open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ujumine 1896. aasta suveolümpiamängudel

**[[Ujumine (spordiala)|Ujumine]] [[1896. aasta suveolümpiamängud]]el**

Kõik alad toimusid ilma eelujumisteta 11. aprillil Zéa lahes Pireuse lähedal. Veetemperatuur oli 13 °C nagu aprilli alguspoole kohta tavaline. See on üks põhjusi, miks paljud loobusid võistlemast.

100 m vabaujumine madrustele oli olümpiamängudel haruldane nähtus, mis hõlmas üldiselt ainult kõigile võistlejatele avatud võistlust; Bill Mallon ütleb oma 1896. aasta olümpiamänge käsitlevas raamatus selle uuenduse kohta, et "selle kaasamine olümpiamängudel on parimal juhul kahtlane". Võistlus on aga kantud Rahvusvahelise Olümpiakomitee olümpiamedalistide andmebaasi ning puuduvad andmed, et Pierre de Coubertin või mõne teine olümpialiikumistegelane oleks vaidlustanud sellise võistluse pidamist olümpiamängudel.

## [[100 m vabaujumine|100 m vabalt]]
  
Finaal: 11. aprill 
Osavõtjaid: 10
Riike: 4
100 meetri vabaujumise võistlus oli esimene ujumisvõistlus. Võistlusel osales 10 ujujat. Kaks võistlejat Austria-Ungarist lõpetasid esimese-teisena, ülejäänud kaheksa võistleja tulemused pole teada. Nelja Kreeka ujuja nimesid ka ei teata. Hajós edestas Herschmanni vähem kui kehapikkusega.
**[https://www.olympedia.org/results/4400 Tulemused]
<br style="clear:both;" />

== 500 m vabaujumine ==

	
<br>Finaal: [[11. aprill]] 
<br>Osavõtjaid:3 
<br>Riike:2 
<br>Ainult kolm ujujat osale 500 meetri vabaujumises. Neumann lisas Herschmanni hõbedale Austria esimese kuldmedali. 100 m võitnud Alfréd Hajós oli kavatsenud ka sellel distantsil osaleda, kuid 500 m ei võistelnud, sest selle start oli kohe pärast 100 meetrit. Chorophas oli ainus ujuja, kes võistles kõigil kolmel distantsil.
<br>**Tulemused 


## 1200 m vabaujumine

Finaal: 11. aprill 
Osavõtjaid: 9
Riike: 4
Viimane distants oli pikim. Vaatamata sellele, et ta oli juba 100 meetri distantsi võitnud, võistles Hajós koos kaheksa ujujaga taas 1200 meetri distantsil. Ta võitis taas korra, finišeerides ülejäänud ujujatest peaaegu 100 meetrit eespool. 500 meetrit võitnud Neumann ei suutnud 1200 m lõpetada. Williamsi ja nelja kreeklase, kes ei pääsenud esikolmikusse, kohad pole teada, nagu ka kõigi nende nelja kreeklase täisnimed ja nende kolme nimed täielikult.
**[https://www.olympedia.org/results/4402 Tulemused] 
<br style="clear:both;" />

== 100 m vabaujumine madrustele ==
	
<br>Finaal: [[11. aprill]] 
<br>Osavõtjaid: 3
<br>Riike: 1
<br>100 meetri vabaujumine madrustele oli üks neljast ujumialast 1896. aasta suveolümpiamängude programmis. Teisena peetud ujumisvõistlus oli lubatud ainult Kreeka kuningliku mereväe madrustele. Registreerus üksteist, kuid tegelikult võttis võistlustest osa ainult kolm madrust. Võiduaeg oli ligi 1 minut aeglasem kui sportlste 100 meetri vabaujumises.
<br>**Tulemused 

500 m ja 1200 m vabaujumine madrustele jäid ära osalejate puudumise tõttu.
## Medalid
 Korraldajariik
Londoni haldusjaotus

**Londoni haldusjaotus** on Londoni jagunemine 32 linnaosaks (*London Boroughs*) ja eristaatusega südalinnaosaks (*City of London*).
Itškeeria Tšetšeeni Vabariik

**Itškeeria Tšetšeeni Vabariik** oli Venemaa keskvalitsusest sõltumatu riik Põhja-Kaukaasias. Hõlmas praeguse Tšetšeeni Vabariigi ala.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal valiti Tšetšeeni Rahvakongress, mis kuulutas välja Tšetšeenia iseseisvuse. Uue riigi nimeks sai **Itškeeria Tšetšeeni Vabariik**. 

Esimeseks presidendiks sai D
z
oxar Dudajev.

Itškeeria iseseisvust tunnustas esimesena Gruusia ja teisena Afganistani Talibani valitsus (2000, Talibani valitsust tunnustasid Pakistan ja Saudi Araabia. Mõlemad riigid olid hiljem sunnitud tunnustamisest lahti ütlema.)
Tšetšeenia esindaja Eestis on Imran Ahhajev. 2022 aasta oktoobris tunnistas  Ukraina Ülemraada Itškeeria Venemaa poolt "ajutiselt okupeeritud alaks". 

## Tšetšeenia sõjad
Ülemvõimu nimel Tšetšeenias on toimunud rida sõjalisi konflikte, millesse on haaratud Tšetšeenias genotsiidi teostav Venemaa föderaalarmee ja tšetšeeni kaitserühmitused. Genotsiidi käigus hukkus aastatel 1994–2007 üle 300 000 inimese, sh üle 45 000 lapse. Üle 250 000 inimese on jäänud eluaegseks sandiks, sh üle 3000 inimese pimedaks.

### Esimene Tšetšeenia sõda

Toimus aastatel 1994–1996, kui Venemaa üritas saada Itškeeriat taas oma kontrolli alla. Sõda lõppes Venemaa lüüasaamisega ning Hassavjurti kokkulepete allkirjastamisega. Venemaa föderaalarmee metsikute julmuste hirmutegude tulemusena nimetas organisatsioon "Piirideta arstid" esimest Tšetšeenia sõda ajaloo üheks kõige halastamatumaks. Inimõigusorganisatsioonidel ja Rahvusvahelisel Punasel Ristil on muuhulgas tõendeid selle kohta, kuidas Venemaa föderaalarmee sõdurid tšetšeene elusalt põletasid (sh rahvusvaheliste organisatsioonide töötajate silme all), elusalt hoonete rusude/mulla/jäätmete hunnikute alla matsid, tšetšeenidel jäsemeid otsast lõikasid jne.

### Teine Tšetšeenia sõda

Algas 1999. aastal, kui Venemaa peaministriks sai Vladimir Putin. Ehkki ametlikult terrorismivastaseks operatsiooniks kutsutav sõda on Moskva poolt lõppenuks kuulutatud, pole Venemaa föderaalvägedel Tšetšeenia üle siiani täielikku kontrolli.

## Vaata ka
*Tšetšeeni Vabariik
*Kavkaz Center
*Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi riigipeade loend
*Imran Ahhajev
*Kaukaasia Emiraat
Negriidne rass

**Negriidne rass** ehk **negriidid** (kõnekeeles ka **must rass**) on sageli kasutatav, kuid täpselt piiritlemata pseudoteaduslik inimkonna alajaotus, mis põhineb inimeste tinglikule jaotamisele vastavalt nende nähtavamatele välistele tunnustele. Nendeks tunnusteks on eelkõige nahavärv, kasv ning erinevate pea osade kuju ja värv. Tavakasutuses eristatakse nn. negriide (ehk "musta rassi") nende tunnuste alusel sageli nn. mongoliididest ("kollasest rassist") ja nn. europiididest ("valgest rassist").

## Nõukogude antropoloogilised alajaotused

Vastavalt ühele Nõukogude perioodil ametlikult tunnustatud ning Nõukogude antropoloogide poolt enamlevitatud teooriale on negriidne ehk ekvatoriaalne ehk negroaustraloidne põhirass üks kolmest põhirassist. Vastavalt sellele teooriale jaotuvad negriidid omakorda austraalia, veda, melaneesia, neegri-, negrillo- ja bušmani (lõuna-aafrika) rassideks.

