open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nepali lipp

**Nepali lipp** on Nepali riigi-, rahvus- ja sõjaväelipp. 

See võeti ametlikult kasutusele 16. detsembril 1962 koos põhiseadusega. 

Lipp moodustati lihtsustatud sümbolitega  kujul (varem olid taevakehadel näojooned) kahest eraldi vimplist, mida kasutasid  päritavat peaministriametit enda käes hoidva  Rana suguvõsa kaks võistlevat rühmitust (Ranade dünastia). 

Vimplid on eraldi olnud kasutusel umbes 200 aastat ning koos alates 19. sajandist. Sarnane kaheosaline lipp oli kasutusel juba Malla dünastia ajal templite väravate kohal, mõnikord oli lipul ka päike ja kuu. Samasuguse kujuga lipud olid kasutusel ka Indias. Kolmnurga kuju võib olla seotud männiga.  

Lipu ääris on varem olnud ka roheline. 

## Kirjeldus
Lipp koosneb kahest ülestikusest karmiinpunasest siniste äärtega kolmnurgast. Ülemises kolmnurgas on stiliseeritud kuusirp, alumises stiliseeritud 12 sakiga päike. Alumine kolmnurk on ülemisest suurem. 

Lipu kõrguse ja laiuse suhe on 4:3, kui mitte arvestada sinist äärt. 

Tegu on ainsa riigilipuga, mis ei ole ristkülikukujuline (mitteristkülikukujuline on ka USA osariigi Ohio lipp; ka Vatikani lipp ja Šveitsi lipp ei ole ebavõrdsete külgedega ristküliku kujulised).  

## Tõlgendus
Sinine sümboliseerib rahu. Karmiinpunane on Nepali rahvusvärv. Vastandina valgele ja mustale sümboliseerib ta surma.  

Poolkuu ja täht sümboliseerivad kuningakoda. Päike sümboliseerib Rana suguvõsa seda haru, mille käes oli kuni põhiseaduse jõustumiseni peaministriamet (Ranade dünastia). Tänapäeval tähistavad need sümbolid lootust, et Nepali riik kestab sama kaua kui päike ja kuu. See on seotud palvemantratega. 

Rahva seas on ka teisi tõlgendusi. Ühe tõlgenduse järgi tähendab kuu rahu (rahumeelsust ja öist puhkamist) ning päike tööd (päeval teevad kõik tööd).   

Lippu on ametlikult tõlgendatud ka nii, et kolmnurgad tähistavad Himaalajat ning 
ühtlasi kaht usundit hinduismi ja budismi. 

Hinduismis sümboliseerib kolmnurk dharmat (kõlblusseadus, usuline voorus ja pühad kohustused).  

## Varasemad lipud

Pilt:Pre-1962 Flag of Nepal.svg|19. sajand～1962
Pilt:Flag of Nepal (1775–1962).svg|19. sajand～1962


## Vaata ka
*Nepali vapp
*Nepali rahulipp
*Nepali õhujõudude embleem

## Välislingid
*Sissekanne saidil ''Flags of the World''
Nauru lipp

**Nauru lipp** on Nauru Vabariigi rahvus- ja riigilipp.

See võeti ametlikult kasutusele riigi iseseisvumisel 31. jaanuaril 1968. 

Lipu töötas välja üks kohalik elanik Austraalia lipuvabrikandi Evansi tellimisel. 

## Kirjeldus
Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1. Lipu standardmõõtmed on 6×3 tolli (182×91 cm).

Lipp on rukkilillesinine (Pantone 280). Keskel on kollane (Pantone 123c) horisontaaltriip, mille laius on 1/24 lipu pikkusest. Sellest vahetult allpool lipu vardapoolses osas on 12-haruline valge täht, mille ülemine haru puudutab kollast triipu. Tähe keskpunkt asub veerandi lipu pikkuse võrra vardast kaugemal. Tähe välisringi läbimõõt on neli kollase triibu laiust, siseringi läbimõõt kaks kollase triibu laiust. 

## Tõlgendus
Lipp kujutab Nauru geograafilist asendit. Kollane triip kujutab ekvaatorit. Valge täht kujutab Nauru saart ekvaatorist pisut lõuna pool (Nauru asub ekvaatorist 42 km lõuna pool). 

Lipu jaotus kaheks võrdseks siniseks laiuks meenutab muistendit, mille kohaselt esimesed asukad toodi kahelt kaljult. Sinine on ookeani värv.

Tähe 12 haru kujutavad saare algset kahtteist hõimu. Valge kujutab fosforiiti, mille kaevandamise läbi Nauru on jõukaks saanud. 

## Varem kasutatud lipud
Enne Nauru iseseisvumist kasutati Austraalia lippu. 

## Vaata ka
*Nauru vapp

## Välislingid
*Sissekanne saidil Flags of the World
Namiibia lipp

**Namiibia lipp** on Namiibia ametlik lipp, mis on kasutusel alates 21. märtsist 1990.

Lipu proportsioonid on 2:3. Lipp on jagatud diagonaalselt kolmeks väljaks. Lipuvärvid põhinevad Namiibia suurima rahvusgrupi ovambode traditsioonidel. Ülemise kolmnurga sinine värv tähistab taevast, Atlandi ookeani ja vihma, alumine roheline aga loodusvarasid. Diagonaaltriibu punane tähistab rahvast ja tema tulevikku, seda ääristav valge aga rahu ja üksmeelt. Sinisel väljal paiknev päike sümboliseerib elu ja energiat. 12 päikesekiirt tähistavad erinevaid etnilisi gruppe.

## Vaata ka
* Namiibia vapp
Daman ja Diu

**Daman ja Diu** oli India liiduterritoorium. 2020. aastal liideti Dadra ja Nagar Haveli ning Damani ja Diu liiduterritoorium Dadra ja Nagar Haveli ja Damani ja Diu liiduterritooriumiks.
Nagaland

**Nagaland** on India osariik, mis eraldati Assami osariigist 1. detsembril 1963. Piirneb idas Birmaga. Nagaland jaguneb 11 ringkonnaks.

Nagalandi põlisrahvad on erinevad hõimud, keda koos nimetatakse nagadeks.

Levinuim religioon Nagalandis on kristlus. Kristlasi on 90% (peamiselt baptisid), hinduiste 7,7% ja islamiusulisi 1,8%.

## Viited

## Välislingid

* Nagalandi valitsuse koduleht
Uttar Pradesh

**Uttar Pradesh** on India osariik. Piirneb kirdes Nepaliga.

Rahvaarvult on see riigi suurim osariik ja maailma suurim 1. järgu haldusüksus. Iseseisva riigina oleks see rahvaarvult 5. kohal Pakistani ees. Uttar Pradeshi pealinn on Lucknow, kuid suurim linn on Kanpur.

80% elanikest on hindud ja 18% muslimid.

Osariigis on palju hinduismi ja budismi pühakohti, näiteks Varanasi ja Kushinagar.

## Nimi
Osariigi nimi tähendab hindi keeles ülemist osariiki.

## Viited
Mizoram

**Mizoram** on India osariik. Ta asub riigi idaosas, piirneb läänes Bangladeshi ja idas Birmaga.

Osariigi ametlik keel on tiibeti-birma keelte hulka kuuluv mizo keel, mida räägib üle 70% elanikest. Ligi 90% elanikest on kristlased.

Mizorami osariik on moodustatud 20. veebruaril 1987.

