open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber

**Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber** on Eesti ansambel, mis viljeleb elektrooniliste ja naturaalsete instrumentide sümbioosi tulemusel loodud futu-, kitarriroki-, uusromantika- ja gootisugemetega popmuusikat, mida bänd ise on iseloomustanud väljendiga alumiiniumpopp.

Ansambli asutasid detsembris 1994 Allan Vainola (vokaal, kitarrid) ning Andres Aule (elektroonika). Lisaks nendele kuulub ansambli koosseisu alates 1997. aastast Margit Kärner (vokaal, flööt).

Koosseisuväliste muusikutena on ansambli lugude salvestamisel osalenud Kalle Nettan (basskitarr), Margus Tammemägi (löökriistad), Britta Bauman (klahvpillid), Arle Soeson (vokaal), Mart Süda (saksofon), Allan Jakobi (akordion), Marko Naissoo (löökriistad), Lea Peterson (kontrabass), Annika Põldäär (vokaal), Laura Paju (vokaal) ja Priit Kruus (vokaal).

Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber ei ole andnud ühtegi kontserti. Avaldatud on kaks stuudioalbumit: "Zeig" (1998, helikassett) ja "Garaažide taga" (2004, CD). 

Ansambli looming on valminud peamiselt Allan Vainola ja Andres Aule koostöös ja teostuses. Avaldatud muusika on kirjutanud nii Vainola kui ka Aule, tekstide autor on põhiliselt Aule.

Alumiiniumi muusikat iseloomustavad muu hulgas meloodilisus ja mõningane minimalism, lihtsate elektrooniliste helide kasutamine paralleelselt naturaalpillidega ja laulutekstide mitmekihilisus.

## Välislingid
*Koduleht
*
Ignacy Hryniewiecki

**Ignacy Hryniewiecki** (august 1855 või sügis 1856 Babrujsk – 13. märts (vkj. 1. märts) Peterburi) 1881) oli poola revolutsionäär, salaühingu Narodnaja Volja liige, päritolult šlahtitš (väikeaadlik).

13. märtsil 1881 Peterburis tappis Ignacy Hryniewiecki Narodnaja Volja täidesaatva komitee otsusel nitroglütseriiniga täidetud pommi abil imperaator Aleksander II. Hryniewiecki, kes enese koos keisriga õhku oli lasknud, viidi õukonna ratsaväe hospidali, kus ta 8 tundi hiljem suri. Veidi enne surma tuli ta meelemärkusele ning kui temalt siis nime ja seisust küsiti, vastas ta: "Ei tea."

Narodnaja Volja lootis selle atentaadi läbi "avada tee sotsiaalsele revolutsioonile", uskudes, et keisri surma järel puhkeb spontaanne rahvarevolutsioon. Tegelikult viis see aga tagurluse võidukäigule uue keisri Aleksander III ajal.

Pjotr Kropotkin, "Anarhismi kõlbelised alused": "Perovskaja ja tema sõbrad tapsid keiser Aleksander II. Ja kuigi inimkond tunneb vaistlikult vastikust verevalamise vastu /---/, andis inimkond õiguse revolutsionääridele. Mispärast? Mitte sellepärast, et oleks pidanud seda kasulikuks: rõhuv enamik inimesi kahtles selle tapmise kasulikkuses, vaid sellepärast, et inimkond tunnetas: mitte mingite miljonite eest siin maailmas ei oleks Perovskaja ja tema sõbrad nõustunud tapetud keisri asemel ise hakkama isevalitsejateks ja türannideks. Isegi need, kes ei tea selle tapmise kogu draamat, tunnetasid siiski, et seda ei ajendanud nooruslik uljus, see polnud paleepööre ega võimu kukutamine selleks, et seda enda kätte haarata. Neid juhtis viha türannia vastu, see viha oli jõudnud eneseohverdamise ja surmapõlguseni. "Nendel inimestel oli tõesti õigus võtta talt elu," selline oli üldine kohtuotsus…"
Jõhvi kirik

**Jõhvi Mihkli kirik** on kindluskirik Ida-Virumaal Jõhvis. See on pühitsetud peaingel Miikaelile. Kirikus tegutseb EELK Jõhvi Mihkli kogudus.

## Ajalugu
Kihelkonnakirikute rajamisest Põhja-Eestis on tänu Paul Johansenile ülevaade, Taani hindamisraamatus on kiriklike keskuste kujunemislugu antud lausa aastase täpsusega. Kirikute rajajaks ja patrooniks peab Johansen enamikul juhtudest maaisandat, st Taani kuningat. Mõnikord aga siiski võis olla patrooniks ka vasalliperekond (Viru-Nigula, Kadrina, Lüganuse ja Jõhvi kirik).
Jõhvi (saksa keeles *Jewe*) Mihkli kirikut, mis asus Taubede suguvõsa maadel, on esmamainitud seoses venelaste rüüsteretkedega 1364. aastal, seega rajati see arvatavasti 14. sajandi keskpaigas. Vana saaga jutustab et kiriku asemele pidi ehitatama loss aga kui ehitaja vihahoos oma Taubede suguvõsa Edise lossis eluneva venna haamriga surnuks loonud, siis püstitanud ta oma siira kahetsuse tunnuseks lossi asemele kiriku Pattu kahetsenud venna hauda näidatakse kiriku ukse ees horisontaalselt maa sees lamava kiviristi all. Kirik oli ehitatud kindluskirikuna ja ümbritsetud vallikraaviga.

Jõhvi Mihkli kirik on suurim ühelööviline kirik Eestis (sisemõõtmed 35,15×13,85&nbsp;m, pindala 485 m²).

Algselt oli see võlvimata nelinurkne kaitseehitis, mille kitsad aknad paiknesid kindlusarhitektuurile iseloomulikult kõrgel ja hoonel oli vaid üks, lääneküljele avanev sissepääs. 16. sajandi esimesel poolel ehitati kirik põhjalikult ümber tulirelvadele, läänefassaadi keskele ehitati veidi eenduv sale 8-korruseline torn ja kogu hoone võlviti ühelööviliseks nelja võlvikuga pikihooneks ning juurde ehitati püssirohukelder.

Jõhvi Mihkli kiriku sisustusest on väärtuslikemad 17. sajandi hõbedane armulauakarikas, aastast 1641 kroonlühter, mille annetajaks Narva raehärra ja Voka mõisa omanik Johann Fock, 1728. aastal Johann Rabe valmistatud barokk-kantsel ja võidukaare grupp.

Kirik on mitmel korral sõdades kannatada saanud, Vene-Liivi sõja algul 1558. aastal, kui ka Põhjasõja ajal 1703. aastal. Pärast seda sai kirik barokse tornikiivri (paigaldati 1728. aastal). Praegune uusgooti kiivrikuju pärineb 1875. aastast (hävis Jõhvi linna tulekahjus 3. augustil 1943 ja taastati 1984. aastal).

1957. aastal valmis vendade Kriisade Jõhvi kiriku jaoks ehitatud orel 2 manuaali ja 25 registriga.

2009. aastast on kirikus 470 kg kaaluv pronksist kirikukell.


Fail:Jõhvi church1.jpg
Fail:Jõhvi church2.jpg
Fail:Jõhvi church3.jpg
Fail:Jõhvi Mihkli kirik.jpg

Fail:Jõhvi church5.jpg|Altar

Fail:Jõhvi church8.jpg|Vapid
Fail:Jõhvi church9.jpg|Skulptuurigrupp


## Vaata ka
* Jõhvi kindluskiriku muuseum
* Jõhvi Issanda Ristimise kirik
* Jõhvi adventkirik

## Viited

## Kirjandus
* Peeter Lilleväli. Arheoloogid otsivad Jõhvi kiriku kaitserajatiste jälgi. Põhjarannik, 12. juuli 2007.

## Välislingid

* 
* Veebileht
Metakivim

**Metakivim** on moondekivim, mis on äratuntavalt säilitanud lähtekivimiks olnud sette- või tardkivimi väljanägemise.

Metakivimi nimetus koosneb eesliitest "meta-" ja tard- või settekivimi põhinimetusest. Metakivimid on näiteks metabasiit ja metadiabaas. Viimane on moondekivim, millele enamasti vihjab kildalisus, kuid muus osas on äratuntav diabaasile omane välimus, näiteks ofiidiline struktuur. Diabaas on tardkivim.

