open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Patrick Buchanan

**Patrick Joseph Buchanan** (sündinud 2. novembril 1938 Washingtonis) on USA konservatiivne poliitik ja kommentaator.

Buchanan on vastu multikultuursusele ja abordile. Teda peetakse tihti paleokonservatiiviks.

Alates külma sõja lõpust on Buchanan järjekindlalt toetanud seisukohta, et USA ei peaks sõjaliselt teiste riikide probleemidesse sekkuma.

Teda on süüdistatud holokausti eitamises – 1990. aastal väitis ta New York Posti arvamusloos, et 850 000 juuti ei olnud võimalik tappa Treblinka gaasikambris diiselmootori heitgaasidega. Ta väitis ka, et Treblinka ei olnud "surmalaager", vaid transiitlaager.

Kui 1992. aasta Los Angelese rahutusteni viinud videolõik Rodney Kingi peksmisest Los Angelese politseinike poolt tuli avalikus, karjus Buchanan CNN saates "Crossfire", kus ta osales parempoolse kommentaatorina, saatekülalise, video teinud George Holliday peale: "Kas sa ei saa aru, miks politseinikud seda tegid?" ("Can’t you understand why they [the police] did what they did?")

## USA presidendivalimised

Buchanan on kandideerinud kolm korda USA presidendiks.

1992 kandideeris ta Vabariiklikus Parteis, kui esitas väljakutse valitsevale presidendile George Bush vanemale, kelle populaarsus vähenes. Buchanan võitis esimesed eelvalimised New Hampshire'is 38%-ga häältest, kuid teistes osariikides läks asi kehvemini ja ta kaotas Bushile.

1996 ootas Bill Clinton tagasivalimist ja tal polnud oma erakonnas tõsist rivaali. Tema peamine vastaskandidaat vabariiklaste seas oli Robert Dole. Buchanan võitis eelvalimistel teda Alaskal, Louisianas ja Iowas, kuid lõpuks pidi tunnistama Dole'i paremust. Ta aga teatas, et kui Dole nimetab oma asepresidendikandidaadiks abordi pooldaja, kavatseb ta kandideerida USA Maksumaksjate Partei (nüüd Konstitutsioonipartei) kandidaadina. Kui Dole nimetas asepresidendikandidaadiks Jack Kempi, toetas Buchanan teda.

1999 lahkus Buchanan Vabariiklikust Parteist ja kandideeris 2000. aasta presidendivalimistel Reformiparteis, mille põhiline rahastaja Ross Perot seekord ei soovinud kandideerida. Sellegipoolest jäi ta märgatavalt maha Perot' eelmiste valimiste tulemusest ega saanud isegi kolmandat kohta, vaid alles neljanda koha 0,4%-ga.

Veel 2001. aastal osales Buchanan Reformipartei kongressil, kuid 2004 teatas enne presidendivalimisi, et ta tunneb end jälle vabariiklasena, kuid ei soovi enam kunagi presidendiks kandideerida.

## Viited

## Välislingid
* Patrick Buchanan: Kas mitmekesisus hävitab meid?
Gustav Reimann

**Gustav Ludvig Reimann** (27. juuni 1876 Vesneri vald, Tartumaa – 10. veebruar 1946 Tartu) oli eesti arst.

Ta õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas 1895–1900 (lõpetas arsti astme väärilisena). Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige 1895. aastast, korporatsiooni Fraternitas Estica asutajavilistlane, 1927. aastast auvilistlane.

Oli praktiseeriv arst Pihkvas 1901, siis haiglas ordinaator 1901–1903. Arst Vene-Jaapani sõjas 1904–1906 ja Esimeses maailmasõjas. Tallinna sõjaväe haigemaja ülemarst 1918–1919, vangimajade peaarst Tallinnas 1919–1936. Pensionärina elas Tartus, tegutsedes jätkuvalt ka arstina südame-, kopsuhaiguste ja jooksva alal, 1944. aastast elas Viljandis.

Pihkva Eesti Seltsi "Koit" juhatuse esimees, Pihkva Arstide Seltsi liige 1911–1914, Tartu Eesti Arstide Seltsi liige asutamisest kuni 1935. aastani.

Maetud 14. veebruaril 1946 Tartu Maarja kalmistule. Tema ja ta abikaasa Haritina haual on skulptor Aleksander Elleri loodud hauatähis.

## Isiklikku
Tema isa oli Haava mõisa rentnik Jaan Reimann, ema Marie (neiuna Brinkmann). Vend oli vandeadvokaat Hugo Reimann.

## Viited
Asuküla vald

**Asuküla vald** oli vald Läänemaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Asuküla valla maa-alast, välja arvatud Varni küla ja Tauksi saare maa-alad; senise Võnnu valla Herjava, Rohense, Kadaka, Laheva, Üsse, Tammiku, Aamsi, Rumma, Võnnu ja Kabrametsa küla ning Võnnu ja Erja asunduse piirkonnast; senise Oru valla talude heinamaatükkide maa-aladest, mis Oru valla lahusosadena asuvad senise Võnnu valla piires; senise Sinalepa valla Jõevälja nr. 28 talu lahusasuva heinamaatüki maa-alast senise Võnnu valla piires.

1939. aastal kuulusid Asuküla valla koosseisu Väike-Ahli, Suur-Ahli, Metsa, Kivi, Konu, Tanksa, Mägari, Koheri, Vilkla, Lõbe, Sepa, Mäe, Suure-Pusku, Väike-Pusku, Rohu, Nõmme, Eigla, Mõisa, Kiltsi, Valgevälja, Espre, Uuemõisa, Herjama, Kadaka, Laheva, Aamsi, Rohense, Kabrametsa, Üsse, Võnnu, Rummu, Tammiku külad, Võnnu asundus ja Erja asundus.

Esimene vallavanem oli Aleksander Raba. Vald kuulus Riigivolikogu 26. valimisringkonda, kust valiti Artur Kasterpalu.

1945 septembris moodustati Asuküla vallas Ahli külanõukogu keskusega Väike-Ahli külas ja Võnnu külanõukogu keskusega Võnnu külas. 1950. aastal Asuküla vald likvideeriti ja selle alad arvati Haapsalu rajooni koosseisu. 

## Viited
Valentin Kanits

**Valentin Kanits** (18. november 1902 Tõstamaa, Pärnumaa – 3. juuli 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaasis
Gustav Oskar Reimann

**Gustav Oskar Reimann** VR I/2 (5. november 1883 Taevere vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 31. mai 1941 Vanaveski talu, Kõpu vald, Viljandimaa) oli Eesti arst ja sõjaväelane (sanitaarmajor, 1934).

## Elulugu
Gustav Oskar Reimann sündis Suure-Jaani jõuka kaupmehe ja aktiivse kohaliku elu tegelase Karl Reimanni (1841–1915) ja Anna Marie Pauline Reimanni (1847–1920) (sündinud Sild) peres. Isa Karl oli edumeelne, andes panuse kohalikku kultuuri ja laste haridusse. Ta oli kohaliku laulu- ja mänguseltsi Ilmatar ning Suure-Jaani Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu üks asutajaid. Oskar Reimanni ema Pauline oli riigimees August Rei ema õde. Eesti naisliikumise rajaja Marie Reiman (1878–1963) oli Gustav Oskari õde.

### Haridus
Oskar Reimann õppis Viljandis Kuhlbarsi algkoolis, Tartu Reaalkoolis ja Tartu Ülikoolis, kus lõpetas arstiteaduskonna (1914). Aastatel 1922–1926 täiendas ta end Tartu Ülikooli juures silmaarsti erialal. 

Oli korp! Sakala asutaja ja liige. Enne seda kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi.

### Tegevus Vabadussõjas
Oskar Reimann osales arstina I maailmasõjas 1914–1917, seejärel Vabadussõjas kogu selle kestuse ajal. 

