open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suvistepüha

**Suvistepüha** (koos ümbritsevate päevadega **suvisted**) on eesti rahvakalendri ja maausu püha. Suviste on liikuv püha, jäädes igal aastal seitsmendale pühapäevale pärast munapüha. Ajaliselt langeb suviste kokku ristiusu nelipühadega.

Üldtuntud suvistekomme on kaskede tuppatoomine, samuti munade värvimine ja kiikumine. 

Maavalla Kotta kuuluvad maausulised on suvisteid tähistanud Tammealuse hiies Virumaal Samma külas.

## Välislingid
* Suvisted. Maavalla Koda.
* Pyhapäeval on suvisted. Maavalla Koda, 19.05.10223 (2010). 
* Tammealuse hiies austatakse suvistepyhal maajumalaid. Maavalla Koda, 19.05.10223 (2010).
Megaliit

**Megaliit** (vanakreeka sõnadest μέγας *megas* 'suur' ja λίθος *líthos* 'kivi') tähendab suurt kivirahnu. Sõna kasutatakse ka nendest tehtud enamasti kultusliku otstarbega kivirajatise ehk megaliitehitise kohta.

## Vaata ka
* Rändrahn
* Menhir
* Dolmen
* Kromlehh
* Monoliit

## Viited

## Välislingid
*Meediafailid megaliitide kohta ''Commonsis''
Kärdla Kool

**Kärdla Kool** on Hiiumaal Kärdlas aadressil Uus tn 4 tegutsev põhikool. Kool on 2016. aasta septembrini tegutsenud Kärdla Ühisgümnaasiumi õigusjärglane.

## Ajalugu
* 1830. aastal hakati Kärdlas vabrikutöölistele õpetama emakeelt, rehkendamist, usuõpetust ja saksa keelt. Kool oli algul mõeldud nii poistele kui ka tüdrukutele. Samal aastal alustas tööd ka vabriku erakool, mida nimetati saksa kooliks.
* 1853. aastal asutati poistekool
* 1863. aastal asutati tütarlaste kool
* 1910. aastal avati Kärdla haridusseltsi erakool
* 1911. aastal liideti poiste- ja tütarlaste kool 3-klassiliseks **Kärdla Ühendatud Vallakooliks**
* 1916. aastal liideti kõik Kärdlas tegutsevad koolid 6-klassiliseks **Kärdla Riigikooliks**
* 1919. aastal muudeti Kärdla Algkool **Kärdla Kõrgemaks Algkooliks**
* 1930. aastal valmis uus koolimaja (praegune nn "vana maja"), Sadama tänav 11
* 1935. aastal loodi 9-klassiline reaalkool
* 1940. aastal avati **Kärdla Keskkool**
* 1975. aastal valmis nn "uus maja", kus paiknevad võimla ja söökla
* 1997. aastal avati teabemaja, kus paikneb kooli raamatukogu, kunsti- ja arvutiklass
* 2002. aastal sai kooli uueks nimeks **Kärdla Ühisgümnaasium**
* 2007. aastal renoveeriti "vana maja", mille ruumidesse kolis ka Rudolf Tobiase nimeline Kärdla Muusikakool
* 2008. aastal renoveeriti kooli teabemaja
* 2014. aastal sai senisest riigikoolist Kõpu Internaatkoolist Kärdla Ühisgümnaasiumi ja 2016. aastal selle õigusjärglase Kärdla Põhikooli Kõpu õppekoht
* 2016. aasta septembrist korraldati Kärdla Ühisgümnaasiumi töö ümber: alates sellest ajast pakub **Kärdla Põhikool** põhiharidust ja riigigümnaasium Hiiumaa Gümnaasium keskharidust.
* 2020. aastal otsustas Hiiumaa vallavoli­kogu muuta Kärdla põhikooli põhimäärust, mille tulemusena osutus võimalikuks Kõpu õppekoha sulgemine ja Kärdla Põhikooli ainsaks tegevuskohaks jääb Kärdla. Algselt oli kavas Kõpu õppekoht sulgeda pärast seda, kui 2022. aastal valmib Kärdla Põhikooli uus hoone, milles HEV-õpilastele on ette nähtud eraldi hooneosa.
* 2023. aastal nimetati õppeasutus ümber **Kärdla Kooliks**.

## Tuntud vilistlasi
* Vaino Väljas 

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Ühisgümnaasium

**Ühisgümnaasium** on gümnaasium, milles rakendatakse ühishariduse põhimõtet.

Eelkõige peetakse ühishariduse all silmas poeglaste ja tütarlaste ühist koolitust, võidakse silmas pidada aga ka eri rassist inimeste ühist koolitust.

Eestis muutus ühisharidus valdavaks 1920. aastate alul, ja samast ajast on olemas ka ühisgümnaasiume.

## Viited
Richard Alexander Georg Wühner

**Richard Alexander Georg Wühner** (28. september (vkj 16. september) 1872 Tarvastu – mõrvatud 4. mai 1919 Pihkva) oli eesti vaimulik.

Õppis 1880–1882 Blumbergi koolis, 1883–1884 gümnaasiumis, 1884–1886 reaalkoolis ja 1886–1890 gümnaasiumis. Aastatel 1891–1895 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Sangaste koguduses (Theodor Heinrich Renatus Hesse juures) ja Rõuge koguduses (Rudolf Kallase juures). Ordineeriti Tartus õpetajaks 28. septembril 1897.

Oli 1897–1898 Valga Peetri koguduse vikaarõpetaja ja 1899–1919 õpetaja. 31. jaanuaril 1919 arreteeriti kommunistide poolt ja saadeti Riia kaudu Pihkvasse, kus ta hukati.

Õpetaja Richard Wühner hukati Pihkvas 3. mail 1919 katoliku surnuaia taga, surnukeha maeti kuriteopaika. Kui Pihkva Eesti vägede kätte langes, toimetati surnukeha Peetri koguduse nõukogu hoolel Valka ja maeti austusavalduste saatel Peetri surnuaeda ja hiljem Valga Tartu tänava kalmistule.

## Isiklikku
Tema isa Hans Wühner oli eesti rahvusliku liikumise tegelane. Vend Theodor Hans Wühner oli Karula koguduse õpetaja.

## Viited
Elektromagnetiline impulss

**Elektromagnetiline impulss** ehk **elektromagnetimpulss** (ingl ''electromagnetic pulse'', lühend EMP) kujutab endast plahvatuslikku elektromagnetilise energia voogu. Energeetiliselt kõrg-ergastatud süsteem saadab välja võimsa laiaribalise elektromagnetimpulsi, mille madalsageduslik osa kutsub elektromagnetinduksiooni teel esile tugevaid voolutõukeid ja liigpingeid elektrijuhtides ja võib seega kahjustada iga liiki elektrirajatisi ja -seadmeid ning eriti elektroonikaaparatuuri. Liigpinged võivad seejuures levida elektri- ja sideliini juhtmete kaudu kauge maa taha.

## Elektromagnetimpulsi allikad
Elektromagnetimpulsi looduslik tekitaja on näiteks äike. Niisugune impulss tekib ka induktiivsust sisaldava vooluahela katkestamisel: induktiivpooli magnetvälja salvestunud energia vabaneb siis kõrgepingeimpulsina ja sellega kaasneva vooluna sädelahenduses.

Tugev lahendusvool, mis tekib laetud kondensaatori lühistamisel, võib samuti elektromagnetimpulsi esile kutsuda.

Mida suurem on induktiivsus või mahtuvus, seda tugevam impulss tekib. Näiteks katseseadmetes, milles uuritakse magnetvälja mõju materjalidele ja seadmetele, kasutatakse magnetpoole (elektromagneteid), mis võivad ilma purunemata tekitada kuni 100 tesla suuruse magnetinduktsiooni. Katseseadmete kondensaatorite lahendusvool võib ulatuda mõnesaja kiloamprini.

