open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Serbia vapp

**Serbia vapp** on Serbia Vabariigi vapp.

17. augustil 2004 otsustas Serbia parlament võtta viisnurgaga vapi asemel taas kasutusele keskaegne vapp, mida viimati kasutati 19. sajandil. Tegemist on endise Obrenovićite dünastia vapiga. 

Samal hääletusel otsustati võtta hümnina taas kasutusele "Bože pravde" ning asetada uue vapi kujutis lipu vasakusse vardapoolsesse nurka.  

Otsus tehti häältega 183:0, kusjuures Sotsialistliku Partei saadikud boikoteerisid hääletust.  

## Vapi kirjeldus

Vapil on Nemanjićite dünastia kroon kahe peaga valge kotka kohal.
Kotka rinnal oleval punasel vapil on kujutatud risti ja nelja kirillitsa tähte C. Need on esitähed lausest "Samo Sloga Srbina Spasava" (Ainult ühtsus päästab serblasi). Serbia valitsuse kodulehel esitatud kirjelduse kohaselt on tegemist hoopis nelja tulerauaga.

## Vapp kuni 2004

Pärast Teist maailmasõda võeti kasutusele Nõukogude liidu ja teiste sotsialistlike riikide vappide eeskujul kujundatud vapp. Traditsioonilise Serbia sümbolina pandi vapile ka nelja C-ga vapp, kuid ilma ristita.

## Välislingid
*Uue riikliku sümboolika kirjeldus Serbia valitsuse lehel
Interpunktsioon

**Interpunktsioon** ehk **punktuatsioon** ehk **kirjavahemärgistus** ehk **vahemärgistus**  on kirjavahemärkide kasutamine.

**Interpunktsiooniks** nimetatakse ka kirjavahemärkide süsteemi mingis kirjasüsteemis.

## Ajalugu

Vanim ürik, mis kasutab interpunktsiooni, on Meša steel, kus sõnade vahel on punktid ning mõttelõikude vahel horisontaaljooned.

Vanakreeka kirjades on sõnade vahel vertikaaljoon, üks, kaks või kolm punkti ülestikku.

Vanarooma raidkirjades on interpunktsioon sagedasem: punktidega eraldatakse sõnu, rea lõpus aga punkti ei ole.

7. sajandil tekivad teised süsteemid, mille ehitus on siiski samalaadne. Karolingide ajal kasutati eraldusmärgina punkti, peale selle oli aga juba kasutusel kriips (*virgula*). Sellise interpunktsiooni võtsid üles hilisema keskaja trükkalid ning kasutasid seda ilma üheselt mõistetavate reegliteta.
Orkney saared

**Orkney saared** on saarestik Suurbritannia saare põhjaranniku lähedal. 

Saarestik koosneb rohkem kui 70 saarest, millest 20 on asustatud. Suurim saar on Mainland. Saared kuuluvad Suurbritanniale ja moodustavad Šotimaa haldusüksuse.

Suurim asula ja ühtlasi saarte administratiivne keskus on Kirkwall.

Orkney saartel asuvad neoliitilised asulakohad on ühed vanimad maailmas ja kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse. Saared on olnud asustatud juba vähemalt 8500 aastat.

Tänapäeval on 25,2 %-l Orkney saarte elanikel viikingite DNA-d.

## Viited

## Välislingid

*http://www.orkney.gov.uk/
Briis

**Briis** ehk **vinu** on iseloomulik suurte veekogude rannikualadele, kohalik ööpäevase tsükliga  puhuv  tuul, kus õhk võib minutitega  muutuda lausa kaks korda jahedamaks.

## Mere- ja maabriis

Mere- ja maabriis esineb mere, ookeani või suure järve rannikualadel. Vee suurema soojusmahtuvuse tõttu soojeneb veekogu kohal olev õhk aeglasemalt kui rannikuala kohal paiknev õhk. Päeval päikese käes maapinna kohal  soojenenud õhk tõuseb kõrgemale ning selle asemele voolab veepinna kohalt jahedam õhk. Tekib õhu tsirkulaarne liikumine ehk briis. Öösel on olukord vastupidine, näiteks mere kohal paiknev õhk jahtub aeglasemalt kui rannikuala maapind ning õhk hakkab tsirkuleerima vastupidi, tuul puhub maalt merele.

Briisi tuult on kõige tugevamini tunda rannikul. Sisemaa poole briis nõrgeneb, kuid võib ulatuda siiski rohkem kui 20 km kauguseni rannikust. Merebriis on tugevaim pärastlõunal, mil maapinna ja veekogu temperatuurierinevus on kõige suurem. Öösel on briis tunduvalt nõrgem kui päeval, sest õhu temperatuurierinevused on öösel väiksemad kui päeval. 

## Mäe- ja orubriis
Mäe- ja orubriis on põhimõtteliselt sarnane nähtus mere- ja maabriisiga. Päikesekiired soojendavad orukülgi, mis omakorda annab osa soojusest õhule, mis hakkab mööda mäe külge tõusma – seda nimetatakse orubriisiks. Öösel jahtuvad mäetipud kiiremini ning külm ja tihedam õhk laskub alla orgudesse – tekib mäebriis.

Põhjapoolkeral esineb orubriis lõunapoolseil mäekülgedel palju tugevamini kui põhjapoolseil (varjus olevail). Et Päike tõuseb idast, algab orubriis mäe idapoolsel küljel ning saavutab suurima tugevuse keskpäeval. Põhjapoolsel mäeküljel esineb orubriis nõrgemini või puudub. Mäebriis ehk mäelt laskuv tuul saavutab oma suurima tugevuse umbes päikesetõusu ajaks. Mäe-, nagu ka orubriis, algab kõigepealt idapoolsel mäeküljel. Kui tõusev orubriis on piisavalt niiske, võivad mägedes tekkida rünkpilved. See tähendab, et mägedes võib oodata sadu või isegi äikest eelkõige pärastlõunal.  

Mäebriis ja katabaatiline tuul, mille levinuimad nimetused on boora ja mistraal, ei ole sama nähtus. Briisi tuleb eristada ka märksa suurema ulatusega, kuigi tekkepõhjuselt sarnasest mussoonist.

## Vaata ka
* Iil
* Pagi
Pitiuusid

**Pitiuusid** (hispaania *Islas Pitiusas*) on saarestik Vahemeres,  Baleaari saarestiku edelapoolsemad saared.

Suurim saar saarestikus on Eivissa. 

Saared kuuluvad Hispaaniale.
Chinook

***Chinook*** on föön Kaljumäestiku idajalamil.

Et Kaljumäestik on Alpidest kõrgem, on *chinook* veel kuivem ja soojem kui Alpide föön. 

*Chinook* nimetatakse ka lumeõgijaks (inglise keeles *snoweater*), sest ta võib tunni ajaga sulatada 30 cm paksuse lumekihi.  

*Chinook* puhub peamiselt talvel.
Deklinatsioon

**Deklinatsioon** on kõrvalekalle, hälve, kääne. 

Sõna on eri teadusharudes kasutusel terminina:
*Keeleteaduses nimetatakse **deklinatsiooniks** käänamist ja käändkonda. 
*Astronoomias nimetatakse taevakeha **[[deklinatsioon (astronoomia)|deklinatsioon]]iks** tema nurkkaugust taevaekvaatorist.
*Geograafias on **deklinatsioon** ehk **[[magnetiline deklinatsioon]]** horisontaalne nurk geograafilise ja magnetilise põhjasuuna vahel.
Yorki dünastia

**Yorki dünastia** oli Inglise kuningadünastia Plantagenetide kõrvalharu, mis oli nime saanud 3. Yorki hertsogi Richardi järgi. Yorkid võitlesid oma vaenlaste Lancasteritega Inglismaa trooni pärast 30 aastat. Seda verist kodusõda nimetatakse Rooside sõjaks, kuna Yorkide vapil oli valge ja Lancasterite vapil punane roos.

