open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolai Kursmann

**Nikolai Kursmann** (ka Kursman; 14. november 1896 Tallinn – 11. mai 1954 Tallinn) oli Eesti maadleja, maadlustreener ja sporditegelane.

Kursmann kuulus aastal 1920 Kalevi raskejõustikuosakonna juhatusse. Ta oli EKRAVE Liidu raskejõustikuosakonna üks asutajaid.

## Viited

## Välislingid
*
Elmar Lepp

**Elmar Lepp** (9. juuni 1896  Puurmani, Tartumaa – 19. oktoober 1943 Rõbinsk, Jaroslavli oblast, Venemaa) oli eesti sporditegelane.

Ta oli 1921. aastal Eesti esimeste suusatamismeistrivõistluste üks algatajaid.

Aastal 1940 arreteeriti ta kaitseliitlasena NKVD poolt ja saadeti 1941. aastal 5 aastaks Sevspetslagi vangilaagrisse Venemaal.

## Viited

## Välislingid
*
Karl Lukk

**Karl Lukk** (6. detsember 1887 Tähtvere mõis – 17. november 1970 Tartu) oli Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane.

Ta osales 1912. aasta Stockholmi olümpiamängudel 10 km käimises, mille küll katkestas.

Ta oli Asutava Kogu liige. 

Ta oli maletegelase Eduard Luki onu.

## Viited

## Välislingid
*
Look

**Look** on teatud tüüpi hoburakendi osa, kõveraks painutatud puust või metallist poolkaar, mis jääb hobuse kaela kohale ning mille külge kinnituvad rangiroomade abil aisad. Look pidurdab hobuse liikumisel tekkivaid tõukeid ning võimaldab kergemat paigaltvõttu, hõlbustades väiksematel hobustel raskete koormate vedamist. Loogarakend on traditsioonilisena tuntud Soomes ja Baltimaades, sh Eestis, samuti Venemaal. 

## Vaata ka
*Rakmed
Rangid

**Rangid** (Lõuna-Eesti murretes *taosed*, *taose*) on rakendi osa, mis paigaldatakse veolooma (harilikult hobuse) kaela ning mis aiste abil kannab looma veojõu üle veovahendile. 

## Ajaloost
Rangid tulid Euroopas (ka Eestis) hoburakendis laialdaselt kasutusele arvatavasti 1. aastatuhande teises pooles pKr. 19. sajandil hakati Eestis ka üksikhärga senise ikke asemel mõningal määral rakendama rangidega.

## Kirjeldus
Rangide põhiosad on kaks **rangipuud** (murdes ka *taoslaud*) ja nende all olev polsterpadi ehk **rangipale** (murretes ka *kaelus*, *krants*). Rangipuude sarvekujulisi ülemisi otsi nimetatakse **harjusteks**. Rangipuud tõmmatakse ülevalt kokku harjuspaelaga, alumised otsad peene rihma ehk **rinnusega**. Alumine ots võib olla ka kinnine. 

Mõlemal rangipuul on küljel umbes keskkohas roomaaugud, millesse seotakse tugevad rihmaasad ehk rangiroomad (murdes ka *rahe*). Rangipuud ühendatakse aistega roomade ning looga abil.

Eestis olid rangipuud 19. sajandi algul nahkkatteta, kuid lõikornamendiga rikkalikult kaunistatud, mõnel pool ka värvitud. Harjuste otsad olid tihti nikerdatud hobusepea vms kujuliseks. 19. sajandi teisel poolel tulid poekaubana kasutusele nahkkattega rangid, mis 20. sajandil said üldkasutatavateks.

## Vaata ka
*aisad
*leid
*look
*ohjad
*rakend
*rangiroomad
*sedelgas 
*sorid
*trengid  
*valjad
 
## Viited

## Kirjandus
* Richard Indreko, Rangipuud ERM-i kogudes. II, 1926.
* Ants Viires, "Eesti hobuserakendi terminoloogia", Emakeele Seltsi toimetised 9.

## Välislingid

* Rangid. Eesti Põllumajandusmuuseum.
* Rangid ja sadulad. Eesti Rahva Muuseum.
* Rangipuu. Eesti Põllumajandusmuuseum.
* Look. Eesti Põllumajandusmuuseum.
* Loogarakend.
* Rangide valmistamisest. Järva Teataja, nr. 22, 22 veebruar 1939.
August Martin Silber

**August Martin Silber** (aastast 1938 **August Sillapere**; 30. juuli 1895 Kehtna vald, Harjumaa – 13. aprill 1942 Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti jalgpallur ja jalgpallikohtunik.

Silber oli 1921. aastal asutatud Tallinna Jalgpalli Klubi (TJK) asutajaliige ja hilisem klubi juhatuse liige.

Arreteeriti NKVD poolt septembris 1941, hukati 13. aprillil 1942 vangilaagris Venemaal.

## Tunnustus
*1938 Kotkaristi kuldrist

## Isiklikku
Ta vend oli jalgpallur Otto Sillapere, abikaasa näitleja Ida Kuusberg.

## Viited

## Välislingid
*
Julius Johanson

**Julius Johanson** (ka **Johannson**; 5. aprill 1880 Tallinn – 18. mai 1942 Tallinn) oli Eesti autosportlane.

Aastal 1912 võitis ta Tallinna–Märjamaa–Tallinna võidusõidu. Ta võitis 1922. aastal II ja 1923. aastal III üleriikliku autode ja mootorrataste võidusõidu. 

Ta kuulus mitmesse spordiseltsi, näiteks Eestimaa Jalgratturite Seltsi, Eestimaa Spordiselts Union, Tallinna Veeremängu Klubisse.  

Ta oli Eesti esimese auto juht; see auto oli 1902. aastal ohvitser Fjodorovi ostetud Panhard-Levassor.

## Viited

## Välislingid
*
Arnold Voldemar Veiss

**Arnold Voldemar Veiss** (ka **Arnold Voldemar Weiss**; aastast 1936 **Veimre**; 1. märts 1899 Tallinn – 15. november 1941 Lozva, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti kergejõustiklane, sporditegelane ja arst.

1927–1935 oli ta EKRAVE Liidu esimees. Ta oli ka Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna Osakonna (ÜENÜTO) Spordiklubi esimees ja Eesti Akadeemilise Spordiklubi juhatuse liige. 

Veiss oli Eesti Kooli- ja Lastearstide Seltsi üks asutajaid. 

Arreteeriti NKVD poolt Tallinnas ja viidi Venemaale. Suri eeluurimise ajal Sverdlovski oblastis Sevurallagi vangilaagris.

## Viited

## Välislingid
*
*geni.com
Elmar Reiman

**Elmar Reiman** (ka **Reimann**; 2. jaanuar 1893 Tartu – 21. aprill 1963 Stockholm) oli Venemaa ning Eesti kergejõustiklane ja eesti jurist.

## Sportlase ja sporditegelasena
Sportima hakkas 1909. aastal, järgmisel aastal alustas pikamaajooksutreeninguid. 

Ta osales Venemaa eest 1912. aastal Stockholmi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel maratonis, kus sai 35. koha, teistel andmetel 24. koha või katkestas.

Oli aastatel 1921–1925 Tartu Kalevi juhatuse liige. 

Ta osales Eesti eest 1924. aastal Pariisi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel, kus sai maratonis 30. koha.

Oli maratonis 1927. aastal Eesti meister ja 1928. aasta meistrivõistlustel kolmas ning oli 1500 m jooksus 1921. aasta meistrivõistlustel kolmas.

Osales aukülalisena 1962. aastal Stockholmi staadionil korraldatud 1912. aasta Stockholmi olümpiamängude 50-aasta juubelipidustustel.

