open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ghana naiste õigused

Naiste sotsiaalsed rollid Ghanas on ajaloo vältel muutnud. Üleüldiselt on naiste mõjuvõim Ghana ühiskonnas on olnud tähelepanuväärne. Naiste sotsiaalne ja majanduslik heaolu emade, kauplejate, põlluharijate ning kontoritöötajatena on sajandite jooksul arenenud ning jätkab muutumist tänapäeval. Ghana naise elu sõltub generatsioonist, elupaigast ja kultuurist.

## Usulised ja kombekohased seadused
### Abielu
Kuigi abielud, mis on sõlmitud abielumääruse all, peavad seadusekohaselt olema monogaamsed, on polügaamia lubatud nii kombekohases seaduses ja muhameedlaste abielutalituses. Peaaegu kõik abielud Ghanas on kombekohased.

### Hooldusõigused
1998. aasta lasteseadus annab emale ja isale võrdsed hooldusõigused, kuid siiski kuuluvad kombekohase seaduse kohaselt isa laiendatud perekonna eestkoste alla ning abielulahutuse puhul antakse samuti laste hooldusõigused isale.

### Pärandamine
Võrreldes meestega, saavad naised moslemiseaduste kohaselt väiksema osa pärandusest ja perevarast.

## Haridus
Modernsesse maailma üleminek on olnud naiste jaoks väga aeglane. Ghana naiste kõrge viljakus 1980. aastail näitas, et naiste esmane roll on siiski sünnitusmasinaks olemine. Hiljuti läbi viidud uuring näitas, et vaatamata 1960. aastate haridusmuudatustele, mis kohustab alghariduse saamist, keeldusid vanemad siiski oma tütreid kooli saatmast, kuna neil oli vaja kodus tööd teha. Osapooled, kes on vastu tüdrukute hariduse omandamisele, idanes ideest, et sellised olukorras peaks mees oma naise eest hoolitsema – see oleks ebanormaalne. Mõningates ringkondades kardetakse isegi seda, et hariduse omandamisel on tüdrukul raske abikaasa leida.

## Peresisene diskriminatsioon
Hoolimata 1998. aasta lasteseadusest, mis seab abiellumisea alampiiriks 18 aastat, seatakse endiselt kommete kohaselt noorukitele varajasi abielusid. Hinnanguliselt on 16% 15–19aastastest naistest abielus, lahutatud või lesestunud. Arvatakse, et umbes 22% Ghana naistest on polügaamsetes suhetes.

## Vägivald
Vaatamata 2007. aastal vastu võetud koduvägivalla seadusele, on füüsiline terror Ghanas endiselt väga levinud. Umbes 33% Ghana naistest kogevad koduvägivalda peresiseselt. 2008. aasta DOVVSU statistika näitas, et tol aastal registreeriti 12 245 koduvägivalla juhtumit. Murekohad on väheteadlikkus seadustest ning puudulik või ligipääsmatu abi ohvritele. Kuigi koduvägivalla seadus keelab arstidel aruannete eest raha küsimise, siis reaalsuses teevad paljud neist seda siiski ning seetõttu jätavad paljud ohvrid kaebuste esitamise üldse ära.

Vägistamine on kriminaalkoodeksi järgi keelatud, kuid kurjategijad jäävad tihti karistamata.

## Naiste suguelundite ümberlõikamine

Ghana oli esimene Aafrika riik, mis naiste suguelundite ümberlõikamise seaduslikult keelustas. Seadustest hoolimata tehakse seda mitmetes piirkondades endiselt. Ümberlõikamise praktiseerimine sõltub etnilisest grupist ja regioonist – levikut on raske hinnata, kuna kõikide inimgruppide kohta pole võimalik infot koguda. Näiteks Bawkus lõigatakse ümber umbes 85% tüdrukutest.

## Vaata ka
* Ghana

## Viited

## Välislingid
* https://www.womankind.org.uk/where-we-work/ghana
Raplamaa Omavalitsuste Arengufond

**SA Raplamaa Omavalitsuste Arengufond** on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse peakontor asub Rapla maakonnas Raplas aadressil Tallinna maantee 14. Põhikirja järgi on sihtasutuse tegevuse eesmärk "maakonna regionaalset arengut soodustavate programmide ja projektide ning maakondlike ühisürituste täiendavaks finantseerimiseks vajalike rahaliste vahendite sihipärase kogumise ja sihtotstarbelise kasutamise korraldamine".

Sihtasutus loodi 1991.

Sihtasutust rahastatakse peamiselt maakonna omavalitsusüksuste kaudu.

## Viited

## Välislingid
* Sihtasutuse koduleht
Kristuse ristimine

**"Kristuse ristimine"** on mitme teose pealkiri:
***"[[Kristuse ristimine (El Greco)|Kristuse ristimine]]"**, El Greco maal
***"[[Kristuse ristimine (Piero della Francesca)|Kristuse ristimine]]"**, Piero della Francesca maal
***"[[Kristuse ristimine (Mantegna)|Kristuse ristimine]]"**, Andrea Mantegna maal
*"Kristuse ristimine" (Andrea ja Leonardo)
Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus

**Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus** (**RKIK**) on Eesti Kaitseministeeriumi valitsemisalas tegutsev riigiasutus, mille peakontor asub Tallinnas aadressil Järve tänav 34a. Keskus tegeleb peamiselt Eesti riigikaitsega seotud riigihangete ja kinnisvaraga.

Keskus asutati 1. jaanuaril 2017. Alates 1. septembrist 2022 tegutseb Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus valitsusasutusena.

Alates 12. jaanuarist 2026 on RKIKi peadirektor Elmar Vaher.

## Viited
Merivälja kai

**Merivälja kai** ehk **Merivälja muul** on kai (muul) Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis Miiduranna neeme lähedal. Kai pikkus on 150 m ja laius 6 m. Kaiäärne sügavus on 2,5-3,4 m. Kaid ei kasutata sildumiskohana. 

Arutluse all on tunnistada Merivälja muul koos lähedalasuva laeva- ja bussiootepaviljoniga riiklikuks kultuurimälestiseks ning need rekonstrueerida.

## Viited

## Välislingid
* Merivälja muuliga seotud artiklid ERRi portaalis
Aviotehas

**Aviotehas** (1927–1940 **Aviotöökoda**) oli Tallinnas Lasnamäel tegutsenud sõjaväeüksus ning sõjalennukite remondiga ja ehitamisega tegelev ettevõte.

1927–1930 oli Aviotehas Lennuväerügemendi osa, pärast 1930 aga Eesti Õhukaitse osa ja allus Lennubaasile.

Aviotehases valmistati näiteks lennuk PN-3.

## Viited
Vaimu arvutusteooria

**Vaimu arvutusteooria** (inglise keeles *Computational theory of mind*) on filosoofias seisukoht, mille järgi inimese vaim ja aju on informatsiooni töötlemise süsteemid ning mõtlemine on raalimise vorm. Teooria esitas kaasaegses vormis 1961. aastal Ameerika Ühendriikide filosoof ja arvutiteadlane Hilary Putnam, ning hiljem arendas seda edasi USA filosoof ja kognitiivteadlane Jerry Fodor (Putnami doktorant).

## Kriitika
Ameerika Ühendriikide filosoof John Searle esitas vaimu arvutusteooria vastu mõttelise eksperimendi, mida nimetatakse Hiina toaks. Searle'i vaidleb vastu väitele, et tehisintellekt saab olla intentsionaalne ja arusaamale, et tehisintellekti saab kasutada inimvaimu uurimiseks, sest saab väita tehisintellektil on samuti vaim.

