open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Üleminekujuhtimine

**Üleminekujuhtimine** on protsessile orienteeritud juhtimisfilosoofia ja kontseptsioon pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamiseks. Üleminekujuhtimine on üsna uus kontseptsioon, mida praeguseks on kasutatud näiteks jätkusuutlikele energiasüsteemidele ülemineku uurimisel. 

Ülemineku hõlbustamiseks on vajalikud struktuursed ja institutsionaalsed muudatuste tegemised nii sotsiaalsetes, poliitilis-halduslikes kui ka majandussüsteemides. Need muutused võimaldavad ületada pika- ja lühiajalise mõtlemise konflikte. 

Üheks konflikti näiteks üleminekujuhtimisel on lühiajaliste poliitika eesmärkide ja tegevuste asetamine pikaajaliste (üks kuni kolm põlvkonda) eesmärkide konteksti. Nende konfliktide ületamine eeldab interaktiivset poliitikakujundamist ja kõikide huvirühmade osalemist. 

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=613 (vaadatud 10.07.2011)
Müoonium

**Müoonium** on eksootiline aatom, mis koosneb antimüüonist ja elektronist.

Ta avastati 1960. aastal ja ta keemiline sümbol on Mu. Kuna müüon on palju suurema massiga kui elektron, on müoonium ebastabiilne ja lühikese elueaga (2 µs). Selle aja jooksul suudab ta moodustada selliseid ühendeid nagu müooniumkloriid (MuCl) ja naatriummüoniid (NaMu). Tõelist müooniumit, mis koosneks müüonist ja antimüüonist, pole aga tänini avastatud.
Nüüdisaegne rahvastiku taastetüüp

**Nüüdisaegne rahvastiku taastetüüp** ehk **modernne rahvastiku taastetüüp** on rahvastiku taastetüüp, mis on iseloomulik demograafilise ülemineku neljandale etapile. Sellisele taastetüübile on iseloomulikud väike sündimus ja suremus, loomulik iive on umbes null. Nüüdisaegne rahvastiku taastetüüp on iseloomulik Euroopa, Aasia ja Põhja-Ameerika kõrgelt arenenud riikidele.

## Vaata ka
*Traditsiooniline rahvastiku taastetüüp
1934. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti-Soome 1934. aasta maavõistlus poksis toimus 21. novembril Helsingis tollases Heimola maja saalis (praeguse aadressiga Yliopistonkatu 5; tollase aadressiga Hallituskatu 15). Soome võitis 5:3.

Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Harald Freimuth (EST) – Reino Vauhkonen (FIN) 3 – 0

Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Paavo Savolainen (FIN) – Boriss Gridin (EST) 3 – 0

Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Åke Karlsson (FIN) – Erich Taar (EST) 3 – 0

Kergekaal (kuni 61,2 kg): Nikolai Stepulov (EST) – Arvo Siponen (FIN) 3 – 0

Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Bruno Ahlberg (FIN) – Leopold Nieländer (EST) 3 – 0

Keskkaal (kuni 72,6 kg): Aarne Järvinen (FIN) – Nikolai Kapustin (EST) KO 3

Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Hannes Koivunen (FIN) – Ferdinand Koorits (EST) 3 – 0

Raskekaal (üle 79,4 kg): Bronislav Virsa (EST) – Gunnar Holmström (FIN) RSC 2
Traditsiooniline rahvastiku taastetüüp

**Traditsiooniline rahvastiku taastetüüp** on rahvastiku taastetüüp, mis on iseloomulik demograafilise ülemineku esimesele etapile. Sellisele taastetüübile on iseloomulikud suur sündimus ja suremus, loomulik iive kõigub nulli lähedal sõltuvalt loodusoludest ja haigustest. Traditsiooniline rahvastiku taastetüüp on iseloomulik primitiivsetele hõimudele ja vähim arenenud riikidele.

## Vaata ka
*Nüüdisaegne rahvastiku taastetüüp
Rahvastiku vananemine

**Rahvastiku vananemine** on rahvastiku keskmise vanuse kasv laste osatähtsuse vähenemise ja vanurite osatähtsuse kasvu tõttu. 

Samuti nimetatakse rahvastiku vananemiseks demograafilise ülemineku kolmandat etappi. Sellele etapile on iseloomulikud sündimuse langus, väike suremus, mille tõttu loomulik iive väheneb peaaegu nullini. Rahvastiku vananemine on iseloomulik üsna kõrge arengutasemega arenenud maadele.
Noemi

**Veronica Scopelliti** (esinejanimega **Noemi**; sündinud 25. jaanuaril 1982 Roomas) on Itaalia laulja ja laulusõnade kirjutaja.

## Diskograafia
### Muusikaalbum
* 2009 – *Sulla mia pelle* (#3 Itaalia, #44 Euroopa)
* 2010 – *Sulla mia pelle (Deluxe Edition)* (#3 Itaalia, #42 Euroopa)
* 2011 – *RossoNoemi* (#6 Itaalia)
* 2012 – *RossoNoemi - 2012 Edition* (#12 Itaalia)

### [[Extended play|EP]]
* 2009 – *Noemi* (#8 Itaalia, #97 Euroopa)

### Singlid
* 2009 – *Briciole* (#2 Itaalia, #51 Euroopa)
* 2009 – *L'amore si odia* (Noemi koos Fiorella Mannoiaga) (#1 Itaalia, #34 Euroopa)
* 2010 – *Per tutta la vita* (#1 Itaalia, #42 Euroopa)
* 2010 – *Vertigini*
* 2011 – *Vuoto a perdere* (#8 Itaalia, #47 Euroopa)
* 2011 – *Odio tutti i cantanti*
* 2011 – *Poi inventi il modo*
* 2012 – *Sono solo parole* (#3 Itaalia)

### Koostöö
* 2009 – *L'amore si odia* koos Fiorella Mannoiaga
* 2009 – *Quanto ti voglio* koos Claudio Baglioni ja Gianluca Grignaniga
* 2010 – *Il mio canto libero* koos Amiche per l'Abruzzo artistidega
* 2010 – *L'amore si odia (acustic version)* koos Fiorella Mannoiaga
* 2010 – *Come si cambia* koos Neri per Casoga
* 2011 – *La promessa* koos Stadioga

## San Remo Festival
* 2010 – 60° San Remo Festival, *Per tutta la vita*: positsioon 4
* 2012 – 62° San Remo Festival, *Sono solo parole*: positsioon 3

## Auhinnad

### 2009
* Kuldplaat, EP *Noemi* (üle 50 000 eksemplari)
* "Wind Music Awards", kõige paljutõotavam noor Itaalia artist
* Kuldplaat, laul *Briciole* (üle 15 000 eksemplari)

### 2010
* Plaatinaplaat, laul *Per tutta la vita* (üle 30 000 eksemplari)
* "Wind Music Awards", album *Sulla mia pelle*
* "Wind Music Awards", laul *L'amore si odia*
* "Wind Music Awards", laul *Per tutta la vita*

### 2011
* Kahekordne plaatinaplaat, album *Sulla mia pelle* (üle 140 000 eksemplari)
* "Wind Music Awards", album *Sulla mia pelle*
* Hõbedane Lint, parim laul (*Vuoto a perdere*)
* Plaatinaplaat, *Vuoto a perdere* (üle 30 000 eksemplari)
* "Premio Lunezia", *Vuoto a perdere*
* Kahekordne plaatinaplaat, laul *L'amore si odia* (üle 60 000 eksemplari)

### 2012
* Kuldplaat, album *RossoNoemi* (üle 55 000 eksemplari)
* Plaatinaplaat, laul *Sono solo parole* (üle 30 000 eksemplari)

## Tour
* 2009 – *Noemi tour*: Itaalia
* 2009/2010 – *Sulla mia pelle tour I*: Itaalia
* 2010 – *Sulla mia pelle tour II*: Itaalia, Sloveenia
* 2011 – *RossoNoemi tour*: Itaalia

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Orjanduslik kord

**Orjanduslik kord** on marksistliku teooria järgi ühiskonnakord, mis põhineb seadustatud orjusel. Terminit kasutatakse enamasti ajaloolises tähenduses, viidates eelkõige Vana-Lähis-Idale ja antiikajale. Marksistlikus ajalookäsituses on orjanduslik kord üks ühiskonna arenguetappe.