Vabadussõja eel 23. novembril 1918 võeti sõjaväkke ning määrati 2. jalaväepolgu nooremarstiks, jaanuarist 1919 polgu vanemarstiks. Juunist 1919 oli Pääsküla sõjavangilaagri arst, septembrist 3. diviisi arst. Oskar Reimann vabanes teenistusest 1922. aastal.

### Hilisem tegevus arstina
Aastatel 1926–1929 praktiseeris Oskar Reimann Viljandis eraarstina.

Septembris 1929 astus Oskar kaitseväeteenistuse Viljandi garnisoni arsti ametikohale, kus tal oli sanitaar kapteni auaste. Oli veebruarist oktoobrini 1940 Viljandis asuva 4. Diviisi arst.

## Tunnustus
Oskar Reimannile on annetatud 1920. aastal Vabadusristi I liigi 2. järgu teenetemärk:

VR I/2, nr 2560/25.08.1920 3 Diviisi arstile, Dr. Oskar Karli p. REIMANN´ile hinnates sõjalisi teenuseid, mis ülesnäitanud Wabadussõja kestusel sõjawäe sanitaarkorralduste loomisel ja taudide wastu wõitlemisel.

1934. aastal anti Oskar Reimannile Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk.

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Viljandi Muuseumi aastaraamat, 2010
*Vabadussõjast osavõtnute elulookirjeldused "R"; ERA.2124.2.587 --- VR I/2 kavaler, san. kapten Reimann
*Album "Eesti Vabadusristi Kavalerid", Stockholm, ERA.4996.1.285
Gustave Doré

**Paul Gustave Doré** (6. jaanuar 1832 Strasbourg – 23. jaanuar 1883 Pariis) oli prantsuse graafik, maalikunstnik ja skulptor. Ta oli 19. sajandi teise poole üks viljakamaid illustraatoreid, kes lõi oma elavale ja omapärasele fantaasiale toetudes unenäolisi stseene, mida paljud romantismiajastu akadeemikud jäljendasid.

## Elulugu

Juba viieaastaselt ilmutas Doré märkimisväärset kunstnikuannet oma ea kohta küpsete joonistustega. Seitse aastat hiljem hakkas ta ka skulptuure valmistama. Esimesed litograafiatehnikas teosed avaldas ta 13-aastaselt. Noorukina teenis Doré elatist Pariisis raamatute ja Journal Pour Rire'i illustreerijana. Andekas noor kunstnik äratas inimestes huvi, köites ka ajakirjanike tähelepanu, ning nii ilmus "lapsillustraatorist" lehtedes mitmeid artikleid. Tema hilisem kuulsus põhines puidugravüürist raamatuillustratsioonidel. Võtnud palgale üle 40 töötaja, illustreeris ta üle 90 raamatu ning sai omale üsna jõukat eluviisi lubada.

Doré oli emaga väga lähedane ning elas temaga koos ka pärast isa surma 1849. aastal. Neli aastat pärast ema surma 1879. aastal ehk 23. jaanuaril 1883 suri Doré Pariisis südamerabanduse tagajärjel.  

Ehkki Doré oli iseõppinud kunstnik, kes ei kasutanud kunagi elusmodelle, loetakse tema teoseid graveerimiskunsti maailmas olulisimate hulka. 

## Teosed
Doré tegi gravüüre näiteks Balzaci, Rabelais', Miltoni, Dante, Edgar Allen Poe ja Lord Byroni raamatute jaoks. Samuti sai ta ülesandeks illustreerida ingliskeelset piiblit, mis osutus väga populaarseks ja võimaldas tal luua oma galerii.

* Püha Venemaa. Odamees, 1923 nr 2, lk 74–76 http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:22297 – 1924, nr.3, lk 87–88 http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:22310 (9 osa).
* Jumala Püha Sõna. Suur Piibel. Välja antud eestikeelse piibli 200 aasta juubeli tähistamiseks. Sisaldab Wana ja Uue Testamendi ning Apokriiwa raamatud. Kaunististena 226 gravüüri G. Dorè'lt ja värvipilte teistelt suurmeistritelt. Keeleliseks aluseks eestikeelse piibli 15. trükk. [Redigeerinud J. V. Veski, U. Masing, H. Põld; esi- ja tiitellehtede ning algustähtede joonised: R. Kivit; eessõna: H. B. Rahamägi]. Tartu; Tallinn: Loodus, 1938–1940.

## Loomingu näiteid

007.The Great Flood.jpg|"Suur veeuputus"
Paul Gustave Louis Christophe Doré.jpg|"Eva loomine"
Poe - The Raven, 1883.djvu|E. A. Poe "Kaaren", 1883, Doré illustratsioon


## Viited

## Välislingid
* https://www.britannica.com/biography/Gustave-Dore
* https://www.wikiart.org/en/gustave-dore
Jõhvikas (perekond)

**Jõhvikas** (*Oxycoccus* Hill.) on taimede perekond kanarbikuliste sugukonnast. 

Mõnes süstemaatikas kuulub alamperekonnana mustika (*Vaccinium*) perekonda või perekonnana mustikaliste (*Vacciniaceae*) sugukonda. 

Eestis on levinud kaks liiki:
**Oxycoccus microcarpus* – väike jõhvikas
**Oxycoccus palustris* – harilik jõhvikas
Artur Kaschan

**Heinrich Artur Kaschan** (ka **Artur-Heinrich Kašan**; 2. september 1898 Laiuse, Tartumaa – 29. november 1945 Magadan) oli Eesti sõjaväelane (major).

Ta osales Vabadussõjas, oli Omakaitses. Tuli üle Punaarmeest sakslaste poolele.

Ta arreteeriti NKVD poolt 16. oktoobril 1944 Tallinnas ning mõisteti järgmise aasta 15. jaanuaril 10+5 aastaks Magadani oblastisse Sevvostlagi.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Akordionist

**Akordionist** ehk **akordionimängija** on pillimängija, kes mängib akordioni.

## Vaata ka
*Akordionistide loend
Otto Karell

**Otto Karell** (27. november 1893 Rae vald, Harjumaa – 3. jaanuar 1946 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Ta lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi 1914 ja Pauli Sõjakooli Peterburis 1915. aastal. Õppis aastatel 1921–1923 Tartu Ülikoolis õigusteaduskonnas kaubandust. Läbis Sõjakooli alalisväeohvitseride kursuste inseneriväe klassi 1927. 

Osales Esimeses maailmasõjas ja sai seal haavata. Teenis Tartu Tagavarapataljonis. Vabadussõjas oli 4. Jalaväepolgu, Kalevlaste Maleva ja hiljem 3. Diviisi staabi ning Inseneriväe Valitsuse koosseisus. Sai haavata taandumislahingutes detsembri algul 1918. 

Rahu ajal tegeles  eranditult sõjaväe sidealal, kus leidis tunnustust kui suurte kogemustega eriteadlane. Teenis Sidepataljoni õppekompanii ülemana ja määrati Sidepataljoni ülemaks 1939. Kolonelleitnandi auaste anti 1940. 

## Tunnustus
*1935 Kotkaristi IV klassi teenetemärk 
*1939 Soome Valge Roosi Rüütliordu

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Blái Hnötturinn

"**Blái hnötturinn**" on Islandi ansambli múm album. Tegemist on filmimuusika plaadiga, mis loodi Andri Snær Magnasoni lastelavastus "Blái hnötturinn" ("Sinine planeet") tarvis. Kõik tulud antakse Punasele Ristile.

## Lugude nimekiri
# pealkirjata – 2:26
# pealkirjata – 4:20
# pealkirjata – 0:16
# pealkirjata – 0:57
# pealkirjata – 0:30
# pealkirjata – 1:00
# pealkirjata – 1:38
# pealkirjata – 1:34
# pealkirjata – 3:26
# pealkirjata – 2:33
# pealkirjata – 3:30
# pealkirjata – 3:19
# pealkirjata – 1:19
# pealkirjata – 0:50
# pealkirjata – 2:31
# pealkirjata – 3:40
# pealkirjata – 0:22

## Välislingid
*Andri Snær Magnasoni koduleht, kus leidub teavet ka lavastuse kohta
Bassist

**Bassist** ehk **bassimängija** on instrumentalist, kes mängib mõnda basspilli, näiteks kontrabass, basskitarr (elektriline, akustiline), madalat puhkpilli (tuuba, tromboon)  ja/või bassipartiid.