## Osavõtt sõdadest ja Kaitseliidust
Võttis osa Esimesest maailmasõjast. Sai viis korda haavata. Talle anti kolm Georgi risti ja neli medalit. 

Võttis vabatahtlikuna osa Vabadussõjast, oli ratsaluuraja. 

Oli 1920. aastatel Kaitseliidu Tartu malevas üks spordijuhte.

## Haridus- ja töökäik
Lõpetas 1932. aastal Tartu Õhtu-ühisgümnaasiumi, õppis aastatel 1932–1940 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Oli korporatsioon Fraternitas Estica liige.

Töötas kindlustusselts "Oma" ametnikuna Tartus, hiljem advokaadina. 

Läks 1944 Rootsi, töötas seal arhiivis ja oli 14 aastat kindlustusselts "Fylgia" ametnik. 

Ta suri 21. aprillil 1963 Bromma linnaosas Stockholmis ja maeti 21. mail 1963 Bromma kirikuaeda (kvartal EG, haud nr 221).

## Viited

## Välislingid
*
*
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Kreen

**Kreen** (inglise *heel*) on laeva nurgakraadides mõõdetav külgkalle, mis võib tekkida tuulte ja lainetuse mõjul või ka lasti või ballasti ebaühtlasest paigutamisest või liikumahakkamisest. Kreeni võib põhjustada ka laeva uppumisel sinna tunginud vesi. 
## Vaata ka
* Diferent
Aleksander Parre

**Aleksander Parre** (aastani 1935 **Aleksander Petrov**; 26. august 1898 Tallinn – 14. juuni 1948 Tallinn) oli Eesti motosportlane.

Ta oli 1934. aastal Viljandi ja Tartu maastikusõidu ning Rakvere täpsussõidu üldvõitja. Sai 1935 Eesti V tähesõidul 2. koha. Oli Eesti Motoklubi asutajaid ja juhatuse liige.

## Isiklikku
Sporditegelane Viktor ja spordipedagoog Feliks Parre olid tema vennad. Ta oli allveesporditegelase Roland Parre onu.

## Viited

## Välislingid
*
Diferent

**Diferent** on laeva või mõne muu veesõiduki pikikalle, mida mõõdetakse kraadides või vööri ja ahtri süvise vahega, sellest ka sõna 'diferent' (sõna **tähendab inglise keeles 'erinevus'). Sarnaselt kreeniga (laeva külgkalle) võivad põhjustada diferenti lasti paigutus või uppumise korral sissetungiv vesi.
Kursi kirikuaed

**Kursi kirikuaed** on kirikuaed Kursi kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kursi külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas. 

Kirikuaed on olnud kasutusel ka kalmistuna. Arvatavasti hakati sinna matma, kui 1648. aastal ehitati uuesti üles Kursi kirik. Matmine lõpetati kirikuaeda millalgi pärast 1772. aastat ning edaspidi maeti kihelkonna surnud Kursi kalmistule. Arvatavasti kõrvaldati olulisel määral hauatähiseid 1870. aastate alguse kiriku ümber- ja juurdeehitustööde käigus.
 
Kirikuaias on näha üksite hauatähiste jäänuseid, kuid pole teada, kas need on oma algsel kohal. Kirikuaeda maetud inimeste üldarv ei ole teada. Praegu (detsembris 2014) on see üldiselt hooldatud, kuid see pole eraldatud mingigi piirdega muust kirikumaast. 

Kursi kirikuaed ei ole eraldiseisev kultuurimälestis, kuid see asub Kursi kiriku ja kirikumõisa hoonetega ühtses kaitsevööndis.

## Vaata ka
*Kursi kirik
*Kursi kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Kursi. - Tartumaa // Eesti I. Tartu 1925. Lk 221

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 23980 "Kursi kirik"
Gösta Gahlnbäck

**Gösta Carl Erik Gahlnbäck** (5. september 1897 Tallinn – 28. juuli 1961 Steinhude, Lääne-Saksamaa) oli Eesti purjetaja ja jääpurjetaja.

Ta lõpetas 1915. aastal Tallinna Reaalkooli ja õppis pärast seda Riia Polütehnikumis.

Ta osales Soome kodusõjas.

Purjetamise ja jääpurjetamisega hakkas ta tegelema 1911. aastal, 1920. aastatel võitis ta purjetamises 6 m² ja 10 m² klassis mitu regatti.

Gahlnbäck oli firma Carl F. Gahnbäck kaasomanik, AS Balti Päästeseltsi ja Eesti Lennuliinide AS Ago juhatuse liige, õhuliikluse usaldusühingu Eesti Avio, G. Gahlnbäck & Co asutaja ja täisosanik, OY Aero Eesti osakonna volinik, 1937. aastast Eesti Avio, W. Laanekõrb ja Ko täisosanik. Aastatel 1936–1940 oli ta Eestimaa Merejahtklubi asekommodoor.

1940. aastal lahkus ta Rootsi, kus ta töötas laevaäri Salen-Rederiema kontrollosakonna juhatajana, 1959. aastal pärast pensionile jäämist siirdus Saksamaale.

Ta oli Mustpeade vennaskonna liige.

## Isiklikku
Ta vend oli jääpurjetaja ja purjetaja, mitmekordne Euroopa meister jääpurjetamises (1933, 1935, 1936, 1937, 1938) Etienne Carl Edmund Gahlnbäck.

Tema isa Karl Erik Gahlnbäck oli konsul ja ettevõtte Carl F. Gahlnbäcki omanik, Mustpeade vennaskonna liige. 

## Viited

## Välislingid
*
Arkma II maailmasõja matmispaik

**Arkma II maailmasõja matmispaik** on Teise maailmasõja aegne matmispaik Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Järva maakonna Türi valla Arkma külas.

Väidetavalt on Arkmale maetud Teises maailmasõjas Nõukogude poolel 1941. aastal langenud 39 sõjameest.

Matmispaik on 1997. aastast riiklik ajaloomälestis.

## Viited

## Kirjandus
*Helmut Joonuks. Paide rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Eesti Raamat. Tallinn 1984. Lk 98

## Välislingid
*
*Arkma II maailmasõja matmispaik Muinsuskaitseameti ajaloo fotokogus
Heinrich Israel

**Heinrich Israel** (1. oktoober 1883 Tallinn – 7. september 1964 Tallinn) oli Eesti maletaja.

Ta jagas 1909. aastal Eestimaa kubermangu maleturniiril 5.–7. ja 1910 2.–3. kohta. Aastal 1923 jagas ta Eesti I malemeistrivõistlustel 4.–6. kohta.

Israel on 1927. aastal loodud Eesti Maleliidu üks asutajaid.

1947–1957 oli ta Vabariikliku Maleklubi instruktor.
1957–1964 oli ta Pimedate Ühingu maletreener ja -organisaator.

## Viited

## Välislingid
*
Eduard Käppa

**Eduard Käppa** (26. august 1888 Hellenurme vald, Tartumaa – 15. november 1954 Tallinn) oli Eesti ehitusinsener ja purjetaja.

Aastal 1939 ostis ta Haapsalu Hai-klassi jahi ("Haili"). Ta oli Haapsalu Jahtklubi kommodoor.

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Heinrich Arro

**Heinrich Arro** (1. august 1898 Avanduse vald, Virumaa – 10. detsember 1985 Tallinn) oli Eesti lendur, lennusportlane ja riigiametnik.

## Elukäik
Heinrich Arro lõpetas 1909. aastal Simuna Noorsoo Kasvatuse Seltsi kooli, 1916. aastal Rakvere Linna III algkoolis ja 1920. aastal Tallinna Ühisgümnaasiumi (õhtukeskkoolis). 

1916. aastal tegi Arro Rakvere posti- ja telegraafikontoris erialaeksamid ning töötas seejärel posti- ja telegraafiametis. 1917. aastast teenis ta Tallinnas Imperaator Peeter Suure merekindluse lennusalgas, 1918. aastal lühemat aega Eesti diviisis.

