open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koit Komissarov

**Koit Komissarov** (sündinud 8. oktoobril 1948 Võrus) on eesti arhitekt.

Ta lõpetas aastal 1967 Tallinna 16. Keskkooli ja aastal 1976 ERKI arhitektina.

Ta on töötanud aastast 1974 Eesti Maaehitusprojektis. Aastatel 1989–1990 täiendas ta ennast Soomes. Praegu töötab ettevõttes Komissarov Arhitektuur OÜ. Ta on aastast 1982 Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Isiklikku
Ka tema abikaasa Tiina Komissarov on arhitekt. Tema vend Kalju Komissarov oli näitleja, teatri- ja filmilavastaja, õde Eha Komissarov on kunstiteadlane ja kuraator.

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Ilma Saarepera

**Ilma Saarepera** (10. detsember (vkj) / 23. detsember 1912 Viljandi – 7. september 1944) oli Eesti esimene naisnotar. 

## Hariduskäik
1930. aastal omandas Ilma Saarepera Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Eragümnaasiumis keskhariduse. Edasi suundus ta õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1934. aastal.

## Töökäik
Õpingute kestel alustas Ilma Saarepera ametnikuna tööd oma notarist isa Peet Saarepera kontoris. 1936. aastal asendas ta oma isa notaritöös, kui too oma elu viimastel kuudel haigevoodis oli. Pärast isa surma töötas ta notarina Elmar Joaste kontoris. Sooritanud Viljandis notarieksami, otsustas Saarepera kandideerida isa surma järel vabanenud notarikohale Viljandis. Siiski osutus valituks naise tolleaegne tööandja Elmar Joaste, kellest omakorda jäi vabaks Võhma notarikoht. Just sellele kohale Ilma Saarepera 12. novembril 1936 nimetatigi. Järgneva kuu jooksul andis ta vandetõotuse ning asus notarina tööle. Saarepera oli ühtlasi tolle aja noorim, aga ka esimene naissoost notar Eestis. 

1937. aastal esitas Ilma Saarepera palve kandideerida Mõisaküla täitmata notarikohale, et suurendada töömahtu, laiendada tegevuspiirkonda ning seega kasvatada sissetulekut. Konkursil edastas Saarepera seitset vastassoost kandidaati ja ta valiti samal kuul notariks Mõisakülla, kus ta tegutses 1939. aastani. Edasi paigutati Ilma Saarepera ümber Põltsamaale, kus ta töötas notarina kuni 1941. aastal toimunud notarikohtade likvideerimiseni. Edasi asus ta vanemnotarina tööle Viljandisse. Järgnev ametitee on jäänud ebaselgeks. 

## Organisatsiooniline kuuluvus
Saarepera oli mitme isamaalise organisatsiooni (Naiskodukaitse, Mõisaküla Skaudisõprade Selts, korporatsioon Filiae Patriae) liige ja kuulus ka Eesti Notarite Ühingusse. 

## Isiklikku
Ilma Saarepera maeti Viljandi Jaani koguduse kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* ''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Viljandi vanal kalmistul
Claudia Leitte

**Claudia Cristina Leite Inácio Pedreira** (sündinud 10. juulil 1980 São Gonçalos) on Brasiilia laulja.
Skeleton 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Skeleton]] [[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus 13.–15. veebruaril Sanki kelgutamiskeskuses.

Skeletoni võistlused toimusid samal rajal, kus selgitasid olümpiavõitja ka bobisõitjad ja kelgutajad. Skeleton on olümpiaprogrammis juba 1928. aastast ning olümpiavõitja selgitati sel alal ka 1948. aastal. Uuesti lülitati skeleton olümpiaprogrammi Salt Lake Citys 2002. aastal.

### Medalitabel

Skeletonis jagatud medalid riigiti.

## Tulemused

### Mehed




Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 27
Olümpiavõitja 2010: Jon Montgomery, Kanada 

Ametlikud tulemused 


### Naised


     

Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 20
Olümpiavõitja 2010: Amy Williams, Suurbritannia 

Ametlikud tulemused


## Välislingid

* Skeleton OM-i leheküljel
Schumani paraad

**Schumani paraad** on igal aastal Poola pealinna Varssavi tänavatel toimuv rongkäik, millega tähistatakse Euroopa päeva. See on mai alguses toimuvate Poola Euroopa kohtumiste viimane üritus. 

Schumani paraad toimub alates 1999. aastast reeglina 9. mail tähistatavale Euroopa päevale järgneval laupäeval. Paraadi korraldab Euroopa Liidu toetajate ja entusiastide valitsusväline ja mittepoliitiline organisatsioon Poola Robert Schumani fond koos partneritega.

Rongkäik liigub Lossiväljakul, Krakowskie Przedmieście tänaval ja Nowy Świati tänaval. Pärast rongkäigu lõppu on võimalik külastada Lossiväljakult Hooveri väljakuni ulatuvat "Euroopa küla", kus  Robert Schumani fond ja teised institutsioonid teavitavad külastajaid Euroopaga seotud teemadel. On võimalik vestelda asjatundjatega ning osaleda Euroopa Liidu teemalistel võistlustel ja viktoriinidel.

Paraad propageerib Euroopa Liidu integreerimist, tutvustab sellega seotud teemaderingi ning esitleb atraktiivsel kujul eelkõige seda, mis on ühine kõigile Euroopa Liidu liikmesriikidele ja rahvastele. Paraad on populaarne Varssavi ja kogu Poola elanike ning teistest Euroopa Liidu riikidest pärit turistide hulgas. 2013. aasta paraadist võtsid osa poolakast Euroopa Komisjoni eelarvevolinik Janusz Lewandowski ning endine Poola peaminister Tadeusz Mazowiecki.

2013. aasta paraadi keskne teema oli eurole üleminek Poolas, mida küsitluste järgi enamik Poola elanikke ei poolda.

## Viited

## Välislingid
* Poola Robert Schumani fond
Eesti Ukrainlaste Kongress

**Eesti Ukrainlaste Kongress** on Eestis elavate ukrainlaste katusorganisatsioon. See ühendab 13 ühingut, mis on järgmised:
*MTÜ Kultuuride Ristmik
*MTÜ Narva Linna Ukraina Kaaslaskond
*MTÜ Smeritška
*MTÜ Ukraina Kaasmaalaskond Barvinok
*MTÜ Ukraina Podrugõ
*Noorteühing "PLAST"
*Spordiklubi "Dnipro"
*Ukraina Kaasmaalaskond Eestis (ühendustest vanim, asutatud 1988)
*Ukraina Kaasmaalaskond Veselka
*Ukraina Kultuuri Selts Promin
*Ukraina Kultuuri-Haridusühing Stožarõ
*Ukraina Kultuurikeskus
*Ukraina Naiste Liit Eestis.

EUK peamine tegevusala on kultuuritöö: kongress korraldab ukraina kultuuritegelastele pühendatud üritusi, kohtumisi Ukraina ja Eesti poliitikute ja ühiskonnategelastega, Ukraina artistide ja kohalike kollektiivide kontserte, näitusi ja kultuuripäevi, samuti tähistab Ukraina rahvuslikke tähtpäevi. EUK juures tegutsevad mitmed ukraina koorid ja ansamblid, mis osalevad Eesti ja välisriikide festivalidel ja konkurssidel. Liikmesseltside juures töötavad pühapäevakoolid.

