open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oskar Kask

**Oskar Reinhold Kask** (7. jaanuar 1898 (26. detsember 1897 vkj) Pärnu – 13. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik. 

Ta oli aastail 1924–1936 Pärnu linnapea ja 1936–1940 Eesti sotsiaalminister.

Ta oli ka Riigikogu liige (15. juuni 1926 – 14. juuni 1929 ja 7. mai 1930 – 31. detsember 1937), Rahvuskogu liige ning I Riigivolikogu liige (32. valimisringkonnast).

## Elulugu
Ta võttis osa Eesti Vabadussõjast, lõpetas 1919. aastal Sõjakooli (1. lend) ja 1923. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Kask oli ajakirjanik ja Eesti Tööerakonna aktivist Pärnus, Pärnu linnavolikogu liige ja Pärnu linnapea (1924–36; ametisse astudes oli ta noorim Eesti linnapea). Ta oli Tööerakonna esimees aastail 1930–1932. III Riigikogu, IV Riigikogu ja V Riigikogu liige. V Riigikogus oli ta algul Rahvusliku Keskerakonna nimekirjas, alates 1933. aastast sõltumatu saadik. Konstantin Pätsi viienda valitsuse valimise eel 21. oktoobril 1933 astus ta Rahvusliku Keskerakonna Riigikogu rühmast välja. Sel puhul teatas ta: "Olen küll vabadussõjalane ja olen sümpatiseerinud noorema generatsiooni võitluse riigielu põhjalikuks uuenduseks, kuid ei ole aga vabadussõjalaste liidu liige ja loomulikult ei või ka olla vabadussõjalaste liitude esindajaks riigikogus." Aastail 1935–1940 oli Kask Isamaaliidu juhatuse liige, Rahvuskogu ja I Riigivolikogu liige. Aastail 1936–1940 oli ta sotsiaalminister Konstantin Pätsi viiendas valitsuses, Kaarel Eenpalu teises valitsuses ja Jüri Uluotsa valitsuses. Tema isa, Pärnu majaomanik Jaan Kask (4. veebruar 1859 – 24. märts 1936), suri päev pärast tema ametisse astumist.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1928
*Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk (7. veebruar 1929)
*Kotkaristi V klassi teenetemärk (10. juuni 1929)
*Valgetähe I klassi teenetemärk (31. detsember 1937)
*Looduskaitsemärgi II järk (1. mai 1940)

## Surm
NKVD vahistas Oskar Kase 1941. aasta juunis. Ta lasti maha Sverdlovski oblastis 13. märtsil 1942. Tema ja veel kahe endise Pärnu linnapea (Hugo Kuusner ja Priit Suve) mälestuseks on Pärnu Alevi kalmistule püstitatud hauakivi.

## Viited

## Kirjandus
*Tööteenistuse sisseseadmine kaalumisel. Uus Eesti, 6. jaanuar 1939, nr. 5, lk. 3.
Kreeka rist

**Kreeka rist** on rist, mille kõik harud on ühepikkused. Tuntud ka kui ***crux immissa quadrata***.

Kreeka rist sümboliseeris algselt looduse nelja algelementi – tuld, maad, vett ja õhku. Ühepikkused vertikaalsed ja horisontaalsed jooned tähendavad ka mehe ja naise loomulikku ühendust. Samaaegselt sümboliseerivad risti neli haru ka nelja evangelisti Matteust, Markust, Luukat ja Johannest ning nelja evangeeliumi võrdsust.

Kreeka risti kasutab peamiselt õigeusu kirik ja ka varased kristlased kasutasid seda.

## Vaata ka
*Püha Jüri rist

## Välislingid

*Kristlik kultuur – ristimärgid
Ladina rist

**Ladina rist** on rist, mille üks haru on teistest tunduvalt pikem.

Ladina rist seostub ristiga, kus Jeesus Kristus risti löödi.
Enne Kristust kujutas see aga muuhulgas päikesejumal Apolloni keppi ja seda võib leida antiiksetelt müntidelt.

## Vaata ka
*Aasrist
*Andrease rist
*Ankurrist
*Antoniuse rist
*Constantinuse rist
*Keldi rist
*Kopti rist
*Kreeka rist
*Krutsifiks
*Nino rist
*Peetruse rist
*Päikeserist
*Svastika
*Vene rist
Kartušš

**Kartušš** on barokses välis- ja sisearhitektuuris, ka kujutavas kunstis kasutatud kaunistus, mis kujutas endast pooleldi rullis servaga ehisraamis kilbitaolist tahvlit pealkirjade, deviiside, vappide või embleemide jaoks. Hiljem kasutati raamina ka okstest või *[[rocaille]]*-motiividest raami.

## Pildid

Cartouche_1.jpg|Tekstiga kartušš 1765. aasta gloobusel
Uniformas Militar Español. (Title page) (NYPL b14896507-87374).tiff|Raamatu pealkiri "Uniformas Militar Español" on paigutatud tiitellehel maalitud kartušši
Fürstenzell Klosterkirche - Portal 1 Inschrift.jpg|Rokokoostiilis kartušš Fürstenzelli kloostris
Magnus Reinhold von Nasackini epitaaf.jpg|Magnus Reinhold von Nasackini vappepitaaf maalitud kartušis tekstiga
TartuTownHall.jpg|Kartuššraamistuses ovaalaken Tartu raekoja fassaadil


## Vaata ka
* Arhitektuuri mõisteid
* Supraport
* Epitaaf

## Viited
Värdi Velner

**Värdi Velner** (kuni 1935 **Ferdinand Velner**, 27. september 1907 Sangaste vald, Tartumaa – 14. september 1992 Tartu) oli Eesti poliitik.

## Haridus
Tartu Ülikooli õigusteaduskond 1925–1930 (lõpetas *[[cum laude]]*), rotalus.

## Töökäik
* 1932–1933 vandeadvokaat Mihkel Punga ja 1933–1935 Albert Pessa abi Tallinnas
* 1935–1936 Siseministeeriumi Omavalitsuste Talituse vaneminspektor
* 1936 Põllutöökoja valimiste üleriikliku komitee juhataja
* Valga maavanem 1936–1940 (kuni 1938 ajutise maavalitsuse esimees) ja 1941–1943
* 1936 Rahvuskogu valimiste Valga seltskondliku komitee esimees
* Rahvuskogu liige
* I Riigivolikogu liige (58. valimisringkonnast, Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde kandidaat)
* Omakaitse Sihtkapitali Valgamaa toimkonna esimees (valitud 8. juunil 1940) 
* 1944–1954 Venemaal vangis

## Tunnustus
* Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, (20. veebruar 1939)

## Artikleid
* Kihelkonnad ei sobi maaomavalitsuste üksusteks. Kaja, 27. oktoober 1934, nr. 254, lk. 2.
* Suure ja väikese valla probleeme. Uus Eesti, 9. jaanuar 1936, nr. 8, lk. 4.

## Viited

## Kirjandus
* Vabariigiaegne Valga maavanem. Kirjutamata memuaare [IV], lk. 113–133. Tallinn, 1990.
Eduard Arnover

**Eduard Arnover** (15. detsember 1898 Lellapere, Järvakandi vald – 26. august 1942 Sõktõvkar, Komi ANSV) oli Eesti poliitik.

## Töökäik
* Rahvuskogu liige
* I Riigivolikogu liige (25. valimisringkond)
* Märjamaa vallavanem (ühel häälel tagasi valitud 3. detsembril 1939)
* Kaitseliidu Märjamaa malevkonna pealik

## Tunnustus
*1930 Kotkaristi V klassi teenetemärk
*1939 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Platonism

**Platonism** on mõni filosoofia suund, mis lähtub antiikfilosoof Platoni filosoofia tõlgendustest.

Ajalooliselt jaotatakse antiikaegne platonism vanemaks, mida viljeldi Platoni Akadeemias, keskmiseks ja uusplatonismiks ehk neoplatonismiks. Samas nimetatakse uusplatonismiks ka hilisemaid platonistlikke filosoofiavoole kuni tänapäevasteni välja. Cambridge'i platonistideks nimetatakse 17. sajandi Inglismaa uusplatonistlikke mõtlejaid eesotsas Henry More'iga.

Mõned filosoofid (nt Alfred North Whitehead, Martin Heidegger) on pidanud kogu Õhtumaa filosoofiat platonismiks. Üldiselt omistatakse Platonile enamiku filosoofia küsimuste esmane püstitamine ja katse neid lahendada. Selle tõttu võib Platonit tõepoolest pidada Õhtumaa filosoofia alusepanijaks.

## Ideedeõpetus
Platonismi kui filosoofiatraditsiooni keskmeks võib pidada Platoni ideedeõpetust. Selle järgi on ideed või vormid ainsad tõeliselt olevad: igavesed, muutumatud, täiuslikud. Konkreetsed asjad materiaalses maailmas on vaid ideede rohmakad koopiad, mis on paratamatult ebatäiuslikud ja muutlikud.

Sageli nimetatakse platonistlikeks mis tahes filosoofilisi vaateid, mille järgi mingit laadi ideed eksisteerivad mateeriast sõltumatult. Tüüpiliseks näiteks võib pidada arve, mida peetakse tihti reaalseteks kõigis võimalikes maailmades, hoolimata loodusseadustest.

Reaktsioonist platonistlikule ideedeõpetusele tulenes keskaja filosoofia põhiline vastasseis nominalismi ja realismi vahel, nn universaalidetüli. Selles vaidluses pooldasid realistid ideede reaalset eksistentsi, nominalistid pidasid ideid aga pelkadeks abstraktsioonideks, mille inimesed loovad reaalsete materiaalsete asjade põhjal.

## Kriitika 20. sajandil
20. sajandil on platonistlik filosoofia sattunud tugeva kriitikatule alla ning platonismi kui mõtlemise tava on korduvalt püütud kõrvale jätta, ületada või dekonstrueerida. Suurimateks platonistliku tava kriitikuteks võib pidada analüütilisele traditsioonile aluse pannud loogilisi positiviste ja kontinentaalse filosoofia raames eksistentsialiste ning nende poolt tunnustatud 19. sajandi mõtlejat Friedrich Nietzschet.

Karl Raimund Popper samastas platonismi essentsialismiga: eeldusega, et sõnadel on püsivad ja iseseisvalt eksisteerivad tähendused, millele me saame järjest paremaid definitsioone pakkudes läheneda. Popper püüdis oma mõtlemises platonismi välistada, tehes printsiibiks metoodilise nominalismi.

## Vaata ka
*Idealism
*Metafüüsika

## Välislingid
* Ilmar Vene "Kolmas platonism" Sirp, 05.05.2006 (platonismi omalaadne tõlgendus)
Davey Havok

**David Paden Marchand** (sündinud 20. novembril 1975 Rochesteris New Yorgi osariigis), esinejanimega **Davey Havok**, on Ameerika Ühendriikide poplaulja. 

Ta on rokkansambli AFI ja elektronmuusika bändi Blaqk Audio solist.

## Elukäik
Havok on itaalia päritolu. Tema isa suri, kui poiss oli kolmeaastane. Hiljem abiellus ta ema uuesti ning Havok sai kasuisa perekonnanime Marchand. Kui Havok oli kuuene, kolis pere California osariiki. Seal käis ta kaheksanda klassini katoliku koolis. 

Tema muusikutee algas keskkoolis, kus ta moodustas koos Mark Stopholese'i, Vic Chalkeri ja Adam Carsoniga ansambli, millest hiljem sai AFI. Kui muusikud olid keskkooli lõpetanud, läks ansambel laiali. Davey kolis Berkeleysse ja astus California ülikooli Berkeleys. Üliõpilaspõlves hakkas ta kirjutama laulusõnu, mis ilmusid AFI albumitel "Answer That and Stay Fashionable" (1995) ja "Very Proud of Ya" (1996). AFI tuli taas kokku 1995. aastal.

Davey Havok on poplauljana teinud koostööd bändiga Son of Sam, neil ilmus 2001. aastal albumi "Songs from the Earth".

## Tegevus moemaailmas
### "Glitterboy"
"Glitterboy" on lühikest aega eksisteerinud rõivakollektsioon, mille Havok lõi 2003. aastal. Muu hulgas oli see inspireeritud 1970. aastate glämm-muusikute stiilist. Kollektsiooni kiire lõpu põhjustasid Davey ja tema koostööpartneri Serious Clothing disainerite erimeelsused.

### "Paden"
Havoki hiliseim rõivakollektsioon "Paden" loodi 2007. aastal. Kollektsioon on saadaval vaid Fred Segali butiigis.

### "Tokyo Hardcore"
2007. aasta septembris nõustus Davey koos Jeffree Stariga olema Tarina Tarantino ehtekollektsiooni "Tokyo Hardcore" modell. Kollektsiooni kataloog ja reklaamvideo ilmusid sama kuu lõpus.

### Zu Boutique
Zu Boutique on Davey 2008. aastal asutatud ettevõte, mis müüb peamiselt T-särke.

## Näitlemine
Havok on mänginud filmides "Mary Jane Is Not a Virgin Anymore", "Live Freaky, Die Freaky" (hääl), "Godkiller" (hääl) ja "Knife Fight" ning Tim Armstrongi veebisarjas "Tim Timebomb's Rock'n'Roll Theatre".

## Isiklikku
Havok on tuntud taimetoitluse ja *[[straight edge]]*i elustiili propageerija.

Daveyl on palju tätoveeringuid, nende hulgas suured mustad tiivad seljal, tähed mõlemal rangluul, leegitsev süda rinnal ja sõna "Moz" (Morrissey) paremal randmel. Lisaks on tal roietel pistodad, parempoolse peal on x-täht, mis tähistab tema *straight edge*i elusstiili, ning vasakpoolsel on kõrvits. Tema pahkluul on roosade tiibadega must jänes, kellel on mustad südamed (üks neist murtud) mõlema kõrva taga, käsivarrel on tal palveasendis käed, mille peal on x-tähed.

## Viited
Tuulte Roos

**Tuulte Roos** ehk **Tuulteroos** on kvartal Kuressaare linna territooriumil Tori linnaosas, Kuressaare–Sääre maantee ääres. 

## Ajalugu
Elamurajoon rajati endisele linna karjamaale. Selle asutas kalurikolhoos Saare Kalur 1980. aastal oma töötajatele.

## Vaata ka
*Tuulte roos
Röövlirahnu Martin

**"Röövlirahnu Martin"**  on 2005. aasta Eesti film. 

Film esilinastus Eesti kinodes 24. veebruaril 2005. 

## Sisu

Film räägib kohanemisraskustega poisist Martinist, kes kolib emaga elama uude kohta. Martinil on komme alatasa kõikvõimalikesse jamadesse sattuda ja viimasel koolipäeval läheb kõik valesti. Martinile meeldib koolidirektori tütar Marta, aga tüdruk meeldib ka kooli kõige paremale poisile Kevinile, kellel on uhke roller. Viimases hädas tuleb Martinile appi riukalik võlurkass Nitram, kes toob kaasa uusi seiklusi.

## Osades
*Madis Ollikainen – Martin
*Ott Sepp – Nitram
*Andry Žagars – Kevin
*Kadi Sink – Marta
*Piret Kalda – Martini ema
*Maria Avdjuško – Kevini ema
*Jaan Rekkor – Marta isa, koolidirektor
*Lembit Ulfsak – Ruudi
*Juhan Ulfsak – Juku

## Film arvudes

2005. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 29 863 vaatajat.
## Auhinnad
*2005 Põhjamaade filmifestivali auhind laste- ja noortefilmide kategoorias.

## Viited

## Välislingid
*
*Inna Grünfeldi artikkel "Kasspoiss hiilib Mustojal"" Virumaa Teatajas
*Tarmo Rajametsa artikkel "Ilus päev" Eesti Ekspressis
Malev (täpsustus)

**Malev** võib tähendada mitut asja:
***[[Malev]]**, sõjaväeline üksus (Eesti) ajaloos
*Kaitseliidu malev, Kaitseliidu struktuuriüksus
*Pioneerimalev oli V. I. Lenini nimelise Üleliidulise Pioneeriorganisatsiooni allüksus, mis koosnes ühe kooli pioneeridest
*Rahvamalev
*Õpilasmalev, samuti üliõpilasmalev – noortele (suvist) tööpraktikat võimaldav organisatsioon

***"[[Malev (film)|Malev]]"**, Eesti film
***"[[Malev (saade)|Malev]]"**, TV3 saade
***"[[Malev (eesnimi)|Malev]]"**, mehenimi

## Vaata ka
*Malév – Ungari lennufirma
Õiguskord

**Õiguskord** on ühe riigi õigusnormide kogum.

Õiguskordasid grupeeritakse õigusperekondadeks ja õigussüsteemideks.

## Vaata ka

*Asumisõigus
*Õiguskultuur
* Õigusriik
* Õigussüsteem
* Õigussüsteemi kurnamine
Õigussüsteem

**Õigussüsteem** on õiguskordade kogum, millel on sarnane õigusfilosoofiline käsitlus riigist ja õigusest. Sealjuures on eriti olulised arusaamad õigusnormist, õiguse allikatest, õiguse loomisest ja kohaldamisest.

Õigussüsteemide piiritlemine on teataval määral meelevaldne tegevus. Üks võimalusi on jagada maailma õiguskorrad järgmisteks õigussüsteemideks:
*Mandrieuroopa ehk romaani-germaani õigussüsteem
*Üldine õigus ehk angloameerika õigussüsteem
*Islami õigussüsteem
*Hinduistlik õigussüsteem
*Judaistlik õigussüsteem
*Kaug-Ida õigussüsteem
*Aafrika ning Madagaskari õigussüsteem
*Sotsialistlik õigussüsteem.
*Nõukogude Liidu õigussüsteem  
Õigussüsteemide sees eristatakse tihedamalt seotud õiguskordade rühmitustena **[[õigusperekond]]asid**.

## Vaata ka
*Õiguskord
*Õiguskultuur
*Õigusriik
*Õigussüsteemi kurnamine
Malev

**Malev** oli Muinas-Eestis sõjaväe koondüksus, mis oli kogutud ühest või mitmest kihelkonnast või maakonnast.

## Mõiste päritolu
Sõna *malev* pärineb eesti- ja/või liivikeelsest sõnast *malewa* (arvatava tähendusega "sõjavägi"), mida ladinakeelse teksti sees kasutab Henriku Liivimaa kroonika. Sõna esineb seal 5 korral, tähistades vastavalt sakslaste ja semgalite, saarlaste, eestlaste (harjulaste jt), paganate (virulaste) ning liivlaste väeüksust. Sõna laenati kohalikku Liivimaa ladina (*malva*) ja saksa keelde (*malwe*, *malowe*), kus see tähendas nii sõjaväge kui sõjakäiku, täpsemalt maakaitset (vastandina maalt välja suundunud sõjaretkedele). Sõna püsis käibel kuni 16. sajandini. Eesti keeles säilis sõjaväge tähistav *maleva* või *mal(e)vi* vaid rahvalauludes. Tänapäeval elustatud *malev* on kunagise *maleva* lõpukaoline vorm.

## Vaata ka
*Družiina
*Faalanks

## Viited
Malev (film)

**"Malev"** on Eesti film aastast 2005.

Film näitab humoorikalt eestlasi 13. sajandi Euroopa poliitikas. Filmi alapealkiri on "Läti Henrik valetas!", mis viitab Läti Henriku kroonikale.

Filmi maailmaesilinastus toimus Usbekistani pealinnas Taškendis 5. augustil 2005. Eestis jõudis "Malev" kinodesse sama aasta 9. septembril.

## Osades
*Ott Sepp – Uru
*Uku Uusberg – Tugis
*Argo Aadli – Leholas
*Mirtel Pohla – Ilge
*Märt Avandi – Jūrmala foogt Hippolyt
*Raivo E. Tamm – piiskop Albert
*Sergo Vares – Läti Hendrik
*Ain Mäeots – Lembitu
*Üllar Saaremäe – vend Wolfram
*Mait Malmsten – vend Wismuth
*Anti Kobin – Manivalde
*Merle Jääger – Lembela

## Film arvudes
2005. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 14 637 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* 
* Jaan Ruusi artikkel "“Malev” kui Delfi jututuba" Eesti Ekspressis
* "Malevas" on eestlased pigem need head tegelased. Pärnu Postimees, 5. oktoober 2005
* Olev Remsu. “Malevas” pulli ei saanud. Sirp, 9. september 2005
* Karl Martin Sinijärv. “Malevas” pulli ei saanud. Sirp, 7. oktoober 2005
1100. aastad

**1100. aastad**

1100. aastad on aastad 1100–1109 pKr.

Sajandid: 10. sajand - **[[11. sajand]]/[[12. sajand]]** - 13. sajand

Kümnendid:
1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad - 1100. aastad - 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad

Aastad: 1100 1101 1102 1103 1104 1105 1106 1107 1108 1109

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
BBA

**BBA** on lühend ingliskeelsest terminist ***Bachelor of Business Administration***, mis tähistab kõrghariduse esimest astet ehk ärijuhtimise bakalaureuse kraadi. 

Õppe nominaalkestus on valdavalt kolm aastat, maht 120 ainepunkti (AP), erandina kuni neli aastat, maht 160 AP. 

Enne 1. juunit 2002 registrisse kantud bakalaureuseõppe õppekavade peamine eesmärk oli arendada teoreetilisi teadmisi ja oskusi tööks valitud alal ning õppekava täitmine annab õiguse töötada kõrget kvalifikatsiooni nõudval ametikohal. Nimetatud õppe nominaalkestus on valdavalt neli aastat. Ülikooli kehtestatud tingimustel ja korras võib enne 1. juunit 2002 registrisse kantud bakalaureuseõpet arvestada magistriõppe osana. 

Õppe lõpetanud isikule antakse diplom (rohekaskollasel plangil, tähis L; enne 1. juunit 2002 registrisse kantud õppekavade puhul sinisel plangil, tähis B), mis tõendab bakalaureuseõppe õppekava täitmist. 

## Välislingid

* Haridusministeeriumi kodulehel olev Eesti kõrgharidussüsteemi kirjeldus
1120. aastad

**1120. aastad**

1120. aastad on aastad 1120–1129 pKr.

Sajandid: 11. sajand - **[[12. sajand]]** - 13. sajand

Kümnendid:
1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad

Aastad: 1120 1121 1122 1123 1124 1125 1126 1127 1128 1129

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
1110. aastad

**1110. aastad**

1110. aastad on aastad 1110–1119 pKr.

Sajandid: 11. sajand - **[[12. sajand]]** - 13. sajand

Kümnendid:
1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad

Aastad: 1110 1111 1112 1113 1114 1115 1116 1117 1118 1119

## Sündmused ja suundumused

### Maailm
*...

### Eesti
*...

## Tähtsad inimesed

### Maailm
*...

### Eesti
*...
Aleksander Rei

**Aleksander Rei** (24. jaanuar 1900 Uuemõisa vald – 6. november 1943 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige.

Aleksander Rei kuulus Saaremaa Põllumeestekogudesse aastatel 1930–1934. Initsiaalide kokkulangevuse tõttu on A. Reid vahel segi aetud sotsialist August Reiga.

## Ametikohad
* Uuemõisa VTÜ asutajaliige ja juhatuse liige
* Uuemõisa vallavanem
* Pöide vallavanem
* Saaremaa maavolinik
* Põllutöökoja liige
* Pöide põllumeeste konvendi esimees
* Rahvuskogu liige
* I Riigivolikogu liige (39. valimisringkond)

## Tunnustus
* Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, (24. veebruar 1938)

## Viited
Ernst Haabpiht

**Ernst Haabpiht** (kuni 1936 **Ernst Habicht**, 21. august 1898 Helme vald, Valgamaa – 4. mai 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti poliitik, I Riigivolikogu liige. 

Arreteeriti NKVD poolt Tartus, mõisteti Venemaal surma ja hukati.

## Ametikohad
* Rahvuskogu liige
* I Riigivolikogu liige (49. valimisringkonnast) 
* Põllumajanduse Panga juhataja

## Tunnustus
* Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk (20. veebruar 1939)

## Viited
August Jürima (Järvamaalt)

**August Jürima** (**August Jürman**, 8. veebruar 1902 Pajusi vald – 9. jaanuar 1947 Erlangen) oli Eesti poliitik, Riigivolikogu liige.

Ta suri õnnetusjuhtumi tagajärjel, jäädes auto alla.

## Ametikohad
*Rahvuskogu liige
*I Riigivolikogu liige (20. valimisringkonnast)

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Leonhard Vahter

**Leonhard Vahter** (14. märts 1896 Kalvi mõis, Virumaa – 12. veebruar 1983 New York) oli Eesti poliitik ja advokaat, I Riigivolikogu liige.

Ta lõpetas 1923. aastal eksternina Tallinna Reaalkooli, õppis aastail 1924–1927 (lõpetas *[[cum laude]]*) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mag. jur. 1931 (Osavõte Eesti kriminaalseadustiku järele).

Osales Vabadussõjas, kuni 1928. aastani teenis 1. Jalaväerügemendis (leitnant). 1929–1931 vandeadvokaat J. Kuuski, 1931–1934 Alfred Osmani abi, 1934–1940 vandeadvokaat Narvas. 1938. aastal valiti ta I Riigivolikogu liikmeks (65. valimisringkonnast). 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige. 

Saksa okupatsiooni ajal 19.augustist 1941 kuni märtsini 1942 oli ta Narva linnapea, seejärel taas vandeadvokaat Narvas ja Tallinnas. 

Põgenes 1944 Saksamaale, sealt siirdus USA-sse. Ta oli Baltic Review toimetaja, Vaba Eesti Komitee esimees, Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige.

Ta on propageerinud eesti keeles Oswald Spengleri ajaloofilosoofilisi ideid.

## Kirjutisi
*Kuhu viib demokraatia kriis. Mag. Leonh. Vahteri mõtteid. Eesti Päevaleht, 21. aprill 1971, nr. 31, lk. 6.
*Leonhard Vahter. Lõhkujad meie hulgas. Eesti Päevaleht, 3. august 1977, nr. 58, lk. 6. 
*Leonhard Vahter. Üks pahatahtlik faktide pea peale pööramine. Vaba Eesti Sõna, 8. veebruar–15. veebruar 1962, nr. 6–7.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*TÜ üliõpilased
Julius Voolaid

**Julius Voolaid** (kuni 2. detsembrini 1936 **Julius Vollmann**; 26. juuni 1900 Tapa – 14. veebruar 1966 Tallinn) oli Eesti poliitik ja kirikuõpetaja, I Riigivolikogu liige. 

Voolaid õppis Tallinna ühisgümnaasiumis. Tartu Ülikooli Usuteaduskonnas 1925–1929. Oli prooviaastal Rõuges ja Amblas. Ordineeriti vaimulikuks 9. märtsil 1930.
 
Ta nimetati 1956. aastal Türi koguduse õpetajana EELK Lauluraamatukomisjoni koosseisu.

## Ametikohad
* EELK Nissi Maarja koguduse pastor 1930–1949 Lääne-Harju praostkonna abipraost 1935–1949
* EELK Türi Martini koguduse pastor 1949–1958, Järva praostkonna abipraost 1949–1958. Paide ja Anna koguduste hooldajaõpetaja
* EELK Tallinna Jaani koguduse 2. pihtkonna pastor 1958–1966
* Konsistooriumi assessor 1949–1966
* Rahvuskogu liige (12. valimisringkonnast)
* I Riigivolikogu liige (13. valimisringkonnast) alates 7. aprillist 1938

## Tunnustus
* 1955 – titulaarpraosti nimetus kullast karjaseristi kandmise õigusega.

## Viited
Otto Pukk (poliitik)

**Otto Richard Pukk** (29. november 1900 Loona, Kihelkonna vald – 14. veebruar 1951 Stockholm) oli Eesti poliitik, Riigivolikogu esimees ja advokaat.

Ta lõpetas 1919. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi Osales vabatahtlikuna Vabadussõjas, 1927. aastal lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, aastail 1921–1929 ajalehe Saaremaa toimetaja Kuressaares, 1928–1933 vandeadvokaat Jaan Teemanti abi, alates 1933 vandeadvokaat Tallinnas. Korp! Fraternitas Estica auvilistlane.

Põgenes 1944. aastal Rootsi.

## Ametikohad
* III Riigikogu ja  V Riigikogu liige (24. september 1926 – 14. juuni 1929 ja 15. juuni 1932 – 31. detsember 1937)
* Rahvuskogu liige (40. valimisringkonnast)
* I Riigivolikogu liige (40. valimisringkonnast)
* Riigivolikogu II abiesimees (21. aprill 1938 – 17. oktoober 1939)
* Riigivolikogu esimees (17. oktoober 1939 – 14. veebruar 1951)
* Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu liige (20. aprill 1944)

## Tunnustus
* Valgetähe I klassi teenetemärk (20. veebruar 1940)
* Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk

## Viited
Karl Ernst Särgava

**Karl Ernst Särgava** (1935. aastani **Karl Ernst Peterson**; kirjanikunimega **Ernst Peterson-Särgava** 29. aprill 1868 Vana-Vändra vald – 12. aprill 1958 Tallinn) oli Eesti poliitik, kirjanik ja õpetaja.

Tema kirjanduslooming koosneb peamiselt kriitilist realismi esindavatest jutustustest, aga ta on kirjutanud ka novelle, lasteraamatuid, näidendeid, kaheköitelise romaani "Lähme linna kirjutama, oma elu kergendama!" ja emakeeleõpikuid.

## Haridustee
Õppis Kadaka külakoolis, Vändra kihelkonnakoolis (1878–1881) ja Tori kihelkonnakoolis (1882–1883). Aastail 1886–1889 õppis Särgava Tartu Õpetajate Seminaris.

## Töökäik

Särgava töötas aastail 1883–1886 Kadaka külakoolis isa abilisena, 1889–1891 Vändra kihelkonnakoolis, 1891–1893 Sindi ministeeriumikoolis ning 1893–1902 Põltsamaa lähedal Kaarlimõisas Eesti Aleksandrikoolis õpetajana. 1902–1905 oli Kose-Uuemõisa ministeeriumikooli juhataja ning 1905–1906 Rakvere algkooli õpetaja.

1906. aastast töötas õpetajana Tallinna 4. Algkoolis. Oli 1919–1938 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi õpetaja ja inspektor ning aastail 1933–1936 direktori kohusetäitja. Tallinna Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse ühingu juhatuse liige.

1938–1940 Riigivolikogu liige. Vanima Riigivolikogu liikmena avas Särgava volikogu 1. koosoleku 21. aprillil 1938.

1940–1950 töötas Tallinna Arhitektuuri-Ehitustehnikumis õpetajana.

## Ühiskondlik tegevus
Särgava osales seltsielus, oli aastail 1934–1940 Eesti Haridusliidu abiesimees ja esimees ning Kaitseliidu Tallinna maleva propagandapealik.

## Tunnustus
*Valgetähe III klassi teenetemärk (24. veebruar 1938)
*Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk (12. veebruaril 1934)
*Kotkaristi V klassi teenetemärk (29. mai 1929)
*Vana-Vändra valla aukodanik (8. juuli 1938)
*Vändra õpetajate seltsi auliige (10. juuli 1938)
*Eesti NSV rahvakirjanik (1957)

1985. aastal püstitati Kadrioru parki Särgava auks graniidist mälestussammas, mille autorid on skulptor Matti Varik ja arhitekt Allan Murdmaa. 1998. aastal paigutati sammas ümber Tallinna Reaalkooli ees olevale haljasalale, mälestamaks kooli kunagist eesti keele õpetajat ja inspektorit. Samal aastal sai alguse ka Särgava peapesu traditsioon, mida järgides pesevad kooli abituriendid igal aastal Särgava sünniaastapäeval 29. aprillil ta pea puhtaks. Kuna samba hüüdnimi on Habe, kutsutakse seda toimingut ka Habe(me) peapesuks.

## Isiklikku
Karl Ernst Särgava isa Jüri Peterson oli Vana-Vändra valla Kadaka külakooli õpetaja. Eesti advokaat Karl Särgava oli Karl Ernst Särgava poeg.

## Vaata ka
*Ernst Peterson-Särgava monument

## Viited

## Kirjandus
*Vändra Petersonid muudavad nime. Kaja, 7. jaanuar 1935, nr 6, lk 4.

## Välislingid

*Pilt Särgava peapesust
*Särgava monument Kultuurimälestiste riiklikus registris
*
Geneva

**Geneva** ('Genf') on omavalitsusega linn USA-s Illinoisi osariigi põhjaosas Foxi jõe ääres,  
Kane'i maakonna keskus, Chicago eeslinn. Geograafilised koordinaadid on 41°53′ N, 88°19′ W.

Pindala on 22,2 km², elanike arv 19 515 (2000. aasta rahvaloendus).

## Välislingid

*Geneva koduleht
Aleksis Tsänk

**Aleksis Tsänk** (12. august 1908 Meremäe vald – 20. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige.

Ta arreteeriti NKVD poolt ja hukati.

## Ametikoht
* Riigivolikogu liige (31. valimisringkonnast)
Järvo Tandre

**Järvo Tandre** (endise nimega **Rudolf Stockeby**, ka **Rudolf Stockeby-Tandre**; 22. oktoober 1899 Vahuküla, Väinjärve vald – 30. august 1943 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige.

Raamatu "Koeru kihelkond" (1934) koostaja.

## Ametikoht
* I Riigivolikogu liige (3. valimisringkonnast)
Juhan Uuemaa

**Juhan Uuemaa** (enne eestistamist **Juhan Neumann**, 24. juuli 1903 Hummuli vald – 10. aprill 1942 Kirov) oli Eesti poliitik ja jurist, I Riigivolikogu liige.

Vandeadvokaat Juhan Uuemaa arreteeriti 6. novembril 1940 Valgas Puiestee 5A. 

NKVD Erinõupidamine mõistis ta surma 7. märtsil 1942.

## Ametikohad
* Rahvuskogu liige
* I Riigivolikogu liige (57. valimisringkonnast)

## Tunnustus
* Kotkaristi IV klassi teenetemärk (20. veebruar 1939)
* Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk

## Viited
Ado Anderkopp

**Ado Anderkopp** (ka **Ado Anderkop**; 18. jaanuar 1894 Massu vald – 30. juuni 1941 Tallinn, hukati) oli Eesti ajakirjanik, poliitik (tööerakondlane), I Riigivolikogu liige ja sporditegelane.

## Elulugu
Ado Anderkopp sündis Virtsus Hanila külas Kaseküla Sootooma talus. Ta lõpetas 1913. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Aastatel 1913–1917 õppis ta Peterburi ülikooli õigusteaduskonnas ja 1922. aastal lõpetas eksternina Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 

Aastatel 1916–1917 töötas ta Petrogradis ajalehe Pealinna Teataja ärijuhina, 1917. aastal Venemaa sise- ja kaubandus-tööstusministeeriumis ning seejärel Viru Maakonnavalitsuse sekretärina, organiseeris samas Virumaa Kaitseliitu ning osales kaitseväe koondamises ja varustamises. 

1919. aastast oli ta Eesti Asutava Kogu ning Riigikogu I–V koosseisu liige, Eesti Vabariigi põhiseaduskomisjoni esimees, oli üks seaduseelnõude koostajaid. Aastatel 1921–1929 oli ta ajalehe Vaba Maa peatoimetaja, 1923–1924 sõjaminister, 1930–1933 sise- ja kohtuminister. 

Ta oli ka Rahvasteliidu seltside asutajaid Eestis, aastatel 1920–1923 Eesti Spordi Liidu, 1933–1934 Eesti Spordi Keskliidu esimees ja 1935–1937 selle aseesimees, EKRAVE Liidu (Eesti Kerge-, Raske- ja Veespordi Liidu), Eesti Jalgpalli Liidu ja Eesti Olümpiakomitee asutajaid, 1923–1940 EOK sekretär, kehalise kasvatuse sihtkapitali abiesimees, 1930–1939 Eesti Jalgpalli Liidu esimees ning 1920–1921 ja 1936–1940 Tallinna Kalevi esimees. Ta oli Eesti olümpiameeskonna esindaja 1920 Antwerpenis ja 1936 Berliinis. 1920. aastal sai temast Eesti Spordilehe esimene toimetaja. 

Nõukogude okupatsioonivõimud arreteerisid ta 1940. aasta 22. juulil ja ta hukati Tallinna vanglas kaks päeva pärast surmamõistmist.

Tema kui tolleaegse sõjaministri järgi nimetati 1920. aastatel kasutatud Eesti sõjaväemütsi anderkopiks.

## Ametikohad
* 1916. aastast ajalehe Pealinna Teataja ajakirjanik, hiljem ärijuht
* 1917. aastast Viru maakonna valitsuse liige
* Eesti Asutava Kogu liige alates 1919
* Vaba Maa peatoimetaja 1921. aastast
* I–V Riigikogu liige
* Rahvuskogu liige
* Rahvuskogu 2. koja üldaruandja
* I Riigivolikogu liige (1. valimisringkonnast)
* Riigivolikogu I abiesimees
* Sõjaminister (2. august 1923 – 19. veebruar 1924)
* Kohtu- ja siseminister (12. aprill 1930 – 12. veebruar 1931, 19. veebruar 1932 – 18. mai 1933)

## Tunnustus
* Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk (1929)
* Kotkaristi I klassi teenetemärk (27. mai 1930)
* Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk (20. veebruar 1933)
* Valgetähe II klassi teenetemärk (23. veebruar 1938)
* Jalgpalliliidu kuldmärk (2017, postuumselt)

## Viited

## Välislingid
* 
*
Arnold Tartu

**Arnold Tartu** (1. august 1910 Haljala vald – 25. juuli 1986 Harku külanõukogu) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige.

## Ametikoht
*Riigivolikogu liige (68. valimisringkonnast)

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Ohvitseride andmekogu
*ARUANNE Eesti NSV MINISTRITE NÕUKOGU juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee 2. vastuluureosakonna tööst 1955. aastal, Jälitustoimik nr 2401 Soome luure agendi TARTU, Arnold Augusti p kohta
Karl Roomet

**Karl Roomet** (2. september 1902 Vaimastvere vald – 27. juuli 1941 Vaimastvere vald, hukati NKVD poolt) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige.

Ta õppis 1925–1928 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, 1932–1933 õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, 1933 uuesti usuteaduskonnas, 1935–1936 õigusteaduskonnas. Korporatsioon Fraternitas Estica liige.

8. juulil 1928 õnnistas ta Kurista valla põllumeeste kogu rohelise lipu.

## Ametikohad
* 1929–1933 Põllumajanduse Panga ametnik Tartus
* Jõgeva Ühispanga asjaajaja-direktor
* Jõgeva Põllumeeste Ühispanga nõukogu abiesimees
* Kaitseliidu Jõgeva malevkonna pealik
* I Riigivolikogu liige (47. valimisringkonnast)
* Jõgeva põllumeeste konvendi liige.

## Tunnustus
* Kotkaristi V klassi teenetemärk (24. veebruar 1938)

## Välislingid
* Elulugu
* Valimisprogramm
* Valimistulemused
Mihkel Pung

**Mihkel Pung** (19. oktoober 1876 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 11. oktoober 1941 Sosva vangilaager, Turinsk, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat ja poliitik, Riiginõukogu esimees.

## Elulugu
Mihkel Pung õppis Eesti Aleksandrikoolis ja Treffneri gümnaasiumis. Õppis aastatel 1897–1900, 1901–1902 Tartu ja 1900–1901 Peterburi ülikoolis õigusteaduskonnas, EÜS Põhjala liige. 

Aastatel 1903–1905 oli ajalehe Teataja toimetaja Tallinnas. Aastatel 1904–1905 oli Tallinna linnasekretär. Aastatel 1905–1906 paguluses välismaal, Šveitsis ja Prantsusmaal. 1906–1911 tegutses advokaadina Peterburis ja oli ajakirja Seadus ja Kohus tegevtoimetaja aastail 1909–1911. 

Töötas advokaadina Tallinnas 1901–1904, 1911–1918, 1924–1931, 1932–1940. 

1919. aastal oli Eesti rahandusesindaja Helsingis (korraldas seal esimeste Eesti paberrahade trükkimist), Pung oli alates 7. märtsist 1919 Eesti Panga ajutise juhatuse (Eduard Aule, Mihkel Pung ja Johan Sihver) koosseisu liige ja 25. märtsist 1919 Eesti Panga president  Mihkel Pung oli ka Tallinna Vastastikuse Krediidiühingu (Tallinna Krediitpanga) asutaja ja juhatuse liige, Põhja Vastastikuse krediitseltsi Peterburis juhatuse liige.

Aastatel 1920–1924 oli ta panga Pung & Co  üks omanikke Tallinnas. 
Pung oli ka Centumi klubi asutajaliige  ning alates 1926. aastast KTK juriskonsult. 

Mihkel Pung oli IV ja V Riigikogu liige (Rahvuslik Keskerakond), Rahvuskogu Teise Koja esimees. Majandusminister 12. veebruar 1931 – 20. november 1931 Pätsi valitsuses ja välisminister 19. juuli 1932 – 1. november 1932 Eenpalu valitsuses. Riigi Majandusnõukogu liige aastatel 1935–1938, Riiginõukogu esimees 1938–1940. 

Mihkel Pung vangistati NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas oma kodus Veetorni tänav 4-1 ja perekond (abikaasa oli president Konstantin Pätsi õde Marianne Pung (sünd. Päts)) küüditati.

## Tunnustus
* Valgetähe I klassi teenetemärk (23. veebruar 1938)
* Kotkaristi II klassi teenetemärk (14. jaanuar 1935)

## Isiklikku
Mihkel Pung oli riigivanema ja presidendi Konstantin Pätsi õemees.

## Viited

## Välislingid
*Mihkel Pung 60-aastane, Päewaleht, nr. 283, 18. oktoober 1936
*Eesti riigi algusaegade 8 mõjuka äriliidri vara ja selle saatus, Äripäev, 22. veebruar 2008
*
Peeter Puusep

**Peeter Puusep** (22. veebruar 1868 Loodi vald, Viljandimaa – 19. mai 1949 Geislingen) oli Eesti jurist ja poliitik, I Riiginõukogu liige.

Ta oli korporatsiooni Rotalia vilistlane.

## Ametikohad
* I Riigikogu liige
* riigikohtunik
* Riigikohtu administratiivosakonna juhataja
* Valimiste Peakomitee esimees
* I Riiginõukogu liige

## Tunnustus
* 1938 Valgetähe II klassi teenetemärk
Johan Müller

**Johan Müller** (ka **Juhan Müller**; 22. oktoober 1889 Viljandi – 3. november 1981 Scarborough, Toronto) oli Eesti poliitik, kohtu- ja siseminister 1933–34 ning kohtuminister 1934–38, I Riiginõukogu liige.

Müller õppis 1912–1917 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, riigieksamid sooritas 1917. aastal Moskva ülikooli juures. 1940–1941 ta varjas end, 1944. aastal põgenes Rootsi ja 1951 siirdus edasi Kanadasse.

Johan Müller andis kohtuministrina kaasallkirja üleriikliku kaitseseisukorra kehtestamise otsusele 12. märtsil 1934 ja kannab seetõttu otsuse tegemise eest poliitilist vastutust. Ühtlasi otsustas Johan Müller 22. märtsil 1934 Eesti Vabadussõjalaste Liidu lõpliku sulgemise. Teda pole nende otsuste eest kunagi kritiseeritud ega karistatud. Ta andis kaasallkirja ka Eesti Vabariigi 1938. aasta põhiseadusele. Tema ametiajal algas Eesti seaduste kodifikatsiooni Seaduste Kogu väljaandmine. 

Johan Müller oli viimasena elus olev sõjaeelse Eesti Vabariigi minister ja 1940. aastal ametis olnud I Riiginõukogu liige.

## Ametikohad
* 1918–1920 Eesti Vabariigi prokuröri abi asukohaga Tartus
* 1920–1925 Kohtupalati prokuröri vanemabi Tartu-Võru rahukogu prokuröri ülesannetes
* 1925 Tartu-Võru rahukogu esimees
* 1925–1933 Kohtupalati prokurör
* 21. oktoober 1933 – 31. märts 1934 kohtu- ja siseminister 
* 1. aprill 1934 – 9. mai 1938 kohtuminister 
* 1938–1939 Kohtukoja prokurör
* 1939–1940 Riigikohtu prokurör
* I Riiginõukogu liige
* Eesti-Poola ühingu esimees
* 1942–1944 vandeadvokaat Tallinnas

## Tunnustus
*Kotkaristi I klassi teenetemärk (20. veebruar 1935)
* Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk (17. jaanuar 1936)
*Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärgi I järk
*EÜSi auvilistlane (1965)

## Viited
Aleksander Naeres

**Aleksander Naeres** (19. juuli 1885 Martna vald – 29. juuni 1942 Sevurallagi vangilaager, Tavda, Sverdlovski oblast) oli eesti kokk ja pagar, Käsitööstuskoja esimees, Rahvuskogu ja Riiginõukogu liige.

Ta oli Lisapalga Kassa nõukogu liige.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk, 24. veebruar 1938

## Kirjandus
*Pagari päevamured. Uus Eesti, 28. veebruar 1937, nr. 59, lk. 3. (Intervjuu). 

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Rein Marrandi

**Rein Marrandi** (enne eestistamist **Reinhold Ehrenwerth**; 21. jaanuar 1883 Juuru vald – märts 1973) oli Riiginõukogu liige.

Ta suri märtsis 1973 ja ta maeti Türi Kõrgessaare kalmistule.

Tema poeg oli põllumajandustegelane Heino Marrandi ja pojapoeg riigikogu IX, X ja XI koosseisu liige Jaanus Marrandi.

## Viited
Johannes Orasmaa

**Johannes Orasmaa** VR I/2 ja VR II/3 (kuni 1935 **Johannes Roska**, 3. detsember 1890 Joala vald, Vaivara kihelkond – 24. mai 1943 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kindralmajor, 1928), Rahvuskogu ja Riiginõukogu liige. Kaitseliidu ülem aastatel 1925–1940. Ta pidas ka Tormi talu Tabivere lähedal.

## Teenistuskäik
* 1919 2. Suurtükiväepolgu ülem
* 1919–1920 Merekindluste ülem
* 12. veebruaril 1920.a. ülendatakse kaptenist alampolkovnikuks auastme vanusega 1. veebruar 1920
* 1921–1923 Soomusrongide Brigaadi ülem
* 1923–1925 2. Soomusrongirügemendi ülem 
* 9. veebruar 1925 – 28. juuni 1940 – Kaitseliidu ülem
* 24. veebruar 1928 – ülendati kindralmajoriks
* 1940 – väeosaülemate aukohtu eesistuja

## Poliitiline tegevus
* Rahvuskogu liige
* Riiginõukogu liige (valitud Kaitseliidu Keskkogu poolt)

1931. aastal nõudsid sotsialistid tema lahkumist Kaitseliidu ülema ametikohalt, süüdistades teda vapsluses ja riigipöörde ettevalmistamises. 8. detsembril 1931 oli koos Kaitseliidu vanematekogu, mis leidis, et süüdistused on põhjendamatud..

## Tunnustus
* Püha Vladimiri ordeni IV järk (Venemaa)
* Vabadusristi I liigi 2. järk (2. november 1921)
* Vabadusristi II liigi 3. järk (19. oktoober 1920)
* Kotkaristi teenetemärgi I klass (13. detsember 1933), II klass (27. mail 1930)
* Eesti Punase Risti teenetemärgi II klass (12. veebruar 1934), III klass (20. veebruaril 1928)
* Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk
* Kaitseliidu Saaremaa maleva auliige
* Korporatsioon Ugandala auvilistlane

## Mälestuse jäädvustamine

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Kindralmajor Johannes Orasmaa pani eestlased suusatama!
*Johannes Orasmaa foto ja biograafilised andmed saidil generals.dk
*Jalaväe määrustik. I osa Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
*
Aleksander Onno

**Aleksander Onno** (15. jaanuar 1898 Võru – 11. juuni 1969 Stockholm) oli eesti agronoom, I Riiginõukogu liige.
Aleksander Kask

**Aleksander Kask** (29. november 1885 Lohusuu vald – 24. jaanuar 1950 Tallinn) oli eesti majandustegelane (riigikontrolöri kohustetäitja, Ühistegevuskoja esimees, Eesti Rahvapanga direktor).
## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
*Dir. Aleksander Kask 50-aastane., Postimees, nr. 325, 28 november 1935
Jaan Kirsipuu

**Jaan Kirsipuu** (sündinud 17. juulil 1969 Tartus) on eesti elukutseline jalgrattur ja jalgrattatreener.

Ta lõpetas 1987. aastal Tartu 2. Keskkooli.

Ta on mitmekordne Eesti meister nii aja- kui ka maanteesõidus. Kirsipuu rohkete saavutuste hulka kuuluvad neli etapivõitu Tour de France'il ja üks Vuelta a Españal. Ta on kandnud kollast liidrisärki Tour de France'i kuuel päeval.

## Karjäär

### Profijalgratturi karjäär
Võistelnud järgmistes profimeeskondades:

* 1992–2004 Chazal (aja jooksul meeskonna nimed olid ka Petit Casino, Casino–AG2R Prévoyance, AG2R Prévoyance)
* 2005–2006 Crédit Agricole
* 2009–2009 LeTua Cycling Team
* 2010–2012 Champion System Pro Cycling Team

### Treeneri karjäär

* 2008–2008 Rietumu Banka–Riga, spordidirektor
* 2013–2014 Astana Pro Team, spordidirektor
* 2020–2022 Tartu2024 Cycling Team, spordidirektor
* 2023–2023 Tartu2024 Cycling Team, peadirektor
* 2024–....... Tartu2024 Cycling Team, meeskonna esindaja

## Saavutused
**1998**
* Eesti meister temposõidus
* Eesti meister grupisõidus
*3. etapi võitja Vuelta a Españal
**1999**
* Eesti meister temposõidus
* Eesti meister grupisõidus
*1. etapi võitja Tour de France'il
*2. etapi võitja Paris–Nice
**2000**
*2., 3. ja 4. etapi võitja Tour de Pologne
*1. etapi võitja Paris–Nice
**2001**
* Eesti meister temposõidus
*6. etapi võitja Tour de France'il
*5. ja 6. etapi võitja ja 1. punktikokkuvõttes Tour Méditerranéen
**2002**
* Eesti meister temposõidus
* Eesti meister grupisõidus
*5. etapi võitja Tour de France'il
*1. koht Kuurne–Brussels–Kuurne
**2003**
* Eesti meister temposõidus
*3. etapi võitja 4 Jours de Dunkerque
**2004**
* Eesti meister temposõidus
*1. etapi võitja Tour de France'il
*4. etapi võitja Tour de la Région Wallonne
*2. koht Dwars door Vlaanderen
*2. koht E3 Prijs Vlaanderen
*3. koht Gent–Wevelgem
**2005**
* Eesti meister temposõidus
* Eesti meister grupisõidus
*3. etapi võitja Tour de Pologne
*6. Otepää rattamaratoni võitja
**2006**
* Eesti meister temposõidus
*2. ja 5. etapi võitja Étoile de Bessèges
*9. Tartu rattamaratoni võitja
**2007**
* Eesti meister temposõidus
* Eesti meister grupisõidus
*7. Mulgi rattamaratoni võitja
*10. Tartu rattamaratoni võitja
**2008**

* Haanja100 MTB võitja

* Eesti meister grupisõidus
*9. Jõulumäe rattamaratoni võitja
*11. Tartu rattamaratoni võitja
**2009**
*9. Mulgi rattamaratoni võitja
*2. Kalevipoja rattamaratoni võitja
**2010**
*13. Tallinna rattamaratoni võitja
**2011**
*4. etapi võitja Tour de Korea

## Tunnustus
*2000 – Eesti Vabariigi spordipreemia (väljapaistvate saavutuste eest rahvusvahelisel jalgrattaspordi hooajal, sealhulgas Tour de France'il)
*2003 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
*2023 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Isiklikku

Jaan Kirsipuu isa on jalgrattatreener Rein Kirsipuu ja vend endine jalgrattur Toomas Kirsipuu. 

