open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Njuša

**Anna Vladimirovna Šurotškina** (vene keeles Анна Владимировна Шурочкина; sündinud 15. augustil 1990 Moskvas), esinejanimega **Njuša** (Нюша), on vene laulja.

Välja on antud kaks Njuša albumit: 2010. aastal ilmus "Выбирать чудо" ('valida ime') ja 2013. aastal "Объединение" ('ühinemine').

Njušat loetakse üheks Venemaa edukamaks lauljaks. Viimase viie aasta jooksul (2015. aasta alguse seisuga) on ta loonud kaheksa Venemaa singliedetabelis Tophit.ru kõrgeimale kohale jõudnud laulu ("Не перебивай", "Выбирать чудо", "Больно", "Выше", "Воспоминание", "Наедине", "Только", "Цунами").

Njuša on esinenud ka Eestis. Ta oli 2015. aasta Õllesummeri üks peaesinejaid.

## Isiklikku

2017. aastal teatas Njuša kihlumisest Igor Sivoviga. 6. novembril 2018 sündis neil tütar. Varem oli ta suhetes kuulsa vene-eesti räppari Jegor Kreediga.

## Välislingid
*Nyusha.ru, ametlik koduleht
Vera Galuška

**Vera Galuška** on
*võrkpallur **[[Vera Dujunova]]** sünninimi;
*laulja **[[Vera Brežneva]]** kodanikunime venepärane kuju
Thiene lennujaam

**Thiene lennujaam** on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Vicenza provintsis, mõne kilomeetri kaugusel Thiene keskusest lõunakagus, 15 km kaugusel Vicenza keskusest põhjakagus.

## Viited
Mürmekoloogia

**Mürmekoloogia** on bioloogia haru, mis tegeleb sipelgate uurimisega.

Eestis on mürmekoloogiaga tegelenud Vambola Maavara, Ants-Johannes Martin.

Välismaa mürmekolooge: Auguste Forel, Erich Wasmann, William Morton Wheeler, Edward O. Wilson.

## Vaata ka
*entomoloogia
Vaksiklased

**Vaksiklased** (*Geometridae*) on liblikate sugukond. 

Vaksiklaste eestikeelne nimetus tuleneb sellest, et nende röövikud liiguvad vaksates. 

Röövikud võivad moodustada niiti, mille otsas puulehtedelt end alla lasta ja seejärel seda niiti pidi üles ronida.

See on suur sugukond – kokku umbes 26 000 liiki 2000 perekonnas. Neist elab Eestis umbes 300 liiki.

## Klassifikatsioon
Vaksiklaste sugukonna süstemaatika pole päris selge. Praegu liigitatakse sugukonda järgmised liblikate alamsugukonnad:
* *[[Alsophilinae]]* (vaidluse all)
* *[[Archiearinae]]*
* *[[Desmobathrinae]]* (vaidluse all)
* *[[Ennominae]]*
* *[[Geometrinae]]*
* *[[Hydriomena]]* (välja surnud)
* *[[Larentiinae]]* – kirivaksiklased
* *[[Oenochrominae]]*
* *[[Sterrhinae]]*.

## Eestis elavate liikidega perekondi

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*
*Sissekanne Fauna Europaeas
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne Tree of Life'is
*Sissekanne saidil Wikispecies

;Meedias
* Katre Tatrik: "Eestlased avastavad vihmametsas liblikaid" ERR Novaator, 9. jaanuar 2015

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Geometridae]] seisuga 06.02.2014.*
Ferrara San Luca lennujaam

**Ferrara San Luca lennujaam** on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Ferrara provintsis, 2 kilomeetri kaugusel Ferrara keskusest lõunas. Lennujaamale on antud Michele Allasia nimi.

## Viited
Kosma Laredei

**Kosma Laredei** (9. veebruar 1880 Tuhalaane vald, Paistu kihelkond – 25. mai 1954 Tallinn) oli eesti õigeusu vaimulik.

Laredei sündis Tuhalaane vallas koolmeistri peres ning õppis Tuhalaane õigeusu koolis. 

Ta sooritas vaimuliku kutseeksami 1908. aastal ning pühitseti preestriks 1916. aastal. Aastatel 1916–1941 töötas Hiiumaal ja 1947–1953 Mulgimaal õigeusu preestrina. 

Ta on maetud Tallinna Liiva kalmistule.

## Isiklikku
Tema vend Peeter oli samuti õigeusu vaimulik, aga ka koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.

## Välislingid
*Andrei Sõtšov. Eesti õigeusu piiskopkonna halduskorraldus ja vaimulikkond aastail 1945-1953. Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna kirikuloo õppetoolis. Tartu 2004
*Kosma Laredei haua asukoht Liiva kalmistul
Aguscello Prati Vecchi lennujaam

**Aguscello Prati Vecchi lennujaam** ('Aguscello vanade niitude lennujaam') on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Ferrara provintsis, mõne kilomeetri kaugusel Ferrara keskusest kagus, Aguscello fraktsiooni territooriumil.

## Viited
Caserta Grazzanise lennujaam

**Caserta Grazzanise lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis, 5 km kaugusel Grazzanise keskusest lõunas, 20 km kaugusel Caserta keskusest läänes. Lennujaamale on antud kolonelleitnant Carlo Romagnoli nimi.

## Viited

## Välislingid
* 9° Stormo
* 9° Stormo
Calcinate del Pesce lennujaam

** Calcinate del Pesce lennujaam** on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis, Varese järve põhjakaldal, mõne kilomeetri kaugusel Varese keskusest lääneedelas. Lennujaamale on antud Paolo Contri nimi. Lennuväljal tegeldakse peamiselt purilennundusega.

## Viited
Radivka

**Radivka** (ukraina keeles Радівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 847. Pindala on 1,78 km².
Bukatõnka

**Bukatõnka** (ukraina keeles Букатинка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 440. Pindala on 2,157 km².
Vera Dujunova

**Vera Illarionovna Dujunova** (vene keeles Ве́ра Илларио́новна Дуюно́ва, aastani 1969 **Galuška** (Галу́шка); 11. aprill 1945 Krasnodar – 2. märts 2012 Taškent) oli Nõukogude Liidu võrkpallur.

1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos ja 1972. aastal Münchenis võitis ta NSV Liidu koondise koosseisus kuldmedali. 1970 tuli maailmameistriks ja 1974 võitis MM-hõbeda, 1973 võitis maailma karika.
Foligno lennujaam

**[[Foligno]] lennujaam**, tuntud ka kui **Foligno Spoleto lennujaaam**, **Foligno [[Sant'Eraclio]] lennujaam** ja **Foligno Sterpete lennujaam**, on lennujaam Itaalias Umbria maakonnas Perugia provintsis, 2 km kaugusel Foligno keskusest lõunakagus, Sant'Eraclio fraktsiooni territooriumil. Lennujaamale on antud Giorgio Franceschi nimi.