## Haldusjaotus
Osariik jaguneb kaheksaks ringkonnaks:
* Aizawli ringkond
* Champhai ringkond
* Kolosibi ringkond
* Lawngtlai ringkond
* Lunglei ringkond
* Mamiti ringkond
* Saiha ringkond
* Serchhipi ringkond

## Viited

## Välislingid

* Mizorami valitsuse koduleht
* http://mizoram.nic.in/
Somaalia lipp

**Somaalia lipp** on Somaalia ametlik lipp.

12. oktoobril 1954 kasutusele võetud Somaalia riigi- ja rahvuslipu eeskujuks on nii värvi kui ka kompositsiooni poolest ÜRO lipp, sinise kanga keskel on valge viisnurkne täht. Lipu autor on Mohammed Awale Liban. 

Tähe iga haru esindab üht somaalide piirkonda: Briti, Itaalia ja Prantsuse Somaalimaad, Etioopia valduses olevat Ogedeni ning Põhja-Keeniat. Ilmseid vallutussoove sümboliseeriv Somaalia lipp on riigilippude seas üsna haruldane, vaid Komooride lipp väljendab teadaolevalt samu püüdlusi.

Põhja-Somaalias kuulutati 1991. aastal välja iseseisev Somaalimaa Vabariik, Kirde-Somaalias on aga aastast 1992 moodustatud Puntlandi Vabariik. Iseseisvaks kuulutas end 2002. aastal ka Edela-Somaalia. Neil Somaalia piirkondadel kes on end iseseisvaks kuulutanud, kuid jäänud ilma rahvusvahelise tunnustuseta, on ka oma lipud.

## Vaata ka
*Somaalia vapp
*Somaalimaa lipp
*Puntlandi lipp
*Edela-Somaalia lipp

## Välislingid
*
Himachal Pradesh

**Himachal Pradesh** on osariik India põhjaosas. Ta piirneb põhjas Jammu ja Kashmiri ja Ladakhi liiduterritooriumiga, läänes ja edelas Pandžabi osariigiga, lõunas Haryana ja Uttar Pradeshi osariigiga, kagus Uttarakhandi osariigiga ning idas Tiibetiga.

Osariik on mägine, kõrguste vahe on 350 kuni 6000 meetrit üle merepinna. 25,78% pindalast on kaetud metsaga. Himachal Pradeshis on kaks rahvusparki: Great Himalayan rahvuspark ja Pin Valley rahvuspark.

Himachal Pradesh tähendab hindi keeles lumiste mägede piirkonda. Piirkond oli osa Pandžabist. 1950. aasta moodustati liiduterritoorium, mis 1971. aastal sai osariigiks.

95% rahvastikust on hinduistid. Suuremad linnad on Shimla, Solan, Mandi, Nahan, Sundarnagar, Baddi, Chamba ja Dharamsala.

71% inimestest on hõivatud põllumajanduses. Kasvatatakse nisu, maisi, riisi ja otra.

## Haldusjaotus

Osariik jaguneb 12 ringkonnaks: Kangra, Hamirpur, Mandi, Bilaspur, Una, Chamba, Lāhul and Spit, Sirmaur, Kinnaur, Kullu, Solan ja Shimla.

## Viited

## Välislingid

* Osariigi koduleht
Meghalaya

**Meghalaya** on osariik India idaosas. Piirneb lõunas Bangladeshiga ning põhjas ja idas Assami osariigiga.
Meghalaya tähendab sanskriti keeles pilvede kodu. See on India ja kogu maailma kõige vihmarohkemaid paiku, kus aastane sademete hulk võib paiguti ulatuda üle 1200 cm. Meghalaya on mägine, kõrgeim tipp Shillongi mägi kõrgub 1961 m üle merepinna. Sealseid subtroopilisi metsi iseloomustab suur elurikkus.

Meghalaya moodustati aastal 1972, kui Assami osariigist eraldati kaks piirkonda: Khasi Hills ja Jaintia Hills ning Garo Hills.

Enamiku rahvastikust moodustavad hõimud: suurim hõimugrupp on khasid, seejärel teiste seas garod ja pnarid.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel on levinuim usund kristlus (70,25%, peamiselt presbüterlased ja katoliiklased. 13,27% on hindud, 4,27% moslemid ja 11,53% elanikkonnast tunnistab animistlikke usundeid.

Levinumad keeled on khasi keel, mis kuulub austroaasia keelkonna moni-khmeeri harusse, garo keel Tiibeti-Birma keelkonnast, bengali keel, nepali keel ja khasi keelele lähedane pnari keel. Laialdaselt kasutatakse ka inglise keelt.

Meghalayas kehtib matrilineaarne ehk naisliinis pärimisõigus, kus kogu vara pärib noorim tütar, kes jääb ka koju vanemate eest hoolitsema. Tütarde puudumisel võib perekond pärijanna adopteerida.

## Välislingid

* Meghalaya koduleht
Goa osariik

**Goa** on pindalalt India väikseim osariik.

Goa oli 1510–1961 Portugali asumaa. India osariigiks sai ta 1987.

## Viited

## Välislingid

* Goa osariigi valitsuse veebileht
Chhattisgarh

**Chhattisgarh** on India osariik.

Osariik eraldati 1. novembril 2000 Madhya Pradeshist.

Suuremad linnad on Raipur, Bhilai, Korba ja Bilāspur.

## Haldusjaotus
Osariik jaguneb 2012. aastast 27 ringkonnaks:

## Viited

## Välislingid

* Chhattisgarhi valitsus
Chandigarh

**Chandigarh** on India linn-liiduala, mis on pealinnaks kahele osariigile – Pandžabile ja Haryanale.

## Ajalugu

Pärast Briti India Indiaks ja Pakistaniks jagamist 1947. aastal jagati ka Pandžab, kusjuures pealinn Lahore jäi Pakistanile. India Pandžabile otsustati rajada uus pealinn, mis sai nimeks Chandigarh jumalanna Chandile pühendatud Chandi Mandiri templi järgi. Chandīgarh tähendab Chandi kindlust. Linna üldplaani projekteerisid arhitektid Albert Mayer ja Matthew Nowicki.

Pärast hindikeelse elanikkonnaga asustatud Pandžabi eraldumist ja Haryana osariigi loomist 1966. aastal jäi Chandigarh mõlema osariigi pealinnaks ja sai sõltumatu liiduala staatuse.

Mitmed hooned linnas on projekteerinud Le Corbusier.

Chandigarhi sümboliks on avatud lahtise labakäe kujutis.


Open Hand Monument in Chandigarh.jpg|Avatud käe monument
Palace of Assembly Chandigarh_2006.jpg|Le Corbusier projekteeritud osariigi parlamendihoone


## Viited

## Välislingid

* Chandigarhi valitsus
Dadra ja Nagar Haveli

**Dadra ja Nagar Haveli** oli India liiduterritoorium. 2020. aastal liideti Dadra ja Nagar Haveli ning Damani ja Diu liiduterritoorium Dadra ja Nagar Haveli ja Damani ja Diu liiduterritooriumiks.
Araabia Ühendemiraatide vapp

**Araabia Ühendemiraatide vapp** on Araabia Ühendemiraatide ametlik vapp. Vapp on kasutusel alates 2008. aastast.

## Vaata ka
*Araabia Ühendemiraatide lipp

## Välislingid
* Vapi pilt
Hongkongi embleem

**Hongkongi embleem** on Hongkongi embleem. 

Praegune embleem on kasutusel alates aastast 1997, kui Hongkong läks Suurbritannia valdusest Hiinale.

Ümmarguse punase embleemi keskne kujund on valge orhideeõis, nagu ka Hongkongi lipul. Embleemi valgel äärel on Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna nimi hiina kirjamärkides ning ingliskeelne lühivariant "Hong Kong".
Hiina Rahvavabariigi embleem

**Hiina Rahvavabariigi embleem** (hiina keeles 中华人民共和国国徽) on Hiina Rahvavabariigi embleem. Embleem on kasutusel alates 20. septembrist  1950.

