open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühendus

**Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühendus** (lühend **ETTTÜ**) on 1996. aastal asutatud ja 2. juunil 2014 taasasutatud mittetulundusühing, mis koondab Eesti teatri tehnilistel aladel töötavaid ja nende õpetamise alal tegutsevaid isikuid. Ühendus on avalikes huvides tegutsev eriala- ja ametiühing, mis kuulub katusorganisatsiooni Eesti Teatriliit.

ETTTÜ eesmärk on kaitsta oma liikmete kutsealaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi. Oma eesmärkide saavutamiseks tegutseb ETTTÜ Eesti teatrite tehnilise personali ühiste huvide arendajana ja kaitsjana ning töösuundadeks on olla teatritehniline teabekeskus, luua eriaalane tööportaal, teha koostööd teatritehnilisi erialasid õpetavate haridusasutustega, uuendada kutsestandardeid ning korraldada ja vahendada täiendkoolitusi, eriaalast väljaõpet ja kutseeksameid.

## Juhatus
15. detsembri 2023. aasta seisuga on ETTTÜ juhatus kümneliikmeline.

* Mait Visnapuu (esimees), Eesti Noorsooteater
* Janno Jaanus, Eesti Draamateater
* Emil Kallas, vabakutseline
* Eve Komissarov, Ugala Teater
* Tauno Makke, Eesti Draamateater 
* Sander Aleks Paavo, Ugala Teater 
* Taivo Pahmann, Rahvusooper Estonia
* Külli Pavelson, Tallinna Linnateater
* Siim Saarsen, Ugala Teater
* Margus Vaigur, Endla Teater

## Tegevussuunad

* Teatritehniline teabekeskus – erialaste messide, seminaride-*workshop*’ide, väljapaistvate lavastuste külastuste korraldamine/vahendamine, taotluste vormistamine Eesti Kultuurkapitalile, virtuaalse teatritehnilise infokeskkonna loomine.
* Teatri tehniliste töötajate tööportaali loomine.
* Teatritehniliste erialade hea maine kujundamine.
* Koostöö haridusasutustega, kes pakuvad teatritehniliste erialade väljaõpet.
* Täiendkoolituse, erialase väljaõppe korraldamine/vahendamine, eksamite korraldamine kutsestandardite taotlemiseks, kutsestandardite uuendamine, kutsestandardite rakendamise kontroll.
* Tehniliste töötajate õiguste kaitse, kollektiivlepingu täitmise jälgimine teatrites ja vajaduse korral selle muutmine.
* Teatri tehniliste töötajate aktiivne osavõtt Eesti Teatriliidu juhtorganite tööst.
* Ühenduse liikmete erialane ja juriidiline nõustamine.

## Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühenduse aumärk
Alates 2023. aastast annab ETTTÜ välja aumärki, mille pälvib igal aastal rahvusvahelisel teatripäeval, 27. märtsil üks vähemalt 15 aastat erialast tööd teinud loovtehniline töötaja, kelle töö ja pühendumus väärib kolleegide hinnangul tunnustust, Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühenduse aumärgi. 2023. aastal sai aumärgi Ain Austa, 2024. aastal Taimi Põlme.

## Viited
Eesti Tantsukunstnike Liit

**Eesti Tantsukunstnike Liit** (lühend: ETKL) oli Eesti mittetulundusühing, mis tegutses aastatel 2002–2016 ning ühendas nüüdis-, modern- ja džässtantsuga tegelevaid tantsukunstnikke. 

Alates 2012. aastast on Eesti Tantsukunstnike Liit Kultuuriministeeriumi tunnustatud loomeliit ja Eesti Teatriliidu liige.

2016. aastal ühinesid 1996. aastal asutatud Eesti Tantsuhariduse Liit ja 2002. aastal asutatud Eesti Tantsukunstnike Liit, uue liidu nimeks sai Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit.

## Vaata ka
* Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit

## Viited

## Välislingid
*Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu veebisait
Eesti Jumestajate ja Grimeerijate Ühendus

**Eesti Jumestajate ja Grimeerijate Ühendus** (lühend: EJGÜ) on aastast 1997 tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis ühendab kutselisi grimeerijaid ja jumestajaid.

EJGÜ eesotsas on Anu Konze.

## Viited
Paavõlka järv

**Paavõlka järv** (ka *Tsilgutaja Väikejärv*) asub Rõuge vallas Ruusmäest Hurda küla suunas umbes 3 km kaugusel. Järv jääb Luutsniku-Ruusmäe tee äärde.

## Vaata ka
* Tsilgutaja järv

## Välislingid
*
Draama (teatrifestival)

**Draama** (kasutatud ka stiliseeritud nimekuju **DRAAMA**) on aastast 1996 Eestis toimuv teatrifestival. 

Festival toimus esimest korda 1996. aastal Tartus. Aastani 2001 korraldasid seda Eesti Teatriliit ja Vanemuine. Aastast 2004 on festivali korraldanud Eesti Teatri Festival.

## Tunnustus

* 2003 Tartu Kultuurikandja (aasta kultuurisündmus: teatrifestival „Draama 2003“)

## Viited
Komöödia (festival)

"**Komöödia**" on aastast 2004 Eestis toimuv komöödialavastuste festival. 

Festivali on korraldanud SA Eesti Teatri Festival.

## Viited
Draamake

"**Draamake**" on aastast 2006 Eestis toimuv lastelavastuste festival. 

Festivali on korraldanud SA Eesti Teatri Festival.

## Viited
Lehtkuld

**Lehtkuld** ehk **kuldfoolium** on mitmekordse valtsimise teel saadud üliõhuke kullast leht paksusega 1/12 000&nbsp;mm.

Kullalehti on mitmesuguse karaadi ja varjundiga. Kõige sagedamini kasutatakse 22-karaadist kollast lehtkulda. Hõbedavärvi valge lehtkuld sisaldab umbes 50% puhast kulda.

Lehtkulda kasutatakse kunstiteoste, nagu kujude ja ikoonide, niisamuti pildiraamide kuldamisel, samuti raamatute ehislõigete kuldamisel.

## Vaata ka
*Kullalööja nahk
Eesti Muusikateatrite Vokaalsolistide Liit

**Eesti Muusikateatrite Vokaalsolistide Liit** oli aastal 2000 asutatud Eesti mittetulundusühing. Organisatsioon oli kustutatud Eesti äriregistrist 2010. aastal.

Organisatsiooni eestvedajaid oli Riina Airenne.

## Viited
Sergei Paradžanov

**Sergei Jossifovitš Paradžanov** (armeenia keeles  Սարգիս Հովսեփի Փարաջանյան (Sarkis Hovsephi Pharadžanjan), ka Սերգեյ Փարաջանով (Sergej Pharadžanov; gruusia keeles  სერგო (სერგეი) ფარაჯანოვი (Sergo (Sergei) Pharadžanovi); 9. jaanuar 1924 Thbilisi – 20. juuli 1990 Jerevan) oli armeenia filmirežissöör, kes töötas Armeenias, Ukrainas ja Gruusias.

## Elulugu
Sergei Paradžanov sündis armeenia perekonnas Jossif Paradžanovi (Hovseph Paradžanov) ja Siran Bežanova pojana.  Aastatel 1942—1945 õppis ta Thbilisi konservatooriumi lauluerialal ning Thbilisi raudteeinstituudi ehitusteaduskonnas. Aastal  1949 asus ta režissööri assistendina tööle A. Dovženko nimelisse Filmistuudiosse, kus ta töötas  1960. aastani. Hiljem oli ta režissöör stuudiotes Armenfilm ja Gruzija-film. 

Aastal 1952 lõpetas Paradžanov režissööri erialal VGIK-i, kus ta õppis Igor Savtšenko käe all. Tema diplomitöö oli film "Moldaavia muinasjutt" (Молдавская сказка). 

