open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Reola lahingu mälestussammas

**Reola lahingu mälestussammas** on mälestusmärk Tartu maakonnas Kastre  vallas Tõõraste külas. Sammas on püstitatud Vabadussõja Reola lahingus langenute mälestuseks.

Sammas avati 3. juulil 1932.

Pärast Teist maailmasõda võeti sammas maha ja maeti maa alla.

Sammas taasavati 27. novembril 1988.

Mälestussambal on tekst: "Kodanik! Siin, Reola väljadel murdsime vaenlase ülivõimu 16.–17. jaan 1919."

## Viited

## Välislingid
*
Munamäe lahingu mälestussammas

**Munamäe lahingu mälestussammas** on Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja asulas asuv Vabadussõja Munamäe lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk.

Sammas avati 7. augustil 1932.

1941 sammas lõhuti.

Sammas taasavati 7. augustil 1988.

## Viited

## Välislingid
*
Ardu lahingu mälestussammas

**Ardu lahingu mälestussammas** on Harju maakonnas Kose vallas Ardu asulas asuv Vabadussõja Ardu lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk.

Sammas avati 4. septembril 1932.

Pärast Teist maailmasõda sammas hävitati.

Sammas taasavati 23. juunil 1990.

## Viited

## Välislingid
*
Saarde Vabadussõja mälestussammas

**Saarde Vabadussõja mälestussammas** on Pärnu maakonnas Saarde vallas Kilingi-Nõmmes asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Sammas avati 5. juunil 1933.

1945 sammas lõhuti.

Sammas taasavati 24. juunil 2008.

## Viited
Anton Irve mälestussammas

**Anton Irve mälestussammas** oli Vabadussõjas langenud kapten Anton Irvele püstitatud mälestusmärk Viljandis.

Sammas avati 6. augustil 1933.

Nõukogude ajal septembris 1940 sammas purustati.

29. aprillil 1989 avati endise samba asukohas Anton Irve auks mälestuskivi.

## Viited
Anton Irve mälestussammas (Läti)

**Anton Irve mälestussammas** on mälestusmärk Lätis Valmiera piirkonnas Strenči lähedal. See on püstitatud Vabadussõjas langenud kapten Anton Irve mälestuseks. Irv langeski Strenči lähedal.

Samba ehitamist alustati 1939, ent see jäi pooleli. Samba ehitamine lõpetati 1994 ja see avati 27. aprillil 1994. Sambalt eemaldasid katte Läti Vennashaudade Komitee esimees Eižens Upmanis ja Eesti Sõjahaudade Hoolde Liidu esindaja Jaak Pihlak.

## Vaata ka
* Anton Irve mälestussammas

## Viited
Joala lahingu mälestussammas

**Joala lahingu mälestussammas** oli Vabadussõja Joala lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk Narvas.

Esimene sammas avati 8. augustil 1933.

Sambad hävitati .

## Viited
Vabadussõja juhtide mälestussammas

**[[Vabadussõda|Vabadussõja]] juhtide mälestussammas** (ka **Vabadussõja kõrgemate juhtide mälestussammas/memoriaal**) on Tallinna Kaitseväe kalmistul asuv Vabadussõja juhtidele püstitatud mälestusmärk.

Sammas avati 10. septembril 1933.

Nõukogude okupatsiooni ajal, arvatavasti 1952. aastal, sammas purustati.

Sammas avati uuesti 22. veebruaril 1998.

## Viited

## Välislingid
*
Halliste Vabadussõja mälestussammas

**Halliste Vabadussõja mälestussammas** on Vabadussõjas langenute mälestusmärk Viljandi maakonnas Mulgi vallas Pornuse külas.

Mälestussammas avati 29. oktoobril 1933.

Nõukogude okupatsiooni ajal 1945. aastal see õhiti.

Mälestussammas taasavati esimest korda 24. juunil 1991. Hiljem otsustati sambale ka obelisk panna, nagu see oli olnud algupärasel sambal. Mälestussammas taasavati teist korda 17. augustil 1996.

## Viited

## Välislingid
*
Pankjavitsa Vabadussõja mälestussammas

**Pankjavitsa Vabadussõja mälestussammas** oli Petserimaal Pankjavitsa asulas asunud Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 25. septembril 1932.

Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal see õhiti. Pärast sakslaste tulekut taastati juba 1. juunil 1942.

Mälestussammas on taastamata. Samba taastamist raskendab asjaolu, et tänapäeval jääb Pankjavitsa asula Venemaa piiresse.

## Viited
Kõnekaart (televisioon)

**Kõnekaart** on kaart, kuhu on kõnepidamise abistamiseks kirjutatud märksõnu või terveid lauseid. Kõnekaartide kasutamine on laialt levinud televisioonis, kuna need on väikesed ning neid on võimalik hoida isegi taskus ja kasutada vaid vajadusel – vastupidi teleprompteritele, mille kasutamine on piiratud. Kõnekaarte saab edukalt kasutada ka eksamiteks valmistumisel, näitlemisel ja suulistel ettekannetel.

Kõnekaardid olid algselt kasutusel eakate näitlejate abistamisel. Teadaolevalt kasutas kõnekaarte esimesena John Barrymore 1930. aastate lõpus. 

Kõnekaardid hakkasid laiemalt levima alles 1949. aastal, kui Ameerika Ühendriikide meediakontserni CBS assistent, endine sõjaväelendur Barney McNulty pidi kirjutama lauseid stsenaariumist suurtele paberilehtedele, abistamaks näitlejat Ed Wynni. McNulty tegi seda vabatahtlikult, kuna lenduriõppe juurde käis oskus kirjutada kiirelt ja selgelt. Ta märkas selle vajalikkust ning asutas oma ettevõtte Ad Libs. McNulty suri 2000. aastal (77-aastaselt). Tema hüüdnimi oli Cue-Card King ('kõnekaardikuningas').

Kõnekaartide kasutamine võimaldab kõnelejal saavutada suurema silmside publikuga ja vabama kõne ülesehituse. Kõnekaardid võivad olla kõnepidamisel väga kasulikud, kuid selleks peavad nad olema hästi ette valmistatud. Enne esinemist tasub kõnet harjutada kõnekaartidega – siis on võimalik kõnekaarte vastavalt vajadusele veel kohendada.  

### Kõnekaartide loomine
* Seada paika kõne peamine eesmärk ja idee
* Kasutada suurt kirja
* Teksti peaks olema kaartidel võimalikult vähe, et oluline esile tuleks 
* Alapeatükkide sõnastamisel kasutada numbreid või punkte
* Kirjutada ainult kaardi ühele küljele
* Näidete või ideede kirjutamisel kasutada erinevaid värve, mis lihtsustab esinemist
* Igale teemapunktile märkida juurde umbkaudne kestus, et hoida kõne õiges pikkuses
Maurice Duruflé

**Maurice Gustave Duruflé** (11. jaanuar 1902 Louviers – 16. juuni 1986 Louveciennes) oli prantsuse helilooja, organist ja pedagoog.

