open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pahajänese

**Pahajänese** (saksa keeles *Pahhajennes*) oli talu Kabala valla maadel Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal, kus asus Pahajänese kõrts ja hobupostijaam – **Võhma hobupostijaam**.

Asus linnulennult 3,2 km, vana ja käänulist maanteed mööda 4 km Võhma külast lõunas.

Kuna Pahajänese asus täpselt Pilistvere kihelkonna piiril vastu Suure-Jaani kihelkonda, on selle halduslik kuuluvus läbi aegade pidevalt muutunud.

1920. aastatel asus Pahajänese talu süda Olustvere vallas, alates 1939. aastast Kõo vallas ja aastatel 1950–1962 Põltsamaa rajoonis.

Tänapäeval on asukoht Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võhmassaare külas.

## Ajalugu
Aastal 1721 on mainitud Kabala mõisa **Pahe* kõrtsi (*Pache)* ning aastal 1744 juba kõrtsi nimega *Pahajennis*.

Nime "Pahajänes" tekke kohta on rahvasuus mitu legendi. Üks neist väidab, et kõrts sai nime selle järgi, et kõrtsi silt kujutas käpaga õllekannu löövat jänest. Teise legendi järgi elanud kõrtsis mees, kes korduvalt tahtnud end üles puua. Mitu korda õnnestus külarahval teda nööri otsast alla võtta kuni ükskord, kui mees taas ähvardanud nööri kaela panna, hüüdnud keegi: "Näe, jänes jookseb!". Inimesed läinud kõik jänest püüdma ja mees jäigi nööri otsa. Sellest ka kõrtsi nimi Pahajänese, et paha jänese tõttu jäi mees päästmata.

Pahajänese postijaam avati samanimelises kõrtsis posti vedamiseks 19. sajandi keskpaigas, 1892. aastal hakati majutama ka reisijaid. Postijaam suleti 1917. aasta suvel.

Tänapäeval on Pahajänese kõrts-postijaamast järel vaid varemed.

## Viited

## Välislingid
*Pärandkultuuri objekt: "Pahajänese kõrts" (758:KOR:001)
Matthias Agur

**Matthias Agur** (sündinud 25. märtsil 1995 Viljandis) on eesti veemootorisportlane.

Ta on veemotospordiga tegelnud aastast 2010 Aivar Kommisaare juhendamisel. Võitnud EM-il 2012 klassis T-550 hõbeda. Tulnud juunioride arvestuses 2011 klassis JT-250 Euroopa meistriks, saanud samas klassis juunioride MM-il pronksi ja klassis GT-15 juunioride EM-il pronksi. 2012 klassis GT-30 Eesti meister ja 2011 klassis JT-250 Eesti juunioride meister.

## Välislingid
*Matthias Agur
*Matthias Agur tuli Euroopa meistriks
* 
*Sporditulemused ESBL-is
Vanemad

**Vanemad** on üldjuhul elusolendi isa ja ema. 

Ühesooliste liikide partenogeneesi puhul kõneldakse ka ainult emast, sootute liikide puhul vanemate mõistet ei kasutata. Tavaliselt ei nimetata vanemaks ka surrogaatema, seevastu on adopteerimise korral kasutusel mõiste kasuvanemad.
Reisijuht

**Reisijuht** on raamat või veebiportaal, mis annab turistile vajalikku infot mingi piirkonna või marsruudi kohta ning jagab reisiks tarvilikke näpunäiteid. 

Reisijuhid kirjeldavad reisisihtkoha neid aspekte, mis geograafiateatmikes palju tähelepanu ei pälvi: transpordivahendeid, majutust, söögikohti ja vaatamisväärsusi. Tihti kirjeldatakse reisijuhtides ka hindu, poliitilist ja majanduslikku olukorda ning välismaalasele olulist teavet kohaliku kultuuri kohta. 

Maailmas tuntumate reisijuhtide sarja väljaandjate seas on Lonely Planet ja Baedeker. Eesti keeles avaldatakse näiteks Berlitzi ja Silmaringi reisijuhtide sarja. Marko Kaldur on kirjutanud siseturismi reisijuhid "Rännates läbi Eestimaa", "Avastades Eestimaad", "Salapärane Eesti" ja "Reis ümber Eestimaa". 

Veebipõhistest reisijuhtidest on tuntud Tripadvisor, Travellerspoint, Wikitravel ja Wikimediale kuuluv Wikivoyage. Eesti keeles jagavad reisinõuandeid reisifoorumid, näiteks trip.ee. Eesti siseturistidele jagavad teavet näiteks AvastaEesti.ee, Puhkuseestis.ee jaPuhkaeestis.ee. Lisaks on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus loonud Eestit tutvustava mitmekeelse reisiportaali Visitestonia.com.

Nüüdisaegsed reisijuhid põlvnevad reisikirjadest, kus kirjeldatakse isiklikku reisikogemust ja -sihtkohta, need aga jagavad rohkem elamusi kui juhiseid.

## Välislingid
*Reisikirjanik ja giid Marko Kaldur
*Sinu isiklik reisikorraldaja ja reisijuht
Hilja Rüütli

**Hilja Rüütli** (pseudonüüm **Aili Helm**; 18. aprill 1921 Vana-Kuuste vald – 18. veebruar 2009 Tallinn) oli eesti proosakirjanik, velsker ja meditsiiniõde.

Ta lõpetas aastal 1935 Reola algkooli ja aastal 1939 Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi; jätkas õpinguid aastatel 1940 ja 1941–1942 (heideti veebruaris 1941 poliitilistel põhjustel koolist) Tartu Kolledžis. Aastatel 1942–1944 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja aastatel 1944–1945 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas ning aastatel 1957–1960 Tallinna Meditsiinikoolis, mille lõpetas velskrikutsega.

Ta töötas aastal 1940 Tartu raudteeambulantsis ja aastatel 1940–1944 Tartu Ülikooli bakterioloogiainstituudis keemiku abilisena. 1944 aasta augustis-septembris oli ta Tartu rindel soomepoiste pataljonis sanitariks. 

1945. aasta lõpul ta arreteeriti ja saadeti Vorkuta vangilaagrisse, kust vabanes aastal 1956, misjärel töötas Tallinna farmaatsiatehases töölisena. Aastatel 1956–1993 töötas ta Tallinna Pelgulinna Haiglas meditsiiniõena, oli aastatel 1958–1981 ülemõde. Ta on tegutsenud lektorina meditsiiniõdede täienduskursustel. Samuti oli ta Eesti Meditsiiniõdede Seltsi asutajaliige ning aastatel 1966–1974 esinaine, hiljem auliige.

Koos Helmut Tarandiga on ta kujutanud eesti poliitvangide elu romaanitetraloogias (neljas raamat "Kirjad pimedusest" pole raamatuna ilmunud).

## Raamatud
* Kuradil ei ole varju: märkmeid nõukogude naistevanglast 1946. Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1979
* Vägivallamaa: romaan. Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1982
* Režiim - see kõlab uhkelt: romaan. Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1984

## Tunnustus
*1996 Riigivapi III klassi teenetemärk
Edgar Teslon

**Edgar-Paul-Ernst Teslon** VR II/3 (19. juuni 1885 Tallinn – 25. märts 1969 Thisted, Taani) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Edgar Teslon oli baltisakslane. Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1905. aastal, osales Esimeses maailmasõjas ning oli sõja lõpuks ülendatud alamleitnandiks.

1918. aastal alanud Eesti Vabadussõjas astus Eesti Rahvaväe 1. Jalaväepolku. 1918. aasta lõpus määrati ta Tallinna I löögipataljoni rühmaülemaks ja suunati laiarööpmelisele soomusrongile nr 3. LRSR-l nr 3 määrati ta 1919. aasta jaanuaris rongiülema vanemaks abiks.

1919. aasta augustis nimetati Teslon laiarööpmelise soomusrongi nr 4 ülemaks, kellena teenis kuni 1920. aasta juunini, mil soomusrong ajutiselt likvideeriti. LRSR nr 4 likvideerimise järel töötas ta kitsarööpmeliste soomusrongide ülema abina.

Hiljem töötas E. Teslon G. Scheel & Co pangas ja 1941. aastal siirdus järelümberasujana Saksamaale.

Teise maailmasõja ajal Eestis valitsenud Saksa okupatsiooni ajal naasis ta Eestisse, kuid siirdus 1944. aastal Saksamaale ja sealt Taani, kus elas kuni surmani 25. märtsil 1969.
Julia Gorbatšova

**Julia Gorbatšjova** (21. juuni 1974 Tallinn – 25. november 2004 Tallinn) oli Eesti politsei kiirreageerimistalituse konstaabel, kes hukkus, kui hullunud kurjategija võttis ta pantvangi ja lasi ennast õhku. Ta on esimene Eesti naispolitseinik, kes hukkus tööülesannete täitmisel.

## Haridus
Ta õppis aastatel 1979–1991 Tallinna 40. Keskkoolis ja lõpetas 2000. aastal Eesti Põllumajandusülikooli veterinaarmeditsiini erialal.

## Hukkumine
22. novembril 2004 kell 2:48 kutsuti politsei Õismäele, Õismäe tee 23 maja juurde. Üks naine teatas, et keegi mees tungis rõdu kaudu tema korterisse ja ähvardas end õhku lasta. Politseinikud meelitasid mehe õue, lootes ta seal kinni pidada, aga kui politseinikud üritasid teda õues kinni pidada, pääses mees pimedas põgenema. Samal ajal saabusid maja juurde lisaüksused. Politseinikele ootamatult ilmus mees uuesti välja. Pimedust ära kasutades, lähenes mees ühele politseiautole, milles istunud politseinikud meest ei märganud ja hõivas selle, võttes Gorbatšova pantvangi. 

Politsei piiras auto kiiresti sisse ja nõudis, et mees autost väljuks. Mees omakorda nõudis politseinikelt relvade maha panekut. Kell 3:22 õhkis mees pommi, tappes enda, politseiniku ja taga kongis olnud politsei teenistuskoera. Auto juures olnud politseinikest said kaks raskelt ja üks eluohtlikult vigastada, lööklaine lennutas teised eemale. Kõige raskemalt sai vigastada Gorbatšova 39-aastane paarimees, kelle elu suutsid arstid päästa. Hiljem selgus, et tapja oli 1954. aastal sündinud kodakondsuseta Jevgeni. Hiljem arvas politsei, et mees tahtiski politseinikke rünnata.

Teenistuskoerale Bryanile rajas riik kivist mälestusmärgi. Julia Gorbatšjova sai postuumselt Teeneteristi I klassi. Maetud Tallinna Liiva kalmistule. 

## Viited

## Välislingid
*Pildid Õismäel toimunud plahvatusest
Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskus

**Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskus** on keskus, mille eesmärk on anda ajakohast, usaldusväärset ja erapooletut infot õppimisvõimaluste kohta Ameerika Ühendriikides. Keskus alustas tegevust 12. aprillil 1993 Tallinna Tehnikaülikoolis ning kuulub koos 470 teabekeskusega kogu maailmas USA valitsuse ametlike EducationUSA kõrgharidusalaste infokeskuste võrgustikku.

Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskus
* jagab teavet õppimis-, teadustöö ja praktikavõimaluste kohta USA-s;
* nõustab ülikoolide ja programmide valikul ning dokumentide vormistamisel;
* jagab stipendiumiinfot;
* viib läbi rahvusvahelisi keele- ja akadeemilise taseme teste (TOEFL, TOEIC, SAT, ACT, GRE, LSAT jne) nii avalikkusele kui ka asutustele.

Lisaks eranõustamisele korraldab teabekeskus rühmakonsultatsioone, temaatilisi infotunde, avalikke loenguid, kohtumisi USA ülikoolide üliõpilaste ja vilistlastega, esineb koolides, nõustamiskeskustes ning infomessidel. Teabekeskuse konsultatsioonid on tasuta. Et kandideerimine USA ülikoolidesse oleks edukas, korraldab Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskus koolitusi alates sisseastumisstrateegiate õpitubadest kuni rahvusvaheliste testide ettevalmistuskursusteni.

## Välislingid
* Põhja-Ameerika ülikoolide teabekeskuse koduleht
Trafalgari lahing

**Trafalgari lahing** oli 21. oktoobril 1805 toimunud merelahing Suurbritannia mereväe ning Prantsusmaa ja Hispaania ühislaevastiku vahel. Lahing oli osa Napoleoni sõdade (1803–1815) aegsest Kolmandast Koalitsioonisõjast (augustist detsembrini 1805).

Lahing oli brittide otsustavaim merevõit tolles sõjas. 27 Briti liinilaeva admiral Horatio Nelsoni juhtimisel (HMS Victory pardal) purustasid Prantsuse ja Hispaania 33 liinilaevast koosneva laevastiku Prantsuse admirali Pierre-Charles Villeneuve'i juhtimisel Hispaania edelarannikul, Trafalgari neemest läänes. Prantsuse-Hispaania laevastik kaotas 22 laeva, britid mitte ainsatki.

Briti võit kinnitas hiilgavalt Suurbritannia eelmise sajandi vältel saavutatud ülevõimu merel. Selle üks põhjus oli Nelsoni loobumine tavapärasest meretaktikast, kus vaenlase laevastikule läheneti ühes rivis, paralleelselt vaenlase laevadega, et anda laevadele parim laskeala ja soodustada signaliseerimist. Selle asemel jagas Nelson laevad kahte perpendikulaarsesse rühma, mis tõi ka võidu ülekaaluka vastase vastu.

Nelson sai lahingus surmavalt haavata, temast kujunes üks Briti suuremaid sõjakangelasi. Vastase komandör admiral Villeneuve langes vangi koos oma lipulaeva Bucentaure'iga. Hispaania admiral Federico Carlos Gravina y Nápoli pääses koos laevastiku riismetega põgenema ning suri mõne kuu pärast lahingus saadud haavadesse.
Ko Lanta Yai

**Ko Lanta Yai** on saar Andamani meres Tai läänerannikul, asub maismaa ning Phi Phi saarte vahel. Saar on poliitiliselt osa Krabi provintsist, millest enamik asub maismaal.

Saar on 30 km pikk ja 6 km lai.
Parpurivtsi

**Parpurivtsi** (ukraina keeles Парпурівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 487. Pindala on 0,58 km².
Maamajanduse Infokeskus

**Maamajanduse Infokeskus** (inglise Rural Economy Research Centre) oli endine Põllumajandusministeeriumi hallatav riigiasutus, mis tegutses Jäneda mõisas. 

Asutus loodi 1991. aastal **Jäneda Õppe- ja Nõuandekeskusena**. Aastast 2006 kandis asutus nime Maamajanduse Infokeskus.

Keskus õpetas välja põllumajandussektori konsulente, nõustas põllumajandustootjaid, kogus oma põllumajandusliku raamatupidamise andmebaasi jaoks andmeid põllumajandustootjate majandustegevuse kohta ning töötles ja analüüsis neid.

Infokeskuse tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018 ja selle tegevused koondati Põllumajanduseuuringute Keskusse.

## Viited

## Välislingid
*Maamajanduse Infokeskuse koduleht (vaadatud 22.01.2013)
Marion Uuspõld

**Marion Uuspõld** (neiupõlvenimega **Marion Magdalena Poom**; sündinud 12. mail 1981) on eesti kunstnik, ajakirjanik ja produtsent.

Uuspõld on lavakoomikute agentuuri Comedy Estonia produtsent. Ta on kirjutanud kolumne ajakirja Buduaar.

Marion Uuspõld on olnud abielus näitleja Jan Uuspõlluga, neil on poeg Fred.
Maarika Järvi

**Maarika Järvi** (sündinud 29. jaanuaril 1964 Tallinnas) on eesti flötist, kes 1980. aastal emigreerus Ameerika Ühendriikidesse.