EUK kuulub Eestimaa Rahvuste Ühendusse, Euroopa Ukrainlaste Kongressi, Ülemaailmsesse Ukrainlaste Kongressi (keskusega Torontos) ning välisukrainlastega suhete hoidmise ühingusse Ukrana-svit (keskusega Kiievis).

Eesti Ukrainlaste Kongress asub Tallinnas aadressil Laboratooriumi 22.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Ukrainlaste Kongress Etnowebis
* Eesti ukrainlaste kongress kutsub kultuuripäevadele. Virumaa Teataja, 17. jaanuar 2008
* Eesti ukrainlased protestivad lauldes Janukovitši vastu. ERR, 22. mai 2010
* Eesti Ukrainlaste Kongress: Kiiev represseerib ajaloolasi. EPL, 13. september 2010
* Eesti ukrainlaste kongress mälestab näljahäda ohvreid. Delfi, 27. november 2010
* Eesti Ukrainlaste Kongress tähistab jõule suurejoonelise kavaga
G. W. Bailey

**George William Bailey** (sündinud 27. augustil 1944 Port Arthuris Texases) on USA filminäitleja.

Ta on mänginud filmisarjas "Politseiakadeemia" (osades 1, 2, 4, 5, 6 ja 7).

## Välislingid
*
Steve Guttenberg

**Steven Robert Guttenberg** (sündinud 24. augustil 1958) on Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik, produtsent ja kirjanik.

Ta saavutas rahvusvahelise tuntuse 1980. aastatel, mängides peaosi menukates komöödiates, sealhulgas filmides "Politseiakadeemia" (1984) ning "Kolm meest ja beebi" ("Three Men and a Baby", 1987). Guttenberg esines ka mitmetes teistes selle kümnendi hittfilmides, nagu "Short Circuit" (1986), "Cocoon" (1985) ja "The Big Green" (1995).

Lisaks näitlejatööle on ta tegutsenud ka produtsendi ja režissöörina ning avaldas 2012. aastal autobiograafilise raamatu "The Guttenberg Bible: A Memoir", kus kirjeldab oma teekonda Hollywoodi ja karjääri kujunemist.

## Välislingid
*
Õunapuu (perekonnanimi)

**Õunapuu** on eesti perekonnanimi.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis perekonnanimi Õunapuu 340 mehel ja 353 naisel. Perekonnanimede levikult on Õunapuu meeste puhul 127. ja naiste puhul 134. kohal. Perekonnanimi Õunapuu on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 18,17.

## Tuntud Õunapuu-nimelisi
*Agor Õunapuu, eesti ettevõtlusspetsialist
*Alfred Õunapuu, eesti kodu-uurija (1922–)
*Anton Õunapuu, eesti skaut ja kehalise kasvatuse õpetaja (1887–1919)
*Anu Õunapuu, eesti muusikapedagoog
*Anu Õunapuu, eesti tõlkija
*Arnold Õunapuu, eesti advokaat (1902–1942)
*Dagmar Õunapuu, eesti helilooja
*Eduard Johannes Õunapuu, eesti tõlkija (1874–?)
*Edvald Õunapuu, eesti harduskirjanik (1909)
*Eele Õunapuu, eesti bioloog (1984–) 
*Enn Õunapuu, eesti informaatik (1949–) 
*Ernst Õunapuu, Eesti sõjaväelane (1909–1942) 
*Ervin Õunapuu, eesti kunstnik ja kirjanik (1956–)
*Harri Õunapuu, eesti poliitik (1947–)
*Heino Õunapuu (1909–1942)
*Jaan Õunapuu (1958–)
*Johannes Õunapuu, eesti koolimees (1888–1924)
*Juhan Õunapuu, Eesti kohtunik (1897–1980)
*Juta Õunapuu, eesti muusik
*Kai Õunapuu, eesti muusik
*Karl Õunapuu, eesti kodu-uurija
*Kethy Õunapuu
*Kristo Õunapuu, eesti illustraator
*Lauri Õunapuu, eesti muusik
*Lembit Õunapuu, eesti metoodik
*Madis Õunapuu, eesti maadleja ja sumomaadleja (1969–2012) 
*Maret Õunapuu
*Marje Õunapuu
*Mati Õunapuu, eesti arhitekt
*Matti Õunapuu, eesti disainer (1945–)
*Meeli Õunapuu, eesti luuletaja (1934–)
*Piret Õunapuu, eesti etnograaf (1955–)
*Pärja Õunapuu, eesti metoodik
*Reeli Õunapuu, eesti ettevõtlusspetsialist
*Rein Õunapuu, eesti katoliku vaimulik (1957–)
*Riina Õunapuu, eesti pediaater
*Tauno Õunapuu, eesti matemaatik
*Tiina Õunapuu, eesti metoodik
*Tiiu Õunapuu, eesti filmidirektor
*Toivo Õunapuu, eesti kodu-uurija, aednik ja mesinik (1943–) 
*Toom Õunapuu, eesti metoodik (1943–)
*Veera Õunapuu (1919–2016), eesti aktivist Kanadas
*Villem Õunapuu, eesti viiuldaja ja helilooja (1917-2007)

## Viited
Zhangzhou

**Zhangzhou** (hiina keeles 漳州, pinyin: Zhāngzhōu) on ringkonna õigustega linn Hiinas Fujiani provintsis. Elanike arv on 4,8 miljonit.

## Haldusjaotus
Zhangzhou jaguneb kaheks linnarajooniks, üheks maakonna õigustega linnaks ja kaheksaks maakonnaks.
* Xiangchengi linnarajoon (芗城区)
* Longweni linnarajoon (龙文区)
*Longhai linn (龙海市)
*Changtai maakond (长泰县)
*Dongshani maakond (东山县)
*Hua'ani maakond (华安县)
*Nanjingi maakond (南靖县)
*Pinghe maakond (平和县)
*Yunxiao maakond (云霄县)
*Zhangpu maakond (漳浦县)
*Zhao'ani maakond (诏安县)

## Välislingid
* Linnavalitsus
Olev Siinmaa bareljeef

**Olev Siinmaa bareljeef** on Pärnus asuv mälestusmärk arhitekt Olev Siinmaale. 

Bareljeef asus alguses Pärnus Rüütli 1a asuva Olev Siinmaa kodumaja seinal. 

Praegu asub taies Pärnu Ühisgümnaasiumi koolihoones Kooli tn 13, mis on samuti Olev Siinmaa projekteeritud.
Kessi tänav

**Kessi tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis. Kessi tänav algab Kakumäe teelt, ristub Kaheküla tee ja Särjesilma tänavaga ning lõpeb Silgu tänaval.

Kessi tänav on ida–läänesuunaline ja ligikaudu 280 meetri pikkune.

Kessi tänav sai nime 24. septembril 2003. Tänava nimi tuleneb kalandusterminist (kess – võrkkott).

## Viited
Lauripere tänav

**Lauripere tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. Lauripere tänav algab Tiskre teelt ja lõpeb Vana-Rannamõisa teel. Lauripere tänav on põhjaloode-lõunakagu suunaline ning ligikaudu 225 meetri pikkune.

Lauripere tänav sai nime 19. aprillil 2000 Lauri talu järgi.

## Viited
Piiritsa tänav

**Piiritsa tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis. 

Piiritsa tänav algab Kaladi tänavalt ja lõpeb Nõeliku tänaval. Piiritsa tänav on idakagu-lääneloodesuunaline ning ligikaudu 115 meetri pikkune.

