open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kraft-tehnoloogia

**Kraft-protsess** (saksa sõnast *Kraft* 'jõud') ehk **kraft-masstootmine** ehk **sulfaatkeeduprotsess** ehk **Krafti meetod** ehk **sulfaatmeetod** ehk **sulfateerimise meetod** ehk **Kraft-tehnoloogia** on keemiline meetod tselluloosi tootmiseks, mis toimub kõrgel temperatuuril ning tugevas leeliselises keskkonnas. Puiduhaket töödeldakse naatriumhüdroksiidi (NaOH) ja naatriumsulfiidi (Na₂S) lahusega, mis lagundab ligniini ja eraldab tsellulooskiud. Sel meetodil toodetud kiudainet nimetatakse **sulfaattselluloosiks**   

Kraft-protsess on levinuim meetod paberimassi tootmiseks, kuid põhjustab ebameeldiva lõhnaga heitmeid ja vedelaid jäätmeid.

## Tootmine
Kraft-protsessi käigus töödeldakse puiduhaket kuuma vee, naatriumhüdroksiidi (NaOH) ja naatriumsulfiidiga (Na₂S). Saadud keedulahust nimetatakse valgeks leeliseks ning ideaalseks vahekorraks soovitatakse 1 mol/l NaOH ja 0,25 – 0,7 mol/L Na2S. Selline segu lõhub sidemed, mis ühendavad ligniini, hemitselluloosi ja tselluloosi, aidates eraldada tsellulooskiude. Algne pH reguleeritakse vahemikku 13–14, kuid see väheneb järk-järgult lagunemise käigus, kuna hemitselluloosist ja ligniinist vabaneb orgaanilisi happeid.
Kraft protsessi on võimalik jagada kolmeks etapiks, kus esialgne reaktsioon viiakse läbi 150 °C juures, mille tagajärjel lagunevad α- ja β-arüül eetersidemed. Teises etapis on vajalik temperatuur vahemikus 150 - 170 °C, selle käigus eraldatakse enamik süsivesikud ning saadakse kätte ~70% ligniini. Viimases etapis hoitakse maksimaalset temperatuuri, mis eelmises etapis saavutati. Selle käigus saadakse ~90% ligniini ja saadust nimetatakse „mustaks leeliseks“, mille tahke aine sisaldus on umbes 15%. Must leelis on rikastatud ligniiniga ja hemitselluloosi laguproduktidega.
 

## Ajalugu
Protsessi nimi tuleneb saksa keelest, kus sõna Kraft tähendab selles kontekstis "tugevust", viidates kraft-protsessi abil toodetud vastupidavale jõupaberile.

## Viited
Arend Wilhelm von Rehbinder

**Arend Wilhelm von Rehbinder** (surnud 25. november 1711) oli Rehbinderite aadlisuguvõsa Jõesse harust pärit Rootsi sõjaväelane ja aadlik, kes osales Põhjasõjas. Ta oli Jõesse mõisnik. 

## Elulugu
Arend Wilhelm von Rehbinder sündis assessor Wilhelm Christoph von Rehbinderi ja Barbara Sophie von Aderkasi perekonda. Mõlemad tema vennad, Carl Reinhold ja Wilhelm Christoph von Rehbinder teenisid Põhjasõja ajal Eestimaa aadlilipkonnas.

1700. aastal oli Rehbinder Eestimaa aadlilipkonnas kortermeister. Järgmisel aastal viidi ta üle vastmoodustatud Virumaa jalaväerügementi. Seal teenis ta kuni järgmise aasta aprillini, juulis läks ta tagasi Eestimaa aadlilipkonda ning ülendati rittmeistriks. Uude teenistuskohta kinnitati Rehbinder 1706. aastal. Ta suri 1711. aastal.

## Perekond
Arend Wilhelm von Rehbinder abiellus esimest korda Alatskivi mõisnik Joachim von Cronmanni tütre Eva Mariega. Abielust sündis neli last.

* Karl Johann von Rehbinder (surnud 1742). Vene kapten. Abiellus 1723. aastal Hüüru mõisnik Heinrich Johann von Wrangelli tütre Dorothea Julianega. 
* Joachim Wilhelm von Rehbinder (1699–1758). Jõesse mõisnik, maakohtunik. Abiellus Hedwig Helene von Taubega.
* Otto Magnus von Rehbinder (1768–1768). Kokora mõisnik. Abiellus Sophia Helena von Esseniga. 
* Wilhelmine von Rehbinder (1697–1755). Abiellus 1717. aastal Riguldi mõisnik Gustav Wilhelm von Taubega. 

Eva Marie von Rehbinder suri 1706. aastal. 1708. aasta 14. jaanuaril abiellus Arend Wilhelm von Rehbinder Margaretha Anna von Uexkülliga. Abielu jäi lastetuks. 

## Viited


### Kirjandus

* Lewenhaupt, Adam. *Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar*. 1920.
* Stackelberg, Otto Magnus von. *Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft*. Görlitz. Kd. 1. 1931.
Mänguasjamaailmade muuseum Baselis

**Mänguasjamaailmade muuseum Baselis** (*Spielzeug Welten muuseum Basel*) on üks suuremaid omataolisi Euroopa muuseume, kus eksponeeritakse nukumaju, mängukarusid ja muud mänguasjateemasse puutuvat. Muuseum asub Šveitsis ja see avati 1998. aastal.

Kuni 1. märtsini 2012 kandis see Nukumajade muuseumi (*Puppenhausmuseum*) nime. 

## Kogud
Muuseumi neljal korrusel on rohkem kui tuhandel ruutmeetril välja pandud ainulaadne ajalooliste kaisukarude, nukkude, mänguasjapoodide, nukumajade, karussellide ja kaasaegsete miniatuuride kogu.

Välja on pandud üle 2500 mängukaru ja suurel hulgal nukke. Auväärsel kohal on Steiffi ettevõtte kaisukarud, vanim karu pärineb 1904. aastast. Kogus on näiteid peaaegu kõigi tuntud nukufirmade toodetest aastatest 1870–1920, näiteks on esindatud Saksa firmade J.D. Kestner, Simon & Halbig ning Armand Marseille nukud, kogusse kuuluvad ka firmade Kämmer & Reinhardt ning Gebrüder Heubach karakternukud. Prantsuse nukudisain on esindatud haruldustega, mille tootjaiks on firmad Emile Jumeau ja Casimir Bru Jeune.

Lisaks on välja pandud 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse nukumajad – tegemist on haruldaste eksemplaridega, mis pärinevad Saksamaalt, Prantsusmaalt, Ameerika Ühendriikidest ja Jaapanist. Nukumajadega koos on eksponeeritud ka väikesed nukumaja mõõdus poed, mis pärinevad aastatest 1880–1920. Mõned neist olid omal ajal mõeldud lastetubadesse, teised aga üksnes näituseesemeteks. 

Kogud ja muuseum ise kuuluvad filantroop Gisela Oerile (sündinud 1955).

Muuseumi juurde kuulub restoran ja rikkaliku valikuga muuseumipood.

## Viited
Valge lupiin

**Valge lupiin** (*Lupinus albus*) on liblikõieliste sugukonda lupiini perekonda kuuluv taimeliik. Pärismaisena kasvab Vahemere piirkonna kirdeosas.

Taime seemneid kasutatakse toiduks ja söödaks, samuti on tegemist hea meetaimega. Valge lupiini seemned on alternatiiviks sojaubadele, sest on suure toiteväärtusega (valgusisaldus 30–40%).

