open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
India Teaduste Akadeemia

**India Teaduste Akadeemia** (inglise keeles *Indian Academy of Sciences*) on India teadusakadeemia peakorteriga Bengalurus.

Akadeemia asutati 1934. aastal teadusseltsina Nobeli auhinna laureaadi C. V. Ramani initsiatiivil.

Raman oli ka akadeemia esimene president (1934–1970). 

## Liikmeskond
Akadeemial on üle 1000 kodumaise liikme.

Akadeemia valib ka välisliikmeid (auliikmeid). Praegu on akadeemial 58 välisliiget, sealhulgas Andrei Geim, David Gross, Martin Rees ja Brian Schmidt.

Varem on akadeemia välisliikmeks valimise au pälvinud teiste seas Hannes Alfvén, Niels Bohr, Hermann Bondi, Max Born, Louis Brouglie, Jacques-Yves Cousteau, Francis Crick, Paul Dirac, John Eccles, Albert Einstein, Enrico Fermi, Vitali Ginzburg, Otto Hahn, Werner Heisenberg, Abram Joffe, Irene Joliot-Curie, Pjotr Kapitsa, Theodore von Karman, Edward Norton Lorenz, Thomas Hunt Morgan, Wolfgang Pauli, Linus Pauling, Ivan Pavlov, Ernest Rutherford, Abdus Salam, Nikolai Semjonov, Harold Urey, Nikolai Vavilov, Sergei Vavilov, Aleksandr Vinogradov ja Ahmed Zewail.

## Vaata ka
*Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India
*India Rahvuslik Teaduste Akadeemia

## Viited

## Välislingid
*Indian Academy of Sciences. Koduleht. ias.ac.in
Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India

**Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India**, akronüüm **NSAI** (*National Academy of Sciences, India*), on India teaduste akadeemia peakorteriga Allahābādis. 

See on India vanim teadusakadeemia, asutatud 1930. aastal.

Akadeemia valib endale presidendi kaheaastaseks ametiajaks. Esimeseks presidendiks sai astrofüüsik Meghnad Saha.

## Liikmeskond
Akadeemial on üle 1600 kodumaise liikme. Välisliikmeid on 101, nende seas Gro Harlem Brundtland, Anny Cazenave, Claude Cohen-Tannoudji, Vadim Ivanov, Helmut Schwarz, Aleksei Starobinski, Peter John Wyllie ja Shing Tung Yau.

Akadeemia valib ka auliikmeid. Neid on 20, nende seas nobelistid James Watson ja Kurt Wüthrich.

Varem on akadeemia välisliikmeks valimise au pälvinud teiste seas Hermann Bondi, Paul Dirac, Albert Einstein, Otto Hahn, Robert Herman, Pjotr Kapitsa, Abdus Salam, Erwin Schrödinger ja Carl Woese.

## Vaata ka
*India Rahvuslik Teaduste Akadeemia
*India Teaduste Akadeemia

## Viited

## Välislingid
*National Academy of Sciences, India. Koduleht. nasi.org.in
Ahmet II

**Ahmet II** (osmanitürgi keeles: احمد ثانى *Aḥmed-i sānī*) (25. veebruar 1643 – 6. veebruar 1695) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1691–1695. 

Ahmet II sündis Topkapi palees Konstantinoopolis. Ta oli sultan Ibrahimi ja Hatice Muazzez Valide Sultaana poeg ning võttis 1691. aastal võimu üle oma vennalt Süleyman II-lt.
India Rahvuslik Teaduste Akadeemia

**India Rahvuslik Teaduste Akadeemia**, akronüüm **INSA** (*Indian National Science Academy*), on India teadusakadeemia peakorteriga New Delhis.

1935. aastal asutati teaduse edendamiseks Indias **India Rahvuslik Teaduste Instituut** (NISI). 1945. aastal tunnistas India valitsus selle riigi tähtsamaks teadusühinguks. 1970. aastast kannab ühing praegust nime.

Esialgu valis akadeemia endale presidendi kaheks aastaks, alates 1996. aastast valitakse president kolmeaastaseks ametiajaks. 1949. aastal sai presidendiks füüsik Satyendranath Bose (tema järgi nimetati osakestefüüsikas bosonid).

## Liikmeskond
Akadeemial on üle 900 kodumaise liikme.

Akadeemia valib ka välisliikmeid. Praegu on akadeemial 95 välisliiget, sealhulgas kuuluvad liikmeskonda Anny Cazenave, David Gross, Murray Gell-Mann, Dan Peter Mckenzie, Vladimir Platonov, Venkatraman Ramakrishnan, John Graham Ramsay, Aleksei Starobinski, Torsten Wiesel, Peter John Wyllie ja Ahmed H Zewail.

## Vaata ka
*Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India
*India Teaduste Akadeemia

## Viited

## Välislingid
*Indian National Academy of Sciences. Koduleht. insaindia.res.in
COSPAR ID

**COSPAR ID** (tuntud ka kui **NSSDC ID**) on rahvusvaheline satelliitide ja kosmosemissioonide nimetamissüsteem. 

COSPAR ID koosneb stardiaastast, kolmekohalisest stardinumbrist ja kuni kolmetähelisest koodist, et eristada sama missiooni erinevaid osi. Näiteks "1990-037A" tähistab kosmosesüstik Discovery teenindatud missiooni STS-31, mis viis orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi. Koodi neli esimest numbrit tähendavad, et start toimus 1990. aastal ja see oli selle aasta 37. edukas start. Kosmoselaevadele, mis ei jõua Maa orbiidile, ei määrata tavaliselt COSPAR ID koodi.

Nimetamissüsteem sai nime Rahvusvahelise Teadusnõukogu Kosmoseuuringute Komitee järgi, mille lühend on COSPAR. COSPAR võttis Harvardi ülikoolis väljatöötatud nimetamissüsteemi kasutusele 1958. aastal ning esialgu kasutati nimetustena Kreeka tähestiku tähti. Näiteks Sputnik 1 sai COSPAR ID tähiseks "Alpha 2". Harvardi süsteemi kasutati kuni 1963. aastani, mil võeti kasutusele tänapäevane süsteem. Esimesena sai uue süsteemi alusel tähistuse Sputnik 25, mis sai tähiseks 1963-001B. Uue süsteemi alusel asendas NSSDC tagasiulatuvalt ka vanad nimed.

COSPAR ID kataloogi haldab NASA koosseisu kuuluv Riiklik Kosmoseteaduse Infokeskus (NSSDC).

## Viited
Pittsburgh (laev)

**Pittsburgh** oli 183 meetri pikkune ookeaniliinilaev, mille ehitas American Line'i jaoks Harland & Wolffi laevatehas Belfastis Põhja-Iirimaal.

Esialgne ehitus algas 1913. aastal, kuid lükkus Esimese maailmasõja tõttu edasi. Aurulaev valmis 1920. aastal ja tegi oma esimese reisi 1922. aastal juba White Star Line'i laevakompanii omana. 1925. aastal, kui laev sai uue nime **Pennland**, alustas see opereerimist Red Star Line'i laevakompanii nimistus. Laev muudeti teise maailmasõja ajaks ümber liitlasvägede sõjaväe transpordilaevaks. Laeva pommitati 25. aprillil 1941 Ateena lähistel ning see vajus merepõhja.
Majestic (1914)

**Majestic** (prefiksiga RMS – 'kuninglik postiaurik') oli laevakompaniile White Star Line aastail 1922–1934 kuulunud ookeaniliinilaev. Pärast kompanii liitumist Cunard Line'iga kuulus laev aastail 1934–1937 Cunard White Star Line'ile.

