open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Euroopa kobras

**Euroopa kobras** (*Castor fiber*) on näriline kopra perekonnast. 

Ta elab Euraasias. Kobras on Eesti suurim ja Euroopas okassea järel suuruselt teine näriline.

Euroopa kopraga samasse perekonda kuulub kanada kobras. Nad on välimuselt ja eluviisilt väga sarnased; selle kohta vaata artiklit "Kobras".

## Levila
Euroopa kobras oli Euroopas intensiivse küttimise tõttu väljasuremise äärel. Eestis suri kobras välja 18. sajandil. Teda kütiti karusnaha pärast ning arvatavate tervistavate omadustega kopranõre pärast.

Praegu taasasustatakse kobrast kogu Euroopas. Eestisse toodi kobras uuesti 1957 Jägala jõgikonda Valgevenest, 1959 hakkasid nad Pihkva oblastist ise sisse kolima. Tuhandeid kopraid elab Elbe, Rhône'i ja Visla jõel ning mitmel pool Skandinaavias. Kobrast taasasustatakse Baierisse. Kobras on tavaline veel Valgevenes, Ukrainas, Voroneži ja Smolenski oblastis, Tuvas, Põhja- ja Lääne-Mongoolias ning Hiinas Xinjiangis. Suurbritannia saarel suri kobras välja 16. sajandil, kuid päevakorras on tema taasasustamine Šotimaale.

Eestis on kobras jahiloom, mujal Euroopas enamjaolt kaitse all.

## Paljunemine

Koprad paarituvad jaanuaris-veebruaris. Tiinus kestab 105–107 päeva. Pesakonnas on 2–5 poega, harva rohkem. Pojad sünnivad aprillis-mais nägijate ja karvastena. 1–2 päeva pärast suudavad nad juba ujuda, aga kolmenädalaselt alustavad iseseisvat toitumist taimedest.

Koprapere koosneb täiskasvanute paarist ning nende eelmise ja käesoleva aasta poegadest. Alles 3. eluaastal saavad koprad suguküpseks, lahkuvad vanemate juurest ja loovad oma kodu.

## Välimus

Euroopa kobrastel on kaks kihti karusnahka: alumine kiht on pehme ja tihe aluskarv, mis on tumehalli värvi, pealmine kiht on pikem ja tugevam. Punakaspruun pealmine karusnahk kaitseb kopraid vigastuste eest. Põhja pool on normaalselt kobrastel tumedam karusnahk, lõunas heledam. Euroopa koprad kaaluvad umbes 13–35 kg ja on 73–135 cm pikad. Euroopa kopra koon on ümar ja veidi lapik, kõrvad on väiksed. Kopra tagajalgadel on ujulestad. Üldiselt on jalad mustad või pruunid ning alati üsna lühikesed. Saba on must, lapik ja soomustega.

## Välislingid

* 

* Tüümus: Krystyna WYRZYKOWSKA & Zygmunt WYRZYKOWSKI, Structure and Topography of the Thymus in the European Beaver, ACTA THERIOLOGICA, 24. väljaanne, 29: 399–404, 1979, veebiversioon (vaadatud 25.10.2014)(*inglise keeles*)
*Ulvar Käärt, "Aastaid suurenenud kobraste arvukus hakkas äkki vähenema", Eesti Päevaleht, 4. detsember 2009
*Kobras uuesti Eestis
Kobraslased

**Kobraslased** (*Castoridae*) on näriliste sugukond, kuhu kuulub tänapäeva ainult üks perekond – kobras.

Lisaks kobraste perekonnale kuulub sellesse sugukonda neli fossiilset perekonda kobraslasi:
* ürgkobras (*Paleocastor*)
* trogonteerium (*Trogontherium*), mille esindajatest on tuntuim *[[Trogontherium cuvieri]]* 
* *[[Dipoides]]* 
* *[[Steneofiber]]*
Lascăr Catargiu

**Lascăr Catargiu** (13. november 1823 – 11. aprill 1899) oli Rumeenia riigimees. Ta oli neli korda peaminister (1866, 1871–1876, 1889, 1891–1895).

Catargiu sündis Moldovas vanas valahhi perekonnas, mille ühe liikme oli Valahhia vojevood Matei Basarab 17. sajandil pagendanud, nii et ta oli elama asunud Moldovasse.   

Vürst Grigore Ghica valitsemise (1849–1856) ajal sai Catargiu Iași politseiprefektiks.
Gheorghe Gheorghiu-Dej

**Gheorghe Gheorghiu-Dej** [ge'orge ge'orgju deež] (8. november 1901 Bârlad – 19. märts 1965 Bukarest) oli Rumeenia riigitegelane ja kommunistliku partei peasekretär 1944–1965.

2. juunist 1952 kuni 3. oktoobrini 1955 oli ta veel ka Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht) ja 21. märtsist 1961 kuni 19. märtsini 1965 Riiginõukogu president (formaalselt riigipea).

## Viited
Kanada kobras

**Kanada kobras** (*Castor canadensis*) on näriliste seltsi kopra perekonda kuuluv loom.

Sellesse perekonda kuulub peale kanada kopra veel teine liik, euroopa kobras. Nad on välimuselt ja eluviisilt väga sarnased.

Kanada koprad on väiksemad, väiksema ja ümarama peaga, lühema ja laiema koonuga, paksema, pikema ja tumedama aluskarvaga, laiema ja ovaalsema sabaga ning pikemate sääreluudega, mis võimaldab kanada kopral tagajalgadel paremini liikuda kui euroopa kopral. Ninaava on kanada kopral ruudukujuline, euroopa kopral kolmnurkne. Anaalnäärmed on kanada kopral väiksemad, paksema seinaga ja mahutavad vähem nõret.

Mingil määral erineb ka kobraste jaotus värvi järgi. Kanada kobrastest on 50% helepruunid, 25% punakaspruunid, 19% tumepruunid ja 6% mustad, euroopa kobrastest on 66% helepruunid, 20% punakaspruunid, 8% tumepruunid ja 4% mustad.

## Levik ja eluviis

Kanada kobras on levinud Põhja-Ameerika metsavööndis. Tema levila vähenes kunagi küttimise tõttu tunduvalt, kuid on tänapäevaks pärast kaitseabinõude rakendamist ja reaklimatiseerimist peaaegu taastunud. Sellepärast kuulub kanada kobras soodsas seisundis liikide hulka.

Ta suudab elada isegi tiheda inimasustusega aladel. Väikest kopra asurkonda peetakse inimasustatud aladel isegi soovitatavaks.

Vangipõlves on kanada kopra eluiga ulatunud 19 aastani.

Kanada kobras saab vee all olla kuni veerand tundi järjest.

USA Montana osariigis teatakse 700 meetri pikkust kopratammi, mille kuhilpesa kõrgus ulatub iga-aastase juurdeehituse tõttu 13 meetrini.

Euroopas on Kanada kobras introdutseeritud ainult Soome. Ta on levinud Soome kagu- ja idaosas. Soomest on kanada kobras levimas Rootsi.

Euroopa ja kanada kobras ei anna omavahel järglasi. Euroopa kopral on 48 kromosoomi ja kanada kopral 40. Venemaal on tehtud rohkem kui 27 katset neid kaht liiki hübridiseerida, kasutades isast kanada ja emast euroopa kobrast. Tulemuseks oli üks surnult sündinud järglane.

## Kobras sümbolina

Ta on Kanada rahvusloom. Tema kujutis on Kanada 5-sendisel mündil. Mõnes Kanada piirkonnas peetakse teda siiski kahjuriks. 
 
Kanada kobras on ka USA Oregoni osariigiloom. Ta on paljude insenere ettevalmistavate õppeasutuste, sealhulgas California Tehnoloogiainstituudi ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi embleemiks.  

## Viited
Deșteaptă-te, române!

**"Deșteaptă-te, române!"** [deštjaptö-te romõõne] 'Ärka, rumeenlane!' on Rumeenia riigihümn. 

Hümni sõnad on kirjutanud  Andrei Mureșanu (1816-1863) ja viisi autor on Anton Pann (1796-1854). Laul kirjutati 1848. aasta revolutsiooni ajal. Selle nimi oli algul "Un r&#259;sunet" (Kaja). Esimest korda lauldi seda 29. juunil 1848 Râmnicu Vâlcea linnas. See võeti kohe kasutusele revolutsiooni hümnina ning ta sai nimeks  "Deșteaptă-te, române". 

