open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helmut Praks

**Helmut Praks** (5. veebruar 1917 Tallinn – 23. september 1992 Tallinn) oli eesti poksija.

Ta poksis aastatel 1933–1947, tema treener oli Eesti Töölisspordiliidus aastatel 1933–1935 Vello Kaaristo ning aastatel 1936–1947 Tallinna Poksiklubis ja Dünamos Nigul Maatsoo.

Praks oli Eesti 1936. aasta noortemeister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2&nbsp;kg) ja sai samal aastal Eesti meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2&nbsp;kg) 2. koha (kaotas finaalis Evald Seeperele).

Ta oli kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2&nbsp;kg) kolmekordne Eesti NSV meister aastatel 1941 ja 1945–1946.

Praks sai Dinamo üleliidulistel meistrivõistlustel 1947. aastal 2. koha ja aastatel 1945–1946 3. koha.

## Kirjandus
*Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 390

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu

**NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu**, lühendatult **NSVL RKN** (vene keeles Совет народных комиссаров СССР *Sovet narodnõhh komissarov SSSR* või СовНарКом *Sovnarkom* või СНК *SNK*) oli NSV Liidu kõrgeim valitsusorgan 6. juulist 1923 – 15. märtsini 1946, mille järel NSV Liidu valitsusorganite reformimise käigus sai selle õigusjärglaseks NSV Liidu Ministrite Nõukogu.

## Rahvakomissaride Nõukogu esimehed

* Vladimir Lenin – 6. juuli 1923 – 21. jaanuar 1924
* Aleksei Rõkov – 2. veebruar 1924 – 19. detsember 1930
* Vjatšeslav Molotov – 19. detsember 1930 – 6. mai 1941
* Jossif Stalin – 6. mai 1941 – 15. märts 1946

## NSV Liidu RKN 1923–1924

## NSV Liidu RKN 1924–1930


## NSV Liidu RKN 1930–1941


## NSV Liidu RKN 1941–1946
Jane Saks

**Jane Saks** (sündinud 1976) on stsenograaf.

Elanud ja töötanud Eestis, Portugalis ja Hispaanias. Lisaks teatriprojektidele on teinud mitu näitust, osalenud kunstiprojektides ja *performance*-festivalidel.
Taavet Jansen

**Taavet Jansen** (sündinud 1978) on eesti koreograaf, programmeerija ja interdistsiplinaarne kunstnik. 

Ta töötab teatris, tegeleb elektroonilise kunsti ja audiovisuaalse kunstiga. 2008. aastal lõpetas Amsterdamis magistriprogrammi Dance Unlimited.

## Lavastusi
* "it's nothing really" 
* "Viimased korraldused neile, keda kunagi olen armastanud"

## Tunnustus
* 2006 Eesti Teatriliidu tantsuauhind (koos Oksana Titovaga)
* 2008 stipendium "Ela ja sära"
* 2013 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (MIM project (Taavet Jansen, Maike Lond, Kalle Tikas, Andrus Aaslaid, Raul Keller, Andreas W, Hendrik Kaljujärv, Henri Hütt, Andres Tenusaar, Kristiina Kütt (tehnoloogia ja teaduse piire kompava interdistsiplinaarse näituse „100 aastat MIMprojecti" eest Tallinna Kunstihoones))

## Välislingid
* Taavet Janseni koduleht
* "Taavet Jansen tantsib taas Viljandis" Sakala, 15. jaanuar 2008
Eike Ülevain

**Eike Ülevain** (sündinud 15. augustil 1980 Tallinnas) on eesti koreograaf, tantsija ja tantsuõpetaja.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1998. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli koreograafia erialal. 

Ülevain on töötanud vabakutselise tantsukunstnikuna ja -õpetajana, õpetanud tantsu stuudios Tasapisitasakaal, Püha Johannese Kooli tantsukoolis, Nukuteatri noortestuudios jm, osalenud ZUGA ühendatud tantsijate lavastustes, loonud nüüdistantsulavastusi, liikumisseadeid draamalavastustele ja muusikavideotele, tantsufilme („No Man is an Island”, 2016, Kanuti Gildi SAAL jne), oli koos Peeter Ülevainuga Jarõna Ilost tehtud portreefilmi „Käed” kunstnik (2008, Kanuti Gildi SAAL). 

## Etendusi
*"Kahe korruse rahvas" (2009)

## Isiklikku
Tema isa on operaator Peeter Ülevain ja ema laulja Maren Petra Ülevain.

## Viited


## Välislingid

* https://tantsuliit.ee/portfolio/eike-ulevain/
Kärt Tõnisson

**Kärt Tõnisson** (sündinud 1981) on eesti vabakutseline tantsija ja koreograaf. 

Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli koreograafia erialal 1999. aastal.

## Lavastusi
*"Kahe korruse rahvas" (2009)

## Tunnustus
* 2010 Salme Reegi nimeline auhind (ZUGA ühendatud tantsijad Tiina Mölder, Helen Reitsnik, Triin Lilleorg, Kärt Tõnisson)

## Viited
Mairika Plakso

**Mairika Plakso** (sündinud 26. oktoober 1980) on eesti vabakutseline tantsija ja koreograaf. Lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli koreograafia eriala.

## Etendusi
*"ZUGA müüt ja tegelikkus"
*"Väikesed asjad"

## Viited
Sõltumatu Tantsu Ühendus

**Sõltumatu Tantsu Ühendus** (lühendina **STÜ**) on 2005. aastal loodud mittetulundusühing, mis produtseerib nii kohalikke kui ka rahvusvahelisi tantsuteatri lavastusi ning esineb seal ja ka muudel üritustel.

Eesti tantsuorganisatsiooni kuuluvad Fine 5 Tantsuteater, Tantsuteater Zick, Pärnu Kaasaegse Tantsu Ühing ja Saltatores Revalienses. STÜ eesmärk on tantsuteatri kui kunstiliigi tutvustamine, teadvustamine ja edendamine ühiskonnas, Eesti professionaalse tantsuelu arendamine, koordineerimine ning koostöövõimaluste leidmine teiste riikide tantsuorganisatsioonidega. STÜ kureerib festivali "Tantsuveski" ja programmi "Tantsukunst Kumus".

STÜ pakub tegevusväljundit, arenguvõimalusi ja korraldustuge nii oma organisatsiooni liikmetele kui ka teistele loovisikutele, tantsurühmitustele, koreograafidele ja tantsijatele, kelle tegevuse aluseks on kehakeskne, füüsilisele ning vaimsele treenitusele suunatud tantsumõtlemine.

STÜ on IETM-i (rahvusvaheline kaasaegsete etenduskunstide võrgustiku) liige.

## Välislingid
*Koduleht
Koidukuma

"**Koidukuma**" on Stephenie Meyeri romaanisarja "Videvik" neljas raamat. See ilmus 2008. aastal. Sellele eelneb kolmas osa "Päikesevarjutus". Sarja viienda osa "Keskööpäike" ("Midnight Sun") kirjutamine jäi Meyeril pooleli.

Eesti keeles avaldati "Koidukuma" Marge Paali tõlkes kirjastuses Pegasus 2009. aastal.
Eclipse

**Eclipse** (inglise keeles 'varjutus') on mitme asja nimi: 

*Eclipse'i väin on väin Baffini maal.
*"Eclipse" on Stephenie Meyeri 2007. aasta romaani "Päikesevarjutus" originaalpealkiri.
*Eclipse on Mitsubishis 1990–2011 toodetud sportauto.
*Eclipse on tarkvaraarendusplatvorm.
*"Eclipse" on USA ansambli Journey 2011. aasta stuudioalbum.
*"Eclipse" on Suurbritannia kitarristi Jason Carteri 1999. aasta muusikaalbum.
*"Eclipse", laul Pink Floydi albumilt "The Dark Side of the Moon", 1973
*"Eclipse" on Norra bändi Apoptygma Berzerk 1999. aasta singel.
*"Eclipse" on John Shirley romaan, samanimelise triloogia esimene osa.
*Eclipse on närimiskummi mark.
*Eclipse on 2009. aastal Saksamaal valminud mootorjaht
*Eclipse on 1893. aastal ettevõtte Crompton & Co toodetud röster.

