open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Läti latt

**Latt** (läti *lats*) on endine Läti rahaühik.

1 latt jaguneb 100 santiimiks (*santīms*).

Valuutatähis standardi ISO-4217 järgi on LVL. Lühend on Ls ja see kirjutatakse summa ette. 

Latt oli kasutusel 1922–1940 ja võeti uuesti kasutusele märtsis 1993 Läti rubla asemele kursiga 1 latt = 200 Läti rubla. 1. jaanuaril 2014 võeti kasutusele euro.

Käibel olid 5-, 10-, 20-, 50-, 100- ja 500-latised rahatähed ning 1-, 2-, 5-, 10-, 20- ja 50-santiimised ning 1- ja 2-latised mündid. 500-latine rahatäht oli teisel kohal kõrgeimate nominaalväärtustega pangatähtedest Euroopas (umbes 700 eurot), peale Šveitsi 1000-frangist.

Eesti Panga 1. mai 2010 kursi järgi maksis 1 latt 22,1231 krooni. Euroopa Keskpanga 29. juuni 2011 kursi järgi maksis 1 euro 0,7028 latti.

## Läti käibemündid 1993–2014

Image:1santims 2005.png|1 santīms
Image:2santimi 2006.png|2 santīmi
Image:5santimi 2006.png|5 santīmi
Image:10santimu 1992.png|10 santīmu
Image:20santimu 1992.png|20 santīmu
Image:50santimu 1992.png|50 santīmu
Image:1Lats salmon.png|1 lats
Image:2Lati 1999.png|2 lati


## Vaata ka
* Läti Pank

## Välislingid

* Läti lati kurss Eesti krooni suhtes 8.02.1997 - 25.12.2010
Almanach de Gotha

**Almanach de Gotha** on genealoogia, diplomaatia ja statistika teatmeteos, mida antakse välja aastast 1763.

Selles aastaraamatus esitatakse kõigi (nii võimulolevate kui ka kukutatud) Euroopa (kaasa arvatud Brasiilia) valitseja- ja kõrgaadliperekondade elusolevate liikmete genealoogilised andmed koos statistiliste andmetega kõigi maailma maade kohta.  

Prantsuskeelne Almanach de Gotha ja selle saksakeelne paralleelväljaanne koos järk-järgult kasvavate lisaväljaannetega ilmusid Gothas kuni 1944. aastani, saavutades kuulsuse ja usaldusväärsuse kogu Euroopas. 

1951. aastal hakkas ilmuma Genealogische Handbuch des Adels ja 2015. aastal uuesti saksakeelne originaalväljaanne originaalpealkirjaga Gothaisches Genealogisches Handbuch.

Alates 1998. aastast antakse Almanach de Gothat välja ka Londonis inglise keeles ("Kennedy Gotha"). 

## Gotha almanahhi I osas avaldatud perekonnad

* Albaania
* Anhalt
* Austria
* Baden
* Baieri
* Belgia
* Bonaparte
* Brasiilia
* Bulgaaria
* Taani
* Prantsusmaa
* Suurbritannia
* Kreeka
* Hannover
* Hessen
* Hohenzollern
* Holstein
* Itaalia
* Liechtenstein
* Lippe
* Luksemburg
* Mecklenburg
* Monaco
* Montenegro
* Madalmaad
* Norra
* Oldenburg
* Parma
* Portugal
* Preisimaa
* Reuss
* Rumeenia
* Venemaa
* Saksimaa
* Schaumburg-Lippe
* Hispaania
* Rootsi
* Toscana
* Mõlema Sitsiilia Kuningriik
* Waldeck
* Württemberg
* Jugoslaavia

## Vaata ka
*Almanach de Bruxelles
*Semi-Gotha

## Välislingid
*'Almanach de Gotha' - about the publisher
*Online-Gotha
Böle

**Böle** on mitme koha nimi:

## Soomes
***[[Pasila]]** ehk **Böle**, Helsingi linnaosa
***[[Böle (Pernå)|Böle]]**, küla Soomes Loviisa linnas, endise Pernå valla alal

## Rootsis
***[[Böle (Berg)|Böle]]** Jämtlandi läänis Bergi vallas
***[[Böle (Luleå)|Böle]]** Norrbotteni läänis Luleå vallas
***[[Böle (Piteå)|Böle]]** Norrbotteni läänis Piteå vallas
Suur-Soome idee

**Suur-Soome** (soome keeles: Suur-Suomi) oli idee, mis sündis maa põlisasukatele tagastamise poliitika liikumiste hulgas ning väljendas Euroopa rahvusluse Soome vormi enne Teist maailmasõda. Selle järgi pidid ühinema Soome, teised soomlaste, sealhulgas ingerisoomlaste asualad ning eestlaste ja kveenide asualad. Suur-Soome idee kaotas populaarsuse ning mõju 1917. aastal ning kaotas poolehoiu pärast Jätkusõda ja Teist maailmasõda. Suur-Soome ideed kandis ja levitas aastail 1922–1944 tegutsenud Akadeemiline Karjala Selts (Akateeminen Karjala-Seura).

Suur-Soome idee populaarseim versioon oli ühendada Soomega piirnevad alad, kus elasid soomlased ja karjalased. Mõned idee pooldajad lisasid ka Ingerimaa, Eesti, Põhja-Finnmargi ja Tornio jõe oru.

Mõnedes utoopilistes või naljatavates nägemustes taheti ühendada kogu ala Põhjalahest kuni Uurali mäestikuni ning ka kaugemad Lääne-Siberi alad, kus soome-ugri keelte kõnelejad elavad ka tänapäeval.

Suur-Soome ideed on kasutanud 1930. aastatel Venemaa eriteenistused soome-ugri vähemuste haritlaste vastastes protsessides süüdistuste fabritseerimiseks, näiteks udmurdi kirjanik Kuzebai Gerd mõisteti süüdi ja represseeriti selliste süüdistuste alusel. Venemaa ajakirjanduses viidatakse Suur-Soome ideele tänapäevalgi, radikaalid on seda tarvitanud soome-ugri ohu tõestamiseks.

Suur-Soome idee pooldaja Eestis oli Konstantin Päts, kes tegi korduvalt ettepanekuid Eesti-Soome ühisriigi loomiseks.

Jätkusõjas vallutas Soome 1941. aasta oktoobri alguseks Petroskoi. Algas Karjala soomestamine (Юкка Куломаа... lk 185, 235). Slaavlaste tarvis rajati 6 koonduslaagrit, linna uueks nimeks sai kapten Eino Leskineni ettepanekul Äänislinna. 1942. aasta aprillis tähistas Akadeemiline Karjala Selts seal oma 20. tegevusaastat. Osales üle 300 noore ohvitseri, kelle idee oli ühendada Soomega Ida-Karjala ja ka kõik sugulusrahvad. Pärast okupantide taganemist 27. juunil 1944 kannab linn oma ajaloolist nimekuju Petrozavodsk (Peetritehas) ja Suur-Soome idee vaibus (Юкка Куломаа... lk 197, 201, 226).

## Viited

## Kirjandus

*Aleksander Kaasik "Vabaduse mõtteis Karjalas" ISBN 978-9949-30-997-9
*Jukka Kulomaa"Äänislinna: Petroskoin suomalaismiehityksen vuodet 1941-1944." SHS Helsinki, 1989
*  Юкка Куломаа "Финская оккупация Петрозаводска."Verso" Петрозаводск, 2006

## Allikad
*Soome sõjaväekroonika 1941
*  Soome okupatsioon lõpp

## Sõjad 20. sajandi alguses
Pärast Soome iseseisvumist 1917. aastal, Oktoobrirevolutsiooni ja Vene kodusõda, peeti Soomest ida poole jäänud soomeugrilastega asustatud alasid ebastabiilseteks ning rahvuslikku aktivismi soosivateks. Mõned Soome vabatahtlikud viisid läbi operatsioone Venemaa territooriumil. Neid tegevusi ja Soome vabatahtlike osavõttu Eesti Vabadussõjas (1918–1920) nimetatakse Soome ajaloos mõistega *heimosodat* (hõimusõjad).
* Talvesõda 30. november 1939 – 13. märts 1940
* Jätkusõda 25. juuni, 1941 – 19. september, 1944
Vandersellid

**"Vandersellid"** oli 1980. aastate Eesti Televisiooni lastesaade, mille tegelasi mängisid Guido Kangur, Paul Poom ja Ivo Eensalu.

## Välislingid
*Vandersellide laulu sõnad
*Vandersellid (ETV 1982) 1. osa video. ETV2 Saadete järelvaatamine
Latt

Sõnal "**latt**" on mitu tähendust.

***[[Latt (puit)|Latt]]** on pikk peenike ümarpuit, mille peenema otsa läbimõõt on 3...7 cm.
***[[Latt (metall)|Latt]]** on lame metallkang uste ja akende sulgemiseks. 
***Latt** ehk **[[Läti latt]]** on Läti endine rahaühik.
***[[Maanduslatt]]**
***[[Mõõdulatt]]**
***Latt** ehk **[[varras (heraldika)|varras]]** on üks ordinaaridest heraldikas.
Ernst Ludwig

**Ernst Ludwig** (25. november 1868 Darmstadt – 9. oktoober 1937 Schloß Wolfsgarten) oli viimane Hesseni ja Reini suurhertsog, valitsedes ajavahemikus 13. märtsist 1892 kuni 9. novembrini 1918.

Ta pärines Hessen-Darmstadti dünastiast ning oli Ludwig IV ja Suurbritannia printsessi Alice'i (kuninganna Victoria tütre) poeg. 

Ernst Ludwig tundis suurt huvi kunsti ja kultuuri vastu. Ta edendas juugendstiili ideid ning oli üks Darmstadti kunstnike ühenduse (saksa keeles Darmstädter Künstlerkolonie) asutajatest.

Tema valitsusaeg lõppes Saksamaa keisririigi kokkuvarisemise ja 1918. aasta novembrirevolutsiooni tulemusel, mil monarhia kaotati ning Ernst Ludwig loobus troonist.

## Abielud ja järeltulijad
Ernst Ludwig oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli printsess Viktoria Melita, kes oli tema nõbu ning samuti kuninganna Victoria lapselaps. Nad abiellusid 1894. aastal, kuid lahutasid 1901. aastal. Sellest abielust sündis üks laps:
* printsess Elisabeth (1895–1903), kes suri lapsepõlves.

Tema teine abikaasa oli printsess Eleonore zu Solms-Hohensolms-Lich, kellega ta abiellus 1905. aastal. Sellest abielust sündis kaks poega:
* Georg Donatus, Hessen-Darmstadti suurhertsogi pärija (1906–1937)
* Ludwig (1908–1968), viimane Hessen-Darmstadti dünastia meesliini esindaja
Põldealune laht

**Põldealune laht** (ka *Põldalune laht*) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare küla lähedal. Selle pindala on 30,9 ha.

## Veerežiim
Põldealuse lahe vesi sarnaneb sisemaa järvede omaga, kuna laht asub merest veidi eemal. Samuti mõjutab vee olemust ka veevahetus, mis on lahes aeglane, toimudes umbes kord aastas.

Lahe vesi on heleroheline ja põhjani läbipaistev (0,7 m). Vee pH-tase on väga kõrge (10,6), st seal on hapniku üleküllastus (214%). Samuti sisaldab veekogu suures koguses fosforit ja lämmastikku. Seetõttu on lahes oleva vee kvaliteet kehv.

## Elustik

### Kalastik
Põldealuse lahe kalastik pole väga liigirikas. Liikidest leidub seal näiteks ahvenaid (*Perca fluviatilis*), hõbekokre (*Carassius gibelio*) ja kokre (*Carassius carassius*), lisaks hauge (*Esox lucius*), mudamaime (*Leucaspius delineatus*) ja viidikaid (*Alburnus alburnus*).

### Taimestik
Lahe rannikualadel esineb palju kaldaveetaimi, näiteks harilik pilliroog (*Phragmites australis*), lääne-mõõkrohi (*Cladium mariscus*), kare kaisel (*Schoenoplectus tabernaemontanii*) ja meri-mugulkõrkjas (*Bolboschoenus maritimus*). Samuti esineb rohkelt veesisest taimestikku, mis katab suurt osa lahe põhjast. Näiteks leidub mändvetikaid (*Charophyta*), kamm-penikeeli (*Potamogeton pectinatus*) ja vahelmist näkirohtu (*Najas marina* subsp. *intermedia*), millest viimane kuulub looduskaitse all olevate liikide teise kategooriasse.

### Mikrovetikad
Mikrovetikate liikidest leidub Põldealuse lahes näiteks sinivetikaid perekonnast *Aphanizomenon sp.*, *Cyanodictyon iac* ja *Merismopedia punctata*. Suurimat biomassi ehk elusaine hulka annab vaguviburvetikas (*Peridinium bipes.*).

## Kaitse
Põldealune laht kuulub Laidevahe Looduskaitsealale, et tagada seal pesitsevate kaitsealuste liikide elupaikade säilimine. Ühtlasi kuulub piirkond nii Siiksaare-Oessaare lahtede linnuala kui ka Siiksaare-Oessaare loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040469) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku.

## Viited
Munaderahu

**Munaderahu** on rahu Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare küla alal 200 meetri kaugusel Saaremaa rannikust.

Saar on kivise pinnamoega, kuulub Laidevahe looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Viide
Ristilaiu abaja

**Ristilaiu abaja** (ka *Ristilaiu abajas, Ääreperete laht*) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare külas.

## Välislingid
*
Ludwig IV (Hessen-Darmstadt)

**Ludwig IV** (12. september 1837 Bessungen – 13. märts 1892 Darmstadt) oli Hesseni suurhertsog 13. juunist 1877 kuni surmani.

Ta oli abielus Suurbritannia printsessi Alice'iga. Nende tütar  Aleksandra Fjodorovna oli  Venemaa keisrinna.
Aenga laht

**Aenga laht** (ka *Aeng*) on rannikujärv Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare külas.

Järve pindala on 16,7 ha, suurim sügavus 0,5 m (2010).

Järves on kaks saart kogupindalaga 0,25 ha.

Aenga lahe ökosüsteemi iseloomustab ühendus merega, väike veemaht ja väga väike sügavus. Elustiku koosseis, isendite arvukused, kogused ja ökoloogiline seisund on üsna ebastabiilsed ja tundlikud mõjutustele.

2010. aasta suvel läbi viidud uuringute alusel oli Aenga lahe mikrovetikate biomass ülisuur ja klorofüll-a tase ülikõrge, mille järgi hinnati lahe seisund halvaks või väga halvaks.

Setete hulka kuuluvad rohekashall muda, savikas muda ja savi. Mudakihi all võib olla lubjakivine põhi, kruus, liiv või aleuriit.

## Taimestik
Aenga lahe kaldaveetaimestikus kasvab valdavalt harilik pilliroog koos meri-mugulkõrkja ja hariliku kukesabaga. Üksikute kogumikena on levinud ka liht-randpung (II kategooria kaitsealune taimeliik) ja rannikas.

Vees levinud taimestiku hulgas on ülekaalus mändvetikad (*Chara* spp.) koos kamm-penikeele ja vahelmise näkirohuga (II kaitsekategooria), kattes praktiliselt kogu järve põhja. Vahelmine näkirohi esineb hajusalt kogu järves, kuid üldjuhul siiski kaldaveetaimede vööndi servas, kus muu veesisene taimestik puudub.

## Kalad
Aenga lahes on (2010. aasta seisuga) levinud hõbekoger, koger, ogalik, roosärg ja viidikas. Neist arvukaim on ogalik.

## Kaitsestaatus
Aenga laht kuulub Laidevahe looduskaitseala koosseisu. Samuti kuulub järv Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku Siiksaare-Oessaare lahtede linnuala ja Siiksaare-Oessaare loodusala koosseisus.

## Viited
Ludwig III (Hessen-Darmstadti suurhertsog)

**Ludwig III** (9. juuni 1806 Darmstadt – 13. juuni 1877 Seeheim) oli Hesseni suurhertsog 16. juunist 1848 kuni surmani.

Pärast Hessen-Homburgi liini väljasuremist ja Hesseni kuurvürstiriigi (Hessen-Kasseli) annekteerimist Preisimaa poolt muutus Hesseni Suurhertsogiriik (Hessen-Darmstadt) ainsaks säilinud Hesseni riigiks.
Lõve jõgi

**Lõve jõgi** (ka *Pahna jõgi*) on jõgi Saaremaa lõunaosas. See algab Tõrise külast 2,5 km lõunakagu pool ning suubub Oessaare lahte.

Jõgi läbib Eikla ja Haeska soo. Jõel on ühendus Põduste ja Leisi jõega.

Jõe pikkus on 32 km ja valgala pindala on 160 ruutkilomeetrit.

Jõe kalastik on väga liigivaene: seal elutseb ainult kolm kalaliiki: haug, särg ja luts, kuid jões on palju jõevähki.

Lõve jõel on Uus-Lõve hüdromeetriajaam.

## Välislingid
*
Ludwig II (Hessen-Darmstadt)

**Ludwig II** (26. detsember 1777 Darmstadt – 16. juuni 1848 Darmstadt) oli Hesseni suurhertsog 6. aprillist 1830 kuni surmani.

Tema tütar Maximiliane Wilhelmine Auguste Sophie Marie (1824 – 1880), õigeusku ristituna Maria Aleksandrovna, oli Venemaa keisri Aleksander II abikaasa ning Aleksander III ema.
Allirahu

**Allirahu** nimelisi rahusid on Eestis kaks ja mõlemad asuvad Saare maakonnas Saaremaa vallas:

* **[[Allirahu (Pihtla)|Allirahu]]** on pindalaga 2,7 hektarit ja asub Vätta poolsaarest kagus
* **[[Allirahu (Kõiguste)|Allirahu]]** (ka Kõiguste-Allirahu) on pindalaga 0,3 hektarit ja asub Siiksaare poolsaarest idas
Allirahu (Kõiguste)

**Allirahu** (ka *Kõiguste-Allirahu, Aliserahu, Väike-Allirahu*) on rahu Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare poolsaarest 4,3 kilomeetrit idas. Saare pindala on 0,3 hektarit ja rannajoone pikkus 458 meetrit.

Saar on kaarja kujuga, liivane ja kivine.

Saarel asub Kõiguste-Allirahu tulepaak.

## Välislingid
*
Ludwig Hermann Alexander Chlodwig

**Ludwig Hermann Alexander Chlodwig** (20. november 1908 Darmstadt – 30. mai 1968 Frankfurt) oli Hessen-Darmstadti suurhertsogliku perekonna pea oma venna surmast 16. novembril 1937 kuni surmani.

Ludwig abiellus 17. novembril 1937 Londonis Margaret Campbell Geddesiga. Eelmisel päeval oli teel pulma lennuõnnetusel hukkunud Ludwigi vanem vend Georg Donatus koos oma perekonnaga. 

Ludwigi surmaga lõppes Hessen-Darmstadti liin ja Hesseni perekonna esindamine läks varasema kokkuleppe järgi perekonna Kasseli liinile.
Allirahu (Pihtla)

**Allirahu** on rahu Liivi lahes, halduslikult Saare maakonnas Saaremaa vallas küla lähistel 8 kilomeetrit Vätta poolsaarest kagus. Saare pindala on 2,7 hektarit ja rannajoone pikkus 1 kilomeeter.

Saar kuulub 21. juulil 2005 moodustatud Allirahu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all. Saar on kolmnurkse kujuga, loode- ja lõunaosas eenduvad kitsad neemed. Saare pinnamood on madal, seal esineb rohttaimi. Saarel pesitsevad hall- ja viigerhülged.

Rahul on Allirahu (Sandla) tulepaak.

## Välislingid
*
Rääguoja

**Rääguoja** on 2,5 km pikkune oja, mis voolab Saare maakonnas Saaremaa vallas. Oja suubub Lõve jõkke 5,1 km kaugusel selle suudmest.

## Välislingid
*
László Kovács

**László Kovács** [l'aasloo k'ovaatš] (sündinud 3. juulil 1939 Budapestis) on Ungari ja Euroopa Liidu poliitik.

Ta lõpetas 1957. aastal Petrik Lajosi tööstuskeemia tehnikakooli keemiatehnoloogi erialal ja töötas aastatel 1957–1966 keemiatehnoloogina. Kõrghariduse omandas ta 1968. aastal Karl Marxi nimelises Majandusteaduste Ülikoolis, mis tänapäeval kannab nime Budapesti Corvinuse ülikool. 1980. aastal lõpetas ta ka parteikooli.

Ta oli alates 1963. aastast Ungari Sotsialistliku Töölispartei liige. Töötas alates 1975. aastast Ungari Sotsialistlikus Töölisparteis. Aastatel 1986–1989 oli ta Ungari välisministri asetäitja. 1989. aastal oli ta üks Ungari Sotsialistliku Partei asutajaid ja valiti 1990. aastal selle presiidiumi. Ta oli selle erakonna esimees aastatel 1998–2004 ja on esimees uuesti alates 2010. aasta juulist.

Aastatel 1990–2010 oli ta Rahvuskogu (parlamendi) liige ning 1994–1998 ja 2002–2004 Ungari välisminister. 1998–2000 oli ta sotsialistide parlamendifraktsiooni juht.

1995. aastal oli ta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni juht.

Aastatel 2003–2008 oli Kovács Sotsialistliku Internatsionaali asepresident.

Aastatel 2004–2010 oli ta Euroopa Komisjoni maksunduse ja tolliliidu volinik Barroso esimeses komisjonis. Ungarile oli esialgu ette nähtud energeetikavoliniku koht, aga Kovácsit ei kinnitatud sellele kohale, sest selgus, et ta ei tunne seda valdkonda. Ungarilt oodati uue voliniku nimetamist, aga Ungari seda ei teinud, jäädes Kovácsi kandidatuuri juurde. Seepeale anti talle maksunduse ja tolliliidu voliniku koht.

## Isiklikku
Kovács on abielus ja tal on tütar.

## Välislingid
*Koduleht Euroopa Komisjonis
Philipp (Hessen)

**Philipp** (6. november 1896 Schloß Rumpenheim – 25. oktoober 1980 Rooma) oli Hessen-Kasseli kuurvürstliku perekonna pea 28. maist 1940 ja kogu Hesseni perekonna pea alates 30. maist 1968.
Heinrich XXIV

**Heinrich XXIV** (20. märts 1878 Greiz – 13. oktoober 1927 Greiz) oli Reußi vanema liini vürst 19. aprillist 1902 kuni 11. novembrini 1918.

Ta oli Reußi vürsti Heinrich XXII (1846–1902) ja tema abikaasa Ida von Schaumburg-Lippe (1852–1891) ainus poeg ja vanim laps. Tal oli viis nooremat õde. Kõik lapsed peres said täiskasvanuks ja peale Heinrichi nad kõik ka abiellusid.

Lapsepõlves toimunud õnnetuse tulemusena oli Heinrich kehaliselt ja vaimselt võimetu riiki valitsema. Kogu oma valitsemisaja jooksul oli ta eestkoste all. Kuni 15. oktoobrini 1908 oli tema eestkostjaks Reußi nooremast liinist pärit Heinrich XIV (1832–1913) ja pärast kuni monarhia kukutamiseni kõikjal Saksamaal tolle poeg Heinrich XXVII (1858–1928).

Heinrich XXIV sai pärast monarhia kukutamist õiguse elada kuni surmani Greizi alumises lossis. Tema surmaga lõppes Reußi vanem liin. Heinrich XXVII päris Reußi vürsti tiitli, kuid riiki, mida valitseda, ta ei saanud ja ta suri ka ise järgmisel aastal.
Aavalaiu säär

**Aavalaiu** ehk **Aivalaiu** säär ehk **Haavalaid** on maasäär Saare maakonnas Saaremaa vallas Laidevahe lahe ääres.

## Välislingid
*Kaart (Mapquest)
Carlo III (Parma)

**Ferdinando Carlo Giuseppe Maria Vittorio Baldassare** (14. jaanuar 1823 Lucca – 27. märts 1854 Parma) oli Parma hertsog 19. aprillist 1848 kuni surmani.
Carlo II (Parma)

**Carlo Lodovico Ferdinando** (22. detsember 1799 Madrid – 16. aprill 1883 Nice) oli Etruria kuningas (*Lodovico II*) 27. maist 1803 kuni 10. detsembrini 1807, Lucca hertsog 13. märtsist 1824 kuni 15. oktoobrini 1847 ja Parma hertsog 17. detsembrist 1847 kuni 19. aprillini 1848.
Dnipro

**Dnipro** (varem eesti keeles *Dnipropetrovsk* ja venepäraselt *Dnepropetrovsk*) on linn Ukrainas, Dnipropetrovski oblasti keskus. Asub Dnepri (Dnipro) jõe ääres.

## Ajalugu
Linn asutati 1776. aastal. 1796. aastani oli linna nimi **Jekaterinoslav**, 1796. aastast 1802. aastani **Novorossiisk**, aastatel 1802–1926 vene keeles **Jekaterinoslav** ja ukraina keeles **Katerõnoslav**, aastatel 1926–2016 ukraina keeles **Dnipropetrovsk** ja vene keeles **Dnepropetrovsk**. Ukraina Ülemraada otsusega muudeti 19. mail 2016 linna nime, linna uueks nimeks sai **Dnipro**.
Aastail 1918–1921 Ukraina iseseisvussõja ajal oli linna mitteametlikuks nimeks **Sitšeslav** meenutamaks Zaporižžja Sitši.

Nõukogude ajal oli Dnipro tuuma-, relva- ja kosmosetööstuse keskus. Seal on transpordivahendite, põllumajandusmasinate ja ballistiliste rakettide tootja Južmaši peakontor.

### Mälestusmärgid
2022. aasta detsembris eemaldati Dnipros Volodja Dubinini ja Aleksandr Puškini mälestusmärk. 2023. aasta jaanuaris eemaldati Dnipros Aleksandr Matrossovi ja T-34 tank-monument. 6. jaanuaril 2023 eemaldati Mihhail Lomonossovi mälestusmärk.

## Rahvastik
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dnipro elanikest ukrainlasi 72,6%, venelasi 23,5%, valgevenelasi 1,0% ja juute 1,0%. Paljud Dnipro ukrainlased kõnelevad põhiliselt vene keelt.

## Transport
Linnas toimib trolli-, bussi- ja liinitaksoliiklus. 1995. aastal avati Dnipro metroo, mis on 7,1 km pikk ja sel on 6 peatust. Linn on ka tähtis raudteesõlm. Dnipro rahvusvaheline lennujaam asub 15 km kesklinnast kagus.

## Viited

## Välislingid

*Dnipro koduleht
Carlo III

**Carlo III** oli mitme valitseja nimi:

***[[Carlo III (Parma)|Carlo III]]**, Parma hertsog
***[[Carlo III (Savoia)|Carlo III]]**, Savoia hertsog
***Carlo di Durazzo**, Napoli kuningas **Carlo III**, Ungari kuningas **[[Károly II]]**
Kaimanisaared

**Kaimanisaared** on saarestik Kariibi meres. 

Nad moodustavad Suurbritannia meretaguse ala. Saarestik koosneb kolmest saarest: Grand Cayman, Little Cayman ja Cayman Brac. 

## Ajalugu
Kaimanisaared avastas Christoph Kolumbus 10. mail 1503. Saared asustati Jamaicalt 17. sajandil. Kui Jamaica iseseisvus, otsustasid Kaimanisaarte elanikud jääda Briti impeeriumi koosseisu.

## Majandus
Saarte peamine sissetulekuallikas on turism. Rahaühik on Kaimanisaarte dollar (KYD).

## Sport
Kaimanisaarte ROK-i kood on CAY.

## Viited

## Välislingid
*Kaimanisaarte valitsuse koduleht
Carlo II

**Carlo II** on olnud mitme valitseja nimi:

***[[Carlo II (Savoia)|Carlo II]]**, Savoia hertsog
***[[Carlo II (Parma)|Carlo II]]**, Parma hertsog

## Vaata ka
*Carlo III
Mõniste valla vapp

**Mõniste valla vapp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Mõniste valla vapp.

Vapp kinnitati 3. novembril 1997.

## Vapi kirjeldus
Mõniste valla vapp on roheline heraldiline kilp, millel on tagajalgadel seisev, otsevaatav ning löögivalmis mõõgaga hõbedane hunt. Hundi keel ja küünised on punased.

## Vaata ka
*Mõniste valla lipp

## Välislingid
* Mõniste valla sümboolika valla kodulehel
* Mõniste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Raps

**Raps** ehk **õlikaalikas** (*Brassica napus*) on õli- ja söödataim ristõieliste sugukonnast kapsasrohu perekonnast.

Raps on tekkinud rüpsi ja kapsa looduslikust ristlusest.

Selle nimetus **õlikaalikas** on tulnud sellest, et noor rapsitaim sarnaneb väliselt kaalikaga.

## Süstemaatika
Rapsi on käsitletud eri taimesüsteemides erinevail taksoniastmeil, lisaks sellele on tal arvukalt sünonüüme. Enam levinud on klassifitseerimine eraldi liigiks *Brassica napus* või alamliigiks *Brassica napus* subsp. *napus* ehk taliraps.

## Rapsi kasvatamine

## Konsortsium
Temast toituvad mitmed putukad, sealhulgas 
*maakirbud (*Phyllotreta sp.*)
*naeri-hiilamardikas (*Brassicogethes aeneus*)

Temal elavad ja toituvad mitmed seened, sealhulgas
**[[Plasmodiophora brassicae]]* (nuuter ristõielistel)
**[[Alternaria brassicae]]* (põhjustab ristõieliste kuivlaiksust)
**[[Pythium]]* sp.; *[[Rhizoctonia solani]]*; *[[Olpidium brassicae]]*) (põhjustavad tõusmepõletikku)

## Vaata ka
*biodiislikütus

## Viited

## Välislingid
*
Lech Kaczyński

**Lech Aleksander Kaczyński** [lehh aleks'ander katš'õnski] (18. juuni 1949 Varssavi – 10. aprill 2010 Venemaa, Smolenski oblast) oli Poola poliitik, 2005. aastast kuni surmani Poola president.

Lech Kaczyński sündis Varssavis inseneri, Armia Krajowa veterani ja Varssavi ülestõusust osavõtja Rajmund Kaczyński (1922–2005) ning filoloog Jadwiga Kaczyńska (1926–2013) pojana. Tema identne kaksikvend Jarosław Kaczyński oli 2006–2007 Poola peaminister.

Aastal 1962 mängisid kaksikud koos peaosi lastefilmis "Kaks, kes varastasid kuu".

Lech Kaczyński kuulus konservatiivsesse erakonda Õigus ja Õiglus, mille asutas koos vennaga 2001. aastal. Aastatel 2002–2005 pidas Varssavi linnapea ametit.

2005. aastal valiti Lech Kaczyński Poola presidendiks. 9. oktoobril toimunud esimese vooru võitis seimi asespiiker ja Kodanikeplatvormi liider Donald Tusk, kes kogus häältest 36,3% Kaczyński 33,1% vastu. Nemad pääsesid teise vooru, mis toimus 23. oktoobril. Seal kogus Kaczyński 54,04% häältest Tuski 45,96% vastu. Kaczyński presidendiks saamist soodustas väike valimisaktiivsus, mis teises voorus oli ainult 40%  ja esimeses voorus 49,6%.

Presidendina ajas Kaczyński rahvuskeskset poliitikat .

Lech Kaczyński hukkus Smolenski lennuõnnetuses teel Katõni veresauna 70. aastapäeva tähistamisele. Koos temaga hukkusid kõik 96 lennukis viibinud isikut, kelle hulgas olid palju Poola poliitika ja sõjaväe tippjuhte. Ka tema abikaasa Maria hukkus koos temaga.

## Tunnustus
* Gruusia rahvuskangelane (postuumselt 2010)

## Isiklikku
1978. aastal abiellus Lech Kaczyński Maria Kaczyńskaga. Neil on tütar Marta.

## Vaata ka
*"Vennad Kaczyńskid" ("Citizens K."), film kaksikvendadest

## Viited

## Välislingid

* Astrid Kannel "Lühiülevaade hukkunud Lech Kaczynskist" ERR, 10. aprill 2010
Jarosław Kaczyński

**Jarosław Aleksander Kaczyński** (sündinud 18. juunil 1949 Varssavis) on Poola poliitik. 

Jarosław Kaczyński sündis inseneri, Armia Krajowa veterani ja Varssavi ülestõusust osavõtnu Rajmund Kaczyński (1922–2005) ja filoloogi Jadwiga Kaczyńska (1926–2013) peres. Tal oli identne kaksikvend Lech Kaczyński (1949–2010).

Aastal 1962 mängis ta koos kaksikvennaga peaosa Poola lastefilmis "Kaks, kes varastasid kuu".

Kaczyńskid kuulusid konservatiivsesse erakonda Õigus ja Õiglus. See erakond saavutas 2005. aasta valimistel korruptsioonivastase võitluse loosungite all Poola saimi valimised. Valimiste edu oluliseks põhjuseks peeti väikest valimisaktiivsust . Jarosław Kaczyński moodustas koos kahe väikeerakonnaga uue valitsuse ja sai ise peaministriks.

Ta oli juulist 2006 kuni 5. novembrini 2007 Poola peaminister ja kuni Donald Tuski valitsuse ametisse astumiseni 16. novembril 2007 peaministri kohusetäitja.

Tema vend Lech Kaczyński oli Poola president, kes hukkus 10. aprillil 2010 Smolenski lennuõnnetuses.

Kaczyńskid ajasid tugevalt rahvuslikku poliitikat, mis rikkus suhteid teiste Euroopa Liidu maadega, sealhulgas naabermaadega. Nad loobusid ka plaanist Poola euroalasse viia. .

2007. aasta oktoobris toimusid Poolas seimi erakorralised valimised. 13. augustil 2007 tegi Kaczyński lõpu koalitsioonivalitsusele, tagandades kahte väiksemasse koalitsiooniparteisse kuulunud ministrid . Sama aasta 30. augustil vahistati äsja vallandatud siseminister, kes oli süüdistanud Kaczyńskit poliitiliste vastaste järel salateenistuste abil nuhkimises .

Erakorralistel valimistel oli Poola kohta harukordselt suur valimisaktiivsus (56%) ja need võitis Kodanikeplatvorm, kes sai endale peaaegu pooled kohad seimis. Kodanikeplatvormi liider Donald Tusk moodustas uue valitsuse. Kodanikeplatvormi üks juhte Bronisław Komorowski kutsus üles moodustama laiapõhjalist koalitsiooni kõigi erakondadega, kes soovisid Seaduse ja Õigluse võimult kõrvaldamist. 

Jarosław Kaczyński kandideeris 2010. aasta presidendivalimistel. 20. juunil peetud esimeses voorus sai ta 36,74% häältest Bronisław Komorowski 41,22% vastu. 4. juulil peetud teises voorus valiti presidendiks Komorowski, kes sai 53,01% häältest.

## Vaata ka
* Jarosław Kaczyński valitsus
* "Vennad Kaczyńskid" (Citizens K.), film kaksikvendadest

## Viited
Meremäe valla vapp

**Meremäe valla vapp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Meremäe valla vapp.

Vapp kinnitati 19. novembril 1996.

## Vapi kirjeldus
Meremäe valla vapp on sinine heraldiline kilp, millel hõbedane sõlg ja hõbedane vapipäis. Hõbedases vapipäises on kõrvuti kolm punast otstest laienevat pügalristi.

## Vapi kasutamise kord
Vappi kasutatakse vallavolikogu, vallavalitsuse, valla kantselei, valla ametiasutuste ning äriühingute, mille aktsiate või osatähtede ainuomanikuks on Meremäe vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel ning vallavalitsuse hoonel ja valla piiri tähisel. 
  
Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Meremäe valla lipp
*Võru maakond

## Välislingid
* Meremäe valla sümboolika valla kodulehel
* Meremäe valla sümboolika Riigikantselei lehel
Lasva valla vapp

**Lasva valla vapp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Lasva valla vapp.

Vapp kinnitati 31. oktoobril 1996.

## Vapi kirjeldus
Lasva valla vapiks on heraldiline kilp, mis on lainelise kaldjaotusega vasakult poolitatud. Kuldsel ülapoolel sinine rukkilille õis, sinisel alumisel poolel kolme lehe ja kahe tõruga kuldne tammeoks.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Lasva valla lipp
*Võru maakond

## Välislingid
* Lasva valla sümboolika valla kodulehel
* Lasva valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Danuta Hübner

**Danuta Maria Hübner** (sündinud 8. aprillil 1948 Niskos) on Poola majandusteadlane ja poliitik, Euroopa Parlamendi liige.

Ta sai doktorikraadi majanduses 1974. aastal.

1992. aastast töötas ta majandusprofessorina ja 1997. aastast Poola presidendi kantseleiülemana. 1998–2001 töötas ta Genfis ÜRO juures, 2001–2003 aga Poola välisministeeriumis.

2004–2009 oli ta Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika volinik Barroso esimeses komisjonis.

## Isiklikku
Danuta Hübneril on kaks tütart (Karolina ja Ewa).

## Välislingid

*Koduleht Euroopa Komisjonis
*Raimo Poom, "Eurovolinik Hübner: ootame Eestilt suuri europrojekte", Eesti Päevaleht, 2. märts 2009
Hõbevalgem

**"Hõbevalgem: reisikiri suurest paugust, tuulest ja muinasluulest"** on Lennart Meri kirjutatud raamat, mis ilmus 1984. aastal. Autori sõnul on tegu tema seitse aastat varem ilmunud raamatu "Hõbevalge" sissejuhatuse ja esimese peatükiga. Suur osa teose sisust ongi identne "Hõbevalge" omaga, kuid mitmeid fakte on täpsustatud ja täiendatud ning sisse on toodud uut infot, mida eelmise raamatu ajal veel kasutada ei saanud.

"Hõbevalgemas" keskendub Lennart Meri põhiliselt Pythease isikule ning tema reisidele Põhja-Euroopas. Ta toob suure hulga paljuski küll hüpoteetilisi tõestusmaterjale, et Pytheas jõudis just Saaremaale ning et see ongi Ultima Thule. Samuti uurib ta eesti ja soome mütoloogiat ning püüab neis esinevate tegelaste etümoloogiat lahti seletada. Üheks olulisemaks probleemiks on ka etnonüümi *eestlased*=*[[aestii|aestid]]* pärinemine, millele autor arvab samuti lahenduse olevat leidnud. Lisaks toob Meri ära "Hõbevalgega" võrreldes lühendatult, kuid mõnevõrra täiendatult ka oma nägemuse Tallinna esiajaloost.
Haanja valla vapp

**Haanja valla vapp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haanja valla vapp.

Vapp kinnitati 29. detsembril 1997.

## Vapi kirjeldus
Haanja valla vapp on heraldiline kilp. Sinisel kilbil kuldne kaarlõikeline vapitüvi, millest tõuseb kolme rohelise kuuse tagant mustade püstiste aknaavadega piiritletud, sakmete ja lipuvardaga kuldne torn.

## Põhjendus
Kuldne kaarlõikeline vapitüvi ja sellest tõusev kuldne torn sümboliseerivad valla territooriumil paiknevat kauni loodusega Haanja kõrgustikku ning selle keskosas asuvat Eesti ja Baltimaade kõrgeimat mäge Suurt Munamäge koos vaatetorniga. Rohelised kuused viitavad ümbruskonna vaheldusrikkale loodusele, millest osa on kuulutatud Haanja Looduspargiks. 

Sinine on kodumaa taeva ja vee värvus, kuldne viljaväljade ja jõukuse sümbol.

## Vapi kasutamise kord
Haanja valla vappi kasutatakse:
#Vallavolikogu, vallavalitsuse, vallakantselei, valla munitsipaalasutuste, pitsatitel ja dokumendiplankidel.
#Valla tänurahal ja meenetel, samuti eelpool mainitud asutuste ümbrikutel ja muudel ametlikel trükistel.
#Vallavalitsuse hoonel ja valla piiritähistel.
#Juhtudel, mis ei ole eelpool loetletud, võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Haanja valla lipp

## Välislingid
* Haanja valla üldandmed valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Haanja vald.
Tüütsmäe

**Tüütsmäe** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Tüütsmäel asub tähetorn.

## Viited
Tsolgo

**Tsolgo** (kohalikus pruugis *Ts'olgo*) on küla Võrumaal Võru vallas.

Külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 68 elanikku. Kõik on eestlased.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Küla piires on Tsolgo aheljärvestik (7 järve), kokku on külas 9 järve. Nende seas on ka Eesti sügavuselt neljas järv: Tsolgo Mustjärv (29,7m).

## Viited
Nekroos

**Nekroos** ehk **kärbus** ehk **koekärbus** (ladina keeles *necrosis*) on enamiku eukarüootsete elusorganismide osa (elundi, koe või koeosa) rakkude kohalik programmeerimata surm erinevate kahjustavate tegurite toimel.

Nekroosi võivad põhjustada mitmed tegurid ja organismid. Taimedel on loomadest erinevad signaalmolekulide rajad ning taimekudedes võivad nekroosi ehk nekrootilise ülitundlikkuse vastuse (ingl *hypersensitivity response*) esile kutsuda nii toitainete vaegus, viirused, bakterid, ümarussid kui ka stress.

## Loomadel
### Inimestel

Morfoloogiliselt võib nekroose liigitada järgmiselt:
*Koagulatsiooni nekroos
#Infarkt
#Kaseoosne nekroos
#Pseudomembranoosne nekroos
#Fibrinoidne nekroos
#Vahajas ehk Zenkeri nekroos
#Osteonekroos
#Lipolüütiline nekroos
#Kuiv gangreen

*Kollikvatsiooni nekroos
#Koepehmestus ehk malaatsia
#Niiske gangreen

## Kasvaja nekrotiseerumine

Pahaloomuliste kasvajate kasv on nii kiire, et tihti ei jõua verevarustus kasvajarakke vajalike toitainetega varustada ning seetõttu tekib pahaloomulistes kasvajates nekroos. Esineb mitmesuguseid kasvaja nekroosi tüüpe: kasvajarakkude kokkupuutel väliskeskkonnaga ja võimaliku anaeroobse infektsiooniga tekib kasvajas ja elundis gangreen (nt emakavähi korral), nekroosi kasvajast väljamurdumisel tekib kasvaja haavandumine, õõneselundis tekib mulgustus, näärmekasvajates (nt rinnavähk, eesnäärmevähk) tekib komedonekroos.   
  
## Vaata ka
*apoptoos

## Viited

## Välislingid
*Nekroos ja apoptoos 
*Lori Norris, Necrosis Plant Diseases (vaadatud 12.04.2014) (*inglise keeles*)
127

**127. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad - **[[120. aastad]]** - 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad

Aastad: 122 123 124 125 126 - 127 - 128 129 130 131 132
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
Viini konventsioon

**Viini konventsioon** võib tähendada järgmisi Viinis alla kirjutatud rahvusvahelisi lepinguid:
*Konsulaarsuhete Viini konventsioon
*Diplomaatiliste suhete Viini konventsioon
*Rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon
*ÜRO konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta
*Tuumakahjustuste eest tsiviilvastutuse Viini konventsioon
*Osoonikihi kaitsmise Viini konventsioon
*Universaalsete rahvusvaheliste organisatsioonidega suhtlemisel riikide esindamise Viini konventsioon
*Teeliikluse konventsioon
Veterinaaria mõisteid

''Siin on loetletud veterinaaria mõisteid. 

## A
aafrika malleus - 
abstsess – 
adenoviirused –
agoonia – 
amüloidoos – 
anaplaasia – 
aneemia – 
anisotsütoos –
anthelmintikumid -
antikehad – 
autosomaalne dominantne polütsüstneer (kassidel)

## B
botulism 

## C
Calo-Pet

## D
demodikoos - dermatoloogia – diabeet – diagnoos - diagnostika - düsplaasia - düstroofiad

## E
eksudaat -
elektrilöök - 
elektrokardiograafia – 
emaskulaator - 
empüeem – 
endometriit – 
entroopium - 
eosinofiilne dermatiit ja turse –
erlihhioos -  
erüsipeloid – 
erütropoees – 
etioloogia - 
etüleenglükool

## F
fistul - flegmoon – follikuliit – furunkul

## G
Gamavit - glomerulaarhaigused

## H
haavand –
haavandiline pododermatiit - 
haigus – 
heaoluveterinaaria - 
hemoperitoneum – 
hemotooraks – 
hoburaudneer –
holistiline veterinaarmeditsiin – 
hüaliintilgaline düstroofia –
hüdromeetra - 
hüperkaleemia – 
hüpertensioon

## I
ihtüopatoloogia -
immuunsus – 
immuunsüsteem – 
immuunvahendatud hemolüütiline aneemia – 
infarkt - 
inhalatsioon – 
insuliin – 
isheemia

## J

## K
kaaliumhüdroksiid – 
kandidoos -
karbunkul – 
kasside alumiste kuseteede haigus -
kasside diabeet -
kasside leukeemiaviirus - 
kasside nakkuslik peritoniit -
kastratsioon - 
ketoatsidoos – 
ketonuuria – 
ketoos – 
kirurgia –
koerte glaukoom -
kolli silmaanomaalia - 
krooniline pindmine keratiit -
kõõlusevigastused hobustel

## L
lahkamine - laminiit - LD50 - loomakliinik

## M
maohaavandid hobusel -
maropitant - 
marutaud - 
megaösofagus – 
membranoproliferatiivne glomerulonefriit – 
mesilaste haigused - 
metaplaasia –
mikroobikandlus – 
mukomeetra – 
mäda – 
mädaemakas – 
mädaemakas koeral

## N
naaritsate aleuudi haigus - 
neeruamüloidoos – 
neeru aplaasia – 
neeru hüpoplaasia – 
nefrootiline sündroom – 
nekroos

## O
orf-viirusnakkus - ovariohüsterektoomia

## P
paranefriit –
parasitoloogia -
peritoniit - 
piroplasmoos - 
poikilotsütoos - 
polüdipsia - 
polütsüteemia -  
preventiivne veterinaaria - 
proliferatiivne glomerulonefriit –
proteinuuria –
puhas punalibleaplaasia – puusaliigese düsplaasia koertel - 
põie-lootekusejuha sopis – 
põletik - põlvekedra paigaltnihkumine koertel

## Q

## R
ravi - ravim

## S
sarkoptoos – 
sarvdüstroofia –
sigade Aafrika katk -  
sobivustest – 
suu- ja sõrataud – 
söögitoru – 
söögitoruahend –
söögitorulahi - 
sümptom - 
süüdiklest

## Z
zooantroponoos - zoonoos

## T
trihhinelloos -
trombotsütopeenia sündroomiga tõsine palavik -  
tümoom – 
tüümus – 
tüümuse hüpoplaasia

## U
udarapõletik - ussiviin

## V
vagellest – 
vakuoolne düstroofia – 
veiste katk – 
veiste libediku paigaltnihkumine -
veregrupid koeral –
verirind -
veterinaarne hambaravi - 
virulentsusfaktor -  
vivisektsioon -
vähikatk

## Ü
üldpatoloogia
Gorganõ

**Gorganő** (ka Gorgaanid, ukraina Ґорґани) on eelmäestik Lääne-Ukrainas, osa Metsa-Karpaatidest. Kulgeb loode-kagu suunas Hoverlast lääne pool. Kõrgus kuni 1836 m (Sõvulja Velõka mägi).

Gorgaanid on Ukraina kõige populaarsem talispordipiirkond, seal asub ka mäesuusakuurort Bukovel, kaitsealune mägijärv Sõnevõr ja mitu veerohket juga (talvel jääkosed).
Ballast Key

**Ballast Key** on saar Florida väinas, üks Florida Keysi saartest. 

Saare pindala on 10,5 ha, see on täielikult eravalduses. Saar on madal. Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
138

**138. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - **[[130. aastad]]** - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 

Aastad: 133 134 135 136 137 - 138 - 139 140 141 142 143
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 10. juuli – Hadrianus, Vana-Rooma keiser
Nõnova

**Nõnova** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 30 elanikku. Kõik on eestlased.

Nõnoval on sündinud Friedrich Vreemann.

Külas oli kuni 2001. aastani Nõnova raudteepeatus.

## Viited
Lasva

**Lasva** on küla Võrumaal Võru vallas. Asub Lasva järve ääres.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli küla Lasva valla halduskeskus.

Külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 275 elanikku. Neist 272 on eestlased.


Elumajad Lasvas Võrumaal.jpg|Elumajad Lasvas, 2024. aasta juunis
Lasteaed Lasvas.jpg|Lasteaed Lasvas, 2024. aasta juunis
Lasva veetorn 2024.jpg|Lasva veetorn Lasva külas Võrumaal 2024. aasta juunis


## Viited
Listerioos

**Listerioos** on grampositiivse listeeriabakteri (*Listeria monocytogenes*) põhjustatav nakkushaigus, mis levib peaasjalikult loomsete toiduainete kaudu. Sümptomiteks on palavik, pearinglus, iiveldus ja kõhulahtisus.

Listeeriabakter on maapinnas, loomasöötades ja loomade soolestikus levinud bakter. Erinevalt teistest bakteritest suudab see bakter paljuneda ka külmkapi temperatuuril. 

Saastunud toidu tarvitamisel paljunevad bakterid soole limaskesta rakkudes ning levivad organismis.   

Otsesel kontaktil võib tekkida listerioosi nahavorm, listerioosi võib haruharva nakatuda ka sugulisel teel.

Nakkus võib kanduda (emakoogi kaudu) ka emalt vastsündinule , kusjuures umbes veerand listerioosi juhtudest ongi seotud sünnitusega.

Listerioosi haigestuvad eeskätt immuunpuudulikkusega, kasvajatega ning hormoonravi saavad inimesed. Immuunsüsteemi ebaküpsuse tõttu on bakteri suhtes tundlikud ka vastsündinud.

Euroopa Liidus registreeriti 2016. aastal 2536 listerioosi haigestumist (0,47 haigusjuhtu 100 000 inimese kohta) ja neist lõppes surmaga 247 juhtumit. Eestis registreeriti samal aastal 9 haigusjuhtu.

## Vaata ka
*Nakkushaigused

## Viited
Pindi

**Pindi** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Küla asub Võhandu jõe keskjooksul Võru–Räpina maantee ääres.

Pindi Jaani kirik ja kalmistu asuvad aga Lasval.

## Vaata ka
*Pindi kalmistu

## Viited
Vao (Väike-Maarja)

**Vao** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 

Vaos asub Vao tornlinnus, kus tegutseb Vao tornlinnus-muuseum.

Alates 2014. aasta jaanuarist asub külas Vao Pagulaskeskus.

Küla läbib Põltsamaa jõgi.

## Viited
Oonurme

**Oonurme** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tudulinna valda.

Küla paikneb Rakvere–Rannapungerja maantee ääres.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 70 inimest. Neist 68 (97,1%) olid eestlased.

Külas asub Oonurme rändrahn ja Oonurme kivikalme. Endises koolimajas asub raamatukogu. Oonurmes tegutseb Oonurme segakoor ja külaselts.

Oonurmest on pärit koorijuht Ants Üleoja ja Alutaguse loodusest palju kirjutanud Juhan Lepasaar.

## Vaata ka
*Oonurme mõis
*Oonurme raamatukogu

## Viited
Václav Klaus

**Václav Klaus** (sündinud 19. juunil 1941 Prahas) on Tšehhi poliitik.

7. märtsist 2003 kuni 8. märtsini 2013 oli ta Tšehhi president. 

Ta on tuntud kui liberaalse majanduspoliitika elluviija.

Ta on lõpetanud Praha majandusülikooli väliskaubanduse erialal. Seejärel täiendas ta end 1966 Itaalias ja 1969 USA-s. 1970. aastal läks tööle Tšehhoslovakkia riigipanka.

Poliitikasse tuli ta 1989. aastal. 1991. aastal oli ta üks Rahvademokraatliku Erakonna asutajaid ja 2002. aastani selle esimees. 2002. aastal valiti ta erakonna auesimeheks.

Aastatel 1992–1997 oli ta Tšehhi peaminister.

2003. aastal valiti ta parlamendi mõlema koja ühisistungil 142 häälega 281-st Tšehhi presidendiks.

2008. aasta presidendivalimiste kolmandas voorus valiti ta parlamendi mõlema koja ühisistungil 141 häälega 281-st teist korda Tšehhi presidendiks.

## Välislingid
* Tõnu Kalvet. Tšehhi president: eurosaadikud ülbitsesid minuga, Õhtuleht, 20. detsember 2008
* Virgo Kruve. Nädala juubilar Vaclav Klaus 70, Kesknädal, 15. juuni 2011
Karisöödi

**Karisöödi** on küla Võrumaal Rõuge vallas. Asub Peetri jõe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.

Karisöödi külas Naha talu juures asub Eesti lõunatipp.

Külas on ka Peetri jõe maastikukaitseala ja looduskaitse all olnud Mudasoo ussikuusk.

## Pildid

Pilt:Karisöödi koobas.JPG|Karisöödi koobas
Pilt:Peetri jõgi Karisöödi pargis.JPG|Peetri jõgi Karisöödi pargis


## Vaata ka
*Naha

## Viited
Lõvi (täpsustus)

**"Lõvi"** on mitmetähenduslik sõna.

***[[Lõvi]]** on loom (*Panthera leo*).
****[[Lõvi (tähtkuju)|Lõvi]]** on tähtkuju.
****[[Lõvi (astroloogia)|Lõvi]]** on astroloogias sodiaagimärk.
****[[Lõvi (heraldika)|Lõvi]]** on vapiloom.
***[[Lõvi (botaanika)|Lõvi]]** on gaasivahetusava puukoores.
***Lõvi** ehk **[[lovi]]** on šamaani transiseisund.
***[[Lõvi (perekonnanimi)|Lõvi]]** on perekonnanimi.

## Vaata ka
*Louis VIII Lõvi
*Heinrich Lõvi
Joaquín Almunia

**Joaquín Almunia Amann** (sündinud 17. juunil 1948 Bilbaos) on Hispaania poliitik.  

Aastatel 1979–2004 oli ta Hispaania parlamendi liige, aastatel 1982–1986 Hispaania tööhõive- ja sotsiaalminister ning aastatel 1986–1991 avaliku halduse minister. 1997–2000 oli ta Hispaania Sotsialistliku Töölispartei esimees.  

Ta oli aastatel 2004–2010 Euroopa Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste volinik Barroso esimeses komisjonis ja aastatel 2010–2014 Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik Barroso teises komisjonis.

## Tunnustus

* 2011: Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Joaquín Almunia on abielus, tal on 2 last.

## Välislingid
* Barroso teise komisjoni koosseis Euroopa Komisjoni veebisaidil
Seti I

**Seti I** oli Vana-Egiptuse 19. dünastia teine vaarao. Ta valitses umbes 1291–1278 eKr. 

Ta tegi mitmeid sõjakäike Süüriasse, Liibanoni ja Liibüasse. Tema ajal püstitati suured templid Karnakis, Abydoses ja Teebas.

Seti I oli Ramses I poeg. Tema naine oli Tuia ja üks lastest Ramses II.
Ähtäri loomapark

**Ähtäri loomapark** on Soome esimene looduslik loomaaed Ähtäris. See on asutatud 1973. aastal. Pargi esimene asukas oli hirv Köpi. Pargis on üle 65 loomaliigi, kellest suurem osa on külma ilmaga kohanenud. Nende seas on pruunkaru, hunt, põder, polaarrebane, ahm, ilves ja lumeleopard.

Jaanuaris 2018 jõudsid loomaparki hiidpandad Lumi ja Pyry, kes renditi 15 aastaks. Samas kaalutakse loomade tagasi Hiinasse saatmist.

## Viited

## Välislingid
*http://ahtarizoo.fi/
L'Unione

**L'Unione** ('Liit') oli Itaalia vasaktsentristlik valimisliit. 

Valimisliidu liider oli Itaalia peaminister ja endine Euroopa Komisjoni president Romano Prodi.

## Ajalugu
L'Unione oli koalitsiooni Oliivipuu (*[[L'Ulivo]]*) otsene järeltulija, kuigi L'Unione'sse kuulus ka vasakäärmuslikke parteisid, mis Oliivipuu valimisliitu ei kuulunud. Oliivipuu koalitsioon valitses aastatel 1996–2001. L'Unione moodustati 10. veebruaril 2005. Valimisliit võitis 2006. aasta valimistel napilt Silvio Berlusconi parempoolset valimisliitu *[[La Casa delle Libertà]]* ja tõusis seega taas võimule. L'Unione läks laiali 2008. aastal.

## Parteid

## Välislingid
*unioneweb (itaalia keeles)
Vanahiina kirjakeel

**Klassikaline hiina keel** ehk **vanahiina kirjakeel** (文言, *wenyan*, *wényán*; 文言文, *wenyanwen*, *wényánwén*) on hiina keele vorm, milles Hiinas kirjutati 20. sajandi  alguseni.  

Ta erineb tänapäeva hiina keelest (uushiina kirjakeelest ja hiina üldrahvuslikust kõnekeelest (mandariini keelest) sõnavara, grammatika, häälduse, kirja, üldarusaadavuse ja kokkusurutuse poolest.  

Klassikaline hiina keel kasutab peaaegu eranditult ühesilbilisi sõnu.  

Varasem hääldus on rekonstrueeritud, kuid ei ole kõigi ajastute puhul täielikult teada. 

Klassikaline hiina keel kasutab traditsioonilist kirja, mis erineb  Hiina Rahvavabariigis kirjareformiga kasutusele võetud lihtsustatud kirjast (Taiwanil ja Hongkongis on veel kasutusel traditsiooniline kiri). Traditsiooniline kiri on Qini dünastia aegne kantseleikiri. Vanad tekstid olid algselt kirjutatud paljudes kirjades, mille dešifrerimine on sageli vaevaline. 

Hiina eri riikidel oli kõnekeeles ja uushiinakeelsetes kirjutistes suured erinevused murrete ja võõrkeelte tõttu. Klassikaline hiina keel oli aga üldarusaadav mitte ainult Hiinas, vaid ka Koreas, Jaapanis ja Vietnamis.   

Klassikaline hiina keel kasutab nii-öelda telegrammstiili.  

Uushiina kirjakeel (*baihua*; 白话文, 白話文, *baihuawen*, *báihuàwén*) on klassikalisest hiina keelest umbes sama erinev nagu itaalia keel ladina keelest. 

Varem (umbes 20. sajandi alguseni) kasutati klassikalist kirjakeelt kirjanduses ja ametlikes dokumentides. Tänapäeval kasutatakse peamiselt uushiina kirjakeelt. Uushiinakeelses tekstis kasutatakse fraase klassikalises kirjakeeles.  Rahvakeeles on palju neljasilbilisi väljendeid, mis on üles ehitatud klassikalise kirjakeele grammatika järgi.  

Klassikalist kirjakeelt õpitakse koolis, kuid enamasti piirdutakse lugemisoskusega. Paljud hindavad klassikalist kirjakeelt. Näiteks lisab klassikalises keeles väljendite kasutamine uushiinakeelses kirjas tõsidust. Klassikalise kirjakeele tundmine järjest väheneb ning ta pole enam üldarusaadav. 

Klassikalisel kirjakeelel on eri ajastutel eri vormid (arhailine, vanahiina, keskhiina, uushiina kirjakeel). Kõiki neid iseloomustab väga kompaktne kirjaviis. Tõlge uushiina kirjakeelde on mitu korda pikem. Sõnad on valdavalt ühesilbilised (ühest kirjamärgist koosnevad). 

Grammatika on väga keeruline ning seda pole lõpuni mõistetud. Sageli tuleb keeruliste tekstikohtade tõlgendamisel mõte ära arvata, sest grammatiline analüüs seda ei võimalda. Enamik tekste õnnestub siiski suhteliselt kindlalt tõlkida. 

Konstruktsioonid moodustatakse partiklite abil. 

Süntaks on SVO-tüüpi, kuid seda modifitseerib teema ja reema struktuur ning prosoodiast tulenev süntaktiliste elementide nihe.  
 
Klassikalise hiina kirjakeele traditsioon eksisteerib peale Hiina ka Koreas, Vietnamis ja Jaapanis. Eri maades on silpide hääldustraditsioon erinev. Põhjus on selles, et lähtutakse keele ülevõtmise aegsest hääldusest ning kohandatakse seda sihtkeele foneetikale ja fonoloogiale. Eriti kaootiline on olukord Jaapanis, kuhu on hiina laenud tulnud mitmel eri ajal.   

## Vaata ka

**[[Kanbun]]*
Koela

**Koela** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.

Koelas asub Koela talumuuseum.

## Vaata ka
*Koela Kivipõllumägi

## Viited