Tuntud orjanduslikud ühiskonnad on Vana-Egiptus, Sumer, Babüloonia ja Assüüria, Vana-Pärsia, Vana-Kreeka ja Vana-Rooma. Samas on orjandust praktiseeritud ka hilisematel aegadel, näiteks Ameerika Ühendriikide lõunaosariikides kuni Ameerika kodusõjani, ehkki toonast USA-d peetakse ühiskonnakorralt kapitalistlikuks. Samuti on orjandus olnud seaduslik paljudes ühiskondades, kus see oli kõrvaline ja polnud majanduse toimimise aluseks.

Pärisorjust, mis kehtestas talupoegade sunnismaisuse ning suures osas ka maaisandale kuulumise, ei peeta tavaliselt orjandusliku korra, vaid feodalismi tunnuseks.
Arabuko-Sokoke rahvuspark

**Arabuko-Sokoke rahvuspark** on 1990. aastal rajatud rahvuspark Keenias. See asub rannikul, 110 kilomeetrit Mombasast põhjas, ja on looduskaitse all riikliku metsakaitsealana.

6 ruutkilomeetri suurune rahvuspark moodustab vaid väikese osa Arabuko-Sokoke metsakaitsealast, mille loodeservas see paikneb. Ligi pool rahvuspargist jääb väljapoole metsakaitseala piiri, 2006–2007 rajatud elevanditara taha. Nüüdseks on selle asustanud kohaliku kogukonnad, nii et rahvuspargi piiri on raske leida. Rahvuspargist ei ole aga erilist abi metsa kaitsel, mis moodustab Ida-Aafrika rannikumetsa suurima säilinud osa (420 km²) ja kus on arvukalt endeemseid liike, sealhulgas imetajaid, linde ja taimi.

Metsakaitseala haldavad koos Keenia metsaamet (Kenya Forest Service), Keenia looduskaitseamet (Kenya Wildlife Service), Keenia rahvusmuuseum (National Museums of Kenya) ja Keenia metsauuringute instituut (Kenya Forest Research Institute) ja see on Keenia üks paremini kaitstud metsi. Algselt võeti see kaitse alla 1943. aastal Briti kroonimetsana (*Crown Forest*). Metsa ähvardab kohalike elanike maapuudus. Keenia looduskaitseamet teeb pargi kaitsel koostööd mitme kodumaise ja rahvusvahelise looduskaitseorganisatsiooniga.

Arabuko-Sokoke metsas on kolm metsatüüpi: segamets, *Brachystegia* ja *Cynometra*. Igaüks neist kaitseb erinevaid taime- ja loomakooslusi.

Rahvuspargile lähim linn on Malindi.

## Välislingid
* Arabuko-Sokoke rahvuspark Keenia looduskaitseameti kodulehel
Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeksid

**Dow Jonesi jätkusuutlikkuse indeksid** on 1999. aastal kasutusele võetud ülemaailmsed indeksid, mis mõõdavad jätkusuutlikkuse poole pürgivate ettevõtete finantstulemusi majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsete kriteeriumide alusel. 

## Vaata ka
*Dow Jonesi indeks
*Ettevõtte ühiskondlik vastutus
*Jätkusuutliku ühiskonna indeks

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=496 (vaadatud 10.07.2011)
Valner Valme

**Valner Valme** (sündinud 7. juulil 1970 Paides) on eesti kultuurikriitik. 

## Elulugu
Ta on lõpetanud Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi ja Eesti Humanitaarinstituudi kultuuriteooria alal. 

Esimene töökoht ajakirjanikuna oli tabloidväljaandes Post, millele järgnesid kultuuritoimetaja ametid Liivimaa Kulleris, telelehes Nädal, Eesti Päevalehes ja Postimehes. Postimees jäi püsivamaks töökohaks (1999-2013) ja seal töötas Valme ka kultuuritoimetuse juhatajana.

Aastatel 2002–2023 oli ta Raadio 2 muusikasaadete tegijate seas: algul Koit Raudsepa saates uusi plaate tutvustades, alates 2018 eksperimentaalse elektroonilise muusika saate "Lift" autorina (saadet "Lift" teeb ta alates 2024. aastast IDA Raadios). 2013–2023 oli ta "Muusikanõukogu" liige. "Muusikanõukogu" (Raul Saaremets, Siim Nestor ja Valner Valme) otsustas lahkuda R2 eetrist detsembris 2023 ning jätkata 2024. aastal "Muusikanõunike" nime all tegevust Areeni taskuhäälingusaates Delfi Meedias, lisaks neile teeb saadet ka Merit Maarits. 

2019–2023 oli Vikerraadio kirjandussaate "Loetud ja kirjutatud" üks juhte. 

Aastatel 2013–2020 oli ta Eesti Rahvusringhäälingu (ERR) kultuuriportaali vastutav toimetaja (oli ka portaali algataja). 

2021. aastast töötab ta väljaande Edasi.org kultuuritoimetajana ja SA Kultuurileht veebitoimetajana. 

Ta on teinud kaastööd kümnetele väljaannetele.

## Muud
Osalenud mitmes muusikažüriis, sealhulgas Eesti Laul (2009–2018) ja Eesti Muusikaauhinnad (alates 2004). 

Tõlkinud, koostanud ja toimetanud raamatuid. Tema kirjatöid on ilunud ilukirjanduslikus kogumik "Psaikobilli" (koos Villem Valme, Janno Zõbini ja Kätlin Vainola loominguga).

2024 ilmus kogumik "Sireenid kõleda mere kaldal", kus on valik Valme arvustusi, mõtisklusi ja vestlusi.

## Isiklikku
Eluaegne melomaan.

Viljandi punkboheemühingu Ilusad Moodsad Idioodid asutajaliige (1988). 

Tema abikaasa on Rebekka Lotman. Neil on kaks poega ja tütar.

## Viited
Käsukorrapoliitika

**Käsukorrapoliitika** ehk ***top-down*** on ingliskeelne idioom, mis tähistab käsukorda, millele vastandub taotlus lahendada probleeme kodanike algatusel ja üldsuse osalemisel. Käsukorrapoliitika vastandnähtus on altpoolt tulev algatus ehk *bottom up*.

Käsukorrapoliitika säästva arengu strateegia kontekstis tähendab valitsuse juhtrolli tugevdamist, saavutamaks näiteks soovitud eesmärke kiiremini. 

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=382 (vaadatud 10.07.2011)
1933. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]–[[Soome]] 1933. aasta [[Eesti–Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 12. novembril 1933 Tallinnas tollases Gonsiori tänava maneežis (hävinenud; praeguse aadressi järgi Gonsiori 3a kohal). Soome võitis tulemusega 4:4. Tulemus oli küll viigiline, aga sellisel puhul sai määravaks raskekaalu võit.

*Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Harald Freimuth (EST) – Väinö Huuskonen (FIN) 3–0
*Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Veikko Huuskonen (FIN) – Boriss Gridin (EST) 3–0
*Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Åke Karlsson (FIN) – Erich Taar (EST) TKO 3
*Kergekaal (kuni 61,2 kg): Nikolai Stepulov (EST) – Taito Kauranen (FIN) 3 – 0
*Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Sten Suvio (FIN) – Nikolai Kapustin (hiljem Nigul Karits) (EST) 2 – 1
*Keskkaal (kuni 72,6 kg): Harry Frey (EST) – Bruno Ahlberg (FIN) 2 – 1
*Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Aleksander Reino (EST) – Kaleva Sandgren (hiljem Kaleva Sampila) (FIN) 2 – 1
*Raskekaal (üle 79,4 kg): Gunnar Bärlund (FIN) – Johannes Visnapuu (EST) KO 2
Ettevõtte ühiskondlik vastutus

**Ettevõtte ühiskondlik vastutus** ehk **vastutustundlik ettevõtlus** on kontseptsioon ja juhtimisvahend, mille alusel ettevõtted integreerivad sotsiaalsed ja keskkonnaeesmärgid vabatahtlikult oma tegevusse ning suhetesse huvirühmadega.

Ettevõtte ühiskondlik vastutus aitab parandada sotsiaalset sidusust, soodustab uuendust, arendab ettevõtluskultuuri ning tõstab ettevõtete ja riigi konkurentsivõimet. See tähendab seda, et mingi ettevõtte edukuse hindamiseks ei vaadata ainult finantstulemusi, vaid ka seda, kuidas ettevõte arvestab oma tegevuse sotsiaalset mõju ja ökoloogilist jalajälge. Eriti oluliseks peetakse seda, kui ettevõtte suudab jätkusuutlikkust ja eetilisust viljeledes edendada ka oma äriedu.
Vastutustundlik ettevõte on selline organisatsioon, mis tegutseb viisil, mis arvestab mitte ainult oma majanduslikke eesmärke, vaid ka sotsiaalse ja keskkondliku mõju kõrvalmõjusid. Selline ettevõte püüab tasakaalustada kasumi teenimise eesmärgid, töötajate heaolu, kogukonna huvid ja keskkonnakaitse, et saavutada pikaajaline positiivne mõju. Vastutustundlikkus võib hõlmata erinevaid aspekte, sealhulgas:

Keskkonnasõbralikkus: Ettevõte vähendab oma tegevuse keskkonnamõju, näiteks kasutab energiatõhusaid tehnoloogiaid, taaskasutab materjalide või panustab kliimamuutustega võitlemisse.

Sotsiaalne vastutus: Ettevõtte tegevus on suunatud kogukondade heaolu parandamisele. See võib hõlmata kohaliku tööjõu toetamise, töötajate õiguste kaitsmise ja ühiskondlike projektide rahastamise.

Töötajate heaolu: Vastutustundlikud ettevõtted väärtustavad oma töötajaid, pakuvad neile õiglast palka, head töötingimusi ja arenguvõimalusi, samuti edendavad mitmekesisust ja kaasavust.

Eetiline äri: Ettevõte järgib ausaid äritavasid, väldib korruptsiooni ja ausalt suhtleb kõigi oma sidusrühmadega, olles läbipaistev oma tegevustes.

Pikaajaline väärtus: Vastutustundlikud ettevõtted mõtlevad kaugemale lühiajalistest kasumimarginaalidest ja keskenduvad pikaajalisele kestlikkusele ning väärtuse loomiseks mitte ainult investoritele, vaid ka laiemale ühiskonnale.

Vastutustundlik ettevõtlus ei ole lihtsalt reklaamitrikk – see on teadlik lähenemine, mille eesmärk on saavutada tasakaal looduse, inimese ja majanduse vahel, olles samas edukas ja kasumlik.
 

## Vaata ka
*Sotsiaalmajandus
*Sotsiaalne ettevõtlus

## Viited

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=502 (vaadatud 10.07.2011)
Wismari tänav

**Wismari tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis.

Wismari tänav algab ristmikult Toompea tänavaga, piirneb põhja poolt Hirvepargiga, ristub Toompuiestee, piirneb Falgi pargiga, ristub Artur Kapi tänava, Koidu tänava, Villardi tänava ning lõppeb Tehnika tänavaga ristudes.

## Hoonestus
:Hirvepark
*Wismari tn 5, Taani Kuningriigi saatkonna hoone. Wismari 5 kinnistul asus 20. sajandi alguses krahvinna Marie Julie Natalie von Sievers maja, millesse ehitati hiljem lastehaigla.
*Wismari tn 7, Riigiprokuratuuri hoone. Algne krahv Ungern-Sternbergi tellimusel arhitekt Ferdinand Heinrich Kordese 1869. aasta projekti järgi elamuks ehitatud hoone, ümberehituse järel endise Vene Talurahva Põllupanga pangahoone, 1918. aastal Eesti Vabariigi Toitlusministeeriumi ja Põllutööministeeriumi hoone ning 1919. aastast Põllutööministeeriumi hoone, 1934. aastast Kohtuministeeriumi Riigikohtu hoone. Eesti NSV ajal Eesti NSV Prokuratuuri hoone. Ehitismälestis nr 8258.
*Wismari 9, hoone on ehitatud 1924. aastal arhitekt Herbert Johansoni elamuks. Ehitismälestis nr 8557. Hoone oli Johansoni valduses kuni 1941. aastani, siis see võõrandati ning anti üle NSV Liidu mereväe Balti laevastikule.
*Wismari 10, kahekorruselise kõrge ärklikorrusega puidust kortermaja. Hoone projekteeris Anton Uesson, Wismari 10 elas ja töötas aastatel 1917–1937 kirjanik Mait Metsanurk. Ehitismälestis nr 8842
*Wismari 11, algselt arhitekt Erich Jacoby eramu. Eesti NSV ajal Balti laevastiku kasutuses.
*Wismari 12, hoone projekteeris Anton Uesson. Ehitismälestis nr 8843
*Wismari 15, hoone on ehitatud 1867. aastal, projekti autor arhitekt Ferdinand Kordes, aastatel 1867–1917 asus hoones Toomvaestekool ja see kuulus Eesti Evangeelsele Luteri Kirikule. 1937. aastast tegutses hoones 15. Algkool ja seejärel Tööstuskool. 1955. aastal asus hoones Onkoloogilise Dispanseri haigla, hiljem kuni 1990. aastateni Tallinna Vabariiklik Narkoloogiadispanser. Nüüd on hoone kasutusel, 1985. aastal asutatud Wismari haiglana. Ehitismälestis nr 1250.
*Asus Tallinna ja Pärnu hävituspataljonide staap- Hävituspataljonid Eestis

## Ajalugu
Wismari tänav on nimetatud 17. sajandi lõpul samas asunud kaitseehitise järgi – seal asus siis Wismari raveliin.

1867. aastal valmis Wismari tänaval arhitekt Ferdinand Kordese projekti järgi Toomvaestekooli uus hoone Wismari tänav 15. Selle kooli järgi nimetati 19. sajandi viimasel veerandil praegust Wismari tänavat Vaestekooli tänavaks või Toom-Vaestekooli tänavaks.

Aastatel 1950–1987/9 kandis tänav Nõukogude teadlase Ivan Mitšurini auks Mitšurini tänava nime.


Embassy of Denmark in Tallinn.jpg|Wismari 5, Taani Kuningriigi saatkonna hoone
Tallinn, elamu Wismari 9, 1924.jpg|Wismari 9
Tallinn, elamu Wismari 10, 1910. aastad (2).jpg|Wismari 10
Pilt:Building at Wismari 11, Tallinn.jpg|Erich Jacoby maja, Wismari 11 
Tallinn, elamu Wismari 12, 1910. aastad.jpg|Wismari 12
Wismari 14 2010-07-12.jpg|Wismari 14


## Viited

## Välislingid

*Wismari 3. Arhitektuuriajalooliselt väärtuslikud detailid, Kultuurimälestiste riiklik register
Mare Pork

**Mare Pork** (neiuna **Mare Metssoo**; sündinud 17. aprillil 1950) on eesti psühholoog, psühhoterapeut ja koolitaja.

## Haridus
Mare Pork on lõpetanud 1968. aastal Tallinna 10. Keskkooli kuldmedaliga. Seejärel õppis ta Tartu Riikliku Ülikoolis psühholoogiat, neljandast kursusest (1971) läks üle Moskva Riiklikku Ülikooli. Moskvas kaitses ta 1977. aastal väitekirja "Исследование межполушарной асимметрии в процессе стереоскопического восприятия" ja sai psühholoogiakandidaadi kraadi. Hiljem on ta end täiendanud Inglismaal ja Ameerika Ühendriikides, sealhulgas stažeerinud Middletowni Nõustamiskeskuses ja Yale'i Ülikoolis.

