open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2013. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

** [[2013]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **46**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid Nové Městos Tšehhis. 

Edukaim sportlane oli norralane Tora Berger, kes võitis 4 kuldmedalit ja 2 hõbemedalit. Meestest oli edukaim norralane Emil Hegle Svendsen 4 kuldmedali ja 1 pronksmedaliga.

## Tulemused
### Mehed
#### Sprint 10 km



Kuupäev: 9. veebruar
Osavõtjaid: 136 võistlejat
Riike: 40
Maailmameister 2012:  Martin Fourcade
[ Ametlikud tulemused]


#### Jälitussõit 12,5 km



Kuupäev: 10. veebruar
Osavõtjaid: 60 võistlejat
Riike: 24
Maailmameister 2012:  Martin Fourcade
Ametlikud tulemused


#### Individuaaldistants 20 km



Kuupäev: 14. veebruar
Osavõtjaid: 136 võistlejat
Riike: 40
Maailmameister 2012:  Jakov Fak
Ametlikud tulemused


#### Teatevõistlus 4x7,5 km



Kuupäev: 9. märts
Osavõtjaid: 116 võistlejat
Riike: 29
Maailmameister 2012:  Ole Einar Bjørndalen,
Rune Brattsveen, Tarjei Bø, Emil Hegle Svendsen
Ametlikud tulemused


#### Ühisstart 15 km



Kuupäev: 17. veebruar
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Riike: 14
Maailmameister 2012:  Martin Fourcade
Ametlikud tulemused


### Naised
#### Sprint 7,5 km



Kuupäev: 9. veebruar
Osavõtjaid: 115 võistlejat
Riike: 38
Maailmameister 2012:  Magdalena Neuner
Ametlikud tulemused


#### Jälitussõit 10 km



Kuupäev: 10. veebruar
Osavõtjaid: 60 võistlejat
Riike: 24
Maailmameister 2012:  Darja Domratševa
Ametlikud tulemused


#### Individuaaldistants 15 km



Kuupäev: 13. veebruar
Osavõtjaid: 118 võistlejat
Riike: 38
Maailmameister 2012:  Tora Berger
Ametlikud tulemused


#### Teatevõistlus 4x6 km



Kuupäev: 15. veebruar
Osavõtjaid: 100 võistlejat
Riike: 25
Maailmameister 2012:  Tina Bachmann, Magdalena Neuner,  Miriam Gössner,Andrea Henkel
Ametlikud tulemused


#### Ühisstart 12,5 km



Kuupäev: 17. veebruar
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Riike: 13
Maailmameister 2012:  Tora Berger
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

### Riikide kaupa
Pavol Polakovič

**Pavol Polakovič** (sündinud 11. jaanuaril 1974 Smolenices (praegu Trnava maakond, Slovakkia)) on Tšehhi poksija, rahvuselt slovakk. Ta oli kokku vähemalt neljakordne Tšehhi meister - I keskkaalus (kuni 71 kg) 1994. aastal ja raskekaalus (kuni 91 kg)  aastatel 2001, 2002 ja 2004.

Polakovič osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas oma kohtumise 2. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale David Reidile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Polakovič osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) kuid kaotas oma kohtumise 3. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning raskekaalus (kuni 91 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003), kuid kaotas oma kohtumise 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Polakovič sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Francisc Vaștagile (Rumeenia).

Polakovič on poksinud alates veebruarist 2005 elukutselisena. Ta on pidanud kokku 23 kohtumist, millest on võitnud 10 (neist 1 nokaudiga) ja kaotanud 13 (neist 6 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Rein Eliaser (vanem)

**Rein Eliaser** (ristinimega **Roman Eliaser**; 28. mai 1885 Sangaste vald, Tartumaa – 14. oktoober 1941 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli eesti õigusteadlane, riigikohtunik ja poliitik (IV Riigikogu ja V Riigikogu liige).

Õppis Karula apostliku-õigeusu kihelkonnakoolis, aastatel 1897–1906 Riia vaimulikus koolis ja Riia Vaimulikus Seminaris. Aastatel 1906–1907 õppis ta õigusteadust Kaasani ülikoolis, aastatel 1907–1910 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta EÜS Ühenduse liige, A.H. Tammsaare hea tuttav. 

Ta oli aastatel 1910–1939 advokaat Tallinnas. IV Riigikogus oli ta aastatel 1931–1932 asendusliige, V Riigikogu liige oli ta aastatel 1932–1937. Alates 26. aprillist 1939 oli ta Riigikohtu tsiviilosakonna liige.

## Tunnustus
*1939 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta abiellus 1912. aastal Anna Gailitiga (kirjanik August Gailiti õega). Neil oli kolm last: Rein, Rutt ja Elga.

Nende suvekodu asus Kose-Kallastes.

## Välislingid
*Õdede Agnia (Rutt) ja Elga Eliaseri arhiiv
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991

## Viited
Freiburgi ringkond

**Freiburgi ringkond** on ringkond (2. järgu haldusüksus) Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal.

Ringkonnas on 3 piirkonda, kus on 1 kreisivaba linn ja 9 kreisi:

*Kõrgreini-Bodensee piirkond 
** Konstanzi kreis 
** Lörrachi kreis 
** Waldshuti kreis 
*Lõuna-Ülemreini piirkond 
** Freiburg
** Breisgau-Hochschwarzwaldi kreis 
** Emmendingeni kreis 
** Ortenau kreis
*Schwarzwald-Baar-Heubergi piirkond
** Rottweili kreis 
** Schwarzwald-Baari kreis 
** Tuttlingeni kreis 

Kreisides on 301 valda ja linna.

## Välislingid

*http://www.rp.baden-wuerttemberg.de/
Maadlus 2000. aasta suveolümpiamängudel

**[[Maadlus]] [[2000. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus Sydneys Austraalias.

## Medalialad

Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kaheksas kaalukategoorias: kuni 54 kg, kuni 58 kg, kuni 63 kg, kuni 69 kg, kuni 76 kg, kuni 85 kg, kuni 97 kg ja kuni 130 kg.

## Tulemused Kreeka-Rooma maadluses

##### Kuni 54 kg

#### Mehed 58 kg

### Mehed 63 kg

### Mehed 69 kg

### Mehed 76 kg

### Mehed 85 kg

### Mehed 97 kg

### Mehed 130 kg

## Tulemused vabamaadluses

### Mehed 54 kg

### Mehed 58 kg

### Mehed 63 kg

### Mehed 69 kg

### Mehed 76 kg

### Mehed 85 kg

### Mehed 97 kg

### Mehed 130 kg
Mikael Ljungberg

**Mikael Ljungberg** (13. juuni 1970 – 14. november 2004) oli Rootsi maadleja.

Eestlastest on temaga maadelnud Richard Karelson, kes kaotas EM-il 1999. aastal ilmse ülekaaluga 0–10, ja Vello Pärnupuu, kes 1997. aastal toimunud MM-il kaotas punktidega 0–5. 

2001. aastal anti talle Victoriastipendiet. Maadlejatest on auhinna saanud veel Karl Tomas Ingemar Johansson 1987. aastal.

Ta sooritas enesetapu Göteborgi lahedal Mölndali haiglas, kus oli depressiooniravil. 

## Välislingid

*
Armen Nazarjan

**Armen Nazarjan** (sündinud 9. märtsil 1974) on endine Bulgaaria maadleja, rahvuselt armeenlane.

Ta on kahekordne olümpiavõitja, kolmekordne maailmameister ja kuuekordne Euroopa meister Kreeka-Rooma maadluses.

1998. ja 2003. aastal nimetas FILA ta maailma parimaks maadlejaks.

2005. aastast kuulub FILA Hall of Fame'i.

## Välislingid
*
2015. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[2015]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **47**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimusid Soomes Kontiolahtis. 