Embleemi keskel on kujutatud Taevase rahu väravat, mida valgustab viis tähte.
Hispaania vapp

**Hispaania vapp** on Hispaania Kuningriigi riigivapp.

Praeguse vapi juured ulatuvad sajandite taha, kuid ametlikult kinnitati see 1981. aastal.
Islandi vapp

**Islandi vapil** (islandi keeles: Skjaldarmerki Íslands) on hõbedase ääristusega punane rist sinisel väljal. Kilbihoidjad on pull, kotkas, draakon ja kivihiiglane. Neid elukaid austati Islandil niivõrd, et viikingiajal keelati Islandile lähenemine laevadega, millel oli kujutatud grimassiga sümboleid (nagu draakonipea laevavööris), kuna need võisid austatud elukaid hirmutada.

## Ajalugu
Islandil on olnud läbi aegade mitu vappi. Neist esimeseks peetakse kuue sinise ja kuue hõbedase triibuga vappi. Teine anti Earl Gissur Þorvaldssonile Norra kuninga Hákon Hákonarsoni poolt aastal 1258. See kujundati kuninga enda vapi järgi, vahetades värvid lõvi värvusega ning lisades sellele sinised ja hõbedased triibud eelmiselt vapilt.

Umbes 1500. aastal sai Island vapi, millel kujutati punasel taustal olevat kala. Seda tuntakse kui *Þorskmerkið*. 

3. oktoobril 1903 muudeti vappi uuesti. Sellele asetati pistrik sinisel taustal. 12. veebruaril 1919 võeti kasutusele praeguse vapiga sarnane vapp.

## Trivia
Sloveenia linnal Piranil on Islandi vapiga sarnane vapp.
Šveitsi vapp

**Šveitsi vapp** on Šveitsi ametlik vapp.

Vapp sarnaneb riigi lipuga: punasel vapikilbil on valge võrdsete harudega rist.

## Vaata ka
*Šveitsi lipp
Poola vapp

**Poola vapp** on Poola Vabariigi riigivapp.

Punasel vapikilbil on valge kotkas kuldsete küüniste, noka ja krooniga. Praegune vapikujundus pärineb 1990. aastast.

## Ajaloolisi vappe

Pilt:Coat of Arms of the Polish Crown.svg|Poola Kuningriik 1295–1569
Pilt:November Uprising.svg|1830–1831
Pilt:Coat_of_arms_of_the_January_Uprising.svg|1863
Pilt:Godło Królestwa Polskiego (1916-1918).svg|Poola Kuningriik 1916–1918
Pilt:Coat of arms of Poland2 1919-1927.svg|1919–1927
Pilt:Godło II Rzeczypospolitej.png|1927–1939
Pilt:Herb Rzeczypospolitej Polskiej (1956 - 1990).png|Eksiilvalitsus 1956–1990
Pilt:Herb PRL.svg|Poola Rahvavabariik 1945–1989
Küprose vapp

**Küprose vapp** on Küprose Vabariigi riigivapp.

Vapikilbil on kuldsel taustal tuvi, kes hoiab nokas oliivioksa, mis sümboliseerib rahu. Arv 1960 tähistab iseseisvumise aastat. Kuldne värvus sümboliseerib riigi rikkalikke vasemaagi varusid.

## Vaata ka
*Põhja-Küprose vapp
Luksemburgi vapp

**Luksemburgi vapp** on Luksemburgi riigivapp. Vapi kujundus põhineb keskaegsel Limburgi hertsogkonna vapil.
Serbia ja Montenegro vapp

**Serbia ja Montenegro vapp** oli Serbia ja Montenegro riigivapp. See võeti kasutusele aastal 1994 Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi vapi asemel. 

## Vaata ka
*Serbia vapp
*Montenegro vapp
*Serbia ja Montenegro lipp
Slovakkia vapp

**Slovakkia vapp** on Slovakkia riigivapp.

## Välislingid
* Slovakkia vapi veebileht (slovaki ja inglise keeles)
Burundi vapp

**Burundi vapp** on Burundi riigivapp. Vapp on ametlikult kasutusel alates 1966. aastast.

Kollase äärisega punasel kilbil on kujutatud lõvi pea. Kilbi all on valge lint deviisiga "Unité, Travail, Progrès" (prantsuse keeles 'ühtsus, töö, progress'). Ka kolm kilbi taga paiknevat traditsioonilist Aafrika oda väljendavad sama deviisi.

## Vaata ka
* Burundi lipp
Sloveenia vapp

**Sloveenia vapp** on Sloveenia Vabariigi riigivapp.

Vapikilp on sinine. Alt ümbritseb seda punane ääris. Kilbi alumises osas on Aadria merd ning Sloveenia jõgesid sümboliseeriva kahe laine kohal Sloveenia kõrgeima mäe Triglavi kolm tippu. Nende kohal on tipule toetuva kolmnurgana kolm kuueharulist kuldset tähte Celje krahvide vapilt. Tähed märgivad samal ajal ka aastaid:
- 1918, kui Sloveenia rahvusnõukogu otsustas Sloveenia ühinemise Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigiga;
- 1945, kui lõppes Saksa okupatsioon ja
- 1991, kui Sloveeniast sai iseseisev riik. 

Vapp sümboliseerib ühtlasi Sloveenia kolme ajaloolist piirkonda Kranjskat (*saksa* Krain), Štajerskot (Alam-Steiermark) ja Goriškot.  

Vappi on kritiseeritud heraldikareeglitele mittevastavuse pärast.

## Vaata ka
*Sloveenia lipp

## Välislingid
*Christian Siemeri Wappenlexikon
Soome vapp

**Soome vapp** võeti kasutusele Gustav Vasa matustel aastal 1560 ja see on siiani Soome Vabariigi vapiks. Vappi kasutati ka Soome kindralkubermangu ametliku sümbolina.

Arvatakse, et lõvi pärineb Folkungite vapilt, nagu ka lõvi Rootsi vapil. Kaks erinevat mõõka sarnanevad Karjala vapil olevatega. Kaardus saabel lõvi jalgade all tähistab tolle perioodi poliitilist olukorda. Sel ajal olid Rootsi ja Venemaa pidevas sõjaseisus. Arvatakse, et üheksa roosi tähistavad üheksat ajaloolist Soome provintsi, aga rooside arv on aja jooksul erinenud ega ole provintsidega seostatav.

Vapp on ka Soome riigilipul.
Djibouti vapp

**Djibouti vapp** on Djibouti ametlik vapp. Vapp võeti kasutusele pärast riigi iseseisvumist 27. juunil 1977.

Vappi ääristavad loorberipuu oksad, mis sümboliseerivad rahu. Vapi keskel on kaitsetahet sümboliseerivad oda, kilp ja täht, nende kõrval aga kaks matšeetesid hoidvat kätt, mis tähistavad kaht etnilist gruppi, afareid ja issasid.

## Vaata ka
* Djibouti lipp
Roheneemesaarte vapp

**Roheneemesaarte vapp** on Cabo Verde Vabariigi vapp.

Vapp on ringikujuline. Kahel pool on kokku kümme kuldset tähte, mis sümboliseerivad Roheneemesaarte saari, all kolm kuldset seotud ketilüli ja palmilehed, ülal nöörloodi raskuse kujutis. Vapi keskel sinise rõnga sees on portugalikeelne riiginimi ja sinine kolmnurk tõrvikuga.
Vietnami vapp

**Vietnami vapp** on Vietnami Sotsialistliku Vabariigi vapp.

Vapp on ümmarguse kujuga. Punane taust ja kuldne viieharuline täht on Vietnami Kommunistliku Partei tunnused ja sümboliseerivad Vietnami revolutsioonilist ajalugu ja helget tulevikku. Kuldsed viljakõrred ja hammasratas sümboliseerivad põllumajanduse ja tööstuse koostööd.

