open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hanila valla lipp

**Hanila valla lipp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Hanila valla lipp.

Lipp kinnitati 23. jaanuaril 1995. 

## Lipu kirjeldus

Sinise ristküliku keskosas, 1/2 ühiku kaugusel ülaservast asub valge rõngasrist läbimõõduga 3 ühikut. Rõngasristi all on 1/2 ühiku laiune valge laineline horisontaalvööt, 1 ühiku kaugusel lipu allservast. 

Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 1:2 (5,5:11) ühikut; ning normaalmõõtmed on 82,5x165 cm. Kasutamiskõlbmatu lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele. 

## Põhjendus

Hanila kirikaia vanadelt hauakividelt pärinev rõngasristi kujutis sümboliseerib viljakust - põllumehe töökuse tulemust ning jõukuse alust läbi aegade. Kanga sinine värvus ja lainelõikeline valge laid viitavad valla mereäärsele asukohale ja paljude elanike merega seotud tegevusaladele. 

## Lipu kasutamise kord

#Vallalipp heisatakse alaliselt Hanila vallavalitsuse hoonel.
#Vallalippu võib heisata või kasutada ameti- ja eluruumides. 
#Pidulike sündmuste puhul võib vallavalitsuse korraldusega teha vallalipu heiskamise kohustuslikuks munitsipaalasutusele. 
#Vallalippu võib heisata valla avalikel üritustel. 
#Vallalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest. Heisatud vallalipul jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele. 
#Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu või teise riigi või mõne teise maakonna, linna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadates vasakul teise riigi või Eesti riigilipust ning paremal mõne Eesti maakonna, linna või valla lipust. Vallalipp ei tohi ületada riigilipu või teiste lippude mõõtmeid. 

Vallalipu nõuetekohase heiskamise või kasutamise eest vastutab ametiisik või füüsiline isik, kes korraldab lipu heiskamist või kasutamist. 

## Vaata ka
*Hanila valla vapp
*Lääne maakond

## Välislingid
*Hanila valla sümboolika valla veebilehel
*Omavalitsuste sümboolika Riigikantselei veebilehel
Katowice

**Katowice** on maakonnaõigustega linn Lõuna-Poolas. Katowice on Sileesia vojevoodkonna halduskeskus ning üks Poola suuremaid majandus-, teadus- ja tööstuskeskusi.

Katowice on Poola suurima linnastu, Ülem-Sileesia linnastu peamine linn. Lisaks Katowicele kuuluvad linnastusse Sosnowiec, Gliwice, Bytom, Zabrze, Ruda Śląska, Tychy jt linnad.

Katowices tegutseb Sileesia Ülikool (Uniwersytet Śląski w Katowicach).

## Majandus

Katowice on tuntud eeskätt kaevandusrajooni keskse tööstuslinnana. Viimastel aastakümnetel on tööstuse osakaal oluliselt vähenenud ning kasvanud teeninduse tähtsus; tööstushooneid on ehitatud ümber kaubanduskeskusteks, meelelahutuskeskusteks, galeriideks jne. 

Tööpuudus Katowices on umbes 8%.

### Transport
Katowices on bussi- ja trammiliinid, raudteejaam ja 8 rongipeatust. Samuti paikneb linnas Katowice-Pyrzowice rahvusvaheline lennujaam, kus lennuoperaatoriteks on LOT, Euro LOT, Lufthansa, Centralwings, Wizz Air jt.

Katowice asub suurte maanteede ristmikul, sealt saavad alguse ka kiirteed.

## Vaata ka
*Śląski park

## Välislingid
*Katowice-Pyrzowice lennujaam
Lev Landau

**Lev Davidovitš Landau** (vene keeles *Лев Давидович Ландау*; 22. jaanuar 1908 Bakuu – 1. aprill 1968 Moskva) oli juudi päritolu nõukogude füüsik, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (1946), Nobeli füüsikaauhinna laureaat.

Landau oli imelaps, kes astus 14-aastaselt Bakuu ülikooli ning õppis korraga füüsika-matemaatika ja keemiateaduskonnas. 16-aastaselt läks ta üle Leningradi ülikooli füüsikateaduskonda, kus sai füüsikadoktoriks 19-aastaselt. Ta tegi olulisi täiendusi kvantmehaanika, tuumafüüsika, teist liiki faasisiirde, ülivoolavuse ja ülijuhtivuse teoorias.

1927 komandeeriti Landau välismaale. Ta õppis Taanis Niels Bohri juures, samuti Inglismaal ja Šveitsis. 1932–1937 juhatas ta Ukraina füüsika-tehnikainstituudi teooriaosakonda Harkivis.

1937–1962 juhatas ta NSV Liidu TA Füüsikaprobleemide Instituudi teooriaosakonda, mida on nimetatud ka Landau kooliks. Kõik sinna soovijad pidid läbima Landau koostatud testi, mida ta nimetas teoreetiliseks miinimumiks. See kattis kõik teoreetilise füüsika alad ja tema ajal suutis ainult 43 inimest selle läbida.

1962. aastal sai Landau Nobeli füüsikaauhinna ülivoolavuse, eriti vedela heeliumi teooria väljatöötamise eest. Ta on saanud Lenini preemia ja kolm Stalini preemiat. Ta on sotsialistliku töö kangelane, Taani, Hollandi ja USA Teaduste Akadeemia, Prantsuse ja Londoni füüsikaühingu ning Londoni Kuningliku Ühingu liige.

1962. aastal sai ta raskelt vigastada autoõnnetuses, millest ta enam täielikult ei paranenud.

Lev Landau on maetud Moskvasse Novodevitšje kalmistule.

## Välislingid
* Lev Landau Nobeli auhinna lehel
Pjotr Kapitsa

**Pjotr Leonidovitš Kapitsa** (*Пётр Леонидович Капица*; 9. juuli (26. juuni vkj) 1894 Kroonlinn – 8. aprill 1984 Moskva) oli vene füüsik, kes avastas 1937. aastal ülivoolavuse.

## Elulugu

Kapitsa sündis Kroonlinnas Bessaraabia-Volõõnia päritolu vanemate lapsena. Peres räägiti lisaks vene keelele ka rumeenia keelt. Tema isa Leonid Kapitsa (Leonid Petrovici Capiţa) oli sõjaväeinsener, ema oli poola Stebnicki aadlisuguvõsast. Tema emapoolne vanaisa oli Ieronim Stebnitski. 

Kapitsa lõpetas Kroonlinna reaalkooli ning asus 1912. aastal õppima Peterburi Polütehnilisse Instituuti elektromehaanika teaduskonda, kus tema õpetajate seas oli ka Abram Joffe. Õpingud katkestas Esimene maailmasõda ning Kapitsa teenis Poola rindel sanitaarpolgus kiirabiautojuhina. 1918 lõpetas ta ülikooli ning töötas 1919–1921 Petrogradi Füüsika ja Tehnika Instituudi õppejõuna. 1921 õnnestus tal Maksim Gorki abiga koos Abram Joffega Inglismaale komandeeringusse minna. Teel Inglismaale peatusid nad paar nädalat Tallinnas. Kapitsa jäi Inglismaale ning kaitses Cambridge'i ülikoolis 1922. aastal doktoriväitekirja "Alfakiirte läbitungimine materiaalsetest keskkondadest ja tugevate magnetväljade saamise meetodid".