Metabentoniit on tõenäoliselt tuntuim Eesti kivim, millele see eesliide tihti lisatakse, ehkki seda just sel juhul kindlasti teha ei tohiks, sest tegemist on sette-, mitte moondekivimiga.
Tabasalu

**Tabasalu** on alevik Harju maakonnas Harku vallas Kakumäe lahe ääres. Tabasalu on Harku valla keskus.

Asula on muutunud populaarseks elamupiirkonnaks ja seal on alates 2004. aastast kerkinud palju uusi kortermaju ja eramuid. Asustus on tihe ja looduskeskkond taandub pidevalt elamuehituse ees.

## Loodus
Tabasalu pankrannikul kasvas veel 2001. aastal haruldasi orhideelisi. 1999. aastal loodi Eestimaa Looduse Fondi algatusel Rannamõisa maastikukaitseala koosseisus MTÜ Tabasalu Looduspark. 2006. aasta sügisel avati loodusrada, kuhu on paigaldatud ka infotahvlid. Looduspark piirneb merega.

Alevikus asub Tabasalu raba.

Tabasalu järgi on nime saanud Türisalu kihistu Tabasalu kihistik.

## Elanike arv

## Transport
Tabasallu sõidetakse peamiselt ühte teed pidi, mis algab Tallinnas Haabersti ringilt. 

Ühistransport on olemas, sõidavad nii liinibussid, kui ka marsruut-taksod.

## Asutused ja kaubandus
Tabasalus asuvad riigigümnaasium, põhikool, lasteaed, muusika- ja kunstikool, raamatukogu, postkontor ning Tabasalu Spordikompleks ujula, mitme spordisaali, kaljuronimisseina ja kõrgseiklusrajaga.

Tabasalu keskuses asub Tabasalu Selver ja erinevad toidurestoranid. 3. juunil 2010 avati Rimi supermarket. Tabasalus on ka tankla. Tabasalu söögikohad on peamiselt keskmise või kallima hinnaklassiga.

Tabasalu territooriumil asusid kunagi Tiskre mõis ja Lucca mõis, Tabasalus asub ka Eesti NSV ajal ehitatud Ranna sovhoosi veetorn-elamu.

Hiljuti rajati ka Tabasalu keskus, milles asub Selveri toidupood, jõusaal, toidutänav ja kus tegutseb mitmeid ettevõtteid.

## Üritused
* Tabasalus toimus 2001. aasta veebruaris võrgupidu "3D Special 2001".
* Tabasalus toimus 2000–2013 džässifestival "Tabasalu Jazz Fest" (algusaastatel "Tabasalu bigband fest").
* Igasuvised Tabasalu päevad toimuvad Tui pargis, tavaliselt peetakse siis ka vanakraamiturgu.

## Vaata ka
*Harku–Rannamõisa tee
*Ranna tee
*Tabasalu Palliklubi
*Tabasalu Arena

## Viited

## Välislingid
*Tabasalu 360° aeropanoraam / aerofoto
Laguja

**Laguja** on küla Tartumaal Nõo vallas. 

2005. aasta 1. jaanuari seisuga elas seal 33 elanikku ning oli 16 aktiivset majapidamist.

## Ajalugu

Nõukogude okupatsiooni ajal oli Laguja üks piirkonna olulisemaid keskusi. 

Varem kuulus Laguja piiresse ka teisi praegusi külasid, näiteks Ketneri.

2000. aastatel planeeriti küla alale rajada Tuulemäe jäätmekeskus (ka Laguja prügila), ent 2005 jäi see kohalike elanike vastuseisu tõttu rajamata.

### Laguja kool
Lagujal tegutses kuni 1985. aastani ka Laguja algkool ehk Sassi algkool, mille kohta on esimesi teateid 1776. aastast. Kooli asutas Liivimaa kindralkuberner Georg von Browne. 1765. aastal välja antud koolipatendis on kirjas, et kooli nimi oli siis Pangodi-Etsaste kool. Aegade jooksul on õppetöö toimunud vähemalt viies hoones. Neist viimane ja kuni kooli lõpliku sulgemiseni kasutuses olnud maja ehitati 1933. aastal. 

Aastatel 1919–1925 töötas Laguja algkool neljaklassilise ja 1930. aastast kuueklassilise algkoolina.

Pärast Eesti Vabariigi okupeerimist kehtima hakanud Nõukogude koolikorralduse järgi muudeti enamik algkoole 7-klassilisteks mittetäielikeks keskkoolideks.

Aastatel 1944–1950 oli kooli nimi Laguja Mittetäielik Keskkool, 1950–1976 – Laguja Algkool. Kool suleti 1976. aastal.

1985. aastal alustas Laguja algkool uuesti tegevust, kuid suleti taas õpilaste vähesuse tõttu Nõo vallavolikogu 17.02.00. otsuse nr 29 põhjal.

## Viited
Gustaf Adolf Lewenhaupt

Krahv **Gustaf Adolf Lewenhaupt** (Löwenhaupt, 24. veebruar 1619 Vinäsi mõis, Småland – 29. november 1656 Rautise mõis, Soome), Rootsi riigitegelane ja väejuht.

Gustaf Adolf Lewenhaupt oli Raseborgi ja Falkensteini krahv, Reipoltskircheni, Kägleholmi ja Vinbergi vabahärra, Gräfsnäsi, Sangaste, Himmelspforti, Östadi ja Reberga härra.

Gustaf Adolf Lewenhaupt sündis Gustav II Adolfi abikaasa Maria Eleonora nõuniku, Raseborgi ja Falkensteini krahvi Johann Casimir Lewenhaupti (1583–1634) ja vabapreili Sidonia Gripi (1585–1652) pojana. Tema vanaisa oli Vinäsi ja Ternö vabahärra Mauritz Grip (1547–1591), ning tema tädi Margareta Grip (1586–1624) oli abielus Herman Wrangeliga ja oli Carl Gustaf Wrangeli ema.

Ta juhatas Leipzigi lahingus 1642. aastal kaptenina Rootsi väeüksust, sellele järgnes ülendamine ooberstleitnandiks ning seejärel ooberstiks. 1645 anti talle jalaväe kindralmajori ja 1648 kindralleitnandi auaste, ning oli 1649 Soome miilitsa ülem. 1650 sai Lewenhaupt riigi- ja sõjanõukogu liikmeks, 1651 kindraliks, 14. aprillil 1655 feldmarssaliks ja 1656 Liivimaa asekuberneriks.

## Isiklikku
Gustaf Adolf Lewenhaupt abiellus 1648 Magnus Gabriel De la Gardie noorema õe Christina Catharina De la Gardiega (1632–1704), kes lesestununa abiellus 1658 Gustaf Otto Stenbockiga ja oli Magnus Stenbocki (1632–1704) ema.

## Viited
Carlos II

**Carlos II** (6. november 1661 – 1. november 1700) oli viimane Hispaania monarh Habsburgide dünastiast (valitses 1665–1700), Felipe IV poeg.

Kuna tema eelkäijad olid juba mitu põlvkonda abiellunud lähisugulastega, siis oli ta degenereerunud ning võimetu riiki valitsema. Poolteist sajandit ja 5–7 põlvkonda varem elanud Juana Nõdrameelsest põlvnes ta koguni 14 teed pidi. Habsburgide dünastias oli tavaline mitte üksnes nõbude omavaheline abiellumine, vaid Carlose lähedaste esivanemate seas oli koguni 3 juhtumit, kus onu oli abiellunud oma õetütrega, sealhulgas tema isa Felipe IV oli ema Austria Mariana onu. Tema isal Felipel oli kolme naisega 13 last, kellest täiskasvanuks sai 4, lapsi sai kaks (mõlemad välismaale abiellunud tütred) ja neistki ühe sugu suri ülejärgmises põlves välja. Carlos II oli ka impotentne ja nii lõppes Habsburgide Hispaania liin temaga.

