open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tahhümeeter

**Tahhümeeter** on geodeesia valdkonnas kasutatav elektrooniline/optiline mõõteriist.

Tahhümeetriga on võimalik mõõta nii kaugust kui ka nurki. Kaugust mõõdetakse prisma või reflektorilt tagasipeegelduva laserikiirega. Kasutatakse mõõdistamiseks nii looduses kui ka ehitusplatsidel.

## Tahhümeetri kasutamise eelised
* Mõõtmisi on võimalik teha väga kiiresti;
* mõõtmised on väga täpsed;
* andmete lugemisel ja salvestamisel tekib vähe vigu;
* koordinaate arvutatakse väga kiiresti ja täpselt;
* mõõtmistulemused salvestuvad kohe tahhümeetri mällu.

## Tahhümeetri osad
# optiline sihik – tahhümeetri ülaosas keskel paiknev silindrilise kujuga sihik, vajalik tahhümeetri esialgseks suunamiseks objektile;  
# kremaljeerkruvi – suur kummist ring tahhümeetri ülaosas teleskoobi küljes, vajalik teleskoobi fokuseerimiseks;  
# vertikaalring/diopterring – väiksem kummist ring teleskoobi küljes, vajalik pikksilma niitristiku teravustamiseks;  
# pikksilm – klaasist väike ring teleskoobi eesküljel diopterringi keskel;  
# silindriline vesilood – näidiku ja tahhümeetri optika vahel asetsev numbritega piklik lood, vajalik tahhümeetri loodimiseks;  
# vertikaalringi peenliigutuskruvi – vertikaalringi kinnituse ees asetsev ringjas nupp, vajalik teleskoobi täpseks vertikaalasendis (üles-alla) liigutamiseks;  
# näidik – tahhümeetri allosas paiknev ekraani ja nuppudega agregaat, vajalik andmete sisestamiseks ja mõõdetud andmete vaatamiseks;  
# horisontaalringi peenliigutuskruvi – tahhümeetri paremal küljel, näidikuga risti asetsev hoob, vajalik tahhümeetri asendi muutmiseks ja lukustamiseks;
# treeger – tahhümeetri kõige alumine osa, koosneb kolmest kõrgusi tellitavast kruvist ja kinnituskruvist, vajalik tahhümeetri kinnitamiseks statiivi külge.

## Viited
Kõssa oja

**Kõssa oja** on oja Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Viljandi ja Põhja-Sakala vallas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi.

Kõssa oja pikkus on 6,7 km, valgla pindala 22,6 km², langus 25 m ja lang 3,7 m/km.
Oja saab alguse 60,5 m kõrgusel Kiini külas ning suubub Punaküla külas 35,5 m kõrgusel paremalt poolt Kõpu jõkke 9,5 km kaugusel suudmest. Ojasse suubub paremalt poolt kraav Kõssa paisjärvest.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Suruõhuauto

## Suruõhumasin
**Suruõhumasin** on sõiduk, mis liigub suruõhu jõul. Suruõhumasin töötab õhumootoriga, mis kasutab oma tööks suruõhku, mis on paigutatud mahutisse. Selle asemel, et liigutada kolbe silindris plahvatusega, mis tekib kütuse õhuga segamisel ja selle põlemisel, kasutab see masin suruõhku, et liigutada kolbe. Suruõhumasinaid välja töötava ettevõte sõnul on nad saavutanud masina 90% tõhususe.
Suruõhu tõukejõudu saab kombineerida erinevate hübriidsüsteemidega. Näiteks kombineeritakse pneumaatilisi ja elektrilisi jõuseadmeid. Sellist süsteemi nimetatakse hübriid-pneumoelektriliseks tõukejõuks. Lisaks see süsteem regenereerib energiat pidurdamise ajal. Põhiprobleem nende sõidukitega on, et mootorid ei anna piisavalt pöördemomenti. Veel on probleemiks see, et suruõhupaakide täitmine on küllaltki kulukas.

## Suruõhk
Suruõhu suureks puuduseks on väike energiatihedus. Suruõhu energiasalvestites, rõhuga 300 baari, on võimalik saavutada umbes 0,1 MJ/L ja 0,1 MJ/kg energiatihedus, mis on võrreldav elektrokeemiliste happepatareidega.
Suruõhupaagid peavad olema valmistatud vastavalt ohutusstandarditele, konkreetselt neile masinatele kehtib standard ISO 11439. Paake tehakse üldiselt metallist või komposiitmaterjalist. Vähesel määral tehakse suruõhupaake ka kiudmaterjalist, nende suureks plussiks on kergus. Miinusena võib välja tuua kiudmaterjalist paakide hinna, mis on tunduvalt kõrgem kui metallist paakidel.

## Ajalugu

Suruõhku on kasutatud alates 19. sajandist, mil alguses leidis see kasutust kaevandustes. Suruõhu abil liigutati kaevandustes kärusid ning suruõhku kasutati ka trammide liigutamiseks.
Aastatel 1872–1882 kasutati pneumolokomotiive ka Gotthardbahni ehitusel, kus need liikusid mööda tunneli rööpaid. 1903. aastal alustas Inglismaa ettevõte Liquid Air Company suruõhumasinate tootmist. Nende masinate suureks miinuseks oli väike mootorijõud ning mootorite tootmine oli väga kulukas.
## Vaata ka
*Pneumomootor

## Viited

## Välislingid
Saepuru

**Saepuru** on puidu eeltöötlemisel, mõõtulõikamisel, saagimisel, freesimisel, treimisel tekkiv puru, mis on jämedam kui puidutolm. 

## Kasutamine
*Aianduses on saepuru väga sobiv pinnakate maasikate kasvatamisel. Kõikide puuliikide saepuru selleks siiski ei sobi, sest mõned on mürgised, näiteks pähklipuu. Talvel võib saepuru kasutada taimede külmakaitseks ning suvel jääb see väetiseks, kuna kõduneb ära. Sobib ka komposti tegemiseks koos taimejäänustega.
*Karjakasvatuses kasutatakse saepuru loomadele allapanuks. Kõiki puuliike pole soovitatav selleks siiski kasutada. Näiteks pähklipuu saepuru kahjustab hobuste kapjade tugevust ja põhjustab isegi allergiat.
*Garaažides kasutatakse saepuru betoonpõrandatelt mootoriõli koristamiseks.
*Ehitusmaterjalide tööstuses kasutatakse saepuru saepuruplaatide tootmisel. 
*Kalatööstuses kasutatakse saepuru kalasuitsutamisel. Saepurule tuleks lisada natuke suhkrut, mis annab kaladele ilusa kuldse värvi.
*Majade kütmisel kasutatakse saepurubriketti. See on kokkupressitud lehtpuusaepuru, milles pole kasutatud mingeid mürkaineid – briketti hoiab koos taimedes sisalduv looduslik liimaine ligniin.

## Keskkonnamõjud
Suuremates kogustes niiskes ja märjas seisvas saepurus tekkiva lagunemise oksüdeerumise ja muude selliste protsessidega tekib saepurus keskkonda reostavaid aineid-ühendeid.

## Vaata ka

* tolmuplahvatus

## Viited
Adam Benzwi

**Adam Benzwi** (sündinud 1. veebruaril 1965 San Diegos California osariigis) on USA dirigent ja pianist. 

Benzwi on Berliini Kunstiülikooli (Universität der Künste Berlin) professor. 

Ta elab 1984. aastast Berliinis ning on Berliini Koomilise Ooperi (Komische Oper Berlin) dirigent ja mitme lavastuse muusikaline juht.

On teinud koostööd selliste solistidega nagu Joyce DiDonato, Anne Sofie von Otter, Dagmar Manzel, Andrea Sawatzki, Walter Schmidinger, Ralf Wolter, Helmut Baumann, Gisela May, Angelika Milster, Désirée Nick, Angela Winkler, Judy Winter ja Daniela Ziegler.

## Muusikaline juht
* 1986 "Das Küssen macht so gut wie kein Geräusch" (Kleines Theater Berlin)
* 1988 "Linie 1" (Alte Oper Frankfurt)
* 1992 UFA-Revue Bombenstimmung (Theater des Westens)
* 1993 "Marlene - das Musical" (Theater am Kurfürstendamm)
* 1998 "Marlene" (Renaissance-Theater)
* 2000 "Bezauberndes Fräulein" (Theater am Kurfürstendamm)
* 2003 "Acht Frauen" (Renaissance-Theater)
* 2003 "Group" (Universität der Künste)
* 2004 "Kabaree"
* 2008 "Minu veetlev leedi" (Admiralspalast)
* 2012 "Savoy ball" (Komische Oper Berlin)
* 2015 "Eine Frau, die weiß, was sie will!" (Komische Oper Berlin)
* 2016 "Die Perlen der Cleopatra" (Komische Oper Berlin)
* 2019 Jacques Offenbach "Die Prinzessin von Trapezunt" (Theater Hildesheim)
* 2019 J.C.Bach "Zanaida" (Staatstheater Mainz)
* 2020 "Ich wollt’, ich wär’ ein Huhn!" (Komische Oper Berlin)

## Diskograafia
* 1993 "Marlene - das Musical" (Theater am Kurfürstendamm) 
* 1994 "Blue Jeans" (Theater des Westens) 
* 1995 "Hollywud, ick komme"  
* 1998 "Daniela Ziegler singt Ralph Benatzky" 
* 1998 "Marlene" (Renaissance Theater Berlin) 
* 2000 "Land in Sicht" 
* 2000 "Ohne dich macht das Leben überhaupt mehr Spaß" 
* 2002 "Bezauberndes Fräulein" (Theater am Kurfürstendamm) 
* 2011 "ich liebe dich, kann ich nicht sagen" 

## Filmograafia
* 2018 "Dagmar Manzel: Porträt einer Anti-Diva". Režissöörid Maria Wischnewski ja Josephine Links
* 2016 „The Florence Foster Jenkins Story“. Režissöör Ralf Pleger (Cosme McMoon)
* 2015 „The Tchaikovsky Files – Confessions of a Composer“. Režissöör Ralf Pleger

## Viited
MDF-plaat

**MDF-plaat** ehk **keskmise tihedusega puitkiudplaat** (inglise keeles *medium-density fibreboard*) on suure surve ja kõrge temperatuuri all toodetud puitmaterjal. 

Materjali sidumiseks kasutatakse orgaanilisi sideaineid. MDF-plaat on tiheda ja ühtlase struktuuriga, tänu millele on seda võimalik mehaaniliselt töödelda. MDF-plaatide valmistamiseks kasutatakse üldjuhul madalama kvaliteediga puitu ja puidu jääke, kuid samas vastab see täielikult kõikidele nõuetele, mis esitatakse tänapäevasele konstruktsioonimaterjalile. Materjal on ökoloogiliselt ohutu ja lihtsasti töödeldav..

## Füüsikalised omadused
Tavaliselt on MDF-plaadi koostisosadeks 82% puutolmu või purustatud puidukiud, 9% uurea-formaldehüüdvaikku (liim), 8% vett ja 1% parafiini. Materjali tihedus ulatub 500 kilogrammist kuupmeetri kohta kuni 1000 kilogrammini kuupmeetri kohta. Sellest tulenevalt jaotatakse erineva tihedusega materjalid kolme kategooriasse: väikese, keskmise ja suure tihedusega plaadid. Olenevalt ehitusmaterjali tugevuse vajadusest on võimalik valida sobiva tihedusega MDF-plaat.

## Eelised
MDF-plaat on tihe, jäik, ei sisalda oksakohti ja on kergesti töödeldav. Kuna see on toodetud peentest puiduosakestest, jääb pind sile ega vaja eraldi lihvimist. Plaati on lihtne lõigata ja puurida ilma seda kahjustamata. 

## Tootmine
MDF-plaatide valmistamisel lahutatakse (peenestatakse) puit kiududeks termomehaaniliselt, mis tähendab puidu peeneksjahvatamist kahe ketta vahel, rakendades samal ajal surve all aurutamist. Seega on kiudude suund juhuslik, millest tulenevalt on plaadi struktuur väga homogeenne ehk ühtlane. Toorainena kasutatakse nii okas- kui ka lehtpuitu.

## Rakendused
MDF-plaati kasutatakse halva niiskuspidavuse tõttu peamiselt siseruumides. MDF-plaati on saadaval nii lihvitud kui ka dekoreeritud ja sisustamiseks valmis kujul. See on pinna tugevuse ja kõvaduse tõttu sobiv materjal mööbli valmistamiseks.

## Viited
Puidu kuivatamine

**Puidu kuivatamine** kujutab endast tahtlikku puidu niiskussisalduse vähendamist.

Puitu kuivatatakse peamiselt kahel eesmärgil: puidu töötlemiseks ja kuiva küttematerjali saamiseks. Esimesel juhul on see tarvilik, kuna kuiv puit ei deformeeru ega kahane, kui niiskustase puidus ja seda ümbritsevas keskkonnas ühtlustub, ning see lubab tagada materjali kvaliteeti. Küttepuitu tuleb aga eelnevalt kuivatada, sest puidu niiskusest sõltub selle kütteväärtus, kuna puidu põlemisel kulub osa soojusest puidus esineva vee aurustamiseks.

## Puidukuivatusmeetodid

Puidu kuivamisel toimub puidus üheaegselt mitmesuguseid füüsikalisi protsesse, millest olulisemad on niiskuse liikumine puidus, niiskuse auramine puidu pinnalt ning soojuse neeldumine ja liikumine puidus.

Kuivatusmeetodid saab soojusülekande iseloomu järgi liigitada konvektiivseks ja konduktiivseks kuivatuseks. 

### Konvektiivkuivatus
Konvektiivkuivatuse liike on viis:
# atmosfäärikuivatus, mis on vanim kuivatusmeetod. Hea kuivatuskvaliteedi ja odavuse tõttu leiab see laialt kasutust ka tänapäeval;
# kamberkuivatus, mille käigus toimub atmosfäärsel rõhul kuivatuskambris puidu kuivatamine. Ühtlasi on see levinuim puidu kuivatamise viis;
# rotatsioonkuivatus, kus materjal asub kambris pöörleval platvormil. Pöörlemise käigus tekkiv tsentrifugaaljõud surub niiskuse puidust välja;
# vaakumkuivatus, mille käigus alaneb puidu niiskuse keemistemperatuur ja kuivatus kulgeb intensiivsemalt;
# vedelikkuivatus, mis käib veega mittesegunevates vedelikes kõrgtemperatuurprotsessina.

### Konduktiivkuivatus
Konduktiivkuivatus, mida kasutatakse peamiselt vineeri ja plaatmaterjali kuivatusel, jaguneb kaheks:
# kõrgsageduskuivatus, kus materjal asetatakse elektriliste plaatide vahele, kus tekivad kõrgsagedusvõnked. Selle tagajärjel hakkab soojus tekkima materjali sisemuses;
# radiatsioonkuivatus, mille käigus toimub soojuse ülekandmine materjalile kiirguse teel.

## Allikad
Keelevahetus

**Keelevahetus** (inglise *language shift*) on nähtus, kui mingi keele kõneleja emakeele asemel hakkab rääkima teist keelt. Keele vahetanuks loetaks inimest, kes emakeele asemel räägib rohkem teist keelt. 

Keelevahetuse peamised põhjused on järgmised: migratsioon, okupeerimine (nt võõrrahva poolt), sotsiaalne stigmatiseerimine, majanduslik-administratiivsed põhjused.

Kui keele kõnelejad üldse enam emakeeles ei räägi, siis nimetatakse seda keelesurmaks.

## Vaata ka
*kakskeelsus
*koodivahetus

#### Välislingid
Vaisild

**Vaisild** on sild, mille vundament on valmistatud vaiadest.

Vaiad võivad olla valmistatud kas puidust, betoonist või terasest ja mis on sillaalusesse pehmesse pinnasesse rammitud sügavuseni, kus vaia ots ulatub kokku surutud kõva pinnasekihi või kivini. Sellistel puhkudel on vaiad rammitud sügavuseni, mil hõõrdumisest tekkiv jõud ja teivast ümbritsev pinnas hakkavad silda toestama. Tänapäeval on selline sildamismeetod harv nähtus.

## Rooma vaisillad
Teivassildu on jõgede ja kuristikkude ületamisel kasutatud juba vähemalt Rooma riigi aegadest saadik. Üks selliseid sildu oli tõenäoliselt Pons Sublicius, mis oli arvatavasti ehitatud umbes 642 e.m.a ja kuigi see oli tehtud puust, on just see ning mitte ükski teine Rooma Impeeriumi sild säilinud. 

## Ehitus keskajal
Keskaegsel Inglismaal oli sillaehituse kõrgaeg. Vaiad valmistati tavaliselt kas jalakast või tammest. Vaiaramm oli ehitis, mis võimaldas raskel koormusel teiba otsa langeda. Igal teibal oli "vaiaking" ehk rautatud ots. Sedasi maa sisse rammitud vaiade punti nimetati "harkjalgadeks" ja selle tipus ning ümber oli teibaga toetatud platvorm, mida nimetati "kuldnokaks", mis täideti enne kaldaääre ja sillateki ühendamist killustikuga. 

## Vaisildade eluiga
Üks võib-olla kõige tuntumaid keskaegseid ja Rooma-aegsete teivassildade eeskujul ehitatud vaisildu on varasemad variandid Londoni sillast.
Sellegipoolest, isegi kui algupärase versiooni, mis oli kivisild, tööd alustati (Henry II valitsusajal 1176. aastal) kasutati konstruktsiooni osadena ka tammevaiasid, kusjuures mõned neist vaiadest (rammitud maasse aastal 1176) olid veel piisavalt tugevad, et 1921. aastani välja kesta ehk peaaegu 750 aastat veel. 

## Viited
Kairi Kiik

**Kairi Kiik** (sündinud 18. juulil 1985) on eesti zooloog ja kaljuronija. Alates 2021. aastast on ta Tartu Ülikooli rakendusetoloogia teadur. 

## Haridustee
Ta lõpetas 2004. aastal Suure-Jaani Gümnaasiumi hõbemedaliga ning 2009. aastal Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna bioloogia erialal bakalaureusekraadiga. 

2011. aastal sai ta Tartu Ülikoolis loodusteaduse magistriks (zooloogia ja hüdrobioloogia alal). Magistritöö "Euroopa naaritsa (*Mustela lutreola*) paaritumisedukus tehiskeskkonnas" juhendajad olid Tiit Maran ja Toomas Tammaru.
 
2011. aastal sai ta Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudi zooloogia ja hüdrobioloogia doktorandiks. 2018. aastal kaitses samas Tiit Marani ja Toomas Tammaru juhendamisel doktoriväitekirja "Ohustatud Euroopa naaritsa (*Mustela lutreola*) sigimine ja käitumine tehiskeskkonnas".

## Teaduskorralduslik tegevus
2008. aastast on ta Eesti Terioloogia Seltsi ja Eesti Loodusuurijate Seltsi liige. Ta on kujundanud Eesti Terioloogia Seltsi kodulehe. 2013. aastast kuulub ta Eesti Terioloogia Seltsi sügiskoolide korraldusmeeskonda.

## Matkamine ja alpinism
Tema esimene tõsisem mägimatk oli 2007. aastal Alpides, mil ta väikese grupi koosseisus tõusis Mont Blanci tippu. Järgmisel aastal käis ta esimest korda ka kaljudel ronimas. Kaljuronimisest sai tema meelisala. Kuid ka kergema raskuskategooriaga mägimatkast võtab ta meeleldi osa.

Ta on matkanud ja roninud Alpides, Andides, Dolomiitides, Hibiinides, Kõrg-Atlases, Horvaatias (Paklenica), Kreekas (Kalymnos), Sloveenias (Osp), Soomes (Olhava) ja Ukrainas (Krimmi poolsaar).

Ta astus Alpiklubi Firn liikmeks 2008. aastal. Ta on kaljuronija, kes on neljal hooajal tunnistatud Alpiklubi Firn parimaks naisalpinistiks.

## Tunnustus
*2008 – Firni hooaja parim naine kaljuronimises
*2010 – Firni hooaja parim naine kaljuronimises
*2011 – Firni hooaja parim naine kaljuronimises
*2011 – magistritöö tänukiri üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil
*2012 – Firni hooaja parim naine kaljuronimises

## Viited

## Välislingid
* 
*Kairi Kiik. firn.ee
*Terioloogia sügiskool "Mammalia 2014". Kairi Kiigi ettekanne "Ameerika ja Euroopa naarits". youtube.com
Sámi soga lávlla

"**Sámi soga lávlla**" (ligikaudne tõlge 'Saami rahva laul') on saami ühiskonnategelase Isak Saba kirjutatud luuletus, mis 1906 ilmus ajalehes Saǥai Muittalægje. 1986. aasta saami konverentsil valiti luuletus saami hümniks. Luuletuse viisistas Arne Sørli.

Hümni lauldakse näiteks saamide rahvapühal ehk 6. veebruaril.

## Hümni sõnad [[põhjasaami keel]]es
:Guhkkin davvin Dávggáid vuolde
:sabmá suolggai Sámieanan.
:Duottar leabbá duoddar duohkin,
:jávri seabbá jávrri lahka.
:čohkat čilggin, čorut čearuin
:allanaddet almmi vuostái.
:Šávvet jogat, šuvvet vuovddit,
:cáhket ceakko stállenjárggat
:máraideaddji mearaide.

:Dálvit dáppe buolašbiekkat,
:muohtaborggat meariheamit.
:Sámisohka sieluin mielain
:eahccá datte eatnamiiddis:
:Mátkálažžii mánuheabit,
:giđđudeaddji guovssahasat, -
:ruoškkas, ruovggas rođuin gullo,
:juhca jávrriin, jalgadasain, 
:geresskálla máđiid miel.

:Ja go geassebeaivváš gollut
:mehciid, mearaid, mearragáttiid,
:golli siste guollebivdit
:suilot mearain, suilot jávrriin.
:Gollin čuvget čáhcelottit,
:silban šovvot sámieanut,
:šelgot čuoimmit, šleđgot áirrut,
:luitet olbmát lávllodemiin
:geavgŋáid, guoikkaid, goatniliid.

:Sámieatnan sohkagoddi –
:dat lea gierdan doddjokeahttá
:goddi čuđiid, garrogávppiid,
:viehkes vearrevearroválddiid.
:Dearvva dutnje, sitkes sohka!
:Dearvva dutnje, ráfi ruohtas!
:Eai leat doarut dorrojuvvon,
:eai leat vieljain varat vardán
:sámi siivo soga sis.

:Máttarádját mis leat dovle
:vuoitán vearredahkkiid badjel.
:Vuostálastot, vieljat, miige
:sitkatvuođain soardiideamet!
:Beaivvi bártniid nana nálli!
:Eai du vuoitte vašálaččat,
:jos fal gáhttet gollegielat,
:muittát máttarmáttuid sáni:
:Sámieatnan sámiide!

## Hümni sõnad soome keeles (Otto Mannise seades)
:Kaukaa alta seitsentähden
:Lapin kulma kuumottavi
:aava Turjan tunturisto
:järvi järven tuolla puolen,
:valtahiset harjat, huiput
:kohoo kohti ilman kantta,
:joet joikaa, korvet kaikaa,
:niemet pystyt, rautarinnat,
:työntyy tyrskymerta päin.

:Tuimat tääl' on talven viimat,
:tuulet, tuiskut määrättömät,
:Saamen suku sieluin, mielin
:silti rakastavi maitaan;
:kulkijalle kuudan hohtaa,
:roihuavat pohjanpalot,
:poro pärskyy koivikossa,
:melu täyttää järvet, jängät
:pulkankolke talvitiet.

:Taas kun kesäpäivän kehrä
:kultaa metsät, meret, rannat,
:kalamiehet meren, järven
:kultakimalteessa keinuu,
:kultasotkat soutaa, soiluu
:hopeoina Lapin virrat,
:välkkyy airo, vilkkuu sauvoin,
:miehet laskee lauleskellen
:kosket, könkäät, suvannot.

:Sortumatta Saamen heimo
:kestänyt on vainolaisten
:tapporetket, kirokaupat,
:viekkaat väärän veron viejät.
:Terve, sitkeä sa heimo,
:Terve, rakas rauhan juuri,
:veljesriidan raastamaton,
:veljesveren vuotamaton
:Saamen heimo hiljainen!

:Saivat esi- isät ammoin
:voiton väärintekijöistä.
:Veljet, mekin torjukaamme
:sitkeästi sortajamme!
:Suku vankka Päivän poikain,
:ei sua voita vainolainen,
:kultakieltäs jos vain vaalit,
:taattojen jos neuvot muistat
:Saamien on Saamen maa!
Eesti Vibuliit

**Eesti Vibuliit** (lühend **EVL**) on vaba algatuse alusel avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev heategevuslik vabatahtlik ühendus, mille põhitegevus on suunatud vibuspordi arendamisele Eestis.

## Liikmesus ja tegevus
Vibuliit, kui spordialaliit spordiseaduse tähenduses, on vibusporti harrastavate eraõiguslikest juriidilisest isikutest spordiklubide üleriigiline ühendus. Ta on Maailma Vibulaskmise Föderatsiooni (World Archery Federation) ja Euroopa Vibulaskmise Föderatsiooni (World Archery Europe) liige 1993. aastast, samuti Eesti Olümpiakomitee ning Eesti Seeniorspordi ja Spordiveteranide Liidu liige. Rahvusvaheliste Föderatsioonide liikmena esindab liit vibusporti Eestis ning omab ainuõigust korraldada reeglitele vastavaid üleriigilisi tiitlivõistlusi ning anda välja vastavaid tiitleid. Vibuliidu liikmeskonda kuulub Eestis 19 juriidilist isikut (klubi).

EVL juhindub oma tegevuses mittetulundusühingute seadusest, Spordiseadusest ja teistest Eesti Vabariigi õigusaktidest, oma põhikirjast, Maailma antidopingu koodeksist, Euroopa spordi hartast, Eesti spordi hartast, WAF, WAE ning EOK poolt kehtestatud aktidest ja suunistest.

EVL peamiseks eesmärgiks on tagada oma tegevusega WAF reeglitega kooskõlas vibuspordi tasakaalustatud ja jätkusuutlik areng Eestis. Liit propageerib ning koordineerib saavutuslikku ja harrastuslikku vibusporti Eestis, samuti esindab Eesti vibusporti rahvusvahelisel tasandil.

Eesti Vibuliit koostab Eestis võistluskalendri, väljastab eri vanuseklassidele normid sportlaste tiitlivõistlustele ja maailma karikavõistluste etappidele pääsemiseks, komplekteerib tulemuste põhjal koondised ja korraldab nende osalemise rahvusvahelistel võistlustel. Välinormid tiitlivõistlustele pääsemiseks on koostatud sportvibu ja plokkvibu võistlusharjutuste jaoks vanuseklassidele U-18 noormehed ja neiud, U-21 mehed ja naised, üle U-21 vanusega mehed ja naised. Normid koostatakse varasemate rahvusvaheliste tiitlivõistluste protokollides fikseeritud tulemuste alusel.

Vibuliit selgitab Eesti parimaid vibulaskureid igal aastal 11 kategoorias vastava statuudi alusel.

## Vaata ka
*Plokkvibu
*Sportvibu
*Vibusport
*Eesti plokkvibu naiskond
*Eesti plokkvibukoondis

## Viited

## Välislingid
* Eesti Vibuliidu koduleht
* Eesti Vibuliit spordiregistris
* Eesti Vibuliidu aasta sportlase valimise kord. vibuliit.ee
* Eesti Vibuliit tänas 2022. a parimaid vibulaskureid. vibuliit.ee, 16. detsember 2022.
* 31. juulil 2023 algavad Berliinis maailmameistrivõistlused vibulaskmises. vibuliit.ee
Kriaunose vald

**Kriaunose vald** (leedu keeles *Kriaunų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis.

Valla pindala on 105 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 943 inimest. Valla keskus on Kriaunose küla. Vallamaja asub aadressil Liepų g. 2. Vallavanem on Arvydas Rudinskas.

Valda jäävad Kriaunoses asuv katoliku kirik ja Bobriškises asuv vanausuliste kirik. Valla territooriumile jääb Bagdoniškise mõis. Looduskaitsealustest objektidest jääb valda Bradesiai tamm. Vallas on neli linnamäge: Bradesiais, Mičiūnais, Mielėnais ja Petrešiūnais.


Kriaunos,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Bobriškio_cerkvė_1.JPG|Bobriškise kirik


Lisaks küladele on vallas ka Vytėnai huutor, kus aastal 2011 oli 22 elanikku.

## Viited
Kalle Sepp (karikaturist)

**Kalle Sepp** (sündinud 1940. aastal Saaremaal Kuressaares) on eesti insener ja karikaturist.

Ta õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis energeetika teaduskonnas ja lõpetas selle 1963. aastal automaatika ja telemehaanika erialal.

1965. aastast alates õppis Heinz Valgu juhendamisel karikatuure joonistama.

Tema karikatuure on avaldatud järgmistes kogumikes:
* "И смех и грех II" // Kogumik karikatuure (vene keeles). Koostaja Edgar Spriit. EKP KK Kirjastus. Tallinn 1976.
* Heinz Valk – "6 tilka enne sööki", (47 lk, 1971).

## Viited
Obeliai vald

**Obeliai vald** (leedu keeles *Obelių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga. 

Valla pindala on 240 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3037 inimest. Valla keskus on Obeliai linn, kus aastal 2011 oli 1074 elanikku. Vallamaja asub aadressil Dariaus ir Girėno g. 6. Vallavanem on Eugenijus Narkūnas.

Valla territooriumile jääb kaks kihelkonda: Aleksandravėlė ja Obeliai. Obeliai vallas on nelja mõisa hoonekompleksid, mis asuvad Antanašės, Kraštais, Aleksandravėlės ja Obeliais. Linnamägesid on vallas kuus: Junkūnais, Kalnočiais, Degučiais, Tumasonysis, Stasiūnais ja Papiliais, lisaks asub Visdievise külas ka hiiemägi.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorit:

## Viited
Kygo

**Kyrre Gørvell-Dahll** (sündinud 11. septembril 1991 Singapuris), esinejanimega Kygo, on Norra DJ ja produtsent.

Gørvell-Dahll saavutas rahvusvahelise tuntuse Ed Sheerani loo "I See Fire" remiksiga, mis on kogunud SoundCloudis üle 69 miljoni kuulamise ja YouTube'is 78 miljonit vaatamist , ning singliga "Firestone", millel on YouTube'is üle 757 miljoni vaatamise.

Kygo debüütalbum "Cloud Nine" ilmus 13. mail 2016. 21. augustil 2016 esines ta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros, olles esimene *[[house]]*-muusika produtsent, kes on esinenud olümpiamängude lõputseremoonial. Kygo teine album "Kids in Love" ilmus 3. novembril 2017. Märtsis 2019 saavutas Kygo "Billboard Dance 100" tantsumuusika esitajate edetabelis 5. koha.

Kygo on artist, kes on kogunud Spotify keskkonnas kõige kiiremini miljard voogedastust ehk striimingut.

## Lapsepõlv ja noorus
Gørvell-Dahll sündis 11. septembril 1991 Singapuris hambaarsti Kjersti Gjerde ja merendussektoris töötava Lars Gørvell-Dahlli perre. Tal on vanem kasuvend Mads, vanemad õed Johanne ja Jenny ning noorem poolvend Sondre. Lapsepõlves elas ja reisis ta perega Brasiilias, Jaapanis, Keenias ja Egiptuses.

Gørvell-Dahll alustas klaveriõpinguid kuueaastaselt. Ta lõpetas õpingud 15- või 16-aastaselt, mil alustas oma meloodiate ja laulude komponeerimist. Seda tegi ta mõned aastad, kuni avastas 2009. või 2010. aastal Avicii, kelle meloodiad inspireerisid teda elektroonilise muusika produtseerimist alustama. Ta alustas produtseerimist Logic Studio ja MIDI-klaviatuuriga, vaadates YouTube'ist õppevideoid. Kui Kyrre oli Edinburghi ülikoolis (Heriot-Watt University) ärinduse ja rahanduse õpingutega poole peale jõudnud, otsustas ta täiskohaga muusikale keskenduda.

## Isiklikku
Gørvell-Dahll oli suhtes Maren Platou'ga. Tema lemmikjalgpalliklubi on Manchester United.

## Diskograafia
;Stuudioalbumid
*"Cloud Nine" (2016)
*"Kids in Love" (2017)
*"Golden Hour" (2020)
*"Thrill of the Chase" (2022)

;EP-d
*"Stargazing" (2017)

## Viited
Ahrenshoop

**Ahrenshoop** on vald Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Vorpommern-Rügeni kreisis Fischland-Darß-Zingsti poolsaarel Läänemere ääres . Kunagine väike kaluriküla on tänapäeval tuntud turismi- ja puhkekeskusena.

## Ajalugu

Ahrenshoopi on esmamainitud 1311. aastal, kui see märgiti Ribnitzi linna piirialaks. 1328. aastal kinkis Mecklenburgi hertsog Heinrich II selle piiriala idaosa Ribnitzi kloostrile. Rostocki linna väed hävitasid 1395. aastal Ahrenshoopi sadama ja Pomerania hertsogi Bogislaw VI ehitatud kindluse. Linna läbib siiani 1591. aastal loodud Pomerania ja Mecklenburgi eraldav piiritee *Grenzweg*. 1648. aasta Vestfaali rahu alusel läks küla idaosa Rootsi Pommeri kuuluvusse. 1815. aastal loovutas Rootsi Pommeri Preisimaale. Enne Mecklenburg-Schwerini suurhertsogkonna ja Zollvereini ühinemist oli piiriületamine tasuline. Suurem osa tolleaegsetest Ahrenshoopi elanikest olid kalurid või madrused.

## Viited
Parma (täpsustus)

**Parma** on mitme koha, isiku ja muu objekti nimi. 

***[[Parma]]** on Itaalias olev linn.

***[[Parma (kilp)|Parma]]** oli Vana-Roomas kasutatud väike ümmargune kilp

***[[Parma hertsogkond]]** asus Itaalias.
***[[Parma jõgi]]** on Po parempoolne lisajõgi Itaalias.
***[[Parma (Komi)|Parma]]** on Venemaal Komimaal olev alev.
***[[Parma küla]]** on Räpina vallas olev endine küla.
***[[Parma (Ohio)|Parma]]** on USA Ohio osariigis Cuyahoga maakonnas asuv linn.

## Inimesed
*Bruno Parma, Sloveenia malesuurmeister
*Jiří Parma, Tšehhi suusahüppaja

## Vaata ka
*Parmesan ehk Parma juust
*Parma singi kohta vt Prosciutto
*Parmigiana, itaaliapärane toit (baklažaanivorm parmesaniga, kasutatakse ka *[[mozzarella]]*'t)
Alsleben

**Alsleben** on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaa Salzlandi kreisis. Linn asub Saale jõe ääres ja lõunasse jääb Bernburgi linn. Alsleben kuulub Saale-Wipperi valdade liitu (*Verbandsgemeinde Saale-Wipper*).

## Isikud

**Linna kuulsused**
* Fritz Schaper (1841–1919), kes oli voolija ja õppejõud ning Reichstagsi viilkatuse reljeefi autor
* Johann Friedrich Ahlfeld (1843–1929), kes oli günekoloog
* Wolfgang Herrmann (1904–1945), kes oli Natsi raamatukoguhoidja
Altenburg

**Altenburg** on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal. Linn jääb Leipzigist 40 kilomeetrit lõunasse, Dresdenist 90 kilomeetrit läände, Erfurdist 100 kilomeetrit itta. Altenburg on Altenburger Land kreisi pealinn ning kuulub ühe miljoni elanikuga Gera, Zwickau ja Chemnitzi vahelisse tekstiili- ja metallitootmise piirkonda. Alterburgis elab 33 000 inimest.

Altenburgi on esmamainitud 976. aastal. Sellest sai endise Slaavi piirkonna esimene Saksamaa linn. Linna nimetatakse tänapäeval Barbarossa linnaks, sest 1165. ja 1188. aasta paiku külastas Altenburgi Saksa kuningas Friedrich Barbarossa. Alates 17. sajandist asusid Altenburgis Wettini dünastia hertsogid. 19. sajandi esimesel poolel levis Altenburgi ja selle lähistele industrialiseerimine, mis oli heal järjel 1930. aasta ülemaailmse majanduskriisini. Majanduse kehv olukord, mida iseloomustas elanikkonna vähenemine, töötus ja tühjaks jäänud elupaikade hulga kasv, jätkus Saksamaa Demokraatliku Vabariigi ajal kuni 1990. aasta Saksamaa taasühinemiseni.

## Viited
Anagni

**Anagni** on linn ja *[[comune]]* Frosinone provintsis Lazio maakonnas Itaalia keskosas. Anagni on Ciociaria piirkonna ajalooline keskus.

## Geograafia

### Ülevaade

Anagnis on säilinud keskaegse mägiküla hõng, mida iseloomustavad väikesed käänulised tänavad ja järsud teed. Linn on ehitatud Rooma piirimüüridega ümbritsetud alale.

## Viited
Kuuksi

**Kuuksi** oli küla Räpina kihelkonnas. Tänapäeval kuulub küla territoorium Sülgoja küla hulka.

Kohanimekäändeks on Kuuksisse.

Kuuksi jääb Räpinast 2 km kagusse. Sülgoja keskus jääb veel kilomeetrijagu kagu poole. Teised lähemad külad on Räpina piiril asuvad Sillapää ja Ristipalo. Muudest paikadest jääb põhja Taalnitsa, itta Lokuta ja edelasse Mõtsanuka.

## Ajalugu
Kuuksi suurküla oli põlisküla, mille hulka arvati kunagi kõik Võhandu jõe paremkalda talud Sillapäält kuni Mädajõe suudmeni. Küla on esmamainitud 1558. aastal kujul *Kuex*. Edaspidi nimetati küla 1582 *Kustkil*, 1588 *Kugist killa*, 1601 *Kugista kuella*, 1630 *Kugsy kylla* ja 1839 *Kugs*. Küla asus Räpina kihelkonnas ja kuulus Kahkva mõisale.

Kuid paralleelselt kasutati Kuuksi kohta teistki, poolapärast nime: 1582 *Kulatkowice, w Kulatkowicach*, 1588 *Kulathkowicze*, 1627 *Kollotowitz*, 1638 *Kolotkowitz*, 1686 *Kolokowitz* ja 1798 *Kollokowitz*. 17. sajandi teisel poolel ja 18. sajandil tarvitati üksnes poolapärast nime.

18. sajandil hakati Kuuksi suurküla üht talurühma nimetama Sülga külaks, millest sai 19. sajandil Sülgaja ja 1970 Sülgoja. 1977 liideti Kuuksi küla Sülgojaga.

## Nime päritolu
"Kuuksi" on tüüpiline vana kollektiivliitega nimi. Minevikus on -si-lõpu kõrval esinenud ka -ste-lõpp. Muistseks nimealuseks on oletatud "kuukki : kuukin". Mida see tähendab, pole teada. Isegi see on teadmata, kas see on muistne isikunimi. On oletatud, et Vana-Kuuste nimi on sama algupära, aga see tundub ebatõenäolisena, kui mõelda, et Kuuksi küla kirjutati alailma g-tähte kasutades, aga Vana-Kuuste nimest pole g-tähte sisaldavaid vorme teada.

Sama selgusetu on poolapärane nimekuju. 1588 elas Linte külas väikeaadlik Kolotewka, mis on arvatavasti juhuslik kokkusattumus. Vastseliina kihelkonnas on Kolodavitsa küla, aga Poola-aegsetes dokumentides ei kirjutatud neid ühtmoodi (näiteks 1585 *Kulatkowice* ja *Kolodowiecz*). Hiljem on need kaks kohanime küll sarnastuma hakanud. Oleg Roslavlev oletas, et poolakad võtsid slaavipärased külanimed üle nimekirjadest, mille olid koostanud ja mida kasutasid Pihkvamaa elanikud. Sel juhul on võimalik, et Kuuksi ja Kulatkovitse nimi oleks ühist algupära.

## Viited
Kulõga

**Kulõga** (ukraina keeles Кулига) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 417. Pindala on 0,149 km².
Urõtš

**Urõtš** (ukraina keeles Урич) on küla Ukrainas Lvivi oblastis Skole rajoonis. Elanike arv on 355. Pindala on 1,55 km².
Anton Aleksejev

**Anton Aleksejev** (sündinud 1971 Moskvas) on Eesti ajakirjanik.

Pärast keskkooli lõpetamist Moskvas sai Anton Aleksejev filmi- ja teatrinäitleja kõrghariduse B. Štšukini nimelises Teatriinstituudis, mis tegutseb J. Vahtangovi nimelise Akadeemilise Teatri juures.

Eesti keele algteadmised sai Anton Aleksejev Moskva Eesti Seltsi keeleringis ning täiendas end seejärel hea keelevaldamiseni. Alates 2008. aastast töötab Eesti Rahvusringhäälingus ja teeb uudiseid nii eesti- kui ka venekeelsele "Aktuaalsele kaamerale".

## Tunnustus
*2015 Eesti Rahvusringhäälingu kolleegipreemia
*2017 Eesti Rahvuskultuuri Fondi Ülo Ignatsi fondi stipendium 
*2021 aasta parim reporter
*2022 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2022 Tallinna teenetemärk

## Isiklikku
Anton Aleksejev on Eesti kodanik oma Narva vanaema kaudu. Tema isa Nikolai Aleksejev ja ema Ludmilla Dolgorukova olid Venemaal tuntud näitlejad.

## Viited
Sulkivka

**Sulkivka** (ukraina keeles Сулківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 352. Pindala on 1,8 km².
Igavene tuli

**Igavene tuli** on alaliselt põlev tuli või alaliselt põlev tõrvik. Igavesi tulesid võib leida eriti tähelepanuväärsete mälestusobjektide juurest (nt isiku või sündmuse mälestusmärk).

## Igavesi tulesid Eesti NSV-s
*Maarjamäe memoriaali juures (1975-?)
*Pronkssõduri monumendi juures Tõnismäe haljakul aastatel 1964–1991
*Rakvere vennashaua monumendi ees alates 1951 kuni teadmata ajani
Nehatu algkool

**Nehatu algkool** oli algkool Harjumaal Nehatu vallas.

Kooli omaaegse pikaajalise õpetaja ja juhataja Friedrich Einbergi andmetel rajati Nehatu vallakool 1867. aastal. Koolimaja ehitati Lasnamäe kõrgendiku platoole Narva maantee äärde Tondi raba kõrvale (hiljem Tallinn, Narva maantee 154). Koolimaja oli paekivist laotud vundamendil rõhtpalkidest kõrge poolkelpkatusega hoone. Palgid ehituseks saadi Tallinna linnalt tasuta. 

1870. aastate teises pooles oli Nehatu vallakooli õpetaja Gustav Eslon. 1893 septembris asus Nehatu vallakooli õpetajana tööle Friedrich Einberg, kes aastatel 1893–1911 oli kooli ainuke õpetaja. 1911–1916 oli tööl kaks õpetajat, seejärel taas üks. 1919. aastal oli Nehatu koolis kaks klassi – nooremas klassi 27 ja vanemas klassis 9 õpilast –, ent koolil oli vaid üks klassiruum. 1921. aastal ühendati Nehatu ja Iru kool Iru algkooliks, kuid I ja II klass jäid edasi tegutsema Nehatu koolimajja, III ja IV klass paiknesid Irus, endise Peeter Suure merekindluse kasarmus. 1928. aastal otsustas Nehatu vald rajada Irusse uue koolimaja 120 õpilasele, kuna senised ruumid Iru kasarmus ei vastanud nõuetele.

1930. aastal otsustas Nehatu vallavolikogu rajada uue koolihoone Nõmme Tooma rendikrundile. Uut koolimaja hakati ehitama 1930. aastal. Nehatu algkooli hoone Irus valmis 1931. aastal ja õppetööd alustati seal sama aasta 1. oktoobril. Õpilasi oli 109. Samal ajal lõpetas kool tegevuse Tondiraba juures asunud koolihoones.

Nehatu algkooli uus hoone oli paekivist vundamendil puitseintega, arhitekt Arnold Väli. See põles suvel 1941. 

Vanas koolihoones elasid aastakümneid õpetajad. Tühjaksjäänud maja põles aastal 1988. Tänaseks on ammu Lasnamäe piiridesse jäänud majast alles vundament ja osa suurest õunaaiast. 

1939 jaanuaris otsustas Nehatu vallavolikogu muuta Nehatu algkooli nime **Iru algkool**iks, kuna ümbruskonnas tunti kooli juba selle nime all, sest koolimaja paiknes Irus ning aprillis 1939 teostunud vallareformiga muudeti Nehatu vald Iru vallaks.

## Kooli juhatajad
*1921–1925 Heino Kärt
*1925–? Jaan Kulderknup
*?–1933 Friedrich Einberg
*1933–1935 Jaan Kulderknup
*1936–1937 Jaan Märtin
*1937–1938 Elmar Oja
*1938–1939 Jakob Aljas

## Viited
Friedrich Einberg

**Friedrich Einberg** (29. juuli 1873 Liigvalla vald, Järvamaa – 15. mai 1953 Tallinn) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

1893. aastal lõpetas ta Tallinna 4-klassilise linnakooli. Omandas seejärel algkooliõpetaja kutse Haapsalu linnakooli juures.

Aastatel 1897–1935 töötas ta Nehatu algkoolis õpetajana, pikemat aega oli ka kooli juhataja. Ta on kirjutanud Nehatu kooli kroonika.

1. augustist 1935 vabastati ta Haridus- ja Sotsiaalministeeriumi otsusega ametist seoses pensioniikka jõudmisega.

24. aprillil 1936 ostis Nehatu vallavalitsuselt endise Nehatu-Tondi koolihoone koos abihoonetega 250 krooni eest elukohaks.

## Tunnustus
*1930 Kaitseliidu Valgerist
*1935 Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Isiklikku

Einbergi abikaasa oli Liisa Pühmann, nende poeg oli hüdroloog Tiit Eipre. 

Ta on maetud Pirita kalmistule. 

## Viited
Nahkgalanteriikombinaat Linda

**Nahkgalanteriikombinaat Linda** oli Nõukogude okupatsiooniperioodil tegutsenud Eesti ettevõte.

## Ajalugu
Pärast Vabadussõja lõppu 1920. aastal rajas parkal Juhan Susi Tallinnas nahatööstuse Linda, mis asus aadressil Suur-Pärnu mnt 87. Kõnealune hoone on säilinud tänapäevani, uueks aadressiks on tal Pärnu mnt 132, majale on tehtud suur juurdeehitus ja seal asub praegu trükikoda Aldus. 

Pärast sõda alustasid endiste omanike rajatud ettevõtete baasil tegevust riiklikud käsitööliste artellid: tekstiili- ja nahatööndusartellid Sangar Tartus, Kiir Pärnus, Viru Ühendus Rakveres, Kalev Raplas; nahatööndusartellid Soliid, Priima, Võit ja Toodang Tallinnas. 

Kindaid toodeti nahkkindatööstuse artellis Energia ja kudumistööliste artellis Vill; karusnahast tooted valmisid Tallinna Õmblusvabrikus, milline oli V. Klementi nimelise õmblustootmiskoondise (hilisem AS PTA) eelkäija.

1962/63. aastal koondati osa seni eraldi tegutsenud artelle ja muid tootmisüksusi üheks suureks ettevõtteks, mille nimeks sai Nahkgalanteriikombinaat Linda. Kombinaadil olid tsehhid ja jaoskonnas Viljandis, Tapal, Kohilas, Tallinnas 1977. aastast Maakri tänaval Maakri 19/21, Nahkgalanteriikombinaat "Linda" juurdelõikustsehh Saue tänav 9/2, Pärnu maantee 132 ja firmakauplus Tallinnas Kullassepa tänav 4.

Nõukogude võimu lagunemise ja Eesti taasiseseisvumise käigus lõppesid ka plaanimajanduslikud tellimused ja 1990. aastate alguses riiklik aktsiaselts Linda osaliselt erastati, osaliselt likvideeriti. Kunagistest suurettevõtte osakondadest toimib lisaks Lindantele tänaseni AS Galvi-Linda Viljandis.

## Viited
Pärnu Keskraamatukogu

**Pärnu Keskraamatukogu** on raamatukogu Pärnus.

## Ajalugu
Raamatukogu algusajaks peetakse 7. jaanuari 1909, mil avati Pärnu linna avalik tasuta lugemistuba Elevandi tänaval majas number 7 (rahvamaja kolmandal korrusel). Lugemistoa tarvis telliti 400 eestikeelset raamatut ja 16 nimetust eesti-, vene- ja saksakeelseid ajalehti. 

Raamatukogu asutasid 1920. aastal linnanõunik August Klein, algkooliõpetaja August Kuusberg ja Pärnu Eliisabeti koguduse abiõpetaja Johan Kõpp. 1920. aastail paiknes raamatukogu aadressil Nikolai-Vilmsi (tänapäeval Nikolai) 2, 1930. aastal koliti ruumipuuduse tõttu Pärnu Eesti Kooliseltsi ruumidesse Rüütli 55, 1941. aastal hoonesse Rüütli 30. 1946. aastal loodi lasteraamatukogu. 1970. aastal anti raamatukogule Johannes Semperi nimi. Uue hoonet aadressil Akadeemia 3 hakati ehitama 2002. aastal ning ruumid avati täies mahus 2008. aastal. 2022. aastast paiknevad hoone kõrval raamatukoguhoidjate Leida Taltsi ja Saima-Õie Andla mälestuspingid.

2018. aastast on Pärnu Keskraamatukogu haruraamatukogud Audru, Jõõpre, Lindi, Lavassaare, Aruvälja, Tõstamaa, Tõhela, Pootsi ja Paikuse raamatukogu. 2013. aastast on raamatukogu juures tagastuskast, 2020. aastal paigaldati teinegi ning ka raamatukapp.

## Direktorid
*1920–1923 Mart Lekstein (Mart Lepaste)
*1923–1945 Johannes Saar
*1945–1954 Dagmar Bell
*1954–1986 Ilme Kallasmaa
*1986–2012 Saima-Õie Andla
*2012–2022 Heinike Sinijärv
*2022. aastast Krista Visas

Allikas:

## Viited
Žanna Žuravel

**Žanna Žuravel** (5. mai 1960 Dnipro, Ukraina – 7. aprill 2025 Tallinn) oli Eesti köite- ja nahakunstnik.

## Hariduskäik
* 1975–1979 Odessa Kunstikool
* 1982–1987 Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut, nahkehistöö eriala

## Valik näitusi
* 1995, 2000, 2005, 2010, 2015 – rahvusvaheline köitekunstinäitus “Scripta manent”, Tallinn
* 2010 – "Eesti köide", Tallinna Keskraamatukogu
* 2007, 2009 – 9. ja 10. rahvusvaheline köitekunsti biennaal, St Rémy-lès-Chevreuse, Prantsusmaa
* 1995, 1997, 2004 – “1+21. Silvi Kalda ja diplomandid”, Tallinn, Keila
* 2008 – Näitus-konkurss ”Luuleline köide”, TLÜ Akadeemiline Raamatukogu
* 2002 – II rahvusvaheline köitekunstinäitus, Assisi, Itaalia
* 1999 – Köitekunstinäitus “Tarvilik raamat”, Eesti Rahvus­raamatukogu
* 1998 – Isikunäitus, Leedu
* 1996 – Grupinäitus, Moskva

## Liikmesus
* 2006–... Eesti Köitekunstnike Ühenduse liige
* 1999–... Eesti Nahakunstnike Liidu liige

## Viited
Reisija

**Reisija** on Maailma Turismiorganisatsiooni järgi isik, kes liigub väljapoole oma tavalist elukeskkonda puhkuse, töö tõttu või mõnel muul eesmärgil, näiteks sõprade või tuttavate külastamine, palverännak vms.

Sõna *reisija* tuleneb sõnast *[[reisimine]]*, mis tähendab liikumist eri geograafiliste asukohtade vahel nii koduriigi siseselt kui ka koduriigi väliselt ning sihtkohas viibitakse vähem kui üks kalendriaasta. Eesti mitmekeelses terminibaasis on *reisija* defineeritud kui tollipiiri seaduslikult ületav füüsiline isik, sõltumata tollipiiri ületamise eesmärgist.

Maailma Turismiorganisatsioon liigitab reisijad külastajateks ja turistideks:
* Külastaja viibib sihtkohas  vähem kui 24 tundi, teda saab nimetada ühe päeva külastajaks või ekskursandiks.
* Turist on isik, kes viibib sihtkohas vähemalt ühe ööpäeva ning kasutab selleks kohalikku majutusteenust.

Turismiorganisatsioon (2009) liigitab turistid omakorda kolme tüüpi: 
* Siseturist, kes reisib koduriigi piires, kuid viibib väljaspool tavapärast elukeskkonda.
* Sisserändav turist on isik, kes tuleb riiki, mille kodakondsust tal ei ole.
* Väljarändav turist on isik, kes liigub väljapoole oma koduriigipiire.

## Vaata ka
*Reisimine

## Viited
Noora (eesnimi)

**Noora** on soomepärane naisenimi, mis tuleneb nimest Eleonore.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Noora 111 naisel. Noora oli populaarsuselt 718. naisenimi.

## Vaata ka
*Nora (eesnimi)

## Nime kandjaid
*Noora Hautakangas, Soome modell

## Viited
Dick Bruna

**Hendrik Magdalenus Bruna**; tuntud kui **Dick Bruna** (23. august 1927 Utrecht – 16. veebruar 2017 Utrecht) oli hollandi lastekirjanik ja raamatute illustraator.

Dick Bruna on kirjandusliku tegelase jänes Miffy (Hollandis tuntud kui Nijntje) looja, kes on peategelaseks 32 raamatus. Neid raamatuid on tõlgitud enam kui 50 keelde ja müüdud üle 85 miljoni eksemplari. Kokku kirjutas ja illustreeris ta 124 raamatut. 

Tema loomingust on eesti keeles ilmunud lasteraamat "Jõulud" (1992; kirjastus Tiritamm; hollandi keelest tõlkinud Mati Sirkel).

## Viited
Bad Salzuflen

**Bad Salzuflen** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Detmoldi ringkonnas Lippe kreisis. Asub kohas, kus Salze suubub Werre jõkke. Linnas asuvad soolased soojaveelised allikad, mille järgi linn nime on saanud.

Asulat on kirjalikult mainitud 11. sajandi keskel nimega *Uflahon*.

2008. aastast on linn osa Teutoburgi metsa/Eggegebirge looduspargist.

## Viited

## Välislingid

*http://www.stadt-bad-salzuflen.de/
Gummersbach

**Gummersbach** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kölni ringkonnas Oberbergi kreisis. 

Asulat on kirjalikult mainitud juba 1109. aastal nimega Gummeresbracht. Linnaõigused sai Gummersbach 1857. aastal. 1969 ja 1975 liideti suur osa tollastest Gimborni ja Lieberhauseni valdadest Gummersbachiga.

Linnas asub Oberbergi toomkirik, mille vanimad osad pärinevad 11. ja 12. sajandist.

## Viited

## Välislingid

*http://www.gummersbach.de/
Nomadic

**Nomadic** (aastail 1934–1974 **Ingenieur Minard**) on laevakompaniile White Star Line kuulunud tenderaurik, mis valmis Harland & Wolffi laevatehases Põhja-Iiri pealinnas Belfastis  25. aprillil 1911.

Laeva kodusadamaks oli Cherbourg Prantsusmaal. Praegusel ajal asub laev aga Belfasti kuivdokis osana Titanic Quarter uusarendusest. See ehitati teeninduslaevaks Olympicu ja Titanicu tarvis, et vajadusel sadamates esimese ja teise klassi reisijaid ja nende pagasit ning postisaadetisi reisilaevadele vedada. See on tänapäeval ka ainuke säilinud White Star Line'ile kuulunud alus.

Selle sõsarlaev oli Traffic.

## Vaata ka
* Olympic
* Titanic

## Välislingid
* 

## Kirjandus
* Philippe Delaunoy, "SS Nomadic: Titanic's Little Sister'" (Kirjastaja: The History Press Ltd; september 2019) ISBN 075098807X
Ravensburg

**Ravensburg** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Tübingeni ringkonnas, Ravensburgi kreisi keskus. Asub Bodeni järvest 17 km kirdes.

Ravensburgi on kirjalikult mainitud 1088. aastal. 1276. aastal andis Rudolf I Ravensburgile vaba riigilinna staatuse.

## Viited

## Välislingid
* Ravensburgi koduleht
Dmitri Itskov

**Dmitri Itskov** (vene Дмитрий Ильич Ицков; sündinud 1980 Brjanskis) on vene ettevõtja, miljardär ja New Media Starsi juht.
Börge Hellström

**Börge Lennart Hellström** (25. september 1957 – 17. veebruar 2017) oli rootsi kriminaalkirjanik. 

Ta kirjutas teoseid kaasautorina koos Anders Roslundiga.

## Teosed
Eesti keeles ilmunud:
*"Elajas". Tõlkija Mari Jesmin. Mirabilia, Eesti Raamat 2009, 256 lk 
*"Hoiukapp 21". Tõlkija Mari Jesmin. Mirabilia, Eesti Raamat 2011, 335 lk ISBN 9789985658949
*"Edward Finnigani õiglusjanu". Tõlkija Mari Jesmin. Mirabilia, Eesti Raamat 2012, 351 lk
*"Tunnelitüdruk". Tõlkija Mari Jesmin. Mirabilia, Eesti Raamat 2013, 272 lk ISBN 9789985659939
*"Kolm sekundit" Tõlkija Mari Jesmin. Mirabilia, Eesti Raamat 2014, 415 lk ISBN 9789949525621
*"Kaks sõdurit". Tõlkija Mari Jesmin. Mirabilia, Eesti Raamat 2016, 494 lk ISBN 9789949567300

## Tunnustus
*2005 – Põhjamaade kriminaalkirjanduse auhind Klaasist Võti romaani "Elajas" eest
*2009 – Rootsi kriminaalkirjanduse auhind romaani "Kolm sekundit" eest
Priit Simson (alpinist)

**Priit Simson** (sündinud 19. novembril 1976) on eesti fotograaf ja alpinist.

Alpinistina on ta tõusnud kahe seitsmetuhandelise mäe tippu.

Ta on töötanud fotograafina Eesti Päevalehes.

2014. aastal asutas ta kunstialase loometegevusega tegeleva osaühingu Nu Blu.

## Alpinism

Ta harrastab alpinismi 1999. aastast. Ta on tulnud 2006. aastal Eesti meistriks meeskondlikus jalgsi- ja mägimatkatehnikas.

### Maavärinaga Han-Tengri mäel
2004. aasta juulis–augustis võttis ta osa Jaan Künnapi juhtimisel toimunud Eesti ekspeditsioonist Han-Tengrile, kus 5. augustil 2004 toimunud maavärin põhjustas jää- ja lumelaviini. Laviini puhkemise ajal jäid Eesti ekspeditsiooni liikmed, sealhulgas Simson, laviini alumisse ossa, kuid pääsesid õnnelikult ja organiseerisid laviinijäänute päästmistöid. Tipuüritus jäi katki. Simsonil (nagu ka teistelgi) jäi saavutatud tõusukõrguseks Han-Tengri mäel seekord 6000 m.

### Korženevskaja
2006. aastal osales ta Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi ekspeditsioonil Pamiiri ja selle käigus üritas ta koos kaaslastega tõusta kahele lähestikku asuvale seitsmetuhandelisele, ühele neist (Korženevskaja) osutus tipputõus edukaks.

### Kunlunis
2010. aasta juulis-augustis retkles ta koos kaaslastega Hiinas Kunluni mäestikus asuvail Koktaki, Qontagni ja Saldwori liustikel ja tõusis seal ühe kuuetuhandelise tippu (Lazio) uuel marsruudil ja liustike kõrval asuvale ühele viietuhandelise mäe tippu.

### Kuuetuhandelistel Pamiiris
2011. aastal naasis ta Pamiiri ja tõusis seal kuuetuhandelise mäe tippu (Karl Marxi mäetipp).

2012. aastal võttis ta osa Andres Hiiemäe juhtimisel toimunud Eesti mägiekspeditsioonist Kesk-Pamiiri eesmärgiga taasvallutada Tartu ülikool 350 (6250 m) tipp. Ekspeditsiooni 18. päeval jõuti lõpuks eesmärgiks olnud mäe jalamile, 5669 m kõrgusele. Tipp vallutati kahe järgmise päevaga. 31. juulil 2012 tõusis ta koos 9 kaaslasega tippu.

### Andides
2015. aasta juulis tõusis ta koos Priit Joosuga esimeste eestlastena Andides Alpamayo (5947 m) tippu.

### Kõrgtõusud
*2002 –  Lenini mäetipp (7134 m)
*2004 – Han-Tengri (jõudis 6000 m kõrgusele)
*2006 – Korženevskaja (7105 m)
*2010 – Lazio (6045 m)
*2011 – Karl Marxi mäetipp (6723 m)
*2012 – Tartu ülikool 350 (6250 m)
*2018 – Kunchang Kangri (6801 m)

## Tunnustus
* 2014 – Aasta olemusfoto ("Kaotatud sõda") 
* 2019 – Aasta olemusfoto (fotoseeria "Teistmoodi naabrid")

## Viited

## Välislingid

*Marii Karell. Priit Simson – mägironijast fotograaf, epl.ee, 9. aprill 2005.
*"Et mäe jalamile jõuda, oli paras seiklus!". 23.08.2012ohtuleht.ee