Yorke saatis selles võitluses pikka aega edu, kuid kui Richard III langes Bosworthi lahingus 1485. aastal, sai võimule tema vennatütre mees Henry Tudor ja pani aluse Tudorite dünastiale.

## Yorki dünastiast Inglismaa kuningad

*1461–1470 ja 1471–1483 Edward IV (3. Yorki hertsogi Richardi poeg)
*1483 Edward V (eelmise poeg)
*1483–1485 Richard III (Edward IV vend)

## Galerii

Pilt:Edward IV Plantagenet.jpg|Edward IV
Pilt:Edward5.jpg|Edward V
Pilt:King_Richard_III.jpg|Richard III
Gustav Otto Douglas

Krahv **Gustav Otto Douglas-Skenninge** (*Оттон Густав Дуклас (Дуглас-Скеннинген)*; 23. veebruar 1687 Stockholm – 2. veebruar 1771 Tallinn) oli šoti päritolu Rootsi ja hiljem Venemaa sõjaväelane  ning riigitegelane.  

Gustav Otto Douglas sündis Västerbotteni lääni kuberneri ooberst Gustaf Douglase (1648–1705) ja Beata Margareta Stenbocki (1661–1735) pojana. Tema isapoolne vanaisa oli Rootsi feldmarssal Robert Douglas ja emapoolne vanaisa feldmarssal Gustaf Otto Stenbock.

Ta teenis noorena Rootsi armees, kuid langes 1709. aastal Poltava lahingus vangi ja alates 1714. aastast teenis Vene sõjaväes, osaledes Soome okupeerimisel Isoviha ajal. Oli hiljem Eestimaa maanõunik. 

1725. aastast oli ta kindralmajor ja 1729. aastast kindralleitnant. 1735–1739 osales Douglas Vene-Türgi sõjas ning sai 1737. aastal *[[général en chef]]*i auastme.

11. august 1738 – 22. märts 1740 oli Douglas Eestimaa kuberner.

1740. aasta juunis ta arreteeriti, salajase riigivastase kirjavahetuse pärast Rootsiga.

Talle kuulusid Albu ja Kukevere mõis.

Piiskopi tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Douglase tänav, Duglase tänav, Tuglase tänav, Kallaku tänav; saksa keeles *Douglasstraße, Douglasberg*.
## Autasud
*Püha Aleksander Nevski orden (1734)

## Perekond

Ta abiellus 26. oktoobril 1715 Tallinnas Eestimaa kindralkuberneri Wolmar Anton von Schlippenbachi tütre Helena von Schlippenbachiga. Abielust sündisid:
*Robert Wilhelm Douglas (1724–1778), Albu ja Kukevere mõisnik, polkovnik
*veel üks poeg ja viis tütart

### Sugupuu

## Vaata ka
*Eesti šotlased

## Viited

## Välislingid
*Albu mõis 1771–1818: Douglased
*Douglas, Gustaf Otto Svenskt biografiskt handlexikonis (rootsi keeles)
Maagia

**Maagia** ehk **nõiakunst** ehk **võlukunst** on käitumine, mille abil soovitakse mõjutada nähtamatuid jõude.

Maagia (usund, religioon) on loodususundiline riituslik käitumine, millega püütakse oma eesmärkide saavutamiseks enda tahtele allutada üleloomulikke jõude. Maagia ja maagiline käitumine on nähtus kirjaeelses ühiskonnas või algusundis. Maagia on usundi tekkimise esimene aste ja ka usundirühma nimetus, milles kasutatakse vahendajat (vt prohvetlik usund). 

Nn "risti ette löömisega", "musta kassi nägemisega" või "üle õla sülitamisega" seotud toimingud on maagilise mõtlemisega seotud käitumised, mis on kirja eelsest ühiskonnast üle kandunud tänapäeva ühiskonda. 
 
Analoogiamaagia (ka homöopaatiamaagia) sisaldab riitust, mille käigus mingi tegevuse matkimisega usutakse kutsuvat seda sündmust esile ka tegelikkuses. Näiteks on meremeestel uskumus, et vilistamisega on võimalik tuult esile kutsuda, samuti *[[voodoo]]*-vahanukkudesse nõelte torkimine.

Kontagioosne (ka kontakt-, sümpateetiline) maagia põhineb usul, et eemalseisva isikuga või olendiga on võimalik kontakti saada temaga kokku puutunud või talle kuulunud eseme kaudu. Näiteks võib tuua nii karukihva amuletina kaelas kandmise kui inimese kehakarvadest "armujoogi" valmistamise.

## Vaata ka

*valge maagia
*must maagia
*mustkunst

## Viited
Lancasteri dünastia

**Lancasteri dünastia** oli Inglismaa kuningriigi kuningadünastia aastatel 1399–1471.

Lancasterid on nime saanud oma esivanema Lancasteri hertsogi John of Gaunti järgi. Lancasterid sõdisid 30 aastat kodusõjas Yorkidega Inglise trooni pärast. Kuna Lancasteride vapisümboliks oli punane roos ja Yorkidel valge roos nimetati sõda Rooside sõjaks. Yorke saatis sõjas edu ja nad said küllaltki pikaks ajaks enda valdusse Inglise trooni. Kuid Lancasterid tõid mängu oma sugulase Henry Tudori, kes võitis 1485 Bosworthi lahingus Richard III vägesid. Henry Tudor pani aluse Lancasteride kõrvalliinile – Tudoritele.

## Lancasteri dünastiast Inglise kuningad

*1399–1413 Henry IV
*1413–1422 Henry V
*1422–1461 ja 1470–1471 Henry VI
Shkodëri järv

**Shkodëri järv** (albaania *Liqeni i Shkodrës*, serbia *Skadarsko jezero* / *Скадарско језеро*) asub Euroopas Balkani poolsaarel Albaania ja Montenegro piiril.

Pindala keskmiselt 390 km², millest ligi kaks kolmandikku jääb Montenegrosse. Pindala võib sõltuvalt hooajast ja veetasemest varieeruda 370–530 km². Järve maksimaalne sügavus on 44 meetrit, keskmine sügavus umbes 12 meetrit ning veetase jääb tavaliselt 5-6 meetri kõrgusele merepinnast. 

Järvest voolab välja Bunë jõgi, mis suubub Aadria merre.

Shkodëri järv ja selle ümbrus kuuluvad mitmete looduskaitsealade ja rahvusparkide koosseisu nii Albaanias kui ka Montenegros

## Viited

## Välislingid
*
Delta

**Delta** ehk **suudmemaa** on jõesetete kuhjumise tagajärjel tekkinud mitmeharuline jõesuu.

Delta tekib purdosakeste (peamiselt liiva, aleuriidi ja saviosakeste) settimisel aeglasema vooluga jõelõigul. Tavaliselt on selleks jõesuue. Setete kuhjumisel muutuvad nad takistuseks jõevoolu teel ning jõgi peab otsima uue tee. Setteist moodustuvad saared ja poolsaared.

Delta kuju mõjutavad lained ja looded. Lained takistavad deltade arengut, uhtudes setteid jõesuuetest laiali ja moodustades rannavalle, mis täidavad suuetevahelist ala ja ummistavad ka jõesuudmeid. Tugeva lainetuse korral võivad rannavallid ummistada kõik suudmed peale ühe. Delta võib esineda ka siis, kui jõgi hargneb suudme lähedal ja harud ühinevad taas enne rannavallist läbimurdmist, näiteks Guadalquiviri jõe delta.

Ka looded takistavad delta moodustumist: mõõnaga jõest välja voolav merevesi uuristab lehtrikujuliselt laieneva suudme ja uhub setted avamerele, tõusuga ujutab meri jõekaldad üle ning kannab setteid jõesängist välja. Suure hulga setete puhul võib delta siiski moodustuda, sest jõgi moodustab mitu lehtersuuet, mille vahele jääb saari. Nii on näiteks Jangtse ja Meghna jõega.

