open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leie jõgi

**Lys** (prantsuse: [lis]) või **Leie** (hollandi: [ˈlɛi̯ə]) on jõgi Prantsusmaal ja Belgias, Schelde vasakpoolne lisajõgi.

Ajalooliselt väga saastatud jõgi, mis on tingitud Põhja-Prantsusmaa ja Belgia suurest asustustihedusest ja industrialiseeritusest, on viimastel aastatel märgatavalt paranenud, osaliselt tänu põhitööstuse, lina ketramise ja kudumise langusele. Leie piirkond (Deinze ja Genti vahel) oli 20. sajandi esimesel poolel tuntud paljude maalikunstnike lemmikpaigana.

Lysi lähe on Lisbourgi külas, Fruges'ist idas, Prantsusmaa Pas-de-Calais' departemangus. See voolab peamiselt kirdesse läbi järgmiste Prantsusmaa departemangude, Belgia provintside ning linnade ja valdade:

* Pas-de-Calais' departemang (F): Thérouanne, Aire-sur-la-Lys
* Nordi departemang (F): Merville, Armentières, Halluin
* Hainaut' provints (B): Comines-Warneton
* Lääne-Flandria provints (B): Menen, Wevelgem, Kortrijk, Waregem, Wervik
* Ida-Flandria provints (B): Zulte, Deinze, Gent

Leie peamised lisajõed on (lähtest suudmeni): Laquette, Clarence, Lawe, Deûle, Gaverbeek, Heulebeek ja Mandel.

Jõel on toimunud kolm Liitlaste ja Saksa armee vahelist lahingut. Esimese maailmasõja ajal toimus 1918. aastal Esimene Lysi lahing, mis oli osa Saksa kevadrünnakust, ning hiljem samal aastal Teine Lysi lahing, mis oli osa Liitlaste Sajapäevasest rünnakust. Teise maailmasõja ajal oli Lysi lahing osa 1940. aasta Saksa rünnakust Flandrias La Manche'i suunas.

## Ajalugu

Leiel/Lysil oli kommertsnavigatsioon keskajast saati, kuid just jõe laastavad üleujutused, mitte navigatsioonitäiustused, õigustasid suuri töid ja meandrite katkestusi alates 1670. aasta paiku. 9 m kõrguste vahe Aire-sur-la-Lysi ja piiri vahel ületati järk-järgult kuue lüüsi ja tammidega, mis valmisid 1780. aastal. Jõgi kandis tihedat vilja- ja linaliiklust Genti ja Antwerpenisse. Navigatsioon renditi ettevõttele 1825. aasta paiku ja lüüsid uuendati 5,2 m laiuseks, süviseks 1,6 m. 1899. aasta detsembris kukkus läbi jää ja uppus rohkem kui 40 koolilast, kes uisutasid Frelinghieni juures külmunud jõel.

Praeguse sügavuse andis jõele Freycineti programm. Armentièresist allpool olevat lõiku laiendati 1930. aastast ja piirilõiku parandati alates 1960. aastast. See lõik on osa EL prioriteetsest projektist 30 Seine'i-Escaut' veetee jaoks. Seevastu ülemjooksu lõiku kasutavad peaaegu eranditult väikelaevad ja see on praegu tugevasti mudastunud.

## Välislingid
Mandžuuria kandidaat

**"Mandžuuria kandidaat"** (inglise "The Manchurian Candidate") on Richard Condoni poliitiline põnevik. 

Romaan ilmus aastal 1959, väljaandjaks McGraw-Hill. 

## Vaata ka
* The Top 100 Crime Novels of All Time
Avatša jõgi

**Avatša jõgi** (vene keeles Авача) on jõgi Kamtšatka poolsaare kaguosas. Ta suubub Vaikse ookeani Avatša abajasse.

Jõe pikkus on 122 km, valgala pindala 5090 km².

Detsembri lõpust (suudmealas novembrist) märtsini on kaetud jääga. Talvel on jääummistused ja jääsulud. Avatša jõe jõgikonnas on kuumi ja külmi mineraalveeallikad. Jões koevad lõhelised.

Avatša jõe kaldal paikneb Jelizovo linn, mis on Kamtšatka krai Jelizovo rajooni halduskeskus.
Siracusa provints

**Siracusa provints** oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Provintsi keskus oli Siracusa linn.

Siracusa provints jagunes 21 vallaks. Suuremad omavalitsused olid Siracusa, Augusta ja Avola.

## Haldusjaotus
Siracusa provints jaguneb 21 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

* Siracusa provintsi koduleht (itaalia keeles)
Küünraprintsiip

**Küünraprintsiip** (inglise keeles *arm's length principle*) on avalikus halduses osapoolte sõltumatuse põhimõte, mida rakendab oma poliitikate elluviimisel enamik lääneriike. Küünraprintsiip ilmneb juba enamiku riikide põhiseaduslikus seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu lahususes, aga seda rakendatakse ka näiteks keskvõimu ja kohaliku omavalitsuse, riigi ja ajakirjanduse suhetes või ka näiteks kaunite kunstide rahastamisel.
Trapani provints

**Trapani provints** oli provints Itaalias Sitsiilia maakonnas. Ta hõlmas Sitsiilia läänetipu, Egadi saared ja Pantelleria. Provintsi keskus oli Trapani linn.

Trapani provints jagunes 24 vallaks (elanike arv on antud seisuga 30. november 2011):

## Välislingid

* Trapani provintsi koduleht (itaalia keeles)
Ogliastra provints

**Ogliastra provints** oli provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskus oli Tortolì linn.

Provints asus Sardiinia idarannikul. Lääneosas asus Gennargentu massiiv.

Provintsi pindala oli 1854 km² ja rahvaarv 58 000 (2009). Rahvaarvult oli see Itaalia väikseim provints. Rahvastiku tihedus oli 31,3 inimest/km², mis oli samuti Itaalia provintsidest väikseim.

Provints loodi 2001 (*de facto* 2005). 2016. aastal liideti Nuoro provintsiga kõik Ogliastra provintsi vallad peale Seui, mis liideti Lõuna-Sardiinia provintsiga.

## Haldusjaotus
Ogliastra provints jagunes 23 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid
Carbonia-Iglesiase provints

**Carbonia-Iglesiase provints** oli provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskused olid Carbonia ja Iglesias.

Hõlmas Sardiinia edelaosa ning San Pietro ja Sant'Antioco saare Sardiinia edelarannikul (Sulcise saarestik).

2016. aasta 4. veebruari seadusega liideti provints Lõuna-Sardiinia provintsiga, mille koosseisus on veel endine Cagliari provintsist (välja arvatud Cagliari suurlinnapiirkonna alale jäävad 17 omavalitsusüksust) ja endine Medio Campidano provints.

## Haldusjaotus
Carbonia-Iglesiase provints jagunes 23 omavalitsusüksuseks (*comune*).
Medio Campidano provints

**Medio Campidano provints** oli provints Itaalias Sardiinia maakonnas.

2016. aasta 4. veebruari seadusega liideti provints Lõuna-Sardiinia provintsiga, mille koosseisu kuulub veel endine Cagliari provintsist (välja arvatud città metropolitana di Cagliari alale jäävad 17 omavalitsusüksust) ja endine Carbonia-Iglesiase provints.

## Haldusjaotus
Medio Campidano provints jagunes 28 omavalitsusüksuseks (*comune*).
American Gangster

*"Ameerika gangster" ("American Gangster"), Ridley Scotti film aastast 2007
*"American Gangster", Jay-Z album (inspireeritud Ridley Scotti filmist)
*"American Gangster", dokumentaalseriaal Ameerika tuntuimatest gangsteritest
*"The American Gangster", USA 1992. aasta dokumentaalfilm 20. sajandi Ameerika gangsteritest
Olbia-Tempio provints

**Olbia-Tempio provints** oli provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Ta hõlmas Sardiinia põhjaosa ja väikesaared Sardiinia kirderannikul, sealhulgas Maddalena saare. Provintsi keskused olid Olbia ja Tempio Pausania. 2016. aastal liideti provints Sassari provintsiga.

