open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paul Teutul seenior

**Paul John Teutul** (sündinud 1. mail 1949 Yonkersis New Yorgi osariigis) on ettevõtja ja mootorrattafanaatik.

Ra on ettevõtte Orange County Choppers kaasasutaja ja omanik, mootorrataste tootja ja Discovery Channeli tõsielusarja "American Chopper" peaosaline. Saates osalevad ka ta pojad Paul Teutul juunior ja Michael.

## Lapsepõlv ja noorus
Ta kasvas üles Pearl Riveris New Yorgi osariigis. Ta on rääkinud, et minevikus kuritarvitas ta alkoholi ja narkootikume. Ta olevat seetõttu enamiku oma laste lapsepõlvest "maha maganud".

Kuigi ta ei olnud Vietnami sõjas ajal regulaararmees, teenis ta vabatahtlikuna Merchant Marine'is.

## Töökäik
Ta asutas ettevõtte Orange County Ironworks, mida juhib praegu ta poeg Daniel. Ta alustas mootorrataste tootmist hobi korras pärast seda, kui oli näinud originaalseid mootorrattaid tänaval ja filmides. 1999 ta lahkus ja asutas koos poeg Pauliga Orange County Choppersi ja hakkas mootorrattaid müügiks tootma.

Tänu osalemisele "American Choppersis" on ta saanud telestaariks ja osalenud mitmes vestlussaates, filmis, seriaalis, muusikavideos ja mujal. 

"American Choppersis" on ta loonud endast mulje kui kõvast ärimehest ja mehest, kel on lühike kannatus. 

2011. aastal sai avalikuks, et ta on aastate jooksul kasutanud illegaalseid steroide. 

## Isiklikku
Tal on pojad Paul juunior, Michael, Daniel ja tütar Cristin. Nende emast on ta lahutatud ja abiellunud uue naisega 2007. aastal. 

Poeg Paul juunior lahkus 2009. aastal pärast kestvaid tülisid isaga Orange County Choppersist ja asutas oma ettevõtte Paul Jr. Designs.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Paint (programm)

**Paint** (varem **Paintbrush for Windows**) on lihtne graafikaprogramm, mis on kaasnenud kõigi seniste operatsioonisüsteemi Microsoft Windows versioonidega. Tihti esitatakse selle nime kujul **MS Paint** või **Microsoft Paint**.

Programm avab ja salvestab faile mitmes vormingus: Windows bitmap (24-bitine, 256 värviga, 16 värviga ja monokroomne, kõik laiendiga .bmp), JPEG, GIF (animatsiooni ja läbipaistvuseta, ehkki Windows 98 versioon, Windows 95 uuendus ja Windows NT4 versioon toetasid läbipaistvust), PNG (ilma alfakanalita) ja TIFF (ilma mitme lehekülje toeta). Programm võib töötada värvi- või mustvalges režiimis, kuid mitte halliskaalas. Lihtsuse tõttu sai Paintist kiiresti üks Windowsi varaste versioonide kasutatumaid rakendusi, mis tutvustas paljudele esimest korda arvutigraafikat. Siiani tuuakse Painti tihti näiteks Windowsi vana töölaua kasutajasõbralikkusest.

Painti esimene versioon oli kaasas Windows 1.0-ga ning see oli litsentseeritud versioon ZSoft Corporationi programmist PC Paintbrush.

## Vaata ka
* Pilditöötlustarkvara
Julius

**Julius** (ladina Iulius) oli Rooma suguvõsanimi, mille tuntuim kandja oli Rooma diktaator Gaius Julius Caesar. Nimi Julius on etümoloogiliselt arvatavasti seotud jumal Jupiteri (ladina *Iuppiter*) nimega, tähendades "Jupiteri last". Vergilius seostas seda Aenease poja Ascaniuse ehk Iulusega (kelle algne nimi olevat olnud Ilus, tuletatud Trooja teisest nimest Ilion), sidudes nii Juliuste suguvõsa muistse Trooja kangelasega. 

**Julius** võib tähendada ka:

## Isikunimi
***[[Julius (eesnimi)|Julius]]** on eesnimi
***[[Julius (perekonnanimi)|Julius]]** on perekonnanimi:
**Anthony Julius (sündinud 1956), Briti jurist ja teadlane
**George Julius (1873&ndash;1947), Austraalia leiutaja ja insener
**Leigh Julius (sündinud 1985), Lõuna-Aafrika sprinter
***[[Julius (Braunschweig-Wolfenbüttel)]]**
* **[[Julius (Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg)]]**, (1824–1903), Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi prints

## Meelelahutus
* ''Julius'' (raamat), Angela Johnsoni raamat, illustrated by Dav Pilkey
* ''Julius'' (koomiks), koomiksiversioon William Shakespeare'i näidendist "Julius Caesar"
* "Julius" (laul), ansambli Phish albumil "Hoist"
* Julius Hibbert, tegelane multifilmis "Simpsonid"

## Muud kasutusviisid
* Julius Baer Group, Šveitsi pank
* Julius (New York), kõrts New Yorgis Greenwich Village'is
* Julius (platvorm), tarkvaraplatvorm meditsiiniliseks visualisatsiooniks
* Julius (tarkvara), avatud lähtekoodiga Linuxi kõnetuvastusprogramm
* Julius (šimpans), Norra šimpans

## Vaata ka
*Onu Julius, Astrid Lindgreni raamatute tegelane
* Julius Caesar (täpsustus)
* Juliusz Słowacki, Poola romantiline luuletaja
* Jukka Nevelainen, Soome trummar, kelle hüüdnimi on Julius
* Paavst Julius (täpsustus)

## Viited
Teispoolsus (filmisari)

**"Teispoolsus"** (inglise keeles **"Underworld"**) on Ameerika Ühendriikide fantaasia- ja õudusfilmide sari. 

Linateosed räägivad aristokraatlike vampiiride ja barbarlike Lycan libahuntide vahelisest vastasseisudest. Peaosades vampiiritar Selene (Kate Beckinsale) ja poollibahunt Michael (Scott Speedman).

2003. aastal linastunud filmile "Teispoolsus" on tehtud kolm jätkuosa.

## Linateosed
* "Teispoolsus" ("Underworld". IMDb: ). Stsenarist Danny McBride ja lavastaja Len Wiseman. Ameerika Ühendriikides linastus film 19. septembril 2003. Scott Speedmanile anti 2004. aastal Michael Corvini rolli eest auhind Cinescape Genre Face of the Future Award (Academy of Science Fiction, Fantasy & Horror Films, USA)
* "Teispoolsus: Evolutsioon" ("Underworld: Evolution", ka "Underworld 2". IMDb: ). Stsenarist Danny McBride ja lavastaja Len Wiseman. Ameerika Ühendriikides linastus film 20. jaanuaril 2006, Eestis 17. veebruaril 2006. 
* "Teispoolsus: Libahuntide mäss" ("Underworld: Rise of the Lycans", ka "Underworld 3". IMDb: ). Stsenarist Danny McBride ja lavastaja Patrick Tatopoulos. Ameerika Ühendriikides linastus film 23. jaanuaril 2009, Eestis 6. veebruaril 2009.
* "Teispoolsus: Ärkamine" ("Underworld: Awakening", ka "Underworld 4". IMDb: ). Stsenarist J. Michael Straczynski, lavastajad Måns Mårlind ja Björn Stein. Ameerika Ühendriikides ja Eestis linastus film 20. jaanuaril 2012.