## Vaata ka
* Vaimuteooria
* Kognitivism
* Konstruktivistlik epistemoloogia
* Funktsionalism
* Simuleeritud reaalsus
* Tehisteadvus

## Viited
Tiit Lepmann

**Tiit Lepmann** (sündinud 15. mail 1949 Tartus) on eesti matemaatikadidaktik.

## Elulugu
### Õpingud
Lõpetas 1967. aastal Tartu 7. Keskkooli. Samal aastal alustas õpinguid Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) matemaatikateaduskonnas, mille lõpetas 1972. aastal kvalifikatsiooniga matemaatik, matemaatikaõpetaja. Aastatel 1981–1984 jätkas õpinguid aspirantuuris TRÜ matemaatika õpetamise metoodika kateedris matemaatika õpetamise metoodika alal. Kaitses Tartus 1987. aastal pedagoogikakandidaadi dissertatsiooni teemal "Mõistete omandatus ja selle seos nende esitamismetoodikaga õpikus (VII klass)" (juhendaja dots Jaan Reimand). Täiendanud end erialaselt Saksamaal Freiburgi Pedagoogilises Kõrgkoolis, Giesseni ülikoolis (1996), Greifswaldi ülikoolis (1998) ja Helsingi Ülikoolis (2006).

### Teenistuskäik
Töötas matemaatikaõpetajana (1972–1975 Tartu 10. Keskkoolis), assistendina (1975–1979 TRÜ matemaatika õpetamise metoodika kateedris), stažöör-uurijana (1979–1981 samas kateedris), vanemõpetajana (1984–1989 samas kateedris). Dotsent 1989. aastast. Aastani 2004 töötas põhitöö kõrvalt Tartu koolides matemaatikaõpetajana. Emeriteerus 2014. aastal.

Aastatel 1996–2006 Tartu Ülikooli (TÜ) matemaatika didaktika õppetooli hoidja, 2006–2008 TÜ matemaatika didaktika uurimisrühma juht, 2008–2013 TÜ matemaatika instituudi koolimatemaatika keskuse juht ja 2013–2014 TÜ matemaatika instituudi koolimatemaatika ja -informaatikakeskuse juhataja.

## Teadustöö
Tegelenud matemaatika didaktikaga. Põhilised uurimisvaldkonnad: õpetatava aine (matemaatika mõisted, seosed ja ülesanded) esitussüsteemi kirjeldamise võimalused ja nende rakendamine matemaatikaõpikute analüüsimisel; matemaatika õpetamise aktiivsed meetodid; koolimatemaatika omandatus (tasemetööd, riigieksmaid, TIMSS ja PISA uuringud) ja seda mõjutavad tegurid. Käsitlenud ka koolimatemaatika reformimisega ja õppekava arendamisega seotud küsimusi. Olnud kolme ETF grandi hoidja: *Pedagoogikateaduse kaasaegsete ideede rakendumine arvutiseerunud ja erinevaid valikuid võimaldavas matemaatikaõpetuses* (1998–2000), *Üldhariduskooli matemaatika õppekava innovatsiooniprotsess õpilaste matemaatilise arengu ning õpilaste ja õpetajate arusaamade taustal* (2001–2003) ja *Õppekava kognitiivsete ja praktilis-rakenduslike pädevuste realiseerumine koolimatemaatikas õpetajate arusaamade ning siseriiklike ja rahvusvaheliste tasemeuuringute taustal* (2005–2007). 
Juhendanud hulgaliselt üliõpilaste diplomitöid, õpetajakoolituse lõputöid ja nelja magistritööd. 

## Tunnustus

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk
* 2009 Tartu Ülikooli medal

## Muu erialane tegevus
Koolimatemaatika õpikute autor. 

## Viited

## Isiklikku

Tema abikaasa on Lea Lepmann ja nende
tütar on ooperilaulja Karmen Puis.

## Välislingid
* Eesti teaduse infosüsteem ETIS 
* Matemaatika didaktika veebileht
Kuivati

**Kuivati** on mitmetähenduslik sõna:
*Kuivati on seade, millega kuivatatakse
*Kuivati on sama mis viljakuivati
*Kuivati on sama mis käbikuivati (mesinduses)
Kunstikool

**Kunstikool** on õppeasutus, kus antakse kujutava kunsti, tarbekunsti- ja arhitektuuriharidust.

16. sajandil tegutses palju kunstnike töökodasid, millest osadest kasvasid välja kunstikoolid ja ateljeekoolid.

Mõnes riigis (nt Nõukogude Liidus) eristati kesk- ja kõrgema astme kunstikoole (nt kunstiakadeemia ja kunstiinstituut).

## Eesti kunstikoolid
Esimesed Eesti kunstikoolid olid Tartu ülikooli joonistuskool, Tallinna Kunsttööstuskool ja Kunstiühingu Pallas kunstikool.

## Vaata ka
*Eesti kunstikoolide loend

## Viited
Kuurort

**Kuurort** (saksa keelest *Kurort* ehk 'ravikoht') on koht, kus on looduslikke ravitegureid (nt tervistav kliima, mineraalvesi, ravimuda) ja kus on loodud võimalusi nende kasutamiseks.

Eesti esimesed kuurordid asutati 19. sajandi alguses. Eesti kuurordid (kuurortlinnad) on Pärnu, Haapsalu, Kuressaare, Narva-Jõesuu ja Värska.

## Viited
Rajoon (Venemaa)

**Rajoon** (vene keeles район) on 2. järgu haldusüksus Venemaa Föderatsioonis

Seisuga 1. jaanuar 2010 oli Venemaal **1868** rajooni. Mõnes föderatsioonisubjektis nimetatakse rajoone teisiti – näiteks Tõvas kožuunideks ja Jakuutias ulussideks. 

Elanike arvult on suurim Vsevoložski rajoon Leningradi oblastis – 326 700 elanikku (2017), väiksem Aleuudi rajoon Kamtšatka krais – 688 elanikku (2017). 

Territooriumilt suurimad rajoonid asuvad Krasnojarski krais: põhjaosas Taimõri Dolgaani-Neenetsi rajoon (879 900 km²) ja keskosas Evengi rajoon (763 200 km²). Venemaa väiksem rajoon asub Tšeljabinski oblastis – Korkino rajoon (102,76 km²). 

## Rahvusrajoonid
Mõned rajoonid omavad rahvuslikku staatust. 2011. aasta seisuga oli Venemaal 12 rahvusrajooni, nende seas Baunti evengi rajoon Burjaatias, Kalevala rahvusrajoon Karjalas, Bõstrinski rajoon Kamtšatka krais, Saksa rahvusrajoon Altai krais, Azovo saksa rahvusrajoon Omski oblastis ja Moma rahvusuluss Jakuutias.

## Kohalik omavalitsus
Kohalikku omavalitsust teostatakse rajoonides munitsipaliteetide kaudu. Reeglina on rajooni piires moodustatud munitsipaalmoodustisena munitsipaalrajoon, harvemini linnaringkond (näiteks Sahhalini ja Sverdlovski oblastis) või munitsipaalringkond (Moskva linna rajoonides). Rajooni piirides võib olla moodustatud ka mitu munitsipaalringkonda (näiteks Peterburi linna rajoonides).
Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus

**Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus** (lühend **TEHIK**) on Eesti riigiasutus (kompetentsikeskus), kuhu on konsolideeritud Sotsiaalministeeriumi IKT osakonna ja Eesti E-tervise Sihtasutuse rollid. TEHIKu tegevusvaldkondade seas on Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas olevate tervise-, sotsiaal- ja töövaldkonnaga seotud IKT teenuste arendamine ja haldamine.