1. jaanuarist 1919 teenis Arro Lennuroodus. 4. veebruaril 1919 esitas ta avalduse, et soovib saada motoristiõpilaseks. 1. septembrist 1919 oli ta õppejaoskonnas kirjas lenduriõpilasena. Sai lenduri kutse 15. juulil 1921 ja sõjaväelenduri kutse 2. novembril 1922. 

Kuuludes Tartus asuvasse lennurühma üksusse, kasutas Arro võimalust ülikoolis keemia õppimiseks ja lõpetas ülikooli 1928. aastal. 1930. aastal kaitses Arro keemia erialal magistrikraadi. Aastatel 1928–1935 töötas Arro Tartu Ülikooli anorgaanilise keemia laboratooriumi assistendina, seejärel oli samas õppejõud. Heinrich Arro kuulusüliõpilaste seltsi Raimla.

Arro eestvõttel moodustati Kaitseliidu Tartu maleva lennuring, ta oli ka selle õppepealik. Hiljem kuulus Eesti Aeroklubisse.

1935. aastast oli Arro Tallinnas siseministeeriumi õhu- ja gaasikaitse ning tuletõrje inspektor. 1940. aastal avaldas ta raamatu "Sõjagaasiasjandus: õhukallaletung ja kaitse", mis oli koostatud Tartu Ülikoolis 1940. aasta I semestril peetud loengute järgi. 

1940. aasta juunipöörde järel töötas Arro algul inseneri, seejärel asedirektorina kummitööstuses Põhjala.

Saksa okupatsiooni ajal aastatel 1941–1944 oli Heinrich Arro Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi õhukaitsenõunik.
 
1945. aastast töötas Arro Eesti NSV Tallinna Polütehnilises Instituudis, aastatel 1945–1970 oli dotsent ja 1953–1956 anorgaanilise keemia kateedri juhataja.

Ka Heinrich Arro poeg Hendrik oli sõjaväelendur. 

## Tunnustus
* 1922 Vabadussõja mälestusmedal
* 1922 Eesti sõjaväelenduri kutsemärk
* 1939 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased. 1918 - 1938". Eesti Kunstnike Liidu väljaanne; Tallinn 1939.
*Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). *Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani*. Tallinn, 2011.

## Välislingid
*
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Ohvitseride andmekogu
Viktor Parre

**Viktor Parre** (aastani 1935 **Viktor Petrov**; 28. september 1894 Tallinn – 28. aprill 1967 Tallinn) oli Eesti sporditegelane.

Aastal 1931 võitis ta Eesti esimesel tähesõidul kuni 750 cm³ külgvankriga mootorrataste klassis esikoha.
Ta on olnud ettevõtte A. Tõnisson ja Ko meister ja osakonnajuhataja.

## Viited

## Välislingid
*
Voldemar Noormägi

**Voldemar Noormägi** (10. august 1895 Jamburgi kreis, Peterburi kubermang – 28. mai 1968 Ala, Valga rajoon) oli Eesti tõstja.

Voldemar Noormägi lõpetas 1912. aastal Vändra kurttummade kooli.

1922. aasta maailmameistrivõistlustel Tallinnas võitis ta pronksmedali. 1924. aasta Pariisi olümpiamängudel sai ta 22. koha. Ta kuulus 1922–1924 Eesti tõstekoondisse.

Ta oli Narva Võitleja ja Tallinna Kalevi liige.

## Isiklikku
Tema poeg on võrkpallitreener Johannes Noormägi.

## Viited

## Välislingid
*
Leif Welding-Olsen

**Leif Welding-Olsen** (15. august 1895 Horten – 8. aprill 1940 Oslo fjord) oli Norra mereväeohvitser ja valvelaeva Pol III komandör. Ta oli esimene Norra poolel langenu Natsi-Saksamaa invasiooni ajal. 

## Surm

1940. aasta 8. aprillil kell 23.15 öösel kohtas Pol III kolme väiksemat Saksa alust, torpeedopaat Albatross juhtimas ja signaliseeris neile, et nad peatuksid ja identifitseeriksid ennast. Torpeedopaat Albatross lõikas kohe seepeale Norra laeval tee ära ja nõudis, et see ei kasutaks raadiot ja alistuks. Laeva komandör taipas, et sakslased ei soovi taganeda vaid plaanivad Norrat rünnata ja keeldus alistumast. Pol III pardalt lasti kiiresti mitu valgustusraketti, et hoiatada ohust rannakaitsekahurite meeskondi ja laeva meeskond mehitas relvad.

Sakslased mõistsid, et laev plaanib võidelda, kui nägid, et relvad on mehitatud. Pol III rammis Albatrossi ja viimane avas pärast seda väikese Norra sõjalaeva pihta tule. Laeva pihta avatud tuli haavas Welding-Olsenit ja põhjustas mitu tulekahju. Meeskond jättis laeva maha, aga Welding-Olsen, kes oli verekaotusest nõrk, ei suutnud päästepaati minna ja uppus.
Christfried Burmeister

**Christfried Burmeister** (aastast 1935 **Puurmeister**; 26. mai 1898 Tallinn – 12. juuli 1965 Bradford, Suurbritannia) oli Eesti kiiruisutaja, jääpallur ja kergejõustiklane.

Ta oli 1928. aasta Sankt Moritzi taliolümpiamängudel kiiruisutamise 500 meetri distantsil 15., 1500 meetri distantsil 19. ja 5000 meetri distantsil 24.

Ta oli mitme spordiorganisatsioonide, näiteks Revaler Turnvereini, Unioni, Kalevi ja aastast 1920 Spordi liige.

Aastast 1918 töötas ta Tallinna gaasi- ja veevärgikontori ametnikuna.

## Viited

## Välislingid
*
Paul Butte

**Paul Butte** (23. juuli 1889 Tallinn – 8. jaanuar 1973 Tallinn) oli Eesti purjetaja, jääpurjetaja ja jahikonstruktor.

Ta võistles edukalt regattidel Eestis ja välismaal.

1946–1957 oli ta Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehase tehniline juhataja ja peakonstruktor.

## Viited

## Välislingid
*
* RA Fotis: Paul Butte 
** EFA.510.0-154651, 8. või 9. jaanuar 1924 Haapsalu raadiojaama vastuvõtmine
** EFA.209.0-98215
** EFA.209.0-98392, L-3 1955
** EFA.209.0-98522, VIII Balti regatt, 1956?
**  EFA.331.0-62984, 1961 tehases
Ferdinand Endi

**Ferdinand Endi** (10. september 1876 Tallinn – 29. märts 1945 Patarei vangla, Tallinn) oli Eesti spordi- ja pangandustegelane.

Aastast 1893 harrastas ta tõstmist, hiljem ka jalgrattasõitu. 

Ta on töötanud Eestimaa kubermangu kroonupalatis.

Aastal 1940 oli ta Tallinna Tööstuskaubastu revident-raamatupidaja, 1941–44 Eesti Panga inspektor ja raamatupidaja.. 

10. oktoobril 1944 arreteeriti ta NKVD poolt, suri vanglas.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991]
Päästepaat

**Päästepaat** on uppumise või muu ohuolukorra puhul inimeste päästmiseks ette nähtud uppumatu paat või mootorpaat.

Valmisolekus päästepaat võib paikneda veesõiduki pardal või sadamas (samuti kaldal) sõltuvalt kasutuspõhimõttest.

## Laevadel
Päästepaate on laevadele paigutatud juba aastasadu, kuid alles suuremate ja ohvrirohkete laevahukkude järel hakati nende piisavale arvule ja mahutavusele seadma järjest konkreetsemaid nõudeid.