Vapp võeti praegusel kujul kasutusele Vietnami ühendamise järel 1976. aastal. Enne seda kasutas sarnast vappi Põhja-Vietnam.

Vietnami vapiga sarnaseid elemente sisaldab ka Hiina Rahvavabariigi vapp.
Indoneesia vapp

**Indoneesia vapp** on Indoneesia Vabariigi riigivapp.

Vapp võeti kasutusele 11. veebruaril 1950.

Vapil on moto "Bhinneka tunggal ika" ('ühtsus mitmekesisuses').
Jatvingi keel

**Jatvingi keel** on hääbunud balti keel, mida kõneldi praegusel Valgevene-Poola piirialal.

Keel oli lähedases suguluses vanapreisi keelega.
Macau embleem

**Macau embleem** on Hiina Rahvavabariiki kuuluva Macau erihalduspiirkonna embleem.

Kasutatusel olev embleemvõeti vastu 20. detsembril 1999, kui Macau läks Portugali valdusest Hiinale.

Embleem sarnaneb Macau lipuga, kuid on ümmargune. Sisemisel rõngal on rohelisel taustal valge lootoseõis, mille all on kujutatud silda ning silla all olevad valged triibud tähistavad merd. Õie kohal on üks suur ja neli väikest kollast viisnurkset tähte, mis sarnanevad Hiina Rahvavabariigi embleemil olevale. Välimisel valgel rõngal on Macau ametlik nimi hiina kirjas ning all ladina tähtedega "Macau".


Brasão de Macau (1850s-1910).svg|Algne vapp
Lesser coat of arms of Portuguese Macau (Used until 1935).svg|19. sajandist 1935. aastani kasutatud vapp
Lesser coat of arms of Portuguese Macau.svg|Vapp aastatel 1935–1999
San Marino kaptenregendid 1701–1800

**San Marino kaptenregendid 1701–1800**

Selles loendis on toodud San Marino kaptenregendid (*Capitani reggenti*) 1. aprillist 1701 kuni 1. aprillini 1800. 

## Vaata ka
* San Marino kaptenregendid 1243–1500
* San Marino kaptenregendid 1501–1700
* San Marino kaptenregendid 1801–1900
* San Marino kaptenregendid 1901–2000
* San Marino kaptenregendid 2001–tänaseni
Egiptuse riigipeade loend

**Egiptuse riigipeade loend** esitab Egiptuse territooriumit valitsenud monarhide ja presidentide nimestiku alates 1805. aastast, mil Egiptus saavutas *de facto* iseseisvuse Osmanite riigi võimu alt.

## Monarhia

### Kediivid Osmanite riigi koosseisus (1805–1882)

Egiptusest sai *[[de facto]]* iseseisev riik 1805. aastal, mil Osmanite asehaldur (*wāli*) Muḩammad `Alī hakkas sisuliselt teostama võimu sultanist sõltumatult ja võttis endale kediivi tiitli. *[[De iure]]* jäi Egiptus edasi Osmanite riigi osaks ja Osmani sultanid, kuigi jõuetud sõjaliselt sekkuma, Egiptuse sõltumatust ei tunnistanud. Alles 1867. aastal tunnistasid nad Egiptuse valitsejate kediivi tiitlit ja laiendatud võimupiire, kuid nominaalselt jäi Egiptus ka siis Osmanite riigi osaks.

### Kediivid Suurbritannia protektoraadi all (1882–1914)

Suurbritannia mõju oli kasvanud Egiptuses alates 1870. aastatest ja suvel-sügisel 1882 viis see Egiptuse sisulise okupeerimiseni brittide poolt. Kuigi ametlikult Egiptuse õiguslik-poliitiline staatus ei muutunud, sai riigist nüüd *de facto* Suurbritannia protektoraat. Kediivid säilitasid seejuures oma positsiooni riigipeana.

### Sultanid Suurbritannia protektoraadi all (1914–1922)

Ametlikult kuulutati Suurbritannia protektoraat Egiptuses välja 18. detsembril 1914 ja järgmisest päevast anti Egiptuse valitsejale sultani tiitel. 

### Egiptuse kuningriik (1922–1953)

16. märtsil 1922 kuulutas Egiptus ühepoolselt välja iseseisvuse ja seoses sellega muutis valitseja tiitli sultanist kuningaks. Suurbritannia tunnistas Egiptuse kuningriigi iseseisvust ametlikult 14. novembril 1936. Troonil jätkas alates 1805. aastast riiki valitsenud Muḩammad ‘Alī dünastia.

## Vabariik

18. juunil 1953 likvideeriti monarhia ja kuulutati välja Egiptuse Vabariik. Aastatel 1958–1961 kandis riik nime Ühinenud Araabia Vabariik ja moodustas ühisriigi Süüriaga. Alates 11. septembrist 1971 on Egiptuse ametlik nimi Egiptuse Araabia Vabariik.

Egiptuse riigipea ametinimi on president, kuid sõjaväelise võimu aastatel on riigipea kandnud ka teistsuguseid tiitleid. Seetõttu on riigipeade erinevad ametinimed ära toodud tabelis.

## Vaata ka

*Egiptuse valitsusjuhtide loend
San Marino kaptenregendid 1901–2000

**San Marino kaptenregendid 1901–2000**

Siin on loetletud San Marino kaptenregendid (*Capitani reggenti*) 1. aprillist 1901 1. aprillini 2001.

**¹** - *Ajutise valitsuse koosseis*
* Federico Bigi
* Alvaro Casali
* Pietro Giancecchi
* Zaccaria Giovanni Savoretti

## Vaata ka
* San Marino kaptenregendid 1243–1500
* San Marino kaptenregendid 1501–1700
* San Marino kaptenregendid 1701–1800
* San Marino kaptenregendid 1801–1900
* San Marino kaptenregendid 2001–tänaseni
San Marino kaptenregendid

**San Marino kaptenregendid** (itaalia keeles *Capitani reggenti*) on San Marino riigipead, kes valitakse Suure Peanõukogu (itaalia keeles *Consiglio Grande e Generale*) poolt iga 6 kuu tagant. 

Korraga valitakse kaks kaptenregenti. Nad valitakse erinevatest parteidest ning nad on ametis 6 kuud. Ametisse nimetamine toimub iga aasta 1. aprillil ja 1. oktoobril. 

Selline mudel on tuletatud Vana-Roomas kasutusel olnud tavast, kus rahvakoosolekul valiti täitevvõimu teostajaks aastaseks perioodiks kaks konsulit. 

## San Marino kaptenregentide loend

* San Marino kaptenregendid 1243–1500
* San Marino kaptenregendid 1501–1700
* San Marino kaptenregendid 1701–1800
* San Marino kaptenregendid 1801–1900
* San Marino kaptenregendid 1901–2000

San Marino kaptenregendid alates 1. aprillist 2001 kuni tänaseni
Mehhiko valitsejad 1813–1824

**[[Mehhiko]]** riigipeade loend 1813–1824

Mehhikol on olnud kaks korda riigipeaks monarh. Mõlemad valitsesid väga lühikest aega, kuid suutsid monarhia inimestele meelde jätta.

Iturbide oli konservatiivne teise põlvkonna ülemklassi mehhiklane, kes aktiivselt võttis osa Hispaania võimu lõpetamisest Mehhikos. Tema valitsemine näitas kujukalt, miks ei ole tark valida sellist inimest troonile, keda tema enda ühiskonnaklassi esindajad ei austa rohkem kui ennast ja enda positsiooni. Riigist välja aetuna tuli ta riiki tagasi, kuid hukati pärast aastast tagasiolekut.

