open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dinis I

**Dinis I** (; 9. oktoober 1261 – 7. jaanuar 1325 Santarém), ka **Dom Dinis**, hüüdnimedega *Rei Lavrador* ('kuningas-põllumees') ja *Rei Poeta* ('kuningas-luuletaja'), oli Portugali ja Algarve kuningas. Ta oli Portugali kuninga Afonso III poeg teisest abielust Kastiilia Beatricega ja Kastiilia kuninga Alfonso X tütrepoeg.

Portugali valitsejaks sai ta 1279. aastal. Tema abielu Aragóni printsessiga, kes kanoniseeriti hiljem katoliku kirikus pühakuna (Püha Portugali Isabel), sõlmiti riikliku abieluna 1281. aastal, kui Dinis oli kümneaastane.

## Tegevus valitsejana
Dinis valitses Portugali kuningriiki üle 46 aasta. Teda peetakse tähtsaimaks Portugali kui rahvusriigi eneseteadvuse ja portugallaste rahvusliku identiteedi kujundajaks. Ta hoolitses riigi majanduse ümberkujundamise eest ja andis edasiviiva impulsi riigi põllumajandusele. Kuningas korraldas suure männimetsa istutamise Leiria lähedal (mets on tänini alles), et takistada põldude erosiooni, mis oli tollal üks piirkonna viletsuse põhjuseid, ning millest saadi hiljem puitu kuningliku laevastiku jaoks.

Dinis kehtestas Portugalis 1290. aastal ametlikuks keeleks galeegi keele (enne seda oli asjaajamiskeeleks olnud ladina keel) ning tal oli suuri teeneid rahvuskeelse kirjanduse arengus. 1290. aastal asutas ta Coimbra ülikooli.

### Kirjandus ja muusika
Dinis oli tuntud luuletajana, ta kirjutas galeegikeelset luulet paljudes ilmalikes žanrides ning temalt on säilinud 137 teksti – enam kui üheltki teiselt tolle aja autorilt. Seitse tema *[[cantiga de amor]]*'i on säilinud koos muusikaga.

## Viited
Vikenti

**Vikenti** (vene keeles Викентий) on venepärane mehenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vikenti 9 mehel.

## Nime kandjaid
*Vikenti (Nikitin)
*...

## Viited

## Välislingid
*
Viit

**Viit** on teed või suunda osutav, juhatav tähis (näiteks teeviit). Sõna on kasutusel ka terminina:
*Viit (informaatika)
*Viit (raamatukogundus)
*...

## Vaata ka
*viide
Viiemargane münt

* Eesti margast on välja antud järgmised viiemargased mündid:
** Viiemargane münt (1922)
** Viiemargane münt (1924)
** Viiemargane münt (1926)
VII

**VII** või **Vii** võib tähendada järgmist:
*Vii (raamat), Nikolai Gogoli raamat
*Vii (film 1967), Nikolai Gogoli raamatu ainetel tehtud film
*...
Venusberg

**Venusberg** võib tähendada järgmist:
*Venusberg (Maagimäestik), vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis
*...
Venus ja Adonis

**[[Venus]] ja [[Adonis]]** on vanarooma mütoloogias tuntud armastuspaar. Selle järgi on nimetatud mitmed teosed:
*Venus ja Adonis (Shakespeare), Shakespeare'i poeem
*Venus ja Adonis (Poussin), maal
*...
Veniamin

**Veniamin** on mehenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 512. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veniamin 144 mehel.

## Nime kandjaid
*Veniamin (Karelin)
*...

## Vaata ka
*Venjamin

## Viited

## Välislingid
*
Veneetsia karneval

**Veneetsia karneval** (itaalia keeles *Carnevale di Venezia*) Itaalias Veneetsias igal aastal veebruaris toimuv maskipidu. Karnevali viimasel päeval toimub vastlapäevaparaad (*[[Mardi gras]]*), mis tähistab 40-päevase paastu algust.

Esimesed teated karnevali kohta pärinevad 1094. aastast.

## Galerii


File:Carnival of Venice. 2018-02-13 13-03-52.jpg
File:Carnival of Venice. 2018-02-13 13-10-50.jpg
File:Carnival of Venice. 2018-02-13 13-01-47.jpg
File:Carnival of Venice. 2018-02-13 12-01-15.jpg
File:Carnival of Venice. 2018-02-13 12-27-02.jpg
Vitipalu

**Vitipalu** on piirkond Ketneri külas Nõo vallas, mis paikneb Elva jõe, Laguja oja ja Ilusa oja vahelisel alal. Vitipalu on osa Elva-Vitipalu maastikukaitsealast. Seal asuvad matkarajad, vaatetorn ja liivakarjäär. Alates 1982 kulgeb läbi Vitipalu Tartu maratoni trass.

## Viited
Astronoomilised aastaajad

**Astronoomilised aastaajad** on perioodid, milleks jaotatakse päikeseaastat Maa liikumise järgi päikeseseisakutes või võrdpäevsustes. Neid punkte tähistavad pööripäevad. Põhja- ja lõunapoolkera parasvöötmete aastaaegade arvestus on vastupidine, järgides kohalikku ilmastikku.

* Põhjapoolkera talv / lõunapoolkera suvi – algab talvise pööripäevaga (lõunapoolkeral suvine pööripäev), kui Maa on talvises päikeseseisaku punktis ehk Päike saavutab lõunapoolseima eemaldumise taevaekvaatorist.
* Põhjapoolkera kevad / lõunapoolkera sügis – algab kevadise pööripäevaga (lõunapoolkeral sügisene pööripäev), kui Päike on kevadpunktis, liikudes üle Maa ekvaatori põhja poole ja öö ning päeva pikkus on võrdsed.
* Põhjapoolkera suvi / lõunapoolkera talv – algab suvise pööripäevaga (lõunapoolkeral talvine pööripäev), kui Maa on suvises päikeseseisaku punktis ehk Päike saavutab põhjapoolseima eemaldumise taevaekvaatorist.
* Põhjapoolkera sügis / lõunapoolkera kevad – algab sügisese pööripäevaga (lõunapoolkeral kevadine pööripäev), kui Päike on sügispunktis, liikudes üle Maa ekvaatori lõuna poole ja öö ning päeva pikkus on võrdsed.

## Viited
* Eesti entsüklopeedia. Aastaaeg
Aureoliinkollane

**Aureoliinkollane** (ladina keelest *aureola* 'kullavärvi') on üks kollastest värvitoonidest, keskmise intensiivsusega soojatooniline kollane, mille värvus on nagu värvipigment aureoliinil .

Võrreldes sidrunkollasega on aureoliinkollane soojem, võrreldes kaadmiumkollasega vähem küllastatud ja pastelsem ("piimasem"), võrreldes sinepikollasega heledam ja kromaatilisem.

