open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aavo Kimmel

**Aavo Kimmel** (23. oktoober 1925 Tartu – 4. veebruar 2014 Toronto) oli eesti majandustegelane Kanadas.

Ta õppis Tartu 16. Algkoolis ja Tartu Poeglaste Gümnaasiumis. 

1943. aastal tegutses ta Elva Omakaitses. 1944. aastal värvati ta Eesti diviisi tagavararügementi, septembris 1944 siirdus üksusega Saksamaale ja läbis väljaõppelaagri Sileesias Neuhammeris. Mais 1945 liitus ta perekonnaga Baieris, seejärel lõpetas Memmingenis Memmingeni Eesti Gümnaasiumi ja teenis Ameerika töökompaniis Heidelbergis. Suvel 1950 siirdus ta Kanadasse ning õppis Toronto Ülikooli inseneriteaduskonnas, magistrikraadi sai 1974. aastal Waterloo Ülikoolis tööga "Majanduslikud kaalutlused õlitorustiku ehitamisel tundras". Ta oli 1955. aastast korporatsiooni Sakala liige.

Hiljem töötas ta Ottawas majandusministeeriumis.

## Isiklikku
Ta oli 1983. aastast abielus Kersti Kimmeliga, kes oli Michigan-Detroidi koguduse hingekarjane.

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1330
Kui tuuled pöörduvad

**"Kui tuuled pöörduvad"** on Sandra Nurmsalu esitatud laul. Loo autor on Sven Lõhmus. Laul osales laulukonkursil Eesti Laul 2014.

Sven Lõhmus ise on liigitanud selle laulu maailmamuusika žanrisse. See on inspireeritud selliste Aasia ja Okeaania riikide muusikast nagu Uus-Meremaa, Tonga, Indoneesia, Malaisia ​​ja Sri Lanka.

## Välislingid
* Kui tuuled pöörduvad Youtube'is
* Kui tuuled pöörduvad ERR-i lehel
Arizonaaspiid

**Arizonaaspiid** (*Micruroides*) on maoperekond.

## [[Roomajate andmebaas|Roomajate andmebaasi klassifikatsioon]]

Arizonaaspiidide perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**Micruroides euryxanthus* (KENNICOTT, 1860) – arizonaaspiid. 

## Levila

Neid võib kohata Ameerika Ühendriikides Arizona, New Mexico ja Texase osariigis ning Mehhikos Chihuahua, Sonora ja Sinaloa osariigis.

## Kokkupuuted inimestega

Arizonaaspiide perekonda liigitatud madu on inimeste suhtes mürkmaoks liigitatav, kuna tema hammustus võib esile kutsuda keskmise astmega mürgistusseisundeid.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Micruroides euryxanthus]] seisuga 01.03.2014.*
Sedimentatsioon (keemia)

**Sedimentatsioon** on keemias ja molekulaarbioloogiaga seonduvates distsipliinides kasutatav meetod suurte molekulide (makromolekulide) suuruste mõõtmiseks. Sedimentatsioon viiakse läbi ultratsentrifuugis, kus toimub makromolekulide sadenemine tsentrifugaaljõu toimel.
Plebanivka (Šargorodi rajoon)

**Plebanivka** (ukraina keeles Плебанівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 1804.
Nove (Lõpovetsi rajoon)

**Nove** (ukraina keeles Нове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 8. Pindala on 0,279 km².
Maidan-Golovtšõnskõi

**Majdan-Golovtšõnskõi** (ukraina keeles Майдан-Головчинський) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 24. Pindala on 0,15 km².
Plebanivka

**Plebanivka** on mitme koha nimi:

* **[[Plebanivka (Šargorodi rajoon)|Plebanivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis
* **[[Plebanivka (Terebovlja rajoon)|Plebanivka]]**, küla Ukrainas Ternopili oblastis Terebovlja rajoonis.
Nove

**Nove** on mitme koha nimi:

***[[Nove (Vicenza provints)|Nove]]**, linn Itaalias Veneto maakonnas Vicenza provintsis
* **[[Nove (Lõpovetsi rajoon)|Nove]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis
* ...

## Vaata ka
*Nowe
2014. aasta Vormel 1 hooaeg

**2014. aasta Vormel 1 hooaeg** oli Vormel 1 maailmameistrivõistluste 65. hooaeg.

Hooaeg algas 16. märtsil 2014 Austraalias ja lõppes 23. novembril Araabia Ühendemiraatides.

Peeti 19 etappi ja maailmameistriks tuli Lewis Hamilton.

## Rekordid

2014. aasta hooajal suutsid üksnes kolm sportlast etapi võita: Lewis Hamilton (11), Nico Rosberg (5) ja Daniel Ricciardo (3). Seda on minevikus juhtunud 4 aastal, viimati 1988. Samuti suutsid üksnes kolm sportlast kvalifikatsiooni võita: Rosberg (11), Hamilton (7) ja Felipe Massa (1).

Fernando Alonso on kogunud karjääri jooksul 1767 punkti. Ta sõitis 86 etappi järjest ilma tehnilisel põhjusel katkestamata.

Lewis Hamilton on alates oma debüüthooajast saanud 8 järjestikusel hooajal vähemalt ühe võidu.

Nico Rosberg sai ühel hooajal 10 teist kohta.

Fernando Alonso on saanud 28 kolmandat kohta. Sama on suutnud Rubens Barrichello ja Kimi Räikkönen. Sel hooajal lisandus Alonsole üks kolmas koht, nimelt hooaja 4. etapil Hiina GP-l.

Adrian Sutil on osalenud 127 etapil ilma esikolmikusse jõudmata. Alles elu 92. etapil tõusis ta etapi liidriks (sellega jagab ta esikohta Nick Heidfeldiga).

Daniil Kvjat on noorim, kes tulnud punktidele. Austraalia GP ajal oli ta 19 aastat ja 324 päeva vana. See oli tema elu esimene MM-etapp.

Max Chilton lõpetas oma karjääri 25 esimest sõitu. Viimane neist oli hooaja 6. etapp Monaco ''grand prix''.

## Meeskonnad

## Etapid

## Tulemused
*Sorteerimiseks klõpsa noolekestele veeru päises*

## Konstruktorite karikas

## Välislingid
Marcus Ericsson

**Marcus Thorbjörn Ericsson** (sündinud 2. septembril 1990 Kumlas) on rootsi vormelisõitja.

2015. aasta hooajast sõidab ta Vormel 1 sarjas Sauberi meeskonnas.

2014. aasta hooajal sõitis ta Vormel 1 sarjas Caterhami meeskonnas.

## Tulemused F1-sarjas
Daniil Kvjat

**Daniil Kvjat** (sündinud 26. aprillil 1994 Ufas) on vene vormelisõitja.

Ta sõidab alates 2015. aasta hooajast Vormel 1 sarjas Infiniti Red Bull Racing meeskonnas. 2014. aasta hooajal sõitis ta Toro Rosso meeskonnas.

Oma esimesel võistlusel sai ta 9. koha ja temast sai 19-aastaselt noorim Vormel 1 sarjas punkte saanud sõitja. Seni oli see rekord olnud Sebastian Vetteli käes. 

## Tulemused F1-sarjas
Wolansky mõis

**Wolansky mõis** (läti keeles *Volanska muižiņa* või *Ēlera muižiņa*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Mežaparksi asumis peahoone aadressil Ezermalas iela 22. Saksa keeles *Ehlers Gelegenheit*.

Mõis rajati XIX sajandi lõpus. XX sajandi alguses oli mõisa omanik Marija Zeltinga, mõisas elas ka palju teenijaid, nii eestlasi kui ka lätlasi. Tõenäoliselt asus mõisa juures ka puusepatöökoda.