## Töö
Mare Pork on alates 1977. aastast töötanud teaduri ja/või õppejõuna Tallinna Pedagoogilises Instituudis / Tallinna Ülikoolis, 2023. aastast on ta kliinilise psühholoogia emeriitprofessor. 

Aastatel 1992–1997 töötas ta juhtiva konsultandina ka personaliotsinguettevõttes Fontes PMP AS. Alates 1997. aastast juhib ta enda asutatud konsultatsioonifirmat HR Consulting. Pork on teinud psühholoogiakoolitusi Invictas, Äripäeva koolituskeskuses jt koolitusfirmades. 

Lisaks paljudele Eesti ettevõtete tippjuhtidele on ta psühholoogina nõustanud ka tippsportlasi Kristina Šmiguni ja Kaia Kanepit.

### Ühiskondlik tegevus
Ta on kuulunud Heateo Sihtasutuse nõukokku.

### Aimeartiklid
Mare Porgi psühholoogiateemalisi artikleid on ilmunud ajakirjades Director, Pere ja Kodu, Eesti Naine, Kirke jts. Ta on kirjutanud eessõna Shere Hite'i raamatu "Seks ja äri" eestikeelsele tõlkele (Tartu: Fontese Kirjastus, 2001) ja järelsõna Richard Lepsingeri raamatu "360° tagasiside kasutamise kunst ja teadus" tõlkele (Tallinn: Tänapäev, 2004).

## Tunnustus
*2014 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

* Mare Porgi koduleht
* Tarmo Teder. "Jumalal on psühhoterapeudiga võrreldes mitu eelist" Eesti Päevaleht, 12. aprill 1996 (intervjuu)
* Urve Vilk. "Mare Pork: Koolitus olgu puhkus ja pingutus" Äripäev, 6. veebruar 2008
* Veikko Täär intervjueerib Mare Porki ja Vahur Krafti Nordea telesaates, 26. aprill 2010 (video)
* "Mare Pork: eestlane häbeneb õnnelik olla" Äripäev, 30. aprill 2009
* Sulev Oll. "Mare Pork: Kes ei jaksa rõõmustada, võiks kogu hingest tahta olla rahulik" Maaleht, 30. aprill 2009 (intervjuu)
* Katre Pilvinski. "Pork: hinnatõus koos lollitamisega vihastab" Äripäev, 16. detsember 2010
* Mari Kukk. "Mare Pork: hirmununa või vihasena on inimene rumalam kui muidu. Ukraina sõjavägi on sellest õppinud" Maaleht, 24. november 2022
* "Kajalood. Mare Pork" ERR Vikerraadio, 17. veebruar 2024
* Annika Remmel. Mare Pork: rahulolu algab igapäevase elu ilu üle rõõmustamisest ERR Eeter, 28. september 2024
Tööhõive

**Tööhõive** on inimeste hõive riigi majanduses. Tööhõivet iseloomustavad tööhõive määr ja tööhõive struktuur. 

## Tööhõive määr
Tööhõive määr on hõivatud inimeste osatähtsus tööealises rahvastikus. 

**Tööhõive määr Eestis aastatel 1997–2023 (vanuserühm 15–64)**

Soomes oli 15–64-aastaste tööhõive määr 2022. aastal 73,8%. Saksamaal samas vanuserühmas 2023. aastal 77,2%.

## Tööhõive struktuur
Tööhõive struktuuri iseloomustab eri sektorites hõivatud inimeste osatähtsus. Tööhõive struktuur näitab riigi majanduse arengutaset. Arengumaade elanikud on hõivatud peamiselt põllumajanduses, kõrgelt arenenud riikides teeninduses.

**Tööhõive struktuur Eestis aastatel 1989–2010 (%)**

## Viited
Rahvastikupüramiid

**Rahvastikupüramiid** on graafiline kujutis, mis näitab eri vanuserühmade jaotust soo kaupa mingi piirkonna (tavaliselt riigi või maailma regiooni) rahvastikus. 

Rahvastikupüramiid koosneb kahest külge pidi kokku puutuvast tulpdiagrammist, X-teljel on märgitud rahvastiku osakaal protsentides ja Y-teljel on märgitud vanuserühma vanusevahemik. 

Rahvastikupüramiidid on kõige efektiivsem variant rahvastiku soolise-vanuselise struktuuri graafiliseks kujundamiseks.

## Viited

## Välislingid
* Eesti interaktiivne rahvastikupüramiid aastatel 1990–2050 Statistikaameti andmetel
* Riikide rahvastikupüramiidid aastatel 1950–2050 ÜRO andmete järgi
* Riikide rahvastiku profiilid, sh ka rahvastikupüramiidid
* Beautiful But Terrible Population Pyramids
Kevin Davies

**Kevin Davies** (sündinud 1960 Londonis) on Briti päritolu molekulaargeneetik ja teaduskirjanik. 

Ta õppis Oxfordi Ülikoolis biokeemiat ja sai doktorikraadi Londoni Ülikooli St Mary’s Hospital Medical Schoolist inimgeneetikas. Pärast järeldoktorina töötamist Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis ja Harvard Medical Schoolis võeti ta 1990. aastal tööle Londonis ajakirja Nature toimetusse.

Ta oli juhtiva geneetikaajakirja Nature Genetics asutajaid (1992) ja toimetaja, hiljem oli Bio-IT World Magazine'i asutajaid ja toimetaja.

Praegu elab Davies Lexingtonis Massachusettsis.
__NOTOC__ 
## Teosed
*1995 – *Breakthrough: The Race to Find the Breast Cancer Gene*. John Wiley & Sons (kaasautor Michael White)
*2001 – *Cracking the Genome: Inside the Race to Unlock Human DNA*. Free Press
*2010 – *The $1,000 Genome: The Revolution in DNA Sequencing and the New Era of Personalized Medicine*. Free Press
*2017 – *DNA: The Story of the Genetic Revolution*. Alfred A Knopf (kaasautorid James Watson ja Andrew Berry) 

#### Tõlked eesti keelde
*2001 – *Genoome muukides: Võidujooks inimese DNA mõistatuse lahendamiseks*. (Sari "Roheline raamat". Tõlkinud Mari Kelve, Tambet Orrin ja Ain Raitviir.) Tallinn: Varrak. ISBN 998-5305108

## Viited

## Välislingid
*Foto temast ja tema lühibiograafia
*Kevin Davies. amazon.com
*Author of The $1,000 Genome, Kevin Davies. Youtube, 15. oktoober 2010
André Breton

**André Breton** (19. veebruar 1896 Tinchebray-Bocage – 28. september 1966 Pariis) oli prantsuse proosakirjanik, luuletaja ja kirjandusteoreetik, keda peetakse sürrealismi rajajaks ja peamiseks ideoloogiks.

Breton osales Esimese maailmasõja ajal meditsiiniõpingute kõrvalt sõjaväehaiglate töös, kus ta puutus kokku psühhiaatria ja psühhoanalüüsi ideedega. Need kogemused, samuti huvi Sigmund Freudi teooriate vastu, mõjutasid oluliselt tema hilisemat loomingut.

