open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suuremõisa mõis (Vormsi)

**Suuremõisa mõis** (saksa keeles *Magnushof*) oli riigimõis Vormsi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Vormsi valda.

1604. aastal Vormsi saarele rajatud Suuremõisa esimene omanik oli lipnik Magnus Brümmer. Aastal 1604 läänistas Rootsi kuningas talle Bussby küla, kuhu ehitati väike mõis. 1625 ja 1645 mainitakse mõisat oma asutaja nimega *Magnushof*, ajuti ka küla järgi *Hof Busby*, *Bussby herrgård*; lisaks veel *Nyhof*, *Grossenhof* ´. Saare rootslaste murdes kinnistusid nimekujud *Storhovet* ehk suur mõis või lühidalt *Hovet* ehk mõis. 

Mõis oli hiljem XVII sajandil De la Gardie ja Königsmarcki perekondade omanduses. Aastal 1753 läksid Suuremõisa ja väike Söderbi mõis ehk kogu Vormsi saar Stackelbergide valdusse, kuni Venemaa keisririik selle aastal 1894 ära ostis. 1917. a revolutsiooni ajal saarele paigutatud Vene sõjavägi lõhkus mõisakompleksi, millest sai alguse selle allakäik.


File:Suuremõisa mõisahoone varemed 2025 a.jpg|Suuremõisa mõisahoone varemed
File:Suuremõisa mõisahoone varemed 2025 b.jpg|Renoveeritavad Suuremõisa mõisahoone varemed


## Viited

## Välislingid
*Vormsi-Suuremõisa mõis Eesti mõisaportaalis
Suure-Kullamaa mõis

**Suur(e)-Kullamaa mõis** (saksa keeles *Groß-Goldenbeck*) oli poolmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Mõis oli varem rüütlimõis.

Suure-Kullamaa mõisa esialgne nimi oli *Pargenthal* ja seda on esmamainitud 1456. aastal kujul *Parientall*. 

Matthias Johann Eisen tuletas mõisanime esimese poole sõnast *park : pargi*, mis oleks seotud nahaparkimisega, pidades võimalikuks ka pärinemist sõnast *park : parga* ('vana kuivanud rohi, alaväärtuslik hein, pahn, rämps'). *Parg : paru, para* tähendab roo ja kõrkjatega segatud rohtu.

## Viited
Alsėdžiai vald

**Alsėdžiai vald** (leedu keeles *Alsėdžių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Plungė rajoonis.

Valla pindala on 46 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1265 inimest. Valla keskus on Alsėdžiai alev (2011. aastal elas seal 896 inimest).


Eivydų_partizanų_kryžius_2014.JPG|Eivydai mälestusmärk metsavendadele
BZN_Alsedziai_church_front.jpg|Alsėdžiai kirik
Alsėdžių_aikštė_2014.JPG|Alsėdžiai keskväljak


## Viited
Sutlepa mõis

**Sutlepa mõis** (saksa keeles *Sutlep*) oli Riguldi mõisa kõrvalmõis Noarootsi kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Sutlepa mõis eraldati 1809. aastal Uuemõisa mõisast.

## Viited
Sõmeru mõis

**Sõmeru mõis** (saksa keeles *Neu-Sommerhusen*) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
*Sõmeru mõis (Rakvere khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Suterma mõis

**Suterma mõis** (saksa keeles *Sutterma*) oli Aa mõisa karjamõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. 

## Viited
Suur-Soldina mõis

**Suur-Soldina mõis** (saksa keeles *Groß-Soldina*) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

Mõisa omanikud olid Meyerid, Staël von Holsteinid ja Rosenid.

## Viited

## Välislingid
*

-
Sooru mõis

**Sooru mõis** (saksa keeles *Soorhof*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Luke kihelkonnas.

## Ajalugu
Selle valduse andis Liivi ordu maameister  Robin von Eltz augustis 1388 Diedrich (Tidert) Ringenstedtile ja tema suguvõsale. Aastal 1431 andis Cisse von dem Rutenberg sealsed valdused Tile Berendele, Liivi ordu maameister Bernd von der Borch läänistas mõisa aastal 1480 aga Goswin Anrepile. Aastal 1522 sai Johann Anrep, Wolter von Plettenbergilt adramaa jagu varem Schlippenbachdele kuulunud maad juurde. Aastal 1599 oli mõisa omanikuks Reinhold Anrep, aastal 1637 aga Johann Anrep. Aastal 1646 andis Rootsi kuninganna Kristiina mõisa Tartu bürgermeister Joachim Warneckenile, tingimusel, et too surnud Johanni tütrele 500 taalrit maksab. Joachimit hakati aga süüdistama vaenus Rootsi riigi vastu.

Nii läks aastal 1656 Sooru Heinrich von Albendeli (Albedyll) valdusse, aastal 1682 päris mõisa aga tema poeg Otto Reinhold von Albedyll. Seejärel sai mõisast reduktsiooniprotsessi käigus riigimõis, ent aastal 1725 tagastati mõis Reinhold Wilhelm von Albedyllile. Aastal 1740 müüsid tolle lesk Margaretha ja poeg Wilhelm mõisa 8000 taalri eest Hermann von Reuternile. Aastal 1748 loovutas too mõisa oma vennale Johann Reuternile. Andreas August Römer ostis aastal 1785 mõisa 30 000 rubla eest Christoph Hermann Reuternilt ära. 

Mõisa järgmiseks omanikuks sai Andreas Augusti tütar Auguste Sophie Smitten, kes aastal 1809 mõisa 30 000 rubla eest ära ostis. Aastal 1862 päris mõisa tema tütar Elise von Wrangell.

1932. aasta Eest-Läti piirilepinguga  kinnistati Sooru mõis Eesti Vabariigi omanduseks.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6,25 adramaad, sellele allus 174 mees- ja 193 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 1 ja 1/4 adramaad. Aastail 1688 ja 1734 oli adramaid5 ja 3/4, aastal 1758 aga 6 ja 1/4 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 11/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 5 ja 17/20, aastal 1881 oli neid aga 3 ja 9/80, lisaks allus mõisale 6 ja 34/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

## Mõisaansambel
Mõisa hoonestus püstitati valdavas osas 19. sajandi teisel poolel Wrangelite ajal. 
Väike ühekorruseline härrastemaja on tänaseks hävinud. Kõrvalhoonetest tähelepandavaimad on postidele toetuva ulualusega aidahoone ja hilisklassitsistliku fassaadiga tall-tõllakuur. Mõisakompleks asub Valga maakonnas Valga vallas Soorul.

## Viited

## Välislingid
*Sooru mõis (Lugazi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
## Kirjandus
*Engelhardt, Robert. *Zur Geschichte der Anreps auf Soor*. Baltische Familiengeschichtliche Mitteilungen. 1932. nr 4 seite 56–57
Soonurme mõis

**Soonurme mõis** (saksa keeles *Sonorm*) oli Hirmuse mõisa karjamõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. 