Laeva tellis Hamburg America Line ja pani nimeks **Bismarck**, laev veesati 1914. aastal. Mahutavusega 56 551 brutoregistertonni oli see suurim laev maailmas kuni Normandie valmimiseni 1935. aastal. Kolmanda ja suurima Saksa HAPAG Line'i transatlantilise laevatrio liikmena viibis selle aurulaeva valmimine Esimese maailmasõja tõttu. Laev ei sõitnud pärast käigukatsetusi 1922. aastal enam iial Saksa lipu all. Sõja möödudes viisid saksa laevaehitajad selle lõppviimistluse lõpuni ning andsid laeva sõjareparatsioonina üle Briti valitsusele kompensatsioonina Britannicu uputamise eest.

Sellest sai White Star Line'i lipulaev **Majestic**, mis oli laevakompanii teine samanimeline alus (vt Majestic (1889)). Ta oli 1920. aastatel teenistuses, kuid algav ülemaailmne majanduskriis tegi laeva liinil hoidmise üha kahjumlikumaks. Ta suutis majanduskriisi nappuses vaevaliselt 1930. aastate esimesel poolel reise sooritada, kuni müüdi vanametallina ettevõttele Thos W Ward. Laev võeti enne lammutamist Briti Admiraliteedi omandusse, kus teenis enne põlemasüttimist ja hukku 1939. aastal koolituslaevana kuningliku mereväe nimega HMS **Caledonia**. Laev tõsteti hiljem pinnale ja lammutati lõplikult 1943. aastal.

## Välislingid
*
Tondiloo park

**Tondiloo park** on park Tallinnas.

Haljasala piiravad Mustakivi tee, Linnamäe tee, Kivila tänav ja Kärberi tänav.

Park moodustab osa Lasnamäe rohevööndist, mis ühendab Kadriorgu ja Pirita jõeoru maastikukaitseala.

Varem on alal olnud Kuristiku küla põllu­maad.
Brünnow

**Brunnow**, ka **Brunow** ja **Brünnow** (vene keeles *Бруннов*) oli Taga-Pommerist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa. 

Suguvõsa on nime saanud Taga-Pommeris asuva Brünnowi küla järgi. Esimese selle nime kandjana on teada Klaus Janigen, kes pärast rüütliks saamist sai tuntuks nimega Klaus von Brünnow.

16. sajandil jagunes suguvõsa kaheks liiniks: Pommeri ja Kuramaa liin.

1620. aastal immatrikuleeriti Friedrich von Brunnow (suri 1651) Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 41 all.

## Suguvõsa liikmeid
*Michael von Brunnow (u 1520–1583), Kuramaa hertsogiriigi kantsler 1566–1579
Sinilill (sümbol)

**Sinilill** (ladina keeles *[[Harilik sinilill|Hepatica nobilis]]*) on Eesti kaitseväe ja Kaitseliidu veteranide sümbol. Sinilille märki kantakse veteranidele tunnustuse väljendamiseks. 

Sinilille märgi müügi ja kandmise periood on igal aastal aprillis. Täpsed sinilille kandmise kuupäevad avaldatakse igal aastal Kaitseministeeriumi, Kaitseväe ja Eesti Vigastatud Võitlejate Ühingu kodulehel. Sinilille tootmise, levitamise ja müügiga tegelevad Eesti Vigastatud Võitlejate Ühing ja Naiskodukaitse. 

Sinilill veteranide sümbolina on Kaitseministeeriumi poolt registreeritud kaubamärk (reg nr 54050). Veteranide toetussümboli Sinilille on kujundanud Heino Prunsvelt Eesti kaitseväe vormi kokardi edasiarendusena.

## Viited
Doric (1922)

**Doric** (algselt prefiksiga RMS 'kuninglik postiaurik') oli 181,1 meetri pikkune Briti ookeaniliinilaev, mida haldas laevakompanii White Star Line. Tema sõsarlaev oli Regina (aurulaev).

Doric oli White Star Line'i teine ja viimane turbiinpropelleri jõul liikuv laev maksimumkiirusega 15 sõlme. Laev ehitati Harland and Wolffi laevatehases Belfastis Põhja-Iirimaal ning lasti vette 1922. aastal. Esmareis algas 8. juunil 1923 Liverpoolist Montréali. See aurulaev võttis peale kuni 2300 reisijat ja 350 laevapereliiget.

## Välislingid
*
Heyking

**Heyking** oli Baltikumis ja Poolas tegutsenud aadlisuguvõsa. 

Suguvõsa pärineb Huckingite aadlisuguvõsast, kes elasid Jülichi-Bergi hertsogkonnas. 

Umbes 15. sajandi lõpul tuli Huckingite aadlisuguvõsa üks haru Baltikumi, kus nad võtsid omale uue vapi ja neid hakati tundma kui **Heykingid**. 

1620 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 

## Suguvõsa liikmeid
*Parun Alphons Friedrich Alexander von Heyking	(1829–1900), Kuramaa maamarssal
## Viited
Muraka kraav

**Muraka kraav** on kraav Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Välgita külas.

Kraavi pikkus on 0,3 km ja langus 9 m. Kraav saab alguse 73 m kõrgusel Välgita külas ja suubub samas külas 64 m kõrgusel Muraka järve.

Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Kraavi on suunatud OÜ Muraka Farmide biotiikidest väljuv heitvesi.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Eisma sadam

**Eisma sadam** (sadamakood: EE EIS) on väikesadam Eisma külas Haljala vallas Lääne-Virumaal.

Eisma sadamas on 27 kaikohta ja slipp aluste veeskamiseks. Sadama navigatsiooniperiood kestab 1. maist 30. septembrini. Suviti korraldab sadam purjespordiõpet nii lastele kui ka noortele ja täiskasvanutele. 

Sadamateenuseid osutatakse vaid alla 24-meetrise kogupikkusega veesõidukitele.

Sadama veeala kaitsevad muulid; põhjast N-muul pikkusega 160 m ja NE-muul pikkusega 110 m. Muuli otstes paiknevad betoonotsakud, mille vahel on 12 m lai sissesõidutee. Sadama sissesõidukanal on 75 m pikk ja 20 m lai. Statsionaarne kai on 33,2 m ja sildumisliin 25,6 m pikk. Sadamas on kaks ujuvkaid kogupikkusega 36 m.

Sadamakontor asub sadamahoones aadressil Eisma sadam, Eisma küla, Haljala vald, Lääne-Virumaa.


File:Eisma Harbour 02.jpg|
File:Eisma Harbour 03.jpg|
Eisma-sadam-2-OlariPilnik.jpg|


## Viited

## Välislingid

*Eisma sadama koduleht
*EISMA SADAM SAI TOETUST, Kuulutaja, 13. aprill 2018
Lolicon

**Lolicon** (ロリコン, latiniseeritult ka **Lolikon** või **rorikon**) on Jaapanist pärit meediakontseptsioon, milles kujutatakse noori või eelteismelisi tüdrukuid erootilises kontekstis, näiteks manga või anime žanre kasutades. Väljaspool Jaapanit tähistabki termin tavakasutuses eelkõige lolicon mangat või animed.

Jaapanis kirjeldab see termin seksuaalset atraktiivsust või sugulust alaealiste tüdrukute või isikuga, kellel on sellised eelistused.

Mõiste on tuletatud fraasist "Lolita kompleks", mis omakorda on viide Vladimir Nabokovi romaanile "Lolita".

