open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rui Pedro Silva

**Rui Pedro Sá Alves da Silva** (sündinud 6. mail 1981 Santo Tirsos) on Portugali kergejõustiklane, kelle põhialad on pikamaajooksud ja krossijooksud.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Avinurme Gümnaasium

**Avinurme Gümnaasium** on gümnaasium Jõgeva maakonnas Avinurme alevikus aadressil Võidu 16.

Kooli direktor on aastast 2023 Aimar Arula.

## Ajalugu
Esimesed teated kooli olemasolust Avinurmes on aastast 1647. Avinurme kool asutati kõrgema algkoolina 1920. aastal vallamajja (ehitatud 1912. aastal, tänapäeval kooli söökla). 1929. aastal liideti Avinurme ja Maetsma kool ja kooli nimeks sai **Avinurme 6-klassiline Algkool**. 

Alates 1940/1941. õppeaastast kandis kool nime **Avinurme Algkool**, alates 1944. aastast **Avinurme Mittetäielik Keskkool**, alates 1950. aastast **Avinurme 7-klassiline Kool** ja alates 1961. aastast **Avinurme 8-klassiline Kool**. 1976. aastal valmis kooli juurdeehitus ja kool muudeti keskkooliks - **Avinurme Keskkooliks**. 

**Avinurme Gümnaasiumi** nime kannab kool Avinurme vallavolikogu määrusega 109 alates 1. septembrist 2009.

2024/2025. õppeaastast liideti Avinurme Gümnaasiumiga Peipsi Gümnaasiumi gümnaasiumiosa. Peipsi Gümnaasium lõpetas iseseisva õppeasutusena tegevuse.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Klaudia Bežanitskaja

**Klaudia Bežanitskaja** (15. oktoober 1889 Kergu-Kõnnu vald, Pärnu-Jaagupi kihelkond – 12. oktoober 1979 Tallinn) oli vene päritolu Eesti arst.

Ta lõpetas Peterburi Naisgümnaasiumi. Kuna naiste vastuvõttu ülikoolidesse Venemaa Keisririigis siis veel ei olnud, astus ta aastal 1906 Tartu Ülikooli arstiteaduskonda vabakuulajana. Ta ise osales delegatsioonis võrdõiguslikkuse saavutamiseks nais- ja meesüliõpilaste vahel, mille tulemusena said naisvabakuulajad aastal 1911 esmakordselt sooritada ülikooli juures lõpueksamid võrdselt meesüliõpilastega. Tütre sünni tõttu aastal 1911 tegi ta viimased eksamid aastal 1913 ja lõpetas ülikooli *[[cum laude]]*.

Aastatel 1913–1916 töötas ta Tartu Ülikooli sisehaiguste kliinikus professorite Karl Dehio ja Ernst Masingu assistendina. Aastal 1914 oli ta Krimmis professor Nikolai Burdenko juures laboratooriumi arstiks. Aastatel 1916–1920 oli ta Kaukaasias sõjaväljal Punase Risti arstina.

Aastal 1922 tuli ta suurte raskustega Eestisse. Ta töötas aastatel 1922–1940 haigekassa arstina. Selle kõrval sai temast pühendunud tuberkuloosi vastu võitleja.

## Isiklikku
Tema isa Nikolai Bežanitski oli õigeusu preester, kes mõrvati Tartu Krediidikassa keldris ja kuulutati aastal 2000 pühakuks; õigeusu preestrid olid ka tema isa neli venda ja mõlemad vanaisad. Tema õde Zinaida Dormidontova (1884–1976) oli keelteõpetaja. Tema tütar oli Tamara Miljutina.

## Välislingid
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Pago Pago

**Pago Pago** on Ameerika Samoa halduskeskus. Asub Ameerika Samoa peamisel saarel Tutuilal. 2000. aasta seisuga elas linnas 11 000 inimest. Linn on üks Ameerika Samoa tähtsamaid sadamalinnu.

Pago Pagos asub paar panka ja toidupoodi, Ameerika Samoa muuseum ja valitsushooned. Linnas kõneldakse samoa ja inglise keelt. Peamised majandusharud on turism ja kalandus.

## Ajalugu
Ameerika Samoa oli asustatud juba 11. sajandil eKr, Euroopa maadeuurijad avastasid saare 17. sajandil ning saar läks Prantsusmaa alluvusse. 

1889. aastal tungisid Samoa saartele Saksa sõjalaevad ja USA sõjalaevad valmistusid neile vastu astuma. Kuid enne lahingut hävitas taifuun nii Saksa kui USA laevad ning kuulutati välja vaherahu sõjalaevade puudumise tõttu. Sõlmiti leping Samoa saarte jagamise kohta Saksamaa ja USA vahel. Samoa saarte lääneosast sai iseseisev Samoa riik. Pärast Teist maailmasõda sai Ameerika Samoast USA hallatav omavalitsuslik ala.

2009. aastal tabasid Samoa saari hiidlained. Pago Pagosse jõudsid 6 meetri kõrgused lained. Lainete kõrgus oli USA tsunamihoiatuskeskuse andmetel 1,5 meetrit. Kohapeal nähti suuremaid laineid. Tutuila saare lõunaosa sai suuri kahjustusi; hukkus vähemalt 22 inimest.

## Kliima

## Välislingid
Jüri Sutt

**Jüri Sutt** (8. mai 1937 Tallinn – 20. aprill 2013 Tallinn) oli eesti ehitusinsener ja majandusteadlane. 

## Haridus
Lõpetas Tallinna 22. Keskkooli 1955; TPI ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse eriala 1960; aspirantuur Eesti TA Majanduse Instituudis 1965–1968. Täiendas end Londonis Westminsteri Ülikoolis 1996. 

Majandusteaduste kandidaat 1968 Eesti NSV teaduste Akadeemia, Планирование строительства математическими методами); majandusteaduste doktor 1989 Eesti NSV teaduste Akadeemia, Моделирование производственно-экономической деятельности строительной организации при исследовании эффективности сокращения продолжительности строительств); professor 1990.  

## Töö
Remondi-Ehitusvalitsuse nr. 3 peainsener 1960–1963; Üleliidulise Ehitustehnoloogia Kesk-Uurimisinstituudi Eesti filiaali grupijuht 1963–1964;
Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi juhtimissüsteemide osakonna rajaja ja juhataja 1965–1975; Eesti NSV Ehituskomitee arvutuskeskuse rajaja ja direktor 1975–1978.
Tallinna Polütehnilises Instituudis / Tallinna Tehnikaülikoolis 1974–2013: tootmise ökonoomika ja organiseerimise kateedri tunnitasuline õppejõud 1974–1978; ehitustehnoloogia kateedri dotsent 1978–1989, professor 1989–1992; ehitustootluse instituudi ehitusökonoomika ja -juhtimise õppetooli juhataja 1992–2002 ja professor 1992–2013.
Kooperatiivi Ehituskonsultant, hiljem OÜ Ehituskonsultant rajaja ja juhatuse esimees 1987–2013; ehitus- ja keskkonnaministrite nõunik majandusreformi alal 1988–2003, valmistas ette regulatsioonid ehitussektori üleminekuks turumajandusele.  