Professionaalselt hakkas ta filme tegema 1954. aastal. Tema režissööridebüüt oli film "Andrieș". Seejärel tegi ta peale mõne mängufilmi ka mitu dokumentaal- ja populaarteaduslikku filmi, sealhulgas "Наталия Ужвий", "Думка" ja "Золотые руки".

1964. aastal lavastas Paradžanov Mõhhailo Kotsjubõnski teoste ainetel filmi "Unustatud esivanemate varjud" (Тіні забутих предків) hutsuul Ivani elust. Film sai mitu auhinda rahvusvahelistel festivalidel ning Paradžanov sai tuntuks. 

Tema 1968. aasta film "Granaatõuna värv" (Նռան գույնը) jutustab poeetilise loo 18. sajandi rändlaulikust Sajath-Novast. Selle filmikeel on novaatorlik. Film koosneb mitmest miniatuurist. 

Aastal 1984 valmis Paradžanovil  koostöös Davith Abašidzega gruusia legendi järgi film "Surami kindluse legend" (ამბავი სურამის ციხისა).

Aastal  1988 valmis tema viimane film "Ašik-kerib" (აშუღი ქარიბი) Mihhail Lermontovi muinasjutu "Ašik-kerib" järgi. 

Peale filmide lõi Paradžanov kollaaže. Paljusid nendest näidati näitustel. Nende reprosid võib näha Vassili Katanjani raamatus  "Параджанов. Цена вечного праздника". Säilinud on ka Paradžanovi joonistused, sealhulgas "margid tsoonist", mis on joonistatud pastakaga tikutoosietikettidele.

## Isiklikku
Aastal 1955 abiellus ta kiievlanna Svetlana Štšerbatjukiga. Aastal 1958 sündis poeg Suren. Abielu lagunes 1961. Hiljem suhtles Paradžanov perekonnaga regulaarselt. 

## Tunnustus
*1990 Ukraina NSV rahvakunstnik
*1990 Armeenia NSV rahvakunstnik
*1990 Nika

## Viited

## Välislingid
*
Fanta

**Fanta** on karboniseeritud karastusjook, mille omanik on USA ettevõte The Coca-Cola Company. Nimi Fanta on tuletatud saksakeelsest sõnast *fantastisch* ('fantastiline').

## Ajalugu
Teise maailmasõja puhkedes kehtestas USA Saksamaa-vastase kaubandusblokaadi, mistõttu The Coca-Cola Company tehastel tekkisid Saksamaal raskused Coca-Cola siirupi impordiga. Et vältida sellest tulenevat tehaste sulgemist, otsustas ettevõte muuta Saksamaa tehased iseseisvaks. Max Keith, kellele oli usaldatud vastloodud Coca-Cola Deutschlandi juhtimine, asus looma uut jooki ameeriklaste Coca-Cola asendamiseks, kasutades vaid kohalikke tooraineid. 1940. aastaks jõutigi toonase peakeemiku dr Scheteligi juhtimisel uue joogini. Jook oli apelsinimaitseline ning selle ühe põhikomponendina kasutati vadakut. Tootmiseni jõuti 1941. aastal, aastatel 1942–1949 lõpetati Coca-Cola tootmine Saksamaal täielikult ning selle asemel toodeti Fantat.

Fanta nime pakkus välja ettevõtte kauaaegne müügimees Joe Knipp. Idee tekkis sellest, et Max Keith korraldas nime leidmiseks ajurünnaku ning õhutas fantaasiat kasutama, mispeale Joe Knipp oligi pakkunud nime Fanta!

Pärast sõda taastas The Coca-Cola Company oma õigused ning sai sellega kaasa tehased, retseptid ja ka Fanta kaubamärgi koos sõja ajal teenitud kasumiga, kuid joogi tootmine lõpetati.

1955. aastal hakkas The Coca-Cola Company taas Fantat tootma, et konkureerida 1950. aastail edukalt uute toodetega turule tulnud Pepsiga.

## Koostis
Apelsini Fanta: vesi, suhkur, apelsinimahl kontsentraadist (5%), apelsiniekstrakt, süsihappegaas, happesuse regulaator, sidrunhape E330, antioksüdant, askorbiinhape (L-) E300, stabilisaator guarkummi E412, toiduvärv, karoteenide segud E160a.
Juuniorid

**Juuniorid** oli aastatel 1963–1965 tegutsenud Eesti biitmuusikaansambel. 

Ansamblisse kuulusid:

Georg Pomerants- soolokitarr; 

Toomas Kõrvits- rütmikitarr, laul; 

Henry Kirsipuu- löökriistad;

Juhan Hallistvee - basskitarr;

Jaak Jõemaa (1946) - basskitarr;

Reinhard Kristiansen - helitehnik.

## Viited
Kalev (ansambel)

**Kalev** oli aastatel 1982–1992 tegutsenud Eesti bigbänd.

Ansambli eestvedaja oli Valter Ojakäär.

## Viited
Prohvet (ansambel)

**Prohvet** oli aastatel 1986–1989 tegutsenud Eesti ansambel.

Ansambli eestvedaja oli Joel Steinfeldt.

## Viited
Psycho (ansambel)

**Psycho** oli aastatel 1973–1978 tegutsenud Eesti *[[fusion]]*-ansambel.

Ansambli koosseisu kuulusid Andres Põldroo, Heigo Mirka, Paap Kõlar, Helmut Aniko.

## Viited
Sireenide kalju

**Sireenide kalju** (itaalia keeles *Scoglio delle Sirene*) on kaljusaar Itaalias Sitsiilias Türreeni mere Lipari saarestikus.

Saar kuulub halduslikult Messina provintsi Lipari valda.

Kaljusaar asub sissepääsul Vulcano saarel asuvasse Ponente sadamasse.

Scorglio delle Sirene.jpg|
Vulcano - Scoglio delle sirene.jpg|


## Viited

## Kirjandus
* Mimmo Martinucci, *Sognando le isole italiane. Guida per radioamatori. Vol. 3 - Tutte le isole della Sicilia*, Albino, Sandit Libri, 2007. ISBN 978-88-89150-57-3.
* Oreste Ragusi (a cura di), *Da Milazzo alle Isole Eolie*, OR, 1990.

## Välislingid
Musikverein

**Musikverein** ('Muusikaselts') oli aastatel 1835–1843 Tallinnas tegutsenud baltisaksa muusikaselts.

Seltsi kuulusid teiste seas bürgermeister G. Fr. Bunge (mängis fagotti) ja keeleuurija Ferdinand Johann Wiedemann (mängis klarnetit).

## Viited
Rütmikud (ansambel 1948–1950)

**Rütmikud** oli aastatel 1948–1950 tegutsenud Eesti džässiansambel.

Ansambli eestvedaja oli Uno Naissoo.

## Viited
Swing Club

**Swing Club** oli aastatel 1947–1957 tegutsenud Eesti svingansambel.

Ansambli eestvedaja oli Uno Naissoo, kellest sai sõjajärgsete kümnendite kõige olulisem uuendaja eesti džässis. Tema sümbioosi folkloorsest elemendist ja *west-coast-jazz*'ist peetakse eesti rahvusliku džässmuusika alguspunktiks.

Ansambli liikmete seas olid Ustus Agur, Ülo Vinter, Kalju Terasmaa, Karl Aavik, Peeter Saul, Aleksander Rjabov, Uno Loop jt.