## Tekst

"DEȘTEAPTĂ-TE ROMÂNE!"
     
Deșteaptă-te, române, din somnul cel de moarte,
În care te-adânciră barbarii de tirani
Acum ori niciodată croiește-ți altă soarte,
La care să se-nchine și cruzii tăi dușmani.
     
Acum ori niciodată să dăm dovezi în lume
Că-n aste mâni mai curge un sânge de roman,
Și că-n a noastre piepturi păstrăm cu fală-un nume
Triumfător în lupte, un nume de Traian.
     
Înalță-ți lata frunte și caută-n giur de tine,
Cum stau ca brazi în munte voinici sute de mii;
Un glas el mai așteaptă și sar ca lupi în stâne,
Bătrâni, bărbați, juni, tineri, din munţi și din câmpii.

Priviți, mărețe umbre, Mihai, Ștefan, Corvine,
Româna națiune, ai voștri strănepoți,
Cu brațele armate, cu focul vostru-n vine,
"Viața-n libertate ori moarte" strigă toți.
     
Pre voi vă nimiciră a pizmei răutate
Și oarba neunire la Milcov și Carpați
Dar noi, pătrunși la suflet de sfânta libertate,
Jurăm că vom da mâna, să fim pururea frați.
     
O mamă văduvită de la Mihai cel Mare
Pretinde de la fii-și azi mână d-ajutori,
Și blastămă cu lacrămi în ochi pe orișicare,
În astfel de pericul s-ar face vânzători.
   
De fulgere să piară, de trăsnet și pucioasă,
Oricare s-ar retrage din gloriosul loc,
Când patria sau mama, cu inima duioasă,
Va cere ca să trecem prin sabie și foc.
     
N-ajunge iataganul barbarei semilune,
A cărui plăgi fatale și azi le mai simțim;
Acum se vâră cnuta în vetrele străbune,
Dar martor ne de Domnul că vii nu oprimim.
     
N-ajunge despotismul cu-ntreaga lui orbie,
Al cărui jug de seculi ca vitele-l purtăm;
Acum se-ncearcă cruzii, cu oarba lor trufie,
Să ne răpească limba, dar morți numai o dăm.
   
Români din patru unghiuri, acum ori niciodată
Uniți-vă în cuget, uniți-vă-n simțiri.
Strigați în lumea largă că Dunărea-i furată
Prin intrigă și silă, viclene uneltiri.
    
Preoți, cu crucea-n frunte căci oastea e creștină,
Deviza-i libertate și scopul ei preasfânt.
Murim mai bine-n luptă, cu glorie deplină,
Decât să fim sclavi iarăși în vechiul nost'pământ.

## External Links
*Romania: ''Deșteaptă-te, române!'' – Video with scores and authentic video material of the Romanian revolution 1989 of the national anthem of Romania, with information in description and Creative Commons resources for Download in description
Rumeenia riigipeade loend

**[[Rumeenia]] riigipeade loend** loetleb Rumeenia riigipead alates Valahhia ja Moldova vürstiriigi ühendamisest 1861. aastast.
Boris Tadić

**Boris Tadić** (Борис Тадић; sündinud 15. jaanuaril 1958 Sarajevos) on Serbia poliitik, Serbia president aastatel 2004–2012, Demokraatliku Partei juht 2003. aastast. 

Ta oli Serbia president alates 11. juulist 2004. 2008. aastal valiti Tadić uuesti presidendiks, kuid ta lahkus ametist omal soovil enne teise ametiaja lõppu, 5. aprillil 2012.

Tadić on lõpetanud Belgradi ülikooli sotsiaalpsühholoogia erialal ning õpetanud Belgradi 1. Keskkoolis psühholoogiat.

2000. aastal oli Tadić Jugoslaavia telekommunikatsiooniminister, aastatel 2003–2004 Serbia ja Montenegro kaitseminister.

Ta on teist korda abielus. Esimene abielu oli lastetu, teisest on Tadićil kaks last.

## Tunnustus
* 2007 – Euroopa poliitilise kultuuri auhind

## Välislingid
* Serbia presidendi koduleht
Heinz Fischer

**Heinz Fischer** (sündinud 9. oktoobril 1938 Grazis Steiermargis) oli Austria liidupresident aastatel 2004–2016.

## Elulugu

Heinz Fischer lõpetas Viini ülikooli 1961 juristina doktorikraadiga. Ta tegi paralleelselt karjääri nii poliitikas kui ka teaduses, saades Innsbrucki ülikoolis 1993 politoloogiaprofessoriks.

Fischer oli Austria parlamendi liige alates 1971, sealjuures parlamendi juhatuses 1990–2004. Aastatel 1975 sai ta parlamendifraktsiooni esimeheks. Aastatel 1983–1987 oli ta Fred Sinowatzi valitsuses teadusminister.

Ta valiti liidupresidendiks 25. aprillil 2004 opositsioonilise Austria Sotsiaaldemokraatliku Partei kandidaadina 52,4% häältega. Ta edestas ainsat vastaskandidaati välisminister Benita Ferrero-Waldnerit Austria Rahvaparteist. Valimistel osales 71% kodanikest. Fischer andis ametivande 8. juulil 2004. Eelmine president Thomas Klestil oli 6. juulil surnud.

Mitme avaliku arvamuse uuringu kohaselt on Fischer Austria kõige usaldusväärsem poliitik.

## Isiklikku

Heinz Fischer on alates 1968 abielus Margit Fischeriga. Neil on 2 täiskasvanud last.

Fischer peab end agnostikuks.

Fischeri hobiks on mägironimine. Ta on aastaid olnud Austria loodusesõprade seltsi esimees.

## Välislingid

*Austria liidupresidendi ametlik veebileht (saksa keeles)
*Digitaalne presidendiloss (saksa keeles)
*Heinz Fischeri koduleht (saksa keeles)
Wolfgang Schüssel

**Wolfgang Schüssel** (sündinud 7. juunil 1945) on Austria poliitik, ta oli Austria liidukantsler 4. veebruarist 2000 kuni 11. jaanuarini 2007. 

Alates 2. jaanuarist 2007 oli ta ühtlasi ka Austria siseminister, asendades 31. detsembril 2006 ootamatult surnud Liese Prokopit.
Leisel Jones

**Leisel Marie Jones** (sündinud 30. augustil 1985 Katherine, Põhjaterritoorium) on Austraalia endine naisujuja.

Ta lõpetas tippsportlaskarjääri novembris 2012. 

Jaanuaris 2016 lõpetas ta kutsekooli Austraalia Fitnessi Instituut toitumisnõustajana.

## Saavutused
Ta osales kokku neljadel olümpiamängudel: 2000, 2004, 2008 ja 2012.

2004. aasta suveolümpiamängudel võitis ta kaks kuldmedalit ning 2008. aasta suveolümpiamängudel ühe kuldmedali; kokku sai ta üheksa olümpiamedalit.

2001. aastal sai ta maailmameistrivõistlustelt ühe kuld- ja kaks hõbemedalit. 2003. aastal sai ta maailmameistrivõistlustelt ühe hõbe- ja kaks pronksmedalit ning püstitas maailmameistrivõistlustel naiste 100 m rinnuliujumise maailmarekordi.

2002. aastal sai ta Vaikse ookeani meistrivõistlustel ühe kuld- ja kaks hõbemedalit ning Rahvaste Ühenduse mängudel kolm kuldmedalit.

Ta oli maailmarekordi omanik naiste 100 m rinnuliujumises (21. juuli 2003 Barcelona, maailmameistrivõistluste poolfinaal; 1.06,37) ja naiste 200 m rinnuliujumises (10. juuli 2004 Brisbane, maailma karikasarja etapp; 2.22,96).

Tema treener oli Ken Wood Austraalia klubis Redcliffe Leagues Lawnton SC Inc.