## Teadustöö põhisuunad
Ehitusettevõtete majandustegevus, ehituse juhtimise infotehnoloogiline modelleerimine ja projektijuhtimine. Eesti ehitusturgu reguleerivate esimese põlvkonna normdokumentide autor 1992–2002.
Avaldas üle 120 teaduspublikatsiooni, sh monograafiaid. Tema juhendamisel on kaitstud 3 doktoriväitekirja. 

## Teaduskorralduslik tegevus
Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi teadusnõukogu liige 1965–1975; NSV Liidu Ehitustehnoloogia Kesk-Uurimisinstituudi (ЦНИПИАСС, Moskva) teadusnõukogu liige 1968–1970; NSV Liidu Riiklik Teaduse ja Tehnika Komitee (Moskva) võrkplaneerimise metoodilise komisjoni liige 1970–1974; Ehituse eelarvestamise IT metoodilise komisjoni (Moskva) juhatuse liige 1975–1980; NSV Liidu Projektijuhtimise Assotsiatsiooni Nõukogu (Moskva) juhatuse liige 1986–1995; Eesti Teadlaste Liidu liige 1981–2013; Eesti Ehitusinseneride Liidu liige 1991–2013; Eesti Ehitusettevõtjate Liidu asutamise initsiaator ja organiseerija ning juhatuse liige 1992–1994; Ehitusteadlaste Rahvusvahelise Assotsiatsiooni CIB töögruppide liige 1995–2013; kinnisvara haldamise õppesuuna rajaja ja vastava õppekava looja TTÜs 1997; juhendmaterjalide koostamine Eesti ehitusettevõtlusele; Eesti Ehitustellijate Liidu asutamise initsiaator ja organiseerija ning juhatuse liige 1997–2013, ajutine tegevdirektor 1997–1998. Jüri Sutt oli Korporatsioon Leola liige.  

## Viited

## Välislingid
*
Teine triumviraat

**Teiseks triumviraadiks** kutsutakse Octavianuse, Marcus Aemilius Lepiduse ja Marcus Antoniuse vahelist liitu. See loodi 26. novembril, 43 eKr. Triumviraat kehtis 10 aastat, aastatel 43 eKr - 33 eKr.

Erinevalt esimesest triumviraadist, kuhu kuulusid Caesar, Crassus ja Pompeius, oli teine triumviraat seadusega loodud ning neil oli Rooma riigi üle täielik kontroll.
Kalle Vilpuu

**Kalle Vilpuu** (sündinud 24. juulil 1963) on eesti kitarrist.

Ta on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli kitarri erialal. 

Vilpuu on mänginud ansamblites Seitsmes Meel, Tõnis Mägi & 777, Magnetic Band, Saxxapeal Bänd, Kuller, Data, Pantokraator, Underwater, House of Games. Ta on teinud koostööd Marju Länikuga.

1991. aastast mängib Vilpuu rokkansamblis Ultima Thule, mis on siiani tema põhibänd.

## Looming

* Ta on lavastuse "Džinnimäng" (Rakvere teater) muusika autor.

* Aastal 2014 ilmus tema esimene sooloalbum "Silver Lining".

## Tunnustus

* 2015 – sooloalbum "Silver Lining" Hollandi raadiojaamas T-on-Air – kuu album (august) 

* 2015 – sooloalbum "Sliver Lining" Hollandi raadiojaamas T-on-Air – aasta album

## Viited

## Välislingid
* Kalle Vilpuu koduleht

* Kalle Vilpuu Facebookis
Kalmetumägi

**Kalmetumägi** (võru keeles *Kalmõtumüür*) on paljand Piusa jõel. 

Paljandis on kuni 9 m kõrguses näha keskdevoni Gauja lademe Lode kihistiku läbilõiget.
Paljandis on ka kaks u 5 m laiusega koobast. 

Kalmetumägi kui paljand ja selles olevad koopad on arvele võetud ürglooduse objektidena.

## Viited

## Välislingid
*
Paul Teesalu

**Paul Teesalu** (sündinud 24. veebruaril 1975 Haapsalus) on Eesti diplomaat, 2020–2024 suursaadik  Itaalias, San Marinos, Maltas ja Malta ordu juures. 

Lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli ja Kõrgema Usuteadusliku Seminari usuteaduse erialal. 1998. aastal lõpetas Eesti Diplomaatide Kooli. Hiljem on end täiendanud Saksamaa Liitvabariigi Diplomaatide Koolis. 

Alates 1998. aastast töötab Teesalu Eesti välisministeeriumis. Aastatel 1998–2001 töötas ta välisministeeriumi poliitikaosakonnas, 2001–2004 Eesti alalises esinduses OSCE juures Viinis ja 2004–2007 Eesti alalises esinduses NATO juures Brüsselis. 

Aastatel 2007–2009 oli ta välisministeeriumi rahvusvaheliste organisatsioonide büroo direktor ning 2009–2010 välisministeeriumi julgeolekupoliitika büroo direktor.  

2010–2014 oli Teesalu Eesti suursaadik Egiptuses, 2011–2014 ka Araabia Liiga juures ning aastatel 2013–2015 Eesti esimene suursaadik Aafrika Liidu juures.  

Aastal 2014 määrati Teesalu suursaadikuks, alaliseks esindajaks ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juurde Genfis.  

Aastatel 2014–2017 oli ta välisministeeriumi poliitikaosakonna peadirektor, 2018–2020 välisministeeriumi poliitikaküsimuste asekantsler ning Eesti suursaadik Püha Tooli juures, resideerimisega Tallinnas. 

2004–2017 Eesti Välispoliitika Instituudi nõukogu liige. 

Alates 2020. aasta sügisest kuni 2024. aasta sügiseni oli Paul Teesalu Eesti suursaadik Roomas . 

Eesti suursaadik Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) juures Paul Teesalu andis 27. septembril 2024 Haagis organisatsiooni peadirektorile Fernando Ariasele üle oma volikirja.

## Tunnustus
*2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2021 Välisministeeriumi teeneterist 

## Viited

## Välislingid
*Mis saab Egiptusest, intervjuu Erki Tammele, teek.ee
Maima Grīnberga

**Maima Grīnberga** (sündinud 16. aprillil 1969 Riias) on läti tõlkija.

Ta lõpetas 1993. aastal Tartu ülikooli. Ta tõlgib peamiselt eesti ja soome keelest läti keelde.

Maima Grīnberga tõlgitud autorite seas on Jaan Kross, Jaak Jõerüüt, Andrus Kivirähk, Maimu Berg, Enn Vetemaa, Jaan Undusk, Peeter Sauter, Jüri Ehlvest, Kristiina Ehin, Aidi Vallik, Sass Henno, Rosa Liksom, Johanna Sinisalo, Mika Waltari, Anja Snellman, Mikko Rimminen, Väinö Linna, Sofi Oksanen, Pentti Saarikoski.

## Tunnustus
* 2009 Eesti-Läti keelauhind
* 2011 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge eesti keelest võõrkeelde: Jaan Krossi „Professor Martensi ärasõit“ tõlkimine läti keelde)
* 2012 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk
* 2012 Eesti-Läti keeleauhind (Jaan Krossi romaani "Kolme katku vahel" tõlkimise eest)

## Viited

## Välislingid

* VASTAB Maima Grīnberga Sirp, 19. märts 2010
Nkosazana Dlamini-Zuma

**Nkosazana Clarice Dlamini-Zuma** (sündinud 27. jaanuaril 1949) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, alates 15. oktoobrist 2012 kuni 30. jaanuarini 2017 Aafrika Liidu komisjoni esimees.