## Haldusjaotus
Olbia-Tempio provints jagunes 26 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid
* Olbia-Tempio provintsi koduleht (*itaalia keeles*)
Out of Time

**"Out of Time"** 

## Film
*"Out of Time", Robert Butleri telefilm aastast 1988
*"Out of Time", Ernest Thompsoni telefilm aastast 2000
*"Aeg ei anna armu" ("Out of Time"), Carl Franklini film aastast 2003 peaosades Denzel Washington ja Eva Mendes

## Muusika
*"Out of Time", R.E.M.-i album
*"Out of Time", Rolling Stonesi laul
*"Out of Time", Bluri laul

## Vaata ka
*Running Out of Time
Lüofoobsus

**Lüofoobsus** on nähtus, kus vedeliku ja aine (keha) vahel vastastikmõju puudub. 

Lüofoobsed ained ei märgu. Aineid, mis ei oma vastastikmõju veega, nimetatakse hüdrofoobseteks. Lüofoobsuse vastandnähtus on lüofiilsus.

## Vaata ka
*Lüofiilsus
*Hüdrofoobsus
Oleofiilsus

**Oleofiilsus** on aine võime vastastikuseks mõjuks õliga.

Oleofiilsed ained on näiteks parafiin ja tahm.

## Vaata ka
*Hüdrofiilsus
*Lüofiilsus

## Viited
Lüofiilsus

**Lüofiilsus** on aine (keha) ja vedeliku tugev vastastikmõju. Tugeva vastastikmõju tõttu märguvad lüofiilsed ained hästi ja võivad vedelikus lahustuda või punduda. Lüofiilsuse vastandnähtus on lüofoobsus.

Kui ainel on tugev vastastikmõju veega, nimetatakse seda ainet hüdrofiilseks, kui aga õliga, siis oleofiilseks aineks. 

## Vaata ka
*Lüofoobsus
*Hüdrofiilsus
*Oleofiilsus

## Viited
Metaanitank

**Metaanitank** (ka **metaankääritustank**; **mädandi**) on terasest või raudbetoonist valmistatud mahuti, mida kasutatakse reoveepuhastusel tekkinud või muu orgaanikarikka sette (muda) anaeroobseks kääritamiseks.

Protsessi kiirendamiseks orgaanikarikast ainet segatakse ja hoitakse kindlal temperatuuril, tavaliselt kas 33&nbsp;°C (mesofiilne režiim) või 53&nbsp;°C (termofiilne režiim). 
Käärimissaadusena eraldub palju gaasi (mahuprotsentides u 70% metaani ja 30% CO<sub>2</sub>), mida saab kasutada näiteks kütmiseks.

## Vaata ka
*Aerotank
*Aktiivmudapuhasti
*Biokilereaktor
*Reoveepuhastus

## Viited
Rossiya

**Rossiya** ehk **Rossiya Airlines** (vene keeles Федеральное государственное унитарное предприятие «Государственная транспортная компания «Россия»», teenindab kui **Rossiya – Russian Airlines**) on Venemaa teine rahvuslik lennufirma Aerofloti kõrval. Firma peakorter asub Peterburis. Lennufirma loodi 2006. aastal, kui liideti Moskvas asunud **Rossiya Airlines** ja Venemaa suuruselt kolmas lennufirma Pulkovo Aviation Enterprise. 2010. aasta veebruaris teatas Venemaa valitsus soovist liita Aeroflot ja Rossiya. 

## Lennukipark

Rossiya lennukipark koosneb järgmistest lennukitest (2010. aasta septembri seisuga):




## Koodijagamine

## Viited
Niisk

**Niisk** on isaskala (nimetatakse ka niisakala) päraku kaudu vette heidetav seemnesari seemnerakkudega. Enamasti on kaladel seemnesari pehme koostisega ja paariline elund. 
Vees viljastavad seemnerakud emaskala marjaterad. 

Sageli on kalade niisk valge.

## Kirjandus
*EE 6. köide, 1995.
Püknomeeter

**Püknomeeter** on kindla ruumalaga kolb (harilikult klaasist), millega saab kindlaks teha uuritava aine tihedust.
Kilevesi

**Kilevesi** ehk **kelmevesi** (ka **kirmevesi**, **nõrgalt seotud vesi**) on vahetult kivimi- ja mullaosakeste hügroskoopsusvee peal asuv nõrgalt kinnitunud vesi, mis püsib seal elektrostaatiliste ja molekulaarjõudude mõjul.

Kilevee paksus võib olla mõnisada molekuli.

## Viited
Surulased

**Surulased** (*Sphingidae*) on sugukond liblikaliste seltsis.

Sugukonda kuulub umbes 1200 liiki. Enamik neist elab troopilistel aladel. 

Enamik neist on suured, jämeda keha ning piklike tiibadega ööliblikad. Surulased on head lendajad. Nad toituvad õite kohal paigal lennates ehk "surudes", millest ka nende eestikeelne nimetus.

## Eesti liigid

Eestis on registreeritud 17 liigi esinemine. Nende hulka kuulub ka Eesti suurim liblikaline – harva siia lendav tontsuru.

**Agrius convolvuli* (Linnaeus, 1758) – kassitapusuru		 
**Acherontia atropos* (Linnaeus, 1758) – tontsuru		 
**Sphinx ligustri* (Linnaeus, 1758) – sirelisuru		 
**Hyloicus pinastri* (Linnaeus, 1758) – männisuru		 
**Mimas tiliae* (Linnaeus, 1758) – pärnasuru		 
**Smerinthus ocellatus* (Linnaeus, 1758) – silmiksuru		 
**Laothoe populi* (Linnaeus, 1758) – punalaik-haavasuru		 
**Laothoe amurensis* (Staudinger, 1892) – hall-haavasuru		 
**Hemaris tityus* (Linnaeus, 1758) – harilik lottsuru		 
**Hemaris fuciformis* (Linnaeus, 1758) – kimalas-lottsuru		 
**Macroglossum stellatarum* (Linnaeus, 1758) – päevasuru		 
**Daphnis nerii* (Linnaeus, 1758) – oleandrisuru		 
**Hyles euphorbiae* (Linnaeus, 1758) – piimalille-vöötsuru		 
**Hyles gallii* (Rottemburg, 1775) – madara-vöötsuru		 
**Hyles livornica* (Esper, 1780) – joonsuru		 
**Deilephila elpenor* (Linnaeus, 1758) – suur-punasuru	 	 
**Deilephila porcellus* (Linnaeus, 1758) – väike-punasuru

## Välislingid
*Eesti liigid koos piltidega
*Sugukonna ülevaade
Meeskohus

**Meeskohus** (saksa keeles *Manngericht*) ehk ajalooliselt vasallikohus, oli Eestimaal ja Liivimaal tegutsenud kohtuasutus.

Aastal 1315 said Harju-Viru Taani kuninga vasallid nn Valdemar-Eriku lääniõiguse. Just siis anti osale vasallidest – vasallikohtu liikmetele (*iudex vasallorum; Mannsrichter*) – kaelakohtuõigus, st õigus rakendada surmanuhtlust. Selline õigus oli Lääne-Euroopas ainult maahärradel ehk kõrgematel läänivaldajatel, mitte aga tavalistel rüütlitel. 

Vasallikohtud loodi Harju-Virus kohe pärast Valdemar-Eriku lääniõiguse andmist 1315, Riia peapiiskopkonnas 1356, Tartu piiskopkonnas 1409 ja Saare-Lääne piiskopkonnas 1445. Saksa ordu Liivi orduharu territooriumil loodi teadaolevalt vasallikohtud 1459 Järvamaal, 1471 Kuramaal ning 16. sajandi algul Võnnus. 

Meeskohus arutas algselt ainult vasallide ja rüütlite süütegusid. Kuna maahärra ei saanud vasallide üle kohut mõista, esindas selliste süütegude arutamisel meeskohtunik maahärrat, kaasistujad aga vasalkonda.

