open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lauri Vaska

**Lauri Vaska** (7. mail 1925 Rakvere – 15. november 2015 Basking Ridge, New Jersey) oli eesti päritolu USA keemik.

Ta õppis aastatel 1933–1936 Hiiu algkoolis, aastatel 1936–1940 Riiklikus Inglise Kolledžis, aastatel 1940–1942 Tallinna 9. Keskkoolis, aastatel 1942–1943 Rakvere 2. Gümnaasiumis.

Ta oli rahvusvaheliselt tuntud keemik, uurimisaladeks metallorgaaniliste ühendite süntees ja homogeenne katalüüs. Tema järgi on nimetatud Vaska kompleks. 

Lauri Vaska kuulus EYS Veljestosse.

## Isiklikku
Tema isa Jakob Vaska oli Vabadusristi kavaler ja Omakaitse ülem Virumaal Teise maailmasõja ajal; filosoof Vootele Vaska oli ta vend.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe III klassi teenetemärk 

## Välislingid
*Lauri Vaska 80
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=387
Reputatsioon

**Maine** ehk **reputatsioon** (ehk **renomee**) on üldiselt levinud hinnang inimese või kollektiivi või ettevõtte kohta.

Maine on oluline tegur loomulikus sotsiaalses regulatsioonis.
Arnold Voldemar Elken

**Arnold Voldemar Elken** (25. veebruar 1909 Kodavere kihelkond – 24. märts 1994 Eksjö, Rootsi) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1928 Tartu Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi, seejärel õppis ta aastail 1928–1934 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, pidas prooviaasta Tartu Pauluse koguduse juures, ordineeriti 15. detsembril 1935.

Arnold Voldemar Elken oli aastail 1935–1943 Valjala koguduse õpetaja ning 1941–1944 Kuressaare koguduse õpetaja. Aastail 1941–1944 oli ta Saaremaa praostkonna usulise elu korraldaja. 

Septembris 1944 põgenes ta Rootsi, oli paguluse algaastail eestlaste õpetaja Kalmari piirkonnas, hiljem oli ta Rootsi kiriku teenistuses.

Arnold Voldemar Elken suri 24. märtsil 1994. Ta maeti 8. aprillil 1994 Eksjö (asub Eksjö vallas Jönköpingi läänis) kalmistule.

## Viited
Costa Favolosa

**Costa Favolosa** on Carnival Corporation & plc tütarettevõttele Costa Crociere S.p.A. kuuluv Concordia-klassi ristluslaev, mis on ehitatud Fincantieri laevatehases Margheras (Veneetsia linnaosa) Itaalias 2011. aastal. Itaalia lipu all sõitva laeva kodusadam on Genova.

## Ajalugu
Laevakompanii Costa Crociere tellis laeva 2007. aasta oktoobris. Kiil pandi laevale tehasenumbriga 6188 Fincantieri laevatehases 3. novembril 2009. Vettelaskmistseremoonia toimus 6. augustil 2010. 30. juunil 2011 sai laev valmis ja anti omanikele üle.
Laev ristiti 2. juulil 2011 Triestes (Itaalia) ja ristiemaks sai itaalia näitleja ja supermodell Margareth Madè. Ristluslaev asus esmareisile 1. juulil 2000. 
Ristluslaeva sõsarlaevad on Costa Serena, Carnival Splendour, Costa Pacifica, Costa Fascinosa ja õnnetuslaev Costa Concordia, mis sõitis karile reedel, 13. kuupäeval.

2012. aastal kasutatakse laeva Veneetsiast lähtuvateks kruiisideks.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Costa Favolosa Costa Crociere kodulehel (inglise keeles)
Efektiivväärtus

**Efektiivväärtus** on elektrotehnikas siinuselise vahelduvpinge ja vahelduvvoolu ruutkeskmine väärtus (ingl *root mean square*, lühend RMS).

Siinuspinge ja -voolu efektiivväärtus moodustab ligikaudu 0,707 amplituudiväärtusest:
:U_{\text{ef}}=\frac{1}{\sqrt{2}}\cdot U_{\text{m}}\approx 0{,}707\cdot U_{\text{m}} ja I_{\text{ef}}=\frac{1}{\sqrt{2}}\cdot I_m\approx 0{,}707\cdot I_m,
kus U_{\text{m}} ja I_{\text{m}} on vastavalt pinge ja voolu amplituudiväärtus.

Siinuseline vahelduvvool on efektiivsuselt, näiteks soojustoimelt, samaväärne niisama tugeva alalisvooluga. Seega ainult aktiivtakistust omaval elektritarvitil (küttekehal) eraldub antud efektiivväärtusega vahelduvvoolu toimel niisama palju soojust kui sama tugeva alalisvoolu korral.

Vahelduvvooluvõrgu pinget väljendatakse efektiivväärtusena. Vooluvõrgu 230-voldise pinge korral amplituudiväärtus U =\sqrt 2\ U_{\mathrm{eff}} = 325 \, \text{V}.
Saaremaa 1. jaoskonnakohus

**Saaremaa 1. jaoskonnakohus** asus Kuressaares. Kohtu jaoskonda kuulusid Kuressaare linn, Kihelkonna, Kuressaare, Kärla, Lümanda, Ruhnu, Salme ja Torgu vald.

Saaremaa 1. jaoskonnakohtunik oli 1940. aastal Paul Parts.
Saaremaa 2. jaoskonnakohus

**Saaremaa 2. jaoskonnakohus** asus Kuressaares. Kohtu jaoskonda kuulusid Kaarma, Laimjala, Leisi, Muhu, Mustjala, Pihtla, Pärsamaa, Pöide ja Valjala vald.

Saaremaa 2. jaoskonnakohtunik oli 1940. aastal Augustin Verlin.
Matt Lillipuu

**Matt Lillipuu** (26. veebruar (vkj)/ 9. märts 1884 Hummuli vald, Helme kihelkond, Viljandimaa – 11. november 1966 Emmaste) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1930. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna.

Ta pidas prooviaasta Laiuse koguduse juures, ordineeriti 25. märtsil 1931. Ta oli Pärnu praostkonna vikaarõpetaja aastail 1931–1934, Piirsalu koguduse õpetaja 1935–1938, Emmaste koguduse vikaarõpetaja 1938–1939, Käina koguduse asetäitja õpetaja 1941–1959, Saarte-Lääne praostkonna kirikuelu korraldaja alates 1941. aastast.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Helme kalmistul
Carlo Barberini

:*Mitte segamini ajada tema vanaisaga, [[Carlo Barberini (1562–1630)]].*

**Carlo Barberini** (1. juuni 1630 – 2. oktoober 1704) oli Itaalia kardinal ja Barberini perekonna liige. Kardinal Maffeo Barberini (Urbanus VIII) oli tema vanaonu ja Taddeo Barberini (Palestrina prints) oli tema isa.

## Elulugu

Carlo Barberini sündis 1630. aastal Roomas. Ta oli Taddeo Barberini ja Anna Colonna (Filippo I Colonna tütar) poeg. Tal oli vanem vend Lucrezia Barberini ja noorem vend Maffeo Barberini. Tema onud olid Francesco Barberini (seenior) ja Antonio Barberini – vennad Taddeo kardinalid. Tema venna Maffeo poeg oli Francesco Barberini (juunior).

Barberini ja ta noorem vend mängisid olulist rolli Barberini perekonna lepitamisel paavstiga (Innocentius X ajal) pärast Castro sõdu. Maffeo abiellus paavst Innocentius X sugulasega ja paavst määras Carlo kardinaliks 1653. aastal.

Barberini osales seitsmel konklaavil. Ta oli San Caesareo de Appia kiriku kardinaldiakon (18. august 1653) ja lõpuks Santa Maria in Cosmedini kardinaldiakon (2. detsember 1675). Hiljem sai ta Santa Maria della Pace kardinalpreestriks (27. september 1683) ja 30. aprillil 1685 Lucinas asuva San Lorenzo kardinalpreestriks. 1667. aastal nimetati ta Rooma Peetri kiriku ülempreestriks.