## Vaata ka
*Celebrity Eclipse on 2010. aastal valminud kruiisilaev.
*Eclipse Data Technologies on DVD-de standardite väljatöötamise organisatsiooni DVD Forum liige.
*"In the Nightside Eclipse" on norra black metal-bändi Emperor 1994. aasta stuudioalbum.
*"The Afro-Eurasian Eclipse" on Duke Ellingtoni 1971. aasta muusikaalbum.
*"Total Eclipse" on Arthur Rimbaud' elust rääkiva 1995. aasta filmi "Täielik päikesevarjutus" originaalpealkiri.

## Viited
Kari Aronpuro

**Kari Kalervo Aronpuro** (sündinud 30. juunil 1940 Tamperes) on soome luuletaja. 

Tema esimene luuleraamat "Peltiset enkelit" ('plekkinglid') ilmus 1964. aastal. Järgmisel aastal ilmunud kollaažromaan "Aperitiff – avoin kaupunki" sai suure tähelepanu osaliseks. 

Aronpuro on pälvinud kirjandusauhindu, sealhulgas Runebergi auhinna (1987).

Eesti keeles on Aronpuro luulet ilmunud kogumikus "Kümme nüüdissoome luuletajat" (1991).

## Tunnustus
* 1987 Runebergi auhind
* 2004 Pro Finlandia medal
* 2011 Eino Leino auhind

## Teosed
* "Peltiset enkelit" (1964)
* "Aperitiff – avoin kaupunki" (1965, 2. trükk 1978)
* "Terveydeksi" (1966)
* "Minä viihtyy" (1967)
* "lokomonyliopisto" (1970)
* "Kiinan ja Rääkkylän runot" (1972)
* "Moskovan ikävä" (1973)
* "Kalpea aavistus verenkierrosta" (1977)
* "Galleria" (1979)
* "Vähäfysiikka" (1981)
* "Merkillistä menoa" (1983)
* "Kirjaimet tulevat" (1986)
* "Selvää jälkeä Runoja 1964–1987" (1988)
* "Rihmasto" (1989)
* "Tasanko 967" (1991)
* "Pietas" (1994)
* "Saa tulla" (1996)
* "Paon viivoja. Verkatehdas" (1998)
* "Pomo:n lumo" (2000)
* "Mikä tahansa" (2003)
* "Augustan tanssikenkä" (2003)
* "Gathandu" (2005)
* "Lehmän henkäys" (2008)
* "Kihisevä tyhjä" (2010) ISBN 978-952-215-093-6
* "Retro 1964–2008" (2010) ISBN 978-952-215-094-3
Juribei (Gõda poolsaar)

**Juribei** (Юрибей) on jõgi Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Gõda poolsaarel.

Jõe pikkus on 479 km, valgla pindala on 11 700 km&sup2;. Suubub Kara mere Gõda lahte. Kohati on jõesäng väga looklev, jõgikonnas on palju järvi. Toitub peamiselt lumesulamisveest, oktoobrist kuni juunini on kaetud jääga. 

## Viited
Võõrpuu

**Võõrpuu** on nimetus nendele mingis paigas kasvavatele puuliikidele, mis pole pärismaised.

Eestis on enamkasvatatavateks võõrpuuliikideks lehised, harilik hobukastan, suurelehine pärn, nulud jt.

Eesti looduskaitseseadus keelab võõrpuuliikide istutamise metsa (välja arvatud ministri poolt sätestatud erandite puhul).

## Vaata ka
*võõrliik
*Eesti pärismaised puud
*Eesti pärismaised põõsad
Päikesevarjutus (Meyer)

**"Päikesevarjutus"** (ingl "Eclipse") on Stephenie Meyeri romaanisarja "Videvik" kolmas raamat. "Päikesevarjutuse" eestikeelne tõlge ilmus 2009. aasta juulis.

## Viited
Juribei (Jamali poolsaar)

**Juribei** (Юрибей) on  jõgi Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Jamali poolsaarel.

Jõe pikkus on 340 km, valgla pindala 9740 km&sup2;. Tekkib Levõi Juribei (voolab välja järvest 1.Jarotto) ja Pravõi Juribei (voolab välja järvest 2.Jarotto) jõe ühinemisel. Suubub Kara mere Baidarata lahte. Toitub peamiselt lume sulamisveest, oktoobrist kuni juunini on kaetud jääga.

Detsembrist 2007 ehitati Venemaa pikimat silda pikkusega 4 km läbi Juribei delta. Sild valmis juunis 2009. See sild on raudtee Obskaja - Bovanenkovo osa.

## Viited
Baidarata laht

**Baidarata laht** (Байдарацкая губа) on Kara mere laht Jugori ja Jamali poolsaare vahel. 

Lahe pikkus on 180 km, laius kuni 78 km, sügavus kuni 20 m. 

Pinnavee temperatuur on suvel +5...+6°C. Oktoobrist kuni juunini on peaaegu kogu laht kaetud jääga. 

Laheäärsed asulad  on Ust-Kara, Ust-Juribei ja Morrasale küla.

Lahte suubub umbes 70 jõge. 

Lahes on 5 saart.
Endel Annus

**Endel Annus** (16. veebruar 1915 Mõisamaa küla, Jõgeva vald, Tartumaa – 25. mai 2011) oli eesti raamatukogundustegelane, raamatukogundusteadlane ja bibliograaf.

Aastatel 1945–1948 oli ta Eesti Kirjandusmuuseumi arhiivraamatukogu juhataja ja 1949. aastast töötas Tallinnas tolleaegses Riiklikus Raamatukogus.

Aastatel 1978–1999 töötas Eesti Akadeemilises Raamatukogus.

Ta oli üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.

## Tunnustus
* 1990 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1997 – Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema poeg on kunstiajaloolane ja graafik Siim-Tanel Annus.

## Kirjandus
* Personaalraamat XII (Jõgeva, Kurista). Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.2434.1.171; 19s4v-20s1v
* Suri raamatuteadlane Endel Annus. err.ee, 25. mai 2011

## Välislingid
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
* Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Licht

**Juudi kultuuriselts Licht** oli Tallinnas 1926. aastal asutatud marksismi-leninismi poliitilist suunda toetav antisionistlik ühiskondlik organisatsioon, mille liikmed (umbes 120 inimest) olid Eestis elavad juudi rahvusest isikud.

Seltsi liikmed tegid koostööd NSV Liidust juhitava Kommunistliku Internatsionaali allorganisatsiooni MOPR-i ehk Rahvusvaheline Revolutsioonivõitlejate Abistamise Organisatsiooni ja Rootsis (Skandinaavia maades) paiknenud EKP KK Organisatsioonilise Bürooga ning levitas kommunistlikku kirjandust.

## Poliitiline tegevus
1938. aastal oli Lichti esimees Moses Sachs, aseesimees pangadirektor Leo Aisenstadt (1912–1975). Selts tegutses Tallinnas Lembitu tänaval Moses Sachsi korteris. 1927. aastal asutati seltsi osakond ka Valgas.

Moses Sachs oli lõpetanud Valga Vene gümnaasiumi ja õppinud seal meistri juures juveliiritööd. Pärast Eesti iseseisvumist kolis ta 1918. aastal Tallinna, kus töötas suuremas juveelitöökojas. Haaratud marksismi-leninismi ideedest, tellis ta NSV Liidust raamatuid ja ajakirju, ja oli veendunud, et NSV Liit on tööliste paradiis. Nõukogude–Saksa sõja puhkedes evakueerus ta Nõukogude tagalasse ja poos end 1941. aastal üles, jättes abikaasale ja tütrele kirja, et ei suuda üle elada oma ideede täielikku nurjumist. 