Kontiolahti korraldas teist korda MM-võistlused, eelmised toimusid 1999. aastal. Soomes on varem korraldatud kuuel korral laskesuusatamise maailmameistrivõistlusi. Esimesed Soomes korraldatud MM-võistlused toimusid 1962. aastal Hämeenlinnas. Hämeenlinnas toimusid ka 1971. aasta maailmameistrivõistlused. Lahtis on laskesuusatamise maailmameistrivõistlusi peetud ka 1981. aastal, 1987. aastal ja 1991. aastal.

Meeste seas olid igal distantsil erinevad võitjad, nende seas Johannes Thingnes Bø, kes tuli esimest korda maailmameistriks. Marie Dorin-Habert võitis sprindi- ja jälitussõidu.

## Tulemused
### Mehed
#### Sprint 10 km



Kuupäev: 7. märts
Osavõtjaid: 129 võistlejat
Riike: 37
Maailmameister 2013:  Emil Hegle Svendsen
Ametlikud tulemused


#### Jälitussõit 12,5 km



Kuupäev: 8. märts
Osavõtjaid: 60 võistlejat
Riike: 23
Maailmameister 2013:  Emil Hegle Svendsen
Ametlikud tulemused


#### Individuaaldistants 20 km



Kuupäev: 12. märts
Osavõtjaid: 125 võistlejat
Riike: 34
Maailmameister 2013:  Martin Fourcade
Ametlikud tulemused


#### Teatevõistlus 4x7,5 km



Kuupäev: 14. märts
Osavõtjaid: 108 võistlejat
Riike: 27
Maailmameister 2013:  Ole Einar Bjørndalen, Henrik L'Abée-Lund, Tarjei Bø, Emil Hegle Svendsen
Ametlikud tulemused


#### Ühisstart 15 km




Kuupäev: 15. märts
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Riike: 17
Maailmameister 2013:  Tarjei Bø
Ametlikud tulemused


### Naised
#### Sprint 7,5 km




Kuupäev: 7. märts
Osavõtjaid: 105 võistlejat
Riike: 32
Maailmameister 2013:  Olena Pidrušna
Ametlikud tulemused


#### Jälitussõit 10 km




Kuupäev: 8. märts
Osavõtjaid: 60 võistlejat
Riike: 25
Maailmameister 2013:  Tora Berger
Ametlikud tulemused


#### Individuaaldistants 15 km




Kuupäev: 11. märts
Osavõtjaid: 101 võistlejat
Riike: 30
Maailmameister 2013:  Tora Berger
Ametlikud tulemused


#### Teatevõistlus 4x6 km




Kuupäev: 13. märts
Osavõtjaid:100 võistlejat
Riike: 25
Maailmameister 2013:  Hilde FenneAnn Kristin FlatlandSynnøve SolemdalTora Berger
Ametlikud tulemused


#### Ühisstart 12,5 km




Kuupäev: 15. märts
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Riike: 17
Maailmameister 2013:  Darja Domračava
Ametlikud tulemused


### Segavõistlus
#### Segateatevõistlus 2x6+2x7,5 km




Kuupäev: 5. märts
Osavõtjaid: 104 võistlejat
Riike: 26
Maailmameister 2013:  Tora BergerSynnøve SolemdalTarjei BøEmil Hegle Svendsen
Ametlikud tulemused


## Medalitabel
 Korraldajariik
Ambivalentsus

**Ambivalentsus** ehk **ambivalents** (ld *ambos* 'mõlemad' + *valentia* 'jõud') ehk **mitmetähenduslikkus** on võimalus informatsioonis, sõnades, piltides, meedias või mujal antud tähendusi mitmeti mõista, selgitada, esitada. Ambivalentsuse mõistet kasutatakse erinevates teadusharudes.
 
Mitmetähenduslikkuse lahendus sõltub tihtipeale olukorrast, kus seda esitatakse.

## Keeleteadus

Keeleteaduses saab mitmetähenduslikkust jaotada erinevate tunnuste järgi:
*polüseemia – ühel sõnal on mitu tähendust, kuid tähendused põhinevad asjade sarnasusel. Näiteks suu on inimesel, ahjul jm. Pirn on nii puuvili, kui elektripirn
*homonüümia – ühel sõnal on erinevad tähendused ja neil puudub sarnasus. Laim on nii puuvili kui ka  alusetu kuulujutt, aas on nii silmus kui ka rohumaa.
*homofoonia – sõnu hääldatakse sarnaselt, kirjutatakse erinevalt ja ka tähendused on erinevad. (paas ja baas, pall ja ball, hale ja ale)
*homograafia – sõnu kirjutatakse sarnaselt, hääldatakse erinevalt ja tähendused on erinevad (palk ja palk, sulg ja sulg, nutt ja nutt).

## Sotsiaalteadused ja meditsiin
Ambivalentsust sotsiaalteadustes tõlgendatakse kui ebakindlust.

## Vaata ka
*amfiboolia
Tüse adeenium

**Tüse adeenium** (*Adenium obesum*) on koerakooluliste sugukonda adeeniumi perekonda kuuluv puittaimeliik.

Tüse adeenium on sukulentne põõsas. Ta on enamasti igihaljas, kuid mõnikord võib ka kuivuse või külma tõttu lehed langetada.

## Levik
Tüse adeenium kasvab Aafrikas Saheli piirkonnas (Senegalist Sudaanini), Aafrika ida- ja lõunaosas ning Araabia poolsaarel.

Ta kasvab pärismaisena Egiptuses, Tšaadis, Etioopias, Somaalias, Sudaanis, Keenias, Tansaanias, Ugandas, Kamerunis, Beninis, Elevandiluurannikul, Guineas, Malis, Mauritaanias, Nigeris, Nigeerias, Senegalis, Omaanis, Saudi Araabias, Jeemenis; naturaliseerununa Sri Lankal. Taime kultiveeritakse ka mujal Aafrikas, samuti Kagu-Aasias.

Taim kasvab savannis, peamiselt liivasel ja kaljusel pinnal, kuni 2100 meetri kõrgusel merepinnast. Ta eelistab poolkuiva kliimat.

## Välimus
Taim kasvab 1–3 meetri kõrguseks. Tüvi on jämenenud, tüükaosa moodustab maapinna läheduses paksendi (*caudex*). Koor on sile, kahvatuhallikas-rohekas kuni pruun.

Lehed paiknevad võrsete tippudes spiraalsete asetuvate kobaratena. Leht on äraspidimunajas, terve servaga, nahkjas, 5–15 cm pikkune ja 1–8 cm laiune. Torujad õied on 2–5 cm pikkused; läbimõõt on 4–6 cm. Õiel on viis kroonlehte. Õied on roosad, kroonlehe keskosa on tihti heledam.

## Paljunemine
Tüse adeenium on putuktolmleja. Õie viljastumisest vilja valmimiseni kulub 2–3 kuud. 

Taime 11–22 cm pikkune vili on kukkur, mille moodustavad kaks alusel kokkukasvanud osakukrut. Vili on hallikas, otstest kitsam, avaneb pikisuunas. Pikergused lendkarvadega seemned on 10–14 mm pikkused.

## Kasutamine
Taimemahl sisaldab mitmesuguseid mürke, eelkõige südametegevust kahjustavaid glükosiide ja aglükoone. Taime juurte ja okste mahlast tehakse jahipidamisel kasutatavat noolemürki.

Taimeosadest tehtud tõmmisega on ravitud muu hulgas suguhaigusi ja nahahaigusi ning tõrjutud täisid. Mahla on kasutatud hambapõletike ja põletikuliste haavade raviks.

Oksi kasutatakse ka kütteks.

Parasvöötmes kasvatatakse teda toataime ja bonsaina.

