open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Asukoha meetod

**Asukoha meetod**, kujundlikult ka **mälupalee ja teekonna meetod** (inglise keeles *[[:en:Method of loci|method of loci]]*), on efektiivne mnemoonika, kus mälusoorituse parandamiseks organiseeritakse info seda mõttes ette kujutades. Mõttes kujutletakse end olevat mõnes paigas või teekonnal, mida hästi tuntakse. Meeldejäetavad sõnad või mõtted tehakse mõttes piltideks ja asetatakse selle teekonna järjestikustesse silmapaistvamatesse kohtadesse.
: Näide: Kui peaks meelde jätma näiteks kõne võtmesõnad (palee, teekond, lill, auto), siis võib kujutleda teekonda kodust kooli või tööle ja esimesele erilisemale teelõigule kujutleda paleed, järgmisele rändurit (üks võimalik teekonna sümbol) alustamas teekonda, järgmisele lille jne.

Suur osa mäluspordi harrastajatest kasutab seda võtet. Kümnest edukast mälu maailmameistrivõistlustel osalejast, kes on keskmiselt üle 11 aasta mnemovõtteid kasutanud, kasutas üheksa ka ühes aju diagnostika uuringus asukoha meetodit. Neuroteadlased leidsid, et nende suurepärase mälusooritusega inimeste aju ei erine oluliselt mäluspordiga mittetegelejate ajust.

## Rakendusi
* Teekonna meetod sobib hästi näiteks võõrkeelsete sõnade soo meelespidamiseks. Kõik naissoost sõnad võib asetada paremale poole teed, meessoost sõnad vasakule.

## Vaata ka
* Mälu
* Mnemoonika
* Psühholoogia

## Viited
Vabaduse tänav (Narva)

**Vabaduse tänav** on tänav Narva vanalinnas. See algab Tuleviku tänava juurest, ristub Lavretsovi ja Hariduse tänavaga ning lõpeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 565 m.

1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi **Николаевская улица** ja 1912. aasta linnaplaanil **Nikolai tänav**. 1927. ja 1986. aasta linnaplaanil oli tänava nimi **Vabaduse tänav** ehk **улица Вабадузе**. Oletatavasti sai tänav nime pärast Eesti Vabariigi väljakuulutamist.

Aadressil Vabaduse 5 asus Narva Politseiosakond, mis kolis uude hoonesse aadressil Vahtra tänav 3.

Aadressil Vabaduse 15 asub Kaitseliidu Narva malevkonna renoveeritud hoone. Nõukogude ajal oli selles hoones Narva sõjakomissariaat. Enne Teist maailmasõda tegutses hoones Narva Iveri Jumalaema Kristlik Naistöö Ühing (Нарвское женское христианское общество Иверской Божьей матери). Rekonstrueerimise käigus taastati hoone esialgne ilme.

Aadressil Vabaduse 16 asub Narva Püha Antoniuse kabel.

Hoone aadressil Vabaduse 20 (arhitekt Nikolai Opatski) kuulus EELK Narva Aleksandri Kogudusele. 2015. aastal kuulutas Viru maakohus välja Narva Aleksandri koguduse pankroti ja 2016. aastal müüdi hoone enampakkumisel. Aastatel 1951–1962 tegutses hoones Narva 2. Keskkool. Tänapäeval tegutsevad majas Narva Eesti Selts, Pensionäride Liit, Teater Ilmarine, Narva ja Prichudi piiskopkonna administratsioon ning MTÜ Vaba Loomingu Maja. Hoone arhitekt oli Nikolai Opatski. 

## Viited
Aleksejevskoje rajoon

**Aleksejevskoje rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Aleksejevskoje alev.

Rajoonis on 1 alev ja 19 külaasundust, kus on kokku 59 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 25 932. 2009. aasta seisuga olid elanikest  57,7% venelased, 30,7% tatarlased, 6,6% tšuvašid ja 3,6% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Aleksejevskoje rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Trassoloogia

**Trassoloogia** on kriminalistikaharu, mis käsitleb objekti välisehitust kajastavaid jälgi, selle võtmiseks kajastavaid meetodeid ja võtteid ja vahendeid. 

Trassoloogiline jälg kujuneb, kui üks objekt põhjustab teisele objektile (näiteks tahkele kehale) suhteliselt püsivat laadi muutusi. Selleks võib olla ka sõrmejälg aknaklaasil, mis tekib rasust sõrmeotstel.

Jälje kujundavad kaks objekti: 
1) jälge kujundav ehk jäljestav objekt; 
2) jälge talletav, teisisõnu jäljestatav objekt. Kontaktpinnad on samahästi kui üksik puude või jälg.

Mõjutavad tegurid on temperatuur; niiskus; kõrvalise jäljeaine olemasolu jälge kujundaval objektil ja/ või jälge talletaval objektil.

## Jäljeliigid

* Süvandjälg – on kolmemõõtmeline, tekib mehaanilise mõjutuse toimel, mille käigus on tekitatud püsivad muudatused.
* Kattejälg – tekib siis, kui jälge kujundav objekt katab jälge talletava objekti pinda, vältides välismõjutuste toimet puutepinna ulatuses. Näiteks kuivale teele pargitakse auto, aga õhtul sajab vihma ning kui auto ära sõidab, on autoalune koht kuiv – osa, mis jääb ühe objekti alla, kaitseb teist osa.
* Ärastusjälg – tekib kõrvaliste aineosakeste kandumisel jälge talletaval objektilt jälge kujundavale objektile. Näiteks suvilas on tolm põrandal. Tuleb varas, kellel on jalanõu märg, ning astub selle tolmu peale, mis jääb nüüd jalanõu külge.
* Manustusjälg – kujuneb jäljeaine osakeste kandumisel jälge kujundavalt objektilt jälge talletavale objektile – see võib olla positiivne kui ka negatiivne.

Positiivne jälg: tolmune tald jätab niiskele põrandale tolmuse jälje.
Negatiivne jälg: pori jääb põranda peale jalanõu küljest.

Trassoloogilised jäljed kujunevad: staatiliseks (seisujälg), dünaamiliseks (liikumine, libisemine); nähtavuse järgi (nähtavad, vähenähtavad ja nähtamatud).

Nähtav jälg – avastatakse visuaalselt, kasutades fokuseeritud või hajutatud valgusega valgustit – kujunevad süvandjälgedega või kontrastse värvainega jäetud pindjälgedega (sõrmejäljed, verised saapajäljed).
Vähem nähtavad jäljed – avastatakse kasutades fokuseeritud või hajutatud külgvalgust, läbipaistaval pinnal läbivat valgust. Muudetakse nähtavaks kasutades füüsikalisi või keemilisi meetodeid. Kujunevad jäljeainega läikelistel pindadel. Nähtamatud jäljed – kujuneb mattpindadele värvitu jäljeainega. Avastatakse ja muudetakse nähtavaks füüsikalisi ja/või keemilisi meetodeid kasutades.

Trassoloogiliste jälgede talletamine: kirjalik, fotograafiline, esemeline.

Inimene saab jätta järgmisi jälgi: 
* käe- ja jalajäljed (nt naha papillaarkurrustiku jäljed); 
* hambajäljed; 
* kõrva- ja huultejäljed; 
* muude kehaosadega jäetud jäljed. 
KÕIK jäljed võivad sisaldada DNA-d, mille võtmisel tuleb vältida kontaminatsiooni ehk saastumist. 

Kontaminatsioon – ühelt objektilt pärineva samaliigilise aine teisele objektile sattumine (nt DNA sattumine sündmuskohale). Saastega kokkupuute vältimiseks tuleb kanda steriliseeritud kindaid.