Austraalia rassi kuuluvad Austraalia pärismaalased, enamiku tunnuste poolest sarnaneb see neegrirassiga; erivevused on rohke habemekasv ja lainelised juuksed. Teise järgu tunnused: längus laup, pikapealisus ja üsna suur kasv.

Veda ehk vediidi rassi iseloomustavad lainelised juuksed, heledam nahk, ortognaatne nägu, eelmiste omast kitsam nina, mitte eriti paksud huuled, püstne laup, väikene kasv. Asustab Sri Lankat, kohati Indiat, Indohiinat ja Indoneesiat.

Melaneesia rassile on omased väga tume nahk, krässus juuksed prognaatne nägu, enamasti ka lai nina ja paksud huuled, keskmine või väike kasv. Selle rassi väikesekasvulist teisendit (Andamani saartel, Filipiinidel ja Malaka poolsaarel) nimetatakse Aasia pügmeedaks ehk negriitodeks.

Neegrirassile on omased kõik negriidide tunnused: tume nahavärvus, krässus juuksed, väga vähene habemekasv, väga lai nina ja paksud huuled, enamasti suur kasv - maailma pikimad inimesed kuuluvad just neegrirassi (kohati meeste keskmine kasv 183 cm). Asustab suuremat osa Aafrikat (Saharast lõuna pool)

Negrillorassile on omased neegrirassist heledam nahk, lopsakam habemekasv ja kitsamad huuled. Kasv on väga väike ulatudes keskmiselt meestel paiguti 140 cm-ni. Seepärast nimetatakse negrillosid ka Aafrika pügmeedeks. Neid leidub väikeste rühmadena Kongo ürgmetsades.

Khoisani (lõuna-aafrika) rassil on heledam, kollakas nahk, tugevasti väljenduv silma ülalau kattekurd, väga krässus juuksed, väike kasv. Asustab Lõuna-Aafrika Kalahari piirkonda.

## Vaata ka
*Neegrid
*Negriitod

## Kirjandus
*ENE 3. köide (1988), lk 637
Segarassid

**Segarassid**, vastandina niinimetatud puhastele rassidele, on täpselt piiritlemata inimkonna alajaotused, mis põhinevad sellel, kuidas jaotatakse inimesi nende nähtavamate väliste tunnuste alusel. Nendeks tunnusteks on eelkõige nahavärv, kasv ning pea osade kuju ja värv. Segarassidesse kuuluvateks nimetatakse tavakasutuses neid inimesi, kes ei kuulu väliste tunnuste alusel vaid ühte "puhtasse rassi", näiteks mongoliidide ehk kollase rassi, europiidide ehk valge rassi või negriidide ehk musta rassi hulka. Mõned peavad inimeste jaotamist rassidesse ja segarassidesse pseudoteaduseks, geenravimite loojatel tuleb aga siiski arvestada rassiliste iseärasustega.

## Nõukogude perioodi antropoloogilised alajaotused

Ühe Nõukogude perioodil ametlikult tunnustatud ning Nõukogude antropoloogide laialt levitatud teooria järgi eksisteeris esialgu kolm "puhast" põhirassi, milleks olid europiidne, mongoliidne ja negriidne, ning segarassid tekkisid nende põhirasside hilisema segunemise tulemusel.

Europiidide ja mongoliidide segunedes tekkinud uurali ja lõunasiberi rass on esimese järgu tunnuste poolest mõlema põhirassi vahepealne. Mõlemat rassi iseloomustavad lamedavõitu näo esiletungivamad põsenukid, madalam ninajuur, vähem etteulatuv nägu ja kiduram habemekasv kui europiididel. Uurali rassi erijooned on suhteliselt hele nahk, väike nägu, lühike nina ja nõgus ninaselg, kasv keskmine või alla keskmise. Selle rassi uurali tüüpi leidub Lääne-Siberis ja laponoidset tüüpi esindavad saamid. Lõunasiberi rassil on tumedam nahk, ninaselg enamasti kumer, nägu suur, kasv keskmine ja esineb lühipealisust. See rass asustab peamiselt Kasahstani ja Kirgiisiat.

Europiidide ja negriidide segunedes on tekkinud etioopia ja lõunaindia rass: neil inimestel on tume nahk, kuid negriididega võrreldes vähem krässus juuksed, kitsamad nina ja huuled. Etioopia rassi erijooned on pisut heledam, punaka tooniga nahk, pikk kasv, kitsas nägu ja kumer, allapoole otsaga nina. Selle rassi esindajaid kohtab Aafrikas Niiluse ülemjooksul ja Etioopias. Lõunaindia rassil on juuksed enamasti lainelised, kasv suhteliselt väike ja pisike nägu. See rass asustab Lõuna-Indiat ja osaliselt Sri Lankat.

Mõlema põhirassi, nii mongoliidse kui ka negriidse tunnused on kuriili ja polüneesia rassil. Kuriili rassi erijooned on lopsakas habemekasv, lainelised ja tumedad juuksed, hele või tõmmu nahk, keskmise paksusega huuled ning võrdlemisi väike kasv. Polüneesia rassil on habemekasv vähesem, näo laius keskmine, ninajuur kõrgem, huuled tavalisest paksemad ja kasv suur. See rass asustab Vaikse ookeani saari Polüneesias ja Mikroneesias.

## Niinimetatud segavereliste nimetusi

*Mulatt – mustanahalise ja valge segavereline järglane
*Mestiits – valge ja indiaanlase segavereline järglane
*Sambo – mustanahalise ja indiaanlase segavereline järglane
*Kvarteroon – valge ja mulati segavereline järglane

## Kirjandus

*ENE 3. köide
Europiidne rass

**Europiidne rass** ehk **europiidid** (kõnekeeles ka **valge rass**, kaasaegses Ameerika inglise keeles *Caucasian*, ka *Caucasoid*, "kaukaasia rass") on vananenud termin, mida on ajalooliselt kasutatud viitamaks heleda nahavärviga inimestele. Teaduslikult ei ole terminil tegelikku taksonoomilist tähendust.

## Nõukogude antropoloogilised alajaotused
Vastavalt ühele Nõukogude perioodil ametlikult tunnustatud ning Nõukogude antropoloogide poolt enamlevitatud teooriale on europiidne rass üks kolmest põhirassist. Vastavalt sellele teooriale jaotuvad europiidid omakorda balkani-kaukaasia, indo-vahemere, keskeuroopa, atlandi-balti ja valgemere-balti rassiks.

Balkani-kaukaasia rassile on iseloomulikud tumedad juuksed ja silmad, rohke habemekasv, kumera seljaga nina, lühipealisus (lame kukal) ja suur kasv. 

* dinaari rass: Balkani poolsaar
* armiidne rass: armeenlased, osa juute

Indovahemere rassile on omased tumedad silmad, tumedad lainelised juuksed, tõmmu nahk, kitsas nägu, pikk nina, enamasti pika- või keskpealisus. 

* vahemere tüüp: Hispaania, Lõuna-Prantsusmaa, Itaalia, Kreeka
* indiidi tüüp: Põhja-India 
* pamiiri tüüp: Kesk-Aasia
	
Keskeuroopa rassi iseloomustavad heledamad juuksed ja eelkõige heledamad silmad ja keskmine kasv, pikapealisust on suhteliselt vähem. 

*Lühipealised ja laiema näoga tüübid on 
**alpi tüüp: Alpide ja Karpaatide piirkond, 
**valdai tüüp: Ukraina ja Valdai kõrgustiku piirkond.

*Pikapealisemad ja kitsama näoga on 
**põhjamustamere tüüp (Ida-Euroopas Mustast merest kuni Volga keskjooksuni).

Atlandi-balti rassi kuuluvad heledate juuste ja silmadega, suhteliselt pikapealised, kitsa ja kõrge näoga suurekasvulised inimesed. 

*skandinaavia tüüp: Skandinaavia, Taani, Suurbritannia, Island 
*läänebalti tüüp
	
Valgemere-balti rassile on nagu eelmiselegi iseloomulikud heledad juuksed ja silmad , kuid enamik on lühipealised, kasv keskmine, nägu laiem ja madalam, nina paljudel lühike ja nõgusa seljaga. Leidub nõrku mongoliidseid tunnuseid. 

