open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pavułle järv

**Pavułle järv**  või **Pavulle järv** (valgevene keeles  *Возера Павульскае*, ka *Павулле* või *Цётча* (Ciotča, transkribeerituna  Tsjottša), vene keeles *Паульское* (Paulskoje) või *Тетча* (Tettša)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Ušačy rajoonis. Järv asub merepinnast 127,9 meetri kõrgusel Ušačy järvestikus. Järvest voolab läbi Dziva jõgi, mis suubub Janova järve. Järve valgala on 652 km².

Kaldajoone pikkus on 25 kilomeetrit. Järv asub ligi 6-8 meetri sügavuses orus, mille kaldad on lõunas ja läänes kohati ka 20 meetri kõrgused. Kaldad on madalad ja liivased, kohati on soostunud. Järves asub kuue hektari suurune saar.

Põhi on kalda lähedal liivane või kaetud liivsaviga, sügavamal aga kaetud sapropeeliga. Sapropeelikihi paksus on keskmiselt 6 meetrit. 

Pavułle on eutroofne järv. Vee läbipaistvus on 2,5 meetrit. Taimkate ulatub kaldast kuni 250 meetri kaugusele ja kolme meetri sügavusele. Taimestikus on valdavad harilik pilliroog, järvkaisel, penikeeled.

Kaladest elavad järves linask, haug, koha, säinas, latikas, roosärg ja särg.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Komotiní

**Komotiní** on linn Kreekas, Ida-Makedoonia ja Traakia piirkonna ja Rodope piirkonnaüksuse keskus.

## Viited
Štandart

**Štandart** (vene keeles Штандартъ) oli Venemaa viimase keisri Nikolai II jahtlaev.

## Ajalugu
Laeva tellis Nikolai II isa keiser Aleksander III, see valmis aastatel 1893–1895 Kopenhaageni laevatehases Burmeister & Wain. Alus võeti teenistusse 1896. aastal. 19.–20. sajandi vahetusel oli see suurim monarhi kasutatav jahtlaev. Tsaariperekonna jaoks oli laev sobiv kui omamoodi ujuv palee. Laeva mehitas ja opereeris Venemaa Keiserlik Merevägi.

### Sõidud Läänemerel
1907. aastal sõitis laev Soome rannikul karile ja hakkas lekkima, kuid päästeti ja remonditi.

5. juulil 1912 toimus Läänemerel ajalooline kohtumine sugulussidemetes (kolmanda astme nõbude) Vene keisri ja Saksa keisri vahel. Wilhelm II jõudis jahil Hohenzollern II sõjalaeva Moltke saatel Paldiski reidile. Nikolai II poolt vastu tulnud jahil Štandart peeti lõuna 50 inimesele ja läbirääkimised poliitilisest olukorrast Euroopas, mis siiski ei mänginud hiljem rolli suure sõja ärahoidmisel.

### Sõidud Mustal merel
14. juunist 1914, väljudes Odessast, seilas keisri perekond Štandarti pardal Mustal merel. Nende eesmärk oli Rumeenia sadamalinnas Constanțas sobitada diplomaatilist abielu suurvürstinna Olga ja kroonprints Carol II vahel. Reisil olles kuulsid nad uudiseid Austria-Ungari keisririigi troonipärija Franz Ferdinandi ja tema abikaasa mõrvamisest Sarajevos, mis vallandaski Esimese maailmasõja.

### Nõukogude võimu käsutuses

Pärast 1917. aasta revolutsioone seisis laev dokis uue nimega "18 марта" (18. märts). 

Aastatel 1932–1936 ehitati see ümber miiniveeskjaks ning sai uuema nime "Марти". Teises maailmasõjas osales laev Leningradi kaitsmisel, milles sel oli oluline osa. 1957. aastal muudeti laev õppelaevaks «Ока». 

Laev lammutati 1963. aastal Tallinnas.

## Vaata ka
* Pikker (vahilaev)
Paŭazierje järv

**Paŭazierje järv** ehk **Pavazerje järv** (valgevene keeles *Возера Паўазер'е*, vene keeles *Полозерье* (Polozerje)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Biešankovičy ja Ušačy rajooni piiril. Järv asub merepinnast 132,1 meetri kõrgusel Ušačy järvestikus. Järve vesi voolab Pavułle järve, järve valgla on 30,9 km².

Kaldajoone pikkus on 17,9 kilomeetrit. Järv asub 2–8 meetri sügavuses orus, põhjas ja loodes on oru nõlva kõrgus 20–25 meetrit. Kaldad on madalad ja liivased. Järves on kaks väikest saart. Põhi on tasane, ranna ääres liivane, sügavamal kui 1 meeter aga kaetud sapropeeliga. 

Paŭazierje on eutroofne järv. Vee läbipaistvus on 2,6 meetrit. Taimkate ulatub kaldast kuni 3–4 meetri sügavusele. Taimestikus on valdavad harilik pilliroog, järvkaisel, penikeeled, kardhein, mändvetikad.

Kaladest elavad järves ahven, haug, linask, säinas, latikas, luts, säga, koger ja särg.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Surnud 31. juulil

*Siin loetletakse [[31. juuli]]l surnud tuntud isikuid.*

* 1750 – João V, Portugali kuningas
* 1784 – Denis Diderot, prantsuse filosoof ja kirjanik
* 1849 – Sándor Petőfi, ungari luuletaja
* 1886 – Ferenc Liszt, ungari helilooja ja pianist
* 1913 – John Milne, Suurbritannia geoloog ja mäeinsener
* 1914 – Jean Jaurès, prantsuse poliitik
* 1927 – Jefim Babuškin, vene revolutsionäär
* 1936 – Peeter Golubov, Eesti arst ja sõjaväelane
* 1941 – Maksim Unt, eesti töölisliikumise tegelane ja poliitik
* 1944 – Antoine de Saint-Exupéry, prantsuse kirjanik ja lendur
* 1944 – Sulo Rossi, soome poksija
* 1945 – Friedrich Kurg, Eesti sõjaväelane
* 1945 – Ludwig Müller, saksa usuteadlane
* 1962 – Helmut Roman, eesti advokaat
* 1966 – Bud Powell, Ameerika Ühendriikide džässpianist ja -helilooja
* 1972 – Paul-Henri Spaak, Belgia poliitik
* 1973 – Villem Tamm, eesti sportlane ja politseiametnik
* 1976 – Sulev Saarup, eesti näitleja
* 1978 – Aleksei Viilup, eesti maali- ja kujunduskunstnik
* 1980 – Peeter Matsov, eesti poksija ja sporditegelane
* 1986 – Chiune Sugihara, Jaapani diplomaat
* 1986 – Lea Davidova-Medene, läti skulptor
* 1987 – August Okas, eesti arst
* 1990 – Hilda Ottenson, eesti pedagoog
* 1994 – Olev Kivioja, Eesti sõjaväelane
* 1997 – Bao Dai, endine Vietnami keiser
* 1999 – Leo Päi, eesti terapeut
* 2001 – Poul Anderson, ameerika ulmekirjanik
* 2003 – Ella Külv, eesti nahakunstnik
* 2004 – Laura Betti, itaalia näitleja
* 2004 – Absamat Masalijev, Nõukogude Liidu ja Kõrgõzstani partei- ja riigitegelane
* 2005 – Wim Duisenburg, Hollandi pankur ja poliitik
* 2006 – Frederick Kilgour, USA raamatukogundustegelane, OCLC teenuse looja
* 2006 – Hans Lachmann, saksa fotograaf
* 2006 – Rufus Harley, USA torupillimängija
* 2006 – Jānis Āboltiņš, läti ökonomist ja poliitik
* 2007 – Giuseppe Baldo, itaalia endine jalgpallur, olümpiavõitja 1936
* 2008 – Paul Kees, eesti kasvatusteadlane
* 2008 – Athos Bulcão, Brasiilia maalikunstnik ja kujur
* 2008 – Heinz Hunger, Saksamaa poliitik
* 2008 – Lee Cheong-joon, Lõuna-Korea kirjanik
* 2008 – Alfonso Dantés, Mehhiko maadleja
* 2008 – Leif Pettersen, Kanada jalgpallur
* 2009 – Harry Alan Towers, Briti filmiprodutsent ja stsenarist
* 2009 – Jean-Paul Roussillon, prantsuse näitleja
* 2009 – Bobby Robson, Briti jalgpallur
* 2009 – Lou Younkin, USA spordipublitsist
* 2009 – Ilona Christen, saksa teleajakirjanik
* 2009 – Baatin, USA räppar
* 2012 – Jevgeni Pasternak, vene-juudi kirjandusteadlane, kirjanik Boriss Pasternaki poeg
* 2012 – Gore Vidal, Ameerika Ühendriikide kirjanik ja poliitikakommentaator
* 2012 – Tony Sly, USA laulja ja kitarrist
* 2013 – Michael Ansara, süüria päritolu USA filminäitleja
* 2013 – Robert Neelly Bellah, USA sotsioloog
* 2016 – Godo Lieberg, baltisaksa päritolu Saksamaa klassikaline filoloog
* 2017 – Jeanne Moreau, prantsuse näitleja, laulja, režissöör ja stsenarist
* 2019 – Ülo Kesker, eesti kabetaja ja spordiajakirjanik
* 2020 – Alan Parker, Briti filmilavastaja, produtsent ja stsenarist
* 2022 – Bill Russell, Ameerika Ühendriikide korvpallur ja korvpallitreener
* 2023 – Ismāʿīl Hanīyah, Palestiina poliitik
* 2023 – Ain Aitsam, eesti merefüüsik
Tüümuse kortikomedullaarne tsoon

