open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liina Kersna

**Liina Kersna** (neiupõlvenimi **Liina Lepik**; sündinud 3. aprillil 1980 Tallinnas) on eesti ajakirjanik, poliitik ja riigiametnik. Ta oli Kaja Kallase esimese valitsuse haridus- ja teadusminister (2021–2022).

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1998. aastal Lasnamäe Üldgümnaasiumi ja 2005. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal. 2018. aastal sai magistrikraadi Tartu Ülikooli hariduskorralduse erialal.

Ta töötas aastatel 1998–2002 Eesti Raadios saatejuhi ja toimetajana ning 2002–2004 Eesti Üliõpilaskondade Liidu avalike suhete juhina. 

2004. aastal oli ta Põllumajandusministeeriumi pressibüroo peaspetsialist, aastatel 2005–2006 oli sama pressibüroo avalike suhete osakonna juhataja asetäitja ja 2006–2007 juhataja. 

Aastatel 2007–2010 ja 2012–2013 oli ta Vabariigi Valitsuse meedianõunik; aastatel 2010–2012 oli ta Vabariigi Valitsuse valitsuskommunikatsiooni direktor. Aastatel 2013–2015 oli ta Eesti Vabariigi Peaministri nõunik – peaministri büroo juhataja.

Ta kuulub 9. septembrist 2013 Reformierakonda. 2015. aastal valiti ta Riigikogu XIII koosseisu liikmeks.

26. jaanuarist 2021 oli ta Kaja Kallase esimeses valitsuses haridus- ja teadusminister. 30. juunil 2022 teatas ta ametist tagasiastumisest, kuid jätkas tööd kuni uue valitsuse ametisse astumiseni 18. juulil 2022.

Alates 15. detsembrist 2022 on Liina Kersna Riigikogu kultuurikomisjoni esimees. Enne seda oli ta sama komisjoni aseesimees.

## Isiklikku
Ta on abielus ajakirjanik Vahur Kersnaga, neil on poeg.

## Viited

## Välislingid
* Liina Kersna CV (Riigikogu kodulehel)
* Liina Lepik: teadsin, et minust saab Vahur Kersna naine
Andres Metsoja

**Andres Metsoja** (sündinud 25. novembril 1978 Vändras) on eesti poliitik, Riigikogu liige. 

Ta lõpetas aastal 1997 Järvakandi Gümnaasiumi ning aastal 2004 Audentese Ülikooli ärikorralduse erialal. Ta õpib magistriõppes Tartu Ülikoolis strateegilise juhtimise erialal. 

Ta oli aastatel 2002–2007 Kaisma vallavanem. Aastatel 2007–2010 oli ta Pärnumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse esimees. Aastatel 2010–2015 oli ta Pärnu maavanem.

Ta kuulus 5. aprillist 2004 Erakonda Res Publica (pärast erakondade ühinemist kuulub ta Isamaa ja Res Publica Liitu). Ta oli aastatel 1999–2007 Kaisma vallavolikogu liige. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti ta Erakond Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas (1009 häälega) Pärnu linnavolikogu liikmeks. Kuni 1. märtsini 2024 oli ta Pärnu volikogu esimees. 2015. aasta Riigikogu valimistel valiti ta Erakond Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas 2207 häälega Riigikogu XIII koosseisu liikmeks.

13. mail 2017 valiti ta Isamaa ja Res Publica Liidu aseesimeheks ja 26. augustil 2023 partei uueks peasekretäriks. 

2021. aastal pälvis Andres Metsoja aasta märkimisväärselt keskkonnavaenuliku teo või suhtumise eest keskkonnakirve. Talle heideti ette looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu algatamist, millega tehti ettepanek sisuliselt kaotada praegu kehtiv ehituskeeluvöönd – selle ulatust vähendataks praeguselt kuni 200 meetrilt vaid 20 meetrini. Selline muudatus mõjutaks oluliselt nii randade ja kallaste hapraid ökosüsteeme, veekogude veekvaliteeti kui ka avalikkuse ligipääsu veekogude äärde.

## Tunnustus

* 2015 – Pärnumaa vapimärk (Pärnu maavanem 2010–2014)

## Isiklikku
Andres Metsoja elab koos elukaaslase Birjo Piirojaga ja neil on kaks last. Tema huviala on sport.

## Välislingid
* Andres Metsoja CV (Riigikogu kodulehel)
* "Volikogu esimehe kohalt tagandatud Andres Metsoja: Isamaa läheb opositsiooni, et naasta" Pärnu Postimees, 11. märts 2020
* "Riigikogu liige Andres Metsoja peab laimava arvamusartikli eest maksma 5000 eurot" Delfi, 5. aprill 2023

## Viited
Riivo Roose

**Riivo Roose** (sündinud 23. juulil 1987) on eesti orienteeruja ja rogainija.

## Haridus
Ta lõpetas 2006. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2012. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna arvutiteaduse instituudi tarkvaratehnika eriala ning sai tehnikateaduse magistri kraadi magistritööga "Automated Resource Optimization in Business Processes" ("Automatiseeritud ressursside optimeerimine äriprotsessides"). 

## Sporditulemused
Riivo Roose harrastab rattaorienteerumist ja rogaini.

Osalenud 2012. ja 2014. aasta rattaorienteerumise maailmameistrivõistlustel ja 2015. aasta rattaorienteerumise Euroopa meistrivõistlustel. Parim tulemus 35. koht tavarajal 2014 rattaorienteerumise MMil Poolas Białystokis.

2005. aastal võitis koos Märt Roosaarega meesjuunioride klassis esikoha rogaini Euroopa meistrivõistlustel Nõval. 2014. aastal sai koos Märt Roosaarega rogaini Euroopa meistrivõistlustel Oraval meesvõistkondade seas 8. koha. Koos Sander Mirmega tuli ta meesvõistkondade klassis 2015. aastal Tšehhis Novohradské hory mäestikus rogaini Euroopa meistriks, võitis rogaini EMil hõbemedali 2020. aastal Lätis Tukumsi lähedal ja 2021. aastal Eestis Otepääl ning pronksmedali 2023. aastal Soomes Pöytyäl.

## Viited

## Välislingid
*IOF Eventor. Riivo Roose MTBO results
*Sport24.ee Riivo Roose sporditulemused
*http://www.delfi.ee/teemalehed/riivo-roose
*https://www.sportfoto.com/ee-et/riivo+roose
Põhjapõdrakasvatus

**Põhjapõdrakasvatus** ehk **porokasvatus** on põhjapõtrade kasvatamine. 

Põhjapõdrakasvatus on põhjarahvaste vana eluala Põhja-Euraasias. 

Tuntumad põhjapõdrakasvatajad on saamid.
Poiss

**Poiss** ehk **poisslaps** ehk **poeglaps** on meessoost laps.

Nimetust "poiss" kasutatakse ametinimetustes, kus see väljendab ametitäitja (suhtelist) noorust või õpilaseks olekut, näiteks ajalehepoiss, jooksupoiss, kooripoiss, õpipoiss, aga ka täiskasvanud mehe kohta, kui mingil põhjusel rõhutatakse tema poisilikke omadusi, näiteks poissmees ehk vanapoiss.

## Vaata ka
*poeg
*noormees

## Välislingid
Aristolochia taliscana

***Aristolochia taliscana*** on taimeliik tobiväädi perekonnast tobiväädiliste sugukonnast.

## Saadused
Taime on Mehhiko rahvameditsiinis kasutatud köha, maohammustuse ja mükobakterinakkuse korral.

*[[In vitro]]* katsete alusel evib taime heksaaniekstrakt inhibeerivat toimet tuberkuloosi mükobakteri laboritüvele   H37Rv jmt mükobakteritüvedele.