Valge lupiin võib kasvada kuni 1,2 m kõrguseks ning taime juur võib ulatuda kuni 70 cm sügavusele. Varred on jämedad, hargnenud ja kergelt siidised. Lehed on vahelduvad, keskmise suurusega ja diagonaalselt ühendatud. Õisiku pikkus varieerub 3–30 cm-ni. Taime seemned on suured, lamedad ja siledad, nelinurksed või ristkülikukujulised. Seemne värvus varieerub valgest ja lõheroosast kuni tumepruunini.

## Viited
Jālī

***Jālī*** (sanskriti keeles जाल *jāla* 'võrk') on mogulite arhitektuuris ja laiemalt India arhitektuuris esinev puidust või kivist ažuurne sirm või paneel, mille ornament on kujundatud kalligraafilistest, geomeetrilistest või loodusmotiividest. Arhitektuurielement on suguluses islami arhitektuuri *[[mashrabiya]]*ga ja võib näiteks olla eendakna *[[jharokha]]* katteks indo-islami ehitistes.

## Kirjeldus
*Jālī* võib olla aknakate, rõdupiire või ka ruumijagaja. See võib olla valmistatud marmorist või liivakivist, aga ka puidust; harvem esineb tellistest või tsemendist tehtud võre. 

*Jālī* laseb sisse valgust ja õhku, kuid minimeerib samal ajal päikese ja vihma tungimise tuppa, ning toimib passiivse ventilatsiooni tekitajana. Võre avad on peaaegu sama laiad või väiksemad kui kivi paksus, mis tagab konstruktsiooni tugevuse. Niisketes piirkondades, nagu Kerala ja Konkan, on *jālī* avad suuremad ja valgust rohkem võrreldes Gujarati ja Rajasthani kuivade piirkondadega.

Pärast klaasi laialdast kasutuselevõttu 19. sajandi lõpul ja osalt seoses uute elamupiirkondade kompaktsusega muutus *jālī* tähtsus varem olulisemates eraelu puutumatuse ja turvalisuse küsimustes. 21. sajandil on *jālī* taas populaarsust kogunud energiasäästliku hoone lahendusena, kuna ehitiste keskkonnajalajälje jälgimine on muutunud olulisemaks.

## Pildid

Halebid Hoysaleshwara temple interior.JPG|Šivale pühendatud Hoysaleshwara tempel Halebidis
Grab des Humayun 2017-12-24x.jpg|Humayuni mausoleum
Akbar's daughter's grave within the Akbar's tomb complex, Sikandra.jpg|Akbari tütre hauakamber Sikandras
Jaipur 03-2016 27 Hawa Mahal - Palace of the Winds.jpg|Hawa Mahal Jaipuris


## Viited
Kadakakirmik

**Kadakakirmik** (*Peniophora junipericola*), vanasti kadakanahkis, on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen kasvab kadakal.

## Viited

## Välislingid
* Kadakakirmik andmebaasis eElurikkus
Kadaka näsarooste

**Kadaka näsarooste** (*Gymnosporangium clavariiforme*) on liik kandseeni.

Seen kasvab kadakal ja viirpuul.

## Välislingid
*
Männikõbjuk

**Männikõbjuk** (*Trichaptum fuscoviolaceum*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen kasvab enamasti mändide lamatüvedel.

## Välislingid
* Männikõbjuk andmebaasis eElurikkus
Elena Fischer

**Elena Fischer** (sündinud 1987) on saksa kirjanik. 

## Elu
Fischer õppis Mainzis võrdlevat kirjandusteadust ja filmiteadust. Ta lõpetas kaugõppes Textmanufakturi autorite kooli ning osales 2019 ja 2020 Literaturhaus Darmstadtis Kurt Drawerti kirjutamiskursustel.

2023. aastal ilmus tema debüütromaan "Paradise Garden". See on segu emade ja tütarde loost, arenguromaanist ja perekonnaromaanist ning keskendub inimestele, kes kitsikusest hoolimata leiavad igas päevas midagi ilusat. Romaan oli 2023. aastal Saksa Raamatuauhinna nominent.

KIrjanik elab oma perega Mainzis.

2025. aastal külastas Elena Fischer kirjandusfestivali HeadRead raames Tallinna.

## Eesti keeles ilmunud
* "Paradiisiaed" ("Paradise Garden"), tõlkinud Eve Sooneste, Tänapäev, Tallinn 2025. ISBN 9789916176627

## Viited

## Välislingid
* Kirjandusfestivali HeadRead koduleht
* Keskraamatukogu blogi
Markus Thielemann

**Markus Thielemann** (sündinud 23. detsembril 1992 Ludwigsburgis) on saksa kirjanik.

## Elu ja looming
Markus Thielemann kasvas üles Alam-Saksimaal Wietzenis. Ta õppis Osnabrücki ülikoolis geograafiat ja filosoofiat ning loovkirjutamist Hildesheimi kirjandusinstituudis. Ta elab Hannoveris.

Tema esimene romaan "Zwischen der Kiefern" ('Mändide vahel') ilmus 2021. aastal. Kolm aastat hiljem, 2024. aastal ilmus teine romaan "Põhjakaares kõmab kõu" ("Von Norden rollt ein Donner"). Seda nimetati kodupaigaromaani vastandiks, kuna teos näitab oma toimumispaiga, pealtnäha idüllilise Lüneburgi nõmme mitmekihilist olemust ja vastuolulist ajalugu; 2024 valiti romaan Saksa Raamatuauhinna lõppvooru.

Kirjanik külastas Eestit 2025. aasta maikuus kirjandusfestivali Prima Vista raames.

## Eesti keeles ilmunud
"Põhjakaares kõmab kõu", tõlkinud Piret Pääsuke, Eesti Raamat, Tallinn 2025

## Viited

## Välislingid
Intervjuu LPs, LP, 5. mai 2025
Kassi tänu

**"Kassi tänu"** (inglise keeles *The Cat Returns*) on 2002. aasta Jaapani anime-fantaasiafilm, mille režissöör oli Hiroyuki Morita. 

Film põhineb Aoi Hiiragi 2002. aasta mangal "Kass Baron", milles populaarseks saanud tegelaskujule anti teises filmis suurem roll. Baron abistab Mutaga koos Haru Yoshiokat, kes tahtmatult Kassiriiki tuuakse.

Eestis on 2004. aastal levitanud eestikeelset versiooni sellest filmist Sonatiin OÜ. DVD-l nähtav visuaalne kontekst on loodud samuti Sonatiin OÜ poolt.

## Vaata ka

* "Südame sosin", "Kassi tänu" kõrvalfilm
Astelpaju-taelik

**Astelpaju-taelik** (*Phellinus hippophaeicola*)	on seen taelikuliste (*Hymenochaetaceae*) sugukonnast, taelikulaadsete (*Hymenochaetales*) seltsist.

Seen kasvab vanadel astelpajudel.

## Välislingid
* Astelpaju-taelik andmebaasis eElurikkus
Kellukmürkel

**Kellukmürkel** (*Morchella semilibera*), varem tava-kellukmürkel *Mitrophora semilibera*, on mürkli perekonda kuuluv seeneliik. 

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eestis võib teda leida parkidest ja aedadest ning salumetsadest.

## Välislingid
* Kellukmürkel andmebaasis eElurikkus.
Codex Usserianus I

**Codex Usserianus Primus** on varakeskaegne käsikirjaline evangeliaar, mis asub Dublinis Trinity College'i raamatukogus kohamärgisega MS 55 (A. IV. 15). Vulgata-eelse tõlke (*[[vetus latina]]*) tekst on paleograafia alusel dateeritud 6. või 7. sajandisse.

