open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
I'm Not Bossy, I'm the Boss

**"I'm Not Bossy, I'm the Boss"** on Iiri laulja ja laulukirjutaja Sinéad O'Connori 2014. aastal välja antud album.

## Laulud

#"How About I Be Me" – O'Connor, McGregor, 3:25
#"Dense Water Deeper Down" – O'Connor, 3:32
#"Kisses Like Mine" – O'Connor,	2:28
#"Your Green Jacket" – O'Connor, John Reynolds, Graham Kearns, 3:23
#"The Vishnu Room" – O'Connor, Reynolds, Kearns, 2:47
#"The Voice of My Doctor" – O'Connor, Don Baker, 3:36
#"Harbour" – O'Connor, Reynolds, Kearns, 4:40
#"James Brown" (koos Seun Kutiga) – O'Connor, Reynolds, Justin Adams,	3:04
#"8 Good Reasons" – O'Connor, Reynolds, Kearns,	3:26
#"Take Me to Church" – O'Connor, Reynolds, Kearns, 3:01
#"Where Have You Been?" – O'Connor, Reynolds, 3:02
#"Streetcars" – O'Connor, Graham Henderson, 4:28
Curtis Scaparrotti

**Curtis Michael Scaparrotti** (sündinud 5. märtsil 1956 Loganis) on Ameerika Ühendriikide erusõjaväelane, neljatärnikindral ("täiskindral").

2016. aasta märtsis andis NATO teada kindral Scaparrotti kandidatuuri kinnitamisest NATO Euroopa liitlasvägede ülemjuhataja kohale, kus ta vahetas 2016. aasta mais välja kindral Philip Breedlove'i.

## Tunnustus
* 2017 – Poola Vabariigi Teenete orden
* 2019 – Eesti Kotkaristi I klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
Lewis White Beck

**Lewis White Beck** (26. september 1913 – 7. juuni 1997) oli USA filosoof, Immanuel Kanti ja saksa filosoofia uurija. 

Ta oli Rochesteri ülikooli professor.

Ta tõlkis inglise keelde Immanuel Kanti "Praktilise mõistuse kriitika", "Prolegomena" ja "Kommete metafüüsika alused". 

## Teoseid

**Philosophic Inquiry: An Introduction to Philosophy* (1952)
** A Commentary on Kant's Critique of Practical Reason* (1961)
**Studies in the Philosophy of Kant (1965)
**Six Secular Philosophers* (1966)
**Early German Philosophy: Kant and His Predecessors* (1969)
**The Actor and the Spectator* (1975)
**Essays on Kant and Hume'' (1978)

## Tunnustus
*Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige (1963)
*Emory ülikooli audoktor
*Hamilton College'i audoktor
*Tübingeni ülikooli audoktor

## Välislingid
*Nekroloog Rochesteri Ülikooli lehel
*Raamatu "Early German Philosophy" tutvustus
Valdeko Ratassepp

**Valdeko Ratassepp** (3. september 1912 Ropka – 10. veebruar 1977 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1932. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, aastatel 1932–1937 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas), oli EÜS Ühenduse liige. 

1932. aastast töötas teatris Vanemuine. Aastatel 1939–1940 oli vandeadvokaat Sergei Pauli abi Tallinnas. 1941. aastal töötas Harju maakonna täitevkomitee sekretärina. 

Teise maailmasõja ajal oli Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite liige. 1944. aastast elu lõpuni töötas Tallinna Riikliku Akadeemilise Draamateatri näitlejana.

## Teatrirolle
*Saburov – Konstantin Simonov, "Päevad ja ööd"
*Fjodor Talanov – Leonid Leonov, "Vallutusretk"
*Edgar Mc'Cannedy – August Jakobson, "Šaakalid"
*Mogri Märt – August Kitzberg, "Kauka jumal"
*Vargamäe Andres – Anton Hansen Tammsaare, "Vargamäe" dramatiseering 
*Kreutzwald – Aino Undla-Põldmäe, "Viru laulik ja Koidula"

## Filmirolle
*Spioon – Jahid merel (1955)
*Partorg Kivi – Laulu sõber (1961)
*Meister – Romantikud (1962) 
*Joosep Saar – Kirjad Sõgedate külast (1966)
*Johann von Risbieter – Viimne reliikvia (1969)
*Gustav Vikström – Gladiaator (1969)
*Metta – Valge laev (1970)
*Vastuluure ülem – Ohtlikud mängud (1974)

## Tunnustus
*1952 Eesti NSV teeneline kunstnik
*1962 Eesti NSV rahvakunstnik

## Isiklikku
Tema vanemad olid näitlejad Rudolf Ratassepp ja Elsa Ratassepp.

Ta on maetud Metsakalmistule.

## Viited
Victor d'Arcy

**Victor Henry Augustus d'Arcy** (30. juuni 1887 London – 12. märts 1961 Kaplinn) oli Suurbritannia kergejõustiklane.

Victor d'Arcy tuli 1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis olümpiavõitjaks 4×100 meetri teatejooksus.

Ta osales ka Antwerpenis 1920. aasta olümpiamängudel, kus sai Suurbritannia meeskonnaga 4×100 m jooksus 4. koha.
Laeva tänav

**Laeva tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Tänav kulgeb piki Admiraliteedi basseini.

Sadamatehases rajati 1929. aastal uusi kinnistuid ning kinnistute vahele rajati uus tänav. Tänav sai nime **Kesk-Sadama tänav**. Laeva nime sai tänav 10. aprillil 1935 ja kandis seda 22. aprillini 1960. Endine nimi taastati 12. detsembril 2001.

## Viited
Laeva tänav (täpsustus)

**Laeva tänav** on mitmes Eesti asulas:
*Laeva tänav Tallinnas
*Laeva tänav Narvas
*Laeva tänav Pärnus
*...
Lauliku tänav

**Lauliku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla ja Kivimäe asumis.

Tänav algab Pärnu maanteelt ja lõppeb Raudtee tänavaga ristudes.

Tänav sai praeguse nime 22. aprillil 1960, varem on see olnud Peetri tänav (1926-1927), Kreutzwaldi tänav (1927-1959), Nikolai Triigi tänav (1940-1941) ja Lauluisa tänav (1959-1960).

Lauliku tänaval, Lauliku tn 2c asus Hiiu viljaelevaator ning ladu nr 4, kaalumaja, jõusöödatsehh, trafo-alajaam ning viljaelevaatori raudteevastuvõtupunkt. Lauliku tn 2b asus teraviljaladu ja viilhall-ladu.

## Viited
Leegi tänav

**Leegi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla ja Kivimäe asumis.

Tänav algab Laane tänavalt ning lõppeb Lauliku ja Sireli tänava ristumiskohas.

Tänav sai nime 8. novembril 1927. 1940-1941 Loite.

## Viited
Keith Emerson

**Keith Noel Emerson** (2. november 1944 – 10. märts 2016) oli inglise klahvpillimängija ja helilooja, Bob Moogi fondi juhatuse liige.

Karjääri alguses musitseeris ta ansamblites Keith Emerson Trio, John Brown's Bodies, Gary Farr & The T-Bones, The V.I.P.s ja The Nice (P. P. Arnoldi taustabänd). 1970. aastal lõi ta ansambli Emerson, Lake & Palmer. 1970. aastatel sai sellest üks tuntumaid progressiivse roki ansambleid.

Pärast Emerson, Lake & Palmeri laialiminekut 1979. aastal tegi Emerson tagasihoidliku soolokarjääri lühikest aega vastu pidanud progressiivse roki bändiga 3. Aastal 1991 tuli Emerson, Lake & Palmer uuesti kokku ja anti välja album "Black Moon". Aastal 2002 tegi Emerson kaasa The Nice'i turneel. 2008. aastal käis Emerson esinemas Eestis. Emersoni viimane album "The Three Fates Project" avaldati 2012. aastal.

