open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kasti nurkseotis

**Kasti nurkseotis** ehk **rööptappseotis** on seotis kastikülgede ühendamiseks.

Tavaliselt on see seotis tehtud täisnurga all ja liimitud. Liimitud kastil on suur liimimise ala, mis tagab tugeva ühenduse. Põhimõttelt sarnaneb see sõrmtappseotisega. Kastinurgaseotist kasutatakse kasti nurkades või kastilaadsetes konstruktsioonides, sellest tuleneb ka nimetus. Seotis ei ole sama vastupidav kui kalatappseotis, aga seda on kerge ja kiire hulgi toota.

## Tootmine
Kastinurkseotist tavaliselt tehakse kasutades ühte profiili, mis on pooltel teineteise suhtes nihutatud. Tänapäevastes töökodades on need tihti tehtud lauasaega, vahel kasutades lihtkraadiga lõikust. Tellimuse põhjal valmistatud seadmetega on võimalik lõigata profiili korraga mõlemalt poolt ja suhteliselt kiiresti. Traditsiooniliselt tehti seda käsitsi sae ja peitliga, uhkema mööbli tegijad teevad seda tänapäevani.

## Kasutus

Kasutatakse mitmesuguste puidust kastide ja karkasside tegemiseks. Peamiselt kasutades seda liidest täisnurksete seoste tegemiseks, kuid on võimalik teha ka heksagoone ja muid ebatavalisi kujusid. Tavaliselt kasutatakse sahtlite külgedel ja kaantel, ehituslike elementide sidumiseks üldiselt aga mitte.

## Vaata ka
* Kalasabaseotis
* Eerungseotis
* Sõrmtappseotis

## Viited
Punnseotis

**Punnseotis** on seotis, kus sarnaseid objekte ühendatakse omavahel serv-servaga. Peamiselt kasutatakse puitdetailide, näiteks parketi, paneelide ja põranda paigaldamisel.

Punn ja soon seovad lapikud detailid tihedalt, mis tagab ühtlase pinna. Enne vineeri laiemat levikut kasutati punni ja soone süsteemi maja fassaadi ehitamisel ja betoonkonstruktsioonides.

Punni ja soone seotis on tugev sidumismeetod. Puidu paisumine ja kahanemine üldiselt vastupidavust ei mõjuta. Kallimas mööblis kasutatakse liimitud kalasabatappi ning punni ja soone seotiste variante.

Igal detailil on piki serva tehtud soon ja teisele poole punn, mis on tavaliselt veidi lühem soone sügavusest. Üldjuhul seotist ei liimita, kuna puidu kahanemisega võib see punni lahti rebida.

Punni ja soone süsteemi populaarsus vähenes, kui kasutusele tulid vineer ja muud komposiitpuitplaadid, aga kõrgema kvaliteediga plaatide paigalduseks kasutatakse seda endiselt. Vineerile võib teha punni igale küljele, et seda saaks raami paigaldada.

Paksemaid materjale liites võivad punnid ja sooned olla mitmes reas.

## Veedriga seotis
Veeder soones on sarnane punni ja soone süsteemiga, kuid soon on mõlemal serval ja kahe soone vahele asetatakse eraldi veeder. Veeder võib olla ka teisest materjalist.

## Viited

## Välislingid
* Puiduterminoloogia sõnastik
* TTÜ Materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituut. Puiduterminoloogia.
Molniga

**Molniga** (ka *Molnika*; vene keeles Смольник) on küla Setumaal, tänapäeval Venemaa territooriumil. Küla kuulub Saurova nulka.

Aastatel 1922–1944 kuulus küla Eesti Petserimaa Vilo valda.

1969. aastal loodi Molniga küla naistest esimene setu rahvalauluansambel.

## Viited
Buenos Airese ülikool

**Buenos Airese ülikool** (hispaania keeles *Universidad de Buenos Aires*) on ülikool Argentinas Buenos Aireses; ühtlasi Argentina suurim ülikool.

Ülikool asutati 1821 ja on vanuselt teine ülikool Argentinas.

Ülikoolis õpib üle 328 000 üliõpilase (2012).

QS World University Rankings asetas Buenos Airese Ülikooli 2021. aastal maailma ülikoolide seas 66. kohale. Academic Ranking of World Universities edetabelis oli ülikool 201.–300. Mõlemas edetabelis oli see Argentina ülikoolidest parim.

## Tuntud vilistlasi

Nobeli auhinna on saanud neli ülikooli vilistlast või õppejõudu:
*Carlos Saavedra Lamas, rahuauhind 1936
*Bernardo Houssay, füsioloogia- või meditsiiniauhind 1947
*Luis Federico Leloir, keemiaauhind 1970
*César Milstein, füsioloogia- või meditsiiniauhind 1984

Buenos Airese ülikooli vilistlaste seast on välja kasvanud 17 Argentina presidenti. Praegune president Alberto Fernández, kes lõpetas ülikooli 1983. aastal, õppis seal õigusteadust. Ernesto Guevara lõpetas 1953. aastal Buenos Airese ülikooli meditsiini alal.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht


File:Buenos Aires - Recoleta - Facultad de Derecho.jpg
File:Fachada Facultad de Ciencias Económicas UBA (2).jpg
File:Palace Hotel (Facultad de Filosofía y Letras, desde Alem).jpg
File:Ffyb - uba.jpg
File:Plaza Houssay Av Córdoba Facultad Medicina.jpg
File:Facultad de Ingenieria (UBA).jpg
San Martíni ülikool

**San Martini Riiklik Ülikool** (hispaania keeles *Universidad Nacional de General San Martín*) on ülikool Argentinas San Martíni linnas.

Ülikool on asutatud 1992. aastal.

Ülikoolis õpib üle 16 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Anthony Lozano

**Anthony Rubén Lozano Colón** (sündinud 25. aprillil 1993 Yoros) on Hondurase jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliigaklubis Almería ja Hondurase jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2009. aastal Hondurase klubis Olimpia. 2011. aastal liitus ta Hispaania klubiga Valencia, kuid ta suundus Valenciast kohe laenule Hispaania esiliiga klubisse Alcoyano. Hooajal 2012/2013 mängis ta Valencia duubelmeeskonnas koosseisus Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Aastatel 2013–2015 mängis ta taas Olimpias. Seejärel naasis Lozano Hispaaniasse, mängides Hispaania esiliigas kaks hooaega Tenerife meeskonnas ja hooajal 2017/2018 Barcelona duubelmeeskonnas. 2018. aasta jaanuaris liitus ta Hispaania kõrgliigas mänginud Gironaga. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 3. märtsil 2018 mängus Villarreali vastu. 2019. aasta septembris suundus ta Gironast laenule Cádizi, kellega sõlmis järgmise aasta juulis püsiva kolmeaastase lepingu.

2023. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Getafe. Vähese mänguaja tõttu läks ta 2024. aasta veebruaris laenule samasse liigasse kuuluvasse klubisse Almería.

Debüüdi Hondurase jalgpallikoondises tegi Lozano 2011. aasta augustis sõprusmängus Venezuela vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 13. septembril 2014 Copa Centroamericana mängus Nicaragua vastu. Ta on kuulunud Hondurase koondisse alates 2015. aastast kolmel CONCACAF Gold Cupi turniiril. Lisaks on ta kuulunud 2012. ja 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Hondurase olümpiameeskonda.

## Viite
Riiklik Tehnikaülikool

**Argentina Riiklik Tehnikaülikool** (hispaania keeles *Universidad Tecnológica Nacional*) on tehnikaülikool Hispaanias Buenos Aireses.