Aastal 1920 asus mõisas J. Klemani pagariäri. Mõisa lähedal Ķīšezersi järve ääres asus paik, kus Läti Kunstnike Liit pidas oma pidusid.

Aastal 1934 suvemõisa hooned lammutati. Nende asemele ehitati kahe korteriga elamu.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Annasmuiža mõis

**Annasmuiža mõis** (*Annasmuiža*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Mežaparksi asumis. Mõisa peahoone asus praegusel Cimze tänaval. Saksa keeles *Annerhof* või *Annenhof*.

Mõis rajati XIX sajandi algul Meijermuiža mõisa maadele. Aastal 1834 rajas mõisa omanik tekstiilitööstur J. Schopfeler mõisa tekstiilivabriku, millel ei olnud aga pikka iga.

Aastal 1886 ostis Riia Jahiklubi Annasmuiža ja Grave mõisa vahel asunud Kletnieki talu, kuhu rajati puhkusepaik. XX sajandi alguses hakati spordirajatisi püstitama ka Annasmuiža mõisas, mille omanikuks oli toona klubi liige vabahärra Reinhold Freitag von Loringhofen. Peale omaniku elas mõisas veel 24 teenijat, nende seas ka mõisa kalur.

Aastatel 1903–1939 kuulus mõis sakslaste spordiklubile Kaiserwald, mis oli Läti suurim spordiselts. Mõisa rajati spordiväljak, seal korraldati vabaõhupidusid, etendati näidendeid. Pärast Nõukogude võimu kehtestamist jäi kasutusele ainult spordiseltsi jahiklubi osa järve ääres, ülejäänud hooned jäid kasutuseta. Tänapäevaks on Annasmuiža mõisa hooned hävinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Imme Viidalepp

**Imme Viidalepp** (16. aprill 1947 – 7. aprill 2006) oli eesti naiskunstnik.

Imme Viidalepp sündis Tartus, kasvas üles Tallinnas. Õppis 1972–1976 Tartu Kunstikoolis, 1985–1986 Villu Tootsi kirjakunstikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis kujunduskunstnikuna, alates 1990. aastast ka graafika- ja kirjakunstiõpetajana Tartu Lastekunstikoolis.

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu, Eesti Vabagraafikute Ühenduse ja Tartu Kunstnike Liidu liige.

## Välislingid
*Imme Viidalepp 16. IV 1947 – 7. IV 2006, Sirp, 14. aprill 2006
*Mare Ruus, Regilaulude vägi kandus graafikasse, Postimees, 4. aprill 2007
Grave mõis

**Grave mõis** (*Grāves muiža*) oli mõis Lätis Riia linna Mežaparksi asumis. Mõisa peahoone asub aadressil Ezermalas iela 28, kuigi see asub tegelikult A. Sakse tänava ääres. Saksa keeles *Gravenhof* või *Hillebolts Hof*.

Grave mõisa omanikuks oli aastal 1678 linnanõunik Johann Hillebold. Aastast 1698 kuulus see prefekt Gerhard Grenile. Mõis sai nime Riia Suurgildi gildivanema Grave järgi, kellele see kuulus aastast 1725.

XIX sajandi lõpus ja XX sajandi algul kuulus mõis Patrik Ruetzile. Tol ajal oli mõisa juures suur park, kus töötas lätlasest aednik Johans Vildfangs. Mõisa omanik oli ajalehe Rigasche Rundschau toimetaja sugulane, seetõttu avaldas leht ka mitmeid tema pilte Ķīšezersi järvest.

Aastal 1913 ostis mõisa Läti Haridusselts. Uueks nimeks sai Saules dārzs ('päikeseaed'). Paik sai nime seal asunud päikesekella järgi. Mõisa parki ehitati spordirajatised ja laululava. Paiga arengule pani aga piiri Esimene maailmasõda. Sõja ajal asus mõisas sõdurilaste varjupaik.

Kahe maailmasõja vahel jätkus pargis ürituste korraldamine. Üks populaarsemaid üritusi oli traditsiooniline Lastefestival. Kuna aga Riia ümbrusse tekkis uusi ürituste korraldamiseks sobivaid paiku ja Läti Haridusseltsi korraldatud ettevõtmised sattusid tihti kriitikatule alla, siis seltsi majanduslik olukord halvenes ja aastal 1936 olid nad sunnitud Saules dārzsi üle andma Mazpulksi nime kandvale lasteorganisatsioonile.

Teise maailmasõja järel nimetati Saules dārzs ümber Bernu parksiks ehk Lastepargiks. Paiga esimeseks direktoriks sai Julijs Pamiljens, kes aga aastal 1948 oli sunnitud ühe poliitiliselt ebakorrektse punanurga kohta käiva nalja tõttu tagasi astuma. Paigas korraldati siiski lastele mõeldud üritusi edasi, sinna kolis ka Noorte Naturalistide Selts.

Mõisa hooned jäid sel ajal hooldamata. Ka ehitati tasahilju kinni Ķīšezersi kaldapealne. Tänapäeval on mõisa pargi järvepoolne osa täielikult hoonestatud.

Pärast Läti iseseisvumist on mõisas asunud mitu lasteorganisatsiooni, nende seas ka noorte jalgpallikeskus Skonto. Peahoone on renoveeritud. Säilinud on kaks halvas seisus olevat kõrvalhoonet, nende seas ka pargis asuv uusgooti stiilis paviljon.

## Välislingid
* Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
* Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Novožõvotiv

**Novožõvotiv** (ukraina keeles Новоживотів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 1413. Pindala on 4,72 km².
Liivaluite tänav

**Liivaluite tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Liivaluite tänav on Viljandi maanteelt algav põhiosas lõunaedela-põhjakirde suunaline ligikaudu 220 meetri pikkune umbtänav.

Tänava varasem nimi oli **Luite tänav**. Praegust nime kannab Liivaluite tänav alates 13. juunist 1958. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub luitelisel alal.

Aastatel 1975–1977 elas Liivaluite tänaval Gunnar Graps.

## Viited
USS Thresher

**USS Thresher** on USA tuumaallveelaev.

1958. aastal alustati USA-s allveelaevade hävitamiseks mõeldud aatomiallveelaevade ehitamist. 9. juulil 1960 lasti Portsmouthis vette esimene selle klassi allveelaev SSN 593 Thresher. Allveelaev oli kaetud helineelava kihiga, mis pidi raskendama selle avastamist vaenlase poolt. Paraku ei andnud helineelav kiht mingi efekti, sest allveelaeva jõuseadmed tegid nii suurt müra, et Thresheri võis avastada üsna primitiivsete hüdrolokaatoritega.
Meijermuiža mõis

**Meijermuiža mõis** (*Meijermuiža*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Mežaparksi asumis. Mõisa peahoone asus praegusel Cimze tänaval.Saksa keeles *Meyershof*.

Mõis rajati XIX sajandi alguses. Aastal 1895 oli mõisa omanikuks Riia linnapea Kerkovius, kes rentis mõisa hoone tehasetöölise Simon Jakobsoni perele. Lisaks Jakobsonidele elasid seal veel teisedki lätlastest tehasetöölised, aednikud ja kalurid.

Tänapäevaks on mõisa peahoone hävinud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
Poolkuuklapid

**Poolkuuklappideks** ehk **semilunaarklappideks** (ladina ains *valvula semilunaris*) nimetatakse paljude selgroogsete loomade teatud kehavedelike liikumist juhtivaid klappe, mille hõlmad on soone seina kinnitunud taskutaoliselt.   