Ta õppis zooloogiat, botaanikat ja arstiteadust mitmes Lõuna-Aafrika ja Suurbritannia ülikoolis ning töötas seejärel tervishoiusüsteemis.

Nkosazana Dlamini-Zuma on Aafrika Rahvuskongressi liige.

Aastatel 1994–1999 oli ta tervishoiuminister, 1999–2009 välisminister ja seejärel oktoobrini 2012 siseminister.

6. märtsist 2023 kuni 19. juunini 2024 oli ta naiste, noorte ja puuetega inimeste minister.

President Jacob Zuma on Nkosazana Dlamini-Zuma endine abikaasa.
Gangseo ringkond

**Gangseo ringkond** (*Gangseo-gu*) on mitme Lõuna-Korea ringkonna nimi:
* Gangseo ringkond (Busan)
* Gangseo ringkond (Soul)
Niinesaare tee

**Niinesaare tee** on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Vana-Tartu maanteelt, ristub Niinesaare põigu, Kungla tee ja Niine teega ning lõpeb Kuldala teel, olles u 570 meetrit pikk.

Tänav algusosa kuni Niineraare põiguni on eraomandis ja välja arendamata; lõik Niinesaare põigust kuni Kuldala teeni on asfalteeritud, valgustatud ja rajatud on ka kõnnitee.

Peamiselt asuvad tänava ääres ühepereelamud, kuid on ka kaks ridaelamut. Tulevikus on Niinesaare tee ääres Peetri külaplats koos perearstikeskuse ja noortekeskusega; need on plaanis rajada 2015. aasta paiku.

Tänava nimi tuleneb ajaloolise Niinesaaare talu nimest, millest tänav möödub.

## Pilte

Pilt:Niinesaare tee 09.2013a.jpg|Niinesaare tee
Pilt:Niinesaare tee 09.2013c.jpg|Niinesaare tee arendamata lõik
Denis Amici

**Denis Amici** (sündinud 10. juunil 1972) on San Marino poliitik.

Ta oli 1. aprillist kuni 1. oktoobrini 2013 koos Antonella Mularoniga San Marino kaptenregent.
Antonella Mularoni

**Antonella Mularoni** (sündinud 27. septembril 1961) on San Marino poliitik. Ta oli 1. aprillist kuni 1. oktoobrini 2013 San Marino kaptenregent.

Antonella Mularoni õppis Bologna ülikoolis õigusteadust. Ta on olnud San Marinot esindav kohtunik Euroopa Inimõiguste Kohtus.

Aastatel 2008–2012 oli ta San Marino välisminister.

Antonella Mularoni oli kaptenregendi ametis koos Denis Amiciga.
Katrin Luts

**Katrin Luts** (sündinud 12. novembril 1962) on eesti arst. 

Ta lõpetas 1990. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonna pediaatriaosakonna. Pärast residentuuri, aastatel 1995–2009 töötas Luts Tallinna Lastehaigla pediaatriaosakonna arstina, täites vajadusel osakonnajuhataja ülesandeid, 2009–2013 oli haigla pediaatriakliiniku juhataja.  

Luts on kuulunud Eesti Lastearstide Seltsi juhatusse (2004–2007) ning olnud Eesti Arstide Liidu usaldusisik Tallinna Lastehaiglas (2001–2009). 

Alates 1. aprillist 2013 kuni 31. märtsini 2023 oli ta Tallinna Lastehaigla juhatuse esimees.

Ta on Läänemaa Haigla juhataja.

## Viited
Toomas Kahur

**Toomas Kahur** (sündinud 9. oktoobril 1963) on endine Eesti diplomaat.

Ta lõpetas 1990. aastal Eesti Muusikaakadeemia, 1992. aastal Eesti Diplomaatide Kooli ning 1993. aastal Hispaania Diplomaatide Kooli (*Escuela Diplomática de España*).

1992. aastast töötas Toomas Kahur Eesti välisteenistuses. 28. septembrist 2009 oli ta Eesti suursaadik Hispaanias ja 16. novembrist 2009 kuni 30. maini 2014 Eesti suursaadik Andorras.  

Kuni septembrini 2017 töötas ta Välisministeeriumi riikliku protokolli osakonna peadirektorina, misjärel siirdus tööle erasektorisse, rahvusvahelise haardega Eesti ettevõttesse Nortal. 

Novembrist 2018 kuni juulini 2021 töötas Haridus- ja Teadusministeeriumi Euroopa Liidu ja rahvusvaheliste suhete osakonna peaeksperdina. Praegu tegutseb vabakutselise õpetaja ja tõlkijana.  

Ta on tõlkinud hispaania keelest eesti keelde Anneli Ramos Põdra raamatu "Kuuba ühes hingetõmbes".
## Isiklikku
Toomas Kahuril on kolm last (Johanna, Helen ja Toomas Oskar).
## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2015 Hispaania Tsiviilteenete ordeni suurrist
*2016 Soome Lõvi Rüütelkonna I järgu komandöririst

## Viited
Toomas Lukk

**Toomas Lukk** (sündinud 1962) on Eesti diplomaat.

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli geograafia erialal.

Toomas Lukk on töötanud Eesti Teaduste Akadeemias. 1993. aastast töötab ta Eesti välisteenistuses. Ta on töötanud välisministeeriumi poliitikaosakonnas ja Eesti esinduses New Yorgis. Aastatel 2002–2006 oli ta Eesti suursaadik Lätis, seejärel välisministeeriumi Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia büroo direktor.

2008. aastast oli ta Eesti suursaadik Gruusias ja Armeenias. Alates oktoobrist 2012 oli Toomas Lukk Eesti suursaadik Hiinas, ühtlasi aprillist 2013 suursaadik Mongoolias ja maist 2013 suursaadik Vietnamis.

Aastatel 2016–2018 töötas Lukk välisministeeriumi poliitikaosakonna Aasia, Aafrika, Austraalia ja Ladina-Ameerika büroo direktorina, 2018–2022 oli ta suursaadik Kanadas. Alates 2022. aastast on ta Eesti suursaadik Rootsis.

## Tunnustus
* 2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Johanna Sinisalo

**Aila Johanna Sinisalo** (sündinud 22. juunil 1958 Sodankyläs) on soome kirjanik ja stsenarist.

Aastal 2000 sai ta oma debüütromaani "Ennen päivänlaskua ei voi" eest Finlandia kirjandusauhinna.

## Välislingid

* Johanna Sinisalo, Kirjasampo.fi
* Johanna Sinisalo Pirkanmaa kirjanike lehel
Eesti-Läti keeleauhind

**Eesti-Läti keeleauhind** (ka **Eesti-Läti ja Läti-Eesti tõlkeauhind**) on Eesti ja Läti välisministeeriumi auhind, millega tunnustatakse tegevust eesti ja läti keele edendamisele kas tõlke või teadustööga kaasaaitamise eest, samuti eesti keele õpetamist Lätis või läti keele õpetamist Eestis. Auhinnale võib esitada ajakirjaniku, õpetaja, kõrgema õppeasutuse õppejõu või institutsiooni, kes on tegelenud eesti keele õpetamisega Lätis või läti keele õpetamisega Eestis.