Teised juhatuse liikmed olid Siimon Kitt, Leo Epstein, Leo Abramovitš, Lazar Vseviov ja Siimon-Ber Strassman. Mitmed Lichti aktivistid, sh Lazar Vseviov, Leo Aisenstadt, Jossif Goldman jt astusid 1936. aastal EKP liikmeiks. Selts trükkis jõuka juudi kaupmehe poja, pangadirektori, Baseli ülikooli lõpetanud Leo Aisenstadti korteris marksistlikku kirjandust ja ajakirja Kommunist. Trükkalid olid Leo Aisenstadti abikaasa Ksenia Aisenstadt ja Lazar Vseviovi abikaasa Sosja Schmotkina.

Suur osa Lichti liikmeid võttis osa 1940. aasta riigipöördest. Riigipöörde järel likvideeris Nõukogude võim juba juulis juudi kultuurautonoomia ning sulges juulis-augustis kõik juudi seltsid, ühingud ja korporatsioonid, tehes seda Lichti esitatud nimekirja alusel. 108 Lichti liikmest astus hävituspataljonidesse 15.

## Viited
Kaja Kann

**Kaja Kann** (sündinud 23. juunil 1973 Vändras) on eesti kaasaegse tantsu koreograaf, tantsija ja treener. 

Kaja Kann on ZUGA ühendatud tantsijate ning OMAtsirkuse üks asutajaid.

## Looming
### Tantsuetendused
*"Lokaalis täna: Kann/Valkeapää" (2009) 
*"50 Lovely Ways to Die” (2008) 
*"Briviba" / "Vabadus" (2007)
*"Naine ja Hunt" (2006)
*"ZUGA müüt ja tegelikkus" (2005)
*"Eestis elavad Laika koerad" (2005) 
*"ZUGA lastekas" (2004)
*"ZUGA teeb suure linna" (2004)
*projekt "Sissejuhatus kaasaegsesse tantsu" (2003)
*"walking home solo" (2002)
*"D&B" (2000), grupitöö (klubides)
*"Käijad" (1999), kohaspetsiifiline grupitöö

### Raamat
* Kaja Kann "Tänavatüdruk" Tallinn: Varrak, 2020, ISBN 9789985348635
* Kaja Kann "Eratee" Tallinn: Hea Lugu, 2013, ISBN 9789949489916

### Artikleid
* Miks peegel kella ei näita? Teater. Muusika. Kino, veebruar 2018
* Residentuuride ajutine aeg ERR, 12.10.2018
* Kangro koreografeeritud sõnateater Sirp, 01.11.2019
* Kaja Kann, Madis Kolk Kui palju maksab üks Descartes’i meditatsioon? Sirp, 01.11.2019
*Kaja Kann. Meie kõigi või ühe inimese õnn. ERR 7. veebr. 2020.

## Tunnustus
*2021 Tallinna Ülikooli kirjandusauhind (eripreemia teose "Tänavatüdruk" eest; Tallinna Ülikooli tudengielu kajastamine värskes ja ilukirjanduslikult veenvas vormis.)

## Viited

## Välislingid

* Toidublogi. Kaja Kann Eesti Ekspress, 6. veebruar 2014
* Tiit Tuumalu Kaja Kann - visa hingega vabakutseline Postimees, 12. veebruar 2014
* Henri Hütt Intervjuu: Kaja Kann Müürileht, 31. jaanuar 2014
* Kadi Viik 3 kiiret küsimust: Kaja Kann Feministeerium, 09.04.2016
Alessandro Baricco

**Alessandro Baricco** (sündinud 25. jaanuaril 1958 Torinos) on itaalia kirjanik ja režissöör.

Baricco alustas kirjanikukarjääri muusikakriitikuna. 1991. aastal avaldas ta oma esikromaani "Castelli di rabbia" ja on 2016. aasta seisuga kirjutanud 13 romaani.

2008. aastal kirjutas ja lavastas Baricco oma esimese filmi "Lezione 21"

## Romaanid
* "Castelli di rabbia" (1991)
* "Oceano Mare" (1993). Eesti keeles "Ookean meri", Varrak 2005, tõlkinud Tiina Randviir, ISBN 
* "Novecento. Un monologo" (1994). Eesti keeles monoloog "Novecento", Pegasus 2008, tõlkinud Vahur-Paul Põldma, ISBN  (lavastus Uues Vanas Teatris 2002)
* "Seta" (1996). Eesti keeles "Siid", tõlkinud Anne Kalling:
** Varrak 2002, ISBN 
** Pegasus 2007, ISBN 
* "City" (1999)
* "Constellations (Mozart, Rossini, Benjamin, Adorno)" (1999)
* "Senza sangue" (2002). Eesti keeles "Veretult", Pegasus 2005, tõlkinud Anne Kalling, ISBN 
* "Questa storia" (2005). Eesti keeles "See lugu", Pegasus 2009, tõlkinud Mailis Põld
* "Emmaus" (2010). Eesti keeles "Emmaus", Pegasus 2011, tõlkinud Mailis Põld
* "Mr Gwyn" (2011)
* "Tre volte all'alba" (2012)
* "Smith & Wesson" (2014)
* "La Sposa giovane" (2015). Eesti keeles "Noor Mõrsja", Varrak 2016, tõlkinud Mailis Põld

## Tunnustus
* 1995 Prix Médicis étranger

## Välislingid
* "Lezione 21", IMDB
Levate

***[[Levate (Amitriptüliin)|Levate]]** - ravim, Amitriptüliini üks kaubamärkidest
***[[Levate (Itaalia)|Levate]]** - vald Itaalias
***[[Levate (Pius IX)|Levate]]** - Pius IX entsüklika
Prenüülkloriid

**Prenüülkloriid** ehk **1-kloro-3-metüül-2-buteen** (C5H9Cl) on terava lõhnaga värvitu vedelik. Prenüülkloriidi keemiline valem on 

CH3–С(СН3)=СН–СH2–Cl 

ja ta kuulub allüülsete ühendite klassi. Prenüülkloriidi molekulis on kaks reaktsioonivõimelist tsentrit: C–Cl side ja C=C kaksikside.

Saadakse prenüülkloriid isopreeni gaasilise vesinikkloriidiga hüdrokloorimise produktidest: 

СН2=С(СН3)–СН=СН2 +  HCl   → CH3–CCl(СН3)-СН=СH2  →  
CH3–С(СН3)=СН–СH2–Cl 

Selle reaktsiooni esmaseks põhiproduktiks on prenüülkloriidi allüülne isomeer **3-kloro-3-metüül-1-buteen**, mis protsessi käigus või seismisel või fraktsioneerimisel kergesti isomeriseerub kuni tasakaalu seguni (toatemperatuuril prenüülkloriidi 90%), seega termodünaamiline kontroll viib stabiilsema primaarse kloriidi moodustumisele. 
Happeline keskkond katalüüsib tasakaalu teket, kusjuures tihti ei ole (olulist) vahet kumba isomeeri edasises sünteesis kasutatakse. Isopreeni hüdrokloriide on kasutatud terpenoidsete produktide sünteesiks telomerisatsiooni meetodil.

Vaakumrektifikatsioonil on saadud eelnimetatud isomeeride eraldamisel põhifraktsioonid järgmiste karakteristikutega:

33–34 ºC/140 mm Hg – 3-kloro-3-metüül-1-buteen 93%; nD20 1,4200; d420 0,887

43–44º C/60 mm Hg – prenüülkloriid 97,6%; nD20 1,4500; d420 0,931

CAS number: 503-60-6.

## Vaata ka
*Prenool
*Allüülsed ühendid
*Hüdrohalogeenimine
*Allüülne isomerisatsioon
*Termodünaamiline versus kineetiline kontroll
Elmar Siirde

**Elmar-Leonhard Siirde** (enne eestistamist 1935 **Elmar-Leonhard Siirmann**; 9/22. aprill 1910 Tallinn – 12. november 1988 Tartu) oli eesti arstiteadlane ja kõrva-nina-kurguarst, 

Lõpetas 1938 Tartu Ülikooli. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi Põhjala. Oli aastast 1965 samas professor.

