open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Piret Õunapuu

**Piret Õunapuu** (sünninimi **Piret Kalm**; sündinud 19. augustil 1955) on eesti etnograaf.

## Haridus
Piret Õunapuu (toona Piret Kalm) on lõpetanud 1973. aastal Tallinna 2. Keskkooli. Õppis aastal 1973–1979 Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas etnograafina, kaitstes diplomitöö "Rannarootslaste elamusisustus XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul" (juhendaja Arved Luts). 2003. aastal sai teadusmagistri kraadi Tallinna Pedagoogikaülikooli filoloogiateaduskonnas kaitstud magistritööga "Eesti Rahva Muuseumi vanem ajalugu" (juhendaja Mare Kõiva). 2011. aastal sai doktorikraadi Tartu Ülikoolis kaitstud doktoriväitekirjaga "Eesti Rahva Muuseumi loomine ja väljakujunemine" (juhendaja Tiit Rosenberg).

## Töö
1979. aastast töötas ta Eesti Vabaõhumuuseumis, kus uuris taluarhitektuuri ja -mööblit. 1980. aastast töötas Eesti NSV Riiklikus Etnograafiamuuseumis. 2015. aasta seisuga töötab Eesti Rahva Muuseumi teadur-kuraatorina.

Tema peamised uurimisvaldkonnad on olnud Eesti pärimuslik kombestik, Eesti Rahva Muuseumi ajalugu, rannarootslaste rahvakultuur ja etnograafilise mööbli ajalugu.

Ta on Eesti Muuseumiühingu juhatuse aseesimees ja ajakirja Muuseum peatoimetaja.

## Raamatud
*Piret Õunapuu. Pühad ja kombed. Tallinn: Tänapäev, 2001
*Piret Õunauu. Eesti pulm. Tallinn: Tänapäev, 2003
*Liina Karron, Piret Õunapuu. Nii meil jõulud tuppa toodi. Tallinn: Varrak, 2012
*Piret Õunapuu. 101 Eesti vana aja asja. Tallinn: Varrak, 2015

## Tunnustus
*2011 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (silmapaistva tegevuse eest Eesti muuseumiloo teadvustamisel)
*2015 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind

## Isiklikku
Tema vend on arhitektuuriteadlane Mart Kalm.

## Viited
Lobatševe (Štšastja rajoon)

**Lobatševe** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Štšastja rajoonis, umbes 10&nbsp;km kaugusel Štšastjast edelas ja Slovjanoserbskist idakagus.

Siverskõi Donetsi kaldal asuv küla asutati 1700. aastal.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 250 inimest, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Enne 2020. aasta Ukraina haldusjaotuse reformi asus küla Novoaidari rajoonis.

## Vene-Ukraina sõda
Donbassi sõja ajal, 2015. aasta 2. septembril sattus Lobatševe ja naabruses asuva Lopaskõne küla vahel varitsusele rühm valitsusvägede võitlejaid. Hukkus kaks valitsusvägede võitlejat, kuus võitlejat sai haavata.

## Viited
Reili Pae

**Reili Pae** (sündinud 10. juulil 1982) on eesti kasvatusteadlane, Tallinna Ülikooli doktorant ja õppejõud.

Aastatel 2001–2005 õppis ta Tallinna Ülikoolis ning sai 2005 bakalaureusekraadi andragoogikas. Aastatel 2010–2012 õppis ta sama ülikooli magistriõppes ning sai magistrikraadi andragoogikas (*[[cum laude]]*, juhendaja Larissa Jõgi). 

Reili Pae on Õpetajate Akadeemia arengujuht.

## Viited

## Välislingid
*
Riigikirik

**Riigikirik** on riigi poolt ainu- või eesõigustatud kirik (näiteks luteri kirik, anglikaani kirik), mis halduslikult ja majanduslikult sõltub sellest riigist.

Eesti ajaloos oli näiteks Rootsi ajal 17. sajandil riigikirikuks luteri kirik, mis kehtestati  1686. aasta Rootsi kirikuseaduse kehtestamisega Eesti- ja Liivimaal.

## Vaata ka
*rahvakirik
*rahvuskirik
*riigiusund

## Viited
Anton Berckenow

**Anton(ius) Berckenow** oli Eestimaa vaimulik.

1529 on teda mainitud Märjamaa koguduse pastorina. Teda on mainitud ka 1534.

## Viited
Saaremaa Uurimise Selts

**Saaremaa Uurimise Selts** (saksa keeles *Verein zur Kunde Oesels*) oli Saaremaal aastast 1865 tegutsenud selts; ühtlasi Saaremaa Muuseumi eelkäija.

Selts asutati 17. veebruaril 1865. aastal Kuressaares loodusteadlase Ferdinand Arthur von Sassi majas. Asutajate hulgas oli nii haritlasi, ametnikke, harrastusteadlasi kui ka vaimulikke. Seltsi esimeseks presidendiks valiti Kuressaare Poeglaste Gümnaasiumi direktor Theodor Liborius. Asutajaliikmed olid Kuressaare linnapea Hugo von der Borg, gümnaasiumi vanade keelte õpetaja Jean Baptiste Holzmayer, graafik Friedrich Sigismund Stern ja mitmed teised.

4. jaanuaril 1865 oli esimene seltsi kogude näitus. 1887. aastal avati esimene püsiväljapanek Kuressaare gümnaasiumi direktori majas, 1892. aastal kolis muuseum Kuressaare lossihoovis asunud endisesse ohvitseride hoonesse (mis pole säilinud), 1897. aastal koliti  muuseumnn. kadettide hoonesse (praegu muuseumi kantselei), 19. septembril 1913  avati  uus püsinäitus linnuse ülakorrusel, 1919. aasta kevadel viidi muuseumi kogud linnusest üle Kubermangu tänav 14 asunud kohtu- ja politseihoonesse, 1922. aasta suvel viidi muuseumi kogud tagasi Lossihoovis asuvasse hoonesse, kus nüüd asub Saaremaa muuseumi kantselei, ja avati külastamiseks.

Saaremaa Uurimise Selts likvideeriti 1923. aastal. 

## Publikatsioonid
*1891 "Publikationen des Vereins zur Kunde Ösels" 1. vihik (2. vihik 1898, 3. vihik 1905)

## Viited
Püha Issidori Õigeusu Kirjastusselts

**Püha Issidori Õigeusu Kirjastusselts** on kirjastamisega tegelev mittetulundusühing Tallinnas. Selle asutasid 2000. aastal Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku liikmed preester Juvenalius Kaarma, preester Toomas Hirvoja ning German ja Riina Schutting eesmärgiga välja anda eestikeelset õigeusu kirjavara. Äriregistrisse kandmise kuupäev 21. jaanuar langes ühtlasi päevale, mil õigeusu kirik tähistab seltsi taevase kaitsepühaku Tartu preestermärter Issidori (16. saj) mälestuspäeva.

Peale vaimulike teoste on selts välja andnud ka filmi- ja teatrialast kirjandust ning osalenud MPEÕK kirjastusosakonna raamatuprojektides (näiteks tõlkinud patriarh Aleksius II teose "Õigeusk Eestimaal"). Selts kirjastab nii eesti- kui ka venekeelseid raamatuid ning tegeleb Eesti õigeusu ajaloo uurimise ja populariseerimisega mõlemas keeles.