Auhind asutati 2009. aastal. Selle algatasid Eesti suursaadik Lätis Jaak Jõerüüt ja Läti suursaadik Eestis Kārlis Eihenbaums.

Auhinnaraha 3000 eurot panevad välja mõlema riigi välisministeeriumid. Žüriisse kuuluvad mõlema riigi ministeeriumide esindajad ja kirjandusinimesed.

## Laureaadid

* Maima Grīnberga (2009)
* Guntars Godinš (2010)
* Kalev Kalkun (2011)
* Maima Grīnberga (2013)
* Guntars Godiņš (2014)
* Contra (2015)
* Valts Ernštreits (2016)
* Livia Viitol (2017)
* Rūta Karma (2018)
* Guntars Godiņš (2019)
*Ilze Tālberga (2020)
*Lembit Vaba (2021)
*Daila Ozola (2022)
*Hea lugu (2023)
*Karl Pajusalu (2024)
*Contra (2025)

## Viited

## Välislingid
* Eesti ja Läti välisminister kuulutavad välja Eesti-Läti ja Läti-Eesti tõlkeauhinna võitja Välisministeerium, 17. aprill 2013
Mart Mäger

**Mart Mäger** (luuletajanimega **Väino Vesipapp**, 25. veebruar 1935 Tartu – 21. märts 1993 Tallinn) oli eesti keele- ja kirjandusteadlane, luuletaja ning kriitik ja ornitoloog.

Ta lõpetas aastal 1958 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. Aastal 1963 kaitses ta filoloogiakandidaadi väitekirja. Osales eesti-soome sõnaraamatute koostamises. 
1962–1969 Keele ja Kirjanduse Instituudi murdeleksikograaf.
1969–1975 Keele ja Kirjanduse Instituudi kirjandusteooria teadur.
1975–1987 Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse kateedri dotsent.
1980–1983 Oulu ülikooli lektor.
1987–1993 ajakirja Looming ilukirjanduse toimetaja.
1989–1993 Eesti Humanitaarinstituudi dotsent ja professor.

Mart Mäger oli suure "Eesti murrete sõnaraamatu” koostamisprintsiipide sõnastajaid (prospekt 1969) ning koostas ise ligikaudu 700 lehekülge sõnaraamatu käsikirja. Murdekogumistöö saatis teda terve elu. Venestamisaegade varjutuses pidas Mart Mäger suure murdesõnaraamatu, eestluse ausamba valmissaamist tähtsaimaks rahvuslikuks ettevõtmiseks.

## Looming
### Luulekogud
* "Aastaringist" (1975)
* "Kuningamaa" (1986)
* "Taevasalla. Valitud luuletused" (2010)

### Uurimused ja artiklid
* "Eesti linnunimetused" (1967)
* "Linnud rahva keeles ja meeles" (1969)
* "Luule ja lugeja" (1979)

### Luulet antoloogiates
* Eesti kalaluule antoloogia. Koostanud Vladislav Koržets. Väljaandja Sõnavald OÜ. Tallinn, 2021. 728 lk ISBN 978-9949-9843-5-0. (Väino Vesipapp, lk. 421-423).
Vilsandi ja Vaikade karrid

**Vilsandi ja Vaikade karrid** (ka *Karrid Vilsandi ja Vaika vahel*) on karrid Vilsandi lääneosas ja Vaika saartel.

Karrid on tekkinud ja tekivad ka praegu Jaagarahu lademe dolomiitidesse. Vilsandil esineb karrivälju 0,1 ha suurusel alal.

Vilsandi ja Vaikade karride tekkimise põhjus on merevee lubjakivisid lahustuv toime, mis on tingitud merevee CO2-sisaldusest.

## Viited

## Välislingid
*
Francesco di Paola

**Francesco da Paola** ehk **Franciscus Paolast** (27. märts 1416, Paola, Cosenza, Napoli kuningriik – 2. aprill 1507, Plessis-lez-Tours, Touraine, Prantsusmaa) oli Itaalia rändmunk, roomakatoliikliku miniimide kerjusmungaordu asutaja. Erinevalt enamikust ordude rajajaist ei saanud Francesco di Paola kunagi preestripühitsust, just nagu ka tema kaitsepühak Assisi Franciscus.

Francesco sündis Paola linnas Calabrias Lõuna-Itaalias. Hariduse sai ta oma kodulinna frantsiskaanidelt. Ta kasvas vagas perekonnas ning käis koos vanematega palverännakuil Roomas ja Assisis, misjärel hakkas erakuks, elades mereäärses koopas. Viie aastaga kogunes tema ümber rühm järgijaid. 1452. aastal rajas ta usulise kogukonna, mis elas rangete reeglite järgi: lisaks kasinus- ja vaesustõotusele tegeldi patukahetsuse ja heategevusega ning söödi üksnes taimetoitu (keelatud olid ka piim, juust ja munad). Francesco oli tuntud loomaarmastuse poolest; ühe legendi järgi äratas ta taas ellu oma lemmiklamba Martinello, kelle näljased töömehed olid ära küpsetanud, jättes järele üksnes naha ja kondid. Samuti olevat ta äratanud surnust oma lemmikforelli Antonella, kelle üks preester oli juba ära praadinud. Samas aitas ta ka inimesi: Francesco palvete peale tõusis surnust tema õepoeg Nicholas Alessio, kes sai pühaku üheks tuntumaks õpilaseks.

1474. aastal tunnustas Francesco di Paola tööd paavst Sixtus IV. 1492. aastal sai ordu nimeks miniimid (ladina keeles *Ordo Minimorum*, eesti keeles ka *vähemate vendade ordu* - nimetus rõhutab orduliikmete alandlikkust). 1506. aastal kinnitati ordu põhikiri ning selle juurde loodi ka nunna- ja ilmikute ordud. Ehkki miniimide ordu pole kunagi olnud väga rohkearvuline ning kannatas palju Prantsuse revolutsiooni sündmustes, tegutseb see tänini, eelkõige Euroopas (kõige laiemalt Itaalias), Lõuna- ja Põhja-Ameerikas.

1483. aastal saatis Sixtus IV Francesco Pariisi, ravima Prantsuse kuningat Louis XI. Pärast tolle surma jäi Francesco Prantsusmaale, nõustama Louis' poega Charles VIII. Muuhulgas vahendas ta rahuläbirääkimisi Prantsusmaa ja Bretagne'i ning Prantsusmaa ja Hispaania vahel.

Püha Francesco di Paola kanoniseeriti 1519. aastal. Ta on Calabria, Amato, vaeste ja erakute, kalurite, paadimeeste, meremeeste, mereväeohvitseride, tüürimeeste ja muude merega seotud inimeste kaitsepühak. Temalt palutakse ka kaitset tulekahju, katku ja viljatuse eest.