Duruflé sündis Louviers'is 1902. aastal. 1912–1918 oli ta kooripoiss Roueni katedraali koorikoolis, saades sealt klaveri- ja oreliõpet Jules Haellingilt, Alexandre Guilmant'i õpilaselt. Rouen'i katedraal oli aga mõjukas gregooriuse koraali arengus. Kooripoiste õpingud olid ranged: 14–18-tunnistesse päevadesse mahtusid palved, söömaajad vaikuses, klaveri- ja solfedžotunnid, üldainetunnid, kooriproovid, laulmised jumalateenistustel ja järelevalvega puhkus. Pärast õpinguid Rouenis kolis ta tagasi sünnilinna ning sai sealse Jumalaema kiriku organistiks. Kaks korda nädalas hakkas ta käima sealt saja kilomeetri kaugusele Pariisi, et õppida orelit Charles Tournemire'i eratundides. Tournemire oli tuntud oma koraaliimprovisatsioonide poolest. Kuigi Duruflé hindes Tournemire'i kõrgelt, jäi nende koostöö õpetaja vastuseisu tõttu lühikeseks. Duruflé astus 1920. aastal Pariisi konservatooriumi, õppides järgmise kaheksa aasta jooksul orelit, harmooniat, kontrapunkti ja kompositsiooni, pälvides kõigis neis *premier prix* diplomi.

1927. aastal sai Duruflést Louis Vierne'i assistent Pariisi Jumalaema Kirikus. 1929. aastal sai ta Pariisis asuva Saint-Étienne-du-Mont'i organistiks, kuid jäi endiselt ka Vierne'i assistendiks. Ta täitis seda kohust ka 2. juunil 1937, olles Louis Vierne'i kõrval, kui viimane Jumalaema kiriku orelipuldis suri.

## Viited
Feministeerium

**Feministeerium** on feministlik veebiväljaanne ja huvikaitseorganisatsioon, mille asutasid 2015. aasta jaanuaris Kadi Viik, Brigitta Davidjants, Aet Kuusik ja Nele Laos. Feministeeriumi tunnusgraafika autor on Jaana Davidjants.

Feministeeriumi peamised tegevussuunad on kommunikatsioon, huvikaitse ja kogukonna võimestamine. Kaasasutaja Kadi Viik on öelnud, et Feministeerium loodi, et teha naiste hääl ühiskonnas kuuldavamaks. Feministeeriumi 10. aasta juubeli puhul ütles kaasasutaja Nele Laos, et "kümme aastat tagasi oli eesmärk rääkida kohalikest probleemidest arusaadavas keeles läbi feministliku perspektiivi."  

Esimesed artiklid ilmusid Feministeeriumis 27. jaanuaril 2015 ning lood jagunevad ühiskonna, maailma ja kultuuri rubriikide vahel. 2016. aastast on Feministeeriumil venekeelne ja 2017. aastast ka ingliskeelne alaleht. 

2015. aastal pälvisid Feministeeriumi toimetajad Eesti Naiste Koostööketi välja antud Teenäitaja auhinna.  
2018. aastal oli Feministeerium Greste Balti Sõnavabaduse auhinna nominent . 2024. aastal tunnustati Feministeeriumi Vikerkaarekangelase tiitliga kategoorias "Meedia, kampaania, teavitustöö" ja inimõiguste kaitsja aunimetusega kategoorias "Võnge" 

## Töötajad ja kaastöölised

Feministeeriumi kollektiivi liikmed on toimetaja Kadi Viik, projektijuht Nele Laos, projektijuht ja sotsiaalmeediaspetsialist Kadri-Mai Kuldkepp ning huvikaitsespetsialistid Elise Rohtmets ja Greta Roosaar. 

Endised toimetajad on Aet Kuusik, Jana Tšerkašina, Tanja Muravsjaka, Raul Veede, Hille Hanso, Triin Sepp, Jana Levitina ja Julia Tisler. Toimetusele on kaastööd teinud teiste seas Brigitta Davidjants, Rebeka Põldsam, Aro Velmet, Kaarin Kivirähk, Jüri Kolk, Barbi Pilvre, Sanna Kartau, Gea Kangilaski, Kai Uus, Kristina Mering, Nele Laos jpt. 

Visuaale on loonud kunstnikud Jarõna Ilo, Kadi Estland, Killu Sukmit, Birgit Pajust, Brit Pavelson, Maarja Jullinen, Britta Benno, Lilli-Krõõt Repnau, Brit Kikas, Evelina Karina Potapski ja Rodion Furs.

## Artiklite teemad

Feministeerium avaldab tekste peamiselt naiste õigustest, lähenedes teemale intersektsionaalselt. Nii on väljaandes tekste ka seksuaalsusest, LGBT+ õigustest, puuetega naistest, rahvusvähemusest jne. 
Feministeerium on muu hulgas avaldanud feminismiteemalise sõnastiku, mida täiendatakse jooksvalt, ning korraldanud aasta šovinisti konkurssi. 
2015. aastal valiti aasta šovinistiks Viktor Vassiljev  ja 2016. aastal Martin Helme . 2017. aastal konkurssi ei korraldatud. 2018. aastal valiti aasta šovinistiks Urmas Reinsalu 16. jaanuaril 2018 ilma konkursita. 

## Viited

## Välislingid
* Feministeeriumi koduleht
* Feministeeriumi rahastamine
* Feministeeriumi Facebook
* Feministeeriumi Instagram
* Neli naist võitlevad huumoriga šovinismi vastu. Eesti Ekspress 23. märts 2016
KV

**KV** või **kv** võib tähendada järgmist:
*KV (tank)
*kV ehk kilovolt
*kv on ISO 639-1 järgi komi keele kood
*...
Kalastaja

**Kalastaja** on Eesti ajakiri, mis kajastab harrastuskalapüüki.

Ajakirja annab alates 1996. aastast Püünsis välja Zero Gravity OÜ. Ilmumissagedus on 3–4 korda aastas.

Kalastaja on Eestis ilmuv kalastamist kajastav väljaanne aastast 1996. Kalastaja on koondanud enda ümber enamiku aktiivsetest kalastajatest ja kajastab nende tegemisi.

Ajakirja sisu koosneb reisikirjadest, praktilistest nõuannetest, teadusalastest eluala käsitletavatest saavutustest, seadusandlusest, võistluste ja ürituste kajastamisest ning paljust muust kalastajale huvipakkuvast. Väljaanne on olnud kogu oma eksisteerimisaja jooksul olnud partneriks riigile kalastamist reguleeriva seadusandluse väljatöötamisel ja kolmanda sektori organisatsioonide loomisel. Samuti on ajakirja väljaandjate poolt koostatud Eesti kalanduse arengukava selgroog kuni aastani 2015.

## Välislingid
*Kalastaja koduleht
Forlanini park

**Forlanini park** on park Itaalias Lombardias Milano idaosas.

Roheala kannab Itaalia inseneri, leiduri ja lennunduspioneeri Enrico Forlanini nime.

Pargist lõunasse jääv Enrico Forlanini puiestee on Milano Linate lennujaama (ärinimi: Aeroporto Enrico Forlanini) põhjapiiriks.

## Bibliograafia
* Comune di Milano - Arredo, Decoro Urbano e Verde - Settore Tecnico Arredo Urbano e Verde, *50+ parchi giardini*, Comune di Milano / Paysage. ed. 2010/2011
* AA. VV., *Cascine a Milano*, a cura dell'Ufficio editoriale del Comune di Milano, 1987
* Virgilio Vercelloni, La storia del paesaggio urbano di Milano, Officina d'arte grafica Lucini, Milano, 1988.
* AA. VV. La magia delle piante, *1987*, Segrate, Milano, Roland ed Elfie E. Wolf editore.
Püspökladány

**Püspökladány** on linn Ungaris Hajdú-Bihari komitaadis, Püspökladányi kreisi halduskeskus.

Asulat on kirjalikes allikates mainitud 1351. aastal. 1986 sai linnaks.

Linna läbib Szolnok–Debrecen–Nyíregyháza–Záhony raudtee ja linnast saab alguse Püspökladány–Oradea raudteeliin. Samuti läbib linna Euroopa maantee E60.

