open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vastne

**Vastne** ehk **larv** (ladina *larva*) on moondelise arenguga loomade esimene arengujärk (vastsejärk) pärast munast vms koorumist, kusjuures vastne erineb oluliselt valmikust. Vastseid esineb näiteks putukatel, kahepaiksetel, ainuõõssetel jt.

Vastne võib elada täiesti teistsuguses keskkonnas kui valmik. Näiteks konna vastsed elavad vees, valmikud kuival. Näiteks Vääneljalaliste valmikud on liikumisvõimetud, kuid vastsed on liikumisvõimelised ja tagavad liigi parema levimise.

Harilikult ei ole vastsed võimelised sigima. Mõne loomaliigi vastsed on aga omandanud suguvõime ja nad ei moondugi valmikuks. Niisugust arenguteed nimetatakse neoteeniaks ehk vastsesigimiseks.

## Vastsejärgud

Erinevate organismirühmade vastsejärkude morfoloogia on väga mitmekesine. Olenevalt organismirühmast saab eristada arvukalt vastsestaadiumeid, millest paljud kannavad spetsiifilisi nimetusi, näiteks liblikavastsed on röövikud, konnavastsed on kullesed, kalavastsed on maimud, paljudel vähkidel on naupliused, rõngussidel ja mõnel limustel trohhofoorid ehk pärgvastsed.

## Vaata ka
*ebaröövik
Piimmahl

**Piimmahl** ehk **lateks** on teatud taimedes (näiteks piimalillelistel) olev piimjas vedelik (täpsemalt emulsioon), mis õhuga kokkupuutel koaguleerub. See sisaldab mitmesuguseid ühendeid, näiteks valke, alkaloide, tanniine, terpenoide ja suhkruid. 

Teatud taimede piimmahlast saadakse mitmeid tööstuses laialt kasutatavaid ühendeid. Neist tähtsaim on kautšuk, mis pärineb brasiilia heveast ehk brasiilia kautšukipuust.
1905. aasta revolutsiooni mälestusmärk

**1905. aasta revolutsiooni mälestusmärk** on skulptor Lembit Palutederi ning arhitekt Mart Pordi loodud mälestusmärk, mis asub Tallinna Kesklinnas Tammsaare pargis.

1931. aastal püstitati Uuele turule 1905. aasta 16. oktoobri veretöö ohvrite mälestuseks skulptor Juhan Raudsepa loodud 1905. aasta revolutsiooni ohvrite monument. Raudsepa loodud mälestusmärk teisaldati 1958. aastal Rahumäe kalmistule veretöö ohvrite ühishauale ning mälestusmärgi senisele asukohale Estonia teatri taha püstitati 1959. aastal Palutederi ja Pordi loodud monument.

Skulptuuri on rahvasuus kutsutud ka "taksopeatajaks".

## Vaata ka
* 1905. aasta revolutsioon Eestis

## Viited

## Välislingid
* Lauri Vahtre, Töölisnaine, Tammsaare ja maasse imbunud veri, Postimees, 18. oktoober 2005
* Heie Treier, Linnaruumi võitmine: Estonia teatri monumendikonkurss, 12. mai 2006
Toruń

**Toruń** (saksa keeles *Thorn*) on maakonnaõigustega linn põhja-Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Aastail 1921–1945 oli see Pomorze vojevoodkonna ja 1975–1998 Toruńi vojevoodkonna halduskeskus.

Aastal 1228 okupeeris Saksa ordu need maad ja andis Toruńile linnaõigused, linn oli hansalinn ja kuulus  Hansa Liitu. Aastal 1466 naasis linn Poolale. 1793. aastal annekteeris Toruńi Poola teise jagamise ajal Preisimaa kuningriik. 1919. aastal tagastati Toruń taasiseseisvunud Poolale. Aastatel 1939–1945 okupeerisid Toruńi sakslased, vabastati ja taastati 1945. aastal Poolale.

Toruńis asub 1945 asutatud Mikołaj Koperniku ülikool.

Toruńi vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Toruń on Mikołaj Koperniku sünnilinn.

Linn on keemiatööstuse keskus ja raudteede sõlmpunkt.

Linna läbib Wisła jõgi.

## Välislingid

*Toruńi koduleht
*http://www.mojtorun.pl/
Ernst Jandl

**Ernst Jandl** (1. august 1925 – 9. juuni 2000) oli Austria luuletaja ja tõlkija.

## Tunnustus
* 1984 Georg Büchneri auhind
* 1991 Erich Friedi auhind

## Eesti keeles ilmunud
* "Õnnesoov", tõlkinud Maarja Kangro, Nähtamatu Ahv, Tallinn 2025 (Kultuurkapitali ilukirjanduse auhinna nominent)

## Välislingid
Pipi Pikksukk (raamat)

**"Pipi Pikksukk"** on rootsi lastekirjaniku Astrid Lindgreni lasteraamatu sari. Sari koosneb kolmest raamatust: "Pipi Pikksukk" (*Pippi Långstrump,* 1945), "Pipi Pikksukk läheb laevale" (*Pippi Långstrump går ombord,* 1946) ja "Pipi Pikksukk Lõunamerel" (*Pippi Långstrump i Söderhavet,* 1948).

Lindgren jutustas Pipi-lugusid algselt oma tütrele Karinile 1941. aastal, kui seitsmeaastane tüdruk oli kopsupõletikuga kodus haige. Esimese käsikirja kirjutas ta vigastuse ajal kolm aastat hiljem. Pärast seda, kui Bonniers selle tagasi lükkas , arendas Lindgren absurdseid aspekte edasi ja esitas parandatud versiooni 1945. aasta lastekirjanduse võistlusele, mida sponsoreeris suhteliselt uus kirjastus Rabén & Sjögren .

*Pipi* võitis 1. augustil lõppenud võistluse, Rabén & Sjögren korraldasid illustratsioonid Ingrid Vang Nymanilt (tema debüüt Rootsis) ja esimene trükk ilmus novembris.

Raamatusari kirjeldab ühe iseäraliku tütarlapse, Pipi Pikksuka, seiklusi. Pipi, kelle täispikk nimi on Pipilota Viktuaalia Rullkardiina Piparmünta Eefraimi tütar Pikksukk, on raamatusarja alguses üheksa aastat vana ning kolib koos oma pärdiku, keda hüütakse Härra Nilssoniks, ja hobusega Pipi isale kuuluvasse Segasumma suvilasse. Üsna pea saab ta sõbraks naabrite laste, Tommy ja Annikaga. Pipi juuksed on porgandi värvi ning punutud kahte patsi. Ta kannab punaste lappidega sisseõmmeldud sinist kleiti. Pipi pikki peenikesi jalgu katsid pikad sukad, üks pruun ja teine must. Jalas olid tal mustad kingad, täpselt kaks korda nii suured kui vaja.

Pipi ema on surnud ning tema isa, Eefraim Pikksukk, on Kurrunurruvutisaare neegrikuningas. Kuna Pipi on veetnud kogu oma nooruse koos oma isa meeskonnaga laeval, on ta väga iseseisev, ent ei oska teiste laste moodi käituda ning ei käi ka koolis. Lisaks on Pipile kombeks lugusid välja mõelda. Pipit iseloomustab ka ebainimlik jõud (näiteks suudab ta üles tõsta oma hobuse), lahke süda ning tugev õiglustunne.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Pipi Pikksukk". Eesti Raamat, 1968. *1. trükk.*
* "Pipi Pikksukk". Eesti Raamat, 1972. *2. trükk.*
* "Pipi Pikksukk". Eesti Raamat, 1988. *3. trükk.*
* "Pipi Pikksuka lood". Eesti Raamat, 1999. ISBN 9985652339
* "Pipi peab sünnipäeva". Eesti Raamat, 2000. ISBN 998565269X
* "Pipi Pikksukk Lõunamerel". Sinisukk, 2004. ISBN 998573775X
* "Pipi Pikksukk läheb laevale". Sinisukk, 2004. ISBN 9985737768
* "Pipi Pikksukk". *Pippi Långstrump*. Sinisukk, 2004. ISBN 9985737741
* "Pipi Pikksukk". Sinisukk, 2008. *4. trükk*. ISBN 9789949144969

## Välislingid

*Pipi-lugude kirjeldus Astrid Lindgreni kodulehel
Vesuuvi observatoorium

**Vesuuvi observatoorium** (itaalia keeles *Osservatorio Vesuviano*) on maailma vanim vulkanoloogiaobservatoorium.

Observatoorium asutamisaastaks loetakse 1841. aastat, ametlik avamisaasta on 1845. Tänapäeval kuulub observatooriumi ülesannete hulka Vesuuvi ja Ischia vulkaani ning Campi Flegrei kaldeera jälgimine. Paiknes algul Vesuuvi nõlval, praegu Napolis.