Ülikool asutati 1959.

Ülikoolis õpib üle 70 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Rosario Riiklik Ülikool

**Rosario Riiklik Ülikool** (hispaania keeles *Universidad Nacional de Rosario*) on ülikool Argentinas Rosarios.

Ülikool asutati 1968.

Ülikoolis õpib üle 75 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Salvadori Ülikool

**Salvadori ülikool** (hispaania keeles *Universidad del Salvador*) on eraülikool Argentinas Buenos Aireses.

Ülikool asutati 1959.

Ülikoolis õpib üle 28 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Rooma La Sapienza Ülikool

**Rooma Sapienza ülikool** (ka **La Sapienza ülikool**; itaaia keeles *Università degli Studi di Roma La Sapienza*) on ülikool Itaalias Roomas.

Ülikool asutati 1303.

Ülikoolis õpib üle 111 000 üliõpilase (2016).

## Välislingid
*Koduleht
Lateraani Paavstlik Ülikool

**Lateraani Paavstlik Ülikool** (ladina keeles *Pontificia Universitas Lateranensis*) on ülikool Itaalias Roomas.

Ülikool asutati 1773.

Ülikoolis õpib üle 2500 üliõpilase (2004. aasta seisuga).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Milano ülikool

**Milano ülikool** (itaalia keeles *Universita degli Studi di Milano*) on ülikool Itaalias Milanos.

Ülikool asutati 1924.

Ülikoolis õpib üle 66 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Paavstlik Gregoriaani Ülikool

**Paavstlik Gregoriaani Ülikool** (ka **Paavstlik Gregoriuse Ülikool**; ladina keeles *Pontificia Universitas Gregoriana*) on ülikool Itaalias Roomas.

Ülikool asutati 1551.

Ülikoolis õpib üle 3000 üliõpilase (2008. aasta seisuga).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Genova ülikool

**Genova ülikool** (itaalia keeles *Università degli Studi di Genova*) on ülikool Itaalias Genovas.

Ülikool asutati 1471.

Ülikoolis õpib üle 36 000 üliõpilase (2009).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Vahemere ülikool

**Vahemere ülikool** (ka **Aix-Marseille II ülikool**; prantsuse keeles *Université de la Méditerranée Aix-Marseille II*) oli ülikool Prantsusmaal Marseilles.

Ülikool asutati 1409. aastal.

Ülikoolis õppis umbes 24 000 üliõpilast (2009).

## Viited
Provence'i ülikool

**Provence'i ülikool** (prantsuse keeles *Université de Provence Aix-Marseille I*) oli ülikool Prantsusmaal Marseilles. See asutati 1409. aastal.

2012. aastal liideti Provence'i, Paul Cézanne'i ja Vahemere ülikool ning asutati uus ülikool: **[[Aix-Marseille Ülikool]]**.

Ülikoolis õppis umbes 25 000 üliõpilast (2009).

## Viited
Paul Cézanne'i ülikool

**Paul Cézanne'i ülikool** (prantsuse keeles *Université Paul-Cézanne Aix-Marseille III*) oli ülikool Prantsusmaal Marseilles, mis oli saanud nime Paul Cézanne'i auks. 

2012. aastal liideti Paul Cézanne'i, Provence'i ja Vahemere ülikool ning asutati uus ülikool: **[[Aix-Marseille Ülikool|Aix-Marseille ülikool]]**.

## Viited
Montpellier' Ülikool

**Montpellier' Ülikool** (prantsuse keeles *Université de Montpellier*) on ülikool Prantsusmaal Montpellier's.

Ülikool asutati 1289.

Ülikoolis õpib üle 50 000 üliõpilase (2009).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Umzinto

**Umzinto** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas.

Umzinto on asutatud 1858. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umzinto elanikest mustanahalisi aafriklasi 55,24%, India või Aasia päritolu inimesi 41,74%, värvilisi 1,87%, valgeid 0,43% ja teisi 0,72%. Inglise keelt pidas emakeeleks 47,91% inimesi, suulu keelt 40,03%, koosa keelt 8,93%, ndebele keelt 0,71% ja afrikaani keelt 0,52%.

## Viited
Aix-Marseille Ülikool

**Aix-Marseille ülikool** (prantsuse keeles *Université d'Aix-Marseille*) on ülikool Prantsusmaal Marseilles.

Ülikool asutati 1409 (Provence'i ülikool). Praegusel kujul tegutseb ülikool alates 2012.

Ülikoolis õpib üle 74 000 üliõpilase.

## Välislingid
*Koduleht
Université Grenoble Alpes

**Université Grenoble Alpes** (varasema nimega **Grenoble'i ülikool**) on ülikool Prantsusmaal Grenoble'is.

Ülikool asutati 1339. 1969 jagati ülikool kolmeks ülikooliks: Grenoble'i I ülikool, Grenoble'i II ülikool ja Grenoble'i III ülikool. 2016 need ülikoolid ühendati taas üheks kooliks: **Université Grenoble Alpes**.

Ülikoolis õpib üle 45 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Hokkaidō Ülikool

**Hokkaidō ülikool** (jaapani keeles 北海道大学 *Hokkaidō daigaku* või lühemalt 北大 *Hokudai*) on ülikool Jaapanis Hokkaidō prefektuuris Sapporos.

Ülikool asutati 1876.

Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Rein Sonntak

**Rein Sonntak** (13. september 1944 Pärnu – 6. veebruar 1983 Pärnu) oli eesti sõudja.

Lõpetas 1963 Pärnu 4. Keskkooli ja 1968 peenmehaanikainsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Tema sõudetreeninguid juhendas Mihkel Leppik.

Tuli 5 korda Eesti meistriks:
*roolijaga kahepaadil (roolijana, 1959), 
*roolijata neljapaadil (1963, 1970)
*roolijaga neljapaadil (1961, 1970).

Meistersportlane (1971).

Oli 1975–81 Sõudespordiföderatsiooni aseesimees.

## Isiklikku
Peeter Sonntaki vend, Erika Sonntaki abikaasa, Silver Sonntaki onu.

## Viited
Tamaki Uchiyama

**Tamaki Uchiyama** (jaapani keeles 内山 環 *Uchiyama Tamaki*; sündinud 13. detsembril 1972) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1991–1999 58 mängu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Terje Neitsov

**Terje Neitsov** (varem **Terje Spiegelberg**; sündinud 13. juulil 1972 Pärnus) on Eesti sõudja. 

## Karjäär
Lõpetas 1991 Sindi Keskkooli, 1993 Eesti Politseiakadeemia ja 2002 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Töötanud Kaitsepolitseis juhtassistendina, Kodakondsus- ja Migratsiooniametis peaspetsialistina, Riigi Infosüsteemide Arenduskeskuses spetsialistina ja Pirita majandusgümnaasiumis haldusjuhina. 

Aastast 2013 Gardinum OÜ juhatuse liige.

## Sport
Sportima hakkas 1981 Ando Palginõmme kergejõustikutundides. 

Sõudmistreeninguid alustas 1986, tema treenerid on olnud Ester Lebedeva, Kaido Siim ja Matti Killing.

Tulnud 10 korral Eesti meistriks: 
*1992 paarisaerulisel kahepaadil, 
*1990 ja 1992 roolijata neljapaadil, 
*1988 ja 1990–91 paarisaerulisel neljapaadil
*1988–90 ja 1992 kaheksapaadil. 