## Elektromagnetimpulsi sõjaline kasutamine
Sõjalisel otstarbel saab võimsa elektromagnetimpulsi tekitada tuumapommi plahvatusega, mis pannakse toime atmosfääris 30–300 km kõrgusel, et selle mõju all oleks ulatuslik territoorium. Tuumaplahvatuse hetkel tõuseb impulsi võimsus väga järsult, saavutades juba 4 nanosekundi pärast 90% täisvõimsusest, mistõttu kiirguse spekter on väga laiaribaline. Seejuures vabanev tugev gammakiirgus eraldab atmosfääri aatomitest elektrone, kusjuures neile kandub suur osa gammakvantide liikumisenergiast. Atmosfääri tihedamatesse kihtidesse jõudes vabastavad need suure liikumisenergiaga primaarelektronid tõukeionisatsiooni teel rohkesti sekundaarelektrone. Vabade elektronide voog (elektrivool) vastastikmõjus Maa magnetväljaga kutsub Comptoni efekti alusel esile võimsa elektromagnetkiirguse impulsi.

Välja on töötatud ka maapealseks kasutamiseks mõeldud elektromagnetkiirgusrelvi. Nende kiirgusallikaks võib olla näiteks kondensaatoreist toidetav magnetron, mis on võimeline välja saatma suunatud mikrolaine impulsi, mille tippvõimsust mõõdetakse teravattides.
 
## Kaitse
Elektri- ja sideliine, metallist torujuhtmeid ja muid laiaulatuslikke metalltarindeid on vaevalt võimalik võimsa elektromagnetimpulsi mõju eest kaitsta. Sidevõrkudes on eriti tõhus meede vasksoontega kaablite asendamine valguskaablitega. Üksikseadmete korral on võimalik kasutada elektrilist ja magnetilist varjestamist, galvaanilist eraldamist ja liigpingekaitset.

Laborites, kus katsetatakse elektriseadmeid kiirguse eest kaitsvaid elektromagnetvarjeid, kasutatakse elektromagnetimpulsse elektrivälja tugevusega alates 50 kV/m ja magnetvälja tugevusega alates 133 A/m.  

## Välislingid
*Heigo Mõlder. Elektromagnetiline ühilduvus (lk 19–38)
Leonard Bloomfield

**Leonard Bloomfield** (1. aprill 1887 Chicago – 18. aprill 1949 New Haven) oli Ameerika Ühendriikide keeleteadlane. 

Ta tegeles strukturaallingvistikaga.

## Tunnustus
Leonard Bloomfield valiti 1942. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Strukturaallingvistika

**Strukturaallingvistika** on keeleteaduse suund, millele on iseloomulik keele käsitamine range süsteemina ning täpselt määratletud analüüsi- ja kirjeldusmeetodite kasutamine. Tähelepanu keskmes on kaasaegse keele struktuur. Strukturaallingvistika üldnimetuse alla paigutatakse mitu 20. sajandi keeleteaduslikku suunda (Praha funktsionaalne lingvistika, Kopenhaageni glossemaatika, deskriptiivne lingvistika jt).

Suund sai alguse Ferdinand de Saussure'i tööst.

## Vaata ka
*strukturalism
Paul Voldemar Kuusik

**Paul Voldemar Kuusik** (28. mai 1890 Tartu – 16. juuli 1963 Gadebusch, Mecklenburg-Vorpommern, Saksa Demokraatlik Vabariik) oli eesti vaimulik.

Paul Voldemar Kuusik õppis Tartu Aleksandri gümnaasiumis ja lõpetas selle aastal 1909. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1909–1914. Tema ülikooliaegne teaduslik töö "Streitfragen über Communion" krooniti ülikooli juures hõbeaurahaga. Lõpetas ülikooli *cand. theol.* astmega.  Oli prooviaastal Tarvastu (praost Mihkel Jürmanni) ja Valga Peetri koguduste (märterpastor Richard Alexander Georg Wühneri) juures. Ordineeriti õpetajaametisse 31. oktoobril 1916.

Oli aastal 1916 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. 1917–1922 teenis ta Maarja-Magdaleena kogudust. Seejärel teenis ta aastatel 1922–1927 Türi Püha Martini kogudust. Seejärel asus ta õpetajaks Tallinna, asutades seal õhtukoguduse "Emmause", kus 1934–1937 oli abiõpetaja ja 1937–1939 õpetaja. Ta oli 1935–1939 Tallinna praostkonna abipraost ja aastal 1939 praosti kohusetäitja. Samuti oli ta aastatel 1935–1941 EELK Konsistooriumi assessor.

Lahkus aastal 1941 Saksamaale (vabastati 28. veebruaril 1941 kõigist EELK-ga seotud ametitest seoses emigreerumisega Saksamaale). Pidas aastatel 1941–1942 Eestist ja Lätist pärit ümberasujatele Wernecki lossis jumalateenistusi (Baieri liidumaal, Alam-Frangimaa ringkonnas, Schweinfurti kreisis).

## Isiklikku
Tema õe Adele Hilda abikaasa oli Keila Miikaeli koguduse õpetaja Ado Köögardal, teise õe Anna Marie abikaasa oli kolonel Johannes Soodla. Tema abikaasa Wendela isa oli Tartu Ülikooli slavistika professor Gotthilf Leonhard Masing, vanaisa Mustjala ja Peterburi Mihkli koguduse pastor Carl Johannes Masing. Tema kälimees Hermann Johannes Ederberg oli Hargla ja Koeru koguduse pastor.

## Viited

## Välislingid
*
Tõenduspõhine meditsiin

**Tõenduspõhine meditsiin** (inglise keeles *evidence-based medicine*, lüh *EBM*) ka **teaduslikult põhjendatud meditsiin** on valdavalt humaanmeditsiinis rakendatav mudel, mille praktiseerijad peaksid meditsiinilisi otsuseid tegema parimate teaduslikult saadud tõendite alusel.

Mõiste võeti kasutusele 1990. aastate algul. See oli seotud statistiliste meetodite kasutamisega meditsiiniliste otsuste tegemisel ning ravi kooskõlastamisel patsiendiga.

Levinuimaks **teaduslikult põhjendatud meditsiin**i definitsiooniks on David Lawrence Sacketti definitsioon: Tõenduspõhine meditsiin kasutab olemasolevat parimat tõendusmaterjali konkreetse patsiendi ravi üle otsustamisel kohusetundlikult, selgesõnaliselt ja kaalutult.

## Rinnanäärmevähi meditsiiniline tõenduspõhisus

Rinnanäärmevähi meditsiinilise tõenduspõhisuse ka tõenduspõhise standardravi all peetakse osas riikides silmas rinnavähi patsiendi ravi, nii meetodid kui raviained, moel mis on uuringutes ning praktikas selgelt kinnitust leidnud. Rinnavähi meditsiiniline tõenduspõhisus on vajalik rinnavähiravi rahastamiseks. 

Tõenduspõhisuse garantiiks on kliinilised uuringud ja nende kvaliteet, erinevad ravimiametid jt võivad koostada meditsiinilise tõenduspõhisuse hinnangu, kus kasutatakse tähistusi A, B, C ja D.
***A** – kliinilise uuringu kvaliteet on tugevalt tõenduspõhine (põhineb süstemaatilisel ülevaatel kõigist asjakohastest randomiseeritud kliinilistest uuringutest ja/või metaanalüüsil); 
***B** – kliinilise uuringu kvaliteet on tõenduspõhine (põhineb vähemalt ühel korralikult disainitud randomiseeritud kliinilisel uuringul)
***C** – kliinilise uuringu kvaliteet on kaheldav või nõrgalt tõenduspõhine (juhul, kui pole A ega B, aga tõenduspõhisus on kirjeldatud kirjanduse põhjal).

Nii näiteks on Eesti Tervisekassa lisanud rinnakasvajate kemoteraapiakuuri ravimi trastusumaabemtansiin, mille 
tõenduspõhisus on B ja senine praktika Eestis puudub.

## Viited

## Välislingid
* Evidence-Based Medicine
* Archive of All Online Issues
Memuaarid

**Memuaarid** on kirjandusžanr, mida viljelev autor kirjeldab tegelikult aset leidnud sündmusi osalise või pealtnägijana. 

Lähedane žanr on autobiograafia, kuid selles on kirjelduse keskmes autori enda elukäik, mitte niivõrd nähtud sündmused.

Eesti memuaarižanri algeid on nähtud juba Kristjan Jaak Petersoni Päevaraamatus (ilmunud 1922). Esimene puhtakujuline memuaariraamat on Peeter Jakobsoni "Minu sõjamälestused" (1901) Vene-Türgi sõjast. Eesti kunstiväärtusliku memuaarikirjanduse algatajad on August Kitzberg ("Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused", I–II, 1924–1925) ja Anton Jürgenstein ("Minu mälestused", I–II, 1926–1927). Tuntumaid memuaarikirjanikke on Karl August Hindrey, Oskar Luts, Friedebert Tuglas, Johannes Semper, Artur Adson, Jaan Lattik, Johan Kõpp, Ilmar Talve, Jaan Kross, Madis Kõiv, Heino Kiik, Henn-Kaarel Hellat, Hellar Grabbi, Mihkel Mutt.

Aastatel 2010–2011 ilmus raamatusari "Eesti mälu", mis sisaldab 50 teost eesti memuaristika paremikust.

## Vaata ka
*Autobiograafia

## Kirjandus
* August Palm, "Tähelepanekuid eesti memuaarkirjanduse arengust ja laadist" – Eesti Kirjandus 1938, nr 6, lk 296–306 ja nr 7, lk 319–333; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Ivar Grünthal, "Eesti memuaar ja matkakirjeldus 1945–1965" – Mana 1966, nr 29, lk 36–48
* Lehte Tavel, "Memuaarižanrist üldse ja eesti nõukogude memuaarist eriti" – Keel ja Kirjandus 1978, nr 4, lk 193–199; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Rein Ruutsoo, "Eesti memuaarkirjandus 1944–1982" – Keel ja Kirjandus 1983, nr 11, lk 640–643; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Harald Peep, "Väliseestlaste kultuuriloolised memuaarid" – Keel ja Kirjandus 1989, nr 4, lk 195–201 ja nr 5, lk 269–280; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Mälestusteraamatuid väliseestlastelt. Nimestik". Koostanud Anne Valmas, Tallinn 1990, 32 lk
* Ülo Tonts, Hilve Rebane, Eerik Teder, "Eesti pagulaskirjandus 1944–1992. Memuaristika. Tõlkekirjandus. Kordustrükid", Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, Tallinn 1996, lk 7–65
* Kärt Hellerma, "Elulugude ajastu: kas vabaduse pohmelus või kujutlusvõime kriis" – Looming 2012, nr 5, lk 696–710; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Bærumi vald

**Bærumi vald** on vald Norras Akershusi maakonnas. Valla keskus on Sandvika.

Vald asub Oslo külje all, lääneserval.

Valda on esmamainitud umbes 1200. aastal Sverre saagas. Baerum oli viljakas põllumajandusmaa juba pronksiajal ja mitmed arheoloogilised leiud tulenevad rauaajast.

Tartu on Bærumi sõpruslinn.

2010. aasta seisuga oli vallas umbes 110 000 elanikku.

Bærumis toimus 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus.

## Viited
Salva Kiir Mayardit

**Salva Kiir Mayardit** (sündinud 13. septembril 1951) on Lõuna-Sudaani sõjaväelane ja poliitik, alates 2005. aastast Lõuna-Sudaani president.

Salva Kiir Mayardit on päritolult dinka. 1960. aastate lõpul astus ta Lõuna-Sudaani iseseisvuse eest võitleva Anyanya armeesse. Teises kodusõjas osales ta Sudaani Rahva Vabastusarmee koosseisus.

9. jaanuaril 2005 sai temast Lõuna-Sudaani asepresident. Pärast president John Garangi hukkumist nimetati Salva Kiir 11. augustil 2005 presidendiks; ühtlasi sai temast Sudaani esimene asepresident.

Aprillis 2010 toimunud presidendivalimistel valiti ta 93 protsendiga häältest ametisse tagasi.

2006. aastal sai Salva Kiir Mayardit USA presidendilt George W. Bushilt kingituseks kauboikaabu. Talle meeldis see väidetavalt nii väga, et ostis endale veel mitu sarnast kaabut. Pärast seda on ta avalikkusse ette astunud harva ilma kaabuta.

## Viited

## Välislingid
*Lõuna-Sudaani president tahab oma ametiaega pikendada, ERR uudised, 14. veebruar 2015
Mihhail Kasjanov

**Mihhail Kasjanov** (vene keeles Михаил Михайлович Касьянов; sündinud 8. detsembril 1957 Solntsevos (tänapäeval Moskva)) on Venemaa poliitik, riigi peaminister aastatel 2000–2004.

Aastatel 1974–1976 õppis Kasjanov Moskva auto- ja teedeinstituudis, 1976–1978 teenis Nõukogude armees. 1978–1981 töötas ta NSV Liidu Riikliku Ehituskomitee (Gosstroi) üleliidulises tööstustranspordi teadusliku uurimise ja projektinstituudis vanemtehniku ja pärast insenerina. 1981. aastal lõpetas ta Moskva auto- ja teedeinstituudi ehitusinsenerina. 1981–1990 töötas ta Vene NFSV Riigiplaani välismajandussuhete osakonnas inseneri, ökonomisti, peaspetsialisti ja osakonnajuhatajana. 1987 lõpetas ta NSV Liidu Riigiplaani juures kõrgemad majanduskursused.

Aastatel 1990–1991 oli ta Vene NFSV riikliku majanduskomitee välismajandussuhete osakonna juhataja. 1991 oli ta Venemaa Föderatsiooni majandusministeeriumi välismajandustegevuse valitsuse osakonna juhataja asetäitja ja pärast juhataja. 1992–1993 oli ta majandusministeeriumi välismajandustegevuse osakonna raamatupidamisüksuse juhataja. 1993–1995 oli ta Venemaa rahandusministeeriumi kolleegiumi liige, algul välislaenude ja välisvõlgade osakonna juhataja kohusetäitja, hiljem juhataja. 1995–1999 oli ta Venemaa rahandusministri esimene asetäitja.

1999. aasta mais sai Kasjanov Venemaa rahandusministriks Sergei Stepašini valitsuses. Kui augustis asendas selle Vladimir Putini esimene valitsus, säilitas Kasjanov oma koha. 1999. aasta juunis sai ta Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu liikmeks.

10. jaanuaril 2000 nimetati Kasjanov Venemaa peaministri esimeseks asetäitjaks. Kuna peaminister Putin täitis ühtlasi presidendi ülesandeid, siis oli Kasjanov sisuliselt peaministri kohusetäitja. 7. mail 2000, mil Putin vannutati Venemaa presidendiks, sai Kasjanov ametlikult Venemaa peaministri kohusetäitjaks ja 17. mail Venemaa peaministriks. Nõukogude Liidu lagunemise järgsetest peaministritest on Kasjanovist kauem sellel ametikohal olnud üksnes Viktor Tšernomõrdin. Peaministri kohalt lahkus Kasjanov 2004. aasta veebruaris

11. juulil 2005 kinnitas Venemaa peaprokuratuur ametlikult, et endise peaministri Kasjanovi suhtes on seoses tema kinnisvaratehingutega algatatud kriminaalasi. 

Alates 2006. aastast on ta Venemaa Rahvademokraatliku Liidu juht.

