Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta märts–juuni)

Ukrainas Euromaidani liikumise, Ukraina revolutsiooni ja Krimmi annekteerimise järel alanud **[[Sõda Donbassis|Donbassi sõja]]** (Vene-Ukraina "hübriidsõja") kronoloogia**.

Käesolevas artiklis on kajastatud ajavahemik 2014. aasta 1. märtsist 30. juunini. Sellele järgneva aja sündmused on kajastatud artiklites 2014. aasta [[Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta juuli–september)|juuli–septembri]] ja [[Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta oktoober–detsember)|oktoobri–detsembri]] kohta ning järgneva aja sündmused artiklis, milles on toodud ära sündmuste [[Donbassi sõja kronoloogia|kronoloogia]] alates [[Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta jaanuarist)|2015. aasta jaanuarist]].
==Märts==
: ''2014. aasta veebruari–märtsi [[Krimm]]i sündmuste kohta vaata artiklit [[Krimmi annekteerimine]].''
===Märtsi I pool===
==== 1. märts ====

[[Luhansk|Luhanski]] kesklinnas [[Suure Isamaasõja Kangelaste väljak]]ul [[Tarass Ševtšenko mälestussammas|Tarass Ševtšenko mälestussamba]] juures toimus seoses [[Luhanskimaa Rahvanõukogu]] istungiga Venemaa-meelsete organisatsioonide ligi 10&nbsp;000 osavõtjaga miiting. Paljud miitingust osavõtjad hoidsid käes [[Venemaa lipp]]e ja musta-kollase-valgeid lippe, [[Berkut (Ukraina)|Berkut]]it pooldavaid ning "pruuni katku" ja "fašistide" vastaseid plakateid. Miitingust osavõtjad nõudsid [[Vene keel Ukrainas|vene keelele Ukrainas]] riigikeele staatuse andmist, munitsipaalmiilitsa formeerimist ja rahvale allutamist ning oblasti riikliku administratsiooni peade ja prokuröride valimist valimistel. Otsustati korraldada korjandus Kiievis kokkupõrgete ajal kannatada saanud Berkuti töötajate abistamiseks. Miitingulised astusid välja [[Arseni Jatsenjuki valitsus]]e vastu ja hüüdsid loosungeid "pruuni katku" ja "fašistide" vastu. Samal päeval toimus Luhanskis miiting "Vene kevad", kus põletati [[Arseni Jatsenjuk]]i, [[Oleg Tjagnõbok]]i ja [[Vitali Klõtško]] vahtplastist kujud.

Keskvalitsuse vastaste ja Venemaa-meelsete meeleavaldajate toetuseks tuli [[Venemaa]]lt üle piiri [[Ukraina]]sse bussitäite kaupa vene kodanikke. Üks [[Moskva|moskvalane]] asendas [[Harkiv]]i haldushoonel Ukraina lipu Venemaa lipuga. Valitsusvastased meeleavaldajad lõhkusid valitsushoonetja kaklesid tsiviilisikutega, kuid [[Reuters]]i teatel tõukas sedalaadi käitumine eemale paljusid kohalikke etnilisi venelasi, kes pidasid kõnesid ja koondusid Ukraina uue valitsuse toetuseks. Ukraina lipp pandi tagasi ja valitsushoonet hakkas kaitsma 200 militsionääri.


Teadete kohaselt heiskasid meeleavaldajad [[Donetsk]]is oblasti haldushoonele vene trikoloori ja valisid ka uue venemeelse kuberneri. Ka [[Mariupol]]is avaldasid Venemaa lippe lehvitavad protestijad piirkondlike asutuste ees meelt. [[Harkiv]]is hõivasid protestijad piirkondliku haldushoone ja [[Moskva]]st pärit vene kodanik vahetas Ukraina lipu Venemaa lipu vastu välja. Kiievist saabunud uue valitsuse esindaja üritas protestijatega rääkida, kuid sattus rahvahulga rünnaku alla. Interfaxi teadete kohaselt osales venemeelsel meeleavaldusel [[Odessa]]s 5000–20&nbsp;000 inimest. Teadete kohaselt heisati vene lipud ka [[Melitopol]]is ja [[Jevpatoria]]s.

[[Donetsk]]i linnavolikogu hääletas 1. märtsil referendumi korraldamise suhtes piirkonna staatuse kohta, kuid seaduseandjad ei täpsustanud, mida küsitakse ja millal.

[[Zaporižžja]]s kogunes hinnanguliselt 1000–5000 meeleavaldajat päästma Lenini monumenti. Protestijad avaldasid meelt ka Kiievi valitsuse vastu ning väljendasid toetust Berkuti võitlejatele ja [[Nõukogude Liit|nõukogude]] sümbolitele.

Mitmesugused vene meediakanalid võtsid protestide kirjeldamiseks kasutusele väljendi **Vene kevad** (''Русская весна'').

====2. märts====
Ukraina idapoolseima piirkonna, [[Luhanski oblast|Luhanski oblasti]] nõukogu otsustas nõuda [[vene keel]]ele teise riigikeele staatuse andmist, peatada "[[Berkut (Ukraina)|Berkuti]] võitlejate tagakiusamine", desarmeerida Maidani omakaitseüksused ning keelustada mitmed poliitilised organisatsioonid, nagu [[Svoboda (Ukraina)|Svoboda]] ja [[UNA-UNSO]]. Oblastinõukogu teatas keskvõimudele, et jätab endale õiguse: "paluda abi vennalikult [[Venemaa|vene]] rahvalt". Uue valitsuse vastaste Venemaa-meelsete kodanike koosolekul osales kuni 5000 inimest, nõuti [[referendum]]i korraldamist Venemaaga ühinemise suhtes.

Zaporižžjas avaldas Venemaa interventsiooni ja Venemaa-meelsete demonstratsioonide vastu meelt üle 5000 inimese, kes väljendasid ühtlasi toetust Ukraina ühtsusele. Nad avaldasid ka rahulolematust selle suhtes, et inimesed hõivavad valitsushooneid ja heiskavad neile Venemaa lippe. Samasuguseid miitinguid peeti ka Dnipropetrovskis (kohalikud reporterid kirjeldasid miitingut kui viimaste aastate suurimat, osa võttis hinnanguliselt 10&nbsp;000 inimest), Odessas (mõni tuhat osalejat), [[Mõkolajiv]]is (kohaliku meedia andmetel 5000–10&nbsp;000 inimest) ja Harkivis (mõni tuhat meeleavaldajat).

====3. märts====
3. märtsil kogunes Donetski oblasti haldushoone ümber üle 2000 protestija, kes tungisid läbi miilitsa tõkete ja vallutasid hoone vene lippe lehvitades tagasi. Venemeelse grupi eesotsas on endine neonatsliku partei "Vene rahvuslik ühtsus" liige [[Pavel Gubarev]], kes väidab end olevat piirkonna rahvakuberner.

3. märtsil 2014 püüdis 200–500 valitsusvastast vene lippudega meeleavaldajat hõivata [[Odessa oblast]]i haldushoonet. Nad nõudsid referendumi korraldamist "Odessa autonoomse vabariigi" kehtestamise kohta. Kui meeleavaldajad hakkasid lõhkuma aknaid ja sisenema hoonesse, rääkis rahvahulgaga oblasti esimees ja Regioonide partei ametnik Mõkola Leonidovitš Skorõk, kes ütles inimestele, et miilits ei saa lubada "kallaletungi" haldushoonele ja et ukrainlased "peavad elama rahulikult ühtses riigis." Meeleavaldajad hüüdsid talle "reetur!" ja "[[Juudas Iskariot|Juudas]]!". [[Reuters]]i teatel tungisid Kiievi-vastased meeleavaldajad samal ajal [[Donetsk]]i haldushoone esimesele korrusele.

====4. märts====

Valitsusvastased separatistid tugevdasid kontrolli [[Donetsk]]i piirkondliku haldushoone üle. [[Pavel Gubarev]] valiti kuberneriks ja ütles reporteritele, et käimas on uue administratsiooni struktuuri korraldamine. "Me ei taha anda enam oma raha Kiievile. Me tahame rohkem vabadust oma linnale uues föderatsioonis või konföderatsioonis, mis võimaldab meil võtta omaks sõbralikud suhted ja positiivsed tunded, mida tunneb meie vastu Venemaa rahvas," ütle Gubarjev.

====10. märts====


...

====13. märts====
Taasasutati [[Ukraina Rahvuskaart]], mille esimeseks ülemaks sai [[kindralleitnant]] [[Stepan Poltorak]].

===Märtsi II pool===
====16. märts====
[[Krimm]]is ja [[Sevastopol]]is toimus referendum Venemaaga ühinemise suhtes. Valdav enamus Sevastopoli elanikest oli ühinemise poolt (osalusprotsent 50–80%), Krimmi elanikest pooldas ühinemist Venemaaga 50–60% (osalusprotsent 30–50%).

====17. märts====

[[Odessa]]s arreteeriti venemeelse ühenduse "Noorsoo ühtsus"juht (kes oli korraldanud suurema osa koosolekuid Venemaa toetuseks), kellele pandi süüks "õigusrikkumine Ukraina territoriaalse terviklikkuse ja puutumatuse suhtes" ning "riigireetmine". Seejärel piketeerisid tema toetajad kohalikku SBU peakorterit.

Samal ajal olid Ukraina sõjaväelased suurendanud oma kohalolekut ([[Venemaa]]ga piirnevates) [[piirilinn]]ades.



==Aprill==
===Aprilli I pool===


====5. aprill====
Donetskis osales Venemaa-meelsel separatistlikul koosolekul 500 inimest.

====7. aprill====
Kell 3:30 ründasid relvastatud võitlejad Donetskis ja Luhanskis [[Ukraina Julgeolekuteenistus]]e hooneid. Nad ei esitanud selgelt piiritletud nõudeid.