## Viited

## Kirjandus
*Vikrant Arya, [A Review on Anti-Tubercular Plants](http://sphinxsai.com/vol3.no2/pharm/pharmpdf/PT=39(872-880)AJ11.pdf), International Journal of PharmTech Research, lk 875, 3- väljaanne, nr 2, lk 872-880, aprill-juuni 2011, veebiversioon (vaadatud 30.06.2015)(*inglise keeles*)
* Pharmaceutical compounds isolated from aristolochia taliscana WO 1999006388 A2
Byrsonima crassa

***Byrsonima crassa*** on taimeliik *[[Byrsonima]]* perekonnast malpiigialiste sugukonnast.

## Saadused
Taime on Brasiilia rahvameditsiinis kasutatud peptilise haavandi korral. 

Katsete alusel evib taime lehtede ja koore  kloroformiekstrakt inhibeerivat toimet tuberkuloosi mükobakteri laboritüvele H37Rv.

## Viited

## Kirjandus
*Vikrant Arya, [A Review on Anti-Tubercular Plants](http://sphinxsai.com/vol3.no2/pharm/pharmpdf/PT=39(872-880)AJ11.pdf), International Journal of PharmTech Research, lk 876, 3- väljaanne, nr 2, lk 872-880, aprill-juuni 2011, veebiversioon (vaadatud 30.06.2015)(*inglise keeles*)
Must surm

**Must surm** oli aastatel 1346–1363 Euroopas puhkenud katkupuhang, mille põhjustas kirpude ja õhu kaudu leviv bakter *[[Yersinia pestis]]*. Seda peetakse üheks inimajaloo kõige laastavamaks pandeemiaks; erinevatel hinnangutel suri kokku 25 kuni 50 miljonit inimest, mis võis olla 30–60% 14. sajandi Euroopa rahvastikust.

Musta surma päritolu ja levikutee üle pole teadlaste seas üksmeelt. Teada pole ka täpne alguspunkt, ehkki mõned tõendid viitavad Kesk-Aasiale, Hiinale ja Lähis-Idale. Euroopasse jõudis pandeemia 1346. aastal Krimms asunud Genova kaubasadama Kaffa kaudu, mis oli parasjagu Kuldhordi khaani Jani Begi vägede piiramisrõngas. Sealt levis see ilmselt genovalaste laevadel elanud rotikirpude kaudu läbi Vahemere piirkonna, jõudes Põhja-Aafrikasse, Lääne-Aasiasse ning Konstantionoopolist, Sitsiiliast ja Itaalia poolsaarelt Euroopasse. Tõendid näitavad, et maismaale jõudes levis must surm kiirelt edasi inimeselt inimesele kopsukatkuna, mille nakatumispotentsiaal oli palju suurem kui puhangu algvormiks olnud muhkkatkul, mille siirutajaks olid rotikirbud.

Arvatakse, et Lähis-iIdas tappis katkupuhang ligikaudu 33% sealsest rahvastikust.

## Vaata ka
* Laustaud
* Justinianuse katk

## Viited

## Välislingid
* "Must surm laastas Euroopa idaosa arvatust vähem" ERR Novaator, 11. veebruar 2022
Vigala Meeskvintett

**Vigala Meeskvintett** on eesti ansambel. Esimest korda astuti nelja mehega rahva ette 19. detsembril 1997, alates 2001. aastast esinetakse viiekesi.

## Liikmed
*I tenor – Henn Kalda
*II tenor – Olavi Meeles
*I bariton – Meelis Pappe
*II bariton – Meelis Välis
*bass – Tõnu Haljas

Esimene CD "Meeste laul" ilmus 2005. aastal. Teine CD valmis 2014. aasta kevadel ("Nii tugevad kui kaljud suures meres").

## Viited
Natalia saatuse lained

**"Natalia saatuse lained"** (hispaania keeles "Natalia del Mar") on Venezuela seriaal, mis jooksis Venezuela televisioonis 28. juunist 2011 kuni 12. märtsini 2012. Eestis näitas sarja Kanal 2 alates 12. veebruarist 2015.

Protagoniste mängivad Sabrina Salvador ja Manuel Sosa. Víctor Cámara, Fedra López, Rosalinda Serfaty ja Juliet Lima on selle seriaali antagonistide rollis.

## Sisu
Armastusloo kangelanna Natalia on lihtne ja tagasihoidlik neiu. Kui Luis Manuel naaseb oma mereäärsesse kodukülla, püüab isa teda oma vihavaenlase tütrega abielluma sundida. Noormehe kohtumine Nataliaga muudab aga nende mõlema saatust. Kuid miski pole nii lihtne kui näib ja Nataliagi minevikus peitub suur saladus.

## Osatäitjad
* Sabrina Salvador – Natalia Uribe Andrade / Paulina Andrade de Uzcátegui
* Manuel Sosa – Luis Manuel Moncada Vega
* Víctor Cámara – Adolfo Uzcátegui 
* Rosalinda Serfaty – Irene López 
* Eduardo Serrano – Valerio Moncada 
* Flor Elena González – Eleonora Vega de Moncada
* Dora Mazzone – Pasionaria López 
* Juliet Lima – Perla Uzcátegui López
* Adrián Delgado – Octavio Valladares 
* Yul Bürkle – Bruno Baltazar / Diego Baltazar 
* Fedra López – Sara Morales Vda. de Uzcátegui
* Franklin Virgüez – Baldomero Sánchez 
* Christian McGaffney – Domingo Uribe
* Víctor Drija – Gerardo Moncada Vega
* María Antonieta Castillo – Loly Montesinos
* Gioia Arismendi – Candy Mileidys Romero
* Damián Genovese – Ernesto Valderrama 
* Roberto Lamarca – Teodoro Rivas
* Esther Orjuela – Fernanda de Rivas
* Rosita Vásquez – Pastora Pérez
* Romelia Agüero – Carmela Diaz
* Fernando Flores – Jacinto Uribe "El Iluminado"
* Dayra Lambis – Viviana "Vivianita" de Sánchez 
* Juvel Vielma – Piraña  
* Rosanna Zanetti – Patricia Uzcátegui de Valladares 
* Juliette Pardau – Rosario "Rosarito" Uribe
* Daniel Martinez Campos – Julián Uzcátegui Morales
* Héctor Peña – Álvaro Moncada Vega
* Vanessa Pallás – Mariana Moncada Vega 
* Nany Tovar – Sandra Pérez
* Rosmel Bustamante – Pulpito
* Gigi Zanchetta – Mirtha Uribe 
* Félix Loreto – Ramón Calzada
* Mirtha Pérez – Malua 
* Marisol Matheus – Rosita
* Chumico Romero – Madre superiora 
* Gabriela Fleritt – Ruperta
* Sindy Lazo – Carmen
* Luis Pérez Pons – Dueño de la arepera
* Graziella Simancas Mazzone – rändkaupmees
* Lucia Sanoja – Diana 
* Carmen Alicia Lara – Silvia 
* Antonio Delli – Oscar Uzcátegui 
* Esperanza Magaz – Tirsa
* Claudia La Gatta – Estefania Moncada
* Karen Pita – Vanessa Zamora
* José Gabriel Madonía – Oswaldo Sandoval
* Herminia Martínez – Sofia de Moncada
* Margarita Hernández – Regina Abreu de Uzcátegui
* Candy Montesinos- Corina
* Rafael Romero – politseiuurija
* Jorge Palacios – Esteban
* José Luis Useche – Maharajá
* Luis Gerónimo Abreu – Héctor
* Michelle Deniesse – Rita
Annum per annum

**"Annum per annum"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1980. aastal loodud teos orelile. Muusikateose pikkus on 8 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Leo Krämer 12. oktoobril 1980 Saksamaal Speyeris.

## Viited
Teadmata kadunud isik

**Teadmata kadunud isik** on õigustermin, mida kasutatakse inimese kohta, kelle asukoha, elusoleku või surma kohta puudub tõepärane teave.