## Viited
Mari Tallo

**Mari Tallo** (abielus ***Mari Baghy***; sündinud 14. juunil 1978 Pärnus) on eesti sõudja. 

Lõpetas 1996 Pärnu ühisgümnaasiumi ja 2007 prantsuse filoloogina Tartu Ülikooli. 

Aastast 2015 elanud ja töötanud Kanadas.

## Sõudmine
Alustas sõudetreeninguid 1988 Annely Pedaja ja Reet Palmi juhendamisel. 

*Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 
**1993 ja 1995 roolijata neljapaadil
**1990 ja 1992–96 kaheksapaadil. 
*Kuulunud Kalevisse.

## Viited
Sirje Tamm

**Sirje Tamm** (aastani 1977 **Sirje Johari**; sündinud 19. augustil 1950 Tartus) on eesti sõudja ja spordipedagoog.

Ta on lõpetanud 1968. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Harrastanud 1968–1974 Jüri Kuruli õpilasena akadeemilist sõudmist. Tulnud 1970. ja 1972. aastal paarisaerulisel roolijaga neljapaadil ja 1972. aastal kaheksapaadil Eesti meistriks.

## Karjäär
Töötanud 1973–1977 Kalevi Tartu LNSK-s akadeemilise sõudmise treenerina
*1977–1984 Kaarepere 8-klassilises Koolis
*aastast 1984 Krootuse Põhikoolis kehalise kasvatuse ja vene keele õpetajana. 
Krootuse põhikooli õpilased on tulnud Eesti Koolispordi Liidu Meistrivõistlustel rahvastepallis, korvpallis ja võistlussarjas "Tähelepanu, start!" võitjaks.

## Tunnustus
*Kultuurkapitali Põlvamaa aastapreemia (1998)
*Eesti Koolispordi Liidu spordisõbralikem õpetaja 2003
*Põlvamaa aasta õpetaja 2003 

## Isiklikku
Kristin Johari on tema õde.

## Viited
Eeri Tammik

**Eeri Tammik** (sündinud 7. juunil 1957 Sindis) on eesti sõudja, suusatreener ja sporditegelane, Kalver Tammiku onu. 

Lõpetas 1975 Pärnu 4. Keskkooli ja 2004 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Sport

### Sportlasena
Sportima hakkas 1969 Enn Tasalaini õhutusel, peale suusatamise tegeles 1971–76 sõudmisega, tema treenerid olid Evi Lepik, Mihkel Leppik ja Matti Killing. 

Tulnud 1971 kaheksapaadil, 1972 paarisaerulisel neljapaadil ja 1973 paarisaerulisel kahepaadil Eesti noortemeistriks. Saanud täiskasvanute MVl 1973 kaheksapaadil pronksi.

### Treenerina
Töötanud 1979–1981 Pärnu Kalevi, 1981–1995 Pärnumaa SK ja aastast 1989 suusaklubi Jõulu suusatreenerina (6. kutsetase, 2007). 
*Õpilasi: Andrus Veerpalu, Anu Veerpalu, Veljo Jõgiste, Kein Einaste. 
*Võtnud 1994 hooldemeeskonna liikmena osa Lillehammeri tali-OM-ist.

## Karjäär
*Kuulunud 1995–2000 Suusaliidu juhatusse, 1991–2005 Suusaliidu murdmaasuusatamise alakomitee juhatusse, 2002–06 olnud Pärnumaa Spordiliidu juhatuse esimees. 
*Olnud Pärnumaa kehakultuuri- ja spordinõukogu liige ja Pärnumaa Ettevõtlus- ja Arenduskeskuse SA nõukogu liige. 
*Tegutsenud 1999–2004 murdmaasuusatamise MK etapi korralduskomitee aseesimehena, ajavõtu ülemana ja Suusaliidu tehnilise delegaadina ning aastast 1995 Eesti suusavõistlustel tehnilise delegaadina ja võistluste juhatajana. 
*Olnud 1999–2007 Tahkuranna vallavanem ja 2007–2011 Tahkuranna vallavolikogu liige. 
*2007–2008 Pärnumaa Spordiliidu projektijuht ja 2008–2018 Pärnumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige.

T: Eesti Suusaliidu võistlusmäärused 1992, 1997, 2001 ja 2005.

## Tunnustus

* 2019 Pärnumaa vapimärk (pikaaegne Pärnumaa koostöösse ja arendamisse panustaja, Pärnumaa Omavalitsuste Liidu endine üldkogu ja juhatuse esimees, suusatreener)

## Viited
Alari Toome

**Alari Toome** (sündinud 16. novembril 1980 Sauga külanõukogus Pärnu rajoonis) on Eesti sõudja.

Lõpetas 2000 Pärnu Koidula Gümnaasiumi ja 2003 Paikuse politseikooli. 

Töötanud 2003–2005 Pärnu politseijaoskonnas konstaablina.

Sporditeed alustas 1990 Pärnus Anne Tohveri ujumistreeningutel, sõudmisega hakkas tegelema 1992 Märt Lelle juhendamisel, jätkas 1995 Mihkel Leppiku treeningurühmas.

Saavutanud 1999 U23 MM-il roolijata neljapaadil 12. koha.

Tulnud 9 korral Eesti meistriks: 
* 2003 roolijata neljapaadil ning 1995–1996, 
* 1998–2000 ja 2002–04 kaheksapaadil, 
* sh 1995–1996, 1999–2000 ja 2002 roolijana.

## Viited
Vilve Kodanik

**Vilve Kodanik** (aastani 1980 **Vilve Treial**; sündinud 10. aprillil 1955 Tartus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1973 Tartu 5. Keskkooli ja 1975 juuksurina kutsekooli. Töötanud Tartus juuksurina. Olnud OÜ Erki juhatuse liige.

Hakkas sportima Puurmani keskkoolis, harrastanud Linda Ojastu õpilasena kergejõustikku ja aastast 1969 Inge Pindi juhendamisel sõudmist.
 
Tulnud 11 korral Eesti meistriks: 
*1973 roolijata kahepaadil, 
*1974–1976 roolijaga neljapaadil, 
*1973–1974 ja 1976 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
*1973–1976 kaheksapaadil.

## Viited
Egle Trump

**Egle Trump** (sündinud 22. septembril 1979 Audrus) on Eesti sõudja.

Ta on õppinud Audru Keskkoolis ja lõpetanud 1998. aastal Pärnu Koidula Gümnaasiumi ning 2002. aastal Tallinna Tehnikaülikooli bio- ja toiduainete tehnoloogia erialal. Töötanud Lennuliiklusteeninduse ASi kvaliteediosakonna juhatajana. Aastast 2011 elanud ja töötanud Itaalias.

Alustas sõudetreeninguid 1993 Märt Lelle juhendamisel.

Saanud juunioride MM-il 1997 ühepaadil 21. koha. Samal aastal valiti sõudeliidu parimaks noorsõudjaks.

Tulnud 10 korral Eesti meistriks: 
*1998–2000 paarisaerulisel kahe- ja neljapaadil, 
*1997–99 kaheksapaadil
*1998 sisesõudmises kergekaalu kategoorias.

Avaldanud kirjutisi Eesti Sõudjas.

T: Eesti sõudespordi ajalugu (2001, autoreid).