## Viited
Endel Nõmberg

**Endel Nõmberg** (12. juuni 1924 Tõdva – 26. veebruar 1993 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja režissöör. 

Endel Nõmberg lõpetas 1943. aastal Tallinna 5. Gümnaasiumi ja 1948. aastal Draamateatri õppestuudio. 

Ta töötas aastatel 1944–1949 Eesti Draamateatris ja oli 1944–1955 harrastusteatrite näitejuht. Aastatel 1955–1985 töötas Nõmberg Eesti Televisiooni režissööri assistendi ja režissöörina, olles pikka aega soomekeelsete saadete peatoimetuses ning osales ka muusikasaadete ja telefilmide tegemisel. 

## Filmid
### Režissöörina
* 1962 "Sammud teel" (dokumentaalfilm)
* 1966 "Kaarel Karm" (dokumentaalfilm)
* 1966 "Liivi rannal" (dokumentaalfilm)
* 1966 "Ma ise ilutegija" (dokumentaalfilm)
* 1970 "Jüri Järvet" (dokumentaalfilm)
* 1971 "Vanemuine 1870-1970" (dokumentaalfilm)
* 1987 "Mängi, laser!" (dokumentaalfilm) 
			
### Näitlejana
* 1955 "Jahid merel" (mängufilm) – Kapten Raud 
* 1960 "Perekond Männard" (mängufilm) – Ants
* 1961 "Laulu sõber" (mängufilm) – Dirigent
* 1966 "Peegliahv" (telemängufilm) – Jutustaja 
						
## Viited

## Välislingid
* Kaader filmistuudio Tallinnfilm mängufilmist "Perekond Männard", (vasakult) Ants Männard - Endel Nõmberg, Andres Männard - Paul Ruubel ja Maali Männard - Evi Rauer. Fotode Infosüsteem
Jakob Hiietamm

**Jakob Hiietamm** (kuni 17. märtsini 1935 **Jakob Ridbek**; 31. august 1882 – 10. jaanuar 1950) oli Eesti omavalitsustegelane.

Ta lõpetas Paldiski linnakooli. Vene-Jaapani sõjast ja I maailmasõjast võttis osa telegrafistina. Pärast sõda hakkas ta põllumeheks esivanemate talus Kloostri vallas.

Vabadussõja alguses valiti ta Kloostri vallavanemaks. 1934. aastal valiti ta vallavanemaks neljandat korda. Ta osales ka mitmesuguste komisjonide ja nõukogude töös.

1936 oli ta Põllutöökoja II koosseisu liige, kuuludes Kloostri põllumeeste konventi.

1938 oli ta Kloostri vallavanemana üks Harjumaalt valitud maaomavalitsuste esindajate kogu liige, kelle ülesanne oli esitada üks presidendikandidaat 1938. aasta valimisteks.

1939–1940 oli ta Padise vallavanem.

## Viited
Pagulasnaine

**"Pagulasnaine"** (aserbaidžaani keeles *Qaçqın qadın*) on 1920.&nbsp;aastal valminud õlimaalportree pagulasnaisest XX sajandi algaastate Aserbaidžaani üheks viljakamaks nimetatud maalikunstniku ja graafiku Bəhruz Kəngərli loomingus tuntud pagulastest maalitud teoseseeriast. 

Ajaloolise väärtusega kunstiteos mitme sellise hulgas nagu "Paljasjalgne pagulane", "Pagulaspoeg Janfada külast Jerevanist", "Pagulane Khanim", "Pagulasnaised", "Kodutu pere" ja 1919.&nbsp;aastal valminud “Naispagulane” peegeldab kunstniku aktiivset kaasaelamist aastatel 1918&ndash;1920 kestnud muslimi ja tatarielanikkonna vaenu all kannatanud põgenikele ja nende lastele, keda ta tänaval kohates kutsus enda juurde külla ning kostitas.
 
Kangarli loodud panoraam ja portreemaalide tolle aja värv ja aktuaalsed teemad esindavad Aserbaidžaani realistliku kunstisuuna arengu algust.
 
"Pagulasnaine" (*Qaçqın Qadın*) kuulub Aserbaidžaani Riikliku Kunstimuuseumi kogudesse. 

## Viited
Edmund Piątkowski

**Edmund Piątkowski** (31. jaanuar 1936 – 28. märts 2016) oli poola kettaheitja.

1958. aastal võitis ta Euroopa meistrivõistlustel Euroopa rekordi tulemusega kettaheites 53.92 kuldmedali. Järgmise aasta mais heitis ta Euroopa rekordiks 57.89 ja juunis juba 59.91, mis oli ühtlasi ka uus maailmarekord. 1961. aastal parandas ta veel kord Euroopa rekordit. Tulemus 60.47 püsis Euroopa rekordina 4. juunini 1962, kui selle ületas Nõukogude Liidu kettaheitja Vladimir Trussenjov.

Piątkowski võitis kettaheites 1960. aasta Rooma olümpiamängudel 5. koha, 1964. aasta Tokyo olümpiamängudel 7. koha ja 1968. aasta México olümpiamängudel samuti 7. koha. 

Ta tuli Poola meistriks kettaheites aastail 1955, 1957–1966 ja 1968–1969. Poola kettaheiterekordit parandas ta ühtekokku 13 korda, esimest korda 1955. aastal, olles vaid 19-aastane.

1959. aastal valiti Piątkowski Poola aasta sportlaseks.

Tema abikaasa oli jooksja Maria Piątkowska.

## Maailmarekord
Piątkowski püstitas ühe maailmarekordi:

## Isiklikud rekordid
*Kettaheide: **61.12** m (1967)
*Kuulitõuge: **18.05** m (1964)

## Viited

## Välislingid
* 
*Nie żyje Edmund Piątkowski. Poola keeles
Ilja Monakov

**Ilja Monakov** (sündinud 24. juulil 1988) on Eesti endine jalgpallur (poolkaitsja).

## Klubikarjäär
*2005–2009 FC Levadia II
*2009–2010 JK Tallinna Kalev
*2010–2011 Varbergs BoIS
*2011 JK Sillamäe Kalev
*2011–2012 FC Levadia
*2012–2013 JK Tallinna Kalev
*2013–2014 JK Dünamo
*2014–2015 FC Puuma
*2015–2016 FC Infonet II
*2016–2017 JK Dünamo

## Viited
Joniškise vald

**Joniškise vald** (leedu keeles *Joniškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis.  Valla pindala on 106 km². 2011. aasta seisuga elas seal 11682 inimest. Valla keskus on Joniškise linn (2011. aasta seisuga 9899 elanikku). Vallamaja asub aadressil Žagarės g. 21A. 2016. aasta seisuga oli vallavanem Janina Augustinaitienė.


Mergiūnai,_koplyčia.JPG|Mergiūnai kabel
Jakiskiu_dvaras.JPG|Jakiškiai mõisa peahoone
Linkaiciai.JPG|Linkaičiai
Jakiškiai,_koplyčia_2.JPG|Jakiškiai kabel
Kalnelio_koplyčia_2.JPG|Kalnelise kabel


## Viited
Painutamine

**Painutamine** on tootmismenetlus, millega toodetakse plastsetest materjalidest (põhiliselt lehtmetallidest) V-kujulisi, U-kujulisi või rennikujulisi detaile. Painutamiseks kasutatakse laialdaselt valtspinke, torupainutuspinke, presspinke ja teisi spetsiaalseid masinpresse. Tavalisemad tooted, mida valmistatakse, on elektrikapid ja ventilatsioonitorustikud.

## Tehnoloogia
Vormimismenetlus näeb ette tooriku paigutamist painutustemplite vahele ja lehtmaterjali pressimist templite abil templikujuliseks. Tavaliselt on painutades vaja ületada nii tõmbepinged kui ka survepinged. Pärast painutust tekitavad jääkpinged materjali tagasipaindumise. Seetõttu on vaja materjalile anda mõningane ülepaine, et saada soovitud paindenurk. Tagasipainde suurus sõltub valitud materjalist ja vormimismeetodist. 

Painutades venib lehtmaterjal pikemaks. Painde venivust saab mõõta välispindade mõõtmiste suhtest enne ja pärast painutamist. Sisemist raadiust loetakse painderaadiuseks. Painderaadius sõltub vormimistemplitest, materjali omadustest ja materjali paksusest.

## Painutusviisid
Painutuspressidega painutamisel on kolm põhilist vormimisviisi. Üksteisest on meetodid eristatavad surumistempli paindelõpu asukoha järgi. Need kolm painutusviisi on järgmised: 
*õhkpainutus, 
*põhjasurumisega painutus, 
*vermimine. 

Painutustööriistade konfiguratsioon on kõigi kolme meetodi puhul peaaegu identne. Tööriista, mille tipus on raadius ja mis on kinnitatud pikale talale, nimetatakse templiks. Templid on tavaliselt kinnitatud masina ülemise osa külge klambrite abil ja liiguvad ülevalt alla, et tekitada painutuseks vajalik survejõud. Alumist tööriista kutsutakse matriitsiks, milles asub V-kujulise profiiliga süvend. Matriitsid on tavaliselt paigal ja asetsevad masinal selleks ette nähtud pesas. Eri liiki vormimiste teostamiseks kasutatakse spetsiaalselt konstrueeritud masinaid või mehhanisme. 

## Kolmepunktipainutus
Kolmepunktipainutus on uuem tehnoloogia, milles kasutatakse seadistatava kõrgusega matriitsi, mis on liigutatav servomootoriga. Kõrgust saab seadistada 0,01 mm ulatuses. Kõrguse reguleerimine matriitsi ja ülemise templi vahel on lahendatud hüdraulilise padja abil, mis kohandab painet lehtmaterjali paksuse hälbe järgi. Kolmepunktipainutuse meetodiga on võimalik saavutada ±0,25-kraadine täpsus. Kuigi see meetod võimaldab suurt paindlikkust ja täpsust, kaasnevad sellega suured kulud ja erinevate tööriistade vähesus. Sellist painutusmeetodit kasutatakse peamiselt kõrge väärtusega nišitoodete puhul.

## Vaata ka
*Auruga painutamine
*Puidu painutamine
*Plekipainutuspink

## Viited
Kepaliai vald

**Kepaliai vald** (leedu keeles *Kepalių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis.  Valla pindala on 88 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1672 inimest. Valla keskus on Kirnaičiai küla. Vallamaja asub aadressil Audruvės g. 4.


Stoniūnai,_skulptūrų_kiemas.JPG|Stoniūnai
Gasciunai.JPG|Gasčiūnai
Kurmaičiai,_gatvė.JPG|Kurmaičiai
Kurmaičiai,_kapinės.JPG|Kurmaičiai kabel


## Viited
Rudiškiai vald

**Rudiškiai vald** (leedu keeles *Rudiškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis.  Valla pindala on 60 km². 2011. aasta seisuga elas seal 800 inimest. Valla keskus on Rudiškiai küla. Vallamaja asub aadressil Senoji g. 34. Vallavanem on Jūratė Čepskienė.


Rudiškiai_(Joniškis).JPG|Rudiškiai
Rudiškiai._Bažnyčia.JPG|Rudiškiai kirik
Rudiškiai_(Joniškis),_mokykla.JPG|Rudiškiai algkool
Rudiškiai_(Joniškis),_muziejus.JPG|Koduloomuuseum


Lisaks küladele asub vallas ka arvukalt huutoreid:

## Viited
Küünlaümbriste jaht

**Küünlaümbriste jaht** on ringlusteenuste pakkuja Kuusakoski korraldatav neli kuud kestev keskkonnakampaania, kus lasteaialapsed ja 1.-12. klassi õpilased korjavad kokku teeküünlaümbriseid. Kampaaniat on korraldatud neli korda. Kõigi kampaania aastate jooksul on kampaaniast osa võtnud üle 38 000 noore ja taaskasutusse on suunatud ligi 11 miljonit alumiiniumist küünlaümbrist.

Keskkonnakampaaniat korraldab MTÜ Tuleviku Heaks.

Neljandal kampaanial võttis osa ligi 15 500 last ja nelja kuu jooksul kogusid nad 4 743 999 teeküünlaümbrist. Kõige rohkem ehk 31 144 teeküünlaümbrist kogus Merivälja kooli õpilane Carmen Marie Aavik. Lasteaia edetabelis sai esikoha Tallinna Linnupesa lasteaia Mesilinnu rühm 36 568 teeküünlaümbrisega. Nooremate kooliõpilaste edetabelis sai esikoha Tabivere põhikooli 5. klass 24 842 teeküünlaümbrisega. Vanemate kooliõpilaste edetabelis sai esikoha Väike-Maarja gümnaasiumi 9. klass 27 492 teeküünlaümbrisega.

## Viited
Nõidur

**"Nõidur"** (poola keeles "Wiedźmin") on poola kirjaniku Andrzej Sapkowski loodud fantaasiaraamatute sari, mis koosneb lühijuttudest ja romaanidest. 

Raamatute peategelaseks on Geralt Riviast. Nõidur on Sapkowski raamatutes elukate ja kollide kütt, kes treenimise ja kehamuunduse abil saavutab üleloomulikud võimed. Raamatute alusel on Poolas "Nõidurist" loodud nii film kui ka teleseriaal. Lisaks on olemas "Nõiduri"-ainelised videomängud, graafilised romaanid, koomiksid, laua- ja kaardimängud.

Eesti keelde on "Nõiduri" saagast tõlgitud viis raamatut – mõlemad jutukogumikud ja kolm esimest romaani.

## Jutukogumikud
* "Ettemääratuse mõõk" (Tiritamm 2013) ISBN 9789985552964, Varrak, 2021 ISBN 9789985352533 – "Sword of Destiny (Miecz Przeznaczenia)" (1992, ingliskeelne versioon: 2015)
* "Viimane soov" (Tiritamm 2011) ISBN 9789985552827, Varrak, 2021 ISBN 9789985352526 – "The Last Wish (Ostatnie życzenie)" (1993, ingliskeelne versioon: 2007) (sisu poolest esimene, kuigi ilmus poola keeles teisena)

## Romaanid
Romaanide peategelasteks on Geralt ja Ciri, kes on äsja vallutatud kuningriigi printsess ja kelle Geralt võtab oma hoole alla.
* "Haldjate veri" (Varrak 2017) ISBN 9789985341742 ; e-raamat: ISBN 9789985342336 – "Blood of Elves" ("Krew elfów") (1994, ingliskeelne versioon: 2008)
* "Põlguse aeg" (Varrak 28.08.2020) ISBN 9789985349649 – "Time of Contempt" ("Czas pogardy") (1995, ingliskeelne versioon: 2013)
* "Tuleproov" (Varrak 2024) ISBN	9789985359624 – "Baptism of Fire" ("Chrzest ognia") (1996, ingliskeelne versioon: 2014)
* "The Swallow's Tower" ("Wieża Jaskółki") (1997, ingliskeelne versioon: 2016)
* "Lady of the Lake" ("Pani Jeziora") (1999, ingliskeelne versioon: 2017)

## Iseseisvad romaanid
* "Season of Storms" ("Sezon burz") (2013, ingliskeelne versioon 2018)

## Ekraniseeringud

* Poola film ja sari "Wiedzmin" (film 2001, sari 2002), ingliskeelses levis "The Hexer"
* Netflixis seriaal "Nõidur" ("The Witcher"), esimene hooaeg 2019

## Videomängud
Mängud on loodud Poola mängustuudio CD Projekt RED.
* "The Witcher" (2007)
* "The Witcher 2: Assassins of Kings" (2011)
* "The Witcher 3: Wild Hunt" (2015)

## Viited
Autoalarm

**Autoalarm** on sõidukile paigaldatud elektrooniline seade, mis on ette nähtud sõiduki kaitsmiseks. Autoalarmi põhieesmärk on tagada auto kaitse sissetungimise ja ärandamiskatse korral. Sõiduki volitamata puutumise või sinna sissetungi korral hoiatab alarm omanikku heli- ja/või valgussignaalide abil.