## Klassifikatsioon
Poolkuuklapid on :
# südamevatsakese-veresoone klapid (aordiklapp (*valva aortae*), kopsutüveklapp (*valva trunci pulmonalis*))
# arvukad klapid veenide ja lümfisoonte seintel.

### Lümfisüsteemis

Lümfisüsteemi liigitatud lümfisoonte ja lümfiteede seintel on palju poolkuuklappe. Neid nimetatakse lümfiklapikuteks ja need reguleerivad lümfi voolu. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopaedia Britannica-s 
*Benjamin D Mackie, Yasmine Subhi Ali, Aortic Valve Anatomy, Veebiversioon (vaadatud 02.03.2014) (*inglise keeles*)
Kadrina Katariina koguduse segakoor

**EELK Kadrina Katariina koguduse segakoor** on Kadrinas, Lääne-Virumaal tegutsev kirikukoor. 

Koor on välja andnud kaks heliplaati: "EELK Kadrina koguduse segakoor" (2002) ja "Sa südames" (2007).

## Vaata ka
* Kadrina Katariina kogudus

## Välislingid
* "EELK Kadrina koguduse segakoor" kirje MusicBrainz andmebaasis
* "Sa südames" kirje MusicBrainz andmebaasis
Emma Marrone

**Emma Marrone** (kodanikunimi **Emmanuela Marrone**; sündinud 25. mail 1984 Firenzes) on itaalia laulja.

Ta esindas lauluga "La mia città" Itaaliat 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kopenhaagenis. Finaalkontserdil sai ta 33 punktiga 21. koha.

Ta võitis 2012. aasta Sanremo muusikafestivali.

Ta on andnud välja neli albumit.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Soomuk

**Soomuk** on militaar- või sisekaitse otstarbeks valmistatud soomustatud maismaasõiduk. 

## Nimetuse kasutus
Soomuki nimetust võidakse kasutada, kui on vaja teha üldistusi või ei ole täpselt teada, millise konkreetse soomusmasinaga on tegemist. Nimetus ei oma otsest vastet teistes keeltes. Tavaliselt eesti militaarkeeles tanki soomukiks ei loeta. Külla aga hõlmavad mõisted "soomustehnika" ja "soomusmasinad" üldjuhul ka tanke ja nende baasil valmistatud sõjatehnikat. Soomukiks ei loeta tavaliselt ka soomustatud autot.

## Soomukid
Soomukina käsitletakse tavaliselt järgmisi masinaid:
* Soomusauto
* Soomustransportöör
* Jalaväe lahingumasin (lahingumasin)
* Dessandi lahingumasin
* Luuresoomuk
* Tulejuhtimissoomuk
* Pioneerisoomuk
* Tankitõrjesoomuk
* Õhutõrjesoomuk
* Tankett

Lisaks kutsutakse soomukiteks muid eelnimetatute baasil valmistatud (modifitseeritud) eriotstarbelisi masinaid.

## Vaata ka
* Soomusvägi
* Soomusjalavägi
* Jalavägi
* Tankitõrje
5S ribosomaalne RNA

**5S ribosomaalne RNA** (**5[[Svedberg|S]] rRNA**) on nii prokarüootide (50S) kui ka eukarüootide (60S) suurte ribosomaalsete alaühikute komponent. 5S rRNA on ligikaudu 120 nukleotiidi pikk, mis on küllaltki lühike võrreldes teiste ribosomaalsete RNA-dega. 5S rRNA-d ei leidu seente mitokondriaalsetes ribosoomides.

Eukarüootset 5S rRNA-d sünteesib RNA polümeraas III, samas kui enamik teisi eukarüootseid rRNA-sid toodetakse 45S prekursorilt, mida transkribeerib RNA polümeraas I. On näidatud, et *[[Xenopus]]*'e ootsüütidel üheksa tsink-sõrmelise transkriptsiooni faktori TFIIIA sõrmed 4–7 võivad seonduda 5S RNA tsentraalse piirkonnaga. Seondumine 5S rRNA ja TFIIIA vahele aitab nii represseerida edasist 5S RNA geeni transkriptsioon kui ka stabiliseerida 5S RNA transkripti nii kaua kui seda on vaja ribosoomi moodustumisel.

## Interaktsioonid valkudega
5S rRNA seondub prokarüootidel ribosomaalsete valkudega L5, L18 ja L25. Eukarüootidel seondub 5S rRNA ainult ribosomaalse valgu L5-ga.

## Avastamine
5S ribosomaalse RNA esmaleidjate sekka kuulub Artur Lind Tartu Riiklikust Ülikoolist.

## Viited
Soomusjalavägi

**Soomusjalavägi** ehk **mehhaniseeritud jalavägi** (ka motolaskurvägi, soomusgrenaderid), on maavägede koosseisu kuuluv relvaliik või soomusväe alamrelvaliik, mis koosneb jalaväe lahingumasinate, harvem soomustransportööridega varustatud jalaväest. 

## Iseloomustus
Soomusjalavägi moodustab tänapäeval paljude riikide armeede maaväe põhiosa. 

Soomusjalavägi sarnaneb struktuurilt suures osas tavalise kerge jalaväega, kuid omab märksa suuremat manöövrivõimet ja tulejõudu. Soomusjalaväelased tegutsevad reeglina lahingus koostöös tankiväega ehk tankide toetusel, vallutades, hõivates või hoides maa-alasid ja ehitisi ning hävitades vastase elavjõudu, relvasüsteeme ja kergemaid soomukeid. Soomusjalaväelased teostavad lahinguluuret ja tankitõrjet ning omavad orgaanilist kaudtulevõimet (peamiselt miinipildujad).

Soomustransportööridega varustatud jalaväeüksusi on võimalik lugeda soomusjalaväeks, kui nad on väeüksuse struktuuris koos tankidega.

## Ajalugu
### Idee ja areng
Soomusjalaväe loomisele hakati mõtlema I maailmasõja lõpus. Esimeseks algeks võib lugeda ideed paigutada jalaväejagu rünnakuks pikendatud Inglise tanki Mark V sisemusse, kus avastati selleks piisavalt ruumi olevat. Idee realiseerus Amiensi lahingus 1918. aastal, kuid ei saanud erilist tähelepanu. Probleem oli ka, et tanki sisemuses valitsevad tingimused kippusid lihtsalt jalaväelasi hirmutama.

1927. aastal formeeriti Suurbritannia ja Põhja-Iiri kuningriigis eksperimentaalne mehhaniseeritud brigaad, kuid see likvideeriti hiljem, jäädes ikkagi tankide ja jalaväelaste tegevuse eraldatuse juurde. 

1930. aastatel algatasid seoses välksõja kontseptsiooniga soomusjalaväe sakslased, kes mõistsid hästi jalaväe pideva koostöö vajadust koos tankidega. Saksamaa soomusjalaväe (soomusgrenaderid) standardveokeiks said soomustatud poolroomiksõidukid SdKfz 251, mis mahutasid jao ja olid relvastatud kuulipilduja või väiksema suurtükiga.

### Teine maailmasõda
Teise maailmasõja käigus arendasid vastavalt lahingutegevuse ja operatsioonide õppetundidele oma soomusjalaväe välja kõik sõdivad osapooled. Jalaväelasi veeti tankidega kaasa peamiselt poolroomiksõidukitel ja see võimaldas teostada ning julgestada sügavaid läbimurdeoperatsioone rünnakul, aga samuti tegutseda efektiivselt liikuvate katteüksustena taandumisel.