Mereohutuse tagamiseks on tänapäeval suuremate veesõidukite pardale vastavalt rahvusvahelisele konventsioonile SOLAS paigutatud piisaval hulgal päästepaate, et laeva ohtu sattumisel oleks reisijatel ja meeskonnaliikmetel võimalik päästepaatide abil veesõiduki pardalt evakueeruda. Laeva päästepaadid mahutavad tavaliselt 12–150 inimest, neis on alaline magevee- ja toiduainevaru, samuti esmaabi- ja signaalvahendid. Tänapäeval on päästepaate osaliselt asendatud ka päästeparvedega. Kaubalaevadel on tänapäeval enamasti ülatekilt vette langevad kaetud päästepaadid, reisilaevadel taavetite abil piki parrast alla vette langetatavad.

Suurematel reisilaevadel aga peab olema kiire valvepaat, mida on võimalik laeva liikudes veesata. See on tavaliselt kiire mootorpaat, mida kasutatakse üle parda kukkunud inimeste päästmiseks.

## Kaldal
Alates 19. sajandist laialt levinud merepäästejaamad kasutasid merekindlaid aeru-päästepaate, mis olid võimelised iga ilmaga sõitma ja mille abil sai ohtu sattunud veesõidukitelt inimesi päästa. Erinevate merepäästevahendite levik 20. sajandil, laevadel endil paiknevad päästepaadid ja veesõidukite areng on aga merepäästejaamade tähtsust mõnevõrra vähendanud.

Tänapäeval kasutatakse kaldalt lähtuvas merepäästeteenistuses aerupaatide asemel kiirekäigulisi merekindlaid mootorpaate ja kaatreid, mida hoitakse kas vees või hõlpsalt veesatavatena slipil.

## Vaata ka
* Päästeparv
* Valvepaat

## Viited
Võitleja (selts)

**Võitleja** (**Narva Eesti Karskuse Selts Võitleja**) oli aastatel 1891–1940 Narvas tegutsenud karskusselts. 

Seltsil oli laulukoor, orkester, spordi- ja näitering. “Võitleja” seltsi- ja teatrimaja asus tänase Rugodivi kultuurimaja kohal, uhke juugendsiilis hoone valmis 1908. aastal arhitekt Nikolai Opatski projekti järgi.

Seltsi näiteringi põhjal kujunes välja Narva teater "Võitleja" ja spordiringist jalgpalliklubi KS Võitleja.
Verner Eklöf

**Verner Eklöf** (8. märts 1897 Helsingi – 2. detsember 1955 Helsingi) oli Soome jalgpallur ja jalgpallitreener, jääpallur ja suusakahevõistleja.

Aastatel 1923–1926 oli ta Soome jalgpallikoondise kapten. 

1920. aastatel oli ta Tallinna VS Spordi treener.

## Viited

## Välislingid
*
Minski rajoon

**Minski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1903 km². 2009. aasta seisuga elas seal 159 569 inimest.

Rajoon moodustati 1934. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Astrašycki Haradoki, Baraŭlany, Chaciežyna, Harani, Juzufova, Kałodziščy, Krupica, Łašany, Łuhavaja Słabada, Mačuliščy, Michanavičy, Novy Dvori, Papiernia, Piatryški, Rahava, Samachvałavičy, Sienica, Ščomyślica ja Ždanovičy külanõukogu.

Halduskeskus on Minski linn, kuigi see ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Teised tähtsamad asulad on Zasłaŭje linn ja Mačuliščy alev.


Фото путешествия по Беларуси 635.jpg|Raŭbičy
Siomkau Haradok church 01.jpg|Siomkaŭ Haradok
Zaslavl_reservoir.jpg|Zasłaŭje veehoidla
Palace and park complex in Priluki, outbuildings.JPG|Pryłuki


Rajooni tähtsamad jõed on Pcič ja Svisłači jõgi. Rajoonis asub Zasłaŭje veehoidla.

Minski rajoon asub suuremalt osalt Minski kõrgustikul, kaguosa Kesk-Biarezina tasandikul, kirdeosa aga Łahojski kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 180–250 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Łysaja Hara ja Lekaraŭka küla vahel (Valgevene kõrguselt teine punkt Łysaja mägi, 342 meetrit).

Rajooni territooriumil asub Valgevene vabaõhumuuseum.

2009. aasta seisuga olid elanikest 84,58% valgevenelased, 9,23% venelased, 1,56% ukrainlased ja 4,63% oli teistest rahvustest. 56,14% elanike emakeel oli valgevene keel, 36,88% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 16,62% elanikke, vene keelt aga 73,27%.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Julius Golding

**Julius Golding** (16. aprill 1898 Vao vald, Virumaa – 22. mai 1989 Toronto) oli Eesti jalgrattur.

Golding tuli 1925. aastal Kadrioru ringteel esimestel Eesti meistrivõistlustel kolmekordseks meistriks: 1 km aeg 1.34,5, 5 km aeg 8.54,7 (Eesti rekord), 25 km aeg 47.18,3. 1925. aastal võitis ta 113 km pikkuse Rakvere–Tallinna võidusõidu (aeg 3.59.26).

1920. aastate lõpus läks välismaale tööd otsima. Elas ja töötas pikemat aega Kanadas. 1970. aastate lõpus tuli elama Eestisse, kuid paari aasta pärast läks taas Kanadasse.

## Viited

## Välislingid
*
Hans Hesse

**Hans Hesse** (19. november 1893 Tallinn – 29. september 1954 Erlangen, Baieri) oli  tennisetegelane.

Ta lõpetas 1913. aastal Tallinna Reaalkooli.

1914–1937 oli ta Eestimaa Lawn-Tennise Klubi ja 1924–1928 Eesti Tenniseliidu juhatuse liige. 

Ta läks 1939. aastal Eestist ära Saksamaale. 

## Isiklikku
Tema abikaasa oli tennisemängija Ilse Hesse, vennad vaimulik Hermann Theodor Karl Hesse ja arst Georg Johannes Hesse, isa vaimulik Benjamin Hermann Karl Hesse, isa poolvend misjonär Johannes Hesse, tema poeg kirjanik Hermann Hesse. 

## Viited

## Välislingid
*
Ilse Hesse

**Ilse Hesse** (aastani 1920 **Grünberg**; 21. august 1899 Tallinn – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti tennisist.

Aastal 1916 lõpetas ta Tallinna Eliisekooli. 

Ta tuli 7 korda (1920, 1923–28) tennise üksikmängus ning 1928 ka naispaarismängus Eesti meistriks. 

Ta kuulus Eestimaa Lawn-Tennise Klubisse ja Berliini klubisse Rot-Weiss. 

1939 asus koos abikaasaga ümber Saksamaale.

## Isiklikku
Hans Hesse oli tema abikaasa.

## Viited

## Välislingid
*
Erik von Holst

**Erik Johannes Peter Ernst von Holst** (18. august (vkj)/ 30. august 1894 Vaivara kihelkond, Virumaa – 31. mai 1962 Eutin, Lääne-Saksamaa) oli Eesti purjetaja ja jääpurjetaja ning Saksamaa ja Lääne-Saksamaa purjetamistegelane.

Hariduse omandas ta Võnnu lähedal Bērzaines asuvas Liivimaa rüütelkonna Bērzaine maagümnaasiumis ja Tallinna toomkoolis.

Ta konstrueeris 1932. aastal Monotüüp-XV klassi jääpurjeka.

Aastast 1932 oli ta Eestimaa Merejahtklubi asekommodoor. 1936. aasta Berliini olümpiamängudel tuli ta purjetajana jollil (O-joll ehk olümpiajoll) 17. kohale. 

Ta läks 1939. aastal *[[Umsiedlung]]*i käigus Saksamaale ning tegutses seal purjetamise alal edasi.