Soonurme oli Hirmuse mõisa karjamõis. 1723. aastal müüs krahv Axel Gabriel Oxenstierna, Hirmuse koos Soonurme, Mehide, Lümatu, Jalasto, Tagamaa, Irvala külaga Ernst Gustav von Delwigile. 1751. aastal müüs assessor Georg Ludwig von Wrangell Hirmuse mõisa rüütelkonna peamehele Otto Magnus von Stackelbergile.

Otto Magnus von Stackelbergi pärandavara jagamise lepinguga oli tema pärija tema poeg Otto Magnus von Stackelberg (surn. 1800) ja tema 1798. aasta testamendi järgi pärisid Hirmuse, Voorepere, Kohtla, Ereda, Atsalama, Väike-Pungerja, Väike-Soldina, Pagari, Puhatu, Purtse mõisa tema pojad, tõeline salanõunik Gustav Ernst ja ooberstleitnant Otto Johann von Stackelberg. 1808. aasta vendade vahelisel kokkuleppega, loobus krahv Otto Johann von Stackelberg, oma osast venna Gustav Ernst von Stackelbergi kasuks. 1854. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai Hirmuse, Purtse, Voorepere ja Püssi mõisa kindralmajor Ernst von Stackelberg. 1876. aastal Otto Magnus von Stackelbergi asutatud fideikomissi statuudiga krahvide Stackelbergide mõisate kohta kuulusid fideikomissi Püssi majoraatmõis, Purtse, Hirmuse, Voorepere, Kohtla ja Ereda mõis. 1903. aastal päris fideikomissi Gustav Ernst Magnus von Stackelberg (1840–1919).

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Viited

## Välislingid
*
*Hirmuse mõis (Lüganuse khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Soomevere mõis

**Soomevere mõis** (saksa keeles *Sommefer*) oli Kuremaa mõisa kõrvalmõis Palamuse kihelkonnas Tartumaal.

## Viited
Aunaku mõis

**Aunaku mõis** (saksa keeles *Aunaek, Aunack*), ka Õunaku, Aunako mois oli Kassari mõisa karjamõis Pühalepa kihelkonnas Hiiumaa saarel Läänemaal. 

1573. aastal pantis Rootsi võim rittmeister Hans Wachtmeistrile Surikuleby (Aunaku) küla ja kaks talupoega Runakaby külast. 1575. aastal läänistas Johan III, Hans Wachtmeisterile Hiiumaal asuvad Waiferi, Suriküle ja Aunaka talud, kokku 24 adramaad, koos päraldistega, kuna tal oli palgavõlana saada 760 taalrit. 1576. aastaks oli  maaraamatu järgi oli H. Wachtmeisteri kätte läinud terve Kassari saar (tollal Kaskesaar), kus kahes vakuses oli kokku 24 adramaad ja ka Aunaku neli adramaad.

Rootsi valitsusajal oli Rootsi kuningas Johan III huvitatud soolakoja avamisest Aunakusse ja Eestimaa kuberner Pontus De la Gardie võttis Aunaku neli adramaa suuruse lääni Hans Wachtmeisterilt ning andis asemele samasuure Saulepa mõisa. kuningas Sigismund III aga otsustas Saulepa mõisa tagasi anda õigusjärgsele pärijale Peter von Höstenile ja Saulepa võeti taas Hans Wachtmeisteri leselt tagasi ja asemele anti endine Aunaku ning aastatel 1605–1623 oli Aunaku ja Vaemla mõis Claus Wachtmeisteri valduses, kuid hiljem tekkis sinna uuesti küla, nii et 17. sajandi 80. aastail on Aunakut nimetatud vanaks mõisaasemeks, mis oli jaotatud taludeks.

## Vaata ka
*Kassari ehk Aunaku mõis

## Viited

## Välislingid
*Leo Tiik, Kassari kaugetest aegadest, Nõukogude Hiiumaa : EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 78, 4 juuli 1974 lk 3
*Leo Tiik, Hiiumaast. Eriti Orjakust, Reigist ja Putkastest, Kassarimaa, nr. 32, lk 11, 1 detsember 2012
Avinurme mõis

**Avinurme mõis** (saksa keeles *Awwinorm*) oli riigimõis Torma kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisa territoorium Jõgeva maakonda Mustvee valda.  

## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 148 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/166.
Ereda mõis

**Ereda mõis** (saksa keeles *Errides*) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Ida-Viru maakonda Alutaguse valda.

Esmateated aastast 1461, mõisa omanikud olid Stackelbergid, Loded.

## Viited
Enivere mõis

**Enivere mõis** (saksa keeles *Sternberg*) oli poolmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

## Viited
Boose mõis

**Boose mõis** (saksa keeles *Bosenhof*) oli Vana-Antsla mõisa kõrvalmõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Võru maakonda Antsla valda, mõisasüda asub Kobela alevikus.

## Viited
Dubniku mõis

**Dubniku mõis** (saksa keeles *Dubnik*) oli Illuka mõisa kõrvalmõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Ida-Viru maakonda Alutaguse valda.

## Viited
Enge mõis

**Enge mõis** (saksa keeles *Enge*) oli riigimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Pärnu maakonda Põhja-Pärnumaa valda.

## Viited
Peetri mõis

**Peetri mõis** on mitme Eesti mõisa nimi:
*Peetri kirikumõis (*Pastorat St. Petri*), kirikumõis Peetri kihelkonnas Järvamaal, ka Järva-Peetri mõis
*Peetri mõis (Keila) (*Peterhof*), Vääna kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal
*Peetri mõis (Paistu) (*Peterfeld*), Heimtali kõrvalmõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal
*Peetri mõis (Pilistvere) (*Peterhof*), Imavere kõrvalmõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal

## Vaata ka
*Peetrimõisa mõis
Peetrimõisa mõis

**Peetrimõisa mõis** (saksa keeles *Petrimois*) oli Sõmerpalu mõisa kõrvalmõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal.

## Vaata ka
*Peetrimõisa mõis (Viljandi)
*Peetri kirikumõis
*Peetri mõis (Keila)

## Viited
Penuja mõis

**Penuja mõis** (saksa keeles *Penneküll*) oli rüütlimõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõis Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Mõisa puidust peahoone on varemetes. 

## Ajalugu
Penujat on esmamainitud 1525. aastal. Mõis kuulus siis Bernhard Wesorffenile. Kuna mõis jäi Liivi sõja ajal tühjaks, läänistas hertsog Magnus selle 500 taalri eest oma sekretärile Reinhold Taubele. Taube pärandas mõisa oma kasuvennale Otto von Ahlenile. Poola ajal läänistas kuningas Stefan Batory Penuja rittmeister Adam Miercziewskyle. Miercziewsky andis viie ja poole adramaa suuruse mõisa edasi rittmeister Wilhelm Dückerile. Too pärandas mõisa oma pojale Hans Dückerile.

