open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Omega udukogu

**Omega udukogu** (ka **Messier 17**, **NGC 6618**, **Luige udukogu** ja **Hobuseraua udukogu**) on Linnutee üks suuremaid H-II-piirkondi, mis asub Amburi tähtkujus.

Parve avastas 1745. aastal Philippe Loys de Chéseaux. 3. juunil 1764 avastas selle Charles Messier, kes lisas udukogu oma kataloogi.

Omega udukogu asub Maast umbes 5000–6000 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 15 valgusaastat. 

## Viited
Proosula

**Proosula** (ladina keeles *prosula*, deminutiiv sõnast *prosa* 'tekst') on keskaja muusikas kasutatud troobitüüp, mille puhul uut muusikalist materjali ei lisandu, lisatakse vaid tekst. Näide sellest on uue teksti loomine melismi meloodiale gregooriuse laulus.

### Sõnavara
Sama tähendust võivad kanda keskaegsetes tekstides ka sõnad *prosa* (mis tähendab ka sekventsilaadselt muusikaosa kordavat tekstilist laiendust või siis sekventsi ennast), *verba* ja *versus* (mis võib tähendada ka nii uut muusikalist materjali kui ka uut teksti sisaldavat troopi, samuti psalmi üht rida). Keskajal puudus taotluslik ühtsus terminites, nimetus võis varieeruda vastavalt sellele, millise laulu juurde troop oli loodud.

## Vorm
Proosula loodi sageli rangelt süllaabilises stiilis, nii et igale noodile melismis vastas üks silp. Reeglina jälgis troobi looja hoolikalt gregooriuse meloodia joonist, fraseerimist ja artikulatsiooni, et *prosula* teksti fraasid sobiks meloodiafraasidega ja rõhulised silbid langeks sobivatele nootidele. Sõnade algused ja lõpud tekstis langevad sageli kokku melismi neumade algus- ja lõpunootidega.

## Esinemine
Proosulaid on loodud nii missa kui *[[officium]]*i laulude jaoks ja missa puhul nii ordinaariumi kui propriumi osades. Kõige tuntumad proosulad on Kyrie-troobid, näiteks Tuotilole omistatud "Kyrie, fons bonitatis...". Kuid 10. ja 11. sajandi käsikirjades tuleb Kyrie-troopidest märksa arvukamalt ette ofertooriumi *versus*te, eriti aga alleluia'de melismidele kirjutatud proosulaid.

## Vaata ka
* Sekvents

## Viited

## Välislingid
* III tooni ''Kyrie'' koos ''prosula''-troobiga ''Fons bonitatis'' Santo Domingo de Silose munkade esituses, troobi tekst kommentaaris
Klüüs

**Klüüs** on ava veesõiduki pardas või umbreelingus trossi, köie (kinnitusotsa) või keti läbiviimiseks ja juhtimiseks. 

## Kirjeldus
Klüüsi servad on üldjuhul ümarad või paksendatud, lihtsustamaks köite, trosside või keti läbijooksu ja vähendamaks nende kulumist. Suurtel laevadel võivad reelingu klüüside servades olla hõõrdumise ja kulumise vähendamiseks rullid.

Veesõiduki pardas asuvast, ankrule ja ankruketile mõeldud ankruklüüsist viib tekile klüüsitoru. Klüüsitoru lõpeb tekil tekiklüüsiga. 

## Vaata ka
* Kiip (merendus)
* Pollar
* Ankur
* Reeling

## Välislingid
* Mereviki
* EKSS
Obo keel

**Obo keel** on Malai-Polüneesia keelte Filipiini rühma kuuluv keel, mida kõneldakse Filipiinidel Mindanao saarel Cotabato provintsis.

Kõnelejate arv on umbes 60 000.

## Viited
Messier 20

**Messier 20** (ka **Trifidi udukogu** ja **NGC 6514**) on H-II-piirkond, mis asub Amburi tähtkujus.

Messier 20 avastas 5. juunil 1764 Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Objekt on ebatavaline kombinatsioon hajusparvest, emissioonudukogust, peegeldavast udust ja tumedast udukogust, mis kokku annavad sellele kolmhargi välimuse. 

Messier 20 asub Maast 9000 valgusaasta kaugusel ja selle tähesuurus on 6,3.

## Viited
MuseumsQuartier

**MuseumsQuartier** on arhitektuuri, kunsti, muusika, kirjanduse, teatri, moe ja tantsu väljapanekutele pühendatud kvartal. See asub Viini VII ringkonnas (Neubaus), Viini ringtee ees, Maria Theresia väljaku vastas.

## Ajalugu

Endiseid keiserlikule õukonnale kuulunud hobusetalle hakati kultuurikvartaliks arendama 1998. aastal.

## Institutsioonid
* MUMOK
* Leopold Museum
* Kunsthalle Wien
* ZOOM Kindermuseum
* Tanzquartier
* Architekturzentrum Wien
* Q21
* monochrom
* Modepalast

## Vaata ka
*Viini kunstiajaloo muuseum
*Viini loodusajaloo muuseum
*Albertina

## Välislingid

*Ametlik koduleht
Tallinna 18. Algkool

**Tallinna Linna 18. Algkool** oli õppeasutus, mis asutati 14. septembril 1902 ja tegutses kuni 1944.(?) aastani. Kool asus Tallinnas, Lai tänav 25.

Kool oli 6-klassiline segaalgkool, kus õppisid nii poisid ja tüdrukud. Kooli ruumides töötas õhtuti ka Tallinna Linna 24. Algkool. 1938 aastal õppis koolis ühtekokku 290 õpilast. 

Alates 1917. aastast oli koolijuhatajaks Jakob Kulgver (Kulbusch). Alates 1938 aasta augustist oli koolijuhatajaks Johannes Ratassepp. Samal aastal olid õpetajateks: Jaan Kivisilla (IV kl. klassijuhataja), Ed. Triik, H. Neemre, A. Väinsar, L. Mihkli (Lilleperk), M. Ilison ja J. Tomberg, orkestrijuht E. Soots ja poiste käsitööõpetaja Aleksander Uibokand. 

Koolis töötasid veel erinevad noorte organisatsioonid: Noorte Punane Rist, (1938. aasta liikmete arv oli 136 noort), Kodutütarde rühm ja Loomakaitse ühingu noorte ring.

Kooli juures oli veel Lastekaitse ühingu 11. toitluspunkt, kus algkooli õpilased said igal päeval suurel vaheajal sooja toitu – vaesemad õpilased tasuta, aga teised maksid 15 senti päevas.

Kool andis välja enda õpilaste ajakirja "Säde".

## Viited
Messier 18

**Messier 18** (ka **M18** ja **NGC 6613**) on hajusparv, mis asub Amburi tähtkujus.

Parve avastas 3. juunil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Maalt vaadatuna asub M18 Omega udukogu (M17) ja Messier 24 vahel.

Messier 18 asub Maast 4226 ja Linnutee keskosast 22276 valgusaasta kaugusel. See on hõre täheparv, mille diameeter on 27 valgusaastat ning see on umbes 32 miljonit aastat vana. 

