*kuni 82,5 kg – Herman Kruusenberg
*üle 82,5 kg – Artur Kukk
Andreas Steinbach

**Andreas Steinbach** (sündinud 7. juulil 1965) on endine Saksamaa maadleja, kes alustas Kreeka-Rooma maadlustreeninguid Voldemar Pressi käe all Tartus.

1981. aastal siirdus A. Steinbach koos vanematega oma esivanemate maale ning tuli 1982. aastal Saksamaa noortemeistriks, samal aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses saavutas 4. koha. 1983. aastal võitis juunioride MM-il hõbemedali.

Tema tiitlivõistlustele pääsemist ja sportlikke tulemusi mõjutas oluliselt 1990. aastal Saksamaa taasühinemine. Ühinenud Saksamaa koondise treeneriks 1991. aastal sai Günter Reichelt, kelle lemmikõpilane Maik Bullmann maadles kehakaalus 90&nbsp;kg, edaspidi eelistatigi Bullmanni tiitlivõistlustel selles kaalukategoorias. Steinbach pidi aga "kolima" raskemasse kaalukategooriasse, kus ta juba enne kaalumist oli vastastest 2–3&nbsp;kg kergem.
## Saavutused
Ta on neljakordne Saksamaa meister.
## Olümpiamängud
1988. aasta suveolümpiamängud  Sŏulis – 5. koht (90&nbsp;kg);

1992. aasta suveolümpiamängud  Barcelonas – 5. koht (100&nbsp;kg);
## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1982. aasta Colorado Springs  – 4. koht (75&nbsp;kg) (juunior);

1983. aasta Oak Lawn  – 2. koht (75&nbsp;kg) (juunior);

1985. aasta Colorado Springs  – 4. koht (82&nbsp;kg) (juunior);

1987 Clermont-Ferrand  – 7. koht (90&nbsp;kg);

1991 Varna  – 8. koht (100&nbsp;kg);

1995 Praha  – 11. koht (100&nbsp;kg);

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1989. aasta Oulu  – 3. koht (90&nbsp;kg);

1990. aasta Poznań  – 5. koht (90&nbsp;kg);

1991. aasta Aschaffenburg  – 2. koht (100&nbsp;kg);

1992. aasta Kopenhaagen  – 3. koht (100&nbsp;kg);

1995. aasta Besancon  – 9. koht (100&nbsp;kg);

1996. aasta Budapest  – 14. koht (100&nbsp;kg).
## Saksamaa meistrivõistlused
1985. aasta – 2. koht;

1987. aasta – 1. koht;

1988. aasta – 1. koht;

1989. aasta – 1. koht;

1990. aasta – 2. koht;

1991. aasta – 2. koht;

1992. aasta – 2. koht;

1996. aasta – 1. koht.
## Rahvusvahelised turniirid
Grand Prix of Germany 

1987. aasta – 4. koht;

1989. aasta – 7. koht;

1990. aasta – 3. koht;

1992. aasta – 3. koht;

1995. aasta – 5. koht.

Golden Grand Prix

1987. aasta – 5. koht;

1990. aasta – 3. koht;

1992. aasta – 3. koht.
## Klubid
Tartu Kalev-Englas 

Lahr-Kuhbach 

VfK Schifferstadt 

ASV Kollnau 
## Välislingid
*http://www.postimees.ee/leht/97/11/05/tartu/sport.htm
*http://www.enotes.com/topic/Estonia_at_the_1992_Summer_Olympics
*
1922. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1922. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1922. aastal.

## Eesti meistrid
*kuni 62 kg – Voldemar Väli
*kuni 67,5 kg – Alfred Praks
*kuni 75 kg – Richard Värter
*kuni 82,5 kg – Roman Steinberg
*üle 82,5 kg – Herman Kruusenberg
Helle Metslang

**Helle Metslang** (kuni 1977 **Helle Niinemägi**; sündinud 29. juulil 1950 Paides) on eesti keeleteadlane ja õppejõud.

## Haridus
Ta lõpetas 1974 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogi ning eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 1978 kaitses ta kandidaadiväitekirja teemal "*Некоторые синтаксические аспекты стихового параллелизма в эстонской рунической песне*" ("Mõned värsiparallelismi süntaktilised aspektid eesti regilaulus") ning 1994 Oulu Ülikoolis doktoriväitekirja teemal "*Temporal relations in the predicate and the grammatical system of Estonian and Finnish*".