## Õpingud
Maarika Järvi õppis flööti Tallinna Muusikakoolis Kaljo Westi juhendamisel. Pärast emigreerumist jätkas õpinguid Bostoni ja New Englandi konservatooriumis. Muusikamagistri kraadi sai ta Carnegie Mellon Universitys.

## Töö
Maarika on töötanud esiflötistina kolmes Hispaania orkestris. Solistina on esinenud veel mitme nimeka kollektiiviga, sealhulgas Inglise Kammerorkestri, Detroiti Sümfooniaorkestri ja Göteborgi Sümfoonikutega Rootsis, kammerorkestriga Lyra Borealis Torontos, Ankara Presidendi Sümfooniaorkestriga Türgis, ERSO, Tallinna Kammerorkestri ja Moskva Kammerorkestriga.

## Salvestised
* "Musica Triste" (2002), millel on Eduard Tubina, Kuldar Singi, Heino Jürisalu ja Eino Tambergi flöödikontserdid;
* "Celestials" (2001), kuhu kuulub kaks spetsiaalselt temale kirjutatud uut kontserti, Peeter Vähi "Taevase järve laul" ("Chant of the Celestial Lake") ja Urmas Sisaski "Leoniidid" ("Leonides");
* "Méditations" (1995), kus koos mängivad flööt, vioola ja harf.

## Isiklikku
Ta on Neeme Järvi tütar ning Paavo Järvi ja Kristjan Järvi õde.

## Viited
Sirli Hiius

**Sirli Hiius** (esinejanimega **Sarah**; sündinud 15. aprill 1974) on eesti laulja. 

Sirli Hiius on õppinud laulmist Georg Otsa nimelises Tallinna muusikakoolis Kare Kauksi juhendamisel.  

1990. aastatel laulis ta koos Koit Toomega ansamblis Code One. Produtsent ja helilooja Mikk Targo kutsus Hiiuse ansamblisse esialgu pigem taustalauljaks, kuid stuudiotöö käigus moodustus Koit Toomega duett. Code One'i esimene aktiivsem loome- ja lavaperiood lõppes 1998. aastal, kui Sirli Hiius läks lapsepuhkusele. 

2012. aastal jõudis laul "Taevas valgeks läeb" lauluvõistluse "Eesti laul 2013" poolfinaali. 

## Viited
Ligniin

**Ligniin** ehk **ligneen** on varieeruva struktuuriga biopolümeer, mis moodustab suure osa taimse materjali rakukestadest.

Maal levinud taimsest materjalist moodustavad põhimassi kolm biopolümeeri, mis on põhilised rakukesta ehitusmaterjalid. Need on tselluloos, ligniin ja hemitselluloos, vastavalt keskmiselt 33, 30 ja 20 protsenti biomassist. Puidus on nende sisaldus vastavalt 40–50%, 20–30% ja 20–30%. Erinevalt tselluloosist ja hemitselluloosist, mis on polüsahhariidid, on ligniin  varieeruva struktuuriga polümeer, milles prevaleerivad aromaatsed (benseeni) tsüklid. Ligniin seondub keemiliselt hemitselluloosi polüsahhariididega, seega aitab tugevdada rakukesta ja kogu taime. Lisaks nimetatud põhikomponentidele on rakukestades mitmeid ühendeid, mis modifitseerivad selle tugevust ja läbilaskvust.

Puitumine on polüsahhariidide ja ligniini ladestumine taime raku seintesse, mille tulemusena muutub taime vars jäigaks.

Paberitööstuses on olulisel kohal ligniini tselluloosist eraldamise tehnoloogia. Seejuures on ligniin kõrvalsaadus. Puidust saadud ligniini valge pehme hügroskoopse paberitaolise kihilise massina tarvitatakse meditsiinis vati asemel. Suur osa tööstuses eraldatud ligniinist läheb kütusena põletamisele. Ligniini kasutatakse roheasfaltis. Aktuaalseks on saanud selle taastuva biopolümeeri uute kasutusvõimaluste leidmine.
 
## Vaata ka
* Rakukest
* Lignotselluloos
* Tõrv
* Tärpentin

## Viited
Jõu Ilm

**Jõu Ilm** oli esimene eestikeelne spordiajakiri, mida andis 1914. aastal Peterburis välja Daniel Wiedemann (pärast eestistamist Tõnu Võimula). Ajakirja ilmus kokku 4 numbrit. 

Ajakirja põhiosa moodustasid kerge- ja raskejõustikuteemad.

## Viited
Jõgeva Sordiaretuse Instituut

**Jõgeva Sordiaretuse Instituut** (inglise keeles *Jõgeva Plant Breeding Institute*) oli Põllumajandusministeeriumi valitsemisalas tegutsenud riigi teadus- ja arendusasutus.

Instituudi ajalugu ulatub aastasse 1920, kui Eesti Sordiparanduse Seltsi ja Eesti Seemnevilja Ühisuse eestvedamisel asutati **Jõgeva Sordikasvandus**. Eesti NSV ajal kandis asutus nime **Jõgeva Sordiaretusjaam**.

Jõgeva mõisa maad valiti sel põhjusel, et selles piirkonnas valitsevad äärmuslikud kliimaolud (Jõgeva on Eesti "külmapealinn") sobisid hästi kohalike sortide arendamiseks.

Instituudi tegevusvaldkondade seas on põllumajanduskultuuride sordiaretus ja algseemnekasvatus, taimekasvatuslikud alus- ja rakendusuuringud, arendustegevus, innovatsioon ning geneetiliste ressursside säilitamine.

1. juulil 2013 ühendati Eesti Maaviljeluse Instituut ja Jõgeva Sordiaretuse Instituut Eesti Taimekasvatuse Instituudiks.

## Vaata ka

* Jõgeva mõis
* Jõgeva
* Eesti Taimekasvatuse Instituut

## Viited

## Välislingid
*Instituudi koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Ristseoselised glükaanid

**Hemitselluloos** e ristseoselised glükaanid on peaaegu kõigi taimede rakukestades esinev heteropolümeerset tüüpi polüsahhariid, mis esineb kõrvuti tselluloosiga. 

Hemitselluloosi molekul kujutab erinevatest sahhariididest koosnevat hargnenud heteropolümeeri (esinevad mitmeti ühendatud põhiliselt viie süsinikuaatomiga tsüklid nagu glükoos, ksüloos, mannoos, galaktoos, arabinoos jt). Hemitselluloos moodustab suure osa (keskmiselt 20%) enamiku taimede biomassist.

## Võrdlus tselluloosiga
Tselluloos on kristalne, tugev ja raskesti hüdrolüüsitav homopolümeerne polüsahhariid. Hemitselluloos on amorfse struktuuriga, vähese tugevusega ja kergesti lihtsamateks suhkruteks (mannoos, galaktoos) hüdrolüüsitav lahja happe või aluse või hemitsellulaas ensüümidega.

Tselluloosi molekul on hargnemata struktuuriga 7000 – 15 000 glükoosi lülist koosnev polümeerne ahel. Seevastu hemitselluloosi ahelad on lühemad ja hargnenud struktuuriga, koosnedes 300–3000 erineva sahhariidi lülidest. 

Maal levinud taimsest materjalist moodustavad põhimassi kolm biopolümeeri, need on tselluloos, ligniin ja hemitselluloos, vastavalt keskmiselt 33, 30 ja 20 protsenti biomassist. Puidus on nende sisaldus vastavalt 40–50%, 20–30% ja 20–30%. Erinevalt tselluloosist ja hemitselluloosist, mis on polüsahhariidid, on ligniin varieeruva struktuuriga polümeer, milles prevaleerivad aromaatsed (benseeni) tsüklid.

Hemitselluloos eraldatakse tselluloosist leelise vesilahusega ekstraheerimisel ja edasi sadestamisel etaanhappe abil.