## Alamliigid
* *Adenium obesum* subsp. *obesum* (Sahel)
* *Adenium obesum* subsp. *oleifolium* (Lõuna-Aafrika Vabariik, Botswana)
* *Adenium obesum* subsp. *socotranum* (Sokotra)
* *Adenium obesum* subsp. *somalense* (Ida-Aafrika)

## Viited

## Välislingid
Jean Dujardin

**Jean Edmond Dujardin** (; sündinud 19. juunil 1972) on prantsuse filminäitleja ja koomik. 

2012. aastal pälvis Dujardin filmiga "Artist" (2011) parima meesnäitleja Oscari, Kuldgloobuse ning Briti Akadeemia filmi ja Cannes'i filmifestivali auhinna.

Tema teisi tuntumaid rolle on osatäitmised filmides *Brice de Nice* (2005), "OSS 117: spioonipesa Kairo" (*OSS 117: Le Caire nid d'espions*, 2006), *99 francs* (2005) ja "OSS 117: Kadunud Rios" (*OSS 117: Rio ne répond plus*, 2009).

## Välislingid

* 
*
Dolby Theatre

**Dolby Theatre** (varem tuntud kui **Kodak Theatre**) on teater Los Angeleses Hollywoodi linnaosas kaubandus- ja meelelahutuskeskuses Hollywood and Highland. 

Hollywood Boulevardi ja North Highland Avenue vahel asuv teater avati 9. novembril 2001. Suur saal mahutab kuni 3332 inimest. 

Teatris toimuvad iga-aastased Oscari gala üritused, alates 2002. aastast ka "American Idoli" finaal.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Varteres Samurgašev

**Varteres Samurgašev** (sündinud 13. septembril 1979) on armeenia päritolu Venemaa maadleja.

Ta on olümpiamängudel võitnud kuld- ja pronksmedali. Ta on kahekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses.

Ta on viiekordne Venemaa meister –  1998, 1999, 2000, 2002, 2004.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlustel aastal 2003 saavutas ta esikoha.

## Välislingid
*
Meie maa

"**Meie maa"** on Eesti Kirjanike Kooperatiivi väljaandel Bernard Kangro ja Valev Uibopuu toimetusel neljas köites aastail 1955–1957 Lundis ilmunud koguteos (alapealkiri "Eesti sõnas ja pildis"). 

Raamat annab maakondade kaupa geograafilise ja ajaloolise ülevaate Eestist, nagu ta oli Nõukogude Liidu okupatsiooni eel.

Viienda köitena pidi ilmuma üldosa, mis ilmus hiljem pealkirjaga "*Eesti Vabariik 1918–1940. Ajalooline ülevaade sõnas ja pildis"* Evald Uustalu koostatuna 1968. aastal.

## I köide. Põhja-Eesti
*Tallinn (autorid Gert Helbemäe, Bernard Kangro, Juhan Kokla, Eduard Kägi, Valentin Lind, Mihkel Mathiesen, Ervin Pütsep, Artur Raud, Arnold Soom, Armin Tuulse, Valev Uibopuu)
*Harjumaa–Järvamaa (autorid Bernard Kangro, Johannes Kaup, Arnold Kivimäe, Eerik Laid, Johannes Lepiksaar, Oskar Mänd, Karl Ristikivi, Gustav Ränk, Andrus Saareste, Herbert Salu)
*Virumaa (autorid Jaan Kopvillem, Eerik Laid, Johannes Lepiksaar, Aksel Mark, Karl Ristikivi, Gustav Ränk, Andrus Saareste, Herbert Salu)
*Narva (autorid Harald Riipalu, Arnold Soom, Valev Uibopuu)

## II köide. Lääne-Eesti
*Läänemaa–Hiiumaa (autorid Bernard Kangro, Hans Kauri, Juhan Kokla, Hjalmar Pöhl, Karl Ristikivi, Gustav Ränk, Arnold Soom, Kuno Thomasson, Armin Tuulse, Valev Uibopuu)
*Saaremaa (autorid Evald Blumfeldt, Erik Haamer, Konstantin Kanep, Bernard Kangro, Mihkel Kõvamees, Johannes Lepiksaar, August Mälk, Karl Ristikivi, Gustav Ränk, Rudolf Schmuul, Armin Tuulse)
*Pärnumaa (autorid Richard Indreko, Bernard Kangro, Jaan Kask, Johannes Lepiksaar, Karl Ristikivi, Gustav Ränk, Andrus Saareste, Arnold Soom, Armin Tuulse, Otto A. Webermann)

## III köide. Kesk-Eesti
*Viljandimaa (autorid Bernard Kangro, Johannes Kaup, Eerik Laid, Johannes Lepiksaar, Ants Murakin, Arvo Mägi, Gustav Ränk, Arnold Sepp, Arnold Soom, Armin Tuulse, Juhan Viidang)
*Tartumaa (autorid Edgar Kant, Hans Kauri, Eerik Laid, Aksel Mark, Arvo Mägi, Julius Mägiste, Vello Pekomäe, Gustav Ränk, Andrus Saareste, Kuno Thomasson, Valev Uibopuu)
*Tartu (autorid Juhan Aavik, Evald Blumfeldt, Bernard Kangro, Voldemar Kures, Arvo Mägi, Julius Mägiste, Juhan Nõmmik, Eduard Reining, Karl Ristikivi, Arnold Soom, Armin Tuulse)

## IV köide. Lõuna-Eesti
*Valgamaa (autorid Juhan Ilves, Richard Indreko, Bernard Kangro, Raimond Kolk, Mihkel Kont, Johannes Lepiksaar, Salme Raatma, Arnold Soom, Armin Tuulse, Valev Uibopuu)
*Võrumaa (autorid Artur Adson, Richard Indreko, Bernard Kangro, Raimond Kolk, Peeter Lindsaar, Aksel Mark, Karl Ristikivi, Gustav Ränk, Herbert Salu, Henrik Sepp, Armin Tuulse, Valev Uibopuu, Peeter Voolaid)
*Petserimaa (autorid Richard Indreko, Hans Kauri, Peeter Lindsaar, Aksel Mark, Julius Mägiste, Anton Parts, Gustav Ränk, Armin Tuulse)
Marin Mõttus

**Marin Mõttus** (sündinud 4. aprillil 1960 Tallinnas) on eesti tõlkija ja diplomaat.

1983. aastal lõpetas Mõttus Tartu Riiklikus Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. 2000. aastal sai ta Madridi Diplomaatide Koolis ja Complutense Ülikoolis rahvusvaheliste suhete magistrikraadi.

Ta on töötanud Tallinna Ühisgümnaasiumis ja Tallinna Tehnikaülikoolis õpetajana, samuti uudisteagentuuri Baltic News Service välisuudiste toimetuses. Mõttus on tõlkinud ilukirjandust hispaania keelest eesti keelde.

1997. aastast töötab Mõttus välisministeeriumis, kus ta alustas tööd ministeeriumi pressisekretärina. Aastatel 2002–2005 töötas Mõttus majandusdiplomaadina Eesti saatkonnas Madridis, seejärel büroodirektorina välisministeeriumi poliitikaosakonnas. Marin Mõttus juhtis Eesti erimissiooni Iisraelis, mille raames valmistas ette suursaatkonna avamist ning oli alates saatkonna avamisest Tel Avivis 2009. aastal Eesti ajutine asjur Iisraelis. 

Alates 2010. aasta oktoobrist on Mõttus Eesti Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Portugalis. 2012. aasta veebruari lõpust on ta ühtlasi Eesti Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Marokos.
 
Marin Mõttus räägib eesti, inglise, hispaania, portugali ja vene keelt.