## Töökäik
Ta on töötanud Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis ning selle reorganiseerimisel loodud Eesti Keele Instituudis. 2000–2006 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli (hiljem Tallinna Ülikooli) professor, alates 2006 vanemteadur. Alates 2007. aastast on ta Tartu Ülikooli tänapäeva eesti keele professor. Aastatel 2008–2013 oli ta ühtlasi eesti ja üldkeeleteaduse instituudi juhataja.

Ta on õppejõud ka Soomes Oulu Ülikoolis ja Helsingi Ülikoolis.

## Teadustöö
Tema teadustöö keskmes on eesti keele süntaks ja morfosüntaks, keele dünaamika, kontrastiivne ja tüpoloogiline lähenemisviis keeleuurimises. Ta on vastutava täitjana juhtinud teadusprojekte, nt "Eesti keele morfosüntaktiline ehitus ja areng" (2008–2013) ning "ELDIA – Euroopa keeleline mitmekesisus kõigile: individuaalse ja ühiskondliku mitmekeelsuse ümberkavandamine, edendamine ja ümberhindamine" (2010–2013). Viimast rahastati Euroopa Komisjoni 7. raamprogrammist. 

Aastast 2019 on ta projekti "Pragmaatika grammatika kohal: subjektiivsus ja intersubjektiivsus eesti keele registrites ja tekstiliikides" (2019–2023) vastutav täitja.

## Liikmesus
Ta on mitme väljaande toimetuskolleegiumi liige, ajakirja Oma Keel kolleegiumi esimees ning Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamatu toimetaja.

Ta on Emakeele Seltsi liige (2006–2013 juhatuse esimees) ning kuulub Eesti Terminoloogia Ühingusse, Eesti Rakenduslingvistika Ühingusse, Soome teadusühingutesse Suomalais-Ugrilainen Seura ja Suomen Kielitieteellinen Yhdistys, rahvusvahelistesse ühingutesse Association of Linguistic Typology, Societas Linguistica Europaea ja International Pragmatics Association.

## Tunnustus
*1995 Eesti Vabariigi teaduspreemia (uurimuse "*Temporal relations in the predicate and the grammatical system of Estonian and Finnish*" eest) ning 1996 (autorite kollektiivi liikmena "Eesti keele grammatika" eest)
*1995 Soome teadusseltside *Suomalais-Ugrilainen Seura* ja *Kotikielen Seura* väitekirjapreemia
*2016 Academia Europaea liige 
*2020 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
*2020 Tartu Ülikooli suur medal
*2021 Keeleameti sõber, Keeleameti hõbemärk
*2022 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Helle Metslang Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudi lehel
*
Jaan Kalda

**Jaan Kalda** (sündinud 12. novembril 1963 Väike-Maarjas) on eesti füüsik.

## Elulugu

Jaan Kalda lõpetas 1982. aastal Tallinna 1. Keskkooli matemaatika-füüsika eriklassi. 1981. aastal võitis ta esikoha üleliidulisel koolinoorte füüsikaolümpiaadil, 1982. aastal võitis hõbemedali Saksa FV-s rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil.

1988. aastal lõpetas Moskva füüsika-tehnika instituudi (MFTI) teoreetilise plasmafüüsika eriala kiitusega ja 1990. aastal aspirantuuri MFTI-s ja I. V. Kurtšatovi nimelises Aatomienergeetika Instituudis. Samal aastal (1990) kaitses ta MFTI-s plasmas kollektiivseid ülekandeprotsesse käsitleva väitekirja (juhendaja Aleksandr Kingsep) ja sai füüsika-matemaatika kandidaadi kraadi.

Aastatel 1992–1993 töötas Kalda järeldoktorina Pariisis École Polytechnique'i teoreetilise füüsika keskuses.

Jaan Kalda töötas Eesti Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis teaduri (1990-1994) ja vanemteadurina (1994-1997).

Aastast 1997 töötab ta TTÜ küberneetika instituudis: vanemteadur 1997-2016, professor aastast 2017 (alates 2020 täisprofessor tenuuris). Ühtlasi oli ta 2015-2016 TTÜ füüsikainstituudi professor ja teoreetilise füüsika õppetooli juhataja.