## Isiklikku
Tema vend oli Tallinna Tehnikaülikooli keemiaprofessor Enno Siirde.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Elmar Siirde (1910–1988) haud
Ernst Saareste

**Ernst Julius Saareste** VR I/3 (kuni 1923 **Ernst Julius Saaberg**; 9. jaanuar (vkj)/21. jaanuar 1892 Märjamaa vald, Märjamaa kihelkond, Läänemaa – 25. november 1944 Halle, Saksamaa) oli eesti arstiteadlane ja otorinolarüngoloog.

## Elulugu
Ta oli õpetaja poeg.

Ta lõpetas 1913. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi ja 1917. aastal Petrogradi Sõjameditsiiniakadeemia. Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas 1. ratsapolgu vanemarstina. 

Pärast sõda oli ta Tartu Ülikooli stipendiaat ning õppis röntgenoteraapiat, 1921 ja 1923 täiendas ta end erialaselt Berliinis, 1931 Bordeaux's, samuti Heidelbergis ja Pariisis. 1924. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis meditsiinidoktori väitekirja "Kõrvahaigused ja kuulmisrikked Tartu koolilastel".

1919–1920 oli ta Tallinna Kaarli Gümnaasiumi kooliarst, 1920 Sõjaväe Tervishoiu Valitsuse tervishoiustatistika osakonna ülem, 1920–1924 TÜ kõrva-, nina- ja kurguhaiguste õppetooli ja polikliiniku vanemassistent, 1925 eradotsent, 1926–1934 dotsent, 1934 erakorraline professor, 1936–1944 professor, 1938–1939 ka arstiteaduskonna dekaan. 1944 läks ta Saksamaale.

## Teadustöö
Saarestet peetakse otorinolarüngoloogia kirurgilise suuna ja koolkonna rajajaks Eestis. Ta tegeles ka audioloogiaga. 1927–1935 oli ta Tartu Eesti Arstide Seltsi esimees.

## Teoseid
* Eesti Vabaduse sõda XI. 1918 – II. 1920. Tervishoidline osa (kaasautor). Tallinn 1921
* Kuulmisvõime proovimine eestikeelse kõne abil. // Eesti Arst (1925) 2
* *Zur Behandlung der Kehlkopftuberkulose mit Sanocrysin*. // Mschr. Ohrenheilk Laryngo-Rhionologie (1927)
* Raskelt kuuljate laste õpetamise korraldamisest. // Eesti Arst (1930) Lisa
* Kogemusi otoloogiliste trepanatsioonide alalt 10 aasta jooksul (1921.–1931. a.). // Eesti Arst (1932) 7
* *Zur Klinik und Bakteriologie der akuten Mastoiditis*. // Folia Neuropath. Est. XV–XVI (1935)
* Isiklikke kogemusi otogeensete ajuabtsesside ravi alalt ülikooli kõrva-nina-kurgukliinikus 17 aasta vältel (1921–1938). // Eesti Arst (1938) 9
* Isiklikke kogemusi kõrvavähkide esinemises nooremail isikuil. // Eesti Arst (1939) 1

## Tunnustus
* Vabadusristi I liigi 3. järk

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Tartu 1994. Kd III, lk 527
* Eesti entsüklopeedia, kd 8, lk 288; kd 14, lk 449
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn 1982 III, lk 146, 151
* Eesti organiseeritud arstkond 1912–1937. Tartu 1938, lk 179, 181, 201–202
* Pullat, Raimo. Lootuste linn Peterburi ja eesti haritlaskonna kujunemine kuni 1917. Tallinn 2004, lk 186, 190, 191, 363, 446
* Сийрде Э. К. 80 оториноларингологии в ЭССР. // Тр. V конф. оториноларингологов ЭССР. Трт, 1973, lk 3–5
* Käbin, I. Die medizinische Forschung und Lehre and der Universität Dorpat/Tartu 1862–1940. Ergebnisse und Bedeutung für die Entwicklung der Medizin. Lüneburg 1996, lk 477, 511
* Jents, A. Eesti kõrva-nina-kurguarstide koosolek Tartus professor Ernst Julius Saareste 100. sünniaastapäeva tähistamiseks. // Eesti Arst (1992) 3, lk 227–228
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn 1997, lk 468–469
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Tartu 2004, lk 285, 303

## Välislingid
*
*
Jakob Lepik

**Jakob Lepik** (20. juuli 1891 Viljandimaa – 26. aprill 1936 Tartu) oli eesti ärimees.

Ta oli raamatukaupluse ja trükikoja omanik Valgas ning Valga postkontori ülem. Ta oli üks Oskar Lutsu parimaid sõpru. Oskar Luts pühendas raamatus "Kevade" Jakop Lepikule tegelase, kes on Rätsep Kipel, teisisõnu Lepik tagurpidi. 

## Isiklikku
Tema naine oli Olga Lepik, tütred Virve ja Maiu ning pojad Hillar ja Vello.

1939. aastal küüditati kogu Lepikute pere Siberisse. 1947. aastal tuli tütar Virve ainsana Siberist tagasi, kuna teised surid. Virve abiellus Semjon Ubei-Koniga ning sai kaks poega: Alexander ja Toomas Ubei-Kon. Virve suri 2012. aastal 96-aastaselt Valga haiglas.

## Viited

## Kirjandus
* Valga ärimees J. Lepik. Uus Eesti, 27. aprill 1936, nr. 113, lk. 3.
Pessimistlik induktsioon

**Pessimistlik induktsioon** ehk **pessimistlik metainduktsioon** on teadusfilosoofias realismivastane argument, mille järgi teadusliku teooriate edukus (ennustusvõime, seletusjõud) ei anna veel tunnistust tema tõesusest. Paljud väga edukad teooriad on välja tõrjutud veel edukamate teooriate poolt, mis on eitanud eelmiste teooriate poolt postuleeritud teoreetiliste objektide olemasolu, nii et võib oodata, et ka praeguste teooriate asemele tulevad uued teooriad, mis postuleerivad hoopis teistsuguseid mittevaadeldavaid teoreetilisi objekte.

See on üks tugevamaid realismivastaseid argumente. 

Seda laadi argumenti on esitanud teiste hulgas Pierre Duhem, Henri Poincaré ja Larry Laudan. Tänapäeval tuntud eksplitsiitsel kujul esitas selle esimesena Laudan 1981. aastal.   

Realistide väitel me oleme õigustatud uskuma, et meie praegused edukad teooriad on tõesed või ligikaudu tõesed, kusjuures ligikaudne tõesus tähendab, et nende teooriate kesksed terminid tõesti osutavad millelegi. Pessimistlik induktsioon õõnestab realisti õigustust oma episteemilisele optimismile ajaloolise vastunäitega. Larry Laudani väitel on teaduse ajalugu surnuaed, kus puhkavad kunagi empiiriliselt edukad teooriad, mille kesksed terminid osutusid mitte millelegi osutavateks. Näiteks 18. sajandil olid valguse eetriteooria ja humoraalne teooria meditsiinis uskumatult edukad, ometi ei usu me enam eetri olemasolu ega taha neid teooriaid nimetada ligikaudselt tõesteks. Laudan väidab, et kui mineviku edukasd teooriad on osutunud vääradeks, siis meil pole alust uskuda realisti väidet, et meie praegused edukad teooriad on ligikaudselt tõesed. 

Ei saa otseselt näidata, et varasemad edukad teooriad on väärad. Võib ainult öelda, et varasemad ja praegused edukad teooriad on omavahel vastuolus, mistõttu nad ei saa kõik tõesed olla. Sellest aga piisab, et öelda, et teooria empiiriline edukus ei saa olla  tema (ligikaudse) tõesuse usaldatav tunnus. Niisiis pole ka põhjust pidada praegusi edukaid teooriaid (ligikaudselt) tõesteks.      

