open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hokett

**Hokett** (ladina keeles *hoquetus*, prantsuse keeles *hoquet*) on muusika kompositsioonitehnika, faktuuritüüp ja hiljem ka muusikažanr, mille puhul teose vähemalt kaks kiireid liikumisi sisaldavat häält viiakse läbi põhimõttel "kui ühes hääles on paus, siis teises hääles on noot". Hoketi kasutamise eesmärgiks on luua mulje virtuoossusest ja rõhutada muusika rütmilist aspekti. 

Termini 'hoquetus' päritolu ei ole üheselt teada. Vana-prantsuse keeles tähendab *hoquet* lööki, nuuksatust, luksumist ning ladinakeelne sõna *(h)occ(it)are* tähendab ristumist või äestamist. 

Hoketti hakati kasutama 1200ndatel Notre-Dame'i koolkonna heliloojate muusikas. Sajandi jooksul arenes sellest välja eraldi žanr ning hoketi kõrgajaks kujunes 14. sajand. Alates 15. sajandist kaotas hokett oma tähtsuse ja hakkas taas esinema alles 20. sajandi muusikas.

Motetis kasutati hoketti tavaliselt ülemistes hääles. Virtuoossed ja väljendusrikkad hoketilõigud rõhutavad motetis teksti või vormi seisukohalt olulisemaid kohti. Näiteks Bambergi koodeksis on seitse ilma tekstita hoketti, mis põhinevad tenoris läbi viidud meloodiale "In seculum". Hoketitehnika üheks kuulsamaks näiteks on *ars nova* ajastu helilooja Guillaume de Machaut (1300/1305-1377) kolmehäälne instrumentaalteos "Hoquetus David".

20. sajandi muusikas on hoketti kasutanud
* Bohuslav Martinů teose "Gilgameši eepos" (1954/55, esiettekanne 1958) esimeses osas Gilgameši ja Enkidu kahevõitluse stseenis
* Louis Andriessen teoses "Hoketus" (1975) kahele viieliikmelisele mängijate rühmale (paaniflööt, tenorsaksofon *ad libitum*, basskitarr, klaver, elektriklaver ja konga)
* Sofia Gubaidulina teoses "Quasi Hoquetus" (1984–85) vioolale, fagotile (või tšellole) ja klaverile
* György Ligeti oma viiulikontserdi ("Konzert für Violine und Orchester", 1990–1992) teises osas "Aria, Hoquetus, Choral"
* Harrison Birtwistle teoses "Hoquetus Petrus (1995) kahele flöödile ja pikolotrompetile ning orkestriteoses "Les Hoquets du Gardien de la Lune (1987) 
* György Kurtág kahe klaveri teose "Hoquetus" esimeses osas
Karakalpakid

**Karakalpakid** (endanimetus *qaraqalpaqlar*, "mustmütsid") on turgi rahvas Usbekistanis (põhiliselt Karakalpakkias). Vähesel määral elab karakaplakke ka Kasahstanis ja Türkmenistanis. Kõnelevad turgi keelte kõptšaki-nogai rühma kuuluvat karakalpaki keelt. Karakalpakkide üldarv on ligikaudu 550 000, neist Usbekitanis 504 301 (Karakalpakkias 400 000). Karakalpakkide hulgas on levinud sunniitlik islam.

Karakalpakkide lähimaks sugulasrahvaks peetakse kasahhe.

Varasemal ajal elasid karakalpakid Sõrdarja alamjooksu piirkonnas. Praegustele asualadele rändasid nad kasahhide survel 18. sajandi teisel poolel ja 19. sajandi algul.


File:Flag of Karakalpakstan.svg
File:Замужня жінка. Каракалпаки. Хорезмська оаза. Поч. ХХ ст. Фонди РЕМ..jpg
File:Shamurat Ótemuratov.jpg
file:Small race in Takhtakupir.jpg
File:Dosnazarow Allajar.jpg
File:Karakalpak of Uzbekistan, before 1928.jpg
File:Karakalpak sawkele.jpg
File:Jańabaev Azizbek in WikiHogwarts, Tashkent.jpg
File:Международная конференция «Послы доброй воли Приаралья» 2024.jpg
File:Ibrayim Yusupov.jpg
Elisabet Richter

**Elisabet Richter** (ka: **Elisaveta Richter**, sündinud 6. veebruaril 1919 Tsarskoje Selos) on Eesti etnoloog.

## Elulugu
Elisabet Richter on veterinaararsti tütar.

Isa  arreteeriti 1933 ja suri vangilaagris 1938. Elisabet koos ema ja õega saadeti 1937  asumisele, kust vabanesid 1939. Lõpetas 1937 Leningradi 12. Keskkooli ja 1948 Leningradi Ülikooli etnograafiateaduskonna; ajalookandidaat (1961, Moskva NSVL Teaduste Akadeemia), väitekiri "Материальная культура сету в XIX–ХХ вв / к вопросу об этнической истории сету". Oli 1948–51 Eesti Rahva Muuseumi teadur, 1952–79 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi nooremteadur, 1979–87 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: setude ajalugu ja rahvakultuur, Peipsi lääneranniku vene elanikkond.

## Viited

## Teoseid
* Итоги этнографической работы среди сету Псковской области летом 1952 г. // Материалы Балтийской экспедиции. М, 1954
* К вопросу об этнической истории сету. // Изв. АН ЭССР, сер. Общ. Наук, (1959) 4
* Некоторые особенности погребального обряда сету. // Сов. этнография (1979) 2
* Этнодемографические процессы у сету во 2-ой пол. ХIХ – нач. ХХ вв. // Изв. АН ЭССР, Общ. Науки (1985) 34
* Русское население западного Причудья. // Очерки истории материальной и духовной культуры. Тлн, 1976
* Межнациональные семьи Таллинна: какие они? Тln, 1985,. IX-X.

## Kirjandus
* Leninlik etapp eesti ajalooteaduses. Tallinn, 1970, 244.
*
Hans Richter

**Hans Richter** (28. juuni 1880 Züllichau, Brandenburgi provints – 17. august 1946 Leipzig) oli Eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Hans Richter oli sakslane.

Õppis 1899–1904 Berliini Veterinaariaülikoolis;  (1908, Zürichi Ülikool), väitekiri "Der muskulöse Apparat der Iris des Schafes und seine Beziehungen zur Gestalt der Pupille". Oli 1907–1910 Zürichi Ülikooli ja 1910–1915 Berni Ülikooli loomaanatoomia prosektor ja eradotsent, 1915–1918 Haidar-Paša Sõjaväeveterinaariaülikooli loomaanatoomia professor, 1921–1923 Berni Ülikooli veterinaaranatoomia erakorraline professor, 1923–1933 Tartu Ülikooli veterinaaria instituudi anatoomia, histoloogia ja embrüoloogia õppetooli professor ja aastast 1933  anatoomiaprofessor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: silma ehitus, lihaste innervatsioon, hobuste õhukott, kuju ja funktsiooni seos.

