open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Juozas Olekas

**Juozas Olekas** (sündinud 30. oktoobril 1955 Krasnojarski krais) on Leedu poliitik ja arst, alates 26. augustist 2025 Leedu Seimi esimees. 2. juulist 2019 kuni 15. juulini 2024 oli ta Euroopa Parlamendi liige ning aastatel 2006–2008 ja 2012–2016 Leedu Vabariigi kaitseminister. 

Ta sündis Bolšoi Ungutis Mana rajoonis Krasnojarski krais. Aastal 1974 lõpetas ta Vilkaviškises keskkooli. Aastatel 1974–1976 õppis ta Kaunase Meditsiiniinstituudis, aastal 1980 lõpetas ta Vilniuse Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

## Tunnustus
* 2013 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

## Viited
Maasirk

**Maasirk** (*Geospiza*) on perekond linde tangaralaste sugukonnast.

Selle perekonna liigid elavad üksnes Galápagose saartel.

Tänu Charles Darwini uurimistööle said nad tuntuks kui **Darwini vindid**. Darwin oletas, et kõik maasirgud on põlvnenud ühest eellasliigist adaptiivse radiatsiooni tulemusel. Liigid erinevad märgatavalt noka suuruse poolest; liigid ka toituvad erinevalt.

## Süstemaatika
Maasirgu liikide vahel esineb püsivalt väikesel hulgal elujõulisi hübriide.

Perekond *Geospiza* paigutati varem tsiitsitajalaste sugukonda.

Darwini vintideks on nimetatud peale maasirkude ka liike perekondadest *[[Camarhynchus]]*, *[[Certhidea]]*, *[[Pinaroloxias]]*. 

## Liigid
Perekonda kuulub üheksa liiki:
**[[Geospiza acutirostris]]*
**Geospiza conirostris* – kõnnu-maasirk	
**Geospiza difficilis* (*Geospiza nebulosa*) – ahasnokk-maasirk	
**Geospiza fortis* – tume-maasirk	
**Geospiza fuliginosa* – väike-maasirk	
**Geospiza magnirostris* – suurnokk-maasirk
**[[Geospiza propinqua]]*
**Geospiza scandens* – kaktuse-maasirk
**Geospiza septentrionalis* – vampiir-maasirk

## Viited
Stéphane Courtois

**Stéphane Courtois** (sündinud 25. novembril 1947) on prantsuse ajaloolane. Ta on kirjutanud palju kommunismiga seotud teemadel, sealhulgas massirepressioonidest.

4. novembril 2005 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk.

## Publikatsioonid
"Kommunismi must raamat. Kuriteod, terror, repressioonid". 1997. [Courtois on üks autoreid]

## Viited
George Robertson

**George Islay MacNeill Robertson** (sündinud 12. aprillil 1946) on Suurbritannia poliitik. Ta oli 1999–2004 NATO peasekretär.

20. septembril 2004 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.

## Viited
Ion Iliescu

**Ion Iliescu** (3. märts 1930 Oltenița – 5. august 2025 Bukarest) oli Rumeenia poliitik ja riigipea. Ta oli Rumeenia president aastatel 1989–1996 ja 2000–2004, olles esimene president pärast kommunistliku režiimi langemist. 

Iliescu sündis 1930. aastal Oltenitas. Ta õppis Bukaresti Polütehnilises Instituudis ning jätkas õpinguid Moskvas, kus lõpetas 1954. aastal Moskva Energeetikainstituudi. Varajases karjääris tõusis ta esile Rumeenia Kommunistliku Partei ridades, kuid sattus 1970. aastatel vastuollu diktaator Nicolae Ceaușescu poliitikaga ning eemaldati juhtivatelt ametikohtadelt. 

Iliescu sai tuntuks pärast 1989. aasta detsembris toimunud Rumeenia revolutsiooni, mille käigus kukutati diktaator Nicolae Ceaușescu. Seejärel tõusis ta Rahvusliku Päästefrondi juhiks ning ajutiseks riigipeaks. Tema juhtimisel korraldati esimesed vabad valimised ja kehtestati uus põhiseadus. Seejärel valiti ta kahel korral demokraatlikult presidendiks. 

23. oktoobril 2003 autasustas Eesti Vabariik Iliescut Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärgiga, tunnustamaks tema panust Rumeenia ja Eesti vaheliste suhete arendamisse.  Ta on pälvinud ka mitmeid teisi rahvusvahelisi autasusid. 

Tema valitsusaega on saatnud nii tunnustus kui kriitika. Eriti vastuoluline oli 1990. aasta niinimetatud *[[mineriadă]]*: sündmus, mil Bukaresti toodi kaevurid, et vägivaldselt maha suruda valitsusvastased protestid. See tõi kaasa vägivallapuhanguid, inimohvreid ja laialdase rahvusvahelise hukkamõistu. 2018. aastal esitati Iliescule süüdistus inimsusevastastes kuritegudes, mis olid seotud 1989. aasta revolutsiooni järgsete sündmustega, kuid kohtuprotsess ei jõudnud tema elu jooksul lõpule. 

Pärast 2004. aastat taandus Iliescu aktiivsest poliitikast, kuid jäi avalikus elus silmapaistvaks tegelaseks. Ta suri 95-aastaselt 5. augustil 2025 Bukarestis.

## Viited
Hugo Österman

**Hugo Viktor Österman** (eesnime kirjutatud ka **Hugo Viktor**; 5. september 1892 Helsingi – 17. veebruar 1975 Helsingi) oli soome sõjaväelane. Aastatel 1933–1939 oli ta Soome kaitsevägede juhataja.

21. veebruaril 1933 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Oskar Pfungst

**Oskar Pfungst** (21. aprill 1874 Frankfurt – 14. august 1933) oli saksa võrdlev bioloog ja psühholoog.

Pfungst töötas Carl Stumpfi Berliini laboratooriumis vabatahtliku assistendina. Seal paluti Pfungstil uurida hobust nimega Tark Hans, kes väidetavalt oli suuteline lahendama aritmeetikaülesandeid. 1907. aastal avalikustas Pfungst ametliku uurimuse tulemused, millest selgus, et hobune tegelikult ei lahendanud intellektuaalseid ülesandeid. Pfungst täheldas, et Kaval Hans lahendas ülesandeid ümbritsevate inimeste reaktsioonide toel. 
Pfungst avastas uue artefakti – hobune vastab otseselt treeneri mitteteadlikule kehakeelele selleks, et lahendada talle esitatud aritmeetikaülesanne. Treener ise ei olnud sellest teadlik, et ta andis hobusele ülesannete lahendusteks vajalikke vihjeid.

Pfungsti uurimuse auks kannab see anomaalne artefakt Kavala Hansu efekti nime. Sellest uurimusest saadud teadmine on olnud tähtsal kohal näiteks jälgija efekti ja loomade kongitsiooni uurimisel.

Pfungst ei teeninud välja teaduskraadi, kuigi hiljem andis Frankfurdi Ülikool talle meditsiinidoktori aukraadi. Zusne (1984) andmetel avaldas Pfungst kokku "umbes viisteist artiklit".
Janusz Onyszkiewicz

**Janusz Adam Onyszkiewicz** (sündinud 18. detsembril 1937 Lvivis) on Poola poliitik, matemaatik ja endine alpinist. 

Ta on Poola Demokraatliku Partei liige. Ta oli 11. juulist 1992 kuni 26. oktoobrini 1993 ja 31. oktoobrist 1997 kuni 16. juunini 2000 Poola kaitseminister.