Lolicon on vastuoluline ja kriitikat tekitanud žanr. Jaapani kodanikuühendused on tegutsenud loliconi leviku piiramise nimel. Teisalt leitakse ka, et loliconi fänne köidab eelkõige žanri esteetika, mitte kujutatud objektide vanus. Mõned riigid tunnustavad lolikoni lapspornona ja on selle ära keelanud, kuigi see ei kujuta reaalseid inimesi, nagu näiteks, Kanada, Ühendkuningriik, Ecuador, Austraalia, Uus-Meremaa, Iirimaa, Rootsi, Filipiinid ja Eesti.

## Viited
Keller

**Keller** oli Švaabimaalt pärit aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 

Aadlisuguvõsast on teateid alates 1229, kui mainitakse Olricus de Cella't.

Kellerite pealoss oli alates 18. sajandist Erfurdis asuv Stedteni loss (saksa Schloss Stedten bei Erfurt).

1905 immatrikuleeriti aadlisuguvõsa krahvidena Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Välislingid
*http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000601/images/index.html?&seite=147&pdfseitex=
Thomas Heilmann

**Thomas Heilmann** (sündinud 16. juulil 1964 Dortmundis) on Saksa ettevõtja ja Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) poliitik. 

## Haridus ja töö
1985–1993 aastatel õppis Heilmann õigusteadust Bonni ja Harvardi ülikoolis. Ta lõpetas oma õigusalast praktikat Münchenis 1990–1993. 1990. aastal asutas ta reklaamiagentuuri Delta-Design, mis ühendati ettevõttega Scholz & Friends 1991. aastal. 
Ligi 10 aastat oli ta Scholz & Friendsi Berliini filiaali tegevdirektor. 2001–2008 oli ta kogu Euroopa Scholz & Friendsi grupi kaasesimees.
Ta on ka nelja kontserni aktsionär ja nõukogu liige, mis tegelevad meedia, ettevõtete huvi, Interneti ja kinnisvara valdkondades. Alates 1991. aastast on tal palju firmasid erinevates valdkondades. 

Kuni 2010. aasta lõpuni oli ta Facebooki osanik. Aastal 1998 oli ta külalisprofessor Berliini Kunstiülikoolis.

## Poliitiline karjäär
1980. aastal astus Heilmann Saksamaa Kristlik-Demokraatlikku Liitu.
Aastal 1980 oli ta Bonni Rahufoorumi (Friedensforum) liige. Alates 2000. aastast oli ta interneti ametnik Saksamaa CDU-s.
2009. aastal valiti ta CDU Berliini aseesimeheks. 2012–2016 oli ta justiits- ja tarbijakaitse senaator Berliini linnavalitsuses.

## Isiklikku
Ta elab koos oma elukaaslasega Berliinis, neil on neli poega.

## Välislingid
* Isiklik koduleht 
* CDU 
* CDU/CSU-Fraktion 
* Taz.de 
* Der Tagesspiegel news
Bariūnai

**Bariūnai** on küla Leedus Joniškise rajoonis, Saugėlaukise valla halduskeskus. Küla asub Audruvė jõe kaldal. Bariūnais on põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja, seal tegutseb meierei.

Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. 1992. aastal organiseeriti kolhoos ümber põllumajandusühistuks, mis tegutseb tänini.

Bariūnais on sündinud Leedu poliitik Gintaras Ramonas. 

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Satkūnai

**Satkūnai** on küla Leedus Joniškise rajoonis, Satkūnai valla halduskeskus. Küla asub Sidrabe jõe kaldal; seda läbib Jelgava ja Šiauliai vaheline raudtee. Satkūnais on raamatukogu. 

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Aadressbüroo

**Aadressbüroo** on endisaegne asutus (büroo), kus säilitati mingi koha (nt linna) elanike elukohtade (aadresside) kohta käivaid andmeid ja kus sai vastavate andmete kohta infot.

Eesti Vabariigi  riiklikud aadressbürood moodustati 1933. aastal Aadressbüroo seaduse alusel. Eestis olid aadressbürood Tallinnas (Lai tänav 48), Tartus ja Nõmmel. Tallinnas ja Tartus oli aadressbüroo juures ka leiubüroo. 

Tallinna Aadressbüroo alustas tööd Eestimaa kubermangus 1. juulil 1909 ja Eesti Vabariigis tegutses Tallinna Aadress- ja Leiubüroo Tallinna-Harju prefektuuri juures, tegevuspiirkonnaks oli lisaks Tallinnale veel ka Nõmme, Paldiski ja Keila linn.

Aadressbüroosse võisid andmed tulla majaomanike majaraamatutest, kuhu olid kantud elanike sisse- ja väljakolimised. Majaomanikud ja –valdajad (hotelliomanikud, möbleeritud tubade omanikud jt) olid kohustatud esitama Tallinna Aadressbüroole andmeid nende majja elama asunud või sealt lahkunud isikute kohta. Esitatud aadresslehtede alusel koostati ülelinnaline elanike register, mille põhjal väljastati teateid elanike elukoha kohta..

## Viited

## Välislingid

* Tallinna Aadressbüroo fondi aadresslehed, Rahvusarhiiv
Rudiškiai

**Rudiškiai** on küla Leedus Joniškise rajoonis, Rudiškiai valla halduskeskus. Küla asub Mūša jõe kaldal. 

Aastal 1671 ehitati külla esimene kabel, aastal 1868 valmis aga praegune kirik. Aastal 1978 rajati külla suur 10 000 loomale mõeldud sigala. Rudiškiais on põhikool, raamatukogu ja postkontor. 

Küla on nime saanud Rūda põllu järgi (*rūda* tähendab leedu keeles maaki), kus sulatati kohalikku soorauda. 

Rudiškiai (Joniškis).JPG|Rudiškiai
Rudiškiai. Šventorius.JPG|Pastoraat
Rudiškiai (Joniškis), bažnyčia 1.JPG|Kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Kirnaičiai

**Kirnaičiai** on küla Leedus Joniškise rajoonis, Kepaliai valla halduskeskus. Küla asub Audruvė jõe kaldal. 

Kirnaičiais on algkool (tänapäeval Gasčiūnai kooli filiaal), kultuurimaja ja raamatukogu. Küla keskel on säilinud vana taluhoone koos selle juures asuva aidaga, mis oli varem kasutusel koolimajana ja on tänapäeval kujunenud küla seltsimajaks.

Küla rahvas osales aastal 1769 toimunud talupoegade ülestõusus. Aastal 1905 korraldasid sealsed mõisa töölised streigi. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Ben Carson

**Benjamin Solomon Carson** (sündinud 18. septembril 1951 Detroitis) on Ameerika Ühendriikide poliitik ja neurokirurg, kellel õnnestus esimesena kirurgiliselt lahutada kaelast ühendatud Siiami kaksikud. Ta oli 2017. aasta 2. märtsist kuni 2021. aasta 20. jaanuarini 17. Ameerika Ühendriikide elamumajanduse ja linnaplaneerimise minister (ainsa mustanahalise ministrina) Donald Trumpi valitsuses.

Carson sündis 1951. aastal Detroitis. Tema vanemad lahutasid abielu, kui Ben oli kaheksa-aastane. Ta lõpetas Yale'i Ülikooli psühholoogiateaduskonna ja seejärel Michigani Ülikooli arstiteaduskonna.

Ta kandideeris 2016. aasta vabariikliku partei presidendikandidaadi valimistel, kuid loobus hiljem oma kandidatuurist ja avaldas toetust Donald Trumpile.