## Viited
Messier 21

**Messier 21** (ka **M21** ja **NGC 6531**) on hajusparv, mis asub Amburi tähtkujus.

Parve avastas 5. juunil 1764 Prantsuse astronoom Charles Messier.

Messier 21 asub Maast umbes 3930 valgusaasta kaugusel. Parve tähesuurus on 6,5 ja see pole palja silmaga vaadeldav. Messier 21 on 4,6 miljonit aastat vana ja see sisaldab 57 tähte. Parv asub NGC 6514 lähedal, kuid pole sellega otseselt seotud.

## Viited
UNESCO maailmapärand Peruus

**[[Peruu]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** 12 objekti ja kaheksa objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*kaheksa kultuuripärandi objekti:
**1983 Cuzco linn
**1985 Chavin (arheoloogiline kaitseala)
**1986 Chan Chani arheoloogiline tsoon. Samast aastast alates on see objekt ohustatud pärandi nimekirjas
**1988, 1991 Lima ajalooline keskus
**1994 Nasca ja Palpa kaljujooned ja geoglüüfid
**2000 Arequipa linna ajalooline keskus
**2009 Caral-Supe püha linn
**2014 Qhapaq Ñan, Andide teedesüsteem. Ühispärand Argentina, Boliivia, Colombia, Ecuadori ja Tšiiliga
*kaks looduspärandi objekti:
**1985 Huascaráni rahvuspark
**1987 Manú rahvuspark
*kaks segapärandi objekti:
**1983 Machu Picchu ajalooline varjupaik
**1990, 1992 Río Abiseo rahvuspark
*nimistusse kandideerib alates 1996. aastast veel kaheksa objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Peruus. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 23. juunil 2019)
Veikka Gustafsson

**Eero Veikka Juhani Gustafsson** (sündinud 14. jaanuaril 1968 Espoos) on soome alpinist.

Ta on tippalpinist, kes üheksanda mägironijana maailmas on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 16 aastat (1993–2009).

Gustafsson on korduvalt mägedes roninud koos Ed Viestursiga.

Ta on esimene soomlane, kes käis Džomolungma (8848&nbsp;m) tipus (1993). 

Ta elab Kirkkonummis. 18-aastaselt ronis ta isa ja sõpradega Mont Blanci (4810&nbsp;m) tippu.

## Viited

## Välislingid
Mõrrajõgi

**Mõrrajõgi** (ka **Rossa oja**) on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas Liivaranna külas. Oja pikkus on 2 km. Oja valgla suurus on 19,4 km².

## Viited

## Välislingid
*
Juho Knuuttila

**Juho Knuuttila** (sündinud 1995) on soome  alpinist.

Hakkas harrastama mägironimist 2007. aastal, hiljem ka jää- ja kaljuronimist. Elab Imatras.

2011. aastal ronis ta Kilimanjaro (5895&nbsp;m) ja 2012. aastal Elbruse (5642&nbsp;m) tippu. 2014. aastal tõusis Pamiiris seitsmetuhandelise Korženevskaja (7105&nbsp;m) tippu.

2015. aasta kevadel ilmus meedias teade, et 19-aastane soome alpinist kavatseb veel samal suvel tõusta Pamiiris ja Tian Shanis Lumeleopardi saamiseks nõutud viie seitsmetuhandelise tippu. Ta kavandas sellise sooloekspeditsiooni teostamiseks kokku 32–33 päeva 
(tippmark 42 päeva oli Deniss Urubko nimel 1999. aastast). Ühtlasi saanuks ta esimeseks soomlasest Lumeleopardiks.

See ambitsioonikas ettevõtmine siiski nurjus. Õnnestus ära käia Lenini (7134&nbsp;m) ja Han-Tengri (7010&nbsp;m) tipus.

Knuuttila on palju roninud tehniliselt rasketel marsruutidel Alpides, sealhulgas suurtel põhjaseintel: Eigeri Heckmairi marsruudil, Matterhorni Schmidti marsruudil ja Grandes Jorassese põhjaseinal kolmel erineval marsruudil.

2017. aastal käis ta ronimas Denali rahvuspargis. Ta tõusis Mount Hunteri (4442&nbsp;m) tippu Grison-Tedeschi marsruudil ja soolona Denali (6168&nbsp;m) tippu West Buttressi marsruudil.

## Viited
Samuli Mansikka

**Samuli Mika Mansikka** (28. juuli 1978 – 24. märts 2015) oli soome alpinist.

Ta oli Soome väljapaistvamaid mägironijaid, kes jõudis aastatel 2006–2015 tõusta 10 kaheksatuhandelise tippu, paljudel kordadel neist lisahapnikku kasutamata. 

Ta hukkus 2015. aastal laskumisel Annapurna (8091 m) tipust. Tema surnukeha leiti kõrgusel 6700 m.
Deniss Urubko

**Deniss Viktorovitš Urubko** (vene keeles Денис Викторович Урубко; sündinud 29. juulil 1973 Nevinnomõsskis Stavropoli krais Vene NFSV-s) on vene päritolu alpinist ja treener, suurmeister alpinismis. 

Ta on tippalpinist, kes 8. mägironijana maailmas on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise tippu lisahapnikku kasutamata. Tal kulus selleks 9 aastat (2000–2009).

Urubko sai 1999. aastal Lumeleopardi aunimetuse. Tal kulus kõigi nõutud viie seitsmetuhandelise tipputõusuks kokku 42 päeva samal hooajal. See tippmark jäi püsima kuni 2016. aastani. 

Ta elas aastatel 1993–2013 Kasahstanis. 2013. aastal asus elama Rjazani, sai Venemaa kodakondsuse. Hiljem asus elama Itaaliasse Bergamo lähedale. 2015. aastal sai Poola kodakondsuse. Aastatel 2005–2010 oli Kasahstani Vabariigi Mägi- ja Kaljuronimise Föderatsiooni president. Avaldanud mitu alpinismiteemalist raamatut.

## Tunnustus
*1999 – aunimetus "Lumeleopard"
*2010 – Kuldne Alpikirka

## Viited
Enu Mäela

**Enu Mäela** (sünninimi **Enu Mällmann**; sündinud 4. juulil 1932 Orava vallas) on eesti looduskaitsetegelane.

1947. aastal lõpetas ta Kahkva 7-klassilise kooli, õppis seejärel Tartus elektritööd. Töötas Niitsikul segatööstusartelli "Säde" tehnilise juhatajana, hiljem Räpina Metsamajandis, oli metsamajandi ametiühingu esimees.

1967. aastast on ta Eesti Looduskaitse Seltsi liige ja ELKS-i Räpina osakonna juht, 1992. aastast ELKS-i auliige.

## Tunnustus
*1988 – Eesti NSV teeneline looduskaitsja

## Viited
Dovydas Pabarčius

**Dovydas Pabarčius** (sündinud 20. detsembril 1991 Kupiškises) on leedu näitleja.

Ta lõpetas 2010. aastal Kėdainiais gümnaasiumi ja 2014. aastal Vilniuse Ülikooli leedu filoloogia erialal (õppides kõrvalainena eesti keelt). Aastal 2018 lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend). Dovydas Pabarčius on esimene välismaalane, kes on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli.