## Kirjandus
*Larry Laudan. A Confutation of Convergent Realism. – *[[Philosophy of Science]]*, 1981, nr 1, lk 19-49. Ümbertrükk: David Papineau (toim). *Philosophy of Science*, New York: Oxford 1996, lk 107–138.
Indikaatorliik

**Indikaatorliik** ehk **tunnusliik** on bioloogiline liik, mis on tundlik keskkonnategurite muutuste suhtes. Näiteks iseloomustab indikaatorliigi olemasolu (ja ka tema suhteline arvukus) vastava ökosüsteemi, koosluse vm. seisundit, olgu seal siis haiguspuhang, saastumisnähud, liikidevaheline konkurents, kliimamuutus jne. 

Indikaatorliike kasutatakse bioindikatsioonis ja nad moodustavad olulise osa bioindikaatoreist.

## Nõuded esinduslikule indikaatorliigile
W. N. Harmani järgi peaks indikaatoriliigid vastama järgmistele nõuetele:
:1. olema hõlpsasti määratavad uurija poolt, kes pole selle taksonoomilise rühma süstemaatika eriteadlane; 
:2. liik peab olema enamikus temale sobivates biotoopides arvukas ja levinud suurel geograafilisel alal; 
:3. liigil peab olema kitsapiiriline nõudlus mingi keskkonnateguri suhtes ja see nõudlus peab olema ühesugune kogu levila piires; 
:4. liik peab olema suhteliselt pika eluaega; 
:5. liik peab olema kas sessiilne või väheliikuv, s.t mitte suutma keskkonnatingimuste järsu muutumise korral vahetada kiiresti oma elupaika. See seab piirid paljudedele potentsiaalsetele indikaatororganismidele.

## Vaata ka
*Bioindikaator

## Viited
Veneetsia laht

**Veneetsia laht** (ka *Venezia laht*) on laht Aadria mere põhjakaldal. 

Laht piirneb läänes Po deltaga ja idas Istra poolsaarega. Lahe loodekaldal asub Veneetsia laguun.

## Vaata ka
*Itaalia lahtede loend
Assuani saar

**Assuani saar** on saar Niiluse 1. kärestikust allavoolu.

Saare pikkus on umbes 1200&nbsp;m, laius umbes 400&nbsp;m. Saar on kaljune, ulatub umbes 12&nbsp;m üle jõepinna. Kuulub Egiptusele.
Karl Kangro

**Karl Kangro** (1862 Tartu – 11. mai 1935 Riia) oli eesti loomaarst.

Ta lõpetas Tartu veterinaarinstituudi, oli aastatel 1894–1897 Pärnu ja alates 1897. aastast Riia linna loomaarst, töötas alates 1921. aastast Läti Ülikoolis (alates 1928. aastast professor).

## Viited

## Kirjandus
* Riias suri professor K. Kangro. Kaja, 14. mai 1935, nr. 112, lk. 3.
Rebane (täpsustus)

* **[[Rebane]]** on kiskjaliste seltsi kuuluv loom samanimelisest perekonnast.
* **[[Rebane (perekond)|Rebane]]** on kiskjaliste perekond koerlaste sugukonnast.
* **[[Rebane (tähtkuju)|Rebane]]** on tähtkuju.
* **[[Rebane (noorliige)|Rebane]]** on üliõpilasorganisatsiooni noorliige ja ülikooli esmakursuslane.
* **[[Rebane (perekonnanimi)|Rebane]]** on perekonnanimi.

## Vaata ka

* Libarebane, tegelane Hiina folklooris.
* Rebaseromaan
* Reinuvader Rebane
* Mozilla Firefox, veebibrauser, mille hüüdnimi on "tulirebane".
Hercule Poirot (telesari)

**"Hercule Poirot"** on Suurbritannia telesari, mis põhineb Agatha Christie kriminaalromaanidel. Sarja nimitegelast kehastab David Suchet. 

Aastatel 1989–2013 valminud kriminaalsari jõudis algupäraselt eetrisse kanalil ITV1. Kokku toodeti sarja 70 osa.

Eestis on telesarja näidanud Eesti Televisioon.

## Osatäitjad
Väidetavalt soovitas David Suchet'd Hercule Poirot' rolli Agatha Christie perekond, kes nägi teda lühisarjas "Blott on the Landscape". Enne võtete algust luges Suchet läbi kõik romaanid ja lühijutud, kus Christie Poirot'st oli jutustanud ning tegi Poirot' isikuomaduste põhjal hulga märkusi, et hiljem rolli võimalikult hästi sisse elada.

Teiste korduvate tegelaste osatäitjad:
* Hugh Fraser – Arthur Hastings (1989–2013)
* Philip Jackson – vaneminspektor Japp (1989–2013)
* Pauline Moran – Felicity Lemon (1989–2013)
* Zoë Wanamaker – Ariadne Oliver (2006–2013)
* David Yelland – George (2006–2013)

## Jaod
Esimese, teise, kolmanda ja viienda hooaja jaod, välja arvatud "Hädaoht varitseb End House'is" ja "Salapärane mõrv Stylesis", kestavad 52 minutit. Kaks nimetatud jagu ja kõikide ülejäänud hooaegade jaod kestavad 103 minutit.

52-minutised osad põhinevad Agatha Christie lühijuttudel, mis on enamjaolt 1920. aastatel avaldatud. Lugude mugandamise käigus on tegevustikke oluliselt ilustatud ning mõni lugu leiab ekraniseeringus 1920. aastate asemel aset 1930. aastatel. Nii mainitakse telesarjas selliseid 1936. aasta ajaloolisi sündmusi nagu Fred Perry võit Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel ja Jarrow' protestimarss.

103-minutised jaod põhinevad Christie romaanidel. Nende jagude eetrisse jõudmise ajaline järjestus erineb märgatavalt romaanide ilmumise omast. Nii nagu lühijuttude puhul, on ka romaanide tegevustiku toimumisaega ühe või kahe aastakümne võrra edasi nihutatud.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Eduard-Richard Villmann

**Eduard-Richard Villmann** (28. august 1882 Elistvere Tartumaa – 4. aprill 1942 Irkutski oblast) oli Venemaa Keisririigi ja Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 
 
Pärast Moskva Aleksei junkrukooli lõpetamist 1902. aastal teenis ta Irkutskis 25. Ida-Siberi kütipolgus. Villmann võttis alamleitnandina osa Vene-Jaapani sõjas Port Arturi kaitsmisest ning lahingus 12. juulil 1904 kindluse 3. fordis jaapanlaste rünnaku tõrjumisel ilmutatud vahvuse eest autasustati teda Püha Georgi ordeni IV klassiga. Vastavalt ordeni statuudile sai temast automaatselt Venemaa keisririigi pärusaadlik. Venemaa keisririigi Senati heraldika departemangu otsusega 15. oktoobrist 1909 a. tunnistati Villmann Püha Georgi ordeni 4. järgu kavalerina pärusaadlikuks, õigusega olla kantud aadlisuguvõsaraamatute 2. ossa, vapp omistati 21. detsembril 1912 a. ja kanti Venemaa impeeriumi aadlisuguvõsade üldise vapikogumi 19. osasse.

Enne Esimest maailmasõda teenis Villmann Tartus 95. Krasnojarski polgus. Ta oli tuntud tegelane ka Tartu eesti seltskonnas, sest Postimees jälgis aastatel 1914–1915 oma veergudel mitme kuu vältel tema sõjateed. Ta oli üks esimesi eestlasi, kes õppis Peterburis Nikolai Kindralstaabi Akadeemias (seda siiski lõpetamata). Maailmasõjast võttis Villmann osa 271. Krasnoje Selo polgu roodu- ja pataljoniülemana. Saanud kevadel 1915 lahingus raskesti haavata, langes ta austerlaste kätte vangi. 