## Vaata ka
*Rakukest
*Sahhariidid
*Lignotselluloos
Helmut Tarand

**Helmut Tarand** (ka **Helmuth Tarand**, aastani 1935 **Helmuth Takenberg**, pseudonüüm **Annus Rävälä**; 25. september (vkj)/ 8. oktoober 1911 Tallinn – 1. november 1987 Tallinn) oli eesti kultuuritegelane, publitsist, filoloog ja luuletaja.

Ta lõpetas aastal 1929 Tallinna Kaarli gümnaasiumi; õppis aastatel 1929–1936 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti ja üldist kirjandust, filosoofiat ning eesti keelt ja rahvaluulet. Ta kuulus üliõpilasseltsi Veljesto.

Aastatel 1935–1938 toimetas ta ajakirja Eesti Noorus, ta juhendas selle juures tegutsenud õpilasringi Elbumus. Aastatel 1940–1941 oli ta ajakirja Nõukogude Kultuur toimetaja. 1941. aasta suvel tegutses ta Harjumaa Omakaitses. Aastatel 1944–1945 töötas ta Ajaloomuuseumis osakonnajuhataja ja asedirektorina.

Aastal 1945 arreteeriti ta väljamõeldud poliitilise süüdistusega, aastal 1946 saadeti ta vangina Komi ANSV söekaevandusse Vorkutas, aastast 1955 oli ta samas asumisel, töötades NSV Liidu Teaduste Akadeemia Igikeltsa Uurimise Instituudis kütjana.

Aastal 1956 pääses ta tagasi Eestisse, elatus Tallinnas kirjanduslikest juhutöödest. Aastatel 1962–1971 oli ta ametis Aianduse Valitsuse baasis, aastatel 1972–1986 oli ta Tallinna Pelgulinna Haigla ametnik, koostades haigla kroonikat.

## Looming
Ta on kirjutanud ka varjunime **Annus Rävälä** all ning oli kaasautor varjunime Aili Helm all.
### Teoseid
*Helmut Takenberg. "Eesti epigramm : bibliograafiline visand teoreetilise sissejuhatusega". Tartu 1934
*"ÜENÜ noorsoopidustused : XX aastapäeva puhul : 15./16. juunil 1940 Tallinnas". Kava. Toimetanud August Meikop ja Helmut Tarand, kaas Paul Liivak
*Juhan Sinimäe, Helmut Tarand. "Nõukogude deklamatoorium I. Valik luulet ja proosat deklameerimiseks nõukogude pühadel ja tähtpäevadel. Tallinn 1941
*"Hajutatud müüdid : eesti kirjamehed religioonist". Koostanud Vaime Kabur ja Helmut Tarand, kaas Silvia Liiberg. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1961
*Edgar Rajandi. "Raamat nimedest". Tallinn, Eesti Raamat, 1966. Eessõnas lk 10 on kaasautorina mainitud ka Helmut Tarandit
*"Usk ja mõistus". Koostanud Helmut Tarand, kujundanud Naima Neidre. Tallinn, Eesti Raamat, 1970
*"Üldpsühholoogia : õpik pedagoogilistele instituutidele". Tõlkinud Enn Koemets, Helmut Tarand, Juhan Sõerd. Tallinn, Valgus, 1975
*Annus Rävälä. "Vorkuta värsse". Lund 1981. 2., täiendatud trükk Lund 1984
**Annus Rävälä. "Vorkuta värsse". Tungal. Tartu 1990
*"Epitaaf". Luulekogu. Koostanud ja järelsõna autor Kaarel Tarand, kujundanud Jüri Kaarma. Loomingu Raamatukogu 1–2/ 1990
*"Ürglohutus". Koostanud ja kommenteerinud Mart Kuldkepp, eessõna Andres Tarand, kujundanud Piia Ruber. Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2011

## Tunnustus
*1983 Henrik Visnapuu preemia ("Vorkuta värsse")

## Isiklikku
Tema poeg on Andres Tarand, pojapojad Indrek Tarand ja Kaarel Tarand. Õepoeg on Priit Aimla.

## Kirjandus
*Raimond Kaugver. "Suri Helmut Tarand". Looming 12/ 1987. Lk 1705–1706
*Mart Mäger. "Tarand, Helmut(h), filoloog ja luuletaja". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 584

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Registrite ja Infosüsteemide Keskus

**Registrite ja Infosüsteemide Keskus** (inglise keeles Centre of Registers and Information Systems; varasema nimega: *Justiitsministeeriumi Registrikeskus*) on Justiitsministeeriumi hallatav asutus, mis arendab ja haldab Eesti mitmeid olulisi info- ja sidesüsteeme ning pakub info- ja sidetehnoloogilisi lahendusi.

Keskus arendab/haldab muu hulgas järgmisi süsteeme: e-äriregister, e-notar, e-kinnistusraamat, kohtuinfosüsteem, kriminaalhooldusregister, kinnipeetavate register, karistusregister, e-toimik, elektrooniline Riigi Teataja.

## Viited

## Välislingid
*Keskuse koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Ei jäägi üle muud...

**"ei jäägi üle muud..."** on Paha Polly debüütplaat, mis ilmus aastal 2008.

## Lood
#Naerame
#Salaja
#Silmad
#Keegi
#Sa
#Suvi on surnud
#Anna andeks
#Pisang
#Muretult lonkides
#Linnud
#Tahaks karjuda
#Paha Polly
Viljandi Linnakapell

**Viljandi Linnakapell** on Eesti esimene vanamuusikaansambel, mille 1971. aastal asutas Tõnu Sepp. 1989. aastast oli kapell Viljandi kutseline ansambel. Kapelli tegevus lõppes 2016. aastal.

Kapelli repertuaaris oli muusikat keskajast varabarokini. Ansambel on andnud kontserte Eestis, Soomes, Rootsis, Taanis, Saksamaal, Leedus ja Venemaal.

## Ajaloost
Viljandi Linnakapelli asutas 1971. aastal Viljandi Lastemuusikakooli flöödiõpetaja Tõnu Sepp. Ansambli algusaastatel lõid selles kaasa peamiselt Viljandi Lastemuusikakooli õpilased, kapell esines ka koos muusikakooli juures tegutsenud Viljandi Kammerkooriga. Ansambli koosseis kasvas 1989. aastal, kui saadi Viljandi kutseliseks ansambliks, mis aitas sisustada Viljandi pidulikke üritusi ja avardada linna muusikaelu.

Traditsioonilised Viljandi Linnakapelli öömuusikakontserdid toimusid enamasti iga aasta 30. detsembril. 

1982. aastal pandi alus Viljandi vanamuusika festivalile.  

Aastatel 1989–1991 juhtisid Viljandi Linnakapelli Margus Kubo ja Peeter Klaas Hortus Musicusest, 1998. aasta sügisest juhib kapelli ansambli Hortus Musicus flöödisolist, endine viljandlane Neeme Punder.

Viljandi Linnakapelli viimane kontsert toimus 23. oktoobril 2016 Tartu ülikooli ajaloomuuseumi valges saalis.

6. juulil 2021 tähistati Viljandi Muusikakoolis Viljandi Linnakapelli 50. aastapäeva ja esitleti trükist "50 aastat vanamuusikat Viljandis" (koostaja Maret Tomson, kujundajad Mare Hunt ja Katrin Kaev; ISBN 978-9916-4-0600-7).

## Repertuaar
Ansambli repertuaari kuulus keskaja, renessansi ja varabaroki muusika. 21. sajandil esitas ansambel peamiselt Euroopa renessanssmuusikat. Lisaks vanamuusikale esitas ansambel ka eesti heliloojate Urmas Sisaski, Rene Eespere ja Lepo Sumera nüüdismuusikat.

## Diskograafia
* Viljandi Linnakapell. Helikassett. 1994

## Viited

## Välislingid
* Viljandi Linnakapell Facebookis
* Viljandi linna meistermuusikud (musitseerivad Viljandi linnakapell ja Viljandi Lastemuusikakooli õpilased). - arhiiv.err.ee (1989)
* Vanamuusika festivalilt: Viljandi linnakapell. - arhiiv.err.ee (1991)
* Viljandi Linnakapell (Viljandi Linnakapell esitab Viljandi Raekoja saalis saksa, prantsuse ja inglise 16.- 17. sajandi muusikat) - arhiiv.err.ee (1993)
* Vestlusi kultuurist. Viljandi Linnakapell. - arhiiv.err.ee (2008)
* Klassikaraadios Delta saates 20. mail 2021: "Viljandi Linnakapell 50". Saatejuht on Robert Staak "Tänavu möödub 50 aastat Viljandi Linnakapelli esimesest kontserdist. Meenutusi käidud loometeest jagab ansambli kauaaegne liige, muusikaõpetaja Maret Tomson, kes koostab peagi ilmuvat raamatut linnakapelli ajaloost."
Viljandi Nukuteater

**Viljandi Nukuteater** on Viljandis alates 1955. aastast tegutsev nukuteater.

1955. aastal asutas Alice Mägi Viljandi Rajooni Kultuurimaja nukunäiteringi, millest kujunes kindla struktuuri ja näitetrupiga iseseisev nukuteater – **Viljandi isetegevuslik nukuteater**. Teater andis esimese etenduse 1956. aasta veebruaris. See oli Alice Mägi lavastatud J. ja V. Svembergeri "Kolm põrsakest". 1965. aastal sai Viljandi Rajooni Kultuurimaja nukunäitering esimesena Nõukogude Liidus isetegevuslikest nukuteatritest rahvateatri nimetuse. Sellest ajast pärineb ka teatri nimi.

Aastatel 1956–1977 oli teatri eestvedaja/lavastaja Votele Kuusik. Muusika kirjutas lavastustele Osvald Ehala, nukud valmistas ja lavapildi kujundas Ilmar Andra. 1977. aastast on teatri direktor – kunstiline juht Altmar Looris.

1994. aastal on teater munitsipaalasutusena Viljandi Linnavalitsuse alluvuses ja kasutab statsionaarseid ruume aadressil Lossi 31.

## Tunnustus

* 2020 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Nukumäng on tõsine asi ja suurte inimeste töö! Tunnustus teenekale ja loominguliselt silmapaistvale teatrile)

## Viited

## Välislingid
*Nukuteatri koduleht
AS Wris

**AS Wris** (ka: **Wris Reisibüroo**) on 1991. aastal asutatud Eesti turismiettevõte. 

Ettevõte tegeleb puhkusereiside, lennupiletite, autorendi, laevapiletite, luksuskruiiside ja muude turismiteenuste müügiga. 

Aastal 1992 sai ettevõte Eestis esimesena Rahvusvaheliselt Õhutranspordi Assotsiatsioonilt (IATA) loa müüa rahvusvahelisi lennupileteid. 

## Viited

## Välislingid
*Ettevõte koduleht (vaadatud 23.01.2013)
Ärielu

**Ärielu** oli aastatel 1994–2009 Eestis ilmunud äri- ja majandusteemaline ajakiri. 

Ajakirja kaks esimest numbrit ilmusid nime Äriilm all.
2007. aastal tihendati varasem kuukiri iganädalaseks ajakirjaks.
Ärielu kuulus 2009. aastani Oliver Kruuda meediakonserni Kalev Meedia ja suleti seoses selle tegevuse lõpetamisega.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja lühitutvustus (vaadatud 23.01.2013)
*Ärielu muutus nädalakirjaks (vaadatud 7.03.2019)
Võru Õpetajate Seminar

**Võru Õpetajate Seminar** oli aastatel 1921–1930 tegutsenud õppeasutus, mis koolitas algkooliõpetajaid. Kooli juhtis Johannes Käis.

10 aasta jooksul õppis seminaris 243 inimest, kellest õpetajakutse sai 169. Paljud lõpetajad läksid lähiümbrusse koolidesse Valga-, Võru- ja Petserimaal.

Võru Õpetajate Seminari on teiste seas lõpetanud Arthur Behrsing, Natalie Mei, Edgar Oissar, Rudolf Reiman, Jaan Vahtra.

## Vaata ka
*Pedagoogiline Ühing Võru Seminar

## Viited

## Kirjandust
*Võru Õpetajateseminar, tegevus ja uuenduspüüded. Tartu, 1936
*Koolile pühendatud elu: Johannes Käis 1885–1950. Koostajad F. Eisen, V. Horm. Tallinn, 1985

## Välislingid
*Võru Õpetajate Seminarist Johannes Käisile pühendatud veebilehel (vaadatud 23.01.2013)
AS Tootsi Turvas

**AS Tootsi Turvas** on aastal 1919 asutatud turbatootmisettevõte.

Aastal 1996 ettevõte erastati. Aastast 2002 kuulub ettevõte Soome kontserni VAPO OY.

Ettevõtte tootmisüksused paiknevad Eestis Pärnumaal Tootsi vallas ja Lavassaares, Ida-Virumaal Puhatus,  Harjumaal Turba asulas ja Peningis ja Tartumaal Ulilas.

Ettevõte valmistab küttetükkturvast, kasvuturvast, puiduhaket, turbatootmismasinaid. 

Ettevõttes töötas 2013. aasta seisuga 55 inimest.

Ettevõte on kandnud mitmeid nimesid: Jõõpre Turbatööstus, Lavassaare Turbatööstus, Tootsi Briketitööstus, Tootmiskoondis Tootsi, Riiklik Aktsiaselts Tootsi Turvas ja AS Tootsi Turvas.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Killud (Paha Polly)

**"Killud"** on Paha Polly teine album, mis ilmus aastal 2010. 

## Lood
#Tule ja leia
#Tulnukas
#Ei jäägi üle muud...
#Elu ei ole vaid mustvalge film
#Ma olen Tartu
#Õhtuvalguses
#Sinise taeva all
#Süda(metu)
#Ei ole tühine
#Vaikselt purunes klaas...
#Lõvisüda
#Tuulte valss
Kosmos ootab

**"Kosmos ootab"** on Paha Polly album, mis ilmus 2012. aastal.

## Lood
#Mu valgus
#Maa ja taeva vahel
#Külm detsember
#Ava silmad
#Karussell
#Vaba
#Külma linna
#Linnud
#Lumi on läinud
#Sa mind ei näe
#Me ei kao
#Meid ootab see päev
#Kosmos ootab
#Vihm

## Välislingid
*Paha Polly R2 Kuulderaadiuses
Täna Otsustan Mina

**Täna Otsustan Mina** (lühend: **TOM**) oli 2001. aastal loodud Eesti Vabariigi valitsuse internetiportaal, mille eesmärk oli kaasata inimesi riigi otsustusprotsessidesse. 

Portaal suleti 2008. aastal ja selle järeltulija on veebiportaal osale.ee (Osalusveeb).

## Viited

## Välislingid
*TOM-i järeltulija Osalusveeb (vaadatud 23.01.2013)
Vanarooma muusika

**Vanarooma muusika** on muusika Vana-Roomas.

Vana-Kreeka kultuuril oli suur mõju Rooma vabariigile, eriti pärast Kreeka mandriosa vallutamist Rooma poolt 168 eKr. Muusikas tähendas see kreeka muusikateooria ülevõtmist ja muusikute sisserändu Rooma. Muusikud tõid endaga kaasa pille, mis täiendasid etruskidelt päritud pillikogu. Rikastes kodudes oli kombeks kuulata muusikat õhtusöögi ajal ning teatris kuulus nii tragöödiate kui komöödiate juurde sageli *tibia* (aulose rooma versioon) või hüdraulise (vesioreli) muusika. Hüdraulist mängiti ka tsirkuseareenil, sageli koos vaskpillidega nagu *cornu* ja tuuba, saatemuusikana kaarikute võidukihutamisele ja gladiaatorite võistlusele.

Esimeseks sajandiks pKr, kui impeerium laienes ida suunas, saabusid Rooma muusikud ja pillid Lääne-Aasiast ja Põhja-Aafrikast ning tulijate eksootilised laulud ja tantsud andsid tõuke pantomiimteatri edasiseks arenguks. Pantomiimid põhinesid kreeka tragöödial, nagu ka väga populaarsed miimid. Pärast Egiptuse vallutamist 30 pKr jõudis Rooma Isise kultus ja koos sellega egiptuse sistrum, harf ja pikk flööt.

## Vaata ka
*Vanaaja muusika
*Vanakreeka muusika
Toomas Kümmel

**Toomas Kümmel** (sündinud 28. aprillil 1960 Pärnus) on eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas aastal 1984 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonna geograafia osakonna. 

Teinud kaastööd ajakirjale Heinakuu, nädalalehtedele Eesti Ekspress ja Eesti Aeg ning ajalehele Eesti Päevaleht.Teinud ETVs  saadet "Toomas Kümmeli majandussõprade klubi".

Aastal 2009 oli ta Jõelähtme vallavanem. Ta kuulus 28. detsembrist 2008 kuni 15. veebruarini 2012 Isamaa ja Res Publica Liitu.

## Isiklikku
Toomas Kümmel on teist korda abielus. Tema esimesest abielust sündinud poeg Peeter on suusataja ja Tartu Ülikooli doktorant, teisest abielust on tal kaksikud pojad. 

## Tunnustus
2023 – Elutöö preemia (ajakirjanduspreemia)

## Raamatud
* "Ain Seppiku süümeskandaal", 2003 ISBN 994910114X
* "Isamaa rüüstajad : dokumentaaluurimus suurimast pangaröövist tänapäeva-Eestis", 2004
* "Mõttetute riikide aabits II", 2020 ISBN 9789949733835

## Viited

## Välislingid
* Teet Korsten "Toomas Kümmel – aus ja radikaalne" Põhjarannik, 7. juuni 2003
* Toomas Kümmeli ja Artur Talviku I Tšetšeenia sõja aegne videointervjuu Tšetšeenia presidendi Džohhar Dudajeviga, YouTube (ei ole enam saadaval)
* Kümmel: teadmatus VEB fondi ümber teeb Eesti rünnatavaks eesti.ca, 22. jaanuar 2013.
Kaja Kreisman

**Kaja Kreisman** (sündinud 20. märtsil 1969 Kiviõlis) on Eesti poliitik.

Ta on lõpetanud 1987. aastal Püssi Keskkooli ja 2009. aastal Lääne-Viru Rakenduskõrgkooli raamatupidamise erialal. Ta töötab alates 1993. aastast AS-i Kiviõli Kaubahoov pearaamatupidajana.

Kaja Kreisman kuulus aastatel 2004–2018 Isamaa ja Res Publica Liitu.

Kreisman oli Kiviõli Linnavolikogu liige aastatel 2002–2013 (volikogu esimees 2002–2003, 2009–2010). 

22. jaanuarist 2013 26. märtsini 2014 oli ta XII Riigikogu liige.

## Viited
Djimrangar Dadnadji

**Djimrangar Dadnadji** (1. jaanuar 1954 – 31. detsember 2019) oli Tšaadi poliitik.

Ta oli 21. jaanuarist kuni 21. novembrini 2013 Tšaadi peaminister.

Enne peaministriks saamist oli ta president Idriss Déby kantseleiülem. Ta on olnud mitmes ministriametis.

## Viited
Litvinova balletistuudio

**Litvinova balletistuudio** oli aastatel 1918–1939 Tallinnas töötanud balletikool. 

Balletikooli asutas Jevgenia Litvinova (eesnimi ka: Eugenia), kes ise oli varem õppinud Peterburi Maria Teatris.

Ta korraldas õpilaste balletiõhtuid, esines nendega ka Riias ja Stockholmis. Tema õpilasteks olid Lilian Looring, Emmy Holz, Rahel Olbrei, Robert Rood, Nadežda Taarna, Anna Ekston, Alja Elbing, E. Sadde, Jelena Izerovitš, Liia Leetmaa ja Ada Ahi.

## Viited
Rahvuslik Keskerakond

**Rahvuslik Keskerakond** (lühend **RKE**) oli aastatel 1932–1934 tegutsenud Eesti partei. 

Erakond moodustati Eesti Rahvaerakonna, Kristliku Rahvaerakonna ja Eesti Tööerakonna ühinemisel.

Erakonna esimees oli Jaan Tõnisson.

V Riigikogu valimistel 1932. aastal kogus Rahvuslik Keskerakond 110 662 häält ehk 22,1%, millega nad said V Riigikogus 23 kohta. Oktoobris 1933 toimunud põhiseaduse muutmise rahvahääletusel oli erakond põhiseaduse muutmise vastu. Selle takistamiseks kehtestati üleriiklik kaitseseisukord ja ajakirjanduse "kontroll" (vältimaks sõna "tsensuur", kuna trükitoodete tsensuur oli põhiseadusega keelatud). Põhiseaduse muudatused võeti rahvahääletusel vastu suure häälteenamusega ja Jaan Tõnissoni valitsus pidi toetuse kaotanuna tagasi astuma.

Keskerakonna likvideerimine oli päevakorral juba 1933. aastal, kuid see lükkus peamiselt vormilistel põhjustel aastaid edasi. Erakond kaotati 6. mail 1938 jõustunud Ühingute ja nende liitude seaduse alusel (RT 1938, 42, 396 II) ja likvideeriti 20. septembril 1939. 

18. aprillil 1953 teatas end Rahvusliku Keskerakonna esimeheks nimetav Heldur Tõnisson, et Rahvuslik Keskerakond lahkub Eesti Rahvusnõukogu koalitsioonist. Pärast seda pole erakonnast midagi kuulda olnud.

## Viited
Orioni vöö

**Orioni vöö** on Orioni tähtkujus asuv asterism, mis koosneb kolmest tähest, milleks on Alnitak, Alnilam ja Mintaka. Kõik kolm tähte asuvad Maast 1200–2000 valgusaasta kaugusel. Tähed paistavad peaaegu võrdse suurusega ning asuvad teineteisest peaaegu võrdsel kaugusel.

Orioni vöö järgi on võimalik kergesti leida Orioni tähtkuju. Eestis on Orioni vöö kõige paremini vaadeldav veebruaris-märtsis, mil see on kõrgeimas asendis lõuna suunas. 

Orioni vöö kolme tähte on kirjeldatud ka kui kolme kuningat, kolme ketravat neidu, Kalevi mõõka.

## Viited
Eesti Radikaaldemokraatlik Erakond

**Eesti Radikaaldemokraatlik Erakond** (lühend **ERDE**) oli aastatel 1917–1918 Eestis tegutsenud liberaalne partei.

Erakond asutati 1917. aasta suvel Tallinna liberaalide poolt. ERDE liidrid olid Ado Birk ja Jüri Jaakson, partei häälekandkandjaks oli mõnda aega Tallinna Teataja.

Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu valimistel sai ERDE 4 kohta 62-st. Ülevenemaalise Asutava Kogu valimisteks moodustati ühine nimekiri sarnast agraarprogrammi omava Eesti Talurahva Liiduga, mis Eestimaa valimisringkonnas sai 5,8% häältest ja ühtegi saadikukohta ei võitnud. 1918. aasta alguse Eesti Asutava Kogu valimisteks liituti Eesti Demokraatliku Bloki valimisnimekirjaga, kuhu kuulusid veel Eesti Demokraatlik Erakond ja Eesti Maarahva Liit. Need valimised toimusid aga vaid osaliselt ja Asutavat Kogu ei moodustatud. Enne valimiste katkestamist antud häältest läks 23,2% Demokraatlikule Blokile. Järgnenud Saksa okupatsiooni ajal kõik erakonnad keelustati. Pärast okupatsiooni lõppu ühinesid 30. novembril 1918 ERDE ja Eesti Demokraatlik Erakond ühtseks Eesti Rahvaerakonnaks.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Radikaal-Demokraatliku Erakonna programmi põhijooned
Eesti Demokraatlik Erakond

**Eesti Demokraatlik Erakond** (lühend **EDE**) oli 1917. aasta kevadel Tartus Jaan Tõnissoni eestvõttel Eesti Rahvameelse Eduerakonna reorganiseerimise teel asutatud liberaalne partei. Uue erakonna programm nõudis demokraatlikke vabadusi, Venemaa Föderatiivse Vabariigi ja Eesti autonoomia kehtestamist, suurmaaomanike maa järkjärgulist minekut rahva kätte seda &laquo;õiglase tasu eest&raquo; võõrandades ning lubas lahendada tööliste taotlused. 5. novembril 1917 valiti EDE 24 liikmest koosnev keskkomitee, mille liidriks sai Jaan Tõnisson.

## Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu valimised
EDE osales 1917. aasta suvel Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu valimistel (saadi 7 kohta 62-st) ja linnaomavalitsuste valimistel.

## Ülevenemaalise Asutav Kogu valimised

1917. aasta novembrikuisel Ülevenemaalise Asutav Kogu valimisel osalesid valimisnimekirjaga nr 7 (Eesti Demokraatlik Blokk (Eesti Demokraatlik Erakond ja Eesti Maarahva Liit): Jaan Tõnisson – õigusteaduste kandidaat, I. riigivolikogu liige, Postimehe peatoimetaja, Eesti Maanõukogu liige; Konstantin Päts – õigusteaduste kandidaat, Eesti väeosade ülemkomitee juhataja, Eesti maapäeva liige, Eesti Maavalitsuse esimees; Jaan Poska – vannutatud advokaat, Eestimaa kubermangukomissar; Karl Parts – vannutatud advokaat, II. riigivolikogu liige, Eesti maapäeva liige; Peeter Põld – Eesti kooliõpetajate keskliidu liige, Eesti maapäeva liige; Jaan Temant – vannutatud advokaat, II riigivolikogu liige, Eesti maapäeva liige; Heinrich Koppel – dr. med., Tartu Ülikooli professor, Eesti Arstiseltsi esimees, Liivimaa linnade hüpoteki Seltsi juhataja; Jaan Hünerson – agronoom, Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskseltsi asjaajaja, Põllutöölehe toimetaja; Johan Kalm – agronoom, Eestimaa Põllutöö Keskseltsi eriteadlane, Eesti maapäeva liige; Adam Bachman – õigusteaduste kandidaat, Eesti Kirjastuseühisuse juhataja; Jüri Parik – vannutatud advokaadi abi, Tartu linnavolikogu liige; Jaan Speek – rahvakooliõpetaja, kirjanik ja luuletaja (Leidin).
 
Valimistel võideti Eesti Maarahva Liiduga ühises nimekirjas kandideerides Eestimaa valimisringkonnas 22,6% häältest ning 8 saadikukohast 2 (Jaan Tõnisson ja Jaan Poska). Valdava osa oma hääli sai see nimekiri Lõuna-Eestist.
## Eesti Asutava Kogu valimised
1918. aasta veebruaris (ukj) alanud, kuid poolelijäänud Eesti Asutava Kogu valimistel sai sama valimisblokk, kuhu nüüd oli lisandunud ka Eesti Radikaaldemokraatlik Erakond, 23,2% loetud häältest. 

Erakonna tegevus peatus, kui Saksa väed veebruari lõpus Eesti vallutasid ja võimu teostama asunud okupatsioonivõimud igasuguse parteilise tegevuse keelustasid. Pärast Saksa okupatsiooni lõppu, 30. novembril 1918, ühinesid EDE ja Eesti Radikaaldemokraatlik Erakond ühtseks Eesti Rahvaerakonnaks.

## Viited
Nicolas Tiangaye

**Nicolas Tiangaye** (sündinud 13. septembril 1956) on Kesk-Aafrika Vabariigi jurist ja poliitik, alates 17. jaanuarist 2013 kuni 10. jaanuarini 2014 Kesk-Aafrika Vabariigi peaminister.
Tuuli Petäjä-Sirén

**Tuuli Pauliina Petäjä-Sirén** (kuni 29. septembrini 2012 **Tuuli Pauliina Petäjä**; sündinud 9. novembril 1983 Espoos) on soome purjetaja ja arhitekt.

Ta lõpetas 2016. aastal Aalto ülikooli arhitektuuri erialal. 

Sport on Tuuli Petäjä-Siréni elus olnud seni esikohal, kuid sportimisest vabal ajal teeb ta arhitektitööd. Tema kui arhitekti meelisteemad on tänapäevased palkmajad ja saarestikuelu.

## Purjetajana
Ta tegeles purjetamisega alates 1993. aastast, purjelauaga alates 2006. aastast. Ta on võistelnud neljadel olümpiamängudel.

2008. aasta Pekingi suveolümpiamängudel tuli ta purjelaua  klassis 16. kohale, kuid 2012. aasta suveolümpiamängudel võitis hõbemedali. 2012. aastal võitis ta ka Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.

Rio de Janeiro suveolümpiamängudel (2016) saavutas ta samas purjelauaklassis 10. koha ja Tokio suveolümpiamängudel (2020/2021) sõitis välja 14. koha.

Tema sponsorite seas on 2019. aasta algusest näiteks Ålandsbanken, vastutasuks osaleb sportlane panga huvides Läänemere keskkonnaprojektis.

## Tunnustus
* 2012 Soome aasta parim sportlane

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*
Matilda

**Matilda** on naisenimi.

Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 75 Matilda-nimelist inimest.

## Nime kandjaid
*Püha Matilda, Vestfaali krahvi Dietrichi tütar ja Saksa kuninga Heinrich I naine
*Keisrinna Matilda, Inglismaa monarh
*Matilda Toscanast, Toscana markkrahvinna
*Šoti Matilda, keisrinna Matilda ema
*Boulogne'i Matilda, Inglismaa kuninga Stepheni abikaasa
*Flandria Matilda, oli Normandia  hertsogi ja Inglismaa kuninga William Vallutaja naine
*Sophia Matilda, Gloucesteri printsess
*Emma Matilda Madsen (Emma Engdahl-Jägerskiöld), Soome sopran
*Anna Amelia Matilda Katarina Andersdotter, Rootsi poliitik

## Viited
Aurupunk

**Aurupunk** (inglise keeles *steampunk*) on ulme alamžanr, mida iseloomustavad aurumasinad, tihti keskkonnas, mille inspiratsiooniks on 19. sajandi tööstusrevolutsioon.

Aurupungiteoste tegevustik leiab seetõttu tihti aset alternatiivajaloolise Inglismaa viktoriaanlikul ajastul või kullatud ajastul Ameerika Metsikus Läänes või postapokalüptilises tulevikus, kus aurumootorid on taas igapäevakasutusse jõudnud. Aurupungi kõige äratuntavamaks jooneks on anakronistlikud tehnoloogiad või retrofuturistlikud leiutised, nagu 19. sajandi inimesed neid ette oleksid kujutanud. Samuti kajastub ajastu nägemus moes, kultuuris ja arhitektuuristiilides. Säärast tehnoloogiat võib leida H. G. Wellsi, Jules Verne'i või tänapäevaste autorite Philip Pullmani, Scott Westerfeldi ja China Mieville'i teostest. Aurupunk kujutab alternatiivajalooliselt ka selliseid tehnikasaavutusi nagu õhulaevad või Charles Babbage'i ja Ada Lovelace'i analüütilise masina sarnased analoogarvutid.

Aurupunk viitab ka aurupungi ulme esteetikast kantud kunstistiilidele, rõivamoele ja subkultuuridele, mida on populariseerinud 20. sajandi keskpaiga viktoriaanliku ajastu kirjandus ja filmid, juugendlik stiil. Paljud huvilised on hobi korras tänapäevaseid objekte pseudoviktoriaanliku "aurupungi" stiili ümber ehitanud ning selle sõnaga on kirjeldatud mitmeid kaasaegseid kujutavaid kunstnikke ja muusikuid.

Eestis on selles stiilis skulptuuride loomisega tegelenud Konstantin Maltsev Kiviõlis.

## Vaata ka
*Bonk Business
*Retrofuturism
*Küberpunk
*Ulme

## Viited
Riigihangete Amet

**Riigihangete Amet** oli aastatel 1996–2010 tegutsenud ja Rahandusministeeriumi alluvuses olnud riigiasutus. 2010. aasta 1. juulist võttis Ameti õigused ja kohustused üle Rahandusministeerium.

Riigiasutuse ülesannete seas olid riigihangete korraldamine, neis tekkinud vaidluste läbivaatamine.

## Vaata ka
*Riigihangete vaidlustuskomisjon

## Viited
Riigikassa

**Riigikassa** on Rahandusministeeriumi osakond, mis teostab riigieelarve, riigi eelarveväliste fondide ja Euroopa Liidu vahendite Rahvusliku Fondi kassalist teenindamist ning korraldab riigi finantsvarade ja -kohustuste haldamist.

Riigikassa asutati 1. aprillil 1996.

Riigikassa veebivarianti nimetatakse e-Riigikassaks.

## Viited
Michael Kats

**Michael Kats** (Eestis on enamasti kasutatud transkriptsiooni vene keelest **Mihhail Kats**; aga siin-seal esineb perekonnanimena ka Katz ja Kac ning eesnimena Mikhail;  sündinud 1947) on Valgevenes sündinud juudi päritolu USA kabetaja ning kabe- ja maletreener. 

Kabes on ta rahvusvaheline suurmeister. Ta on Valgevene ja NSV Liidu teeneline treener. Kabetajatest on ta õpilaste hulka kuulunud maailmameistrid Zoja Sadovskaja, Alena Altšul, Ludmila Sohnenko, Aleksandr Presman, Jevgeni Vatutin. Maletreeneriks hakkas ta aga pärast emigreerumist USA-sse. Males on mitu tema õpilast tulnud oma vanuseklassis USA meistriks. Tema õpilane Alex Lenderman on tulnud ka noorte maailmameistriks. 

Tema tütar Alena Kats on samuti tulnud USA noortemeistriks ning on FIDE meister.
Asunikkude, Riigirentnikkude ja Väikepõllupidajate Koondis

**Asunikkude, Riigirentnikkude ja Väikepõllupidajate Koondis** (aastast 1931 **Põllumeeste, Asunikkude ja Väikemaapidajate Koondis**; lühemalt *Asunik(kud)e Koondis*) oli Eesti partei, mis asutati 1925. 

III Riigikogu valimistel 1926. aastal kogus partei 13,5% häältest, IV Riigikogu valimistel 13,7% häältest. 

Aastal 1932 ühines partei Põllumeestekogudega ja ühiselt moodustati uus erakond – Põllumeeste, Põlluharijate, Asunike ja Väiketalupidajate Koondis.

Partei häälekandja oli 1926–1929 ilmunud ajaleht Maa.

## Viited
Juridica

***Juridica*** on õigusajakiri, mis ilmub aastast 1993. Aastast 1998 annab ajakirja välja sihtasutus Iuridicum. 

Ajakirja toimetuskolleegiumi kuulub esindajaid Tartu Ülikooli õigusteaduskonnast, Riigikohtust ja Justiitsministeeriumist.

Ajakiri on avaldanud ka kolm eriväljaannet: 
#Põhiõigused Eesti põhiseaduses
#Sotsiaalhoolekanne kui põhiõigus: Riigi, kohalike omavalitsuste, perekonna ja muude isikute kohustused põhiseaduslike õiguste tagamisel sotsiaalhoolekande valdkonnas
#Erakonnaõigus.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht (vaadatud 23.01.2013)
ALMAVÜ

**A**rmee, **L**ennuväe ja **M**erelaevastiku **A**bistamise **V**abatahtlik **Ü**hing, lühend **ALMAVÜ** (vene keeles Добровольное Общество Содействия Армии, Авиации и Флоту, lühend ДОСААФ; *Dobrovolnoje Obštšestvo Sodeistvija Armii, Aviatsii i Flotu*, lühend *DOSAAF*) oli Nõukogude Liidu ja on praegu Venemaa Föderatsiooni paramilitaarne spordi, sõjalis-tehnilise ettevalmistuse ning patriootliku kasvatuse organisatsioon.

## ALMAVÜ põhiülesanded
*Sõjalis-patriootlik kodanikukasvatus;
* Kodanike ettevalmistus sõjalistele erialadele;
* Tehniliste spordialade toetamine;
* Lennukoolide ja lennuspordialade kontroll ja juhtimine
* Osalemine kehalise ettevalmistuse ja sõjalise kallakuga spordis;
* Õppurite erialane ettevalmistamine suvistel õppekursustel sõjalistel insener- ja lennutehnilistel aladel;
* Osalemine kutsealuste kodanike sõjaväeteenistuseks ettevalmistamises ja reservväelaste kaasamine;
* Tehniliste erialaspetsialistide ettevalmistamine ja tehnilise baasi arendamine;
* Osalemine katastroofide, avariide ja õnnetuste tagajärgede likvideerimisel;
* ALMAVÜ taristu haldamine, ettevalmistamine mobilisatsiooni ja teiste ülesannete täitmiseks sõjaajal.
## Ajalugu

ALMAVÜ loodi Nõukogude Liidus 1951. aastal mitme paramilitaarse ühingu liitmisel, mis olid NSV Liidus asutatud juba 1920. aastail ja tegutses kuni 1991. aastani. ALMAVÜ peamine ülesanne oli kutsealuste ettevalmistamine sõjaväeteenistuseks, aga ka reservistide sõjalise kvalifikatsiooni säilitamine. NSV Liidu ALMAVÜ rahastamine oli sõjalise riigieelarve varjatud osa. Hiljem lisandus sõjalisele küljele organisatsiooni töös ka vabam tehnikaspordialade arendamine. Kuni organisatsiooni tegevuse lõpuni õpetati osa noori inimesi enne sõjaväe kutseealiseks saamist ja ajateenistusse kutsumist ALMAVÜ kursustel poolkohustuslikus korras välja veoautojuhtideks, radistideks, tuukriteks, lenduriteks, koerajuhtideks jne.

### Esimehed
* 1951–1953 Vassili Kuznetsov
* 1953–1955 Nikolai Gritškin
* 1955–1960 Pavel Belov
* 1960–1964 Dmitri Leljušenko
* 1964–1972 Andrei Getman
* 1972–1981 Aleksandr Pokrõškin
* 1981–1988 Georgi Jegorov
* 1988–1991 Nikolai Kotlovtsev
## ALMAVÜ Eesti NSV-s

## Organisatsioon Venemaal
25. septembril 1991 asutati Venemaa Kaitse-Spordi-Tehnika Organisatsioon (Российская оборонная спортивно-техническая организация, lühend РОСТО; *Rossiiskaja oboronnaja sportivno-tehnitšeskaja organizatsija*, lühend *ROSTO*), millest sai pärast Nõukogude Liidu lagunemist Venemaa Föderatsiooni presidendi määrusega NSV Liidu ALMAVÜ õigusjärglane Venemaal. 

7. detsembril 2009 taastati Venemaa Föderatsiooni valitsuse määrusega ühingu NSV Liidu aegne nimetus: Armee, Lennuväe ja Merelaevastiku Abistamise Vabatahtlik Ühing  ning organisatsiooni nimeks sai Venemaa ALMAVÜ (ДОСААФ России *DOSAAF Rossii*).

## Vaata ka

*OSOAVIAHIM

## Viited