open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Christian Berend von Berg

**Christian Berend von Berg** (1677 – 18/29. oktoober 1750 Kuressaare) oli Loona, Paadla, Lööne ja Jõgise mõisnik, Rootsi kolonelleitnant. 1709–1714 oli ta venelaste käes vangis.

Tema vanemad olid Loona mõisnik Fromhold von Berg (1665–1710) ja Paadla mõisniku Reinhold von Buxhoevedeni tütar Agneta Helena von Buxhoeveden.

Tema abikaasa oli Loona mõisniku Reinhold Johann von Vietinghoffi tütar Margaretha Hedwig (alias Hedwig Beata) von Vietinghoff (1697–1752). Tal ei olnud lapsi.

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft
Ahvpinšer

**Ahvpinšer** on Saksamaalt pärinev koeratõug.

Tõu aretamisega tehti algust XIX sajandi lõpul, esivanemaiks peetakse kääbuspinšerit ja väikest traatkarvalist grifooni.

Koer kaalub keskmiselt 2,9 kuni 6 kilo, turja kõrgus 23–30 cm. Emased koerad on väiksemad.

2013. aastal saavutas ahvpinšer Banana Joe V Tani Kazari Madison Square Gardenis peetud 137. Westminsteri kenneliklubi koertenäitusel esikoha.


Borismindre.jpg|
Affenpinscher Molly.jpg|
2013 Westminster Kennel Club Dog Show- Affenpinscher Joey aka GCH Banana Joe V Tani Kazari (8471258772).jpg|Banana Joe V Tani Kazari


## Viited

## Välislingid
Lossi

**Lossi** on mitme koha nimi või nime osa.
***[[Lossi tänav]]** on mitmes Eesti asulas.
***[[Lossi plats]]** on Tallinnas Toompeal.
***[[Lossi järv]]** on paisjärv Karksi vallas.

## Vaata ka
*Lossiküla
*Lossi sild
*Lossiaed
*Lossihoov
*Lossiplats
*Lossipark
*Lossijärv
*Lossimäed
Henry Adams

**Henry Brooks Adams** (16. veebruar 1838 Boston – 27. märts 1918 Washington) oli Ameerika Ühendriikide ajaloolane ja ajakirjanik.

Ta sündis prominentses peres. Tema isapoolne vanaisa John Quincy Adams ja vanavanaisa John Adams olid olnud Ameerika Ühendriikide presidendid. Tema emapoolne vanaisa Peter Chardon Brooks oli miljonär ning vanavanaisa Nathaniel Gorham oli üks USA konstitutsiooni allkirjastajatest.

Pärast Harvardi ülikooli lõpetamist 1858. aastal töötas ta sekretärina oma isa Charles Adamsi juures, kes oli Abraham Lincolni saadik Londonis. See kogemus ja kokkupuude inglise kultuuriga mõjutas noormeest tugevalt.

Tema elu ajal oli tema tuntuim teos üheksaköiteline "History of the United States During the Administrations of Thomas Jefferson and James Madison" ("Ameerika Ühendriikide ajalugu Thomas Jeffersoni ja James Madisoni valitsuste ajal"). 

Postuumselt avaldatud memuaariraamat "The Education of Henry Adams" ("Henry Adamsi haridus") sai Pulitzeri preemia.

## Tunnustus
*1898 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks

## Välislingid
Rukla vald

**Rukla vald** (leedu keeles *Ruklos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 80 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2232 inimest. Valla keskus on Rukla alev, kus aastal 2011 oli 2098 elanikku. Vallavanem on Gintas Jasiulionis.

## Viited
Upninkai vald

**Upninkai vald** (leedu keeles *Upninkų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 173 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1328 inimest. Valla keskus on Upninkai küla. Vallavanem on Lolita Nekrošienė.


Upninkai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Upninkai_birch.jpg|Upninkai ja Dubia vaheline tee


## Viited
Bad Segeberg

**Bad Segeberg** on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal.

Linnas elab 15 767 inimest (2010). Linna pindala on 18,87 km².

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Balga linnus

**Balga (ordu)linnus** (saksa keeles Burg Balga) oli Saksa ordu linnus Preisimaal, Balga komtuurkonna keskus; nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Kaliningradi oblastis Mamonovo linnas. Linnus ehitati 1250. aastal.

Linnus esindas arhitektuuriliselt telliskivigootika stiili.

Ehkki linnus oli halvas seisus juba enne Põhjasõda, siis varemeteks muutus see 1701, kui Friedrich I andis käsu kasutada linnuse kive Pillau kindluse ehitamiseks. Linnuse varemed on säilinud tänapäevani.
Turm

**Turm** on Emajõe Lodjaseltsile kuuluv viikingilaev, kodusadam on Tartu.

## Kirjeldus
Viikingilaev Turm on näide 1000 aasta tagusest laevaehituskunstist. Turma ehitamine algas enne Salme viikingilaevade leidmist Saaremaal, mistõttu võeti eeskujuks toonane lähim laevaleid Lapuri vrakk Soomes ja selle põhjal rekonstrueeritud Sotka.

Kere ehitati traditsioonilisel klinkerplangutusmeetodil oksavabast tollisest männiplangust, plangud kinnitati üksteise külge sepisneetidega. Ehitamisel valmistati kõigepealt plangutus ning seejärel sobitati sisse kaarepuud. Turma kiil ja täävid on tahutud tammepuust ning ühendatud diagonaaltapiga. Käilakujuks on ürgne maopea. Ehitamiseks kulus üks aasta ja üks päev. 

Laev on 12 m pikk ja 3 m lai, süvis 0,5 m. Turm võtab pardale kuni 12 reisijat. Edasi saab liikuda 10 pika aeru, 28 m² raapurje, bensiini- või elektrimootori jõul. Tippkiirus on 8,2 sõlme.

Turm mahub paadihaagisele ning seda saab maad mööda transportida mere ning jõgede-järvede äärde. Seetõttu seilab laev lisaks Emajõele ja Võrtsjärvele-Peipsile ka paljudel teistel Eesti siseveekogudel ja Läänemerel.

## Ajalugu
Turm veesati 6. juunil 2009.

Turma esimeseks ülesandeks oli laulupeotule kandmine ajaloolisi siseveeteid mööda Tartust mere poole.

2010. aastal käidi koos Emajõe lodja Jõmmu, Eesti rannarootslaste aluse Runbjarni ning kuunaritega Kajsamoor ja Blue Sirius Lätis Ventspilsis, Rootsis Fåröl, Visbys, Nynäshamnis, Stockholmis, Sigtunas ja Birkas ning Soomes Turus, Maarianhaminas ja Hankos.

2012. aasta suvel läbis Turm mööda jõgesid ja kanaleid Pariisist Lübeckisse 1800 km.

## Vaata ka

* Lodjakoda
* Lodi

## Viited
Friedrich Wilhelm Grubner

**Friedrich Wilhelm Grubner** (1752 Viljandi – 1821 Viljandi) oli kaupmees, Viljandi raehärra aastail 1800–1804 ja bürgermeister aastail 1804–1806. 

Aastail 1785–1793 oli Paldiskis tolliinspektor (tolliülem).

Tema isa oli kullassepp Heinrich Ernst Grubner (u 1711–1792). Tema abikaasa oli Marie Dorothea Monton (sündinud Riias, isa prantsuse õpetlane). Nende teadaolevast neljast lapsest tegutses poeg Reinhold Wilhelm (1789 Paldiski – 1837 Kuressaare) Kuressaares Schmidti kaubamajas.

## Viited

## Kirjandus
* Das Felliner Bürgerbuch (1728–1889). Lk. 46 (nr. 184) ja 93. Jahresbericht der Felliner litterarischen Gesellschaft. 1900 und 1901. Fellin 1902. Beilage 1.
Barrie

**Barrie** on linn Kanadas Ontario provintsis Simcao järve kaldal.

Linnas elab 128 430 elanikku (2006).