## Pildid

File:KKoHEN.png|Värvipigment aureoliin
File:Chevrolet Cobalt (2300868211).jpg|Aureoliinkollane Chevrolet


## Variatsioonid
Veebivärv *Aureolin* on sajaprotsendilise kollasesisaldusega toon, kollasem ja küllastatum pigmendi või õlivärvi värvusest.

ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib *Aureolin* olla erekollane, säravkollane või murtud kollane.

## Vaata ka
* Kaadmiumkollane
* Maisikollane

## Viited
Aureoliin

**Aureoliin** (ladina keelest *aureola* 'kullavärvi'), ka **koobaltkollane** on kollane anorgaaniline tehislik värvipigment, mida on kasutatud õli- ja akvarellvärvides.

Keemiliselt koostiselt on ta kaaliumkoobaltnitrit, valemiga K3[Co(NO2)6]. Rahvusvahelises värvainete indeksis on ta tähised PY40 (Pigment Yellow 40) ja 77357.

## Ajalugu
Esimesena sünteesis selle Nikolaus Wolfgang Fischer 1831. aastal Breslaus ja seejärel Émile Saint-Evre tema avastusest sõltumatult uuesti 1851. aastal. Pigmenti valmistatakse äädikhappe segamisel koobaltisoolaga koos kaaliumnitriti kontsentreeritud lahusega. Sade filtreeritakse, pestakse läbi ja kuivatatakse. N. W. Fischer kirjeldab pigmendi valmistamist artiklis "Ueber die salpetrichtsauren Salze" ajakirjas Annalen der Physik (1848).

## Omadused
Aureoliin on väga läbipaistev, laseeriv pigment, mõnevõrra teistest värvustest läbitungiv ja keskmise kollase värvusega. Võrreldes sidrunkollasega on ta toon murtum ja soojem, prantsuse keeles on olemas ka värvusenimi *[[Aureoliinkollane|aureolin]]*. Laseerivuse poolest on seda pakutud india kollase asendajaks. Pigmendi püsivuse üle vaieldakse, õlivärvides sobib ta kõigi anorgaaniliste pigmentidega, kuid seda ei tohi mingil juhul segada orgaaniliste ainetega. Ühed hindavad seda akvarellvärvides valguspüsivaks ja stabiilseks, teised heidavad ette, et värv tumeneb ja hallineb aja jooksul.

## Kasutamine
Ebapiisava püsivuse ja tootmisprotsessi kalliduse tõttu on pigment jäänud vähepopulaarseks. Eksklusiivse õlivärvina toodavad seda vähesel määral värvitootja Holbein ja veel mõni üksik tootja, akvarellvärvides kasutatakse seda siiski laialdasemalt, näiteks müüvad aureoliinkollast akvarellvärvi Rembrandt, Rowney, Daniel Smith, Sennelier, Winsor & Newton.

## Viited

## Välislingid
* Aureoliin veebinäitusel Pigments through the Ages
* Aureoliin värvipigmentide ja kunstiajaloo portaalis colourlex.com
* Aureoliin portaalis CAMEO: Conservation & Art Materials Encyclopedia Online
* Youtube: Aureoliini valmistamine (inglise keeles)
Agathenburg

**Agathenburg** (alamsaksa *Gothenborg*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 11,32 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1217 inimest.

## Ajalugu

Lieth, nagu seda alguses nimetati, kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda, 1180. aastal rajatud otse keisrile alluvasse territooriumisse. 16. sajandi keskpaigas võtsid Liethi elanikud omaks luterluse. Tilly juhitud Katoliikliku Liiga okupatsiooni ajal kannatas Lieth uuestikatoliseerimise katsete all.

1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast selle ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Agathenburgist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

## Vaatamisväärsused

1655. aastal püstitas Bremen-Verdeni hertsoglik kindralkuberner Hans Christoff von Königsmarck Liethis lossi ja nimetas selle oma naise Agathe von Leesteni järgi. Lossi nimest sai ka Liethi küla nimi.

## Transport

Metroosüsteem S-Bahn Hamburg teenindab Agathenburgi raudteejaamast.

## Viited
Pasiekste

**Pasiekste** (ka **Pasiekstes ciems**) on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve valla kirdeosas. Pasiekste jääb valla keskusest Ventavast 15,3, piirkonna keskusest Ventspilsist 7,3 ja Riiast 195,8 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Ventspilsi lõunapiiril. Pasiekste on kujunenud endise Pasiekste mõisa (*Gut Passeexten*) keskuse juurde.

Kälast läänes asuvad Pasiekste tuuleveski ja Pasiekste muinaskalmed on regonaalse kaitse all olevad muinsusmälestised.

## Elanike arv


* 49 (1989)
* 33 (2000)
* 36 (2011)

* 37 (2019)
* 29 (2021)
* 46 (2025)


## Viited
Zūras

**Zūras** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve vallas. Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel  Venta jõe vasakul kaldal.

Zūrases on kaheksaklassiline kool, postkontor, raamatukogu ja spordi- ning kultuurikeskus. Seal asuvad Zūrase ja Zūru pastsi bussipeatused.

Küla on tekkinud Zūrase mõisa (*Gut Suhrs*) juurde. Kuni aastani 1949 oli Zūras Zūrase valla halduskeskuseks. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Sealses koolis õppis Ģirts Valdis Kristovskis. 

Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele. Ka asub seal mälestusmärk Kārlis Feldmanisele.

Lälas kasvav pärn ümbermõõduga 3.74 m on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 525 (1970)
* 467 (1979)
* 437 (1989)
* 402 (2000)

* 322 (2011)
* 295 (2019)
* 272 (2021)
* 255 (2025)


## Viited
Anders Samuelsen

**Anders Samuelsen** (sündinud 1. august 1967 Horsensis) on Taani poliitik, ta kuulus aastatel 1998–2004 erakonda Det Radikale Venstre, aastast 2007 kuulub ta erakonda Liberaalne Allianss. Ta oli 28. novembrist 2016 kuni 27. juunini 2019 Taani välisminister.

Ta sündis aastal 1967 Horsensis. Ta lõpetas aastal 1986 Viborgis keskkooli ja aastal 1993 Aarhusi Ülikooli.

Ta oli aastatel 2004–2007 Euroopa Parlamendi liige, kuuludes Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni. 2007. aasta Taani parlamendivalimistel valiti ta Folketingi liikmeks.

28. novembrist 2016 sai tast Taani välisminister.

## Isiklikku
Tema isa Ole Samuelsen (1932–1996) oli Taani poliitik, kes kuulus erakonda Det Radikale Venstre; õde Mette Bock (kuulub samuti erakonda Liberaalne Allianss) on Taani kultuuri- ja religiooniminister.