### Külmast sõjast tänapäevani
Alates külmast sõjast on soomusjalaväest saanud iga arenenud armee põhilisi relvaliike. 1970. aastatel arendati lisaks olemasolevaile soomustransportööridele välja soomusjalaväe põhisõidukid – jalaväe lahingumasinad. Esimene uudne lahingumasin oli Nõukogude Liidus valmistatud BMP-1. NATO esimeseks õnnestunud lahingumasinaks võib lugeda Saksa Liitvabariigi Marder 1.

### Soomusautode dessandi idee Eesti Rahvaväes
**[[Eesti Rahvavägi|Eesti Rahvavä]]es** liikus tegelikult samuti algse soomusjalaväe loomise idee juba Vabadussõja ajal vahetult enne sõja lõppu. Dokumentidest on selgunud, et soomusautode juurde kavatseti (arvatavalt soomusrongide eeskujul) formeerida oma dessantsalgad. Sõda sai aga enne läbi ja teadmata põhjusel selle oma aja kohta revolutsioonilise ideega enam ei jätkatud.

## Vaata ka
*Soomusvägi
*Jalavägi
*Jalaväe lahingumasin
Sadestumiskoefitsient

**Sadestumiskoefitsient** (*s*) (ka **sedimentatsiooni koefitsient**) iseloomustab osakeste sedimentatsiooni protsessi tsentrifuugimisel ja on defineeritud kui osakeste sadestumiskiirus mingi teatud raskuskiirenduse juures.

: s = \frac{v_t}{a}

Sedimentatsiooni kiirus v_t (ms−1) on võrdne lõppkiirusega. See on konstantne, kuna jõud, mida rakendatakse osakestele gravitatsiooni toimel või tsentrifuugimisel ultratsentrifuugis taandub maha selle keskkonna viskoossuse arvelt, milles osake on ja liigub (tavaliselt vesi). Ultratsentrifuugimisel on osakesele rakendatav raskuskiirendus tavaliselt kümneid tuhandeid kordi suurem kui tavaline gravitatsiooniline raskuskiirendus. Rakendatav kiirendus a (ms−2) võib olla kas gravitatsiooniline raskuskiirendus g, või tsentrifugaalkiirendus \omega^2 r. Viimasel juhul on \omega pöörlemise nurkkiirus ja r osakese kaugus pöörlemisteljest (raadius).

Keskkonna viskoossusest tingitud vastupanu osakese liikumisele iseloomustab Stokesi seadus:  F_d = 6 \pi\,\eta\,r_0\,v\, , kus \eta märgib keskkonna viskoossust, r_0 on osakese raadius ja v on osakese kiirus. See seadus kehtib ainult suurtele sfääriliste objektidele lõpmatus hulgas vedelikus.

Tsentrifugaaljõud antakse valemiga: {mr \omega^2}, kus r on osakese kaugus pöörlemisteljest. Kui need kaks jõudu (viskoossusest tingitud vastupanu osakese liikumisele ja tsentrifugaaljõud) tasakaalustuvad (need on vastassuunalised jõud), hakkab osake liikuma konstantse kiirusega, ehk saavutabki vastavas keskkonnas oma lõppkiiruse. Lõppkiirus on antud järgmise valemiga:

: {v_t} = \frac{mr\omega^2}{6\pi \eta r_0}

Kohandades seda valemit, saame valemi sadestuskoefitsiendi arvutamiseks:

: s = \frac{v_t}{r\omega^2} = \frac{m}{6\pi \eta r_0} 

Sadestumiskoefitsiendi dimensiooniks on ajaühik, mida väljendatakse svedbergides. Üks svedberg on defineeritud kui täpselt 10−13 sekundit. Sadestumiskoefitsiendid, mida võib leida kirjandusest, tähendavad tavaliselt settimist vees 20 °C juures.

Suuremad osakesed settivad kiiremini ja nende sadestumiskoefitsiendid on seetõttu suuremad. Sadestumiskoefitsiendid pole aga omavahel liidetavad. Sadestumiskiirus ei sõltu mitte ainult osakese massist ja ruumalast, vaid ka pindalast, mis muutub kahe osakese liitumisel (tekkinud osakese kogupindala väiksem kui kahel eraldi). Kui mõõta nende osakeste sadestusmiskoefitsiente eraldi, võib nende koefitsientide väärtuste liitmise tulem erineda sellest, kui need osakesed oleksid liitunud üheks osakeseks. Niimoodi on see näiteks ribosoomidega, mida eristatakse tavaliselt nende sadestumiskoefitsientide järgi. Näiteks bakterite 70 S ribosoomi sadestumisskoefitsient on küll 70 svedbergi, aga koosneb 50S ja 30S alaühikutest.

## Vaata ka
*Svedberg
Tilgaton

**Tilgaton** (inglise keeles *dropleton*) on kvaasiosake, mis käitub vedelikusarnaselt.

Tilgatonist teatati esmakordselt 24. veebruaril 2014 teadusajakirjas Nature.

### Viited
Füüsikud leidsid tilgatoni
Lümfiklapikud

**Lümfiklapikuteks** ehk **lümfiklappideks** ehk **lümfisoone klappideks** (ladina *valvulae lymphaticae*) nimetatakse paljude selgroogsete loomade lümfikapillaarides ja lümfisoonte ning lümfiteede seintel paiknevaid klappe. 

Lümfiklapikud juhivad lümfi liikumist ja toimivad harilikult üsna pidavate tagasilöögiklappidena. Kui lümfisoonte lihased ahenevad või kui soont ümbritsevad koed pitsitavad soont liigutavad klapid lümfi vajalikus, harilikult suuremate lümfiteede, suunas.   

Lümfiklapikute olemasolu, areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Enamiku lümfivõrgustiku lõikes paiknevad lümfiklapikud on paarilised poolkuuklapid ja iga klapipaari kohal asetseb lihasmansett. 

Lihasmansett ja klapid moodustavad inimestel klapisegmente (ingl *lymphangion*), paljudel teistel loomadel lümfisüdamed, mida loetakse eraldi funktsionaalseteks üksusteks, nemad tagavad lümfi edasi suunamise. Suuremates lümfiteedes paiknevad klapid mõnemillimeetriliste vahedega. 

Kui lümfisoonte siserõhk tõuseb liiga kõrgeks võib lümfiklappide ja klapisegmentide töö häiritud saada ning lümf võib soontes tagasi valguda põhjustades organismis vastavas piirkonnas lümfödeemi.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Lymphangion]] seisuga 15.11.2013.*
Kortsuton

**Kortsuton** (inglise keeles *wrinklon*) on kvaasiosake, mille abil püütakse kirjeldada erinevate materjalide (alates ühe aatomi paksustest grafeenilehtedest kuni tavaliste kardinateni) kortsumise seaduspärasusi.
Kortsutone kirjeldati esmakordselt 2011. aastal.

## Viited
Moseli veinid

**Moseli veinid** ehk **mooselid** on veinid, mis on toodetud Moseli jõe ümbruses. Moseli veine toodetakse kolmes riigis:Saksamaal,Prantsusmaal jaLuksemburgis, kuid nimetusega "moosel" peetakse silmas eeskätt Saksamaal toodetud Moseli veine. 

## Saksamaa

Vaata ka Moseli veinipiirkond.

Moseli veinipiirkond on üks kolmeteistkümnest kvaliteetveine tootvast Saksa veinipiirkonnast. Olles pindala poolest natuke suurem kui 9000 hektarit, on see piirkond toodangu mahu poolest Saksamaa veinipiirkondade seas kolmandal kohal, tuntuse poolest aga esikohal.