*idabalti tüüp
*valgemere tüüp:  Ida-Euroopa põhjaosas

## Vaata ka
* Aarja rass

## Viited
Mongoliidne rass

**Mongoliidne rass** ehk **mongoliidid** (kõnekeeles ka **kollane rass**) on sageli kasutatav, kuid täpselt piiritlemata inimkonna rassiline alajaotus, mis põhineb inimeste tinglikule jaotamisele vastavalt nende nähtavamatele välistele tunnustele. Nendeks tunnusteks on eelkõige nahavärv, kasv ning pea ja selle osade kuju ja värv. Tavakasutuses eristatakse nn. mongoliide (ehk "kollast rassi") nende tunnuste alusel sageli nn. europiididest ("valgest rassist") ja nn. negriididest ("mustast rassist").

## Nõukogude antropoloogilised alajaotused
Vastavalt ühele Nõukogude perioodil ametlikult tunnustatud ning Nõukogude antropoloogide poolt enamlevitatud teooriale on mongoliidne rass üks kolmest põhirassist. Vastavalt sellele teooriale jaotuvad mongoliidid omakorda põhja-aasia, kaugida, lõuna-aasia ja arktiliseks rassiks, peale selle on mongoliidide kõrvalharuks ameerika rass.

Põhja-aasia rass erineb teistest mongoliidsetest rassidest heledama nahavärvuse poolest, osal on silmad suhteliselt heledad. Nägu on eriti lame ja suur, põsenukid ulatuvad tugevasti esile, habemekasv väga vähene, mongolikurd tugevasti väljenduv. Asustab Ida-Siberit.

Kaugida rassil on eelmisega võrreldes tumedam nahavärvus, jäigemade juuksed, paksemad huuled, kitsam nägu ja suurem kasv. Kõige tüüpilisem on see rass Põhja-Hiinas, Koreas ja Jaapanis.

Lõuna-aasia rassil on nahk veel tumedam, huuled paksud, nägu väiksem, nina laiem, mesognaatsus tugevamini väljenduv, kasv väiksem. Enamik mainitud tunnuseid viitab neegriidsele mõjule. Asustab Lõuna-Hiinat, Tiibeti lõunaosa, Indohiinat ja Indoneesiat.

Arktilisse rassi kuuluvatel eskimotel on ühist põhja-aasia rassiga, kuid nahk on tumedam, juuksed paljudel jäigemad, nägu pisut kitsam ja nina kitsas.

Ameerika rass, kuhu kuuluvad indiaanlased, sarnaneb sirgete ja jäikade tumedate juuste, tumedate silmade, tõmmu naha, lameda näo ja vähese habemekasvu poolest tüüpiliste mongoliididega, kuid silma ülalau kattevolt ei moodusta mongolikurdu, ninajuur on kõrge ja ninaselg paljudel kumer.

## Kirjandus
*ENE 3. köide (1988), lk 637-638
Grafiit

**Grafiit** on süsiniku tavatingimustes stabiilseim vorm.

Grafiidi nimetas nii 1789. aastal Abraham Gottlob Werner, moodustades selle kreeka sõnast γραφειν, mis tähendab 'joonistama' või 'kirjutama'.

Struktuurilt koosneb grafiit tasandilistest lehtedest, millel süsiniku aatomid paiknevad korrapäraste kuusnurkadena. Lehtedevaheline side on nõrk, seetõttu on grafiit pehme (kõvadus Mohsi skaalal 1–2). Tema tihedus on 2,09–2,23 g/cm³.

Grafiit juhib voolu läbi tasandite. Kihtide vahel on juhtivus halb. Erinevalt teemandist, mis elektrit ei juhi, on grafiit poolmetall ja seda saab kasutada näiteks kaarlambi elektroodides.

Grafiiti võib käsitleda söe kõige väärtuslikuma vormina kütteväärtuse poolest, see on napilt suurem kui antratsiidil ja sellepärast nimetatakse grafiiti ka **metaantratsiidiks**. Sellegipoolest ei kasutata grafiiti harilikult kütusena, sest grafiiti on raske süüdata.

Kuumutamisel reageerib grafiit õhuhapniku ja mõne muu ainega. Inertses keskkonnas sublimeerub grafiit temperatuuril 3800&nbsp;°C.

## Grafiidi struktuur

Grafiit on kihilise ehitusega aine. Samas kihis on aatomite kaugus üksteisest 0,142&nbsp;nm, kihtide kaugus üksteisest on 0,335&nbsp;nm. Samas kihis olevad aatomid on omavahel seotud kovalentsete sidemetega, kihtide vahel mõjuvad aga ainult nõrgad molekulidevahelised jõud. Seetõttu on grafiit suhteliselt pehme, lagunedes mehaanilisel mõjutusel kergesti kihtideks. Niisuguse omaduse tõttu saab grafiiti kasutada näiteks pliiatsisüdamike materjalina või määrdeainetes.

Grafiidil on kaks vormi alfa- ja beetagrafiit, millel on väga sarnased füüsikalised omadused. Alfagrafiiti saab muuta beetagrafiidiks mehaanilise mõjutamise abil. Beetavorm muutub alfavormiks ise, kui seda kuumutada temperatuurini 1300&nbsp;°C.

## Esinemine

16. sajandi algul avastati Inglismaal Cumbrias Borrowdale'i lähedal Seathwaite'is maailma kõige puhtam grafiidilade. Talupojad leidsid, et see sobib väga hästi lammaste märgistamiseks. See grafiidilade oli eriliselt paks ja puhas ning seda sai kergesti pulkadeks saagida.

2008. aastal toodeti maailmas 1,11 miljonit tonni looduslikku grafiiti, enamasti Hiinas (800 kt). Veel toodeti palju grafiiti Indias (130 kt), Brasiilias (76 kt), Põhja-Koreas (30 kt) ja Kanadas (26 kt). USA looduslikku grafiiti ei tooda, kuid sünteetilist grafiiti tootis ta 198 kt

2016. aastal toodeti maailmas 1,2 miljonit tonni looduslikku grafiiti. Suurimad tootjad olid: Hiina 780 kt, India 170 kt, Brasiilia 80 kt, Türgi 32 kt ja Pöhja-Korea 30 kt. USA looduslikku grafiiti ei tooda, kuid sünteetilist grafiiti toodeti 134 kt.

## Vaata ka
*Mineraal
* Grafeen
Saarimaa

**Saarimaa** on liidumaa Saksamaa edelaosas.

## Ajalugu

### Maailmasõdadevaheline aeg

Versailles' rahulepingu tingimuste järgi okupeeriti piirkond Prantsusmaa ja Suurbritannia poolt. Tegelikult tegeles piirkonna administreerimisega siiski põhiliselt Prantsusmaa. 1920. aastal anti okupatsioonivägedele 15-aastane Rahvaste Liidu mandaat, mille põhjal loodi Saari Basseini territoorium.

### Pärast Teist maailmasõda
Pärast Teist maailmasõda oli Saarimaa Prantsusmaa poolt administreeritav protektoraat (Saarimaa protektoraat). 1954. aastal valmis Prantsusmaa ja Lääne-Saksamaa koostöös plaan iseseisva Saarimaa rajamiseks, kuid 23. oktoobril 1955 toimunud rahvahääletus laitis selle rohkem kui kahekordselt maha – 32,29% Saarimaa elanikest pooldas iseseisvust, 67,71% soovis liituda Lääne-Saksamaaga. Seepeale sõlmisid Prantsusmaa ja Lääne-Saksamaa 27. oktoobril 1956 Luxembourgis Saari lepingu (nimetatud ka Luksemburgi lepinguks), millega 1957. aasta 1. jaanuaril liideti Saarimaa Lääne-Saksamaaga.

Novembrist 1947 kuni 29. juunini 1959 oli Saarimaal käibel Prantsuse (vana) frank, mis seepeale vahetati välja Lääne-Saksa marga vastu kursiga 100 franki = 0,8507 marka.