Carlo Barberini esines paavsti kuurias kui Savoia hertsogkonna (1671. aastast) ja Poola Kuningriigi (1681. aastast) kardinal-protektor.

Ta suri 2. oktoobril 1704 ja maeti Aracoeli Püha Maria basiilikasse.

## Viited
Lihula jaoskonnakohus

**Lihula jaoskonnakohus** asus Lihulas. Kohtu jaoskonda kuulusid Karuse, Kirbla, Kullamaa, Lihula, Märjamaa, Varbla, Velise ja Vigala vald.

Lihula jaoskonnakohtunik oli 1940. aastal Martin Tulmin.
Tartu 3. jaoskonnakohus

**Tartu 3. jaoskonnakohus** asus Tartus. Kohtu jaoskonda kuulusid "Emajõe pahemal kaldal asetsev Tartu linna osa tema administratiivpiirides (s. o. Tartu linna 3. politseijaoskond, kusjuures sellesse jaoskonda kuuluvad ka Raadi mõisa süda ja mõisa maad, kuivõrra nad asetsevad linna administratiivpiirides)".

Tartu 3. jaoskonnakohtunik oli 1940. aastal Juhan Tekkel.
Jõgeva jaoskonnakohus

**Jõgeva jaoskonnakohus** asus Jõgeval. Kohtu jaoskonda kuulusid Jõgeva linn; Jõgeva, Kaarepere, Kursi, Kuremaa, Kudina, Laiuse, Saadjärve, Sadala ja Vaimastvere vald; raudteeliin jaoskonna piirides.

Jõgeva jaoskonnakohtunik oli 1940. aastal Osvald Anton.
Tapa jaoskonnakohus

**Tapa jaoskonnakohus** asus Tapal. Kohtu jaoskonda kuulusid Tapa linn; Lehtse, Ambla, Vohnja ja Undla vald.

Tapa jaoskonnakohtunik oli 1940. aastal Oskar Linno.
Rakvere 1. jaoskonnakohus

**Rakvere 1. jaoskonnakohus** oli Rakvere Ringkonnakohtu ringkonda kuuluv jaoskonnakohus Rakveres, Tallinna tänav 47. 

Rakvere 1. jaoskonnakohtu jaoskonda kuulusid Rakvere linn; Rakvere, Haljala ja Aaspere vald.

Rakvere 1. jaoskonnakohtunik oli 1940. aastal Heinrich Viidekop.

## Viited
Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond

**Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond** (kuni 1937. aastani **Pärnu-Viljandi Kaitseringkond**) asus Pärnu- ja Viljandimaal. Ringkonna staap asus Viljandis, esimene ülem oli kolonel Aleksander Pulk.

## Ülemad
*kolonel Aleksander Pulk
*kolonel Artur Saueselg −31.01.1939 (pärast seda Narva Sõjaväeringkonna ülem)
*kolonel Emil Kursk 31.01.1939–12.10.1939 (enne seda Narva Sõjaväeringkonna ülem)
*kolonel Johannes-Aleksander Raud 8.11.1939–26.01.1940 (enne seda Sõjakooli ülem, pärast seda 4. diviisi staabiülem)
*kolonel Ants Lõhmus 1940

Riigivanema otsusega 1940. aastast, alates 1. veebruarist jaotati Eesti Vabariigi maaala neljaks diviisi rajooniks ja viimased omakorda sõjaväeringkondadeks järgmiselt: 
*1. diviisi rajoon: Narva Sõjaväeringkond, kuhu kuulus idapoolne osa Virumaast, ja Viru-Järva Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid läänepoolne osa Virumaast ja Järvamaa. 
*2. diviisi rajoon: Tartu Sõjaväeringkond, kuhu kuulus Tartumaa, ja Võru-Petseri Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid Võru- ja Petserimaa.
*3. diviisi rajoon: Harju Sõjaväeringkond, kuhu kuulus Harjumaa, ja Lääne-Saare Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid Lääne- ja Saaremaa.
*4. diviisi rajoon: Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond Pärnu- ja Viljandimaaga ja Valga Sõjaväeringkond Valgamaaga.

## Sõjaväeringkonna väed
*Sakala Partisanide Pataljon
*5. Suurtükiväegrupp
*6. Üksik Jalaväepataljon (Pärnus)
*9. Üksik Jalaväepataljon

## Vaata ka
*Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939)

## Viited
Harju Sõjaväeringkond

**Harju Sõjaväeringkond** (kuni 1937. aastani **Harju Kaitseringkond**) asus Harjumaal.  

## Sõjaväeringkonna ülemad
*kolonel Oskar Raudvere –1930, Harju Kaitseväeringkonna ülem
*kolonel Juhan Järver –1938, Harju Sõjaväeringkonna ülem
*kolonel Jaan Junkur 1938–1940, Harju Sõjaväeringkonna ülem
*kolonel  Verner Trossi 1940, Harju Sõjaväeringkonna ülem

Riigivanema otsusega 1940. aastast, alates 1. veebruarist jaotati Eesti Vabariigi maaala neljaks diviisi rajooniks ja viimased omakorda sõjaväeringkondadeks järgmiselt: 
*1. diviisi rajoon: Narva Sõjaväeringkond, kuhu kuulus idapoolne osa Virumaast, ja Viru-Järva Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid läänepoolne osa Virumaast ja Järvamaa. 
*2. diviisi rajoon: Tartu Sõjaväeringkond, kuhu kuulus Tartumaa, ja Võru-Petseri Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid Võru- ja Petserimaa.
*3. diviisi rajoon: Harju Sõjaväeringkond, kuhu kuulus Harjumaa, ja Lääne-Saare Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid Lääne- ja Saaremaa.
*4. diviisi rajoon: Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond Pärnu- Ja Viljandimaaga ja Valga Sõjaväeringkond Valgamaaga.

## Sõjaväeringkonna väed
*Vahipataljon
*10. Üksik Jalaväepataljon
*Kalevi Üksik Jalaväepataljon
*Auto-tankirügement
*Tallinna garnisoni komandantuur viidi 1938. aasta detsembris üle Harju sõjaväeringkonna juhatuse koosseisu.

## Vaata ka
*Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939)
*Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond
*Lääne-Saare Sõjaväeringkond
## Viited
Lääne-Saare Sõjaväeringkond

**Lääne-Saare Sõjaväeringkond** (kuni 1937. aastani **Lääne-Saare Kaitseringkond**) asus Lääne- ja Saaremaal. 

Lääne-Saare Kaitseringkonna eellasteks olid Lääne kaitseväe asutis (asutatud 15. jaanuar ukj, Saare kaitseväe asutis (Ralf Teiman –1927) (asutatud 21. jaanuar ukj).

## Sõjaväeringkonna ülemad
*kolonel Emil-Aleksander-Leonhard Kursk, 1. aprill 1934 – 1. juuni 1936 Lääne-Saare kaitseringkonna ülem
*kolonel  Friedrich-Karl Pinka, 1. juuni 1936 – 5. oktoober 1936 Lääne-Saare kaitseringkonna ülem
*kolonel Friedrich-Karl Pinka (1938–1939), Lääne-Saare sõjaväeringkonna ülem

Riigivanema otsusega 1940. aastast, alates 1. veebruarist jaotati Eesti Vabariigi maaala neljaks diviisi rajooniks ja viimased omakorda sõjaväeringkondadeks järgmiselt: 
*1. diviisi rajoon: Narva Sõjaväeringkond, kuhu kuulus idapoolne osa Virumaast, ja Viru-Järva Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid läänepoolne osa Virumaast ja Järvamaa. 
*2. diviisi rajoon: Tartu Sõjaväeringkond, kuhu kuulus Tartumaa, ja Võru-Petseri Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid Võru- ja Petserimaa.
*3. diviisi rajoon: Harju Sõjaväeringkond, kuhu kuulus Harjumaa, ja Lääne-Saare Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid Lääne- ja Saaremaa.
*4. diviisi rajoon: Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond Pärnu- Ja Viljandimaaga ja Valga Sõjaväeringkond Valgamaaga.