## Tunnustus
*2010 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks

## Isiklikku
Carson on abielus ja tal on kolm poega. Usutunnistuselt on Carson ja tema perekond seitsmenda päeva adventistid.

## Viited
Gataučiai

**Gataučiai** on küla Leedus Joniškise rajoonis, Gataučiai valla halduskeskus. Gataučiais on põhikool, raamatukogu ja postkontor.

Küla on kuulunud Gotautonistele ja Banderewiczitele. Aastal 1905 korraldasid sealse mõisa töölised streigi. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1963 kolis Ivoškiaist mõisa kordatehtud peahoonesse sealne põhikool.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Gaižaičiai

**Gaižaičiai** on küla Leedus Joniškise rajoonis, Gaižaičiai valla halduskeskus. Küla asub Svēte jõe kaldal. Gaižaičiais on põhikool, kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor.

Aastal 1918 rajati sealse mõisa peahoonesse koolimaja. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Vijoliai

**Vijoliai** on küla Leedus Šiauliai rajoonis, Šiauliai maavalla halduskeskus. Küla asub Šiauliai loodeservas Vijolė jõe kaldal. Vijoliais on kaks puidu töötlemisega tegelevat ettevõtet.

Küla on esmamainitud 1649. aastal. Toona asus seal kõrts ja küla kandis ise nime Šilo Kalneliai. Hiljem hakkas see kandma Vijoliai nime. Küla maad kuulusid osalt Šiauliai linnale, osalt aga sealsele kirikule. Aastal 1830 võõrandati kirikule kuulunud maad ja Vijoliai hakkas kuuluma Gubernija mõisale. Nõukogude ajal rajati sinna lisaks kohaliku kolhoosi elamutele veel ka maju rajooni maaparandajatele ja ehitustöölistele.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Raudėnai

**Raudėnai** on küla (ka endine alev) Leedus Šiauliai rajoonis, Raudėnai valla halduskeskus. Küla asub Rauda jõe kaldal. Raudėnai asub Šiauliai-Kretinga raudtee ääres, külas asub Raudėnai raudteejaam. Raudėnais on põhikool, postkontor ja raamatukogu.

Küla on esimest korda mainitud XVI sajandi alguses. Aastal 1550 ehitati sinna kabel, aastal 1611 aga esimene kirik. Aastal 1681 kujunes küla kõrvale Raudėnai alev. Aastal 1881 valmis praegune kirikuhoone. Aastal 1968 liideti alev külaga.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Mustafa II

**Mustafa II** (osmanitürgi keeles: مصطفى ثانى *Mustafa-i Sani*) (6. veebruar 1664 – 29. detsember 1703) oli Osmanite riigi sultan 1695 kuni 1703. 

Ta oli Mehmet IV ja Emetullah Rabia Gülnuş Sultaana poeg.
Nachtmystium

**Nachtmystium** on Ameerika ansambel, mille rajasid 2000. aastal Blake Judd ja Pat McCormic. Ansamblil on üks püsiliige, Blake Judd, teised liikmed on vahetunud. Nachtmystium on välja andnud seitse stuudioalbumit, millest viimane, "The World We Left Behind", ilmus 2014. aastal.
## Diskograafia
### Stuudioalbumid
**Reign of the Malicious* 2002
**Demice* 2004
**Instinct: Decay* 2006
**Assassins: Black Meddle, Part I* 2008
**Addicts: Black Meddle, Part II* 2010
**Silencing Machine* 2012
**The World We Left Behind* 2014
### Kogumikud
**The First Attacks, 2000-2001* 2004
**Retox: Remixes and Rarities* 2017
### Kontsertalbumid
**Live Onslaught* 2002
**Live Blitzkrieg* 2003
**Live Onslaught #2* 2005
**Visual Propaganda: Live from the Pits of Damnation* (DVD) 2005
**Live At Roadburn MMX* (LP ja CD) 2011
### Splitid
**Nachtmystium/Zalnic* (Zalnickuga) 2001
**Nachtmystium/Xasthur* (Xasthuriga) 2004
**Daze West* (Kriegiga) 2005
**Nachtmystium/Murmur* (Murmuriga) 2011
### EPd
**Nachtmystium* 2003
**Eulogy IV* 2004
**Worldfall* 2008
**Doomsday Derelicts* 2009
**Resilient* 2018
Taari–Auksi tee

**Taari–Auksi tee** (registrinumbriga 24131) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 11,509 km.

Tee saab alguse Taari külas Viljandi–Põltsamaa maanteelt, läbib Saarepeedi, Välgita ja Auksi küla ning lõppeb Võivaku külas Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maanteel.

## Viited
Karla Šlechtová

**Karla Šlechtová** (sündinud 22. mail 1977 Karlovy Varys) on Tšehhi ökonomist ja poliitik. 

Ta on lõpetanud Lääne-Tšehhi Ülikooli majandusteaduskonna Plzeňis 2001. aastal.

Ta oli 8. oktoobrist 2014 kuni 2017. aasta detsembrini Tšehhi regionaalarengu minister. Alates 13. detsembrist 2017 kuni 27. juunini 2018 oli ta Tšehhi kaitseminister.

## Viited
Ratškõ (Nemõrivi rajoon)

**Ratškõ** (ukraina keeles Рачки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 1452. Pindala on 6,28 km².
Šljahhova

**Šljahhova** (ukraina keeles Шляхова) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 1995.
Georg von Bock

**Georg von Bock** (vene keeles *Георгий Тимофеевич Бок*; 6. oktoober (ukj 18. oktoober) 1818 – 12. juuni 1876 Schwerin) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi mereväelane, viitseadmiral.

## Elulugu
Georg von Bock kuulus nimekasse baltisaksa Bockide aadlisuguvõsasse. Ta oli Võisiku mõisniku polkovnik Timotheus Eberhard von Bocki (1787–1836) ja tema eestlannast abikaasa Ewa Catharina (suri 1862) ainus laps. 10-aastaselt kirjutati ta õppima merekorpusesse, mille lõpetas 1835. aastal mitšmani auastmes. Teenis esialgu Musta mere laevastikus, hiljem mereväe peastaabis adjutandina. 1860. aastal arvati 1. järgu kaptenina reservi. 1865. aastal sai temast tiibadjutant, 1866. aastal kontradmiral ja 1872. aastal suurvürst Vladimir Aleksandrovitši õuemeister.

## Perekond
Bock naitus 1847. aastal kindralmajor Dmitri Ignatjevi tütre Annaga (1824–1916). Abielust sündis kaks poega ja tütar. Vanema poja riiginõunik ja kammerhärra Vladimiri (1850–1899) surmaga kustus Bockide suguvõsa Võisiku liin.