## Tunnustus
* 2006 – Austraalia aasta ujuja
* 2015 – Austraalia Spordi Kuulsuste Hall

## Isiklikku
Leisel Jones on 172-173&nbsp;cm pikk ja kaalus tippsportlasena 66&nbsp;kg.

Tema harrastus on fotograafia.

## Välislingid
* 
*Foto ja intervjuu. September 2000
*Foto
Kotlin

**Kotlin** (vene *Котлин*, soome *Retusaari*, rootsi *Reitskär*) on Venemaa Föderatsioonile kuuluv saar Soome lahe idaosas. Saarest ida-kagus asub Neeva laht.

Saarel asub Kroonlinn ja Kroonlinna kindlus. Kotlinil elas 1920. aastani soomlasi, neil oli oma luteri kogukond ja Kroonlinna Nikolause kirik.

Saar on ühendatud üle Soome lahe sopi mandriga, kahe Peterburi tammiga, millest ühe ots on Lissi Nossis (eestipäraselt Rebasenina, vene *Лисий Нос*, soome *Revonnenä*).
Elbe

**Elbe** (alamsaksa keeles *Elv*, tšehhi keeles *Labe*) on jõgi Euroopas.

Elbe algab Sudeetide mägedest Krkonoše mäestiku lõunapoolsetelt nõlvadelt Tšehhi ja Poola piiri lähedal. Voolab läbi Tšehhi, kus Mělníki juures ühineb suure Vltava jõega. Siis murrab läbi Elbsandsteingebirge Saksimaale. Voolab läbi Dresdeni ja Magdeburgi, võttes vastu lisajõgesid, sh. Haveli. Hamburgi linna juures moodustab suudmelahe ja suubub Cuxhaveni linna juures Põhjamerre.

Elbe pikkus on 1165 km, valgala pindala on 144 060 km² 

Suuremad lisajõed on Vltava, Ohře, Mulde, Saale ja Havel.

## Viited

## Välislingid
Krki saar

**Krk** (itaalia keeles *Veglia*, saksa keeles varem *Vegl*) on Horvaatiale kuuluv saar Dalmaatsia saarestikus Aadria meres.

Krki geograafilised koordinaadid on 45° 4' põhjalaiust ja 14° 36' idapikkust. Saare pindala on 405,78&nbsp;km². Saare kõrgeim tipp Obzova on 568 meetrit kõrge.

Krkil elab 2001. aasta seisuga 17 860 inimest. Saare suurim asula on Krki linn, kus 2001. aastal elas 5491 inimest. Üle 1000 elaniku oli sel aastal veel kuues asulas: Omišalj, Malinska-Dubašnica, Punat, Dobrinj, Baška ja Vrbnik.

Krk oli asustatud juba 10. sajandil eKr.

Vanas Roomas nimetati saart **Curictaks**. Curicta lahes toimus Caesari ja Pompeiuse laevastike vahel merelahing.

Varakeskajal sai Krk horvaadi kultuuri keskuseks. Saarel asus klooster, kus loodi ja säilitati hulgaliselt glagoolitsas kirjutatud tekste. Nende hulka kuulub ka vanim säilinud serbohorvaadikeelne tekst. Saarel asus piiskop ja hulk aadlikke. 12. sajandil Krki valitsenud Frankopani suguvõsa sai nii Horvaatia kui Ungari ajaloos väga mõjukaks kuni 17. sajandi teise pooleni.

Hiliskeskajal kuulus Krk Veneetsiale kuni riigi kadumiseni 1797, mil Krk nagu ülejäänudki Dalmaatsia ühendati Austriaga. Pärast Jugoslaavia moodustamist sai Krk selle osaks. Krk oli ainus Jugoslaavia piirkond, kus domineeris itaalia keel. Pärast Teist maailmasõda enamus itaallasi lahkus.

Mandrilt saarele viib 1430 meetri pikkune Krki sild, mis valmis 1980.

Läheduse ja hea ühenduse tõttu Rijekaga asuvad Krkil Omišaljis Rijeka lennujaam ja Rijeka sadama juurde kuuluv naftatöötlemisettevõte.

Läheduse tõttu Põhja-Itaaliale, Austriale ja Sloveeniale on Krk nende maade elanike seas tähtis turismisihtpunkt. Palju turiste saabub ka Ungarist ja Rumeeniast.
Kermit

**Kermit** on protokoll failide transportimiseks kahe arvuti vahel. Selle arendust alustati 1981 Columbia ülikoolis New Yorgis, eesmärgiga saata teksti- ja kahendfaile üle mitmesuguste arvutitüüpide ilma vigadeta, kasutades potentsiaalselt ebaturvalisi ühendusviise. 

Kermiti protokolli kasutab samanimeline Columbia ülikooli Kermiti projekti sidetarkvara komplekt.

Protokolli nimi on pärit roheliselt konnalt, kes on „Muppet Show” tegelane. Selle kasutamiseks on saadud luba sarja autoriõiguste omanikult Henson Associates, Inc.

## Vaata ka
*Failiedastusprotokoll
*SSH
*Telnet
*XMODEM

## Välislingid
* Ametlik leht, külmutatud aastast 2011
* new Open Source Kermit Project = Open-Source Kermit Project website
Jangtse

**Jangtse** (hiina lihtsustatud 长江 / traditsiooniline 長江 *Cháng Jiāng* 'pikk jõgi'; ka 扬子江 / 揚子江 *Yángzi Jiāng*) on jõgi Aasias, Hiinas.

Jõe kogupikkus on ligikaudu 6300 kilomeetrit, millega ta on maailmas pikkuselt kolmas, jäädes alla vaid Niilusele ja Amazonasele. Jangtse valgla pindala on umbes 1 800 000 km² ning keskmine vooluhulk suudmes on 31 900 m³/s.

Jõgi saab alguse Tiibeti platoolt, umbes 5042 meetri kõrguselt merepinnast. Ülemjooksul voolab ta läbi mägiste nõgude ja sügavate kuristike lõuna suunas. Sichuani provintsis pöördub ta kirdesse ning siseneb Punasesse nõkku, kus Yibini linna juures ühineb Mini jõega. Seejärel läbib Jangtse Chongqingi linna ning voolab läbi Sanxia (Kolme Kuristiku) piirkonna, kust ta väljub Yichangi linnas.

Wuhanis liitub Jangtse Hani jõega. Edasi suundub jõgi üldiselt ida suunas, läbides teiste seas Nanjingi linna, ning suubub lõpuks Ida-Hiina merre.

Jõel paikneb Kolme Kuristiku pais, mis on üks maailma suurimaid hüdroelektrijaamu.

2020. aasta alguses alustati ulatusliku kalapüügi piiranguga ja 2021. aastal keelati kogu jõgikonnas kümneks aastaks igasugune tulu teenimiseks toimuv kalapüük.

## Sillad
Jangtse ülemjooks kulgeb raskesti ligipääsetavas ja hõredalt asustatud piirkonnas. Selleks ajaks, kui jõgi jõuab tihedamalt asustatud aladele, on ta juba väga lai. Hiina sisemaapiirkonnad on olnud suhteliselt vaesed ega ole suutnud iseseisvalt teostada kulukaid taristuprojekte.

Seetõttu polnud Jangtse jõel kuni 1957. aastani ühtegi silda. Esimene sild, mis üle jõe ehitati, oli Wuhani maantee- ja raudteesild Hubei provintsis. Sellele järgnesid Nanjingi maantee- ja raudteesild Jiangsu provintsis 1968. aastal ja Zhichengi maantee- ja raudteesild Hubei provintsis 1971. aastal.

Alates 1990. aastate algusest on sillaehitus üle Jangtse jõe märgatavalt kiirenenud. Kui 1992. aastal avati neljas sild, siis 2010. aastaks oli juba avatud 25 silda. 2025. aastaks oli Jangtse jõele rajatud üle 100 silla, sealhulgas mitmeid maailma pikimate hulka kuuluvaid rippsildu ja kaarsildu. Need ühendused on oluliselt parandanud transpordiühendust Hiina ida ja lääne vahel ning mängivad tähtsat rolli riigi majanduslikus arengus.