Käsikiri on kirjutatud pooluntsiaaliga sarnanevas iiri untsiaalis ja sarnaneb käekirjalt kahe teise Bobbio kloostris kirjutatud käsikirjaga, Bobbio Orosiuse ja Ambrosiana Basiliusega, siiski oletatakse, et käsikiri on loodud Iirimaal.

Ühel leheküljel on säilinud käsikirja ainus illustratsioon, ornamendiraamistusse paigutatud ja täpiridadega kaunistatud värviline ladina risti kujutis ristiharude all paiknevate alfa ja oomegaga, mida võib pidada vanimaks teadaolevaks *[[crux gemmata]]* motiiviks.

## Viited
Evi Metsmaaker

**Evi Metsmaaker** (sündinud 28. veebruaril 1962) on Eesti haridusjuht. Alates 1990. aastast on ta juhtinud mitut lasteaeda. 

## Haridustee ja töökäik
Evi Metsmaaker on lõpetanud Eduard Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi 1987.aastal. 

1987. aastal alustas tööd kasvatajana Uhta lasteaias. 1990. aastal alustas ta sama lasteaia juhina. Evi Metsmaaker alustas 2003. aastal Sõmeru ja Uhtna lasteaiamaja juhtimist. 2003. aastast juhib ta Rakvere valla Lasteaeda Pääsusilm. 1. septembrist 2024 kasvas Rakvere valla Lasteaia Pääsusilma õppekoha suurus neljale majale: Sõmeru, Uhtna, Veltsi, Lasila, kus töötab ligi 50 töötajat. 

Evi Metsmaakeri juhtimisel on ellu viidud mitmed olulised uuendused, 2014. ja 2015. aastal renoveeriti põhjalikult lasteaia kaks maja.

## Tunnustus
* 2025 – Rakvere valla aumärk alushariduse edendamisel tehtud töö eest 

## Ühiskondlik tegevus
Evi Metsmaaker kuulub Lääne-Virumaa Alushariduse Juhtide Ühenduse MTÜ juhatusse. 

## Viited
Raffenaldia primuloides

***Raffenaldia primuloides*** on taimeliik ristõieliste sugukonnas.

## Välislingid
* ''Raffenaldia primuloides'' andmebaasis eElurikkus
Iiri untsiaal

**Iiri untsiaal** või **iiri majuskel** on varakeskajal kasutusel olnud kirjastiil, untsiaali regionaalselt levinud vorm, mis reast välja ulatuvate pikendite poolest sarnaneb veidi pooluntsiaaliga.

Iiri untsiaali iseloomulikud jooned:
* a insulaarkirjale omase oc-kujuga
* erilise kujuga looklev g, mis meenutab 5. ja 6. sajandi kaldse untsiaalkirja g tähekuju
* ligatuuride e on väga kitsa diagonaalse paunaga, tõmmatud sule küljega 
* n untsiaalile tüüpilise suurtähevormiga ja veidi nõgusa diagonaaljoonega
* pikkade tähtede postid on sageli nuiataolise paisutusega tipus
* h vasakule kalduva postiga
* d, p ja q paunad on väga avarad
* sagedased on gn-, gr-, ri- ja ti-ligatuurid, mõnikord on ligatuurina ka pikem täheühend (aeter)
* suurtähtedena võivad esineda untsiaali-A ja untsiaali-G.

Iiri untsiaalis on kirjutatud mõned püha Columbanuse kloostritega seotud käsikirjad, nagu Bobbio Orosius, Codex Usserianus I ja Ambrosiana Basileios.

## Vaata ka
* Insulaarkiri
* Iiri-anglosaksi kunst

## Viited
Mai 2025

**Mai 2025**, kroonika.

2025. aasta mai algas neljapäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem pühapäeval.

## 7. mai
*Algas 2025. aasta konklaav. 

## 8. mai
*2025. aasta konklaav: paavstiks valiti Leo XIV.

## [[17. mai]]
*Eura kopteriõnnetus

## [[28. mai]]
*Sai alguse 2025. aasta Kambodža-Tai piirikonflikt.
Vinni Spordikompleks

**Vinni Spordikompleks** on spordi- ja majutuskompleks Vinnis.

Spordikompleks asub aadressil Sõpruse 16 Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas. Spordikompleksi ümbruses asuvad Grossi pood, Vinni-Pajusti Gümnaasium ja terviserada.

## Ajalugu
Nõukogude ajal asus Vinnis sõjaväekompleks. 1973. aastal asutati sinna Vinni spordihoone. Vinni spordihoone ehitamise projektiga tegutses sovhoosi direktor Heino Kallaste. Vinni spordikompleks asutati 1998. aastal. Samal aastal lisandus nelja rajaga ujula. Aastatel 2008–2009 uuendati kompleksis ujula osa, riietus- ja duširuume, kohvikut, fuajeed, ehitati seminariruum ja laiendati hotelliosa. 2025. aastal sai valmis renoveeritud leilisaun ja soolasaun. 2013. aastal oli spordikompleksi tegevjuht Ergo Parve ja AS Vinni Spordikompleksi nõukogu esimees Uno Muruvee.

Kompleks on saanud tuntuks maadluse ja teiste võitluskunstide keskusena. Tänu pidevale investeerimisele ja arendamisele on Vinni Spordikompleksist kujunenud üks Ida-Eesti tähtsamaid spordirajatisi.

## Rajatised
* Veekeskuses on ujumisbassein (4×25 m), lastebassein, väike beebibassein, kosk, mullivann, vastuvooluseade, soolasaun, aurusaun, kadakasaun ja leilisaun. Basseinialal saab korraldada võistlusi, treeninguid ja muid ujumisega seotud tegevusi.
* Pallimängusaalis saab mängida korvpalli, võrkpalli, sisejalgpalli, sulgpalli ja saalihokit ning treenida võitluskunste, iluvõimlemist ja tantsu.
* Baruto Dojo ruumis saab tegeleda judo ja sumoga. Dojo ruum on nime saanud kuulsa sumomaadleja Kaido Höövelsoni järgi.
* Spetsiaalselt võimlejatele loodud kõrge laega võimlemissaal.
* Staadionil on täismõõtmetega jalgpalliväljak ja neli jooksurada.
* Seminariruumi mahutab 50 inimest.
* Kohvik mahutab 80 inimest. Kohvik toitlustab spordilaagreid.
* Spordikompleksis asub täisvarustusega jõusaal.

## Seos kogukonnaga
Vinni Spordikompleks pakub sportimisvõimalusi kohalikele elanikele. Kompleksis treenib Reinar Halliku Korvpallikool. Spordikompleksi pallimängusaalis toimuvad tihti korvpallivõistlused, sealhulgas ka Saku I liiga mängud ja U18 Eesti meistrivõistluste mängud.

## Viited
Hardo Tann

**Hardo Tann** (29. veebruar 1948 Tallinn – 13. veebruar 1998 Tallinn) oli eesti poksija.

Ta sai 1967. aastal Eesti NSV noorte (19–20-aastased) meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5&nbsp;kg) 3. koha.

Oli Nõukogude sõjaväes ajateenistuse olles I kergekeskkaalus (kuni 63,5&nbsp;kg) 1969. aastal Eesti NSV täiskasvanute meister.

## Viited

## Välislingid
*Profiil. Geni.com
*Hardo Tanni sporditulemused
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
DePauli Ülikool

**DePauli Ülikool** (inglise keeles *DePaul University*; 1898–1907 St. Vincent's College) on katoliiklik era-teadusülikool Chicagos Illinois' osariigis Ameerika Ühendriikides.

See asutati 1898. aastal ning on nimetatud 17. sajandi prantsuse preestri ja pühaku Vincent de Pauli järgi.

2025. aasta seisuga õppis seal kokku 21 210 üliõpilast, neist 14 188 esimese astme õppes ja 7022 teisel õppeastmel.