## Tõlkeid
* Luisa Josefina Hernández "Igatsus Trooja järele". Loomingu Raamatukogu, 1991
* Gabriel Garcia Marquez "Armastus koolera ajal". Varrak, 1995
* Javier Marías "Nii valge süda". Varrak, 2002
* Gabriel García Márquez "Armastusest ja teistest deemonitest". Madrid : Mediasat Group / Eesti Päevaleht (levitaja), 2008

## Viited

## Välislingid
* "Eesti suursaadik Marokos andis üle volikirja" ERR, 29. veebruar 2012
Marin (eesnimi)

**Marin** on eesnimi. Eri keeltes võib see olla nii naise- kui ka mehenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 179 Marini-nimelist inimest.

1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Marin 186 naisel ja alla 5 mehel. Marin oli populaarsuselt 578. naisenimi.

Ameerika Ühendriikides kuulus Marin naisenimena 1000 populaarseima lastele pandud nime hulka aastail 2004–2008. Kõrgeim koht oli 2004. aasta 835. koht.

## Nime kandjaid
### Meessoost
*Marin Barleti, albaania päritolu humanist, ajaloolane, preester
*Marin Ceauşescu, rumeenia diplomaat
*Marin Chapelier, anarhistlik kirjanik
*Marin Constantin, rumeenia helilooja ja koorijuht
*Marin Drinov, bulgaaria ajaloolane
*Marin Držić, horvaatia näite- ja proosakirjanik
*Marin Kolev, bulgaaria maadleja
*Marin Marais, prantsuse helilooja
*Marin Mersenne, prantsuse munk, filosoof ja matemaatik
*Marin Mustatã, rumeenia vehkleja
*Marin Pircălabu, rumeenia maadleja

### Naissoost
*Marin Hinkle, USA näitleja
*Marin Laak, eesti kirjandusteadlane
*Marin Mägi, eesti näitleja
*Marin Mõttus, eesti tõlkija ja diplomaat
*Marin Pärtel, eesti tõlkija

## Viited
Marin

***[[Marin (eesnimi)|Marin]]** on eesnimi.
***[[Marin (perekonnanimi)|Marin]]** on perekonnanimi.
***[[Marin (Haute-Savoie)|Marin]]** on vald Prantsusmaal Rhône-Alpes'i piirkonnas

## Vaata ka
*Le Marin, linn Martinique'is
*Marini maakond USAs California osariigis
*Marin City, asula Californias Marini maakonnas
*Marin Bikes, California jalgrattatootja
*Marín
Tudor Vaughan

Sir **John Charles Tudor Vaughan** VR I/1 (4. veebruar 1870 – 26. aprill 1929 Stockholm) oli Suurbritannia diplomaat.

Ta nimetati Suurbritannia saadikuks Tšiilis 11. oktoobril 1918, saadikuks Lätis ja Eestis 20. novembril 1922 (andis volitused Riigivanemale 19. aprillil 1923), saadikuks Rootsi 19. detsembril 1927, esitas lahkumiskirja Riigivanemale 16. jaanuaril 1928. 

## Kirjandus
*Sir Tudor Vaughan surnud. Vaba Maa, 28. aprill 1929, nr.98, lk. 1.
Edmund Monson

Sir **Edmund St. John Debonnaire John Monson**, 3. baronet (9. september 1883 – 1969) oli Suurbritannia diplomaat.

Ta oli Suurbritannia saadik Colombias aastail 1929–1929, Mehhikos aastail 1929–1934, Balti riikides 1934–1937 ja Rootsis 1938–1939.
Hüdrometeoroloogia

**Hüdrometeoroloogia** on teadusharu, mis käsitleb vee ringkäiku atmosfääris.

## Vaata ka
*Hüdromeetria

## Viited
Happesadenemine

**Happesadenemine** on happeliste ühendite (sh happesademete) langemine maa, vee või ehitiste pinnale.

## Vaata ka
*Kuivsadenemine
*Märgsadenemine

## Viited
Põhjaveetoiteala

**Põhjaveetoiteala** ehk **neeldumisala** ehk **infiltratsiooniala** on ala, kus maasse imbuv (infiltreeruv) sademe- või pinnavesi toidab põhjavett.

## Vaata ka
*Maasseimbumine (infiltratsioon)

## Viited
Destilleeritud vesi

**Destilleeritud vesi** (inglise *distilled water*) on destillatsiooni teel saadud (aurustatud ja seejärel kondenseeritud) ja lahustunud lisandeist (peamiselt sooladest) puhastatud vesi. Kuivjääk destilleeritud vees ei ületa 0,1 mg/l.

Destilleeritud vee kuivjääk on eri andmeil 0,1 kuni 5 mg/l. Vee erijuhtivus (*ρ*) on TEA entsüklopeedia kohaselt ligikaudu 2 x 105 Ωm; Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudis müüdava RO-EDI süsteemis eelpuhastatud vee erijuhtivus on 5–15 MΩ/cm, ülipuhta (PCR-i ja koekultuuri kvaliteediga) vee erijuhtivus 18,2 MΩ/cm.

Keemiliste võtetega kaks korda destilleeritud vett nimetatakse bidestilleeritud veeks ehk bidestillaadiks.

Vaatamata destilleeritud vee väiksemale lahustunud gaaside sisaldusele (võrreldes loodusliku veega), on destilleeritud vees süsinikdioksiidi tõttu pH neutraalsest lahusest (pH = 7) märksa väiksem: 5,4–6,6 (tavaliselt u 5,8).

## Biotoime
Destilleeritud vee regulaarne joomine on inimesele kahjulik, kuna soolavaba vesi viib soolad organismist välja, kahjustades rakke. Soolade ülekülluse korral võib arst siiski destilleeritud vee joomist soovitada.

## Vaata ka
*magevesi

## Viited
Friedrich Pohlamets

**Friedrich Pohlamets** (ka **Friedrich-Robert Pohlamets**, varem **Friedrich Poolakes**; 4. september 1900 Räpina – 3. märts 1987) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1920. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1920–1928 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Selle kõrvalt töötas ta koolijuhatajana Leevil (aastatel 1921–1924). Ordineeriti 29. detsembril 1929 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1929–1931 Võru praostkonna vikaarõpetaja ja 1931–1982 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1945–1948 Ridala Püha Maarja Magdaleena kogudust ning 1945–1956 ja 1960–1965 Martna Püha Martini kogudust. 1982. aastal jäi ta emerituuri.

## Viited
Parima meespeaosatäitja Oscar

**Parima meespeaosatäitja Oscar** (inglise keeles *Academy Award for Best Actor*) on Oscari-filmiauhinna üks kategooriatest. Auhinnaga tunnustab Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia meesnäitlejat, kes mängis peaosa filmis, mis esilinastus eelneval kalendriaastal (arvestatakse Los Angelese maakonna esilinastuse järgi). Auhinnatseremoonial annab auhinna võitjale üle traditsiooni kohaselt eelneva aasta parima naispeaosatäitja Oscari võitja.

Selles kategoorias auhinnatakse näitlejaid alates esimesest Oscari-tseremooniast 1929. aastal, kui võitis Emil Jannings rollide eest filmides "The Way of All Flesh" ja "The Last Command".

2022. aasta seisuga on auhind antud 84 näitlejale. Daniel Day-Lewis on kolme Oscariga selle kategooria edukaim näitleja. Rekordilised üheksa korda on auhinnale nomineeritud Spencer Tracy ja Laurence Olivier. Peter O'Toole on enim nomineeritud näitleja, kes pole auhinda võitnud. James Dean on ainuke, keda on postuumselt nomineeritud rohkem kui korra. Peter Finch on ainuke postuumne võitja. Noorim võitja on Adrien Brody, keda autasustati 29-aastaselt rolli eest filmis "Pianist", ja Anthony Hopkins on vanim võitja, võitnud 83-aastaselt rolli eest filmis "Isa".