## Isiklikku
Tema isa oli Dr. med. Rudolf von Holst (1864 Tartu – 1916 Haapsalu),  vanaisa oli raudteeinsener Peter von Goette.

## Viited

## Välislingid
*
* Eesti ohvitserid 1918–1940
* Гольст Эрик Рудольфович. Русская Эстония
*
* 
*Erik von Holst - the designer of the XV, monotype-xv.org
Ljudmila Iznar

**Ljudmila Nikolajevna Iznar** (ka **Isnar**; 23. juuni 1890 Peterburi – surma aeg ja koht teadmata) oli tennisist.

Tennist hakkas ta mängima Peterburis ja treeninguid jätkas Narva-Jõesuus.

Ta võitis mitu korda Narva-Jõesuu lahtised meistrivõistlused. 

Ta oli Eesti esimese, 1909. aastal asutatud Hungerburgi Lawn-Tenniseklubi (Hungerburg oli Narva-Jõesuu saksakeelne nimi) asutajaliige. 

## Isiklikku
Tema vennad Vadim ja Nikolai olid samuti tennisistid ja Hungerburgi Lawn-Tenniseklubi liikmed.

## Viited

## Välislingid
*
*Sissekanne Venemaa tenniseentsüklopeedias
*Venemaa tennise kuulsuste hall; foto
Tiina Tuvikene

**Tiina Tuvikene** (14. juuni 1924 – 2. november 1999) oli eesti kirjanik.

Tiina Tuvikene sündis Tartus pangaametniku perekonnas. Kooliteed alustas Viljandis, lõpetas 1943. aastal Tallinnas erakolledži, õppis aastatel 1942–1944 Tallinnas teatrikoolis. Põgenes 1944. aastal Rootsi, õppis aastatel 1948–1950 Stockholmi rakenduskunstikoolis. 1951. aastast elas ta Kanadas Torontos, kus töötas pangaametnikuna.

Kirjanduslikku tegevust alustas luuletustega ajakirjanduses.
Tiina Tuvikeselt ilmus neli romaani. "Aegadesse raiutud näod" (Toronto, 1960 ja selle järg "Neli inspiratsiooni" (Toronto, 1964) käsitlevad Michelangelo elu ja kujutavad renessansiaegset Itaaliat. "Urikivist ristimisastjani" (1961) kujutab muistsete eestlaste elu ja vabadusvõitlust 13. sajandil. "Emajõe ööbik" (Toronto, 1965) on Lydia Koidula elulooromaan. 

Tiina Tuvikeselt on ilmunud ingliskeelsed luulekogud "Laurels of a life" (Toronto, 1968) ja "A wreath of the twinking stars" (Toronto, 1969).

2002. aastal ilmus Tiina Tuvikese luule valikkogu "Elu ja usk" (2. trükk 2003).

## Viited
Reinhold Jürgenson

**Reinhold Jürgenson** (25. jaanuar 1886 Pärnu – 8. juuni 1965 Pärnu) oli eesti haridus- ja sporditegelane.

Ta lõpetas 1904. aastal Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ja 1909. aastal Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. Aastatel 1912–1915 ja 1919–1921 töötas ta Poolas Pinski naisgümnaasiumi juhatajana ja reaalkooli õpetajana, olles vahepeal Venemaal, kuhu need koolid kodusõja käigus evakueeriti. Ta oli Minski kubermangu haridusvalitsuse juhataja. Eestisse naasis ta 1921. aastal.

Pärnus töötas ta õpetaja ja juhatajana mitmes koolis, peamiselt Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis. Aastatel 1935–1940 oli ta selle gümnaasiumi inspektor (õppealajuhataja) ja 1941–1944 direktor.

Aastatel 1944–1946 elas ja töötas ta Saksamaal, seejärel repatrieerus 1946. aastal Eestisse. Alates 1948. aastast kuni pensionile minekuni, oli ta õpetaja Abja Keskkoolis. 

Ta osales aktiivselt mitmesugustes seltskondlikes organisatsioonides. Aastatel 1924–1932 ja 1934–1940 oli ta Pärnus tegutsenud kultuuriseltsi Eesti Klubi juhataja. Samuti oli ta Pärnu Lawn-Tennise Klubi asutajaliige ja juhatuse liige, olles ühtlasi klubi tenniseväljakute ehituse juhataja.

Tema isa, Georg Carl Jürgenson, oli ettevõtja ja Pärnu Linnaduuma saadik.

Reinhold Jürgenson oli abielus Sofia Atroshtshenkoga aastatel 1913–1932 ning Helene Orasega aastatel 1935–1965. Tal on kaks last: tütar Nelly Osula on pensionär (töötas raamatupidajana), ja poeg Rein Jürgenson, emeriitprofessor, kes töötas TTÜs informaatikaprofessorina.     

## Tunnustus
*Püha Stanislavi III järgu orden.

## Viited

## Välislingid
*
* Eesti Entsüklopeedia
Johannes Janson

**Johannes Janson** (20. juuni 1891 Viimsi vald, Harjumaa – 23. juuli 1949 Leningrad) oli Eesti sporditegelane.

Ta on mänginud aastast 1914 Tallinna Olümpias jalgpalli. Ta oli üks Tallinna Veeremänguklubi asutajaid 1923. aastal. Aastal 1931 kuulus ta Veeremänguliidu asutavasse kogusse. Ta oli Tallinna Jalgpalliklubi ja Tallinna Kalevi eluaegne liige. 

Ta oli restorani Bristol omanik ja on pidanud hotelle Estonia ja Kuld-Lõvi. 

Arreteeriti NKVD poolt 1944, suri Leningradi vanglas.

## Viited

## Välislingid
*
Kidunud lahend

**Kidunud lahend** ehk **kõdunud lahend** (ingl. *degenerate solution*) on matemaatikas teatava ülesande lahend, kus nullist erinevate komponentide arv on "normaalsest" väiksem.

## Viited
Karl Kõiv

**Karl Eduard Kõiv** (3. detsember 1894 Sootaga vald, Tartumaa – 6. august 1974 Tallinn) oli Eesti tõstja.

Ta jagas 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängudel tõstmises tulemusega 190 (45 + 60 + 85) 7.–8. kohta.

1. maailmameistrivõistlustel Tallinnas võitis ta 1922. aastal hõbemedali.

Ta sai aastatel 1921–1924 Eesti meistrivõistlustel tõstmises 1 kuld- ja 3 pronksmedalit.

Aastatel 1922–1925 tegutses ta esimeses Eesti Spordi Liidu raskejõustikuosakonnas.

## Viited

## Välislingid
*
*Karl Kõivu sporditulemused
*
Jaak Kärner

**Jaak Kärner** (22. märts 1892 Õisu vald, Viljandimaa – 22. juuli 1937 Tartu) oli Eesti laskur.

Ta võttis osa I maailmasõjast ja Vabadussõjast. 

1925. aastal pani ta aluse Kaitseliidu Paistu malevkonna Õisu kompaniile, kus oli ka relvurpealik. 

Ta oli 1935. aastal suurmeister täiskaliibrilisest püssist laskmises. 

2007. aastast korraldab Kaitseliidu Sakala malev temanimelist mälestusvõistlust. 

## Tunnustus
*1922 Vabadussõja mälestusmärk 
*Kaitseliidu Valgeristi III klassi teenetemärk, 
*1933 Kotkaristi V klassi teenetemärk 
*Läti Kaitseliidu teenetemedal
*1935 Tallinna Spordipressi Klubi kuldmedal Eesti parima spordisaavutuse eest
*1935 Kaitseliidu sõrmus heade lasketulemuste eest 

## Viited

## Välislingid
*
Pant (perekonnanimi)

**Pant** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Enn Pant, eesti ettevõtja
*Laine Pant, Kanada eesti seltsitegelane
*Siegfried Pant, Eesti pangandustegelane
*Valdo Pant, eesti tele- ja raadioajakirjanik
Eduard Kõppo

**Eduard Kõppo** (ka **Kepp**; 30. mai 1894 Paide – 6. november 1966 Tallinn) oli Eesti sporditegelane. 

Lõpetas 1911 Tallinnas eeltehnikumi, töötas Riias (1911–12), Paides, Viljandis ja Tallinnas postiametnikuna. Võttis vabatahtlikuna Kalevlaste Malevas osa Vabadussõjast. Pärast Põhja-Eesti vabastamise lahinguid demobiliseeriti ja suunati spetsialistina organiseerima postiteenistust. 

1920. aastail lõpetas spordiinstruktorite, poksi-, maadlus- ja suusatreenerite kursused.

## Sportlikud saavutused
* Eesti esivõistluste võitja 1918 iluuisutamise üksiksõidus ja jääpallis, 
* 1919 teateujumises
* 1920 sõudmises neljapaadimeeskonnas. 
* Eesti iseseisvumise eelsete ujumisrekordite püstitajaid. 
1933–1938 oli ta Maadluse-, Poksi- ja Tõsteliidu laekur ja I abiesimees, osales Eesti meeskonna esindajana 1936 Berliini OM-il ja 1937 EM-il. 

Oli aastaid Kalevi veespordiosakonna juhatuse liige, 6 aastat esimees. Seltsi tegevuse jätkumisel (aastast 1942) oli esimehe kohusetäitja, 1944 suvel valiti esimeheks. 
Tegutsenud kohtunikuna võrkpalli-, veespordi-, kerge- ja raskejõustikuvõistlustel. 

## Tunnustus
* 1929 – Kotkaristi V klassi teenetemärk
* 1938 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
* Foto Eduard Kõppost
Arnold Kuulman

**Arnold Emil Kuulmann** (12. veebruar 1895 Tallinn – 26. juuli 1926 Tallinn) oli Eesti jalgpallur.

Ta oli 1915. aastal koos veel mitme võimlemisseltsi Sport mängijaga Tallinna spordiseltsi Olümpia asutaja. 11. augustil 1922 lõi ta Soome vastu Eesti jalgpallikoondise esimese värava.

Ta töötas elektrikuna Põhja-Puupapi vabrikus. 26. juulil 1926 hukkus ta tööõnnetuses.

## Viited

## Välislingid
*
* Arnold Emil Kuulmann jalgpall.ee
* Arnold Kuulmann transfermarkt.com
Konfokaalsed koonuselõiked

**Konfokaalsed koonuselõiked** on matemaatikas ühel ja samal tasandil paiknevad ellipsid ja/või hüperboolid, millel on ühised fookused.

## Viited
Gustav Kiilim

**Gustav Kiilim** (22. märts 1886 Tallinn – 16. juuli 1938 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane.

1913–1916 võitis ta Venemaa esivõistlustel ja Venemaa olümpiamängudel 400 ja 800 m jooksus 6 hõbemedalit, 100 m jooksus pronksmedali ja 4 × 400 m teatejooksus 2 korral hõbemedali.

Kiilim oli elukutselt kingsepp. Ta valmistas Tallinna esimesed naelkingad.

## Viited

## Välislingid
*
Arnold Kress

**Arnold Kress** (28. juuli 1897 Tallinn – 25. detsember 1974 Tallinn) oli Eesti sporditegelane ja Eesti NSV kommunistliku partei juhtivtöötaja, aastaid oli ka Eesti NSV Ülemnõukogu liige. Kommunistlikku parteisse astus Kress 1919. aastal. 

Arnold Kress oli aadtail 1915–16 Vene-Balti tehase lukksepp, 1916 võeti Venemaa keisririigi sõjaväkke. 1917. aastal astus Petrogradis Punalaevastikku. 1923. aastani Balti mere sõjalaevastiku masinatööline. Aastatel 1923–24 masinatööline ja lukksepp Balti mere tsiviillaevanduses ja laevaehitustehases, 1924–28 paberivabriku masinatööline ja meister ning 1928–30 Leningradi Krasnogorski paberivabriku direktor. 1930–35 üliõpilane,  Leningradi Tööstuse Akadeemias. Arnold Kress oli hariduselt laevaehitusinsener ja töötas 1935.–1940. aastani Nikolajevis laevaehitusinstituudi direktorina. 

Suunati 1940. aastal Eestisse, ta oli oktoober–detsember 1940. aastal, lühikest aega EK(b)P KK tööstuse osakonna juhataja ja viidi parteiaparaadist üle Eesti NSV RKN-i esimehe asetäitjaks, kus ta asus kureerima tööstust.

Ta oli 1942. aastal Eesti NSV – Moskva poksivõistluse ja 1944 Leningradis Sõpruse auhinna võistlussarja algataja.

16.4.1941 – 6.1.1949 oli ta ENSV Rahvakomissaride Nõukogu ja  ENSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja, 1949–1952 ENSV Riikliku Plaanikomisjoni esimehe asetäitja, 1952–1956 Tallinna paberivabriku direktor, 1956–1959 Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariikliku Liidu juhatuse esimehe asetäitja, 1959–1964 ENSV RMN Elektrotehnika TUI direktor

1947–1948 oli ta Kalevi spordiseltsi kergejõustikusektsiooni esimees.

Maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
Tõnis Ervin

**Tõnis Ervin** (9. november 1863 Velise vald, Läänemaa – 25. jaanuar 1906 Märjamaa vald, Läänemaa) oli Eesti maadleja.

Teda tuntakse legendaarse jõumehena. Enamik oma maadluskohtumisi ta võitis või viigistas; ta kaotas vaid Georg Lurichile.

Ta suri 25. jaanuaril 1906, kui 1905. aasta revolutsiooni oludes lasksid maha ta Märjamaa kiriku juures karistussalklased.

## Viited

## Kirjandus
* Tõnis Ervin – Georg Lurichi eelkäija.  Tallinna Post, 22 detsember 1939.

## Välislingid
*
Alfred Kepper

**Alfred Kepper** (13. mai 1878 Laadoga, Peterburi kubermang – 4. november 1952 Rootsi) oli eesti jalgrattur ja sõudja.

Esimesed võistlused tegi ta Peterburi Unionis ja Peterburi Jalgratturite Seltsi klubis. 

Aastal 1920 opteerus ta Eestisse. Ta oli Tallinnas OÜ Eugen ja Ko juhatuse esimees ja AS-i Vennad Popovid ärijuht. 

## Viited

## Välislingid
*
1922. aasta tõstmise maailmameistrivõistlused

**1922. aasta [[tõstmise maailmameistrivõistlused]]** toimusid 29. ja 30. aprillil 1922 Tallinnas. Osales 33 sportlast 4 riigist.

## Tulemused

## Medalitabel

## Välislingid
* Tulemused
Kristjan Kask

**Kristjan Kask** (4. veebruar 1874 Torma – 29. jaanuar 1972 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane.

Ta võitis 25. augustil 1896 esimese Tallinna jooksuvõistluse "Soome viisi järele auhindade peale".

## Viited

## Välislingid
*
Jaan Kentel

**Jaan Kentel** (eesnimena kasutatud ka *John*; 26. juuni (vkj)/ 8. juuli 1881 Jalametsa-Laimetsa vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 6. juuni 1938 Rookwood, Uus-Lõuna-Wales, Austraalia) oli Eesti raskejõustiklane.

19. sajandi lõpul läks ta Peterburi, kus astus spordiklubisse Kalev. Hiljem liitus ta seal elukutseliste maadlejate grupiga.

Ta oli 10 aastat Jaapanis sõjaväelaste ja üliõpilaste raskejõustikuinstruktor. Seal võitles ta ka legendaarse karatemeistri Motobu Chōkiga, kes ta alistas. Jaapanis sai ta tänutäheks samuraide mõõga, mis on hoiul Eesti Rahva Muuseumis.

Hiljem elas ta Austraalias, kus ostis endale farmi.

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Rookwoodi kalmistul
Julius Kivastik

**Julius-Andreas Kivastik** (24. märts (vkj)/ 5. aprill 1889 Kambja kihelkond, Tartumaa – 5. aprill 1959 Uppsala) oli Eesti sporditegelane.

1924–1935 oli ta Tartu Veespordiklubi juhatuse liige ja esimees. 1934–1940 oli ta Veespordiliidu abiesimees. Ta oli Tartu Kalevi ja Tartu Noorte Meeste Kristliku Ühingu eestseisuses. 

Tartus oli ta kuni 1941. aastani omanimelise sporditööstuse ja -poe (Kivastiku spordiäri, Spordiriistadeäri J. Kivastik, Rüütli 8) omanik ja direktor.

Ta põgenes 1944. aastal Saksamaale. Läks hiljem Rootsi, elas lõpuks Uppsalas. Ta suri 5. aprillil 1959 Uppsalas ja maeti 18. aprillil 1959 Uppsala vanale kalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg oli sporditegelane Karl Kivastik. 

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Uppsala Vanal kalmistul. Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum, ESM F 912:231/A17612
Johannes Kauba

**Johannes Kauba** (28. september 1886 Rakvere – 21. veebruar 1939 Tallinn) oli Eesti sporditegelane.

Ta kuulus Peterburis spordiseltsi Palma ning oli spordiseltsi Wõimula (asutatud 1906) loojaid ja esimees. 

1912. aasta Stockholmi olümpiamängudel esindas ta Venemaad.

1922–1923 oli ta Eesti Spordi Liidu esimees. 1923–1933 oli ta reorganiseeritud EKRAVE Liidu ja selle raskejõustikuosakonna juht.

Ta oli ajakirja Staadion peatoimetaja.

## Viited

## Välislingid
*
August Kanastik

**August Kanastik** (18. jaanuar 1882 Härgla küla, Juuru kihelkond, Harjumaa – 2. aprill 1945 Tallinn) oli Eesti maadleja.

Ta tuli maadluses kolm korda (1902, 1904 ja 1905) Eesti asjaarmastajate meistriks ning kaks korda (1905 ja 1906) Venemaa asjaarmastajate meistriks. Ta võistles ka elukutselisena, võttes osa mitmetest võistlustest Venemaa eri paikades. Ta oli Eesti Elukutseliste Maadlejate Ühingu esimees. Töötas Tallinnas treialina ja restoraniteenijana.

## Viited

## Välislingid
*
2014. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus

**2014. aasta [[Eesti meistrivõistlused kergejõustikus]]** toimusid 2. ja 3. augustil 2014 Tallinnas Kadrioru staadionil.

## Tulemused
### Mehed

### Naised

## Välislingid
* Tulemused
Augustin Meyerberg

**Augustin Meyerberg** (1622 Sileesia – 1688) oli Saksa-Rooma riigi diplomaat ja vabahärra.

Augustin Meyern teenis Saksa-Rooma riigis, apellatsioonikohtu nõunikuna Głogówis ja seejärel Saksa-Rooma keisri (1657–1705) Leopold I teenistuses diplomaadina. Keisri esindajana käis ta umbes 20 diplomaatilisel missioonil Euroopa ja Aasia valitsejate Türgi sultani Mehmet IV, Poola kuninga Jan II Kazimierz Waza, Venemaa tsaari Aleksei I Mihhailovitši juures.

Tema suurem panus varauusaegsetesse ajalooallikatesse on aastatel 1661–1663 Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel 1658. aastal uuesti alanud sõjas vaherahu saavutamiseks teostatud diplomaatilise missiooni käigus koostatud reisikirjeldused ja joonised, mis kajastavad 17. sajandi Venemaa elu-olu, reisi ajal nähtud ja kogetut. Augustin Meyerni saatkond kulges Moskvasse läbi Kuramaa, Liivimaa, Vene-Rootsi 1656–1658 aastate sõja tulemusel Moskva tsaaririigi võimu all olevate Koknese, Alūksne ja Petseri, Pihkva, Novgorodi ja Tveri.  

1666. aastal Augustin Meyern aadeldati nimega Meyerberg ning talle anti vabahärra tiitel.

## Teosed
**Relatio humillima Augustini de Meyern et Horatii Gulielmi Caivuccii, ablegatorum in Moschoviam a d. 17 Febr. 1661 usque ad d. 2 2 Febr. 1663*
Dzjubrove

**Dzjubrove** (ukraina keeles Дзюброве) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Pindala on 0,277 km². Elanike arv on 46.
Ševtšenka (Bari rajoon)

**Ševtšenka** (ukraina keeles Шевченка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 12.
Jalanets (küla, Beršadi rajoon)

**Jalanets** (ukraina keeles Яланець) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 2338.
Johannes Kalla

**Johannes Kalla** (26. jaanuar 1873 Kostivere, Jõelähtme kihelkond – 20. august 1945 Tallinn) oli Eesti tõstja ja raskejõustiklane.

1890. aastatel liitus ta Tallinna Vabatahtlike Atleetide Klubis jõumeestega, keda treenisid Gustav Boesberg ja Adolf Andruškevitš. Aastatel 1896–1923 oli ta Venemaal elukutseline atleet. 

Ta kuulus Eesti Elukutseliste Maadlejate Ühingusse.

Maetud Tallinna Siselinna kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
Ülem-Reini ringkond

**Ülem-Reini ringkond** (saksa *Oberrheinischer Reichskreis*) oli Saksa-Rooma riigi ringkond, mis loodi 1500. aastal keiser Maximilian I reformide käigus. Ringkond hõlmas endise Ülem-Lotringi hertsogkonna maad ja suurema osa Reini Frangimaast, sealhulgas Švaabimaa Alsace'i ja Burgundia Savoia alad.

17. sajandil annekteeris Prantsusmaa kuningas Louis XIV ringkonna territoriaalseid iseseisvaid riike Reini läänekaldal ning see territoriaalne muutus kinnitati 1678/79. aasta Nijmegeni rahulepingutega.

## Koosseis
Ringkond koosnes järgmistest riikidest:
Bohhonõkõ

**Bohhonõkõ** (ukraina keeles Бохоники) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 1690. Pindala on 2,727 km².
Mart Kalde

**Mart Kalde** (2. november 1869 Haimre vald, Läänemaa – 27. jaanuar 1951 Lehtse vald, Järvamaa) oli Eesti maadleja.

Maadlemist harjutas ta seltsi "Linda" aidas Tallinna Vabatahtlikus Atleetide Klubis. Ta võitis 1892. aastal  rahvapeol esikoha ja kulduuri raskuste tõstmises.

## Viited

## Välislingid
*
Burjanõ

**Burjanõ** (ukraina keeles Бур'яни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 105. Pindala on 0,682 km².
Feofan Lebedev

**Feofan Lebedev** (alates 1. oktoobrist 1944 **Luik**; 15. november 1871 Narva (teistel andmetel Novgorod) – 1. november 1966 Helsingi) oli Eesti laskur ja laskesporditegelane ning Venemaa ja Eesti sõjaväelane (kolonel).

## Elukäik

Ta võistles 1912. aastal Stockholmi olümpiamängudel, kus saavutas vabapüssist 3 x 40 lasku 300 meetrilt individuaalselt 54. ja meeskondlikult 7. koha, armeepüssist 20 lasku 300 meetrilt individuaalselt 42. ja 600 meetrilt 74. ning meeskondlikult 9. koha. 