## Prantsusmaa

Prantsusmaal toodetakse Moseli veine Lorraine'is Metzi linna lähedal. Kuna selle veini toodang on väike – ligikaudu 1500 hektoliitrit veini aastas –, siis seda veini eriti ei ekspordita. 

## Luksemburg

Moseli veini toodetakse Luksemburgi kaguosas. Vastava kvaliteediklassi nimi on *Moselle Luxembourgeoise* ja veinipiirkonna ligikaudne suurus on 1290 hektarit.

## Vaata ka
*Saksamaa veinid
*Luksemburgi veinid
*Prantsusmaa veinid

## Viited
* "Moseli veinid"
Euroopa noortepealinn

**Euroopa noortepealinn** (inglise keeles *European Youth Capital*, lühendatult **EYC**) on tiitel, mis antakse igal aastal ühele Euroopa linnale üheks aastaks. Selle aja jooksul on linnal võimalus mitmekülgse programmi abil näidata oma noortega seotud kultuurilist, ühiskondlikku, poliitilist ja majanduslikku elu ja arengut. Tegemist on Euroopa noortefoorumi algatusega ning esimene pealinn valiti 2009. aastal.

## Eesmärgid
Euroopa noortepealinnade valimise eesmärk on edendada Euroopa riikide noorte vahelist koostööd. Üks olulisemaid organisatsiooni aspekte on noorte igapäevaelu parandamine pealinnaks valitud linnas ning seda mitte vaid pidustuste ajal, vaid pikas perspektiivis. Lisaks julgustatakse noori osalema pealinna plaanide loomise ja rakendamise juures ning üks ettevõtmise prioriteetidest on seegi, et noored oleksid hästi informeeritud ja ühiskonda kaasatud ning et neile antaks võimalusi paremaks tulevikuks. Noortepealinnaks nimetamise täiendav kasu tuleb turismist ja suurenenud rahvusvahelisest prestiižist.

## Noortepealinnad 2009–2016
Esimene noortepealinn valiti 2009. aastal, see oli Rotterdam.

## Vaata ka
*Euroopa noortefoorum
*Euroopa kultuuripealinn
*Euroopa spordipealinn

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Braga – European Youth Capital 2012
Euroopa spordipealinn

**Euroopa spordipealinn** on nimetus, mida annab alates 2001. aastast välja Euroopa Spordipealinnade Assotsiatsioon (inglise keeles *European Capitals of Sport Association*).

Spordipealinn valitakse üheks kalendriaastaks. Assotsiatsioon on eraettevõte, millel ei ole otsest seost Euroopa Liiduga.

Spordipealinnaks võivad kandideerida kõik Euroopa Liidu liikmesriikide pealinnad või liikmesriikide linnad, mille elanike arv on vähemalt 500 000.

## Loetelu
Järgmised linnad on olnud valitud Euroopa spordipealinnaks:

## Vaata ka
* Tallinn – Euroopa spordipealinn 2025
* Euroopa kultuuripealinn
* Euroopa noortepealinn

## Viited
Alain Resnais

**Alain Resnais** (; 3. juuni 1922 Vannes – 1. märts 2014 Pariis) oli prantsuse filmilavastaja, -stsenarist ja -näitleja.

## Välislingid
*
Göran Therborn

**Göran Therborn** (sündinud 23. septembril 1941 Kalmaris) on rootsi sotsioloog. Ta on üks tsiteeritumaid postmarksiste. 

Ta on põhjalikult kirjutanud klassistruktuuri ja riigiaparaadi kokkupuutepunktidest, ideoloogia kujunemisest, globaliseerumisest ja marksismi tulevikust. Ta toetab universaalset vabadust ja võrdsust, egalitaarseid ühiskondlikke liikumisi ja antiimperialismi.

Therborn sai doktorikraadi 1974. aastal Lundi Ülikoolist, kus õppis sotsioloogiat, politoloogiat ja majandust. Ta on töötanud mitmes maailma ülikoolis, pikemalt Lundi Ülikoolis (Rootsis), Nijmegeni Ülikoolis (Hollandis), Göteborgi Ülikoolis (Rootsis) ja Cambridge’i Ülikoolis (Suurbritannias). Therborn on Cambridge'i Ülikooli sotsioloogia emeriitprofessor. Pärast 2010. aastal pensionile minekut elab ta taas Rootsis, kuid on endiselt seotud ka Cambridge’i Ülikooliga, jätkates seal loengute pidamist ja doktorantide juhendamist. 

Raamatus "The Ideology of Power and the Power of Ideology" (1980) eemaldub Therborn Louis Althusseri kirjutistest ideoloogia formeerumisest ja kirjutab ideoloogia muutumise, klasside ideoloogilise ülesehituse ja ideoloogilise domineerimise teemadel. Ta annab üldise ülevaate, kuidas postmarksistliku vaatenurga järgi ideoloogiad kujunevad.

Raamat "From Marxism to Post-Marxism?" (2008) kujutab endast püüet anda lühike, kuid ulatuslik marksistliku teooria arenemise ajalugu ja marksistliku mõtte trajektoor 21. sajandiks.

## Teosed
* *"Science,Class & Society"*, Verso, (1976) ISBN 0-86091-724-X
* *"What Does the Ruling Class do When it Rules?: State Apparatuses and State Power under Feudalism, Capitalism and Socialism"* (1978) (Kordustrükk: Radical Thinkers Series, Verso (2008))
* *"The Ideology of Power and the Power of Ideology"* (1980)(Kordustrükk: Verso Classic (1999))
* *"Why Some Peoples are More Unemployed than Others"* (1986)
* *"European Modernity and Beyond: The Trajectory of European Societies"*, 1945–2000 (1995)
* *"Between Sex and Power: Family in the World"*, 1900–2000 (2004)
* *"From Marxism to Post-Marxism?"* (2008)
* *"Handbook of European Societies: Social Transformations in the 21st Century"* (2010) ISBN 9781441981288
* *"The World: A Beginner’s Guide"* (2011)
* *The Killing Fields of Inequality* (2013)

## Eesti keeles
"Klassid 21. sajandil", Vikerkaar. 4–5/2013. 75–95.

## Tunnustus
* 2019 – Lenini preemia (Rootsi)

## Viited
Lausung

**Lausung** on peamiselt suulise keele analüüsimisel kasutatav keskne suhtlusüksus. Üks lausung on pidev kõne, mis algab ja lõpeb selgelt tajutava pausiga. Kõige olulisem piirimarker on suulise keele puhul intonatsioon. Lausungi mõistet kasutatakse mõnikord ka kirjaliku keele analüüsimisel. Tegemist on keeleteaduses laialt kasutatava mõistega.

Mõnede käsitluste kohaselt on lausung suulise keele analüüsimisel kõne väikseim üksus.

## Lausung ja eesti dialoogiaktide tüpoloogia
Vestlusanalüüsi järgi on lausung vooruehitusüksus. Eesti suulise kõne uurijad on määratlenud vestlusanalüüsile tuginedes lausungi järgnevalt:
*lausung on keskne suhtlusüksus ja kõnevooru ehitusüksus, mille piiridel on potentsiaalne vooruvahetuskoht
*suulist kõnet on võimalik lausungiteks liigendada ja ühendada ainult mitme dimensiooni abil, millest kesksed on intonatsiooniline ja süntaktiline, lisaks semantiline ja pragmaatiline lõpetatus;
*lausung on lineaarne üksus, millel on omad piirid. Norm on, et intonatsiooniline, süntaktiline, semantiline ja pragmaatiline piir langevad kokku;
*tegelikus suhtluses on võimalik, et need piirid ei lange kokku.