## Teoseid
* Eine Untersuchung über den histologischen Bau des Ductus thoracicus des Pferdes // Berliner tierärztliche Wschr 13 (1907)
* Physiologische Bedeutung und Erklärung des Luftsackes [...] // Schweizer Archiv f. Tierheilkunde 2 (1923)
* Verwantschaftsbeziehungen zwischen Hyrax und Equus mit einigen Bemerkungen über Krüptorchismus // Eesti Loomaarstlik Ringvaade 4/5 (1927)
* Querschnittformen vom Metacarpus und Metatarsus [...] // Anatomischer Anzeiger. Ergänzungsheft (1927)
* Ueber die Unterscheitung eines Tapetum cellulosum und fibrosum in den Augen der Haussäugetiere und über das Zustandekommen der Farbtöne des Tapetum lucidum // Münchener tierärztliche Wschr. 50 (1928)
* Einiges über die Entstehung und Bedeutung der serösen Räume im Säugetierkörper und über die Lappenbildung [...] // Baum-Festschrift. Hannover, 1929
* Die Relation zwischen Form und Funktion und das teleologische Prinzip in den Naturphänomenen // ACUT A 184 (1929)
* Beziehung zwischen Form und Funktion und das Planmässige an den Naturphänomenen // Anat. Anzeiger 23/24 (497–552).

## Viited

## Kirjandus
* Saar, W. Professor dr. med. vet. Hans Richter 60-aastane. // ELR (1940) 4, 138–139.
* Ernits, E. Prof. H. Richteri elust ja tegevusest aastail 1880–1933. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1991) 1/2, 117–128.
*
Jirōemon Kimura

**Jirōemon Kimura** (jaapani 木村次郎右衛門 *Kimura Jirōemon*; 19. aprill 1897 – 12. juuni 2013) oli Jaapani ülipikaealine, kes oli alates 17. detsembrist 2012, Dina Manfredini surma järel, Gerontoloogia Uurimisgrupi (Gerontology Research Group) andmetel maailma vanim elusolev inimene. Pärast Walter Breuningi surma 14. aprillil 2011 sai temast maailma vanim elusolev mees.

Kimura sündis Kamiukawa kalurikülas ja tema sünninimi oli Kinjiro Miyake. 14-aastaselt alustas ta tööd postiametnikuna, kellena ta töötas kuni pensionile jäämiseni 1962. aastal. 1920. aastatel töötas ta mõnda aega ka Koreas, mis kuulus toona Jaapanile. Ta abiellus oma naabri Yae Kimuraga ja kuna tema perekonnal polnud meessoost järglasi, siis võttis Kinjiro Miyake oma nimeks Jiroemon Kimura.

23. septembril 2012 sai Kimura 115 aasta ja 157 päeva vanuseks, seega vanemaks kui Emiliano Mercado del Toro, kes oli olnud maailma vanim inimene 2006. aastal. 28. detsembril 2012 sai Kimura 115 aasta ja 253 päeva vanuseks ning seega vanemaks Christian Mortensenist, kes oli seni olnud kõige vanemaks elanud mees. 2. jaanuaril 2013 sai Kimura 115 aasta ja 258 päeva vanuseks ning tõusis 10 läbi aegade kõige vanemaks elanud inimese hulka.  

Kimura oli viimane elusolev 1897. aastal sündinud inimene ja ainus teadaolev elusolev mees, kes sündis enne 1900. aastat.
Christoph Melchior Alexander Richter

**Christoph Melchior Alexander Richter** (27. veebruar (vkj 16. veebruar) 1803, Riia – 30. märts 1864, Riia) oli Eesti õigusteadlane ja ajaloolane.

## Elulugu
Christoph Melchior Alexander Richter oli baltisakslane ja kindrali Leonhard von Richteri (1778–1823) poeg.

Õppis 1819–21 Peterburi Ülikoolis kameralistikat, lõpetas 1823 TÜ õigusteaduskonna, täiendas end Göttingenis; *cand. jur.* (1823, TÜ), *mag. phil.* (1825, TÜ), väitekiri "Essai sur le commilce maritime des neutres" (Dorpat, 1825). Töötas 1825–40 Peterburis Venemaa välisministeeriumis. 1840–53 Riias Liivimaa kubermanguvalitsuse nõunik, 1853–58 Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneri eriülesannete täitja. Lahkus riigiteenistusest riiginõunikuna 1858.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Baltimaade ajalugu 1158–1721.

## Viited

## Teoseid
* Der livländische Strafprocess. Riga, 1845
* Geschichte der dem russischen Kaiserthum einverleibten deutschen Ostseeprovinzen I–III. Riga, 1857–58
* Das Secretbuch des Rigashen Bürgermeisters Jürgen Dunte u. die Handelspolitik Riga`s in d. I Hälfte d. 17. Jahrh. // Inland (1857) 2–3
* Ueber die geschichtl. Entwicklung des Zunftwesens in d. Ostseeprovinzen, namentlich in Riga. // Inland (1857) 9-10.

## Kirjandus
* Recke-Napiersky, 4, 536
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 629
* EE 14, 426
* Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 425–426.
## Välislingid
*  
*
Viktor Matthias Julius von Richter

**Viktor Matthias Julius von Richter** (3. aprill 1841 Doblen, Kuramaa – 9. oktoober 1891 Breslau) oli baltisaksa keemik.

## Elulugu
Viktor Matthias Julius von Richter oli baltisakslane ja vaimuliku poeg.

Saanud koolihariduse Peterburis, õppis TÜ-s 1858–59 füüsikat ja 1859–62 keemiat; keemiakandidaat (1863, TÜ), keemiamagister (1867, Peterburi Tehnoloogiainstituut), keemiadoktor (1872, Peterburi Tehnoloogiainstituut). 1864–72 Peterburi Tehnoloogiainstituudi laborant, assistent ja dotsent, 1873–75 Poolas Novo-Aleksandria (Pulawy) Põllumajanduse- ja Metsandusinstituudi professor ja 1875–91 Breslau Ülikooli õppejõud (1875–79 eradotsent, 1879–91 erakorraline professor ja 1890–91 tehnoloogia ja põllumajanduse instituudi direktor).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: orgaaniline süntees ja orgaanilise ühendite struktuur, propioonhappe derivaadid, benseeni ja tema derivaatide osavõtul toimuvad reaktsioonid aromaatsete ühendite saamiseks ja nende struktuuri selgitamiseks. Rosaniliini uurimisel avastanud uue kromogeense aatomirühma. Koostanud õpikuid.

## Viited

## Teoseid
* О химическом строении бензольной группы. // Ж. Pусс. Физ.-хим. об-ва. 1 (1869)
* Исследование о строении бензоиловых производных. // Ж. Pусс физ.-хим. об-ва. 4 (1872)
* Sulfurirung des Phenylhydrazine. // Berichte Dt chem Gs. 18 (1885)
* Neue chromogene Atomgruppierung. // Berichte Dt chem Gs. 21. 1888
* Lehrbuch der organischen Chemie. 2 Bd-e. Bonn, 1894, 1896.

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 629–629
* Poggendorff Bd III., 1120, Bd IV, 1246
* Энц. словарь. Санкт-Петербург 1899. Том ХХУI а
* Остановко А. И. Виктор Юльевич Рихтер. Тартуский гос. университет. История развития, подготовка кадров и научные исследования. Трт. 1982. Т II (2).
*
Heinrich Wilhelm Joachim Rickers

**Heinrich Wilhelm Joachim Rickers** (20. veebruar 1753 Narva – 7. märts 1826 Tallinn) oli Eesti pedagoog ja ajaloo-uurija.