## Sõpruslinnad
* Hämeenlinna, Soome
* Fischamend, Austria
* Makfalva, Rumeenia
* Hattem, Holland
* Krasnystaw, Poola

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Konstantin Kossatšov

**Konstantin Kossatšov** (Константин Иосифович Косачев; sündinud 17. septembril 1962 Moskva oblastis) on Venemaa poliitik, alates 17. märtsist 2021 Föderatsiooninõukogu aseesimees. 

2004–2011 ja 2014–2021 oli ta Föderatsiooninõukogu väliskomisjoni esimees. 

Kossatšov on lõpetanud Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riiklik Rahvusvaheliste Suhete Instituudi ning töötanud seejärel Rootsis Venemaa saatkonnas. 

1998. aastal asus ta tööle Venemaa peaministri nõunikuna ja hiljem abina välissuhete alal. 1999–2003 oli ta Riigiduuma 3. koosseisu saadik, Isamaa – Kogu Venemaa fraktsiooni aseesimees. 2003. aastal kaitses ta kandidaadikraadi Venemaa Välisministeeriumi Diplomaatia Akadeemias. 2003–2007 oli ta Riigiduuma 4. koosseisu saadik Ühtse Venemaa fraktsioonis ning Riigiduuma väliskomitee esimees. 2007 valiti ta Riigiduuma 5. koosseisu saadikuks ja 2011 Riigiduuma 6. koosseisu saadikuks. 

2012 määras Putin ta Rossotrudnitšestvo juhiks. 18. detsembril 2014 nimetati ta Tšuvaši Vabariigi valitsuse esindajaks Föderatsiooninõukogus. 21. septembril 2015 nimetati ta Mari-Eli Vabariigi valitsuse esindajaks Föderatsiooninõukogus. Septembris 2017 volitas Mari-Eli Vabariigi ajutine pea Aleksandr Jevstifejev ta samasse ametisse uueks ametiajaks. Septembris 2022  volitas Mari-Eli uus juht Juri Zaitsev ta veel üheks ametiajaks esindajaks Föderatsiooninõukogus.

2004–2012 oli ta Venemaa delegatsiooni juht Euroopa Nõukogu Parlamentaarses Assamblees.

Kossatšov on Eestis tuntud oma Eesti-vaenulike sõnavõttude poolest.
2008. aastal esines ta Soome-ugri rahvaste maailmakongressil Eestit laimava kõnega, mistõttu saalis viibinud president Toomas Hendrik Ilves keset kõnet saalist lahkus.

Ta on abielus Ljudmilaga (sünd. Muranova), neil on kolm last.

## Tunnustus
*2003 – Sõpruse orden
*2004 – Põhjatähe orden (Rootsi)
*2006 – ordeni "Teenete eest Isamaa ees" 4. järk 
*2012 – Austuse orden 
*2018 – Aleksander Nevski orden
*2018 – Stolõpini medal

## Viited

## Välislingid
*Konstantin Kossatšov Föderatsiooninõukogu kodulehel
Külitse Vabadussõja mälestussammas

**Külitse Vabadussõja mälestussammas** oli Tartumaal Külitse külas asunud Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 1933. aastal.

1940. aastate lõpus peitsid kohalikud elanikud samba Nõukogude okupatsioonivõimude eest ära. Hiljem pole sammast leitud. Sammas on praegu ennistamata.

## Viited

## Välislingid
*https://tartu.postimees.ee/1872813/neli-meest-paastsid-kulitse-ausamba
Cẩm Vân

**Cẩm Vân** (sündinud 31. mail 1959) on Vietnami laulja.

Ta osales saates "Vietnam Idol" selle esimesel hooajal.

## Viited

## Välislingid
Thanh Lam

**Đoàn Thanh Lam** (sündinud 19. juunil 1969 Hanois) on Vietnami laulja.

Ta sündis helilooja ja rahvamuusiku esimese lapsena, tal on ka noorem vend. 1985. aastal hakkas ta laulmist õppima. Ta võitis mitu lauluvõistlust, sealhulgas riikliku professionaalsete lauljate konkursi 1991. aastal oma isa kirjutatud lauluga.
Kodijärve Vabadussõja mälestussammas

**Kodijärve Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk Tartu maakonnas Kambja vallas Pangodi külas. Sammas on püstitatud Vabadussõjas langenute mälestuseks.

Mälestussammas avati 23. juunil 1934.

Nõukogude okupatsiooni ajal aastatel 1949–1950 see lõhuti.

Mälestussammas taasavati 23. juunil 1990.

## Viited

## Välislingid
*
Valkla lahingu mälestussammas

**Valkla lahingu mälestussammas** on Harju maakonnas Kuusalu vallas Valkla külas asuv Vabadussõja Valkla lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 23. juunil 1934.

Nõukogude okupatsiooni ajal juunis 1941 see õhiti.

10. augustil 1989 avati selles kohas uus mälestussammas, millel on sama tekst mis oli algupärasel sambal.

## Viited

## Välislingid
*
Müüsleri lahingu mälestussammas

**Müüsleri lahingu mälestussammas** on Järva maakonnas Järva vallas Müüsleri külas asuv Vabadussõja Müüsleri lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 15. juulil 1934. Samba autor on August Roosileht.

Nõukogude okupatsiooni ajal 1949. aastal tõmmati see maha.

Mälestussammas taasavati 27. augustil 1988.

## Viited

## Välislingid
*
NCT

**NCT** (korea keeles 엔시티) on Lõuna-Korea K-popi ansambel, mille lõi SM Entertainment.

NCT on lühend SM Entertainmenti looja Lee Soo-mani projekti Neo Culture Technology nimest. Bändi iseloomustab põhimõte, et sellel võib olla piiramatu hulk liikmeid, kes tegutsevad eri linnades paiknevate üksustena. Üksusi on 2023. aasta seisuga viis: NCT U, NCT 127, NCT Dream, WayV ja NCT DoJaeJung. Esimene üksus, NCT U, tegi oma debüüdi 9. aprillil 2016, avaldades digitaalselt kaks singlit "The 7th Sense" ja "Without You". 

Teine üksus, Seouli-põhine NCT 127, tegid oma debüüdi 7. juulil 2016, avaldades minialbumi "NCT #127" nimilooga "Fire Truck". Algselt oli NCT 127 liikmeid 7 - Taeil, Taeyong, Yuta, Jaehyun, Winwin, Mark ja Haechan. 6. jaanuaril 2017 lisandusid liikmed Johnny ja Doyoung, 17. septembril 2018 liitus liige Jungwoo.

Kolmas üksus, NCT Dream, tegid oma debüüdi 24. augustil 2016 digitaalse singliga "Chewing Gum".

Neljas üksus, hiinapõhine WayV, tegid oma debüüdi 17. jaanuaril 2019, üksikalbumiga "The Vision".

Viies üksus, kolmest liikmest koosnev NCT DoJaeJung, tegid oma debüüdi 17. aprillil 2023, minialbumiga "Perfume".

2023. aasta septembri seisuga on NCT-l 20 liiget: Taeyong, Taeil, Johnny, Yuta, Kun, Doyoung, Ten, Jaehyun, WinWin, Jungwoo, Mark, Xiaojun, Hendery, Renjun, Jeno, Haechan, Jaemin, YangYang, Chenle ja Jisung. Kõige noorem NCT liige on Jisung (2023. aasta 15. juuli seisuga 21) ja kõige vanem on Taeil (2023. aasta 15. juuli seisuga 29). 

NCT 127-l on 2023. aasta seisuga 9 liiget - Taeyong, Taeil, Yuta, Doyoung, Johnny, Jungwoo, Mark, Jaehyun ja Haechan. Liige Winwin pole NCT 127 tegevustes osalenud aastast 2018. 