Üks väheseid Carlose iseseisvaid otsuseid oli Suure Nõukogu (*Junta Magna*) kokkukutsumine, mis uuriks Hispaania inkvisitsiooni. Nõukogu aruanne inkvisitsiooni tegudest oli hävitav ja suurinkvisiitor kutsus kuningat üles seda tulle heitma. Kui Carlose järglane troonil Felipe V samuti õudse aruandega tutvuda tahtis, ei suudetud sellest enam ühtegi koopiat leida.

Carlos abiellus 1679 Orléansi hertsogi Philippe I tütre Marie Louise d'Orléansiga, kes suri 1689 arseenimürgitusse . Juba samal aastal abiellus Carlos kirja teel uuesti Pfalzi kuurvürsti Philipp Wilhelmi tütre Maria Annaga, kes oli isa 18 lapsest 13. Maria Anna saabus Hispaaniasse 1690. aasta kevadel. Kummastki abielust lapsi ei sündinud. Teist abielu iseloomustas Carlose ema ja abikaasa lakkamatu vaen, mis lõppes ema Mariana surmaga 1696 61-aastaselt.

Surres määras Carlos troonipärijaks oma poolõe Maria Theresa ja Louis XIV pojapoja Philippe'i, kuid nõudis oma testamendis kuninga alalist resideerimist Madridis, mis pidi välistama Prantsuse ja Hispaania kroonide ühendamise. Juhuks kui Philippe pidanuks troonist loobuma või surema, määras Carlos pärijaks tema noorema venna Charlesi, kolmandana aga Habsburgide Austria liini esindaja, oma õemehe keiser Leopold I poja Karli. Inglismaa ja Austria kartsid Philippe'i võimuletuleku korral Prantsusmaa mõju ülemäärast kasvu ning sellepärast puhkes pärast Carlos II surma Hispaania pärilussõda. Felipega pääses Hispaaniat valitsema Bourbonide dünastia, mis valitseb tänapäevani, ja ka Juan Carlos I on Felipe V järeltulija.

## Viited
Oliviin

**Oliviin** on magneesiumi- ja rauarikaste silikaatsete kivimit moodustavate mineraalide rühm.

Keemiline valem: (Mg,Fe)2SiO4

Oliviin on enamasti oliivrohelise värvusega, sellest ka nimi. Kuulub rombilisse süngooniasse. Oliviin on küllaltki suure erikaaluga mineraal, keskmiselt 3,32. Kõvadus on 6,5...7, tal on klaasiläige.

Enamik oliviine moodustavad isomorfse rea, mille ühes otsas on mineraal forsteriit (Mg2SiO4), teises otsas aga fajaliit (Fe2SiO4). Seega saavad raua- ja magneesiumiaatomid üksteist kristallstruktuuris igas vahekorras asendada.

Oliviin on oluline kivimit moodustav mineraal, kuuludes peamiselt suhteliselt vähe räni sisaldavate tardkivimite (aluselised ja ultraaluselised kivimid) koostisse. Peaaegu täielikult koosneb oliviinist peridotiitide hulka kuuluv kivim duniit. Et sellised kivimid on laialt levinud Maa vahevöös, on ka oliviini kontsentratsioon vahevöös märgatavalt kõrgem kui maakoores. Oliviin mureneb kergesti serpentiiniks. Hüdrotermaalse muutumise tagajärjel muutub oliviin peamiselt iddingsiidiks. Oliviinil on kõrge sulamistemperatuur, mistõttu hakkab ta magma jahtudes esimesena kristalliseeruma. Olulisel määral sisaldavad oliviini ka Kuu basaltsed laavavoolud.
Päevakivi

**Päevakivi** on silikaatsete kivimit moodustavate mineraalide rühm.

Päevakivid on kõige olulisemad kivimit moodustavad mineraalid, neist koosneb 60% maakoorest. Päevakivid kuuluvad väga paljude kivimite koostisse, peaaegu kõik tardkivimid sisaldavad päevakive. Erandeiks on ultraaluselised ning harvaesinevad leeliskivimid. Peaaegu täielikult koosneb päevakividest näiteks tardkivim anortosiit. Et päevakivid on tardkivimeis nii levinud, kasutatakse neid ka tardkivimite klassifitseerimiseks (QAPF-diagramm). Päevakivid moodustavad suure osa ka moondekivimite koostisest ning hoolimata suhteliselt kergest murendatavusest on nad purdsetetes (liivas ja kruusas) kvartsi järel tähtsuselt teiseks mineraalirühmaks.

Hoolimata sellest, et nimetuses sisaldub sõna "kivi", on tegemist mineraalide, mitte kivimitega.

Päevakivi on tavaline lähteaine keraamika ja geopolümeeride tootmisel. Geoloogias ja arheoloogias kasutatakse päevakivi termoluminestsentsdateerimisel ja optilisel dateerimisel.

2005. aastal oli maailma suurim päevakivitootja Itaalia, kes andis ligi viiendiku maailmatoodangust. Itaaliale järgnesid Türgi, Hiina ja Tai.

## Keemia

Enamasti liigitatakse päevakivid koostise järgi kahte rühma, milleks on leelispäevakivid ehk kaalium-naatriumpäevakivid ((K,Na)[AlSi3O8]) ning plagioklassid ehk naatrium-kaltsiumpäevakivid (Na[AlSi3O8] – Ca[Al2Si2O8]). Leelispäevakivid ei ole leeliselised keemilises mõttes, vaid nimetus on tulnud sellest, et kaalium ja naatrium on leelismetallid. Tavaliselt kujutatakse päevakivide koostist kolmnurkdiagrammil, mille nurkadeks on K[AlSi3O8] (ortoklass, Or), Na[AlSi3O8 (albiit, Ab) ning Ca[Al2Si2O8] (anortiit, An). Leelispäevakivides ei ületa plagioklassi osatähtsus kümmet protsenti ning vastupidi, plagioklassides ei ole leelispäevakivi komponenti üle kümne protsendi. Albiiti peetakse enamasti plagioklasside hulka kuuluvaks, kuid kindlat piiri leelispäevakivide (peamiselt ortoklasside) ja plagioklasside vahel pole, mistõttu ka albiit või vähemalt osa albiidi kaasatakse väljast mõnikord leelispäevakivide hulka.

Kokkuvõtvalt väljendatakse päevakivide keemilist valemit nii: M[Al(Al,Si)3O8], kus "M" on kaalium, naatrium, kaltsium, baarium, rubiidium, strontsium või raud.

## Omadused

Päevakivid on enamasti valget värvi. Graniidile punaka tooni andev kaaliumpäevakivi on värvunud punaseks tänu lisanditele. Päevakivide kõvadus Mohsi astmikul on 6. Nad kuuluvad trikliinsesse ja monokliinsesse süngooniasse. Päevakividel on hea kahesuunaline lõhenevus.

Päevakivide hulka kuuluvad mineraalid on näiteks sanidiin, ortoklass, mikrokliin, albiit, anortiit, andesiin jne.

Päevakivide murenemisel tekivad savimineraalid. Tardkivimite koostises olnud kvartsist saab murenedes liiv. Seetõttu ongi liiv ja savi nii levinud setted.
Ränikivi

**Ränikivi** on peamiselt peitkristalsest kvartsist koosnev settekivim. 

Peale kvartsi (ehk kaltsedoni) võib sisaldada ka opaali ning mitmesuguseid lisandeid nagu kaltsiit, raudoksiidid jne. Ränikivi võib olla värvunud mitmesugustes toonides, näiteks hall, pruun, must, roheline, punane jne. Värvuse annavad mitmesugused lisandid. Ränikivi on võrdlemisi tavaline kivim, ehkki ta moodustab settekivimite koguhulgast alla 1%. Kõige levinum on ränikivi Juura, Kriidi ning Paleogeeni ajastu setendeis. Ränikivi esineb enamasti settekivimi kihtide sees ränimugulatena, vahel moodustab ka iseseisvaid ränikivimi kihte (kihiline ränikivi).