Ta töötas üle 10 aasta Ernest Rutherfordi juures Cambridge'i ülikoolis, kuid 1934. aastal läks ta Nõukogude Liitu oma vanemaid külastama, kuid teda ei lubatud Inglismaale tagasi. 1934. aastal asutas ta Moskvas Füüsikaliste Uuringute Instituudi. 1946 langes ta põlu alla ja vallandati kõikidest ametitest. 1955 naasis ta Füüsikaliste Uuringute Instituuti.

Kapitsa keeldus osalemast Nõukogude Liidu vesinikupommi projektis.

## Tunnustus
*1929 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1958 – valiti Saksa teaduste akadeemia Leopoldina liikmeks
*1966 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1978 – Nobeli füüsikaauhind avastuste eest madalate temperatuuride füüsikas
*1942 – Faraday medal 
*1944 – Franklini medal
*1959 – Frédéric Joliot-Curie hõbemedal
*1959 – Lomonossovi kuldmedal 
*1965 – Niels Bohri medal 
*1966 – Rutherfordi medal
*1968 – Kamerlingh-Onnesi kuldmedal
*1943, 1944, 1945, 1964, 1971, 1974 – Lenini orden
*1941, 1943 – Stalini preemia
*1981 – Helmholtzi medal

## Isiklikku
Kapitsa oli kaks korda abielus. Esimene naine suri 1920. 1927. aastal abiellus ta professor Aleksei Krõlovi tütre Annaga. Neil oli kolm poega ja tütar, kellest on tuntumad Sergei Kapitsa ja Andrei Kapitsa.

## Kirjandus
* Jevgeni Dobrovolski, "Akadeemik P. L. Kapitsa". Vene keelest tõlkinud H. Hein. Valgus, Tallinn 1971, 88 lk 

## Välislingid
* Pjotr Kapitsa Nobeli auhinna lehel
Rahvusvahelised suhted

**Rahvusvahelised suhted** on suhted rahvusvahelises süsteemis, eelkõige riikide vahel, aga ka rahvusvaheliste organisatsioonide ja hargmaiste ettevõtete (multinatsionaalsete korporatsioonide) vahel. Need suhted hõlmavad muu hulgas diplomaatilisi, poliitilisi, majanduslikke, sõjalisi ja kultuurilisi kontakte.

Akadeemilise distsipliinina on rahvusvahelised suhted politoloogia haru, mis uurib riikide ja teiste rahvusvaheliste osalejate käitumist ning nendevahelisi suhteid. Uurimisvaldkonda kuuluvad näiteks julgeolekupoliitika, rahvusvaheline õigus, maailmamajandus ja rahvusvahelised organisatsioonid.

Rahvusvahelisi suhteid käsitletakse nii positiivselt kui normatiivselt. Positiivne lähenemine keskendub rahvusvaheliste protsesside ja nähtuste kirjeldamisele ning seletamisele, samas kui normatiivne lähenemine tegeleb väärtushinnangute ja eesmärkide sõnastamisega, sealhulgas välispoliitiliste sihtide ja soovituste kujundamisega.

## Rahvusvaheliste suhete teooriad

Seletamaks rahvusvahelises süsteemis toimivaid mudeleid ja mehhanisme on loodud mitmeid rahvusvaheliste suhete teooriaid. Rahvusvahelistes suhetes toimuva selgitamisel on teadlased lahkarvamustel, mis tuleneb sellest, et fakte tõlgendatakse erinevalt. Teooriad erinevad ennekõike selle poolest, keda või mida peetakse keskseks: mõnikord peetakse selleks toimijaid, teistel juhtudel süsteemi struktuuri ja piiranguid, mida toimijatele peale surutakse.

## Vaata ka
*Välispoliitika
*Diplomaatia

## Viited
Fennoskandia kilp

**Fennoskandia kilp** ehk **Balti kilp** on kilp Põhja-Euroopas.

Fennoskandia kilbil asuvad täielikult Soome ning osaliselt Rootsi, Norra ja Venemaa.

Fennoskandia kilp on osa Ida-Euroopa kraatonist.

Aastal 1992 (Kyōtos 24–28. august) langetas *Commission for the Geological Map of the World* soovitusliku otsuse  nimetada seda kilpi Fennoskandia kilbiks.  Varem on teda nimetatud nii Fennoskandia kui ka Balti kilbiks. Termini "Fennoskandia kilp" on võttis kasutusele soome geoloog Wilhelm Ramsay 1909. aastal.

Kilbil avanevad eelkõige Arhaikumi ja Proterosoikumi, kuid piiratud ulatuses ka Fanerosoikumi kivimid. Suur osa kilbist on tekkinud Svekofenni orogeneesis (Paleoproterosoikumis). Orogeneesi käigus konsolideerunud vastavat maakoore osa nimetatakse Svekofenni kompleksiks.

Kilbi kivimiline koostis on mitmekesine. Levinud on mitut liiki moondekivimid ning neid lõikavad arvukad intrusioonid.

Samasugused kivimid, mis paljanduvad Fennoskandias, moodustavad ka Eesti aluskorra, mis on setenditega kaetud.

Kilbi ehituse kohta on saadud täiendavaid andmeid Koola ülisügava puuraugu abil.

## Viited
Konsul (diplomaatia)

**Konsul** on avalik teenistuja, kes on lähetatud välisriiki oma kodanike huvide kaitseks selles riigis. Muu hulgas väljastab konsul viisasid ja pikendab passide kehtivust, kuid ajalooliselt on konsuli peamine funktsioon olnud kaubanduse edendamine. Konsul, erinevalt diplomaadist, ei tegele valitsustevaheliste suhetega. Kuigi konsulil ei ole diplomaatilist staatust, on paljudel riikidel konsulaarasutuse ja diplomaatilise esinduse funktsioonid ühitatud. Konsul asub ametikohustusi täitma peale asukohariigi ametivõimudelt nõusoleku (eksekvaaturi) saamist. Konsulid jagunevad aukonsuliteks ja ametikonsuliteks.

## Konsulite astmed
*peakonsul
*konsul
*asekonsul
*konsulaaragent

## Vaata ka

* Välisriikide aukonsulid Eestis (1938)

## Kirjandus
*Konsuli käsiraamat. Esimene osa. Konsulaarseadus ja üldised juhtnöörid konsulaartegevuseks. Tallinn, Välisministeerium, 1934.
*Konsuli käsiraamat. Teine osa. Seadused ja määrused, mis tarvilikud konsulaartegevuses. 1. vihk. Laevasõit. Tallinn, 1933.
*Konsuli käsiraamat. Teine osa. Seadused ja määrused, mis tarvilikud konsulaartegevuses. 2. vihk. E. kaubandus. Tallinn, Välisministeerium, 1934.
*Konsulargesetz und allgemeine Richtlinien zur Konsulartätigkeit. Republik Estland (Riigi Teataja Nr. 97-1933). Tallinn, Aussenministerium, 1937. 
*U. Lender. Konsulid ja nende õigused. Politseileht, 2.–16. oktoober 1939, nr 18–19.

## Välislingid
*Konsulaarsuhete Viini konventsioon (eestikeelne mitteametlik tõlge)
*Kehtiv Konsulaarseadus
*http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.31.2.1041a:15 http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.31.2.1041a:16 Eesti konsulite vorm
Savikilt

**Savikilt** on muda ja savi diageneesil tekkinud settekivim.

Savikilt koosneb valdavalt silikaatseist purdsetteist. Mõnikord peetakse savikildaks kõiki muda (aleuriit ja savi) kivistumisel tekkinud settekivimeid, kuid sageli on oluliseks ka kildalise tekstuuri olemasolu. Kildalisus eristab sel juhul savikilta mudakivimeist. 