Pärast Eesti iseseisvumist ja Eestisse naasmist oli Villmann tegev Peastaabi juures inglise ja prantsuse keele tõlgina. Aprillis 1919 pöördus ta sõjaministri poole järgmise kirjaga: "Sellega kannan ette, et ma aprilli kuus 1915. a, nagu teenistuse lehest näha on, kapteniks olen tõstetud vanusega 13.08.1913. Kui St. Georgi ordeni kavaleril on mul õigus selle ordeni statuudi põhjal järgmist aukraadi kohe aasta pärast saada. Sellepärast palun mind alampolkovnikuks tõsta vanusega 13.08.1915."

Sõjaminister rahuldaski Villmanni taotluse ning ülendas ta vastavalt Georgi statuudi § 48 alampolkovnikuks. Riiki, mille ordeni statuudist käis jutt, ei olnud tegelikult enam olemas, kuid ordeni kuulsus ja privileegid elasid edasi. 

Kolonelleitnant Villmann lahkus sõjaväeteenistusest 1921. aastal, asudes elama Läänemaale Martna valda. 

1941. aastal ta arreteeriti ning mõisteti kontrrevolutsioonilise tegevuse eest 10 aastaks vangi. Villmann suri 4. aprillil 1942 Irkutski oblastis.

## Viited
Tsopa järv

**Tsopa järv** ehk **Põrmu järv** (ka *Põrmujärv, Kogrejärv*) on looduslik järv Võrumaal Võru vallas. Järv asub keset muidu tasast ja lagedat Navi küla, küllalt sügavas, pikas ja järskude kallastega orus. Järve läbib Tsopa oja.

## Välislingid
*
Andrei Krasnoglazov

**Andrei Krasnoglazov** (sündinud 13. aprillil 1964 Moskvas) on Tallinnas asuva Puškini Instituudi juhataja.

## Isiklikku
Ta on abielus Inga Mangusega. Neil on tütred Katriin ja Annett Mangus.Mõlemad tütred käivad Tallinna 21.Koolis.

## Välislingid
* Krasnoglazov: Eesti on sunnitud venelased assimileerima Postimees, 13. september 2007
* Koolilõpetajad ei kasuta tasuta kohti Venemaa ülikoolides ERR, 11. juuli 2008
* Tallinnas avatakse neljapäeval Vene infokeskus Tallinna Postimees, 16. detsember 2008
* Vene keel teeb venelase ehtsaks Õpetajate Leht, 11. september 2009
Vabapind

**Vabapind** on veepind, mis on kokkupuutes atmosfääriga ja seetõttu selle rõhust mõjutatud. 

Tavaline veekogu pind on vabapind.
Oma hinge nead

**"Oma hinge nead"** on Driveni ja venekeelset muusikat viljeleva räpiduo South-Dwa koostöös valminud eestikeelne singel.
 
24. märtsil 2009 toimus singli esitlus Radio Manias. Stuudios olid kohal Rando ja Kristo.
Aleksander Starkopf

**Aleksander Starkopf** (1885 – 11. mai 1940 Tallinn) oli endise ja uue Kohila valla vallavanem aastail 1914–1918, 1921–1923 ja 1937–1940, Väljapere talu peremees ja Kohila põllumeeste konvendi esimees.

Ta maeti 15. mail 1940 Hageri kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Kohila vallavanem Aleksander Starkopf. *[[Uus Eesti]]* nr. 126, 14. mai 1940, lk. 9.
Ivar Viil

**Ivar Viil** (12. jaanuar 1930 Tallinn – 12. jaanuar 1991 Tallinn) oli eesti keemik ja raadioajakirjanik.

Ta õppis Prantsuse Lütseumis, Tallinna 27. algkoolis ja Tallinna 10. Keskkoolis, mille lõpetas aastal 1948. Lõpetas TPI keemiainsenerina.

Ivar Viil oli ka Eesti Raadio "Tarkade klubi" liige.

Ivar Viil suri 12. jaanuaril 1991 Tallinnas ja maeti 17. jaanuaril 1991 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Töid
И. Вииль, М. Корв, И. Кудрявцев, А. Мянник, Г. Степанова, Т. Томсон, И. Тянав, С. Файнгольд, А. Ханнус. Получение опытных партий моющих веществ на сланце-химическом комбинате "Кивиыли". Научно-технический отчет. Autoriseeritud masinakiri 1961
## Isiklikku
Tema isa oli Eesti ohvitser (kapten) Karl Viil (30. mai 1901 – 19. juuni 1943 Norilsk). Tema poeg oli diplomaat Eero Viil (1963–2019).

## Viited
Aleksandr Aleksandrov (helilooja)

**Aleksandr Vassiljevitš Aleksandrov** (vene keeles Александр Васильевич Александров; 13. aprill (1. aprill vkj) 1883 Prahhino küla Rjazani lähedal – 8. juuli 1946 Berliin) oli vene helilooja, pedagoog ja dirigent, sõjaväemuusik (kindralmajor).

Aleksandrovi muusikaõpingud algasid Peterburi õukonna laulukapellis. 1900. aastast õppis ta kompositsiooni Aleksandr Glazunovi ja Anatoli Ljadovi juures, kuid katkestas haiguse tõttu. Aleksandrov jätkas õpinguid Moskva konservatooriumis Sergei Vassilenko kompositsiooniklassis. 1916. aastal õppis ta laulmist Umberto Masetti juures. 

Aleksandrov töötas aastatel 1906–1909 ja 1913–1916 Tveris, kus lõi muusikakooli juurde ka koori. Aastast 1918 töötas ta Moskva konservatooriumis pedagoogina, 1918–1922 Moskva Päästja Kristuse katedraali koorijuhina, aastast 1922 oli ta koori- ja sõjaväeansamblite dirigeerimise professor, 1922–1928 ka kammerteatri koormeister, 1926–1930 Riikliku koorikapelli (praegu A. A. Jurlovi nimeline Venemaa Riiklik Akadeemiline Koorikapell) dirigent. Ta asutas (koos F. N. Danilovitši ja P. I. Iljiniga) 1928. aastal M. Frunze nimelise Punaarmee Keskmaja juures Punaarmee lauluansambli (praegu A. V. Aleksandrovi nimeline Venemaa Armee Laulu- ja Tantsuansambel), oli selle muusikaline juht ja alates 1935. aastast ülem, kunstiline juht ja peadirigent.

Suure Isamaasõja ajal lõi ta laulu "Püha sõda" ("Священная война") ja teised kuulsaks saanud laulud. Aleksandrov oli ka NSV Liidu hümni (praeguse Venemaa hümni) viisi autor.

Aastast 1940 oli ta kunstiteaduste doktor, alates 1943 kindralmajor. 

Aleksandr Aleksandrov suri Saksamaal ringreisil olles.

## Looming
*Sümfoonia (1912)
*Ooper "Näkineid" Puškini järgi (konservatooriumi lõputöö 1913)
*"Ivan Groznõi surm" A. Tolstoi järgi (1913)
*Sümfooniline poeem "Surm ja elu" (1916)
*"Poeem Ukrainast" (1943)
*Nõukogude Liidu hümn (1943)
*Laulud "Püha sõda" jt
Eukarüootne rakk

**Eukarüootne rakk** ehk **päristuumne rakk** on üks kahest peamisest elusorganismidel esinevast rakutüübist (teine on prokarüootne rakk).

Eukarüootsetel rakkudel on eristunud rakutuum ja membraansed rakuorganellid (näiteks mitokondrid ja kloroplastid). 

Eukarüootsed on taime-, looma-, seene- ja paljude protistide rakud.

## Vaata ka
*Prokarüootne rakk
Prokarüootne rakk

**Prokarüootne rakk** ehk **eeltuumne rakk** on üks kahest peamisest organismidel esinevast rakutüübist (teine on eukarüootne rakk). Prokarüootsetel rakkudel puudub rakutuum ja membraansed organellid. Samuti on nad suuruselt oluliselt väiksemad kui eukarüootsed rakud. Prokarüootsed on bakterite ja arhede rakud.

Prokarüootsete rakkude uurimine sai võimalikuks alles 20. sajandi keskpaigast, sest varem puudus selleks sobiv tehnika.

## Prokarüootsete rakkude tunnusjooned
### Alati eksisteerivad struktuurid
***Raku sein** ümbritseb rakku ja kaitseb rakku lõhkemise eest. See koosneb süsinikuhüdraadi ja aminohappe segust.
***Plasma membraan** kontrollib materjalide liikumist rakust sisse ja välja. Mõned ained pumbatakse sisse ja välja aktiivse transpordi abil.
***Tsütoplasma** membraani sees sisaldab kõiki ensüüme, mis on vajalikud raku keemiliste reaktsioonide jaoks. See sisaldab ka geneetilist materjali.
***Kromosoom** on rakus tsütoplasmas, nukleoidi regioonis. DNA pole seotud ühegi valguga (DNA prokarüootses rakus on *paljas*). Bakterid sisaldavad lisaks väikseid DNA ringe, mida nimetatakse plasmiidideks. Viimased paljunevad iseseisvalt ja võivad ühelt rakult teisele üle minna.
***Ribosoomid** leiduvad prokarüootsetes rakkudes, kus nad sünteesivad valke. Neid esineb suurel hulgal rakkudes, mis aktiivselt toodavad valke.

## Vaata ka
*Eukarüootne rakk
Angloameerika

**Angloameerika** (varem eesti keeles *Anglo-Ameerika*) on Ameerika osa, mille koloniseerisid peamiselt inglased ning kus tänapäeval on peamiseks keeleks inglise keel. Harilikult peetakse Angloameerika piirkonda kuuluvate maade all silmas Ameerika Ühendriike ja Kanadat.

## Vaata ka
* Ladina-Ameerika
Antarktise jääkilp

**Antarktise jääkilp** on Antarktise mandrit kattev liustik.

Antarktise jääkilp on üks kahest Maa jääkilbist, teine katab Gröönimaad. Antarktise jääkilp on maailma suurim liustik, mis katab umbes 98% Antarktise mandrist. Jääkilbi maht on 30 miljonit kuupkilomeetrit, mille täielikul sulamisel tõuseks maailmamere tase üle 60 meetri. Viimasel kümnendil on täheldatud, et on intensiivistunud jääpankade, sealhulgas suurte ja ülisuurte eraldumine Antarktika liustikest, mis on oletatavasti praegu toimuva globaalse soojenemise tagajärg.

Jääkilbi keskmine paksus on 1790 meetrit, suurim paksus on 4500 meetrit.
Demograaf

**Demograaf** ehk **rahvastikuteadlane** on demograafia alal töötav teadlane.

## Demograafiks õppimine
Eesti üks juhtivaid demograafe Kalev Katus sai  väljaõppe Moskva Riiklikus Ülikoolis poliitilise ökonoomia erialal õppides demograafia õppekava läbides. Sama õppekava on läbinud Arvo Kuddo.   

Demograafia alane doktoriõpe Eestis toimub Tallinna Ülikooli Eesti Demograafia Instituudis. Sellele pani aluse Kalev Katus. Demograafia ja rahvastikuteadusega seotud aineid saab õppida ja kõiki kraade omandada ka Tartu Ülikoolis.

## Eesti demograafe
*Mare Ainsaar
*Kalev Katus
*Hill Kulu
*Kaljo Laas
*Allan Puur
*Asta Põldma
*Luule Sakkeus
*Ene-Margit Tiit
*Andres Vikat

## Välismaa demograafe
*Sergei Kapitsa
Demograafiline plahvatus

**Demograafiline plahvatus** ehk **rahvastikuplahvatus** ehk **demoplahvatus** on rahvaarvu kiire kasv demograafilise ülemineku tagajärjel. 

Demograafiliseks plahvatuseks nimetatakse ka demograafilise ülemineku teist etappi. Sellisele etapile on iseloomulikud suur sündimus, mis hakkab vähenema etapi lõpus, ja suremuse kiire vähenemine, mistõttu kasvab kiiresti loomulik iive. 

Demograafiline plahvatus järgneb traditsioonilisele rahvastiku taastetüübile ning on iseloomulik Aafrika, Aasia, Ladina-Ameerika ja Okeaania arengumaadele.

## Vaata ka
*Populatsiooniplahvatus
*Ülerahvastus
Punamullad

**Punamullad** ehk **ferralliitmullad** (ld. *ferrum* – raud + ld. *alumen* – alumiinium) on suure mittesilikaatse raud- ja alumiiniumoksiidisisaldusega mullad. Nad on punast, oranži vms sarnast värvi, mida põhjustab suur poolteisthapendite (Fe2O3 ja Al2O3) sisaldus. Vanasti nimetati neid troopika puna- või kollamuldadeks. WRB-süsteemis vastavad neile kaks suurt rühma: Ferralsols ja Plinthosols.

Punamullad on kujunenud troopikas kauaaegse (üle 2 mln aastat) kestva keemilise murenemise tulemusena seal, kus on kujunenud lateriitne murenemiskoorik. Punast värvust põhjustab raud- ja alumiiniumoksiidi rohkus, mille suur sisaldus võimaldab lähtekivimit kaevandada alumiiniumi toorainena.

Mulla tüsedus on üle 6, kohati üle 10 meetri. Palav ja väga niiske ekvatoriaalne või troopiline mereline kliima soodustab rikkaliku taimestiku kasvamist ja taimejäänuste kiiret lagundamist, aga igapäevased tugevad hoovihmad uhuvad tekkinud huumuse ülemistest mullahorisontidest välja. Samuti võtavad kõrged ja võimsad puud taimejäänuste lagundamisel vabanenud toitained taas kasutusele. Selletõttu on punamulla huumushorisont väga õhuke ja huumusevaene. Selle asemele tekib mulla ülemisse ossa valkjas leedehorisont. Punamullad võivad olla erineva happelisusega.

Keemilise murenemise käigus eemalduvad mullast keemilised elemendid järgmises järjekorras: alguses kaltsiumi, pärast naatriumi, magneesiumi, kaaliumi ja isegi räni ühendid (mineraalidest vabanenud ränihape H4SiO4). Siis tekib kaoliniitsavi, mille koostises domineerib väheaktiivse murenemise lõppsaadus savimineraal kaoliniid. Punamuldadele on iseloomulik väike neelamismahutavus, mille tõttu nad ei suuda toitaineid kinni hoida, ja see ka soodustab mulla läbiuhtumist.

Punamuldi on nimetatud huumusevaesteks ja väheviljakateks, kuid nende huumusesisaldus ja produktiivsus sõltub mullatüübist. Ka lõimise ja mullaprofiili ehitus sõltub mullatüübist.

Punamullad põllumajanduseks eriti ei sobi oma vähese viljakuse tõttu. Siiski on neid tänapäeval hakatud ulatuslikumalt kasutama, aga selleks on vaja põllule lisada lupja ja väetist, mistõttu seda tehakse eelkõige pisut jõukamates riikides, näiteks Brasiilias.

Punamuldade tüübid on Ferralsols, Alisols, Nitisols, Acrisols ja Lixisols.

## Punamuldade levik

Punamullad on levinud Aafrika keskosas, Lõuna-Ameerika põhjaosas, vähem Kagu-Aasias. Nad katavad kogu maismaast umbes 17%. Austraalias on piirkondi, mis varem olid kaetud vihmametsaga, aga on nüüd muutunud nii kuivaks, et punamullast on saanud raudkivi.

## Viited

## Välislingid
*Märksõnu mullateadusest ja ökoloogiast Eesti Maaülikooli mullamuuseumi kodulehel
Geostatsionaarne satelliit

**Geostatsionaarne satelliit** on Maa tehiskaaslane, mis jääb maapinna suhtes ühe ja sama punkti kohale.

## Orbiit

Geostatsionaarsete satelliitide orbiit on maapinnast 36 000&nbsp;km kõrgusel ekvaatori kohal asuv vöö. Selles alas on satelliitide tiirlemisperiood täpselt üks tiir ööpäevas, mistõttu nad paistavadki maalt vaadatuna paigalseisvad. 
Geostatsionaarsed satelliidid peavad püsima selles alas, et ainsa neile mõjuva jõu – gravitatsiooni – põhjustatud ringliikumisel oleks täpselt õige kesktõukejõud.

Kesktõmbekiirendus on seoses orbiidi raadiuse ja satelliidi kiirusega: a={v^2}/{r}, kus a on kesktõmbekiirendus, v satelliidi kiirus ja r kaugus maakera keskpunktist.
Raadiusest tuleneva orbiidi, mille pikkus on {2\pi} {r}, peab satelliit läbima ühe ööpäevaga. 
Kuna ka gravitatsiooni tugevus ja sellest tulenev kesktõmbekiirendus sõltuvad orbiidi raadiusest, ongi geostatsionaarsetel satelliitidel ainult ühe võimaliku kõrgusega orbiit (lisaks orbiidile, mis asub maakera keskpunktist täpselt maakera raadiuse kõrgusel ehk maapinnal).

Geostatsionaarsed satelliidid peavad asuma otse ekvaatori kohal, kuna kõigi maa kaaslaste orbiitide keskpunktid asuvad maa keskpunktis. Ainus selline orbiit, mis liigub maa pöörlemissuunas, asub ekvaatori kohal.

### Orbiidi püsivus

Erinevatel põhjustel on geostatsionaarsete satelliitide keskmine eluiga 10–15 aastat.
Satelliitidel esinevad väiksed kõrvalekalded, mis tulenevad nii Kuu kui Päikse gravitatsioonist ning sellest, et Maa pole ideaalne kera. Need vead parandatakse satelliidil asuvate mootoritega. Kui satelliidil kütus otsa saab, kaldub ta planeeritud orbiidist kõrvale ning võib ohustada teisi satelliite. Sellise olukorra vältimiseks liigutatakse satelliit enne kütuse lõppemist harilikult kõrgemale orbiidile.

## Kasutusalad

Ühe geostatsionaarse satelliidi signaal katab 42% maakera pinnast ning kolm satelliiti suudavad katta terve maakera, kui välja arvata väiksed alad pooluste lähedal. Neid kasutatakse ilma- ja sidesatelliitidena.
Satelliidi kõrgusest tulenev viivitus sides on ligikaudu veerand sekundit, mis on telekommunikatsiooni kasutamisel küllaltki suur ebamugavus.
Geostatsionaarse satelliidi suurim pluss seisneb selles, et tema poole suunatud antenne ei pea liigutama, mis teeb nad palju odavamaks, kui on pidevalt satelliite jälgivad antennid.

## Viited
Sepapaja tänav

**Sepapaja tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis. 

Tänava nimetus on kinnitatud Tallinna Linnavalitsuse 19. märtsil 2003 määrusega endisel Dvigateli masinatehase territooriumil. 

Tänaval asuvad büroo- ja laohooned.
## Galerii

File:Tallinn Sepapaja street 2.jpg|Sepapaja 2, Selveri poehoone, algne Dvigateli tehase tootmistsehh
File:Sepapaja 10 põhjakülg.jpg|Lammutatud, endise Sepapaja 10 hoone põhjakülg, algne Dvigateli tehase tootmistsehh
File:Памятник 380-ти работникам завода «Двигатель», Таллин.jpg|Dvigateli tehase tööliste mälestusmemoriaal
File:Памятник 380-ти работникам завода «Двигатель» Таллин 2.jpg|
File:Памятник 380-ти работникам завода «Двигатель» Таллин 1.jpg|
File:Памятник 380-ти работникам завода «Двигатель» Таллин 3.jpg|

## Viited

## Välislingid
* Ülemiste City
August Siller

**August Siller** (kuni 11. aprill 1935 **Schiller**; 20. november (vkj)/ 2. detsember 1892 Rõngu kihelkond, Tartumaa – 21. august 1960 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major) ja hiljem Saksa sõjaväelane, 42. Kaitse Pioneeripataljoni ülem.

Ta õppis aastatel 1934–1939 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Ta sai majoriks 24. veebruaril 1938.

Juulis 1944 Siller haigestus, pataljoniülemana hakkas teda asendama Johannes Pedaja. Punaarmee üksused murdsid septembris 1944 Emajõe rindest läbi ja lõid ka selels rindelõigus asunud pataljoni puruks. Pataljonis teeninud eestlased ilmselt suures osas põgenesid ja läksid koju. Väidetavalt kuulutati kogu 42. pataljoni koosseis seetõttu  väejooksikuteks ja neid otsiti taga.

Ka endine pataljoniülem Siller arreteeriti lausa sõjaväehaiglas Haapsalus ning viidi Saaremaa kaudu Saksamaale. Seal mõisteti talle 170 aastat sunnitööd. Ta vabastati koonduslaagrisst 1945. aastal ja naasis repatriandina [Nõukogude okupatsioon Eestis (1944–1991)|NSV Liidu poolt okupeeritud Eestisse].

Ta arreteeriti 2. veebruaril 1946 ja talle määrati 10 aastat. Oli Dubravlagis Mordva ANSV-s.

1960. aastal tuli ta lõpuks Eestisse tagasi, kuid suri samal aastal Tallinnas.

## Viited

## ''Personalia''
*Asse Soomets. "Mälestusi isast". Videvik nr 14, 2. aprill 2009. Lk 2–3

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Ohvitseride andmekogu
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Rõngu kalmistul
Paastumaarjapäev

**Paastumaarjapäev** on ristiusu püha, mida tähistatakse 25. märtsil.

Paastumaarjapäeva teemaks on ingel Gabrieli ilmumine neitsi Maarjale, et kuulutada Jeesuse sündimist. Sellest tuleb ka püha nimetus. Maarja saadud tõotuses avaldub Jumala armu kogu rikkus.

Nagu paljud Vana testamendi isikud annab Maarja end tervikuna Jumala käsutusse. Ta teeb seda teadlikult ja väljendab oma nõusolekut: „Vaata, siin on Issanda teenija, sündigu mulle Sinu sõna järgi!” Maarjapäevade reas on tähistatud ka Maarja külaskäigupäeva (varem 2. juuli, kalendrireformi järel 31. mai), mille piibellikuks aluseks on Maarja külaskäik Ristija Johannese ema Eliisabeti juurde (Lk 1:36–55). Kuna selle püha eraldi tähistamine ei ole luterlikus kirikus Eestis tänapäeval reeglipärane, on nimetatud tekst võetud paastumaarjapäeva 2. ja 3. lugemisaasta evangeeliumiks.

Püha on tuntud ka eesti rahvakalendris. 

Rahvapärimuse järgi paastumaarjapäeval lasti kanad ja sead välja, et nad ennast ise toidaks. Tüdrukud võisid aita magama minna ja poisid võisid esimest korda ehale minna.

## Vaata ka
* Marjapunapäev
* Varesepäev

## Välislingid
*Arne Hiob. Maarjapäev kutsub meid mõtlema Jeesuse emale, Eesti Kirik, 23. märts 2010
*Paastumaarjapäeva tähistamine Eestis Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu
*Paastumaarjapäev Eesti rahvakalendris
Arvjoonis

**Arvjoonis** on joonis, millel kujutatakse arvandmeid geomeetriliste kujundite (joonte, tulpade, sektorite) süsteemina. Arvjoonised hõlmavad diagramme ja kartogramme. Eristatakse lihtsaid diagramme, mis ülevaatlikul ja sageli lihtsustad kujul näitlikustavad tabeliandmeid, ja analüütilisi arvjooniseid, mida kasutatakse teaduslikuks otstarbeks. 

## Viited