Lausung võib koosneda osalausungitest.

## Vaata ka
*kõneakt
*lause

## Viited
Lümfoidkude

**Lümfikoeks** ehk **lümfoidkoeks**  ehk **lümfaatkoeks** ehk **lümforetikulaarseks koeks** (ka:**lümfoidkoe kogumikud**; **immuunkoed**) (ladina *textus lymphaticus*) nimetatakse paljude selgroogsete loomade lümfisüsteemi (lümfoid(-immuun)süsteemi) moodustavaid elundeid ja kudesid ning võrkkiude, mille struktuurides liiguvad lümfirakud.

Lümfikudede ja -sõlmede embrüogeneesis osalevad loote lümfoidkoe arengut mõjutavad rakud, need migreeruvad loote maksast perifeersetesse lümfoidkudedesse.

Lümfikudede olemasolu, areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Lümfikudede eesmärgiks on peremeesorganismi immuunvastuse tagamine. Kuna immuunreaktsioonid leiavad paljuski aset lümfikudedes nimetatakse lümfikudesid ka immuunkudedeks.

Lümfikoed on lümfisõlmed, harkelund, luuüdi, põrn, mandlid, lümfifolliikulid, peensoole lümfoidsed naastud, ussripik (inimestel ussripiku seinas koondlümfifolliikulid, soolemandel), lümfotsüüdid.

Lümfikoed on ka lümforetikulaarse koe alad, nagu limaskestaga seotud lümfikude (sh BALT-süsteem – bronhidega seotud lümfikude, GALT-süsteem – sooltega seotud lümfikude).

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopædia Britannicas
*Blue Histology - Lymphoid Tissues I, School of Anatomy and Human Biology - The University of Western Australia, veebiversioon (vaadatud 03.03.2014)
Sveinn Björnsson

**Sveinn Björnsson** (27. veebruar 1881 Kopenhaagen – 25. jaanuar 1952 Reykjavík) oli Islandi Vabariigi esimene president aastatel 1944–1952.

Aastal 1912 sai temast Reykjavíki linnanõukogu liige ning ta oli nõukogu president aastatel 1918–1920. Elukutselt oli Sveinn Björnsson advokaat.

## Isiklikku
Sveinn Björnsson sündis Kopenhaagenis ning tema vanemad olid toimetaja ja hilisem minister Björn Jónsson ja Elísabet Sveinsdóttir. Ta oli abielus taanlanna Georgía Björnssoniga (neiuna Georgia Hoff-Hansen) ning nende abielust sündis kuus last.

Tema poeg Björn Sv. Björnsson teenis Teise maailmasõja ajal Saksa sõjaväes, kuuludes Schutzstaffeli ridadesse.

Tema lapselapselaps Henrik Björnsson on laulja ja kitarrist rokkbändis Singapore Sling.

## Poliitiline tegevus
Aastatel 1914–1916 ja 1920 oli ta Alþingi liige ning pärast Islandi Kuningriigi väljakuulutamist aastal 1918 oli ta aastatel 1920–1924 ja 1926–1940 ministriametis.

Olgugi et Islandist sai aastal 1918 suveräänne riik, korraldas riigi välissuhteid Teise maailmasõja alguseni Taani. Taani okupeerimine Saksa sõjaväe poolt 1940. aasta mais tõi kaasa Islandi suurema iseseisvuse ning Sveinn Björnsson valiti aastatel 1941–1943 kolm korda Islandi regendiks. Talle anti kõik riigi tegevuse juhtimisega seotud õigused, mis seni olid olnud Taanis resideeriva Taani ja Islandi kuninga Christian X käes. 1941. aasta juulis sisenesid Björnssoni valitsuse kutsel Islandile Ameerika Ühendriikide väed ning väiksem hulk sõjaväelasi jäi sinna ka pärast sõja lõppu. Nende jätkuv kohalolek kutsus esile riigi sõjajärgse välispoliitika peamise vaidlusküsimuse.

Alþing valis Björnssoni presidendiks 1944. aastal, mil Islandi Vabariik loodi. Kuna islandlased pidid 1945. aastal endale esimest korda presidendi otse valima, kestis tema esimene valitsemisaeg vaid aasta. Siiski ei kandideerinud keegi Björnssoni vastu 1945. ja 1949. aasta valimistel. Ta suri riigi pealinnas Reykjavíkis 1952. aasta jaanuaris: rohkem kui aasta enne oma kolmanda ametiaja täitumist. Ta on seni ainus Islandi president, kes on ametisoleku ajal surnud.

Tema presidendiks olemise ajal olid ametis järgmised peaministrid:

* Björn Þórðarson
* Ólafur Thors
* Stefán Jóhann Stefánsson
* Steingrímur Steinþórsson

## Muu tegevus
Sveinn oli üks Islandi peamise laevakompanii Eimskipafélag Íslands rajajatest aastal 1914 ning selle juhataja aastatel 1914–1920 ja 1924–1926. Lisaks rajas ta kindlustusettevõtte Brunabótafélag Íslands ning oli selle direktor alates rajamisest 1916. aastal kuni 1920. aastani. Ta oli ka üks kindlustusettevõtte Sjóvátryggingafélag Íslands rajajaid ja selle juhatuse esimees alates rajamisest 1918. aastal kuni 1920. aastani ja vahemikus 1924–1926.

Svein Björnsson oli ka üks Islandi Punase Risti rajajaid 1924. aasta 10. detsembril ning kuni 1926. aastani ka selle juhatuse esimees.

## Viited
Poolperioodiline protsess

**Poolperioodiline  protsess** (*semibatch*) kätkeb endas nii perioodilise kui ka pideva protsessi tunnuseid. See on perioodilise protsessi variatsioon, mille korral esineb süsteemis mingi lähtekomponendi pidev lisandumine või mingi produkti pidev eraldumine.

Näiteks gaasi-vedeliku reaktsiooni korral on reeglina vajalik reaktsiooninõus olevast vedelikust pidevalt gaasi läbi puhuda (kuna gaas ei neeldu piisavalt kiiresti). Perioodiliselt laetavas fermenteris pidevalt tekib ja eraldub süsinikdioksiid (nii nagu kääriva veini pudeliski).

Keemilistes protsessides võib poolperioodilisel režiimil olla mitmesuguseid eeliseid:
*mingi produkti eemaldamine pöörduva reaktsiooni korral soodustab päripidist reaktsiooni ja suurendab saagist
*mingi reagendi aeglane lisamine eksotermilise reaktsiooni korral võimaldab reaktoris temperatuuri tõusu kontrollida 
*paralleelsete reaktsioonisuundade korral on võimalik parandada reaktsiooni selektiivsust

## Vaata ka
*Reaktor (keemia)
*Perioodiline protsess
Augustas Pečiukevičius

**Augustas Pečiukevičius** (sündinud 2. detsembril 1991) on Leedu korvpallur.

Ta mängib alates 2013/2014 hooajast Tartu Ülikool/Rockis.
Diglossia

**Diglossia** on olukord, kus ühe keele kaks dialekti või kaks keelt, mis tavaliselt on lähisuguluses, on kasutusel ühes keelekogukonnas. Lisaks varieerub sellistes ühiskondades argisituatsioonides kasutatav keele valik ja nii-öelda teise keele valik. Teine keelevariant võetakse kasutusele kindlates situatsioonides nagu kirjanduse lugemisel, haridusasutustes, riigiteenistuses, sõjaväes ja muudes sarnastes olukordades.

Seda mõistet on defineeritud ka kui keelte (mitme keele või ühe keele variantide) ranget funktsionaalset jaotust ühiskonnas.