Ülikoolil on kümme kolledžit ja allüksust: Driehaus College of Business (avatud 2012), College of Communication, College of Computing and Digital Media, College of Education, College of Law (avatud 1912), College of Liberal Arts & Social Sciences, College of Science and Health (CSH, avatud 2011), School of Music, School of Continuing and Professional Studies ja The Theatre School.

## Viited

## Välislingid
* 
* Ülikooli koduleht (inglise keeles)
Mělníki ringkond

**Mělníki ringkond** (tšehhi keeles *okres Mělník*) on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas. Ringkonna halduskeskus on Mělník.

## Viited
Ambrosiana Basileios

**Ambrosiana Basileios** on iiri untsiaalis kirjutatud 7. sajandi käsikiri, mis asub Milanos Biblioteca Ambrosianas. Tekst on mittetäielik koopia "Regulast", mille autoriks Basileios Caesareast, ja see on kirjutatud arvatavasti Bobbios.

Käsikiri kuulub rühma, mida ühendab kirjastiil: teised sarnased käsikirjad on Codex Usserianus I (CLA 2.271) ja Ambrosiana Orosius (CLA 3.328). Tekstis leidub mitmeid pooluntsiaali vorme, nagu d, r and pikk s, n esineb nii untsiaali kui ka pooluntsiaali vormis. Teksti kõrval ja sees on palju hilisemaid parandusi lehekülgedel 8, 13, 17v, 23v, 39v jt.

## Kirjeldus
Käsikiri koosneb 50 pärgamendilehest mõõdus 210 × 150 mm, 155 × 105 mm mõõdus üheveeruline tekstiväli koosneb 27-28 reast. Punast värvi on kasutatud korduvates rubriikides 'interrogatio' ja 'responsio', kirjutatud tekstiga samas kirjas. Lehekülgedel 15, 28, 36 on lihtsad musta tindiga joonistatud initsiaalid, mida insulaarstiilile tüüpiliselt kaunistavad punased täpid mustal pinnal.

## Viited
Stróżna

**Stróżna** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Bobowa vallas. Stróżna asub Bobowast ligi 3 km idakagus, Gorlicest umbes 14 km lääneloodes ja Krakówist 82 km idakagus.

Küla on esmamainitud 1378. aastal.

## Viited
Codices Ambrosiani

**''Codices Ambrosiani'' A–E** (Ambrosiana koodeksid) on viis piibli tekstiga käsikirja, mis pärinevad 6.–11. sajandist ja asuvad Biblioteca Ambrosiana kogus Milanos. Need on hõbepiibli kõrval mahukaim gooti keele säilinud allikas. Kõik käsikirjad on hilisema ülekirjutusega palimpsestid. Erinevates keeltes, eri tähestikes ja eri kirjutajate loodud tekstide hulgas on osi gootikeelsetest Vanast testamendist (Nehemja raamat) ja Uuest testamendist (evangeeliumid ja epistlid), samuti mõningaid gootikeelseid gooti tähestikus kirja pandud evangeeliumikommentaare.

## Sisu
* Codex Ambrosianus A – 95 lehte osadega Pauluse kirjadest roomlastele, korintlastele, galaatlastele, efeslastele, filiplastele, koloslastele, tessalooniklastele, Timoteusele, Tiitusele ja Filemonile ja väike katke gootikeelsest kalendrist. Käsikirjas on 204 lehekülge, 190 neist loetavad, kaks on loetamatud ja 12 lehte on tühjad.
* Codex Ambrosianus B – 77 lehte Teise kirjaga korintlastele, ja osad Esimesest kirjast korintlastele, kirjadest galaatlastele, efeslastele, filiplastele, koloslastele, Timoteusele ja Tiitusele. Käsikirjas on 156 lehekülge, kaks neist tühjad.
** Codex Ambrosianus B.21 on süüria keeles ja süüria kirjas. Tekstis on osad süüriakeelse piibli Peshitta Vanast testamendist, dateeritud 7. sajandisse või vähemalt mitte vanemaks kui 6. sajand; see sisaldab apokrüüfe, 4. peatükk Esra raamatust, 2. Baarukist, 3. ja 4. Makkabeidest ja osa Flavius Josephuse kommentaarist Makkabeide kohta.
* Codex Ambrosianus C – kaks lehte osaga Matteuse evangeeliumi 25. ja 27. peatükist.
* Codex Ambrosianus D – kolm lehte katkenditega Nehemja raamatust (5-7). Need on ainsad teadaolevad gootikeelsed Vana testamendi tekstid.
* Ambrosianus E – kaheksast viis lehte Johannese evangeeliumi gootikeelse kommentaari katkendiga "Skeireins aíwaggēljons þaírh Iōhannēn" 'Johannese evangeeliumi selgitus'. Pole teada, kas see oli osa Wulfila gootikeelsest piiblist. Kolm lehte sellest käsikirjast asub tänapäeval Vatikani raamatukogus (Codex Vaticanus Latinus 5750).

## Viited
Gregg Binkley

**Gregg Binkley** (sündinud 20. märtsil 1963 Topekas) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Hiigel-tääkliilia

**Hiigel-tääkliilia** (*Yucca gigantea*) on aspariliste sugukonda kuuluv õistaim, mis on pärit Kesk-Ameerikast. See kasvab kuni 8–12 m kõrguseks ning on igihaljas põõsas, mida laialdaselt kasvatatakse iluaia- või toataimena.


Yucca elephantipes 'Silver Star' Plant 2000px.jpg
Yuccaelephante1.jpg


## Eestis
Eestis on hiigel-tääkliilia üks populaarsemaid toataimi. Troopilise tääkliilia valimisel korterisse või kontorisse tuleks arvestada sellega, et tääkliiliale meeldib novembrist märtsini jahe ja valge ruum, mille temperatuur jääb vahemikku 12–16 ºC. Valima peaks tääkliiliale võimalikult aknalähedane koht, selle puudumisel aga laevalgusti lähedus.


Yucca elephantipes2.jpg
Yucca elephantipes and alow.jpg


## Viited

## Välislingid
*Hiigel-tääkliilia. kekkila.ee
*Hiigel-tääkliilia. hansaplant.ee
Tartu raamat

**Tartu raamat** on Tartu Linnaraamatukogu alates 2025. aastast välja antav auhind. 

Auhinda annab Tartu Oskar Lutsu nimeline Linnaraamatukogu välja igal aastal ning selle eesmärk on teha Tartuga seotud ilukirjandus nähtavamaks. Laureaadi valik tehakse eelneva kalendriaasta jooksul ilmunud paberraamatute hulgast ning nominente võivad esitada kõik Tartu Linnaraamatukogu töötajad. Tartu raamatu laureaadi valimisel on aluseks nii teose kirjanduslik väärtus kui ka teoses sisalduv tartulikkus.

Esimese "Tartu raamatu" auhinna sai Kristiina Ehin raamatu "Südametammide taga" eest. 

## Laureaadid
* 2025 – Kristiina Ehin raamatuga "Südametammide taga" 

## Viited
Adam Johann von Treiden

**Adam Johann von Treiden** (ka **Adam Johann von Treyden**/**Treijden**) oli Rootsi sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas. 

## Elulugu
Adam Johann von Treiden astus sõjaväeteenistusse 1688. aastal. Ta oli Hollandis teeniva Nierothi jalaväerügemendi kapten. Hiljem lahkus ta üksusest. 1701. aastal astus ta Virumaa jalaväerügementi ning ülendati ooberstleitnandiks. Ta osales oma rügemendiga Narva kaitsmisel. Peale linna alistumist langes ta vangi. Treiden naasis Liivimaale 1720. aastal. 