## Viited
Tiiu Truus

**Tiiu Truus** (aastani 1969 **Tiiu Päsmel**; sündinud 18. märtsil 1946 Tartus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1964 Tartu 3. Keskkooli ja õppis 1973–1974 Moskvas J. Vavilovi nimelises tehnikainstituudis. Töötanud 1976–1979 Tartu linna spordikomitee instruktorina, 1979–1996 Pärnu spordiameti instruktori ja raamatupidajana, hiljem olnud Pärnu Kalevi pearaamatupidaja.

Hakkas sportima 10-aastaselt Tartu Kalevi SK iluvõimlemisrühmas, sõudetreeninguid alustas 1963 Erich Seileri ja Jüri Kuruli juhendamisel.

Võitis 1973 Nõukogude Liidu noortemv-tel roolijana Tartu Kalevi naiskonnas roolijaga neljapaadil pronksi.

Tulnud roolijana 15 korral Eesti meistriks: 
*1965–66, 1973, 1976 ja 1985 roolijaga neljapaadil, 
*1974–76 ja 1984 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
*1973–76 ja 1984–85 kaheksapaadil.

Meistersportlane (1975).

Eesti iluvõimlemismeistrivõistlustel saanud esimeses järgus 2. koha.

## Viited
Dmõtro Razumkov

**Dmõtro Razumkov** (ukraina keeles Дмитро Олександрович Разумков; sündinud 8. oktoobril 1983 Berdõtšivis Žõtomõri oblastis) on Ukraina poliitikakonsultant ja poliitik. 

## Poliitikas
Ta oli aastatel 2006–2010 Regioonide Partei liige. 27. mail 2019 sai temast erakonna Rahva Teener juht.  Kandideeris 2019. aasta Ukraina parlamendivalimistel erakonna Rahva Teener nimekirjas Ukraina Ülemraadasse ning osutus valituks. Valiti 29. augustil 2019 Ukraina Ülemraada esimeheks. Ta pidas seda ametit 8. oktoobrini 2021.

## Viited

## Välislingid
* Дмитрий Разумков. Досрочный парламент - Lb.ua, 09.07.2019 
* Василий Пехньо. Разумков, Кондратюк, Стефанчук. Что известно о новых руководителях Верховной Рады - Hromadske.ua, 29.08.2019
Leopoldstadt

**Leopoldstadt** on Austria pealinna Viini teine ringkond (*2. Bezirk*). Ringkond hõlmab Doonau kanali ja Doonau jõe vahelist alal ning on tuntud oma roheliste parkide, kultuurilise mitmekesisuse ja ajaloolise tähtsuse poolest.

Üks Leopoldstadti tuntumaid paiku on Augarten – suur barokkaed, kus kasvavad vanad puud ja paiknevad mitmed kultuuriobjektid. Park on Viini vanim barokkaed ning seal asuvad 1718. aastal asutatud Augarteni portselanitehas ja kontserdisaal, kus tegutseb Viini Poistekoor.

Teine oluline paik on Prater, suur puhke- ja rohealade kompleks, mis on populaarne nii kohalike elanike kui ka turistide seas. Prateri lõbustuspargi osa kannab nime Wurstelprater, kus asub üks Viini tuntumaid sümboleid – Riesenrad, Viini vaateratas.

Leopoldstadt on ajalooliselt olnud Viini juudi kogukonna keskuseks. Piirkonnas asuvad mitmed sünagoogid ja mälestuspaigad, mis meenutavad kogukonna olulist rolli linna ajaloos.

## Viited
Kalver Tammik

**Kalver Tammik** (sündinud 30. novembril 1980 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1999 Pärnu Ülejõe gümnaasiumi, õppis 1999–2003 EPMÜ-s veemajandust. Töötanud firma Bajtel.lv Eesti juhina ja AS-i Pärnu Vesi klienditeeninduse juhina.

Sportima hakkas onu Eeri Tammiku õhutusel, sõudmistreeninguid alustas 1993 Märt Lelle juhendamisel, hiljem treeninud Raini Lelle ja Mihkel Leppiku rühmas. 

Saanud U-23 MM-il 1999 roolijata neljapaadil 12. koha. 

Tulnud 6 korral Eesti meistriks:  
*2002 roolijata neljapaadil
*1998–2002 kaheksapaadil.

## Isiklikku
Katrin Tammiku (*Ots) abikaasa ja Eeri Tammiku vennapoeg.

## Viited
Ene Tohv

**Ene Tohv** (sündinud 16. märtsil 1948 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1967 Pärnu Õhtukeskkooli. Töötanud Pärnu Inventariseerimisbüroos tehniku-joonestajana. Aastast 2009 eraettevõtja (FIE).

Alustas sõudetreeninguid Evi Lepiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel.

Võitis Nõukogude Liidu juunioride meistrivõistlustel 1968 ja 1969 kaheksapaadil pronksi.

Tulnud 7 korral Eesti meistriks:
*1967 paarisaerulisel kahepaadil, 
*1967–1969 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil,
*1968–1970 kaheksapaadil. 

Kuulunud Dünamosse.

## Viited
Landstraße

**Landstraße** on Austria pealinna Viini kolmas ringkond (*3. Bezirk*). Ringkond asub kesklinna kaguküljel Doonau kanali ja Gürtelstraße vahel. 

Landstraße on mitmekesine elupiirkond, kus leidub nii ajaloolisi hooneid kui ka moodsaid elu- ja ärikvartaleid. Piirkonnas asuvad mitmed saatkonnad, büroohooned ning rohelised pargialad.

Üks tuntumaid vaatamisväärsusi Landstraße ringkonnas on Belvedere loss (Schloss Belvedere). See barokkstiilis lossikompleks rajati 18. sajandil prints Eugene Savoy residentsina. Belvedere koosneb kahest lossist, Ülem- ja Alam-Belvederest, mida ühendab suur aed.

Lossikompleksis asub Belvedere muuseum (Belvedere Museum), mis on üks olulisemaid kunstimuuseume Austrias. Muuseum haldab kolme näitusepaika: Ülem-Belvederet (Oberes Belvedere), Alam-Belvederet (Unteres Belvedere) ja nüüdiskunstile pühendatud Belvedere 21 hoonet. Ülem-Belvederes paikneb Austria suurim kunstikogu, kus on esindatud teosed alates keskaegsest kunstist kuni 20. sajandini. Muuseumi kollektsioonis on teiste seas Gustav Klimti, Egon Schiele ja Oskar Kokoschka teosed, sealhulgas Klimti kuulus maal "Suudlus" (Der Kuss).

## Viited
Andres Tuvikene

**Andres Tuvikene** (24. mai 1945 Valga – 15. september 2019) oli Eesti sõudja.

Lõpetas 1964. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1970. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (metsanduse ja maaparanduse teaduskonna) metsamajanduse erialal. 

Töötas Valga rajooni metsamajandis meistrina.

Sõudetreeninguid alustas 1964. aastal Tartu Kalevis Jüri Kuruli juhendamisel.

Sai 1966. aastal Nõukogude Liidu karikavõistlustel kaheksapaadil 2. koha. Võitis 1967. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel roolijaga neljapaadil pronksmedali.

Tuli kahel korral Eesti NSV meistriks: 
*1966 kaheksapaadil
*1967 roolijaga neljapaadil 

## Tunnustus
*1967 NSV Liidu meistersportlane

## Viited

## Välislingid
*
Karin Tõnissoo

**Karin Tõnissoo** (23. oktoober 1937 Pärnu – 21. september 2010 Pärnu) oli eesti sõudja.

Lõpetas 1956 Pärnu 2. Keskkooli, 1961 autoteede ja sildade erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi ning 1973 tööstuspsühholoogina Tartu Riikliku Ülikooli. Töötas 1961–1975 Pärnu Teedeehituse Valitsuses teemeistrina ja projekteerimisgrupi vaneminsenerina ning 1976–1993 Mainoris psühholoogina.