Observatooriumi juhina on töötanud muuhulgas Giuseppe Mercalli, kes töötas välja maavärina tekitatud purustuste visuaalsel hindamisel põhineva skaala ja vulkaanipursete klassifikatsiooni.

## Viited

## Välislingid
*Vesuuvi observatooriumi koduleht
Côte d'Azur

**Côte d'Azur** [kot-dazüür], tuntud ka kui **Prantsuse Riviera**, on Lõuna-Prantsusmaal Vahemere rannikul paiknev piirkond, mis hõlmab peamiselt Alpes-Maritimes'i ja Var'i departemangude rannikuosa. See kuulub Provence-Alpes-Côte d’Azur'i (PACA) administratiivpiirkonda. 

Côte d’Azur on tuntud oma pehme lähistroopilise vahemerelise kliima ja aastaringse kuurortturismi poolest. Suuremad keskused on Menton, Nice, Antibes ja Cannes, samuti asub seal Monaco vürstiriik.

## Ajalugu ja populaarsus
Côte d’Azur on olnud tuntud kuurortpiirkond juba alates 18. sajandi lõpust, mil sinna hakkasid puhkama ja tervist parandama sõitma eelkõige Inglise aristokraadid. 19. sajandil, pärast raudtee rajamist, muutus piirkond laiemale publikule kättesaadavamaks ning turismitööstus arenes kiiresti. Rajati kasiinosid, kohvikuid, ballisaale, rannapromenaade ja luksuslikke villasid.

Eriti populaarseks kujunes Nice, mida võrreldi Inglismaa kuurortlinna Bathiga – seal veetsid oma suvehooaja paljud ühiskonna silmapaistvad ja auväärsed isikud. Nice'is hakati korraldama olulisi seltskonnaüritusi, mis varem olid toimunud Pariisis ja Londonis. Monacos asub piirkonna kuulsaim kasiino – Monte Carlo, mis kujunes juba 19. sajandil rahvusvahelise seltskonna meelispaigaks.

## Seos kunstiga
Côte d’Azur on oma võluva looduse ja värviküllusega olnud läbi aegade paljude kunstnike lemmikpaik. Piirkonna pehme kliima soodustab rohkete taimeliikide – sealhulgas lavendli, mimoosi, päevalillede ja tsitruste – kasvu, luues vahelduva maastikuga harmoonilise keskkonna, kus mäed kohtuvad merega.

Côte d’Azuri on inspireerivaks paigaks pidanud mitmed suured kunstnikud, sealhulgas Pierre Bonnard, Georges Braque, Paul Cézanne, André Derain, Henri Matisse, Claude Monet, Pablo Picasso, Auguste Renoir ja Paul Signac. Paljude nende kunagised ateljeed ja elukohad on nüüd muuseumid või mälestuspaigad, mis tutvustavad nende elu ja loomingut.

Ka tänapäeval on Côte d’Azur üks Prantsusmaa populaarsemaid suvituspiirkondi. Eriti juulis ja augustis tõmbab see Vahemere äärne rannikulõik puhkajaid nii Prantsusmaalt kui ka välismaalt, pakkudes rohkelt päikest, kultuuri ja meelelahutust.

## Vaata ka
* Baie des Anges
* Riviera
* Austria Riviera
* Sloveenia Riviera
* Türgi Riviera

## Viited
Paulo Coelho

**Paulo Coelho de Souza** (sündinud 24. augustil 1947 Rio de Janeiros) on Brasiilia kirjanik.

Coelho sündis inseneri peres. Ta käis jesuiitide koolis ja tahtis juba teismelisena kirjanikuks saada. Kui ema arvas, et Coelho ei tea, mida kirjanikuks olemine õigupoolest tähendab, uuris poiss asja ja jõudis järeldusele, et kirjanik kannab alati prille ega kammi kunagi juukseid. Ühtlasi on kirjanikul kohustus jääda mõistetamatuks oma põlvkonnale.

Kui ta sai 16-aastaseks, oli Coelho endassetõmbunud ja keeldus elamast niisugust elu, nagu vanemad ja ühiskond temalt ootasid. Seetõttu saatsid vanemad ta hullumajja, kust ta põgenes kolm korda, enne kui sealt 20-aastaselt välja lasti. Hiljem märkis Coelho, et vanemad ei teinud seda tema karistamiseks ega hävitamiseks, vaid sellepärast, et nad ei teadnud, mida niisuguse lapsega teha, ja püüdsid teda päästa.

Vastavalt vanemate soovile astus Coelho õigusteadust õppima, aga langes juba aasta pärast koolist välja. Seejärel elas ta hipina, rännates läbi kogu Ameerika ja Lääne-Euroopa ja kuuludes narkootikumide tarvitamise subkultuuri.

Pärast Brasiiliasse tagasitulekut hakkas Coelho tööle luuletajana, kirjutades laulusõnu kõige kuulsamatele Brasiilia lauljatele, isegi Elis Reginale, Rite Leele ja Raul Seixasele. Koostöö Seixasega viis Coelho kokku satanismi ja okultismiga. Ühtlasi töötas Coelho näitleja, ajakirjaniku ja teatridirektorina, enne kui otsustas hakata kirjanikuks.

1974. aastal vahistas Brasiiliat valitsev hunta Coelho "õõnestustöö" eest, sest huntale tundusid Coelho laulusõnad vasakpoolsete ja ohtlikena.

1986. aastal käis Coelho palverännakul Santiago de Compostelasse. See osutus tema elu pöördepunktiks ja teda tabas hingeline ärkamine. Sellest ajast ongi ta kirjanik.

Tal on ilmunud kolmkümmend raamatut. Kolm neist on autobiograafilised ("Palverännak: Maagi päevik", "Valküürid" ja "Aleph"), aga enamik on ilukirjanduslikud, kuigi suuremal osal nendestki on juured kirjaniku isiklikes läbielamistes. Tema teoseid on tõlgitud 2012. aasta seisuga 71 keelde ja neid on müüdud üle 100 miljoni eksemplari. Ta on kõigi aegade suurima müügieduga Brasiilia kirjanik ja suurima müügieduga portugali keeles kirjutav kirjanik.

2004. aastal müüdi Coelho teost "Üksteist minutit" Eestis 4000 eksemplari. See teos oli Eesti 2004. aasta raamatute läbimüügi edetabelis 24. kohal, sealhulgas ilukirjanduse arvestuses 10. kohal.

2006. aastal müüdi Coelho teost "Viies mägi" Eestis 2740 eksemplari. See teos oli Eesti 2006. aasta raamatute läbimüügi edetabelis ilukirjanduse kategoorias 9. kohal.

## Teosed

Kuigi ametlikult avaldati Coelho esimene raamat 1982. aastal, teatab Paulo Coelho fänniklubi, et kaks raamatut avaldati 1974. 