## Vaata ka
*Kontrabassist
*Basskitarrist
*Bass (madalaim meeshääl/partii)
Basskitarristide loend

*Siin loetletakse [[basskitarrist]]e.*

## A
*Antti Anatomy
*Triin Anni
*Tom Araya

## B
*Jack Bruce
*Cliff Burton

## C
*Johnny Christ
*Adam Clayton

## D
*Jeremy Davis
*John Deacon
*Mike Dirnt
*Dennis Drew
*Donald Dunn

## E
*John Entwistle
*Ivo Etti

## F
*Dave Farrell

## G
*Jonathan Gallant
*Roger Glover
*Marshall Grant
*Steve Gustafson

## H
*Tiit Haagma
*Steve Harris
*Silver Haugas
*Peter Hook
*Mark Hoppus
*Niko Hurme

## J
*Tarvo Jaaksoo
*John Paul Jones

## K
*Henno Kelp
*Lemmy Kilmister
*Veiko Kittask
*Maarja Kivi
*Tõnis Kivisild 
*Sten Kivistik
*Priit Kuulberg

## L
*Rivo Laasi
*Mai Leisz
*Tony Levin
*Georg Listing
*John Lodge

## M
*Margus Martmaa
*Joe B. Mauldin
*Mike Mills
*Randy Meisner
*Gary Mounfield
*Mihkel Mälgand

## N
*Samer el Nahhal
*Jason Newsted
*Krist Novoselic
*Inga Nõlvak

## P
*Raivo Piirsalu
*Raivo Pilt
*Dougie Poynter

## R
*Villem Rootalu
*Andy Rourke
*Demis Roussos
*Raul Ruutu 
*Raivo Rätte

## S
*Meelik Samel
*Gabe Saporta
*Chris Squire
*Jørn Stubberud

## T
*Kalle Tetsmann
*Robert Trujillo
*Konstantin Tsõbulevski
*Tõnis Tüür

## U
*Mihkel Uba
*Andrus Uutsalu

## W
*Jon Walker
*Roger Waters
*Mikey Way
*Mikey Welsh
*Pete Wentz
*Sami Wolking

## Õ
*Ando Õispuu
Please Smile My Noise Bleed

"**Please Smile My Noise Bleed**" on Islandi ansambli múm album. See anti plaadifirma Morr Music poolt välja 2001. aastal.

## Lugude nimekiri
# "On the Old Mountain Radio" – 5:11
# "Please Sing My Spring Reverb" – 5:20
# "Please Sing My Spring Reverb" (Styromix by Styrofoam) – 5:33
# "Please Sing My Spring Reverb" (Caetena mix by I.S.A.N.) – 4:17
# "Flow Not So Fast Old Mountain Radio" – 1:28
# "Please Sing My Spring Reverb" (Phonem mix) – 6:39
# "On the Old Mountain Radio" (Christian Kleine mix) – 6:16
# "Please Sing My Spring Reverb" (AMX mix by Arovane) – 5:39
# "Please Sing My Spring Reverb" (B. Fleischmann mix) – 5:24
Klarnetist

**Klarnetist** ehk **klarnetimängija** on instrumentalist, kelle mängitavaks pilliks on klarnet.

## Vaata ka
*Klarnetistide loend
Carl Hacker

**Carl Eduard Friedrich Hacker** (alates 4. mai 1936 **Kaarel Haling**; 7. veebruar (vkj)/ 19. veebruar 1878 – 21. jaanuar 1949) oli eesti raamatupidaja, luuletaja Marie Underi esimene abikaasa.

Ta oli pärit Hiiumaalt. Marie Under kirjeldas teda Ants Laikmaale kui ilusat meest: mustad põlevad silmad, must juus ja kahvatu pale. Tema isa oli pottsepp. 

## Abielu Marie Underiga
Carl Hacker ja Marie Under tutvusid 20. sajandi alguses Tallinnas. Carl töötas sel ajal õllevabrikus ekspediitorina, Marie ajalehes Teataja. Nad laulatati 10. veebruaril (vkj)/ 23. veebruaril 1902 Tallinna Jaani kirikus. 

Peatselt pärast abiellumist kolis noorpaar Moskvasse. Carl leidis raamatupidaja koha Singeri vabriku esinduses. 19. augustil (vkj)/ 1. septembril 1902 sündis neil tütar Dagmar, 21. septembril (vkj)/ 4. oktoobril 1905 sündis neil tütar Hedda.

Hiljem koliti Moskvast linna lähistele Kutšinosse ettevõtja Rjabušinski mõisa, kus Carl sai majandusülema koha.

1906. aastal pöördus pere tagasi Tallinna. Nende abielu lahutati 15. detsembril 1923.

## Edasine elukäik
Ta abiellus uuesti 10. aprillil 1933 Tallinnas Aleksandra Eichenfeldtiga (pärit Oudova maakonnast, sündinud Strahhova; 1886–1972).

Ta suri 21. jaanuaril 1949 ja maeti 24. jaanuaril 1949 Tallinnas Juhkentalis asuvale kalmistule (pole teada, kas Aleksander Nevski või Vana-Kaarli kalmistule).

## Viited

## Kirjandus
*Rutt Hinrikus, Janika Kronberg, Sirje Olesk, Tio Tepandi. "Marie Under". Ilmamaa. Tartu 2003
Trummar

**Trummar** ehk **trummimängija** on instrumentalist, kes kasutab muusika esitamiseks trummikomplekti või teisi trumme.

## Trummareid
*Jaak Ahelik
*Reigo Ahven
*Marko Atso
*Simo Atso
*John Bonham
*Bob Burns
*Kjetil Haraldstad
*Grant Hart
*Boriss Hrebtukov
*Peeter Jõgioja
*Siim Jõgioja
*Kaspar Kalluste
*Oliver Koit
*Henri Kuusk
*Paap Kõlar
*Raido Lilleberg
*Andrus Lillepea
*Jüri Mazurtšak
*Rainer Meinart
*Dmitri Nikolajevski
*Tõnis Noevere
*Sami Osala
*Priidu Peegel
*Martin Petermann
*Zbigniew Robert Promiński
*Roland Puusepp
*Raul Saaremets
*Christoph Schneider
*Roland Sutt
*Darrell Sweet
*Phil Taylor
*Silver Ulvik
*Tré Cool
*Andrus Vaht
*Ivo Varts
*Aleksander Vilipere


Pilt:Batera.jpg
Pilt:44. TKB - S. Otxandategi z Berango 10.JPG
Pilt:Alan07River.jpg
Pilt:Silver Ulvik.jpg
Fail:Roland_Puusepp,_trummar._Tallinna_vanalinna_paevadel_2021.jpg
Toomas Meritam

**Toomas Meritam** (kuni 1936. aastani **Friedrich Kikelbach**; 21. juuli 1901 Narva – 2. mai 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli Eesti sõjaväelane (major).

Tal oli lõpetamata kõrgharidus.

14. juunil 1941 ta arreteeriti NKVD poolt ja saadeti Venemaale vangilaagrisse.

Arst Toomas Meritam oli tema poeg.

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Paul Porre

**Paul Porre** VR II/3 (1. mai 1901 Tallinn – 15. juuli 1994 Aruküla) oli Eesti sõjaväelane, mereväelane (vanemleitnant).

## Elulugu
Õppis Tallinna Reaalkoolis, kus astus 1917 omakaitsesse. Osales 24. veebruaril 1918 Eesti iseseisvusmanifestide jagamisel Tallinnas. Saksa okupatsiooni ajal 1918. aasta suvel sõitis Lutheri vineerivabriku laeval Moonsund. 