## Sõudmine
Sõudmistreeninguid alustas 1953 Pärnus Jüri Kuruli juhendamisel, hiljem treenis Jevgeni Fridolini ja Mihkel Leppiku käe all.

Võitis Nõukogude Liidu noortemeistrivõistlustel 1955 ühepaadil hõbe- ja Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1966 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil pronksmedali.

Tuli 14 korral Eesti meistriks: 
* 1954–1955, 1958–1959 ja 1965–1966 ühepaadil, 
* 1961 paarisaerulisel kahepaadil, 
* 1953 paarisaerulisel roolijaga kahepaadil 
* 1963 ja 1965–1969 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil.

## Viited
Moonika Tõrva

**Moonika Tõrva** (sündinud 15. mail 1977 Pärnus) on Eesti sõudja.

Õppinud Audru Keskkoolis ja lõpetanud 1998. aastal Õisu Tehnikumi.

Hakkas 1990 Harry Lelle õpilasena mängima võrkpalli. Sõudetreeninguid alustas 1992 Reet Palmi ja Matti Killingu juhendamisel.

Saanud juunioride MM-il paarisaerulisel kahepaadil 1994 9. ja 1995 8. koha. 

Tulnud 11 korral Eesti meistriks: 
*1995–1996 paarisaerulisel kahepaadil ja roolijata neljapaadil, 
*1994–1996 paarisaerulisel neljapaadil
*1993–1996 kaheksapaadil.

Kuulunud Kalevi liikmeskonda.

Sõudeliidu parim noorsõudja 1994–1995.

## Viited
Eler Siim

**Eler Siim** (kuni 1984 **Eler Utjomova**; sündinud 25. detsembril 1964 Pärnus) on Eesti sõudja. 

Lõpetas 1982 Pärnu 1. Keskkooli.

Sõudmisega tegelnud 1980–83 Pärnu Dünamos Ester Lebedeva juhendamisel.
 
*Võitis roolijana 1981 NL-i noortemv-tel paarisaerulisel neljapaadil pronksi. 
*Tulnud roolijana 6 korral Eesti meistriks: 
**1980–81 roolijaga neljapaadil, 
**1981–82 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
**1980–81 kaheksapaadil. 

Harrastanud 2000–05 Gert Kooviti käe all fitnessi, saanud 2003 EM-il aerobic-fitnessis ja 2002 Eesti mv-tel fitnessis hõbeda. Tegutsenud 2002–11 bodypump'i treenerina.

## Isiklikku
Abikaasa Kaido Siim (25. V 1959 – 19. II 1997), sõudja ja treener, tuli 1977 roolijana neljapaadil Eesti meistriks. Töötas aastast 1978 Pärnu Sõudekeskuses Kalev treenerina. 
*Õpilasi: Marek Avamere, Toomas Vilpart, Valev-Heiki Allik, Ilmar Naaber, Raivo Parts, Jaanus Pinn, Terje Spiegelberg.

## Viited
Wieden

**Wieden** on Austria pealinna Viini neljas ringkond (*Bezirk*).

## Vaata ka
* Püha Karl Borromäuse rektoraadikirik

## Viited
Vredefort

**Vredefort** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Fezile Dabi ringkonnas Ngwathe vallas.

Vredefort on asutatud 1876. aastal ja sai linnaõigused 1881. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vredeforti elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,4%, valgeid 5,0%, värvilisi 2,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,3%. Sotho keelt pidas emakeeleks 68,9% inimesi, koosa keelt 15,7%, afrikaani keelt 7,7%, suulu keelt 1,6% ja teisi keeli 6,0%.

Vredeforti järgi on saanud nime piirkonnas asuv maailma suurim meteoriidikraater Vredeforti kraater, mille läbimõõt on 300 kilomeetrit ja vanus kaks miljardit aastat.

## Galerii

Old Police Station Vredefort-004.jpg
Nederduitse Gereformeerde Church Vredefort-018.jpg


## Viited
Leili Holopainen

**Leili Holopainen** (aastani 1936 Sogenbits, aastatel 1936–1971 **Leili Vabar**; sündinud 12. oktoobril 1930 Tallinnas) on eesti sõudja ja aerutaja.

Lõpetas 1948 telegrafistina Tallinna tööstuskooli nr 2. Töötanud Tallinnas Kesktelegraafis ja kaugejaamas. Elab Soomes.

Alustas sõudmise ja aerutamisega 1951 Jevgeni Fridolini ja Vassili Müürioru juhendamisel.

Tulnud 2 korral sõudmises ja 10 korral aerutamises Eesti meistriks: 
*sõudmises 1951 roolijaga neljapaadil ja kaheksapaadil; 
*aerutamises 500 m-s (1959) ja 4 x 500 m-s (1957–1960) ühesüstal, 500 m-s (1955, 1958–1959) ja 1000 m-s (1956) kahesüstal ning 500 m-s (1960) neljasüstal.

Kuulunud Kalevi liikmeskonda.

Tema õde Koidu Einla oli samuti sõudja ja aerutaja, vend Mart Vabar oli majandusgeograaf.

## Viited
Ulvi Pärgma

**Ulvi Pärgma** (aastani 1981 **Ulvi Valmet**; 19. juulil 1963 Surju külanõukogus Pärnu rajoonis) on eesti sõudja.

Lõpetas 1981 Pärnu 1. Keskkooli.

Alustas aerutamistreeninguid 1976 Vaike Rapsi õpilasena ning sõudetreeninguid 1977 Evi Leppiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel.

Võitis 1979 Nõukogude Liidu noortemeistrivõistlustel roolijata kahepaadil hõbeda.
 
Tulnud 9 korral Eesti meistriks: 
*1980–1981 roolijata kahepaadil, 
*1978 ja 1980–1981 roolijaga neljapaadil, 
*1980 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
*1978 ja 1980–1981 kaheksapaadil.

## Viited
Koidu Einla

**Koidu Einla** (1936. aastani **Koidu Sogenbits**, aastatel 1936–1958 **Koidu Vabar**; 22. märts 1927 Raadi vald Tartumaa – 18. jaanuar 1983 Tallinn) oli eesti sõudja ja aerutaja.

Lõpetas 1941 Nõo algkooli.

Sportima hakkas 1948 võrkpalli-, suusatamis- ja kergejõustikutreeningutel. Tema aerutamis- ja sõudetreeninguid juhendasid Jevgeni Fridolin ja Vassili Müüriorg.

Võitis 1951 Nõukogude Liidu mv-tel rahvapaadil 1000 m sõudmises hõbeda. 

Tuli 4 korral sõudmises ja 4 korral aerutamises Eesti meistriks: 
*sõudmises (rahvapaatidel) 1951–1952 ühepaadil ja paarisaerulisel roolijaga kahepaadil; 
*aerutamises 1955 (500 m) ja 1956 (1000 m) kahesüstal ning 1957 (4 x 500 m) ja 1958 (500 m) ühesüstal. 

Töötas kodutalus, 1959–1967 Otepää kudumistöökojas ja 1968–1982 laohoidjana Tallinna Mehhaniseeritud Rändkolonnis.