Sõltuvalt tüübist autoalarmi komplektis võivad olla elektrooniline plokk, puldid (open/close, indikaatoritega, LCD-ekraaniga), sireen, indikaator (valgusdiood), "VALET" nupp, šokk andur, liikumisandur, GPRS-moodul, salongivalve ultraheliandur, klaasipurustusandur, mootori käivitusmoodul, salongi ja mootori termoandurid.

## Ajalugu
Varasema versiooni autoalarmi kasutamiseks leiutati tundmatu vanglane Denverist aastas 1913. Autos oli paigaldatud püss, mis tulistas kui keegi pööras starterit. Hiljem autoalarm ilmus aastas 1916.

## Varguskaitse
Autoalarmi paigaldamine ei tähenda, et autot ei ole võimalik varastada, küll aga vähendab see oluliselt varaste huvi. Lisaks on võimalus autoalarmile lisada GPSi/GPRS-i moodul, mille abil on võimalik SMS-igaga autoalarmi käivitada ja kaardil oma autot leida.

## Tüübid
Eristada saab 3 põhilist autoalarmitüüpi:
* Klassikaline kaugjuhtimispuldiga autoalarm, ühe nupu vajutamisel ukselukud sulguvad ja auto läheb valve alla, teise nupu vajutamisel ukselukud avanevad ja auto tuleb valve alt välja. Autosse tungimise katsel rakendub helisireen.
* Lisapuldita autoalarm. See autoalarm ühendatakse originaalpuldiga, millega avatakse/sulgutakse ukseid ja auto läheb valve alla.
* Kahepoolse sidega autoalarm, komplektis on tavaliselt 2 pulti: üks klassikaline (open/close) ja üks erinevate indikaatoritega või ekraaniga. See pult võtab autolt vastu häiresignaali ja näitab, mis autoga toimub.

### Kahepoolse sidega autoalarm
Kahepoolne side – tähistab terminit kus autoalarmi ja alarmipuldi vahel toimub side kahes suunas. Autoomanik saab puldist saata autole käsklusi, lisaks auto saadab puldile teavet auto seisundi kohta. Kui alarm läheb häiresse, saadab alarmikeskus kohe info häire detekteerinud tsooni kohta alarmipuldile. 
LCD-puldilt on igal ajal võimalik vaadata auto seisundit, ka seda kas alarm sai ikka valvesse ja uksed lukku pandud. Kahepoolse side leviraadius ulatub olenevalt asukohast kuni 1000 meetrit.

Soovides autot puldist käivitada, on vajalik juurde paigaldada käivitusmoodul.

## Turvaline autoalarm
Turvalist ja elementaarsete mugavustoimingutega autoalarm :
* muutuva koodiga juhtimispuldid, mis töötavad lubatud sagedusvahemikus 433,05–434,79 MHz
* salongiandurid
* salongianduri ajutine väljalülitamise võimalus (lapse või lemmiklooma autosse jätmiseks)
* uste, kapoti ja tagaluugi valve
* mootori (käigukasti/starteri/kütusepumba) blokeering
* vilkuv hoiatustuli
* alarmi häiremälu
* kesklukustuse juhtimine
* mugavustoimingu juhtimine (auto elektriliste akende ja katuseluugi automaatne sulgumine)
* PIN-koodiga alarmi väljalülitamise võimalus

## Vaata ka
*Immobilisaator

## Viited
Nižnekamski rajoon

**Nižnekamski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Nižnekamski linn.

Rajoonis on 2 linna ja 15 külaasundust, kus on kokku 66 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 274 046. 2010. aasta seisuga olid elanikest  46,5% tatarlased, 40,6% venelased ja 2,3% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Nižnekamski rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Sarmanovo rajoon

**Sarmanovo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Sarmanovo.

Rajoonis on 22 külaasundust, kus on kokku 72 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 35 689. 2010. aasta seisuga olid elanikest 90,8% tatarlased ja 7,8% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Sarmanovo rajooni koduleht (vene ja tatari keeles)
Kriukai vald

**Kriukai vald** (leedu keeles *Kriukų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. 

Valla pindala on 134 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1440 inimest. Valla keskus on Kriukai alev (2011. aasta seisuga 533 elanikku). Vallamaja asub aadressil Dariaus ir Girėno g. 5. Vallavanem on Audronė Impolienė.


Kriukai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Kriukai,_bendruomenės_namai.JPG|Kriukai seltsimaja


Lisaks küladele on vallas ka mitu huutorit:

## Viited
Ene Kangron

**Ene Kangron** (sündinud 8. novembril 1947 Riisiperes Harjumaal) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1967. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise eriala Laine Karindi klassis ja 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala Gustav Ernesaksa klassis.

Aastatel 1975–1986 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi koorijuhtimise õppejõud, 1986. aastast Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika õppejõud, hiljem dotsent. Alates 2000. aastast on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia täienduskoolituskeskuse juhataja.

Ta on juhatanud mitmeid koore. Aastatel 1974–1983 oli ta TPI Akadeemilise Naiskoori dirigent, 1983–1996 peadirigent. 

Ta on Tallinna Meestelaulu Seltsi Türnpu Meeskoori peadirigent.

Ta on Eesti Muusikaõpetajate Liidu üks asutajaid, aastatel 1990–1995 esimehe asetäitja, 1995–2002 esimees, nüüd juhatuse liige. 

Aastatel 1995–1999 oli ta Eesti Muusikanõukogu asepresident.

## Tunnustus
* 1984 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 2004 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
* 2021 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa on koorijuht Tõnu Kangron. 

## Viited
Elina Zvierava

**Elina Zvierava** (valgevene Эліна Аляксандраўна Зверава, vene Эллина Александровна Зверева ; sündinud 16. novembril 1960 Dolgoprudnõis) on endine valgevene kettaheitja. 

Aastani 1991 esindas võistlustel Nõukogude Liitu.

Elina Zvierava on osalenud olümpiamängudel viis korda. 1988. aasta suveolümpiamängudel Seoulis võitis ta 5. koha. 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas võitis ta pronksmedali. 39-aastaselt tuli Elina Zvierava olümpiavõitjaks 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas sai ta 14. koha. Olles juba 47-aastane, osales ta ka 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis, kus sai väga kõrge 6. koha. 

1995. aasta maailmameistrivõistlustel Göteborgis võitis ta kuldmedali. 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Edmontonis sai ta tulemusega 67.10 hõbemedali, kuid pärast venelanna Natalja Sadova vahelejäämist dopinguga sai temast kahekordne maailmameister. 1997. aasta maailmameistrivõistlustel Ateenas võitis ta hõbemedali.

Tema isiklik rekord kettaheites on 71.58 (1988).