## Võitjad

## Vaata ka
* Oscar
* Parima naispeaosatäitja Oscar

## Viited

## Välislingid
* Oscari auhindade koduleht 
* Oscari auhindade andmebaas
Islam Dugutšijev

**Islam Dugutšijev** (vene Ислам Бетерсултанович Дугучиев; sündinud 1. oktoobril 1966) on tšetšeeni rahvusest maadleja.

Dugutšijev on võistelnud NSV Liidu, Venemaa ja Aserbaidžaani koondvõistkonnas.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Valeri Nikitin (1992. aasta olümpiamängudel kaotas Nikitin kohtunike häältega, 2000. aasta olümpiamängudel võitis Nikitin punktidega 4:1).

## Nõukogude Liidu meistrivõistlused
* 1986 – 2. koht
* 1988 – 1. koht, Nõukogude Liidu meister
* 1989 – 1. koht, Nõukogude Liidu meister

## Välislingid
* 
* "Ислам Дугучиев" Islam Dugutšijev
Peaministri asetäitja

**Peaministri asetäitja** on 1934. ja 1938. aasta Eesti Vabariigi Põhiseaduse järgi nimetatud Vabariigi Valitsuse liige, kes täidab peaministri ülesandeid, kui peaminister neid täita ei saa.

Konstantin Pätsi teises ajutises valitsuses oli peaministri asetäitja Jaan Poska.

Konstantin Pätsi kolmandas ajutises valitsuses oli peaministri asetäitja 26. novembrist 1918 kuni 24. jaanuarini 1919 August Rei

Konstantin Pätsi viiendas valitsuses oli peaministri asetäitja 24. jaanuarist kuni 27. augustini 1934 Julius Seljamaa, seejärel Kaarel Eenpalu.

Kaarel Eenpalu teises valitsuses oli peaministri asetäitja Artur Tupits ja Jüri Uluotsa valitsuses August Jürima.  

Peaministri ülesandeid on eksiilis alaliselt täitnud järgmised peaministri asetäitjad:

*18. september 1944 – 12. jaanuar 1953 Otto Tief (jäi Eestisse ja langes 10. oktoobril 1944 Nõukogude okupatsioonivõimude kätte vangi)
*12. jaanuar 1953 – 22. august 1960 Johannes Sikkar
*22. august 1960 – 1. jaanuar 1962 Tõnis Kint
*1. jaanuar 1962 – 29. märts 1963 Aleksander Warma
*2. aprill 1963 – 23. detsember 1970 Tõnis Kint 
*8. mai 1971 – 1. märts 1990 Heinrich Mark
*1. märts 1990 – 15. september 1992 Enno Penno

## Viited
Ghani Yalouz

**Ghani Yalouz voi Abdelghani Yalouz** (sündinud 28. detsember 1968 Casablancas Marokos) on Prantsusmaa Kreeka-Rooma maadleja. 

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Valeri Nikitin, kes võitis teda 2000. aasta olümpiamängudel punktidega 11-8.

## Välislingid
*
Alfred Johannes Pupp

**Alfred Johannes Pupp** (24. veebruar 1892 Saaremaa – 8. november 1945 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).

Ta oli Eesti sõjalaevade Kõu, Pikker ja Laine komandör.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Jeremei Aipin

**Jeremei Aipin** (sündinud 27. juunil 1948 Handi-Mansi autonoomses ringkonnas Varjegani külas) on handi kirjanik ja poliitik.

1971. aastal lõpetas ta Handi-Mansi Pedagoogikakooli ja 1976 Moskvas Gorki-nimelise Kirjandusinstituudi.

Ta on töötanud jahimajandis, geoloogilistel töödel puurijaabina, raudtee-ehitusel puusepana, raadio- ja telekorrespondendina ning rahvakunsti metoodikakeskuses toimetajana, osalenud etnograafilistel ekspeditsioonidel ja kogunud rahvaluulet. 

1996. aastal valmis temast dokumentaalfilm. Eesti režissööri Valentin Kuigi filmis "Hääled" kajastatakse Aipini pürgimist Venemaa Riigiduumasse 1995. aasta detsembris. Filmi linastusel Pärnu visuaalse antropoloogia festivalil osales ka Aipin ise.

Samuti on Aipin osalenud Lennart Meri filmis "Toorumi pojad".

Kaheksandal soome-ugri rahvaste kirjanike kongressil 2004. aastal Hantõ-Mansiiskis otsustasid osalejad esitada Aipini Nobeli kirjandusauhinna kandidaadiks.

## Kirjanduslik tegevus
Kirjanduslikku tegevust alustas ta 1969. aastal. Ta kirjutab handi rahva elust ja valuprobleemidest. Alguses kirjutas ta emakeeles, handi keele Surguti murdes, aga kuna kirjandusinstituudis suudeti lugeda üksnes venekeelseid käsikirju, hakkas ta kirjutama peamiselt vene keeles. Tema jutte ja romaane on tõlgitud paljudesse Euroopa keeltesse.

### Teoseid
#### Jutukogud
*"Vana seedri varjus" (1986)
*"Esimese lume ootel" (1990)
*"Vandemurdja (1995, valikkogu)
#### Romaanid
*"Handid ehk koidikutäht" (1990)
*"Kustuva kolde ääres" (1998)
*"Jumalaema verisel lumel" (2002, eesti keeles 2008, käsitleb Kazõmi ülestõusu)
#### Näidend
*"Punane narta" (1991)

## Ühiskondlik tegevus
Aipin on olnud Venemaa Föderatsiooni presidendi esindaja Handi-Mansi autonoomses ringkonnas ja Venemaa Riigiduuma liige. Ta on Põhja, Siberi ja Kaug-Ida Põlisrahvaste Assotsiatsiooni esimees. Ta on välja töötanud Venemaa põlisrahvaste põhiõiguste deklaratsiooni projekti.

## Viited

## Kirjandus
*Eva Toulouze, "Traagiline jõud ja raulik jõud" (Jeremei Aipini ja Juri Vella elust), Looming 11/1999 lk 1698–1705
Alessandro Matri

**Alessandro Matri** (sündinud 19. augustil 1984 Sant'Angelo Lodigianos) on Itaalia jalgpallur (ründaja), kes mängib Itaalia kõrgliiga klubis Sassuolo.

## Klubikarjäär
Ta alustas karjääri 2002. aastal A.C. Milanis. 2004. aastal liitus ta A.C. Pratoga ja 2007. aastal siirdus Serie A klubi Cagliari Calcio ridadesse.

2011. aasta 31. jaanuari üleminekuaja viimastel tundidel sõlmis ta hooaja lõpuni kestva laenulepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Juventus F.C.

Matri tegi Juventuse meeskonnas debüüdi juba kaks päeva hiljem, mängides liiga mängus Palermo vastu, mis lõppes 2-1 sitsiillaste võiduga. 5. veebruaril lõi Matri Juventuses kaks esimest väravat mängus oma endise koduklubi Cagliari vastu, kui ta skooris tänu Miloš Krasići heale söödule ja lõi palli ettenurka esimese värava puhul, ja lõi otse õhust oma teise värava, otsustas tähistamise mõlemal puhul ära jätta. Matri lõi oma kolmanda värava Juventuse eest Derby d'Italias, skoorides peaga ja alistades Internazionale 1–0. Ta ei olnud võimeline skoorima kolmes järjestikus mängus Lecce, Bologna, ja Milani vastu. Ka järgmises mängus lõi ta värava, kuigi Juventus suutis kindlustada ainult ühe punkti, mängides 2-2 viiki mängu uustulnuka Cesena vastu. 22. juunil sõlmis Matri ametlikult Juventusega täislepingu, tema eest makstakse järgmisel kolmel aastal 15,5 miljonit eurot. 

Matri sõlmis lepingu, mis pidi kehtima 2015. aastani.