Meeskohtu kompetentsi kuulusid esialgu maakonna vabade elanike tsiviilasjad. Rootsi ajal, 1630. aasta reform laiendas meeskohtu pädevust ning meeskohtule anti menetlemiseks esimese instantsina talupoegade kriminaalasjad. Alates 1636. aastast hakkas kohtuliikmeid (meeskohtunik ja kaks kaasistujat) valima kohalik rüütelkond kolmeks aastaks. Esimese astme kohtutes, meeskohtus oli ametis kohtunik, kaks assessorit ja notar (sekretär). Kohtunikeks olid rüütelkonda kuuluvad pärusmõisnikud, Eestimaal olid mõlemad assessorid mõisnike hulgast. 

Aastatel 1653 ja 1664 anti osa aadlike tsiviilasju ülemmaakohtu kompetentsi. Meeskohtute lahendada jäid piiritülid, võla-, konkursi- ja pärandinõuded, kinnis- ja vallasvara müügi asjad ning talupoegade ja mitteaadlike kriminaalasjad. Meeskohtute otsused kinnitas ülemmaakohus. 

Tallinna ja Riia asehalduskorra ajal aastatel 1783–1797 tegutsesid meeskohtute asemel kreisikohtud ja alammaakohtud. 

Pärast meeskohtute likvideerimist 1889. aastal läksid meeskohtute funktsioonid edasi Vene Eestimaa kubermangu rahukohtutele ja ringkonnakohtutele.

## Eestimaa meeskohtud
Meeskohtud tegutsesid Eestimaal kuni 20. novembrini 1889.
*Harju meeskohus (*Harrisches Manngericht, Гарриенский мангерихт*), 1618–1783, 1797–1860
*Lääne meeskohus (*Wieksches Manngericht, Викский мангерихт*), 1634–1783, 1797–1890
*Viru-Järva meeskohus (*Wier- und Jerwisches Manngericht, Вир-Ервенский мангерихт*), 1517–1783, 1797–1889

## Liivimaa meeskohtud
Meeskohtud tegutsesid Vana-Liivimaal kuni 16. sajandi lõpuni, mil nad reformiti Poola valitsusajal Liivimaa hertsogkonnas maakohtuteks.

## Viited

## Kirjandus
*Moritz Brandis, Ritter-rechte des Furstenthumbs Ehsten. AD 1600, -115
2010.–2011. aasta maailma karikasari suusahüpetes

**2010.–2011. aasta maailma karikasari suusahüpetes** on **32.** ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas 27. novembril 2010 Kuusamos Soomes. Hooaja jooksul hüpati 26 individuaal- ja viiel meeskondlikul etapil. Viimane etapp toimus 20. märtsil 2011 Planicas Sloveenias.

## MK-etappide ajakava ja tulemused

## MK-sarja lõplik paremusjärjestus

     

* Ametlik tabel

## Välislingid

* MK-etappide ajakava (fis-ski.com)
Natalja Andreitšenko

**Natalja Andreitšenko** (vene *Наталья Эдуардовна Андрейченко*; sündinud 3. mail 1956 Moskvas) on vene filminäitleja.

Aastail 1973–1977 õppis ta Üleliidulises Kinematograafiainstituudis filminäitleja erialal. Tema juhendajateks olid Sergei Bondartšuk ja Irina Skobtseva. 

Tema läbimurre filmimaailmas toimus aastatel 1978–1979, kui ta mängis Andrei Kontšalovski filmis "Siberiaad". Samuti on ta mänginud Leonid Kvinihidze muusikafilmis "Hüvasti, Mary Poppins" ja Pjotr Todorovski filmis "Sõjaväljaromaan".

Natalja Andreitšenko oli abielus Austria näitleja ja filmilavastaja Maximilian Schelliga. Neil on tütar Nastassja Schell.

## Välislingid
*
Briti sõltumatu filmiauhind

**Briti sõltumatu filmiauhind** ehk **BIFA** (inglise keeles British Independent Film Awards) on alates 1998. aastast välja antav filmiauhind, mille eesmärk on tunnustada ja väärtustada sõltumatult rahastatud Briti filme ning nende loojaid.

BIFA toob esile loomingulise vabaduse ja uuenduslikkuse Briti kinos ning aitab esile tõsta uusi talente, kes töötavad väljaspool peavoolustuudioid. Auhindu jagatakse erinevates kategooriates, sealhulgas parima filmi, režissööri, stsenaariumi ja näitlejatöö eest.
Dean Barrow

**Dean Oliver Barrow** (sündinud 2. märtsil 1951) on Belize'i poliitik, kes oli alates 8. veebruarist 2008 kuni 12. novembrini 2020 Belize'i peaminister. Ta on ühtlasi rahandusminister.

Ta on Ühendatud Demokraatliku Partei esimees.

Dean Barrow on hariduselt jurist.

Aastatel 1993–1998 oli ta asepeaminister ja välisminister ning seejärel kuni 2008. aasta valimisvõiduni opositsiooniliider.
Rutiil

**Rutiil** on oksiidne mineraal, titaani oksiid (titaandioksiid TiO2).

Rutiil on levinuim looduslik titaani oksiid. Rutiilil on kaks polümorfset erimit ehk sama koostise, kuid teistsuguse kristallstruktuuriga mineraali: anataas ja brukiit.

Looduses on rutiilis alati ligi 15% teiste mineraalide jääke (eriti rauda, kuid ka tantaali, nioobiumi, kroomi ja tina).

Rutiilile on iseloomulik punakaspruun värvus, väga kõrge kaksikmurdumine (0,286...0,296) ja suur tihedus (4,23–5,5 g/cm³).

Rutiil esineb väikeste teradena peamiselt keskmise ja aluselise koostisega tardkivimeis, mõnes moondekivimis, mineraalsetes lõhedes, pegmatiidis ja setetes. Rutiil võib esineda nii eraldi kristallidena kui ka nn **rutiili nõeltena**, st piklike ja peenikeste kristallidena peamiselt kvartsi kristalli sisemuses. Rutiil on tavaline mineraal liiva raskete mineraalide fraktsioonis ning mõnes kohas rutiili kui titaani toorainet kaevandataksegi liivast. Suurim tootja on Austraalia.

## Rutiil keraamikas
Rutiil on saadaval väga peene ja heleda kaltsineeritud pulbrina, tumeda kaltsineerimata pulbrina ja granuleeritud kujul.

Põletuse lõpus, keraamikaahju jahtumisel, tekitab rutiil glasuuris erinevaid kristalliseerivaid, täpitavaid ja voolavaid efekte ning seda kasutatakse erinevat tüüpi värvilistes glasuurides, et ilmestada nende pinda. Seepärast on rutiil keraamikute hulgas kõrgelt hinnatud ning seda kasutades luuakse kauneid varieeruvaid glasuure.

Rutiilis võib olla erinev kogus rauda ja muid lisandeid, mis tekitavad värvide ja pinnakujunduse muutusi. Rutiilis on just värvivad metalliühendid need, mis tekitavad variatsioone ning rutiili funktsioon glasuurides on enamasti osaliselt või peamiselt värvi andev. Juba 2% rutiili lisamine võib kõrgkuumusglasuuride puhul avaldada märkimisväärset mõju.

Rutiil, olles ka ise kristalliline, julgustab mikrokristallide ja nirede teket glasuuris.

Kuna rutiil sisaldab märkimisväärset rauda, tekitab selle kasutamine koos teiste värvainetega sageli määrdunud tooni või värvimuutusi, eriti kui glasuur on raua olemasolu suhtes tundlik.

Glasuurides võib rutiil olla üsna tundlik hägustajate suhtes. Kummaliselt rutiil ja tina, teine hägustav tegur, võivad tekitada mõningaid väga huvitavaid reaktsioone ning on tavaline, et rutiilglasuurides leidub tina kuni 4%.