## Elulugu
Heinrich Wilhelm Joachim Rickers oli baltisakslane.

Õppis 1770–74 Halle Ülikoolis teoloogiat. Töötanud koduõpetajana. Oli 1781–1812 Eestimaa Rüütlikooli õpetaja (1811–1812 Eestimaa Rüütlikooli direktor). Koostanud 2 lühiülevaadet Eestimaa kubermangu ning Oleviste kiriku ajaloost.

## Teoseid
* Kurze Uebersicht der Geschichte von Estland von 1219 bis 1710. Reval, 1810
* Etwas über die St. Olai-Kirche in Reval. Tallinn, 1820.

## Viited

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 632
* Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 426.
*  

## Välislingid
* Rickers, H. W. J. TLÜAR rahvusbibliograafia isikud
Johannes Carl Robert Riemschneider

**Johannes Carl Robert Riemschneider** (2. oktoober 1861 Kuramaa – 26. märts 1922 Berliin) oli Eesti arst, zooloog ja ornitoloog.

## Elukäik
Johannes Carl Robert Riemschneider oli baltisakslane ja pastori poeg.

Lõpetas Liibavi (Liepāja) Nikolai Gümnaasiumi, õppis 1882–1888 Tartu ülikooli arstiteaduskonnas. Oli 1889 arst Riias Rothenbergi kliinikus, 1889–1899 Rutzaus Kuramaal, 1899–1907 Ringenis Liivimaal, 1907 Tartus Mellini kliinikus, 1907–1908 Peterburi Aleksandri kliinikus, 1908–1909 Stackelni kliinikus, 1909–1921 Tartu saksa elementaarkoolis ja maksuasutuses, 1921–1922 Plötzis. 1910–1920 oli ta ühtlasi Tartu Linnahaigla ordinaator.

## Teoseid
* Vogelleben an der Eismeerküste: aus dem Tagebuch einer Sommerreise 1897. s.l., 1997
* Ueber die Binnenmollusken der Ostseeprovinzen. Dorpat, 1906
* Livländische Najaden. Dorpat, 1907.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1889, 808
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 633.
*
Kristjan-Henn Riet

**Kristjan-Henn Riet** (sündinud 14. märtsil 1944 Viljandis) on eesti geoloog.

## Elulugu
Lõpetas 1962 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1968 TÜ geoloogiaosakonna; Oli 1968–77 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi teadur, 1977–80 Riikliku Projekteerimise Instituudi Eesti Maaehitusprojekt ehitusgeoloog, aastast 1980  (aastast 1997 OÜ REI Geotehnika), viimati peahüdrogeoloog.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kaevandus- ja ehitushüdrogeoloogia. Täiendanud eestikeelset ehitus- ja hüdrogeoloogia terminoloogiat.

## Teoseid
* О водопроницаемости карбонатной толщи ордовика на Эстонском месторождении горючих сланцев. // Изв. АН ЭССР. Химия. Геол. 23 (1974) 3
* Eesti põlevkivimaardla ordoviitsiumi karbonaatse kihtkonna üldistatud filtratsioonimoodulid. // Geol märkmed 3. Tallinn, 1976
* Статистические модели прогноза водопритоков в шахты и разрезы Эстонского междорождения горючих сланцев. // Изв. АН ЭССР. Геология 28 (1979) 1
* Põhjavee samiinreostuse saneerimisest Keila-Joa raketibaasis. // EGS-i aastaraamat 31 (1998).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 101.
*
Eve Rihma

**Eve Rihma** (sündinud 7. novembril 1971 Jõgeva vallas Jõgevamaal) on eesti loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Eve Rihma on töölise tütar.

Lõpetas 1990 Jõgeva 2. Keskkooli, 1994 EPMÜ loomakasvatuse erialal ja 1997 EPMÜ Loomakasvatusinstituudi magistrantuuri; magister (loomakasvatus, 1997, EPMÜ), väitekiri "Ülevaade eestikeelsest veisekasvatusalasest kirjandusest kuni 1918. aastani". Oli 1995–97 EPMÜ loomakasvatuse instituudi söötmisosakonna laborant, 1997–98 vanemlaborant, 1998–2005 teadur, alates 2005 veterinaarmeditsiini instituudi ja loomakasvatuse instituudi söötmisosakonna teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: söötade keemiline koostis ja toiteväärtus, veiste söötmine.  ja Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* The effect of barley meal on dairy cow`s dry matter intake, allantoin excretion and microbial protein synthesis in feeding alfalfa silage ad libitum. (kaasautor) // Agraarteadus (2001) 3
* Dry matter intake of the first-parity cows, bred in Estonia, at the beginning of lactation (kaasautor). // Veterinarija ir zootechnika 22 (2003) 44
* Milk urea concentration and PBV as indicators of effective protein use in feeding of dairy cattle (kaasautor). // Proc. of the conf. Animal breeding in the Baltics, 13–14. mai, Tartu (2004).

## Kirjandus
*  

## Välislingid
Endel Rihvk

**Endel Rihvk** (sündinud 2. aprillil 1939 Haapsalus) on eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Endel Rihvk on talupidaja poeg.

Endle Rihvk lõpetas 1957. aastal Lihula Keskkooli ja 1964. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi tööõpetuse õpetajana. Aastal 1984 lõpetas ta NSV Liidu Pedagoogika Akadeemia Tööõpetuse ja Kutsesuunitluse Teadusliku Uurimise Instituudi aspirantuuri ja kaitses samas pedagoogikakandidaadi väitekirja "Взаимосвяз творческого и исполнителского компонентов деятельности учащийся в трудувом обучении".

Ta oli 1984–1989 Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi tööõpetuse ja kutsesuunitluse kateedri, 1989–1992 Eesti Hariduse Arenduskeskuse tööõpetuse ja kutsesuunitluse kateedri ning 1992–2002 Tallinna Pedagoogikaülikooli töö- ja kutseõpetuse osakonna kateedri juhataja (aastast 1987 dotsent). Aastatel 1996–2002 oli Rihvk ka Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse metoodik, 2002–2005 Kiili kooli tööõpetuse õpetaja. Aastast 2006 on ta Tallinna Ülikooli matemaatika-loodusteaduste instituudi dotsent.

## Teadustöö
Rihvk on uurinud tööõpetuse metoodikat ja tehnilise loometegevuse osa õpilasisiksuse kujunemisel. Ta on mitme õpiku ja õppevahendi koostaja ning 75 teaduspublikatsiooni autor.

## Tunnustus
*2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Teoseid
* Puitehistöö koolis. Tallinn, 1978.
* Seadiseid ja rakiseid kooli õppetöökojale. Tallinn, 1978.
* Oma kätega (kaasautor G. Nagel). Tallinn, 2001.
* Puidutööd. Tallinn, 2005, Metallitööd (kaasautor M. Soobik). Tallinn, 2007.

## Viited

## Kirjandus
* TPÜ läbi aegade, 120.
*
Helju Ridali

**Helju Ridali** (aastani 1977 **Helju Variksoo**; sündinud 1. detsembril 1943 Pluitsa külas Mäe vallas Petserimaal) on eesti keeleteadlane, germanist.