## Viited

## Välislingid

* "Vanemuine lavastab Paulo Coelho teose", Postimees Online 3. märts 2005
* Rebekka Lotman, "Kas Kõusaar on Coelho tegelaskuju prototüüp?", Postimees 2. juuli 2005
* Urve Eslas, "Kuulsal kirjanikul ei jää aega kirjutada", Postimees 21. aprill 2007
* ""Matrixi" staar teeb Coelho "Alkeemikust" filmi", Postimees Online 27. juuni 2007
Giuseppe Mercalli

**Giuseppe Mercalli** (21. mai 1850 Milano – 19. märts 1914 Napoli) oli itaalia geoloog ja vulkanoloog.

Ta tegeles peamiselt endogeensete geoloogiliste protsesside, eriti maavärinate ja vulkaanilise tegevuse uurimisega. Mercalli tuntuim töö on 1883. aastal loodud Mercalli skaala, mida kasutatakse maavärinate põhjustatud purustuste ja mõju visuaalseks hindamiseks. Lisaks töötas ta välja vulkaanipursete klassifikatsiooni, mis põhineb eri vulkaanitüüpide iseloomulikul käitumisel.
August Kook

**August Kook** on olnud mitme tuntud inimese nimi:

*August Kook, eesti ettevõtja (1878–1958)
*August Kook, eesti arst (1890–1941)
*August Kook, eesti politseinik (1907–1941)
BMW 3. seeria (E90)

**BMW E90** platvorm on viies generatsioon BMW 3. seeriast, kus **E90** tähistab sedaani, **E91** universaalkeret, **E92** kupeed ja **E93** kabrioletti. Saadaval on ka sportversioon **[[BMW M3]]**. 

E90 põlvkond on järeltulijaks E46-le ning selle tootmine algas 2004. aasta lõpus. BMW jaoks on tegu eduka mudeliga. Nelikveoliste variantide tähistamiseks kasutatakse mudelinime lõpus märget x.

## Mudelivalik

### Tootmise algus, 2005–2007

#### Bensiinimootorid

* 318i - N46B20 1995 cm3, R4, 129 hj
* 320i - N46B20 1995 cm3, R4, 150 hj
* 323i - N52B25 2497 cm3, R6, 177 hj (mitte Euroopas)
* 325i - N52B25 2497 cm3, R6, 218 hj
* 330i - N52B30 2996 cm3, R6, 258 hj

#### Diiselmootorid

* 318d - M47D20 1995 cm3, R4, 122 hj
* 320d - M47D20 1995 cm3, R4, 163 hj
* 330d - M57D30 2993 cm3, R6, 231 hj
Hinnad Eestis uuena (6. aprill 2005): 320i 423800, 320d 467200, 325i 496300, 330i 559700 krooni.

### Uuendus, 2007–2010

#### Bensiinimootorid

* 316i - N45B16 1599 cm3, R4, 122 hj (ainult valitud turgudel)
* 318i - N43B20 1995 cm3, R4, 143 hj
* 320i - N43B20 1995 cm3, R4, 170 hj
* 320si - N45B20S 1995 cm3, R4, 173 hj (2600 eksemplaris erimudel, 2006-2007)
* 323i - N52B25 2497 cm3, R6, 203 hj (mitte Euroopas)
* 325i - N53B30 2996 cm3, R6, 218 hj
* 328i - N52B30 2996 cm3, R6, 233 hj (mitte Euroopas)
* 330i - N53B30 2996 cm3, R6, 272 hj
* 335i - N54B30 2979 cm3, R6, 306 hj (topeltturbo)
* M3 - S65B40 3999 cm3, V8, 420 hj

#### Diiselmootorid

* 318d - N47D20 1995 cm3, R4, 143 hj
* 320d - N47D20 1995 cm3, R4, 177 hj
* 325d - M57D30 2993 cm3, R6, 197 hj
* 330d - M57D30 2993 cm3, R6, 231 hj (2007-2008)
* 330d - N57D30 2993 cm3, R6, 245 hj (2008-2010)
* 335d - M57D30 2993 cm3, R6, 286 hj (topeltturbo, ainult automaatkäigukastiga)

### Viimased autod, 2010–2012

#### Bensiinimootorid

* 316i - N45B16 1599 cm3, R4, 122 hj (ainult valitud turgudel)
* 318i - N43B20 1995 cm3, R4, 143 hj
* 320i - N43B20 1995 cm3, R4, 170 hj
* 325i - N53B30 2996 cm3, R6, 218 hj
* 328i - N52B30 2996 cm3, R6, 233 hj (mitte Euroopas)
* 330i - N53B30 2996 cm3, R6, 272 hj
* 335i - N55B30 2979 cm3, R6, 306 hj (topeltturbo)
* M3 - S65B40 3999 cm3, V8, 420 hj

#### Diiselmootorid

* 316d - N47D20 1995 cm3, R4, 116 hj
* 318d - N47D20 1995 cm3, R4, 143 hj
* 320d - N47D20 1995 cm3, R4, 184 hj
* 325d - N57D30 2993 cm3, R6, 204 hj
* 330d - N57D30 2993 cm3, R6, 245 hj
* 335d - M57D30 2993 cm3, R6, 286 hj (topeltturbo, ainult automaatkäigukastiga)

Kõikidel keretüüpidel pole kõiki mootoreid kasutatud.

## Üldandmed

*pikkus: 4 520 mm (E90/E91) 4 580 mm (E92/E93)
*laius: 1 817 mm (E90/E91) 1 782 mm (E92/E93)
*kõrgus: 1 421 mm (E90/E91) 1 395 mm (E92/E93)
*tühimass: alates 1 340 kg (E90 316i)
Emajõe ääres kasvanud

**"Emajõe ääres kasvanud"** on raamat Eesti jäätisemeistri Evald Rooma elust.

Evald Rooma lindile loetud mälestuste põhjal kirjutas raamatu Edakai Simmermann 2007. aasta septembrist 2008. aasta novembrini. 

Raamatu esitlus toimus 8. jaanuaril 2009 Tartus Dorpati konverentsikeskuses. Esitlust juhtis ajakirjanik Ago Pärtelpoeg, teiste seas võtsid sõna Tartu abilinnapea Jüri Sasi, AS Estiko nõukogu esimees Neinar Seli, ajaloolane Hillar Palamets jpt. 

2009. aasta kolmandal nädalal oli raamat Apollo raamatupoe müügiedetabelis kaheksandal kohal.

## Vaata ka
* Evald Rooma

## Viited
Ago Pärtelpoeg

**Ago Pärtelpoeg** (sündinud 12. aprillil 1969 Tartus) on eesti ajakirjanik, raamatukogutöötaja, biograaf ja kirjastaja.

## Töö

*1987–1993 Tartu Ülikooli Raamatukogu, raamatukoguhoidja 
*1993–1994 AS Tartu Televisioon, reporter, toimetaja 
*1994–1995 AS Tartu Raadio, uudistetoimetaja 
*1995–1996 Q-raadio, uudistetoimetaja 
*1996–1997 Tartu linnavalitsus, pressiesindaja 
*1997–1999 Eesti Raadio Tartu stuudio, uudistetoimetaja 
*1999–2004 Kuku raadio, uudistetoimetaja 
*2004–2009 Tartumaa Raadio / Tartu FM / Sun FM, uudistetoimetaja 
*2009– Tartu Linnaraamatukogu, ametnik 
*2018– MTÜ Mõttesild juhataja 

Ta on teinud kaastööd Eesti Televisioonile (regionaalsaade Lõunakanal), Reklaamitelevisioonile (Äriuudised), BNS-ile ning Õhtulehe, Eesti Päevalehe ja Postimehe veebitoimetustele. 
 
Ta on olnud saatejuht raadios Elmar ja hommikuprogrammijuht Tartu Pereraadios.

## Tunnustus

* 2003 – Kuku Raadio aukiri "Aasta saavutus 2003" tunniajalise intervjuu eest president Arnold Rüütli ja Ingrid Rüütliga. 
* 2011 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi Ivi Tingre nimelise stipendiumi esimene laureaat.

## Looming

2010. aastal andis välja enda koostatud raamatu oma vanaonust – anatoomist ja mükoloogist Valter Pärtelpojast – "Üks ja ainus härra "Manna"".

2016. aastal ilmus tema raamat "Laine Peep: direktriss" (kirjastus Hea Lugu).

2018. aastal andis ta välja enda koostatud raamatu "Elamise pikad varjud" doktor Heino Noorest. 