Piiritsa tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänava nimi tuleneb kalastusvahendist (piirits – 'võrgunõel').

## Viited
Käia tänav

**Käia tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. 

Käia tänav algab Pikaliiva tänavalt ja lõpeb umbtänavana. Käia tänav on lääneedela-idakirdesuunaline ja ligikaudu 120 meetri pikkune.

Käia tänav sai nime 25. septembril 1998.

## Viited
Berkut (Ukraina)

**Berkut** (ukraina keeles Беркут) oli 1992-2014 Ukraina Siseministeeriumi alluvuses tegutsenud miilitsa (politsei) eriüksus.

## Ajalugu

See oli endise Nõukogude Liidu siseministeeriumile allunud miilitsa eriüksuse OMON-i kohalik järglane, mis oli korraldatud kohalikul või regionaalsel (oblasti, rajooni, linna) alusel. Esmalt loodi see organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks, kuid hiljem kasutati seda kui miilitsaüksust avaliku korra tagamiseks. Igal regioonil (oblastil) ja linnal oli oma Berkuti üksus. Berkutiks kutsuti vahel ka üldistavalt kõiki Ukraina miilitsa eriüksusi.

### 2014. aasta Ukraina revolutsiooni sündmused

Berkutit kasutati 2014. aasta Ukraina revolutsiooni käigus toimunud rahutuste mahasurumisel ja seda üksust on süüdistatud inimeste peksmises, piinamises ja tapmises. 25. veebruaril 2014 saatis Ukraina siseminister Berkuti laiali. Venemeelne Berkut tegutses sellele vaatamata edasi Krimmis ja Ida-Ukrainas. Venemaa andis berkutlastele kiirkorras Venemaa kodakondsuse.

## Viited

## Välislingid

* Штат КОРД на 15% состоит из бывших сотрудников спецподразделений - ZN.UA, 20.12.2018, 12:40
* В киевской полиции работает 30% экс-«беркутовцев», из них около 20 подсудимые - Hromadske, 21.11.2018 
* Михаил Каменев, Степан Золотарь. Беркут, до сих пор парящий над нашими головами - ZN.ua, 11.01.2020
Nõgikikka tänav

**Nõgikikka tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. 

Nõgikikka tänav algab Pikaliiva tänavalt, ristub Aedvere tänavaga ja lõpeb Vana-Rannamõisa teel. Nõgikikka tänav on lõunaedela-põhjakirdesuunaline ning ligikaudu 305 meetri pikkune.

Nõgikikka tänav sai nime 27. juunil 2001. Nõgikikka tänav paikneb alepõllundusega seotud tänavanimede piirkonnas (nõgikikas – 'korstnate ja tulekollete vaim, tahmane inimene').

## Viited
Aivo Paljasmaa

**Aivo Paljasmaa** (sündinud 23. jaanuaril 1948 Haapsalus) on eesti endine näitleja ja ajakirjanik.

Ta lõpetas aastal 1966 Haapsalu 1. Keskkooli. Aastatel 1966–1968 õppis Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris (ei lõpetanud).

Ta töötas aastatel 1969–1971 ja 1972–1976 Rakvere Teatris ning aastatel 1971–1972 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Hiljem on ta tegutsenud spordi- ja kultuuriajakirjanikuna, samuti on ta juhendanud näiteringe. Ta on mänginud filmis ("Võõra nime all", 1984, Eesti Telefilm).

## Rolle
* 1969 Giorgi Huhhašvili "Taevas ja maa" (Levan)
* 1969 Jean Anouilh "Lõoke" (Tremouille)
* 1970 Robert Bolt "Mees kõikideks aegadeks" (Richard Rich ja Henry VIII)
* 1971 Friedrich Schiller "Fiesco vandenõu Genuas" (Lomellino)
* 1972 Jüri Tuulik "Hübriidgloobus" (Kriimu)
* 1972  Lope de Vega "Tantsuõpetaja" (Vandalino)
* 1975 Vambola Rähn "Kodukäijate kodu" (Üllar)

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Luule Komissaroviga.

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000
Koogu tänav

**Koogu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis. 

Koogu tänav algab Vigla tänavalt, ristub Reha ja Keskküla tänavaga ning lõpeb Harku järvest ligikaudu 100 meetri kaugusel umbtänavana. Koogu tänav on idakirde-lääneedelasuunaline ning ligikaudu 315 meetri pikkune.

Koogu tänav sai nime 25. septembril 1998. Koogu tänav paikneb põllutööriistadega seotud tänavanimede piirkonnas.

## Viited
Anna Lammas

**Anna Lammas** (neiuna **Anna Wiegandt**; 7. juuli 1867 Vändra – 20. september 1937 Tartu) oli eesti progümnaasiumiõpetaja ja koolijuht.

Algõpetuse sai ta kodus. Aastatel 1882–1883 õppis ta Pärnu tütarlastekoolis ja aastatel 1883–1886 Pärnu kõrgemas tütarlastekoolis. Ta lõpetas kooli niinimetatud suure eksamiga ajaloo alal ning sai progümnaasiumi õpetaja ja juhataja kutse.

Ta töötas aastatel 1887–1892 Pärnus, hiljem Viljandis Lilli Suburgi koolis vanemate klasside õpetajana. Kooli ülemineku tõttu vene õppekeelega 5-klassilisks progümnaasiumiks töötas ta aastatel 1893–1898 selle kooli juhatajana. Aastatel 1899–1906 pidas ta Hummuli vallas Egeri talus 4-õppeaastast erakooli, kus enamiku õppeaineid õpetas ise.

Ta propageeris ajakirjanduses Johann Heinrich Pestalozzi pedagoogilisi ideid. Aastal 1889 avaldas ta ajakirjas Linda pikema artikli Aleksandr Puškini elust ja loomingust. Ta on eestindanud vene kirjandust.

## Isiklikku
Tema isa oli klaasivabrikus meister, tema ema suri aastal 1867, tema kasuema oli Lilli Suburg. Tema abikaasa oli talupidaja, metsamees ja ajakirjanik Jaan Lammas, nende tütar oli Eva Ellinor, abielus Eisenschmidt, pärast eestistamist Einasto, väimees Elmar Eisenschmidt-Einasto oli pedagoog ja koolijuht.

## Välislingid
* http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=1348
MTÜ Praktikum

**MTÜ Praktikum** Eesti on Eesti Energia koolinoorte ettevõtlikkusideede konkursi ja arenguprogrammi ENTRUM raames käivitatud mittetulundusühing. MTÜ Praktikum vahendab juhtivatelt ettevõtetelt keskkooliõpilastele lühiajalisi praktikakohti. MTÜ registreeriti 19. detsembril aastal 2013.

## Meeskond

Meeskonda kuulub 5 inimest: Rainer Lusmägi, Ragnar Lusmägi, Timothy Henry Charles Tamm, Ander Hindremäe ja Liisa Aavik. 