## Intellektuaalsed vestlused ja almanahh
Ansambli üheks eripäraks oli klubiline tegevus: liikmeskonnas olid tähtsal kohal intellektuaalsed vestlused, sealhulgas huvituti väga *[[bebop]]*'ist. Peeti almanahhi, mis dokumenteerib autentselt üht osa eesti džässi ajaloost. Almanahh sisaldab üle 220 lehekülje muusikute artikleid ja omavahelist kirjavahetust. Ansamblil oli koguni oma džässiteoreetik – laulusõnade meister Heldur Karmo, kes ansamblis ei musitseerinud, kuid oli siiski ansambli liige.

## Viited
August Georg Wilhelm Pezold

**August Georg Wilhelm Pezold** (5. august 1794 Rakvere – 12. märts 1859 Peterburi) oli baltisaksa maalikunstnik ja graafik.

## Elulugu
August Georg Wilhelm Pezold sündis Rakveres Rakvere kreisiarsti Johann Diedrich Pezoldi viielapselises peres. Ta sai pärast vanemate surma esialgu krahv Karl von Rehbinderi juures Virumaal Udriku mõisas koduõpetust, seejärel õppis alates 1808. aastast Tallinna toomkoolis ja aastatel 1812–1814 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ülikooliajal avastas Pezold aga oma tõelise kutsumuse – kunsti ning 1814. aastal siirduski koos Otto Friedrich Ignatiusega Berliini kunsti õppima. Seal tegid nad Johann Gottfried Schadowi õpetamisel tutvust tollase Berliini klassitsismiga. Aastatel 1815–1816 elas Pezold Viinis, kus õppis põgusalt Viini Kunstiakadeemias ja Caroline Pichleri ateljees. Aastatel 1817–1818 rändas ta koos Ignatiuse ja Gustav Adolf Hippiusega Itaalias ning 1819–1820 Saksamaal ja Šveitsis, seejärel viibis veel Prantsusmaal, Inglismaal ja jälle Saksamaal. 

1821. aastast töötas Eesti- ja Liivimaal, sealhulgas Tartus ja Riias portretistina. Aastatel 1824–1830 oli ta õpetaja Smolnõi instituudis Peterburis, hiljem tegutses jälle Baltimail. 1837. aastal reisis ta Soomes ja Kesk-Euroopas, 1839. aastal sai Peterburi Kunstiakadeemialt vabakunstniku nimetuse. Pezold osales 1842. aastal Eestimaa Kirjanduse Ühingu asutamises, samast aastast töötas ta Peterburi Ülikooli ning mere- ja pedagoogilise instituudi joonistusõpetajana.

## Looming

Viinis ja Itaalias tegi Pezold peamiselt maastikuvisandeid ja portreid, 1820. aastaist on teada mitmesuguseid rahvatüüpe kujutavad portreejoonistused. Ka õlimaalidest ja litograafiatest on tuntuimad portreed. Tõi ühena esimestest baltisaksa kunsti eesti, liivi ja ka soome ainestiku. Pezoldi väheste religiooniteemaliste maalide hulka kuuluvad Türi Püha Martini kiriku altarimaalid „Kolgata“ ja "Püha õhtusöömaaeg" (1856). Teema poolest on „Kolgata“ tüüpiline näide historitsismiperioodi altarimaalist.

## Viited

## Allikas
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon, Tallinn, 1996

## Välislingid
* August Pezoldi looming EKM digikogus
*
Vanemõde

**Vanemõde** on Andrus Kerstenbecki loodud Eesti diskoroki ansambel. Ansambli eripära on, et nii salvestustel kui ka kontsertidel on lisaks põhikoosseisule osalenud külalisena paljud tuntud Eesti muusikud.

Algul esitati ja lindistati Päratrusti repertuaari, siis tulid Nõukogude laulude töötlused ja muud koopiad nii välismaa kui ka Eesti hittidest.

Sal-Salleri ajal hakati ka oma lugusid tegema, tekste kirjutasid Hardi Volmer, Ivan Makarov, Henno Käo ja Jüri Leesment, saavutati küllaltki suur edu just tänu Modern Talkingu loo "Brother Louie" eestindamisega, millele kirjutas sõnad Hardi Volmer.

Sal-Salleri Soome elama siirdumisega jäi ka bänd soiku, esineti harva, aga samas lindistati erinevate solistidega uut materjali. 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate algul muutus koosseis täiesti venekeelseks ning esineti põhiliselt Nõukogude Liidus.

Uuel Eesti ajal on tegutsemine olnud küllaltki kaootiline.

Vennad Urbid ehk Tarmo Urb ja Toomas Urb ei ole mitte kunagi olnud ansambli Vanemõde solistid. Küll aga kasutasid nad ansambli Vanemõde muusikuid oma laulu "Välgud peeglis" (tekst Artur Alliksaar) lindistamisel.

## Koosseis
* Andrus Kerstenbeck – trummid, ansambli juht
* Hendrik Sal-Saller – laul, kitarr
* Jaak Arro – laul
* Mihkel Raud – kitarr
* Ivar Liinev – kitarr
* Margus Minn – basskitarr
* Alo Puustak – basskitarr
* Roald Jürlau – kitarr, laul
* Angela Aak/Andres Aak – kitarr 
* Urmas Podnek – laul 
* Ülari Tõkke – laul
* Juhan Tiik (Kojamees) – laul
* Artur Talvik – laul
* Indrek Patte – laul
* Jaan-Willem Sibul – laul
* Aigar Kõrgessaar – laul
* Peeter Saar – laul
* Hardi Volmer – laul
* Urmas Alender – laul, kitarr
* Tõnu Kõrvits – basskitarr
* Raul Sepper – basskitarr
* Raul Ukareda – kitarr
* Jaanus Raudkats – basskitarr
* Riho Kuub – laul
* Yoko Alender – laul
* Ranele Raudsoo – laul
* Õnnela Vaarik – laul
* Elmu Värk – kitarr
* Tiit Aunaste – klahvpillid, programmeerimine
* Tõnu Väärtnõu – klahvpillid
*Ivan Makarov – laul, tekstikirjutaja
* Rustam Ivanovitš – laul, kitarr
* Ivan Sepenko – laul, basskitarr
* Elina Gerodes – laul
* Tarmo Urb – laul
* Toomas Urb – laul
* Tõnu Trubetsky – laul
* Madis Arro – laul
* Erkki Reimann – kitarr
* Are Kangus – kitarr, bass, heli
* Erik Olle – bass
* Avo Ulvik – saksofon, klahvpillid
* Sergei Ivanov – laul
* Andres Teppor – laul
* Freddy Tomingas – laul
* Jüri Roosa – basskitarr
* Veljo Vingissar – vokaal, kitarr, asutajaliige
* Hannes Agur Vellend – basskitarr
Masis

**Masis** (armeenia keeles Մասիս) on linn Armeenias Ararati maakonnas  Jerevanist 9 km kagu pool. 

Linn paikneb Hrazdani jõe vasakkaldal. Ta asub Jerevani ja Ararati vahel ning on üks Araratile lähemaid asulaid.

Linna pindala on 5,7 km² ja elanike arv 22 200 (2009). Asustustihedus on umbes 3900 in/km².

## Välislingid
OÜ Juveel

**OÜ Juveel** on Eesti ja Soome kapitalile põhinev ettevõte, mis tegeleb väärismetall- ja metallesemete ning vääriskividega ehete tootmise ja turustamisega. 

### Ajalugu
Ettevõtte eelkäija on 1923. aastal asutatud ettevõte Roman Tavast. Teise maailmasõja järgsetel aastakümnetel kujunes ettevõte endise Nõukogude Liidu üheks suuremaks hõbeda- ja juveelitoodete valmistajaks, kus kõrgajal oli üle 800 töötaja. 1990. aastate algus avas lauanõudele, märkidele ja ehetele uued turud Läänes, Rootsis loodi müügifirma Estonian Juveel AB. OÜ Juveelile pandi alus aastal 1994, kui varem Nõukogude ajal ümber nimetatud Tallinna Juveelivabrik erastati. Erastamisel moodustati kaks ettevõtet: OÜ Juveel ja OÜ Roman Tavast.