Kasjanov osales opositsioonilises liikumises Teine Venemaa ja Mittenõustujate marssides.

Kasanov soovis kandideerida Venemaa 2008. aasta presidendivalimistel, kuid keskvalimiskomisjon kuulutas kandidatuuri toetuseks kogutud 2 miljonist allkirjast 13,36% kehtetuteks ega registreerinud kandidatuuri. Seepeale kutsus Kasjanov rahvast üles valimisi boikoteerima.

2012. aasta Venemaa presidendivalimiste eel 2011. aasta mais esitasid Mihhail Kasjanov ja Boriss Nemtsov taotluse uue poliitilise liikumise PARNAS (*ПАРНАС – Партия народной свободы*) registreerimiseks, kuid Venemaa Justiitsministeerium keeldus erakonna registreerimisest.

## Isiklikku
Mihhail Kasjanov on abielus, tal on kaks tütart.

## Viited


## Välislingid
* Teet Korsten. Mihhail Kasjanov: "Ei tohi sulgeda silmi Venemaal toimuva ees". Põhjarannik, 10. veebruar 2009
Dio

**Dio** tähendab itaalia keeles jumalat. Sellel on aga ka muid tähendusi.

## Asulad
***[[Dio (Burkina Faso)|Dio]]** on linn Burkina Fasos
***[[Dio-et-Valquières]]** on vald Lõuna-Prantsusmaal
***[[Dio-Gare]]** on linn ja vald Malis

## Inimesed
***[[Cassius Dio]]** oli Rooma ajaloolane 2. sajandil
* **[[Johnny Dio]]** (1914–1979) oli maffiategelane
* **[[Ronnie James Dio]]** (1942–2010) oli Ameerika Ühendriikide laulja (bändides Elf, Rainbow, Black Sabbath, Dio ja Heaven & Hell)
* **[[Palmiro Di Dio]]** (sündinud 1985) on Itaalia jalgpallur
* **[[Dio Lequaglie]]** (sündinud 1963) on Itaalia rannavõrkpallur 
* **[[Dio Kobayashi]]** (sündinud 1972) on Jaapani tsirkuseartist

## Muusika
* **[[Dio (ansambel)|Dio]]** oli Ameerika Ühendriikide *heavy metal*'i bänd
* **[[Dio - Distraught Overlord]]** on Jaapani *heavy metal*'i bänd
* **"[[Dio (laul)|Dio]]"** on Tenacious D laul
* **"[[Dio (album)|Dio]]"** on Jørn Lande album

## Vaata ka
***[[Diö]]** on küla Lõuna-Rootsis 
***[[Diu]]** on linn ja piirkond Indias, mis on tuntud ka Dio nime all
***[[Dion Chrysostomos]]**, ladinapäraselt ka Dio Chrysostomus, oli kreeka filosoof ja ajaloolane 1. sajandil
***[[Dion Aleksandriast]]**, ladinapäraselt ka Dio, oli kreeka filosoof Egiptuses 1. sajandil eKr
Suhteline vanus

**Kivimite suhtelist vanust** võib määrata **geoloogiliste**, **stratigraafiliste** ja **paleontoloogiliste** meetoditega. Oma praktilises töös kasutavad geoloogid kõiki kolme. Stratigraafilist ja paleontoloogilist meetodit saab kasutada ainult kihiliste kivimite juures, kus iga järgnev kiht moodustus pärast eelmist kihti. Geoloogiline meetod võimaldab määrata ka magmakivimite ja teiste geoloogiliste protsesside suhtelise vanuse.

## Geoloogiline meetod
Soonkivimite vanus määratakse selle järgi, kuidas nad üksteist lõikavad. Noorem soon lõikab alati vanema soone kaheks osaks. Kui erineva vanusega sooni on kümneid, siis saab nad paika panna suhtelises geoloogilises skaalas. Vahepeal võivad toimuda mitmesugused tektoonilised protsessid, näiteks kurrutus, mis võib olla ka korduv. On selge, et kurdu lõikav soon on noorem, aga koos teiste kivimitega kurdu surutud soonkivim on vanem, kui kurrutus. Eelkambriumi aladel ongi sageli kõige tähtsam koostada ala struktuuriline-ajaline skaala, kus kõik sündmused ja etapid leiaksid oma kindla koha. Kuna see skaala jääb ikkagi suhteliseks, siis selleks, et kindlaks teha kivimite ja protsesside tegeliku aja, tuleks isotoopmeetoditega määrata võimalikult suure arvu sündmuse vanus.
Elieser Traugott Hahn

**Elieser Traugott Hahn** (15. august 1848 Komacha, Lõuna-Aafrika – 19. märts 1939 Burgdorf Hannoveri lähedal) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Elieser Traugott Hahn sündis Lõuna-Aafrikas hererode misjonäri perekonnas. Keskkooliõpingud lõpetas ta aastal 1867 Güterslohi Gümnaasiumis (asub praeguse Nordrhein-Westfaleni liidumaa territooriumil). 1867–1869 õppis ta Berliini ja Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Põltsamaa Niguliste koguduses Carl Peter Maurachi juures. Ordineeriti õpetajaametisse 19. detsembril (vkj) 1871 Tartu Jaani kirikus.

Ta oli 1872–1874 Valjala Martini koguduse õpetaja. 1874–1886 töötas ta Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Kõige kauem, aastatel 1886–1918 töötas ta Tallinna Oleviste koguduse õpetajana.

Tallinnas tegutses ta veel usuõpetajana. Aastatel 1906–1914 oli ta tegev sisemisjoni edendamiseks moodustatud Püha Johannese Seltsis. Samuti oli ta Eestimaa Saksa Seltsi eestseisuse liige ja oli Põhja-Eesti kirikuõpetajate esindaja Saksa maanõukogus.

Aastal 1918 emigreerus ta Saksamaale. 1919–1930 tegutses ta evangelisatsioonivaimulikuna. Ta suri 19. märtsil 1939 Hannoveri lähedal. Maeti ta 29. märtsil 1939 Kopli surnuaiale (ärasaatmine oli Tallinna Oleviste kirikust).

## Isiklikku
Tema isa Carl Hugo Hahn oli misjonär Lõuna-Aafrikas hererode juures. Poeg Gotthilft Traugott Hahn, Tartu Ülikooli usuteaduse professor, mõrvati 19. jaanuaril 1919 kommunistide poolt Tartus krediitkassa keldris. Poeg Carl Hugo oli Harju-Risti ja Nissi koguduste õpetaja ja Saksimaa piiskop. Väimees Woldemar Paul Sielmann oli Pärnu Nikolai ja Tallinna Oleviste koguduste õpetaja. Poja Gotthilft Traugotti poeg Wilhelm oli teoloog ja poliitik (Baden-Württembergi liidumaa minister).

## Välislingid
*https://eelk.ee/elulood/hahn_eliesertraugott.html
*
Xarardheere

**Xarardheere** on linn Somaalia keskosas Mudugi provintsis India ookeani rannikul. 

Xarardheere on olnud Somaalia piraatide peamine keskus ja sadamalinn.

Mais 2010 võttis islami võitlejate organisatsioon Hizbul Islaami linna oma kontrolli alla.
Tanegashima kosmosekeskus

**Tanegashima kosmosekeskus** (jaapani keeles 種子島宇宙センター *Tanegashima uchū sentā*; lühend TNSC) on Jaapani kosmoseagentuurile JAXA kuuluv kosmodroom Tanega saare kagurannikul.

Kosmosekeskus asub Kagoshima prefektuuris, tema geograafilised koordinaadid on .

See on Jaapani suurim kosmosekeskus. Keskus loodi 1969. aastal. Kompleksi pindala on 9,7 km².

