open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

**1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused** olid I maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 13. juulist 30. juulini Uruguays. Võistlused avati Montevideos, kui kohtusid Prantsusmaa ja Mehhiko (4:1). Osales ainult 13 meeskonda ja nad jaotati nelja gruppi. Argentina, Brasiilia, Uruguay ja USA jalgpallikoondis said paigutuse. 

## Ajalugu

28. mail 1928 Amsterdamis tegi FIFA ajaloolise otsuse, et esimesed MM-võistlused peetakse Uruguays. Sellele Lõuna-Ameerika riigile MM-võistluste korraldamise õiguse andmine oli põhjendatud. Uruguay jalgpallurid olid kahekordsed olümpiavõitjad (1924, 1928) ja olümpiamängud olid enne MM-i mainekamad suurvõistlused jalgpallis. Lisaks Uruguayle taotlesid esimest turniiri endale ka viis Euroopa riiki: Itaalia, Ungari, Holland, Hispaania ja Rootsi.

FIFA otsus anda I MM-võistluste korraldamine Uruguayle kutsus jalgpalliringkondades esile vastakaid seisukohti. Euroopa meeskondadele oli Atlandi ookeani ületamine seotud suurte kulutustega. Kuna tollal veel lennuühendust polnud, tuli reisida laevaga. Paljud jalgpalliföderatsioonid ei riskinud nii kulukat reisi ette võtta, kuna viimaste olümpiamängude tulemuste põhjal polnud neil kõrgeid kohti loota. 

Osavõtukutse said kõik FIFA liikmed, kuid registreerimisi tuli oodatust vähem. Euroopast avaldasid soovi kaasa lüüa vaid Belgia, Rumeenia, Jugoslaavia ja Prantsusmaa. 21. juunil asusid Euroopa meeskonnad Prantsuse sadamast Villefranche-sur-Mer'ist Lõuna-Ameerika poole teele. Ookean ületati kahe nädalaga.

13. juulil 1930 alustasid võistlust 13 meeskonda: Argentina, Brasiilia, Boliivia, Tšiili, Paraguay, Peruu, Uruguay, USA, Mehhiko ja neli eelmainitud Euroopa koondist.

## Results 1930
### Alagrupimängud
#### Grupp 1

----

----

----

----

----

#### Grupp 2

----

----

#### Grupp 3

----

----

#### Grupp 4

----

----

### Väljalangemismängud
#### Poolfinaalid

----

#### Finaal

## Edukaimad väravalööjad

* 8 – Guillermo Stabile (Argentina)
* 5 – Pedro Cea (Uruguay) 
* 3 – Peregrino Anselmo (Uruguay)
* 3 – Bert Patenaude (USA)
* 3 – Carlos Peucelle (Argentina)
* 3 – Prequinho (Brasiilia)
* 3 – Ivan Beck (Jugoslaavia)
Toit

**Toit** on igasugune elusorganismidele söögiks ja joogiks kõlbav töödeldud või töötlemata toiduaine, mis sisaldab selliseid eluks vajalikke olulisi toitaineid nagu süsivesikud, rasvad, valgud, vitamiinid, mineraalid ning mikro- ja makroelemendid. Toit seeditakse ning omastatakse organismi ja rakkude poolt selleks, et varustada organismi eluks ja kasvuks vajalike toitainete, vee ja energiaga.

Põllumajandusloomade toitu nimetatakse tavaliselt söödaks. 

Euroopa Parlament ja Euroopa Nõukogu esitavad mõistele "toit" alljärgneva kitsama määratluse:

Mõiste "toit" tähendab töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata ainet või toodet, mis on mõeldud inimestele tarvitamiseks või mille puhul põhjendatult eeldatakse, et seda tarvitavad inimesed.

Mõistega "toit" hõlmatakse joogid, närimiskumm ja muud ained, kaasa arvatud vesi, mis on tahtlikult lülitatud toidu koostisse tootmise, valmistamise või töötlemise ajal. 

Mõiste "toit" alla ei kuulu:
* sööt;
* elusloomad, välja arvatud juhul, kui need on ette valmistatud turustamiseks inimtoiduna;
* taimed enne saagikoristust;
* ravimid;
* kosmeetikumid;
* tubakas ja tubakatooted;
* narkootilised ja psühhotroopsed ained;
* jääksaadused ja saasteained.

Inimese toit võib olla taimset (teravili, kaunvili, köögivili, puuvili, marjad, suhkur jne) või loomset (liha, kala, piim, munad) päritolu. Erinevad toidud sisaldavad inimese organismile vajalikke toitaineid ja energiat erisugusel hulgal.

## Taimset päritolu toiduained

* Köögiviljad
* Puuviljad
* Pähklid ja seemned
* Teravili ja teraviljatooted
* Vürtsid vaata ka vürtside loendit
* Ürdid vaata ka ürtide loendit

## Loomset päritolu toiduained

* Liha ja lihatooted 
* Kala ja kalatooted
* Piimatooted

## Seened

Kübarseente paljusid liike ja trühvleid kasutatakse söögiks. Pärmseened on olulised leiva küpsetamisel kergitava ainena ning veini ja õlle kääritamisel. Sojakastme valmistamisel rakendatakse *[[Aspergillus]]*'e seeneperekonna liike. Pintselhalliku liigid *[[Penicillium roquefortii]]* ja *[[Penicillium camemberii]]* annavad Roqueforti ja Camemberti juustule neile omapärase lõhna ja maitse. Sama perekonna veel üht liiki kasutatakse salaami vorsti tootmisel.

## Vedelikud
* Alkohoolsed joogid
* Mahlad
* Vesi, täpsemalt joogivesi

## Tervislik toitumine

* Toidulisaained 
* Toidulisaainete loend
* Toidusüsteem
* Vitamiinid 
* Vitamiinide loend

## Vaata ka
*Külmutatud toit
*Näljahäda
*Kokandus
*Toitained
*Toidutehnoloogia
*Toidujäätmed
*Toiduturism
*Ökoloogiline jalajälg
*Põhitoit

## Välislingid
Hiina köök

**Hiina köök** on üks maailma populaarsemaid. Kuigi pole olemas ühtset Hiina kööki ja söömisharjumused on eri provintsides erinevad, kehtivad kogu Hiinas teatud kindlad toiduvalmistamise ja serveerimise põhimõtted, Hiina kokakunsti raudreeglid, mis teevad Hiina köögist just selle, mis ta on. 

Põhinõudeks on lisandite värskus ja naturaalne maitse. Loomuliku maitse säilitamise eesmärgil lõigatakse köögivili, kala ja liha väikesteks tükkideks ning piirdutakse nii lühikese keetmis- ja küpsetusajaga kui võimalik. Ka püütakse kõik toiduained hakkida ühe kuju ja suurusega tükkideks, et kõik koostisosad enam-vähem üheaegselt valmiksid. Lühikesel küpsetusajal on veel üks küllaltki praktiline põhjus – nimelt on Hiinas alati nappinud küttematerjali. Nii leiutatigi *[[stir-fry]]* ehk "segades praadimise" meetod: väikesed toidutükid valmivad segades üllatavalt kiiresti. Lisaks *stir-fry*'le kasutatakse ka aurutamist, hautamist ja frittimist.

## Köögikultuuride regioonid

Hiina regioonide jaotatakse tihti kulinaarsete traditsioonide järgi laias laastus neljaks. 

* Kantoni ehk Lõuna-Hiina köök
* Pekingi ehk Põhja-Hiina köök
* Shanghai ehk Ida-Hiina köök
* Sichuani ehk Lääne-Hiina köök

Kasutatakse ka muid, detailsemaid jaotusi (laialt kasutatav on ka 8-regiooniline jaotus).