## Teadustöö
Jaan Kalda uurimisvaldkonnad on matemaatiline ja üldine teoreetiline füüsika, klassikaline mehaanika, kvantmehaanika, relatiivsusteooria, gravitatsioon, statistiline füüsika ja termodünaamika. Tema teadustöö põhisuunad on seotud mastaabiinvariantsete struktuuride (sealhulgas bioloogiliste) modelleerimise ja analüüsi, juhuslike pindade statistilise topograafia, turbulentse difusiooni ja mittelineaarsete ülekandeprotsessidega.

Kalda teadusorganisatsiooniline tegevus on olnud seotud muuhulgas olümpiaadide korraldusega. 2011. aastal oli ta Rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi rahvusvahelise žürii liige, 2012. aastal Rahvusvahelise Füüsikaolümpiaadi juhtkomitee liige ja Akadeemilise Komitee aseesimees ning Saudi Araabia rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi võistkonna akadeemiline nõunik. Ta on Euroopa füüsikaolümpiaadi esimene president.

## Tunnustus
*2003 – Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia liikmeks valimine
*2006 – Eesti Vabariigi teaduspreemia nominent
*2007 – Eesti Füüsika Seltsi aastapreemia
*2008 – TTÜ parim teaduspublikatsioon loodus- ja täppisteaduste vallas 2008. aastal
*2013 – Vabariigi Presidendi reaalteaduste eripreemia
*2013 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema ema oli kirjandusteadlane Maie Kalda ja abikaasa on semiootik Virve Sarapik.

## Viited

## Välislingid

* 
* Jaan Kalda teaduspublikatsioone
1923. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Eesti meistriks tulid:

*kuni 58 kg – Johannes Kurvits

*kuni 62 kg – Eduard Pütsep

*kuni 67,5 kg – Alfred Praks

*kuni 75 kg – Alfred Ternestin

*kuni 87 kg – Roman Steinberg

*üle 87 kg – Herman Kruusenberg
1924. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1924. aasta Eesti meistrid:

*kuni 58 kg – Anton Koolmann

*kuni 62 kg – Voldemar Väli

*kuni 67,5 kg – Albert Kusnets

*kuni 75 kg – Alfred Ternestin

*kuni 87 kg – Rudolf Loo

*üle 87 kg – Otto Pohla

## Vaata ka
*1924. aasta suveolümpiamängud
1927. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1927. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid 1927. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

## Kaalukategooriate meistrid
*kuni 58 kg – Reinhold Volt
*kuni 62 kg – A. Martinson
*kuni 67,5 kg – Osvald Käpp
*kuni 75 kg – Albert Kusnets
*kuni 87 kg – Friedrich Kranberg
*üle 87 kg – Otto Pohla
1928. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

*Eesti Meister 1928 a.

*-58kg Reinhold Volt

*-62kg Heinrich Kristal

*-67.5kg Voldemar Väli

*-75kg Alfred Praks

*-87kg Aleksander Pohla

*+87kg Alfred Teearu

## Vaata ka
*1928. aasta suveolümpiamängud
1929. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1929. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid 1929. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

## Kaalukategooriate meistrid
*kuni 56 kg – Johann Põntson
*kuni 61 kg – Heinrich Kristal
*kuni 66 kg – Voldemar Väli
*kuni 79 kg – Aleksander Pohla
*kuni 87 kg – Alfred Teearu
*üle 87 kg – Otto Pohla
1930. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

*Eesti Meister 1930 a.

*-56kg Erich Taar

*-61kg Johann Põntson

*-66kg Voldemar Väli

*-72kg Albert Kusnets

*-79kg Karl Kullisaar

*-87kg Otto Pohla

*+87kg Otto Viikberg
1931. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

*Eesti Meister 1931 a.

*-56kg Johannes Türkson

*-61kg Johann Põntson

*-66kg Voldemar Väli

*-72kg Karl Kullisaar

*-79kg August Kukk

*-87kg Johannes Vink

*+87kg Arnold Luhaäär
Birute Klaas-Lang

**Birute Klaas-Lang** (varem **Birute Klaas**, neiupõlvenimi **Želvite**; sündinud 19. märtsil 1957) on eesti keeleteadlane ja õppejõud.

## Haridus
Ta lõpetas 1975. aastal kuldmedaliga Tartu 5. Keskkooli ja 1981. aastal *[[cum laude]]* Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. 1988. aastal sai ta filoloogiateaduste kandidaadi kraadi tööga "Сходные черты синтаксиса эстонского и литовского языков и их происхождение" ("Eesti ja leedu keele süntaktilised ühisjooned ja nende päritolu").