1920. aastate alguses oli Breton seotud dadaistliku liikumisega, kuid 1924. aastal avaldas ta "Sürrealismi manifesti" ("Manifeste du surréalisme"), millega pani aluse uuele kunstisuunale. Samal aastal koondas ta enda ümber Pariisis tegutsenud sürrealistide rühmituse, millest kujunes rahvusvaheline kunstiliikumine.

Bretonit on nimetatud sürrealismi teoreetikuks, kuna ta sõnastas liikumise põhimõtted: alateadvuse, unenäolisuse ja automaatkirjutuse tähtsuse loomingus. Sürrealistide ringi kuulusid muu hulgas Paul Éluard, Louis Aragon ja Max Ernst.

Bretoni loomingusse kuuluvad nii luule- kui ka proosateosed, milles ta püüdis vabastada kujutlusvõime ratsionaalse mõtlemise piirangutest. Ta jäi sürrealismi juhtfiguuriks kuni surmani 1966. aastal.

André Breton on maetud Pariisi Père Lachaise'i kalmistule.

## Teoseid eesti keeles
* "Sürrealismi manifest", tõlkinud Inga Saare ja Andres Raudsepp. Tartu: Akadeemia, 1998, nr 7, lk 1371–1411.
* "Nadja", tõlkinud Anti Saar. Tallinn: Kultuurileht, 2013 (Loomingu Raamatukogu 9–10)

## Viited
Matti Reimann

**Matti Reimann** (sündinud 6. detsembril 1943 Tallinnas) on eesti pianist ja pedagoog.

Ta õppis klaverit Tallinna Konservatooriumis professor Bruno Luki ja Peterburi Konservatooriumis professor Nadežda Golubovskaja klaveriklassis. Ta on õppejõud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.

## Haridus
Matti Reimann lõpetas 1958 Tallinna Lastemuusikakooli klaveri erialal Linda Tambergi juhendamisel. 1962 lõpetas ta Tallinna Muusikakooli, kus õppis klaverit samuti Linda Tambergi ning löökpille Kristjan Vestre ja Kalju Terasmaa klassis. Aastatel 1967–1969 täiendas Reimann end Peterburi Konservatooriumis klaveri erialal Nadežda Golubovskaja ja dirigeerimise erialal Nikolai Rabinovitši juures. Aastatel 1973–1975 täiendas Reimann end Moskvas Gnessinite nimelises Muusikapedagoogikainstituudi assistentuur-stažuuris kammeransambli erialal, kus õppis Valeri Samoljotovi juhendamisel.

## Töö
Väga hea ansamblistina valis Tallinna Konservatooriumi nõukogu ta 1979. aastal kammeransambli kateedri juhatajaks, kellena töötas 1990. aastani. Seejärel asus tööle kammeransambli kateedri õppejõuna. Alates 1999. aastast on Matti Reimann Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor.

## Tegevus interpreedina
Järjepidevat kontserttegevust alustas Matti Reimann 1963. aastal. 1968. aastal tuli ta vabariikliku pianistide konkursi laureaadiks. Matti Reimann on esinenud Saksamaal, Lätis, Leedus, Norras, Bulgaarias, Hispaanias, Andorras, Venemaal ja Soomes. Soolokontsertide kõrval on olnud tähtis osa tema tegevuses sümfooniakontsertidel, eriti koostöö Neeme Järviga. Ta on mänginud Beethoveni, Mozarti, Bachi, Haydni, Liszti, Griegi, Šostakovitši, Artur Lemba, Eugen Kapi, Ester Mägi, Harri Otsa klaverikontserte. Matti Reimannil on erline roll Eesti heliloojate teoste esitajana. Ta on olnud mitmete Harri Otsa, Eugen Kapi, Raimo Kangro, Jaan Räätsa ja Villem Reimanni teoste esmaesitaja. Matti Reimann on esinenud mitmesugustes kammeransamblites, tihedam koostöö seob teda oma venna Tõnu Reimanniga, kellega koos on antud umbes 2000 loengkontserti ja esinetud telesaadetes (nt ETV "Pildid näituselt"). Koostööd on Reimann kammermuusikuna teinud ka Jaan Õuna, Hannes Altrovi, Imbi Kuuse ja Toomas Velmetiga.

## Pedagoogiline tegevus
Tähtis koht Matti Reimanni elutöös on pedagoogilisel tegevusel kammeransambli õppejõuna. Tema kammeransambli klassist on välja kasvanud palju tugevaid ansambliste. Professor Matti Reimanni õpilased on näiteks Ebe Müntel, Jorma Toots, Leonora Palu, Lembit Orgse. Klaveriduo Kai Ratassepp-Mati Mikalai on Matti Reimanni juhendamisel võitnud I preemia Münchenis toimunud 49. ARD (Saksamaa Ringhäälingute Ühenduse) muusikakonkursil (2000), ühel mainekamal omasuguste seas.

## Tunnustus

* 2006 Sirbi laureaat
* 2014 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (pikaajaline pühendunud töö kammermuusika väärtustamisel)

## Isiklikku
Matti Reimanni isa oli helilooja Villem Reimann ja vend viiuldaja Tõnu Reimann.

## Viited
Tsirgu mänd

**Tsirgu mänd** (ka *Kalmõpettäi*) on looduskaitsealune mänd Võrumaal Setomaa vallas Tsirgu külas. Ümbermõõt umbes 3 m, kõrgus 12 m. Mänd asub vanal kalmistul, mis on kaitse all arheoloogiamälestisena.

Nii nagu Meremäe männid, tähistab ka Tsirgu mänd ajaloolise kalmistu asukohta (Tsirgu küla kalmistu). Tänapäeval seda kohta enam kalmistuna ei kasutata ning piirkonna inimesed kasutavad kalmistuna Obinitsa või Miikse kalmistut, varem ka Taelova kalmistut. Tsirgu mänd asub Meremäe-Andrikova tee 2,6. kilomeetril Männi kinnistul keset põllumassiivi. Mänd asub teest 44 meetri kaugusel kirdes. Männist 500 meetri kaugusel Meremäe poole asub Ulaskova tsässon.

## Välislingid
* 
* [Tsirgu mänd Kalmõpettäi](http://andmekogu.hiis.ee/kohad/Setomaa-2685/Seto%20(EE.%20-2687/Tsirgu%20mänd%20Kalmõpettäi-247) Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Meremäe männid

**Meremäe männid** on looduskaitsealused männid Võrumaal Setomaa vallas Meremäe külas. Puid on kolm tükki. Ümbermõõdud 2,7, 2,3 ja 2,2 m, kõrgused vastavalt 17, 15 ja 16 m. Männid asuvad Kalmo kalmistul, mis on arheoloogiamälestis.

Meremäe männid asuvad Võru-Petseri maantee ääres, tänase Serga küla piiri läheduses, teest 40 meetri kaugusel ning arvatavalt tähistavad piirkonna ajalooliselt suurema küla, Serga külakalmistu asukohta. Tänapäeval seda kohta enam kalmistuna ei kasutata ning piirkonna inimesed kasutavad kalmistuna valdavalt Obinitsa või Miikse kalmistut, varem ka Taelova kalmistut. Mändide juurest mööda minev Võru-Petseri maantee oli enne Eesti-Vene kontrolljoone (piiri) kehtestamist aktiivses rahvusvahelises kasutuses, kuna viis üle piiri Venemaale, Petserisse. Nüüd on Petserisse viival teel asunud Kitse piiripunkt suletud ja rahvusvahelist liiklust sellel teel enam ei toimu. Männid asuvad haritava põllumassiivi keskel, põllusaarel ja neile pääseb ligi üle põlluma, mändide juurde teed ei vii. Teisel pool Võru-Petseri maanteed, 130 meetri kaugusel asub arhitektuurse maamärgina kaks kohalikust dolokivist omalaadset kaks silotorni. 