## Viited
Vārve

**Vārve** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve vallas. 

Küla asub merepinnast 11 meetri kõrgusel  Venta jõe vasakul kaldal ja jääb piirkonna keskusest Ventspilsist 11 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Mehāniskās darbnīcase, Pirtsi ja Vārve bussipeatused.

Küla on tekkinud Vārve mõisa (*Gut Warwen*) juurde. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Külas on raamatukogu. Külas kasvab looduskaitsealune hõberemmelgas ümbermõõduga 4.47 m..

## Elanike arv


* 113 (1970)
* 311 (1979)
* 532 (1989)
* 443 (2000)

* 327 (2011)
* 319 (2019)
* 291 (2021)
* 295 (2025)


## Viited
Lordide koda

**Lordide koda** (inglise keeles *House of Lords*; mitteametlikult ka *House of Peers*; ametlikult *the Right Honourable the Lords Spiritual and Temporal of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland in Parliament assembled*) on Suurbritannia parlamendi ülemkoda.

Lordide koja istungid toimuvad sarnaselt alamkojaga (House of Commons) Westminsteri palees, kuid erinevates tööruumides. Koja tööd juhib 1. maist 2021 lordspiiker Alcuithi lord McFall. Enne teda oli ametis lord Fowler.

Lordide kojas on 2019. aasta novembri seisuga 793 tegevliiget, kes kuuluvad aadelkonda ning on jaotatud vastavalt ilmalikeks ja vaimulikeks lordideks. Vaimulike lordide (*Lords Spiritual*) hulka kuuluvad Inglismaa Kiriku 26 piiskoppi. Ilmalikest lordidest (*House Temporal*) on enamik eluaegse ja mittepäritava tiitliga (*life peers*), kelle nimetab ametisse monarh, kas peaministri või vastava komisjoni nõuandel. Koja liikmesus oli ajalooliselt piiratud vaid selle pärinud aadlikele (*hereditary peers*), kuid 1999. aastal jõustunud House of Lords Act 1999-ga vähendatid päritavate liikmekohtade arv 92-le.

Lordide koda on maailma ainus kahekojalise parlamendi ülemkoda, mis on alamkojast liikmete arvult suurem.

## Viited

## Välislingid
* 
* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Killu Tõugu Sanborn

**Killu Tõugu Sanborn** (sündinud 16. augustil 1967 Tallinnas) on Eesti päritolu molekulaarbioloog ja finantsist.

Killu Tõugu on õppinud Tallinna 44. Keskkoolis, Tartu ülikoolis ja Oberlini kolledžis. Ta omab Cornelli ülikooli/Sloan-Kettering instituudi doktorikraadi (PhD) molekulaarbioloogias, kus tema põhiline uurimistulemus on DNA kopeerimiskiiruse juhtimise alal.

Ta töötab firma Oxford Finance eluteaduste haru tegevdirektorina.

Tema ema on Milvi Kurismaa Tõugu ja isa Enn Tõugu. Ta on abielus David Sanborniga ning neil on kaks poega.
## Viited
Westminsteri palee

**Westminsteri palee** on Thamesi jõe põhjakaldal Westminsteris Londoni kesklinnas Suurbritannias asuv hoonekompleks, kus asuvad Suurbritannia parlamendi kaks koda: House of Commons ja House of Lords.

Algne Westminsteri palee ehitati 1016. aastal ja see hävis 1834. aastal tulekahjus. Palee ehitati uuesti üles aastatel 1840–1870. Palee sisepindala on 112 476 ruutmeetrit. Palee omanik on Briti Kroon (praegu Charles III).

Palee on ka UNESCO maailmapärandi nimistus.
Thierry Gueorgiou

**Thierry Gueorgiou** (sündinud 30. märtsil 1979) on Saint-Étienne'ist pärit Prantsusmaa orienteeruja. Ta on mitmekordne maailma- ja Euroopa meister orienteerumisjooksus. Aastatel 2003–2017 tuli ta 13 korral individuaalseks maailmameistriks ja võitis 2011. aastal Prantsusmaa meeskonnas teatejooksu. Oma viimase kuldmedali võitis ta 2017. aasta orienteerumise maailmameistrivõistluste lühirajal Vitipalus. 

Klubiline kuuluvus: Kalevan Rasti/Soome ja NO St-Etienne/Prantsusmaa.

Autasustamisel heitis ta oma jooksujalanõud publikusse. 2017. aasta MM oli tema viimane individuaalne tippvõistlus sportlasena, pärast seda alustas Thierry Gueorgiou tööd treenerina Rootsi rahvuskoondise juures.

## Viited

## Välislingid
*Kalevan Rasti
*Nature Orientation Saint Etienne
Dzirtniekciems

**Dzirtniekciems** (ka **Dzirtnieki**) on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla idaosas. Dzirtniekciems jääb valla keskusest Užavast 5,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 25,1 ja Riiast 199,9 kilomeetri kaugusele.

Külas asub kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis Sāmīši keskaegne kalmistu.

## Viited
Lībciems

**Lībciems** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla põhjaosas. Lībciems jääb valla keskusest Užavast 6,7, piirkonna keskusest Ventspilsist 17 ja Riiast 205,9 kilomeetri kaugusele.

Nõukogude perioodil oli külas Punaarmee raketiväebaas. Looduskaitse all on saar ümbermõõduga 4.25 m.

## Viited
Silmalas

**Silmalas** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla keskosas. 

Silmalas jääb valla keskusest Užavast 4, piirkonna keskusest Ventspilsist 26,6 ja Riiast 224,8 kilomeetri kaugusele. Külas asub Mežgrīvase bussipeatus.

Riikliku kaitse all on Silkāji muinaskalmed. Küla ulatub osaliselt Užava hoiualale.

## Elanike arv


* 125 (1970)
* 107 (1979)
* 22 (1989)

* 53 (2000)
* 30 (2005)


## Viited
Bliedersdorf

**Bliedersdorf** (alamsaksa *Bliersdörp*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 12,41 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1720 inimest. See asub Nottensdorfist idas, Horneburgist edelas ja Grundoldendorfi megaliitsetest rajatistest loodes. Nagu muugi Stade, see on Elbe-Weseri kolmnurga osa. Bliedersdorf koosneb kolmest külast: Bliedersdorf, Postmoor ja Rutenbeck.

## Ajalugu

1180. aastal moodustatud Bremeni peapiiskopkond sisaldas praeguse Bliedersdorfi ala. Kohalik Püha Katariina kirik ehitati põllukividest ja lõpetati 1240. aastal; see sai nime Aleksandria Katariina järgi.

16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud omaks luterluse, tunnustades Augsburgi usurahu poolt vormistatud põhimõtet *[[Cuius regio, eius religio]]*. Tilly juhitud Katoliikliku Liiga okupatsiooni ajal (1628–1630) olid nad vastureformatsiooni sihtmärgid.