NCT Dreamis on 2023. aasta seisuga 7 liiget - Mark, Haechan, Jeno, Jaemin, Jisung, Chenle ja Renjun. Mark lahkus NCT Dreamist aastal 2018 ja naasis aastal 2021. 

WayV-l on 2023. aasta seisuga 6 liiget - Kun, Ten, Xiaojun, Winwin, Yangyang ja Hendery. Liige Lucas lahkus aastal 2023. 

NCT DoJaeJungil on 2023. aasta seisuga 3 liiget - Jaehyun, Jungwoo ja Doyoung. 

NCT U-l ei ole kindlaksmääratud liikmeid.

2023. aasta 10. mail lahkus ansamblist liige Lucas.

2023. aasta 24. mail lahkusid ansamblist liikmed Shotaro ja Sungchan.

2024. aasta 28. augustil eemaldati ansamblist liige Taeil järgides tema osalust seksuaalkuriteos. Kriminaalmenetlus on siiani väljaselgitamisel.

## Viited
Juurika järv

**Juurika järv**, ka Võnnu järv, on endine soojärv Lääne maakonnas Haapsalu linnas Rohense ja Kadaka külas.

Vanade kaartide põhjal on näha, et järv lasti kuivaks 1930. aastatel seda ümbritseva Rohense soo kuivendamisel. Endist järve põhja katab madalsoo (luhttarna soo) ja kõrgveega moodustub seal ajutine veekogu.

## Viited
Roger Bannister

Sir **Roger Gilbert Bannister** (23. märts 1929 – 3. märts 2018 Oxford) oli Suurbritannia jooksja ja neuroloog.

Roger Bannister oli esimene inimene, kes 6. mail 1954 jooksis ühe miili alla nelja minuti, täpsemalt ajaga 3.59,04. Maailmarekordit tähistava ajaga lõppenud miilijooksus aitasid tal tempot teha Christopher Chataway ja Chris Brasher. 

1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis sai ta 1500 meetri jooksus neljanda koha.  

Aastal 2011 diagnoositi tal Parkinsoni tõbi.

## Välislingid
*"Suri Suurbritannia kergejõustiku absoluutne legend – esimene mees, kes jooksis miili alla nelja minuti", sport.delfi.ee, .4.03.2018
*"Ajaloolise saavutuseni küündinud jooksja suri 88-aastaselt", sport.err.ee, 05.03.2018
Jelena Petropavlovskaja

**Jelena Petropavlovskaja** (11. mai 1921 Petrograd – 1993 Taevaskoja) oli vene päritoluga Eesti arst.  

Aastatel 1949–1993 oli ta Taevaskoja Laste Tuberkuloosisanatooriumi peaarst. 

## Elulugu
Petropavlovskaja sündis 12. mail 1921 ja kasvas üles Leningradis. Tema isa Boris oli tehasetööline tehases "Krasnõi Treugolnik", ema oli õppejõud Leningradi meditsiiniinstituudis. 1939. aastal lõpetas ta keskkooli ja asus õppima Leningradi farmaatsiainstituuti. 

Teise maailmasõja ajal jäi Petropavlovskaja Leningradi ja elas üle Leningradi blokaadi. 1941. aasta septembris katkestas farmaatsiainstituut õppetöö ja see evakueeriti, novembris hukkus blokaadi ajal Petropavlovskaja isa, kolmel korral pommitati perekonna kodu. Petropavlovskaja töötas ema ja õega hospidalis sanitarina, 1942. aasta märtsist õena lastekodus selle hävimiseni pommitamises ja siis lastepolikliinikus kuni linna vabastamiseni. 

1944. aasta sügisel jätkas Petropavlovskaja õpinguid Leningradi Pediaatria Instituudis, õppides blokaadi järel lastearstiks. Õpingute lõpetamise järel suunati ta Taevaskoja sanatooriumisse, kus alustas peaarstina tööd 22. oktoobril 1949. Sanatooriumis töötades õppis Petropavlovskaja kõigepealt ära võru keele, seejärel eesti keele. Ta mängis olulist rolli sanatooriumi arendamisel ja laiendamisel ja sai oma töö eest mitu tunnustust. 

Petropavlovskaja suri 1993. aastal. Ta on maetud Põlva linna kalmistule. 

#### Isiklikku
Petropavlovskaja mees oli mereväeohvitser, kes hukkus 1944. aastal Königsbergi lähedal. Kokku sai Petropavlovskaja kaks last: poeg Aleksandr, kes jäi Leningradi ja lõpetas Leningradi I meditsiiniinstituudi, ning tütar Ljubov, kes lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja asus tööle pediaatrina. 

## Tunnustus
*1943 Leningradi kaitsmise eest
*1976 Eesti NSV teeneline arst
*Tööpunalipu orden
*1983 Tööveterani medal

## Viited

## Välislingid
*Taevaskoja sanatooriumi arst Petropavlovskaja (1987). Karilatsi Vabaõhumuuseumi fotokogu
Kaplinna rahvusvaheline lennujaam

**Kaplinna rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **CPT**, ICAO: **FACT**) on peamine lennujaam, mis teenindab Kaplinna linna ning on Lõuna-Aafrika teine kõige reisijate rohkeim lennujaam ja Aafrika kolmas kõige reisijate rohkeim lennujaam.

Kaplinna rahvusvaheline lennujaam avati 1954. aastal.
Kalev Kasemägi

**Kalev Kasemägi** (12. juuni 1934 Tartumaa – 18. jaanuar 2016) oli eesti agronoom ja majandijuht.

1958. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.

1957. aastast oli Kohtla-Järve rajooni V. Kingissepa nimelise kolhoosi agronoom, 1960. aastatest sama kolhoosi esimees. 1990. aastatel Savala Masinaühistu juhatuse esimees

Aastatel 1996–2005 oli ta Maidla vallavolikogu liige.

Ta on maetud Lüganuse kalmistule.

## Tunnustus
*1972, 1979 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1980 Eesti NSV teeneline agronoom

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kohtla-Järve rajooni V. Kingissepa nimelise kolhoosi esimees Kalev Kasemägi (1977)
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kohtla-Järve rajooni V. Kingissepa nim. kolhoosi esimees Kalev Kasemägi (1980)
*Haud Lüganuse kalmistul
Harálampos Passalís

**Haralampos Passalis** (Χαράλαμπος Πασσαλής) on kreeka folklorist ja keeleteadlane.

Ta töötab uurijana Kreeka Keele Keskuses Centre for the Greek Language (Thessaloniki) (www.greek-language.gr) ja alates 1998 Thessaloniki Kultuuridevahelises koolis Evosmos Aristoteleion Panepistimion Thessalonikis, kus õpetab alates 2007 vana- ja uus-kreeka keelt.
*1984–1989 BA Kreeka keel ja kirjandus, Aristoteleion Panepistimion Thessalonikis
*1989–1993 MA keeleteaduses, Aristoteleion Panepistimion Thessalonikis
*1996–2000 PhD folkloristikas, Aristoteleion Panepistimion Thessalonikis 

*1992–2000 töötas Bütsantsi-uuringute keskuses/Keskaegse Kreeka rahvakirjanduse sõnastik
Kuulub alates 1998 keskaegse kreeks rahvakirjanduse (1100–1669) sõnastikku koostavasse meeskonda (Λεξικό της ελληνικής μεσαιωνικής δημώδους γραμματείας του Εμμ. Κριαρά), vols. 15 (2003), 16 (2006) and 17 (2011), 18 (2012), 19 (2014), mida avaldab Kreeka Keele Keskus Thessalonikis.