## Sõjaväeline karjäär

## Autasud
Teda autasustati Püha Anna II, Püha Vladimiri IV ja III klassi ordeni ning mitmete välismaa ordenitega.

## Viited

## Välislingid
*
Reja

**Reja** (ukraina keeles Рея) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Berdõtšivi rajoonis. Elanike arv on 873. Pindala on 2,568 km².
Esimene Vabariik

**Esimene Vabariik** võib tähendada:

* **[[Esimene Austria vabariik|Esimest Austria vabariiki]]** (1919–1934)
* **[[Esimene Kreeka Vabariik |Esimest Kreeka Vabariiki]]** (1822–1832)
* **[[Prantsusmaa Esimene Vabariik|Prantsusmaa Esimest Vabariiki]]** (1792–1804)
* **[[Esimene Vietnami Vabariik|Esimest Vietnami Vabariiki]]** (1955–1963)

## Vaata ka
* Teine Vabariik, Kolmas Vabariik, Neljas Vabariik, Viies Vabariik, Kuues Vabariik
Kolmas Vabariik

**Kolmas Vabariik** võib tähendada:

* **[[Kolmas Austria vabariik|Kolmandat Austria vabariiki]]**
* **[[Prantsusmaa Kolmas Vabariik|Prantsusmaa Kolmandat Vabariiki]]** (1870–1940)

## Vaata ka
* Esimene Vabariik, Teine Vabariik, Neljas Vabariik, Viies Vabariik, Kuues Vabariik
Neljas Vabariik

**Neljas Vabariik** võib tähendada:

* **[[Neljas Korea Vabariik]]** (1972–1979)
* **[[Prantsusmaa Neljas Vabariik|Prantsuse neljas vabariik]]** (1946–1958)
* '''Neljas Brasiilia Vabariik''' (1946–1964)
* **[[Nigeeria|Neljas Nigeeria Vabariik]]** (1999–...) 
* '''Neljas Hiina Vabariik''' (1991–...)

## Vaata ka
* Esimene Vabariik, Teine Vabariik, Kolmas Vabariik, Viies Vabariik, Kuues Vabariik
Viies Vabariik

**Viies Vabariik** võib tähendada:

* **[[Viies Korea Vabariik|Viiendat Korea Vabariiki]]** (1979–1987)
* **[[Prantsusmaa Viies Vabariik|Prantsusmaa Viiendat Vabariiki]]** (1958–tänini)

## Vaata ka
* Esimene Vabariik
* Teine Vabariik
* Kolmas Vabariik
* Neljas Vabariik
* Kuues Vabariik
Bubiai

**Bubiai** on küla Leedus Šiauliai rajoonis, Bubiai valla halduskeskus. Küla asub Dubysa jõe kaldal; aastast 1973 asub külast põhja pool Bubiai paisjärv. Bubiais on kool, postkontor ja raamatukogu. Külas asub Šiauliai telemast, selle juurest saab alguse Venta-Dubysa kanal.

Vaatamisväärsusteks on Bubiai mõisa hoonetekompleks, Bubiai linnamägi, viis looduskaitsealust paplit, nende seas ka Leedu vanim ja suurim pappel, mille kõrgus on 34 meetrit, krahv Dimitri Zubovi rajatud tammeallee ja kanali ääres kasvav looduskaitsealune männik.

Külas on sündinud Leedu kommunist Mečislovas Gedvilas.

## Ajalugu

Arheoloogiliste uuringute põhjal arvatakse, et Bubiai asustati V sajandil. Aastal 1230 rajati Bubiai linnus (*Dobitzen*), mille ristisõdijad aastail 1348 ja 1358 maha põletasid.

Küla ennast mainitakse esimest korda kirjalikult aastal 1566. Aastal 1795 loodi Bubiai mõis. Katariina II andis selle Platon Zubovile, kelle suguvõsa valdusse jäi küla kuni maareformini.

Aastal 1825 valmis Venta-Dubysa kanal. Aastal 1831 osalesid sealsed talupojad novembriülestõusus. XIX sajandil asutati külla postijaam.

XX sajandi alguses organiseeriti sealne mõis ümber loomakasvatuse ja piimanduse suunitlusega majapidamiseks. Selle omanik Dmitri Zubov asutas aastal 1910 külla ka põllumajanduskooli, kus vastavaid tootmisharusid õpetati. Samuti rajas ta saekaatri ja telliselöövi. Aastal 1915 toimus küla all lahing Vene ja Saksa vägede vahel. Ka aastal 1944 toimus külas lahing Nõukogude ja Saksa vägede vahel, lahingus langenud maeti linnamäele. Nõukogude ajal oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1961 rajati külla raadiojaam ning püstitati raadio- ja telemast. Aastal 1973 rajati Dubysa jõele Bubiai paisjärv.

## Pilte

Bubių_televizijos_ir_radijo_retransliatorius.JPG|Bubiai telemast
BubiaiDubysa.jpg|Dubysa Bubiai külas
Bubiu_tvenkinys.jpg|Bubiai paisjärv
Bubiaimokykla.jpg|Koolimaja
Bubiu_piliakalnis_arti.jpg|Linnamägi
Bubiai1a.jpg|Bubiai mõisa hooned
Bubių_tuopos.JPG|Bubiai paplid
Zubovo_ąžuolų_alėja.JPG|Zubovi tammeallee
Perkaso_pušys.JPG|Venta-Dubysa männik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Eurolaul 1997

**Eurolaul 1997** oli 4. Eurolaulu konkurss, kus valiti Eestit 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindama hakkav laul.

Eurolaul 1997 võistlus toimus eelmiste aastate tava järgi, kus rahvusvaheline žürii valib välja laulu ja esitaja, kes Eestit Eurovisioonil esindab. Kohtunikud valisid Eestit esindama Maarja-Liis Ilusa, kes esindas Eestit ka eelnenud aastal, see teeb temast esimese Eesti artisti, kes on Eurovisiooni lauluvõistlusel kaks korda esinenud. Finaalis sai Maarja-Liis Ilus 8. koha.

## Lõppvõistlus
Eurolaul 1997 toimus Tallinna Linnahallis ning saadet juhtisid Marko Reikop ja Anu Välba. Esitusele tuli kaheksa erinevat laulu, millest rohkem kui ühte laulu esitasid Pearu Paulus, Hanna-Liina Võsa ja Maarja-Liis Ilus. Igat lugu hindas rahvusvahelistest kohtunikest koosnev žürii. Võistluse võitis 32 punktilise ülekaaluga Maarja-Liis Iluse "Keelatud maa".

Sellest suurest punkti ülekaalust hoolimata hääletati eelmisel õhtul avalikus telefoniküsitluses, et Maarja-Liis Iluse, Hanna-Liina Võsa ja Anne Värvimanni "Aeg" oli rahva lemmik. Sellele vaatamata läks Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusele esindama Maarja-Liis Iluse "Keelatud maa".

Punkte andis 8-liikmeline rahvusvaheline žürii:
*  Juan Maria Clavagera
*  Maria G
*  Enrico Nuti
*  Hans Christian Anderssen
*  Pia Kalischer
*  Hans Cuny
*  Dušan Popovič
*  Gabriella Faludi

Kohtunikke pidi algselt olema üheksa, kuid Venemaa kohtunik (Vladimir Matetski) ei saanud lauludega linti õigeks ajaks kätte, et neid hinnata.

## Eesti Eurovisioonil
Enne Eurovisiooni konkurssi peeti Eestit kihlveokontorite seas üheks võistluse võitmise favoriidiks koos Iirimaa, Itaalia, Ühendkuningriigi ja Saksamaa lauludega. Finaaliõhtul esines Maarja- Liis Ilus peale Poolatl ning enne Bosnia ja Hertsegoviinat kolmeteistkümnendana. Ta tegi ilusa etteaste ja sai hääletuse lõpuks 82 punkti, millega saavutas 25-liikmelises arvestuses 8. koha. Eesti žürii andis oma 12 punkti Prantsusmaale.

### Hääletamine
Vahtmeister

**Vahtmeister** (saksa keeles *Wachtmeister*) oli mitmes riigis ratsa- ja suurtükiväe allohvitseri kõrgeim sõjaväeline auaste; ühtlasi ka vastavas auastmes sõjaväelane. Vahtmeistreid on olnud ka mõne riigi sõjaväepolitseis (sandarmeerias).
Cindy Roleder

**Cindy Roleder** (sündinud 21. augustil 1989) on Saksamaa tõkkejooksja.

2015. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Pekings võitis ta 100 meetri tõkkejooksus hõbemedali isikliku rekordiga **12,59**. 