Tema järglaseks sai Benito Juarez.

Teine keiser, Habsburgide dünastiast pärit Maximiliano, oli troonil heade suhete tõttu Prantsusmaaga.

**Iturbide dünastia**
 
*Augustine I 1822–1823, suri 1824
*Augustine II 1824–1864, suri 1866
*Angelus 1867–1872

**Vaudemont (Lorraine-Habsburg)**

*Maximiliano I 1864–1867

Maximiliano ja tema abikaasa Charlotte olid lastetud ja adopteerisid 1865. aastal ametlikult Iturbide dünastia troonipärijad. Sellest momendist ühinesid Iturbide ja Habsburgi järjepidevus.

**Habsburg-Iturbide dünastia**

*Angelus 1867–1872
*Augustine III 1872–1925
* *kuninganna* Maria Josepha 1925–1949

**Tunkl-Iturbide dünastia**

* *kuninganna* Maria Anna 1949–1997
* *kuninganna* Maria Gizella 1997–1999

**Götzen-Iturbide dünastia**

* Maximiliano II Gustavo 1999–
Puerto Rico lipp

**Puerto Rico lipp** on Puerto Rico Ühenduse lipp.

Praegune lipp võeti ametlikult kasutusele 1952. aastal. Lipu kujundus on pärit aastast 1895, kuid aastatel 1898–1952 oli ametlikuks lipuks vaid Ameerika Ühendriikide lipp ja enne seda Hispaania lipp.

1995. aastal andis Puerto Rico valitsus välja regulatsiooni lipu kasutamise kohta, kus määras lipu värvid, kuid mitte täpseid värvitoone. Seetõttu võib Puerto Rico lippudel näha sinise eri toone.
USA Neitsisaarte lipp

**Ühendriikide Neitsisaarte lipp** on USA inkorporeerimata ala Ühendriikide Neitsisaarte ametlik lipp.

Lipp võeti ametlikult kasutusele 17. mail 1921.

Valgel kangal on kujutatud USA lihtsustatud vappi ning tähti V ja I (nime *Virgin Islands* esitähed). Kolm noolt, mida kotkas jalaga hoiab sümboliseerivad kolme saart: Saint Croix, Saint Thomas ja Saint John.

## Vaata ka
*Ühendriikide Neitsisaarte vapp

## Välislingid
*
Põhja-Mariaanide lipp

**Põhja-Mariaanide lipp** on Ameerika Ühendriikidega assotsieerunud Põhja-Mariaani Ühenduse ametlik lipp.

See võeti ametlikult kasutusse 4. juulil 1976. Praegusel kujul on see alates 1989. aastast.

Lipu külgede suhe on 20:39.
Prantsuse Polüneesia lipp

**Prantsuse Polüneesia lipp** on Prantsuse Polüneesia lipp. See võeti kasutusele 1984. aastal.

Lipp koosneb punasest, valgest ja punasest horisontaalsest väljast laiustega 1:2:1. Valge välja keskel on ümmargune embleem, mille alumises osas on sinivalged lained ja ülemises osas kuldne kiirtelehvik, keskel aga punavalge kanuu, millel viis tähte sümboliseerimas viit saaregruppi.

Prantsuse Polüneesias registreeritud laevad peavad kandma Prantsusmaa lippu.
Norfolki saare lipp

**Norfolki saare lipp** on Norfolki saare lipp.

See koosneb kolmest vertikaalsest laiust (kahest rohelisest ja nende vahel olevast valgest) ja keskmisel laiul olevast araukaaria kujutisest. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.

Külgmised rohelised laiud sümboliseerivad Norfolki taimestiku rikkust.

Lipp sarnaneb Kanada lipuga, kuna kasutab samuti kahte värvi vertikaalseid laide, mille vahel on valge laid kohalikule loodusele iseloomuliku taime kujutisega. Keskmine triip on äärmistest laiem, kuid mitte nii lai kui Kanada lipul, kus ta hõlmab poole lipu laiusest, vaid triipude laiuse suhe on 7:9:7.

Norfolki saare lipp võeti kasutusele 17. jaanuaril 1980. Vastav seaduseelnõu esitati 7 kuud varem, kusjuures lipu kavandi autor on teadmata. Lipu seadus ei sätesta, kuidas araukaaria täpselt välja näeb, ei tema suhtelist suurust ega okste arvu, erinevalt Liibanoni lipust, kus keskmisel laiul oleva puu suurus on täpselt määratletud.

Araukaaria võeti Norfolki sümboolikas kasutusele 1856. aastal Norfolki vapil.

## Välislingid

*Norfolki lipu seadus (inglise keeles)
Niue lipp

**Niue lipp** on Uus-Meremaaga assotsieerunud ala Niue lipp. 

Lipp võeti kasutusele 15. oktoobril 1975.

Lipp koosneb kollasest plagust, mille vasakus ülanurgas (moodustab veerandi kogu lipu pinnast) on Suurbritannia lipp, mida on täiendatud viie ristikujuliselt asetseva viisnurkse kollase tähega. Suurbritannia lipu selline kombinatsioon kollase tausta ja täiendustega on väga ebatavaline.

Lipu küljepikkuste suhe on 1:2.

Suurbritannia lipu kasutamine sümboliseerib Niue olekut Suurbritannia kaitse all, kollane värvus sümboliseerib Niue eredat päikest ning viisnurksed tähed seotust Uus-Meremaaga.

## Viited
Macau lipp

**Macau lipp** on Hiina Rahvavabariiki kuuluva Macau erihalduspiirkonna lipp.

Endine Portugali valdus Macau liideti 20. detsembril 1999 Hiina Rahvavabariigiga ning sellest ajast lehvib ka uus lipp. Rohelisel (PMS 341C) kangal on valge lootoseõis, mille all on kujutatud silda ning silla all olevad valged triibud tähistavad merd. Õie kohal on üks suur ja neli väikest kollast (PMS 116C) viisnurkset tähte, mis pärinevad Hiina Rahvavabariigi lipult. Lipul olevatele sümbolitele ei ole antud ametlikku tähendust.

Plagu valmis juba 31. märtsil 1993 ja selle autor on Henani ülikooli professor Xiao Hong.
## Varasemad lipud

Flag Portugal (1578).svg|1578 - 1640
Flag Portugal (1616).svg|1580 - 1640 (putative flag)
Flag Portugal (1640).svg|1640 - 1667
Flag Portugal (1667).svg|1667 - 1707
Flag Portugal (1707).svg|1707 - 1816
Flag of the United Kingdom of Portugal, Brazil, and the Algarves.svg|1816 - 1826
Flag Portugal (1707).svg|1826 - 1830/1834
Flag Portugal (1830).svg|1830 - 1910
Flag of Portugal.svg|1910 - 1975

## Vaata ka
*Macau vapp

## Välislingid
*
Kaimanisaarte lipp

**Kaimanisaarte lipp** on Suurbritanniale kuuluvate Kaimanisaarte lipp. Praegune lipp on kasutusel alates 25. jaanuarist 1999.
Jersey lipp

**Jersey lipp** on Briti krooni sõltkonna Jersey lipp. 

Lipuks on punane saltiir valgel taustal. Ülemises veerandikus on Jersey vapp (kolm kuldset leopardi punasel kilbil) koos kuldse krooniga.

Lipp kinnitati Jersey lipuks 12. juunil 1979, kuninganna Elizabeth II kuulutas selle välja 10. detsembril 1980 ja lipp heisati ametlikult esimest korda 7. aprillil 1981.
Hongkongi lipp

**Hongkongi lipp** on Hiina Hongkongi erihalduspiirkonna lipp. Punasel taustal on kujutatud viie valge kroonlehega hongkongi sämplehiku (*Bauhinia blakeana*) õis. 

Lipu kujunduse kinnitas Ülehiinaline Rahvaesindajate Kogu 16. veebruaril 1990 ja ametlikku kasutusse võeti see 1. juulil 1997.
Hollandi Antillide lipp

**Hollandi Antillide lipp** oli Hollandi Antillide (Madalmaade Kuningriigi autonoomse osa 1954–2010) lipp.

Lipp oli valge keskelt läbiva horisontaalse sinise triibuga, mille laius on kolmandik lippu kõrgusest. Sinine triip katab sama laia vertikaalse, lipu keskelt läbiva, punase triibu. Lipu keskkohas, sinisel taustal, on viis, ovaalselt paigutatud, viieharulist tähte, suunaga üles. Need tähed sümboliseerisid Hollandi Antillide saari: Bonaire, Curaçao, Saba, Sint-Eustatius ja Saint-Martini saar.
Guernsey lipp

**Guernsey lipp** on Briti kroonisõltkonna Guernsey lipp. Sellel on punane rist – püha Jüri rist - valgel põhjal. 1985. aastal lisati punasele ristile kuldne võrdhaardne rist, et eristada seda Inglismaa lipust.

## Välislingid
*
Guami lipp

**Guami lipp** on Ameerika Ühendriikide valduse Guami lipp. Lipp võeti kasutusele 9. veebruaril 1948.

Lipu tumesinist tausta ümbritseb igast küljest punane rant, mis sümboliseerib teises maailmasõjas valatud verd ja Hispaania suveräänsust. Lipu keskel on Guami vapp. Lipu proportsioonid on 22:41.


Flags (17748536052).jpg|Guami lipp lehvimas koos Ameerika Ühendriikide lipuga Guami põhjatipu lähedal looduskaitsealal
Gröönimaa lipp

**Gröönimaa lipp** (grööni *Erfalasorput*, 'meie lipp') on Taani omavalitsusliku üksuse Gröönimaa ametlik lipp.

Lipp on horisontaalselt jagatud kaheks võrdseks osaks, millest ülemine on valge ja alumine punane. Lipu keskel asub ring, mille ülemine pool on punane ja alumine valge. Mõõdud on 12:18. Ringi läbimõõt on 8 ühikut ja see asub 7 ühiku kaugusel mastist vertikaalselt keskel.

Lipp kujutab jäävälja kohale tõusvat päikest.

Lipp valiti Gröönimaa omavalitsuse korraldatud konkursi tulemusel 1980. aastal. Gröönimaa ametlikuks lipuks kinnitati see 21. juunil 1985.

Lipu autor on Thue Christiansen.
Fääri saarte lipp

**Fääri saarte lipp** Fääri saarte ametlik lipp.

See on Skandinaavia ristilipp, mis põhineb Dannebrogil. Lippu nimetatakse *Merkið*, mis tähendab märki.

## Ajalugu
Esimese lipu valmistasid fääri õpilased Kopenhaagenis. Lipp viidi hiljem Fääri saartele, kus see heisati esimest korda 22. juunil 1919. Aastal 1931 hakati lippu kasutama mitteametlikult. 23. märtsil 1948 võeti lipp viimaks ametlikult kasutusele Fääri saarte rahvuslipuna. 25. aprill on lipupäev.

## Sümbolism

Peamine värv, valge, tähistab puhast taevast ning lainete tekitatud vahtu. Punane ja sinine on Fääri saarte traditsioonilise peakatte värvid. Neid värve kasutavad ka Norra ja Island.
Cooki saarte lipp

** Cooki saarte lipp** on Uus-Meremaaga assotsieerunud ala Cooki saarte lipp.

Lipul on traditsiooniline endiste Briti kolooniate lipu kujundus. Sinise plagu vasakul ülanurgas on Briti lipp, paremal on ringikujuliselt 15 valget viisnurka, mis sümboliseerivad 15 saart.
Briti Neitsisaarte lipp

**Briti Neitsisaarte lipp** on Suurbritannia valduse Briti Neitsisaarte Meretaguse Territooriumi ametlik lipp. 

Lipp võeti kasutusele 15. novembril 1960, see on tüüpiline Briti asumaade lipp. Sinise välja vardapoolses ülanurgas on Suurbritannia lipp, lehvil aga valduse ametlik vapp. Lipu eripäraks on see, et vapikilp on lipu ühel küljel üht- ja teisel teistpidi, mõlemal poolel on vapil kujutatud püha Ursula näoga lipuvarda poole.

## Vaata ka
*Briti Neitsisaarte vapp

## Välislingid
*
Gibraltari lipp

**Gibraltari lipp** on Suurbritannia meretaguse ala Gibraltari lipp. See võeti ametlikult kasutusele 8. novembril 1982.
Briti India ookeani ala lipp

**[[Briti India ookeani ala]] lipp** sarnaneb teiste Suurbritanniast sõltuvate territooriumide lippudega. Selle vasakus ülemises servas asub Suurbritannia lipp. Kroon ja palmipuu on India ookeani ala sümbolid. Siniste ja valgete lainete tähendus ei ole teada, kuid nende kasutamine lipul erineb selgelt Briti kolooniate lippude traditsioonist: tavaliselt on taust sinine. Lipp võeti kasutusele 1990. aastal Briti India ookeani ala 25. aastapäeval. 

## Välislingid

*Sissekanne saidil fotw.net (*inglise keeles*)
Bermuda lipp

** Bermuda lipp** on Suurbritannia meretaguse territooriumi Bermuda lipp.

Bermuda rahvuslipp on punane kangas Suurbritannia lipuga vardapoolses ülanurgas ehk Suurbritannia riigilaevade merelipp, mille lehvile on lisatud Bermuda vapp. 

Lipu värvitoonid on, punane PMS 186C ja sinine PMS 280C. 

Lipp võeti kasutusele 4. oktoobril 1910, esialgu sinise põhivärviga, kuid 1915. aastal muudeti see punaseks. 

Mitteametlikult kasutatakse ka lippe, millele on lisatud vapi alla kollane lint motoga "Quo, Fata, Ferunt".

## Välislingid
*
Anguilla lipp

**Anguilla lipp** on Anguilla (Suurbritannia autonoomse meretaguse ala) lipp.

## Ametlik lipp

Praegune lipp kinnitati ametlikuks lipuks 30. mail 1990. See on tüüpiline Suurbritannia kolooniate lipp. Sinise kanga vardapoolses ülanurgas on Suurbritannia lipp, lehvil aga Anguilla vapp. Vapp on kujundatud rahvuslipu järgi. 

## Rahvuslipp
Rahvuslipp alates 12. juulist 1967 on valge põhivärviga. Selle alaservas on helesinine laid, valge välja keskel aga kolm oranži delfiini. Kolm delfiini tähistavad sõprust, arukust ja vastupidavust, üheskoos aga ühtsust ja jõudu; nende paiknemine ringikujuliselt kujutab järjepidavust. Valge väli sümboliseerib rahu, sinine laid merd ning võitlust, noorust ja lootust. Seda mitteametlikku lippu kasutatakse Anguillas rohkem kui ametlikku. 