## Töökäik
Birute Klaas-Lang töötas aastatel 1987–1991 Tartu Ülikoolis vanemõpetajana ning 1991–1995 Helsingi Ülikoolis eesti keele lektorina. 

Alates 1995. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis. 1995–1999 oli ta eesti keele (võõrkeelena) õppetooli dotsent, 1997–1999 ühtlasi Tartu Ülikooli keelekeskuse juhataja. Alates 1999 on ta eesti keele (võõrkeelena) professor.

1999–2005 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna dekaan, 2006–2010 Tartu Ülikooli õppeprorektor.

## Liikmesus
Birute Klaas-Lang on alates 2001 Eesti keelenõukogu liige (alates 2005 esimees).

## Teadustöö
Birute Klaas-Langi teaduslikud huvialad on keeletüpoloogia, väliseesti keel, eesti keele teise keelena/võõrkeelena omandamine ja õpetamine. Ta on olnud sihtfinantseeritava projekti "Eesti-vene, eesti-inglise, eesti-saksa, eesti ja romaani keelte kontrastiivne uurimine funktsionaalsel alusel" (2003–2007) ning mitme teise teadusprojekti vastutav täitja.

## Tunnustus
*2003 Leedu Vabariigi aukonsul Lõuna-Eestis
*2003 Aasta naine
*2007 Prantsuse Vabariigi Riikliku teenetemärgi rüütlikraad
*2011 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2017 Tartu Ülikooli suur medal

* 2025 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Isiklikku
Birute Klaas-Langi isa on leedulane.

Birute Klaas oli alates 1980. aastast abielus ettevõtja Riivo Klaasiga.

Tema praegune abikaasa on Valter Lang.

## Viited

## Välislingid

* Birute Klaas-Lang Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudi lehel
*
1925. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1925. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid 1925. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

## Kaalukategooriate meistrid
*kuni 58 kg – Gustav Ernesaks
*kuni 62 kg – Eduard Pütsep
*kuni 67,5 kg – Alfred Praks
*kuni 75 kg – August Mahoni
*kuni 87 kg – Richard Värter
*üle 87 kg – Rudolf Loo
1932. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Eesti meistriks tulid 1932. aastal:

*–56 kg Johann Põntson

*–61 kg Heinrich Kristal

*–66 kg Voldemar Väli

*–72 kg Albert Kusnets

*–79 kg August Kukk

*–87 kg Olaf Luiga

*+87 kg Kristjan Trossmann / Kristjan Palusalu

## Vaata ka
*1932. aasta suveolümpiamängud
1933. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

*Eesti Meister 1933 a.

*-56kg Johann Põntson

*-61kg Rudolf Kassman

*-66kg Voldemar Väli

*-72kg Albert Kusnets

*-79kg Karl Kullisaar

*-87kg Olaf Luiga

*+87kg Kristjan Trossmann/Kristjan Palusalu
1934. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

*Eesti Meister 1934 a.

*-56kg Johann Põntson

*-61kg Heinrich Kristal

*-66kg Voldemar Väli

*-72kg Albert Kusnets

*-79kg August Neo

*-87kg Otto Pohla

*+87kg Kristjan Trossmann/Kristjan Palusalu
1935. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

*Eesti Meister 1935 a.

*-56kg Evald Sikk

*-61kg Heinrich Kristal

*-66kg Voldemar Väli

*-72kg Osvald Laan

*-79kg Voldemar Roolaan

*-87kg August Neo

*+87kg Kristjan Trossmann/Kristjan Palusalu
1936. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Eesti meistriks tulid 1936. aastal kaalukategooriati

*kuni 56 kg Evald Sikk

*kuni 61 kg Harald Miss

*kuni 66 kg Voldemar Väli

*kuni 72 kg Osvald Laan

*kuni 79 kg Voldemar Roolaan

*kuni 87 kg August Neo

*üle 87 kg Kristjan Palusalu

## Vaata ka
*1936. aasta suveolümpiamängud
1939. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Eesti meistrid 1939. aastal

* kuni 56 kg Martin Maiste

* kuni 61 kg Evald Sumil

* kuni 66 kg Voldemar Väli

* kuni 72 kg Osvald Laan

*kuni 79 kg Voldemar Mägi

* kuni 87 kg Ago Neo

* üle 87 kg Johannes Kotkas
1940. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

*Eesti Meister 1940 a.