Vabadussõja algul oli Narva rindel ja seejärel teenis Tallinna kooliõpilaste pataljonis, kus sai kuulipilduriks. Sattus 1918. a jõulude ajal juhuslikult suurtükilaeva Lembit dessantroodu ja osales Loksal dessandis. Osales veelkord dessandis. Hiljem teenis meredessantpataljoni 3. roodus ja osales lõunarindel soomusrongil nr 5 dessandis. Seejärel teenis mereväe õppur-sõdurina Lembitul, kus tegi kaasa kogu sõjategevuse. Landeswehri vastasel Riia operatsioonil oli Lembitu aurukaatril. 

Pärast sõda omandas Sõjakoolis kadetina mereväeohvitseri hariduse ja ülendati 1924 nooremleitnandiks. Teenis Merejõudude staabis ja merelaevastiku divisjonis erinevatel laevadel, sealhulgas miiniristlejal Vambola ja torpeedopaadi Sulev komandörina. 1930 ülendati leitnandiks ja 1937 vanemleitnandiks. Astus divisjoni vahiohvitserina esimesena 14. septembril 1939 Tallinna lahele saabunud Poola allveelaevale Orzel. 

Saksa okupatsiooni ajal oli 1941. a sügisel Tallinnas moodustatud Omakaitse Sadama jaoskonna ülem. 

Arreteeriti Nõukogude organite poolt 9. oktoobril 1944 ja vabanes 25. septembril 1954.

## Välislingid
*"KIRJUTAMATA MEMUAARE. Paul Porre" Mälestusi 24. veebruarist 1918. a Tallinnas, meredessantidest Vabadussõjas, Eesti mereväe likvideerimisest. (raadiosaade, pikkus 41:08, eetris 30.07.1989)
*"KIRJUTAMATA MEMUAARE. Paul Porre 02" Mälestusi... 2. osa (raadiosaade, pikkus 44:46, eetris 13.08.1989)
Bardahl

**Bardahl** on firma, mis on loodud aastal 1939 ja mis tegeleb õlide ning vajalike lisandite müügiga. Loojaks oli Ole Bardahl.
Tšellist

**Tšellist** ehk **tšellomängija** on instrumentalist, kes mängib tšellot.

## Tšelliste
*Kōmei Abe
*Medea Abrahamjan
*Silver Ainomäe
*Luigi Boccherini
*Orlando Cole
*Jacqueline du Pré
*Igors Graps
*Ülle Hahndorf
*Nikolaus Harnoncourt
*Silvia Ilves
*Ivo Juul
*Tõnu Jõesaar
*Marius Järvi
*Teet Järvi
*August Karjus
*Marcel Johannes Kits
*Bartosz Koziak
*Indrek Leivategija
*Andreas Lend
*Enno Lepnurm
*Yo-Yo Ma
*Mari Möldre
*Jacques Offenbach
*Peeter Paemurru
*Andre Pere
*Olga Raudonen
*Jaan-Margus Reinaste
*Mstislav Rostropovitš
*Aare Tammesalu
*Christof Unterberger
*Egmont Välja
Appetite for Destruction

"**Appetite for Destruction**" on USA *hard rock* ansambli Guns N' Roses esimene stuudioalbum, mis anti välja 1987. aastal.

## Lugude nimekiri
# Welcome to the Jungle – 4:34
# It's So Easy – 3:23
# Nightrain – 4:29
# Out ta Get Me – 4:24
# Mr. Brownstone – 3:49
# Paradise City – 6:46
# My Michelle – 3:40
# Think About You – 3:52
# Sweet Child o' Mine – 5:55
# You're Crazy – 3:17
# Anything Goes – 3:26
# Rocket Queen – 6:13

## Koosseis
*W. Axl Rose – vokaal, süntesaator laulus "Paradise City"
*Slash – kitarr, akustiline kitarr, taustalaul
*Izzy Stradlin – kitarr, taustalaul
*Duff "Rose" McKagan – bass, taustalaul
*Steven Adler – trummid
Encore

***Encore*** (prantsuse ’uuesti’) on etendusest või solisti esinemisest vaimustatud publiku hüüatus, mis esitab nõude kuuldud muusikanumbrit korrata.

See vaimustuseavalduse komme on olnud kasutusel juba ooperiajaloo algaastatest 17. sajandist. Mozarti "Figaro pulma" esietendusel Viini linnateatris (Wiener Burgtheater) 1. mail 1786 tulid mitmed muusikanumbrid sedavõrd palju kordamisele, et kogu etendus venis poole pikemaks. Seetõttu kehtestas keiser Joseph II nädal aega hiljem lugude kordamise kindla korra.

Itaalias on publik läbi aegade olnud nii innukas nõudma lugude kordamist, et Milano La Scala juhtkond keelas kordused 1921. aastal. Seda suuresti nimeka dirigendi Arturo Toscanini nõudmisel, kes oli teinud endale nime sellega, et ei võtnud publiku kordamissoove kuulda, vaid jätkas etendust ka tormilise aplausi ajal. Ka New Yorgi Metropolitan Opera kollektiiv ei soosi keset etendusi lugude kordamist. Itaalia publik kasutab oma heameele väljendamiseks rohkem hüüdeid *[[bravo]]* (meeste puhul), *[[brava]]* (naiste puhul) ja *[[bravi]]* (koori või ansambli puhul).

Inglismaa publik on olnud palju vaoshoitum. Plaksutatakse või hüütakse *[[bis]]*. Inglaste ooperikeskuses Londonis on kõige rohkem lastud uuesti esitada inglise populaarse helilooja Arthur Sullivani operettide (Savoy ooperite) lugusid. D’Oyly Carte Opera Company, Sullivani operette ette kandnud trupp, nägi võimalikud kordamiskohad ette. Need olid partituuri ära märgitud, et näitlejad teaksid valmis olla.

Pärast Teist maailmasõda on tulnud Londoni populaarses Covent Gardeni ooperiteatris eriti tormilisi kordamisi ette kaks korda. Maria Callas ja Ebe Stignani laulsid publiku tungival nõudmisel teist korda Norma ja Adalgisa dueti „Mira, o Norma” Vincenzo Bellini "Norma" etendusel. Korrata on lastud ka Malatesta ja Don Pasquale *buffo* duetti „Cheti, cheti, immantinente” Donizetti ooperist "Don Pasquale".

Pikim *encore* on teada 1792. aastal Viinis toimunud Domenico Cimarosa "Il matrimonio segreto" esietenduselt. Keiser Leopold II-le meeldis tükk niivõrd, et ta serveeris kõigepealt näitlejatele õhtusöögi ja pärast selle lõpetamist tuli terve ooper kordamisele. Ühel 1903. aasta etendusel Rio de Janeiros pidi Enrico Caruso laulma Mantova hertsogi bravuurset aariat „La donna é mobile” Verdi "Rigolettost" viis korda. 1951. aastal soovis Firenze publik, et tervet ühte Verdi "Othello" stseeni esitataks veel kord. Mehhiko päritolu prantsuse tenor Rolando Villazón pidi ühel 2005. aasta Viini Riigiooperi etendusel esitama Nemorino romanssi "Una furtiva lagrima" Donizetti ooperist "Armujook" kolm korda. Oli ka üks juhus, kus Parma publik soovis tenori üllatuseks, et ta laulaks oma aariat nii mitu korda, kuni publik jõudis veendumusele, et see on tal nüüd selge ja ta suudab seda esitada nõutaval tasemel.
Paul Theodor von Krusenstern

**Paul Theodor von Krusenstern** (vene keeles Павел Иванович Крузенштерн; 24. jaanuar/5. veebruar 1809 Tallinn – 8/20. detsember 1881 Kiltsi mõis, Virumaa), viitseadmiral ja maadeuurija, meresõitja Adam Johann von Krusensterni poeg ja polaaruurija Otto Paul von Krusensterni isa.