**Tüümuse kortikomedullaarne tsoon** (inglise *thymus cortico-medullary junction*) on paljudel selgroogsetel loomadel, sealhulgas inimesel, tüümuses asuv ja talitlev veresoonterohke piirkond, mis eraldab tüümuse koort ja säsi.

Tüümuse kortikomedullaarse tsooni täpsed funktsioonid pole seni teada.

Arvatakse, et protümotsüüdid sisenevad tsooni tüümuse säsis paiknevate suuremate veenulite kaudu. Ka topeltpositiivsed αβ T-rakud liiguvad tsooni, kus toimub positiivne ja negatiivne selektsioon ning koolitamine T-abistajarakkudeks ja tsütotoksilisteks T-rakkudeks.

Tüümuse perivaskulaarsed ruumid on ühenduses elundit ümbritseva kihnuga ja ulatuvad kuni kortikomedullaarse tsooni ühendusteni ning ühinevad tüümuse säsiga.

Tüümuse kortikomedullaarse tsooni ühenduskohtadel ühinevad tüümuse koore kapillaarid veenidega ning moodustavad koores vere-tüümuse barjääri (säsis tõke puudub).

Tüümuse kortikomedullaarse tsooni ülemineku kohalt saavad alguse viima lümfisooned, mis kulgevad koos veresoontega ja väljuvad elundist kihnu kaudu.

Tümotsüütide migratsiooni tsoonist tüümuse koorde reguleerivad kemokiinid.

Tüümuse kortikomedullaarses tsoonis ekspresseeritakse valku CTLA-4. 
 
Tüümuse mikrovereringet saadavad närvikiud, mida leidub eriti rohkelt just tüümuse kortikomedullaarses tsoonis.

## Vaata ka
* tüümuse kihn
* tüümuse perivaskulaarsed ruumid
* vere-tüümuse barjäär

## Viited
Kyparissía laht

**Kyparissía laht** (kreeka keeles Κυπαρισσιακός Κόλπος, *Kyparissiakos Kolpos*) on pikk käänuline laht Kreekas Peloponnesose poolsaare lääneosas, Joonia mere osa.

Lahe piirideks on Katákolo põhjas ja Konello neem lõunas. Põhjapiiri lähedal on Pýrgose linn, lahe keskosa rannikul Zacháro linn ja lõunaosas on Kyparissía linn.

Lahte suubuvad Alfeiósi ja Néda jõgi.

Keskajast 19. sajandini nimetati seda **Arkaadia laheks**.
63 (Tallinna bussiliin)

**63** on Tallinna bussiliin, mis ühendab Priisle asumit Lasnamäel Kompassi asumiga Kesklinnas mõlemal suunal. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS Lasnamäe osakond (). Liin on olnud käigus tööpäeviti ja laupäeviti, alates 1. septembrist 2021 ka pühapäeviti. Väljumised 20–40 minuti tagant.

Liin avati 1. septembril 1988 ekspressliinina, kui Vormsi ja Kihnu tänavale ehitati merevaatega kortermajad. Pärast Eesti taasiseseisvumist muudeti bussiliin 63 tavaliiniks, kuid 2005. aastani ei peatunud buss Kadriorus. Tööpäeviti sõidavad liinil lõõtsbussid, millest vähemalt kaks on madala sisenemisega sõidukid; laupäeviti sõidavad lühikesed bussid ja madala sisenemisega on neist ainult üks.

## Marsruut
### Priisle–Viru keskus
Buss nr 63 alustab marsruuti Priisle asumis Kärberi tänava lõpust. Sealt pöörab buss Ussimäe teele ja peatub samanimelises peatuses. Sealt pöörab ta vasakule Priisle tänavale ning liigub mööda teetõusu Narva maantee ristmikule. Esimene peatus Narva maanteel sellel suunal on Kelluka tee, kus on võimalik ümber istuda bussidele 5, 6, 29 ja 31. Marsruut jätkub mööda Narva maanteed V. Reimani tänava ristmikuni, kust algab ümberpööramisring.

### Ümberpööramisring
Ümberpööramiseks kasutatakse alates 2003. aastast vastupäevasuunalist ringi, mille moodustavad V. Reimani, Gonsiori ja A. Laikmaa tänav. Enne 2003. aastat kulges liin mööda Maneeži tänavat, kuid bussidel läks sageli katki püsikiiruseühendus (vanades bussides oli teine mehaaniline süsteem, viimane Tallinnas sõitev Ikarus 280 lõpetas töö 2003. aasta alguses). Tänu Hobujaama peatusele on sõitjatel mugav ümber istuda trammidele.

### Viru keskus–Priisle
 kulgeb liin mööda Narva maanteed kuni ristumiseni Priisle teega ja pöörab seejärel paremale Ussimäe tee suunas. Priisle – Ussimäe tee ristmikust kulgeb bussiliin Kärberi tänaval asuvasse lõpp-peatusse.

### Tähtsad asutused
Bussiliiniga 63 on võimalik sõita näiteks Tallinna lauluväljakule ja Tallinna Ülikooli.

## Välislingid
* Bussi nr 63 sõiduplaan
Árta

**Árta** (kreeka keeles Άρτα) on linn Kreeka lääneosas, Árta piirkonnaüksuse ja Árta valla halduskeskus. 

## Viited
Préveza

**Préveza** (kreeka keeles Πρέβεζα) on linn Kreeka lääneosas, Préveza piirkonnaüksuse ja Préveza valla halduskeskus. 

Selles linnas sündis käija Athanasía Tsoumeléka.

Préveza on Douzelage'i liige. 

## Vaata ka
*Préveza merelahing 

## Viited
Argostóli

**Argostóli** (kreeka keeles Αργοστόλι) on linn Kreeka lääneosas Kefalloniá saarel, Kefalloniá piirkonnaüksuse ja Kefalloniá valla halduskeskus. 

## Viited
Borskiv

**Borskiv** (ukraina keeles Борсків) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Asub Lõuna-Bugi kaldal. Elanike arv on 267.


Борсків Дороговказ.jpg|
Борсків Будинок старовірів 6.jpg|
Борсків Стара верба.jpg|
Борсків Цвинтар.jpg|
Борсків Церква Нерукотворного Хреста 4.jpg|
Борсків Криниця біля церкви.jpg|
Борсків Церква Нерукотворного Хреста Інтер'єр 3.jpg|
Борсків Дзвіниця 2.jpg|
Борсків Меморіал.jpg|
Борсків Магазин.jpg|
Борсків Музейна светелка 1.jpg|
Helge tee (film)

**"Helge tee"** on 1940. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Filmi peategelane on lihtne külatüdruk Tanja Morozova, kes kujuneb filmi jooksul majateenijast eeskujulikuks kangruks. Pererahvas viskab Tanja välja. Tal õnnestub tööle saada kudumisvabrikusse koristajaks, varsti saab aga temast kangur. Tanja paistab silma võitluses kahjuritega, temast saab stahhaanovliku liikumise töökangelane. Teda autasustatakse Lenini ordeniga ning ta valitakse Ülemnõukogu saadikuks.

## Osatäitjad
*Ljubov Orlova – Tanja Morozova
*Jevgeni Samoilov – Aleksei Lebedev, insener
*Jelena Tjapkina – Maria Pronina, parteikomitee sekretär
*Vladimir Volodin – Pjotr Taldõkin, koomik
*Ossip Abdulov – Semjon Dorohhov, vabriku direktor
*Nikolai Konovalov – Nikolai Zubkov, meister
*Anastassia Zujeva – Agrafena, vana kangur
*Rina Zeljonaja – sekretär
*Pavel Olenev – Kurnakov, meistri abi
*Fjodor Seleznjov – Fjodka Samohhin, vabriku süütaja
*V. Židkova – Tanja korteriperenaine
*Vera Altaiskaja – Klava
*Nina Fedosjuk – Marusja
*Aleksandra Terjohhina – Varja
*Anatoli Dudorov – fotograaf
*Viktor Gromov – vabriku direktori asetäitja
*Pavel Geraga – sõjaväelane
Laila Kinnunen

**Laila Kinnunen** (kodanikunimi 1939–1971 **Laura Annikki Kinnunen**, aastatel 1971–2000 **Laura Annikki Mišić**, 8. november 1939 Helsingi vald – 26. oktoober 2000 Heinävesi) oli soome estraadilaulja.

Talvesõja ajal evakueeriti Laila Kinnunen Rootsi, kus ta elas kuni 1949. aastani. 1955. aastal võitis ta estraadilaulude konkursi Helsingis ja pääses 1956. aastal solistiks Lasse Pihlajamaa orkestrisse. Hiljem laulis ta ka Olli Häme ja Erkki Melakoski orkestrites. Juba esimene helisalvestis "Lazzarella" 1957. aastal kujunes väga populaarseks.

1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel saavutas ta Soomet esindades lauluga "Valoa ikkunassa" kümnenda koha. Ta sai ka mujal Euroopas mõnevõrra tuntuks ning esines ka Rootsis, Saksamaal ja Hollandis.

Aastatel 1960–1963 lindistas Laila Kinnunen ka mitmed lood duetis koos oma õe Ritva Kinnuneniga.

1960. aastatel Kinnuneni ampluaa laienes ja ta esitas eri stiilides laule. Ta mängis ka mõnes filmis.

1967. aasta järel tegi ta veel ainult mõned lindistused. Lepingut plaadifirmaga Scandia ei pikendatud ja 1970. aastate algul Laila Kinnunen lõpetas lauljategevuse.

1980. aastal avaldas ta veel singli "Kohtalon lapsi" / "Toiset meistä", mille järel ta enam ei laulnud.

Seejärel elas Laila Kinnunen avalikkuse eest tagasitõmbununa. 1989. aastal valmis tema 50. sünnipäeva eel temast dokumentaalfilm "Laila".

## Isiklikku
Laila Kinnunen oli kaks korda abielus. Tema esimene mees oli näitleja Ville-Veikko Salminen. 1971–1972 oli ta abielus Jugoslaavia muusiku Mišo Mišićiga. Nende tütar Milana Mišić (sündinud 1970) on hariduselt optik, kuid tegutseb lauljana. Laila Kinnuneni õde Ritva Kinnunen on samuti tegutsenud lauljana.

## Viited
Vihmas ja päikeses

**"Vihmas ja päikeses"** on 1960. aastal Tallinna Kinostuudios valminud eesti mängufilm.

## Sisukirjeldus
Film käsitleb noorte elu ühe soojuselektrijaama ehitusel. Noor töömees Jaak saabub tööle uude kollektiivi. Jaak on raske iseloomuga, kinnine, trotslik, äge ja kibestunud. Ent soojuselektrijaama ehitusel kohtab ta kommunistlikke noori, kes tema ägedust küll heaks ei kiida, kuid ei mõista teda ka hukka ja on valmis teda abistama. Pikkamööda avaneb tema loomuse teine pool.

## Osatäitjad
*Jaan Saul – Jaak Riit
*Ieva Mūrniece – (tiitrites Eva Mūrniece) – Anne-Mai
*Larissa Lužina – Lissi
*Jaanus Orgulas – Andrei
*Mikk Mikiver – Viktor
*Rein Olmaru – Raul
*Nikolai Slitšenko – Roman
*Maila Rästas – Külliki
*Lembit Anton – Artur
*Hugo Malmsten – töödejuhataja
*Ruts Bauman – vanamees hoiukassas
*Aksel Orav – miilitsaülem
*Eva Tihane – kontorineiu
*Katrin Välbe – komandant
*Mati Klooren – noormees restoranis
*Ines Aru – tütarlaps kaupluses
*Aarne Üksküla – noormees restoranis
*Olev Eek – noormees restoranis

## Filmi retseptsioon
Film leidis oma vaataja, kuna kõneles kaasajast. Kriitikute arvamused filmi kohta olid vastukäivad. Rohkem oli neid, kes leidsid, et film on kõvasti alla jäänud Ranneti stsenaariumile. Filmi nimetati isegi keskpäraseks. Kiideti aga Jaan Sauli ja eriti Larissa Lužina osatäitmisi. Leiti, et Jaan Saul mängib küll mitmepalgelist karakterit, kuid peentest psühholoogilistest nüanssidest jääb ta mängus puudu. Kiitvalt mainiti ka Jaanus Orgulase ja Nikolai Slitšenko mängu filmis. Anne-Mai tegelaskuju oli arvustajate meelest juba autori poolt antud üheplaanilisena ning Eva Mūrniece esituses jäi ta kuidagi leigeks ja ilmetuks. Kriitikutele jäi mulje, et noortele näitlejatele ei ole antud küllalt lavastajapoolset abi.

## Viited
Mark Levin

**Mark Levin** (29. mai 1945 – 5. november 2014) oli juudi rahvusest venekeelne Eesti ajakirjanik. 

Levin lõpetas 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vene filoloogina. 

Palju aastaid töötas ta ajalehes MK-Estonija, oli ajalehtede Vesti Nedeli ja Estonija peatoimetaja. Ta oli Eesti-Ameerika Ärikolledži rektor, mitme kõrgkooli õppejõud, õpetas ka Tallinna Juudi Koolis.

2013. aastal andis ta välja raamatu "*Мужская логика*" ("Mehe loogika").

Mark Levin suri 5. novembril 2014 ja ta maeti 7. novembril 2014 Tallinna uuele juudi kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna uuel juudi kalmistul
Tšermalõk

**Tšermalõk** on küla Ukrainas Donetski oblastis Telmanove rajoonis, umbes 40&nbsp;km kaugusel Mariupoli keskusest kirdes.

Kalmiuse paremkaldal asuva Tšermalõki kõrgus merepinnast on 70 meetrit.

Tšermalõk asutati 1780. aastal Krimmi ümberasujate poolt. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1908 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, on asula lähistel toimunud mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. 11. novembril sai miinipildujarünnakus haavata üks Ukraina sõjaväelane, 20. novembril sai haavata kaks valitsusvägede võitlejat.

## Välislingid
* Погода в селі Чермалик
* Силовиків під Маріуполем накрили мінометним вогнем
* Силовики потрапили під обстріл в районі Миколаївки, двоє поранені
* 30. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. Террористы обстреляли защитников Мариуполя из танков и минометов (*vene keeles*)
* 29. aprill 2015, 07:00. *[[Infovastupanu]]*. В Чермалыке адепты «русского мира» убили дедушку (*vene keeles*)
Pirkko Mannola

**Pirkko Mannola** (kodanikunimega **Pirkko Martta Irmeli Mannola**; sündinud 27. detsembril 1938 Valkeakoskis) on soome näitleja ja estraadilaulja. Lauljana oli ta eriti populaarne 1960. aastate esimesel poolel.

1950. aastate lõpul alustas ta Tamperes modellikarjääri. 1958. aastal võitis ta Miss Soome iludusvõistluse. Seejärel hakkas mängima filmides ja esinema lauljana. Ta on mänginud ligi 30 filmis. 

1962. aastal võistles ta duetis Wyn Hoopiga Saksamaa Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus looga "Mama will Dich sehn". Nad said neljanda koha. Samal aastal osales Pirkko Mannola Soome Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus lauluga "Sitä rakkaus on", kuid ei osutunud valituks. Soome 1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus sai Pirkko Mannola neljanda koha.

1963. aastast töötas ta mitmes teatris ning lõpetas koosseisulise teatrinäitleja töö 2003. aastal.

2009. aastal saavutas ta Soome MTV3 telesaates "Tanssii tähtien kanssa" teise koha.

## Isiklikku
1968. aastal abiellus Pirkko Mannola filmilavastaja ja näitleja Åke Lindmaniga (1928–2009). Neil on tütar Heidi (sündinud 1978).
Talli vald

**Talli vald** ehk **Tali vald** (saksa keeles *Freyhof*) oli vald Saarde kihelkonnas Pärnumaal. Vallamaja asus Talli külas.

Vald asutati 1866. aastal. 1939. aasta vallareformiga moodustati uus Tali vald.

## Ajalugu
Põhjasõja tulemusena kuulusid Eesti- ja Liivimaa Vene impeeriumile. 1724. aasta adramaarevisjoni materjalidest võib lugeda, et Tali on hajatalu.  (teistel andmetel riigimõis) eraldati 1724. ja 1731. aasta vahel Kilingi mõisast ning see hakkas tegutsema iseseisva mõisana. 1731. aasta revisjonis on mõisa omanikuks märgitud Carl Ernst Wolffeldt, kes oli ka Voltveti mõisa omanik. 1752 Laiksaare riigistati ning renditi välja aja jooksul vahetunud eraisikutele.

1862. aastal hakkas tegutsema Tali vallakohus, mille eesistuja oli Tiit Kartau ning kaasistujad Mats Teearu ja Peet Kartau. 1866. aasta vallaseadus suurendas tunduvalt talurahva omavalitsust.

1863. aastal asutati Talile rahvakool.

1909. aastal asutati Tali Ühispank, millel oli juhatuses 3 liiget, 6-liikmeline nõukogu ja 3-liikmeline revisjonikomisjon. 1911. aastal asutati Talli piimaühing.

1918. aastal kuulutati välja Eesti Vabariik. Lõplikul piiriajamisel Lätiga 1924 sai Tali vald Valmiera maakonnast juurde Sandre (Rose) ja Baumanni talud.

1926 asutati Majandusühisuse otsusega Talile harukauplus, mis alustas tegevust 1. augustil 1927. Harukaupluse kaubaartikliteks olid rohuniitjad, loorehad, põllutööriistad, tarbekaup, piiritus ja viin. Kilingi-Nõmme Majandusühistu kauplusena töötab pood ka praegu.

Haridusministeerium tunnistas 1938 õppetaluks ja 1939 õppekoduks Lanksaare talu, mille peremeheks-perenaiseks olid Kaarel ja Emma Leesment.

1939. aasta vallareformiga läks valla maa-ala, koos Jäärja, Kilingi ja Pati vallaga täielikult uue Tali valla koosseisu.

## Viited
Novolaspa

**Novolaspa** on küla Ukrainas Donetski oblastis Telmanove rajoonis, umbes 50&nbsp;km kaugusel Mariupoli keskusest põhjakirdes.

Novolaspa kõrgus merepinnast on 170 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 379 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, on asula lähistel toimunud mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel.

## Välislingid
* За минулу добу бойовики понад 30 разів обстрілювали та штурмували позиції сил АТО
* Бойовики штурмували диспетчерську вежу в донецькому аеропорту
* Військові відбили напад бойовиків поблизу Новоласпи
* 30. november 2014. *[[Ukrinform]]*. Террористы опять подбираются к Мариуполю: обстреляли блокпосты силовиков (*vene keeles*)
Livádeia

**Livádeia** (kreeka keeles *Λιβάδεια*, varem ka *Λιβαδειά*) on linn Kreekas, Boiootia piirkonnaüksuse ja Livádeia valla halduskeskus.

## Viited
Karpenísi

**Karpenísi** (kreeka keeles *Καρπενήσι*) on linn Kreeka lääneosas, Evrytanía piirkonnaüksuse ja Karpenísi valla halduskeskus.
Nina Badrić

**Nina Badrić** (sündinud 4. juulil 1972 Zagrebis) on Horvaatia laulja.

Ta esindas lauluga "Nebo" Horvaatiat 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Ta sai oma poolfinaalis 12. koha ega pääsenud finaali.

## Diskograafia
* "Godine nestvarne" &ndash; 1995
* "Perosnality" &ndash; 1997
* "Unique" &ndash; 1999
* "Nina" &ndash; 2000
* "Ljubav" &ndash; 2003
* "07" &ndash; 2007
* "NeBo" &ndash; 2011

## Välislingid
* Nina Badrići koduleht
Ámfissa

**Ámfissa** (kreeka keeles *Άμφισσα*) on linn Kreeka lääneosas, Phokise piirkonnaüksuse halduskeskus.

## Viited
Polýgyros

**Polýgyros** (kreeka keeles *Πολύγυρος*) on linn Kreeka põhjaosas, Chalkidike piirkonnaüksuse ja Polýgyrose valla halduskeskus.
Ukrinform

**Ukrinform** on Ukraina riiklik uudisteagentuur. See asutati Ukraina revolutsiooni ajal 1918. aastal, Ukraina pressibüroo (BUP, *Бюро української преси*) nime all. Agentuuri esimene juhataja oli Dmõtro Dontsov.

## Galerii

Укрінформ.jpg|Ukrinformi peakorter 2017. aastal


## Viited

## Välislingid
* www.ukrinform.ua (*ukraina, vene, inglise, hispaania, saksa ja hiina keeles*)
2014.–2015. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

**2014.–2015. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasari** oli 34. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 29. novembril 2014 Soomes Kuusamos ja viimane etapp peeti 15. märtsil 2015 Norras Oslos. Hooaja põhisündmus oli 2015. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused.

## Tulemused

### Mehed

#### Individuaalalad

#### Teatesõidud

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

### Naised

#### Individuaalalad

#### Teatesõidud

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

## Eestlaste kohad
### Mehed

### Naised

## Märkused
 Etapp pidi toimuma La Clusaz's, kuid lumepuuduste tõttu toimus see Davosis.

## Viited
Kilkís

**Kilkís** (kreeka keeles *Κιλκίς*) on linn Kreeka põhjaosas, Kilkísi piirkonnaüksuse ja Kilkísi valla halduskeskus.
Édessa

**Édessa** (kreeka keeles *Έδεσσα*) on linn Kreeka loodeosas, Pélla piirkonnaüksuse ja Édessa valla halduskeskus.

## Viited
Čarscviaty järv

**Čarscviaty järv** ehk **Tšarstsvjatõ järv** (valgevene keeles *Чарсцвяцкае возера*, ka *Чарсцвяты*, vene keeles *Черствятское озеро* (Tšerstvjatskoje)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Ušačy rajoonis. Järv asub merepinnast 129,3 meetri kõrgusel Ušačy järvestikus, selle valgala on 152 km². Järvest voolab välja Harbacica oja, mis suubub Pavułle järve.

Kaldajoone pikkus on 19,2 kilomeetrit. Järves on kaheksa saart kogupindalaga 0,8 km². Järv on termokarstilise tekkega, see asub 5–10 meetri sügavuses orus, mille kaldad on lõunas ja läänes kohati ka 18 meetri kõrgused. Kaldad on madalad, kohati soostunud.

Põhi on kalda lähedal liivane, sügavamal kui 1 meeter aga kaetud sapropeeliga. Čarscviaty on eutroofne järv, vee läbipaistvus on 0,8 meetrit. Järves on makrofüütide kasvuks soodsad tingimused, soodsail aastail katavad nad enam kui poole järve pinnast. Taimestikus on valdavad harilik pilliroog, kõrkjas, hundinui, parthein, sügavamas vees penikeeled.

Kaladest leidub järves linaskit, haugi, kokre, säinast, latikat, angerjat ja särge.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Iivo Niskanen

**Iivo Henrik Niskanen** (sündinud 12. jaanuaril 1992 Oulus) on Soome murdmaasuusataja, kolmekordne olümpiavõitja ja maailmameister.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta sprinditeates koos Sami Jauhojärviga kulla.

2014. aastal võitis ta kuldmedali kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes 15 km klassikas.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta 15 km klassikas kuldmedali.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis tuli ta olümpiavõitjaks 50 km klassikastiilis.

2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis ta 15 km klassikasõidus kulla ja sprinditeates hõbemedali ning suusavahetusega sõidus pronksmedali. 

Esimest korda osales ta maailma karikasarja etapil 2011. aasta 12. märtsil 20 km suusavahetusega sõidus, kuid kaotas esimesele ringiga. Järgmisel päeval saavutas ta klassikasprindis 66. koha. Esimest korda jõudis ta punktikohale 1. veebruaril 2014 Toblachis, kui oli 15 km klassikasõidus kaheksas. Esimest korda jõudis ta poodiumile sama aasta 30. novembril, kui võitis Kuusamo 15 km klassikatehnikasõidu. Samal etapil võidutses ta ka kaks aastat hiljem. MK-sarjas on võidutsenud kokku seitsmel etapil, neist kõigil kordadel 15 km klassikatehnikas eraldistardist. Vabatehnikas on ainsal korral poodiumile pääsenud 18. jaanuaril 2020, kui oli Nové Městos 15 km distantsil kolmas. Tour de Skil on tema parimaks tulemuseks kolmas koht hooajal 2021–2022.

2014. aastal valiti ta koos Sami Jauhojärviga Soome aasta sportlaseks. Hiljem on Niskanen Soome aasta sportlaseks valitud veel 2017. ja 2018. aastal.

Ka tema õde Kerttu on tuntud murdmaasuusataja ja olümpiamedalist.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** sprinditeates
* 2018  Pyeongchangis
**  **olümpiavõitja** 50 km klassikas
* 2022  Pekingis
**  **olümpiavõitja** 15 km klassikas
**  hõbemedal sprinditeates
**  pronksmedal suusavahetusega sõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Lahtis
**  **maailmameister** 15 km klassikas
**  pronksmedal sprinditeates
* 2019  Seefeldis
**  pronksmedal 15 km klassikas

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Iivo Niskanen on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 6. veebruar 2022) 114 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 18 korral, neist võitnud seitsmel korral.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid
* Iivo Niskanen FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
Atołava järv

**Atołava järv** ehk **Atolava järv** (valgevene keeles *Возера Атолава*, ka *Аталова*, *Оталава* (Atałova, Otałava), vene keeles *Отолово*, ka *Оттолово*, *Отолов* (Otolovo, Ottolovo, Otolovi)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Ušačy rajoonis. 

Järv asub merepinnast 128,6 meetri kõrgusel Ušačy järvestikus, selle valgala on 325 km². Järvest voolab välja Dziva jõgi, mis viib järve vee Pavułle järve.

Kaldajoone pikkus on 38,8 kilomeetrit. Järv asub kuni 30 meetri sügavuses orus, mille kaldad moodustavad terrasse. Põhjas ja loodes on piirab järve oos, mille kõrgus on 30–35 meetrit. Järves on seitse saart, mille kogupindala on 0,7 km².

Põhi on liivane, loodekalda all ka kivine. Sügavamates kohtades on põhi kaetud sapropeeliga. Vee läbipaistvus on 2 meetrit. Taimestikus on kalda lähedal valdavad harilik pilliroog ja kõrkjas, sügavamas vees penikeeled, vesikupud, vesiroosid, vesikarikas. Reliktse taimena kasvab järves harilik vesipähkel.

Kaladest leidub järves linaskit, haugi, kokre, säinast, latikat, lutsu, koha, säga, angerjat ja särge.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalastusportaalis
Kalapõismuster

**Kalapõismuster**, ka **kalapõiemotiiv** on hilisgootikas ehisraamistiku kujunduses, kullassepatöös, köitekunstis ja mujal sageli esinev lainjas leegimotiiv, mille kontuur meenutab kala ujupõit.. Motiiv on iseloomulik hilisgootika leekestiilile (*[[flamboyant]]*-stiilile).
## Pildid

Portumna Priory East Window 2003 09 04.jpg|Portumna Priory leekestiilis ehisraamistikuga idaaken. Galway, Iirimaa
Pisanello - Codex Vallardi 2529.jpg|Pisanello arhitektuuriskitsid. Codex Vallardi 2529
Vendome03.jpg|Hilisgooti leekestiilis Vendôme'i kloostrikiriku läänefassaad
St.Oswald - Chorgestühl Ornament 2.jpg|Kooripingi ornament
Suure Rannavärava vapikilp.jpg|Leekestiilis vapikilp Suurel Rannaväraval Tallinnas


## Vaata ka
* Kalasiirik

## Viited
Liège'i vabariik

**Liège'i vabariik** (prantsuse *République liégeoise*) oli lühiealine riik Liège'i linna ümber tänapäeva Belgias. Vabariik loodi augustis 1789 pärast Liège'i revolutsiooni, mis viis varasema territooriumit kontrollinud kirikuriigi, Liège'i piiskopkonna hävitamiseni. See eksisteeris koos isegi palju lühiealisema revolutsioonilise riigiga, Belgia Ühendriikidega, mis loodi põhjas 1789. aasta Brabanti revolutsiooniga. Aastaks 1791 võideti vabariigi vägesid Preisimaa ja Austria vägede poolt ning vürstlik piiskop taastati.

## Revolutsioon

18. augustil 1789 saabusid Jean-Nicolas Bassenge ja teised demokraadid Liège'i raekotta. Nad nõudsid ametis olevate raehärrade vallandamist kahe populaarse bürgermeistri Jacques-Joseph Fabry ja Jean-Remy de Chestret' kasuks. Sainte-Walburge kindlus langes mässajate kätte. Vürstlik piiskop César-Constantin-François de Hoensbroeck toodi tagasi tema suveresidentsist Seraingis, et ta ratifitseeriks uute ametnike nimetamise ja kaotaks ebapopulaarse *Règlement de 1684*. Mõned päevad hiljem põgenes vürstlik piiskop Trieri tänapäeva Saksamaal. Saksa-Rooma riik mõistis Liège'i revolutsiooni hukka ja nõudis *[[Ancien Régime]]* taastamist vürstlikus piiskopkonnas.

Radikaalsed meeleolud Liège'is viisid vabariigi väljakuulutamiseni, kaks aastat enne Prantsusmaad.

## Vabariik

Üks esimesi akte vabariigis oli "Franchimont'i inimese ja kodaniku õiguste deklaratsiooni" väljakuulutamine 16. septembril 1789. Dokument oli tugevasti mõjutatud augustis 1789 väljakuulutatud Prantsuse Inimese ja Kodaniku Õiguste Deklaratsioonist, kuid sisaldas mitmeid olulisi erinevusi:

*Artikkel 3: Suveräniteet elab inimestes [ja mitte rahvuses]
*Artikkel 10: Igal kodanikul on mõtte- ja arvamusvabadus [ilma piiranguteta]
*Artikkel 17 Prantsuse deklaratsioonis vara kohta jäeti ära, kuna Liège'i vara puudutavad õigused kehtisid aastast 1196.
Suur Kaksjärv

**Suur Kaksjärv** (ka *Kaksjärv*) on järv Harjumaal Kose vallas Paunküla maastikukaitsealal. Järve pindala on 2,4 ha.

Suure Kaksjärve lähedal asub Väike Kaksjärv.


Suur-Kaksjärve kallas Paunküla MKA.JPG|Suur-Kaksjärve kallas
Suur-kaksjärv.jpg|RMK paigaldatud silt
Suur-Kaksjärv.jpg|


## Välislingid
*
Pleegitamine

**Pleegitamine** ehk **pleegitus** (inglise *bleaching*) on mingi materjali või eseme heledamaks või värvusetuks muutmine. 

Pleegitamine võib olla vajalik riide, paberi, tselluloosi, naha, plasti, õli, rasva, suhkru ja muude ainete, materjalide või esemete värvuse eemaldamiseks (valgendamiseks) või selle intensiivsuse vähendamiseks.

Tänapäeval kasutatakse pleegitamiseks keemilisi **pleegiteid** (*bleach*), põhiliselt oksüdeeriva toimega klooriühendeid (naatriumhüpoklorit, kaltsiumhüpoklorit) või peroksiide (vesinikperoksiid, naatriumperkarbonaat). Tarvitatakse ka redutseerijaid (vääveldioksiid, naatriumsulfit). Paljud pleegitid on ühtlasi ka desinfitseerivate omadustega, selliseid kasutatakse näiteks ujulates desinfitseerimiseks. 

Värvide ja pigmentide värvus tuleneb kromofooridest, valgusega interakteeruvatest molekulidest. Pleegitavad ained toimivad kromofooridele, lõhkudes neid või muutes nende keemilisi sidemeid. 

Ka päikesevalgus (põhiliselt UV-kiirgus) lõhub kromofoore ja toimib pleegitina. Valguse käes toimub esemete naturaalse värvuse või värvkatte pleekimine. Päikesevalgust on kasutatud maailmas juba ammustest aegadest niisutatud kangaste valgendamiseks. Eestis laotasid talunaised oma kodukootud kangad kevadel pikemaks ajaks lumele (see hoidis kanga niiske) päikese kätte pleekima. 

## Vaata ka
*Kromofoor
*Värvus
*Oksüdatsioon
Micro-Star International

**Micro-Star International** (**MSI**) on Hiina Vabariigi (Taiwani) elektroonikafirma. MSI on 2000. aastatel üks peamisi emaplaatide valmistajaid. Nad töötavad välja ning valmistavad emaplaate, graafikakaarte, koduelektroonikat ja muud elektroonikat. Alates asutamisest 1986. aastal on nad laienenud eri tarbeelektroonika valdkondadesse. Praegu keskenduvad nad mänguritoodetele.

Firma peakorter asub Zhonghe rajoonis Taipei linnas Hiina Vabariigis (Taiwanis).

## MSI ajalugu
**Micro-Star International** asutati aastal 1986. Asutajateks olid Joseph Hsu, Henry Lu, Jeans Huang, Kenny Yu ja Frank Lin. MSI tegeles esialgu emaplaatide ning graafikakaartide arendamise ja tootmisega. 
### Tähtsad sündmused
**1986** 
*Asutamine
*Esimene ülekiirendatav Intel 80286 emaplaat.
**1988**
*386DX emaplaat
**1996**
*Omandas TUV ISO 9002:1994 sertifikaadi
**1997**
*Omandas TUV ISO 9001:1994 kvaliteedisertifikaadi
*Rajas tehase Jung-He-se
**1998**
*Mindi avalikule aktsiaturule.
*Kuulutati välja esimene Socket 7-t omav emaplaat.
**2000**
*Esimene serveriprodukt.
*Rajati MSI Computer(Shenzhen)Co., Ltd
**2001**
*Rajati MSI Electronics(Kunshan)Co., Ltd.
*Rajati kolmas tehas Jung-He-se
**2002**
*Esimene PC2PC WLAN emaplaat.
**2003**
*Alustati sülearvutite tootmist
*Alustati tahvelarvutite tootmist
**2004**
*Võideti Hea Disaini auhind Jaapanis
**2005**
*MSI CE produktid võitsid iF Disaini auhinna Saksamaal
**2006**
*Esimene päiksejõul töötav sülearvuti ning MP3-mängija
*Ainuke võitja Tom's Hardware Guide-s
**2007**
*Esimene ülekiirendatav sülearvuti
*Kuulutati välja esimene interaktiivne navigatsioonirobot.
**2009**
*Esimene kõik ühes arvuti
**2012**
*MSI X79 seeria emaplaat murdis baaskiiruse maailmarekordi.
*MSI Z68A-GDO80(G3) ja GT780DXR võitsin CES 2012 Innovatsiooniauhinna
**2013**
*Esimesed Windows 8.1 sertifikaadiga kõik-ühes arvutid
*Esimene 3K mängurisülearvuti
## Tooted
MSI toodab elektroonikakomponente nii tavakasutajatele, firmadele kui ka mänguritele. Alates 2003. aastast komplekteeritakse ka sülearvuteid.

Praegu on nende põhilised tooteliinid suunatud mänguritele. Emaplaatidest pakutakse mänguritele X99 GAMING, Z97 GAMING seeriaid. Ülekiirendajatele pakutakse emaplaatidest X99 MPOWER/XPOWER, Z97 MPOWER ja Z97 XPOWER AC seeriaid. Graafikakaartidest pakutakse GAMING-, HAWK- ja LIGHTNING-seeriaid.

Veidi vähem tuntud on nende tööjaamade, serverid ja arvutite lisaseadmed.

## Viited
Sapi süvik

**Sapi süvik** on Võrtsjärve sügavaim nõgu. Selle sügavus on 6 m ning see asub Tondisaare ja järve idakalda vahel.
Riia Tehnikaülikool

**Riia Tehnikaülikool** (läti keeles *Rīgas Tehniskā universitāte*) on Riias asuv avalik-õiguslik tehnikaülikool. 

Riia Polütehnikum asutati  erakoolina baltisaksa aadli ja Riia kaupmeeste finantseerimisel 14. oktoobril 1862, Riias Raiņa bulvāris 19. See on vanim Baltimaade tehnikaülikool. 1896. aastal see riigistati ja nimetati ümber Riia Polütehniliseks Instituudiks.

Riia Polütehnikumis oli võimalik õppida tehnikateadust, arhitektuuri, kaubandust, maamõõtmist ja põllumajandust. 

1919. aastal liideti tehnikateaduskond ja põllumajandusteaduskond vastloodud Läti Kõrgema Kooliga. 1958. aastal taastati iseseisev Riia Polütehniline Instituut, mis 1990. aastal nimetati ümber Läti Tehnikaülikooliks.

## Direktorid
*Prof. dr. Ernst Nauck (1862–1875)
* Gustav von Kieseritzky (1875–1885)
* August Lieventhal (1885–1891)
* Theodor Grönberg (1891–1902)
* Paul Walden (1902–1905)
* Woldemar von Knieriem (1906–1916)
* Paul Walden (1917–1919)

Ülikoolis on töötanud:  August Toepler, Étienne Laspeyres, George Armitstead, Wilhelm Ritter, Mihhail Dolivo-Dobrovolsky, Engelbert Arnold, Paul Walden ja Wilhelm Ostwald.

## Ajalugu
*1862–1896 – Riia Polütehnikum
*1896–1919 – Riia Polütehniline Instituut (sh 1915–1919 evakuatsioonis Moskvas ja Ivanovo-Voznessenskis)
**1918 – Riia Polütehnilise Instituudi baasil asutati Ivanovo-Voznessenski Polütehniline Instituut
**1918–1919 – Balti Tehnikaülikool (*Baltische Technische Hochschule*)
*1919–1923 – Läti Kõrgema Kooli tehnikateaduskond
*1923–1958 – Läti Ülikooli tehnikateaduskond
*1958–1990 – Riia Polütehniline Instituut (1983–1989 kandis ametlikult Arvīds Pelše nime)
*1990 – Riia Tehnikaülikool

## Vaata ka
*Korporatsioon Vironia
*Riia Tehnikaülikooli maleturniir
## Viited

## Välislingid
*Riia Tehnikaülikooli koduleht
Kieli ülikool

**Kieli Christian Albrechti Ülikool** (saksa keeles *Christian-Albrechts-Universität zu Kiel*) on Saksamaal Kielis asuv ülikool.

Ülikooli asutas 1665. aastal Holstein-Gottorpi hertsog Christian Albert.

Ülikoolis õpib tänapäeval umbes 24 000 üliõpilast.
Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg

**Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikool** (saksa keeles Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg, lühendatult **MLU**) on Saksamaal Halles ja Wittenbergis asuv avalik-õiguslik ülikool. 

Ülikool asutati 1817, kui ühinesid Wittenbergi ülikool (asutatud 1502) ja Halle ülikool (asutatud 1694).

## Halle ülikool ja Eesti
Halle ülikoolil oli Eesti 18. ja 19. sajandi kultuuriloos on oma osa, seal said ülikoolihariduse Gutsleffid (Heinrich Gutsleff  (1680–1747), Johann Christoph Gutsleff  (1685–1767), Eberhard Gutsleff (umbes 1690–1749)), Moritzad (Johann Christian Friedrich Moritz (1741–1795), Friedrich Gottlieb Moritz (1769–1833), Ludwig Wilhelm Moritz (1777–1830), Heinrich Christopher Wrede (1691–1764), Albert Anton Vierorth  (1697–1761), Peter Ernst Wilde (1732–1785), Johann Christoph Henckel (1736–1800), Johann Michael Hahn (1758–1819), M. Fr. Hasse, Christian Friedrich Scherwinzky (1752–1809), Peter Heinrich von Frey (1757–1833), Johann Friedrich Heller (1786–1849), Johann Philipp von Roth (1754–1818), Gustav Adolph Oldekop (1755–1838), Otto Wilhelm Masing (1763–1832) jt.

Halle pietistlik teoloog ja pedagoog prof. August Hermann Francke, kes pani aluse Halle pietismile, pani aluse laialdastele kultuurisuhetele, mis haarasid ka Venemaad, eriti selle Balti provintse ning vennastekoguduste liikumisega Eestis. Halles trükiti mõned eesti raamatud (1721. a. "Eesti-MaKele Koddo- ning Kirko-Ramat"(Halle, 1721), Anton thor Helle grammatika), samuti jäid paljud Halle ülikooli kasvandikud eluajaks kontakti Franckega või tema kaastööliste ja järglastega, saates teateid oma tööst.  Hernhuutlus on mõjutanud ka eestlaste rahvuslikku ärkamist – ühelt poolt läbi nende edendatud kirjaoskuse, teiselt poolt läbi koguduse sisedemokraatia ja ühistegevuse. Paljud Eesti juhtivad kultuuri- ja ühiskonnategelased olid hernhuutliku taustaga.

## Viited

## Kirjandus
*Böthführ, Heinrich Julius, https://www.uni-wittenberg.de/wp-content/uploads/application/pdf/Boethfuehr-1884_Livlaender-auf-auswaertigen-Universitaeten.pdf, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen. BSB: , Riga 1884. Buchdruckerei von  W. F. Hacker

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Rostocki Ülikool

**Rostocki Ülikool** (saksa keeles Universität Rostock) on  ülikool Saksamaal Rostockis. 

Ülikool asutati 1419. aastal, seega on ta üks vanimaid maailmas. 

2011/12. aasta talvesemestril õppis ülikoolis 15 312 üliõpilast.

## Kirjandus
*Böthführ, Heinrich Julius, https://www.uni-wittenberg.de/wp-content/uploads/application/pdf/Boethfuehr-1884_Livlaender-auf-auswaertigen-Universitaeten.pdf, Die Livländer auf auswärtigen Universitäten in vergangenen Jahrhunderten. Erste Serie: Prag. Köln. Erfurt. Rostock. Heidelberg. Wittenberg. Marburg. Leyden. Erlangen. BSB: , Riga 1884. Buchdruckerei von  W. F. Hacker

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Karolinska Instituut

**Karolinska Instituut** (rootsi keeles *Karolinska Institutet*, lühend **KI**) on Stockholmis asuv meditsiiniülikool. See on Euroopa üks suuremaid ja prestiižsemaid meditsiiniülikoole. 

Ülikool asutati 1810.
Helsingi tehnikaülikool

**Helsingi tehnikaülikool** (soome keeles *Teknillinen korkeakoulu*, rootsi keeles *Tekniska högskolan*) oli aastatel 1849–2011 Soomes tegutsenud tehnikaülikool. 

Helsingi tehniline reaalkool loodi 1849. aastal ja see sai kõrgkooli õigused 1908. aastal Soome Tehnikakõrgkooli nime all. 

1948. aastal otsustati viia kool Helsingi kesklinnast eemale. Jaanuaris 1949 osteti esimesed kinnistud Helsingist läänes asuva Otanieme mõisa maa-alal. 1952. aastal kasutati Tehnikakõrgkooli äsjaehitatud üliõpilaste ühiselamute kompleksi (hiljem soome keeles tuntud kui *Teekkarinkylä*) Helsingi olümpiamängude olümpiakülana. 1955. aastal kolisid kõrgkooli üksused Helsingist Otaniemisse Espoos, mis sai linnaõiguse alles 1972. aastal.

Ülikool liideti 2010. aastal Aalto Ülikooliga ning see kandis ajutiselt nime Aalto teadus- ja tehnikaülikool. 2011. aastal jagati kool varasemate teaduskondade põhjal neljaks eraldi kooliks. Kokku kuulub Aalto Ülikooli alla kuus kõrgkooli.

Suure osa ülikooli Otaniemi linnakust on projekteerinud soome arhitekt ja disainer Alvar Aalto.
Lenfilm

**Lenfilm** (vene keeles Ленфильм) on Venemaa filmitööstusettevõte, millel on oma filmistuudio, mis asub Peterburis (varasema nimega **Len**ingrad). 

Aastast 2012 on ettevõtte peadirektor Eduard Pitšugin.

## Vaata ka
*Mosfilm

## Viited
Olaf Imelik

**Märt-Olaf Imelik** (12. märts 1923 Tartu – 27. november 2014) oli eesti spordifüsioloog, publitsist ja luuletaja.

Ta lõpetas aastal 1941 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1947 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Lisaks õppis ta 2 aastat Leningradis Lesgafti-nimelises Kehakultuuri Instituudis. Ta oli Korporatsioon Ugala vilistlane. Aastal 1955 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja teemal "Hingamise muutused füüsilise töö puhul pneumo-tahhograafilise uurimise alusel".

Ta töötas aastatel 1946–1960 Tartu Riikliku Ülikooli füsioloogiakateedris vanemlaborandina, assistendina ja vanemõpetajana. Aastatel 1960–1975 töötas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi loodusteaduste ja kehalise kasvatuse kateedris vanemõpetajana, dotsendina ja professori kohusetäitjana; aastatel 1975–1995 oli ta Tartu Ülikooli füsioloogiainstituudi (aastani 1993 kateeder) dotsent.

Ta õpetas kehakultuuriüliõpilastele ligi 30 aastat füsioloogiat ja spordifüsioloogiat ning juhendas nende teadustööd.

## Tunnustus
* 1995 Henrik Visnapuu preemia (publitsistika)
* 2000 Henrik Visnapuu preemia ("Pimesikumäng")

## Isiklikku
Tema isa Johannes Imelik (1889–1957) oli arst, samuti oli arst tema emapoolne vanaisa Mihkel Ostrov (1863–1940); tema onu Mihkel Ostrov-Laid oli kirikuõpetaja ja sõjaväelane. Õde Helga Jõerüüt (1925–2011) oli kunstnik.

Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli tuberkuloosiarst Lille Imelik (neiuna Nukk, 1928–2012), nende poeg oli arst Hillar Imelik (1951–2008), kelle poeg oli ajakirjanik Olaf Suuder. Tema teine abikaasa oli korvpallur ja sporditegelane Maaja Imelik (1937–2001).

## Viited

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Pokaal

**Pokaal** on jalaga, enamasti klaasist anum, millest juuakse või ka süüakse (nt salatit, jäätist jne).

Ajalooliselt on pokaaliks nimetatud kaanega karikat, nagu ananasspokaal, kurekellpokaal või nautiluspokaal (viimatinimetatut esineb ka kaaneta).


Flute Glass.svg|Šampanjapokaal
Copa.jpg|Veinipokaal
RaspberrySherbet.jpg|Vaarikašerbett pokaalis
Fiandre o germania meridionale, coppa nautilo, 1575-1625 ca. 01.jpg|Nautiluspokaal


## Vaata ka
*Karikas
*Peeker

## Viited
Epidemioloogia

**Epidemioloogia** on teadusharu, mis uurib mingil piiritletud rühmal esinevate haiguste (ja teiste tervisega seotud nähtuste) esinemist ning neid nähtusi esilekutsunud mõjureid. Epidemioloogid hindavad näiteks haiguste esinemise sagedust ja levikut ning riskitegureid. 

## Epidemioloogia Eestis
Eestis saab epidemioloogiat õppida magistritasemel Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonnas, kus seda õpetatakse eraldi erialana aastast 2008.  

Eesti epidemioloogide sekka on kuulunud ja kuuluvad näiteks Anneli Uusküla, Hendrik Pihl, Joosep Reinaru, Kaire Innos, Kersti Pärna, Kuulo Kutsar, Lembit Norviit, Mati Rahu ja Rita Peetso.

## Viited

## Kirjandus
*A. Ahlbom, S. Norell. Sissejuhatus moodsasse epidemioloogiasse. 1993
*The Development of Modern Epidemiology: Personal Reports From Those Who Where There. 2007
*K. J. Rothman, S. Greenland, T. L. Lash. Modern Epidemiology. 2008
*A Dictionary of Epidemiology. 2008
*Encyclopedia of Epidemiology. 2008

## Välislingid
* 
; Erialasõnavara
* A. Viltrop. Epidemioloogiliste terminite lühisõnastik. 
* Tartu Ülikool. Rahvatervishoiu eesti-inglise seletav sõnastik. Epidemioloogia. 
; Meedias
* Jaan-Juhan Oidermaa: "Viis aastat Ebolat: tapva troopikahaiguse vastu puudub huvi ja tõhus ravi" ERR Novaator, 13. jaanuar 2019
Lakewood (täpsustus)

**Lakewood** on mitme USA linna nimi:

* Lakewood on linn New Jersey osariigis
* Lakewood on linn California osariigis
* Lakewood on linn Colorado osariigis
* Lakewood on linn Ohio osariigis
* Lakewood on linn Washingtoni osariigis
* ...
Eeskoda

**Eeskoda** ehk **esik** ehk **tuulekoda** ehk **vöörus** on ruum kohe välisukse ees, mille kaudu pääseb siseruumidesse ja mis kaitseb siseruume külma välisõhu eest. Palkehitise eeskoda võib olla kerge konstruktsiooniga eraldi juurdeehitis.
AS Pakett

**AS Pakett** on aastast 1992 tegutsev Eesti trükiettevõte.

Ettevõte trükib peamiselt raamatuid ja brošüüre. Ettevõtte toodangust 25% eksporditakse.

Ettevõte on Eesti Trükitööstuse Liidu liige.

Ettevõtte juures tegutseb kirjastus **Hotger**.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Anşār ash-Sharī‘ah

**Ansar al-Šaria** (araabia keeles|أنصار الشريعة Anşār ash-Sharī‘ah, 'Islami seaduse järgija') on mitmesuguste islamistlike terroriorganisatsioonide nimetus Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas. Ideoloogiliselt sarnased al-Qaidaga. Rühmitused on tekkinud Araabia kevadeks nimetatud revolutsioonides. 

* Ansar al-Scharia (Liibüas), 17.02.2011
* Ansar al-Scharia (Tuneesias), asutatud aprillis 2011, salafide organisatsioon. Tuneesia valitsus nimetas neid alates augustist 2013 terrorirühmituseks.
* Ansar al-Scharia (Jeemenis) alates aprill 2011; al-Qaida Jeemenis või al-Qaida Araabia poolsaarel (AQAP).

**Islami seaduse järgijad** on levinud veel Malis, Egiptuses, Mauritaanias, Marokos ja Süürias.
Wallenberg

**Wallenberg** võib tähendada järgmist:
*"Wallenberg",  Erkki-Sven Tüüri ooper
*Wallenberg (perekonnanimi)
** Wallenbergid, Rootsi suguvõsa
*** Raoul Wallenberg (1912–1947), Rootsi diplomaat
Poolkoks

**Poolkoks** on tahkekütuse utmisel saadav tahke jääkaine. Selle omadused ja koostis sõltuvad kütuse tüübist ja utmisprotsessi meetodist. Tavaliselt kasutatakse toorainena turvast, kivisütt, pruunsütt või põlevkivi.

## Vaata ka
* Koks
* Kuivdestillatsioon
* Põlevkivi poolkoks
Andri Lõssenko

**Andri Lõssenko** (sündinud 4. novembril 1968 Donetskis) on Ukraina sõjaväelane, sõjaajakirjanik. Ta on alates 2013. aasta detsembrist Ukraina presidendi pressiteenistuse juhataja, Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja.

## Viited