1970. aastatel oli ta Poola tippklassi alpinist, kelle parimaks saavutuseks mägironimises on kaheksatuhandelise mäetipu vallutamine. Aastatel 2001–2016 oli ta Poola Alpinismi Assotsiatsiooni president.

## Teadus
1967. aastal sai ta doktorikraadi matemaatikas. Ta on avaldanud artikleid hulgateooria ja mudeliteooria kohta ning esinenud külalislektorina Suurbritannias, Prantsusmaal, Rootsis ja Norras.

## Harrastused
### Speleomatkamine
Ta on tegelenud speleomatkamisega. 1961. aastal laskus ta Lõuna-Poolas Lääne-Tatrates asuvasse Suurde Lumekoopasse. Hiljem on ta laskunud maa-alustesse koobastesse Nõukogude Liidus, Jugoslaavias, Bulgaarias ja Itaalias.

### Alpinism
Alpinismiga hakkas ta tegelema 1957. aastal. Ta võttis osa mägiekspeditsioonidest Himaalajasse, Karakorami ja Hindukuši. Ta tõusis 1972. aastal Nowshāki (7492 m) ning 1974. aastal Korženevskaja (7105 m) ja Ismoili Somoni tippu (7495 m).

1. augustil 1975 ronis ta koos Leszek Cichy ja Krzysztof Zdzitowieckiga Gasherbrum II tippu (8035 m); kümme päeva hiljem tegi koos Alison Chadwick-Onyszkiewiczi, Wanda Rutkiewiczi ja Krzysztof Zdzitowieckiga esmatõusu Gasherbrum III-le (7946 m). 

1976. aastal võttis ta osa Poola mägiekspeditsioonist Karakorami suurimale mäele K2 (8611 m), kuid siin ta tippu ei jõudnud.

## Tunnustus
* Leedsi Ülikooli audoktor
* Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk (23. juuli 2007).

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa Witosława Boretti-Onyszkiewicz (1933–1967) oli geoloogiadoktor ja speleoloog, kes hukkus Gruusias maa-aluses koopas. Tema teine abikaasa Alison Chadwick-Onyszkiewicz (1942–1978) oli Briti alpinist, kes hukkus 1978. aastal Annapurna ekspeditsioonil. Kolmas abikaasa Joanna Onyszkiewicz (s. 1950),  Józef Piłsudski lapselaps, on arhitekt.

## Viited

## Välislingid
Carl Wernicke

**Carl Wernicke** (ka **Karl Wernicke**; 15. mai 1848 – 15. juuni 1905) oli saksa arst, anatoom, psühhiaater ja neuropatoloog. 

## Taust
Ta sai meditsiinikraadi Breslau Ülikoolis 1870. aastal. Hiljem veetis ta kuus kuud Viinis, kus õppis koos neuropatoloog Theodor Meyneryga, kes mõjutas tugevalt Wernicke karjääri. Aastatel 1876–1878 oli Wernicke Karl Westphali assistent psühhiaatria ja närvihaiguste kliinikumis Berlin Charité. Pärast seda rajas ta eraneuropsühhiaatriapraksise Berliinis. 1890 sai ta koha Breslaus ning hiljem täitis ta sarnast rolli ka Halle Ülikoolis (1904). Ta suri aasta hiljem Tüüringi metsas toimunud jalgrattaõnnetuses saadud vigastuste tagajärjel.

## Afaasiauuringud

Paul Broca avaldas leiud ajukahjustustest, mis põhjustasid keele kasutamisega seonduvat defitsiiti. Selle defitsiidiga seotud ajupiirkonda tuntakse Broca alana. Varsti pärast seda hakkas Wernicke tegema uurima aju haiguste mõju kõnele ja keelele. Wernicke pani tähele, et kõik keele defitsiidid ei olnud Broca ala kahjustuse tulemused. Õigemini leidis ta, et kahjustus vasakus tagumises, ülemises temporaalkäärus andis tulemuseks keele mõistmise defitsiidi. Seda ala nimetatakse nüüd Wernicke alaks ning sellega seotud sündroomi tuntakse retseptiivse afaasiana. 

## Eponüümid

* Wernicke afaasia – termin tähendab sensoorset või retseptiivset afaasiat. See on võimetus aru saada kõnest või produtseerida tähenduslikku kõnet, mis on harilikult põhjustatud tagumise ülemise temporaalkääru kahjustusest.
* Wernicke ensefalopaatia – akuutne neuroloogiline düsfunktsioon, mis on põhjustatud tiamiinivaegusest.
* Wernicke pupillide reaktsioon – reetina pimedas osas otsese reaktsiooni puudumine valgusele.
Risto

**Risto** on eesti- ja soomepärane mehenimi ja nime esineb ka lõunaslaavi keeli rääkivates riikides (nt Bulgaarias).

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Risto 1427 mehel. Risto oli Eestis levikult 125. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Risto vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 25,94, ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,23. Risto oli keskmiselt 31naasta vanune (mediaanvanus oli 31).

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Risto 1417 mehel. Risto oli populaarsuselt 123. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Risto Joost, eesti dirigent ja laulja
*Risto Järv, eesti folklorist
*Risto Kallaste, eesti jalgpallur
*Risto Kübar, eesti näitleja
*Risto Mätas, eesti odaviskaja
*...

## Viited
Riho

**Riho** on eestipärane mehenimi ja jaapanipärane naisenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Riho 1702 mehel. Riho oli siis Eestis populaarsuselt 101. mehenimi. Riho oli keskmiselt 48 aasta vanune (mediaanvanus oli 48). Kõige populaarsem oli eesnimi Riho vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 20,95, ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta  24,3.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Riho 3 inimesel.

## Nime kandjaid
*Riho Aljand, Eesti ujumistreener
*Riho Altnurme, Eesti kirikuloolane
*Riho Baumann, Eesti kultuuritegelane
*Riho Breivel, Eesti poliitik ja endine riigiametnik
*Riho Grünthal, Eesti päritolu soome fennougrist
*Riho Hoolma, Eesti teatritegelane
*Riho Illak, Eesti kultuuri- ja sporditegelane
*Riho Järvi, Eesti viiuldaja ja graafik
*Riho Kuld, Eesti sõudja ja skulptor
*Riho Kütsar, Eesti näitleja
*Riho Laanemäe, Eesti ajakirjanik ja diplomaat
*Riho Lahi, Eesti kirjanik
*Riho Laurisaar, Eesti ajakirjanik
*Riho Lilje, Eesti kitarrist ja muusikapedagoog
*Riho Mesilane, Eesti literaat, humorist, raadioajakirjanik
*Riho Mägi, Eesti tuubamängija, pedagoog ja muusikategelane
*Riho Nõmmik, Eesti füüsik
*Riho Oks, Eesti ettevõtja
*Riho Oras, Eesti tehnikateadlane
*Riho Päts, Eesti helilooja, koorijuht, muusikaajakirjanik ja muusikaõpetaja
*Riho Raave, Eesti omavalitsus- ja haridustegelane
*Riho Rosberg, Eesti näitleja
*Riho Saard, Eesti teoloog, kirikuajaloolane ja kultuuriloolane
*Riho Sibul, Eesti muusik
*Riho Terras, Eesti poliitik ja erusõjaväelane
*Riho Unt, Eesti kunstnik, režissöör, stsenarist ja animaator
*Riho Västrik, Eesti dokumentalist, stsenarist, filmiprodutsent ja ajaloolane
*Riho Ühtegi, Eesti sõjaväelane
*Riho-Bruno Bramanis, endine Eesti käsipallur ja käsipallitreener
*...