TEHIK alustas tööd 1. jaanuaril 2017.

## Viited

## Välislingid
*TEHIKu koduleht
Rajoon

**Rajoon** on mitmetähenduslik sõna.

Haldusüksuste tüübid:

* Rajoon (Armeenia), 2. järgu haldusüksus Armeenias
* Rajoon (Aserbaidžaan), 1. järgu haldusüksus Aserbaidžaanis
* Rajoon (Gruusia), 2. järgu haldusüksus Gruusias
* Rajoon (Kasahstan), 2. järgu haldusüksus Kasahstanis
* Rajoon (Kõrgõzstan), 2. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis
* Rajoon (Leedu), 2. järgu haldusüksus Leedus
* Rajoon (Moldova), 1. järgu haldusüksus Moldovas
* Rajoon (Tadžikistan), 2. järgu haldusüksus Tadžikistanis
* Rajoon (Transnistria), 1. järgu haldusüksus tunnustamata Transnistrias
* Rajoon (Türkmenistan), 2. järgu haldusüksus Türkmenistanis
* Rajoon (Ukraina), 2. järgu haldusüksus Ukrainas
* Rajoon (Usbekistan), 2. järgu haldusüksus Usbekistanis
* Rajoon (Valgevene), 2. järgu haldusüksus Valgevenes
* Rajoon (Venemaa), 2. järgu haldusüksus Venemaal

Ajaloolised haldusüksuste tüübid:
* Rajoon (Läti), endine haldusüksus Lätis
* Rajoon (NSVL), haldusüksus Nõukogude Liidus

Muu:

* Ansambel Rajoon
Kreem

**Kreem** (prantsuse sõnast *crème* 'piimakoor') on püdela või pastataolise rasvaine (näiteks vaseliini, taimse rasva, õli) vesiemulsioon. 

Kreeme kasutatakse näiteks kosmeetikas.

## Vaata ka
*kingakreem
*määre
*salv
*võie

## Viited
Keskturg

**Tallinna Keskturg** on turg Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis Keldrimäe tänav 9. 

Turg rajati 1947. aastal. Keskturul asus Nõukogude ajal Tallinna Mererajooni kultuurimaja ehk Turu klubi.

1990. aastate keskel turg erastati.

Aastani 2019 kuulus Keskturg Turukaubanduse AS-ile, 2019. aastal ostis turu Astri Grupp. Astri Grupile kuuluvad  Tartu Lõunakeskus, Pärnu Keskus, Narva Astri Keskus ja Fama Keskus ning Tallinna Balti Jaama Turg. 


File:TLA 1465 1 1006 Keskturg august 1949.jpg|Keskturg august 1949
File:TLA 1465 1 1007 Keskturg august 1949.jpg|Keskturg august 1949
File:TLA 1465 1 1008 Keskturg august 1949.jpg|Keskturg august 1949


## Viited
Lembit Piiriselg

**Lembit Piiriselg** (25. detsember 1906 Käina vald – 4. jaanuar 1942) oli eesti põllumees.

Ta oli Käina põllumeeste konvendi ja Põllutöökoja liige, II Riigivolikogu valimiste vastaskandidaat 23. valimisringkonnas. Arreteeriti 14. juunil 1941, 21. märtsil 1942 mõisteti erinõupidamise otsusega 10 aastaks vanglasse (§ 58-4), tegelikult oli juba surnud.
Riigikaitse Edendamise Sihtasutus

**Riigikaitse Edendamise Sihtasutus** on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse eesmärgid on toetada Kaitseväe ja Kaitseliidu varustatust ja väljaõpet ning tõsta kaitseväelaste ja kaitseliitlaste haridustaset. 

Sihtasutuse asutasid 18. juunil 2004 Eesti Vabariik ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. 

Riigikaitse Edendamise Sihtasutuse nõukogul on viis liiget. Nõukogu liikmele ei maksta tasu. Nõukogu
liikmed valivad endi hulgast esimehe, kes korraldab nõukogu tegevust ja esindab nõukogu. Kolm nõukogu
liiget määrab MTÜ Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. Kaks Nõukogu liiget määrab Eesti Vabariik
Kaitseministeeriumi kaudu.
Nõukogu esimehena tegutseb Toomas Luman. Nõukogu liikmed on Andrus Merilo (alates 5. juulist 2024), Hanno Pevkur, Neinar Seli, Ants Sild.

## Vaata ka
* Kaitseressursside Amet

## Viited

## Välislingid
* Asutati Riigikaitse Edendamise Sihtasutus, Kaitseväe portaal, 18.06.2004
* Toeta Ukrainas vigasaanutele meditsiinilise abi pakkumist Koda.ee
The Talos Principle

**"The Talos Principle"** on Horvaatia videomänguarendajate Croteami loodud ja Devolver Digitali 2014. aastal avaldatud filosoofiline mõistatus-videomäng.

Mäng ilmus 2014. aasta 11. detsembril algselt Linuxile, OS X-ile ja Windowsile, 2015. aasta mais ilmus lisaks Androidi ja sama aasta oktoobris PlayStation 4 oma. 2017. aasta oktoobris ilmus versioon iOS-ile ja virtuaalreaalsuse võimekusega versioonid Oculus Riftile ja HTC Vive'ile.

2015. aasta 23. juulil ilmus mängule DLC "Road to Gehenna".

Mängu pealkiri on tuletatud vanakreeka mütoloogia pronkshiiglasest Talosest, kelle Zeus pani Kreetale Liibanoni printsessi Europet valvama. Mängus esineb ka teisi erinevatest mütoloogiatest ja religioonidest tuletatud või nendega seotud nimesid nagu näiteks Elohim, Gehenna, Milton, Samsara ja Uriel.

## Järg

2016. aasta mais teatas Croteam, et mängu järg "The Talos Principle 2" on arenduses. Järg ilmus 2. novembril 2023.

## Vaata ka
* "Portal"
* "Quantum Conundrum"
* "Antichamber"
* ""
* "The Witness"
* "The Turing Test"

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Helga Kriiel

**Helga Kriiel** (1913–1996) oli eesti pedagoog.

1936. aastast oli ta Ellamaa turbatööstuse lasteaia lasteaednik.

1945. aastast oli ta Tallinna 13. Lasteaia juhataja.

Aastatel 1953–1975 oli ta Tallinna 18. Lasteaia juhataja.

## Tunnustus
*1968 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Jõgeva haigla

**Jõgeva haigla** on haigla Jõgeva maakonnas Jõgeval aadressil Piiri tänav 2. Detsembrist 2002 tegutseb haigla sihtasutusena (**SA Jõgeva Haigla**).

## Ajalugu
Jõgeva haigla avati 12. detsembril 1944. Tollal asus see aadressil Kesk tänav 3.

1957 sai haigla rajoonihaiglaks. 1964 sai haigla rajooni keskhaiglaks.

1983 kolis haigla ümber vastvalminud hoonesse aadressil Piiri tänav 2.Aastal 1991 põles endine Kesk tänava haiglahoone maha. 

## Viited

## Välislingid

*Haigla koduleht
Ilmar Ainsaar

**Ilmar Ainsaar** (12. august 1919 Tallinn – 15. jaanuar 1978 Melbourne) oli eesti luterlik vaimulik Austraalias.

Ta sündis aastal 1919 Valgas. Valgas lõpetas ta progümnaasiumi. Aastal 1952 lõpetas ta Pariisis Sorbonne'i ülikooli usuteaduskonna. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Sakala. 