## Isiklikku
Tema õde on Leili Holopainen ja vend oli Mart Vabar.

## Viited
4. kiirreageerimisbrigaad

**4. Ukraina kangelase seersant [[Serhi Mõhhaltšuk]]i nimeline operatiivbrigaad** (ukraina keeles *4-та бригада оперативного призначення імені Героя України сержанта Сергія Михальчука* / *Бригада швидкого реагування НГУ*) on Ukraina rahvuskaardi väeüksus lisanimetusega **Rubiž**.

## Ajalugu
* Väeüksus moodustati 2016. aastal. 
* 2020. aastal lisas Ukraina president oma ukaasiga brigaadi nimetusele täiendosa "Ukraina kangelase seersant Serhi Mõhhailtšuki nimeline".

### Ülemad
* polkovnik Ivan Mõropolskõi

## Koosseis
* Pataljon Svoboda

## Autasud
* 2022 – Julguse ja Vapruse Eest

### Ukraina kangelane
*  2020 – seersant Serhi Mõhhaltšuk (postuumselt)
*  2022 – vanemsõdur Artem Amelin (postuumselt)

## Galerii

Khyzhak camo of NGU 01.jpg|4. brigaadi võitleja 2022. aastal, selja taga soomusauto Varta 


## Viited
Vello Varik

**Vello Varik** (sündinud 25. juulil 1937 Leisis Saaremaal) on Eesti spordipedagoog ja laulja.

Lõpetas 1957 Tallinna 21. Keskkooli ning 1962 kehalise kasvatuse ja laulmise õpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Sportima hakkas keskkoolis Bernhard Lillemäe ja Raimund Pundi suunamisel.

Võitnud Eesti meistrivõistlustel TPedI meeskonnas käsipallis ja kaheksapaadil sõudmises hõbeda. Kuulunud Kalevisse. 

1950. aastate lõpul laulis ta Eesti Raudteelaste klubi estraadiansamblis Ratex, kuhu ta võttis laulma ka oma õe Tiiu Variku, kes oli tol ajal veel 15-aastane.

## Spordipedagoogina
Töötanud 1962–1968 Vaeküla Internaatkooli õpetajana ja Rakvere SK treenerina, 1968–1976 Tallinna Spordiinternaatkooli kergejõustikuosakonna vanemtreenerina ning 1976–1983 KSMK treenerina.

Olnud 1983–1990 Tallinna Lenini rajooni SK, 1990–2000 Eesti Spordigümnaasiumi ning 2000–2005 ja 2006–2007 Loo Keskkooli direktor, hiljem tegutsenud Loo Kultuurikeskuses.

Õpilasi: Ellen Viimsalu, Marina Surovtseva, Saima Tiik, Aili Alliksoo, Heli Nauts ja Ulvi Nauts, Helle Saadlo, Liina Laatspera, Rein Käärik.

Olnud tegev Kergejõustikuföderatsiooni treenerite nõukogus ning Kergejõustikuliidu ja Koolispordiliidu juhatuses. Teinud kaastööd spordiajakirjandusele.

## Isiklikku
Tema vend oli skulptor ja kunstipedagoog Matti Varik, õde on laulja Tiiu Varik.

## Viited
Liina Kree

**Liina Kree** (aastani 1988 **Liina Vassil**; sündinud 21. novembril 1954 Tartus) on eesti sõudja.

Õppis Tartu 7. Keskkoolis ja lõpetas 1973. aastal naisterätsepana Tallinnas kutsekooli. 

Töötanud 1979–1993 spordikoolis massöörina ja Kalevi Tartu linnanõukogus instruktorina. Olnud füüsilisest isikust ettevõtja.

## Sport
Alustas sõudmistreeninguid 1969 Jevgeni Dobruši ja Inge Pindi juhendamisel.
 
Tulnud 8 korral Eesti meistriks: 
* 1974–1976 roolijaga neljapaadil, 
* 1974 ja 1976 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
* 1974–1976 kaheksapaadil.

## Viited
Urve Tammsalu

**Urve Tammsalu** (aastani 1968 **Urve Viitkin**; sündinud 13. veebruaril 1948 Võrus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1966 Pärnu 1. Keskkooli. Töötanud OÜ-s HTM Konsult.

## Sport
Alustas sõudetreeninguid 1963 Evi Leppiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel.
 
Võitis kaheksapaadil Nõukogude Liidu juunioride meistrivõistlustel 1968 ja 1969 pronksi ning Nõukogude Liidu noortemeistrivõistlustel 1966 kulla ja 1967 pronksi. 

Tulnud 6 korral Eesti meistriks:
*1967 ja 1969 roolijaga neljapaadil
*1966–69 kaheksapaadil. 

Meistersportlane (1968).

## Isiklikku
Õde Ene Viitkin, aastast 1973 Ilison (14. mai 1952 Võrus), on tulnud 1969 kaheksapaadil NL-i noortemeistriks ja 1971 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil Eesti meistriks.

## Viited
Josefstadt

**Josefstadt** on Austria pealinna Viini kaheksas ringkond (*Bezirk*).

## Vaata ka
*Josefstadti teater
*Józsefváros

## Viited
Ebonyi Osariigi Ülikool Abakalikis

**Abakaliki ülikool** (inglise keeles *Ebonyi State University*) on ülikool Nigeerias Abakalikis.

Ülikool asutati 1999.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Winklespruit

**Winklespruit** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis eThekwini ringkonnas. Winkelspruit asub India ookeani rannikul Illovo jõe suudmes.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Winkelspruiti elanikest valgeid 72,71%, mustanahalisi aafriklasi 21,02%, India või Aasia päritolu inimesi 3,14%, värvilisi 2,96% ja teisi 0,12%. Inglise keelt pidas emakeeleks 51,09%, afrikaani keelt 37,28%, suulu keelt 9,46% ja koosa keelt 1,12%.

## Viited
Abertay Ülikool

**Abertay ülikool** (ka **Abertay Dundee ülikool**; inglise keeles *Abertay University*) on ülikool Šotimaal Dundees.

Kõrgkool asutati 1884. Ülikooli staatuse sai kool 1994.

Ülikoolis õpib üle 3800 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Viini raekojaplats

**Viini raekojaplats** (saksa keeles *Wiener Rathausplatz*) on Viini raekoja ees asuv esindusväljak.

## Vaata ka
*Viini raekoda
*Life Ball
Akroni Ülikool

**Akroni ülikool** (inglise keeles *University of Akron*) on avalik teadusülikool USA-s Ohio osariigis Akronis. See kuulub Ohio ülikoolide süsteemi. Akroni ülikool keskendub loodus- ja täppisteadustele ning tehnoloogiale, eelkõige materjaliteadusele. Ülikoolis õpib üle 13 900 üliõpilase.

Akroni ülikoolil on kolm ülikooli koosseisu kuuluvat harulinnakut: Wayne College Orrville'is, Medina County University Center Medina maakonnas ja Clevelandi eeslinnas Lakewoodis asuv linnak.

Ülikool sai alguse 1870. aastal asutatud Buchtel College'ist, mis sai nime Akroni ettevõtja John R. Buchteli järgi. Buchtel aitas kolledžit rajada ja oli esimestel aastatel selle suurim rahaline toetaja. Praeguse kuju sai ülikool 1967. aastal.

Akroni ülikooli esindusvõistkonnad spordis kannavad nime Akron Zips. Spordivõistkonnad kuuluvad NCAA esimese divisjoni Mid-American Conference'i.

Ülikooli deviis on *Fiat Lux* ('saagu valgus').