Alates 2018. aastast töötab ta Kaunase Riikliku Draamateatri näitlejana.

## Viited
2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis

**2019. aasta Aafrika meistrivõistlused jalgpallis** olid Aafrika jalgpalliriikide 32. meistrivõistlused jalgpallis. Turniir peeti Egiptuses 21. juunist 19. juulini 2019. Esimest korda osales finaalturniiril 24 võistkonda varasema 16 asemel. Samuti peeti turniir esimest korda juunis-juulis.

Teist korda tuli Aafrika meistriks Alžeeria koondis, kes alistas finaalis Senegali tulemusega 1:0.

## Staadionid
* Kairo rahvusvaheline staadion (Kairo)
* 30. juuni staadion (Kairo)
* Al Salami staadion (Kairo)
* Aleksandria staadion (Aleksandria)
* Suessi staadion (Suess)
* Al-Ismā’īlīyah' staadion (Al-Ismā’īlīyah)

## Alagrupimängud

### A-alagrupp

----

----

### B-alagrupp

----

----

### C-alagrupp

----

----

### D-alagrupp

----

----

### E-alagrupp

----

----

### F-alagrupp

----

----

#### Grupis kolmanda koha saanud koondiste järjestus

## Väljalangemismängud

### Kaheksandikfinaalid

----

----

----

----

----

----

----

### Veerandfinaalid

----

----

----

### Poolfinaalid

-----

### 3. koha mäng

#### Finaal

## Väravakütid
;5 väravat
* Odion Ighalo

;3 väravat

* Riyad Mahrez
* Adam Ounas
* Cédric Bakambu
* Sadio Mané

;2 väravat

* Youcef Belaïli
* Baghdad Bounedjah
* Mickaël Poté
* Ahmed Elmohamady
* Mohamed Salah
* Jonathan Kodjia
* Wilfried Zaha
* Jordan Ayew
* Mohamed Yattara
* Stéphane Bahoken
* Michael Olunga
* Bongani Zungu
* Carolus Andriamatsinoro
* Youssef En-Nesyri
* Youssef Msakni
* Emmanuel Okwi

;1 värav

* Sofiane Feghouli
* Islam Slimani
* Djalma
* Moise Adilehou
* Trézéguet
* Maxwel Cornet
* Serey Dié
* Max Gradel
* André Ayew
* Thomas Partey
* Sory Kaba
* François Kamano
* Clinton N'Jie
* Banana Yaya
* Johanna Omolo
* Britt Assombalonga
* Jonathan Bolingi
* Chancel Mbemba
* Thembinkosi Lorch
* Anicet Abel
* Ibrahim Amada
* Faneva Imà Andriatsima
* Marco Ilaimaharitra
* Lalaïna Nomenjanahary
* Abdoulay Diaby
* Amadou Haidara
* Moussa Marega
* Diadie Samassékou
* Adama Traoré I
* Adama Traoré II
* Mbark Boussoufa
* Moctar Sidi El Hacen
* Joslin Kamatuka
* Samuel Chukwueze
* William Ekong
* Alex Iwobi
* Kenneth Omeruo
* Keita Baldé
* Krépin Diatta
* Idrissa Gueye
* Ismaïla Sarr
* Khama Billiat
* Simon Msuva
* Mbwana Samatta
* Wahbi Khazri
* Taha Yassine Khenissi
* Ferjani Sassi
* Naïm Sliti
* Patrick Kaddu

;1 omavärav

* Itamunua Keimuine (mängus Maroko vastu)
* William Troost-Ekong (mängus Alžeeria vastu)

* Rami Bedoui (mängus Ghana vastu)
* Dylan Bronn (mängus Senegali vastu)

## Auhinnad
* Parim mängija –  Ismaël Bennacer
* Enim väravaid –  Odion Ighalo
* Parim väravavaht –  Raïs M'Bolhi
* Parim noormängija –  Ismaël Bennacer
* Ausa mängu auhind – 

### Sümboolne koosseis

## Välislingid

* Turniir Aafrika Jalgpalliliidu kodulehel
Hromadske televisioon

**Hromadske televisioon** (ukraina keeles Громадське телебачення *Hromadske telebatšennja* 'avalik televisioon') on Ukraina internetipõhine telekanal. Idee pärineb ajakirjanik Roman Skrypinilt 2012. aasta septembris. 2013. aasta aprillis toimunud TVi omandivaidluse järel lahkusid 31 ajakirjanikku 29. aprillil 2013 TVi-st, kuna nad uskusid, et TVi töötajatena ei saa nad enam "tagada meie publikule objektiivset ja erapooletut teavet". Seejärel teatasid nad 30. aprillil 2013, et loovad "veebiprojekti, milles teeme sama tööd". 

## Viited
Eesti Kultuurikorraldajate Liit

**Eesti Kultuurikorraldajate Liit** on Eesti kultuurikorraldajaid ühendav liit. Liidu eesmärkide seas on edendada Eestis kultuurikorraldusega seotut.

Liit kanti Äriregistrisse 2015. 

Liidu kõrgeim organ on juhatus. Juhatuse esimees on Merli Antsmaa.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
2019. aasta Ukraina parlamendivalimised

**2019. aasta Ukraina parlamendivalimised** toimusid ennetähtaegselt 21. juulil 2019.

## Ennetähtaegsete valimiste korraldamise küsimus
21. mail saatis president Volodõmõr Zelenskõi oma ukaasiga laiali Ukraina Ülemraada ning määras ennetähtaegsete valimiste toimumise ajaks 21. juuli 2019, kuid see otsus vaidlustati Ukraina Ülemkohtus. 24. mail esitas Ülemraada saadikute grupp Ukraina Konstitutsioonikohtule kaebuse, milles palusid tunnistada põhiseadusevastaseks presidendi ukaas Ülemraada laialisaatmise kohta. 20. juunil 2019 tunnistas Ukraina Konstitutsioonikohus ukaasi põhiseaduspäraseks, kuid enne otsust registreeris Ukraina Keskvalimiskomisjon 26. mail esimese kandidaadi.

## Kandidaadid
### Osalenud kandidaadid
199 majoritaarses valimisringkonnas oli registreeritud 3082 kandidaati.

### Valimistele lubamisest keeldumised
Ukraina Keskvalimiskomisjon keeldus 23. juunil Uute Jõudude Liikumist valimistele lubamast. Liikumise kandidaatide nimekirjas oli ka Mihheil Saakašvili. 15. juunil 2019 teatas Ukraina Ülemkohus, et on teinud otsuse, mille kohaselt blogija Anatoli Šari ei saa kandideerida, sest pole olemasolevate tõendite kohaselt viimased viis aastat elanud Ukrainas.

## Tulemused

Результати Парламентських виборів в Україні 2019 року за округами.svg|lang=et
Результати Парламентських виборів в Україні 2019 року в одномандатних мажоритарних округах.svg|lang=et
Явка на Виборах народних депутатів 2019 за округами.svg
Явка на Виборах народних депутатів 2019 за областями.svg


## Viited

## Välislingid
*Татьяна Печончик, Александр Павличенко. 13 шагов нового парламента к защите прав человека - ZN.UA, 12.07.2019 
*Поддержка "Слуги народа" перед выборами достигла 49,5%, - опрос "Рейтинга" - Lb.ua, 18.07.2019, 10:49
*Анастасия Станко. Монобольшинство Зе, бюджетные деньги для Шария и первый темнокожий депутат. Семь «впервые» выборов в Раду - Hromadske, 22.07.2019 16:08
Kultuurikorraldus

**Kultuurikorraldus** on kultuuri korraldamine; ka eriala.

Eestis õpetatakse kultuurikorraldust näiteks Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.

Eestis ühendab kultuurikorraldajad Eesti Kultuurikorraldajate Liit.

Kultuurikorralduse valdkondi: ürituskorraldus.

## Viited

## Välislingid
*https://www.kultuur.ut.ee/et/oppekavad/kultuurikorraldus
Louis Trichardt

**Louis Trichardt** (varem **Trichardtsdorp**, 2003–2014 **Makhado**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas, Makhado valla halduskeskus.

Linn on asutatud 1899. aastal ja on saanud nime ühe voortrekkerite juhi Louis Tregardti järgi.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louis Trichardti elanikest mustanahalisi aafriklasi 72,72%, valgeid 20,02%, India või Aasia päritolu inimesi 5,71%, värvilisi 1,26% ja teisi 0,28%. Venda keelt pidas emakeeleks 39,47% inimesi, afrikaani keelt 22,85%, inglise keelt 11,70%, pedi keelt 6,60%, tsonga keelt 6,13% ja sotho keelt 2,60% inimesi.

## Viited
Tractus

***Tractus*** (ladina keeles 'katkematu', 'pidev') on laul, mis lauldakse missaliturgias pärast graduaali *[[alleluia]]* asemel paastuajal, leinamissas ja muudel patukahetsusliku loomuga teenistustel, mil juubeldavat *alleluia*t ei peeta kohaseks. On missa propriumi osa ja ajalooliselt vanim psalmoodiline laul missas, juba alates 6. sajandist.

Vormilt on *tractus* psalmilaulmine ilma antifonita ja kordusvärsita (*responsum*). Tekst koosneb vähemalt kahest psalmi*versus*est, mis lauldakse järjest, ilma vahetekstita (sellest ka laulu nimetus). *Tractus*e tekstiks võib olla isegi terve psalm või lõik *[[canticum]]*ist. Erinevalt hõiskavast *alleluia*st on *tractus* karakterilt tõsine, kohati rohkem süllaabilises stiilis, kohati rikkalikult melismaatiline ja kasutab rohkesti tüüpkaunistusi. Meloodiad on kaheksast kirikuhelilaadist esineb vaid kahes, teises ja kaheksandas toonis, st hüpodoorias või hüpomiksolüüdias.

## Vaata ka
* Littlemore Tractus

## Viited

## Välislingid
* II tooni ''tractus'' "Domine, non secundum" esmaspäeval pärast paastu neljandat pühapäeva
Kiip (merendus)

**Kiip** on veesõiduki tekil või umbreelingu serval paiknev seadis veesõiduki kinnitusotste (köis, tross, vaier) läbi juhtimiseks.

## Kirjeldus
Üldjuhul paiknevad kiibid veesõiduki peateki serva lähedal.

Kiip on tihti avatud haaradega, kuid võib olla ka suletud ehk kinnine või kombineeritud mitmeosalisena. Avatud kiibi haarad võivad olla pikendatud ja paralleelseks pööratud, võimaldades nii kinnitusotsa hõlpsat läbi asetamist ja samas kindlamat fikseerimist.

Suuremate laevade või muude veesõidukite kiibid on sageli 1-3 püstrulliga (ühe või kolme püstrulli puhul on üks püstrull keskel), vähendamaks kinnitusotste hõõrdumist ja kulumist ning võimaldamaks lisaks otsi paremaks ühekaupa käsitsemiseks teinetesest eraldada. Suletud haaradega ehk kinnisel kiibil võivad olla rullid kõigil külgedel.

## Vaata ka
* Klüüs
* Pollar
* Knaap

## Välislingid
* Mereviki
Tallinna 24. Algkool

**Tallinna 24. Algkool** oli 5-klassiline õppeasutus, mis tegutses 1919–1928 Tallinnas aadressil Kentmanni tänav 6b.

Koolimaja kuulus EELK Oleviste kiriku nõukogule, kes 25. juulil 1918 sõlmis linnaga üürilepingu 1922. aasta lihavõttepühadeni. Kooli juhataja oli Mihhail Jefimov.

1919. aastal õppis koolis 282 last, neist 119 poissi ja 163 tüdrukut. Peamiselt olid need lähipiirkondade lapsed – Juhkentalist, Kompasnast, Sibulakülast ja Torupilli kandist. Kuid mõned lapsed käisid koolis ka Koplist ja Pääskülast.

1920. aastal oli koolil 16 koolipinki, 12 tooli, neli suurt tahvlit, kaheksa seinalampi, harmoonium ja arvemasin.

Lisaraha teenimiseks andis kool ruume üürile. 1919. aasta suvest tegutsesid seal ENÜ Tungal näitering, laulukoor ja lugemistuba, 1. novembrist 1921 Noorte Näite ja Muusika Selts Linda. 1927. aastal korraldas o/ü Ökonomist majas kaubanduskursusi.

Juba 1920 aastate keskel kavatseti 24. Algkool sulgeda. Kui 1923/1924. õppeaastal õppis seal tublisti üle 500 lapse, siis 1927. aasta oktoobris ainult 300 õpilase ringis.

11. juunil 1928 andiski kooli juhtkond ruumid üle EELK Oleviste kiriku nõukogule, õpilased ja õpetajad suunati ümber teistesse koolidesse.

Seejärel asus endise 24. Algkooli ruumidesse Tallinna Linna Saksa Tütarlaste Humanitaargümnaasium.

## Viited

## Välislingid

* Postimees 5. jaanuar 2007 – Kentmanni tänava majas kihas vilgas koolielu
Senwabarwana

**Senwabarwana** (varem **Bochum**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas, Bloubergi valla halduskeskus.

Asula on rajatud misjonijaamana 1890. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Senwabarwana elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,83%, India või Aasia päritolu inimesi 0,37%, värvilisi 0,06%, valgeid 0,02% ja teisi 0,69%. Sotho keelt 89,41% pidas emakeeleks, inglise keelt 1,41%, venda keelt 1,21%, tsonga keelt 0,71% ja teisi keeli 1,43%.

## Viited
Keenia jalgpallikoondis

**Keenia jalgpallikoondis** on Keenia rahvuskoondis jalgpallis.

Keenia meeskond on viiel korral kvalifitseerunud Aafrika rahvaste karikavõistlustele, kuid maailmameistrivõistluste finaalturniirile pole veel jõudnud.Sa oled gei
Ruķeļi

**Ruķeļi** on küla Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 8 ja Riiast 209 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P43.

## Viited
Adrakaši

**Adrakaši** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 213 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V396.

Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.

## Viited
Bajs

**Bajs** (ka **Beja** või **Baja**, vanasti ka **Bejas mežniecība** ehk *Beja metskond*) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. 

Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 12 ja Riiast 214 km kaugusele. Bajs asub Alūksne jõe kaldal. Jõel asub küla kohal Beja veskijärv.

Külast läheb läbi maantee V396. Seal asub Mežniecība bussipeatus.

Küla asub endise Beja mõisa alal. 22. veebruaril 1919 toimus külas lahing Põhja Poegade ja Nõukogude Läti armee 6. laskurpolgu vahel.

Aastal 2007 oli külas 11 elanikku.

## Viited
Mārtiņi

**Mārtiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. 

Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 214 km kaugusele. Mārtiņi asub Alūksne jõe kaldal.

Külast läheb läbi maantee V401. Seal asub Liepnas pagrieziensi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.

## Viited
Bērzukalns

**Bērzukalns** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 2 ja Riiast 214 km kaugusele, asudes linna piiril merepinnast 219 meetri kõrgusel Helēnas iela lõpus.

## Viited
Garasimi

**Garasimi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 208 km kaugusele.

Garasimi asub Ievedne jõe kaldal. Külast läheb läbi maantee P41. Seal asub Garasimi bussipeatus. Garasimi ja Siseņi küla vahel asuv Siseņi ehk Garasīmi linnamägi on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis.

2007. aastal oli külas 25 elanikku.

## Viited
Igaunīši

**Igaunīši** (ka **Igaunieši**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 219 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V396.

## Viited
Jurenski

**Jurenski** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. 

Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 217 km kaugusele. Jurenski asub paigas, kus Juranska jõgi Pedetsisse suubub.

Külast läheb läbi maantee V401. Seal asub Jurenski bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Kanaviņas

**Kanaviņas** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 2,5 ja Riiast 204 km kaugusele. Külas asub Kanaviņase järv.

Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Messier 22

**Messier 22** (ka **M22** ja **NGC 6656**) on elliptiline kerasparv, mis asub Amburi tähtkujus, Linnutee keskosa lähedal.

Parve avastas 26. augustil 1665 Abraham Ihle ja see oli üks esimesi avastatud kerasparvi. 5. juunil 1764 lisas Charles Messier selle oma kataloogi. Messier 22 oli 1930. aastal üks esimesi kerasparvi, mida uuris hoolikalt Harlow Shapley, kes avastas parves umbes 70 000 tähte ja leidis, et sel on tihe keskosa.

Messier 22 asub Maast umbes 10 600 valgusaasta kaugusel, olles Maale lähimaid kerasparvi. Parve diameeter on 99 ± 9 valgusaastat. Messier 22 tähesuurus on 5,1 ja see on tähistaeva üks heledamaid kerasparvi.

Very Large Array avastas parvest kaks musta auku, mille mass on 10–20 Päikese massi ning 2012. aastal kinnitas avastuse Chandra kosmoseteleskoop. Mustade aukude avastamine viitab sellele, et mustade aukude väljutamine täheparvest ei ole nii efektiivne, kui varem arvati, ja ilmselt sisaldab Messier 22 5–100 musta auku. Tähtede ja mustade aukude vastastikune mõju võib selgitada, miks on täheparve keskosa ebatavaliselt suur.

## Viited
Lāčudārzs

**Lāčudārzs** (kohalikus murdes **Ločudorzs**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas.

Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 223 km kaugusele. Lāčudārzs asub Juranska jõe kaldal.

Külast läheb läbi maantee V401. Seal asub Lāčudārzsi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.

## Viited
Lāzberģis

**Lāzberģis** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 8 ja Riiast 210&nbsp;km kaugusele.

Külast lähevad läbi maanteed V389 ja V390. Lāzberģis asub merepinnast 190 meetri kõrgusel Alūksne järve kaldal. Seal asub Lāzberģise bussipeatus.

Külas kasvab kaks looduskaitsealust tamme.

Küla on kujunenud endise Wolffidele kuulunud Lāzberģi mõisa juurde. Mõisa häärber on arhitektuurimälestisena kohaliku kaitse all.

2007. aastal oli külas 9 elanikku.

## Vaata ka
*Lāzberģise vald

## Viited
Lejasšķiņķi

**Lejasšķiņķi** (ka **Šķiņķi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 6 ja Riiast 208 km kaugusele Ievedne jõe kaldale.

Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Matisene

**Matisene** (ka **Beja**) on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 212 km kaugusele.

Külast lähevad läbi maanteed V396, V399 ja V400. Seal asub Beja bussipeatus.

Matisene tekkis endise Beja vallamaja, vallakooli ja Matisene kõrtsi (*Mattisen*) juurde. Asula kasvas nõukogude perioodil, mil seal asus aastani 1971 kohaliku külanõukogu keskus. Toona oli Matisena ka kolhoosi *Gaišais ceļš* keskasulaks. Hiljem oli küla sovhoosi *Alūksne* keskasulaks. Tänapäeval jääb küla maadele ka endise Babecka mõisa kompleks.

Külas on raamatukogu.

## Elanikkond


* 151 (1970)
* 172 (1979)
* 180 (1989)
* 130 (2000)
* 87 (2011)

* 110 (2015)
* 94 (2017)
* 86 (2019)
* 79 (2021)
* 74 (2025)


## Viited
Murjāņi (Alūksne piirkond)

**Murjāņi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. 

Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 216 km kaugusele. Murjāņi asub Alūksne jõe kaldal.

Külast läheb läbi maantee V399. Seal asub Murjāņi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.

## Viited
Putāni

**Putāni** (kohalikus murdes **Putani**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla asub merepinnast 19 m kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 5 ja Riiast 206 km kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Messier 23

**Messier 23** (ka **M23** ja **NGC 6494**) on hajusparv, mis asub lõunataevas Amburi tähtkujus.

Parve avastas 20. juunil 1764 Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi.

Messier 23 asub Maast umbes 2150 valgusaasta kaugusel. Parv sisaldab vähemalt 176 tähte. Parve vanus on umbes 330 miljonit aastat.

## Viited
Sauliķi

**Sauliķi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 209 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P43.

Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.

## Viited
Siseņi

**Siseņi** (kohalikus murdes **Sisiņi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 3 ja Riiast 205 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P41. Seal asuvad Kalnadruvase ja Siseņi bussipeatus. Garasimi ja Siseņi küla vahel asuv Siseņi ehk Garasīmi linnamägi on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis.

2007. aastal oli külas 19 elanikku.

## Viited
Sven Paulus

**Sven Paulus** (sündinud 31. detsembril 1978) on eesti ajakirjanik, näitleja ja luuletaja.

Pärast Rapla Ühisgümnaasiumi lõpetamist õppis ta aastail 1998-2007 Tartu Ülikoolis ajakirjandust, semiootikat ja teisi sotsiaalteadusi. 

Paulus on töötanud raadios Vaba Euroopa, Kuku Raadios, Vikerraadios ning olnud Generaadio peatoimetaja. Aastail 2003-2012 töötas ta muu hulgas Eesti Televisioonis saadete "Joon", "Parlament", "Osoon", "Puutepunkt", "Teateid tegelikkusest" juures. 

Lisaks on ta avaldanud artikleid ajalehtedes, ajakirjades ja portaalides. Paulus on Tartu Üliõpilasteatri kaasasutaja ning osalenud mitme festivali korraldamises.
Struņķene

**Struņķene** (ka **Strunķene**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 212 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V400.

Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.

## Viited
Vesterbro

**Vesterbro** on Taani Kopenhaageni üks linnaosasid.

Linnaosas elab 51 466 elanikku.

Linnaosas asub muu hulgas Eesti järgi nimetatud tänav: Estlandsgade.
Mandeni

**Mandeni** (ka **Mandini**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas, Mandeni valla halduskeskus.

Tugela jõgi voolab läbi Mandeni, linna keskusest on jõe suudmeni 10 km.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mandeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 54,79%, valgeid 24,62%, India või Aasia päritolu inimesi 14,86%, värvilisi 4,35% ja teisi 1,41%. Suulu keelt pidas emakeeleks 47,82% inimesi, inglise keelt 31,92% ja afrikaani keelt 14,83%.

## Viited
Rei vindicatio

***Rei vindicatio*** oli Vana-Rooma omandihagi, mille esitas asja mittevaldav omanik asja valdava mitteomaniku vastu, et tunnustada omandiõigust. Sellega kaitsti kolme rikutud õigust: õigust asja vallata, kasutada ja käsutada. 

*Rei vindicatio* hagi said esitada vaid Rooma kodanikud kviiritliku omandi kaitseks. Kui hagi oli edukas, sai hageja valduse endale. Juhul, kui kostja eitas hageja omandiõigust, siis pidi hageja tõendama, et ta on asja omandanud *ius civile* norme järgides Rooma kodanikult. Kostja võis kaitseks algatada hagi *actio publicana in rem*, milles ta pidi tõendama, et ta valdas asja sellistel tingimustel, mis tavaliselt viivad asja igamiseni (*usucapio*).

## Tekkimine
Omandi kaitse Roomas *rei vindicatio* kujul oli vajalik seoses eraomandi tekkimisega. Maa oli algselt ühiskasutuses ja kuulus riigile ehk Rooma kogukonnale tervikuna. Kõigepealt tekkis asjade üksikisikule kuulumise idee *res nec mancipi* puhul, mis hiljem arenes vallasasjade puhul eraomandiks. Näiteks tapetud metsloom, lind või töödeldud majapidamisese kuulus püüdjale või tootjale. Kui omanik püüdis talle kuuluvat vallasasja kaitsta, oli kaitse alus pigem rikkuja lubamatu tegu kui omaniku õigus asjale. Suur osa maast jaotati Rooma kodanike vahel ja muutus lõpuks eraomandiks. Kui keegi rikkus sellise maatüki kasutamist, siis esialgu oli samuti kaitse aluseks õigusrikkumine, mitte õigus ise. Siit arenes arvatavasti ka omandi kaitse *rei vindicatio* kujul, kus hageja maatüki kohta magistraadi ees pidulikult deklareeris, et see kuulub kviriitliku õiguse alusel temale.

## ''Rei vindicatio'' protsessi kord
Kui esitati asjaõiguslik hagi vallasasjade või iseliikuvate asjade kohta, mida oli (näilises protsessis) võimalik preetori ette ainult tuua või juhtida, siis vinditseeriti preetori ees järgmisel viisil: vinditseerija hoidis käes keppi; seejärel läks ta kõnealuse asja, näiteks orja juurde ja ütles nii: "Ma väidan, et see ori kuulub mulle Ius quiritium|kviriitliku õiguse alusel. Sellel õiguslikul alusel, mis ma ütlesin, ennäe vaadake, ma panin oma vinditseerimiskepi peale." Vastaspool lausus ja tegi samamoodi. Kui mõlemad olid vinditseerinud, ütles preetor: "Jätke, mõlemad, ori rahule." Nad jätsidki. 

Esimesena vinditseerija küsis vastaspoolelt järgmist: "Ma küsin, kas sa ütled, millisel [õiguslikul] alusel sinu vindikatsiooninõue põhineb?" ja vastaspool vastas: "Ma tõendasin oma nõuet asetades, vinditseerimiskepi [orja] peale." Esimesena vinditseerija ütles: "Kuna sa oled õigusvastaselt väitnud, et ori kuulub sulle, siis ma kutsun sind üles panema *sacramentum*’iks (protsessitagatiseks) 500 assi." Vastaspool vastas omakorda sarnaselt: "Ja mina [kutsun] sind [üles sama tegema]." Kui vaidlusalune asi oli väärt rohkem kui 1000 assi, siis määrati 500 assi. Kui asi oli väärt vähem kui 1000, siis oli *sacramentum* 50 assi. Protsess jätkus samamoodi nagu isikuliste hagide puhul. Preetor tegi ajutise otsuse jätta asi ühe poole valdusse ning käskis teisel poolel esimesele *sacramentum* üle anda. 

## Viited
Tugela Ferry

**Tugela Ferry** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMzinyathi ringkonnas, Msinga valla halduskeskus.

Linn asub Tugela jõe vasakul kaldal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tugela Ferry elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,13% valgeid 1,86%, värvilisi 0,67%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24% ja teisi 0,05%. Suulu keelt pidas emakeeleks 95,36% inimesi, inglise keelt 1,88%, ndebele keelt 0,55%, afrikaani keelt 0,55% ja viipekeelt 0,39%.

## Viited
Koster (LAV)

**Koster** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas, Kgetlengrivieri valla halduskeskus.

Koster on asutatud 1913. aastal. Linn sai nimi Bastiaan Kosteri järgi, kelle farmi maadele linn rajati.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kosteri elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,6%, valgeid 7,5%, värvilisi 1,2%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 1,2%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 79,2% inimesi, afrikaani keelt 7,6%, inglise keelt 3,6%, suulu keelt 1,5% ja teisi keeli 8,1%.

## Viited
Šļukums

**Šļukums** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. 

Šļukums asub valla keskosas merepinnast 169 meetri kõrgusel Vaidva jõe kaldal. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 207 kilomeetri kaugusel. Seal asub Šļukumsi bussipeatus.

Küla jääb osaliselt Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Aastal 2007 oli külas 9 elanikku.

## Viited
Šķērsti

**Šķērsti** (ka **Šķersti**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Šķērsti asub valla lõunaosas merepinnast 189 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 4 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusel.

Külas kasvavad nimetu tamm, Šķērsti kadakas, Šķērsti saar ja Šķērsti tamm on võetud looduskaitse alla.

Aastal 2007 oli külas 11 elanikku.

## Viited
Stāmeri

**Stāmeri** (kohalikus murdes **Stomari** või **Stomeri**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Stāmeri asub valla keskosas merepinnast 188 meetri kõrgusel Dzegužkalnsi mäest (192,2 m) põhjas. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 8, piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 205 kilomeetri kaugusel.

Küla lähistel kasvav Stāmeri mänd on võetud looduskaitse alla. Stāmeri jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Bieranti

**Bieranti** (kohalikus murdes **Bīranti**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Bieranti asub valla lääneosas merepinnast 164 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 11, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 198 kilomeetri kaugusel.

Külas kasvavad Bieranti tammed ja Sniķeri tamm on võetud looduskaitse alla.

Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Cielavas

**Cielavas** (kohalikus murdes **Cīlavas**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. 

Cielavas asub valla loodeosas merepinnast 213 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusel. Seal asub Dēliņkalnsi bussipeatus. Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Aastal 2007 oli külas 13 elanikku.

## Viited
Gobas

**Gobas** (kohalikus murdes **Gūbas**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Gobas asub valla lõunaosas merepinnast 199 meetri kõrguse. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 2 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusel.

Külas kasvav Dravnieki pärn on võetud looduskaitse alla.

## Elanikkond


* 45 (1989)
* 32 (2000)
* 21 (2007)


## Viited
Vengerski

**Vengerski** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. 

Vengerski asub valla lõunaosas merepinnast 199 meetri kõrguse. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 5 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel. Seal asub Vengerski bussipeatus.

Aastal 1960 rajati Vengerskisse linnuvabrik, mis hiljem erastati. Pärast moderniseerimist aastal 2017 kujunes sealne linnukasvatuskompleks Läti teiseks munadetootjaks.

Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.

## Viited
Kampji

**Kampji** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. 

Kampji asub valla põhjaosas merepinnast 219 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 10, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusel. Seal asub Saulītese bussipeatus.

Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Aastal 2007 oli külas 26 elanikku.

## Viited
Venemaa kultuuriministeerium

**Venemaa Föderatsiooni Kultuuriministeerium** (vene keeles Министерство культуры Российской Федерации) on Venemaa Föderatsiooni valitsusasutus, mis korraldab ühiskonnaelu kultuurivaldkonnas.

21. jaanuarist 2020 on Venemaa kultuuriminister Olga Ljubimova. Varasemaid kultuuriministreid: Mihhail Švõdkoi (2000–2004) ja Vladimir Medinski (2012–2020).
Venemaa spordiministeerium

**Venemaa Föderatsiooni Spordiministeerium** (vene keeles Министерство спорта Российской Федерации) on Venemaa Föderatsiooni valitsusasutus, mis korraldab ühiskonnaelu spordivaldkonnas.

19. oktoobrist 2016 on asutuse juht spordiminister Pavel Kolobkov.
Venemaa tervishoiuministeerium

**Venemaa Föderatsiooni Tervishoiuministeerium** (vene keeles Министерство здравоохранения Российской Федерации) on Venemaa Föderatsiooni valitsusasutus, mis korraldab ühiskonnaelu tervishoiuvaldkonnas.

21. maist 2012 kuni 21. jaanuarini 2020 oli tervishoiuministriks Veronika Skvortsova.
Alates 21. jaanuarist 2020 on sellel kohal Mihhail Muraško.
Venemaa transpordiministeerium

**Venemaa Föderatsiooni Transpordiministeerium** (vene keeles Министерство транспорта Российской Федерации) on Venemaa Föderatsiooni valitsusasutus, mis korraldab ühiskonnaelu transpordivaldkonnas (transpordi infrastruktuur, veondus, transiit, logistika, ühistransport, liiklus raudteel, metroos, maanteedel ja tänavatel, vee- ja õhuteedel).

18. maist 2018 on asutuse juht transpordiminister Jevgeni Dietrich.
Lendas üle käopesa (romaan)

**"Lendas üle käopesa"** on Ken Kesey 1962. aastal ilmunud romaan.

Romaani põhjal on kirjutatud Miloš Formani 1975. aasta filmi "Lendas üle käopesa" stsenaarium.
Podkowa Leśna

**Podkowa Leśna** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grodzisk Mazowiecki maakonnas.

Podkowa Leśna asub Varssavi kesklinnast ligikaudu 23 km edelas.

Podkowa Leśna on suvituskoht. Alates 1920. aastatest on elektrirongiühendus Varssaviga.

Podkowa Leśna on asutatud 1925. aastal. 1. jaanuaril 1957 sai Podkowa Leśna alevi staatuse ja 31. detsembril 1968 linnaõigused.

## Galerii

PODKOWA LEŚNA 02 Urząd Miasta.jpg
Podkowa Lesna house-2.jpg
Podkowa_Lesna_street.jpg
PODKOWA LEŚNA profil.jpg


## Viited
Hongkongi dollar

**Hongkongi dollar** (HKD) on Hongkongis käibiv rahaühik.

2016. aasta aprilli seisuga oli Hongkongi dollar maailmas rahvusvahelises rahakäibes 13. kohal. Seda ületas Singapuri dollar ja sellele järgnes Norra kroon.

## Viited
Lipsko

**Lipsko** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Lipsko maakonna ja Lipsko valla halduskeskus. Lipsko asub Varssavist ligi 130 km lõunakagus.

Lipskot on ürikutes esmamainitud 1589. aastal. Linnaõigused sai Lipsko 1613. aastal, kuid kaotas need 1868. aastal. Lipsko sai linnaõigused tagasi 1958. aastal.

## Galerii

POL Lipsko church.jpg
Lipsko - OSP.jpg
Lipsko, Rynek 1 - fotopolska.eu (303596).jpg


## Viited
Brok

**Brok** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Ostrów Mazowiecka maakonnas, Broki valla halduskeskus.

Brok asub Bugi jõe paremal kaldal, Ostrów Mazowieckast umbes 12 km lõunas.

Broki on ürikutes esimest korda mainitud 13. sajandil. Linnaõigused sai Brok 1501. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. Brok sai linnaõigused tagasi 1922. aastal.

## Galerii

Brok rynek.jpg
Kościół_pod_wezwaniem_Św._Andrzeja_Apostoła_w_Broku_nad_Bugiem_17.JPG
Brok nadbrzeże Bugu 30.07.2012 p.jpg


## Viited
Kantoni keel

**Kantoni keel** on hiina makrokeele Yue murderühma prestiižvariant, mille kujunemise keskuseks on Hiina kaguosa ja iseäranis Guangzhou linn (varem tuntud kui Kanton). Seda kõneldakse ka Hongkongis ja Macaus.

See on Kantoni murderühma ehk Yue murderühma keelte seas suurim ja mõjukaim. 

## Vaata ka
*Liangguang, Liangkwang
*Yuet

## Välislingid
* ''How a dialect differs from a language'' The Economist
Kosów Lacki

**Kosów Lacki** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Sokołów Podlaski maakonnas, Kosów Lacki valla halduskeskus.

Ürikutes on Kosów Lackit esmamainitud 1202. aastal. Kosów Lacki sai linnaõigused 1723. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 1. jaanuaril 2000 sai Kosów Lacki linnaõigused tagasi.

1964. aastal leiti Kosów Lacki kiriklast El Greco maal "Püha Franciscuse ekstaas".

## Galerii

DSC-1918-masovia-region-poland-2018.jpg
Urząd Gminy Kosów Lacki.jpg


## Viited
Aleksander Toom

**Aleksander Toom ** (20. oktoober 1823 Koikla mõisa Retla küla – 4. august 1907 Kaarma) oli Saaremaa prohvet hüüdnimega Habakuk II. 