## Viited

## Välislingid
*
Aino Himbek

**Aino Himbek** (sünninimi **Aino Villemson**; 1935. aastast **Aino Vilimaa**; 6. veebruar 1931 Tallinn – 5. veebruar 2006 Tallinn) oli eesti pianist.

Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna Muusikakooli klaveri erialal (Karl Sillakivi klass) ja 1956. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri erialal (Heljo Sepa klass).

Aastatel 1950–1982 töötas ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia kontsertmeistrina.

## Tunnustus
* 1974 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Ta oli abielus näitleja ja filmirežissööri Valdur Himbekiga. Ülo Vilimaa oli tema vend.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Pianist Aino Himbek koos pisipoegade Maidu ja Madisega (fotograaf Armin Alla), 1962
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Klaverikunstnikud Aino Himbek ja Vaike Vahi ning viiulikunstnik Ines Rannap Eesti NSV Riikliku Filharmoonia 40. aastapäeva juubelil
* Perekonnaregister https://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=345&iid=124031879081&lst=2&idx=261&img=tla1483_001_0000044_00261_t.jpg&hash=307e7b4cd4db566c16cec816eb0c9965
Stihl

**Andreas Stihl AG & Company** on Saksa kettsaagide ja muude kaasaskantavate seadmete, sealhulgas trimmerite ja puhurite tootja. 

Ettevõtte peakorter asub Saksamaal Waiblingenis. Stihli asutas 1926. aastal Andreas Stihl, kes oli oluline innovaator kettsaagide tootmise algusaastatel. Stihl väidab end olevat maailma suurima läbimüügiga kettsaagide tootja ja ainsa kettsaagide tootja, kes toodab ise ka saekette ja juhtplaate. Andreas Stihl AG on erakapitalil põhinev ettevõte, mis kuulub Andreas Stihli järeltulijatele.

## Ettevõtte ajalugu
Andreas Stihl konstrueeris ja ehitas oma esimese sae 1926. aastal. Saag töötas elektri jõul ja kaalus 63 kilogrammi. Stihli nimi sai kiiresti populaarseks ja oli peagi suurim kettsaagide tootja maailmas. Stihli kasv oli esialgu aeglane, kuna kettsaed tulid turule umbkaudu ülemaailmse majanduskriisi ajal – tööjõud oli siis odav ning mootorsaagide järele polnud vajadust, kuna kahemehesaed olid populaarsed. Esimesed saed olid väga rasked ja tihti vajasid käsitsemiseks kahte meest.

### Laienemine
1970. aastate keskel laienes Stihl, ehitades tehased Brasiiliasse ja Ameerika Ühendriikidesse. 2008. aastal ehitati tehas Hiinasse.

## Pildid

Fail:Stihl fs 55.jpg|Murutrimmer Stihl Fs 55


## Välislingid
* http://www.stihl.de/daten-fakten.aspx
* https://web.archive.org/web/20120426082329/http://www.stihl-qd.cn/isapi/englisch/default.asp?contenturl=/englisch/aktuell/774.htm
* http://www.stihl.com
* http://www.stihlusa.com
Igor Korobov

**Igor Korobov** (vene keeles *Игорь Валентинович Коробов*; 3. august 1956 – 21. november 2018) oli Venemaa sõjaväelane, alates 2016. aasta 2. veebruarist oli ta Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse (GRU) ülem ja Kindralstaabi ülema asetäitja.

Korobov valdas mitut võõrkeelt, oli abielus ja tal oli kaks last.

## Viited

## Välislingid

* Психологический портрет главы российской военной разведки – кто он, новый начальник ГРУ ГШ РФ?
* Биография на сайте МО РФ 
* «На смене руководства ГРУ извлекаются политические дивиденды»
Frank (aadlisuguvõsa)

**Frank** on Venemaa aadlisuguvõsa.

Frankide aadlisuguvõsa alusepanijad on Karl Frank ja Osip Franki. Karl Frank alustas teenistust 1808. aastal, läbis mitu teenistusastet ja ülendati 4. oktoobril 1840 riiginõunikuks. Tema vend Osip Frank alustas teenistust 1807. aastal ja ülendati 14. jaanuaril 1837 kolleegiuminõunikuks. 28. märtsil 1841 anti neile aadliseisuse diplom. 

## Vapi kirjeldus
Kilp on jagatud kolmeks osaks. Ülemisel, kuldse taustaga kolmandikul on kujutatud must kotka tiib, mille peale on asetud (diagonaalis) taevakarva mõõk. Kilbi alumine pool on jagatud kaheks. Vasakul on taevasinisel taustal hõbedane kolmeleheline rist, mille tipus on kuusnurkne täht. Paremal on punasel taustal kuldsed kaalud ja tipus hõbedane kuusnurkne täht.

Kilp on kroonitud aadli kiivri ja krooniga. Kiivri hari koosneb kolmest hõbedasest jaanalinnusulest. Kate on musta ja kuldsega. 

## Allikad
* Frank aadlisuguvõsavapp on kantud vene impeeriumi üld aadlisugu vappide kogumikku, 11 osa ,145 lk. Vaadatud 18. jaanuaril 2013.

*
Imelda Marcos

**Imelda Romuáldez Marcos** (sünninimi **Imelda Remedios Visitacion Trinidad Romuáldez**; sündinud 2. juulil 1929) on Filipiinide presidendi Ferdinand Marcose lesk. Ta oli Filipiinide presidendi abikaasa aastatel 1965–1986.

Tema poeg Ferdinand Marcos juunior valiti Filipiinide presidendiks 2022. aastal.

## Viited
Kaitseliidu Narva malevkond

**Narva malevkond** on Kaitseliidu territoriaalüksus, mille vastutus- ja tegevuspiirkond on Narva. Narva malevkond on üks kolmest kaitseliidu Alutaguse maleva malevkondadest, kuhu kuuluvad peale Narva linna veel Narva-Jõesuu, Sillamäe ja Vaivara vald.

## Malevkonna koosseis
Narva malevkonda kuulub üle 250 kaitseliitlase.

### Narva malevkonna pealikud
* F. Kaba
* Rein Täht
* Eduard Vinkler
* kapten Aavo Randlo

## Vaata ka
*Kaitseliit
*Alutaguse malev

## Viited

## Välisliigid
*Narva Malevkonna koduleht
Ungari sümboolika

**Ungari sümboolika** moodustavad lipud, ikoonid või kultuurilised väljendusvormid, mis on kas sümboolsed, representatiivsed või muidu iseloomulikud Ungarile või Ungari kultuurile. Kõige väärtuslikumaid erilisi Ungari tooteid ja sümboleid kutsutakse nimetusega *Hungaricum*.

## Lipud ja heraldika

Ungari lipp on horisontaalne trikoloor, mille värvid on punane, valge ja roheline. Populaarne on ka Árpádi dünastia vapp.

## Floora ja fauna

Ligikaudu viiendikku Ungarist katab mets, kuid vaid poole sellest moodustab looduslik mets. Ungari on koduks umbes 2200 õistaimede liigile ja piirkonna topograafia ning üleminekukliima tõttu on paljud neist sellised, mida tavaliselt sellel laiuskraadil ei leia. Suurt osa Lõuna-Dunántúli piirkonnas asuva Villány linna ja Mecseki mäeaheliku piirkonna taimestikust võib tavaliselt kohata vaid Vahemere ääres. Samas piirkonnas, Villány mäeaheliku lõunapoolsel Szársomlyó mäel, leidis Ungari botaanik Viktor Janka aastal 1867 varem teadusele tundmatu lille ja kirjeldas selle. Selle lille näol on tegemist kõige varem õitseva Ungari lillega: Ungari krookus ehk *Colchicum hungaricum*.