Rootsi valitsusajal, 13. septembril 1641 kinkis Rootsi kuninganna Kristiina mõisa koos muude valdustega Johann Wilhelm von Astenbergile. Ilmselt Astenberg aga Penujat endale ei saanud, kuna Hans Dücker pärandas mõisa oma pojale Jobst Friedrich von Dückerile. Jobst Friedrichi surma järel 1686. aastal sai mõisnikuks tema poeg Ernst Johann von Dücker. 1733. aasta 13. juunil müüs Dücker mõisa 8247 taalri eest leitnant Paul Christoph von Ceumernile. Ceumern ise müüs mõisa 27. juunil 1742 8000 taalri eest leitnant Christoph Johann Möllerile. 27. veebruaril 1744 ostis Penuja mõisa 9500 taalri eest kapten Ernst Johann von Smitten. Smitteni lesk müüs mõisa 1756. aastal 11 000 rubla eest oma kasupojale parun Carl Magnus Possele. 1782. aastal päris mõisa tema poeg Moritz Leonhard Posse. Moritz Leonhard andis mõisa hiljem üle oma vennale Georg Possele, kes omakorda müüs selle 1795. aasta 1. märtsil 45 000 rubla eest oma vennale Gotthard Possele. 15. aprillil 1799 ostis mõisa 70 000 hõberubla eest rittmeister parun Carl Ludwig von Mengden. 28. veebruaril 1803 ostis mõisa hilisem jalaväekindral Gotthard Johann von Knorring. 

Gotthard Johann von Knorring pärandas mõisa oma lapselastele. 17. veebruaril 1855 ostis mõisa 57 000 hõberubla eest parun Karl von Bruiningk. 26. märtsil 1863 ostis mõisa 40 000 rubla eest August Hermeyer. 1. augustil 1868 ostis mõisa 10 800 rubla eest Eduard Schulmann, kes 9. oktoobril 1870 müüs selle 20 800 rubla eest edasi Abjast pärit talupojale Peeter Widriksile.

4. aprillil 1855 toimus Penuja mõisas majatarvete oksjon. 1869. aasta 19. märtsil tähistati talurahvaseaduse 50. aastapäeva Penuja mõisas korraldatud peoga.

## Viited

## Kirjandus
* Hagemeister, Heinrich von. ''Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands''. Kd. 2. 1837.
* Jung, Jaan. ''Halliste ja Karksi kirikute ja kihelkondade ajalugu: Halliste kiriku 25-aastase juubileumi mälestuseks 29. okt. 1892''. Tartu: A. Grenzsteini trükikoda, 1893.
* Stryk, Leonhard von. ''Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands''. Kd. 1. Tartu. 1877.
Tšoja rajoon

**Tšoja rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Altai Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Tšoja.

Rajoon jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 21 asulat.

## Viited

## Välislingid

*Tšoja rajooni koduleht
Pataste mõis

**Pataste mõis** (saksa keeles *Pattas*) oli Kaiavere mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüdame asukoht Tartu maakonna Tartu valla territooriumile.

## Välislingid
*Pataste mõis. Inventariseerimine Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
Patsu mõis

**Patsu mõis** (saksa keeles *Patz*) oli Liivi mõis kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. 

## Viited
Emumäe mõis

**Emumäe mõis** (saksa keeles *Emmomeggi*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Emumäe küla lähedal Väike-Maarja vallas  Lääne-Virumaal.

Mõisa omanikud olid Derfeldenid, Fersenid.

## Viited

## Välislingid
*
Parila mõis

**Parila mõis** (saksa keeles *Pargel*) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.

## Viited
Kütke mõis

**Kütke mõis** (saksa keeles *Kütke*) oli Kohatu mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. 

Kütke mõis eraldati 1750 Vaikna mõisast.

## Viited
Küdema mõis

**Küdema mõis** (saksa keeles *Kiddemetz*) oli rüütlimõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.

Mõisa omanikud olid Ditmarid.

## Viited
Ongudai rajoon

**Ongudai rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Altai Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Ongudai.

Rajoon jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 30 asulat.

## Viited

## Välislingid
Küti mõis

**Küti mõis** (ka Kurkülla, Kupna-Küti karjamõis; saksa keeles *Kurküll*) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Küti küla lähedal Vinni vallas Lääne-Virumaal.

## Ajalugu
Küti mõis oli keskajal Saksa ordu Liivimaa ordu majandusmõis. Esmamainitud kirjalikes allikates 1473. aastal. Enne 1581. aastat kuulus Küti kroonumõisana Rakvere linna alla, seejärel Rootsi kroonile. 1582. aastal sai Halsten Nilsson Küti mõisa vahetusena temalt 1582. aastal ära võetud Buxhöwdeni/Neeruti mõisa eest, pärast tema surma 1598. aastal läks mõis uuesti kroonule tagasi. Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis Harju-Viru õiguse järgi Küti mõisa Gerdt Skyttele/Schützile, kes 1676. aastal pantis Küti mõisa Norra ja Jõgisoo mõisate omanikule Georg (Jürgen) von Knorringule. 1685. aastal mõis redutseeriti, kuid jäi Schützide kätte rendile. 1725. aastal ostis rittmeister Ewold Gustav von Schütz, pärandavara jagamise lepinguga oma õe Margaretha Elisabeth von Rosenthalilt ja surnud õe Christina Esther von Tiesenhauseni lastelt nende pärandiosa (2600 riigitaalrit) välja.

1777. aastal assessor Adolph Heinrich von Anrep müüs Küti mõisa leitnant Berend Johann von Kursellile, kes omakorda müüs mõisa Hermann Johann von Fredericile. 1757. aastal oli mõisa omanik lesestunud kapteniproua Barbara Juliane von Friederici (sünd von Wrangell). Pärija, leitnant Karl Christian von Frederichi müüs isalt päritud ja emale kuulunud Kupna ja Küti mõis haagikohtunik Heinrich Otto Zoege von Mannteuffelile. Hind 52 000 rubla.

1800. aastal Eestimaa Ülemmaakohtu assessor Heinrich Otto Zoege von Manteuffel loovutas Kupna mõisa koos Võhu karjamõisa ja Merikülaga oma vennale assessor, kapten Wilhelm Johann Zoege von Manteuffelile. Wilhelm Johann Zoege von Manteuffeli (surn. 1816) pärija, poeg Heinrich Otto sai 1817. aastal Kupna ja Küti mõis koos Võhu karjamõisaga ning Merrekülli koos külaga. 1827. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai Wilhelm Johann Zoege von Manteuffeli pärija, poeg Peter Otto Zoege von Manteuffel Kupna mõisa, Võhu karjamõisa ja Meriküla küla ning lisatingimusega Vinni ja Mõdriku mõisa raieõigusega Võhu puistus.