## Saavutused
;Juventus
*Serie A (3): 2011–12, 2012–13, 2014–15
*Supercoppa Italiana (2): 2012, 2013
*Coppa Italia (1): 2014–16

## Välislingid
Şeref Eroğlu

**Şeref Eroğlu** (sündinud 25. novembril 1975) on endine Türgi maadleja.

Ta on pääsenud võistlema neljadel olümpiamängudel.

1997. aastal nimes FILA ta maailma parimaks maadlejaks.

Eesti maadlejatest on temaga 2003. aasta MM-il maadelnud Olari Suislep, kes kaotas 0–9.

## Välislingid
*
Froude'i arv

**Froude'i arv** on avasängivoolu energeetilist seisundit (st, kas vool on rahulik või käre) kirjeldav dimensioonita suurus. Arv on saanud nimetuse William Froude'i järgi. Froude arv on defineeritud kuiː

\mathrm{Fr} = \frac{u_0}{\sqrt{g_0 l_0}}

kus *u*0 on karakteristlik voolukiirus, *g*0 on üldiselt karakteristlik kehale mõjuv väline väli (tavaliselt raskuskiirendus), ja *l*0 on karakteristlik pikkus.

## Vaata ka
*Reynoldsi arv
*Käre vool
*Rahulik vool
*Laminaarne vool
*Turbulentne vool

## Viited
Progressiivne supranukleaarne paralüüs

**Progressiivne supranukleaarne paralüüs** või **PSP** (inglise keeles *progressive supranuclear palsy*) on kesknärvisüsteemi degeneratiivne haigus. See on ravimatu ja lõpeb surmaga. Eluiga on umbes kuus aastat, kuid võib varieeruda.

## Sümptomid
*Tasakaaluhäired
*Kõnehäired
*Neelamisraskused
*Silmade liigutushäired
*Kuklakangestus
*Dementsus
*Muudatused isiksuses

## Ravi
Tervendavat ravi ei ole, kuid ravimid võivad leevendada jäikust.
1983. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1983]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **20**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 20.–27. veebruarini Anterselvas Itaalias.

## Tulemused

### Mehed

#### 10 km sprint



Kuupäev: 26. veebruar
Osavõtjaid: 75 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1982:  Eirik Kvalfoss


#### 20 km eraldistardist sõit




Kuupäev: 23. veebruar
Osavõtjaid: 71 võistlejat
Riike: 
Maailmameister 1982:  Johannes Thingnes Bø


#### 4x7,5 km teatesõit



Kuupäev: 27. veebruar
Osavõtjaid: 18 võistkonda
Riike: 
Maailmameister 1982: Mathias Jung,Matthias Jacob,Frank Ullrich,Bernd Hellmich



## Medalid
1984. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**[[1984]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** olid **1**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, kus osalesid ka naised. Võistlused toimusid 29. veebruarist 4. märtsini Chamonix's Prantsusmaal.

Samal aastal toimusid Sarajevos ka 1984. aasta taliolümpiamängud, mistõttu meestele maailmameistrivõistlusi ei korraldatud. Avalik huvi naiste laskesuusatamise vastu oli sel ajal väga madal.

Nõukogude Liidu laskesuusataja Venera Tšernõšova võitis individuaal- ja sprindisõidud. Lisaks kuulus ta  teatevõistluse võitnud Nõukogude Liidu võistkonda ning oli kolme kuldmedaliga võistluste edukaim sportlane. Sprindivõistlusel võitis austerlane Andrea Grossegger Austria laskesuusataja esimese ja seni ainsa maailmameistrivõistluste medali. Saksamaa sportlased polnud neil maailmameistrivõistlustel stardis.

## Tulemused

### Naised

#### 5 km sprint




Kuupäev: 3. märts
Osavõtjaid: 35 võistlejat
Riike: 

#### 10 km eraldistardist sõit




Kuupäev: 29. veebruar
Osavõtjaid: 35 võistlejat
Riike: 


#### 3x5 km teatesõit



Kuupäev: 4. märts
Osavõtjaid: 4 võistkonda


## Medalid
Filiberto Ascuy

**Filiberto Ascuy Aguilera** (sündinud 13. oktoobril 1972 Camagüeys Kuubal) on Kuuba endine Kreeka-Rooma maadleja. 

Ta hakkas maadlemist treenima 1983. aastal.

2005. aastast kuulub FILA Hall of Fame'i.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Valeri Nikitin, kes kaotas 2000. aasta olümpiamängudel Sydneys poolfinaalis 0–6 ja MM-il 2002. punktidega 0–4, ning Tõnis Naarits, kes kaotas 1998. MM-il punktidega 0–4.

## Välislingid
*
Karüoplasma

**Karüoplasma** on rakutuumasisene plasma. 

See sisaldab DNA-d, valke, RNA-d ja erinevaid madalmolekulaarseid ühendeid. Kromosoomid on tuuma olulisimad osad. Enamikus rakkudes neid ei näe, sest kromosoomid on väga peenteks niitideks lahti keerdunud. Alles rakujagunemise alguseks pakitakse nad sedavõrd kokku, et nad muutuvad ülejäänud karüoplasmast eristatavaks.
Sansa Stark

**Sansa Stark** on tegelane George R. R. Martini eepilises romaanisarjas "Jää ja tule laul". Ta kuulub põhja Starkide suguvõssa olles Eddard Starki ja Catelyn Tully vanim tütar. Tal on Ürghundi kutsikas, kelle nimeks on Emand.
 
**Iseloom**

Ta on väga kombekas ja hästi kasvatatud – tõeline noor daam. Ta on väga aus ja usaldav. Ta on hoolega kuulanud kõiki oma hoidja nõuandeid unustades seejuures, et välise sära all võib peituda hoopis tumedam pool. Ta on väga rõõmus, kui ta isa kutsutakse Kuninga õukonda tööle ning unistab suurtest ballidest ja turniiridest. Ta on väga armunud oma kihlatusse, prints Jofrey Baratheoni. Pimesi usaldab ta kuninganna Cerseit, kes aga seda väga osavalt ja kurjalt Sansa suhtes ära kasutab. Ta on noor ja usaldav neiu, kui ta õukonda tuleb, ning valusad on tema õppetunnid, mis talle seal antakse. Tema kihlatu laseb hukata tema isa riigi reetmise eest, kuigi on lubanud Eddardile armu anda. Pärast isa surma saab Sansast aga Lannisteride vang, kes istub kuningalossis vangis nagu linnuke oma kuldses puuris.
Rabastumine

**Rabastumine** (inglise *bog formation*) on happelise toitevaese vee mõjul toimuv soostumine. 

Rabastumine võib toimuda nii vaestel liivmuldadel kui ka vaesunud siirdesoodes. Rabastumise tagajärjel turbakihid isoleeruvad mineraalpinnasest ja toiterikkast veest ning kattuvad tiheda turbasamblakihiga. Esineda võib kiduraid mände ja muid sootaimi.

## Vaata ka
*Lodustumine
*Soostumine
*Raba

## Viited
Arya Stark

**Arya Stark** on tegelane George R. R. Martini eepilises romaanisarjas "Jää ja tule laul" . Ta kuulub põhja Starkide suguvõssa, olles Eddard Starki ja Catelyn Tully noorem tütar.