Koostismineraalidest domineerivad savimineraalid, kvarts ning päevakivid. Lisaks võib savikilt sisaldada ka karbonaatseid mineraale (kaltsiit, dolomiit, sideriit), sulfiide (püriit, markasiit), raudoksiide (hematiit, götiit) ning kerogeeni.

Savikildad on väga tähtsad kivimid, sest nad moodustavad umbes poole kõigist settekivimeist. Nende rohkus on seletatav aleuriidi ja savi rohkusega settekeskkondades. Savi ja aleuriit settivad väheliikuva veega veekogudes. Näiteks meredes, mis on piisavalt sügavad, et nende põhi oleks lainetuse mõjuulatusest väljas. Seega on savikildad enamasti merelise päritoluga settekivimid. Vahel on savikilt moodustunud ka järve- või jõesetteist. Enamasti on savikildakihtidel suur lateraalne ulatus. Savikildad esinevad tihti koos liivakivi või lubjakiviga, moodustades vahekihte või olles eelmainitutega segunenud.

Savikilt ja kilt on erinevad kivimid. Esimene on sette-, teine aga moondekivim. Esimene on tihti teisele lähtekivimiks ehk teisisõnu on kilt savikilda moondumise tulem. Põhiline rusikareegel, mille alusel on lihtne savikilta kildast eristada, on läige. Savikilt on matt, kilt aga enamasti läikivama pinnaga. See tuleneb peamiselt savimineraalide moondumisest vilkudeks. 

Argilliit on kivim, mida peetakse sõltuvalt koolkonnast kas savikilda sünonüümiks või savikildast pisut enam tihenenud mudakivimiks.

Ka Eesti aluspõhja graptoliitargilliit kuulub savikiltade hulka. 

## Vaata ka
*Savikivimid
Gondwana

**Gondwana** oli hiidmanner, mis eksisteeris paleosoikumis ja mesosoikumis perioodil umbes 510 kuni 180 Ma tagasi. Suure osa sellest ajast oli ta Pangea osa.

Gondwana moodustasid tänapäeva Antarktis, Austraalia, Lõuna-Ameerika, Madagaskar, Uus-Meremaa, Aafrika ning Araabia poolsaar. 

Gondwana paiknes lõunapoolkeral. 

Gondwana moodustus, kui hiidmanner Pangaea lagunes Lauraasiaks (Põhja-Ameerika ja Euraasia) ja Gondwanaks.

Nime "Gondwana" pakkus välja geoloog Eduard Suess. Nimi on võetud India idaosa Gondwana piirkonna järgi.
ReactOS

**ReactOS** on projekt, mis püüab luua avatud lähtekoodiga vabatarkvaralist Windows NT ja Windows 2000 draiverite ja programmidega ühilduvat operatsioonisüsteemi.

## Nõuded riistvarale
*IA-32-ühilduv protsessor (i486 või hilisem versioon)
*32 MB mälu
*IDE (PATA) kõvaketas
*FAT16/FAT32 ketta sektsioon
*VGA-ühilduv videokaart
*Klaviatuur
*PS/2 ühilduv hiir

## Poleemika
17. jaanuaril 2006 süüdistas Hartmut Birr, et osa ReactOS-i koodist on saadud Microsoft Windowsi dekompileerimisest. Süüdistuste tõttu otsustasid projekti arendajad katkestada süsteemi juurdepääsu mittearendajatele.

Ehkki Hartmut Birri süüdistust pole tõestatud, otsustas ReactOS-i arenduskogukond panna ise peale auditi sellele lähtekoodile, mis teeb selle ühilduvaks Windowsi tarkvaraga.

ReactOS-i arendajad nendivad, et auditiprotsess ei takista tarkvara arendamist või hooldamist tulevikus ning et audit on võimalik läbi viia projekti arendamisega samal ajal.

Muuhulgas otsustati teha laialdasem läbivaatus, et leida sellist koodi, mis ei olnud "puhta toa" pöördprojekteerimine (inglise keeles *reverse engineering*). See läbivaatusprotsess eeldab projekti aeglustumist mõjutatud lähtekoodi ümberkirjutamise pärast ning kontroll viiakse läbi "mittepuhta" koodi lukustamisega seni kuni selle audit möödas on.

Seisuga 27. aprill 2006 oli audit 83,6% ulatuses valmis ning oli järjekindlal lõpuleviimise suunal. Kui 90% auditist on teostatud, aeglustub läbivaatus märgatavalt.

## Välislingid
* ReactOS koduleht
* ReactOS projekti leht SourceForges
Belaja jõgi (Kama)

**Belaja** (vene *Белая*, baškiiri *Ағиҙел* (Agizel), tatari *Ağıydel*, udmurdi *Тӧдьы Кам* (Tödjõ Kam)) on jõgi Euroopas. 

Algab Uuralist. Ülemjooksul voolab mägijõena Uurali ahelike vahel valdavalt lõunasse ja edelasse, seejärel pöördub läände ja murrab läbi Uurali ahelike. Uurali läänejalamil pöördub põhja ja voolab pikalt läbi eelmäestiku mägedega paralleelselt. Alamjooksul pöördub loodesse ja läände. 

Suubub vasakult Kamasse (täpsemalt Alam-Kama veehoidlasse).

Jõe pikkus on 1430 km, valgala 142000 km&sup2;.

Belaja jõe ääres asuvad Ufa, Sterlitamak, Salavat, Išimbai, Agidel, Beloretsk, Birsk jt.
1383

**1383. aasta** (**MCCCLXXXIII**) oli 14. sajandi 83. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

*...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
1385

**1385. aasta** (**MCCCLXXXV**) oli 14. sajandi 85. aasta.
## Sündmused maailmas

* Leedu ja Poola uniooni ehk Krevo uniooni sõlmimine.

## Sündmused [[Eesti]]s

*...

## Sündinud

*...

## Surnud
* Bernabò Visconti, Milano valitseja
Osorno vulkaan

**Osorno** on vulkaan Lõuna-Ameerikas Andides. Asub Tšiili lõunaosas Llanquihue järve ääres. Kõrgus 2652 meetrit.
Steep Holm

**Steep Holm** on saar Keldi mere Bristoli lahes. 

Pindala umbes 20 ha, kõrgus kuni 78 meetrit. 

Kuulub Suurbritanniale.
1388

**1388. aasta** oli 14. sajandi 88. aasta.

## Sündmused maailmas
* 9. aprill – Vaatamata ligi kümnekordsele arvulisele allajäämisele saavutas Vana Šveitsi Konföderatsioon Näfelsi lahingus võidu austerlaste üle.
* Umbes 26. augustil toimus Bosnia kuningriigi vägede ja Osmanite riigi vägede vahel Bileća lahing, mille võitsid bosnialased.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* 7. september – Giovanni Maria Visconti, Milano hertsog

## Surnud

*...
1389

**1389. aasta** oli 14. sajandi 89. aasta.

## Sündmused maailmas
* 24. veebruar – Rootsi kuningas Albrecht sai Falköpingi lahingus taanlastelt lüüa ning langes vangi. Sellega sai Taani kuninganna Margrete nii Rootsi kui Taani valitsejaks.
* 19. mai – pärast Dmitri Donskoi surma sai Moskva suurvürstiks Vassili I.
* 15. juuni – Kosovo lahing: Kosovo väljal toimunud lahing türklaste ja serblaste vahel lõppes mõlema armee jaoks suurte kaotustega.
* 2. november – Urbanus VI järel sai paavstiks Bonifatius IX.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 27. september – Cosimo de' Medici, Firenze pankur
* 9. november – Isabella de Valois, Inglismaa kuninganna