Sildu:
* Danyangi-Kunshani sild
* Nanjing Shi Jangtse sild
* Wushani Jangtse jõe sild

## Viited
Jenissei

**Jenissei** (vene keeles *Енисей*) on jõgi Venemaal Lääne- ja Ida-Siberi piiril, pikkus 3487 km, koos Väike-Jenisseiga 4102 km, valgla 2,58 miljonit km², vooluhulk umbes 17 800 m³/s, suudmes 19 800 m³/s.

Jenissei algab kahe lähtejõena (Suur-Jenissei ehk Bii-Hem ja Väike-Jenissei ehk Ka-Hem) Tõvamaalt. Pärast nende ühinemist Tõva nõos murrab Jenissei kitsas kärestikulises, kohati kanjonilaadses orus läbi Lääne-Sajaanide ja laieneb Minussinski nõos kuni 850 meetrini. Seejärel Jenissei aheneb uuesti, murrab läbi Ida-Sajaanide ja laskub Lääne-Siberi madalikule. Krasnojarski lähistel on jõe parem kallas kõrge ja kaljune (Stolbõ looduskaitseala), kohati on kärestikke (Kazatšinski ja Ossinovo kärestik). Jõesängi laius küünib 20 kilomeetrini, sügavus 15 meetrini. Umbes 300 km enne Kara merre Jenissei lahte suubumist jõgi hargneb.

Peamised lisajõed: paremalt Tuba, Kan, Angara, Podkamennaja Tunguska, Alam-Tunguska ja Kureika, vasakult Abakani jõgi ja Turuhhan. Vasakpoolsed lisajõed on väiksemad.

Jenissei on Venemaa veerohkeim jõgi. Ta toitub peamiselt lumesulaveest, suurvesi kestab 2–3 kuud. Jääkate püsib alamjooksul 7, ülemjooksul 5 kuud. Jäälagunemise ajal tekib jääummistusi, mis põhjustavad veepinna järske tõuse herpesest.

Jenisseil on Krasnojarski ja Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam ning veehoidla. Ta on laevatatav Krasnojarskist suudmeni. Suurimad sadamad on Minussinsk, Krasnojarsk, Jenisseisk, Igarka ja Dudinka.

## Elustik
Ganges

**Ganges** (hindi गंगा *Gaṅgā*) on jõgi Indias ja Bangladeshis ning üks suurimaid jõgesid Aasias ja terves maailmas. Pikkus 2511 km.

## Jõe kulg
Ganges algab Gangotri liustikust Himaalajas. Hardwaris (Haridwar) jõuab Ganges tasandikule. Allahabadis ühineb ta lisajõe Yamunaga. Bengalis ta hargneb ning moodustab Brahmaputraga ühise delta. Vasakpoolsem haru Padma jõgi on suurim ja ühineb Brahmaputra jõega. Gangese parempoolseim haru on Hugli, ülemjooksul Bhagirathi. Ganges suubub Bengali lahte.

Gangese ääres asuvad Delhi, Agra, Allahabad, Vārānasi ja Patna.

## Ganges kultuuris

Hindud peavad Gangest pühaks jõeks. Seal suplemine toovat õnnistust, seepärast on paljudes kohtades jõe kallasteks trepid. Surnutele tuleb kasuks, kui nende tuhk Gangesesse heita. Põletuspuu nappuse tõttu ei põle paljud surnud täielikult ära, sel puhul visatakse küps liha Gangesesse, kus gaavialid (india krokodillid) selle ära söövad.

## Välislingid
Valdas Adamkus

**Valdas Adamkus** (sündinud **Voldemaras Adamkavičius** 3. novembril 1926 Kaunases) on Leedu poliitik, Leedu president aastail 1998–2003 ja 2004–2009.

1998. aastal valiti ta kolmandaks Leedu presidendiks uuel iseseisvusajal. Tema ametiaeg kestis 2003. aastani. Järgmiseks ametiajaks teda tagasi ei valitud, kuid ta võitis pärast president Rolandas Paksase tagandamist peetud 2004. aasta Leedu presidendivalimised juunis.

## Noorus

Adamkus sündis Leedus. Tema isa Ignas Adamkavičius (1896–1987) oli Leedu üks esimesi sõjaväelendureid.

Noormehena osales Valdas põrandaaluses võitluses nii Nõukogude kui ka Saksa okupatsioonijõududega.

1948. aastal peetud ikestatud rahvaste olümpiamängudel võitis ta kergejõustikus kuld- ja hõbemedali.

Ta õppis Müncheni ülikoolis, kuid emigreerus USA-sse. Viit keelt valdav Adamkus teenis 1950. aastatel USA sõjaväeluures. 1960. aastal lõpetas Adamkus Illinoisi Tehnoloogiainstituudi ehitusinsenerina.

## Töö USA keskkonnaametis

Adamkus asus USA Keskkonnaametisse tööle kohe, kui see 1970. aastal asutati. President Ronald Reagan määras ta 1981 piirkonnahalduriks. Ta vastutas kõikide föderaalsete õhu-, vee- ja ohtlike jäätmete ning muu saaste kontrolliprogrammide eest Illinoisi, Indiana, Michigani, Minnesota, Ohio ja Wisconsini osariigis. 1985. aastal sai ta Reaganilt kõrgeima ametnikule antava autasu Distinguished Executive Presidential Rank Award. Adamkus töötas piirkonnahaldurina 16 aastat ja läks 1997 pensionile, olles teeninud 29 aastat föderaalametnikuna. Ta oli Vabariikliku Partei liige.

## Leedu president

Varsti pärast keskkonnaametist lahkumist asus Adamkus elama Leetu. 1998. aastal valiti ta Leedu presidendiks ning ta jäi sellele ametikohale 2003. aastani, mil ta sai valimistel lüüa Rolandas Paksaselt. Ent Paksas tagandati 2004. aastal ja Adamkus kandideeris uuesti. Valimiste esimene voor peeti 13. juunil 2004. Adamkus kogus 30% antud häältest, saades kõige rohkem hääli. Teise vooru, mis peeti 27. juunil 2004, võitis Adamkus 52 protsendiga häältest. Alates 12. juulist 2004 kuni 12. juulini 2009 oli ta Leedu Vabariigi president.

7. märtsil 2005 tegid Adamkus ja Eesti president Arnold Rüütel ühisavalduse: kumbki luges samal päeval oma maa presidendilossis ette avalduse, milles teatas, et ei sõida 9. mail Moskvas toimuvatele Suure Isamaasõja lõppemise 60. aastapäeva pidustustele. Kumbki oli selleks enda juurde kutsunud Venemaa suursaadiku. Seevastu Läti tollane president Vaira Vike-Freiberga osales nendel pidustustel.

## Tunnustus
* 1998 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden 
* 1999 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
* 2004 – Valgetähe ketiklassi teenetemärk
* 2002 – rahvusvaheline auhind "Usk ja ustavus"
* 2009 – Vabaduse orden (Ukraina)

## Viited


## Välislingid
* www.president.lt/en 
* www.youtube.com/spaudostarnyba
Kyūshū

**Kyūshū** (jaapani 九州) on lõunapoolseim suurtest Jaapani saartest. Saare pindala on 36 782 km². Idas piirneb Filipiini merega, edelas Ida-Hiina merega, loodes Tsushima väinaga, põhjas Jaapani mere ja Shimonoseki väinaga, kirdes Jaapani Sisemere ja Bungo väinaga.

Saarel on seitse prefektuuri: Fukuoka, Kumamoto, Nagasaki, Ōita, Saga, Kagoshima ja Miyazaki. Koos Okinawa prefektuuriga moodustavad need Kyūshū piirkonna (九州地方). Kyūshū piirkonna pindala on 44 511,85 km² ja rahvaarv 2024. aasta seisuga 13 941 298.

2018. aasta seisuga elas Kyūshū piirkonnas 14,311 miljonit inimest, ilma Okinawa prefektuurita 11,249 miljonit inimest.
Neeva

**Neeva** on jõgi Ida-Euroopas Venemaa loodeosas.

Neeva on 74 kilomeetrit pikk ning saab alguse Laadoga järvest. Lähtel on kaks haru, nende vahel on Schlüsselburg. Suudmes on harusid palju, nende vahel on saari, sealhulgas Vassili saar. Suurest järvest lähtumise tõttu on Neeva alati ühtlaselt veerohke. Jõgikonna suurus on 281 000 km². Keskmine vooluhulk on 2530 m³ sekundis. 

Neeval on 26 lisajõge. Suuremad  lisajõed on parempoolsed Ohta, Tšornaja retška ning vasakpoolsed Mga, Tosna, Ižora, Slavjanka ja Murzinka jõgi.

Neeva on Läänemerre suubuvatest jõgedest suurima vooluhulgaga.

Neeva suudmealal asub suurlinn Peterburi, kus jõgi jaguneb kaheks peaharuks ning kaheks kõrvalharuks: Väike- ja Suur-Neevaks, Väike- ja Suur-Neevakeseks.

## Vaata ka
*Laadoga kanal

## Välislingid
*
Rein

**Rein** (saksa keeles *Rhein*, prantsuse keeles *Rhin*, hollandi keeles *Rijn*) on jõgi Euroopas. Jõe pikkus on 1230 km.

See algab Alpidest mitme lähtejõena. Peale nende ühinemist voolab see mõnda aega Liechtensteini piiril ja suubub hiljem Bodeni järve. Seejärel murrab Rein läbi Juura mägede, ühinedes vasaku lisajõe Aarega ja moodustades Schaffhausenis joa. Reichenau juures laskub Rein tasandikule, Baselis keerab põhja ja voolab Prantsusmaa ja Saksamaa piiril kuni Karlsruhe linnani. Seal suubub temasse mitmeid lisajõgesid, nagu Neckar ja Ill. Mainzi linnas ühineb Rein Maini jõega ja laskub Bingeni linnas kuristikku läbi Reini Kiltkivimäestiku. Koblenzis ühineb ta vasakpoolse lisajõe Moseliga. Bonnis väljub ta kuristikust ja läbib siis Kölni ja Ruhri. Edasi voolab Rein Hollandisse, kus hargneb. Harude seas on ms. Lek. Kõik harud suubuvad Põhjamerre.

Rein on rahvusvaheline veetee.

Reini järgi on nimetatud element reenium.

## Vaata ka
*Reini hiidlinnastu
*Reinimaa

## Viited
Lefkáda saar

**Lefkáda** (kreeka keeles Λευκάδα) ehk **Lefkás** (Λευκάς) (Vana-Kreeka kontekstis **Leukas** (vanakreeka keeles Λευκάς)) on Kreekale kuuluv saar Joonia saarestikus. 

Saare keskasula on Lefkáda linn.

## Galerii

Pilt:Agiofyli 6324.JPG|Agiofýli rand
Pilt:Porto Katsiki 6108.JPG|Pórto Katsíki rand
Pilt:Vasiliki 6360.JPG|Vasilikí


## Välislingid
Volga

**Volga** on Euroopa pikim ja suurima vesikonnaga jõgi.

Volga ülemjooks algab Valdai kõrgustikult. Sealt voolab ta itta läbi Tveri linna. Nižni Novgorodi linnas ühineb ta parempoolse lisajõe Okaga. Kaasani lähedal ühineb ta vasakpoolse lisajõe Kamaga ja pöördub lõunasse. Suubub Kaspia merre. Kanalite kaudu pääs Aasovi,  Valgele ja Läänemerele.

Volga vesikonnas paikneb 11 Venemaa kahekümnest suuremast linnast. Jõel paikneb terve rida hüdroelektrijaamu ning suuri veehoidlaid.

Volga jõgi läbib 15 Venemaa Föderatsiooni subjekti territooriumit: Tveri oblast, Moskva oblast, Jaroslavli oblast, Kostroma oblast, Ivanovo oblast, Nižni Novgorodi oblast, Tšuvaššia, Mari El, Tatarstan, Uljanovski oblast, Samara oblast, Saratovi oblast, Volgogradi oblast, Astrahani oblast, Kalmõkkia.

## Lisajõed

Suuremad lisajõed alates lähtest (p=parempoolne, v=vasakpoolne, pikkus, suubumiskoht ja valgla pindala):
* Dubna (p), 167 km, Dubna lähedal Ivankovo veehoidlasse, 5350 km²
* Mologa (v), 456 km, Vesjegonski lähedal Rõbinski veehoidlasse, 29 700 km²
* Šeksna (v), 139 km, Tšerepovetsi lähedal Rõbinski veehoidlasse, 19 000 km²
* Kotorosl (p), 132 km, Jaroslavlis, 6370 km²
* Kostroma (v), 354 km, Kostroma lähedal Gorki veehoidlasse, 16 000 km²
* Unža (v), 426 km, Makarjevi lähedal Gorki veehoidlasse, 27 800 km²
* Oka (p), 1500 km, Nižni Novgorodi lähedal, 245 000 km²
* Sura (v), 841 km, Jadrini lähedal Tšeboksarõ veehoidlasse, 67 500 km²
* Vetluga (v), 889 km, Kozmodemjanski lähedal Tšeboksarõ veehoidlasse, 39 400 km²
* Kama (v), 1 805 km, Tšistopoli lähedal Kuibõševi veehoidlasse, 507 000 km²
* Samara (v), 594 km, Samara lähedal Saratovi veehoidlasse, 46 500 km²
* Bolšoi Irgiz (v), 675 km, Volski lähedal, 24 000 km²


Smoke over the river Volga.jpg|Volga jõgi Nižni Novgorodi lähedal
Sild Volgogradis üle Volga jõe.jpg|Sild Volgogradis üle Volga jõe, pikkus 1260 m, laius 32 m
Volga tver 3.jpg|Sild Volgal Tveri linnas
Волга у Жигулей осенью.jpg| Volga jõgi Žiguli kõrgustikus
Круизные корабли на Волге.jpg|Kruiisilaevad Volga jõel


Volga ääres elavad mitmed rahvad, kes kutsuvad Volgat oma nimega:
* vene *Волга*
* tatari *İdel, Идел*
* tšuvaši *Атăл (Atăl)*
* ersa *Рав (Rav)*
* mari *Юл (Jul)*
* saksa *Wolga*

## Vaata ka
* Dnepr
* kaubatee varjaagide juurest kreeklasteni

## Viited

## Välislingid
Dalmaatsia saared

**Dalmaatsia saared** on saared Aadria mere idaosas Istra poolsaarest Dubrovniki linnani. 

Kuuluvad Horvaatiale.

## Vaata ka
*Dalmaatsia
Alus (keemia)

**Alus** on keemiline aine, mis vesilahustes dissotsieerudes (lagunedes) annab lahusesse hüdroksiidioone ehk OH- ioone. Alused on näiteks LiOH ja KOH.

Protolüütilise teooria ehk Brønsted-Lowry teooria järgi on alus keemiline aine, mis keemilise reaktsiooni käigus seob prootoni ehk prootoni aktseptor.

Lewis'i teooria ehk elektronteooria järgi on alus osake, mis käitub elektronpaari doonorina. Seega alusel peab olema vähemalt üks vaba elektronpaar.

Esimesena mainitud teooria on loonud Rootsi keemik Svante Arrhenius ja kannab nime elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria.

Omad nõrkused on kõigil kolmel teoorial. Neist kõige laiemalt kasutatakse protolüütilist teooriat. Arrheniuse teooria kõlbab ainult vesilahuste uurimiseks.

Kui alus on keemiline aine, siis **[[aluselisus]]** ehk leeliselisus näitab selle aine võimet moodustada mingis keskkonnas (enamasti vees) hüdroksiidioone, mis neutraliseerivad happeid.

## Vaata ka
*Aluselisus
*pH
Bodeni järv

**Bodeni järv** ehk **Boden** (saksa keeles *Bodensee*, mitteametlikult ka *Schwäbisches Meer*) on järv Saksamaa, Šveitsi ja Austria piiril. Prantsuse ja inglise keeles kasutatakse nime (Lac de/Lake) **Constance**. Läbi järve voolab Reini jõgi. 

Järvel on neli osa: Obersee, Überlinger See, Zeller See ja Untersee.

Järve pindala on 538 ruutkilomeetrit, millega ta on Kesk-Euroopas kolmas Balatoni ja Genfi järve järel.  

