open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jon Kabat-Zinn

**Jon Kabat-Zinn** (sündinud 5. juunil 1944 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide arstiteadlane. 

Ta on rajanud meetodi stressi leevendamiseks (*mindfulness-based stress reduction*, lühendatult MBSR) ning asutanud Massachusettsi Ülikooli juures vastava kliiniku ja keskuse (*Center for Mindfulness in Medicine, Health Care, and Society*). Ta on selle ülikooli emeriitprofessor.

Kabat-Zinn oli õppinud ja praktiseerinud meditatsiooni ja joogat Thích Nhất Hạnhi ja teiste budistlike õpetajate juures. Ta nägi võimalust ühitada need õpetused teaduslike järeldustega. Tema õpetuste kohaselt võib *[[mindfulness]]* aidata inimestel toime tulla stressi, ärevuse, valu ja haigustega. 

## Teoseid

* Full catastrophe living: using the wisdom of your body and mind to face stress, pain, and illness. Delta Trade Paperbacks. 1991. ISBN 0-385-30312-2.
* Mindfulness Meditation for Everyday Life. Piatkus, 1994. ISBN 0-7499-1422-X.
* Wherever You Go, There You Are: Mindfulness Meditation in Everyday Life. Hyperion Books, 1994. ISBN 1-4013-0778-7.
* The Power of Meditation and Prayer, with Sogyal Rinpoche, Larry Dossey, Michael Toms. Hay House, 1997. ISBN 1-56170-423-7.
* Everyday Blessings: The Inner Work of Mindful Parenting, with Myla Kabat-Zinn. Hyperion, 1997. ISBN 978-0-7868-8314-1.
* Coming to Our Senses: Healing Ourselves and the World Through Mindfulness. Hyperion, 2006. ISBN 0-7868-8654-4.
* The mindful way through depression: freeing yourself from chronic unhappiness, by J. Mark G. Williams, John D. Teasdale, Zindel V. Segal, Jon Kabat-Zinn. Guilford Press, 2007. ISBN 1593851286.
* Arriving at Your Own Door. Piatkus Books, 2008. ISBN 0-7499-2861-1.
* Letting Everything Become Your Teacher: 100 Lessons in Mindfulness. Dell Publishing Company, 2009. ISBN 0-385-34323-X.
* The Mind's Own Physician: A Scientific Dialogue with the Dalai Lama on the Healing Power of Meditation, co-authored with Richard Davidson (New Harbinger, 2012) (based on the 13th Mind and Life Institute Dialogue in 2005).
* Mindfulness for Beginners: reclaiming the present moment - and your life. Sounds True, Inc., 2012. ISBN 978-1-60407-753-7.

### Eesti keeles

* Jon Kabat-Zinn. Teadvelolek algajatele. Praeguse hetke ja oma elu tagasivõtmine. Pegasus. ISBN 9789916162163.

## Vaata ka
* Mindfulness

## Viited
Jumalaema uinumine

**Jumalaema uinumine** ehk **Jumalaema Uinumise püha** (kreeka keeles Κοίμηση της Θεοτόκου, *Koimisis tis Theotokou*, vene keeles *Успение Богородицы*) on üks suurtest pühadest õigeusu kirikus, kreekakatoliku kirikus ja vanades idakirikutes. Sellel päeval tähistatakse Jumalasünnitaja surmapäeva, mil Kristus võttis vastu tema hinge. Läänekirikus vastab sellele Maarja Taevaminek.

Jumalaema uinumise püha - eesti rahvakalendris rukkimaarjapäev - tähistatakse 15. augustil (28. augustil Juliuse kalendri järgi). Armeenia Apostlik Kirik tähistab seda mitte kindlal kuupäeval, vaid 15. augustile lähimal pühapäeval. Läänekiriku Maarja Taevamineku püha tähistatakse samuti 15. augustil.

Sõna "uinumine" vihjab pärimusele, mille kohaselt Jumalasünnitaja ei kannatanud surres, vaid lahkus elust sügava vaimse rahu seisundis. See pärimus ei tugine ühelegi kirjalikule allikale, kuid kuulub õigeusu kiriku püha pärimuse hulka.

## Pärimus
Arvatakse, et pärast nelipühi elas Maarja apostel Johannese majas Jeruusalemmas ja kolm päeva enne tema surma ilmus talle peaingel Kaabriel, kes kuulutas talle ette tema surmapäeva. Apostlid saabusid maailma eri paigust tema surivoodile, ainsaks erandiks Toomas, kes jutlustas Indias. Legendi järgi saabus apostel Toomas Maarja hauale kolm päeva pärast Maarja surma ja nägi Maarjat tõusmas taeva poole; küsimuse peale, kuhu ta läheb, heitis Maarja talle oma vöö ja kadus silmist. Maarja arvati olevat maetud Ketsemane aeda; tema keha kadus hauast kolmandal päeval ning ühines hingega. Õigeusu teoloogia õpetuse kohaselt on Maarja läbi teinud ihulise ülestõusmise, mida kõik hinged kogevad Kristuse teise tulemise ajal, ning on taevas au sees, mis saab osaks õiglastele pärast viimset kohtupäeva.

## Ikonograafia
Jumalaema Uinumise ikoonidel on ikooni keskmes lautsil lebav Jumalaema, keda ümbritsevad kaksteist apostlit. Lautsi juures keskel seisab Jeesus Kristus mandorlas ja hoiab kätel Jumalaema hinge väikese mähkmetes lapse kujul.

Dormition de la Vierge.JPG|Elevandiluutahvel 10. sajandi lõpust või 11. sajandi algusest (Musée de Cluny).
Dormition Oblatchnoe, an icon from Desyatinny Monastery in Novgorod, Russia.jpg|12. sajandi Novgorodi ikoon.
Uspenje_presvete_Bogorodice_-_Sopocani.jpg|40-ruutmeetrine fresko 1265. aastast Sopoćani kloostris Serbias.
Koimesis Mosaic at Chora Church.jpg|Chora kiriku Jumalaema Uinumise mosaiik Konstantinoopolis.


## Jumalaema Uinumise kirikud Eestis
Jumalaema uinumisele on pühitsetud EAÕK Tartu Jumalaema Uinumise katedraalkirik, Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirik, Tuhalaane Jumalaema Uinumise kirik (taastamisel) ja Paide Jumalaema Uinumise kirik (hävinud); MPEÕK Kuremäe kloostri Jumalaema Uinumise peakirik. Setumaa traditsiooniline usuelu keskus oli Petseri klooster, kus asub imettegev Petseri Jumalaema uinumise ikoon.

## Vaata ka
* Jumalaema Uinumise kirik

## Viited

## Välislingid
15. augustil on rukkimaarjapäev ehk Maarja taevassevõtmise püha. - EELK e-kirik, 15. august 2022
Tatjanapäev

**Tatjanapäev** (vene keeles *Татьянин день*) on vene üliõpilaste tähtpäev 25. jaanuaril, mida Tartu Ülikooli Narva kolledžis tähistatakse alates 1990. aastate keskpaigast. Traditsioon ulatub 18. sajandisse ja on seotud sellega, et Vene keisrinna Jelizaveta Petrovna kirjutas 1755. aastal, kirikukalendri järgi tatjanapäeval, alla Moskva ülikooli, Venemaa esimese ülikooli asutamisaktile.

## Pärimus
Päev on Rooma märtri Tatjana mälestuspäev, kes suri 225. aasta paiku keiser Severus Alexanderi ajal. Ta oli silmapaistvast perekonnast pärit kristlane ja kiriku diakoniss, kes hukati kristlaste tagakiusamises. Legendi järgi palvetas ta oma hukkajate eest, kellest mõned hakkasid nägemuse mõjul kristlasteks ja tapeti. Pärast piinamist raiuti temal ja ta isal pead maha.

## Ajaloost
Pidutsemise traditsioon ulatub Moskva ülikooli asutamise aega, 1755. aastasse. Tsaari-Venemaal tähistati seda päeva ülikoolides ja teistes õppeasutustes hommikuse jumalateenistuse, rektori kõnega aktusel ja järgneva rongkäiguga, koos tulevärgi ja suure pummeldamisega. Tsaaririigi politseil oli sel päeval keelatud purjutavaid üliõpilasi kimbutada. Traditsioon keelustati pärast oktoobrirevolutsiooni 1917. Pärast seda, kui 1995. aastal taasavati Moskva ülikooli juures Püha Tatjana kirik, elustati see uuesti.

## Tähistamine Narvas
Tatjanapäeval toimub tõrvikurongkäik ja esmakursuslaste pühitsemine tõelisteks üliõpilasteks. Traditsioonid sarnanevad Tartu volbriöö ja rebaste ristimise kommetega. Narva linnuses saavad Tartu Ülikooli Narva kolledži esmakursuslased endale pähe kolledži sinikollased teklid ja annavad üliõpilasvande.

## Viited
Transvaali koloonia

**Transvaali koloonia** (inglise keeles *Transvaal Colony*; afrikaani keeles *Transvaalkolonie*) oli aastatel 1902–1910 eksisteerinud Briti impeeriumi kroonikoloonia Lõuna-Aafrikas.

31. mail 1902 sõlmitud Vereenigingi rahulepinguga sai varem iseseisvast Transvaalist Briti koloonia.

1904. aastal elas koloonias kokku 1 268 716 inimest, kelle seas oli 702 735 meest ja 565 981 naist. 299 327 inimest rahvastikust olid eurooplased või valge nahavärviga, 945 498 aborigeenidest kohalikud ja 23 891 muu nahavärviga isikud.

1906. aastal sai koloonia omavalitsuslikud õigused.

1910. aastal läks koloonia territoorium samal aastal asutatud Lõuna-Aafrika Liidu Transvaali provintsi koosseisu.

## Viited
Narva Jumalaema Uinumise kirik

**Narva Jumalaema Uinumise kirik** (vene keeles *Церковь во имя Успения Пресвятой Богородицы*) on apostliku õigeusu kirik Narvas Jaanilinna linnaosas. Tänapäeval asub kirik kontrolljoonest Venemaa poolel.

Kirik ehitati Jaanilinna linnusesse linnuse ehitustööde ajal 1492. aastal. Algul oli kirik pühitsetud Nikolai Imetegija ikoonile, linnuse valmimisel pühitseti kirik Jumalaema Uinumise ikoonile (uus linnus pühitseti rukkimaarjapäeval). Kivihoone ehitati aastatel 1507–1509 oletatavasti Markus Kreeklase juhendamisel. See koosnes kahest osast: põhjapoolsest kirikuhoonest ja lõunapoolsest tiibhoonest.

Rootsi ajal muudeti kirik luterlikuks Rootsi garnisonikirikuks. Moskva väed 1704. aastal vallutasid Narva ning kirik suleti. 1744. aastal avati pühakoda õigeusu jumalateenistuste jaoks. 

1750. aastatel taastati tiibhoone, millest sai eraldi Narva Jumalaema Kaitsmise kirik. Kirikutornid olid telkkatustega, oletatavasti sel ajal sai tiibhoone kellatorni. Tööde tulemusena sai kahest hoonest koosnev kirikute ansambel omapärase välimuse.

Jumalaema Uinumise kirikus säilitati Jumalaema Hodegetria ikooni. Pärimuse järgi jäi see ikoon 1558. aasta Narva tulekahjus kahjustamata.

Kuni 1827. aastani kuulus kirik Peterburi piiskopkonnale, seejärel anti see üle Vene sõjaväele. 1865. aastal tagastati kirik piiskopkonnale.

Narva Jumalaema Uinumise kogudusse kuulusid Jaanilinna elanikud ja ümbruskonna külade (Popovka, Dolgaja Niva, Komarovka, Zahonje, Kobõljaki) elanikud. Kogudus kasutas kirikut kuni 1940. aastani, siis kogudus suleti.

1944. aasta lahingutes sai kirik rängalt kannatada, kirikuvarad ja kellad läksid kaduma. Aastatel 1976–1987 kirik restaureeriti, võttes aluseks kiriku esialgse projekti ilma telkkatusteta ja kellatornita.

1988. aastani kasutati kirikut kontserdisaalina. 

1991. aastal anti kirik üle Vene Õigeusu Kirikule ja seal peetakse taas õigeusu jumalateenistusi.

## Viited

## Kirjandus
*Vladimir Berens. "*Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия*". Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR Baltica kogus, Msc K1-593/I, II. Lk 141–142

## Välislingid
Tõmanivka (Tultšõni rajoon)

**Tõmanivka** (ukraina keeles Тиманівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 1942. Pindala on 4,98 km².
Blumeriella jaapii

***Blumeriella jaapii*** on seenpatogeen, mis põhjustab kirsi- ja ploomipuudel kirsipuu-lehevarisemistõbe. Lehtede pealispinnale tekivad punakaspruunid haiguslaigud, lehed kolletuvad ja varisevad enneaegselt, võrsete kasv pidurdub ja puu talvekindlus väheneb. Eesti tingimustes kahjustuvad ka hiliste sortide viljad. Seene levikut soodustab jahe ja niiske ilm.

## Patogeeni elutsükkel
Seeneeosed talvituvad langenud lehtedel. Kevadel arenevad neist viljakehad, millest vihmaperioodide ajal vabanevad kotteosed (askospoorid). Askospoorid idanevad niiskel lehepinnal ning sisenevad lehekoesse õhulõhede kaudu. Suviste vihmaperioodide ajal paiskuvad nakatunud lehtede alumisel küljel moodustunud koniidid uutele lehtedele läbi kogu hooaja. Uued viljakehad moodustuvad nakatunud lehtedele, kus patogeen talvitub.

## Haiguse sümptomid
Esimesed pruunid täpid ilmuvad lehtede pealmisele küljele juba kevadel, tugeva nakkuse korral võivad need ka liituda. Haiguse progresseerudes värvuvad haiguslaigud keskelt tumepruuniks ning leht kolletub. Lehe alumisel küljel võib niiske ilmaga tekkida valge kirme. Kolletunud lehed langevad reeglina enneaegselt, mistõttu võib puudel tekkida talvekahjustused ning väheneda mitmeks aastaks ka õite moodustumine.

## Haigustõrje
Kuna *Blumeriella jaapii* eosed talvituvad langenud lehtedel, rakendatakse maheistandikes peamise tõrjemeetodina sügisest lehtede koristamist ja põletamist, et hävitada seene viljakehad. Teine võimalus on valida istandikku kirsipuu-lehevarisemistõvele vastupidavad sordid.

Tavatootmisistandikes kasutatakse haiguse tõrjeks fungitsiide. Efektiivseid tulemusi on saavutatud mitme tõrjemeetodi kombineerimisel: kirsipuude haigestumist on võimalik vähendada oluliselt, kui lisaks fungitsiididega töötlemisele koristada sügisel kõik langenud lehed.

## Viited
Tsiibetlased

**Tsiibetlased** (*Viverridae*) on kiskjaliste seltsi kuuluv sugukond kassilaadseid loomi. Väliste tunnuste poolest eristavad neid kaslastest muuhulgas pikem koon ja lühemad jäsemed.

Tsiibetlate hulka kuulub 33 liiki 14 perekonnast, kes elutsevad laialdaselt Aafrikas, Lõuna-Euroopas ning Lõuna- ja Kagu-Aasias.

## Perekonnad ja liigid
Jumalaema Uinumise koobaskirik

**Jumalaema Uinumise koobaskirik** (vene keeles Успенский пещерный храм) on Petseri kloostri vanim kirik ja peamine pühamu, mis on osaliselt uuristatud liivakivisse ja 1473. aasta 15. () augustil pühitsetud Jumalaema uinumisele. Kiriku peale on 18. sajandil ehitatud Jumalaema Kaitsmise kirik.

## Ajaloost
Kirikul on ainult esifassaad, selle tagakülg on mäe sees. 1523. aastal kloostriülem Dorotheuse ajal kirikut uuendati ja laiendati ning ehitati külgkabel Kiievi koobaskloostri pühadele Antoniusele ja Theodosiusele. Aastail 1758—1759 ehitati kiriku peale Jumalaema Kaitsmise kirik, millel on koobaskirikuga ühine esifassaad. Sissepääs kirikusse on läbi loodusliku koopa. 19. sajandil püstitati kiriku katusele värvilised ukraina barokkstiilis kiivritega tornid, mis kujult meenutavad Kiievi koobaskloostri Jumalaema Uinumise kiriku kiivreid.

Kirikus asuvad
* 1521. aastal valminud imettegev Jumalaema Uinumise ikoon koos Maarja elulooga
* 16. sajandil maalitud imettegev Jumalaema "Heldimuse" ikoon
* eelmise koopia 19. sajandist
* sarkofaag-relikviaar vagamärter Korneliuse säilmetega
* 16. sajandist pärit Nikolai Imetegija ikoon

## Pildid

Свя́то-Успе́нский Пско́во-Пече́рский монасты́рь. Успенский пещерный храм.jpg|Jumalaema Uinumise ja Jumalaema Kaitsmise kirik vaadatuna kloostriõue poolt
Umilenie.jpg|Petseri kloostri imettegev Jumalaema "Heldimuse" ikoon, mida hoitakse Jumalaema Uinumise koobaskirikus


## Viited
Rafael Orozco Maestre

**Rafael José Orozco Maestre** (sünninimega; 24. märts 1954 Becerril, Colombia – 11. juuni 1992 Barranquilla, Colombia) oli Colombia laulja ja laulukirjutaja. Kuulutatud üheks Colombia muusika parimaks esindajaks.

## Stuudioalbumid

* **Adelante** (1975)
* **Con Emoción** (1975)
* **Binomio de oro** (1977)
* **Por lo alto** (1977)
* **Enamorado como siempre** (1978)
* **Los Elegidos** (1978)
* **Súper vallenato** (1979)
* **Clase aparte** (1980)
* **De caché** (1980)
* **5 años de oro** (1981)
* **Festival vallenato** (1982)
* **Fuera de serie** (1982)
* **Mucha calidad** (1983)
* **Somos vallenato** (1984)
* **Superior** (1985)
* **Binomio de oro 1986** (1986)
* **En concierto** (1987)
* **Internacional** (1988)
* **De Exportación** (1989)
* **De fiesta con binomio de oro** (1990)
* **De américa** (1991)
* **Por siempre** (1991)

## Välislingid

* Rafael Orozco Discogs
Canterbury katedraal

**Canterbury katedraal** (inglise keeles täisnimega *Cathedral and Metropolitical Church of Christ at Canterbury*) on toomkirik Inglismaal Kenti krahvkonnas Canterburys. See on üks vanemaid ja olulisemaid kristlikke ehitisi Inglismaal.

Katedraali kasutab anglikaanliku Inglismaa Kiriku kõrgeim vaimulik ja Anglikaani Ühenduse sümboolne pea Canterbury peapiiskop, kes alates 2013. aastast on Justin Welby. See on ühtlasi Canterbury piiskopkonna peakirik.

Kiriku rajas 597. aastal Canterbury Augustinus. Algne hoone sai 1067. aastal tulekahjus tugevalt kannatada ja ehitati 1070–1077 täielikult ümber. 12. sajandil laiendati kiriku idaosa, kusjuures 1174. aastal hoonet räsinud tulekahju järel tehti kirikus üldisemaid gooti stiilis ümberehitusi. Enne inglise usupuhastust 16. sajandil kasutasid seda benediktlased.

1170. aasta detsembris tapsid kuningas Henry II rüütlid katedraalis peapiiskop Thomas Becketi. Ta maeti kirikusse ning tema haud on tuntud palverändurite sihtpaigana. Katedraali on maetud ka 1376. aastal surnud Must Prints Edward.

See on arvatud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Välislingid

* Kiriku koduleht (inglise keeles)
Oleg Gazmanov

**Oleg Gazmanov** (vene keeles *Оле́г Миха́йлович Газма́нов*; sündinud 22. juulil 1951 Gussevis) on nõukogude ja vene laulja, helilooja ja luuletaja.

Ta on spetsialiseerunud patriootlikele ja natsionalistlikele lauludele, aga ka lauludele, mis hõlmavad tavapärasemaid popteemasid. Gazmanov on popansambli Eskadron (*Эскадрон*) juht. Tema laule on esitanud ka teised vene šansooni stiilis, näiteks Mihhail Šufutinski. Ta on ka NSV Liidu spordimeistrikandidaat iluvõimlemise alal ja on tuntud oma akrobaatika poolest, mida esitas otsesaadete ajal, eriti muusikukarjääri alguses 1990. aastate hakul. 

2014. aasta juulis keelati Gazmanovil Lätti siseneda, väidetavalt "sõnade ja tegude tõttu, mis aitasid kaasa Ukraina suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse õõnestamisele".  2015. aastal lisas Ukraina ta nende rahvuslikule julgeolekule ohtu kujutavate tegelaste nimekirja. 2016. aasta augustis keelas Leedu valitsus tal Vilniuse lennujaamas Leedusse sisenemise.  

18. märtsil 2022 laulis Gazmanov president Vladimir Putini korraldatud Moskva miitingul, millega tähistati Krimmi annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt Ukrainast ja kus ta õigustas Venemaa 2022. aasta sissetungi Ukrainasse .  2022. aasta aprillis ja mais osales Gazmanov sissetungi toetamiseks korraldatud kontsertide sarjas. 

Oleg Gazmanov on 2015. aastal esinenud Tallinnas Nordea Kontserdimajas .

## Tunnustus
* NSV Liidu spordimeistri kandidaat
* Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik ("*Заслуженный артист России*") (1995) 
* Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik ("*Народный артист России*") (2002)
* Teeneteristi orden
* ordeni "Teenete eest Isamaa ees" IV järk (2012)
* Sõpruse orden (2018) 
* Austuse orden (2006) 
* "Aasta laul" ("*Песня года*") festivali 15-kordne võitja
* 7-kordne riikliku preemia "Ovatsioon" ("*Овация*") võitja

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (vene keeles)
* IMDb profiil
* [//www.youtube.com/watch?v=JQtN0cEbgt0 Oleg Gazmanov otseülekandes World Music Awardsil 1992]
* Oleg Gazmanov Forbesis
Dionysios Areopagites

**Dionysios Areopagita** ehk **Dionysios Areopagites** (kreeka keeles Διονύσιος ὁ Ἀρεοπαγίτης; sündinud ja surnud 1. sajandil) oli Areopaagi liige, kelle poole pöördus Paulus Ateenas ja kellest sai hiljem Ateena piiskop.

## Allikad
Dionysiose pöördumisest on juttu Apostlite tegude raamatus (Ap 17:34). Tema piiskopiametist kirjutab Eusebios Kaisareast (Historia Ecclesiae 3,4).

## Nimekaimud
Pseudo-Dionysios Areopagita nime all on tuntud üks umbes 500. aasta paiku tegutsenud filosoof ja teoloog, kes kasutas oma kirjutistes Dionysios Areopagita nime ja identiteeti.

Keskajal alates 9. sajandist samastati Ateena piiskopi Dionysiosega ka 3. sajandil elanud Pariisi märterpiiskoppi Dionysiost.

## Viited
Diakonikon

**Diakonikon** (kreeka keeles διακονικόν *diakonikon*, kirikuslaavi keeles *диаконник* või *малая ризница*) on õigeusu ja kreekakatoliku kirikus pühakoja altariruumi keskapsiidist lõuna poole jääv apsiid või kamber, kus hoitakse jumalateenistusteks tarvilikke liturgilisi raamatuid, kirikutekstiile ja vaimulike rüüsid (armulaua valmistamiseks vajalikud nõud on põhjapoolses ruumis *[[Prothesis|prothesis]]*es).

Diakonikonis on tavaliselt kätepesuorv *thalassidion* (nagu on *[[piscina]]* katoliku kirikus), kus vaimulikud pesevad käsi enne liturgiat, ja kapp või riiulid, milles on raamatud ja rõivad. Siin võidakse hoida ka viirukinõu sütt, käterätte ja muud vajalikku ning see võib olla kohaks, kus kuumutatakse vett, mis valatakse armulauakarikasse enne armulauda.

## Viited

## Vaata ka
* *[[Bema]]*
* Käärkamber
Haselsdorf-Tobelbad

**Haselsdorf-Tobelbad** on vald *(Gemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas. Seal on sündinud Erik von Kuehnelt-Leddihn.

Haselsdorf-Tobelbad asub Grazist u. 10 km edelas.

## Viited
Hausmannstätten

**Hausmannstätten** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.

## Viited
Kõrvukhülglased

**Kõrvukhülglased** (*Otariidae*) on kiskjaliste seltsi kuuluv sugukond. Koos hülglaste ja morsklastega moodustavad nad loivaliste alamseltsi. Kõrvukhülglaste nimetus tuleneb nende nähtavatest kõrvalestadest, mida hülglastel ei ole.

Kõrvukhülglaste hulka kuulub 15 liiki 7 perekonnast, kes elutsevad Vaikses ookeanis ja Lõuna-Jäämeres ning India ja Atlandi ookeani lõunaosas. Nad puuduvad täielikult Atlandi ookeani põhjaosast.

## Perekonnad ja liigid
Olav Anton

**Olav Anton** (28. juuli 1954 – 26. august 2022) oli Eesti põllumajanduse elektriinsener ja poliitik. Ta oli aastatel 1992–1999 Riigikogu liige. Ta oli Keskerakonna asutajaliige.

Ta lõpetas aastal 1972 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1977 Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse elektrifitseerimise erialal.

Ta oli Riigikogu liige VII ja VIII koosseisus (aastatel 1992–1999).

## Viited
Vahur Glaase

**Vahur Glaase** (sündinud 21. septembril 1960 Tallinnas) on Eesti jurist ja poliitik. Ta oli VIII ja IX Riigikogu liige.

Ta lõpetas aastal 1989 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta on töötanud õigusalastel ametikohtadel alates 1985. aastast, sealhulgas prokuratuuri süsteemis uurijana ja prokurörina Tallinna, Järvamaa ja vabariiklikus prokuratuuris 1985–1991, Riigikantselei Teabeteenistuses 1991, justiitsministri asetäitjana 1992, president Lennart Meri õigusnõunikuna 1993–1994. Aastatel 1997–1998 oli ta Siseministeeriumi kantsler.

Aastatel 1995–1997 oli ta Riigikogus õiguskomisjoni ja põhiseaduskomisjoni liige, ajutise komisjoni Riigi Kaitsepolitseiameti tegevuse ja jälitustegevuse seaduslikkuse kontrollimiseks esimees. Aastal 1999 oli ta väliskomisjoni liige ja aastatel 2001–2003 keskkonnakomisjoni liige. VIII Riigikogus kuulus ta Valimisliitu "Koonderakond ja Maarahva Ühendus", IX Riigikogusse kandideeris ta Eesti Maarahva Erakonna nimekirjas, riigikogusse sai ta asendusliikmena, selles koosseisus oli ta keskkonnakomisjoni liige.
Teolan Tomson

**Teolan Ÿrgo Tomson** (2. oktoober 1932 Tallinn – 18. veebruar 2025) oli eesti elektrotehnika- ja energeetikateadlane ning tehnikateaduste doktor (1990, Ukraina TA Elektrodünaamika Instituut).

## Haridus ja töökäik
Ta lõpetas 1955. aastal elektriinsenerina *[[cum laude]]* Tallinna Polütehnilise Instituudi. Sealt suunati ta tööle aastatel 1955–1959 Püssi elektrijaama. 1959. aastal tuli ta Tallinna tagasi ja töötas kuni 1979. aastani Elektritööstuse ja Juhtimissüsteemide Teadusliku Uurimise Instituudis. Alates 1980. aastast jätkas ta karjääri labori- ja osakonnajuhatajana Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis, mis hiljem nimetati ümber Eesti Energeetika Instituudiks. Aastatel 2004–2015 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli vanemteadurina. 

## Uurimisuunad ja saavutused
Ta on teinud uurimusi ja arendustöid metroloogias, jõuelektroonikas, päikesekiirguse omaduste ja kasutusvõimaluste alal. Aastal 1995 töötas ta jõuelektroonika konsultandina Brasiilia Campinase ülikoolis. Tal on 30 Nõukogude Liidu autoritunnistust ja ta on avaldanud umbes paarsada teadusartiklit. Ta on ise avaldanud jutustava ülevaate oma teadussaavutustest Eesti Raadioamatööride Ühingu infoväljaandes ES-QTC 2021. aasta numbris.

## Isiklikku
Ta oli abielus emakeele õpetaja ja harrastuskunstniku Asta Tomsoniga. Neil on kolm tütart: Mare Raidma (1957, teatri- ja kinokostüümikunstnik), Pille Tomson (1960, PhD, looduskaitsja, poliitik ning Eesti Maaülikooli vanemlektor), Ene Vainik (1964, PhD, Eesti Keele Instituudi vanemteadur, eesti keele uurija).

Ta on tegelenud alates 1948. aastast aktiivselt raadioamatörismiga.

## Viited
Petrõkivka maal

**Petrõkivka maal** (ukraina keeles Петриківський розпис) on rahvapärane Ukraina dekoratiivmaalistiil, mis pärineb Dnipropetrovski oblasti Petrõkivka külast, kus selles stiilis ehiti valgeks lubjatud talude majaseinu ning tarbeesemeid. Stiilile on omane lillemuster, teatud pintslitõmbed ja valge taust, kuigi kaasaja kunstnikud kasutavad sageli ka musta, rohelist, punast ja sinist tausta. Motiividena on kasutusel ka pühaks peetavad sümbolid ja kaitsemustrid.

## Ajalugu ja materjalid
Varaseimad stiilinäited pärinevad 18. sajandist ja seda viljeletakse tänini, sellest on saanud Ukraina popkultuuri osa. 

Algselt kasutati ornamente ahjude, majaesise seina ning akna- ja ukseraamide ehtimiseks. Materjalidena olid kasutusel taimsed värvid, kriit, kohalik savi ja tahm, sidusaineks munakollane, piim või kirsipuuvaik. Nõudluse kasvades hakkasid kohalikud kunstnikud maale looma, mida müüdi piirkonna taluturgudel. 1936. aastal loodi Petrõkivka külla ka sellele keskendunud kunstikool.

Petrõkivka maalistiil kuulub alates 2013. aastat UNESCO vaimse kultuuripärandi nimistusse.

## Galerii

Fail:Blue flowers box.jpg|Siniste lilledega karp
Fail:Petrykivsky rospys skrynka chorna1985.JPG|Musta taustaga ornament
Fail:Петриківський розпис реверс.jpg|Petrõkivka maali tähistav Ukraina münt
Fail:Petrykivka stamp, 2010.jpg|Petrõkivka maali tähistav Ukraina mark
Fail:Petrykivka Entrance Sign.jpg|Petrõkivka asulasilt kohalikus stiilis maalinguga


## Vaata ka

* Ukraina kultuur
* Ukraina kunst

## Viited
Zvārde vald

**Zvārde vald** (läti keeles *Zvārdes pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kursīši, Blīdene, Ciecere, Novadnieki, Ruba ja Jaunauce vallaga ning Dobele piirkonna Lielauce ja Vītiņi vallaga.

Valla pindala on 205 km². 2011. aastal oli seal 324 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 329 inimest. Aastal 2025 oli elanikke 299. Valla keskuseks on Striķi küla. Vallavanem on Ligita Berga.

## Ajalugu

Valla aladel asusid varem Jaunzvārde (*Gut Neu-Schwarden*), Veczvārde (*Gut Alt-Schwarden*), Ķerkliņi (*Gut Kerklingen*) ja Striķi (*Gut Stricken*) mõisad. Aastal 1935 oli Kuldīga kreisi kuuluva valla pindala 214,1 km² ja seal oli 3117 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Zvārde vallas Zvārde, Ķerkliņi ja Striķi külanõukogu, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 moodustati NSV Liidu kaitseministeeriumi palvel suuremal osal valla territooriumist õhuväe polügoon, ühtlasi likvideeriti sealsed külanõukogud. Ķerkliņi külanõukogu liideti Lielauce külanõukoguga, Zvārde ja Striķi külanõukogu aga Novadnieki külanõukoguga. Aastal 1993 moodustati vald taas, selle koosseisu arvati suurem osa endise valla aladest. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Striķi linnamägi ja Striķi muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Ceriņi muinaskalmed.

## Loodus

Suurem jõgi on Ezere jõgi.

Looduskaitse all on Griguši pärn, Ciemiņi Karistusmäe pärn, Laucenieki pärn, Ciemiņi kastanipuu, Alejase pärn, Plūdi tamm, Putniņi nelja tüvega tamm, Putniņi Koonustamm, Putniņi Põllutamm, Brīvnieki Metsaserva tamm, Brīvnieki Nokitud tamm, Brīvnieki Teravatipuline tamm, Brīvnieki Peenike tamm, Brīvnieki Ilus tamm, Jānūži tamm, Striķi park ja Ķērkliņmuiža kastan, lisaks veel kaheksa nimetut põlispuud. Valda jääb osa Zvārde kaitsealast ja Zvārde metsade looduspargist.
## Asustus

2011. aastal elas vallas 278 lätlast, 8 venelast, 3 valgevenelast, 14 ukrainlast, 1 poolakat ja 17 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Haisuloom

**Haisuloom** (*[[soome keel|soome keeles]]: Haisuli*) on üks paljudest muumilugude kõrvaltegelastest. 

Ta on tige tegelane, kellele meeldib teiste Muumioru elanike üle nalja teha. Ta teeb seda pahatahtlikkusest. Haisulooma lemmiktegevuseks on teiste ninapidi vedamine või millegi pätsamine. Oma teoga jääb ta aga iga kord vahele.

Tema hobideks on nuhkimine, avaliku korra rikkumine ja korravalvurite haneks tõmbamine. Ta on väga uhke, et teda suliks peetakse ning hoolitseb selle eest, et see ei muutuks. Vempude tõttu ei kutsuta teda külla, pidudele ega muudele kokkusaamistele, kuid ta ilmub ikkagi välja.

Haisuloom on omakasupüüdlik tegelane ja mõtleb ainult iseenda huvide peale. Ta varastab kõikvõimalike asju, kuid eelistab väärtuslikke esemeid. Kuigi ta on konfliktide ja peavalu põhjuseks, on Muumidel hea meel, et neil on avanenud võimalus tunda üht tõelist võrukaela.
Kursīši vald

**Kursīši vald** (läti keeles *Kursīšu pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Zaņa, Ezere, Zvārde, Novadnieki, Ruba ja Pampāļi vallaga.

Valla pindala on 171,1 km². 2011. aastal oli seal 861 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 697 inimest. Aastal 2011 elas vallas 735 lätlast, 20 venelast, 5 valgevenelast, 16 ukrainlast, 1 poolakas ja 81 leedulast. Valla keskuseks on Kursīši küla. Vallamaja asub aadressil Kalna iela 2, vallavanem on Irēna Grauze.

Valla aladel asusid varem Bruzilase (*Gut Bresilgen*) ja Kursīši (*Gut Kursiten*) mõis. Aastal 1935 oli Kuldīga kreisi kuuluva valla pindala 188 km² ja seal oli 2419 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Kursīši vallas Kursīši, Bāliņi ja Evarži külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Kursīši külanõukoguga Evarži külanõukogust Cīņa kolhoosi maad. Aastal 1954 liideti sellega likvideeritav Bāliņi külanõukogu, ent kolhoosi Ļeņina ceļš maad liideti Ezere külanõukoguga. Aastal 1977 liideti sellega osa Ezere ja Ruba külanõukogu maid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Suuremad jõed on Ezere jõgi ja Zaņa jõgi.

Looduskaitse all on Stilmji kolmetüveline kastan, Rīteļi tamm, Bruzilase park, Zīlīši tamm, Rutki Jäme tamm, Rutki Väike tamm, Kursīši tamm, Saulese kalmistu tamm ja Ozoli tamm, lisaks veel kaks nimetut põlispuud. Valda jääb osa Sātiņi kalatiikide kaitsealast.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Zemīši muinaskalmed, Meždāmnieki muinaskalmed ja Bāliņi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Bruzilase keskaegne kalmistu.

Vallas on üheksa küla. Valla keskuses Kursīšis (*vidējciems*) oli 2022. aastal 369 elanikku. Teine sama staatusega küla on Bruzilas 51 elanikuga aastal 2005. Kolm küla on staatusega *skrajciems*: Bāliņi 16 elanikuga aastal 2005, Grietēni 28 elanikuga aastal 2005 ja Pļuras 10 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud külad on staatusega *mazciems*: Brūzilas 20 elanikuga aastal 2005, Kūdras 35 elanikuga aastal 2005, Pekšņas 22 elanikuga aastal 2005 ja Rīteļi 10 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Kursīši

**Kursīši** on küla (*vidējciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Kursīši valla halduskeskus. Küla asub valla keskosas Ezere jõe kaldal.

Aastal 2018 oli külas 393 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 369.

## Viited
Striķi

**Striķi** on küla (*ciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Zvārde valla halduskeskus. Küla asub valla loodeosas Druve jõe kaldal. Striķis asub Striķi bussipeatus.  Küla on kujunenud endise Striķi mõisa (*Gut Stricken*) keskuse juurde.

Striķi park on looduskaitse all. 

## Elanike arv


* 85 (2005)
* 45 (2022)
* 46 (2026)


## Viited
Peršotravensk

**Peršotravensk** (ukraina *Першотравенськ*) on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Sõnelnõkove rajoonis.

Asulat hakati rajama 1954. aastal söemaardla juurde. 1960. aastani kandis nime **Šahtarske**.

1966. aastal sai linnaõigused.

2022. aasta alguses oli linnas 27 050 elanikku.

## Viited
Nīgrande

**Nīgrande** (vanasti ka **Nīgranda** või **Pīlesmiests**) on küla (*lielciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Nīgrande valla halduskeskus. Küla asub Venta jõe kaldal, merepinnast 50 meetri kõrgusel valla kirdeosas. Asula jääb piirkonna keskusest Saldusest 53 ja riigi pealinnast Riiast 171 kilomeetri kaugusele.

Asula nime kohta on kaks teooriat. See tuleneb piirkonna vanast nimest, mis on tuletatud kas liivi keelest ja tähendaks järsku kallast, või siis kura keelest, kus see tähendaks mäeselga.

Nīgrande on vana küla. See kuulus Johann Pielele, kes hankis asulale 1553. aastal turuõigused, mille järel kujunes asula sisuliselt aleviks. Toona kandis see nime Pīlesmiests (*Pila*, *Pilesme*). Alevis oli ligi 300 elanikku, põhiliselt käsitöölised. 1656. aastal sai asula ka linnaõigused. 1663. aastal rajati sinna esimene kirik. Aja jooksul linn tühjenes ja 1757. aastal allutati see Nīgrande mõisale (*Niegranden*). 1775. aastal valmis praegune kirikuhoone.

1865. aastal sündis külas läti kirjanik Jēkabs Janševskis.

Nõukogude perioodil sai nüüdseks Nīgrande nime kandev asula kohaliku Straume kolhoosi keskuseks, hiljem oli see kolhoosi Nīgrande osakonna keskuseks. Nõukogude armee rajas külast loodesse raketiväebaasi.

Külas on põhikool, lasteaed ja raamatukogu.

2022. aastal oli külas 366 elanikku.

## Viited
Hitzendorf

**Hitzendorf** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.

Valla osad on Altenberg, Altreiteregg, Berndorf, Doblegg, Hitzendorf, Höllberg, Holzberg, Mayersdorf, Michlbach, Neureiteregg, Niederberg, Oberberg ja Pirka.

## Inimesi

Zweigelti punase veini viinamarjasordi aretaja Fritz Zweigelt sündis seal 1888. aastal.

## Viited
Katholikon

***Katholikon*** (kreeka keeles καθολικόν vanakreeka sõnast καθολικός *katholikós* 'kõigile', 'üleüldine', kirikuslaavi keeles съборъ *sobor* sõnast 'kogunema') ehk **peakirik** on oma algses tähenduses õigeusu kloostri peakirik, või ajalooliselt ka suurem linnakirik, kuhu tuldi eri linnaosadest kokku pühapäevaseks liturgiaks ja suurte pühade jumalateenistusteks.

Sõna on vahel kasutatud ka katedraali tähenduses. Siiski, piiskopkonnas võib olla mitu *katholikon*i, kuid ainult üks neist on katedraal - selles on alati piiskopi kateeder. Eesti keelde on venekeelne sõna *собор* tõlgitud "peakirik" või ka "katedraal", kuid vene keeles eristatakse peakirikut (*собор*) katedraalkirikust (*кафедральный собор*).

## Viited
Prothesis

***Prothesis*** on õigeusu ja kreekakatoliku kirikus ruum või koht, kus valmistatakse ette pühasid ande armulaua salasuse jaoks.

*Prothesis*es peab olema väike laud (ohvrilaud), millel leib ja vein valmistatakse ette liturgiaks (proskomiidia), samuti on seal selleks tarvilikud nõud. Asub altari lähedal, sageli on see altarist põhja poole jääv apsiidiga kõrvalruum (lõunapoolne ruum on diakonikon). Liturgia ajal kantakse pühad annid Keerubite laulu saatel prothesisest ohvrilaualt altarile.

## Vaata ka
* käärkamber

## Viited

## Välislingid
* Tornimäe EAÕK Neitsi Maria Kaitsmise Kirik: altari ohvrilaud. – e-Varamu
Filosoofiline väitlus

**Filosoofiline väitlus** on filosoofiaolümpiaadi raames praktiseeritav üks-ühele väitlusformaat.

Väitlus toimub kolmes voorus, millest esimene on sedastus, teine kriitika ja kolmas kokkuvõte, voorude kestuseks on vastavalt 4, 3 ja 2 minutit ning nende vahepeal võib teha ristküsitlust või võtta minutise mõtlemisaja. Üks väitluspartner on jaataja ja teine eitaja rollis, väitlause vormis teema edastatakse väitlejatele ning rollid loositakse vahetult enne tunnist ettevalmistusaega. Kokku kestab aktiivne väitlussessioon kuni 26 minutit.

Formaat on kujundatud Lincoln-Douglase väärtusväitluse formaadi põhimõtteid lihtsustades ega erine olemuslikult muudest väitlusformaatidest, kuid erinevalt poliitväitlusest on see kohandatud abstraktsemate teemade jaoks, kus väitluse osaks võib olla ka debatt definitsioonide üle ja argumendid põhineda filosoofilistel teooriatel või mõtteeksperimentidel. Filosoofilise väitluse hindamise kriteeriumid on loodud soosima väitlemist lähtuvalt terviklikust strateegiast või "kooskõlalistest ja läbitunnetatud põhimõtetest" ning vältima juhuslike argumentide kuhjamist.

Riikliku filosoofiaolümpiaadi lõppvoorus on väitlusteemadeks olnud näiteks "Tehismõistus devalveerib inimest" (2023), "Kodus loomade pidamine on väär" (2024) või "Kuulsused peaksid võtma sõna poliitilistel teemadel" (2025).

## Vaata ka
*Filosoofiaolümpiaad

## Viited


## Välislingid
*Filosoofialümpiaadi väitlusformaat
*Formaadi jaoks kohandatud väitluskell
Anu Vukicevic

**Anu Vukicevic** (kuni 2022 **Anu Ennok**; sündinud 25. jaanuaril 1992 Viljandis) on eesti võrkpallur. Ta on õppinud Viljandi C. R. Jakobsoni nimelises Gümnaasiumis. Ta esimene treener oli Merle Keerutaja.

Aastast 2013–16 mängis ta Soome klubis LP Viesti Salo. 2016–18 Šveitsis Pfeffingeni klubis Sm'Aesch. 2018. aasta suvel siirdus ta Prantsusmaa klubisse Vandoeuvre Nancy Volley-Bal.

## Saavutused
**[[Naiste Balti liiga (võrkpall)|Balti liiga]]**
*2008/09  Viljandi Metalliga
*2009/10  Viljandi Metalliga

**Riikide meistrivõistlused**
*2008/09  Eesti meistrivõistlused Viljandi Metalliga
*2009/10  Eesti meistrivõistlused Viljandi Metalliga
*2010/11  Eesti meistrivõistlused Viljandi Metalliga
*2011/12  Eesti meistrivõistlused Viljandi Metalliga
*2012/13  Soome meistrivõistlused Oriveden Ponnistusega
*2013/14  Soome meistrivõistlused LP Viestiga
*2014/15  Soome meistrivõistlused LP Viestiga
*2015/16  Šveitsi meistrivõistlused Sm'Aesch Pfeffingeniga
*2016/17  Šveitsi meistrivõistlused Sm'Aesch Pfeffingeniga
*2017/18  Šveitsi meistrivõistlused Sm'Aesch Pfeffingeniga
*2020/21  Luksemburgi meistrivõistlused VC Mameriga

**Riikide karikavõistlused**
*2007/08  Eesti karikavõistlused Viljandi Metalliga
*2008/09  Eesti karikavõistlused Viljandi Metalliga
*2009/10  Eesti karikavõistlused Viljandi Metalliga
*2010/11  Eesti karikavõistlused Viljandi Metalliga
*2011/12  Eesti karikavõistlused Viljandi Metalliga
*2013/14  Soome karikavõistlused LP Viestiga
*2014/15  Soome karikavõistlused LP Viestiga
*2016/17  Šveitsi karikavõistlused Sm'Aesch Pfeffingeniga
*2016/17  Šveitsi superkarikas Sm'Aesch Pfeffingeniga
*2017/18  Šveitsi superkarikas Sm'Aesch Pfeffingeniga
*2019/20  Soome karikavõistlused LP Viestiga
*2021/22  Luksemburgi karikavõistlused VC Mameriga
*2022/23  Luksemburgi karikavõistlused VC Mameriga
*2023/24  Luksemburgi karikavõistlused VC Mameriga

## Tunnustus
*2008/2009 – Eesti parim noorvõrkpallur neiudest
*2010 – Viljandimaa parim naissportlane
*2011/2012 – Eesti parim naisvõrkpallur
*2012 – Viljandimaa parim naissportlane
*2013 – Viljandimaa parim naissportlane
*2014/2015 – Eesti parim naisvõrkpallur
*2015/2016 – Eesti parim naisvõrkpallur

## Isiklikku
Tal on montenegrolasest abikaasa Danijeliga poeg.

## Viited


## Välislingid
*Anu Vukicevic Volleybox
Kainbach bei Graz

**Kainbach bei Graz** on vald *(Gemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.

Kainbach asub u. 5 km Grazist idas Ida-Steiermargi mägedes.

## Viited
Kalsdorf bei Graz

**Kalsdorf bei Graz** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.

Kalsdorf asub u. 13 km Grazist lõunas Muri jõe ääres.

## Viited
Lynne M. Tracy

**Lynne M. Tracy** (sündinud 20. sajandil Barbertonis Ohio osariigis) on Ameerika Ühendriikide diplomaat.

1. märtsist 2019 kuni 20. detsembrini 2022 oli ta Ameerika Ühendriikide suursaadik Armeenias.

2022. aasta 20. septembril nimetas president Biden Tracy kandidaadiks suursaadiku kohale Venemaal. Lynn vannutati ametisse 2023. aasta 9. jaanuaril ja saabus Moskvasse jaanuari lõpul.

## Viited
Bakronüüm

**Bakronüüm** (inglise keeles *backronym* ▄ ▄ ▄ ▄▄▄ ▄▄▄ ▄▄▄ ▄ ▄ ▄ hiljem.

Sageli kasutatakse bakronüüme lihtsalt nalja tegemiseks, nagu näiteks FORD = **''F**ix **O**r **R**epair **D**aily* (paranda või remondi iga päev) või siis ENSV = *'E**nne **N**älg **S**iis **V**iletsus (**E**esti **N**õukogude **S**otsialistliku **V'''abariigi asemel).

## Viited
Muusikaline aeg

**Muusikaline aeg** (inglise keeles *musical time*) on muusikas kompleksne parameeter, mille osaparameetrid võivad kontrollida nii muusika reaalset helikestust või helivältust kui ka kuulaja ajataju.

Muusikaline aeg on seotud rütmi, meetrumi ja tempoga.

Nüüdismuusikas on kujunenud oluliseks helilooja ja interpreedi mäng muusika kuulaja ajatajuga. 

## Vaata ka
*ontoloogiline aeg
*psühholoogiline aeg

## Kirjandus
* Hiekel, Jörn Peter; Utz, Christian (Hrsg.) 2016. Zeit. – *Lexikon Neue Musik*. J.B. Metzler Verlag GmbH, lk. 610–620
Olavi Sõna

**Olavi Sõna** (sündinud 16. veebruaril 1981) on eesti elukutseline **aktifotograaf**.

Ta lõpetas 2008. aastal Tallinna Polütehnikumi fotograafia erialal ning töötab alates 2012. aastast elukutselise aktifotograafina. Olavi Sõna on spetsialiseerunud **ainult aktifotograafiale** ning peab aktifotostuudiot, kus loob oma loomingut.

Tema tööde keskmes on inimkeha kunstiline ja esteetiline kujutamine. Sõna fotograafilist käekirja iseloomustavad eelkõige **mustvalged, tumedas võtmes** aktifotod, milles on olulisel kohal valguse ja varju kasutamine ning keha vorm.

Lisaks loomingulisele tegevusele juhendab Sõna fotograafidele suunatud koolitusi, mis keskenduvad modellitöö turvalisusele, usalduse loomisele ja professionaalsele eetikale aktifotograafias.

Lisaks aktifotograafiale tegeleb Olavi Sõna ka **jaapani sidumiskunstiga** '''shibari''', mida ta käsitleb visuaalse ja kunstilise väljendusvormina. Shibari motiivid esinevad ka osas tema fotograafilisest loomingust.
Olavi Sõna on seotud ka shibari-valdkonna arutelude ja teadmiste jagamisega. Ta viib läbi shibari-teemalist podcasti „Köiejutud; shibari podcast“, milles käsitletakse shibari kultuuri, praktikat, eetikat ja kogukonnaga seotud teemasid ning vesteldakse nii Eesti kui ka rahvusvaheliste shibari õpetajate ja praktikutega.

## Näitused
Olavi Sõna töid on eksponeeritud mitmetel näitustel Eestis:

* **Harju KEK**, mai 2022 – "Näitus"

* **Klubi Hall**, juuni 2022 – "Alistumise kool"

* **Kreenholm**, Narva, juuli 2022 – "Piirid"

* **Nõmme Kultuurikeskus**, september 2023 – "Seotud Vabaks"

* **Kastani 42**, Tartu, jaanuar 2024 – *„Seotud vabaks“*

* **Tauno Kangro Skulptuurigalerii**, oktoober 2024 – Tauno Kangro ja Olavi Sõna ühisnäitus "Seotud Ilu"

## Meediakajastus
Olavi Sõna loomingut ja aktifotograafiat on kajastatud mitmetes Eesti väljaannetes. Ta on andnud intervjuusid ning arutlenud aktifotograafia, kehapildi ja fotosessiooni psühholoogiliste aspektide üle ajakirjanduses, sealhulgas väljaannetes Postimees, Õhtuleht ja Buduaar.

## Viited
Ragunani loomaaed

**Ragunani loomaaed** (indoneesia keeles *Kebun Binatang Ragunan*) on loomaaed Indoneesias Lõuna-Jakartas Pasar Minggus. Loomaaia pindala on 140 hektarit. Loomaaias on linnumaja ja primaatide keskus ning seal töötab üle 450 inimese. Loomaaias on palju loomi ohustatud liikides. Seal on esindatud loomi kõigist Indoneesia ja ülejäänud maailma osadest. Loomaaias on kokku 2288 looma. Troopilises elupaigas asuvad haruldased loomad, nagu krokodill, gorilla, orangutan, taapir, anoa, Sumatra tiiger, babirussa ja paabulinnud.

Ragunani loomaaed avati 1864. aastal, see on Indoneesia vanim loomaaed.

## Viited
Mospõne

**Mospõne** (ukraina Моспине) on linn Ukrainas Donetski oblastis, Donetski rajoonis. Linn asub 6&nbsp; kilomeetri kaugusel Donetskist kagus.

Mospõne asutati 1800. aastal, linnaõigused sai 1938. aastal. 2014. aastast on linn separatistliku ühenduse Donetski Rahvavabariik kontrolli all.

Mospõnes elas 2017. aastal arvestuslikult 10 617 inimest.

Mospõnes on elanud Otto Tief.

## Viited

## Välislingid
* https://infodon.org.ua/pedia/423
Rein Kask (poliitik)

**Rein Kask** (sündinud 12. veebruaril 1947 Pärnus) on eesti mehaanikainsener ja omavalitsustegelane, VIII Riigikogu liige, Pärnu linnapea 1992–1995.

Rein Kask lõpetas Tallinna Polütehnilise instituudi mehaanikainseneri erialal. Seejärel töötas ta insenerina Pärnu masinatehases, 1977. aastast peainsenerina Pärnu Kalakombinaadis. 

1983. aastast oli ta Pärnu Linna RSN Täitevkomitee liige ja esimehe asetäitja, 1990. aasta jaanuarist Pärnu linnavalitsuse kommunaalnõunik, 1991. aasta märtsist abilinnapea. Senise linnapea Jaak Saarniidu tagasiastumise järel valiti Rein Kask 23. aprillil 1992 Pärnu linnapeaks. Linnapea ametist lahkus ta seoses tema valimisega Riigikokku (Koonderakonna ja Maarahva Ühenduse nimekirjast) 1995. aastal. Hiljem on Kask tegutsenud ettevõtjana.

1993. aastast on ta spordiseltsi Kalev auliige.

## Viited
Mérida (Mehhiko)

**Mérida** on linn Mehhikos, Yucatáni osariigi pealinn ja suurim linn Kagu-Mehhikos. Linn on ka samanimelise omavalitsusüksuse keskus. See asub Yucatáni poolsaare loodenurgas umbes 35 km Mehhiko lahe rannikust. 2020. aastal elas seal 921 770 elanikku, samas kui suurlinnapiirkonnas, kuhu kuuluvad ka Umáni ja Kanasíni omavalitsusüksused, elas 1 316 090 inimest.

Méridat peetakse sageli Mehhiko turvalisimaks linnaks ja üheks turvalisemaks linnaks Ameerikas. 2019. aastal toimus seal 17. Nobeli rahuauhinna laureaatide tippkohtumine.

Linna rikas kultuuriline pärand on maiade ja hispaania kultuuri segunemise tulemus. 2000. aastal oli Mérida esimene Ameerika kultuuripealinn. Teist korda kandis see seda tiitlit 2017. aastal. 16. sajandi lõpust pärinev Mérida katedraal ehitati lähedalasuva maiade ehitise varemeist võetud kividest ja on üks vanimaid katedraale Ameerikas.

Méridas valitseb troopiline savannikliima. Aasta läbib püsib kuum ilm, keskmine ööpäevane õhutemperatuur on 24–29 °C. Sageli tõuseb õhutemperatuur 40 °C lähedale või sellest kõrgemale. Keskmiselt sajab 1035 mm aastas. Vihmaperiood kestab juunist oktoobri lõpuni.

## Viited
Helitöötlus

**Helitöötlus** (inglise keeles *audio editing*) on muusikaproduktsioonis salvestatud heli muutmise protsess, et saavutada soovitud efekt.

Helitöötlust rakendatakse näiteks helisalvestise kvaliteedi parandamiseks, soovimatu müra või helide eemaldamiseks või heliklipi pikkuse või helikõrguse muutmiseks. 

Helitöötlus võib olla keerukas protsess, kuid on olemas helitöötlusprogramme, mis muudavad selle lihtsamaks. Helitöötlusprogrammidest levinuim on digitaalne helitööjaam (DAW), millel võib olla heli töötlemiseks mitmesuguseid tööriistu. Näiteks on võimalik muuta helisagedust, lisada heliefekte (nt kaja või viivitust) või filtreerida helist ekvalaiseri (EQ) abil välja teatud helisagedusi.

Helitöötlusel on neli peamist etappi:
* Valik – helitöötluse esimene samm, mille käigus tuvastatakse see heli osa, mida on vaja töödelda.
* Redigeerimine – selle käigus tehakse valitud helis muudatusi. Kasutatavate tehnikate täpne valik sõltub kasutatavast tarkvarast.
* Töötlemine – selle käigus lisatakse helile efekte. Selleks saab kasutada mitmesuguseid pluginaid või tarkvaraprogramme. Enamik helitöötlusprogramme pakub valmis tööriistade komplekti, mis aitavad saada vajaliku heli. Nende hulka võivad kuuluda ekvalaiser, tihendaja (kompressor), limiiter (piiraja), reverb (kaja) ja dilei (viivitus).
* Väljund – töödeldud heli salvestamine redigeeritud helifailina. Levinumad helivormingud on WAV ja MP3, kuid on ka palju teisi. WAV-failid on tihendamata ja võtavad rohkem ruumi kui MP3-failid. Need sobivad kõige paremini rakenduste jaoks, kus helikvaliteet on esmatähtis, näiteks muusika redigeerimine või DVD loomine. MP3-failid on tihendatud ja võtavad umbes 10 korda vähem ruumi kui WAV-failid. Need sobivad ideaalselt rakenduste jaoks, kus faili suurus on ülioluline, näiteks heli voogedastus või kaasaskantavad seadmed.
Kotsar

**Kotsar** on perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kotsar 88 inimesel: 44 mehel ja 44 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kotsar meeste puhul 2427. kohal ja naiste puhul 2713. kohal.

Kotsar oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 20–24 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,00. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 4,83 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Torma kihelkonnas Vaiatu ja Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas Kõo  mõisavallas talupoegadele nimeks Kotsar. 

Nimede eestistamise käigus loobuti 1935. aastal nimest Kotsar 2 juhul ning uuteks nimeks võeti Kodusaar ja Koitsaar.

Nimi Kotsar võeti uueks nimeks ühel korral, kui 1935. aastal loobuti nimest Kalmann.

## Nime kandjaid
*Andres Kotsar, eesti arst ja tervishoiujuht (1974–)
*Kaarel Kotsar, eesti haridustegelane (1921–2007)
*Kustas Kotsar, Eesti prosaist ja ajakirjanik (1872–1942)
*Maik-Kalev Kotsar, eesti korvpallur (1996–) 
*Valter Kotsar, Eesti diplomaat (1903–1977)

## Viited

## Välislingid
*