## Viited

## Kirjandus
*Lanfranco Cesari, "*Aeronautica Umbra S.A. - Una fabbrica una storia*", Pro Foligno, Foligno, 2004
*Lanfranco Cesari, "*L'Aeroporto di Foligno - Un aeroporto una storia*", Foligno, 2011
*Lanfranco Cesari, "'28 settembre 2011: cento anni di volo''" http://www.gazzettadifoligno.it/wordpress/?p=2832

## Välislingid
*Rassegna stampa riguardante l'aeroporto di Foligno
*Aeroclub Foligno
*Gruppo Aeromodellistico Foligno
Männivaksik

**Männivaksik** (*Bupalus piniaria*) on männivaksiku perekonda kuuluv liblikaliik. 

## Klassifikatsioon
Männivaksiku alamliikide süstemaatika pole päris selge, tunnistatakse kolme (või viit) alamliiki:
* *[[Bupalus piniaria bernieri]]* de Lajonquiere, 1958
* *[[Bupalus piniaria espagnolus]]* Eitschberger & Steiniger, 1975
* *[[Bupalus piniaria piniaria]]* (Linnaeus, 1758)
* *Bupalus piniaria flavescens* White, 1876 (harilikult kuulub alamliiki *piniaria*)
* *Bupalus piniaria mughusaria* Gumppenberg, 1887 (harilikult kuulub alamliiki *piniaria*)

(MHNT) Bupalus piniaria - Kosov Slovaquie - Male dorsal.jpg|*Bupalus piniaria* ♂ 
(MHNT) Bupalus piniaria - Kosov Slovaquie - Male ventral.jpg| ♂ △
(MHNT) Bupalus piniaria - Kosov Slovaquie - Female dorsal.jpg|*Bupalus piniaria*♀  
(MHNT) Bupalus piniaria - Kosov Slovaquie - Female ventral.jpg| ♀ △


(MHNT) Bupalus piniaria flavescens - Kosov Slovaquie - Male dorsal.jpg| *Bupalus piniaria flavescens* ♂  
(MHNT) Bupalus piniaria flavescens - Kosov Slovaquie - Male ventral.jpg| *Bupalus piniaria flavescens* ♂  △


## Kirjeldus
Munemine männiokstele toimub juunis ja umbes 3 nädala pärast kooruvad munadest röövikud. Männivaksikute täiskasvanud röövik liigub "vaksates" ja on heleroheline, valgete pikitriipudega. Talvituvad nad nukkudena metsakõdus. 

## Okkakahjurina
Männivaksikute masspaljunemise aastail toituvad nad massiliselt männi (sh harilik mänd, must mänd jt) okastest. Röövikute korduvate söömakahjustuste tagajärjel võib peremeespuu sedavõrd nõrgestatud saada, et muutub vastuvõtlikuks tüvekahjuritele, nagu latipihklane ja säsiüraskid.

## Viited

## Välislingid
* 

*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s
*Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Bordered White]] seisuga 06.02.2014.*
Andres Laur

**Andres Laur** (enne eestistamist **Aleksei Laur**; 23. aprill 1909 Ikla – 3. aprill 1973 Toronto) oli eesti ettevõtja ja kirjastaja, kirjastuse Orto omanik.

Ta õppis Eesti Ühistegevuskoolis, viibis õppereisidel Soomes ja Rootsis. Aastast 1935 töötas ta Tallinnas ühistu Tarbija ärijuhina. Saksa okupatsiooni ajal pani ta Tallinnas käima kohvitööstuse Esto.

Aastal 1943 pages ta Soome, asutas aastal 1944 Helsingis kirjastuse Orto ning andis seal välja Karl Ristikivi teose "Tuli ja raud" ja Valev Uibopuu teose "Võõras kodu". Aastal 1944 läks ta Rootsi, jätkates kirjastajategevust Vadstenas ning aastatel 1948–1951 Göteborgis, kirjastades saksa ja rootsi põgenikelaagritesse praktilise väärtusega raamatuid, nagu "Kukeaabits", "Laulik" ja keeleõpikud. Aastal 1947 avaldas ta Eerik Haameri illustratsioonidega "Kalevipoja".

Aastal 1951 siirdus ta Rootsist Kanadasse, kus registreeris taas kirjastuse Orto, olles selle ainuomanik. Lisaks asutas ta aastal 1952 ajalehe Vaba Eestlane, samuti andis ta välja ajakirja Kodukolle.

## Kirjandus
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

## Välislingid
* http://keeljakirjandus.eki.ee/750-751.pdf
Lissovodõ

**Lissovodõ** (ukraina keeles Лісоводи) on küla Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis Gorodoki rajoonis. Elanike arv on 1462. Pindala on 4,325 km².
Kreminna (küla)

**Kreminna** (ukraina keeles Кремінна) on küla Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis Gorodoki rajoonis. Elanike arv on 687. Pindala on 2,44 km².
Vanaküla Sanksaare ristimets

**Vanaküla Sanksaare ristimets** on ristimets Võrumaal Põlva kihelkonna Vanakülas. 

## Välislingid

* Vanaküla Sanksaare ristimets Hiite Maja SA andmekogus.
Ala ohvrikivi

**Ala ohvrikivi** on ohvrikivi Viljandimaal Helme kihelkonna Ala külas. 

## Välislingid
* Ala ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Rosma Moorimäe ristipuud

**Rosma Moorimäe ristipuud** on ristipuud Võrumaal Põlva kihelkonna Rosma külas. 

## Välislingid

* Rosma Moorimäe ristipuud Hiite Maja SA andmekogus.
Kiuma ristipuud

**Kiuma ristipuud** on ristipuud Võrumaal Põlva kihelkonna Kiuma külas. 

## Välislingid
* Kiuma ristipuud I Hiite Maja SA andmekogus. 
* Kiuma ristipuud II Hiite Maja SA andmekogus.
Puuri ristikuusk

**Puuri ristikuusk** on ristipuu Võrumaal Põlva kihelkonna Puuri külas. 

## Välislingid

* Puuri ristikuusk Hiite Maja SA andmekogus.
Männivaksik (perekond)

**Männivaksik** (*Bupalus*) on vaksiklaste sugukonda kuuluv liblikaperekond. 

Eestis elab üks selle perekonna liik – männivaksik (*Bupalus piniaria*).

## Klassifikatsioon
Männivaksikute perekonda klassifitseeritakse järgmised liblikaliigid:

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Catalogue of Life'is
*
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud rootsikeelset artiklit [[:sv:Bupalus]] seisuga 06.02.2014.*
Piacenza San Damiano lennujaam

**Piacenza San Damiano lennujaam** on sõjaväelennuväli Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Piacenza provintsis, 15 km kaugusel Piacenza keskusest lõunas, San Giorgio Piacentino omavalitsusüksuse San Damiano fraktsioonis. Lennujaamale on antud Gaetano Mazza nimi.

## Viited
Lindsi saarik

**Lindsi saarik** on püha puudesalu Viljandimaal Helme kihelkonna Jeti külas. 

## Välislingid
* Lindsi saarik Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kodru raba

**Kodru raba** on raba Järva maakonnas Järva vallas Vetepere külas ning kuulub Epu-Kakerdi soostiku suursoostikku. 

Kodru raba turbalasundi paksus on kuni 8,5 m. Raba keskel asub 1,7 hektari suurune ebakorrapärase kujuga Vibujärv. Maalilist raba ümbritsevad paljud salumetsailmelised soosaared. Muistsetel aegadel ajutise pelgupaigana kasutatud soosaari katab enamasti mets. Kodru rabast lõunasse jäävad mitmed saluilmelised soosaared. 

Raba jääb Aegviidu-Kõrvemaa puhkealale. Läbi Kodru raba kulgeb 5 km pikkune Kodru raba matkarada ehk Tammsaare-Järva-Madise loodusrada.

## Viited

## Välislingid

* "Üle Kakerdaja raba" Eesti Loodus, 2010/4
Legnago lennujaam

**Legnago lennujaam** on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Verona provintsis, mõne kilomeetri kaugusel Legnago keskusest lõunaedelas, Rosta asulas. Lennujaamale on antud Carlo Marchetto ja Francesco Marcati nimi.