## Viited
Sten (eesnimi)

**Sten** on Skandinaavia päritolu mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Sten 1442 mehel. Sten oli Eestis populaarsuselt 123. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Sten vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,84 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 17,5. Sten oli keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus oli 23).

1. jaanuari 2024 seisuga oli Eestis eesnimi Sten 1466 mehel. Sten oli populaarsuselt 118. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Sten-Erik Anderson, eesti sõudja
*Sten Andersson, rootsi poliitik
*Sten Esna, eesti võrkpallur
*Sten A. Hankewitz, Eesti ajakirjanik
*Sten Kalder, eesti veemootorisportlane
*Sten Kaldma, eesti jalgpallur ja jalgpallikohtunik
*Sten Karling, rootsi kunstiteadlane ja -kriitik
*Sten Karpov, eesti näitleja
*Sten Kivistik, eesti muusik
*Sten Lassmann, eesti pianist
*Sten Oja, eesti rallikrossisõitja
*Sten Olmre, eesti korvpallur
*Sten Pentus, eesti autosportlane
*Sten Priinits, eesti vehkleja
*Sten Schwede, eesti diplomaat
*Sten-Timmu Sokk, eesti korvpallur
*Sten Sture Noorem, Rootsi regent
*Sten Sture Vanem, Rootsi regent
*Sten Suvio, soome poksija
*Sten Tamkivi, eesti ettevõtja
*Sten Teino, eesti jalgpallur
*Sten-Hans Vihmar, eesti ettevõtja ja poliitik
*Sten Villmann, eesti sõudja
*Sten Zupping, eesti näitleja
*Valle-Sten Maiste, eesti ajakirjanik ja teatrikriitik

## Viited
Jesse Helms

**Jesse Alexander Helms** (18. oktoober 1921 – 4. juuli 2008) oli USA poliitik (vabariiklane).

Ta oli 1973–2003 USA Senati liige.

19. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.

## Viited
Siim

**Siim** on eestipärane mehenimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Siim 2969 mehel. Siim oli populaarsuselt 43. mehenimi. Siim oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli 35). Kõige populaarsem oli eesnimi Siim vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 72,47.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Siim 5 inimesel.

## Nime kandjaid
*Siim Aimla, eesti muusik, koorijuht ja muusikapedagoog
*Siim Kabrits, eesti ettevõtja ja endine poliitik
*Siim Kallas, eesti poliitik
*Siim Kärner, eesti luuletaja, prosaist ja kunstnik
*Siim Liivik, eesti päritolu Soome jäähokimängija
*Siim Lill, eesti luuletaja
*Siim Luts, eesti jalgpallur
*Siim Nestor, eesti ajakirjanik
*Siim Pohlak, eesti ettevõtja ja poliitik
*Siim Poll, eesti muusikapedagoog, pianist ja kontsertmeister
*Siim Raie, eesti riigiametnik
*Siim Roops, eesti jalgpallur
*Siim Sellis, eesti murdmaasuusataja
*Siim Sikkut, eesti riigiametnik
*Siim Tenno, eesti jalgpallur
*Siim Tuisk, eesti poliitik ja aktivist
*Siim-Sander Vene, eesti korvpallur
*Siim-Tanel Annus, eesti graafik, maalikunstnik ja performance'i kunstnik
*Siim-Tanel Sammelselg, eesti suusahüppaja
*Siim Valmar Kiisler, eesti poliitik

## Viited
Taavi

**Taavi** on eesti- ja soomepärane mehenimi.

Nimi tuleneb Piiblist tuntud tegeleaskuju Davidi ehk Taaveti nimest.

1. jaanuari 2018. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Taavi 2500 mehel. Taavi oli populaarsuselt 61. mehenimi. Taavi oli keskmiselt 31 aasta vanune (mediaanvanus oli 30). Kõige populaarsem oli eesnimi Taavi vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 62,4.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Taavi 2489 mehel. Taavi on populaarsuselt 61. mehenimi. Taavi on keskmiselt 37 aasta vanune (mediaanvanus on 36). Kõige populaarsem on eesnimi Taavi vanuserühmas 30–34, kus neid on 10 000 elaniku kohta 52,14, ja Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 36,88.

## Nime kandjaid
*Taavi Aas, eesti poliitik
*Taavi Aavik
*Taavi Eelmaa, eesti näitleja
*Taavi Einaste
*Taavi Esko
*Taavi Immato
*Taavi Kangur
*Taavi Kotka
*Taavi Kull
*Taavi Langi
*Taavi Laurits
*Taavi Lellep
*Taavi Libe
*Taavi Oolberg
*Taavi Pae
*Taavi Pedriks
*Taavi Peetre
*Taavi Peterson
*Taavi Pirk
*Taavi Rähn, eesti jalgpallur
*Taavi Rõivas, eesti poliitik
*Taavi Teplenkov, eesti näitleja
*Taavi Tuisk, eesti kaitseliitlane
*Taavi Tuisk ehk Dave Storm, eesti DJ
*Taavi Tulev, eesti muusik
*Taavi Tõnisson, eesti näitleja
*Taavi Veskimägi, eesti poliitik
*...

## Viited
Tauno

**Tauno** on eeskätt eesti- ja soomepärane mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Tauno 721 mehel. Tauno on Eestis populaarsuselt 214. mehenimi.

Tauno oli keskmiselt 38 aasta vanune (mediaanvanus oli 37).

Kõige populaarsem oli eesnimi Tauno vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 11,26 ning Lääne-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,8.

## Nime kandjaid
*Tauno Aints, eesti helilooja ja muusik
*Tauno Kangro, eesti skulptor
*Tauno Otto, eesti tehnikateadlane
*Tauno Palo, soome näitleja ja laulja
*Tauno Pukk, eesti ajaloolane
*Tauno Rahnu, Eesti luuletaja ja poliitik
*Tauno Rinkinen, soome poksija
*Tauno Toompuu, eesti vaimulik
*...

## Viited
Uku (mehenimi)

**Uku** on eestipärane mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Uku 688 mehel. Uku on Eestis populaarsuselt 218. mehenimi. Uku oli keskmiselt 22 aasta vanune (mediaanvanus oli 14). Kõige populaarsem oli eesnimi Uku vanuserühmas 5–9, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 15,34 ning Tartu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,17.

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Uku 748 mehel. Uku on Eestis populaarsuselt 211. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Uku vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 15,88.

## Nime kandjaid
*Uku Aaslav-Kaasik, veemotosportlane
*Uku Annus, orienteeruja
*Uku Arop, räppar
*Uku Hänni, astrofüüsik ja riigiametnik
*Uku Kuut, muusik
*Uku Kõrre, jalgpallur
*Uku Masing, tõlkija, folklorist, filosoof
*Uku Nurk, reklaamindustegelane
*Uku Pihlak, keemik
*Uku Randmaa, purjetaja
*Uku Renek Kronbergs, kergejõustiklane
*Uku Suviste, laulja
*Uku Toom, raadioajakirjanik
*Uku Uusberg, näitleja ja lavastaja
*Uku Vainik, psühholoog

## Viited
Ülar

**Ülar** on eestipärane mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ülar 297 mehel. Ülar on Eestis populaarsuselt 355. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Ülar vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,75, ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,86. Ülar oli keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus oli 46).