## Tegelased ja näitlejad

## Pildid

Pilt:LenWisemanJune07.jpg|Len Wiseman. Filmisarja üks autoreid ja kahe esimese osa lavastaja
Pilt:Comicconkate.jpg|Kate Beckinsale (Selene)
Pilt:ScottSpeedman00TIFF.jpg|Scott Speedman(Michael Corvin)
Pilt:Bill Nighy 2.JPG|Bill Nighy (Viktor)
Pilt:MichaelSheenAAFeb09.jpg|Michael Sheen(Lucian)
Pilt:RhonaMitraJan09.jpg|Rhona Mitra (Sonja)
Pilt:Derek Jacobi.jpg|Derek Jacobi(Alexander Corvinus)
Pilt:Sophia Myles - Berlin 2007 crop.jpg|Sophia Myles(Erika)


## Viited

## Välislingid
* 
* 
* 
* 
* Underworld War. Filmisarja erinevate osade võrdlus tabelid. Box Office Mojo.
René Chaloult

**René Chaloult** (26. jaanuar 1901 Québec – 20. detsember 1978 Québec) oli Kanada poliitik.

Aastatel 1936–1952 oli ta Québeci parlamendi liige.

## Tsitaat
Kui Saksamaa võttis Austria, Sudeedimaa ja Danzigi, siis oli see häbiväärne kuritegu. Kui aga Nõukogude Liit pani käe peale Eestile, Lätile, Leedule ja suuremale osale Poolast, siis vaikitakse. (Hääli Balti riikide ja Poola kaitseks. Välis-Eesti, 25. veebruar 1945, nr. 8, lk. 2.)
Julius (Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg)

**Julius** (14. oktoober 1824 Gottorfi loss, Schleswigi hertsogkond – 1. juuni 1903 Itzehoe, Schleswig-Holstein) oli Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi prints ning lühikest aega Hellenite kuninga Geórgios I nõunik.

Oldenburgi dünastiast põlvnev Julius sündis Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsogi Friedrich Wilhelmi (1785–1831) ning Hessen-Kasseli printsessi Luise Karoline (1789–1867) kaheksanda lapsena.

1863. aastal sai Juliuse vennapoeg Vilhelm (1845–1913) Geórgios I nime all Hellenite kuningaks ning Julius saadeti koos kuningaga Kreekasse, kus ta täitis kuninga nõuniku ülesandeid. 18 kuud hiljem, naasnud ühelt oma jalutuskäigult, avastas kuningas, et Julius on kutsunud enda juurde seitse eelmise kuninga Ottoga (1815–1867) seotud ministrit, et arutada kuninga nõuniku krahv Wilhelm Sponnecki (1815–1888) ametist kõrvaldamist. Kuningas, kes oli veendunud, et Julius plaanis paleepööret, andis viimasele käsu nädala jooksul riigist lahkuda.

## Perekond
Julius sõlmis 2. juulil 1883 morganaatilise abielu Elisabeth von Ziegesariga (1856–1887), kes oli Wolf von Ziegesari tütar. Abielludes sai Elisabeth Roesti krahvinna tiitli.

## Esivanemad
Peter Lindemann

**Peter Lindemann** (ka **Peter Johann Lindemann** ja **Peter Lindeman**; sündis Östergötlandi maakonnas, suri 1795 Ruhnul) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Uppsala ja Königsbergi ülikoolis (immatrikuleeriti 25. augustil 1749) usuteadust.

Ta oli aastatel 1767–1795 Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited
Manuel Cardoso

**Manuel Cardoso** (ristitud 11. detsembril 1566 &ndash; 24. november 1650) oli Portugali helilooja ja organist. Koos Duarte Lobo ja João IV-ga esindas ta Portugali polüfoonia kuldaega.

Ei ole teada, et Cardoso oleks suguluses samanimelise vanema kaasaegse helilooja Manuel Cardosoga, kes avaldas 1575. aastal Leirias ladinakeelse muusikaraamatu.

Cardoso tööd põhinevad Palestrina polüfoonial ning on kirjutatud täpses ja rafineeritud stiilis, mis eirab barokkmuusika arengut mujal Euroopas. Tema stiilil on palju ühist Tomás Luis de Victoria omaga. Säilinud on kolm Cardoso missaraamatut; paljud ta tööd põhinevad kuningas João IV või Palestrina kirjutatud motettidel. Cardoso teoseid trükiti ohtralt, sageli aitas neid rahastada João IV. Paljud ta tööd, eriti keerukad polükoraalsed kompositsioonid, hävisid siiski Lissaboni maavärinas ja tulekahjus 1755. aastal.

## Salvestised
* Frei Manuel Cardoso, **Requiem**. The Tallis Scholars, Peter Phillips. Gimell CDGIM 021

## Kirjandus
* Gustave Reese, *Music in the Renaissance*. New York, W.W. Norton & Co., 1954. ISBN 0-393-09530-4
* Robert Stevenson. "Cardoso, Manuel", The New Grove Dictionary of Music and Musicians, ed. Stanley Sadie (London: Macmillan, 1980), iii, 777

## Välislingid
* Manuel Cardoso muusika, Choral Public Domain Library (ChoralWiki)
* Manuel Cardoso muusika, International Music Score Library Project
Erich Birk

**Erich Birk** (16. juuli 1907 Narva-Jõesuu – 19. märts 1945 Delsbo, Gävleborgi lään, Rootsi) oli eesti sisearhitekt.

Ta omandas keskhariduse Tallinna Reaalkoolis ja õppis arhitektuuri Praha Tehnikaülikoolis ja Dresdeni Rakenduskunstiakadeemias.

Ta oli alates 1933. aastast Richard Wunderlichi mööblitööstuse Uudne Mööbel kaasomanik. Tema tööde hulgas on Oru lossi, Kadrioru Administratiivhoone, Välisministeeriumi ja Eesti saatkonna Helsingis sisustus.

## Kirjandus
*Hanno Kompus. Erich Birk †. Välis-Eesti nr 15, 15. aprill 1945. Lk 5
Küljejoon

**Küljejoon** (ladina *linea lateralis*) on veeselgroogseil (sõõrsuudel, kaladel ja kahepaiksetel) piki kere külgi ja peas asetsev elund, mis tajub vee liikumise suunda ja tugevust ning tahketelt kehadelt peegelduvaid veevoole. Nende omaduste tõttu nimetatakse küljejoont ka **seismosensoorseks elundiks**.

Veeselgroogsete küljejoon moodustub kas nahalohukestest või ridamisi soomustes paiknevate avade kaudu nahapinnale ulatuvatest nahasisestest kanalitest. Nahasistes kanalites paiknevad meelerakkude kogumid (nn neuromastid), mis talitlevad kemoretseptorina.

## Viited
Nils Linderstam

**Nils Linderstam** (15. jaanuar 1878 Väversunda – 1930 Malmö) oli Eesti ja rootsi vaimulik.

Nils Linderstam sündis Väversunda (praeguse haldusjaotuse järgi Vadstena vallas Östergötlandi läänis) praost Gustav Adolf Linderstami pojana. Ta õppis Vadstena ja Linköpingi koolides. Aastast 1898 õppis ta Uppsala Ülikoolis.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta adjunktõpetajana Lapimaal. Seejärel töötas ta vanglavaimulikuna Härnösandis (praeguse haldusjaotuse järgi Härnösandi vallas Västernorrlandi läänis). Aastatel 1918–1919 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja ja 1919–1921 Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja. Pärast seda teenis ta vaimulikuna Rootsis Norrköpingis, Växjös ja Malmös.