## Meediakajastus
*11.veebruar, Uuno raadio, 35:18
*11. veebruar, Õpetajate Leht, "Praktikumi pilootprojekt pakub õpilastele praktikavõimalusi"
*25. veebruar, Ruupor, "Keskkoolis praktikale?"
*16. märts, Vaba Meedia, "Gümnasistid tippettevõtetesse praktikale"
*16. märts, Maaleht, "Gümnasistid lähevad tippettevõtetesse praktikale"
*16. märts, Külauudised, "Gümnasistid lähevad vaheajal tippettevõtetesse praktikale"
*17.märts, Eesti Rahvusringhääling, "Gümnaasiumiõpilased saadetakse koolivaheajal ettevõtetesse praktikale"
*17. märts, koolielu.ee, "Gümnasistid tippettevõtetesse praktikale"
*17. märts, veebikiri.ee, "Gümnasistid tippettevõtetesse praktikale"
*18. märts, Delfi Noorte hääl, "Gümnasistid lähevad koolivaheajal tippettevõtetesse praktikale"
*18. märts, Järva Teataja, "Paide kooli abituriendid avavad noortele tippettevõtete uksi"
*19. märts, Unistused Ellu, "Praktikum viib gümnasistid ettevõtetesse praktikale"
*19. märts, Lääne Elu, "ENTRUMi finaali pääses 12 Läänemaa noorteprojekti"
*19. märts, Delfi Noorte Hääl, "ENTRUMi patroon Nikolai Novosjolov: Diivanite ja tagumike vahel ei lenda ükski dollar"
*19. märts, tallinncity.postimees.ee, "Galerii: Solarises avati noorte ettevõtlikkusideede näitus"
*19. märts, Järva Teataja, http://www.jt.ee/2732914/noorte-lennukad-ariideed-gurmeenatsust-sotsiaalvorgustikuni/
*21. märts, Järva Teataja, "Noored annavad nõu: 5 soovitust gümnasistidele, kuidas leida head praktikakohta
*21. märts, Terevisioon, MTÜ Praktikum pakub noortele võimalust kevadvaheajal tööd teha
*21. märts, ERR uudised, MTÜ Praktikum pakub noortele võimalust kevadvaheajal töötada
*24. märts, Kuma Raadio, Intervjuu Ragnar Lusmägiga
*25. märts, TUDENG TV, uudised
*Aprill 2014, Tallinna 21. Kooli leht Lennuk, "MTÜ Praktikum viib kokku juhtivad ettevõtted ja andekad gümnasistid"

## Välislingid

*Ametlik koduleht
*Facebooki lehekülg
Silje Norendal

**Silje Norendal** (sündinud 1. septembril 1993) on Norra naislumelaudur, kes võistleb  *[[halfpipe]]*is, pargisõidus ja *[[boardercross]]*is.

## Karjäär

Norendal on X Gamesi võistlustelt võitnud kaks kuldmedalit. Esimene medal tuli 2013. aastal Euroopa Euroopa X Gamesilt pargisõidus, teine kuldmedal tuli järgmisel aastal X Gamesi võistluselt samuti pargisõidus.

Silje Norendal tegi olümpiadebüüdi 2014. aasta taliolümpiamängudel. Pargisõidu poolfinaalis sai Silje Norendal 78,5 punktiga 4. koha ja finaalis sai ta 49,5 punktiga 11. koha.

## Välislingid
*Twitter
*Ametlik koduleht
*Instagram
*Sotši 2014 Profiil
Käbi tänav

**Käbi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Käbi tänav algab Mahla tänavalt ja lõpeb Risti tänaval. Käbi tänav on enam-vähem lõuna–põhjasuunaline ja ligikaudu 190 meetri pikkune.

Käbi tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänava nimi on lähedal asuva Orava tänava paarisnimi.

## Viited
Orava tänav

**Orava tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Orava tänav algab Rulli tänavalt, ristub Ratta ja Risti tänavaga ning lõpeb Mahla tänaval Tallinna–Pärnu raudteeliini ääres Liiva raudteejaama lähedal. Orava tänav on esialgu põhjakirde-lõunaedelasuunaline ning seejärel peaaegu põhja-lõunasuunaline. Tänav on ligikaudu 410 meetri pikkune.

Orava tänav sai nime 1927. aastal. Tänava nimi on Käbi tänava paarisnimi.

## Viited
Ratta tänav

**Ratta tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis. Ratta tänav on Orava tänavalt algav lääneloode-idakagusuunaline ligikaudu 45 meetri pikkune umbtänav.

Ratta tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänava nimi on lähedal asuva Rulli tänava paarisnimi.

## Viited
Friedrich Luksep

**Friedrich Luksep** (algselt Eestis **Friedrich Luksepp**; 13. august 1920 Toropets – 7. detsember 2013 Båthöjden) oli eesti arst ja ühiskonnategelane Rootsis.

Friedrich Luksep sündis 1920. aastal eesti perekonnas Venemaal Toropetsis, kus elas palju eestlasi. Isa Peeter oli olnud linnavalitsuse ametnik ja ema Emiline, sündinud Tikk, oli pidanud linna keskväljakul õmblustarvete poodi.

Perekond opteerus Tartu rahu järel 1921. aastal Eestisse, kus elas algul Tartus ja seejärel Pärnus. Friedrich lõpetas 1940. aastal Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ning astus Tartu Ülikooli loodusteaduse ja hiljem arstiteaduskonda.

Friedrich Luksep mobiliseeriti Punaarmeesse, kust tal õnnestus põgeneda. Saksa mobilisatsioonist oli päästnud terviserike ning ta pages detsembris 1943 Soome ja jõudis sealtkaudu 1. jaanuaril 1944 Rootsi.

Friedrich Luksep lõpetas Karolinska Instituudi 1950. aastal ning töötas arstina Löwenströmska, St Görani ja St Eriku haiglates. 1959. aastast töötas Farsta tervisekeskuses, kuni selle juhataja kohalt pensionile jäi. Ka Rootsi sõjaväeteenistuse oli ta läbinud arstina ning aastail 1965–1966 töötanud ka majori auastmes Rootsi ÜRO vägede arstina Küprosel.

Friedrich Luksep oli Eesti Arstide Seltsi liige, mõnd aega Stockholmi Eesti Ühingu juhatuse liige ning kuulus Stockholmi Eesti Tenniseklubisse.

## Isiklikku
Friedrich Luksep oli aastail 1952–1972 abielus Vivian Kotkaga. Poeg Peeter Luksep sündis 1955. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Album "Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944"
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=3378
Voo tänav

**Voo tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis. 

Voo tänav algab Raudtee tänavalt Tallinna–Keila raudtee äärest ja lõpeb Nikolai von Glehni tänaval. 

Voo tänav on lõunakagu-põhjaloodesuunaline ja ligi 125 meetri pikkune.

## Tänava nimed
8. novembril 1927 sai tänava nimeks **Laine tänav**. 1940–1941 oli tänava nimi **Lava tänav**. Praeguse nime sai Voo tänav 12. juulil 1949 oma endise nime (Laine tänav) mõjul.

## Viited
Kuiv tänav

**Kuiv tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Kuiv tänav algab Idakaare tänavalt ja lõpeb Kristjan Raua tänaval. Kuiv tänav on peaaegu edela-kirdesuunaline ja ligikaudu 240 meetri pikkune.

## Tänava nimed
Tänava esialgne nimi oli alates 1926. aastast **Mäe tänav** (saksa keeles *Bergstrasse*, vene keeles *Горная улица*). 1940–1941 oli tänava nimi **Sula tänav**. Praeguse nime sai Kuiv tänav 25. septembril 1959. Tänav on saanud nime asukoha järgi kuival liivikul.

## Viited
Salvinoriinid

**Salvinoriinid** on rühm looduslikke keemilisi ühendeid ja nende struktuurianalooge. 
Mitmed salvinoriinid on taime luulusalvei (*Salvia divinorum*) sekundaarsed metaboliidid. 