Linn asutati 1812.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Falilejevo külaasundus

**Falilejevo külaasundus** (vene keeles Фалилеевское сельское поселение) on külaasundus Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis.

Külaasunduses on üheksa asulat, nende seas Falilejevo, Rattšino.

Külaasunduse elanike peamine elatusala on põllumajandus.
Harald Triegel

**Harald Ottomar Triegel** (23. märts 1901 Tallinn – 8. detsember 1918 Järve küla, Jõhvi kihelkond) oli õppursõdur, kes langes Vabadussõjas.

Triegel oli Tallinna Reaalkooli 5. klassi õpilane ning kuulus Kaitseliitu. Ta saadeti 29. novembril Narvasse. Ta oli rahvaväe 4. polgu 1. pataljoni 4. roodus kuulipildujate komandos.  

Ta osales 8. detsembri hommikul Viru rindel lahingus Järve mõisas. Punased piirasid 150 mehega nende 28-liikmelise üksuse ümber ja kuigi neil õnnestus sealt murda välja, jäi haavatuna maha lipnik Oskar Alveis, kelle järele minnes sai Triegel surma. Alveis langes haavatuna ikkagi punaste kätte vangi ja mõrvati samas.

Triegel maeti algselt Järve mõisas tundmatuna koos Alveisi ning ühe Eesti sõduri ja ühe punasõduriga ühishauda. Seetõttu arvati 1919. aastal, et ta on väejooksik ja sellepärast teadmata kadunud.

Tema isa leidis Haraldi põrmu pärast pikki otsinguid kaheksa kuud hiljem. Harald Triegel maeti 6. augustil 1919 sõjaväeliste austusavaldustega ümber Tallinna Vana-Kaarli kalmistule. 

## Mälestuse jäädvustamine
9. mail 2000 pani Reaalkool Harald Triegeli kalmule uue mälestusmärgi. Tema langemise päeval 8. detsembril käib kooli õpilasesindus tema haual ja süütab seal küünla.

## Viited

## Kirjandus
*"Harald Triegeli matus". Päevaleht nr 164, 6. august 1919. Lk 3
*"Esimene, kes langes. Ajaloolisi momente Vabadussõjast". Huvitav Žurnaal, suvi 1934
*"Esimene, kes langes. Ajaloolisi momente Vabadussõjast". // "Koolipoisid Vabadussõjas". Koostajad Merike Jürjo, Aart Nõmm, Hanno Ojalo. Argo. Tallinn 2017. Lk 29–32

## Välislingid
*Wabadussõjaaegne Reaalkool 1918-1920. Langenud
Bruno Klein

**Bruno Klein** (sündinud 1957. aastal Kölnis) on saksa kunstiajaloolane, Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis liige.

Ta on Dresdeni Tehnikaülikooli hilisantiikaja ja keskaja kristliku kunsti professor. Tema uurimistöö keskendub keskaja kunstile ja arhitektuuri ajaloole antiikajast tänapäevani.

Kirjastus Tandem Verlag GmbH avaldas 2004. aastal saksakeelse kunstiajaloolise raamatu "Gotik", mille üks kaasautoreid on Bruno Klein (raamatu peatüki "Gooti arhitektuuri sünd Prantsusmaal ja naabermaades" autor, 88 lk). 2007. aastal tõlgiti teos eesti keelde.

## Haridustee ja töökäik
Ta õppis kunstiajalugu Berliinis, Pariisis, Kölnis ja Bonnis. Aastal 1983 sai ta doktorikraadi Berliini Vaba Ülikoolist (väitekiri käsitles prantsuse kõrgkeskaja arhitektuuri).

Klein on töötanud Firenzes ja Göttingenis. 1991. aastal habiliteerus ta Göttingeni Ülikoolis (habilitatsioonitöö käsitles itaalia romaani arhitektuuri ja skulptuuri).

Ta töötab Dresdeni Tehnikaülikooli filosoofiateaduskonna kunsti- ja muusikateaduse instituudi hilisantiikaja ja keskaja kristliku kunsti osakonnas professorina.

## Tunnustus
*2011 – valiti Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis liikmeks.

## Raamatud
*2004 – Rolf Toman (toimetaja), Bruno Klein (autoreid) jt. *Die Kunst der Gotik.* Tandem Verlag GmbH, ISBN 978-3833110382.

#### Tõlked eesti keelde
*2007 – Rolf Toman (toimetaja), Bruno Klein (autoreid) jt. *Gootika. Arhitektuur, skulptuur, maalikunst.* Koolibri, 524 lk, ISBN 978-9985018033.

## Viited

## Välislingid
*Prof. Dr. Bruno Klein. tu-dresden.de
Ingeri lipp

**Ingeri lipp** (soome keeles *Inkerin lippu*) on ingerlaste rahvuslipp.

Lipu mõtles välja E. J. Haapakoski. Lipp võeti kasutusele septembris 1919. Lipul on aja jooksul olnud kolm staatust: 1919 kui polgu, 1919-1920 kui riigilipp ja alates 1921 kui rahvuslipp.

## Vaata ka
*Ingeri vapp
Pulkovo kõrgustik

**Pulkovo kõrgustik** (vene keeles Пулковские высоты) on kõrgustik Venemaal Peterburist lõunas. Pulkovo kõrgustiku lähedale jääb Isuri kõrgustik. Kõrgustiku kõrgeim mägi on Pulkovo mägi (75 m), millel asub Pulkovo observatoorium.

Kõrgustiku lähedal toimus Vene kodusõja ja Teise maailmasõja ajal lahinguid.
Tõnu Odamus

**Tõnu Odamus** (16. veebruar 1943 Tallinn – 4. juuli 2017) oli eesti harrastussportlane. 

Tõnu Odamus sündis Tallinnas, lapsepõlvekodu oli Kloostrimetsa Pirital. Hiljem elas Sauel.

## Sporditee

Tõnu Odamus hakkas kehakultuuriga tegelema juba lapsepõlves Kloostrimetsa radadel. Hiljem kuulusid tema harrastatud spordialade hulka nii aerutamine, murdmaasuusatamine, jalgrattasõit, jooksmine, triatlon kui ka duatlon.

Suusataja Tõnu Odamus hakkas aerutamisega tegelema vendade Bachmanite ergutusel, jõudes ka aerutamises mitme märkimisväärse medalivõiduni. Samuti näitas Tõnu noorem vend Indrek Odamus samal alal häid tulemusi, sõites osavalt nii süsta kui ka kanuuga. 

Tõnu Odamus osales üle saja korra osalenud Tartu maratonidel, kus talle oli antud lausa nimeline rinnanumber. Ise oli ta pidanud olulisemateks aladeks vastupidavust nõudvaid järvejookse, maratone, triatlone ja duatlone. 

Aastatel 1966, 1967, 1969 ja 1970 oli ta edukas Tallinna-Keila-Tallinna suusamaratonil, 1979 Neeruti suusamaratonil ja Sakala jooksul, aastatel 1984–1988 Pirita ja Pühajärve triatlonil. 

Raudmehe karikad ja tammepärjad võitis ta aastatel 1986 ja 1987 Voka klassikalisel triatlonil (ujumine 3,8 km, jalgrattasõit 180 km, maratonijooks 42,195 km) veteranide I vanuseklassis.

## Perekond
Tõnu oli pere vanim laps, tal on noorem vend Indrek ja õde Reet. Tõnu Odamuse abikaasa oli Eesti Vabariigi kultuurkapitali spordipreemia ja Saue linna teenetemärgi pälvinud Enla Odamus (16-kordne Eesti meister aerutamises), kellega Tõnu tutvus tänu spordile ning abiellus 1968. aastal. Tema algatusel on Sauel alates 1994. aastast korraldatud kooliolümpiamänge, kus aukülalisteks on Eesti olümpiasportlased. 