## Viited


### Kirjandus

* Kelch, Christian. *Liivimaa ajaloo järg*. Toimetaja Kai Tafenau ja Siiri Rebane, saksa keelst tõlkinud Ivar Leimus. Tänapäev, 2024.
* Lewenhaupt, Adam. *Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar*. 1920.
Domažlice ringkond

**Domažlice ringkond** (tšehhi keeles *okres Domažlice*) on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Tšehhis Plzeňi maakonnas. Domažlice ringkond piirneb läänes, edelas ja lõunas Saksamaaga. Ringkonna halduskeskus on Domažlice.

## Viited
Maria Smorževskihh-Smirnova

**Maria Smorževskihh-Smirnova** (sündinud 16. detsembril 1977 Kurgani linnas) on filoloog ja museoloog, Narva muuseumi juht.

## Haridus
Ta lõpetas aastal  Narva Pähklimäe Gümnaasiumi. Smorževskihh-Smirnova alustas bakalaureuseõpinguid Tartu Ülikoolis vene ja slaavi filoloogia erialal 1996. aastal, lõpetas bakalaureusekraadiga *cum laude* 2000. aastal, magistrikraadi sai samas 2003. aastal ning doktorikraadi Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis kultuuride uuringute õppekaval 2013. aastal.

Doktoritöö teema on "Ingerimaa, Eestimaa ja Liivimaa Peeter I ajastu kirikupanegüürikas", juhendaja Mihhail Lotman.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Töötas 2008. aastal Tartu Ülikoolis vene kirjanduse õppetoolis, 2009.–2013. aastal Tallinna ülikooli kultuuriteooria õppetoolis. Alates 2013. aastast olnud erinevate muuseumite juhataja: Peeter I Majamuuseum, Tallinna vene muuseum. Alates 2021. aastast Narva muuseumi juhatuse liige ja juht. Olnud külalislektor mitmetes asutustes.

## Raamatud
2013 – Ингерманландия, Эстляндия и Лифляндия в церковном панегирике Петровской эпохи 

2019 – Православный Ревель Петра I 

## Tunnustus
2021 – Aasta naine. Tunnustus EENA Narva klubi poolt ühiskonnale märkimisväärsete saavutuste eest kutsetegevuses.

2025 – Aasta eurooplane. Tunnustus Euroopa Komisjoni Eesti esinduse ja Rahvusvaheline Euroopa Liikumise poolt inimesele või organisatsioonile, kes on aidanud seista euroopalike väärtuste eest, suurendada Eesti inimeste teadlikkust Euroopa Liidust ning teinud Eesti Euroopas nähtavamaks.

2025 – Aasta muuseumitöötaja ehk Terav pliiats. Eesti Muuseumiühing annab välja eripreemiat “Aasta muuseumitöötaja ehk Terav Pliiats“. Tunnuspreemia eesmärk on märgata, tunnustada ja väärtustada muuseumides töötavaid kolleege. 

2025 – Amber award. Läänemereäärsete Losside ja Muuseumide Ühendus tunnustab üksikisikuid või asutusi, kes on andnud panuse Ühenduse arengusse, mõjutanud positiivselt selle mainet ning edendanud harmoonilisi suhteid ja vastastikust mõistmist erinevates Läänemere piirkonna lossides ja muuseumides töötavate kolleegide vahel. 

2025 – Välisministeeriumi teeneterist. Venemaa agressiooni ja propaganda vastustamise ning euroopalike väärtuste ja sõnavabaduse eest seismise eest. 

## Isiklikku
Tema ema oli koolijuht ja pedagoog Tatjana Zarutskihh.

Alates 2024. aasta suvest on Smorževskihh-Smirnova olnud Venemaa siseministeeriumi tagaotsitavate nimekirjas, kuulutati 2025. aasta jaanuaris Venemaal kriminaalkurjategijaks ja võeti tagaselja vahi alla. Sama aasta sügisel mõistis Moskva linnakohus Maria Smorževskihh-Smirnova tagaselja 10 aastaks vangi seoses 2023.–2025. aastatel paigaldatud plakatiga, millel oli Putini pilt ja kiri "Putin on sõjakurjategija". Plakat paigaldati Narva kindluse seinale pärast seda, kui Venemaal Ivangorodis Narva jõe kaldale paigaldati Eesti poole suunatud ekraan, millelt edastati võidupüha kontserti, kus esitati propagandistlikke laule.

## Viited

## Välislingid
*Maria Smorževskihh-Smirnova: võtan seda auna, et mind Venemaal vangi mõisteti
Rokycany ringkond

**Rokycany ringkond** (tšehhi keeles *okres Rokycany*) on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Tšehhis Plzeňi maakonnas. Ringkonna halduskeskus on Rokycany.

## Viited
Tachovi ringkond

**Tachovi ringkond** (tšehhi keeles *okres Tachov*) on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Tšehhis Plzeňi maakonnas. Tachovi ringkond piirneb läänes Saksamaaga. Ringkonna halduskeskus on Tachov.

## Viited
Blansko ringkond

**Blansko ringkond** (tšehhi keeles *okres Blansko*) on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas. Ringkonna halduskeskus on Blansko.

## Viited
Madison Iseman

**Madison Elizabeth Iseman**  (sündinud 14. veebruaril 1997)   on Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta mängis peaosa CMT komöödiasarjas "Still the King" (2016–2017).   Ta on teinud kaasa ka psühholoogilises põnevikus "Fear of Rain (2021), koomilistes fantaasiafilmides *"*Jumanji: Welcome to the Jungle (2017) ja *"*Jumanji: The Next Level" (2019), õuduskomöödiafilmis "Goosebumps 2: Haunted Halloween" (2018), õudusfilmis *"*Annabelle Comes Home " (2019) ja  Amazon Prime Video õudussarjas *"*I Know What You Did Last Summer (2021).

## Lapsepõlv
Madison Elizabeth Iseman sündis 14. veebruaril 1997. aastal Myrtle Beachis Lõuna-Carolinas. Tema vanemad on Susan ja John E. Iseman, kes töötab hambaarstina. Ta käis koolis e-õppes. 

## Karjäär
Oma rolli jaoks sarjas "Still The King" läbis Iseman neli prooviesinemist mitme kuu jooksul. Ta on näidelnud sarjades "Moodne perekond" ja "Henry Danger".

2017. aastal sai Iseman tuntuks Bethany rolliga filmis "Jumanji: Welcome to the Jungle". Samal aastal mängis ta filmis "Beauty Mark" tegelaskuju Pam. Peale neid rolle tegi ta kaasa kahes õudusfilmis: "Goosebumps 2: Haunted Halloween", mis ilmus 2018. aasta oktoobris,  ja "Annabelle Comes Home", mis ilmus 2019. aasta juunis. Ta mängis taas Bethany rolli 2019. aasta filmis "Jumanji: The Next Level", mis on järg filmile "Jumanji: Welcome to the Jungle".

2019. aasta aprillis näitles Iseman filmis "Fear of Rain" peaosa Rain Burroughsi. 2021. aasta jaanuaris tegi ta kaasa sarjas "I Know What You Did Last Summer", milles ta mängis kaksikuid Allisonit ja Lennonit. Sarja tootmine lõpetati pärast ühte hooaega. Ta mängis koos Mackenyu, Famke Jansseni ja Sean Beaniga filmis "Soogia rüütlid", mis on mangasarja "Saint Seiya" mängufilmiadaptatsioon.

## Isiklikku
Alates 16. augustist 2013 on Iseman Myrtle Beachis aktiivne liige esimeses ühendatud metodisti kirikus.  Tal on kass. 