2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis võitis ta 100 meetri tõkkejooksus pronksmedali ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis samal distantsil kuldmedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 100 meetri tõkkejooksus 5. koha.

2017. aasta märtsis sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel Belgradis võitis ta 60 meetri tõkkejooksus kuldmedali.

Ta on teinud ka seitsmevõistlust ning tema isiklik rekord sellel alal on 6055 punkti, mis on püstitatud 2015. aastal.

## Viited

## Välislingid
* 
* Koduleht
Eurolaul 1996

"**Eurolaul 1996**" oli 3. Eurolaulu konkurss, kus valiti Eestit 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindavat laulu.

Osaleja valis taas välja ekspertkohtunikest koosnev žürii, Eurolaulu finaali pääses kolmteist osalejat. Eelvalik lõppeks punktide jagamisega, mille võitis Maarja-Liis Iluse ja Ivo Linna duett "Kaelakee hääl", mis sai teiseks jäänud Kadri Hundiga võrreldes rohkem maksimumpunkte. Eurovisiooni finaalis saavutasid Ilus ja Linna 5. koha.

## Eurolaul 1996
Eurolaulu finaal peeti 27. jaanuaril 1996 Tallinnas Dekoltee ööklubis, õhtujuhtideks olid Marko Reikop ja Karmel Killandi. Osa lauljatest tegelikult kohal ei olnud ja esinesid hoopis videoekraanil, näiteks Kirile Loo ei esinenud üldse (isegi mitte videoekraanile), nii et tema laulu ajal näidati lihtsalt lava.

Võitja valis välja üheksaliikmeline rahvusvaheline žürii. Hääletuses jäid Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna viiki Kadri Hundiga, kes said mõlemad 62 punkti. Pärast punktide ülevaatamist selgus, et Ilus ja Linna olid võitjad, kuna Soome kohtunik andis neile 10-punkti, samas kui Kadri Hunt ei saanud maksimumpuntke.

Zürii liikmed:
* Belgia: Jos Moons
* Iirimaa: Julian Vignoles
* Norra: Kato M. Hansen
* Sloveenia: Dušan Popovič
* Soome: Antero Päiväläinen
* Suurbritannia: Kenris MacLeod
* Taani: Bent-Erik Rasmussen
* Türgi: Kemal Tursan
* Venemaa: Lora Kvint

## Eesti Eurovisioonil
1996. aastal, ainsat korda Eurovisiooni ajaloos, korraldati märtsis ainult heliga kvalifikatsioonivoor, kus osales 29 laulu (välja arvatud võõrustaja Norra, kes olid vabastatud), et seitse madalaima punktisumma saanud laulu saaks enne finaali välja kukkuda. "Kaelakee hääl" platseerus 106 punktiga 5. kohale, pääsedes seega finaali.

Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna esinesid finaaliõhtul peale Kreekat ja enne Norrat üheteistkümnendana. "Kaelakee hääl" sai 94 punkti ja platseerus 23 konkureeriva riigi seas 5. kohale.

### Hääletamine

#### Kvalifikatisoonivoor

#### Finaal
Piotr Lisek

**Piotr Lisek** (sündinud 16. augustil 1992 Dusznikis) on Poola teivashüppaja.

2015. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Pekings võitis ta teivashüppes tulemusega 5.80 pronksmedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 4. koha.

2017. aasta märtsis sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel Belgradis võitis ta tulemusega 5.85 kuldmedali.

2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta isikliku rekordiga 5.89 hõbemedali.

2019. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Glasgow's võitis ta hõbemedali 5.85-ga. 2019. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Dohas võitis ta tulemusega 5.87 pronksmedali.

2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Torunis võitis ta tulemusega 5.80 pronksmedali. Tokyo suveolümpiamängudel sai ta 5.80-ga 6. koha.

2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Istanbulis jagas ta tulemusega 5.80 Emmanuíl Karalísega hõbemedalit. 

Tema isiklik rekord on **6.02** (püstitatud Monacos 12. juulil 2019), mis on ühtlasi ka Poola rekord.

## Viited

## Välislingid

*
Tittfer

**Tit(t)fer** oli baltisaksa aadlisuguvõsa. 

Tittferid olid Saaremaa piiskopi vasallid. Esimesena mainitakse 1368 Johann Tittferit, kes oli Lihulas tunnistaja. 1417 mainitakse Claus Tittferit, kes oli Tallinna komtuuri kaasistuja (saksa keeles *Beisitzer*).

Suguvõsale kuulus Eesti alal näiteks Roobaka mõis.
Minckwitz

**Minckwitz**, ka **Minckwitz von Minckwitzburg**, **Minkwitz** ja **Münckwitz** on Osterlandist pärit põlisaadlisuguvõsa. Ehkki Mickwitzi suguvõsa üks haru kasutas alates XIX sajandist sama vappi, on tegemist erinevate suguvõsadega.

## Ajalugu
Suguvõsast on teateid alates 1168.

## Suguvõsa liikmeid
*Johannes von Minckwitz (1787–1857), Saksimaa välisminister
*Hans Erwin von Minckwitz (1838–1925), jalaväekindral

## Kirjandus
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd IX. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1998. Lk 78-80.
**Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der adeligen Häuser*. Vierter Jahrgang. Gotha: Justus Perthes, 1903. Lk 574-583 http://digital.ub.uni-duesseldorf.de/ihd/periodical/pageview/8305934.
**Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der adeligen Häuser*. Sechster Jahrgang. Gotha: Justus Perthes, 1905. Lk 521-527 http://digital.ub.uni-duesseldorf.de/ihd/periodical/pageview/8238096.

## Välislingid
*Minckwitzi suguvõsa koduleht saidil vonminckwitz.de
Kaader sekundis

**Kaadrit sekundis** (inglise keeles *frames per second*, lühend FPS). Kaadrit sekundis või FPSi kasutatakse üldiselt kirjeldamaks, mitu kaadrit sekundis filmikaamera suudab salvestada. Kõige standardsem salvestamiskiirus Euroopas on 25p ehk kaamera salvestab 25 kaadrit sekundis progressiivses töörežiimis. USA-s üldiselt kasutatakse aga ülerea (inglise keeles *interlaced*) salvestamisrežiimi ehk näiteks 30i või 60i. Ülerea režiim aga salvestab sekundis 60 poolkaadrit ehk vaid pool pildist iga 1/60 sekundi tagant. Seega loetakse progressiivset režiimi üldiselt paremaks, kuna kui video mingil hetkel pausile panna, näeme ikkagi tervet pilti, kuid ülerearežiimis näeme kahe pildi segu. 

## Vaata ka
*kaader
*kaadrisagedus

## Viited
* http://gizmodo.com/why-frame-rate-matters-1675153198
* http://www.steves-digicams.com/knowledge-center/video-frame-rates-24p-25p-30p-60i.html#b
Orjuse kaotamise akt

**1833. aasta orjuse kaotamise akt** (*Slavery Abolition Act 1833*) oli Suurbritannia parlamendi akt, mis keelustas orjade pidamise Briti impeeriumis. Eranditeks olid Ida-India Kompanii valduses olevad territooriumid, Tseilon (praegune Sri Lanka) ja Saint Helena. Erandites kaotati orjus 1843. aastal. 1998. aastal akt tühistati, kuid hiljem on püsima jäänud orjusvastased õigusaktid.