Peres sirgusid tütred Terje ja Sirje. 

Kodus olid aukohal nii 1995. aasta Vasaloppeti 90 km suusatamise kui ka teiste tähtsamate võistluste diplomid ning arvukalt auhinnakarikaid. 

## Viited
Soikino poolsaar

**Soikino poolsaar** (vene keeles Сойкинский полуостров või полуостров Сойкино, soome keeles Soikkola) on poolsaar Soome lahe lõunakaldal, halduslikult Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Vistino külaasunduses. Poolsaare nimetus tuleneb isurikeelsest sõnast *soikkola* 'poolsaar'.
Joseph Estrada

**Joseph Ejercito Estrada** (sünninimega **José Marcelo Ejército**; sündinud 19. aprillil 1937 Manilas) on Filipiinide filminäitleja ja poliitik. Ta oli alates 30. juunist 1998 kuni 20. jaanuarini 2001 Filipiinide president. Aastatel 1992–1998 oli ta Filipiinide asepresident. 2013. aasta juunist kuni 2019. aasta juunini oli ta Manila linnapea.

Ta sündis aastal 1937 Tondos, praegu Manila linnaosas, kuid üles kasvas ta San Juanis (asub Manilast ida suunas). Ta on õppinud Filipiinide Tsentraalkolledžis (Central Colleges of the Philippines) ja Mapúa Tehnoloogiainstituudis. 20-aastaselt hakkas ta näitema filmides; siis muutis ta oma nime (Joseph Ejercito Estradaks). Ta on mänginud rohkem kui sajas filmis ja ta on produtsendina osalenud 70 filmi valmimises.

## Välislingid
* Joseph Estrada CV
Banana Joe V Tani Kazari

**Banana Joe V Tani Kazari** (sündinud 30. märtsil 2007), tuntud ka kui **Joe**, on *[[ahvpinšer|affenpinscheri]]* tõugu koer.

Joele on õpetatud käsklusi inglise, taani, hispaania ja saksa keeles.

2013. aastal Madison Square Gardenis peetud 137. Westminsteri kenneliklubi koertenäitusel hinnati Joe parimaks.

## Viited
Snuppy

**Snuppy** (korea keeles: 스너피, ühend Seouli Rahvusülikooli ingliskeelsest lühendist SNU (*Seoul National University*) ja ingliskeelse sõna *puppy* (inglise keeles: koerakutsikas) kolmest viimasest tähest; 24. aprill 2005 – mai 2015) oli afganistani hurt, keda peetakse maailma esimeseks kloonitud koeraks.

## Viited
Toppy

**Toppy** nime kannavad 2007. aasta lõpul kolmele asendusemale sündinud seitse kloonitud Labradori retriiveri kutsikat.

Tegemist oli esimeste kloonitud teenistuskoertega, koerte tööandjaks sai Korea tolliteenistus.

## Vaata ka
* Snuppy

## Viited
Westminsteri kenneliklubi koertenäitus

**Westminsteri kenneliklubi koertenäitus** on alates 1877. aastast New Yorgis igal aastal peetav koertenäitus. 

Esimene näitus toimus 1877. aasta 8. mail.

## Välislingid

* Official look behind the scenes at the Westminster Kennel Club Dog Show
* Westminster Kennel Club official site
* National Geographic news article about the show
*    Backstage at the 2009 Westminster Kennel Club Dog Show
* Hype, Money and Cornstarch: What It Takes to Win at Westminster
* List of American Kennel Club Titles and Abbreviations for Championship Dogs
Eesti riiklik julgeolek

**Eesti riiklik julgeolek** on Eesti riigi kaitse ja püsivuse tagamisele suunatud tegevus, mille eesmärgiks on riigi ja rahva kaitse tagamine riigisisesel ja välismaisel tasandil.

Eesti Vabariigi põhiseaduse paragrahv 130 sätestab: "Erakorralise või sõjaseisukorra ajal võib riigi julgeoleku ja avaliku korra huvides seadusega ettenähtud juhtudel ja korras piirata isikute õigusi ja vabadusi ning panna neile kohustusi. Piirata ei tohi õigusi ja vabadusi, mis on sätestatud põhiseaduse §-des 8, 11–18, 20 lõige 3, 22, 23, 24 lõiked 2 ja 4, 25, 27, 28, 36 lõige 2, 40, 41, 49 ja 51 lõige 1."

## Viited
Shin Bet

**Shin Bet** (heebrea keeles שירות הביטחון הכללי *, Šerut ha-Bitaẖon haKlali*) on Iisraeli siseluureamet (sarnaselt briti MI5, Venemaa FSB ja USA FBI-ga).

Ameti moto on "*Magen veLo Yera'e*" (heebrea keeles: מגן ולא יראה, sõna-sõnalt: "Kaitsja, keda ei nähta" või "Nähtamatu kilp").

## Viited

## Välislingid

* Shabak website inglise keeles
* Profile: Israel's Shin Bet agency, BBC
* Text of the 1999 High Court of Justice ruling (PDF)
* B'tselem report on Shabak's use of torture
* "Inside Shin Bet" video documentary by Al Jazeera
* Shin Bet (FAS)
* Knesset said "No" to Shabak
* 
* Fotosid
Hemudu kultuur

**Hemudu kultuur** (hiina keeles 河姆渡文化) oli neoliitiline arheoloogiline kultuur Hiinas.

See tekkis umbes 7000 eKr ja selle õitseaeg oli umbes 5200–4500 eKr. Teised allikad dateerivad Hemudu kultuuri ajavahemikku umbes 5050–3350 eKr.

Selle kultuuri jäänuseid leiti esimest korda 1973. aastal Hemudu külast 22 km Ningbost loodes. Alates maist 1993 tegutseb seal Hemudu Leiukoha Muuseum, mis näitab väljakaevamiste kõige tähtsamaid leide. Muuseumi juurde kuulub ka vabaõhuala Hemudu kultuuri iseloomulike hoonete jäljendustega. Hemudu leiukoht ja Hemudu Leiukoha Muuseum (29°57'51" N, 121°20'40" E) asuvad Zhejiangi provintsi põhjaosas Yuyao Shi maakonna õigustega linnas Hangzhou lahest lõunas 120 km Shanghaist lõuna pool Hemudu suurvallas. Teised leiukohad on Ningboshi allprovintsilinna Jiangbei linnarajoonis asuvas Fujiashanis, Tianluoshanis ja Zhoushani saartel. Olulised Hemudu kultuuri kogud on ka Zhejiangi Provintsimuuseumis.

Hemudu kultuur oli ka üks esimese kultuure, mis tegeles märgriisikasvatuse, laki hankimise ja töötlemisega ning siidiussikasvatusega. Peale selle pärineb sealt ka üks esimesi keedetud riisi leide. Peale riisikasvatuse peeti vesipühvleid, sigu ja koeri. Peale selle tegeleti kalapüügi, küttimise ja korilusega. 

Valmistati palju luust esemeid, näiteks tehti kõplaid loomade abaluudest. Hemudust leitud linnuluust flöödid sarnanevad tänapäeva bambusflöötidega (*[[dizi]]*). Peale selle valmistati poleeritud, ornamentidega (nöörornament ja figuratiivne ornament: taime- ja linnumotiivid) kaunistatud keraamikat ning lakitud kausse ja puust karikaid. Töödeldi ka elevandiluud ning kaunistati seda fööniksite kujutistega. Savianumad olid erinevalt Majiabangi kultuuri (4750–3700 eKr) pruunidest anumatest tavaliselt mustaks värvitud. Need kultuurid kooseksisteerisid umbes 1000 aasta vältel ja mõjutasid teineteist, kuid jäid siiski erinevateks. 

