open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Julius Vaks

**Julius Vaks** (16. jaanuar 1893 Tartu – 27. jaanuar 1952 Suure-Jaani) oli eesti trompetimängija ja õppejõud.

Lõpetas 1917. aastal trompeti ja korneti erialal Peterburi konservatooriumi Schuberti nimelise preemia, hõbedase trompetiga. 1917–1924 mängis ta Estonia teatri orkestris. 1919–1924 ja 1929–1944 oli Tallinna Konservatooriumi õppejõud ja professor. Ta töötas pikemat aega ka Eesti Lauljate Liidus puhkpillide muusikasektsiooni esimehena ja hiljem puhkpillide ala üldkorraldajana. Võttis osa Vabadussõjast luues ja juhtides Tallinna Kooliõpilaste Pataljoni orkestrit. 1924–1929 oli Viljandi Ugala teatri muusikajuht ja Olustvere põllutöökooli koorijuht. 1937. aastal avaldas puhkpilliõpiku "Puhkpilliorkester". 1944. aastal astus ta vabatahtlikuna Saksa sõjaväkke rivisõduriks.

Pärast II maailmasõja lõppu töötas Suure-Jaani Tarbijate Kooperatiivis. Moodustas kooperatiivi 26-liikmelise puhkpilliorkestri, organiseeris meeskoori, juhatas Ilmatari segakoori ja Lõhavere kutsekooli naiskoori.

## Viited

## Kirjandus
* VIII Suure-Jaani Muusikafestivali kava (2005)
Joule'i-Thomsoni efekt

**Joule'i-Thomsoni efekt** (ka **Joule'i-Kelvini efekt**) on gaasi temperatuuri muutumine poorsest materjalist või ventiilist läbi surumisel adiabaatilisel protsessil. Toatemperatuuril kõik gaasid peale lämmastiku, heeliumi ja neooni jahtuvad Joule'i-Thomsoni efekti mõjul. See efekt on võimalik tänu reaalse gaasi mitteideaalsusele, mis tuleneb Van der Waalsi jõust. ideaalse gaasi mudeli põhjal ei tohiks sellise protsessi käigus gaasi temperatuur muutuda.

## Füüsikaline mehhanism

Sõltuvalt Van der Waalsi jõu suunast (kas tõmbuv või tõukuv) võib Joule'i-Thomsoni efekt gaasi temperatuuri tõsta või langetada.

Gaasi ruumala suurendades suurenevad molekulidevahelised kaugused. Tõmbejõudude tõttu gaas paisub ja kasvab ka tema potentsiaalne energia. Kuna tegemist on adiabaatilise protsessiga, peab see kasv tulema kineetilise energia arvelt. Seetõttu tõmbejõudude domineerimisel langeb gaasi temperatuur paisumisel.

Paralleelselt töötab ka vastupidine protsess. Molekulide omavaheliste põrgete ajal muutub tõukejõudude toimel kineetiline energia lühiajaliselt potentsiaalseks. Molekulidevahelise kauguse suurenemisel väheneb põrgete sagedus ja potentsiaalse energia arvelt kasvab kineetiline.

Temperatuuri, millest alates paisumisel hakkab temperatuur kahanemise asemel kasvama, nimetatakse inversioonitemperatuuriks. 

## Joule'i-Thomsoni koefitsient

Joule'i-Thomsoni efekti kvantitatiivseks kirjeldamiseks kasutatakse Joule'i-Thomsoni koefitsienti, mis on defineeritud kui temperatuuri tuletis rõhu järgi konstantsel entalpial. Avaldises 

\mu_{JT} = \left(\frac{\partial T}{\partial P}\right)_{H} = \frac{V}{C_{P}}(\alpha_V T - 1)

on C_{P} gaasi soojusmahtuvus isobaarilisel protsessil ja \alpha_V on soojuspaisumistegur. Efekti suuruse arvutamiseks on vaja leida esmalt soojuspaisumistegur, mille saab parasjagu gaasi jaoks kasutatavast mudelist.

 \alpha_V = \frac{1}{V}\,\left(\frac{\partial V}{\partial T}\right)_p
Heino Müller

**Heino Müller** (ka **Heinz Müller**; 2. september 1935 Tallinn – 9. august 2012 Tallinn) oli eesti metallikunstnik.

Heino Müller sündis Tallinnas kullassepa perekonnas. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 21. keskkooli ja 1962. aastal Tartu Kunstikooli. 1962–1964 oli kultuuritöötaja laeval Johannes Vares ning õppis aastatel 1964–1969 Eesti Kunstiakadeemias. 

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ARSis ja AS Ars-Sepas. 1991. aastast töötas Kunstiakadeemias metalliosakonnas õppejõuna.

Aastast 1980 kuulus ta Eesti Kunstnike Liitu ning oli aastast 2009 Kunstnike Liidu auliige.

Müller on sepistanud tuulelipu Pika jala väravatornile, kus asus aastakümneid tema ateljee.

Osa 1971–1988 loodud suurejoonelistest sepistest on valminud koostöös Tõnu Lauguga. Muu hulgas valmisid Laugu ja Mülleri ühistööna Tallinna Suur-Karja 8 hoone sepisvärav (1979), Pirita kloostri sepistatud väravad (1980), Lühike jalg 9 akna- ja väravavõred (1983), Niguliste kiriku Antoniuse kabeli väravate võred (1982), Edise mõisa "Valge Hobu" trahteri sepised (1982), Karja Keldri interjöörisepised (1972), Karika baari interjöörisepised (1978), Soome firma Puolimatka Kirkkonummi nõupidamissaali valgustid (1984) ning Narva Hermanni kindluse valgustid ja kaminad (1986).

Lisaks tarbesepistele lõi Heino Müller koostöös arhitektidega ka monumentaalteoseid. Muu hulgas on tema loodud Tallinna vanalinnas Mündi baari sepissilt (1968), diplomitööna Taani kuninga aia "Kuningas" (1969), restorani Gloria rippsilt (1988). 1994. aastal püstitati Kloogale Eestis hukatud juutide mälestusmärk, mille Heino Müller lõi koos arhitekt Rein Luubiga. Tema viimane suurem töö oli 2000. aastal koos arhitekt Tiit Kaljundiga valminud Sinimägede memoriaalkompleksi mälestusrist.

## Tunnustus
* 1995 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (1994. aastal Kloogale püstitatud Eestis hukatud juutide mälestusmärgi eest (arhitekt Rein Luup))
*2009 – Eesti Kunstnike Liidu auliige

## Viited
Otepää lahing (1210)

**Otepää piiramine** oli 1210. aastal toimunud Otepää linnuse ja seal varjunud ugalaste piiramine Novgorodi ja Pihkva vürstide väe poolt.

Novgorodi ja Pihkva valitsejate Mstislav Mstislavitši ja Vladimir Mstislavitši sõjakäik võis olla seotud nende tolleaegse liidusuhtega Riia piiskopi Albertiga, kes oli alates 1208. aastat ugalastega sõjajalal. Otepää alistamisega aidati piiskoppi, kuid püüti samas ennetada tema pretensioone sellele piirkonnale, mis varemgi oli Novgorodi ja Pihkva huvisfääri kuulunud. Viimati hävitati Otepää linnus nt 1191/1192. aastal. Veidi enne 1210. aasta sõjakäiku Otepääle oli Mstislav käinud rüüsteretkel ka Virumaal Tõrmas (teise tõlgenduse järgi Tormas).

Henriku Liivimaa kroonika järgi kestis piiramine 8 päeva, kuni seesolijad vee ja toidu nappuse tõttu rahu palusid. Ugalased maksid piirajatele 400 nogaatat (tõenäoliselt umbes 80 kg hõbedat). Mõned ugalased ka ristiti, kuid laiaulatuslikum ristimise lükati tulevikku ja vürstide vägi lahkus. Vene kroonikate järgi võis 1211./1212. aastal toimuda veel üks sõjakäik Otepääle, kuid üldiselt arvatakse, et tegu on Läti Henriku kirjeldatud retke eksliku dateerimisega. Kuna hiljem, 1215. aastal lasi Ugandi ristida ja oma võimule allutada Riia piiskop, siis tekitas see konflikti ja sõja tema ning Novgorodi ja Pihkva valitsejate vahel, kuna kumbki pool pidas piirkonda endale kuuluvaks.

## Viited

## Kirjandus
* Selart, Anti, Ivar Leimus, Linda Kaljundi, Heiki Valk. *Ristiretked ja vallutussõjad 13. sajandi Liivimaal*, teoses "Eesti ajalugu II. Eesti keskaeg." Toimetaja Anti Selart. Tartu 2012.
* *Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae*. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
* Vahtre, Sulev. Muinasaja loojang Eestis : vabadusvõitlus 1208-1227. Tallinn : Olion, 1990.
Kirmas

**Kirmas** (Võru murdes *kirmask* (saksa sõnast *Kirchmesse* 'kirikulaat')) on endisaegne suvel Kagu-Eestis peetud külapidu.. 

Peo sugemed pärinevad kiriku sisseõnnistamise või kiriku nimepäevast, mida pidulikult tähistati. Eesti alal püsis kirmase seostumine kirikupühaga kõige kauem Setumaal.

## Vaata ka
*simman

## Viited
Tasandi inversioon

**Tasandi inversioon** ehk **tasandi peegeldus ringjoone suhtes** on üks tasandi teisendustest. 

Erinevalt tavalistest peegeldustest on inversiooni puhul peegeldustelje asemel  inversiooniringjoon. Olgu selleks ringjoon keskpunktiga koordinaatide alguspunktis *O* ja raadiusega *r*. Sellise ringjoone võrrand on  *x²+y²=r²*.

Inversiooni mõiste on üldistatav kõrgemamõõtmelistesse ruumidesse.

## Definitsioon
Tasandi teisendust, mis seab igale punktile X vastavusse punkti X' kiirel OX ja mille kohavektori pikkusel on omadus |OX|•|OX'|=r2, nimetatakse **tasandi inversiooniks** ringjoone *x²+y²=r²* suhtes.

## Vaata ka
* Konformne teisendus
## Viited
Karl Fischer

**Karl Albert Otto Franz Fischer** (24. märts 1901 München – 16. aprill 1958) oli saksa keemik.

Ta sündis aastal 1901 Pasingis (praegu Müncheni linnaosa). Aastatel 1918–1924 õppis ta Leipzigi Ülikoolis keemiat.

## Vaata ka
* Karl Fischeri tiitrimine
Frants Oper

**Frants Oper** (21. aprill 1930 Räpina vald – 16. oktoober 2014) oli eesti pedagoog, koolijuht ning Eesti NSV partei- ja riigiametnik.

Ta lõpetas 1948. aastal Otepää Keskkooli ja 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna keemia erialal.

Pärast ülikooli lõpetamist suunati ta tööle õpetajana Tallinna 1. Keskkooli, 1956. aastast oli ta samas koolis õppealajuhataja ja aastatel 1957–1959 direktor. Seejärel töötas ta EKP Tallinna Linnakomitees instruktorina. Aastatel 1961–1970 töötas ta Tallinna Linna RSN Täitevkomitee haridusosakonna juhatajana. Hiljem töötas ta Eesti NSV Haridusministeeriumis, sealhulgas haridusministri asetäitjana. Aastatel 1993–1996 töötas ta Riigi Kooliameti hariduskorralduse osakonnas nõunikuna, kust siirdus pensionile.

Frants Operi poeg on Indrek Oper ja tütar Margit Oper (Heinikari).
## Viited

## Välislingid
* Frants Oper (21.04.1930–16.10.2014)
Eesti Kujurite Kutseühing

**Eesti Kujurite Kutseühing** oli aastatel 1939–1940 Tallinnas tegutsenud kujureid ühendav kutseühing.

## Vaata ka
*Eesti Kujurite Ühendus

## Viited
Eesti Disainerite Liit

**Eesti Disainerite Liit** (lühend **EDL**) on Eesti disainereid ühendav organisatsioon. 

EDLi kuulub 2014. aasta seisuga 145 toote-, tekstiili-, moe- ja graafikadisaineri.

EDL annab välja Eesti Disainiauhindade raames tootedisainiauhinda BRUNO.

EDL korraldab disainifestivali Disainiöö ja Eesti disaini päeva.

## Tunnustus
* 2006 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (Eesti disaini tutvustamine kodu- ja välismaal disainiaasta raames)

## Viited

## Välislingid
*EDLi koduleht
Kunsti Edendamise Selts

**Kunsti Edendamise Selts** oli kunstirühmitus, mis tegutses 1920. aastate algul Tartus. 

Selts registreeriti Tartu-Võru rahukohtus 7. oktoobril 1920. Selts võttis endale ülesandeks kunsti "ligendamise" rahvale kunstinäituste korraldamise ja kirjastamise teel. Tartus Lai tn 1 avati kunstimagasin, mille juures tegutses tööbüroo, mis võttis tellimusi illustreerimiseks, dekoratsioonide valmistamiseks, plakatite kujundamiseks jne.

## Viited
Vesilinnus

**Vesilinnus** on veega ümbritsetud linnus.

Eestis on vesilinnused olnud näiteks Tarvastu ordulinnus ja Koluvere piiskopilinnus.
Aino Suviste

**Aino Suviste** (1. detsember 1929 Tallinn – 12. oktoober 2014) oli eesti pedagoog ja koolijuht.

Ta sündis 1929. aastal Tallinnas. Ta lõpetas Tallinna 1. Tütarlaste Gümnaasiumi ja hiljem õppis kaugõppes Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

1. septembrist 1947 töötas ta eesti keele ja kirjanduse õpetajana Harmi koolis. 1. septembril 1949 suunati ta tööle Valtu 7-klassilisse Kooli. Aastatel 1952–1964 oli ta sama kooli direktor ja 1964–1984 Kehtna 8-klassilisse Kooli direktor.

## Tunnustus
* 2011 Aasta vabatahtlik

## Kirjandus
* Raplamaa Sõnumid, 22. oktoober 2014, lk 27 (In memoriam Aino Suviste)
Boko Haram

**Boko Haram** (*Raamatud on patt; Lääne hariduse keeld; moodne kasvatus on keelatud*) on Põhja-Nigeeria islamistlik terroriorganisatsioon. Nad on tapnud ja röövinud palju kristlasi ja muslimeid Nigeerias.

Boko Haram kuulutas 25. augustil 2014 Nigeeria kirdeosas Gwoza linnas välja islamiriigi. See on teine 2014. aastal välja kuulutatud islamikalifaat (esimese kuulutas välja äärmusrühmitus Islamiriik Iraagis ja Süürias 2014. aasta juunis). Nad soovivad kehtestada Nigeeria kirdeosas islami šariaadiseadustel põhinevat riiki ja keelata kogu Nigeerias läänelik haridus ja valimised. Märtsi alguses 2015 vandus Boko Harami esindaja helifailil truudust ISISe äärmuslaste juhile kaliif Abu Bakr al-Baghdadile ja terroriorganisatsioonile Islamiriik.

Äärmusislamistlik Boko Haram asutati 2002. aastal eesmärgiga takistada lääneliku elustiili ja hariduse jõudmist Nigeeriasse. Boko Haram tähendab kohalikus hausa keeles "läänelik õpetus keelatud". Boko Haram alustas relvastatud võitlust islamiriigi loomiseks 2009. aastal. USA pani sekti terroriorganisatsioonide nimekirja 2013. aastal.

2009. aastal alustas Boko Haram alade hõivamist loomaks oma islamistlikku riiki. 265 000 elanikuga Gwoza on suurim Boko Harami kontrolli all olev linn. 2009–2014 on Nigeeria põhjaosas on vägivallas hukkunud üle 13 000 inimese, sajad tuhanded on jäänud kodutuks. Boko Harami tegevuse tõttu on kannatanud peaaegu kolm miljonit nigeerlast.

Alates 2010 kannab nimetust *Islami ja džihaadi sunniitlik liit* (*Jama'atu Ahlis Sunna Lidda'awati wal-Jihadi*) aga lääne meedia kasutab edasi nimetust Boko Haram.

Boko Haram on hõivanud alates augustist 2014 Nigeeria kirdeosas kümneid linnu ja külasid ning hoiab kontrolli all väidetavalt Borno osariigi piirialasid Nigeri, Tšaadi ja Kameruniga. Kamerun saatis detsembris 2014 esmakordselt Boko Harami vastu sõjalennukid pärast seda, kui pühasõdalaste üksus tungis üle piiri ja hõivas Kameruni sõjaväelaagri.

Boko Harami äärmuslased on 2015. aastal korraldanud mitmeid piiriüleseid rünnakuid Nigeeriast Kameruni ja Tšaadi.

3.–7. jaanuari 2015 rünnakuga hävitati kõik Baga elanikud, umbes 2000 inimest.

Kameruni armee sõdurid tapsid detsembri keskel 2014 aastal riigi põhjaosas 116 Nigeeria äärmusrühmituse Boko Haram võitlejat.

2009. aasta juulis tapsid Bauhi linnas 780 inimest.
Wagneri suvemõis

**Wagneri mõis** (läti keeles *Vāgnera muižiņa*, ka *Šarlotes muiža*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Centrsi asumis peahoone aadressil Šarlotes iela 3. 

Mõis on saanud nime Wagnerite suguvõsa järgi, kellele see XIX sajandi algul kuulus. Praegu on maja korporatsiooni Latvia valduses.

Suvemõisa hoone pärineb 18. sajandi lõpust. On võimalik, et mõis on sellest hoonest vanem, kuna Johann Christoph Brotze kaardil aastast 1700 on just selle mõisa kohal kujutatud mõisa nimega *Berneckens Hof*. Selle kohta, kas tegemist on sama mõisaga, siiski kindlad andmed puuduvad.

Wagneri mõis on üks väheseid hooneid, mis Centrsis 1812. aasta tulekahju üle elas. Hoone on barokne, hobuserauakujulise põhiplaaniga. Hoone fassaadid on erinevad. Algselt puidust hoone on hilisemal ajal krohviga kaetud.

## Välislingid
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Artikkel Wagneri mõisa kohta (*läti keeles*)
UNMEER

**UN Mission for Ebola Emergency Response** (lühend **UNMEER**) oli ÜRO poolt septembris 2014 loodud rahvatervise alase hädaolukorra kriisimissioon, mille tegevuse eesmärgiks oli koordineerida riikide ja koostööpartnerite tegevust piiramaks Ebola viiruse levikut ja peatamaks 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia ning ravida nakatunuid. 

UNMEER-i peakorter asus Accras ja missiooni juht oli Anthony Banbury.

2015. aastal määrati uueks juhiks Ismail Ould Cheikh Ahmed. 31. juulil 2015 lõpetas missioon tegevuse.

## Statistilised rahvatervist puudutavad näitajad
2013/2014/2015. aasta ebolaepideemia ajal haiguskahtlusega, võimaliku haiguskahtlusega ja kinnitatud haigusjuhtumite ja surnute kohta (harilikult peetakse silmas 8 riiki, alates 15. detsembrist 3 suurema levikuga riiki): 

## Vaata ka
* 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia

## Viited

## Välislingid
*UNMEER, UN Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER), veebiversioon (vaadatud 27.10.2014) (*inglise keeles*)
* 30. september 2014: UN Ebola Crisis Centre: External Situation Report, veebiversioon (vaadatud 27.10.2014) (*inglise keeles*)
* 1. oktoober 2014: UN Ebola Crisis Centre: External Situation Report, veebiversioon (vaadatud 27.10.2014) (*inglise keeles*)
* 2. oktoober 2014: UN Ebola Crisis Centre: External Situation Report, veebiversioon (vaadatud 27.10.2014) (*inglise keeles*)
* 24. oktoober 2014: UN Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER) External Situation Report, veebiversioon (vaadatud 27.10.2014) (*inglise keeles*)
*BNS, ÜRO: maailm on jäänud võidujooksus ebolast maha, 15. oktoober 2014, veebiversioon (vaadatud 27.10.2014)
* 31. oktoober 2014: UN Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER) External Situation Report, veebiversioon (vaadatud 31.10.2014) (*inglise keeles*)
* 4. november 2014: UN Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER) External Situation Report, veebiversioon (vaadatud 05.11.2014) (*inglise keeles*)
* 5. november 2014: UN Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER) External Situation Report, veebiversioon (vaadatud 09.11.2014.a.) (*inglise keeles*)
* 6. november 2014: UN Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER) External Situation Report, veebiversioon (vaadatud 09.11.2014.a.) (*inglise keeles*)
* 7. november 2014: Mission for Ebola Emergency Response (UNMEER) External Situation Report, veebiversioon (vaadatud 09.11.2014.a.) (*inglise keeles*)
Laitse mõisa park

**Laitse mõisa park** on kaitsealune park Harjumaal Saue vallas Laitse külas. Pargi pindala on 6,2&nbsp;ha. Park on muinsuskaitse all.

Pargi vanem osa asus Laitse mõisa varasema peahoone juures ja oli regulaarse kujundusega. Uue peahoone rajamisel muudeti see algselt puidust taraga, hiljem aga kivimüüriga ümbritsetud puuvilja- ja marjaaiaks. Praegune vabaplaneeringuga park rajati pärast uue härrastemaja valmimist. Varaseimast teedevõrgustikust võib seal aimu saada põlispuude järgi. Pargis on säilinud kuivenduskraavid ja tiik, ent tiigile ja pargiaasadele avanenud avarad vaated on tänapäevaks kinni kasvanud. Peahoone esikülg on planeeritud põõsarindeliselt.

Laitse mõisa pargis kasvab 22 liiki puittaimi, nende seas 9 liiki võõrliike. Põlispuudest on suuremad üks harilik jalakas (ümbermõõt 268&nbsp;cm, kõrgus 22&nbsp;m) ja saared (jämedaima ümbermõõt 373&nbsp;cm, kaheharulise saare üks haru 206, teisene 147&nbsp;cm). Võõrliikidest on silmapaistvaim suur eurojaapani lehis (*Larix × marschlinsii*) ümbermõõduga 257&nbsp;cm.

## Välislingid
*
Nähtamatud Loomad

**Nähtamatud Loomad** on loomakaitseorganisatsioon, mis tegeleb põllumajandusloomade kaitsega Eestis. 

Organisatsiooni algatas sotsioloog ja loomakaitseaktivist Kristina Mering 2017. aasta suvel.
Organisatsiooni Nähtamatud Loomad eesmärgiks on pakkuda pragmaatilisi lahendusi, et vähendada ja ennetada loomade kannatusi ning tuua kaasa süstemaatiline sotsiaalne muutus ühiskondlikes hoiakutes ja valikutes. Ühingu peamiseks sihiks on tõsta loomade heaolu tähtsust ühiskonnas ning suurendada tarbijate teadlikkust loomatööstuste tagamaadest. 

MTÜ Nähtamatud Loomad kuulub organisatsiooni Open Cages ja koostöövõrgustikku Open Wing Alliance.

## Tegevus
Oma tegevuses lähtub Nähtamatud Loomad efektiivse altruismi filosoofiast.

Ühingu Nähtamatud Loomad tegevuse hulka kuulub materjalide kogumine Eesti tööstusfarmide olukorra kohta, avalike ettekannete korraldamine, infomaterjalide levitamine, lobitöö, infolaudade ja -ürituste korraldamine ning koostöö teiste organisatsioonide ja ettevõtetega. Eesmärkide saavutamiseks korraldatakse ka avalikke teavitus- ja mõjutuskampaaniaid. 

Üks organisatsiooni mainekamaid tegevusi 2017. aastal oli Rimi jaemüügiketi puurikanade munade müügi vastane kampaania, mille lõppedes otsustas Rimi Baltic 2025. aastaks loobuda puurikanade munade müügist. Samal aastal alustati ka Taimse Teisipäeva kampaaniat ning igakuiste avalike ürituste korraldamist Tartus.

Loomakaitseorganisatsioone hindav Animal Charity Evaluators andis 2017. aastal koostöövõrgustikule Open Cages, mille üks liikmeid on MTÜ Nähtamatud Loomad, silmapaistva organisatsiooni auhinna.

2019. aastal anti Nähtamatutele Loomadele kodanikuühiskonna aasta tegijate tunnustusüritusel aasta vabaühenduse auhind.

## Viited
Tiigerhai

**Tiigerhai** (*Galeocerdo cuvier*) on hallhailaste sugukonda kuuluv liik.

Tiigerhai võib inimest rünnata.

## Viited
Propriotseptsioon

**Propriotseptsioon** ehk **süvatundlikkus** on võime tunnetada jäsemete asendit neid vaatlemata. Vahel arvatakse propriotseptsiooni alla kuuluvaks ka tasakaaluaistingud.

## Vaata ka
*eksterotseptsioon
*interotseptioon
*retseptorrakud
*retseptsioon

## Viited
Kvantitatiivne analüüs

**Kvantitatiivne analüüs** on keemiline analüüs, mille eesmärk on teatud aine või ainete sisalduse kvantitatiivne määramine proovis.

## Vaata ka
*Kvantitatiivne kromatograafiline analüüs
Demultiplekser

**Demultiplekser** on kommuteerimislülitus, millel on üks infosisend ja mitu juhitavat väljundit.  Vastavalt juhtsignaalile lülitab demultiplekser infosisendi signaali ühte mitmest väljundist. Kommuteeritavate väljundite arv on 2*n*, kus *n* on juhtsisendite arv. Näiteks saab kahe juhtsisendiga ehk kahebitise koodiga kommuteerida neljaväljundit, kolme juhtsisendiga kaheksat väljundit jne. Strobeeritaval ehk keelusisendiga demultiplekseril on täiendav juhtsisend väljundi sulgemiseks. 

Demultiplekser nagu ka sellega kommuteerimissüsteemi moodustav multiplekser on elektroonikalülitus, mis koosneb loogikalülitustest (varasemates analoogseadmetes releeest või transistoridest).

## Vaata ka
*Multiplekser
California Ülikool San Franciscos

**California Ülikool San Franciscos** (inglise keeles *University of California, San Francisco*; *UCSF*) on California ülikoolide süsteemi kuuluv riiklik ülikool Ameerika Ühendriikides. UCSF on üks maailma juhtivaid biomeditsiinialaseid uurimisasutusi. UCSF-i ülikoolihaigla on järjepidevalt olnud Ameerika Ühendriikide 10 parima haigla seas. UCSF-i õppejõudude seas on viis Nobeli auhinna laureaati.

## Viited
Postkast

**Postkast** on kast, kuhu kirjakandja paneb adressaadile mõeldud posti.

ASi Eesti Post (nüüdne Omniva) universaalse postiteenuse tüüptingimustes oli 2017. aastal kirjakast määratletud kui "posti kogumisvõrgus olev püsivalt paigaldatud vahend lihtsaadetisena edastatavate kirisaadetiste kogumiseks" ning postkast kui "saaja valduses olev vahend kirisaadetise ja postisaadetiste saabumise teadete kättetoimetamiseks".


Postal boxes in Alajõe village.jpg|Kirjakast (oranž) ja postkastid Alajõe külas
Laupa küla postkastid.jpg|Postkastid Laupa külas
EU-EE-Tallinn-LAS-Katleri-vandalised mailboxes.JPG|Postkastid korterelamus Tallinnas


## Viited
Munalaskme mõis

**Munalaskme mõis** (saksa keeles *Munnalas*) oli rüütlimõis Harjumaal Nissi kihelkonnas. 

Tänapäeval jääb mõisakompleks Harju maakonna Saue valla maadele Munalaskme küla lähedal.

## Ajalugu
Munalaskme mõis eraldati Ruila mõisast 17. sajandil. Mõis kuulus 18. sajandil von Ullrichidele ja alates 1805. aastast kuni võõrandamiseni von Hueckidele.

## Mõisaansambel
Nüüdisajal on mõisa peahoone lagunemas. Mitu kõrvalhoonet on kas ümber ehitatud või varemetes. Mõisa peahoone ja Munalaskme oja vahel asub Munalaskme mõisa park, mille pindala on 13,7 ha. Park on kaitse all.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
**Mõisale kogutud vara uuesti rahva kätte*. − Maa Hääl. Nr 130. 13. november 1939, lk 4 https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=maahaal19391113.2.21.

## Välislingid
*
*Munalaskme mõis (Nissi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Hingu oja

**Hingu oja** on oja Harjumaal, Munalaskme oja parempoolne lisajõgi.

Hingu oja saab alguse Mõnuste külas ja suubub Munalaskme ojja 6,7 km enne selle suuet. Oja on 13,2 km pikk ja 54,7 km&sup2; valgalaga.

## Viited
Tibor Palánkai

**Tibor Palánkai** (sündinud 1. märtsil 1938) on Ungari majandusteadlane, professor ja akadeemik.	

Szécheny auhinnaga pärjatud majandusteadlane Palánkai on Ungari Teaduste Akadeemia liige. Tema uurimisvaldkonnaks on Euroopa ja regionaalse integratsiooni majandusteaduse ja rahvusvahelise tööjaotuse teemad. 1977–1983 töötas Karl Marxi nimelises Majandusülikoolis akadeemilise prorektorina. Aastatel 1997–2000 oli Budapesti Majandusülikooli rektor. 2001. aastast on ta sama ülikooli nõukogu liige. Ta on ka Euroopa Komisjoni ekspert, osalenud Jean Monnet' ning teiste Euroopa Liidu programmide hindamisel.

## Uurimisvaldkond
Tema uurimisvaldkond on rahvusvahelise integratsiooni protsess ja majandusteadus, integratsiooni teooria, arenenud riikide majandus-ja rahvusvahelise tööjaotuse analüüs. Ta keskendub peamiselt rahalisele integratsioonile, integratsiooni küpsusele ja laiendamisele, eriti selles osas, mis puudutab Ungari liitumist Euroopa Liiduga. Ta on uurinud maailma energiamajanduse, majandussõda ja sõjatööstuse konversiooni. Palánkailt on ilmunud üle kolmesaja teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* Akadeemiline auhind (1994)	 
* Ungari Vabariigi Teeneteordeni keskrist (1998)	 
* Deák Ferenci uurimisauhind (1999, Pro Renovanda Cultura Hungariae)	 
* Kautz Gyula auhind (2008)	 
* Széchenyi auhind (2009)	 
* Jean Monnet auhind (2010)	 
* Pannon Egyetem audoktor, 2010, Veszprem

## Publikatsioone
* Nagy-Britannia és a Nemzetközösség (1971) KJK. Budapest	
* Nyugat-európai integráció (1976) KJK. Budapest	
* Gazdasági hadviselés a kölcsönös függés korszakában (1985) Kossuth. Budapest	
* A fejlett tőkés országok világgazdasági alkalmazkodása (1986) KJK. Budapest	
* Integrációs rendszerek a világgazdaságban (1989) KJK. Budapest
* Energia és világgazdaság (1991) Aula, Budapest	
* Az európai integráció gazdaságtana (1995, 2004) Aula. Budapest
* Integration and Transformation of Central and Eastern Europe (1997) Corvina. Budapest	
* Economics of Enlarging European Union (2004) Aula. Budapest.	
* Non-profit organisations and new social paradigms, Routlegde, London and New York, 2013. 
* Economics of Global and Regional Integration. Akadémiai Kiadó. Budapest. 2014.
* The origin and characteristics of the Euro crisis and solutions in Reframing Europe’s Future Challenges and failures of the European construction Series: Routledge 2014 New York, London.

## Allikad
* A Magyar Tudományos Akadémia tagjai 1825–2002 II. (I–P). Főszerk. Glatz Ferenc. 	
* Budapest: MTA Társadalomkutató Központ. 2003	
* MTI Ki Kicsoda 2009, Magyar Távirati Iroda Zrt., Budapest, 2008	
* Andmeleht Ungari Teadusakadeemia kodulehel	
* Elulugu Corvinus Ülikooli kodulehel
Juhan Muks

**Juhan Muks** (õieti **Joann Muks** 6. juuli 1899 Tuhalaane – 23. november 1983 Viljandi) oli eesti maalikunstnik.

Muks sündis Viljandimaal talupidaja perekonnas. Alustas ta 1917. aastal Tallinna Kunsttööstuskoolis, seejärel õppis Ants Laikmaa ateljeekoolis. Aastatel 1919–1925 õppis Pallases Konrad Mäe ja hiljem Ado Vabbe käe all, 1921–1922 täiendas end Läti Kunstiakadeemias. Aastail 1925 ja 1926 oli Muks stipendiaadina Pariisis, kus täiendas end vabaakadeemiates. Aastatel 1929–1933 elas kunstnik isakodus ja Viljandis. Aastad 1933–1939 veetis Muks jälle Pariisis. Teise maailmasõja eel naasis ta Viljandisse, kuhu jäi elu lõpuni.

Juhan Muks maalis portreid, maastikumaale, natüürmorte ja kompositsioone. Linnapea tellimusel valmis Muksilt Viljandi raekoja saalile suur pannoo ja 1932. aastal toimus seal kunstniku esimene isikunäitus. Tema 1920. aastate loomingus domineerivad portreed. 1950. aastate lõpust valmis tal hulgaliselt maastikuetüüde ja loodusmotiive. Tema loomingusse ilmusid sarjad, näiteks Viljandi järvedest. Aastakümneid inspireeris kunstnikku kodumaja aknast avanenud vaade Viljandi järvele. Aastail 1961–1983 oli Muks aktiivne esineja Tartu, Tallinna ja Viljandi kunstielus. 

1979. aastal sai Muks esimesena Eestis kõrgeima tunnustuse maastikumaali valdkonnas – Konrad Mäe preemia.

## Allikas
* Eha Ratnik, Juhan Muksi maalidest, Sirp ja Vasar, 30.11.1973

## Välislingid
* Juhan Muksi maalid Eesti muuseumides
* Viljandi maalimees Juhan Muks (1899–1983), näitus Adamson-Ericu muuseumis 2013
Otto Keppe

**Otto Keppe** (8. veebruar 1903 Moskva – 7. august 1987 Tallinn) oli eesti arhitekt.

Lõpetas 1920 Rževis gümnaasiumi ning õppis Moskva Kõrgemas Tehnikakoolis, mille lõpetas 1930 arhitektina. Töötas 1931–1939 Moskvas linnaplaneerimise ning 1940–1944 Moskvas, Siberis ja Kaug-Idas tööstusehituse alal. 

1944 tuli Tallinna, kus asus tööle projekteerimisinstituudi peaarhitektina. Tema kaastööl valmis Tallinna esimene sõjajärgne generaalplaan. Hiljem koostas Otto Keppe Narva, Kiviõli ja Rakvere generaalplaanid ning detailplaneerimise projektid. 1953–1959 töötas Tallinna peaarhitektina. Ta oli Nõukogude Eesti Arhitektide Liidu esimees ning kuulus aastatel 1950–1955 NSVL Arhitektide Liidu juhatusse.

Otto Keppe suri 7. augustil 1987 Tallinnas ja ta maeti 12. augustil 1987 Metsakalmistule.

## Viited
Rauma koolitulistamine

**Rauma koolitulistamine** leidis aset 25. jaanuaril 1989 Soomes Rauma linnas. 

14-aastane poiss tulistas tunni ajal kaht kaasõpilast, kes surid samal päeval haiglas. Politsei võttis tulistaja kinni, aga kuna ta oli alla 15-aastane, ei saanud teda kriminaalvastutusele võtta. Tulistaja isikut pole kunagi avaldatud, aga arvatakse, et tema motiiviks võis olla koolikiusamine. Rauma koolitulistamine oli Soome ajaloo esimene koolitulistamine.

## Viited
Eesti sõjaväelised auastmed

**Eesti sõjaväeline auaste** on Eesti Vabariigi nimel kaitse- või reservväelasele antav nimetus, mis sõltub tema sõjaväelisest väljaõppest, haridusest, sõjaväelisest ametikohast, tegevteenistuse staažist ning põhiväeliigist. 

Kõrgeim võimalik Eesti õhu- ning maaväe auaste on kindral, mereväes admiral.

## Sõjaväelised auastmed


**Eesti kaitseväe auastmed**

Põhiseisus
Maa- ja õhuvägi
Merevägi
Kood


Kindralid/admiralid
Auaste
Lühend
Auaste
Lühend


 Kindral
kin
 Admiral
adm
OF-9


 Kindralleitnant
kin-ltn
 Viitseadmiral
v-adm
OF-8


Kindralmajor
kin-mjr
 Kontradmiral
k-adm
OF-7

 Brigaadikindral
brig-kin
 Kommodoor
komd
OF-6

Ohvitserid
 Kolonel
kol
 Mereväekapten
mv-kpt
OF-5

 Kolonelleitnant
kol-ltn
 Kaptenleitnant
kpt-ltn
OF-4

 Major
mjr
 Kaptenmajor
kpt-mjr
OF-3

 Kapten
kpt
 Vanemleitnant
v-ltn
OF-2

 Leitnant
ltn
 Leitnant
ltn
OF-1

 Nooremleitnant
n-ltn
 Nooremleitnant
n-ltn
OF-1

 Lipnik
lpn
 Lipnik
lpn
OF-1

Allohvitserid
 Ülemveebel
ü-vbl
 Ülemveebel
ü-vbl
OR-9

 Staabiveebel
st-vbl
 Staabiveebel
st-vbl
OR-9

 Vanemveebel
v-vbl
 Vanemveebel
v-vbl
OR-8

 Veebel
vbl
 Veebel
vbl
OR-7

 Nooremveebel
n-vbl
 Nooremveebel
n-vbl
OR-6

 Vanemseersant
v-srs
 Vanemmaat
v-maat
OR-5

Seersant
srs
 Maat
maat
OR-4

 Nooremseersant
n-srs
 Nooremmaat
n-maat
OR-4


Sõdurid/madrused
 Kapral
kpr
 Vanemmadrus
v-mdr
OR-2

 Reamees
rms
 Madrus
mdr
OR-1



## Vaata ka
*Eesti Rahvaväe auastmed

## Välislingid
*Maaväe auastmed
*Kaitseväeteenistuse seadus (KVTS) §22 lg2 b1
**Sõjaväelise auastme eraldusmärgid, Vastu võetud 17.12.2015 nr 32
Ene Sarap

**Ene Sarap** (neiuna **Ene Kiis**; 5. veebruar 1958 – 27. oktoober 2014 Viljandi) oli Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi saksa keele õpetaja.

Ta kasvas üles Tallinnas, lõpetas Tallinna 8. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna saksa filoloogia erialal.

27. oktoobril 2014 tulistas 9. klassi õpilane teda saksa keele tunni ajal revolvrist. Selle tagajärjel suri Sarap sündmuskohal enne kiirabi saabumist. Tulistaja andis pärast õpetaja pihta tulistamist vabatahtlikult relva koolitöötajatele ära ja kohale saabunud politseinikele kinnipidamisel vastupanu ei osutanud.

Endiste õpilaste sõnul oli Ene Sarap range, kuid väga hooliv inimene, kellele läks korda, kuidas ta endistel õpilastel läheb.

Ene Sarap oli abielus ja tal oli kaks täiskasvanud tütart.

## Viited
Chatyń

**Chatyń** (valgevene Хатынь, eesti transkriptsioonis **Hatõn**) oli küla Valgevenes, praeguse haldusjaotuse järgi Minski oblasti Łahojski rajooni Kamiena külanõukogu alal.

## Küla häving Teise maailmasõja käigus

Küla lähedal rünnati 22. märtsil 1943 Saksa väesalka, viis sakslast sai surma. Langes ka endistest sõjavangidest moodustatud 118. politseipataljoni (suures osas ukrainlased) ülem Hans Woellke. 

Kollektiivse vastutuse printsiipi rakendades hävitati küla samal päeval "võimaliku partisanidele osutatud abi" eest. Reaktsiooni juhtunule võimendas asjaolu, et Woellke oli 1936. aasta Berliini olümpiamängudel kuldmedali võitnud tuntud kergejõustiklane ja Adolf Hitleri isiklik tuttav.

Hävitustöö viis läbi 118. politseipataljon ise, operatsiooni koordineeris 36. SS grenaderidiviis Oskar Dirlewangeri juhtimisel. Kõik külaelanikud koguti kokku puust kuuri küla servas, põgeneda üritanud elanikud lasti kuulipildujatulega maha. Seejärel suleti uks, valati kuur bensiiniga üle ja süüdati põlema. Hukkus 149 elanikku, sealhulgas ka 75 last. Küla ise tehti maatasa. 

### Pääsenud
*Alaksandar Žałabkovič ratsutas hobusel naaberkülla; 
*Uładzimier ja Sofja Jaskievič pugesid küla läbiotsinud sõdurite eest peitu. Uładzimieri märkasid küll kaks sõdurit, kui ta end kartuliaugus peitis, kuid nad jätsid ta ellu. Uładzimier pani tähele, et sõdurid rääkisid omavahel saksa, mitte ukraina keeles. 
*põlevas kuurist õnnestus pääseda kahel tüdrukul, kes otsisid varju naaberkülast. Hiljem hävitati ka see ja mõlemad tüdrukud tapeti. 
*Anton Baranoŭski püüdis koos mitme külaelanikuga põlevast kuurist tungida välja, aga neid võeti vastu kuulipildujate tulega. Haavatud poissi peeti surnuks; 
*Viktar Žałabkovič jäi põlevas kuuris ellu, varjates end leekide eest oma surnud ema kehaga; 
*küla sepp Vosip Kaminski oli ainus täiskasvanu, kes põlevast kuurist eluga pääses. Ta toibus alles hilisel õhtutunnil, mil politseipataljon oli külast lahkunud. Tema kõrval oli ta poeg, kes veel elas, aga suri isa käte vahel.

### Hilisem kajastus
Valgevene NSV territooriumil hävitati sel viisil 5295 küla (koos osaliselt hävitatutega 9200), aga pärast memoriaalkompleksi avamist Chatyńis 1969. aastal kujunes see paik kõigi taoliste asulate sümboliks.

Pärast sõda peeti NSV Liidus kohut kahe massimõrvas osalenu üle, kes mõlemad olid ukrainlased: 118. politseipataljoni rühmaülem Vassõl Meleško mõisteti surma ja lasti maha 1975. aastal, pataljoniülem Grõgori Vassjura mõisteti Valgevene sõjaringkonna sõjakohtu poolt surma 1986. aastal. Nendest kohtuprotsessidest ei räägitud NSV Liidu meedias, kuna kardeti valgevenelaste ja ukrainlaste vahelise vihavaenu teket.

## Viited

## Välislingid
*http://www.khatyn.by
Piirkasulikkus

**Piirkasulikkus** on mõiste majandusteaduses, mis väljendab ühe lisaühiku tarbimisest saadavat kasu (või kahju). Piirkasulikkus on olulisimaid mõisteid majandusteaduses. Matemaatiliselt leitakse piirkasulikkus diferentseerimise teel. Piirkasulikkus on rakendatav nii tarbimise kui ka tootmise puhul.

Kahaneva piirkasulikkuse seadus väljendab olukorda, kus esimene ühik tarbitavat kaupa või teenust annab suhteliselt kõige suurema heaoluvõidu. Sellele järgnevad ühikud annavad juba väiksema heaoluvõidu. Näitena võib tuua võileiva: näljase tarbija jaoks on võileiva tarbimisest saadav heaoluvõit ehk lisakasu väärt rohkem, kui selle soetamiseks kulunud raha ehk lisakulu. Teise võileiva puhul on lisakasu mõnevõrra madalam, kuid ületab veel lisakulu. Tarbija lõpetab võileibade ostmise siis, kui järgneva võileiva kulu on suurem võileiva tarbimisest saadavast tulust. Nii tehes maksimeerib tarbija enda heaolu ehk kogukasulikkust. Negatiivse piirkasulikkuse piirkonnas tarbimist jätkates väheneb tarbija koguheaolu (kogukasulikkus).

See seaduspära kehtib majanduse kõige olulisema faktori, ressursside piiratuse, tõttu, sest piiramatute ressurssidega maailmas ei oleks kuludega arvestamine vajalik.
Elmar Kivistik

**Elmar Kivistik**  (13. november 1905 Elistvere vald, Tartumaa – 7. detsember 1973 Tabivere, Jõgeva rajoon) oli Eesti laskur. 

## 13 maailmameistritiitlit
*Rooma 1935
**Väikepüss 50 m, 40 lasku põlvelt (meeskondlik)

*Helsingi 1937
**Vabapüss 300 m, 3 x 40 lasku
**Vabapüss 300 m, 3 x 40 lasku (meeskondlik)
**Vabapüss 300 m, 40 lasku lamades (meeskondlik)
**Vabapüss 300 m, 40 lasku põlvelt
**Vabapüss 300 m, 40 lasku põlvelt (meeskondlik)
**Vabapüss 300 m, 40 lasku püsti (meeskondlik)
**Väikepüss 50 m, 40 lasku põlvelt (meeskondlik)
**Väikepüss 50 m, 40 lasku püsti (meeskondlik)

*Luzern 1939
**Vabapüss 300 m, 3 x 40 lasku (meeskondlik)
**Vabapüss 300 m, 40 lasku põlvelt (meeskondlik)
**Väikepüss 50 m, 40 lasku lamades (meeskondlik)
**Väikepüss 50 m, 40 lasku põlvelt (meeskondlik)

## Tunnustus
*Kuldtaskukell riigihoidjalt, 1938
*Kaitseliidu Valgeristi III klass

## Viited

## Välislingid
*ESBL: Elmar Kivistik
Adamivka

**Adamivka** on mitme asula nimi:

* **[[Adamivka (Bari rajoon)|Adamivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis
* **[[Adamivka (Gaissõni rajoon)|Adamivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis
* **[[Adamivka (Kalõnivka rajoon)|Adamivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis
* **[[Adamivka (Pogrebõštše rajoon)|Adamivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis
* **[[Adamivka (Dnipropetrovski oblast)|Adamivka]]**, küla Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Krõnõtškõ rajoonis
* ...
Haapsalu jaamahoone

**Haapsalu jaamahoone** on ajalooline jaamahoone endises Haapsalu raudteejaamas Läänemaal Haapsalus. Hoone on kultuurimälestis.

## Ajalugu

Haapsalu historitsistliku raudteejaama projekteeris 1904. aastal arhitekt Karl Wehrheim ja see valmis 1907. aastal. Vaksal pidi tulema kogu liini suursuguseim, see rajati keisririigi raudteetavade kohaselt II klassi jaamale kohaselt. Ülipika fassaadiga kompleksi kuuluvad vaksal, väikese torni ja varikatusega nn Imperaatoripaviljon ning neid ühendav katusealune. Lisaks kuuluvad jaama paljud abiehitised: pagasiait, platvormiga kaubaladu, veetorn, depoo, vedurite pöördsild, raudteelaste elamud ja muud väiksemad abihooned.

Jaamahoone on renoveeritud ja suhteliselt autentsena säilinud tänaseni. Hoones tegutsevad Eesti Raudteemuuseum ja Haapsalu bussijaam.

## Arhitektuur
Haapsalu jaamahoone on mitmeosaline hoonekompleks, mis koosneb vaksalist, Imperaatoripaviljonist ja neid ühendavast suurte
kaarakendega galeriist. Kogu ansambli seob funktsionaalseks tervikuks pikkuse poolest kuulus 216&nbsp;m pikkune ooteplatvorm, mis tervikuna on kaetud katusega.

Vaksali arhitektuuris tõuseb esile risaliidina eenduv kellatorniga kivimaht, mille peasissekäik viib läbi hoone ulatuvasse üldisse ootesaali.
Telliskivist peakorpuse esinduslikkust toonitab uusrenessanslik kellaga frontoon, samuti metallist sepisvõred katusel ja tornitipus. Stukklaega ja originaalkassaluukidega üldootesaalist jäävad mõlemale poole sümmeetrilised puidust majatiivad. Lõunatiivas asus katusest välja kasvava valguslaternaga ootesaal III klassi reisijatele koos puhvetiga, ootesaalist aga pääses jaamaülema kabinetti, ametnike kontoritesse, telegrafisti ruumi ning sandarmi valvetuppa. Põhjapoolne tiib majutas omaette tube daamidele, puhvetitega I–II klassi ootesaali ja kööki.

Imperaatoripaviljon oli mõeldud kasutamiseks üksnes keisrile või tema perekonnaliikmetele nende vastuvõtul ja ärasaatmisel. Teadaolevalt keiser ise keisririigi tosina järelejäänud aasta kestel rongiga Haapsallu siiski ei jõudnud, küll aga toimetasid erirongid Haapsallu leisriperekonna teisi liikmeid.

## Asukoht
Jaamahoone asub Haapsalu linna lääneserval aadressil Raudtee 2.

## Kultuurimälestised
Kultuurimälestiseks (nr 15396) tunnistas hoone ühes abiehitistega kultuuriminister 30. märtsil 1998.

## Vaata ka
* Keila–Haapsalu raudtee
* Uusrenessanss

## Viited

## Välislingid

* 
* "Vaksalihoonet ei lasta laguneda". EPL 25. juuli 1996
* "Haapsalu jaamahoone ärkas uuele elule, Ainulaadne raudteemuuseum tahab korraldada dresiinide võidusõite". Postimees 11. juuli 1997
* "Haapsalu raudteemuuseum saab omanimelise fondi". EPL 8. november 2000
Łahojski rajoon

**Łahojski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2365 km². 2009. aasta seisuga elas seal 35 957 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Akałoŭ, Akciabari, Astrošycy, Białaručy, Hajna, Januškavičy, Kamiena, Krajski, Łahojski, Niastanavičy, Pleščanicy, Švaby, Zadorje ja Zarečča külanõukogu.

Halduskeskus on Łahojski linn. Teine tähtsam asula on Pleščanicy alev. Rajooni territooriumil asub Chatyńi memoriaalkompleks.


Silichy-02.jpg|Siličy mäesuusakeskus Łahojski juures
KHATYN MASSACRE MEMORIAL.jpg|Chatyńi memoriaalkompleks
Касьцёл Нараджэньня Найсьвяцейшай Панны Марыі і Сьвятога Казімера 3.jpg|Łahojsk


Rajooni tähtsamaks jõeks on Hajna. Teised suuremad jõed on Nerise jõgikonda kuuluvad Ilija ja Dzvinasa. Rajoon asub suuremalt osalt Łahojski kõrgustikul, loodeosa aga Narači-Vilija madalikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 200–250 meetrit üle merepinna. Narači-Vilija madaliku aladel varieeruvad kõrgused 10 meetrit km² kohta, ülejäänud rajoonis aga 40–50 meetrit km² kohta. Madalaim koht asub Hajna jõe ääres (154,7 meetrit), kõrgeim koht asub Vialikija Biesiady küla lähistel (333 meetrit). Rajooni territooriumil asub 15-kilomeetrise diameetriga Łahojski meteoriidikraater, mis aga pealiskorras ei kajastu.

2009. aasta seisuga olid elanikest 92,79% valgevenelased, 5,09% venelased ja 2,12% oli teistest rahvustest. 80,83% elanike emakeel oli valgevene keel, 17% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 55,48%, vene keelt aga 40,26% elanikke.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Fenton

*Fenton (Staffordshire), üks kuuest linnast mille liitumisel moodustus Stoke-on-Trent

*Henry John Horstman Fenton (1854–1929), inglise keemik
*Fentoni protsess
Sahhanka

**Sahhanka** on küla Ukrainas Donetski oblastis Novoazovski rajoonis, umbes 10&nbsp;km kaugusel Novoazovskist läänes ja umbes sama kaugel Mariupolist idas, 95,7&nbsp;km kaugusel Donetskist lõunaedelas.

Sahhanka kõrgus merepinnast on 46 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1093 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 1. septembril ründasid valitsusvastased relvajõud asula lähistel asunud piirivalve kontrollpunkti, 1 piirivalvur hukkus, 3 sai haavata. Alates hiljemalt 2014. aasta sügisest on asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.

## Viited

## Välislingid
* 28. oktoober 2014. Infovastupanu. Российско-террористические войска возобновили обстрел Талаковки ("В 14.55 обстрел из минометов произошел в поселке Саханка на подконтрольной террористам территории.") (*vene keeles*)
* 28. oktoober 2014. Ukrajinska Pravda. Обстреляны силы АТО в районах Павлополя и Гнутово (*vene keeles*)
* 3. detsember 2014. Ukrajinska Pravda. Утром обстреляли две деревни возле Мариуполя (*vene keeles*)
* 14. juuni 2015. Infovastupanu. Pisipoiss leidis Gradi. Köögiviljaaias. VIDEO (1:30) (*vene keeles*)
Zabužžja (Nemõrivi rajoon)

**Zabužžja** (ukraina keeles Забужжя) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 305. Pindala on 0,998 km².
Hnutove

**Hnutove** on küla Ukrainas Donetski oblastis Mariupoli haldusalas (Illitšivski rajoon), 23,2&nbsp;km kaugusel Mariupoli keskusest kirdes ja 3&nbsp;km kaugusel Talakivka alevist, mille valitsusalas Hnutove on.

Kalmiuse vasakkaldal asuva Hnutove asula kõrgus merepinnast on 18 meetrit.
## Rahvastik
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 813 inimest, kellest 90,04% emakeeleks oli vene keel, 9,96% emakeeleks ukraina keel; asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Välislingid
* 28. oktoober 2014. *[[Infovastupanu]]*. Российско-террористические войска возобновили обстрел Талаковки ("28.&nbsp;X: В пресс-службе штаба АТО в Мариуполе сообщили, что в 14.05 из 120-мм миномета подверглись обстрелу украинские позиции в поселке Гнутово. Никто не пострадал, техника не повреждена.") (*vene keeles*)
* 28. oktoober 2014. *[[Ukrajinska Pravda]]*. Обстреляны силы АТО в районах Павлополя и Гнутово (*vene keeles*)
* 9. jaanuar 2015. *[[Infovastupanu]]*. Партизаны в Новоазовске уничтожили около 40 боевиков, - СМИ (*vene keeles*)
* 7. veebruar 2015, 10:21. *Liga Novosti*. Боевики обстреляли Гнутово вблизи Мариуполя: погиб мирный житель (*vene keeles*)
ESI

**ESI** või **Esi** võib tähendada järgmist:
*ESI ehk elektropihustusionisatsioon (*electrospray ionization*)
*Esi on ees olev töötamisriba, -lõik.
**Esi (põllumajandus)
**Esi (mäendus)
*...
Aru vald

**Aru vald** on olnud mitme valla nimi.
* **[[Aru vald (Karja kihelkond)|Aru vald]]** oli vald Karja kihelkonnas Saaremaal aastail 1866–1892.
* **[[Aru vald (Nõo kihelkond)|Aru vald]]** oli vald Nõo kihelkonnas Tartumaal.
Karl Gottlob Sonntag

**Karl Gottlob Sonntag** (22. august 1765 Radeberg Dresdeni lähedal, Saksamaa – 29. juuli 1827 Riia Liivimaa kubermang Venemaa keisririik) oli saksi päritolu Liivimaa vaimulik, kes tegutses ka Eestis.

Ta õppis teoloogiat Leipzigi ülikoolis 1784–1788. Kaitses ülikooli juures ka doktorikraadi. Ülikooliõpingute ajal töötas professori ja teoloogi Johann Georg Rosenmülleri peres koduõpetajana.

Kutsuti pärast ülikooli lõpetamist (23-aastaselt), 1788. aastal Riia toomkooli juhatajaks. Töötas ka 1789–1792 Riia Keiserliku Lütseumi juhatajana.

1795. aasta Liivimaa rüütelkonna maapäeva avajutlusel pidas Sonntag kõne, milles keelitas rüütelkonda töötama talurahva olukorra kergendamise suunas.

1799–1803 oli Liivimaa ülemkonsistooriumi assessor, 1789–1791 tegutses Riia Püha Jakobi kiriku diakonpastorina ja 1791–1809 ülempastorina.

Ta oli aastatel 1803–1827 Liivimaa kindralsuperintendent ja 1803–1827 Liivimaa konsistooriumi viitsepresident.

Oli tegev Kuramaa Kirjanduse ja Kunsti Seltsis.

Oli tuttav Johann Gottfried Herderi, ja sõber Liivimaa maanõuniku ja Liivimaa aadlimarssali (1792–1797), Kuramaa tsiviilkuberneri Friedrich Wilhelm von Siversiga (1748–1823) ning krahv Ludwig August Melliniga.

## Viited

## Kirjandus
*Frobeen, Jakob Gottfried: Rigasche Biographieen nebst einigen Familien-Nachrichten, Bd.: 1, 1810-1829, seite 163-167

## Välislingid
*
Zabužžja

**Zabužžja** nime kannab mitu asulat:
* **[[Zabužžja (Nemõrivi rajoon)|Zabužžja]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis
* ...
Mai Levin

**Mai Levin** (sündinud 9. märtsil 1942 Tallinnas) on Eesti kunstiajaloolane ja -kriitik.

Mai Levin on sündinud Tallinnas Nõmmel juristide pere ainsa lapsena. Ta on lõpetanud 1959. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Alates 1961. aastast töötanud Eesti Kunstimuuseumis teaduri, graafikaosakonna juhataja ja teadusdirektorina. On peamiselt tegelenud Eesti 20. sajandi kunstiloo ja siinse modernse kunsti arenguküsimustega. Samuti on ta oma uurimis- ja näitusetegevuses keskendunud nii Eesti kui ka Lääne-Euroopa maalile ja graafikale.

Mai Levin on põhjalikult uurinud Eduard Wiiralti ja Kristjan Raua loomingut. Mai Levin on tuntud ka nn suurest kunstiajaloost välja unustatud või tõrjutud teemade uurija ja populariseerijana. Ta on koostanud näitusi, katalooge, monograafiaid ja teadusartikleid, teinud uurimusi, kirjutanud artikleid ja ülevaateid. Kureerinud ainuüksi Eesti Kunstimuuseumis üle saja näituse.

## Raamatud
* "Eduard Wiiralt" Eesti Kunstimuuseum 1998, ISBN 4741231006404
* "Kristjan ja Paul Raud" Eesti Kunstimuuseum 2006, ISBN 9789985962664
* "Eesti modernism. Peateid ja kõrvalradu" TEA kirjastus 2011, ISBN 9789949240845
* "Album Eduard Wiiralt" Eesti Kunstimuuseum 2015, ISBN 9789949485475
* "Johann Köler" Eesti Kunstimuuseum 2019, ISBN 9789949485956
* "Kristjan Raud – suur kunstnik ja rahvuskultuuri ehitaja" Mai Levini Sõprade Seltsing 2021, ISBN 9789916406342
* "Kujutav kunst Tartus 1960. aastatel" Tartu Kunstimuuseum 2023, ISBN 9789916993408
* "Nikolai Kormašov – maalija" Kormgraaf 2023, ISBN 9789916965320
* "August Pulst kunstnikuna" Kunderi 2025, ISBN 9789916428955

## Tunnustus
*1972 – Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artiklid “Trienaalijärgne mõttekollaaž”, “Mõtteid Elmar Kitsest”, “Vilniuse trienaal” ja “Leppo Mikko”)
*1978 – Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (näituste kataloogid "Juugendstiil eesti kunstis" ja "Konrad Mägi. 100 aastat sünnist")
*1980 – Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (ajalehes Sirp ja Vasar ilmunud artiklid “Mõeldes Marju Mutsule”, “Saateks Nikolai Kormašovi näitusele”, “Veel üldist temaatilisest kunstist”)
*1984 – Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artiklid “Eesti puugravüür”, “Eesti graafikud VI Tallinna trienaalil”, “Eesti monotüüpia” ja näitus “Eesti puugravüür”)
*1988 – Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsiooni aastapreemia (artikkel “Rahvusromatism Eestis”, s.j. arvestades suuri teeneid vastava näituse eksponaatide koondamisel)
*1996 – Ervin Pütsepa preemia (kataloog "Märt Laarman")
*1999 – Kristjan Raua preemia (Eduard Wiiralti monograafia)
*2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2007 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia
*2022 – Kristjan Raua preemia
*2022 – Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastate preemia

## Viited

## Kirjandus
*Riina Luik. Erksa meelega ja naeruhimuline sügavkündja. Postimees, 5. märts 2007