## Välislingid
*
*
1932. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 1932. aasta [[Eesti–Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 11. detsembril Helsingis tollases Heimola maja saalis (praeguse aadressiga Yliopistonkatu 5; tollase aadressiga Hallituskatu 15). Soome võitis 6:2.

Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg): Karl Käbi (EST) – Matti Savolainen (FIN) 2 – 1

Kukk-kaal (kuni 118 naela ehk 53,5 kg): Paavo Savolainen (FIN) – Paul Vassilevski (EST) 3 – 0

Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg): Taito Kauranen (FIN) – Erich Taar (EST) 2 – 1

Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg): Walfrid Resch (FIN) – Nikolai Stepulov (EST) 2 – 1

Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg): Leopold Nieländer (EST) – Olavi Suhonen (FIN)  2 – 1

Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg): Aarne Järvinen (FIN) – Elmar Mike (EST) TKO 2

Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg): Hannes Koivunen (FIN) – Erhard-Alfons Misler (EST) 3 – 0

Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg): Gunnar Bärlund (FIN) – Edward Pitka (EST) KO 1
1931. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]–[[Soome]] 1931. aasta [[Eesti–Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 4. detsembril Tallinnas tollases Grand Marina kinos (hävinenud; selle kohal on Vene Kultuurikeskus, praeguse aadressiga Mere pst 5). Soome võitis tulemusega 6:2. 

*Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Väinö Huuskonen (FIN) – Herman Lindenvald (EST) 3 – 0

*Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Evald Seeberg (EST) – Veikko Huuskonen (FIN) 2 – 1

*Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Uuno Miettinen (FIN) – Leo Hendrikson (EST) 3 – 0

*Kergekaal (kuni 61,2 kg): Walfrid Resch) (FIN) – Nikolai Stepulov (EST) 3 – 0

*Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Leopold Nieländer (EST) – Kaarlo Väkevä (FIN) 3 – 0

*Keskkaal (kuni 72,6 kg): Olavi Suhonen (FIN) – Aleksander Reinke (EST) 2 – 1

*Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Hannes Koivunen (FIN) – Ferdinand Koorits (EST) 3 – 0

*Raskekaal (üle 79,4 kg): Toivo Zidbäck (FIN) – Elmar Adelmann (EST) RSC 1
Jaana Pelkonen

**Jaana Maarit Pelkonen** (sündinud 27. jaanuaril 1977 Lahtis) on Soome poliitik ja ajakirjanik.

Ta kuulub Rahvuslikku Koonderakonda. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta 5897 häälega Eduskunna liikmeks..

Pelkonen õppis Helsingi Ülikoolis. Ta töötas saatejuhina raadiojaamas Radio Voima aastatel 1995–1997. 

Ta oli Eurovisiooni lauluvõistluse kommentaator 2005–2010. Soome Eurovisiooni eelvõistluse saatejuht alates aastast 2005 .

Aastal 2007 Helsingis toimunud Eurovisiooni lauluvõistlusel oli Pelkonen koos Mikko Leppilampiga õhtujuht.

## Viited

## Välislingid
* Jaana Pelkoneni koduleht
* Tutvustus Eduskunna lehel
* Jaana Pelkonen IMDb–s
Ulrika Jonsson

**Eva Ulrika Jonsson** (sündinud 16. augustil 1967 Sollentuna vallas) on rootsi päritolu Suurbritannia telesaatejuht. 

Aastal 1998 Birminghamis toimunud Eurovisiooni lauluvõistlusel oli Jonsson koos Terry Woganiga õhtujuht.

## Välislingid
*
Củ Chi tunnelid

**Củ Chi tunnelid** on tunnelite süsteem Vietnamis Hồ Chí Minhi linnast 70 km loodes. Need on osa suuremast tunnelite võrgustikust, mis Vietnami sõja ajal rajati.

Algselt oli tunneleid rohkem, kuid tänapäeval on riigi kaitse all 121 km. Tunnelite ääres on ruumid, kus asusid haiglad, köögid, magamistoad, konverentsiruumid, laskemoonalaod.

Tänapäeval on tunnelid turistidele avatud.

## Vaata ka
*Việt Cộng

## Välislingid
George Michael

**George Michael** (kodanikunimega **Georgios Kyriacos Panayiotou** (kreeka: *Γεώργιος Κυριάκος Παναγιώτου*, Geórgios Kyriákos Panagiótou); 25. juuni 1963 East Finchley, Põhja-London – 25. detsember 2016 Goring, Oxfordshire) oli inglise laulja ja helilooja. Enne soolokarjääri tegutses koos Andrew Ridgeleyga ansamblis Wham!. 

Tema isa Kyriacos Panayiotou kolis Küproselt Inglismaale 1950. aastatel ja võttis nimeks Jack Panos. Michaeli ema Lesley Angold oli inglise tantsija, kelle ema oli juut.

Oxfordshire'i koroneri Darren Salteri sõnul suri Michael 25. detsembril 2016 nõrgenenud südame ja kahjustunud maksa tõttu. Michael on maetud Põhja-Londoni Highgate'i kalmistule.

## Diskograafia
### Dueti Wham! liikmena
*"Fantastic" (1983)
*"Make It Big" (1984)
*"Music from the Edge of Heaven" (1986)

### Sooloalbumid
*"Faith" (1987)
*"Listen Without Prejudice Vol. 1" (1990)
*"Five Live" (EP) (1993)
*"Older" (1996)
*"Songs from the Last Century" (1999)
*"Patience" (2004)
*"Symphonica" (2014)

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Blogi
Wham!

**Wham!** on Briti popansambel, mille asutasid George Michael ja Andrew Ridgeley. Ansambel tegutses aastatel 1981–1986.

Ansambli tuntumad lood on "Wake Me Up Before You Go-Go", "Careless Whisper", "Last Christmas" ja "Freedom".

## Albumid
*"Fantastic"&nbsp;(1983)
*"Make It Big"&nbsp;(1984)
*"Music From The Edge of Heaven"&nbsp;(1986)
*"The Final"&nbsp;(kogumikalbum, 1986)
*"If You Were There (The Best of Wham)"&nbsp;(kogumikalbum, 1997)

## Välislingid
*George Michaeli koduleht
*Wham!. Rolling Stone
Lennuk (purjekas)

**Lennuk** on Finngulf 44 klassi bermuuda luup-taglasega avamere kiiljaht, mis läbis 16. oktoobrist 1999 kuni 19. märtsini 2001 jahtkapten Mart Saarso juhtimisel Kaugpurjetamise Seltsi Thetis projekti "Eesti lipp ümber maailma" raames kõik Maa meridiaanid, liikudes mööda looduslikke veeteid, olles teine jahtlaev, mis Eesti lipu all ümber Maa seilas.

Purjeka konstrueeris Håkon Södergren, kere ehitati Soomes ja ehitus lõpetati Saare Paadis Nasval Saaremaal. Pileri Leppik ristis jahi 29. mail 1999 Nasva jahtklubi kail.

Purjeka peamised mõõtmed:
* veeliini pikkus 11,20 m
* ballast (raskuskiil) 4300 kg
* purjepind 132,00 m²
* spinnakeri pindala 173,00 m²
* abimootor Volvo-Penta 48 hj diiselmootor
* elektrisüsteem 12 V, alalisvool
* kütusevaru 140 l
* mageveevaru 1000 l

Aastatel 2003–2007 sõitis Lennuk nime *La Familia* all teist korda ümber maailma. Lennukiga on ümber maailma sõidetud kolmel korral.

Katamaraani Nordea pardal olnud eestlased kohtasid La Familiat 6. juulil 2011 Neiafu sadamas.