## Elulugu
Helju Ridali on põllumajandustöötajate tütar. Ta lõpetas 1962. aastal Värska Keskkooli, 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli saksa filoloogina ja 1974. aastal aspirantuuri. 

Filoloogiamagister (1993, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Zur Semstruktur deutscher be-, er- und ver-Verben. Zu einigen Möglichkeiten ihrer Wiedergabe im Estnischen". Täiendas end Saksamaal ja Šveitsis.

Oli 1967–1969 Jõgeva Keskkooli saksa keele õpetaja, 1969–1992 Tallinna Pedagoogikaülikooli saksa keele kateedri vanemõpetaja, 1992–1994 saksa keele lektor, 1994–2002 dotsent, 1986–1987 saksa keele kateedri ja 1992–1998 saksa keele lektoraadi juhataja, aastast 2002 saksa keele lektor. 
Õpetanud saksa keele morfoloogiat ja süntaksit, stilistikat ja leksikoloogiat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: saksa ja eesti keele fraseoloogia võrdlev uurimine, saksa prefiksverbide semantika edasiandmine eesti keeles, saksakeelsete tekstide stiili uurimine. 1994–98 rahvusvahelise lingvistilise ajakirja "Triangulum. Germanistisches Jahrbuch für Estland, Lettland, Litauen" teadusnõukogu liige. 45 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Glossar stilistischer Grundbegriffe. Tallinn, 1998
* Zur stilistischen Analyse literarische Texte im DaF-Unterricht. // Deutsch in Estland und Ungarn. Frankfurt a.M., 2001
* Germanistik in Tallinn: Texte, Thesen und Projekte zur deutschen Sprache und Literatur. H. 2 (koost). Tallinn, 2002
* Zur Farbsymbolik in der deutschen und estnischen Phraseologie (Am Beispiel von festen Wendugen mit schwarz und weiß als einer Bedeutungskomponente). // Die deutsche Sprache im vielsprachigen Europa des 21. Jrhs. Szeged, 2002
* Phraseologismen mit einem Zahlwort als obligatorischer Komponente im Deutschen und Estnischen. // Germanistik – Traditionspflege und neue Herausforderungen. Szeged, 2003
* Zur Frequenz und Symbolik deutscher und estnischer Farbphraseologismen. // Beit. zur Geschichte der deutschen Sprache im Baltikum IV. Stuttgart, 2005.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Pedagoogikaülikool (2002), 66
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 100, 111.
*  

## Välislingid
*
Andri Riid

**Andri Riid** (sündinud 18. märtsil 1972 Lool Harjumaal) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Andri Riid on teenistujate poeg.

Lõpetas 1990 Tallinna Reaalkooli ja 1997 TTÜ infotehnoloogiateaduskonna; teadusmagister (1997, TTÜ) väitekiri "Fermentatsiooniprotsessi hägus modelleerimine ja juhtimine", tehnika-doktor (2002, TTÜ), väitekiri "Transparent Fuzzy Systems: Modeling and Control" Tallinn, 2002. Oli 1995–96 TTÜ automaatikainstituudi erakorraline teadur, 1997–2002 teadur, 2002– vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: tehisintellekti meetodid, hägusloogikasüsteemide omadused, hägus modelleerimine ja juhtimine; uurinud hägusloogikasüsteemide interpreteeritavuse tingimusi, välja töötanud modelleerimis- ja juhtimisalgoritme. Üle 20 teaduspublikatsiooni. Boris Tamme nimeline stipendium (2003).

## Teoseid
* Supervisory fed-batch fermentation control on the basis of linguistically interpretable fuzzy models (kaasautor E. Rüstern). // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 6 (2000) 3
* Transparent fuzzy systems and modeling with transparency protection (kaasautor E. Rüstern). // Proc. IFAC Symp. Artif. Intel. Real Time Control. Budapest, 2000
* Hägus loogika ja automaatjuhtimine. // TTÜ aastaraamat 2001 (2003)
* Identification of numerically accurate first-order Takagi-Sugeno systems with interpretable local models from data (kaasautor E. Rüstern). // J. Adv. Comp. Intel. Intelligent Informatics, 9 (2005) 5
* Fuzzy backing control of truck and two trailers (kaasautorid A. Leibak, E. Rüstern). // Proc. IEEE International Conf. Comp. Cybern., Tallinn, 2006.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
Mall-Anne Riikjärv

**Mall-Anne Riikjärv** (sündinud 17. jaanuaril 1943 Tallinnas) on eesti pediaater ja arstiteadlane.

## Elulugu
Mall-Anne Riikjärv on RAM-i laulja ja inglise filoloogi tütar. 

Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, spetsialiseerus pediaatriks.  

1977. aastal kaitses Riikjärv meditsiinikandidaadi kraadi Moskva 1. Meditsiiniinstituudis väitekirjaga "Бронхологические и цитологические методы исследования для оценки фазы ремиссии хронической пневмонии у детей" (Bronholoogilised ja tsütoloogilised uurimismeetodid kroonilise kopsupõletiku remissiooni gaasi hindamiseks lastel). 1992. aastal täiendas ta end Linköpingi Ülikoolis. 

Aastatel 1967–1971 oli Riikjärv Tapa Linnahaigla pediaater ja peaarsti asetäitja, 1971–1974 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi aspirant, 1974–1978 EKMI pulmonoloogia osakonna nooremteadur, 1978–1981 Tallinna 1. Lastehaigla peaarsti asetäitja ravi alal. 

Riikjärv oli 1981–1990 Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi peapediaater, 1990–1991 Tallinna 1. Lastehaigla pulmonoloog, 1991–2005 samas peaarsti asetäitja koolituse ja teaduse alal. 

Aastatel 2006–2013 oli ta Tallinna Lastehaigla juhatuse esimees.  

Aastatel 1990–2000 oli Riikjärv  sotsiaalministeeriumi lastehaiguste nõunik. 1969. aastast on ta Eesti Lastearstide Seltsi liige, aastatel 1980–2001 oli ta ELS-i juhatuse liige, 1990–1994 sekretär, 1994–1998 president, 2001. aastast Eesti Lastearstide Seltsi auliige.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: laste pulmonoloogia. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
*2009 Kolme Tähe IV klassi orden

## Viited

## Teoseid
* The prevalence of atopic sensitization and respiratory symptoms among Estonian schoolchildren (kaasautor). // Clin. Exp. Allergy 25 (1995) 12
* Toiduallergia ja hüpoallergeensed segud. // Eesti Arst (1998) 2
* Wheezing in relation to atopy and environmental factors in Estonian and Swedish schoolchildren (kaasautor). // Clin. Exp. All. 31 (2001) 12
* Prevalence of self-reported food allergy and IgE antibodies to food allergens in Swedish and Estonian schoolchildren (kaasautor). // Eur. J. Clin. Nutr. 59 (2005) 3
* Modest increase in seasonal allergic rhinitis and eczema over 8 years among Estonian schoolchildren (kaasautor) // Pedriatr. Allergy Immunol. 16 (2005) 4.

## Kirjandus
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut, 35.
*
Aleksander Ridali

**Aleksander Ridali** (1930. aastani **Aleksander Birkenfeldt**; 15. august (vkj 2. august) 1910 Sinalepa, Sinalepa vald (hilisem Ridala vald), Läänemaa – 16. november 1979 Tallinn) oli eesti kunstipedagoog, kunstnik ja helilooja.