1722. aasta mais andis lord Mansfield'i kohus ühele Inglise orjale võrdsed õigused inglastega, see võimaldas alustada orjandusvastasel liikumisel. Juhtumi põhiseisukohaks oli, et ükski võim ei peaks nõus olema orjapidamisega Inglismaa või Šotimaa pinnal. 1785. aastal kirjutas Inglise poeet William Cowper:"Meie kodudes ei ole orje - Miks omame neid asumaades?

Orjad ei saa Inglismaal hingata, kui nende kopsudesse

satub meie õhk, sellest hetkest on nad vabad.

Nad astuvad meie pinnasele ja nende ahelad langevad.

See on üllas, ja muudab rahva uhkeks. Ning teised kadedaks.

Jagage õnnistust. Las see ringleb kõigi veenides."1783. aastaks oli orjapidamise vastane liikumine levinud üle kogu Briti Impeeriumi. 1793. aastal allkirjastas Ülem-Kanada leitnantkuberner orjapidamise vastase seaduse. Kohalik Seadusandlik kogu võttis seaduse vastu, mis tegi sellest esimese orjakaubandust keelustava seaduse Briti impeeriumis.

1807. aastal võttis Suurbritannia parlament vastu orjakaubandusseaduse, mis keelustas orjakaubanduse, aga mitte orjapidamise. Suurbritannia kuninglik merevägi asutas Lääne-Aafrika eskaadri, mis surus alla üle-Atlandilise orjakaubanduse, patrullides Lääne-Aafrika rannikut. See küll vähendas orjakaubandust, aga ei peatanud seda. Aastatel 1808–1860 võttis Lääne-Aafrika eskaader kinni 1600 orjalaeva ja vabastas 150 000 aafriklast. Nad vabastasid mõned Jamaical ja Bahama saartel. Suurbritannia eeskuju sundis mitmeid teisi riike samuti orjanduse vastaseid seadusi kehtestama ning lubama mereväel orjalaevu kinni võtta.

1823. aastal asutati Londonis orjandusvastane ühing, mille liikmed olid Joseph Struge, Thomas Clarkson, William Wilberforce, Henry Brougham, Thomas Fowell Buxton, Elizabeth Heyrick, Mary Lloyd, Jane Smeal, Elizabeth Pease ja Anne Knight. Briti poliitik ja filantroop William Wilberforce oli juba 1787. aastal oma päevikus seadnud endale eesmärgiks orjakaubanduse vähendamise. 

1831. aasta jõulude ajal puhkes Jamaical laiaulatuslik mäss, mis sai tuntuks kui Baptistlik sõda. Algselt plaanis selle eestvedaja, baptistist pastor, Samuel Sharpe väikest streiki. Mässu surusid 10 päeva pärast maha istanduste valvurid ja briti garnison. Kuna paljud kaotasid mässus elu ja vara, alustas Briti parlament järelepärimise. Järelepärimise tulemused aitasid kaasa orjuse kaotamise seaduse koostamisele 1833. aastal.
Kügelgen

**Kügelgen** oli Saksamaalt Bremenist pärit aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 

Aadlisuguvõsast on teateid alates 1370. aastast, kui kullassepp Johannes Kogelke sai Bremeni linnakodanikuks.

17. sajandi lõpul jõudsid kaksikvennad Franz Gerhard ja Johann Karl Ferdinand Kügelgen Rooma õpingutelt Riiasse, kus mõlemad abiellusid Zöge von Manteuffelite esindajatega.

1933. aastal kanti Ernst von Kügelgen Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Karl von Kügelgen (1772–1831/1832 (ukj), kunstnik, maastikumaalija, veduutgraafik. Karl ja Gerhard olid kaksikvennad
*Gerhard von Kügelgen (1772–1820), rahvusvahelise haardega saksa maalikunstnik, portretist ja ajaloomaalija
*Helene Marie von Kügelgen (1774–1842) (sünd. Zoege von Manteuffel), baltisaksa päritolu saksa kunstnik
*Wilhelm von Kügelgen (1802–1867), kunstnik, kirjanik
* Konstantin von Kügelgen (1810–1880), maastikumaalija
**Hermann* Gerhard von Kügelgen (1828–1897), joonistusõpetaja Tartus
*Carl Gerhard von Kügelgen (1837–1911), Venemaa keisririigi sõjaväelane
*Richard von Kügelgen (1839–1893), Eestimaa Aadli Krediitkassa ametnik
*Arved von Kügelgen, meditsiinidoktor 
*Paul von Kügelgen (1843–1904), baltisaksa ajakirjanik, ajalehe St. Petersburger Zeitung peatoimetaja
*Sally von Kügelgen (1860–1928), baltisaksa maalikunstnik
*Erich von Kügelgen (1870–1945), baltisaksa maalikunstnik
*Ernst von Kügelgen (1871–1948), psühhiaater, Seewaldi vaimuhaigla peaarst
*Paul Siegwart von Kügelgen, (1875–1952), baltisaksa ajakirjanik, ajalehe St. Petersburger Zeitung väljaandja Peterburis
*Karl (''Carlo'') Konrad Emil von Kügelgen (1876–1945), jurist, õpetaja, ajakirjanik Peterburis, Eestis ja Saksamaal
*Constantin Franz (Kai) von Kügelgen (1880–1926), arst 
*Leo von Kügelgen (1880–1931), arst Seewaldi vaimuhaiglas ja kunstiajaloolane, maeti Kopli kalmistule
*Robert von Kügelgen (1887–1935 Mexico), arst
*Nita (Natalie) Lindenberg (sünd. von Kügelgen) (1900–1999), kirjanik
*Bernt von Kügelgen (1914–2002), ajakirjanik Saksa Demokraatlikus Vabariigis
*Helmut von Kügelgen (1916 Tallinn – 1998 Stuttgart), saksa antroposoofiline pedagoog
## Viited

## Välislingid
*Kügelgenid. Ühe baltisaksa perekonna lugu mikkelimuuseum.ekm.ee
*Liisa-Helena Lumberg-Paramonova, Sally, Bernt, Constantin ja teised, vanaonu Gerhardist rääkimata Sirp, 16.08.2024
Östen Undén

**Bo Östen Undén** (25. august 1886 Karlstad – 14. jaanuar 1974 Stockholm) oli Rootsi jurist, poliitik (sotsiaaldemokraat) ja diplomaat.

Östen Undén oli aastatel 1913–1937 Uppsala Ülikoolis õigusteaduse professor. 1917–1920 ja 1932–1936 oli ta Rootsi valitsuses portfellita minister. 1920. aastal oli ta justiitsminister. Esimest korda oli ta Rootsi välisminister 18. oktoobrist 1924 kuni 7. juunini 1926.

Aastatel 1921–1926, 1928, 1930–1931, 1933–1935 ja 1937–1939 kuulus Östen Undén Rootsi delegatsiooni Rahvasteliidus. 1946–1961 oli ta Rootsi esindaja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis.

Teist korda oli Östen Undén Rootsi välisminister 31. juulist 1945 kuni 19. septembrini 1962.

Lühikest aega oli ta Rootsi peaministri kohusetäitja 1946. aasta 6. oktoobrist kuni 11. oktoobrini.

## Viited
Lambsdorff

**Lambsdorff** (täisnimega **von der Wenge gen. Lambsdorff**) oli Vestfaali ja baltisaksa aadlisuguvõsa. 

Suguvõsast on teateid alates 1239.

Suguvõsa Vestfaali liin (said vabahärradeks; die Freiherren von der Wenge) jäi katoliiklikuks. Suguvõsa teine liin (said krahvideks; die von der Wenge genannt Lambsdorff) rändas 15. sajandi algul Baltikumi ja hakkas luterlikuks.