## Välislingid
Kim Gyu-sik

**Kim Gyu-sik** (korea 김규식, 金奎植; 28. veebruar 1881 – 10. detsember 1950) oli Korea poliitik, diplomaat ja haridustöötaja, Jaapani koloniaalvalitsuse vastase vastupanuliikumise üks juhte. Oli Korea pagulasvalitsuse välisminister (1919–1920) ja haridusminister (1920–1921, 1930–1935), 13. märtsist 1940 kuni 3. märtsini 1947 pagulasvalitsuse asepresident. Tema kirjanikunimi oli **Woosa**.

## Viited

## Välislingid
* Kim Gyu-sik (korea)
* Kim Gyu-sik (korea)
* Kim Gyu-sik (korea)
Guillermo Echevarría

**Guillermo Echevarría Pérez** (13. mail 1948 – 24. november 2021) oli Mehhiko ujuja.

Ta osales 1964. ja 1968. aasta suveolümpiamängudel. Ta oli seitsmekordne Kesk-Ameerika ja Kariibi mere mängude meister.

## Viited
Kim Gu

**Kim Koo** (김구, 金九; 29. august 1876 – 26. juuni 1949) oli Korea poliitik, iseseisvusliikumise juht. Ta oli Korea ajutise valitsuse minister (1920–1926), peaminister (1923–1924), president (13. märts 1940 – 3. märts 1947). Tema kirjanikunimi oli **Baikbum**.

## viited
Aiataguse allikad

**Aiataguse allikad** ehk **Pärtletõnu allikad** on allikad Harju maakonnas Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla raba idaosas.

Allikad asuvad 50 m pikkusel lõigul üheksa allikaalana. Allikaala ise asub nõos, mille laius on 30 m ja sügavus 1 m. Aiataguse allikatest saab alguse Jaaniallika oja, mis kulgeb läbi Pääsküla raba ja suubub Pääsküla jõkke.

## Vaata ka
*Jaaniallikad
*Kasetuka allikad (Juhani allikad)
*Kerbu allikad
*Uuekõrtsi allikad

## Viited

## Välislingid
*
*
Kasetuka allikad

**Kasetuka allikad** ehk **Juhani allikad** on allikad Harju maakonnas Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla raba idaosas.

13 allikat avaneb Pääsküla raba idaosa astangul. Need allikad on sinna uuristanud 100 m pikkuse ja 50 m laiuse nõo.

## Vaata ka
*Aiataguse allikad (Pärtletõnu allikad)
*Jaaniallikad
*Kerbu allikad
*Uuekõrtsi allikad

## Viited

## Välislingid
*
*
Tito Vilanova

**Francesc** **Vilanova i Bayó** (17. september 1968 Bellcaire d'Empordà, Girona provints, Kataloonia – 25. aprill 2014 Barcelona, Kataloonia) oli Hispaania jalgpallur ja jalgpallitreener.

2014. aastal suri ta kõrivähki.

## Klubikarjäär
1984. aastal liitus Tito Hispaania kõrgliiga klubi Barcelona noorteakadeemiaga. Aastatel 1988–1990 mängis ta Barcelona B rivistuses 52 mängu ja lõi kuus väravat. 

Pärast Barcelona B-meeskonnast lahkumist mängis ta sellistes klubides nagu Figueres, Celta, Badajoz, Mallorca, Leida, Elche ja Gramenet. Celta de Vigoga mängis ta kolme hooaja jooksul 26 La Liga mängu. 

## Töö treenerina
2007. aastast töötas ta Barcelona B abitreenerina. 2008. aastal sai temast Barcelona esimeeskonna abitreener. 

Tito võttis 2012. aastal Barcelona juhendamise Pep Guardiolalt üle. 2012–13 hooajal tuli tema juhendatav Barcelona La Liga meistriks; klubi kogus kõigi aegade rekordilised 100 punkti.

## Saavutused

### Treenerina
;Barcelona
* La Liga: 2012–13

## Viited

## Välislingid
Kaeramäe Silmaallikas

**Kaeramäe Silmaallikas** on allikas Harju maakonnas Anija valla ja  Vetla külas Tagamõisa mõhnastiku põhjaosas.

Allika moodustavad arvukad allikad, mis avanevad Tagamõisa mõhnastiku põhjaosas. Nende koguvooluhulk on väiksem või võrdne kui 1 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Salantai

**Salantai** () (vene keeles vanasti Саланты) on linn Leedus Klaipėda maakonnas Kretinga rajoonis. Salantai on halduslikult vald ja ühtlasi asub seal Imbarė valla keskus. Salantai asub merepinnast 66 meetri kõrgusel. 

Salantai on saanud nime linna läbiva Salantase jõe järgi. 

Salantais asub Salantai regionaalpargi keskus. Linnas on gümnaasium ja raamatukogu.

Vaatamisväärsusteks on 1911. aastal ehitatud katoliku kirik, pargis kasvav harilik hobukastan (ümbermõõt 4,8 m) ja Zvainiai muinasasula. Linnas asub eravalduses olev loomaaed ja gümnaasiumi juures tegutseb etnograafiamuuseum.

Linna lähedal asub kunstnik Vilius Orvydase talu tema skulptuuridega.

Alevi järgi on nime saanud Pakerordi lademe Salantai kihistik, mille stratotüübiks on sealne puurauk.

## Ajalugu

Salantaid on esmamainitud 1556. aastal. 1567. aastal rajati asulasse turuplats ja 1630. aastal esimene kirik. 1668. aastal on Salantaid mainitud alevina. Õpetaja Simonas Borisevičiuse juhtimisel olid Salantai elanikud esimesed, kes 1831. aastal tsaarivõimude vastu üles tõusid. 1833. aastast on teada, et linnas oli 28 poodi ja 12 kõrtsi.

Kuni 1941. aastani oli Salantais suur juutide kogukond. Alevis oli lisaks leedu koolile veel juudi kool, katoliku kiriku kõrval tegutses sünagoog. Saksa okupatsiooniväed aga hävitasid sealse juudi kogukonna (700 inimest).

Salantai sai linnaks 1950. aastal.


Salantai church2.JPG|Salantai kirik
Salantai kapas Urbanaviciaus 20101116.JPG|Salantai kalmistu


## Tuntud elanikke
*Zundel Salant – juudi rabi
*Mordechai Aaron Ginzburg – juudi kirjanik
*Naftali Amsterdam – juudi rabi
*Yom Tov Lipman Lipkin – juudi-leedu matemaatik
*William Leonard Laurence – USA ajakirjanik
*Yisroel Salanter – juudi rabi
*Stanisław Czerski – poola preester ja graafik

## Viited

## Välislingid

*Infot Salantai kohta (*leedu keeles*)
*Salantai (*leedu keeles*)
*Salantai juutide kogukonnast (*inglise keeles*)
*Linn portaalis vietoves.Lt
Jüri Kolk (ihtüoloog)

**Jüri Kolk** (27. juuni 1940 – 24. detsember 2010) oli eesti ihtüoloog ja õpetaja.

Muhu saarelt pärit Kolk töötas õpetajana Maardu keskkoolis ja 8-klassilistes koolides Käinas ning Riisiperes, taksidermistina Eesti loodusmuuseumis ning vaneminsenerina Eesti mereihtüoloogia laboratooriumis, hilisemas Tartu Ülikooli mereinstituudis.

## Välislingid
* "Jüri Kolk (27.06.1940–24.12.2010)" UT, Aprill 2013, nr 4
Olavi Granö

**Olavi Johannes Granö** (27. mai 1925 Helsingi – 19. aprill 2013 Turu) oli soome geograaf.

Tartu ülikooli professor Johannes Gabriel Granö oli Olavi Granö isa.

Olavi Granö kaitses 1957. aastal doktorikraadi. Aastal 1959 nimetati ta Turu ülikooli geograafia abiprofessoriks ja 1962. aastal professoriks. Selles ametis oli ta 1988. aastani. Aastatel 1984–1994 oli ta Turu ülikooli kantsler.

Ta tegeles eelkõige rannikugeograafiaga ning geograafia ajaloo ja meetodite ning üldisemalt teadusajalooga.

Granö oli muu hulgas Soome teaduste akadeemia juhatuse esimees aastatel 1994–1995, Londoni Royal Geographical Society auliige aastast 1980, Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liige aastast 1985, Academia Europaea liige aastast 1989. Ta oli Poola Toruńi Mikołaj Koperniku ülikooli, Tartu ülikooli ja Åbo Akademi audoktor.

Olavi Granö osales Turu ja Tartu teaduskoostöös. Aastal 2006 nimetati ta Eesti Geograafia Seltsi auliikmeks.

Aastal 2001 sai ta Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi.

## Viited
Liepa

**Liepa** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Liepa valla halduskeskus. 

Liepa asub Valga–Riia raudtee ääres Lode raudteejaama juures. Külas on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Sinna jäävad Lode, Liepas skola ja Liepa bussipeatus.

Liepast lõunas Liepasmuiža külas asub Liepa mõis (*Lindenhof*). Nõukogude perioodil rajati sinna Veidenbaumsi imelise kolhoosi keskasula, sellal kui raudteejaama juurde tekkis sealse drenaažitorusid tootva tehase juurde Lode-nimeline töölisasula, mis hiljem Liepaga ühte kasvas. Aastail 2009–2021 jäi küla Priekuļi piirkonda.

Vaatamisväärne on riikliku kaitse all olev Lielā Ellīte liivakivipaljand. Paljandi lähedal asub Landeswehri sõja monument, millel seisev kiri tänab eestlasi abi eest. Ka see monument muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Külas asub mälestusmärk Nõukogude sõduritele.

Küla asub Koiva rahvuspargi territooriumil. Külas kasvav mänd ümbermõõduga 2,52 meetrit on looduskaitse all. Looduskaitse all on veel Lielā Ellīte ja küla lähistel asuv Lode rüükalade leiukoht.

## Elanikkond


* 1793 (1970)
* 2671 (1979)
* 2720 (1989)
* 2684 (2000)
* 2281 (2011)

* 2256 (2015)
* 2222 (2017)
* 2079 (2021)
* 2193 (2025)


## Viited
Pakri saarte allikad

**Pakri saarte allikad** (ka: *Suur- ja Väike-Pakri saarte allikad*) on allikad Suur- ja Väike-Pakri saarel.

Neid allikad on kokku 38. Neist 29 avaneb Väike-Pakril. Allikatest kõige suurema suvine vooluhulk on 0,3 l/s.

## Vaata ka
*Pakri poolsaare allikad

## Viited

## Välislingid
*
Proomu allikad

**Proomu allikad** on allikad Harju maakonnas Harku vallas Rannamõisa kiriku lähedal. 

Sealsel paeastangu jalamil on 9 m pikkune lõik, kus avaneb 7 langeallikat, mille koguvooluhulk on 5–10 l/s.

Üks allikatest (*Rannamõisa Proomu allikas, Proomu allikas*) on kaitse alla võetud arheoloogiamälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Pakri poolsaare allikad

**Pakri poolsaare allikad** on allikad Harju maakonnas Pakri poolsaare klindil.

Allikad avanevad poolsaare klindi nõlval ja jalamil. Kõige tihedam allikavõrk on klindilõigus, mis jääb Kersalu ja Leetse küla vahele.

## Vaata ka
*Pakri saarte allikad

## Viited

## Välislingid
*
Enrico Letta

**Enrico Letta** (sündinud 20. augustil 1966 Toscanas Pisas) on Itaalia poliitik.

28. aprillist 2013 kuni 22. veebruarini 2014 oli ta Itaalia peaminister.

Ta lõpetas 1994. aastal Pisa ülikooli bakalaureusekraadiga ja on kaitsnud doktorikraadi.

Ta on Demokraatliku Partei poliitik.
Faithless

**Faithless** on briti *[[electronica]]*-ansambel koosseisus Maxi Jazz, Sister Bliss ja Rollo Armstrong.

Ansambli algkoosseisu kuulusid produtsendid Rollo ja Sister Bliss. Duo alustas muusika produtseerimist 1993. aastal, kuid Faithlessi neljaliikmeline koosseis moodustus lõplikult alles kaks aastat hiljem, kui ansambliga liitusid vokalistid Jamie Catto ja Maxi Jazz. Kuulsus saavutati 1996. aastal singlitega "Salva Mea", "Insomnia" ja "Reverence".

Faithlessi looming varieerub sümfoonilistest helidest kuni *[[house]]*i, hiphopi ja klubimuusikani.

Faithless esines 27. juulil 2013 Tallinnas A. Le Coq Arenal.

## Stuudioalbumid
*"Reverence" (1996)
*"Sunday 8PM" (1998)
*"Outrospective" (2001)
*"No Roots" (2004)
*"To All New Arrivals" (2006)
*"The Dance" (2010)
Turjekeldri allikas

**Turjekeldri allikas** on allikas Harju maakonnas Kuusalu vallas Turjekeldri joa all.

Joa alla on sealt välja nõrguv põhjavesi (allikas) moodustanud Turjekeldri koopa.

## Viited
Ulliallikas

**Ulliallikas** on allikas Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgal.

Allikas avaneb sealse loopealse serval 3 m lõigul. Allikast saab alguse üks Pärlijõe vasakpoolsetest lisajõgedest.

## Viited

## Välislingid
*
Võllingu allikas

**Võllingu allikas** (ka: *Võllingu allikaala*) on allikaala Järva maakonnas Järva vallas Võllingu jõe ülemjooksu juures.

Allikaala allikad paiknevad orundis, mille laius on 5 m ja pikkus 20 m. Allikaalal moodustub oja, mille koguvooluhulk on 130–270 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Järva-Jaani Õpetaja allikas

**Järva-Jaani Õpetaja allikas** (ka: Õpetaja allikas, Koti allikas, Pargi allikas) on allikas Järva maakonnas Järvavallas Järva-Jaanis.

Allikas avaneb sealse astangu jalamil paiknevast allikalehtrist, mille laius on 10 m ja sügavus 0,7 m.

## Viited

## Välislingid
*
Lea Leppik (ajaloolane)

**Lea Leppik** (sünninimi **Lea Salupere**; sündinud 19. detsembril 1962 Tartus) on eesti ajaloolane.

Ta on uurinud Eesti teaduslugu 19. sajandi algusest 20. sajandi keskpaigani.