Kuulub Loitsude, loitsimise ja loitsijate uurimise töörühm Rahvusvahelise Rahvajutu-Uurijate Seltsi (ISFNR) juures juhtkomiteesse ja ajakirja Incantatio toimetuskolleegiumisse, on üks toimetajatest.

## Publikatsioonid

*ΝΕΟΕΛΛΗΝΙΚΕΣ ΕΠΩΔΕΣ. Η ΔΥΝΑΜΗ ΤΟΥ ΑΡΡΗΤΟΥ ΛΟΓΟΥ ΣΤΗΝ ΕΛΛΗΝΙΚΗ ΛΑΪΚΗ ΠΑΡΑΔΟΣΗ [Modern Greek charms. The power of unspoken speech in Greek Folk Tradition]. Thessaloniki: Ekdotikos Oikos Rome, 2016.
*"Greek customs and manners", «Η διαχείριση του φόβου στη λαϊκή ιατρική» [=Therapeutic Treatment of Fright in Greek Folk Medicine]
*«Genres and Categories of Verbal Magic: Towards a Holistic Approach» 
«Greece», International Annotated Bibliography of Charms, 
*«Myth and Greek Narrative Charms: Analogy and Fluidity», 
*«ΤΠΕ και διδασκαλία των δημοτικών τραγουδιών του ‘κύκλου της ζωής’: Κείμενο και ερμηνευτικό πλαίσιο» [ICT (Information and Communication Technology) and teaching of the demotic songs of “life cycle”: text and interpretative context],
*«Clerics and Ambiguity: Social Control and Religious Identity Formation in Greek Traditional Culture Δημοτικά τραγούδια, υστερομεσαιωνική (πρωτο-νεοελληνική) και νεοελληνική λογοτεχνία. SPIN. http://spinnet.humanities.uva.nl/images/2010-11/passalis_clerics_and_ambiguity.pdf
*Λεξιλογική ανάλυση και ηλεκτρονικές πηγές» [Demotic songs, post-medieval (proto-neohellenic) and neo-hellenic literature. Lexilogical analysis and digital sources],
*«Συστήματα μαγικής σκέψης στις αρχές του 21ου αιώνα. Η περίπτωση της αστρολογίας»[Systems of magical thought: The case of astrology],
*«Αναζητώντας τη λεξιλογική διαπολιτισμική ενότητα. Η αξιοποίηση των διεθνισμών στη διδακτική πράξη» [Searching for the intercultural lexicological unity. Uses of internationalisms in teaching proccess].

## Välislingid
– Clerics and ambiguity
Taagepera Vabadussõja mälestussammas

**Taagepera Vabadussõja mälestussammas** on mälestusmärk Valga maakonnas Tõrva vallas Ala külas. Sammas on püstitatud Vabadussõjas langenute mälestuseks.

Mälestussammas avati 2. septembril 1934.

Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aasta oktoobris see lõhuti.

Mälestussammas taasavati 12. mail 1990.

## Viited

## Välislingid
*
Kihelkonna Vabadussõja mälestussammas

**Kihelkonna Vabadussõja mälestussammas** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kihelkonna asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 29. septembril 1934.

Teise maailmasõja keerises see kadus.

Mälestussammas taasavati 10. juunil 1989.

## Viited

## Välislingid
*
Pauluse kalmistu Vabadussõja mälestussammas

**Pauluse kalmistu Vabadussõja mälestussammas** on Tartus Pauluse kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 11. novembril 1934.

Nõukogude okupatsiooni ajal, arvatavasti 1950. aastal eemaldati sellelt pronkskujud ja aastaarvud.

Mälestussammas taasavati 23. juunil 1998.

## Viited

## Välislingid
*
Misso lahingu mälestussammas

**Misso lahingu mälestussammas** on  Võru maakonnas Rõuge vallas Kaubi külas asuv Vabadussõja Misso lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk. 

Mälestussammas avati 26. mail 1935. Nõukogude okupatsiooni ajal 30. septembril 1945 see purustati. Mälestussammas taasavati 27. augustil 1989.

Mälestussammas asub Misso kalmistu ääres. Selle kõrvale on püstitatud ka teise maailmasõja mälestusmärk.

## Viited

## Välislingid
*
Riigiküla lahingu mälestussammas

**Riigiküla lahingu mälestussammas** on Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Tõrvajõe külas asuv 

Vabadussõja Riigiküla lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk. Riigiküla lahing toimus 1919. aasta 25. veebruaril, mil Riigiküla all kaitsel olnud Eesti rahvaväe 1. jalaväepolk lõi edukalt tagasi kolme Punaarmee polgu pealetungi.

Projekti tegi 1934. aastal ehitustehnik Morando-Edmund Moikov. Mälestussammas avati 10. juunil 1935.

Nõukogude okupatsiooni ajal 1941. aasta juunis see hävitati.

Mälestussammas taasavati 7. juunil 2014.

## Viited

## Välislingid
*
Pankjavitsa lahingu mälestussammas

**Pankjavitsa lahingu mälestussammas** oli Petserimaal Pankjavitsa asulas asunud Vabadussõja Pankjavitsa lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 6. oktoobril 1935.

Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal see lammutati.

Mälestussammas on taastamata. Samba taastamist raskendab asjaolu, et tänapäeval jääb Pankjavitsa asula Venemaa piiresse.

## Viited
Krivasoo lahingu mälestussammas

**Krivasoo lahingu mälestussammas** oli Virumaal Krivasoo külas asunud Vabadussõja Krivasoo lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 24. mail 1936.

Nõukogude okupatsiooni ajal 9. juulil 1940 see hävitati.

Mälestussammas on taastamata. Samba taastamist raskendab asjaolu, et tänapäeval jääb Kriuša asula Venemaa piiresse.

## Viited
Karksi Vabadussõja mälestussammas

**Karksi Vabadussõja mälestussammas** on Viljandi maakonnas Karksi-Nuias asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 23. juunil 1936. Nõukogude okupatsiooni ajal 16. juunil 1941 see purustati. Mälestussammas taasavati 6. septembril 2008 uues asukohas Rahumäe kalmistu ees, umbes pool kilomeetrit algsest asukohast eemal.

## Viited
Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas

**Viru-Nigula Vabadussõja mälestussammas** on Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Viru-Nigula asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 12. juulil 1936.

Nõukogude okupatsiooni ajal septembris-oktoobris 1940 see lõhuti. Saksa okupatsiooni ajal 9. augustil 1942 sammas taasavati. Nõukogude okupatsiooni ajal 1944. aasta sügisel sammas lõhuti taas.

Mälestussammas taasavati 22. juulil 1990.

## Viited

## Välislingid
*
Balti pataljoni mälestussammas (Mäetaguse kalmistul)

**Balti pataljoni mälestussammas** on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Liivakünka külas Mäetaguse kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. 

Mälestussammas avati 27. septembril 1936. See oli üks väheseid Vabadussõja mälestusmärke, mis elas üle Nõukogude okupatsiooni. Sammas taasõnnistati 24. oktoobril 1994.

## Viited

## Välislingid
*
Johan Laidoneri mälestussammas

**Johan Laidoneri mälestussammas** on Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vardja külas asuv Vabadussõja väejuhi Johan Laidoneri sünnikohta (Raba talu) tähistav mälestusmärk.

Mälestussammas avati 23. mail 1937.

Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aasta septembris see hävitati.

Mälestussammas taasavati 9. septembril 1990.