## Eraldatud salvinoriinid

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Salvinorin]] seisuga 23.02.2014.*
Enn Väljak

**Enn Väljak** (kuni 1936. aastani **Johannes Mikkelsen**; 26. jaanuar 1905 Rae vald, Harjumaa – 17. juuli 1944 Turmantas, Leedu) oli Eesti (leitnant) ja Saksa (kapten) sõjaväelane.

Ta lõpetas 1933. aastal Sõjakooli seejärel Politseikooli kõrgema klassi. 

Enn Väljak teenis konstaablina Virumaal ja Viljandimaal, kuulus Kaitseliidu Sakala malevasse. 

1941. aastal oli ta metsavend, seejärel astus Saksa sõjaväkke, kus teenis kompaniiülemana. Langes lahingus Leedus.

## Allikas
* Kapten Enn Väljak langenud. Eesti Sõna, 20. august 1944, nr. 193, lk. 5.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Skenee

**Skenee** on orkestra taga olev ehitis, mis oli etendusele fooniks ja näitlejatele väljapääsuks. Skenees näitlejad rõivastusid. Alates 4. sajandil eKr arenes skenee mitmeosaliseks sammastega ehitiseks ja näitlejate esinemine koondus skenee eenduva osa katusele (proskeenionile).
Kapu vald

**Kapu vald** (saksa keeles *Gemeinde Kappo*) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas aastatel 1866–1939.

Paiknes Piibe maantee ääres Kapu mõisa ümbruses (vt Kapu küla). 1930. aastatel asus Kapu vallavalitsus Puhmu külas, samas hoones olid ka postiagentuur ja telefoni kõnepunkt.

*1893 kuulusid Kapu valla alla osaliselt ka Raigu valla ja Aavere valla alad. 1895. aastal eraldati Aavere. 
*1. jaanuaril 1907 eraldati Räitsvere küla, mis liideti Liigvalla vallaga. 
*1913 olid Kapu valla koosseisus ka Kaarli (Kapu mõisa karjamõis) ja Ilmandu (Raigu mõisa karjamõis).
*1. aprillil 1939 liideti endine Kapu vald osaliselt Vajangu valla ja osaliselt Väinjärve vallaga.
*26. septembril 1950 kaotati vallad ja Järvamaa territooriumi hakkas haldama neli rajooni. Kapu külanõukogu oli Paide rajooni koosseisus.

## Vaata ka
*Kapu mõis

## Viited
Idakaare tänav

**Idakaare tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Idakaare tänav algab Pärnu maanteelt, ristub Kuiva, Kõue ja Kristjan Raua tänavaga ning Idakaare põiguga ja lõpeb Künka tänaval. Idakaare tänav on lääneedela-idakirdesuunaline ja ligikaudu 590 meetri pikkune.

## Tänava nimi
Tänava esimene nimi oli *Nikolai tänav* (saksa keeles *Nikolaistrasse*, vene keeles *Николаевская улица*). 17. märtsil 1922 pandi tänavale nimeks *Ida tänav* (saksa keeles *Oststrasse*, vene keeles *Восточная улица*). Praeguse nime sai Idakaare tänav 25. septembril 1958.


Elamu Idakaare 3-2.jpg|Elamu Idakaare 3


## Viited
Ukraina 2014. aasta taliolümpiamängudel

**[[Ukraina]]** osales **[[2014. aasta taliolümpiamängud]]el** 45 sportlasega, kes võistlesid 9 spordialal.

Olümpiavõitjaks tuli Ukraina laskesuusatamise naiskond koosseisus Vita Semerenko, Valja Semerenko, Olena Pidgrušna ja Julija Džõma. Vita Semerenko sai lisaks pronksmedali individuaalsprindis.

## Välislingid
*Ukraina sportlased Sotši olümpiamängude kodulehel
Harku tänav

**Harku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Hiiu asumis. Harku tänav algab Vana-Mustamäe tänavalt ning ristub Kuru, Põhjakaare, Sõlme, Õuna, Puu, Vahtra, Hiiu-Suurtüki ja Pidu tänavaga. Harku tänav lõpeb ristudes August Kitzbergi tänavaga. Harku tänav on idakirde-lääneedelasuunaline ja ligikaudu 1290 meetri pikkune. Tänava äärde jääb Hiiu staadion ja Harku palvemaja.

Harku tänav sai nime 1919. aastal. Ametlikult fikseeriti tänava nimi 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Harku poole.

## Viited

## Välislingid
Kitsas tänav (Tallinn)

**Kitsas tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Kitsas tänav algab Raudtee tänavalt Tallinna–Keila raudtee äärest, ristub Muru tänavaga ja lõpeb Piiri tänava. Kitsas tänav on lõunakagu-põhjaloode suunaline ning ligikaudu 230 meetri pikkune.

Kitsas tänav (saksa keeles *Schmale Gasse*, vene keeles *Узкая улица*) sai nime 1919. aastal. Ametlikult fikseeriti tänava nimi 8. novembril 1927.

## Viited
Kliid

**Kliid** on teravilja püülijahuks jahvatamisel eraldatud seemnekestad koos taimekoe- ja iduosadega. 

Traditsiooniliselt on kliisid kasutatud eelkõige loomasöödana. Tänapäeval tarvitatakse neid ka kütusena, samuti on kliisid pruugitud väikese alkoholisisaldusega õlle pruulimisel.

Täisterajahu valmistamisel jäetakse jahusse kliid alles, kuna neil on suur toiteväärtus. Kliides leidub rohkelt B-vitamiine ja mineraalsooli. Seepärast on neid hakatud hindama toiduainena, ehkki kliid halvendavad jahu küpsetusomadusi. Eesti poodides on müügil näiteks nisu-, kaera- ja rukkikliid, mujal maailmas on levinud ka maisi- ja riisikliid.

## Viited
Alfred Pisuke (viiuldaja)

**Alfred Pisuke** (3. oktoober 1926 Valga – 7. aprill 2009 Stockholm) oli eesti viiuldaja ja dirigent.

Esimest korda esines ta Valga Säde teatri laval 13-aastaselt. Ta mängis Valga Omakaitse orkestris, mobiliseeriti 1944. aastal aga Saksa lennuväe abiteenistusse.

Saksamaalt põgenes Pisuke läbi Taani Rootsi, kuhu jäi elu lõpuni. Seal jätkas ta ka viiuliõpinguid. 1955. aastal sai stipendiumi, millega täiendas end Nathan Milsteini käe all Siena Muusikaakadeemias Itaalias. Järgmisel aastal andis ta Stockholmis esimese soolokontserdi.

Alfred Pisuke töötas Rootsi Raadio meelelahutusorkestris, seejärel Raadio Sümfooniaorkestris. Ta harrastas ka ansamblimängu ning oli sagedane solist muusikaõhtutel Stockholmi Eesti Majas. Alfred Pisuke tutvustas Eesti viiulimuusikat, eriti Eduard Tubina ja Kaljo Raidi loomingut, tehes ka esiettekandeid. Klaveril saatis teda kaua Hilma Nerep-Mossin, viimastel aastatel Klarika Kuusk.

Pärast 1991. aastat taastas ta sidemed Eestiga, olles varem esinenud ka USA ja Kanada eestlaste ees. Tänapäeva Eesti muusikast väärib mainimist koostöö Ester Mäega tema viiuliloomingu tutvustajana Stockholmis.

Alfred Pisuke kuulus pikka aega Eesti Kultuuri Koondise juhatusse.