Legnago airport strip.jpg|Lennurada
Legnago Airport Monument.jpg|Carlo Marchetto ja Francesco Marcati mälestussammas


## Viited

## Välislingid
Kirbu ohvrikivi

**Kirbu ohvrikivi** on ohvrikivi Valga maakonnas Valga vallas Kirbu külas (endisel Võrumaal Karula kihelkonnas).

## Välislingid
* 
* Kirbu ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus.
Villemisilla mägi

**Villemisilla mägi** (ka *Jaani kiriku ase*) on looduslik pühapaik Tartumaal Sangaste kihelkonna Põru külas. 

## Välislingid
* Põru Villemisilla mägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kolli Nuudaläte

**Kolli Nuudaläte** on ohvriallikas Valgamaal Kolli külas. 
 
## Välislingid
* Kolli Nuudaläte Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Porgandi ristipuud

**Porgandi ristipuud** on ristipuud Võrumaal Põlva kihelkonna Eoste külas. 

## Välislingid
* Eoste Porgandi ristipuud Hiite Maja SA andmekogus.
Kurevere Kihu ohvrikivi

**Kurevere Kihu ohvrikivi** (ka *Kihu kivi*) on ohvrikivi Tartumaal Sangaste kihelkonna Kurevere külas. 

## Vaata ka
*Kurevere ohvrikivid (Kihelkonna vallas Kurevere külas)

## Välislingid
* Kurevere Kihu ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Tsirgumäe ohvrimänd

**Tsirgumäe ohvrimänd** oli pühapuu Vana-Võrumaal Hargla kihelkonna Tsirgumäe külas.

## Välislingid
* Tsirgumäe ohvrimänd Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Laanemetsa ohvrikivi

**Laanemetsa ohvrikivi** on ohvrikivi Võrumaal Hargla kihelkonna Laanemetsa külas. 

## Välislingid
* Laanemetsa ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Pringi ohvrimägi

**Pringi ohvrimägi** on looduslik pühapaik Tartumaal Sangaste kihelkonna Pringi külas. 

Mäel asusid pühaks peetud tammed ja asub ohvrikivi.

## Välislingid
* Pringi ohvrimägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Saukse hiiesalu

**Saukse hiiesalu** on püha puudesalu Virumaal Kadrina kihelkonna Saukse külas. 

## Välislingid
* Saukse hiiesalu Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Mähkurlased

**Mähkurlased** (*Tortricidae*) on liblikaliste seltsi kuuluv sugukond. 

Sugukonda kuulub umbes 5000 liiki, neist elab Euroopas umbes 1000.

Suure monograafia mähkurlastest on kirjutanud Tartu Ülikooli zooloog Julius Kennel. Selles on ka Kenneli enda tehtud värvijoonised 970 liigi kohta.

## Klassifikatsioon
Mähkurlaste sugukonda liigitatakse järgmised alamsugukonnad:
* *[[Chlidanotinae]]*
* *[[Olethreutinae]]*
* *[[Tortricinae]]*. 

## Eesti liikidega perekondi
**[[Retinia]]*
**[[Rhyacionia]]*

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*
*Sissekanne Fauna Europaeas
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne Tree of Life Web'is
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Tortricidae]] seisuga 06.02.2014.*
Mõigu kalmistu

**Mõigu kalmistu** on mahajäetud kalmistu Tallinnas Kesklinna linnaosas Mõigu asumis. Ajalooliselt jäi kalmistu Jüri kihelkonda. Ala liideti Tallinnaga 1945. aastal.

Mõigu kalmistu rajati Ülemiste järve äärsele Pühamäele 1774. aastal pärast seda, kui Venemaa keisririigis keelati kirikutesse ja elamute lähedusse matmine. Kalmistule andis krundi Tallinna Toomkoguduse lauamõis Mõigu mõis ja sinna maeti Tallinna Toompea saksa koguduse liikmeid. Kalmistu pindala oli 2,1 hektarit.

1951. aastal kalmistu likvideeriti nõukogude võimuorganite poolt, kuid erinevalt teistest Tallinnas likvideeritud kalmistutest (Kopli kalmistu) jäi kalmistu füüsiliselt alles.

## Mõigu kalmistule maetuid
*Karl von Winkler, kunstnik
*Alexander Philipp von Saltza, poliitik

## Viited

## Välislingid
*
*Carl-Dag Lige ja Oliver Orro,  IGAVIKU PAIGAD KAASAEGSES LINNARUUMIS. Tallinna hüljatud kalmistud, lk 88–89. MUINSUSKAITSE 2 0 0 7. A A S T A R A A M A T. Väljaandjad: Muinsuskaitseamet, Tallinna Kultuuriväärtuste Amet, EKA Muinsuskaitse ja restaureerimise osakond. ISSN 1736-468X
Arkna Kuldallikas

**Arkna Kuldallikas** on ohvriallikas Virumaal Rakvere kihelkonna Arkna külas. 

## Välislingid

* Arkna Kuldallikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Soome 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Soome]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** 103 sportlasega ja 9 spordialaga.

Olümpiavõitjaks tuli murdmaasprindimeeskond koosseisus Iivo Niskanen ja Sami Jauhojärvi.

## Sportlased
### Mäesuusatamine

Osalesid Tanja Poutiainen, Marcus Sandell, Santeri Paloniemi ja Samu Torsti.

### Laskesuusatamine

### Vigursuusatamine

### Jäähoki

#### Mehed
Peatreener Erkka Westerlund avaldas 7. jaanuaril 2014 koondise koosseisu.

**Väravavahid:**

*31 Antti Niemi (San Jose Sharks, NHL)
*32 Kari Lehtonen (Dallas Stars, NHL)
*40 Tuukka Rask (Boston Bruins, NHL)

**Kaitsemängijad:**

*3 Olli Määttä (Pittsburgh Penguins, NHL)
*4 Ossi Väänänen (Jokerit, Helsingi)
*5 Lasse Kukkonen (Kärpät, Oulu)
*6 Sami Salo (Tampa Bay Lightning, NHL)
*18 Sami Lepistö (Avtomobilist Jekaterinburg, KHL)
*38 Juuso Hietanen (Torpedo Nizhni Novgorod, KHL)
*44 Kimmo Timonen (Philadelphia Flyers, NHL)
*45 Sami Vatanen (Anaheim Ducks, NHL)

**Ründajad:**

*8 Teemu Selänne (Anaheim Ducks, NHL)
*9 Mikko Koivu (Minnesota Wild, NHL)
*12 Olli Jokinen (Winnipeg Jets, NHL)
*15 Tuomo Ruutu (Carolina Hurricanes, NHL)
*16 Aleksander Barkov (Florida Panthers, NHL)
*21 Jori Lehterä (Sibir Novosibirsk, KHL)
*27 Petri Kontiola (Traktor Tsheljabinsk, KHL)
*28 Lauri Korpikoski (Phoenix Coyotes, NHL)
*36 Jussi Jokinen (Pittsburgh Penguins, NHL)
*41 Antti Pihlström (Salavat Julajev Ufa, KHL)
*50 Juhamatti Aaltonen (Kärpät, Oulu)
*51 Valtteri Filppula (Tampa Bay Lightning, NHL)
*64 Mikael Granlund (Minnesota Wild, NHL)
*71 Leo Komarov (Dynamo Moscow, KHL)

#### Naised

### Lumelauasõit

### Kiiruisutamine

Osalevad Pekka Koskela, Mika Poutala ja Tommi Pulli.

### Põhjamaade suusaalad

#### Murdmaasuusatamine
16. detsembril 2013 nimetati olümpiavõistkonda üheksa murdmaasuusatajat: naistest Anne Kyllönen, Krista Lähteenmäki, Kerttu Niskanen, Riitta-Liisa Roponen, Aino-Kaisa Saarinen ja Riikka Sarasoja-Lilja ning meestest Matti Heikkinen, Sami Jauhojärvi ja Martti Jylhä. Hiljem lisandusid võistkonda Mari Laukkanen, Mona-Lisa Malvalehto, Kaisa Mäkäräinen, Juho Mikkonen, Iivo Niskanen, Ville Nousiainen, Lari Lehtonen ja Anssi Pentsinen.

#### Suusahüpped

Janne Ahonen,	Anssi Koivuranta, Olli Muotka, Jarkko Määttä

#### Kahevõistlus
Toomas Tuulse

**Toomas Tuulse** (sündinud 21. märtsil 1946 Stockholmis) on eesti arhitekt, helilooja, koorijuht ja muusikategelane.

Ta on kunstiteadlase Armin Tuulse ja luuletaja Liidia Tuulse poeg.

Ta lõpetas 1973. aastal Stockholmi Kuningliku Tehnikaülikooli arhitektina.

Ta tegutses aastatel 1975–1986 arhitektina, neist aastatel 1977–1986 Hjertberg & Tuulse Arkitektkontoris, seejärel pühendus ta muusikale ja pereettevõttele: koolitustalule ja hooldekodule.

Ta õppis klaverit aastatel 1954–1961 Harri Kiisa juures, aastatel 1964–1966 õppis ta orelit Söderledskyrkanis (Ulf Wessleni juhendamisel), aastatel 1968–1971 õppis ta koorijuhtimist Karl-Erik Anderssoni juhendamisel, aastatel 1980–1981 orkestratsiooni ja vormiõpetust Eduard Tubina juhendamisel ja oma klaverimänguoskusi täiendades käis mitmel aastal Käbi Lareteile ette mängimas. Koorilaululoominguga alustas Toomas Tuulse juba gümnaasiumiõpilasena ning dirigeeris neid ise. Ta on laulnud ka mitmes kooris.

Ta oli aastatel 1975–1980 Stockholmi Eesti Naiskoori koorijuht, seejärel juhatas ta (aastatel 1985–1991) Vikerkoori ning aastatel 1985–1988 koori "Hearts Delight". Aastast 2001 on ta Stockholmi Eesti Segakoori koorijuht. Ta on loonud palju kiriku-, koori- ja teatrimuusikat. Aastal 1990 hakkas ta looma muusikat Heidi Sarapuu luuleteatrile "Varius": "Samas paadis", "Vana torukübar", "Surnud amatsoon", "Sinine puri", "Legend Graalist" ja "Lahkumine" (viimane oli mälestuseks paadipõgenikele 1944). Ta on koos USA kirjaniku Jack Barnardiga loonud muusikalid "Two People", "Once Upon a Time" ja "The Madrigal Mystery Tour". 

Aastal 2005 sai temast Eesti Heliloojate Liidu liige.

## Teoseid
*koorilaule gümnaasiumipõlves
*1973 Joyces for Voices
*1980 kantaat orkestrile, koorile ja solistidele ESTO 80 jaoks
*1980 Hommikupalve (Marie Underi tekst) naiskoorile
*Imede aias (koorilaul koos Hando Kasega)
*Läks aga metsa (koorifuuga)
*Viibida, vaikida (Ellen Niidu tekst) naiskoorile

## Tunnustus
*1973 Euroopa Raadioühingu konkursi "Triumph Varietée" peaauhind fantaasia "Joyces for Voices" eest
*1976 III koht Regionmusika võistlusel menueti eest puhkpilliorkestrile

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=886
Partsi ristipuud

**Partsi ristipuud** on ristipuud Võrumaal Põlva kihelkonna Partsi külas. 

## Välislingid

* Partsi ristipuud Hiite Maja SA andmekogus.
Säässaare ristimänd

**Säässaare ristimänd** on ristipuu Võrumaal Põlva kihelkonna Säässaare külas. 

## Välislingid
* Säässaare ristimänd Hiite Maja SA andmekogus.
Miila hiiemägi

**Miila hiiemägi** on hiiemägi Virumaal Viru-Nigula kihelkonna Miila külas. 

## Välislingid
* Miila hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Olethreutinae

***Olethreutinae*** on liblikaliste seltsi mähkurlaste sugukonna alamsugukond.

## Klassifikatsioon
Alamsugukond *Olethreutinae* liigitatakse järgmisteks triibusteks:
* *[[Bactrini]]*
* *[[Endotheniini]]*
* *[[Eucosmini]]*
* *[[Grapholitini]]*
* *[[Olethreutini]]*.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Fauna Europaeas
*Sissekanne FUNET Tree of Life'is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Olethreutinae]] seisuga 06.02.2014.*
Rhyacionia

***Rhyacionia*** on liblikaliste seltsi mähkurlaste sugukonda kuuluv perekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Rhyacionia* liigitatakse järgmised liblikaliigid:

## Välislingid
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne Tortricid.net-is

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Rhyacionia]] seisuga 06.02.2014.*
Taranto Grottaglie lennujaam

**Taranto Grottaglie lennujaam**, tuntud ka kui **Marcello Arlotta lennujaam**, on lennujaam Itaalias Apuulia maakonnas Taranto provintsis Grottaglie omavalitsusüksuse territooriumil. Lennuväli asub 1,5 km kaugusel Monteiasist, 4 km kaugusel Grottagliest ja 16 km kaugusel Tarantost. Lennujaamale on antud Marcello Arlotta nimi.

Lennuväljal toodetakse Boeing 787 Dreamlineri suuri keredetaile, mis lennutatakse Boeing 747 Dreamlifteriga mitu korda kuus USAsse, Boeingu Paine Fieldi tehasesse ja lõplikuks kokkupanekuks Charlestoni rahvusvahelisel lennuväljal asuvasse Boeing South Carolina koostetehasesse.

Aeroporto_Taranto_Grottaglie_Boeing.jpg|Boeing 747-400 lennurajal
Boeing 747-400LCF Dreamlifter.jpg|Boeing 747-400LCF Dreamlifter


## Viited

## Välislingid
Lugo lennujaam

**Lugo lennujaam** on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Ravenna provintsis. See asub 20–30 km Ravennast läänes, umbes 4 km kaugusel Lugo keskusest edelas Villa San Martino *[[frazione]]* territooriumil. Lennujaam kannab I maailmasõja lennuässa Francesco Baracca nime.

## Viited

## Välislingid
* Sito dell'aeroclub "Francesco Baracca"
Jaan Tartland

**Jaan Tartland** (9. veebruar (vkj)/ 21. veebruar 1888 Mäetaguse vald, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 17. august 1963 Tallinn) oli Eesti insener ja ehitusettevõtja.

## Hariduskäik
*1908 Narva Poeglastegümnaasium
*1908–1917 Peterburi Polütehniline Instituut (tsiviilehitus)

## Töökäik
*1918–1920 raudteede ehitamine
*1921–1925 ehitusettevõtja
*1925–1932 raudteede ehitamine
*1932–1940 ehitusettevõtja
*1940 teedeehitaja Nõukogude baasides Hiiumaal
*1941 Kergetööstuse Rahvakomissariaat (insener)

Jaan Tartland suri 17. augustil 1963 Tallinnas ja ta maeti 20. augustil 1963 Liiva kalmistule.

## Ehitised
*1933 Villa Joa 4a, Tallinn
*1935 Korterelamu Sinika 5, Tallinn
*1936 Korterelamu Madara 20, Tallinn
**Elamu Vabaduse pst 75, Nõmme
**Elamu Rohula 20, Nõmme
*1937 Elamu Sihi 70, Nõmme
**Elamu Vabaduse pst 169, Nõmme
**Elamu Vabaduse pst 169a, Nõmme
*1939 Elamu Pärja 7, Nõmme

## Isiklikku
Tema õde oli nahakunstnik Linda Rivis ja vend oli põllumajandustegelane Georg Tartland-Ardelan.

## Viited

## Kirjandus
*Mart Kalm. "Tartland, Jaan, ehitusinsener". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Lk 515

## Välislingid
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Massa Cinquale lennujaam

**Massa Cinquale munitsipaallennujaam** (*Aeroporto Municipale di Massa-Cinquale*) on lennujaam Itaalias Toscana maakonnas Massa ja Carrara provintsis. Massa omavalitsusüksuse Poveromo fraktsiooni territooriumil paiknev lennuväli piirneb Cinquale fraktsiooniga.

## Viited

## Välislingid
* www.aeroclubmarinadimassa.it
Anu Kalm

**Anu Kalm** (kuni 1986 **Anu Anderson**; sündinud 15. jaanuaril 1960 Kuressaares) on eesti graafik ja raamatuillustraator.

Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1986. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi vabagraafikuna.

2007 – 2013 Eesti Kunstnike Liidu asepresident.

Ta on Eesti Kunstnike Liidu , Eesti Vabagraafikute Ühenduse ja IBBY Eesti osakonna liige.

Alates 2000 õpetaja  Tallinna Kunstikoolis.

## Tunnustus
*1990 – Riia minigraafika triennaali diplom
*1993 – Tempera OY & G – galerii aastapreemia
*1995 – Kultuurilehe lasteraamatute kujundusvõistluse üllatusauhind Leelo Kõlari raamatu "Algus. Klaveriõpik lastele" (kirjastus Eesti Raamat 1994) kujunduse eest
*1995 – „Stabilo Swan Estonia”, Kultuurilehe ja AS Bürootarve lasteraamatukujundusvõistlus, Tallinn (Leelo Kõlar. „Algus. Klaveriõpik lastele”)
*1995 – Eesti Naise auhind (Est.Fem.)
*1995 –  Tallinna graafikatriennaali ostupreemia (As "Paberikunst")
*1996 – „Stabilo Swan Estonia”, Kultuurilehe ja AS Bürootarve lasteraamatukujundusvõistlus, Tallinn (Andrus Kivirähk. „Kaelkirjak”
*2001 – „25 kauneimat Eesti raamatut”, diplom, Tallinn („Tere, kool” 1. ja 2. osa)
*2003 – K. E. Söödi lasteluule auhind, kunstnikupreemia, Luunja (Jaanus Vaiksoo. „Kellassepaproua”)
*2011 – „25 kauneimat Eesti raamatut”, diplom, Tallinn (Lauri Vahtre. „Meie suured tegijad”), „5 kauneimat Eesti lasteraamatut”, Eesti Kujundusgraafikute Liidu preemia, Tallinn (Lauri Vahtre. „Meie suured tegijad”)
*2012 – Hea lasteraamat (Kadri Hinrikus. „Et head haldjad sind hoiaksid“)
*2013 – The White Ravens (Kadri Hinrikus. „Et head haldjad sind hoiaksid”), „5 kauneimat Eesti lasteraamatut”, diplom („Sünnipäevalood”)
*2016 – The White Ravens (Kadri Hinrikus. „Taaniel Teine”)
*2020 – Tallinna illustratsioonitriennaal, Eesti Kunstnike Liidu diplom
*2022 – „5 kauneimat Eesti lasteraamatut”, diplom (Pisike Puu: Lapsepõlve lood ja laulud")
*2023 – Tallinna Illustratsioonitriennaal (TIT), Eesti Rahvusraamatukogu diplom
*2024 – "25 kauneimat Eesti raamatut", diplom, Tallinn (Tuul Sepp. "Haki ordu")

## Isiklikku
Ta on Mart Kalmu abikaasa.

## Välislingid
*Anneli Aasmäe, Anu Kalm lapsepõlves tagasi, Õhtuleht, 21. aprill 1999
*Maastikud. Anu Kalm – Jupiter – ERR https://jupiter.err.ee/1609565312/maastikud-anu-kalm
*Margit Kilumets, Jutusaade: Anu Kalm. Eesti Raadio (ERR arhiiv) 2006 https://arhiiv.err.ee/guid/8290
*Ellujäämisekunst: Näitusekunst (maal, graafika). Eesti Televisioon (ERR arhiiv), 2005 https://arhiiv.err.ee/guid/201005120726331010010002081001517C41A040000005020B00000D0F080242
*EKA 100. Anu Kalm. Eesti Kunstiakadeemia (YouTube), 2015 https://www.youtube.com/watch?v=f6kNCPJpL4M
Nove Misto (Tõvrivi rajoon)

**Nove Misto** (ukraina keeles Нове Місто) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 789. Pindala on 2,449 km².
Männi-virvemähkur

**Männi-virvemähkur** (*Rhyacionia buoliana*) on liblikaliik.

## Klassifikatsioon
Denis ja Schiffermüller (1775) kirjeldasid liiki kui *Tortrix buoliana*.

## Levila
Neid võib kohata Euroopas, Aasias, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas.
 

## Peremeespuud
Emased munevad männi pungadele. Röövikud toituvad peremeespuude mändide pungadest (sh harilik mänd, must mänd). Röövikud talvituvad pungade ja võrsete juures.

### Peremeespuude kaitse
Suure männivaigusisaldusega männid on männi-virvemähkuri röövikute ründe vastu üsna hästi kaitstud.

## Looduslikud vaenlased
Looduslikud vaenlased on *[[Glypta resinanae]]*, *[[Scambus brevicornis]]*, *[[Orgilus obscurator]]*, *[[Eulimneria rufifemur]]*, *[[Temelucha interruptor]]*.

## Viited

## Välislingid
* 
*François Lieutier, Bark and Wood Boring Insects in Living Trees in Europe, A Synthesis, lk 508–509, 2007, Springer, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 06.02.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Rhyacionia buoliana]] seisuga 06.02.2014.*
Männi-ladvamähkur

**Männi-ladvamähkur** (*Rhyacionia duplana*) on liblikaliik.

## Klassifikatsioon
Männi-ladvamähkuril on tuvastatud 3 alamliiki:
**[[Rhyacionia duplana duplana]]*
**[[Rhyacionia duplana logaea]]* (Suurbritannia)
**[[Rhyacionia duplana simulata]]* (Jaapan). 

## Levila
Neid võib kohata Euroopas, Venemaa idaosas, Jaapanis.
 
## Peremeespuud
Emased munevad männi pungadele. Röövikud toituvad peremeespuude mändide (sh harilik mänd, keerdmänd, Thunbergi mänd, aga ka kuuskede, näiteks sitka kuusk) ladvapungagest ja -võrsetest.

## Viited

  
## Välislingid
* 

*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Fauna Europaea-s

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Rhyacionia duplana]] seisuga 06.02.2014.*
Estcoy-1

**Estcoy-1** oli Baltbati eesti jalaväekompanii ÜRO rahuvalvemissioonil UNIFIL 1996-1997 Norra rahuvalvepataljoni koosseisus (B-kompanii).

## Viited

## Vaata ka
*Eesti NATO sõjalistes operatsioonides
*Scoutspataljon
Baltcon-1

**Baltcon-1** oli Baltbati eesti jalaväekompanii NATO rahuvalvemissioonil SFOR Bosnia Hertsegoviinas 1998-1999 Taani rahuvalvepataljoni koosseisus.

## Vaata ka
*Eesti NATO sõjalistes operatsioonides
*Scoutspataljon

## Viited
Centum

**Centum** oli aastail 1925–1940 Eestis tegutsenud klubi.

Klubi põhikiri registreeriti Tallinna-Haapsalu rahukogu poolt 17. jaanuaril 1925. Põhikirjale kirjutasid alla Johan Laidoner, Hans Rebane, Karl Tofer ja Ernst Masik.

Klubil oli kuni 100 tegevliiget, auliikmed ja alalised võõrad. Klubi juhtis 7-liikmeline vanematekogu. Tegevliikmeks sai vanematekogu kutsel, auliikmeid valis üldkoosolek. Vanematekogu esimees oli asutamisest alates Konstantin Päts

Klubi võimaldas Eesti poliitikutel mitteametlikus õhkkonnas kohtuda ja seetõttu toimis see Riigikogu "ülemkojana".

Pärast Seltskondliku Maja loovutamist I Riiginõukogule asus klubi endises Riigikogu esimehe korteris Krediitpanga majas.

## Centumi vanematekogu 1925
*Konstantin Päts (esimees)
*Otto Strandmann (abiesimees)
*Friedrich Akel
*Hugo Kasse (raamatukoguhoidja)
*August Kuben (laekahoidja)
*Mihkel Martna
*Hans Rebane (sekretär)
*Jakob Kristelstein (liikmekandidaat, majavanem)
*Alfred Mõttus (liikmekandidaat)
*August Peet (liikmekandidaat)
*Georg Tofer (liikmekandidaat)
## Centumi tegevliikmete loend 1925
*Ado Anderkopp
*Josep Habicht
*Johan Holberg
*Voldemar Horst
*Artur Hüüs
*Aleksander Hellat
*Robert Holst
*Jüri Jaakson
*Madis Jaakson
*Karl Ipsberg
*Konstantin Jürgens
*August Jürmann
*Endel Jürmann
*Johan Kalm
*Fromhold Kangro
*Kristjan Kaarna
*August Kerem
*Mats Kissa
*Hermann Kopvillem
*Johan Kukk
*Eduard Kusik
*August Kitzberg
*Jaan Kivisild
*Juhan Laidoner
*Hans Laipmann
*Karl Lemberg
*Julius Lill
*Gerhard Lukk
*Adalbert Lübek
*Hans Leesment
*Ernst Masik
*Jaan Margus 
*Johannes Madisson
*Johan Nihtig
*Alfred Nirk
*Rudolf Paabo
*Jüri Parik
*Paul Peterson
*Eduard Pohl
*Voldemar Puchk
*Karl Robert Pusta
*Martin Puusepp
*Märt Raud
*Johannes Reinthal
*Peeter Reisik
*Gustav Reimann
*Eduard Rosenvald
*Johan Rumberg
*Oskar Rütli
*Johannes Sihver
*Nikolai Talts
*Karl Tamberg
*Ilmar Tannebaum
*Anton Teetsov
*August Tofer
*Reinhold Tofer
*Karl Tofer
*Voldemar Tomson
*August Trankmann
*Julius Trumm
*Jaan Tõnisson
*Alfred Tiidt
*Artur Uibopuu
*Karl Unt
*Henrik Vahtramäe
*Evald Veinberg
*Jakob Vestholm
*Ferdinand Virro
*Johannes Zimmermann
*Paul Öpik

## Viited

## Välislingid
*Ajavaod: Seltskondlik maja
Eesti NSV välisministrite loend

Eesti NSV välisministrid:
*1940 Nigol Andresen
*1944–1950 Hans Kruus (kuni 1946 rahvakomissar)
*1951–1961 Aleksei Müürisepp
*1962–1990 Arnold Green
*1990 Lennart Meri
Mequitta Ahuja

**Mequitta Ahuja** (sündinud 1976) on afroameerika maalikunstnik. 

Ahuja kaitses bakalaureusetöö (BA) Hampshire College'is Amherstis USA Massachusettsi osariigis 1998. aastal ja magistritöö (MFA) Illinois' Ülikoolis Chicagos 2003. aastal. 

Ta nimetab oma kunstiteoseid "automütograafiateks" ning selgitab nende sündi kui "identiteediloomeprotsessi, milles loodus, kultuur ja isiklik sekkumine omavahel segunevad". Tema maalidel on sageli avaraid abstraktses laadis maastikke, millel on kujutatud sõdalasi, jumalannasid ning muid mütoloogia- või fantaasiaolendeid. Tema teosed on pälvinud ülemaailmaset tähelepanu; tema näitusi on toimunud peale Ameerika Ühendriikide ka Pariisis, Brüsselis, Berliinis, Indias ja Dubais. Ahuja pälvis 2011. aastal Tiffany Fondi auhinna, 2009. aastal Joan Mitchelli auhinna ning 2008. aastal Houston Artadia auhinna.

## Viited

## Välislingid
* Mequitta Ahuja koduleht
Sheffieldi Ülikool

**Sheffieldi Ülikool** on ülikool Sheffieldis Lõuna-Yorkshire'is Inglismaal.

Ülikool on asutatud aastal 1905, tema eelkäija Sheffieldi Meditsiinikool aga juba aastal 1828.

2011. aastal nimetas ajakiri Times Higher Education Sheffieldi Ülikooli aasta ülikooliks.

Ülikoolis on viis teaduskonda:
*kunstid ja humanitaaria
*inseneeria
*meditsiin, hambaarstiteadus ja tervis
*alusuuringud (või fundamentaalteadus)
*sotsiaalteadused
Duon

**Duon** on topelttähendusega koodon genoomis.

Duonid on koodonid, millele seostuvad transkriptsioonifaktorid, ning mis lisaks kodeerivad valgusünteesis proteiini koosseisu minevaid aminohappeid.

Duoni termini võttis kasutusele rühm Washingtoni Ülikooli uurijaid (Seattle, USA) uurijaid 2013. aastal.

## Viited
Washingtoni Ülikool

**Washingtoni Ülikool** (inglise keeles *University of Washington*) on ülikool, mis asub Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Seattle'is.

Ülikool on asutatud 1861. aastal.

Washingtoni ülikooli skandinavistika osakonnas saab õppida ka eesti keelt. 

## Viited

## Välislingid

* Washingtoni Ülikooli koduleht
Uku (täpsustus)

**Uku** võib tähendada mitut asja:
***[[Uku]]** on Eesti rahvausundis Kirde-Eesti alal tuntud majahaldjas, kellele F. R. Kreutzwald andis hiljem jumala staatuse.
***[[Uku (mehenimi)|Uku]]** on mehenimi.
***[[Uku küla|Uku]]** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
***[[Rahvakunstimeistrite koondis Uku|Uku]]** nime kandis ENSV ajal Rahvakunstimeistrite koondis.
***[[Uku (suurtükipaat)|Uku]]** oli suurtükipaat.
***[[Uku (tank)|Uku]]** oli Eesti Auto-tanki rügementi kuuluv rasketank
Trihholoogia

**Trihholoogia (**kreekakeelsetest sõnadest trico (juuksed) + logy (teadus)) on üks iluhoolduse ja nahahaiguste teadusharudest, mille peamine ülesanne on uurida peanahka ja juukseid ning ravida peanaha probleeme ja haigusi.

## Ajalugu
Trihholoogia sai alguse 400 aastat eKr, kui Hippokrates (tuntud kui tänapäevase meditsiini isa) avastas, et eunuhhid ei lähe kunagi kiilaks. Aastatel 129–199 eKr töötas Kreeka arst Galen välja teooria, et juuste kasv on seotud inimese temperamendiga. See uskumus kestis kuni aastani 1800, mil dr William H. Dry avastas, et juustel on oma kasvufaas. Tema avastust toetasid Hamilton, Wilson, J. D. Ludvig jpt. Juustega on seotud erinevad rahvalood nagu näiteks Piiblist Simson (kelle jõud oli juustes). Julius Caesar hakkas kandma võitja loorberilehtedest pärga kogu aeg, et varjata oma kiilaspäisust, mis oli sel ajal märk nõrkusest ja ebamehelikkusest. VI sajandil hakati kandma parukaid, et varjata kiilanemist. Naistele on juuksed olnud läbi aegade ehteks. Karistuseks aeti naistel juuksed ära: nõiad, prostituudid – see oli neile häbiks. 1902. aastal rajati Inglismaal trihholoogide kool, mis töötab tänapäevani.

## Eesti
Trihholoogia sai Eestis alguse 2007. aastal. Eestis õpetatav trihholoogia on edasi antud biotehnoloogist doktor Sebastiano Zappala poolt, kes on töötanud trihholoogia alal üle 30 aasta. Soome jõudis dr. S. Zappala trihholoogiline ravimeetod 1995. aastal ja sealt edasi Eestisse ning ka teistesse Euroopa riikidesse. 2013. aasta seisuga töötab Eestis kümme trihholoogi, kes on läbinud dr. Sebastiano Zappala koolituse ning muid täienduskoolitusi. Trihholoogide tööd koordineerib MTÜ Eesti Trihholoogide Liit.
Retinia

***Retinia*** on liblikaliste seltsi mähkurlaste sugukonda liblikaperekond.

## Klassifikatsioon

*Leroult arvas perekonna *Petrova* *Retinia* sünonüümiks aastal 1978, kuid laiemalt on seda hakatud kasutama alles hiljuti (2005). 

Perekonda *Retinia* liigitatakse järgmised liblikaliigid:
**[[Retinia albicapitana]]* (Busck, 1914)
**[[Retinia arizonensis]]* (Heinrich, 1920)
**[[Retinia burkeana]]* (Kearfott, 1907)
**[[Retinia coeruleostriana]]* (Caradja, 1939)
**[[Retinia comstockiana]]* Fernald, 1879
**[[Retinia cristata]]* (Walsingham, 1900)
**[[Retinia edemoidana]]* (Dyar, 1903)
**[[Retinia gemistrigulana]]* (Kearfott, 1905)
**[[Retinia houseri]]* (Miller, 1959)
**[[Retinia immanitana]]* (Kuznetzov, 1969)
**[[Retinia impropria]]* (Meyrick, 1932)
**[[Retinia jezoensis]]* Nasu, 1991
**[[Retinia khasiensis]]* (Miller, 1977)
**[[Retinia lemniscata]]* (Kuznetzov, 1973)
**[[Retinia mafica]]* (Miller, 1978)
**[[Retinia mecynopus]]* Diakonoff, 1989
**[[Retinia metallica]]* (Busck, 1914)
**[[Retinia monopunctata]]* (Oku, 1968)
**[[Retinia pallipennis]]* (McDunnough, 1938)
**[[Retinia picicolana]]* (Dyar, 1906)
**[[Retinia pseudotsugaicola]]* Liu & Wu, 2001
**Retinia resinella* (Linnaeus, 1758) – männi-vaigumähkur
**[[Retinia sabiniana]]* (Kearfott, 1907)
**[[Retinia salweenensis]]* (Miller, 1977)
**[[Retinia scalaris]]* (Diakonoff, 1968)
**[[Retinia taedana]]* (Miller, 1978)
**[[Retinia teleopa]]* (Meyrick, 1927)
**[[Retinia virginiana]]* (Busck, 1914).

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Retinia]] seisuga 07.02.2014.*
Kiidjärve Laari ristipuud

**Kiidjärve Laari ristipuud** on ristipuud Põlvamaal Kiidjärve külas (kihelkondliku haldusjaotuse järgi Tartumaal Võnnu kihelkonnas). 

## Viited
Rosma ristipuud

**Rosma ristipuud** on ristipuud Võrumaal Põlva kihelkonna Rosma külas. 

## Vaata ka
* Rosma ristimets

## Välislingid
* Rosma ristipuud Hiite Maja SA andmekogus.
Partsi ristimänd

**Partsi ristimänd** on ristipuu Võrumaal Põlva kihelkonna Partsi külas. 

## Välislingid

* Partsi ristimänd Hiite Maja SA andmekogus.
Mihkel Kree

**Mihkel Kree** (sündinud 1984) on eesti füüsik.

Kree osales Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilasena olümpiaadidel Eestis ja mujal ning võitis medaleid informaatikas ja füüsikas. 2002. aastal pälvis ta pronksmedali rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil ja hõbemedali informaatikas, 2003 mõlemal alal hõbemedali. Hiljem on ta osalenud olümpiaadidel Eesti õpilaste juhendajana.

2003. aastast õppis ta Tartu Ülikoolis füüsikat ja 2009. aastal kaitses samas magistritöö. Seejärel õppis doktorantuuris Marseille Ülikoolis. Tema erihuvi on vedelike segunemine turbulentsi tingimustes.

Kree on õpetanud Kuningas Abdullahi Teadus- ja Tehnikaülikoolis Saudi Araabias.

Augustist 2016 kuni märtsini 2018 töötas ta Tartu Ülikooli teaduskooli direktorina. Pärast seda töötab Kree ettevõttes Starship Technologies.

## Viited

## Välislingid
* Andrus Esko "Peaaegu imelaps Mihkel Kree: «Ma treenin mõtlemist.»" Õhtuleht, 16. aprill 2003
* Katre Tatrik "Tartlane õpetab Saudi Araabias füüsikuid" Tartu Postimees, 7. veebruar 2014
* Aime Jõgi "Mihkel Kree lahkus TÜ teaduskooli juhi kohalt, kuna teaduskooli entusiastide initsiatiiv ei leidnud toetust" Tartu Postimees, 19. september 2018
Karilatsi ristimänd

**Karilatsi ristimänd** on ristipuu Võrumaal Põlva kihelkonna Karilatsi külas. 

## Välislingid

* Karilatsi ristimänd Hiite Maja SA andmekogus.
Eesküla ohvrikivi

**Eesküla ohvrikivi** on ohvrikivi Virumaal Rakvere kihelkonna Eeskülas. 

## Välislingid

* Eesküla ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Tõrma hiiemägi

**Tõrma hiiemägi** on hiiemägi Virumaal Rakvere kihelkonna Tõrma külas. 

Matthias Johann Eisen on Tõrma hiiemäe tekkemuistendit refereerinud järgnevalt: "Pilv viib Tõrma järve oma teed, asemele tuleb hiiemägi, mille ees sikk jookseb ja hoiatab. Teated puuduvad hoiatuse tähelepanemise kohta."

Tõrma hiiemägi on muinsuskaitse all ajaloolise loodusliku pühapaiga ja arheoloogiamälestisena. See arvati ajalooliste looduslike pühapaikade mälestiseks Eesti kultuuriministri Tiit Teriku 21. veebruari 2022. aasta käskkirjaga nr 36. 

## Viited

## Välislingid

* Tõrma hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Varudi-Vanaküla ohvriallikas

**Varudi-Vanaküla ohvriallikas** on ohvriallikas Virumaal Viru-Nigula kihelkonna Varudi-Vanakülas. 

## Välislingid
* Varudi-Vanaküla ohvriallikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Karkuse ohvrikivi

**Karkuse ohvrikivi** on ohvrikivi Järvamaal Ambla kihelkonna Karkuse külas.

Ohvrikivi on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Karkuse hiiemägi
*Karkuse hiiekaev

## Viited

## Välislingid
* Karkuse ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Karkuse hiiekaev

**Karkuse hiiekaev** on looduslik pühapaik Järvamaal Ambla kihelkonna ja Tapa valla Karkuse külas Karkuse hiiemäe lähedal.

Karkuse hiiekaev on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Kohapärimus

Rahvaluulekoguja J. Ney on 1889. aastal kirja pannud Karkuse hiiekaevu puudutavat kohapärimust: "*[[Karkuse mõis]]ast vierand versta õhta puol on üks kaunis kõrge ja pikk määseilandik järsku suomua sies. /---/ Karkuse puol mäe jääres on üks kaheksa jala sügavune kaev väga ia viega, mis kua kõige kuivemalgi ajal vett ei kauta. Sialt suab kua Karkuse küla alati suuremalt jault oma vietarvituse. Kuival aegadel aga viiakse sialt kua mujale, nagu nimelt [[Koigi|Koiki]], vett. Kaevu üütakse kua Iie kaevuks.*"

## Vaata ka
*Karkuse ohvrikivi

## Viited

## Välislingid

* Karkuse hiiekaev Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Äntu hiiemägi

**Äntu hiiemägi** on hiiemägi Virumaal Väike-Maarja kihelkonna Äntu külas. 

## Välislingid

* Äntu hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Raeküla liukivi

**Raeküla liukivi** on liukivi Virumaal Väike-Maarja kihelkonna Raekülas. 

## Välislingid

* Raeküla liukivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Hantel

**Hantel** ehk **käsik** on kahest kerast või kettast ja nendevahelisest käepidemest koosnev spordivahend, mida kasutatakse käelihaste treenimiseks ("raskuste tõstmiseks"). Hantlit võib kasutada üksikult ühes käes või kaht hantlit korraga mõlema käe treenimiseks.

Hantleid on väga erineva raskusega. Hantel võib olla ühes tükis, kuid raskused võivad olla ka käepidemest eemaldatavad ja vahetatavad.
Avispea ohvrikivi

**vispea ohvrikivi** on ohvrikivi Virumaal Väike-Maarja kihelkonna Avispea külas. See on biutiful koht 

## Vaata ka
* Avispea ohvrikoht 

## Välislingid
* Avispea ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kuie ohvrikivi

**Kuie ohvrikivi** on ohvrikivi Järvamaal Järva-Jaani kihelkonna Kuie külas. 

## Välislingid
* Kuie ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Avispea ohvrikoht

**Avispea ohvrikoht** on looduslik pühapaik Virumaal Väike-Maarja kihelkonna Avispea külas. 

## Vaata ka

* Avispea ohvrikivi  

## Välislingid

* Avispea ohvrikoht Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Vatku Vahakivi

**Vatku Vahakivi** on ohvrikivi Virumaal Kadrina kihelkonna Vatku külas. 

## Välislingid
* Vatku Vahakivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Võrkla hiiemägi

**Võrkla hiiemägi** on hiiemägi Virumaal Viru-Nigula kihelkonna Võrkla külas. 

## Välislingid

* Võrkla hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Lähtoru allikas

**Lähtoru allikas** on ohvriallikas Virumaal Viru-Nigula kihelkonna Koila külas. 

## Välislingid
* Koila Lähtoru allikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Iila hiieallikas

**Iila hiieallikas** on hiieallikas Virumaal Viru-Nigula kihelkonna Iila külas. 

## Vaata ka
* Ellukivi
* Iila Hiiemägi

## Välislingid

* Iila hiieallikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Koumardi hiis

**Koumardi hiis** (ka *Pärna Koumardi hiis, Taara tammik, Tammenõmm*) on hiis Virumaal Viru-Nigula kihelkonna Pärna külas. 

## Välislingid
* Pärna Koumardi hiis Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Kuremäe ohvritamm

**Kuremäe ohvritamm** ehk **püha tamm** on pühapuu Virumaal Iisaku kihelkonna Kuremäe külas.

## Vaata ka
*Kuremägi
*Kuremäe ohvriallikas

## Kirjandus
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak, 2011, lk 122–123.

## Välislingid
* 
* Kuremäe ohvritamm Hiite Maja SA andmekogus.
*
Purtse Hiiemägi

**Purtse Hiiemägi** on hiiemägi Virumaal Lüganuse kihelkonna Purtse külas.

Hiiemäel kasvab Purtse Hiiemäe ohvripärn, mis on võetud arheoloogiamälestisena kaitse alla.

## Kirjandus
*Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 120–121.

## Vaata ka
*Hiiemäe rike

## Välislingid
* Purtse Hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus.
*
Paul Ambur

**Paul Evald Ambur** (1936. aastani **Hamburg**; 5. jaanuar 1904 Järvakandi vald – 21. aprill 1974 Tallinn) oli eesti kirjandusteadlane ja ekslibrist. 

Kirjandusteadlasena oli ta peamiselt lastekirjanduse kriitik ja teoreetik, kes muu hulgas koostas koolidele kirjandusvalimikke. Teedrajav oli tema kui ekslibristi panus kultuurilukku raamatukunsti vallas: ta oli Eesti kunstipärase eksliibrise üks kõige põhjalikumaid uurijaid ja mõjutajaid. Tema isiklikus eksliibrisekogus, mida ta 44 aasta jooksul järjest täiendas, oli lõpuks ligi 40 000 eksliibrist.

Ta oli korporatsiooni Sakala liige. 

Aastatel 1949–1954 oli ta poliitvang: süüdistatuna nõukogudevastaste kirjutiste avaldamises Teise maailmasõja ajal, määrati talle 25 aastat vangistust Sverdlovski oblastis Sosva üldlaagris ning kogu tema vara (sh u 3000 raamatut, neist paljud koos eksliibristega) konfiskeeriti. Pärast Stalini surma 1953. aastal lühendati ta karistusaeg kümnele aastale ja kui poliitvangidele kuulutati välja amnestia, sai ka Ambur 1954. aastal koju naasta.

## Hariduskäik
*1913–1919 algkool Järvakandis
*1919–1924 Tallinna Õpetajate Seminar (pedagoogika)
*1924–1929 Tartu Ülikool (eesti keel ja kirjandus); magistritöö: "Mõistete arenemine Eesti rahvalaulu värsist" (1929)
*1929–1934 ja 1939–1940 Tartu Ülikool (õigusteadus; lõpetas 1940)

## Töökäik
*1924–1925 Kehtna algkooli õpetaja 
*1925–1931 õpetaja ja koolijuhataja muudes koolides
*1931–1944 kirjastus Loodus, Tartu Eesti Kirjastus, Riikliku Kirjastuse müügikeskus
*1945–1948 kirjastus Ilukirjandus ja Kunst
*1949 Eesti NSV Kirjastuskeskus
*1964–1965 Kunstifondi rändnäituste osakonna direktori kohusetäitja

## Teoseid
*"Eesti kirjanduse ajaloo võrdleva kronoloogia tabelid". [Paul Hamburg]. Tartu, 1929
*"Ernst Särgava elukäigust". Tartu, 1938
*"Märkmeid autoriõiguse kaitse seaduse projekti kohta" Tartu: Õigus, 1940
*"Eesti kunstipärastest eksliibristest". Tallinn, 1958
*"Eesti eksliibrised". Tallinn : Eesti NSV Kunst, 1968
*"Väliseestlastele ja väliseesti kunstnike loodud eksliibrised". Tallinn, 1968

### Sancho Panza pseudonüümi all
*"Kirjanduslikke epigramme". Tallinn, 1933
### Evald Kindluste pseudonüümi all
*"Talvised rändlinnud". Tartu: Loodus, 1931 – romaan

## Viited

## Kirjandus
*Heikki Lahi. "Eksliibris ja Paul Ambur". [Näituse kataloog] Tartu, 1975 

## Välislingid
*Paul Ambur Tartu Ülikooli üliõpilaste nimekirjas 1918–1944
Alatskivi Silmaallikas

**Alatskivi Silmaallikas** ehk **Alatskivi Punane allikas** on silmaallikas Tartumaal Kodavere kihelkonna Alatskivi alevikus.

## Välislingid
* Alatskivi Silmaallikas Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Lalli hiis

**Lalli hiis** on hiis Tartumaal Kambja kihelkonna Lalli külas. 

## Vaata ka
*Lalli hiie ohvrimänd

## Välislingid
* Lalli hiis Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Vellavere Hiiemägi

**Vellavere Hiiemägi** on hiiemägi Tartumaal Nõo kihelkonna Vellavere külas. 

## Välislingid

* Vellavere Hiiemägi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Laeva Ohvrikivi

**Laeva Ohvrikivi** on ohvrikivi Tartumaal Kursi kihelkonna Laeva külas. 

## Välislingid
* Laeva Ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Poka Põrguvaluläte

**Poka Põrguvaluläte** on ohvriallikas Tartumaal Võnnu kihelkonna Poka külas. 

Allikast saab alguse lühike oja, mis voolab Lavatsi järve.

## Välislingid
* Poka Põrguvaluläte Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Unipiha ohvrikivi

**Unipiha ohvrikivi** (ka **Unipiha Kivisaare ohvrikivi**) on ohvrikivi Tartumaal (Nõo kihelkonna) Nõo vallas Unipiha külas. Kivi jääb Unipiha Kivisaare hiide.

## Välislingid
* Unipiha ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Poriküla Kurjavaimu ohvrikivi

**Poriküla Kurjavaimu ohvrikivi** on ohvrikivi Tartumaal Puhja kihelkonna Porikülas. 

## Vaata ka
*Vihavu Heavaimu ohvrikivi (Puhja vallas Vihavu külas)

## Välislingid
* Poriküla Kurjavaimu ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*
Vihavu Heavaimu kivi

**Vihavu Heavaimu kivi** on ohvrikivi Tartumaal Puhja kihelkonna Vihavu külas. 

## Vaata ka
*Poriküla Kurjavaimu ohvrikivi (Puhja vallas Porikülas)

## Välislingid
* Vihavu Heavaimu kivi Hiite Maja SA andmekogus. 
*