## Poliitika

### Saarimaa peaministrid

* 1947–1955 Johannes Hoffmann (Saarimaa Kristlik Rahvapartei)
* 1955–1956 Heinrich Welsch (parteitu)
* 1956–1957 Hubert Ney (Kristlik-Demokraatlik Liit)
* 1957–1959 Egon Reinert (Kristlik-Demokraatlik Liit)
* 1959–1979 Franz-Josef Röder (Kristlik-Demokraatlik Liit)
* 1979 Werner Klumpp (kohusetäitja, Vaba Demokraatlik Partei)
* 1979–1985 Werner Zeyer (Kristlik-Demokraatlik Liit)
* 1985–1998 Oskar Lafontaine (Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei)
* 1998–1999 Reinhard Klimmt (Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei)
* 1999–2011 Peter Müller (Kristlik-Demokraatlik Liit)
* 2011–2018 Annegret Kramp-Karrenbauer (Kristlik-Demokraatlik Liit)
* 2018– Tobias Hans (Kristlik-Demokraatlik Liit)

## Vaata ka
* Monnet' plaan

## Viited

## Välislingid
* Saarimaa koduleht
Tahkuna tuletorn

**Tahkuna tuletorn** (VA reg. nr. 645) on tuletorn Hiiumaal Tahkuna poolsaare põhjatipus.

Metalltorn on kujult kooniline, tipus laternaruumi ja rõduga. Torni kõrgus on 43 m, tule kõrgus merepinnast on samuti 43 m.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on .

Tuletorni lähedal asub mälestusmärk Estonia katastroofis hukkunud laste mälestuseks.

## Tule omadused
Tuletorni tuli põleb pimedal ajal aasta läbi.

Tuli on nähtav 12 meremiili kaugusele, tule sektor on piiratud 95&deg;–253,5&deg; ning seega nähtav ainult põhja poolt lähenevale alusele.

Tule töötsükkel kestab 15 sekundit. Tuli põleb 2 sekundiks, on 2 sekundiks varjutatud, põleb veel 2 sekundiks ning on 9 sekundiks varjutatud.

## Postmargid

1983. aastal andis NSV Liit välja Tahkuna tuletorniga postmargi. 2015. aastal andis vastava postmargi, esimese päeva ümbriku ja maksimumkaardi välja Eesti Post.


Fail:Tahkuna lighthouse 03.jpg|Alumisele ringrõdule pääseb ukse kaudu tuletorni sisemusest.
Fail:Tahkuna lighthouse 04.jpg|Vana laternaruum
Fail:Tahkuna lighthouse 06.jpg|Ringtrepp
Fail:Tahkuna lighthouse 11.jpg|Sellistest plaatidest on tuletorn kokku monteeritud
Fail:Tahkuna tuletorn Hiiumaal, päikeseloojanguvalguses.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Eeskujulik tuletorn Tahkonas. Uus Eesti, 18. september 1937, nr. 253, lk. 14.

## Välislingid

* 
*
Brandenburg

**Brandenburg** on Saksamaa liidumaa.

## Rahvastik
Selle liidumaa lõunaosa on kakskeelne, sest seal elab ka  vähemusrahvus sorbid, kelle asuala ulatub ka üle liidumaa piiri Saksimaa liidumaa põhjaossa.

## Haldusjaotus

Liidumaal on 14 kreisi ja 4 kreisivaba linna.

### Kreisid

(sulgudes halduskeskus)

# Barnimi kreis, (Eberswalde)
# Dahme-Spreewaldi kreis, (Lübben)
# Elbe-Elsteri kreis, (Herzberg)
# Havellandi kreis, (Rathenow)
# Märkisch-Oderlandi kreis, (Seelow)
# Oberhaveli kreis, (Oranienburg)
# Oberspreewald-Lausitzi kreis, (Senftenberg)
# Oder-Spree kreis, (Beeskow)
# Ostprignitz-Ruppini kreis, (Neuruppin)
# Potsdam-Mittelmarki kreis, (Belzig)
# Prignitzi kreis, (Perleberg)
# Spree-Neiße kreis (Forst)
# Teltow-Flämingi kreis, (Luckenwalde)
# Uckermarki kreis, (Prenzlau)

### Kreisivabad linnad

# Brandenburg
# Cottbus
# Frankfurt Oderi ääres
# Potsdam

## Vaata ka
* Püha-Rooma keisririigi Brandenburgi mark (1157–1815)
* Preisimaa kuningriik, mida koos Brandenburgi aladega valitses 1701. aastast Brandenburgi markkrahv Friedrich III, Preisimaa kuningas Friedrich I nime all
* Brandenburg-Preisimaa
* Lubuszi vojevoodkond
*Berliini ja Brandenburgi ühinemine
*2024. aasta Brandenburgi parlamendivalimised

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Brandenburgi ajalooportaal
Imaginaarühik

Arvu, mille ruut on –1, nimetatakse **imaginaarühikuks** ja tähistatakse sümboliga *i*, st. i=\sqrt{-1}.

Imaginaarühiku abil saab esitada ruutjuuri negatiivsetest arvudest, näiteks:
\sqrt{-16}=\sqrt{16\cdot(-1)}=\sqrt{16}\cdot\sqrt{-1}=4\sqrt{-1}=4i
\sqrt{-10000}=\sqrt{10000\cdot(-1)}=100\cdot\sqrt{-1}=100i
Üldiselt:
Kui c>0, siis \sqrt{-c}=\sqrt{c\cdot(-1)}=\sqrt{c}\cdot\sqrt{-1}=\sqrt{c}\cdot i
## Arvu ''i'' astmed
*i*1+4n = *i*,
*i*2+4n = *i* &middot; *i* = –1,
*i*3+4n = *i* &middot; *i*2+4n = *i* &middot; –1 = –*i*,
*i*4+4n = *i* &middot; *i*3+4n = *i* &middot; –*i* = –*i*2 = 1,
kus *n* on täisarv.

## Vaata ka
*Imaginaararv
Aritmeetiline operatsioon

**Aritmeetiline operatsioon** ehk **aritmeetiline tehe** ehk **aritmeetikatehe** on arvudega sooritatav liitmis-, lahutamis-, korrutamis- või jagamistehe. Mõnikord nimetatakse aritmeetilisteks teheteks ka astendamist või muid tehteid arvudega. 

## Vaata ka
*Aritmeetika
*Binaarne operatsioon
Alam-Saksi

**Alam-Saksi** on Saksamaa liidumaa.

See on pindalalt (47 614 km²) teine ja rahvaarvult (8 miljonit 2021. aastal) neljas liidumaa.

Liidumaa moodustati pärast teist maailmasõda, kui Hannoveri provints liideti Oldenburgi, Braunschweigi ja Schaumburg-Lippe riikidega.

Alam-Saksi liidumaa pealinn on Hannover.

## Haldusjaotus

### Kreisid ja Hannoveri regioon

### Kreisivabad linnad

# Braunschweig
# Delmenhorst
# Emden
# Oldenburg
# Osnabrück
# Salzgitter
# Wilhelmshaven
# Wolfsburg

### Eristaatusega kreisisisesed linnad

# Göttingen
# Hannover

#### Suured iseseisvad linnad

# Celle
# Cuxhaven
# Goslar
# Hameln
# Hildesheim
# Lingen
# Lüneburg

## Vaata ka
* 2008. aasta Alam-Saksi parlamendivalimised
* 2022. aasta Alam-Saksi parlamendivalimised

## Viited

## Välislingid
* Alam-Saksi liidumaa valitsus
Naturaalarv

**Naturaalarv** on sõltuvalt kontekstist kas üks arvudest 1, 2, 3, ... või üks arvudest 0, 1, 2, 3, ...; kõikide naturaalarvude hulka tähistatakse sümboliga \mathbb{N}. Segaduse vältimiseks kasutatakse mõnikord vastavalt tähistusi  \mathbb{N}^{+} ja \mathbb{N}^{0}. Matemaatikas on tänapäeval levinum nulli arvamine naturaalarvude hulka.

Naturaalarvude kaks põhilist otstarvet on loendamine ja järjestamine.

## Kaks naturaalarvukontseptsiooni
Vanem traditsioon nulli naturaalarvude hulka ei arva (null tuli Euroopas kasutusele alles 13. sajandil). Seda definitsiooni kasutatakse rohkem sellistes matemaatika valdkondades nagu arvuteooria, kus esiplaanil on naturaalarvude korrutamine. 

Loogikas, hulgateoorias ja informaatikas on rohkem kasutusel nulliga definitsioon, mis lihtsustab esitust. Üksnes sel juhul moodustavad naturaalarvud liitmise suhtes monoidi ja koos korrutamisega kommutatiivse poolringi.