====12. aprill====
[[Kramatorsk]]is hõivas grupp relvastatud separatiste miilitsajaoskonna, algas [[5. juuli]]ni kestnud [[Kramatorski vastasseis|vastasseis]].

[[Slovjansk]]is vallutasid eraldusmärkideta sõjaväevormides, kuulikindlates vestides ja [[AK-47|Kalašnikovi automaatidega]] relvastatud maskides mehed Slovjanski linnavalitsuse, miilitsajaoskonna ja julgeolekuteenistuse hooned. Relvastatud üksusi juhtis [[GRU]] polkovnik [[Igor Strelkov]]..


==== 14. aprill====
Ukraina kuulutas riigi idaosas separatistide vastu võitlemiseks välja terrorismivastase operatsiooni (Антитерористична операція на сході України, lühend АТО).

==== 15. aprill====
Ukraina presidendi kohusetäitja [[Oleksandr Turtšõnov]] kuulutas kooskõlas Ukraina 14. aprilli seadusega "Terrorismi vastu võitlemise kohta" Ida-Ukrainas võimu haaranud valitsusvastaste relvajõududega võitlemiseks välja "terrorismivastase operatsiooni" ("Антитерористична операція", lühend **ATO**).

===Aprilli II pool===
====25. aprill====
USA ametiisikute teatel sisenesid Venemaa hävituslennukid viimase 24 tunni jooksul korduvalt Ukraina õhuruumi.

[[Odessa oblast]]is sai granaadirünnakus [[Transnistria]] lähistel olevale kontrollpunktile vigastada seitse inimest, sealhulgas üks miilits.

==Mai==
===Mai I pool===
...

====2. mai====

Koidikul alustasid Ukraina relvajõud laiaulatuslikku operatsiooni [[Slovjansk]]i tagasivallutamiseks. Saabus teateid tulistamiste ja plahvatuste kohta ning sõjaväehelikopteri poolt tule avamise kohta ning separatistid teatasid ühe [[Mi-24]] helikopteri allatulistamisest, ja ühe piloodi vangistamise kohta. Valitsusvastaste jõudude teatel said kokkupõrgetes surma kolm võitlejat ja kaks tsiviilisikut. Ukraina siseministeeriumi teatel hõivati kuni üheksa Slovjanskit ümbritsevat valitsusvastaste võitlejate kontrollpunkti. Ministeerium kinnitas ka kahe helikopteri allatulistamist ja kahe lennuväelase hukkumist. Seitse sõjaväelast sai haavata. Võitlus vaibus õhupoolikuks.

Hiljem toimusid [[Odessa]]s kokkupõrked valitsusmeelsete ja valitsuse vastaste meeleavaldajate vahel. [[Odessa kokkupõrked|Odessa kokkupõrgetes]] hukkus kokku 48 inimest.

Presidendi kohusetäitja Turtšõnov väljastas avalduse, milles teatas, et 'relvastatud [[Diversant|diversandid]]' püüdsid tungida Venemaalt üle piiri Ukrainasse, kuid löödi Ukraina piirivalvurite poolt tagasi. Venemaa Julgeolekuteenistuse ([[FSB]]) piirivalveteenistus teatas, et Ukraina poole teave vene "sabotaažirühmade" väidetavate katsete kohta ületada piiri "ei vasta tegelikkusele."

==== 3. mai====
Valitsusvastased võitlejad ründasid Luhanskis Ukraina sõjaväe värbamiskeskust, pärast seda, kui kutsealused olid nende esialgse rünnaku tagasi löönud. Kokkupõrgetes sai vigastada kaks Ukraina sõdurit, hukkus üks separatistist võitleja. Separatistid omastasid relvad ja viisid nekrutid teadmata kohta. Relvastatud võitlejad röövisid Luhanski oblasti Stanitsno eelpostilt viis Ukraina piirivalvurit. Piirivalvuritelt rööviti relvad ja nad lasti järgmisel päeval vabaks. Teadete kohaselt hukkus Kramatorski ja Slovjanski ümber toimunud intensiivses võitluses kümme inimest.

==== 4. mai====
Odessas ründas kuuskümmend keskvalitsuse vastas meeleavaldajat miilitsa peakorterit ja vabastas 67 inimest, kes olid peetud kinni 2. mai surmavate kokkupõrgete tõttu. Varahommikul ründas neli Ukraina soomusmasinat valitsusvastaste võitlejate kontrollpunkti [[Kostjantõnivka]] juures; kokkupõrkes osalesid kohalikust teletornist tulistanud täpsuslaskurid. Ukraina jõud tõmbusid Kramatorski tänavatelt tagasi [[Kramatorski sõjalennuväli|kohaliku lennujaama juures asuvasse baasi]].

==== 5. mai====
Slovjanski ümbruses taasalanud võitluses sai neli Ukraina sõjaväelast surma ja 30 haavata. Isehakanud linnapea kinnitusel hukkus seitse võitlejat ning kolm tsiviilisikut. Kokkupõrge algas, kui Ukraina soomustatud konvoi sattus Slovjanski äärelinnas valitsusvastaste võitlejate varitsusele. Pealtnägijate sõnul plahvatas kohalik bensiinijaam tulemerena. Tosinkond mässajate võitlejat saabus varitsusse soomustransportööril. Mässulised lasksid raskekuulipildujast alla Ukraina [[Mi-24]] helikopteri, mis kukkus jõkke; meeskond pääses eluga. Ukraina valitsus süüdistas venemeelseid võitlejaid raskerelvade, kaasaarvatud [[miinipilduja]]te kasutamises.

...

====9. mai====
[[Kostjantõnivka]] kontrollpunkti juures lasti maha võitlejatega rääkida üritanud õigeusu vaimulik.

[[Avdijivka]] linnanõukogu võeti üle tuvastamata isikute poolt.

Mariupolis leidsid aset inimohvritega lõppenud kokkupõrked, kui 60 separatisti üritasid võtta üle miilitsajaoskonda. Rünnak löödi tagasi, kuid hoone süttis põlema. Ukraina siseministeeriumi teatel hukkus 20 mässajat, 4 võeti vangi, valitsusvägede poolel hukkus üks võitleja, viis said haavata. Hiljem selgus, et separatistid röövisid ka linna miilitsaülema.

==== 10. mai====	
Ukraina kaitseministeerium teavitas ühe alampolkovniku ja ühe suurtükiväelase surmast lahingus Mariupoli lähistel. Alampolkovniku sõiduk sattus varitsusele teel miilitsajaoskonda, sõdur tapeti rünnakus hoonele.	
	
Relvastatud separatistid sisenesid Donetski lähistel asuvasse [[Suur Isamaasõda|Suure Isamaasõja]] muuseumi ning varastasid [[PTRS-41]] tankitõrjerelva ja kaks AK-47 koopiat.

==== 11. mai====
Donetskis ja Luhanskis toimusid nõndanimetatud iseseisvusreferendumid. Donetskis olid korraldajate sõnul 89% hääletanutest omavalitsuse poolt. Luhanskis hääletas korraldajate väitel 96,2% Ukrainast eraldumise poolt. Eelnimetatud tulemusi ei saanud sõltumatult kinnitada.

[[Krasnoarmiiske (Novoazovski rajoon)|Krasnoarmiiskes]] avas maskides jõuk rahva pihta tule, surma sai kaks tsiviilisikut, üks tsiviilisik sai vigastada.

==== 13. mai====
20&nbsp;km kaugusel Kramatorskist asuva Oktjabrski küla juures sattus sõjaväekolonn valitsusvastaste võitlejate varitsusele, kuus Ukraina sõdurit sai surma. Seitsmes sõdur suri saadud haavadesse. Ukraina kaitseministeeriumi teatel sai üks mässuline surma ja neli haavata. Hävitati üks Ukraina [[BTR-80|BTR soomustransportöör]] ja [[GAZ-66]] veoauto.

Valitsusvastaste jõudude kinnitusel sai atentaadis haavata Luhanski 'rahvakuberner' Valeri Bolotov, atentaadi korraldamises süüdistati Ukraina võime.

==== 14. mai====
Ukraina president [[Oleksandr Turtšõnov]] kinnitas, et Ukraina Rahvuskaart purustas valitsusvastaste võitlejate baasi Kramatorski lähistel ja kindlustatud piirkonna Slovjanski juures. President kinnitas ka seda, et Slovjanski lähistel asuv teletorn on Ukraina kontrolli all.

[[Ivano-Frankivsk]]i torujuhtme plahvatust Lääne-Ukrainas nimetati Ukraina võimude poolt "terroristlikuks rünnakuks".

==== 15. mai====
Valitsusvastaste jõudude allikate kinnitusel tulistas sõjavägi Kramatorskis surnuks kolm tsiviilisikut.

Ukraina allikad teatasid kolmest valitsusvastaste võitlejate rünnakust sõjaväe eelpostidele Slovjanski ja Kramatorski piirkonnas, üks rünnakutest toimus kohalikku teletorni valvava väesalga vastu. Mässulised kasutasid rünnakutel [[BMD-2]]ja tulistasid automaatrelvadest.

===Mai II pool===
==== 16. mai====
Ukraina allikate teatel arreteerisid miilitsa ja [[Ukraina julgeolekuteenistus|julgeolekuteenistuse]] ühendatud jõud [[Lugansk|Luhansk]]is [[Kaguarmee]] komandöri. Nende kinnitusel viidi kinnipeetu[[Kiiev]]isse. Ukraina peaprokurör klassifitseerisvalitsusvastaste jõudude poolt väljakuulutatud vabariigid terroristlikeks organisatsioonideks.

[[Donetsk]]i linnas piiras 130 relvastatud võitlejat [[Eripataljonid Ida ja Lääs|pataljonist "Vostok"]] sisse Ukraina Rahvuskaardi Ida territoriaalse juhtimiskeskuse ja käskis seesolevatel sõjaväelastel relvad maha panna. Mässajajad võtsid lõpuks territooriumi oma kontrolli alla, pärast seda kui mitmed Rahvuskaardi vabatahtlikud olid vandunud truudust Donetski rahvavabariigile. Ülejäänud väed paigutati ümber teistesse kasarmutesse. Venemeelne maakaitsevägi hõivas kindlaks tegemata arvu käsirelvi.

Kaks Ukraina sõdurit sai vigastada, kui nende baasi Harkivi oblastis ründasid valitsusvastased maakaitseväelased Donetskist.

==== 17. mai====
Üks meesterahvas lasti maha ja teine sai haavata, kui nende poolt juhitud sõiduauto läbis valitsusvastaste võitlejate kontrollpunkti Luhanski oblasti Jubileini külas. Juhita auto vigastas veel kahte naisterahvast.

[[Kramatorsk]]is võttis vähemalt 50 relvastatud ründajat üle gaasipumpamisjaama.

Luhanski "rahvakuberner"Bolotov peeti Ukraina piirivalvurite poolt lühikeseks ajaks kinnining vabastati pärast 200 relvastatud võitleja veretut rünnakut eelpostile.

Ametivõimude väitel sai kokkupõrgetes Slovjanskit ümbritsevate Ukraina vägedega surma üks venemeelne võitleja.

==== 18. mai====
17.–18. maini tulistati [[Kramatorski sõjalennuväli|Kramatorski lennuvälja]] paiguti miinipildujatest ja RPG-dest, toimus ka üks valitsusvastaste võitlejate rünnakukatse lennuvälja hõivamiseks. Teated hukkunutest valitsusvägede ja tsiviilelanikkonna seas puuduvad. Slovjanski isehakanud linnapea väitis, et Ukraina miinipildujatuli kahjustas ühe küla juures asuvat raudteesilda.

Stahhanovi rauasulatustehas Luhanskis katkestas töö, pärast seda, kui valitsusvastased võitlejad tulistasid ja viisid rivist välja kaks transformaatorit, katkestades seadmete elektrivarustuse. Kuus sulatusahju lülitati välja.

==== 19. mai====
Mässajate miinipildujarünnakus Ukraina positsioonidele Slovjanski lähistel [[Karatšun]]i mäe juures sai üks sõdur surma, kolm haavata. Venemaa-meelsete allikate kinnitusel said Ukraina suurtükitulest kannatada asulad Slovjanskist lõunas .

Ukraina siseministri teatel ründasid mässajad sõjaväe kontrollpunkti Donetski oblastis. Umbes 50 venemeelset omakaitseväelast saabus kümnel sõidukil ja avas tule, kuid pärast 30 minutit kestnud tulevahetust tõrjuti nad tagasi. Üks separatist sai surma, teine võeti vangi ja seitse sai haavata.

President Turtšõnov süüdistas kommunistlikku parteid koostöös separatistidest mässajajatega ja esitas Justiitsministeeriumile avalduse partei keelustamiseks.

Mariupolis toimuma pidanud rahumiiting keelustati viimasel minutil Venemaa-meelsete relvastatud gruppide ähvarduste tõttu.

Endale kuuluvast telejaamast edastatud hilisõhtuses teleesinemises kinnitas piirkonna suurärimees [[Rinat Ahmetov]], et "selle [[Donetski Rahvavabariik|Donetski rahvavabariigi]]" esindajad on sooritamas "[[Donbass]]i [[genotsiid]]i".

==== 20. mai====
[[Donbass Arena]] staadionil [[Donetsk]]is peeti autosignaalide saatel nõndanimetatud Rahumarss, mille korraldajaks oli suurärimees Rinat Ahmetov. [[BBC News]]i ja Ukrajinska Pravda teatel ründasid mõnda sõidukit relvastatud separatistid ning inimesed relvadega hoiatasid taksojuhte, et need ei osaleks. Suurärimees Akhmetov tõotas, et "sireen heliseb üle kogu Donbassi igal hommikul, kuni rahu kehtestamiseni".

Relvastatud separatistid hakkasid ehitama Ukraina-Vene piirist 8&nbsp;km kaugusele alalisi betoonist kontrollpunkte.

Mässajate jõud viisid [[Karatšun]]i mäe juures läbi veel ühe miinipildujarünnaku Ukraina vägede vastu, haavates nelja sõdurit.

==== 21. mai====
Teadete kohaselt oli valitsusvastaste jõudude kontrolli all kolmandik Donbassi valmiskomisjonidest.

Mariupolis korraldasid võitlejad piketi kahe Ukraina oligarh [[Rinat Ahmetov]]ile kuluva tehase ees, kuna Ahmetov oli kutsunud üles aktsioonile separatismi vastu.

==== 22. mai====
[[Donetski oblast]]is [[Volnovahha]] juures hukkus vähemalt 16 Ukraina ajateenijat ja 32 sai haavata, kui nende kontrollpunkti ründasid relvastatud separatistid. Hiljem suri haavadesse veel üks sõdur, millega Ukraina langenute arv tõusis 17-ni.

Luhanski oblastis [[Rubižne]] lähistel asuva silla juures tõkestasid mässuliste jõud varitsusest Ukraina sõjaväekolonni. Kaks Ukraina sõdurit sai surma ja seitse haavata, samas kui separatistid teatasid seitsmest langenud võitlejast ja 16 haavatasaanust.

==== 23. mai====
Donetskist 25 km loodes asuva [[Karlivka]] küla juures tapsid valitsusvastased jõud varitsusest viis pataljoni "Donbass" ukrainlasest vabatahtlikku. Partei "Parem sektor" pressiesindaja Borislav Bereza väitel läksid tema partei võitlejad päästma lõksulangenud sõdureid. Pooled pataljoni sõduritest said haavata. Mässuliste teatel sai lahingus surma kaks nende võitlejat.

==== 24. mai====
Kaks Ukraina sõdurit sai surma, kui Slovjanski mässajate jõud ründasid linna ümbritsevat kahte kontrollpunkti miinipildujatest, [[RPG (granaadiheitja)|RPG-dest]] ja käsitulirelvadest.

[[Donetski Rahvavabariik|Donetski Rahvavabariigi]] ja [[Luhanski Rahvavabariik|Luhanski Rahvavabariigi]] vahel allkirjastati lepingud [[Uus-Venemaa föderatiivriik|Uus-Venemaa föderatiivriigi]] (vene keeles ''Федеративное государство Новороссия'') moodustamise kohta.

==== 25. mai ====
[[Slovjansk]]i lähistel hukkusid valitsusvastaste jõudude miinipildujarünnakus Itaalia ajakirjanik Andrea Rocchelli (30-aastane) ja tema Venemaa kodanikust tõlk Andrei Mironov (60).

==== 26. mai ====

[[Donetski lennujaam]]a juures puhkes kella 13:00 ajal kohaliku aja järgi äge võitlus, pärast seda, kui varem lennujaama hõivanud valitsusvastaste jõudude võitlejad eirasid Ukraina ultimaatumit võitlejad tagasi kutsuda. Valitsusvägede poolt läbi viidud õhurünnakus kasutati muuhulgas [[ründekopter]]eid ([[Mi-24]]) ja [[hävituslennuk]]eid ([[Suhhoi Su-25]], [[Suhhoi Su-27]] ja [[Mikojan-Gurevitš MiG-29|MIG-29]]). Mässajate väljatõrjumiseks kasutati Ukraina dessantväelasi. Valitsusvõimude kinnitusel hävitati üks [[õhutõrjekahur]]. Donetski rahvavabariigi allikad omakorda teatasid kahe valitsusvägede helikopteri allatulistamisest. Õhtuks võitlus vaibus ja mõlemad pooled väitsid lennuvälja olevat oma kontrolli all. Langenute arvu kohta anti umbmääraseid teateid Kohalikus surnukuuris oli 36 lahingu jooksul tapetud inimese surnukeha, neist 33 kuulusid Venemaalt pärit võitlejatele. Donetski linnapea andis teada, et kokkupõrgete tagajärjel on kohalikes haiglates 43 haavatut. Osad surnukehad toimetati külmutusautodega Venemaale.

Kell 18:00 kaotas [[OSCE]] peakorter ühenduse oma sõjaväeliste vaatlejatega idapoolses Donetskis. 29. mail võttis Donetski rahvavabariik omaks, et OSCE vaatlejad on nende käes.

==== 27. mai ====
Öösel kell 3:40 ületas Novoprohhorovka (Venemaa) juures startinud mitmest veoautost, furgoonist ja muust sõidukist koosnev autokolonn Astahhovi küla (Luhanski oblast) juures Ukraina piiri ja suundus Antratsõti suunas. Pärast tulevahetust piirivalvuritega konfiskeeris piirivalve furgooni ja kaks sõidukit, mille laadungiks olid AK-47 automaadid, RPGd ja lõhkeaine. Üks relvastatud meeskodanik sai haavata.

Donetski rahvavabariigi pressiteenistus teatas igapäevase [[Komandanditund|komandanditunni]] kehtestamisest kella 20–6.

==== 28. mai ====
Ukraina sõjajõudude pressisekretäri teatel lasksid Donetski oblasti kontrollpunkti sõdurid alla Venemaal valmistatud [[droon]]i. Varem olid Donetski venemeelse sõjaväe liikmed teatanud, et olid lasknud alla Donetski kesklinna kohal lennanud Ukraina drooni.

80 Ukraina sõjaväeüksuse nr 3035 sõdurit alistus vastaspoole võitlejatele.

==== 29. mai ====


[[29. mai]]l tulistati [[Slovjansk]]i lähistel alla valitsusvägede transpordikopter [[Mil Mi-8|Mi-8]]. Hukkus vähemalt 12 Ukraina sõjaväelast, teiste seas [[Ukraina Rahvuskaart|Ukraina Rahvuskaardi]] [[kindralmajor]] [[Sergi Kultšitskõi]].

Luhanski oblastis pani 20 rahvuskaardi liiget relvad maha. Tegevuse käigus sai haavata üks venemeelne võitleja.

Harkivi oblastis [[Izjum]]i lähistel sattus Ukraina sõjaväekolonn Donetski rahvavabariigi võitlejate varitsusse. [[Granaadiheitja]] tabamuse saanud veoautos [[KAMAZ]] hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kaks said haavata.

[[Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon]]i [[Kiiev]]i esindus teatas, et kaotas õhtul umbes kella 19:00 ajal ühenduse oma teise vaatlejate grupiga. [[Luhansk|Luhanskis]] baseeruv neljast välisriikide kodanikust ja ühest Ukraina abilisest koosnev grupp peeti relvastatud võitlejate poolt kinni Luhanskist 100&nbsp;km kaugusel põhjas asuvas [[Sjevjerodonetsk]]is. [[Slovjansk]]i valitsusvastaste jõudude rühmitus teatas, et OSCE vaatlejad on nende juures ning nad võidakse varsti vabaks lasta. [[Ukraina Julgeolekuteenistus|Ukraina Julgeolekuteenistuse]] andmetel on 29. mail toimunud OSCE vaatlejate kinnipidamise taga vene kasakate struktuurid.

Venemeelne väesalk [[Eripataljonid Ida ja Lääs|pataljon Vostok]] võttis [[Riigipööre|''coup d'état''<nowiki/>']] käigus oma kontrolli alla Donetski rahvavabariigi peakorteri ja tekitas mässuliste seas kaose.

==== 30. mai ====
Ukraina piirivalveameti teatel löödi [[Luhanski oblast|Luhanski oblasti]] idaosas öösel tagasi [[Venemaa|VF]] poolt lähtunud relvastatud rünnak. 29. mail hakkasid relvastatud isikud Venemaa poolel kogunema, kontrollpunktist mitte eriti kaugel, ja paigaldasid mitmeid tõkkeid. Piirivalve eelposti ümbritses ühtekokku 300 relvastatud inimest. Kell 00:30 avasid nad automaatrelvadest ja granaadiheitjatest Ukraina piirivalvurite suunas tule. Riigi piirivalvurid vastasid tulele. Üks piirivalvur sai [[šrapnell]]ist vigastada. Samal ajal nähti kohta, kust tuli avati, saabumas vähemalt nelja kiirabiautot.

Samal ööl võtsid piirivalvurid kinni kolm VF poolt piiri ületanud autot. Üks autodest, [[Mercedes Vito]], pidi oletatavasti saatma piiripunkti mõnevõrra hiljem saabunud kahte [[GAZelle]] kaubikut. Lõpptulemusena leidsid piirivalvurid 27 [[AK-47]] automaati, kaks püstolit, neli kuulipildujat, viis [[granaadiheitja]]t, viis snaiper vintpüssi ja 84 kasti laskemoona ja [[Granaat (lõhkekeha)|granaat]]idega. GAZelle reisijate seas oli ka naisterahvas, kellel oli kaasas 10&nbsp;000 [[Ameerika dollar|dollarit]]. Piirivalve pidas kinni kokku 13 inimest.

[[Ukraina julgeolekuteenistus]] teatas Venemaa päritolu [[Mehitamata õhusõiduk|drooni]] [[Orlan-10]] allatulistamisest Ida-Ukrainas 28. mail.

==== 31. mai ====
Donetski rahvavabariigi esimees [[Deniss Pušõlin]] teatas 31. mail, et hukkus 6 ülestõusnut, kes olevat püüdnud lennuvälja tagasi vallutada, et saada kätte oma varem [[Donetski lahing|lahingus]] hukkunud seltsimeeste surnukehad. "Nad surid, püüdes võtta tagasi Ukraina lennujaama ja meie poisid püüdsid neid tagasi võtta," ütles Pušilin. Valitsusvägede teatel oli siiski tegemist kahe uue rünnakuga lennuvälja territooriumit valvavate sõjaväelaste vastu. "Kella viie ja seitsme ajal hommikul toimus kaks rünnakukatset [[Donetski lennujaam]]ale. Illegaalsed sõjaväestatud jõud üritasid vallutada lennujaama, mõlemad rünnakukatsed löödi aga terrorismivastaste jõudude osaks olevate dessantväelaste poolt tagasi," teatas sõjaväe pressesindaja uudisteagentuurile Interfax-Ukraine.

[[Krasnõi Lutš]]i juures toimunud kokkupõrkes piirivalvuritega sai 2 separatisti surma; neli haavatud piirivalvurit toimetati hospidali.

[[Luhansk|Luhanski]] Leninski rajoonis hõivasid relvastatud separatistid laskemoonatehase.

Relvastatud võitlejad hõivasid [[Sjevjerodonetski lennujaam]]ast kümme turvasõidukit ja pantvangistasid kaheksa turvatöötajat. Seitse turvatöötajat lasti hiljem vabaks, pärast seda, kui neid oli kuulatud üle nende oletatava seotuse kohta parteiga "Parem sektor" .

==Juuni==
===Juuni I pool===
====1. juuni====
Teadete kohaselt on konflikti algusest saadik valitsusvastaste jõudude poolt võetud vangi ja pantvangi umbes 200 inimest.

Endine [[Mariupol]]i rahandussekretär valiti linnanõukogu ette kogunenud venemeelse rahvamassi poolt "rahva linnapeaks".

[[Thorez]]is said [[RPG (granaadiheitja)|RPG]] rünnakus tugevasti kannatada [[Ukraina julgeolekuteenistus|Ukraina julgeolekuteenistus]]e ametiruumid.

====2. juuni====
Paarikümne kilomeetri kaugusel [[Venemaa|Venemaa Föderatsiooni]] piirist asuvas [[Luhansk|Luhanskis]] ründas kuni 500 [[miinipilduja]]te, granaadiheitjate, automaatide ja muude relvadega relvastatud separatisti linna edelaserval asuvat piirivalve juhtimiskeskust, vähemalt 5 ründajat sai surma, 8 haavata. Vastaspoole võitlejatelt ja elumajadest lähtunud snaipritulest sai haavata vähemalt üksteist piirivalvurit, neist neli raskelt. Piirivalvuritele tuli appi [[Ukraina õhujõud|lennuvägi]], mis suutis hävitada kaks miinipilduja laskepesa, kaks mässajat hukkus. Pärast 20–30 minutit kestnud vaherahu, mille jooksul veeti ära langenud ja haavatud, lahing jätkus. [[OSCE]] 4. juunil avaldatud teate kohaselt oli olukord Luhanskis pingeline. Võitlus valitsusvastaste jõudude ja keskust kaitsvate piirivalvurite vahel vaibus pärast 17 tundi kestnud tulevahetust.

Luhanski haldushoones toimus kuni 3 plahvatust, milles hukkus kinnitamata andmetel vähemalt kaheksa inimest, teiste seas Luhanski rahvavabariigi tervishoiuminister. [[OSCE]] vaatlejate teatel sai hoone kolm raketitabamust (õhusõidukilt välja tulistatud mittejuhitavate rakettidega). Uudisteagentuuri RT väitel olevat OSCE kinnitanud, et Ukraina õhujõud tulistasid kolme lennurünnaku ja viie kopterirünnaku ajal Luhanskis välja üle 150 raketi ning pommitasid ka haldushoonet.

Moskvas teatas kaitseministeerium manöövrite korraldamisest [[Lääne sõjaväeringkond|Lääne sõjaväeringkonnas]], milles katsetatakse ka suure täpsusega [[9K720 Iskander|Iskander]] tüüpi maa-maa [[Ballistiline rakett|rakette]].

====3. juuni====
[[OSCE]] Ukraina erimissiooni teatel pole 2. juuni (kell 18:00 kohaliku aja järgi) seisuga õnnestunud taastada ühendust 4 Donetski grupi ja 4 Luhanski grupi vaatlejaga, kellega oldi viimati ühenduses vastavalt 26. ja 29. mail.

[[Slovjansk]]is ja [[Slovjanski piiramine|linna lähistel]] puhkesid valitsusvastaste võitlejate ja valitsusvägede vahel ägedad lahingud, kaasatud oli lennuvägi. Võitluses sai kaks sõdurit surma ja 42 haavata, surma sai ka vähemalt kümme separatisti, 12 separatisti sai haavata. Terroristid tulistasid alla kaks valitsusvägede Mi-24 helikopterit.

Teel [[Izjum]]ist [[Slovjansk]]isse sattus rünnaku alla Ukraina sõjaväekolonn; üks sõjaväelane sai surma, kolmteist haavata. [[Kramatorsk]]i lähistel Semenivkas purustas armee valitsusvastaste võitlejate rajatud teetõkked.

Ukraina peaprokuröri kohusetäitja teatas [[Kiiev]]is antud pressikonverentsil, et aprillis alanud kokkupõrgetes Kremli poolt toetatud mässajatega on Luhanski ja Donetski oblastites saanud surma 181 inimest, teiste seas 59 sõjaväelast. Vigastatuid olevat 239.

Terrorismivastase operatsiooni pressiesindaja teatas, et Ukraina julgeolekujõud on ainuüksi Donetski oblastis neutraliseerinud üle 300 võitleja.

====4. juuni====
Ukraina valitud president [[Petro Porošenko]] kohtus hommikul [[Poola]]s [[Barack Obama]]ga.

Pärast päevi kestnud ägedaid lahinguid hõivasid separatistid Luhanski oblasti idaosas piirivalve baasi. Luhanskis loovutasid valitsusväed vastaspoole võitlejatel oma baasi pärast 10 tundi kestnud lahingut ja lahingumoona otsalõppemist. Võimude kinnitusel said lahingus surma kuus vastaspoole võitlejat, kolm valitsusvägede sõdurit sai haavata.

Presidendi kohusetäitja [[Oleksandr Turtšõnov]]i teatel alustati idapiiri sulgemist, eesmärgiga hoida ära relvade ja võitlejate liikumine Ukrainasse.

Pärast ägedaid lahinguid hõivasid valitsusväed Slovjanskist kirdes asuva [[Krasnõi Lõman]]i linna. Lahingutes tabamusi saanud haiglas sai mitu inimest haavata. Separatistid tõmbusid tagasi oma Brusõvka küla lähistel asuvasse tugipunkti (Slovjansk-Krasnõi Lõman tee), kus neil on kaevikute võrgustik ja mitmed punkrid.

Mässulised hõivasid [[Sverdlovsk (Ukraina)|Sverdlovskist]] idas asuva Tšervonopartõzanski piirivalvurite baasi (80 km [[Luhansk|Luhanskist]]).

"Terrorismivastase operatsiooni" läbiviimise alal vigastati veejuhet, veeta jäid [[Družkivka]], [[Dzeržõnsk]], [[Kostjantõnivka]] ja [[Kramatorsk]].

[[NATO]] Euroopa vägede ülemjuhataja kindral [[Philip Breedlove]] teatas, et Venemaa mitteregulaarjõud ning Venemaa poolt toetatud ja rahastatud jõud on idapoolses Ukrainas väga aktiivsed ning et "see peab lõppema".

==== 5. juuni ====
Ukraina piirivalve teatas, et lõi tagasi samaaegselt nii Venemaa kui Ukraina poolt lähtunud rünnaku oma "Marõnivka" piiripunktile. Viis piirivalvurit sai haavata; purustati kolm mässuliste veoautot ja üks [[soomustransportöör]]. Ukraina kinnitusel tõmbusid separatistid pärast õhurünnakut ja maapealse abiväe saabumist tagasi Venemaale. Ukraina siseministeeriumi teatel sai surma vähemalt 15 venemeelset separatisti. Ukraina sulges kaheksa idapiiril asuvat piiripunkti. Vene meedia väitel kaotas Ukraina valitsus Luhanski oblastis kontrolli enam kui 130&nbsp;km pikkuse piirilõigu üle Venemaaga.

Krasnõi Lõmani linnavalitsuse hoonele heisati taas Ukraina lipp.

Ukraina väed tõid [[Slovjansk]]it ja [[Kramatorsk]]it ümbritsevate kontrollpunktide tugevdamiseks kohale [[tank]]id [[T-64]]. Terroristid on võtnud kasutusele [[tankitõrjerelv]]ad.

Venemaa president [[Vladimir Putin]] kohtus esimest korda pärast [[2014. aasta Krimmi kriis|Krimmi okupeerimist]] silmast silma Lääne liidriga&nbsp;– Putin kohtus [[Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam]]a tollitsoonis [[David Cameron]]iga. President [[Barack Obama|Obama]] andis Venemaale ühekuise tähtaja võitlejate ja relvade voolu peatamiseks Venemaalt Ukrainasse.

====6. juuni====
Ukraina valitud president [[Petro Porošenko]] osales koos teiste riigipeadega Prantsusmaal D-päeva 70. aastapäeva tähistamisel; eelnevalt oli tal umbes 15 minutit kestnud jutuajamine [[Angela Merkel]]i ja [[Vladimir Putin]]iga.

Jätkusid võitlused "Marõnivka" piiripunkti juures, kus öistes valitsusvägede õhurünnakutes hukkus 16 mässajat.
Idapiiril langesid mõned piiripunktid mässuliste kätte. Mässajate väitel on nende kontrolli all 150–200&nbsp;km Ukraina-Venemaa piirist.

Slovjanski kohal süttis [[MANPADS]]i (väidetavalt [[Verba]], Venemaa uusim õhutõrje relv) tabamusest Ukraina õhujõudude lennuki parempoolne mootor. Alul väideti, et tegemist oli transpordilennukiga ([[Antonov An-26|An-26]]), hiljem võeti omaks, et tegemist oli Antonov An-30B luurelennukiga. Andmed hukkunute ja vigastatute kohta on vastukäivad.

Slovjanski äärel olevas valitsusvägede kontrollpunktis sai üks erivägede sõdur miinipildujarünnakus surma. Kinnitamata andmetel on valitsusväed alustanud [[tank]]i.

====7. juuni====
[[Petro Porošenko]] inaugureeriti presidendiks.

Kreml andis [[FSB]]-le käsu võtta meetmeid Ukraina-Venemaa piiri kaitsmiseks, takistamaks inimeste illegaalset liikumist üle piiri.

Valitsusvägede [[Pataljon "Azov"|pataljoni Azov]] komandöri teatel ületas Ukraina piiri [[Taganrog]]i suunast tulnud sõidukite kolonn, mis koosnes kuuest veoautost KAMAZ, kuuest soomustransportöörist ja järelveetavast kahurist. Veoautod suundusid [[Thorez]]i, soomukid jõudsid [[Snižne]]sse.

Atentaadis ühele Donetski rahvavabariigi liidritest [[Deniss Pušõlin]]ile sai surma Pušõlini abi.

====9. juuni====
Terroristide teatel asuvad nende poolt 26. ja 29. mail kinni peetud OSCE vaatlejad [[Luhanski oblast|Luhanski oblastis]] [[Sjevjerodonetsk]]is.

[[Luhanski oblast|Luhanski oblastis]] tõrjus piirivalve relvastatud rünnaku oma piiripunktile ([[Krasnodon]]ist idas).

====10. juuni====
Ametivõimude teatel sai ööl vastu 10. juunit [[Kramatorski sõjalennuväli|Kramatorski sõjalennuväljale]] toimunud umbes 3 tundi kestnud terroristide rünnakus esialgsetel andmetel surma ligikaudu 40 terroristi.

President [[Petro Porošenko]] andis korralduse humanitaarkoridoride moodustamiseks Ida-Ukrainas, mis looksid vajalikud tingimused tsiviilisikutele, kes soovivad konfliktipiirkondadest lahkuda.

[[Donetski oblast]]i [[kohtumeditsiin]]i andmetel on relvastatud konflikti jooksul registreeritud 175 hukkunut.

====11. juuni====
Valitsusvastaste võitlejate rünnakus [[Luhanski lennujaam|Luhanski lennujaamale]] lennuvälja kaitsvate dessantväelase seas kaotusi polnud, ründajate kaotused on teadmata.

Tervishoiuministeeriumi kinnitusel on kriisi jooksul Luhanski ja Donetski oblasti tervishoiuasutuste surnukuurides registreeritud 270 surnukeha, neist 14 on surnud haigustesse.

[[ITAR-TASS]]i teatel pöördus (Ukraina prokuratuuri määratluse kohaselt) terroriorganisatsioon Luhanski rahvavabariik [[Venemaa]] ja veel 14 riigi poole palvega tunnustada ühenduse iseseisvust. Pöördumine saadeti veel [[Armeenia]], [[Valgevene]], [[Kasahstan]]i, [[Hiina]], [[Serbia]], [[Venezuela]], [[Kuuba]] ja [[Nicaragua]] valitsustele.

[[Donetski oblast]]is peeti kinni üks «[[Vene õigeusu armee]]» liidritest.

====12. juuni====

Ukraina siseminister [[Arsen Avakov]]i teatel sisenes läbi mässuliste poolt kontrollitava kontrollpunkti üle [[Venemaa]] piiri Ida-Ukraina [[Luhanski oblast|Luhanski oblastisse]] kolm Venemaa nõukogudeaegset [[T-72]] lahingu[[tank]]i (hiljem väideti, et tegemist oli tankidega [[T-64BV]]) ja soomustehnika, mida hiljem nähti [[Snižne]]s. President [[Petro Porošenko|Porošenko]] pressiesindaja ütles, et presidendi sõnul olevat tankide sisenemine Ukrainasse "vastuvõetamatu". Valitsusvägedel õnnestus hävitada mõned kolonnis olnud sõidukid, neli Ukraina sõjaväelast sai surma, 31 haavata. [[NATO]] avaldas [[14. juuni]]l satelliidipildid ja tõendusmaterjali [[Venemaa|VF]] soomustehnika sisenemise kohta Ukraina territooriumile.

[[Gruusia]]s viibiv [[Euroopa Komisjoni president]] [[José Manuel Durão Barroso]] teatas telefonivestluses [[Petro Porošenko]]ga, et [[Euroopa Liit]] on valmis allkirjastama assotsiatsioonilepingu Ukrainaga [[Brüssel]]is [[27. juuni]]l.

[[Ukraina Rahvuskaart|Rahvuskaart]] teatas [[Mariupol]]i isehakanud «rahvalinnapea» kinnipidamisest.

Valitsusväed lõid tagasi relvastatud võitlejate rünnaku kontrollpunktile [[Luhanski oblast|Luhanski oblastis]] [[Kreminna]] linna lähistel.

Järjekordse atentaadi käigus, mis korraldati ühele Donetski rahvavabariigi liidritest [[Deniss Pušõlin]]ile, lasti [[Donetsk]]is hilisõhtul õhku Pušõlinile kuuluv sõiduk. kaks inimest hukkus, kaks sai vigastada, Pušõlin ei viibinud sõidukis.

====13. juuni====
Valitsusväed alustasid varahommikul kell 4.50 kohaliku aja järgi rünnakut separatistidest mässajate vastu [[Mariupol]]i sadamas ja linnas. Teadete kohaselt hukkus viis venemeelset separatisti, vähemalt neli valitsusvägede võitlejat sai vigastada. Siseminister Avakovi teatel heisati linnanõukogu hoonele ja [[Aasovi meri|Aasovi mere]] kaldal asuvale sadamale taas Ukraina riigilipud. Valitsusvägedel õnnestus linn taas oma kontrolli alla võtta. Valitsusväe hävitasid ühe mässajate soomustransportööri ja vangistasid umbes 30 terroristi.

President Porošenko andis [[Donetski oblast]]i valitsuse juhile [[Sergi Taruta]]le korralduse viia oblasti juhtimine ajutiselt üle [[Mariupol]]i.

[[ITAR-TASS]]i teatel ületas [[Rostovi oblast]]i [[Kuibõševo rajoon]]is Millerovo küla juures [[Venemaa]] piiri kaks [[Luhanski oblast|Luhanski oblastist]] tulnud [[soomustransportöör]]i. Väidetavalt olevat üks soomuk ületanud piiri ja rikki läinud, teine soomuk olevat appi tulnud ja rikkiläinud soomuki meeskonna üle piiri tagasi toimetanud.

Donetski terroristide liider Pušõlin teatas Venemaa telekanalile [[Russia-24]] antud intervjuus, et  Ukrainasse sisenenud tankid on [[Donetsk]]is, kuid olevat "kohatu küsida", kust need tankid pärit on.

Mõkalejevist pärit Ukraina dessantväelased sattusid [[Donetski oblast]]is Venemaa piiri lähedal mässuliste varitsusele, kaks dessantväelast sai surma, 25 haavata.

[[Venemaa]] meedia teatel heitis Ukraina sõjavägi [[Slovjansk]]i lähistel asuvale külale [[valge fosfor]]iga [[süütepomm]]e, mille kasutamine on [[ÜRO]] tavarelvastuse kohta käiva konventsiooniga keelatud. Väite kinnituseks näidati videot [[2004]]. aasta [[Iraak|Iraagi]] sündmustest.

Venemaa armee Mi-35 helikopter lendas Ukraina õhuruumi rikkudes üle Ukraina sõjaväekolonni, toimus tulevahetus.

Kakskümmend automaatrelvadega relvastatud võitlejat võttis üle Ukraina Julgeolekuteenistuse hoone Krasnodonis.

====14. juuni====


Separatistid lasksid öösel [[Lugansk|Luhansk]]i lähistel alla valitsusvägede transpordilennuki [[Iljušin Il-76|Il-76]]. Vägesid ja varustust vedav lennuk oli maandumas [[Luganski lennujaam|linna lennuväljale]]. Hukkusid kõik 49 pardal olnud inimest. Tegemist on arvatavalt suurima inimkaotusega, mida valitsusväed on [[Ukraina kriis|kriisi]] ajal ühes rünnakus kandnud. Ukraina president [[Petro Porošenko]] kuulutas [[15. juuni]] [[leinapäev]]aks.

Donetski rahvavabariigi pressiesindaja teatel lasksid nende võitlejad [[Gorlivka]] lähistel alla valitsusvägede [[Suhhoi Su-24|Su-24]] pommitaja.

Lennuõnnetusest teadasaanud meeleavaldajad ründasid [[Kiiev]]is Venemaa saatkonda, purustati saatkonna aknaid ja autosid, saatkonnalt rebiti maha [[Venemaa lipp]]. Ukraina välisministri kohusetäitja [[Andri Deštšõtsja]] poolt kaamerate ees saatkonna ees meeleavaldajate rahustamiseks öeldu ("jah, [[Putin – huilo|Putin on huilo, jah"]]) põhjustas rahvusvahelise diplomaatilise skandaali.

Ukraina piirivalveteenistuse teatel hukkus [[Mariupol]]i lähistel viis piirivalvurit, seitse sai haavata.

Ukraina õhujõud teatasid kahe mässuliste kontrollpunkti hävitamisest Luhanski-Stantšino piirkonnas.

[[Ameerika Ühendriikide Riigidepartemang]]u pressiesindaja kinnitas Ukraina väidet, et riigi idaosas vastaspoole poolt kasutatavad [[tank]]id on tulnud [[Venemaa]]lt; satelliidipiltidel saadud andmete põhjal toetas väidet ka [[NATO]]; lisaks oli kolme [[T-64]] tankiga Ukraina piiri ületanud kolonnis seitse [[Mitmelasuline raketiheitja|raketiheitjat]] [[Grad]] ja muud sõjatehnikat.

====15. juuni====
[[Kiiev]]i [[Maidan Nezaležnosti|keskväljakul]] toimus umbes poole tuhande osavõtjaga leinamiiting [[Iljušin Il-76 allatulistamine|eelmisel päeval lennuõnnetuses]] hukkunute mälestuseks.

Raketiheitja rünnakus valitsusvägede positsioonidele purustati kaks poodi, bussijaam, haigla ja mitu hoonet. Valitsusvägede teatel oli teadmata arv hukkunuid, samas kui vastaspoole teatel olid laskjateks hoopis valitsusväed, kolm tsiviilisikut sai surma.

Donetski võitlejad teatasid kaheksa Ukraina dessantlase vangistamisest.
===Juuni II pool===
====16. juuni====
[[Venemaa]] katkestas gaasitarned Ukrainale.

Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretär [[Andri Parubi]] kinnitusel on venemeelsete võitlejate ridades 15&nbsp;000–20&nbsp;000 võitlejat, kellest enam kui pooled on saabunud Venemaalt. “Meil tuleb teha tegemist sellega, et tuuakse sisse Venemaa okupante ja relvi ja võitlejaid”, ütles ta. Parubi andmetel on separatistide ülesandeks "tekitada tsiviilelanikkonna seas võimalikult suuri kaotusi". Rahvuslik Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu andis valitsusele korralduse viia "riiklikule julgeolekule olemasoleva ohu tingimustes" läbi Venemaa-Ukraina piiri ühepoolne demarkeerimine.

[[Donbass]]i omakaitseväe komandör [[Igor Girkin]] kinnitas [[Komsomolskaja Pravda]]le, et Donetski separatistid ei suudaks ilma Venemaa "kiire, otsustava" sõjalise abita pidada vastu kauem kui kuu.

Õhtul sooritas Ukraina õhujõudude hävitaja väidetavalt õhurünnaku [[Gorlivka]]s separatistidest võitlejate valduses olevale hoonele.

Donetski piirkondliku andministratsiooni pressiteenistus teatas kuue inimese surmast kokkupõrgetes [[Kramatorsk]]is.

Öösel tulistati hiljuti valitsusvägede poolt hõivatud [[Štšastja]] linna väidetavalt [[Grad]] [[Mitmelasuline raketiheitja|raketiheitjast]].

====17. juuni====
Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu pressiesindaja (**URJKN*')kinnitas, et Ukraina on viinud "viimase 24 tunni jooksul läbi sarja edukaid operatsioone", et taastada kontroll Ukraina-Venemaa piiri üle, mille käigus "neutraliseeriti umbes 80 võitlejat". Ta teatas ka seda, et eelmisel päeval oli riigipiiri juurde ja Donetski oblasti asustatud piirkondadesse paigutatud Ukraina rahvuskaardi väitlejad.

Ukraina armee pressiesindaja kinnitas, et "Luhanski piirkonna idaosas" tappis ja haavas Ukraina üksus 30 meest suurest võitlejate kolonnist".

[[Luhansk|Luhanski]] lähisel Metallisti külas sai surma kaks [[Venemaa]] ajakirjanikku. Hiljem teatati, et üks neist oli sisenenud Ukrainasse illegaalselt. Hukkus ka neli valitsusvägede sõdurit pataljonist "Aidar".

Ukraina parlamendiliige ja endine kaitseminister kindral [[Oleksandr Kuzmuk]] teatas, et umbes 900 raske soomustehnikaga varustatud võitlejat tungis Venemaalt Ukrainasse, piirkonnas, mida kaitses 100 Ukraina piirivalvurit.

====18. juuni====
Pärast telefonivestlust [[Vladimir Putin]]iga teatas president [[Petro Porošenko]] lühiajalise vaherahu kehtestamisest, mille jooksul terroristid saaksid kas relvad maha panna või naasta [[Venemaa]]le. Presidendi pressiesindaja teatel kuulutatakse vaherahu välja lähitundidel või -päevadel. Vastaspoole esindajad teatasid, et pole vaherahu kehtestamisest huvitatud.

USA saadik OSCE juures mõistis hukka Venemaa soovi puudumise peatamaks relvade ja võitlejate voolu Ida-Ukrainasse.

Ukraina kaitseministeeriumi allikate teatel tapsid valitsusvastased jõud Luhanskist põhjast asuvas külas 18 Ukraina sõdurit. Veel kümme sõdurit jäi kadunuks.

Ukraina armee pressiesindaja teatel vigastasid mässulised Slovjanski lähistel Ukraina T-64B tanki; hävitati mitmed mässuliste tulepesad, mitmed mässulised said surma või haavata.

[[ÜRO]] poolt sel nädalal avaldatud hinnangul on Ukrainas alates 7. maist hukkunud vähemalt 356 inimest, sealhulgas 257 tsiviilisikut.

==== 19. juuni ====
[[Donetski oblast]]is [[Jampil]]i asula juures puhkes suurem lahing, kui varem [[Krasnõi Lõman]]is positsioonidel olnud mässajad püüdsid tungida läbi armee piiramisrõnga ja põgeneda [[Siversk]]i suundas. Teadete kohaselt kasutati mõlemal poolel soomukeid ja tanke.

Mässuliste komandöri Igor "Strelkov" Girkini sõnul kasutavad valitsusväed suurtükiväge, tanke ja ründelennuväge; samas kui armee esindaja kirjeldas operatsiooni järgmiselt "Käimas on suur lahing, mis ületab jõudude suuruselt ja ulatuselt kõike senitoimunut." Hiljem ütles Girkin [[Komsomolskaja Pravda]]le antud intervjuus, et Siversi garnisoni rünnati ka lõunast tankivägedega ning et öö saabumisel võivad nii Jampil kui Siversk langeda valitsusvägede kätte, [[Igor Girkin|Girkin]] võrdles olukorda 1941. aastal toimunud Bresti kindluse piiramisega. Kaitseministeeriumi esindaja teatel hukkus Krasnõi Lõmani lähistel peetud võitluses 12 valitsusvägede võitlejat, 25 sai vigastada. Valitsusjõudude teatel hukkus piirkonnas umbes 300 separatisti, seda arvu ei saa kinnitada sõltumatute allikate alusel. Donetski maakaitseväe esindaja kinnitas, et mässulised lasksid Jampili lahingus alla valitsusvägede lennuki [[Suhhoi Su-25|Su-25]].

"Terrorismivastase operatsiooni" käigus vabastasid valitsusväed separatistidest [[Jampil]]i ja [[Kirovsk (Donetsk)|Kirovski]] asulad.

Ukraina kinnitas 4 Ukraina sõduri hukkumist ja 30 haavatasaamist võitluses Slovjanski lähistel.

==== 20. juuni ====
President [[Petro Porošenko]]l oli sel nädalal juba teine telefonivestlus [[Vladimir Putin]]iga, pärast mida ilmusid Ukraina meedias teated president Porošenko 15-punktilisest rahuplaanist, mis avaldati õhtupoolikul. Pakuti välja 10&nbsp;km laiuse puhvertsooni loomine Venemaa-Ukraina piirile ning separatistidele ja Venemaa võitlejatele lahkumiseks koridoride võimaldamine. Kooskõlas varem avaldatud rahuplaaniga kuulutas Porošenko välja 7-päevase [[relvarahu]].

Teadete kohaselt ei ole Venemaa poolt lähtuv sõnatehnika (raketiheitjad, rasked soomusmasinad jms) sisenemine Ukrainasse lakanud. Venemaa piiri ületanud soomustehnika kolonn tungis [[Donbass]]i piirkonda ja jõudis välja [[Gorlivka]]ni. Kolonnis olid vähemalt kaks T-64B tanki, viis soomustransportööri ja mõned [[Grad]] raketiheitjad. Üks soomustransportöör peeti valitsusvägede poolt kinni ning kaitseministeeriumi teatel leiti sõiduki juurest dokumendid, mis kinnitavad sõiduki kuulumist Venemaale.

Piiriäärsetes kokkupõrgetes on hukkunud 7 valitsusvägede võitlejat. [[NATO]] teatel on Venemaa taasalustanud vägede koondamist Ukraina piiri äärde.

[[Luhanski oblast|Luhanski oblasti]] teedel liiguvad suured soomustehnikat vedavad sõjaväekolonnid.

[[OSCE]] teatel õnnestus neil 18. juunil taastada ühendus kahe vaatlejate grupiga, kellega kaotati ühendus mai lõpul. Organisatsiooni esindajate poolt [[Viin]]is ja [[Kiiev]]is tehtud avalduste kohaselt on vaatlejad elus, neile pole viga tehtud ning nad pole väga halbades tingimustes.

ÜRO põgenike ülemkomissari pressiteenistuse teatel on alates konflikti algusest piirkonnast lahkunud 38&nbsp;000 Krimmi ja Ida-Ukraina elanikku.

Välisministrid [[Sergei Lavrov|Lavrov]] ja [[Pavlo Klimkin|Klimkin]] arutasid telefonivestluses president Porošenko rahuplaani, keskendudes iseäranis piiriga seotud küsimustele.

====21. juuni====
NATO teatel kuulutas [[Venemaa|Venemaa Föderatsioon]] Kesk-Venemaal välja sõjaväe üldmobilisatsiooni.

Vaatamata valitsuse poolt väljakuulutatud ühepoolsele relvarahule, jätkusid rünnakud mitmetes kohtades, eriti kolmes piirivalve eelpostis Donetsk ja Luhanskis. Umbes 80 Ukraina piirivalvurit aeti nende positsioonilt minema ning nad põgenesid üle piiri Venemaale, kuus neist said haavata. Kahe haavatu seisund oli kriitiline. Haavatud sõdurid naasid kodumaale, kuid ülejäänud ukrainlased peeti kinni ja kuulati üle. Ukraina positsioone pommitati ka Kramatorskis, [[Karatšun]]i mäe juures ja [[Amvrossijivka]]s. Ukraina poolel hukkunuid polnud.

==== 22. juuni ====
Luhanski valitsusvastased separatistid kinnitasid Ukraina soomussõidukite kolonni hävitamist [[Milove]] asulas, Ukraina-Venemaa piiril. Separatistid kinnitasid, et hävitasid kaks [[tank]]i ja hõivasid mõned soomustransportöörid.

==== 23. juuni ====
Pärast [[Barack Obama]] ja [[Vladimir Putin]]i vahel peetud kõnelusi jõudsid Donetski ja Luhanski vabariikide esindajad Ukraina, Venemaa ja Euroopa esindajatest läbirääkijate vahendusel peetud kõnelustel kokkuleppele kahepoolse [[relvarahu]] väljakuulutamise suhtes kuni 27. juuni hommikuni. Separatistid lubasid vabastada ka nende poolt vangistatud [[OSCE]] vaatlejad.

Valitsusvägede käes olevat [[Luhanski lennujaam|Luhanski lennujaama]] piiravad valitsusvastased võitlejad olid valmis ründama rajatisi.

==== 24. juuni ====
Pärast seda, kui separatistid olid nõustunud järgima president [[Petro Porošenko]] poolt välja 20. juunil välja kuulutatud [[relvarahu]], mis kestab kuni 27. juuni hommikul kella kümneni kohaliku aja järgi, palus [[Venemaa]] president [[Vladimir Putin]] teisipäeval Venemaa parlamendi ülemkojal tühistada talle enne [[2014. aasta Krimmi kriis|Krimmi annekteerimist]] antud seaduse, mis lubanuks Venemaal kasutada Ukraina territooriumil sõjaväge. Putin hoiatas siiski selle eest, et tema otsus ei tähenda seda, et Venemaa ei kaitse Ukrainas elavaid venemeelseid ukrainlasi ja etnilisi venelasi.

Hoolimata kehtestatud relvarahust tulistati [[Slovjansk]]i lähistel separatistide poolt [[raketiheitja]]ga alla valitsusvägede Mi-8 helikopter. Hukkusid kõik pardalolnud 9 inimest. Väidetavalt hukkus Donetski rahvavabariigi peaminister Aleksander Borodai teatel [[Slovjansk]]is, [[Snižne]]s ja Slovjanski lähedases külas valitsusvägede rünnakute läbi viis inimest.

Donetski ja Luhanski rahvavabariik teatasid [[OSCE]]-le, et määrasid oma esindaja läbirääkimisteks Ukraina valitsusega.

Väidetavalt teatas Donetski rahvavabariigi liider [[Alexander Borodai]] [[Twitter]]i kaudu, et Donetski ja Luhanski vabariikide parlamendid on kiitnud heaks vabariikide ühinemise.

==== 25. juuni ====
[[NATO peasekretär]] [[Anders Fogh Rasmussen]] ütles [[Brüssel]]is enne [[NATO]] välisministrite kohtumist, et puuduvad märgid selle kohta, et Venemaa järgiks Ukraina suhtes võetud kohustusi ning et Venemaa on alustanud uut tüüpi sõda. Kohtumise järel kinnitas Rasmussen, et osalenud välisministrid ja USA riigisekretär "vaatavad uuesti üle" (*review*) suhted Venemaaga ja otsustavad, mida teha järgmisena. [[USA]] riigisekretär [[John Kerry]] kinnitas, et Venemaa president peab kinnitama toetust rahu saavutamisele Ida-Ukrainas mitte sõnade, vaid tegudega.

Ukraina allikate teatel maandus [[Millerovo lennuväebaas]]is [[Mikojan-Gurevitš MiG-29|MiG-29]] reaktiiv[[hävituslennuk]]ite eskadron.

[[Ukraina]] presidendi [[Petro Porošenko]], [[Saksamaa]] [[Saksamaa liidukantsler|liidukantsleri]] [[Angela Merkel]]i, [[Prantsusmaa]] [[Prantsusmaa president|presidendi]] [[François Hollande]]'i ja [[Venemaa]] [[Venemaa Föderatsiooni president|presidendi]] [[Vladimir Putin]]i vahel toimus neljapoolne telefonivestlus, milles arutati Ida-Ukraina rahuplaani elluviimise võimalusi. [[Associated Press]]i teatel nõustusid kolmapäeval (25. VI) Venemaa, Ukraina, Prantsuse ja Saksamaa liidrite vahel toimunud telefonivestluses kõik vestluses osalejad sellega, et Ida-Ukrainas vangistatud [[OSCE]] vaatlejad tuleb viivitamatult vabastada.

Ukraina relvajõudude ülemjuhataja president [[Petro Porošenko|Porošenko]] sõnul on separatistide poolt relvarahu rikkumise tõttu hukkunud 18 inimest, 27 on saanud haavata. Eelmisel päeval teatas president, et ei välista separatistide tegevuse tõttu relvarahu varasemat lõpetamist. Kolme relvarahu kehtimise päeva jooksul oli valitsusvägede vastu toimunud vähemalt 44 rünnakut.

[[Dmõtro Tõmtšuk]]i teatel ründasid separatistid [[Antratsõt]]i juures valitsusvägede kontrollposti.

[[Ukraina relvajõud]]ude [[kindralmajor]]i teatel leiti [[Slovjansk]]i lähistel asuva [[järv]]e põhjast sadu terroristide surnukehi, võimalik et tegemist oli vene [[palgasõdur]]itega.

Ukraina kaitseministri kohusetäitja teatel on terroristid relvarahu ajal vabastanud 10 vangi. "Terrorismivastase operatsiooni" läbiviimise ajal olevat hukkunud 142 sõjaväelast.

Donetski rahvavabariigi ülemjuhataja [[Igor Girkin|Igor "Strelkov" Girkin]] avaldas kolm tingimust, mille puhul omakaitseväelased on nõus istuma läbirääkimiste laua taha.

Väidetavasti püüdsid ööl vastu 25. juunit [[Luhanski oblast|Luhanski oblastist]] Venemaale naasta Ukrainas võidelnud Venemaa kodanikud. Alul vene piirivalve peatas nad, järgmisel katsel tulistati sõidukit, mida nad kasutasid.

==== 26. juuni ====
[[Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee|Euroopa Nõukogu Parlamentaarsel Assambleel]] esinenud [[Ukraina]] president [[Petro Porošenko]] teatas muuhulgas ka seda, et relvastatud isikud hoiavad pantvangis 174 inimest.

Luhanski rahvavabariigi liider Bolotov avaldas [[Venemaa Föderatsiooni Kommunistlik Partei|Venemaa Föderatsiooni Kommunistliku Partei]] peasekretärile [[Gennadi Zjuganov]]ile tänu humanitaarabi ja rahalise toetuse eest.

Donetski lähistel asuva valitsusvägede kontrollpunkti juures toimunud tulevahetuses hukkus üks separatist.
[[Ukraina Ülemraada]] esimees [[Oleksandr Turtšõnov]] ütles, et Ukraina eriteenistused teavitasid teda korrapäraselt [[Venemaa Föderatsiooni Relvajõud|Venemaa relvajõudude]] pealetungi täpsest ajast [[Krimm]]ile. Ta ütles ka seda, et vastupanu puudumine Krimmi annekteerimisele vene vägede poolt oli seotud Ukraina relvajõudude mittevalmisolekuga vaenlasele vastu astuda.

==== 27. juuni ====
Separatistid vabastasid [[Donetsk]]i äärelinnas varastel öötundidel neli [[Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon]]i vaatlejat, kes olid vangistatud [[26. mai]]l. Vaatlejad on pärit [[Eesti]]st, [[Šveits]]ist, [[Taani]]st ja [[Türgi]]st. Ülejäänud nelja vangistatud OSCE vaatlejat hoitakse väidetavalt vangistuses [[Luhanski oblast|Luhanski oblastis]].

President Porošenko kirjutas alla Ukraina assotsiatsioonilepingule [[Euroopa Liit|Euroopa Liiduga]].

Terroristid ründasid öösel valitsusvägede positsioone Kramatorski juures, Karatšuni mäel ja Slovjanski lähistel.

Kramatorski juures toimunud rünnakus kasutasid terroristid 8 vene tanki ja miinipildujaid. Valitsusväed hävitasid ühe tanki ja hõivasid teise tanki. Hukkus 4 valitsusvägede sõdurit, 5 sai haavata.

Hommikul kella 5:10–5:50 vahel toimus terroristide tankirünnak valitsusvägede sõjaväebaasile [[Artemivsk]]i juures, valitsusvägede poolel kaotusi polnud, hõivati mässuliste tank. Kaitseministeeriumi teatel oli valitsusvägede poolt mässuliste käest üle võetud tank olnud arvel [[Budjonnovsk]]i sõjaväeosas nr 205, sõiduki aku oli valmistatud [[Peterburi]]s.

Õhtul anti teada relvarahu pikendamisest 3 päeva võrra (72 tundi).

==== 28. juuni ====
Separatistid tulistasid väiketulirelvadest ja miinipildujatest Slovjanski lähistel asuvat valitsusvägede kontrollpunkti, kolm Ukraina sõdurit sai surma, neli sõdurit sai haavata. Luhanski oblastis sai mässuliste rünnakutes surma 2 ja haavata 8 valitsusvägede sõdurit.

Öösel tulistasid terroristid miinipildujatest valitsusvägede positsioone Kramatorski lennuväljal ja veel kahte valitsusvägede kontrollpunkti, valitsusvägede poolel hukkunuid polnud.

[[Ukraina julgeolekuteenistus]]e töötajatel õnnestus pidada kinni üks Krimmi ja Ida-Ukraina sündmuste korraldajate, [[GRU]] [[alampolkovnik]] [[Igor Bezler]]i abilistest, hüüdnimega "Tšehh" ("Чех"). Julgeolekuteenistus esitas ka tõendeid Venemaa osaluse kohta Ukrainas toimuvas.

Vabastati veel neli mässajate käes vangis olnud [[Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon]]i vaatlejat.

[[ÜRO]] hinnangul on alates aprilli keskpaigast Ida-Ukraina kokkupõrgetes hukkunud enam kui 420 inimest.

==== 29. juuni ====
[[Ukraina]] presidendi [[Petro Porošenko]], [[Saksamaa]] [[Saksamaa liidukantsler|liidukantsleri]] [[Angela Merkel]]i, [[Prantsusmaa]] [[Prantsusmaa president|presidendi]] [[François Hollande]]'i ja [[Venemaa]] [[Venemaa Föderatsiooni president|presidendi]] [[Vladimir Putin]]i vahel toimus järjekordne neljapoolne telefonivestlus, milles arutati Ida-Ukraina rahuplaani elluviimise võimalusi. Vestluses osalejad leppisid kokku korrata samas formaadis vestlust ka 30. juunil.

Valitsusväed tulistasid [[Luhanski oblast|Luhanski oblastis]] [[Venemaa]] piiri lähedal alla vene päritolu pisi[[droon]]i [[ZALA 421-08]].

==== 30. juuni ====
[[Donetsk]]ist 15 km kaugusel põhjas asuva [[Avdijivka]] küla juures sattus tule alla [[Venemaa]] riikliku telekanali [[Venemaa meedia#Perv.C3.B5i_Kanal|Pervõi Kanal]] võttegrupp. Operaator Anatoli Kljan sai surmava kuulitabamuse kõhtu.

[[Prantsusmaa]] presidendiameti teatel leppisid Ukraina ja Venemaa kaks tundi kestnud neljapoolsel telefonikonverentsil kokku teha tööd rahu pikendamise ja tõhusa piirikontrolli kehtestamise nimel. Vladimir Putin andis loa OSCE vaatlejate tegutsemiseks Venemaa-Ukraina piiril, kuid avaldas ka soovi arutleda relvarahu pikendamise üle.

Hiljem kohtus Porošenko Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu liikmetega, kes soovitasid relvarahu mitte pikendada. Relvarahu lõppes veidi enne keskööd, kui presidendi portaalis avaldati järgmine avaldus: "Me ründame ja vabastame oma maa. Relvarahu mitteuuendamine on meie vastus terroristidele, sõdijatele, [[marodöör]]idele ja kõigile neile, kes valmistavad kannatusi kohalikele elanikele, halvates piirkonna majanduse, takistades palkade, pensionide ja toetuste väljamaksmist, õhkides raudtee, hävitades veetrassid, jättes inimesed ilma normaalsest rahulikust elust." [[The Wall Street Journal]] ja [[Forbes]] on teatanud ka märkimisväärse hulga tankide, soomukite, [[Mitmelasuline raketiheitja|raketiheitjate]] ja vägede liikumisest [[Izjum]]ist [[Slovjansk]]i suunas, mis annab tunnistust mässuliste vastu ulatusliku rünnaku ettevalmistamisest.

Varem oli [[Krasnõi Lõman]]i juures mässuliste poolt tapetud üks valitsusvägede sõdur. Varahommikul hukkus Slovjanskis mässuliste ja valitsusvägede vahelises võitluses kaks tsiviilelanikku.

==Juuli==
Sündmused alates 1. juulist 2014 on kajastatud artiklis [[Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta juuli–september)]].


==Viited==


==Välislingid==
* [http://ru.slovoidilo.ua/articles/4961/2014-09-25/karta-ato-po-sostoyaniyu-na-25-sentyabrya-v-dinamike.html Карта АТО по состоянию на 25 сентября (в динамике)]. Sõjategevuse kaardid 1. juuli 2014 – 25. september 2014 (klikitavad)
* [http://www.bbc.com/news/world-middle-east-26248275 Ukraine crisis timeline] – Ukraina kriisi kronoloogia<small> (*Inglise keeles*)</small>
* [http://www.bbc.com/news/world-europe-26437359 Ukraine v Russia militaries – in 60 seconds] , [[BBC World News]]
* [http://sprotyv.info/en Information Resistance] Ukraina sündmuste sageli uuendatav kajastus [[Valitsusväline organisatsioon|valitsusvälise organisatsiooni]] *Information Resistance* kodulehel <small>(*vene ja inglise keeles*)</small>
* [[:uk:Втрати силових структур внаслідок російського вторгнення в Україну (2014)|Lahingus hukkunud sõjaväelaste loend]] ukrainakeelses Vikipeedias.
* 6. september 2014. [http://sprotyv.info/ru/news/4599-imena-i-geografiya-rossiyskogo-gruza-200-foto Имена и география российского "груза 200". ФОТО]. Sõjas hukkunud [[Venemaa Föderatsiooni Relvajõud]]ude võitlejate nimed ja päritolu *Infovastupanu* lehel.
* 4. oktoober 2014 [http://lostivan.com/ LostIvan: Russian soldiers and mercenaries lost in Ukraine (561)], veebileht Ukrainas kaotatud VF sõdurite ja palgasõdurite kohta <small>(*7 keeles'')
* John Sweeney. BBC Panorama – Putins Gamble (8/9/14). BBC-s linastunud dokumentaalfilm V. Putini osast Donbassi sõjas (29:04).