## Meeskond
*kapten Mart Saarso
*vanemtüürimees Aarne Tuisk 
*vanemtüürimees Meelis Saarlaid
*teine tüürimees Tiit Riisalo 
*kolmas tüürimees Margus Kastehein
*madrused Tiit Pruuli ja Kaido Kama

## Meedia
Lennuki ümbermaailmareisist on režissöör Jaanus Nõgisto käe all valminud dokumentaalfilmid "Eesti lipp ümber maailma" (2001) ja "Eesti lipp ümber maailma 25" (2024).

## Vaata ka
* Ahto Valter

## Viited

## Välislingid
* Vabariigi President kohtus Eesti lipu all ümber maailma purjetanutega president.ee, 5. aprill 2001
* La Familia, på tur
* S/Y Lennuk, blogi 2008–2010
* s/y La Familia sailing the world, Year 1 by Anne Hagen
* Tiit Pruuli, Üks väike juubel Go Reisiajakiri nr 20, oktoober 2009
* La Familia på Mallorca...igjen etter 14 år?, SY La Familia (aka Lennuk) er en Finngulf 44 fra 1999. Den er på sin tredje jordomseiling. 3. juli 2017
Aḩmad Walī Karzay

**Aḩmad Walī Karzay** (1961 – 12. juuli 2011 Kandahār) oli Afganistani poliitik, president Ḩāmid Karzay isapoolne poolvend.

Ta juhtis Kandahāri provintsi nõukogu alates 2005. aastast kuni surmani. Ta oli ka popalzai hõimu pealik.

Varem elas ta Chicagos, kus juhatas perekonnale kuuluvat restorani. USA-sse saabus ta Pakistani kaudu Nõukogude-Afganistani sõja ajal. USA-s ta abiellus ning abielust sündisid kaks poega ja kolm tütart. Afganistani läks ta tagasi pärast Ţālebāni kukutamist 2001.

Karzay oli Kandahāris üks USA võtmeliitlasi ja tal oli USA vaikival heakskiidul Kandahāris nii suur võim, et teda nimetati Kandahāri sisuliseks kuberneriks.

Vaenlased on teda süüdistanud nii poliitilises korruptsioonis, Luure Keskagentuuri palgal olemises, valimistulemuste võltsimises 2009. aasta Afganistani presidendivalimistel kui ka uimastikaubanduse organiseerimises.

Karzay tappis kodus ta enda ihukaitsja Sardār Moḩammad. Ţālebān võttis vastutuse tema tapmise eest endale. Mõrv toimus hetkel, kui Karzay oma vannitoast väljus. Teised ihukaitsjad lasid Moḩammadi kohe maha.

## Viited
Saimi Hoyer

**Saimi Hoyer** (neiupõlvenimega **Nousiainen**; sündinud 18. juunil 1974 Helsingis) on soome fotomodell.

Tema vanemad on näitlejad Soila Komi ja Jyrki Nousiainen. Ta on abielus Thomas Hoyeriga. Neil on kaks last.
Kim Herold

**Kim Mikael Herold** (sündinud 22. detsembril 1979) on soome laulja, helilooja ja modell.

2009. aastal osales ta Soome tantsusaates "Tanssii tähtien kanssa", mis on Soome versioon saatesarjast "Strictly Come Dancing".

## Diskograafia (soolona)
### Albumid
*DrunkSoberLoveMusic (2008)
Kamilavka

**Kamilavka** (kreeka keeles *καλυμμαύχιον*; vene keeles *камилавка*) on õigeusu vaimulike silindrikujuline peakate. Kreeka ja vene traditsioonis on selle kuju veidi erinev, samuti on erinevad reeglid, kes võivad kamilavkat kanda.

Algselt tähendas sõna "kamelaukion" Bütsantsis, aga ka mujal Lähis-Idas levinud kaamelivillast mütsi. *[[Kamelaukion]]* oli keskajal ka Bütsantsi-pärane kroon, mis polnud mitte pärjakujuline, vaid meenutas kuppelja põhjaga mütsi.

Kreeka traditsioonis on kamilavka preestrite tavapärane peakate, alates 15. sajandist said selle kandmise õiguse ka ülemdiakonid. Kamilavka kandmise õigus omandatakse koos pühitsusega. Nii must vaimulikkond (mungad) kui ka valge vaimulikkond (abielus või tsölibaadis elavad vaimulikud, kes ei ole mungad) kannavad kreeka traditsioonis musta kamilavkat, mis kujutab endast ühtse läbimõõduga silindrit, mille tipus on silindrist laiem ketas (vaata fotot).

Vene traditsioonis võeti kamilavka diakonite ja preestrite peakattena kasutusele kreeka mõjutuste tulemusel 17. sajandi teisel poolel. Alates 1798. aastast kuulub see Vene Õigeusu Kirikus vaimulike autasude hulka, mida võib kanda vaid selleks eriõiguse saanud isik. Erandiks on munkdiakonid, kellel kamilavka kuulub alalise vaimuliku riietuse juurde.

Vene kamilavka on pisut ülespoole laienev silinder. Valge vaimulikkonna liikmed kannavad lillat või vaarikapunast, munkdiakonid musta kamilavkat.

Eestis on ajalooliselt kamilavka kandmisel järgitud vene traditsiooni ning see kehtib siiani Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikus. Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik on tänapäeval omaks võtnud kreeka traditsiooni ja stiili.

## Vaata ka

*Klobuk
*Skufia
Won Bin

**Won Bin** (korea keeles 원빈; sünninimi **Kim Do-jin**; sündinud 29. september 1977) on Lõuna-Korea näitleja.
Johannes Lehman

**Johannes Lehman** (**Juhan Leeman**; 12. detsember 1872 Pajusi vald,  Põltsamaa kihelkond Viljandi kreis – ?) oli eesti pedagoog, omavalitsustegelane ja I Riigikogu liige.

Johannes Lehman sündis 12. detsembril 1872 Viljandimaal Pajusi vallas. Õppis Põltsamaa kihelkonnakoolis, aastast 1888 Tartu õpetajate seminari ettevalmistuskoolis ja aastail 1889–1891 Eesti Aleksandri Linnakoolis koos Hans Pöögelmanni ja Aleksander Tõnissoniga. Töötas seejärel 1891–1903 vallakooliõpetajana Äksi kihelkonnas Voldis, seejärel Voldis raudteejaama telegrafistina ning tegutses ajalehtede Olevik, Postimees ja hiljem Teataja kirjasaatjana.

1905. aasta revolutsioonist osavõtu eest mõisteti 1908. aastal nn Budbergi protsessil sunnitööle, kuid põgenes 1915. aastal Habarovskist Amuuri raudtee ehituselt Kanadasse, hiljem Ameerika Ühendriikidesse. New Yorgis elades tegi kaastööd Hans Pöögelmanni toimetatavale ajalehele Uus Ilm. 

1917. aastal pöördus Lehmann Eestisse tagasi ja tegutses VSDTP enamlaste grupis Tartu linnavalitsuses, kuid sattus konflikti Johannes Blaufeldi ja Viktor Kingissepaga ning eemaldus.

Alates 3. jaanuarist 1919 tegutses Johannes Lehman Ajutise Valitsuse Lõuna-Eesti peavoliniku asetäitjana.

I Riigikogusse kuulus Lehman ESDTP nimekirjas alates 17. oktoobrist 1922 (ta asendades Peeter Treibergi) kuni 1. novembrini 1922, millal ta astus tagasi ja tema asemel pääses Riigikokku Friido Kirs.

## Viited

## Välislingid
* ISIK andmebaas
Magdalina Vǎlčanova

**Magdalina Vǎlčanova** (bulgaaria keeles Магдалина Василева Вълчанова;  sündinud 1977 Plovdivis) on bulgaaria modell. 

Mis Vselena Bǎlgarija aastal 2000. 