Dijkstra põhjendus on järgmine. Selleks et tähistada mõnd järjestikuste naturaalarvude lõplikku jada, on kõige parem kasutada alguses mitteranget ja lõpus ranget võrratusmärki, näiteks jada 2, 3, ..., 12 kujul 2 ≤ *i* < 13. Üks eelis on see, et nõnda võrdub jada pikkus parempoolse ja vasakpoolse arvu vahega. Teiseks, kui arvude seas on esimene naturaalarv, ei ole tarvis kirjutada algusse mittenaturaalarvu. Peale selle, kui jada on tühi, ei ole tarvis kirjutada lõppu mittenaturaalarvu. Edasi, olgu meil mis tahes lõplik jada. Kui me tahame selle liikmeid tähistada, võttes alaindeksiteks esimesed naturaalarvud, siis 0 ≤ *i* < *N* (kus *N* on jada pikkus) on ilusam kui 1 ≤ *i* < *N*+1.

## Aksiomaatika
Richard Dedekind defineeris 1888. aastal esimesena naturaalarvud implitsiitselt aksiomaatika abil. 

Temast sõltumatult esitas Giuseppe Peano 1889. aastal lihtsama ja ühtlasi formaalselt täpsema aksiomaatika. See nn Peano aksiomaatika on käibele jäänud. 

Algne aksiomaatika on formaliseeritav teist järku predikaatloogikas. Tänapäeval kasutatakse sageli nõrgemat varianti esimest järku predikaatloogikas (Peano aritmeetika)  

Peano aksiomaatikaga on suguluses Robinsoni aritmeetika ja lihtrekursiivne aritmeetika.

## Vaata ka
*Täisarv
*Ratsionaalarvud
*Reaalarv
*Irratsionaalarvud
*Kompleksarvud

## Viited

## Kirjandus
*Richard Dedekind. *Was sind und was sollen die Zahlen?*, Braunschweig 1888.
*Giuseppe Peano. *Arithmetices principia nova methodo exposita*, Torino 1889.
*Wolfgang Rautenberg.*Messen und Zählen*, Heldermann Verlag: Lemgo 2007, ISBN 978-3-88538-118-1.
Aritmeetika

**Aritmeetika** (kreeka keelest ἀριθμός, arithmos - arv, number) on matemaatika haru, mis uurib täis- ja ratsionaalarvude ja nendega sooritatavate operatsioonide omadusi. 

## Vaata ka
*Aritmeetiline tehe

## Viited
Tüüringi

**Tüüringi** on Saksamaa liidumaa, mis asub riigi keskosas.

## Loodus

Liidumaa lõunaosas asub mäestikuala Tüüringi mets.

Suuremad jõed on Saale, Ilm, Werra, Unstrut ja Weiße Elster.

## Rahvastik
Suuremad linnad (2005. aasta 31. detsembri seisuga):
* Erfurt 202 844 elanikku
* Gera 103 948
* Jena 102 532
* Weimar 64 594
* Gotha 46 896
* Eisenach 43 727
* Nordhausen 43 594
* Suhl 42 689

## Haldusjaotus

Liidumaa jaguneb halduslikult 17 kreisiks ja 6 kreisivabaks linnaks.

Kreisid:

# Altenburger Land (keskus Altenburg) (ABG)
# Eichsfeldi kreis (Heilbad Heiligenstadt) (EIC)
# Gotha kreis (GTH)
# Greizi kreis (GRZ)
# Hildburghauseni kreis (HBN)
# Ilm-Kreis (Arnstadt) (IK)
# Kyffhäuserkreis (Sondershausen) (KYF)
# Nordhauseni kreis (NDH)
# Saale-Holzlandi kreis (Eisenberg) (SHK)
# Saale-Orla kreis (Schleiz) (SOK)
# Saalfeld-Rudolstadti kreis (Saalfeld/Saale) (SLF)
# Schmalkalden-Meiningeni kreis (Meiningen) (SM)
# Sömmerda kreis (SÖM)
# Sonnebergi kreis (SON)
# Unstrut-Hainich-Kreis (Mühlhausen) (UH)
# Wartburgkreis (Bad Salzungen) (WAK)
# Weimarer Land (Apolda) (AP)

## Kreisivabad linnad

* Eisenach (EA)
* Erfurt (EF)
* Gera (G)
* Jena (J)
* Suhl (SHL)
* Weimar (WE)

## Vaata ka
*2024. aasta Tüüringi parlamendivalimised

## Viited

## Välislingid
* Tüüringi valitsuslehekülg
Nordrhein-Westfalen

**Nordrhein-Westfalen** ('põhja-Rein-Vestfaal'; mööndav nimekuju **Põhja-Rein-Vestfaal**) on Saksamaa liidumaa.

## Asend

Nordrhein-Westfalen hõlmab Reini alamjooksu piirkonna tasandikke ja Mittelgebirge osi Porta Westfalica kuristikust ülespoole. Liidumaa jagab piiri Belgiaga (Valloonia) edelas ning Hollandiga (Limburg, Gelderland ja Overijssel) läänes ja loodes. Sel on piirid Saksa liidumaadega: Alam-Saksi põhjas ja kirdes, Rheinland-Pfalz lõunas ning Hessen kagus.

Planimeetriliselt määratud Nordrhein-Westfaleni keskpunkt asub Dortmund-Aplerbecki lõunaosas Aplerbecker Markis (51° 28' N, 7° 33' E). Selle läänepoolseim punkt asub Selfkanti lähedal Hollandi piiril, idapoolseim Höxteri lähedal Weseri ääres. Lõunapoolseim punkt asub Hellenthali lähedal Eifeli piirkonnas. Põhjapoolseim punkt on Rahdeni lähedal liidumaa kirdeosas. Põhjapunkt asub Põhjamere rannikust vaid 100 km lõunas.

Paljude jaoks on Nordrhein-Westfalen sünonüümiks tööstuspiirkondadele ja linnastutele. Suurimat osa liidumaast kasutab aga põllumajandus (peaaegu 52%) ja metsad (25%).

## Loodus
Ligikaudu pool liidumaast asub Vestfaali madaliku ja Reinimaa suhteliselt madalal maastikul, mõlemad ulatuvad laias laastus Põhja-Saksa madalikule. Nendel madalikel on mõned isoleeritud kõrgendikud, teiste hulgas Hohe Mark, Beckumi mäed, Baumberge ja Stemmer Berge. Maapind tõuseb lõuna suunas ja liidumaa idaosas Saksamaa Mittelgebirge osadesse. Need kõrgendikud on Weserbergland – sealhulgas Eggegebirge, Wiehen, Wesergebirge ja Teutoburgi mets idas, Sauerland, Bergisches Land, Siegerland ja Siebengebirge lõunas, samuti Reini vasakkaldal Eifel liidumaa edelaosas. Rothaargebirge tõuseb piirialadel Hesseniga umbes 800 m üle merepinna. Kõrgeimad nendest mägedest on Langenberg (843,2 m üle merepinna), Kahler Asten (840,7 m) ja Clemensberg (839,2 m).

Madalaim looduslik punkt asub Zyfflichi piirkonnas Kranenburgis (9,2 m üle merepinna) liidumaa loodeosas. Madalaim punkt tuleneb siiski kaevandamisest. Hambachi karjäär ulatub Niederzieris sügavusele 293 m alla merepinna. Samal ajal on see sügavaim inimtekkeline lohk Saksamaal.

Kõige olulisemad vähemalt osaliselt läbi Nordrhein-Westfaleni voolavad jõed on Rein, Ruhr, Ems, Lippe ja Weser. Rein on vaieldamatult kõige olulisem jõgi Nordrhein-Westfalenis: see siseneb liidumaale keskjooksul Bad Honnefi lähedal, kus see kuulub endiselt Mittelrheini veinipiirkonda. See muutub Alam-Reiniks Bad Godesbergi lähedal ja lahkub Nordrhein-Westfalenist Emmerichi lähedal 730 m laiusena. Peaaegu kohe pärast Hollandisse sisenemist jaguneb Rein paljudeks harudeks.

Paderit, mis voolab täielikult Paderborni linnas, peetakse Saksamaa lühimaks jõeks.

## Haldusjaotus

Liidumaal on 5 ringkonda (Arnsbergi, Detmoldi, Düsseldorfi, Kölni, Münsteri), mis jagunevad 31 kreisiks ja 23 kreisivaba linnaks.

Maaringkonnad *(Kreise)*:

Linnaringkonnad *(Kreisfreie Städte)*:

## Vaata ka
*2022. aasta Nordrhein-Westfaleni parlamendivalimised

## Viited

## Välislingid

* Nordrhein-Westfaleni koduleht
Hessen

**Hessen** on Saksamaa liidumaa.

## Haldusjaotus
Hesseni liidumaa jaguneb halduslikult 3 ringkonnaks (Darmstadt, Gießen, Kassel), mis omakorda jagunevad 21 kreisiks ja 5 kreisivabaks linnaks. 7 linna, mis ei ole kreisivabad, omavad eristaatust.

### Kreisivabad linnad
* Darmstadt
* Frankfurt (Maini ääres)
* Kassel
* Offenbach
* Wiesbaden

### Eristaatusega linnad

* Bad Homburg
* Fulda
* Gießen
* Hanau
* Marburg
* Rüsselsheim
* Wetzlar

## Hesseni ajalugu
### Hesseni valitsejad
* 1500–1509, Wilhelm, Hesseni hertsogiriigi hertsog, endine Hesseni maakrahv Wilhelm II (surnud 1515);
* 1509–1567, Philipp Suuremeelne, Hesseni maakrahvkonna maakrahv;
Pärast Philipp Suuremeelse surma 1567. aastal jagati hertsogiriik tema nelja poja vahel Hessen-Kassel, Hessen-Marburg, Hessen-Rheinfels ja Hessen-Darmstadti maakrahvkondadeks. Järgnevate vürstiriikide juhtide surma järgse valduste jagamise tulemusel järeltulijate vahel jagunes piirkond veelgi väiksemateks valdusterritooriumiteks: Hessen-Homburgi, Hessen-Rumpenheimi, Hessen-Philippsthali, Hessen-Philippsthal-Barchfeldi, Hessen-Eschwege, Hessen-Rheinfelsi, Hessen-Rheinfels-Rotenburgi, Hessen-Rheinfels-Wanfriedi, Hessen-Butzbachi, Hessen-Braubachi, Hessen-Darmstadt-Itteri, Hessen-Marburgi ja Hessen-Hanau maakrahvkondadeks.

Suurema maa-ala ja võimsuse säilitas Hessen-Kasseli maakrahv, kes ka domineeris piirkonnas kuni 19. sajandi alguseni.
* 1567–1592, Wilhelm IV, Philipp I Suuremeelse vanim poeg, kes suutis liita ka oma maakrahvkonnaga 1583. aastal Hessen-Rheinfelsi piirkonna;
* 1592–1627, Moritz, liitis 1604. aastal Hessen-Marburgi pärast selle valitseja Ludwigi surma, kuid eraldas oma poegadele valitsemiseks 1627. aastal Hessen-Eschwege, Hessen-Rheinfelsi ja Hessen-Rotenburgi;
* 1627–1637, Wilhelm V, maakrahv Moritza poeg, Kolmekümneaastase sõja ajal sunniti eksiili;
* 1637–1663, Wilhelm VI, kes asus valitsema pärast täisealiseks saamist, enne seda aga aastatel
** 1637–1650, valitses regendina Amalie Elizabeth von Hanau, maakrahvinna ja eelmise ema, 1644–1648 toimusid kalvinismi pooldava Põhja-Hesseni ja Lõuna-Hesseni luterluse pooldajate vahel.
* 1663–1670, Wilhelm VII, Wilhelm VI poeg, asus valitsema lapseeas, kuid suuri noorena;
** 1663–1677, valitses regendina Hedwig Sophie von Brandenburg, Wilhelm VII ema;
* 1670–1730, Karl I, Wilhelm VI poeg;
* 1730–1751, Fredrik I, kes abiellus Karl XII õe Ulrika Eleonoraga ja pärast Karl XII surma järel kuningannaks valitud Ulrika Eleonora loobumist troonist 1720. aastal sai Rootsi kuningaks. 1736. aastal liitis Fredrik Hessen-Kasseliga taas Hanau-Munzenbergi, pärast sealse Hanau krahvidünastia väljasuremist;
* 1751–1760, Wilhelm VIII;
* 1760–1785, Fredrik II, Fredrik II valitsemisajal osalesid Hesseni palgasõdurid Suurbritannia kuningriigi poolt Ameerika iseseisvussõdas (1776–1783);

## Vaata ka
* 2008. aasta Hesseni parlamendivalimised

## Viited

## Välislingid
* Liidumaa koduleht
Isikumandaat

**Isikumandaat** on Eestis Riigikogu valimistel ringkonnas võidetud mandaat. Kandidaadi häälte arv peab olema vähemalt kvoot = ringkonnas kehtivad hääled / kohtade arv ringkonnas.

Isikumandaadiks peetakse ka segavalimissüsteemides, näiteks Saksamaal ja Uus-Meremaal enamusvalimiste osast võidetud kohta.

## Vaata ka
* Riigikogu#Isikumandaat
Saksi-Anhalt

**Saksi-Anhalt** on Saksamaa liidumaa.

## Haldusjaotus

Saksi-Anhalti liidumaa jaguneb halduslikult 11 kreisiks ja 3 kreisivabaks linnaks, kuid enne 1. juuli 2007 haldusreformi (2007. aasta Saksi-Anhalti kreisireform) oli liidumaal 21 kreisi.

Kreisid:

Kreisivabad linnad:

* Dessau-Roßlau
* Halle
* Magdeburg

### Haldusjaotus 1994–2007
Kreisid:

Kreisivabad linnad:

* Dessau
* Halle
* Magdeburg

## Viited

## Välislingid
* Liidumaa koduleht
Mecklenburg-Vorpommern

**Mecklenburg-Vorpommern** on Saksamaa liidumaa. Asub Saksamaa kirdeosas Läänemere rannikul. Piirneb idas Poolaga. Liidumaale kuuluvad Rügeni saar ja osa Usedomi saarest.

## Haldusjaotus

Alates 4. septembrist 2011 jaguneb liidumaa 6 kreisiks ja kaheks kreisivabaks linnaks. Neli linna (Greifswald, Neubrandenburg, Stralsund ja Wismar) on suured kreisisisesed linnad (eristaatusega).
# Ees-Pommeri-Greifswaldi kreis (Landkreis Vorpommern-Greifswald), keskus Greifswald;
# Ees-Pommeri-Rügeni kreis (Landkreis Vorpommern-Rügen), keskus Stralsund;
# Loode-Mecklenburgi kreis (Landkreis Nordwestmecklenburg), keskus Wismar;
# Ludwigslust-Parchimi kreis (Landkreis Ludwigslust-Parchim), keskus Parchim;
# Mecklenburgische Seenplatte kreis (Landkreis Mecklenburgische Seenplatte), keskus Neubrandenburg;
# Rostocki kreis (Landkreis Rostock), keskus Güstrow;
# Rostocki linn;
# Schwerini linn.

Enne seda jagunes liidumaa 12 kreisiks ja 6 kreisivabaks linnaks.
# Bad Doberani kreis (keskus Bad Doberan);
# Demmini kreis (keskus Demmin);
# Güstrowi kreis (keskus Güstrow);
# Ludwigslusti kreis (keskus Ludwigslust);
# Mecklenburg-Strelitzi kreis (keskus Neustrelitz);
# Müritzi kreis (keskus Waren);
# Nordvorpommerni kreis (keskus Grimmen);
# Nordwestmecklenburgi kreis (keskus Grevesmühlen);
# Ostvorpommerni kreis (keskus Anklam);
# Parchimi kreis (keskus Parchim);
# Rügeni kreis (keskus Bergen Rügenil);
# Uecker-Randowi kreis (keskus Pasewalk);
# Greifswald;
# Neubrandenburg;
# Rostock;
# Schwerin;
# Stralsund;
# Wismar.


Mecklenburg-Vorpommern, administrative divisions - de - colored.svg|Haldusjaotus (alates 2011)
Mecklenburg-Vorpommern Kreise (nummeriert).svg|Haldusjaotus (kuni 2011)


## Vaata ka
* Vorpommern ehk Ees-Pommeri, Saksamaa idaosas
* Pommeri

## Viited

## Välislingid

* http://www.mecklenburg-vorpommern.de/
Bütsantsi keisrite loend

**Bütsantsi keisrite loend** esitab Ida-Rooma keisririigi, mis sai hiljem tuntuks Bütsantsi nime all, valitsejate nimestiku alates Rooma riigi pealinna viimisest Konstantinoopolisse 330. aastal. Seetõttu ei olnud olemas ka Bütsantsi keisreid, vaid läbi selle riigi ajaloo, riigi valitsejad käsitlesid ennast Rooma keisritena.

Riiginimed Bütsants ja Ida-Rooma keisririik võeti kasutusele alles pärast riigi eksisteerimise lõppu. Bütsantsi enda ja tema naabermaade elanike jaoks oli riigi nimi Rooma keisririik või Romania, mis kasvas otseselt välja Rooma riigist ja kus säilisid selle traditsioonid. Bütsantsi eristatakse tänapäeval Rooma riigist eelkõige seetõttu, et riik oli orienteeritud kreeka kultuurile, riigi ametlikuks usundiks oli ristiusk erinevalt Rooma polüteismist ning riigikeeleks oli ladina keele asemel saanud kreeka keel.

Lõplikult jagunes Rooma riik kaheks 395. aastal, pärast imperaator Theodosius I (valitses 379–395) surma. Lääne-Rooma riik pealinnaga Roomas hävitati 476. aastal. Ida-Rooma riik ehk Bütsants püsis kuni Konstantinoopoli vallutamiseni Osmanite poolt 29. mail 1453.

Seadusliku keisriga samal ajal võimule pürginud vastukeisrid on tabelis tähistatud roosa taustavärviga. Kõiki usurpaatoreid ei ole tabelis ära toodud, vaid siin on esitatud ainult need, kes hoidsid reaalselt mingit osa impeeriumist enda kontrolli all ja lasid ennast keisriks kroonida.

Keisrite nimed on antud kuni Justinianuste dünastia lõpuni ladinapäraselt, võttes arvesse, et riigikeelena oli umbes selle ajani kasutusel veel ladina keel. Alates keiser Herakleios I on valitsejate nimed esitatud kreekapäraselt, kasutades nimede esitamisel vanakreeka transkriptsiooni.

## Vaata ka
* Bütsantsi ajalugu
* Vana-Rooma keisrite loend
* Türgi riigipeade loend
Kastiilia riigipeade loend

See loend loetleb Kastiilia kuningad alates kuningriigi moodustamisest 1035. aastal kuni Hispaania ühendamiseni 1516. aastal.

Alates 1516. aastast nimetatakse hispaania kuningriikide liitu Hispaania kuningriigiks ja Carlos I esimeseks Hispaania kuningaks.

## Vaata ka
*Kastiilia kuningate loend
Harilik lõhistanukas

**Harilik lõhistanukas** (varem ka harilik rahnik; *Schistidium apocarpum*) on samblaliik lõhistanuka perekonnast.

Sammal kasvab valdavalt kividel, eriti lubjakividel, graniidil ja tahkunud tsemendil. Mõnikord võib teda kohata ka tolmustel puutüvedel.

Sambla *Grimmia ovalis* kohta vaata artiklit harilik rahnik.

## Välislingid
*
Konqueror

**Konqueror** on Unixile ja Unixi-laadsetele operatsioonisüsteemidele loodud KDE keskkonnas toimiv arvutiprogramm, mis täidab nii brauseri kui ka failihaldusprogrammi ülesandeid.

Brauserina kasutab see veebilehtede kuvamiseks KHTML-esitlusmootorit.

## Välislingid
* Konquerori koduleht
Harilik keerik

**Harilik keerik** (*Tortula ruralis*) on samblaliik pisisamblaliste sugukonnast keeriku perekonnast.

## Nimi
Ladinakeelsed sünonüümnimed, mida praegu ei tunnustata,  on *Tortula intermedia*, *Tortula ruraliformis*, *Barbula ruralis* ja *Syntrichia intermedia*.

Lühendnimi on TORRUR.

Ingliskeelsed nimed on *twisted moss* ja *star moss* (ja *wall moss*?). 

## Varieteedid ja alamliigid
Varieteetide hulgas on *Tortula ruralis var. ruralis*, *Tortula ruralis var. crinita* ja *Tortula ruralis var. hirsuta*.   

Alamliigid on *Tortula ruralis ssp. ruraliformis* ja *Tortula ruralis ssp. ruralis*.

## Levik
Harilik keerik kasvab üle maailma, kuuludes arktilisse, boreaalsesse, parasvöötme- ja kõrbefloorasse. Ta on laialt levinud Euroopas (Eestis väga sage), Aasias, Lähis-Idas, Põhja- ja Lõuna-Aafrikas,  Austraalias, Okeaanias, Kanadas, USA lääneosas, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas.  

## Kasvukohad
Sammal kasvab Eestis metsas, niidul ja paljakul. Enamasti leidub seda kividel, vähem maapinnal ja puude tüvedel. 

Põhja-Ameerikas kasvab ta tundras, okaspuumetsades, rohtlates ja kõrbetes. Teda leidub männikutes, kuusikutes, ebatsuugametsades, nulumetsades, tsuugametsades, lehisemetsades, rannikusekvoiametsades, pujurohtlates, kõrbepõõsatikes, Texase savannis, USA edelaosa põõsasstepis, mägipõõsatikes, kadastikes, mägirohtlates, mägiaasadel, tasandikurohtlates, preeriates, kõrberohtlates, märgrohtlates, üheaastates rohtlates ja alpiinsetes kooslustes.  

## Välimus
Harilik keerik on lühike, püstine sammal, mis moodustab üsna suuri tutte. 

### Vars
Vars hargneb tavaliselt järjestikuselt kaheks. Nende kõrgus on 1-4 cm. 

### Gametofüüt
Gametofüüt on silmatorkav. Ta kinnitub mulda risoidide abil.

### Lehed
Lehel on nüri ots. Leherood ulatub lehe otsast pikalt välja. 

## Niiske ja kuiv olek
Niiskes ja kuivas olekus on morfoloogia ja värvus erinev. Niiskes olekus ei väändu lehed ümber varre. Värvus on heleroheline. Kuivas olekus väänduvad lehed ümber varre, värvus on punakaspruun. Harilik keerik on tavaliselt kserofüüt, ta talub väga hästi põuda ja kuivamist. 

*Artiklit tuleb täiendada.*

## Välislingid

* 

*Foto
*Fotod: niiske ja kuiv olek
*Joonistused
*Pildid
Siginiit-nuttsammal

**Siginiit-nuttsammal** (*Ptychostomum moravicum*, varem **siginiit-pungsammal**, *Bryum flaccidum*) on samblaliik nuttsambla perekonnast. Liik arvati varem perekonda pungsammal.

Sammal kasvab leht- ja okaspuude tüve alumistes osades, kõduneval puidul ja varju jäävatel kividel. Harva võib kohata teda ka maapinnal.

Eestis on leitud siginiit-nuttsammalt Hiiumaalt, Saaremaalt ja Harjumaalt.
B

**B** (**b**) on eesti tähestiku ja ladina tähestiku ning paljude teiste ladina kirja kasutavate keelte tähestike teine täht.

## Ajalugu

Ladina tähestiku täht B pärineb kreeka tähestiku tähest beeta. 

Tähe B ASCII-kood on 66 ja tähe b ASCII-kood on 98.

## Hääldus
B tähistab tavaliselt helilist, bilabiaalset klusiili, eesti keeles tavaliselt helitut nõrka bilabiaalset klusiili.

## Tähised ja lühendid
***b** tähistab puistainete mahuühikut barrelit.
***b** tähistab füüsikas süsteemivälist pindalaühikut barni.
***b** tähistab bitti, mis on infotehnoloogias kahendnumber (0 või 1) või infokoguse ühik (tähis bit).
*Kuueteistkümnendsüsteemis on **B** või **b** number väärtusega 11.

***B** tähistab muusikas si-bemolli, angloameerika maades sama, mida germaani maades tähistab "**[[H (muusika)|H]]**" ja romaani maades "SI". B-duur on si-bemolliga algav mažoorne helirida (si-bemoll-mažoor); b-moll on si-bemolliga algav minoorne helirida (si-bemoll-minoor).

***b** on füüsikas helirõhu taseme, võimenduse, sumbuvuse jne ühiku, samuti elektrisignaali võimsuse muutuse ühiku **[[bell]]i** tähis. 
***B** tähistab keemias keemilist elementi boori.
***B** on infotehnoloogias tervikuna töödeldava kindla pikkusega (harilikult 8) bitistringi **[[bait|baidi]]** (*byte*) tähis. 
*Tähti a, **b**, c jne kasutatakse ka loeteludes järjekorranumbrite 1, 2, 3 jne asemel, tavaliselt kujul a), **b)**, c) jne. 
****B*** kasutatakse geomeetrias teise punkti tähistamiseks joonisel. Esimene punkt on  *[[A]]* ning järgnev on  *[[C]]* jne.
***B** on tähis, mis viitab, et tegu on teose numbriga 1960. aastal Jarmil Burghauseri poolt avaldatud Antonín Dvořáki teoste temaatilises kataloogis.
***b.** on ladinakeelne lühend sõnast *bacillus* ('batsill'). 
***b.** on ladinakeelne lühend sõnast *bacterium* ('bacterium').

## Vaata ka
ba - bb - bc - bd - be - bf - bg - bh - bi - bj - bk - bl - bm - bn - bo - bp - bq - br - bs - bt - bu - bv - bw - bx - by - bz
Kahkjas tutik

**Kahkjas tutik** (*Orthotrichum pallens*) on tutiku perekonda kuuluv samblaliik.

Seda sammalt leidub puutüvedel, harva ka graniidil.

## Välislingid
*
Tüvetutik

**Tüvetutik** (*Orthotrichum speciosum*) on tutiku perekonda kuuluv samblaliik. 

Tüvetutik on ühekojaline. 

Kasvab puutüvedel ja kividel, leidub Eestis väga sagedasti. Eeslitab valgusrikkamaid paiku ja talub mõõdukalt saastatust.

## Iseloomulikud tunnused
Kollakasrohelist või rohelist värvi, harvem pruunikas sammal. Kasvab kuni 5 cm kõrguste kohevate padjanditena. Lehed on kitsad, lantsetjad, kuivalt püstised või kogu varre ulatuses eemaldunud, niiskena varrest eemale hoiduv, tipus enamasti pikalt ja ühtlaselt ahenenud. Rood on kitsas ja pikk ning lõpeb enne lehe tippu. Leheserv peaaegu tippuni allpoole käändunud või lame.

Tippkupralised eoskuprad jäävad pooleldi kõrglehtede vahele või ulatuvad neist üle. Kupar on kitsas ja silindrejas, helepruun, osaliselt või üleni periheetsilehtede kohal. Tanu tihedalt karvane, kitsas ja kooniline, helepruun, tumeda tipuga ja vaoline. Eoste suurus: 18-20 µm, mis valmivad varasuvel. 

## Rakuline ehitus
Rakud on tugevalt paksenenud kestaga, ümarad või ebakorrapärased. Alusel roo lähedal rakud pikemad, nad on ristkülikukujulised ja pikivaheseinad tugevalt sõlmjate paksenditega. 

## Viited


## Välislingid
*
Sale lühikupar

**Sale lühikupar** (*Brachythecium salebrosum*) on samblaliik.

Teda võib väga tihti kohata puutüvedel, kändudel ja maapinnal.

## Välislingid
*
Kivi-lühikupar

**Kivi-lühikupar** (*Brachythecium populeum*) on samblaliik.

Sammal kasvab lubjakivil, graniidil, kiviaedadel ja puude tüvealustel. Harvem leidub teda katustel.

## Välislingid
*
Läikulmik

**Läikulmik** ehk **läik-ulmik** (*Hypnum cupressiforme*) on ulmikuliste sugukonda ulmiku perekonda kuuluv samblaliik.

Sammal kasvab metsades ning niitudel.

## Välislingid
*
Harilik lumilehik

**Harilik lumilehik** (*Hedwigia ciliata*) on samblaliik lumilehiku perekonnast.

Sammal kasvab kividel, mis on avatud maastikul. Teda leidub Eestis väga sagedasti.

## Välislingid

*
Harilik korbik

**Harilik korbik** (*Pylaisia polyantha*) on samblaliik korbiku perekonnast.

Harilik korbik on metsasammal, mida leidub puutüvedel, harvem ka kividel.
Harilik tömpkaanik

**Harilik tömpkaanik** (*Amblystegium serpens*) on samblaliik.

Sammal kasvab tüvedel ja tüvealustel, maapinnal ja huumusega kaetud kividel. Teda leidub Eestis väga sagedasti.

## Välislingid
*
Harilik rahnik

**Harilik rahnik** (*Grimmia ovalis*) on samblaliik rahniku perekonnast.

Harilik rahnik on kivisammal, mida leidub rändrahnudel.

Teise samanimelise samblaliigi põhinimi on harilik lõhistanukas (*Schistidium apocarpum*).

## Välislingid
Rood-lesiksammal

**Rood-lesiksammal** (*Pseudoleskeella nervosa*) on samblaliik kerasamblaliste sugukonnast.

Sammal kasvab metsas ja kohtades, kus aluspõhi paljandub. Teda leidub Eestis väga sagedasti.

## Välislingid
*
Järva-Jaani vald

**Järva-Jaani vald** oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas. See moodustati 1991. aastal ning ühines 2017. aastal naaberomavalitsustega Järva vallaks.

## Asustus
Järva-Jaani vallas oli Järva-Jaani alev ja 9 küla:

Jalalõpe – Jalgsema – Kagavere – Karinu – Kuksema – Metsla – Metstaguse – Ramma – Seliküla

## Ajalugu
Vald lähtus ajaloolisest Järva-Jaani kirikukihelkonnast.

Järva-Jaani vald moodustati 1991. aasta 26. septembril.

2017. aastal ühines Järva-Jaani vald naabervaldadega Järva maakonnast, moodustades Järva valla.

## Juhtimine
Järva-Jaani viimane vallavanem oli Arto Saar.

## Vaatamisväärsused
*Järva-Jaani kirik
*Järva-Jaani tuletõrjemuuseum
*Järva-Jaani kinomuuseum

## Viited
Juuru vald

**Juuru vald** oli vald Raplamaa maakonnas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas vallas 1511 inimest. Neist 1464 olid eestlased, 33 venelased ja 15 teistest rahvustest.

Juuru vallavanem oli Margus Jaanson.

## Ajalugu
Juuru valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 11. märtsil 1993 otsustas Riigikogu poolitada Juuru – Kaiu, Kadrina – Saksi, Saku – Kiili, Nissi – Kernu ja Salme – Torgu vallad.

## Asustus
Juuru vallas oli üks alevik (Juuru, elanikke 597) ja 14 küla: Atla (91), Helda, Hõreda (80), Härgla (84), Jaluse (40), Järlepa (235), Kalda, Lõiuse (103), Mahtra (99), Maidla (124), Orguse (43), Pirgu (102), Sadala ja Vankse (30).


Atla mõisa peahoone.jpg|Atla mõisa peahoone
Juuru kirik 2.jpg|Juuru kirik
Järlepa mõisa peahoone.jpg|Järlepa mõisa peahoone
Kultusekivi, Pirgu küla, Sillaotsa talu 11915.jpg|Kultusekivi Pirgu külas
Pirgu mõisa peahoone a*.jpg|Pirgu mõisa peahoone
Seli mõisa valitsejamaja*.JPG|Seli mõisa valitsejamaja


## Viited
Õru vald

**Õru vald** oli vald Valga maakonnas.

Õru viimane vallavanem oli Agu Kabrits.

## Ajalugu
Õru valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1992.

## Asustus
Vallas oli üks alevik (Õru) ja 8 küla: Killinge, Kiviküla, Lota, Mustumetsa, Priipalu, Uniküla, Õlatu ja Õruste.

## Vaata ka
* Õru raamatukogu

## Viited