## Filmograafia

### Filmid

### Televisioon

## Viited


## Välislingid

* 
*
Voldemar Larens

**Voldemar Larens** (15. detsember (vkj)/ 28. detsember 1914 Joaorg, Joala vald, Vaivara kihelkond, Virumaa – 19. august 1943 Kiviõli, Erra vald, Lüganuse kihelkond, Virumaa) oli eesti poksija.

Ta võistles Narva Võitleja ja Kiviõli Spordiklubi eest. Oli aastatel 1933–1939 Virumaa meister kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) ja keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg).

Ta sai Eesti meistrivõistlustel 1937. aastal kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 3. koha ja 1939. aastal keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 2. koha.

Ta sai 1935. aastal I Eesti raskejõustikumängude Tallinnas poksivõistlustel Viru- ja Järvamaa võistlejana kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 2. koha ja 1939. aasta II Eesti mängude poksivõistlustel Tallinnas Virumaa võistlejana keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) samuti 2. koha.

On esindanud Eestit maavõistlustel ja Balti turniiridel. Kuulus oli tema kohtumine 4. Balti turniiril Riias kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) kuulsa lätlase Konstantins Tjastoga, kus Larens osutas sedavõrd südi vastupanu, et algul kuulutati kohtumine lõoppenuks viigiga. Hiljem muutsid kohtunikud tulemuse Tjasto võiduks Läti võistkonna põhjendusega, et Larens olevat sooritanud keelatud madallöögi – mida aga polevat fikseerinud ükski kohtunik. See põhjustas palju proteste ja isegi mõtteid Balti turniiri ärajätmisest.

Oli Kiviõli vabatahtliku tuletõrje ühingu (VTÜ), Omakaitse ja Eesti Rahva Ühisabi Erra piirkonna liige.

Ta langes Kiviõlis kuriteo ohvriks.

## Viited

## Kirjandus
*H. L. ""Kuldne kaheksa" – Virumaa poksimeeskond". Põhja Kodu nr 49, 29. aprill 1940. Lk 3

## Välislingid
*Voldemar Larensi sporditulemused
*"Portree Voldemar Larensist". Pühendusega 24. aprill 1937. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.2111.1.13975.7
*"IV Balti turniir poksis Riias 14.-16. septembril 1937. Avadefilee. Vasemal Eesti võistkond, vasakult: 2. Valle Leet, 3. A. Ree, 4. V. Larens, 5. Nikolai Stepulov, 6. Evald Seepere, 7. Karl Käbi, 8. Hans Gutmann, 9. Nigul Maatsoo, 10. Arne Tihaste, 12. Peeter Matsov". Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM F 189:159/B 1432
Břeclavi ringkond

**Břeclavi ringkond** (tšehhi keeles *okres Břeclav*) on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas. Břeclavi ringkond piirneb lõunas ja edelas Austriaga ning kagus Slovakkiaga. Ringkonna halduskeskus on Břeclav.

## Viited
Znojmo ringkond

**Znojmo ringkond** (tšehhi keeles *okres Znojmo*) on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas. Znojmo ringkond piirneb lõunas Austriaga. Ringkonna halduskeskus on Znojmo.

## Viited
Židlochovice

**Židlochovice** (saksa keeles *Groß Seelowitz*) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Brno maaringkonnas. Židlochovice asub Svratka jõe ääres, Brno kesklinnast ligikaudu 16 km lõunas.

Asulat on esmamainitud 1237. aastal. Linnaõigused sai Židlochovice 1873. aastal.

Linna olulisim vaatamisväärsus on barokkstiilis Židlochovice loss.

## Sõpruslinnad
* Gbely, Slovakkia
* Montevago, Itaalia

## Viited
Utah Mammoth

**Utah Mammoth** on USA jäähokiklubi, mis liitub 2025/2026 hooajal jäähokiliiga NHL-i Läänekonverentsis Keskdivisjonis. 
Meeskond mängib oma kodumänge Delta Centeris, mida nad jagavad National Basketball Associationi (NBA) Utah Jazz.

## Mängijad
*Seisuga 12. detsember 2025*

## Igavikustatud särginumbrid
* **99**   Wayne Gretzky (ei kasutata NHL-is enam kunagi)

## Välislingid

* https://www.nhl.com/utah/

## Viited
Jun'ichirō Tanizaki

**Jun'ichirō Tanizaki** (jaapani keeles 谷崎 潤一郎, *Tanizaki Jun'ichirō*; 24. juuli 1886 Tōkyō – 30. juuli 1965 Yugawara, Kanagawa prefektuur) oli jaapani kirjanik. Tema peateos "Makioka õed" (1943–1948) jutustab nelja ülemklassi kuuluva õe loo Teise maailmasõja lähenedes.

Oma karjääri algstaadiumis kirjutas ta näidendeid, filmistsenaariume, aga ka romaane ja lühijutte. Paljud teemad olid autobiograafilised ja kujutasid femme fatale'it.

Pärast 1923. aasta Kantō suurt maavärinat kolis ta Kyōtosse. Tōkyō vanade hoonete hävitamine äratas tas rahvusromantilisi tundeid. Ta tõlkis katkendeid Genji loost tänapäevasesse keelde. Ta on tõlkinud jaapani keelde ka lääne kaasaegse kirjanduse võtmeteoseid, näiteks Oscar Wilde'i ja Thomas Hardy teoseid.

Eesti keeles ilmus aastal 2025 Jun'ichirō Tanizaki teos "Arutu armastus", tõlkijaks Margit Juurikas.
Nicolaus Eck

**Nicolaus Eck** (ka **Ecke**; 1541 Riia – 28. august 1623 Riia) oli Riia bürgermeister ja linnusekrahv.

## Elukäik
Nicolaus Eck sündis Claus Ecki ja Borgentreichide soost naise pojana.

1576. aastal valiti ta Riia raehärraks. Koos bürgermeister Kaspar zum Bergeni, raesekretär Johann Tastiuse, Suurgildi oldermanni Roloff Schröderi ja Väikegildi oldermanni Goris Braueriga allkirjastas ta 14. jaanuaril 1581 Drohiczyni rahulepingu, millega Riia vabalinn liideti Poola-Leedu riigiga. 

1581 bürgermeistriks.

1583. aastal määrati ta Riia linnusekrahviks.

### Kalendrirahutused (1585–1586)
### Võimuvõitlus Riias (1586–1605)
### Pagendus (1605–1612)
### Tagasi Riias (1612–1623)

## Perekond
Nicolaus Eck oli abiellus kahel korral. Tema esimene abikaasa oli Riia raesekretäri Bernt Breuli tütar Elisabeth Breul.
Tema teine abikaasa oli Riia raehärra Michael Schultze ja Elisabeth von Rombergi tütar Anna Schultze.
Abieludest sündisid:
*Elisabeth Eck, oli abielus Rötger thor Horstiga
*Anna Eck, abiellus 1606 tulevase Riia bürgermeistri ja Tartu õuekohtu asepresidendi Thomas Rammiga
*Bernhard Eck
*Clara Eck, abiellus Gotthard Manekeniga
*Katharina Eck, abiellus Riia suurgildi oldermanni Joachim Wellingiga
Narva praostkond

**Narva praostkond** oli luteri usu kiriku praostkond Viru- ja Ingerimaal, Rootsi valitsusajal.

Aastatel 1580–1582 vallutas Pontus De la Gardie Moskva ja Rootsi vahelises Kahekümneviieaastases sõjas, Karjala ning Ingeri, Jaanilinna ja Narva. Vene vägi oli sunnitud Põhja-Eestist lahkuma.  Pärast Narva vallutamist rootslaste poolt 1581. aastal loodi Narvas ka rootsi ja soome kogudused. Aastatel 1591–1617 olid endised Narva ja Vasknarva foogtkonnad ühendatud Narva lääniks ning Alutaguse kihelkond oli Rootsi Ingeri osa. 1617. aastal sõlmiti Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel Stolbovo rahu,  Ingeri sõja lõpetanud rahulepinguga sai Venemaa Rootsilt tagasi Vene alad, kuid pidi loovutama Rootsile Ingerimaa koos Ivangorodi kindlusega (Jaanilinna), Jaama, Koporje, Nöteborgi (kindluse) ja Laadogast läänes oleva Laadoga-Karjalaga Käkisalmi lääni.