Järve kaheks osaks jagava väina ääres asub Konstanzi linn. 

Järve pind on 395 m merepinnast kõrgemal. Suurim sügavus on 252 m idaosa (Obersee) keskel. Ta maht on umbes 55 km³. 

Rein voolab läbi Obersee, Konstanzi linna ja Obersee ning väljub järvest linna juures, mille nimi on Stein am Rhein.

Bodeni järve tekitas jääaegadel Reini liustik. 

Rein, Bregenzer Ach ja Dornbirner Ach toovad Alpidest järve palju setteid, nii et järve põhi kagus tõuseb.  

Bodeni järve mainis esimesena Vana-Rooma geograaf Pomponius Mela umbes 43 eKr. Ta kirjutas, et Rein voolab läbi kahe järve –  *Lacus Venetus*'e (Obersee) ja *Lacus Acronius*'e (Untersee). Plinius Vanem kasutas Brigantiumi linna (praegu Bregenz) järgi nime **Lacus Brigantinus**.  

Romanshorni ja Friedrichshafeni ning Konstanzi ja Meersburgi vahet käivad parvlaevad.

## [[Saar]]ed
*Mainau saar
*Reichenau saar
*Lindau saar

## [[Asula]]d järve ääres
### Austria
*Hard
*Bregenz
*Lochau

### Saksamaa
Alates Reini suudmest põhjakaldal (paremal kaldal): 
*Obersee ja Überlinger See ääres 
**Lindau (Baieri)
**Wasserburg (Baieri)
**Kressbronn, (Baden-Württemberg)
**Langenargen
**Eriskirch
**Friedrichshafen
**Immenstaad
**Hagnau
**Meersburg
**Daisendorf (Überlinger See ääres)
**Unteruhldingen
**Überlingen
**Sipplingen
**Bodman-Ludwigshafen
**Wallhausen
**Dingelsdorf
**Litzelstetten
*Konstanz
*Untersee ääres
**Allensbach (Gnadensee ääres)
**Radolfzell (Zellersee ääres)
**Gaienhofen

### Šveits
Alates Reini suudmest lõunakaldal ehk vasakul kaldal: 
*Obersee ääres
**Altenrhein (Sankt Galleni kanton) 
**Rorschach (Sankt Galleni kanton) 
**Horn (Thurgau kanton)
**Steinach (Sankt Galleni kanton)
**Arbon (Thurgau, ka kõik järgmised asuvad Thurgau kantonis)
**Frasnacht
**Egnach
**Romanshorn
**Uttwil
**Kesswil
**Güttingen
**Altnau
**Landschlacht
**Münsterlingen
**Bottighofen
**Kreuzlingen (ja Konstanz (Saksamaa))
*Reini jõe ääres
**Gottlieben
*Untersee ääres
**Ermatingen
**Mannenbach
**Berlingen
**Steckborn
**Mammern
**Eschenz
Dvina

**Dvina** ehk **Põhja-Dvina** (varem eesti keeles *Põhja-Dvinaa*; vene *Северная Двина*) on jõgi Euroopa-Venemaa põhjaosas.

Dvina algab Suhhona ja Jugi jõe ühinemisel Veliki Ustjugi linnas. Kuni Kotlase linnani, kus Dvinasse voolab paremalt veerohke Võtšegda jõgi, kannab ta nime Väike Põhja-Dvina. Edasi voolab jõgi loodesse. Viimane suurem lisajõgi on Pinega jõgi. Dvina suubub Valge mere Dvina lahte. Suudme lähedal on ta loodete mõju all ja hargneb (delta umbes 900 km&sup2;). Keskmine vooluhulk suudmes on 3490 m&sup3;/s. 

Coriolisi efekti tõttu on jõe paremkallas, eriti alamjooksul, kõrge, vasak aga lauge.

Jõge kasutatakse nii laevaliikluseks kui ka palgiparvetuseks. Jõe suudme peaharude suur sügavus võimaldab ookeanilaevade sisenemist nendesse.

Jõe alamjooksul, suudmealal asub kaks olulist sadamalinna – Arhangelsk ja Severodvinsk. Enne Arhangelski-Moskva raudtee valmimist 19. sajandi lõpuaastatel oli jõgi ainus ja olulisim ühendustee Arhangelskiga ning teiste selle piirkonna asulatega.

Jõe pikkus on 744 km.

## Vaata ka
*Daugava (ehk Lääne-Dvina, Väina)
Havel

**Havel** on jõgi Saksamaal, Elbe parempoolne lisajõgi.

Haveli jõgi on 334 km pikk ja 23 858 km² valglaga . Ta algab 62,6 ja lõpeb 22 meetri kõrgusel, tema langus on 40,6 m. Suudmes on Haveli vooluhulk 14–188, keskmiselt 88,8 m³/s. Suurim registreeritud vooluhulk Haveli suudmes on olnud 276, väikseim 7,24 m³/s.

Ta algab Mecklenburgi järvedest Neustrelitzist kümmekond kilomeetrit loodes ja voolab lõunasse. Tema valglasse kuulub suurim Mecklenburgi järvedest, Müritz. Ta voolab läbi hulga tillukeste järvede, läbi Wesenbergi, Fürstenberg/Haveli, Zehdenicki, Oranienburgi ja Hennigsdorfi. Seejärel ühineb ta Berliinis vasakpoolse lisajõe Spreega, suundub loodesse, pärast Werder am Haveli läbimist edelasse, pärast Brandenburgi pöördub loodesse ning läbib Premnitzi ja Rathenowi. Siis suubub temasse suurim parempoolne lisajõgi Rhin ja Havel suubub parempoolse lisajõena Elbesse. Põhiosa jõest asub Brandenburgi liidumaal, väike osa ka Berliinis, aga jõesuue asub Saksi-Anhaltis. 

Havelil on ühendus mitme kanaliga. Oranienburgis ulatuvad temasse Oderi–Haveli kanal ja Rhini–Haveli kanal, Hennigsdorfis Haveli kanal ja Brandenburgis Elbe–Haveli kanal. Pisut Rathenowist allavoolu suubub temasse Suur Haveli peakanal. 

Haveli suurim lisajõgi on Spree. Nende ühinemiskohas Berliinis Spandaus on Spree vooluhulk (38 m³/s) suurem kui Haveli vooluhulk (15 m³/s). Haveli suudmest on jõge mööda Haveli lähtesse 334 km, aga Spree lähtesse 560 km.

Haveli lang on väga väike. Seetõttu tekitavad Elbe üleujutused ka Haveli alamjooksul üleujutusi.

Haveli sängi on puhastatud ja süvendatud, et ta oleks paremini laevatatav. Seetõttu loetakse ta laevatatavaks 250 km ulatuses, suudmest kuni Userini järveni. Parema laevasõidu huvides on jõel 12 lüüsi, millest esimene rajati Brandenburgi 1545–1548, teine Rathenowi 1884 ja seni viimane Spandausse 2002.

Haveli kesk- ja alamjooksu piirkonda nimetatakse Havelimaaks (*Havelland*). Selle piirkonna tuumiku moodustab maa-ala, mida piiravad põhjast Rhin ja Rhini–Haveli kanal ning idast, lõunast ja läänest Havel. 

## Viited
Kaabeltau

**Kaabeltau** (inglise keeles *cable length*) on laevajuhtimisel kasutatav pikkusühik.

1 kaabeltau võrdub 1/10 meremiili ehk 185,2 meetriga. 

Algselt tähendas "kaabeltau" pukseerimisotsa pikkust, mis sõltus laevadest, nende lastist ning ilmast.

## Viited
Alus (laevandus)

**Alus** ehk **ujuvvahend** on inimese kätetööna valminud vees ujuv asi, kui seda kasutatakse inimese, lasti, seadmete või muude asjade hoidmiseks või edasitoimetamiseks vee peal või vee all. 

Alusel peab olema positiivne tõstejõud ehk veeväljasurve.

## Liigitamine
Aluseid liigitatakse:
* veesõiduk, sealhulgas peamiselt
** laev – sõltumata tüübist ja edasiliikumise moodusest
** paat – sõltumata ehitusest
** kaater
** veesõidulaud
** parv
* ujuvkai
* ujuvdokk
* debarkader
* pontoon
* ujuvplatvorm – näiteks nafta- ja gaasitööstuses

## Vaata ka
*Laev
*Purjelaev
*Veesõiduk

## Välislingid
*
Nõmmküla

**Nõmmküla** on mitme küla nimi Eestis:
* **[[Nõmmküla (Muhu)|Nõmmküla]]**, küla Saare maakonnas Muhu vallas
* **[[Nõmmküla (Rapla)|Nõmmküla]]**, küla Rapla maakonnas Rapla vallas
* **[[Nõmmküla (Väike-Maarja)|Nõmmküla]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas
* **[[Nõmmküla (Tapa)|Nõmmküla]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas

## Vaata ka
* Suur-Nõmmküla
* Väike-Nõmmküla
* Nõmmküla mõis
Nõmmküla (Muhu)

**Nõmmküla** on küla Saare maakonnas Muhu vallas Liivast 10 kilomeetrit põhja pool.

Tegemist on Muhu põhjapoolseima külaga, mis piirneb Väinamerega 3 kilomeetri ulatuses. Vaatamata mereäärsele asukohale asub külas üks Muhu saare kõrgematest punktidest, ligi 25 meetri kõrgune Kivari mägi.

Liiva ja Hellamaa järel oli Nõmmküla 2000. aastal elanike arvult (132) kolmas küla Muhus. Küla piirneb läänes Pallasmaaga, edelas Mõisakülaga, lõunas Põitse ja Tupenurmega ning idas Kallastega.

Nõmmkülas saavad kokku Muhu põhjaosa tähtsamad teed: asfaltkattega Viira–Nõmmküla maantee ja kruusakattega Liiva–Nõmmküla ning Hellamaa–Nõmmküla maanteed.

Nõmmküla territooriumile jääb Seanina, mille lähedal asuvad kaks sadamat (Seanina jahisadam ja Võrkaia paadisadam), väike Leemetikare, Seanina tulepaak.

1978. aastal valmis toonase kalurikolhoosi "Saare Kalur" Muhu osakonna klubihoone, mida imetleti mujalgi. Eriprojekti järgi ehitatud majas on spetsiaalsed klubi-, kontori- ja kaupluseruumid. Hoonet on korduvalt üritatud müüa, kuid edutult. Tänapäeval kasutab ruume kauplus.

. aastal tegutses Nõmmkülas Eesti Üliõpilaste Ehitusmalev, lühend EÜE on mitme telliskivihoone seina müüritud.

Endistes Muhu kolhoosi töökoja hoonetes tegutseb mööblit valmistav ettevõte "Muhu Mööbel", varem tegutses ka paate valmistav ettevõte "Väike Paadivabrik".

Uuetoa talu hooned, sealhulgas tuuleveski on võetud arhitektuurimälestistena kaitse alla. Uuetoa talu kuulub Eesti Kunstnike Liidule.

Nõmmküla bussipeatuses peatuvad tööpäeviti kolm, laupäeviti kaks ja pühapäeviti üks Saare maakonna bussiliin.

2007. aasta sügisel rajati külla Muhu põhjaosa ainus mobiiltelefoni mast (EMT).

## Vaata ka
*Eesti külade loend
*Pühati mägi

## Viited

## Välislingid
*Artiklid külaseltsist Meie Maas: 1, 2
Pallasmaa

**Pallasmaa** on küla Saare maakonnas Muhu vallas Liivast 10 kilomeetrit põhja pool. Lääne pool asub Mõisaküla ning ida pool Nõmmküla.

Pallasmaa küla piirneb Väinamerega Tammiski nuki ja Lepanina vahel asuvast tammikust kuni Lepaninani, kokku umbes 0,9 km ulatuses. Lõunas läbib Pallasmaad mustkattega Viira–Nõmmküla tee, mille ääres asuvatest siltidest jääb küla piir mõnisada meetrit kagusse. Tee ääres on küla piire tähistavad sildid.

## Loodus
Suur osa maast on kas üles haritud või kasutusel heina- või karjamaana. Palju kasvab kadakat ja tamme. Rannikut külastavad kevaditi ja sügiseti tuttvartide parved.

## Paigad
Talude ja muude paikade nimed on suures osas seotud puudega.

Külas on järgmised talud, talukohad ja suvilad: Ellumäe (majad hävinud), Jaani (Jaani-Madise), Jaani-Mihkli (või lihtsalt Mihkli), Kase (Kasevälja), Kännu, Ladva, Lepana (Lepanina juures), Matsi, Mäeotsa, Oksa, Saadu (hävinud), Tamme, Tüi (Tüü; sõnast "tüvi" või "tühi"), Õiska.

Tähtsamad talud on aegade jooksul olnud Jaani-Madise, Jaani-Mihkli, Matsi ja Tüi. Valdav osa teistest talukohtadest ja suvilatest on eelpool nimetatud talude elanike või nende järeltulijate asutatud.

Ladva, Kase ja Oksa asuvad merepinnast kõrgemal kui Tüi, see aga omakorda kõrgemal kui Kännu.

Mere ääres Lepaninast paarsada meetrit läänes asub 350 meetri pikkune muul, millele on plaanitud jahisadam ehitada. Sellest omakorda umbes sama palju Tammiski nuki pool asub ujumiskoht (Pallasmaa rand).

## Inimesed
Inimesi kutsutakse enamasti, nagu Muhus tavaks on, talu nime järgi, kusjuures talu nimi on esimesel ning isiku eesnimi või hüüdnimi teisel kohal.

Mõnel Pallasmaalt pärit muhulasel on perekonnanimi Pallas.

## Viited

## Välislingid
*Artikkel tulevasest sadamast
*Foto Lepanina rannas asuvast võrkmajast
*Rafael Pallase mälestused
*Ülo Rehepapi kogutud Pallasmaa küla ajalugu
Bulgaaria jalgpallikoondis

**Bulgaaria jalgpallikoondis** on Bulgaaria rahvuskoondis jalgpallis.

**Koondise põhivorm:** valge särk, rohelised püksid, punased põlvikud. **Koondise varuvorm:** punane särk, valged püksid, punased põlvikud.

Jalgpalli mängisid bulgaaria koolipoisid juba 19. sajandi lõpus. Esimesed klubid asutati 20. sajandi alguses. 1913 asutati Sofia Slavia ning 1914 Sofia Levski. Bulgaaria Jalgpalliliit asutati 1923 ning rahvuskoondise esimene maavõistlus oli 21. mail 1924 Austria vastu. Viinis peetud kohtumise võitsid jalgpallis hoopis kogenumad austerlased 6:0.

MM-i valikturniiril osales Bulgaaria esimest korda 1934, kuid alles 1960. aastatel hakati endast kujutama ka reaalset jõudu. 1962. aasta MM-il Tšiilis olid bulgaarlased esimest korda finaalturniiril. Argentinale ja Tšehhoslovakkiale küll kaotati, kuid eneseusku andis väravateta viik Inglismaaga. 

Bulgaaria pääses maailma tippseltskonda ka 1966, 1970 ja 1974, kuid võiduõnne polnud neil kordagi. 1968. aasta Euroopa meistrivõistlustel mängiti end konkurentsis Portugali, Rootsi ja Norraga alagrupist edasi, kuid veerandfinaalis tuli tunnistada Itaalia paremust. Samal aastal sai Bulgaaria Méxicos olümpiamängude hõbemedali. Tolle ajajärgu kirkaim täht oli Georgi Asparuhov, kes aga 1971. aasta juunis autoõnnetuses hukkus. Tuntud nimed olid ka Hristo Bonev ja Dimitǎr Penev.

1986. aasta MM-il mängis Bulgaaria end teise ringi (seal kaotati Mehhikole 0:2) ning seal andis endast märku Hristo Stoichkov, Bulgaaria kõigi aegade kuulsaim jalgpallur.