1837. aastal Peter Otto Zoege von Manteuffel pantis Kupna mõisa koos Võhu karjamõisa ja Meriküla külaga kolmeks aastaks Karl Georg von Essenile. Hind 75 000 hõberubla ning 1842. aastal muudeti pandileping ostu-müügilepinguks. 1847. aastal müüs Karl Georg von Essen Kupna, Küti, Meriküla ja Võhu mõis Verein zur Einführung einer Musterwirtschaft in Estlandile" (Eestimaa Mustermajapidamise Asutamise Ühingule).

1861. aastal omandasid Küti mõisa Stackelbergid: Georg Alexander von Stackelberg, kes kinkis mõisa 1909. aastal Virumaa kreisisaadik ja aurahukohtunik Georg Rudolf von Stackelbergile.

## Viited

## Välislingid
*
*Küti mõis (Viru-Jaagupi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kübassaare mõis

**Kübassaare mõis** (saksa keeles *Kübbasaar*) oli Uuemõisa mõisa kõrvalmõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.

## Viited
Kääniku mõis

**Kääniku mõis** (saksa keeles *Känick*) oli Kodasoo mõisa kõrvalmõis Kuusalu kihelkonnas Harjumaal.

## Viited
Kõiguste mõis

**Kõiguste mõis** (saksa keeles *Koigust*) oli riigimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.

Kõiguste mõis eraldati 1740. aasta paiku Laimjala mõisast.

## Viited

## Kirjandus
**Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus*. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 708 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:276058/251965/page/727.
Siugumetsa mõis

**Siugumetsa mõis** (saksa keeles *Siugomets* või *Siugemets*) oli mõis Türi kihelkonnas Järvamaal.

See oli Väätsa mõisa karjamõis. Karjamõisa kaotamisel tekkis asemele Siugumetsa küla.

## Viited
Sirgu mõis

**Sirgu mõis** (saksa keeles *Sirgo*) oli Luunja mõisa kõrvalmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Tartu maakonda Luunja valda.

## Viited
Kõltsi mõis

**Kõltsi mõis** (saksa keeles *Kölzi*) oli mõis Türi kihelkonnas Järvamaal.

## Vaata ka
*Kõltsu mõis (Keila kihelkonnas)

## Viited
Kõrvetaguse mõis

**Kõrvetaguse mõis** (saksa keeles *Körwentack*) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõisa omanikud olid Tiesenhausenid, Möllerid.

## Viited

## Välislingid
*
Võrungi mõis

**Võrungi mõis** (saksa keeles *Wörring*) oli riigimõis Mihkli kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Pärnu maakonda Lääneranna valda.

## Viited
Sompa mõis

**Sompa mõis** (saksa keeles *Sompäh*) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Ida-Viru maakonna Jõhvi valla Sompa küla territooriumile.

Mõisa omanikud olid Loded, Wrangellid.

## Viited

## Välislingid
*Sompa mõis (Jõhvi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Askizi rajoon

**Askizi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Hakassia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Askiz.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 39 102, neist 47% hakassid, 45,4% venelased, 1,5% sakslased ja 1,2% Šoorid.
 	
Rajoon jaguneb 14 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 64 asulat.

## Viited

## Välislingid

*Askizi rajooni koduleht
Võru mõis

**Võru mõis** (saksa keeles *Werrohof*) oli riigimõis, kuni 1784. aastani eramõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Võru maakonda Võru valda.

Liivi sõja järel oli mõis Poola Tartu vojevoodkonna Kirumpää staarostkonna folvark ehk riigimõis.

1783. aastal asehalduskorra sisseviimisel muudeti senised linnad kreisikeskusteks ja linnaõigused said tagasi Rakvere, Viljandi ja Pärnu, linnaks sai Paldiski ning uue Võru kreisi linnana rajati Võru. 1784. aastal Venemaa keisririik ostis parun Carl Ludwig von Mengdenilt 57 000 rubla eest ära Võru rüütlimõisa koos härrastemajaga ning viimane anti Võru magistraadile.

## Viited

## Välislingid
*Võru mõis (Põlva khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Võõpsu mõis

**Võõpsu mõis** (saksa keeles *Wöbs*) oli Räpina mõisa kõrvalmõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Põlva maakonda Räpina valda.

## Viited
Võlla mõis

**Võlla mõis** (saksa keeles *Magnusdahl*) oli rüütlimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Muhu valda.

Võlla mõisa rentnik oli Otto Friedrich von Buxhoevedeni (1703–1754). Mõisas sündisid Saaremaa maanõunik Matthias Christoph von Buxhoeveden (1754–1814) ja Venemaa väejuht jalaväekindral Friedrich Wilhelm von Buxhoeveden (1750–1881).  

1794. aastal kinkis Venemaa keisrinna Katariina II Võlla riigimõisa oma väimehele, Peterburi kubermangu sõjakubernerile ratsaväekindral krahv Friedrich Wilhelm Buxhoevedenile (kelle abikaasa Natalia oli Katariina II vallastütar suhtest vürst Grigori Orloviga), kes pantis 1798. aastal mõisa oma Saaremaa maanõunikust vennale, Matthias Christoph von Buxhoevedenile ja 1807. aastal müüs mõisa 50 000 hõberubla eest. 1816. aastal päris mõisa Matthias von Buxhoevdeni pärijate kokkuleppel Võlla mõisa Otto von Buxhoevden.

## Viited
Võhmuta mõis (Harju-Jaani)

**Võhmuta mõis** (saksa keeles *Wechmuth*) oli Peningi mõisa kõrvalmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Harju maakonda Raasiku valda.

## Viited
Võivere mõis

**Võivere mõis** (saksa keeles *Woibifer*) oli Avanduse mõisa kõrvalmõis Simuna kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valda.

## Viited

## Välislingid
*
Taebla mõis

**Taebla mõis** (saksa keeles *Taibel*) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.

Mõisa omanikud olid Ungern-Sternbergid, Maydellid.

## Viited
Taagepera-Vanamõisa mõis

**Taagepera-Vanamõisa mõis** (saksa keeles *Alt-Wagenküll*) oli Taagepera mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal.

## Viited
Mäkaste mõis

**Mäkaste mõis** (saksa keeles *Mekkast*) oli Jõe mõisa karjamõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda.
Männiku mõis

**Männiku mõis** (saksa keeles *Mennik, Tannenhof*) oli poolmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda .

Männiku mõis eraldati Käände mõisast 1805. aastal ja oli 1865. aastani rüütlimõis, seejärel poolmõis,

## Viited

## Välislingid
*
Mägise mõis

**Mägise mõis** (saksa keeles *Mäggis*) oli Seidla mõisa kõrvalmõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda.