## Surnud
* 19. mai – Dmitri Donskoi, Moskva ja Vladimiri suurvürst
* 15. juuni – Murad I, Türgi sultan
* 15. oktoober – Urbanus VI, paavst
1353

**1353. aasta** (**MCCCLIII**) oli 14. sajandi 53. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* märts – Margrete I, Taani ja Norra kuninganna

## Surnud
* 27. aprill – Semjon Uhke, Moskva ja Vladimir-Suzdali suurvürst
Babylon 5 sõjad

Telesarja **"Babylon 5" sõjad** on J. Michael Straczynski loodud ulmelisel ajateljel toimuvad relvakonfliktid, millest ainult osa leiab aset sarja enda sündmuste käigus. Eelnenud konfliktidest on "Babylon 5" sarjas juttu tagasivaadetena, järgnevatest teame telefilmide, sarja "Crusade" ja "Babylon 5" teemaliste raamatute kaudu. Viimastest on tähtsamad kolm triloogiat, millel on ka Straczynski heakskiit, ning seega loetakse neid "ametliku" sündmuskäigu osaks võrdselt telesarjaga.

## Babylon 5 sõdade loetelu
* Esimene sõda Narni ja Centauri vahel lõpeb 40 aastat enne sarja sündmuste algust.
* Sõda Dilgari ja Mitteühinenud Maailmade Liiga vahel, kus Maa Allianss asub Liiga poolele. See sõda toimub 30 aastat enne sarja sündmusi.
* Maa-Minbari sõda leiab aset kümme aastat enne sarja sündmuste algust. 
* Teine Narni-Centauri sõda, mis toimub "Babylon 5" sarja sündmuste käigus (2.-3.hooaeg).
* Aastatuhandeid vana konflikt vorlonite ja varjude vahel, mis algab uuesti seriaali käigus pärast tuhandeaastast vaherahu (2.-4. hooaeg).
* Minbari kodusõda religioosse ja sõdalaste lasti vahel, seriaali ajal (4. hooaeg)
* Kodusõda Maa Alliansi president Clarki korrumpeerunud võimu ja Babylon 5 juhitud vastupanuliikumise vahel (3.-4. hooaeg).
* Sõda uue Tähtedevahelise Alliansi ja Centauri Vabariigi vahel (5. hooaeg).
* Sõda Maa Alliansi ja drakhide vahel (telefilm "A Call to Arms" ja jätkusari "Crusade").
* Telepaatide Sõda, mis leiab aset veidi pärast sarja sündmusi 2264.–2265. aastal (Psi Korpuse raamatutriloogia)
* Võitlus Centauri Esimese planeedi vabastamiseks drakhide okupatsiooni alt, mis leiab aset poolteist aastakümmet pärast seriaali põhisündmusi.
* Suur Põlemine ehk Maa Alliansi rühmituste vaheline tuumasõda, mis leiab aset 500 aastat pärast sarja sündmusi (4. hooaja viimane osa).
Lääne-Berliin

**Lääne-Berliin** (saksa keeles *West-Berlin* ja *Westberlin*) oli pärast teist maailmasõda Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia ja Prantsusmaa okupatsiooni all olnud Berliini sektorite ala. 

Berliini idaosa (Ida-Berliini) okupeeris Nõukogude Liit. Kogu Lääne-Berliin oli ümbritsetud Saksa Demokraatliku Vabariigiga.

Lääne- ja Ida-Saksamaal lõppes okupatsioon 1949. aastal, kui 23. mail kuulutati välja Lääne-Saksamaal Saksamaa Liitvabariik ja 7. oktoobril Ida-Saksamaal Saksa Demokraatlik Vabariik. Kuid Lääne-Berliin jäi formaalselt okupeeritud alaks, sest okupatsiooni sai lõpetada üksnes neljapoolse kokkuleppega. See oli üks põhjuseid, miks Lääne-Berliinis oli liitlaste sõjaväe juuresolek märgatavam kui Lääne-Saksamaal. Juriidiliselt ei kuulunud Lääne-Berliin ühegi riigi koosseisu.

Lääne-Berliini kodakondsust ei olnud samuti olemas, kuid Lääne-Saksamaa käsitas Lääne-Berliini elanikke oma kodanikena. Seetõttu said nood teenida Lääne-Saksamaa sõjaväes; samas ei olnud Lääne-Berliini elanikud kohustatud läbima Bundeswehri ajateenistust, mistõttu kolisid sinna paljud noored mehed Lääne-Saksamaalt; Lääne-Berliinist sai nii üks suurimaid vastukultuuri keskusi. Lääne-Berliini ebaselge staatuse tõttu ei saanud Lääne-Berliini elanikud aga osaleda Liidupäeva valimistel, kuid lääneliitlaste kontrollnõukogu otsusega lubati neile siiski esindatus Liidupäevas Berliini esindajatekoja nimetatud delegaatide näol, kellel aga ei olnud hääleõigust. Samas tohtisid Lääne-Berliini elanikud kui Lääne-Saksamaa kodanikud kandideerida Liidupäeva valimistel, näiteks Willy Brandt, kes oli 1957–1966 Lääne-Berliini linnapea, valiti Liidupäeva Nordrhein-Westfaleni liidumaa parteinimekirjast ja oli 1969–1974 kantsler. Ka Liidunõukogusse valis Lääne-Berliini senat linna esindama neli hääleõiguseta delegaati ja esimesel kolmel Euroopa Parlamendi valimistel 1979–1989 valiti linna esindama kolm saadikut linna esindajatekoja poolt. 

Pärast Saksamaa lõhenemist püüdis Nõukogude Liit saada oma kontrolli alla ka Berliini lääneosa ja linn blokeeriti (Berliini blokaad). Nõukogude armee takistas linna varustamist kaupadega maad mööda ja need viidi kohale lennukitega; selleks loodi nn Berliini õhusild. 

13. augustil 1961 ümbritseti Lääne-Berliin Berliini müüriga. 

Lääne-Berliini pindala oli 481 km². Elanike arv oli 13. septembril 1950 2 146 952 ja 31. detsembril 1989 2 130 525.

Ida- ja Lääne-Berliin ühendati 1990. aastal.

## Välislingid
Monomüüt

**Monomüüt** (ka **kangelase teekond**) on kontseptsioon teekonnast, mille väidetavasti võtsid ette kõik mütoloogilised kangelased. Käsitluse looja Joseph Campbell laenas mõiste enese James Joyce'lt.  Lühidalt kokku võetuna on monomüüt järgmine: "Kangelane rändab igapäevasest maailmast üleloomulike imede piirkonda: seal kohtutakse uskumatute jõududega ning võidetakse otsustav võit: kangelane naaseb oma salapäraselt seikluselt võimega kaasinimestele kasu tuua."
Selles teekonnas on nähtud paralleele ka šamaani initsiatsiooniriitusega.

Monomüüdi muster, mida Campbelli väite kohaselt kõik müüdikangelased läbisid, on jälgitav ka kaasaegses mütoloogias. Algse "Star Warsi" triloogia loomisel lähtus George Lucas otse Campbellist. Samuti võib näidetena tuua Disney stuudio filmi "Lõvikuningas" (1994) ja Wachowski vendade "Matrixi" filmid. Iga Harry Potteri raamat järgib monomüüdi struktuuri. Eriti selgesti on monomüüt jälgitav suurtes imeulmeromaanide sarjades.