### Tänapäev
Ettevõte jätkab traditsioonilist tegevussuunda, eksportides toodangut nii Ida- kui ka Lääne-Euroopasse, samuti SRÜ riikidesse. OÜ Juveel meistritekoda asub Tallinnas (Kadaka tee 36). Seal toodetakse suurem osa tootevalikust, ka lauahõbe.
 
OÜ Juveel alla kuuluvad ka kauplused nimega Eesti Juveel: Kadaka tee 36, Kristiine Keskuses, Rocca al Mare keskuses, Järve Keskuses ja Tartus Tartu Kaubamaja Keskuses.

OÜ Juveel loodud ehteid müüvad ka paljud edasimüüjad üle Eesti.

### Bränd LUMMUS
Ettevõte tõi aastal 2015 turule aksessuaaridebrändi Lummus, mille ehete disaineriteks on Krista Lehari, Gvido Valickis, Birgit Skolimowski. Hiljem lisandus tiimiga uus disainer - Siim Anton, kelle inspiratsioonist sündis Kollektsioon “Tammetunne”. Lummus on Eestis tööstuslikult toodetud disainehete bränd, mis sisaldab erinevaid, Eestist inspireeritud kollektsioone, mida aja jooksul lisandub.  

Senised kollektsioonid: 
* “Tammetunne”
* “Ballett”
* "Aastasada"
* "Võsailu"
* "Võilill"
* "Aovalgus"
* "Suvemaja"
* "Pühendusega Pärdile"
* "Aovalgus"
* "Rannarahvas"

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*Brändi LUMMUS koduleht
Akzo Nobel Baltics AS

**Akzo Nobel Baltics AS** on Eesti värvitootmisettevõte.

Ettevõtte asutasid 1987. aastal Eesti Kolhoosiehitus ja Soome Sadolin nimega *EKE Sadolin S. P.* Asutamise ajal oli see Eesti (tollal veel Eesti NSV) esimene ettevõte, mis loodi väliskapitali abiga. 12. detsembril 1984 avati Rapla Pinotexi tootmistsehh. Uue ühisettevõtte nime all alustati tootmist Raplas 2. septembril 1987. 1989. aasta lõpus avati alküüditsehh, kus hakati tootma alküüdvärve ja lakke. 

Ettevõtte juhtkond asub Tallinnas Tobiase tänaval. Akzo Nobel Baltics AS Rapla tehas asub Kastani tänav 7.

1993. aastal korraldati ettevõte ümber, uueks nimeks sai *ES Sadolin AS.* 1995. aastast kuulus ES Sadolin rahvusvahelisse kontserni Akzo Nobel. 2011. aastast oli ettevõtte nimi **Akzo Nobel Baltics AS**. Ehkki ettevõte nimi muutus, jäi kaubamärgina kasutusele nimi **Sadolin**.

## Vaata ka
*Sadolini spordihoone
*AkzoNobeli kunstipreemia

## Viited

## Välislingid
* Juubel: EKE-Sadolin sünnist saab 30 aastat, www.aripaev.ee, 6. veebruar 2017
Madde Kalda

**Madde Kalda** (1925. aastani **Magdalena Alavina**, 1925–1936 **Magdalena Kalda**, 1936. aastast **Madde Kalda**; 23. august (10. august vkj) 1903 Põikma, Hageri kihelkond, Harjumaa – 6. aprill 1984 Väike-Maarja) oli eesti kirjanik.

Ta sündis talupidaja tütrena ning õppis Hageri vallakoolis ja Hageri Haridusseltsi koolis, mille lõpetas aastal 1917. 

Ta töötas aastatel 1923–1925 Kernu, Hageri ja Vao vallavalitsuses sekretäri abina, seejärel oli ta koduperenaine Väike-Maarjas. Aastatel 1978–1981 elas ta Muhu saarel Tamse külas, seejärel Väike-Maarjas, kus ta ka suri.

1978. aasta romaanivõistlusel märgiti ära tema "Vigalast Siberimaale", mis lühendatult ilmus 1981. aastal pealkirjaga "Seitse tähte taeva Sõelas". See oli autori ema elulool ja perekonnapärimustel rajanev detailiehe ja olustikuliselt usaldusväärne, rohke etnograafilise ainestikuga jutustus Läänemaa küla- ja mõisarahva elust 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. 

## Tunnustus
*1979 – äramärkimine 1978. aasta romaanivõistlusel
*1982 – Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Seitse tähte taeva Sõelas")

## Isiklikku
Tema tütar oli kirjandusteadlane Maie Kalda.

## Kirjandus
*Autobiograafia. // "Seitse tähte taeva Sõelas". Eesti Raamat. Tallinn 1981. Lk 252–253
*Lehte Tavel. "Kalda, Madde, prosaist". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 167
*Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000
Hüvitusfond

**Hüvitusfond** on Eesti rahandusministeeriumi alluvuses töötanud asutus, mis tegutses aastatel 1993–2003.

Ettevõtte eesmärk oli rahuldada erastamisväärtpaberite ehk EVP-de omanike rahalisi nõudeid õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimise teel.

Alates 1996. aastast tegutses ettevõte avalik-õigusliku juriidilise isikuna. Asutust juhtis seitsmeliikmeline nõukogu.

Kokku korraldas fond 17 võlakirjaemissiooni 609 miljoni krooni väärtuses.

Hüvitusfond lõpetas rahandusministri käskkirjaga tegevuse 20. mail 2003.

## Viited
Konkurentsiamet

**Konkurentsiamet** on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, mis teostab riiklikku järelevalvet ja kohaldab riiklikku sundi järgmistes valdkondades:
# konkurentsi valdkond;
# elektri, maagaasi ja kaugkütte valdkond;
# postside valdkond;
# raudteevaldkond (tegevuslubade väljastamisel, konkurentsiolukorra jälgimisel, ebaõiglase kohtlemise kõrvaldamisel ja raudteeinfrastruktuuri kasutustingimuste kohta esitatud kaebuste menetlemisel);
# ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni valdkond;
# lennundustegevuse valdkond (lennujaamatasudega seotud vaidluste lahendamisel ja lennujaama kasutajate kaebuste menetlemisel).

Konkurentsiameti peadirektorina tegutses 2008-2022 	Märt Ots ja 2022. aastast Evelin Pärn-Lee.

## Viited

## Välislingid
*Konkurentsiameti koduleht
Kulp

**Kulp** on tavaliselt kausja kaha ja selle suhtes täisnurgi kinnitatud varrega tööriist, millega reeglina segatakse ja tõstetakse potist kaussi või taldrikusse suppi, kastet ja muid vedelaid toiduaineid.

On ka tavapärasest arusaamast erineva kuju ja funktsiooniga kulpe: mesinduses kasutatakse mesilaste liigutamiseks sülemikulpi, küttesüsteemide hooldamisel on abivahendiks pikendatava varrega tahmakulp. Söögi keetmisel (aga mitte toidu ettetõstmiseks) on kasutusel vahukulp.

## Viited
Kulp (täpsustus)

**Kulp** on mitmetähenduslik sõna:
***[[Kulp]]** on toidunõu
***[[Kulp (perekonnanimi)|Kulp]]** on perekonnanimi
***[[Kulp (bänd)|Kulp]]** on Türgi bänd
***[[Kulp (linn)|Kulp]]** on Armeenia linn
***Kulp** on piirkond Türgis
Lazdona

**Lazdona** on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas ja Lazdona valla halduskeskus.

Lazdona asub merepinnast 145 meetri kõrgusel. Külas on kool, kultuurimaja ja raamatukogu. Sinna jäävad Klubsi, Lazdona 1, Rāceņi ja Lazdonas skola bussipeatus.