Ungari idapoolse madaliku soolases Hortobágy piirkonnas kasvavad paljud taimed, mida tavapäraselt leidub mererannas ja Nyírségi piirkond on kuulus niidulillede poolest. Szekszárdi lähedal Doonau ääres asuv Gemenc'i mets, Dunántúli keskel asuv Väike-Balatoni järv ja Kecskemétist idasse jääv Tisza jõe seisuvee ala on kõik olulised märgalad. Suurem osa riigi metsapiirkondades olevatest puudest on heitlehised (pöök, tamm ja kask) ja vaid väikese osa moodustavad kuused. Alates 14. sajandist on Ungari aladele tunginud üle 250 uue taimeliigi ja neist pea 70 loetakse invasiivseteks. Paljud neist taimedest on mitmeaastased ürdid, mis on põhjustanud mõne piirkonnale omase taime aeglase kadumise.

Ajalooliselt on Ungari olnud suuruselt teine paprika tarnija Ameerika Ühendriikidesse. Ungari paprikal on iseloomulik maitse ja selle järele on suur nõudlus Euroopas, kus seda kasutatakse pigem maitseaine kui värvainena.

## Inimesed

## Toit ja jook

Ungarlaste traditsioonilistel toitudel on külluslikud ja pikantsed maitsed ning lõhnad. Road on maitserikkad, vürtsikad ja sageli ka üpris rasked. Sealsete roogade maitsed põhinevad maitsestamise ja valmistusviiside sajanditevanustel traditsioonidel. Neis kasutatavad peened koostisosad toodetakse kohalike põllumeeste poolt. Paprikat, sibulat ja küüslauku leiab kõikjalt. Keskajal oli kalasupp kõige populaarsem ja armastatum kalaroog Ungaris ning üks aastast 1860 pärinev kokaraamat sisaldab 400 kalatoitude retsepti. Kõige tuntumad Ungari köögile omased road, guljašš, erinevad hautised ja *[[paprikás]]*, on paprikast punased.

## Vaata ka
*Ungari
*Ungari toitude loend

## Viited
Iryna Jatčanka

**Iryna Jatčanka** (sündinud 30. oktoobril 1965 Homielis) on endine valgevene kettaheitja.

Iryna Jatčanka osales olümpiamängudel viis korda. 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas võitis ta 7. koha. 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas sai ta 12. koha. 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys võitis ta pronksmedali. 

2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas võitis ta samuti pronksmedali, kuid tema tulemus tühistati kaheksa aastat hiljem. 

Viimast korda osales ta 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis, kus ta sai 11. koha. 

2003. aasta maailmameistrivõistlustel Pariisis võitis Iryna Jatčanka kuldmedali.

Iryna Jatčanka abikaasa on valgevene vasaraheitja Ihar Astapkovič. 

Tema isiklik rekord kettaheites on 69.14 (2004).

## Viited

## Välislingid
* 
*"Dopinguskandaal: neli olümpiamedali võitjat kaotavad oma autasud", Postimees, 5. detsember 2012
Ruslan Jagudin

**Ruslan Jagudin** (sündinud 11. aprillil 1982) on Eesti jalgpallur (ründaja).

## Klubikarjäär
*Tallinna Jalgpallikool
*FC Tallinna Levadia
*FC Akhtamar
*2013–2014 IAFA Estonia

## Viited

## Välislingid
*Profiil transfermarkt.com andmebaasis
Siim Valtna

**Siim Valtna** (sündinud 31. juulil 1987) on endine Eesti jalgpallur (kaitsja). Praegu on ta Eesti U-19 jalgpallikoondise peatreener.

## Klubikarjäär mängijana
*JK Tammeka II
*2007–2012 JK Tammeka
*2013–2015 FC Santos Tartu
*2015–2017 JK Welco II

## Klubikarjäär treenerina
* 2013–2014 Tartu FC Santos U10, abitreener
* 2013–2014 Tartu JK Welco II, peatreener
* 2015–2017 Tartu JK Welco, peatreener
* 2017–2021 Tartu JK Tammeka, abitreener
* 2022–2023 Eesti U-19, peatreener
* 2022–2023 Eesti U-21, peatreener
* 2023      Eesti U-18, abitreener
* 2024      Eesti U-19, abitreener
* 2025–     Eesti U-19, peatreener
* 2025      Tartu JK Tammeka, peatreener

## Isiklikku
Tema vend on jalgpallur ja korvpallur Mikk Valtna.

## Viited

## Välislingid
*Profiil transfermarkt.com andmebaasis
Taavi Vellemaa

**Taavi Vellemaa** (sündinud 4. septembril 1987) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja).

## Klubikarjäär
*2004–2005 JK Tammeka II
*2005–2007 JK Tammeka
*2007–2008 Tartu Välk 494
*2008–2009 FC Santos
*2010–2012 JK Luunja
*2012–2013 FC Quattromed
*2013–2016 FC Santos
*2017–2018 Tartu JK Welco
*2018- Teadmata

## Viited

## Välislingid
*Profiil transfermarkt.com andmebaasis
Tanel Tammemägi

**Tanel Tammemägi** (2. juuli 1990 – 15. detsember 2014) oli Eesti jalgpallur (ründaja).

## Klubikarjäär
*FC Flora II
*2010–2011 FC Tabasalu
*2011–2013 FC Kalju Nõmme II
*2013–2014 FC Charma

Tammemägi suri 15. detsembril 2014 pärast rasket õnnetust.

## Viited

## Välislingid
*Profiil transfermarkt.com andmebaasis
Maastik punase pilvega

**"Maastik punase pilvega"** on Konrad Mäe maal aastatest 1913–1914.

Maal kuulub Eesti Kunstimuuseumi kogudesse ja seda eksponeeritakse Kumu kunstimuuseumis.

"Maastik punase pilvega" on ainus Eesti autori töö, mis on valitud kogumikku "1001 maali, mida elu jooksul peab nägema". Teos ilmus 2008. aastal, selle peatoimetaja on inglise kunstnik ja kunstiprofessor Stephen Farthing.

25. augustil 2017 andis Eesti Post välja postmargi, millel maali on kujutatud. See on pühendatud Konrad Mäe maalide näitusele, mis avati 9. oktoobril Roomas Galleria Nazionale d'Arte Moderna e Contemporaneas.

Maal kuulub projekti "Europeana 280" ühena 12 Eesti kunstiteosest. Kokku tõsteti selle projekti käigus esile 347 kunstiteost 146 institutsioonist ja 29 riigist. 

## Viited
Itaallanna lastega ojal

**"Itaallanna lastega ojal"** on Johann Köleri maal, mis valmis 1862. aastal.

Maal kuulub Eesti Kunstimuuseumi kogusse ja seda eksponeeritakse Kumu kunstimuuseumis.

Maali mõõtmed on 82,5 × 53,5 cm.

Teos kuulub projekti Europeana 280 ühena 12 Eesti kunstiteosest.

## Viited
Ela Tomson

**Ela Tomson** (aastani 1965 **Liimeon**, 1965–1973 **Unt**; sündinud 16. veebruaril 1945 Pärnus) on Eesti endine teleajakirjanik ja poliitik.

Ta on lõpetanud 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. 

Aastatel 1968–1972 oli ta Eesti Telefilmi toimetaja. 1972–1992 oli ta Eesti Televisiooni toimetaja (toimetas näiteks saatesarju "Järjehoidja", "Laupäevastuudio" ja "Prillitoos" ning tegi filmisaateid).  

1992–1994 oli ta Pärnu Raadio peatoimetaja.  

1994–2000 oli ta ETV hanketoimetuse peatoimetaja. 