1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi ning 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal tagastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Bliedersdorfist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

1866. aastal sai Bliedersdorfist, nagu ka ülejäänud Stade regioonist osa Preisi kuningriigist, millele järgnesid Preisimaa Vaba Riik (1918-1946/47) ja siis Alam-Saksi.


KatharinenkircheBliedersdorf.jpg|Püha Katariina kirik
Bliedersdorf Ortsschild.jpg


## Viited
Väävelkollane

**Väävelkollane** on üks kollastest värvitoonidest, väävli värvi terav erekollane. Väävelkollane on sidrunkollasest vähem küllastatud, st valkjam või hallikam.

Seostub deemonliku, halvalõhnalise, maalähedasega.

## Pildid

File:Sulfur - El Desierto mine, San Pablo de Napa, Daniel Campos Province, Potosí, Bolivia.jpg|Ehe looduslik väävel
File:Sulfur-sample.jpg|Väävlitükikesed
File:Sulfur crystals 1.JPG|Väävli tolueenilahusest välja sadestunud väävlikristallid 
File:SulfurReagent.jpg|Väävlipulber
File:Laetiporus sulphureus 2010 G1.jpg|Vääveltorik (*Laetiporus sulphureus*) on nime saanud erkkollase värvuse järgi
File:Ranunculus sulphureus (Longyearbyen).JPG|Vääveltulikas (*Ranunculus sulphureus*)
File:Keel-billed toucan, costa rica.jpg|Vääveltuukan (*Ramphastos sulfuratus*)


## Variatsioonid
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." liigitab väävelkollase kollaste hulka, mis "end rohelise suunas hoiavad" ja kirjeldab seda kui heledat kollast palju rohelisega ja natukese valgega. Näitemineraaliks on ehe väävel.

Loodusteadlaste ja linnuvaatlejate tarbeks koostatud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." õpetab väävelkollast (*Sulphur yellow*) segama kaadmiumkollasest, valgest ja Pariisi rohelisest.

RAL Classic värvikaardi toon 1016 *Schwefelgelb* on kergelt halliga murtud hele kollane.

Tumekollase tooniga on Pantone toon 14-0755 *Sulphur*, rohekama varjundiga erekollane on 13-0650 *Sulphur Spring*.

## Esinemine ja kasutamine
Väävelkollane seostub kirjanduses sageli haiglase või pahaendelisega. Näiteks esineb see värvinimetus Piibli tõlkes eesti keelde Johannese Ilmutusraamatus 9:17 selgelt negatiivses kontekstis.

Loodusobjektide ja liikide nimedes ning kirjeldustes on värvinimetus neutraalse tähendusega. Kuues eestikeelses taimenimes esineb täiend *väävelkollane*:
väävelkollane jumikas, väävelkollane kosmos, väävelkollane altee, väävelkollane kuldkann, väävelkollane liilia, väävelkollane kibuvits.

## Viited
Viktorija

**Viktorija** võib tähendada järgmist:
*Viktorija (laulja), Serbia laulja
*Viktorija (laev)
*Viktorija (eesnimi), naisenimi
*...
Epicuros

**Epicuros** (sündinud 23. märtsil 1995) on Eesti võistlushobune, trakeeni tõugu musta värvi ruun.

Epicurose isa oli Palladium, ema Elanta.
Tonny Vilhena

**Tonny Emilio Trindade de Vilhena** (sündinud 3. jaanuaril 1995 Maassluisis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Panathinaikόs.

Ta liitus 2003. aastal Feyenoordi noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas tegi ta Hollandi kõrgliigas debüüdi 2012. aasta jaanuaris. Alates järgmisest hooajast on ta kuulunud Feyenoordi põhikoosseisu. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Hollandi meistriks.

2019. aasta juuni siirdus ta Venemaa kõrgliigaklubisse FK Krasnodar. 2022. aasta jaanuaris läks ta laenule Espanyoli. 2022. aasta juulis läks Vilhena Espanyoli püsivalt üle, kuid kuu aega hiljem suundus ta üheks hooajaks laenule Itaalia kõrgliigaklubisse Salernitana.

2023. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Panathinaikόsega.

2011. ja 2012. aastal tuli ta Hollandi kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Hollandi jalgpallikoondises tegi Vilhena debüüdi 2016. aastal.

Tema isa on pärit Angolast ja ema on hollandlanna.

## Saavutused
;Feyenoord
*Eredivisie: 2016–17
*KNVB beker: 2015–16, 2017–18
*Johan Cruijff Schaal: 2017, 2018
Concordia (LAV)

**Concordia** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.

Concordia asutati misjonijaamana 1852. aastal. Samal aastal leiti piirkonnast vasemaaki. Vasemaagi kaevandamine Concordias kestis kuni 1930. aastate alguseni.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Concordia elanikest värvilisi 97,79%, mustanahalisi aafriklasi 1,00%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58%, valgeid 0,26% ja teisi 0,38%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,52% inimesi, tsvana keelt 0,38% ja inglise keelt 0,22%.

## Viited
Margi keel

**Margi keel** on Nigeeria kirdeosas, Kamerunis ja Tšaadis kõneldav keel, mis kuulub Tšaadi keelte keskrühma ehk biu-mandara rühma. Kõnelejaid on umbes 160 000.

Margi keeles on 4 vokaali: /a/, /i/, /u/ ja /ə̀/. Võõrsõnades eristatakse ka /ɛ/-d and /o/-d.

Konsonantfoneemide arv pole selge, neid on 66 või 54 (kui labialiseeritud konsonante lugeda häälikujärjendiks /Cw/) või 36. 

Margi keeles 2 tooni (kõrge ja madal), näiteks minimaalpaar *fá* "aasta" - *fà* "talu".

Grammatiline sugu puudub.

Määratud artikkel esineb nimisõnale liituva sufiksina *-árì*, nt sál "mees" - sálárì "(see) mees", wù "puu" - wǎrì "(see) puu"

Omadussõna järgneb põhisõnale: *kákádə̀ bə̀lìn* ('raamat uus').

## Viited

## Välislingid
*https://phoible.org/inventories/view/126
UMA

**UMA** või **Uma** võib tähendada järgmist:
*Universal Memory Access, informaatika mõiste
*UMA (ansambel), Eesti ansambel
*...
Dollern

**Dollern** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 11,96 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2052 inimest.

## Ajalugu

Dollern kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi - mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) - ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis - pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal - liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Dollernist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

## Transport

Metroosüsteem S-Bahn Hamburg teenindab Dollernit raudteejaamas liini S3 rongidega.

## Viited
Tyr (täpsustus)

**TYR** või **Tyr** võib tähendada järgmist:
***[[Tyr]]** on muinaspõhja jumal
*Tyr on aminohappe türosiini lühend
*Tyr (Liibanon) on Liibanoni linn
Lasse Schöne

**Lasse Schöne** (sündinud 27. mail 1986 Glostrupis) on Taani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis  NEC.

Schöne on kogu klubikarjääri mänginud Hollandis. 2002. aastal liitus ta SC Heerenveeni noorteakadeemiaga. 2006. aastal liitus ta klubiga De Graafschap, kellega võideti hooajal 2006–07 esiliiga ja tõusti kõrgliigasse. Aastatel 2008–2012 mängis Schöne Hollandi kõrgliiga klubis NEC.

2012. aasta aprillis siirdus ta Hollandi kõrgliiga klubisse Amsterdami Ajax. Hooaegadel 2012–13, 2013–14 ja 2018–19 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. 2014. aastal valiti ta Ajaxi aasta mängijaks.

2019. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Genoa. 2021. aasta veebruaris naasis ta SC Heerenveeni, kus mängis kuni hooaja 2020–21 lõpuni. 2021. aasta juunis liitus ta taas NEC-iga.

Taani jalgpallikoondises mängis Schöne aastatel 2009–2021 kokku 51 korda ja lõi kolm väravat. Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Schöne 12. augustil 2009 sõprusmängus Tšiili vastu, lüües selles mängus kohe ka värava. Ta kuulus Taani koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;De Graafschap
*Eerste Divisie: 2006–07
;Ajax
*Eredivisie: 2012–13, 2013–14, 2018–19
*KNVB beker: 2018–19
*Johan Cruyff Shield: 2013, 2019
*UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2016–17
Eesti elektrotehnikateadlased

**Eesti elektrotehnikateadlased**
k.a. kõrgkoolide õppejõud.

Ustus Agur 
Helmuth Freymuth 
Juhan Laugis 
Paul Plakk 
Uudus Gerhard Randmer 
Helmut Erik Riikoja 
Endel Risthein 
Georg Samolevski (1922-1982) 
Hugo Tiismus 
Jaan Tomson 
Aleksander Voldek 
Hans Roland Wõrk
Venterspos

**Venterspos** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas Westonaria vallas.

Venterspos on asutatud 1937. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ventersposi elanikest valgeid 63,60%, mustanahalisi aafriklasi 35,06% ja värvilisi 1,26%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,07% inimestest, inglise keelt 12,74%, tsvana keelt 11,01%, koosa keelt 6,37%, sotho keelt 5,74%, suulu keelt 4,48%, tsonga keelt 2,20% ja pedi keelt 2,12%.

## Viited
TON

**TON** või **Ton** võib tähendada järgmist:
*Ton (ajastu), geoloogia mõiste
*Ton (Trento), Itaalia vald
*...
127. luurelennugrupp

**127. luurelennugrupp** (saksa keeles Aufklärungsfliegergruppe 127, lühemalt AGr 127) oli Saksamaa õhujõudude Luftwaffe koosseisu kuulunud eestlaste poolt mehitatud üksus, mis loodi Sonderstaffel Buschmanni baasil.

## Ajalugu
127. luurelennugrupp formeeriti 1. aprillil 1943 senise eestlastega mehitatud Sonderstaffel Buschmanni asemel. Gerhard Buschmann viidi üle teise luurelennuväe üksusesse ning tema asemel sai grupi ülemaks senine sakslasest sideohvitser kapten (Hauptmann) Paul Lehmann

127. luurelennugrupp koosnes kolmest lennusalgast. Üksuse loomisel oli esimene neist mereluure (1. (See)/AGr 127), teine maalennu- (2. (Land)/AGr 127) ja kolmas täiendussalk (3. (Ergänzungs)/AGr 127).

Esimene salk sai 1943. aasta märtsis uued lennukid – 15 mereluurelennukit Arado Ar 95. Arado luurelennukid
võisid kanda kuni nelja süvaveepommi ning see võimaldas minna allveelaevade luurelt üle nende jahile. Salga ülemaks sai William Laanekõrb, see jäi edasi tegutsema Ülemiste lennusadamasse.

Teine salk sai 1943. aasta mais-juunis Heinkel He 50 kerged luure- ja pommituslennukid. Pärast neile ümberõppimist saadeti salk Valter Reili juhtimisel Venemaale, Staraja Russa lähedal asunud Tulebja lennuväljale, kust asus sooritama öiseid pommituslende vastase lähitagalasse.

Kolmandas salgas algasid 1943. aasta märtsis kursused lendurvaatlejate ettevalmistamiseks. Umbes kahekümne osalisega grupis õppisid vaatlejaiks nii üksuses seni üle koosseisu olnud lendurid kui ka mõned Eesti
Vabariigi Sõjakooli lõpetanud maa- ja mereväe nooremohvitserid. Aprillis algasid ka pardalaskurite kursused. Lendurite väljaõppeni aga ei jõutud, kuna enne jõuti otsuseni avada Liepajas selleks lennukool. 1943. aasta sügisel sai kolmas salk omale Fokker C.VE kerged pommituslennukid ning saadeti samuti Venemaale, kus Pihkva lähistel asunud lennuväljal ühines 2. salgaga ning hakkas samuti öiseid pommituslende sooritama.

1. novembril 1943 kolisid mõlemad salgad Idritsa lennuväljale, kus neist moodustati 28. novembril uus üksus – 11. öölahingulennugrupp (saksa keeles Nachtschlachtgruppe 11), mille ülemaks sai senine 127. luurelennugrupi ülem hauptman Paul Lehmann. Tallinnas asunud salk jäi nüüdsest tegutsema üksiku mereluurelennusalgana (1./SAGr 127), mille ülemaks jäi ülemleitnant William Laanekõrb.

Eesti mahajätmine 1944. aasta septembris viis lennuväelaste võitlustahte alla. Merelennusalgast lendas Tallinnast lahkumisel Rootsi kolm
Arado Ar 95 lennukit. Mereluurelennusalga tegevus lõpetati Ida-Preisimaal Pillaus 12. oktoobril 1944.

## Lennukid
*Heinkel He 50
*Heinkel He 60
*Arado Ar 95
*Fokker C.VE

## Kirjandus
*Hendrik Arro, "Eesti lendurid lahingute tules", (Tallinn 1995)
Ternivka (täpsustus)

**Ternivka** on kohanimi:
*Ternivka, linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis
*Ternivka (Beršadi rajoon), Ukraina küla
*Ternivka (Krõvõi Rigi rajoon), Ukraina küla
*Ternivka (Krõžopili rajoon), Ukraina küla
*...
Lise de la Salle

**Lise de la Salle** (sündinud 8. mail 1988) on Prantsuse klassikaline pianist.

Ta hakkas klaverit mängima nelja-aastaselt ja esines esmakordselt 9-aastaselt kontserdiga Radio France'is 1997. aastal.