Lazdona asub 3 km kaugusel Madona linnast, küla lähedal asuvad Lazdona järv ja Rāceņi järv. Osa külast jääb Prauliena valda, kus moodustab iseseisva küla Lazdona 1. Küla on kujunenud endise Lazdona mõisa keskuse juurde.

Looduskaitse all on Lazdona mõisa tamm ja vaher ümbermõõduga 4,02 m.

## Elanikkond


* 732 (1970)
* 686 (1979)
* 741 (1989)
* 693 (2000)

* 584 (2011)
* 577 (2015)
* 504 (2021)
* 522 (2025)


## Viited
Ļaudona

**Ļaudona** (kuni 1926. aastani **Liograde**) on küla (*ciems*) Lätis Madona piirkonnas, Ļaudona valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel.

Ļaudona asub 19 km kaugusel Madona linnast. Külas asub Teiči looduskaitseala keskus. Kultuuri- ja haridusasutustest on seal keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Külas on Dārzniecība, Aptieka, Radziņi Ļaudona 1, Ļaudona ja Toce bussipeatus.

Esimest korda on Ļaudonat mainitud 1457. aastal. Külas asub teises maailmasõjas langenud sõdurite ühishaud, mis on tähistatud mälestusmärgiga.

Ļaudona piiskopilinnus on kultuurimälestisena riikliku kaitse all. Regionaalse kaitse all on Ļaudona keskaegne kalmistu. 

Ļaudonaga on kokku kasvanud endine Toce küla, kus oli 2008. aastal 86 elanikku. Toce tekkis endise Toce Karjamõisa (*Tootzen*) juurde. 1977. aastani asus seal Ļaudona neljaklassiline vene õppekeelega kool.

Küla läbib Aiviekste luha looduspark, selle lõunaosa jääb Driksna nõmme loodusparki. Looduskaitse all on Vilnas fabrika ('villavabriku') nimeline kaitstav ala, Ļaudona oru veskijärve sanglepp, Ļaudona Pārupe kalmistu männid, veel kaks mändi, üks hõberemmelgas, Aiviekste tänava tamm, Aiviekste tänava sanglepp ja sanglepp ümbermõõduga 2,61 meetrit.

## Elanike arv


* 541 (1935)
* 714 (1970)
* 697 (1979)
* 725 (1989)
* 813 (2000)

* 649 (2011)
* 583 (2015)
* 563 (2021)
* 523 (2025)


## Viited

## Vaata ka
* Ļaudona piiskopilinnus
Kalsnava raudteepeatus

**Kalsnava** on raudteepeatus Lätis Pļaviņase–Gulbene raudteel. 

Raudteepeatus asub Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Peatus asub Pļaviņase raudteejaamast 25,1 ja Riia jaamast 137 km kaugusel.

Raudteejaam avati koos raudteega aastal 1903, toona kandis see  nime **Veckalsnava raudteejaam**. Kalsnava nime hakkas jaam kandma aastal 1929. Avamisel jäi see Kalsnava kihelkonda Veckalsnava mõisa maadele. Tänapäeval on jaamast saanud raudteepeatus.

Peatuses peatuvad reedeti ja pühapäeviti Riiast Madonasse sõitvad rongid, laupäeviti ja pühapäeviti aga Gulbenest Riiga sõitvad rongid.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Noor-Eesti Loomekeskus

**Noor-Eesti Loomekeskus** (NELK) oli Tartus, Kastani tänav 38 endises Greifi trükikoja majas tegutsenud loomemajandusettevõtete kogum. Noor-Eesti loomekeskus koondas üle kümne ettevõtte, mis tegelesid moega, rätsepatööga, trummide valmistamisega, väikeste laste arendamisega loovustundides jms. MTÜ korraldas ka mitmesuguseid kultuuriüritusi nagu näitused, kontserdid, teatrietendused ja animefestival.

Äriregistris registreeriti MTÜ 15. aprillil 2010, see kustutati registrist 10. septembril 2014.
MTÜ Noor-Eesti Loomekeskus juhataja oli Lemmit Kaplinski. Loomekeskuse tegevuse lõppedes jätkasid nende projektidega Trükimuuseum ja Studio Tartuensis.

## Viited

## Välislingid
* Noor-Eesti Loomekeskuse koduleht, arhiivikoopia Internet Archive'is 16. juunist 2013
Robert Kurvitz

**Robert Kurvitz** (kodanikunimega **Robert Kurvits**; sündinud 8. oktoobril 1984) on karjala-eesti romaanikirjanik ja ansambli Ultramelanhool (2001) solist-sõnadekirjutaja. 2022. aasta oktoobrini oli üks kultuurirühmituse ZA/UM juhtfiguure (asutatud 2010 koos samanimelise veebiajakirjaga). Robert Kurvitz on kirjutanud ka esseistikat, filmistsenaariume ja üldist kultuurikriitikat.

Kurvitz on ettevõtte Telomer OÜ omanik.

## Looming

### Film
Ta oli 2013. aasta filmi "Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest" üks stsenariste.

### Kirjandus
2013. aastal avaldas ta ulmeromaani "Püha ja õudne lõhn".

Kaur Kenderi väitel on Kurvitz kirjutanud ka novelli "Untitled 12".

### Muusika
Ta on ansambli Ultramelanhool solist-sõnadekirjutaja.

Ultramelanhooli on nimetatud rokkbändiks, mis loob silda 1970ndate progeroki ja kaasaegse *attitude*’ilise popmuusika vahel, samuti on kiidetud nende albumite kõrget kontseptuaalsust. Žanrilises mõttes on neid peetud Metro Luminali ja Vennaskonna traditsiooni jätkajateks.

### Videomängud

Kurvitz oli videomängu Disco Elysium peadisainer, kuid vallandati 2022. aastal ZA/UM-ist koos Aleksander Rostovi ja Helen Hindperega pärast seda, kui ZA/UM-i enamusosaluse omandasid Ilmar Kompus ja Tõnis Haavel. Mängu tegevus toimub samas maailmas, kus Kurvitza romaan "Püha ja õudne lõhn".

## Meediaskandaalid

2013. aasta lõpus oli Robert Kurvitz “Sirbi-skandaaliks” ristitud sündmuse käigus lühikest aega Sirbi toimetaja ning lahkus sellelt ametikohalt omal soovil pärast Andres Aule protesti (Aule väitis, et tema luuletus avaldati loata, Kurvitz ja Kender võtsid vastutuse ning astusid tagasi). 

## Isiklikku
Ta on kunstnike Raoul Kurvitza ja Lilian Mosolaineni järeltulija.

## Viited
Lembit Raidal

**Lembit Raidal** (9. veebruar 1919 Tartu – 30. juuli 1944 Poola) oli Eesti sõjaväelane (portupeeaspirant, nooremseersant)

2. veebruaril 1940 tulistas Tallinna sadamas seisev Nõukogude Liidu sõjalaev tema juhitavat õppelennukit. Lendur ise pihta ei saanud, kuid linnas sai tulistamise tõttu raskelt haavata rahulik elanik Helmi Schotter, ka tekkis linnas materiaalseid kahjusid. Juulis 1940 teenis L. Raidal 2. Lennuväedivisjonis. 

Ta hukkus lennuõnnetusel Poolas.

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Malõi Kobõlõn

**Malõi Kobõlõn** (ukraina keeles Малий Кобилин) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Elanike arv on 276. Pindala on 0,146 km².
Jassenkõ

**Jassenkõ** (ukraina keeles Ясенки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 517. Pindala on 1,39 km².


Yasenky 04.jpg|
Yasenky 05.jpg|
Yasenky 02.jpg|
Yasenky 03.jpg|
Ясенки, Пам’ятник 49 воїнам – односельчанам загиблим на фронтах ВВВ, на кладовищі.jpg|
Ясенки, Братська могила 212 воїнів Радянської Армії загиблих при звільненні села, на кладовищі.jpg|
Yasenky 06.jpg|
Viktor Tsigal

**Viktor Tsigal** (*Виктор Ефимович Цигаль*, 21. mai 1916 Odessa – 21. märts 2005 Moskva) oli juudi päritolu Nõukogude Liidu kunstnik.

Tema teosed olid sotsialistliku realismi stiilis.
Aadu Luukase missioonipreemia

**Aadu Luukase missioonipreemia** oli Aadu Luukase mälestuseks asutatud preemia, mida andis aastatel 2007–2018 välja Aadu Luukase Sihtasutus Eesti ühiskonna tasakaalustatud arengu edendamise ja inimeste elukvaliteedi parandamise eest.

Preemia suurus oli algul miljon krooni. Pärast euro kasutuselevõttu oli preemia suurus 64 000 eurot. Alates 2012. aastast sai sellest 32 000 eurot preemia laureaat ning teine pool summast jagati viie ülejäänud nominendi vahel. 

Viimast korda anti preemiat välja 2018. aastal. Aadu Luukase Sihtasutus lõpetas tegevuse ja fondi jäänud 30 000 eurot annetati Vähiravifondile Kingitud Elu, kes oli ühtlasi 2018. aasta missioonipreemia laureaat.

## Kriitika 2014. aasta laureaadi valiku teemal

2014. aastal anti preemia Sihtasutusele Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks, mis Varro Vooglaiu eestvedamisel korraldas samal aastal kampaania samasooliste kooselu seaduslikku tunnistamist võimaldava kooseluseaduse vastu. Otsus tekitas ühiskonnas ja ajakirjanduses laiemat poleemikat kui ükski varasem, pälvides ka ohtralt kriitikat, sealhulgas näiteks Eesti Inimõiguste Keskuselt. Juba kuus aastat järjest Aadu Luukase Sihtasutust toetanud Swedbank otsustas kriitika tõttu loobuda sihtasutuse edasisest toetamisest ning palus ülekantud raha tagastada, põhjendades loobumist järgmiselt: "Otsustasime loobuda Luukase fondi toetamisest, sest aastaid oleme nii ettevõtte, tööandja kui kodanikena uskunud, et iga inimene, sõltumata oma soost, etnilisest taustast, usulistest tõekspidamistest, vanusest, seksuaalsest orientatsioonist või füüsilistest võimetest peab omama elus võrdseid võimalusi. Magasime maha hetke, kui fond tegi otsuse, mis selle mõtteviisiga ei klapi. Vabandame selle pärast ja klaarime tekkinud segaduse."

## Preemia laureaadid

* 2007 Tallinna Lastehaigla Toetusfond
* 2008 David Vseviov
* 2009 Kersti Nigesen ja Metsaülikool
* 2010 Liikumispuudega Laste Toetusfond ja Eesti Võrkpalli Liit
* 2011 Marju Lauristin ja Toomas Paul
* 2012 Katri Raik
* 2013 Eesti Meestelaulu Selts
* 2014 Sihtasutus Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks
* 2015 Arne Mikk
* 2016Arnold ja Ingrid Rüütel
* 2017 Vaino Väljas
* 2018 Vähiravifond "Kingitud elu"

## Viited

## Välislingid
* Preemiast sihtasutuse lehel
* Swedbanki annetus Aadu Luukase sihtasutusele tekitab paljudes pahameelt Õhtuleht/Delfi, 21. detsember 2014
AICA Eesti sektsioon

**AICA Eesti sektsioon** on Rahvusvahelise Kunstikriitikute Ühingu (International Association of Art Critics, lühend: AICA) Eesti haru; ühtlasi Eesti mittetulundusühing ja Eesti Kunstnike Liidu alaliite.

Mittetulundusühingut on juhtinud Heie Treier.

## Viited
Eesti Akvarellistide Ühendus

**Eesti Akvarellistide Ühendus** on Eesti organisatsioon, mis ühendab akvarelliste; organisatsioon on ühtlasi Eesti Kunstnike Liidu alaliite.

Organisatsiooni on juhtinud Tiiu Pallo-Vaik.

## Viited
Eesti Keraamikute Liit

**Eesti Keraamikute Liit** on aastast 1993 tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis ühendab keraamikuid; ühing on ühtlasi Eesti Kunstnike Liidu alaliite. Enne 1993. aastat kuulusid Eesti keraamikud Eesti Kunstnike Liidu tarbekunstisektsiooni.

Ühingus on 74 liiget.

Ühing korraldab igal aastal Kohilas toimuvat rahvusvahelist keraamikasümpoosioni.

## Viited

## Välislingid
*Ühingu koduleht
Hiiumaa kammermuusika päevad

**Hiiumaa kammermuusika päevad** on aastast 1999 Hiiumaal toimuv kammermuusikat esitav festival. 

Festivali kunstiline juht on Mart Ernesaks.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
Credo (festival)

"**Credo**" on aastast 1994 Tallinnas toimuv õigeusu vaimuliku muusika festival.
## Viited

## Välislingid
*Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sügisfestival

**Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sügisfestival** (nimetatud ka: **Värske heli festival "Sügisfest"**) on aastast 1999 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia korraldatav festival. Festivalil esitatakse nüüdismuusikat.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
Säilinud kloaak

**Säilinud kloaak** on valdavalt tütarlastel soolte ja kuse- ja suguteede kaasasündinud väärarend. Säilinud kloaagi korral ühinevad pärak, tupp ja kuseteed ühissooleks. Säilinud kloaagi eeldatav esinemissagedus on 1: 20 000 elussünni kohta. 

## Diagnoos
Diagnoosimisel juhindutakse Eestis rahvusvahelise haiguste klassifikatsioonisüsteemist RHK-10. RHK-10 alusel kuulub säilinud kloaak alamjaotisse: [Q43.7]. 

## Etioloogia

Säilinud kloaagi etioloogia on ebaselge. Arvatakse, et looteil võib embrüonaalses arengus (4.–6. nädalal) ette tulla seisundeid, mil kloaagi vaheseina ei moodustu ning kloaak kogu ülejäänud prenataalse eluperioodi vältel ning ka pärast seda säilib. 

## Ravi
Meditsiiniteenistujate poolt pakutav ravi on valdavalt operatiivne. Operatiivse ravi õnnestumine oleneb oluliselt iga individuaalse vastsündinu anatoomilis-füsioloogilistest eripäradest.   

## Vaata ka
**[[fetus]]*
*fistul
*päraku kaasasündinud puudumine, atreesia ja stenoos fistulita  Q.42.3
*sirenomeelia

## Viited

## Välislingid
*Y.Hamai,T.Fujii, M.Iwasaki, E.Muronosono,*[http://humrep.oxfordjournals.org/content/12/5/1103.full.pdf A case of pregnancy in a woman with cloacal dysgenesis and a rudimentary uterine horn]*, Human Reproduction vol.12 no.5 pp.1103–1105, 1997, Veebiversioon (vaadatud 04.12.2013) (*inglise keeles*)
*J.E. Waghmare, S.K. Daf, P.D. Kamble, A.K. Pal,*[http://pediatricresearch.info.p.in.hostingprod.com/yahoo_site_admin/assets/docs/4_Waghmere.193132453.pdf A rare and atypical female pseudohermaphroditism with phallic urethra, bicornuate uterus and persistent Cloaca.]*, Curr Pediatr Res 2010; 14 (2): 86-88, Veebiversioon (vaadatud 04.12.2013) (*inglise keeles*) 
*Chih-Ping Chen, Tung-Yao Chang,, Chin-Yuan Hsu, , Yu-Peng Liu, Fuu-Jen Tsai, Pei-Chen Wu, Wayseen Wang, http://homepage.vghtpe.gov.tw/~jcma/75/4/190.pdf  Persistent cloaca presenting with a perineal cyst: Prenatal ultrasound and magnetic resonance imaging ﬁndings, Journal of the Chinese Medical Association, Volume 75, Issue 4 , Pages 190-193, April 2012, Veebiversioon (vaadatud 04.12.2013) (*inglise keeles*) 

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Persistent cloaca]] seisuga 15.11.2013.*
Eesti kultuuriminister

**Kultuuriminister** on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Kultuuriministeeriumi. Kultuuriminister koordineerib Eesti kultuuripoliitika väljatöötamist ja elluviimist.

Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 17. aprillist 2023 on Eesti kultuuriminister Heidy Purga.

## Ajalugu
Aastatel 1992–1995 oli Kultuuriministeerium ühendatud Haridusministeeriumiga ning seda valdkonda kureeriv minister kandis kultuuri- ja haridusministri ametinimetust.

## Ministrite loend
**Parteid**
Rebaseurg

**Rebaseurg** oli Tallinnas tegutsenud keldribaar. Baar asus 1875. aastal ehitatud Du Nordi hoones aadressil Rataskaevu 5. Baar suleti 1990. aastate algul.

## Viited
Separatiivne määrus

**Separatiivne määrus** on lauses lähtekohta väljendav määrus.

## Eesti keel
Separatiivseks määruseks võib lauses olla
*seestütlevas käändes käändsõna, mis vastab küsimusele *kellest? millest?*
*alaltütlevas käändes käändsõna, mis vastab küsimusele *kellelt? millelt?*
*''mast''-vorm
*kaassõnafraas, mille peasõna on separatiivne kaassõna ja laiendosa nimisõna
*separatiivne määrsõna *sealt, kaugelt* vms.

### Separatiivne valdajamäärus
Separatiivne valdajamäärus laiendab tegusõnu *ostma; paluma; teada, kuulda, riielda saama* vms. Vastab küsimusele *kellelt?*. Separatiivseks valdajamääruseks võib lauses olla
*alaltütlevas käändes nimisõna või vastava peasõnaga nimisõnafraas: *Mari ostis *'sõbralt** raamatud''; ''Ära **temalt** seda päri''; ***Noorelt autorilt*' on vaid mõned teosed ilmunud*
*kaassõnafraas: *Laps sai **ema käest** riielda*

===Separatiivne kohamäärus===
[[Separatiivne kohamäärus]] näitab [[intransitiivlause|mittesihilise lause]] aluse või [[transitiivlause|sihilise lause]] [[sihitis]]e [[referent (keeleteadus)|referendi]] lähtekohta. See on tegusõna [[seotud laiend]], mis laiendab tegusõnu *minema, tulema, jooksma, sõitma* vms. Vastab küsimusele *kust?*. Lauses võidakse lisaks separatiivsele kohamäärusele kasutada ka [[liikumise teed märkiv kohamäärus|liikumise teed märkivat kohamäärust]]: *Ta sõitis** maalt linna***; *Sõitsime **Tallinnast Paidesse***. Separatiivne kohamäärus laiendab [[olemasolulause|olemasolulauses]] tekkimist või kadumist väljendavaid tegusõnu* ilmuma, kasvama, kaduma* vms: ***Õuest** kostis laste kilkeid*; ***Uksest** ilmus uusi külalisi*

Separatiivseks kohamääruseks võib lauses olla
*seestütlevas käändes nimisõna: *Ta tuli **kodust***; *Saabusime **Tallinnast***. 
*alaltütlevas käändes nimisõna: *Võtsin **laualt** õuna*; *Ta on pärit **Alajõelt*** 
*kaassõnafraas, mille peasõna on *alt, eest, tagant* vms: *Mari võttis **pliidi eest** puid*; *Varas põgenes** trellide tagant*** 
**mast*-vorm: *Mari tuli **jalutamast***; *Vanaema väsis **küpsetamast*** 
*[[kohamäärsõna]] *kust, alt, sealt, väljast *vms: *Tule **sealt** ära*; ***Väljast** kostis vihmasadu.* 

===Separatiivne seisundimäärus===
[[Separatiivne seisundimäärus]] väljendab lähteseisundit, millest väljutakse. Separatiivseks seisundimääruseks võib lauses olla 
*[[määrsõna]] *haagist, lukust, riidest* vms: *Ta tegi ukse **haagist** lahti*; *Ta võttis lapse **riidest** lahti*
*seestütlevas käändes nimi- või [[omadussõna]]: *Kuidas küll **majast **pääseda? Sain **hambavalust** lahti.*
*kaassõnafraas, mis sisaldab nimisõna või [[nimisõnafraas|nimisõnafraasi]]: *Päästa sõber **õnnetuse seest** ära*; *Päästa end **suure nälja käest**''.

## Viited
M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §-d 516, 520, 529 ja 548
Naughty Or Nice

**Naughty Or Nice** on Soome bändi Stala & SO. EP, mis ilmus digitaalsel kujul 2. detsembril 2013. Albumi nimiloo akordioni mängib Sofia Ahjoniemi.

Lisaks sisaldab EP akustilisi lugusid - bändi varem ilmumata laulu *Sad Song*, Eurovisiooni laulu *Pamela*, Bon Jovi laulu *Livin’ On A Prayer* ja Simon Dupree and the Big Soundin laulu *Kites*.

## Lood albumil
# Naugthy Or Nice – 3:16
# Kites (akustiline) – 3:54
# A Sad Song (akustiline) (kaverdatud) – 2:50
# Livin’ On A Prayer (akustiline) (kaverdatud) – 4:28
# Pamela (akustiline) – 3:12
Relvatöökoda

**Relvatöökoda** (ka: **Relvalao töökoda**) oli Tallinnas Tondil tegutsenud relvaremondikäitis. Töökoda oli Eesti Sõjaministeeriumi Varustusvalitsuse Relvastusosakonna alluvuses. Töökojas remonditi ja hooldati relvi, samuti tehti lihtsamaid relvaosasid.

## Vaata ka
* Arsenal

## Viited
AS Restor

**AS Restor** on aastast 1990 tegutsev Eesti ettevõte, mis teeb ehitamis-, rekonstrueerimis- ja restaureerimistöid.

Ettevõte on Tallinnas teinud ehitustöid mitme ehitismälestise juures, näiteks Demini kaubamaja ja Raeapteek.

Ettevõtte käive 2015. aastal oli 4,46 miljonit eurot.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Endel Nelis

**Endel Nelis** (28. september 1925 Paatsalu vald, Läänemaa – 12. aprill 1993 Haapsalu) oli eesti vehklemistreener.

Ta õppis Pärnu poeglaste gümnaasiumis, kust mobiliseeriti pä­rast 10. klassi lõpetamist Eesti Leegioni, keskkooli lõpudiplomi sai eksternina. Aastatel 1946–1947 õppis ta Leningradis Lesgafti-nimelises Kehakultuuriinstituudis. Aastal 1950 lõpetas ta  Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Vehklemisega hakkas ta tegelema Tartu Ülikoolis Erich Lukini juhendamisel. Pärast ülikooli lõpetamist suunati ta Haapsallu, kus ta alustas kehalise kasvatuse õpetaja ja vehklemistreeneri tööd.

Hiljem asutas Endel Nelis vehklemisklubi En Garde, mis tegutseb siiani. Nelise tuntumad õpilased on Olev Piirsalu, Rein Kamarik, Boris Joffe, Valeri Rossar, Kaido Kuur, Peeter Nelis, Andres Lipstok ja Ants Veetõusme.