## Elulugu
Aleksander Ridali oli talupidaja poeg ja ristiti Ridala baptistikoguduses. Ta lõpetas 1930 Läänemaa Ühisgümnaasiumi, 1935 Riigi Kunsttööstuskooli ja 1940 Riigi Kõrgema Kunstikooli. 1972. aastal kaitses ta Moskva V. I. Lenini nimelise Riikliku Pedagoogilise Instituudi kunstiteaduskonna teadusliku nõukogu ees väitekirja "Kunstiline kasvatus üldhariduslikus koolis".

1933–1938 töötas Ridali joonistamise ja joonestamise õpetajana Narva linna Naiskutsekoolis, 1938–1947 Tallinna Õpetajate Seminaris ja 1947–1952 Tallinna Õpetajate Instituudis. 1952–1978 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja algõpetuse metoodika kateedri vanemõpetaja ning 1960–1963 jooniste ja graafikute kateedri juhataja.

Aleksander Ridali on maetud Ridala uuele kalmistule (aadress V, 2-14).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: joonistamise ja kunstiõpetuse metoodika. 12 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Joonistamisõpetus I–VI kl. Tallinn, 1959
* Joonistamine V–VIII kl. Tallinn, 1961
* Kunstilise kasvatuse metoodilisi põhisuundi. Tallinn, 1975.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
* Aleksander Ridali, EKABL
Helmut Erik Riikoja

**Helmut Erik Riikoja** (9. juuni 1909 Tallinn – 15. november 1990 Tallinn) oli eesti elektrotehnikateadlane.

## Elulugu
Helmut Erik Riikoja oli teenistuja poeg ja Heinrich Riikoja vend.

Lõpetas 1927 Tallinna Reaalgümnaasiumi ja 1935 Tallinna Tehnikumi elektrotehnikaharu. Töötas 1927–1941 Tallinna telefonivõrgus ja postitalituses mitmesugustel ametikohtadel, 1941–1942 teenis Nõukogude armees, 1942–1944 Tšeljabinski telefonivõrgus ja Eesti NSV Sidevalitsuse operatiivgrupis Moskvas, Leningradis ja Võrus. Oli 1940–1941 ja 1944–1958 Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõud, aastast 1947 dotsent, 1947–1952 elekterside, 1952–1956 üldelektrotehnikakateedri juhataja; 1957–1961 ajakirja Tehnika ja Tootmine toimetaja, 1961–1975 EPA elektrifitseerimiskateedri juhataja ja dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: sidelülituste teooria, ringhäälingu ja televisiooni tehnoloogia, põllumajanduse elektrifitseerimine, elektriohutustehnika; tehnika ajalugu ja oskuskeel. Osalenud ENE kavandamises ja olnud 1963–1978 selle peatoimetuse liige. Nõukogude Eesti preemia (1977).

## Teoseid
*Üldine elektrotehnika (kaasautor). Tartu, 1949
*Kolhoosi raadiosõlm. Tallinn, 1951
*Elektriajam põllumajanduses. Tallinn, 1951
*Elektri sünd. Tallinn, 1963
*Vene-eesti elektrotehnika sõnastik. Tallinn, 1969
*Avalik kõne (kaasautor). Tallinn, 1973

## Viited

## Kirjandus
*EPA BL, 271
*TPI 1936–1968, 289–290, 295, 323, 414
*TT ja TTÜ 1918–1944, 55
*Sotsialistlik Põllumajandus (1969) 12,–573.
*
Riina Riisalo

**Riina Riisalo** (aastani 1975 **Riina Pedak**; sündinud 24. juunil 1954 Tallinnas) on eesti psühholoog.

## Elulugu
Riina Riisalo on teenistujate tütar.

Lõpetas 1972. aastal Tallinna 39. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal. 

Oli 1982–1993 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi vanemlaborant ja nooremteadur, 1993–2001 teadur, 2002– sotsiaalministeeriumi peaspetsialist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: arsti-patsiendi suhtlus, emade meditsiinialased teadmised ja hoiakud, krooniliselt haige lapse rehabiliteerimise võimalused, kutsehaiguste diagnoosimise uued neuropsühholoogilised meetodid. Võtnud osa kooli tervisekasvatuse programmi väljatöötamisest.

## Teoseid
* The possibilities to investigate the functional state of CNS by occupational neurotoxic effect (kaasautor V. Tuulik). // Abstr` book of World Congress of IASSID, 1996, July 8–13, Helsinki, Finland
* Keemiline stress (kaasautorid E. Altrov, V. Tuulik). // Eesti Töötervishoid (1997) 2
* Neural network algorithms for the analyzing of QEEG and psychometrical/psychological data by chronic occupational neurotoxic diseases of CNS (kaasautor). // Proc. of the Euro Brain`97. Aalborg, Denmark, 1997
* The health condition of regular soldiers at the beginning of military service (kaasautor). // Abstr of Catastrophe Med. Conf. Tallinn, 1998
* Effects of 7 Hz-modulated 450 mhz electromagnetic radiation on human performance in visual memory tasks (kaasautor). // International J. of Radiation Biology 78 (2002) 10.

## Viited

## Kirjandus
*
Jevgeni Riipulk

**Jevgeni Riipulk** (sündinud 27. aprillil 1968) on Eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Jevgeni Riipulk on arsti poeg.

Lõpetas 1990. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ja 2000. aastal samas doktoriõppe; tehnikadoktor (2000, TTÜ), väitekiri "Mikrolaine radiomeetria meditsiinilistes rakendustes". Aastast 2006 TTÜ matemaatika-loodusteaduskonna erakorraline vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: biosignaalide interpreteerimine meditsiinitehnikas.

## Teoseid
* Design of microwave radiometer for early detection of cancer (kaasautorid H. Hinrikus, H. Podra). // Physica Medica 13 (1997)
* Mapping of microwave radiation of tissues for exploration of breast tumors (kaasautor H. Hinrikus). // Proc. 2nd International Conf. on Bioelectromagnetism 15–18 February 1998, Melbourne, Australia, 1998
* Microwave radiometry for medical applications (kaasautor H. Hinrikus). // Med. & Biol. Eng. & Comp., 1999
* Tehnika elu kvaliteedi parandamiseks – biomeditsiinitehnika (kaasautor). // Teadusmõte Eestis. Tallinn, 2002
* Study of effects of low level microwave field by method of face masking (kaasautor). // Bioelectromagnetics 26 (2005) 7
* Modulated microwave effect on depression (kaasautor). // Biol. Effects of EMF-s. BEMS (2006).

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Helda Riis

**Helda Riis** (sündinud 9. detsembril 1937 Tallinnas) on eesti bioloog.

## Elulugu
Helda Riis on kingsepa ja juuksuri tütar.

Lõpetas 1955 Tallinnas Kaubandustehnikumi, 1963 TPedI ja 1972 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) aspirantuuri; bioloogiakandidaat (1973, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Динамика численности почвенных водорослей в основных типах почв Эстонской ССР и факторы, обусловливающие ее". Oli 1966–69 ja 1972–75 EBI nooremteadur, 1975–88 vanemteadur, 1988–90 vaneminsener, 1990–93 insener.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia, mullavetikate kvantitatiivse dünaamika ning nende grupilise ja liigilise koosseisu selgitamine, tugeva toimega antropogeensete faktorite mõju mullavetikate kvantitatiivsele dünaamikale ja floristilisele koosseisule. 2 monograafiat ja 23 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Динамика численности почвенных микроорганизмов и соединений азота в почве (kaasautor). Тлн, 1971
* Количественная динамика почвенных водорослей (kaasautor). Тлн, 1975
* Seasonal dynamics of the number of soil microorganisms (kaasautor). // Pedobiologia 18 (1978)
* Микробиологические процессы в почве при орошении жидкой фракцией свиного навоза (kaasautor). // Изв. АН Эст., Биология, 38 (1989) 4
* Эффект от удобрения микроэкосистемы почвенных микроорганизмов минеральными элементами (kaasautor). // Изв. АН Эст., Биология, 39 (1990) 1.

## Viited

## Kirjandus
*
Hella-Viiu Riisalu

**Hella-Viiu Riisalu** (sündinud 29. jaanuaril 1948 Paistu vallas Viljandimaal) on eesti keemik.

## Elulugu
Hella-Viiu Riisalu on talupidaja tütar.

Ta lõpetas 1967 Maardu Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) keemiaosakonna, 1977 Tallinna Ühiskondliku Patendiinstituudi ja 1989 Leningradi Lensoveti-nimelise Tehnoloogia Instituudi aspirantuuri; keemiakandidaat (1989, Leningradi Tehnoloogia Instituut), väitekiri "Взаимодействие производных фосфористой кислоты с изатином и карбонильными соединениями, содержащимися в смоле сланца-кукерсита". 

Oli 1972–1973 TRÜ meditsiini kesklabori vanemlaborant, 1973–1992 Kohtla-Järve Põlevkivi Instituudi nooremteadur ja vanemteadur, 1992–1997 Kohtla-Järve Linnavalitsuse arenguosakonna juhataja, 1997–2001 Ida-Virumaa Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna peaspetsialist, 2001 Ida-Virumaa Omavalitsuste Liidu projektinõustaja, 2003–2004 Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) projektijuht, aastast 2005 TTÜ põlevkivi instituudi kütuste teadus- ja katselabori juhataja ja erakorraline vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: orgaaniline süntees põlevkiviproduktide baasil, fosforit sisaldavad heterotsüklilised ühendid. 14 teaduspublikatsiooni, 2 autoritunnistust.

## Teoseid
* Изучение возможности синтеза триарилфосфита на базе сланцевых водорастворимых фенолов (kaasautorid L. Kalde, V. Vassiljev). // Гор.сл. (1979) 3
* Исследование антикоррозионных свойств некоторых беззольных присадок в композициях с детергентно-диспергирующими присадками (kaasautor). // Нефтепереработка и нефтехимия (1981) 5
* Фосфорсодержащие гетероциклы. Конденсация изатина и N-метилизатина с 2-диалкиламино-1,3,2-диоксафосфоланами (kaasautorid B. Ionin, V. Vassiljev). // Ж. общ. химии 54 (1984) 3
* Фосфорсодержащие гетероциклы. Конденсация изатина с производными фосфористой кислоты (kaasautorid B. Ionin, V. Vassiljev). // Ж. общ. химии 55 (1985) 10
* Küla elab! Ida-Virumaa külade uurimuse aruanne (kaasautorid A. Rekkor, L. Tõnis). Jõhvi, 1998.

## Viited

## Kirjandus
*
Richard Riisberg

**Richard Riisberg** (ukj 17. aprill 1900 Porkuni vald – 27. november 1934 Erastvere vald, Võrumaa) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Richard Riisberg oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1920 Rakvere Reaalgümnaasiumi ja 1932 TÜ metsaosakonna. Oli 1921–24 TÜ õppe- ja katsemetskonna abimetsaülem, 1924–34 metsaülem, 1934 Erastvere metsaülem.

Tema poeg oli Uuno Riispere

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: metsamelioratsiooni mõju mitmesuguste puistute juurdekasvule erinevais sootüüpides. Uurimus sai Zooloogia ja Botaanika Instituudi metsasektori sellealase uurimistöö aluseks.

## Viited

## Teoseid
* Eriotstarbeliste tarbepuude kultuurid ülikooli õppe- ja katsemetskonnas. EM (1933) 5
* Kuivendusmõju metsa juurdekasvule mitmesuguseil sootüüpidel. // EM (1934) 7;

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 74
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 74
* Richard Riisberg. // Eesti Mets (1935) 3, 111, Margus, M, Meikar, TÜ põllum-teaduskonna metsaosk 80. Tartu, 2000, 52.
*
Tiit Riismaa

**Tiit Riismaa** (sündinud 8. veebruaril 1949 Tallinnas) on eesti matemaatik.

## Elulugu
Tiit Riismaa on talupidaja poeg.

Ta on lõpetanud 1967. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatika erialal. Aastatel 1975–1977 oli Teaduste Akadeemia aspirantuuris; füüsika-matemaatikakandidaat (1986, Venemaa Teaduste Akadeemia Arvutuskeskus, Moskva), väitekiri "Описание и оптимизация структуры иерархических систем".

Ta on 1972. aastast Küberneetika Instituudi, hiljem (sh 2025. aasta seisuga) TTÜ Küberneetika Instituudi teadur. Aastatel 1990–1992 TTÜ dotsent, 1992–1993 Eesti Merehariduskeskuse (allikas öeldud Eesti Merehariduskeskus) dotsent, 1993–1995 piirialade valitsuskomisjoni esimees.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: , graafiteooria, hierarhilised süsteemid, matemaatiline programmeerimine.

## Teoseid
Teaduspublikatsioonide kõrval on ta avaldanud sarja filosoofilis-poliitilisi esseid.
* Description and Optimization of Hierarchical Systems. // Remote Control (1993) 12
* A Tool for Flexible Planning of Rescue Routes (kaasautor). // Proc. IFAC Workshop on Control in Natural Disasters, 21-22 Sept 1998, Tokyo, Japan. Pergamon Elsevier Science, 1998
* Optimization of the Structure of Multi-Level Parallel Proc.. // Proc. IASTED International Conf. in Appl. Informatics, Innsbruck, Austria, 2002
* Solving line balancing problems with model checking (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 8 (2002) 4
* Two Phase Technique For Assembly Line Balancing (kaasautor). // Proc. 16th IFAC World Congress, July 3–8, Prague, Czech Republic, Pergamon Elsevier Science, 2006
* Modelling and Optimization of Hierarchical Structures. // Proc. 5th Vienna Symposium on Mathematical Modelling, 8–10 February 2006, Vienna, Austria.

### Arvamusartikleid
*Ei taha partei kandidaati, ei taha elukutselist käsutäitjat Postimees, 21. september 2016

## Viited

## Kirjandus
*KÜBI 1990. Lk 48

## Välislingid
*
John Norman Riismandel

**John Norman Riismandel** (aastani 1955 **Jaan Norman Riismandel**, sündinud 26. juulil 1944 Jenas) on eesti ajaloolane.

## Elulugu
John Norman Riismandel on Väino Juhan Riismandeli poeg.

Lõpetas 1962 Marylandis High Point High School'i ja 1967 Marylandi Ülikooli; M.A. (1970, Vanderbilti Ülikool, Nashville), väitekiri "Gabriel Garcia Moreno: The Years Before Power, 1821–1861", Ph.D. (1972, Marylandi Ülikool), väitekiri "Costa Rica: Self-Image, Land Tenure and Agrarian Reform, 1940–1965". Oli 1968–70 Marylandi Ülikooli assistent; 1970–71 Marylandi Prince George Community College'i lektor, 1973–74 New Yorgi Ülikooli Potsdami Kolledži *assistant prof.*, 1975–76 New Yorgi Ülikooli Queensborough Community College'i *assistant prof.*, 1977–87 'i projektide koordinaator ja projektijuht, 1987–98 'i lektor ja 1987–93  teaduskonna dekaan, 1993–96 New Jersey William Patersoni Ülikooli dekaan. Aastast 1997 tegutsenud eraettevõtete teenistuses.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Ladina-Ameerika ajalugu ja USA lõunaosariikide varajane ajalugu.

## Teoseid
* Andrew Jackson Stevens and the Iowa Exploring Expedition to Ecuador. // Ann. of Iowa. 42 (1975) 8
* Un estudio cuantitativo de algunos aspectos de la esclavitud en Costa Rica in tiempos de la colonia. // Revista del Pensamiento Centroamericano. XXXI, 52 (1976) Julio-Sept.

## Viited

## Kirjandus
*
Väino Juhan Riismandel

**Väino Juhan Riismandel** (8. september 1920 Rakvere – 10. aprill 2017 University Park, Maryland, USA) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Väino Juhan Riismandel on maksuinspektori poeg ja John Norman Riismandeli isa.

Ta lõpetas 1938. aastal Tallinna Reaalkooli *[[cum laude]]* ja 1942. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Aastail 1942–1943 õppis ta Jena Friedrich Schilleri Ülikoolis Saksamaal, aastail 1951–1952 USA-s Evanstonis Northwesterni Ülikoolis Illinoises ja aastail 1954–1958 Washingtonis George Washingtoni Ülikoolis.

Õigusteaduse magistrikraadi sai Väino Riismandel 1943. aastal Tartu Ülikoolis, kui kaitses väitekirja "Kehtiv käibemaksuõigus". Doktoriväitekirja "Die Kommunalfinanzen in Estland 1918–44 unter besonderer Berücksichtigung des Steuerwesens" kaitses ta 1945. aastal Jena Fr. Schilleri Ülikoolis.

väitekiri ,  (1956, George Washingtoni Ülikool),  (1958, George Washingtoni Ülikool), väitekiri "State Taxation of Federal Property in the Hands of Government Contractors". 

1943–1944 Tartu Ülikooli finantsõiguse vanemassistent. Asus 1944 Saksamaale. Aastast 1949 elab USA-s. Oli 1952–1958 USA Kongressi Raamatukogus Euroopa õiguse osakonna välismaise õiguse spetsialist, 1958–1973 USA laevastikuasutuse Office of General Counsel protsessiadvokaat, juriskonsult, protsessi- ja vaidenõuete osakonna juhataja, juriidilise osakonna abijuhataja; 1973–1994 USA Kaitseministeeriumi erihalduskohtus halduskohtunik.

Väino Riismandel oli aastail 1932–1938 Noorte Kotkaste Tallinna maleva Lõuna malevkonna "Side" rühma noorkotkas ning lõpuks ka rühmapealik. Tegevuse eest noorkotka ja pealikuna anti talle 5. veebruaril 2013 Noorte Kotkaste Tallinna maleva teeneterist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: eesti finants- ja maksundusõigus, Eesti ja Nõukogude õigus, USA hanke-, töövõtte- ja müügilepingutest tulenevad küsimused seoses vaiete ja kohtuprotsessidega, võrdlev õigusteadus. Eesti õigusteadusliku biobibliograafia koostajaid.

## Tunnustus
*2004 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2013 – Noorte Kotkaste Tallinna maleva teeneterist

## Teoseid
* Soviet Law in Occupied Estonia. // Balt. Rew. 5 (1955)
* Sovetization of Estonian Agriculture. // Federal Bar News 2 (1955) 11
* Legal Sourses and Bibliography of the Baltic States (kaasautor). NY, 1963.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 341
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 103.
*
Anu-Liis Riispere

**Anu-Liis Riispere** (aastani 1951 **Anu-Liis Tehver**, sündinud 9. juulil 1931 Tartus) on eesti bioloog, taimefüsioloog ja -parasitoloog.

## Elulugu
Anu-Liis Riispere on Julius Tehveri tütar ja Uuno Riispere abikaasa.

Lõpetas 1950 Tartu 2. Keskkooli, 1955 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogi-taimefüsioloogina ja 1965 Zooloogia ja Botaanika Instituudi aspirantuuri; bioloogiakandidaat (1968, Zooloogia ja Botaanika Instituut), väitekiri "Männi (Pinus silvestris L.) mineraalsest toitumisest loomuldadel". 

Oli 1957–62 TÜ Bioloogiajaama nooremteadur, 1962–65 Zooloogia ja Botaanika Instituudis aspirant, 1965–67 laborant, 1967–70 nooremteadur, 1970–91 entomoloogia ja fütonematoloogia sektori vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: taimekudede regeneratsioon, puude mineraalne toitumine, taimede parasiidiresistentsus, taimekudede reaktsioon kahjustustele. 35 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* О минеральном питании сосны обыкновенной (Pinus silvestris L.) на маломощных перегнойно-карбонатных (альварных) почвах. // Teaduste Akadeemia Toim. Biol 15 (1966) 4
* II – 16 (1967) 3
* III – 18 (1969) 3
* IV – 19 (1970) 3 (kaasautor U. Riispere)
* Зависимость патогенности клеверной нематоды от уровня минерального питания растения-хозяина. // Teaduste Akadeemia Toim. Biol 28 (1979) 4
* Влияние уменьшения ассимиляционной поверхности и интенсивности освещения растения-хозяине на развитие картофельной нематоды. // Teaduste Akadeemia Toim. Biol 37 (1988) 1
* Развитие учения акад. Н. И. Вавилова об иммунитете растений в современной фитопатологии (kaasautor T. Hohrjakova). // Teaduste Akadeemia Toim. Biol 38 (1989) 3
* Влияние температурного режима выращивания растения-хозяина на развитие картофельной нематоды. // Teaduste Akadeemia Toim. Biol 39 (1990) 1.

## Kirjandus
* ZBI 1947–1999, 72.
*
Uuno Riispere

**Uuno Riispere** (kuni 9. märtsini 1937 **Uuno Riisberg**; 10. august 1929 Tartu – 12. mai 1985 Tartu) oli eesti metsateadlane, taimepatofüsioloog ja taimeparasitoloog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1947. aastal Tartu 6. Keskkooli, 1952 Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsandusteaduskonna ja 1955 Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI) aspirantuuri; bioloogiakandidaat (1957, ZBI), väitekiri "Kuivendatud siirdesoometsade raiestike ökoloogilised tingimused ja neile vastavad metsakultiveerimise viisid". 