Keeleteaduses võttis diglossia mõiste esimesena kasutusele Charles Ferguson 1959. aastal, kuid tema definitsioon puudutas ainult variante ühe keele sees.

1967. aastal mõtestas Joshua Aaron Fishman diglossia mõiste ümber. Tema järgi ei kehti diglossaalsed suhted ainult geneetilises suguluses olevate variantide puhul, vaid ükskõik millise keelepaari puhul, kui esineb range funktsionaalne jaotus (näiteks ladina keel ja rahvuskeeled keskajal). Fergusoni määratlust on hakatud nimetama klassikaliseks diglossiaks ja Fishmani määratlust laiendatud diglossiaks.

Diglossaalsetes suhetes olevate keelte vahel on kindel hierarhia. Ühte keelevarianti hinnatakse kõrgelt ja kasutatakse ametlikes situatsioonides, teises toimub argisuhtlus.

## Etümoloogia
Kreekakeelne sõna διγλωσσία (*diglōssia*) tõlgitakse kui bilingvism, kuid need mõisted ei ole kindlasti sünonüümid, sest diglossia on alati ühiskondlik nähtus, kuna diglossaalne saab olla ainult keelekollektiiv, mitte üksikisik, nagu võib olla bilingvismi puhul.

## Viited

## Välislingid
*Diglossia (La diglossie) vaadatud 11.04.2014
*Diglossia as a Sociolinguistic Situation vaadatud 11.04.2014
Lümfijuha

**Lümfijuhadeks** nimetatakse paljude selgroogsete loomade lümfisüsteemi (lümfoid(-immuun)süsteemi) kuuluvaid teatud jämedaimaid lümfisooni, mis moodustuvad väiksemate lümfisoonte liitumisel, milles liigub lümf ja mis suubuvad venoossesse vereringesse. 

Lümfijuhade areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Imetajatel
### Inimestel
Inimestel koonduvad lümfisooned kahte suurde lümfijuhasse:
*parem lümfijuha (*ductus lymphaticus dexter*),
*rinnajuha (*ductus thoracicus*). 

## Viited

## Välislingid
*The thoracic duct (Left lymphatic duct), Veebiversioon (vaadatud 03.03.2014) (*inglise keeles*)
Pío Baroja

**Pío Baroja y Nessi** (28. detsember 1872 San Sebastián, Gipuzkoa, Hispaania – 30. oktoober 1956 Madrid, Hispaania) oli hispaania kirjanik. Ta kuulus kuulsasse hispaanlaste nn 1898. aasta põlvkonda.

Autor ise grupeeris oma teosed kaheksasse triloogiasse ja kahte tetraloogiasse.

## Teoseid
* "La Tierra Vasca"
** "La casa de Aizgorri" (1900)
** "El mayorazgo de Labraz" (1903)
** "Zalacaín el aventurero" (1909)
** "La leyenda de Jaun de Alzate" (1922)
* "La lucha por la vida"
** "La busca" (1904)
** "Mala hierba" (1904)
** "Aurora roja" (1904)
* "La raza"
** "El árbol de la ciencia" (1911)
** "La dama errante" (1908)
** "La ciudad de la niebla" (1909)
* "El pasado"
** "La feria de los discretos" (1905)
** "Los últimos románticos" (1906)
** "Las tragedias grotescas" (1907)
* "La vida fantástica"
** "Aventuras, inventos y mixtificaciones de Silvestre Paradox" (1901)
** "Camino de perfección (pasión mística)" (1901; eesti keeles "Tee täiusele", tõlkinud Justa Kurfeldt, Tartu, Tallinn: Loodus, 1938)
** "Paradox rey" (1906)
* "Las ciudades"
** "César o nada" (1910)
** "El mundo es ansí" (1912; eesti keeles "Nii see maailm on", tõlkinud Mari Laan, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2014)
** "La sensualidad pervertida: ensayos amorosos de un hombre ingenuo en una época de decadencia" (1920)
* "El mar"
** "Las inquietudes de Shanti Andía" (1911)
** "El laberinto de las sirenas" (1923)
** "Los pilotos de altura" (1931)
** "La estrella del capitán Chimista" (1930)
* "Agonías de nuestro tiempo"
** "El gran torbellino del mundo" (1926)
** "Las veleidades de la fortuna" (1927)
** "Los amores tardíos" (1942)
* "La selva oscura"
** "La familia de Errotacho" (1932)
** "El cabo de las tormentas" (1932)
** "Los visionarios" (1932)
* "La juventud perdida"
** "Las noches del Buen Retiro" (1934)
** "Locuras de carnaval" (1937)
** "El cura de Monleón" (1936)

## Tõlked eesti keelde
Pío Baroja "Tee täiusele", tõlkinud Aita Kurfeldt, Loodus 1938.

Pío Baroja "Vagabund Elizabide", tõlkinud Asta Põldmäe ja Jüri Talvet, Loomingu Raamatukogu 1979, nr. 8.

Pío Baroja "Nii see maailm on", tõlkinud Mari Laan, Tartu Ülikooli kirjastus 2014.
Palvekirjaaktsioon

**Palvekirjaaktsioon** oli 19. sajandil levinud talurahvaliikumise vorm, mis avaldus Venemaa keskvalitsusele (sh keisrile) palvekirjade esitamisena. Aktsiooni eesmärk oli, et Venemaa keskvalitsus pööraks tähelepanu mõisnike omavolile talupoegade suhtes.

## 1864. aasta palvekirjade aktsioon

Eesti ajaloos on tuntuim 1864. aastal Johann Köleri isatalus koostatud palvekiri, mis Peterburi patriootide vahendusel esitati Aleksander II-le.

## Viited
Jaan Muri

**Jaan Muri** (14. juuni 1937 Veeriku küla – 14. veebruar 2014) oli eesti kooliõpetaja ja näitleja.

Ta sündis koolmeistri perekonnas. Ta lõpetas 1955. aastal Leisi Keskkooli ja 1960. aastal füüsika-matemaatika erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Ta töötas aastatel 1960–1962 Kingissepas ja aastatel 1962–1965 Sõmeral kooliõpetajana. Ta mängis asjaarmastajana Saaremaa Rahvateatris. 

1965. aastast töötas ta kooliõpetajana Sindis. Aastatel 1965–1970 oli ta Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri teatri näitleja.

Ta on maetud Sindi vanale kalmistule.

## Tunnustus
* 1987 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Rolle
* 1966 Federico García Lorca "Verine pulm" (Peigmees)
* 1966 Vilis Lācis / Raimond Kaugver "Kaluri poeg II" (Oskar Klava)
* 1967 Victor Hugo "Mary Tudor" (Somerset Seymour)
* 1968 Male Schwarz "Isemoodi tüdruk" (Rein Aase)
* 1969 Shakespeare / Klaus Flehmel / Enn Toona "Nagu soovite ehk Illüüria merehädalised" (Malvolio)
* 1970 Gerd Natschinski "Servus, Peter" (Eberhard Wagner)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
Saksimaa veinipiirkond

**Saksimaa veinipiirkond** asub Ida-Saksamaal ja on üks põhjapoolsemaid veinipiirkondi. Selle piirkonna suurus on ligikaudu 460 hektarit ja võrreldes lõuna pool asuvate veinipiirkondadega on sealne viinamarja saagikus väiksem. 

Saksimaad on esimest korda mainitud veiniviinimarjade kasvatamise kontekstis 1161. aastal. 