2022. aastal andis välja raamatu “Tiina Talvik: armastusega läbi elu” (kirjastus Mõttesild).

## Välislingid
* Facebook 
* Martin Pau. Malbe raadiohääl vahetab käo pesa. Tartu Postimees, 1. märts 2001 
* Kaie Päike. Hommikust õhtuni meediatööl. Maaleht, 7. august 2003
* Raimu Hanson. Kuulus ja kummaline härra «Manna» jõudis kõvade kaante vahele. Tartu Postimees, 8. oktoober 2010
* Aime Jõgi. Värvikas Laine Peep sai raamatusse. Tartu Postimees, 19. detsember 2016
* Aime Jõgi. Jüri Kuke mälestuskonverentsil jutustas Ago Pärtelpoeg doktor Heino Noore loo. Tartu Postimees, 31. märts 2018
Tovuz

**Tovuz** (varasem venepärane nimekuju oli *Tauz*) on linn Aserbaidžaani loodeosas, Tovuzi rajooni keskus. 

Linna rajasid 1912. aastal saksa asunikud ja selle nimi oli alguses **Traubenfeld**.

Linnas on sündinud muusik Hussein Bozalganli.

Tovuzi läbib Thbilisi-Bakuu raudtee.
Aleksandr Apolinsky

**Aleksandr Apolinsky** (sündinud 7. märtsil 1980 Kiviõlis) on Eesti poliitik. Ta on olnud Kiviõli linnapea (2011).

## Haridus

Aleksandr Apolinsky on lõpetanud 1998. aastal Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasiumi, 2001. aastal Kõrgkooli I Studium ärijuhtimise ja ettevõtluse erialal *[[cum laude]]* ning 2007. aastal Euroülikooli ärijuhtimise magistrikraadiga. Samal aastal jätkas ta doktoriõpinguid Estonian Business Schoolis juhtimise erialal, alates septembrist 2010 Peterburi Riikliku Majandus- ja Rahandusülikooli (*Санкт-Петербургский государственный университет экономики и финансов*) doktoriõppes. 22. detsembril 2015 kaitses ta Peterburi Riiklikus Majandusülikoolis (*Санкт-Петербургский государственный экономический университет*) väitekirja "Innovatsioonitegevuse juhtimismehhanismi kujundamine regionaalses tootmissüsteemis" ning 23. juunil 2016 sai ta Venemaa Kõrgema Atestatsioonikomisjoni otsusega ning Venemaa Föderatsiooni haridus- ja teadusministeeriumi käskkirjaga nr 766/nk majandusteaduste kandidaadi kraadi, mis on UNESCO hariduse rahvusvahelise standardse klassifikatsiooni järgi võrdsustatud filosoofiadoktori kraadiga (*PhD*).

## Töökäik

Ta on 2000. aastast Eesti Mitmekultuurilise Assotsiatsiooni (EMA) juhatuse liige. 

Apolinsky on töötanud Eesti Reformierakonnas nõunikuna aastatel 2000–2003 ja Haabersti Linnaosavalitsuses linnaosa vanema nõunikuna 2003–2004.

Ta on olnud aastatel 2003–2009 Kõrgkooli I Studium õppejõud, 2006–2010 Majanduse ja Juhtimise Instituudi ECOMEN õppejõud ning 2012. aastast Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud. 

Alates jaanuarist 2024 on ta Kohtla-Järve linnavalitsuse hariduse peaspetsialist.

## Poliitiline tegevus

Apolinsky oli 2000–2004 Eesti Reformierakonna liige ja Reformierakonna nõunik.

2014–2016 oli ta Rahva Ühtsuse Erakonna liige, alates 2018. aastast 23. märtsini 2021 oli ta vaheaegadega Eestimaa Ühendatud Vasakpartei liige.

Ta on osalenud kohalike volikogude ja Riigikogu valimistel. 

2002. aastal valiti ta Kiviõli linnavolikokku, aastatel 2003–2005 oli ta Kiviõli linnavolikogu aseesimees. 2011. aastal oli ta Kiviõli linnapea, aprillist 2013 Mustvee abilinnapea. 20. oktoobril 2013 valiti Mustvee linnavolikokku. Ta oli ka Kallaste linnavalitsuse liige 2015–2016. 
2014–2018 oli ta Kose vallavalitsuse haridusnõunik. 
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinna linnavolikokku valimisliidus Savisaare valimisliit ja Tegus Tallinn.

Ta on olnud 2013. aastal Mustvee linna arengukava (kuni aastani 2020) ja 2015. aastal Kallaste linna arengukava (kuni aastani 2020) üks koostajaid.

## Isiklikku

Tema vanaisa Pavel Apolinsky oli Eesti Vabariigis enne Teist maailmasõda kaupmees ja Mustvee omavalitsustegelane.

## Viited
Viis isamaalist laulu

**Viis isamaalist laulu** (originaalpealkiri "Viis ärkamisaegset laulu") on 1988. aastal loodud Alo Mattiiseni laulutsükkel, mis oli inspireeritud 19. sajandi nn esimese ärkamisaja lauludest. 

# "Kaunimad laulud" 1988 (Friedrich August Saebelmann / Peeter Ruubel / Alo Mattiisen / Jüri Leesment)
# "Mingem üles mägedele" 1988 (Karl August Hermann / Mihkel Veske / Alo Mattiisen / Henno Käo)
# "Sind surmani" 1988 (Aleksander Kunileid / Lydia Koidula / Alo Mattiisen / Jüri Leesment)
# "Isamaa ilu hoieldes" 1988 (Karl August Hermann / Alo Mattiisen / Friedrich Reinhold Kreutzwald / Jüri Leesment )
# "Eestlane olen ja eestlaseks jään" 1988 (Alo Mattiisen / Jüri Leesment)

Tsükli esimene avalik esitus toimus Tartu kümnendatel muusikapäevadel 14. mail 1988.

## Viited

## Välislingid
* Täna 20 aastat tagasi – mai 1988. *elukiri.ee*. 2008
* Eesti Vabariik 1979–1988. *Õhtuleht* 28. veebruar 2008
Listeeriabakter

**Listeeriabakter** ehk **listerioosibakter** (*Listeria monocytogenes*) on *[[Listeriaceae]]* sugukonda kuuluv bakteriliik. 

Listerioosibakter on looduses laialt levinud: seda leidub pinnases, vees, taimedel, selgroogsete loomade (sh inimese) normaalses soole flooras.

Listerioosibakter on paljude selgroogsete fakultatiivanaeroobne rakusisene grampositiivne bakter.

Bakter paljuneb suurepäraselt 37c° 
juures ning on selleks ka võimeline 0c°, ning sureb 70-75c° juures.

## Morfoloogia ja temperatuuri eelistus

* läbimõõt 0,4–0,5 µm, pikkus 1–2 µm
* optimaalseks paljunemiseks sobilik temperatuur on 37 °C, aga bakter on paljunemisvalmis ka 0 °C juures

## Patoloogia
Listeeriabakterite 13 serotüüpi võivad listerioosi põhjustada. Erinevad serotüübid põhjustavad loomade ja lindude organismides erineva raskusastmega haiguslikke seisundeid.

Inimesed nakatuvad peamiselt toiduainetega, kas nakatunud lindude, kalade, loomade, lihatoodete või kanamunade ja lehmapiima kaudu ning nakatunud inimestega kokku puutudes, aga ka taimsete toiduainete ja koduloomade ning kodus peetavate lemmikloomade kaudu. 

## Ajaloolist
Listeeriabakterit kirjeldas esimesena aastal 1926 E. G. D. Murray kuue noore jänese äkksurmaga seotut ning pani organismile nime *Bacterium monocytogenes*. Pirie muutis 1940. aastal perekonna nimeks *Listeria*. 