2001–2003 oli ta Pärnu Ühisgümnaasiumi õpetaja. 2001–2003 oli ta Pärnu Linnavalitsuse välissuhete ja protokollinõunik. 

Jaanuarist 2003 on ta Erakond Isamaa liige.

Ta oli X Riigikogu liige (2003–2007).

2008. aastast oli ta Pärnu Linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhataja asetäitja. 2021. aastast on ta Pärnu Linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni esimees. 

## Tunnustus
*2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2021 Pärnu teenetemärk (Pärnu kultuurielu pikaaegse rikastamise ja juhtimise eest)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli 1994. aastast kuni surmani 2023. aastal Mati Põldre. Varem on ta abielus olnud Mati Undiga ja Enn Tomsoniga.

## Viited
Elhaida Dani

**Elhaida Dani** (sündinud 17. veebruaril 1993 Shkodëris) on Albaania laulja.

Aastal 2009 võitis ta Albaania talendisaate Star Academy ja 2012 aastal lauluvõistluse Top Fest. Aastal 2013 osales esimesel Itaalia laulukonkurssil The Voice of Italy ja samuti võitis. Tema poolt hääletas üle 70% publikust.

Elhaida Dani esindas lauluga "I'm Alive" Albaaniat 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis. Laul pääses finaalvõistlusele ja sai seal 27 osaleja seas 34 punktiga 17. koha.

## Diskograafia
### EP-d
* "Elhaida Dani" (2013)

### Singlid
* "Fjala e fundit" (2008)
* "Si asnjëherë" (2010)
* "Mijëra vjet" (2011)
* "S'je më" (2012)
* "When Love Calls Your Name" (2013)
* "Baciami e basta" (2013)
* "In the Sky for a While"
* "Diell" (2014)
* "I'm Alive" (2015)
* "Në jetë" (2015)
* "Më mbaj" (2017)
* "E Ngrirë" (2017)
* "Amazing" (2017)
* "Sugar Wings" (2017)

## Välislingid
*
*Koduleht
Linda Raus

**Linda Raus** (17. oktoober 1909 Purku, Järvakandi vald, Rapla kihelkond, Harjumaa – 13. detsember 2003) oli eesti rahvatantsuõpetaja ja lavastaja.

1929. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogiumi. Hiljem täiendas ta end mitmetel rahvatantsujuhtide kursustel.

1970., 1973., 1975. ja 1994. aastal oli ta Eesti üldtantsupeo ja 1982. aastal noorte tantsupeo üks üldjuhte. Ta oli ka kodukandis Sakus kauaaegne rahvatantsujuht ja laulupäevade korraldaja.

## Tunnustus

*1964 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*1996 Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium
*2000 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Mälestuse jäädvustamine
Purku koolimaja seinale on paigaldatud Linda Rausi mälestustahvel.

17. oktoobril 2014 avati Linda Rausi 105. sünniaastapäeva puhul Saku mõisapargis tema mälestuspink. Pingi valmimist toetasid rahaliselt Saku vald ja kohalikud rahvatantsijad, mälestusplaadi pingile valmistas tema lapselaps Indrek Raus. Asukohaks valiti just Saku mõisapark, kuna seal oli Raus korraldanud aastaid Saku laulupäevi koos koorijuhtide Ottniell Jürissaare ja Rein Taliga.

## Isiklikku
Tema pojad olid näitlejad Sander Raus ja Mauri Raus.

## Viited

## Välislingid
*Haud Rapla kalmistul
Vladimír Mečiar

**Vladimír Mečiar** (sündinud 26. juulil 1942 Zvolenis) on Slovakkia poliitik. Ta oli aastatel 1990–1991, 1992, 1993–1994 ja 1994–1998 Slovakkia peaminister.

Ta sündis 1942. aastal Zvolenis (toona Esimeses Slovaki Vabariigis). Ta on lõpetanud Bratislavas Komenský ülikooli õigusteaduskonna.

Ta oli 11. jaanuarist 1990 kuni 27. juunini 1990 Slovakkia siseminister (Milan Čiči valitsuses). Pärast 1990. aasta Slovakkia parlamendivalimisi sai tast 27. juunil 1990 Slovakkia peaminister, ta oli peaministri ametis 6. maini 1991.

1991.-1992. aastal Tšehhoslovakkia tuleviku osas peetud kõnelused jooksid liiva, tšehhid eesotsas Václav Klausi ja Kodanike Demokraatliku Parteiga soovisid rohkem tsentraliseerimist, kuid slovakid eesotsas Mečiariga ja parteiga "Demokraatliku Slovakkia Eest" (HZDS) soovisid konföderatsiooni. Seepeale otsustasid Mečiar ja Klaus Tšehhoslovakkia jagada kaheks eraldi riigiks, 1993. aastal sai Mečiar nüüd iseseisva Slovakkia peaministriks. Tema valitsemisstiil muutus üha autoritaarsemaks.

1994. aastal valiti ta peaministriks tagasi, kui HZDS võitis parlamendivalimised ja moodustas koalitsiooni vasakradikaalse Slovakkia Töölisteühenduse (ZRS) ja äärmusparempoolse Slovakkia Rahvusparteiga (SNS). Kuigi ta toetas Slovakkia liitumist Euroopa Liidu ja NATOga, siis tema autoritaarse valimisstiili tõttu jäi Slovakkia liitumiskõnelustelt kõrvale, samas kui Slovakkia naabrid ja Visegrádi grupi partnerriigid Poola, Tšehhi ja Ungari said 12. märtsil 1999 NATO liikmeteks. Euroopa Liidu liikmesuse osas kutsuti Poola, Tšehhi ja Ungari liitumiskõnelustele 12. detsembril 1997, kuid Slovakkia jäi kõrvale.

1998. aasta parlamendivalimistel tuli esimeseks jälle HZDS, kuid kaotas 18 kohta, saavutades vaid ühekohalise enamuse Slovakkia Demokraatliku Koalitsiooni (SDK) ees. HZDS ei suutnud koalitsiooni moodustada ja seega Mečiar enam peaministriks ei saanud, tema asemal sai peaministriks Mikulaš Dzurinda.

1999. aastal kandideeris Mečiar Slovakkia esimestel presidendi otsevalimistel, kuid kaotas Rudolf Schusterile.

2002. aasta parlamendivalimistel peeti Mečiari favoriidiks, kuigi arvati, et kui ta valimised võidab, kaotab Slovakkia Euroopa Liidu liikmesuse võimaluse. HZDS tuligi esimeseks, kuid võitis vaid 36 kohta 150st, ning Dzurinda jätkas peaministrina.

2004 kandideeris Mečiar uuesti presidendiks, kuid jäi alla oma endisele liitlasele Ivan Gašparovičile. 2006. aasta parlamendivalimistel võitis HZDS vaid 15 kohta. Kuigi HZDS kaasati valitsuskoalitsiooni, siis Mečiari ise mitte. Ta keeldus kandideerimast 2009. aasta presidendivalimistel ja 2010. aasta parlamendivalimistel sai HZDS ainult 4,32% häältest, jäädes parlamendist välja. 2012. aasta parlamendivalimistel ei saavutanud HZDS isegi 1 protsenti häältest ja 2014 läks laiali.

## Isiklikku
Vladimír Mečiar on abielus, tema abikaasa Margarita Mečiar on arst; neil on neli last.
Ghaphama

**Ghaphama** (armeenia keeles:**ղափամա**) on traditsiooniline Armeenia rahvustoit. See koosneb ahjus küpsetatud täidetud kõrvitsast, mille täidis on valmistatud riisist, võis kuumutatud erinevatest kuivatatud puuviljadest, värsketest õuntest, hakitud mandlitest või pähklitest ning kõrvitsast. Nimetatakse samuti nii kõrvitsasupiks kui -pajaks, juhul kui tuleb välja paks ja toitev roog. 