Eesti õiguses (tsiviilseadustiku üldosa seadus, § 17) loetakse teadmata kadunud isikuks "isik, kelle viibimiskoha, elusoleku või surma kohta puuduvad andmed niivõrd pika aja jooksul, et vastavalt asjaoludele on tõsiseid kahtlusi tema elusoleku suhtes."

Varasema tsiviilkoodeksi järgi pidi isik olema kadunud neli aastat, et teda võiks teadmata kadunuks tunnistada. Estonia huku järel tunnistasid kohtud 1995. aasta algul teadmata kadunud isikuteks lihtsustatud korras neid hukkunuid, kelle kohta polnud andmeid pääsemise kohta ega olnud leitud ka nende surnukehi.

Järelevalvet rahvusvahelise konventsiooni kõigi teadmata kadunud isikute kaitseks täitmise üle teostab ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ameti haldusalas olev "Teadmata kadumiste komitee" (inglise *The Committee on Enforced Disappearances (CED)*).

Rahvusvahelist kadunud inimeste päeva tähistatakse igal aastal 30. augustil.

## Vaata ka
*Eestis kadunud isikud

## Viited

## Välislingid
* Committee on Enforced Disappearances
*  Politsei palub abi teadmata kadunud isikute leidmisel
De profundis

**"De profundis"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1977. aastal loodud teos. Teos on pühendatud Gottfried von Einemile. Muusikateose pikkus on 7 minutit. Teose kandis esimest korda ette Vokalensemble Kassel (dirigent Klaus Martin Ziegler) 25. aprillil 1981 Saksamaal Kasselis Martinskirche kirikus.

## Viited
Daugavpilsi ja Rēzekne piiskopkond

**Daugavpilsi ja Rēzekne piiskopkond** (*Daugavpils un Rēzeknes eparhija*, ) on Läti Õigeusu Kiriku piiskopkond Läti idaosas.

Piiskopi residents on Daugavpilsis ja  katedraaliks on Daugavpilsi Borisi ja Glebi katedraal. Piiskop on Aleksandr (Matrjonin).

Daugavpilsi ja Rēzekne piiskopkond asetseb Lätis  riigi idaosas. Piiskopkonda kuuluvad Balvi, Baltinava, Rugāji, Viļaka, Cibla, Kārsava Ludza Zilupe, Gulbene, Aknīste, Jēkabpilsi, Krustpilsi, Sala, Viesīte, Rēzekne, Viļāni, Līvāni, Preiļi, Riebiņi, Vārkava, Cesvaine, Ērgļi, Lubāna, Madona, Varakļāni, Ilūkste, Daugavpilsi, Dagda ja Krāslava piirkond.

Praegusel Daugavpilsi piiskopkonna territooriumil asutati aastal 1913 Połacki piiskopkonna vikariaat. Vikaarpiiskopi residentsiks jäi Połack. Vikariaat lõpetas tegevuse aastal 1920.

6. juulil 1989 loodi Daugavpilsi vikariaat taas, seekord Riia piiskopkonna osana. 12. märtsist 2013 on vikariaat iseseisev piiskopkond.

Aastail 1913–1920 oli vikaarpiiskopiks Panteleimon (Rožnovski). 23. juulist 1989 kuni 27. oktoobrini 1990 oli piiskopiks Aleksandr (Kudrjašov). Praegune piiskop on ametis 19. augustist 2006, kuni aastani 2013 oli ta vikaarpiiskop.

## Daugavpilsi piiskopid
*Panteleimon (Rožnovski) (1913–1920)
*Aleksandr (Kudrjašov) (1989–1990)
*Aleksandr (Matrjonin) (aastast 2006)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Piiskopkond õigeusu entsüklopeedias
Passio

**"Passio"** (täispealkirjaga **"Passio Domini nostri Jesu Christi secundum Joannem"**) on eesti helilooja Arvo Pärdi 1982. aastal loodud passioon. Muusikateose pikkus on 75 minutit. 

Teos kanti esimest korda ette 27. novembril 1982 Saksamaal Münchenis.

## Viited
Sander Mirme

**Sander Mirme** (sündinud 13. veebruaril 1981) on eesti atmosfäärifüüsik ja rogainija.

## Haridus
Sander Mirme lõpetas 1999. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 2003. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna füüsika eriala bakalaureuseõppe kiitusega. 2005. aastal kaitses Tartu Ülikooli Keskkonnafüüsika Instituudis magistritöö "Elektrilise aerosoolispektromeetri laaduri kuju ja aerosooli laengujaotuse vahelise sõltuvuse modelleerimine" ja sai teadusmagistri kraadi. 2011. aastal kaitses Tartu Ülikooli Füüsika Instituudis doktoritöö "Development of nanometer aerosol measurement technology" (Nanomeeter-aerosooli mõõtmistehnoloogia arendamine) (juhendaja Aadu Mirme) ja sai filosoofiadoktori kraadi füüsika (keskkonnafüüsika) alal.

## Teadustöö
Töötas 2007–2012 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudis insenerina, 2012. aastast samas teadurina. Tema teadustöö kuulub atmosfäärifüüsika valdkonda, ta on uurinud atmosfääriprotsesse, aerosoolide suurusjaotuse määramist spektromeetriliste mõõtmistega, õhus levivaid nanoosakesi jm. 2015. aasta seisuga on tal üle 40 rahvusvahelise teaduspublikatsiooni.

## Sporditulemused
Harrastab vastupidavusalasid: rogaini, orienteerumisjooksu, pikamaajooksu, murdmaasuusatamist, seiklussporti.

2013. aastal võitis koos Ilmar Anskoga Läti lahtised meistrivõistlused rogainis. 2014. aastal sai koos Ilmar Anskoga rogaini Euroopa meistrivõistlustel Oraval meesvõistkondade arvestuses 7. koha. Koos Riivo Roosega tuli ta meesvõistkondade klassis 2015. aastal Tšehhis Novohradské hory mäestikus rogaini Euroopa meistriks, võitis rogaini EMil hõbemedali 2020. aastal Lätis Tukumsi lähedal ja 2021. aastal Eestis Otepääl ning pronksmedali 2023. aastal Soomes Pöytyäl. 2018. aasta rogaini EMil Ukrainas Karpaatide mäestikus võitis ta koos Ain Fjodoroviga hõbeda.

Isiklik rekord maratonis 3:05:09 (2013).

## Viited

## Välislingid
*Eesti Teadusportaal. Sander Mirme
*Rein Raudvere. Emajõelinn sai uue moodsa ilmajaama. Maaleht, 24.04.2015
*Spordiinfo. Sander Mirme sporditulemused
Misty Copeland

**Misty Danielle Copeland** (sündinud 10. detsembril 1982 Kansas Citys) on Ameerika Ühendriikide balletitantsija.

Ta alustas balletiõpinguid 13-aastaselt Los Angeleses San Pedros. Aastal 2001 sai temast New Yorgi balletiteatri American Ballet Theatre tantsija, 2007. aastast balletisolist.

Juunis 2015 sai Misty Copeland balletiteatri American Ballet Theatre esimeseks afroameerika päritolu esitantsijaks.

Ajakiri Time valis ta 2015. aastal saja mõjukaima inimese nimekirja Time 100.

## Viited

## Välislingid
* Misty Copeland, American Ballet Theatre
* Cupcakes & Conversation with Misty Copeland, Soloist, American Ballet Theatre
* MINKUS - "DON QUIXOTE" - BALLET ~ MISTY COPELAND - 15 - 1997 - VOB
Marsi talu kalmistu

**Marsi talu kalmistu** on kalmistu Stukolova külas Laura vallas Setumaal. Tänapäeval asub see Venemaa territooriumil ning on sealse haldusjaotuse järgi Pihkva oblasti Petseri rajooni Laura valla Stukolova külas.

Hiljem on kasutusel olnud ka nimi 'Krusõna kalmistu', milline nimi pärineb omaniku (Gružan või lätipäraselt Gružāns) nimest. Ka kalmistust umbes 2 km kauguselt asuv Krusõna oja on saanud nime samamoodi.

## Kirjeldus
Kalmistu omanik oli perekond Gružan (Gružāns), ka enamik maetud on pärit nende suguvõsast. Teadaolevalt on kalmistule maetud umbes 15 inimest, viimati pärast 1995. aastat.

Kalmistu pindala on umbes 0,53 hektarit. Kalmistu lähim vahemaa Eesti ja Venemaa vahelisest ajutise kontrolljooneni on umbes 400 m.

## Ajalugu
Kalmistu rajati juba 1919. aastal Marsi talu maadele, kui Nõukogude okupatsiooni aegu mais 1919 sai juhuslikust kuulist surma talu perenaine Dore Gružan (Gružāne). Kalmistule maeti kuni 1935. aastani veel 5 lahkunut.

Talu peremees Otto Gružan (Gružāns) taotles 3. märtsil 1935 ametlikku luba kalmistu rajamiseks Marsi talu maadele ehk siis juba olemasoleva kalmistu seadustamist.

## Kalmistule maetuid
*1919 – Dore Gružan (Gružāne) (sündinud Ulas; 1859-1919), Otto ema
*? – Lotte Ulas, Otto ema õde
*1932 – Aleksandrs Gružan (Gružāns), Otto isa
*1932 – Alfreds Vēciņš, Otto õe Milda mehevend
*1933 – Pēteris Vēciņš, Otto õe Milda äi
*1933 – Ina Kolk (20. september 1933 – 1. detsember 1933), Otto õe Olga tütre Jenny tütar 
*? – Maria (Marija) Grozīte (sündinud Gružan (Gružāne)), Otto õde
*1952 – Milda Vēciņa (sündinud Gružan (Gružāne)), Otto õde 
*1969 – Eduards Vēciņš, Otto õe Milda abikaasa

## Viited
Miko Haljas

**Miko Haljas** (sündinud 20. jaanuaril 1967) on Eesti diplomaat.

Miko Haljas lõpetas 1994. aastal Tallinna Tehnikaülikooli keemiainsenerina. 1995. aastal lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli. Ta on täiendanud end Clingendaeli Rahvusvaheliste Suhete Instituudis Haagis (lõpetas 1998) ja NATO Kaitsekolledžis Roomas (lõpetas 2003).

Aastatel 1995–2016 töötas Miko Haljas välisministeeriumis. Ta alustas diplomaadikarjääri lauaülemana, töötas seejärel 1999–2002 teise sekretärina Eesti saatkondades Soomes ja Ameerika Ühendriikides. Aastatel 2003–2006 töötas Haljas välisministeeriumi julgeolekupoliitika büroo direktorina. Seejärel oli ta 2006–2010 suursaadik Ungaris, Horvaatias ja Sloveenias, 2010–2012 Välisministeeriumi julgeolekupoliitika ja rahvusvaheliste organisatsioonide osakonna peadirektor, 2012–2016 suursaadik Türgis, Aserbaidžaanis ja Liibanonis.

1. veebruarist 2016 kuni 1. märtsini 2017 oli Haljas kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantsler.

Kaitseministeeriumist suundus Haljas tagasi välisministeeriumisse, kus ta oli aastatel 2017–2019 julgeolekupoliitika ja transatlantiliste suhete büroo direktor. Mais 2019 nimetati ta suursaadikuks Egiptuses, oktoobris 2019 ühtlasi suursaadikuks Jordaanias ja Liibanonis. Egiptuses andis ta oma volikirjad üle septembris 2019.
Aastal 2022 kutsus president Alar Karis ta tagasi suursaadiku kohalt Egiptuses ja nimetas ta 30. mail 2022 suursaadikuks Poola Vabariigis. Miko Haljas andis oma volikirja Poola presidendile Andrzej Dudale üle 15. septembril 2022. 

Miko Haljas on abielus. Ta valdab eesti, inglise, vene ja soome keelt.

## Viited
Eurominority

**Eurominority** (lühendault ka **EuroM**) on oma riigita Euroopa vähemusrahvusi ühendav organisatsioon. Organisatsioon asutati 1999. aastal Mikael Bodlore-Penlaez eestvõttel.

Organisatsioon haldab veebilehte eurominority.eu, kus on infot Euroopa vähemusrahvuste kohta. Veebilehel on tutvustatud ka võrukesi.

## Välislingid
*Organisatsiooni koduleht
**Organisatsiooni kodulehe võrukeelne sektsioon
Rahvuslik Kultuuripalee

**Rahvuslik Kultuuripalee** (bulgaaria keeles *Национален дворец на културата*, lühend НДК) on mitmeotstarbeline konverentsi- ja näitusekeskus Bulgaaria pealinnas Sofias. See on suurim omataoline Kagu-Euroopas. See avati 1981. aastal Bulgaaria riigi 1300. aastapäeva auks.

Keskuse rajamiseks andis idee kommunistliku juhi Todor Živkovi tütar Ljudmila Živkova. Hoone projekteeris bulgaaria ja välismaa arhitektide meeskond, keda juhtis Alexander Georgiev Barov. Teine meeskond kujundas keskuseesise väljaku. Sisekujunduselt on kultuuripalee ühtse stiiliga, kasutades kaheksanurkseid motiive ja raskeid tumedaid värve. Saalide seinu katavad suured ajaloolisi isikuid ja sündmusi kujutavad maalingud. Kaheksakorruselises hoones (lisaks kolm korrust maa all) on põrandapinda 123 000 m². Suurim saal mahutab üle 3000 inimese.

Kultuuripalees korraldatakse kontserte, mitmekeelseid konverentse, näitusi ja etendusi. Seal toimub ka Sofia rahvusvaheline filmifestival.
Islamiriigi sõja kronoloogia (2014. aasta juunist)

Juunis 2014 algas Iraagis sõjategevus. Sunniitlikud Iraagi ja Levandi Islamiriigi (ISIL) võitlejad vallutasid Põhja-Iraagis ligi kahe miljoni elanikuga Mosuli linna. ISIL alustas seejärel pealetungi lõunasse Bagdadi suunal ja hõivas peagi ka vähemalt osaliselt Tikriti. Kuu lõpul kuulutati välja islamikalifaat ning organisatsioon viis läbi nimevahetuse – ISIList sai lihtsalt Islamiriik (IR). Takfiri liikmeskond on Süürias ja Iraagis eduka sõjategevuse tulemusel mitmekordistunud kuni 30 000 liikmeni. Islamiriigi käes olev ala on pindalalt suurem kui Suurbritannia ning ainuüksi Iraagis Mosulis on umbes 5000 võitlejat.

Iraagi armee sunniitlik osa andis sunniitlikule Islamiriigile kiiresti alla. Ši-iitlik osa, mida toetab Iraani armee aga kaitseb jätkuvalt Bagdadi piirkonda.

Kalifaadi väljakuulutamisega andis IR ära oma sõjalise eelise, hajutatus ja nähtamatus. Nüüd on IRil maa-ala, mida tuleb kaitsta. IR on sisemine killustatus eri huvigruppide vahel muudavad IRi ründamise lihtsamaks.  USA ja Euroopa Liit toetavad Iraagi armeed ja kurde. Iraan andis kurdidele vajalikku relvastust.

Augustist 2014 on IR võitlejad USA õhurünnakute märklauaks. Iraagi sõjavägi ja šiiade vabatahtlikud on asunud vasturünnakule.

## Kronoloogia

9. juunil 2014 algas rühmituste ISIS ja ISIL pealetung. Nad vallutasid suuri alasid Iraagi kirde- ja põhjaprovintsis ning kolmandikku Süüria territooriumist.

29. juunil 2014 kuulutas Islamiriigi (IR) juht kaliif Abu Bakr al-Baghdadi välja oma kalifaadi. Sellega kuulutas ta end prohvet Muhammadi järglaseks ja algas uus terrorismiprojekt.

8. augustil 2014 USA alustas IRi vastu õhurünnakuid, pommitades rühmituse positsioone Iraagis.

23. septembril 2014 laiendasid Ühendriigid õhurünnakuid Süüriasse.

3. detsember 2014. Äärmusrühmituse Islamiriik (IR) edasitung Iraagis ja Süürias on peatatud.
Max Plancki Aju-uuringute Instituut

**Max Plancki Aju-uuringute Instituut** (saksa keeles *Max-Planck-Institut für Hirnforschung*; lühend **MPIH**) on Max Plancki Ühingu egiidi all tegutsev teadusuurimisinstituut.

Max Plancki Aju-uuringute Instituut asutati 1914. aastal, algselt Berliinis  nimega **Keiser Wilhelmi Aju-uuringute Instituudi** (*Kaiser-Wilhelm-Institut für Hirnforschung*). Alates 1948. aastast kannab instituut praegust nime.

Alates 1962. aastast asub instituut Frankfurdis. 2013. aastal kolis instituut uude hoonesse Riedbergi linnaosas.

Sarnaselt mõne teise Max Plancki instituudiga täitsid ka Aju-uuringute instituudi direktori ülesandeid osakondade direktorid järgemööda paariaastaste perioodide kaupa.  

Alates 2014. aastast on instituudi direktor Moritz Helmstaedter.

## Struktuur
1981. aastal MPIH reorganiseeriti. Moodustati kaks osakonda: neuroanatoomia ja neurofüsioloogia. Esimest osakonda asus juhtima neuroanatoom Heinz Wässle (juhiametis kuni 2008. aastani) ja teist neurofüsioloog Wolf Singer (juhiametis kuni 2011. aastani). 1991. aasta loodi instituudis neurokeemia osakond. Selle juhiks sai biokeemik Heinrich Betz (juhiametis kuni 2009. aastani) 

### Instituudi struktuur
Max Plancki Aju-uuringute Instituudi koosseisu kuuluvad:
* Helmstaedteri osakond (direktor Moritz Helmstaedter)
* Schumani osakond (direktor Erin Schuman)
* Laurenti osakond (direktor Gilles Laurent)
* Singeri uurimisrühm (*Singer Emeritus Group*; direktor Wolf Singer)
* Tchumatchenko uurimisrühm (juht Tatjana Tchumatchenko)
* Letzkuse uurimisrühm (juht Johannes J. Letzkus)
* Acker-Palmeri uurimisrühm (juht Amparo Acker-Palmer)

## Viited

## Välislingid
*
*Max Planck Institute for Brain Research Instituudi koduleht
Anton Jassinski

**Anton Jassinski** (vene keeles Анто́н Ники́тич Яси́нский; 4. oktoober (vkj 22. september) 1864 Mežiritš, Kiievi kubermang – 13. november 1933 Moskva) oli vene ajaloolane.

Jassinski sündis kaupmehe peres. Tal oli vanem vend Mihhail Jassinski (1862–1935), kes oli õigusajaloolane ja Kiievi ülikooli teeneline professor.

Ta lõpetas 1884. aastal Kiievi Esimese Gümnaasiumi ja 1888. aastal Püha Vladimiri ülikooli kandidaadikraadiga. Tema lõputöö "Krahv Kurbski teosed ajaloolise materjalina" pälvis kuldmedali.

Aastatel 1890–1893 õpetas ta ajalugu Kiievi kadetikorpuses ja Vaštšenko-Zahhartšenko naisgümnaasiumis. 1895. aastal kaitses ta magistritöö "Maakorralduse langus Tšehhi kuningriigis 10.–13. sajandil". Siis hakkas ta pidama keskaja ajaloo loenguid Püha Vladimiri ülikoolis eradotsendina, samuti esimeses gümnaasiumis ja aadlineidude instituudis.

28. novembrist 1896 oli ta Tartu ülikoolis erakorraline ajalooprofessor. Ta kaitses doktoriväitekirja "Ülevaade ja uurimus Tšehhimaa sotsiaalsest ja majandusajaloost keskajal". Kahe väitekirja eest pälvis ta teaduste akadeemia Kotljarevski-nimelise preemia (1898) ja Lomonossovi-nimelise preemia (1901). Detsembrist 1901 oli ta Tartu ülikooli üldajaloo kateedris korraline professor.

Aastatel 1908–1915 juhtis ta enda asutatud Tartu Kõrgemaid Naiskursusi.

Novembris 1911 määrati ta äsja Moskvas asutatud Šelaputini-nimelise pedagoogilise instituudi direktoriks ja töötas selles ametis kuni instituudi likvideerimiseni 1917. Juunis 1912 sai ta ühtlasi Moskva ülikooli üldajaloo kateedri eradotsendiks.
Carl Eugen Mercklin

**Carl (Karl) Eugen Mercklin** (19. aprill 1821 Riia – 9. detsember 1904 Peterburi) oli baltisaksa botaanik-füsioloog, paleobotaanik. Ta oli Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1864).

Ta õppis aastatel 1831–1835 Cēsise lähedal asuvas Bērzaine Maagümnaasiumis (*Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden*) ja aastatel 1836–1839 Riia Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1840–1844 õppis ta Tartu ülikoolis botaanikat.

## Välislingid
*Arnold Hasselblatt: *"Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat"*, Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Matrikkel 4029, lk 295
*
Otto Arnold von Paykull

**Otto Arnold von [[Paykull]]** (1662 – 4. (Rootsi kalendri järgi) / 14. veebruar 1707 Stockholm) oli Eestimaa päritolu Saksi sõjaväelane (kindralmajor).
Teda peetakse ka üheks alkeemikuks, kellel on õnnestunud muuta suvalisi metalle kullaks, mitte kasutades seatina.

Tema vanemad olid oletatavasti (vermutlich) Järve mõisnik Johann Friedrich von Paykull ja Elisabeth von Lode (surnud 1668). 

Alates 1677. aastast teenis ta Saksimaa kuurvürstiriigi sõjaväes ja abiellus 1686. aastal kindralleitnant Minckowitzi tütrega. Ta osales 1700. aastal Põhjasõjas Saksi vägedega Riia ründamises, 1705. aastal langes Varssavi lahingus rootslaste kätte vangi, mõisteti Karl XII käsul reetmise eest surma ja hukati.

## Kirjandus
*Otto Sjögren. Otto Arnold Paykull. Baltische Monatsschrift, 31. August 1894, 8. und 9. Heft.

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931,  s. 717, IX. 1.
* Paykullin dukaatti, www.kansallismuseo.fi
*
Adam Rudnicki

**Adam Czesław Rudnicki-Behczyc** (16. märts 1897 – 7. detsember 1964) oli Poola sõjaväelane ja ühiskonnategelane.

1938 anti talle Kotkaristi III klassi teenetemärk.

## Viited
Lõplikult tekitatud Abeli rühm

**Lõplikult tekitatud Abeli rühm** on Abeli rühm  (G,+), mis on lõplikult tekitatud rühm. 

Lõplkult tekitatud Abeli rühmade fundamentaalteoreem annab nende rühmade täieliku klassifikatsiooni.

## Näiteid ja vastunäiteid
* Kõik lõplikud rühmad on lõplikult tekitatud. Sellepärast on ka lõplikud Abeli rühmad lõplikult tekitatud. 
* Täisarvude rühm (\mathbb{Z},+) on lõplikult tekitatud lõpmatu Abeli rühm. Selle tekitaja on 1. 
* Lõpliku arvu lõplikult tekitatud rühmade otsesumma on lõplikult tekitatud Abeli rühm. 
* Ratsionaalarvude rühm (\mathbb{Q},+) ei ole lõplikult tekitatud. Tõepoolest, oletame, et ratsionaalarvud x_1,\ldots,x_s on rühma tekitajad. Sel juhul saab valida naturaalarvu w, mis on kõigi arvude x_i nimetajatega ühistegurita. Siis ei saa arvu \tfrac{1}{w} esitada  arvude x_1,\ldots,x_s täisarvulise lineaarkombinatsioonina.

## Klassifikatsioon
Lõplikult tekitatud Abeli rühma iga alamrühm ja iga faktorrühm on lõplikult tekitatud Abeli rühm. Lõplikult moodustatud Abeli rühmad koos rühmade homomorfismidega moodustavad Abeli kategooria.

Lõpliku astakuga Abeli rühm ei pruugi olla lõplikult tekitatud. Näiteks ratsionaalarvude rühma 
\mathbb{Q} astak on 1, kuid see rühm ei ole lõplikult tekitatud. Teine näide on jäägiklassirühma \mathbb{Z}/2\mathbb{Z} lõpmata paljude eksemplaride otsesumma, mille astak on 0, mis aga ei ole lõplikult tekitatud. 

Lõplikult tekitatud Abeli rühmade fundamentaalteoreem ütleb, et iga lõplikult tekitatud Abeli rühm G on isomorfne otsesummaga tsüklilistest rühmadest, mille järk on algarvu aste, ja lõpmatutest tsüklilistest rühmadest.
Eesti ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister

**Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister** oli Vabariigi Valitsuse liige, kes juhis koos majandus- ja taristuministriga Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi.

Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri vastutusvaldkonnas oli kaubanduse, teenuste, tooteohutuse, tööstuse, ettevõtluse korraldamine ja arengu toetamine; ekspordiarengu korraldamine; kapitalile ligipääsu ja investeeringute kaasamine; tehnoloogilise arendustegevuse, innovatsiooni, turismi, metroloogia, standardimise, sertifitseerimise, akrediteerimise, tegevuslubade ja majandustegevusteadete, registrite, tarbijakaitse, informaatika, telekommunikatsiooni, postside ja riigi infosüsteemide arendamise koordineerimine; meediateenuste osutamise riiklik korraldamine ja selle üle riikliku järelevalve teostamine; samuti majanduse arengukavade väljatöötamine ja elluviimine eelnimetatud valdkondades.

Ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri haldusalasse kuulusid Riigi Infosüsteemi Amet, Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet, Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskus, Eesti Akrediteerimiskeskus, Eesti Interneti Sihtasutus, Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutus, Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus, Ida-Virumaa Tööstusalade Arendus, Tallinna Teaduspark TEHNOPOL, Tartu Teaduspark, Nordic Institute for Interoperability Solutions, Metrosert, Eesti Post.

Ministri nimetas ametisse ja vabastas ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astus ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. 

## Ajalugu
Aastatel 2014–2015 kandis ametikoht nime **väliskaubandus- ja ettevõtlusminister**, 2015–2016 **ettevõtlusminister**, 2016–2019 ja 2021–2023 **ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister** ja 2019–2021 **väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister**. 

Ametikoht kaotati 2023. aastal.

## Ministrite loend
**Parteid**

### Märkused

* Portfellita minister.

## Viited
Es sang vor Iangen Jahren

**"Es sang vor Iangen Jahren"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1984. aastal loodud teos. Teos on pühendatud Diether de la Mottele. Muusikateose pikkus on 4 minutit. 

Teos kanti esimest korda ette 17. novembril 1984 Saksamaal Hannoveris.

## Viited
Hümn suurele linnale

**"Hümn suurele linnale"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1984. aastal (teine versioon 2004. aastal) loodud teos ansamblile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. 

Teose kandsid esimest korda ette Joel Sachs (klaver) ja Cheryl Seltzer (klaver) 10. märtsil 1984 New Yorgis Alice Tully Hallis.

## Viited
Festina lente (Pärt)

**"Festina lente"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1988. aastal (teine versioon 1990. aastal) loodud teos keelpilliorkestrile. Teos on pühendatud Manfred Eicherile. Muusikateose pikkus on 6–9 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette Bonni Beethovenhalle orkester (dirigent Dennis Russell Davies) 26. juunil 1988 Saksamaal Bonnis.

## Viited
7 Magnificat-Antiphonen

**"7 Magnificat-Antiphonen"** on eesti helilooja Arvo Pärdi 1988. aastal (teine versioon 1991. aastal) loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 15 minutit. 

Teose kandis esimest korda ette RIAS Kammerkoor (dirigent Marcus Creed) 11. oktoobril 1988 Saksamaal Berliinis.

2008. aastal lõi Pärt teosest versiooni "O-Antiphonen", mis oli 8 tšellole. O-Antiphonen kanti esimest korda ette 21. oktoobril 2008 Amsterdamis.

## Viited
Gaas (riie)

**Gaas** ehk **gaasriie** on üldnimetus väga kergetele poolläbipaistvatele algselt siidist, tänapäeval ka muust materjalist kangastele, millel on eriline sidus ja võrkjas struktuur.

Gaasriiet iseloomustab  eriline sidusetüüp, punumis- ehk gaassidus. Kudumisel põimitakse kaks lõimelõnga ühe koelõngaga, ilma et neid tihendataks. Lõngadevaheliste vahede tõttu on gaaskangas õrn ja poolläbipaistev. Gaaskoelised kangad on tarlatan, marli, etamiin, markisett.

Nimetust, mis pärineb prantsuse keelest (*gaze*), seostatakse Gaza linnaga, kus seda riiet esimest korda valmistati ja kust seda 1561. aastal Euroopasse viidi. Laenuallikaks peetakse araabia keele sõna *qazz* ('toorsiid'), mis pärineb linna nimest.

19. sajandi lõpus olid moes gaasriidest ballikleidid atlass- või satäänalusega. 

Tänapäeval kasutatakse gaasriiet põhiliselt dekoratiivkangana, eriti pulmade puhul. 

## Planktonigaas
Zooloogias kasutatakse planktoni püügiks gaasriidest planktonivõrke. Planktonigaasi silma läbimõõt on olenevalt sordist 1,4 kuni 0,06 mm. Sordid nummerdatakse, number näitab lõngade arvu 10 mm riide kohta.
Viu

**Viu** (*Buteo*) on haugaslaste sugukonda kuuluv röövlindude perekond.

## Eesti liigid
Eestis pesitseb hiireviu, läbirändajana võib kohata ka karvasjalg-viud. Eestis pesitseb ka herilaseviu, kes aga arvatakse herilaseviu (*Pernis*) perekonda.

Viud (sealhulgas herilaseviu) on Eestis 2015. aasta linnud.

## Liike

* valgesaba-viu (*Buteo albicaudatus*)
* andi viu (*Buteo albigula*)
* mustviu (*Buteo albonotatus*)
* somaali viu (*Buteo archeri*)
* kiltmaa-viu (*Buteo augur*)
* palmiviu (*Buteo auguralis*)
* madagaskari viu (*Buteo brachypterus*)
* linnuviu (*Buteo brachyurus*)
* hiireviu (*Buteo buteo*)
** lääne-hiireviu (*Buteo buteo buteo*)
* kapverdi hiireviu (*Buteo buteo bannermani*, *Buteo bannermani*)
* galápagose viu (*Buteo galapagoensis*)
* ida-stepiviu (*Buteo hemilasius*)
* punasaba-viu (*Buteo jamaicensis*)
* karvasjalg-viu ehk taliviu (*Buteo lagopus*)
* valgepära-viu (*Buteo leucorrhous*)
* kirjuviu (*Buteo lineatus*, *Asturina lineatus*)
* väikeviu (*Buteo magnirostris*, *Rupornis magnirostris*, *Asturina magnirostris*)
* *[[Buteo menetriesi]]* (*Buteo buteo menetriesi*)
* mehhiko hallviu (*Buteo nitidus plagiatus*, *Buteo nitidus plagiata*, *Buteo plagiata*, *Asturina plagiata*)
* hallviu (*Buteo nitidus*, *Asturina nitida*, *Buteo nitidus nitidus*)
* lõuna-tähnikviu (*Buteo oreophilus trizonatus*, *Buteo trizonatus*)
* tähnikviu (*Buteo oreophilus*, *Buteo tachardus*)
* laitiib-viu (*Buteo platypterus*)
* puunaviu (*Buteo poecilochrous*)
* mägiviu (*Buteo polyosoma*)
* kuningviu (*Buteo regalis*, *Triorchis regalis*, *Archibuteo regalis*)
* haiti viu (*Buteo ridgwayi*)
* stepiviu (*Buteo rufinus*, *Buteo ferox*)
* kiritiib-viu (*Buteo rufofuscus*)
* havai viu (*Buteo solitarius*)
* preeriaviu (*Buteo swainsoni*, *Buteo swainsonii*)
* patagoonia viu (*Buteo ventralis*)
* kotkasviu (*Geranoaetus melanoleucus*, *Buteo melanoleucus*, *Buteo fuscescens*)

## Välislingid

* 2015. aasta lind on viu
Frankfurdi süvauuringute instituut

**Frankfurdi süvauuringute instituut** (inglise keeles *Frankfurt Institute for Advanced Studies*, akronüüm FIAS) on  interdistsiplinaarne uurimisinstituut Saksamaal Frankfurdis.

Frankfurdi süvauuringute instituut asutati 2003. aastal. FIAS koondab teadlasi füüsika, matemaatika, aju-uuringute, eluteaduste ja arvutiteaduse valdkonnast. Instituudis töötab umbes 200 teadlast 25 riigist.

2005. aastal alustas tööd instituudi juures rahvusvaheline kraadiõppurite kool Frankfurt International Graduate School for Science (akronüüm FIGSS).

2007. aastal kolis instituut uude hoonesse Riedbergi linnaosas asuvas Frankfurdi Goethe ülikooli linnakus.

## Juhtimine
Frankfurdi süvauuringute instituuti juhib direktorite nõukogu, kuhu kuuluvad Volker Lindenstruth (nõukogu esimees, arvutiteaduse teadussuuna juht instituudis), Marcus Bleicher (füüsika teadussuuna juhte), Wolf Singer (neuroteaduse suuna juhte), Horst Stöcker (füüsika, eluteaduste ja keemia teadussuuna juhte) ja Jochen Triesch (neuroteaduse suuna juhte).

## Eestiga seotud endised FIAS-i töötajad
Frankfurdi süvauuringute instituudis on töötanud tänased Tartu Ülikooli teadurid Raul Vicente (järeldoktorina 2006–2013) ja Jaan Aru (doktorandina 2009–2013).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht (inglise keeles)
Kirti Rebane

**Kirti Rebane** (sündinud 11. detsembril 1973 Tallinnas) on eesti orienteeruja.

## Haridus
Kirti Rebane lõpetas 1992. aastal Tallinna 44. Keskkooli. 1997. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ärikorralduse eriala, 2004. aastal kaitses samas magistrikraadi.

## Töö
1997. aastast tegutseb kutselise vandeaudiitorina, 2005. aastast OÜ Artestan juhatuse liige.

## Sporditulemused
Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus on ta võitnud aastatel 1999–2014 22 kulda, 19 hõbedat ja 16 pronksi ning ühe hõbeda suusaorienteerumises.

Eesti meistrivõistlustel ekidenis on ta võitnud 6 hõbedat (2003 ja 2005 Nõmme Kergejõustikuklubi naiskonnas, 2009, 2010 ja 2013 SK Sportkeskus.ee naiskonnas, 2014. aastal Sparta spordiseltsi naiskonnas) ja 2 pronksi (2011 ja 2012 SK Sportkeskus.ee naiskonnas).

1992 orienteerumisjooksu juunioride MM-il Jyväskyläs sai teatejooksus Eesti naiskonnas 4. koha.

Võistelnud orienteerumisjooksu MM-il 1999, 2003–2005, 2008, 2010–2014. Parimad tulemused 2004 MM-il Rootsis Västeråsis sprindis 22. koht ja teatejooksus 7. koht. Orienteerumisjooksu EM-il võistelnud 8 korda (2000, 2002, 2004, 2006, 2008, 2010, 2012 ja 2014), parimad tulemused 34. koht tavarajal 2008 EM-il Lätis Ventspilsis ja 9. koht teatejooksus 2010 EM-il Bulgaarias Primorskos.

Orienteerumisjooksu Balti meistrivõistlustel võitnud teatejooksus Eesti naiskonnas 5 kulda (1999, 2003, 2005, 2011, 2014).

2015. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis sprindis N40 klassis pronksi. 2016. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis N40 klassis sprindis hõbeda ja tavarajal pronksi. 2023. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis ta N50 klassis tavarajal kulla, lühirajal hõbeda ja sprindis pronksi.
 
Aastatel 2002–2014 on ta 10 korda tulnud SK Saue Tammede võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks.

## Tunnustus
*2023 Eesti parim seeniororienteeruja

## Viited

## Välislingid
* http://www.delfi.ee/teemalehed/kirti-rebane
* WorldofO. Athlete profile. Kirti Rebane
* Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Kirti Rebane
Gaasianalüsaator

**Gaasianalüsaator** on seade (mõõteriist), millega määratakse gaasisegu kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis (tehakse gaasianalüüs).

Eristatakse käsitsi kasutatavaid ja automaatseid gaasianalüsaatoreid. Esimeste seas on kõige levinumad niisugused absorptsioonigaasianalüsaatorid, milles gaasisegu komponente absorbeerivad järjest eri reagendid. Automaatsed gaasianalüsaatorid mõõdavad pidevalt gaasisegu või selle üksikute komponentide mingit füüsikalist või füüsikalis-keemilist karakteristikut. 

## Vaata ka
*Võru Gaasianalüsaatorite Tehas
Gaasidünaamika

**Gaasidünaamika** on aerodünaamika haru, mis uurib gaasi liikumise seaduspärasusi, arvestades gaasi kokkusurutavust (tiheduse sõltuvust rõhust).

Erinevalt klassikalisest aerodünaamikast tegeleb gaasidünaamika ülesannetega, mille puhul gaasi kokkusurutavus mõjutab oluliselt gaasi käitumist. Need on eeskätt ülesanded gaasivoogude liikumise kohta kiirustel, mis on lähedased helikiirusele gaasis või ületavad selle, mistõttu tekib suur rõhulang ja lööklaine. Teiseks näiteks on need gaasikeskkonnas toimuvad protsessid, millega kaasnevad eksotermilised (põlemine, plahvatus) või endotermilised (elektrolüütiline dissotsiatsioon) keemilised reaktsioonid: gaasi keskmise molekulmassi muutumise ja energia eraldumise tõttu ei ole ideaalse gaasi mudel neil juhtudel rakendatav.  

## Ajalugu
Gaasidünaamika tekkis 19. sajandi teisel poolel. Selle rajajad olid Christian Doppler, Bernhard Riemann, Ernst Mach, William John Rankine ja Pierre-Henri Hugoniot. 

Gaasidünaamika arenes tormiliselt 20. sajandil. Selle arendajate seas olid Sergei Tšaplõgin, Geoffrey Ingram Taylor, Leonid Sedov ja Jakov Zeldovitš.
Tartu vojevood

**Tartu vojevood** (poola *wojewoda dorpacki, wojewoda derpski*) oli Poola-Leedu Liivimaa hertsogkonna haldusüksuse Tartu vojevoodkonna valitseja.

Tartu vojevoodkonna (algselt Tartu presidentkond) vojevoodid ehk kubernerid (wojewoda dorpacki; wojewoda derpski): 

*1589–1598 Jan Abramowicz (surnud 1602)  Tartu presidentkonna president
*1598–1600 vojevood Jan Abramowicz (surnud 1602)
**1598 Gerard Denhoff (Gerhard Dönhoff; u. 1550–1598)
*1600–1602 Marcin Kurcz (surnud 1602)
*1609–1617 Teodor Dadźbog Karnkowski (1573–1617)
*1617–1627 Mikołaj Kiszka (u. 1588–1644)

26. augustil 1625 kapituleerus Tartu Poola garnison Rootsi vägedele (1621–1625) Poola-Rootsi sõjas, vojevoodkonna ala läks Rootsi Kuningriigi võimu alla, kuid Poola jätkas vojevoodide fiktiivset ametisse nimetamist kuni Oliwa rahuni 1660. aastal.

*1627–1634 Kasper Denhoff (Caspar Dönhoff; u.1588–1645http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000601/images/index.html?seite=456)
*1634–1640 Gothard Jan Tyzenhauz (pl) (surn.1640)
*1641–1651 Andrzej Leszczyński (u.1606–1651)
*1651–1651 Enoch Kolenda
*1651–1654 Teodor Denhoff (surnud 1654)
*1654–1654 Zygmunt Opacki (surnud 1654)
**1654–1658 Olbracht Opacki (u.1621–1680) ?

Vene-Rootsi sõja (1656–1661) tõttu Moskva tsaaririigi võimkonnas.

*?–1657 Aleksander Ludwik Wolff 
*1657–1658 Zygmunt Wybranowski 
*1658–1660 Przecław Paweł Leszczyński (1605–1670)
*1670–1676 Samuel Leszczyński (1637–1676) ?

Liivimaa sõja ajal olid ka Moskva tsaari vägede kontrolli all olevates valduskeskustes: Tartus jm. vene asevalitsejad või vojevoodid. Nt. Tartu esimene vojevood Andrei Kurbski.

## Viited
Gaasipõleti

**Gaasipõleti** on gaaskütusega (näiteks atsetüleen, maagaas või propaan) seade (põleti) peamiselt kuumutamiseks vajaliku leegi tekitamiseks.

Mõned põletid segavad kütust välisõhuga, et tagada täielik põlemine. Atsetüleeni kasutatakse tavaliselt koos dihapnikuga.

Gaasipõletite rakenduste seas on jootmine ja keevitamine. Viimase korral kasutatakse õhu asemel hapnikku, et saada terase sulatamiseks vajalik kuumem leek. Laboris kasutatakse Bunseni põletit, mille kütuseks on maagaas. Et sulatada metalle sulamistemperatuuriga kuni  
1100&nbsp;°C, näiteks vask, hõbe ja kuld, kasutatakse loomuliku õhutõmbega propaanpõletit.
Gaasimask

**Gaasimask** ehk **gaasitorbik** on individuaalne keemiakaitsevahend hingamiselundite, silmade ja näo naha kaitsmiseks radioaktiivse tolmu, mürgiste aurude ja gaaside (sealhulgas ründemürkide), suitsu ja bakterite eest.

Filtreeriv gaasimask filtreerib sissehingatavat välisõhku vahetatava kurnaga. See kaitseb teatud mürkainete eest.

Isoleeriv gaasimask isoleerib välisõhust ja annab hingamiseks gaasisegu ning absorbeerib süsihappegaasi.

Voolikuga gaasimaski korral antakse gaasitorbikusse õhku 10–40 m kaugusel paiknevast kompressorist. Seda kasutatakse tavaliselt tootmises kinnistes ruumides, näiteks tsisternvagunite puhastamisel.

Anttik- ja keskajal kasutati gaasimaski asemel käsna või hingati läbi märja riide. Respiraatori leiutas 1785 Prantsusmaa lennunduspioneer Jean-François Pilâtre de Rozier. Esimesena võttis selle praktilisse kasutusse Alexander von Humboldt 1799 Preisimaa kaevanduses, kus töötas kaevandusinsenerina.

Tänapäevase gaasimaski eelkäija leiutas 1847 ja patenteeris 1849 ameeriklane Louis Haslett. See võimaldas hingata nina ja suu kaudu läbi sibulakujulise filtri ning suunas väljahingatava õhu atmosfääri tagasi. Pole teada, et seda oleks kasutama hakatud. Gaasimaski leiutasid ka šotlased John Stenhouse 1854 ja John Tyndall 1870. aastatel.

Masskasutusse võeti gaasimaskid Esimese maailmasõja ajal, sest selles sõjas hakati kasutama keemiarelvi.

Adolf Hitler hakkas kandma väikeseid ninaaluseid vuntse Esimese maailmasõja ajal. Varem olid tal suured kikkvuntsid, kuid sõduritel keelati nende kandmine, sest suurte vuntsidega oli ebamugav gaasimaski pähe tõmmata.

## Viited
Gaavial

**Gaavial** ehk **gangese gaavial** (*Gavialis gangeticus*) on krokodilliliste seltsi gaaviali perekonna ainus tänapäeval elav (retsentne) liik. Tänapäeval veel ainult Nepalis ja India põhjaosas leiduvad asurkonnad on kriitilises seisundis ning liik on seetõttu kantud IUCNi punasesse nimestikku.

Gaavial on gaaviallaste sugukonna tüüpliik. Malaisias ja Indoneesia põhjaosas elavat gaavialkrokodilli ei peeta traditsiooniliselt gaaviali lähedaseks sugulaseks, vaid ta paigutatakse krokodillaste sugukonda. Krokodilliliste fülogeneesi molekulaargeneetilised uuringud näitavad aga, et gaavialkrokodill on gaavialiga lähemas suguluses kui kõigi teiste retsentsete krokodillilistega, mistõttu tuleb ka tema arvata gaaviallaste hulka.

## Viited
Da Da Da

**"Da Da Da"** (saksakeelse täieliku pealkirjaga **"Da Da Da ich lieb dich nicht du liebst mich nicht aha aha aha"**; ingliskeelse täispealkirjaga **"Da Da Da I Don't Love You You Don't Love Me Aha Aha Aha"**) on Saksa ansambli Trio laul nende omanimeliselt debüütalbumilt. 

1981. aastal avaldatud singlit müüdi üle maailma enam kui 13 miljonit eksemplari ja see jõudis plaadimüügitabelites esikohale Austrias, Šveitsis, Uus-Meremaal ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Saksamaa ja Briti edetabelites jõudis singel teisele kohale.
Kristjan Kõljalg

**Kristjan Kõljalg** (sündinud 26. detsembril 1982 Paides) on Eesti ettevõtja ja poliitik, XIII Riigikogu liige.

Ta lõpetas aastal 2001 Paide Ühisgümnaasiumi. 2019. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalaureusekraadiga. Ta on Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Ta töötas aastatel 2004–2005 majandus- ja kommunikatsiooniministri abina. Aastatel 2005–2007 töötas ta OÜ Faarup tegevjuhina ja aastatel 2007–2015 Koigi vallavanemana.

Ta on 7. augustist 2002 Reformierakonna liige. Ta oli aastatel 2002–2009 ja 2017–2018 Paide Linnavolikogu liige. Aastatel 2009–2015 oli ta valitud Koigi vallavolikogu liikmeks, kuid täitis sellel perioodil vallavanema ülesandeid. 9. aprillil 2015 sai ta Riigikogu XIII koosseisu (Jürgen Ligi) asendusliikmeks.

Ta oli aastatel 2007–2014 MTÜ Järva Arengu Partnerid (programmi "Leader" tegevusgrupi) juhatuse liige; aastatel 2007–2013 Järvamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige ja aastatel 2013–2015 esimees. Aastatel 2008–2013 oli ta SA Järvamaa Arenduskeskuse nõukogu esimees.

## Isiklikku

Ta on abielus ja tal on kaks tütart. Tema huvialad on kirjandus, ujumine ja rattasport.

## Välislingid