Oma loomuselt on Arya nagu poisstüdruk. Teda iseloomustavad sassis pea, tihti määrdunud riided ja poisilik olek. Täielik vastand oma daamilikule õele Sansa Starkile. Ta vihkab pidusid ja peeneid kleite. Oma hoidja sõnul on ta ka käsitöös vilets. Pigem meeldib talle puust mõõkadega või kaigastega hoovil poistega võidelda ja ratsutada. Ta on väga isepäine ega tee kuulmagi oma ema ja vanema õe märkusi tema poisiliku oleku kohta. Oma õdedest-vendadest saab ta kõige paremini läbi oma poolvenna Jon Snowga. Kui Jon otsustab lahkuda Müürile ja ühineda Öise Vahtkonnaga, kingib ta Aryale ehtsa mõõga, mille on lasknud Talitundru sepikojas just tema jaoks teha. Arya nimetab selle mõõga Nõelaks - see on väike ja kerge, kuid väga terav mõõk. Kui nende isa kutsutakse Kuninga õukonda, siis ta võtab oma tütred ühes. Kui isa viimaks Arya mõõka näeb, otsustab ta palgata tütrele õpetaja, kes õpetaks ta mõõgaga ümber käima. Tema õpetajaks on kuulus mõõgavõitleja Syrio Forell. Lisaks mõõgavõitlusele õpetab Syrio talle palju muudki, peamiselt seda, kuidas tuleb asju vaadata oma silmadega ja mõelda oma peaga. Aryast saabki neiu, kes mõtleb oma peaga ja vaatab asju oma silmadega. Need oskused aitavad tal keerulistes olukordades ellu jääda ja neist välja tulla. Tihti kordab Arya mõttes Syro sõnu: "Hirm lööb sügavamaid haavu kui mõõgad," ja need on talle julgustuseks. Keerulistes oludes muutub Arya osavaks muutujaks, kes oskab osavalt end uutesse oludesse sulatada ja varjata oma tõelist identiteeti. Ta on väga sitke ja julge, tehes oma  tegudega vanematele poistelegi silmad ette.
Mudastumine

**Mudastumine** ehk **täissettimine** on sette kogunemine veekogudesse või veejuhtmesse. 

Mudastumise peamised põhjused on erosioon, reovee sisselaskmine või eutrofeerumine. 

Mudastumise tagajärjel enamasti halveneb vee kvaliteet ning vee kasutamine (nt veetranspordis, veevarustuses, kalakasvatuses) häirub.

## Vaata ka
*Mültumine
*Järve kinnikasvamise suktsessioon

## Viited
Soostumus

**Soostumus** on soode (üle 30 cm paksuse turbakihiga alade) pindala võrrelduna vaadeldava piirkonna kogupindalaga. 

Näiteks Eesti soostumus on 22%.

## Vaata ka
*Soostumine

## Viited
Maa (ajaleht)

**Maa** oli aastatel 1906–1907 Tallinnas välja antud eesti ajaleht, mille vastutav toimetaja ja väljaandja oli Eduard Virgo,.

Ajaleht ilmus 2 korda nädalas, 18. detsembrist 1906. aastast kuni 21. juunini 1907. aastal.

## Viited

## Välislingid
*130 aastat diplomaat Eduard Reinhold Virgo sünnist
Köster

**Köster** on luterliku, õigeusu ja katoliku kiriku kirikuteener, kelle ülesandeks on abistada (osalt ka asendada) vaimulikke jumalateenistustel ja talitustel ning hoida kiriku vara. 

Luteri kiriku jumalateenistusel juhtis köster (saksa keeles *Küster*) koguduse ühislaulu (varem eeslauljana, seejärel orelimängijana).

17. sajandil määrati köstrid ametisse igas kihelkonnas ning neid kasutati ka köstrikooli õpetajatena, 19. ja 20. sajandil olid köstrid ka kihelkonnakooli õpetajad. Nii köstri- kui kihelkonnakooli õpetajat nimetati ka **[[kösterkoolmeister|kösterkoolmeistriks]]**. 1897. aasta kirikuseaduse venekeelse väljaande 506. artikli järgi valiti köstri ametisse kihelkonnaõpetaja ja kiriku eestseisuste poolt inimesed, kes: "kirja tunnevad, kirikulaulu oskavad ja oma laitmatuse kohta tarviliku kindlustuse ette annavad".

## Vaata ka
*Kösterkoolmeister

## Viited

## Välislingid

*Eesti õigeusu vaimulikud
Kinemaatiline viskoossus

**Kinemaatiline viskoossus** (tähis \nu) on vedeliku dünaamilise viskoossuse \eta ja tiheduse \rho jagatis:
:\nu = \frac{\eta}{\rho}. 

Kinemaatise viskoossuse mõõtühik SI-süsteemis on m2/s. Vana ühik on stooks (tähis St), kusjuures 1 St = 10−4 m2/s.

## Vaata ka
*Dünaamiline viskoossus
*Reynoldsi arv

## Viited
Semstvo

**Semstvo** oli 1864. aasta keiser Aleksander II semstvoreformi ehk maaomavalitsuse seaduse tulemusel Venemaa keisririigi sisekubermangudes moodustatud maapiirkondade kohalikud omavalitsused. Maaomavalitsusorganite asutamine ja moodustamine Venemaa keisririigis toimus järk-järgult, 1870. aastail 34 Venemaa keisririigi Euroopa osa kubermangudes ja ülejäänud aladel hiljem.

Venemaa keisririigi maaomavalitsuse kolmeastmelise (vallaomavalitsus, maakonnaomavalitsus ja kubermangu omavalitsus) omavalitsuse eeskujul moodustati semstvod varandusliku tsensuse alusel ning seetõttu omasid semstvotes suuremat sõnaõigust piirkondade varakamad Vene aadlikud, kuid semstvote koosseisus olid ka varakamad talupojad ning Venemaa külakogukondade esindajad.

Venemaa keisririigi sisekubermangude ja -maakondade maaomavalitsused valiti 3 kuuria esindajate poolt: maaomanikud, linnade valijad ja maapiirkondadest valitud isikud. 1. kuuria valimistel oli õigus osaleda vähemalt 200 desatiini suuruse maaomandi omanikel, tööstus-, kaubandus- või muu kinnisvara omanikel, mille väärtus oli vähemalt 15 000 rubla või mille aastane sissetulek oli vähemalt 6000 rubla, samuti maaomanike, seltside esindajatel, kellele kuulus vähemalt 1/20 1. kuuria liikmetest. 2. linnakuuria valijad olid kaupmehed, ettevõtete või kaubandusasutuste omanikud, mille aastakäive oli vähemalt 6000 rubla, samuti kinnisvaraomanikud, mille väärtus oli vähemalt 500 rubla (väikelinnades) ja kuni 3000 rubla (suurlinnades). 3. talurahvakuuria valimised olid mitmeastmelised: maapiirkondade kogukonnad valisid esindajad vallakogudesse, nemad valisid valijad ja viimased valisid maakondade semstvokogu liikmed.

Semstvoasutused vastutasid kohaliku majanduse eest: ühendusteede korrashoiu; koolide ja haiglate ehitamise ja hooldamise; arstide ja velskrite palkamise; elanikkonna hariduskursuste korraldamise ja sanitaarteenuste korraldamise eest linnades ja külades; kohaliku kaubanduse ja tööstuse arendamise eest hoolitsemise, avaliku toiduga varustamise (viljaladude, seemneladude rajamine); looma- ja linnukasvatuse eest hoolitsemise; maksude kogumise eest kohalikeks vajadusteks jne.

## Vaata ka
*1870. aasta Vene linnaseadus ja linnareform
Põltsamaa kesk- ja uusaegne kalmistu

**Põltsamaa kesk- ja uusaegne kalmistu** on kalmistu Põltsamaa kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põltsamaa linnas Jõgeva maakonnas. On arvatud, et kalmistu võeti kasutusele 13. sajandil koos Põltsamaa keskaegse kiriku ehitamisega. Ehkki kirik hävis Põhjasõja alguses, jätkati kalmistule matmist 1773. aastani, mil Venemaa Keisririigi Valitsev Senat keelustas sanitaarsetel kaalutlustel surnute matmise kirikutesse ja kirikaedadesse. Kalmistu on riikliku kaitse all. Seda on mõningal määral arheoloogiliselt uuritud 2010. aastatel.