Ta oli aastatel 1955–1960 nooremteadur, 1960–1963 ja 1967–1973 vanemteadur, 1964–1967 teadussekretär, 1973–1977 entomoloogia ja fütonematoloogia sektori juhataja, 1977–1985 teadusdirektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: metsakultiveerimine kuivendatud siirdesoodel; puistute mullastikutoitumine; taimede parasiidikindlus ning taimede ja nende parasiitide evolutsiooniline suhe. Juurutas ZBI-s peremehe ja parasiidi seoste uurimisel eksperimentaalset uurimissuuna. Tuvastas, et parasiidid järgivad oma kohastumistes toitetaimede genotüüpseid muutusi. 48 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kuivendatud siirdesoometsade raiestike kunstliku uuendamise tingimustest ja viisidest. // Metsanduslikud uurimused 3. Tartu, 1961
* О минеральном питании сосны обыкновенной на маломощных перегнойно-карбонатных (альварных) почвах. IV. О некоторых методологических вопросах изучения минерального питания лесонасаждений (kaasautor A. Riispere). // Teaduste Akadeemia Toim. Biol 19 (1970) 3
* Männi (Pinus silvestris L.) mineraalsest toitumisest loomuldadel. IV. // Teaduste Akadeemia Toim. Biol 19 (1970) 3
* Некоторые теоретико-методолические проблемы фитопаразиталогии. // Паразитология 2 (1977) 3
* Lähtealused taimede parasiidiresistentsuse üldise teooria loomiseks. // Teaduste Akadeemia Toim. Biol 28 (1979) 4
* Проблема создания общей (синтетической) теории паразитоустойчивости растений. // АН Эст. ССР в 1973–1979 годах. Tallinn, 1981
* Альтернативные подходы к эволюционным отношениям между растениями и их паразитами. // Вопр. современного дарвинизма. Tartu, 1983.

## Isiklikku
Uuno Riispere oli metsaülem Richard Riisbergi, raamatupidaja poeg ja Anu-Liis Riispere abikaasa.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 427
* Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1997. Trt, 1997, 72
* Maavara, V. Pooleli jäänud elutöö. // EL (1985) 8. https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:340929/298367/page/59
*  
* Edasi, 14. mai 1985
Ain Riistan

**Ain Riistan** (sündinud 28. septembril 1965 Tartus) on eesti usuteadlane.

## Elulugu

Ain Riistan lõpetas 1991 Tartu Õhtukeskkooli, 1995 Kõrgema Usuteadusliku Seminari ja 1997 Tartu Ülikooli usuteaduskonna.

1999. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas magistritöö "Antiookia Ignatiose kristoloogia käsitletuna ajaloolistes seostes postliberaalse teoloogia perspektiivis" ja sai teoloogiamagistri (*mag. theol*) kraadi. 2011. aastal kaitses ta samas teaduskonnas doktoriväitekirja ja sai teoloogiadoktori (*dr. theol*) kraadi. Tema väitekirja teema oli " Ajalooline Jeesus: teaduse probleem religiooni kontekstis", juhendajad Anne Kull ja Peeter Torop.

Riistan oli aastatel 1995–2001 Kõrgema Usuteadusliku Seminari süstemaatilise teoloogia ja võrdleva usundiloo lepinguline õppejõud, aastast 2001 süstemaatilise teoloogia lektor, 1998–1999 Sisekaitse Akadeemia erakorraline lektor, aastast 2001 Tartu Teoloogia Akadeemia Uue Testamendi lektor, 1997–1999 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna semiootikaosakonna õppeülesande täitja, 1997–2002 Tartu Ülikooli usuteaduskonna õppeülesande täitja, aastast 2002 Uue Testamendi lektor. 1996–1997 täiendas end Tšehhis International Baptist Theological Seminary's ja Praha Karli Ülikooli protestantlikus teoloogiateaduskonnas. Akadeemilise Teoloogia Seltsi liige (1999, aastast 2002 esimees), aastast 2003 Usuteadusliku Ajakirja peatoimetaja, Eesti Akadeemiline Usundiloo Seltsi liige (2006); ta on koordineerinud TÜ-s religiooniantropoloogia eriala väljaarendamist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kultuur ja religioon; Uue Testamendi sotsiaal-ajaloolised uuringud; varakristlike tekstide hermeneutika.

## Tunnustus

* 2015 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Kultuurilis-lingvistilisest religioonikäsitlusest varakristliku kristoloogia näitel. // Via Theologica 2 (1999)
* Some Thoughts about Stupidity: The Case of Theophilus of Antioch. // Forschungen zur Anthropologie und Religionsgeschichte (FARG) 33 (1999)
* Was the Concept of the Son of Man Abandoned, and Why? // FARG 34 (2001)
* Living with the Sermon of the Mount. An Uncomfortable Presence of Transcendence. // FARG 36 (2003)
* Mõistujutt kahest pojast: Mt 21,28-32 erinevad tekstivariandid ja nende mõistmise võimalused. // Usutead Ajakiri 51 (2003) 1
* Terroritekstid Piiblis. Religioon ja poliitika. // Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused. Toim 4 (2005)
* Aspects of Identity-Related Bible Reading: Estonian Churches in the Wake of Referendum about Estonia Joining the EU. // FARG 40 (2006).

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid

* 
* "Ain Riistan – 50" Universitas Tartuensis, september 2015
* Pille Priks. Ain Riistan: “Tegelikult on Vikipeedias selliseid asju, mida mitte kusagilt mujalt ei saa.” Wikimedia Eesti, 19. jaanuar 2023
Ilme Riiv

**Ilme Riiv** (aastani 1979 **Ilme Kilk**, 24. veebruar 1935 Vastse-Kuuste – 22. märts 2025 Tartu) oli eesti keemik.

## Elulugu
Ilme Riiv oli Jaan Riivi abikaasa.

Lõpetas 1954. aastal Tartu Kunstliku Vedelkütte Tehnikumi tehnoloogina ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna. 

Oli aastatel 1959–1965 Tartu Riikliku Ülikooli analüütilise keemia kateedri vanemlaborant, 1966–1967 assistent, 1967–1970 aspirant, 1970–1976 nooremteadur, 1976–1996 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: analüütiline keemia, luminestseeruvate ainete keemia. Üle 40 teaduspublikatsiooni, 7 autoritunnistust.

## Teoseid
* Влияние примесей на люминесценцию Sb2O4–Mn (kaasautor). // Изв. АН СССР, физ. 30 (1966) 9
* Определение микроколичеств марганца с использованием кристаллофосфора Sb2O4Mn (kaasautor). // Ж. аналит. химии 22 (1967) 1
* О люминесцентных свойствах Sb2O4–Mn и Sb2O4–Ti (kaasautor). // Мат. XIX Совещ. по люминесценции. 2. Рига (1970)
* О люминесценции метаантимонатов кальция, активированных марганцем и висмутом (kaasautor). // Тр. Инст. Физики и Астрон. АН ЭССР 39 (1972)
* Определение поверхностной температуры и мест перегрева люминофоров Sb2O4–Mn (kaasautor). // Зав? Mis see on. лаборатория (1976) 1
* Термолюминесцентные детекторы на основе фторида кальция (kaasautor). // Материалы. III Всес. симп. по люминесценсии приемникам и преобразователям рентгеновского излучения (kaasautor). // Ставрополь (1980).

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 293, II.149–150.
*