1940. aasta suvel asutas ta koos sõpradega salaorganisatsiooni Kobar. 4. juulil 1941 algatasid Kobara liikmed vastupanu organiseerimise punastele ja relvade kogumise. Ta heiskas rahvuslipu ka seltsi Säde majale juulis 1941. Hiljem osales ta lahingutegevuses Eesti Leegioni koosseisus, osaledes lahingutes Izjumi, Hadnitsa ja Valki lahingutes (Ukrainas), ta sai haavata Tšerkassõ kotis ja evakueeriti piiramisrõngast ühega viimastest transpordilennukitest. Veel osales ta Auvere ja Sinimägede lahingus. Sügisel 1944 deserteerus ta Saksa sõjaväest, liikudes koos viie kaaslasega Poola, Tšehhoslovakkia ja Austria kaudu Põhja-Itaaliasse, et vangi anda lääneliitlastele.

Ta oli Prantsusmaa eestlaste usuline hooldaja 1950–1954. 6. juunil 1954 ordineeris piiskop Johan Kõpp ta pastoriks. Ta oli aastatel 1954–1970 Melbourne'i koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Ta oli abielus prantslanna Jacqueline'iga, neil oli neli last.

## Viited

## Kirjandus
*Hanno Ojalo. Sõdalase tee: pataljon Narva 1943-1944. Tallinn: Ammukaar, 2017

## Välislingid
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1328
Martin Juhkam

**Martin Juhkam** (17. veebruar 1924 Kurista vald, Viljandimaa – 16. juuni 2005) oli Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku vaimulik paguluses Rootsis ja soomepoiss.

Ta mobiliseeriti aastal 1943 Saksa sõjaväkke, kust põgenes. 27. oktoobrist 1943 oli ta Soome armees. Ta oli väljaõppel Porokyläs, Taavettis ja Uusisaaris. Ta osales tõrjelahinguis Viiburi lahe ääres ja Vuoksi jõel.

## Tunnustus
* Püha Piiskop Platoni ordeni II järk
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*Martin Juhkam. *Usk on meid aidanud. Valimik vaimulikke sõnavõtte kodumaale*. Stockholm 1984

## Välislingid
* Martin Juhkam Õigeusu vaimulike andmebaasis
* Martin Juhkam väliseesti isikute andmebaasis
Hiiumaa haigla

**Hiiumaa haigla** on haigla Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Rahu tänav 2. detsembrist 2002 tegutseb haigla sihtasutusena (**SA Hiiumaa Haigla**).

Haiglat juhib viieliikmeline nõukogu, mille esimees on Agris Peedu. Haigla on osa Regionaalhaigla grupist ning Põhja-Eesti Regionaalhaigla osutab Hiiumaal ortopeedia, nefroloogia, uroloogia ja kiirabi teenuseid. Hiiumaa haiglas on 2021. aasta seisuga 31 voodikohta ning 84 täiskoormusega töötajat.

## Viited

## Välislingid
*Haigla koduleht
Erametsakeskus

**SA Erametsakeskus** (lühend EMK) oli Eesti sihtasutus, mille eesmärkide seas oli harida metsaomanikke ja edendada keskkonnasõbralikku ja efektiivset erametsandust. EMK asutas Phare projekti raames 24. märtsil 1999 Võru Maavalitsus. EMK peakontor asus Raplas aadressil Tallinna maantee 22. 1. jaanuaril 2023 ühines SA Erametsakeskus Keskkonnainvesteeringute Keskusega.

Erametsakeskuse tegevusvaldkonnad:
* Metsandustoetuste andmise korraldamine.
* Erametsanduse tugisüsteemi arendamine.
* Erametsandusega seotud muu arendustegevus (koostöös teiste erametsandusorganisatsioonidega, metsaühistutega, konsulentidega).

EMK vahendas metsaomanikele toetusi erinevate metsakasvatuslike tööde tegemiseks. Toetust sai küsida metsa uuendamiseks, metsa inventeerimiseks, metsamaaparandustöödeks, pärandkultuuri säilitamiseks ja eksponeerimiseks, noore metsa hooldamiseks, ulukikahjustuste ennetamiseks, seadmete soetamiseks. Erametsakeskus toetas metsaühistute tegevuse korraldamist ja erametsaomanikele nõustamise pakkumist metsaühistutes. Erametsakeskusest sai küsida Natura hüvitist looduskaitseliste piirangute eest sihtkaitsevööndis ja Natura 2000 alal asuvas piiranguvööndis. Samuti oli võimalik sõlmida lepinguid vääriselupaikade (VEP) vabatahtlikuks kaitseks.

SA Erametsakeskus haldas Eesti erametsaportaali www.eramets.ee, andis välja info- ja õppematerjale ning 4 korda aastas ajalehe Postimees vahel ilmuvat õppelehte Sinu Mets.

EMK üks viimastest juhatuse liikmetest oli Gunnar Reinapu. 2022. aasta detsembri seisuga töötas EMK-s 28 inimest.

2022. aastal maksis EMK toetusi 8,4 miljonit eurot.

## Viited

## Välislingid
*EMKi koduleht
Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus

**Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus** (lühend HNRK) on taastusravihaigla Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Sadama tänav 16.

HNRK asutati 1958.

HNRK-l ilmub aastast 2011 oma ajaleht: Keskustelu.
## Ajalugu
1958. aastal avati Haapsalus 1885. aastal valminud villa „Friedheim”i hoones Supeluse tänav 2 lastehalvatuse järelravi sanatoorium, millest on välja kasvanud Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus.
## Viited

## Välislingid
*HNRK koduleht
Triigi Filharmoonia

**Triigi Filharmoonia** on eksperimentaalne teatri- ja kontserdilava Saaremaal Triigi külas.

## Ehitus
Triigi Filharmoonia ehitamise mõttele tulid laulja Hannaliisa Uusma ja tema sõbranna Teele Vares. Hoone projekteerisid Eesti kunstiakadeemia vilistlased, noored arhitektid Riin Kersalu ja Mihkel Meriste. Ehitust alustati 2016. aasta mais. Algselt oli plaanis hoone kolme kuuga valmis saada, kuid selleks kulus seitse kuud rohkem. Ehitas OÜ Arens Ehitustööd. Esimene esinemine peeti ehitusplatsil. 

## Hooajad ja kontserdid
Triigi Filharmoonial on olnud kaks hooaega. 

Esimese hooaja (15.07.2016–13.08.2016) avakontsert kandis pealkirja "Eliide impro", esines improvisatsioonilise muusikali "Sinilind" koosseis.

Teisele hooajale (30.07.2017–17.08.2017) andis hoo sisse pianist Kristjan Randalu soolokontsert. 16. septembril 2017 esines Filharmoonias Jaan Pehk ehk Orelipoiss.

### Muid kontserte ja esinejaid
* Kinoteatri *stand-up comedy* 
* Jarek Kasari ja Olavi Ruitlase kuplee
* VAT Teatri etendus "Kuidas ma koera sõin"
* "Maria Fausti duo" koosseisus Maria Faust ja Hakon Berre
* Ööülikooli avalik salvestus, lektoriteks Ene-Liis Semper ja Kristjan Lepik
* tantsulavastus "Saare äratus"
* Estonian Cello Ensemble 
* Jarek Kasari ja Vaiko Epliku "ÕHMOVID"

## Tunnustus
Triigis asuv hoone märgiti ära 2016. aastal aasta puitehitise konkursil (sai eriauhinna).

## Vaata ka
* Triigi Filharmoonia Facebookis

## Viited
Noli me tangere (Tizian)

„**Noli me tangere**“ on itaalia kunstniku Tiziano Vecellio (1488/1480–1576) maal.