Rutiilipulbri värvi järgi võiks arvata, et tegemist on mineraaliga, kuid pulber sisaldab tavaliselt 90% või rohkem titaandioksiidi.

Granuleeritud rutiili kasutatakse mõnikord ka keraamilistes massides ja glasuurides, et luua täpiefekti.

Rutiili kasutatakse ka spetsiaalseteks efektideks pliiglasuurides, kus seda võib olla kuni 15%.

Tinaoksiid peidab täiesti rutiili sinise efekti, see toob välja raua värvi nii massis kui rutiilis endas.

4–8% rutiili lisamine paljudele kõrgkuumusglasuuridele võib muidu igava glasuuri muuta palju huvitavamaks.

## Vaata ka
*Mineraalide loend

## Viited
Taavi Pirk

**Taavi Pirk** (sündinud 2. jaanuaril 1979 Pala vallas) on Eesti poliitik.

Ta on õppinud aastatel 1986–1994 Pala Põhikoolis, aastatel 1994–1998 Räpina Kõrgemas Aianduskoolis. Õpib aastast 2005 Tartu ülikoolis majandust.

Ta peab Kadrina külas toitlustusasutust.

Ta on Pala vallavolikogu liige ja Rahvaliidu noorteorganisatsiooni juht. Eestimaa Rahvaliidu juhatuse koosolekul 28. oktoobril 2010 valiti ta erakonna peasekretäriks.

Tema huviala on vigursaagimine. Ta valmistub Kadrinasse eesti muinasjuttude tegelastega parki rajama.

## Viited
Silmiklased

**Silmiklased** (*Satyrinae*) on alamsugukond (varasema taksonoomia järgi sugukond, siis *Satyridae*) koerlibliklaste (*Nymphalidae*) sugukonnas, kuhu kuulub 3000 liiki. Eestist on leitud 19 liiki silmiklasi. Silmiklasi tunneb ära tiiva kannal olevate paksenenud tiivasoonte ja tiibadel paiknevate nn silmtähnide järgi. Tähne leidub nii tiiva üla- kui ka alaküljel. 

Lõuna-Ameerikast võib leida silmiklasi, kelle tiivad on muutunud läbipaistvateks, kuid silmtähnid on säilinud. 

Eestis on üks sagedasim silmiklane rohusilmik (*Aphantopus hyperantus*). Silmiklaste röövikud talvituvad. Röövikutele on iseloomulik kooniline kahe terava tipmega tagakeha. Silmiklaste röövikud toituvad öösiti kõrrelistel ja talvituvad lõikheinalistel. Mõnikord kestab röövikustaadium ka mitu aastat (näiteks tõmmusilmikutel (*Erebia*)). Nukud on lühikesed ja jässakad ning arenevad diapausita.

## Eesti silmiklased
* *Melanargia galathea* (LINNAEUS, 1758) valgesilmik       
* *Hipparchia semele* (LINNAEUS, 1758) nõmmesilmik
* *Oeneis jutta* (HÜBNER, 1806) rabasilmik
* *Erebia ligea* (LINNAEUS, 1758) harilik tõmmusilmik        
* *Erebia embla* (THUNBERG, 1791) põhja-tõmmusilmik
* *Maniola jurtina* (LINNAEUS, 1758) kesasilmik     
* *Hyponephele lycaon* (KÜHN, 1774) nurmikusilmik
* *Aphantopus hyperantus* (LINNAEUS, 1758) rohusilmik       
* *Coenonympha tullia* (MÜLLER, 1764) villpea-aasasilmik       
* *Coenonympha pamphilus* (LINNAEUS, 1758) kollakas aasasilmik       
* *Coenonympha arcania* (LINNAEUS, 1761) kirju-aasasilmik       
* *Coenonympha glycerion* (BORKHAUSEN, 1788)      
* *Coenonympha hero* (LINNAEUS, 1761) vareskaera-aasasilmik       
* *Pararge aegeria* (LINNAEUS, 1758) orasheinasilmik       
* *Lasiommata maera* (LINNAEUS, 1758) harilik tumesilmik
* *Lasiommata megera* (LINNAEUS, 1767) kirju-tumesilmik 
* *Lasiommata petropolitana* (FABRICIUS, 1787) varane tumesilmik      
* *Lopinga achine* (SCOPOLI, 1763) sõõrsilmik
Biokommunikatsioon

**Biokommunikatsioon** on kommunikatsioon organismide vahel või organismi sees, kus vähemalt üks kommunikatsioonis osaleja ei kasuta keelt.

## Vaata ka
*zoosemiootika
Freundel Stuart

**Freundel Jerome Stuart** (sündinud 27. aprillil 1951) on Barbadose poliitik, kes oli 23. oktoobrist 2010 kuni 25. maini 2018 Barbadose peaminister. 

Ta on õppinud Lääne-India ülikoolis politoloogiat ja õigusteadust ning töötanud seejärel alates 1984. aastast juristina. 

Freundel Stuart kuulub Demokraatlikku Tööparteisse. Ta valiti parlamenti 1994. aastal. Järgmistel valimistel aastal 1999 kaotas ta oma koha. Aastal 2003 valiti ta senaatoriks. Pärast 2008. aasta valimisi sai Freundel Stuartist asepeaminister ja siseminister, pärast peaminister David Thompsoni haigestumist mais 2010 peaministri kohusetäitja ning pärast Thompsoni surma oktoobris 2010 peaminister kuni 2012. aastal toimunud valimisteni.
Proloog

**Proloog** (kreeka keeles *prologos* "eeskõne, sissejuhatus") on kirjandusteose algusosa, milles esitatakse mõni põhisündmustikule eelnenud sündmus või episood või selgitatakse teose sisu ning autori kavatsusi.

## Vaata ka
*Ekspositsioon
*Epiloog

## Viited
Proletaarne kirjandus

**Proletaarne kirjandus** (ld *proletarius* 'Vana-Rooma vaesema rahvakihi liige') on marksistlikule klassivõitluse ja töölisliikumise ideoloogiale tuginev kirjandus.

Proletaarne kirjandus tekkis 20. sajandi alguses ning on lähedane ühiskonnakriitilisele realismile.

Proletaarse kirjanduse nimekamad esindajad on Martin Andersen Nexø ja Maksim Gorki, Eestis Juhan Lilienbach, Hans Pöögelmann, Villem Buk, Vassili Mölder, Otto Münther, Jaan Anvelt (kirjanikunimega Eessaare Aadu), Johannes Lauristin (kirjanikunimega Juhan Madarik).

## Vaata ka
*Marksistlik kirjandusteadus
*Sotsialistlik realism

## Viited
Pleonasm

**Pleonasm** (kreeka keeles *pleonasmos* "üleliigsus", "liiasus") on sama või lähedase tähendusega sõnade tarbetu kordamine.

Näiteks "nägin seda isiklikult omaenda silmaga pealt" või "kõrge pilvelõhkuja".

## Vaata ka
*tautoloogia

## Viited
Polüloog

**Polüloog** (kreeka keeles *poly* "palju" ja *logos* "sõna, kõne") on mitme tegelase vaheline kõnelus näidendis ja eepilistes žanrides.

Polüloog on dialoogi erijuhtum.

## Viited
Trento provints

**Trento provints** ehk **Trentino** on provints Põhja-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas. Provintsi keskus on Trento linn.

Provintsi jääb Garda järve põhjaosa.

## Haldusjaotus
Trento autonoomne provints jaguneb 16 ringkonnaks:

ja 177 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid
* Trento provintsi koduleht (*itaalia keeles*)
Polükarbonaadid

**Polükarbonaat** ehk **kihtplast** on plast, mida kasutatakse tööstuses ja ehituses selle heade omaduste tõttu. Polükarbonaadil on suur löögitaluvus, väike väsimustegur ja suur kulumiskindlus. Plasti põhilised koostisained on polükarbonaadid: rühm termoplastilisi orgaanilisi polümeere, mille nimetus tuleneb sellest, et need on polüümid ja sisaldavad karbonaatide gruppi (-O-(C=O)-O-).
Üks tarbijale nähtavaid polükarbonaadi kasutusi on andmekandjate CD, DVD ja BD valmistamisel.