Juba 12-aastaselt võitis ta 7. rahvusvahelise noorte pianistide võistluse Ettlingenis.

1999. aastal alustas ta õpinguid Pariisi Konservatooriumis, viimati õppis seal Bruno Rigutto meistriklassis. Tema õpetajad olid Pascal Nemirovski (aastatel 1998–2006) ja Geneviève Joy-Dutilleux. 2005. aastal lõpetas ta keskkooli. 

## Diskograafia
* 2003 esimene CD 
* 2018 "Paris - Moscou". Pariis 2018

## Auhinnad
* 2000 – esimene auhind 7. rahvusvahelisel noorte pianistide võistlusel Ettlingenis
* 2003 – esimene auhind Euroopa noorte kontsertesinejate võistlusel Pariisis

## Isiklikku
Tema emapoolne vanavanaisa oli eestlasest sõjaväelane ja kunstitegelane Udo Einsild.

## Välislingid
*Lise de la Salle'i koduleht. Inglise keeles
*Elulugu ja looming lehel ''Pianobleu.com''. Prantsuse keeles
*Diskograafia lehel ''Discogs''. Inglise keeles
Garies

**Garies** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas, Kamiesbergi valla halduskeskus.

Garies on asutatud 1845. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gariesi elanikest värvilisi 79,10%, valgeid 10,12%, mustanahalisi aafriklasi 9,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,52% ja teisi 1,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,88% inimesi, koosa keelt 0,93%, tsvana keelt 0,93%, inglise keelt 0,88% ja viipekeelt 0,49%.

## Viited
Tristan

**Tristan** võib tähendada järgmist:
*Tristan (rüütel), tegelane kuningas Arthuri legendides ning jutu "Tristan ja Isolde" nimikangelane
*Tristan (filmistuudio), Eesti filmitootja
*Tristan (nimi), eesnimi
*Tristan
Suur tänav

**Suur tänav** on või oli mitmes Eesti asulas:
*Suur tänav (Jõgeva)
*Suur tänav (Narva)

## Vaata ka
*Suur kaar
*Suur puiestee, mitme tänava vanem nimevariant
Kuboes

**Kuboes** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas.

Kuboesi peetakse namade kultuuri keskuseks.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kuboesi elanikest värvilisi 95,36%, mustanahalisi aafriklasi 0,63%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21% ja teisi 3,69%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,41% inimesi ja inglise keelt 1,27%.

## Viited
SUB

**SUB** või **Sub** võib tähendada järgmist:
*Sub (telekanal), Soome telekanal
*sub- on ladinakeelne eesliide tähenduses 'lähis-', alam-, all-, ala-
**sub* ehk *subito*, noodikirjas kasutatav lühend tähenduses 'äkki'
*...
Stefan

**Stefan** on mehenimi. Nime naissoost vorm on Stefanie.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 303. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Stefan 393 mehel.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Stefan Eestis 460 mehel. Stefan oli populaarsuselt 285. mehenimi.

## Nime kandjaid
*Stefan (Rastorgujev), Vene vanausu vaimulik
*Stefan (Veljanovski), Makedoonia vaimulik
*Stefan Airapetjan, eesti laulja
*Stefan Kaibald, eesti võrkpallur
*...

## Viited

## Välislingid
*
Sotsialismi Tee

**Sotsialismi Tee** võib tähendada järgmist:
*Sotsialismi Tee (Audru), ajaleht
*Sotsialismi Tee (Jõhvi), ajaleht
*...
Olifantshoek

**Olifantshoek** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas Gamagara vallas.

Olifantshoek on ametlikult asutatud 1912. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Olifantshoeki elanikest värvilisi 47,71%, mustanahalisi aafriklasi 42,45%, valgeid 5,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,57% ja teisi 3,80%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 78,94% inimesi, tsvana keelt 10,22%, inglise keelt 2,13%, sotho keelt 1,33% ja koosa keelt 1,28%.

## Viited
Dzirciems (Ugāle vald)

**Dzirciems** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla loodeosas. Dzirciems jääb valla keskusest Ugālest 10,1, piirkonna keskusest Ventspilsist 28,5 ja Riiast 162 kilomeetri kaugusele.

Küla asub  maantee A10 ääres ja jääb Puze järve loodekaldale. Külas asuvad Ezerkrogsi ja Puzes ezersi bussipeatus. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 7.23 m.

## Viited
Ciesengure

**Ciesengure** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla põhjaosas. Ciesengure jääb valla keskusest Ugālest 3,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 40,7 ja Riiast 154,3 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Engure jõe kaldal. Looduskaitse all on Vecmatiši tamm.

## Viited
Mark Schmidt

**Mark Schmidt** (sündinud 1978) on Saksamaa arst.

2019. aasta veebruaris vahistati ta seoses veredopinguskandaaliga.

## Viited

## Välislingid
* Allgemeinmedizin: Individualität garantiert, Ärzteblatt, 2014
Dzirnavas (Ugāle vald)

**Dzirnavas** (vanasti ka **Ugāles dzirnavas**) on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla idaosas. Dzirnavas jääb valla keskusest Ugālest 8,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 46,3 ja Riiast 148,3 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Engure jõe vasakul kaldal ja on tekkinud Ugāle kõrtsi ning veskikoha juurde. Ajalooline küla paiknes jõe mõlemal kaldal, tänapäeval eraldab jõgi küla ajalooliselt selle alla kuulunud Usma valda jäävast osast, mis on tänapäeval administratiivselt eraldiseisev Dzirnavase küla.  Külas asub Dzirnavase bussipeatus.

## Elanike arv


* 51 (1989)
* 178 (2000)
* 32 (2015)


## Viited
Modes

**Modes** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla põhjaosas. Modes jääb valla keskusest Ugālest 4,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 38 ja Riiast 156,3 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Modese karjamõisa juurde (*Moden*). Modeses asuv Modmuiža asulakoht on kohaliku kaitse all olev kultuurimälestis. Looduskaitse all on külas kasvav mänd ümbermõõduga 4.02 m.

## Viited
Rāpati

**Rāpati** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla keskosas. Rāpati jääb valla keskusest Ugālest 11,5, piirkonna keskusest Ventspilsist 49,7 ja Riiast 163,1 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Krēziņģe jõe kaldal. Külast  kagus asuvad Rāpati muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis.

## Viited
Sirgumi

**Sirgumi** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla lääneosas. Sirgumi jääb valla keskusest Ugālest 12,6, piirkonna keskusest Ventspilsist 50,7 ja Riiast 164,1 kilomeetri kaugusele.