1920. aastal asus ta alaliselt Eestisse elama ja töötas sõjakooli lektorina spordi alal. 

Ta oli Tallinnas Tondil Eesti esimese 100 m lasketiiru (Tondi lasketiir) rajajaid.

## Tunnustus
* Püha Anna ordeni 2., 3. ja 4. järk 
* Püha Stanislavi ordeni 2. ja 3. järk 
* Püha Georgi ordeni 4. järk 
* Püha Vladimiri ordeni 3. ja 4. järk 

## Viited

## Kirjandus
*Jaak Valdre. "Eesti esimene olümpialaskur oli pärit Narvast". Põhjarannik nr 33, 16. veebruar 2013. Lk 8

## Välislingid
*
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*
Jaan Lorens seenior

**Jaan Lorens** seenior (24. oktoober 1888 Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 6. detsember 1957 Stockholm) oli Eesti sporditegelane.

Aastast 1922 oli ta Tallinna Kalevi tenniseklubi esimees ja bridžiklubi juhatuse liige.

Ta töötas aastast 1928 AS Odor direktorina.

## Isiklikku
Tema poeg oli spordiajakirjanik Jaan Lorens.

## Viited

## Välislingid
*
Gustav Lokotar

**Gustav Lokotar** (12. oktoober 1899 Kalvi vald, Virumaa – 12. oktoober 1969 Tallinn) oli Eesti laskur.

1934–1939 kuulus ta Eesti laskekoondisse. 

Aastast 2009 korraldab Kaitseliidu Viru malev temanimelist mälestusvõistlust. 

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule. 

## Tunnustus
*Tallinna Spordipressi Klubi kuldmedali Eesti parima spordisaavutuse eest, 1935
*Kaitseliidu Valgeristi III klass 
*Kuldtaskukell riigihoidjalt, 1938

## Viited

## Välislingid
*
Väikesaar

**Väikesaarteks** nimetatakse Eestis suursaartest ehk Saaremaast, Hiiumaast ja Muhust väiksemaid saari.

Väikesaari, mis on aasta läbi asustatud, nimetatakse püsiasustusega väikesaarteks.
Karl Lomp

**Karl Lomp** (17. märts (5. märts vkj) 1899 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 25. september 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1934), laskur ja treener.

Ta lõpetas 1920. aastal Põltsamaa Reaalgümnaasiumi ja 1922. aastal sõjakooli. 

Teenis 1922–1936 allohvitseride koolis laskeõpetajana, 1936–1938 laskurklassi ülemana ja 1938–1940 kooli ülema kohusetäitjana, samal ajal oli kõrgema sõjakooli laskeasjanduse õppejõud. 

Nõukogude okupatsiooni ajal 1940–1941 oli ta OSOAVIAHIM-i sõjalise väljaõppe instruktor.

Saksa okupatsiooni ajal 1941. aastal mõisteti ta surma ja hukati.

## Sportlase ja sporditegelasena
Ta tuli 1933. aastal esimestel Eesti meistrivõistlustel 5 korda ja 1939. aastal 1 korra individuaalselt meistriks.

Ta oli liige Ohvitseride Laskespordi Keskühingu juhatuses ja Eesti Laskurliidu revisjonikomisjonis.

## Tunnustus
*1922 Vabadussõja mälestusmärk
*1938 hõbetaskukell riigihoidjalt

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*
Jakob Miil

**Jakob Miil** (24. august 1888 Rapla – 14. mai 1964 Tallinn) oli Eesti tõstja ja maadleja.

Ta koondas raskejõustikuhuvilised 1908. aastal oma Suur-Karja 12 asuvasse korterisse, mida rahvasuus nimetati Miili klubiks, ja mis hiljem registreeriti raskejõustikuseltsina Aberg. 

4. jaanuaril 1914 oli ta Baltimaade naismaadlejate võistluste korraldajatest.

## Viited

## Välislingid
*
Aleksander Mugur

**Aleksander Mugur** (25. juuni (vkj)/ 7. juuli 1884 Vastemõisa vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 17. aprill 1975 Tallinn) oli Eesti raskejõustiklane.

1908. aastal osales ta . 

Ta oli 1923. aastal moodustatud Eesti Rahvusvahelise Elukutseliste Maadlejate Ühingu üks asutajaid ja kuni ühingu tegutsemise lõpuni 1939. aastal selle liige.

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Johannes Lest

**Johannes Lest** (24. veebruar 1899 Kavilda vald, Tartumaa – 15. august 1976 Tallinn) oli Eesti suusataja ja pedagoog.

1922–1931 võitis ta suusatamises Eesti meistrivõistlustel 2 kulda, 2 hõbedat ja 1 pronksi. Ta oli 10 ja 30 km-s SELL-i taliolümpiaadi võitja. 

Ta oli Puhja Haridusseltsi spordiringi asutajaliikmeid. Ta kuulus ka Narva Võitleja juhatusse.

## Viited

## Välislingid
*  (http://entsyklopeedia.ee/artikkel/lest_johannes)
* https://www.geni.com/people/Juhan-Lest/6000000019327186031
* http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=21366
Aleksander Mändvere

**Aleksander Mändvere** (aastani 1927 **Aleksander Lugenberg**; perekonnanimena kasutatud ka **Lugenberg-Mändvere**; 24. veebruar 1896 Varangu vald, Virumaa – 28. mai 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti sporditegelane.

Aastal 1916 lõpetas ta Vladimiri sõjakooli ja aastal 1918 eksternina Rakvere poeglaste gümnaasiumi. Aastal 1932 lõpetas ta Tartu Ülikooli kaubandus-majandusosakonna. 

Ta oli seltside Narva Kalev ja Võitleja asutajaliikmeid.

1930–1932 oli ta Eesti Spordilehe peatoimetaja. 

Arreteeriti NKVD poolt 1941 ja hukati Sosva vangilaagris.

## Viited

## Välislingid
*
Aleksander Mänd

**Aleksander Mänd** (14. juuni 1893 Anija vald, Harju-Jaani kihelkond, Harjumaa – 24. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti sporditegelane.

Ta oli esimesi Eesti jalgpallureid (1909) ja mitu mängu osales ta Tallinna Jalgpalliklubi (TJK) rivistuses. Hiljem tegeles ta laskespordi ja teiste harrastustega.

Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas, mõisteti surma ja hukati.

## Tunnustus
*Kotkaristi V klassi teenetemärk, 1934
*Valgetähe III klassi teenetemärk, 1938

## Viited

## Välislingid
*
Elisabeth Egel

**Elisabeth Egel** (sündinud 25. novembril 2000) on eesti parasportlane (ujuja).

## Tunnustus
*noore sportlase preemia 2011
*aasta parasportlane 2014 ja 2016
Johannes Mannert

**Johannes Mannert** (29. oktoober 1892 Tallinn – 26. november 1950 Tallinn) oli Eesti auto- ja motosportlane.

Ta lõpetas Hansa õhtukooli.

Oma esimese võistlussõidu tegi ta 1924. aastal, võites 1&nbsp;km kiirussõidu autoga Aga.

1927 võitis pikamaasõidu Tallinn–Rakvere–Tallinn. Oli 1934 esimesel autode Pirita-Kose–Kloostrimetsa ringrajasõidu võistlusel Tourist Trophy teine.

Aastal 1936 osales ta külgvankriga mootorrattal olümpia tähesõidul, mis kulges marsruudil Tallinn–Berliin–Tallinn.

## Viited

## Välislingid
*
Katee Sackhoff

**Kathryn Ann Sackhoff** (sündinud 8. aprillil 1980 Portlandis) on Ameerika Ühendriikide näitleja. 

Tema tuntuim roll on leitnant Kara Thrace sarjas "Battlestar Galactica", mille eest nomineeriti ta neljale Saturni auhinnale, millest ühe ta võitis.