Tema tähetund saabus 1994. aasta MM-il. Kaotanud avamängus Nigeeriale, said bulgaarlased oma MM-ajaloo esimese võidu (4:0) Kreeka üle ning tekitasid seejärel sensatsiooni 2:0 võiduga Argentina üle. Teises ringis oldi penaltiseerias paremad mehhiklastest ning veerandfinaalis tänu Stoičkovi ja Jordan Lečkovi väravatele 2:1 sakslastest. Poolfinaalis kaotati küll 1:2 Itaaliale ning pronksimängus 0:4 Rootsile, kuid 6 väravat löönud Stoičkov oli turniiri parim väravakütt koos venelase Oleg Salenkoga.

Vanal kaardiväel jätkus veel jõudu pressida end 1996. aasta EM-ile, kuid Inglismaal sai bulgaarlaste turniir otsa kolme alagrupimänguga. Pärast seda pole bulgaarlased MM-i finaalturniirile pääsenud.

Euroopa 2004. aasta jalgpallimeistrivõistluste valikmängudes edestas Plamen Markovi juhendatav noor meeskond Horvaatiat ja Belgiat ning tagas otsepääsu Portugali, kus ainsa võistkonnana kaotas kõik mängud.

## Endised peatreenerid

## Vaata ka
* 1966. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
* Jalgpall 1968. aasta suveolümpiamängudel
* 1970. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
* 1974. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
* 1986. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
* 1994. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
* 1996. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlused
* 2004. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlused
Hebriidid

**Hebriidid** on saared Briti saarestiku loodeosas. Suurimad neist on Lewis-ja-Harris ja Skye.

Koosnevad kahest saarterühmast Sise-Hebriididest ja Välis-Hebriididest.

Islandis nimetati neid Lõunasaarteks. 12. ja 13. sajandil olid Hebriidid Norra kuningate valduses.

## Vaata ka
*Sise-Hebriidid
*Välis-Hebriidid
*Uus-Hebriidid
*Perthi leping
Angara

**Angara** on jõgi Aasias Siberis. Pikkus 1779 km,  valgala 1 039 000 km&sup2;, sh ilma Baikali järve vesikonnata 468 000 km&sup2;.

Angara on ainus Baikalist väljavoolav jõgi. Suurest järvest lähtumise tõttu on Angara ühtlase vooluhulgaga. Ta külmub talvel hilja, sulab kevadel vara ja on suvel külmaveeline. 

Esialgu voolab Angara põhja, seejärel aga moodustab Kesk-Siberi kiltmaal suure hulga kärestikke, pöördub läände ja suubub paremalt Jenisseisse. Angara on mitmes kohas hüdroelektrijaamade tammidega üles paisutatud.

Jõe ääres asuvad Irkutski ja Bratski linn.
Suuremad lisajõed on Ilim, Tšadobets ja Tassejeva.

## Elustik
Saint Lawrence

**Saint Lawrence** on: 

*Saint Lawrence'i jõgi Põhja-Ameerikas
*Saint Lawrence'i laht Põhja-Ameerika Atlandi ookeani rannikul
*Saint Lawrence'i linnaosa Torontos Kanadas
Sund

**Sund** (taani *Øresund*, rootsi *Öresund*) on väin Skandinaavia poolsaare ja Sjællandi vahel. Sund ühendab Läänemerd Kattegati väinaga.

Sundi lõunaots on lai, kuid on jagatud Amageri ja Saltholmi saarega kolmeks madalaveeliseks haruks. Väina keskosas on Veni saar. Väina põhjaots on kitsas kuid sügav. Seal asuvad teineteise vastas Helsingøri ja Helsingborgi linn. Amageri vastas oleval Sjællandi rannikul asub Kopenhaageni linn. 

1. juulil 2000 avati Kopenhaagenit Malmöga ühendav Sundi sild, mida trassi Taani-poolses otsas jätkab 3 km pikkune tunnel.
Kattegat

**Kattegat** on väin Jüüti ja Skandinaavia poolsaare vahel.

Põhjas on ühenduses Skagerrakiga, lõunas Sundi, Suur- ja Väike-Beldiga. Lääneosa on madal. Idaosa on sügavam, seal on skäärrannik.

Suuremad saared Kattegatis on Samsø, Læsø ja Anholt.
Genfi järv

**Genfi järv** (prantsuse keeles *Lac Léman* või *le Léman*, saksa keeles *Genfersee*, itaalia keeles *Lago Lemano*, romanši keeles *Lai da Genevra*) on mageveeline järv Euroopas Šveitsi ja Prantsusmaa piiril. See on suurim Alpides asuvatest järvedest. Järv paikneb Rhône'i orus 372 m kõrgusel merepinnast.

Poolkuukujulise järve kaldajoone pikkus on 167&nbsp;km. Poolkuu looge jagab järve kaheks osaks: Suureks (pr *Grand Lac*) ja Väikeks (pr *Petit Lac*) järveks.

Genfi järve valgla pindala on 7975&nbsp;km². Järve kaldal asub Lausanne'i linn ja Rhône'i väljavoolul asub Genfi linn.

Järve ääres asub ka Montreux, mis on tuntud oma festivalide poolest, seal ka asub Freddie Mercury mälestussammas.

## Vaata ka
*Venoge
Lesbos

**Lesbos** (vanakreeka; kreeka Λέσβος *Lésvos*, mõnikord nimetatakse *Mytilini* pealinna järgi) on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere idaosas Türgi ranniku lähedal. Türgi mandriosast eraldab seda kitsas Mytilini väin.

Saare pindala on 1630 km², see on suuruselt kolmas Kreeka saar. Kõrgeim koht on Lepétymnose mägi (968 m).

Saart lõhestavad kaks suurt lahte – Kalloni laht saare lõunaosas ja Gera laht saare kaguosas.

Lesboselt oli pärit Sappho.

## Vaata ka
*Lesbi
*Rodafnídia

## Välislingid

* Lesbose saare elanikud nõuavad õiglust
* Lesbose saare elanikud ei saanud sõna "lesbi" kasutamise ainuõigust, 22. juuli 2008
Skagerrak

**Skagerrak** on väin Skandinaavia ja Jüüti poolsaare vahel.

See ühendab Põhjamere Kattegati väinaga, mis omakorda viib edasi Taani väinade kaudu Läänemerre.

Skagerraki pikkus on ligikaudu 240 km ja laius 80–140 km. Väina põhjaosa on sügav – maksimaalse sügavusega kuni 809 meetrit – ning seda iseloomustab fjordirikas Norra rannik, kus on palju sügavaid lahtesid ja kaljusid. Lõunakallas, mis kuulub Taanile, on seevastu madal ja liivane, sobides hästi rannapuhkuseks ja kalanduseks.

Skagerrak on oluline rahvusvaheline laevatee, mille kaudu liigub suur osa meretranspordist Põhjamere ja Läänemere vahel. Piirkond on samuti tähtis kalandus- ja energiavaldkonnas tänu rikkalikele kalavarudele ning nafta- ja gaasipuurimisplatvormidele, mis paiknevad eelkõige Norra rannikuvetes.

## Viited
Küklaadid

**Küklaadid** (kreeka ja vanakreeka *Κυκλάδες* (Kyklades)) on saarestik Egeuse mere keskosas. 

Üle 220 saare asetsevad sõõrina paljude legendidega seotud väikese Delose saare ümber. Saarestiku kogupindala on 2572 km², võrreldav Saaremaaga. Suurim on Náxos (429 km²), mis on pindalalt peaaegu võrdne Muhuga; seal on ka saarestiku kõrgeim tipp (1003 m). Pindalalt järgnevad Ándros (380 km²), Tínos ja Páros (kumbki umbes 195 km²) ning Mílos, Kéa, Amorgós, Íos, Kýthnos, Mýkonos, Sýros, Thíra, Sérifos, Sífnos, Síkinos, Anáfi, Kímolos, Antíparos, Folégandros, Makrónisos, Polýegos, Irakliá, Gyáros, Kéros, Rínia, Donoúsa, Thirasía, Schinoúsa, Koufonísia ja Delos.
  
Paljud saared on vulkaanilise päritoluga, neist kuulsaim Thíra.

Kuuluvad Kreeka Lõuna-Egeuse piirkonda, mille halduskeskus on Ermoúpoli Sýrosel. 

Kogu saarestikus on ligi 120 000 elanikku, kuid enamik väiksemaid saari on asustamata.

## Välislingid