Teosel on kujutatud *[[Noli me tangere]]* stseeni Johannese evangeeliumis.
Noli me tangere (Correggio)

**"Noli me tangere"** on itaalia kunstniku Antonio da Correggio (1498–1534) maal.

Teosel on kujutatud "Noli me tangere" stseeni Johannese evangeeliumis.

## Kirjandus
*Giuseppe Adani, *Correggio pittore universale*, Silvana Editoriale, Correggio 2007. ISBN 9788836609772
*Cirlot, L. (dir.), *Museo del Prado II*, Col. «Museos del Mundo», Tomo 7, Espasa, 2007. ISBN 978-84-674-3810-9, pág. 163
*Olivar, M., *Cien obras maestras de la pintura,* Biblioteca Básica Salvat, 1971. ISBN 84-345-7215-X

## Välislingid
* Scheda in Correggio Art Home, da cui proviene una parte del testo
* Kirjeldus Prado muuseumi ametlikul kodulehel
Raasiku raamatukogu

**Raasiku raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus.

See asutati 7. septembril 1906. Pikka aega tegutses raamatukogu Raasiku rahvamajas, nüüd asub aga Raasiku Põhikoolis.

Raasiku raamatukogul on kolm haruraamatukogu: Aruküla Raamatukogu, Pikavere Raamatukogu ja Peningi Raamatukogu.

Raasiku raamatukogu asutas annetustest kogutud rahaga Harju-Jaani pastor Georg Steinfeldt, kes pani Raasikul aluse ka koorile ja puhkpillimängule. Ühe esimese riiuli kinkis raamatukogule parun Stackelberg Haljava külast.
## Raamatukogu juhatajad
* 1906–1910 Georg Steinfeldt – raamatukogu asutaja
* 1911–1920 Johannes Aug – valla vahimees ja rätsep
* 1920–1930 Johannes Kadakas – fotograaf, karskusseltsi Jõud esimees
* 1931–1932 Theodor Taalmann – kooliõpetaja
* 1932–1940 Georg Taalmann – esperantohuviline, esimene raamatukoguhoidja eksami sooritanud raamatukoguhoidja
* 1940–1941 Liidia Taalmann
* 1941 Helmi Süüsmann
* 1941–1945 Amalie Sein
* 1945–1946 Liidia Taalmann
* 1945–1947 Elsa Haljandi
* 1948–1952 Helmi Säkk
* 1952–1953 Linda Kask
* 1954–1965 Felicia Karotam
* 1965–1966 Aili Sats
* 1967–1968 Evi Terien 
* 1970–1971 Helle Haljaste
* 1972 Evi Mihklisoo
* 1973–1983 Niina Naaber
* 1983–1991 Ülle Siska
* 1991– praeguseni Eha Altmäe (Podgornova)

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu blogi
Turba raamatukogu

**Turba raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas Turba alevikus.

Raamatukogus on avalik internetipunkt.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Emmaste raamatukogu

**Emmaste raamatukogu** on raamatukogu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Emmaste külas. Raamatukogu juhataja on Marju Allik.

Raamatukogu asutas 3. novembril 1918 Emmaste Noorsoo Selts.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Emmaste valla kodulehel
Viljandi haigla

**Viljandi haigla** on Viljandis aadressil C. R. Jakobsoni tänav 2a asuv avalik-õiguslik haigla.

Aastast 2001 tegutseb haigla sihtasutusena (**SA Viljandi Haigla**).

## Ajalugu
Haigla ajalugu ulatub aastasse 1827, kui avati **Viljandi linnahaigla** (saksa keeles *Das Fellinische Stadt-Militär Krankenhaus*).

Psühhiaatriateenuseid hakati Jämejalas osutama 1897. aastal. 2001 liideti Jämejala Psühhiaatriahaigla (tänapäeval Viljandi Haigla psühhiaatriakliinik) Viljandi maakonnahaiglaga ja moodustati praegune sihtasutus.

Varem asus haigla peahoone Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viljandi lähedal Jämejala külas. 18. juunil 2025 avati Viljandi kesklinnas haigla uus peahoone Tervikum.

## Struktuur
Seisuga 1. juuni 2015 oli haiglas tööl 780 inimest: 86 arsti, 219 õde, 266 hooldajat, 111 tervishoiuspetsialisti ning 98 tugi- ja abiteenistujat. Sellega oli SA Viljandi Haigla nii valla kui ka kogu maakonna suurim tööandja.

2025. aasta novembri seisuga kuulusid haigla struktuuri järgmised meditsiinilised üksused: ambolatoorse ravi kliinik, taastusravikliinik, diagnostika kliinik, psühhiaatriakliinik, erakorralise meditsiini ja sisehaiguste kliinik, kirurgiakliinik, naistekliinik, Tartu meditsiinikeskus, somaatilise ravi kliinikute õenduskeskus, haiglaapteek, õendusjuhtimine ja infektsioonikontrolli teenistus.

### Juhtimine
Haiglat juhivad nõukogu ja juhatus. Juhatuse esimees on Priit Tampere, tema kõrval kuulub juhatusse Mart Kull. Nõukogu on alates 2023. aasta novembrist neljaliikmeline. 2025. aasta novembri seisuga kuulusid sellesse esimehena Sotsiaalministeeriumi kantsler Maarjo Mändmaa, Rahandusministeeriumi finantsteenuste poliitika osakonna juhataja Siiri Tõniste, endine eri- ja koduõde Liina Jürisson ning Viljandi linnapea Johan-Kristjan Konovalov.

Samuti tegutsevad nõukogu juures auditikomitee ja patsientide nõukoda.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Sadala rahvamaja

**Sadala rahvamaja** on rahvamaja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Sadala alevikus.

Rahvamaja ehitati 1930–1932. Majas on 250-kohaline saal, väike saal ja õppeklass. 

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Torma valla kodulehel
Karl Püssa

**Karl Püssa** (12. detsember/23. jaanuar 1878 Vahilauri talu, Tamsa küla, Pangodi vald  – ?) oli eesti kohaliku omavalitsuse ametnik ja ühiskonnategelane.

## Elulugu
Karl Püssa sündis talupidaja pojana. Ta õppis Nõo kihelkonnakoolis ja pärast selle lõpetamist täiendas end iseseisvalt.

Enne revolutsiooni pidas ta Tartus kauplust. Kui puhkes revolutsioon, likvideeris ta kaupluse ja ostis Pangodi vallas Kotka talu.

Kui ta oli 23-aastane, valiti ta Uderna vallasekretäriks, kuid tema nooruse tõttu teda ametisse ei kinnitatud. Kaks aastat hiljem, 12. detsembril 1912. aastal, kui Karl Püssa oli saanud 25-aastaseks, valiti ta uuesti Uderna vallasekretäriks ning ka kinnitati sellesse ametisse. Uderna vallasekretäri ametit pidas ta 7 aastat, pärast seda töötas ta pikka aega (1937. aastaks 18 aastat) Kirepi vallasekretärina. 1923. aastal oli ta ajutiselt Elva esimese alevivolikogu sekretär. Tartu maavanema 1939. aasta 1. aprilli käskkirjaga määrati Karl Püssa Konguta vallasekretäriks.

## Ühiskondlik tegevus
* Pangodi põllumeeste seltsi esimees
* Pangodi tuletõrje esimees
* Isamaaliidu Pangodi osakonna juhatuse liige
* Elva põllumeeste konvendi juhatuse liige
* Nõo koguduse juhatuse liige
* Kirepi valla vastastikuse kindlustusseltsi juhatuse liige
* Kirepi valla haridusseltsi juhatuse liige
* Kirepi raamatukogu juhataja
* Kaitseliidu liige

## Viited

## Välislingid
* Karl Püssa portreefoto
Lasnamäe Spordikompleks

**Lasnamäe Spordikompleks** on spordikompleks Tallinnas Lasnamäe linnaosas, Pae tänav 1 // Peterburi tee 15. Kompleksi haldab Lasnamäe linnaosa valitsus.

Kompleksi kuulub maadlushoone, spordihoone ja staadion (Lasnamäe Spordikompleksi staadion).

## Viited

## Välislingid
*
Pirita Spordikeskus

**Pirita Spordikeskus** on Tallinna Spordi- ja Noorsooameti hallatav linna spordiasutus.

Spordikeskuse filiaalid on järgmised:
*Pirita Velodroom (Rummu tee 3, Pirita)
*Lasnamäe Sportmängude Maja (J. Koorti tänav 25, Lasnamäe)
*Kristiine Spordimaja (Sõpruse puiestee 161/Kännu tänav 86, Kristiine)
*Kopli Spordihoone (Erika tänav 5, Põhja-Tallinn)
*Paul Kerese Malemaja (Vene tänav 29, Kesklinn)
*Põhja Spordihoone (Uus-Maleva tänav 10, Põhja-Tallinn)
*Lasnamäe Sulgpallihall (Punane tänav 69a, Lasnamäe)
*Pirita Tervisespordihoone (Rummu tee 3, Pirita).

## Viited

## Välislingid
*Spordikeskuse koduleht
Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmeskond

Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmeskond jagunes kolme kategooriasse: tegev-, au- ja korrespondent- ehk kirjavahetajaliikmed.

## Tegevliikmed
Sotsieteedi liikmeskonnas moodustasid kõige olulisema osa tegevliikmed (saksa keeles *ordentliche Mitglieder*). Aastatel 1792−1918 valiti täisliikmeteks 115 isikut (kaheksa neist valiti tegevliikmeks kahel korral), kellest 24 valiti sotsieteedi Riia perioodil (1792−1813) ja ülejäänud Tartu perioodil (a-st 1813). Vastavalt sotsieteedi asutaja Peter Heinrich Blanckenhageni (1723−1794) nägemusele kuulusid nad kõik peale ühe erandi Liivimaa rüütelkonna matriklisse; ainult 1862. aastal liikmeks valitud Wassili von Zuckerbecker (1807−1869) ei olnud immatrikuleeritud aadlik. Liikmete hulgas oli alati mõni Blanckenhageni suguvõsa esindaja; kui ta oli sotsieteedi asutaja otsene järeltulija, siis vabastati ta liikmemaksust. Blanckenhagen soovis, et korraga oleks seltsil 13 tegevliiget, kelle hulgast valiti president (valiti ametisse igal aastal uuesti), viitsepresident ja varahoidja (eluaegne amet); alaline sekretär ei pidanud olema tegevliige ega immatrikuleeritud aadlik. Tegevliikmed said seltsi liikmeteks koopteerimise teel. Nad maksid liikmemaksu, mis tuli õiendada poolaasta jooksul ja mille suurus ei olnud põhikirjas kindlaks määratud.

### Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmed 1792−1918
#### Riia periood 1792−1813

## Auliikmed
Auliikmed (*Ehrenmitglieder*) moodustasid kõige suurema osa liikmeskonnast. Aastatel 1796−1915 valiti kokku 316 isikut. Märkimisväärse osa neist olid tulevased või endised tegevliikmed. Erinevalt tegevliikmetest ei pidanud auliikmed kuuluma Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Seetõttu oli selle grupi koosseis tunduvalt mitmekesisem: auliikmeteks said teiste rüütelkondade esindajad, teadlased (kohalikud ja välismaalased), literaadid, raeliikmed, vaimulikud jt. Põhikirjas oli sätestatud, et auliikmeteks valiti alati Liivimaa kindralkuberner ja Liivimaa tsiviilkuberner.

## Korrespondent- ehk kirjavahetajaliikmed
Korrespondent- ehk kirjavahetajaliikmeid (*correspondirenden Mitglieder*) oli kõige vähem. Kokku valiti neid saja aasta jooksul vaid 13. Nende valimine ei olnud järjepidev. Ligi pooled korrespondentliikmed olid vaimulikud, ülejäänud mõisnikud. Kõige tuntum neist oli teenekas põllumees Sangaste mõisnik krahv Friedrich Georg Magnus von Berg (1845−1938), keda kunagi sotsieteedi täisliikmeks ei valitudki.

## Vaata ka
*Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet

## Viited

## Kirjandus
*Uustalu, Märt. *Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmetest 1792-1918.* – Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XLI. Teadusinnovatsiooni tee praktikasse. Tartu: 2013. Lk 67-92 http://ojs.utlib.ee/index.php/TYAK/article/view/1176/1137.
Kultuuri Tegu

**Kultuuri Tegu** on auhind, mida annab välja Eesti Kultuuri Koda.

Auhinda antakse välja alates 2014. aastast.

## Laureaadid
*2014 – Annely Köster koolinoorte kaasaegse kunsti triennaali "Eksperimenta!" korraldamise eest
*2015 – metsakõlakojad Ruup
*2016 – ETV kultuurisaade "Plekktrumm"
*2017 – loomeinimeste avalik ühispöördumine "222 kiri" (palve mitte ratifitseerida Rail Balticu lepingut)
*2018 – arhitektuuribüroo KUU Kunstiakadeemia uue hoone eest

## Viited
Heinrich von Bock

**Heinrich August von Bock** (27. märts (ukj 8. aprill) 1771 Loodi − 21. märts (ukj 2. aprill) 1863 Loodi) oli Liivimaa maanõunik ja põllumees.

## Elulugu
Ta sündis Lahmuse Bockide Loodi ja Vardi mõisniku Berend Ludwig von Bocki (1738–1815) ja tema abikaasa Helene Juliane Zoege von Manteuffeli (1738−1801) noorema lapsena. Õppis esmalt Valgas Heitmanni õppeasutuses ja seejärel sai koduhariduse. Astus Venemaa sõjaväeteenistusse. 1786. aastal teenis allohvitserina Semjonovski kaardiväepolgus. Läks erru 1790. aastal kapteni auastmes. 

Edaspidi oli Heinrich von Bock tegev rüütelkonna ametites. 1792. aastal sai ta Pärnu kreisikohtu assessoriks, hiljem oli maakohtu assessor. 1802−1827 oli ta Pärnu kreisisaadik, 1817–1820 Pärnu maakohtunik.  Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liige 1813. aastast. Seejärel valiti Liivimaa maanõunikuks, kellena oli ametis 1847. aastani. Ta oli ka Pärnu-Viljandi ülemkirikueestseisja..

1818. aastal võeti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse.

## Seltsitegevus
1811. aastal valiti ta Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Õpetatud Eesti Seltsi auliige aastast 1859.

## Teoseid
**Einige Worte zu den Gedanken des ehemaligen Oberdirektor der Livländischen Kredit-Bank, Peter Reinhold v. Sivers, einen fixirten Kurs der Banknoten betreffend*. Dorpat: Grenzius, 1812.
**Etwas über Land-Magazine überhaupt und die Liefländischen insbesondere*. Pernau: Marquardt, 1813.
**Einige Bemerkungen veranlasst durch zwei aufgestellte Preis-Fragen der Kaiserlichen freien ökonomischen Gesellschaft in St. Petersburg*. Dorpat: Schünmann, 1814.

## Vaata ka
*Loodi mõis
*Liivimaa Üldkasulik ja Ökonoomiline Sotsieteet

## Viited

## Kirjandus
*
Munitsipaalrajoon

Venemaal on **munitsipaalrajoon** (vene keeles *муниципальный район*) munitsipaalmoodustise liike. Aastatel 2003–2006 moodustati Venemaa munitsipaalreformi käigus munitsipaalrajoonid praktiliselt kõigis Venemaa regioonides. Enamik neist kattub territooriumilthaldusrajooniga. Munitsipaalrajoonid võivad hõlmata mitu linna- ja külaasundust. 

Venemaa keskalluvusega linnade Moskva ja Peterburi rajoonides moodustatud omavalitsusüksusi nimetatakse **munitsipaalringkondadeks** (vene keeles *муниципальный округ*). Munitsipaalringkonnad on moodustatud ka kolmandas Venemaa keskalluvusega linnas – Venemaa Föderatsiooni poolt õigusvastaselt okupeeritud ja annekteeritud Ukraina territooriumil asuvas Sevastopolis.

## Viited
Jõulumäe Tervisespordikeskus

Jõulumäe Tervisespordikeskus on spordile ja aktiivsele puhkamisele suunatud tervisespordikeskus Pärnu maakonnas, Häädemeeste vallas, Leina külas. Keskus asub kaunite männimetsade keskel ning on tuntud kui üks Eesti suurimaid ja mitmekesisemaid tervisespordikeskusi.

## Ajalugu
Jõulumäe Tervisespordikeskuse lugu sai alguse Enn Tasalaini hullumeelsest ideest rajada keset kaunist loodust paik spordihingega inimestele. Tolleaegse 4. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja ja Pärnu Kalevi suusatreeneril Ennul oli soov lastega spordilaagrisse minna ning neid suusatamises arendada. 

Koos spordimees Mihkel Leppikuga asuti otsima Pärnumaal sobivat paika, kuhu rajada noortele suusakeskus. Esialgne asukoht, Kanamardi maja, jäi aga peagi väikseks ning lähedusest leiti sobiv koht – Jõulu talu, mille taga oli suur Jõulu mägi. Abikäe talu ostmiseks ulatas Helmuth Sinisaar, toonane Pärnu EPT juht, kes leidis vajalikud vahendid talu ostmiseks. 

Kuna Pärnu EPT palgal olid mitmed tolleaegsed parimad laskesuusatajad, loodi koostööna tugev alus tulevasele spordikeskusele. Selle loomiseks moodustati osanike nõukogu, kuhu kuulusid Pärnu KEK, EPT, Pimedate Ühing, Lenini-nimeline kolhoos, Tootmiskoondis VIKERO ja Spordiselts Jõud. Just nende organisatsioonide ühisel koostööl ja toetusel sai alguse Jõulumäe. 

Aastate jooksul on Jõulumäe Tervisespordikeskus kandnud mitmeid nimesid. Esialgu, aastatel 1976–1991, tunti keskust nime all Võiste rahvaspordibaas. Nime valikul lähtuti lähimast asulast, kuna keskuse asukoht jäi küll Leina küla piiridesse, kuid „Leina“ nime ei peetud sobivaks. 

Keskuse hing ja arendaja Enn Tasalain meenutab: 

„Oleme Jõulu talus, meil on Jõulu mägi, aga tol ajal olid jõulud veel tabu ja nime kasutamine ei läinud läbi. Kord proovisime kuulutada, et suusavõistlus toimub Jõulu mägedes, aga osa rahvast tuli Jõulu talu juurde, teine osa Rannametsa – nii et see nimi ei sobinud.“ 

Nii jäigi keskuse esimeseks nimeks Võiste rahvaspordibaas, mis püsis ligi 15 aastat. 

1991. aastal loodi Pärnu maakonna tervisespordiklubi Jõulumäe, mis ühendati varasema baasi koosseisu. 1992. aasta veebruaris hääbus senine klubi ning keskus sai nimeks Pärnumaa tervisekeskus Jõulumäe. Neljandaks nimeks kujunes Jõulumäe tervisekeskus, kuni aastal 2008 loodi Kultuuriministeeriumi sihtasutus ning arenes välja praegune nimi – Jõulumäe Tervisespordikeskus SA. 

## Tegevused ja võimalused
Keskus pakub aastaringselt laia valikut sportimis- ja liikumisvõimalusi. Jõulumäe on sobiv sihtkoht nii harrastajatele kui ka tippsportlastele, olles populaarne treeninglaagrite, spordivõistluste, seminaride ja aktiivsete puhkuselaagrite korraldamise paik. Külastajatele on tagatud erinevad majutusvõimalused ning toitlustus looduse keskel. 

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Tallinna Perekeskus

**Tallinna Perekeskus** on Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti hallatav asutus, mis asub aadressil Asula tänav 11. Asutus pakub lastega peredele psühholoogilist nõustamist, samuti osutab mitmeid toetavaid sotsiaalteenuseid. Asutuse juhataja on Kannike Suurhans.

## Viited

## Välislingid
*Perekeskuse koduleht
Eesti-Hiina suhted

**Eesti-Hiina suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Hiina Rahvavabariigi vahel. 

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 11. septembril 1991.

Aastast 2012 tegutseb Hiina Suursaatkond Tallinnas. Peale suursaatkonna tegutseb Eestis ka Hiinat esindav majandus- ja kaubandusesindus ning kaitseatašee büroo.

2010–2016 tegutses Eesti Peakonsulaat Šanghais. Hiinas tegutseb Eesti Suursaatkond Pekingis.

## Kirjandus

* Rohtmets, P., Kuuskmäe, T., Pappel, Urmas. Eesti ja Hiina suhete sünd. Eesti Akadeemiline Orientaalselts 2018

## Vaata ka
*Eesti-Hiina Kaubanduskoda 
*Hiina eestlased

## Viited
SA Kutsekoda

**Sihtasutus Kutsekoda** on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olev sihtasutus.  Põhikirja järgi on sihtasutuse eesmärk "ühtse ja korrastatud kutsesüsteemi loomisele ja arendamisele kaasaaitamine; Eesti töötajate kvalifikatsiooni võrreldavuse ja teiste riikide poolt tunnustamise saavutamiseks eelduste loomine".

Sihtasutuse peakontor asub Tallinnas aadressil Mustamäe tee 16.

Kutsekoja asutasid augustis 2001 Eesti Kaubandus-Tööstuskoda, Eesti Tööandjate Keskliit, Sotsiaalministeerium, Teenistujate Ametiliitude Organisatsioon ja Eesti Ametiühingute Keskliit.

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse Kutsekoda koduleht
Lõuna-Eesti Turism

**Lõuna-Eesti Turism** on Eesti sihtasutus, mis edendab Lõuna-Eestis ühtset ja koordineeritud tegevust turismi valdkonnas. Sihtasutuse peakontor asub Tartus aadressil Vaksali tänav 17a.

Sihtasutuse loomiseks sõlmiti leping 11. septembril 1997. Lepingule kirjutasid alla Tartu, Põlva, Valga, Viljandi, Võru ja Jõgeva maavanem. Sihtasutus ise asutati 28. jaanuaril 1998.

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Eesti Vanglatööstus

**AS Eesti Vanglatööstus** on Eesti aktsiaselts, mis asutati 2001 vanglate tootmisüksuste baasil.

Ettevõtte haldusüksus asub Jõhvis ja tootmisüksused Tallinna, Viru ja Tartu vanglas.

Ettevõttes toodetakse muu hulgas mööblit, ahjusid (kaubamärgi all Stoveman), metallkonstruktsioone. Viru Vangla tootmisüksuses on ka pesumaja. 2022 teeniti 3,9 miljonit eurot müügitulu, millest ligi 1,9 miljonit teenis ettevõte ahjude ja ahjupõletite müügilt.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Metrosert

**AS Metrosert** on Eesti aktsiaselts, mis on ühtlasi Eesti metroloogia keskasutus. Ettevõte asub Tallinnas aadressil Teaduspargi tänav 8. Ettevõtte tegevusalade seas on mõõteetalonide arendamine ja säilitamine, mõõtevahendite taatlemine ja kalibreerimine, toodete ja juhtimissüsteemide vastavushindamine, väärismetalltoodete proovi määramine ja toodete märgistamine.

Metrosert on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ja Eesti Kvaliteediühingu liige ning Eesti Töötukassa koostööpartner. Ettevõte osaleb Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskuse tehnilistes komiteedes ning annab panuse Eesti ja rahvusvahelise standardimistegevusse. Metrosert on Euroopa metroloogiauuringute ja innovatsiooniprogrammi EMPIR asutajaliige ning esindab Eestit Euroopa metroloogiainstituutide assotsiatsioonis EURAMET.

Ettevõtte allüksuste seas on Eesti Proovikoda.

## Ajalugu

Ettevõte on 1. juulil 1919 asutatud Kaalude ja Mõõtude Koja järeltulija. 

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Vireen

**AS Vireen** (varasema nimega Loomsete Jäätmete Käitlemise AS) on Eesti aktsiaselts, mis peaasjalikult tegeleb loomsete kõrvalsaaduste kokkuveo ja kahjutustamisega. Ettevõte asutati 5. juunil 2001 ja selle tehas avati 1. jaanuaril 2005. Ettevõte tegutseb Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi haldusalas. Ettevõtte peakontor asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Ebavere külas.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Ida-Virumaa Omavalitsuste Liit

**Ida-Virumaa Omavalitsuste Liit** on organisatsioon, mis ühendab Ida-Viru maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.

Liidus on moodustatud neli ajalooliselt väljakujunenud koostööregiooni:
#Keskregioon (Jõhvi, Kohtla-Nõmme, Kohtla, Mäetaguse ja Toila vald ning Kohtla-Järve linn)
#Lõunaregioon (Alajõe, Avinurme, Illuka, Iisaku, Lohusuu ja Tudulinna vald)
#Idaregioon (Narva-Jõesuu, Narva ja Sillamäe linn ning Vaivara vald)
#Kiviõli regioon (Kiviõli linn, Aseri, Sonda ja Lüganuse vald).

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Järvamaa Omavalitsuste Liit

**Järvamaa Omavalitsuste Liit** on organisatsioon, mis ühendab Järva maakonna omavalitsusi. 

Liit esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.

Liit asutati 22. märtsil 1995. Liitu kuulub 16 omavalitsust.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Läänemaa Omavalitsuste Liit

**Läänemaa Omavalitsuste Liit** on organisatsioon, mis ühendab Lääne maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.

Liidu esimees on Deiw Rahumägi ja liidu tegevjuht on Hele Leek-Ambur.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Põlvamaa Omavalitsuste Liit

**Põlvamaa Omavalitsuste Liit** on organisatsioon, mis ühendab Põlva maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.

Liit asutati 23. veebruaril 1994.

Liidu esimees on Kaido Kõiv ja tegevdirektor on Eve Neemsalu.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Beautiful Tragedy

**"Beautiful Tragedy"** on Ameerika Ühendriikide *[[Heavy metal|metal]]*-ansambli In This Moment debüütstuudioalbum. 

Seda plaati reklaamis bänd Sirius Satellite Radiole kuuluva Hard Attack raadiojaama kaudu, kus nad andsid intervjuu ning esitasid mõne albumilt pärit laulu. See aitas bändi avalikumale ''heavy metal''<nowiki/>'i maastikule. Bändi põhiliselt raske heli on võimaldanud lauludel nagu esimene singel "Prayers" ja "Daddy Falling Angel" sagedast mängimist rokkmuusika raadios Hard Attack. Ka singlit "Beautiful Tragedy" on raskemuusika raadios Octane mängitud olenemata, et see koosneb rohkem puhastest meloodilistest vokaalidest, mitte *scream*'ist.
Juhtmotiiv

**Juhtmotiiv** (saksa keeles *Leitmotiv*) on muusikas korduv kujund, mida programmilises muusikas, lavamuusikas või filmimuusikas kasutatakse mõne tegelase, tegevuspaiga, nähtuse või idee muusikaliseks kirjeldamiseks. 

Juhtmotiivide kasutamine on iseloomulik näiteks Richard Wagneri ooperitele.
Šepetivka

**Šepetivka** (ukraina keeles Шепетівка, vene keeles Шепетовка *Šepetovka*, poola keeles *Szepetówka*) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis.

Šepetivka on tähtis raudteesõlm.

Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud 1594. aastal. Magdeburgi linnaõigused sai 16. sajandi lõpul.

Teise Poola jagamise tagajärjel läks Šepetivka 1793. aastal Venemaa Keisririigi võimu alla.

Aastatel 1915–1919 elas Šepetivkas kirjanik Nikolai Ostrovski.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šepetivka elanikest ukrainlasi 90,7%, venelasi 5,8%, poolakaid 2,0%, valgevenelasi 0,3% ja juute 0,3%.

## Viited
Hiiumaa Omavalitsuste Liit

**Hiiumaa Omavalitsuste Liit** on organisatsioon, mis ühendab Hiiu maakonna omavalitsusi. Liit esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides. Liitu kuuluvad     Emmaste, Hiiu, Käina ja Pühalepa vald.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Juhuslikkus

**Juhuslikkus** on sündmuse kordumise mustri ja ennustatavuse puudumine. Juhuslikus sündmuste, sümbolite, sammude jne järgnevuses ei ole korda ning need ei järgi äratuntavat mustrit ega reeglit.

Üksikute juhuslike sündmuste toimumine ei ole ennustatav, kuid eri tüüpi sündmuste sagedus piisavalt suure sündmuste järgnevuse puhul võib olla ennustatav. Näiteks ei ole kahe täringu viskel ühegi üksikviske tulemus ennustatav, kuid on teada, et kahe täringu punktide summaks tuleb 7 kaks korda sagedamini kui 4.

## Vaata ka
*Suvalisus
Bušõnka

**Bušõnka** (ukraina keeles Бушинка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 362.
Guta-Movtšanska

**Guta-Movtšanska** (ukraina keeles Гута-Мовчанська) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 108. Pindala on 0,61 km².
Klõmivštšõna

**Klõmivštšõna** (ukraina keeles Климівщина) on küla Ukrainas Lvivi oblastis Sambiri rajoonis. Elanike arv on 4. Pindala on 0,04 km².