## Viited
Coco enne Chaneli

**"Coco enne Chaneli"** (originaalpealkiri prantsuse keeles "Coco avant Chanel") on Prantsusmaa 2009. aasta film, mis põhineb moelooja Coco Chaneli elulool, mille pani kirja Edmonde Charles-Roux.

Filmi lavastas Anne Fontaine, peaosa mängis Audrey Tautou.
Must vikerkaar

**"Must vikerkaar"** on 1989. aastal valminud Suurbritannia mängufilm.

## Sisu
Meedium Martha Travis on koos oma alkohoolikust isaga ringreisil. Spiritistlikel seanssidel astub ta kontakti pealtvaatajate surnud omaste hingedega ja vahendab neilt sõnumeid. Ühel seansil avastab Martha eneselegi ootamatult, et ta suudab kontakteeruda veel elus olevate inimeste hingedega, kes lähiajal mõrvatakse. Seetõttu sattub Martha kurjategijate huviorbiiti ning olukord muutub väga ohtlikuks.

## Osatäitjad
*Rosanna Arquette – Martha Travis
*Jason Robards – Walter Travis, Martha isa
*Tom Hulce – Gary Wallace 
*Mark Joy – Lloyd Harley
*Ron Rosenthal – leitnant Irving Weinberg 
*John Bennes – Ted Silas
*Linda Pierce – Mary Kuron
*Olek Krupa – Tom Kuron
*Marty Terry – missis Adams
*Ed Grady – ajalehetoimetaja Geoff McBain
*Jon Thompson – Jack Callow 
*Helen Baldwin – Eva Callow 
*Darla N. Warner – Shirley Harley
*Christopher L. Gray – koorijuht
Uuesalu mõis

**Uuesalu mõis** (saksa keeles *Neuhall*) oli mõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

Uuesalu mõis eraldati Mõraste mõisast 1824. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Kabina mõis

**Kabina mõis** (saksa keeles *Kabbina*) oli rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Tartu maakonda Luunja valda.

## Ajalugu
Mõisa omanikud olid Igelströmid, Nolckenid, Bruiningkid.

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 29.
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 110-111.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 53-54 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00070.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 443 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/461.
Kahtla mõis

**Kahtla mõis** (saksa keeles *Kahtla, Kjahtla*) oli riigimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Kirjandus
**Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus*. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 707 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:276058/251965/page/726.
Kaisma mõis

**Kaisma mõis** (saksa keeles *Kaisma*) oli rüütlimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Põhja-Pärnumaa valda.

Mõisa omanikud olid Schmidtid.Oldekopid (Victor von Oldekop)

## Viited
Kaliküla mõis

**Kaliküla mõis** (saksa keeles *Kalliküll*) oli Lustivere mõisa kõrvalmõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal.

## Viited

## Välislingid
*
*Kalliküla (Põltsamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kalju mõis

**Kalju mõis** (saksa keeles *Kaljo*, *Groß-Kaljo*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõisa asukoht Lääne maakonda Lääne-Nigula valda. Maastikul ei ole mõisast jälgi säilinud.

Gustav II Adolf andis 25. septembril 1614 kuus adramaad ja hiljem veel kaks adramaad Suur-Kalju külast aadlik Gerhard Hünninghusenile.

Mõisa omanikud olid Dellingshausenid ja hiljem Buxhoevedenid.

Mõis riigistati 25. oktoobril 1919.

## Viited

## Välislingid
* Foto: Kalju mõisa asukoht 2013. aastal
* Kinnistute register: Kalju
Kaalepi mõis

**Kaalepi mõis** (saksa keeles *Kaulep*) oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Järva maakonda Järva valda.

Mõisa omanikud olid Wreded, Nierothid.

## Viited

## Välislingid
*Kaalepi  mõis (Järva-Madise khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kallavere mõis

**Kallavere mõis** (saksa keeles *Makalafer*) oli Maardu mõisa kõrvalmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Harju maakonda Jõelähtme valda.

## Viited
Kalli mõis

**Kalli mõis** on kahe Eesti mõisa nimi:
*Kalli mõis (Mihkli) (saksa keeles *Kallie*), riigimõis Mihkli kihelkonnas Pärnumaal
*Kalli mõis (Valjala) (*Kalli*), Sassi kõrvalmõis Valjala kihelkonnas Saaremaal
Kambi mõis

**Kambi mõis** on mitme Eesti mõisa nimi:
*Kambi mõis (Harju-Jaani) (Kampen), Raasiku kõrvalmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal
*Kambi mõis (Pärnu) (Kambi), Sauga kõrvalmõis Pärnu-Eliisabeti kihelkonnas Pärnumaal
Kalle mõis

**Kalle mõis** (saksa keeles *Kalle*) oli Saiakopli mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Praeguse haldusjaotuse järgi jääb mõisakoht Lääne-Viru maakonna Tapa valla Saiakopli külla.

Kalle poolmõis eraldati Nõmmküla mõisast 1753. aastal. Mõis kuulus Michael Meurile, aga 1765. aastal ostis selle Otto Reinhold von Yhrmann. 1811. aastal läks mõis Jakob Johann von Patkuli valdusse, 1839. aastal abielu kaudu perekond Tritthofile. 1852. aastal ostis mõisa doktor Gustav-Hieronymus Ehrenbusch ning mõisa viimane omanik oli eestlane Arved Kurberg.

Mõisahooned on hävinud. Praegu asub kunagiste hoonete kohal talumaja, osaliselt on säilinud Kalle mõisa vesiveski.

## Viited

## Välislingid
*
*Kalle mõis, www.tapamuuseum.ee
*32. KALLE mõis (Kalle). Kõrvalmõis, kuulus Saiakopli mõisa juurde, register.muinas.ee
Kangru mõis

**Kangru mõis** (saksa keeles *Konstanzenhof*) oli Halinga mõis kõrvalmõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited
Kassi mõis

**Kassi mõis** (saksa keeles *Kaschhof*) oli Uue-Antsla mõisa kõrvalmõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal.

## Viited
Karala mõis

**Karala mõis** (saksa keeles *Karral*) oli riigimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.

## Viited
Karkuse mõis

**Karkuse mõis** (saksa keeles *Karkus*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Tapa valda.

## Omanikud
Karkuse mõis kuulus algselt Järvajõe mõisa juurde, 1637. aastal eraldati mõis aga Järvajõe mõisast. Eraldamise ajal kuulus mõis Poortenite perekonnale, 1650. aastal said Karkuse mõisa omanikeks Mohrenschildtid. 

1765. aastal läks mõis von Fockide perekonna valdusse, olles ühtlasi ka Tapa mõisa karjamõis. Von Fockide valdusse jäi mõis kuni võõrandamiseni, Karkuse mõisa viimaseks omanikuks jäi Axel Magnus Ludwig Eduard von Fock.