## Haridus
Ta lõpetas 1982 Tartu 3. Keskkooli ja 1987 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal diplomitööga Tartu Ülikooli rektorist Gustav von Ewersist. Aastal 1996 lõpetas ta Tartu ülikooli magistriõppe magistritööga Ewersist. Aastal 2006 kaitses ta Tartu ülikoolis doktoritöö "Tartu Ülikooli teenistujate sotsiaalne mobiilsus 1802–1918" (juhendaja Aadu Must).

## Töökohad
Aastatel 1987–1994 oli ta Saue Keskkoolis ajalooõpetaja, 1994–1995 Eesti Ajalooarhiivi arvutioperaator, 1995–1997 ajakirja Kleio abitoimetaja. Aastatel 1998–2001 töötas ta Eesti Ajalooarhiivis arhivaarina, 2001–2002 teatmetalituse juhataja kohusetäitjana. 

Aastatel 2002–2007 oli ta Tartu ülikooli arhiivinduse lektor, aastatel 2007–2010 erakorraline dotsent Viljandi kultuuriakadeemias, 2010–2014 Tartu ülikooli dokumendihalduse dotsent, 2015. aastast õiguse ajaloo dotsent. 

Alates 2002. aastast on ta Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi teadusdirektor.

## Publikatsioone
**Rektor Ewers*, Eesti Ajalooarhiiv 2001.
**Kalefaktoripojast professoriks*, Tartu 2011.

## Tunnustus

* 2012 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Ta on Malle Salupere tütar. Silvi Salupere on tema õde.

## Viited


## Välislingid
*
Kiltre Värviallikas

**Kiltre Värviallikas** (ka: *Kiltri allikas, Kiltre allikas, Värvi allikas*) on allikas Järva maakonnas Järva vallas Norra pargi lähedal.

Allikas avaneb allikalehtris, mille laius on 4 m ja sügavus 0,9 m. Allika suurim vooluhulk on 60 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Viimsi Rauaallikas

**Viimsi Rauaallikas** on allikas Harju maakonnas Viimsi vallas Lubjamäel.

See on langeallikas, mis avaneb Lubjamäel asuva koopa jalamil. Allika vooluhulk: 0,1–1,0 l/s.

Allika kõrval on Karulaugu terviserada ning läheduses Viimsi Kuradikoobas, samuti mitmed matkarajad. 

Ajavahemikus 2016-2017 suunati Rauaallika vesi kanalisatsioonikaevu. Allika asemele tekitati killustikuga täidetud plats, mille keskel asuvast kanalisatsioonikaevust kostis vee sulinat.  Lubjakoopa jalamil asuv Rauaallikas taastati ja toodi 2024. aasta mais taas nähtavale paralleelselt Karulaugu terviseraja pikenduse rajamisega.

Allika nimi tuleneb sellest, et vesi oli (ja on) väga rauarikas. Seepärast kasutati möödunud sajandil allikavett lähedusse rajatud kümblusasutustes raviveena.  

## Viited

## Välislingid

* 
* Rauaallikas on veel kenasti alles ja hoitud. Kristel Vilbaste video: https://www.facebook.com/kristel.vilbaste/videos/1194383023929859/  
* Rikutud, kanalisatsiooni suunatud Lubja mäe Rauaallikas. Ahto Kaasik räägib loo, et seda allikat on võimalik taastada: https://www.facebook.com/ahto.kaasik/videos/2700025836681592/  
* Allikas 2020. aastal: https://www.hiis.ee/kuva/ru/2022-videod/5185-unustusse-vajunud-rauaallikas  
* Saate allikat vaatama minna. Asukoht kaardil: https://goo.gl/maps/QHfb5qMGRtdkcgKp9
* Lubja koopa jalamil asuv Rauaallikas on 2024. aasta mai kuus taastatud: https://viimsivald.ee/uudised/lubja-koopa-juurest-leiab-taas-allika
* Eesti allikate kaart (täiendatav): https://allikad.info/springs/EE03229/
Jäneda Allikajärv

**Allikajärv ** (ka *Jäneda Allikajärv*) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.

Järv on 400 m pikk ja 100 m lai, selle sügavus on kuni 3 m.

Järve lähedal paiknevad Jäneda allikad. Järv on koos allikatega kaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
Kadaka allikad

**Kadaka allikad** on allikad Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Patika külas.

Allikad on moodustanud mitmeid allikajärvikuid, mille kallastel ja põhjas nad avanevad. Allikate koguvooluhulk on 30–100 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Korba allikad

**Korba allikad** on allikad Järva maakonnas Paide linnas.

Allikad on moodustanud 25 m laiuse ja 0,3 m sügavuse allikajärviku, mille põhjas nad avanevad. Allikate koguvooluhulk on 10–25 l/s,

## Viited

## Välislingid
*
Määrasmäe allikajärv

**Määrasmäe allikajärv** on allikajärvik Järva maakonnas Paide linnas.

Järviku laius on 40 m ja sügavus 1 m. Järviku põhjas avanevad tõusuallikad ja kallastel langeallikad (allikaid nimetatakse **Määrasmäe allikateks**). Allikate koguvooluhulk on 10–40 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Adamsi maakond

**Adamsi maakond** (inglise *Adams County*) on 11 Ameerika Ühendriikide maakonna nimetus.

* **[[Adamsi maakond (Colorado)|Adamsi maakond]]** Colorado osariigis
* **[[Adamsi maakond (Idaho)|Adamsi maakond]]** Idaho osariigis
* **[[Adamsi maakond (Illinois)|Adamsi maakond]]** Illinoisi osariigis
* **[[Adamsi maakond (Indiana)|Adamsi maakond]]** Indiana osariigis
* **[[Adamsi maakond (Iowa)|Adamsi maakond]]** Iowa osariigis
* **[[Adamsi maakond (Mississippi)|Adamsi maakond]]** Mississippi osariigis
* **[[Adamsi maakond (Nebraska)|Adamsi maakond]]** Nebraska osariigis
* **[[Adamsi maakond (Ohio)|Adamsi maakond]]** Ohio osariigis
* **[[Adamsi maakond (Pennsylvania)|Adamsi maakond]]** Pennsylvania osariigis
* **[[Adamsi maakond (Põhja-Dakota)|Adamsi maakond]]** Põhja-Dakota osariigis
* **[[Adamsi maakond (Washington)|Adamsi maakond]]** Washingtoni osariigis
* **[[Adamsi maakond (Wisconsin)|Adamsi maakond]]** Wisconsini osariigis
Morgani maakond (Colorado)

**Morgani maakond** (*Morgan County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°26' N, 103°81' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Fort Morgan. 

Maakonna pindala on 3351 km&sup2;. Veepindala on 22 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 159. Aastal 2000 oli elanike arv 27 171. 

## Naabermaakonnad
*Logani maakond (kirdes)  
*Washingtoni maakond (idas ja kagus)
*Adamsi maakond (edelas) 
*Weldi maakond (läänes)

## Ajalugu
Morgani maakond moodustati 1889. aastal Weldi maakonna osast. Nimi Morgan pärineb maakonna halduskeskuse Fort Morgani nimest.