Kavandati puust elumaju ja need rajati vee äärde vaiade peale. Tuntud olid ka nelinurksed seest puiduga kaetud kaevud. On leitud ka aere ning savilaevade jäänuseid. Tõenäoliselt Yaojiangi jõe üleujutuste, võib-olla ka voolusängi muutumise tõttu rändasid Hemudu kultuuri kandjad mujale. 

Hemudu leiukoht (河姆渡遗址) on alates 1982. aastast Hiina Rahvavabariigi mälestiste nimekirjas.

## Vaata ka
* Hiina neoliitiliste leiukohtade loend

## Viited

## Kirjandus
* Kwang-chih Chang. *The Archaeology of Ancient China*, 4th edition, revised and enlarged, Yale University Press,1986, ISBN 0-300-03784-8.

## Välislingid
* Hemudu Site Museum, chinamuseums.com
* Hemudu Leiukoha Muuseumi koduleht hiina keeles, inglise keeles
Šveicarija vald

**Šveicarija vald** (leedu keeles *Šveicarijos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 82 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2244 inimest. Valla keskus on Šveicarija küla. Vallavanem on Algirdas Paplonskis.

29. märtsil 2012 nimetati senine **Dumsiai vald** ümber Šveicarija vallaks.


Šveicarija,_Dumsių_seniūnija.JPG|Vallamaja
Barborlaukis002.jpg|Barborlaukise mõisa peahoone


Lisaks küladele on vallas ka kaks raudteejaama.

## Viited
Užusaliai vald

**Užusaliai vald** (leedu keeles *Užusalių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jonava rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 81 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2326 inimest. Valla keskus on Užusaliai küla. Vallavanema kohusetäitja on Danguolė Karnylienė. Lisaks küladele asub vallas veel Kalnėnai raudteejaam, kus aastal 2011 oli 4  elanikku.


Išorai.jpg|Išorai
Gaidelio_akmuo_Neryje.JPG|Gaidelise rändrahn Nerise jões


## Viited
Upninkai

**Upninkai** on küla Leedus Jonava rajoonis, Upninkai valla halduskeskus. Külas on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne 1845. aastal valminud kirik.

Upninkaid on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1442. aastal Kristinas Astikase testamendis. Küla järgmiseks omanikuks sai tema poeg Radvila Astikas, Radziwillide suguvõsa esiisa. Tema lasi aastal 1477 sinna esimese kiriku ehitada. Aastal 1650 läks see kirik kalvinistide valdusse, nii püstitati sinna aastal 1717 ka katoliku kirik. 

Kuigi Upninkai alevi staatust ei saanud, olid seal siiski nii kõrts kui ka turg. Valdav osa sealsetest hoonetest ehitati Nõukogude perioodil.


Upninkai, gatvė.JPG|Upninkai
Upninkų pagrindinė mokykla.JPG|Koolimaja
Upninkai 1.jpg|Kirik
Šventoji (Upninkai).jpg|Šventoji jõgi


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Užusaliai

**Užusaliai** (vene keeles vanasti Александровская слобода) on küla Leedus Jonava rajoonis Šešuva jõe kaldal, Užusaliai valla halduskeskus.

Külas on kultuurikeskus, põhikool, postkontor ja raamatukogu. Küla kohal asub jõel 28,5 ha suurune paisjärv. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1866 valminud õigeusu kirik.

## Ajalugu

Užusaliaid on kirjalikes allikates esmamainitud 1777. aastal. Jaanuariülestõusu järel asustati sinna leedulaste asemele õigeusklikud venelased, küla hakkas aga kandma nime **Aleksandrovskaja slobodaa**. Küla kujunes ümbruskonna õigeusu kihelkonna keskuseks, vana mõisa kohale rajati aastal 1866 õigeusu kirik. Samal ajal oli Užusaliai tähtis keskus ka ümbruskonna vanausuliste jaoks.

Sealsed õigeusklikud venelased toetasid Leedu annekteerimise järel bolševikke ja suur osa neist pages Saksamaa sissetungi järel Venemaale. Külla jäänud elanikest varjas osa nõukogude langevarjureid ja partisane, nii piirasid 12. septembril 1941 sakslased küla sisse, kogusid elanikud kokku ja hukkasid 48 sealset elanikku.

Nõukogude ajal oli küla algul kolhoosi Naujojo gyvenimo keskasulaks, seejärel aga kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastal 1977 põles maha Paskutiškiais asunud vanausuliste palvemaja, seejärel hakkasid nood samuti Užusaliais koos käima ja küla kujunes lisaks õigeusule ka vanausuliste kihelkonna keskuseks.


Užusaliai (Jonavos r.).JPG|Užusaliai
The school of Užusaliai001.jpg|Koolimaja
Uzusaliai old school.jpg|Vana koolimaja
Orthodox church in Užusaliai001.jpg|Kirik
Uzusaliu_tvenkinys_1.jpg|Paisjärv


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Šveicarija

**Šveicarija** on küla Leedus Jonava rajoonis, Šveicarija valla halduskeskus. Külas on spordikeskus, põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Šveicarijas asub Jonava koduloomuuseumi rahvalaulu- ja käsitööosakond. Küla kohal asub Varpė jõel 10,8 ha suurune paisjärv. Sealsete katoliiklaste tarbeks on külla ehitatud Jonava kihelkonda kuuluv kabel.

## Ajalugu

Šveicarija ümbruskond on olnud asustatud juba ammu: seal asub mitu asulakohta nii  VIII, IX, III kui ka II aastatuhandest enne Kristust. Kirjalikes allikates on küla mainitud siiski alles XVIII sajandil.

Arvatakse, et küla on saanud nime Euroopas ringi rännanud kohalikult mõisnikult. Šveicarija tähendab leedu keeles Šveitsi. Sarnaseid nimesid on ka teistel ümbruskonna küladel: samas vallas asuvad veel Paryžius (Pariis) ja Londonas (London), Rukla valda jääb Venecija (Veneetsia).

XX sajandi alguses on esimest korda mainitud Šveicarija mõisa. Seal elas mõnda aega Leedu näitekirjanik Kazys Alyta.


Šveicarijos_centre.JPG|Šveicarija
Sveicarijos pagrindine mokykla001.jpg|Koolimaja
Sveicarijos tvenkinys (Jonavos raj.).jpg|Paisjärv


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Sunda keel

**Sunda keel** (omanimetus *Basa Sunda*) on Malai-Polüneesia keelte hulka kuuluv keel, mida Indoneesias Jaava saarel räägivad sundad. 

Sunda keelt räägib umbes 27 miljonit inimest (umbes 15% Indoneesia elanikest). Keelel on kolm murret.

Keele kood ISO 639-1 järgi on "su".
Tepui

**Tepui** on lauakujuline mägi (inglise keeles *table-top mountain*), mida leidub vaid Lõuna-Ameerikas Guajaana mägismaal, peamiselt Venezuela ja Lääne-Guyanas. Venezuela ja Guyana tepuide lähistel elavate pemonlaste keeles tähendab tepui jumalate koda.

Tuntuimad tepuid on Roraima mägi, Auyantepui mägi ja Serro-Autana mägi.

## Vaata ka
* Lõuna-Ameerika geograafia
* Lavamaa

## Välislingid
*
Vaba tarkvara laul

"**Vaba tarkvara laul**" (inglise keeles "Free Software Song") on Richard Stallmani rahvamuusikast inspireeritud laul (filk), mis räägib vabast tarkvarast. 

Laulu meloodia pärineb bulgaaria rahvalaulust "Sadi moma bela loza" (ligikaudne tõlge 'tüdruk istutab viinamarju'). Stallmann kirjutas laulu 1993.

## Laulu sõnad
:Join us now and share the software;
:You'll be free, hackers, you'll be free.
:Join us now and share the software;
:You'll be free, hackers, you'll be free.

:Hoarders can get piles of money,
:That is true, hackers, that is true.
:But they cannot help their neighbors;
:That's not good, hackers, that's not good.