Termin **tulekivi** on ränikivi sünonüüm, ehkki mõnikord peetakse tulekiviks ränikivi, mis esineb ränimugulatena kriidilademeis. Ränikivi on valdavalt peitkristalsest kvartsist koosnevate kivimite üldnimetus. Seda nimetati *tulekiviks*, sest seda kasutati tule süütamiseks koos tulerauaga. Kuid kuigi mõned kivid, nagu kvarts, tekitavad löögi tulemusena sädemeid, ei kasutatud neid sädemeid *tulerauaga* süütamisel, vaid sädemed tulid *tulerauast*, ränikivi oli lihtsalt selleks otstarbeks kõige sagedamini kasutatav terava servaga kõva kivi, mis võimaldas *tulerauast* sädemeid välja hõõruda.

Kui ränikivis on vähe lisandeid, siis nimetatakse teda sageli kaltsedoniks, mida loetakse hoopis mineraalide hulka kuuluvaks. Kaltsedonil on sõltuvalt välimusest omakorda palju erimeid. Just ränikivi ja kaltsedoni eristamise probleem näitab, et kivimi ja mineraali eristamine ei ole alati lihtne ülesanne. Piir nende vahel on kohati hägune.

Mere- ja jõevees on lahustunud väheses koguses ränihapet (H4SiO4). Vastavalt merevees umbes 1 ppm ning jõevees 13 ppm. Need kogused jäävad aga selgesti alla ränihappe küllastuskontsentratsiooni, mistõttu ei saa ränimuda settimine olla lihtne anorgaaniline protsess. Ränihapet eraldavad veest peamiselt radiolaarid ning ränivetikad, mis ehitavad oma kojad opaalist (SiO2**&middot;***n*H2O). Eluajal kaitseb nende koda ränihappe suhtes alaküllastunud vee eest orgaaniline kaitsekiht, mis organismi surres hävineb. Seetõttu hakkavad merepõhja kuhjuvad kojad taas lahustuma. Ränimuda kuhjumine saab toimuda vaid sel juhul, kui kodade kuhjumiskiirus ületab nende lahustumiskiiruse. Aja jooksul kristalliseeruvad opaalist kojad ümber peeneteralisest kvartsist ränikivimiks. 

Ränikivi kasutatakse pooljuhtide ning klaasi valmistamisel toorainena, ehkki enamik vajaminevast ränist saadakse siiski liivast. Tihti kaevandatakse ränikivi seetõttu, et ta esineb koos mõne teise maavaraga. Näiteks eelkambriumi raualademed, uraan, mangaan, fosforiit jne.
Silikaatsed mineraalid

**Silikaadid** ehk **silikaatsed mineraalid** on mineraalid, mille kristallstruktuur sisaldab ränioksiidi tetraeedrit (SiO4).

Silikaadid on kõige levinumad mineraalid maakoores. Silikaatsed mineraalid on näiteks kvarts, päevakivi ja enamik teisi kivimit moodustavaid mineraale.

Räni tetraeeder koosneb ühest räni katioonist, mis on ümbritsetud neljast hapnikuanioonist. Räni oksüdatsiooniaste on +4, hapnikul –2. Seetõttu saavad neli hapniku iooni moodustada sidemeid ka teiste ioonidega peale tetraeedri keskmes oleva räni iooni. Seega on hapnikuioonid "sildadeks" räni või teiste silikaatide struktuuris olevate katioonide vahel. Et silikaatseil mineraalidel võib olla väga mitmesugune koostis (eriti oluline on räni- ja hapniku ioonide suhe; arvestatakse vaid tetraeedrisse kuuluvaid hapnikuioone; räni võib vahel olla asendunud alumiiniumiga, kuid räni ja hapniku suhte arvutuses loetakse teda samuti räniks), siis moodustuvad ka mitmesuguse kristallstruktuuri ehitusega kristallid. Vastavalt sellele jagatakse silikaatsed mineraalid järgmistesse alaklassidesse:

## [[Saarsilikaadid]] (nesosilikaadid, ortosilikaadid, singelsilikaadid)
Ränioksiidi tetraeedrid ei puutu üksteisega kokku, vaid on ühendatud teiste katioonide poolt. Räni ja hapniku suhe on 1:4. Sellise struktuuriga on näiteks oliviin ((Mg,Fe)2SiO4)

## [[Hantelsilikaadid]] (sorosilikaadid, disilikaadid)
Kaks ränioksiidi tetraeedrit on omavahel ühendatud ühe hapniku iooni jagamise läbi. Räni ja hapniku suhe on 2:7. Sellise struktuuriga on näiteks epidoodi rühm.

## [[Ahelsilikaadid]] (inosilikaadid)
Ränioksiidi tetraeedritest moodustuvad pikad ahelad. Ühekordse ahelaga ahelsilikaadid kuuluvad pürokseenide või püroksenoidide, kahekordse ahela ehk lintstruktuuriga ahelsilikaadid aga amfiboolide hulka. Esimesel juhul on räni ja hapniku suhe 1:3, teisel juhul 4:11.

## [[Rõngassilikaadid]] (tsüklosilikaadid)
Ränioksiidi tetraeedritest moodustub rõngas, milles räni ja hapniku suhe on 1:3. Rõngasstruktuuriga on näiteks berüll (Al2Be3Si6O18)

## [[Kihtsilikaadid]] (füllosilikaadid)
Iga tetraeeder moodustab sideme kolme hapniku iooniga, mille läbi moodustuvad üksteise peal asetsevad õhukesed plaadid või kihid. Räni ja hapniku suhe on 2:5. Kihtsilikaatide hulka kuuluvad savimineraalid ja vilgud.

## [[Karkass-silikaadid]] (tektosilikaadid)
Moodustub kolmemõõtmeline karkass, kus iga räni ioon moodustab sideme nelja hapniku iooniga. Sellise struktuuriga on kvarts ja tema polümorfsed erimid. Karkass-silikaatide hulka kuuluvad ka kõige tähtsamad kivimimoodustajad ehk päevakivid. Need tekivad siis, kui osa räni ioonidest on asendunud alumiiniumi ioonidega. Et alumiiniumi oksüdatsiooniaste on +3, siis peab kristallstruktuuri sisenema veel täiendavalt katioone, et tasakaalustada hapniku ioonide negatiivset "laengut". Selleks katiooniks võib olla näiteks kaalium. Moodustub K-päevakivi ortoklass (K(Al,Si)3O8).
Savi

**Savi** on valdavalt savimineraalidest koosnev sete.

Savi on valdavalt savimineraalidest koosnev sete. Kui savi niisutada, muutub see pehmeks ja hästi vormitavaks; kuivades see kõvastub ning põletamisel omandab püsiva tugevuse.

Savi on purdsete, mille terasuurus on väiksem kui aleuriidil. Terasuuruse piiriks savi ja aleuriidi vahel on 2 μm.

Savi koosneb savimineraalidest ehk kihilise kristallstruktuuriga silikaatidest, milleks on peamiselt illiit, smektiit ja kaoliniit. Savimineraalid tekivad peamiselt päevakivide murenemise tulemusena.

Niiskudes savi pundub ja muutub plastseks, põletamisel kivistub.

Savi on keraamiliste materjalide, näiteks telliste, katuse- ja voodrikivide, vooderdusplaatide, portselani ja fajansi põhitooraine.

Pleeksavisid ehk aktiivmuldasid tarvitatakse naftasaaduste, õlide, loomsete rasvade, etaanhappe ja veini puhastamiseks, vee pehmendamiseks, riide rasvatustamiseks ja valgendamiseks ning parfümeerias. Bentoniitsavist valmistatakse savilahuseid. Tulekindlat savi kasutatakse metallurgias.