Rootsi riigikiriku superintendent Hermann Samsoni eestvõttel loodi Rootsi Liivimaal Liivimaa kindralkubermangus  1636. aastal kuus praostkonda:  Eesti aladel Narva, Pärnu ja Tartu ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riia, Koknese ja Võnnu praostkond. 

Narva praostkonda kuulusidVirumaa ja Ingerimaa kubermangu Narva linnakogudused ja Narva linnakonsistoorium, Ivangorodi lään, Jama lään, Koporje lään, Nöteborgi lään.

Narva linnakoguduste, Ingerimaa ja Alutaguse alade Narva ja Ingerimaa superintendendiks, Narvas nimetati 1641 Heinrich Stahl, 1651. aastal ühendati aga Alutaguse kihelkond Eestimaa aadelkonna soovil nii halduslikult kui ka kiriklikult Eestimaa kubermanguga, Narva aga ühendati Ingerimaa kubermanguga.

1641. aastal alustati kiriku ehitamist Narva rootsi kogudusele. 1645. aastal pärandas Narva bürgermeister Diedrich Warnecken kiriku ülalpidamiseks Päite mõisa, samal aastal kinnitas Rootsi kuningriigi valitsus Narva Jaani kiriku Narva toomkirikuks. Narva linnas tegutsesid rootsi kogudus, saksa kogudus ja ühine soome-eesti kogudus.

## Narva ja Ingerimaa superintendendid

## Viited
Aafrika metsaelevant

**Aafrika metsaelevant** (*Loxodonta cyclotis*) on imetaja elevantlaste sugukonnast. Aafrika metsaelevandi levila asub Lääne-Aafrika ja Kongo jõe vesikonna troopilistes vihmametsades. Ta on tänapäeval säilinud elevantidest väikseim (õlakõrgus emastel 1,6 – 2,4 m, isastel 1,7 – 2,8 m). Emasloomade kehamass 900 – 3000 kg, isasloomadel 1200 – 3500 kg. Metsaelevandi esijalal on viis ja tagajalal neli küünist. Nii emastel kui ka isastel loomadel on sirged, allapoole suunatud võhad, mis võrreldes savannielevantidega on sihvakamad ja koosnevad tugevamast elevandiluust .   

Aafrika metsaelevant elab peregruppides, mis sageli koosneb 3–8 loomast. On teada ka kuni 20 isenditest koosnevates gruppe. Reeglina on aafrika metsaelevantide karjad väiksemad kui aafrika savannidelevantidel . Karja juhiks on vanem emane elevant. Isased elevandid lahkuvad täiskasvanuks saades peregrupist . 

Aafrika metsaelevandid toituvad vihmaperioodil peamiselt puuviljadest, kuivaperioodil moodustavad põhitoidu lehed ja puukoor. Rohttaimed moodustavad toidust väikese osa . Viljadest toitumise tõttu on metsaelevandil oluline roll taimede levitamisel ja elurikkuse säilitamisel . 

IUCN punase nimestikus on 2021. aastal aafrika savannielevandi seisundit hinnatud kriitilises seisundis (CR) olevaks . Peamised ohud on salaküttimine elevandiluu saamiseks ning elupaikade kadu ja fragmenteerumine. Salaküttimine muutus intensiivsemaks 2008. aastal ja tipnes aastal 2011. Salaküttimine on ebakestlikult kõrgel tasemel ka tänapäeval .  

## Taksonoomia
Varem ühe liigi aafrika elevant alamliikideks peetud aafrika metsaelevant ja aafrika savannielevant (*Loxodonta africana)* klassifitseeritakse alates 2005. aastast kaheks iseseisvaks liigiks. Sellist eristamist toetavad ka hilisemad geneetilised uuringud. Kahe liigi vaheline hübridiseerumine näib olevat piiratud ja ilmne vaid 14-s metsa-savanni ökotonis uuritud rohkem kui 100-st .  

### Lähedasi liike
*Aafrika savannielevant (*Loxodonta africana)*
*India elevant (*Elephas maximus*) 

## Viited
Mirogoj

**Mirogoj** (ka **Mirogoj linnakalmistu**; horvaadi keeles Gradsko groblje Mirogoj) on surnuaed Horvaatias Zagrebis.

Mirogoj kalmistu rajati keeleuurija Ljudevit Gaj omanduses olnud maa-alale, mille linn ostis 1872. aastal pärast tema surma. Peahoone projekteeris arhitekt Hermann Bollé. Uus kalmistu avati 6. novembril 1876.

## Kalmistule maetuid
* Zlatko Baloković, viiuldaja
* Ena Begović, filminäitleja
* Miroslav Blažević, jalgpallur ja jalgpallimänedžer
* Hermann Bollé, arhitekt
* Ivana Brlić-Mažuranić, kirjanik
* Krešimir Ćosić, korvpallur ja korvpallitreener
* Arsen Dedić, laulja
* Ljudevit Gaj, keeleteadlane
* Marijan Haberle, arhitekt
* Andrija Mohorovičić, meteoroloog ja seismoloog
* Vladimir Prelog, keemik, 1975. aasta Nobeli keemiaauhinna laureaat
* Dragutin Tadijanović, luuletaja
* Franjo Tuđman, poliitik ja sõjaväelane, Horvaatia esimene president
* Tin Ujević, luuletaja
* Ivan Zajc, helilooja

## Viited

## Välislingid
*
Vidrik Haljasmäe

**Friedrich Grünberg** (1938. aastast **Vidrik Haljasmäe**; 15. oktoober 1889 Veskemäe talu Rõngu vald, Tartumaa  – 11. detsember 1956 Ala-Rahi talu, Arula, Valgamaa) oli Eesti sõjaväelane ja talupidaja, Eesti Vabadussõja veteran.

## Elulugu
Friedrich Grünberg õppis kohalikus vallakoolis ja töötas nooruses talus.

Teenis alates 1912. aastast Vene tsaari armee ridades Poolas Varssavis ja Ljublinis. Esimese maailmasõja ajal teenis Galiitsias Poolas, olles lennuväeüksuse fotolaboratooriumis laborandiks. 

Eesti vabadussõja puhkedes astus 27. detsembril 1918 vabatahtlikult teenistusse Kalevi Malevasse. Teenis 1. roodu 1. rühma veltveeblina ja osales aktiivselt Eesti Vabadussõjas. Ta võitles Narva lahingutes, Tartu vabastamisel ning Lõuna-Eestis Võru ja Valga lahingutes. Tema auaste oli veltveebel.

Pärast Vabadussõda sai Grünberg riigilt maad 26 ha ja asutas Ala-Rahi talu Arula külas Valgamaal. 1938. aastal eestistas ta oma nime Friedrich Grünbergist Vidrik Haljasmäeks.

Haljasmäe jäi elu lõpuni Arula küla elanikuks ja talupidajaks. Ta suri maovähki.

## Teenistus ja tunnustus
Friedrich Grünberg teenis Eesti Vabadussõjas eesliinil ning osales olulistes sõjategevustes Narva, Tartu ja Lõuna-Eesti rindel.