14-aastase noorukina käis ta Otto von Kotzebue juhtimisel toimunud ümbermaailmareisil fregatil Predprijatije. 1826–1829 tegi ta kaasa Friedrich Benjamin von Lütke juhitud ümbermaailmareisi luubil Senjavin, kus kogus andmeid troopikavetes asuvate Karoliini saarte kohta. 1830–1832 teostas uuringuid Soome lahel ja määrati hiljem Tallinna sõjakuberner Lodewijk van Heydeni adjutandiks.

Vene põhja- ja kirdealade uurijana kaardistas Tšukotka ja Kamtšatka lahtesid, Anadõri merd ja Aleuudi saari. 1843. aastal käis ta koos krahv Alexander von Keyserlingiga uurimisreisil Petšora jõe basseinis.

Ta külastas ekspeditsioonidega 12 tundmatut saart ja kirjeldas 26 saart või saarterühma, ning külastas 9 korral Petšora jõe piirkonda Neenetsi- ja Komimaal.

Paul Theodori elukohaks Eestimaal oli isa ostetud Kiltsi mõis, mis pärast isa surma 1846. aastal päranduse jagamise lepinguga 1850. aastal sai tema venna, tõelise riiginõuniku ja kammerhärra Julius von Krusenstierni omandiks.

Ta suri Kiltsis ja maeti Väike-Maarja kirikuaeda.

## Perekond
Paul Theodor von Krusenstern abiellus 1832. aastal August von Kotzebue tütre Wilhelmine "Mimi" von Kotzebuega (1812–1851). Abielust sündisid: 

*Adam August Otto Paul (1834–1871), polaaruurija (vene: *Павел Павлович Крузенштерн*) 
*Julie Wilhelmine (1839–1917), abiellus 1862 tõelise riiginõuniku ja arhitekti Otto Rudolf von Knüpfferiga (1831–1900).
*Adam Johann (1841–1884), laevastiku kaptenleitnant
*Axel (1846–1914),
*noorelt surnud tütar

1853. aastal abiellus ta krahvitar Pauline Luise Emilla von Zeppeliniga (1828–1887), kes oli Württembergi kammerhärra krahv Johann Friedrich von Zeppelin-Aschhauseni (1786–1836) ja vabapreili Hippolythe du Plat (1798–1854) tütar.

## Teosed
**Skizzen aus seinem Seemannsleben. Seinen Freunden gewidmet.*, Hirschberg in Schlesien
**Geographische Ortsbestimmungen*, Wien, 1846 (digitaalselt raamatus: *Wissenschaftliche Beobachtungen auf einer Reise in das Petschora-Land, im Jahre 1843*, kaasautor Alexander von Keyserling, St. Petersburg, 1846)
**Путешествия П. И. Крузенштерна к Северному Уралу в 1874-76 годах для исследования водяного сообщения между притоками Печоры и Оби.*, С.-Петербург, 1879

;Kaardid
**Карта острова Бонин Сима составлена по описи, произведенной на шлюпе "Сенявине" /  : мичманом Крузенштерном*, C.-Петербург, 1828  
**"Меркаторская карта рек Печеры, Ижмы, Илыча, Вычегды, Северной и Южной Мылвы = Karte der Flüsse Petschora, Ishma, Ilytsch, Wytschegda, der Nördlichen und Südlichen Mylva, nach Mercators Projection, aufgenommen und gegrundet auf die astronomisohen Ortsbestimmnngen von Paul V. Krusenstern, Capitain der Kaiserl. Russischen Marine."*, 1846 ESTER

## Viited

## Välislingid
*
Holocaust and Genocide Studies

**Holocaust and Genocide Studies** on Oxfordi Ülikooli kirjastuse väljaantav rahvusvaheline ajakiri, mis käsitleb holokausti ja genotsiidi probleeme. Selle peatoimetaja on Richard D. Breitman (American University).

## Välislingid
* Koduleht
Kann

**Kann** on sanga ja tilaga anum vedelike hoidmiseks. Kann võib olla valmistatud klaasist, savist, plastist või muust mittemärguvast materjalist.

## Vaata ka

*''Bartmann''-kann
*Kastekann
*Kastmekann
*Koorekann
*Piipkann
*Presskann
*Õllekann
*Akvamaniil
**[[Schnelle]]*
Koit Kelder

**Koit Kelder** on tuntud Saaremaa ühiskonnategelane ning ettevõtja, Saarte Koostöökogu juhatuse esimees.

Saaremaa Ühisgümnaasiumis õppides oli ta 1996. aastal kooli kultuuriauhinna laureaat. Ta lõpetas Tartu Ülikooli filosoofia eriala 2002. aastal, tema bakalaureusetöö teema oli "Äri- ja majanduseetika filosoofiline käsitlus ja praktiline rakendus Eestis".

Ta on töötanud Keila valla abivallavanemana.

2009. aastast tegutseb ta Saarte Koostöökogu juhina.

Ta on olnud Reformierakonna liige ning 2015. aasta Riigikogu valimistel sa ta 5. valimisringkonnas 529 häält.

Koit Kelder on erakonna Eesti 200 liige ning kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel Saare, Hiiu ja Lääne piirkonnas erakonna esinumbrina.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 982 häält ning ei osutunud valituks.

## Tegevus ühiskonnategelasena
On Saarte Koostöökogu juhatuse esimees alates 2018. aastast.

## Tegevus ettevõtjana
On Pöide Pruulikoja asutaja.

## Tegevus muusikuna
1997. aastal liitus ta TTÜ Kammerkooriga, kus laulis bassi. 

Ta on ansambli Onud liige.  

## Viited

## Välislingid
Koit Keldri veebisait
Makemo vald

**Makemo vald** on haldusüksus Tuamotu ja Gambier' saarte ringkonnas Prantsuse Polüneesias.

Valla koosseisu kuuluvad järgmised saared: Katiu, Haraiki, Hiti, Makemo, Marutea Nord, Nihiru, Raroia, Taenga, Takume, Tepoto Sud ja Tuanake.
Nashville (täpsustus)

**Nashville** on mitme koha nimi.

***[[Nashville]]** on linn USA-s Tennessee osariigis.
***[[Nashville (Ohio)|Nashville]]** on küla USA-s Ohio osariigis.
***[[Nashville (Indiana)|Nashville]]** on asula USA-s Indiana osariigis.

*"**[[Nashville (film)|Nashville]]**" on Robert Altmani film.
*"**[[Nashville (seriaal)|Nashville]]**" on ABC draamaseriaal
Nashville (Indiana)

**Nashville** on asula Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Browni maakonnas, Bloomingtoni lähedal.

Paik on tuntud turismilinnakesena. Sellesse on koondunud palju kunstiesemete müüjaid.

## Viited
Kukemari

**Kukemari** (*Empetrum* L.) on taimede perekond kanarbikuliste sugukonnast. Varem paigutatud kukemarjaliste (*Empetraceae*) sugukonda.

Eestis on levinud üks liik kahe alamliigiga: 
**Empetrum nigrum* L. subsp. *hermaphroditum* – põhja-kukemari (rannikunõmmedel Põhja-Eestis, harva.)
**Empetrum nigrum* L. subsp. *nigrum* – harilik kukemari (tüüpalamliik, tavaline)

## Kirjeldus
Kukemari on üsna tagasihoidlik. Marjad on söödavad, kuid Eestis neid enamasti ei korjata. Paljud arvavad, et mustad, linnusilmi meenutavad marjakerakesed on mürgised. 

Kukemari on igihaljas puhmastaim, mis armastab valgust ja katab kohati tihedalt suuri alasid. 

Kukemarjal on läikivad marjataolised luuviljad, milles on kuus kuni üheksa kolmetahulist seemet, mis saavad küpseks juuli lõpus või augusti algul.