1800. aastal kanti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr. 301 all.

## Viited

## Kirjandus
*Долгорукой, Князь Федорь. *Родословный сборникь (сь гербами)*. С.-Петербургь: Типография п. ф. "Электро-Типография Н. Я. Стойковой", 1913. Lk 24-27 http://elib.shpl.ru/ru/nodes/70100-vyp-1-1913#mode/inspect/page/26/zoom/4.
Ginkūnai

**Ginkūnai** on küla Leedus Šiauliai rajoonis, Ginkūnai valla halduskeskus. Küla asub Šiauliai kirdepiiril, küla lääneservas asuv Ginkūnai järv jääb Šiauliai territooriumile. Ginkūnais on kool, postkontor ja raamatukogu. Seal tegutsevad kaks põllumajandusühistut.

## Ajalugu

Piirkond kuulus algselt Bojar Monkunile, aga aastast 1673 – Ginkąnastele. Selle suguvõsa järgi on asula ka nime saanud. Küla on esimest korda mainitud aastal 1690.

Aastal 1792 andis Katariina II varem Kristian Broderichile ja Johan Vendelisele kuulunud maad ja küla Platon Zubovile. XIX sajandi alguses rajas see külla Ginkūnai mõisa, mis kujunes tema ümbruskonna valduste administratiivseks keskuseks.

XX sajandi alguses rajati külla kalmistu, millest aastal 1966 kujunes Šiauliai kalmistu. Nõukogude ajal kujunes asula kohaliku aiandusliku suunitlusega sovhoosi keskasulaks.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Römer (aadlisuguvõsa)

**Römer** oli Meißeni markkrahvkonnast pärit aadlisuguvõsa, mille üks liin oli ka Kuramaal. 

Römerite suguvõsa Kuramaa liin algab 1561, mil mainitakse Riias tegutsevat Symon Romer'it.

1841 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Allen Woodring

**Allen Woodring** (15. veebruar 1898 Hellertown, Pennsylvania – 15. november 1982 Clearwater, Florida) oli USA jooksja.

Woodring tuli 1920. aasta suveolümpiamängudel Antwerpenis olümpiavõitjaks 200 meetri jooksus.
Bengt Ahlfors

**Bengt Gunnar Richard Ahlfors** (sündinud 28. detsembril 1937 Helsingis) on soomerootslasest Soome kirjanik, lavastaja ja stsenarist.

Ta lõpetas 1957. aastal keskkooli ning 1967. aastal sai filosoofiakandidaadiks Helsingi Ülikoolis.

Ta oli aastatel 1963–1966 vabakutseline lavastaja ja 1966–1967 Svenska Teaternis lavastajana. Aastatel 1967–1970 töötas ta Lilla Teaterni juhina. Aastatel 1975–1978 oli ta Svenska Teaterni kunstiline juht.

## Tunnustus
* 1993 Pro Finlandia

## Näidendeid
Alina Tałaj

**Alina Hienadzieŭna Tałaj** (valgevene keeles Аліна Генадзеўна Талай; sündinud 14. mail 1989 Oršas) on Valgevene tõkkejooksja. Tema põhialaks on 100 meetri tõkkejooks.

Tema isiklik rekord 100 meetri tõkkejooksus on 12,63, mis on joostud 5. juunil 2016 Regensburgis.

## Viited

## Välislingid

*
Sergio Leone

**Sergio Leone** (3. jaanuar 1929 Rooma – 30. aprill 1989 Rooma) oli Itaalia filmilavastaja, produtsent ja stsenarist. Teda peetakse spagetivesterni žanri loojaks ja populariseerijaks.

Ta oli Itaalia filmitööstuse pioneeri Roberto Roberti (õieti Vincenzo Leone; 1879–1959) ja tummfilminäitleja Edvige Valcarenghi (1886–1969) poeg. Kuigi isa soovis, et poeg õpiks ülikoolis õigusteadust, oli Leone huvitatud hoopis filmitegemisest. Ta töötas alustuseks mitu aastat mitme Itaalia ja Itaalias tegutseva Ameerika lavastaja assistendina.

Leone oli ka mitme filmi kaasstsenarist. Tema esimene lavastatud film on "Pompei viimased päevad" ("Gli ultimi giorni di Pompei"; 1959). Algselt pidi filmi lavastama Mario Bonnard, kuid pärast Bonnardi haigestumist võttis Leone filmi lavastamise üle. 1960. aastatel sai Leone tuntuks vägivaldsete spagetivesternide filmitriloogiaga: "Peotäis dollareid" ("Per un pugno di dollari"; 1964), "Mõne dollari pärast" ("Per qualche dollaro in più"; 1965) ning "Hea, paha ja inetu" ("Il buono, il brutto, il cattivo"; 1966). Need, hiljem "dollaritriloogiaks" nimetatud filmid pälvisid tohutu publikuhuvi kogu maailmas. "Dollaritriloogia" filmid tõid tuntuse samuti peaosatäitjale Clint Eastwoodile ja heliloojale Ennio Morriconele.

Leone viimaseks lavastajatööks jäi Ameerika juudi allilmategelastest rääkiv film, peaaegu neljatunnine krimidraama "Ükskord Ameerikas" ("Once Upon a Time in America", 1984), mille peaosas mängib Robert de Niro. USA-s kärbiti filmist üle kolmandiku, mistõttu jäi publikule filmi sisu segaseks ja film kukkus Ameerikas läbi. Euroopas saatis filmi aga suur edu.

Pärast filmi "Ükskord Ameerikas" hakkas Leone plaanima filmi Leningradi blokaadist. Tal õnnestus saada selleks isegi Nõukogude Liidu toetus. See film ei saanud teoks, kuna Leone suri 1989. aasta aprillis.

Kuigi Leone tegi vaid kaheksa mängufilmi, on tal olnud märkimisväärne mõju hilisematele filmilavastajatele, kelle seas on näiteks Sam Peckinpah, John Woo, Quentin Tarantino ja samuti Eastwood, kes pühendas enda 1992. aastal lavastatud filmi "Armutu" ("Unforgiven"; 1992) Leonele.

## Lavastatud filmid
* "Pompei viimased päevad" ("Gli ultimi giorni di Pompei"/"The Last Days of Pompeii"; 1959)
* "Rhodose koloss" ("Il Colosso di Rodi"/"The Colossus of Rhodes"; 1961)
* "Peotäis dollareid" ("Per un pugno di dollari"/"A Fistful of Dollars"; 1964)
* "Mõne dollari pärast" ("Per qualche dollaro in più"/"For a Few Dollars More"; 1965)
* "Hea, paha ja inetu" ("Il buono, il brutto, il cattivo"/"The Good, the Bad and the Ugly"; 1966)
* "Ükskord Metsikus Läänes" ("C'era una volta il West"/"Once Upon a Time in the West"; 1968)
* "Giù la testa" (1971)
* "Ükskord ammu Ameerikas" ("Once Upon a Time in America"; 1984)

## Viited

## Välislingid
*
AFI's 100 Years...100 Movies

**AFI's 100 Years...100 Movies** on 1998. aastal avaldatud koondedetabel Ameerika Ühendriikide kõigi aegade sajast parimast filmist. Nimekirja avaldas Ameerika Filmiinstituut. Kümme aastat pärast edetabeli avaldamist koostati 2008. aastal uus edetabel.

## Saja parima filmi koondedetabel

## Välislingid
* Edetabel Ameerika Filmiinstituudi kodulehel