Campbelli kontseptsioon tugineb Carl Gustav Jungi kontseptsioonile arhetüüpidest, alateadlikest jõududest, mida iseloomustab nende vorm ning mis psühhoanalüüsis ilmnedes märgivad patsiendi tervenemise erinevaid staadiumeid. Kuigi alates 1950. aastatest ei ole sellisel lähenemisel Ameerika ülikoolide psühholoogiateaduskondades erilist toetust, pole siiani monomüüdile rahuldavat ja alternatiivset selgitust leitud.

## Kirjandus
*Campbell, Joseph. *[[The Hero with a Thousand Faces]].* Bollingen: 1972. ISBN 0-691-01784-0
Faabula

**Faabula** on eepilise või dramaatilise teose sündmustik ajalises ja põhjuslikus järgnevuses. 

Faabula on "loo toormaterjal" ja süžee on "viis, kuidas lugu on korraldatud".

## Vaata ka
*Süžee

## Viited
Joseph Campbell

**Joseph John Campbell** (26. märts 1904 White Plains, New Yorgi osariik &ndash; 30. oktoober 1987) oli Ameerika õpetlane, kirjanik ja kõnemees. 

Ta on tuntud peamiselt oma võrdleva mütoloogia ja võrdleva usundiloo alaste tööde järgi.

Pärast Buffalo Billi Metsiku Lääne etenduse külastamist lapsena tekkis tal huvi Ameerika põlisrahvaste folkloori vastu ning ta luges läbi kogu kirjanduse, mis kohalikus raamatukogus nende kohta leidus. Ta sai bakalaureusekraadi keskaegses kirjanduses ning magistrikraadi Inglise kirjanduses Columbia ülikoolist. Mõnda aega õppis ta ka Pariisis ja Münchenis. 

Aastatel 1934–1972 õpetas ta Sarah Lawrence College'i kirjanduse osakonnas Yonkersis. Aastatel 1956–1973 oli ta külalislektor Foreign Service Institute'is.

Campbelli peateos on "Tuhandenäoline kangelane".  

## Tunnustus
*1973 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks

## Vaata ka
*monomüüt

## Välislingid
*Joseph Campbell Foundation
**Biograafia
**Bibliograafia
*Biograafia Author's Calendaris
1354

**1354. aasta** (**MCCCLIV**) oli 14. sajandi 54. aasta.
## Sündmused maailmas
* Gallipoli langemine
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* Mainiti esimest korda Jõhvi kihelkonda Alutaguse kihelkonna koosseisus.
* 30. jaanuar – paavst Innocentius VI andis Riia peapiiskopi teavituse järel 40-päevase patukustutuse igaühele, kes käis palverännakul Vastseliina piiskopilinnuse kabelis, kus asus Jeesuse Pühima Risti reliikvia (valge rist).

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
China Miéville

**China Tom Miéville** (sündinud 6. septembril 1972) on inglise ulme- ja fantaasiakirjanik. 

Miéville on avaldanud teoseid mitmes ulmežanris imeulmest küberpungini ning on väitnud, et kavatseb kirjutada ühe romaani igas žanris. Temalt on ilmunud ka rahvusvahelise õiguse marksistlikku teooriat käsitlev monograafia "Between Equal Rights: A Marxist Theory of International Law" (Brill 2005). Ta on kirjutanud artikleid ulmekirjanduse teooriast ning rahvusvahelisest õigusest. Kogenud rollimängijana oli ta üks 2010. aastal ilmunud rollimänguraamatu "Pathfinder Chronicles: Guide to the River Kingdoms" (kirjastus Paizo Publishing) autoreist koos Elaine Cunninghami, Chris Pramase ja Steve Kensoniga.

Oma kirjanduslike eeskujudena on China Miéville nimetanud M. John Harrisoni, Michael de Larrabeitit, Michael Moorcocki, Thomas M. Dischi, Charles Williamsit, Tim Powersit ja J. G. Ballardit. Ta on tunnistanud ka H. P. Lovecrafti, Mervyn Peake'i, Ursula K. Le Guini ja Gene Wolfe'i mõju.

Eesti keelde on Miéville'i teostest tõlgitud "The City and the City" ("Linn ja linn", Varrak, 2011; tõlkija Kristjan-Jaak Kangur) ja "Perdido tänava jaam" (2015, Ersen).

## Poliitika
China Miéville on Rahvusvahelise Sotsialistide Organisatsiooni (International Socialist Organization, USA) ja Suurbritannia Sotsialistliku Töölispartei (Socialist Workers Party) liige. 2001. aasta valimistel Ühendkuningriigis kandideeris ta edutult alamkotta Tööpartei traditsioonilises valimisringkonnas Regent's Parkis ja Põhja-Kensingtonis, kus kogus 459 häält ehk 1,2% häältest.

Autori vasakpoolsed vaated avalduvad ka tema teostes. Miéville ise on siiski rõhutanud, et ei püüa "sõnumit raamatutesse smugeldada", ning kui ta kirjeldab fantaasiamaailmu muu hulgas poliitiliselt, ei ole see siiski olnud omaette eesmärk.

## Auhinnad
Miéville'i esikromaan "King Rat" kandideeris nii International Horror Guildi kui ka Bram Stokeri auhinnale. "Perdido Street Station" võitis Arthur C. Clarke'i auhinna ning kandideeris Hugo, Nebula ja World Fantasy auhinnale. "The Scar" kandideeris 2003. aasta Hugo, Arthur C. Clarke'i ja World Fantasy auhinnale. Neljas romaan "Iron Council" kandideeris 2005. aastal Hugo ja World Fantasy auhinnale, võitis Arthur C. Clarke'i auhinna ja Locuse auhinna parima fantaasiaromaani eest. Viies romaan "Un Lun Dun" võitis 2008. aastal Locuse auhinna parima noorteraamatu eest. "The City & the City" võitis 2010. aastal Arthur C. Clarke'i auhinna, Hugo ja World Fantasy auhinna, samuti kandideeris parima romaani kategoorias Nebulale. 2012. aastal kandideeris "Embassytown" Hugole parima romaani kategoorias.

## Romaanid
### Bas-Lagi sari
* "Perdido Street Station" (2000)
* "The Scar" (2002)
* "Iron Council" (2004)

### Muud romaanid
* "King Rat" (1998)
* "The Tain" (2002)
* "Un Lun Dun" (2007)
* "The City & the City" (2009, "Linn ja linn")
* "Kraken" (2010)
* "Embassytown" (2011)
* "Railsea" (2012)

## Kogumikud
* "Looking for Jake" (2005)

## Viited

## Välislingid
*China Miéville Pan Macmillani kirjastuse kodulehel
*China Miéville'i mitteametlik lehekülg
*China Miéville Ulmekirjanduse BAASis
Fritz Leiber

**Fritz** Reuter **Leiber** Jr. (24. detsember 1910 – 5. september 1992) oli ameerika ulmekirjanik.

Eesti keeles on Fritz Leiberilt ilmunud tema debüütjutt "Automaatpüstol" Postimehes järjejutuna (1991) ja teine lühijutt "Suitsutont" antoloogias "Sünged varjud" (2001).

## Välislingid
*Fritz Leiber Ulmekirjanduse BAASis
L. Sprague de Camp

**Lyon Sprague de Camp** (27. november 1907 New York – 6. november 2000 Plano, Texas) oli ameerika ulmekirjanik. Temalt ilmus üle 100 romaani ja muid teoseid, millest tuntud on teiste imeulmekirjanike biograafiad ja hulk Conani-romaane.

Eesti keeles ei ole L. Sprague de Campi teoseid ilmunud. Eesti Raadio järjejutuna on esitatud lühijuttu "Väljavalitu" ("The Exhalted").

## Välislingid
*L. Sprague de Camp Ulmekirjanduse BAASis
Crusade

**"Crusade"** (eesti keeles "Ristiretk") on USA ulmesari, mille sisu lähtub J. Michael Straczynski loodud sarja "Babylon 5" sündmustikust. "Crusade'i" sündmused leiavad aset 2267. aastal.

## Sündmustiku taust

Sarjale eelneb "Babylon 5" ulmemaailma kronoloogias telefilm "A Call To Arms". Selles ründavad Maad drakhid, kes päästavad lahti nanoviiruse, mis nakatab kõik Maa elanikud. Viirus on õnneks inimestele kohandamata ja selle mõju pole kohe letaalne. Viirus aga muteerub pidevalt ning kui seda protsessi ei õnnestu peatada, prognoositakse kõigi Maa elanike hukkumist viie aasta jooksul. Maa pannakse tähtedevahelisse karantiini. Ühtlasi saadetakse teele uurimislaev Excalibur, mille meeskonnaliikmed viibisid inimkonna nakatumishetkel Maast eemal. Excaliburi meeskonna ülesanne on leida mõnelt teiselt planeedilt nanoviiruseravim.

## Sarja tootmise enneaegne lõpetamine
Nagu "Babylon 5", pidi ka "Crusade" kestma viis aastat. Kuid sarja tellinud ja seda näitama pidanud USA telejaama TNT ning sarja tootjate vahel tekkisid põhimõttelised lahkhelid, mille tõttu "Crusade'i" tootmine katkestati veel enne, kui esimene osa eetrisse läks. Selleks ajaks oli valminud 13 esimese hooaja osa, need anti hiljem eetrisse ning on praeguseks avaldatud ka DVD-l.

## Tegelased
* Kapten Matthew Gideon (Gary Cole), uurimislaeva Excalibur komandör
* Leitnant John Matheson (Daniel Dae Kim), laeva esimene ohvitser, telepaat
* Max Eilerson (David Allen Brooks), firma Planeetidevahelised Ekspeditsioonid arheoloog
* Galen (Peter Woodward), tehnomaag
* Dr. Sarah Chambers (Marjean Holden), Excaliburi arst
* Dureena Nafeel (Carrie Dobro), kogenud varas. Drakhide hävitatud rassi esindaja
* Kapten Elizabeth Lochley (Tracy Scoggins), kosmosejaama Babylon 5 komandör

## Osade loetelu
# "Sõjatsoon" (*War Zone*)
# "Pikk tee" (*The Long Road*) 
# "Igaviku kaev" (*The Well of Forever*)
# "Kurbuse tee" (*The Path of Sorrows*) 
# "Hingemustrid" (*Patterns of the Soul*)
# "Otsus hauast" (*Ruling from the Tomb*)
# "Mängureeglid" (*The Rules of the Game*)
# "Välimused ja muud pettused" (*Appearances and Other Deceits*)
# "Rutates öös" (*Racing the Night*)
# "Sõjamälestus" (*The Memory of War*)
# "Maa vajadused" (*The Needs of Earth*)
# "Külalised samalt tänavalt" (*Visitors from Down the Street*)
# "Igal ööl ma unistan kodust" (*Each Night I Dream of Home*)
Wetzlar

**Wetzlar** on linn Saksamaal Hesseni liidumaal. Linna elanike arv on umbes 51 800.

## Viited

## Välislingid

*Wetzlari koduleht
Enesemääramisõigus

**Enesemääramisõigus** on rahvuslikku teadvust omava grupi õigus rajada riik ja vabalt valida selle valitsemisvorm. 

Rahvaste enesemääramisest räägiti algul kui poliitilisest doktriinist. I maailmasõjas tunnustasid liitlased enesemääramist kui eesmärki, mis aitab kaasa rahu saavutamisele. Woodrow Wilson nimetas oma neljateistkümnes teesis enesemääramisõigust olulise eesmärgina sõjajärgse maailma jaoks.

Pärast teist maailmasõda sai enesemääramisõigusest üks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peamisi eesmärke. ÜRO põhikiri käsitleb enesemääratlemist kahes tähenduses. Esiteks on riikidel enesemääramisõigus kui õigus vabalt valida oma poliitiline, majanduslik, sotsiaalne ja kultuuriline kord. Teiseks on rahvastel õigus luua oma riik või mingil muul kombel määratleda oma suhe juba olemasoleva riigiga. 

## Vaata ka
* Esindamata Rahvaste Organisatsioon
* Venemaa rahvaste õiguste deklaratsioon
Üldkohus

**Üldkohus** (kuni 1. detsembrini 2009 **Esimese Astme Kohus**) on üks Euroopa Liidu kohtutest. See loodi 1988. aastal.

Üldkohus ja Euroopa Kohus kokku moodustavad Euroopa Liidu Kohtu, mis omakorda on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist. 2004–2016 tegutses Euroopa Liidu Kohtu koosseisus nende kõrval ka Avaliku Teenistuse Kohus.

## Viited

## Välislingid
* Üldkohus Euroopa Liidu Kohtu kodulehel
Proletariaadi diktatuur

**Proletariaadi diktatuur** on marksismi järgi kapitalistliku korra likvideerimise ja riigi purustamise tulemusel kehtestatava proletariaadi riigivõimu olemuse määratlus. Lenin nimetas proletariaadi diktatuuri ideed marksismi üheks kõige tähtsamaks ideeks riigiküsimuses. Proletariaadi diktatuuri kättevõitmine on marksismi järgi sotsialistliku revolutsiooni põhisisuks. Revolutsiooniline proletariaadi diktatuur oleks kapitalismilt sotsialismile ülemineku perioodi riik, mille funktsiooniks on töölisklassi võimu kasutamine vastupanu mahasurumiseks, võidu kindlustamiseks, kaitseks välisriikide sekkumise vastu. Marksismi järgi proletariaadi diktatuur ei tähenda ainult vägivalda. Tema peamine funktsioon peaks olema loov, ülesehitav. Proletariaat kasutab diktatuuri selleks, et koondada enese ümber laiad töörahva hulgad ja tõmmata nad kaasa sotsialistlikku ülesehitustöösse. Proletariaadi diktatuuri aluseks on töölisklassi ja talurahva liit, milles töölisklassile kuulub juhtiv osa. Marksismi järgi on proletariaadi diktatuur kõrgeim demokraatia tüüp — reaalne demokraatia töörahva jaoks, mille eesmärgiks on tõmmata rahvahulgad võimalikult ulatuslikult kaasa riigi ja ühiskonna juhtimisele. Peamiseks juhtivaks ja suunavaks jõuks proletariaadi diktatuuri süsteemis on  kommunistide partei. Proletariaadi diktatuuri süsteemi kuuluvad mitmesugused massiorganisatsioonid: rahvaesinduse organid, ametiühingud, kooperatsioon, noorsooühingud ja teised organisatsioonid.

Proletariaadi diktatuuri vormid võivad olla mitmekesised, sest nad sõltuvad konkreetsetest tingimustest. Mõiste "diktatuur" ei iseloomusta antud juhul riigivormi ega riigi poliitilist režiimi. Ajalooliselt esimeseks proletariaadi diktatuuri vormiks oli Pariisi Kommuun. Lenini järgi olid Nõukogud uus Proletariaadi diktatuuri vorm. Teoreetiliselt on võimalik Proletariaadi diktatuuri vormina ka parlamentlik vabariik. Koos sotsialismile üleminekuga toimub Proletariaadi diktatuuri riigi järkjärguline ülekasvamine üldrahvalikuks riigiks, mis on vajalik etapp teel ühiskonna kommunistliku omavalitsuse loomise poole.

## Vaata ka
*Diktatuur
Vasakpartei (Rootsi)

**Vasakpartei** (*Vänsterpartiet*, lühend **V**) on Rootsi sotsialistlik partei. Enne 1990. aastat kandis ta nime **Vasakpartei – Kommunistid** (*Vänsterpartiet kommunisterna*, lühend **vpk**).

Erakond asutati 1917 Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei lõhenemisel kommunistideks ja sotsiaaldemokraatideks. Vasakpartei deklareerib ennast 1996. aastast sotsialistlikuks, feministlikuks parteiks. (1996. aastal lisati sõna feministlik.) Parteil on 12 500 liiget.

## Partei programm

Partei ei poolda ettevõtete erastamist ja pooldab Rootsi tuumaelektrijaamade sulgemist. Vasakpartei on radikaalsemate vaadetega kui sotsiaaldemokraadid ja pooldavad egalitaristlikku ja feministliku poliitikat. Samuti ei poolda Vasakpartei Rootsi kuulumist Euroopa Liitu.

## Partei rahvusvahelised kontaktid

Partei kuulub Uude Euroopa Vasakfoorumisse ja Põhjala Vasak-Rohelisse Allianssi. Vasakpartei on mõlema mainitud organisatsiooni asutajaliige. Euroopa Parlamendis kuulub partei Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete ja Põhjala Vasak-Roheliste konföderatiivsesse gruppi.

## Partei poliitiline seis

Vasakpartei, Rootsi Rohelise Partei ja sotsiaaldemokraatide vahelise 1998. aasta kokkuleppe järgi toetas Vasakpartei RSDTP vähemusvalitsust ja on viimasega võimul ka paljudes Rootsi valdades ja läänides. 2006. aasta valimistel jäädi Rootsi parlamendis koos sotside ja rohelistega opositsiooni.

## Partei valijaskond

Partei valjaskond koosneb peamiselt noortest, avaliku sektori töötajatest, ajakirjanikest ja endistest sotsiaaldemokraatidest.

## Valimistel

2006. aasta Riksdagi valimistel saadi 22 kohta 349-st (5,8%) ja 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel 2 kohta 19-st. (12,4%). Mõlemad häälteprotsendid on arvestamata 4% valimiskünnist, mis kehtis mõlematel valimistel.

## Partei esimehed

* 1921–1924 Zeth Höglund
* 1921–1923 Karl Kilbom
* 1924–1929 Nils Flyg
* 1929–1951 Sven Linderot
* 1951–1964 Hilding Hagberg
* 1964–1975 Carl-Henrik Hermansson
* 1975–1993 Lars Werner
* 1993–2003 Gudrun Schyman
* 2003–2004 Ulla Hoffmann
* 2004–2012 Lars Ohly
* 2012–2020 Jonas Sjöstedt 
* 2020–     Nooshi Dadgostar

## Välislingid
*Koduleht (rootsi keeles)
*Rootsi Parlament: Vasakpartei (rootsi keeles)
Pealtnägija

**"Pealtnägija"** on Eesti Televisiooni uuriv-ajakirjanduslik saatesari, mida on tehtud alates 1999. aasta sügisest.

2017. aastal toetas "Pealtnägija" saadet ÜRO pagulasamet sihtotstarbeliselt 2400 dollariga, arvatavalt loo jaoks, kus käidi Türgis pagulasabi uurimas.

## Meeskond
“Pealtnägija” sisu paneb kokku terve meeskond autoreid, kaasautoreid ja toimetajaid. Põhimeeskonna liikmeid tutvustatakse iga osa alguses saatepeas.

2025/2026. aasta telehooajal kuuluvad saate põhimeeskonda

* Mihkel Kärmas – autor, saatejuht;
* Merilin Pärli – autor;
* Kristjan Pihl – autor;
* Margit Kilumets – autor;
* Taavi Eilat – autor.
Aastate jooksul on saatesarja põhimeeskond muutunud vastavalt:

* Sealhulgas jooksev hooaeg.
## Tunnustus
Esimese telesaatena võitis "Pealtnägija" Bonnieri uuriva ajakirjanduse auhinna, kui Rasmus Kagge ja Mihkel Kärmas pälvisid tunnustuse 2011. aastal ilmunud lugude eest isamaaliste poliitikute sahkerdamisest elamislubadega.

"Pealtnägija" on võitnud mitu Eesti filmi- ja teleauhinda (EFTA):

* 2017 – parim toimetaja, Mihkel Kärmas
* 2017 – parim infosaade või publitsistika
* 2018 – parim ajakirjanduslik lugu – "Haigekassale võltsarvete esitamine", autor Kristjan Pihl
* 2020 – parim ajakirjanduslik lugu – Jane Paberiti lood, autor Taavi Eilat
* 2021 – parim ajakirjanduslik lugu – "Sõda nähtamatu vaenlasega: 60 päeva koroonaepideemia eesliinil", autor Kristjan Pihl
* 2022 – parim päevakajasaade, produtsent Piret Priisaar
* 2023 – parim teleajakirjanik, Mihkel Kärmas
* 2025 – aasta vormilooja televisioonis, Raivo Maripuu

## Viited
Põtalovo

**Põtalovo** (läti keeles *Pitalova, Abrene*) on linn Venemaal Pihkva oblastis. Ta on Põtalovo rajooni keskus. Asub Utroja jõe ääres.

## Ajalugu

Abrene asub ajaloolisel Latgale territooriumil. Tänapäevane Latgale hõlmab Vana-Liivimaa Aiviekste-Pededze ja Daugava jõest idas asuva ala, mis pärast 17. sajandi Rootsi-Poola sõdasid jäi Liivimaa vojevoodkonnana Rzeczpospolita koosseisu.

Esimese Poola jagamise tagajärjel 1772. aastal läks Latgale Venemaa keisririigi Vitebski kubermangu koosseisu.

Aastatel 1852–1862 rajati laiarööpmeline Peterburi–Varssavi raudtee. Raudtee pikkus oli koos haruliinidega 1280 km. Raudtee trass kulges läbi Gattšina, Luga, Pihkva, Ostrovi, Põtalovo, Režitsa, Dünaburgi, Vilno, Landvarovo, Grodno ja Białystoki.

Riia rahulepingu järgi läks Põtalovo küla koos ümberkaudsete Ostrovi maakonna aladega 1920. aastal Läti Vabariigi koosseisu ja nimetati **Jaunlatgale**ks. 1933. aastal sai Jaunlatgale linnaõigused (elanikke oli siis 1500). 1938. aastal anti linnale uus nimi, **Abrene**.

Teise maailmasõja järel, 1944. aastal eraldati piirkond Läti NSV-st ja liideti Abrene linn koos Abrene rajooniga, Vene NFSV Pihkva oblastiga ja nimetati Põtalovoks.

Tänapäeval kuulub Põtalovo Venemaa Föderatsioonile. Läti pidas linna *[[de iure]]* endale kuuluvaks kuni 2007. aastani, mil Venemaaga sõlmitud piirilepinguga sellest loobuti.

## Elanike arv
* 6600 (2005)
* 6500 (2006)
* 6200 (2008)
* 6100 (2009)
* 5800 (2011)
* 5600 (2013)

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
*Läti ja Venemaa allkirjastasid piirileppe
Šabdar Ossõp

**Šabdar Ossõp** (õieti **Jossif** Arhipovitš **Šabdarov**; Шабдар Осып (Иосиф Архипович Шабдаров); (8. aprill 1898 – 11. november 1937) oli mari kirjanik. 

Ta sündis Izi Lužalu külas praeguses Sernuri rajoonis Mari Eli Vabariigis. 1932. aastal lõpetas ta Kaasanis pedagoogilise instituudi.

Luuletusi hakkas ta kirjutama 1918. aastal.

Ta langes alusetute repressioonide ohvriks (hukkus Gulagis või lasti maha "troika" otsuse põhjal). Ta rehabiliteeriti postuumselt. 

## Teosed
*"Maailma hukk" (1928; jutustus)
*"Кÿсле йÿк" ("Kandlehelid"; 1929; luulekogu)
*"Вурс йÿк" ("Terashelid"; 1933; luulekogu)
*"Ÿдрамаш корно" ("Naise teekond"; 1929–1936; romaan)

Ta on kirjutanud ka jutustusi, sealhulgas lastele, ja artikleid kirjandusest. 

## Kirjandus
*Черных С. Я.. *Иосиф Шабдар. Очерк жизни и творчества*, Joškar-Ola 1958.
Saksamaa president

**Saksamaa president** (*Bundespräsident*; *Bundespräsident der Bundesrepublik Deutschland*) on Saksamaa riigipea. 

Presidendil ei ole Saksamaal tegelikult poliitilist võimu. Tema peamisteks ülesanneteks on vastuvõetud seaduste allkirjastamine, Liidupäeva valimiste väljakuulutamine ning valitsuse ametisse kinnitamine ja ametist vabastamine. 

Presidendi valib Liidukogu (Liidupäev ja sama palju liikmeid liidumaade esindustest) viieks aastaks. 

Presidendikandidaat peab olema vähemalt 40-aastane. Presidenti ei saa valida ametisse rohkem kui kaheks ametiajaks järjest. 

Saksamaa presidendid alates 1949:
* Theodor Heuss, 1949–1959
* Heinrich Lübke, 1959–1969
* Gustav Heinemann, 1969–1974
* Walter Scheel, 1974–1979
* Karl Carstens, 1979–1984
* Richard von Weizsäcker, 1984–1994
* Roman Herzog, 1994–1999
* Johannes Rau, 1999–2004
* Horst Köhler, 2004–2010
* Christian Wulff, 2010–2012
* Joachim Gauck, 2012 – 19. märts 2017
* Frank-Walter Steinmeier, 19. märts 2017 – 

## Vaata ka
*Saksamaa riigipeade loend

## Välislingid
*Saksamaa Liitvabariigi President internetis
Mari kirjandus

**Mari kirjandus** on mari keeles kirjutatud ilukirjandus.

## Mari kirjanikke
*Vjatšeslav Abukajev-Emgak (1959–2008)
*Valeri Berdinski (1950–)
*Juri Galjutin (1940–2021)
*Nikon Ignatjev (1895–1941)
*Venjamin Ivanov (1923–1971)
*Albertina Ivanova (1954–)
*Aleksandr Juzõkain (1929–1996)
*Valentin Kolumb (1935–1974)
*Juri Kossatan (1962–)
*Valentin Kossorotov (1930–1974)
*Vassili Krasnov (1962–)
*Mihhail Mikai (1885–1944)
*Valeri Mikor (1960–2016)
*Nikolai Muhhin (1890–1943)
*Ivan Odar (1887–1946)
*Dim Orai (1901–1950)
*Šabdar Ossõp (1898–1937)
*Tõnõš Ossõp (1893–1971)
*Vitali Petuhhov (1954–)
*Miklai Rõbakov (1932–2004)
*Vladimir Savi (1888–1938)
*Jakov Šketan (1898–1937)
*Kurmuzak Zervika (1922–2004)
*Sergei Tšavain (1888–1937)
*Margarita Ušakova (1949–)

2018. aastal ilmus Venemaal 13 marikeelset raamatut kogutiraažiga 8400 ning 2019. aastal 24 raamatut kogutiraažiga 17700.

## Viited

## Välislingid
*Mari kirjandus eesti keeles
Ööülikool

**"Ööülikool"** (ka **"Raadio Ööülikool"**) on Jaan Tootseni toimetatud saatesari, mis on eetris Eesti Raadio kahel kanalil: Viker- ja Klassikaraadios. 

Alates 2000. aastast on toimunud üle saja kohtumise Eesti õppejõudude ja mõtlejatega. Selle aja jooksul on loenguid pidanud Kaia Lehari, Marju Lauristin, Peeter Laurits, Mihhail Lotman, Kalevi Kull, Andres Ehin, Hasso Krull, Hardo Pajula, Jaanus Rohumaa, Jaan Tätte, Irina Belobrovtseva, Lepo Sumera, Jaanus Harro, Mart Kalm, Evald Saag, Gunnar Aarma ja paljud teised.

"Ööülikool" sai alguse ideest luua kuuldemänguline fiktsioon ühe ülikooli juures tegutsevast vaimsest vennaskonnast, kes kord nädalas kutsub endale külla ühe välislektori, keda nende koolis tavaliselt kuulata ei ole võimalik. 

"Ööülikooli" temaatika hõlmab humanitaarteadusi, muusikat, teatrit, filmi, kunsti, rahvuskultuuri ning ainevaldkonda, mida tinglikult võiks nimetada "inimene ja keskkond".

## Vaata ka
*Ööülikooli Raamatukogu

## Välislingid
*Ööülikooli koduleht
*Valik Ööülikooli saateid MP3-vormingus
*Legendaarne «Ööülikool» jätab Eesti Rahvusringhäälinguga hüvasti, Postimees, 17. jaanuar 2023
Troinoi (Singer Vinger)

"**Troinoi**" on Eesti ansambli Singer Vinger 2000. aastal ilmunud kogumikalbum, milles sisaldub ansambli looming alates selle tegevusest nimede Pära Trust ja Turist all kuni 1996. aastani.

## Laulud
#"Usun ei usu" (Hardi Volmer)
#"Oi bljääd" (Belsen Was a Gas) (Sid Vicious, Paul Cook, Steve Jones, John Lydon)
#"Ära jahtu" (Volmer)
#"Aino on ainus" (Roald Jürlau / Villu Kangur)
#"Jumalaga puberteet" (Volmer)
#"Sirts oli sire" (I Just Want to Have Something to Do) (Ramones/Volmer)
#"Faatum" (Jürlau/Kangur)
#"Makulatuur" (Volmer)
#"Kodusõda" (Jürlau/Kangur)
#"Kasevete aeg" (Hardi Volmer)
#"Ruja rock" (muusika Veljo Vingissaar)
#"Raha" (saami rahvalaul / Volmer)
#"Mida ma näen" (Volmer)
#"Igaühes midagi on" (Jürlau/Kangur)
#"Jakovlevi punk" (Jaagupi jenka) (muusika Arne Oit)
#"Läbi elu" (Jürlau/Volmer)

## Lisa
* Loo "Massikommunikatsioon" video (CD-plaadil).
Buenos Airese järv

**General Carrera järv** ehk **Buenos Airese järv**  (Tšiilis *Lago General Carrera*, Argentinas *Lago Buenos Aires*) asub Tšiili ja Argentina piiril ja on nende riikide suurim järv. Järve pindala on 1850 km&sup2;, millest 970 km&sup2; kuulub Tšiilile ja 880 km&sup2; Argentinale. Järv on tekkinud liustike sulamisveest.

Järve lõunakaldal asub Chile Chico linn.