Savilahus on savi suspensioon. Seda kasutatakse uhtmiseks. Voolaval savilahusel on vedeliku ja paigalseisval savilahusel tahkise omadused. Savilahust tarvitatakse näiteks puuraukude rajamisel, sest savilahuse vedela faasi imbumisel puuraugu poorsesse seina moodustub õhuke tihe koorik.

## Vaata ka
* Savikivimid
* Savi kuivamine
* Sinisavi
* Savimaardla
* Savitellis
* Kaoliin
* Savimaja

## Viited
Purdsetend

**Purdsetend** on purdsetteist ja purdkivimeist koosnev kogum.

Purdsetend sisaldab seega mõlemat, nii kivimeid kui ka setteid. Terminit kasutataksegi sel juhul, kui tegemist ei ole ainult kivimite või setetega, vaid nende seguga.

Tüüpiliseks purdkivimiks on liivakivi, purdsetteks aga liiv. Purdsetendiks on näiteks liivakivist ja selle küljest murenenud liivast koosnev kogum.

## Vaata ka
*Setend
Purdkivim

**Purdkivim** ehk **klastiline kivim** on purdosakestest koosnev settekivim.

Purdkivimiks on näiteks liivakivi, mis koosneb paljudest väikestest purdosakestest – liivateradest.

## Vaata ka
*Purdsete
*Purdsetend
*Püroklastiline kivim

## Välislingid
*Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend purdkivimite kohta Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
Star Treki tähelaevaklasside loend

See artikkel loetleb Star Treki universumi tähelaevaklassid.

* Akira
* Ambassador
* Andromeda
* Antares
* Apollo
* Challenger
* Cheyenne
* Chimere
* Constellation
* Constitution
Constitution-klassi ristlejad hakkasid teenistusse tulema umbes aastast 2240. Sel ajal olid nad kõige kiiremad ja võimsamad laevad Tähelaevastikus. Aastaks 2267 ehitati 12 seda tüüpi laeva. Alustades Enterprise NCC-1701-ga, on alates 2271-st aastast paljud Constitution-klassi laevad täielikult ümber ehitatud. Ilmselt arvati laevad teenistusest välja 23. sajandi lõpul, üks neist asub Tähelaevastiku muuseumis.
* Daedalus
* Defiant
* Deneva
* Enterprise
**USS Enterprise (XCV 330)
**Enterprise (NX-01)
**USS Enterprise (NCC-1701)
**USS Enterprise (NCC-1701-A)
**USS Enterprise (NCC-1701-B)
**USS Enterprise (NCC-1701-C)
**USS Enterprise (NCC-1701-D)
**USS Enterprise (NCC-1701-E)
**USS Enterprise (NCC-1701-J)
* Erewhon
* Excelsior
* Freedom
* Galaxy
* Hokule'a
* Hope
* Intrepid
* Istanbul
* Korolev
* Luna
* Mediterranean
* Merced
* Miranda
* Nebula
* New Orleans
* Niagara
* Norway
* Nova
* NX
* Oberth
* Olympic
* Peregrine
* Prometheus
* Renaissance
* Rigel
* Saber
* Saladin
* Sequoia
* Sovereign
* Soyuz
* Springfield
* Steamrunner
* Surak
* Sydney
* Voyager
* Wambundu
* Wells
* Yorkshire
* Yellowstone
* Zodiac

## Välislingid
* Pilt Constitution-klassi tähelaevast
Altai krai vapp

**Altai krai vapp** on Venemaa koosseisu kuuluva Altai krai vapp. 

Sellel on kujutatud Prantsuse stiilis kilpi, mis on ümbritsetud kuldsete viljapeadega (ümaralt ümber kilbi), need on seotud sinise lindiga. Lint algab alt keskelt ning suundub kaheksa tiiru kummagi külje pealt ümber viljapeade. 

Vapi kilp on jagatud horisontaalselt kaheks: ülemise välja taust on sinine, ning sellel on kujutatud suitseva korstnaga kõrgsulatusahju, mis pärineb 18. sajandist ja viitab Altai krai ajaloole.

Alumise välja taust on tumepunane. See sümboliseerib väärikust, vaprust ja mehisust. Sellel on kujutatud "tsarinna vaas" (roheline), mida hoitakse Ermitaaži muuseumis Peterburis.

Vappi ümbritsevad viljapead sümboliseerivad piirkonna peamist majandusharu põllumajandust. 

Vapp võeti kasutusele 1. juunil 2000.

## Vaata ka
* Altai krai lipp
Altai krai lipp

**Altai krai lipp** on Venemaa haldusüksuse Altai krai lipp.

Lipp võeti kasutusele 29. juunil 2000.

### Lipu kirjeldus
Altai krai lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud siniseks ja punaseks väljaks. Sinisel vardapoolsel väljal, mis moodustab 1/6 lipu pikkusest, on kujutatud kuldne viljapea. Punase välja keskel on Altai krai vapp.

Lipu ametlikud proportsioonid on 1:2, kuid seda kasutatakse ka mõõtudes 2:3.

### Sümbolite tähendused

## Vaata ka
* Altai krai vapp

## Välislingid
*Riiklik sümboolika: Altai krai - Barnaul *(vene keeles)*
*
Tähevärav

**"Tähevärav"** (inglise keeles "Stargate") on 1994. aastal lavastaja Roland Emmerichi käe all valminud ulmefilm, mille peaosades astusid üles Kurt Russell ja James Spader.

Tähevärava all peetakse silmas seadet, mille abil on võimalik musta augu teooriat rakendades tekitada tehislik ussiauk ning liikuda ühelt taevakehalt teisele.

Film oli plaanitud esimese osana triloogiast, kuid see plaan jäi katki, sest Roland Emmerich ja Dean Devlin jätkasid filmiga "Iseseisvuspäev". Küll aga kasvas filmist välja teleseriaal "Tähevärav SG1", millest omakorda said alguse veel kaks telesarja. 

2005. aastaks oli tähevärava teemadel loodud peale selle filmi kolm telesarja, üks joonissari ning 2007. aasta sügisel lisandusid veel kaks täispikka mängufilmi "Kontiinum" ja "Tõe laegas".

## Sisukokkuvõte

1920. aastatel leitakse Egiptusest imelik rõngakujuline seade, mille otstarve selgub 1990. aastatel. Tegemist on väravaga, mille kaudu on võimalik rännata teisele planeedile. Teadlasel Daniel Jacksonil õnnestub dešifreerida seadme kasutuskood ja teele saadetakse uurimisrühm, kes peab selgitama, mis on teispoolsuses.

Uurimisrühm saabub Maad meenutavale planeedile, mida asustavad Maalt Egiptuse piirkonnast toodud inimesed. Asukad kummardavad jumalat nimega Ra, kes pole maise päritoluga, vaid kasutab eksisteerimiseks inimese keha ning on inimesi orjastanud juba tuhandeid aastaid.

Koos Maa uurimisrühmaga suudetakse Ra võita ning meeskond naaseb Maale, välja arvatud egüptoloog doktor Daniel Jackson. Olles maal oma püramiidide teooriatega tagasitõrjutu, tahab ta oma uurimistööd uuel planeedil jätkata.