Marjadel pole erilist maitset, need tunduvad veidi lääged, sest orgaanilisi happeid leidub neis võrdlemisi vähe. Marjad sisaldavad aga rohkelt C- vitamiini ja on toimelt tugevad antioksüdandid. Põhja-kukemarja viljad on mahlakamad ja maitsvamad, need on olnud põhjarahvastele oluline vitamiiniallikas. 

Harilik kukemari on meie soodes tavaline taim, kuid marju on tal vähe ja nii on varud väga väikesed.

## Kasvupaik
Kukemari kasvab üldiselt rabas rabamätastel, kuid seda võib kohata ka madal- ning siirdesoos.

Taime põhilised kasvumaad on Põhja- Eesti, Norra, Rootsi ja Soome. 

## Viited
Nurmenukk (perekond)

**Nurmenukk** ehk **priimula** (*Primula* L.) on taimeperekond nurmenukuliste sugukonnas.

Nurmenuku perekonda kuulub 400–500 liiki madalakasvulisi rohttaimi. Perekonna levilaks on põhjapoolkera parasvööde, Etioopia, Indoneesia ja Uus-Guinea troopilised mäed ning Lõuna-Ameerika parasvöötme lõunapoolsed alad. 

Paljusid liike kasutatakse aianduses nende dekoratiivsete õite tõttu. Mitmeaastased nurmenuku perekonna esindajad õitsevad peamiselt kevaditi, nende õied võivad olla punased, kollased, roosad või valged. Reeglina eelistavad taimed poolvarju. Mitmed liigid on kohanenud mäestikukliimaga. 

## Eesti liigid
Eestis elab pärismaisena kaks selle perekonna liiki
**Primula farinosa* – pääsusilm 
**Primula veris* – harilik nurmenukk 

Kultuurist vahel metsistununa võib leida veel mitut liiki
**Primula elatior* – kõrge priimula 
**Primula vulgaris* – varretu priimula 

## Muid liike
Järvekarp

**Järvekarp** (*Anodonta*) on jõekarplaste sugukonda kuuluv limuste perekond.

Nad toituvad peamiselt pisiloomadest.

Ta elab veekogude põhjas. Pumpab oma kehast vett läbi ning saab nii hapnikku kui ka toitu.

## Eesti liigid

Eestis elab kaks selle perekonna liiki:
* suur järvekarp (*Anodonta cygnea*), sage
* harilik järvekarp (*Anodonta anatina*), sage

Lähedane liik (varem ka samasse perekonda arvatud) on ebajärvekarp (*Pseudanodonta complanata*).
Teine rinne

**Teine rinne** on puistu rinne, mille keskmine kõrgus on 25–75% esimese rinde keskmisest kõrgusest ja on vähemalt 4 m kõrgune. 

Noorendikes teist rinnet ei kirjeldata.

## Vaata ka
*Läänerinne ja Läänerinne teises ilmasõjas
Myrdal

**Myrdal** on 866 meetri kõrgusel paiknev asula Bergensbaneni raudteeliini ääres Norras Vestlandi maakonnas Aurlandi vallas. Selle keskmes olev raudteejaam on ka kõrgeim punkt Flåmi viival Flåmsbana liinil. Põhiosa asulat läbivatest inimestest kasutab seda rongidele ümberistumiseks sõiduks Oslo, Bergeni või Flåmi suunas. Myrdalil on vaid raudteeühendus.

Myrdalist kulgeb läbi ka Haugastølist algav ja Flåmis lõppev populaarne rattamarsruut Rallarvegen.
Jõekarp

**Jõekarp** (*Unio*) on jõekarplaste sugukonda kuuluv limuste perekond.

Eestis leidub kolme selle perekonna liiki:
*kiiljas jõekarp (*Unio tumidus*), sage.
*piklik jõekarp (*Unio pictorum*),  sage.
*paks jõekarp (*Unio crassus*), hajusalt, kaitsealune liik.
Yngling

**Yngling** on rahvusvaheline purjelaevaklass.

Olümpiaklass naistel 2004–2008.

Materjal: klaasplast 

Mõõtmed:

pikkus – 6,37 m

Laius – m

Süvis – 1,7 m

Mass kiil  – 645 kg

Purjepind (grootpuri+foka+spinnaker) – 10,5 + 5,33 + 20 m²

Konstruktor: Jan Herman Linge

## Vaata ka
* 5,5 m
* Soling
* H-paat
* Purjetamise võistlusreeglid

## Viited

=0Välislingid==
*Rahvusvahelise klassiliidu koduleht
*Yngling @ ISAF
Saue raudteepeatus

**Saue raudteepeatus** on raudteepeatus Harju maakonnas Saue linnas. Peatuskoht asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres 19 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Padula ja Valingu raudteepeatuse vahele.

Ümberistumisvõimalus on Saue linnas Kuuseheki tänaval Saue jaama bussipeatuses Tallinna–Saue liinibussidele number 191 ja 112.

Kaheteelise raudtee vahel on üks perroon pikkusega 141 meetrit. Peatuses peatuvad kõik Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Kloogaranda sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus II tsooni.

## Ajaloost

Saue (saksa *Friedrichof*) raudteepeatus rajati aastal 1872. Täpne alguskuupäev on teadmata. Tõenäoliselt jääb see 1872. aasta augusti ja oktoobri vahele. 

Tõenäoliselt aastal 1917 valmis Saue jaama puidust jaamahoone. Selles olid jaamakorraldaja ruum ja reisijate ootesaal. Selles oli ka üks korter jaamateenistuja perele.

Raudteejaamana oli Saue vajalik Tallinna–Keila esialgu ühe rööpmepaariga raudteelõigul rongide möödumise tagamiseks rongiliikluse tiheduse suurenemisel pärast esimest maailmasõda. Algselt oli selle lõigul ainult üks seda võimaldav raudteejaam Nõmmel, 1920. aastate keskelt alates lisandus veel sobivama asukohaga Pääsküla raudteejaam.

1926. aastal avati Saue jaamahoones postiagentuur Saue Vaksal.

1970. aastatel rajati teine rööpapaar Valingult Saueni, mistõttu vähenes Saue kui raudteejaama tähtsus ja ta suleti kui raudteejaam. Edasi toimis endine jaam juba rongipeatusena (raudteepeatusena) ühe reisijateplatvormiga kahe tee vahel.

Alates 1990. aastatest raudtee poolt kasutust mitte leidnud jaamahoone ooteruumis tegutses kauplus ja ka hoones olnud korter oli kasutusel.

Jaamahoone lammutati viletsa seisukorra tõttu 2011. aasta augustis-septembris. Praegu on hoone asukohas haljasala.

Sügisel 2017 tähistati jaama asukoht mälestuskiviga. Kivi avati endise jaamahoone asukohal 27. augustil kell 18.29 suure rahvahulga osavõtul.

## Vaata ka
* Eesti raudteetransport
* Saue jaamahoone
* Balti raudtee

## Viited

## Välislingid

* Saue vana vaksalihoone teisaldati tükkhaaval Delfi, 2. oktoober 2011
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Valingu raudteepeatus

**Valingu raudteepeatus** on raudteepeatus Harju maakonnas Saue vallas Valingu külas. Peatuskoht asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres 23,3 km kaugusel Balti jaamast. Peatus jääb Saue ja Keila raudteepeatuse vahele. 
Aastal 1928 avatud peatuses on mõlema peatee ääres 150 pikkune ooteplatvorm. Peatuses peatuvad Elektriraudtee Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Klooga-randa sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus II ja III tsooni.

2023. suvel lammutati väike silikaadist jaamahoone. 

## Vaata ka
* Tallinna–Keila raudteelõik
* Eesti raudteetransport

## Viited

## Välislingid

* VALINGU; Eesti Raudteeajaloo Selts
* FOTO: Valingu peatus aastal 2004; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
49er

Rahvusvaheline klass "49er"

Olümpiaklass alates 2000. a.