## Iseloomulikud toiduained

* Austrikaste
* Bambusevõrsed
* Hiina nuudlid
* Ingver
* Koriander
* Liiliapungad
* Mango
* Oapastad
* Porrulauk
* Riis
* Riisivein
* Riisiäädikas
* Seesamiseemned
* Seesamiõli
* Sichuani pipar ehk fagara
* Sojaidud
* Sojakaste
* Tofu
* Tšillipasta
* Tšilliõli
* Tähtaniis
* Vesikastanid ehk vesialss
* Viievürtsisegu

## Toidukultuur

* Hiina lauakombed
* Söögipulgad
* Hiina teekultuur

## Toiduvalmistamismeetodid

* Aurutamine
* Frittimine
* Marineerimine
* Stir-fry
* Vokkimine
Vürtside loend

''Siin on loetletud vürtse, vürtsisegusid, vürtsikastmeid ja vürtsipastasid. 

## Vürtsid
*Aniis
* Annatto
* Cayenne'i pipar
* Lambalääts
* Feerulavaik ehk juudavaik 
* Granaatõunaseemned
* Ingver
* Kadakamarjad
* Kaneel
* Kappar
* Kardemon
* Karusköömen ehk ajowan
* Kassia ehk hiina kaneel
* Keedusool
* Koriander
* Kurkum
* Loorber
* Mooniseemned
* Muskaat
* Nelk
* Nigella ehk aed-mustköömen
* Paprikapulber
* Pipar
* Ristiköömen
* Roheline pipar
* Safran
* Seesamiseemned
* Selleriseemned
* Sichuani pipar
* Sinepiseemned
* Sool
* Tamarind
* Tähtaniis
* Vanill
* Vürts ehk piment
* Vürtsköömen

## Vürtsikastmed ja -pastad
* Austrikaste
* Harissa
* Hoisin kaste
* HP-kaste
* Karripasta
* Ketjap Benteng
* Ketšup
* Miso
* Puljongikuubikud ja puljongipulber
* Salsakaste
* Sambal
* Sinep
* Sojakaste
* Sumahhi
* Tabasco
* Tahiini
* Tamari
* Teriyaki
* Tšillikaste
* Worcesteri kaste

## Vürtsisegud
* Beau monde
* Garam masala
* Goma shio ehk seesamisool
* Hoidisevürts
* Karri
* Panch phoron
* Quatre épices ehk Prantsuse neli vürtsi
* Ras el hanout
* Sichimi togarashi ehk Jaapani seitsmevürtsisegu
* Sidrunipipar
* Viievürtsisegu
* Tandoori

## Vaata ka
*Ürtide loend
Tähtaniis

**Tähtaniis** on vürts, mida saadakse harilikust tähtaniisipuust (*Illicium verum*). 

Tähtaniisipuu viljad on tähekujulised tumepruunid kaunad, mille kaheksast segmendist igaühes asub herneterasuurune seeme. Kasutatakse tervelt või jahvatatult vürtsina. 

## Päritolu ja kasvatamine

Pärit on tähtaniis Lõuna-Hiinast ja Põhja-Vietnamist, kus teda tuntakse juba 3000 aastat. Tänapäeval kasvatatakse seda ka Kambodžas, Laoses, Jaapanis ja Filipiinidel.

Tähtaniisi saadakse igihaljalt puult, mis kasvab kuni 8 m kõrguseks ning mille eluiga on üle 100 aasta. Alates seitsmendast kasvuaastast hakkab puu kandma punakaspruune, korkjalt puiseid tähekujulisi kogukukkurvilju, milles on kastanpruunid läikivad umbes 8 mm suurused seemned. Üks puu annab aastas kuni 40 kg vilju. Pärast koristamist lastakse viljadel päikese käes kuivada ja need kaotavad kuni 3/4 oma esialgsest kaalust.

Räägitakse, et inglise meresõitja ja piraat John Thomas Cavendish olevat 9. septembril 1588 tähtaniisi Filipiinidelt Plymouthi kaasa toonud. Euroopas võeti tähtaniis kulinaarias kasutusele alles 17. sajandil, mil Vene õukonnas hakati kasutama seda teevürtsina.

## Omadused

Kuigi tähtaniisi seemnete aroom tuleneb anetoolist ehk aniisikamprist (seesama eeterlik õli annab esiletungiva maitse ka aniisiseemnetele), ei ole aniis ja tähtaniis omavahel bioloogiliselt suguluses. Sarnane nimi on tulnud nende lõhna- ja maitselisest sarnasusest. Kuigi tähtaniis lõhnab täpselt nagu aniis, on tema maitse täidlasem, kirbem ja põletavam.

## Ostmine ja säilitamine

Tervete viljade aroom säilib pimedas, kuivas ja õhukindlana hoituna aastaid. Pulbrist lahtub aroom aga kiiresti.

## Kasutamine

* Aasia köökides on tähtaniis laialdast kasutamist leidev vürts ja teemaitsestaja. Hiina köögis maitsestatakse tähtaniisiga sea-, pardi- ja haneliha. 
* Euroopas kasutatakse tähtaniisi piparkookides, ploomi- ja pirnihoidistes ning magustoitudes, jookidest jõulutees ja hõõgveinis.
* Õli kasutatakse aniisiõli asendajana pagaritoodetes ja maiustustes, jäätistes ja liköörides, näiteks Anisette'is.
* Tähtaniis kuulub hõõgveinivürtsi, piparkoogivürtsi ja viievürtsisegu koostisse.

## Tervislik toitumine

Tähtaniisi soovitatakse rahvameditsiinis närida pärast sööki seedimise kergendamiseks ja hingeõhu parandamiseks. Samuti aitavat tähtaniis puhituse, köha ja bronhiidi vastu.
Viievürtsisegu

**Viievürtsisegu** (hiina keeles 五香粉; pinyinis *wǔxiāngfěn*) on Hiina köögist pärit terav vürtsisegu, milles viis vürtsi on segatud rangelt kindlaksmääratud vahekorras:

* 1 osa tähtaniisi
* 1 osa Sichuani pipart
* 1/2 osa nelki
* 1/2 osa hiina kaneeli
* 1 1/4 osa apteegitilli seemneid.

Antud vürtsisegu on jahvatatud ja pakendatud kujul saadaval suuremates kauplustes ka lääneriikides. 

Viievürtsisegu kasutatakse laialdaselt Lõuna-Hiina ja Vietnami roogade valmistamisel.
Noorte jalgpalli maailmameistrivõistlused

**Noorte [[jalgpalli maailmameistrivõistlused]]** (alla 17-aastased) toimuvad alates 1985. aastast.

Noorte maailmameistrivõistluste finaalid:



