open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tim Howard

**Timothy Matthew Howard** (sündinud 6. märtsil 1979 North Brunswickis New Jersey osariigis) on USA jalgpallur, väravavaht.

Aastatel 2003–2007 mängis ta Inglismaa Premier League'i klubis Manchester United. Hooajal 2003–2004 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

Aastatel 2007–2016 mängis ta Evertonis. 4. jaanuaril 2012 lõi ta Premier League'i mängus Bolton Wanderers FC vastu värava.

Aastatel 2008 ja 2014 on ta valitud USA aasta jalgpalluriks.

## Koondisekarjäär
Debüüdi USA rahvuskoondises tegi Howard 2002. aasta märtsil mängus Ecuadori vastu.

2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel võitis ta USA koondisega hõbemedali. Ta mängis kahes alagrupimängus ning poolfinaalis ja finaalis. Ta valiti turniiri parimaks väravavahiks.

2014. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalimängus 1. juulil Belgia vastu tegi ta 15 tõrjet, mis on maailmameistrivõistluste rekord.

## Isiklikku
Tal on diagnoositud Tourette'i sündroom.

## Saavutused
;Manchester United
*FA Cup: 2003–04
*Football League Cup: 2005–06
*FA Community Shield: 2003

## Viited

## Välislingid
Vöötnarmik

**Vöötnarmik** (*Phellodon*) on perekond lehternahkiselaadsete seltsi kuuluvaid seeni.

## Eesti liike
**[[Phellodon aquiloniniger]]*
**Phellodon confluens* (Pers.) Pouzar –  liit-vöötnarmik
**Phellodon connatus* (C.F. Schultz) P. Karst. – pruun vöötnarmik, ka *Phellodon melaleucus*
**[[Phellodon dititomentosus]]*
**Phellodon fuligineoalbus* – pruunikas vöötnarmik
**[[Phellodon melilotinus]]*
**Phellodon niger* (Fr.) P. Karst. – must vöötnarmik, must narmik
**Phellodon tomentosus* (L.) Banker – viltjas vöötnarmik, ruupjas narmik
**Phellodon violascens* – lilla vöötnarmik

## Liike mujal
**[[Phellodon frondosoniger]]*
**[[Phellodon secretus]]*

## Välislingid
*
Harald Rajamets

**Harald Rajamets** (kuni 1. veebruarini 1936 **Harald Reisenbuk**; 13. mai 1924 Tammiku, Jõhvi vald, Virumaa – 12. november 2007) oli eesti tõlkija ja luuletaja.

Harald Rajamets sündis taluniku peres. 

Aastatel 1944–1945 oli ta mobiliseeritud Saksa sõjaväkke, aastail 1945–1946 sõjavang Saksamaal, Belgias ja Prantsusmaal.

1947. aastal asus ta õppima Tartu Riiklikus Ülikoolis soome-ugri keeli, kuid oli sunnitud ülikoolist represseerimisähvarduste tõttu lahkuma. 

Ta töötas 1951. aastal Kohtla-Järvel ajalehe Kaevur toimetuses, 1951–1956 viibis Ukrainas ja Kamtšatkal, teenides seal lihttöölisena.

## Looming
Kodumaale naasnuna alustas ta tööd tõlkija ja toimetajana. Ta on tuntud eelkõige luuletõlkijana (William Shakespeare'i sonetid ja poeemid, Dante "Jumaliku komöödia" osad jpm), ent ta on tõlkinud ka proosat (nt John Steinbecki "Me tusameele talv"). 

Ta on avaldanud tõlkeid ukraina, vene, saksa, inglise, itaalia, poola, taani, rootsi ja leedu keelest.
### Luulekogu
Lisaks suurele hulgale tõlgetele avaldas Rajamets 1997. aastal ka oma luulekogu "Aeg astuda: vemmalvärsse, puhuluulet".

## Tunnustus
*1976 – Juhan Smuuli preemia (Shakespeare'i tõlgete eest)
*2000 – Valgetähe II klassi teenetemärk
*2004 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: tõlkeluule antoloogia "Pegasos ja peegel")

## Viited

## Välislingid

*Haud Jõhvi kalmistul
Hans Peter Lepp

**Hans Peter Lepp** (sündinud 19. märtsil 1950 Stockholmis) on isa poolt eesti päritolu Rootsi kunstiteadlane ja diplomaat.

Ta on lõpetanud Stockholmi ülikooli kunstiteaduse, arheoloogia ja etnoloogia alal (*[[Bachelor of Arts]]*).

Aastatel 1975–1980 oli ta Stockholmi Hallwyli muuseumi esimene intendant ja 1980–1990 Stockholmi kuningalossi esimene intendant.

Aastatel 1991–1994 oli Hans Lepp Rootsi kultuuriatašee Eestis. 1994. aastast töötab ta Rootsi Instituudis kultuurinõunikuna. Aastatel 1998–2006 korraldas ta Rootsi kultuurialast koostööd Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega.

Hans Lepp on kirjutanud artikleid ja raamatuid Eesti ja Rootsi kultuurisidemetest.

## Tunnustus
* Valgetähe V klassi teenetemärk (1998)
* Bengt Gottfried Forseliuse medal (2003)

## Teoseid

* "Wilhelmina von Hallwyl, museiskapare vid sekelskiftet" (koos Monica Rennerfeltiga; 1981), ISBN 91-36-01857-0
* "Ellen Roosval, en studie kring greveparet von Hallwyls dotter målarinnan och skulptrisen Ellen de Maré-Roosval" (1986)
* "Stora vardagsrummet på Ulriksdals slott. Stockholmarnas bröllopsgåva till kronprinsparet 1923." (1988), ISBN 91-85726-33-8
* "Svenska kungliga besök i Estland. Rootsi kroonikandjad Eestis" (Huma 1992), ISBN 5797604000
* "Rootsi mälestised Eestis" (Huma 1994), ISBN 9985801296
* "Rootsi kroonikandjad Eestis. Svenska kungliga besök i Estland" (Huma 2002), ISBN 9985898761

## Viited

## Välislingid
* Hans Lepp: ainult tänu kodueestlastele on Eesti olemas Pärnu Postimees, 20. detsember 2007
* Hans Lepp. Kulturråd och sann humanist – Talar om Sverige och svenskarna
Fernando d'Ávalos

**Fernando Francesco d'Ávalos** (1489 Napoli – 4. november 1525 Milano), Pescara markii, oli hispaania päritolu Itaalia kondotjeer. 

Osales Hispaania väejuhina Itaalia sõdades. Võeti prantslaste poolt Ravenna lahingus 1512 vangi, vabastati pärast Cambrai liiga sõda. Oli Nelja-aastases Itaalia sõjas Habsburgi vägede ülemjuhataja Itaalias ning alistas prantslased Bicocca ja Pavia lahingus.
Saksa Majanduse Auhind Eestis

**Saksa Majanduse Auhind Eestis** on Saksa-Balti Kaubanduskoja auhind, millega tunnustatakse innovaatilisi ettevõtteid, kes on panustanud disaini, kvaliteedi ja ekspordi arendamisse ning innustatakse ärisidemete loomist Saksa firmadega.

## Laureaadid
*2009 – Asper Biotech
*2011 – Suwem
*2013 – Bole OÜ
*2014 – Meiren Engineering OÜ
*2015 – GlasStress OÜ

## Viited
Svend Aage Christensen

**Svend Aage Christensen** (sünniaeg ja -koht: 22. veebruar 1917; Kopenhaagen - surmaaeg ja -koht on teadmata) on Taani endine poksija.

Christensen oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) neljakordne Taani meister aastatel 1942–1945.

Christensen võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1942. aasta Euroopa meistrivõistlustel (Breslau, 1942) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. 

Christensen poksis veebruarist 1946 kuni novembrini 1949 elukutselisena. Ta pidas kokku 27 kohtumist, millest võitis 22 (neist 7 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.

## Viited

## Välislingid
*
Reet Vääri

**Reet Vääri** (a-ni 1968 **Reet Pärtel**; 12. jaanuar 1943 Haapsalu) on endine Eesti sõudja ning Tartu Ülikooli õppejõud.

Ta lõpetas Vändra Keskkooli ja 1966 filoloogina TRÜ. Pedagoogikamagister (1993).

Ta on Tartu Ülikooli õppejõud. Ta on 2005. aastast Eesti Keele Kaitse Ühingu juhataja.
Tema abikaasa oli Eduard Vääri.

## Sõudmine
*Hakkas sportima Vändra keskkoolis õpetaja Elmar Jürsi õhutusel, jätkas treeninguid TRÜ sõudebaasis Erich Seileri ja Jüri Kuruli juhendamisel. 
*Võitis 1965 NL-i aü-te spartakiaadil roolijaga neljapaadil hõbeda. 
*Tulnud 2 korral (1965–66) roolijaga neljapaadil Eesti meistriks. 

## Tunnustus

* 2009 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
*
Manuel Neuer

**Manuel Peter Neuer** (sündinud 27. märtsil 1986 Gelsenkirchenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib Bundesliga klubis Müncheni Bayern ja Saksamaa jalgpallikoondises väravavahina.

## Klubikarjäär

Neuer sõlmis Bayerniga lepingu 1. juulil 2011 ja liikus Schalke 04-st Bayernisse 28 miljoni euro eest. 2016. aasta aprillis pikendas ta Müncheni Bayerniga lepingut kuni 2021. aastani.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Saksamaa rahvuskoondises tegi ta 2. juunil 2009 mängus Araabia Ühendemiraatide vastu.

2010. aasta maailmameistrivõistlusteks tõusis ta Saksamaa koondises esimeseks valikuks väravavahi kohale. Ta tegi maailmameistrivõistlustel kaasa kõik mängud, välja arvatud pronksimatšis Uruguayga, kus teda asendas Hans-Jörg Butt. Pärast 2010. aasta maailmameistrivõistlusi on ta kuulunud Saksamaa koondise põhikoosseisu.

2014. aastal tuli ta Saksamaa koondisega maailmameistriks. Ta tegi algusest lõpuni kaasa kõik kohtumised ning valiti turniiri parimaks väravavahiks.

2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel jõuti poolfinaali. Nii 2012. kui 2016. aasta EM-il tegi ta kaasa kõik kohtumised algusest lõpuni.

Pärast Bastian Schweinsteigeri koondisekarjääri lõppu 2016. aasta septembris on Neuer Saksamaa koondise kapten.

## Saavutused
### Klubid
;Schalke 04
*DFB-Pokal: 2010–11
*DFB-Ligapokal: 2005

;Müncheni Bayern
*Bundesliga: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
*DFB-Pokal: 2012–13, 2013–14, 2015–16, 2018–19, 2019–20
*Saksamaa superkarikas: 2012, 2016, 2017, 2018
*UEFA Meistrite Liiga: 2012–13
*Euroopa superkarikas: 2013
*Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2013

### Rahvuskoondis
;Saksamaa
*Euroopa U21 meistrivõistlused: 2008
*Jalgpalli maailmameistrivõistlused: 2014

## Viited

## Välislingid

* Manuel Neueri koduleht
* Profiil Müncheni Bayerni kodulehel
Thyge Petersen

**Thyge Alexander Petersen** (22. mai 1902 Horsens – 1. jaanuar 1964 Odense) oli Taani poksija.

## Harrastajana
Petersen oli kokku seitsmekordne Taani meister – poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1923–1925, 1927, 1928 ja 1930 ning raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1926. aastal.

Ta sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Harold Mitchellile (Suurbritannia).

Ta võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) ja 3. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1930) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. 

## Elukutselisena
Petersen poksis oktoobrist 1930 kuni juulini 1937 elukutselisena. Ta pidas kokku 7 kohtumist, millest võitis 4, kaotas 1 ja viigistas 2 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*Thyge Petersen ''BoxRec''. Inglise keeles
*Thyge Petersen, 1930. Foto Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi kogust
Isolaator

**Isolaator** ehk **elektriisolaator** on elektriseadme element pingestatud juhtmete ja seadmeosade eraldamiseks kandekonstruktsioonidest, millele nad on kinnitatud. Isoleerivateks osadeks on glasuuritud portselanist, klaasist, plastist või komposiitmaterjalist detailid, milles on tavaliselt metallarmatuur.

Õhuliinides ja alajaamades kasutatakse juhtmete mastidele riputamiseks kande- ja rippisolaatoreid, elektriaparaatides tugi- ja läbiviikisolaatoreid.

Üldkeeles on 'isolaator' kasutusel ka isoleeraine (dielektriku) tähenduses, näiteks: klaas on hea isolaator.

## Vaata ka
*Elektriisolatsioon

## Viited
Luan Krasniqi

**Luan Krasniqi** (sündinud 10. mail 1971 Junikis Juniki vallas Kosovas) on Saksamaa endine poksija, päritolult Kosovo albaanlane. Ta elab Saksamaal aastast 1987.

Krasniqi oli raskekaalus (kuni 91 kg) Saksamaa meister 1995. aastal.

Krasniqi sai raskekaalus (kuni 91 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Félix Savónile (Kuuba). 

Krasniqi sai raskekaalus (kuni 91 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Félix Savónile (Kuuba).

Krasniqi võitis raskekaalus (kuni 91 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Krasniqi poksis septembrist 1997 kuni novembrini 2008 elukutselisena. Ta pidas kokku 35 kohtumist, millest võitis 30 (neist 14 nokaudiga) ja kaotas 4 kohtumist (need kõik nokaudiga) ning viigistas 1 kohtumise. 

## Viited

## Välislingid
*Luan Krasniqi koduleht. Albaania ja saksa keeles
* 
*
Kiud

**Kiud** on kergesti painduv peen niitjas moodustis või niisuguste moodustiste kogum. Kiud  võivad olla looduslikud või valmistatud keemiliste protsesside tulemusena.. Kiud on paberi- ja tekstiilitööstuse peamine toormaterjal. Klaaskiudu kasutatakse valgusjuhtmena. 

## Looduslikud kiud

Looduslikke kiude saadakse loomadelt ja taimedelt. Neid  kiude saab kedrata lõngaks ja sellest kududa kangast. Orgaaniliste (loomsete ja taimsete) kiudude kõrval leidub looduses ka anorgaanilisi kiude ehk mineraalkiude, nagu näiteks asbestkiud ja basaltkiud.

## Keemilised kiud

Keemilised on kõik kiud, mida toodetakse tehislikult (kunstlikult) keemiliste ja tehniliste menetluste abil looduslikest või sünteetilistest polümeeridest (kõrgmolekulaarsetest ühenditest) ja ka anorgaanilistest ainetest.

Looduslikest polümeeridest saadud kiudu nimetatakse tehiskiuks ja sünteetilistest polümeeridest toodetud kiudu sünteeskiuks. 

Tehiskiudu saadakse looduslikke polümeere (nt tselluloosi, kautšukit) keemiliselt muundades. Sünteeskiudu (nt akrüülkiud, nailon ehk kapron) saadakse, keemiliste sünteesimenetluste teel polümeeridest vm lähteainetest.

Kokkupandud niitidest koosnevat lühikest (25–150 mm) sünteeskiudu nimetatakse staapelkiuks; seda kasutatakse lõnga ketramiseks ja lausmaterjali valmistamiseks.

## Vaata ka
*Kiudained
* Kiudoptika

## Viited
Kirik & Teoloogia

**Kirik & Teoloogia** on veebis ilmuv populaarteaduslik kultuuriajakiri, mille eesmärk on toetada ja elavdada Eesti ühiskonnas teoloogilist mõttekultuuri.

Ajakiri hakkas ilmuma 18. detsembril 2011. Uus number avaldatakse reedeti.

Ajakiri kajastab teoloogilist mõttevahetust ja maailma teoloogi vaatepunktist ning arutleb selle üle, milline on ja peaks olema evangeeliumist lähtuv eluvaade ja -viis tänapäeva maailmas.

Kirik & Teoloogiat annab välja MTÜ Ajakirja Kirik & Teoloogia Kolleegium. Juulis 2012 kuulusid toimetuskolleegiumi Anne Burghardt, Kerstin Kask, Annika Laats, Jaan Lahe, Kadri Lääs, Urmas Nõmmik, Johann-Christian Põder ja Thomas-Andreas Põder.

## Välislingid
* Kirik & Teoloogia
* Uus kultuuriajakiri Kirik & Teoloogia. Eesti Kirik Online. 21.12.2011
* 15.01.2012 Ajakiri "Kirik ja teoloogia". Uut ajakirja tutvustavad teoloogid Johann-Christian Põder ja Thomas-Andreas Põder. Saatejuht Meelis Süld. Vikerraadio saade "Kirikuelu".
* Aasta koos Kirik & Teoloogiaga - ajakirja sünnipäev. Kirik & Teoloogia, nr 53/ 14.12.2012
* Toomas Jürgenstein, Veebiajakiri metsiku teoloogia sõpradele. Sirp. 04.01.2013.
Ring (täpsustus)

**[[Ring]]** on geomeetriline kujund. 

Sõnal on ka muid tähendusi:

***[[Ring (algebra)|Ring]]** algebras
***[[Ring (organisatsioon)|Ring]]** organisatsioonis
***[[Ring (märk)|Ring]]** kui sümbol-kujund 
***[[Poksiring]]**

Nimetust "**ring"** kasutab enda kohta Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering.

## Filmid
***"[[Ring (film 1927)|Ring]]"** (inglise keeles "The Ring"), Alfred Hitchcocki tummfilm
***"[[Ring (film 1998)|Ring]]"** (jaapani keeles "Ringu"), Hideo Nakata lavastatud õudusfilm
***"[[Ring 2 (film 1998)|Ring 2]]"** (jaapani keeles "Ringu 2"), eelmise filmi järg, režissöör Hideo Nakata
***"[[Telefonihelin]]"** (kasutatud ka pealkirja "Ring"; ingliskeelse pealkirjaga "The Ring") on režissöör Gore Verbinski ümbertöötus Jaapani filmist USA turu jaoks
***"[[Ring 2]]"** (ingliskeelse pealkirjaga "The Ring Two") eelmise filmi järg, režissöör Hideo Nakata
***"[[Ring (film 2004)|Ring]]"**, lühimängufilm, režissöör Andrus Tuisk
Pärnassaare kalmistu

**Pärnassaare kalmistu** on kalmistu Rutikvere külas Järva vallas Järva maakonnas, endise haldusjaotuse järgi Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal.

Kalmistu asus Põltsamaa kihelkonna serval vastu Järvamaad. Kaugus kihelkonnakeskusest ja selle kalmistust Põltsamaal oli arvatavasti üks põhjus, miks endise Pärnassaare talu peremees Hendrik Limberg rajas umbes 1880. aastate keskel oma talu maadele kalmistu. Kui ta 1888. aastal suri, oli ta ka esimene maetav uuel kalmistul.

Kalmistule oli 1920. aastaks maetud 7 inimest. Pärast 1940. aastat toimis see sarnaselt Kütimäe kalmistuga samuti avaliku kalmistuna. Mõnda aega korrastas ja hooldas kalmistut palgalise kalmistuvahina naabrusest pärit Hele-Mall Mõttus, kes pani aluse tänaseni kõrgel tasemel olevale kalmistu heakorrale.

Kalmistu lõunaossa rajati 1988. aastal kaev ja 1988–1990 matusekabel. Praeguseks on kalmistule maetud umbes 300 lahkunut. Tänapäeval hooldab kalmistut Järva vald.

## Kalmistule maetuid
*1888 – Hendrik Limberg
*1966 – Hele-Mall Mõttus (1926–1966)

## Kirjandus
*Kristjan Waldmann. Põltsamaa kihelkonna minewikust ja mälestusmärkest. Tartu 1926
*Harald Rebane. Väikekalmistud Põltsamaal ja lähikonnas. [I osa] "Vooremaa", 14. september 1996 
*Harald Rebane. Väikekalmistutest Süda-Eestis. // Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu–Tallinn 2001. Lk 103
*Taavi Pae. "Pärnasaare talu kalmistu". – Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Ründo Mülts. "Pärnassaare kalmistu". Kodu-uurimustöö. Käsikiri. Koigi 2007
*Taavi Pae. Kalmistud. // Järvamaa 2. Koostajad Taavi Pae, Henn Sokk. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009. Lk 466
*Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. VII osa. "Vali Uudised", 7. märts 2014. Lk 5
*Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistutepärandis, 3. osa". "Vali Uudised", 4. aprill 2014. Lk 5
*Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 43

## Välislingid
*
Ghana Jalgpalliliit

**Ghana Jalgpalliliit** on 1957. aastal asutatud Ghana organisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi ja haldab Ghana jalgpallikoondist.

Liidu president on Kwesi Nyantakyi.

Liit on FIFA ja Aafrika Jalgpallikonföderatsiooni liige aastast 1958.
Tõnis Rätsep

**Tõnis Rätsep** (sündinud 30. juunil 1947) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 1965. aastal Rakvere 1. Keskkooli, õppis kuni 1968. aastani Tallinna Polütehnilises Instituudis energeetikat ja lõpetas 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend).

Aastatel 1972–1975 ja 1978–1995 oli ta Eesti Draamateatri näitleja, 1975–1981 Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud, 1995–2004 Eesti Humanitaarinstituudi õppejõud.

Alates 1995. aastast on ta Vanalinna Hariduskolleegiumi gümnaasiumi õpetaja ning 2000. aastast EELK Usuteaduse Instituudi õppejõud.

Ta kuulub Isamaa Erakonda.

Ta oli üks 40 kirjale allakirjutanutest.

## Looming
### Rollid Eesti Televisiooni saadetes ja Teleteatris
Ta mängis Eesti Televisiooni lavastuslikus lastesarjas "Mõmmi ja aabits" (1977–1978) Mõmmi isa.

### Rollid filmides
* 1971 "Don Juan Tallinnas" (mängu- ja muusikafilm) – Don Antonio
* 1971 "Lõppematu päev" (telemängufilm)	
* 1972 "Mees ja naine" (telemängufilm) – filmirežissöör
* 1975 "Aeg maha!" [telemängufilm) – Toomas
* 1998 "Mõmmi ja aabits. 20 aastat hiljem" (teleseriaal) – Karuisa
* 2011 "Monoloogid 3D" (dokumentaalfilm) – helilooja

### Ansamblilauljana
Ta kuulus koos Lembit Ulfsaki ja Juhan Viidinguga ansamblisse Amor Trio. Esinenud Viru Varietee kavades.

### Stsenaarium
Kirjutanud koos Juhan Viidinguga näidendi „Olevused” (1980), koostanud ja lavastanud rühmatööna „Lavakavu” (I 1982, II 1984) ja kava „Kallis õhtu” (I 1992, II 2014).