## Viited

## Välislingid
*
STS-126

**STS-126** oli 124. Space Shuttle'i programmi missioon ja programmi 27. missioon, mis põkkus Rahvusvahelise Kosmosejaamaga. Missiooni peamised eesmärgid olid jaama varustamine ning rikkis päikesepaneeli liigendi parandamine. Missiooni teenindas kosmosesüstik Endeavour, mis startis Kennedy kosmosekeskusest 14. novembril 2008. Süstik põkkus jaamaga 16. novembril ning viibis jaamas 11 päeva. STS-126 ajal toimus neli kosmosekõndi, millest esimese järel olid jaama parandustööd lühikeseks ajaks häiritud, sest astronaut Heidemarie Stefanyshyn-Piper kaotas kosmosesse tööriistakasti. Endeavour lahkus jaamast 28. novembril ja maandus 30. novembril Edwardsi õhujõudude baasi.

## Meeskond

## Viited
Võduvere Ristamäe Vabadussõja mälestussammas

**Võduvere Ristamäe Vabadussõja mälestussammas** (ka **Ristamäe lahingu mälestussammas** ja **Ristamäe Vabadussõja mälestussammas**) on Virumaal Ristamäe ja Võduvere küla piiril asuv Vabadussõja Ristamäe lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk.

Algne mälestussammas avati 23. juunil 1937. See oli aiaga piiratud platsil, inimesekõrgune punasest graniidist kivi, mis kandis ühel siledakslihvitud küljel kirja Ristamäe-Mäoküla lahingute kohta.

Nõukogude okupatsiooni ajal 18. juunil 1941 see hävitati.

Suvel 1997 pani Võduvere tolleaegne külavanem Kaljo Viise samba asukohta tähistava sildi. Silt asus tegelikust mälestuskivi asukohast paarkümmend meetrit ida pool, sest kunagine asukoht oli kruusakarjääri laienemise tõttu kadunud. 

23. juunil 2021 pühitseti sisse uus mälestusmärk. Mälestusmärgi valmistasid ja aitasid püstitada Rakvere Ametikooli poisid. Mälestusmärk koosneb metallkarkassist, millele on valatud peale betoon.

## Viited
Sänna lahingu mälestussammas

**Sänna lahingu mälestussammas** on Võru maakonnas Rõuge vallas Sänna külas asuv Vabadussõja Sänna lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 27. juunil 1937. Nõukogude okupatsiooni ajal 1945. aasta sügisel see purustati. Mälestussammas taasavati 14. oktoobril 1989.

## Viited

## Välislingid
*
Johannes Philoponos

**Johannes Philoponos** (; u 490 – u 570; ka **Johannes Aleksandriast** või **Johannes Grammaticus**) oli Egiptuses Aleksandrias elanud filoloog, Aristotelese kommentaator ja kristlik teoloog, hulga filosoofiliste ja teoloogiliste teoste autor. Teda on nimetatud ühe tähtsaima astronoomiateooria rajajaks.

Poleemilise autori ja algupärase mõtlejana, kelle teooriad tekitasid tema kaasajal ohtralt vaidlusi, lõi Johannes Philoponos lahku aristotellik-neoplatonistlikust traditsioonist, tõstatades küsimusi selle metodoloogia kohta ning arendades lõpuks välja loodusteadusliku empirismi. Ühena esimestest pakkus ta aristotelliku dünaamika asemel välja liikumishulga teooria, mis sarnanes hilisemale inertsiteooriale.

Hilisemas elus pöördus Philoponos kristliku apologeetika poole, vaieldes vastu maailma igavikulisuse teooriale, mis oli aluseks paganate rünnakutele kristliku loomismüüdi vastu. Ta kirjutas ka kristoloogiast ning 680-681 mõistis Bütsantsi kirik Johannese ketserina hukka, kuna ta leiti olevat tõlgendanud kolmainsust triteistlikult.

Johannese nimi  tähendas vaevaarmastajat (hoolsat), viidates Aleksandrias tegutsenud miafüsiitlikule vennaskonnale nimega *philoponoi*, mille liikmed vaidlesid innukalt paganlike neoplatonistlike filosoofidega.

Johannes Philoponose postuumne hukkamõist ketserina piiras tema teoste levikut, kuid nende ladina- ja kreekakeelsed versioonid ringlesid keskaegses Euroopas sellegipoolest, mõjutades Bonaventurat ja Jean Buridani. Tema teosed jõudsid ka araabia õpetlasteni, kes tundsid teda nime  (st Johannes Grammaticus) all. Tema kriitiline kommentaar Aristotelese "Füüsikale" avaldas suurt mõju Giovanni Pico della Mirandolale ja Galileo Galileile, kes tsiteeris Philoponost sageli oma teostes.

## Viited

## Kirjandus
* Gleede, Benjamin, *Platon und Aristoteles in der Kosmologie des Proklos. Ein Kommentar zu den 18 Argumenten für die Ewigkeit der Welt bei Johannes Philoponos* (Tübingen, Mohr Siebeck, 2009) (Studien und Texte zu Antike und Christentum / Studies and Texts in Antiquity and Christianity, 54).
* Grant, E. *Much Ado about Nothing: theories of space and vacuum from the Middle Ages to the scientific revolution* (Cambridge, 1981).
* Grant, E. *A History of Natural Philosophy: from the ancient world to the nineteenth century* (Cambridge, 2007).
* Jammer, M. *Concepts of Space: The History of Theories of Space in Physics* (Mineola, NY, 1993), 53–94.
* 
* 
* MacCoull, Leslie S. B., "Aristophanes in Philoponus: Did he get the joke?" *Jahrbuch der Österreichischen Byzantinistik*, 57, 2007,
* Scholten, Clemens, "Welche Seele hat der Embryo? Johannes Philoponos und die Antike Embryologie," *Vigiliae Christianae*, 59,4 (2005), 377–411.
* 
*Wisnovsky, R., "Yaḥyā al-Naḥwī." *[[Encyclopaedia of Islam]]*, 2012.
Kersti Nigesen

**Kersti Nigesen** (sündinud 24. detsembril 1951) on eesti haridustegelane. 

Ta on 1992. aastal asutatud Vanalinna Hariduskolleegiumi asutaja ja oli kuni 2023. aasta septembri lõpuni selle kooli direktor.

## Tunnustus
* 2003 – Vabariigi Presidendi hariduspreemia 
* 2009 – Aadu Luukase missioonipreemia (koos Metsaülikooliga) 
* 2009 – Tallinna linna teenetemärk (Tallinna vanalinna kui ülemaailmse tähtsusega ajaloopärandi väärtustaja). 
* 2024 – Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa on Ülo Vooglaid, nende pojad on Varro Vooglaid ja Mihkel Vooglaid. Tema õde on logopeed Külli Roht.

## Viited
Sebastian Ingrosso

**Sebastian Carmine Ingrosso** (sündinud 20. aprillil 1983 Nackas) on Rootsi DJ ja muusikaprodutsent. Ingrosso oli koos Axwelli ja Steve Angelloga üks Swedish House Mafia liikmetest.
Kestell

**Kestell** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Thabo Mofutsanyana ringkonnas Maluti-a-Phofungi vallas.

Asula on rajatud 1905. aastal, linnaõigused sai 1906. aastal. Kestell on saanud nime reverend John Daniel Kestell'i (1854–1941) järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kestelli elanikest mustanahalisi aafriklasi 92.8%, valgeid 6,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4%, värvilisi 0,3% ja teisi 0,1%. Sotho keelt pidas emakeeleks 80,5%, suulu keelt 7,5%, afrikaani keelt 6,8%, inglise keelt 2,5% ja teisi keeli 2,6%.

## Viited
Swedish House Mafia

**Swedish House Mafia** on Rootsi ''house''-muusika ansambel, kuhu kuuluvad Axwell, Sebastian Ingrosso ja Steve Angello. 

Ansambel alustas tegevust 2008. aastal. Ansambli üks tuntumaid laule oli "Don't You Worry Child".

24. juunil 2012 teatas ansambel laialiminekust. Viimane esinemine tehti maailmaturnee "One Last Tour" raames Miamis 24. märtsil 2013.

Pärast 5 aasta pikkust eemalolekut astus Swedish House Mafia taas lavale 25. märtsil 2018 ning oli Miami Ultra Music Festivali finaalis viimaseks esinejaks.

22. oktoobril 2018 teatas kollektiiv, et tegutseb taas. Esimene kontsert antakse Stockholmis Tele2 Arenal 2. mail 2019.

## Viited
Register (keeleteadus)

**Register** (inglise keeles *register*) on kasutusest sõltuv keelevariant. Kasutuskesksed ehk situatiivsed keelevariandid vastanduvad kasutajakesksetele keelevariantidele ehk dialektidele (murretele).

Register on seotud sotsiaalse kontekstiga. Sotsiaalne kontekst on kolmetasandiline, koosnedes tegevusväljast (ingl *field*), suhtelaadist (ingl *tenor*) ja toimeviisist (ingl *mode*). Tegevusväljas kajastub sotsiaalne tegevus, mis on parasjagu toimumas, nt jalgpalli vaatamine või jalgpallist rääkimine. Suhtelaad viitab osalistele ja nende rollisuhetele, nt õpetaja/õpilane, lapsevanem/laps. Toimeviis osutab, mis eesmärgil keelt situatsioonikontekstis kasutatakse, nt informeerimiseks, õpetamiseks, argumenteerimiseks. Toimeviis on seotud ka meediumiga (kirjalik või suuline), mis mõjutab kasutatavate keelevahendite valikut. Kirjaliku ja suulise teksti ehk kirja ja kõne eristus kuulub kõige üldisemale liigitustasandile, kuid eristada võib ka nt ametlikku ja argiregistrit.

Register hõlmab keelevahendeid, mis on omased konkreetses suhtlussituatsioonis osalejale. Keelevahendite valik oleneb osaleja sotsiaalsest rollist (nt ülemus-alluv) ja individuaalsest sotsiaalsest distantsist (nt iga, sugu, sotsiaalne staatus, võim, solidaarsus, isikuomadused).

Registri ja žanri seos avaldub konteksti tasandil: kui register on seotud situatsioonikontekstiga, siis žanr kultuurikontekstiga. Registrina avalduvad keelelised valikud sõltuvad situatsiooni omadustest, kuid teksti tähendusstruktuur avaldub kultuurikonteksti kuuluvate žanrite tasandil.

## Viited
Vana-Irboska Vabadussõja mälestussammas

**Vana-Irboska Vabadussõja mälestussammas** oli Petserimaal Vana-Irboska asulas asunud Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Sammas avati 14. oktoobril 1937.

15. septembril 1940 sammas purustati.

Sammas on taastamata. Samba taastamist raskendab asjaolu, et tänapäeval jääb Vana-Irboska asula Venemaa piiresse.

## Viited
Pagari lahingu mälestussammas

**Pagari lahingu mälestussammas** on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Pagari külas asuv Vabadussõja Pagari lahingus langenutele püstitatud mälestusmärk.

Sammas avati 23. juunil 1939.

Nõukogude okupatsiooni ajal oktoobris 1944 sammas hävitati.

Sammas taasavati 23. juunil 1990.

## Viited

## Välislingid
*
Audru Vabadussõja mälestussammas

**Audru Vabadussõja mälestussammas** on Pärnu maakonnas Pärnu linnas Audru asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Sammas avati 2. juulil 1939.

Kevadel 1945 sammas lõhuti.

Sammas taasavati 2. juulil 1989.


Audru Vabadussõja mälestussammas2.jpg|Audru Vabadussõja mälestussammas


## Viited

## Välislingid
*
Anton Õunapuu mälestussammas

**Anton Õunapuu mälestussammas** oli Petseri lähedal Petseri valla Pitalovo külas asunud Vabadussõjas langenud Anton Õunapuule püstitatud mälestusmärk.

Sammas avati 26. mail 1940.

1940. aasta lõpus sammas hävitati.

Sammas on taastamata. Samba taastamist raskendab asjaolu, et Pitalova asula on Venemaa territooriumil.

## Viited
Coligny

**Coligny** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Ditsobotla vallas.

Linn on asutatud 1918. aastal ja kandis esialgu nime **Treurfontein** (afrikaani keeles 'kurbuse allikas'). Praeguse nime sai Coligny 1923. aastal Prantsuse admirali ja hugenottide ühe liidri Gaspard de Coligny (1519–1572) järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Coligny elanikest valgeid 49,76%, mustanahalisi aafriklasi 43,24%, värvilisi 3,39%, India või Aasia päritolu inimesi 1,89% ja teisi 1,72%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,59%, tsvana keelt 34,56%, inglise keelt 6,62%, koosa keelt 1,44%, sotho keelt 1,31%, suulu keelt 1,17% ja ndebele keelt 1,04%.

## Viited
Õisu Vabadussõja mälestussammas

**Õisu Vabadussõja mälestussammas** on Viljandi maakonnas Mulgi vallas Õisu asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Samba tegija ja samba avamise aeg pole teada. 1940 matsid Õisu Piimanduskooli õpilased Nõukogude võimude eest samba maa sisse. Saksa okupatsiooni ajal kaevati sammas välja ja pandi püsti. Sügisel 1944 maeti sammas taas maa sisse.

Sammas taasavati 27. oktoobril 1988.

## Viited

## Välislingid
*
Tiit Kukk

**Tiit Kukk** (17. märts 1959 Pärnu – 24. detsember 1989 Helsingi) oli eesti keeleteadlane, fennougrist.

## Haridus
Õppis Pärnu 1. Keskkoolis (1966–1977) ja Tartu Riiklikus Ülikoolis (1977–1982), mille lõpetas soome-ugri keelte eriharus. Järgnesid õpingud statsionaarses aspirantuuris (1982–1985). Kaitses 1987. aastal filoloogiakandidaadi (PhD) väitekirja "Adverbimoodustus karjala keeles".

## Õppe- ja teadustöö
Tartu Ülikooli õppejõud aastast 1986, alates 1988 dotsent. Õpetas peamiselt soome keelt, pidas loenguid karjala keelest ja keeleteaduse alustest. Käis keeleuurimisretkedel Vesjegonski karjalaste aladel, avaldas uurimusi ja materjale karjala keelest. Töötas Helsingi ülikooli eesti keele lektorina 1988. aasta sügisest kuni surmani (1989).

## Teoseid
* Kukk, Tiit 1986. *Töövahend soome keele õppimiseks. TRÜ filoloogiateaduskonna eesti keele ja kirjanduse osakonna I ja II kursuse kaugõppeüliõpilastele*. Tartu.
* Kukk, Tiit 1989. *Vesjegonskin karjalaisten tšastuškoja*. Castrenianumin toimitteita 32. Helsinki.

## Viited
George Eliot

**Mary Anne Evans** (ka **Mary Ann Evans** või **Marian Evans**; 22. november 1819 – 22. detsember 1880), kirjanikunimega **George Eliot**, oli inglise romaanikirjanik, luuletaja, ajakirjanik ja tõlkija. 