## Viited
August Zetterquist

**August Zetterquist** (7. mai 1860 Axberg – 7. jaanuar 1929 Götlunda) oli rootsi vaimulik.

August Zettergquist käis koolis Örebros ning aastatel 1882–1890 õppis ta Uppsala ülikoolis usuteadust. Ordineeriti 15. juunil / 27. juunil 1890 õpetajaks.

Ta oli 1890–1891 Svärta koguduse (asub Strängnäsi piiskopkonnas) abiõpetaja, 1892–1897 Fogdö koguduse (asub samuti Strängnäsi piiskopkonnas) õpetaja ning 1897–1906 Vingåkeri ja Ornö koguduse (asuvad Stockholmi piiskopkonnas) õpetaja. Aastatel 1907–1914 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja ning 1915–1929 Götlunda koguduse õpetaja. 1928. aastal sai ta praostiks.

## Tunnustus
* 1924 Vasa ordu rüütel

## Viited
Sukelaparaat

**Sukelaparaat** on seade, millega viiakse vee alla uurijad, süvaveetuukrid, veealuste konstruktsioonide paigaldajad ning uurimisaparatuur.

Sukelaparaat võib olla kas automaatne või mehitatud ning autonoomne, pukseeritav või kaabli abil juhitav. 

## Vaata ka
*Batüskaaf
*Mesoskaaf
*Süvaveeliikur

## Viited
Aleksandr Zamahhin

**Aleksandr Vladimirovitš Zamahhin** (vene keeles Александр Владимирович Замахин; 11. august 1928, Širokovo küla, Kolomna maakond, Moskva kubermang, NSV Liit – 28. aprill 1990 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Aleksandr Zamahhin õppis Moskva Teraseinstituudis, kus omandas insener-metallurgi kutse. 1953. aastal suunati ta tööle Eestisse Dvigateli tehasesse, kus töötas vanemmeistri ja tsehhi tehnoloogilise büroo ülemana.

1957. aastal astus ta NLKP-sse, 1960. aastal valiti ta EKP Tallinna Linna Mererajooni Komitee II sekretäriks. 1964. aastal lõpetas ta NLKP KK Kõrgema Parteikooli ning seejärel määrati tööle EKP KK aparaati.

Aastatel 1969–1973 oli ta Narva linna RSN TK esimees, aastatel 1973–1978 EKP Narva Linnakomitee I sekretär.

1978. aastal määrati ta EKP KK organisatsioonilis-parteilise töö osakonna juhataja I asetäitjaks.

Aastatel 1980–1984 oli ta EKP KK tööstus- ja transpordiosakonna juhataja, 1984. aastast oli ta Eesti NSV Statistikavalitsuse juhataja. Oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX ja XI koosseisu liige.

Ta suri 28. aprillil 1990 ja maeti 7. mail 1990 Metsakalmistule.

## Tunnustus
*Tööpunalipu ordeni kahekordne kavaler
*Rahvaste Sõpruse orden

## Viited
Francisco Cabañas

**Francisco Cabañas Pardo** ( 22. jaanuar 1912 México – 26. jaanuar 2002 México) oli Mehhiko poksija.

Cabañas sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale István Énekesile (Ungari). Ta oli esimene Mehhiko poksija, kes on võitnud olümpiamedali.

## Viited

## Välislingid
*
Hüdroseeria

**Hüdroseeria** ehk **järve kinnikasvamise suktsessioon** (inglise *hydrosere*) on suktsessiooniliselt üksteisele järgnevate koosluste rida veekogus või soos.

Teatava aja jooksul mis tahes mageveekogu settib täis (mudastub), kasvades kinni ja muutudes sooks. Selle aja jooksul valitsevad veekogus ja hiljem soos üksteisele järgnevad eriomased taimekooslused.

## Vaata ka
*Mudastumine
*Jõepõhja tõus

## Viited
Looduslähedane vesiehitus

**Looduslähedane vesiehitus** (inglise *environmental river engineering* või *environmentally sound hydraulic engineering*) on meetmed vesiehitiste kujundamiseks jõgede loodusliku seisundi ja maastikulise väärtuse taastamise eesmärgil, võttes arvesse ka muid rakendusotstarbeid.

## Vaata ka
*Ökoloogiline vesiehitus
*Vesiehitus

## Viited
Sandro Viletta

**Sandro Viletta** (sündinud 23. jaanuaril 1986 Valbellas) on Šveitsi mäesuusataja, olümpiavõitja.

Juunioride maailmameistrivõistlustel 2006. aastal Mount St. Anne'is sai Viletta slaalomis pronksmedali. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is oli ta Alpi kahevõistluses kuues ja slaalomis kolmeteistkümnes. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai Viletta Alpi kahevõistluses 14. koha ja suurslaalomis 15. koha. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis sai ta suurslaalomis 24. koha.

Viletta osales esimest korda maailma karikasarjas Levil 12. novembril 2006 slaalomis, kuid tulemust ta kirja ei saanud, kuna esimesel laskumisel sõitis rajalt välja. Esimese poodiumikoha ja ühtlasi ka esimese võidu MK-etapil sai ta Beaver Creekis 3. detsembril 2011 ülisuurslaalomis.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta Alpi kahevõistluses kuldmedali.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** Alpi kahevõistluses

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2006  Mount St. Anne'is 
**  pronksmedal slaalomis

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Sandro Viletta on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 115 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 1 korra, mis viis ta kohe ka kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Sandro Viletta koduleht
*
August Allik

**August Allik** (18. märts 1920 Loodi – 21. august 1962 Tallinn) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane, Eesti laskurkorpuse 300. laskurpolgu rühmakomandör.

Ta nimetati  Väikese väina forsseerimise eest Nõukogude Liidu kangelaseks 24. märtsil 1945.

Ta maeti 23. augustil 1962 Rahumäe kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Аллик Август Августович (vene keeles)
Nivikool

**Nivikoolid** on sulaval lumel elavad loomad.

Nivikoolid on näiteks mitmed lumekärbsed, talikoonlased ja hooghännalised.

## Vaata ka
*Jäävetikad
*Pagon

## Viited
Carl Eduard Aspelund

**Carl Eduard Aspelund** (ka **Karl Edvard Aspelund**; 31. oktoober 1816 Kuopio – 24. märts 1902 Mäntsälä) oli Eesti ja Soome vaimulik.

Aspelund lõpetas Kuopios elementaarkooli ja Porvoos gümnaasiumi. Aastatel 1834–1846 õppis ta (immatrikuleeriti ) Helsingi Ülikoolis filosoofiat ja usuteadust. Ordineeriti 19. mail 1847 õpetajaks. Kaitses 22. juunil 1847 Helsingis filosoofiamagistri (Mag. fil.) väitekirja.

Ta oli pärast ordineerimist adjunktõpetajaks Kuopios, aga ka Tohmajärvil ja Kitees (mõlemad Põhja-Karjala maakonnas, Ida-Soome läänis. Juunis 1852 kutsuti ta Peterburi Soome Maria koguduse adjunktõpetajaks, samaaegselt oli ta kirikukooli õpetaja. Aastatel 1853–1859 oli ta (kutsuti 7. septembril/19. septembril 1853, introdutseeriti 25. oktoobril/6. novembril 1853) Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja, oli samaaegselt ka mereväedivisjoni vaimulik. Võttis 22. jaanuaril/3. veebruaril 1858 puhkuse, lahkus 4. juulil/16. juulil 1859 ametist. Aastatel 1858–1865 oli ta Soome ametliku ajalehe Suomen Julkisia Sanomia vastutav toimetaja. Oli aastatel 1864–1895 Mäntsälä koguduse õpetaja, sai 10. detsembril 1889 praostiks. Jäi aastal 1895 emerituuri.

Aspelund oli aastast 1837 Soome Kirjanduse Ühingu liige, aastast 1844 Soome Kunstiühingu, Soome fauna- ja flooraseltsi, aastast 1846 Viiburi Soome Kirjanduse Ühingu liige, aastast 1855 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige ja aastatel 1854–1859 Eesti Piibliseltsi Komitee liige. ta on kirjutanud ajakirjandusse artikleid, aastal 1889 ilmus tema jutluseraamat ja mälestused Kuopiost; aastal 1897 ilmus tema teoloogiline käsitlus ristimisest.

## Isiklikku
Aspelund oli kaks korda abielus. Tema esimese naise Johanna Marie (1825–1866) isa Karl Fredrik Calonius oli Tohmajärvi abipastor. Tema teise naise Berta Sofia (1832–1906) isa Anders Johann Sjögren oli keeleteadlane (osseedi ja gruusia keele uurija, aga ka liivi ja komi keele uurija), ajaloolane, etnograaf ja rännumees, Peterburi Teaduste Akadeemia akadeemik.

## Viited

## Välislingid
* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (Karl Edvard Aspelund)
Koidu tänav (Paide)

**Koidu tänav** on tänav Paides.

Koidu tänav on umbes 280 meetrit pikk. 

Tänav algab Tiigi tänavalt, kulgeb paralleelselt Luige tänavaga kirdesse ja ristub Soo tänavaga, kus ta ka lõppeb.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Oscar Luigi Scalfaro

**Oscar Luigi Scalfaro** (9. september 1918 Novara – 29. jaanuar 2012 Rooma) oli Itaalia president aastatel 1992–1999.

1942. aastal lõpetas Milano Püha Südame Katoliikliku Ülikooli ja alustas tööd juristina.

1945. aastal sai temast riiklik süüdistaja. Samal aastal nõudis ta surmanuhtlust Novara prefektile Enrico Vezzalinile ning tema kaaslastele Raffaele Infantele, Arturo Missiatole, Domenico Riccile, Salvatore Santorole ja Giovanni Zenole, keda süüdistati kollaboratsionismis, koostöös Saksa okupatsioonivõimudega. Kõik kuus mõisteti surma ja hukati samal aastal. Pärast seda saavutas Scalfaro veel ühe surmaotsuse, kuid selle saanule anti enne otsuse täideviimist armu. Scalfaro on viimane Itaalia prokurör, kes saavutanud surmaotsuse.

1946. aastal valiti ta Torino konstitutsioonilise assamblee liikmeks ja 1948. aastal sai temast Itaalia Kristlik-Demokraatliku Partei esindajana Itaalia parlamendi liige.

1972–1973 oli ta haridusminister, 1983–1987 siseminister. 

1992. aastal valiti Scalfaro parlamendi esimeheks ja juba mõne kuu pärast Itaalia presidendiks. President oli ta 1999. aastani ja vastavalt Itaalia põhiseadusele pärast seda kuni surmani eluaegne senaator.

Scalfaro oli abielus. Naine Maria Inzitari suri 1944. aastal kõigest 20-aastaselt. Neil sündis tütar Marianna. Scalfaro ei abiellunud enam kunagi.

## Tunnustus
*1997 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Välislingid
*http://www.heraldique.org/2012/01/deces-doscar-luigi-scalfaro.html
Kitsas tänav (Paide)

**Kitsas tänav** on tänav Paides.

Kitsas tänav on umbes 310 meetrit pikk. 

Tänav algab Tallinna tänavalt, kulgeb läände ja ristub Puuvilja tänavaga, kus ta ka lõppeb.

Kitsas tänav ristub Väike-Aia tänavaga.

Osa tänavast jääb Paide vanalinna muinsuskaitseala piiridesse.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Väike-Aia tänav

**Väike-Aia tänav** on tänav Paides.

Kitsas tänav on umbes 330 meetrit pikk. 

Tänav algab Pärnu tänavalt, kulgeb põhja ja ristub Laia tänavaga, kus ta ka lõppeb.

Väike-Aia tänav ristub Kitsa tänavaga.

Osa tänavast jääb Paide vanalinna muinsuskaitseala piiridesse.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Tapa linnavolinike loend

*Siin on loetletud Tapa linnavolikogu volinikke.*

## 1934
14. ja 15. jaanuaril valiti Tapa linnavolikogusse järgmised linnavolinikud.

Vaba ruudu järgi valitud
* Tõnis Rähn
* Johannes Ruuse
* Helmi Kaber
* Hendrik Elisson

Eesti sotsialistlik tööliste partei
* August Tops
* Johannes Järveldt, Eesti Sotsiaaldemokraatlikust Tööliste Parteist

Erapooletute liit
* Konstantin Kaal
* Bernhard Rooba
* Johan Pari

Tapa linna kodanikud
* Helmuth Kiisk

Tapa linna majaomanikud, raudteelased, töölised
* August Heinmets

Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekiri
* Andres Vaher
* Johannes Peterson
* Richard Mihkels
* Ervin Jürgenson

8. novembril 1935 toimunud Tapa linnapea valimistel sai ainus ülesseatud kandidaat Oskar Pelska poolt ja vastu võrdsel arvul hääli, mistõttu linnapea jäi valimata.

## 1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valitud ja Järva maavanema poolt 28. oktoobril 1939 kinnitatud Tapa linnavolinike loetelu:

* Jaan Maidre (849 häält)
* Helmi Kaber (739)
* Julius Martov (531)
* Karl Vernik (510)
* Liborius Paal (487)
* Helmut Kiisk (461)
* Richard Mihkels (449)
* Johan Pari (424)
* Ivan Ivanov
* August Unt (365)
* Ernst Murs (359)
* Andres Vaher (339)

2121 hääleõiguslikust kodanikust võtsid valimistest osa 1216 (55,8%), 12 kohale oli 17 kandidaati.

## Viited
Paldiski linnavolinike loend

*Siin on loetletud Paldiski linnavolikogu volinikke.*

## 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 Paldiski linnavolikokku järgmised volinikud:

Valimisliit "Edumeelsed kodanikud"
* Johannes Odres
* Oskar Puhm
* Alfred Lipp
* Ludvig Klaamas
* Balder Hanstein
* Karl Grep

Valimisliit "Maaderentnike, kalurite ja majaomanike rühmade koondis"
* Jakob Sepp
* Jaan Jaama
* Ralf Lemberg
* Boris Ragel

Valimisliit "Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekiri"
* Hartvig Reinvald
* Rudolf Reha
* Herbert Ranna
* Arvid Ugast

Iseseisev valijateühendus "Kohalikkude kodanikkude rühm"
* Aleksander Treugut

## 1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Harju maavanema poolt 21. oktoobril kinnitati Paldiski linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

*Toomas Brecher
*Kustav Erit
*Jaan Jaama
*August Kirsel
*Ludvi Klaamas
*Karl Krepp
*Edgar Lemberg
*Ralf Lemberg
*Johannes Odres
*Teodor Soo
*Aleksander Treugut
*Aleksander Tummeleht

## Viited
Petseri linnavolinike loend

**Petseri linnavolinike loend 1934** on 14. ja 15. jaanuaril 1934 valitud Petseri linnavolinikest :

## Linnavolinikud
### Valimisliit Eestlaste "Edumeelne omavalitsus"
*August Ruusmann
*Hans Murri
*Evald Piirisild
*Jaan Kelder
*Paul Mägi

### "Erapooletu uuendusliit"
*Johan Prahm
*Vassili Poljakov

### "Kandidaatide nimekiri"
*Ernst Puusepp

### "Käsitöölised, väikemajaomanikud ja väikepalgalised"
*Ernst Kallas

### "Petseri Eestlaste Liit"
*Nikolai Grünthal

### "Petserlaste esindus"
*Nikolai Kulikov

### "Töölised ja väikemajaomanikud"
*August Usai

### "Vene valijate liit"
*Johannes Gangnus
*Nikolai Slessarev

### "Vabadussõjalaste rahvaliikumine"
*Villem Reier

## Linnavolikogu volituste pikendamine
24. mail 1939 toimunud tulekahju tõttu ei valitud Petseri linnavolikogu 1939. aastal oktoobris ümber ja ametisoleva volikogu volitusi pikendati kuni 1. jaanuarini 1941.

