Valents (keeleteadus)

**Valents** on predikaadi (tavaliselt tegusõna) seotud laiendite arv; valentsi märkimiseks võib kasutada ka mõistet *kohaline*, nt kahekohaline verb . See tähendab, et verbil on võime seostuda lauses teatava arvu temast sisuliselt ja vormiliselt sõltuvate laiendite ehk aktantidega, seotud laienditeks on tegusõnaga väljendatava sündmuse osalised . Erinevalt transitiivsusest, mis arvestab vaid objekti, on valentsi puhul oluline ka subjekt. 

## Valentsi liigid
Põhiverbid saab **aktantide** arvu alusel paigutada järgmistesse klassidesse:

1) nullvalentsed verbid. Neil pole ühtegi aktanti, nende lisamine pole vajalik. Sellesse klassi kuuluvad tavaliselt ilmastikuverbid või füsioloogilised verbid, näiteks: *sajab*, *hämardub*, *iiveldab*.

2) ühevalentsed verbid. Neil on üks aktant ehk üks tegusõnaga seotud laiend, nt *magama*, *köhima*. ***Jüri''' magab''. ***Mari** köhib.''

3) kahevalentsed verbid. Neil on kaks aktanti, nt ''lugema'' ja ''meeldima''. ***Jüri*' loeb **raamatut***. ***Marile** meeldivad **koerad**.*

4) kolmevalentsed verbid. Neil on kolm aktanti, nt *andma*. ***Mari** andis **Jürile pliiatsi***.

5) neljavalentsed verbid. Neil on neli aktanti, nt *muretsema*. ***Mari** muretses **Jürile õpetajalt pliiatsi**.*

Eesti keeles on vähe sõnu, mis on null- või neljavalentsed. Peamiselt on eesti keele verbid ühe-, kahe- või kolmekohalised. 

== Valentsi muutmine  ==
Verbi valentsus ei ole alati muutumatu ning paljudes keeltes on tegusõnu, mida saab kasutada ühe või mitme argumendiga. Valentsi saab vähendada, kui [[Lauseliige|objekt]] (patsient) või [[Lauseliige|subjekt]] (agent) eemaldada, ning suurendada, kui need lausesse lisada.

=== Valentsi vähendamine objekti abil ===

* Objekti täielik väljajätt – kaotab objekti lausest täielikult. Eesti keeles saab sõna *jooma* näitel objekti välja jätta. *Jüri jõi mahla. Jüri jõi.*

* Objekti osaline väljajätt ehk deakusatiiv – patsienti väljendavast objektist saab [[määrus]]. See nähtus esineb nt [[Ungari keel|ungari keeles]], kus sõna *beteg* muudetakse määruseks.

*a) Az orvos szán-ja a beteg-et.*

the doctor pity-3SG the patient-ACC

"The doctor pities the patient."

*b) Az orvos szán-akoz-ik a beteg-en.*

the doctor pity-DEACC-3SG the patient-SUPERESS

"The doctor feels pity for the patient."

=== Valentsi vähendamine subjekti abil ===

* Antikausatiiv – agent puudub lausest täielikult, subjektiks on patsient. Nähtust võib kohata näiteks [[Vene keel|vene]] ja [[Lesgi keel|lesgi]] keeles , eesti keeles on antikausatiivi märkimiseks [[Sufiks|sufiksid]] *–u* ja *–ne*. *Mees purustas klaasi. Klaas purunes.*  

* [[Passiiv]] – transitiivse verbiga lause muudetakse intransitiivseks, agent kõrvaldatakse ja patsiendist saab subjekt. Eesti keeles nt: k*aru tappis jänese (patsient) ära vs. jänes (subjekt) on ära tapetud.* *Raamatud on loetud.* [[Ergatiiv-absolutiivne keel|Ergatiivkeeltes]], mh [[Baski keel|baski keeles]], esineb antipassiiv, mis kõrvaldab agendi asemel patsiendi .

* [[Umbisikuline tegumood|Impersonaal]] – kaotab subjekti, kuid patsient jääb endiselt objektiks. *Laps loeb raamatut. Raamatut loetakse.*

=== Valentsi suurendamine objekti abil ===

* Objekti lisamine – mõnele [[Sihiline tegusõna|intransitiivsele]] verbile on võimalik lisada <u>objekt</u>, et tähendust täpsustada. *Väsinud rändur astub üksinda oma teed* .

* Aplikatiivkonstruktsioon – [[Tegusõna vabad laiendid|vabad laiendid]] muudetakse objektiks. Nähtuse variandid esinevad nt [[Suahiili keel|suahiili]] ja lai keeles . Suhaiili keele aplikatiivi näide on järgnev:
*a) ni-li-pik-a*

SBJ.1.SG-PAST-cook-IND

"I cooked (it)." 

*b) ni-li-m-pik-i-a*

SBJ.1.SG-PAST-OBJ.CL1-cook-APPL-IND

"I cooked for him." 
* [[Daativ|Daativi]] nihe – ditransitiivse verbi objekt ja kaudobjekt vahetavad lauses kohad, [[Semantilised rollid|semantiline roll]] ’saaja’ muudetakse objektiks. Daativi nihe on olemas inglise keeles. *I brought the book to my friend. I brought my friend the book.* 

=== Valentsi suurendamine subjekti abil ===

* [[Kausatiiv]] – lausesse lisatakse uus agent, sündmuse põhjustaja. Eesti keeles on kausatiivi moodustajad *t(a)*- või *da*-elemendiga liited: *põletama*, *jooksutama*, *keetma* . Kausatiivi esineb ka nt [[Prantsuse keel|prantsuse]], [[Araabia keel|araabia]] ja [[Gruusia keel|gruusia]] keeles. Prantsuse keeles saab intransitiivse sõna *sulama (fondre)* muuta transitiivseks sõnaks *sulatama (faire fondre)''. 

## Viited