## Viited
Vändra staadion

**Vändra staadion** on kergejõustikustaadion Pärnu maakonnas Vändra alevis. Staadioni keskel on täismõõtmetega jalgpalliväljak ning see on Vändra JK Vapruse kodustaadion. Staadion asub aadressil Kalda tänav 6. Staadioni omanik ja valdaja on Vändra Alevivalitsus.

## Viited

## Välislingid
*
Rosalío Cortés

**Rosalío Cortés** (*Rosalío Cortés Sánchez*, 1820 – 1884) oli Nicaragua arst, advokaat ja poliitik, koos demokraadi Gregorio Juárez Sacasaga teise Nicaragua valitseva hunta (*chachagua*) liige aastal 1857. Taoline valitsusviis oli konservatiivse *Legitimista*  partei ja liberaalse *Democrático* partei vahel sõlmitud ja Nicaragua isamaasõjas flibustjeer William Walkeri vastu suunatud Pacto Providenciali jätkuks. Ta asendas huntas eelmist legitimistade partei esindajat kindralit Tomás Martínez Guerrerot.

## Elu

Rosalío Cortés sündis aastal 1820 Leónis. Ta oli abielus Juana Floresega. Tema tütre Cándida Cortés de Bolañose (1854–1918) abikaasaks oli Alejandro Bolaños (1858–1914).

Aastal 1852 toetas ta koos Nicaragua piiskopi José Jorge Viteri y Ungoga kindral Fruto Chamorro kandidatuuri riigi valitseja kohale.

Flibustjeeride vastu peetud sõja ajal nimetas ajutise valitsuse juht Patricio Rivas ta alguses sõjandusministriks, hiljem aga välisasjade ministriks. Sõja ajal osales ta 14. septembril 1856 Jacinto all lahingus, kus José Dolores Estrada Vado juhitud väed (120–160 sõdurit) võitlesid Byron Cole juhitud 300-mehelise flibustjeeride väesalga vastu. Oma kõnes Konstitutsiooniassambleele 8. novembril 1857 ütles ta koos Gregorio Juárezega kogu ette astudes: "See liit on vajalik, et unustada sõja põhjused, rõhutada Nicaragua rahva ühtsust ja Isamaasõjas üles näidatud kangelaslikkust".

Rosalío Cortés Sánchez oli aastail 1857–1860  esimeseks Masaya linnapeaks, selles ametis oli tema järeltulijaks don Manuel Zúniga.  Ta suri aastal 1884 Masayas.

## Viited
Liiva tänav (Tallinn)

**Liiva tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis.

Tänav sai nime 8. novembril 1927. Peale Nõmme  liitmist Tallinnaga pandi uus nimi Pirni.

## Viited
Hendrik Verwoerd

**Hendrik Frensch Verwoerd** (8. september 1901 Amsterdam – 6. september 1966 Kaplinn) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi psühholoog, sotsioloog, ajakirjanik ja poliitik.

Hendrik Verwoerd sündis Hollandis Amsterdamis. 1901. aasta detsembris asus ta koos oma vanematega elama Lõuna-Aafrikasse. Verwoerdide perekond elas kümme aastat Kaplinnas ja nad kolisid hiljem Bulawayosse Rodeesiasse, kuha nad jäid elama neljaks aastaks. Seejärel pöördus Verwoerdide perekond tagasi Lõuna-Aafrikasse Oranje provintsi Brandforti. Gümnaasiumi lõpetamise järel asus Hendrik Verwoerd õppima Stellenboschi Ülikoolis. Esialgu õppis ta teoloogiat, seejärel aga vahetas eriala ja asus õppima psühholoogiat ja filosoofiat. Ta omandas filosoofia alal magistrikraadi ja doktorikraadi *cum laude*. 1925–1926 täiendas ta ennast Saksamaal Hamburgi, Berliini ja Leipzigi Ülikoolis. Seejärel täiendas ta ennast Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides ja pöördus tagasi Lõuna-Aafrikasse 1928. aastal. Ta tegeles sotsiaaltööga vaeste valgete hulgas. Ta töötas rakenduspsühholoogia õppejõuna Stellenboschi Ülikoolis, alates 1933. aastast oli ta sotsioloogia ja sotsiaaltöö kateedri juhataja. 1937. aastal sai ta Johannesburgis ilmuva ajalehe Die Transvaler toimetajaks. Sellele ametikohale jäi ta kuni 1948. aastani, mil Rahvuspartei võitis valimised ja Verwoerdist sai parlamendi liige.

Hendrik Verwoerd oli üks apartheidi poliitika peamisi kavandajaid ja elluviijaid. 1950. aastal sai ta põlisrahvaste asjade ministriks.

3. septembrist 1958 kuni 6. septembrini 1966 oli Hendrik Verwoerd Lõuna-Aafrika peaminister. Tema ametisoleku ajal korraldati 5. oktoobril 1960 referendum Briti Rahvaste Ühendusest lahkumise küsimuses (52,29% hääletanutest pooldas lahkumist, 47,71% oli vastu). 15. märtsil 1961 lahkus Lõuna-Aafrika Briti Rahvaste Ühendusest ja 31. mail 1961 kuulutati Lõuna-Aafrika Liit iseseisvaks Lõuna-Aafrika Vabariigiks.

1960. aastal keelati Aafrika Rahvuskongress. Henrik Verwoerd pooldas ka mustanahalistele nn. homeland'ide (bantustanide) loomist.

6. septembril 1966 pussitas Lõuna-Aafrika parlamendi segavereline (kuid ametlikult valgeks klassifitseeritud) käskjalg Dimitri Tsafendas Hendrik Verwordi Lõuna-Aafrika parlamendi hoones surnuks.

## Viited
Lina tänav (Tallinn)

**Lina tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Sitsi asumis.

Tänav sai nime 4. veebruaril 1925.

## Viited
Linnuse tänav

**Linnuse tänav** on/oli mitmes Eesti asulas:

*Linnuse tänav Keilas
*Linnuse tänav Kiiu alevikus
*Linnuse tänav Lohu külas Kohila vallas
*Linnuse tänav Narvas
*Linnuse tänav Rakveres
*Linnuse tänav oli Tallinnas Toom-Rüütli tänava varasem nimi

## Vaata ka
*Linnuse tee
*Linnuse tee (täpsustus)
Olevi tänav

**Olevi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.

Tänav sai nime 8. novembril 1927.

## Viited
Olevi tänav (täpsustus)

**Olevi tänav** on mitmes Eesti asulas:
*Olevi tänav Tallinnas
*Olevi tänav Kohtla-Järvel
*Olevi tänav Rakveres
*Olevi tänav Pärnus
*Munga tänav Viljandis on kandnud Olevi tänava nime
Oru tänav (Tallinn)

**Oru tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.

Tänav sai nime 29. septembril 1926. Oru tänava nimi on tuletatud Kadrioru nimest.

Oru tänav 2 ja 4 hooned kuulus enne teist maailmasõda Aleksander Puhkile. Oru tänav 4 hoones paiknes Eesti NSV ajal Vene sõjaväe hospidal
 	
## Viited

## Välislingid
*Järelehüüe Puhkide villale, epl.delfi.ee, 05.10.2000
Pärja tänav

**Pärja tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 13. novembril 1925. Oli 1940-41 Jänese tänav.

## Viited
Paul Kerese tänav (Tallinn)

**Paul Kerese tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Männiku asumis.

Kerese tänav 11 asub Paul Keresele ehitatud eramu Arhitekt Peeter Tarvas, projekt 1948, valmis 1955. aastal.

Tänav sai nime 9. jaanuaril 1976 eesti maletaja Paul Kerese (1916–1975) järgi, varem oli see osa Õie tänavast.

## Viited
Piibelehe tänav

**Piibelehe tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.

Tänav sai nime 16. mail 1958.

## Viited

## Välislingid
Piibelehe tänav (täpsustus)

**Piibelehe tänav** on mitmes Eesti asulas:
*Piibelehe tänav Tallinnas
*Piibelehe tänav Keilas
*Piibelehe tänav Narvas
*...
Pallasti tänav

**Pallasti tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli ja Uuslinna asumis.
## Hoonestus
* Aadressil Pallasti 2 asub 1999. aastal ehitatud Peugeot' autokeskus.
* Aadressil Pallasti 4 asub 1999. aastal ehitatud ärihoone.
* Aadressil Pallasti 54 asub Lasnamäe Linnaosa Valitsuse hoone.
## Ajalugu
Ballasti tänav nimetati Pallasti tänavaks 24. mail 1939.

Aadressil Pallasti 21 asuvas hoones oli Eesti NSV ajal Tallinna II Toidukaubastu kauplus Panoraam.

## Galerii

File:Pallasti tänav 50.jpg|Pallasti 50
Lasnamäe Linnaosa valitsuse hoone.jpg|Pallasti 54, Lasnamäe Linnaosa Valitsuse hoone
File:EU-EE-TLN-Lasnamäe-Sikupilli-Pallasti street.JPG|Pallasti tänava ja Lasnamäe tänava hooned Laagna tee ääres


## Viited

## Välislingid
Pae tänav (Tallinn)

**Pae tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli, Ülemiste ja Pae asumis.

## Hoonestus

* Pae 1 paikneb Lasnamäe Spordikompleksi hoone. Hoone valmis 1958.
* Pae 2 asus tehase Dvigatel rahvamaja-klubihoone Majak . Hoone valmis 1961 ja see lammutati 2004. Krundile plaanitakse ehitada Lidli ketti kuuluv kauplusehoone.
* Pae 5 võeti kasutusele 1957, hoones asub Pae Gümnaasium.
*Pae 9, 11, 13, 15, 1961. aastal tüüpprojekti 1-464 järgi ehitatud viiekorruseline korterelamu
* Pae 12 paikneb büroohoone, kus on tegutsenud ka kool. Selle arhitekt on Andres Alver. Hoone valmis 1974. aastal.
* Pae 16 asub Tallinna ülemine tuletorn (Punane majakas).
* Pae 21, 1954. aastal ehitatud kolmekorruseline eluhoone, kasutusel äri- ja büroohoonena
*Pae tänav 23a, 1967. aastal tüüpprojekti 1-317A-19 järgi ehitatud ühiselamuhoone. Hoones asus Eesti NSV ajal Eesti NSV Siseministeeriumi Tallinna ravi-tööprofülaktooriumi erikomandatuur
*Pae tänav 31, 33, 48, 50, 52, tüüpprojekti 1-432 järgi 1950. aastatel ehitatud korterelamud (hruštšovkad)
*Pae tänav 49 asub 1978. aastal tüüpprojekti järgi ehitatud 9-korruseline korterelamu
*Pae tänav 68 asub 1985. aastal tüüpprojekti järgi ehitatud 14-korruseline korterelamu
*Pae tänav 70 asub Lasnamäe Turg
*Pae tänav 76-78 asub Lasnamäe Keskus, Pae Rimi hüper- ja Maxima X supermarket

## Ajalugu
Tänav sai nime 8. märtsil 1949. Tänava järgi on nime saanud Lasnamäe lademe Väo kihistu Pae kihistik.

Pae asumi Lasnamäe I mikrorajooni üksikuid asutustele ja ettevõtetele kuuluvaid elamuid on ehitatud umbes 1970. aastast. 1978. aastal alustati majaehituskombinaadi toodanguga elamute ehitamist vastavalt I mikrorajooni planeeringule.

Pae tänaval asus kauplus Lasnamäe.
## Viited

## Välislingid
* Pae tänav 5 1960. aastal
* Pae tänav 5 1960. aastal
* Pae 12 sisevaated
* Vaade Pae tänavalt Peterburi maanteele 1960. aastal
Pikaliiva tänav

**Pikaliiva tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.

Tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime Pikaliiva asumi järgi.

## Viited
Ploomi tänav

**Ploomi tänav** oli tänav Tallinnas Haabersti linnaosas.Oli samuti endine Aia tänav Tallinn-Nõmmel 1940.a.sügisest.

Tänav sai nime 11. augustil 1953.

Ploomi tänav kaotati 10. veebruaril 2010, kuna jäi välja ehitamata.

## Viited
Rüütli tänav (Narva)

**Rüütli tänav** on tänav Narva Vanalinnas. See algab Vestervalli tänavalt ja lõpeb Suure tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 210 m. Rüütli ja Suure tänava nurgal asub Raekoja plats.

Aadressil Rüütli 6 asuva maja ees on säilinud osa keskaegsest kivimüürist, mis on endine Kuningavall.

## Ajalugu
Rüütli tänav on Narva üks vanemaid tänavaid. See oli varem umbes kaks korda pikem ning viis Vana värava juurde. Rüütli tänav algas Vestervalli tänavalt, ristus Helsingi tänavaga, ääristas Raekoja platsi ja ristus linna peatänava – Suure tänavaga, Pagari, Rahu, Kiriku ja Koidu tänavaga ning lõpes Pimeaia tänavaga ristudes.

1684. aasta Narva linnaplaanil on tänav märgitud saksa keeles nimega *Ritter Gasse*. Ajalooliselt kandis tänav nime *Rüütli tänav*. 1905. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi *Рыцарская улица*.

23. oktoobril 1940. nimetati tänav ümber *Muuseumi tänavaks*.

Augustis 1941 taastati tänava nime Rüütli tänavaks. 

Alates 1960 aastast kandis tänav nime *E. Vilde tänav* (*улица им. Э. Вильде*) eesti kirjaniku Eduard Vilde järgi. 27. septembril 1995 ennistati linnavolikogu määrusega nr 70/30 nimi *Rüütli tänav*.

## Ajalooline hoonestus
* Aadressil Rüütli tänav 12 asus Gödert Hartmanni maja. 
* Aadressil Rüütli tänav 13 asus H.Brüningi maja. 
* Aadressil Rüütli tänav 16 asus Narva vaekoda. 
* Aadressil Rüütli tänav 18 asus Berndt Erichi maja, milles oli vana Narva apteek. 
* Aadressil Rüütli tänav 21 asus Peeter I maja. 
* Aadressil Rüütli tänav 24  asus Hermann Poorteni maja.  
* Aadressil Rüütli tänav 26 asus Reinhold Wrangelli maja nn Pärsia kasarmu
* Aadressil Rüütli tänav 28 asus Sergei Lavretsovi maja (aastast 1913 Narva linnamuuseum). 

Keskajal olid dominiiklastel kloostrid Tallinnas, Tartus ja Narvas, Rüütli tänava ja Suure tänava ristmikul.

Peeter I maja.jpg|Endine Peeter I maja (vasakul, Rüütli tn 21) ja Sergei Lavretsovi maja (Rüütli tn 28)
Rüütli 18 Narva apteek.jpg|Endine Narva apteek (Rüütli tn 18)
Narva raekoja plats2.jpg|Berndt Erichi maja (paremal, Rüütli tn 18) ja Narva vaekoda (Rüütli 16).


## Viited

## Välislingid

* ул. Рыцарская (Рюютли)
Hilda Gleser

**Hilda Gleser** (8. juuli 1893 Viljandi – 25. august 1932 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.

1910. aastal hakkas ta näitlema harrastusnäitlejate trupis.

Aastatel 1916–1932 töötas ta Estonias. Ühtlasi töötas 1922–1924 ka Hommikteatris ja 1927–1932 Tallinna Töölisteatris. 1924–1932 õpetas ta Draamastuudio teatrikoolis.

## Viited

## Kirjandus
*Nigol Andresen. Hilda Gleser. Tallinn: Eesti Raamat, 1971. 104 lk.
Mati Graf

**Mati Graf** (sündinud 24. detsembril 1939 Tallinnas) on eesti ajaloolane.

## Haridus
Ta lõpetas Tallinna 7. Keskkooli 1959. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna 1964. aastal. Oli aspirantuuris Leningradi Riiklikus Ülikoolis 1971–1972 ning kaitses ajalookandidaadi väitekirja EKP KK Partei Ajaloo Instituudis 1972. 1985. aastal kaitses ta Eesti NSV TA Ajaloo Instituudis doktoritöö.

## Töökäik
Mati Graf oli Tartu Muusikakooli ühiskonnaõpetuse õpetaja 1963–1964 ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia NLKP ajaloo ja filosoofia kateedri assistent 1965.
Aastatel 1965–1970 oli ta Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi teadusala asedirektor.

Aastatel 1970–1992 töötas ta Tallinna Polütehnilises Instituudis / Tallinna Tehnikaülikoolis: oli NLKP ajaloo kateedri õppejõud 1970–1990 (1986. aastast professor) ning sotsiaalteaduste kateedri juhataja ja professor 1990–1992. Aastatel 1985–1990 oli ta TTÜ õppeprorektor.

1991. aastast oli ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis (hiljem Tallinna Ülikool) ajaloo õppetooli professor, 2007. aastast on ta emeriitprofessor.

## Teadustöö
Tema põhiuurimisvaldkond on Eesti poliitiline ajalugu 20. sajandil.

## Ühiskondlik tegevus
Aastatel 1964–1990 oli ta NLKP liige.

Ta on Korvpalliklubi KAPA liige nr. 67 (1987. aastast).

## Publikatsioone
**Poliitilised parteid Eestis 1917–1920*, 1982
**Eesti rahvusriik: ideed ja lahendused*, 1993
**Parteid Eesti Vabariigis 1918–1934*, 2000 
**Vaarallinen Suomi - Suomi Eestin kommunistisen puolueen ja Neuvosto-Viron KGB:n silmin*, 2004 (koos Heikki Roiko-Jokelaga)
**Eesti ja maailm: XX sajandi kroonika* I–IV, 2002–2007 (Mati Grafi aluskäsikirja põhjal)
*Эстония и Россия 1917–1991, 2007
**Kalevipoja kojutulek: 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini*, 2008
**Impeeriumi lõpp ja Eesti taasiseseisvumine 1988-1991*, 2012
**Rahvuskommunistid : Enn-Arno Sillari ja teised*, 2020

## Viited
Voldemar Vadi

**Voldemar Vadi** (25. veebruar 1891 Kooraste vald – 5. november 1951 Tartu) oli eesti sisearst ja balneoloog. Oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).

1918 lõpetas ta Tartu Ülikooli. 

Aastast 1921 oli ta TÜ hospitaalsisehaiguste kliiniku assistent. Aastast 1925 sealsamas eradotsent ja aastast 1925 dotsent ja ühtlasi ka kliiniku juhataja. Aastast 1944 oli ta TÜ teaduskonnasisehaiguste kateedri juhataja. 

Ta oli esimene, kes teaduslikult tegi kindlaks Eesti meremuda ravitoime.

Aastast 1946 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige meditsiini alal.

## Tunnustus
1948 pälvis ta Eesti NSV riikliku preemia.

## Viited
Elisha Cuthbert

**Elisha Ann Cuthbert** (sündinud 30. novembril 1982 Calgarys) on Kanada näitleja ja modell.

Ta sai tuntuks tänu telesarjale "24", komöödiafilmile "Naabermaja pornostaar" ("The Girl Next Door"; 2004) ja õudusfilmile "Vahakujude maja" ("House of Wax"; 2005).

## Välislingid
Serva tänav

**Serva tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Hiiu asumis.

Tänav sai praeguse nime 25. novembril 1966.

## Viited
Sireli tänav

**Sireli tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 13. novembril 1925. Nõmme Tallinnaga liitmise järel oli tänava nimi Loite.

## Viited
Sireli tänav (täpsustus)

**Sireli tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

## Tänav linnades
*Sireli tänav on tänav Elvas
*Sireli tänav on tänav Haapsalus
*Sireli tänav on tänav Keilas
*Sireli tänav on tänav Kiviõlis
*Sireli tänav on tänav Kärdlas
*Sireli tänav on tänav Mustvees
*Sireli tänav on tänav Narvas
*Sireli tänav on tänav Otepääl
*Sireli tänav on tänav Põltsamaal
*Sireli tänav on tänav Põlvas
*Sireli tänav on tänav Pärnus
*Sireli tänav on tänav Räpinas
*Sireli tänav on tänav Sindis
*Sireli tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis
*Sireli tänav on tänav Tamsalus
*Sireli tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas
*Sireli tänav on tänav Valgas

## Tänav alevites-alevikes
*Sireli tänav on tänav Audru alevikus Pärnu linnas
*Sireli tänav on tänav Kiili alevis Kiili vallas
*Sireli tänav on tänav Kiisa alevikus Saku vallas
*Sireli tänav on tänav Kose alevikus Kose vallas
*Sireli tänav on tänav Kuusalu alevikus Kuusalu vallas
*Sireli tänav on tänav Kuusiku alevikus Rapla vallas
*Sireli tänav on tänav Kõrveküla alevikus Tartu vallas
*Sireli tänav on tänav Lehtse alevikus Tapa vallas
*Sireli tänav on tänav Märjamaa alevis Märjamaa vallas
*Sireli tänav on tänav Näpi alevikus Rakvere vallas
*Sireli tänav on tänav Peetri alevikus Rae vallas
*Sireli tänav on tänav Risti alevikus Lääne-Nigula vallas
*Sireli tänav on tänav Rummu alevikus Lääne-Harju vallas
*Sireli tänav on tänav Toila alevikus Toila vallas
*Sireli tänav on tänav Varstu alevikus Rõuge vallas
*Sireli tänav on tänav Väimela alevikus Võru vallas

## Vaata ka
*Sireli põik on tänav Kiili alevis
*Sireli põik on tänav Tamsalus
*Sireli tee
Leida Tuulmets

**Leida Tuulmets** (kuni 1936 **Leida Vällo**; kuni 1960 **Leida Piirimäe**; 31. oktoober 1933 Uue-Põltsamaa vald, Põltsamaa kihelkond Viljandimaal – 18. märts 2021) oli eesti matemaatik.

Ta lõpetas 1954. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna. Ta oli Eesti NSV Teaduste Akadeemias aspirant, kaitses seal 1966. aastal väitekirja "Некоторые классы линейчатых гиперповерхностей V3 в евклидовом пространстве R4" ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. 

Ta oli aastatel 1963–1966 Tartu Riikliku Ülikooli algebra ja geomeetria kateedri assistent, 1966–1972 vanemõpetaja, 1972–1993 TRÜ/TÜ dotsent ning alates 2007. aastast emeriitdotsent.

## Tunnustus

* 2018 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema vend oli ajaloolane Helmut Piirimäe ja abikaasa oli kuni 1984. aastani keemik Ants Tuulmets.

## Viited

## Välislingid
*
Angelino Alfano

**Angelino Alfano** (sündinud 31. oktoobril 1970 Agrigentos) on Itaalia poliitik, kes on olnud nii justiitsminister, siseminister kui ka välisminister.

Kuulub erakonda *Nuovo Centrodestra* (New Centre-Right).

## Elulugu
Ta sündis aastal 1970 Sitsiilia maakonnas Agrigento provintsis Agrigentos. Tema isa oli advokaat ja kohalik poliitik, kes on olnud Agrigento abilinnapea.

Ta on lõpetanud Milanos asuva Pühima Südame Katoliikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja saanud doktorikraadi Palermo ülikoolist.

1996. aastal valiti ta Sitsiilia regionaalsesse assambleesse ning 2001. aastal sai temast Itaalia parlamendi saadikutekoja (alamkoja) liige.

2008. aasta mais sai Alfanost 37-aastaselt Itaali ajaloo noorim justiitsminister. Ta oli selles ametis kuni 27. juulini 2011.

28. aprillist 2013 kuni 12. detsembrini 2016 oli Alfano Itaalia siseminister.

12. detsembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 oli ta Itaalia välisminister.
Lüneburgi Kalkberg

**Lüneburgi Kalkberg** (mitte segi ajada Segebergi Kalkbergiga) on soolakupli kattekivim Saksamaa linna Lüneburgi lääneosas. Kalkberg oli keskajal kipsikaevandus, kuid tänapäeval on *[[Naturschutzgebiet]]* (looduskaitseala) ja linnaelanike tavaline kohtumispaik.

## Koosseis ja geoloogia

Kalkberg koosneb suuresti kipsist (kaltsiumsulfaat) ja pärineb setetest, mis ladestusid umbes 250 miljonit aastat tagasi Zechsteini meres. Veel hiljuti (geoloogilises mõistes) on väiksemad rikked lubanud vähem tihedatel Zechsteini sooladel voolata koos ja pressida oma teel üles noorematesse pealiskivimitesse. Tänapäeval on need soolad maapinna lähedal. Läbi selle protsessi on geoloogiliselt hilisemad kivimikihid kasvava soolamassi ümber deformeerunud, purunenud ja kerkinud; esialgu horisontaalsed soolakihid on ülespoole kerkimisel kallutatud ja kurrutatud. Maapinna lähedal on tekkinud soolakuppel põhjavee poolt leostatud, nii et vaid vähem lahustuvad elemendid on jäänud, nagu karbonaadid ja sulfaadid. Need on ühendid, mis moodustavad Kalkbergi tänapäeval, ja on Lüneburgi ümbruses näha läbi pinna tungimas.

Tänapäeval on kaljuseintel vaid väga hõre taimestik, meelitades kuiva rohtla elupaikadele tüüpilisi loomi ja taimi. 3,6 ha alal võib leida üle 180 liigi õistaimi, sealhulgas mitmed sooja-, valguse- ja kriidilembesed liigid, mis muidu kasvavad vaid Lõuna-Kesk-Euroopas. Mitmes väikeses koopas elavad käsitiivalised.

## Ajalugu

Veebruarini 1371 seisis Kalkbergi tipus loss, kust valitseti Lüneburgi vürstkonda. Lüneburgi pärilussõja ajal purustati loss Kalkbergi otsas koos lähedal asuva kloostriga.

Suurem osa Kalkbergist on sajandite jooksul ära kaevandatud, et kipsi ehitusmaterjalina kasutada. Endine kaevandus on äratuntav oma järskude, krobeliste seinte poolest. Soolalademete ammendumise ja suureneva anhüdriidi osakaalu tõttu kipsis suleti karjäär aastal 1923. Erilise geoloogilise huvi all on boratsiidi ja lüneburgiidi lademed. Teised esindatud mineraalid on anhüdriit, kaltsiit, kips, haliit, hematiit, hüdroglauberiit, jarosiit, kalistroniit, lepidokrokiit, püriit, kvarts, sülviin, süngeniit ja tenardiit. 
 
Kalkberg on kõrgusega 56,3 m üle merepinna. Algselt oli see umbes 80 m kõrge. Lüneburgi geodeet Eduard Schlöbcke aitas muuta Kalkbergi üheks esimeseks Saksa looduskaitsealaks aastal 1932.

## Allikad

* Eduard Schlöbcke: *Der Kalkbergführer. 1000 Jahre Kalkberg und Gipsbruch in Lüneburg*. Lüneburg 1928
* Gerhard Stein: *Der Lüneburger Kalkberg im Wandel der Zeiten*. in: Jahrbuch Naturwiss. Verein Fürstentum Lüneburg, Bd. 39, 247-258, Lüneburg 1992
* Erhard Poßin: *Der Kalkberg*, Bd. 4 der *Lüneburger Hefte* Hrsg.: Backsteinprojekt e.V., Lüneburg, 2008

## Välislingid

*Naturschutzgebiet "Kalkberg"
Mikk Kiisler

**Mikk Kiisler** (14. märts 1931 Kähri vald, Võrumaa – 19. märts 1994 Tartu) oli eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Aastatel 1938–1942 õppis ta Tännasilma Algkoolis, 1942–1946 Kiuma 7-klassilises koolis ja 1946–1950 Tartu 1. Keskkoolis. 1950. aastal asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskonna metsatööstuse erialale, mis 1951. aastal viidi üle Eesti Põllumajanduse Akadeemiasse. 1955. aastal lõpetas ta kiitusega Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsatööstuse eriala. 1971. aastal kaitses Kaunases Leedu Põllumajandusakadeemias väitekirja "Исследование конического разбрасывающего устройства для внесения минеральных удобрений" ("Koonusrootoriga mineraalväetiselaoturi uurimine") ja sai tehnikateaduste kandidaadi kraadi.

## Töö
Aastatel 1955–1968 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia Raadi õppe-katsemajandi (hiljem ühendati Vasula sovhoosiga) peainsener, 1968–1973 Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllutöömasinate kateedri vanemõpetaja, 1973–1983 kateedri juhataja, 1983–1992 dotsent. 1992. aastast surmani Eesti Põllumajandusülikooli Tehnikainstituudi töökaitse õppetooli juhataja ja professor.

Ta on maetud Vana-Peetri kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Eesti Põllumajanduse Akadeemia Põllutöömasinate kateedri juhataja Mikk Kiisler (1980)
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Võrumaa Muuseumi fotokogu. Kiisler, Mikk – portreefoto (1984)
Urbanus Rhegius

**Urbanus Henricus Rhegius** või **Urban Rieger** (mai 1489 Langenargen – 23. mai 1541 Celle) oli reformaator, kes tegutses nii Põhja- kui ka Lõuna-Saksamaal, et edendada *[[Luterlus|luterlikku]] ühtsust* Saksa-Rooma riigis.

## Elu

Preester Konrad Riegeri poeg sai hariduse Lindaus ning õppis Freiburgis, Ingolstadtis, Tübingenis ja Baselis Johannes Ecki juures. Aastal 1519 pühitseti ta Konstanzis preestriks ja aastal 1520 hakkas ta jutlustama Augsburgis.

## Tööd (valitud)

* *Nova doctrina*, 1526
* *Die new leer sambt jrer Verlegung*, 1527
* *Seelenarznei*, 1529 
* *Formulae quadam*, 1535
* *Dialogus von der schönen Predigt*, 1536
Rudolf Ratassepp

**Rudolf Ratassepp** (5. aprill 1891 Ropka vald – 7. veebruar 1942 Tšeljabinski oblast) oli eesti näitleja.

1907. aastal lõpetas ta Ropka ministeeriumikooli. 1907. aastast esines näitlejana. Aastatel 1910–1911 oli ta Estonia teatri lavakoori liige, 1911–1915 Vanemuise näitleja, 1915–1915 Tallinna Draamateatri, 1920–1921 Frontteatri näitleja. 1921–1925 taas Tallinna Draamateatris ja 1925. aastast Vanemuises. 1932. aastast tegutses ka näitejuhina. 1941. aastal evakueerus Venemaale, kuid ei saanud tegutseda näitlejana, vaid pidi tegema lihttöid, viimati oli puusepp. Külmetas tööl ja suri kopsupõletiku tõttu.

Mängis filmis Noored kotkad.

## Tunnustus
*1936 Teeneline näitleja

## Isiklikku
Tema abikaasa oli näitleja Elsa Ratassepp, nende poeg oli näitleja Valdeko Ratassepp, tütar Valda Ratassepp oli tantsija ja näitleja.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ratassepp, Rudolf – Tallinna Draamateatri näitleja (1918)
*Rudolf Ratassepp lavategelasena. Postimees, 14. november 1926
*Woldemar Mettus. Rudolf Ratassepp 30 aastat laval. Teater ja Muusika, 1941, nr. 6, lk. 277.
Sisaski tänav

**Sisaski tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.

Tänav sai nime 13. juunil 1958.

## Viited
Aare Suss

**Aare Suss** (16. august 1946 Vana-Kasaritsa – 28. veebruar 2016) oli eesti kontrabassimängija ja pillimeister.

Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna Muusikakooli kontrabassi erialal (õpetaja Vladimir Luht), seejärel jätkas ta aastatel 1964–1966 Vladimir Luhti juhendamisel õpinguid Tallinna Riiklikus Konservatooriumis; ta lõpetas aastal 1971 Moskvas Gnessinite-nimelise Muusikapedagoogikainstituudi (Vladimir Homenko klassis). Aastal 1973 astus ta Vladimir Homenko juurde aspirantuuri.

Ta töötas aastatel 1974–1975 (kontrabassirühma kontsertmeistrina) ja 2000–2003 ERSO-s. Aastatel 1976–1981 töötas ta Moskva Suure Teatri orkestris (mängides ka Suure Teatri sekstetis ja kammerorkestris). Aastatel 1981–1990 töötas ta NSV Liidu Riikliku Televisiooni ja Raadiokomitee Suures Sümfooniaorkestris, aastatel 1990–2000 Venemaa Rahvusorkestris (ontrabassirühma kontsertmeistri I asetäitjana), aastatel 2003–2007 Venemaa Rahvuslikus Filharmoonilises Orkestris ja aastast 2007 Moskva Riiklikus Akadeemilises Sümfooniaorkestris.

Ta on esinenud solistina koos Tallinna Kammerorkestriga (Dragonetti kontrabassikontsert, dirigent Neeme Järvi, 1968) ja ERSO-ga (Tubina kontrabassikontsert, dirigent Neeme Järvi, 1969). Lisaks on ta valmistanud viiuleid, vioolasid, tšellosid ja kontrabassi, õpingute ajal mängis omavalmistatud kontrabassil; Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis on elava mälestusena kasutusel üks tema valmistatud tšello.

## Isiklikku
Tema õde Liivi Tamm on muusikapedagoog, vend Väino Suss (1940–1969) oli koorijuht ja muusikapedagoog, vennapoeg Kaido Suss on fagotist. Tema poeg Paul Suss on tšellist, poeg Anton Suss on töötanud televisioonis filmioperaatorina.

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Lahkus meie vilistlane, kontrabassivirtuoos Aare Suss (16.08.1946 – 28.02.2016)
Anna Eleonore von Hessen-Darmstadt

**Anna Eleonore von Hessen-Darmstadt** (30. juuli 1601 – 6. mai 1659) oli Hessen-Darmstadti maakrahvi Ludwig V ja Magdalena von Brandenburgi tütar. Ta sündis Darmstadtis Hessenis.

Ta abiellus 14. detsembril 1617 Darmstadtis Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Georgiga. Üks nende poegadest oli Braunschweig-Lüneburgi kuurvürst Ernst August (1629–1698), Suurbritannia kuninga George I isa.

Ta suri Herzbergi lossis 57 aasta vanusena.

## Lapsed
* Magdalene (sündis surnult 9. augustil 1618)
* Christian Ludwig (1622–1665), Calenbergi vürst 1641–1648, Lüneburgi vürst 1648–1665
* Georg Wilhelm (1624–1705), Calenbergi vürst 1648–1665, Lüneburgi vürst 1665–1705
* Johann Friedrich (1625–1679), Calenbergi vürst 1665–1679
* Sophie Amalie (1628–1685), abiellus Taani kuninga Frederik III-ga
* Dorothea Magdalene (1629 – 17. november 1630)
* Ernst August (1629–1698), Calenbergi vürst 1679–1698, kuningas George I isa
* Anna Marie Eleonore (20. november 1630 – 13. november 1636)
Elsa Ratassepp

**Elsa Ratassepp** (7. märts 1893 Raadi – 4. mai 1972 Tartu) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 1911 Tartus Alfred Grassi gümnaasiumi.

1916. aastast töötas Vanemuise teatri näitlejana. Ta oli üks Rändteatri asutajaid. 

## Näitlejatöid
### Teatris
*Akulina – Maksim Gorki "Väikekodanlased" 
*Sofia Petrovna – Boriss Lavrenjov "Murrang" 
*Maret – August Jakobson "Kaks leeri" 
*Salme Pedak – Eduard Vilde "Tabamata ime"
*Dominicana – Horia Lovinescu "Kõige pikem öö"

### Filmis
*1962 Triinu – "Ühe katuse all"
*1963 Mari – "Jäljed"
*1966 Külanaine – "Kirjad Sõgedate külast"
*1968 Vanaema – "Libahunt"
*1968 Kalmu ema – "Inimesed sõdurisinelis"

## Tunnustus
* 1945 – medal "Sangarliku töö eest Suure Isamaasõja aastail 1941–1945"
* 1957 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema abikaasa oli näitleja Rudolf Ratassepp, nende poeg oli näitleja Valdeko Ratassepp, tütar Valda Ratassepp oli tantsija ja näitleja.

## Viited

## Välislingid
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. RT "Vanemuine" näitleja ENSV teeneline kunstnik Elsa Ratassepp Dominicana osas H. Lovinescu näidendis "Kõige pikem öö" (1966)
Eidoméni

**Eidoméni** (kreeka keeles Ειδομένη) on küla Kreekas Kilkísi piirkonnaüksuses Põhja-Makedoonia piiri ääres.

## Viited

## Välislingid
*ERR Kreekas: 130 elanikuga Idomeni küla on saanud koduks pea 15 000 põgenikule, ERR, 12. märts 2016
Sophie Dorothea von Braunschweig-Lüneburg

**Sophie Dorothea von Braunschweig-Lüneburg** (15. september 1666 Celle – 13. november 1726 Ahlden) oli George I hüljatud naine ja George II ema. 

Liit tema nõoga oli sunnitud riiklik abielu, õhutatuna nõo ema Sophie von der Pfalzi mahhinatsioonidest. 

Teda mäletatakse paremini tema väidetava afääri pärast Philip Christoph Königsmarckiga, mis viis tema vangistamiseni Ahldeni lossi tema elu viimaseks 30 aastaks.
Moisburg

**Moisburg** on omavalitsus Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Viru värav (Narva)

**Viru värav** ehk **Tallinna värav** (vene keeles *Вируские ворота* või *Таллиннские ворота*, vene allikates ka *Колыванские ворота*) oli värav Narva keskaegse linnamüüri lääneosas Virumaale viiva Viru tänava läänepoolses otsas.

Esimest korda mainitakse Viru väravat 1374. aasta dokumendis, mille järgi oli linnale üle antud maa karjamaa jaoks Viru väravast Venekülani (hiljem Olgina mõis).

Värav oli üle löödud raudplaatidega, selle ees, üle linnamüüri ümbritseva vallikraavi, oli tõstesild. 15. sajandi lõpus tugevdati väravat eesväravatega.

Värava kaudu sõitsid linna Tallinna kaupmehed; sellest tuleneb ka värava teine nimi. 1582. aastal ehitati Viru värava ette bastion, mille nimi oli Vanavall. Selle tagajärjel sissepääs linna suleti.

## Viited
Delleniit

**Delleniit** on Delleni ümbruskonnas leiduva andesiidi kohalik nimetus. Delleniidiks nimetatakse suure oligoklassi-, andesiini- ja ortoklassisisaldusega kivimit, mida varem peeti datsiidi ja rüoliidi vahevormiks. Kivimile andis nimetuse Waldemar Christofer Brøgger aastal 1896.

Aastal 1923 hakkas Antoine Lacroix keemiliselt delleniidiga sarnanevaid kivimeid, kus ortoklassi kristallid nähtavad pole, nimetama dellenitoidideks. Delleniit on Hälsinglandi tunnuskivim.

## Viited
Kõu Timpmann

**Kõu Timpmann** (sündinud 28. mail 1952 Viljandis) on eesti füüsik.

## Elukäik
Ta lõpetas 1970. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemia teaduskonna füüsika osakonna füüsik-teoreetikuna. Ta oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudis aspirant, kaitses 1986. aastal väitekirja "Изучение релаксации в некоторых многоатомнх молекулах в твердых матрицах и молекулярных комплексах методом пикосекундной спектрохронографии" ("Relaksatsiooni uurimine teatud mitmeaatomilistes lisandimolekulides ja molekulaarkompleksides pikosekundilise spektrokronograafia meetodiga") ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1975–2007 Füüsika Instituudis teadurina. Aastatel 2007–2010 oli ta Bayreuthi Ülikoolis (Saksamaa) külalisteadur. Ta on 2011. aastast Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi biofüüsika labori vanemteadur.

## Teadustöö
Kõu Timpmanni peamine uurimisvaldkond on fotobiofüüsika (fotosünteesi esmaste protsesside uurimine laserspektroskoopiliste meetoditega).

## Tunnustus
2012 Tartu Ülikooli medal

2022 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
*
Estina

**Estina** on 2008. aastal asutatud Leedu IT-firma, mis tegeleb digiallkirjastamise ja e-valitsuse teenuste pakkumisega. Estinale kuulub Leedu allkirjastamisportaal ISIGN. Oma e-teenuseid arendavad nad ISIGN Web Services abil. Alates 2016. aasta 7. aprillist haldab Estina Baltimaade esimest digiallkirjastamise portaali DigiDoc.

Estina peakorter asub Leedus Vilniuses.

## Viited

## Välislingid
*Estina koduleht
Frans (eesnimi)

**Frans** on levinud eesnimi. Seda kasutavad peamiselt hollandlased. Inglastel vastab sellele Francis ja sakslastel Franz.

## Nime kandjaid
*Frans Hals, Hollandi maalikunstnik
*Frans Jeppsson Wall (kasutab peamiselt üksnes eesnime **Frans**), Rootsi esindaja 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel
Cumbrae saared

**Cumbrae saared** (inglise keeles *The Cumbraes*) on saarestik Iiri mere Clyde'i lahes. Saared kuuluvad Suurbritanniale, täpsemalt Šotimaale. Halduslikult asuvad nad North Ayrshire'i omavalitsuses, ajalooliselt kuulusid need aga Bute'i krahvkonda.

Kaks saarestiku tähtsamat saart on Suur Cumbrae ja Väike Cumbrae. Mõlemad saared on ka asustatud. Neid eraldab üksteisest väin, mis kannab nime *The Tan*.

Saarestikus on ka väiksemaid ja asustamata saari. Nende seas on *The Eileans* (kaks saart, millel Šotimaa läänerannikule ebatüüpilisel puuduvad oma nimed) ja kolm nende lähistel asuvat karet (Leug, Spoig ja Clach), Broad Islands ja Trail. Omapäraseim asustamata saar saarestikus on Kindlusesaar (ka *Allimturrail*, inglise keeles *Castle Island*, šoti keeles *Eilean a' Chaisteil*), mis on mõõna ajal Väikese Cumbraega ühendatud. Saarel asub 1527. aastal ehitatud kindlus, mille 1650. aastal hävitasid Oliver Cromwelli poolehoidjate väed. Algselt olevat kindlus rajatud selleks, et tõrjuda salakütte.

Šotimaast eraldab Cumbrae saari laevatatav kanal Fairlie Roads.

Norra Hákon Hákonarsoni saagas on saari mainitud nime *Kumreyiar* all.

## Viited
Karjavärav (Narva)

**Karjavärav** ehk **Vene värav** (vene keeles *Скотопрогонные ворота* või *Русские ворота*) oli värav Narva keskaegse linnamüüri põhjaosas Suure tänava lõpus. Läbi värava pääses Tallinna viivale teele ja Narva jõe ülesõidukohale.

Esimest korda on Karjaväravat mainitud 1462. aastal. Laia võlvkäiguga Karjavärav oli linna peavärav. See oli kõige suurem ja kaunim. Kahe poolega värav oli raudlehtedega üle löödud, seda kutsuti ka raudseks väravaks. 

Värava ees, üle linnamüüri ümbritseva vallikraavi, oli tõstesild. 15. sajandi lõpus tugevdati väravat eesväravaga.

1620. aastatel värav renoveeriti ja kindlustati täiendavalt tugeva tornehitise ja rondeeliga.

Aastatel 1676–1680 kindlustati Karjavärav eraldi raveliinilaadse kantsiga. 

Karjavärav sai nime selle järgi, et sealtkaudu ajas linnarahvas oma kariloomi karjamaale. Vene väravaks nimetati seda sellepärast, et selle värava kaudu saabusid linna venelastest kaupmehed.

## Viited
Čepelare

**Čepelare** (ka *Chepelare*) on linn Bulgaaria lõunaosas Smoljani piirkonnas, Čepelare valla halduskeskus.

Asub Rodope mägedes Čepelare jõe ääres 1232 m kõrgusel merepinnast.

Čepelarest 10 km kaugusel on Pamporovo mäesuusakeskus, 15 km kaugusel Bulgaaria suurim observatoorium Roženi observatoorium.

Linnas on sündinud laskesuusataja Ekaterina Dafovska, kes ainsa talisportlasena on Bulgaariale võitnud taliolümpiamängudel kuldmedali (seisuga 13.03.2016).


Chepelare.jpg|Vaade linnale
Chepelare school Iankov.JPG|Kool
Chepelare Iz4.jpg|Kirik
Chepelate Iz8.jpg|Vallavalitsuse hoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht
SK

**SK** või **Sk** võib tähendada mitut asja:
***SK** on Slovakkia ISO maakood.
***SK** on Sertifitseerimiskeskuse lühend.
***SK** on Seaduste Kogu
*Sk (auruvedur)
*Sk on Slovakkia krooni tähis
*...
Anni Toompere

**Anni Toompere** (sünninimi **Anni Ruugla**, sündinud 7. mail 1992) on eesti flötist ja kammermuusik. 

Anni Toompere on õppinud Türi Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Mihkel Peäske flöödiklassis. 

Toompere on andnud kontserte koos Eesti Filharmoonia Kammerkoori, Tallinna Kammerorkestri, Pärnu Linnaorkestri, Tallinna Muusikakeskkooli sümfooniaorkestri, Eesti Muusikaõpetajate Sümfooniaorkestri, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkestri jt kollektiividega.

## Tunnustus
2013. aastal nimetati EMTA parimaks ansambliks Anni Ruugla, Liidia Ilvese ja Silvia Ilvese trio. 2014. aastal osales Anni Toompere (tollal Ruugla) telesaates "Klassikatähed", kus pälvis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia eripreemia.

### Konkursiauhinnad
* Pärnu regiooni puhkpillikonkurss 2003 – I koht
* Üleriigiline puhkpillikonkurss 2005 – III koht
* Pärnu regiooni puhkpillikonkurss 2007 – I koht ja konkursi parim puupillimängija
* Üleriigiline puhkpillikonkurss 2007 – II koht
* Kārlis Štrālsi nim. XI rahvusvaheline konkurss Young Flutist 2010 Riias – II koht
* Kārlis Štrālsi nim. XII rahvusvaheline konkurss Young Flutist 2011 Riias – I järgu diplom
* EMTA puhkpilliosakonna konkursi I koht

## Viited

## Välislingid
* Anni Ruugla Klassikaraadio saatesarjas "Delta", 11. märts 2014
* Flötist Anni Ruugla: olin võlutud, kui ilus see pill on ERR, 6. märts 2014
* Türi Muusikakooli vilistlane Anni Ruugla osaleb konkursil "Klassikatähed 2014" Järvamaa infoportaal, 3. veebruar 2014
Kaltsitoniin

**Kaltsitoniin** on üheahelaline 32 aminohappest koosnev peptiidhormoon, mida sekreteerivad kilpnäärme parafollikulaarsed C-rakud. 

Kaltsitoniin suurendab kaltsiumi siirdumist verest luudesse.
Dannenberg

**Dannenberg** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Linna pindala on 76,31 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8311 inimest. Linn asub Elbe jõe ääres, ligikaudu 30 km Salzwedelist põhjas ja 50 km Lüneburgist kagus. See on Samtgemeinde Elbtalaue keskus.

Dannenberg paikneb Saksa puitkarkassi trassil.

Dannenbergi polaabi nimed on *Weidars* ja *Woikam*.

## Ajalugu
Linna ajalugu algab lossi ehitamisega (seda on esmamainitud 1153. aastal) Dannenbergi krahvi Volrad I (1153–1169) valitsusajal, kellele andis ülesande territoorium asustada ja kaitsta hertsog Heinrich Lõvi.


Dannenberg Blick zum Adolfsplatz.JPG
Rathaus Dannenberg.jpg|Vana Dannenbergi raekoda


## Sõpruslinn

* Łask, Poola, aastast 1999

## Inimesed

* August Noorem (1579–1666)
* Johannes Schultz (1582–1653), helilooja
* Augustin Gottfried Ludwig Lentin, (1764–1823), kirjanik ning keemia- ja metallurgiaalaste tööde tõlkija
* Eleonore Prochaska (1785–1813), suri Dannenbergis, naissõdur Napoleoni sõdades
* Theodor Körner (1791–1813), kirjanik ja sõdur
* Bernhard Riemann (1826–1866), oluline matemaatik
* Harry Bresslau, (1848–1926), juudi ajaloolane ja diplomaat
* Detlef Weigel (1961–), arengubioloog
* Kai Fagaschinski (1974–), džässklarnetist ja helilooja
* Nicolas Born (1937–1979), kirjanik

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Käepide

**Käepide** on eseme osa või detail, millest võetakse või hoitakse eseme kasutamisel käega kinni.

Käepidemed on paljudel tööriistadel (nt labidal, noal, konserviavajal, pannil jne), relvadel (nt mõõgal, püstolil) ja muudel esemetel (nt uksel, sahtlil, lapsevankril).

Käepidemete kujundamisel mängivad olulist rolli ergonoomilised taotlused, isegi kui neile ei pöörata teadlikult tähelepanu ja käepideme kujundus lähtub traditsioonist.

Piklikku (pulgakujulist) käepidet nimetatakse varreks.

## Vaata ka
*Sang
*Räsa
Sertifitseerimiskeskus

**AS Sertifitseerimiskeskus** (SK) oli 2001. aastal asutatud Eesti Vabariigi isikut tõendavate dokumentide (ID-kaart, elamisluba, Digi-ID, Mobiil-ID ja e-residendi Digi-ID) sertifikaatide väljastaja. Lisaks pakub SK ajatempli teenust, digitaalallkirjastamise tehnoloogia ja rakenduste väljatöötamist ning valideerimisteenuseid.

Alates 2016. aastast on uueks nimeks **SK ID Solutions AS**, mis on spetsialiseerunud rahvusvaheliste e-identiteedi lahendustele. Jätkuvalt on nad Eesti riigi partner sertifikaatide väljastamisel isikut tõendavatele dokumentidele. 

## Viited

## Välislingid
*Sertifitseerimiskeskuse koduleht
Scharnebeck

**Scharnebeck** on vald Alam-Saksi liidumaal Saksamaal Lüneburgi kreisis. See asub ligikaudu 10 km Lüneburgist kirdes.

Scharnebeck on tuntud oma Scharnebecki laevalift poolest Elbe külgkanalil.

Scharnebeck on ka Samtgemeinde Scharnebecki keskus.

## Viited
Lüchow

**Lüchow (Wendland)** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Samtgemeinde Lüchowi ja Lüchow-Dannenbergi kreisi keskus. Linn asub umbes 13 km Salzwedelist põhjas. Polaabi keeles kutsuti Lüchowit *Ljauchüw* (*Lgauchi* või *Lieuschü* vanemas Saksa viitematerjalis).

Lüchowis asub ansambli Rolling Stones muuseum Stones Fan Museum, mis on asutatud 2011. aastal.

Elbe lisajõgi Jeetzel voolab läbi linna. Ümbritseva maastiku pinnamood on kujunenud liustike toimel, läänes kõrgem, idas madalam.

Paika on esmamainitud 1158. aastal ja linnaõigused sai 1293. aastal. Ainus säilinud hiliskeskajal ehitatud kaitserajatis on torn, mida kohandati ja kasutatakse Ristija Johannese kiriku kellatornina. 1555. aastal püstitati värav, mis eraldas kesklinna läänepoolsetest eeslinnadest. See värav lammutati 1793. aastal. Lüchow kannatas 1537. aastal katkupuhangus ja vaevu pool sajandit hiljem, 1589. aastal, hävines suuresti tulekahjus. Veel üks tulekahju 1608. aastal hävitas enamuse sellest, mis oli taas üles ehitatud. 1811. aasta tulekahju hävitas isegi raekoja ja lossi.


Drawehn.png|Drawehn
Luechow marktplatz 4033.jpg|Turuplats, taustal vana raekoda
Luechow Amtsturm 8552.jpg|"Amtsturm", jäänuk lossist


## Inimesi
* Friedrich Syrup sündis Lüchowis.
* Detlef Weigel kasvas üles ja käis keskkoolis Lüchowis.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Wustrow (Wendland)

**Wustrow** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis, Salzwedelist põhjas. See on Samtgemeinde Lüchowi osa. Linna pindala on 29,90 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2792 inimest.

## Viited
Häädemeeste kirikumõis

**Häädemeeste kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Gudmannsbach*) oli kirikumõis Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited
Lelle mõis

**Lelle mõis** (saksa keeles *Lelle*) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.

Liivimaa ordu Pärnu komtuurkonna mõisat on esmamainitud 1559. aastal.
## Vaata ka
*Lelle-Eidapere klaasikoda

## Viited

## Välislingid
*
*
Rõusa mõis

**Rõusa mõis** (saksa keeles *Karlshof*) oli Uue-Vändra mõisa kõrvalmõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Vändra mõis

**Uue-Vändra mõis** (saksa keeles *Neu-Fennern*) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.

Mõis rajati 1844 Vana-Vändra mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*Uue-Vändra mõis (Vändra khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register
Viluvere mõis

**Viluvere mõis** (saksa keeles *Willofer*) oli linnamõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.

Mõis rajati 1628 Tori mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*