## Tunnustus
* 2007 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Suri viiuldaja Alfred Pisuke, ERR, 19. mai 2009
* Suri viiuldaja Alfred Pisuke, Eesti Elu, 19. mai 2009
Mycosphaerella dearnessii

***Mycosphaerella dearnessii*** on seeneliik.

## Peremeestaimed

*Mycosphaerella dearnessii* peremeestaimedeks on männid, sh harilik mänd.

## Patogeensus

*Mycosphaerella dearnessii* võib põhjustada pruunvöötaudi, mis on mändidele ohtlik seenhaigus. 
 
## Viited

## Välislingid
* 

*Sissekanne Invasive.org-is
Puu tänav

**Puu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Puu tänav algab Raudtee tänavalt Tallinna–Keila raudtee äärest, ristub Pärnu maantee ja Sõlme tänavaga ning lõpeb Harku tänaval. Puu tänav on peaaegu lõunakagu-põhjaloodesuunaline ja ligikaudu 275 meetri pikkune.

## Tänava nimed
Tänava esialgseks nimeks oli alates 13. novembrist 1927 **Köie tänav** (saksa keeles *Seilstrasse*, vene keeles *Канатная улица*). See nimi tulenes sellest, et tänava ääres asus köietöökoda. Ajutiselt oli tänava nimi aastatel 1940–1941 **Kaera tänav**. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks **Nööri tänav**, 22. aprillil 1960 aga Puu tänav.

## Viited

## Välislingid
Tripiaspiid

**Tripiaspiid** (*Elapsoidea*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Tripiaspiidide perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Elapsoidea boulengeri]]* Boettger, 1895
* *[[Elapsoidea broadleyi]]* Jakobsen, 1997
* *[[Elapsoidea chelazziorum]]* Lanza, 1979
* *[[Elapsoidea guentherii]]* Bocage, 1866
* *[[Elapsoidea laticincta]]* (Werner, 1919)
* *[[Elapsoidea loveridgei]]* Parker, 1949
* *[[Elapsoidea nigra]]* Günther, 1888
* *[[Elapsoidea semiannulata]]* Bocage, 1882
* *[[Elapsoidea sundevallii]]* (Smith, 1848)
* *[[Elapsoidea trapei]]* Mane, 1999.

## Levila

Neid võib kohata Sahara-taguses Aafrikas.

## Kokkupuuted inimestega

Tripiaspiidide perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus võib kerge astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s 
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Elapsoidea]] seisuga 23.02.2014.*
Furina

***Furina*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Furina* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Furina barnardi]]* (Kinghorn, 1939),
* *[[Furina diadema]]* (Schlegel, 1837),
* *[[Furina dunmalli]]* (Worrell, 1955),
* *[[Furina ornata]]* (Gray, 1842),
* *[[Furina tristis]]* (Günther, 1858). 

## Levila
Neid võib kohata Austraalias ja Uus-Guinea saarel.

## Viited

## Välislingid
*   Sissekanne AWD-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Furina]] seisuga 23.02.2014.*
Vahtra tänav

**Vahtra tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis. Vahtra tänav algab Harku tänavalt, ristub Läänekaare tänavaga ja lõpeb Vana-Mustamäe tänaval Mustamäe suusahüppetorni lähedal. Vahtra tänav on lõunakagu-põhjaloodesuunaline ja ligikaudu 165 meetri pikkune.

Tänava esialgne nimi oli **Raatuse tänav**. 17. märtsil 1922 sai tänava nimeks Vahtra tänav (saksa keeles *Ahornstrasse*, vene keeles *Кленовая улица*).

## Viited

## Välislingid
Kaeluskobra (perekond)

**Kaeluskobra** (*Hemachatus*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Kaeluskobra perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
**Hemachatus haemachatus* (Bonnaterre, 1790) – kaeluskobra.

## Levila
Neid võib kohata Lõuna-Aafrikas Svaasimaal Lesothos ja Zimbabwes.

## Kokkupuuted inimestega

Kaeluskobrad on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad. Nende kaitsepoosile kaela laiendamisele võib tihti järgneda *sülitamine*  (enesekaitsemeetod), neil on kombeks ohu korral inimese peale sülitada ja sihivad nad seejuures peapiirkonda. Tabamus võib liikumatu inimese nägu tabada kuni 2,5 m kauguselt. Lisaks võib nende hammustus keskmise raskusastmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.

## Viited

## Välislingid
*   Sissekanne AWD-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Hemachatus haemachatus]] seisuga 23.02.2014.*
Dove Cameron

**Dove Olivia Cameron** (sünninimega **Chloe Celeste Hosterman**; sündinud 15. jaanuaril 1996 Seattle'is) on Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja.

Aastail 2013–2017 mängis ta identsete kaksikute Liv ja Maddie Rooney osa telesarjas "Liv and Maddie". Samuti mängis ta 2015. aasta filmis "Järeltulijad" ja sellele järgnenud samanimelistes filmides ja sarjades nagu "Järeltulija 2" jne.

## Välislingid
*
Turbina corymbosa

***Turbina corymbosa*** on taimeliik. 

## Saadused

*Turbina corymbosa* seemned toimivad manustatuna osadel inimestel  hallutsinogeenina.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne GRIN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne SITI-s
*''Turbina corymbosa''

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Turbina corymbosa]] seisuga 23.02.2014.*
Virus

**Virus** on:
*arvutimängu **"[[Zarch]]"** porditud nimi
*"Virus", Iron Maideni laul, 1996
*"Virus", Björki laul, 2011
*Virus oli talumaja ahju laepealne Tartu ja Võru murdes
Zarch

**"Zarch"** (demoversioon **"Lander"**, porditud kujul **"Virus"**) oli arvutimäng, mille kirjutas David Braben 1987. aastal kolme kuuga  arvutile Acorn Archimedes.
Stass Šurins

**Stass Šurins** (sünninimi *Šurins Stanislav Andrejevitš*; sündinud 1. juunil 1990 Riias Lätis) on läti laulja, laulukirjutaja.

Ta on välja andnud 2 stuudioalbumit, 8 raadiosinglit ja 7 videot.

## Diskograafia
### Albumid
* "«Round 1»" (*Раунд 1*) (2012)
* "«Looduslik valik»" (*Естественный отбор*) (2013)

### Singlid
* 2010 - "Не сходи с ума"
* 2012 - "Прости"
* 2012 - "Небо-кровь"
* 2012 - "I Don't Care"
* 2012 - "I.P.O.D."
* 2013 - "Take"
* 2013 - "Ты моё"
* 2013 - "Пока ты со мной"
* 2014 - "Why?"

### Videod

## Välislingid

# http://www.aif.ru/dossier/1758
# http://kp.ua/daily/261213/430823/
# http://kp.ua/daily/310813/411220/
# http://kp.ua/daily/100213/379187/
# http://kp.ua/daily/060213/378611/
# http://kp.ua/daily/210912/357442/
# http://sobesednik.ru/showbiz/20130410-stas-shurins-meladze-otkazal-poboyavshis-ugrobit-talant
¡Mayday!

**¡Mayday!** on USA-s Miamis 2006. aastast tegutsev räppansambel, mille eestvedaja on Wrekonize. Ansambli plaate annab välja Strange Music. 

## Albumid
* ¡Mayday!, 2006
* Stuck on an Island, 2010
* Take Me to Your Leader, 2012
* Believers, 2013
* ¡MursDay!, 2014
* Future Vintage, 2015
* Search Party, 2017
* South of 5th, 2018
* Minute to Midnight 00:57, 2020

## Välislingid
*Koduleht
¡Mucha Lucha!

**"¡Mucha Lucha!"** (hilisema pealkirjaga **"¡Mucha Lucha!: Gigante"**) on USA-Kanada animaseriaal.

See oli esmakordselt eetris Kids' WB-s 17. augustil 2002.  Selle autorid on Eddie Mort ja Lili Chin ning selle tootis Warner Bros. Animation. See on esimene Adobe Flashiga loodud animaseriaal. 

Seriaali on näidanud ka Teletoon Kanadas, CITV ja Kix! Suurbritannias ning Cartoon Network üle maailma.
Aktuaalse Ajaloo Peakomitee

**Aktuaalse Ajaloo Peakomitee** oli Teise maailmasõja aegse Saksa okupatsiooni ajal Eestis tegutsenud organisatsioon, mille ülesanne oli Nõukogude Liidu okupatsiooni (1940–1941) ajastusse puutuvate dokumentide ja mälestuste kogumine ning igakülgne läbitöötamine.

Peakomitee koosseisu kuulus 1944. aastal: esimees Juhan Vasar, esimehe asetäitjad Edgar Kant, Johannes Klesment, liikmed Jüri Uluots, Herman Stockeby ja Hengo Tulnola, peakomitee liikme asemik Juhan Madise.

Peakomitee sekretär oli Ilmar Arens.

Tegelikku kogumistööd juhtisid maakondlikud alakomiteed, kogutud materjali töötlesid eritoimkonnad Tallinnas.

## Viited
Siegfried Talmre

**Siegfried Voldemar Albert Talmre** (kuni 9. augustini 1937 **Siegfried Voldemar Albert Dahlmann**; 8. juuli 1883 Kurski kubermang – juuli 1944 Rakvere) oli eesti õpetaja.

Pärast Tallinna Reaalkooli lõpetamist 1903. aastal õppis Riia polütehnikumi inseneriosakonnas ja lõpetas 1912. aastal Peterburi polütehnikumi majandusteaduskonna.

Oli aastail 1910–1918 tsaaririigi teenistuses, töötades algul Kaalude ja Mõõtude Peaproovikojas ning hiljem Hoiukassade Valitsuses.

Ta töötas 1918. aastast Rakvere poeglaste gümnaasiumi, 1922. aastast kuni surmani Zeeh' Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi ja 1927–1931 Rakvere linna ühisgümnaasiumi õpetajana.

Siegfried Talmre oli ka Rakvere linnavolinik (valiti 1927 ja 1934).

## Viited
Kuljuse tänav

**Kuljuse tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Kuljuse tänav algab Haava tänavalt ja lõpeb Õie tänaval. Kuljuse tänav on peaaegu kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 170 meetri pikkune.

## Tänava nimed
Tänava esialgne nimi oli alates 1927. aastast **Lille tänav**. Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi ajutiselt **Künnapuu tänav**. 25. septembril 1959 muudeti tänava nimi kordumise tõttu Kuljuse tänavaks.

## Viited
Kapu mõis

**Kapu mõis** (saksa keeles *Kappo*) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.

## Hooned
Mõisa peahoone on hävinud (lammutati 20. sajandi alguses), puidust juurdeehitis oli ümber ehitatud asundustaluks. Säilinud on arvukalt kõrvalhooneid, näiteks tall-tõllakuur, ait, tall-laut, viinaköök, möldrimaja ja tuuliku varemed. Nõukogude ajal kasutas hooneid kolhoos Majak.

## Vaata ka
*Kapu vald

## Viited

## Välislingid
*Kapu  mõis (Koeru khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Kodumaalt.Koerust. Nurjaläinud maamonopoliserimise katse., Päewaleht, nr. 156, 14 juuli 1909
Ikoon (infotehnoloogia)

**Ikoon** ehk **piktogramm** on arvuti ekraanil kuvatav graafiline sümbol, mida saab mingi funktsiooni või rakenduse valimiseks osutada näiteks hiirega.

## Välislingid
Puur

**Puur** on lõikeriist, mida kasutatakse puurimisel materjali eemaldamiseks ja üldjoontes silindriliste aukude saamiseks, aga ka mitmetahuliste (kolmnurksete, ruudukujuliste, viie- ning kuuetahuliste, ovaalsete) aukude jaoks. Aukude tegemiseks on puur üldjoontes kinnitatud trelli või puurpingi puurpadruni külge. Puure saab liigitada kuju (keerd, lame, astmeline, forstner tüüpi), materjali, mille puurimiseks need mõeldud on (metall, puit, plastmass, betoon, kivi, klaas). või puuri valmistamiseks kasutatud materjali (süsinikteras, vähelegeeritud teras, kõvasulamiga varustatud teras, teemandiga varustatud teras) järgi.

## Vaata ka
* Vurrpuur

## Viited
Euraasia Liit

**Euraasia Liit** (vene keeles Евразийский Союз (ЕАС), inglise keeles Eurasian Economic Union (EAU)) on Venemaa algatusel loodav riikidevaheline liit Armeenia, Valgevene, Kasahstani, Kõrgõzstani, Venemaa ja Tadžikistani (ning tulevikus ka teiste, eriti endise Nõukogude Liidu riikide) ühendamiseks ühtsesse poliitilisse, majandus-, tolli-, humanitaarsesse ja kultuuriruumi. SRÜ riikides nimetatakse sageli lühidalt Euraasia Liiduks ka Euraasia Majandusühendust, kuid need projektid erinevad riikide integratsiooniastmelt.

Euroopa Liidu eeskujul põhineva idee pakkus oktoobris 2011 välja tollane Venemaa peaminister Vladimir Putin, kuid esimesena kirjeldas seesugust liitu Kasahstani president Nursultan Nazarbajev 1994. aastal peetud kõnes ühes Moskva ülikoolis. 18. novembril 2011 kirjutasid Valgevene, Kasahstani ja Venemaa presidendid alla lepingule, mis seadis eesmärgiks Euraasia Liidu loomise 2015. aastaks. Lepingu juurde kuulus ka kava riikide tulevaseks integratsiooniks. Lepinguga loodi Euroopa Komisjoniga analoogne Euraasia Majanduskomisjon ning Euraasia Majandusruum, mis alustas tegevust 1. jaanuaril 2012.

2013. aasta augustis esitas Ukraina taotluse saada Euraasia Liidus vaatlejastaatus. President Viktor Janukovõtši otsus katkestada assotsiatsioonileping Euroopa Liiduga ning läheneda Euraasia Liidule põhjustas Euromaidani meeleavaldused. 
## Viited
Gregory Corso

**Gregory Corso** ehk **Gregory Nunzio Corso** (26. märts 1930 – 17. jaanuar 2001) oli ameerika luuletaja, noorim biitgeneratsiooni kirjanikest (Jack Kerouac, Allen Ginsberg ja William S. Burroughs).
Maidan

**Maidan** (ka **maydan**, **midan**, **meydan** või **majdan**) on araabia keelest pärinev ning ka urdu, pärsia, türgi, armeenia, gruusia ja ukraina keeles kasutatav sõna, mis tähendab väljakut. See võib viidata paljudele paikadele jms.

## Kohad
### Väljakud ja pargid
* Maydan al-Shajara – linnaväljak Benghazis Liibüas
* Maidan Nezaležnosti, "Iseseisvuse väljak" – Ukraina pealinna Kiievi keskväljak
* Maidan (Kolkata) – park Kolkata linnas Indias
* Ramlila Maidan, New Delhi – mänguväljak New Delhis Indias
* Ramlila Maidan, Ghazipur – mänguväljak Ghazipuri linnas Indias Uttar Pradeshi osariigis
* *Maidaan-e naqsh-e jehaan* ehk Naqsh-e Jahani väljak – Isfahani linna keskväljak Iraanis
* *Taksim Meydanı* ehk Taksimi väljak – väljak Istanbuli linna Euroopa-osas Türgis
* Tahriri väljak ehk Midan Tahrir – väljak Kairo linnas Egiptuses
* Mïdän at Taḥrǐr – väljak Aleksandria linnas Egiptuses
* Tavisuplebis Moedani, "Vabaduse väljak", Gruusia pealinna Thbilisi keskväljak
* *Fateh Maidan*, "Võidu väljak", Lal Bahadur Shastri staadioni algne nimi Hyderabadi linnas Indias Andhra Pradeshi osariigis

### Linnad ja külad
* Maydan Ikbis – väikelinn Süürias
* Maidan (Iraan) – küla Razavi Khorasanis Iraanis
* Maydan (Kõrgõzstan) – linn Kõrgõzstan
* Maidan (Nepal) – omavalitsus Lõuna-Nepalis
* Maidan Shar – Wardak provintsi pealinn Afganistanis
* Maidan – küla Cacica kommuunis Suceava maakonnas Rumeenias
* Maidan – rumeeniakeelne nimi Majdanpeki kohta Serbias
* Maidan, Dir – org Khyber Pakhtunkhwas Pakistanis

### Muud paigad
* Maidan (Tirah) – org Khyberi Agentuuris Pakistanis
* Maidan Kopõštšanski – piiripunkt samanimelise küla lähedal (Žõtomõri oblastis) Ukraina-Valgevene piiril
* Maidan – jõgi Tšernihivi oblastis, Ubedi lisajõgi
* Pragati Maidan – näitusekeskus New Delhis

## Meedia
* Maidan Daily – urdukeelne päevaleht Peshawaris Pakistanis
* Karaoke Maidanil – Ukraina telesaade

## Poliitika
### Ukraina
* Euromaidan – poliitiline liikumine Ukrainas, mis viis president Viktor Janukovõtši tagandamiseni

## Esemed
* Malik-e-Maidan – 16. sajandist pärinev kahur Indias
* Maidan – pomooride kalakarp

## Inimesed
* Radosław Majdan – Poola jalgpallur
* Mark Maidan – Ukraina õpetaja, Teise maailmasõja veteran ja Nõukogude Liidu kangelane
Maidan Nezaležnosti

**Maidan Nezaležnosti** (ukraina keeles Майдан Незалежності – 'iseseisvuse väljak') on Ukraina pealinna Kiievi keskväljak. See asub Ševtšenko rajoonis. Hreštšatõku tänav poolitab seda. Väljakul on olnud erinevaid nimesid, kuid sageli nimetatakse seda lihtsalt Maidaniks ('väljak').

## Ajalugu
19. sajandil asusid väljaku ääres Kiievi raekoda ja aadliraada hoone. Ukraina iseseisvusliikumise tekkest saadik 1990. aastal on väljak olnud traditsiooniline poliitiliste meeleavalduste paik. Seal on toimunud ulatuslikke protestimiitinguid: 1989. aastal üliõpilaste Graniitrevolutsioon, 2001. aastal "Ukraina ilma Kutšmata", 2004. aastal Oranž revolutsioon ning 2013.–2014. aastal Euromaidan. Maidanil toimuvad ka mittepoliitilised üritused, nagu linna jõulupidu, Ukraina iseseisvuspäeva ja Kiievi linna päeva pidustused.

## Nimed
Maidan tähendab ukraina keeles väljakut. Samatüvelised sõnad on ka teistes keeltes, nagu araabia ميدان *maydān* või *maiadan*, urdu *maidān*, pärsia *maidān*, ja türgi *meydan*. Praeguse nime sai väljak 1991. aastal, pärast Ukraina iseseisvumist. *Nezaležnost* ('iseseisvus') tähistab Ukraina iseseisvumist 1991. aastal, Nõukogude Liidu kokkuvarisemise järel.

* 1869 – Hreštšatiku väljak (Hreštšatitskaja ploštšad)
* 1876 – Duuma väljak (Dumskaja ploštšad)
* 1919 – Nõukogude väljak (Sovetskaja ploštšad)
* 1935 – Kalinini väljak (Ploštšad Kalinina)
* 1941 – Duuma väljak (Dumska ploštšad)
* 1943 – Kalinini väljak (Ploštšad Kalinina)
* 1977 – Oktoobrirevolutsiooni väljak (Ploštšad Žovtnevoi Revolutsii)
* 1991 – Iseseisvuse väljak (Maidan Nezaležnosti)

## Asukoht
Maidan Nezaležnosti on üks kolmest väljakust, mis paiknevad Hreštšatiku tänava kirdeotsa lähedal. See jääb Euroopa väljaku lähedale, kus Hreštšatiku tänav lõpeb. Lisaks Hreštšatikule, mis väljakut poolitab, viivad Iseseisvuse väljakule veel mitu tänavat. Nende seas on Arhitekt Horodetski tänav, Instõtutska tänav, Mõhhailivska tänav, Kostjolna tänav, Väike-Žõtomõri tänav, Sofia tänav, Tarass Ševtšenko tänav ja Boriss Hrintšenko tänav.

Väljak on mitmetasandiline. Maapinnaga ühetasa jääb ristumine Hreštšatikuga, mis on risti Instõtutska ja Mõhhailivska tänavaga. Väljaku all paikneb Kiievi metroo Kurenivsko-Tšervonoarmiiska liini jaam Maidan Nezaležnosti.

## Galerii

Pilt:March of Ukraine's Defenders on Independence Day in Kyiv, 2019 367.jpg|Kaitsjate marss 2019. aastal


## Viited
Eduard Kadai

**Eduard Kadai** (7. märts 1903 Tarvastu vald, Viljandimaa – 10. juuli 1944 Viljandi) oli eesti majandusteadlane.

Ta õppis aastail 1923–1933 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas ja 1936–1938 õigusteaduskonnas, Korporatsioon Vironia vilistlane.

Eduard Kadai oli 1927–1931 Tartu 3. Laenu ja Hoiu Ühisuse ametnik, 1933–1934 Halliste Ühispanga, alates 1934. aastast Pärnu Majaomanike Panga juhataja. 1939. aastal valiti ta Pärnu linnavolikokku.

Ta kuulus Akadeemilisse Meeskoori ja oli Pärnu Helikunsti Seltsi esimees.

## Viited

## Välislingid
* TÜ üliõpilased
Mycosphaerella pini

***Mycosphaerella pini*** on seeneliik.

## Peremeestaimed

*Mycosphaerella pini* peremeestaimedeks on männid, sh harilik mänd.

## Patogeensus

Mikroskoopiline seen *Mycosphaerella pini* talvitub männiokastel, Euroopas levib harilikult suguta arengujärgu *[[Dothistroma septospora]]* eoste abil ja võib põhjustada punavöötaudi, mis on mändidele ohtlik seenhaigus.

## Viited

## Välislingid
* 

*Sissekanne Index Fungorum-is

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Mycosphaerella pini]] seisuga 24.02.2014.*