Delta võib moodustuda ka sisemaal. Näiteks Okavango ja Bartangi jõgi moodustavad delta, aga harujõed ei suubu kuhugi, vaid kaovad hoopis kõrbeliiva. Nigeri jõel on keskjooksul sisedelta, aga allavoolu harud ühinevad taas. Sisemaa deltasid ei nimetata siiski alati deltaks.

Termin "delta" on pärit Herodotoselt, kes märkas Niiluse delta sarnasust kreeka tähe Δ-ga. Delta kuju ei pea aga tingimata kolmnurka meenutama, näiteks Mississippi delta on niinimetatud linnujala-tüüpi. See on tüüpiline väga seteterikkale jõele: jõesetted moodustavad pikki poolsaari, mille vahele jäävad lahed.

Deltaaladel või nende vahetus läheduses elab tihti palju inimesi. Põhjuseks on enamasti viljakas muld, mis soodustab põllupidamist. Paljud suured linnad, näiteks Aleksandria, Kolkata, Rotterdam, Shanghai, Marseille ja New Orleans, on tekkinud suurte deltat moodustavate jõgede suudmealale.

Paljud linnad, mis on ehitatud mere kaldale jõesuudme vahetusse lähedusse, ei pruugi enam olla mere kaldal, sest jõesetteist tekib pidevalt juurde uut maad. Näiteks Mississippi jõe delta tungib edasi kiirusega umbes 60, Niiluse delta aga "kõigest" 3 m aastas.

Maailma suurim delta on tekkinud Brahmaputra ja Gangese suudmealale. Enamiku sellest alast katab Bangladeshi Rahvavabariik. Eesti jõgede suurimad deltad on Kasari jõel ja Emajõel.

Kuju järgi eristatakse nokk-, kaar- ja labadelta tüüpe.

## Vaata ka
*Deltarannik
*Deltasetted
*Estuaar
*Leena jõe delta
Magnetiline deklinatsioon

**Deklinatsioon** ehk **magnetiline deklinatsioon** on horisontaalne nurk geograafilise ja magnetilise põhjasuuna vahel. 

Magnetiline deklinatsioon ei ole konstant, vaid on erinev maailma eri paigus ning muutub aja jooksul isegi samas kohas. Magnetiline põhjapoolus muudab aja jooksul oma asukohta, sellest ka muutused deklinatsioonis. Deklinatsioon loetakse positiivseks, kui magnetpoolus on idapoolsem kui geograafiline poolus ning negatiivseks vastasel korral.

Eestis on praegusel ajal deklinatsioon +7 (Sõrve) kuni +10 (Narva) kraadi. See tähendab, et kompassinõel näitab tegelikust põhjasuunast ida poole. Esinevad kohalikud anomaaliad.

## Vaata ka
* Deviatsioon
* Magnetkääne

## Välislingid
*Deklinatsiooni kalkulaator
*Deklinatsiooni maailmakaart
India astroloogia

**India astroloogia** ehk ***jyotish*** (hindikeelne nimetus; sanskriti keeles  *jyotisha* 'valguse Isand') on Lõuna-Aasias valdav, hinduistlikule kultuurile omane astroloogia vorm. 

*Jyotish* pärineb samast allikast, kust lääne astroloogiagi, kuigi vaieldakse selle üle, kas nende päritolumaa on India või Babüloonia. Mõlemas süsteemis on ühesugused märgid, planeedid ja majad ning neil on ühesugused üldised tõlgendused.   

Põhimõtteline erinevus nende vahel on sodiaagi mõõtmise viisis. India astroloogia kasutab sideerilist sodiaaki  (kinnistähti vaadeldakse liikumatu taustana, mille suhtes mõõdetakse planeetide liikumist), kuna aga lääne astroloogia kasutab troopilist sodiaaki (planeetide liikumise mõõtmise taustaks on Päikese asend kevadise võrdpäevsuse ajal. Selle erinevuse kõige ilmsem tagajärg on see, et kui teisendada troopilist sodiaaki kasutav horoskoop sideerilisse sodiaaki, siis umbes 80% planeetidest liigub eelmisse märki. 
 
India astroloogia on arenenud pikka aega lääne astroloogiast lahus. Nende olulisemad kontaktid jäävad põhiliselt kahte ajavahemikku: Ahhemeniidide valitsusaega Mesopotaamias, mil kahe traditsiooni suhtlust vahendas Pärsia, ja Aleksander Suure vallutuste järgsesse perioodi, mil Indial olid otsekontaktid hellenistliku kultuuriga. India astroloogia pooldajad väidavad, et tegemist on ainulaadselt rikka ja võimsa tõlgendamis- ja ennustamissüsteemiga, milles leidub elemente, mida mujal pole, näiteks Kuu märkide (*[[nakshatra]]*) süsteem. 

India astroloogia tõlgendab end teadusena peentest mõjudest, mis tulevad meile universumist. Need mõjud on karmaseaduse peegeldused. Siin tulevad mängu nii saatus kui ka vaba tahe. Saatus tähendab, et meie praegune olukord on meie eelmiste tegude vili. Vaba tahe tähendab seda, et me kujundame tulevikku  oma tänaste tegudega.
Lääne astroloogia

**Lääne astroloogia** on astroloogia traditsioon, mis sai alguse Mesopotaamia astraalreligioonist, levis Vana-Egiptuses ja Vana-Roomas. 

Lääne astroloogiatraditsioon ulatub tagasi Mesopotaamiani 2. aastatuhandel eKr. Ta on mõjutanud india astroloogia teket ja hilisemat arengut, kuid hiina astroloogia ja indiaani astroloogia on tekkinud sõltumatult.

## Vaata ka
*Astroloogia
*Astroloogia ajalugu 
*Astroloogide loend

## Välislingid
*Enn Kasak Astroloogiast Mesopotaamias
Astroloogide loend

**Astroloogide loend** loetleb astrolooge.

## Eesti astrolooge
*Aurel (Aurelius Kristjohann)
*Ilmari Karro
*Andres Klemet
*Hans Leesment
*Igor Mang
*Villu Põldma
*Edda Paukson
*Eduard Paukson
*Valdek Põld
*Anu Rootalu
*Andres Rünk 
*Peeter Tammela
*Aleksander Trilljärv
*Triin Tobber
*Tiina Varatalu
*Marja-Leena Uluots
*Taimi Uuesoo
*Silvi Vrait
*Vello Väärtnõu

## Muu maailma astrolooge
*Pietro d'Abano
*Abraham bar Hiyya Ha-Nasi
*Abraham ibn Ezra
*Evangeline Adams
*Adelard Bathist
*Heinrich Cornelius Agrippa
*Pierre d'Ailly
*Stephen Arroyo
*Roger Bacon
*Alice Bailey
*al-Battani
*Al-Bīrūnī
*Tycho Brahe
*Giordano Bruno
*Johannes Campanus
*Gerolamo Cardano
*Charles Carter
*Giovanni Domenico Cassini
*Hermannus Contractus
*Mikołaj Kopernik
*Aleister Crowley
*Nicholas Culpeper
*Donna Cunningham
*John Dee
*Cyril Fagan
*Marsilio Ficino
*Robert Fludd
*Sigfrid Aronus Forsius
*Jacques Gaffarel
*Galileo Galilei
*Michel Gauquelin
*Gherardo Cremonast
*Pavel Globa
*Russell Grant
*Liz Greene
*Rob Hand
*Françoise Hardy
*Max Heindel
*Jing Fang
*Herman Kärntenist
*Hipparchos
*Hippokrates
*al-Horazmi
*Ted Hughes
*Ibn Yunus
*Joyce Jillson
*Johannes Kepler
*al-Kindi
*Karl Ernst Krafft
*William Lilly
*Abu Ma'shar
*Marcus Manilius
*Julius Firmicus Maternus
*Philipp Melanchthon
*Franz Mesmer
*John Napier
*Nostradamus
*Olympiodoros
*Sydney Omarr
*Karl Ossietz
*Paracelsus
*John Partridge
*Peurbach
*Porphyrios
*Ptolemaios
*Joan Quigley
*Regiomontanus
*Dane Rudhyar
*Michael Scot
*Johannes Stöffler
*Vettius Valens
*John Varley
Albert Suur

**Püha Albert Suur** ehk **Albertus Magnus** (enne 1200 Lauingen, Švaabimaa – 15. november 1280 Köln) oli filosoof. (Ametliku nimetusega *"Doctor universalis", praeclarus philosophus Teutonicus, episcopus theologusque.*)

Albertus Magnus sündis Švaabimaal; õpingute ajal Itaalias ühines dominiiklaste vennaskonnaga. Õppis Paduas, Bolognas ja Pariisis. 1254 sai Albertist dominiiklaste provintsiaal-prior ning mõnda aega oli ta isegi paavsti isiklik teoloog. 1259 aastal esitas ta koos Aquino Thomase ja Peetriga Tarentasist dominiiklaste süstemaatilise õpetamise plaani. Mõne aja pärast määrati ta Regensburgi piiskopiks, kuid kahe aasta möödudes loobus ta sellest ning hiljem pöördus tagasi Kölni kloostrisse.

