Kadrina raudteejaam

**Kadrina raudteejaam** on raudteejaam Lääne-Virumaal Kadrina vallas Kadrina alevikus.

Kadrina jaamas on üks perroon pikkusega 100 m.

Kadrinas peatuvad Elroni idasuunalised reisirongid liinidel Tallinn–Rakvere ja Tallinn–Narva. 2020. aasta seisuga peatus Kadrinas päevas kaheksa reisirongi.

## Ajalugu

Jaam avati 1870. aastal seoses (Paldiski–)Tallinna–Narva raudtee rajamisega. Avamisel jäi see Kadrina kihelkonda Neeruti mõisa maadele.

Kadrina esimene jaamaülem oli 1870. aastast Friedrich Reinhold Kreutzwaldi poeg Friedrich Alexis Kreutzwald (kinnitati 1871).

XX sajandi teise pooleni eelnes jaamale Neeruti raudteepeatus, hiljem aga selle asemele ehitatud Udriku raudteejaam. Jaamale järgnes Hulja raudteepeatus.

1984. aastal viidi raudteejaam üle täisautomaatblokeeringusüsteemi ning jaama personal kolis uude hoonesse. Likvideeriti eraldi piletimüüja ametikoht.

Nõukogude ajal töötas Kadrina jaamas lisaks jaamaülemale vahetustega kokku neli jaamakorraldajat, nüüdseks juhivad jaama automaatseadmed.

Tänaseks on Kadrinast kujunenud Eesti Raudtee vahejaam, kus asub lisaks peateele veel kolm kõrvalteed.

## Jaamahoone

Kadrina esimene jaamahoone valmis 1870. aastal V klassi jaamale ettenähtud tüüpprojekti järgi. Hoone oli L-kujulise põhiplaaniga ühekorruseline puithoone, mis ehitati Klooga jaamahoonega sama projekti järgi. 
Kadrina lähedal asuva Palmse mõisahärra, Balti Raudtee Seltsi esimehe Alexander von der Pahleni initsiatiivil ja rahastusel ehitati hoonele erandkorras peale aga osaline teine korrus, kus asus kaks paruni eraruumi.

1898. aastal, seoses raudtee riigistamisega, hoone lammutati ning selle asemele rajati tüüpprojekti järgi ehitatud teine jaamahoone, mis on säilinud tänini. 

Uus jaamahoone ehitati täpselt vana hoone asukohale, esimese jaamahoone lammutamisel saadud materjalid kasutati samas tööliste kasarmu rajamiseks.

Teine rikkaliku puitpitsiga dekoreeritud jaamahoone oma ristkülikulise põhiplaani ja sümmeetrilise pikifassaadiga sarnaneb projektilt Lehtse, Kehra ja Kohtla kivist hoonetega, mis rajati samal perioodil, kuid erineb oluliselt kasutatud materjalide poolest, olles seeläbi omatüübilistest Eestis praeguseks ainuesindaja (nüüdseks ajaks ka ainus säilinu terves maailmas). Üldise lahenduse poolest sarnaneb see Nõmme raudteejaama esimese jaamahoonega, mis oli Kadrina hoonest suurem. 

Alates 1990. aastaist seisab hoone tühjalt. Seda on peetud üheks kaunimaks Eesti jaamahooneks. 

Aastatel 2014–2017 oli kavas Kadrina jaamahoone täielikult renoveerida ja koos kõrvalhoonetega viia Eesti Vabaõhumuuseumi eksponaadiks, EAS-i toetuse puudumise tõttu idee siiski ei teostunud.

2019. aastal avaldatud nimekirja kohaselt kuulub Kadrina jaamahoone ehitiste hulka, millest Eesti Raudtee soovib vabaneda.

## Pilte

Kadrina, sügis raudteejaama ümbruses 02.JPG
Kadrina jaamahoone (2014) - 04.jpg
Kadrina jaamahoone (2014) - 08.jpg
Kadrina jaamahoone (2014) - 06.jpg
Kadrina jaamahoone (2014) - 05.jpg
Kadrina rdjm.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Hanno Talving. "Kadrina jaamast Rasina kirikuni: artikleid maa-arhitektuuri ajaloost" (SA Eesti Vabaõhumuuseum, 2024), ISBN 9789949982585
* Mehis Helme. "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev, 2003), ISBN 9985621492

## Välislingid

* Hanno Talving. Ühe erilise maja lugu: Kadrina jaamahoone; Eesti Vabaõhumuuseum, 15.01.2026
* Foto: Kadrina jaam ja reisirong aastal 1999 - Baltic Trains Picture Gallery
* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Kadrina; Eesti Raudteeajaloo Selts