:When we have enough free software
:At our call, hackers, at our call,
:We'll kick out those dirty licenses
:Ever more, hackers, ever more.

:Join us now and share the software;
:You'll be free, hackers, you'll be free.
:Join us now and share the software;
:You'll be free, hackers, you'll be free.

## Noodid
 \relative c' {\key g \major \time 7/8 \tempo 8 = 210
d'4 c8 b4 a4 b4 c8 b8[( a)] g4 g4. a4. ( b8)  c4. b4 \grace b8 d4 a4. a2 d4 ( c8 b2)  d4 c8 b4 a4 b4 c8 b8[( a)] g4 g4. a4. ( b8)  c4. b4 \grace b8 d4 a4. a2 a4. ~ a2 \bar "|." }
Pariisi kliimakokkulepe

**Pariisi kliimakokkulepe** on rahvusvaheline leping, mille võtsid 2015. aasta detsembris toimunud Pariisi kliimakonverentsil (COP 21) vastu 195 riiki kliima soojenemise pidurdamiseks. Kokkulepe allkirjastati 22. aprillil 2016 ning Euroopa Liit ratifitseeris selle 5. oktoobril 2016.
 
Kokkulepe näeb ette globaalset tegevusplaani ohtlike kliimamuutuste ärahoidmiseks, eesmärgiga hoida ülemaailmne keskmine temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C. Selleks lasub riikidel kohustus võtta meetmeid oma saastenumbrite (õhku paisatavate kasvuhoonegaaside heitkoguste) tuntavaks vähendamiseks.

1. juunil 2017 teatas USA president Donald Trump, et kavatseb Pariisi kokkuleppest taanduda. Tema otsus pälvis palju kriitikat, juba samal päeval sõlmisid California, New Yorgi ja Washingtoni osariigid alliansi (*United States Climate Alliance*), millega järgmisel päeval liitusid veel kuus osariiki, 5. juunil veel kolm osariiki ja Puerto Rico. Ka veel kümne osariigi kubernerid ning Washingtoni linnapea avaldasid toetust Pariisi kokkuleppele.

Samas kirjutasid 22 Vabariikliku partei senaatorit Trumpile, julgustades teda leppest taanduma. Nendest kõik peale ühe olid saanud suuri annetusi nafta-, gaasi- ja kivisöefirmadelt – kõige rohkem Texase senaator Ted Cruz, kes sai neilt kokku 2 569 810 USA dollarit.

## Viited
Meälased

**Meälased** (ka *tornionjokilaaksolased*, meä keeles *tornionlaaksolaiset*, rootsi keeles *tornedalingar*) on meä keelt rääkiv läänemeresoome rahvas Põhja-Rootsis Tornio jõe läänekaldal. Meälasi on umbes 50&nbsp;000, enamik neist elab Haaparanda, Övertorneå ja Pajala vallas, piirkonniti ka Kiruna ja Gällivare vallass. 

Meä rahva tähtsaim kultuuritegelane on emakeeles kirjutav kirjanik Bengt Pohjanen. Meä keel on tunnustatud Rootsis ametliku vähemuskeelena, mida võib Meänmaal kasutada. Sõna *meä* tähendab "meie", seega *meä keel* tähendab meie keelt.

## Sümboolika
Meänmaa lipp võeti kasutusele 15. juulil 2007, kui see heisati esimest korda Övertorneås ja Ylitornios. Lipu kujundasid Bengt Pohjanen ja Herbert Wirlöf ning trikoloori värvid on pärit Soome ja Rootsi lipuvärvidest. Lipu mõõtude suhe on täpselt sama (7:11) mis Eesti lipul.

## Ajalugu
Soome keelega sarnanevat meä keelt rääkivate meälaste rahvuse alused peituvad 1809. aasta sõjas, mille lõpptulemusena läksid Soome alad Vene Keisririigi koosseisu. Vene-Rootsi vahel paika pandud Soome piir Tornio jõe ääres ei olnud etnograafiliselt täiesti täpne ning tegelik etniline ja keeleline piir asus riigipiirist kuni 40 kilomeetrit läänes, Rootsi poolel. Seetõttu jäi Põhja-Rootsisse märgatav arv põhjasoome murret kõnelevaid inimesi.

Meälaste rahvus kujunes välja omaette keele ja ajalooga pärast Meänmaa eraldamist Soomest. Rootsi alal kasutati edasi vana soome murret, mis hakkas tasapisi lahknema soome murdest riigipiirist ida pool, kuna kontakt soomlastega kadus ja algas tugev rootsistamine. 19. ja 20. sajandi soome keelt mõjutanud muutused puuduvad meä keeles, samas hakati meä keelde laenama rootsi sõnavara, hiljem ka keele struktuuri. Väike mõju meä keelele, kuigi suurem kui soomlastest naabritele, on olnud ka saami murretel. Meänmaad mõjutas veel oluliselt 19. sajandil lestaadiuslus (kohaliku koloriidi ja pietistliku algupäraga usuliikumine), mis ühtsustas meä rahvast ning rajas suurema ühtlustunde.

Meälasi on omaette rahvaks pidama hakatud alles suhteliselt hiljuti. Esimene meä keeles kirjutatud romaan ilmus 1985. aastal, grammatika saadi kirja 1996. aastal ning evangeeliumi tõlked avaldati meä keeles 2000. aastal. 1. aprillil 2002 tunnistati meä keel Rootsi vähemuskeeleks ja alates 2009. aastast lubas Rootsi kasutada meä keelt ka ametlikus asjaajamises. On loodud meäkeelne raadio, teater ja ooper. Meä keele populaarsus aga väheneb: noored lähevad aina sagedamini rootsi keelele üle, mitte kõik meälased ei räägi oma keelt, kohalikud peavad end rohkem rootslasteks kui meälasteks ning keele kõnelejate arv on languses. Meä keelt on võimalik õppida ainult mõnes koo­lis ja ainult üks tund nädalas, mistõttu keele säilimine tulevikus on kahtluse all.

## Eesti ja meälased
Meälaste rahvusliikumise üks eestvedajaid, meä keeles kirjutav kirjanik Bengt Pohjanen on saanud mõjutusi Lennart Mere ajaloolistest romaanidest, muuhulgas satub Pohjaneni olulisima ajaloolise romaani "Faravidin maa" peategelane oma eksirännakutel ka Hiiumaale.

## Viited

## Välislingid
*Rootsi meälaste koduleht
*Meänmaa koduleht
Matorid

**Matorid** (vene keeles моторы või маторцы) olid samojeedi rahvas, mis asustas Sajaanide põhjanõlvasid Jenissei ülemjooksul. Matorid rääkisid matori keelt.

Matorid tegelesid eelkõige põhjapõdrakasvatusega ja küttisid karusloomi.

Matorid surid välja 19. sajandil, sest nad assimileerusid venelaste ja hakassidega ning kannatasid rõugeepideemiate käes.
Koibalid

**Koibalid** (vene keeles койбалы, hakassi keeles хойбал) on hakasside subetnos. Koibalid räägivad hakassi keelt, kuid 19. sajandi alguseni rääkisid samojeedi keelte hulka kuuluvat koibali keelt. Ajalooliselt asustasid koibalid Jenissei jõe paremat kallast (Abakani ja Jenissei jõe kokkupuutekoha lähedane ala). Tänapäevani alles jäänud koibalid asustavad Hakassia vabariigi Altai ja Beja rajooni.

Koibalid kujunesid välja 17.-18. sajandil.

20. sajandil on suur osa koibaleid assimileerunud venelastega, aga ka teiste rahvustega.
Chicago (muusikal)

**"Chicago"** on USA muusikal, mille helilooja on John Kander ja libretist Fred Ebb. 

Muusikal esietendus 1975. aastal New Yorgis Broadwayl. Muusikal põhineb Maurine Dallas Watkinsi samanimelisel näidendil.

1975. aasta Broadway lavastus oli nomineeritud mitmele Tony auhinnale, ent ei võitnud neist ühtegi. 1996. aastal Broadwayl lavastatud uue koreograafiaga muusikal oli nomineeritud samuti mitmele Tony auhinnale.

2002. aastal tehti muusikali põhjal samanimeline film.
Pierre Henry

**Pierre Georges Albert François Henry** (9. detsember 1927 Pariis – 5. juuli 2017 Pariis) oli prantsuse helilooja, elektroonilise muusika viljeleja.

Aastail 1938–1948 õppis ta Pariisi konservatooriumis, kus tema juhendajad olid teiste seas Nadia Boulanger ja Olivier Messiaen. 

Aastail 1949–1958 töötas ta Prantsusmaa rahvusringhäälingu RTF-i stuudios Club d'Essai, mille asutas 1943. aastal tuntud prantsuse helilooja ja muusikateoreetik, elektroakustilise muusika pioneer Pierre Schaeffer. Mõlema huvialaks oli konkreetne muusika (*musique concrète*). Koostöös Schaefferiga valmis 1950. aastal heliteos "Symphonie pour un homme seul".
Robert Gödicke

**Robert Christoph Wilhelm Gödicke** (venepäraselt *Роберт Андреевич Гёдике*; 21. veebruar 1829 Peterburi – 4. märts 1910 Peterburi) oli saksa päritolu arhitekt, kes tegutses peamiselt Peterburis.

Õppis Peterburi Kunstide Akadeemia juures asuvas kunstikoolis aastatel 1846–1852 arhitektuuri, tema õpetaja oli Alexander Brüllow. 

Alates 1865. aastast töötas ta õppejõuna Kunstide Akadeemia juures asuvas kunstikoolis, oli aastatel 1891–1894 arhitektuuriosakonna rektor.

Ta sai Kunstide Akadeemiast järgmised tiitlid:
*1857 akadeemik
*1864 professor

## Looming
Tema projekteeritud ehitisi on põhiliselt Peterburis, kuid üksikuid ehitisi on ka mujal Venemaal. Eestis on ta eelkõige tuntud kui Maarjamäe lossi arhitekt.

### [[Peterburi]]s
*1862–1863 Breitfußi korterelamu, Vassili saare 10. liin 5 (*10-я линии Васильевского острова, дом № 5*)
*1872–1874 Orlov-Davõdovi eramu ümberehitus kortermajaks, Tšaikovski tänav 27 (*улица Чайковского, дом № 27*)
*1879–1881 Stieglitzi kunstikooli peahoone, Soola põik 13 (*Соляной переулок, дом № 13*). Kaasautor Alexander Krakau
*1901–1902 enda korterelamu, Vassili saare 8. liin 23 (*8-я линии Васильевского острова, дом № 23*)

### [[Tallinn]]as
*1874 Orlov-Davõdovi suvemõisa peahoone Maarjamäel. Praegu Eesti Ajaloomuuseumi üks hooneid

### [[Novotšerkassk]]is
*1887–1891 Maria Aadlineidude Instituudi uus hoone, Puškini tänav 111 (*улица Пушкинская, дом № 111*). Praegu Novotšerkasski Riikliku Maaparandusakadeemia peahoone

## Tunnustus
*1896 salanõunik
*1896 Peterburi Kunstide Akadeemia auliige
When I Come Around

**"When I Come Around"** on USA rokkansambli Green Day 10. lugu ning neljas singel albumilt "Dookie".

Singel anti välja 31. jaanuaril 1995, selle pikkus on 2:58. Tegemist on Green Day kõige kuulsama varajase loominguga. 2010. aasta augusti seisuga on singlit müüdud 639 000 eksemplari.

## Muusikavideo
Videos on näha bändi öösel hulkumas eri paigus, näiteks Mission Districtis ja Powell Street Stationis. Taustal on näha tavalisi inimesi, kes teevad oma tavapäraseid toimetusi. Üks video algusstseene kordub ka lõpus. Bändi tulevane kitarrist Jason White oli videos oma tolleaegse tüdruksõbraga.

## Kontsertesitused
Esimene kontsertesitus oli 29. augustil 1992 Gilman Streetil. Esitus oli robustne ning sõnad olid teistsugused. 1994. aastal esitati laulu nii, et esimene salm oli ainult elektrikitarri saatel, teised pillid lisandusid esimese refrääni ajal. 15. septembril 2012 Irving Plazas sõimas solist Billie Joe Armstrong naljaviluks bassist Mike Dirnti, muutes ära laulurea, nii et tulemuseks oli "I heard it all before, Mike Dirnt's a dirty whore" ('Ma kuulsin seda juba enne, et Mike Dirnt on räpane libu') ning ta jättis naerukrampide tõttu mitu takti vokaali vahele.
Faustina

**Faustina** võib tähendada mitut asja.

***[[Faustina (eesnimi)|Faustina]]** on naisenimi.
**Faustina Kowalska, poola nunn ja müstik
**Faustina vanem, Rooma keisri Antoninus Piuse naine
**Faustina noorem, eelmise tütar
**Faustina (keisrinna), Rooma keisrinna ja keiser Constantius II naine
Leopold-Rudolf Betté

**Leopold-Rudolf Betté** (alias **Antonio Williams Alejandro**; 8. veebruar 1907 Tallinn – 15. november 1962 Tallinn) oli Eestist pärit seikleja, kes muuhulgas osales vabariiklaste poolel Hispaania kodusõjas.

Ta põgenes 31. juulil 1929 laevajänesena Tallinnast Prantsusmaale. Ta astus Prantsuse Võõrleegioni, kuid põgenes Mehhikosse. Ta saadeti tagasi Prantsusmaale, kus pidi 1930. aastal uuesti minema teenima Võõrleegioni.

Ta teenis Prantsuse Võõrleegionis kokku aastatel 1929–1935.

Ta osales 1936. aastast vabariiklaste poolel Hispaania kodusõjas (rühmaülem, kapten). Pärast sõja lõppu oli ta aastatel 1939–1954 Hispaanias vangis. Kuna Mehhiko toetas Hispaania kodusõjas vabariiklasi, esines ta vangistamisel oma kunagisele Mehhikos viibimisele toetudes Mehhiko kodanikuna.

Ta taotles 1953. aastal enda saatmist Tšehhoslovakkiasse, kuid sealt keelduti talle andmast sissesõiduviisat. Ta vabastati 27. aprillil 1954 vangist ja saadeti salaja Prantsusmaale. Ta taotles seal enda saatmist Nõukogude Liitu, mille sissesõiduviisa sai ta 1956. aastal.

13. veebruaril 1956 saabus ta Tallinna ja paigutati Pääsküla tuberkuloosihaiglasse. Personaalpensionär alates 1959. aastast. 

## Mälestused
Tema mälestused pealkirjaga "Ma langesin vangi Hispaanias" avaldati postuumselt Antonio Williams Alejandro nime all 1989. aastal. Raamatut toimetasid ja kommenteerisid ajaloolasena Kaido Jaanson ja hispaania filoloogina Jüri Talvet.

## Isiklikku
Tema vanemad olid prantsuse päritolu kaupmees Leopold Betté ja Luisa Lorenz. 

Tema ema jäi pärast 1. detsembri riigipöördekatses osalemist teadmata kadunuks. Tema isa läks koos ülejäänud perekonnaga 1939. aastal *[[Umsiedlung]]*i käigus Saksamaale.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Cosmopolitan

**Cosmopolitan** on rahvusvaheline naisteajakiri. Selle esimene number ilmus 1886 Ameerika Ühendriikides. Algul oli see pereajakiri, seejärel kirjandusajakiri ning 1960. aastatest muutus naisteajakirjaks. 

Ajakiri sisaldab artikleid suhetest ja seksist, tervisest, karjäärist, enesetäiendamisest, kuulsustest, samuti moest ja ilust. Ajakiri ilmub üks kord kuus. 

Ajakiri ilmub 35 keeles ja rohkem kui 110 riigis. Eestikeelne versioon ilmus 2004–2016 ja seda andis välja AS Ühinenud Ajakirjad.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Ah sa RAKS!

**Ah sa RAKS!** on Eesti tantsumuusikaansambel, mis alustas tegevust . aastal. Repertuaar on lai, maailmas tuntud hittidest omaloominguni.

Esitab igale eale tantsimiseks sobivat muusikat heal tasemel.

## Koosseis
*Andrus Kilk - kitarrid, laul
*Meelis Kaljuma - laul, basskitarr, klahv

## Albumid
* "Üks" (2016)

## Välislingid
* Ansambli "Ah sa RAKS!" koduleht
* Ah sa RAKS! - "Üks" - Eesti rahvusbibliograafia andmebaas
Johannes Perker

**Johannes Theodor Gottfried Perker** (eesnimed ka Hans Theodor Gottfried; 3. veebruar 1892 Kuressaare – 5. mai 1964) oli Eesti arst.

Ta lõpetas Kuressaare Gümnaasiumi 1912. Seejärel õppis 1912–1918 ja 1920–1924 (lõpetas) Tartu ülikooli arstiteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Estica liige.

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1923 teenis 2. Jalaväerügemendis (sanitaarleitnant), oli 1925–1928 arst Haapsalus ja Lääne maahaigla juhataja, 1928–1934 Paide haigla ja ambulatooriumi kirurg, alates 1934 sisehaiguste arst ja neuroloog Pärnus. 

1941 asus järelümberasujana Saksamaale.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Colm Burke

**Colm Burke** (sündinud 17. jaanuaril 1957 Corkis) on Iirimaa poliitik, ta kuulub erakonda Fine Gael. Ta oli aastatel 2007–2009 Euroopa Parlamendi liige. Aastast 2011 on ta Seanad Éireanni (Iirimaa parlamendi ülemkoja) liige.

Ta sündis aastal 1957 Corkis. Ta on õppinud University College Cork'is, lõpetades kooli juristina ja spetsialiseerudes eraõigusele.

Ta oli aastatel 1999–2007 Corki linnavolikogu liige, seejuures oli ta aastatel 2003–2007 Corki linnapea. Aastatel 2007–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige (sisuliselt Simon Coveney asendusliige); europarlamendis olles kuulus ta Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraatide fraktsiooni. Aastast 2011 on ta Seanad Éireanni (Iirimaa parlamendi ülemkoja) liige.

## Välislingid
* Colm Burke'i koduleht
Lin Yining

**Lin Yining** (hiina keeles 林以寧, pinyinis *Lín Yǐníng*; 1675- u 1730), liignimega **Yaqing** (亞清), oli hiina naisluuletaja, kes tegutses Qingi dünastia ajal. Ta oli ka tuntud kunstnik ja helilooja.

## Viited
Jakob Johann Töpfer

**Jakob Johann Töpfer** (1770 Rakvere – 11/23. aprill 1838 Viljandi) oli Viljandi suurgildi oldermann aastail 1804–1806 ja Viljandi bürgermeister aastail 1806–1837.

Tema abikaasa oli Gertrude Euphrosine Zacharias (1787 Tartu – 16/28. mai 1866 Viljandi).

## Kirjandus
*Das Felliner Bürgerbuch (1728–1889). Lk. 51 (nr. 249), 93 ja 95. Jahresbericht der Felliner litterarischen Gesellschaft. 1900 und 1901. Fellin 1902. Beilage 1.
Ferdinand Georg Schmidt

**Ferdinand Georg Schmidt** (7/18. november 1797 Viljandi – 12/24. aprill 1878 Pärnu) oli Viljandi bürgermeister aastail 1841–1851 ja raehärra aastail 1863–1876. 

Tema vanemad olid Karl Friedrich Schmidt (1765–1814) ja Margarethe Amalie Müller.

14/26. septembril 1830 abiellus ta Agnes Mathilde Töpfferiga (11/23. juuni 1809 Viljandi – 9/22. september 1900 Viljandi).

1876. aastal asus ta Pärnusse, kus suri. Maetud Viljandis 16/28. mail 1878.

## Kirjandus
*Das Felliner Bürgerbuch (1728–1889). Lk. 60 (nr. 363) ja 93. Jahresbericht der Felliner litterarischen Gesellschaft. 1900 und 1901. Fellin 1902. Beilage 1.
2017. aasta CONCACAF Gold Cup

**2017. aasta [[CONCACAF Gold Cup]]** oli 14. CONCACAF-i korraldatavad jalgpallivõistlused, millest võtsid osa CONCACAF-i kuuluvad jalgpallikoondised. Võistlused toimusid neljateistkümnes USA linnas 7.–26. juulil.

Esimest korda osales turniiril Prantsuse Guajaana koondis.

Turniiri võitis USA koondis, kes alistas finaalis Jamaica koondise tulemusega 2:1.

Turniiri võitja kohtub 2019. aasta CONCACAF Gold Cupi võitjaga 2019. aastal CONCACAF Cupi karikamängus, mille võitja saab õiguse mängida CONCACAF-i esindajana 2021. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.

## Staadionid

* AT&T Stadium (Arlington)
* FirstEnergy Stadium (Cleveland)
* Sports Authority Field (Denver)
* Toyota Stadium (Frisco)
* University of Phoenix Stadium (Glendale)
* Red Bull Arena (Harrison)
* BBVA Compass Stadium (Houston)
* Nissan Stadium (Nashville)
* Rose Bowl (Pasadena)
* Lincoln Financial Field (Philadelphia)
* Alamodome (San Antonio)
* Qualcomm Stadium (San Diego)
* Levi's Stadium (Santa Clara)
* Raymond James Stadium (Tampa)

## Alagrupimängud
Alagrupist pääsesid edasi kaks paremat, lisaks kaks paremat kolmanda koha meeskonda kõigi alagruppide peale kokku.

### A-alagrupp

----

----

----

----

----

### B-alagrupp

----

----

----

----

----

### C-alagrupp

----

----

----

----

----

#### Grupis kolmanda koha saanud koondiste järjestus

## Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

#### Finaal

### Väravakütid
;3 väravat

* Alphonso Davies

* Kévin Parsemain

* Jordan Morris

;2 väravat

* Nelson Bonilla
* Darren Mattocks

* Romario Williams
* Gabriel Torres

* Jozy Altidore
* Omar Gonzalez

;1 värav

* Francisco Calvo
* David Ramírez
* Ariel Francisco Rodríguez
* Marco Ureña
* Rodney Wallace
* Gerson Mayen
* Rodolfo Zelaya
* Shaun Francis
* Kemar Lawrence
* Je-Vaughn Watson
* Scott Arfield
* Junior Hoilett
* Dejan Jakovic
* Steeven Langil
* Kévin Parsemain
* Carlos Chavarría
* Elías Hernández
* Elías Hernández
* Hedgardo Marín
* Orbelín Pineda
* Rodolfo Pizarro
* Ángel Sepúlveda
* Abdiel Arroyo
* Miguel Camargo
* Ismael Díaz
* Michael Amir Murillo
* Roy Contout
* Sloan Privat
* Joe Corona
* Clint Dempsey
* Dom Dwyer
* Eric Lichaj
* Matt Miazga
* Kelyn Rowe

;1 omavärav
* Aníbal Godoy (mängus Costa Rica vastu)

## Auhinnad
Turniiri parimaks mängijaks valiti USA koondise poolkaitsja Michael Bradley.

Parimaks noormängijaks valiti Kanada koondise 16-aastane ründaja Alphonso Davies, kes lõi turniiril kolm väravat ja sai lisaks turniiri Kuldse Saapa auhinna.

