open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Risti külanõukogu (Harju rajoon)

**Risti külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Padise vallas. Külanõukogu pindala oli 260 km² (1977).

## Viited
Ruhnu külanõukogu

**Ruhnu külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu hõlmas Ruhnu. Külanõukogu moodustati 1950.

## Viited
Rõusa külanõukogu

**Rõusa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1966. 

Rõusa külanõukogu moodustati 1945. aasta augustis Pärnumaal Vändra valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Rõusa külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rõusa külanõukogu septembris 1950 Vändra rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu territooriumil Lidia Koidula nimeline, Carl Robert Jakobsoni nimeline, "Sirbi ja Vasara" ning "Viisaastaku" kolhoos ning Võidula sovhoos.

Seoses Kaansoo külanõukogu likvideerimisega liideti 1959. aasta veebruaris Rõusa külanõukoguga "Koidula" kolhoosi alad.

Seoses Vändra rajooni likvideerimisega 1962. aastal arvati Rõusa külanõukogu Pärnu rajooni koosseisu.

1966. aastal Rõusa külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Vändra külanõukoguga.

## Viited
Saare külanõukogu

**Saare külanõukogu** (enne 1967 *Vassevere külanõukogu*) oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu pindala oli 215 km² (1977).

## Viited
Rahkla külanõukogu

**Rahkla külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Laekvere külanõukoguga.

## Viited
Saku külanõukogu

**Saku külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tõdva vallas. Külanõukogu pindala oli 249 km² (1977).

## Viited
Salme külanõukogu

**Salme külanõukogu** oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 232 km² (1977).

1960 jaotati Salme külanõukogu Kuressaare, Lümanda ja Torgu külanõukogu vahel. 1972 nimetati Torgu külanõukogu **Salme külanõukoguks**.

## Viited
Sangla külanõukogu

**Sangla külanõukogu** (1945-1954 *Sangla-Jõesuu külanõukogu*) oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rannu külanõukoguga.

## Viited
Jevgeni Urbanski

**Jevgeni Urbanski** (vene Евгений Яковлевич Урбанский; 27. veebruar 1932 Moskva – 5. november 1965 Buhhaara oblast, Usbeki NSV) oli vene näitleja.

Jevgeni Urbanski lõpetas 1957. aastal Moskva Kunstiteatri stuudiokooli, samast aastast töötas ta Stanislavski-nimelise Moskva Draamateatri näitlejana.

Jevgeni Urbanski hukkus filmivõtetel. Ta on maetud Novodevitšje kalmistule.

## Filmirolle

## Viited

## Välislingid
*
Võrdetegur

**Võrdetegur** on suurus, mille lisamisel võrrandisse, kehtib võrdus antud suuruste vahel. Näiteks kvantfüüsika võrrandis E = hf on Plancki konstant h võrdeteguriks  energia (E) ja sageduse (f) vahel. Energia ja sagedus on võrdelised suurused.
Kuimetsa rahvamaja

**Kuimetsa rahvamaja** on rahvamaja Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas.

Rahvamaja asutati 2006.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Rein Koppelmann

**Rein Koppelmann** (28. mai 1941 – 21. juuni 2014) oli Eesti riigiametnik ja kultuuritegelane, kes tegutses ka filmilavastaja assistendi ja näitlejana.  

Ta oli aastatel 1976–1984 Eesti Rahvusraamatukogu direktor , mis oli tol ajal Eesti NSV Riiklik Raamatukogu , ning ta on olnud ka Vabaõhumuuseumi haldusdirektor. 

## Filmograafia

Eesti filmile "Tütarlaps mustas" ilmus video, milles kommenteeritakse filmi. Filmi valmimise lugu meenutavad Rein Koppelmann, Margit Ojasoon, Harry Rehe, Veronika Bobossova, Ly Pulk, Jaak Lõhmus.

## Isiklikku
Tema vanemad olid Jaan ja Aliide Miralda Koppelmann ning õde Juta Rätsep. 

Rein Koppelmann on maetud Rahumäe Kalmistule. 

## Viited
Võidu park (Peterburi)

**Võidu park** on avalik park Peterburi Moskva rajoonis.

Leningradi blokaadi ajal asus praeguse pargi territooriumil olnud telliskivitehase kohal krematoorium.


Парк Победы.Пруд09.JPG
Московский парк Победы. Санкт-Петербург 5.JPG
СПб. Парк Победы. Канал Восточный. 1.JPG


## Kirjandus
* «Сады и парки Ленинграда». Л., 1981. С. 160—170. «Путеводители по садам и паркам Ленинграда и пригородов» сост. О. Лысяк, ред. Е. Винер; Л., 1960. — 4 с.
* «Сады и парки Ленинграда» сост. А. Филипченко; ред. Е. Винер; Л., 1959. — 44 с. — 470 зап.     Гусаров А.Ю. Памятники воинской славы Петербурга. — СПб, 2010. — ISBN 978-5-93437-363-5.
* Горбачевич К. С., Хабло Е. П. Почему так названы? О происхождении названий улиц, площадей, островов, рек и мостов Санкт-Петербурга. — 4-е изд., перераб. — СПб.: Норинт, 1996. — С. 203—204. — 359 с. — ISBN 5-7711-0002-1.
Kaarli rahvamaja

**Kaarli rahvamaja** on rahvamaja Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kaarli külas.

Rahvamaja asutati 1965.

Rahvamaja juhataja on Deily Tatar.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Halliste valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Tuhalaane külamaja

**Tuhalaane külamaja** on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Mulgi vallas Tuhalaane külas. Külamaja juhataja on Anneli Anijärv.

Külamajas tegutseb teiste seas Tuhalaane raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Külamajast Karksi valla kodulehel
Saarepeedi rahvamaja

**Saarepeedi rahvamaja** on rahvamaja Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Rahvamaja juhataja on Ille Mirka.

Rahvamaja asutati 1971.

## Viited

## Välislingid
*Rahamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Väätsa rahvamaja

**Väätsa rahvamaja** on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Väätsa asulas. Rahvamaja juhataja on Kalev Lifländer.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Väätsa valla kodulehel
Vastemõisa rahvamaja

**Vastemõisa rahvamaja** on rahvamaja Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vastemõisa külas. Rahvamaja juhataja on aastast 1999 Rein Luup. Enne teda oli rahvamaja juhataja Mati Lepik.

Rahvamaja valmis 1996. Rahvamaja projekteeris arhitekt Urve Rukki.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamaja koduleht
Uusna külamaja

**Uusna külamaja** on kultuurikeskus Viljandi maakonnas Viljandi vallas Uusna külas. Rahvamaja juhataja on Ulve Kannimäe.

Külamaja hoones tegutseb ka Uusna raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Viljandi valla kodulehel
Albu Valla Rahvamajad

**Albu Valla Rahvamajad** on asutus Järva maakonnas Järva vallas. Asutuse alla kuuluvad Albu rahvamaja ja Ahula rahvamaja. Asutuse juhataja on Malle Lomp.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Albu valla kodulehel
Sindi seltsimaja

**Sindi seltsimaja** on rahvamaja Pärnu maakonnas Sindis aadressil Pärnu maantee 44. Seltsimajas tegutseb Tori valla kultuurikeskus. 

## Viited
Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino

**Euroregioon Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino** (saksa: *Europaregion Tirol-Südtirol-Trentino*; itaalia: *Euregio Tirolo-Alto Adige-Trentino*) on Euroregioon, mille moodustasid kolm erinevat piirkondlikku omavalitsust Austrias ja Itaalias: Austria liidumaa Tirool (s.o. Põhja- ja Ida-Tirool) ning Itaalia autonoomsed provintsid Lõuna-Tirool ja Trentino. 

## Ülevaade

Ühenduse piirid vastavad endisele vürstlikule Tirooli krahvkonnale, Habsburgide monarhia kroonimaale (sealhulgas endised vürstlikud piiskopkonnad Trento ja Brixen), mis kujundas sajandeid elu Alpide piirkonnas. Ühendusest on provintsi fašistide poolt muutmise tõttu välja jäänud Cortina, Livinallongo, Colle Santa Lucia, Pedemonte, Valvestino ja Magasa, kuid nad hääletasid aastal 2007/2008 tagasipöördumise poolt Lõuna-Tirooli/Trentino provintsidesse, mida Itaalia seadusandja Roomas ei ole veel heaks kiitnud. Jagatuna pärast Esimest maailmasõda säilitas piirkond suure osa oma kultuurilisest terviklikkusest seoses oma traditsiooniliselt tugeva kiindumusega maasse ja sügava omavalitsussooviga mõlemal pool piiri. Pikaajalised kultuurilised, sotsiaalsed ja majanduslikud sidemed, nagu ka sarnaste huvide tunnistamine, mis põhineb traditsioonilisel rollil transiidimaana ja suuresti identsetel keskkonnatingimustel Ida-Alpides, viisid aastal 1998 kolme provintsi Euroregiooni loomiseni.

Keeleliselt on Austria Tirooli rahvastik saksakeelne, samas valdav enamus Trentino asukaid on itaaliakeelsed. Lõuna-Tiroolis kõneleb ligikaudu 2/3 emakeelena saksa keelt ja 1/4 itaalia keelt. Kokku on 62% Euroregioonist saksakeelne ja 37% itaaliakeelne. Umbes 1% Euroregiooni kogurahvastikust kõneleb emakeelena ladiini keelt, see rühm on päline peamiselt Lõuna-Tiroolis, aga ka Trentinos ja Bellunos.

## Liikmed

Euroregioon arvudes, nagu see oli 31. detsembril 2006:

## Koostöö

Piiriülene koostöö kolme naabri vahel katab täna palju valdkondi, sealhulgas turism, liiklus, taristu, sotsiaalteenused ja keskkonnaprobleemid tundlikul Kesk-Alpide alal. Aastal 2001 kutsuti ellu ühine *Alpendeklaration* (Alpideklaratsioon), säästva arengu harta majandusliku surve sobitamiseks kohalike elanike sooviga säilitada oma elukeskkond. Brüsselis loodi ühine kontaktasutus suhete edendamiseks Euroopa Liiduga.

Pärast Austria Tirooli ja Lõuna-Tirooli parlamentide vahelist ajaloolist kohtumist aastal 1971 (esimene 57 aasta jooksul) laiendati 20 aastat hiljem ühiskohtumisi Trentino kaasamisega. 1990. aastatel anti Austria liidumaale Vorarlbergile, kellel olid piirkonnaga tihedad sidemed minevikus, vaatlejastaatus Kolme Provintsi Parlamendis (*Dreier Landtag*). Nõukogu kohtumisi peeti erinevates ajaloolise tähtsusega kohtades, nagu Innsbruck ja Tirooli endine pealinn Merano.

## Vaata ka

* Tirooli ajalugu
* Lõuna-Tirooli ajalugu
* Euroregioonide loend

## Välislingid

* Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino koduleht (inglise, saksa ja itaalia keeles)
Orissaare kultuurimaja

**Orissaare kultuurimaja** on kultuurimaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Orissaare alevikus. 

Kultuurimaja haldab valla hallatav asutus Saaremaa Kultuur. Kultuurimaja kultuurikorraldaja on Anu Viljaste.

Kultuurimaja valmis 1959. Kultuurimälestis nr 27352 Orissaare keskväljak koos pärnaalleega rajati 1950. aastal osana Orissaare rajooni halduskeskuse planeeringust. Ansamblituumikusse kuuluv kultuurimaja on ehitatud 1959. aastal arhitekt Arnold Matteuse projekti järgi.

Aastatel 2025–2026 läbib kultuurimaja hoone põhjaliku rekonstrueerimise: parandatakse hoone sisekliimat ja energiatõhusust, valmib uus lavalahendus koos kaasaegse valgus-, heli- ja videotehnikaga.

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Kultuuri koduleht
Mustjala rahvamaja

**Mustjala rahvamaja** on rahvamaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Mustjala külas. 

Rahvamaja haldab valla hallatav asutus Saaremaa Kultuur. Rahvamaja kultuurikorraldaja on Edith Viira.

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Kultuuri koduleht
Karin Tammemägi

**Karin Tammemägi** (sündinud 4. juunil 1975 Kaalepi külas) on Eesti poliitik, alates 2004. aastast Eesti Keskerakonna liige. Ta oli 10. novembrist 2017 XIII Riigikogu liige (Andrei Novikovi asemel).

Ta sündis aastal 1975 Kaalepi külas. Ta lõpetas aastal 1993 Aravete Keskkooli. Aastal 1997 lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Seminari noortetöö juhtimise erialal; aastal 2001 lõpetas ta kultuurinõunikuna Tallinna Ülikooli (õppides lisaerialana näitekunsti).

Ta töötas aastatel 1997–2003 spetsialistina oü-s "Tulisilm". Aastal 2003 töötas ta Loksa Linnavalitsuses kultuuri- ja noorsootöö spetsialistina, aastatel 2003–2005 Loksa Linnavalitsuses haridus- ja sotsiaalosakonna juhatajana, aastal 2005 Loksa linnapea. Aastal 2006 töötas ta Tallinna Linnavolikogu aseesimehe nõunikuna. Aastatel 2006–2009 töötas ta Harju Maavalitsuses avalike ja välissuhete nõuniku kohusetäitjana ja haridusosakonna juhatajana. Aastatel 2009–2016 oli ta Põhja-Tallinna linnaosa vanem. Aastal 2017 oli ta Eesti Keskerakonna Harju- ja Raplamaa arendusjuht.

10. novembrist 2017 oli ta XIII Riigikogu liige (Andrei Novikovi asemel).

Ta on täiendanud ennast Tartu Ülikooli Avatud Ülikoolis haridusuuenduse alal. Ta on osalenud vabatahtlikuna sotsiaalprojektides. Ta on Eru Lahe Rannarahva Seltsi liige.

## Isiklikku
Ta on abielus ning poja ja tütre ema. Tema huvialadeks on matkamine, jalgrattasõit, teater, muusika, kino.

## Välislingid
* Andrei Novikovi asendusliige Riigikogus on Karin Tammemägi
Lasva rahvamaja

**Lasva rahvamaja** on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Lasva külas. 

Rahvamaja juhataja on Sirje Kuuseorg.

## Ajalugu
Lasva rahvamaja on ehitatud tsaariaegse magasiaida müüridele. Eesti Vabariigi iseseisvuse algaastatel oli see aidahoone. Ehitusprojekti autorid on Võru rajooni Agrotööstuse ehitusjärelevalve insener Kalle Sibul ja Võru KEKi ehitusinsener Enn Martinson. Projekti lähteülesandeks oli kolhoosile Oktoobri Lipp kuuluva aida ümberehitamine kolhoosi kontor-klubiks ja sööklaks. Rahvamaja valmis 1975. aastal.

## Tänapäev
Maja esimesel korrusel tegutseb lisaks rahvamajale Lasva raamatukogu ning teisel korrusel MTÜ Lasva Käsitööselts ja MTÜ Lasva Sõprade selts.

## Tegevus
Lasva Rahvamajas tegutsevad isetegevuskollektiivid: nais- ja segarahvatantsurühm, Lasva meeskoor, näiteringid Näitelust ja Häänali ning laste huviring ja eakate tantsuring. 

Igal aastal korraldab Lasva rahvamaja traditsioonilist Lasva järvemuusika üritust ja ürituste sarjas „Viis Võru valla päeva" Lasva piirkonna päeva. Lasva rahvamaja haldab Lasva ajalugu tutvustavat veetorn-galeriid, mis on kuulus oma klavertrepi poolest.

## Galerii

Fail:Lasva Rahvamaja magasiaida müür.jpg|Lasva Rahvamaja magasiaida müür
Fail:Lasva Rahvamaja saal.jpg|Lasva Rahvamaja saal
Fail:Lasva Veetorni Galerii.jpg|Lasva veetorn-galerii


## Viited
Hellamaa külakeskus

**Hellamaa külakeskus** on kultuurikeskus Saare maakonnas Muhu vallas Hellamaa külas. Külakeskuse juhataja on Tiina Jõgi.

## Viited

## Välislingid
*Külakeskusest Muhu valla kodulehel
Konstantin Ilkovski

**Konstantin Konstantinovitš Ilkovski** (vene keeles Константин Константинович Ильковский; sündinud 12. jaanuaril 1964 BatagaisVerhojanski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa ja Sahha poliitik, ekskuberner.

Aastatel 2002–2011 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) ja 2011–2013 Riigiduuma liige. Aastatel 2013–2016 juhtis ta kubernerina Siberi föderaalringkonda kuuluvat Taga-Baikali kraid. 

## Päritolu, haridustee ja töökäik
Konstantin Ilkovski sündis Põhja-Jakuutias asuvas Batagai alevis. Tema vanemad olid Batagaisse sattunud suunamisega pärast õppeasutuse lõpetamist. 

1986. aastal lõpetas ta Plehhanovi-nimelise Leningradi Mäeinstituudi mäeinseneri-geoloogi kutsega. Pärast seda töötas ta Põhja-Jakuutia piirkonna mäetööstusettevõtetes.

1994. aastal sai ta teise kõrghariduse Venemaa Föderatsiooni valitsuse juures asuvast Rahvamajanduse Akadeemiast. Hiljem kaitses ta majandusteaduste kandidaadi kraadi.

Aastatel 1998–1999 töötas ta Sahha tööstusministri esimese asetäitjana, 1999–2000 Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi administratsiooni juhi esimese asetäitjana ja 2000–2009 Jakutskis asuva aktsiaseltsi Jakutskenergo peadirektorina.

2011. aastal pääses ta poliitilise partei Õiglane Venemaa nimekirjas Riigiduumasse. Lahkus sealt seoses määramisega 1. märtsil 2013 Venemaa Föderatsiooni presidendi Vladimir Putini seadlusega Taga-Baikali krai kuberneri ajutiseks kohusetäitjaks. 8. septembril 2013 toimunud krai kuberneri otsestel valimistel sai ta 71,6% valijate häältest ja 18. septembril astus Taga-Baikali krai kuberneri ametisse.

2016. aasta veebruaris rahuldas president Putin kuberner Ilkovski tagasiastumispalve. Viimane oli seotud Taga-Baikali krai väga halva finantsseisuga ja krai võimueliidi sisetülidega.

2016. aasta septembris teatas Taga-Baikali krai ekskuberner Ilkovski enda valmisolekust vajadusel asuda Sahha (Jakuutia) Vabariigi etteotsa.

## Tunnustus
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline rahvamajanduse töötaja
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi riiklik preemia materiaalse tootmise valdkonnas 

## Viited

## Välislingid

*Константин Ильковский. compromat.ws, 10. aprill 2017
Ala (Trento)

**Ala** (saksa: *Ahl am Etsch* või *Halla*) on vald *(comune)* Trento provintsis. 

Kuni Esimese maailmasõjani oli Ala tähtis piirilinn Itaalia kuningriigi ja Austria-Ungari vahel.

Seal elas 2013. aasta seisuga 8966 inimest. 2020. aasta aprilli lõpus oli elanike arv 8794.

## Välislingid

* Linna koduleht
* Ala saidil Visittrentino.it
Võidu park (Riia)

**Võidu park** on avalik park Riias Daugava vasakkaldal Āgenskalnsi asumis.

Algselt Peetri pargi nime kandnud park nimetati 1923. aastal ümber Võidu pargiks (tähistamaks 1919. aasta võitu Pavel Bermondt-Avalovi vägede üle), nõukogude ajal, 1961. aastal, nimetati park ümber NLKP XXII kongressi nimeliseks pargiks. Taasiseseisvumise järel nimetati park taas Võidu pargiks.

Uzvaras parks - panoramio (9).jpg
Uzvaras parks - panoramio (17).jpg
Uzvaras parks - panoramio (25).jpg


## Viited

## Kirjandus
* Парк Победы // Рига: Энциклопедия = Enciklopēdija «Rīga» / гл. ред. П. П. Еран. — Рига: Главная редакция энциклопедий, 1989. — С. 558. — 880 с. — 60 000 экз. — ISBN 5-89960-002-0.

## Välislingid
* Kirjeldus Riia linna veebilehel
Albiano

**Albiano** (saksa: *Albian*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias.

## Välislingid

* Linna koduleht
Altavalle

**Altavalle** on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias. See loodi 1. jaanuaril 2016 endiste valdade Faver, Grauno, Grumes ja Valda liitmisega.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Amblar-Don

**Amblar-Don** on vald *(comune)* Val di Nonis Trento provintsis Põhja-Itaalias. See tekkis 1. jaanuaril 2016, kui liideti endised vallad Amblar ja Don.
Altopiano della Vigolana

**Altopiano della Vigolana** on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias. See moodustati 1. jaanuaril 2016 endiste valdade Bosentino, Centa San Nicolò, Vattaro ja Vigolo Vattaro liitmisel.

## Välislingid

* Ametlik veebileht
Kaljuste

**Kaljuste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kaljuste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Antonov, Birkfeldt, Gefria, Gutzõlin, Hints, Hold, Indov, Jakk, Jansen, Junn, Jürgenthal, Jürjenson, Juusu, Kamerant, Karlson, Kihelevelt Kiishäid, Killmann, Kilsman, Kiltsmann, Kleemann, Knuut, Kokkuta, Korotshenkov, Kraasenberg, Krassmann, Kronk, Kuhlabach, Kuhlbach, Lillevors, Lindebaum, Litvinenko, Maikov, Martinson, Miller, Naisson, Närripä, Niug, Orik, Pelt, Penter, Pranno, Rikson, Roosenbaum, Rosmann, Rusch, Schvarz, Semjonov, Sokolov, Soopa, Sopa, Sopaauk, Sormul, Summatavet, Suurmann, Tiidemann, Trehvelt-Kuutenberg, Turmann, Vahleberg, Vaksmann, Valper, Veide, Veltmann, Vessmann, Vetmann, Vikker ja Villemson.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kaljuste Eestis 178 mehel ja 179 naisel. 

*Heino Kaljuste (1925–1989), eesti koorijuht ja pedagoog
*Kalev Kaljuste (sündinud 1978), Eesti poliitik
*Kaupo Kaljuste (sündinud 1981), eesti jäähokimängija
*Maria Kaljuste (sündinud 1973), Eesti ettevõtja ja poliitik
*Tõnu Kaljuste (sündinud 1953), eesti dirigent
*Ülle Kaljuste (sündinud 1957), eesti näitleja

*Pille Kivihall (endine Pille Kaljuste, sündinud 1964), eesti nahakunstnik
Põldmäe

**Põldmäe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Põldmäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Thärvelt (Avanduse vallas 1936. aastal). Julius Põldmäe palvel kanti Põldmäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 140 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põldmäe Eestis 27 mehel ja 24 naisel. 

*Alo Põldmäe (sündinud 1945), eesti helilooja ja laulja
*Asta Põldmäe (sündinud 1944), eesti kirjanik
*Hando Põldmäe (sündinud 1971), eesti trombonist ja dirigent
*Jaak Põldmäe (1942–1979), eesti kirjandusteadlane
*Mare Põldmäe (1955–2002), eesti muusikateadlane
*Rudolf Põldmäe (1908–1988), eesti kirjandus- ja rahvaluuleteadlane

*Aino Põldmäe-Undla (1910–1992), eesti kirjandusloolane
Põlatud

**Põlatud** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Põlatud (Pöllatud) on pandud Tuula mõisas Keila kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Põlatud-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Põldru (Kuressaares 1936. aastal).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

​
Andalo

**Andalo** (saksa: *Andel*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, aastal 2010 elas seal 1050 inimest.

## Geograafia

Linn asub Paganella tasandikul, Piz Galini (2442 m) ja Paganella (2125 m) mägede vahel, ja selle territoorium on Adamello-Brenta looduspargi osa.

## Ajalugu

Piirkond asustati esmakordselt keskajal ja kasutas jaotust 13 asunduseks nimega "masi" (Bortolon, Cadin, Casanova, Clamer, Dos, Fovo, Ghezzi, Melchiori, Monech, Pegorar, Perli, Pont ja Toscana), mis lõpuks üheks linnaks liideti. Seda jaotust on ikka veel märgata, eriti kõige isoleeritumas masis (näiteks Pegorar).

20. sajandi teises pooles muutus küla üheks kõige kuulsamaks turismisihtkohaks Trento provintsis, peamiselt suusaradade tõttu.

## Majandus

Kohalik majandus, kunagi põllumajandusest sõltuv, on nüüd peaaegu täielikult keskendunud turismile (nii suvel kui ka talvel, vastandina mõnele muule ümbruskaudsele linnale), peamiselt linna asukoha tõttu Dolomiitides. Turismi tulemusena on Andalo rikkaimate linnade seas provintsis ja riigis.

## Välislingid
* Linna koduleht
* Andalo saidil Visittrentino.it
Pärnamäe (perekonnanimi)

**Pärnamäe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Pärnamäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Permanson. Hugo Pärnamäe palvel kanti Pärnamäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 30 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pärnamäe Eestis 26 mehel ja 22 naisel.

*Ingvar Pärnamäe (sündinud 1977), Eesti poliitik
*Jaan Pärnamäe (sündinud 1968), eesti tõlkija ja filosoof
Rahenurm

**Rahenurm** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Rahenurm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rehmann (Nõmmel 1937. aastal). Eevart Rahenurme palvel kanti Rahenurm perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 324 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. aprillist 1937).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Välislingid
*Geni
Raidjõe

**Raidjõe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Raidjõe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Viks. Siseministri otsusega 14. märtsist 1936 määrati Johannes Viks'ile ühes abikaasa Salmega ja tütre Ainoga uueks perekonnanimeks Raidjõe. Perekonnanime muutmise põhjuseks oli perekonnanime labane tähendus. (Ühtlasi parandati Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega 27. jaanuarist 1936 Johannes Viksi nimi "Johannes", kirjutades selle eesti õigekeelsuse reeglite kohaselt "Juhan".)

Juhan Raidjõe palvel kanti nimi Raidjõe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 205 all.  

2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raidjõe Eestis 8 mees- ja 7 naissoost isikul.
Luts (perekonnanimi)

**Luts** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Luts (Luitz, Luz, Lutz) on pandud 48 Eesti mõisas. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Koitme, Loorberg ja Luhamaa. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Luts Eestis 306 mehel ja 340 naisel.

*Alfred Luts, Eesti sõjaväelane (1899–1991)
*Aksella Luts, eesti filmilooja (1905–2005)
*Anton Luts, eesti koolmeister ja rahvuslane (1853–1897)
*Arved Luts, eesti etnograaf (1929–2005) 
*Jaan Luts, Narva linnapea (1884–1943)
*Janek Luts, eesti raadioajakirjanik (1970–)
*Karin Luts, eesti kunstnik (1904–1993)
*Karl Friedrich Luts, eesti põlevkivikeemik (1883–1942)
*Katrin Luts, eesti arst (1962–)
*Kristjan Luts, eesti ajaloolane (1985–)
*Meta Luts, eesti näitleja (1905–1958)
*Oskar Luts, eesti kirjanik (1887–1953)
*Siim Luts, eesti jalgpallur (1989–)
*Theodor Luts, eesti filmioperaator (1896–1980)
*Toivo Luts, eesti poksija (1935–2008)
*Valter Luts, eesti näitleja ja lavastaja (1923–2003)
Raidlo

**Raidlo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Raidlo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Buschmann ja Redlich. Artur-Heinrich Raidlo palvel kanti Raidlo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 159 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. septembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raidlo Eestis 9 mehel ja 7 naisel.
Raidna

**Raidna** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Raidna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Algpeus, Freiberg, Frisch, Ilusck, Ilusk, Müürmann, Papu, Piilberg, Reichenbach, Reier, Reinbaum, Reinberk, Riigor ja Rootsmann. Aarne Raidna palvel kanti Raidna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 262 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raidna Eestis 19 mehel ja 25 naisel. 

*Erich Raidna (1919–2002), eesti põllumajandusteadlane
*Herbert Raidna (1897–1942), Eesti sõjaväelane
*Svea Raidna (1961–1911), eesti maalikunstnik
*Valter Raidna (1913–1993), eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane
Kiple

**Kiple** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kiple on pandud Kastre mõisas Võnnu kihelkonnas Tartumaal.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kiple Eestis 9 mehel ja 8 naisel. 

*Arnold Kiple (1914–1944), Eesti sõjaväelane
*Virve Kiple (1927–2009), eesti baleriin, näitleja ja režissöör
*Ülo Kiple (1962–1989), eesti visionäär
Arkaadia park

**Arkaadia park**, ka **Arkaadia aed** (läti keeles Arkādijas dārzs), on park Riias Daugava vasakkaldal Torņakalnsi asumis.

Park kannab Arkaadia nime alates 1911. aastast.


Arkadijas parks - marupite - panoramio (3).jpg
Arkādijas parks 10, Rīga, Ojāra Vācieša iela.JPG
Arkadijas parks - marupite - panoramio (9).jpg


## Kirjandus
* Энциклопедия «Рига», Главная редакция энциклопедий: Рига, 1989&nbsp;— стр. 169
* Pūka D., Cinovskis R., Bice M., Ieviņš S. Rīgas sabiedriskie apstādījumi: Īsa vēsture, koki, krūmi, ziemcietes. Rīga: Zinātne, 1988. 86 lpp.
* Kāvere, Anne. Rīgas dārzu arhitekts Georgs Kūfalts. Riga: Jumava, 2007

## Välislingid
* Kirjeldus Riia linna veebilehel
Arco (Trento)

**Arco** (saksa: *Arch*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias.

Linna üks külg on vastu esileulatuvaid püstloodis lubjakivikaljusid nagu seda ümbritsevat müüri, ja iidne kindlus on mäe otsas.

## Vaatamisväärsused

* Arco loss, keskaegne
* Pühapaik ja klooster *Santa Maria delle Grazie*, ehitati aastatel 1475–1492. Seal asub Neitsi Maarja puukuju 15. sajandist
* *Collegiata dell'Assunta*, alustatud aastal 1613. Viimane Mõlema Sitsiilia kuningas Francesco II maeti 19. sajandi lõpus, pärast tema surma Arcos aastal 1894 ajutiselt sinna.
* *Sant'Apollinare* kirik, 14. sajandist pärit freskodega
* *Palazzo Marchettii* (16. sajand). Seal on Giulio Romanole omistatud portaal.
* *Palazzo dei Panni* (17. sajandi lõpp)
* *Risti peatuspaigad* kabelile "Santuario della Madonna di Laghel" 1896, Josef Moroder-Lusenberg

## Majandus

Turism on suurem osa kohalikust majandusest, kui palju sakslasi ja austerlasi tuleb üle Brenneri mäekuru Austriast. Populaarsed turismitegevused on purjelauasõit lähedasel Garda järvel ja kaljuronimine linna lähistel. Iga-aastast Rock Masterit, rahvusvahelist ronimisvõistlust peetakse linnast väljas tehisseinal. Maastikujalgrattasõit on populaarne ja rahvusvahelised ratturid parvlevad linnas.

Ka põllumajandus on tähtis, viinamäed ja tsitruseliste aiad täidavad orgu lossi vastas. Agrokeemiatehased asuvad Sarca jõel järve suunas.

## Sõpruslinnad

* Schotten, Saksamaa, aastast 1960
* Bogen, Saksamaa, aastast 1983
* Roccella Ionica, Itaalia, aastast 2007
* Maybole, Šotimaa

## Välislingid

* Linna koduleht
* Arco turismiinfo
* Falesia.it, vabaronimine Itaalias
* gardamove.com
* Mäegiidide kool Arcos
Rajand

**Rajand** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Rajand uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Volter või Voltri (Naissaare vallas 1936. aastal). Johannes Rajandi palvel kanti Rajand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 244 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. juunist 1936). 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rajand Eestis 5 mehel ja 8 naisel.

## Välislingid
*Geni
Avio (Trento)

**Avio** (saksa: *Aue*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias. See asub umbes 50 km Trentost, Vallagarinas ja sellest voolab läbi Adige jõgi. Avio hõlmab tasandiku, mida ümbritsevad Monte Baldo idast ja Monti Lessini läänest.

## Vaatamisväärsused
* Avio loss
* Avio *[[pieve]]*
* Kihelkonnakirik *Santa Maria Assunta*, selles on 17. sajandist pärit Giovanni Angelo Sala stukk-kaunistus.

## Majandus
Avio ala on eriti tuntud veini tootmise poolest, nagu autohtoonne Enantio.

## Välislingid
* Linna koduleht
Rajandi

**Rajandi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Rajandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Perkmann, Rosenstrauch, Rudsit ja Stachelstrauch. Edgar-Adolf Rajandi palvel kanti Rajandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 67 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rajandi Eestis vähem kui viiel mehel ja vähem kui viiel naisel.

*Edgar-Adolf Rajandi (1902–1978), eesti filoloog ja nimeuurija
*Henno Rajandi (1928–1998), eesti keeleteadlane ja tõlkija
*Lia Rajandi (1929–2014), eesti prantsuse filoloog ja tõlkija
Baselga di Piné

**Baselga di Piné** (saksa: *Wasilig-Pineid*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 12 km Trentost kirdes.  
 
## Tuntud elanikke

* Stefano Bonfanti, suri seal 26. veebruaril 2005
* Riccardo Garrone
* Damiano Tommasi
* Roberto Sighel
* Matteo Anesi
* Mauro Corona
* Giuseppe Gottardi, sündis seal, oli Montevideo peapiiskop Uruguays
* Ioriatti perekond, tuntud ärimees ja ettevõtja John C. Ioriatti, USA

## Välislingid

* www.comune.baselgadipine.tn.it
Randel (perekonnanimi)

**Randel** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Randel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Johannson, Johanson, Kuuskman ja Kuuskmann. Feliks-Karl Randeli palvel kanti Randel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 231 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randel Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel.

*Feliks Randel (1924–1988), eesti muusik, muusikateadlane ja orkestrant
*Felix Randel (1901–1977), eesti karikaturist ja maalikunstnik
Randes

**Randes** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Randes on pandud Väike-Rõude mõisas Martna kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Randes uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Blum, Breitenbach, Brenner, Fischer, Fisher, Kleesmann, Kurg, Magnuson, Roseblatt ja Rothberg. Linda Randese palvel kanti Randes perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 200 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randes 11 mehel ja 14 naisel.
Kronvaldsi park

**Kronvaldsi park** on park Riias Keskuse asumis, Linnakanali mõlemal kaldal.

Park on nimetatud läti publitsisti, keelemehe ja pedagoogi Atis Kronvaldsi järgi.

2009. aastal avati pargis Moskva linnavolikogu kingitud Aleksandr Puškini kuju, mis püstitati Läti Puškini ühingu ja Vene saatkonna toetusel. 2023. aastal kuju eemaldati.

Pargis asuvad ka Andrejs Upītse skulptuur ja Sudrabu Edžusi büst.


Парк Кронвалда - 1.JPG
Parque Kronvalda, Riga, Letonia, 2012-08-07, DD 09.jpg
Fountain (14719887810).jpg
Tarass Ševtšenko monument Riias.jpg
Andrejs Upītsi monument Riias.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Eglītis M. Ak, kungs, Kronvalda parks!
Randla (perekonnanimi)

**Randla** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Randla uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamovitsch, Aksberg, Arjas, Bäärs, Bachmann, Brakmann, Erlbaum, Grimberg, Grünberg, Günter, Günther, Ilp, Johanson, Jungmann, Junkmann, Jünter, Kellamov, Kristmann, Krüüsmann, Messer, Neumann, Nitova, Oriko, Papa, Pärs, Platov, Rais, Randmann, Rätsep, Raudmann, Reimann, Roosmann, Rosenstrauch, Rostok, Rumessen, Sergejev, Vehlman ja Vevers. Robert Randla palvel kanti Randla perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 119 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juunist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randla Eestis 76 mehel ja 96 naisel.

*Anneli Randla, eesti arhitektuuri- ja kunstiajaloolane (1970–)
*Gunta Randla, eesti teatri- ja telekunstnik (1943–)
*Manivald Randla, Eesti sõjaväelane (1907–1979)
*Tiina Randla, eesti keskkonnabiotehnoloog (1958–)
*Tiit Randla, eesti ornitoloog, jahindustegelane ja looduskaitsja (1940–)
*Tiit Randla, eesti majandusteadlane (1943–)
Randmets

**Randmets** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Randmets on pandud Nurme mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Randmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli August, Mager, Simonson, Tomson ja Vilkis. Erich Randmetsa palvel kanti Randmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 81 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randmets Eestis 27 mehel ja 27 naisel.

*Paul Randmets (1903–1952), eesti vandeadvokaat ja metsavend
*Vassili Randmets (1900–1984), eesti vandeadvokaat ja kirjanik
Vaateratas

**Vaateratas**, ka **kuradiratas**, on rajatis, mis koosneb püstisest pöörlevast rattast, millele on kinnitatud tavaliselt raskusjõu mõjul püstsuunalisena püsivad kohad (gondlid, kabiinid, korvid vms) sõitjaile.

Esimese vaateratta konstrueeris 1893. aastal George Washington Gale Ferris Jr.
Randmäe

**Randmäe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Randmäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ästi, Bakhoff, Bauman, Elbe, Elbrecht, Esloon, Hansson, Jaanmann, Joosik, Kiilaspean, Kirusk, Korbmann, Korpmann, Lemann, Lillo, Pavlin, Pender, Petersohn, Peterson, Raatsin, Radsin, Ramler, Rammler, Rebina, Reichenbach, Reimann, Reinart, Reinberg, Reinhold, Reinmann, Reinol, Reisenbuk, Rekker, Rekor, Rimann, Ring, Romsak, Roosmann, Rosenbaum, Rosenberg, Rumask, Ruukholm, Sipsaka, Strandberg, Strandson, Temo, Tölpt, Tralla, Velt ja Vorn. Jaak Randmäe palvel kanti Randmäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 390 all (Siseministeeriumi teadaanne 19. augustist 1939).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Randmäe Eestis 102 mehel ja 127 naisel, 2021. aasta alguses 104 mehel ja 129 naisel.

## Viited
Randsalu

**Randsalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Randsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Frants, Franz, Friedemann, Tops, Treumann ja Truumann. Karl-August Randsalu palvel kanti Randsalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 127 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randsalu Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel.
Randur

**Randur** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Randur uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pommer. Kaarel Randuri palvel kanti Randur perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 85 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Randvee

**Randvee** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Randvee uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Embach, Kirikmann, Riimanson ja Rimanson. Aleksander Randvee palvel kanti Randvee perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 41 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randvee Eestis alla viiel mehel ja 9 naisel. 

*Ingmar Randvee (sündinud 1933), eesti tehnikateadlane
*Tarmo Randvee (1909–1992), eesti tehnikateadlane
Narva-Jõesuu linnaraamatukogu

**Narva-Jõesuu linnaraamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus aadressil Kesk tänav 3. Raamatukogu juhataja on Aime Zahharov.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Narva-Jõesuu linna kodulehel
Ranna (perekonnanimi)

**Ranna** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ranna on pandud Moe mõisas Ambla kihelkonnas Järvamaal, Putkaste mõisas Käina kihelkonnas ja Kassari mõisas Pühalepa kihelkonnas Läänemaal, Pihtla mõisas Püha kihelkonnas Saaremaal, Tarvastu mõisas Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal, Vaivara mõisas Vaivara kihelkonnas Virumaal ja Valgjärve mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Ranna uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Blumberg, Feodorov, Holm, Jürgenson, Kurmann, Pull ja Raskatshov. Joann Ranna palvel kanti Ranna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 27 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. märtsist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ranna Eestis 22 mehel ja 22 naisel.

*Helene Ranna (1898–1946), eesti kirjanik ja õpetaja
Piilsi raamatukogu

**Piilsi raamatukogu** ehk **Piilsi välisteeninduspunkt** on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Jõemetsa külas. See on Mustvee raamatukogu väliteeninduspunkt.

Raamatukogu juhataja on Anne Agan.

## Viited

## Välislingid
*"Juubliari veerg: Anne Agan - 30 aastat Piilsi raamatukogu juhataja" Maaleht, 30. september 2012
Püssi raamatukogu

**Püssi raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Püssil aadressil Kooli tänav 5. 

Raamatukogu juhataja on Koidu Tauts.

## Viited
Saka raamatukogu

**Saka raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Saka külas. Raamatukogu juhataja on Anne Saatman.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kohtla valla kodulehel
Alexander Gauland

**Eberhardt Alexander Gauland** (sündinud 20. veebruaril 1941 Chemnitzis) on Saksamaa jurist ja poliitik, ta kuulub erakonda Alternatiiv Saksamaale.

Ta õppis õigusteadust Marburgi Philippi Ülikoolis ja Gießeni ülikoolis. Ta on aastast 1970 õigusteaduse doktor.

Alates 2. detsembrist 2017 kuni 30. novembrini 2019 oli ta üks erakonna Alternatiiv Saksamaale kaasesimeestest (teine oli Jörg Meuthen).

## Viited
Sillamäe raamatukogu

**Sillamäe raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Sillamäel aadressil Kesk tänav 1. Raamatukogu juhataja on Elviira Sidorova.

Raamatukogul on kaks haruraamatukogu: *Kalda raamatukogu* (aadressil Kalda tänav 12) ja *Viru raamatukogu* (aadressil Viru tänav 26).

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Rannus

**Rannus** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Rannus on pandud Haapsalu ja Ungru mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Rannus uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Huusmann ja Rosenbaum. Johannes Rannuse palvel kanti Rannus perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 258 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rannus Eestis 16 mehel ja 9 naisel.
Sonda valla raamatukogu

**Sonda valla raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Sonda asulas. Raamatukogu juhataja on Stella Mäitse.

Raamatukogu asutas 12. aprillil 1948 Karl Malva.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Sonda valla kodulehel
Pealuu (perekonnanimi)

**Pealuu** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Pealuu (Pealu) on pandud Kiideva mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Pealuu-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Paas (Asuküla vallas) ja Pajus (Haapsalus), mõlemad 1936. aastal.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Varja raamatukogu

**Varja raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Varja külas. 

Raamatukogu juhataja on Aiki Maalma.

## Viited
Voka raamatukogu

**Voka raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Voka asulas. Raamatukogu juhataja on Merle Äri.

## Viited
Mäetaguse raamatukogu

**Mäetaguse raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse alevikus. Raamatukogu juhataja on Tiina Tõnurist.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Mäetaguse valla kodulehel
Raudalu (perekonnanimi)

**Raudalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Raudalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Muhel, Raisk ja Reinmann. Arnu Raudalu palvel kanti Raudalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 235 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lüganuse valla raamatukogu

**Lüganuse valla raamatukogu** on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Lüganuse asulas. 

Raamatukogul on kolm haruraamatukogu:
*Maidla raamatukogu
*Püssi raamatukogu
*Soonurme raamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Aiki Maalma.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Lüganuse valla kodulehel
Raudava

**Raudava** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Raudava uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Rosenfeld või Rosenfeldt (1940. aastal Tallinnas). Johannes Raudava palvel kanti Raudava perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 396 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. veebruarist 1940).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raudava Eestis alla viiel mehel ja 9 naisel. 

*Johannes Raudava (1894–1944), eesti majandusteadlane
Nõuni kultuurimaja

**Nõuni kultuurimaja** (ka **Nõuni maakultuurimaja**) on kultuurimaja Valga maakonnas Otepää vallas Nõuni külas.

Kultuurimaja asutati 1902.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimajast Palupera valla kodulehel
*Kultuurimajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Sooru rahvamaja

**Sooru rahvamaja** on rahvamaja Valga maakonnas Valga vallas Sooru külas.

Rahvamaja asutati 1959.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
*https://lounapostimees.postimees.ee/184896/sooru-rahvamaja-astub-teise-poolsajandisse-uues-kuues
Raudma

**Raudma** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Raudma on pandud Kaiavere mõisas Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Raudma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pommer. Ilmar Raudma palvel kanti Raudma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 47 all.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Ilmar Raudma (1912–1951), Eesti riigiametnik
*Jaan Raudma (1867–?), eesti ajakirjanik, eelmise isa
Kenneth G. Wilson

**Kenneth Geddes Wilson** (8. juuni 1936 Waltham, Massachusetts – 15. juuni 2013 Saco, Maine) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik.

1982. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind faasisiirete uurimisel tehtud töö eest.

## Tunnustus
*1973 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind
*1980 – Wolfi füüsikaauhind
*1982 – Nobeli füüsikaauhind
Hans Bethe

**Hans Albrecht Eduard Bethe** (2. juuli 1906 Strasbourg – 6. märts 2005 Ithaca, New Yorgi osariik) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide tuumafüüsik.

1967. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind tähtede tuumasünteesi teooria eest.

## Tunnustus
*1961 – Eddingtoni medal
*1967 – Nobeli füüsikaauhind
*1976 – Niels Bohri medal
*1993 – Oerstedi medal
Heebrea kiri

**Heebrea kiri** on heebrea keeles ning jidiši, ladiino ja muudes diasporaa juudi keeltes kirjutamiseks kasutatav kiri. Heebrea kiri on konsonantkiri, kuid mõnede tähtedega võidakse märkida ka täishäälikuid.

Erinevus suur- ja väiketähtede vahel puudub. Heebrea keeles on kõik tähed konsonanditähed, kuid nelja neist (א *alef;* ח *he;* ן *vav;* י *jod*) on varem kasutatud täishäälikute kirjutamiseks. Täishäälikute kirjutamiseks kasutatakse täppe (*nekudot*). On ka teisi märke, mida kasutatakse tähestiku kaunistamiseks.

Heebrea tähtede abil kirjutatakse ka arve. Igal tähel on oma numbriline väärtus (*[[gematria]]*; vt tabel).

## Ajalugu
1. aastatuhandel eKr (960–585) hakkasid juudid kasutama vanaheebrea keelt. Paabeli pagenduse ajal lõpetasid juudid vana kirja kasutamise. Aastal 535 eKr hakati Paabelis kasutama aramea kirja (heebrea ruutkirja).

Heebrea ruutkirjas oli kirjutatud esimene Piibel, mis aitas seda kirja säilitada. Vaatamata sellele, et keskajal kujunes igas piirkonnas oma kirjastiil, on selle tähestiku tähed meieni jõudnud muutmata kujul.

Arhitektuuris kasutatud kaunistustes tarvitati tihti ruutkirja ning seetõttu olid kalligraafia ja mikrograafia kõrgelt arenenud.

Templite ajal ei kasutanud juudid pühasid kirjatähti argiseks otstarbeks, vaid ainult Toora rullraamatute ümberkirjutamiseks. Seepärast hakati püha kirja kirjutamise reegleid unustama, kuid kirjatundjad suutsid need taastada.

## Heebrea tähtede müstiline tähendus
Heebrea tähtede müstiline tähendus ilmneb kabalistlikus kirjanduses (Zohar ja Midraš).

## Tabel

## Viited
Leon Lederman

**Leon Max Lederman** (15. juuli 1922 New York – 3. oktoober 2018 Rexburg, Idaho) oli Ameerika Ühendriikide eksperimentaalfüüsik.

1988. aastal anti talle, Jack Steinbergerile ja Melvin Schwartzile Nobeli füüsikaauhind müüon-neutriino avastamise eest.

## Tunnustus
*1986 – Richtmyeri mälestusauhind
Brian Josephson

**Brian David Josephson** (sündinud 4. jaanuaril 1940 Cardiffis) on Walesi füüsikateoreetik.

1973. aastal sai ta pool Nobeli füüsikaauhinda Josephsoni efekti avastamise ja matemaatilise kirjeldamise eest. Teist poolt auhinnast jagasid Leo Esaki ja Ivar Giaever.

## Teoseid
*Josephson, Brian D. 2019. The physics of mind and thought. *Activitas Nervosa Superior: The Journal for Neurocognitive Research* 61(1/2): 86–90.
Automat

**Automat** on kahe itaalia muusiku, Romano Musumarra ja Claudio Gizzi loodud instrumentaalse elektroonilise muusika album. Muusika salvestati 1977. aastal ja ilmus 1978. aastal Itaalia EMI plaadifima Harvest Recordsi all.

Kõik kõlad albumil, kaasa arvatud elektrooniliste trummide kõlad, on loodud itaalia inseneri Mario Maggi projekteeritud, ehitatud ja programmeeritud monofoonilisel analoogsüntesaatoril MCS70.
Kullervo Manner

**Kullervo Achilles Manner** (12. oktoober 1880 Kokemäki – 15. jaanuar 1939 Uhta, Komi ANSV) oli Soome ajakirjanik ja poliitik.

Kullervo Manner oli pärit kaplani ja kirikuõpetaja Gustaf Manneri perekonnast. Ta õppis Helsingi Ülikoolis kreeka-rooma filoloogiat.

Aastatel 1900–1906 töötas ta Porvoos ilmuva ajalehe Uusimaa toimetuses. 1906. aasta lõpus asutas ta ajalehe Työläinen, mille peatoimetaja ta oli 1909. aastani. 1910–1918 oli ta ajalehe Työmies ajakirjanik. Alates 1905. aastast oli ta Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.

Alates 1. märtsist 1910 oli Manner Soome Eduskunna liige. 1917. aasta 4. aprillist kuni 31. oktoobrini oli ta Eduskunna esimees. Alates 1917. aasta juuni keskpaigast oli ta Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.

28. jaanuaril 1918 nimetati Kullervo Manner Soome revolutsioonivalitsuse esimeheks (sisuliselt valitsusjuhiks). 1918. aasta aprillis oli punased sunnitud Helsingist taanduma. 10. aprillil 1918 nimetati Manner Viiburis diktaatoriks. 25. aprillil 1918 oli põgenes ta koos punase Soome valitsusega Petrogradi.

Ta oli üks 1918. aasta augustis Nõukogude Venemaal loodud Soome Kommunistliku Partei asutajaid. Aastatel 1920–1930 oli ta selle partei esimees ja 1930–1934 peasekretär.

Manner vahistati 1. juulil 1935. Nõukogude Liidu Ülemkohus mõistis talle 1935. aasta novembris kümme aastat vabaduskaotust. Ta suri 1939. aasta jaanuaris vangilaagris kopsutuberkuloosi.

## Viited
Bedollo

**Bedollo** (saksa: *Bedull*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1406 inimest ja valla pindala on 27,4 km².

Bedollo vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Centrale, Piazze, Brusago ja Regnana.

Bedollo külgneb järgmiste valdadega: Sover, Segonzano, Lona-Lases, Baselga di Piné, Palù del Fersina ja Sant'Orsola Terme.
Bersone vald

**Bersone** (saksa: *Bersaun*) on endine vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias.

1. jaanuaril 2015 ühendati see koos Daone ja Praso vallaga uueks Valdaone vallaks.
Hans Georg Dehmelt

**Hans Georg Dehmelt** (9. september 1922 Görlitz – 7. märts 2017 Seattle) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik.

1989. aastal jagas ta poolt Nobeli füüsikaauhinda Wolfgang Pauliga. Teise poole sai Norman Ramsey.
Philip Warren Anderson

**Philip Warren Anderson** (13. detsember 1923 Indianapolis – 29. märts 2020) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1977. aastal anti talle, Nevill Francis Mottile ja John Hasbrouck Van Vleckile Nobeli füüsikaauhind.
Besenello

**Besenello** (saksa: *Pysein* või *Bisein*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost lõunas. See paikneb Vallagarina sissepääsu juures. Peamised vaatamisväärsused on Beseno loss, suurim kindlusehitis Trento provintsis, ja romaani stiilis *Sant'Agata* kirik.

Besenello külgneb järgmiste valdadega: Trento, Altopiano della Vigolana, Aldeno, Calliano, Nomi ja Folgaria.

## Välislingid
* Valla koduleht
Kip Thorne

**Kip Stephen Thorne** (sündinud 1. juunil 1940) on Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik.

2017. aastal anti talle, Rainer Weissile ja Barry C. Barishile Nobeli füüsikaauhind Laserinterferomeetrilise Gravitatsioonilainete Observatooriumi (LIGO) arendamise eest, mis muutis võimalikuks gravitatsioonilainete detekteerimise.

## Tunnustus
*1992 – Richtmyeri mälestusauhind
*1996 – Lilienfeldi auhind
*1996 – Karl Schwarzschildi medal
*2016 – Kavli auhind astrofüüsikas
*2016 – Tomalla auhind
*2016 – Shaw' auhind astronoomias

## Viited