Tema kuulsaim õpilane on Aquino Thomas, kellega nad olid eluaegsed sõbrad ja vaimuvennad kuni Thomase surmani aastal 1274 . Teoloogia õpetamisel rakendasid mõlemad Aristotelese põhimõtteid ning püüdsid usku ja mõistust lahus hoida, seejuures mõlemat väärtustades.

Albert Suur suri 15. novembril 1280 Kölnis ning on maetud Kölni Andrease kirikusse. Temast jäi maha 38 köidet filosoofilisi mõtisklusi ja teoloogilisi analüüse, lisaks hulk astronoomia-, keemia-, geograafia- ja füsioloogiakirjutisi.

Albert Suur kuulutati õndsaks 1622. aastal, kuid kanoniseeriti alles 1931, mil paavst Pius XI ta Kiriku Doktoriks kuulutas.

Kunstis kujutatakse tavaliselt dominiiklaste rüüs puldis loengut pidamas või oma kuulsa õpilase Aquino Thomasega midagi arutamas.

## Töid
**De unitate intellectus*s
**Problemata determinate*
**De fato*
**De XV problematibus*
**De natura boni*
**De sacramentis*
**De incarnatione*
**De bono*
**De quattuor coaequaevi*s
**De homine*
**De natura et origine animae*
**Summa theologiae de mirabilis scientia Dei* (jäi pooleli). Levinud lühema pealkirjaga "Summa theologiae".

## Viited

## Välislingid
Salzach

**Salzach** on jõgi Alpides, Inni suurim lisajõgi. 

Salzach algab Austrias Kitzbüheli Alpides 2300 m kõrgusel merepinnast. Ta voolab ülemjooksul Kõrg-Tauerni ja Salzburgi Alpide vahelises orus itta. Seejärel pöördub ta põhja ja murrab läbi Salzburgi Alpide. Alamjooksul voolab Salzach läbi Baieri kiltmaa ja suubub Saksamaal Braunau lähedal 344 m kõrgusel merepinnast paremalt Inni. 

Suurim jõeäärne linn on Salzburg. 

Jõe pikkus on 225 km, millest 59 km moodustab Saksamaa ja Austria vahelise piiri. Jõe valgla on 6700 km². Keskmine vooluhulk on 11 km enne suuet Burghausenis 251 m³/s.

Saksamaal on võimalik umbkaudu 40 km ulatuses (Laufenist Burghausenini) jõekaldal jalutada.

## Ajalugu

Salzachi nimi tuleb saksa sõnast *Salz*, mis tähendab soola. Enne raudteede rajamist 19. sajandil oli jõgi tähtis soolatransporditee.

Kuni 1791. aastani oli jõe ametlik nimi **Salza**.

1571. aastal oli jõel üleujutus, milles hukkus 2226 inimest. 25. juunil 1786 toimunud üleujutuse kõrgveemärk on linnas tänapäevani alles. 14. septembril 1899 mõõdeti vooluhulgaks 2300 m³/s, 7. septembril 1920 2200 m³/s ja 13. augustil 1959 2100 m³/s.

Suurveed on sageli kahjustanud üle jõe ehitatud sildu. 1959. aasta üleujutus viis ära koguni üle Salzachi viiva kiirtee silla.
Protestantism

**Protestantism**  on roomakatoliku kirikust eraldunud koguduste üldnimetus. Neid kogudusi nimetatakse **protestantlikeks kogudusteks** ning nende pooldajaid **protestantideks.**

Sõna "protestant" tuleneb ladina sõnast *protestans* 'avalikult tunnistav'.

Tavaliselt mõeldakse protestantide all luterluse rajaja Martin Lutheri ja kalvinismi rajaja Johann Calvini mõjul katoliku kirikust eraldunud kristlikke rühmitusi. Reformatsiooni kolmandat haru, mis oli konfliktis nii katoliku kiriku kui ka luterlaste ja kalvinistidega, nimetatakse mõnikord radikaalseks reformatsiooniks ehk anabaptistideks. Protestantismi alla arvatakse ka mõningaid kristlikke rühmitusi (sekte), mis ei tunnista ajaloolist seost ei Lutheri, Calvini ega anabaptistidega. Protestantlikel kogudustel puudub vaimuliku pühitsuse kaudu edasiantav apostellik suktsessioon: nende rajajatel puudub Peetrusest lähtuv piiskopliku pühitsuse järglus.  

Protestantismi usk on rohkem abstraktne kui rituaalne; protestantismi laialdane levik tulenes suuresti rahvakeeltesse tõlgitud Piibli levikust trükitud kujul. Protestandid ei pea suurt lugu hierarhiast, nad on rünnanud preestriseisust ja Püha Tooli autoriteeti. Protestantismi seostatakse ka poliitilise demokratiseerumisega, mis leidis aset 16. ja 17. sajandi vältel. 

## Protestantism kitsamas mõttes
Ranges mõttes nimetatakse **protestantideks** vürstide ja linnade liitu, kes Speyeri riigipäeval 1529 kirjutasid alla Speyeri protestatsioonile Wormsi edikti vastu, mis keelustas Lutheri õpetuse Saksa-Rooma riigis. Lähtuvalt sellest nimetatakse saksa keeleruumis protestantideks luterlikku kirikut, kuid mitte reformeeritud kirikuid; reformatsioonist lähtunud kirikuid nimetatakse saksa keeleruumis tavaliselt **[[evangeelsed kristlased|evangeelseteks]]**.

## Protestantismi eellugu
Esimesed, tänini säilinud eraldujad olid 12. sajandil albilased. 

Suurim eraldumine toimus 16. sajandil reformatsiooni käigus, kui tekkisid luteri, kalvini, anglikaani ja "evangeelsed" kogudused. 

Õpetuslikult pooldatakse emakeelset jutlust ja pühakirja. Protestantismis on arvamuste ja teoloogiliste koolkondade paljusus ja piirkonniti erinev jumalateenistus.

Tänapäeval toimub üksikkoguduste ja koguduste liitude vahel oikumeenia ehk koostöö kirikute ja koguduste nõukogu kaudu (Euroopa Kirikute Nõukogu), aga ka vahetult üksikkristlaste tasandil.

## Protestantlikke liikumisi
*Adventism
*Anabaptistid
*Anglikaani kirik
*Baptism
*Kalvinism
*Luterlus
*Metodism
*Nelipühilus
*Presbüterlus
*Karismaatilised kogudused (näiteks Elu Sõna, EEVL, Eesti Täisevangeelne Kirik)
*Kristuse kogudus (vt. Church of Christ)
*mittekonfessionaalsed kristlikud kogudused (näiteks Willow Creek Community Church, Saddleback Church, Northpoint Community Church jpt)

## Vaata ka

*Kiriku ajalugu
*Martin Luther
*Reformatsioon
*Konfessioon
*Lahkusk
Suur Karujärv

**Suur Karujärv** (ka *Suur-Karujärv*, inglise keeles *Great Bear Lake*) on järv Põhja-Ameerikas Kanadas.

Järve pindala on 31 153 km² ja kaldajoone pikkus 2719 km. Tema maht on 2240 km³, suurim sügavus 446 ja keskmine sügavus 72 meetrit. Järv asub 186 meetri kõrgusel merepinnast. Tema valgla pindala on 114 717 km². Järve soolsus on 0&permil;.