## Sõjaväeringkonna väed
*Scouts Üksik Jalaväepataljon

## Vaata ka
*Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939)
*Harju Sõjaväeringkond
*Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond
## Viited
Valga Sõjaväeringkond

**Valga Sõjaväeringkond** (kuni 1937. aastani **Valga Kaitseringkond**) asus Valgamaal. 

Ringkonna staap asus Valgas Maleva tänav 5a, esimene ülem oli kolonel Friedrich-Karl Pinka.

Valga Kaitseringkonna Staap moodustati 1. veebruaril 1919, kui Valga vabastati Eesti Vabadussõjas Eesti vägede poolt. Komandantuur oli üks esimesi asutusi, mis vabastatud linnas tööd alustas. Valga linna ja maakonna komandandiks määrati kornet Kornel.

1. aprillil 1937 jõustunud Sõjaväeteenistuse seaduse alusel asendati kaitseringkonna nimetus sõjaväeringkonna nimetusega.
## Ülemad
*kornet Karl Kornel, 1. veebruar 1919 –
*kolonel Friedrich-Karl Pinka 1936
*kolonel Verner Trossi 1936−31.01.1939
*kolonel Jakob Vende 31.01.1939–8.11.1939
*kolonel Eduard Liibus 8.11.1939–

Riigivanema otsusega 1940. aastast, alates 1. veebruarist jaotati Eesti Vabariigi maa-ala neljaks diviisi rajooniks ja viimased omakorda sõjaväeringkondadeks järgmiselt: 
*1. diviisi rajoon: Narva Sõjaväeringkond, kuhu kuulus idapoolne osa Virumaast, ja Viru-Järva Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid läänepoolne osa Virumaast ja Järvamaa. 
*2. diviisi rajoon: Tartu Sõjaväeringkond, kuhu kuulus Tartumaa, ja Võru-Petseri Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid Võru- ja Petserimaa.
*3. diviisi rajoon: Harju Sõjaväeringkond, kuhu kuulus Harjumaa, ja Lääne-Saare Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid Lääne- ja Saaremaa.
*4. diviisi rajoon: Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond Pärnu- Ja Viljandimaaga ja Valga Sõjaväeringkond Valgamaaga.

## Vaata ka

*Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939)

## Viited
Suure-Jaani jaoskonnakohus

**Suure-Jaani jaoskonnakohus** asus Suure-Jaanis. Kohtu jaoskonda kuulusid Suure-Jaani linn; Kabala, Kõo, Olustvere, Taevere, Vastemõisa, Vändra ja Lelle vald.

Suure-Jaani jaoskonnakohtunik oli 1940. aastal  Valter Taremaa.
Sakala Üksik Jalaväepataljon

**Sakala Üksik Jalaväepataljon** oli Eesti sõjaväeosa asukohaga Viljandis.

Sakala üksiku jalaväepataljon loomise ajaks loetakse, 1918. aasta 25. detsembrit, kui moodustati alampolkovnik Hans Kurvitsa juhtimisel Viljandis, Viljandi kaitsepataljon. Aasta hiljem laiendati pataljon Sakala Partisanide polguks.

## Pataljoniülemad
*4. mai 1919 – 24. detsember 1919, alamkapten Otto Oidermann, Sakala Partisanide pataljoni ülem
*kapten Villem Marder, Sakala partisanide polgu ülem
**major Otto Oldermann, Sakala partisanide polgu ülema abi
**alamkapten Jaan Riisenberg
*polkovnik Siegfried Pinding
*alampolkovnik Ludvig-Karl Jakobsen
*1924–1926, kolonelleitnant Verner Trossi, Sakala jalaväerügemendi ülem
*kolonelleitnant Oskar-Johannes Schmidt
**major August Kivi
*1. juuli 1932–1. aprill 1934, kolonelleitnant Hans Matson
*kolonelleitnant Johannes-Aleksander Raud
*kolonelleitnant Aleksander Ratas

## Vaata ka
*Sakala Partisanide Pataljoni koosseis
## Viited
S3 (Berliin)

**S3** on Berliini S-Bahni liin, mis kulgeb Ostkreuzi ja Erkneri jaamade vahel. Liin avati 1892. aastal (elektrifitseeriti 1924. aastal) ja see on üks noorimaid S-Bahni liine.  

Liin on 43,7 km pikk ja sellel asub 30 peatust.   

S3 peatub järgmistes **30 jaamas**: 

# **Erkner**
# Wilhelmshagen
# Rahnsdorf
# Friedrichshagen
# Hirschgarten
# Köpenick
# Wuhlheide
# Karlshorst
# Betriebsbahnhof Rummelsburg
# Rummelsburg
# Ostkreuz
# Warschauer Straße
# Ostbahnhof
# Jannowitzbrücke
# Alexanderplatz
# Hackescher Markt
# Friedrichstraße
# Hauptbahnhof
# Bellevue
# Tiergarten
# Zoologischer Garten
# Savignyplatz
# Charlottenburg
# Westkreuz
# Messe Süd (Eichkamp)
# Heerstraße
# Olympiastadion
# Pichelsberg
# Stresow
# Spandau

S3 liin sõidab keskmiselt iga 20 minuti järel, kuid tipptundidel iga 10 minuti järel.

## Viited
Suur Türgi sõda

**Suur Türgi sõda** on koondnimetus aastatel 1667–1700 peetud sõdadele Osmanite riigi ja 1684. aastal Pühaks Liigaks ühinenud kristlike Euroopa riikide vahel. Sõja teist poolt tuntakse ka **Püha Liiga sõja** nime all (mitte segi ajada Cambrai liiga sõjaga, mida samuti vahel Püha Liiga sõjaks nimetatakase).

Suure Türgi sõja esimene pool hõlmab Osmanite-Habsburgi, Poola-Osmanite, Osmanite-Veneetsia ja Vene-Türgi sõdadest. Selle osade seas on Poola-kasakate-Tatari sõda (1666–1671), Poola-Türgi sõda (1672–1676) ja Vene-Türgi sõda (1676–1681). Teise poolde ehk Püha Liiga sõtta jäävad Türgi-Veneetsia sõda (1684–1699) ehk Morea sõda, Poola-Türgi sõda (1683–1699) ja Vene-Türgi sõda (1686–1700).

Sõjategevus toimus Austrias, Ungaris, Serbias, Horvaatias, Kreekas ja Ukrainas (sealhulgas Krimmis). 

Sõdade tulemuseks oli Püha Liiga riikide otsustav võit, mis kinnitati 26. jaanuaril 1699 Karlowitzi rahuga, Venemaa ja Türgi vahel 1700. aastal Konstantinoopoli rahuga. 

Sõdade tulemusena võitis Austria territooriumi Ungaris ja Balkani poolsaarel, Poola osa Ukrainast, Venemaa omandas Azovi ja Veneetsia vabariik Morea ehk Peloponnesose poolsaare.

## Välislingid
Johann Eckard Löffler

**Johann Eckard Löffler** (ka **Johann Eckhard**, **Joes Eckart** või **Joan Eckart**; sündis Treysas Nassaus; suri pärast 1680. aastat Kölnis) oli saksa graafik, kes viljeles vasegravüüri ja oforti.

Kuna Johann Eckardi noorem vend Johann Heinrich Löffler, kes oli samuti graafik, signeeris oma teosed Löffler noorema nimega, kutsutakse esimest vahel ka **Löffler vanemaks**. Ta signeeris oma teoseid mitmeti: JEL, IEL, EL, L, Löffler senior, Joes Eckart Löffler fecit ja Joan Eckart Löffler.

Tema aktiivne tööperiood Kölnis kestis aastatel 1630–1675.