## Nime kandjaid
*Ülar Allas, molekulaarbioloog, publitsist ja DJ
*Ülar Lauk, maletaja
*Ülar Mark, arhitekt
*Ülar Martjan, rahvatantsujuht
*Ülar Ploom, kirjandusteadlane ja luuletaja
*Ülar Vomm, sõjaväelane

## Viited
Üllar

**Üllar** on eestipärane mehenimi.

Üllari nimepäev on 1. september.

2016. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis nimi Üllar 894 mehel (populaarsuselt 183. mehenimi).

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Üllar 855 mehel. Üllar oli populaarsuselt 191. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Üllar Jörberg, eesti laulja
*Üllar Kerde, eesti korvpallitreener
*Üllar Lanno, riigiametnik
*Üllar Luup, eesti ajakirjanik
*Üllar Peterson, eesti ajaloolane
*Üllar Põld, eesti näitleja ja alpinist
*Üllar Põvvat, eesti veemotosportlane ja -treener
*Üllar Rammul, eesti bioloog
*Üllar Rannik, füüsik ja atmosfäärifüüsik
*Üllar Saaremäe, eesti näitleja ja lavastaja
*Üllar Varik, eesti maalikunstnik ja kujundusdisainer
*Üllar Võrno, eesti valgustuskunstnik

## Viited
Uno

**Uno** on mehenimi.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Uno 1129 mehel. Uno oli Eestis populaarsuselt 154. mehenimi. Uno oli keskmiselt 66 aasta vanune (mediaanvanus oli 66). 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Uno 1034 mehel. Uno oli Eestis populaarsuselt 162. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Uno 2017. aastal üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,94, ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Uno 34 inimesel.

## Nime kandjaid
*Uno Aava, eesti autorallisõitja
*Uno Heinvere, eesti munitsipaalametnik
*Uno Juurvee, eesti ehitusteadlane 
*Uno Järvela, eesti koorijuht ja muusikapedagoog
*Uno Kaldmäe, eesti majandustegelane
*Uno Kõrgvee, eesti arst
*Uno Laht, eesti kirjanik
*Uno Leies, eesti lastekirjanik ja televisioonilavastaja
*Uno Loop, eesti laulja
*Uno Mereste, eesti majandusteadlane ja poliitik
*Uno Naissoo, eesti helilooja ja muusik
*Uno Plank, eesti luteri vaimulik
*Uno Roosvalt, eesti maalikunstnik
*Uno Sahva, eesti spordipedagoog
*Uno Uiga, eesti koorijuht ja muusikapedagoog
*Uno Ugandi, eesti arst ja poliitik
*Uno Viigand, eesti ristsõnade koostaja
*...

## Viited
Urmas

**Urmas** on soome ja eesti mehenimi.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Urmas 4433 mehel. Urmas on Eestis populaarsuselt 18. mehenimi. Urmas oli keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus oli 52).

Kõige populaarsem oli eesnimi Urmas vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 105,62 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 55,51.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Urmas 9 ja Urmass 2 inimesel.

## Nime kandjaid
*Urmas Alender, eesti laulja
*Urmas Arumäe, eesti vandeadvokaat
*Urmas Espenberg, eesti kirjanik
*Urmas Heinaste, eesti õpetaja
*Urmas Hepner, eesti jalgpallur
*Urmas Jaarman, eesti muusik
*Urmas Kaal, eesti jalgpallur
*Urmas Kaljend, eesti jalgpallur
*Urmas Kirs, eesti jalgpallur ja treener
*Urmas Laansoo, eesti botaanik
*Urmas Lennuk, eesti näitekirjanik ja dramaturg
*Urmas Liiv, eesti ajakirjanik ja meediakonsultant
*Urmas E. Liiv, eesti dokumentaalfilmide režissöör
*Urmas Lüüs, eesti kunstnik
*Urmas Mikk, eesti arhitekt, kunstnik, kirjanik ja linnametnik
*Urmas Nemvalts, eesti karikaturist
*Urmas Ott, eesti televisiooni- ja raadioajakirjanik
*Urmas Paet, eesti poliitik
*Urmas Petti, eesti teoloog
*Urmas Reinsalu, eesti poliitik
*Urmas Reitelmann, eesti ajakirjanik ja poliitik
*Urmas Rooba, eesti jalgpallur
*Urmas Sisask, eesti helilooja
*Urmas Sukles, eesti poliitik
*Urmas Sutrop, eesti keeleteadlane ja bioloog
*Urmas Sõõrumaa, eesti ettevõtja
*Urmas Tartes, eesti bioloog, loodusfotograaf ja teaduse populariseerija
*Urmas Vadi, eesti kirjanik, ajakirjanik, stsenarist ja lavastaja
*Urmas Vaino, eesti ajakirjanik
*Urmas Viilma, eesti vaimulik, EELK peapiiskop
*Urmas Volens, Eesti jurist, advokaat ja riigikohtunik 
*...

## Viited
Kaitsja

**Kaitsja** võib tähendada mitut asja.
***[[Kaitsja (sport)|Kaitsja]]** on sportmängus mängija, kelle ülesanne on takistada vastaste rünnakuid.
**Kaitsja jalgpallis
**Kaitsja jäähokis
***[[Kaitsja (õigusteadus)|Kaitsja]]** on kohtuprotsessis süüdistatava huve kaitsev isik.

## Vaata ka
*ihukaitsja
*korrakaitsja
*looduskaitsja
*muinsuskaitsja
*tiitlikaitsja
Uuno (eesnimi)

**Uuno** on eesti- ja soomepärane mehenimi.

## Nime kandjaid
*Uuno Kailas (1901–1933), soome luuletaja ja proosakirjanik
*Uuno Klami (1900–1961), soome helilooja
*Uuno Laakso (1896–1956), soome näitleja
*Uuno Pall (1935–), eesti ehitusteadlane
*Uuno Riispere (1929–1985), eesti metsateadlane
*Uuno-Arvid Sillajõe, eesti kirjastustegelane
*Uuno Taremaa (1931–2017), eesti koorijuht ja muusikapedagoog
*Uuno Vallner (1947-), Eesti informaatik ja e-riigi arendaja.
*Uuno Öpik (1926–2005), eesti päritolu briti füüsik

## Vaata ka
*Uno
*Raadio Uuno
*Uuno Turhapuro
Vahur

**Vahur** on eestipärane mehenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vahur 1161 mehel. Vahur oli Eestis populaarsuselt 150. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Vahur vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,78, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 16,7. Vahur oli keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus oli 47).

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Vahur 1090 mehel. Vahur oli populaarsuselt 154. mehenimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Vahur 1060 mehel. Vahur oli populaarsuselt 161. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Vahur Afanasjev, eesti kirjanik, filmitegija ja muusik
*Vahur Joala, eesti sporditegelane ja teadlane
*Vahur Kalmre, eesti ajakirjanik
*Vahur Keller, eesti teatrilavastaja
*Vahur Kersna, eesti ajakirjanik
*Vahur Koorits, eesti ajakirjanik
*Vahur Laiapea, eesti filmirežissöör, filmiprodutsent ja filmioperaator 
*Vahur Luhtsalu, eesti tšellist ja muusikapedagoog 
*Vahur Made, eesti ajaloolane
*Vahur Sova, eesti arhitekt
*Vahur Vahtramäe, eesti jalgpallur
*...