*-56kg Martin Maiste

*-61kg August Roos

*-66kg Voldemar Väli

*-72kg Edgar Puusepp

*-79kg Voldemar Mägi

*-87kg Voldemar Roolaan

*+87kg Juhan Kalde
1941. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

*Eesti Meister 1941 a.

*-56&nbsp;kg Martin Maiste
*-61&nbsp;kg Boris Sülluste
*-66&nbsp;kg Adalbert Toots
*-72&nbsp;kg Osvald Laan
*-79&nbsp;kg H. Vahur
*-87&nbsp;kg Voldemar Roolaan
*+87&nbsp;kg Jaan Miil
1942. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1942. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid 1942. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

## Kaalukategooriate meistrid
*kuni 56 kg – Vambola Aasaots
*kuni 61 kg – Martin Maiste
*kuni 66 kg – Voldemar Väli
*kuni 72 kg – Adalbert Toots
*kuni 79 kg – Artur Saaliste
*kuni 87 kg – Kõo Kalju
*üle 87 kg – Voldemar Roolaan
1943. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**[[1943]]. aasta Eesti meistrivõistlustel [[Kreeka-Rooma maadlus]]es** tulid Eesti meistriks:

* 56 kg – Mati Maiste
* 61 kg – Martin Maiste
* 66 kg – August Roos
* 72 kg – Arnold Saarsalu
* 79 kg – Artur Saaliste
* 87 kg – August Järs
* 87 kg – Ernst Rohtmets
1938. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

*Eesti Meister 1938 a.

*-56kg Johannes Looaru

*-61kg Evald Sumil

*-66kg Voldemar Väli

*-72kg Edgar Puusepp

*-79kg Voldemar Roolaan

*-87kg Karl Kullisaar

*+87kg Kristjan Palusalu
1937. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

*Eesti Meister 1937 a.

*-56kg Johannes Looaru

*-61kg Evald Sumil

*-66kg Voldemar Väli

*-72kg Osvald Laan

*-79kg Voldemar Roolaan

*-87kg August Neo

*+87kg Kristjan Palusalu
1945. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1945. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid 1945. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

## Kaalukategooriate meistrid
*kuni 56 kg – Johannes Looaru
*kuni 61 kg – Johannes Kaubi
*kuni 66 kg – Adalbert Toots
*kuni 72 kg – Edgar Puusepp
*kuni 79 kg – August Tähnas
*kuni 87 kg – Voldemar Roolaan
*üle 87 kg – Johannes Kotkas
Tatjana Nahtman

**Tatjana Nahtman** (sündinud 3. septembril 1972 Narvas) on Eesti matemaatik.

## Elulugu
Tatjana Nahtman on tööliste tütar.

1989. aastal lõpetas Nahtman Narva 1. Keskkooli ja 1994 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna. 1994. aastal kaitses ta Belgias Limburgi Ülikoolis biostatistika alal magistritöö "Methods for multiple adjustments in clinical trials". 2001. aastal lõpetas ta Tartu Ülikoolis doktoriõppe, 2004. aastal kaitses samas doktoriväitekirja matemaatilises statistikas "Permutation invariance and reparameterizations in linear models" (Tartu, 2004). 2006–2007 oli ta Karolinska Instituudis Stockholmis järeldoktorantuuris.

Nahtman oli 1995–1996 AS Narva Kaubamaja direktori abi ja 1997–2001 pearaamatupidaja, 1996–1997 Narva linnavalitsuse spetsialist. 2001–2006 töötas ta Tartu Ülikooli matemaatilise statistika instituudis teadurina, 2007. aastast on Stockholmi Ülikooli statistika lektor.

## Teadustöö
Tatjana Nahtmani peamised uurimisvaldkonnad on erikovarisatsiooniga lineaarsed segamudelid, kordusmõõtmised, üldistatud lineaarsed segamudelid ja mitmemõõtmeline analüüs. Ta on ajakirja Mathematical Review retsensent. Nahtman on Eesti Statistika Seltsi ja Rahvusvahelise Biomeetria Seltsi liige, ta on avaldanud 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Bioloogiliste kogumite modelleerimine ja lineaarsed kovariatiivstruktuuriga segamudelid (kaasautor T. Möls). // Mat ja biol. Tartu, 2001
* Reparameterization of second-order interaction effects through the covariance matrix. // Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis) = Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetised  6 (2002)
* Aspects of estimating inter subject variability with constant intra coeffitcient of variation in repeated measurements (kaasautorid D. Rosen, B. K. Sinha). // Calcutta Statistical Association Bulletin 55 (2004)
* Marginal permutation invariant covariance matrices of factors in linear models. // Linear Algebra and its Applications 417 (2006) 1
* Nonnegative estimation of variance components in heteroscedastic one-way random effects ANOVA models (kaasautor). // Research Reports / Centre of Biostochastics, Swedish University of Agriculture Sciences 1 (2007)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
1946. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1946. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid 1946. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