## Asukoht
Kalmistu paikneb Põltsamaa linnas Veski ja Metsa tänava ristumiskoha lähedal. Selle keskmeks olnud kirik paiknes Linnu tn 2 kinnistul (katastritunnus 61701:001:0080). Kalmistu täpne asend ja suurus ei ole tänaseni teada. Tõenäoliselt ulatus see ka Veski tänava ja Põltsamaa jõe vahelisele alale ning teisele poole Metsa tänavat.

## Uurimislugu
Kalmistut on arheoloogiliselt uuritud kahel korral. 2010. aastal uurisid seda arheoloogid Ain Lavi, Leiu Heapost ja Tarvi Toome. Uuring oli ajendatud kinnistu omaniku AS Kitzinger-Progressi soovist laiendada kaitsealusel maal oma tootmishoonet. Toona tuli uuringualalt välja rohkesti segatud inimluid, kirstunaelu ja kuni 17. sajandini dateeritava hoburaudsõle katked. Samuti avastati kaevamiste käigus neli luustikku. Lebades peaga lääne suunas ja selili-siruli asendis, olid nad maetud kristliku matmiskombe kohaselt.

2013. aastal sattusid vee- ja kanalisatsioonitorustiku ehitajad kalmistu alale. Kohapeal toimunud päästekaevamistel, mida juhendas arheoloog Peeter Piirits. Uuringute käigus avati kuus *in situ* matust (sh üks kaksikmatus) ja leiti rohkelt segatud inimluid. Lisaks avastati kirikaia idakülje müüri alaosa jäänused. 1,4–1,5 meetri paksune müür oli laotud mördiga ühendatud maakividest. Välja puhastati ka arvatav kirikaia idapoolne väravakoht ning kirikaia edelanurk. Matused leiti surnuaia müüri ja värava koha alt. Suure tõenäosusega rajati aed millalgi pärast 1773. aastat, mil kalmistu polnud enam kasutusel.

## Matused
Võib oletada, et kalmistule on maetud ka 1695.–1697. aasta näljaohvreid ning 1711. aasta katkuohvreid.

## Matmise lõpetamine kalmistule
Kalmistule matmine lõpetati tõenäoliselt 1773. aastal pärast seda, kui Venemaa Keisririigi Valitseva Senat keelustas sanitaarsetel kaalutlustel surnute matmise kirikutesse ja kirikaedadesse. Selleks ajaks olid matused jõudnud juba Uue-Põltsamaa mõisa keskuseni ning mõis oli huvitatud uue kalmistu rajamisest kaugemale. Uue-Põltsamaa mõisast antigi maad uue kalmistu jaoks, kus edaspidi laienedes maeti enamik kihelkonna surnuid (kalmistu mitmele laiendusele maetakse tänapäevani).

## Viited

## Vaata ka
*Põltsamaa keskaegne kirik

## Kirjandus
*Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. Vali Uudised, 24. jaanuar 2014. Lk 4
## Välislingid
*
*Põltsamaa kesk- ja uusaegne kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
Töö (ajakiri)

**Töö** oli ajakiri, mis ilmus aastatel 1921–1923 Tallinnas. Väljaanne ilmus 3 korda kuus.

Ajakiri oli jätkuks ajakirjale Rõhutute Hääl, mis ilmus 1920–1921.

Selle väljaandjaks oli J. Linzmann. Vastutavad toimetajad: J. Hürder 1921 nr 1–2; J. Suuster 1921 nr 3 – 1923.

Ilmus ka varjantpealkirjaga – *Töö : töölisühisuste häälekandja.*

Ajakirja trükiti trükikodades – ERK 1921 nr 1 – 1922 nr 5, Täht 1922 nr 6 – 1923.

## Viited
Zlõnka

**Zlõnka** on linn Venemaal Brjanski oblastis, Zlõnka rajooni keskus. Asub Valgevene piiri lähedal.

Linn on tekkinud 1702. aastal vanausuliste külana  ja sai linnaks 1925.

## Viited
Djatkovo

**Djatkovo** on linn Venemaal Brjanski oblastis, Djatkovo rajooni halduskeskus.

Djatkovo küla on mainitud 1626. aastal. See sai linnaks 1938. 

1790 avati Djatkovos kristallitehas. 


Pilt:Дятьково.jpg|Raudteejaama hoone
Pilt:Dyatkovo Russia.jpg|Linnavaade


## Viited

## Välislingid
*http://gorod-dyatkovo.ru/
Novozõbkov

**Novozõbkov** on linn Venemaal Brjanski oblastis, Novozõbkovi rajooni keskus.

Asulat on mainitud 1701. aastal. See sai linnaks 1809. 

Novozõbkov on vanausuliste keskus.

2015. aastal oli linna elanike arv 40 800.

## Viited

## Välislingid

*http://www.novozybkov.ru/
Mihály Deák Bárdos

**Mihály Deák Bárdos** (sündinud 30. jaanuaril 1975) on Ungari maadleja.

Ta on võistelnud kolmedel olümpiamängudel (2000 – 11. koht, 2004  – 10. koht, 2008 – 8. koht).

Bárdos võitis ta vabamaadluses juunioride vanuseklassis 1995. aasta MM-il hõbemedali.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Helger Hallik, kes kaotas 2002. aasta EM-il punktidega 6-4; Heiki Nabi, kes kaotas 2010. aasta EM-il (0–3) ja 2011. aasta EM-il (0–2), ning Sergei Fjodorov, kes kaotas 1997. aasta MM-il lisaajal punktidega 0-1.

## Välislingid
*
Suraž

**Suraž** on linn Venemaal Brjanski oblastis, Suraži rajooni keskus. Asub Iputi jõe ääres.

Suraži küla sai 1781 linnaks.

## Viited
Mglin

**Mglin** on linn Venemaal Brjanski oblastis, Mglini rajooni keskus. Asub Sudõnka jõe ääres.

Mglin on üks oblasti vanimaid linnu, seda on mainitud juba 1387. aastal, kui leedulased selle vallutasid.

## Viited
Lihula kirik

**Lihula Eliisabeti kirik** asub aadressil Tallinna maantee 2b Lihulas. Kirikut kasutab EELK Lihula Eliisabeti kogudus.

## Ajaloost
Kirik on üks vanemaid Eestis. Algne kirik ehitati arvatavalt 1230. aastate lõpus ning paiknes praeguse kiriku hoovil. Kirikuhoone hävis Liivimaa kodusõja käigus 1297. aastal. Hiljem ehitati uus kirik, mis püsis 1874. aastani, mil ta osutus ehituslikult kasutuskõlbmatuks. 

Praegune kirik valmis 1878. aastal. Kiriku altar, pingistik ja kantsel on valmistatud kohaliku meistri Laurbergi poolt. Vanast hoonest on pärit kantslirinnatise baroksed skulptuurid, laelühter ja orel. Vanemasse aega kuuluvad ka altarimaal ja üks tornikelladest. 

## Viited

## Välislingid

*
*Lehte Ilves, Lihula kiriku torni tipp ähvardab alla sadada, Lääne Elu, 21. oktoober 2008
Fokino

**Fokino** on linn Venemaal Brjanski oblastis. Asub Bolva jõe ääres, 16 km kaugusel Brjanskist põhja pool.

1954 sai linnaks.

## Viited

## Välislingid

*http://admfokino.narod.ru/
Žukovka

**Žukovka** on linn Venemaal Brjanski oblastis, Žukovka rajooni keskus. Asub Desna ääres.

Žukovka tekkis 1871 rajatud raudteejaama juurde. 1962 sai linnaõigused.

## Viited
Seltso

**Seltso** on linn Venemaal Brjanski oblastis. Asub Desna ääres, 22 km kaugusel Brjanskist.

Seltso tekkis 1870. aastatel raudteejaama juurde. 1990 sai linnaõigused.

2023. aasta novembris leiti Seltsosse rajatava Tehmaši Brjanski keemiatehase tsehhi juurest lõhkemata Ukraina droon.

## Viited