## Vaata ka
* Karbonaadid
Polümorfism (mineraloogia)

**Polümorfism** on keemilise aine omadus kristalliseeruda mitmel eri kujul.

Polümorfsed mineraalid on näiteks andalusiit, sillimaniit ja küaniit. Neil on erinev kristallstruktuur, kuid sama koostis: Al2SiO5.

## Vaata ka
*Isomorfism
Plagiaat

**Plagiaat** (ladina keeles *plagiarus* "inimeseröövija, orjakaupmees") ehk **loomevargus** on võõra teose või selle osade avaldamine enda omadena. Plagiaadiks nimetatakse ka kirjaniku teose trükis avaldamist ilma tema nõusolekuta. Akadeemilise petturluse puhul tähistab plagiaat viitamata allika kasutamist.

## Tunnused
Mistahes teost saab pidada plagiaadiks vaid juhul, kui see vastab kolmele kriteeriumile. Esiteks: esineb äratuntav sarnasus kahtlustatava teose ja mõne varasema teose vahel. Teiseks: teoste vahel esinevat  sarnasust ei ole võimalik seletada juhusega. Kolmandaks: teose autor ei ole viitamise või tänusõnadega või muul viisil tunnistanud varasema teose kasutamist.

## Koolitööd
Kõige sagedamini esineb plagiaati koolitöödes. Kõrgkoolides loetakse plagiaat akadeemiliste tavade rängaks rikkumiseks, mille eest võidakse üliõpilane eksmatrikuleerida. Sõltuvalt sellest, kuidas õpilane teksti käsitleb, on erinevaid plagiaadi liike. Kõige levinumad on remiksimine (autor võtab sisu erinevatest allikatest ja parafraseerib seda) ja eneseplagiaat (autor võtab oma teksti ja kasutab seda korduvalt, ilma seda viitamata),  erinevate allikate kopeerimine, viitamata ühelegi neist (ing k *mashup*)

Tekstilisel kujul olevate teoste puhul on võimalik plagiaati tuvastada spetsiaalsete programmide abil, mis võrdlevad etteantud teksti mingisuguses andmebaasis olevate tekstidega. Üldjuhul on andmebaasiks mõne interneti otsingumootori (Google, Yahoo!, Bing) poolt indekseeritud veebilehed. Võimalik on ka näiteks ühe õppeaine õpilaste töödest luua andmebaas, mille piires programm püüab tuvastada sarnaseid töid. Loodud on nii tasulisi kui tasuta programme.

## Vaata ka
*autoriõigus
*autoriõiguse seadus
*võltsing
*akadeemiline petturlus
*teaduseetika

## Viited

## Välislingid

* Tallinna Tehnikakõrgkoolis loodud plagiaadituvastusvahend

* WCopyFind 

* turnitin.com

* Loomevargus ehk plagiaat Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond
Strategeem

**Strategeem** (vanakreeka keeles *στρατήγημα* 'sõjaline kavalus') on tegevuste jadana arvestatud tegevuskava (käitumise algoritm) mingi ülesande lahendamiseks. See on suunatud varjatud sihi saavutamiseks ja selle tingimatuks osaks on esmalt arvestamine vastaspoole psüühiliste omadustega, asendi ja seisundiga ning teisalt olukorraga.

Kavala plaanina on see originaalne tee militaarsete, tsiviilsete, poliitiliste, ökonoomiliste ja isiklike sihtide saavutamiseks.

## Sõnast
Algselt tuletatud kreeka sõnast *stratēgos*. *Stratos* kui armee (vägi) + *agein* kui juhtimine. Tähenduseks: armee juhtimisele sooritatav (vastasele enamasti ootamatu ja üllatav) manööver; hiljem üldisemalt kava(lus) ja skeem millegi saavutamiseks. 
Esimene tarvitus 15. sajandil seoses Sextus Julius Frontinuse teose "Strategematicon libri" taasavastamisega. 

**Stratageem**: inglise (stratagem), prantsuse (stratagème), itaalia (stratagemma), vene (стратагема), ukraina (стратагема) ja soome (stratagem).

**Strategeem**: saksa (Strategema) ja türgi (strategem), ladina (strategema) ja kreeka (stratgein).

Eesti keeles, kui valdavalt saksa kultuuriruumi kuulunud kultuuris, on *strategeemi* "Ida mõtteloo leksikonis" (2006) nimetatud "sõjakavaluse" sünonüümiks. Seoses pealetuleva angloameerika kultuuriga on sellega kõrvuti kasutatav ka sõna *stratageem*. . (Ka R. Viigi ning T. Tiidemann ja A. Kalja leiutusprintsiipidega seotud tööd.)

## Vanas Kreekas
Herodotose, Thukydidese ja Xenophoni ja teiste vanakreeka autorite töödes on äratoodud rida strategeemideks nimetatud sõjalisi ja sõjalis-diplomaatilisi kavalusi. Kuid vanakreeka autoreid huvitas enam strateegia ( Xenophon "Ratsaväe juhtimisest", Onaxandra (?) "Strategicos").

## Vanas Roomas
Juba Kreekas kasutatud sõna sai laiema leviku läbi rooma riigimehe ja kirjaniku Sextus Julius Frontinuse (u 40–103) teose "Strategematicon libri" ("Strategemata"). See töö oli unustatud, kuni 15. sajandi Itaalia humanism selle taasavastas. Samanimelise kreekakeelse raamatu "Strategemata" ("Στρατηγηματα","Sõjakavalused") kirjutas makedoonia päritoluga Polyainos (u100–?), kelle teos on kogumik sõjalistest strategeemidest ja sisaldab umbes 900 salaplaanide näidet alates mütoloogilisest ajast kuni Augustuseni. 

## Vanas Hiinas
Tänapäeval on laialt tuntud vanahiina 36 sõjakavalust. Vene Википедии samanimelises artiklis avaldatud arvamus, et nende eristamiseks vanakreeka ja vanarooma tõlgetest pärinevatest strategeemidest on vanahiina sõjakavalusi Läänes üldiselt nimetatud stratageemideks, on faktilist alust mitteomav (esimene?) katse neid keeleliselt omavahel eristada. 

## Viited
Uim

**Uimed** on veeloomade liikumisorganid, mis on tekkinud jäsemest või nahakurrust. Uimed esinevad näiteks kaladel, kahepaiksetel, mõnedel tigudel. 

Kõrgemate loomade jäsemed on evolutsiooni käigus arenenud ürgkalade uimedest.

## Kalauimed

Kalauimed jagunevad paaris- ja paarituteks uimedeks. Paarisuimed on kõhu- ja rinnauimed (mõnel liigil ka pärakuuim, nt tursal), paaritud aga selja-, saba- ja pärakuuim. Seljauimi võib olla kuni kolm, mõnel liigil on selja-, saba- ja pärakuuim lindina kokku kasvanud (nt angerjal ja emakalal).

## Vaata ka
*Seljauim

## Viited
Stepan Jarts

**Stepan Jarts** (sündinud 15. augustil 1978).

Ta on lõpetanud Tallinna Majaka Teeninduskooli koka erialal ja W. Kandulski Euroopa kutseliste kondiitrite kooli Poolas.
## Auhinnad
* Baltic Culinary Star Cup 2011 Grand Prix võitja
* Aasta kokk 2010 – II koht
* Riga Open Culinary Cup 2010 – II koht

## Isiklikku
Tal on poeg ja tütar.
Paleolimnoloogia

**Paleolimnoloogia** on teadusharu, mis on tihedalt seotud limnoloogia ja paleoökoloogiaga. Paleolimnoloogiliste uuringute eesmärk on sageli rekonstrueerida siseveekogude (peamiselt järvede ja jõgede) endisaegne seisund ning määratleda minevikus toimunud muutused järve ontogeneesis, mida on põhjustanud eriti kliima muutumine, inimmõju (nt eutrofeerumine ja hapestumine) ja muud veekogu seisundit mõjutavad tegurid.

Paleolimnoloogiliste uuringute käigus uuritakse eriti põhjasetteid ja neis leiduvaid organismide jäänuseid (näiteks ränivetikate pantsereid (diatomeeanalüüs), karpvähiliste ja limuste kodasid, õietolmu (õietolmuanalüüs), surusääsklaste vastsete kitiinseid osi). 

Paleolimnoloogia temaatikat käsitlev nimekaim väljaanne on Journal of Paleolimnology.

## Vaata ka
*Diatomeeanalüüs
Ülenev aort

**Ülenev aort** on inimese aordi piirkond südamest aordikaareni ehk aordi lõik, mille jooksul see liigub ülespoole. Üleneva aordi eesmärk on varustada südamelihast verega, mis toimub kahe sellest hargneva pärgarteri kaudu.

## Vaata ka
*Veresoon
*Arter
Frederick Loewe

**Frederick Loewe** (10. juuni 1901 Berliin – 14. veebruar 1988 Palm Springs) oli USA helilooja.

Alates 1924. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides.

Frederick Loewe on näiteks populaarsete muusikalide "Minu veetlev leedi" ja "Camelot" muusika autor.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*
Erireostus

**Erireostus** on veereostuse suurus teatava üksikreostaja (nt elaniku, karilooma) või ka toodangu- või tooraineühiku kohta. Tavaliselt väljendatakse erireostust inimekvivalentides. 

## Vaata ka
*Eriveeheide
*Inimekvivalent

## Viited
Eriveeheide

**Eriveeheide** on reovee hulk toodanguühiku või ööpäevahulk ühe inimese või looma kohta.

## Vaata ka
*Erireostus
*Eriveekulu
*Veeheitenorm
*Inimekvivalent

## Viited
Eriveekulu

**Eriveekulu** on vee hulk, mis kulub ühe tarbija ööpäevase vajaduse rahuldamiseks või toodanguühiku valmistamiseks. Sageli väljendatakse eriveekulu liitrit ööpäevas (l/d).

## Vaata ka
*Erireostus
*Eriveeheide
*Veeheitenorm
*Inimekvivalent

## Viited
Veekaitse

**Veekaitse** on juriidilised, majanduslikud, tehnilised, maaparandus-, tervishoiu- jms meetmed mere-, põhja- ja pinnavee kaitsmiseks reostamise ja vee liigvähendamise eest ning tekitatud kahjustuste kõrvaldamiseks. 

Eestis on veekaitse olulisimaks dokumendiks "Veeseadus", mis sätestab veekaitse juriidilised alused.

Eesti veekaitse olulisemaid rajajaid on tehnikateadlane **[[Harald-Adam Velner]]** 

## Viited
Und

**Und** on elussöödaga õngpüünis, millel on nööri külge kinnitatud üks kuni kolm konksu.
 
Eestis olid kasutusel harkund ja ketasund ning unnapüük toimus enamasti talvel jääaugust. Unnaga püüti eelkõige haugi, koha, lutsu ja ahvenat nii merel kui sisevetel. Talvel kinnitati und jääaugu kohale kepi külge, suvel kaldavaia külge. Avaveepüügil varustati und ujukiga, mis kinnitati ankruga veekogu põhja. Pikk kanepi- või linanöör on keriti unnahargile või unnakettale, millelt see kala näkkamisel kergesti maha jooksis. Unnakonksusid võeti kaasa ja hoiti unnatuusti küljes, mis oli nööriga kinni seotud õletuust. Talvel otsiti unda ja tõmmati ta jää alt välja unnakoogu abil.

20. sajandi alguses unnapüük vähenes, nüüd tegelevad sellega vaid harrastuskalurid.

## Vaata ka
* sikuti 
* käekook
* lutsumänd
* ridaõnged
* lant

## Viited

## Kirjandus
* EE 10. köide, 1998.

## Välislingid
* Harkund, Mõniste Talurahvamuuseum
* Punn (und), Kalapeedia
* Õngpüünised
Kalamaksaõli

**Kalamaksaõli** on kalade (peamiselt turskade) maksast saadav helekollane läbipaistev vedelik. Kalamaksaõlil on omapärane lõhn ja maitse. Et kalamaksaõli sisaldab A- ja D<sub>2</sub>-vitamiini ning mitmeid olulisi mikroelemente, kasutatakse seda laialdaselt meditsiinis.

## Allikad
*EE 4. köide, 1989.
Liebigi reegel

**Liebigi reegel** ehk **miinimumreegel** on seaduspärasus, mille kohaselt taimede kasvu piirab eelkõige see taimetoiteelement, mille kontsentratsioon keskkonnas on vajadusega võrreldes väikseim.

Seaduspärasuse sõnastas küll oma põllumajandusteemalistes töödes Carl Sprengel (1828), kuid laiema tähelepanu alla tõi selle seaduspärasuse Justus von Liebig. 

Hiljem on Liebigi reeglit oluliselt täiendatud (Mitscherlichi reegel, Shelfordi reegel).

## Vaata ka
*Mitscherlichi reegel
*Shelfordi reegel
*Baule reegel

## Viited
Nigel Farage

**Nigel Paul Farage** [fəˈrɑːʒ] (sündinud 3. aprillil 1964 Londonis) on Briti poliitik.

Ta oli Suurbritannia Iseseisvuspartei juht. Nigel Farage oli Brexitini Euroopa Parlamendi liige ning Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsiooni kaaspresident (EFD).

Nigel Farage valiti esimest korda Euroopa Parlamenti Suurbritannia kaguosa hääletajate mandaadiga 1999. aasta Euroopa Parlamendi valimistel. Teda on rahvahääletusel tagasi Euroopa Parlamenti valitud kolmel korral: 2004., 2009. ja 2014. aastal.

## Välislingid
* "Abdul Turay: Cry wolf ehk poiss, kes hüüdis: "Hunt!"" ERR, 11. september 2019
Sami Lotila

**Sami Lotila** (sündinud 1965 Jyväskyläs) on soome ajakirjanik. 

Oktoobrist 2009 märtsini 2011 oli ta Soome kõmu­ajakirja Hymy peatoimetaja. Eestis on Lotila tuntud kui Eesti Päevalehe ja Õhtulehe kolumnist, kelle väljaütlemised Eesti elu ja eestlaste kohta on äratanud palju tähelepanu. 

Filosoofiamagistri haridusega Sami Lotila on õppinud Tartu, Varna ja Krakówi ülikoolis.

2010. aasta novembris avaldas näitleja Peeter Oja avalikult oma arvamust Lotila kirjutiste sisu kohta (süüdistades ka Õhtulehe peatoimetajat Väino Koorbergi) nii Postimehes, kui ka TV3 saates "Kolmeraudne". Kirglikud avaldused tekitasid vastakaid arvamusi ja seisukohti. 

25. novembril 2010 esilinastus Kanal 2-s saade "Miks Sami Lotila Eestit vihkab?", mille autor on Krister Kivi.

## Teosed
* Reisijuht "Uus Tallinn" (*Uusi Tallinna*), 2002
* "Tallinnan kuningas", 2004
* "Todellinen Tallinna", 2015
* "Tartu kevad 1996 ehk Siirderiigi zombie'd" 2014

## Viited

## Välislingid
* Jukka Arponen.Tallinnan kuningas puhuu suunsa puhtaaksi. The Baltic Guide.
* Riho Laurisaar. Lotila ütleb asju, mis ajavad närvi. Eesti Päevaleht, 15. november 2008
* HS: kõmuajakirja Hymy peatoimetaja Sami Lotila vallandati ametist, 17.03.2011 
* Peeter Oja saates "Kolmeraudne" (2010), video YouTube'is
Heinrich Bruiningk

**Heinrich Bruiningk** (7. juuli 1675 Narva, Ingerimaa kubermang Rootsi kuningriik – 24. jaanuar 1736 Riia, Riia kubermang Venemaa keisririik) oli Eesti- ja Liivimaa vaimulik, Liivimaa kindralsuperintendent.