## Tunnustus
* 1967 Eesti NSV teeneline treener

## Isiklikku
Endel Nelisel on abielust Ilme Nelisega kaks last: Peeter Nelis ja Helen Nelis-Naukas; tema tütrepoeg on vehkleja Sten Priinits.

Endli tütretütre poeg on vehkleja Rico-Janree Ojamu.

## Mängufilm

2013. aastal andis soome filmirežissöör Klaus Härö teada, et hakkab Läänemaal Haapsalus tegema mängufilmi, mis on saanud inspiratsiooni vehklemistreeneri Endel Nelise elust. Filmi tööpealkiri oli "Mõõkade tants", filmi tegevus toimub aastail 1952–1953.

Film "Vehkleja" valmis märtsis 2015, peaosas on Märt Avandi.

Film esitati Soome kandidaadiks võõrkeelse filmi Oscarile.

## Viited

## Välislingid
* Kaire Reiljan, Lehte Ilves, Urmas Lauri, Andrus Karnau, „Vehkleja”. Kaks lugu, elu ja tõde filmis. Lääne Elu, 16. märts 2015
Anna Remišová

**Anna Remišová** (sündinud 1954) on Slovakkia eetik, Bratislavas tegutseva Komenský Ülikooli juhtimisteaduskonna professor, tema eriala on ärieetika.

Remišová on kirjutanud mitu raamatut ja artikleid ärieetika teemal. 

Aastatel 2000–2002 oli ta Slovakkia Teaduste Akadeemia juures tegutseva Slovakkia Filosoofialiidu esimees (*Slovenské filozofické združenie pri Slovenskej akadémii vied*).

Koostöös Slovakkia naftafirmaga Slovnaft hakkas Remišová esimesena Slovakkias osutama eetikanõustamisteenust.

## Teoseid
* 2011 – "Etika a ekonomika"
* 2010 – "Etika médií"
* 2001 – "Podnikateľská etika v praxi – cesta k úspechu"
* 1999 – "Manažérska etika"
* 1998 – "Etické kódexy"
* 1997 – "Podnikateľská etika (Úvod do problematiky)"

## Viited
America

**America** oli 18. sajandi lõpus Tallinnas Tõnismäel (tänapäevasel aadressil Õllepruuli 6) asunud võõrastemaja.

20. sajandi alguses võõrastemajana tegutsenud America kandis aastatel 1925–1940 nime **Põllumeeste Kodu** ja asus aadressil Suur-Ameerika tänav 4.

Kunagise võõrastemaja kahekorruseline kivimaja on säilinud ja kasutusel elamuna.

Võõrastemaja järgi on nime saanud Suur-Ameerika ja Väike-Ameerika tänav.

## Viited
Sieglinde Gstöhl

**Sieglinde Gstöhl** (sündinud 1964) on Liechtensteini publitsist, kes kirjutab peamiselt Euroopa Liidu teemadel.

Gstöhl õppis majandust ja sotsiaalteadust Sankt Galleni Ülikoolis, mille ta lõpetas 1988. aastal. Hiljem õppis ta rahvusvahelisi suhteid ja politoloogiat Genfi Ülikoolis. Ta on olnud Harvardi Ülikooli rahvusvaheliste suhete keskuse liige.

Tal on kaks vanemat õde. Tema isa on Georg Gstöhl ja ema Lore Gstöhl (suri 1996). 

## Teoseid
**European Union Diplomacy: Coherence, Unity and Effectiveness*. Brussels: P.I.E. Peter Lang, 2012
**Europe's Near Abroad: Promises and Prospects of the EU's Neighbourhood Policy*. Brussels: P.I.E. Peter Lang, 2008
**Small States in International Relations.* Seattle/Reykjavik: University of Washington and University of Iceland Presses, 2006
**Global Governance und die G8: Gipfelimpulse für Weltwirtschaft und Weltpolitik*. Münster: LIT Verlag, 2003
**Reluctant Europeans: Sweden, Norway, and Switzerland in the Process of Integration*. Boulder: Lynne Rienner, 2002
**Flexible Integration für Kleinstaaten? Liechtenstein und die Europäische Union*. Schaan: Verlag der LAG. (Liechtenstein Politische Schriften, 33), 2001

## Viited

## Välislingid
* Sieglinde Gstöhli koduleht
* Sieglinde Gstöhli teoste loend Liechtenstein-Instituti kodulehel
* DNB
Põlendikuhundlane

**Põlendikuhundlane** (*Melanophila acuminata*) on liik mardikalisi perekonnast  põlendikuhundlane ja sugukonnast hundlased (*Buprestidae*).

## Välislingid
*
Rinnak

**Rinnak** ehk **rinnaluu** (ladina *sternum*) on rinnakorvis paiknev paaritu luu. Rinnak koos sellele kinnituvate roietega on rinna luuliseks aluseks.

Rinnaku areng, anatoomia, asend, luud, sellele kinnituvad lihased ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Fülogenees
Arvatakse, et rinnak kujunes algselt kahepaikseil (vt ka Rinnak (täpsustus)).  

### Linnud
Lindude rinnaluul on kõigile lennuvõimelistele liikidele iseloomulik suure rinnakiilu esinemine.

## Roomajad
### Maolised
Mao skeletil on õlavööde ja eesjäsemed täiesti kadunud. Rinnaluu puudumisel on roided väga liikuvad, olles toeks liikumisel ja toitumisel – võimaldavad mao seedekulglal suurt saaki mahutada.

## Imetajad
### Inimesel
Inimese rinnak paikneb rindkere eesseinas ja on piklik lameluu, sellele kinnituvad rangluud ja seitse ülemist roiet.

#### Liigendus
Rinnakul eristatakse kolme kõhredega ühendatud osa :
* ülemine osa – rinnakupide (*manubrium sterni*)
* keskmine osa – rinnakukeha (*corpus sterni*)
* alumine osa – mõõkjätke (*processus xiphoideus').

Rinnakupideme ülemisel serval paikneb [[kägisälk]] (*incisura jugularis*). Kägisälgust mõlemal pool paiknevad sälgud, kuhu liigestuvad rangluu ja 1. roie. Rinnakupide ühineb rinnakukehaga 2. roide kõrgusel. Ülejäänud pärisroided liigenduvad rinnakukeha servadel paiknevate roidesälkudega.

Inimese rinnak sobib [[luuüdipunktsioon]]iks. 

== Vaata ka ==
*[[rindkereõõs]]
*[[avatud südamelõikus]]

== Viited ==


== Välislingid ==
**Terminologia Anatomica* A02.3.03: Sternum. Rinnak. 
*Horst Erich König, *Anatomie der Haussäugetiere: Lehrbuch und Farbatlas für Studium und Praxis*, 5 ed., lk 103–105, 2012, Schattauer GmbH, ISBN 978 3 7945 2832 5, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 5.12.2013)<small> (*inglise keeles*)</small> 
*[[Arne Lepp]]. *Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid*, [[Tartu Ülikooli Kirjastus]], lk 59, [[2013]], ISBN 978-9949-32-239-8.
*[[Enn Ernits]], [[Esta Nahkur]], *Koduloomade anatoomia'', Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Arsenal (Tallinna relvaladu)

**Arsenal** (saksa *Rüsthaus, Arsenal, Büchsenhaus, Artileriehaus*) oli Tallinnas aastatel 1544–1840 omaaegses Katariina kloostri viljaaidas olnud relvaladu. 

Peale kaasaegsete relvade säilitati laos ka vanaaegseid relvi, pidades neid vaatamisväärsusteks.

Lao järgi kandis praegune Vene tänav 19. sajandi lõpus nime "Rüststrasse".
## Vaata ka
Püha Katariina kloostri Kloostri Ait
## Viited