### Lavastused ja lavakavad
* Milne’i ja Saluri "Karupoeg Puhh" (1973, mängis Puhhi)
* Alegria, Viidingu ja Rätsepa "Niagaara" (1977, koos Juhan Viidinguga, ka esitaja)
* "Naarden ta mul vastu tulli" (1985 ja 1990, koostaja ja esitaja)
* Becketti "Oodates Godot’d" (1986, rühmatöö, mängis Vladimirit)
* Viidingu ja Rätsepa "Öötöö" (1987 Kirjanike Majas, koos Juhan Viidinguga, ka esitaja)
* Kempinski "Duett ühele" (1988, rühmatöö, ka osatäitja)
* Becketti "Õnnelikud päevad" (1989, rühmatöö) ja Mis? Kus? (1990, rühmatöö, ka osatäitja)
* Raudsepa "Põrunud aru õnnistus" (1995 Theatrumis)

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2006 Karl Adra nimeline auhind

## Viited
Kalev Lillo

**Kalev Lillo** (sündinud 30. novembril 1966 Tartus) on Eesti poliitik. Ta oli aastatel 1995–1996 Valga abilinnapea, 1996–1999 Jõgeva linnapea ning 2011–2015 XII Riigikogu liige. Lillo kuulub 1998. aastast Reformierakonda.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1985 Tartu 10. Keskkooli ja aastal 1992 Tartu Ülikooli füüsika õpetajana. Ta on Korporatsioon Rotalia vilistlane.

1990–1991 töötas ta Tallinna 32. Keskkoolis õpetajana. 1995–1996 oli Valga abilinnapea ja 1996–1999 Jõgeva linnapea.

1999–2000 oli ta Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi peadirektori nõunik ja 2001–2003 regionaalministri nõunik. 2006–2011 oli Lillo Eesti Reformierakonna fraktsiooni nõunik.

Kalev Lillo on olnud AS Eesti Loots nõukogu esimees ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu liige. Täna kuulub ta AS Tallinna Sadama ja Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsi nõukokku.

1999. aasta Riigikogu valimistel sai ta 125 häält ja valituks ei osutunud.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 4 Harju- ja Raplamaal ning sai 474 häält. Ta oli üleriigilises nimekirjas 11. kohal, mis tagas talle kompensatsioonimandaadiga pääsu Riigikokku. 
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta taas Harju- ja Raplamaal ning sai 168 häält. Ta oli üleriigilises nimekirjas 8. kohal, kuid valituks ei osutunud.

2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisel kandideeris Lillo Saue linnavolikokku, kuid ei osutunud valituks. Ta sai 11 häält.

Lillo oli XII Riigikogu majanduskomisjoni liige. Ta kuulus Eesti-Venemaa, Eesti-Hiina ja Eesti-Kirgiisi parlamendirühma.

## Skandaalid
1999. aasta augustis jäi Lillo politseile vahele 2,9 promillises joobes ja astus seejärel tagasi Jõgeva linnapea ametikohalt.

Silver Meikar algatas Reformierakonna rahastamisskandaali, kui väitis, et Kalev Lillo andis talle ümbrikus raha, mille Meikar annetas 2009. ja 2010. aastal Reformierakonnale. 
Kalev Lillo lükkas Silver Meikari väited tagasi, öeldes, et ei ole Meikarile raha andnud. Riigiprokuratuur alustas 22. mail 2012 kriminaalmenetlust karistusseadustiku paragrahvi 402-1 tunnustel, mis näeb ette vastutuse erakonna majandustegevusele ja varale kehtestatud piirangute rikkumise eest. Kuna kahtlustus kinnitust ei leidnud, siis uurimine lõpetati.

## Isiklikku
Kalev Lillo on abielus, tal on kolm last.

## Viited

## Välislingid
*Kalev Lillo: majandussuhted Kesk-Aasia riikidega vajavad enam tähelepanu
*Henri Kõiv: Milliste teenete eest poputab Reformierakond pisikese häältesaagiga Kalev Lillot? Delfi, 2. jaanuar 2015
*Kalev Lillo: Paisuv idakaubandus on julgeolekurisk, riik peab sellele käe ette panema
*Sinimustvalge võib sügisel riigikogu saali jõuda
Pajusi mõisa kalmistu

**Pajusi mõisa kalmistu** on kalmistu endises Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pajusi külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas. 

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 1,35 km kaugusele põhjakirdesse. Kalmistu keskosas paikneb matusekabel, mis on 1993. aastal korrastatud. Kabeli peafassaadil on Wahlide raidvapp. 

## Ajalugu
Pajusi mõisa omanikud Wahlid rajasid oma kalmistu umbes 1826. aasta keskel, sest sama aasta esimesel poolel maeti veel Põltsamaa saksa kalmistule, aga teisel poolel juba uuele mõisakalmistule. Kalmistu toimis mõisakalmistuna, kuid oli ka sama suguvõsast, aga teistest Wahlide mõisatest (Adavere, Lustivere ja Tapiku mõisast) maetuid. Samal künkal asub tõenäoliselt ka kesk- ja uusaegne külakalmistu.

Kalmistule on teadaolevalt maetud 45 lahkunut, viimati maeti 1996. aastal sinna Tallinna Aleksander Nevski kalmistult ümber Edgar von Wahl.

## Viited

## Kirjandus
*Kristjan Valdma. Põltsamaa kihelkonna minewikust ja mälestusmärkest. Tartu 1926
*Harald Rebane. Väikekalmistud Põltsamaal ja lähikonnas [II osa]. Vooremaa, 14. september 1996
*Harald Rebane. Väikekalmistutest Süda-Eestis. // Linnade haljastud ja nende kaitse. Tartu–Tallinn 2001. Lk 104–106
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
*Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. III osa. Vali Uudised, 7. veebruar 2014. Lk 6
*Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistute pärandis, 2. osa". Vali Uudised nr 25, 28. märts 2014. Lk 5
*Rutt Tänav. Perekond von Wahli kalmistu Pajusi-Pisisaare tee ääres. Põltsamaa valla leht nr 4, märts 2018. Lk 7

## Välislingid
*
*Muinsuskaitseameti fotokogu. Pajusi mõisa kalmistu kabel Veljo Ranniku kogus
*
*Pajusi mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Nairi

**Nairi** oli assüüriakeelne nimi (KUR.KUR *Na-i-ri* või *Na-'i-ru*) hõimurühma kohta Armeenia mägismaal, ligikaudu nüüdse Türgi Vani ja Hakkâri rajooni alal. Enam-vähem kindlalt on see sama mis Mesopotaamia, hetiidi ja urartu allikaist tuntud **Nihriya**.

Nairi nimi esineb peaasjalikult 13.–12. sajandi allikais, kuid kohanimedes on seda ka hiljem kasutatud. Nii nimetati Vani järve assüüria tekstides "Nairi maa mereks" (*tâmtu ša mât Nairi*).

Pronksiaja kollapsi aegu 13.–12. sajandil eKr olid Nairi riigid küllalt tugevad, et seista vastu nii Assüüriale kui ka hetiitidele. Sealkandis toimus umbes 1230 eKr Nihriya lahing, milles kulmineerus hetiitide ja assüürlaste võimuvõitlus endise Mitanni riigi jäänuste pärast. 1114 eKr loetles Assüüria kuningas Tiglatpilesar I 23 alistatud Nairi kuningat; neist lõunapoolseim valitses Tummes, Urmia järvest edelas, ning põhjapoolseim Daiaenis. 10. sajandil eKr liideti Nairi Urartuga.

## Etniline sugulus
Allikate nappus ei luba teha lõplikku järeldust Nairi hõimude etnilise koostise ja leviku kohta hilisema Urartu territooriumil. Albrecht Götze arvates tähistab nimi *Nairi* hurriite, seda seisukohta toetab teooria urartu ja hurri keele sugulusest

## Nairi nimi nüüdisajal
19. sajandi lõpul hakkasid armeenia rahvuslased pidama Nairi hõime armeenlaste eellasteks, seepärast kasutati Nairi nime kirjanduses sageli Armeenia sünonüümina. Näiteks kandis Vahan Terjani 1916. aastal ilmunud luulekogu pealkirja "Nairi maa", 1923. aastal kirjutas Jeghiše Tšarents Armeenia kohta satiirilise novelli "Nairi maa", kirjanik Hajastan Jeghiazarjan aga kasutas pseudonüümi Nairi Zarjan, asendades oma eesnime Hajastan (armeenia keeles 'Armeenia').

Tänapäeval on Nairi (läänearmeenia Նայիրի, idaarmeenia Նաիրի) armeenlaste seas levinud nii mehe- kui ka naisenimena. Seda kannavad paljud ettevõtted ja kaubad, sealhulgas Yerevan Brandy Company toodetav brändimark ning Nairi staadion Jerevanis, kuid ka Venemaa armeenlaste kultuuriselts ning 1941–1949 Süürias Aleppos ja 1950. aastaist 1989. aastani Liibanonis ilmunud armeeniakeelne kultuuriajakiri. Nairi nime kandis ka Nõukogude Liidus 1960.–1970. aastail toodetud arvutisari.

## Viited

## Kirjandus
* Albrecht Götze, Hethiter, Churriter und Assyrer, Instituttet for Sammenlignende Kulturforskning, Serie A: Forelesninger XVII (Oslo, 1936).
* Warren C. Benedict, Urartians and Hurrians. Journal of the American Oriental Society 80/2, 1960, 100–104.
* Ralf-Bernhard Wartke, Urartu Das Reich am Ararat, Verlag Philipp von Zabern, Mainz/Rhein 1993
* A. G. Sagona, Matasha McConchie, Liza Hopkins (2004) "Archaeology at the North-east Anatolian Frontier", ISBN 90-429-1390-8

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelseid artikleid [[:en:Nairi]] ja [[:en:Nairi (Armenian usages)]], saksakeelset artiklit [[:de:Henry Oldenburg]] ning venekeelset artiklit [[:ru:Наири (народ)]] seisuga 21. detsember 2011.*

## Välislingid
*Tiglat-Pilesari raidkirjad
*Nairi teatmeteoses "Reallexikon der Assyriologie"
You're Not Alone (Birgit Õigemeele laul)

**"You're Not Alone"** on Birgit Õigemeele singel. Laul anti välja 2011. aasta detsembris ning see osales "Eesti laul 2012" konkursil. Muusika ja sõnad on loole kirjutanud Mihkel Mattisen. Loo on produtseerinud Mihkel Mattisen ja Timo Vendt Sonicmedia stuudios 2001. aasta detsembris.
You're Not Alone

## Muusika
### Albumid
* ''You Are Not Alone'' on ameerika laulja Mavis Staples'i 2010. aasta album
* ''You're Not Alone'' on ansamblite OK Go ja Bonerama 2008. aasta koos välja antud EP
* *You're Not Alone* on Roy Buchanani 1978. aasta album

### Laulud
* "You Are Not Alone" on laulja Michael Jacksoni laul
* "You're Not Alone" on ansambli BWO 2009. aasta laul, 2009
* "You're Not Alone" on bändi Chicago 1988. aasta laul
* "You're Not Alone" on bändi Embrace 2000. aasta laul
* "You're Not Alone" on bändi The Enemy 2007. aasta laul
* "You Are Not Alone" on ansambli Modern Talkingu 1999. aasta laul
* "You're Not Alone" on ansambli Olive 1996. aasta laul, mida on kaverdanud ka ATB
* "You're Not Alone" on laulja Tinchy Stryderi 2009. aasta laul
* "You're Not Alone" on Joe and Jake'i laul 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
* "You Are Not Alone" on ansambli Eagles'i laul albumilt *[[Long Road Out of Eden]]*
* "You're Not Alone" on laulja Meredith Andrews laul albumilt *[[The Invitation (Meredith Andrewsi album)|The Invitation]]*
* "You're Not Alone" on bändi Saosin laul albumilt *[[Saosin (album)|Saosin]]*
* "You're Not Alone" on Shaye laul
* "You're Not Alone" on Birgit Õigemeele laul

## Filmid
* ''You Are Not Alone'' on 1978. aasta Taani film
* ** on 2007. aasta Jaapani anime
LMFAO

**LMFAO** oli 2006. aastal Los Angeleses loodud *[[electropop]]*-duett. Ansambli moodustavad Redfoo (Stefan Kendal Gordy, sündinud 1975) ja tema vennapoeg Sky Blu (Skyler Husten Gordy, sündinud 1986).

Raadio 2 aastahiti valimisel 2011. aastal said bändi lood "Sexy and I Know It" ja "Party Rock Anthem" vastavalt 4. ja 10. koha. "Party Rock Anthem" oli üks 2011. aasta suurema läbimüügiga singleid maailmas ning see kuulub YouTube'i populaarsemate videote hulka.

Septembris 2012 teatasid ansambli liikmed, et teevad määramatuks ajaks pausi.

## Albumid
* "Party Rock" (2009)
* "Sorry for Party Rocking" (2011)
Herbert Aamisepp

**Herbert Aamisepp** (18. juuli 1903 Karilepa, Padise vald, Harjumaa – 22. mai 1942 Norilski vangilaager) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1934).

Herbert Aamisepp oli talupidaja poeg. Ta õppis Paldiski ühisreaalgümnaasiumis, lõpetas 1929 k. ü. õ. täieliku keskkooli kursuse ja Sõjakooli rahuaegse jalaväe kursuse, õppis 1931–1932 ja 1938–1939 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, oli Korporatsiooni Rotalia liige. 27. augustil 1929 ülendati ta kadetist nooremleitnandiks, asus teenima 1. Jalaväerügementi, hiljem 1. Soomusrongirügemendis. 19. veebruaril 1934 ülendati leitnandiks, 1. detsembril 1934 viidi üle Sõjavägede Varustusvalitsusse.

1926. aastal, Sõjakoolis õppides, kaotas ta kaaslase poolt raketipüstoliga ettevaatamata ümberkäimise läbi parema silma.

1936. aastal adopteeris ta oma õe 1923. aastal sündinud tütre Aino, 1940 abiellus Hilja-Astra Lett'iga.

Ta arreteeriti NKVD poolt 27. veebruaril 1941 ja suri Norilski vangilaagris eeluurimisel või hukati.

Julius Aamisepp oli tema onupoeg.

## Viited


## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Talveöö

**"Talveöö"** on ansambli Karavan poolt tuntuks lauldud laul, millele on viisi kirjutanud Agu Tammeorg ja sõnad Ott Arder. Laul on pärit nende albumilt "Ansambel "Karavan"".

## Getter Jaani versioon

**"Talveöö"** on Getter Jaani jõulualbumi "Jõuluvalgus" esiksingel ning samanimelise kontserditurnee tunnuslugu. Omal ajal Karavani poolt tuntuks lauldud jõululaul on saanud Sven Lõhmuse käe all uue kuue. Laulus teevad kaasa ka Karl Madis ja Koit Toome.

“Talveöö” uusversiooni esitati 18.–26. detsembril 2011 Eesti kirikutes toimunud jõuluturneel, kus esinesid Getter Jaani, Koit Toome, Karl Madis ja tütarlaste vokaalansambel “Bel Fiore”. Laulu esitati ka Eesti Televisiooni saates "Terevisioon".

## Viited
Henn Aavola

**Henn Aavola** (kuni 1937. aastani **Leo Adler**; 20. november 1909 Kooraste vald, Võrumaa – 21. juuni 1966 Kanepi külanõukogu, Põlvamaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1936).

Oli talupidaja Koorastes Ilumäe talus. Ta teenis Kaitseliidu Võrumaa malevas, oli Kaitseliidu Kooraste kompanii pealik. 24. veebruaril 1938 autasustati teda Kotkaristi kuldristiga. Oli aktiivne liige paljudes kohalikes seltsides: Kaagjärve karskustoimkonna üks asutajaid ja juhatuse liige, Kaagjärve lugemisringi juhatuse liige, Kooraste vabatahtliku tuletõrjeühingu juhatuse liige ja Isamaaliidu Kooraste osakonna juhatuse liige.

Pärast Eesti taasokupeerimist elas ta illegaalselt. Arreteeriti 19. veebruaril 1953, oli vangistuses Komi ANSV Intalagi vangilaagris. Vabastati 16. augustil 1955.

## Tunnustus
*Kotkaristi kuldrist, 1938
*Raudristi II klass

## Kirjandus

* "Lõuna-Eesti tegelaste biograafiad", Toimetanud A. Leetmaa ja J. Andreller, Kirjastus "SÕNA" Pärnus, 1938

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Jaan Adel

**Jaan Adel** (5. november 1903 Võrumaa – 11. aprill 1965 Vetlanda, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Ta teenis 1. Soomusrongirügemendis ja 2. Suurtükiväegrupis. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Meka metroo

**Meka metroo** on metroo Saudi Araabias Mekas. 

Metroo avati 13. novembril 2010. See on Saudi Araabia esimene metroo. Metroo töötab ainult hadži ajal.

Metrool on üks liin ja 9 jaama. Kogupikkus on 18,1 kilomeetrit.
Liblikas (Kivirähk)

**"Liblikas"** on Andrus Kiviräha 1999. aastal ilmunud fantaasiaromaan Estonia teatri algusaegadest.

"Liblika" minategelane ehk jutustaja on näitleja August Michelson (Mihkelsoo), peategelane näitleja ja tantsija Erika Tetzky. Kiviräha jutustuses on Erika Estonia teatri hing, liblikas tähistab metafoorina nii Erika Tetzkyt kui ka Estonia teatrit. Teatri poeesiale, fantaasiale ja vabadusele vastandub hall koer, kes Kiviräha sõnul "sümboliseerib surma ja reaalsuseprintsiipi", eluproosat selle kirjanduslikus tähenduses.

"Seega on Kivirähk reaktsiooniline romantik," kirjutab "Liblika" kohta kirjanik ja kriitik Mihkel Mutt. "Tema mälestusveste, ühtaegu travestialik ja groteskne, teisalt vanamoodsalt, häbelikult ja sümpaatselt humanistikke väärtustusi meelde tuletav, on õnnestunud teos, kus valitseb aine ja esituse haruldane kooskõla, nagu oleks see värvilaik tõepoolest ühekorraga tekkinud."

"Tegu on puhta – rõhutan: puhta –, vaimustava blufiga, haarava raamatuga, mis ehk ei asenda teatriajalugu, aga ületab, ülendab selle," arvustas raamatut poetess Doris Kareva.

Vaatamata positiivsele vastuvõtule on "Liblikas" hiljem jäänud Kiviräha eestlust dekonstrueerivate romaanide "Rehepapp" ja "Mees, kes teadis ussisõnu" varju.

Romaan on ilmunud kirjastuselt Tuum kahes trükis (1999 ja 2007).

2013. aasta esietendus Estonia teatris romaani alusel loodud samanimeline ooper.

## Viited

## Kirjandus
* Udo Uibo "Nagu näkineitsi higi" Eesti Ekspress (1999) 1. juuli, lk B13
* Ene Veiper "Liblikalend" Elukiri (1999) oktoober, lk 58
* Kalev Kesküla "Kivirähk kirjandussillana" Looming 7/1999, lk 1104–1106
* Toomas Haug "*Paradise Lost* Eesti moodi" (1999) – Rmt: Toomas Haug "Troojamäe tõotus" Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2004, lk 311–318
* Toomas Haug "Eesti proosa 1999: väike teejuht" (2000) – Rmt: Toomas Haug "Troojamäe tõotus" Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2004, lk 364–396

## Välislingid
* Mihkel Mutt "Väikeste fossiilide lend" Sirp, 21. mai 1999
* Doris Kareva "Luiskamise kaunist kunstist" Sirp, 21. mai 1999
* Jüri Pino "Liblikas. Kivirähkiga pik(nik)utamas" Postimees, 19. juuni 1999
* Lea Tormis "Liblikas lendab ajalukku" EPL
* Tiit Hennoste "Andrus Kivirähk"
Mats Laarmann

**Mats Laarmann** (ka **Mats Laarman**; 8. veebruar 1873 Kaarli – 13. detsember 1964 Abja) oli Eesti vallakooliõpetaja, põllumees ja poliitik, II, III ja IV Riigikogu liige.

Laarmann sündis Halliste kihelkonnas, Kaarli koolimajas (kus tema isa ja vanaisa olid kooliõpetajad). Ta õppis Araku koolis ja aastatel 1883–1887 Halliste kihelkonnakoolis. Sai aastal 1893 Pärnus kihelkonnakooliõpetaja kutse.

Ta töötas 1889–1910 Kaarli vallakoolis õpetajana. Loobus aastal 1910 venestava koolipoliitika survel kooliõpetaja kutsest ja hakkas põllumeheks. Ta oli Sauga vallas 1910–1922 Ullaste mõisa rentnik ja aastast 1930 Kaarli vallas taluomanik. 1914–1917 võttis ta osa Esimesest maailmasõjast.

1923–1932 kuulus ta Põllumeestekogude esindajana II, III ja IV Riigikogusse. II Riigikogus kuulus ta hariduskomisjoni.

Laarmann oli Kaarli karskusseltsi Säde asutajaid, Viljandi ja Halliste Põllumeeste Seltsi ja Pärnu maavolikogu liige.

Aastal 1941 arreteeriti ta NKVD poolt, viibis asumisel Krasnojarski krais Tšelnokovos. Vabanes asumiselt 12. veebruaril 1958. Tagasi kodumaal olles töötas Rimmus arveametnikuna.

Ta kogus rahvapärimusi (peamiselt Halliste kohamuistendeid) ja uuris selle kogumise ajalugu (Jakob Hurda kaastööliste elu ja tegevust). Ta avaldas artikleid Olevikus, Postimehes ja Kajas.

Mats Laarmann maeti Halliste kalmistule.

## Isiklikku
Tema poolvend Otto Laarmann võttis suurtükiväeohvitserina osa Vabadussõjast.

## Viited

## Välislingid
*http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_2rk.html
*http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_3rk.html
*http://www.nlib.ee/html/expo/p90/p1/liikmed_4rk.html
*
Valentinipäev (täpsustus)

*"Valentinipäev" ("Valentine"), 2001. aastal valminud õudusfilm, režissöör Jamie Blanks
*"Valentinipäev" ("Valentine's Day"), 2010. aastal valminud romantiline komöödia, režissöör Garry Marshall
Fornovo lahing

**Fornovo lahing** oli 6. juulil 1495 Parmast 30 km edelas toimunud lahing Veneetsia liiga ja Prantsusmaa kuninga Charles VIII vägede vahel.

Lahingu tulemusel õnnestus Veneetsia liigal lüüa Prantsuse kuninga väed ajutiselt välja Apenniini poolsaarelt. Fornovo lahing oli Itaalia sõdade esimene suurem lahing. 

Prantsuse Charles VIII armee koosnes prantslastest, Šveitsi palgasõduritest ja itaallastest; Veneetsia liiga väed koosnesid Milano ja Veneetsia väeosadest, mis olid suures osas kokku pandud palgasõduritest: itaallastest, dalmaatslastest, kreeklastest ja sakslastest. 

Lühikeses, umbes tund aega kestnud, kuid verises (kokku umbes 3000 langenut) kokkupõrkes ei saavutanud kumbki pool otsustavat ülekaalu.

## Kirjandus
Ümbermatmine

**Ümbermatmine** on maetud säilmete üleskaevamine ja matmine teise kohta.

Ümbermatmise sagedaseks põhjuseks on soov, et välismaal surnud ja maetud inimese kalm asuks kodumaal. 

Näiteks maeti 1990. aastal Konstantin Päts ümber Metsakalmistule.
Haud

**Haud** ehk **kalm** on paik, kuhu surnu säilmed on maetud.

## Vaata ka

*kalme
*surnuaed
*haudehitis
*hauasammas
*hauakivi
*hauaplaat
*hauarist
Aleksander Siimon

**Aleksander Siimon** (29. detsember 1900 Põgari-Sassi – 28. oktoober 1970) oli eesti sordiaretaja.

Ta õppis algul Põgari-Sassi vallakoolis, seejärel aastatel 1914–1916 Haapsalus Nikolai koolis ja 1919–1922 Läänemaa ühisgümnaasiumis. Aastatel 1922–1927 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, 1927–1929 Põllutööministeeriumi stipendiaadina Berliin-Dahlemi katsejaamas ja Oranienburgi aianduskoolis, osales Berliinis professor Erwin Bauri pärilikkusõpetuse kursustel. 

Ta lõpetas 1929. aastal Tartu Ülikooli *cum laude*, sai 1931. aastal väitekirjaga "Aluste ja oksa asendite mõju tolmuterade idanemisele teraliste ja luuviljaliste kultuursortidel" *mag. agr.* kraadi. Ta sai 1930. aastal põllumajanduslike ainete õpetaja ja 1935. aastal kutsekooli aiandusõpetaja kutse. Kaitses 1939. aastal Tartu Ülikoolis põllumajandusdoktori väitekirja "Untersuchungen über die gegenseitige Befruchtung der in Estland verbreiteten Apfelsorten". Ta oli Eesti esimene puuviljandusdoktor. 

Ta on aretanud 16 õunapuusorti. Nende seas on näiteks *[[Talvenauding]]*, *[[Meelis (õunasort)|Meelis]]*, *[[Tiina (õunasort)|Tiina]]*, *[[Kaja (õunasort)|Kaja]]*, *[[Sügisdessert]]*, *[[Sidrunkollane taliõun]]*, *[[Lembitu (õunasort)|Lembitu]]*, *[[Vahur (õunasort)|Vahur]]* ja *[[Aia Ilu]]*. Samuti on ta aretanud kaks maasikasorti.

Aleksander Siimon on maetud Ridala kalmistule.

## Tunnustus
*1940 Valgetähe IV klassi teenetemärk 
*1957 Eesti NSV teeneline teadlane

## Viited

## Kirjandus
*"Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940)". Tartu 2003. Lk 184

* TÜ matrikkel: http://ra.ee/apps/andmed/index.php/matrikkel/view?id=3316

* http://entsyklopeedia.ee/artikkel/siimon_aleksander
Peeter Hoppe

**Peeter Hoppe** (sündinud 25. oktoobril 1960 Tartus) on Eesti erusõjaväelane.

Peeter Hoppe alustas Kuperjanovi pataljonis rühmaülemana teenistust 1993. aastal. Hiljem oli ta sama pataljoni ülem. 2000–2002 teenis ta kaitseväe peastaabi operatiivosakonnas ning oli aastatel 2002–2005 maaväe staabi ülem. Ta on teeninud NATO ühendväejuhatuse staabis Brunssumis planeerimisosakonna jaoskonnaülemana. 

15. detsembrist 2011 kuni 8. juulini 2013 oli Hoppe Kaitseväe Peastaabi ülem. Seejärel oli ta Eesti kaitseväe sõjaline esindaja NATO operatsioonide väejuhatuses. 

Peeter Hoppe saadeti erru 9. augustil 2016.

## Auastmed

## Tunnustus
*2002  Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Kaitseväe Peastaabi ülem, brigaadikindral Peeter Hoppe
Uus turg

**Uus turg** (saksa keeles *Neuer Markt*) oli Tallinna kesklinnas aastatel 1896–1948 tegutsenud kaubanduspiirkond.

Uus turg asus Viru värava eesväravast ja Virumäest lõuna suunas, Jaani tänava ja Vene turu promenaadi vahel. See asutati Tallinna Linnavalitsuse korraldusel pärast turuplatsi likvideerimist Tallinna Raekoja platsil. 

Uue turu esimene turupäev oli 19. oktoobril (31. oktoobril) 1896.

Enne turuplatsi organiseerimist asus piirkonnas rootsiaegne kaitseehitis Strömbergi reduut ning tsaariaegne Uus poolbastion ja territoorium, mida kasutati linnakodanike haljasalana. 

Uus turg piirnes tänapäeval Pärnu maanteega kattuva, tolleaegse Jaani tänava osaga, Vene turu, Estonia puiestee, Estonia teatri ja Saksa Teatri hoonega.

Rajamise ajal piirnes Uus turg idas Vene turuga, Uue ja Vene turu vahelisel alal tegutsesid pärast 1896. aastat ajutistes hoonetes mitmesugused lõbustusasutused.

Uuele turule ehitati vastu praegust Pärnu maanteed kivist vaekoda mõne äriruumiga, turu idaservale püstitati aastail 1900 turuhoone (Riia arhitekt Wilhelm von Stryk) toiduainete müümiseks, mis oli eelkõige mõeldud lihamüüjate tarbeks. Turuhoone Pärnu maantee poole ehitati 20. sajandi algul kaubaputkade read, ning turuplatsi suurendati veidi ida suunas. Kaubaputkad lammutati 1923. aastal ja see muutis turu avaramaks.

Turu territooriumi ümbritsevate alade lääneossa, Uue turu äärsele haljasalale ehitati aastatel 1902–1903 Saksa Teatrile ajutine kerge puitteater, nn *Interimstheater* (arhitekt Heinrich Scheel), mis süüdati 1905. aasta 15. oktoobril, ning aastatel 1908–1910 (siiani säilinud) Saksa Teatri hoone, aastatel 1911–1913 aga lõunaossa Estonia teatri hoone. 1908. aastal avati seal ka kino Metropol, kuid see põles 1911 ja ehitati seejärel ümber restoraniks.

Uus turg likvideeriti 1948. aastal, kui Keldrimäe asumis asutati uus Tallinna Keskturg.

Uuel turul ajas sõjavägi 1905. aasta revolutsiooni ajal laiali Tallinnas toimunud meeleavalduse osalised. Sündmuse käigus hukkus rohkem kui 95 ja sai haavata üle 200 inimese. 1917. aastal püstitati sündmuse ja hukkunute mälestuseks Uuele turule aiaga piiratud puurist, mida ehiti pärgade ja punaste lilledega. 1931. aastal asendati algne puurist punasest graniidist bareljeefiga kaunistatud 1905. aasta revolutsiooni ohvrite monumendiga, mille autor oli kujur Juhan Raudsepp. 

## Välislingid
Nöörkeraamika kultuur

**Nöörkeraamika kultuur** hakkas levima Eestis 3000. aasta paiku&nbsp;e.m.a. Savinõusid ilustati nöörijäljenditega, mis andis aluse nöörkeraamika kultuuri nimetusele. Teiseks iseloomulikuks tunnuseks olid venet ehk paati meenutavad, väga hoolikalt lihvitud ja sissepuuritud silmaaukudega kivikirved. Selliste kirveste põhjal on seda nimetatud ka **venekirveste kultuuriks**.

## Levik

Eesti alal levinud nöörkeraamika kultuur oli üks paljudest samalaadsetest, mida kohtab väga laialdasel maa-alal. Idas ulatusid nöörkeraamika kultuurid Volga ja läänes Reini jõeni, lõunas peaaegu Alpideni.

## Rahvastik
Nöörkeraamika kultuuri rahvastik tegeles **loomakasvatusega**, pidades kodukitsi, lambaid, veiseid ja sigu. Ka **maaviljelusel** oli neil varasema kammkeraamika kultuuriga võrreldes suurem tähtsus. Uurimistöödel on avastatud tõendeid odra, nisu ja kaera kasvatamisest. Arvatavasti tegeldi aletamisega väikestel põllulappidel. Kuna tuli hävitas kamarakihi, siis hariti maad ennekõike kivi- ja puukõblaste abil. Esineb ka leide, mis viitavad kalastamisele ja jahile.

## Asulad
Nöörkeraamika kultuuri asulad paiknesid piirkondades, kus leidus rohumaid koduloomadele ja sobivat mullakihti maaviljeluseks. Asulapaiku iseloomustab õhuke kultuurikiht ja vähesed leiud. Sellele on pakutud kaks seletust.
# Ühe oletuse järgi ei elatud pikemalt ühes kohas paigal, vaid otsiti uusi maid karjale ja põlluharimiseks.
# Teise arvamuse järgi võivad napid leiud hoopis näidata, et suuremad kogukonnad olid jagunenud omaette elavateks üksikperedeks, kes ei jätnud eriti palju arheoloogiliselt avastatavaid jälgi.

## Iseloomulikud tunnused

Nöörkeraamika kultuuri iseloomustavad veel teistsugused matmiskombed. Kalmistud rajati asulatest väljapoole veidi kõrgematele küngastele. Surnud asetati maasse kaevatud haudadesse külili kägarasendis ja sageli üks või mõlemad käed pea all. Mõne tugevasti kägardatud luustiku puhul on arvatud, et surnu võis olla kinni seotud. Ühe arvamuse järgi võib see viidata muutustele usundis: surnuid hakati kartma.

## Vaata ka
* Paelkeraamika kultuur

## Välislingid

* Kriiska, Jonuks, Kraas, Eesti muinasesemed: nöörkeraamika Tutulus

‎
Kleisthenes

**Kleisthenes** (umbes 570 eKr – umbes 508 eKr) oli Ateena riigimees aristokraatlikust Alkmaioniidide suguvõsast. Kleisthenest peetakse demokraatliku korra alusepanijaks Ateenas.

Pärast türann Hippiase kukutamist ja rahva poolehoiu võitmist alustas Kleisthenes 508 eKr esimesena maailmaajaloos demokraatlike reformide elluviimist. Riigivõimu hakati teostama rahvakoosolekutel, kus hääletati olulisemate seaduste poolt ja valiti kõrgemad ametiisikud ja väejuhte. Igal rahvakoosolekul osales 5000 kuni 6000 meest.  

Nelja sugukondliku füüli ehk hõimu asemele loodi Ateenas kümme territoriaalset haldusüksust (neid nimetati endiselt füülideks), mida juhtisid omavalitsuslikud kogukonnad ehk deemosed. Buleed suurendati 500 liikmeni ning liisuvõtmise alusel kuulus sinna igast füülist 50 esindajat (nimetati prütaaniaks). Prütaania juht vahetus iga päev. Samuti loodi 10 strateegi ehk väepealiku kolleegium, mis sai kõrgeima võimu organiks. Seati sisse killukohus ehk ostrakism – rahvakoosolekul pani iga kodanik kirja ühe isiku nime, keda ta pidas demokraatia vastaseks. Häälteenamusega süüdimõistetu saadeti kümneks aastaks eksiili. Sageli kasutasid mitmesugused rühmitused killukohust oma poliitiliste konkurentide kõrvaldamiseks.

## Viited
2011.–2012. aasta maailma karikasari suusahüpetes

**2011.–2012. aasta maailma karikasari suusahüpetes** oli **33.** ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas 25. novembril 2011 Soomes Kuusamos. Hooaja jooksul hüpati 27 individuaalsel ning viiel meeskondlikul etapil. Viimane etapp toimus 18. märtsil 2012 Sloveenias Planicas. See oli maailma karikasarja esimene hooaeg, kus naistele korraldati eraldi sari. Varem oli naiste kõrgem sari Continental Cup. Naistel oli kavas 14 etappi.

## Mehed

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja paremusjärjestus

**<small style="color:#9933ff;">Seisuga 7. märts 2012</small>**

* Ametlik tabel

## Naised

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja paremusjärjestus

**<small style="color:#9933ff;">Seisuga 18. veebruar 2012</small>**

## Välislingid

* MK-etappide ajakava (fis-ski.com)
Albatros

**Albatros** oli kruiisilaev, mis kuulus ettevõttele MS Albatros Shipping Ltd. (V.Ships Leisure SAM) ja mida käitas alates 2004. aastast Saksa kruiisifirma Phoenix Reisen.

## Ajalugu
Laev ehitati Oy Wärtsilä Ab Helsingi laevatehases Soomes. Laevale tehasenumbriga 397 pandi kiil 1. juunil 1972 ja see lasti vette 19. jaanuaril 1973. Laev ristiti kui **Royal Viking Sea**, kuid hiljem on sel laeval olnud palju nimesid:  
* 1991–1997 **Royal Odyssey** 
* 1997–2001 **Norwegian Star**
* 2001–2002 **Norwegian Star 1**
* 2002–2004 **Crown**
ja alates 2004. aastast sõitis laev nime Albatros.


Albatros starboard side Tallinn 28 July 2012.jpg|Ilus laev linnunimega *Albatros*
Albatros Bow Tallinn 28 July 2012.JPG|*Albatros* lahkub Tallinnast 28. juulil 2012, ahter ees


## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend
## Viited

## Välislingid
*Albatros Phoenix Reiseni kodulehel (saksa keeles)
*Laeva pildid (inglise keeles)
Huitbergi paekühm

**Huitbergi paekühm** (ka *Hoitbergi bioherm, Hoitbergi korallriff*) on riftilubjakivist  paljand Läänemaal Vormsi saarel Suuremõisa külas.

Geoloogiliselt on see üle 400 miljoni aasta vanune korallriff, mille mandrijää on siledaks lihvinud. Paljandunud pindadel võib näha muu hulgas kivistunud koralle, stromatopoore, trilobiite, brahhiopoode ja sammalloomi.

Küngas on põhja-lõunasuunaline ja selle pikkus on umbes 70 m, laius 20 m ja kõrgus 2,5 m. Küngast katab õhuke pinnakate, mille all on arvukalt Pirgu lademe biohermse lubjakivi paljandeid. 1986. aastal tehtud puurimiste käigus tehti puursüdamiku alusel kindlaks, et biohermi paksus on umbes 11 m. Biohermikeha peakomponent on korallosis.

Paekühmu juurde viib Huitbergi matkarada (1,5–2 km).


Pilt:Huitbergi korallriff.jpg|Vormsi saare üks geoloogilisi vaatamisväärsusi – Huitbergi paekühm.
Pilt:Huitbergi paekühm.jpg|Huitbergi paekühmu pinnal on näha iidsete organismide struktuure.
Huitbergi paekühm Vormsil.jpg|Huitbergi paekühm


## Viited

## Välislingid
* Hoitbergi bioherm Eesti geokogude infosüsteemis