## Mõisahooned
Mõisa peahoone on täielikult hävinenud, säilinud on üksnes mõisa kuivati, mis on samuti lagunemisjärgus. Osaliselt varemetes on ka muud kõrvalhooned.

## Viited

## Välislingid
*
*Karkuse mõis, www.tapamuuseum.ee
Kasenurme mõis

**Kasenurme mõis** (saksa keeles *Kassenorm*) oli Käända mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

## Viited
Kasari mõis

**Kasari mõis**, Kassari mõis (saksa keeles *Kasargen, (Gut) Kasargen; Klein-Kesküll; Kiwiszel; Kasarien; klein Käskül*; vene keeles *Мз. Казаргенъ; Им. Казаргенъ*) oli rüütlimõis Kirbla kihelkonnas Läänemaal.

Mõisa omanikud olid Bodiscod, viimane omanik advokaadist  Alexander Eduard Woldemar von Bodisco. 1867. aastal võttis Kasari mõisa rendile eestlasest rentnik Ollino, Kasari mõis oli kahe inimpõlve jooksul rendil, kokku üle 50 aasta.

## Vaata ka
*Kassari mõis (Pühalepa kihelkonnas)

## Viited
Beja rajoon

**Beja rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Hakassia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Beja.

Rajoon jaguneb 9 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 28 asulat.

## Viited

## Välislingid

*Beja rajooni koduleht
Babrungase vald

**Babrungase vald** (leedu keeles *Babrungo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Plungė rajoonis. Vald paikneb Plungė linna ümbruskonnas.

Valla pindala on 100 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2278 inimest. Valla keskuseks on Babrungase küla.


Babrungenu_malunas.Zem.2007-08-23.jpg|Babrungėnai vesiveski
Babrungas.jpg|Babrungas


## Viited
Kuliai vald

**Kuliai vald** (leedu keeles *Kulių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Plungė rajoonis

Valla pindala on 128 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1193 inimest. Valla keskus on Kuliai alev (2011. aastal elas seal 625 inimest).


Šiemulių_kapinės_2014_(1).JPG|Šiemuliai vana kalmistu
Kuliu_baznycia.2010-06-05.jpg|Kuliai kirik
Mižuikai.jpg|Mižuikai
MažiejiMostaičiai.jpg|Mažieji Mostaičiai


## Viited
Üheksas planeet

**Planeet Üheksa** ehk **P9** on oletuslikult tuvastamata planeet, mis võib liikuda päikesesüsteemi välimises osas.

Massiga, mis oleks suurem kiviplaneetidest ja väiksem hiidplaneetidest, võib see tiirelda teiste planeetide ekliptika tasandi suhtes võrdlemisi kaldelisel ellipsikujulise trajektooriga orbiidil ümber Päikese.

## Hüpotees
Esimest korda oletati planeedi olemasolu aastal 2014.

Chad Trujillo ja Scott Sheppard viitasid seniteadmata planeedile kui võimalikule seletusele, miks Kuiperi vöös on mitmed taevakehad üllatuslike joondumiste ja ebatavaliste orbiitidega.

20. jaanuaril 2016 avaldasid California Tehnoloogiainstituudi teadurid Konstantin Batygin ja Mike Brown täiendavate tõendusmaterjalidega teadusartikli planeedi olemasolust.

## Vaadeldamatus

Astronoomid on täheldanud, et kaugete objektide ebatavaline joondumine viitab selgelt suure taevakeha kohalolu mõjusfäärile. Matemaatilised modelleerimised on näitlikustanud, et taoliste mustrite juhusliku esinemise tõenäosus on äärmiselt väheldane.

Vaatamata aastatepikkusele otsingule ei ole arvatavasti varju jäänud planeeti endiselt märgatud ega vaadeldud. 2023 KQ<sub>14</sub> ja 2017 OF<sub>201</sub> nimeliste taevakehade avastamine võib anda aluse, et üheksas planeet jääb tõestamatuks.

## Vaata ka
*Planeet Üpsilon

## Viited

## Välislingid
* Konstantin Batygin & Michael E. Brown. Evidence for a Distant Giant Planet in the Solar System. Division of Geological and Planetary Sciences, California Institute of Technology, Pasadena, CA 91125. Draft version January 14, 2016 (PDF, *inglise keeles*)
Kaubi mõis

**Kaubi mõis** (ka **Uue-Pornuse mõis**; saksa keeles *Neu-Bornhusen*) oli rüütlimõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal.

Kaubil oli kolm karjamõisa: Ereste, Hendrikumõisa ja Kõrgemäe.

Mõisa kahekorruseline peahoone on tänapäeval varemetes.

## Ajalugu
Kaubi mõis eraldati Johann von Schlippenbachile kuuluvast Vana-Pornuse (tänapäeval lihtsalt Pornuse) mõisast 6. juunil 1678. Mõis asus samanimelise talu maadel, mida on esmamainitud 1624. aastal. Kaubi haldajaks sai Friedrich Johann von Schlippenbach. Pärast tema surma päris mõisa tema poeg Reinhold Johann von Schlippenbach. Kuna kummalgi Friedrich Johanni pojal järeltulijaid polnud, läks mõis edasi tema vennale Gustav Wilhelm von Schlippenbachile. Gustav Wilhelm jättis mõisa enda pojale Georg Gustav von Schlippenbachile. Viimane müüs 22. märtsil 1725 mõisa 6769 taalri eest krahv Moritz Possele, kes omas elu lõpuks lähiümbruses ka Abja, Laatre ja Veelikse mõisat. Moritzi järel valitses mõisa Eberhard Gustaf Posse, kes müüs 18. märtsil 1760 mõisa 13 000 rubla eest Joachim Heinrich von Oettingenile.

Kaubi mõisa päris Joachim Heinrichi poeg Reinhold Axel von Oettingen, kes 27. aprillil 1823 selle 32 000 hõberubla eest Elisabeth Juliana von Bockile müüs. Oettingen eraldas mõisast Naistevalla küla, mille müüs 1833. aastal 6000 hõberubla eest Heinrich August von Bockile ning mis liideti Vardi mõisaga. Elisabeth Juliana von Bock valitses oma mõisas kuni oma surmani 1857. aastal, misjärel sai järgmiseks mõisnikuks tema vennapoeg, kreisisaadik Heinrich Ludwig Valentin von Bock.

1850. aastatel Abja mõisniku Reinhold Johann Woldemar von Stackelbergi eestvedamisel alguse saanud talude müümine kandus ka Kaubisse, kus Valentin von Bock 1865. ja 1866. aastal 21 talu talupoegadele päriseks müüs. Talude ostjad said lisaks ka 5–23 hektarit metsa.

Rahvapärimuses tunti Valentin von Bocki helde valitsejana, kes talupoegi tihtipeale ei karistanud. Siiski on levinud jutud, kuidas Kaubi mõisaproua laskis mõisakeldris inimesi piinata. 1861. aasta märtsis kolis Pärnu III kihelkonnakohus Suure-Kõpust Kaubisse. Kaubi mõisas käisid Reinhold von Stackelbergi soovitusel kohtus ka talupojad Abja mõisast.

1905. aasta revolutsioon mõisat palju ei mõjutanud. Mõisast käisid läbi lätlaste mässusalgad, kes Bockilt relvad ära võtsid. Mõisnik aga kellegi peale ei kaevanud. Hiljem anti mõisas karistussalkadele öövarju.

Pärast Heinrich Ludwig Valentin von Bocki surma 1911. aastal päris mõisa tema poeg Arthur Gustav Valentin von Bock. Kaubi mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Vaata ka
*Vana-Pornuse mõis

## Viited

## Kirjandus
* Hagemeister, Heinrich von. ''Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands'' Kd. 2. 1837.
* Stryk, Leonhard von. ''Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands''. Kd. 1. Tartu. 1877.
* Transéhe-Roseneck, Astaf von. ''Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft''.  Kd. 1. Görlitz. 1929.
Kauksi mõis

**Kauksi mõis** (saksa keeles *Kauks*) oli rüütlimõis Iisaku kihelkonnas Virumaal. 

Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Alutaguse valda, Kauksi küla lähedale Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas..

Mõisa omanikud olid Wetter-Rosenthal, Luederid.

Kauksi mõisa alad eraldati Kiikla mõisast, Maidla mõisast ja Liigvalla mõisast 1782 ja 1795 vahel.
## Viited

## Välislingid
*
Kose mõis

**Kose mõis** on mitme Eesti mõisa nimi:
*Kose kirikumõis (Pastorat Kosch), kirikumõis Kose kihelkonnas Harjumaal
*Kose mõis (Kosch), poolmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal
*Kose mõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas

## Vaata ka
*Kose-Uuemõisa mõis (Kose kihelkonnas)
Hans Röckle ja kurat

**"Hans Röckle ja kurat"** on 1974. aastal valminud Saksa DV mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Ilse Korni ja Vilmos Korni muinasjutul "Meister Hans Röckle ja mister Flammfuss".

## Sisu
Hans Röckle on populaarne nukunäitleja ja andekas leiutaja. Kuid ta sattub majanduslikesse raskustesse ja ta varandust ähvardab konfiskeerimine. Kurat Flammfuss pakub Röcklele lepingut. Röckle saaks endale võlujõu uute leiutiste loomiseks, kurat aga saaks endale Röckle hinge. Hans Röckle on sunnitud lepingule alla kirjutama. Röckle püüab oma imevõimeid kasutada inimeste hüvanguks, kuid tihti on nende tagajärjed hoopis negatiivsed. Lõpuks õnnestub Röcklel kuradit ninapidi vedada ja koos oma kaaslastega asub ta teele tulevikumaale.

## Osatäitjad
*Rolf Hoppe – meister Hans Röckle
*Peter Aust – kurat Flammfuss
*Simone von Zglinicki – Luisa
*Matthias Günther – Jacob
*Christa Lehmann – Ellermutter
*Herbert Köfer – Reichenbach
*Regina Beyer – Base Margret
*Helmut Schreiber – parun
*Joe Schorn – Zacharias
*Theresia Wider – resoluutne naine
*Pedro Hebenstreit – rändkaupmees
*Jörg Hochschild – Konrad
*Kathrin Haseloff – Lenchen
*Karl Maschwitz – teener
*Gerd Lübbert – talupoeg
*Klaus Ebeling – voorimees
*Peter Heiland – sulane
*Viet-Peter Treuholz – peremees
La Loche

**La Loche** on küla Kanadas Saskatchewani provintsi loodeosas. Asub Lac La Loche'i idakaldal ning piirneb Clearwater Riveri Dene põliselanike omavalitsusalaga.

Asula elanikud on valdavalt dened (tšipevaid) ja neist 89% emakeel on dene keel.

Asula tekkis 1780. aastal rajatud karusnahakaubapunktide juurde. 1860 rajati sinna misjonipunkt.

## Viited

## Välislingid
*http://esask.uregina.ca/entry/la_loche.html
Ordžonikidzevski rajoon

**Ordžonikidzevski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Hakassia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Kopjovo.

Rajoon jaguneb 14 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 24 asulat.

## Viited

## Välislingid

*Ordžonikidzevski rajoon koduleht
Nausodise vald

**Nausodise vald** (leedu keeles *Nausodžio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Plungė rajoonis. Vald paikneb Plungė linna ümbruskonnas Minija ja Babrungase kallastel.

Valla pindala on 82 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3673 inimest. Valla keskuseks on Varkaliai küla.

## Viited
Kärevere mõis

**Kärevere mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Kärevere mõis (Türi) (Kerrefer), rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal, praeguse haldusjaotuse järgi asub Türi vallas Järva maakonnas
*Kärevere mõis (Äksi) (Kerrafer), rüütlimõis Äksi kihelkonnas Tartumaal, praeguse haldusjaotuse järgi asub Tartu vallas Tartu maakonnas
Pimesikk

**Pimesikk** on laste otsimismäng. 

## Kirjeldus
Üks kinniseotud silmadega mängija (pimesikk) püüab tabada ning ära tunda mõnd teist mängijat, kellest saab järgmine pimesikk. Pimesikule antakse mõnikord ka muid ülesandeid. 

Juba antiikajast see mitmes variandis Euroopas tuntud mäng kuulub nimetuse järgi ka Skandinaavia, Soome ja Eesti ühisvarasse.

## Viited

## Välislingid
*Pimesikk kogumikus "100 rahvamängu lastele"
*Ajaloolise pimesikumängu kirjeldus Rahvaluulearhiivi veebisaidil
David Gross

**David Jonathan Gross** (sündinud 19. veebruaril 1941 Washingtonis) on Ameerika Ühendriikide osakestefüüsik ja stringiteooria uurija.

2004. aastal sai ta koos Frank Wilczeki ja David Politzeriga Nobeli füüsikaauhinna.
Claude Cohen-Tannoudji

**Claude Cohen-Tannoudji** (sündinud 1. aprillil 1933 Constantine'is Alžeerias) on prantsuse füüsik.

1997. aastal sai ta koos Steven Chu ja William Daniel Phillipsiga Nobeli füüsikaauhinna.

## Tunnustus
*1992 – Lilienfeldi auhind
*1997 – Nobeli auhind
*2003 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks
Žoress Alfjorov

**Žoress Ivanovitš Alfjorov** (vene keeles Жорес Иванович Алфёров, valgevene keeles Жарэс Іванавіч Алфёраў *Žares Ivanavič Ałfioraŭ*; 15. märts 1930 Viciebsk – 1. märts 2019 Peterburi) oli valgevene päritolu Venemaa füüsik, akadeemik ja poliitik.

1987–2003 juhtis ta Joffe Füüsika ja Tehnika Instituuti.

2000. aastal jagas ta Nobeli füüsikaauhinda.

Alates 1995. aastast oli ta Riigiduuma liige.

## Tunnustus
*1972 – Lenini preemia
*1972 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1979 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1984 – NSV Liidu riiklik preemia
*1987 – valiti Saksa DV Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1990 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks  (inseneriteaduste sektsioon)
*1990 – valiti USA Rahvusliku Inseneriakadeemia välisliikmeks
*1999 – Demidovi auhind
*2000 – Nobeli füüsikaauhind
*2000 – valiti Moldaavia Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2001 – Kyōto auhind
*2001 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia
*2003 – Vürst Jaroslav Targa V järgu orden 
*2004 – valiti Aserbaidžaani Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2005 – valiti Valgevene Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2007 – Tampere Tehnikaülikooli audoktor
*2011 – valiti Montenegro Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks
*2011 – valiti Armeenia Teaduste Akadeemia välisliikmeks

Ta on valitud ka Hiina Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
Pierre-Gilles de Gennes

**Pierre-Gilles de Gennes** (24. oktoober 1932 Pariis – 18. mai 2007 Orsay) oli prantsuse füüsik.

1991. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind.

## Tunnustus
*1984 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1990 – Wolfi füüsikaauhind
*1991 – Nobeli füüsikaauhind
Roosna mõis

**Roosna mõis** (saksa keeles *Sonorm*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Jõgisoo küla lähedale Järva maakonda Järva valda.

Roosna mõis (Sonorm) oli enne 1402. aastat Curd Sonorme valduses, seejärel läänistas ordumeister Conrad von Vietinghoff mõisa Diderik von Gilsenile.
    
1594. aastal kinnitas kuningas Sigismund III Harju-Viru õiguse järgi Soonurme/Roosna mõisa kuulumist Johann von Rosenile. Mõisa omanikud olid teiste seas Rosenid, Wrangellid.

## Vaata ka
*Roosna-Alliku mõis (Järva-Jaani kihelkonnas)

## Viited

## Välislingid
*
*Roosna mõis (Ambla khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Bogradi rajoon

**Bogradi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Hakassia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Bograd.
 	
Rajoon jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 28 asulat.

## Viited

## Välislingid

*Bogradi rajooni koduleht
Ugly Kid Joe

**Ugly Kid Joe** on 1987. aastal Californias Isla Vistas moodustatud Ameerika Ühendriikide rokkansambel. Ugly Kid Joe muusika on segu rokist, *[[hard rock]]*ist, *[[funk metal]]*ist ja *[[heavy metal]]*ist. Bänd läks laiali 1997. aastal, kuid tuli kokku uuesti 2010. aastal ja tegutseb tänini.
Nende edukaimad plaadid on olnud EP "As Ugly as They Wanna Be" (1991) ja album "America's Least Wanted" (1992), mis on RIAA poolt tunnistatud kahekordseks plaatinaplaadiks. Neist esimene on läbi aegade esimene EP, mis on saanud plaatinaplaadiks.

## Bändi liikmed

### Praegused liikmed
*Whitfield Crane – solist (1987–1997, 2010–)
*Klaus Eichstadt – kitarrid, taustalaul (1987–1997, 2010–)
*Cordell Crockett – basskitarr, taustalaul (1991–1997, 2010–)
*Dave Fortman – kitarrid, taustalaul (1992–1997, 2010–)
*Shannon Larkin – trummid, löökriistad (1994–1997, 2010–)

### Endised liikmed
*Mark Davis – trummid, löökriistad (1990–1993)
*Phil Hilgaertner – basskitarr, taustalaul (1987–1991)
*Jonathan Spauldin – trummid (1987–1990)
*Eric Phillips – soolokitarr (1987–1990)
*Roger Lahr – kitarr, taustalaul (1991–1992)
*Bob Fernandez – trummid, löökriistad (1994)

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"America's Least Wanted" (1992)
*"Menace to Sobriety" (1995)
*"Motel California" (1996)
*"Uglier Than They Used ta Be" (2015)
### EP-d
*"As Ugly as They Wanna Be" (1991)
*"Stairway to Hell" (2012)
### Kogumikalbumid
*"The Very Best of Ugly Kid Joe: As Ugly as It Gets" (1998)
*"The Collection" (2002)
Peetrimõisa mõis (Viljandi)

**Peetrimõisa mõis** (saksa keeles *Petershof*) oli Karula mõisa karjamõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.


Peetrimõisa mõisa laut 1..JPG|Mõisa laut
Peetrimõisa mõisa laut 1 (detail).JPG|Detail lauda seinal
Peetrimõisa mõisa valitsejamaja.JPG|Valitsejamaja

## Viited

## Välislingid

* Peetrimõisa mõis. Arhitektuurimälestise pass
Uglier Than They Used ta Be

**"Uglier Than They Used ta Be"** on Ugly Kid Joe neljas täispikk album. 2015. aastal ilmunud album on esimene pärast 19-aastast vaheaega.

## Laulud
# "Hell Ain't Hard to Find" – 3:48
# "Let the Record Play" – 3:50
# "Bad Seed" – 5:00
# "Mirror of the Man" – 3:55
# "She's Already Gone" – 4:21
# "Nothing Ever Changes" – 3:23
# "My Old Man" (koos Phil Campbelliga Motörheadist) – 3:41
# "Under the Bottom" (koos Phil Campbelliga) – 5:47
# "Ace of Spades" (Motörheadi kaver) (koos Phil Campbelliga) – 2:44
# "The Enemy" – 6:06
# "Papa Was a Rolling Stone" (Rare Earthi kaver) (koos Dallas Frascaga) – 5:46

Laul "Papa Was a Rolling Stone" on ka Dallas Frasca 2015. aasta albumi "Love Army" lisalugu.

## Koosseis
*Whitfield Crane, laul
*Dave Fortman, kitarr, produtsent
*Klaus Eichstadt, kitarr
*Sonny Mayo, täiendavad kitarrid
*Cordell Crockett, bass
*Shannon Larkin, trummid
*Zac Morris, täiendavad trummid
*David Troia, heliinsener
*Phil Campbell, külaliskitarrist lugudes "My Old Man", "Under the Bottom" ja "Ace of Spades"
Lõve mõis

**Lõve mõis** (saksa keeles *Lauenhof*) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda.

## Vaata ka
* Lõve mõisa kalmistu

## Viited

## Välislingid
*, Teised nimed:	Löwenküll, Moiseküll
*Lõve mõis (Helme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*- Lõve mõisa ajalugu (uuendatud veebr 2017)
Paris School of Business

**Paris School of Business** (varem *ESG Management School*) on Pariisis ja Rennesis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool.

Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, IACBE ja CGE. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, nt Franck Louvrier (Publicis Eventsi tegevjuht) ja Vianney (Laulja).

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht