open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Herbert Spencer

**Herbert Spencer** (27. aprill 1820 Derby – 8. detsember 1903 Brighton) oli inglise filosoof, bioloog, sotsioloog ja poliitikateoreetik.

Herbert Spenceri isa oli koolijuhataja, kes kasutas oma koolis progressiivseid Pestallozzi õpetamismeetodeid. Ta oli ka ametis Derby Filosoofiaühingu (*Derby Philosophical Society*) sekretariaadis. Selle ühingu oli 1790. aastal asutanud Charles Darwini vanaisa Erasmus Darwin.

Herbert Spencer oli autodidakt, kellele empiirilisi aineid õpetas tema isa. Derby Filosoofiaühingu liikmed tutvustasid talle Darwini-eelseid kontseptsioone bioloogilisest evolutsioonist, peamiselt Erasmus Darwini ja Jean-Baptiste de Lamarcki õpetusi. Tema vikaarist onu õpetas Spencerile matemaatikat, füüsikat ning piisavalt ladina keelt, nii et ta suutis tõlkida lihtsamaid tekste.

1830. aastate lõpus töötas raudteejoonestajana, kirjutades samal ajal artikleid kohalikku ajakirja. 1840. aastast elas Londonisse, kus ta muu hulgas oli mõnda aega ajakirja Economist abitoimetaja. Ta oli vabakaubanduse propageerija ning edendas ideed, mille kohaselt saab ühiskond areneda vaid siis, kui kõigile on antud võrdsed võimalused. 

1851. aastal avaldas oma esimese raamatu "Sotsiaalne staatika" ("Social Statics"). Herbert Spencer oli veendunud, et progress on seaduspärasus, mitte juhus, ning et inimühiskonna progressi aluseks on järjepidevus ja kasulikkus. Ta arvas, et Darwini ja Lamarcki ideed looduse kohta on rakendatavad ka inimühiskonnale. Oma kirjastaja John Chapmani kaudu tutvus ta paljude juhtivate radikaalsete ja progressiivsete poliitikutega, nagu  John Stuart Mill, Harriet Martineau, George Henry Lewes ja Mary Ann Evans (George Eliot), kellega oli ka lühikest aega romantiliselt seotud. Sõprusest Evansi ja Lewisega sündis tema teine raamat "The Principles of Psychology", mis ilmus 1855. aastal ning milles ta kirjeldas psühholoogia füsioloogilist poolt. Raamat põhines ideel, et inimese ja loomade mõistus areneb pidevalt ning selle ülesandeks on aidata organismil keskkonnaga kohaneda. Inimese psüühika allub loodusseadustele, areng toimub väikeste sammude haaval ning talletub liigi või rassi kollektiives mälus.

Artiklis "The Social Organism" (1860) rakendas ta organismi metafoori ühiskonnale.
1873. aastal ilmus "The Study of Sociology", milles ta propageeris sotsioloogia kui iseseisva teaduse vajalikkust.

Herbert Spencer ei abiellunud ning oli elu lõpuaastatel üksildane.

1902. aastal oli ta Nobeli kirjandusauhinna nominent. Kirjutamist jätkas ta elu lõpuni 1903. aastal.

## Kirjandus
* Will Durant, "Lood filosoofia ajaloost" IV–V osa "Pessimism ja positivism: Schopenhauer ja Spencer", tõlkinud Aira Kaal ja Leo Anvelt, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1938; 2. trükk: "Lood filosoofia ajaloost" (kõik osad ühes köites), Olion, Tallinn 1998, 8 peatükk lk 285–323
Raamatupidamise sise-eeskiri

**Raamatupidamise sise-eeskiri**, (inglise keeles *accounting manual*) – on raamatupidamiskohustuslase jaoks kohustuslik (välja arvatud mikroettevõtja) dokument igapäevase jooksva raamatupidamise korraldamiseks ning aruandluse läbiviimiseks  .

## Raamatupidamise sise-eeskirjade sisu

Seaduse kohaselt tuleks neis kirjeldada vähemalt alljärgnevate toimingute läbiviimise korda: 

* majandustehingute dokumenteerimine ja kirjendamine,
* raamatupidamisregistrite pidamine, 
* kontoplaani, koodide ja lühendite kriteeriumid ,
* vara käibe-ning põhivaraks liigitamine ja arvestuse pidamine ,
* varade ja kohustuste inventeerimine, 
* algdokumentide käive ja säilitaminee, 
* raamatupidamiskohustuslase kasutatavaid arvestuspõhimõtted ja informatsiooni esitusviis ning aruannete koostamise korda,
* tulude ja kulude kajastamine kasumiaruande kirjetel, 
* arvutitarkvara kasutamine raamatupidamises, 
* raamatupidamise korraldamisega ja sellega kaasnevate sisekontrolli meetmete rakendamine,
* raamatupidamise eest vastutavad isikud. jm

## Raamatupidamise sise-eeskirja säilitamine

Vastavalt kehtivas raamatupidamise seaduses (2002)   sätestatule on raamatupidamiskohustuslane kohustatud raamatupidamislikele dokumendisarjadele kehtestama säilitustähtajad, nende kohaselt tuleb sise-eeskirju säilitada seitse aastat pärast sise-eeskirja muutmist või asendamist.

## Vaata ka
*Bilanss
*Raamatupidamise konto
*Raamatupidamise kontoplaan
*Raamatupidamiskohustuslane
*Raamatupidamise eest vastutav isik

## Viited

## Välislingid
* Raamatupidamise seadus ja õigusaktid
* http://www.ucop.edu/ucophome/policies/acctman/
Homs

**Homs** (araabia حمص *Ḩimş*; ajaloolises kontekstis *Emesa*) on linn Süürias, Homsi provintsi halduskeskus. See asub Süüria lääneosas 501 m kõrgusel merepinnast 162 kilomeetri kaugusel Damaskusest.

Suurem osa elanikest on araablastest sunniidid. Suuremad vähemused on alaviidid ja kristlased.

Linn tekkis 1. sajandil eKr Emesa preesterkuningate asukohana. Rooma keiser Marcus Aurelius Antonius ehk Elagabalus sündis seal umbes 203. aastal. 636. aastal vallutasid linna muslimid. 1516 läks linn Osmanite riigi valdusse.

2011. aastal alanud Süüria rahutuste ajal sai linnast mässuliste keskus. Valitsusvägede ja nende liitlasriikide rünnakutes oli 2016. aasta alguseks hukkunud tuhandeid inimesi.

Homsist on pärit ajaloolane Heliodoros, jurist Papinianus ja paavst Anicetus.

## Välislingid
Antonio del Pollaiolo

__NOTOC__

**Antonio del Pollaiolo** (ka **Antonio Pollaiolo**, **Antonio Pollaiuolo**, samuti **Antonio di Jacopo Pollaiuolo** või **Antonio Benci**; 17. jaanuar 1432 Firenze – 4. veebruar 1498 Rooma) oli *[[quattrocento]]* Itaalia maalikunstnik, skulptor, graveerija ja kullassepp. 

Antonio sündis Firenzes. Tema vend Piero oli samuti maalikunstnik ning sageli töötasid vennad koos. Piero teine vend Simone oli arhitekt. Antonio ja Piero töödest on näha  klassikalisi mõjutusi ning huvi inimese anatoomia vastu; teadolevalt osalesid vennad lahkamistel, et parendada oma teadmisi inimese anatoomiast. Hüüdnime (*Pollaiolo*) said nad isalt, kes oli tegev kodulindude müügiga (*pollaio* tänendab itaalia keeles "kanalat", kohta, kus peetakse kanu). Kullassepa ja metallitöö alased algteadmised sai Antonio kas oma isalt või Andrea del Castagnolt, kes arvatavasti õpetas talle ka maalikunsti.

M. Alpatov on tema kohta kirjutanud: "Kujur, maalija ja graafik Antonio Pollaiuolo ... väljendas Villa della Gallina freskodes oma vaimustust antiiksest punasefiguurilisest vaasimaalist. Kuid antiikkunstnikud ei tundnud sellist liikumise kirglikkust ja teovõimsust nagu tema. Pollaiuolo figuuride piirjooned on nõtked, värelevad ja voogavad; kontuur ei piirista üksnes keha, vaid kujuneb ise ekspressiivseks nagu Donatellol küpses eas."

Vasari "Kunstnike elulood" sisaldab Antonio del Pollaiolo biograafiat.

## Kirjandus
*Aldo Galli, Les Pollaiolo, Éditions 5 Continents (2005) (ISBN 88-7439-148-X)
*L. D. Ettlinger, Antonio and Pietro Pollaiuolo, Phaidon, Oxford, 1978, 183 p.

## Märkused

## Galerii

Pilt:Piero del Pollaiolo (attr.) Apollo and Daphne.jpg|Apollo ja Daphné
Pilt:Antonio_del_Pollaiolo_-_Ercole_e_l'Idra_e_Ercole_e_Anteo_-_Google_Art_Project.jpg|Herakles ja hüdra 
Pilt:Monument to Innocentius VIII in Saint Peter's Basilica.jpg|Innocentius VIII hauakamber
Pilt:Pollaiolo, Antonio and Piero del - Martyrdom of Saint Sebastian.jpg|Püha Sebastiani martüürium
Pilt:
Pilt:
Pilt:
Pilt:
Pilt:


## Välislingid

*Teosed ja lühibiograagfia veebigaleriis vaadatud 2012-06-01
Failivaatur

**Failivaatur** (*file viewer*) on failide vaatamise programm, millel puuduvad muud failihalduse võimalused peale faili sisu vaatamise võimaluse. 

Mõnda tüüpi tekstidokumentidele mõeldud vaaturitel on lisaks faili sisu kuvamise ka failide ettelugemise võimalus, kasutades kõnesünteesi. Ka paljudel meediamängijatel on mitmesuguseid pildifailide kuvamise võimalusi.

## Failivaaturite näiteid
* PDF-failidele: Adobe Reader, Okular, Foxit Reader, Ghostview, Evince või Xpdf
* Microsoft Office'i failidele: Word Viewer, Powerpoint Viewer
* mitmesugustele pildifailidele (vt pildivaatur): InfranView, XnView, Gwenview 
* Plotteri-failidele nagu PCL või HPGL: SwiftView või VcView
* Postscript failidele: Ghostview või Evince
* Tekstifailidele: Less, More (Unix) või Xless
* Joonisefailidele: DWG Viewer

## Vaata ka
*Veebibrauser
*Failihaldur
*Pildivaatur
*E-luger
*DVD-mängija
Niccolò Albergati

**Niccolò Albergati** (1373 Bologna – 9. mai 1443 Siena) oli itaalia kardinal ja diplomaat.

1394. aastal liitus ta kartuuslastega. 1417. aastal sai ta Bologna piiskopiks ning tegi linnast hariduskeskuse.

Ta tegutses mitme paavsti saadikuna, külastades teisi Itaalia piirkondi ja Prantsusmaad.

1426. aastal sai temast kardinal.

25. septembril 1744 kuulutati Albergati õndsaks.

## Välislingid
*Elulugu. (inglise keeles)
Švitrigaila

**Švitrigaila** (poola keeles *Świdrygiełło*; u 1370 – 10. veebruar 1452) oli Leedu suurvürst 1430–1432.

Tema isa oli Algirdas ja ema Tveri Juliana. Ema ristis ta õigeusu kirikus. Kui ta oli 11-aastane, pöörati ta koos venna Jogailaga Krakówis roomakatoliku usku. Ristinime Lev asemele sai ta Bolesław.

Švitrigaila oli aastatel 1392–1393, 1430–1436 Viciebski, 1400–1402 Podoolia, 1404–1408, 1420–1438 Novgorod-Siverski, 1419–1430 Tšernigivi vürst, 1430–1432 Leedu suurvürst ja 1437–1452 Volõõnia valitseja.

Suurema osa elust võitles ta võimu pärast oma onu (Kęstutise, kes oli Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürst 1381–1382 ja Algirdase kaasvalitseja 1345–1377) poegade Vytautase ja Zygimantasega.

## Isiklikku
### Vanemad
: Isa, Leedu suurvürst Algirdas ja ema Tveri Juliana (~1325–1392) (leedu Julijona iš Tverės, poola Julianna twerska, vene Ульяна Александровна Тверская)
### Vennad
*Polotski Andrei (leedu Andrius Algirdaitis, poola Andrzej (Wigund; (1325 – 12. august 1399 Vorskla jõe lahing); ristitud Moskvas 1342), Polotski 1342–1387 ja Pihkva 1341–1343, 134?–1348, 1377–1379, 1394–1396 vürst
*Brjanski Dmitri (leedu Dmitrijus Algirdaitis, poola Demetriusz I Starszy, Dymitr Starszy Olgierdowic) (1327 – 12. mai 1399 Vorskla jõe lahing), Trubtševski 1357–1399, Brjanski 1357–1379, Starodubi 1370–1399, Drutski 13??–13?? vürst; Trubetskoide suguvõsa asutaja
*Konstanty (14. sajand – enne 30. oktoobrit 1390), Tšortorõiski vürst
*Wlodzimierz (leedu Vladimiras Algirdaitis, poola Włodzimierz Olgierdowic) (14. sajand – pärast oktoobrit 1398), Kiievi, Kapyli ja Słucki vürst
*Fiodor (Theodore; 14. sajand – 1399), Rõlski 1370–1399, Ratnie 1387–1394 ja Brjanski 1393 vürst
*Jogaila (leedu Jogaila, poola Władyslaw II Jagiełło) (u 1351 – 1. juuni 1434 Gródek Jagielloński), Leedu suurvürst 1377–1381, 1382–1392, Poola kuningriigi kuningas 1386–1434
*Skirgaila (leedu Skirgaila, poola Skirgiello, Skirgiełło, Skirgiełło Olgierdowic, ristinimi Iwan) (u 1354 – 11. jaanuar 1397 Kiiev), Trakai 1382–1395 ja Kiievi 1395–1397 vürst, Leedu regent
*Kaributas (leedu Kaributas, poola Korybut Dymitr (Dymitr) pärast 1350 – pärast 1404), Novgorod-Severski vürst 1386–1392/93
*Lengvenis (leedu Lengvenis Algirdaitis, poola Lingwen, ristinimi Szymon) 14. sajand – pärast 19. juunit 1431), Mscisłaŭi vürst, Veliki Novgorodi vürst
*Karigaila (leedu Karigaila, poola Korygiello, Korygiełło, ristinimi Kazimierz) pärast 1350 – 1390), Mscisłaŭi vürst, regent
*Vygantas (leedu Vygantas, poola Wigunt, ristinimi Aleksander) pärast 1350 – 28. juuni 1392), Kernavė vürst
Heiki Tamm

**Heiki Tamm** (sündinud 2. oktoobril 1941 Kivi-Vigalas Läänemaal) on eesti botaanik ja dendroloog.

Tamm on lõpetanud Tallinna 7. keskkooli ja Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal (1966), täiendanud end eriprogrammi alusel Eesti Põllumajanduse Akadeemias mullateaduse alal (1966). 1973. aastal kaitses ta bioloogiakandidaadi väitekirja.

Ta töötas 1966. aastast Tallinna Botaanikaaias, kus alustas aednikuna ning oli aastatel 1991–1997 direktor. 2001–2013 oli ta Tartu Ülikooli Botaanikaaia direktor.

## Tunnustus

* 2009 Tartu Ülikooli aumärk
* 2011 Tartu Ülikooli medal
* 2013 Tartu Ülikooli suur medal
* 2014 Tartu linna tänukiri (parim muuseumitöötaja, botaanikaaia infrastruktuuri, kollektsioonide, hariduslike ja kultuuriliste teenuste arendamise eest)
* 2014 Tartu medal

## Teoseid
* "Põhja-Eesti pargid" Tallinn: Valgus, 1972

## Isiklikku
Heiki Tamm on abielus, tal on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
* Vilja Kohler Heiki Tamm avardab botaanikaaeda Postimees, 3. oktoober 2002
* Katre Tatrik Tartu botaanikaaia juht läheb pensionile Tartu Postimees, 13. september 2013
Gottfried Albert Germann

**Gottfried Albert Germann** (ka **Gottfried Albrecht Germann**; 8. detsember / 19. detsember 1773 Riia – 16. november / 28. november 1809 Tartu) oli botaanik.

Germann õppis Riia toomkoolis. Aastatel 1792–1796 õppis ta Jena, Würzburgi, Berliini ja Kieli ülikoolides.

Ta oli Tartu Ülikooli Botaanikaaia esimene direktor aastast 1803. 

## Tunnustus
Germannile on botaanikaaias püstitatud mälestuskivi ja monument (Gottfried Albert Germanni monument).

### Germanni märk
2022. aastal, kui Tartu Ülikooli loodusmuuseum tähistas 220. aastapäeva, pandi alus traditsioonile anda välja Gottfried Albrecht Germanni märk. Aumärgiga tunnustatakse loodusmuuseumi ja botaanikaaia töötajaid ning isikuid väljastpoolt loodusmuuseumi ja botaanikaaeda, kes on andnud silmapaistva panuse asutuse arengule ja eesmärkide täitmisele. 

Gottfried Albrecht Germanni märk on 27 mm pikkune titaanist rinnamärk, mis kujutab stiliseeritud papagoisulge. Märgi viimistluses on kasutatud kahte erisuunalist rihvpinda, märk on anodeeritud sinakasroheliseks. Tagaküljele on käsitsi graveeritud märgi number. Gottfried Albrecht Germanni märgi autor on kunstnik Kärt Maran.

Märgi on pälvinud botaanikaaia aednik Tiiu Tõnson, botaanikaaia botaanik Kersti Tambets, loodusmuuseumi mükoloogiliste kogude juhataja ning ökoloogia ja maateaduste instituudi lihhenoloogia kaasprofessor Ave Suija.

## Viited
Andrew Huxley

Sir **Andrew Fielding Huxley** (22. november 1917 – 30. mai 2012) oli Suurbritannia füsioloog ja biofüüsik.

Andrew Fielding Huxley pälvis 1963. aastal töö eest närviimpulsside uurimisel Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. Ta jagas auhinda Alan Lloyd Hodgkini ja John Carew Ecclesiga.

## Tunnustus
*1955 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1975 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1988 – valiti Jaapani Akadeemia välisliikmeks

## Isiklikku
Andrew Huxley vanaisa oli bioloog Thomas Henry Huxley ja isa kirjanik Leonard Huxley. Kirjanik Aldous Huxley ja bioloog Julian Huxley olid Andrew Huxley poolvennad.

## Välislingid
* Elulugu Nobeli auhinna lehel
Tartu baptisti kalmistu

**Tartu baptisti kalmistu** on kalmistu Tartus.

Kalmistu asub linna serval Puiestee tänava ääres, piirneb Vana-Peetri kalmistuga.

Kalmistu on rajatud 20. sajandi algul. Sellele matavad baptistid ja metodistid.

## Kalmistule maetuid
### Tartu baptistikoguduste pastoreid
*Jaan Paidrasson (1858–1936, Tartu Kolgata baptistikoguduse rajaja ja esimene pastor aastatel 1911–1936)
*Karl Mühlberg (1868–1962, Tartu III baptistikoguduse pastor aastatel 1911–1924)
*Arthur Eiman (1906–1962, Tartu Kolgata baptistikoguduse pastor aastatel 1939–1962)
*Paul Himma (1910–1994, Tartu Salemi baptistkoguduse pastor aastani 1972)
*Jüri Jürgenson (1937–2020, Tartu Salemi baptistikoguduse pastor 1972–2001)

### Tartu metodisti koguduste pastoreid
* Andres Kirjamägi (Rakvere metodisti koguduse pastor 1958–1963, Tartu metodisti koguduse pastor 1963–1966)
* Päivo Kasekamp (1924–2013, Tartu metodisti koguduse pastor 1972–1987)

### Muid Lõuna-Eesti koguduste pastoreid
*Peeter Võsu (1883–1956, Palupera / Rõngu baptistikoguduse pastor aastatel 1921–...)
*Võnnu baptistikoguduse pastorid:
**August Paabo (1917–1991)
**Siimeon Mahla (1968–1997)
*Feliks Viira (1928–2018, Mooste ja Sadala baptistikoguduste pastor)

## Vaata ka
*Tartu kalmistud

## Välislingid
*
Paule Constant

**Paule Constant** (sündinud 25. jaanuaril 1944 Gan, Atlandi-Püreneed) on prantsuse kirjanik.

Talle anti 1998. aastal Goncourti auhind.

## Välislingid
*Koduleht
*Triinu Tamm, "Paule Constant ja prantsuse romaan", Sirp, 14. juuni 2012
Salaspilsi piirkond

**Salaspilsi piirkond** (läti keeles *Salaspils novads*) on 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes.

Piirkond loodi 2004. aastal Salaspilsi linnast ja vallast.

Suurem osa piirkonnast asub Daugava paremkaldal, kuid piirkonda kuulub ka Dole saar.

Piirkonda läbib Riia-Daugavpilsi elektriraudtee.

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Salaspilsi piirkonna elanikest lätlasi 43,74%, venelasi 39,06%, valgevenelasi 5,62%, ukrainlasi 3,53%, poolakaid 2,07%, leedulasi 1,08% ja teistest rahvustest inimesi 2,19%. Rahvus oli teadmata 2,73% inimestest.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
500-eurone rahatäht

**500-eurone rahatäht** on euroalal aastast 2002 sularahana käibiv rahatäht.

## Kujundus
500-eurose mõõtmed on 160×82 mm. See rahatäht on lilla värvusega.

Kõigil rahatähtedel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid kindlas kunstistiilis. 500-eurosel on modernismistiilis sild. Kuigi rahatähe esikülje kujundaja Robert Kalina tahtis algselt kujutada reaalseid objekte, näiteks Veneetsias asuvat Rialto silda, pidi ta poliitilistel põhjustel kujutama väljamõeldud objekte. 

Nagu kõikidel euro rahatähtedel, on ka 500-eurosel rahatähel kujutatud vääring, Euroopa Liidu lipp, Euroopa Keskpanga presidendi allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes, Euroopa Liidu riikide ülemereterritooriumide kujutised, tähed Euroopa Liidu lipul ja hulk turvaelemente. 500-eurosel rahatähel on ka EURioni tähtkuju.

## Turvaelemendid

500-eurost rahatähte kaitsevad hologrammiriba, EURioni tähtkuju, vesimärgid, mikrotrükk, ultravioletne värv, reljeefne trükk, turvaniit, tuhm pind, perforatsioonid, läbipaistev number, värvi muutev tint, vöötkoodid ja seerianumber. Trükimasina kood asub kaheksa Euroopa-tähe paremas servas.

## Kasutamine

500-eurone rahatäht on üks maailma suurima väärtusega rahatähti, sellest väärtuslikumad on vaid 10 000 Singapuri dollari ja 10 000 Brunei dollari rahatähed (6 469.20 eurot), 1 000 Šveitsi frangi rahatäht (941.21 eurot) ja 1 000 Singapuri dollari ja 1 000 Brunei dollari rahatähed (646.92 eurot).

Euroala endistest valuutadest, olid ainult kaks rahatähte 500-eurosest suurema väärtusega - 1 000 Saksa marka (511 eurot) ja 500 Läti latti (711 eurot).

Aastal 2006 oli ligi veerand 500-eurostest rahatähtedest kasutusel Hispaanias, samas enne eurole üleminekut oli Hispaania suurim rahatäht - 10 000 peseetat - väärt ainult umbes 60 eurot.

Euro kasutuselevõtul 1. jaanuaril 2002 oli 500-eurone kõige ebapopulaarseim, kuid juba aprillis 2002 tõusis 200-eurose ees tagantpoolt teiseks. 2012. aasta aprilli seisuga käibel umbes 589 miljonit sellist rahatähte; sellest vähem on ringluses ainult 200-euroseid. Vääringu poolest andsid 500-eurosed sel ajal aga tervelt 33,7% kõigist ringluses olnud eurodest ja jäid sellega napilt alla ainult 50-eurostele rahatähtedele.

Kuna 500-eurost kasutatakse väga palju illegaalsetes tegevustes, peamiselt Venemaal, otsustati 4. mail 2016 500-euroste trükkimine lõpetada, ning teise seeria 500-eurost välja ei lasta. Viimased 500-eurosed trükiti 2014. aastal Austrias, viimasena lõpetasid 500-euroste ringlusse laskmise Saksamaa ja Austria keskpangad 26. aprillil 2019.

2020. aastal oli 500-eurone uuesti saanud kõige ebapopulaarsemaks, moodustades käibelolevatest euro rahatähtedest alla 2%.

Käibelolevad 500-eurosed kehtivad legaalse maksevahendina kuni Euroopa Keskpanga teadaandeni.

## Viited
Nina Obrezkova

**Nina Aleksandrovna Obrezkova** (sündinud 11. märtsil 1965 Komis Udora rajoonis Koslanis) on komi luuletaja.

1989. aastal lõpetas ta Sõktõvkari Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna.

2007. aastal ilmus hõimurahvaste programmi toetusel tema luulekogu "Niinepuu" (ISBN 9789985983614), mis sisaldab komi-, eesti-, inglis- ja venekeelset luulet.

## Tunnustus

* 2017 Hõimurahvaste programmi kirjandusauhind (lasteraamatud "Петук Вась" ("Riiukukk Vasja") ja "Дивö-козин" ("Võlukingitus"))

## Viited

## Välislingid
*Tema luulenäiteid prantsuse, komi ja eesti keeles
Lars Svendsen

**Lars Fredrik Händler Svendsen** (sündinud 16. septembril 1970) on norra filosoof.

Ta töötab Bergeni Ülikoolis filosoofia õppetooli professorina.

Eesti keelde on tõlgitud tema raamat "Igavuse filosoofia" ("Kjedsomhetens filosofi": 1999); tõlkinud Jaan Pärnamäe, Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus 2012 (ISBN 9789985587393). 

## Välislingid
*Lars Svendsen: lepi oma igavusega!, Postimees, 20. mai 2012
Pastora Soler

**Pilar Sánchez Luque** (esinejanimega **Pastora Soler**; sündinud 27. novembril 1978 Coria del Ríos) on hispaania laulja.

Ta esindas Hispaaniat 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus lauluga "Quédate conmigo". Finaalis saavutas ta 97 punktiga 10. koha.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Nuestras coplas" (1994)
*"El mundo que soñé" (1996)
*"Fuente de luna" (1999)
*"Corazón congelado" (2001)
*"Deseo" (2002)
*"Pastora Soler" (2005)
*"Toda mi verdad" (2007)
*"Bendita locura" (2009)
*"Una mujer como yo" (2011)
*"Una mujer como yo: Versión Eurovisión" (2012)
*"Conóceme" (2013)

### Kontsertalbum
*"15 Años" (2010)

### Kogumikalbum
*"Sus grandes éxitos" (2005)

## Välislingid
* Koduleht
Komi kirjandus

**Komi kirjandus** on komi keeles kirjutatud ilukirjandus. 

## Komi kirjanikke
*Ivan Belõhh
*Ivan Kuratov
*Nina Obrezkova
*Jegor Rotšev
*Kallistrat Žakov
*Illja Vas

## Välislingid
*Komi kirjandus eesti keeles Fenno-Ugria
Norman Manea

**Norman Manea** (sündinud 19. juulil 1936 Suceavas) on juudi rahvusest rumeenia kirjanik, kes elab alates 1986. aastast eksiilis Ameerika Ühendriikides. Ta on Bard College'i professor ja resident-autor.

2006. aastal pälvis tema romaan "Întoarcerea huliganului" Prix Médicis étranger', 2011. aastal sai ta Nelly Sachsi auhinna.

## Teoseid eesti keeles
* "Klounidest: diktaator ja kunstnik" ("Despre clovni: dictatorul și artistul", tõlkinud Riina Jesmin, Loomingu Raamatukogu 16–17, 2012)
* "Huligaani tagasitulek" ("Întoarcerea huliganului", tõlkinud Riina Jesmin, Tallinn: Varrak, 2016)

## Viited
Koopaämblik

**Koopaämblik** (*Meta menardi*) on liik ämblikke sireämbliklaste sugukonnast.

Koopaämblik on Eesti suurimaid ämblikke, kehapikkusega kuni 15 mm.

## Vaata ka
*keldriämblik

## Välislingid
*
*Mart Meriste: "Koduloom ämblik" Eesti Loodus, 2012/5
Mart Meriste

**Mart Meriste** (sündinud 10. veebruaril 1978) on eesti arahnoloog.

Aastatel 1984–1996 õppis ta Lihula Gümnaasiumis. 2001. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia erialal. 2004. aastal sai ta samas magistrikraadi zooloogias. 

Aastatel 2002–2005 töötas ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi lektorina. 2005–2008 oli ta Tartu Karlova Gümnaasiumis õpetaja. Aastatel 2005–2015 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledžis lektorina. 2015. aastast töötab ta mittetulundusühingus Elurikas Eesti. 

Mart Meriste on esinenud Eesti ajakirjanduses ämblikega seotud teemade tutvustamisel. Ta oli Eesti Loodusmuuseumi  2014. aasta näituse "Imelised ämblikud" üks koostajaid.

Ta on Eesti pärismaiste taimede seemnekasvatuse ekspert.

## Tunnustus
*2019 Aasta loodusesõber

## Välislingid
*
Mustikas (kaubanduskeskus)

**Mustikas** (ka **Keskus Mustikas**, **Mustamäe Kaubanduskeskus Mustikas**; **Mustika Keskus**) on Tallinnas Mustamäel aadressil A. H. Tammsaare tee 116 asuv kaubanduskeskus. Keskuses on ligikaudu 27&nbsp;000 m2 müügipinda ja tegutseb umbes 60 poodi. 

Ajalooliselt asus samal kohal Tallinna Aiandussovhoos ja Kadaka turg.

## Mustika keskuse põleng

5. märtsil 2009 toimus Mustika keskuses suurpõleng. Põlenguala levis 1000 ruutmeetrile ja vingu ja suitsukahjustusi sai kogu kaubanduskeskus. Põlengukahjud olid rohkem kui 100 miljonit krooni.

Häirekeskus sai teate põlengust kell kolmveerand 6 varahommikul, sündmuskohale sõitis seitse päästeautot, kaks paakautot, kaks redelautot, operatiivkorrapidaja ja kiirabi brigaad. Kustutustööd olid raskendatud, sest kõrge temperatuuri tõttu ei saanud suitsusukeldujaid kasutada ja sissevarisenud katuse all olnud tulekolletele ei pääsetud ligi. Põleng kustutati 6:30 ajal, aga päästjad pidid öösel kaks korda uuesti süttinud tulekoldeid kustutamas käima.

Põleng sai alguse tehnikapoe Onoff laoruumidest, kust levis kustutussüsteemi rikke tõttu müügisaalidesse. Ja 2013 aastal keskus on uuenenud ja keskuses on keskus Happy-Fly Ronimisministeerium ja Gym!

### Põlengu põhjused
Algul kahtlustati süütamist, aga Mustika keskuse põlengu menetlus ei suutnud selgitada tulekahju tekkepõhjust ning seega ka võimalikku süüdlast, mistõttu lõpetas politsei kriminaalmenetluse. Põlengule aitas kaasa automaatkustutussüsteemi mittetöötamine. Süütamise versioonile vihjas 2017. aastal Eesti Ekspressi artikkel, kus viidati turvakaamerate salvestistel prügikonteinerite juures oleva isiku viibimisele, misjärel algas tulekahju.

## Viited

## Välislingid
*Keskuse koduleht
Liblika tänav

**Liblika tänav** on tänav Tallinna Kristiine linnaosa Lilleküla asumis Linnu allasumis. 

Liblika tänav algab Koskla tänavalt, ristub Käbliku ja Kauri tänavaga ning lõpeb Tihase tänaval. Tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ja ligikaudu 380 meetri pikkune ning on hoonestatud valdavalt kahekorruseliste majadega.

Liblika tänav sai nime 19. septembril 1959.

## Galerii

Pilt:Liblika Street-1.jpg
Pilt:Liblika Street-2.jpg
Pilt:Liblika Street-3.jpg
Pilt:Liblika Street-4.jpg


## Viited
Kuldämblik

**"Kuldämblik"** on 1930. aastal valminud Konstantin Märska ja Boris Jaanikose film. See oli Eesti esimene plaadile salvestatud heliga film.

Filmis laulavad Olga Torokoff-Tiedeberg ja Aleksander Arder. 

## Osatäitjad
*Olga Torokoff-Tiedeberg – Lillemüüja Olli
*Aleksander Arder – Kapten Parm
*Ly Schönberg – 
*Georg Leies – 
*E. Pessin – 
*Karl Laas – pillimees
*Hendrik Saar – pillimees
*Priit Veebel – pillimees
*Aino Uiga – 
*Evi Konsa – 
*Paul Kuusik – 
*Rene Banorinjev – 
*Karin Banorinjev – 

## Tegijad
*Režissöör – Boris Jaanikosk
*Stsenarist – Boris Jaanikosk
*Operaator – Konstantin Märska

## Välislingid
* Esimesed eesti kaadrid 1896–1939
* Eesti film 90
Harilik majaämblik

**Harilik majaämblik** (*Tegenaria domestica*) on majaämbliku perekonda kuuluv ämblik.

Ta on tavalisim majades elav ämblikulaadne Eestis.

## Välislingid

*Mart Meriste: "Koduloom ämblik" Eesti Loodus, 2012/5
Keskeuroopa majaämblik

**Keskeuroopa majaämblik** (*Tegenaria atrica*, sünonüüm *Eratigena atrica*) on majaämbliku perekonda kuuluv ämblik. Ämblikku iseloomustab tema suurus, jalgade siruulatusega kuni 10 cm kuulub ta ühtede suuremate ämblike sekka. Jõudnud Kesk-Euroopast tõenäoliselt kaubavahetusega Eestisse.

## Nimetus
Majaämblikud kuuluvad lehterämbliklaste sugukonda (*Agelenidae*), kes on Eesti looduses esindatud vaid ühe levinud liigiga (harilik lehterämblik, *Agelena labyrinthica*). On mitut liiki suuri ja sarnaseid majaämblikke (*T. atrica, T. duellica, T. gigantea* ja *T. saeva*). Kõik need liigid paigutati 2013. aastal ühe liiginime alla, milleks sai *Tegenaria atrica*, keda Eestis keskeuroopa majaämblikuks kutsutakse. Hiljem paigutati nad omaette perekonda *Eratigena*, kuid 2018. aastal lahutati *T. atrica* jälle eraldi liikideks. Kasutusel on nimetused *Tegenaria atrica* ja *Eratigena atrica*.

## Eestisse jõudmine
Meil levinud harilik majaämblik on Eestisse jõudnud tõenäoliselt tuhandeid aastaid tagasi. Keskeuroopa majaämbliku leviala on viimasel sajandil laienenud tänu inimtegevusele. Põhjamaade esmaleiud jäävad 1970. aastatesse, Eestisse jõudis liik paar aastakümmet hiljem. Esimese selle liigi leiu kinnitas Eesti ämbliku-uurija Asta Vilbaste 1990. aastate teises pooles. Alates 2002. aastast hakkas liigi leidude kohta järjest rohkem teateid tulema. Esimesed leiuteated Eestis olid seotud sadamate ja seal olevate laohoonetega, hiljem raudteede lähedusega, edasi tulid teated kodumajapidamistest. See viitab üsna selgelt, et liigi levik on seotud hoogustunud väliskaubandusega ja nüüdseks on liik levinud kõikidesse suurematesse asulatesse. Maapiirkonnad on 2020. aastatel veel vähe esindatud. Keskeuroopa majaämblik võib inimest ka hammustada, aga selle tagajärjed on märksa leebemad kui sääsepistel.

## Elupaik
Keskeuroopa majaämblik elab lisaks elamutele ka looduses, eelistades elupaigana koopaid, puuõõnsusi ja muid hämaraid kohti. Ehkki liik pärineb algselt mujalt, ei paista, et ta võõrliigina kodumaisele elurikkusele kahju teeks. Kesk-Euroopas on ta eksisteerinud koos hariliku majaämblikuga. Samuti on tubaste inimkaaslejate puhul võõrliigi mõiste veegi ähmasem kui õues elavate liikide puhul. Ta võib elada ka soojemapoolses keldris või muus ruumis.

## Viited


## Välislingid
*
*Mart Meriste "Koduloom ämblik" Eesti Loodus, 2012/5
*Maaleht: Võõras ämblik Eestis
Majaämblik

**Majaämblik** (*Tegenaria*) on lehterämbliklaste sugukonda kuuluv ämblike perekond.

Mitmed sellesse perekonda arvatud liigid on inimkaaslejad, kes elavad hoonetes. 

Eestis on tavaline harilik majaämblik, kes elab toanurkades, kuhu ta on „pesaga“ võrgu pununud. Hariliku majaämblikuga sarnaneb meile viimastel aastatel ilmunud keskeuroopa majaämblik, kes on suurem.

Ameerikas on tuntud *Tegenaria agrestis* (pildil), inglise keeles *hobo spider*, kes elab samuti majades ja kes inimesi hammustab. 

Ta toitub väikestest putukatest, näiteks sipelgatest ja kärbestest.

## Eestis elutsevad liigid
**Tegenaria atrica* – keskeuroopa majaämblik
**Tegenaria domestica* – harilik majaämblik

## Teisi liike
**[[Tegenaria agrestis]]*
**[[Tegenaria duellica]]* ehk *Tegenaria gigantea*
**[[Tegenaria ferruginea]]'
**Tegenaria parietina*
**Tegenaria saeva*
**Tegenaria silvestris''

## Välislingid
*
Raamatupidamise eest vastutav isik

**Raamatupidamise eest vastutav isik** on raamatupidamiskohustuslikus majandusüksuses töötaja, kes on kohustatud vastavalt töölepingule või muule kirjalikule lepingule vastutama majandusüksuses raamatupidamise õigusaktide nõuetele vastavuse ja üldise pideva korrasoleku eest. Raamatupidamise eest vastutava isiku vastutus on võrdne majandusüksuse tippjuhi vastutusega. 

## Vaata ka
*Raamatupidamise sise-eeskiri
*Raamatupidamiskohustuslane

## Viited
Tom Valsberg

**Toomas Valsberg** (sündinud 29. juulil 1982 Tallinnas) on eesti muusik, kirjanik ja turundusspetsialist.

Valsberg on lõpetanud Tallinna Pääsküla Gümnaasiumi ning Tallinna Ülikooli reklaami ja imagoloogia eriala. 

Ta on tegutsenud ansamblites Somnambuul (2001–2003), Indigolapsed (alates 2005), Tane Mahuta (alates 2005) ja on teadliku popmuusika bändi Tom Valsberg & Manki Maind juht.

Ta on töötanud 2000–2005 reklaamiagentuurides Division, TBWA/Guvatrak, NB Reklaam. Korraldab iga aasta augustis lastelaagrit täiskasvanutele.

## CD-d
* Somnambuul "Puud hoiavad hinge kinni"  
* Indigolapsed "Voorimehe 5" 2006  
* Indigolapsed "Ei tea kumb" 2008  
* Indigolapsed "Üks Kõiksus" 2010  
* Tane Mahuta "Väelaulud linnahaldjatele" mantrad, palved, väelaulud  
* Tom Valsberg & Manki Maind "Väga rets plaat"  
* Luna Deva & Tombaba "Music is My Medicine"  
* Luna Deva & Tombaba "Celestial Celebration" 
*Tom Valsberg & Jane Kruus "Väelaulud" 2017
*Tom Valsberg "Süda lööb biiti" 2019

## Osalus muudes loomeprojektides
* Kanal 2 telesari "Baar" – 1. hooaja loovjuht ja stsenarist, 2005
* Reklaamiagentuur Imagine – 2002–2005 osanik, idee, loovdirektor 
* Tallinn Traveller Info – idee autor, omanik 2003–2010
* Hostel Euphoria – idee autor, omanik, mänedžer, 2003–2011
* Baraka hipiriiete pood – 2009–2013 
* Elustiilipoe Namaste omanik – 2013–
* Raamatu "Kuidas rännata ilma hirmuta" autor
* Raamatu "Eluterve pohhuist" autor

## Ürituste korraldajana
Ta on korraldanud Eestis järgmiste välisartistide kontserte: 
* kõrilaulja Darpan 
* aktivist Dustin Thomas
* hipist maailmarändur Fantuzzi
* mantrate laulja Kevin James Carroll 
* mantrate laulja Satyadev Barman 

## Isiklikku
Tema elukaaslane on näitleja ja laulja Jane Kruus (esinejanimega Luna Deva). Tal on olnud suhe modell Simona Haritoniga.

## Viited


## Välislingid
* Tom Valsberg "Hallo, Kosmos!", Raadio 2 raadiosaade, 20. jaanuar 2013 
* Anna-Liisa Soomann "Tom Valsberg viib turistid Kopli liinidele" EPL, 16. september 2006
* "Tom Valsberg: "Enamik liha tuleb piinatud loomadelt."" Naisteleht, 8. oktoober 2010
* "Indigolaste Tom jagab eestlastele rännakutelt kogutud vilju" Bioneer, 15. november 2011
* www.tomvalsberg.com – Tom Valsbergi koduleht
* "Teisel pool maakera jumala vait" Eesti Ekspress, 10. juuli 2008
* "Kuidas elada kuu aega õhust ja armastusest" Eesti Ekspress, 20. juuni 2010
* "Kas Homo Sapiens on haigus, mida planeet Maa põeb?" Delfi, 13. märts 2012
Gavrila Deržavin

**Gavrila Deržavin** (vene keeles *Гаврила Романович Державин*, 14. juuli 1743 Kaasan – 20. juuli 1816 Zvanka) oli vene luuletaja. Teda peetakse sageli parimaks vene luuletajaks enne Puškinit. 

Deržavin tõusis Katariina II ajal tavalisest sõdurist kõrgetesse riigiametitesse. Ta oli 1784. aastast Aunuse ja 1785. aastast Tambovi kuberner, 1791. aastast keisrinna isiklik sekretär, 1794. aastast kaubanduskolledži juhataja ja 1802. aastast justiitsminister. 1803 läks ta pensionile ning elas elu lõpuni Novgorodi lähedal Zvankas.

Tema abikaasa õde oli abielus Jakob Pontus Stenbockiga.

## Teosed
Ta on tuntud peamiselt keisrinnale ja õukonnale kirjutatud oodidega. Tuntumad neist on "Ood Feliciale" (1779), "Jumal" (1784), "Kosk" (1794) ja "Leevike" (1800).

Ta on ka 18. sajandi lõpu ja 19. sajandi alguse Venemaa mitteametliku hümni "Grom pobedõ, razdavaisja!" sõnade autor.
Pro Finlandia

**Pro Finlandia** on Soome Lõvi rüütelkonna teenetemärk, mida antakse kirjanikele ja kunstnikele. 

Teenetemärk asutati 10. detsembril 1943 ja anti esmakordselt välja 1945. aastal. 

Pro Finlandia medal antakse välismaalastele, selle on aastatel 1944–2015 saanud 37 inimest.

## Pro Finlandia teenetemärgi kavalerid
### 1945–1949

1945
* Mia Backman, teatridirektor

1946

1947

1948

1949

### 1950–1954

1950

1951

1952

1953

1954

### 1955–1959

1955

1956

1957

1958

1959

### 1960–1964

1960

1961

1962

1963

1964

### 1965–1969

1965

1966

1967

1968

1969

### 1970–1974

1970

1971

1972 

1973

1974

### 1975–1979

1975

1976

1977

1978

1979

### 1980–1984

1980

1981
* Ei antud välja.

1982

1983

1984

### 1985–1989

1985

1986

1987

1988

1989

### 1990–1994

1990

1991

1992

1993

1994

### 1995–1999

1995

1996

1997

1998

1999

### 2000–2004

2000

2001

2002

2003

2004

### 2005–2009

2005

2006

2007

2008

2009

### 2010–2014

2010

2011

2012

2013

2014

### 2015–2019

2015

### 2020 –
2020 

* Kirsi Siren, lavastaja, näitleja ja dramaturg

## Välismaalastest teenetemärgi saajad
1940.–1960. aastatel on teenetemärgi saanud 32 välismaalast, nende seas on kõige rohkem Rootsi kodakondseid. Järgnevatel aastakümnenditel on välismaalastele Pro Finlandiat harva antud.

### Teenetemärgi saajaid
*1958 – Galina Ulanova, Nõukogude Liidu balletitantsija 
*1959 – Elsa-Marianne von Rosen, Rootsi balletitantsija
*1960 – Michael Somes, Suurbritannia balletitantsija
*1968 – Nikolai Fadejetšev, Nõukogude Liidu balletitantsija
*1968 – Maia Plissetskaja, Nõukogude Liidu balletitantsija

## Viited
Ametkondlikkus

**Ametkondlikkus** (ka **korporatiivne konkurents**, **ametkonnaegoism**, **haruegoism**) on juhtimise valdkonnas ilmnev negatiivne nähtus, mis väljendub oma ametkonna (või ministeeriumi, tootmis- või rahvamajandusharu) huvide järjekindlas esiplaanile seadmises isegi siis, kui see tekitab kogu rahvamajanduse ja paljude teiste tootmisharude arendamisele silmanähtavat kahju.

Ehkki ametkondlikkust on peetud eriti reaalsotsialismile omaseks nähtuseks, on see avaldunud ka näiteks riiklikus majandussektoris isegi pärast täielikule turumajandusele üleminekut. Arvatakse, et seoses riikliku sektori vähenemisega ametkondlikkuse mõju nõrgeneb. 

Ametkondlikkust on vastandatud vastastikku kasuliku koopereerumisega.

## Vaata ka
*Bürokraatlikkus

## Viited
Orange Prize for Fiction

**Orange Prize for Fiction** (ka *Orange Broadband Prize for Fiction*) on Ühendkuningriigi prestiižikamaid kirjandusauhindu. Auhind antakse naiskirjanikule parima romaani eest, mis on kirjutatud inglise keeles ja Ühendkuningriigis eelneval aastal välja antud. Auhinda sponsoreerib Orange. 2012. aastal teatati, et Orange lõpetab auhinna sponsimise. Otsitakse uut sponsorit.

Auhind loodi 1996. aastal, eesmärgiks pöörata enam tähelepanu naiste kirjutatud teostele. Võitja saab 30 000 naela ja Grizel Niveni pronksskulptuuri "Bessie".

Esimesed 17 aastat oli auhinna sponsoriks telekommunikatsiooniettevõte Orange, mistõttu kasutati auhinna kohta nime *Orange Prize for Fiction*. Aalates aastast 2014 on auhinna sponsoriks alkoholibränd Baileys Irish Cream, seega auhinna täisnimetus on *Bailey's Women's Prize for Fiction*.
2017. aasta juunis tuli toetajailt teade, et auhinna nimi muudetakse *Women's Prize for Fiction*, auhinda hakkab toetama sponsorite perekond ning muudatus hakkab kehtima alates 2018. aastast.

Auhinda antakse välja igal aastal ja selle võib võita ükskõik mis rahvusest naiskirjanik, kes möödunud aasta jooksul on avaldanud inglise keeles täispika romaani. Ka žürii töös osalevad ainult naised. Võitja saab 30 000 naela ja kunstnik Grizel Niveni loodud *Bessie*-nimelise pronksskulptuuri.

## Viited
Kure tänav (Tartu)

**Kure tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav ristub Räni ja Ööbiku tänavaga ja lõpeb Käo tänaval.

Kure tänav on 500 meetri pikkune.
Käo tänav

**Käo tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Ööbiku tänavalt, ristub Käo põiguga (vasakult) ja Kure tänavaga ning lõpeb Soinaste tänaval.

Tänava pikkus on 140 meetrit.

Tänav sai nime Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembrist 1923.
Käo põik

**Käo põik** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Käo tänavalt ning lõpeb Pääsukese tänaval ja on 195 meetri pikkune.
Autofellatio

***Autofellatio*** on iseenda peenise oraalne stimuleerimine. See nõuab väga head painduvust või väga pikka peenist ning on seetõttu üliharva esinev nähtus.

## Välislingid

* Interview with an Autofellator
* Auto-Fellatio: If You Want Something Done Right, Do It Yourself
Madeline Miller

**Madeline Miller** (sündinud 24. juulil 1978 Bostonis) on Ameerika Ühendriikide kirjanik ja õpetaja. 

## Haridus ja töökäik
Madeline Miller sündis Bostonis ja kasvas üles New Yorgis ja Philadelphias.

Ta sai Browni Ülikoolist bakalaureuse- ja magistrikraadi klassikalises filoloogias ning töötab keskkooli ladina ja vanakreeka keele õpetajana Massachusettsi osariigis Cambridge'is. 

Ta on õppinud ka Yale'i Teatrikooli dramaturgiaosakonnas, kus ta keskendus klassikaliste tekstide adapteerimisele tänapäevastes vormides.

## Kirjanikuna
### "Achilleuse laul"
Tema esikromaan "The Song of Achilles" ("Achilleuse laul") avaldati septembris 2011. Romaan võitis 2012. aasta mais auhinna Orange Prize for Fiction. Madeline Miller on neljas kirjanik, kes on esikromaaniga selle auhinna võitnud. Lugu jutustab Vana-Kreeka kangelase Achilleuse kasvamisest ja elust ning tema võitlusest Trooja sõjas. Raamat ilmus eesti keeles 2018. aastal Hedda Maureri tõlkes.

### "Kirke"
Milleri teine raamat, "Kirke", ilmus aastal 2018. Tegu on kujunemisromaaniga, mis räägib loo Antiik-Kreeka nõiatarist Kirkest, tema kasvamisest kreeka jumalate keskel, tema pagendusest Aiaia saarele ning tema kohtumistest Odysseuse ja teiste vanakreeka mütoloogiast tuttavate tegelastega. Raamat ilmus  eesti keeles 2021. aastal Hedda Maureri tõlkes.

### "Galatea"
Peale nende teoste on Miller kirjutanud veel lühijutu "Galatea" (räägib kaunist naisest Galateast, kujur Pygmalioni elluärganud taiesest ja tema eneseleidmisest). Lühijutt ilmus augustis 2013.

### "Persephone"
2021. aasta detsembris teatas Miller, et töötab nüüd uue romaani kallal, milleks on (samuti antiigi teemadel põhinev) "Persephone". Lugu hakkab jutustama  viljakusjumalanna Demeteri allmaailma langenud tütrest Persephonest, tehes seda Milleri isikupärases stiilis ja tänapäevases võtmes. 

## Viited

## Välislingid

* Kirjaniku koduleht (inglise keeles)
Pääsukese tänav

**Pääsukese tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Suur kaare tänavalt, ristub Kotka tänavaga (paremalt), Ööbiku tänavaga ja Käo põiguga (paremalt) ning lõpeb Soinaste tänaval.

Tänava pikkus on 360 meetrit.
Ööbiku tänav

**Ööbiku tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Raudtee tänavalt, ristub Kuldnoka tänavaga, Pääsukese tänavaga, Käo tänavaga (vasakult) ja Lõo tänavaga (paremalt). Tänava pikkus on 770 meetrit.
Tänaval on ka haru Kotka tänavani.
Kotka tänav (Tartu)

**Kotka tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Pääsukese tänavalt, kulgeb loodesse, ristub Ööbiku tänavaga (vasakult) ja lõpeb Lõo tänaval.

Tänav on umbes 290 meetrit pikk.
Summuti (relvandus)

**Summuti** on relva külge kinnitatav seade, mis vähendab lasust tulenevat müra ning enamasti ka visuaalseid efekte. Enamasti on summuti kasutuses selleks, et lasku ei märgataks. Ka laskuri jaoks on summuti kasutamine kasulik, kuna vähenenud müra häirib ka teda ennast vähem. Ehituselt on summutid metallist silindrid, mille sisemuses väheneb kuuli tulistamisel eraldunud gaaside kiirus ning temperatuur, vähendades seeläbi heli ja nähtavat valguse sähvatust. Seeläbi väheneb aga ka kuuli kiirus vintrauast väljumiseni.

## Ehitus
Enamasti on summutid seest tühjad silindrid, milles on kambrid rauast (tavakeeles "torust") välja pääseva gaasi jaoks. Valmistatud on need terasest, alumiiniumist või titaanist. Seda tüüpi summutid on kergesti eemaldatavad ning lihtsalt hooldatavad. 

On ka teist tüüpi summuteid, mis moodustavad ühe osa relvast. Sellisel juhul on kambrid paisuva gaasi jaoks raua sees ning gaas pääseb nendesse läbi väikeste avauste. Selliste summutite hooldamine on aga märgatavalt keerulisem, kuna eeldab relva vähemalt osalist koost lahtivõtmist.

## Välislingid

*Handbook of Firearms and Ballistics: Examining and Interpreting Forensic Evidence
*AWC System Technology
*How does a gun silencer work?
Lõo tänav

**Lõo tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Tänav algab Suur kaare tänavalt, ristub Kotka tänavaga (vasakult) ja lõpeb Ööbiku tänaval.

Tänav on 115 meetrit pikk.

Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembrist 1923.
Kotka tänav

**Kotka tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Kotka tänav (Narva)|Kotka tänav]]** Narvas
* **[[Kotka tänav (Rakvere)|Kotka tänav]]** Rakveres
* **[[Kotka tänav (Tallinn)|Kotka tänav]]** Tallinnas
* **[[Kotka tänav (Tartu)|Kotka tänav]]** Tartus

## Vaata ka
* Kotka tee
* Kotka puiestee
Näota mõrvarid

**"Näota mõrvarid"** (rootsi keeles "Mördare utan ansikte") on 1991. aastal ilmunud Henning Mankelli kriminaalromaan. See on Wallanderi sarja esimene raamat. 

Teose on tõlkinud eesti keelde Irja Kiisküla ja see ilmus 1997. aastal sarjas "Mirabilia".

1992. aastal võitis "Näota mõrvarid" esimese Klaasist Võtme auhinna.

## Sisu
Peaaegu isoleeritud Skåne farmis Lunnarpis piinatakse surnuks vana mees Johannes Lövgren, tema naine Maria leitakse aga läbipekstult ja köiega ümber kaela. Mõrvu saadetakse uurima inspektor Wallander, 42-aastane Ystadi politseiuurija ja tema rühm: eakas reuma all kannatav Rydberg, 29-aastane kollanokk Martinsson, kiilanev neljakümnendates uurija Svedberg ning Näslund, Hansson ja Peters. Viimane sõna, mille surev Maria Lövgren jõuab öelda, on "välismaalane".

Rydberg ütleb, et ta pole näinud varem sellist sõlme, mis oli Maria kaela ümber, ja pakub, et mõrva sooritasid välismaalased. See oletus viib mitme rassistliku rünnakuni, kui info lekib ajakirjandusse.

## Tele- ja raadioversioonid
Romaani on olnud Briti ja Rootsi telesarjade "Wallander" aluseks.

Romaani on üle kantud raadiojaamas BBC Radio 7, kus seda luges Briti näitleja David Warner. David Warner mängis Wallanderi Briti versioonis Wallanderi isa.
Slavica Tartuensia

"**Slavica Tartuensia**" on Tartu Ülikooli Kirjastuse alates 1985. aastast välja antud raamatusari.

Alates 2012. aastast on see ühendatud sarja "Acta Slavica Estonica".
Riia koerad

"**Riia koerad**" (rootsi "Hundarna i Riga") on Henning Mankelli kriminaalromaan, mille tegevustik toimub Läti pealinnas Riias. "Riia koerad" on Wallanderi sarja teine romaan. Selle tõlkisid eesti keelde Ülev Aaloe ja Maarja Loos.

## Sisu
Kui päästeparv kahe laibaga uhutakse Rootsi rannikule, viivad kurjategijate otsingud Kurt Wallanderi Riiga. Teost läbib Balti riikide 1990. aastate alguse ebastabiilsust käsitlev teema.

## Televisioon
Romaani põhjal tehti 1995. aastal SVT film, kus Wallanderi mängis Rolf Lassgård.
Sule tänav

**Sule tänav** on tänav Tallinna Kristiine linnaosa Lilleküla asumis Linnu allasumis. 

Tänav algab Linnu teelt ja kulgeb Käo tänavani. Sule tänav on põhjakirde-lõunaedela suunaline. Sule tänav on ligikaudu 380 meetri pikkune ning hoonestatud kahekorrusteliste majadega, üks maja on kolmekorruseline.

Sule tänav sai nime 16. augustil 1949.

## Viited
Kurt Wallander

**Kurt Wallander** on Rootsi kriminaalkirjaniku Henning Mankelli väljamõeldud tegelaskuju, mõrvu uuriv Rootsi politseiinspektor. Wallander on mitme Mankelli kriminaalromaanide peategelane. Wallanderi on filmides mänginud Rolf Lassgård, Krister Henriksson ja Kenneth Branagh.

## Elulugu

Noore politseinikuna oleks ta äärepealt surma saanud, kui joodik, keda ta küsitles, teda pussitas (seda mainitakse raamatusarja esimeses raamatus). Wallander oli ühe korra abielus, kuid ta naine Mona jättis ta maha ja tal on sellest ajast peale olnud keeruline suhe oma ainsa tütrega, kes pääses enesetapukatsest napilt eluga, kui oli 15-aastane. Tal oli samuti probleeme oma isaga, kunstnikuga, kes maalis oma eluajal sama maastikku üle 7000 korra. Vanem Wallander oli tugevalt vastu poja otsusele hakata politseinikuks ja pilkas teda selle eest sageli.

Inspektor Wallanderil on vähe lähedasi sõpru ja ta on tuntud oma kehva elustiili poolest: ta tarbib palju alkoholi ja rämpstoitu, teeb vähe trenni ja vahel võitleb vihaga. Ta lahendab kuritegusid väga isiklikul tasemel, jälitades kurjategijaid ja olles valmis kurjategija tabamiseks ka ülemuste käskudega vastuollu minema.
Viljandi maantee

**Viljandi maantee** on tänav Tartus, Veeriku ja Maarjamõisa linnaosa piiril.

Tänav algab Lunini tänavalt ja kulgeb linna piirini. Tänav ristub Mooni tänavaga (paremalt), Tulbi tänavaga, Ravila tänavaga, Kannikese tänavaga (paremalt), Sanatooriumi tänavaga (vasakult), Maisi tänavaga (paremalt), Nisu tänavaga (paremalt), Arhitekti tänavaga (paremalt), ning jõuab Lääneringteeni. Tänava pikkus on 1,25 km.

Varem ulatus tänav ka teisele poole raudteed, kus teda nimetati Viljandi tänavaks (praegu Jaan Tõnissoni tänav).