Playboy modell aastal 2003.
Paul Leis

**Paul Leis** (14. november 1874 Erastvere vald, Võrumaa – 16. jaanuar 1947 Kanepi vald, Võrumaa) oli Eesti haridustegelane ja poliitik, I Riigikogu liige.

Põllumeestekogude liikmena kuulus Paul Leis Riigikogusse alates selle moodustamisest 1920. aasta novembris kuni 12. aprillini 1921. Pärast tema tagasiastumist sai tema kohale Karl Ipsberg.
Oskar Karl Johann Liigand

**Oskar Karl Johann Liigand** (24. mai 1874 Karksi vald, Pärnumaa – 20. november 1940 Tõdva vald, Harjumaa) oli Eesti põllumees, pedagoog, ajakirjanik ja poliitik.

I Riigikokku asus Liigand 7. jaanuaril 1921, asendades Jaan Mägit. Ta valiti ka II ja III Riigikogu koosseisu ning viimases pidas Liigand esimese abisekretäri ametit (23. juulist 1926 kuni 14. juunini 1929; 22. juunist 23. juulini oli I abisekretäriks Karl-Ferdinand Kornel). Alates 1. novembrist 1930 kuulus Liigand Herman Sumbergi asemel IV Riigikokku.

Oskar Karl Johann Liigand kuulus Eesti Rahvaerakonda.

## Isiklikku
Tema tütar oli eesti õpetaja, kokk ja kokaraamatute autor Salme Masso.

## Välislingid
* Andmebaas ISIK
Tehnoloogiline optimism

**Tehnoloogiline optimism** on uskumus, et inimkond suudab jätkata elu maakeral praeguse tarbimise ja rahvaarvu juures, vähendades kiiresti arenevate tehniliste lahenduste kasutuselevõtuga tunduvalt oma keskkonnamõju ja kompenseerides loodusvarade vähenemist. 

Tehnoloogilised optimistid õigustavad praegusel ajahetkel looduse intensiivset tarbimist sageli mõtteviisiga, et kui võimalikult intensiivse majandamisega saavutada kiiresti vastav tehnoloogiline tase, siis võiks hiljem lasta loodusel taastuda või korvata tekitatud kahju kunstlikult.

Kriitikute arvates, on vajaliku tehnoloogilise taseme saavutamine tegelikult võimatu või viiakse loodus enne eesmärgi saavutamist pöördumatult tasakaalust välja.

## Vaata ka
*Ökoloogiline tasakaal
*Ökooptimism
*Ökopessimism

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=371 (vaadatud 10.07.2011)
Uus-urbanism

**Uus-urbanism** on suund linnaplaneerimispraktikas, mis püüab asumite rajamisel ja ümberkujundamisel luua jalakäijasõbralikku ning inimlikes mastaapides mitmekesist tiheasustust vastukaaluks valglinnastumisele, autostumisele ja suurte linnaäärsete kaubanduskeskuste rajamisele. 

Uus-urbanismi põhimõtted töötasid 1980. aastatel välja Andrés Duany ja Elizabeth Plater-Zyberk.

## Vaata ka
*Linnauuendus
*Kontsentreeritud hajutamine
*Säästev linnaplaneerimine
*Ökopolis

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=554 (vaadatud 10.07.2011)
Karl Liivak

**Karl Liivak** (9. august 1874 Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 7. juuli 1941 Vändra vald, Pärnumaa, hukati) oli Eesti põllumees, poliitik ja omavalitsustegelane.

Karl Liivak kuulus Eesti Tööerakonna liikmena I Riigikogu koosseisu, kui asendas alates 18. oktoobrist 1922 Julius Seljamaad.
Voldemar Linnamägi

**Voldemar Linnamägi** (4. november 1881 Tallinn – 2. jaanuar 1948) oli Eesti riigiametnik ja poliitik.

Linnamägi kuulus Kristliku Rahvaerakonna liikmena I ja II Riigikogu koosseisu.
Villem Maaker

**Villem Maaker** (1. mai 1891 Palivere vald, Lääne-Nigula kihelkond, Läänemaa – 29. oktoober 1966 Norrköping, Rootsi) oli Eesti poliitik ja põllumees.

Pärast Vabadussõda töötas ta Põllutööministeeriumis, kus täitis riigimaade ringkonnavahendaja ülesandeid ning oli maareformi teostaja Läänemaal.

Tema kodukoht oli Asuküla vald Läänemaal, kust ta valiti Eesti Tööerakonna kandidaadina Riigikogu esimesse koosseisu.

Maareformi teostamise keerises liitus ta Asunikkude, Väikepõllupidajate ja Riigirentnikkude Koondisega ning oli üheks selle ülesehitajaks.

Villem Maaker oli  I–V Riigikogu liige. Ta ei kuulunud Riigikogusse ainult 9. juulist 1931 kuni 15. juunini 1932 (kui ametisse astus V Riigikogu). Sellel ajal asendas teda Johannes Lehtmann.

Ta pidas ägedat võitlust vabadussõjalaste liikumisega, sattus vastuollu Isamaaliiduga, pidas võitlust Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu taotlustega organiseerides kommunistliku parlamendi valimisteks rahvuslikke vastaskandidaate ja oli ise üks vastaskandidaat. Ta küll loobus 10. juulil 1940 oma kandidatuurist.

Saksa okupatsioonivõimu saabudes astus Maaker välja kohaliku rahva õiguste ja huvide eest, mis viis teda konflikti saksa ja Villem Maaker sattus viieks kuuks vanglasse.

1944. aastal põgenes Rootsi, kus töötas Norrköpingis tekstiiltöölisena. Paguluses koondas ta kokku Rootsi põgenenud endised poliitilised erakonnakaaslased ning oli kauaaegne oma erakonna keskjuhatuse abiesimees ja Rootsi koondise esimees. Villem Maaker oli tegev Stockholmis Eesti Komitees. Eesti Rahvusfondis ja Eesti Rahvusnõukogus parlamendiliikmete rühmas.

Ta suri 29. oktoobril 1966 Norrköpingis ning maeti 12. novembril 1966 Norrköpingi Põhjakalmistule.

## Viited
Verónica Castro

**Verónica Judith Sáenz Castro** (sündinud 19. oktoobril 1952 Méxicos) on Mehhiko näitleja, saatejuht ja laulja. 

Ta sai Eesti televaatajale tuntuks *[[telenovela]]*s "Metsik roos", kus mängis peaosa (Rosa García). Seriaali samanimeline tunnuslaul ("Rosa salvaje") sai tema suurimaks hitiks.

Seriaalis "Ka rikkad nutavad" mängis ta Mariana Villareali rolli.

Seebiooperis "Regina" mängis ta Beatrízi.

1990. aastatel salvestas ta kaks CD-d ja alustas saatejuhina. 2000. aastatel mängis ta ka teatris, 2009 kolis ta kodumaalt Mehhikost Argentinasse.

## Välislingid
*
Ökopessimism

**Ökopessimism** on fataalse, hukutava tähenduse omistamine inimtegevusest tulenenud negatiivsetele ökoloogilistele muutustele. 

Ökopessimistid väidavad, et globaalsed ökoloogilised kriisid paisuvad varem või hiljem totaalseks ökokatastroofiks, kust välja pole võimalik pääseda. Siiski, paremal juhul arvatakse, et ökokatastroofi on teoreetiliselt võimalik vältida, kuid inimkond ei suuda selleks ökopessimistide arvates piisava üksmeelega tegutseda. Niisugune mõtteviis võib olla hoolimatuse aluseks keskkonnaprobleemide suhtes, sest arvatakse, et niikuinii pole enam võimalik midagi päästa. 

## Vaata ka
*Tehnoloogiline optimism
*Ökooptimism

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=434 (vaadatud 10.07.2011)