## Kaalukategooriate meistrid
*kuni 57 kg – Johannes Looaru
*kuni 62 kg – Boris Sülluste
*kuni 67 kg – Elmar Runge
*kuni 73 kg – August Väät
*kuni 79 kg – Edgar Puusepp
*kuni 87 kg – Eduard Üürike
*üle 87 kg – Johannes Kotkas
1948. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1948. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid 1948. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

## Kaalukategooriate meistrid
*kuni 52 kg Valdur Vahemets
*kuni 57 kg Johannes Kaubi
*kuni 62 kg Boris Sülluste
*kuni 67 kg Elmar Runge
*kuni 73 kg Paul Lehtlaan
*kuni 79 kg August Väät
*kuni 87 kg August Englas
*üle 87 kg Johannes Kotkas
1949. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1949. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid 1949. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

## Kaalukategooriate meistrid
*kuni 52 kg Aleksander Elts
*kuni 57 kg Boris Meos
*kuni 62 kg Helmut Puur
*kuni 67 kg Elmar Runge
*kuni 73 kg Edgar Puusepp
*kuni 79 kg Leonard Kruusakivi
*kuni 87 kg Paul Lehtlaan
*üle 87 kg Johannes Kotkas
1951. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1951. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid 1951. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

## Kaalukategooriate meistrid
*kuni 52 kg Viktor Gorškov
*kuni 57 kg Vambola Aasaots
*kuni 62 kg Johannes Kaubi
*kuni 67 kg Boris Sülluste
*kuni 73 kg Helmut Puur
*kuni 79 kg Edgar Puusepp
*kuni 87 kg Valdeko Trisberg
*üle 87 kg Johannes Kotkas
1952. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1952. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid 1952. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.

## Kaalukategooriate meistrid
*kuni 52 kg – Artur Aasjärv
*kuni 57 kg – Boris Meos
*kuni 62 kg – Johannes Kaubi
*kuni 67 kg – Helmut Puur
*kuni 73 kg – Jaan Grünmann
*kuni 79 kg – Hans Unt
*kuni 87 kg – August Englas
*üle 87 kg – Johannes Kotkas
1953. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1953. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 52 kg – Ants Külasalu

*kuni 57 kg – Pavel Kostrov

*kuni 62 kg – Helmut Mandri

*kuni 67 kg – Helmut Puur

*kuni 73 kg – Jaan Grünmann

*kuni 79 kg – Jaan Loova

*kuni 87 kg – Meinhard Niglas

*üle 87 kg – Johannes Kotkas
1958. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1958. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 52 kg – Elmar Muru

*kuni 57 kg – Herman Pallon

*kuni 62 kg – Janno Liiv

*kuni 67 kg – Rein Tomingas

*kuni 73 kg – Jaan Roots

*kuni 79 kg – Hans Unt

*kuni 87 kg – Meinhard Niglas

*üle 87 kg – Johannes Kotkas
1960. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1960. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 52 kg – Viljam Laas

*kuni 57 kg – Uno Vahl

*kuni 62 kg – Paul Kuldkepp

*kuni 67 kg – Rein Tomingas

*kuni 73 kg – Endel Vanaisak

*kuni 79 kg – Erki Udam

*kuni 87 kg – Hans Unt

*üle 87 kg – Meinhard Niglas
1961. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1961. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*-52 kg Nikolai Lobõrev

*-57 kg Aare Lind

*-63 kg Heino Vahtna

*-70 kg Rein Tomingas

*-78 kg Jaan Roots

*-87 kg Meinhard Niglas

*-97 kg Heiki Toots

*+97 kg Tiit Madalvee
1962. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1962. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 52 kg – Nikolai Lobõrev

*kuni 57 kg – Olav Roots

*kuni 63 kg – Eino Luud

*kuni 70 kg – Arnold Loorits

*kuni 78 kg – Jaan Roots

*kuni 87 kg – Meinhard Niglas

*kuni 97 kg – Heiki Toots

*üle 97 kg – Tiit Madalvee
1965. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1965. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 52 kg – Jüri Tiido

*kuni 57 kg – Aare Lind

*kuni 63 kg – Harri Koiduste

*kuni 70 kg – Endel Vanaisak

*kuni 78 kg – Jaan Roots

*kuni 87 kg – Arvo Saar

*kuni 97 kg – Heiki Toots

*üle 97 kg – Erik Tsugart
1970. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1970. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Uno Vaik

*kuni 52 kg – Aleksander Gornakov

*kuni 57 kg – Vladimir Eidemiller

*kuni 62 kg – Valeri Spiridonov

*kuni 68 kg – Villi Olumets

*kuni 74 kg – Anatoli Belov

*kuni 82 kg – Avo Talpas

*kuni 90 kg – Ants Nisu

*kuni 100 kg – Juura Kallari

*üle 100 kg – Heldur Roone
1971. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1971. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Aavo Niinemets

*kuni 52 kg – Šamil Izijev

*kuni 57 kg – Aare Lind

*kuni 62 kg – Paul Maibaum

*kuni 68 kg – Valdek Susi

*kuni 74 kg – Georgi Pismennõi

*kuni 82 kg – Avo Talpas

*kuni 90 kg – Ants Nisu

*kuni 100 kg – Ants Laansalu

*üle 100 kg – Heldur Roone
1972. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1972. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Vassili Novitšenkov

*kuni 52 kg – Anatoli Haritonov

*kuni 57 kg – Valeri Pormann

*kuni 62 kg – Vladimir Eidemiller

*kuni 68 kg – Valdek Susi

*kuni 74 kg – Andres Septer

*kuni 82 kg – Avo Talpas

*kuni 90 kg – Jakob Proovel

*kuni 100 kg – Vello Kirt

*üle 100 kg – Nikolai Larionov
1974. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1974. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid kaalukategooriati:

*kuni 48 kg Taivu Pihtjõe

*kuni 52 kg Anatoli Bolšakov

*kuni 57 kg Aleksander Behtemõrov

*kuni 62 kg Vladimir Eidemiller

*kuni 68 kg Villi Olumets

*kuni 74 kg Anatoli Belov

*kuni 82 kg Olev Kiirend

*kuni 90 kg Ants Nisu

*kuni 100 kg Mart Tamm

*üle 100 kg Heldur Roone

* absoluutne meister Ants Nisu
1975. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1975. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Heldur Kalvi

*kuni 52 kg – Toivo Pannas

*kuni 57 kg – Anatoli Bolšakov

*kuni 62 kg – Aleksander Behtemõrov

*kuni 68 kg – Valdek Susi

*kuni 74 kg – Valeri Spiridonov

*kuni 82 kg – Olev Kiirend

*kuni 90 kg – Igor Lind

*kuni 100 kg – Vello Kirt

*üle 100 kg – Heldur Roone
1968. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1968. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriteks tulid:

*-52 kg Nikolai Solovjov

*-57 kg Aare Lind

*-63 kg Eino Luud

*-70 kg Endel Vanaisak

*-78 kg Jüri Sikkut

*-87 kg Jakob Proovel

*-97 kg Leo Saks

*+97 kg Kalju Liiva
1977. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1977. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Konstantin Tepljakov

*kuni 52 kg – Taivu Pihtjõe

*kuni 57 kg – Valeri Pormann

*kuni 62 kg – Sulev Kurg

*kuni 68 kg – Vladimir Lebedev

*kuni 74 kg – Villi Olumets

*kuni 82 kg – Andres Septer

*kuni 90 kg – Avo Talpas

*kuni 100 kg – Henn Põlluste

*üle 100 kg – Nikolai Larionov
1978. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1978. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Igor Krugljakov

*kuni 52 kg – Konstantin Tepljakov

*kuni 57 kg – Sergei Gornakov

*kuni 62 kg – Matvei Mitrauskis

*kuni 68 kg – Aleksandr Skorobogatov

*kuni 74 kg – Tiit Tartlan

*kuni 82 kg – Andres Septer

*kuni 90 kg – Olavi Kullerkann

*kuni 100 kg – Olav Robam

*üle 100 kg – Heldur Roone

* absoluutne meister – Heldur Roone
1979. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1979. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid kaalukategooriati:

*kuni 48 kg Heinar Kaasik

*kuni 52 kg Anatoli Bolšakov

*kuni 57 kg Sergei Gornakov

*kuni 62 kg Vladimir Lebedev

*kuni 68 kg Villi Olumets

*kuni 74 kg Andres Septer

*kuni 82 kg Igor Lind

*kuni 90 kg Avo Talpas

*kuni 100 kg Henn Põlluste

*üle 100 kg Kalju Saagim

* absoluutne meister Heldur Roone
Semjon Budjonnõi (jõelaev)

**Semjon Budjonnõi** (vene keeles *Семён Будённый*) on nelja tekiga Valerian Kuibõšev-klassi Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases (slovaki keeles Slovenské Lodenice n.p. Komárno) Komárnos Tšehhoslovakkias 1981. aastal. Laev sai nime Nõukogude Liidu marssali Semjon Budjonnõi auks.

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 2008 Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases Komárnos ning laev anti Nižni Novgorodis asuvale Volga Laevakompaniile (VORP) üle 1981. aastal. Volga Laevakompanii ja hiljem selle tütarettevõtted Volga-Flot-Tur ning Vodohod (vene keeles *ВодоходЪ*) on kasutanud Semjon Budjonnõit tänapäevani. Kapten (seisuga 2011) on Vitali Kistenj. 2012. aastal on kavas laeva kasutada kruiisidel eeskätt Samarast ja Togliattist.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Ship listing of the project 92-016 (inglise keeles)
* Laev Vodohodi kodulehel (vene keeles)
1980. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1980. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Aleksander Platonenko

*kuni 52 kg – Heimar Kaasik

*kuni 57 kg – Anatoli Bolšakov

*kuni 62 kg – Sulev Kurg

*kuni 68 kg – Vladimir Lebedev

*kuni 74 kg – Vello Aava

*kuni 82 kg – Robert Laussoo

*kuni 90 kg – Olev Kiirend

*kuni 100 kg – Kalju Saagim

*üle 100 kg – Heldur Roone

* absoluutne meister – Olev Kiirend
1981. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1981. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Oleg Karakulin

*kuni 52 kg – Taivu Pihtjõe

*kuni 57 kg – Heinar Kaasik

*kuni 62 kg – Sulev Kurg

*kuni 68 kg – Harri Timberg

*kuni 74 kg – Valdek Susi

*kuni 82 kg – Igor Šarõpin

*kuni 90 kg – Enno Jalakas

*kuni 100 kg – Olavi Kullerkann

*üle 100 kg – Heldur Roone

* absoluutne meister – Ants Orav
1982. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1982. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Antti Lepik

*kuni 52 kg – Anatoli Bolšakov

*kuni 57 kg – Sergei Gornakov

*kuni 62 kg – Urmas Mõik

*kuni 68 kg – Harri Timberg

*kuni 74 kg – Edgar Mägi

*kuni 82 kg – Igor Šarõpin

*kuni 90 kg – Gediminas Linas

*kuni 100 kg – Vladimir Tjurin

*üle 100 kg – Heldur Roone
1984. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1984. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Kalle Punder

*kuni 52 kg – Igor Nikolajev

*kuni 57 kg – Ivar Abner

*kuni 62 kg – Oktai Dostijev

*kuni 68 kg – Igor Annus

*kuni 74 kg – Elar Sarapuu

*kuni 82 kg – Igor Šarõpin

*kuni 90 kg – Igor Kalinin

*kuni 100 kg – Vladimir Tjurin

*üle 100 kg – Andrus Pihkva

* absoluutne meister – Gediminas Linas
1985. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1985. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Feliks Press

*kuni 52 kg – Vladimir Kirillov

*kuni 57 kg – Ivar Abner

*kuni 62 kg – Oktai Dostijev

*kuni 68 kg – Toomas Häng

*kuni 74 kg – Tõnu Laine

*kuni 82 kg – Andres Berg

*kuni 90 kg – Madis Arras

*kuni 100 kg – Vladimir Tjurin

*üle 100 kg – Meelis Ludvig
1986. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**1986. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses**

Eesti meistriks tulid:

*kuni 48 kg – Kalle Punder

*kuni 52 kg – Antti Lepik

*kuni 57 kg – Valeri Nikitin

*kuni 62 kg – Oktai Dostijev

*kuni 68 kg – Jaanus Abner

*kuni 74 kg – Igor Annus

*kuni 82 kg – Arvo Pattak

*kuni 90 kg – Madis Arras

*kuni 100 kg – Meelis Ludvig

*kuni 130 kg – Ants Orav

* absoluutne meister – Igor Kalinin