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Listeria_monocytogenes]] seisuga 29.12.2013.* 

## Kirjandus
*Howard Goldfine, Hao Shen, *[http://books.google.ee/books?id=XRlp9gh3tegC&printsec=frontcover&dq=Listeria+monocytogenes&hl=et&sa=X&ei=bDfAUo_UHs_B7AaNk4HwAw&redir_esc=y#v=onepage&q=Listeria%20monocytogenes&f=false Listeria Monocytogenes: Pathogenesis and Host Response]*, Springer Science, 2007, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)
*Dongyou Liu, *[http://books.google.ee/books?id=bFKcwBs4to0C&printsec=frontcover&dq=Listeria+monocytogenes&hl=et&sa=X&ei=8yvAUuX4K6HB7Ab2mYCYDQ&redir_esc=y#v=onepage&q=Listeria%20monocytogenes&f=false Handbook of Listeria Monocytogenes]*, CRC Press, 2008, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)

## Välislingid
* Listerioosist Terviseameti veebilehel (vaadatud 04.11.2013)
* Silva Männik "Eluohtlik listeeriabakter takistab sealiha importi", 11. mai 2000
* Listeeriabakterist toitudes, veebiversioon (vaadatud 29.12.2013)
Narew

**Narew** (poola keeles *Narew*, leedu keeles *Naura*, valgevene keeles *Нараў*) on jõgi Poola kirdeosas ja Valgevene lääneosas, Wisła parempoolne lisajõgi (mõnes allikas loetakse Bug Narewi vasakpoolseks lisajõeks).

Jõe pikkus on 484 km, millest 448 km kulgeb Poolas ja 36 km Valgevenes. Jõe lähe asub Białowieża laanes. Narew on tasane jõgi, mille valgla pindala on 75 200 km² (sellest 53 873 km² Poolas).

Narewi jõel on mitmed lisajõed, teiste hulgas vasakul pool Orzyc ja paremal Wkra.

Suuremad jõeäärsed linnad on Suraż, Choroszcz, Tykocin, Łomża, Nowogród, Ostrołęka, Różan, Pułtusk, Serock, Nieporęt ja Nowy Dwór Mazowiecki.

## Välislingid
Johann Philipp von Roth

**Johann Philipp von Roth** (13. november / 24. november 1754 Pärnu – 13. juuni / 25. juuni 1818 Kanepi) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Johann Philipp von Roth sai keskhariduse 1766–1773 Collegium Fridericianumis (Friedrichi koolis (die Schule des Friedrichskollegiums)) Königsbergis. 30. septembril 1773 immatrikuleeriti ta Königsbergi Ülikooli õigusteaduskonna üliõpilaseks. Alates 1774 (immatrikuleeriti 20. juunil) õppis ta Halle Ülikoolis õigus- ja usuteadust. Aastatel 1777–1780 oli koduõpetaja Tartus. Ordineeriti Riias 9. aprillil 1780 õpetajaks.

1780. aastast surmani oli ta (introdutseeriti ametisse 17. mail) Kanepi Jaani koguduse õpetaja, aastatel 1798–1800 hooldas ta ühtlasi Võru kogudust. Aastatel 1798–1818 oli ta Võru praostkonna praost ja alates 11. septembrist 1803 konsistooriumi assessor.

Johann Philipp von Roth oli Tarto maa rahva Näddali-Lehe asutaja (andis seda välja koos Gustav Adolph Oldekopiga).

18. septembril 1792 tõsteti ta aadliseisusse. 

Pastor J. Ph. von Rothi algatusel asutati Kanepisse aastal 1804 Liivimaa kubermangu esimene kihelkonnakool (poistele), mis oli ühtlasi Eestimaa vanim kihelkonnakool. 1811. aastal asutati vaeste ja töönduskool tütarlastele. 1810. aastal on surmameetrikasse hakatud talupoegi märkima perekonnanimedega. Kanepi kihelkond on Eestis esimene, kus hakati perekonnanimesid andma, enne seda olid perekonnanimed vaid linna pagenuil või soldatiks võetuil. Mõnikord kinkis mõisnik pärisorjale eriliste teenete eest vabaduse ja saksapärase perekonnanime – selliseid oli 700 000 eestlasest enne nimereformi vähem kui 5%.. 

## Isiklikku
Ta abiellus 18. septembril 1780 Anna Katharina Seefelsiga (Kursi koguduse pastori Georg Eberhard Seefelsi tütrega). Tema õde Dorothea oli abielus Põlva koguduse õpetaja Gustav Adolph Oldekopiga. Tema väimees Carl Gottfried Gustav Masing oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Vastseliina Katariina koguduse õpetaja oli ka tema tütrepoeg Gustav Alexander Hermann Masing. Teine tütrepoeg Friedrich Gustav Heinrich Wilhelm Masing oli Räpina ja Mehikoorma koguduse õpetaja.

Tema vend Carl August von Roth (1756 Pärnu – 1835 Riia) oli kooliinspektor, esimene Võru linnasekretär ja aastail 1806–1826 Võru bürgermeister, vennapoeg Karl August von Roth (1792 Võru – 1837 Tartu), Tartu raehärra ja sündik.

## Viited

## Kirjandus
* Malle Salupere, "Meie esimene matsileht, esimene kutseõppeasutus ning nende asutaja pastor J. Ph. von Roth" – Keel ja Kirjandus 1996, nr 8, lk 514–520 ja nr 9, lk 590–600 

## Välislingid
*Milvi Hirvlaane Rothid ja Kanepi kihelkond
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Mabon

**Mabon** on kõmri kirjanduses ja mütoloogias emajumalanna Modroni poeg ja kuningas Arthuri kaaskonna liige. Tuntud ka Valguse Poja nime all.
Ronitaim

**Ronitaim** ehk **liaan** (laiemas mõttes) on taimede kasvuvorm, mida iseloomustavad rohtsed, poolpuitunud või puitunud, enamasti suhteliselt pikad väänlevad varred, mis vajavad toetumiseks teisi taimi. **Kitsamas mõttes** nimetatakse **liaanideks** poolpuitunud või puitunud varrega taimi, aga mitte rohtse varrega ronitaimi.

## Kasvukohad
Ronitaimed on tüüpilised troopiliste vihmametsade taimed. Nad kinnituvad mulda ja kasvavad puid või muid objekte toeks kasutades vertikaalsihis kõrgemale, valguse poole. Troopikas kasvav ronitaim on näiteks rotangpalm, mida peetakse maailma pikimaks taimeks (varre pikkus kuni 200 m, diameeter aga ainult 1–5 cm). Et ronitaimed moodustavad metsavõrastikus sageli nii-öelda sildu, on nad loomadele (arborikoolidele) oluline liikumis- ja elupaik.

Ronitaimi leidub ka parasvöötme metsades, näiteks harilik luuderohi . 

## Ronitaimede liigitamine
Ronitaimede seas eristatakse horkronitaimi, juurronitaimi, köitronitaimi ja vään(roni)taimi. Köitronitaimed haarduvad toest köitrao ehk väänlaga, samas kui väänronitaim väändub ise ümber toe.

## Eestis kasvavaid ronitaimi
Eesti taimedest on ronitaim näiteks humal. Ronitaimena võib kasvada ka harilik maavits. Eestis haruldane harilik luuderohi ei kasva siin enamasti ronitaimena, vaid roomab maapinnal.

## Viited

## Välislingid

*Loodusaed: ronitaimed
"Hukkunud Alpinisti" hotell (film)

**""Hukkunud Alpinisti" hotell"** (ka **"Hukkunud Alpinisti hotell"**) on vendade Arkadi ja Boriss Strugatski ulmeromaani ""Hukkunud Alpinisti" hotell" põhjal 1979. aastal valminud Tallinnfilmi film.

Filmimine toimus ühe aasta jooksul, 24. aprill 1978 – 23. aprill 1979. Sisevõtted toimusid Tallinnas Dünamo uude tennisehalli ehitatud hotelliruumide kompleksis, välisvõtted Tian Shani mägedes Ile-taguses Alataus, Kasahhi NSV toonasest pealinnast Almatõst umbes 25 km kagus asuvas Tšimbulaki suusakuurordis.