Jaan Kirsipuu esimene abikaasa oli Katrin Kirsipuu, neil on kaks poega. Seejärel oli tema elukaaslane Merle Kasendi, neil on poeg (2006). Praeguse elukaaslase tantsija Monika Tuviga on tal poeg Samuel (2009). 
## Viited

## Välislingid
* 
*
Saint-Denis

**Saint-Denis** on prantsuskeelsetes maades väga levinud kohanimi.

## Prantsusmaa
Prantsusmaal kannavad seda nime järgmised omavalitsused:
* **[[Saint-Denis' vald (Aude)|Saint-Denis' vald]]**  Aude'i departemangus
* **[[Saint-Denis' vald (Gard)|Saint-Denis' vald]]** Gardi departemangus)
* **[[Saint-Denis (Réunion)|Saint-Denis]]**, Réunioni halduskeskus
* **[[Saint-Denis (Seine-Saint-Denis)|Saint-Denis]]**, Pariisi eeslinn Seine-Saint-Denis' departemangus
* **[[Saint-Denis' vald (Yonne)|Saint-Denis' vald]]** (Yonne'i departemangus)

## Vaata ka
*Saint-Denis' basiilika
Karu süda (film)

**"Karu süda"** on 14,5 miljoni kroonise eelarvega Eesti film, mis oli selle valmimise ajal kõige kallim Eesti film.

Noor kütt Niika siirdub Siberisse taigakütiks, kohtub mitme kena naisega ja askeldab kohalike põhjarahvastega. Filmi süžee põhineb Nikolai Baturini romaanil "Karu süda".

Film esilinastus Eesti kinodes 6. septembril 2001, Tšehhi kinodes oktoobris 2001 ja Soome kinodes 14. detsembril 2001. 

See esitati ka parima võõrkeelse filmi Oscari nominendiks Eestist.

## Osades
*Rain Simmul – Niika ja Nganassaan
*Dinara Drukarova – Gitja
*Iljana Pavlova – Emili
*Külli Teetamm – Laima
*Lembit Ulfsak – Siimon
*Nail Tšaihhoutdinov – Oiumees
*Arvo Kukumägi – Venjamin
*Galina Bokaševskaja – Katerina
*Tatjana Legantjeva – Päevakiir
*Merle Palmiste – Hallike
*Farhatdin Mahhamatdinov – Gauk
*Olja Penner – Mavra
*Mihhail Matvejev – Kasimir
*Zosima Jotkin – Jevsei
*Lidia Jelizarova – Aglaja

## Varia
2001. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 23 816 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Peeter Torop filmist
*Maris Balbati artikkel "Silm vaatab, süda muretseb" Maalehes
*
Serj Tankian

**Serj Tankian** (sündinud 21. augustil 1967 Beirutis Liibanonis) on armeenia päritolu ameerika muusik.

Ta on *[[alternative metal]]*'it viljeleva ansambli System of a Down laulja, mänginud ansamblis ka kitarri ja klahvpille. 

16. oktoobril 2013 andis Serj Tankian Tallinnas Saku Suurhallis kontserdi, kus ta esitles koos Vilniuse sümfooniaorkestriga oma sooloalbumeid "Elect the Dead" ja "Orca".

## Isiklikku
Tankian elab Los Angeleses. Ta on taimetoitlane ning loomade õiguste eest võitleva organisatsiooni PETA toetaja.

9. juunil 2012 abiellus Tankian oma kauaaegse tüdruksõbra Angela Madatyaniga, kes on samuti armeenia päritolu.

## Sooloalbumid
* "Elect the Dead" (2007)
* "Imperfect Harmonies" (2010)
* "Harakiri" (2012)
* "Orca" (2013)
* "Jazz-Iz-Christ" (2013)

## Vaata ka
* Armeenia diasporaa

## Viited

## Välislingid

* System of a Downi ametlik koduleht 
* Serjical Strike Records
* SOADFans Biograafia – Serj Tankian
* SOADomized
Taebla

**Taebla** on alevik Lääne maakonnas, Lääne-Nigula valla keskus. Kuni 2013. aastani oli asula Taebla valla keskus.

## Ajalugu

1341. aastast pärinevad esimesed andmed Taebla külast (saksakeelne nimi *Taibel*). Alevik tekkis Taebla mõisa keskuse põhjal.

Keskajal kuulus mõis Haapsalu toomkapiitlile, 18. sajandil oli ta Tallinna ülemkomandandi lauamõis.

1917. aastal sai mõisa omanikuks Ants Laikmaa sõber Aleksander Saar, kelle käes oli mõis kuni 1940. aastani.
Mõisa kahekorruseline puidust historitsistlik peahoone hävis tulekahjus 1991. aastal.

## Tuntud inimesed
Taeblas on sündinud eesti filmioperaator Kristjan Jaak Nuudi.

Taeblast on pärit Eesti esimene NFL-i tippjalgpallur Michael Roos (elas Taeblas 1983–1992).

14. veebruaril 1934 sündis Taeblas arhitekt ja ehitusinsener Kalju Hanstein.

## Taebla tänavad

## Sport
Taeblas tegutses Taebla valla jalgpalli esindusmeeskond Taebla JK. Alevikus asub Taebla staadion.

## Vaata ka
* Taebla raudteejaam
* Taebla raamatukogu

## Viited
Palivere

**Palivere** on alevik Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus Palivere Taebla valda.

Palivere läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Aleviku piiril asub Palivere künnapuu. 

Paliveres Risti-Palivere oosil asub Läänemaa kõrgemaid punkte Pikajalamägi (51 m). Risti-Palivere oos on osa Palivere servamoodustiste vööndist.

Elanike arv on 654.

Alevikus on sündinud Voldemar Eller, Jaan Pehk.

## Ajalugu
Vanadel kaartide järgi on Vidruka mõisast lõunas Väänla (*Wönla*) ja Veski küla. Taebla jõel on Palivere lähedal olnud kaks vesiveskit (*Etawälli*). Lisaks veskitele on olnud ka kolm kõrtsi (*Pilli*, *Jõe* ja *Silla*). Paliverest idas on Jaakna (vanadel kaartidel *Jakma*) küla. Palivere ja Vidruka mõisast idas on vanade kaartide järgi olnud Saksapatu (*Saksapatto*) küla. Varaseim teade Palivere mõisa kohta on 1493. aastast.

Nõukogude ajal tegutses Palivere Ehitusmaterjalide Tehas, kus ehitusmaterjalide kõrval koostati ka laiatarbe elektroonikaseadmeid (vt arvuti Iskra 1080 Tartu). Tehas andis paljudele tööd, sellega on seotud Palivere nõukogudeaegne areng.

Aastatel 1902–2004 läbis Palivere alevikku Keila–Haapsalu raudtee (vt Palivere raudteejaam).


Palivere jaamahoone.JPG|Palivere jaamahoone
II maailmasõjas hukkunute ühishaud, Lääne-Nigula vald Palivere.jpg|II maailmasõjas hukkunute ühishaud
Hiiekünnapuu, Lääne-Nigula vald Palivere.JPG|Hiiekünnapuu Palivere piiril


## Vaata ka
*Palivere linnus
*Palivere pooppuu
*Palivere raamatukogu

## Viited
Jaakna

**Jaakna** (18. sajandi kaartidel *Jakna*) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

1726. aastal on mainitud talupoeg Jackne Jahni, 1798. aastal Jakma või Jakna talu. Küla on mainitud esimest korda 1844. aastal nimega *Jakra* Tõenäoliselt tuleneb küla talunimest, mis lähtub omakorda Jaagu nimest, teadmata on aga liite -na päritolu.

Külas on Jaakna bussipeatus. 

Jaakna kaguosa jääb Marimetsa looduskaitsealale. 

## Ajalugu
Vanade kaartide järgi on Jaakna külast põhjas olnud Nõmme (*Nömme*) maanteekõrts (Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee Risti ja Palivere vahelisel teelõigul). 1977. aastal liideti Jaaknaga Mike (1726* Mickis*) ja Nõmme külad. Kuni 2013. aastani kuulus küla Risti valda.

Keila–Haapsalu raudteel oli Jaakna küla lähedal Vaharu raudteepeatus.

## Viited