Seltsi juhatuse esimehed:

* Toomas Hirvoja (2000–2014)

* Riina Schutting (alates 2014)

## Väljaanded
Püha Issidori Kirjastusseltsi väljaanded (peale märgitud juhtude on tekstid valinud ja eesti keelde tõlkinud G. ja R. Schutting)

### Eestikeelne kultuurilooline kirjavara

"Kummardus Andrei Tarkovskile. Mälestused ja artiklid" (2001, kujundanud Jüri Kaarma)

Õppematerjalina mõeldud teatrilooline sari "Suur maailmateater":

1. "Saksa romantikud. Näidendid ja saatused" (2003)

2. "Hispaania pärand. Kuldajastu komöödia" (2004)

3. "Itaalia maskid. *Commedia dell’arte* ümber" (2006)

4. "Kirik ja teater. Müsteeriumist farsini" (2007)

### Eestikeelne vaimulik kirjavara

1. "Õigeusu Kirik Eestimaal.XIX sajand" (2000)

2. "Tartu uusmärtrid" (2001)

3. "Õigeusu hingekarjased Eestimaal" (2002)

4. "Õigeusu palveraamat" (esmatrükk 2002, kordustrükid 2011 ja 2024)

5. "Pihiraamat" (2003)

6. "Õigeusu alused. Sissejuhatus Õigeusu Kiriku õpetusse" (2004, kordustrükid 2009 ja 2022)

7. Ema Magdaleena "Mõtisklusi lastest Õigeusu Kirikus" (2004, tõlkija Marrit Sink)

8. "Püha märter suurvürstinna Jelizaveta elulugu" (2005, tõlkija nunn Alipia (Viires))

9. "Mesilaste Õpetaja. Õigeusk ja evolutsiooniteooria" (2006)

10. "Kiriku saladus. Ikoon – teoloogia värvides. Algkujud. Pühad säilmed" (2007)

11. "Mitte sellest maailmast. Mungaelu ja meie aeg" (2008)

12. "Seitse leiba ja pisut kalukesi. Vaimulikud mõtted ja elulood" (2010)

13. "Pühakute elulood vürstide Venemaal" (2014)

14. Valamo kloostri skeemaiguumen Ioann "Vaata oma südamesse" (2015)

15. Iguumen Nikon (Vorobjov) "Tõeline kristlus" (2017)

16. "Tallinna püha piiskopmärter Platon. Kogu elu ja üks aasta" I (2022)

### Venekeelne vaimulik kirjavara

1. «В темнице был, и вы пришли ко Мне… Письма в лагерь» (2000)

2. «Таллинский пастырь. Протоиерей Валерий Поведский. Письма, проповеди, воспоминания» (2001)

3. Протоиерей Владимир Залипский «Духовные беседы» I (2004)

4. Протоиерей Владимир Залипский «Духовные беседы» II (2012)

5. Протоиерей Владимир Залипский «Духовные беседы» III (2016)

6. «Священномученик Платон, епископ Ревельский. Вся жизнь и один год» I  (2023)
Haapsalu Wiedemanni Gümnaasium

**Haapsalu Wiedemanni Gümnaasium** oli kool Haapsalus aadressil Ferdinand Johann Wiedemanni tänav 15.

## Ajalugu
Kool kasvas välja Haapsalu 8-klassilisest Koolist. Ehte tänaval asunud kool oli ruumipuuduses ja nii võeti 1984. aastal kasutusele ka hüljatud koolihoone Wiedemanni tänavas. Õpilaste arvu kasv võimaldas koolil laieneda 1990. aastal keskkooliks, mille nimeks sai **Ferdinand Johann Wiedemanni nimeline Haapsalu Keskkool**. Wiedemanni tänava koolihoones paiknesid klassid alates 5. klassist, 1992. aastast alates 7. klassist. Nooremad klassid jätkasid õpinguid Ehte tänaval asunud Haapsalu Linna Algkoolis. 1993. aastal nimetati kool ümber **Haapsalu Wiedemanni Keskkooliks** ja 1995. aastal **Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumiks**.

2001. aastal valmis arhitekt Andres Alveri projekti järgi koolile uus spordihoone. 

Aastatel 1993–2013 lõpetas Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi 1152 õpilast. 

Wiedemanni koolis oli väga tugev õpilasomavalitsus, toimusid kõrgetasemelised õpilasüritused. Kooli õpilasesindus kandis nime OMD (Originaalsed Mõtted Domineerivad). Õpilasomavalitsuse juht kandis monarhi tiitlit. Kokku oli kooli ajaloos 19 monarhi, ainsana oli kaks aastat järjest monarhiks tulevane riigikogu liige Lauri Luik.

Koolis anti välja ajalehte "Auf Wiedermann". Kooli majandusharu oli väga hea mainega. 

22. veebruaril 2013 võttis Haapsalu linnavolikogu vastu otsuse lõpetada Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi tegevus ja reorganiseerida Haapsalu Gümnaasium Haapsalu Põhikooliks. 1. septembril 2013 alustas aadressil Kuuse tänav 1 olevas koolimajas tööd Haapsalu Põhikool (Haapsalu Gümnaasiumi 1.-9. klassid ja Wiedemanni gümnaasiumi 7.-9. klassid) ja aadressil Ferdinand Johann Wiedemanni tänav 19 olevas renoveeritud koolimajas uus riigigümnaasium - Läänemaa Ühisgümnaasium (Haapsalu Gümnaasiumi ja Wiedemanni Gümnaasiumi 10.-12. klassid).

## Direktorid
* 1988–1996 Andres Huul
* 1996–1997 Veikko Kõrv
* 1997–2013 Leini Vahtras

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Tartu toomkapiitel

**Tartu toomkapiitel** oli Tartus 13. sajandist 1558. aastani tegutsenud Tartu piiskopkonna kõrgvaimulike kolleegium (toomkapiitel).

1224. aastast on teada, et piiskop Hermann I asutas pärast Tartu vallutamist sinna oma toomkiriku ning rajas selle juurde ka toomkapiitli, mille esimeseks juhiks sai tema vend, toompraost Rotmarus; samuti määras ta toomkapiitli ülalpidamiseks 24 küla ning on ka teada, et kapiitel koosnes regulaarkanoonikutest.. See, et toomkapiitel oli esialgu regulaarkapiitel, koosnedes augustiinlastest-koorihärradest, selgub 1234. aastast pärinevast ürikust, kus on mainitud toomkapiitli teist juhtivat liiget, priorit. 1240. aastal oli ametis aga juba toomdekaan, mis arvatavasti näitab seda, et Tartu toomkapiitel oli muutunud regulaarkapiitliks ja selle liikmed olid regulaarkanoonikud.

Toomkapiitlisse kuulus esialgu arvatavasti 12 liiget ehk toomhärrat või kanoonikut, 1360. aastaks võis seal olla kuni 20 liiget; hiljem taas vähem.

Kapiitel lõpetas tegevuse Tartu piiskopkonna vallutamisega Liivimaa sõja alguses 1558. aasta suvel. Üksikuid Tartu toomhärrasid on mainitud ka hilisematel aastatel, osa neist võis Tartus tegutseda kuni 1565. aastani, mil linlased Venemaale küüditati.
## Vaata ka
*:Kategooria:Tartu toomhärrad
## Viited

## Kirjandus
*Tõnis Lukas, 1998.  Tartu toomhärrad 1224-1558, TÜ Kirjastus. 278 lk
Taagepera Jaani kirik

**Taagepera Jaani kirik** on Valga maakonnas Tõrva vallas Ala külas asuv kirik. 

Kirikut kasutab Taagepera Jaani kogudus.

Kirik ehitati 1674. 

Kiriku kõrval asub kalmistu, mis rajati arvatavasti 1773.

Kirik sai oreli 1863. 

## Viited

## Välislingid
*Kirikust Helme valla kodulehel
*
Lopaskõne

**Lopaskõne** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis, umbes 15&nbsp;km kaugusel Štšastjast edelas ja umbes 5&nbsp;km kaugusel Slovjanoserbskist kagus.

Siverskõi Donetsi kaldal asuv küla asutati 1960. aastal.

Lopaskõne asub 48 meetri kõrgusel merepinnast.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 138 inimest, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal, 2015. aasta 2. septembril sattus Lopaskõne ja naabruses asuva Lobatševe küla vahel varitsusele rühm valitsusvägede võitlejaid. Hukkus kaks valitsusvägede võitlejat, kuus võitlejat sai haavata.

## Viited

## Välislingid
* Ilm Lopaskõnes
Kaspars Kambala

**Kaspars Kambala** (sündinud 13. detsembril 1978 Riias) on Läti korvpallur ja poksija.

## Korvpallurina
Kambala on mänginud alates 2001. aastast ka Läti korvpallikoondises. Hooajal 2015/2016 mängis ta klubis Adanaspor Basketbol (Adana, Türgi).

## Poksijana
Ta poksis jaanuarist juulini 2008 elukutselisena, uuesti poksis ta 2019. aastal. Ta on seni (seisuga 23. märts 2019) osalenud kokku 5 kohtumisel ning on võitnud neist 4 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ja viigistanud 1 kohtumise.

## Välislingid
*Kaspars Kambala lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Heinrich Bock

**Heinrich Bock** (ka **Buck**; umbes 1500 Hameln, Saksamaa – 28. oktoober 1549 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

1540. aastal sai ta Tallinna superintendendiks. ja Tallinna Oleviste koguduse pastoriks.

Oma eluajal uuendas ta Tallinna linnakooli. Ta koostas 8 punktist koosneva Tallinna preestrilaeka (saksa keeles *Priesterlade*) määruse.

## Viited

## Välislingid
*
Joachim Walter

**Joachim** (ka *Jochim*, *Jochym*) **Walter** (ka *Vualter*, *Qualter*, *Gualter*, *Wolter*, *Walther*; sündinud Saksamaal – 14. jaanuar 1556 Tallinn) oli Tallinna vaimulik.

Ta õppis Wittenbergi ülikoolis ja oli seejärel  koolirektor Tallinnas.

1532. aastal sai ta Niguliste koguduse pastoriks. 1551. aastal sai ta arvatavasti Tallinna superintendendi Heinrich Bocki surma järel linnaministeeriumi juhiks. 

## Viited

## Välislingid
*
Joachim Walter noorem

**Joachim Walter** (umbes 1530 Tallinn – 1563 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Tema isa oli Eestimaa vaimulik Joachim Walter.

Arvatavasti oli ta aastatel 1553–1554 Simuna pastor. 1555. aastal ordineeriti ta Tallinnas Juuru pastoriks.

## Viited
Joachim Walter (vaimulik, surnud 1594)

**Joachim Walter** (umbes 1545 Saksamaa – 16. aprill 1594 Tallinn) oli Tallinna vaimulik.

1576. aastal sai ta Tallinna Oleviste koguduse diakoniks ja 1579. aastal pastoriks. Ta oli Tallinna linnaministeeriumi *senior* (vaimulik juht).

## Viited
Hermann Gronau

**Hermann Gronau** (ka **Grönau, Gruno**; umbes 1480 Saksamaa Göttingen – 1563 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

Hermann Gronau õpetas Tallinna linnakoolis matemaatikat, 1532. aastal määrati ta Tallinna linnakooli rektoriks. 

1539. aastal sai ta arvatavasti Narva Johannese koguduse pastoriks. 1542. aastal sai ta Tallinna Mihkli kiriku koguduse pastoriks. 1553. aastal sai ta Tallinna Oleviste kiriku koguduse pastoriks. Tõenäoliselt aastast 1556 oli ta Tallinna linnaministeeriumi *senior* (vaimulik juht).

## Viited
Thomas Gerstenberg

**Thomas Gerstenberg** (ka **Gerstenbergk** ja **Kerstenbergk**; umbes 1525 Saksamaa – 18. juuli 1582 Tallinn) oli Tallinna vaimulik.

1560. aastal ordineeriti ta Tallinna Niguliste koguduse diakoniks. Aastast 1571 oli ta Tallinna linnakonsistooriumi *senior* (vaimulik juht).

## Viited
Gerhard Sagittarius

**Gerhard Sagittarius** (umbes 1540 Saksamaa – 1608 Saksamaa) oli Tallinna vaimulik.

1595. aastal on teda mainitud Tallinna vaimulikuna. Ta oli Tallinnas Oleviste koguduse pastor, linnakooli inspektor ja Tallinna superintendent. 1602. aastal lahkus ta ametist ja läks Saksamaale. 

## Viited

## Kirjandus
*Gotthard von Hansen. Superintendent Sagittarius (1887)
Kohila Vabadussõja mälestussammas

**Kohila Vabadussõja mälestussammas** on Rapla maakonnas Kohila vallas Kohilas asuv Eesti Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. See on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Mälestussammas avati 9. juulil 1939. Samba kavandi autor oli skulptor Anton Starkopf. Nõukogude okupatsioonivõimu korraldusel sammas lõhuti 20. juunil 1941, sõdurikuju suudeti öö varjus päästa. 26. juulil 1942 avati kordatehtud mälestusmärk taas.  Teise Nõukogude okupatsiooni alguses 1944. aasta sügisel hävitati sammas täielikult, tükid visati jõkke. Mälestussammas taastati ja avati uuesti ilma pronkssõdurita 23. juunil 1993. Taastamisjoonised koostas Kohilast pärit arhitekt M. Hammer. Kiviöö tehti Kohila kivitööstuses. Koos pronkssõduriga avati ausammas uuesti 23. juunil 2006.  

## Viited

## Kirjandus
*Mati Strauss, Ain Krillo, Jaak Pihlak, René Viljat. *Vabadussõja mälestusmärgid I*. Keila: M. Strauss, 2002. ISBN 9985786696 (köites)

## Välislingid
*
Heinrich Vestring

**Heinrich Vestring** (1562 Saksamaa – 30. märts 1650 Tallinn) oli Tallinna vaimulik.

Aastal 1600 oli ta Tallinna linnakooli rektor. Aastast 1603 oli ta Niguliste koguduse diakon ja aastast 1604 Oleviste koguduse diakon. Oleviste koguduse pastor magister Heinrich Vestringi hoolealune oli orvuksjäänud Heinrich Stahl, õpingute ajal  Tallinna triviaalkoolis

Tõenäoliselt oli ta aastal 1614 vaimulike Tallinna linnaministeeriumi vanem (*senior ministerii*). 1626. aastal sai ta Tallinna superintendendiks. 
## Vaata ka
*Vestring
## Viited
Heinrich Vestring noorem

**Heinrich Vestring noorem** (umbes 1603 Tallinn – 9. aprill 1643 Kose) oli Eesti vaimulik.

Tema isa oli Tallinna vaimulik Heinrich Vestring.

Õppis Rostocki ülikoolis (**Henricus Wesstringius Revaliensis**; immatrikuleeriti juulis 1622).

1627. aastal ordineeriti ta Kose koguduse pastoriks. 1639. aastal sai ta Järvamaa praostkonna praostiks.

## Viited
Kösterkoolmeister

**Kösterkoolmeister** (ka **köster-koolmeister, kösterkooliõpetaja, köster-kooliõpetaja**, kaplan) oli 17.–20. sajandini köster, kes õpetas ka köstri- või kihelkonnakoolis.

## Viited
Eestseisja

**Eestseisja** on autokefaalse või autonoomse õigeusu kiriku pea. Eestseisja ametinimetust esineb ka muudes konfessioonides ja organisatsioonides.

## Õigeusu kirikus
Õigeusu kirikus on kirikute eestseisjatel erinevad ametiastmed ja tiitlid.

## Vaata ka
*Kirikueestseisja (endisajal kihelkonnakiriku ametiisik)
Igor Severjanini preemia

Igor Severjanini preemia on alates aastast 1996 välja antav auhind vene kultuuri populariseerijale Eestis.

Preemiat hakati välja andma Riigikogu tollase Ühendatud vene fraktsiooni algatusel. Esialgu oli kavas seda välja anda igal aastal. 

## Laureaadid
*1997 Tatjana Miljutina
*2000 Marat Gainullin
*2001 Kornelius
*2006 Sergei Minin
*2009 Inga Mangus
*...

## Viited
Kemal Kılıçdaroğlu

**Kemal Kılıçdaroğlu** (sündinud 17. detsembril 1948 Nazımiyes Tunceli provintsis) on Türgi poliitik, aastatel 2010–2023 oli ta opositsioonilise Vabariikliku Rahvapartei juht ning aastatel 2002–2023 Türgi Suure Rahvuskogu saadik. 
 
Ta oli ühinenud opositsiooni kandidaat 2023. aasta presidendivalimistel. Riigi kõrgeima valimisnõukogu avaldatud andmete kohaselt kogus ta teises hääletusvoorus 25 260 109 häält ehk 47,86 protsenti antud häältest, samas kui ametis olev president Erdogan kogus 27 513 587 häält ehk 52,14 protsenti. 

Ta sündis Nazımiyes Tunceli provintsis Ida-Türgis ja lõpetas aastal 1971 Ankaras asunud Kaubandus- ja Majandusakadeemia (praeguse Gazi Ülikooli). 

## Isiklikku
Ta on 1974. aastast abielus, peres on kaks tütart ja üks poeg. Usutunnistuselt on ta aleviit.
Tallinna konsistoriaalringkond

**Tallinna konsistoriaalringkond** oli luterliku kiriku haldusüksus Tallinna all-linnas, Rootsiaegses luteri territoriaalkirikus ja Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kirikus. 

Konsistoriaalrinkonda juhtis Tallinna superintendent. 

Konsistoriaalringkonda kuulusid:
*Tallinna Niguliste kogudus ja Tallinna Niguliste kirik, 
*Tallinna Oleviste kogudus ja Tallinna Oleviste kirik,
*Tallinna Püha Vaimu kogudus ja Tallinna Püha Vaimu kirik,
*Tallinna Mihkli kogudus (soome-rootsi) ja  Tallinna Rootsi-Mihkli kirik,
*Tallinna Jaani kogudus (1867) (eesti) ja  Tallinna Jaani kirik.

Toompeal asunud Tallinna Kaarli kogudus ja Tallinna Toompea saksa kogudus kuulusid Eestimaa konsistoriaalringkonda. 

Pärast Tallinna rae kaotamist, 1890. aastal, ühendati Tallinna konsistoriaalringkond VELK Eestimaa konsistoriaalringkonnaga.
## Vaata ka
*Eestimaa Evangeeliumi Luteriusu Konsistoorium
*Tallinna linnakonsistoorium
EELK kirikukogu

**EELK kirikukogu** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) kõrgeim seadusandlik ja korraldav organ (kirikukogu). 

Kirikukogu võtab muu hulgas vastu kirikuseadusi, valib nii peapiiskopi, piiskopid, konsistooriumi assessorid, kantsleri kui ka komisjonide ja kirikukohtu liikmed.

Kirikukogu liikmed on ameti poolest peapiiskop, piiskopid, konsistooriumi assessorid ja kantsler ning praostkonna praost. 

Kirikukogu nõukogud/komisjonid on:
*arengunõukogu;
*majandusnõukogu;
*revisjonikomisjon;
*õiguskomisjon;
*nomineerimiskomisjon. 

Mingi kindla valdkonna arutamiseks võidakse moodustada vastava valdkonna eraldi komisjon.

## Viited

## Välislingid
*EELK kirikukogust EELK kodulehel
EELK Konsistoorium

**EELK Konsistoorium** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) valitsus (konsistoorium). 

## EELK Konsistooriumi koosseis
# Peapiiskop Urmas Viilma
# Piiskop Ove Sander
# Piiskop Marko Tiitus
# Piiskop Anti Toplaan
# Kantsler õp Andrus Mõttus
# Assessor Mattias Haamer
# Assessor õp Katrin-Helena Melder
# Assessor Toomas Nigola
Konsistooriumi president on peapiiskop ning liikmed piiskop (peapiiskopi asetäitja ülesannetes) ja viis assessorit. Assessorid valib kirikukogu neljaks aastaks. Iga assessor juhib mingit tegevusala, mille määrab peapiiskop.

Konsistooriumi ülesanne on täide viia Kirikukogu otsuseid.

Konsistooriumil on mitu komisjoni:
*autasude komisjon;
*avalike suhete komisjon;
*diakooniakomisjon;
*hariduskomisjon;
*infotehnoloogia komisjon;
*kirikumuusika kutsekomisjon;
*kunsti- ja arhitektuurikomisjon;
*välissuhete komisjon.
## Ajalugu
Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku esimene kirikuvalitsus ehk EELK konsistoorium koosseisus: piiskop Jakob Kukk, vaimulikud assessorid Johan Kõpp ja Jaan Lattik, konsistooriumi abipresident dr. Friedrich Akel (presidendiks oli kogu aeg piiskop), ilmalikud assessorid Viktor Kargaja  ja G. Soosaar loodi kirikukongressil  1919 Tallinnas

1940. aastal oli EELK Konsistooriumi aupresidendiks Tallinna Toompea Kaarli koguduse nõukogu abiesimees, Eesti Panga direktor Christian Kaarna, vaimulikeks assessoriteks Kaarli koguduse 1. pihtkonna õpetaja praost emeritus Aleksander Kapp, Valga praost, Otepää koguduse õpetaja Johannes Oskar Lauri, Viljandi praost, Helme koguduse õpetaja Johannes Uustal, Rapla koguduse õpetaja Joosep Liiv, Tallinna abipraost, õhtukogudus „Emmause" õpetaja Paul Kuusik, Tallinna Jaani koguduse 2. pihtkonna õpetaja ja kiriku noorsootöö keskuse esimees Aleksander Täheväli, Nõmme Rahukoguduse õpetaja ja kirikumuusika sekretariaadi esimees Anton Eilart ning ilmalikkudeks assessoriteks vandeadvokaat Elmar Anderson ja Pikalaenu panga direktor Viktor Kargaja.

## Vaata ka
*Eestimaa konsistoorium
## Viited

## Välislingid
*EELK Konsistooriumist EELK kodulehel
Pertti Paasio

**Pertti Kullervo Paasio** (2. aprill 1939 Helsingi – 4. aprill 2020) oli Soome sotsiaaldemokraatlik poliitik. Ta oli aastatel 1989–1991 Soome välisminister.

Ta lõpetas aastal 1968 Turu Ülikooli riigiteaduste magistrina.

Ta oli Eduskunna liige aastatel 1975–1979 ja 1982–1996. 1. detsembrist 1989 kuni 26. aprillini 1991 oli ta Soome välisministriks (Harri Holkeri valitsuses). Aastatel 1996–1999 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

## Isiklikku
Tema isa Rafael Paasio oli Soome peaminister aastatel 1966–1968 ja 1972. Tütar Heli Paasio oli aastatel 1999–2015 Eduskunna liige (Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei ridades).
Sergei Babenko

**Sergei Babenko** (sündinud 19. septembril 1961 Ulan-Udes) on Nõukogude Liidu ja Eesti endine korvpallur, keskmängija.

Ta mängis Venemaa, Ukraina, Iisraeli ja Läti klubides ning Kalevi esindusmeeskonnas.

Babenko võitis 1987. aastal Nõukogude Liidu koondises Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali. 

1991 mais tuli Tallinna Kaleviga NL-i meistriks. 

1993. aasta Euroopa meistrivõistlustel mängis ta Eesti koondvõistkonnas, kellega saavutati kuues koht.

## Välislingid
*
Soome korvpallikoondis

**Soome korvpallikoondis** on Soome esinduskoondis korvpallis.

Soome Korvpalliliit asutati 1939. Samal aastal toimunud Euroopa meistrivõistlustel kaotas Soome koondis eestlasest peatreeneri Alo Suurna juhendamisel kõik 7 mängu. Eestile kaotati 1-91 ja Leedule koguni 9-112.

Soome korvpallikoondis parim saavutus Euroopa meistrivõistlustel on 1967. aastal saavutatud 6. koht.

Kõige rohkem mänge (190) on Soome koondises mänginud Jouko Heikkinen. Enim punkte (2446) on koondise kasuks visanud Kari Liimo.

Alates 2004. aastast on koondise peatreener Henrik Dettmann.

Koondise tunnusvärvid on sinine ja valge ning hüüdnimi on **Susijengi**.

## Koosseis
Koondise koosseis 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel:
* Roope Ahonen
* Joonas Cavén
* Shawn Huff (kapten)
* Ville Kaunisto
* Mikko Koivisto (asekapten)
* Petteri Koponen
* Tuukka Kotti
* Gerald Lee
* Erik Murphy
* Matti Nuutinen
* Sasu Salin
* Jamar Wilson

## Viited

## Välislingid

* Soome korvpallikoondis korvpalliliidu kodulehel
Javelin

**Javelin** võib tähistada:
***[[FGM-148 Javelin]]**, USA tankitõrjeraketiheitjat
***[[Gloster Javelin]]**, brittide püüdurhävitajat
***[[HMS Javelin]]**, Kuningliku mereväe hävitajat
***"[[Javelin (album)|Javelin]]"**, Sufjan Stevensi album (2023)
Hageri vennastekoguduse palvemaja

**Hageri (vennastekoguduse) palvemaja** on palvemaja Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri külas. Palvemaja on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Hoone ehitati tõenäoliselt 1820 (teistel andmetel 1811). Sel ajal oli Hageris populaarne vennastekogudusliikumine. See on ühtlasi vanim Eesti mandriosa vennastekogudusliikumise palvemaja.

## Viited

## Välislingid
*
Rapla kalmistu

**Rapla kalmistu** on kalmistu Rapla kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Uuskülas Rapla vallas Rapla maakonnas.

Rapla kalmistu õnnistati matmiseks 18. oktoobril 1780.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Kalmistu kabel
Kabeli tagumises osas paiknes Tiesenhausenite perekonna krüpt. Kabelisse olid enne kalmistule ümbermatmist maetud admiral Adam Johann von Krusrensterni vanemad Johann Friedrich von Krusenstern (1724–1791) ja Christina Fredericke von Toll (1730–1804). Kabel on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Teise maailmasõja mälestusmärk

## Viited

## Välislingid
*
*
Käru kalmistu

**Käru kalmistu** on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal ja alates 1920. aastast Käru kihelkonnas Järvamaal, praeguse haldusjaotuse järgi Järva maakonnas Türi vallas Käru alevikus.

Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistul asub II maailmasõjas hukkunute ühishaud.

## Viited

## Välislingid
*
MAPATS

**MAPATS** (inglise *Man-Portable-Anti-Tank-System*) on laserjuhitud tankitõrjerakett, mille on välja arendanud Iisraeli Kaitsejõudude relvatööstus.

Relva saab kasutada nii päevasel kui öisel ajal. Selle operaator peab suunama laseri sihtmärgile ja hoidma seda seal seni, kuni rakett on tabanud sihtmärki.

Relvasüsteem anti esimest korda välja 1984. aastal. Selle ja raketi vahel puudub traat, mille abil rakett ja süsteem omavahel suhtlevad. Seetõttu saab seda relva kasutada nii maalt merele lastes meresihtmärkide pihta kui ka merelt maale lastes. Relvasüsteemi tõstenurk on 30°. MAPATS relvasüsteemi saab kasutada ka õhusihtmärkide vastu. Tegu on poolautomaatse relvasüsteemiga.

Raketi identifitseerimine:
* Igal raketil oma signaal
* Kompleks “suhtleb” ainult selle raketiga, mille ta viimasena välja tulistas
* Raketi juhtimiseks on:
** Lai juhtimissektor – u 80 tuhandikku
** Kitsas juhtimissektor – u 40 tuhandikku
* Kaugusel 833 meetrit vahetub lai sektor kitsaks sektoriks

## Andmed

*Laskekaugus: 5000 m
*Soomustläbistavus: (teras) 800 mm
*Relva mass laetult: 95,5 kg
*Kaliiber: 148,5 mm
*Optilise sihiku suurendus: 13 x
*Raketi lennukiirus:
**Väljalennul: 75 m/s
**Maksimaalne: 305 m/s
*Raketi lennuaeg:
**1000 m 4,1 s 263 m/s
**2000 m 8,2 s 216 m/s
**3000 m 13,3 s 179 m/s
**4000 m 19,4 s 148 m/s
**5000 m 26,9 s 118 m/s
*Relva osad:
**Kolmjalg koos patareiga: 14,5 kg
**Suunamisseade: 25 kg
**Juhtimisplokk (sihik): 21 kg
**Lasketoru: 5,5 kg
**Rakett konteineriga: 29,5 kg 
**Termokaamera “IRIS”: 7,8 kg

## Kasutavad riigid

*
*
*
*
*

## Vaata ka
* Iisraeli relvaost

## Viited

## Välislingid
*Tankitõrjerelva MAPATS saab kasutada ka õhust tuleva ohu puhul
*Tankitõrjesüsteemi MAPATS laskmine
*Pikamaa tankitõrjeraketikompleks MAPATS
AT-4

**AT-4** on Rootsi 84 mm ühekordne, kaasakantav, juhitamatu tankitõrjerelv. Seda granaadiheitjat kasutatakse eelkõige soomussihtmärkide puhul, aga võib kasutada ka jalaväe tõrjeks. AT-4 arendati 74 mm Pskott m/68 (Miniman) relvast, mille Rootsi sõjavägi võttis kasutusse 1960. aastatel. AT-4 loojad on Rootsi ettevõte SAAB Bofors Dynamics ja USA korporatsioon Alliant Techsystems.

## Andmed

* Tüüp: granaadiheitja
* Riik: Rootsi
* Sõjad ja konfliktid: USA sissetung Panamasse, Afganistani sõda (2001), Iraagi sõda.
* Loodud: 1960. aastatel
* Looja: Saab Bofors Dynamics
* Kokku toodetud: >600 000
* Eksemplari hind: 1480,64 USA dollarit
* Mass: 6,7 kg
* Pikkus: 1020 mm
* Kaliiber: 84 mm
* Granaadi algkiirus: 290 m/s
* Laskeulatus: 300 m
* Maksimaalne kaugus: 2100 m
* Sihik: mehaaniline, saab lisada öösihiku
* Lõhkeaine: HMX, trotüül
* Lõhkeaine mass: 0,44 kg 

## Kasutavad riigid
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* 
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Viited
Johann Knopius

**Johann Knopius** (ka **Cnopius, Knopff**; 1579 Saksamaa – 11. jaanuar 1632 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

1608. aastal oli ta Tallinna linnakooli konrektor. Samal aastal kutsuti ta Tallinna Niguliste koguduse diakoniks. ja hiljem  Tallinna Niguliste kiriku pastor.

Aastatel 1614–1626 oli ta Tallinna superintendent.

1624. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf 4 tühja adramaad Kumna külas ja kaks poole adramaa suurust maatükki Kerrema ja Zettermay, Tallinna Niguliste kiriku pastorile Johannes Cnopiusele, Harju-Viru õiguse järgi. Johann Knopiuse Kumna mõisa pärija oli tema poeg ratsaväekapten Hans Knopius.

## Viited
Järvakandi kalmistu

**Järvakandi kalmistu**, hiljem ka **Kehtna kalmistu** on kalmistu Rapla maakonnas Kehtna vallas Lellapere külas. Ajalooliselt jäi see Harjumaale Rapla kihelkonda.

## Ajalugu
1854. aastal rajatud Järvakandi mõisa kiriku juurde olevat rajatud ka kalmistu, mida olevat laiendatud 1860. ja 1877. aastal. Seni pole teada, kus see kalmistu asus, sest tänase Järvakandi kalmistu kohal pole varasematel kaartidel kujutatud kalmistut.

Tänane Järvakandi kalmistu rajati 1922. aastal ja pühitseti 10. detsembril 1922. See on tänaseni säilitanud Järvakandi kalmistu nime, vaatamata kõrvalasuva Järvakandi Peetri kiriku nime muutmisele Kehtna Peetri kirikuks.

Esimene kalmistule maetu oli Krõõt Kiova (3.03.1845–10.01.1923)

Kalmistu tunnistati 1997. aastal riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Vaata ka
*Järvakandi alevi kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Nicolaus von Höweln

**Nicolaus (Nikolaus) von Höweln (Höveln)** (umbes 1610 Tallinn – 1657) oli Eestimaa vaimulik.

Aastast 1637 oli ta Tallinna Oleviste koguduse kolmas pastor, 1640–1650 Oleviste koguduse diakonpastor, 1641. aastast Tallinna triviaalkooli inspektor, 
1650–1657 Tallinna Oleviste koguduse pastor  ja ta oli ka Tallinna linnakonsistooriumi *senior* (vaimne juht).

## Viited
Christian Gottlieb Mayer

**Christian Gottlieb Mayer** (16. august 1770 (ukj) Saksamaa – 23. oktoober 1848 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

1809. aastal kutsuti ta Oleviste koguduse ülempastoriks. Ta oli Tallinna superintendent ja Tallinna konsistooriumi assessor. 

Ta kuulus ühte Tallinna vabamüürlaste looži.

## Viited
Joachim Friedrich Hartmann

**Joachim Friedrich Hartmann** (1750 Riia – 3. oktoober 1808 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.

1775 ordineeriti ta Tallinna Niguliste koguduse diakoniks. 1795 valiti ta nii Tallinna Oleviste koguduse ülempastoriks kui ka Tallinna superintendendiks.

Hartmann oli Tallinna esimese vabamüürlaste looži liige ja looži meister 1782–1790.

## Viited
Daniel Vick

**Daniel Vick** (perekonnanime kirjutatud ka **Fick, Wick**; umbes 1670 Rootsi – 25. mai 1710 Pärnu) oli Eestimaa vaimulik.

Ta oli Eestimaal sõjaväe välipastor. Aastal 1700 või 1701 sai ta Haapsalu diakoniks.. 

## Viited
Herman Marsow

**Hermann Marsow** (umbes 1485 Riia – 1555 Tartu) oli Liivimaa ja Eestimaa vaimulik.

Ta oli Riiast pärit  saksa nooruk, kes reisis Liivimaalt Wittenbergi professor Martin Lutheri ning tema mõttekaaslase Philipp Melanchthoni õpetusi kuulama. Herman Marsow oli üks esimesi Lutheri õpilasi ja reformatsiooni algatajaid Liivimaal. Ta jutlustas evangeeliumi usku 1524. aastal Tartus, siirdus 1525. aastal jutlustajaks Tallinna ning hiljem tagasi Tartusse. Lisaks oli Marsow üks Tallinna esimese evangeelse kirikukorralduse autoritest.

1524. aasta varasuvest hakkas ta Tartus evangeeliumi-usku (see tähendab luteri usku) jutlustama. Tema enda väitel oli ta esimene otsene Lutheri õpilane Liivimaal. 

1525. aastal sai ta Tallinna Oleviste koguduse esimeseks pastoriks. 

Koos pastorite Johann Lange ja Zacharias Hassega koostas ta Tallinna esimese evangeelse kirikukorralduse.

Marsow huvitus ja õpetas alkeemiat, nagu nähtub 16. sajandi käsikirjast. Marsowiga seob käsikirja tiitellehe pöördel seisev ladinakeelne pühendus: "1. novembril meie Issanda ja Päästja Kristuse 1553. aastal tegi mind meie sõpruse tõttu selle varjatud filosoofia saladuse osaliseks auväärne ja jumalakartlik isand, Tartu kiriku superintendent Hermann Marsow, alkeemiakunsti ülim soosija, kes suri vagas mälestuses 1556. aastal." 

Kuna reformaatorist Lutheri õpetus oli üsna alkeemiakauge ja saksa õukondadas siiski alkeemiaga tegelenud olid peaasjalikult kalvinistid, siis on põhjust kahtlustada, et ka Marsow võis kalvinist olla.

## Vaata ka

* alkeemia

## Viited
Reinhold Grist

**Reinhold Grist** (perekonnanime kirjutatud ka **Gryst, Grest, Geist**; umbes 1480 Tallinn – 26. veebruar 1551 Tallinn) oli Tallinna piiskopkonna vaimulik.

Reinhold Grist oli päri Tallinnast, tema isa Johann oli suurkaupmees ja raehärra. Reinhold immatrikuleeriti Rostocki ülikooli aastal 1500. 1512. aastal tegutseb ta aga taas Tallinnas katoliku vaimulikuna Oleviste kirikus. Reformatsioonisündmuste käigus tõrjuti Grist 1524. aastast kirikuelust kõrvale, kuid alates 1531. aastast maksti talle Tallinna Oleviste kihelkonna ühislaekast väikest tasu. Oletatud on, et ta pigem kaldus vana katoliku  usu poole, kuid selgeid märke tema konfessionaalsetest eelistustest ei ole. 

Gristi tähtsus Tallinna ajaloos seisneb selles, et ta pärandas oma küllaltki suure raamatukogu Oleviste kirikule, millest sai alguse Tallinna Linnaraamatukogu. Gristi raamatupärandi säilinud nimestikus on 137 kirjet. Tänapäeval on Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu Baltika-osakonnas omanikumärkide järgi identifitseeritavad 39 kunagi Gristile kuulunud köidet..  

## Viited
Georg Linkov

**Georg Linkov** (sündinud 31. detsembril 1975 Kärdlas) on Eesti omavalitsusjuht.

## Haridus
*1982–1992 Kärdla Keskkool
*1992 Tartu 17. Kutsekeskkool
*1993–1994 Kärdla Keskkool
*1995 Eesti Kaitsevägi, Lahingukool, allohvitseride kursus
*1996 Eesti Kaitsevägi, ohvitseride kursus
*1997 Eesti Kaitsevägi, Lahingukool, vanemallohvitseride baaskursus
*1997 Soome relvajõud, reservohvitseride kool (RUK), reservohvitseride kursus
*2000–2003 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused, sõjaline juhtimine
*2007–2010 Tallinna Tehnikakõrgkool, ehitusteaduskond, ehitusinsener
*2010–2012 Tallinna Ülikool, MA sotsiaalteadused (riigiteadused)
*2014 Suuremõisa Ametikool, väikelaeva juhtimine
*2015 Eesti Jalgpalli Liit, jalgpallitreeneri D-kategooria koolitus
*2016 Hiiumaa Merepääste Selts, vabatahtliku merepäästja koolitus (7 päeva)
*2016 Hiiumaa Ametikool, mere raadioside koolitus
*2017/2018 Eesti Jalgpalli Liit, jalgpallitreeneri C-kategooria koolitus
*2019 Eesti Jalgpalli Liit, jalgpallitreeneri UEFA B-koolitus

## Töökäik
*06.1994–01.1995 Kärdla Kultuurikeskus, mänedžer
*01.1995–12.1995 Eesti Kaitsevägi, ajateenija
*04.1996–09.2000 Eesti Kaitsevägi, Õhutõrjepataljon, I patarei, rühmaülem
*01.2004–05.2004 Eesti Kaitsevägi, Scoutspataljon, Lahingutoetuskompanii, kompaniiülema abi
*05.2004–03.2005 Eesti Kaitsevägi, Rahuoperatsioonide Keskus, sõjaline missioon Kosovos, staabiohvitser 
*04.2005–12.2005 Eesti Kaitsevägi, Rahuoperatsioonide Keskus, instruktor 
*12.2005–10.2006 Eesti Kaitsevägi, Rahuoperatsioonide Keskus, sõjaline missioon Afganistanis, MOT-meeskonna ülem
*2007–2008 Eesti Kaitsevägi, Vahipataljon, Tallinna Jalaväe Kooli ülem 
*2008–2009 Eesti Kaitsevägi, ÜRO vaatlusmissioon Lõuna-Liibanonis, sõjaline vaatleja
*2009–2013 Kärdla linnapea
*2010-2013 Hiidlaste Koostöökogu MTÜ, juhatuse liige 
*2013–2015 Hiiu vallavanem
*2014–... Varatõusja OÜ juht
*2013–2015 Regioonide Komitee aseesimees
*2015–2017 Regioonide Komitee asendusliige, ECON komisjoni liige
*2015–2017 Eesti Loots, nõukogu liige 
*2015–2016 Hiiu vallavolikogu esimees
*2017–... Frankness Group OÜ juhatuse liige

## Liikmesus
*Hiiumaa Merepääste Seltsi liige 
*Hiiumaa Muinsuskaitse Seltsi liige 
*MTÜ Hiiu Maakonna Tuletõrjeühingu juhatuse liige 
*MTÜ Hiiumaa Võrkpall liige 
*MTÜ Hiiumaa Kogukonnateenused liige 
*2010 Eesti Reservohvitseride Kogu liige 
*2005 Kaitseliidu Lääne maleva Hiiumaa malevkonna liige 
*Isamaa ja Res Publica Liidu Hiiumaa piirkonna juhatuse liige 
*Isamaa ja Res Publica Liidu volikogu liige

## Isiklikku
Linkov on abielus, tal on kolm poega.
Karl Nikolai Gustav Bruno von Stackelberg

**Karl Nikolai Gustav Bruno von Stackelberg** (26. detsember 1832 Kašina, Pihkva kubermang – 5. veebruar 1902 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Eestimaa vaimulik.

Tema isa oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja Pihkva kubermangu kreisiaadlimarssal, parun Johan Reinhold von Stackelberg.

Aastatel 1844–1847 õppis ta Võru Krümmeri erakoolis, 1850–1851 õppis Tartu Keiserlikus Ülikoolis õigusteadust ja 1851–1854 teoloogiat.

Aastatel  1867−1871 Tallinna Oleviste kiriku pastor ja 1867–1871 oli ta Eestimaa pastorvikaar Tallinna toomkiriku juures. 

1867. aastal asutas ta Tallinnas Diakonisside Asutise ja oli aastatel 1871–1875 oli selle pastor. Ta oli Tallinnas vaeslasteasutuse ja kahe vaeslastekooli valitsemisnõukogu eestseisja. Ta oli Eestimaa Piibliseltsi sekretär. 

## Viited
Heinrich Lapicida

**Heinrich Lapicida** (perekonnanimi allikates ka **Latomus, Steinmetz, Platenschlager**; umbes 1527 Rostock, Saksamaa – surnud pärast 1593) oli Eestimaal teeninud vaimulik.

1554. aastal ordineeriti ta Märjamaa koguduse pastoriks. 1560. aastal sai ta Wismari St. Marienkirche koguduse kaplaniks Saksamaal. 

## Viited
Paulus Andreas Lempelius

**Paul(us) Andreas Lempelius** (liignimena allikates ka **Scraderus**, **Schröder**; u 1592 Lempäälä, Soome – 29. september 1665 Reigi, Reigi kihelkond Hiiumaa, Eesti) oli Eestimaal tegutsenud vaimulik.

Paul Lempelius (ka Paul Lempelius, Paulus Andreæ) õppis  Turu Akadeemias (1642).

Aastatel 1622–1624 oli ta Tallinna toomkooli õpetaja ning 1624–1625 rektor. 1627. aastal ordineeriti ta Reigi pastoriks. Reigis töötas ta surmani.

## Mälestuse jäädvustamine
Lempeliuse perekonna tragöödiast räägib Aino Kallase romaan "Reigi õpetaja". Paulus Andreas ning tema abikaasa Catharina Wycken on selle romaani peategelased. Romaani põhjal on valminud ka Eduard Tubina ooper "Reigi õpetaja" ja Eesti film "Reigi õpetaja".

## Viited
Laurentius Rosander

**Laurentius (Lars) Rosander** (perekonnanimi allikates ka **Silander või Flind**; surnud pärast 1679) oli Eesti vaimulik.

1675. aastal oli ta Tartus soome koguduse pastor (nimega **Lars Flind**). Aastast 1679 oli ta soome rügemendi pastor Riias.

## Viited
Martin Severini Winter

**Martin Severin(i) Winter** (eesnimena kasutatud ka *Söffring*; surnud 14. märtsil 1586 Viiburis) oli Eestimaal tegutsenud vaimulik.

Tema isa oli Viiburi kodanik ja raehärra Severin Winter. 

1574. aastal sai Martin Tallinna toomkiriku rootsi koguduse pastoriks. 1582. aastal määras kuningas ta Viiburi kirikhärraks ja andis talle maja Toompeal.  

## Viited
Jelena Ahtjorskaja

**Jelena Ahtjorskaja** (ka kujul **Yelena Akhtiorskaya**; sündinud 1985 Odessas) on Ukrainas sündinud juudi päritolu Ameerika Ühendriikide kirjanik.

Ta sündis 1985. aastal Odessas, kuid emigreerus 7-aastaselt USA-sse. Ta kasvas üles Brooklynis (täpsemalt Brooklyni lõunaosas Brighton Beachis). Ta on omandanud magistrikraadi kaunite kunstide alal Columbia ülikoolis. Ta kirjutab inglise keeles. Ta elab New Yorgis.

Tema teostest on eesti keelde tõlgitud "Paanika kohvris" (ilmunud 2015. aastal sarjas "Punane raamat", tõlkija Ehte Puhang; originaali tiitel: Yelena Akhtiorskaya "Panic in a Suitcase", 2014).

## Tunnustus
* 2015 Sami Rohri auhind Juudi kirjanduse eest (en) ("Panic in a Suitcase")
Kaj Bärlund

**Kaj-Ole Johannes Bärlund** (sündinud 9. novembril 1945 Porvoos) on Soome poliitik, sotsiaaldemokraatliku partei liige.

Ta oli aastatel 1979–1991 Eduskunna liige. 30. aprillist 1987 kuni 26. aprillini 1991 oli ta Harri Holkeri valitsuses keskkonnaminister. 

Aastatel 1991–2000 oli ta Soome keskkonnakeskuse juhataja.

## Isiklikku
Kaj Bärlund on abielus ja tal on kaks last.

## Välislingid
* Kaj Bärlund Eduskunna lehel
Nõmme vennastekoguduse palvela

**Nõmme vennastekoguduse palvela** (rahvapäraselt ka **Harku tänava palvemaja**) on Tallinnas Harku tänaval 48 asuv Eesti Evangeelsele Vennastekogudusele (EEVK) kuuluv palvela. Hoone ehitati aastatel 1927–1931. 

## Viited

## Kirjandus
*Egle Tamm. "Nõmme vennastekoguduse palvela Harku 48". // Moodsad kirikud: Eesti 1920.-1930. aastate sakraalarhitektuur. Eesti Arhitektuurimuuseum. Tallinn 2001. Lk 81

## Välislingid
*Harku palvemaja Facebookis
Eesti Evangeelne Vennastekogudus

**Eesti Evangeelne Vennastekogudus** (lühend **EEVK**) on Eesti vennastekogudusliikumist ehk hernhuutlust korraldav ja juhtiv organisatsioon. EEVK keskus asub Tallinnas aadressil Endla 68.

EEVK kutsub igal aastal kokku sinodi, kus valitakse viieks aastaks eestseisus ja peavanem.

1993. aastast annab EEVK välja "Vaimulikke loosungeid".

## EEVK palvemajad

* Harku tänava palvemaja Tallinna Nõmme linnaosas Harku tn. 48
* Hageri palvemaja Hageri kihelkonnas
* Saku-Tõdva palvemaja Hageri kihelkonnas
* Kulli palvemaja (Saulepi külas) Varbla kihelkonnas
* Pikavere palvemaja Mihkli kihelkonnas
* Vaida palvemaja Jüri kihelkonnas
* Nabala palvemaja (Paekna külas) Jüri kihelkonnas
* Jaanimäe palvemaja Rõuge kihelkonnas
Mõned vennastekogudused on tagasi saanud oma ajaloolise hoone ja on seal taas tegevust alustanud:
* Kuusalu palvemaja (Soodla tee 12/Männi 10) Kuusalu kihelkonnas
* Pühalepa palvemaja Pühalepa kihelkonnas (nõukogude ajal kasutati kirikuna)
* Nissi palvemaja (Metsa tn. 24) Nissi kihelkonnas
* Saku alevi palvemaja (praegu tegutseb EELK Hageri koguduse filiaalina)

## Viited

## Välislingid
*EEVK koduleht
Harri Holkeri valitsus

**Harri Holkeri valitsus** oli Soome 64. valitsus.

Valitsus astus ametisse pärast 16. märtsil 1987 toimunud parlamendivalimisi ning tegutses 30. aprillist 1987 kuni 26. aprillini 1991, mil astus ametisse Esko Aho valitsus.

Valitsuse moodustasid Rahvuslik Koonderakond, Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei, Rootsi Rahvapartei ja Soome Maapartei. Soome Maapartei astus valitsusest tagasi 28. augustil 1990.

## Ministrid
Al-Kindî

**Al-Kindî** on klassikalist ilmalikku ja sakraalset araabia muusikat esitav ansambel Süürias Aleppos, mille asutas prantsuse päritolu kanuunimängija Julien Jalal Eddine Weiss 1983. aastal. Enamik Al-Kindî muusikutest on Süüria, Iraagi ja Türgi päritolu. Ansambel on saavutanud erilise kuulsuse sufimuusika esitamisega.

Al-Kindî on koosseisu poolest traditsiooniline idamaine ansambel (*takht sharqi*), sellesse kuuluvad järgmised instrumendid: kanuun, uud, nai (pillirooflööt) ja riq (tamburiin). Ansambli esinemistele on kaasatud üks või kaks kutselist lauljat.

Eestis esines Al-Kindî koos Damaskuse Suure Mošee laulja šeik Hamza Shakkûriga 6. veebruaril 2001 Estonia kontserdisaalis ja 8. veebruaril 2001 Vanemuise kontserdimajas.

## Viited

## Välislingid
* Ansambli Al-Kindî koduleht
Maarja medal

**Tallinna Toomkoguduse Maarja medal** on Tallinna Toomkoguduse alates 2000. aastast igal aastal välja antav autasu (medal).

Maarja medali statuudi järgi antakse autasu isikule, "kes oma tegevusega on andnud märkimisväärse panuse Eesti kultuuriellu, kelle tegevus on süvendanud ja levitanud kristlikke väärtusi ja kelle tegevus on otseselt puudutanud Tallinna toomkirikut".
## Medali kavalerid
*2000 Tõnu Kaljuste 
*2001 Kuno Pajula
*2002 Dolores Hoffmann
*2003 Lennart Meri
*2004 Mikko Heikko
*2005 Siim Kallas
*2006 Toomas Paul
*2007 Juhan Kilumets
*2008 Philippe Jourdan
*2009 Raido Rüütel
*2010 Ivar-Jaak Salumäe
*2011 Tunne Kelam
*2012 Mati Karmin
*2013 Einar Soone
*2014 Roman Toi
*2015 Jüri Arrak
*2016 Andres Põder
*2017 Ester Mägi
*2018 Henning von Wistinghausen
*2019 Kalle Kasemaa
*2020 Lembit Peterson
*2021 Jüri Kraft 
*2022 Jaan Tammsalu 
*2023 Enn Kunila 
*2025 Anne Burghardt

## Viited

## Välislingid
*Maarja medalist EELKi kodulehel
Shredder

**Shredder** (*Oroku Saki*, vahel tõlgitud ka kui *Purusti* või *Purustaja*) on peamine antagonist teismeliste ninja kilpkonnade koomiksites ja teistes samasse frantsiisi kuuluvates teostes. Shredderi pärisnimi on Oroku Saki ja ta oli kunagi Hamato Yoshi (hiljem tuntud kui Splinter, kilpkonnade sensei) lähedane sõber, kelle Saki hiljem kadedusest oskuste pärast reetis. Ta on ka Jalaklanni liider ja ninja kilpkonnade vihavaenlane.

## Rolli kehastajaid

* James Avery, William E. Martin, Dorian Harewood, Jim Cummings (1987. aasta animasarjas "Teenage Mutant Ninja Turtles", hääled)
* James Saito (1990. aasta filmis "Teenage Mutant Ninja Turtles")
* Francois Chau (1991. aasta filmis "Teismelised ninjakilpkonnad II: Ooze'i saladus")
* Scottie Ray (2003. aasta animasarjas "Teenage Mutant Ninja Turtles", hääl)
* Kevin Michael Richardson (2012. aasta animasarjas "Teenage Mutant Ninja Turtles", hääl)
* Tohoru Masamune (2014. aasta filmis "Teismelised ninjakilpkonnad")
Johannes Petri Walwich-Gestricius

**Johannes Petri Walwich-Gestricius** (umbes 1560 Rootsi – suri enne 1638 Narva) oli Eestimaa vaimulik.

Ta oli arvatavasti kõige kauem (umbes 50 aastat) ametis olnud Narva rootsi-soome koguduse pastor. Ta oli ametis arvatavasti aastatel 1584–1638.

## Viited
Puhtu mõis

**Puhtu mõis** oli Virtsu mõisa karjamõis Hanila kihelkonnas Läänemaal Puhtulaiul. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Lääneranna valda.

## Ajalugu

Mõis oli pikka aega seotud Virtsu mõisaga. Anna Christina von Rosen (sündinud Helwig), suur muusade austaja, püstitas 1813. aastal mälestussamba saksa suurele luuletajale-kirjanikule Fr. Schillerile. Sõdade ajal purustatud mälestusmärk restaureeriti 1958. aastal; selle originaal viidi Haapsalu muuseumi ette, Puhtusse paigutati aga mälestusmärgi koopia.

Puhtu viimaseks omanikuks oli loodusteadlane ja tuntud filosoof Hermann von Keyserling. Poolsaare põhjaosas on 1850. aastail ehitatud nn "krahvimaja", kus 1930. aastail elas krahvisoost Alexander Keyserlingk oma perega ja tegeles ka Virtsus nutriakasvatusega. Aastast 1939 elas perega Posenis. 

Mõisaansamblist on kultuurimälestiseks tunnistatud Puhtu mõisa peahoone ja mõisa tall-tõllakuur, samuti Puhtu mõisa pargis olevad mitmed mälestussambad. 

Kunagise mõisa territooriumil asub Puhtu bioloogiajaam ning Lääneranna vallas Pivarootsi, Rame ja Hanila külas ning Virtsu alevikus Puhtu-Laelatu looduskaitseala.

## Puhtu mõisa park

Puhtu mõisa pargis asuvad Vasalemma marmorist Friedrich Schilleri monument, dolomiidist Mälestussammas Karl Thure von Helwigile, (1810), dolomiidist Mälestussammas Moritz Engelbrecht von Kursellile, dolomiidist Silindrikujuline sammas, mille peal on olnud suur urn, dolomiidist  monument, mis koosneb profileeritud soklist, risttahukast, mille esiküljel eenduv ja nurkadest õiemotiiviga kaunistatud tekstiväli, ülespoole ahenev tahukas ovaalse lindiga kaunistatud tekstiväljaga  esikülje allosas, kõrgel soklil asuva profileeritud ala- ja ülaosaga tahukas, millel ovaalne tekstiväli  esiküljel, pargis asus monumendi katke (millel reljeefsed käed tahuka ühel küljel ja on hoiule paigutatud siseruumi) ja Mälestussammas W.G.Wrangelile - profileeritud laieneva ala-ja ülaosaga tahukas, sellel asuvast kannelleeritud sambaga ja urniga . Tahuka esiküljel eenduv nelinurkne tekstiväli: Karl Thure von Helwig ANO 1801 ja sambal ovaalne lindiga ääristatud tekstiväli: DEM/ CAPITAIN/ WILHWLM GUSTAV/WRANGEL. 

Puhtu mõis kuulub Eesti Maaülikoolile, olles osa Puhtu bioloogiajaama kompleksist.

## Vaata ka
*Puhtu bioloogiajaam
*Puhtulaid

## Viited

## Välislingid
*
*