1925. aastal autasustati teda Läti Vabadusristi 3. järguga tema teenete eest Landesveeri sõjas.

## Viited


## Välislingid
* Jaak Pihlak, ''Karutapjad ja ristimehed'' (magistritöö, DIGARi arhiivis)
Jon Mikiver

**Jon-Arnold Mikiver** (sündinud 18. oktoobril 1989 Norras) on eesti trummar. Ta mängib trumme ansamblis Elephants From Neptune. Sooloartistina kasutab nime jondog.

## Haridus
Jon on lõpetanud Balti filmi- ja meediakooli režissööri eriala.

## Töökohad
Ta on juhtinud Raadio 2-s saadet "Jon Mikiver Show". Praegu juhib raadios saadet "R2 Traat".

## Televisioon

* 2010 – "Kelgukoerad" – Oliver

## Isiklikku
Jon Mikiveri isa oli Mikk Mikiver ja ema on Carmen Mikiver. Mõlema vanema auks on Joni kehal tätoveeringud: üle südame on ema nimi, isa nime asemel aga paremal randmel sümbol, mis austab isa. Kuna isa oli tema päike, kujutab see märk päikest ja moodustab koos lõpmatusega terviku.

Jon sündis Norras, kui filmivõtted „Ystävät, toverit“ olid pooleli. Carmen meenutab: „Sünnitus sattus täpselt võtteperioodi. Võttegrupp ootas, millal hetk kätte jõuab.“

Tema elukaaslane on Liisi Voolaid.

## Viited
Tšehhi kvartett

**Tšehhi kvartett** (tšehhi keeles České kvarteto) oli Tšehhi keelpillikvartett, üks juhtivaid Euroopa kammeransambleid 20. sajandi alguses. Tegutses aastail 1891–1934.

Keelpillikvartetti moodustasid Karel Hoffmann (viiul I), Josef Suk (viiul II), Otto Berger (tšello; violoncello) ja Oskar Nedbal (vioola; alt), kes olid just lõpetanud Praha konservatooriumi. Nende esimene esinemine 22. oktoobril 1892 kandis nime "Praha konservatooriumi lõpetajad" (tšehhi keeles „Absolventi pražské konservatoře”).

Kvartett andis palju kontserte kogu Euroopas ja oli väga populaarne. Paljud olulised teosed, sealhulgas Antonín Dvořáki ja Leoš Janáčki hilisemad kvartetid, kirjutati spetsiaalselt Tšehhi kvarteti jaoks või esitati neid esmakordselt kvarteti poolt. 

Tšehhi kvartett lõpetas tegevuse 1934. aastal pärast aldimängija Jiří Heroldi surma.

## Liikmed
Esimene viiul:
* Karel Hoffmann 

Teine viiul:
* Josef Suk (1891–1933)
* Stanislav Novák (1933–1934)

Alt:
* Oskar Nedbal (1891–1906)
* Lionel Tertis (1906)
* Jiří Herold (1906–1934)

Violoncello:
* Otto Berger (1891–1894)
* Hanuš Wihan (1894–1914)
* Ladislav Zelenka (1914–1934)

## Välislingid
*
Ada evangeliaar

**Ada evangeliaar** on Karolingide-aegne käsikirjaline illumineeritud evangeliaar, mis praegu asub Trieri linnaraamatukogus kohaviida Trier, Stadtbibliothek, Codex 22 all.  Käsikirja järgi on antud nimetus sarnase kirja- ja illuminatsioonistiiliga käsikirjade rühmale Ada grupile.

2023. aastast alates kuulub Ada käsikiri UNESCO maailma mälu registrisse.

## Kirjeldus
### Tekst
Käsikirja tekst on untsiaalis, rustikas ja varajases karolingide minusklis, kirjutatud kuldtindiga. Pärast korduvaid köitmisi ja servade lõikamisi on käsikirja suurus 36,6 × 24,5 cm. Evangeliaar koosneb 172 pärgamentlehest, tekst on paigutatud kahe 32-realise veeruna.

Tekst on loodud enam kui ühe kirjutaja poolt. Peamine tekstikiri on karolingide minuskel, leheküljed 11v–13v ja 16r–v on untsiaalis. Lehekülgede 17–38v tekst on kirjutatud ümaras varajases minusklivormis, mida iseloomustab avatud a ja untsiaali-N, mis esineb ka Godescalci perikoopideraamatus 781.–783. aastast (Paris N.A. Lat. 1203, ff 126v–127; CLA 5.681).

Käsikirja leheküljel fo 172 on punase värviga rustikas kirjutatud tekst, milles seisab "[liber] *quem devota dō iussit perscribere mater Ada ancila dī*". On kindlalt teada, et 12. sajandil asus raamat Trieri Püha Maximinuse kloostris.

### Illuminatsioon
Käsikirja illuminatsioonis on nähtud iiri-anglosaksi käsikirjade, Itaalia käsikirjade ja Bütsantsi kunsti mõjusid. Käsikirjas on evangelistide Matteuse, Markuse ja Luuka täisfiguurportreed ja Matteuse evangeeliumi keeruka dekooriga *[[incipit]]*-lehekülg. Evangelistiportreed on loodud selgejoonelises klassikalise antiigi mõjutustega kujutusviisis.

### Köide
1499. aastal valmistati evangeliaarile luksuslik väärismetallköide, mida kaunistavate vääriskivide hulgas on eristuvaim esikaane keskele paigutatud rooma kamee, mis kujutab kaht kotkast ja Constantinus Suure perekonna portreesid.

## Ajaloost
Evangeliaar on valminud ajavahemikus 790–810, arvatavasti Aachenis Karl Suure õukonna juures asuvas skriptooriumis ja selle Ada-nimeline tellija on samastatud Karl Suure õe, Pippini tütre abtissi Adaga. Samas, kuna Adat mainitakse vaid korra ja puuduvad samaaegsed kirjapanekud mujal ning nimi Ada oli ka küllalt levinud, jääb see  üksnes spekulatsiooniks .

## Pildid

Meister der Ada-Gruppe 002.jpg|Evangelist Matteus
Miniatuur Evangelist Marcus.jpg|Evangelist Markus


## Viited
Fabian Dettlof Friedrich von Baranoff

**Fabian Detloff Friedrich von Baranoff** (13. november 1822 Moora mõis – 11. november 1862 Kalvi mõis) oli Eestimaa mõisnik.

Fabian Detloff Friedrich von Baranoff sündis Moora mõisniku Gustav Friedrich von Baranoffi (1780–1823) ja Müüsleri mõisa pärijanna vabapreili Charlotte Gertrude von Schillingi (1793–1839) pojana.

Teenis Venemaa keisririigi armees, kus sai kaptenleitnandi auastme.

Talle kuulus Kalvi mõis Viru-Nigula kihelkonnas.

## Perekond
Fabian Detloff Friedrich von Baranoff 21. juunil 1852 Särevere mõisas paruness Helene Karoline von Schillingiga (1822–1884), kes oli Särevere mõisniku parun Karl Raphael von Schillingi ja vabapreili Helene von Stackelbergi tütar. Abielust sündisid:
*Helene Charlotte von Baranoff (sünd. 4. septembril 1853 Kalvi mõisas)
*Olga von Baranoff (19. juuni 1855 Kalvi – 13. veebruar 1876 Vevey, Šveits)
*Friedrich Alexander von Baranoff (13. oktoober 1857 Kalvi – aprill 1886 Menton, Prantsuse Riviera), Kalvi mõisnik, viimane Baranoffide Kasari-haru esindaja
*noorelt surnud poeg

### Esivanemad