Suur Karujärv on pindalalt Kanada suurim, Põhja-Ameerikas suuruselt neljas ning maailma suuruselt kaheksas järv.

Suurest Karujärvest voolab välja Suur Karujõgi, mis on Mackenzie lisajõgi.

Suur Karujärv asub metsakasvu põhjapiiril.

## Viited

## Välislingid
Konfessioon

Ladinakeelsest sõnast *confessio* (tunnistus, ülestunnistus, ka süü ülestunnistus ja hilisemas ajaloos patutunnistus ehk piht) tuletatud nimisõnaga tähistatakse tänapäeval kuulumist mõne kiriku (luterliku, õigeusu, katoliku, reformeeritud jne), denominatsiooni või koguduste liidu liikmete hulka. Selle sõna vanakiriklik algne tähendus pani olulise rõhu usu tunnistamisele. Oma usust avaliku tunnistuse andmise ja tõendamise jaoks kasutatud kreekakeelne sõna *martyreō* oli sarnane ladinakeelse *confessio* tähendusega. Kuna usu tunnistamine võis viia usukannatuseni ning kuni surmani välja, tähistati surmaga lõppenud usu tunnistamist kreekakeelsest sõnast tuletatuna martüüriumiga. Paralleelselt sellega hakati vajadusel surmanuhtluseks valmis usu tunnistajaid kutsuma ladinakeelse sõnaga *Confessores.*

Reformatsiooni ajal ja sellest alates hakati sõnaga *Confessio* tähistama usulausete ja õpetuste kokkuvõtet. Nii kannab luterlik Augsburgi usutunnistus aastast 1530 pealkirja *Confessio Augustana.* Šveitsi reformaatorite tööna kirjutati usutunnistuslikud dokumendid *Confessio Helvetica prior* (1536) ja *Confessio Helvetica posterior* (1562) ning sellest alates ilmus uute usutunnistuslike osaduskondade erinevaid usuliste põhijoonte kokkuvõtteid, mille tulemusena hakati erinevaid usukogukondi nimetama konfessioonideks, mis saavutas oma kõrgpunkti 19. sajandil. Tänapäeval mõistetaksegi konfessioonidena rohkem või vähem organiseerunud ning ühtseid usutunnistuslikke õpetuslauseid järgivaid kirikuid, usulisi ühendusi ja denominatsioone.

Konfessioonidel on peale õpetuslike kokkulepete ka sisemist elu korraldavad kirjutatud ja kirjutamata mentaliteedi markerid ja praktikad (amet, liturgia, sakramendid, pühadering jne), mis kokku kujundavad konfessionaalse identiteedi. Pikema aja jooksul kujuneb ka teadlikkus oma konfessiooni ajaloost. Sarnaseid õpetusaluseid tunnistavad konfessioonid moodustavad vahel ka konsultatiivseid liitusid ja ühiseid eesmärke teenivaid tööorganeid nagu Eesti Kirikute Nõukogu (EKN), Evangeelsete Kirikute Osadus Euroopas (EKOE) jt.

## Vaata ka
*Konfessionaliseerumine
Oikumeenia

**Oikumeenia** tähendab kristlikus maailmas koostööd konfessioonide vahel. Oikumeenia alus on teoreetiline Kristuse kirik, kuhu kuuluvad kõik ristitud. Kirik on aja jooksul lagunenud roomakatoliku, õigeusu ja protestantlikeks *kogudusteks*. Peale selle on hulk sekte, kes ei tunnista kiriku oikumeenilist ühtsust.

## Oikumeenia ajaloost
1992. aastal Porvoo ühisavaldus, Põhja-Euroopas uus osaduskond: anglikaani, Šoti, Iiri, Põhja- ja Baltimaade kogudused kooskõlastasid ühise arusaama piiskopiametist.

1997. aastal alustasid katoliku kogudused ja luteri kogudused tihedamat koostööd. Alusdokument "Ühisavaldus õigeksmõistuõpetusest".

## Oikumeeniline meedia
Kristlik portaal Kaev.net - Eesti kristlaskonda esindav portaal, kus on uudised, artiklid, pildid, videod, usukogemused, arvamused, jutlused, üritused, foorum, blogid ja mängud. Kristlikud uskkonnad, mida aktsepteerib Eesti Kirikute Nõukogu, on Kaevus erineval moel esindatud.

## Oikumeenilised organisatsioonid
*Eesti Kirikute Nõukogu 
*Evangeelne Allianss 
*Agape Eesti 
*Eesti Evangeelne Üliõpilaste Ühendus

## Vaata ka
*Oikumeeniline jumalateenistus
Polüteism

**Polüteism** ( < kreeka keeles *poly* palju + *theos* jumal) on paljusid jumalaid tunnistav immanentne usundivorm (religioonivorm). 

Polüteismi puhul on erinevatel jumalatel erinevad funktsioonid ja atribuudid. Konkreetsetel kommunikatsioonijuhtudel (jumalateenistus, palve) pöördutakse tihti just selle jumala poole, kes vastaval puhul kõige paremini sobib pöörduja ootuste ja vajadustega.

Polüteismi ja monoteismi astmestatud vahevormi nimetatakse henoteismiks.

## Vaata ka

*Immanentne
*Monoteism
*Mütoloogia
*Jumalus
*Jumalad
*Egiptuse jumalused
Vaimulik

**Vaimulik** on eesti keeles:
* ametivande andnud kirikuõpetaja nimetus;
* vaimne juht;
* vaimsele elule pühendunud isik religioosses traditsioonis. 

Paljudes religioossetes traditsioonides saadakse vaimulikuks pühitsuse või õnnistuse kaudu, mille annab teine, kõrgem vaimulik (budismis, katoliikluses ja õigeusus näiteks ordinatsiooni kaudu).

Seisuslikes ühiskondades moodustavad vaimulikud tihti omaette seisuse. Nii oli see näiteks keskaegses Euroopas, sealhulgas Eestis, kus vaimulikel oli eraldi õiguslik staatus, privileegid ja kohustused.

Vaimulike eelkäijateks on peetud nõidu ja šamaane.

## Vaata ka

* Kleerus
* Munklus
*Preester
* Vaimulike nimetuste loend
Pastor

**Pastor** (ladina keeles *pastor*, karjane) ehk (kiriku)õpetaja on protestantlike koguduste vaimulik. Õiguslikult sarnaneb preestriga.
Saar

**Saar** on täielikult veega ümbritsetud maismaa. 

Saare mõiste alla ei mahu kivid ja mandrid. Seega otsustab suurus, kas tegemist on saarega või mitte. Kindlat suuruse alammäära siiski pole. Ülempiiriks on väikseim manner Austraalia.

Enamasti mõeldakse saarte all meresaari, kuid ka jõe- ja järvesaared on saared.

Väikseid saari nimetatakse laidudeks, rahudeks, nasvadeks, mäkkideks, kivideks, kuivadeks jne.

Üksteisele lähedal asuvad saared moodustavad saarestiku.

## Liigitamine
Saari on mandrilisi ja ookeanilisi. Mandrilised saared asuvad mandrilisel maakoorel, ookeanilised saared on aga vulkaanilisel teel ookeani põhjast üle merepinna kerkinud. Kõik järve- ja jõesaared on mandrilised, kui nad just ei asu ookeanilisel saarel. 

Mandrilised saared võivad tekkida väga mitmel moel: eelmainitud järve- ja jõesaared; mandriga ühenduse kaotanud endised mandri osad nagu Suurbritannia; riftistumise tõttu mandrist eraldunud mandrilise maakoore plokid ehk mikrokontinendid nagu Madagaskar; isostaatilise maakerke tagajärjel merest kerkinud saared nagu Saaremaa; setete kuhjumise teel tekkinud barjäärsaared, mida võib leida näiteks Mehhiko lahe kaldal; skäärid, mis on tekkinud pealetungiva liustiku kulutatud kristalsest aluskorrast; veest välja ulatuvad liustikutekkelised voored, näiteks Naissaar; merepinnast kõrgemale ulatuvad liustiku kunagist servaasendit märkivad otsamoreenid, millest tekkinud saari võib leida Väinameres. Meteoriidi kukkumisel madalasse merre võivad tekkinud kraatri vallid samuti üle merepinna ulatuda. Nii oli see sadu miljoneid aastaid tagasi, kui merre kukkus meteoriit, mille jälge tunneme tänapäeval Kärdla kraatrina. Saarte tekkimiseks on võimalusi teisigi.

Ookeanilised saared on ümbritsetud ookeanilisest maakoorest. Keset ookeani asuvad saared on enamasti tekkinud seetõttu, et nende all on suure vulkaanilise aktiivsusega piirkond, nn kuum täpp. Nii on tekkinud näiteks Kanaari saared. Et kuum täpp püsib ühe koha peal paigal, tema kohal asuvad laamad aga liiguvad, tekib mõnikord terve vulkaaniliste saarte ahelik, nagu näiteks Hawaii saared. Mõned kuuma täpi kohal asuvad saared paiknevad lisaks veel ookeani keskahelikus, mis suurendab nende vulkaanilist aktiivsust. Sellised on näiteks Island ja Jan Mayen. Vulkaanilise saare ümber võib sobivate tingimuste korral tekkida korallriff. Kui saar vajub erosiooni tõttu merepinnast allapoole, peavad korallid vajumistempoga sammu, kasvatades riffi kõrgemaks. Seetõttu tekivad valdavalt ümarad korallrahud ehk atollid.

## Vaata ka

*Väikesaar
*Püsiasustusega väikesaar
*Ookeaniline saar
*Eesti saarte loend
*Välismaa saarte loend
*Saarte loend suuruse järjekorras
*Tehissaar
Liturgia

**Liturgia** (kreeka keeles λειτουργία *leiturgía*, 'avalik teenistus') on kindla korra järgi peetav jumalateenistus. 

Katoliiklased nimetavat liturgiat missaks ja õigeusklikud kasutavad liturgia mõistet ainult armulauaga jumalateenistuse kohta.

Kristluses on jumalateenistus kindla korra järgi läbi viidud riitus, mis sisaldab pühakirja lugemist, palveid jmt. 

## Jumalateenistuse raamistik
Ordinaarium ehk jumalateenistuse muutumatud osad (neid järgivad nii katoliiklased kui protestandid):
#Kyrie
#Gloria
#Credo
#Sanctus + Benedictus
#Agnus Dei. Seadmissõnad
#Pater Noster
#Introitus. Pihitalitus.

Kõigile neile ladinakeelsetele osadele anti ka eestikeelne tähendus.

Propriumi ehk jumalateenistuse muutuvate osade hulka kuuluvad piiblitekstid, jutlus, koraalid, algussalmid, armulauapalve.

Luteri kiriku jumalateenistuse kord on kirjas Agendas, mis on õpetajale käsiraamatuks jumalateenistuse läbiviimisel. 

## Liturgilised vahendid
krutsifiks - mensa - tabernaakel - pateen - tsiboorium - korporaal - pallum - oblaat

## Liturgilised rõivad
amiktus - alba - dalmaatika - kaasula - pluviaal - ornaat

## Liturgilised insiigniad
stoola - maniipel - pallium - mitra

## Vaata ka
*Liturgiline muusika
Utoopia

**Utoopia** on hüpoteetiline ideaalriik või ideaalne ühiskond. Ka on selle sõnaga tähistatud selliste ühiskondade loomiseks reaalselt asutatud kogukondi. Utoopiaks võidakse nimetada ka mõne sellise riigi või ühiskonna kirjeldust. Kõnekeeles nimetatakse utoopilisteks häid, kuid mingitel põhjustel mitteteostatavaid ettepanekuid. Utoopia vastandiks on düstoopia.

Termin pärineb Thomas More'i teosest "De Optimo Reipublicae Statu deque Nova Insula Utopia", mida tavaliselt teatakse pealkirja "Utoopia" all. More lõi sõna "utoopia" kahest kreekakeelsest neologismist – *outopia*, mis tähendab mitteeksisteerivat kohta, ja *eutopia*, mis tähendab head kohta.

## Vaata ka
*anti-utoopia
*Biotoopia
*düstoopia
*eutoopia

## Kirjandus
* Thomas More, "Utoopia". Inglise keelest tõlkinud ja järelsõna: Riina Jesmin. Tallinn, Loomingu Raamatukogu 2002, nr 11/12, 144 lk; ISBN 9985853083
* Francis Bacon, "Uus Atlantis. Valik esseid". Tõlkinud Karin Suursalu; saatesõna: Enn Soosaar. Tallinn: Perioodika, LR 2004, nr 40, 56 lk; ISBN 9985-853-61-X
* Tommaso Campanella, "Päikeselinn" (*La citta del sole*). Itaalia keelest tõlkinud ja järelsõna: Kristiina Rebane. Loomingu Raamatukogu 2005, nr 15, 64 lk; ISBN 9985853687

## Välislingid
* Harald Peep, "Kirjanduslik teekond Arkaadiast Utoopiasse" – Looming 1978, nr 11, lk 1903–11; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Mihhail Lotman, "Utoopiast ja antiutoopiast" – Postimees: AK: arvamus, kultuur 3. oktoober 2009, lk 6–7
Idealism

**Idealism** on teoreetilises filosoofias mis tahes positsioon, mis peab vaimu, teadvust või ka keelt mateeria suhtes kas ontoloogiliselt või tunnetuslikult primaarseks.

Idealismi mõistet kasutatakse eelkõige subjektiivse idealismi kohta, mis peab primaarseks üksikisiku teadvust või vaimu: 
* ontoloogiliste idealistide arvates on reaalselt olemas ainult ideed;
* epistemoloogiliste idealistide arvates võib kindel olla ainult ideede olemasolus.

Idealismi vastandpositsioon on materialism.

Kui aga idealismi all mõistetakse seisukohta, et füüsiline maailm reaalselt ei eksisteeri, siis on idealismi vastandiks realism.

Idealismi esindaja on idealist.

## Ajalugu

Idealismi all võidakse silmas pidada väga erinevaid positsioone ja suundi filosoofia  ajaloos.

### Platon

Platoni filosoofiat võib tõlgendada nii, et reaalselt ei ole olemas mitte konkreetsed üksikud asjad (partikulaarid), vaid need "üldised asjad" (universaalid, eidosed, "ideed"), mis on üksikutele asjadele ühised. Sellist õpetust nimetatakse platonismiks või Platoni realismiks (realismi ja nominalismi vastanduse kontekstis, ühena  universaalideprobleemi lahendustest). Hoolimata sellest, et realismi ja idealismi teises tähenduses vastandatakse, on siin tegemist idealismiga (objektiivse idealismi ühe vormiga), sest mittemateriaalseid universaale peetakse selles õpetuses primaarseteks materiaalsete asjade suhtes.

### Berkeley
George Berkeley püüdis välja selgitada, mida on võimalik kindlalt teada, ning leidis, et teadmine peab põhinema tajumustele. Ta jõudis järeldusele, et reaalsed on üksnes tajumused ise ning mingit reaalset objekti nende taga ei ole. See seisukoht on liigitatud subjektiivse idealismi alla. Seda nimetatakse ka dogmaatiliseks idealismiks. Sellise  positsiooni puhul tekib küsimus, miks inimestel on enam-vähem ühesugused tajumused. Berkeley väitel on asi selles, et Jumal on tajumuste vahetu põhjus.