Aasta
Finalistid
Tulemus
Penaltid
3. koht


1985
Nigeeria - Saksamaa LV
2:0
-
Brasiilia
 

1987
NSV Liit - Nigeeria
1:1
4:2
Côte d'Ivoire 
  

1989
Saudi Araabia - Šotimaa 
2:2
5:4
Portugal


1991
Ghana - Hispaania
1:0
-
Argentina


1993
Nigeeria - Ghana
2:1
-
Tšiili


1995
Ghana - Brasiilia
3:2
-
Argentina


1997
Brasiilia - Ghana
2:1
-
Hispaania


1999
Brasiilia - Austraalia
0:0
8:7
Ghana


2001
Prantsusmaa - Nigeeria
3:0
-
Burkina Faso 


2003
Brasiilia - Hispaania
1:0
-
Argentina

2005
Mehhiko - Brasiilia
3:0
-
Holland

2007
Nigeeria - Hispaamia
0:0
3:0
Saksamaa

2009
Šveits - Nigeeria
1:0
-
Hispaania

2011
Mehhiko - Uruguay
2:0
-
Saksamaa
Juunioride jalgpalli maailmameistrivõistlused

**Juunioride jalgpalli maailmameistrivõistlused** (alla 20-aastastele) toimuvad alates 1977. aastast.



Aasta
Korraldaja
Finalistid
Tulemus
3. koht


1977
Tuneesia
NSV Liit - Mehhiko
2:2 (7:6)
Brasiilia
 

1979
Jaapan
Argentina - NSV Liit
3:1
Uruguay
  

1981
Austraalia
Saksamaa LV - Katar 
4:0
Rumeenia


1983
Mehhiko
Brasiilia - Argentina
1:0
Poola


1985
NSV Liit
Brasiilia - Hispaania
1:0
Nigeeria


1987
Tšiili
Jugoslaavia - Saksamaa LV
1:1 (5:4)
Saksa DV


1989
Saudi Araabia
Portugal -Nigeeria
2:0
Brasiilia


1991
Portugal
Portugal - Brasiilia
0:0 (4:2)
NSV Liit


1993
Austraalia
Brasiilia - Ghana
2:1
Inglismaa 


1995
Katar
Argentina - Brasiilia
2:0
Portugal


1997
Malaisia
Argentina - Uruguay
2:1
Iirimaa


1999
Nigeeria
Hispaania - Jaapan
4:0
Mali


2001
Argentina
Argentina - Ghana
3:0
Egiptus


2003
Araabia Ühendemiraadid
Brasiilia - Hispaania
1:0
Colombia


2005
Holland
Argentina - Nigeeria
 2:1 
Brasiilia


2007
Kanada
Argentina - Tšehhi
2:1
Tšiili


2009
Egiptus
Ghana - Brasiilia
0:0 (4:3)
Ungari


2011
Colombia
Brasiilia - Portugal
3:2
Mehhiko


2013
Türgi
Prantsusmaa - Uruguay
0:0 (4:1)
Ghana


2015
Uus-Meremaa
Serbia - Brasiilia
2:1
Mali


2017
Lõuna-Korea
Inglismaa - Venezuela
1:0
Itaalia

2019
Poola
Ukraina - Lõuna-Korea
3:1
Ecuador
Wan Hu

**Wan Hu** (*[[pinyin]]*'is *Wàn Hù*; &#33836;&#25142;; on kasutatud ka nimekujusid *Wan-Hu*, *Wan Hoo*, *Wan-Hoo*; 15.–16. sajand) oli Hiina ametnik, kes legendi järgi oli tähtede vaatleja ja esimene taikonaut. Ühtlasi nimetatakse teda mõnikord naljatamisi maailma esimeseks astronaudiks.

Wan Hu olevat armastanud tähti vaadata ja pühendanud sellele palju aega. Mõne versiooni järgi oli ta poeet. Teda on peetud ka ohvitseriks või puusepaks. 1500. aasta paiku olevat ta nõuks võtnud tähtedele lennata ja asunud selleks sobivat lennumasinat ehitama. Et aga tollane ettekujutus maailmaruumist erines tänapäevasest, siis mõisteti lennu all tähtedele sisuliselt lendu Maa atmosfääris. 

Nii võib Wan Hu tarbeks ehitatud lennumasinat tänapäeva mõistes nimetada ka lennukiks. Sõiduki valmistamiseks ühendati kaks suurt tuulelohet, nende alla paigutati tugitool või kandetool, selle juurde aga kinnitati 47 raketti (püssirohuga täidetud bambusevart) stardikiirenduse andmiseks (ta ostis kokku nii palju ja nii suuri rakette, kui ta jõudis). Need raketid tuli tõrvikute abil süüdata 47 inimesel korraga; seejärel pidid nad kohe varju jooksma.

Tseremooniarõivastes Wan Hu seoti tugitooli külge, kumbki käsi hoidmas kinni ühest tuulelohest. Raketid süüdatigi ja käis suur pauk. Nähtavus kadus. Kui abilised varjust välja tulid ja suits oli hajunud, oli Wan Hu oma tooliga kadunud. Ei ole teada, mis temast sai. Tõenäoliselt rebis plahvatus ta tükkideks.

Hiinas peetakse Wan Hud au sees kui "teaduslike uuringute käigus traagiliselt hukkunut". Teadmisjanulise kosmosepioneeri mälestuse jäädvustamiseks on tema nimi (Wan-Hoo kraater) antud ühele Kuu tagaküljel olevale kraatrile.

1945 kirjutas ameeriklane Harbord Gilmour raamatu "Rocket and Jet Propulsion", milles ta tsiteeris ühte peatükki vanast hiina raamatust "Ping Long Ren", kus ülaltoodud lugu on jutustatud. Teistes hiina raamatutes sellest juttu ei ole. Professor Liu Xianzhou arvates võis Wan Hu olla inimese nimi, kuid ka Mingi dünastia aegse ohvitseri tiitel. 

Jennifer Armstrong on kirjutanud Wan Hust lasteraamatu "Wan Hu Is in the Stars" (1995). Selle on illustreerinud guaššmaalidega Barry Root.  

## Välislingid

*"Hiina esimene taikonaut hukkus juba 16. sajandil" Postimees, 17. oktoober 2003
*Astronautide nimekiri
*The History of Rocket Science
Tadžiki ANSV

**Tadžiki ANSV** oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Nõukogude Liidus Usbeki NSV koosseisus. Eksisteeris 14. oktoobrist 1924 kuni 5. detsembrini 1929, kui temast sai omaette liiduvabariik – Tadžiki NSV.
Argentina jalgpallikoondis

**Argentina jalgpallikoondis** on Argentina rahvuskoondis jalgpallis.

Argentina on tulnud kolmel korral jalgpalli maailmameistriks. 15 korda on võidetud ka Copa América.

## Jalgpalliliit
**Asutatud:** 1893
**FIFA liige:** 1912

## Argentina rahvusvahelistel suurturniiridel
### Jalgpalli maailmameistrivõistlused

## Saavutused
* Maailmameistrid (3): 1978, 1986, 2022
* Copa América (14) 1910, 1921, 1925, 1927, 1929, 1937, 1941, 1945, 1946, 1947, 1955, 1957, 1959, 1991, 1993 (*1910. aasta võistlused olid mitteametlikud - [[CONMEBOL]]i otsus*).
* FIFA konföderatsioonide karikas (1): 1992
* Olümpiamängude medal (4): kuld: 2004, 2008; hõbe: 1928, 1996

## Vorm
**Põhivorm:** sinise ja valge pikitriibuga särk, mustad püksid, valged põlvikud

**Varuvorm:** sinine särk, valged püksid, valged põlvikud

## Vaata ka
*Argentina jalgpallikoondis 1930. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Argentina jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Argentina jalgpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
*Argentina jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Argentina jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid
*Koduleht
Buhhaara NSV

**Buhhaara NSV** eksisteeris 19. septembrist 1924, kui senine Buhhaara NRV nimetati ümber Buhhaara NSV-ks, kuni 1924. aasta 27. oktoobrini, mil Nõukogude Liidu Kesk-Aasias toimus nn 'rahvuslik piirideajamine' ja Buhhaara maad jagati Usbeki NSV ja Turkmeeni NSV vahel.

Buhhaara NSV pindala oli 182 193 km² ja rahvaarv üle 2,2 miljoni.

## Vaata ka
*Buhhaara NRV
Tadžiki NSV lipp

**Tadžiki NSV** lipp oli NSV Liidu haldusüksuse Tadžiki NSV lipp.

1929–1931 kasutatud lipp erines teiste liiduvabariikide lippudest: see oli punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas oli Tadžiki NSV vapp.

1931 muudeti lipp teiste liiduvabariikide lippude sarnaseks. Punase kanga ülanurka vapi asemele lisati kuldne tekst tadžiki keeles: "Tadžiki NSV". 1935 lisati tekst ka vene keeles ning kirjade kohale kuldsed ristatud sirp ja vasar. Lipul olevaid tekste muudeti 1937 ja 1940, 1940 seoses üleminekuga tadžiki kirjakeeles ladina tähtedelt kirillitsale.

20. märts 1953 – 9. september 1991 oli kasutusel punane lipp, millel valge ja roheline horisontaallaid ning vardapoolses ülanurgas kuldsed sirp ja vasar, nende kohal aga punane viisnurkne täht kuldse äärisega. Valge laiem väli oli puuvilla sümbol, roheline kitsam aga tähistas viinamarjaistandusi, aedu ja taimestikku. 

1991 iseseisvunud Tadžiki NSV kasutas seda lippu kuni 1992. aastani, kuid ilma sirbi, vasara ja viisnurgata.

## Vaata ka
*Tadžikistan
*Tadžiki NSV vapp
*Tadžikistani lipp
Usbeki NSV lipp

**Usbeki NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Usbeki NSV lipp.

Usbeki NSV esimene lipp võeti kasutusele 1927. aastal. See oli punane kangas, mille vardapoolsesse ülanurka oli kuldsete tähtedega kirjutatud riigi lühendatud nimi. See oli kahes keeles, vene ning usbeki keeles (usbeki keelt kirjutati araabia tähtedega).

1929. aastaks oli usbeki keeles kasutusele võetud ladina tähestik ning ka lipul tehti muudatus usbekikeelse kirja osas, samuti lisati kolmas, tadžikikeelne kirje. Aastatel 1931–1937 oli kiri jälle ainult kahes keeles (vene ja usbeki keeles). Alates 1937. aastast kirjutati riigi nimetus pikemalt välja, vene keeles "УЗБЕКСКАЯ ССР" ja usbeki keeles "OZBEKISTAN SSR". Alates 1941. aastast, kui usbeki keeles mindi üle kirillitsal põhinevale tähestikule, oli lipul "ЎЗБЕКИСТОН ССР".

29. augustil 1952 võeti kasutusele uus lipp. See oli punane kangas, mille keskele oli paigutatud sinine horisontaalne laid, millel oli üleval ja all valge ääris. Sinine sümboliseeris pilvitut taevast ja elu andvat vett, valged äärised aga "valget kulda" &ndash; puuvilla. Vardapoolses ülanurgas oli kuldsed sirp ja vasar ning kuldse äärisega punane viisnurk. Lippu kasutati 30. septembrini 1991.

## Vaata ka
*Usbeki NSV vapp
*Usbekistani lipp
Garam masala

***Garam masala*** on India köögist pärinev vürtsisegu. Sõna *[[masala]]* tähistabki Indias vürtsisegu, *garam* tähendab aga tulist ehk vürtsist (ing k *hot*). 

*Garam masala* ei ole õigupoolest kindel vürtsisegu, pigem on variatsioone sama palju, kui on india toite valmistavaid kokkasid. *Garam masala* koostisse võib kuuluda 12 vürtsi, sealhulgas must pipar, nelk, koriander, vürtsköömen, kardemon, kuivatatud tšillikaunad, apteegitilli vilju, muskaadiõied ja muskaatpähkel. 

*Garam masala* on müügil kõigis suuremates kauplustes ka läänemaades. Seda on lihtne ka ise kodus oma maitse järgi valmistada, kuid seda tuleks teha parajas koguses, mitte pikemaks säilitamiseks, sest kokkusegatud vürtsid kaotavad hiljem värskuse.

Sarnaselt muude vürtsidega tuleb *garam masala*'t säilitada jahedas kuivas kohas valguse eest kaitstult, mitte kauem kui 6 kuud.

*Garam masala*'t lisatakse roogadele kas nende valmistamise lõppjärgus või riputatakse toidule vahetult enne serveerimist.

## Retsept

*2 spl koriandriseemneid
*1 spl vürtsköömne seemneid
*1/4 tl rohelise kardemoni seemneid
*2 tl musti sinepiseemneid
*2 tl apteegitilli seemneid
*2 tl musti piprateri
*1 triiki tl vürtsiteri
*1 pulk kaneelikoort, poolitatuna (meil saadaval on nn kassia kaneeli koor) 

Kuumuta raudpann keskmisel tulel, lisa kõik maitseained ning kuumuta pidevalt segades seni, kuni sinepiseemned hakkavad popsima ning maitseained on muutunud mõne värvitooni võrra tumedamaks ehk 3–4 minutit. Siis tõsta maitseained teise nõusse ja lase 5 minutit jahtuda. Jahvata maitseained kas mortaris või kohviveskis pulbriks. Säilitada õhukindlalt.
Ronaldo

**Ronaldo Luis Nazário de Lima** (sündinud 18. septembril 1976 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallikoondise endine jalgpallur.

Esimese suure saavutuseni jõudis ta Belo Horizonte Cruzeiros 1993, kui lõi 60 mängus 58 väravat ja võitis Brasiilia karika.

Ronaldo debüüt rahvuskoondises oli 24. märtsil 1994, kui mängiti Argentinaga ja saadi võit 2:1. Esimese värava koondise kasuks lõi ta 4. mail 1994, kui võideti Islandit 3:0.

27. juunil 2006 lõi ta oma 15. värava maailmameistrivõistluste finaalturniiridel, ületades sellega sakslase Gerd Mülleri 1974. aastast püsinud rekordi.

2006. aastal lükkas Ronaldo tagasi 120 miljoni USA dollari suuruse pakkumise mängida järgmised 10 aastat New Yorgi "Red Bullis".

14. veebruaril 2011 teatas Ronaldo, et loobub tippspordist.

## Saavutused
### Klubid
;PSV Eindhoven
* 1996 – Hollandi karikas
;FC Barcelona
* 1996 – Hispaania superkarikas
* 1997 – Copa del Rey
* 1997 – UEFA karikavõitjate karikas
;Milano Internazionale
* 1998 – UEFA karikas
;Madridi Real
* 2003 – Hispaania meister
* 2003 – Hispaania superkarikas

### Brasiilia jalgpallikoondis
* 1994 – maailmameister (ehkki kordagi platsile ei pääsenud)
* 1998 – maailmameistrivõistluste hõbemedal
* 2002 – maailmameister
* Copa América võitja – 1997, 1999

### Isiklikud
* FIFA aasta jalgpallur 1996, 1997, 2002
* Euroopa aasta jalgpallur 1997, 2002

## Statistika
### Väravad maailmameistrivõistlustel

## Isiklikku
Ronaldo on 183 cm pikk.

Ta abiellus 1997 Milene Dominguesega ja 6. aprillil 2000 sündis neil poeg Ronald Domingues Nazario da Lima. Abielu kestis 4 aastat ja lõppes lahutusega.

Veebruaris 2005 abiellus ta Daniella Cicarelliga. See abielu kestis 3 kuud.

Novembris 2005 sai Ronaldo Hispaania kodakondsuse.

## Välislingid
*Ronaldo elulugu (inglise keeles)
*Ronaldo Web (inglise keeles)
*Põhjalik sait Ronaldost (viimati uuendati märtsis 2004) (inglise keeles)
Harissa

**Harissa** on Tuneesiast pärit põletavalt terav maitsekaste, mille valmistamiseks kasutatakse tšillit, küüslauku, vürtsköömneid, köömneid ja oliiviõli. 

Harissa on traditsiooniline lisand kuskussile, kuid seda kasutatakse ka suppide, hautiste ja muude roogade maitsestamisel.
Tadžikistani vabariikliku alluvusega rajoonid

**Tadžikistani vabariikliku alluvusega rajoonid** (tadžiki *Ноҳияҳои тобеи Ҷумҳурии*) on vilajettideks jaotamata territoorium Tadžikistani keskosas. Kuni aastani 2002 kandis see nime  **Karategin**.

Pindala 28 700 km².

Rahvaarv on 2 101 000 (2020).

## Haldusjaotus
*Lahši rajoon (endine Džirgatoli rajoon)
*Fajzobodi rajoon
*Hisori rajoon
*Nurobodi rajoon (endine Darbandi rajoon)
*Rašti rajoon (endine Garmi rajoon)
*Roguni rajoon (endine Obigarmi rajoon)
*Rūdakī rajoon (endine Lenini rajoon)
*Šahrinavi rajoon (endine Qaratogi rajoon)
*Sangwori rajoon (endine Tavildara rajoon)
*Todžikobodi rajoon (endine Qalai-labiobi rajoon)
*Tursunzoda rajoon (endine Regari rajoon)
*Vahdati rajoon (endine Kofarnihoni rajoon)
*Varzobi rajoon

*Dušanbe
Mary vilajett

**Mary vilajett** on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Türkmenistanis. 

Nõukogude ajal kandis ta Marõ oblasti nime.

Vilajeti alale jäävad ajaloolise Mervi varemed.

Mary vilajett jaguneb 11 rajooniks ja 2 rajooni õigustega linnaks:

* Baýramaly
* Baýramaly rajoon
* Garagumi rajoon
* Guşgy rajoon
* Mary
* Mary rajoon
* Murgapi rajoon
* Nyýazowi rajoon
* Sakarçäge rajoon
* Tagtabazari rajoon
* Türkmengala rajoon
* Wekilbazari rajoon
* Ýolöteni rajoon
Vürtsid

**Vürtsid** on teravamaitselised või aromaatsed, naturaalsed või kuivatatud mitmesuguste taimede seemnetest (nt muskaatpähklid, sinep), viljadest (nt pipar, vanill, koriander), õitest (nt nelk, safran), koorest (nt kaneel või risoomist (nt ingver) saadud maitseained, mida kasutatakse tervelt, tükeldatult, purustatult või jahvatatult. 

Taimede rohtsetest osadest saadud maitseaineid nimetatakse ürtideks. Kõige hinnatumaid vürtse saadakse troopikast ja lähistroopikast.

## Ajalugu

Vürtse hinnati juba ammu enne kirjapandud ajalugu. Neid on alati kasutatud toitude ja jookide maitsestamiseks, kuid ka näiteks kuningate kroonimisel, meditsiinis, parfümeerias, usutseremooniatel ja matustel.

Antiikajal maitsestati Vahemere maades toitu kohalike taimedega, mis sealkandis metsikult kasvasid. Nende hulka kuulusid köömned, kadakamarjad, sibul, küüslauk, sinep, tüümian ja silfion. Vana-Roomas kasutati lisaks sellerit, peterselli, tilli ja majoraani. Indiast veeti sisse pipart, ingverit ja kaneeli. Pipart hinnati sellepärast, et see soodustas seedimist. Loorberit seevastu ei kasutatud, sest see sümboliseeris võitu, ja see asendati mürdimahlaga.

Rooma riigis kasutati välismaiseid vürtse salvide valmistamiseks ja suitsohvri toomisel. Petronius kirjeldas Rooma pidustuste luksuslikkust ja haruldaste vürtside rohkust nendes.

Umbes 1000 aastat tagasi olid araablased vürtsikaubanduses monopoolses seisundis, tuues oma vürtsilaadungid Indiast ja Idamaadest vaevaliselt kulgevate kaamelikaravanidega.

Keskajal oli nõudlus vürtside järele nii suur, et neist sai midagi kaupraha taolist: ühe naela muskaadiõite eest sai kolm lammast ja sama koguse pipraterade eest osta vabaks pärisorja. Selleks ajaks oli Veneetsia jõudnud Euroopa kaubanduses juhtpositsioonile ning hoidis suuremat osa ülikasumlikust vürtsikaubandusest enda kontrolli all. See monopol andis tõuke ekspeditsioonide korraldamiseks, mis viisid lõpuks Uue Maailma avastamiseni. 

Tänapäeval on maailma suurim vürtside importija USA.

## Tuntud vürtse

Maailma populaarseimate vürtside seas on ingver, kaneel, kardemon, kurkuma, muskaatpähkel ja -õied, paprikapulber, piment, pipar, safran ja nelk.

Vürtse müüakse ka traditsiooniliste vürtsisegudena, näiteks karripulber ja *[[garam masala]]*.

## Ostmine ja säilitamine

Paljud vürtsid on saadaval nii tervetena kui ka jahvatatud kujul. Jahvatatud vürtsid kipuvad oma aroomi ja maitset kiiresti kaotama, nii on tark tegu osta neid korraga väikeste kogustena. Terveid vürtse võib aga vajadusel ise jahvatada.

Vürtse tuleks säilitada õhukindlalt, jahedas ja varjulises kohas mitte kauem kui kuus kuud. 

## Kasutamine

Vürtse kasutatakse paljude (nii soolaste kui ka magusate) roogade maitsestamisel. Neid tuleks kasutada mõõdukalt, et nad toitudes liialt domineerima ei hakkaks.

## Vaata ka
* Vürtside loend

## Viited
Geofüüsika

**Geofüüsika** on füüsikaliste meetodite abil Maad uuriv teadusharu.

Geofüüsika jagatakse tahke Maa geofüüsikaks, hüdrosfääri geofüüsikaks, atmosfääri geofüüsikaks (atmosfäärifüüsikaks) jne. Vahel peetakse geofüüsikaks ka Kuu ja planeetide instrumentaalseid uuringuid.

Geofüüsika hõlmab väga paljusid teadusharusid.

Geofüüsikutest on ligikaudu pooltel geoloogia- ja ülejäänud poolel füüsikaharidus.

## Vaata ka
* Rahvusvaheline geofüüsika aasta

## Välislingid
*National Geophysical Data Center
Samovar

**Samovar** (vene keeles *самовар* 'isekeetja'; vanemas kirjanduses ka *teemasin*) on Venemaal, Türgis ja Iraanis tavapärane seadeldis tee valmistamiseks vajaliku vee keetmiseks. 

Traditsiooniliselt köetakse samovari puusöega. Tänapäeval tehakse seda ka elektriga. 

Samovare valmistatakse enamasti vasest või messingist. Venemaal on eriti kuulsad Tuulas valmistatud samovarid.

Samovari põhikomponentideks on süsi või elektrilist küttekeha mahutav torujas lõõr ning seda ümbritsev veeruum, mille küljes on kraan. Lõõri peal seisab kann kange teetõmmisega. Igaüks kallab seda endale veidike oma tassi ning laseb samovarist kuuma vett peale.

## Välislingid
1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

**1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused** olid **2.** maailmameistrivõistlused jalgpallis. Need toimusid 27. maist 10. juunini Itaalias.

## Ajalugu
Teised MM-võistlused jalgpallis anti korraldada Euroopale. FIFA kongressil 1932. aasta oktoobris kulus kaheksa pikka istungit, et finaalturniiri korraldajaks valida Itaalia. Lõplik otsus tehti 8. oktoobril.

Itaalias oli juba kümme aastat võimul olnud fašistlik valitsus eesotsas Benito Mussoliniga ning MM-võistluste korraldamine oli ideaalne võimalus oma natsionaalsotsialistlikke ideid propageerida. Mussolini kinnitas, et Itaalia korraldab sellise jalgpallietenduse, millist maailm veel kunagi näinud pole.

Kuna FIFA tolleaegsete reeglite järgi korraldaja automaatselt osalusõigust ei saanud, siis tuli Itaalia koondisel kodusele MM-ile jõudmiseks pingutada. MM-i korralduskomitee võis kergendatult hingata alles siis, kui itaallased olid otsustavas matšis alistanud Kreeka 4:0.

Valikturniir tuli esimest korda korraldada seetõttu, et 1933. aasta 28. veebruariks oli osalussoovi avaldanud 32 riiki. Tšiili, Peruu ja Türgi enne valikmängude algust siiski loobusid. 16 finalisti hulka mahtus vaid neli mitte-euroopa koondist – USA, Brasiilia, Argentina ja esimese Aafrika meeskonnana Egiptus. Briti jalgpalliliidud olid FIFA-ga tülis ning ei Inglismaa, Šotimaa, Wales ega Põhja-Iirimaa osalenud valikmängudel.

Kuna Uruguay oli solvunud, et enamik Euroopa meeskondi nende kutse 1930. aasta MM-ile tagasi oli lükanud, siis oma meeskonda Itaaliasse nad ei saatnud. See on MM-võistluste ajaloos esimene ja seni ka viimane kord, kui valitsev meister oma tiitlit kaitsma ei tulnud.

Kui 1930. aasta MM-il mängiti kõik kohtumised vaid Montevideos, siis itaallased jagasid mängud üle kogu maa. Kokku nähti MM-i mänge kaheksas linnas – Roomas, Napolis, Milanos, Torinos, Firenzes, Bolognas, Genovas ja Triestes.

Kui esimesel MM-il Uruguays mängiti esmalt alagruppides, siis Itaalias mängiti olümpiasüsteemis ja esimese mängu kaotanud meeskond langes kohe välja. Kui mängu normaalaeg lõppes viigiga, mängiti 2 x 15 minutit lisaaega. Kui ka see võitjat ei selgitanud, peeti kordusmäng. Loosimine toimus 3. mail Roomas.

## Mängukohad

## Tulemused
### Esimene voor

----

----

----

----

----

----

----

### Veerandfinaalid

----

----

----

;Lisamäng

### Poolfinaalid

----

### Kolmanda koha mäng

### Finaal

## Edukaimad väravalööjad

5 – Oldrich Nejedly (Tšehhoslovakkia)
4 – Angelo Schiavio (Itaalia)
4 – Edmund Conen (Saksamaa)
3 – Raimundo Orsi (Itaalia)
3 – Leopold Kielholz (Šveits)
1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

**1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused** olid **3.** maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 4.–19. juunini Prantsusmaal.

## Ajalugu

Sõja ootuses Euroopas võõrustas kolmandat MM-finaalturniiri Prantsusmaa. Kuna 1934. aastal oli Mussolini finaalturniiri kasutanud natsiideede propagandaks ja sama tegi ka Hitler kaks aastat hiljem Berliini olümpiamängudega, oli FIFA-l 1938. aasta MM-i korraldaja valikul tõsiselt mõtlemisainet.

Argentina esitas oma kandidatuuri põhjendusega, et nemad sobiksid nii eurooplastele kui ameeriklastele. FIFA-l oli aga veel liiga selgelt meeles 1930. aasta MM, kus osales vaid 13 koondist ja neist ainult 4 Euroopast. Pealegi oli FIFA kasvanud lühikese ajaga 57-liikmeliseks, kusjuures enamuse moodustasid Euroopa riigid.

Just seetõttu otsustati kolmas MM-finaalturniir korraldada Euroopas. Berliinis toimunud FIFA kongressil 1936. aastal langes valik 15. augustil Prantsusmaale ning see oli omamoodi austusavaldus Jules Rimet'le, kes MM-i ideega aastaid tagasi oli lagedale tulnud.

Lõuna-Ameerikast oli seekord kohal vaid Brasiilia, sest MM-ist ilma jäänud Argentina ja Uruguay loobusid. See-eest olid esimest korda esindatud Aasia jalgpallurid Hollandi India näol.

Osavõtuks registreerus 15. veebruariks 1937 37 meeskonda, esimest korda olid tiitlikaitsja Itaalia ja korraldaja Prantsusmaa valikmängudest vabastatud.

Valikturniirist loobujaid oli 8; 27 koondist loositi 14. mail valikmängudeks gruppidesse ja paaridesse. Kodusõjast haaratud Hispaania ei osalenud valikturniiril.

MM-finaalturniirile pääses valikmängude kaudu küll 16 riiki, kuid Prantsusmaale tuli neid üks vähem, kuna Austria oli vahepeal Saksamaa poolt okupeeritud (vaata Anšluss). Seega pidi üks koondis avaringis vaba olema ning 5. märtsil Pariisis toimetatud loosimisel vedas Rootsil.

Turniiri korraldus oli sama nagu neli aastat varem Itaalias: taas mängiti olümpiasüsteemis. MM-i mängud peeti üheksas linnas: Antibes'is, Bordeaux's, Le Havre'is, Lille'is, Marseilles, Pariisis, Reimsis, Strasbourgis ja Toulouse'is.

## Mängukohad

## Tulemused
### Kaheksandikfinaalid

----

----

----

----

----

----

----

#### Lisamängud

----

### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Lisamäng

### Poolfinaalid

----

### Kolmanda koha mäng

### Finaal

## Edukaimad väravalööjad

8 – Leonidas da Silva (Brasiilia)
7 – Gyula Zsengeller (Ungari)
5 – Silvio Piola (Itaalia)
4 – György Sárosi (Ungari)
4 – Gino Colaussi (Itaalia)
4 – Gustav Wetterström (Rootsi)
4 – Ernst Willimowski (Poola)

## Välislingid
*Ingliskeelne ülevaade
1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

**1954. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused** olid V maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 16. juunist – 4. juulini Šveitsis. Maailmameistriks tuli Lääne-Saksamaa, kes alistas finaalis Ungari jalgpallikoondise.

## Ajalugu

1954. aasta MM-finaalturniiri korraldamise andmine Šveitsile oli loogiline, kuna FIFA peakorter asus Zürichis ja 1954. aastal tähistati ka FIFA asutamise 50. aastapäeva. Kuigi šveitslastele anti korraldusgarantii juba FIFA esimesel sõjajärgsel kongressil 1946. aastal, tuli lõplik jah-sõna aga FIFA kongressil 22. juulil 1950 Rio de Janeiros.

Tänu nii pikale etteteatamisele jäi šveitslastel ettevalmistusteks ja uute staadionide ehitamiseks kaheksa aastat. Ehkki korraldusliku poole pealt võis neile etteheiteid teha, saatis võistlust siiski edu. Šveitslased teenisid võistluse korraldamisega kasumit, kuigi staadionid mahutasid suhteliselt vähe pealtvaatajaid. Esimest korda olid mängupaikades üles seatud ka telekaamerad ja tähtsamatest mängudest tehti ülekandeid, šveitslaste ärivaistu tunnistuseks oli MM-i mälestusmündi vermimine. Mängud toimusid Baselis, Bernis, Genfis, Lausanne'is, Luganos ja Zürichis.

Osalejaid registreeriti 31. jaanuarini 1953 ja huvilisi kogunes 45. Neist 39 loositi 15. veebruaril 1953 valikgruppidesse, pärast seda loobus veel kolm riiki. 

1954. aastal pani FIFA presidendi kohustused maha tolleks ajaks juba 80-aastane Jules Rimet. Tema järglase belglase Rodolphe Seeldrayersi juhtimisel otsustati taas muuta MM-finaalturniiri formaati, paraku siiski segasema suunas.

16 finalisti jagati esmalt nelja alagruppi, kusjuures kaks meeskonda olid igas grupis asetatud ja omavahel mängima ei pidanudki! Märkimisväärne oli ka, et viigi korral mängiti juba alagruppides lisaaega. Iga grupi kaks paremat jätkasid veerandfinaalides, kus paarid loositi. Loos otsustas vastased ka poolfinaalis. Finaalturniiri alagrupid loositi 30. novembril 1953 Zürichis.

Veerandfinaali viimases mängus toimus Ungari ja Brasiilia jalgpallurite vahel inetu vahejuhtum, mida hiljem nimetati Berni lahinguks. Nimetatud kohtumises tuli inglasest kohtunikul Ellisel eemaldada kaks brasiillast ja üks ungarlane ning käsikähmlus jätkus ka pärast lõpuvilet rõivistus. Ajalukku läks kohtumine sellega, et esimest korda finaalturniiride ajaloos realiseerisid mõlemad meeskonnad ühes mängus penalti – ungarlastest oli täpne Mihaly Lantos ja brasiillastest Djalma Santos.

## Mängukohad

## Results 1954
### Alagrupimängud
#### Grupp 1

----

----

----

#### Grupp 2

----

----

----

##### Lisamäng

#### Grupp 3

----

----

----

#### Grupp 4

----

----

----

##### Lisamäng

### Väljalangemismängud

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

#### Kolmanda koha mäng

#### Finaal

## Edukamad väravalööjad

11 – Sandor Kocsis (Ungari) 
6 – Max Morlock (Saksamaa LV) 
6 – Josef Hügi (Šveits) 
6 – Erich Probst (Austria) 
4 – Ferenc Puskás (Ungari) 
4 – Nandor Hidegkuti (Ungari) 
4 – Hans Schäfer (Saksamaa LV) 
4 – Ottmar Walter (Saksamaa LV) 
4 – Helmut Rahn (Saksamaa LV) 
4 – Carlos Borges (Uruguay) 
4 – Ernst Stojaspal (Austria) 
4 – Robert Ballaman (Šveits)
1978. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

**1978. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused** olid XI maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 1. juunist – 25. juunini Argentinas.

Eelvoorus osales 98 koondist.

## Mängukohad

## Tulemused

### Alagrupimängud
#### Grupp 1

----

----

----

----

----

#### Grupp 2

----

----

----

----

----

#### Grupp 3

----

----

----

----

----

#### Grupp 4

----

----

----

----

----

### Teine voor
#### Grupp A

----

----

----

----

----

#### Grupp B

----

----

----

----

----

### Kolmanda koha mäng

### Finaal
1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

**1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused** olid XIII maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 31. maist 29. juunini Mehhikos.

Valikturniiril osales 113 koondist.

## Mängukohad

## Tulemused

### Alagrupimängud

#### Grupp A

----

----

----

----

----

#### Grupp B

----

----

----

----

----

#### Grupp C

----

----

----

----

----

#### Grupp D

----

----

----

----

----

#### Grupp E

----

----

----

----

----

#### Grupp F

----

----

----

----

----

#### Grupis kolmanda koha saanud meeskondade järjestus

### Väljalangemismängud
#### Kaheksandikfinaalid

----

----

----

----

----

----

----

#### Veerandfinaalid

----

----

----

#### Poolfinaalid

----

#### Kolmanda koha mäng

#### Finaal
2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

**2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused** olid XVII maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 31. maist 30. juunini Lõuna-Koreas ja Jaapanis.

Valikturniiridel osales 195 koondist.

## Korraldus
Esimest korda jalgpalliajaloos korraldasid MM-finaalturniiri kaks riiki ühiselt: Aasias paiknevad Lõuna-Korea ja Jaapan. Vastavalt kokkuleppele peeti 31. mail toimunud avatseremoonia ja sellele järgnev avamäng valitseva maailmameistri Prantsusmaa ja Senegali vahel Lõuna-Korea pealinnas Seoulis asuval World Cup Stadiumil, maailmameister selgus aga 30. juunil Jaapanis Yokohama International Stadiumil. Finaalturniiril kavas olnud 64 mängu toimusid kokku kahekümnel staadionil, võrdselt kümne linnaga olid esindatud mõlemad korraldajamaad. 

### Võistluspaigad
Lõuna-Koreas:
*Seoul World Cup Stadium 
*Busan Asiad Main Stadium
*Daegu World Cup Stadium
*Incheon Munhak Stadium
*Gwangju World Cup Stadium
*Daejeon World Cup Stadium
*Ulsan Munsu Football Stadium
*Suwon World Cup Stadium
*Jeonju World Cup Stadium
*Seogwipo Jeju World Cup Stadium  

Jaapanis:
*Yokohama International Stadium
*Osaka Nagai Stadium
*Shizuoka Stadium Ecopa
*Ibaraki Kashima Stadium
*Sapporo Dome Stadium
*Kobe Wing Stadium
*Miyagi Stadium
*Saitama Stadium
*Niigata Stadium Big Swan
*Oita Stadium Big Eye

## Alagrupimängud
### Alagrupp A
 

### Alagrupp B

### Alagrupp C

### Alagrupp D

### Alagrupp E

### Alagrupp F

### Alagrupp G

### Alagrupp H

## Kaheksandikfinaalid

15. juuni

Saksamaa – Paraguay 1:0
Inglismaa – Taani 3:0

16. juuni

Senegal – Rootsi 1:1 "hõbedane värav" 2:1
Hispaania – Iirimaa 1:1 penaltid 3:2 

17. juuni

USA – Mehhiko 2:0
Brasiilia – Belgia 2:0

18. juuni

Türgi – Jaapan 1:0
Lõuna-Korea – Itaalia 2:1

## Veerandfinaalid

21. juuni

**Brasiilia – Inglismaa** 2:1
**Saksamaa – USA** 1:0

22. juuni

**Lõuna-Korea – Hispaania** 0:0 penaltid 5:3
**Türgi – Senegal** 0:0 "hõbedane värav" 1:0

## Poolfinaalid

25. juuni

**Saksamaa – Lõuna-Korea** 1:0

1:0 – Michael Ballack 75 min

26. juuni

**Brasiilia – Türgi** 1:0

1:0 – Ronaldo 49 min

## Pronksimäng

29. juuni

**[[Türgi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel|Türgi]] – [[Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel|Lõuna-Korea]]** 3:2

1:0 – Hakan Sükür 1 min
1:1 – Lee Eul-yong 9 min
2:1 – Ilhan Mansiz 13 min
3:1 – Ilhan Mansiz 32 min
3:2 – Song Chong-gug 90 min +3

## Finaal

30. juuni

**[[Brasiilia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel|Brasiilia]] – [[Saksamaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel|Saksamaa]]** 2:0   

1:0 – Ronaldo 68 min
2:0 – Ronaldo 79 min

## Vaata ka
*Iirimaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

**2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused** olid XVIII maailmameistrivõistlused jalgpallis. Need toimusid 9. juunist 9. juulini 2006 Saksamaal. Nelja aasta taguselt Jaapanis ja Lõuna-Koreas toimunud turniirilt oli tiitel kaitsta Brasiilial.

Jalgpalli MMi maskottideks olid lõvi Goleo VI ja rääkiv jalgpall Pille.

Valikturniiril osales 205 koondist, lõppturniirile pääses 32.

Maailmameistriks tuli **Itaalia**.

## Mängude toimumiskohad

## Alagrupid

### Grupp A

 

----

----

### Grupp B

----

----

### Grupp C

----

----

### Grupp D

----

----

### Grupp E

----

----

### Grupp F

----

----

### Grupp G

----

----

### Grupp H

----

----

### Finaalmängud

## Kaheksandikfinaalid

----

----

----

----

----

----

----

## Veerandfinaalid

----

----

----

## Poolfinaalid

----

## 3. koha mäng

## Finaal

## Edukamad väravalööjad

Andmed on esitatud 9. juuli 2006 seisuga.

***5** – Miroslav Klose,   

***3** – Fernando Torres, 
***3** – Lukas Podolski, 
***3** – Maxi Rodríguez, 
***3** – Hernán Crespo, 
***3** – Ronaldo,  
***3** – David Villa, 
***3** – Thierry Henry,  
***3** – Zinédine Zidane,  

*2 – Tim Cahill, 
*2 – Paulo Wanchope, 
*2 – Agustin Delgado,   
*2 – Carlos Tenorio,        
*2 – Adriano,  
*2 – Steven Gerrard, 
*2 – Omar Bravo, 
*2 – Bartosz Bosacki, 
*2 – Tomáš Rosický, 
*2 – Aruna Dindane, 
*2 – Andrei Ševtšenko, 
*2 – Maniche, 
*2 – Alexander Frei, 
*2 – Patrick Vieira, 
*2 – Luca Toni, 
*2 – Bastian Schweinsteiger, 

## Parimad mängijad

Turniiri parimaks mängijaks tituleeriti Prantsusmaa koondise kapten Zinédine Zidane, parimaks noormängijaks Lukas Podolski (Saksamaa).

## FIFA sümboolne koondis
***Väravavahid:** Gianluigi Buffon (Itaalia), Jens Lehmann (Saksamaa), Ricardo Pereira (Portugal)
***Kaitsjad:** Roberto Ayala (Argentina), John Terry (Inglismaa), Lilian Thuram (Prantsusmaa), Philipp Lahm (Saksamaa), Fabio Cannavaro (Itaalia), Gianluca Zambrotta (Itaalia), Ricardo Carvalho (Portugal)
***Poolkaitsjad:** Ze Roberto (Brasiilia), Patrick Vieira (Prantsusmaa), Zinédine Zidane (Prantsusmaa), Michael Ballack (Saksamaa), Andrea Pirlo (Itaalia), Gennaro Gattuso (Itaalia), Luís Figo (Portugal)
***Ründajad:** Hernán Crespo (Argentina), Thierry Henry (Prantsusmaa), Miroslav Klose (Saksamaa), Francesco Totti (Itaalia), Luca Toni (Itaalia)

## Vaata ka
* 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa valikturniir

## Välislingid

*2006. aasta jalgpalli MM-i koduleht
1964. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

**1964. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis** korraldas Hispaania.

1964. aasta EM-il osales kokku 29 riiki. Mängiti sama süsteemi järgi mis esimeselgi korral. Poolfinaalides alistas Nõukogude Liit Taani tulemusega 3:0 ning korraldajamaa Hispaania sai lisaajal jagu Ungarist 2:1. Madridis tugevas vihmasajus peetud finaalis alistas Hispaania Nõukogude Liidu 2:1.

## Finaalturniir
### Poolfinaalid

----

### Kolmanda koha mäng

### Finaal
1968. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

**1968. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis** toimusid Itaalias.

1968. aastal nimetati turniir ümber Euroopa jalgpalli meistrivõistlusteks ning sel korral osales 31 riiki. Muudeti ka mängude süsteemi. Meeskonnad paigutati kaheksasse alagruppi, kust igast pääses kaks paremat veerandfinaali. Alates poolfinaalidest peeti turniir Itaalias. Poolfinaalides alistas Jugoslaavia valitseva maailmameistri Inglismaa 1:0 ning Itaalia sai pärast lisaaega väravateta lõppenud mängus Nõukogude Liidu vastu edasi loosiga. Itaalia ja Jugoslaavia vaheline finaalmäng lõppes pärast lisaaega viigiliselt 1:1. Kahe päeva pärast korraldati lisakohtumine, mille võitis Itaalia tulemusega 2:0.

## Finaalturniir
### Poolfinaalid

----

### Kolmanda koha mäng

### Finaal

#### Kordusmäng

## Viited
1972. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

**1972. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis**

1972. aasta EM peeti sama süsteemi järgi mis eelnevgi ning finaalturniir viidi läbi Belgias. Poolfinaalidest said edasi Nõukogude Liit, kes alistas 1:0 Ungari ning Saksamaa LV, kes mängis üle Belgia meeskonna 2:1. Ühepoolselt kulgenud finaali võitis Saksamaa LV,  3:0, kaks tabamust jäi kuulsa edurivimehe Gerd Mülleri arvele. Ühtekokku lõi Müller turniiril 11 väravat. Kaks aastat hiljem tuli sama meeskond ka maailmameistriks.

## Finaalturniir
### Poolfinaalid

----

### Kolmanda koha mäng

### Finaal
1976. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

**1976. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis** peeti Jugoslaavias. 

Poolfinaali mängisid end Tšehhoslovakkia, Holland, Saksamaa LV ja korraldajamaa Jugoslaavia. Poolfinaalides peeti põnevad heitlused, kus võitja selgus alles pärast lisaaega. Kümne mehega lõpetanud Tšehhoslovakkia sai jagu üheksakesi mängu lõpetanud Hollandi koondisest 3:1 ning Saksamaa LV alistas 0:2 kaotusseisust lõpuks 4:2 Jugoslaavia. 

Tšehhoslovakkia ja Saksamaa LV vaheline finaal oli täis draamat, kus võitja selgus alles 11 meetri karistuslöökidega. Taas tulid sakslased 0:2 kaotusseisust mängu tagasi ning lisaaja lõpuks oli tablool seis viigiline 2:2. Euroopa meistriks krooniti aga Tšehhoslovakkia meeskond, kes võitis penaltiseeria tulemusega 5:3.

## Finaalturniir
### Poolfinaalid

----

### Kolmanda koha mäng

### Finaal
1988. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

**1988. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis**

1988. aasta finaalturniir Saksamaa LV-s peeti samasuguse süsteemi järgi mis eelnevgi. Alagrupiturniirist suutsid ennast poolfinaali välja mängida Saksa FV ja Itaalia ning Nõukogude Liit ja Holland. Poolfinaalis alistas Holland tänu kaks minutit enne mängu lõppu löödud Marco van Basteni väravale Saksa FV-e 2:1 ning Nõukogude Liit mängis üle Itaalia 2:0. Väravad lõid omal ajal eduka tandemina tegutsenud Gennadi Litovtšenko ja Oleg Protassov. Euroopa meistriteks krooniti esimest korda aga Hollandi koondis, kes finaalis alistas Ruud Gulliti ja van Basteni väravatest Nõukogude Liidu 2:0.

## Finaalturniir
### Alagrupimängud
#### Alagrupp A

----

----

----

----

----

#### Alagrupp B

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud
#### Poolfinaalid

#### Finaal
Bretagne

**Bretagne** [prantsuse: bröt'anj, bretooni: breiz] on Prantsusmaa piirkond (1. järgu haldusüksus) riigi loodeosas Bretagne'i poolsaarel. 

Kohalik põlisrahvas on bretoonid, kes kasutavad peale prantsuse keele ka bretooni keelt, mis ei ole küll ametliku keele staatuses. 

Bretagne jaguneb neljaks departemanguks: Côtes-d'Armori, Finistère'i, Ille-et-Vilaine'i ja Morbihani departemang.

## Vaata ka
* Bretagne'i kuningriik
*Bretagne'i hertsogkond

## Viited

## Välislingid
*http://www.bretagne.bzh/