## Viited
Tõrva linnavolinike loend

**Tõrva linnavolikogu** oli Tõrva linna omavalitsusorgan (linnavolikogu), mille valisid valimisõiguslikud linnakodanikud. Linna täidesaatev võimuorgan oli Tõrva Linnavalitsus.

2. juulil 1926 anti Tõrva alevile linnaõigused, kuid majanduslikel kaalutlustel lasti see aasta veel alevina lõpetada. Esimesed Tõrva linnavolikogu valimised toimusid 8. ja 9. jaanuaril 1927.

## Tõrva linnavolinikud 1927

## Tõrva linnavolinikud 1930

## Tõrva linnavolinikud 1934
Tõrva linnavolinikeks valiti 14. ja 15. jaanuaril 1934 (RTL 1934, 13):

; Käsitööliste ja teiste töötavate kodanikkude ühise nimekirja valimisliidu järgi
*Martin Saag
*Aleksander Roots
*Elmar Pirs

; Majaomanikkude liidu valimisliidu järgi
*Voldemar Adamson
*Hans Usberg

; Majaomanikkude valimisliidu järgi
*Tõnis Muru
*Boris Zvetkov
*Arkadi Käärik

; Majaomanikkude ühenduse valimisliidu järgi
*Jaak Tauk

; Majaomanikkude, üürnikkude, käsitööliste, kaupmeeste, vabakutseliste ja twiste edumeelsete Tõrva kodanikkude koonduse valimisliidu järgi
*Jaan Viks
*Leonhard Kahro
*Jüri Bergmann

; Tööliste, üürnikkude ja käsitööliste ühise nimekirja valimisliidu järgi
*Jaan Põder
*Jaan Abras

; Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekirja valimisliidu järgi
*Julius Berenstrauch (välja arvatud alates 22. märtsist 1934, RTL 1934, 34)

## Tõrva linnavolinikud 1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Valga maavanema poolt 3. novembril 1939 kinnitati Tõrva linnavolinikeks:

*Jaan Viks
*Madis Reisenbuk
*Arkadi Käärik
*Artur Mandri
*Tõnis Muru, lahkus omal soovil, tema asemele kutsutud Artur Neumann (26. juuni 1940, RTL 1940, 59) 
*Karl-Heinrich Perandi
*Johan Kuus
*Hans Tauts
*Jaan Põder
*Julius Berenstrauch
*Ants Salev
*Aleksander Merendi
Simo Häyhä

**Simo Häyhä** (17. detsember 1905 – 1. aprill 2002), hüüdnimega Valge Surm (vene keeles Белая смерть), oli Soome snaiper Talvesõjas. Teda peetakse seni ajaloo parimaks snaipriks, kuna tema nimel on 505 kinnitatud tapmist ning seda kõike saja päeva jooksul. Osad allikad annavad tapetute arvuks 542. Soome Rahvusarhiivi dotsendi Risto Marjomaa uurimuse järgi on need arvud siiski liialdatud ja tegelik arv jäi pigem 200 piiresse.

## Lapsepõlv ja noorus
Simo Häyhä sündis Karjalas Rautjärvi vallas praeguse Vene-Soome piiri lähedal. Ta tegeles talupidamise ja küttimisega. Armeeteenistust alustas 17-aastaselt ning 1925. aastal astus Simo Soome Suojeluskuntasse, kus paistis silma osava laskurina. Ka tema vanematekodus oli palju auhindu.

## Talvesõda
Talvesõjas osales snaiprina. Snaiprite tapetute üle peeti täpset arvestust. Lisaks 505-le snaiprirelvaga tapetule on Simo Häyha nimel veel üle 200 tapetu Suomi KP/-31 püstolkuulipildujaga. 
Eriti tähelepanuväärne on, et kõik need saavutused on tehtud vähem kui saja päevaga perioodil, kui päevas on valgust ainult mõned tunnid.

Simo Häyha kasutatud snaiprirelv oli M/28 Pystykorva ehk Spitz (soome variant vene Mosin-Nagantist), mis sobis Simole, kuna ta oli vaid 1.6 meetrit pikk. Ta eelistas raudsihikuid optilisele, kuna see võimaldas pead tõstmata sihtida (optilise sihikuga tuleb pea palju kõrgemale tõsta) ja kuna optiline sihik vahel läigatab päikese käes ning võib reeta snaipri asukoha. Lisaks on optiline sihik kerge jäätuma (tegevus toimus –20 kuni –40 kraadi juures ning ainuüksi hingamine vales suunas oleks optikale saatuslik). 

Muudest tema poolt kasutatud taktikatest on viidatud lume suus hoidmisele, et hingeauru ei tekiks ning lume kokkusurumisele püssi ümber, et lasu heli lööklaine ei tekitaks lenduvat pilve, mis asukoha reedab.

Simo Häyha vastu püüti korduvalt midagi ette võtta Vene poolel. Edu saavutati 6. märtsil 1940, kui kuul läbistas ta lõualuu. Sõdur, kes ta lahinguväljalt ära tõi ütles, et "pool pead oli kadunud". Ta tuli teadvusele alles 13. märtsil, mil sõlmiti Talvesõja lõpetanud Moskva rahuleping.

## Hilisem elu

Vigastusest paranemiseks kulus palju aega, kuna lõualuu oli purunenud ja vasak põsk ära rebitud. Kuid ta paranes ning oli pärast Teist maailmasõda aktiivne jahimees ja käis jahil ka koos Soome presidendi Urho Kaleva Kekkoneniga.

Ajakirjanduses küsiti hiljem Simo Häyhalt, kas tal sedavõrd paljude inimeste tapmise pärast süümepiinu ei ole, mispeale Simo Häyha ütles: "Tegin seda, mida mul kästi teha ning tegin nii hästi, kui oskasin."

Simo Häyha veetis oma viimased aastad vanadekodus ning suri 2002. aastal 96-aastaselt.

## Vaata ka
* Aarne Juutilainen

## Viited

## Välislingid

* Simo Häyhä
* Simo Häyhä (*soome k.*)
* Simo Häyhä. The White Death – World's Greatest Sniper 
* 18. juuni 2017 klo 09:07, Petri Kivimäki, Tappouhkaukset ja pelko varjostivat sotalegenda Simo Häyhän elämää, yle.fi
* 18. juuli 2017, Kari Kauppinen, Sotasankari Simo Häyhän ennennäkemätön päiväkirja löytyi - "Tässä on minun syntilistani", iltalehti.fi, Legendaarinen tarkka-ampuja kirjoittaa ampuneensa yli 500 neuvostosotilasta.
Vistseraalne rasv

**Vistseraalne rasv** on rasv, mis ladestub kõhupiirkonda elutähtsatesse elunditesse ja nende ümber. 

Vistseraalse rasvkoega inimesel on “õunakujuline” keha. Inimestel, kellel rasvkude ladestub peamiselt naha alla puusadele ja reitele (subkutaanne rasv), on “pirnikujuline” kehakuju. 

Vistseraalne rasvkude on metaboolselt aktiivsem kui subkutaanne rasvkude. Vistseraalne rasvkude vabastab vereringesse toksiine, mis soodustavad südame pärgarterite põletiku ja II tüüpi diabeedi teket. Rasvumine, eriti rasvaladestuste esinemine kõhupiirkonnas (vistseraalne rasvumine) ja ülakeha osas, on kindlasti insuliinisõltumatu suhkurtõve sõltumatu riskitegur.

## Välislingid
* Vistseraalse rasva mõõtmine ja normid
* Sisemise rasva mõõtmine koos keha rasvaprotsendi mõõtmisega
Vee tänav (Paide)

**Vee tänav** on tänav Paides.

Vainu tänav on umbes 270 meetrit pikk. 

Tänav algab Paide Keskväljakult, kulgeb itta ja ristub Parkali tänavaga, kus ta ka lõppeb.

Vee tänav ristub Rüütli ja Vahe tänavaga.

Osa tänavast jääb Paide vanalinna muinsuskaitseala piiridesse.

## Asutused Vee tänaval
*perearstikeskus
*apteek
Gustav Oehrn

**Gustav Oehrn** on olnud mitme Eesti vaimuliku nimi:
***[[Gustav Oskar Oehrn]]**
***[[Gustav Axel Conrad Oehrn]]**
***[[Gustav Hermann Axel Oehrn]]**
Posti tänav (Paide)

**Posti tänav** on tänav Paides.

Posti tänav on umbes 270 meetrit pikk. 

Tänav algab Pikalt tänavalt ja kulgeb itta, kus ristub Parkali tänavaga ja lõppeb.

Posti tänavaga ristub Rüütli tänav.

Posti tänav jääb Paide vanalinna muinsuskaitseala piiridesse.

## Posti tänaval paiknenud asutused
*Paide Saksa Tütarlaste Eragümnaasium, hiljem paiknes hoones Järvamaa Keskraamatukogu (Posti 12)

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Vahe tänav (Paide)

**Vahe tänav** on tänav Paides.

Vahe tänav on umbes 160 meetrit pikk. 

Tänav algab Vee tänavalt, kulgeb lõunasse ja ristub Vainu tänavaga, kus ta ka lõppeb.

Uus tänav ristub Põik tänavaga.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Andrei Ilvest

**Andrei Ilvest** (2. mai 1846 Kärla kihelkond, Saaremaa – 1939) oli Eesti politseinik.

Ta osales Vene-Türgi sõjas, oli 34 aastat Kuressaares tolliametnik ja seejärel politseinik kuni pensionile minekuni 78-aastaselt, olles olnud riigiteenistuses 51 aastat.

Ta oli Kuressaare tuletõrje seltsi auliige. Maetud Kudjape kalmistule.

## Kirjandus
*Andrei Ilvest 90-aastane. Meie Maa, 20. mai 1936, nr. 56, lk. 3. 

## Välislingid
*Kudjape kalmistule maetute nimekiri
Valli tänav (Paide)

**Valli tänav** on tänav Paides.

Vallimäe külje all asuv Valli tänav on umbes 230 meetrit pikk. 

Tänav algab Posti tänavalt, kulgeb läände ja ristub Parkali tänavaga, kus ta ka lõppeb.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Elu tsitadellis

**"Elu tsitadellis"** on Lenfilmi draamafilm aastast 1947.

Film on tehtud August Jakobsoni samanimelise näidendi järgi. Filmi peategelane on botaanikaprofessor Miilas, kes on sulgenud ennast oma majja, et tegeleda teadusega.

Filmi režissöör oli Herbert Rappaport, muusika lõi Eugen Kapp.

"Elu tsitadellis" oli esimene Eesti NSV-s tehtud mängufilm.

## Filmi heli taastamine
Kuna filmi eestikeelne originaalheli oli kaotsi läinud, siis tehti 1960. aastal uus järelsünkroniseerimine. Meie hulgast lahkunud näitlejaid rääkisid sisse teised näitlejad: Lembit Rajala - Karl Kalkun; Andres Särev - Voldemar Alev; Aleksander Randviir - Kaarel Toom.

## Osatäitjad
*Hugo Laur – Professor August Miilias, botaanik
*Aino Talvi – Eva Miilias, tema naine
*Gunnar Kilgas – Karl, nende poeg
*Lia Laats – Lydia, nende tütar
*Lembit Rajala – Ralf, professori poeg esimesest abielust
*Betty Kuuskemaa – Anna, perenaine prof. Miilase majas
*Rudolf Nuude – Ants Kuslap, Nõukogude armee major
*Andres Särev – Doktor Richard Miilias, professori vennapoeg
*Aleksander Randviir – Kiinast, puusepp
*Eduard Tinn – Lillak, kirjanik
*Boriss Dobronravov – Golovin, arstiteaduse professor
*Johannes Kaljola – Saksa ohvitser
*Meta Luts – Proua Värihein
*Oskar Põlla – Berens
*Voldemar Panso – Jaan Sander, professori õpilane
*Ande Rahe – Lehte, Väriheinade tütar
*Anne Lindau – Väike Marta, Kiinasti lapselaps
*Kaarel Ird – Lääne agent
*Ants Eskola – Lääne agent
*Eduard Türk – 
*Ants Lauter – 
*Paul Pinna – 
*Arnold Vaino –

## Tegijad
*Režissöör – Herbert Rappaport
*Stsenarist – Leonid Trauberg
*Operaator – Sergei Ivanov
*Kunstnik – Jevgeni Jenei
*Kostüümikunstnik – L. Schildknecht
*Helilooja – Eugen Kapp
*Helirežissöör – Leonhard Valter
*Monteerija – D. Lander
*Kirjandusliku alusteose autor – August Jakobson
*Direktor – Iisak Goldin
*II režissöör – Andres Särev
*II režissöör – Maksim Ruff
*Režissööri assistent – P. Borissova
*Režissööri assistent – E. Gall
*Režissööri assistent – A. Frolova
*II operaator – Aleksander Zavjalov
*Operaatori assistent – Konstantin Märska
*Operaatori assistent – V. Fomin
*Kombineeritud võtete operaator – A. Jerin
*Heliinsener – Solomon Šumjatšer
*Grimeerija – A. Jefimov
*Kunstnik-dekoraator – A. Aleksejev
*Monteerija assistent – M. Bernadskaja

## Välislingid
*Kaadris: Elu tsitadellis
* Filmi tutvustus ETV lehel
* "Elu tsitadellis", Eesti filmi andmebaas
* "Esimene mängufilm Eesti NSVs" Sirp, 16. november 2007
Vasaristi oja

**Vasaristi oja** on oja Kuusalu vallas. Oja pikkus on 7 km.

Vasaristi oja suubub Valgejõkke 15,2 km kaugusel selle suudmest, Parksi küla juures.

Vasaristi ojal asub Vasaristi joastik.
Merereostus

**Merereostus** ehk **merereostumine** on inimtegevuse tagajärjel meredesse ja ookeanidesse sattunud reoained. 

Reoained võivad merre sattuda maismaa (eriti jõgede), õhu, põhjavee või otsese reoainete merre heitmisega (merrekaadamine).

## Merereostuse õiguslik reguleerimine
Merereostuse vähendamiseks ja vältimiseks on välja antud mitmeid rahvusvahelisi konventsiooni. Neist olulisimad on:
*rahvusvaheline konventsioon merereostuse vältimiseks laevadelt (lühend MARPOL 73/78)
*rahvusvaheline konventsioon sekkumise kohta naftareostuskahjude korral (lühend INTERVENTION, 1969)
*konventsioon merereostuse vältimiseks jäätmete ja muude materjalide merreuputamise tõttu (lühend LDC, 1972)
*rahvusvaheline konventsioon valmisolekust, vastutusest ja koostööst naftareostuse korral (OPRC, 1990)
*protokoll valmisolekust, vastutusest ja koostööst ohtlike ning kahjulike ainete reostuse korral (HNS Protocol, 2000)
*rahvusvaheline konventsioon kontrollist laevakere kinnikasvamist takistavate värvide kasutamisel (AFS, 2001)
*rahvusvaheline konventsioon laevade ballastvete ja setete kontrolli ja käitlemise kohta (2004)

## Vaata ka
* HELCOM

## Viited
Nikolai Fischer

**Nikolai Fischer** VR II/3 (21.  märts 1895 Koknese, Liivimaa kubermang – 2. jaanuar 1919 Kärstna, Viljandimaa) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

## Elulugu
Nikolai Fischer astus  Vabadussõja eel 21. novembril 1918 3. Eesti jalaväepolku ning määrati polgu ratsa maakuulajate komando ülemaks.

Nikolai Fischer autasustati postuumselt Vabadusristi II klassi 3. järgu teenetemärgiga nr 2921/18.02.1925 "hinnates vahvust, mis 3. jalaväepolgu ratsa maakuulajate komando ülem leitnant Nikolai Fischerit Eesti Vabadussõjas üles näidanud Kärstna mõisa valdamisel 2. jaanuaril 1919, mille käigus Nikolai Fischer langes Kärstna mõisas lahingus Punaarmeega". 

Nikolai Fischer on maetud Viljandi Vanale kalmistule.

## Välislingid
*Jaak Pihlak, Viljandi linna ja Vabaduse Risti vennad, Viljandi muuseum, 2010. aasta aastaraamat, lk 91
Rogelio Marcelo

**Rogelio Marcelo García** (sündinud 11. juunil 1965 Guantánamos Guantánamo provintsis Kuubal) on Kuuba endine poksija. 

Marcelo oli kokku kahekordne Kuuba meister helveskaalus (kuni 48 kg) aastatel 1989 ja 1990.

Marcelo võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. 

Marcelo sai helveskaalus (kuni 48 kg) hõbemedali 5. maailmameistrivõistlustel (Moskva, 1989) ja 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kaotades mõlemal korral finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Eric Griffinile (USA).

## Viited

## Välislingid
*
Jüri Hellat

**Jüri Hellat** VR I/2 (kuni 5. märtsini 1935 **Georg Kirschbaum**; 25. aprill (vkj)/ 7.  mai 1892 Keeni vald, Sangaste kihelkond, Tartumaa – 29. juuni 1942 Norilsk, Vene NFSV) oli Eesti sõjaväelane, auastmelt kolonel.

## Elulugu
Ta osales Vabadussõjas Peastaabi Suurtükiväe valitsuse ülema abina. Teda autasustati 1920. aastal Vabaduse Risti I klassi 2. järgu ordeniga nr 2551, 12. mail 1920. aastal "*Suurtükiwäe walitsuse ülema abi, alamkapten Georg Jüri p.KIRSCHBAUM´i hinnates sõjalisi teenuseid, mis ülesnäitanud Wabadussõja kestusel suurtükiwäe organiseerimise ja korraldamise töös*".

Aastatel 1925–1928 oli ta Viljandis paikneva 3. Diviisi suurtükiväe ülem, aastatel 1928–1934 teenis ta 5. suurtükiväegrupi ülemana ja aastatel 1932–1934 Viljandi garnisoni ülemana. 

5. märtsil 1935. aastal eestistas ta oma nime Georg Kirschbaum *Jüri Hellat*iks.

Hellat vahistati NKVD poolt pärast Eesti okupeerimist. Surmaotsus, lasti maha 20. juulil 1942 Norilskis (esineb ka kuupäev 29. juuni 1942 ja koht: Taimõr, Krasnojarski krai). Tema matmispaik on teadmata.

## Isiklikku
Tema vend oli Kustas Utuste.

Tema poeg on kirjanik Henn-Kaarel Hellat.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
* Jaak Pihlak. Viljandi linn ja Vabaduse Risti vennad. Viljandi muuseum, 2010. aasta aastaraamat, lk 94
Stügobiont

**Stügobiont** (kr Styx (vanakreeka mütoloogias allmaailma jõgi) + *bios* 'elu')  on organism, kes alaliselt elab põhjavees või pimedates koopaveekogudes. 

Stügobiontide alla kuuluvad ka need koopaorganismid (kavernikoolid ehk troglobiondid), kes elavad koopaveekogudes. 

## Vaata ka
*Põhjavee-elustik
*Troglobiont
*Troglofiil

## Viited
Mereõigus

**Mereõigus** on õigusnormide kogum, mis sätestab eelkõige kaubandusliku meresõiduga seostuvad õigussuhted.

Mereõigus koosneb kahest osast:

(1) **[[rahvusvaheline mereõigus]]** (inglise *Law of the Sea*) on osa rahvusvahelisest avalikust õigusest kui süsteemist, vt ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon (UNCLOS);

(2) **[[kaubandusliku meresõidu õigus]]** (inglise *Maritime Law*) on osa riikide eraõigusest. 

## Viited

* Kirjandus:
** Heiki Lindpere, Kaasaegne rahvusvaheline mereõigus, Tallinn, Ilo, c2003 (Tallinn : Ilo Print)
** Heiki Lindpere, [Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus : kinnipeetud välismaa laevade ja laevaperede viivitamatu vabastamise menetlus] Tallinn, Eesti Mereakadeemia, 2012
Hamiltoni graaf

**Hamiltoni graaf** on graaf mis sisaldab *Hamiltoni teed* või *Hamiltoni tsüklit*.
**Hamiltoni tee** (või **Hamiltoni ahel**) on tee, mis läbib graafi igat tippu parajast üks kord. Hamiltoni tee, mille alguse- ja lõputipp langevad kokku on **Hamiltoni tsükkel** (ehk **-ring**). Neid võiks võrrelda Euleri graafiga.

Hamiltoni tee, tsükkel ja graaf on nimetatud Iiri matemaatiku William Rowan Hamiltoni järgi, kes uuris "ümbermaailma reisi" ülesannet dodekaeedri graafi pinnal, mille tipud sümboliseerisid maailma suurlinnu ning servad nendevahelisi seoseid.

## Omadusi

* Enam kui kahe tipuga täisgraaf on hamiltonlik.
* Iga Hamiltoni tsükkel on teisendatav Hamiltoni teeks ühe serva eemaldamise teel, kuid Hamiltoni tee osutub Hamiltoni tsükliks vaid siis kui selle otstipud kokku langevad.
* Hamiltoni graafi servagraaf on hamiltonlik. Euleri graafi servagraaf on hamiltonlik.
* Enam kui kahe tipuga turniir on hamiltonlik parajasti siis, kui see on tugevalt sidus.
* Hamiltoni tsükli leidmise ülesandes soovitatakse kasutada ka nö *null-eelteadmistega tõestusviisi*.

## Olemasolutingimused

### Tarvilik tingimus
Kui lihtgraaf (harilik graaf) *G* sisaldab Hamiltoni tsüklit, siis selles ei esine ühtki tippu x(i) valentsusega (lokaalse astmega) p(x(i)) p – tippude arv graafis; kui iga tipu valentsus (lokaalne aste) ei ole väiksem kui \frac{p}{2}, siis seda graafi nimetatakse Diraci graafiks. Diraci graaf on ühtlasi ka hamiltonlik.

### Ore tingimus (1960)
Olgu p – tippude arv antud graafis. Kui iga mittenaaber tipupaari x, y jaoks kehtib võrratus d(x)+d(y)\geqslant p, siis nimetatakse graafi Ore graafiks (teisisõnu: kahe suvalise mittenaaber-tipupaari valentsuste (lokaalsete astmete) arv on mitte väiksem kui tippude koguarv). Ore graaf on hamiltonlik.

### Bondy-Chvátali teoreem
See teoreem üldistab Diraci ja Ore tingimusi. Tippude arvuga *n* graafi *G sulund* on määratud serva (*u*,*v*) lisamisega igale mittenaabertippude paarile *u* ja *v*, mille valentsuste (lokaalsete astmete) summa on mitte väiksem kui *n*.

***Graaf on hamiltonlik parajasti siis, kui tema sulund on Hamiltoni graaf***.

## Kirjandust
* A. Buldas, P. Laud, J. Villemson. 2003. *Graafid*. Tartu, ISBN 9789949118182
* F. Harary. 1972. *Graph Theory*. Addison-Wesley
* A. Dharwadker, S. Pirzada. 2011. *Graph Theory*. Amazon Books, 2011. ISBN 9781466254992.
Kattumisvastane värv

**Kattumisvastane värv** ehk **kasvutõrjevärv** (kõnekeeles ka *patentvärv*, mürkvärv) on sageli mürgise koostisega värv, millega värvitakse laeva veealune osa, vältimaks selle kattumist meretaimede (sh vetikate) ning merekarpidega.

Laevakerele kinnitunud organismid (bioreostumine) võivad oluliselt vähendada laeva sõidukiirust ja suurendada hooldekulusid. Kattumisvastast värvi kasutatakse rohkem lõunameredes sõitvatel laevadel, sest soojemas vees on laevakerele kinnituvate organismide kasv kiirem.

## Vaata ka
*Laevakere kattumine
*Bioreostumine

## Viited
Félicité

**Félicité** on Seišellidele kuuluv saar India ookeanis. Saar kuulub Graniidisaarte hulka.

Saare geograafilised koordinaadid on .

Félicité asub umbes 4 km La Digue'i saarest kirde pool ja umbes 55 km kaugusel kirdes peasaarest Mahést. Félicité naabersaar idas on Marianne'i saar umbes 5 km kaugusel. Saare looderanniku lähedal asub pisike Cocos ja põhja pool Petite Sœur ja Grande Sœur. Félicité moodustab koos La Digue'i, Petite Sœuri, Grande Sœuri, Marianne'i ja Cocosega La Digue'i ringkonna.

Félicité saare pindala on umbes 2,68 km². Saare pikkus kagu-loode suunas on umbes 2,8 km ja suurim laius umbes 1,3 km. Suurem osa saarest on kaetud metsaga, loodeosa on kaljune.

19. sajandi lõpus elas Félicité saarel Briti võimude Malaisiast välja saadetud Peraki sultan Abdullah. Kuni 1970. aastateni oli saarel kookosekasvandus, millest elatus umbes 50 kohalikku elanikku. Praegu on saarel turismikeskus.

Félicité kõrgeim tipp on 213 meetri kõrgune.

## Viited

## Välislingid
* Saare tutvustus
Olof Tandberg

**Olof Peder (Olle) Tandberg** (12. oktoober 1918 Stockholm – 26. detsember 1996 Nacka) oli Rootsi poksija.

Tandberg oli kokku viiekordne Rootsi meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1936–1940.

Tandberg osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale 4. koha saajale Ferenc Nagyle (Ungari) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Tandberg võitis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937) ja 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939). 

Tandberg poksis jaanuarist 1941 kuni augustini 1949 elukutselisena. Ta pidas kokku 30 kohtumist, millest võitis 23 (neist 11 nokaudiga) ja kaotas 6 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. Ta tuli elukutseliste seas nii Rootsi kui ka Euroopa meistriks.

## Viited

## Välislingid
* 
*Olof (Olle) Tandberg lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Läänerinne

**Läänerinne** võib tähendada mitmeid ajaloolisi nähtusi:
* **[[Läänerinne (Esimene maailmasõda)|Läänerinne]]**, rinne Esimeses maailmasõjas, Antanti-Saksa rindel;
* **[[Läänerinne (Teine maailmasõda)|Läänerinne]]**, rinne Teises maailmasõja liitlasvägede-Saksa rindel;
* **[[Läänerinne (Venemaa keisririik)|Läänerinne]]**, Venemaa keisririigi väekoondis Esimeses maailmasõjas Vene-Saksa rindel; Saksa ajalooallikates nimetatakse idarindeks;
* **[[Läänerinne (Vene kodusõda)|Läänerinne]]**, väekoondis Vene kodusõjas;
* **[[Läänerinne (Idarinne)|Läänerinne]]**, Nõukogude Liidu Punaarmee väekoondis Teises maailmasõjas Saksa-Nõukogude idarindel.

## Vaata ka
*Sõdade loend
*Esimese maailmasõja väejuhid
*Teise maailmasõja väejuhid
Anders Bardal

**Anders Bardal** (sündinud 24. augustil 1982 Steinkjeris) on Norra suusahüppaja.

Bardal sai juunioride maailmameistrivõistlustel 2000. aastal Štrbské Plesos meeskonnavõistluses hõbemedali. Ta võitis Continental Cupi üldkarika 2005. ja 2006. aastal. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos ja 2009. aasta MM-il Liberecis sai ta Norra meeskonna koosseisus hõbemedalid suure mäe võistkonnahüpetes. Individuaalselt sai ta Sapporos normaalmäel 16. koha. Liberecis oli ta suure mäe hüpetes viies ja normaalmäel kaheteistkümnes. Suusalennu maailmameistrivõistlustel on Bardal saanud meeskonnavõistluses 2008. aastal Oberstdorfis pronksmedali ja 2010. aastal Planicas hõbemedali. 

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2010  Vancouveris
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2014  Sotšis
**  pronksmedal normaalmäe võistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Sapporos
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2009  Liberecis
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2011  Oslos
**  hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses
**  hõbemedal suure mäe meeskonnavõistluses
* 2013  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** normaalmäe võistluses
* 2015  Falunis
**  hõbemedal segavõistkonnavõistluses

### [[Suusalennu maailmameistrivõistlused|Suusalennu maailmameistrivõistlustel]]

* 2008  Oberstdorfis
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2010  Planicas
**  hõbemedal meeskonnavõistluses
* 2014  Harrachovis
**  hõbemedal individuaalvõistluses

### [[Maailma karikavõistlused suusahüpetes|Maailma karika võistlustel]]

Anders Bardal on osalenud (seisuga 20. jaanuar 2015) 282 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 33 korral, neist 7 etappi on ta võitnud.

## Välislingid

*