## Idealismi kriitika

### Engels
Marksistlikus filosoofias tõlgendatakse idealismi ühena võimalikest vastusest olemise ja mõtlemise vahekorra küsimusele ehk filosoofia põhiküsimuse esimese poolele. See arusaam on pärit Friedrich Engelsi artiklis "Ludwig Feuerbach ja saksa klassikalise filosoofia lõpp" (1886).

## Vaata ka
*Ideaalsus
*Ideaalne
*Objektiivne idealism
*Subjektiivne idealism
*Absoluutne idealism
*Saksa idealism
*Dualism
Akadeemia

**Akadeemiaks** nimetatakse teatud tüüpi teaduslikku uurimisasutust või kõrgkooli. See nimetus tuleneb Platoni sellenimelise asutuse nimest. Renessansist peale on seda hakatud kasutama mitmesuguste asutuste nimetamiseks.

## Platoni Akadeemia

Platoni asutatud filosoofiline kool Ateena lähedal tegutses 385 eKr – 529 pKr.

Kool on saanud nime oma asupaiga järgi Ateena Hekademeia-nimelises hiies (hilisematel aegadel eeslinnas), millele omakorda andis nime heeros Akademos. Hekademeia oli pühapaik, mida lisaks Akademosele on seostatud ka Dioskuuride (Kastori ja Polydeukese) ning Dionysose kultusega.

Platon asutas Akadeemia Pythagorase Liidu eeskujul ning tal olid juriidilise isiku õigused. Akadeemia liikmed tasusid igal kuul liikmemaksu. Õpetajad ja õpilased elasid koos asutusele kuuluvais hooneis. Loengud ja väitlused toimusid tunniplaani järgi.

Platoni Akadeemiat vastandatakse sageli hiljem Aristotelese asutatud Lykeionile (ehk peripateetikute koolile). Aristoteles asutas Lykeioni just sellepärast, et Platon pärandas kooli juhtimise ja varanduse käsutamise õiguse mitte talle, vaid oma õepojale Speusipposele. Edaspidi Akadeemia juhataja valiti.

Ehkki Akadeemia tähtsus aegade jooksul muutus, on selle õpilaste seast kasvanud silmapaistvaid filosoofe, sealhulgas Aristoteles, Archesilaos ja Proklos.

Ida-Rooma keiser Justinianus I lasi paganliku filosoofiakooli sulgeda 529 pKr.

Akadeemia asukoht avastati taas 20. sajandil; suur osa sellest on praeguseks välja kaevatud.

## Tänapäevased akadeemiad

Esimese uusaegse akadeemia asutas Firenzes Cosimo de' Medici 15. sajandi keskel; selle keskseks kujuks sai Marsilio Ficino (Marsilius Ficinus).

Mitmel maal on asutatud rahvuslikud teadusakadeemiad. Nende hulka kuuluvad näiteks *[[Académie Française]]*, Briti Akadeemia, Venemaa Teaduste Akadeemia ja Eesti Teaduste Akadeemia. Erialaakadeemiatest tuntumaid on ehk Ameerika Filmikunsti ja -teaduse Akadeemia (Academy of Motion Picture Arts and Sciences).

Akadeemia-nimelisi kõrgkoole: Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia, Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemia West Pointis, Sibeliuse Akadeemia jne; Eesti Kunstiakadeemia, Viljandi Kultuuriakadeemia, Eesti Mereakadeemia jts.

## Vaata ka
*Academia.edu
*Vaba Akadeemia

## Välislingid
*''Acad&eacute;mie Française''
*Venemaa Teaduste Akadeemia
*Akadeemia Nord
*Eesti Kunstiakadeemia
*Eesti Mereakadeemia
*Eesti Teaduste Akadeemia
*Tartu Teoloogia Akadeemia
*Viljandi Kultuuriakadeemia
Karma

**Karma** ehk **tegu** (sanskriti keeles *karma*; paali keeles *kamma*; tiibeti keeles *las*; hiina keeles 業 *ye*; jaapani keeles *gō*) on India päritolu õpetustes üks alusmõisteid, teo ja tagajärje üleüldine seadus.

Iga keha, kõne või meelega tehtud tegu kannab vastavaid tagajärgi ehk teovilju. Tegu võib olla mõtteline, sõnaline või kehaline. Inimese teod määravad tema surmaeelse teadvusseisundi ja ühtlasi selle, kas järgmine "elu" on eelmisega võrreldes halvem või parem.  

Karma ei ole vältimatult või paratamatult saabuv sündmus, samuti ei ole karma samastatav 'saatuse' või 'karistusega' ega ole iseenesest halb ega hea.

## Hinduism

Hinduismis on karma seotud reinkarnatsiooniga: head teod eelmistes eludes toovad kaasa ümbersünni headesse oludesse ning halvad teod, vastupidi, halbadesse oludesse. See põhjuslikkus avaldub ka mõtetes, sõnades ja tegudes, mis on teisi ajendanud midagi tegema.

## Budism

Budismis algab virgumistee oma olukorra hindamisest ja karma seaduse mõistmisest.

Tegu ehk karma on budismis seotud *[[sankhara]]* (sanskriti keeles *saṃskārā*, paali keeles *sankhārā*) mõistega kui tegude tegemisele sundiva komponendiga isiksuse viie koostisosa hulgas. 

Teo ja teovilja kontseptsioon tähendab üldiselt seda, et igal teol on tagajärg. Olenevalt tegudest on nende tagajärjed kas oskamatud ehk halvad või oskuslikud ehk head. Teovilja võib jagada kaheks: (1) teo vahetu tagajärg ja (2) harjumuse tekkimine, kalduvus sarnaseid tegusid uuesti teha. Inimene saab valida, milliseid tegusid ta teeb ja sellega oma teovilja ise määrata. 

Parimate tegude hulka kuuluvad need, mis viivad vabanemisele. Budismi järgi on budad ja bodhisattvad vabanenud tegude ja teoviljade seadusest, kuna nad on jõudnud teadvuse kõrgeimasse seisundisse ning ei toimi enam teadvustamata tungide ajel, vaid üksnes kõikide olendite hüvangut taotleva teadvustatud kaastunde mõjul.

## Džainism

Džainismis mõistetakse tegu kui väga peent substantsi, mis tekib põhjuse ja tagajärje toimest ning määrib loomuldasa puhast hinge (sanskriti keeles *jīva*). Tegudest vabastab eneseohjeldamine (sanskriti keeles *saṃvara*), mis hõlmab üksinduses elamist, söögi ja muude kehavajaduste piiramist, mõtlust ja isetust.

## Muid käsitlusi

Populaarses kirjanduses väljendatakse tegude ja teoviljade seadust ka laensõna 'karma' abil. Halb tegu, eeskätt selline, mis kahjustab teisi olendeid, toob kaasa halva tagajärje, hea tegu aga hea tagajärje.

## Viited
Dušanbe

**Dušanbe** (tadžiki keeles Душанбе, pärsia keeles دوشنبه, 'esmaspäev') on Tadžikistani pealinn. 

Linn tekkis kohta, kus varem oli asunud populaarse esmaspäevase turupaigaga küla.

Kuni Tadžiki NSV moodustamiseni 1929. aastal oli linn vene keele vahendusel tuntud nimega **Djušambe** (vene keeles Дюшамбе). Seejärel hakkas linn Jossif Stalini järgi kandma nime **Stalinobod** (vene keele vahendusel kirjutati enamasti aga **Stalinabad**; tadžiki ladina tähestikus kuni 1940 Stalinoвod; alates 1940 tadžiki kirillitsas Сталинобод; vene keeles Сталинабад). **Dušanbe** nime sai linn tagasi 1961. aastal.

Dušanbe jaguneb 4 rajooniks (*Ноҳияи*): Šahh Mansuri (Шоҳмансур), Firdausi (Фирдавсӣ), Ismoili Somoni (Исмоили Сомонӣ) ja Sīnā (Сино) rajooniks.