Aleksander Toom omas haruldaselt terast mõistust ja oskas juba 4-aastaselt lugeda. 12-aastaselt oli tal Piibel juba neli korda läbi loetud. Ta lõpetas Valjala kihelkonnakooli ja õppis Riias kangruametit. 
1840. aastate keskel elas Aleksander Toom Ansekülas, kus ta abiellus. Hiljemalt 1855 oli ta Lööne mõisa kangur. 

Tänu heale piiblitundmisele ja kõnemehe andele sai temast vennastekoguduse rahva seas armastatud eestlugeja Tõnija ligidal Haagi palvemajas. Eriti meeldis talle kõnelda Vana Testamendi prohvetite raamatutest. Mõisnikud, keda ta kõnedes palju piitsutas, keelasid tal kõnepidamise ära.  

Pärast vennakeste juurest lahkumist sai Aleksander Toom ilmutuse, milles ta tundis ära Jumala kutse minna kirikute uste ette Piiblit lugema. Sisemine hääl ütelnud temale: “Tahad sa või mitte, aga Jumal on sind määranud rahvast patutöö pealt pöörama, suurte ja kõrgete ülekohut paljastama ja vaevatute kaitseks üles astuma.” 

Aleksander Toom jutlustas kiriku uste ees peaaegu kõigis Saaremaa kihelkondades, eriti Valjalas ja Kaarmal ning tegi seda surmani. Oma jutlusi alustas ta kohe pärast jumalateenistuse lõppu ning jäi rahvale meelde värvika ning otsekohese kõnega. 

1874. aastal läks ta Valjalast ära Püha kihelkonda ja elas Uduvere külas. Elu lõpul elas ta Kaarmal. Seal oli ta Rudolf Kallase ristiisaks. 

Aleksander Toom on maetud Kaarma surnuaeda. Eluajal olevat ta lasknud valmistada endale hauakivi tekstiga „Siin hingab Aleksander Toom, see Jumala loom, kes sõdis Saaremaa saatanate ja Kuressaare kuraditega ja võitis.“ Omaksed häbenesid plaati ja asetasid selle matusel haua põhja ning katsid haua teise plaadiga. 

## Välislingid
* Saarte Hääl 05.07.2008 
* Aleksander Toom geni.com lehel
Nanjingi leping

**Nanjingi** või **Nankingi leping** oli 29. augustil 1842 sõlmitud rahuleping, mis lõpetas aastatel 1839–1842 Hiina Qingi riigi ja Suurbritannia vahel toimunud esimese oopiumisõja. See oli esimene Hiina ja väliste imperialistlike võimude vahel sõlmitud ebavõrdne leping.

Nanjingi leping andis Suurbritannia valdustele Hiinas puutumatuse ja ekstraterritoriaalsuse, avas kaubanduseks viis lepingusadamat ja kohustas Hiinat andma brittide käsutusse Hongkongi saare.

Lepinguga kaasnes 1843. aasta oktoobris sõlmitud täiendav Bogue'i leping, mis lubas Briti kodanike üle kohut pidada Briti kohtutes ja andis Suurbritanniale Hiinas mistahes õiguse, mille Hiina teistele riikidele andis.

## Välislingid
* Original Treaty of Nanking in English-Chinese
Giorgi Gahharia

**Giorgi Gahharia** (gruusia keeles *გიორგი გახარი*; sündinud 19. märtsil 1975 Thbilisis) on Gruusia poliitik, 2019–2021 Gruusia peaminister.

Enne seda oli ta 13. novembrist 2017 kuni 8. septembrini 2019 Gruusia siseminister ja aastatel 2016–2017 Gruusia majandusliku arengu minister.

Ta õppis aastatel 1992–1994 Thbilisi Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas, aastatel 1994–2000 õppis ta Moskva Riikliku Ülikooli politoloogiateaduskonnas, ta lõpetas teaduskonna politoloogia magistrina. 
Aastatel 2000–2004 õppis ta Moskva Riikliku Ülikooli kõrgemas ärikoolis.
Marako keel

**Marako keel** on Etioopias kõneldav keel, mis kuulub afroaasia keelkonna kuši keelte hulka. Kõnelejaid on umbes 64 000.

Marako keel on lähedane hadija keelele.
## Viited

## Välislingid
*https://www.ethnologue.com/language/liq
Ruuna mõis

**Ruuna mõis** (saksa keeles *Hoflage Runa*) oli Veriora mõisa karjamõis Räpina kihelkonnas Võrumaal.

Veel 1860. aasta paiku oli Ruuna mõisa asemel üheksa talu. Umbes 1863. aasta paiku lasi Veriora mõisa omanik August von Roth lammutada Ruuna ja Siila küla, mõisastas mõlema küla maad ja rajas sinna Ruuna karjamõisa. Sealt lahkuma sunnitud elanikele anti asumiseks kas metsamaad või muid kõlbmatuid "veeremaid".

## Viited

## Välislingid
*Ruuna mõisa inventariseerimiskanne Kultuurimälestiste riiklikus registris
Bieżuń

**Bieżuń** on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Żuromini maakonnas, Bieżuńi valla halduskeskus. Bieżuń asub Wkra jõe ääres, Żurominist umbes 12 km lõunas ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 110 km loodes.

Bieżuń sai linnaõigused 1406. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 31. detsembril 1993 sai Bieżuń linnaõigused tagasi.

Bieżuńis asub Väikelinna Muuseum (Muzeum Małego Miasta w Bieżuniu).

## Galerii

POL BIeżuń muzeum.jpg
Biezun, market square (3).jpg
Zamkowa Street, Biezun (4).jpg


## Viited
Carletoni Ülikool

**Carletoni ülikool** (inglise keeles *Carleton University*) on ülikool Kanadas Ottawas.

Ülikool asutati 1942.

Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Cincinnati Ülikool

**Cincinnati Ülikool** (inglise keeles *University of Cincinnati*) on ülikool USAs Ohio osariigis Cincinnatis.

Ülikool asutati 1819.

Ülikoolis õpib üle 44 000 üliõpilase (2016).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Clarksoni ülikool

**Clarksoni ülikool** (inglise keeles *Clarkson University*) on ülikool USAs New Yorgi osariigis Potsdamis.

Ülikool asutati 1896.

Ülikoolis õpib üle 4300 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Colgate'i ülikool

**Colgate'i ülikool** (inglise keeles *Colgate University*) on ülikool USAs New Yorgi osariigis Hamiltonis.

Ülikool asutati 1819.

Ülikoolis õpib üle 2900 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Concepcióni ülikool

**Concepcióni ülikool** (hispaania keeles *Universidad de Concepción*) on ülikool Tšiilis Concepciónis.

Ülikool asutati 1919.

Ülikoolis õpib üle 26 000 üliõpilase.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kesk-Lancashire'i Ülikool

**Kesk-Lancashire'i ülikool** (inglise keeles *University of Central Lancashire*) on ülikool Inglismaal Lancashire'i krahvkonnas Prestonis.

Ülikool asutati 1828.

Ülikoolis õpib üle 24 000 üliõpilase (2016).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht