open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Charles Perrault

**Charles Perrault** [šarl perr'o] (12. jaanuar 1628 Pariis – 16. mai 1703 Pariis) oli prantsuse kirjanik ja kõrge ametnik.

Tema kirjandusteostest on tuntud eelkõige muinasjuttude kogu "Contes de Fées" (pr 'muinasjutud'), teda peetakse muinasjuttude žanri toojaks kirjandusse.

## Tema muinasjutte
* "Uinuv kaunitar"
* "Punamütsike"
* "Sinihabe"
* "Kassi-isand ehk Saabastega kass"
* "Haldjad"
* "Tuhkatriinu ehk Kristallkingake"
* "Tuttpea-Riquet"
* "Pöialpoiss"
* "Eeslinahk"
* "Hapuoblikas"

## Kirjandus
* Charles Perrault. Muinasjutud. Eesti Raamat 1979.
* Madame Leprince de Beaumont, Madame D'Aulnoy ja Charles Perrault. Haneema jutud ja teised. Klassikalised prantsuse muinasjutud. Perioodika 1994.
Tomas Rimas

**Tomas Rimas** (sündinud 2. mail 1978 Tauragės) on endine Leedu jalgpallur (kaitsja).

Aastatel 2005–2007 mängis ta Eesti Meistriliiga klubis Tallinna FC TVMK ja 2009–2011 JK Narva Transis. Ülejäänud karjääri mängis ta Leedu klubides.

## Saavutused
;TVMK
*Eesti meister: 2005
*Eesti karikas: 2006
*Eesti superkarikas: 2006

### Individuaalsed
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks kaitsjaks hääletatud 2005
Maksim Smirnov

**Maksim Smirnov** (sündinud 28. detsembril 1979 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks poolkaitsjaks hääletatud 2005

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*Profiil jalgpall.ee
Aasta isa

**Aasta isa** on aunimetus, mida andis 1998–2023 iga aasta novembris isadepäeval Tallinnas Estonia kontserdisaalis üle Eesti Naisliit. 

*1998 – talupidaja, agronoom, põllumees Eduard Jaansen  s. 1939.a. Eedu-Enno talust, Sauga vallast Pärnumaalt, 4 tütre isa, vanaisa ja vanavanaisa.
*1999 – Tallinna tehnikakõrgkooli prorektor, kuue lapse isa Enno Lend.
*2000 – rahvakultuuri säilitaja, nelja lapse isa Ants Taul Riidajast Valgamaalt.
*2001 – Jõgevamaa talupidaja ja kaitseliidu Järvamaa piirkonna juht Aare Kabel.
*2002 – rahvusooper Estonia loominguline juht, kolme lapse isa Arne Mikk.
*2003 – haridus- ja teadusministeeriumi kantsler Jaan Kallas.
*2004 – Kehtna vallavolikogu esimees, nelja lapse isa Märt Riisenberg.
*2005 – Harku eksperimentaalbioloogia instituudi töötaja Jaan Sild Harjumaalt.
*2006 – kolme lapse isa, kergejõustikutreener Mehis Viru 
*2007 – näitleja, lavastaja ja õppejõud, kuue lapse isa Lembit Peterson 
*2008 – kolme lapse isa, kuue lapse vanaisa ning Eesti Ema monumendi idee autor Hans Sissas.
*2009 – kolme tütre isa ja üheksa lapselapse vanaisa, kunstnik, poliitik, karikaturist ja Rahvarinde asutaja Heinz Valk 
*2010 – kuue lapse isa, Tartu linnapea Urmas Kruuse 
*2011 – viie lapse isa, dirigent ja muusikapedagoog Aavo Ots 
*2012 – kahe lapse isa, nelja lapselapse vanaisa,  Ida-Tallinna keskhaigla juhatuse esimees Ralf Allikvee 
*2013 – kahe lapse isa, ajaloolane Aldo Kals 
*2014 – kolme lapse isa, kuue lapselapse vanaisa, politsei kolonelleitnant Valeri Kutuzov 
*2015 – nelja lapse isa, endine Kolga-Jaani vallavanem Kalevi Kaur 
*2016 – kahe lapse isa, korvpallur ja korvpallitreener Tiit Sokk 
*2017 – kuue lapse isa, Ida-Virumaal Aal elav Meelis Sibrits 
*2018 – kaheteistkümne lapse isa, Viljandimaal elav Einart Kask 
*2019 – kahe lapse isa, endine Anija vallavanem Arvi Karotam 
*2020 – nelja lapse isa, ühe lapse vanaisa, kalateadlane ja teaduse populariseerija Arvo Tuvikene 
*2021 – kahe lapse isa, viie lapse vanaisa, Jõgeva maakonnas elav põllumees Ahto Vili 
*2022 – nelja lapse isa, kaheksa lapse vanaisa, Rakveres elav puhkpilliõpetaja Edvin Lips   
*2023 – nelja poja isa, kaheteist lapse vanaisa, agronoom ja Oru vallavanem Ülo Loorens

## Vaata ka
*Aasta ema

## Välislingid
* Tiitlist Eesti Naisliidu lehel
Puise sadam

**Puise sadam** (ka Puise kalasadam) on väikesadam Lääne maakonnas Haapsalu linnas Puise külas Puise ninal.

Sadama geograafilised koordinaadid on . Sadama juures on Tuuru–Puise tee üks otspunktidest.

Puise külas asub ka Jugassaare sadam, mis asub Tauksi saare vastas.

Maksimaalne süvis sadamasse sisenemiseks on 0,7 meetrit. Sadamasse tohib siseneda ainult Matsalu rahvuspargi administratsiooni loal.

Aastatel 2011–2013 rekonstrueeriti sadam 602&nbsp;000 euro eest. Sadam süvendati 2 meetrini.

## Viited

## Välislingid
*Puise sadam, Puise Nina. Aeropanoraam (aerofoto)
*Puise sadam Eesti väikesadamate lehel
Hillar Tork

**Hillar Juhan Tork** (sündinud 1957) on eesti insener ja muusik. Ta sündis Uus-Meremaal Juhan Torki pojapojana.

Ta õppis Toronto Ülikoolis.
Ta on esimene eestlane, kes töötas Euroopa Kosmoseagentuuris. Ta on bändi Külm Mai liige.

## Välislingid
* Hillar Tork on elanud kuues riigis kolmel mandril
Sergei Ratnikov

**Sergei Ratnikov** (sündinud 21. novembril 1959 Pärnus) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

## Koondisekarjäär
Koondisedebüüdi tegi Ratnikov 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. 46. minutil vahetas ta välja Indro Olumetsa. See oli koondise esimene kohtumine pärast Eesti iseseisvuse taastamist. Oma debüüdi samas mängus tegid veel Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Toomas Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Tarmo Linnumäe, Risto Kallaste, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng lõppes viigiga 1:1. Ratnikov oli mängupäeval 32-aastane.

## Saavutused
### Individuaalsed
*  Meistriliiga
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks treeneriks hääletatud 2005

## Isiklikku

Tema pojad Eduard Ratnikov ja Daniil Ratnikov on jalgpallurid.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Anton Aristov

**Anton Aristov** (sündinud 22. augustil 1986 Tallinnas) on Eesti jalgpallur.

## Saavutused
### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
** Eesti meister 2008
Martin Kaalma

**Martin Kaalma** (sündinud 14. aprillil 1977 Tallinnas) on Eesti jalgpallur.

2009 hooaeg jäi talle viimaseks profimängijana ja 2010. aastal alustas ta tööd FC Levadia väravavahtide treenerina.

## Saavutused
### Isiklikud
*  Meistriliiga
** Soccernet.ee lugejate poolt parimaks väravavahiks hääletatud 2009
### Meeskondlikud
*  Meistriliiga
** Eesti meister 1998, 2001, 2002, 2003, 2007, 2008, 2009

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
Peeter Kard

**Peeter Kard** (kuni 1963. aastani **Peeter Šmakov**; 2. juuli 1940 Tallinn – 4. aprill 2006 Pärnu) oli eesti näitleja.

Peeter Kard lõpetas 1963. aastal Tallinnfilmi õppestuudio ning asus seejärel tööle teatrisse Endla.  

Ta mängis ka telelavastustes ning filmides "Vallatud kurvid", "Inimesed sõdurisinelis", “Kirjad Sõgedate külast” (1966, Ruudi Aer), "Aeg elada, aeg armastada" (1976, fotograaf Tuus), "Pihlakaväravad" (1982, Kallam) ja "Minu Leninid" (1997, Bismarck) jpt. Ta on teinud kaasa ka telelavastustes "Puhkepäev" (1992) ja "Wikmani poisid" (1995). 

Peeter Kard kirjutas mitukümmend kokaraamatut (sealhulgas sarja "33 toitu").

## Lavastusi
* 1966 L. Kovaljova "Kolm päeva järelemõtlemiseks"
* 1967 Mac Hyman, Ira Levin "Raske on olla seersant"
* 1968 Jiří Brdečka, Vlastimil Hála, Jan Rychlík "Limonaadi Joe"
* 1974 Jüri Tuulik "08"
* 1994 Pierrette Bruno "Pepsie"
* 1995 Karl Gassauer "Casanova"
* 1995 Hugo Raudsepp, Priit Aimla "Micumaerdi"

## Rolle
* 1963 Albert Uustulnd "Vana paat" (Sass)
* 1965 Aleksandr Korneitšuk "Platon Kretšet" (Platon Kretšet)
* 1966 Federico Garcia Lorca "Verine pulm" (Leonardo)
* 1970 Ernst Bruun Olsen "Billy Jacki lugu" (Billy Jack)
* 1972 Tennessee Williams "Tramm nimega "Iha"" (Stanley Kowalsky)
* 1974 Jerry Herman "Hallo, Dolly!" (Wandergelder)
* 1976 Eduard Vilde "Pisuhänd" (Vestmann)
* 1976 Aleksei Arbuzov "Vanamoeline komöödia" (Mees)
* 1977 Tammsaare "Kuningal on külm" (Kuningas)
* 1978 Henrik Ibsen "Doktor Stockmann" (Tomas Stockmann)
* 1980 Thornton Wilder "Meie linnake" (Näitejuht)
* 1983 Ödön von Horváth "Lood Viini metsadest" (Zauberkönig)
* 1984 Brian Friel "Tõlkijad" (Hugh)
* 1986 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Jaak Jooram)
* 1987 Lev Tolstoi "Ja pimeduses paistab valgus" (Sarõntsev)

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Endla teatri pikaaegne näitleja Eha Kard. Nende tütar on Eesti Kunstnike Liidu president Elin Kard.

## Välislingid
* Suri näitleja Peeter Kard
* Peeter Kard 2. VII 1940 – 4. IV 2006 Sirp 7. aprill 2006
Ram Narayan

**Ram Narayan** (hindi keeles राम नारायण; 25. detsember 1927 – 9. november 2024) oli India muusik. Ta põhiinstrument oli sarangi.
Ann Kurval

**Ann Mölder** (sünninimi **Kurval**; 17. juuli/29. juuli 1863 Keskküla – 8. jaanuar 1972) oli Eesti pikaealine.

## Viited
Ace Hood

**Antoine McColister** (esinejanimega **Ace Hood**; sündinud 11. mail 1988 Port St. Lucies Florida osariigis) on USA räppar. Tal on leping DJ Khaledi plaadifirmaga We The Best Music, koostöös plaadifirmaga Def Jam.

## Elulugu
McColister kasvas üles koos emaga Deerfield Beachil Browardi maakonnas. Pärast 10. klassis jalgpalli mängides saadud vigastust ja mõistmist, et temast ei saa profisportlast, hakkas ta tõsiselt mõtlema räpparikarjääri peale. 2007. aastal kohtas ta DJ Khaledi, kes töötas Florida raadiojaamas WEDR 99 Jamz, mis põhiliselt mängib räppi ja RnB'd. Olles andnud DJ Khaledile oma autobiograafia ja demolindi, sai Hood võimaluse räppida Khaledi loo "I'm So Hood" instrumentaalversiooni peale. Selle tulemusena kirjutas Hood hiljem alla lepingule DJ Khaledi plaadifirmaga We The Best Music. Ace Hood valiti ajakirja XXL poolt 2009 aastal parimaks uueks tulijaks.

Oma esimese albumi "Gutta" andis ta välja 2008. aastal. Singlid sellelt plaadilt on "Cash Flow", milles lõid kaasa T-Pain ja Rick Ross, ning "Ride" koos Trey Songziga. Samal aastal lasi ta välja *mixtape*'i Ace Won't Fold ja oli külalisesitaja DJ Khaledi singlil "Out Here Grindin".

30. juunil 2009 andis Ace hood välja teise stuudioalbumi "Ruthless", järjekordselt Def Jami all. Albumil on kaks singlit "Overtime" ja "Loco Wit The Cake". Fännide lemmikuks on kujunenud laul "Don't Get Caught Slippin'".

## Diskograafia
### Albumid
* 2008 – "Gutta"
* 2009 – "Ruthless"

### ''Mixtape''<nowiki/>'id
* 2008 – "Ace Won't Fold" (Hosted by DJ Khaled)
* 2008 – "All Bets On Ace" (Hosted by DJ Khaled)
* 2009 – "The Preview Mixtape"
Enno Piir

**Enno Piir** (aastani 1937 **Edgar Piir**; 7. jaanuar 1910 Kokemäe küla, Haanja vald, Võrumaa – 1. aprill 2006) oli eesti koduloolane.

Ta sündis Haanjas Kokemäe külas Kusma talus. Alghariduse sai Koke algkoolis, seejärel õppis Võru gümnaasiumis. Õpingud jätkusid veel Väimela Põllutöökoolis ja Jäneda Põllutöökeskkoolis. Pärast kooli lõpetamist 1932. aastal töötas ta viis aastat Võru ajalehe Elu põllumajandusosakonna toimetajana, kolm aastat Põllutöökoja instruktorina. Aastatel 1933–1940 oli ta ühtlasi Haanja Rahvaraamatukogu Seltsi Koit raamatukogu juhataja ja seltsi esimees.

Sõja-aastatel töötas Enno Piir Haanja valla põllumajanduse statistikuna. Ta organiseeris Vabadusvõitlejate ausamba taastamise 1942. aastal Suurel Munamäel ja temalt ilmus ka raamat "Vabal Munamäel".

1944. aastal katkes aga Piiri tegevus Haanjas. Järgnesid elamine metsavennana, elu valepassiga **Enno Tiiro** nime all, küüditamine Inta vangilaagrisse (vangis 1952–1957) ja edasine elu juba Viljandimaal.

Vangilaagris koostas ta "Kalevipoja" sõnastiku. Tagasi Eestisse jõudes näitas ta sõnastikku keeleteadlasele Paul Aristele ja see ilmus 1963. aastal.

## Teoseid
* "Sunnitöölise Mekka", Memento 1994
* "Koltuvaid kõrrekesi koduselt kamaralt", Viljandimaa Muinsuskaitse Ühendus 1998
* "Kirjad Siberist", Avita 2000

Enno Piir sünd on registreeritud 02.01.1910. 06.01.1910 ristitud Edgar Piiri nime all Rõuge kirikuraamatus. 22.02.1937 muutis ta nime Enno Piiriks.

## Tunnustus
*Eesti Looduskaitse Seltsi auliige, 1992
*Valgetähe teenetemärgi medal, 1997
*Viljandimaa vapimärk, 2003

## Viited

## Välislingid
*Kodu-uurija Enno Piir tahab tööd jätkata, Sakala 7. jaanuar 2005
*Viljandi saatis manala teele Enno Piiri, Sakala, 7. aprill 2006
*Täna 100 aastat tagasi sündis kultuuriloolane, kodu-uurija ja agronoom Enno Piir uuseesti.ee
Adeele Kisant

**Adeele Kisant** (12. märts 1890 – 4. aprill 1998 Läänemaa Haapsalu) oli eesti pikaealine.

7. jaanuaril 1998 oli Adeele Kisant vanim elusolev eestlane.

## Viited
Enonkoski Pyrintö

**Enonkoski Pyrintö** ehk **EnPy** (*Enonkosken Pyrintö*) on 1919. aastal asutatud Soome võrkpalliklubi, mis hooajal 2009–2010 mängib riigi esiliigas. Klubi koduvald on 1600 elanikuga Enonkoski vald 30 km kaugusel Savonlinnast.

Hooajal 2009–2010 mängib klubis Eesti koondisse kuulunud sidemängija Markus Tammaru. Klubi peatreener on Bulgaariast pärit Todor Marinov.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
Marfa Žurova

**Marfa Žurova** (7. juuli 1888 Venemaa Pihkva oblast – 1997 Harjumaa Karjaküla) oli Eesti pikaealine.

Aastatel 1995–1997 oli Marfa Žurova Eesti vanim elanik.

## Viited
Tallinna Linnaarhiiv

**Tallinna Linnaarhiiv** on Tallinna linna ametiasutus (arhiiv), mille ülesandeks on koguda ja säilitada linna ja selle asutuste tegevuse tulemusena loodud või saadud arhiiviväärtusega arhivaale.

Tallinna Linnaarhiiv asub Tallinnas Tolli tänav 6, enne teist maailmasõda tegutses linnaarhiiv Rüütli tänav 8/10.

Tallinna Linnaarhiivis on hästi säilinud Tallinna keskaega puudutavad säilikud, mis muudab selle oluliseks infoallikaks kogu Läänemere-regiooni toonase ajaloo kohta.  

Tallinna Linnaarhiivi linnaarhivaar-linnaarhiivi juhataja on Küllo Arjakas, linnaarhivaari-linnaarhiivi juhataja asetäitja on Lea Kõiv.

Tallinna Linnaarhiivi juhatajad:
*1883–1887 Theodor Schiemann
*1887–1900 Gotthard von Hansen
*1900–1934  Otto Greiffenhagen
*1934–1939 Paul Johansen
*1939–1944 Rudolf Kenkmaa
*1944–1950 Epp Siimo
*1950–1962 Alide Vain
*1962–1989 Edda-Cary Vendla
*1989–1996 Jüri Kivimäe
*1996–2007 Urmas Oolup
*2009– Küllo Arjakas

## Viited

## Välislingid
*Tallinna Linnaarhiivi koduleht 
## Kirjandus
*Русские акты Ревельскаго городского архива. Русская историческая библиотека,  Изд. Археографическою коммисс. под ред. Александра Барсукова. Санкт-Петербург: Тип. А. Катанскаго,  Том пятнадцатый, 1894 https://publ.lib.ru/PODVAL/RUS/B/%C1%E0%F0%F1%F3%EA%EE%E2,%20%C0%EB%E5%EA%F1%E0%ED%E4%F0%20%CF%EB%E0%F2%EE%ED%EE%E2%E8%F7/%D0%F3%F1%F1%EA%E8%E5%20%E0%EA%F2%FB%20%D0%E5%E2%E5%EB%FC%F1%EA%EE%E3%EE%20%E3%EE%F0%EE%E4%F1%EA%EE%E3%EE%20%E0%F0%F5%E8%E2%E0.(1894).pdfhttps://www.prlib.ru/item/692382https://rusneb.ru/catalog/000199_000009_004161231/ vene keeles
*Акты Ревельского городского архива. 1450-1610 гг., Чтения в Императорском Обществе Истории и Древностей Российских при Московском Университете. 1897 год. Книга вторая, https://www.vostlit.info/Texts/Dokumenty/Livonia/XV/1440-1460/Akty_Revel/text.phtml?id=2977 vene keeles
Rockstar North

**Rockstar North** on Suurbritannia põhjaosas tegutsev videomängude väljatöötaja, mis kuulub Rockstar Gamesi ja Take-Two Interactive'i alla.

On loonud ülemaailmselt tuntud mängusarja "Grand Theft Auto".
Rockstar North on endine **DMA Design**, mis loodi aastal 1988.
Emajõe põllumeeste konvent

**Emajõe põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Tartu linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Äksi, Laeva, Puhja, Tähtvere ja Ropka vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Karl Lindma, Johan Mägi, Aksel Poltan, Aleksander Tõnisson, Karl Grünvald, Otto Käärik, Karl Mokrik, Jaan Näks, Kaarel Saar, Johannes Hindrikson, Peeter Vohla, Karl Saavo, Mart Kool, Jaan Thomson ja Richard Linno.

15. aprillil 1940 nimetati Raadi põllumeeste konvent Tartu põllumeeste konvendiks ja senine Tartu põllumeeste konvent Emajõe põllumeeste konvendiks.
Antsla põllumeeste konvent

**Antsla põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Antsla linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Antsla, Lepistu, Linnamäe ja Urvaste vald.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli Alfred Hain.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Elmar Aare, Madis Tiits, Artur Laap, Alfred Hain, Kaarel Loos, Elmar Matt, Karl Lüüs, Evald Hammer, Hans Joab, Jaan Treumuth, Aleksander Kornell, Juulius Tali, Jaan Kääparin, Juhan Karu ja August Duberg.
Petseri põllumeeste konvent

**Petseri põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Petseri linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Meremäe, Petseri ja Vilo vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Aleksis Tsänk, Aleksei Suvila, Jefim Liivik, Andrei Mündel, Peeter Menšikov, Mihhail Sulg, Mihhail Hmelinski, Nikolai Skokov, Feodor Puhm, Gavriil Fedotov, Vassili Tuvik, Sergei Saaremägi, Jaan Luikpere, Aleksei Mihailov ja Jaan Ago.

## Kirjandus

* Konvent lahendab küttekriisi. Vaba Maa, 28. oktoober 1936, nr. 247, lk. 6.
Paide põllumeeste konvent

**Paide põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Paide linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Koigi, Kareda ja Paide vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks August Tuur, August Paimets, Jaan Krass, Richard Janson, Jakob Sõnajalg, Mart Meeder, Johannes Haldre, Jakob Amos, Hugo Meikop, August Vilms, Ferdinand Asper, Villem Vessart, Richard Valdmaa, August Hein ja Herbert Altdorf.
Tarvastu põllumeeste konvent

**Tarvastu põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Mustla linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Tuhalaane, Suislepa ja Tarvastu vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Johanson, Aleksander Sutt, Voldemar Naestem, August Sepp, August Kaigas, Hans Rõõm, Hermann Seemen, Anton Käärik, Mats Külv, Paul-Artur Meil, Johan Rennit, Jaan Jakobson, Jaan Pallop, Jaak Reinert ja Jaan Kurg.
Helme põllumeeste konvent

**Helme põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Tõrva linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Põdrala, Vaoküla, Helme ja Hummuli vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Eduard Vister, Hans Taklai, Ado Neumann, Johan Mumm, August Uuemaa, Karl Tafinof, Hermann Kapp, Johan Kruus, Jaan Inno, Johan Sarv, Johan Arjak, Ernst Kukk, Ernst Habicht, Johan Heldemaa ja Jaan Rassa.  

## Kirjandus

* Halb käitumine poolakatega. Vaba Maa, 18. oktoober 1937, nr. 239, lk. 5.
Plaan 9 avakosmosest

**"Plaan 9 avakosmosest"** (originaalpealkirjaga **"Plan 9 from Outer Space"**) on 1959. aasta USA ulmefilm, mida loetakse kõige halvemaks filmiks, mis iial tehtud.

## Süžee

## Osatäitjad
*Gregory Walcott (Jeff Trent)
*Mona McKinnon (Paula Trent)
*Duke Moore (ltn John Harper)
*Tom Keene (kolonel Tom Edwards)
*Carl Anthony (patrull Larry)
*Paul Marco (patrull Kelton)
*Tor Johnson (inspektor Dan Clay)
*Dudley Manlove (Eros)
*Joanna Lee (Tanna)
*John Breckinridge (valitseja)
*Lyle Talbot (kindral Roberts)
*David De Mering (Danny)
*Norma McCarty (Edith)
*Bill Ash (kapten)
*Reverend Lynn Lemon (vaimulik inspektor Clay matustel)
*Ben Frommer (leinaja)
*Gloria Dea (leinaja)
*Conrad Brooks (patrull Jamie)
*Maila Nurmi ehk Vampira (vampiiritüdruk)
*Béla Lugosi (laibaröövel)
*Criswell (jutustaja)
*Donald A. Davis (joobes isik; puudub tiitritest)
*Johnny Duncan (puudub tiitritest)
*Karl Johnson (farmer Calder; puudub tiitritest)
*Tom Mason (keepi näo ees hoidev laibaröövel; puudub tiitritest)
*J. Edward Reynolds (hauakaevaja; puudub tiitritest)
*Hugh Thomas juunior (hauakaevaja; puudub tiitritest)
*Edward D. Wood juunior (mees, kes hoiab ajalehte; puudub tiitritest)
Sangaste põllumeeste konvent

**Sangaste põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Sangaste alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kuigatsi, Sangaste ja Tõlliste vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Simson, Peeter Ojaver, Jaan Kiivit, Leonid Kõiv, Henn Sarv, Jaan Saul, Artur Gross, Rudolf Elias, Andrei Hüdsi, Albert Kärson, Johan Karu, August Vellner, Johan Karolin, Hans Tomberg ja Jaan Säinas.

1938. aastal telliti konventi 223 poola põllutöölist.

## Viited
Reio Avaste

**Reio Avaste** (sündinud 26. septembril 1976 Kilingi-Nõmmes) on eesti arhitekt.

Keskhariduse omandas Reio Avaste Kilingi-Nõmme Keskkoolis (1982–1994) ning arhitektuurialase rakenduskõrghariduse Tallinna Kõrgemas Tehnikakoolis (1994–1998). Aastal 2002 alustas Avaste magistriõpinguid Eesti Kunstiakadeemias arhitektuuri erialal. 2000–2001 läbis ta Tallinna Kultuurirahvaülikoolis fotograafia erikursuse.

Aastatel 1996–1997 töötas Reio Avaste tehnikuna Tondi-1 AS-is. Alates 1997. aastast töötas ta arhitektuuribüroos Eek&Mutso, olles kaasautorina tegev selle büroo mitme tähtsama objekti juures. Nendest töödest võib esile tõsta elamut Mähel, Kamikaze Pubi Mustamäel ning korterelamuid Liivalaia ja Tatari tänaval. 2011. aastal asutas oma büroo Avaste Arhitektuuribüroo OÜ.

Tema töid iseloomustavad mitmekülgne materjalikasutus, selged vormid ja funktsionaalne mahujaotus.

Reio Avaste on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2008. aastast.

Tema arhitektuurifotosid on ilmunud mitmes raamatus ja ajakirjas (ajakiri Maja, Arhitektuuriaasta 2008 ja 2009, mõned Jalutaja Teejuhi sarja raamatud jne).

## Töid
*Kamikaze Pubi (koos Madis Eegiga) 2000–2001
*Rakvere bussijaama sisekujundus (koos Madis Eegiga) 2000
*Rakvere turuhoone (koos Madis Eegiga) 2001–2002
*Tatari 8/Sakala 22 kortermaja (koos Madis Eegi ja Margit Mutsoga) 2003
*üksikelamu Mähel Kase 47 2005
*Liivalaia 21 kortermaja (koos Madis Eegiga) 2006
*üksikelamu Viimsis Suure-Kaare 15 2008

## Võistlustöid
*Räpina keskosa planeering, I preemia, 1998
*Hotell-büroohoone Võrus, III preemia, 1998
*Rakvere keskosa planeering, ostupreemia, 1998
*Balti Kaitsekolledži esine väljak "Plats 2000", III preemia, 1999
*ökomaja, III preemia, 2000
*Rakvere turukaubamaja, I preemia, 2000
*Okupatsioonide muuseum, III preemia, 2001

## Allikad
* Karen Jagodin, "Liivalaia pilvelõhkuja" Eesti Ekspress, 9. november 2006
* AB Eek&Mutso töötajad, Reio Avaste
* Eesti Arhitektide Liidu liikmed, Reio Avaste

## Välislingid
*Arhitektuuribüroo Eek&Mutso
Valga põllumeeste konvent

**Valga põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Valga linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kaagjärve, Karula ja Taheva vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Ispert, Ernst Tuvikene, Karl Pantalon, Alfred Viilup, Hendrik Tonts, Konstantin Kõgel, Kaarel Moorus, August Altin, Alfred Holts, Jaan Palvadre, Richard Saretok, Julius Pähn ja Andres Holts. 

20. aprillil 1940 avaldati konvendi täiskogul soovi, et põllutöölised jagataks kolme palgajärku ja ühtlasi määrataks nende maksimumpalgad (esimese järgu karjastel kuni 25, tüdrukutel kuni 35 ja sulastel kuni 40 krooni kuus).

## Viited
Madis Eek

**Madis Eek** (sündinud 31. jaanuaril 1966 Tallinnas) on Eesti arhitekt.

Ta on omandanud alghariduse Tallinna Muusikakeskkoolis (1973–1979) ja keskhariduse Tallinna 43. Keskkoolis (1979–1984). Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1984–1989. 1995. aastal läbis Madis Eek Tallinna Kunstiülikooli restaureerimiskursuse.

Aastatel 1989–1990 töötas Madis Eek projekteerimisinstituudis Eesti Maaehitusprojekt arhitektina. 1990–1993 töötas ta Soomes V. Suonmaa arhitektuuribüroos. Alates 1994. aastast töötab ta arhitektuuribüroos Eek & Mutso AS arhitekti ja juhatajana.

Madis Eeki loomingut iseloomustuvad korrapärased geomeetrilised vormid, hea keskkonnatunnetus ning kohati küllaltki kontrastne materjalikasutus. 1990. aastate töödes on näha üleüldine ajastule omane uudsete materjalide vaimustus.

Madis Eek on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2002. aastast.

## Töid
*Büroodega kortermaja muudatusprojekt Magdaleena 3, 1996
*Tornimäe maja Tartu mnt 14, 1997
*Rakvere bussijaam, 2000 (koos Margit Mutsoga)
*Hotell Tamula Võrus, 2000
*Olerex’i bensiinijaam Sauel, 2000
*Kamikaze Pubi, 2001 (koos Reio Avastega)
*Rakvere turuhoone, 2002 (koos Reio Avastega)
*Eramu Roostiku 29 Tiskre, 2002 (koos Margit Mutsoga)
*Tatari 8/ Sakala 22, 2002 (koos Margit Mutso ja Reio Avastega)
*Olerexi tankla Ahtri tn 6B, 2003 (koos Margit Mutsoga)
*Haapsalu Veekeskus Lihula mnt.10A Haapsalu, 2003 (koos Margit Mutsoga)
*Eramu Kustavi 3 Tabasalu, 2005
*Kortermaja Õle/Härjapea tn, Tallinnas, 2005
*Kortermaja Liivalaia tn, 2007 (koos Reio Avastega)
*Ninnaneeme eramu, 2007
*Korterelamu Tuulemaa tn 4 Tallinn, 2008
*Eramu Vanemuise tn 2 Tallinn, 2009
*Korterelamu Kesk tn 2 Narva Jõesuu, 2010 (koos Margit Mutso ja Reio Avastega)
*VK kontorihoone Kaluri tee 13 Viimsi, 2010
*Ajaveski Jõelähtme vallas, Loo külas, mis restaureeritud kunagi tegutsenud Kostivere mõisa tuuleveskist.

## Võistlustöid
* Emajõe ärikeskuse planeering, 1997, ostupreemia
* Vabaduse väljaku planeering, 1998, III preemia
* Räpina keskosa planeering, 1998, I preemia
* Rakvere keskosa planeering, 1998, ostupreemia
* Võru kesklinna planeering, 1999, III preemia
* Rakvere kaubanduskeskus ja turuhoone, 2000, I preemia
* Ventspilsi lineaarsed mängud – Balti riikide vaheline arhitektuurivõistlus, 2001 (kaasautorid Margit Mutso, Katrin Koov ja Reio Avaste). Multifunktsionaalne ärikeskus – 1. preemia, Linnaskulptuur – 1. preemia, Puitelamu – 1. preemia
* Ooperimaja Naissaarele, 2003 (kaasautorid Margit Mutso ja Reio Avaste), kutsutud konkursi 1. preemia
* Tallinna Prantsuse Lütseumi Spordihoone, 2007 (kaasautorid Margit Mutso, Reio Avaste, Kristi Põldme), 2. preemia
* Viljandi loomemajanduse inkubaatori avalik arhitektuurivõistlus, eripreemia

## Viited

## Välislingid
*AB Eek&Mutso
*Madis Eek. Eesti Arhitektide Liit
* Teet Reier, "Madis Eek: klaverihelide saatel arhitektiks" Äripäev, 13. september 2010
Sultantihane

**Sultantihane** (*Melanochlora sultanea*) on maailma suurim tihaslane. 
## Levila
Ta on levinud Indohiina poolsaarel ja Lõuna-Hiinas (Hainani saarel ja paiguti Yunnani, Guangxi Zhuangi ja Fujiani provintsides) lääne suunas läbi Birma ja Kirde-India  kuni Nepalini. 
## Välimus
Pikkus 20,5 cm.   
Isaslinnu pealagi, tutt ja suurem osa alapoolest on erekollased; selg, tiivad, kurgualune ja puguala on mustad. Emaslind ja noorlind on tuhmimad. 
Sultantihasel eristatakse mitut alamliiki. Erinevalt teistest on Annami mägedes elava alamliigi *gayeti* isas- ja emaslinnu pealagi ja tutt mustad. 
Tegutseb paaride ja väikeste salkadena tavaliselt kõrgel puuvõras, kus vaatamata oma suurusele ja eredale välimusele jääb tihti märkamatuks.
Laul koosneb umbes viiest vilesilbist ja kõlab kui *chiu-chiu-chiu-chiu-chiu* või *piu-piu-piu-piu-piu*. Üks laulufraas kestab poolteist kuni kaks sekundit. 
## Elupaik
Elab tasandike ja mäenõlvade laialehistes metsades, bambustikes ja võsastikes kuni 1900 m kõrguseni. Eelistab servaelupaiku. 
## Pesitsemine
Sultantihase pesitsemise kohta on vähe teada. Pesitsusperiood on levila erinevates piirkondades aprillist juulini. 
Pesa ehitab puuõõnsusse või koorelõhesse.  Kurnas on 5-7 muna. 
## Toitumine
Toiduks on putukad, puuviljad ja seemned. 

## Viited

* Harrap, S., Quinn, D. *Tits, Nuthatches and Treecreepers*. Christopher Helm, London 1996
Saarde põllumeeste konvent

**Saarde põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Kilingi-Nõmme linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Tali, Saarde, Orajõe ja Laiksaare vald.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli Hans Mitt.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks August Einaste, Jakob Meier, Mihail Rääk, Jaak Tomson, Georg Kuura, Hendrik Kiilas, August Pukk, Kristjan Avaste, Karl Gerberson, Heinrich Lensment, Jaan Kivilaan, Hans Mitt, Juhan Looper, Kaarel Leesment ja Elmar Kurm.
Audru põllumeeste konvent

**Audru põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Pärnu linnas.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Seliste, Tõstamaa, Audru, Soontaga ja Kihnu vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Karl Heinluht, Jaan Jakobson, Vassili Ojamets, Kirill Jürgens, Joann Sunisson, Eduard Tõnisson, Tõnis Adamson, Ado Koger, Jakob Pulk, Mihkel Kobolt, Jaan Tomson, Jaan Luige, Hans Saare, Ado Sander ja Kristjan Tammer. 

1940. aasta kevadeks oli 85-aastane Peeter Käsper Audru valla Kärbu külas asuvas Tarta talus teeninud 65 aastat järjest.

## Viited
Abja põllumeeste konvent

**Abja põllumeeste konvent** oli põllumeeste konvent Abja alevikus.

Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Abja, Tihemetsa ja Rajangu vald.

17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johan Noop, Alfred Roger, Heinrich Akel, Märt Nurk, August Laane, Johann Puusepp, Karl Ruubel, Hans Kapral, Jaak KIvisäk, Hans Kõiva, Christian Arro, Julius Kõerv, Märt Margus, Peeter Järve ja Jaan Akenpärg.

Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige oli Christian Arro.
Jamm

**Jamm** on küla Venemaal Pihkva oblasti Oudova rajoonis. Küla on Polna valla keskus ja see asub Peipsi järve suubuva Želtša jõe ääres. 

2002. aastal oli elanike arv 920. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 663.

## Viited
Tekstiil

**Tekstiil** on materjal, mis koosneb loodusliku või kunstliku materjali kiudude (niidi, lõnga) võrgustikust. Tekstiile valmistatakse kangakudumise, silmuskudumise, heegeldamise, viltimise või sõlmimise (makramee) teel.

## Tekstiilitüübid
Tekstiile on võimalik valmistada paljudest materjalidest, mis päritolu järgi liigitatakse neljaks: loomsed, taimsed, mineraalsed ja sünteetilised. Enne 20. sajandit valmistati tekstiile vaid looduslikest kiududest (loomsed, taimsed ja mineraalsed).

### Loomset päritolu tekstiilid
Loomse päritoluga tekstiilid on tavaliselt valmistatud loomakarvadest.
*Vill
**Kašmiir
**Mohäär
**Alpaka
**Angoora
*Siid

### Taimset päritolu tekstiilid
Kõrrelisi, loalisi, kanepit ja sisalit kasutatakse köie või nööri valmistamiseks. Õlgedest ja bambusest tehakse peakatteid. Puuvillast, linast ja kanepist valmistatakse rõivaid.

### Tehiskiud
Tehiskiudude saamiseks kasutatakse looduslikke aineid, näiteks tselluloosi. Tehiskiudude hulka kuulub näiteks viskooskiud.

### Sünteetilised kiud
Sünteetilised kiud on saadud nafta, kivisöe, maagaasi jms töötlemisel. Kõiki sünteetilisi tekstiile kasutatakse peamiselt rõivatööstuses. Sünteetilised tekstiilid on vastupidavad ja kerged, neid on kerge hooldada ja pesta, need kuivavad kiiresti. Puhtast sünteetikast rõivad ei lase õhku läbi ja soodustavad higistamist. Kõrge temperatuuri juures hakkavad sünteetilised kiud sulama.

*Akrüül
*Polüamiid/nailon
*Polüester
*Spandex ehk elastaan (kaubamärgina Lycra)

## Vaata ka
*Kangas
*Keemilised kiudained
*Tekstiilidisain
*Tekstiilide loend
Basel-Landschafti kanton

**Basel-Landschaft** ehk **Baseli maakanton** on kanton Šveitsi põhjaosas. Piirneb loodes Prantsusmaaga ja põhjas Saksamaaga.

Riigiõiguse seisukohalt on Basel-Stadt poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse.

Kantonis on 86 valda.

Basel-Landschaft on saksakeelne. Umbes 19,1%  elanikest on immigrandid.

Tänapäeva piirides tekkis kanton 1833. aastal, kui Basel-Stadt eraldus omaette kantoniks.

## Viited

## Välislingid

* Basel-Landschafti koduleht
August Duberg

**August Duberg** (19. aprill 1879 Linnamäe vald, Võrumaa – 5. juuni 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti põllumees ja vallavanem.

Ta oli Põllutöökoja liige ja Linnamäe vallavanem. Oli Kaitseliidu ja Isamaaliidu liige. 

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, suri eeluurimisel.
Mootorrattasport

**Mootorrattasport** on motospordi alaliik, mille puhul kasutatakse võistlemiseks mootorrattaid.

Mootorrattasport hõlmab mitmesuguseid alasid ning ei tähenda ainult võidusõitu selle peale, kes on kiirem.

## Mootorratta võidusõidu distsipliinid

Mootorratta võidusõit on võistlusala, kus võistlejad sõidavad võidu mootorratastega. Seda saab jagada asfaldil toimuvateks distsipliinideks ja maastikul toimuvateks.

### Rajavõidusõit
Rajavõidusõit on mootorrattaspordiala, kus meeskonnad või üksiksõitjad võistlevad vastastega spetsiaalselt rajatud radadel. Sellel on mitmeid erinevaid vorme, mida sõidetakse erinevat tüüpi pinnastel.

### Enduro
Enduro on mootorrattaspordiala, mida sõidetakse pikkadel maastiku radadel ja mille eesmärk on proovile panna mootorratta vastupidavus ja sõitjate võimed.

## Muud mootorrattaspordid

### Traiel
Traiel on mootorratta võistlusala, kus sõitjad üritavad läbida vaadeldud rajasektsiooni ilma, et nad jala maha paneksid. Kuigi enamik traieli võistlusi toimuvad looduspinnasel, korraldatakse müningaid ka staadionites, kus on tehislikult loodud rajad.

### Mäkketõus
Mäkketõus on mootorrattaspordi liik, kus sõitjad võistlevad aja vastu. Üks võistleja korraga üritab võimalikult lühikese ajaga sõita üles järsu mäe, sageli 45 kraadi või rohkem.

## Vaata ka
* Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon
* Rahvusvaheline Mootorrattaspordi Föderatsioon
* 1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis
* 1952. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis
* 1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis
* 1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis
* 1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis
* 1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis
* 1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis
* 1961. aasta Eesti meistrivõistlused mootorrattaspordis
Projekt (ehitus)

**Projekt** on tehniliste dokumentide komplekt, mis sisaldab ehitatava, remonditava, rekonstrueeritava või restaureeritava objekti kirjelduse, joonised, põhjendavad arvestused ja vahel ka maketti.

Planeerimise ja ehitamise kontekstis on projekt ehitamise aluseks olev dokument, mis võimaldab anda hinnangut projekteeritud ehitisele, selle järgi ehitada ja ehitamist kontrollida. Projekteerimise aluseks on hajaasustuses projekteerimistingimused ja tiheasustusaladel ning detailplaneeringu kohustusega aladel kohaliku omavalitsuse poolt kehtestatud detailplaneering.

Arhitektuurne projekteerimine algab olemasoleva olukorra ja vajaduste põhjaliku analüüsiga, mille käigus hinnatakse ruumivajadust jm.

Projekteerimise staadiumid on: 
*eskiisprojekt (ideelahendus sh. ülesehituskavand ehk kompositsioon ja ruumijaotus) mille koostamisel osaleb/osalevad arhitektid; 
*eelprojekt (esialgsest eskiisit täpsem projekt, mis võimaldab kalkuleerida orienteeruvat hinda ja püstitada põhiprojekti ja tööjooniste koostamiseks täpse ülesande sh. eesmärgid ja nõuded oodatavate tulemuste kvaliteedile, hoone energiatõhususele jm.). Eelprojekti alusel tehakse edasiste projekteerimis- ja ehitustööde rahastamise otsused;  
*põhiprojekt (projekt mis võimaldab ehitamist läbi viia ja kontrollida, sisaldab vajalikke kooskõlastusi ja on reeglina ehitusloa väljastamise aluseks);
*tööprojekt (ehk detailsed ehitusõlme lahendusi kajastavad) tööjoonised.

Ehitusprojektiga seonduvad:
*arhitektuuriline projekt
*konstruktsiooniprojekt
*sisekujundusprojekt
*VK-projekt ehk veevarustuse- ja kanalisatsiooniprojekt 
*KV-projekt ehk kütte- ja ventilatsiooniprojekt (vahel hõlmab ka jahutust) 
*elektripaigaldise projekt
*hooviala projekt
*haljastusprojekt

## Viited

## Välislingid
*  Planeerimisseadus
*  Ehitusseadus
Ehitusseadus

**Ehitusseadus** oli Eesti seadus, mis sätestas nõuded ehitistele, ehitusmaterjalidele ja -toodetele ning ehitusprojektidele ja ehitiste mõõdistusprojektidele, samuti ehitiste projekteerimise, ehitamise ja kasutamise ning ehitiste arvestuse alused ja korra ning riikliku järelevalve ja ehitusjärelevalve korralduse põhimõtted.

Enne ehitusseadust kehtis Eesti Vabariigis 1995–2003 planeerimis- ja ehitusseadus, mis seejärel jagati ehitusseaduseks ja planeerimisseaduseks.

Alates 01.07.2015 asendas senise ehitusseaduse uus ehitusseadustik.

## Välislingid
* Kuni 30.06.2015 kehtinud ehitusseadus
* Alates 01.07.2015 kehtiv Ehitusseadustik
Planeerija

**Planeerija** on spetsialist, kes tegeleb strateegilise või ruumilise planeeringu koostamise ja läbiviimise korraldamisega. 

Planeerimisseaduse kohaselt võivad:
*Üleriigilist planeeringut, maakonnaplaneeringut või üldplaneeringut koostada või nende koostamist juhtida vastavate erialade kõrgharidusega spetsialistid, kellele planeeringu koostamist korraldav ministeerium, maavanem või kohalik omavalitsus on planeeringu koostamise ülesandeks teinud. 
*Detailplaneeringut võib koostada kõrgharidusega arhitekt, planeerija või muu planeerimisalase ettevalmistusega spetsialist iseseisvalt ja oma vastutusel. 

## Välislingid
* Planeerimisseadus
Fetišism

**Fetišism** (portugalikeelsest sõnast *feitiço* 'nõidus') on selliste esemete kultus, millel usutakse olevat üleloomulik vägi või seos üleloomulikuga.

Ürg- ja traditsionaalkultuurides esineb uskumus, et teatud loodusobjektidel ja esemetel on üleloomulik jõud, mida saab soovitud suunas mõjutada. 

Usundiloolise algupärateooria järgi on üleloomuliku jõuga täidetud asjade austamine vanim usunditüüp.

## Vaata ka
*amulett
*talisman
*kaarnakivi
*totemism
*etnoloogilised usunditeooriad

## Viited
Visioon

**Visioon** – soovitud tulevikupilt, mida tahetakse teatavaks ajaks saavutada.

Visioon on üldine või üksikasjalik kirjeldus sellest milliseks planeeritav ala või ettevõte või organisatsioon soovib mingi konkreetse aja (nt 10, 20, 25 aasta) jooksul saada. Visioon keskendub tulevikule, et võimaldada suuremal hulgal inimestel tegevuse lõppeesmärgist ühtemoodi aru saada. 

Visiooni olemasolu on eelduseks teadlikele juhtimisotsustele. Visioon võimaldab juhil või juhtidel ja teistel protsessis osalejatel teha valiku, kas mingi tegevus on sihipärane või mitte (ka selle tegemine kiirendab visiooni saavutamist või ei mõjuta seda või lükkab selle saavutamise edasi).

## Välislingid
* "Kasvuvisioon 2018", Eesti Arengufondi kodulehel
* "Eesti vajab uut visiooni", Lass. K, Äripäev 5. jaanuar 2010
Projekteerimistingimused

**Projekteerimistingimused** on kohaliku omavalitsuse poolt väljastatavad tingimused kinnisasja omanikule või isikule, kelle kasuks on seatud võõral maal ehitise omamist võimaldav asjaõigus, mis määravad arhitektuursed, ehituslikud ja muud projekteerimise lähteandmed ning isikud, kellega projekt tuleb kooskõlastada. Projekteerimistingimused väljastatakse ainult hajaasustusse ehitamiseks kehtiva üldplaneeringu alusel, sest tiheasustusaladel ja detailplaneeringu kohustusega aladel on projekteerimise otseseks aluseks kehtiv detailplaneering.

Projekteerimistingimuste järgi valminud projekt on ehitusloa taotlemise aluseks.

## Välislingid
*  Ehitusseadus
* Planeerimisseadus
Enonkoski vald

**Enonkoski** on vald Soomes Lõuna-Savo maakonnas.

Enonkoski kirikuküla (osa Simanala külast) asub 30 km kaugusel Savonlinnast. Kirikukülas asuvad kirik (ehitatud 1886), kool, muuseum, spordimaja, sotsiaalmajad puuetega inimestele ja vanuritele, kauplused, teenindusasutused ja narkomaanide võõrutusravikeskus. Suurim vaatamisväärsus on vana kivist sild. Ihamaniemi külas asub Soome ainuke luterlik klooster. Kolovesi rahvuspark asub osaliselt Enonkoski valla territooriumil.

## Külad
Hanhijärvi, Hyypiänniemi, Ihamaniemi, Karvila, Kattilanmäki, Jokisivu, Laasala, Makkola, Muhola, Paakkunala, Rekitaipale, Simanala, Suurimäki, Vuorikoski ja Vääräntaus.


Enonkosken kirkko 1 AB.jpg|Enonkoski kirik
Hanhijärvi sunset.jpg|Hani järv
Majavanpesä 1 AB.JPG|Kopra pesa Soome suurima järve Saimaa kaldal


## Vaata ka
* Enonkoski Pyrintö

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Ehitusmäärus

**Ehitusmäärus** on valla- või linnavalitsuse kehtestatud määrus valla või linna kohalike olude arvestamiseks, üldiste ehitus- ja maakasutustingimuste seadmiseks hajaasustuses, kohaliku omavalitsuse siseste ülesannete jaotuse ning planeerimis- ja ehitusseadusega kehtestatud nõuete täpsustamiseks planeerimise ja ehitamise korraldamisel.

## Välislingid
* Ehitusseadus
* Planeerimisseadus
Arengustrateegia

**Arengustrateegia** on visiooni ja/või eesmärkide saavutamisele suunatud tegutsemise kava. Arengustrateegia aluseks on tavaliselt visiooni alusel sõnastatud eesmärgid ja selle elluviimiseks koostatakse reeglina konkreetne tegevuskava.

## Arengustrateegia ruumilise planeerimise ja omavalitsuste arengu kontekstis
Ruumilise planeerimise ja omavalitsuste arengu kontekstis kajastavad valla või linna arengustrateegiat arengukava ja üldplaneering. Üldplaneeringu eesmärk on reguleerida eelkõige omavalitsuse ruumilise arengu kavandamisega seotut, määrates maakasutuse juhtotstarbed, säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimused jms. Arengukava ülesanne on ennekõike reguleerida sotsiaal-majandusliku keskkonnaga seotud aspekte omavalitsuse arengus ning olla valla või linna eelarve kujundamise aluseks.

## Juhtimise kontekstis
Juhtimises on arengustrateegia aluseks äriplaani ja tegevuskava(de) koostamisele, et ellu viia organisatsiooni missiooni ja visiooni.
Tomomi Hayashi

**Tomomi Hayashi** (jaapani keeles 林 知充; sündinud 1. veebruaril 1971 Jaapanis Toyamas) on Eestis resideeriv jaapani arhitekt.

## Elulugu
Arhitektuurihariduse omandas Tomomi Hayashi Yokohama ülikoolis (Yokohama Kokuritsu Daigaku, 1990–1994) ning Virginia tehnikainstituudis (Virginia Polytechnic Institute and State University, 1995–1999).

Aastatel 1994–1995 töötas Tomomi Hayashi arhitektuuribüroos Maki and Associates (Tōkyō), 1999–2001 arhitektuuribüroos Rafael Vińoly Architects (New York). Alates 2001. aastast töötab Tomomi Hayashi Eestis, aastatel 2001–2003 firmas HEAD Arhitektid OÜ, 2003 arhitektuuribüroos Kosmos ning alates 2004. aastast OÜ-s HG Arhitektuur.

Tomomi Hayashi tuntumad tööd on Lasnamäe kergejõustikuhall (2003), Okupatsioonide Muuseum (2003), Foorumi Ärikeskus (2007) ja kortermaja Lootsi 3A (2005). Neid töid iseloomustavad põnev materjalikasutus, paindlik ja omapärane vormikeel ning oskuslik keskkonnatunnetus.

Ta töötab õppejõuna Tallinna Tehnikakõrgkooli arhitektuurinstituudis.

Tomomi Hayashi on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2008. aastast.

## Looming
### Töid
*Makuhari Messe North Hall, Jaapan 1997 (koos arhitektuuribürooga Maki & Associates)
*David L. Lawrence Convention Centre, 2003 (koos arhitektuuribürooga Rafael Vinóly Architects)
*Lasnamäe kergejõustikuhall, 2003 (koos arhitektuuribürooga HEAD arhitektid/COO arhitektid)
*Okupatsioonide muuseum, 2003 (koos arhitektuuribürooga HEAD Arhitektid)
*Foorum Ärikeskus, 2007 (koos Hanno Grossschmidtiga)
*kortermaja Lootsi 3A, 2005 (koos Hanno Grossschmidtiga)
*Rotermanni jahuladu, 2008 (koos Hanno Grossschmidti ja Yoko Azukawaga)

### Võistlustöid
*Paadi Hotelli ideevõistlus, 2002, 1. preemia
*Mahtra Talurahva Muuseum, 2005, 1. preemia
*Rotermanni Jahulao Büroohoone ideevõistlus, 1. preemia 2005
*Viljandi sõudeellingu hoone ideevõistlus, 2007, 1. preemia
*Eesti Rahvusringhäälingu maja rahvusvaheline ideevõistlus, ergutuspreemia 2007

## Tunnustus
*2003 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Hanno Grossschmidti ja Siiri Vallneriga; Lasnamäe spordihoone kui Tallinnale oluline avalik hoone, kus selge ja innovatiivne idee teenib õnnestunult keskkonna muutmise eesmärki)
*2020 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Carl-Dag Lige ja Marje Eelmaga; näitus „Betoonist võlutud. Ehitusinsener August Komendant“)

## Viited

## Allikad
#
#
#
#
#

## Välislingid
*HG Arhitektuur OÜ
*Eesti Arhitektide Liit
*MIMOA, Tomomi Hayashi
Tallinna–Tartu rongiliin

**Tallinna–Tartu rongiliin** on Elroni opereeritav rongiliin Eestis, mis läbib Harjumaad, Lääne-Virumaad, Jõgevamaad ja Tartumaad.

Liini teenindavad Stadler FLIRT diiselrongid. Tapa–Tartu raudteelõigul toimuvate taristutööde ja elektrifitseerimisega tõstetakse rongide kiiruseid ja plaanitakse liinile tuua Škoda 21Ev elektrirongid.

## Ajalugu
Liini hakati ehitama 1875. aasta maikuus insener Hermann Claudius Samson von Himmelstierni juhtimisel. Liin Tapa-Tartu valmis aastal 1876.

## Peatused
Nelijärve, Jäneda, Vägeva, Pedja ja Kärkna peatustes toimub sisenemine ja väljumine vaid rongi multifunktsionaalse ala kaudu.

## Raudteesillad

File:Amme jõe raudteesild.JPG|Amme jõe raudteesild Kärkna lähedal
File:Emajõe raudteesild.JPG|Jänese raudteesild üle Emajõe Kärkna ja Tartu vahel


## Pildid

Fail:20.05.19 Tallinn 2305, 2234 and 2320 (47961573186).jpg|Tallinnast Tartusse suunduv reisirong (vasakul)
Fail:Kitseküla peatus.JPG|Kitseküla raudteepeatus
Fail:Ülemiste station 2025 5.jpg|Ülemiste jaama ooteplatvorm Rail Baltica reisiterminalis
Fail:Kehra renoveeritud jaamahoone.jpg|Kehra jaamahoone
Fail:Kehra railway bridge 2019.jpg|Kehra raudteesild
Fail:Aegviidu raudteejaam.jpg|Aegviidu raudteejaam
Fail:Aegviidu raudteejaam aastal 2021.jpg|Aegviidu raudteejaam
Fail:Lehtse raudteejaama hoone 1897.jpg|Lehtse raudteepeatus
Fail:Tapa jaama veetorn.jpg|Tapa jaama veetorn
Fail:Tamsalu raudteejaam.jpg|Tamsalu raudteejaam
Fail:Kaarepererj for commons.JPG|Kaarepere raudteejaam
Fail:Raudteesillad üle Amme jõe.jpg|Raudteesillad üle Amme jõe
Fail:22.05.19 Tartu 2317 (47961561176).jpg|Stadler FLIRT diiselrong Tartu raudteejaamas


## Vaata ka
*Tapa–Tartu raudtee
*Tallinna–Narva raudtee
*Jõgeva–Tartu rongiliin
*Tallinna–Tartu kiirrongiliin

## Viited

## Välislingid
* Rongiga Tartusse 160 km/h – kindel ei saa olla, aga lootust on; ERR uudised, 13.02.2023
* Tuubil täis Tallinna-Tartu rongiliinile enne 2024. aastat lahendust ei tule; ERR uudised, 17.12.2021
* Rongiliin: Tallinn-Tartu-Valga - YouTube video
Tegevuskava

**Tegevuskava** (ingl.k. *action plan*) on spetsiifiline toimingute ja/või protsessi kirjeldus saavutamaks ühe või mitme eesmärgiga määratud tulemust.  See on ka on loend konkreetsetest ülesannetest, mida on vaja täita eesmärkide saavutamiseks. Tegevuskava võib olla projekti realiseerimiskava lihtsustatud variandiks. 

## Vaata ka
*Plaan
*Agenda
Natsionaalbolševistlik Partei

**Natsionaalbolševistlik Partei** (vene keeles: Национал-большевистская партия, lühend **NBP** (НБП)) oli aastatel 1993–2007 Venemaal tegutsenud erakond.

Kogu erakonna tegutsemisperioodi väitel oli partei esimees Eduard Limonov.

## Viited

## Välislingid
*Natsionaalbolševistlik Partei (vene keeles)
*Natsionaalbolševistide koduleht (vene keeles)
Karl Teär

**Karl Johannes Teär** (1. aprill 1903 Vilsandi – 23. juuli 1945 Stockholm) oli eesti laevaehitaja ja meremees, kaugesõidukapten.

Ta oli muuhulgas kolmemastilise mootorpurjeka "Jaen Teär" ehitaja.

1942. aasta sügisest oli ta oma venna, Kuressaare lossihoovis kommunistide poolt mõrvatud kaugesõidukapten Julius Teäri (1889–1941) järel J. Teäri Eramerekooli juht Saaremaal.

5. ülemaailmsete vilsandlaste päevade raames 2001 avati Papissaare sadamas mälestuskivi tekstiga: *"1881–1940 ehitati [[Papisaar]]es 36 [[purjelaev]]a. Viimased olid mootorpurjekad [[Oskar (laev)|Oskar]] 1937, [[Juhan (laev)|Juhan]] 1938, [[Juuni (laev)|Juuni]] 1940. Mälestusse jäävad kaptenid [[Jaen Teär]], Julius Teär ja Karl Teär. Navigare necesse est"*.

Ta oli Jaan Teäri poeg, üheksas laps.

## Viited
Sarkofaag

**Sarkofaag** on kivist, terrakotast, puidust või metallist kunstipärane surnukirst ehk sark.

Eesti alade hauakabelitesse ja kirikutesse hakati sarkofaage püstitama 16. sajandil. Kabelites ja kirikuseinte ääres kõrguvad kivisarkofaagid paiknevad hauakambrite peal, kuhu maeti aja jooksul mitmeid ühe suguvõsa ja perekonna liikmeid.

## Kuulsaid näiteid
* Hagia Triada sarkofaag
* Aleksandri sarkofaag
* Proserpina sarkofaag
* Helena ja Constantinuse sarkofaagid
* Dogmaatiline sarkofaag
* Junius Bassuse sarkofaag

## Vaata ka
* Kenotaaf
* Arkosoolium

## Viited
Saksofon

**Saksofon** on puupuhkpill, mille konstrueeris belglane Adolphe Sax 19. sajandi keskel klarneti eeskujul. Ta tahtis teha instrumendi, millel oleks vaskpuhkpilli jõud ning puupuhkpilli paindlikkus ning ta saavutas selle suurepäraselt. 

Saksofoni kasutatakse nii soolo- kui ka orkestripillina. Paljud 20. sajandi ning hilisema aja heliloojad on hakanud kasutama saksofoni ka sümfooniaorkestrites.

Saksofoni perekonnas on soprillosaksofon, sopraniinosaksofon, sopransaksofon, altsaksofon, tenorsaksofon, baritonsaksofon, bass-saksofon, kontrabass-saksofon ja subkontrabass-saksofon.


Pilt:Soprano saxophone.jpg|Sopransaksofon
Pilt:Yamaha YAS-25 20040517.jpg|Altsaksofon
Pilt:Tenorsaxophon.jpg|Tenorsaksofon
Pilt:Baritone saxophone.jpg|Baritonsaksofon


## Vaata ka

*Saksofonist