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Sälitis

**Sälitis** või **säilitis** on endisaegne mahu- ja massiühik. Algselt tähistas sälitis laevaruumi mõõtu. 

## Sälitised
*Tallinna sälitis oli 24 tündrit ehk umbes 3050 liitrit.
Adelaide'i Ülikool

**Adelaide'i ülikool** (inglise keeles *University of Adelaide*) on ülikool Austraalias Adelaide'is.

Ülikool asutati 1874.

Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase (2022).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Alabama Ülikool

**Alabama ülikool** (inglise keeles *University of Alabama*) on ülikool USAs Alabama osariigis Tuscaloosas.

Ülikool asutati 1820 ja avati 1831.

Ülikoolis õpib üle 38 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Alžiiri ülikool

**Alžiiri ülikool** (inglise keeles *Algiers University*) on ülikool Alžeerias Alžiiris.

Ülikool asutati 1909.

Ülikoolis õpib üle 100 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Viini raekoda

**Viini raekoda** (saksa keeles *Wiener Rathaus*) on Viini linnavalitsuse ja linnapea ajalooline ametihoone. 23. oktoobril 1974 raekojas istungit pidanud ROK otsustas valida 1980. suveolümpia linnadeks Moskva ja Tallinna.  

## Vaata ka
*Life Ball
Andhra Ülikool

**Andhra ülikool** (inglise keeles *Andhra University*) on ülikool Indias Andhra Pradeshi osariigis Visakhapatnami linnas.

Ülikool asutati 1926.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Arizona Osariigi Ülikool

**Arizona Osariigi Ülikool** (inglise keeles *Arizona State University*) on ülikool USAs Arizona osariigis Tempe linnas.

Ülikool asutati 1885.

Ülikoolis õpib üle 100 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Arkansase Ülikool

**Arkansase ülikool** (inglise keeles *University of Arkansas*) on ülikool USAs Arkansase osariigis Fayetteville'i linnas.

Ülikool asutati 1871.

Ülikoolis õpib üle 27 000 üliõpilase (2017).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Armstrong State University

**Armstrong Atlantic Ülikool** (inglise keeles *Armstrong Atlantic State University*) on ülikool USAs Georgia osariigis Savannah' linnas.

Ülikool asutati 1935.

Ülikoolis õpib üle 7000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Brooklyn Bridge Park

**Brooklyn Bridge Park** on 34 hektari suurune avalik park New Yorgis East Riveri Brooklyni poolel.

Selle kujundas maastikuarhitektuurifirma Michael Van Valkenburgh Associates ja see avati 2008. aastal. Ehitusel kasutati pinnast, mis jäi järele uue Maailma Kaubanduskeskuse kompleksi ehitamisest pärast 11. septembri terrorirünnakuid.

Brooklyn Bridge Parki kontrollib pargi planeerimise, ehitamise, hooldamise ja kasutamise eest vastutav mittetulundusühing Brooklyn Bridge Park Corporation. Ettevõtte missiooniks on "luua ja säilitada maailmatasemel park, mis on New Yorgi elanike ja külastajate meelelahutus-, keskkonna- ja kultuuripunkt".
Chelsea Park

**Chelsea Park** on avalik park Chelsea naabruskonnas, Manhattanil, New Yorgis, Ameerika Ühendriikides. Pargis on spordiväljakud, korvpalli- ja käsipalliväljakud, laste mänguväljak ja istumisala. Pind pargis on enamasti asfaldi- või tehismurv, kus on kohad, kus kasvavad erinevad puud ja lilled iga-aasta. Pargi ajalugu pärineb juba 1910. aastast.
Amsterdami Vaba Ülikool

**Amsterdami Vaba Ülikool** (hollandi keeles *Vrije Universiteit Amsterdam*) on eraülikool Hollandis Amsterdamis.

Ülikool asutati 1880.

Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Cortlandt Street

**Cortlandt Street** on tänav Financial Districtis, Lower Manhattanil, New Yorgis, Ameerika Ühendriikides. Tänava pikkus on varieerunud üle aja, praegu on tänava suund ja pikkus kagust loodesse üks kvartal.
Favoriten

**Favoriten** on 10. Viini ringkond (*Bezirk*).

Favoriten on rohkem kui 200 000 elanikuga Viini suurim ringkond.

## Vaata ka
*Ernst-Kirchweger-Haus

## Viited

## Välislingid
*https://www.wien.gv.at/bezirke/favoriten/
Simmering

**Simmering** on 11. Viini ringkond (*Bezirk*).

Seal asub Viini keskkalmistu ja Püha Karl Borromäuse kalmistukirik.

## Viited
Lõunapomo keel

**Lõunapomo keel** on USAs California osariigis kõneldud keel, üks seitsmest pomo keelest.

2012. aastal valdas lõunapomo keelt vaid 2 inimest.  2011. aastast alates on püütud keelt velmata.

Lõunapomo keelt kõneldi tänapäeva Sebastopoli linnast lõunas Cloverdale'ini põhjas.

## Fonoloogia

Lõunapomo keeles on 5 vokaalfoneemi ja 28 konsonantfoneemi.

## Viited

## Välislingid

*http://wieldoc.org/?page_id=30
*http://cla.berkeley.edu/languages/southern-pomo.php
Gondori ja Arnori ühendkuningriik

**Gondori ja Arnori ühendkuningriik** oli Keskmaa riik J.R.R Tolkieni fantaasiaromaanides.

Pärast **[[Sõrmuse sõda]]** ja Neljanda ajastu algust taastas ja ühendas **Aragorn 2 Elessar** kadunud Arnori ja Gondori ühendriigiks. Kui kaua see riik kestis, pole teada, aga selge, et seda juhtisid Aragorn 2 Elessar ja **Arwen Undomiel** koos nad valitsesid **Rhuni merd** ja **[[Harad]]**i põhjapoolset osa. Koos said nad aastal 43 NA poja **Eldarion** kes võttis kuningriigi trooni 120 a.

Eldarion jagab oma verd nii haldjate kui ka inimestega, mis tähendas, et tal oli ka nagu ta isa Aragornil eluiga rohkem kui sada aastat. Eldarionil oli ka õdesid, kuid ta oli ainus poeg peres. mis tema elu jooksul juhtus on teadmata samuti ka see kas  ta suri lahingus või vanadusse.

Arwen suri 121 NA ja Aragorn suri 120 NA olles 210 aastat vana samal aastal sai Eldarion kuningaks, Keskmaalt lahkusid Legolas roheleht ja Gimli olles 261 vana Valinorile ja sealt edasi pole kirjutatud.
Ateena ülikool

**Ateena Rahvuslik ja Kapodístria Ülikool** (lühemalt **Ateena ülikool**; kreeka keeles *Εθνικό και Καποδιστριακό Πανεπιστήμιο Αθηνών, Ethnikó ke Kapodistriakó Panepistímio Athinón*) on ülikool Kreekas Ateenas.

Ülikool asutati 1837.

Ülikoolis õpib üle 105 000 üliõpilase (2015).

Ülikool on nimetatud Kreeka riigimehe Ioannis Antonios Kapodistriase (1776–1831) auks.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Bangori Ülikool

**Bangori ülikool** (inglise keeles *Bangor University*) on ülikool Suurbritannias Walesis Bangoris.

Ülikool asutati 1884.

Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase (2016).

## Välislingid
*Koduleht
Lakkhamster

**Lakkhamster** (*Lophiomys imhausi*) on näriliste seltsi kuuluv öise eluviisiga Aafrika hiirlane, kes välimuselt meenutab okassiga.