## Viited
Vaino

**Vaino** on eestipärane mehenimi.

## Nime kandjaid
*Vaino Kallas, eesti vabadusvõitleja, harrastusajaloolane, raadioamatöör ja kirjanik
*Vaino Olli, eesti ehitusgeoloog
*Vaino Vahing, eesti kirjanik, psühhiaater
*Vaino Väljas, Eesti NSV poliitik
*...
Valter

**Valter** on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Valter 522 mehel. Valter oli populaarsuselt 281. mehenimi. Valter oli keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus oli 61).

## Nime kandjaid
*Valter Biiber, eesti jalgpallur
*Valter Eenmaa, eesti poksija
*Valter Juhkum, eesti kirjanik
*Valter Kaaver, eesti poliitik, luuletaja, ajakirjanik
*Valter Kadarik, eesti loomaarst
*Valter Kotsar, eesti diplomaat
*Valter Krimm, eesti notar ja poliitik
*Valter Lang, eesti arheoloog
*Valter Mürk, eesti poksija ja meremees
*Valter Neeris, eesti jalgpallur
*Valter Ojakäär, eesti helilooja ja publitsist
*Valter Palm, eesti poksija
*Valter Pedak, eesti sõjaväelane
*Valter Pint, eesti advokaat ja sõjaväelane
*Valter Pärtelpoeg, eesti ajakirjanik
*Valter Reili, eesti sõjaväelane
*Valter Soosõrv, eesti näitleja, lavastaja ja teatriloolane
*Valter Tauli, eesti keeleteadlane
*Valter Uusberg, eesti animafilmilavastaja

## Viited
Vello

**Vello** on eestipärane mehenimi.

Nimi oli Eestis eriti populaarne 1930. aastate teises pooles ja selle üheks põhjuseks on nimetatud Mait Metsanurga 1934. aastal ilmunud teost "Ümera jõel", kus seda nime kandis üks teose peategelasi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Vello 2769 mehel. Vello oli populaarsuselt 50. mehenimi. Vello oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli 68). Kõige populaarsem oli eesnimi Vello vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 92,23.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Vello 2219 mehel. Vello oli populaarsuselt 78. mehenimi. Vello oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus oli 71).

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Vello 9 inimesel.

## Nime kandjaid
*Vello Alas, Eesti sõjaväelane
*Vello Ederma, eesti ajakirjanik
*Vello Helk, eesti päritolu Taani ajaloolane ja arhivaar
*Vello Janson, eesti näitleja
*Vello Jürjo, eesti jääpurjetaja ja purjetaja
*Vello Kümmel, eesti põllumajandus- ja omavalitsustegelane
*Vello Loogna, eesti orkestrijuht ja muusikapedagoog
*Vello Lään, eesti ajakirjanik ja kirjanik
*Vello Mäeots, eesti laulja
*Vello Mäss, eesti allveearheoloog
*Vello Orumets, eesti laulja
*Vello Paatsi, eesti geograaf, kultuuri- ja teadusloolane
*Vello Paluoja, eesti kunstnik, kujundusgraafik ja kalligraaf
*Vello Past, eesti keemik
*Vello Rekkaro, eesti majandusteadlane
*Vello Saage, eesti pedagoog
*Vello Salo, eesti katoliku vaimulik ja teoloog
*Vello Salum, Eesti vaimulik ja poliitik
*Vello Salumets, eesti muusik ja tõlkija
*Vello Subi, eesti arst
*Vello Toomemets, eesti muusik ja helilooja
*Vello Vaaderpass, eesti mootorrattasportlane ja treener
*Vello Väärtnõu, eesti vaimulik, budismi propageerija
*...

## Viited
Viljar

**Viljar** on eestipärane mehenimi.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Viljar 841 mehel. Viljar on Eestis levikult 194. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Viljar vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,95, ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,35. Viljar oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 40).

## Nime kandjaid
*Viljar Ansko
*Viljar Arakas
*Viljar Aro, haridustegelane
*Viljar Jaamu, majandustegelane ja investeerimispankur
*Viljar Jõe
*Viljar Kaarna
*Viljar Kimmel, ristsõnakoostaja
*Viljar Liht, baptistlik pastor
*Viljar Loor, võrkpallur
*Viljar Lubi, diplomaat
*Viljar Peep, ajaloolane ja riigiametnik
*Viljar Pihl, keemik
*Viljar Valdi
*Viljar Veebel, politoloog
*Viljar Veski
*Viljar Veskiväli, tööstustegelane ja endine Eesti NSV minister
*Viljar Viljamäe

## Viited
Aare (perekonnanimi)

**Aare** on eesti perekonnanimi. 

Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2021 perekonnanimi Aare 88 mehel ja 100 naisel. Sellega oli Aare perekonnanimede levikult meeste puhul 987. ja naiste puhul 924. kohal. Perekonnanimi on levinuim Järva maakonnas.

## Nime kandjaid
*Anne Aare, illustraator, tekstiilikunstnik ja õpetaja
*Johannes Aare, insener, ehitusteadlane ja sõjaväelane
*Juhan Aare, ajakirjanik ja poliitik
*Kaarel Aare, mereraadioside asjatundja ja riigiametnik
*Marje Aare, laulja
*Reio Aare, fotokunstnik
*Riina Aare (Riina Hein), filminäitleja ja -produtsent
*Toivo Aare, ajakirjanik
*Tõnu Aare, muusik

## Vaata ka
*Aare (eesnimi)

## Viited
Aasmäe

**Aasmäe** on eesti perekonnanimi.

Aasmäe on eestistatud nimi, mida võeti 59 korral aastatel 1935–1940. Seda võtsid isikud, kelle algne nimi oli näiteks Aamann, Abramson, Amann, Ammon, Ardel, Assmuth ja Ausner.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aasmäe 127 mehel ja 164 naisel. Perekonnanimede levikult on Aasmäe meeste puhul 581. ja naiste puhul 462. kohal.

## Nime kandjaid
*Eduard Aasmäe, politseinik
*Hardo Aasmäe, geograaf, poliitik
*Käty Aasmäe, kunstipedagoog
*Mari-Liis Aasmäe, laulja
*Meelis Aasmäe, murdmaasuusataja
*Niina Aasmäe, keeleteadlane
*Rain Aasmäe, jalgpallur
*Tristan Czar Aasmäe, modell
*Valter Aasmäe, majandusteadlane ja riigiametnik

## Viited
Alver

**Alver** on eesti perekonnanimi. 

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Alver 91 inimesel: 42 mehel ja 49 naisel. Perekonnanimede levikult on Alver meeste puhul 2580. kohal ja naiste puhul 2390. kohal. Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,85.

## Nime kandjaid
*Aleksander Alver, vaimulik
*Andres Alver, arst ja kirjanik
*Andres Alver, arhitekt
*Betti Alver, luuletaja
*Eduard Alver, advokaat, politseiametnik, kaitseliitlane
*Hans Alver, arst
*Margus Alver, tõlkija
*Natalie Alver, tõlkija
*Oliver Alver, arhitekt
*Tiina Alver, kunstnik

## Viited
Eenpalu

**Eenpalu** on eesti perekonnanimi. Nimi võeti kasutusele 1935. aastal, kui Karl August Einbund oma nime eestistas.

Eenpalu on kantud Perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 26 all. 2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Eenpalu alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

## Nime kandjaid
*Anne Eenpalu, poliitik
*Kaarel Eenpalu, poliitik ja ajakirjanik
*Linda Eenpalu, poliitik
*Viktor Eenpalu, politseiametnik

## Viited
Eskola

**Eskola** on eeskätt eesti ja soome perekonnanimi.

Eskola on kantud perekonnanimede kaitseregistrisse (nr. 14).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis perekonnanimi Eskola 5 mehel ja 6 naisel. Perekonnanimede levikult on Eskola meeste puhul 22029. ja naiste puhul 20684. kohal.