## Peamised osatäitjad

*Kurt Russell – kolonel Jonathan O'Neil (Jack)
*James Spader – Daniel Jackson
*Viveca Lindfors – Catherine Langford
*Alexis Cruz – Skaara
*Mili Avital – Sha'uri
*Leon Rippy – kindral West
*John Diehl – leitnant Kawalsky
*Carlos Lauchu – Anubis
*Djimon Hounsou – Horus (Djimon)
*Erick Avari – 'Good Father' Kasuf
*French Stewart – leitnant Ferretti
*Gianin Loffler – Nabeh
*Jaye Davidson – Ra

## Vaata ka
*Tähevärav SG1 (telesari, 1997–2007)
*Tähevärav: Lõpmatus (joonissari, 2002–2003)
*Tähevärav: Atlantis (telesari, 2004–2009)
*Tähevärav: Universum (telesari, 2009–2011)
*Tähevärav: Tõelaegas (film, 2008) 
*Tähevärav: Kontiinum (film, 2008)
*Tähevärav: Väljasuremine (film, 2010)
*Tähevärav: Revolutsioon (film, 2011)

## Välislingid
* 
*
Flags of the World

**Flags of the World** ('maailma lipud', lühend **FOTW**) on liputeadusele spetsialiseerunud veebisait. 

See on omalaadsetest veebisaitidest suurim, sisaldades üle 28 000 lehekülje ja üle 51 000 pildi lippudest. Enamiku tekstist on kirjutanud vabatahtlikud veebilehega seotud postiloendist.

## Välislingid
* Flags of the World
Aga lipp

**Aga lipp** on Venemaa koosseisu kuuluva Aga Burjaadi autonoomse ringkonna lipp.

Lipp on kasutusel alates 6. juulist 2001.

### Lipu kirjeldus

Aga Burjaadi autonoomse ringkonna lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks võrdseks vertikaalseks laiuks, vardapoolne väli on sinine, keskmine kollane ning lehvipoolne valge. Sinise välja ülaosas on kollane sümbol - sojombo, mis koosneb tuleleegist, päikesest ja kuust. Sojombo kõrgus moodustab 1/3 ning ringi (päikese) diameeter 1/6 lipu kõrgusest.

Lipu ametlikud proportsioonid on 2:3.

### Sümbolite tähendused
Sinine sümboliseerib igavikku, vabadust, looduse puhtust, austust, sõbralikke suhteid, inimestevahelist rahu ja üksmeelt, sügavat austust ja lugupidamist vanemate vastu, õnnistust, õnne.

Kollane värv on mongoli keeli kõnelevatel rahvastel samuti väga tähtsal kohal ning koos sinisega tähistavad nad taevast ja maad ning kogu universumit. Vana burjaatia pärimuse järgi sai taevast alguse mees ja maast naine, esimene annab elu ja teine vormi. Sellest tekkis budistlik filosoofia ühtsusest ja universumi kõigist vastanditest. Kollane on ka usu värv.

Valge sümboliseerib õiglust, mõtete puhtust, heaolu, rikkust ning uue algust.

Sojombo on tule sümbol, mongolikeelsed rahvad peavad tuld elu allikaks ning suhtuvad sellesse suure austusega.

## Aga lipp aastatel 1996–2001

## Vaata ka
* Aga vapp

## Välislingid
*Riiklik sümboolika: Aga Burjaatia autonoomne ringkond (*vene keeles*)
Piigandi Ahijärv

**Ahijärv** (ka: **Piigandi Ahijärv**, **Mädajärv**) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Ahja jõe paremal kaldal. 

Ahijärve pindala on 2,3 ha ja sügavus kuni 2 m. 

Ahijärve voolab sisse Peravalla jõgi. 

Ahijärves leidub ahvenat, särge, haugi, kiiska, latikat, linaskit, säinast jt.
Meelva järv

**Meelva järv** ehk **Mulva järv** (ka *Miilva järv*) asub Meelva maastikukaitsealal, Räpinast 8 km loode pool.

Järve pindala on 78,7 ha, suurim sügavus 3,2 meetrit, pikkus 2650 m ja laius 550 m. 

Meelva järve ümbritseb lääne ja lõuna pool raba, põhjas ja idas on maapind kõrgem.

Meelva järvest voolab välja Võhandusse suubuv Toolamaa oja.

Meelva järve keskel on väike saar (0,4 ha).

## Vaata ka

*Eesti järvede loend
Russiini keel

**Russiini keel** on idaslaavi keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Ukrainas Taga-Karpaatias ning sellele lähedastes piirkondades Slovakkias, Poolas ja Ungaris.

## Grammatika
### Isikulised asesõnad

### Küsisõnad
**што** "mis", **ко**, **хто** "kes", **як** "kuidas", **де** "kus", **кідь**, **кедь**, **коли**  "millal", **якый** "milline", **котрый** "kumb".

## Viited

## Välislingid
SI

**SI** [sii] (lühend tuleb prantsuskeelsest nimetusest *Système International d'Unités*) ehk **rahvusvaheline mõõtühikute süsteem** ehk **SI-süsteem** on mõõtühikute süsteem, mis tunnistati eelistatud mõõtühikute süsteemiks oktoobris 1960. aastal Pariisis toimunud Kaalude ja Mõõtude Peakonverentsi (CGPM) otsusega. Rahvusvaheliselt korraldab ühtse ühikusüsteemi rakendamist Peakonverentsi Rahvusvaheline Kaalude ja Mõõtude Büroo (*Bureau International des Poids et Mesures*, BIPM), mille reeglistiku (*SI-Brochure*) 9. trükk ilmus 2019. aastal.

SI-süsteem on kasutusel kõigis maailma maades, välja arvatud USAs (kus see on traditsiooniliste ühikute kõrval küll lubatud, kuid mitte kohustuslik), samuti Myanmaris.

Eestis kehtib SI-süsteem eelissüsteemina 1963. aastast ja kohustuslikuna 1982. aastast. 

## Aluspõhimõtted
SI-süsteem põhineb meetermõõdustikul, mille Prantsuse teaduste akadeemia võttis kasutusele juba 18. sajandi lõpus CGS-süsteemina (põhiühikud sentimeeter, gramm, sekund). Kõiki väiksemaid ja suuremaid ühikuid moodustatakse meetermõõdustikus kümnendeesliidete abil.

SI-süsteemi loomisel on rakendatud järgmisi põhimõtteid.
* SI ühikud on ühtsed kõikidel mõõtmisaladel. Näiteks džauli kasutatakse mehaanilise energia, termilise energia, elektrienergia, keemilise energia ja ka töö mõõtmiseks (endise jõukilogramm-meetri, kalori, vatt-tunni, hobujõud-tunni, ergi jt asemel).
* SI on üldine: see hõlmab teaduse, tehnika ja majanduse kõiki harusid, ei vaja mingisuguseid muid ühikuid ja on kõlblik iga liiki mõõtmisteks.
* SI on koherentne ehk seostatud, st tuletatud mõõtühikute võrrandites on võrdetegur alati dimensioonita suurus ja võrdne ühega. SI ühikute kasutamisel lihtsustuvad ka paljud võrrandid ja graafikud, sest langeb ära vajadus üleminekutegurite järele. Selle tõttu muutuvad arusaadavamaks füüsikalised seaduspärasused.
* SI on ratsionaliseeritud, st peamistes valemites puudub kordaja 2\pi või 4\pi. See sisaldub ainult avaldistes, kus esineb sfääriline või teljeline sümmeetria.

## Põhiühikud

Rahvusvahelises suuruste süsteemis ISQ on valitud põhisuurusteks seitse füüsikalist suurust: aeg, pikkus, mass, elektrivoolu tugevus, temperatuur, ainehulk ja valgustugevus. Nende  põhisuuruste mõõtühikud on ühtlasi SI-süsteemi põhiühikud. Järgmises tabelis on põhiühikud esitatud selles järjestuses, nagu neid on defineeritud.

Kõigi muude füüsikaliste suuruste mõõtühikuid nimetatakse tuletatud ühikuteks, need on määratud põhiühikute astmete korrutisena.

## Vaata ka
*Meetermõõdustik
*CGS-süsteem
*MKSA-süsteem
*SI-süsteemi põhiühikud
*SI-süsteemi ühikud
*Ühikute detsimaaleesliited

## Viited
Alatskivi järv

**Alatskivi järv** on paisjärv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Alatskivil. Järv on paisutatud Alatskivi jõele. 

Järve pindala on 22,9 ha ning keskmine sügavus 2,5 m. 