2015. aasta andmetel oli Dušanbe elanikest tadžikke 89,5%, usbekke 6,7%, venelasi 2,6% ja teistest rahvustest inimesi 1,2%.

## Viited

## Välislingid

*Dušanbe koduleht
Biškek

**Biškek** () on Kõrgõzstani pealinn ja riigi suurim linn, Tšüj oblasti halduskeskus. Biškek ise oblasti koosseisu ei kuulu, vaid moodustab eraldi haldusüksuse.

Biškek asub Kõrgõzstani põhjaosas Tšüj orus, Tian Shani eelmäestikus, 40 kilomeetrit Kirgiisi ahelikust põhja pool, 25 kilomeetri kaugusel Kasahstani piirist.

Aastatel 1926–1991 kandis linn nime *Frunze* (Mihhail Frunze järgi), enne 1926. aastat *Pišpek*.

## Rahvastik
1999. aastal moodustasid kirgiisid 52,1% linna elanikest, venelased 33,2%. Enam kui protsent oli elanike hulgas ukrainlasi (2,1%), tatarlasi (2,1%), korealasi, usbekke, uiguure ja kasahhe. Kiiresti on kasvanud kirgiiside ja vähenenud venelaste arv ja osakaal.

Veel 1989. aastal moodustasid venelased linna elanike enamuse: 55,8%, kirgiise oli 22,3 ja ukrainlasi 5,5%. 1970. aastal oli venelasi 66,1%, kirgiise 12,3% ja ukrainlasi 6,2%.

## Vaata ka
* Ala-too väljak

## Viited

## Välislingid
Kuningriik

**Kuningriik** on monarhistlik riik, mille peaks on kuningas või kuninganna. Kuningriik võib olla osa keisririigist.

Piiramatu kuningavõimuga riigi korral räägitakse absoluutsest monarhiast. 

Tänapäeval on enamikus kuningriikides konstitutsiooniline monarhia, kus kuninga võim on piiratud (tihti on kuningale jäetud vaid esindusfunktsioonid).

Enamasti on kuningad sünnijärgsed, kuid on olnud kuningriike, kus kuningaid valiti (näiteks Poola).

Tänapäeva kuningriigid:

*Bahrein
*Belgia
*Bhutan
*Hispaania
*Holland
*Jordaania
*Kambodža
*Lesotho
*Malaisia
*Maroko
*Norra
*Rootsi
*Saudi Araabia
*Suurbritannia
*Svaasimaa
*Taani
*Tai
*Tonga
Astana

**Astana** (varasemate nimedega **Nur-Sultan** ja **Akmola**) on Kasahstani pealinn aastast 1997. Eelmine pealinn oli Almatõ. 

Astana asub Akmola oblastis, eristaatusega linnana (üks kahest Kasahstani keskalluvusega linnast) moodustab ta halduslikult siiski eraldiseisva üksuse.

Linn asutati 1824. aastal kasakate eelpostina Venemaa piiril Kesk-Aasiast Lääne-Siberisse kulgeva vana karavanitee äärde Išimi jõe kaldale. Linn sai kiiresti tähtsaks kaubanduskeskuseks, eriti kariloomadega kaubitsemise kohaks.

## Nimi

Linna nimi oli aastatel 1830–1961 ja 1992–1998 **Akmola** (*А&#x049B;мола*, 'valge õnn' või 'valge kalm'; omaladina **Aqmola**), 1961–1992 **Tselinograd** (*Целиноград* 'uudismaalinn'; omaladina **Celinograd**). Varem tuntud ka mitteametliku nimega **Karaötkel** (*&#x049A;ара&#x04E9;ткел* 'must muld'). Alates 6. maist 1998 kandis linn nime **Astana** (kasahhi keeles 'pealinn'). 20. märtsil 2019 otsustas Kasahstani parlament nimetada pealinna äsja ametist lahkunud presidendi Nursultan Nazarbajevi järgi ümber Nur-Sultaniks. Kasahstani presidendi kohusetäitja Kasõm-Žomart Tokajev allkirjastas 23. märtsil 2019 dekreedi põhiseaduse muudatuse kohta, millega nimetati pealinn **Nur-Sultaniks**. 17. septembril 2022 nimetati pealinn aga taas **Astanaks**.

## Elanikkond
Elanike arv kasvab kiiresti ja oli 1999. aastal 319 300, 2003. aastal 519 000.

## Majandus

Linna arengut soodustas 1931–1936 läbi linna ehitatud raudtee. Tänapäeval asub linn Petropavli–Karagandõ–Balkaši ja Nursultan–Kartalõ–Magnitogorski raudteede lõikumiskohas.

Tänapäeval on Astana suur tööstuskeskus. Linnas asub Kasahstani suurim põllumajandusmasinate tootja Akmolaselmaš. Teine ettevõte Kazahselmaš on spetsialiseerunud põllumajandusmasinate tootmisele nendele rajoonidele, mis kannatavad tuuleerosiooni käes. Linnas on hulk teisi masinaehitus- ja metallitööstusettevõtteid, toiduainete- ja kergetööstusettevõtteid, samuti keemiatehas. On metsatööstus ja ehitusmaterjalide tootmise ettevõtted. Linna lähedal on Maksimovka kivisöekaevandused.

## Vaata ka
*Kasahstani pealinn
*FK Astana

## Viited

## Välislingid

*Nur-sultani koduleht *(kasahhi ja vene keeles)*
Almatõ

**Almatõ** (kasahhi keeles Алматы, ladina kirjaviisis **Almatı**; aastatel 1867–1921 ametlikult **Vernõi**; 1921–1941 kasahhi keeles ja 1921–1993 vene keeles ametlikult *Alma-Ata*) on Kasahstani suurim linn ja endine pealinn (kuni 1997. aastani).

Linn oli 2001. aastani Almatõ oblasti keskus.

Almatõ kandideeris 2022. aasta taliolümpiamängude korraldajaks, kuid selleks valiti Peking. Almatõ lähedal asub Medeo uisustaadion.

## Nimi
Linna ametlik nimi oli aastatel 1867–1921 Vernõi. 

5. veebruaril 1921 otsustas Turkestani ANSV Kesktäitevkomitee Vernõi linnas peetud istungil anda linnale nimeks Alma-Ata, kuigi koha kasahhikeelne nimi ja ka venekeelne nimi enne aastat 1854 oli Almatõ ('õunapuu-'). Nimi Alma-Ata ('õun-vanaisa') pandi sooviga arvestada kohalikku nime. Eeskujuks võeti teised Ata-lõpuliste nimedega kohad. Need kohad on pandud esiisade nimede järgi, kuid Alma saab kasahhi keeles olla ainult naisenimi. Istungist osavõtjad, kes olid kasahhi rahvusest, olid selle nime vastu ning pooldasid nime Almatõ, kuid nende seisukohta ei arvestatud. 

Algul oli nimi Alma-Ata ametlik nii kasahhi kui ka vene keeles. Aastal 1941 sai kasahhikeelseks ametlikuks nimeks Almatõ. 

1993. aastal otsustasid Kasahstani võimud hakata ka vene keeles kasutama nime Almatõ. Venemaa keelekorraldajad soovitasid kasutada vene keeles nime Alma-Ata ning detsembris 1995 sanktsioneerisid selle nime kasutamise ka Venemaa võimud.

## Vaata ka
*Almatõ metroo
*Abaj-nimeline Kasahhi Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater

## Viited

## Välislingid

*АЛМАТЫ қаласының ресми интернет-ресурсы
* 17.-18. detsembril 1986 olid massilised rahutused Alma-Atas, mis oli tollal Kasahhi NSV pealinn.
Aü

**aü** on lühend, mis võib tähendada:
*ametiühing
*astronoomiline ühik
*avatud ülikool
*Ameerika Ühendriigid (eesti kõnekeeles kasutatakse inglise keele mõjul rohkem USA)