## Teoseid
### "Thesaurus philopoliticus"
Johann Eckard Löffler tegi kaastööd Frankfurdi kirjastaja Eberhard Kieseri (1583–1631) ja luuletaja Daniel Meisneri (1585–1625) koostöös välja antud populaarsele linnavaadete seeriale "Thesaurus philopoliticus".
#### Galerii

File:Buarcos - Daniel Meisner, ca 1625.jpg|Buarcos, Portugal
File:Meisner Teramo Interamna in Italia.jpg|Teramo, Itaalia
File:Meisner Ziegenhain in Hessen Crux coronoa sanctorum.jpg|Ziegenhain, Saksamaa

### "Flores seraphici"

Vendade Löfflerite suurimaks tööks peetakse 1640. ja 1642. aastal ilmunud kaheköitelise "Flores seraphici" gravüüride valmistamist. "Flores seraphici" kujutas endast aastail 1525–1612 elanud 723 kaputsiini munga biograafiate kogumikku.

## Välislingid
Lõuna-Madalmaad

**Lõuna-Madalmaad** (hollandi keeles *Zuidelijke Nederlanden*, hispaania keeles *Países Bajos del Sur*, prantsuse keeles *Pays-Bas méridionaux*) oli ajalooline piirkond Madalmaades.

See hõlmas:
*suurema osa tänapäeva Belgiast, välja arvatud kolm Alam-Reini ala: Liège'i piiskopkond, keiserlik Stavelot-Malmedy klooster ja Bouilloni maakond (tänapäeval Belgia Liège'i ja Limburgi provints) 
*Luksemburgi (kaasa arvatud tänapäeval samanimeline Belgia provints)
*mõned Madalmaade osad (Limburgi hertsogkond)
*1678. aastani enamik tänapäeval Prantsusmaale kuuluvast Nord-Pas-de-Calais'st.

## Valitsejad
* Hispaania Habsburgid  (**[[Hispaania Madalmaad]]**, hollandi keeles *Spaanse Nederlanden*, 1579–1713)
* Austria  Habsburgid  (**[[Austria Madalmaad]]**, hollandi keeles *Oostenrijkse Nederlanden*, prantsuse keeles *Pays-Bas autrichiens*, saksa keeles *Österreichische Niederlande*, ladina keeles *Belgium Austriacum* 1713–1794)
* alad annekteeris Napoleon I (1794–1815) Prantsuse revolutsioonisõdades

Erinevalt Prantsuse kuningriigi Burgundiast ja vabariiklikest Põhja-Madalmaadest (Hollandi Vabariik) kuulusid need riigid Austria  Habsburgide valitsemise all Saksa Rahva Püha Rooma Keisririigi territooriumite Burgundia ringkonda.

## Vaata ka
*Devolutsioonisõda, Aacheni rahu (1668)
*Madalmaad
*Burgundia Madalmaad
S41 (Berliin)

**S41** on Berliini S-Bahni liin, mis kulgeb päripäeva mööda ringraudteed *Ringbahn*i. Liin on umbes 37 km pikk ja sellel asub 28 peatust.
José María Callejón

**José María Callejón Bueno** (sündinud 11. veebruaril 1987 Motrilis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib tipu- või ääreründajana Hispaania esiliigaklubis Granada.

Tema kaksikvend Juanmi on samuti jalgpallur. Mõlemad alustasid jalgpallikarjääri Madridi Reali kasvandikena. Jose Callejon alustas oma karjääri Real Madridi reservmeeskondades mängides, tuntuks sai ta aga Espanyolis mängides. 2011. aastal naasis Callejon Real Madridi, kust kaks aastat hiljem liikus S.S.C. Napolisse. Napolis mängis ta aastatel 2013–2020, lüües Itaalia kõrgliigas 255 liigamänguga 64 väravat. Aastatel 2020–2022 mängis ta Itaalia kõrgliigaklubis Fiorentina.

2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Granada.

Endine U21 koondise mängija tegi oma debüüdi Hispaania koondises 2014. aastal. Aastatel 2014–2017 mängis ta Hispaania koondises kokku viis korda.

## Saavutused
;Madridi Real
*La Liga: 2011–12
*Supercopa de España: 2012
;Napoli
*Coppa Italia: 2013–14, 2019–20
*Supercoppa Italiana: 2014

## Viited
S45 (Berliin)

**S45** on Berliini rongiliin, mis kulgeb Berlin-Brandenburgi lennujaamas (Flughafen Berlin-Brandenburg) asuvast Terminal 1-2 peatusest Südkreuzi. Sellel asub 14 peatust.  

Rong sõidab tipptunnil 20-minutilise intervalliga ning pole käigus öösiti. 

20. juulist 2009 kuni 2. oktoobrini 2011 ei olnud liin käigus.

## Viited
Võru-Petseri Sõjaväeringkond

**Võru-Petseri Sõjaväeringkond** (kuni 1937. aastani **Võru-Petseri Kaitseringkond**) asus Võru- ja Petserimaal. 

Võru-Petseri Kaitseringkonna eellasteks olid Võru kaitseväe asutis (asutatud 21. november, Petseri  kaitseväe asutis (asutatud 8. veebruar)/Petseri Kaitseväeringkond.
## Juhid
*kolonel Verner Trossi, 1934–1936;
*
*kolonel Paul Triik, 1938–1939
*kolonel Johannes Remmel,  8. novembril 1939– .

Riigivanema otsusega 1940. aastast jagati alates 1. veebruarist Eesti Vabariigi territoorium neljaks diviisi rajooniks ja viimased omakorda sõjaväeringkondadeks järgmiselt: 
*1. diviisi rajoon: Narva Sõjaväeringkond, kuhu kuulus idapoolne osa Virumaast, ja Viru-Järva Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid läänepoolne osa Virumaast ja Järvamaa. 
*2. diviisi rajoon: Tartu Sõjaväeringkond, kuhu kuulus Tartumaa, ja Võru-Petseri Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid Võru- ja Petserimaa.
*3. diviisi rajoon: Harju Sõjaväeringkond, kuhu kuulus Harjumaa, ja Lääne-Saare Sõjaväeringkond, kuhu kuulusid Lääne- ja Saaremaa.
*4. diviisi rajoon: Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond Pärnu- Ja Viljandimaaga ja Valga Sõjaväeringkond Valgamaaga.

## Sõjaväeringkonna väed
*7. Jalaväerügement: ülem kolonel Oskar Pajusoo
*8. Üksik Jalaväepataljon: ülem kolonelleitnant Jüri Kõrge

## Vaata ka
*Eesti sõjaväe ja Sõjaministeeriumi organisatsioon (1939)

## Viited
Aleksander Täheväli

**Aleksander Täheväli** (**Aleksander Sternfeldt**; 23. november 1888 Mäksa vald, Võnnu kihelkond, Tartumaa – 30. jaanuar 1955 Stockholm) oli eesti vaimulik.

Ta õppis aastail 1914–1918 ja 1920 Tartu ülikooli usuteaduskonnas, läbis prooviaasta Viljandi Pauluse koguduse juures, ordineeriti 23. jaanuaril 1921.

Ta oli Sangaste koguduse õpetaja aastail 1921–1924, Tallinna Jaani koguduse 2. pihtkonna õpetaja 1924–1944, Tallinna praost 1941–1944, konsistooriumi assessor 1939–1944. 

Aleksander Täheväli põgenes 1944. aastal Rootsi, oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Stockholmi koguduse õpetaja 1945–1955 ja Rootsi praostkonna praost 1953–1955.

## Isiklikku
Tema tütre Maria abikaasa oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop Konrad Veem, teise tütre abikaasa oli diakon Tarvo Kass, tütrepoeg on Cleveland-Ohio koguduse õpetaja Ando Martin Kass.

## Kirjandus
*Konrad Veem. Eesti vaba rahvakirik. Eesti Vaimulik Raamat, Stockholm, 1990, lk. 459.
Purustatud õhuloss

**"Purustatud õhuloss"** (rootsi "Luftslottet som sprängdes") on Stieg Larssoni 2007. aastal postuumselt avaldatud Millenniumi-triloogia kolmas ja viimane osa. 