Parimaks väravavahiks valiti Jamaica koondise väravavaht Andre Blake.

Ausa mängu auhinna pälvis USA koondis. 

## Märkused


## Välislingid

* Ametlik koduleht
* "Prantsuse Guajaanale määrati Malouda mängitamise eest rahatrahv ja kaotus". ERR Sport. 14. juuli 2017
Ewald Heinrich Schoeler

**Ewald Heinrich Schoeler** (3/15. detsember 1812 Viljandi – 6/19. jaanuar 1903 Viljandi) oli Viljandi raehärra aastail 1851–1858, suurgildi oldermann aastail 1848–1851 ja apteeker.

Tema vanemad olid bürgermeister Heinrich Johann Schoeler (1781–1840) ja Helene Goens (1789–1851).

1835. aastal õiendas ta Tartu ülikooli juures proviisorieksami.

17/29. augustil 1840 abiellus ta Clarissa Beate Elisabeth von Steenckeniga (13/25. oktoober 1823 Jelgava – 8/21. aprill 1906 Viljandi). Nende poeg oli Viljandi linnapea Max Schoeler (1850–1902). 

## Kirjandus
*Das Felliner Bürgerbuch (1728–1889). Lk. 38 (nr. 61), 93 ja 95. Jahresbericht der Felliner litterarischen Gesellschaft. 1900 und 1901. Fellin 1902. Beilage 1.

## Välislingid
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat, nr. 3361, lk. 243. 
*Geni
*Vana-Apteek teenib rahvast alates 1764. aastast
Johann Joachim Schoeler

**Johann Joachim Schoeler** (1735 Friedland, Mecklenburg-Strelitz – 1793 Viljandi) oli Viljandi linnapea aastail 1784–1793 ja apteeker.

Ta abiellus Pärnu linnaarsti Johann David Wisseli tütre Christine Charlotte Wisseliga (surnud 1800), saades kaasavaraks Viljandi apteegi. Nende poeg oli Viljandi bürgermeister Heinrich Johann Schoeler (1781–1841).

Aastatel 1779-1780 ehitas Schoeler Viljandisse uue apteegihoone, mis tänapäeval on tuntud Viljandi muuseumihoonena.

## Viited

## Kirjandus
*Das Felliner Bürgerbuch (1728–1889). Lk. 38 (nr. 61) ja 94. Jahresbericht der Felliner litterarischen Gesellschaft. 1900 und 1901. Fellin 1902. Beilage 1.

## Välislingid
*Geni
*Vana-Apteek teenib rahvast alates 1764. aastast
Pustomerža külaasundus

**Pustomerža külaasundus** (vene keeles Пустомержское сельское поселение) on külaasundus Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis.

Külaasunduses on 18 asulat, nende seas Bolšaja Pustomerža ja Veimarn.

## Viited
Vistino külaasundus

**Vistino külaasundus** (vene keeles Вистинское сельское поселение) on külaasundus Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Soome lahe lõunarannikul Soikino poolsaarel.

Külaasunduses on 19 asulat, nende seas Vistino, Rutšji.

Ajalooliselt on piirkonda asustanud isurid.

## Viited
Krakolje

**Krakolje** (vene keeles *Краколье*, vadja keeles *Jõgõperä*, soome keeles *Joenperä*) oli küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Ust-Luga külaasunduses. 2008 liideti Krakolje küla Ust-Luga külaga. Küla asub Luga jõe paremal kaldal.

Külas elab 110 inimest (2007).

Küla on esimest korda mainitud 1623.

Krakolje ja naaberküla Lužitsõ piirkond on ajalooliselt olnud peamised vadjalaste asualad.
Läti Kommunistlik Partei

**Läti Kommunistlik Partei** (ka **Lätimaa Kommunistlik Partei**, lühend LKP; läti keeles *Latvijas Komunistiskā partija*) oli 1919–1991 Lätis ja Läti NSVs tegutsenud kommunistlik partei. 1940–1990 oli see Läti NSV võimupartei ja ühtlasi ainus legaalne partei selles liiduvabariigis. Pärast Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee ebaõnnestunud putši 23. augustil 1991 keelustas Läti Ülemnõukogu LKP tegevuse.

LKP häälekandja oli Cīņa ('Võitlus').

1. jaanuaril 1989 oli Läti Kommunistliku Partei liikmetest lätlasi 39,7%, venelasi 43,1%, ukrainlasi 5,6%, valgevenelasi 5,6% ja teistest rahvustest inimesi 6,0%.

## LKP Keskkomitee I sekretärid
*1940–1959 Jānis Kalnbērziņš
*1959–1966 Arvīds Pelše
*1966–1984 Augusts Voss
*1984–1988 Boriss Pugo
*1988–1990 Jānis Vagris
*1990–1991 Alfrēds Rubiks

## Viited
Kazimira Prunskienė

**Kazimira Danutė Prunskienė** (sündinud 26. veebruaril 1943) on Leedu poliitik ja majandusteadlane. Ta oli 11. märtsist 1990 kuni 10. jaanuarini 1991 taasiseseisvunud Leedu esimene peaminister.

1988. aastast sai ta üheks tähtsamaks isemajandava Leedu kontseptsiooni väljatöötajaks. Ta oli ka üks Sąjūdise asutajaid.
Vytautas Vičiulis

**Vytautas Vičiulis** (16. oktoober 1951 – 3. märts 1989 Klaipėda) oli leedu maalikunstnik ja restauraator, kes pani end avalikult põlema, protesteerides Balti riikide okupatsiooni vastu.

Vičiulis pani ennast põlema 2. märtsil 1989 Klaipėdas Lenini mälestusmärgi lähedal. Ta suri tõsiste põletushaavade tõttu 3. märtsil haiglas. Tema kehalt leiti Leedu lipu jäänused.
Xawery Czernicki

**Xawery Stanisław Czernicki** (venepäraselt *Ксаверий Эдвардович Черницкий*; 16. oktoober 1882 Ašmiany maakond, Vilniuse kubermang – märts/ aprill 1940 Katõn) oli laevaehitusinsener ja sõjaväelane Venemaal (alampolkovnik) ja Poolas (19. märtsist 1939 kontradmiral; postuumsel 5. oktoobrist 2007 viitseadmiral).

Czernicki lõpetas 1905. aastal Nikolai I nimelise Mereväeinseneride Kooli Kroonlinnas. Ta töötas aastatel 1915–1917 Tallinnas Vene–Balti laevatehases laevaehituse peakonstruktorina ja aastatel 1917–1918 tehase direktorina.

Ta teenis 1919. aastast Poola Teise Vabariigi relvajõududes. Ta juhtis Poola ainsa mereväebaasi rajamist Gdynias ning mitme uue sõjalaeva ehitamist. Ta oli mereväe tehnilise teenistuse ülem ja Poola mereväe ülema asetäitja, 1939. aastast kontradmiral.

Langes sügisel 1939 NSV Liidu kallaletungi ajal Nõukogude sõjavangi ning mõrvati NKVD poolt kevadel 1940 Katõnis.

## Mälestuse jäädvustamine
*tänav Gdynias (*ulica Xawerego Czernickiego*)
*1993 – anti Poola mereväe keskladudele Gdynias tema nimi (*Centralna Składnica Marynarki Wojennej im. kontradmirała Xawerego Czernickiego*)
*2009 – lasti vette Poola mereväe mitmeotstarbeline toetuslaev ORP Kontradmirał Xawery Czernicki

## Kirjandus
*Oliver Orro. "Hinge vaakuv hiiglane". // Oliver Orro, Robert Treufeldt, Maris Mändel. "Kopli sonaat. Vene–Balti laevatehas". Eesti Arhitektuurimuuseum. Tallinn 2017. Lk 140–141