## Nime kandjaid
*Ants Eskola, eesti näitleja ja laulja
*Olev Eskola, eesti näitleja

## Viited
Jõgi (perekonnanimi)

**Jõgi** on eesti perekonnanimi. 

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Jõgi 1315 inimesel: 614 mehel ja 701 naisel. Perekonnanimede levikult oli Jõgi meeste puhul 43. kohal ja naiste puhul 35. kohal.

Jõgi oli levinumaks nimeks vanuserühmas 80–84 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 10,86. Perekonnanimi Jõgi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 43,72 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele perekonnanimi Jõgi (tookordses kirjapildis Jögi, Joekki, Jöggi, Joeggi, Jeggi, Jöggy jne) eri mõisavaldades Eestimaa ja Liivimaa maakondades kokku 65 korral.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis perekonnanimi Jõgi kahel korral ära - uuteks võetud nimedeks olid Jõgisaar ja Madar. 
Uueks perekonnanimeks võeti Jõgi kolmel korral, kui loobuti nimedest Bach, Junn ja Vill.

## Nime kandjaid
*Ahto Jõgi, eesti ornitoloog (1932–1974)
*Aili Jõgi, eesti laskesportlane ja treener, Tõnismäe monumendi õhkija (1931–)
*Aino Jõgi, eesti keeleteadlane ja tõlkija (1922–2013)
*Aleksander Jõgi, Eesti sõjaväelane (1890–1936) 
*Ants Jõgi, eesti näitleja (1892–1983)
*Arli Jõgi, eesti laulja (tenor) (1921–1979)
*August Jõgi, Eesti sõjaväelane (1891–1944)
*Eha-Pilvi Jõgi, eesti klaasikunstnik (1936–)
*Helmer Jõgi, Eesti poliitik (1952–)
*Hilja Jõgi, eesti kunstiajaloolane (1927–1999)
*Jaak Jõgi, eesti purjetaja (1968–)
*Juhan Jõgi, eesti vaimulik (1907–1989)
*Kristiina Jõgi, eesti vaimulik (1951–)
*Mall Jõgi, eesti kirjandusteadlane
*Martin Jõgi, eesti vaimulik (1875–1955)
*Matti Jõgi, laskesportlane (1944–2025)
*Olev Jõgi, eesti kirjanduskriitik ja toimetaja
*Peep Jõgi, endine Eesti korvpallur (1965–2017)
*Peeter Jõgi, Eesti diplomaat ja advokaat (1894–1942)
*Ülo Jõgi, eesti vabadusvõitleja (1921–2007)

## Viited

## Välislingid
*
Villu

**Villu** on eestipärane mehenimi. Nimi on mugandus germaani nimest Wilhelm (William).

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Villu 777 mehel. Villu on Eestis populaarsuselt 203. mehenimi.

Villu oli keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus oli 54).

Kõige populaarsem oli eesnimi Villu vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 10,6, ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,6.

## Nime kandjaid
*Villu Jürjo, eesti luterlik vaimulik
*Villu Kangur, eesti tõlkija, laulusõnade autor ja näitleja
*Villu Põldma, eesti astroloog
*Villu Reiljan, eesti poliitik
*Villu Tamme, eesti muusik
*Villu Valdmaa, eesti ooperilaulja (bariton) ja helilooja.
*Villu Veski, eesti saksofonist ja helilooja
*...

## Viited
Viljo

**Viljo** on eesti- ja soomepärane mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Viljo 132 mehel. Viljo oli Eestis populaarsuselt 560. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Viljo vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,85 ning Rapla maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,28. Viljo oli keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus oli 52).

## Nime kandjaid
*Viljo Aho, soome poksija
*Viljo Heino, soome pikamaajooksja
*Viljo Kekola, soome ülipikaealine
*Viljo Saldre, eesti näitleja ja lavastaja
*Viljo Suhonen, soome poksija
*Viljo Tamm, eesti muusik ja laulukirjutaja

## Viited
Kaljurand

**Kaljurand** on eesti perekonnanimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis perekonnanimi Kaljurand 163 mehel ja 200 naisel. Perekonnanimede levikult on Kaljurand meeste puhul 407. ja naiste puhul 341. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 6,69.

## Nime kandjaid
*Ain Kaljurand, ärijuht
*Ants Kaljurand, metsavend
*Kalle Kaljurand, sulgpallur
*Marina Kaljurand, diplomaat
*Mihkel Kaljurand, keemik

## Viited
Kallas (perekonnanimi)

**Kallas** on eesti perekonnanimi. 

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kallas 717 mehel ja 817 naisel. Perekonnanimede levikult on Kallas meeste puhul 28. ja naiste puhul 25. kohal.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kallas 720 mehel ja 819 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kallas meeste puhul 28. ja naiste puhul 27. kohal. Levinuim oli see Hiiu maakonnas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 45,04.

## Nime kandjaid
*Aigar Kallas, metsandustegelane
*Aino Kallas, kirjanik
*Aksel Kallas, näitleja ja lavastaja
*Alla Kallas, ajakirjanik ja tõlkija
*Ene Kallas, ajakirjanik ja luuletaja
*Jaan Kallas, tootmisjuht ja ametnik
*Kaja Kallas, poliitik
*Karl Kallas, laulukirjutaja ja kitarrist
*Karol Kallas, kunstikriitik ja ajakirjanik
*Kristina Kallas, poliitik
*Laine Kallas, põllumajandusteadlane ja kergejõustiklane
*Madis Kallas, mitmevõistleja ja poliitik
*Madis Kallas, võistlustantsija
*Olimar Kallas, koomiksikunstnik, karikaturist ja raamatugraafik
*Oskar Kallas, rahvaluuleteadlane ja diplomaat
*Rudolf Kallas, kirikuõpetaja, teoloog, pedagoog ja kultuuriloolane
*Siim Kallas, poliitik
*Teet Kallas, kirjanik
*Vaino Kallas, vabadusvõitleja, raadioamatöör ja harrastusajaloolane
*Vello Kallas, margikunstnik

## Viited
Kangro

**Kangro** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kangro 620 inimesel: 288 mehel ja 332 naisel. Perekonnanimede levikult on Kangro meeste puhul 155. kohal ja naiste puhul 146. kohal. Nimi on levinuim Põlva maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 18,86. Levinuim oli perekonnanimi Kangro vanuserühmas 50–54, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 5,76.

## Nime kandjaid
*Bernard Kangro, proosakirjanik ja luuletaja
*Eva Merike Kangro-Pennar, ajakirjanik ja keeleteadlane
*Evald Kangro, sõjaväelane
*Fromhold Kangro, ehitusinsener ja ettevõtja
*Gunnar Kangro, matemaatik
*Helga Kangro, arst ja kirjanik
*Hilja Kangro, arst
*Inga Kangro, matemaatik
*Karl Kangro, loomaarst
*Kirke Kangro, kunstnik
*Külliki Karu (Külliki Kangro), kardioloog
*Maarja Kangro, tõlkija ja luuletaja
*Mart Kangro, tantsija ja koreograaf
*Peeter Kangro, sõjaväelane
*Raimo Kangro, helilooja ja pedagoog
*Tauno Kangro, skulptor
*Tiina Kangro, ajakirjanik
*Valdeko Kangro, vaimulik ja viiuldaja

## Viited
Antti Rinne

**Antti Juhani Rinne** (sündinud 3. novembril 1962 Helsingis) on Soome poliitik ja ametiühingutegelane, kes oli 6. juunist kuni 10. detsembrini 2019 Soome peaminister.