## Eestikeelsed väljaanded
2010. aastal andis selle välja kirjastus Varrak. Raamat on 680-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites. Rootsi keelest tõlkinud Kadri Papp.

## Tunnustus
*2008 – Põhjamaade kriminaalkirjanduse auhind Klaasist Võti.

## Välislingid
* Tüdruk, kes mängis tulega. Varrak
Badass Yuki

**Badass Yuki** on Eesti ansambel, mis alustas tegevust 2008. aasta kevadel Luksemburgis.

Debüütalbum "Black Apple Trip" oli nomineeritud Eesti Muusikaauhinnad 2012 valimisel aasta alternatiivalbumite kategoorias. 
Samuti oli see Eesti Ekspressi Areeni 2011 aasta albumite edetabelis 10. kohal.

Teine täispikk album "Open Your Eyes To The Landmass" sai nominatsiooni Eesti Muusikaauhinnad 2015 valimisel aasta elektroonikaalbumite kategoorias. Eesti Ekspressi aasta albumite edetabelis jõudis see 3. kohale.

## Diskograafia
### Albumid
* "Black Apple Trip" (2011, Mortimer Snerd Records)
* "Open Your Eyes To The Landmass" (2014, Pudru Kuul/Porridge Bullet)
### Singlid
* "Cherry Tree Bonanza" (2012)
* "America" (2014)

## Viited

## Välislingid
*Badass Yuki Facebook
*Badass Yuki BandCamp
*Badass Yuki Soundcloud
*
*Bands We Like: Badass Yuki’s Chilled Out Estonian Electro Rock MTV Iggy, 6. aprill 2011
*Estonia’s Badass Yuki Take A Trip to the Black Apple MTV Iggy, 15. märts 2011
*Nädala album: Tartu psühhedeeliatudengite debüüt Eesti Ekspress, 27. veebruar 2011
Manivald Heinam

**Manivald Heinam** (kuni 1936. aastani **Friedrich Emmanuel Manivald Heiman**; 1. veebruar 1894 Rabivere, Hageri kihelkond – 30. mai 1969 Vancouver) oli eesti vaimulik.

Ta sündis Hageri kihelkonnas Rabivere koolimajas kihelkonnakooli juhataja pojana. Ta lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi aastal 1914 hõbeaurahaga. Aastail 1914–1916 ja 1920–1922 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 1916–1920 teenis Vene ja Eesti sõjaväes, võttis osa Vabadussõjast. Oli prooviaastal Tartu Pauluse ja Tartu Ülikooli koguduses, ordineeriti õpetajaks 29. jaanuaril 1923.

Manivald Heinam oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja aastail 1923–1944, Võru praostkonna abipraost 1930–1931 ja praost 1933–1944.

Põgenes Saksamaale 1944. aastal, teenis DP laagrites ja oli Lübeckis laagri kooli usuõpetaja. Läks 1950. aastal Kanadasse, oli Vancouveri ja Victoria eesti koguduse asutaja õpetaja 1950–1963. Lisaks pidas ta aastal 1953 teenistusi Dunsani ja Victoria koguduses saksa keeles ning Nanaimo koguduses inglise keeles.

## Viited

## Välislingid
*Meenutusi praost Manivald Heinamist
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1000
Uno Meikas

**Uno Meikas** (9. märts 1931 Rakvere – 19. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti arst, tervishoiutegelane ja poksija,

## Poksijana
Ta tuli 1949. aastal poksi kergekaalus (kuni 62 kg) Eesti NSV koolinoorte (17–18-aastaste) meistriks.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1950. aastal Rakvere Eesti Keskkooli. Ta lõpetas 1956. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna dermatoloogina. 

## Töökäik
*1956–1958 TRÜ arstiteaduskonna nahahaiguste ja dermatoloogia-neuroloogia kateedri vanemlaborant 
*1958, 1. aprill – 1959, 17. august Tartu Vabariikliku Meditsiinilise Keskkooli direktor
**ühtlasi ka Tartu Naha- ja Suguhaiguste dispanseri dermatoloog 
*1959, 17. august – 1960, 5. mai Tallinna Vabariikliku Meditsiinilise Keskkooli direktor 
**1959–1977 ühtlasi ka Tallinna Vabariikliku Naha- ja Suguhaiguste Dispanseri dermatoloog 
*1960–1967 Vabariikliku Tervishoiutöötajate Ametiühingu Eesti Vabariikliku Komitee esimees
*1967–1975 Tallinna Linna RSN Täitevkomitee tervishoiuosakonna juhataja
*1975, 14. märts – 1984, 14. märts Tallinna Kiirabihaigla rajaja ja esimene peaarst 
**1977, jaanuar ühtlasi ka Tallinna Kiirabihaigla Kiirabijaama vanemarst
*1984, aprill Eesti NSV Sotsiaalhooldusministeeriumi Vabariikliku Arstliku Tööekspertiisi komisjonide metoodilise koosseisu esimees 

## Tegevus NLKP-s
*1958 NLKP liige
*1972 Eestimaa Kommunistliku Partei Tallinna Linnakomitee liikmekandidaat
*1980 EKP Tallinna Linnakomitee liige

## Tunnustus
*1970 Medal Vladimir Iljitš Lenini 100. sünniaastapäeva tähistamiseks
*medal "Töövapruse eest"
*Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1982 Eesti NSV teeneline arst

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli koduleht. "Ajalugu & Rektorid" 
*"Linna Tervishoiuosakonna juhataja Uno Meikas Tallinna Töörahva Saadikute Nõukogu XI koosseisu IV istungjärgul sõnavõtuga esinemas". Foto: Oskar Juhani, jaanuar 1970. Eesti Rahvusarhiivi kogu
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Veepiir

Sõnal "**veepiir**" on mitu tähendust.

***Veepiir** on maismaa ja veekogu piir.
**rannajoon
**kaldajoon
***Veepiir** on mööda veekogu kulgev (riigi)piir.
***Veepiir** on vee ja õhu piirjoon.

## Allikas
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
Steiner

**Steiner** on saksa perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Felix (Martin Julius) Steiner, Saksa armee ja Waffen-SS ohvitser
*George Steiner, Viinist pärit juudi perekonnas sündinud Ameerika Ühendriikide kirjandusteadlane, kriitik, esseist, filosoof, kirjanik, tõlkija ja õppejõud
*Max Steiner, Ameerika Ühendriikide teatri- ja filmimuusika helilooja
* Rudolf Steiner, Austria esoteerik ja filosoof
* Timo Steiner, eesti helilooja
Fütotelm

**Fütotelm** on taimesisene veemahuti, milles elab iseloomulik pisiloomastik.

Fütotelmi moodustub näiteks mõnedel bromeelialiste liikidel, kanntaimel.

## Viited
Ott Raukas

**Ott Raukas** (õieti **Ottmar Raukas**; 23. jaanuar 1911 Kurista vald – 2. juuli 1962 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (bass).

Pärast õpetajate seminari läbimist ja enne lauljakarjääri algust töötas Ott Raukas kooliõpetajana. 

Tallinna Konservatooriumi (Aleksander Arderi klassis) lõpetamise järel 1938. aastal sai temast ligi veerandsajaks aastaks Ooperi- ja Balletiteatri Estonia laulja – Benno Hanseni (1891–1952) kõrval Eesti tuntuim bass. 

Ott Raukas on olnud nii Leporello Mozarti "Don Juanis" (1952) kui ka Bartolo "Figaro pulmas" (1958). Samuti jõudis ta laulda mitmes Wagneri ooperis (Hermann "Tannhäuseris" 1942, Daland "Lendavas hollandlases” 1958). Rohkem kui ühes lavastuses oli ta Puccini "Boheemi" Colline, Anton Rubinsteini "Deemoni" Gudal, Tšaikovski ooperis "Jolanthe" René.

Ott Raukase lauljatee sai ootamatu lõpu, kui ta hukkus filmivõtete aegu toimunud mootorrattaõnnetuses. 

## Tunnustus
*1957 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
* Muusikaline tund. Ise tehtud, hästi tehtud. Ott Raukast meenutades.
Peterseni graaf

**Peterseni graaf** on üks lihtne, kuid huvitavate omadustega regulaarne graaf, mille konstrueeris 1898. aastal Taani matemaatik Julius Petersen kontranäitena ühele tollasele regulaarseid graafe puudutavale teoreemile. Selle graafi omadusi on uuritud eri aspektidest ja uurimine veel jätkub.

## Üldised parameetrid
Peterseni graaf on *harilik* (st mittesuunatud) *kuupgraaf* (st 3-valentsregulaarne). See 10-tipuline ja 15 servaga graaf on konstrueeritav kui *5-täisgraafi servagraafi* täiend. Selle *kromaatiline arv* on 3, *kromaatiline klass* 4, st ei kujuta endast kolme 1-faktori summat.

Peterseni graafi:
* Spekter on &minus;2, &minus;2, &minus;2, &minus;2, 1, 1, 1, 1, 1, 3.
* Karakteristlik polünoom (t-1)^5(t+2)^4(t-3).
* Kromaatiline polünoom t(t - 1)(t - 2)(t^7 - 12t^6 + 67t^5 - 230t^4 + 529t^3 - 814t^2 + 775t - 352)

## Regulaarsused ja sümmeetria
Peterseni graaf on *3-valentsregulaarne, 2-distantsregulaarne ja 5-vööregulaarne*. Kolmevalentseid vööregulaarseid graafe nimetatakse *kage’ks* (inglise: *cage*). Peterseni graafis on kaksteist 5-vööd. Iga tipp esineb 6 vöös ja iga serv esineb 4 vöös.

Peterseni graafi **'täiend**' on *4-klikkregulaarne*, selles on viis lõikuvat 4-klikki. Iga tipp esineb kahes klikis ja iga serv esineb ühes klikis.

Peterseni graaf ja selle täiend on *[[transitiivne graaf|transitiivne]]* ja *[[graafi sümmeetria|sümmeetriline]]*. Sellest tuleneb ka nende n-ö *tugev regulaars*, mis antud juhul tuleneb otseselt nende bisümmeetriast (kõik bisümmeetrilised graafid on tugevregulaarsed, kuid mitte vastupidi).

Graafi automorfismirühm on **S<sub>5</sub>**.

## Teisi omadusi

Peterseni graaf on ''mittetasandiline'' ja *hüpohamiltonlik.* See graaf on seotud *värvitavuse probleemiga* (inglise: *vertex and edge colouring*). Räägitakse *Peterseni fenomenist* ja *Peterseni perekonnast* graafides. Viimase puhul on püütud konstrueerida 14-, 18-, … tipulisi graafe, mis säilitavad 5-vööregulaarsuse (kuid ei säilita bisümmeetriat).

Peterseni graafi nagu mõnda teistki on uuritud erinevate inimeste poolt väga spetsiifilistest külgedest. Kokkuvõtvat kirjutist sellest ei leidu. Üks kokkuvõtlikumaid suundi näitavaid artikleid sellest on inglise Wikipedias.

Graafi struktuuri ja sümmeetriaomaduste uurimiseks sobivad nende semiootilised mudelid.

## Kirjandus
* J. A. Bondy, U. S. R. Murty. 2008. *Graph Theory*. Springer, ISBN 9781846289699.
* J.-T. Tevet. 2010. *Graafide varjatud külgi*. SERR, ISBN 9789949213108.
* A. Dharwadker, B. Pirzada. 2011. *Graph Theory*. Amazon Books, ISBN 9781466254992.
Reotaksis

**Reotaksis** (inglise *rheotaxis*) on veeorganismide (sh veeloomade ja veemikroobide) orienteeritus veevoolu suhtes. Kui organism on orienteeritud või liigub veevoolu suunas (s.t pärivoolu), räägitakse **negatiivsest reotaksisest**, kui aga vastu veevoolu, siis **positiivsest reotaksisest**. 

Nt mikroobide jaoks on vooluvees keskkonnatingimused stabiilsemad kui seisvas vees, sest sinna ei kogune mikroobide elutegevust takistavaid ainevahetussaadusi.

## Vaata ka
*Reobiondid
*Jõeelustik
*Taksis 

## Viited
Makuuchi

***Makuuchi*** (jaapani 幕内) või ***makunouchi*** (幕の内) on profisumo kõrgeim liiga. Selle suurus on täpselt 42 võitlejat (*[[rikishi]]*), kes on järjestatud viiele astmele sõltuvalt nende eelnevate turniiride tulemustest.

*Makuuchi* tähendab 'kardinate sees'. Sõna pärineb profisumo algaegadest, mil tippvõistlejatel oli omaette piiratud istumisala, kus nad ootasid oma etteastet.

Tippastmeks on *[[yokozuna]]* ja sel astmel võin olla 1–2 *rikishi*'d. Järgnevad *[[sanyaku]]*-astmed on *[[ōzeki]]*, *[[sekiwake]]* ja *[[komusubi]]*. Kõige madalamal paiknevad *[[maegashira rikishi]]*, keda on üle 30 ja kelle täpne arv sõltub hetke *yokozuna* ja *ōzeki* arvust.

Võistlejaid ülendatakse või alandatakse auastmelt enne turniiri sõltuvalt eelmise turniiri tulemustest. Üldjuhul, kui võitude arv ületab kaotusi (*[[kachikoshi]]*), minnakse üks või mitu astet kõrgemale, vastupidine (*[[makekoshi]]*) viib astme alandamiseni. Kahe tippastme (*yokozuna* ja *ōzeki*) saamise reeglid on karmimad. *Yokozuna* saamiseks kindlaid reegleid ei ole, selle otsustab iga kord vastav komisjon. Enamasti on selleks tarvis kaht turniirivõitu *[[yūshō]]* ja püsivalt kõrge kvaliteediga maadlust.

## Välislingid
* Japan Sumo Association
Sundvõõrandamine

**Sundvõõrandamine** ehk **rekvireerimine** on riigi poolt sundkorras vara endale võtmine kas tasu eest või ajutiselt.. Sõja ajal võib riik näiteks rekvireerida vilja, toiduaineid, loomi.

Eestis reguleerib kinnisasjade sundvõõrandamist kinnisasja avalikes huvides omandamise seadus.

## Vaata ka
* Erastamine
* Kollektiviseerimine
* Sundriigistamine

## Viited

## Välislingid
*Kinnisasja sundvõõrandamise seadus Riigi Teataja
*Kaupo Paal: "Sundvõõrandamine taandub tavaliselt kokkuleppele" Äripäev, 27. mai 2002
Ants Lauteri tänav

**Lauteri tänav** on tänav Tallinna Kesklinna linnaosa Maakri ja Sibulaküla asumis. Tänav kulgeb Rävala puiesteelt Liivalaia tänavale. 

Lauteri ja Lembitu tänava vahel asub Lembitu park.

## Ajalugu

1979. aastal avastati Härjapea jõe piirkonnas, Kaasani kiriku värava juures üsna ulatuslik asulakoht, kui trassi kaevamisel tuli päevavalgele tulease, mis osutus uurimiste käigus ligikaudu 2300 aasta vanuseks. Rootsi ajast kuni 1830. aastateni oli tihedama hoonestusega linnakehandi piiriks Liivalaia tänav.

Alates 1846. aastast kandis A. Lauteri tänav nimesid: Suur-Arehna (saksa keeles *Große Arefjewstraße*, vene k. *Большая Арефьевская ул*), Arefjevi, Orechowi, Orehhovi. Nimetused tulenesid sealse piirkonna majaomaniku kapten Nikolai Arefjevi nimest. 17. jaanuaril 1923 nimetati tänav Imanta tänavaks. 

Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee otsusega 13. veebruarist 1976 nimetati Lenini puiesteelt Kingissepa tänavale kulgenud Imanta tänava vanem osa Ants Lauteri järgi Ants Lauteri tänavaks.

## Hoonestus

*Ants Lauteri tänav 1 ja Rävala puiestee 7 nurgamaja, 1958. aastal ehitatud kuuekorruseline korterelamu, mille keldris Lauteri 1 asus aastatel 1997–2010 restoran Eesti Maja, mida pidas Viido Polikarpus.

*Ants Lauteri tänav 3 hoone on ehitatud 1956. aastal Nõukogude ajal Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi jaoks, praegu paikneb selles hoones Estonian Business School. Lauteri tänav 3 kinnistule kavandab EBS 4500 ruutmeetri suurust juurdeehitust, mis ulatub kuni Lennuki tänavani. Kavandatava Lauteri 3 kinnistu peahooneks saab 30-korruseline kõrghoone, kuhu laieneb ettevõtluskiirendi ja teadusmahukatele iduettevõtetele suunatud 4000-ruutmeetrine büroohotell. Selle kohale rajatakse peamiselt EBS-i õppuritele suunatud 5000-ruutmeetrine majutusblokk.

*Ants Lauteri tänav 5 hoone oli Nõukogude ajal Õmblustootmiskoondis Baltika ühiselamu, selles hoones on 1990. aastail paiknenud kindlustusfirma Bico, hilisem ERGO Kindlustus, Lloyds' Registeri Eesti esindus ja muid asutusi.

*Ants Lauteri tänav 7 asub 1964. aastal ehitatud viiekorruseline korterelamu.

* Ants Lauteri tänav 7c asub 1964. aastal ehitatud Udo Ivaski ja Paul Härmsoni projekti järgi ehitatud Heliloojate maja, mille eraldi tiivas paikneb Eesti Heliloojate Liit.

* Ants Lauteri tänav 8 asub 1959. aastal ehitatud viiekorruseline korterelamu. Hoones Imanta tänav 8 elas viimased 13 aastat näitleja Ants Lauter. 1974. aastal paigutati hoonele Ants Lauterile mälestustahvel.
 

## Viited
Elektriseadmestik

**Elektriseadmestik** on elektriseadmetest ja muudest seadmetest, materjalidest ja tarvikutest ning teistest komponentidest koosnev funktsionaalne tervik.
Lembitu park (Tallinn)

**Lembitu park** asub Tallinnas Sibulaküla asumis Lauteri tänava, Kauka tänava, Vambola tänava ja Lembitu tänava vahel.

Lembitu pargi pindala on 0,9 ha. Park rajati 1953. aastal, hiljem on taimi veel juurde istutatud. Pargis kasvab 17 taksonit puittaimi: puude perekondadest on arvukamad vaher, pärn, kask, viirpuu ja tamm. Suurimad puud on hobukastan, mägivaher, läänepärn ja tamm. 
Märkimisväärsemad Lembitu pargis kasvavad suured puud: hariliku tamme kultivar „Cupressoides”, võimas hobukastan ja mägivaher. Põõsastest on haruldasemad võimsad pahklike tüvedega ja igal aastal rohkelt õitsvad ungari sireli tüvikud. Neid kasvab teisteski pärast sõda rajatud Tallinna parkides ja just need puukujuliseks kasvatatud sirelid annavad Tallinna kesklinna parkidele isikupära.

                       
Eesti NSV ajal asus pargi Vambola tänava poolses otsas Hans Pöögelmanni ausammas. 2012. aastast asub Lembitu pargis Juta Eskeli skulptuur "Kolhoosineiu" ehk "Tütarlaps kausiga".

2022. aasta aprillis otsustati Lembitu parki rajada Ukraina väljak.

## Ajalugu
Lembitu park praegusel kujul rajati pärast Teist maailmasõda, põhiosas 1953. aastal. Mõned suured vanad puud pärinevad varem seal asunud majade aedadest. Eelnevalt paiknesid samal alal enamasti 18. sajandil ehitatud puumajad, kuid peaaegu kõik selle piirkonna ehitised hävisid 1944. aasta 9. märtsi pommitamises. Pärast sõda varemed lammutati, osa ümbruskonna kvartaleid hoonestati suurte kivimajadega, linnaosa keskele aga rajati planeerimiskava järgi üldkasutatav park.

Park on range geomeetrilise kujundusega ja stalinistliku pargikujunduse paremaid näiteid Tallinnas. Algselt hõlmas see ka praeguse Välisministeeriumi (endise EKP keskkomitee) hoone ala, nii et moodustus katkematu haljasvöönd (nn roheline rist), mis võttis enda alla Lembitu pargi, Rävala (toona Lenini) puiestee ja Teatri väljaku.
Oma praegused mõõtmed sai park 1969. aastal. 

Praegust nime kannab Lembitu park ametlikult alates 12. aprillist 1996. Varem on sama pargi nimed olnud Vambola park ja Pöögelmanni park.

## Viited

## Välislingid
*Lembitu park Tallinnas saab valgustuse, Äripäev.ee, 25. oktoober 2004
*IRL soovib Tallinnasse Ronald Reagani parki, Tallinna Postimees, 18. november 2010
Tallinna Kergetööstustehnikum

**Tallinna Kergetööstustehnikum** oli keskeriõppeasutus Tallinnas Lauteri tänaval. Praegu tegutseb samas hoones Estonian Business School. 

Selles koolis õpetati välja kergetööstuse töötajaid, nagu õmblejaid, kudujaid ja tikkijaid, kuid haridust anti ka hotellinduse erialal.

## Ajalugu
Tallinna Kergetööstustehnikum asutati 29. novembril 1944 mitme väiksema kutsekooli liitmise teel ja see sai nimeks Tallinna Käsitööstuslik Tehnikum. Kool tegutses hoones Kentmanni 6b.

13. veebruaril 1945 nimetati kool ümber Tallinna Kergetööstustehnikumiks. 1945. aastal kolis õppeasutus hoonesse Tõnismägi 12/14, filiaal asus Nõmmel Nurme tänav 40. 

Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi õppekavades olid erialad: a) Rõivaste konstrueerimine ja modelleerimine; b) Dekoratiivkudumine; c) Trikotaaž ja tikandus; d) Dekoratiiv-nahkesemete tootmine. 

Kuigi kooli nimetati hiljem veel mitu korda ümber (1948–1954 Tallinna Tekstiili- ja Õmblustehnikumiks), jäi Tallinna Kergetööstustehnikum lõplikult püsima.

1956. aastal kolis tehnikum uude Ants Lauteri tänav 3 majja. 1970 aastateks oli tehnikum üks suuremaid koole. 1988. aastal hakati õpilasi vastu võtma rahvusliku Käsitöö erialale. Üldse on tehnikumis õpetatud ligi 40 eriala ja lõpetanuid on 15 000. 

Tallinna Kergetööstustehnikum lõpetas tegevuse 1. septembril 2006 ja erialane õpe koondati Tallinna Tehnikakõrgkooli, sekretäritöö osakond liideti Tallinna Majanduskooliga.

## Juhte
1985–1988 Viktor Siilats

## Õpetajaid
1978–1980 Ilmar Selge, õigusained

## Viited

## Välislingid
*Mida teame Tallinna Kergetööstustehnikumist ?, Õpetajate Leht, nr. 47, 5. detsember 1992
Nukleofiilne asendusreaktsioon

**Nukleofiilne asendusreaktsioon** on keemiline reaktsioon, mille käigus vaba elektronpaari omav reagent – nukleofiil – atakeerib substraadi molekuli, millel on elektronodefitsiitne tsenter, ning tulemusena substraadi molekulis mingi aatom või aatomite rühm asendub mõne teise aatomi või rühmaga. Protsessi üldvalem on:
::Nu: + R-X   →   R-Nu + X:
kus Nu: on vaba elektronpaari omav nukleofiil, R-X on substraat ja X on lahkuv rühm. Nukleofiil võib olla molekul või anioon ja substraat on molekul või katioon.

Orgaanilises keemias on polaarse Cδ+-Xδ- sidemega (C-Hlg, C-OH, C-OR, C-NH2 jt) ühendite nukleofiilsed asendusreaktsioonid laialt kasutatavad keemilise ühendi funktsionaalrühma asendamiseks mingi teise aatomi või rühmaga. 

Substraadi keemilise olemuse ja reaktsiooni mehhanismi põhjal jagunevad nukleofiilsed asendusreaktsioonid kahte rühma:
*nukleofiilne asendusreaktsioon küllastunud süsinikuaatomi juures, s.t. tegu on alifaatse substraadiga (nukleofiilne alifaatne asendusreaktsioon). See tähendab keemilise ühendi funktsionaalrühma asendumist mingi teise funktsionaalrühmaga, kusjuures see protsess toimub esimest või teist järku nukleofiilse asendusena. Need reaktsioonid on:
**S<sub>N</sub>1 ja S<sub>N</sub>1'
**S<sub>N</sub>2 ja S<sub>N</sub>2'
**S<sub>N</sub>i reaktsioon
SN1 ja SN2 on põhimõtteliselt konkureerivad reaktsioonimehhanismid ja tulemus sõltub substraadi ning nukleofiili keemilisest olemusest, aga ka tingimustest. SN2 reaktsioon on eelistatud, kui süsinikuaatom reaktsioonitsentris on nukleofiilile kergesti juurdepääsetav, s.t. ilma oluliste steeriliste takistusteta. SN1 reaktsioon seevastu realiseerub, kui reaktsioonitsentri süsinikuaatom on seotud (mahukate) asendusrühmadega, eriti kui need stabiliseerivad moodustuvat karbokatiooni.
::Me...Et...''i''-Pr...''tert''-Bu
::SN1 kasvab →  →  →
::SN2 kahaneb →  →  → 

*nukleofiilne asendusreaktsioon küllastumata süsinikuaatomi juures, milleks on tavaliselt areenid ja karboksüülrühma sisaldavad ühendid. Need reaktsioonid realiseeruvad paljudel juhtudel liitumis-elimineerumis mehhanismi kaudu. 
**nukleofiilne aromaatne asendusreaktsioon (SNAr)
**nukleofiilne atsüülasendusreaktsioon
**teatud juhtudel muud mehhanismid peale liitumis-elimineerumise

## Vaata ka
*Asendusreaktsioon
*Nukleofiil
*Lahkuv rühm
Lembitu tänav (Tallinn)

**Lembitu tänav** on tänav Tallinna Kesklinna linnaosas Sibulaküla asumis. Tänav kulgeb Rävala puiesteelt Liivalaia tänavale ja on 434 meetrit pikk.

Lembitu tänava paralleeltänavad on ühel pool Lauteri tänav ja teisel pool Kaupmehe tänav.

Suurem osa Lembitu tänava omaaegsest hoonestusest hävis märtsipommitamise tagajärjel 1944. aastal.

Lauteri ja Lembitu tänava vahel asub Lembitu park ja tänava ääres peamiselt 1950. aastatel ehitatud hooned ning Lauteri ja Liivalaia tänava nurgal Olümpia hotell.

## Ajalugu
Lembitu tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi Suur-Balesna tänav, Suur-Baleasna tn, Balesna tn, Paliasna uulits, (saksa keeles *Grosse Baleasnoi-Strasse, Große Baleasnoistraße, Palesnaja Straße, Balesnowoi-Straße, Bolesnoy Straße, Pimenowsche Straße, Lapinskoy Straße*, vene keeles *Большая Балясная улица, Полесная ул.*).

Nimi tulenes mereväe erukaptenleitnandi Nikolai Pantelejevitš Baleasnoi nimest, kellel oli seal maja, mis tema võlgade katteks 1807. aastal oksjonil maha müüdi. Vahel kasutati ka teiste majaomanike nimedest tuletatud nimesid, näiteks 1813. aastal – *Lapinskoi Strasse*, 1833. aastal – *Pimenowsche Strasse* (kaupmees Ivan Pimenovitš Derikovi isanime järgi) jne, kuni 1876. aastal fikseeriti Baleasnoi-Strasse nimi.

Praeguse Lembitu tänav nime sai tänav 17. jaanuaril 1923.

## Hoonestus
* Lembitu tänav 2 asus kahekorruselise puumaja, mis lammutati 2006. aasta. Lembitu tänav 2 ja 4 kruntidele kavatseti ehitada hotell.
* Lembitu tänav 3 asub 1938. aastal Eugen Sachariase projekti alusel ehitatud esindustraditsionlistlik Voldemar Vunderi maja. Üks väheseid säilinud hooneid 1944. aasta märtsipommitamises totaalselt hävinud piirkonnas. Hoone oli kasutuses Eesti NSV Välisministeeriumi hotellina, 2006. aastast oli kasutusel välisministeeriumi tööruumidena ja 2001. aastal moodustati Lembitu 3 asuva hoone baasil Hotell Lembitu AS.
* Lembitu tänav 6 asub 1952. aastal ehitatud 4-korruseline kortermaja.
* Lembitu tänav 7 asub 1955. aastal ehitatud  5-korruseline äriruumidega korterelamu, mille esimesel korrusel tegutses Eesti NSV ajal Tallinna I Toidukaubastu kaupluse Riia filiaalkauplus Lembitu.
* Lembitu tänav 8 asub 1952. aastal ehitatud 5-korruseline kortermaja, mille esimesel korrusel tegutses Eesti NSV ajal Tallinna I Toidukaubastu kaupluse Riia filiaalkauplus Lehola.
* Lembitu tänav 10a (hilisem 12) asus Wilhelm Knüpfferi Knüpfferi naistekliinik (Suur-Balesna 12) ja Eesti NSV ajal Eesti NSV Siseministeeriumi polikliinik.
* Lembitu 10 asub, Lembitu 10/12 kinnistul paiknenud endisest haiglahoonest ja 1973. aastal valminud büroohoonest ümberehitatud Mövenpick Hotel Tallinn.
* Lembitu tänav 14 asub 1958. aastal ehitatud 5-korruseline kortermaja.

## Viited

## Välislingid
Liis Ilula-Niinemets

**Liis Ilula-Niinemets** (sündinud 14. aprillil 1987) on eesti tantsija ja lavastaja. 

2010. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia tantsukunsti osakonna.

## Tantsulavastused
* "Sina ja mina ja kõik keda teame" – tantsija (2010, lavastaja Ina Stockem)
* “Valdner” – lavastaja, Kanuti Gildi saal (2010)
* “älis mnimedemaal” – lavastaja, Kanuti Gildi saal (2010)
* “Bodylounge” – tantsija (2008, lavastaja Ina Stockem)
* "Sotsia“ – koreograaf, tantsija (2008)
* „Adra seatud aeg“ – tantsija (2008, lavastaja Teet Kask)
* „Kunst on see, mis toidab“, lavastaja (2008)
* „Alkus“ – tantsija (2006, lavastaja Sandra Z)

## Isiklikku
Tema abikaasa on näitleja Tõnis Niinemets. 

## Välislingid
*Kultuuriakadeemia tudeng lõi parima tantsu, Sakala, 10. märts 2009
Johannes Teksal

**Johannes Teksal** (10. mai 1902 Jõhvi vald, Virumaa – 29. juuli 1936) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Ta teenis 1. Jalaväerügemendis ja Kaitseliidu Viru malevas.

## Kirjandus
*Ltn. Joh. Teksal †. Virumaa Teataja, 31. juuli 1936, nr. 85, lk. 2.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
August Reinhold Tomingas

**August Reinhold Tomingas** VR I/3 (12. november 1883 Viljandi – 2. september 1936 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Ta teenis Vabadussõjas 7. Jalaväepolgus ja Soomusrongide Divisjonis. 

Oli alates aprillist 1919 kuni Vabadussõja lõpuni Soomusrongide Divisjoni noorem adjutant.

## Kirjandus
*Jaak Pihlak, "Viljandi kihelkond ja Vabaduse Risti vennad" Viljandi Muuseumi aastaraamat, 2008, lk 249-250

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu