open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roomet

**Roomet** on eesti mehenimi.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Roomet 140 mehel. Roomet on Eestis populaarsuselt 535. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Roomet vanuserühmas 20–24, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,68 ning Põlva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,02. Roomet oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus oli 23).

## Nime kandjaid
*Roomet Jakapi, eesti filosoof
*Roomet Kiudmaa, Nõukogude sõjaväelane
*Roomet Leiger, eesti merendustegelane
*Roomet Säälik, eesti jalgrattur

## Viited
Lavats

**Lavats** on (magamis)lava või nari, mis endisaegadel oli tavaliselt hoone seina külge ehitatud.
 
## Ajaloost
Lääne-Euroopa ja Euroopa kirdeosa metsavööndi rahvastel (ka Eestis) olid varematel aegadel maaelamutes kasutusel mitmesugused lavatsid. 

Lavatsid kadusid Eestis kasutuselt 19. sajandi teisel poolel, kauem püsisid need vaid ajutistes eluruumides (nt kalamajades, punkrites jne).

## Ehitus
Eestis paiknesid lavatsid enamasti rehetoa tagaseinas reheahju ja rehealuse vahel. Paari meetri laiused ja pikkused lavatsid mahutasid kuni neli inimest, kitsamad ja lühemad üks-kaks inimest. Lavatsi aluspuud toetusid ühelt poolt postidele, teiselt poolt seinapalkide vahele. Aluspuudele pandi peale põhjalauad ning õled. Lavatsi all asus enamasti kanatool ehk kanapuur.  

## Tänapäev
Tänapäeva mööblitööstus valmistab lihtsamaid äärepiirdeta lavatsvoodeid, millel on neli jalga ja kõrgendusega peaalune. Lavatsi mõiste on praegu laiem, nii nimetatakse lavatsiks ka näiteks platvormvoodit, metallvedrudega voodiraami, lippidega voodipõhja jne. 

Kahekorruselisi, ronimisredeli ja voodikastiga narisid valmistatakse peamiselt lastele.

## Eesti murded

Eesti murretes on lavats kandnud erinevaid nimetusi:
**labats* – Suure-Jaanis, Karulas jm
**lautsik* – Karksis, Paistus jm
**lavak* – Viljandis, Helmes jm
**lavant* – Hallistes, Saardes jm
**lavat* – Kolga-Jaanis, Tarvastus jm
**lavits* – Tormas, Kodaveres jm
**koigas* – Lääne-Eestis, saartel 

## Vaata ka
*diivan
*voodi

## Viited

## Välislingid
*Lavats, Eesti murrete sõnaraamat
Pyskowice

**Pyskowice** (saksa *Peiskretscham*) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Gliwice maakonnas. Pyskowice asub Gliwicest umbes 11 km põhjakirdes.

Asulat on esmamainitud 1256. aastal, linnaõigused sai 1260. aasta paiku. 1921. aastal jäi linn rahvahääletuse tulemusel Saksamaa koosseisu. 1945. aastal läks linn Poolale.

## Viited
Sakkart

**Sakkart** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime **Sakkart** (algselt Sakkard) on pandud Paadrema mõisavallas Hanila kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel on muudetud perekonnanime Sakkart kirjutusviisi (Sakart). 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sakkart alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

*Albert Sakkart (1904–1938), Eesti kommunist
Koroonapandeemia Aserbaidžaanis

**Koroonapandeemia Aserbaidžaanis** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatunu tuvastati Aserbaidžaanis 28. veebruaril 2020. Selleks oli Iraanist saabunud Venemaa kodanik.

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Aserbaidžaanis, allikas: https://its.gov.az/


## Viited

## Välislingid
* https://koronavirusinfo.az/
Bronhiit

**Bronhiit** on kopsutorude ehk bronhide limaskesta põletik.

Põletiku peamiseks sümptomiks on köha, millega kaasneb rögaeritus. Muud sümptomid võivad olla vilisev heli hingamisel, ebamugavustunne või pitsitus rinnus ja väike palavik. Bronhiit võib olla krooniline või äge.

## Äge bronhiit
Äge bronhiit kestab tavaliselt umbes kolm nädalat ja tavaliselt põhjustab seda viirus. Viirus võib levida õhu kaudu, kui inimene köhib või otsese kehalise kontakti korral. Mõned üksikud juhtumid põhjustavad bakterid. Ägedat bronhiiti ravitakse paratsetamooli, puhkuse ja mittesteroidsete põletikuvastaste ravimitega.

## Krooniline bronhiit
Bronhiiti peetakse krooniliseks, kui patsiendil on rögaeritusega köha vähemalt kolme kuu jooksul kahel aastal järjest ning ta ei põe teisi kopsuhaigusi. Kroonilist bronhiiti põhjustavad suitsetamine, õhureostus ja sagedased infektsioonid. Kroonilist bronhiiti ravitakse suitsetamisest loobumise ning röga lahtistavat ja väljaköhimist soodustavate vahenditega, raskematel juhtudel ka antibiootikumidega. Krooniline bronhiit võib viia kopsuemfüseemi, kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse ja hingamispuudulikkuse tekkeni.

## Viited
Kangerlussuaq

**Kangerlussuaq** (grööni keeles 'suur fjord') on asula Gröönimaa läänekaldal Qeqqata omavalitsuses samanimelise fjordi veeres. 

Asulas on ka lennujaam. 

## Viited
Jefremov

**Jefremov** on linn Venemaal Tula oblasti lõunaosas, Jefremovi rajooni keskus. Asub Tulast 144 km kaugusel.

1630. aastatel asutatud Jefremovskaja külla rajati tsaar Mihhail I Fjodorovitši käsul 1637. aastal kindlus. 1777 sai linnaõigused.

Jefremovit läbib Moskva ja Donbassi vaheline raudtee.

1933. aastal valmis Jefremovi soojuselektrijaam.

## Viited

## Välislingid
Siewierz

**Siewierz** (saksa *Sewerien*) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Będzini maakonnas, Siewierzi valla halduskeskus. Siewierz asub Będzinist umbes 17 km põhjakirdes.

Asulat on esmamainitud 1105. aastal. Siewierz sai linnaõigused 1276. aastal.

Aastatel 1443–1790 kuulus linn Krakówi piiskoppidele. Teise Poola jagamise tagajärjel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli linn Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Siewierz 1815. aastal Venemaa Keisririigiga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. Siewierz kaotas linnaõigused 1870. aastal, kuid sai need 1962. aastal tagasi.

## Viited
Vankriredel

**Vankriredel** (saarte murdes ja läänemurdes *kartsas*) oli vankrikorvile tuginev redeli kujuga külgosa.

Tihedate pulkadega redelkorv võeti Kesk- ja Lääne-Euroopas kasutusele varakeskajal ning levis Eestis ilmselt pärast sakslaste vallutust.

Kruusa ja muu peenema materjali vedamiseks põimiti vankriredel vitstega läbi. Kui vankriredel oli hõredate pulkadega, kaeti selle sisekülg õhukeste laudade, peergude või puukoorega. Sõnnikuvedamisel kasutati lihtsamaid vankriredeleid või hoopis külglaudu (neid nimetati Harjumaal-Läänemaal *sittlaad*, Virumaal *sittraam*, Tartumaal *sittlest*).

20. sajandi keskel loobuti vankriredelite kasutamisest külglaudade kasuks.

## Viited
Olga Bruns

**Olga Bruns** (vene keeles *Ольга Владимировна Брунс*; 19. märts 1929 Moskva – 21. detsember 2003 Tallinn) oli vene päritolu Eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1947. aastal Leningradis keskkooli ja 1953. aastal Leningradi Ehitusinseneride Instituudi arhitektina.

Ta töötas aastatel 1954–1964 Eesti Projektis ja aastatel 1964–1985 Tsentrosojuzprojekti Tallinna osakonnas arhitektina.

## Looming
### Hooneid
*1952 Pärnu oblasti NLKP komitee hoone. Kaasautorid Harald Arman, Grigori Šumovski, Dmitri Bruns ja Mart Port. Teostamata
*1954–1962 lasteasutuse tüüpprojekt. Kaasautor Mart Port
*1968–1980 Mööblimaja. Mulla 1, Tallinn. Kaasautor Aino Orm
*1970 Narva-Jõesuu kohvik-söökla
*1977–1979 Libatse kauplus
*1980–1986 Türi kaubamaja. Tallinna 4
*1981 ETKVL haldushoone ja Tsentrosojuzprojekti hoone (bürood, korterid, kauplused). Narva maantee 7, Tallinn. Kaasautor Mart Kalling
*1983 Otepää kauplus-söökla
*1985 Vastseliina kauplus-söökla
*1986 Orissaare kauplus-söökla
### Trükisekujundusi
*"Tallinn. Linna plaan". Koostanud Olga ja Dmitri Bruns. Eesti Raamat. Tallinn 1969. ISBN 9789949539192
**"Таллин. План города". Koostanud Olga ja Dmitri Bruns. Eesti Raamat. Tallinn 1969. ISBN 9789949539499
*Dmitri Bruns. "Tallinn. Linnaehituslik kujunemine". Joonised valmistanud Olga Bruns. Valgus. Tallinn 1993. ISBN 5440013288
*Dmitri Bruns. "Tallinn. Linnaehitus Eesti Vabariigi aastail 1918 – 1940". Joonised valmistanud Olga Bruns. Valgus. Tallinn 1998. ISBN 9985680324
*"Архитектурные и исторические шедевры Таллинна". Joonised valmistanud Olga Bruns. Tallinn 2016. 544 lk. ISBN 9789985899816

## Liikmesus
* 1960 Eesti NSV Arhitektide Liit 

## Isiklikku
Tema abikaasa oli arhitekt Dmitri Bruns.

## Viited

## Kirjandus
* Mart Kalm. "Bruns, Olga, arhitekt". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 51

## Välislingid
*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Linares

**Linares** on linn ja vald Hispaanias Andaluusia autonoomses piirkonnas Jaéni provintsis Sierra Morena maakonnas. 

Linares jääb provintsi keskusest Jaénist 51 km kaugusele kirde suunas. 

Valla pindala on 197,5 km². 2019. aasta seisuga oli  vallas 57 414 elanikku.

## Sport
Linareses korraldatakse Linarese rahvusvahelist maleturniiri. 

## Välislingid
*
Husan Turdialiev

**Husan Turdialiev** (sündinud 1956) on usbeki maletegelane, rahvusvaheline arbiiter (2001). 

Turdialiev on Usbekistani endine julgeolekutöötaja, erukindral. Tegutseb malefunktsionäärina ja malekohtunikuna. Ta on Usbeki Maleföderatsiooni esimene asepresident ja FIDE tsooni 3.4 president (tsoon hõlmab Afganistani ja Kesk-Aasia riikide maleföderatsioone). Alates 2018. aastast on ta  ühtlasi FIDE ausa mängu komisjoni liige.

Turdialiev on olnud peakohtunik FIDE tsooni 3.4 meistrivõistlustel (2008, 2011, 2013, 2015, 2017, 2019), peakohtuniku asetäitjana on ta tegutsenud Moskvas Aerofloti lahtisel B-turniiril (2017–2020) ja reakohtunikuna paljudel tiitlivõistlustel, sealhulgas maailmameistrivõistlustel kiir- ja välkmales (2018, 2019).

Turdialiev tegutseb ka maleorganisaatorina. 2008. aastal  sai ta FIDE-lt rahvusvahelise organisaatori nimetuse.

## Viited

## Välislingid
*Husan Turdialiev FIDE andmebaasis
*Актуальное интервью с Президентом зоны FIDE 3.4. magichess.uz
Sadeq Hedayat

**Sadeq Hedayat** [s'aadek h'edaajäät] (17. veebruar 1903 Teheran – 9. aprill 1951 Pariis) oli Iraani kirjanik ja tõlkija. Tema tuntuim teos on "Pime öökull".

## Teosed eesti keeles
* "Hadži-Aga", pärsia keelest tõlkinud Inna Gens, Tallinn: Ajalehtede ja Ajakirjade Kirjastus, 1959 (Loomingu Raamatukogu, 33)
* "Pime öökull", pärsia keelest tõlkinud Üllar Peterson, Tallinn: TLÜ Kirjastus, 2018

## Välislingid

* Paavo Matsin, "Hajamärkmeid „Pimedast öökullist“", Sirp, 14.09.2018.
Narva komandant

**Narva komandant** (rootsi keeles *slottsloven på Narva, kommendant i Narva*, vene keeles *комендант Нарвы*) oli Rootsi kuningriigi ja Venemaa keisririigi võimuperioodil Narva kindluse ja garnisoni ülem. 

Venemaa keisririigis aastatel 1719−1727 oli komandant ühtlasi Narva provintsi valitseja. Komandandile anti ametiajal lauamõisana kasutada Jaama riigimõis. Narva kustutati kindluslinnade nimekirjast 1863. aastal ja komandandi ametikoht kaotati.

## Narva komandandid
### Rootsi kuningriik
}
| 
| 
| 
|-
| 
| Axel Kurck
| Narva linnuse pealik 
| Narva linnusepealik ja Narva asehaldur
|-
| 
| Bengt Larsson
| Narva linnusepealik
| 
|-
| 
| Christer Somme
| Narva linnusepealik (hövitsman, Slottslöfven på Narva)
| 
|-
| 
| Claes Claesson Uggla
| Narva linnusepealik (slottsloven på Narva)
| 
|-
| 
|  Anders Eriksson Hästehufvud  (1577–1657)
|  Narva linnusepealik (*Slottsloven på Narva*)
|  Ivangorodi asehaldur ja Jama lääni asehaldur
|-
| 
| James Scott (suri 1635)
| Narva linnusepealik
| šoti palgasõduritest Rootsi kuninga teenistuses
|-
| 
|  Casper Koskull
| Narva komandant (rootsi k. *kommendant i Narva*)
|  
|-
| /1646
|  Vilhelm Maule (surn. 1659)
| Narva komandant
|  
|-

| 
|  Christoffer Kothen
| Narva komandant 
|  
|-
| 
|  Mikael Struberg, aadeldatult 1645, kui Mikael Cronstjerna
| Narva linnusepealik
|  
|-
| 
| William Philp (1593–1668)
| Narva komandant
| šoti palgasõduritest Rootsi kuninga teenistuses
|-
| 
| Franz von Knorring
| Narva komandant
| 
|-
| 
| Christian von Güntersberg (surn. 1678)
| Narva ülemkomandant
| 
|-
| 
| Göran von Sperling
| Narva komandant
| 
|-
| 
| Rembert von Funcken (1632−1709)
| Narva komandant
| oobersti auastmes Narvas paiknenud Skåne-Hallandi rügemendi ülem (1685–1695), Narva kindluse komandant, Narva garnisoni ülem
|-
| 
| vabahärra (a-st 1701) Henning Rudolf Horn af Rantzien (1651−1730)
| ooberst (a-st 1700 kindralmajor)
| Narva vallutati 30. augustil 1704
|}

### Venemaa keisririik

## Viited

## Vaata ka
*Ingerimaa ja Käkisalmi kindralkuberner
*Ingerimaa kubermang
*Rootsi asehaldur Narvas
Nela Kuburović

**Nela Kuburović** (serbia keeles Нела Кубуровић; sündinud 7. aprillil 1982 Sarajevos) on Serbia jurist ja poliitik.

Ta lõpetas Belgradi Ülikooli õigusteaduse erialal 2005. aastal. 2008 aasta juulis sooritas ta samas advokaadieksami ja 2014. aasta juunis notarieksami. 2006. aasta veebruarist kuni 2008. aasta detsembrini töötas ta Belgradi Esimeses Linnakohtus. 2008. aasta detsembrist kuni 2009. aasta augustini töötas ta nõunikuna Serbia Justiitsministeeriumis. Alates 2009. aasta augustis töötas ta Serbia Kõrgemas Kohtunõukogus, kus ta esialgu oli nõunik ja alates 2013. aasta maist osakonnajuhataja. Alates 1. juulist 2014 oli ta Serbia justiitsministri asetäitja.

Alates 11. augustist 2016 kuni 28. oktoobrini 2020 oli ta Serbia justiitsminister.

## Viited
Armand Tungal

**Armand Tungal** (17. märts 1928 – 26. aprill 1977) oli eesti tõlkija. 

Ta tõlkis peamiselt ilukirjandust, aga ka populaarteaduslikku kirjandust (sari "Maailm ja mõnda") vene, inglise ja saksa, aga ka tšehhi keelest. Ilukirjandusliku tõlke kõrval oli Armand Tunglal suuri teeneid filmidokumentalistika vahendamisel.

## Ilmunud tõlkeid
### Inglise keelest
* John Galsworthy, "Forsyte'i pääsmine". Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1958 (Loomingu Raamatukogu, 20)
* Archie Carr, "Tuulepealne tee: looduseuurija seiklused Kariibi mere kaugetel randadel". Tallinn: Eesti Raamat, 1965
* John Caldwell, "Hulljulge reis". Tallinn: Eesti Raamat, 1966
* Richard Rive, "Erakorraline seisukord". Tallinn: Eesti Raamat, 1967
* Farley Mowat, "Lootusteta rahvas". Tallinn: Eesti Raamat, 1977
* Harold W. McCormick, Tom Allen, William E. Young, "Varjud meres: haid ja raid". Tallinn: Eesti Raamat, 1979
* Barbara W. Tuchman, "Augustikahurid". Tallinn: Eesti Raamat, 1977 (uusväljaanne Tallinn: Varrak, 2006, koos Tõnis Värnikuga)

### Saksa keelest
* Manfred Gregor, "Sild". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963
* Hans Hass, "Me tuleme merest: uurimistööd ja seiklused "Xarifaga"". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963
* Bernhard Seeger, "Sügissuits". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964
* Lion Feuchtwanger, "Vale-Nero". Tallinn: Eesti Raamat, 1966 
* Friedrich Dürrenmatt, "Romulus Suur: ebaajalooline ajalooline komöödia neljas vaatuses. Teine redaktsioon, 1957". Tallinn: Perioodika, 1968 (Loomingu Raamatukogu, 39)
* Dieter Noll, "Werner Holti seiklused". (Koos Heino Mitsiga.). Tallinn: Eesti Raamat, 1968
* Helmut Hanke, "Seitsmes kontinent". Tallinn: Valgus, 1969
* Heinrich Mann, "Kuningas Henri IV meheiga". Tallinn: Eesti Raamat, 1970
* Lion Feuchtwanger, "Edu". Tallinn: Eesti Raamat, 1971
* Johannes Bobrowski, "Levini veski. Leedu klaverid". (Koos Oskar Kuningaga.) Tallinn: Eesti Raamat, 1973
* Bernhard Kellermann, "Tunnel". Tallinn: Eesti Raamat, 1973
* Heimito von Doderer, "Igaühest võib saada mõrvar". Tallinn: Eesti Raamat, 1974

### Tšehhi keelest
* Pavel Kohout, "Niisugune armastus". Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1958 (Loomingu Raamatukogu, 28)

### Vene keelest
* Ivan Turgenev, "Suits. Uudismaa". (Koos Hans Luige ja Helgi Limbergiga.) Tallinn: Eesti Raamat, 1973
* Boriss Gribanov, "Hemingway" (biograafiline romaan). Tallinn: Eesti Raamat, 1975
* Leonid Passenjuk, "Ma kõnnin Komandorisaartel". Tallinn: Eesti Raamat, 1978
* Anton Štšerbakov, "Pähkliranna dessant". (Koos Hugo Palgiga.) Tallinn: Eesti Raamat, 1978

## Viited
Termorüü

**Termorüü** on plastikust soojuskahanev kaablile kuumutamise teel paigaldatav isolatsioon.

Termorüüd kasutatakse kaablite parandustöödeks või kaablite kaitseks kulumise vastu. Termorüü on valmistatud polüolefiinist, mis kahaneb kuumutamisel kuni poole enda esialgsest ümbermõõdust. Termorüüd on saadaval paljus eri mõõdus, seetõttu on kasutamisvaldkond väga lai.

## Viited
Koroonakriis

**Koroonakriis** on 2019.–2021. aasta koroonapandeemia mõjul tekkinud kriitiline olukord majanduses, poliitikas, kultuuris, hariduses ja enamikus teistes ühiskondliku elu valdkondades. Kriis on globaalne ning sellel eeldatakse olevat pikaajaline mõju.

## Börsikrahh

Börsid reageerisid koroonapandeemiale 20. veebruaril ja enamik börse teatas 24. veebruari ja 28. veebruari vahel suurimast langusest pärast 2008. aasta majanduskriisi. Turgusid on tabanud märtsis järjestikused langused ning iseloomustanud volatiilsus. Kuigi majanduslangust võis suurematel turgudel märgata juba 2019. aasta hilissügisel, siis koroonapandeemia on seda intensiivistanud ning oma karantiinimeetmetega muutnud selle otseselt kõigisse riikidesse puutuvaks.

## Kriis eri riikides
### Eesti

Eesti Pank on ennustanud majanduse kahanemist 6–14 protsenti sõltuvalt sellest, kas kriis leeveneb kevadel või hilissuvel.

### Läti
Läti keskpank alandas märtsi lõpus SKT kasvuprognoosi: kui seni oodati 2020 SKT kasvu 2,6%, siis nüüd oodatakse SKT langust 6,5%, oodatav inflatsioonimäär on 0,5%.

Keskpanga hinnangul avaldab koroonakriis mõju paljudele majandussektoritele. Väheneb ka tootmine, algul häirete tõttu tarneahelates ja hiljem vähenenud nõudluse tõttu. Üksnes mõnedes kitsastes niššides võib nõudlus hoopis suureneda. Eeldatakse toodete nõudluse globaalset taastumist aasta teises pooles, muuhulgas kriisi ajal ära kasutatud laovarude taastamise vajaduse tõttu.

Liikumispiirangute tõttu avaldab kriis kiiret mõju majutus-, meelelahutus- ja toitlustussektorile.

Transpordisektorit mõjutab rahvusvahelise reisiliikluse sisuline lakkamine Euroopas. Täiendavate kontrollimeetmete kehtestamine ning kaubamahtude vähenemine mõjutab ka kaubatranspordisektorit.

Oodatakse väiksemat töötusemäära kasvu kui see oli 2007.–2008. aasta finantskriisi ajal. Aasta kokkuvõttes oodatakse palgakasvu peatumist, 2019. aastal kasvasid palgad Lätis 7%.

### Sloveenia
Sloveenia keskpanga märtsi lõpus avaldatud analüüsi järgi võib riigi SKT 2020. aasta jooksul langeda 6–16%.
 

## Vaata ka
*2020. aasta börsikrahh
*Rahvusvaheline kaubandus
*Rahvusvaheline korporatsioon
*Üleilmastumine
*Koroonapandeemia Eestis

## Viited

## Välislingid
* "Maive Rute: valitsuse majandusmeetmed ei tohi olla lühinägelikud" ERR, 12. aprill 2020
Lokitangid

Lokitangid on pikkade kuumendatavate harudega tangid juuste kähardamiseks, lokkide tegemiseks.
  
## Tüübid
Levinud on erinevaid lokitangide tüüpe, mis varieeruvad kuumendavate harude diameetri, -materjali ja kuju poolest.

## Materjalid
Lokitangide populaarsemad kattematerjalid on metall, keraamika, titaan, teflon ja turmaliin.

### Kuju
Levinud kuumendavate harude kuju on koonus või silinder.

## Viited
Pikendusjuhe

**Pikendusjuhe** või toitepikendus on painduv plastikust kaabel vooluvõrgus oleva voolu kättesaamiseks vooluvõrgust kaugemal olevates kohtades. Pikendusjuhtme ühes otsas on üks pistik ja teises otsas üks või mitu vastuvõtvat pesa. Vastuvõtvate pistikupesade arv sõltub vajadusest.

Pikendusjuhtmeid kasutatakse, kui voolu kättesaadavus on piiratud, kuid elektrivoolu on vaja elektriseadmete ühendamiseks. Pikendusjuhtmeid kasutatakse peaaegu kõikjal - nii kodustes majapidamistes, kontorites kui ka ehitusobjektidel. Pikendusjuhtmeid on erineva pikkusega kui ka erineva arvu ühenduspesadega. 


## Viited
Epilaator

**Epilaator** on elektriline seade nahalt karvade eemaldamiseks.

### Tüübid
Tänapäeval on väga palju erinevat tüüpi epilaatoreid. Suurem osa on elektrijuhtmega, uuemad akutoitel mudelid võimaldavad kasutamist ka duši all. 
#### Vedrumehhanismiga epilaatorid
Esimesed epilaatorid olid vedrumehhanismiga. Epilaatori epileerpea pöörlemisel surutakse metallvedru kokku, haarates karvad vedru vahele ning seejärel surutakse vedru lahku, eemaldades kinni haakunud karvad koos juurtega nahast.
#### Pöörlevate metallketastega epilaatorid
Sellisel epilaatoril on mitu rida metallkettaid, mis epileerpea pööreldes surutakse paarikaupa kokku ja lahku. Karvad jäävad metallketaste vahele ning tõmmatakse juurtega nahast välja.
#### Pintsettketastega epilaatorid
Erinevalt pöörlevate metallketaste põhimõttel toimivast süsteemist, on pintsettketastega epilaatorite puhul pöörleval silindril palju väikeseid pintsette, mis süsteemselt surutakse kokku ja lahku.

## Viited
Kroonrooste

**Kroonrooste** (*Puccinia coronata*) on kaera ja odra kroonrooste haigustekitaja, taimepatogeen.

Kaera kroonroostet esineb igal pool maailmas, kus kasvavad metsikud ja haritavad kaera ja odra liigid. Haigust soodustavad tingimused on niiskus ja mahe temperatuur (15–25 °C) kaera kasvu ajal. Roostetele omaselt on ka kroonroostel vaheperemeestaim, milleks on harilik türnpuu. 

Haiguse sümptomiteks on lehepinnal arenevad piklikud ja/või munakujulised oranžid suvieospustulid, mis kasvuhooaja lõpus arenevad pruunideks talieospustuliteks. Olenevalt sellest, kui tugevalt põld on nakatunud, võib teravilja saak väheneda 10–40%. 

Talieosed on kaherakulised ning üheraku tipus on välja ulatuvad moodustised (pildil), mis meenutavad krooni, mille järgi on kroonrooste nimetuse saanud.

Kaera kroonrooste on kaeral kõige levinum haigus ja ka kõige suuremat majandusliku kahju tekitav haigus. Seega proovitakse leida kroonroostele resistentseid sorte, kuid umbes 5 aastaga kaotab tavaliselt sort resistentsuse kaera kroonroostele. Nüüd püüavad USA Agricultural Research Service'i teadlased metsiku kaera abil luua sorti, mis püsiks kaera kroonrooste vastu kaua resistentne.

## Viited
Veronika Vallimäe

**Veronika Vallimäe** (aastast 2016 **Veronika Vallimäe-Tiidus**; sündinud 14. veebruaril 1984 Tallinnas) on eesti tantsija, koreograaf ja tantsuõpetaja.

Ta lõpetas 2003. aastal balletikooli Fouetté ja 2006. aastal Tallinna Ülikooli koreograafia osakonna. Lisaks on ta õppinud Eesti Kunstiakadeemias tegevuskunstide erialalning täiendanud end Portugalis. 

Ta on osalenud Vanemuise lavastustes balletiartistina ning tegutsenud vabakutselise koreograafi ja tantsijana. Töötanud tantsuõpetajana Märt Agu tantsukoolis. Osalenud tantsufilmide loomisel, näiteks loonud koreograafia koos Krista ja Rene Kösteriga filmile „Tantsivate varjude majad” (2014, OÜ Davai Laama).

## Loometegevus
### Lavastused
* *Kaota end katusele* / *lost at midnight* (2011, Viru Keskuse Katusekinos, audiovisuaalne tantsulavastus koos Eva-Lena Raenokiga)
* Vallimäe *Hullud käärid* (2014 Kanuti Gildi SAALis, ka esitaja)
* Vallimäe, Ruumeti ja Marta Vaariku *Toon teile valgust* (2014 Kanuti Gildi SAALis, ka esitaja)

### Rollid
* Kaupmehe tütar, Lumehelves ja Suurte lillede valss (Tšaikovski ja Isbergi *Pähklipureja* ehk *Petteri ja Lotta jõulud*, 2004 Vanemuises)
* Tõuk ja Mängukaart (Kalló*si* Alice Imedemaal, 2004 Vanemuises)
* Pauline (Bernsteini West Side Story, 2005 Vanemuises)
* Haldjas (Fanari Suveöö unenägu, Mendelssohn-Bartholdy muusikale, 2005 Vanemuises)
* eitaja (Andre Veronique, Kallasvee muusikale, 2012 Estonias)
* osatäitja (Maidre, Kasearu, Tralla, Männi ja Vallimäe *Püha öö*, 2013 Kanuti Gildi SAALis)
* osatäitja (Maidre ja Urke *Skaala surm,* 2016 Kanuti Gildi SAALis)

### Artiklid
* T. Laks. *Viis naiskunstnikku autos, lastest rääkimata*: [Püha öö]. – Eesti Päevaleht, 25. september 2013
* A. Aasa. *Abstraktne elukriitika*: [Skaala surm]. – Sirp, 27. mai 2016
* J. Rooste. *Kabareeinstallatsioon: uue teatri fragmentaarium*: [Skaala surm]. – Teater. Muusika. Kino 2016, 7/8

## Välislingid
* Veronika Vallimäe (MA). – Performachine (2011)
* Tantsib: Veronika Vallimäe. – YouTube (2013)
Virulane (ajaleht 1924)

**Virulane** oli ajaleht, mis ilmus 24. detsembrist 1924-1934 Rakveres.

Väljaandjateks olid Johannes Jaanis *(1924-1926 kuni nr. 14)*, kirjastusühisus "Virulane" *(alates 1926 nr. 15 - 1934)*.

Algul ilmus ajaleht igal laupäeval, hiljem hakkas ilmuma 3 korda nädalas. Hinnaks 5 marka.

Toimetus asus Rakveres Lai tn 17.

Vastutavateks toimetajateks olid:

* Johannes Jaanis 1924-1925 - 1926 nr. 62;
* M. Sooman 1926 nr. 63 - 1927 nr. 21;
* Arved Palgi 1927 nr. 22- 1928 nr. 81, 1928 nr. 114-1929 nr. 23;
* A. Kuulman 1928 nr. 82-113; 
* J. Kärje 1929 nr. 24-68;
* E. Stein 1929 nr. 69 - 1930 nr. 93;
* Karl Rakles 1930 nr. 94 - 1934.

Tegevtoimetajaks oli Arved Palgi 1925 nr. 2-19.

Trükiti - Ühistrükikoda, Rakveres 1924/1925 - 1927 nr. 2; Tartus : Postimees 1927 nr. 3-46; Rakveres trükikoda Virulane 1927 nr. 47 - 1934.

Lisaks anti välja ka "Virulase" 1930 aasta kalender.
Kirss-kontpuu

**Kirss-kontpuu** (*Cornus mas*) on põõsastaim kontpuu perekonnast.

## Levik
Pärineb põhjapoolkera parasvöötmest – Aasia edelaosast ning Kesk- ja Põhja-Ameerikast. Looduslik kasvukoht on kuiv segamets. Kirss-kontpuu on Eestisse introdutseeritud.

## Kirjeldus

Oksad on jäigad, tugevasti hargnevad ja kitsa võraga. Taim võib kasvada nii puu kui ka mitmeharulise põõsana. Võrsed on kandilised, rohelised ja valkjas-hatused ning oksad hallikasrohelise värvusega. Leheserv on sile ning lehekuju munajas. Kirss-kontpuu õitseb varakevadel aprilli keskpaigas. Õiepungad on sibulja kujuga. Õied võivad asetseda üksikult või kobarates. Õis on väike, kollaste kroonlehtedega, mille tipud on teravad.  

Saak valmib hilissügisel, septembris või oktoobris. Vilja nimetatakse luuviljaks. Need on söödavad. Viljad on kujult piklikovaalsed ja kaaluvad umbes 2 grammi. Viljad on valminult tumepunased, kuid esineb ka kollase-, roosa- ja mustaviljalisi vorme. Maitse on hapumagus, parkiv ja kõrvalmaitsega. 

## Kasvunõuded
Kirss-kontpuu eelistab päikesepaistelist, kuid kaitstud asukohta. Kasvab paremini kergel, kuival mullal ja lubjarikkal mullal. Võib hästi kasvada ka liivasel ja kliburikkal pinnasel. Talub hästi põuda.

## Paljundamine
Kirss-kontpuud saab paljundada seemnete ja võrsikutega või silmastades.

## Kasutamine

###### Meetaimena
Kirss-kontpuu on varajane meetaim.

###### Ilutaimena
Kirss-kontpuu õied ja helerohelised lehed on väga dekoratiivsed. 

## Biokeemiline koostis

Kirss-kontpuu marjade kuivainesisaldus on 13,6%, tiitritavate hapete sisaldus 3,0%, suhkrute sisaldus 11%, C-vitamiini sisaldus 74 mg 100 g toormassi kohta. Lisaks on marjades 0,58% pektiinaineid, 0,82% toortuhka, 0,32% värv- ja parkaineid ning 0,8% tselluloosi.

## Viited
Aivo Tamm

**Aivo Tamm** (sündinud 9. oktoobril 1959) on eesti zooloog, entomoloog, pedagoog.

Ta on töötanud TÜ zooloogia muuseumi kuraatorina ja Tartu Loodusmaja õpetajana, Tartu Ülikoolis muuseumipedagoogina.

## Tunnustus
*2008 Tartu Ülikooli aumärk
*2015 auhind Keskkonnakäpp
*2018 teaduse populariseerimise auhind

* 2019 Tartu Ülikooli medal

## Viited
Koroner

**Koroner** on ametnik, kes uurib surma põhjuseid ja asjaolusid, eriti kui surm on toimunud ootamatult, vägivaldselt või teadmata põhjustel.

Olenevalt riigist võib koroner olla meditsiinilise ettevalmistusega arst või patoloog, kes teeb lahanguid ja hindab surma põhjuseid või ametnik, kes juhib uurimist, kuid tellib lahangu arstilt. Koroneri tööülesannete hulka võivad kuuluda surma põhjuse ja aja kindlakstegemine, lahangute korraldamine või ise tegemine, surmatunnistuse väljastamine, vajadusel kohtus tunnistuse andmine. Mõnes riigis (nt Suurbritannias, Kanadas) on koroner ametlik kohtulik uurija, teistes (nt USA osades) kasutatakse pigem terminit meditsiiniekspert (*medical examiner*), kes on alati arst.

Eestis eraldi koroneri ametit sellisel kujul nagu näiteks Suurbritannias või Kanadas ei ole. Siin jagunevad ülesanded erinevate ametkondade vahel. Kui surm on vägivaldne, ootamatu või ebaselge, alustatakse kriminaalmenetlust või surma põhjuse selgitamise toiminguid. Uurimist juhib politsei ja prokuratuur. Vajadusel teeb kohtuarst (kohtumeditsiiniekspert) lahangu ja määrab kindlaks surma põhjuse. Kohtuarstid töötavad peamiselt justiitsministeeriumi haldusalas olevates ekspertasutustes. Loomuliku surma korral väljastab surmatõendi tervishoiuasutus. Esmase surmatõendi saab lähedasele väljastada pärast seda, kui surma põhjus on teada ja tervise infosüsteemi edastatud ning surm rahvastikuregistris registreeritud.

## Viited
Sibratsgfäll

**Sibratsgfäll** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.

## Geograafia

Sibratsgfäll asub Bodeni järvest lõunas 929 m kõrgusel. 46,0% territooriumist on metsa all, 34,2% on mägine (Alpid). Vald asub vahetult Saksamaa piiri ääres.

Sibratsgfäll on Saksamaa-Austria ühisprojekti *Naturpark [[Nagelfluhkette]]* liige.

## Ajalugu

Habsburgid valitsesid Vorarlbergi külasid vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast (Freiburg). Aastatel 1805–1814 kuulus paik Baierile, siis taas Austriale. Sibratsgfäll on kuulunud Austria Vorarlbergi liidumaa koosseisu alates selle asutamisest 1861. aastal.

Küla oli aastatel 1945–1955 Prantsuse okupatsioonitsooni Austrias osa.

## Kultuur

**Sibratsgfälli kihelkonnakirik** asub kalmistust põhjas. See on pühitsetud peaingel Miikaelile. Kabelit on esmamainitud 1732. aastal. 1805. aastal ehitati uus kirik ja 1845. aastal seda laiendati.

## Viited
Müritz

**Müritz** (ˈmyʁɪts, slaavi keeltes "väike meri") on suuruselt teine järv Saksamaal. Järve ääres on Wareni ja Röbeli linn. 

### Loodus

Järv jaguneb mitmeks laheks. Selle suurim sügavus on 31 meetrit ja keskmine sügavus 6 meetrit. Järv asub 62 m kõrgusel merepinnast. Valgla suurus on 663 ruutkilomeetrit ja pindala 177 ruutkilomeetrit. Nii sissevool kui ka väljavool on seotud Elde jõega. Seal on Müritzi rahvuspark.
Tartu komandant

**Tartu komandant** (rootsi keeles *kommendant i Dorpat*) oli Rootsi kuningriigi ja Venemaa keisririigi võimuperioodil Tartu kindluse ja garnisoni ülem. Tartu kustutati kindluslinnade nimekirjast 1782. aastal ja komandandi ametikoht kaotati pärast seda.

## Tartu komandandid
### Rootsi kuningriik

### Venemaa keisririik

## Viited
Jasień

**Jasień** (saksa *Gassen*) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Żary maakonnas, Jasieńi valla halduskeskus. Jasień asub Żaryst umbes 15 km põhjaloodes.

Gassen sai linnaõigused 1660. aastal. Raudteeühenduse sai 1846. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.

## Viited
Nisu pruunlaiksus

**Nisu pruunlaiksust** (DTR) tekitab taimepatogeen *[[Pyrenophora tritici-repentis]]* (sünonüüm *Drecslera tritici-repentis*). 

Haigusele on iseloomulik tumepruuni või musta täpi teke kahjustatud ala keskele. Täpid laienevad läätsekujulisteks heledateks laikudeks, kuid tume täpp jääb lehe keskele alles. Niiskus ja soe temperatuur soodustavad nakatumist. Eoste moodustumiseks on vajalik märg leht, mille tagab hästi öine kaste.

## Sümptomid
Peamiselt räägime pruunlaiksuse puhul kahest selgesti nähtavast sümptomist: nekroos ehk pruunid kuni mustjaspruunid surnud koega laigud lehtedel ja kloroos ehk värvimuutus või kahvatus, mis tekib enamus lehelaiksuste kahjustuskoha ümber, sest lehel on häiritud vee- ja toitainevarustatus. Kusjuures suurim saagikadu esineb siis, kui nakatunud on lipuleht. Laigud võivad tekkida juba kevadel ning levida kuni teravilja küpsemiseni.

## Levik
Esmane nakkus toimub kotteostega, mis säilivad mullas leiduvatel taimejäänustel. Tavaliselt nakatuvad esmalt võrsumise lõpul alumised lehed, misjärel soodsate tingimuste puhul levib haigus loomise algul ka ülemistele lehtedele ja lehetuppedele. Haigustekitaja on võimeline arenema laias temperatuuri vahemikus ja arengut soodustab kauakestev kaste või vihm. Levikut suurendab suur õhuniiskus ja temperatuur 15-25ºC, samuti liigne lämmastikväetiste kasutamine või NPK ebaõige vahekord. Kuiv ja jahe (temperatuur alla +5ºC) ja lumikate pidurdab spooride moodustumist. Nisu pruunlaiksuse puhul on noored lehed vähem vastuvõtlikud ehkki muudel lehelaiksustel on see vastupidi. Eestis esineb võrdselt nii tali- kui suvinisul.

## Tõrje
Nisu pruunlaiksuse tõrje muutub vajalikuks minimeeritud mullaharimise ja sajuste ilmade korral. Efektiivsemad tõrjevõtted selle haigus puhul oleksid:

* haigusvaba seemne ja resistentsete sortidekasvatamine,
* nakatunud kõrrejäänuste hävitamine põllul,
* keemilise tõrjeks soovitatakse samu fungitsiide, mis helelaiksuse tõrjeks.

## Viited
Leonid Kožara

**Leonid Oleksandrovõtš Kožara** (ukraina keeles *Леонід Олександрович Кожара*; sündinud 14. jaanuaril 1963 Poltavas) on Ukraina poliitik, ta on Regioonide Partei liige. Ta oli 24. detsembrist 2012 kuni 23. veebruarini 2014 Ukraina välisminister.

Ta lõpetas aastal 1985 Kiievi Riikliku Ülikooli juures oleva rahvusvaheliste suhete instituudi rahvusvahelise juristi, inglise keele tõlk-referendi kvalifikatsiooniga.

Aastatel 1985–1990 oli ta Kiievi Kõrgema Parteikooli teadur.

2002. aastal määras Ukraina president Leonid Kutšma Kožara suursaadikuks Rootsi (ametis 2002–2004) ja 2003. aastal andis talle erakorralise ja täievolilise suursaadiku diplomaatilise teenistusastme.
Patrick Stewart

**Patrick Stewart** (sündinud 13. juulil 1940) on inglise teatri- ja filminäitleja.

Tema tuntumaid rolle on kapten Jean-Luc Picard sarjas "Star Trek: Uus põlvkond" ning mitmes teises Star Treki ulmemaailma-teemalises filmis ja seriaalis. 

## Välislingid

*
Pavel Katenin

**Pavel Katenin** (; 22. detsember (11. detsember vkj) 1792 – 4. juuni (23. mai vkj) 1853) oli vene luuletaja, näitekirjanik, kirjanduskriitik, tõlkija ja teatritegelane. Ta oli 1833. aastast Vene Akadeemia liige.

Katenin osales 1812. aasta Vene-Prantsuse sõjas.

Alates 1816. aasta lõpust oli ta dekabristide Päästeühingu liige.

Ta tõlkis vene keelde Vergiliuse, Goethe, Schilleri, Ariosto, Herderi, Dante jt luulet.

## Välislingid
* P. Katenini teosed saidil lib.ru
* P. Katenini teosed saidil public-library.ru
Kylauudis.ee

**Kylauudis.ee** on mittekommertslik uudiseportaal, mis vahendab kohalikke uudiseid ja elulist infot "inimeselt inimesele". Kodanikuajakirjandust viljelev väljaanne asutati 2010. aasta augustis Sulev Valneri, Erkki Peetsalu, Elina Allase jt eestvedamisel, tehnilise lahenduse lõi Priit Lööper. Uudiseportaali haldab Eesti Kodanikuajakirjanduse Selts, selle sisu koosneb "ligi 90 protsendi ulatuses" kaastöödest ning selle toimetamisega tegeleb vabatahtlikult "üle 10 inimese".

## Viited

## Välislingid

*Külauudised (uudisportaali veeb)
Pruunkael-laisik

**Pruunkael-laisik** (*Bradypus variegatus*) kolmvarvaslaisiku perekonnast on kõige levinum laisikute liik.

## Välimus
See kassisuurune imetaja kaalub tavaliselt 8-9 kilo. Tal on ümmargune pea, lühike kärss, väikesed silmad, pikad jalad, pisikesed kõrvad ja töntsakas saba. Pruunkael-laisikutel on pikk, jäme karv, mis on värvilt helepruun, aga sageli näib roheline, seal kasvavate siniste-roheliste vetikate pärast.

Varvaste asemel on nende esi- ja tagajalgadel kolm kõverat küünist, mis aitab neil lihtsasti end puude okste külge haakida ja tagurpidi rippuda.

Nad saavad keerata oma pead peaaegu 90 kraadi ja nende suu on vormitud nii, nagu nad kogu aeg naerataks. Isased eristuvad emastest, sest neil on tavaliselt helekollane või oranž karvalaik, mis asub õlgade vahel.

## Elupaik
Pruunkael-laisik on puuloom, kes asustab troopilisi metsi Lõuna- ja Kesk-Ameerikas. Nende vetikatega kaetud karv aitab neil endale sobivaimas metsas peaaegu märkamatuks jääda. Nad elavad ja liiguvad peamiselt puudel, laskudes maa peale ainult kord nädalas, et roojata.

## Toitumine
Pruunkael-laisik on herbivoor, kes toitub väikese energiasisaldusega toidust: lehtedest, okstest ja puuviljadest. Aeglase liikumise ja ainevahetuse tõttu võib tal ühe söögikorra seedimine võtta kuu aega.

## Viited

## Allikad
*Rainforest alliance
Saint Louise maleturniir

**Saint Louise maleturniir Sinquefieldi karikale** (inglise keeles *Sinquefield Cup*) on Saint Louises 2013. aastast korraldatav iga-aastane maleturniir, Grand Chess Touri üks etappe. 

Turniiri nimetatakse ameerika filantroobi Rex Sinquefieldi auks Sinquefield Cupiks. Turniirile kutsutakse 6–10 maailma male absoluutsesse tippu kuuluvat maletajat.

## Võitjad

## Vaata ka
*Tata Steeli maleturniir
*Linarese maleturniir

## Välislingid
*Sinquefield Cup 2020. grandchesstour.org
Boriss Vainštein

**Boriss Samoilovitš Vainštein** (vene keeles Борис Самойлович Вайнштейн; 19. mai 1907 Odessa – 18. detsember 1993 Moskva) oli Nõukogude Liidu malefunktsionäär ja maleliteraat. 

Maletama õppis Vainštein 5-aastaselt. 1931. aastal mängis ta NSV Liidu 7. meistrivõistluste poolfinaalis. 1920. aastate lõpus oli ta maleliikumise organiseerijaid Usbeki NSV-s. Aastatel 1928–1929 oli ta Kesk-Aasia Malesektsiooni esimees ja 1942–1945 juhtis Üleliidulist Male-kabesektsiooni. Vainštein oli mitmel võistlusel suurmeister David Bronšteini sekundant.
__NOTOC__ 
## Elukäik
Vainštein sündis Odessas suhkruvabrikandi perekonnas, kes pärast Oktoobrirevolutsiooni põgenes perega punaste eest Taškenti. Boriss Vainštein lõpetas seal 1930. aastal Kesk-Aasia Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. Töötas NKVD-s. Oli aastatel 1940–1941 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Glavpromstroi ülema asetäitja ja 1942–1945 NSV Liidu SARK-i  plaaniosakonna juhataja. 

Pärast teist maailmasõda töötas Vainštein Glavneftegazostrois, kirjutas mitu raamatut ehitusökonoomikast ja kaitses doktoriväitekirja majandusteaduses. Oli Lääne-Siberi naftaleiukohtade kasutuselevõtu majandusmudeli väljatöötamise üks kaasautoreid.

## Sõjaväelised auastmed
*riikliku julgeoleku kapten (oktoober 1941)
*riikliku julgeoleku alampolkovnik (veebruar 1943) 
*riikliku julgeoleku polkovnik (jaanuar 1945)

## Isiklikku
Vainštein oli aastatel 1942–1950 abielus dirigent Veronika Dudarovaga, hilisema NSV Liidu rahvakunstnikuga. Nende poeg Mihhail Vainštein oli ajakirjanik.

## Teoseid
* "Меранская система в историческом развитии", Москва, 1956
* "Комбинации и ловушки в дебюте", [2-е издание], М., 1965
* "Импровизация в шахматном искусстве. О творчестве гроссмейстера Бронштейна", М., 1976
* "Мыслитель. [Об Эм.&nbsp;Ласкере]", М., 1981
* "Шахматы сражаются", М., 1985
* "Ловушки Ферзьбери", М., 1990

## Välislingid
*Борис Вайнштейн. ruchess.ru
*Борис Самойлович Вайнштейн. ruchess.ru
*Моя тяжба с Берией. iz.ru, 18. detsember 2008
Juhivits

**Juhivits** (murretes ka *juher*, *juheväät*, *juhikas* jne) on vankri esimese telje kummastki otsast aisa külge käiv traat, raud, vitsaväät või nöör, mis tagab vankri teel püsimise ja parema juhitavuse.

Algselt tehti juhivitsad kuuse, tamme, kase või toominga vitstest, saartel ka kanepiköiest. Uuemal ajal valmistati juhivitsad raudtraadist või -varvast.

## Viited
Drezdenko

**Drezdenko** (saksa *Driesen*) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas Strzelce Krajeńskie maakonnas, Drezdenko valla halduskeskus. Drezdenko asub Noteći jõe ääres, Strzelce Krajeńskiest umbes 21 km idas.

Asulat on esmamainitud 1098. aastal, linnaõigused sai enne 1317. aastat. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.

## Viited
Klarvinduer

**Klarvinduer OÜ** on Eesti ettevõte, mis tegeleb puitakende ja uste tootmise ja jaemüügiga. Peamiseks ekspordituruks on siiani olnud Taani.

Ettevõte alustas tegevust 2014. aasta sügisel, kui Janar Tammjärv otsustas pärast Barruse omanikeringist taandumist luua uue, peamiselt jaekaubandusele keskenduva tootmisettevõtte, mille toodete müük toimub e-kaubanduse teel. Klarvindueri tootmishoone asub Tartu külje all Raadil Tila külas. Tehases töötab 35 inimest.

## Tooted

* puitaknad ja uksed;
* puitalumiinium aknad ja uksed;
* klaaselemendid;
* klaasfassaadid;
* klaasseinad;
* maast laeni aknad;
* erilahendused.

## Välislingid
*Klarvindueri koduleht
Nowy Staw

**Nowy Staw** (saksa *Neuteich*, kašuubi *Nytëch*) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Malborki maakonnas, Nowy Stawi valla halduskeskus. Nowy Staw asub Malborkist umbes 11 km põhjas.

Nowy Staw sai linnaõigused 1343. aastal. Alates 1466. aastast oli Poola Kuningriigi koosseisus. Esimese Poola jagamise tulemusel läks 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Raudteeühenduse sai linn 1886. aastal. Aastatel 1920–1939 oli Nowy Staw Danzigi vabalinna koosseisus. Tagasi Poolale läks Nowy Staw 1945. aastal.

## Viited
Leonid Dratševski

**Leonid Dratševski** (vene keeles Леони́д Вади́мович Драче́вский; sündinud 5. aprillil 1942 Almatõs Kasahstanis) on Venemaa majandus- ja riigitegelane, ONEKSIM Grupi ja Gortšakovi fondi tegevdirektor ning endine sõudja.

## Elulugu
1966. aastal lõpetas Moskva Mendelejevi nimelise keemiatehnoloogia instituudi. 

1968. aastal osales Nõukogude Liidu sõudmismeeskonna liikmena Mexico olümpiamängudel. 1969–1977 Nõukogude Liidu sõudmismeeskonna peatreener. 1977–1979 Nõukogude Liidu Spordikomitee veespordialade valitsuse juhataja asetäitja. 1979–1986 vabatahtliku spordiühingu Burevestnik esimehe asetäitja. Vene maletajate Viktor Kortšnoi ja Boris Gulko andmetel värvati Dratševski 1979. aastal tööle KGB viiendasse valitsusse (mille ülesandeks oli "võitlus ideoloogilise diversiooniga", poliitiliste teisitimõtlejatega ja usuorganisatsioonide kontroll), millega algas tema peadpööritav karjäär 1982 lõpetas Riikliku Kehakultuuri Keskinstituudi Moskvas ja 1986 Kõrgema Parteikooli. 

1986–1990 Vene NFSV Riikliku Kehakultuuri ja Spordikomitee esimehe asetäitja. 1990–1991 NSV Liidu Riikliku Kehakultuuri ja Spordikomitee esimehe asetäitja.

1992. aastast töötas Venemaa välisministeeriumis, algul konsulina Venemaa peakonsulaadis Barcelonas, samal ajal kui seal toimusid olümpiamängud. 1993–1996 Venemaa välisministeeriumi SRÜ asjade osakonna juhataja. 1996–1998 Venemaa suursaadik Poolas. 1998–1999 Venemaa välisministri asetäitja. 1999–2000 SRÜ asjade minister. 2000–2004 Venemaa presidendi täievoliline esindaja Siberi föderaalringkonnas. 2004–2008 Venemaa Ühtse Energiasüsteemi valitsuse esimehe asetäitja. A-st 2008 investeerimisfondi Oneksim Grupp tegevdirektor. 2008–2011 Venemaa sõudmisföderatsiooni president. 2010. aastast Gortšakovi fondi tegevdirektor.

## Viited
Maleturniiri kategooria

**Maleturniiri kategooria** (inglise keeles *tournament category*) on maleturniirile antav kategooria, mis sõltub sellel turniiril osalenud mängijate keskmisest ELO-reitingust.

Madalaim kategooria (I kategooria) antakse meistritaseme turniirile, mille osalejate keskmine ELO-reiting jääb vahemikku 2251–2275. Kõrgeimale kategooriale (XXIII kategooria) vastab turniir, mille osalejate keskmine reiting jääb vahemikku 2801–2825. Sellise tasemega turniir peeti esmakordselt 2014. aastal Saint Louises (kuue tippmängijaga Saint Louise maleturniir, mille Fabiano Caruana võitis maailmameister Magnus Carlseni ees).

## Maleturniiride kategooriad
Samuil Vainštein

**Samuil Ossipovitš Vainštein** (vene keeles Самуил Осипович Вайнштейн; 12. veebruar (vkj 31. jaanuar) 1894 Žõtomõr – jaanuar 1942 Leningrad) oli Nõukogude Liidu malefunktsionäär ja maletaja. 

Vainštein sündis Žõtomõris arstide perekonnas. Hiljem asus perekond elama Peterburi. 1912. aastal astus Vainštein Keiserliku Peterburi Polütehnilisse Instituuti majandust õppima.

Vainštein mängis 1914. aasta suvel rahvusvahelisel maleturniiril Saksamaal, kui algas esimene maailmasõda. Ta interneeriti Saksa võimude poolt koos teiste Venemaa maletajatega. Hiljem lubati tal kodumaale minna. Jätkas maletamist. Tuli kolmel korral Petrogradi meistrivõistlustel esikümnesse.

Vainštein oli 1914. aastal Ülevenemaalise Maleliidu asutajaid, mille tegevus seoses sõja algusega soikus. Liit taasloodi 1923. aastal. Esimeheks valiti Vainštein. Aasta hiljem Ülevenemaaline Maleliit likvideeriti.

Vainštein suri jaanuaris 1942 Leningradi blokaadis.
Koroonapandeemia Kasahstanis

**2020. aasta koroonapandeemia Kasahstanis** on osa ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimesed nakatunud tuvastati Kasahstanis 13. märtsil 2020. Need olid Saksamaalt saabunud kaks Kasahstani kodanikku.

15. märtsil kehtestati riigis eriolukord alates 16. märtsist (kella 8.00) kuni 15. aprillini (kella 7.00).

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Kasahstanis, allikas: https://www.coronavirus2020.kz/


## Viited

## Välislingid
* https://www.coronavirus2020.kz/
Sulzberg (Vorarlberg)

**Sulzberg** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.

See on Saksamaa-Austria kogukonnaprojekti "Naturpark Nagelfluhkette" liige. 

## Nimekujud

Kohanime "Sulzeberg" on esmamainitud 1249. aastal. 1400. aasta paiku on mainitud "Smaltzhuben uff the Sultzberg", kuna elanikud pidid Bregenzi krahvile seapekki ja juustu toimetama. 

## Kultuur

* Kihelkonnakirikut **hl. Laurentius** laiendati aastatel 1828–1829 Alois Negrelli von Moldelbe plaanide järgi, vanemaid osi kasutati ampiirstiilis. Aastatel 1988–1991 renoveeriti kirik koos dekaan Herbert Hehle.
* St. Leonhardi kabel – ühtekokku 13 Sulzbergi kabelist väärib märkimist St. Leonhardi kabel aastast 1497. See pole kaugel tänapäevasest Sulzbergi kihelkonnakirikust Doreni teel. Kirik kuulus algselt Kempteni kloostrile (Allgäu). Kolmekümneaastase sõja ajal kasutasid rootslased 1647. aastal kabelit hobuste tallina. Säilinud on kabeli ainulaadsed freskod ja altarid ning puidust laed varasest barokiperioodist. Kabel oli pikka aega olnud populaarne palverännaku koht. Aastatel 1980–2006 oli kabel kasutamiskõlbmatu. 2006. aasta novembrist paistab St. Leonhardi kabel uues hiilguses.
* Kihelkonnakirik **Sulzberg-Thal**.
* **Marienlinde** – rohkem kui 400 aastat vana pärn. Seal on Maarja kuju, millel on kiri: "Maria vom Sieg, beende den Krieg und schütze uns mit deinem Kinde aus der Marienlinde." (*Võidu Maarja, lõpetage sõda ja kaitsege meid koos oma lapsega Marienlinde.*)

## Viited
Koroonapandeemia Bosnias ja Hertsegoviinas

**Koroonapandeemia Bosnias ja Hertsegoviinas** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimesed nakatunud tuvastati Bosnia ja Hertsegoviinas 5. märtsil 2020. Nendeks olid hiljuti Itaalias käinud isa ja poeg Serblaste Vabariigis.

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Bosnia ja Hertsegoviinas, allikad: https://www.zzjzfbih.ba/dnevni-izvjestaj-za-potvrdene-slucajeve-covid-19-u-fbih, https://phi.rs.ba/index.php?view=kategorija&id=45, http://www.vlada.bdcentral.net/Publication/NewsCategory/page-1-category-103


## Viited

## Välislingid
*https://covid-19.ba/
*https://koronavirususrpskoj.com/
Dornbirni ringkond

**Dornbirni ringkond** on ringkond Austrias Vorarlbergis. Üsna noore ringkonnana eraldati see Feldkirchi ringkonnast 1969. aastal.

Ringkonna halduskeskus on Dornbirn.

## Haldusjaotus

# Dornbirn
# Hohenems
# Lustenau

## Viited
Dmõtro Kuleba

**Dmõtro Kuleba** (ukraina keeles * Дмитро Іванович Кулеба*; sündinud 19. aprillil 1981 Sumõs) on Ukraina poliitik ja diplomaat, varem erakorraline ja täievoliline suursaadik ning 4. märtsist 2020 kuni 5. septembrini 2024 Ukraina välisminister.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 2003 Kiievi ülikooli juures oleva rahvusvaheliste suhete instituudi rahvusvahelise õiguse erialal. Ta on õigusteaduse kandidaat.

## Riigi teenistuses
Ta töötas aastast 2003 Ukraina Välisministeeriumi juures. Ta oli 29. augustist 2019 kuni 4. märtsini 2020 Ukraina asepeaminister Euroopa ja euroatlantilise integratsiooni küsimustes. 4. märtsist 2020 kuni 5. septembrini 2024 oli ta Ukraina välisminister.

## Isiklikku
Tema isa Ivan Kuleba on diplomaat. Ta on abielus Jevgenia Kulebaga, neil on poeg ja tütar.

## Viited

## Välislingid

* Dmõtro Kuleba Ukraina välisministeeriumi kodulehel (inglise keeles)
Eesti Tipp-40

**Eesti Tipp-40** on Eesti muusikaedetabel, mida hakati pidama 2018. aasta alguses. See avaldatakse igal esmaspäeval ajalehes Eesti Ekspress. Peatoimetaja on muusikaajakirjanik Siim Nestor.

Muusikaedetabel põhineb ametlikul statistikal, hõlmates muusikasalvestiste füüsilist müüki, digitaalset müüki ja voogesitust. Edetabelit peetakse kolmes kategoorias: Eesti lood tipp-40, Albumid tipp-40 ja Singlid tipp-40.

## Muusikaedetabelid

* Eesti lood tipp-40

* Albumid tipp-40

* Singlid tipp-40

## Viited