Lakkhamstri levila ulatub Sudaanist Etioopia, Somaalia, Keenia ja Uganda kaudu Tansaaniani.

Lakkhamster on 600–900 g raske. Tema tüvepikkus on 25–36 cm, saba on umbes 18 cm pikk.
Brno tehnikaülikool

**Brno tehnikaülikool** (tšehhi keeles *Vysoké učení technické v Brně*) on tehnikaülikool Tšehhis Brnos.

Ülikool asutati 1899.

Ülikoolis õpib üle 24 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Memel (LAV)

**Memel** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas Phumelela vallas.

Memel on asutatud 1911. aastal.

Memel asub merepinnast 1730 meetri kõrgusel.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Memeli elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,6%, valgeid 4,8%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3%, värvilisi 0,2% ja teisi 0,1%. Suulu keelt pidas emakeeleks 63,3% inimesi, sotho keelt 28,5%, afrikaani keelt 3,9%, inglise keelt 1,1% ja 3,2%.

## Galerii

Memel Hotel.jpg
Memel Museum.jpg
Memel Slaghuis.jpg


## Viited
Riiklik ülikool

**Riiklik ülikool** (inglise *national university*) on ülikool, mille üldjuhul on asutanud ja mida peab üleval riik. Enamasti aga selline ülikool tegutseb iseseisvalt ilma riigi otsese kontrollita. Riiklikud ülikoolid on avalik-õiguslikud ülikoolid.

## Vaata ka
*rahvusülikool
University College Cork

**University College Cork** (ka **Corki ülikool**) on ülikool Iirimaal Corkis; ühtlasi Iirimaa rahvusülikool.

Ülikool asutati 1845.

Ülikoolis õpib üle 20 000 üliõpilase (2016).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Heinrich Heine Düsseldorfi ülikool

**[[Heinrich Heine]] Düsseldorfi ülikool** (saksa keeles *Heinrich-Heine-Universität Düsseldorf*) on ülikool Saksamaal Düsseldorfis.

Ülikool asutati 1965.

Ülikoolis õpib üle 32 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Konga

**Konga** (*Capromys pilorides*) on näriliste seltsi kuuluv Kuuba endeemne huutialane.

Konga levila piirdub Kuuba saare ja selle lähedal asuvate väikesaartega (näiteks Isla de la Juventud). Konga on levinud ka Guantánamo provintsis ja Guantanamo lahe mereväebaasis.

Konga tüvepikkus on umbes 50 cm ja ta on kuni 8,5 kg raske ja on tänapäeval elavatest huutialastest suurim.

## Viited
Pakaraana

**Pakaraana** (*Dinomys branickii*) on näriliste seltsi kuuluv Lõuna-Ameerikas levinud imetaja.

Pakaraana levila ulatub Venezuelast ja Colombiast põhjas kuni Boliiviani lõunas. 

Pakaraana tüvepikkus on umbes 75 cm ja ta on 10–15 kg raske. Välimuselt meenutab suurekasvulist närilist pakat, selle järgi on ta ka nimetuse saanud.
Emory ülikool

**Emory ülikool** (inglise keeles *Emory University*) on eraülikool Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis Atlantas.

Ülikooli asutasid 1836. aastal metodistid ja nimetasid selle piiskop John Emory järgi.

Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase (2018).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Exeteri Ülikool

**Exeteri ülikool** (inglise keeles *University of Exeter*) on ülikool Suurbritannias Exeteris.

Ülikool asutati 1955.

Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase (2016).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Johann Wolfgang Goethe Frankfurdi ülikool

**[[Johann Wolfgang Goethe]] Frankfurdi ülikool** (saksa keeles *Johann Wolfgang Goethe-Universität Frankfurt am Main*) on ülikool Saksamaal Frankfurdis.

Ülikool asutati 1914.

Ülikoolis õpib üle 46 000 üliõpilase (2018).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Hamburgi tehnikaülikool

**Hamburgi tehnikaülikool** (saksa keeles *Technische Universität Hamburg*) on tehnikaülikool Saksamaal Hamburgis.

Ülikool asutati 1978.

Ülikoolis õpib üle 7600 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Keiō ülikool

**Keiō ülikool** (jaapani keeles 慶應義塾大学 *Keiō Gijuku Daigaku*) on eraülikool Jaapanis Tōkyōs Minatos.

Ülikool asutati 1858.

Ülikoolis õpib üle 33 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Abingdon Square Park

**Abingdon Square Park** on Ameerika Ühendriikides New Yorgi linnaosa Manhattani naabruskonnas Greenwich Village'is asuv avalik park. 

Abingdon Square Park on üks New Yorgi kõige vanemaid parke. Pargi pindala on 1000 m2 ja park on sellega linna üks väiksemaid. Parki haldab kogukonnaühing Abingdon Square Conservancy.

Pargi lähedal asuvad busside M11 ja M14A lõpp-peatused.

## Välislingid
*
Albert Capsouto Park

**Albert Capsouto Park** (endise nimega **CaVaLa Park**) on kolmnurgakujuline avalik park New Yorgis Manhattani linnaosas Tribeca naabruskonnas. Park piirneb Canal Streetiga kirdes, Varick Streetiga läänes ja Laight Streetiga lõunas. Park avati 2009. aasta novembris ja pargi ehitus läks maksma 3,4 miljonit USA dollarit.

Pargi algne nimi, CaVaLa, viitab pargi ümbritsevatele tänavatele ("Canal-Varick-Laight")
Washington Market Park

**Washington Market Park** on linnapark New Yorgi Manhattani linnaosas Tribeca naabruskonnas.

Park on 6500 m² suur. Park piirneb Greenwich Streeti, Chambers Streeti ja West Streetiga.

Pargis on suur mänguväljak ning seal toimub palju kogukonnaüritusi.

Washington Market Park avati 1983. aasta aprillis.

## Washington Market

Washington Market oli New Yorgi peamine hulgimüügiturg, mille kaubanduslik hiilgeaeg jäi 1880. ja 1910. aastate vahele. Linn lammutas turuhooned 1960. aastatel, mil linna teenindav hulgimüük kolis Bronxi linnaossa Hunts Pointi.
2050. aastad

**2050. aastad** on ajavahemik 2050. aasta algusest kuni 2059. aasta lõpuni.
## Sündmused ja suundumused
### Maailm
*Maailma rahvaarv peaks ületama 10 miljardi piiri.

### Eesti
*...
Qumbu

**Qumbu** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas, Mhlontlo valla halduskeskus.

Qumbu on asutatud 1876. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Qumbu elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,76%, värvilisi 0,49%, valgeid 0,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,02% ja teisi 0,61%. Koosa keelt pidas emakeeleks 89,98% inimesi, inglise keelt 3,28%, viipekeelt 1,90%, suulu keelt 1,08% ja afrikaani keelt 1,06%.

## Viited
Louterwater

**Louterwater** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kou-Kamma vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louterwateri elanikest värvilisi 70,35%, mustanahalisi aafriklasi 27,36%, valgeid 1,01%, India või Aasia päritolu inimesi 0,14% ja teisi 1,14%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,22% inimesi, koosa keelt 21,25% ja inglise keelt 1,74%.

## Viited
Need's Camp

**Need's Camp** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Buffalo City linnaringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Need's Campi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,63%, värvilisi 0,15%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12% ja teisi 0,10%. Koosa keelt pidas emakeeleks 96,00% inimesi, inglise keelt 2,00%, suulu keelt 0,40%, viipekeelt 0,36% ja afrikaani keelt 0,34%.

## Viited