Bruiningk õppis 13 aastat Narva ladina koolis ja alates 7. märtsist 1689 Riia lütseumis. Immatrikuleerus augustis 1690 Tartu ülikooli ja 25. septembril 1693 Kieli ülikooli, õppis ka Halle ja Leipzigi ülikoolis (ei immatrikuleeritud). Wittenbergi ülikooli immatrikuleerus 21. aprillil 1696, magistrina mainitud 22. augustil 1696; Uppsala ülikoolis õppis aastal 1698. Bruiningk nimetati 10. veebruaril 1699 Stockholmis Ingerimaa kuberneri Otto Vellingki kodupastoriks. Ordineeriti 20. oktoobril 1699 kirikuõpetajaks.

Bruiningk oli aastatel 1699–1701 Narva Johannese koguduse abiõpetaja, 1701–1710 sama koguduse 2. õpetaja ja Narva konsistooriumi assessor ning aastast 1702 Narva sinodi eesistuja. Oli aastal 1700 Ingerimaa ja Liivimaa vägede kindral en chef, vabahärra kindral Otto Vellingki juures Rootsi armee staabipastor. 

Pärast Vene vägede vallutust aastal 1704 leidis Peeter I juures soosingu, Narva elanikkonna küüditamisel aastal 1708 oli ta kohale jäetud elanikkonna ainus lubatud pastor linnas. Valiti 21. detsembril 1710 Liivimaa kindralsuperintendendiks, kinnitati 5. jaanuaril 1711 ning astus ametisse 4. juulil 1711. Oli Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Riia Püha Peetri kiriku koguduse ülemõpetaja (1712–1736), Riia ülempastor, ning Riia linnakonsistooriumi assessor primarius. 

Peeter I kutsus teda mitmel korral Peterburi jutlustama. Ta oli hea jutlustaja ja administraator, samuti kooliasjade arendaja. Ta tundis muret ebakõlblate vaimulike pärast, kurtes selle kohta aastal 1727 Liivimaa maanõunike kogule.

Heinrich Bruiningk oli Ādaži kihelkonna Alderi mõisa pandimõisnik, 1726. aastast Viljandimaa  Tarvastu kihelkonna Suislepa mõisa rentnik ja 1730. aastast Lätimaa Bukase mõisnik 

## Viited

## Välislingid
*
Olympia (täpsustus)

**Olympia** on mitme asja nimi.
***[[Olympia]]** on Washingtoni osariigi pealinn USA-s.
***[[Olympia (kirjastus)|Olympia]]** on kirjastus.
*"**[[Olympia (Manet)|Olympia]]**" on Édouard Manet' maal.
***[[Olympia (kontserdisaal)|Olympia]]** on kontserdisaal Pariisis.
***"[[Olympia (album)|Olympia]]"** on Bryan Ferry album
***[[Larissa Olympia]]** on korvpallpalliklubi Larissast
***[[Opel Olympia]]**
***[[582 Olympia]]**, väikeplaneet
***[[Olympia (printsess Napoléon)]]
*Olympia oli parvlaeva **Princess Anastasia** endine nimi.

== Vaata ka ==
***Olümpia** on [[antiikolümpiamängud]]e toimumispaik.
*"**Olümpia**" on [[Leni Riefenstahl]]i [[film]].

***Olümpia (täpsustus)**

***Olympus (täpsustus)**
***Olympic (täpsustus)**
***Olimpia (täpsustus)'''
Antwone Fisher

**Antwone Quenton Fisher** (sündinud 3. mail 1959 Clevelandis Ohio osariigis) on USA filmilavastaja, stsenarist ja kirjanik. 

Tema 2001. aastal ilmunud autobiograafiline teos "Finding Fish" oli New York Timesi bestseller. 

2002. aastal lavastas Denzel Washington tema elust rääkiva filmi "Antwone Fisher", mille stsenarist on Fisher ise.
Loodusfotograaf

**Loodusfotograaf** on fotograaf, kes on spetsialiseerunud looduse pildistamisele – loodusfotograafiale.

Eesti tuntumate loodusfotograafide hulka kuuluvad näiteks Arne Ader, Tiit Hunt, Toomas Ili, Jarek Jõepera, Fred Jüssi, Alari Kivisaar, Tiit Leito, Ingmar Muusikus, Jaak Põder, Avo Põlenik, Remo Savisaar, Sven Začek ja Urmas Tartes.

## Vaata ka
*loodusajakirjanik

## Välislingid
*Ajakirja Nature Photographer koduleht
Fotograaf

**Fotograaf** (kõnekeeles ka *piltnik*) on inimene, kes teeb fotoaparaadiga fotosid ehk pildistab. 

**Kutseline fotograaf** on enamasti saanud vastava erihariduse kutse- või kõrgkoolis või erialakursustel ning töötab fotograafina, esineb näitustel ja tema teoseid avaldatakse mitmesugustes väljundites. Kutseliste fotograafide seas on näiteks albumeid välja andvaid fotokunstnikke, moe-, reklaami-, loodus-, pressifotograafe jne. 

**Harrastusfotograaf** pildistab peamiselt oma lõbuks.

## Eesti fotograafid
1839. aastal tutvustati Pariisis esimest laiemalt levinud fotomenetlust – dagerrotüüpiat. Järgmisel aastal jõudis selleks vajalik tehnika ka Eestisse ning tehti esimesed fotod. 1844. aastal alustas Eestis dagerrotüüpide tegemist Charles Borchardt, kes oli arvatavasti esimene Eestis püsivamalt tegutsenud fotograaf. Teda peetakse ka seni teadaolevalt vanima, arvatavalt umbes 1850. aastal Eestis valmistatud ja tänini säilinud dagerrotüübi autoriks.

Esimesed Eesti soost fotograafid olid Reinhold Sachker ja Jakob Jobso (Jakob Livenström), ühe esimese eestlasest fotograafina saavutas tänapäevani ulatuva tuntuse aga 20. sajandi alguses tegutsenud Johannes Pääsuke.

Eesti tuntumate portreefotograafide seas on näiteks Kaupo Kikkas, loodusfotograafide seas Remo Savisaar, Sven Začek ja Urmas Tartes, teadusfotograafide seas Heiti Paves, droonifotograafide seas Kaupo Kalda, toidufotograafide seas Katrin Press, pulmafotograafide seas Annika Metsla ja fotokunstnike seas Peeter Laurits.

## Vaata ka

* Fotograafia
* Eesti fotograafide loend
* Välismaa fotograafide loend
* Naisfotograafide ajalugu

## Viited
Giljotiin

**Giljotiin** on masin, mis on mõeldud surmanuhtluse  täideviimiseks giljotineerimise ehk giljotiini abil pea maharaiumisega. 

## Ajalugu
1789. aastal tegi arst Joseph-Ignace Guillotin ettepaneku Prantsusmaa karistussüsteemi muutmiseks. Ta soovitas lõpetada julma ja koletusliku rattaletõmbamise ja poomise.   hukkamisriist muutis hukkamise valutumaks. Kui varem oli pea maharaiumine ainult aristokraatide privileeg, siis nüüd laiendas see masin selle õiguse kõigile ühiskonnakihtidele.

1791. aastal moodustas Prantsusmaa parlament uue masina läbilöömiseks komitee. Kuigi komiteesse kuulus ka Guillotin, siis põhijõuks oli kuninga ihuarst ja Académie Royale de Chirurgie sekretär dr Antoine Louis. Selliseid hukkamisriistu oli keskajalgi kasutatud, kuid selle masina uudsus seisis kolmnurkses kaldservaga teras.

Alguses nimetati seda hukkamisriista *louison*iks ja *louisette*iks, kuid peagi hakati seda nimetama giljotiiniks.

Esimesena hukati giljotiiniga röövel Nicolas Jacques Pelletier. See toimus 25. aprillil 1792. 

Giljotiini üks esimesi ohvreid oli ka Prantsusmaa kuningas Louis XVI, kes hukati 1793. aastal 21. jaanuaril.

Viimane avalik hukkamine giljotiiniga Prantsusmaal toimus 17. juunil 1939 (Eugen Weidmann). 10. septembril 1977 hukati Hamida Djandoubi. Giljotiini kasutati Prantsusmaal hukkamisriistana aastani 1981.

## Tänapäeva tehnika
Tehnikas on giljotiin üldnimetus mehhanismidele, millega lõigatakse kaableid, metall-lehti, paberit ja muid raiuvat lõiget lõikamisel vajavaid materjale.

## Viited
Kalaramp

**Kalaramp** on looduslähedase kalapääsu tüüp ja kujutab endast vooluveekokku paisu kõrvale rajatud karedat kaldpinda, mis võimaldab veeorganismidel liikuda üle paisu.

## Kirjeldus
Väliselt meenutab kalaramp tehiskose tüüpi kalapääsu, kuid seda ei rajata kogu jõe laiuselt. Erinevalt tehiskosest on kalarambil ainult osa paisu nõlvusest muudetud karedaks.

Kalaramp ehitatakse kiirema vooluga kaldaosa poole. Keskmine vee sügavus kalarambis on 0,3–0,4 meetrit, voolukiirus 1,6–2 meetrit sekundis ja rambi laius peab olema vähemalt 2 meetrit.

Kalarambi mudeli projekteerimisel lähtutakse loodusest, selle peamine eesmärk on struktuuriliselt jäljendada erinevaid looduslikke jõe kärestikke või järskude kallakutega ojasid. Rambi ehitamiseks on vahel kasutatud vanu mahajäetud
evakuatsiooni- või lüüsikanaleid.

## Kalarambid Eesti jõgedel
Kalaramp on rajatud Saku paisule Vääna jõel.

Kalaramp-kärestikud on rajatud Kurgja paisule Pärnu jõel, Nehatu paisule Pirita jõel ja Laastre paisule Kasari jõel.

## Ajalugu
Esimesed kirjalikud ülestähendused lihtsakoelistest kalarampidest pärinevad 17. sajandi Prantsusmaalt, kus haokimpude abil rajati järskudesse kanalitesse astmed. Üks versioon patenteeriti 1837. aastal Richard McFarlani poolt Kanadas, kus ta disainis kalade jaoks tee, et nood tema vee jõul töötava saeveski tammist läbi pääseksid. Tööstusliku pöörde edenedes muutusid tammid ja teised vooluveekogude tõkked suuremaks ja arvukamaks, tekitades vajaduse kaladele läbipääsuvõimaluste loomise järele.

## Vaata ka
*Kalatrepp
*Vetla vesiveski

## Viited

## Välislingid
* Fishway - Rock Ramp. - NSW Government (joonis kalarambist paisu kõrval)
Aivar Leito

**Aivar Leito** (24. august 1954 – 21. september 2018) oli eesti ornitoloog.

Ta lõpetas 1972. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna.

Töötas Eesti Maaülikoolis juhtivteadurina.

Tema põhilisteks uurimissuundadeks olid laglede ja sookurgede bioloogia.

On avaldanud ligikaudu 200 teaduslikku ja populaarteaduslikku kirjutist ning on kolme ornitoloogilise raamatu autor ja populaarteadusliku filmi "Valgepõsk-lagle" (Tallinnfilm, 1993) käsikirja autor.

## Isiklikku
Tema vennad on Vello Leito, Toomas Leito ja ornitoloog Tiit Leito, õde oli sotsioloog Aili Kelam (1935–2017).

## Tunnustus
* 2014 Eerik Kumari looduskaitsepreemia

## Välislingid
* 
*Persoonilugu Aivar Leitoga: Kukul Külas 2015-04-12
Indrek Rohtmets

**Indrek Rohtmets** (sündinud 18. juulil 1953) on eesti bioloog, tõlkija ja teadusajakirjanik.

Ta oli aastatel 1989–2001 ja 2014–2015 ajakirja Horisont peatoimetaja. 

Rohtmets on teinud mitmes maailma paigas loodusvideoid Eesti Televisiooni saatesarja "Osoon" tarbeks. 

Tema algatusel loodi 1990. aastal Eesti Teadusajakirjanike Selts, ta oli seltsi esimene esimees. Ta on ka Eestis tegutseva Viskiklubi üks asutajaid.

## Teoseid
* "Kultuurilooline Eestimaa: teekaaslane". Tallinn, Varrak 2004
* "Valge vares mustas ilmas" (essee). Eesti Loodus 10/2003
* Indrek Rohtmets. Mis saab, kui metsarahvas asub ehitama kivilinna? Intervjuu Andres Tarandiga, Eesti Loodus 2005/6 (artikkel)
Ta on tõlkinud eeskätt looduse- ja evolutsiooniteemalisi aimeteoseid.

## Isiklikku
Tema abikaasa on advokaat Maria Mägi-Rohtmets.

## Tunnustus
* 2015 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2021 – Go Traveli reisiraamatu preemia ("Üks rott läks rändama")

## Viited
Ervin Pihu

**Ervin Pihu** (15. veebruar 1930 – 14. detsember 2020) oli eesti ihtüoloog.

Ta lõpetas 1955. aastal Tartu ülikooli bioloog-zooloogina ja töötas sellest ajast Zooloogia ja Botaanika Instituudis. 1961. aastast töötas ta Võrtsjärve Limnoloogiajaamas. Ta uuris Eesti kalu ning peamisi uurimisvaldkondi oli kalade bioloogia: kasvutempo, sigimine, toitumine, arvukusdünaamika ja selle reguleerimine.

Ta töötas Eesti Maaülikoolis.

## Tunnustus
*2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Teoseid
*"Matk kalariiki" (Valgus 1987)
*"Peipsi järve seisund" (2. osa) (Eesti Teaduste Akadeemia 1991)
*"Meie kalad meie laual" (Valgus 1993; koos Linda Pettiga)
*"Eesti mageveekalad" (Kalastaja Raamat 2001)
*"Lake Peipsi" (Sulemees 2001)
*"Võrtsjärv" (Eesti Entsüklopeediakirjastus 2003)
*"Kalender Kalastaja aasta 2006" (Zero Gravity 2005)
*"Meie kalad olelusvõitluses" (Kalastaja Raamat 2006)
Mart Külvik

**Mart Külvik** (sündinud 20. detsembril 1960) on eesti geograaf ja looduskaitsebioloog.

Ta töötab Eesti Maaülikoolis.

On olnud Eesti Kongressi ja Tartu Linnavolikogu liige; Eestimaa Looduse Fondi ja Eesti Rohelise Liikumise asutajaliige. Mitmekordne Eesti meister orienteerumises.

Ta on olnud Tartu linnaökoloog.

## Tunnustus
* 2021 Eesti looduskaitsemärk

## Viited
 

## Välislingid
*
Kaja Lotman

**Kaja Lotman** (sündinud 10. mail 1960) on eesti zooloog ja looduskaitsetegelane. 

Ta lõpetas 1985. aastal Tartu Riiklik Ülikooli bioloogina.

Töötab Keskkonnaametis looduskaitse nõunikuna.

## Tunnustus

* 2003 Maailma Looduse Fondi (WWF) Elisabeth Jidhe nimelise looduskaitseauhinna (koos abikaasa Aleksei Lotmaniga)
* 2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2011 Eesti looduskaitsemärk
*2017 Põlvepikuraamatu konkurss, eripreemia parima teemaraamatu eest („Hommikukontsert Matsalu linnuriigis“, kunstnik Marju Tammik)
*2019 Euroopa Kaitsealade Liidu medal
*2025 Kaitseliidu kuldmünt, raamatu “Naiskodukaitse Lääne ringkond 1928-1940” koostamise eest.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Aleksei Lotman. Neil on neli last: Silvia Lotman, Elen Lotman, Eno-Martin Lotman ja Aliine Lotman.

## Viited