Keskuses on kaks stardikompleksi, Yoshinobu ja Osaki. Yoshinobus on kaks stardiplatvormi. Peamiselt kasutatakse kanderakette H-IIA ja H-IIB, kuid ka väiksemaid kanderakette, mis on mõeldud teadusotstarbeliste suborbitaallendude jaoks. Tanegashima kosmosekeskuses ka koostatakse, testitakse ja jälgitakse satelliite nii radari kui optiliste seadmete abil. Yoshinobus on ka katseseade H-IIA kanderakettide esimese astme raketimootorite testimiseks.

## Välislingid

* Koduleht (*inglise keeles*)
Maniema provints

**Maniema provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

Maniema asub riigi idaosas ning piirneb läänes Sankuru provintsiga, põhjas Tshopo provintsiga, idas Põhja- ja Lõuna-Kivu provintsiga ning lõunas  Lomami ja Tanganyika provintsiga.

Provintsi halduskeskus on Kindu. Teised suuremad linnad on Kasongo, Kalima, Kampene, Kibombo, Punia, Kabambare ja Lubutu. 

Provintsi läbib Lualaba jõgi.

Maniemas leidub muu hulgas volframi-, tantaali- ja tinamaaki ning kulda.

## Viited
Cape Cod

**Cape Cod** on poolsaar Ameerika Ühendriikide idarannikul Massachusettsi osariigis. Koos ümbritsevate saartega moodustab ta Barnstable'i maakonna.

Aastal 1914 eraldati poolsaar mandrist umbes 165 meetri laiuse Cape Codi kanaliga. Üle kanali on ehitatud raudteesild ja kaks maanteesilda.

Cape Cod on populaarne turismisihtkoht ja paljude filmide tegevuspaik. Ta on kuulus oma valgete liivarandade ja maaliliste majakate poolest.

Poolsaarel on umbes 230 000 püsielanikku, kes tegelevad muu hulgas turistide teenindamise ning jõhvikate, austrite ja homaaride kasvatamisega.

## Kliima

Cape Codi kliima on mõõdukam kui läheduses sisemaal. Atlandi ookeani mõju tõttu on temperatuurid tavaliselt suvel mõne kraadi võrra madalamad ja talvel mõne kraadi võrra kõrgemad. Poolsaar on tuntud oma pikkade kevadete poolest – teda jahutab talvest külm meri. Seevastu on seal pikk vananaistesuvi – suvest soe meri soojendab. Kõrgeim registreeritud temperatuur on +40 °C ja madalaim registreeritud temperatuur -12 °C. Harilikult esineb igal talvel 1–5 ööl öökülma, kuid on juhtunud ka öökülmadeta talvi. Seetõttu saavad Cape Codil kasvada taimed, mis pisut sisemaal ei kasva, näiteks teepõõsas, *[[Ilex opaca]]*, suureõieline magnoolia ja *[[Albizia julibrissin]]* on Cape Codis oma levila põhjatipus.

Kliimat ei mõjuta soe Golfi hoovus, mis tükk maad lõuna pool, Virginias, mandrist eemaldub, vaid külm Labradori hoovus ja selle tulemusena tõuseb veetemperatuur meres harva üle +18 °C, välja arvatud poolsaare ja mandri vahele jäävas lahes.

Cape Cod ulatub üsna kaugele merre ja sellepärast tabavad teda aeg-ajalt mööda Atlandi ookeani kulgevad orkaanid. Seni kõige laastavam orkaan tabas Cape Codi 1938. Tugevamaid kui 3. kategooria orkaane pole poolsaarel siiski mõõdetud.

Aastas sajab keskmiselt 991 mm. See on Uus-Inglismaa kõige väiksem sademehulk. Kõige vihmasemad on jaanuar (98 mm) ja märts (95 mm). Kõige kuivemad on juuli (62 mm) ja august (65 mm). Väiksem sademete hulk ei tähenda suuremat päikesevalguse aega, sest pilves on ilm sama sageli kui mujalgi Uus-Inglismaal, aga udu esineb rohkemgi.
Chicago koolkond

**Chicago koolkonnaks** nimetatakse mitut koolkonda:  

***[[Chicago koolkond (majandusteadus)|Chicago koolkond]]** majandusteaduses
***[[Chicago koolkond (sotsioloogia)|Chicago koolkond]]** sotsioloogias
***[[Chicago koolkond (arhitektuur)|Chicago koolkond]]** arhitektuuris
***[[Chicago koolkond (luule)|Chicago koolkond]]** luules
Laevajuht

**Laevajuht** on meresõidu asjatundja, kelle tööülesandeks on laeva juhtimine, laeva vahiteenistuse korraldamine ja pidamine ning inimelude ja varade säilitamise tagamine laevas riiklike, rahvusvaheliste, tehniliste, sotsiaalsete ning juriidiliste vahenditega. Kapteni kohuseid täitev laevajuht on üldvastutaja inimelude ja vara säilimise eest laevas.

## Kutsealased mõisted
* Laevajuht on laeva kasutamise ja juhtimise valdkonnas nõutavate erialaste teadmiste ja oskuste ning seda kinnitava tunnistusega isik;
* vahitüürimees on vastava tunnistusega laevajuht, kel on õigus täita laevas vahitüürimehe tööülesandeid;
* vanemtüürimees on vastava tunnistusega laevajuht, kel on õigus asendada hädaolukorras kaptenit;
* kipper on väiksema kui 200 kogumahutavusega laeva juhtimise õigusega laevajuht;
* kapten on sellekohase tunnistusega laevajuht, kel on õigus täita laevas kapteni tööülesandeid ja kohustusi.
* komandör on laevaülem mereväes.

## Laevajuhiks õppimine
Laevajuhiks saab Eestis õppida kahes koolis: Merekool ja Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemia.

Merekoolis saab põhikooli baasil õppida vahitüürimeheks (täpsemalt: 500 ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees). 500-se ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe diplomi omanik võib töötada:

 1) vahitüürimehena laeval, sõltumata selle kogumahutavusest;

 2) kaptenina kohalikus rannasõidus väiksema kui 500-se kogumahutavusega laeval, kui tal on vähemalt kuus kuud meresõidupraktikat vahitüürimehena laeval kogumahutavusega 100 või enam.

Eesti Mereakadeemias saab keskhariduse baasil õppida laevajuhiks, kes saab lõpudiplomi, mis annab õiguse töötada piiramatu kogumahutavusega laevadel üle kogu maailma. Selle diplomiga saab kogemuse ja praktikaga tõusta kuni kapteni auastmeni välja.

## Viited

## Välislingid

* Kutsekoda, Kutseregister, Kutsestandardite register
** Laevajuht I
** Laevajuht II
** Laevajuht III
** Laevamehaanik IV
Emma Engdahl-Jägerskiöld

**Emma Matilda Engdahl-Jägerskiöld** (sünninimi **Madsén**; 26. aprill 1852 – 13. juuni 1930) oli Soome sopran. 

## Vanemad

Emma Engdahl-Jägerskiöldi isa oli juveliir Peter Madsén. Tema ema oli Maria Carolina Sandel.

## Õpingud

Noor sopran õppis Pariisis ja Milanos.

## Töö ooperilauljana

Emma Engdahl-Jägerskiöld töötas Helsingi Rootsi Teatri sopranina aastatel 1875–1880, kuni see teater suleti. Ta esines ooperilauljana Skandinaavias, Venemaal, Balti provintsides, Itaalias ja Saksamaal. 

Koostöös August Arppega asutas ta 1888. aastal oma ooperiseltsingu, mille juht ta oli 1890. aastani. 

## Eraelu

Emma Engdahl-Jägerskiöld oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Emil Engdahl. Tema teine abikaasa oli apellatsioonikohtu assessor Christer Robert Otto Edgar Jägerskiöld. 

## Viited
Keelekorraldus

**Keelekorraldus** (vananenud termin: *[[õigekeelsus]]*; inglise *language planning*, *corpus planning*) on kirjakeele teadlik arendamine, rikastamine, stabiliseerimine ja ajakohastamine. Keelekorralduses otsitakse keeleideaali ning selle poole liikumiseks antakse keelesoovitusi ja fikseeritakse norminguid. 

Keelekorraldus jaguneb üldkeelekorralduseks, mis tegeleb keelekorralduse üldprobleemidega ja üldkeele korraldamisega, oskuskeelekorralduseks, mis arendab oskuskeelt, ja nimekorralduseks, mis tegeleb nimekasutuse uurimise ja nimede korrastamisega. 

Keelekorraldusteooria sisuks on keelekorralduse eesmärgid, põhimõtted, meetodid ja taktika. Maailma kuulsamate keelekorraldusteoreetikute hulgas on Einar Haugen, Joshua Fishman ja Valter Tauli.

## Eesti keelekorraldus

Eesti keelekorralduse eesmärgiks on hea eesti kirjakeel, mis täidaks riigi- ja rahvuskeelena suhtlusfunktsioone kõigil elualadel. Eesti keelekorralduse keskus on Eesti Keele Instituut, keelekorraldusküsimusi arutatakse Emakeele Seltsi keeletoimkonnas.

## Vaata ka

*Keelehoole
*Keelepoliitika
*Keelekaitse
*Kirjakeel

## Viited

## Kirjandust
*Tiiu Erelt "Eesti keelekorraldus" Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2002
* Eesti rahvuslik keelekorraldus
Samosata Paulus

**Samosata Paulus** (200–275) oli Antiookia piiskop 260–268.

Ta uskus monarhianismi ja tema õpetust peetakse adoptsionismi eelkäijaks.
This Is Heavy Metal

"**This Is Heavy Metal**" on Soome bändi Lordi *[[heavy metal]]*'i stiilis laul, mis ilmus digitaalselt singlina 9. augustil 2010. 

Singlina ilmus 200 tavaversiooni, mis müüdi maha Rokkikauppa kaudu. Laul ilmus sügisel ka Lordi albumil "Babez For Breakfast". Singli andis välja Sony BMG ja produtseeris Michael Wagener. 

Laulu esitati esmakordselt kontserdil 26. juunil 2010 Itaalias Gods of Metal festivalil. "This Is Heavy Metal" on ilmunud ka filmi "Saw 3D" *soundtrack*'il.

## Allikad
LORDI Debuts New Song At Italy's GODS OF METAL Festival; Video Footage, Photos Available
Elmar Petersoo

**Elmar Petersoo** (10. veebruar 1902 Sadala vald, Laiuse kihelkond – 6. november 1970 Sault Ste. Marie, Ontario, Kanada) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tartu Kommertsgümnaasiumi. Õppis aastatel 1924–1932 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (olles aasta vahepeal sõjaväeteenistuses). Prooviaastal oli ta Keila ja Laiuse koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 1. oktoobril 1933.

Oli aastal 1933 Paldiski koguduse asetäitja õpetaja. Aastal 1933 valiti ta Jõelähtme koguduse õpetajaks, kus tegutses aastani 1944.

Põgenes aastal 1944 perega Rootsi. Rootsis tegutses ta 1944–1951 Lõuna-Rootsi piirkonna õpetajana. Aastal 1951 siirdus ta Rootsist Kanadasse. Kanadas tegutses ta 1951–1970 Sault Ste Marie, Port Arthuri ja Sudbury koguduste õpetajana.

## Isiklikku
Ka tema poeg Udo Petersoo oli vaimulik, 1990–2006 E.E.L.K. peapiiskop.
Theodor Hans Wühner

**Theodor Hans Wühner** (13. veebruar (vkj) 1868 Tarvastu – 15. november 1959 Lübeck) oli eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1880–1887 Tartus gümnaasiumis ja seejärel 1887–1891 Tartu Ülikoolis usuteadust. Ülikooli lõpetas ta *cand. theol.* astmega. Prooviaastal oli ta Räpina Miikaeli koguduses Friedrich Gustav Masingi juures. Ordineeriti õpetajaametisse 31. oktoobril 1893.

Oli aastatel 1893–1894 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja, 1895–1896 adjunktpastor Torma Maarja koguduses ja 1896–1900 Tartu Maarja koguduses. Aastatel 1900–1934 oli ta Karula koguduse õpetaja, kusjuures 1915–1917 oli ta välja saadetud Siberisse (Jenisseiskisse ja Krasnojarskisse).

1939. aastal läks ümberasujana Saksamaale ja oli aastatel 1940–1943 pastor Eichstädtis (praegu Dąbie Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Koło maakonnas). Emerituuris olles elas Göttingenis, Eutinis ja Lübeckis. Lübeckis ta ka 1959. aastal suri.

## Isiklikku
Tema isa Hans Wühner oli eesti rahvusliku liikumise tegelane. Vend, märterpastor Richard Alexander Georg Wühner oli Valga Peetri koguduse õpetaja.

## Viited
Maie Sepp

**Maie Sepp** (sündinud 24. augustil 1955) on eesti õpetaja. 

Ta on Tallinna Kivimäe Põhikooli direktor ja matemaatikaõpetaja. Maie Sepp on ise Kivimäe Põhikooli vilistlane. Ta alustas seal oma kooliteed 1962. aastal.

## Isiklikku
Tema pojad on Kalle Sepp ja Lauri Sepp.
Kloorlubi

**Kloorlubi** ehk **pleeklubi** ehk **kaltsiumkloriidhüpoklorit** on segasoolade hulka kuuluv anorgaaniline ühend valemiga (CaCl)OCl ehk CaCl2 ∙ Ca(OCl)2. Seda võib vaadelda kaltsiumhüpokloriti, kaltsiumkloriidi ja kaltsiumhüdroksiidi seguna. 

## Saamine
Kloorlupja saadakse kaltsiumhüdroksiidi ehk kustutatud lubja kloorimisel: 

: ~\mathrm{2Cl_2 + 2Ca(OH)_2\longrightarrow \ Ca(OCl)_2 + CaCl_2 + 2H_2O}.

Saadakse kaltsiumhüpokloriti, kaltsiumhüdroksiidi, kaltsiumkloriidi ja kristallisatsioonivee molekulide moodustatud ühendite segu. Seda väljendatakse valemiga  Ca(Cl)OCl.

## Omadused
Õhus laguneb kloorlubi aeglaselt järgmise skeemi järgi: 

: ~\mathrm{2Ca(Cl)OCl + CO_2\longrightarrow \ CaCl_2 + CaCO_3 + Cl_2O \uparrow}.

: ~\mathrm{2Ca(Cl)OCl \longrightarrow \ 2CaCl_2 + O_2 \uparrow}, termiline lagunemine

: ~\mathrm{CaCl(OCl) + H_2SO_4 \longrightarrow CaSO_4 + HCl + HOCl}

: HCl + HClO ↔ Cl2 + H2O

## Kasutamine
Kasutatakse peamiselt pleegitina ning desinfitseerimisvahendina.
Walter Gulick

**Walter B. Gulick** (sündinud 1938) on ameerika filosoof.

Ta on uurinud Michael Polanyi pärandit, olles ühtlasi Polanyi ühingu liidreid.

Ta on töötanud Montana Ülikoolis. 
Ta on õpetanud mitmetes Euroopa maades, sealhulgas Eestis (Tartu Ülikoolis 2010. aasta kevadsemestril).
Athenagoras

**Athenagoras** (kreeka keeles Ἀθηναγόρας; umbes 133–190) oli filosoof ja kristlik apologeet.

Tema elust on vähe kindlat teada. Ta elas Ateenas, kuigi ei olnud sealt pärit.

Ta formuleeris 177. aastal (enne Tertullianust), et Jumal on kolmainsusena oma väes üks isik, reaalselt aga üksteisest lahus. Püha Vaimu kohta ütles Athenagoras, et see on Jumala voorus, väljavoolav ja tagasipöörduv sära.
Juho Tolppola

**Juho Tolppola** (hüüdnimi **TNT**; sündinud 5. oktoobril 1981 Vantaas) on Soome poksija.

Tolppola võistles amatöörina kuni 2001. aastani, võites 173 matšist 135 ja kaotades 38. 

Tolppola oli kokku kolmekordne Soome meister: helveskaalus (kuni 48 kg) 1998. aastal, kärbeskaalus (kuni 51 kg) 2000. aastal ja kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2001. aastal. Ta osales ühe korra Eesti-Soome maavõistlustel, kus võitis 1999. aastal oma kohtumise.

Tolppola võitis pronksmedali kärbeskaalus (kuni 51 kg) 33. Euroopa meistrivõistlustel 2000. aastal (Tamperes).

Tolppola poksis detsembrist 2001 kuni maini 2009 elukutselisena. Ta pidas kokku 29 kohtumist ning võitis neist 22 (neist 9 nokaudiga) ja kaotas 6 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning 1 kohtumine jäi viiki. Tema treener oli endise tuntud poksija Olli Mäe poeg Pekka, kes oli ühtlasi ka Tolppola mänedžer.

## Välislingid
* 
*Juho Tolppola koduleht
Žakett

**Žakett** on meeste kostüüm. Žaketti kuuluvad must pikk printsesslõikelise seljaosaga pintsak, halli-musta triibulised püksid, hall klassikaline vest, tiibkraega särk, plastroon  e. ascot - kaelaside (halli-valgetriibuline), mustad Oxfordi tüüpi kingad.
Polanyi Ühing

**Polanyi ühing** (*The Polanyi Society*) on akadeemiline organisatsioon, mille liikmed on huvitatud Michael Polanyi vaimsest pärandist.

Ühing asutati 1972. aastal. Ühing annab välja ajakirja Tradition & Discovery.

## Vaata ka
*Walter Gulick

## Välislingid
*Polanyi Ühingu koduleht
Välesklane

**Välesklane** (*Notoxus*) on perekond mardikaliste seltsis.

Neid iseloomustab eesselja sarvekujuline väljakasv.

## Eesti liigid
**[[Notoxus brachycerus]]*
**[[Notoxus hirtus]]*
**Notoxus monoceros* (sarvvälesklane)
**[[Notoxus trifasciatus]]*
Sarvvälesklane

**Sarvvälesklane**  (*Notoxus monoceros*) on mardikaline perekonnast välesklane.

## Välislingid

* 

*"Sipelgas lepatriinu nahas" – pilt sarvvälesklasest.
August Loopmann

**August Loopmann** (8. aprill 1927 Leningradi kubermang, Volossovo lähedal – 22. november 2001 Tallinn) oli eesti maismaa hüdroloog, sooteadlane ja polaaruurija.

Ta oli Euroülikooli professor.

August Loopmann lõpetas 1949. aastal Väike-Maarja Keskkooli, 1954. aastal Tartu ülikooli ja 1965. aastal Leningradi Riikliku Hüdroloogia Instituudi aspirantuuri (sai geograafia kandidaadiks).

Alates 1949. aastast osales veekogude kompleksses väliuurimises. Ekspeditsioonide käigus uuris jõgesid, järvi, soid ja liustikke nii Eestis kui ka Lääne-Siberis, Põhja-Jäämere-äärsetes piirkondades, Hollandis, Saksamaal, Lõuna-Prantsusmaal ja Antarktikas. Eestis uuris ta soode veerežiimi.

August Loopmann töötas Antarktises Nõukogude Liidu Antarktika Ekspeditsiooni meeskonnas hüdroloogina 1983.-1984. aastal Schirmacheri ja Untersee oaasides, kus uuris koostöös vene ja saksa uurijatega alaliselt jääga kaetud mägijärvede nõgude morfoloogiat ja batümeetriat, peamiste ioonide hüdrokeemiat, äravoolu (kaasa arvatud selle toiteelementide ja isotoopide sisaldus) ning järvede veevahetust. Samuti töötas ta 1987.-1988. aastal Jetty oaasis (MacRobertsoni Maa) järvi.

August Loopmann arvutas 1964. aastal Eesti saarte arvu ja 1996. aastal täpsustas ta andmeid nii uuemate kaartide järgi kui ka looduses.

Töötas Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudis.

Aastast 1998 oli ta Eesti Geograafia Seltsi auliige.

## Publikatsioonid ja teosed
*Loopmann, A. (1971). Vesi kui loodusvara. Eesti Loodus, nr 4.
*Loopmann, A. (1974). Kuresoo. – Eesti Loodus, nr 5: 272–278.
*Loopmann, A. (1979). Eesti NSV jõgede nimestik. Tallinn: Valgus. 
*Loopmann, A. (1984). Suuremate Eesti järvede morfomeetrilised andmed ja veevahetus. Tallinn: Eesti NSV Teaduste Akadeemia.
*Loopmann, A. (1996). Eesti meresaarte nimestik. Tallinn: Eesti Vabariigi Keskkonnaministeerium. Info- ja Tehnokeskus.
 
## Viited

## Kirjandus
*Järvet, A.; Kaup, E. (2005). August Loopmann – hüdroloog ja sooteadlane ning Antarktika uurija. Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat (196–203). Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Paraguay vapp

**Paraguay vapp** on Paraguay riigivapp.

Vapp on kasutusel alates aastast 1842. Selle kujundust on hiljem muudetud; viimati aastal 1990.

Vapi keskel on iseseisvust tähistav kuldne "maitäht". Seda ümbritsevad palmi- ja oliivioksad, mis sümboliseerivad austust ja rahu.

## Vaata ka
* Paraguay lipp
Athenagoras (täpsustus)

**Athenagoras** on olnud mitme tuntud kreeka inimese nimi:

***[[Athenagoras]]**, filosoof ja kristlik apologeet (umbes 133–190)
***[[Athenagoras Makedooniast]]**, kindral 
***[[Athenagoras (patriarh)|Athenagoras]]**, Konstantinoopoli patriarh (1886–1972)
* **[[Athenagoras (Kavadas)|Athenagoras]]**, Thyateira metropoliit ja Lääne- ja Kesk-Euroopa eksarh (1884–1963)
* **[[Athenagoras (Kokkinákis)|Athenagoras]]**, Thyateira ja Suurbritannia metropoliit (1912–1979)
Bruno Hasselblatt

**Bruno Karl Johannes Hasselblatt** (19. november 1886 Juuru – 16. aprill 1951 Haselünne) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tartus Zeddelmanni erakoolis ja lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Õppis aastal 1906 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ja aastatel 1906–1910 usuteaduskonnas. Lõpetas ülikooli *cand. theol.* astmega. Oli prooviaastal Ambla ja Lihula kogudustes. Ordineeriti õpetajaametisse 24. juunil 1912.

Oli Tallinna Jaani koguduse abiõpetaja 1912–1917, 1. pihtkonna õpetaja 1917–1939. Lisaks oli ta aastatel 1934–1935 Tallinna praostkonna abipraost.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1939–1940 pastor Rawitschis (praegu Rawicz Suur-Poola vojevoodkonnas), 1940–1945 oli pastor Güldenhofis, Hohensalza kreisis (praegu Złotniki Kujawskie, Inowrocławi kreis, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas), 1945–1947 oli pastor Brandenburgi Katariina koguduses, 1948–1950 oli pastor Egestorfis (Alam-Saksi liidumaal) ja Ronnenbergis (Hannoveri regioonis), 1950–1951 oli pastor Haselünnes (Emslandi kreisis Alam-Saksi liidumaal). Haselünnes ta ka suri.

## Isiklikku
Bruno Hasselblatti isa Carl Paul Martin Hasselblatt oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vanaisa Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja, onu Johannes Hasselblatt oli Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, teine onu Arnold Christian Theodor Hasselblatt oli ajakirjanik ja ajaloolane. Tema poegadest said vaimulikud: Theodor Hasselblatt (oli pastor Hannoveris), Bruno Hasselblatt (pastor Munsteris), Gunnar Harald Hasselblatt (teoloogiadoktor, spetsialiseerunud islamistikale, oli seotud moslemite ja kristlaste vahelise dialoogiga), pojapoeg Cornelius Hasselblatt (Theodori poeg) on estofiil ja oli aastatel 1998–2014 Groningeni ülikooli soome-ugri keelte ja kultuuride professor.

## Viited
Valter Tauli

**Valter Evald Tauli** (kuni 1935. aastani **Valter Poissman**; 13. november 1907 Tallinn – 3. jaanuar 1986 Uppsala, Rootsi) oli eesti keeleteadlane, Eesti suurim keelekorraldusteoreetik.

## Elulugu
Valter Tauli oli oma vanemate Mart ja Sophie Marie Tauli ainus laps. Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi ning õppis 1926–1931 Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning soome-ugri keeli. Aastatel 1931–1939 oli ta Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi õpetaja. 1936. aastal kaitses Tauli magistritöö, mille põhjal kirjutas 1938. aastal raamatu "Õigekeelsuse ja keelekorralduse põhimõtted ja meetodid". 1939–1944 töötas uurijastipendiaadi ja assistendina Tartu Ülikoolis. 1944. aastal põgenes Valter Tauli Rootsi, kus oli 1945–1974 Uppsala ülikoolis arhiivitöötaja ja eesti keele dotsent. 1955. aastal omandas Lundi ülikoolis filosoofialitsentsiaadi kraadi, 1956 kaitses samas doktoritöö "Phonological Tendencies in Estonian". Tauli suri Uppsalas ja on maetud Uppsala kalmistule.

Ta valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

Peale keelekorralduse on Valter Tauli uurinud eesti keele grammatikat ja keeletüpoloogiat. Ta oli kümmekonna keeleteadusliku seltsi jm institutsiooni liige.

## Tegevus keelekorraldusteoreetikuna

Tauli seisukoht oli, et ükski keel ei suuda väljendada kõike, keeled on kaugel täiuslikkusest. Ta väitis aga, et keele struktuuri elemente on võimalik objektiivselt ja kvantitatiivselt hinnata. Hindamise baasil saab keelekorraldus keelt plaanipäraselt parandada. Tauli võttis omaks Johannes Aaviku keelearendamise teooria põhialused, arendas neid edasi ja tutvustas Aaviku teooriat ka laiale maailmale.

Tauli oli esimesi maailmas, kes hakkas rääkima keelekorraldusteaduse vajadusest. Tema 1938. aastal kirjutatud raamat oli esimesi sellealaseid süsteemseid ülevaateid maailmas. Tauli keelekorraldusteooria küpses 1968. aastaks ja ta defineeris selle järgnevalt: "Keelekorraldusteooria on teadus mis metoodiliselt uurib keelekorralduse eesmärke, printsiipe, meetodeid ja taktikat."

## Keelekorraldust puudutavad raamatud
*"Õigekeelsuse ja keelekorralduse põhimõtted ja meetodid" Tartu, 1938
*"Introduction to a Theory of Language Planning" Uppsala, 1968
*"Keelekorralduse alused" Stockholm, 1968
*"Eesti grammatika I. Hääliku-, vormi- ja sõnaõpetus" Uppsala, 1972 (inglise keeles 1973)
*"Eesti grammatika II. Lauseõpetus" Uppsala, 1980 (inglise keeles 1983)
*"Johannes Aaviku keeleuuendus. Kriitiline ülevaade" Stockholm, 1982
*"Eesti keele korraldamisest ja normimisest" Eesti Keele ja Kirjanduse Instituudi toimetised 17. Stockholm, 1983

## Allikad
*Tiiu Erelt "Eesti keelekorraldus", Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn, 2002

## Välislingid
*Foto
Salvador Allende

**Salvador Guillermo Allende Gossens** (26. juuni 1908 Valparaíso – 11. september 1973 Santiago) oli Tšiili poliitik, aastatel 1970–1973 Tšiili president.

Salvador Allende sündis kõrgklassi perekonnas. Tema suguvõsa liikmed olid olnud poliitiliselt aktiivsed. Tema vanaisa oli olnud Tšiili vabamüürlaste suurmeister ja Salvador Allende oli vabamüürlane juba enne Teist maailmasõda. Salvador õppis Valparaísos keskkoolis. Teismelisena mõjutas tema kujunemist itaalia päritolu anarhist Juan De Marchi, kelle kingsepatöökojas ta pärast kooli aega veetis. 

Aastal 1933 lõpetas ta Tšiili Ülikooli arsti diplomiga.

Aastal 1933 sai temast üks Tšiili Sotsialistliku Partei asutajaid ning 1936 üks Rahvarinde asutajaid. (Hoolimata nimetusest ei esindanud Tšiili Sotsialistlik Partei tollal läänelikku sotsiaaldemokraatiat, vaid marksismi-leninismi.)

Alates 1937. aastast oli ta Rahvuskongressi liige. Allende juhtis 1938. aastal Rahvarinde valimiskampaaniat ning pärast võitu valimistel loobus oma kohast kongressis ja temast sai tervishoiuminister. Selles ametis oli ta aastatel 1939–1942. 

Aastatel 1945–1970 oli Allende senaator, 1966–1969 senati esimees.

Ta kandideeris presidendiks 1952, 1958 ja 1964 ning sai vastavalt 5,4; 28,5 ja 38,6 protsenti häältest.  

Salvador Allende püüdis ühendada riigi vasakjõude. Aastal 1970 valitigi ta vasakparteisid ühendava Rahvaühtsuse Rinde kandidaadina presidendiks. Ta sai 36,2 protsenti häältest ning võitis endist presidenti Jorge Alessandrit, kes sai 34,9 protsenti häältest.

Salvador Allende oli esimene demokraatlikult valitud marksistist riigipea Ladina-Ameerikas. Presidendina edendas ta suhteid Nõukogude Liiduga, riigistas ettevõtteid, sealhulgas Ameerika Ühendriikide kaevandusi ning jätkas oma eelkäija Eduardo Frei Montalva alustatud maareformi teostamist. Allende majanduspoliitika viis riigi kaosesse, SKP langes, defitsiidiks sai peaaegu kõik (inimesed olid sunnitud tõusma juba kell viis hommikul leivajärjekorda asumiseks).

1971. aasta oktoobris anti Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo korraldusel Allendele 30 000 dollarit ja kaks ikooni, mille väärtus oli 150 rubla Allende oli siiski pettunud, et NSV Liit ei osutanud Tšiilile olulist majandusabi.

Märtsis 1973 toimunud üldvalimistel said Allende pooldajad 44% ja opositsioon 56% häältest. Juri Andropovi hinnangul ei oleks ka rahaline laen Allendet päästnud

11. septembril 1973, kui Augusto Pinocheti korraldatud ja Ameerika Ühendriikide toetatud sõjaväelise riigipöörde käigus presidendipalee vallutati, pidas Salvador Allende raadios hüvastijätukõne ning sooritas seejärel enesetapu. Enesetapu sooritamiseks kasutas Salvador Allende automaati AK-47, mille oli talle kinkinud ta sõber ja Kuuba revolutsionäär Fidel Castro.

## Isiklikku
Aastal 1940 abiellus Salvador Allende Hortensia Bussiga. Neil sündis kolm tütart. Ka tütardest Beatrizist ja Isabelist said poliitikud.

Kirjanik Isabel Allende on Salvador Allende nõo tütar.

## Viited

## Välislingid