Alatskivi järve jaotab kaheks, Lossijärveks ja Veskijärveks, Turbasild (varem ka Valgesild). Lossijärve pindala on 14,8 ha ja Veskijärve pindala on 8,1 ha.

2014. aasta 8. veebruaril purunes järve pais ning selle tagant valla pääsenud vesi lõhkus jalakäijate silla kaldasamba ja paisu regulaatori. Pais koos sillaga oli valminud paar kuud varem, 2013. aasta sügisel. Kiirkorras rajatud ajutine kividest kaitsevall ei lasknud paisjärvel päris tühjaks joosta. Vesi alanes umbes 1,0–1,5 m võrra. Sama aasta juunis oli järv praktiliselt tühjaks jooksnud ning vett leidus vaid sügavamates kohtades.

## Viited
Heinrich von Knorring

**Heinrich von Knorring** (10. juuli 1595 – 3. juuni 1679 Tallinn) oli Rootsi sõjaväelane.

Ta oli De la Gardiedele kuulunud Liivimaa valduste ülemvalitseja ja Haapsalu krahvkonna asehaldur 1644/1655 ja linnas paiknenud rootsi Tallinna garnisoni ooberst.

Talle kuulusid Norra, Jõgisoo ja Koppelmaa mõis.

1679. aastal surnud Knorringi vappepitaaf asub Tallinnas Niguliste kirikus.

## Perekond
Tema vanemad olid Muhumaa Pädaste mõisnik Heinrich von Knorring ja Saaremaalt Sandla mõisast pärit Gertrude von Vietinghoff.

Ta oli abielus kolm korda: 

1. Anna Ruuthiga, kes oli Jõgisoo ja Norra mõisniku Heinrich Ruthe (rootsi Henrik Henriksson Ruuth) ja Catharina (Karin) Hansdotter Lejoni tütar, Eestimaa asehalduri Hans Lejoni tütretütar. 

2. 1635. aastast Agneta von Tiesenhauseniga, kes oli Valtu mõisniku Frommhold von Tiesenhauseni ja Helena von Uexkülli tütar.

3. 1652. aastast Dorothea von Lodega (maetud 1685 Tallinnas), kes oli Moe mõisniku Reinhold von Lode ja Sandla mõisast pärit Elisabeth von Vietinghoffi tütar.

Teisest abielust sündis poeg Frommhold von Knorring, kellest sai rootsi rügemendi kortermeister, Jõgisoo ja 1667. aastast abielu kaudu Rammiga ka Kurisoo mõisnik, ning kes maeti 15. veebruaril 1678 Tallinna Niguliste kirikusse.

## Viited
Agostino Carracci

**Agostino Carracci** (ka **Caracci**; 16. august 1557 Bologna – 22. märts 1602  Parma) oli itaalia maalikunstnik ja graafik.

1580. aastal asutas koos noorema venna Annibale Carracci ja onupoja Ludovico Carracciga Bolognas Akadeemia ja oli selle teoreetik. Töötas Veneetsias, Roomas ja Parmas. Reprodutseeriva graafikuna levitas Veneetsia maalikooli saavutusi Ülem-Itaalias. Oli Carraccidest kõige enam Veneetsia koolkonna mõju all.

Agostino Carracci on 16. sajandi Bologna koolkonna tuntuim meister, manerismi klassitseeriva suuna peaesindaja.

## Teosed

Image:Carracci Jupiter et Junon.jpg|Jupiter ja Juno
Image:Carracci Antoine et Cleopatre.jpg|Antonius ja Kleopatra
Image:Carracci Achille et Briseis.jpg|Achilleus ja Briseis
Image:Ovide et Corine.jpg|Ovide ja Corine


## Viited


## Välislingid
Amuuri oblasti lipp

**Amuuri oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Amuuri oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 26. aprilli 1999.

### Lipu kirjeldus
Amuuri oblasti lipuks on  ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud hõbedase horisontaalse lainelise laiuga kaheks väljaks. Ülemine väli on punane ning alumine sinine. Lipu alumine osa moodustab 1/3 ning hõbedane laineline laid 1/15 lipu laiusest. 

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.  

### Sümbolite tähendused
Lipu värvid pärinevad Venemaa lipult. Sinised hõbedase harjaga lained sümboliseerivad Amuuri jõge, punane aga piirkonna ajaloolisi rikkusi ning sealsete sõjemeeste kangelaslikkust.

## Vaata ka
* Amuuri oblasti vapp

## Välislingid
*Amuuri oblasti sümboolika Amuuri oblasti ametlikul kodulehel. (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Amuuri oblast - Blagoveštšensk (*vene keeles*)
Klingonid

**Klingonid** on ulme-teleseriaalis "Star Trek" ning sellel põhinevas nn Star Treki maailmas maaväliste humanoidsete olendite tsivilisatsioon. Neid kujutatakse sõjakate ja domineerimishimuliste olenditena, kes on ühtelugu vaenujalal inimeste, romulanide ja teiste tsivilisatsioonidega.

Välimuselt sarnanesid klingonid Star Treki maailma varasemas ajaloos üldjoontes inimestega, kuid olid iseloomuliku vaolise otsmikuga. Hiljem lähenesid nad välimuselt veelgi inimestele. Klingonite välimuses oli teatud aasiapäraseid jooni ning "Star Treki" hilisemates osades võis aule ja sõdimisele keskendunud klingoni kultuuris näha Jaapani samuraikultuuri kajastusi. Samas oli Planeetide Föderatsiooni ning Klingoni Impeeriumi vastasseis omalaadne külma sõja peegeldus popkultuuris. 

Seriaalis kasutatud klingoni keele kõla ja esialgse napi sõnavara mõtles algselt välja "Star Trekis" Scottyt kehastanud näitleja James Doohan. Filmi "Star Trek III: The Search for Spock" tarvis loodi terve klingoni keel, mille töötas põhiosas välja Ameerika põliselanike keeli uurinud keeleteadlane Marc Okrand.
Star Trek: Phase II

**"Star Trek: Phase II"** oli telesarja "Star Trek" plaanitud teine osa, mis pidi ekraanile tulema 1978. aastal, kuid jäi tootmata seoses erimeelsuste ja finantsprobleemidega. 

Seeria esimese hooaja tarvis valminud stsenaariumi ja butafooriat kasutati järgmistel aastatel "Star Treki" filmisarja loomisel:
* "Star Trek: The Motion Picture" &ndash; 1979
* "Star Trek II: The Wrath of Khan" &ndash; 1982
* "Star Trek III: The Search for Spock" &ndash; 1984
* "Star Trek IV: The Voyage Home" &ndash; 1986
* "Star Trek V: The Final Frontier" &ndash; 1989
* "Star Trek VI: The Undiscovered Country" &ndash; 1991
Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei

**Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei** (lühend: *SDP*, soome *Suomen Sosialidemokraattinen Puolue*, rootsi *Finlands Socialdemokratiska Parti*) on Soome erakond. Partei asutati 1899. aastal **Soome Töörahvaparteina**. Praeguse nime sai erakond 1903. aastal.

## Üldiseloomustus
Erakonna ideoloogia on sotsiaaldemokraatia. Partei on konservatiivse Rahvusliku Koonderakonna ja agraartsentristliku Keskerakonna kõrval Soome kolme mõjukama partei hulgas. SDP sotsiaaldemokraatlikku poliitikat peetakse mõõdukamaks kui Soome teise vasakpoolse partei Vasakliidu poliitikat. 
 
Pärast 1918. aastal toimunud Soome kodusõda kaotas partei toetajaid. Aastal 1919 sai SDP 37,98% häältest ja 80 kohta parlamendis. Suuruselt teine partei parlamendis oli 43 kohaga Maalaisliitto.

Parlamendi ja kohalikel valimistel on SDP saanud tavaliselt umbes neljandiku häältest. SDP-l on umbes 29 600 liiget. Partei esimees on alates 2014. aasta maist Antti Rinne. 

SDP kandidaat Tarja Halonen valiti presidendiks 2000. ja 2006. aasta valimistel. SDP kuulus aastatel 2003–2007 Keskerakonna juhitud koalitsioonivalitsusse koos Rootsi Rahvaparteiga. Pärast 2007. aasta Eduskunna valimisi oli partei opositsioonis. 2011–2014 osales Sotsiaaldemokraatlik Partei Jyrki Kataineni kuue partei koalitsioonivalitsuses.

## SDP aated
SDP eesmärk on vaba, võrdne ja solidaarselt õiglane ühiskond.

## Esimehed

## SDP presidendid ja peaministrid
**Presidendid**
* Mauno Koivisto (1982–1994)
* Martti Ahtisaari (1994–2000)
*Tarja Halonen (2000–2012)

**Peaministrid**
* Väinö Tanner (1926–1927)
* Karl-August Fagerholm (1948–1950, 1956–1957 ja 1958–1959)
* Rafael Paasio (1966–1968 ja 1972)
* Mauno Koivsto (1968–1970 ja 1979–1982)
* Kalevi Sorsa (1972–1975, 1977–1979 ja 1982–1987)
* Paavo Lipponen (1995–2003)
* Antti Rinne (2019)
* Sanna Marin (2019-2023)

## Tulemused valimistel
Parlamendivalimistel on erakonna populaarsus enamasti olnud veidi alla või üle 20%.

2019. aasta valimistel sai SDP 17,73 protsenti häältest ja 40 kohta Eduskunnas.

2015. aasta valimistel sai SDP 16,51 protsenti häältest ja 34 kohta Eduskunnas.

Euroopa Parlamendis on kaks SDP esindajat, kes kuuluvad sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni (S&D), praegu on need Eero Heinäluoma ja Miapetra Kumpula-Natri.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik lehekülg (*soome keeles*)
Frangi keiser

**Frangi keiser** on Frangi riigi valitsejate tinglik nimetus.

Neid valitsejad nimetati tegelikult (Lääne-)Rooma keisriteks ning nad isegi pidasid end Rooma riigi taastajateks. Ajaloolased nimetavad neid siiski Frangi keisriteks, sest Karl Suur ning tema järglaskeisrid valitsesid just Frangi riiki (või riike). Tiitel oli selgelt seotud just germaani-frangi traditsiooniga. Ta jäi unarusse 9. sajandi algul  segaduste tõttu Prantsusmaaks ja Saksamaaks transformeeruvates Frangi riikides. Viimased keisrid olid tegelikult vaid Kesk-Itaalia valitsejad, kes tavaliselt võtsid paavsti pantvangi ja sundisid teda ennast keisriks kroonima. Mingit võimu ülejäänud Karl Suure riigi endiste alade üle "keiser" enam ei omanud. Uuesti võttis Rooma keisri tiitli kasutusele Otto Suur, kuid tema pani alguse juba Saksa-Rooma riigile, millel Frangi riigiga kuigipalju ühist polnud. Seega võiks Frangi keisriteks nimetada keisritiitli kandjaid Karl Suurest Friooli Berengarini. Mõnel pool on ka traditsioon nimetada nii Karl Suure otseseid järglasi kui ka Saksa-Rooma keisreid Püha Rooma imperaatoriteks.

Frangi keisrid olid:
*800–814 Karl Suur (umbes 742 &ndash; 814)
*814–840 Ludwig Vaga (778&ndash;840), kaaskeiser alates 813
*840–855 Lothar I (795&ndash;855)
*855–875 Ludwig II (825&ndash;875)
*875–877 Charles II Paljaspea (Karl II) (823&ndash;877)
*881–887 Karl III Paks (831&ndash;888)
*891–894 Guido Spoletost 
*894–898 Lamberto Spoletost
*896–899 Arnulf (umbes 850 &ndash; 899)
*901–905 Louis III Pime (Ludwig III)
*915–925 Berengar Frioolist

## Vaata ka
*Frangi kuningas
*Keiser
*Saksa-Rooma keiser
*Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend
*Vana-Rooma keiser
Klingoni keel

**Klingoni keel** (klingoni keeles *tlhIngan Hol*) on väljamõeldud keel, mida kõneles klingonite rass ulmeseriaalis "Star Trek" ning sellele järgnenud samateemalistes filmides.

Klingoni keele kõla ja esialgse napi sõnavara mõtles välja algses sarjas "Star Trek" Scottyt kehastanud näitleja James Doohan. Filmi "Star Trek III: The Search for Spock" tarvis tellis filmistuudio Paramount Pictures terve klingoni keele, mille töötas põhiosas välja Ameerika põliselanike keeli uurinud keeleteadlane Marc Okrand. 

Klingoni keel erineb teistest tehiskeeltest selle poolest, et tema loomisel puudus taotlus teha keel kergesti mõistetavaks ja õpitavaks; pigem püüti rõhutada keele maavälist päritolu. Sellele vaatamata on mitmed "Star Treki" sarja fännid keele ära õppinud ning kasutavad seda oma kokkutulekutel. Loodud on mitu erinevat klingoni kirjasüsteemi, kuid peamiselt kasutatakse ladina tähestikku. Klingoni keelde on tõlgitud sumeri eepos "Gilgameš" ning William Shakespeare'i tragöödia "Hamlet" ja komöödia "Palju kära eimillestki". 

Klingoni keele sõnaraamatut on müüdud üle 1,5 miljoni eksemplari, lisaks sõnaraamatule on välja antud vestlussõnastik, õpik edasijõudnutele, vanasõnade kogumik jms. Entusiastide grupid taotlevad klingoni keelele esperantoga sarnast staatust, eriti rahvusvaheliste tehniliste standarditega seonduvas. ISO 639 standardi järgi on klingoni keele kood tlh.

## Välislingid
*Klingoni keele instituudi veebileht (inglise keeles)
*Klingonikeelne Vikipeedia
Kakspunktprotokoll üle Etherneti

**Kakspunktprotokoll üle Etherneti** (ingl *Point-to-Point Protocol over Ethernet*, lüh **PPPoE**) on kakspunktprotokolli (PPP) versioon, mis töötab Etherneti peal. Seda kasutatakse peamiselt kaabel- ja DSL-modemitel. Selle protokolliga luuakse virtuaalne ühenduskanal üle arvutivõrgu, olles samal ajal üldisest võrgust eraldatud.
Velikaja (Siber)

**Velikaja** on jõgi Aasia kirdes Tšuktšimaa lõunaosas. 

Algab Korjaki mägismaalt, voolab valdavalt kirdesse, suubub Anadõri lahte.

Pikkus 556 km, valgla 31 000 km&sup2;. Toitub lumesulamisveest ja sademetest. Külmub oktoobris, jääkattest vabaneb mai lõpus või juuni alguses.
Sevani ahelik

**Sevani ahelik** (armeenia Սեվանի լեռնաշղթա (Sevani lernašghtha)) ehk **Şahdaği ahelik** (aserbaidžaani *Şahdağ silsiləsi*) on mäestik Aasias. Ta on osa Väike-Kaukasusest. 

Kulgeb Sevani järve kirdekaldal loode-kagu sihis. 

Kõrgus kuni 3367 meetrit (Böyök Hinaldağ). Pikkus ligikaudu 70 km.

Ahelik on peaaegu kogu pikkuses piiriks Armeenia ja Aserbaidžaani vahel.
Tobago

**Tobago** on saar Kariibi meres Lääne-Indias, üks Väikestest Antillidest. Kuulub Trinidadile ja Tobagole.

Saar on künklik, kõrgus kuni 576 meetrit. Pindala 300 km&sup2;.

Aastatel 1652–1690 oli saar Kuramaa hertsogkonna koloonia. 

2011. aasta seisuga elas saarel 60 874 inimest.
Burjaatia Vabariigi vapp

**Burjaatia vapp** on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Burjaatia Vabariigi vapp.

## Välislingid
* geraldika.ru