Saksimaa jaguneb kolmeks alampiirkonnaks:
#Dresden
#Elstertal ja 
#Meissen

Kvaliteetveini viinamarju kasvatatakse vaid Meisseni piirkonnas ja parimad veinid tulevad Proschwitzi lossist (saksa keeles Schloss Proschwitz) mis asub Zadelis. 

## Välislingid
* "Saksimaa veinipiirkond"
* Schloss Proschwitz – ametlik koduleht (saksa keeles).
Proschwitzi loss

**Proschwitzi loss** (saksa keeles **Schloss Proschwitz**) on uusbarokkstiilis loss Saksimaal. Alates 1996. aastast kuulub loss Lippe printsile Georgile. Lossi juurde kuulub Saksimaa vanim tegutsev veinimõis Zadeli külas.

## Vaata ka
* Saksimaa veinipiirkond

## Välislingid

* Lossi ametlik koduleht
Neelaps

***Neelaps*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Neelaps* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised   maoliigid:
* *[[Neelaps bimaculatus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Neelaps calonotus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854). 

## Levila

Neid võib kohata Austraalias.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Neelaps]] seisuga 03.03.2014.*
Tiigermadu (perekond)

**Tiigermadu** (*Notechis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Tiigermadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *Notechis scutatus* (Peters, 1861) – tiigermadu. 

## Levila

Neid võib kohata Austraalias.

## Kokkupuuted saakloomadega

Tiigermaolt hammustada saanud väikesed saakloomad surevad silmapilkselt. 

## Kokkupuuted inimestega

Tiigermadude perekonda liigitatud tiigermaod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib raske astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Serpent-tigre]] seisuga 03.03.2014.*
Põhjamaade muusikaauhind

**Põhjamaade muusikaauhind** on Põhjamaade aasta parima muusikaalbumi eest välja antav iga-aastane auhind. Auhinna loomisel saadi inspiratsiooni Mercury Prize muusikaauhinnast ning esimene auhinnasaaja kuulutati välja 2010. aastal. Auhinna jagamine algatati  konverentsil Norras ning esimese auhinna andis 2011. aasta veebruaris Oslos samanimelisel muusikafestivalil üle Norra kroonprints Haakon. Auhinna suurus on 20 000 eurot. 

Auhind kutsuti ellu eesmärgiga luua tugevam ühtekuuluvus Põhjamaade muusikatööstuses ning et suurendada rahvusvahelist huvi ja teadlikkust selle vastu, mida piirkond muusikaliselt pakub. Veel on auhinna eesmärk seada uuesti fookusesse täispikk album kui kunstivorm. 

Esialgse valiku teeb iga riigi kodumaine muusikatööstus. Seejärel koonduvad nende esindajad koos enda riigist valitud kümne kandidaatalbumiga Oslosse ning nende seast sõelutakse välja 12 lõplikku kandidaati. Viimase valiku teeb žürii, mida juhib Andres Lokko ning mis koosneb rahvusvahelistest ajakirjanikest ja plaadifirmadega seotud inimestest. 

## Võitjad ja kandidaadid

## Vaata ka
* Põhjamaade Nõukogu muusikaauhind

## Viited

## Välislingid
* Auhinnavõistluse koduleht
Arseni

**Arseni** on mehenimi.
Kreeka ἀρσενικός, arsenikos ka Arsenios, Arsenius, Arsenii, Arseny, Arseniy, Арсеній, Арсений.
Seda on kandnud ja kannavad mitmed tuntud isikud:

* Arseni Blum, Eesti NSV riigitegelane
* Arseni Jatsenjuk, Ukraina poliitik
* Arseni Korp, eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ja metsavend
* Arseni Mölder, eesti skulptor
* Arseni Palu, Eesti sõjaväelane ja auto-moto käsiraamatute autor
* Arseni Poolgas, eesti tantsuõpetaja
* Arseni Roginski, vene ajaloolane ja inimõiguslane
* Arseni Sajankin, eesti poksija ja poksitreener
* Arseni Zakrevski, vene riigitegelane
* Arseni Tsarevski, teoloog, Tartu Ülikooli õigeusu teoloogia professor
* Arseni (Brjantsev), Riia ja Miitavi piiskop
* Arseni (Maciejewicz), vene õigeusu piiskop
* Arseni (Heikkinen), soome õigeusu piiskop
Paul Sepp (maalikunstnik)

**Paul Sepp** (27. aprill 1874 Saadjärve vald – 3. september 1953 Tartu) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog.

Ta oli Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu asutajaid 1922. aastal ja selle esimene esimees ja Eesti Kunstnikkude Liidu asutaja 1923. aastal.

## Elukäik
Paul Sepp sündis Saadjärve vallas Küünimuru talu saunas. Omandas alghariduse Kärkna kihelkonnakoolis. Õppis aastatel 1889–1895 Riia Vaimulikus Seminaris, kust sai kunstialased algoskused. Järgmised aasta töötas Riias musterkooli õpetajana ning 1896 kolis Peterburi. Töötas seal õigeusu koguduse köstrina ning 1897. aastal alustas õpinguid Peterburi Kunstiakadeemiasse, kus õppis Ilja Repini meistriklassis. Läbis samas ka pedagoogikakursused ning muinasteaduste instituudi arheoloogia kursused.  

Oli Peterburis elades tegev kohalikus eesti seltsielus, olles üks Eesti Üliõpilaste Seltsi ellukutsujaid ning kolme aasta jooksul ka seltsi esimees. Töötas Peterburis ka Postimehe kirjasaatjana ning kunstinäituste arvustajana. Tegutses varjunimede Lont, - ja, - e-, - p ja P.S. all.  1905. aastal põgenes Paul Sepp Soome ning läks sealt edasi Dünaburgi (Daugavpilsi) ja Minski reaalkoolidesse kunstiõpetajaks. Peagi kutsuti ta Vilniuse kunstikooli direktori kohale.

1917. aasta revolutsiooni sündmuste ajal tuli Paul Sepp Eestisse ja asus Tallinna Reaalkooli direktori Nikolai Kannu kutsel tööle joonistusõpetajana. 1919. aastal valiti ta Tallinna 8. Õhtukeskkooli (hiljem Ühisgümnaasiumi) juhatajaks. Vabadussõja ajal oli Paul Sepp "Ühistöö" juhatuse liige. 15 aasta vältel oli Sepp Tallinna Õpetajate Seminaris, pedagoogilistel kursustel ja pedagoogiumis metoodikaõpetajaks kunstiaineis. 10 aastat oli ta Tallinna linnavolikogu liige ja linna saadik haridusnõukogus, lühemat aega linnavolikogu juhataja abi  ja Tallinna Linna Pedagoogilise Muuseumi nõukogu liige. Pensionile läks 1935. aastal, mil pöördus tagasi kodukanti Äksi lähedale ning pühendus loomingule. 

Suured teened on Paul Sepal Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku lahkulöömisel Vene Õigeusu Kirikust.

## Looming
Paul Sepp paistis silma hea organisaatorina. Ta on Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu esimene juhataja, Eesti Kunstnike Liidu mitmekordne esimees jne. Nooruses tegeles Jakob Hurda ülekutsel rahvalaulude ja mõistatuste kogumisega. 

Maalikunstnikuna oli Paul Sepp portretist ja maastikumaalija. Suur hulk välismaal teostatud töid ka sinna jäi. On teada, et kaks akadeemias valminud, väikese ja suure hõbeaurahaga hinnatud akti, jäid Peterburi. Kodumaal osales ta peamiselt Eesti Kunstnike Liidu korraldatud näitustel. Üksikud teosed omandas kultuurkapital avalikele asutustele.  

## Viited