Ghaphama on magusalt maitsev rahvustoit, mida valmistatakse sageli uue aasta puhul ja lihavõttepühadeks ning seda peetakse sobivaks lauale sobivaks ka *[[halloween]]*i ajal. Seda serveeritakse pulmalauda kui viljakuse ja külluse sümbolit. Armeenia rahvalaulu kogumikus leidub ainult üks toidule pühendatud laul, mis on pulmapeol mängitav väga populaarne, lõbus ja pikk tantsulugu, kus sõnad: "Kallis ghapama, maitsev-lõhnav ghapama" (hy:*Հէյ Ջան Ղափամա, համեղ անուշաբույր Ղափամա*, hääldatakse: *Hey (ho) jan ghapama, hamov-hotov ghapama*) korduvad umbes 10&nbsp;korda.

## Valmistamine
Valmistamiseks sobib keskmise suurusega ehk 1,5-kilone kõrvits, mille juurde võetakse klaas (230&nbsp;grammi) riisi ja 100&nbsp;grammi võid. Muud koostisosad ei ole täpsemalt sätestatud ja nende mahu võib igaüks määrata oma valiku kohaselt võttes siiski arvesse, et küpsetamisprotsessi ajal täidis (tänu riisile) oma mõõtmetelt paisub. Enne alustamist pese kõrvits puhtaks ja asetades lauale, võta ligi kauss, kuhu kõrvitsa sisemus poetada. Esimesena lõika kõrvitsale varrest umbes 5&nbsp;cm raadiuses (nii et käsi sisse mahuks) nn. «kaas», mille saad hiljem talle ahjus küpsetamise ajaks peale tagasi panna. Lõigates suuna nuga pisut viltu, et kaas hiljem hästi kõrvitsa peal püsiks. Kui «kaas» on lahti lõigatud, eemaldatakse selle küljest pehmemad jäägid. Seejärel võetakse kätega või lusika abil kõrvitsa seest sisu ja seemned ehk kõrvits õõnestatakse ja sellest uuristatakse pott. Osa viljalihast tasub alles hoida ning täidises kasutada. Kui kõrvits on seest enam-vähem puhastatud, valatakse selle sisse kokkusegatud täidis.
Täitematerjaliks riis keedetakse eelnevalt ehk umbes 5&nbsp;minuti võrra soolavees ja lastakse jahtuda, lisatakse võis pehmekskuumutatud kuivatatud puuviljad nagu datlid, aprikoosid, ploomid, rosinad, värskeid õunu, hakitud mandleid ja tükeldatud viljaliha. Enne täidise sisestamist kõrvitsa seinad soovitatakse võiga võida. Kõrvitsat täites jäetakse ülalt 2&ndash;3&nbsp;sentimeetri võrra vaba ruumi võitükkide jaoks ja küpsetamise ajal täidisele lisatavale meele, mis kombinatsioonis teiste koostisainetega annab roale maitse ning aroomi.

Maitseainetest kasutatakse ghaphama valmistamisel tuhksuhkrut ja jahvatatud kaneeli.

Enne ahjupanekut soovitatakse täidetud kõrvits fooliumisse pakkida. Küpsetatakse ahjus 200&nbsp;kraadi juures umbes 40&nbsp;minutit või natuke kauemgi, sõltuvalt kõrvitsa suurusest keskmiselt kuni 1,5&nbsp;või 2&nbsp;tundi. Enne söömist täidetud ja pehme kõrvits lõigatakse ülevalt alla viiludeks.

## Viited
Saugėlaukise vald

**Saugėlaukise vald** (leedu keeles *Saugėlaukio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 71 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1405 inimest. Valla keskus on Bariūnai küla. Vallamaja asub aadressil Parko g. 7. Vallavanem on Edita Nakvosienė.


Bariūnai,_seniūnija,_biblioteka.JPG|Vallamaja
Balkaičiai_2.JPG|Balkaičiai
Pošupės,_koplyčia.JPG|Pošupės, kabel
Bariūnai,_ženklas.JPG|Bariūnai
Mindaugiai,_alytnamiai.JPG|Mindaugiai
Balkaičių_koplyčia.JPG|Balkaičiai kabel


## Viited
Uładzimir Dubroŭščyk

**Uładzimir Dubroŭščyk** (sündinud 7. jaanuaril 1972 Hrodnas) on valgevene kettaheitja.

Tema isiklik rekord kettaheites on 69.28 (2000).

## Välislingid
*
Skaistgirysi vald

**Skaistgirysi vald** (leedu keeles *Skaistgirio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. 

Valla pindala on 136 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2368 inimest. Valla keskus on Skaistgirysi alev (2011. aasta seisuga 862 elanikku). Vallamaja asub aadressil Aušros g. 13. Vallavanem on Virginija Kaikarienė.


Skaistgirys,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Endriškiai,_sodyba.JPG|Endriškiai
Jurdaiciai.JPG|Jurdaičiai
Maldenių_ąžuolas,_2015.JPG|Maldeniai tamm
Beržynės_ąžuolas.JPG|Beržynė tamm


## Viited
Tšamzinka rajoon

**Tšamzinka rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Tšamzinka alev.

Rajoonis on 2 alevit ja 12 külaasundust, kus on kokku 53 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 30 576. 2010. aasta seisuga olid elanikest 48,1% mordvalased, 48,7% venelased ja 2,0% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* Tšamzinka rajooni koduleht
Žagarė vald

**Žagarė vald** (leedu keeles *Žagarės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. 

Valla pindala on 181 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3355 inimest. Valla keskus on Žagarė linn (2011. aasta seisuga 1712 elanikku). Vallamaja asub aadressil Tilto g. 2. Vallavanem on Alvydas Urbonas.


Žagarės_seniūnija.JPG|Vallamaja
Veršiai,_Malinausko_akmuo.JPG|Vendade kivi Veršiais
Žeimiai_(Joniškis),_vinkšna.JPG|Žeimiai künnapuu
Veršiai,_ąžuolas.JPG|Veršiai tamm
Magnaus_Butlerio_dvaro_liepa.JPG|Magnaus Butlerise pärn
Žagarės_piliakalnis.JPG|Žagarė I linnamägi


Lisaks küladele asub vallas ka üks huutor – Basiuliškės. Seal aastal 2011 elanikke ei olnud.
## Viited
Baimak

**Baimak** on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis, Baimaki rajooni halduskeskus.

Baimak on asutatud 1748. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel olid linna elanikest 71,6 % baškiirid, 21,3 % venelased ja 5,1 % tatarlased.

## Viited
Satkūnai vald

**Satkūnai vald** (leedu keeles *Satkūnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 100 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1309 inimest. Valla keskus on Satkūnai küla. Vallamaja asub aadressil Sidabros g. 9. Vallavanem on Regina Butkienė.


Satkūnai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Vaineikiai_(Joniškis),_ąžuolas.JPG|Vaineikiai
Plikiškiai.JPG|Plikiškiai
Milvydžiai,_gatvė.JPG|Milvydžiai
Šarkiai,_apleistas_namas.JPG|Endine Šarkiai koolimaja
Satkūnai,_gatvė.JPG|Satkūnai


## Viited
Djoma

**Djoma** on jõgi Venemaal Baškortostani Vabariigis ja Orenburgi oblastis.

Jõgi saab alguse Obštši Sõrti kõrgustikus, suubub vasakult Belaja jõkke.

Djoma pikkus on 535 kilomeetrit, valgala 12 800 km².

Jõe ääres asub Davlekanovo linn.