## Sisu
Inspektor Peter Glebsky läheb anonüümkirja peale Alpidesse hotelli "Hukkunud Alpinist". Kohale jõudnuna avastab ta, et tegemist on valehäirega, kuid otsustab ööseks sinna jääda. Kuid hiljem puhkeb laviin, mis eraldab hotelli välismaailmast. Seejärel algavad salapärased juhtumid. Hotelli külaline Olaf avastatakse surnuna, Hinckus on oma voodis kinni seotud ja hotelli lähedalt leitakse külmunud Luarvik. Oletatakse, et ta on Hinckuse sõber, kuid Luarvik ütleb, et hoopis Olaf ootas teda. Inspektor Glebsky asub otsima Olafi mõrvarit. Kahtlusalustega hakkavad toimuma aga saladuslikud lood. Nad surevad ja ärkavad uuesti ellu, võtavad teiste inimeste kuju ning väidavad, et nende eksistents sõltub diplomaadikohvris asuvast energiaallikast, mis leiti Olafi kõrvalt ja on nüüd Glebsky käes. Tulnukad on aga arusaamatul kombel passiivsed. Nad ei püüagi jagu saada inspektorist, kes laviini tõttu peaks ju nende meelevallas olema. Glebsky asub tegutsema, et süüdlane välja selgitada, kuid tõsiasjad viivad ta järeldusele, millega ratsionaalsel mõistusel on raske leppida.

## Osatäitjad

*Inspektor Glebsky – Uldis Pūcītis (dubleeris Aarne Üksküla)
*Alex Snewahr – Jüri Järvet
*Simonet – Lembit Peterson
*Hinckus – Mikk Mikiver
*Härra Moses – Kārlis Sebris
*Proua Moses – Irena Kriauzaitė
*Luarvik – Sulev Luik
*Olaf Andvarafors – Tiit Härm
*Brun – Nijolė Oželytė
*Kaisa – Kaarin Raid

## Vaadatavus

Film kogus 1980. aastaks Nõukogude Liidu kinodes kokku 17,5 miljonit vaatajat, Eesti kinodes 44 399.

## Viited

## Välislingid
*Suri "Hukkunud Alpinisti hotelli" staar. Õhtulehe veebiväljaanne, 13. jaanuar 2009
*Rainer Kerge Tõnu Virve: tänapäeval ehitatakse maju nii nagu varem dekoratsioone. Õhtuleht, 13. november 2009
*Jaak Lõhmus "Hukkunud Alpinisti hotell" – 30 aastat varem. Eesti Ekspress, 14. november 2009
*Andres Laasik "Lumeväli hiilgab ""Hukkunud Alpinisti" hotellis"" nüüd eredamalt". Eesti Päevaleht, 16. november 2009
Kulgemine

**Kulgemine** ehk **lokomotsioon** (ka **liikumine**) on loomade (sealhulgas inimese) liikumine ühest kohast teise teda ümbritsevas keskkonnas. Kulgemine selle otseses tähenduses on omane vagiilsetele ehk vabalt ringiliikuvatele organismidele. Sessiilsete ehk kinnitunud loomade puhul enamasti kulgemisest rääkida ei saa. Kulgemine otseses tähenduses toimub organismi kehaliigutuste abil tema enda jõul. Passiivseks kulgemiseks nimetatakse organismi asukohamuutust teiste organismide või keskkonnategurite toimel (nt passiivne ujumine, passiivne lendamine).

Kulgemine on loomadele vajalik selleks, et leida toitu, liigikaaslast, põgeneda vaenlase eest, leida sobilik elupaik jne. Evolutsioon on iga liigi kulgemisviisid kujundanud tema vajadustele vastavaks. Näiteks on pikki vahemaid läbiva rändava eluviisiga organismi kulgemisviis vahemaaühiku kohta väikese energiatarbega, paigalisel organismil, kes peab tihti vaenlase eest põgenema, on kulgemisviis suure energiatarbega, kuid väga kiire.

## Kulgemisviisid
Peamised kulgemisviisid on kõndimine, jooksmine, hüppamine, ronimine, ujumine, lendamine ja roomamine. Need toimuvad kas õhu-, veekeskkonnas või maismaal.
"Hukkunud Alpinisti" hotell

**""Hukkunud Alpinisti" hotell"** on Arkadi ja Boriss Strugatski romaan. Romaan kirjutati 1969. aasta jaanuarist aprillini ja ilmus kõigepealt ajakirja Junost 1970. aasta numbrites 9–11. Teose eestikeelne tõlge ilmus 1975. aastal sarjas "Mirabilia".

Romaani põhjal valmis 1979. aastal Tallinnfilmi ja Lenfilmi stuudio koostööna samanimeline film.

## Välislingid
* Peeter Olesk, "Romaaniülikool: Arkadi ja Boriss Strugatski ""Hukkunud Alpinisti" hotell"" Eesti Päevaleht, 14. märts 2008
Rõõmurull

**"Rõõmurull"** on 2008. aastal valminud Suurbritannia komöödiafilm, mille režissöör ja stsenarist on Mike Leigh.

Film räägib kõigesse ja kõigisse alati positiivselt suhtuvast algkooliõpetajast Poppyst (Sally Hawkins), kes elab koos sama ametit pidava korterikaaslasega ja tegeleb küllaltki tavaliste asjadega: käib tööl, pidutseb, teeb trenni ja harrastab flamenkotantsu. Film vaatlebki enamjaolt tema argipäevast tegevust, kuid selle teeb huvitavaks tema võime igas olukorras säilitada optimism ja hea tuju. Kõige rohkem toob filmi pinget aga Poppy neurootikust sõiduõpetaja (Eddie Marsan), kellega tal puhkeb maailmavaateliste erinevuste ja viimase kiindumuse tõttu esimesse filmi lõpuks tõsine konflikt.

Film esilinastus Suurbritannias 10. aprillil 2008. Eestis näidati seda esmakordselt Pimedate Ööde filmifestivalil sama aasta sügisel, 2009. aasta alguses aga kinos Sõprus.

Film on pälvinud kriitikute sooja vastuvõtu ja võitnud auhindu. See esitati 2009. aasta Oscarile parima originaalstsenaariumi kategoorias.

## Näitlejad
*Sally Hawkins – Pauline Cross, hüüdnimega *Poppy*
*Eddie Marsan – Scott
*Alexis Zegerman – Zoe
*Andrea Riseborough – Dawn
*Sinead Matthews – Alice
*Sylvestra Le Touzel – Heather
*Samuel Roukin – Tim
*Caroline Martin – Helen
*Karina Fernandez – flamenkoõpetaja

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Film imdb.com lehel
Colin Farrell

**Colin James Farrell** (sündinud 31. mail 1976) on iiri näitleja. 

Ta on mänginud filmides "Tigerland", "Daredevil – kartmatu tasuja", "Miami Vice", "Minority Report – kolmas otsus", "Telefoniputka", "Alexander" ja "S.W.A.T. – politsei erirühm".

Colin Farrell on võitnud Kuldgloobuse.

## Osaline filmograafia

## Välislingid
*
Amortisatsioon

**Amortisatsioon** ehk **amortiseerimine** on põhivahendite (tootmishooned, seadmed, masinad) väärtuse järkjärguline kandmine nende abil valmistatud toodangu väärtusse.

**Amortiseerumine** on rajatiste, tehniliste seadmete ja muude töövahendite kulumine, mistõttu nende väärtus aja jooksul langeb. Seepärast on amortiseerumine oluline mõiste nii tehnikateadustes kui ka majandusteaduses ja raamatupidamises.

## Vaata ka
* Amortisaator
* Kulumine (majandus)
* Amortisatsioonikulu

## Viited

## Välislingid
* Raamatupidamise Toimkonna juhend RTJ 5 "Materiaalne ja immateriaalne põhivara"
Amazon.com

**Amazon.com, Inc.** on e-kaubandusega tegelev ettevõte, mille peakorter asub USA-s Seattle'is.

Käibe ja töötajate arvu järgi on tegemist maailma suurima internetiettevõttega.

Amazon.com asutati 1994. aastal ning esialgu tegeles see vaid raamatute *online*-müügiga. Hiljem lisandusid CD-d ja DVD-d, elektroonikatooted, rõivad, mitmesugused majapidamiskaubad ja tööriistad. 2015. aastal ületas ettevõtte turuväärtus juba Walmarti oma ja sellega tõusis see kõige väärtuslikumaks jaemüügiettevõtteks maailmas.

Amazonil on eraldi jaemüügi veebisaidid Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia, Prantsusmaa, Kanada, Saksamaa, Itaalia, Hispaania, Austraalia, Brasiilia, Jaapani, Hiina, India ja Mehhiko jaoks.

Ettevõtte asutaja ja tegevjuht Jeff Bezos kuulub maailma rikkaimate inimeste sekka.

## Viited

## Välislingid
*Amazon.com official website
*Rainer Saad: „Jeff Bezos valitseb maailma“ Äripäev, 12. september 2016
Spioonitest

**"Spioonitest"** (originaalpealkiri **"The Recruit"**) on 2003. aasta spioonifilm, mille lavastas Roger Donaldson. 

Colin Farrell kehastab hiljuti MIT lõpetanud James Claytonit, kelle Walter Burke (Al Pacino) värbab CIA teenistusse. *"Miski pole nii nagu paistab"* on filmi läbiv põhitõde, mis saab Claytonile selgeks rohkem kui ühel korral.

## Välislingid
*
Abee

**Abee** (prantsuse keeles *abbé*) on alama astme vaimulik Prantsusmaal.

Sõna tuleb arameakeelse sõna *[[abba (tiitel)|abba]]* ('isa') ladinakeelsest kujust *abbas*.   

## Vaata ka
*Abt
Nõukogude kongressid

**Nõukogude kongressid** (vene keeles Всероссийский Съезд Советов, Съезд Советов рабочих, крестьянских и солдатских депутатов) oli 20. sajandi aluses Euroopas ja Venemaa keisririigis tekkinud rahvaesinduste – nõukogude esindajate kõrgeim kogu, mida peeti ebakorrapäraselt vastavalt poliitilisele olukorrale.

Maailma esimeses sotsialistlikus riigis NSV Liidus oli rahvaesinduste – nõukogude konverentsid ja kongressid kõrgeim rahvaesindajate kogunemine ja kõrgeim riigivõim. Kongress kui kõrgeim seadusandlik võimuorgan valis Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee, Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee Presiidiumi ja büroo koosseisu.

Kuni 1918. aastani korraldasid eri huvirühmade esindajad:
*töölised ja soldatid (Ülevenemaaline tööliste ja soldatite saadikute nõukogude kongress), 
*talupojad (Ülevenemaaline talupoegade saadikute nõukogude kongress), 
*raudteelased (vt I Ülevenemaaline raudteelaste kongress ja Ülevenemaaline raudteelaste ametiühingu Täitevkomitee *Викжель*) jt 
:iseseisvalt nõukogude saadikute kongresse, kuid pärast bolševike ainuparteisüsteemi kehtestamist Nõukogude Venemaal asendasid eri suunitlustega parteide ja huvirühmade saadikute nõukogude kongresse kommunistliku partei NLKP kongressid ja NSV Liidu Ülemnõukogu istungjärgud.

## Ajalugu

Pärast keiser Nikolai II välja antud 17. oktoobri manifesti (ja osaliselt ka 1905. aasta rahutuste ajal) asutati rahvaesindustena rahvakihtide ja kutseühingute esindusorganeid – nõukogusid. 1917. aastaks oli Venemaa Keisririigis välja kujunenud kaks suurimat, esseeride juhitavad Talupoegade Nõukogud (Talupoegade Saadikute Nõukogud) ja bolševike juhitavad Tööliste Nõukogud (Tööliste Saadikute Nõukogud). Pärast Petrogradi Nõukogu käskkirja nr 1 tekkisid ka soldatite ja madruste nõukogud, mis hiljem ühinesid bolševike juhtimisel Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogudeks.

**I Ülevenemaalisel Nõukogude Kongressil** osalesid 3.–24. juunini 1917 Petrogradis Tauria palees nõukogude tegevuses veel kõik sotsialistliku suunitlusega parteide esindused: esseerid (SR), bolševikud (VSDT(b)P) ja menševikud. Kongressil osales 1090 saadikut, kes esindasid 305 ühendatud tööliste, soldatite ja talupoegade Nõukogu, 53 kubermangu ja armee nõukogu, 21 organisatsiooni tegevarmeest, 8 tagalaväeosast ja 5 laevastiku organisatsiooni.

**II Ülevenemaalisel Nõukogude Kongressil** 7.–9. novembril 1917 võeti VSDT(b)P survel vastu otsus kõrvaldada Venemaa Ajutine Valitsus ja sooritada riigipööre. Pärast Oktoobrirevolutsiooni võeti vastu kaks ajaloolist dekreeti: rahudekreet (ettepanek sõdivatele riikidele alustada rahuläbirääkimisi ilma kontributsioonideta jne.) ja maadekreet (tühistati mõisnike suurmaaomand, lubades maa talupoegadele jagamiseks.

**III Ülevenemaalisel Nõukogude Kongressil** 10.–18. jaanuaril (vkj) (23.–31. jaanuaril) 1918 võeti vastu otsus Nõukogude asutuste moodustamise kohta ja kuulutati Venemaa Venemaa Nõukogude Sotsialistlikuks Föderatiivseks Vabariigiks (Vene SFNV).

## Ülevenemaalised Nõukogude kongressid

## NSV Liidu Nõukogude kongressid

II NSV Liidu Nõukogude Kongress võttis 31. jaanuaril 1924 vastu esimese NSV Liidu Konstitutsiooni.

## Eestimaa Nõukogude kongressid

## Viited
Ted Bundy

**Theodore Robert Bundy** (sündinud **Theodore Robert Cowell**; 24. november 1946 – 24. jaanuar 1989) oli Ameerika Ühendriikide sarimõrvar, inimröövija, vägistaja, sissemurdja ja nekrofiil, kes ründas ja tappis Ameerika Ühendriikide noori naisi 1970. aastatel.

Pärast aastaid kuritegude eitamist tunnistas ta üles üle 30 tapmise, mille oli toime pannud seitsmes USA osariigis aastatel 1974–1978. Tegelik ohvrite arv on teadmata.

Paljud Bundy noored naissoost ohvrid nägid teda karismaatilise ja võluvana, mida ta omakasupüüdlikult ära kasutas, et nende usaldust võita. Enamasti lähenes ta neile avalikes kohtades, teeseldes vigastust, puuet või mängides võimuorganit, enne kui ta ründas ohvreid eraldatud alas. Vahepeal külastas ta oma lõplikku kuriteopaika, kus ta sooritas seksuaalkuritegusid lagunevate laipade peal kuni roiskumiseni või kuni ohvrid olid hävitatud metsloomade poolt. Ta raius vähemalt 12 ohvril pea maha ning jättis mõningad pead mälestuseks oma korterisse.

Esimest korda võeti Bundy vahi alla Utah' osariigis inimröövi katse eest, mille tõttu ta 1975. aastal süüdi mõisteti ja vangistati. Pärast seda hakati teda kahtlustama lahendamata kuritegudes ka teistes osariikides. Seistes silmitsi Colorado osariigis sooritatud mõrvasüüdistustega, põgenes ta kaks korda vahi alt – esimesel korral, 1977. aastal, jäeti Bundy üksi Pitkini maakonna kohtumaja raamatukokku, kust ta teise korruse aknast alla hüpates mägedesse põgenes. Kuus päeva pärast põgenemist võeti Bundy uuesti vahi alla. Teisel korral imiteeris ta raamatute abil oma magavat keha, ronides ise läbi laes oleva väikse augu üleval asuvasse vanglatöötaja ruumi, kus vahetas oma riided ning kõndis läbi vangla peauste vabadusse. 1978. aastal Floridas tabati ta uuesti ja lõplikult. Florida osariigis toime pandud mõrvade eest mõisteti talle kolm surmanuhtlust kahel eri kohtuprotsessil.

Bundy hukati elektritoolis Florida osariigi vanglas 24. jaanuaril 1989. Elulookirjanik Ann Rule kirjeldas Bundyt kui "sadistlikku sotsiopaati, kes nautis teiste inimeste valu ja kontrolli, mis tal oma ohvrite üle oli enne ja pärast nende tapmist". Bundy arvamus ei erinenud eriti Rule'i omast – on teada, et Bundy on nimetanud ennast "kõige külmaverelisemaks hoorapojaks, keda sa iial kohata võid". Üks Bundy advokaate Polly Nelson on kirjutanud, et mees oli "tõeline kurjuse sümbol".

## Viited
E-kaubandus

**E-kaubandus** (inglise keeles *E-commerce*) on toodete ja teenuste ostu-müügi tehing ettevõtete ja tarbijate vahel elektroonilisel teel internetis. 

Ostud, mis sooritatakse internetis, sõlmitakse kauglepinguga müüja ja tarbija vahel. E-kaubandus on üks kiiremini arenevaid kaubandusharusid, kasvades Eestis viimastel aastatel 35–40% aastas. Eestis on üle 15 aasta tegutsenud E-kaubanduse Liit, hõlmates rohkem, kui 500 liiget ning andes välja ka Turvalise Ostukoha usaldusmärgist ning korraldab E-smaspäeva. E-kaubanduse Liit korraldab koolitusi, seminare, seisab valdkonna arengu ning seadusandluse eest (www.e-kaubanduseliit.ee)

E-kaubandus jaguneb kolme kategooriasse:
*ettevõttelt ettevõttele (ingl k. *business to business* ehk *B2B*);
*ettevõttelt tarbijale (ingl k. *business to consumer* ehk *B2C*);
*tarbijalt tarbijale (ingl k. *consumer to consumer* ehk *C2C*)

## Ajalugu
Üks populaarsemaid tegevusi veebis on ostlemine, mis sai võimalikuks 1991. aastal, kui internet levis kaubandusse. Sestpeale on suur osa ettevõtetest laienenud veebikeskkonda. Esimesed suured e-kaubanduse ettevõtted on e-Bay ja Amazon. Tänu nende ettevõtete loojatele on tekkinud suur e-kaubanduse sektor.

Statistika andmete põhjal müüakse internetis kõige rohkem pileteid, raamatuid, muusikat, arvuteid, kontoritarbeid ja elektroonikaseadmeid ja rõivaid.

## Eelised ja puudused
### Eelised
* mugav ostelda;
* võimalus tellida igal ajal ja igal pool, 14 päeva tagastusõigus kogu Euroopa Liidu piires; 
* suurem kaubavalik;
* saab tellida tooteid väljastpoolt oma riiki, hetkega kümneid poode külastada ja võrrelda;
* ei pea seisma järjekorras;
* lihtsam võrrelda hindu ja tooteid.

### Puudused
* puudub võimalus tutvuda, proovida selga toodet;
* välismaalt tellides krediitkaardi vajadus.

## Viited

## Välislingid
* 30. juunist jõustub e-kaubanduse jaoks oluline HTTPS nõue, *zone.ee*, 26.06.2018
Eiríkr Punase saaga

**Eiríkr Punase saaga** (*Eiríks saga rauða*) ehk **Islandlaste saaga** on üks islandlaste saagadest. Koos Gröönlaste saagaga on need kaks peamist kirjandusallikat vanapõhjala kultuuri esinemise kohta Põhja-Ameerika pinnal.

Saagas jutustatakse, kuidas aasta 1000 paiku Eiríkr Punane avastas Gröönimaa ja tema poeg Leifr Eiríksson omakorda Vinlandi.

Saaga on säilinud kahe käsikirjana: Hauksbók (14. sajandist) ja Skálholtsbók (15. sajandist). 

## Vaata ka
*Ameerika koloniseerimine skandinaavlaste poolt
*Gröönlaste saaga

## Kirjandus

*"Viikingid Vínlandis: Eiríkr Punase saaga. Gröönlaste saaga. Vanaislandi keelest tõlkinud Arvo Alas; eessõna Jens Peter Ægidius. Tallinn, Perioodika, 2003
Norby Telecom

**Norby Telecom** (algselt Lätis **Telecentrs SIA**, Eestis **Voicenet**) oli Eesti telekommunikatsiooniettevõte, kes osutas andme- ja kõnesideteenuseid nii eraisikutele kui ka suurettevõtetele Eestis, Lätis ja Leedus.

Ettevõte asutati 1998. aastal Lätis nimega Telecentrs SIA. 2005. aastal loodi Eestis Norby Telecom AS ja 2006. aastal Leedus Norby Telecom UAB.

2004. aastal omandas Voiceneti suurosaluse Eesti ettevõtja Guido Sammelselg.

Majanduskriisist põhjustatud raskustest pääsu üritades taotles Norby Telecom 2009. aasta jaanuaris saneerimist ning müüs sama aasta märtsis oma WiMAX-võrgu Elionile. Saneerimise käigus müüdi järgneval kuul Linxtelecomile ka Norby Telecomi andmesideteenuste ja IP-kõneside (VoIP) äriüksused.

2010. aasta juunis viimaks siiski pankrotistunud Norby Telecomi varadest müüdi viimasena 2011. aastal osalus Läti andmesideettevõttes Telecentrs SIA. Norby Telecomi makseraskused viisid ettevõttele isiklike varade käendusel võetud laenude tõttu pankrotistumiseni ka suuromaniku Guido Sammelselja.

## Norby Telecomi tegevusalad
* Andmesideteenused kõikides Balti riikides, nii kiired internetiühendused kui ka privaatvõrgud.
* IP kõnesidesüsteemid ja  -teenused. 
* Teenustaseme lepingud andme- ja kõnesideteenustele tagamaks kõrgeimat käideldavust.
* WiMAX-internetiühendused eraisikutele. 

## Viited

## Välislingid
* Norby Telecomi koduleht
* Siiri Erala.  Osa Norby ärikliente jäi hommikust internetita Postimees, 26. jaanuar 2009
* Gert D. Hankewitz.  Norby Telecom taotleb saneerimist Postimees, 26. jaanuar 2009
Xia dünastia

**Xia dünastia** (hiina 夏朝, *Xiàcháo*) oli Hiina esimene ajalooliselt dokumenteeritud dünastia. Valitses umbes aastatel 2070–1600 eKr.

Xia dünastia rajas mütoloogiline keiser Yu Suur.
Linnuala

**Linnuala** on lindude ja linnuliikide rohke piirkond, mis on linnuturistide ja bongarite meelispaigaks ning looduskaitseliselt tähtis.

Euroopa Liidus reguleerib linnualade kaitsekorda linnudirektiiv.

## Viited

## Kirjandus
*Kuus, Andrus; Kalamees, Andres (koost.) 2003. *Euroopa Liidu tähtsusega linnualad Eestis*. Tartu: Eesti Ornitoloogiaühing. 
*Heath, M. F.; Evans, M. I.; Hoccom, D. G.; Payne, A. J.; Peet, N. B. (toim.) 2000. *Important Bird Areas of Europe: Priority Sites for Conservation*. (Eesti osa on raamatusse kirjutanud Margus Ots ja Andres Kalamees.)
EBay

**eBay Inc.** on Ameerika Ühendriikide e-kaubandusega tegelev ettevõte, mille peakorter asub San Jose linnas California osariigis. Firma peamine tegevusala on *online*-oksjonite korraldamine ning tehingud toimuvad otse inimeselt-inimesele või ettevõttelt-inimesele.

Ettevõtte asutas 1995. aastal Pierre Omidyar.

Ostja maksis toote eest varem tavaliselt PayPali kaudu, mis oli aastatel 2002–2015 eBay tütarettevõte. 2005. aastal sai eBay ka Skype omanikuks, kuid müüs 2009. aastal ligi 70% ja 2011. aastal ülejäänud osaluse.

## Tunnustus
*2007 – National Medal of Technology and Innovation