Mary Anne on üks Victoria ajastu märkimisväärsemaid kirjanikke. Ta kirjutas seitse romaani, millest on eesti keelde tõlgitud Veski Flossi jõel. Ta kirjutas oma romaanid kirjanikunime George Eliot all, et olla kindel, et ta tööd võetakse tõsiselt. Victoria ajastul avaldasid naised raamatuid oma nime all, kuid Mary Anne ei soovinud puutuda kokku kinnistunud hoiakuga, et naised kirjutavad ainult kergeid armastuslugusid. Ka soovis ta eristada oma ilukirjanduslikku tööd ja juba varem tuntust toonud tööd toimetaja ja kriitikuna. Lisaks võis üheks põhjuseks olla soov varjata oma eraelu ja vältida kõmu, kuna tal oli suhe abielumees George Henry Lewesiga.

## Vaata ka
* Tuntumaid välismaiseid pseudonüüme

## Viited

## Välislingid
*
Kõnekaart

**Kõnekaart** on ettemaksega taksofoni- või mobiiltelefonikaart. 

Ostuhind laaditakse krediidina kasutajakontole, kust seda kantakse maha siis, kui kasutaja helistab.

## Viited
Feminismi mõisteid

*Siin on loetletud [[feminism]]iga seotud mõisted.*

## 4
* 4B liikumine

## A
* Ahistamine
* Anarhofeminism
* Antifeminism

## B
* Biseksuaalsus

## E
* Esimese laine feminism

## F
* Feministeerium
* Feministlik epistemoloogia
* Feministlik kehakäsitlus
* Feministlik kirjandus
* Feministlik sotsioloogia
* Feminism

## H
* Heteronormatiivsus

## I
* Intersektsionaalsus

## K
* Kväär
* Kolmanda laine feminism
* Kultuuriline feminism

## L
* Liberaalne feminism
* Libustamine - inglise keeles *slut shaming*

## M
* Marksistlik feminism
* Misogüünia

## N
* Neljanda laine feminism

## P
* Patriarhaat
* Postfeminism
* Privileegipimedus
* Positiivne diskrimineerimine

## R
* Radikaalne feminism
* Rahvusvaheline naistepäev

## S
* Seksism
*Seksisõjad
* Sooline diskrimineerimine
* Sooline võrdõiguslikkus
* Soolise võrdõiguslikkuse seadus
* Soolõime
* Soopimedus
* Sooroll
* Soostereotüüp
* Sootundlikkus
* Suutmissurve - inglise keeles *abelism*
* Sugu

## T
* Transsoolisus
* Teise laine feminism

## V
* Võrdõigusvolinik
* Võrdse kohtlemise seadus

## Ö
* Ökofeminism
Sepa Jalgpallikeskus

**Sepa Jalgpallikeskus** on jalgpallistaadion Eestis Tartus, mis kuulub klubile Tartu JK Tammeka. Jalgpallikeskus asub Ropka tööstusrajooni linnaosas aadressil Sepa 15a.

Sepa Jalgpallikeskuse jalgpalliväljak on 105 x 68 m altküttega soojendatud kunstmuruväljak. Lisaks on jalgpallikeskuses ka 90 x 75 m naturaalmuruga harjutusplats.

## Kasutajad
Tammeka kodustaadion on Tamme staadion, aga meeskond mängib talvisel ajal Sepa kunstmuruväljakul. Tammeka duubelmeeskond Tartu JK Tammeka U21 mängib peamiselt Sepal. 

## Ajalugu
### Vana Sepa staadion
Esimese Vasara (või Sepa) tänava staadioni rajas 1972-1975 aastatel Tartu Katseremonditehas, ja seal treenis sellel ajal ENSV jalgpalli kõrgliigas mängiv Tartu Katseremonditehase jalgpallimeeskond.

### Renoveerimisplaan
2012. aastal hakkas Tammeka juhatus arutlema, kus oleks võimalik rajada kunstmurustaadion, mis oleks talvel hästi kasutatav. 2013. aastal otsustati, et vana Sepa staadioni renoveerimine oleks parim võimalus, ja 2015 jaanuaris andis Tartu linnavolikogu vana Sepa staadioni hoonestusõiguse Tartu JK Tammekale.. Kui esimestel eskiisidel oli uus kunstmuru pneumaatilise kupliga kaetud, otsustati lõpuks siiski rajada katmata väljak altküttega.

### Ühisrahastuskampaania
Jalgpallikeskuse ehitamise eelarve oli 452 818€. 100 000€ sai Tammeka Eesti Jalgpalli Liidust, 200 000 pangalaenuna, ja 150 000€ jaoks korraldasid Tammeka ja Neway Eesti spordiajaloo suurima ühisrahastuskampaania, mis algas 2. novembril 2015. Üle 3000 inimese aitas uut staadioni rahastada, ja kampaania lõppes edukalt 12. jaanuaril 2016. Rahastuskampaania sai 2016. Kuldmuna galal Aasta Turundustegu avaliku sektori auhinna.

### Renoveerimine, avamine ja edasiarendus

Staadioni renoveerimine algas 2016. aastal aprillis, ehitusfirma oli Jaagor Grupp. Renoveerimise käigus paigaldati uued väljakud, ehitati ka tribüün, riietusruumid ja valgustussüsteem. Jalgpallikeskuse avamine toimus 10. juulil 2016 festivalina, kus esines muusik Daniel Levi ja mis lõppes Euroopa meistrivõistluste finaali ühisvaatamisega.

2017 suvel ehitati tribüün ümber, ja lisati sellele katus. Pärast ümberehitamist on tribüünil 487 istekohta. 

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*Sepa Jalgpallikeskus Eesti Spordiregistris
John Perry Barlow

**John Perry Barlow** (3. oktoober 1947 Cora, Wyoming – 7. veebruar 2018, San Francisco) oli Ameerika Ühendriikide küberaktivist, libertaar, esseist ja luuletaja ning ansambli Grateful Dead paljude laulutekstide autor.  

Ta oli Electronic Frontier Foundationi ja Freedom of Press Foundationi asutajaliige. 

## Välislingid
*John Perry Barlow raamatukogu Electronic Frontier Foundationi kodulehel
Zavood

**Zavood** oli aastatel 1995–2021 tegutsenud pubi Tartus aadressil Lai 30.

Selle omanik oli Mario R. Pizzolante, kellele kuulub Tartus ka Pirogovi baar.

Zavoodi vana baarilett on Tartu Ülikooli muuseumis.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Zavood Tartu ilukirjanduses

;Meedias
* "Zavood jääb avatuks ka sügisel" Tartu Postimees, 28. mai 2008
* "Linnalegend osutus tõeks: värske saadik on teretulnud Toompeal, kuid mitte pubis Zavood" Delfi, 5. märts 2019
* "AJASTU LÕPP ⟩ Surematuks peetud Tartu kultuskõrts Zavood lõpetab tegevuse" Tartu Postimees, 26. november 2021
* "GALERII: NEVER FORGET! JÄRELEHÜÜD ZAVOODILE (1995–2021)" Müürileht, 29. november 2021
* "Jens Raavik: hüvasti, Zavood, elu kiirkursus!" Tartu Postimees, 29. november 2021
LiL FiSH

**LiL FiSH** on prantsuse DJ ja produtsent. Muusikas on mõjutusi selliste plaadifirmade nagu Ninja Tune ja Warp loomingus.

## Viited

## Välislingid
* Soundcloudis
* Spotifys
* Deezeris
Sihitav kääne

**Sihitav kääne** ehk **akusatiiv** on üks tavalisemaid käändeid.

Eesti keeles sihitavat käänet ei kasutata, selle funktsiooni täidavad omastav ja osastav kääne.