Materjal: klaasplast

Konstruktor: Julian Bethwaite
Remixed (múm'i album)

"**Remixed**" on Islandi ansambli múm *remix*-album, mis sisaldab uusi versioone albumi "Yesterday Was Dramatic – Today Is OK" lugudest. Album anti plaadifirma Thule Musik poolt välja 2001. aastal.

## Lugude nimekiri
### CD
# "Smell Memory" (Bix remix)
# "The Ballad of the Broken Birdie Records" (Ruxpin remix I)
# "The Ballad of the Broken Birdie Records" (Ilo mix)
# "Smell Memory" (Traktor remix)
# "There Is a Number of Small Things & The Ballad of Broken Birdie Records" (µ-Ziq Straight mix)
# "The Ballad of the Broken Birdie Records" (Biogen mix)
# "The Ballad of the Broken Birdie Records" (Ruxpin remix II)
# "Asleep on a Train" (El Hombre Trajeado mix)
# "There Is a Number of Small Things & The Ballad of Broken Birdie Records" (µ-Ziq Fucked mix)

### LP
# "There Is a Number of Small Things & The Ballad of the Broken Birdie Records" (µ-Ziq Straight mix) 
# "Smell Memory" (Traktor remix)
# "There Is a Number of Small Things & The Ballad of the Broken Birdie Records" (µ-Ziq Fucked mix) 
# "Smell Memory" (Bix remix)

Vaid CD lood 1, 4, 5, 8 ja 9 on uued. Ülejäänud remixid võib leida 12" EP'lt
"The Ballad of the Broken Birdie Records".
Merikann

**Merikann** (*Armeria* Willd.) on taimede perekond tinajuureliste sugukonnast.

Perekonda kuulub 50–200 liiki Põhja-Ameerikas, Lõuna-Ameerika lõunaosas, Euroopas (enamasti Vahemere maades), Põhja-Aafrikas ja Põhja-Siberi lääneosas. Eestis on levinud ainult roosa merikann (*Armeria maritima*).

Merikannid on mitmeaastased rohttaimed. Õiel on 5 kroonlehte, 5 tolmukat ja 5 tupplehte. Viljas on 1 seeme.

Merikanne kasvatatakse sageli ilutaimedena. Näiteks sobivad nad kiviktaimlasse.
Sirel

**Sirel** (*Syringa* L.) on puude perekond õlipuuliste sugukonnast.

Perekonda kuulub 20–25 liiki, mille looduslikuks levila ulatub Euroopast Ida-Aasiani.

Perekonda kuuluvad heitlehised põõsad ja väikesed puud, mille kõrgus võib olla 2–10 meetrit.

Eestis sageli kultuuris kasvatatavad ja vahel ka metsistuvad liigid on:
**Syringa vulgaris* – harilik sirel
**Syringa josikaea* – ungari sirel

## Liigid

**[[Syringa afghanica]]* – afgaani sirel
**[[Syringa amurensis]]* – amuuri ligustriin ehk amuuri sirel
**[[Syringa emodi]]*  – himaalaja sirel
**[[Syringa fauriei]]*  – Faurie' sirel
**[[Syringa josikaea]]* – ungari sirel
**[[Syringa julianae]]*  – Juliana sirel
**[[Syringa komarowii]]*  – Komarowi sirel
**[[Syringa mairei]]*
**[[Syringa microphylla]]* – väikeselehine sirel
**[[Syringa meyeri]]*  – Meyeri sirel
**[[Syringa oblata]]* – laialehine sirel
**[[Syringa patula]]*  – sametjas sirel
**[[Syringa pekinensis]]*  – pekingi ligustriin ehk pekingi sirel
**[[Syringa pinetorum]]* – männiksirel
**[[Syringa pinnatifolia]]* – sulgjalehine sirel
**[[Syringa potaninii]]*  – Potanini sirel
**[[Syringa praecox]]*  – varane sirel
**[[Syringa protolaciniata]]*
**[[Syringa pubescens]]* – pehmekarvane sirel
**[[Syringa reflexa]]*  – longusõieline sirel
**[[Syringa reticulata]]*  – jaapani ligustriin ehk jaapani sirel
**[[Syringa rhodopea]]*  – bulgaaria sirel
**[[Syringa spontanea]]*
**[[Syringa sweginzowii]]* – Zvegitnsovi sirel
**[[Syringa tibetica]]*
**[[Syringa tomentella]]* – peenviltjas sirel
**[[Syringa villosa]]* – karvane sirel
**[[Syringa vulgaris]]*  – harilik sirel
**[[Syringa wardii]]* – Wardi sirel
**[[Syringa wolfii]]* – Wolfi sirel
**[[Syringa yunnanensis]]*  – jünnani sirel

## Hübriide
**[[Syringa × diversifolia]]* (*S. oblata* × *S. pinnatifolia*) – erilehine sirel
**[[Syringa × henryi]]* (*S. josikaea* × *S. villosa*) – Henry sirel
**[[Syringa × hyacinthiflora]]* (*S. oblata* × *S. vulgaris*) – hüatsintsirel
**[[Syringa × josiflexa]]* (*S. josikaea* × *S. komarowii*) – madjari sirel
**[[Syringa × laciniata]]* (*S. protolaciniata* × *S. vulgaris*) – lõhislehine sirel
**[[Syringa × persica]]* (*S. protolaciniata* × unknown) – pärsia sirel
**[[Syringa × prestoniae]]* (*S. komarowii* × *S. villosa*) – Prestoni sirel
**[[Syringa × swegiflexa]]* (*S. komarowii* × *S. sweginzowii*)
Joonas Tamm

**Joonas Tamm** (sündinud 2. veebruaril 1992 Viljandis) on Eesti jalgpallur, kes mängib Rumeenia kõrgliigaklubis FCSB. Ta on keskkaitsja, kuid võib mängida ka ründajana.

## Klubikarjäär
### Tulevik
Tamm alustas jalgpalli mängimist Tuleviku noortemeeskondades. Ta tegi oma Meistriliiga ja esindusmeeksonna debüüdi 2008.

### Flora
2009 sõlmis Tamm lepingu Floraga ja laenati Itaalia klubisse Sampdoria Primavera. Ta võitis oma esimese Meistriliiga tiitli 2010. aasta hooajal.

### IFK Norrköping
27. detsembril 2010 liitus Tamm Allsvenskan klubiga IFK Norrköping. Juulis 2011 laenati ta Division 1 klubisse IF Sylvia. Ta lõi oma debüütmängus Motala AIF vastu 10 minutit pärast sisse vahetamist oma esimese värava.

### Trelleborgs FF
3. detsembril 2013 liitus ta Division 1 klubiga Trelleborgs FF.

### Tagasi Tulevikus
2015 tuli Tamm tagasi Eestisse ja liitus Tulevikuga.

### Tagasi Floras
22. juunil 2015 sõlmis Tamm lepingu Floraga. Ta võitis oma teise Meistriliiga tiitli 2015. aasta hooajal. 

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Tamm  19. juunil 2011 sõpruskohtumises Tšiili vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Mikk Reintam, Henri Anier, Siim Tenno, Joel Indermitte, Meelis Peitre, Albert Prosa ja Andrei Veis. Esimesed väravad lõi 3. oktoobril 2017 Gibraltarile, lüües 6:0 mängus kübaratriki.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 26. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 9. juuni 2018*

### Koondiseväravad

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
* Meistriliiga: 2010, 2015, 2017
* Evald Tipneri karikas: 2016
* Eesti Superkarikas: 2009, 2016

### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks noormängijaks hääletatud 2009

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid

*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*FC Flora profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Metsistumine

**Metsistumine** on eelkõige kultuurtaimede ja koduloomade puhul esinev nähtus, kus kultuuris kasvava liigi isendid jäävad kasvama ja paljunema ka hoolduse katkedes. 