## Viited

## Välislingid
*Morgani maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Fort Morgan

**Fort Morgan** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Morgani maakonna halduskeskus ja suurim linn.

## Ajalugu
Fort Morgan asutati 1865. aastal sõjalise fordina algse nimega Camp Wardwell. Sõjaline tegevus lõppes linnas 1868. aastal, kuid selle lühikese aja jooksul oli linnas 19 ettevõtet ja linna oli paigutatud hinnanguliselt 1200–1400 sõdurit. 19. veebruaril 1889 sai linnast Morgani maakonna halduskeskus.

## Viited

## Välislingid
* Fort Morgani koduleht
Gilpini maakond

**Gilpini maakond** (*Gilpin County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°86' N, 105°52' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Central City. 

Maakonna pindala on 400 km&sup2;. Veepindala on 1 km&sup2;. See on Broomfieldi linna ja maakonna järel Colorado osariigi teine väikseim maakond.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 5808. Aastal 2010 oli elanikke 5441 ja 2000. aastal 4757. 

## Naabermaakonnad
*Boulderi maakond (põhjas)  
*Jeffersoni maakond (idas)
*Clear Creeki maakond (lõunas) 
*Grandi maakond (läänes)

## Ajalugu
Gilpini maakond oli üks seitsmeteistkümnest algsest 1861. aastal loodud maakonnast endisel Colorado territooriumil. Ka naabruses asuv Clear Creeki maakond on siiani oma algsetes piirides. Gilpini maakond on saanud nime kolonel William Gilpini järgi, kes oli Colorado territooriumi esimene kuberner.

## Rahvastik
### Linnad
*Black Hawk (2020. aasta seisuga 127 elanikku)
*Central City (779 elanikku)

### Muud asulad
*Nevadaville
*Rollinsville
*Russell Gulch

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Gilpini maakonnas oli 4757 inimest, 2043 leibkonda ja 1264 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 12 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 2929 (keskmine tihedus 8/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 94,37%
*mustanahalisi 0,53%
*põlisameeriklasi 0,82% 
*aasialasi 0,69%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,19%  
*teistest rassidest 1,53% 
*kahest või enam rassist 1,87%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,25%.  

2043 leibkonna seas oli 
*26,90% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*53,00% koos elavaid abielupaare; 
*5,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*38,10% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*26,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*3,70% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,32 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,81 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*21,10% alla 18-aastasi; 
*5,80% 18–24-aastasi; 
*37,40% 25–44-aastasi; 
*30,00% 45–64-aastasi; 
*5,70% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 38 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 112,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 116,10 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 51 942 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 61 859 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 38 560 dollarit, naistel 30 820 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 26 148 dollarit.  

4,00% elanikkonnast ja 1,00% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 1,40% alla 18-aastasi ja 6,10% üle 65-aastasi.

## Maanteed
*  State Highway 46
*  State Highway 72
*  State Highway 119

## Kaitsealad
*Golden Gate Canyon State Park
*Roosevelti metsakaitseala
*Arapaho metsakaitseala
*James Peaki ürgloodusala

## Viited

## Välislingid
*Gilpini maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Routti maakond

**Routti maakond** (*Routt County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°48' N, 106°99' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Steamboat Springs. 

Maakonna pindala on 6133 km&sup2;. Veepindala on 17 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 509. Aastal 2000 oli elanikke 19 690. 

## Naabermaakonnad
*Carboni maakond (põhjas)  
*Jacksoni maakond (idas)
*Grandi maakond (kagus) 
*Eagle'i maakond (lõunas)
*Garfieldi maakond (lõunas ja edelas)
*Rio Blanco maakond (edelas)
*Moffati maakond (läänes)

## Ajalugu
Routti maakond moodustati 29. jaanuaril 1877 Grandi maakonna osast. 1911. aastal sai Routti maakonna lääneosast Moffati maakonna osa.

Routti maakond on nime saanud seitsmenda Colorado kuberneri John Long Routti järgi.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Clark
*Hayden
*Oak Creek
*Steamboat Springs
*Yampa
*Phippsburg
*Toponas

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Routti maakonnas oli 19 690 inimest, 7953 leibkonda ja 4779 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 3 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 11 217 (keskmine tihedus 2/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 96,90%
*mustanahalisi 0,13%
*põlisameeriklasi 0,49% 
*aasialasi 0,39%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,09%  
*teistest rassidest 0,73% 
*kahest või enam rassist 1,28%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,22%.  

7953 leibkonna seas oli 
*31,10% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*50,60% koos elavaid abielupaare; 
*5,80% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*39,90% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*24,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*3,70% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,44 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,92 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*22,60% alla 18-aastasi: 
*10,10% 18–24-aastasi; 
*36,50% 25–44-aastasi; 
*25,70% 45–64-aastasi; 
*5,00% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 35 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 116,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 119,40 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 53 612 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 61 927 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 36 997 dollarit, naistel 26 576 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 28 792 dollarit.  

6,10% elanikkonnast ja 2,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 5,20% alla 18-aastasi ja 7,70% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Routti metsakaitseala
*White Riveri metsakaitseala
*Mount Zirkeli ürgloodusala
*Sarvis Creeki ürgloodusala

## Viited

## Välislingid
*Routti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Moffati maakond

**Moffati maakond** (*Moffat County*) on maakond USA-s Colorado osariigi loodepoolsem maakond. Geograafilised koordinaadid on 40°37' N, 108°12' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Craig. 

Maakonna pindala on 12 304 km&sup2;. Veepindala on 19 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 795. Aastal 2000 oli elanikke 13 184. 

## Naabermaakonnad
*Routti maakond (idas)  
*Rio Blanco maakond (lõunas)
*Uintah' maakond (läänes) 
*Daggetti maakond (läänes)
*Sweetwateri maakond (põhjas)
*Carboni maakond (põhjas)

## Ajalugu
Moffati maakond moodustati 27. veebruaril 1911 Routti maakonna osast. Maakond on nime saanud Colorado töösturi David H. Moffati järgi, kelle raudteefirma Denver, Northwestern & Pacific ehitas raudteed Denveri ja Salt Lake City vahel. 1913. aastal jõuti lõpuks välja Craigi ja see oli vähem kui pool kavandatud marsruudist.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Craig
*Dinosaur
*Maybell

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Moffati maakonnas oli 13 184 inimest, 4983 leibkonda ja 3577 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 5635 (keskmine tihedus 0/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 93,61%
*mustanahalisi 0,21%
*põlisameeriklasi 0,88% 
*aasialasi 0,33%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,02%  
*teistest rassidest 3,17% 
*kahest või enam rassist 1,77%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 9,46%.  

4983 leibkonna seas oli 
*38,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 
*58,70% koos elavad abielupaarid 
*8,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine 
*28,20% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*23,60% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*8,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,58 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,05 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*28,50% alla 18-aastasi; 
*8,60% 18–24-aastasi; 
*29,90% 25–44-aastasi; 
*23,80% 45–64-aastasi; 
*9,40% üle 65-aastasi. 

Mediaanvanus oli 35 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 107,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 106,20 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 41 528 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 45 511 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 37 288 dollarit, naistel 22 080 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 18 540 dollarit.  

8,30% elanikkonnast ja 6,90% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 8,30% alla 18-aastasi ja 9,30% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Browns Park National Wildlife Refuge
*Routti metsakaitseala
*White Riveri metsakaitseala
*Yampa River State Park

## Viited

## Välislingid
*Moffati maakonna koduleht (*inglise keeles*)