Antti Rinne on õppinud õigusteadust.

Ta oli alates 2014. aasta maist kuni 2020. aasta augustini Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees ning oli Jyrki Kataineni ja Alexander Stubbi valitsuses rahandusminister. 

Eduskunda valiti ta esimest korda 2015. aastal.

## Vaata ka

* Antti Rinne valitsus

## Viited
Pinakoteek

**Pinakoteek** (kreeka keeles *πινακοθήκη*) oli pildigalerii kas Vanas Kreekas või Vanas Roomas. Eriti kasutatakse seda nime Kreekas Ateena akropolil asunud hoone Propylaia vasema tiiva moodustanud pilte sisaldanud ehitise kohta. Pinakoteek asus otse Nike ja Athena templi kõrval.

Kuigi geograaf Pausanias kirjutab piltidest "mida aeg ei olnud kustutanud" ning mis näib viitavat freskodele, näitab fakt, et seintel ei ole jälgi ettevalmistustest krohvimiseks, seda, et need maalid olid molbertil pildid. Roomlased võtsid selle sõna kasutusse eramajas olevat pilte, kujusid ja muid kunstiteoseid sisaldavat ruumi tähistava sõnana.

Tänapäeval kasutatakse sõna "pinakoteek" sageli avaliku kunstigalerii kohta ja seda peamiselt Itaalias (*Pinacoteca*): näiteks Brera pinakoteek Milanos ja teised sarnased asutused Bolognas, Sienas, Vatikanis ja Torinos. Brasiilias asub Pinacoteca do Estado de São Paulo. Müncheni kolm peamist kunstigaleriid on Alte Pinakothek (vanem kunst), Neue Pinakothek (19. sajand) ja Pinakothek der Moderne. Aastatel 2010–2014 asus Müncheni lähedal Hallbergmoosi omavalitsuses "Pinakothek Hallbergmoos".

## Viited

## Kirjandus
* Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press
Ratchis

**Ratchis** (ka Rachis, Raditschs, Radics, Radiks jne) oli Friuli hertsog (739–744) ja langobardide kuningas (744–749). Tema isa Pemmo oli samuti Friuli hertsog. Ratchis abiellus roomlanna Tassiaga.

Ratchis valitses rahus seni, kuni ta otsustas teadmata põhjustel Perugiat piirama asuda. Paavst Zacharias suutis teda veenda piiramist lõpetama; seejärel Ratchis loobus troonist ja asus koos oma perega Monte Cassino kloostrisse. Pärast oma venna Aistulfi, kes oli tema troonist loobumise järel kuningaks saanud, surma aastal 756 proovis Ratchis veel korra langobardide üle valitseda, kuid ta sai lüüa langobardide viimaseks kuningaks jäänud Desideriuse käest ja taandus kloostrisse.

## Vaata ka
* Langobardid
* Langobardide kuningate loend

## Viited

## Lisalugemist
* Paulus Diaconus. "Historia Langobardorum", "Storia dei Longobardi"; introduzione di Claudio Leonardi; apparati critici e iconografici a cura di Roberto Cassanelli. Milano: Electa, 1985.
* Jörg Jarnut. "Storia dei Longobardi". Torino: Einaudi, 2002. ISBN 88-464-4085-4.
* Sergio Rovagnati. "I Longobardi", Milano: Xenia, 2003. ISBN 88-7273-484-3.
Sentinum

**Sentinum** oli Vana-Rooma linn, mis asus 21. sajandi alguse haldusjaotuse järgi Itaalia Marche maakonnas. Linn asus madalas kohas, ligikaudu kilomeeter lõunas tänapäevase Sassoferrato omavalitsusüksuse keskusest. Linna varemed määrati kindlaks 1890. aastal ja leid avaldati trükis T. Buccolini poolt.

Säilinud on linnamüüri alusmüürid ja leitud on ka linna väravaid, tee, veehoidlad ja elumajade riismeid. Tähelepanuväärsed kultuuriliselt tähtsaid leiud sisaldavad ka mitmeid 3. sajandi viimasest poolest pärinevaid mosaiiksillutisi ja raidkirju; viimaste hulka kuuluvad ka kolm tähtsat *tabulae patronatus*''t ehk ametlike patroonide määramise õiguslike ratifitseerimiste jäädvustust.

Sentinumi lähedal toimus aastal 295 eKr Sentinumi lahing, milles roomlased alistasid samniidide ja gallide ühisväed. 40. aastatel eKr toimunud Rooma kodusõdade ajal asus Sentinum Marcus Antoniuse poolele, kuid seepeale linn hävitati väejuht Salvidienus Rufuse juhitud Octavianuse vägede poolt. Linn planeeriti, ehitati ja linnastati uuesti ning Sentinumist sai keisririigi linn, millel olid munitsiipiumi ning (nagu vahel on oletatud) ka koloonia privileegid.

Linnas asunud keisririigi algusaega dateeritud termidest on leitud suur mustriline mosaiik, mida säilitatakse Marche riiklikus arheoloogiamuuseumis (*Museo archeologico nazionale delle Marche*). Münchenis asuvas Glüptoteegi muuseumis säilitatakse Sentinumist leitud 2. sajandist pärinevat värvilist Mithra-Soli kujutavat mosaiiki. Vana-Rooma ajast on säilinud ka mithraistlikud loomi kujutavad bareljeefid, mis esindasid pühendatud isiku arengu etappe, kuid need kasutati ära sealses Santa Croce kirikus; lisaks on jäädvustatud ka mitrahistlikke raidkirju.

Arvatakse, et Sentiumi linlik elu kukkus kokku 5. sajandi esimestel aastatel toimunud Alaric I sissetungi ajal ja hiljem see ei taastunud.

Linna asukohas ja seda ümbritsevatel aladel on tehtud arheoloogilisi väljakaevamisi Genova Ülikooli ja Urbino Ülikooli koostöös (töödejuhatajad olid vastavalt Maura Medri ja Sergio Rinaldi Tufi). Koht on kaitse all kui Sentinumi arheoloogiline park.

## Vaata ka
* Urbs Salvia arheoloogiline park
* Ricina
* Septempeda
* Suasa

## Viited

*Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press.

## Välislingid

* Soprintendenza per i Beni Archeologici delle Marche
Adam Hlebowicz

**Adam Stefan Hlebowicz** (sündinud 7. novembril 1962) on poola ajakirjanik ja ajaloolane.

Ta on olnud Gdanski Läänemere kultuurikeskuse direktor.

18. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades teda Gdanski Läänemere kultuurikeskuse direktorina tehtud töö eest.

## Viited
Aleksander Bobkowski

**Aleksander Bobkowski** (5. jaanuar 1885 Kraków – 1. märts 1966 Genf) oli Poola sõjaväelane, poliitik, insener.

2. juunil 1935 anti talle Eesti Kotkaristi I klassi teenetemärk.

## Viited
Andris Rāviņš

**Andris Rāviņš** (sündinud 3. jaanuaril 1955 Elejas) on Läti poliitik.

1980. aastal lõpetas ta Läti Põllumajandusülikooli mehaanikainseneri erialal.

Ta on alates 2001. aastast Jelgava linnapea.

1997. aasta augustist kuni 1998. aasta novembrini oli ta Läti põllumajandusminister.

7. detsembril 2005 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Jelgava linnapeana.

## Viited
Moses Wolf Goldberg

**Moses Wolf Goldberg** (30. juuni 1905 Ruhja – 17. veebruar 1964 Montclair, Essexi maakond, New Jersey osariik, USA) oli Eesti juudi päritolu keemik.

Ta sündis Ruhjas, kuid kasvas üles Võrus.

Aastal 1923 lõpetas ta Tartu Linna Saksa Ühishumanitaargümnaasiumi, siis  õppis ta aastatel 1923–1924 Tartu Ülikoolis keemiat.

Ta läks 1924. aastal edasi Zürichi Tehnikakõrgkooli, mille lõpetas insener-keemikuna. Ta sai 1931. aastal samas doktorikraadi.

Ta emigreerus 1942. aastal koos abikaasaga Ameerika Ühendriikidesse. Ta arendas 1949. aastal koos Leo Henryk Sternbachiga välja meetodi biotiini (B-vitamiin) sünteesimiseks.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Andrea von Ramm

**Andrea von Ramm** (ka *Andrea Ramm von Marnov*; 8. september 1928 Pärnu – 30. november 1999 München) oli eesti ooperilaulja (metsosopran), muusikapedagoog.

Ta oli muu hulgas Itaalia muusikakollektiivi Studio der frühen Musik liige.

## Välislingid
*http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000600/images/index.html?&seite=941&pdfseitex=
Tallinna Kolmekäelise Jumalaema kirik

**Tallinna Kolmekäelise Jumalaema kirik** on kreekakatoliku kirik Tallinnas aadressil Laboratooriumi tänav 22.

Eesti Evangeelselt Luterlikult Kirikult aastatel 1994–1997 renditud ja 1998. aastal omandatud keskaegse tsistertslaste kabeli remontis ja võttis kirikuhoonena kasutusele Ukraina Kreekakatoliku Kiriku Kolmekäelise Jumalaema Kogudus Tallinnas. 

1997. aasta lõpus kirik hävis tulekahjus, tahtliku süütamise asjas algatati kriminaalasi. 

14. oktoobril 2000 pühitseti taastatud kirik Kolmekäelise Jumalaema auks, kes on kõigi elusolendite, alusetult süüdistatute või ebaõiglaselt tagakiusatute kaitsja. Pühitsemise viis läbi Ukraina Kreekakatoliku Kiriku peapiiskop Ljubomõr Guzar. 

Kiriku ikonostaasi maalis Lvivi kunstnik Petro Gumenjuk, interjööri kujundas ja teostas koos abilistega koguduse vanem Anatoli Ljutjuk.

## Vaata ka
*Ukraina Kultuurikeskus

## Viited

## Välislingid
*Ukraina Kreeka-Katoliku Kirik Eestis 
* Ora Et Labora - Ukraina Kultuurikeskuse veebisait
* Kunstiväärtused ukraina kirikus Sirp, 8. detsember 2000.
* Ukraina kirik: kogu aeg tegemist täis Eesti Kirik, 16. november 2010.
Alexander Postels

**Alexander Johann Gustav Postels** (vene Александр Филиппович Постельс; 24. august 1801 Helme pastoraat – 28. juuni 1871 Viiburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa mineraloog, maadeuurija ja pedagoog. Ta oli Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia liige.

## Vaata ka
*Postels

## Viited

## Välislingid
*
Mihhail Kotik

**Mihhail Kotik** (23. jaanuar 1923 Berditšiv, Ukraina – 20. detsember 1994) oli psühholoogiateadlane. Ta töötas Tartu Ülikoolis loogika ja psühholoogia kateedris õppejõu ning hiljem kateedri juhatajana. Tema peamiseks uurimissuunaks oli tehno- ja ohutuspsühholoogia.

### Elukäik
1940. aastal astus Kotik Moskva Lennundusinstituuti, kust kahe aasta pärast läks vabatahtlikuna sõtta, teenides lennuväes mehaanikuna. 1948. aastal lõpetas ta lennuväe inseneride akadeemia, mille järel hakkas tööle lennuväeinsenerina sõjaväe lennuväljal. 1970. aastal läks erru alampolkovniku aukraadis. Psühholoogiaga hakkas ta tegelema olude sunnil: Nõukogude Liidus toimus lennukatastroof, mida uurinud komisjon süüdistas õnnetuses Mihhail Kotiku juhitud inseneriteenistust. Kotikul õnnestus aga tõestada, et tegu ei olnud tehnilise, vaid konkreetse indiviidi poolt tehtud veaga. Sellest alates sai inimlike vigade analüüs Mihhail Kotiku üheks olulisemaks uurimisteemaks, mida käsitlevad ka mitmed tema venekeelsed monograafiad.

1965. aastal kaitses ta tehnikateaduste kandidaadi väitekirja ning 1975. aastal Moskva Ülikoolis psühholoogiadoktori väitekirja, aga kraad jäi kinnitamata. 1987. aastal kaitses Leningradis uue, ohutuse psühholoogia teemalise tööga edukalt psühholoogiadoktori kraadi.

Ta sattus Tartusse Tartu Ülikooli loogika ja psühholoogia kateedri tollase juhataja Andres Pärli kutsel ning hakkas õpetama tehnopsühholoogia kursust. Alates 1966. aastast oli Mihhail Kotik seotud Tartu Ülikoolis psühholoogia õpetamisega, millest ligi 10 aastat oli ta loogika ja psühholoogia kateedri juhataja ja ainus professor. Pärast emeriitprofessoriks saamist pidas ta kuni surmani psühholoogialoenguid.

### Olulisimad tööd
Mihhail Kotik avaldas 1978. aastal tehnopsühholoogia õpiku, mis oli üsna unikaalne nähtus vene keeleruumis. Tema kõige olulisemaks tööks peetakse 1981. aastal ilmunud teost "Ohutuse psühholoogia". See on ka tema kõige tsiteeritum töö, mida 2012. aasta seisuga Web of Science'i andmetel on kümmekond korda tsiteeritud. 1971. aastal tuli Kotiku sulest teos "Inseneripsühholoogia lühikursus", kuhu ta koondas Tartu Ülikoolis peetud inseneripsühholoogia kursuse loengud. 1985. aastal ilmus temalt raamat "Juhtimise vead", 1990. aastal aga "Inimlaps autoroolis. Psühholoogiaprofessori tähelepanekuid", kus ta käsitles liiklusohutuse psühholoogilisi aspekte.

### Isiklikku
Pärast Eesti taasiseseisvumist sai ta teenete eest Eesti kodakondsuse ja suri 1994. aastal leukeemiast nõrgestatuna kopsupõletikku.

Mihhail Kotiku eluteed lennuväe inseneri ja teadlasena kajastati 2015. aasta jaanuarist märtsini Tartu Ülikooli raamatukogus näitusel "Professor Mihhail Kotik ja ohutuspsühholoogia".

## Viited
Benno Schotz

**Benno Schotz** (28. august 1891 Kuressaare – 11. oktoober 1984 Glasgow) oli eesti päritolu Šotimaa skulptor. 

## Kirjandust
*Jonathan Blackwood: "Benno Schotz: Unknown Estonian Sculptor", Tallinn (2007)
*Benno Schotz: Bronze In My Blood, Gordon Wright, Edinburgh (1981)
*Hugh T. Stevenson: "Schotz, Benno (1891–1984)", Oxford Dictionary of National Biography, Oxford University Press (2004)
*Pärnakas Inglise lugupeetavamate kunstnikkude pere liige. - Päevaleht, 28.02.1930

## Välislingid