Erinevalt naturalisatsioonist, mille korral liik levib ja hakkab uuenema ka looduslikes kooslustes, on metsistumise korral tegu elunemisega vaid inimtekkelistes kooslustes. Metsistumine võib olla ka vaheetapp kultuurliikide naturaliseerumisel. 

Näiteks esineb Eestis küllalt sageli hariliku sireli ja hariliku hobukastani metsistumist. Metsistuvad ka mitmed rohttaimed – küpress-piimalill, kanada kuldvits, kaunis teleekia jt.

## Vaata ka
*invasiivsus
*kodustamine
*võõrliik
Karoteenid

**Karoteenid** (varem nimetatud ka **karotiinid**) on karotenoidide või ka tetraterpeenide klassi kuuluvad ühendid üldvalemiga C40Hn (n = 56 jm). Keemiliselt on need konjugeeritud polüeenid.

Karoteenide nimetus tuleb porgandi ladinakeelsest nimest *carota*. Nimelt sisaldab porgand palju karoteene. Nende ühendite pikad konjugeeritud kaksiksidemete ahelad neelavad valikuliselt valgust ja tänu sellele omadusele on looduslikud värvained ehk pigmendid. Neile ühenditele on iseloomulik kollane kuni punane värvus.

Karoteenid ei lahustu vees, küll aga orgaanilistes lahustites.

Karoteenide biosüntees toimub taimedes, kuid mitte loomsetes rakkudes. Karoteenid võivad ladestuda maksas ja rasvkoes ning konverteeruda retinaaliks olles A-vitamiini provitamiinideks.

Karoteene saab sünteesida ka puhtkeemiliselt, aga praktikas saadakse neid alati looduslikust toorainest: kasutatakse taimi, milles leidub palju karoteene, näiteks porgandeid, baktereid (stafülokokke), vetikaid ja seeni.

Olulisimad karoteenid on alfa- (α-), beeta- (β-) ja gamma- (γ-) karoteen. Alfa- ja beetakaroteen erinevad kõigest ühe kaksiksideme asukoha poolest molekuli ühes otsas olevas tsüklis.

## Beetakaroteen

Rusikareegel ütleb, et mida intensiivsem on puu- või juurvilja oranž värvus, seda enam sisaldab see beetakaroteeni. Seda sisaldub ka kibuvitsamarjades, kõigis taimelehtedes ning paljudes rohelistes köögiviljades, näiteks spinatis, salatis, tomatis ja bataadis. Beetakaroteen on antioksüdant.

Karoteenide abil toimub klorofüllis neeldunud päikeseenergia transport. Samas kaitsevad nad ka taime rakke ultraviolettkiirguse destruktiivse toime eest.

Karoteenid on registreeritud toidulisandina E160a. Statistiliselt on näidatud, et suitsetajatel, kes tarvitavad sünteetiliselt toodetud beetakaroteeni tablette, esineb sagedamini kopsu- ja emakavähki kui neil, kes selliseid tablette ei kasuta, ning nende suremus on suurem. See seos kehtib ainult toidulisandi tarvitamise, mitte juurviljadega saadava loodusliku beetakaroteeni kohta. Ameerika Vähiliit kutsub üles tähistama beetakaroteeni sisaldavaid toidulisandeid vähiriski suurendavana.

## Lõhn

Paljud taimed, mille lõhna komponentides leidub jonoone, võlgnevad selle eest tänu karoteenidele, sest jonoone sünteesitakse karoteenidest.

## Vaata ka
* Retinool
* Karotenoidid

## Viited
Harald Lindjärv

**Harald Lindjärv** (25. veebruar 1908 – 8. oktoober 1973 Põlva) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant), helilooja ja dirigent.

Teenis 1. Diviisi orkestris.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Stepan Makarov

**Stepan Makarov** (vene keeles Степан Осипович Макаров; 8. jaanuar 1849 (27. detsember 1848 vkj) Mõkolaiv – 13. aprill (31. märts vkj) 1904 Port Arturi lähedal Vene-Jaapani sõjas) oli vene mereväelane, okeanograaf, polaaruurija, laevaehitaja, viitseadmiral (20. august 1896). 1895. aastal leiutas ta vene semaforitähestiku.

## Mälestuse jäädvustamine
Tallinnas Pelguranna ja Sitsi asumi piiril kulgev tänav kandis 1953. aastast Stepan Makarovi auks nime Admiral Makarovi tänav. 1968 ühendati see tollase Sõle tänavaga ning nimetati Karl Marxi puiesteeks. 1990. aastast kannab tänav Sõle tänava nime.

## Viited
Kurt Matson

**Kurt Matson** (3. veebruar 1898 Haapsalu – 26. august 1986 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (major). 

## Tunnustus
* 1938 Kotkaristi teenetemärgi V klass
Osvald Luhari

**Osvald Luhari** (kuni 1936. aastani **Osvald Limberg**; 12. juuli 1901 Paide vald, Järvamaa – 27. veebruar 1991 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Teenis 5. Suurtükiväegrupis.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Jüri Kõrge

**Jüri Kõrge** (6. detsember 1894 – 10. juuli 1941 Ostrovi lähistel) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Eduard Liibus

**Eduard-Ervin Liibus**  VR II/3 (13. jaanuar 1893 Palu talu, Abja vald (Halliste kihelkond), Pärnumaa – 20. detsember 1941 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1938).

Ta õppis 1914. aastal Peterburi ülikooli ja 1920–1925 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ning 1925–1927 (lõpetas) Kõrgemas Sõjakoolis, Korporatsioon Vironia vilistlane.

Eesti Vabadussõjas, 1918. jaanuarist märtsini oli 2. jalaväepolgu II pataljoni ülem, alates 23. novembrist 1918. 2. jalaväepolgu 5. roodu ülem, detsembrist 1919 II pataljoni ülem, novembrist 1919 2. jalaväepolgu polguülema abi.

Ta oli Sõjaringkonnakohtu liige, 2. ja 7. jalaväerügemendi ohvitseride kogu esimees, 2. jalaväerügemendi kohtu eesistuja, hiljem Valga Sõjaväeringkonna ülem.

## Tunnustus
18. veebruaril 1925 sai Eduard-Ervin Liibus II liigi 3. järgu Vabadusristi.

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
Jaan Põder

**Jaan Põder** (15. oktoober 1898 Tõlliste – 25. juuli 1976 Tartu) oli Eesti mereväelane (kaptenmajor).

Ta oli Suuropi ning alates 4. märtsist 1940 Aegnasaare komandant.

## Viited
Arnold Juhans

**Arnold Juhans** (10. aprill 1904 – 23. september 1981 Haapsalu) oli Eesti sõjaväelane (sanitaarleitnant) ja arst.Teises maailmasõjas Saksa sõjaväes. Raudrist II klass, Sõjateeneterist Mõõkadega II klass.  

Ta lõpetas 1923. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1929. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna.

## Isiklikku
Tema poeg Arnold Juhans oli aastatel 2001–2015 Kaitseliidu Lääne maleva pealik. Enne kaitseväeteenistust Lääne politseiprefektuuri kriminaalpolitsei ülemkomissar. Valgerist III klass, Haapsalu Vapimärk.
Lõpetas 1997.aastal Budapesti Rahvusvahelise Korrakaitse Akadeemia ILEA ja 2003.aastal Sisekaitseakadeemia.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Ohvitseride andmekogu
Juhan Vint

**Juhan Vint** (kuni 1936. aastani **Johannes Vind**; 12. märts 1900 Konguta vald, Tartumaa – 22. november 1968 Heidelberg) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1938).

25. augustil 1926 lõpetas ta SVÜÕA ohvitseride kursuse, ülendati nooremleitnandiks ning määrati Sakala jalaväerügementi. 1932. aasta veebruaris ülendati ta 3. Üksikus Jalaväepataljonis leitnandiks. 1934. aastal astus ta Kõrgemasse Sõjakooli sõjamajanduse alale. 1938. aasta veebruaris ülendati Vint kapteniks.