Küla asub  Vēždūka jõe kaldal. Sirgumi on tekkinud endise  Sirgumi karjamõisa (*Sirgum*) juurde. Sirgumi küla vana asukoht ja Sirgumi muinaskalmed on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

## Viited
Cirkale

**Cirkale** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla lõunaosas. Cirkale jääb valla keskusest Ugālest 15,1, piirkonna keskusest Ventspilsist 53,2 ja Riiast 161 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Cirkale karjamõisa juurde (*Zirkaln*). Külas asub mälestusmärk külas 7. märtsil 1945 toimunud lahingus hukkunutele. Regionaalse kaitse all on sealsed  Laukgaļi ja Būdiņi muinaskalmed.

## Viited
Māteri

**Māteri** on küla (*ciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla keskosas. Māteri jääb valla keskusest Ugālest 8,9, piirkonna keskusest Ventspilsist 47,1 ja Riiast 160,2 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Āze karjamõisa juurde (*Ahsen*). Asula jääb endisest Māteri karjamõisast (*Matern*) lõunasse. Hiiepaik Māteri Kuradijälje kivi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Māteri asulakoht on regionaalsekaitse all olev muinsusmälestis.

## Elanike arv


* 189 (1970)
* 132 (1979)
* 62 (1989)
* 72 (2000)

* 53 (2011)
* 33 (2019)
* 36 (2021)
* 29 (2025)


## Viited
Finantskapital

**Finantskapital** on iga raamatupidamiskohustuslase majanduslik ressurss, mille väärtust saab mõõta rahas. Finantskapital jaguneb kaheks: omakapital ja võõrkapital. Omakapital on raamatupidamiskohustuslase jääkväärtus peale varadest kohustuste maha arvamist. Võõrkapital on raamatupidamiskohustuslase varade moodustamise ajutiste allikate nimetus. 

Finantskapitali põhieesmärk on kasumi suurendamine. Kasum tagab ettevõtte jätkusuutlikkuse ja tulukuse. Kasumi suurenedes kasvab ka raamatupidamiskohustuslase finantskapital.

## Põhikapital
**Põhikapital** on raamatupidamiskohustuslase raha, mida kasutatakse põhivara ostmiseks, mis omakorda aitab raamatupidamiskohustuslasel kasumit teenida ja ei ole ostetud müügieesmärgiga. 

**Tegurid, mis määravad põhikapitali nõuded**
* Ettevõtte suurus
* Ettevõtte tüüp
* Omanike alginvesteeringu suurus
* Ettevõtte vanus

## Stardikapital
**Stardikapital** on ettevõtte alustamiseks vajaminev finantsressurss, mida saab mõõta rahas. Stardikapitali eesmärk on katta kulud, kuni laekuvad tulud, mis suudavad katta kulud. Stardikapitali suurus selgub äriplaani koostamise käigus. Stardikapital võib olla tooraine, seadmed, hooned, rajatised, maa või muu selline, mida saab mõõta rahas.

## Algkapital
**Algkapital** on vara, mida läheb vaja äri alustamiseks. Algkapital on see osa stardikapitalist, mida nimetatakse omakapitaliks, kuid võib olla ka see osa omakapitalist, mille ettevõtja ise ärisse paneb.

## Viited
Siilike

**Siilike** on deminutiivne vorm sõnast siil. Siilike võib tähendada ka järgmist:
*Puiga Lasteaed Siilike
*Saare valla lasteaed Siilike
*...
Rietfontein

**Rietfontein** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas, Dawid Kruiperi vallas.

Rietfontein asub Namiibia piiri vahetus läheduses, linnas on piiripunkt.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rietfonteini elanikest värvilisi 92,50%, mustanahalisi aafriklasi 5,63%, India või Aasia päritolu inimesi 1,05%, valgeid 0,52% ja teisi 0,26%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,47% inimesi, viipekeelt 1,38%, tsvana keelt 1,00% ja inglise keelt 1,00%.

## Viited
Vanderkloof

**Vanderkloof** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Renosterbergi vallas. Vanderkloof asub Oranje jõe ääres.

Vanderkloof rajati Vanderkloofi tammi ehitajate majutamiseks.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vanderkloofi elanikest värvilisi 45,28%, valgeid 35,18%, mustanahalisi aafriklasi 17,83%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41% ja teisi 1,30%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 90,08% inimesi, inglise keelt 3,14%, koosa keelt 3,06% ja tsvana keelt 1,74%.

## Viited
Horneburg

**Horneburg** on vald Hamburgist edelas Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 17,13 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6170 inimest.

## Ajalugu

Horneburg kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa.

## Koonduslaager

Teise maailmasõja ajal rajati Horneburgi koonduslaager. See oli Neuengamme koonduslaagri alamlaager. 1944. aasta oktoobrist 1945. aasta veebruarini sunniti umbes 200 ungari juudi naist ja 50 Hollandi naist töötama Philips-Valvo-Röhrenwerke jaoks ventiile tootes. Hollandi naisi sunniti ka töötama Horneburgi sadamas. Ungari naised tulid Auschwitz-Birkenau laagrist, hollandi naised toodi Ravensbrücki koonduslaagrist. 1945. aasta veebruari keskpaigas küüditas SS naised Porta Westfalica alamlaagrisse. 300 ungari naist, kes tulid Groß-Roseni alamlaagrist ja Auschwitzist, toodi Horneburgi 24. veebruaril 1945. Need naised viidi Bergen-Belsenisse 8. aprillil 1945, kuhu nad saabusid 11. aprillil.

## Memoriaal

22. oktoobril 1997 paigaldati Horneburgis Vordamm/Auedamm tänavaristile laagri asukohta mälestustahvliga kivi.

## Transport

Metroosüsteem S-Bahn Hamburg — rongidega liinil S3 — ja piirkondlik raudtee teenindavad Horneburgi raudteejaamas.

## Viited

## Välislingid

* www.horneburg.de
Abavmala

**Abavmala** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Zlēkase valla lõunaosas. Abavmala jääb valla keskusest Zlēkasest 6,3, piirkonna keskusest Ventspilsist 47,1 ja Riiast 177,3 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Abava jõe kaldal, küla lähistel suubub Abava Venta jõkke. Osa külast jääb Abava ürgoru loodusparki. Ka jääb külla osaliselt Galmici, Lejēji ja Muižarāji pankade kaitseala. Kaitstavatest puudest jäävad külla Zariņi tamm, üks pärn, üks mänd ja tamm. Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Abavmuiža kultusekivi.

## Viited
Laidzesciems

**Laidzesciems** (ka **Laidze**) on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Zlēkase valla põhjaosas. Laidzesciems jääb valla keskusest Zlēkasest 7,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 47,5 ja Riiast 169,3 kilomeetri kaugusele.

Külas asub regionaalse kaitse all olev arheoloogiamälestis Jaunbērzi asulakoht.. 

## Viited
Dzirnavas (Zlēkase vald)

**Dzirnavas** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Zlēkase valla keskosas. Dzirnavas jääb valla keskusest Zlēkasest 4, piirkonna keskusest Ventspilsist 44,8 ja Riiast 172,3 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Zlēkase Veskijärve kaldal. Looduskaitse all on Mežamuiža tammed, Mežamuiža pärn ja veel üks nimetu tamm.

## Viited
Harkerville

**Harkerville** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Bitou vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Harkerville'i elanikest värvilisi 77,70%, valgeid 16,73% ja mustanahalisi aafriklasi 5,58%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 86,62% inimesi ja inglise keelt 13,38%.

## Viited
Riviersonderend

**Riviersonderend** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.

Riviersonderend on asutatud 1923. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riviersonderendi elanikest värvilisi 75,39%, mustanahalisi aafriklasi 12,60%, valgeid 10,94%, India või Aasia päritolu inimesi 0,50% ja teisi 0,59%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 86,53%, koosa keelt pidas emakeeleks 8,27% ja inglise keelt 3,08%.

## Viited
Nottensdorf

**Nottensdorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 7,14 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1467 inimest.

## Ajalugu

Nottensdorf kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast selle ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Nottensdorfist sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

Külas asub Hans Muchi haud. Sellel paikneval ebaühtlasel plokil on nähtav kiri "HANS MUCH 1880–1932". Haua ümber on näha munakivid tema koerte nimedega.

## Viited
Wittedrif

**Wittedrif** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Bitou vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wittedrifi elanikest värvilisi 61,75%, mustanahalisi aafriklasi 21,46%, valgeid 15,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,88% ja teisi 0,49%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 84,36% inimesi, inglise keelt 8,77% ja koosa keelt 5,02%.

## Viited
Andrei Žukov

**Andrei Aleksejevitš Žukov** (vene keeles Андрей Алексеевич Жуков, 27. november 1938 – 15. veebruar 2006) oli vene afrikanist. 

Filoloogiateaduste doktor, professor, Peterburi Riikliku Ülikooli orientalistika teaduskonna afrikanistika kateedri juhataja. 

Stažeeris Tansaanias, oli suahiili keelt käsitlevate tööde autor.

## Välislingid
* http://publ.lib.ru/ARCHIVES/J/JUKOV_Andrey_Alekseevich/_Jukov_A.A..html
Grünendeich

**Grünendeich** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 3,93 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1899 inimest.

Grünendeich kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1823. aastal hertsogkond kaotati ja selle territooriumist sai Stade regiooni osa.


Pilt:Stellwerk bei wetterndorf.jpg|Ajalooline Aumühle signaalikast Wetterndorfi lähedal
Pilt:Oberfeuer grünendeich 2.jpg|Grünendeichi majakas
Pilt:Maritim-Haus Lühe.jpg|Meremuuseum
Pilt:Orgel Grünendeich.jpg|Orel Grünendeichi luterlikus kirikus
Pilt:Grazing sheep on levee in Grünendeich, 2.jpg|Lambakarjatus Grünendeichi Elbe tammil
Pilt:CSCL Indian Ocean aground near Grünendeich, 7.jpg|CSCL Indian Ocean 2016. aasta veebruari alguses pärast Grünendeichi lähedal madalikule sõitmist


## Viited
Hiroshi Amano

**Hiroshi Amano** (jaapani keeles 天野 浩 Amano Hiroshi; sündinud 11. septembril 1960 Hamamatsus) on jaapani füüsik ja leiutaja, kes on spetsialiseerunud pooljuhttehnoloogiale.

2014. aastal anti talle, Isamu Akasakile ja Shuji Nakamurale Nobeli füüsikaauhind tõhusate sinise valgusega dioodide leiutamise eest.

## Tunnustus
*2016 – valiti USA Inseneriakadeemia välisliikmeks
Pasilciems

**Pasilciems** on küla (*mazciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Zlēkase valla lääneosas. Pasilciems jääb valla keskusest Zlēkasest 8,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 35,2 ja Riiast 182,6 kilomeetri kaugusele.

Küla asub Veļupīte oja kaldal. Pasilciemsi kalmistu juures asuvad regionaalse kaitse all olevad Pasilciemsi muinaskalmed.. 

## Viited
Hakim Ziyech

**Hakim Ziyech** (araabia keeles حكيم زياش‎; sündinud 19. märtsil 1993 Drontenis Hollandis) on Maroko jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray ja Maroko jalgpallikoondises.

Ziyech on kogu oma klubikarjääri veetnud Hollandis. 2007. aastal liitus ta SC Heerenveeniga. 2012. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas.

2014. aasta augustis liitus ta Twentega. Hooajal 2014–15 lõi ta Hollandi kõrgliigas 11 väravat ja hooajal 2015–16 17 väravat.

2016. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Amsterdami Ajaxiga. Hooajal 2017–18 valiti ta Hollandi kõrgliiga parimaks mängijaks. 2018. aastal valiti ta Ajaxi aasta mängijaks. Hooajal 2018–19 tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks.

2020. aastal sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Londoni Chelsea.

Aastal 2023 siirdus ta laenule Galatasaraysse. Juunis 2024 vormistasid Chelsea ja Galatasaray ülemineku püsivaks.

Kuigi Ziyech on mänginud Hollandi noortekoondistes, kuulub ta alates 2015. aastast Maroko jalgpallikoondisse. Maroko koondises tegi ta debüüdi 9. oktoobril 2015 mängus Elevandiluuranniku vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 27. mail 2016 sõprusmängus Kongo vastu.

## Saavutused
;Ajax
*Eredivisie (1): 2018–19
*KNVB beker (1): 2018–19
*Johan Cruijff Schaal (1): 2019
*UEFA Euroopa Liiga: teine koht 2016–17
;Chelsea
*UEFA Meistrite Liiga: 2020–21
*UEFA Superkarikas: 2021
*Klubide maailmameistrivõistlused: 2021

## Viited
Barry Barish

**Barry Clark Barish** (sündinud 27. jaanuaril 1936 Omahas) on Ameerika Ühendriikide eksperimentaalfüüsik. Ta on ekspert gravitatsioonilainete alal.

2017. aastal anti talle, Rainer Weissile ja Kip Thorne'ile Nobeli füüsikaauhind Laserinterferomeetrilise Gravitatsioonilainete Observatooriumi (LIGO) arendamise eest, mis muutis võimalikuks gravitatsioonilainete detekteerimise.

## Viited
Hea (täpsustus)

**HEA** või **Hea** võib tähendada järgmist:
***[[Hea]]** on see, mida usutakse olevat moraalselt hinnatav, väärtuslik.
*Hea (album), Justamenti album
*...