## Vaata ka
Anguilla vapp

## Välislingid
*
Ameerika Samoa lipp

**Ameerika Samoa lipp** on Polüneesias asuva ja Ameerika Ühendriikidele kuuluva Ameerika Samoa lipp.

Ameerika Samoa lipp võeti kasutusele 24. aprillil 1960. See on sinine kangas, mille lehvipoolsest üla ja alanurgast algav valge kolmnurk lõppeb teravikuga vardapoolse külje keskkohas. Kolmnurga kahel küljel, ülemisel ja alumisel on punane ääris ning lehvil on kujutatud valgepeakotkast, mis pärineb Ameerika Ühendriikide vapilt. Kotka küüniste vahel on kaks Samoa traditsioonilist sümbolit, valitsuskepp (fue) ja sõjanui (uatogi). Lipu värvid on võetud Ameerika Ühendriikide lipult.

## Vaata ka
*Ameerika Samoa vapp

## Välislingid
*
Mehhiko riigipeade loend

**Mehhiko riigipeade loend** loetleb Mehhiko riigipead alates Mehhiko Ühendriikide moodustamisest 1824. aastal.

## Vaata ka
* Mehhiko valitsejad 1813–1824
Kallaste

**Kallaste** on linn Tartu maakonna kirdeosas Peipsiääre vallas.

Linn asub Peipsi järve läänekaldal umbes kahe kilomeetri pikkusel rannalõigul. Linna lääneosa läbib Aovere–Kallaste–Omedu maantee.

## Ajalugu
17. sajandi Rootsi kaardil on oja suue tähistatud nimega *Hornet*.

18. sajandil oli Kallaste vene vanausuliste asula.

Varasematel aegadel oli Kallaste jagatud Kokora ja Alatskivi mõisa vahel ning kuulus nende mõisavaldade alla, 1917. aastast kuulus Peipsiääre valda.

1921. aastal nimetati Kallaste aleviks ja 1938. aastal sai Kallaste 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusega kolmanda astme linnaks. Esimeseks linnavanemaks sai Timofei Skorohhodov (1908–1999), kes oli ametis 1939. aastani. Kallaste linnavanem aastatel 1939–1940 (juulini) oli Ivan Pavlov (1895–1987). Tema järglane 1940. aasta juulist novembrini oli Nikolai Kussov (1913–1986). Täitevkomitee esimeheks sai nende järel Markel Feklistov (1913–1941), kes oli ametis 3. augustini 1941, mil võim vahetus ja ta mõrvati. Siis sai linnapeaks kuni sügiseni Hugo-Elmar Vabamets (1901–1960) ning tema järel 1942. aasta kevadeni Eduard Piiri (1894–1958) ja siis mõneks kuuks August Viljus (1902–1950). Viimane sõjaaegne linnapea septembrini 1944 oli Juhan Ruuge (1891–1969).

1950. aastal, kui moodustati maarajoonid, sai Kallaste linn Kallaste rajooni keskuseks. Pärast rajoonide reorganiseerimist 1959. aastal sai Kallastest Tartu ja Elva järel kolmas linn Tartu rajoonis.

Aadressil Oja tänav 13, Keskväljak 2 ja 4 tegutses aastatel 1959–1962 Kallaste Ehituskool nr 24, 1962–1972 Kallaste Linnakutsekool nr 5, 1972–1991 Kallaste Kutsekeskkool nr 5, 1991–1999 Tartumaa Põllutöökool ja 1999–2004 Kallaste Kutsekeskkool.

Kallaste linna omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Kallaste linnapea oli Gennadi Kulkov.

2017. aasta haldusreformiga moodustati Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ja Vara valla liitmise teel uus haldusüksus Peipsiääre vald.

## Loodus

Maastikuliselt asub Kallaste linn Kagu-Eesti lavamaal.

Linna territooriumil paikneb Kallaste paljand.

## Rahvastik

Rahvastikuregistri andmetel elas 1. jaanuaril 2012 linnas 999 inimest. Neist 482 olid mehed ja 517 naised. 99 olid kuni 15-aastased, 662 tööealised ja 238 pensioniealised (65-aastased ja vanemad). 1. jaanuaril 2025 elas linnas 651 inimest.

**

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli 21,1% elanikest eestlased, 2011. aasta rahvaloenduse andmete põhjal oli eestlaste osatähtsus vähenenud 15,5%-ni.

## Linnaruum
1988. aastal püstitati Kallastele Eesti viimane avalik Lenini kuju.


Kallaste-House.JPG
Kallaste, 2015 (57).jpg
Kallaste rajoon OlariPilnik-6.jpg|Kallaste Kutsekeskkooli hoone


## Vaata ka
* Kallaste kalmistu
* Kallaste Keskkool
* Kallaste lipp
* Kallaste sadam
* Kallaste alevivolinike loend
* Kallaste linnavolinike loend
* Kallaste rajoon
* Kallaste tänavate loend
* Kallaste vanausuliste palvemaja
* Kallaste vapp
* Nõukogude Küla

## Viited

## Kirjandus
* Kallaste alev kaotamisele. Uus Eesti, 12. jaanuar 1936, nr 11, lk 7.

## Välislingid

* Nils Niitra: "Kallastel saab kolme häälega linnavolinikuks" Tartu Postimees, 16. detsember 2008
Karksi-Nuia

**Karksi-Nuia** on linn Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Linn kannab Eesti meepealinna tiitlit, mille pälvis 2018. aastal.

Linn asub Läti piiri lähedal, Lilli piiripunkt asub umbes 15 km kaugusel.

## Ajalugu
Karksi nime on ürikutes esmamainitud 1224. aastal, pärast mandrieestlaste lüüasaamist muistses vabadusvõitluses, kui Karksi alad läksid maadejagamisel mõõgavendade ordu valdusse. Pisut hiljem, 1228. aastast, on kirjas Karksi linnus Viljandi komtuurkonna foogtkonnana, mil see sai võrdlemisi suure maa-ala halduskeskuseks Saarde, Halliste, Paistu, Helme ja Ruhja piirkonnas.

1945. aastal sai Nuia aleviks.

1987. aastal nimetati Nuia alev Karksi-Nuia aleviks.

Karksi-Nuia alevi omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. Karksi-Nuias asus Eesti NSV Siseministeeriumi Paranduslike Tööde Valitsuse Asunduskoloonia nr 7.

Karksi-Nuia sai linnaõigused 1993. aastal.

1999. aasta sügisel ühinesid Karksi-Nuia linn ja seda ümbritsev Karksi vald üheks omavalitsuseks nimega Karksi vald. Karksi-Nuia linnast sai vallasisene linn.

2017. aasta haldusreformi käigus moodustati Mõisaküla linna ning Karksi, Abja ja Halliste valla liitumisel uus omavalitsusüksus, mille nimeks sai Mulgi vald.

20. maist 2018 on Karksi-Nuia Eesti meepealinn.

## Transport
Linna läbib Põhimaantee 6, mis kulgeb Valga linnast Uulu külla Pärnumaal.

Bussiliinid ühendavad Karksi-Nuiat mh nt Tallinna, Viljandi, Valga, Pärnu, Rakvere ja Tartuga.

Linnast 2 kilomeetrit loodes Polli külas asub Karksi eralennuväli.

## Kultuur
### Vaatamisväärsused
Karksi-Nuias asub August Kitzbergi monument ja Karksi Vabadussõja mälestussammas.

## Rahvaarv
Iga aasta puhul rahvaarv 1. jaanuari seisuga:

## Vaata ka
* Karksi-Nuia lipp
* Karksi-Nuia vapp
* Karksi kirik
* Karksi õigeusu kirik
* Rahumäe kalmistu (Karksi)
* Papi kalmistu
* August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi staadion

## Viited
Kehra

**Kehra** on linn Harjumaal Anija vallas Jägala jõe ääres, Tallinnast idas.

1945. aastal sai asula iseseisva omavalitsusega alevi staatuse, 1993. aastal aga linnaõigused. 2002. aastast, mil linn ühines Anija vallaga, on Kehra vallasisene linn ja Anija valla halduskeskus.

Linn on tuntud tselluloosi- ja paberitehase järgi, mis tänapäeval on spetsialiseerunud jõupaberi tootmisele.

Kehrat läbib Tallinna–Narva raudtee. Tallinna on raudteed mööda 39 kilomeetrit, maanteed mööda umbes 43 kilomeetrit.

## Ajalugu

Kehra küla (praegusest linnast umbes 1 km põhjas, Jägala jõe ääres) on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal. 1620.–1630. aastatel rajati kilomeetri jagu külast lõuna poole, varasema Karukse veskikoha juurde Kehra mõis. Praeguseni säilinud varaklassitsistlik puidust mõisahoone ehitati 1820. aastatel ning on arvatavalt linna vanim ehitis.

1850. aastal alustas tegevust Kehra vallakool, millest kujunes hiljem välja Kehra Gümnaasium.

1870 avati Tallinna–Peterburi raudteeliin ning 1876 asutati Kehra raudteejaam. Selle tulemusena hakkas Kehra arenema suvituskohana.

4. jaanuaril 1919 toimus linna lähedal Eesti Vabadussõja Kehra lahing.

Suurem asula hakkas raudteejaama ja mõisa juurde tekkima pärast Jägala jõe äärde Eesti esimese iseseisvusperioodil suurima rajatud ehitise – Eesti Metsa ja Tselluloosi Aktsiaühingu sulfaattselluloositehase asutamist 1938. aastal, eriti intensiivselt aga 1950.–1960. aastatel.

1961. aastal ehitati uus koolimaja. 1962. aastal alustas tegevust Kehra Kunstidekool. 1963. aastast tegutseb asulas rahvateater Kehra Nukk.

Kehral oli omavalitsuslik staatus aastatel 1991–2002. Linnaõigused saadi 1993. aastal. 2002 ühineti Anija vallaga ja Kehrast sai vallasisene linn.

Kehra linna endine vapp ja lipp olid kasutusel aastatel 1993–2002.


Fail:Kehra jaamahoone asula poolt.jpg|Kehra jaamahoone raudteejaamas
Fail:Kehra Gymnasium.jpg|Kehra Gümnaasium
Fail:Kehra Põhja tänava kuuriseintel olev rongimaal.jpg|Kehra Põhja tänava kuuriseintel olev rongimaal (autorid: Vahur Agar ja Helena Hanni)


## Rahvastik

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kehra elanike arv 2889, neist eestlasi 1531 (53,0%) ja venelasi 1006 (34,8%).

## Tuntud isikuid
Tuntud inimestest on Kehrast pärit botaanik August Vaga, näitlejad Laine Mägi ja Tõnu Aav, lauljad Kare Kauks ja Silvi Vrait, riigitegelane Rein Loik, modell Karmen Pedaru, elanud näitleja ning lavastaja Madis Ojamaa. Kooli lõpetanud botaanik Olaf Šmeidt ja õpetaja Sven Sagris. Tema on seal ka töötanud. Kehra külas elab mälumängur Rein Laumets. 

## Vaata ka
* Kehra lipp (1993–2002)
* Kehra vapp (1993–2002)
* Horizon Tselluloosi ja Paberi AS
* Kehra lahingu mälestussammas
* Kehra sovhoos
* Kehra tervisekeskus

## Viited

## Välislingid

* Agnes Ojala: Kehra tüürib juba läbi elatud vaikelu poole, EPL, 31. oktoober 2008
Kiviõli

**Kiviõli** on linn Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.

Linn on rajatud 1922. aastal, linnaõigused sai 1946. aastal. Aastatel 1957–1991 kuulus Kiviõli Kohtla-Järve linna koosseisu.

Kiviõli linn on nime saanud Teise maailmasõja eelse aktsiaseltsi Eesti Kiviõli järgi.

Linna koosseisus on ka Küttejõu ja Varinurme linnaosa, mis on Kiviõliga liidetud.

Kiviõli järgi on nimetatud Kukruse lademe Kiviõli kihistik.

Linna territoorium on kuulunud Lüganuse kihelkonda.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnaelanikest venelasi 51% ja eestlasi 39,4%.

Seisuga 1. jaanuar 2010 oli linnas 6606 elanikku. Võttes arvesse rännet, oli elanike arv 5845.

## Põlevkivitööstus
Linna lääneservas paikneb Kiviõli Keemiatööstus.

Kiviõli kõige tuntumateks objektideks võib pidada Kiviõli tuhamägesid, mis on tekkinud seoses põlevkivitööstusega. Mägede kõrgus on 138 ja 135 m; tegu on Baltikumi kõrgeimate hulka kuuluvate tehismägedega.

1920. aastal anti Põhja Paberi- ja Puupapivabrikule luba alustada maardlauuringuid Sonda ja Püssi raudteejaama vahelisel maa-alal. 1922. aastal sai ettevõte loa Püssis AS Küttejõud põlevkivikaevanduse rajamiseks.

1922. aastal andis Põhja Paberi- ja Puupapivabrik kõik õigused ja kohustused üle aktsiaseltsile Eesti Kiviõli, mis rajas Erra-Sala küla maadele põlevkivikarjääri, kus alustas põlevkivi avakaevandamist. 1924. aastal alustas Eesti Kiviõli põlevkivi termilist töötlemist. 1927. aastal ehitati esimene katseline tunnelahi, mille võimsus oli 75 tonni põlevkivi ööpäevas. 1928. aastal hakati tööstuse läheduses jõudsalt kasvanud asulat nimetama Kiviõliks. Kiviõli raudteejaam rajati raudteepeatusena 1920. aastatel. Raudteejaam kujunes sellest esimeste aastakümnete jooksul seoses Eesti põlevkivitööstuse arenemisega. Raudteejaama areng oli seotud eeskätt õlitehase ja kaevanduse vajadustega. 1939. aastal oli ettevõtte toodang 132 000 tonni. Ettevõttes töötas 200–250 inimest.

1940. aastal ettevõte riigistati ja selle baasil moodustati Kiviõli Põlevkivikeemiatehas.

1941. aastal hõivasid Saksa väed tehase, kogu Ida-Viru põlevkivibassein läks üle ettevõttele Baltische Ölgesellschaft in Estland ja järgmise kolme aasta jooksul ehitasid sakslased tööstuskompleksi koos kahe uue tunnelahju, kaheksa gaasigeneraatori ning jõujaamaga. Saksa okupatsiooni ajal rajati Kiviõli kaevandusse uus ringliiklusega šahtiõu. Saksa vägede lahkumisel purustati kaevandus ja tehas ning uputati Kiviõli ja Küttejõu kaevandused.

1944. aastal hakati kaevandust ja tehast rekonstrueerima. 1945. aastal alustasid tööd kaks uut tunnelahju ning toodangut hakkas taas andma ka bensiinitsehh. 1947. aastal anti käiku veel üks tunnelahi ja soojuselektrijaam. 1951. aastal ühendati Kiviõli ja Küttejõu kaevandused ja 1955. aastal valmis kaevanduse uus administratiiv-olmehoone.

## Vaata ka
* Kiviõli Arena
* Kiviõli I Keskkool
* Kiviõli Vene Gümnaasium
* Kiviõli Tamme Auto
* Kiviõli raudteejaam
* Kiviõli linnastaadion
* Kiviõli lipp
* Kiviõli vapp
* Kiviõli Peetri kirik

## Viited

## Kirjandus
* Kiviõli ja Küttejõu linnaks. Uus Eesti, 29. juuli 1938, nr 205, lk 8.

## Välislingid

* Kiviõli 360° aeropanoraam/aerofoto