open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kristjan Raua majamuuseum

**[[Kristjan Raud|Kristjan Raua]] majamuuseum** oli aastatel 1984–2008 Tallinnas Nõmmel aadressil Kristjan Raua tänav 8 tegutsenud muuseum; Eesti Kunstimuuseumi filiaal.

Muuseum asus majas, mille on kunstnik Kristjan Raua eskiisjooniste põhjal Kristjan Raua pere jaoks projekteerinud arhitekt Herbert Johanson. Kristjan Raud elas selles majas aastatel 1929–1943. Eramu natsionaliseeriti 1953. aastal ja võeti kasutusele üürimajana. Majamuuseumi rajamise idee tekkis Kristjan Raua 100. sünniaastapäeva tähistamisega 1965. aastal. Maja tühjendati üürnikest ja tehti tookordsele kultuuriministeeriumile eraldatud summadega muuseumi tarvis korda.

Muuseum asutati 15. augustil 1977. 1980. aastate alguses tehti majas Kristjan Raua tütretütre, arhitekt Krista Pihelga projekti järgi kapitaalremont. 12. novembril 1984. aastal avati majas Kristjan Raua majamuuseum Eesti Kunstimuuseumi filiaalina.

Kristjan Raua lesk Elviira Raud ja tütar Helge Pihelga kinkisid muuseumile 300 Kristjan Raua teost, sadakond dokumenti, diplomit, ürikut, aga ka majja kuulunud mööbliesemed ja Kristjan Raua maalitarbed. Eesti Vabariigi taastamise raames aset leidnud erastamise ja tagastamise käigus anti maja ja krunt kunstniku tütrele tagasi, ent nii maja kui ka krunt jäid edasi tasuta muuseumi kasutusse. 2008. aastaks oli maja seisukorras, mis nõudis remonti. Samuti nappis toonase majandussurutise tõttu vahendeid muuseumi käigus hoidmiseks ja Eesti Kunstimuuseumi juhatus otsustas maja omanikele tagasi. Muuseum suleti 31. märtsil 2008. 

Muuseumi püsiekspositsioon kajastas kunstniku elu- ja loometeed. Muuseumis oli täielikult taastatud elutoa ja ateljee esialgne ilme. Muuseumis korraldati ka väikesi eesti kunsti näitusi ning viidi läbi pedagoogilisi programme (lastele ja täiskasvanutele). Kristjan Raua kogu hoitakse Eesti Kunstimuuseumis.

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Raua kogu Eesti Kunstimuuseumi veebisaidil
Pseudomorfoos

**Pseudomorfoos** on nähtus, mille puhul mineraali kristalne väliskuju vastab ühele mineraalile, keemiline koostis aga teisele.

Pseudomorfoos võib tekkida kahel viisil. 
Kui mingi mineraal lahustub täielikult ja kandub lahusena ära, säilib kivimis selle mineraali väliskujule vastav tühik. Kui hiljem niisugune tühik täitub mingi lahusena kohale toodud uue ainega, esineb nn **täitumispseudomorfoos**.
Kui aga mineraal puutub kokku mingi aine lahusega, mis temaga reageerib, võib üheaegselt toimuda mineraali lahustumine ja selle asemele uue väljasadenemine, nn **metasomatoos**.

Seejuures juhtub mõnikord, et osa varem eksisteerinud mineraali elementidest jääb ka uue mineraali koostisse ja tekib nn **moondumispseudomorfoos**. Mõnikord aga ei jää endisest mineraalist uue mineraali koostisse ühtegi elementi ja sel juhul on tegemist **asendumispseudomorfoosiga**.

**Paramorfoosiks** nimetatakse sama koostisega mineraali pseudomorfoosi varem eksisteerinud mineraali järgi. Näiteks läheb rombilises süsteemis kristalliseeruv α-tridümiit (SiO2) sageli üle normaaltingimustes püsivamasse α-kvartsi trigonaalsesse polümorfsesse modifikatsiooni, kusjuures säilib kristallide plaatjas pseudoheksagonaalne kuju. 

## Viited
Segakoor Raudam

**Segakoor Raudam** on 1922. aastal Tallinnas asutatud segakoor.

Koor moodustati algul Eesti Raudtee ametnike baasil. Praegu kooris enam raudteelasi ei ole.

Koori repertuaar on mitmekesine, ehkki valdavalt esitatakse Eesti heliloojate teoseid.

Koor tegutseb Salme Kultuurikeskuses, varem käidi koos Tallinna Raudteelaste Klubis.

Koori on tunnustatud järgmiste aunimetustega:
*1962 – Eesti NSV teeneline koor
*1967 – Eesti NSV rahvakollektiiv

## Viited

## Välislingid
*Koori tutvustus Facebookis (vaadatud 13.02.2013)
Agregaat (mineraloogia)

**Mineraalne agregaat** on looduslikes protsessides tekkinud mineraaliterade kogum.

Agregaadid, mis koostiselt võivad olla nii mono- kui ka polümineraalsed, jaotatakse morfoloogiliste tunnuste põhjal mitmesse tüüpi. Levinuimaks agregaatide tüübiks on teralised agregaadid, mis koosnevad üksteisega juhuslikult kokku kasvanud, väga erineva täiuslikkusega väljakujunenud kristallide teradest. Teraliste agregaatidena esinevad paljud tardkivimid ja maavarad.

Sageli annab agregaati moodustavate terade kuju sellele veel täiendava ilme. Plaadikujulistest mineraalide teradest koosnevat agregaati nimetatakse lehtjaks või soomuseliseks, piklikest teradest koosnevat agregaati teibaliseks, nõeljaks või kiuliseks jne.

## Viited
Druus

**Druusid** on mineraalsed agregaadid, mis tekivad, kui tühikute seinad kattuvad hästi väljakujunenud kristallidega, mis on suvaliselt orienteeritud.

Kui kristallide kasvutsentrid paiknevad lähestikku ja kristallid saavad kasvada peamiselt ühes, seintega risti olevas suunas, tekivad enam-vähem paralleelselt orienteeritud kammi- või harjataolised agregaadid.

## Viited
Rannarootsi muuseum

**Rannarootsi muuseum** (rootsi keeles *Aibolands museum*) on 1992. aastal Haapsalus asutatud muuseum, aastast 2002 Eesti Kultuuriministeeriumi hallatav riigimuuseum. Riigimuuseum lõpetas tegevuse 31. mail 2019 ja 1. juunist 2019 alustas tegevust  Sihtasutus Rannarootsi Muuseum.

Muuseumi esimene näitus avati 1998. aastal.

Muuseum on oma eesmärgiks seadnud "tegeleda Lääne-Eesti saarestikul ja mandriosal asunud eestirootslaste ajaloo ja kultuuripärandi uurimise, säilitamise ja tutvustamisega".

Muuseumi ruumides asub Eestirootslaste Kultuuri Seltsi asutatud teadusraamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Sekretsioon (geoloogia)

**Sekretsioonid** tekivad kui enam-vähem ümarate piirjoontega tühik täitub seintest keskkoha suunas kolloidse või kristalse ainega.

Paljud tühikud täituvad seejuures kontsentriliste kihtide kaupa, kusjuures mõnikord need kihid erinevad üksteisest värvuse, sageli ka mineraloogilise koostise poolest. Suuremates sekretsioonides on keskkoht tühi ja tühiku seinad on kaetud druuside või nõrgvormidega.

## Kirjandus
* K. Ojaste, A. Reier, K. Mens, "Kristallograafia. Mineraloogia. Petrograafia", Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1964, 462 lk; lk 193-194
AS Repo Vabrikud

**AS Repo Vabrikud** oli Püssis asutatud puitplaatidega tegelev ettevõte, mis tegutses aastatel 1992–2022. See kuulus Šveitsi kontserni Sorbes AG.

Ettevõtte eelkäija oli 1974. aastal Püssis asutatud **Püssi Puitplaatide Kombinaat**.

2022. aasta 29. septembril esitas ettevõte pankrotiavalduse. Energia hinnatõus ja sellega koos kerkinud puidu maksumus olid vähendanud ettevõtte konkurentsivõimet oma müügiturgudel, sest selle toodangu hind oli kerkinud kõrgemaks teistest Euroopa plaaditootjatest.

Pankrotiavalduse esitamise ajal oli ettevõttes tööl 148 töötajat ja see oli üks suuremaid tööandjaid Lüganuse vallas.

Tehase hooned lammutati ja 2026. aasta seisuga kavandati alale tööstuspargi rajamist.

## Viited

## Välislingid
* "Repo pankrotiteade tuli töötajatele ootamatult" ERR, 4. oktoober 2022 
* "Pankrotihaldur pani 7,5 miljoniga müüki Repo Vabrikud varad" ERR, 19. detsember 2022 
* "Repo pankrotivara müügiga minnakse uuele katsele" ERR, 1. aprill 2023
* Eliisa Matsalu. "Ei tulnud enam kedagi. Väikelinna süda viiakse vanarauaks" Äripäev, 26. jaanuar 2024
Riia Eesti Põhikool

**Riia Eesti Kool** (läti keeles *Rīgas Igauņu pamatskola*) on Riias tegutsev eesti- ja lätikeelne kool.  

Kooli eesmärk on anda Lätis elavatele eesti lastele, aga ka eesti keelest ja kultuurist huvitatud läti peredest lastele võimalus õppida algklassides osa aineid eesti keeles. Kool on Läti Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas ja tegutseb Läti riikliku õppekava alusel. Suur osa õppetööst toimub läti keeles. Eesti keelt õpetatakse kui võõrkeelt. 1.–6. klassini on kolm eesti keele tundi nädalas, 7.–9. klassi õpilastel on üks keeletund lisaks.

Eesti keele õpetamisel püütakse lähtuda iga õpilase tegelikust keeleoskuse tasemest. Koolis tähistatakse nii Eesti kui ka Läti tähtpäevi ning tutvutakse rahvakalendriga seotud kombestikuga. Üritused on kakskeelsed. Koolis õpitakse eesti rahvatantse ja -laule. Õppeaasta lõpeb ekskursiooniga Eestisse, kuhu osa õpilasi suvel ka keelelaagrisse sõidab.

2015/2016. õppeaastal õppis koolis 185 õpilast, neid õpetas 20 õpetajat.

## Ajalugu
19. sajandi lõpus loodi Riia Peeter-Pauli kiriku koguduse juurde kaheklassiline algkool, kus õppetöö toimus eesti keeles.

Riia Eesti Põhikooli ajalugu ulatub 20. sajandi algusse. 1908. aastal asutatud Riia Eesti Hariduse ja Abiandmise Seltsi juurde loodi samal aastal 6-klassiline algkool. Kool tegutses kuni 1915. aastani seltsi ruumides. Selles õppis asutamisaastal 77 õpilast, 1913. aastal aga juba 116 õpilast. Kool avati uuesti pärast Esimest maailmasõda 1922. aastal juba neljaklassilisena. Kool tegutses Eesti Vabariigi saatkonna hoones (Skolas 13) ja seal õppis esialgu 39 õpilast. Õpilaste arv kasvas kiiresti ja vajati rohkem ruumi. 1925. aastal andis Riia linnavalitsus eestlaste kätte ruumid aadressil Citadeles 23, kus Riia linna 1. Eesti algkool tegutses kümme aastat (1925–1935). 1935. aastal kolis kool uude hoonesse aadressil Strēlnieku 4a, kus kuueklassiline kool sai tegutseda kuni 1940. aastani.

Teise maailmasõja puhkemisel kool suleti ja avati uuesti 1989. aastal Läti Eesti Seltsi eestvedamisel. Algul oli taasavatud koolis kaks klassi ja kaks õpetajat, kuid kool kasvas järk-järgult põhikooliks. Direktoriks kinnitati Läti Rahvusooperi repetiitor Enn Raja. Esialgu tegutses kool Eesti seltsi majas, kuid 2003/2004. õppeaasta lõpuks kolis koolipere teisele poole jõge, aadressile Atgāzenes 26. Ajavahemikul 2004–2011 tegutses kool keskkoolina. 2011. aasta sügisel enam keskkooliklasse ei avatud ja jätkati taas põhikoolina.

### Nimesid
*Riia linna 1. Eesti algkool
*2004–2011 Riia Eesti Keskkool (*Rīgas Igauņu vidusskola*)
*Riia Eesti Kool

## Vaata ka
*Riia Põhjamaade Gümnaasium

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht (läti keeles) (vaadatud 13.02.2013)
*Koolist Eesti Instituudi kodulehel
Raudteeamet

**Raudteeamet** oli aastatel 1999–2004 Eesti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas tegutsenud valitsusasutus. 

Amet loodi 1999. aasta 1. mail eesmärgiga reguleerida raudteetranspordi turgu ja -järelevalvet. Raudteeamet alustas tööd 20 töötajaga, peadirektori kohusetäitja oli Raivo Agabus. Ameti töö alustamist takistas puudulik raudteeseadus.

Hilisem peadirektor oli Oleg Epner.

Asutus teostas riiklikku järelevalvet ka raudteetranspordi valdkonnas.

Amet lõpetas tegevuse 31. märtsil 2004.

## Vaata ka
*Raudteevalitsus

## Viited

## Välislingid
*Raudteeameti põhimäärus, Vastu võetud 14.02.2001 nr 6, RTL 2001, 25, 325
*Raudteeameti põhimäärus (vastu võetud 11.02.2003)
Riigi Kesklaboratoorium

**Riigi Kesklaboratoorium** oli aastal 1919 asutatud riigiasutus (labor), mis keskendus rakendusuuringutele. Aastal 1923 liideti labor Riikliku Katsekojaga.

Kesklaboratoorium varustas näiteks tööstusettevõtteid kemikaalidega, tegi keemilisi analüüse (nt uuris eri kütuseid), loodusvaradega seotud uuringuid (nt uuris põlevkivi ja fosforiidi keemilist koostist, tervisemuda radioaktiivsust).

## Vaata ka
*Riiklik Katsekoda

## Viited
Riiklik Katsekoda

**Riiklik Katsekoda** oli 1923. aastal Tallinna Tehnikumi juures tegevust alustanud asutus. Riiklik Katsekoda moodustati Riigi Kesklaboratooriumi ja Kaubandus-Tööstusministeeriumi haldusalas olnud katsekoja liitmisel.

Katsekoja tegevusala oli lai: tehti keemilisi, füüsikalisi, mehaanilisi jt katseid, samuti normiti ja uuriti mõõteriistu ja masinaid. Katsekojal oli keemia-, mehhanotehniline, elektrotehnika ja soojustehnika osakond. 

Alates 1925. aastast andis katsekoda välja Riiklise Katsekoja Teateid.

Aastatel 1936–1944 (1936 kaotati Tallinna tehnikum) tegutses katsekoda Tallinna tehnikainstituudi (praegune Tallinna Tehnikaülikool) juures. Pärast Nõukogude võimu lõppemist taasavati katsekoda 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli juures.

## Viited
Rapla kirikumuusika festival

**Rapla kirikumuusika festival** on aastast 1993 toimuv vaimulikku muusikat esitlev ja tutvustav festival.

Festivali algataja ja peakorraldaja oli algusaastatel Raimo Kivistik.. Alates 2010. aastast on festivali kunstiline juht Pille Lill ning korraldaja Muusikute Fond PLMF.

Enne 1997. aastat toimus festival Rapla Maarja-Magdaleena kirikus, hiljem toimusid festivaliüritused ka teistes kirikutes, mõnikord ka mõisates.

Festivalil on esitatud mitme heliloojate suurvorme, näiteks Enn Võrgu oratooriumi "Valvake". 

## Viited

## Välislingid
*Festivalist (vaadatud 13.02.2013)
Orthodox Celts

**Orthodox Celts** (inglise keeles 'õigeusklikud keldid') on serbia ansambel, mis mängib rokimõjulist iiri folkmuusikat. Vaatamata nende kodumaal tavatule žanrivalikule on Orthodox Celts üks Serbia tuntumaid rokkbände ning on mõjutanud ka nooremaid serbia ansambleid, nagu Alfapop (algselt Tir na n'Og) ja Irish Stew of Sindidun.

Ansambel sai alguse 1992. aastal Belgradis, esimene plaat tuli välja 1994. Orthodox Celts alustas tegevust traditsioonilise iiri muusikaga, kuid ajapikku hakkas kasutama aina enam omaloomingut. Laulusõnad on enamasti kirjutanud laulja Aleksandar Petrović (hüüdnimega Aca Celtic), muusika viiulimängija Ana Đokić. Kõik nende laulud on inglise keeles, kuid ansamblil on ka instrumentaalpalu. Tavaliselt tähistab Orthodox Celts püha Patricku päeva suure kontserdiga Belgradis. Samuti esineb bänd Belgradi õllefestivalil igal aastal selle algusest saati 2003. aastal (ainus erand oli 2004. aastal, mil osa festivaliprogrammist jäi ära tehniliste probleemide tõttu).

Tänapäeval mängivad Orthodox Celtsis Aleksandar Petrović, Dejan Lalić, Nikola Stanojević, Vladan Jovković, Dejan Grujić, Dušan Živanović ja Bojan Petrović. Varem on ansamblisse kuulunud ka Ana Đokić, Dejan Jevtović, Milena Simijonović, Ivan Brusić ja Dejan Popin. Bändi plaadid on ilmunud plaadifirmades Take It Or Leave It, ITMM, Metropolis Records ja Automatik.

## Diskograafia
### Stuudioplaadid

### Kontserdiplaadid

### Singlid

## Viited

## Kirjandus
* Janjatović Petar "EX YU ROCK enciklopedija 1960–2006", ISBN 978-86-9053

## Välislingid
* Orthodox Celtsi ametlik koduleht
* Ametlik leht Myspace'is
* Orthodox Celts portaalis Discogs
* Orthodox Celts Youtube'is
Konkretsioon

**Konkretsioonid** on enam-vähem sfäärilised mugulad, mis tekivad purdsetetesse (liivadesse, savidesse ja muldadesse) diageneesi protsessis.

Enamasti tekivad konkretsioonid mingi võõrkeha, näiteks orgaaniliste jäänuste ümber, kasvades vastandina sekretsioonidele keskelt väljapoole.

Konkretsioonid on tavaliselt radiaalkiirelise ehitusega.

Konkretsioonidena esinevad kõige sagedamini fosforiit, püriit, markasiit jt. 

## Viited
Rütmikud

**Rütmikud** oli aastatel 1965–1967 tegutsenud ansambel. Ansambel läks laiali pärast solist Tõnis Mäe sõjaväkke minekut.

Ansambel viljeles mitmeid stiile, eriti *[[rock'n'roll]]*.

Ansamblisse kuulusid:
*Tõnis Mägi (vokaal)
*Georg Pomerants (soolokitarr)
*Neeme Madiste (rütmikitarr)
*Indrek Avasalu (basskitarr)
*Peeter Podelski (trummid)
*Toomas Viik (basskitarr)

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Eesti Ansamblite Andmebaasis (vaadatud 14.02.2013)
Ooidid

**Ooidid** on väikesemõõdulised sfäärilised või läätsjad mineraalsed moodustised, mis on tekkinud vees hõljuvate võõrkehade, näiteks liivaterade, orgaaniliste jäänuste kildude või õhumullide ümber. Ooidid on tavaliselt kontsentrilis-kihilise ehitusega.

Eriti sageli esineb ooididena kaltsiumkarbonaat, mille kuhjatised moodustavad ooid- või läätslubjakivid.

## Viited
Rühm T

**Rühm T** (ka: **Rühm-T**) oli aastatel 1986–1996 tegutsenud kunstirühmitus.

Raoul Kurvitza ja Urmas Muru poolt ellu kutsutud gruppi kuulusid teiste seas ka Peeter Pere, Ene-Liis Semper, Tarvo Hanno Varres, Tiina Tammetalu, Anu Kalm, Lilian Mosolainen . Nii Pere, Kurvitz kui ka Semper on hiljem esindanud Eestit Veneetsia biennaalil.

Näitustel eksponeerisid rühmituse liikmed näiteks ekspressionistlikke, postmodernistlikke, postkontseptualistlikke teoseid; väljendusvahenditena kasutati maali, installatsioone, performanseid, fotot, videot. Rühm T tekkis diskussioonina kunstnike tootmise võimalikkusest. Kõik, kes olid saanud valmis kunstnikeks, pidid astuma rühmast välja.

1980. aastatel kultiveeris Rühm T ekspressionistlikku maali ja maakunstist lähtuvat installatsiooni. Rühm T tõi Eestisse perfomansi-kunsti. 1992–1993 valmisid rühmituse kunstnikel video- ja arvutiinstallatsioonid ning hulk tele- ja ajakirjandusprojekte. Rühm T katsetas ka keelemängude ja arvutikeskkonna hüpertekstiga.

## Tunnustus

* 1996 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (näitus Eesti Kunstimuuseumis)

## Viited
Paragenees

**Paragenees** on ühtsete tekketingimustega mineraalide koosesinemine maakoores.

Tähtsamateks mineraalide parageneesi määravateks teguriteks on keskkonna keemiline iseloom, antud maa-ala geoloogiline arenemislugu, mineraalide kujunemist mõjutanud füüsikalis-keemilised ja termodünaamilised tingimused jms.

Parageneesi seadusi uurib iseseisev teadusharu - geokeemia.

## Viited
Rändteater

**Rändteater** ehk **Lavakunsti Ühing "Rändteater"** oli aastatel 1926–1928 Tallinnas tegutsenud teatritrupp, mille repertuaaris olid eeskätt sõnalavastused.

## Ajalugu
August Sunne eestvedamisel pidasid mitmed näitlejad Vanemuisest lahkumise ja rändteatri loomise plaane. Rändteater koosnes Vanemuisest lahkunud näitlejatest, kes pidasid au sees printsiipe, millele ka Karl Menning oli tuginenud.

Lavakunsti Ühing "Rändteater" registreeriti 14. detsembril 1926. Teater pühendus maarahvale etenduste andmisele. Rändteatri esimene ringreis algas 19. jaanuaril 1927. Mängiti täissaalidele ning oma üllatuseks avastati, et maal ja väikelinnades oli suur nõudmine just tõsisema repertuaari järele. Menule ja innule vaatamata oli noor teater majanduslikes raskustes.

Pärast August Sunne lahkumist Rändteatrist hakati rääkima teatri ühendamisest Draamastuudio Teatriga. 1928. aastal ühineski teater Draamastuudio Teatriga (praegune Eesti Draamateater).

## Viited
Rõika-Meleski peeglivabrik

**Rõika-Meleski peeglivabrik** (ka *Rõika-Meleski klaasivabrik*) oli aastatel 1792–1914 Viljandimaal (Rõikal ja Meleskis) töötanud ettevõte, mis tootis peegleid.

Ettevõte  (*Spiegel-Glas-Fabrik unter Woizek*) kuulus pikka aega (1792–1913) Amelungide perekonnale. Carl Philipp Amelung Hohenbüchenist (1769–1817), Heinrich Carl Berens von Rautenfeld (1767–1831) ja Peterburi ärimehed moodustasid 1792. aastal ettevõtte Rautenfeld, Amelung ja Co. Ettevõte rentis Põltsamaa mõisa mahajäänud klaasitööstuse ning hakkas 1794. aastal ehitama Rautenfeldi õemehe Georg Karl Heinrich von Bocki (1758–1812) Võisiku mõisa maadele uusi vabrikuid. Tootmist juhtis Carl Philipp Amelungi isa, Anton Christian Amelung (1735 Heitlingen – 1798 Tartu), kes oli tollal Euroopas klaasitootmise alal üks osavamaid mehi ja kes toodi koos vajalike oskustöölistega (40 perekonda) Saksamaalt Grünenplani peeglivabrikust (praegu Baden-Württembergi liidumaa). Carl Amelungi poeg Carl Georg Amelung (1795–1851)  asutas 1822. aastal Vändra klaasivabriku (*Glasfabrik Carolinenhof*), mille direktor oli Robert Amelung (1802–1861), kes jätkas perekonna traditsioone.

Aastal 1794 avati Rõikal peeglitöökoda ja aastal 1796 Meleskis klaasikoda. 19. sajandi algul töötas ettevõttes (saksa keeles *Spiegelfabrik Katharina Lisetta*) üle 500 inimese ja tollal oli see Eesti suurim käitis. Vabrikute aastatoodang oli 19. sajandi algul 32 000 peeglit. Toodang eksporditi peamiselt Venemaale, Rootsi ja Lõuna-Ameerikasse.

Aastatel 1864–1866 klaasivabrik rekonstrueeriti, ehitati uus Siemensi klaasiahi ja klaasi puhumine asendati tahvelvaluga. Meleski klaasivabriku 1866. aastal rajatud Meleski klaasivabriku hoone Meleski külas ja Rõika peeglivabriku veskihoone, Rõika peeglivabriku veski tamm, Rõika peeglivabriku ait Lalsi külas on säilinud. Vabrik müüdi 1903. aastal Peterburi ärimehele Tubinile.

Eesti iseseisvumise järel omandas ettevõtte eesti ärimees Jüri Toss ning 1922. aastal alustas Meleski vabrik pudelite valmistamist. Rõikal peegleid enam ei tehtud, selle vahetas välja jahu-, villa- ja metsatööstus.

1924. aastal rentis klaasivabriku Johannes Lorup, kel olid Saksamaalt ja Tšehhist omandatud laialdased klaasivalmistamise teadmised. Aastail 1924–1928 tegutses Meleskis klaasitöönduskool.

20. oktoobril 1940 liideti Meleski klaasivabrik Johannes Lorupi klaasivabrikuga, mis oli 1940. aastal natsionaliseeritud. 1. jaanuarist 1960 läks Meleski klaasivabrik Tartu Ehitusmaterjalide Tehase alluvusse ja aastatel 1960–1991 tegutses Meleskil Tartu Ehitusmaterjalide Tehase Meleski klaasitsehh ning Sangastes ja Tartus vastavalt Sangaste ja Tartu klaasitsehh.

## Viited

## Välislingid
*
*Rõika-Meleski peeglivabrik. EE 12. Tallinn 2003; muudetud 2013
Hans Georg von Mackensen

**Hans Georg Viktor von Mackensen** (26. jaanuar 1883 Berliin – 28. september 1947 Konstanz) oli Saksamaa diplomaat, riigisekretär (*Staatssekretär*), suursaadik ja SS-Gruppenführer.

## Elu
Ta kuulus tuntud sõjaväelaste perekonda. Ta isa oli kindralfeldmarssal August von Mackensen ja vend kindral Eberhard von Mackensen.

Väiksena viibis ta tihti koos Saksa keisri Wilhelm II poja prints August Wilhelmiga, kellega koos läks 1902 1. jalakaardiväerügemendi ohvitseriks ja õppima. Väljaõpe kestis 1907 aastani. Paralleelselt õppis ta ka ülikoolis õigusteadust.

Esimeses maailmasõjas oli ta prints August Wilhelmi adjutant ja ülendati seal hauptmanniks. Pärast sõda töötas ta Preisimaa kohtuministeeriumis ja 1919 maist Saksamaa välisministeeriumis. Septembrist 1923 oli ta II klassi saatkonnanõunik Saksa Rooma saatkonnas ja augustist 1926 kuni aprillini 1929 Brüsselis.

10 augustil 1926 abiellus ta Leinfelderhofis Vahingeni lähedal välisminister Konstantin Freiherr von Neurath'i tütre Winifred Christine Helene Freifrau von Neurath'iga.

Juulis 1931 sai temast saatkonnanõunik Madridis. Mais 1933 astus ta NSDAP-sse. Alates 1933. aasta detsembrist töötas I klassi saadikuna Budapestis.

Alates detsembrist 1933 kuni 15. aprillini 1937 töötas ta saadikuna Budapestis, 4. veebruaril 1938 sai suursaadikuks Roomas. 

30. jaanuaril 1942 sai ta SS-Gruppenführeri auastme.

## Autasud
* 1939 SS-Ehrenring

## Kirjandus
* Ernst Klee: *Das Personenlexikon zum Dritten Reich. Wer war was vor und nach 1945?* S. Fischer, Frankfurt am Main 2003, ISBN 3-596-16048-0.
* Maria Keipert (Red.): *Biographisches Handbuch des deutschen Auswärtigen Dienstes 1871–1945.* Herausgegeben vom Auswärtigen Amt, Historischer Dienst. Band 3: Gerhard Keiper, Martin Kröger: *L–R.* Schöningh, Paderborn u. a. 2008, ISBN 978-3-506-71842-6.
Carnival Triumph

**Carnival Triumph** on laevakompaniile Carnival Corporation & plc kuuluv Destiny/Triumphi-klassi ristluslaev, mis ehitati Fincantieri laevatehases Itaalias 1999. aastal ning mida käitab maailma suurim kruiisiettevõte Carnival Cruise Lines.

Carnival Triumphi sõsarlaevad on Carnival Destiny ning Carnival Victory.

## Juhtumid
10. veebruaril 2013 Mehhiko lahel puhkes laeva mootoriruumis tulekahju, mille tõttu see kaotas juhitavuse.

## Viited

## Välislingid

*Carnival Triumphi sait (inglise keeles)
Juubelidoktor

**Juubelidoktor** (rootsi keeles *jubeldoktor*) on Rootsis isik, kellel on olnud doktorikraad 50 aastat või kauem.

Lühendatult märgitakse seda *Fil. jubeldr* või *FjubD*.
Maja (täpsustus)

**Maja** võib tähendada mitut asja:
***[[maja]]**, hoone
***[[Maja (ajakiri)|Maja]]** on Eesti arhitektuuri ajakiri
***[[Maja (ühisus)|Maja]]** oli 1920. aastal asutatud tarvitajateühisus
*Kinnisvaraomanikkude Kinnitusselts Maja
***[[Maja jõgi]]** on jõgi Kaug-Idas ja Jakuutias
*66 Maja, asteroid
****Maja*** on perekond kümnejalalisi
***[[Maja (eesnimi)|Maja]]** on naisenimi, vt ka Maaja ja Maia
**Maja Sarihodžic
Malle Krunks

**Malle Krunks** (aastani 1969 **Malle Kuller**; sündinud 23. mail 1949 Nissi vallas) on eesti keemik ja materjaliteadlane, endine vehkleja.

## Haridustee
Ta lõpetas aastal 1967 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiateaduskonna elektroonika erimaterjalide tehnoloogia erialal. Oli TPI aspirant 1981–1985 ja kaitses keemiakandidaadi väitekirja Uurali Polütehniline Instituudis aastal 1985.

## Teenistuskäik
Töötab Tallinna Tehnikaülikoolis alates 1972. aastast. Oli füüsikalise keemia kateedri insener 1972–1979 ja nooremteadur 1979–1985; optoelektroonika materjalide labori vanemteadur 1985–1995; materjalitehnika/materjaliteaduse instituudi vanemteadur 1995–2005, juhtivteadur 2005 ja 2009–2016, uurija-professor 2006–2008; materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi professor 2017–2024. Aastast 2025 on ta TTÜ inseneriteaduskonna emeriitprofessor ning materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi vanemteadur.

Malle Krunks oli TTÜ keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna dekaan 2015–2016 ning materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi direktor 2016–2021.

## Teadustöö
*õhukesekilelised ja nanostruktuursed materjalid keemilistel meetoditel
*absorberkihid keemilise pihustuspürolüüsi meetodil nanostruktuursetele päikesepatareidele
*väikesemahulise teaduse infrastruktuuri kaasajastamine teadusteema SF0140092s08 raames
*efektiivsed plasmoonilised absorberid päikesepatareidele
**electrodeposition of metal oxide nanorod layers for nanostructured solar cells*
*uued materjalid päikeseenergeetikale
*mesosüsteemide teooria ja rakendused 
*e-Pavement 

Ta on töötanud külalisteadurina Helsingi Ülikoolis, Helsingi, Budapesti ja Kieli Tehnikaülikoolis ning Hannoveri Päikeseenergeetika Instituudis.

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV riiklik preemia (kollektiivis)
*1998 Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivis)
*2009 Eesti Vabariigi teaduspreemia
*2013 TTÜ aasta teadlane
*2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2018 TTÜ teenetemedal Mente et Manu
*2025 Eesti Vabariigi teaduspreemia (kollektiivis)

## Sportlaskarjäär
Kuulus Eesti floretikoondisse 1967–1972. NSV Liidu meistersportlane 1969.

## Viited

## Välislingid
*"Püramiidi tipus", Eesti Televisioon, 14. veebruar 2013
*
* 
* Malle Krunksi publikatsioonid
Mart Saare majamuuseum

**Mart Saare majamuuseum** on aastal 1964 avatud muuseum; Viljandi muuseumi filiaal. Muuseum asub Karjasoo külas Hüpassaare talus.

Muuseumis saab tutvuda helilooja Mart Saare elukäigu ja loometööga. Praegune püsiekspositsioon pärineb aastast 1982, mil tähistati helilooja 100. sünniaastapäeva.

Muuseumil on kokku 512 säilikut, millest 153 on eksponeeritud, 117 on inventeeritud.

## Viited

## Välislingid
*Muuseumist Viljandi muuseumi kodulehel (vaadatud 19.05.2023)
AS Saaremaa Piimatööstus

**AS Saaremaa Piimatööstus** on Saaremaal asuv piimandusettevõte.

Ettevõtte alguseks loetakse aastat 1886, mil avati **Kuressaare linnutapamaja**. 

Pärast Eesti taasiseseisvumist ettevõte erastati (1995). Aastast 1996 tegutses Saaremaa Liha- ja Piimaühistu omanduses, hõlmates ka lihatööstust (**AS Saaremaa Liha- ja Piimatööstus**). Aastast 2007 on ettevõte eraldiseisev, kandes nime **AS Saaremaa Piimatööstus**.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht (vaadatud 14.02.2013)
Salme Teater

**Salme Teater** on aastast 1947 Tallinnas Salme kultuurikeskuses tegutsev harrastusteater.

1957. aastal anti Jaan Tombi nimelise kultuurihoone juures tegutsevale draamaringile isetegevusliku teatri nimetus. Hiljem nimetati teater ümber Jaan Tombi nimeliseks rahvateatriks. Selle nimega tegutses teater kuni 1987. aastani, mil trupp nimetati ümber Salme Teatriks. Teatril on oma õppestuudio.

Esimesed lavastused valmisid Kaarli Aluoja ja Leo Kalmeti käe all. Aastatel 1967–1971 juhtis näitetruppi Nikolai Kraus. 1971–1982 juhtis peanäitejuhina kollektiivi tööd Ellu Puudist ning 1984–2013 oli kollektiivi juht ja lavastaja Aime Lutsar. 2016. aastast juhib Salme Teatrit Kristjan Arunurm.

Etendused toimuvad Salme Kultuurikeskuse mängusaalides (Salme 12 Tallinnas) ja mujal. Teatritrupp on osalenud paljudel rahvusvahelistel festivalidel.
## Viited

## Välislingid
*Teatri koduleht
Salong-Teater

**Salong-Teater** on Tallinnas tegutsev erateater, mis annab etendusi koos Tallinna Lasteteatriga "Trumm".

Teatri ajalugu ulatub aastasse 1992, mil Dajan Ahmetov asutas teatritrupi *Ahmetov Management*. Aastal 1993 sai lasteetendusi andev trupp nime **[[Lasteteater Trumm|Trumm]]** ja aastal 1994 täiskasvanutele etendusi andev trupp nime **Salong-Teater**.

## Viited

## Välislingid
*Teatri koduleht
Seitsmes Meel

**Seitsmes Meel** oli aastatel 1986–1990 tegutsenud Eesti rokkansambel.

## Koosseis ja tegevus
Ansambli eestvedaja ning ühtlasi solist, kitarrist, laulude muusika ja sõnade autor oli Henry Laks. Ansamblisse kuulusid veel Kalle Vilpuu (kitarr), Imre Eenma (basskitarr), Tõnu Väärtnõu (klahvpillid) ja Toomas Leemets (löökpillid). 1987. aastal olid ansambli liikmed ka Tarmo Adson (kitarr) ja Ilmar Laisaar (klahvpillid).

Ansambli loomise mõte tekkis Tartu muusikapäevadel 1984. aastal, kui Henri Laks ja Kalle Vilpuu sattusid juhuslikult juttu ajama.
 
1987. aastal pälvis ansambel Tartu muusikapäevadel ajakirjanike preemia ja publiku lemmikansambli auhinna. 1988. aasta suvel liitus ansambliga stuudiotegevuses ka Alo Mattiisen.

Esimesel Rock Summeril 1988. aastal oli Seitsmes Meel viimane esineja. Rokkfestivali külastas toona Tallinna Lauluväljakul umbes 100 000 inimest.

Miks ansambel 1990. aastal kuulsuse tipul olles tegevuse lõpetas? Imre Eenma: "Need olid huvitavad ja natuke skisofreenilised ajad. Kõik sai vabaks ja kõigil tekkis äkki väga palju tegemist." Kalle Vilpuu: "Toonane lahkuminek oma kuulsuse tipul jäigi mõistatuseks, aga nii läks"

2013. aasta suvel tuli ansambel uuesti kokku, et esineda Käsmu kontsertidel. Kontserte anti ka 2014. ja 2015. aastal. Lavale naasmiseks andis tõuke kurb sündmus: klahvpillimängija Tõnu Väärtnõu oli õnnetu kukkumise tagajärjel surma saanud. Tõnu oli aastaid proovinud bändikaaslasi uuesti kokku tuua, kuid eri põhjustel polnud see õnnestunud. 

## Looming
Ansambli tuntumad lood on "Tule kui leebe tuul", "Salaja", "Õpetaja", "Hoia mu poole", "Tuisueit", "Kingitus" jt.

"Tule kui leebe tuul” valiti 2009. aastal telesaates "Eesti otsib lemmiklaulu" kõigi aegade parimate armastuslaulude hulgas 4. kohale.

Seitsmenda Meele loomingust on jäädvustatud väike osa ja seegi vaid 1989. aastal välja antud kassetil. Mõned lood on Henri Laksi sooloplaatidel.

## Diskograafia
### Albumid
*Seitsmes Meel (Cassette, Album, Misprint), Levimuusikute Klubi "Muusik", 1989
*Seitsmes Meel (LP, Album, Ltd, Num, RE, Turquoise), Akord Records, 2024
*Seitsmes Meel (LP, Album, RE, Black Vinyl, Band Edition), Akord Records, 2024
Lood:
*A1	Break The Window
*A2	Õpetaja
*A3 "Tule kui leebe tuul"
*A4	Kannatus
*A5	Kõrbes
*A6	Pärl
*B1	Hoia Mu Poole
*B2	Unesnõiduja
*B3	Sõna
*B4	Suhted
*B5	Pagemine (Kontsert)

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist ruja.ee veebilehel (vaadatud 14.02.2013).
*Tartu muusikapäevad: Seitsmes Meel ja Henry Laks. Esmaeeter 20. august 1987.
*Tartu levimuusikapäevad 1988. Esmaeeter 22. mai 2009. 
*Kaja Roomets. Seitsmenda Meele muusiku Tõnu Väärtnõu pill vaikis igaveseks. Õhtuleht, 9. jaanuar 2013.
Obinitsa muuseum

**Obinitsa muuseum** on 1995. aastal Obinitsas avatud muuseum. Alates 2019. aastast kuulub muuseum Setomaa Muuseumide koosseisu.

Muuseumis on väljapanekud Setumaa ajaloo ja kultuuri kohta. Nende seas on näiteks setu naiste käsitööloomingut, arheoloogiaväljapanek, tsässon. Muuseumi eesmärk on koguda ja säilitada eelkõike Meremäe valla piirkonna külade ajalugu, esemeid ja kultuuripärandit. 

2012. aasta seisuga on muuseumi kogudes ligi 2000 eksponaati. Valdav osa muuseumi esemetest on ajavahemikust 1910–1940. Esindatud on talumajapidamise esemed: voodirõivad, käterätikud, pühaserätid, põranderiided, laudlinad, kööginõud, puutööriistad, mööbel. Esinduslik on ka setu rahvarõivaste kogu: hammed, sukmanid, räbikud, vööd, peavööd, kaatsad, pealinikud, põlled, sukad, kasukad, saapad, vildid jne.

## Ajalugu
Praeguses muuseumihoones asus enne 1994. aastat Obinitsa raamatukogu, selle juhataja oli Liidia Sillaots. Aprillis 1994 kolis raamatukogu uutesse ruumidesse Obinitsa lasteaia hoones. Sama aasta augustis oli tühjaks jäänud raamatukogu hoones I Setu kuningriigi päevade raames pühaserättide näitus. Sellest sai alguse Liidia Sillaotsa soov luua Obinitsasse väike koduloomuuseum. 3. juunil 1995 pühitseti sisse Obinitsa muuseumitarõ. Samal päeval viidi Seto lauluema kuju juurde maakive, millele panna mälestustahvlid kohalikele suurleelotajatele: Hemmo Mastile, Nasta Lustile, Okse Luigele ja Tepa Vahvikule. Muuseumitarõ all orus olev Obinitsa paisjärv pühitseti Obinitsa koguduse preestri Rafael Hindrikuse poolt. 

## Vaata ka
*Setomaa Muuseumid
*Värska talumuuseum
*Saatse muuseum
*Reegi maja
*Paloveere talu
*Luikjärve talu
*Seto Tsäimaja

## Viited

## Välislingid
*Obinitsa muuseumi koduleht
Sideamet

**Sideamet** oli 1. augustil 1998 Eesti Vabariigi Elekterside Riigi Inspektsiooni (kasutati ka nime *Riigi Elekterside Inspektsioon* (lühend *REI*)) baasil asutatud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi valitsemisalas olnud valitsusasutus. 2007. aastal liideti Sideameti üksused Tehnilise Järelevalve Ametiga.

Sideamet esindas Eestit mitmes rahvusvahelises organisatsioonis (näiteks ITU, CEPT, UPU)..

## Viited

## Välislingid
*Sideameti põhimäärus (vastu võetud 11.02.2003)
SP Muusikaprojekt

OÜ **SP Muusikaprojekt** (ka: **SP Muusika**) on 1994. aastast tegutsev Eesti muusikakirjastus.

Kirjastus SP Muusika on asutatud Sven Petersoni poolt 1994. aastal. Algusaastatel tegeleti palju noodistamisega teistele kirjastajatele, esimesed enda ilmunud väljaanded olid Mari Vihmandi ja Mart Siimeri kooriteosed. Pisut hiljem algas koostöö mitmete eesti tuntud heliloojaga nagu Veljo Tormis, Ester Mägi, Anti Marguste jt. Koostöö Veljo Tormisega tema paljude kooriteoste toimetamisel kestis kuni helilooja lahkumiseni. Suurematest teostest kuuluvad kirjastuse nimistusse n C. Kreegi “Reekviem" ja "Musica sacra", V. Tormise "Eesti ballaadid", "Tornikell minu külas" jt. Kooriteoste kõrval on oluline koht olnud eesti lastemuusika väljaandmisel, ilmunud on kümneid kogumikke erinevas vanuses lastele.  
  
## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht (vaadatud 14.02.2013)
Laius-Tähkvere mõis

**Laius-Tähkvere mõis** (ka **Tähkvere mõis**; saksa keeles *Flemmingshof*) oli riigimõis Tartumaal Laiuse ja Torma kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva maakonna Jõgeva valda.

Varasemal ajal kuulus Laius-Tähkvere Laiuse lossi lääni. 1623. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav Adolf Laiuse lossi maad ooberst Henrik Flemingule. 1650. aastal päris lääni tema poeg Erik Henriksson Fleming. Mõisamaade reduktsiooniga tükeldati endise Laiuse lossi maad ning osa lossi alla kuulunud mõisaid riigistati, nende hulgas ka Laius-Tähkvere mõis.  

1865. aastal jagati suur osa mõisa maast kasutamiseks väikerentnikele, kellest enamiku moodustasid vene õigeusklikud. Talude müümine algas Tähkveres 1877. aastal, esimesena osteti päriseks Aosilla ja Veia hajatalud. Mõis likvideeriti lõplikult 1904. aastal, kui selle maad anti 14-liikmelise rentnikkude ühingu kätte.

19. sajandil kuulusid Laius-Tähkvere mõisapiirkonda järgmised külad: Kasepää, Kilbavere, Kodismaa, Koimula, Ookatku, Mustvee, Näduvere, Pedasi, Sadala, Tuimõisa, Tõreda. 

Omaaegne mõisasüda jäi Laiuse kihelkonda, nagu ka Kodismaa, Pedasi ja Tuimõisa külad, ülejäänud külad jäid Torma kihelkonda.

## Vaata ka
*Laius-Tähkvere vald

## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 250 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/268.
Fotogrupp Stodom

**Fotogrupp Stodom** oli aastal 1964 loodud fotograafide rühmitus.

Rühmitusse kuulusid teiste seas Peeter Tooming, Rein Maran, Andrei Dobrovolski, Kalju Suur, Tatjana Dobrovolskaja, Boris Mäemets.

Rühmitus korraldas aastal 1966 Eesti NSV esimese foto- ja kujutava kunsti ühisnäituse. Aastal 1972 korraldasid nad Eesti NSV esimese audiovisuaalse näituse.

Fotogrupi töödest on tehtud mitu retrospektiivnäitust (nt 1991, 1994).

## Viited
Stuudio 22

**Stuudio 22** (ka **Studio 22**) on aastal 1972 loodud kunstiinimeste rühmitus; Eesti Kunstnike Liidu alaliit. Rühmituse asutas Tõnis Vint. 

Rühmitus tegevus on seotud eriti vanade kultuuride ja Kaug-Ida kunsti teemaliste loengute ja aruteludega. 

Rühmitusse kuulub erinevate kunstialade inimesi: maalijaid, fotograafe, muusikuid, filmiloojaid jne.

Rühmituse esimene ühisnäitus oli aastal 1989 Tallinna Kunstihoone galeriis. Näituse pealkiri oli "Hermeetria 22".

## Viited

## Välislingid
* Studio 22 koduleht
Uus Kunstnikkude Koondis

**Uus Kunstnikkude Koondis** oli aastatel 1930–1940 Tallinnas tegutsenud kunstnike ühendus, kuhu kuulusid peamiselt saksa ja vene päritolu kunstnikud. Need kunstnikud olid 1930. aastal lahku löönud Eesti Kunstnikkude Liidust.

Aastatel 1930–1936 korraldas ühendus 4 näitust. 

## Liikmed
Ühendusse koondusid peamiselt Eestis elavad teistesse rahvustesse kuuluvad kunstnikud. 1932. aastal kuulus koondisse 15 kunstnikku: M. Ananitš, Aleksander Eller, Osvald Eslon, Erwin Foerster, A. Heftler, M. Kalašnikov (Root), Sergei Nedler, Boris Ottenberg, August Roosileht, E. Rotberg, N. Roth, B. Smirnov, Jenny Uttar, Arnold Vihvelin.

## Viited
Lepo Sumera Ühing

**Lepo Sumera Ühing** (ka: **Sumera Ühing**) on aastal 2000 asutatud ühing, mille põhitegevus on Lepo Sumera loomingu tutvustamine ja jäädvustamine.

Ühingu eestvõttel algatati Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis asuva Lepo Sumera arhiivi korrastamine.

Ühing korraldab 2003. aastast rahvusvahelist Lepo Sumera heliloomingukonkurssi, mille eesmärk on Lepo Sumera pärandi ja originaalse orkestriloomingu väärtustamine. Noortele, alla 35-aastastele heliloojatele mõeldud konkursile oodatakse 9–13 minutit kestvaid uusi orkestriteoseid.

## Viited

## Välislingid
*Lepo Sumerale pühendatud veebileht (vaadatud 14.02.2013)
Sõleke

**Sõleke** on 1976. aastal asutatud laste ja noorte tantsukollektiiv.

Kollektiivi asutas Ene Jakobson Tallinna 44. Keskkooli rahvatantsurühmana. 1978. aastast tegutseb kollektiiv Tallinna Huvikeskuses Kullo. 

2000. aastal loodi kollektiivi juurde ka laste tantsuteater Päikeselapsed.

Kollektiiv viljeleb eriti eesti tantse, samuti *show*-tantsu. 

## Tunnustus
*2013 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvatantsu populariseerimise ning kultuuripärandi rikastamise eest)

## Viited

## Välislingid
*Tantsukollektiivist Tallinna Huvikeskuse Kullo kodulehel
Seyðisfjörður

**Seyðisfjörður** on vald Islandi idaosas Austurlandi piirkonnas.

Valla peamised sissetulekuallikad on turism ja kalandus.

Sellel on üks sõpruslinn, Vantaa (Soome).

## Viited

## Välislingid
* http://www.sfk.is
Johann Gustav Stockenberg

**Johan(n)** **Gustav Stockenberg** (u 1660 – u 1710 Tallinn) oli Rootsi kujur ja kiviraidur. 

## Elukäik
Stockenberg rändas Kopenhaagenist Tallinna umbes 1683. aastal. Ta elas Tõnismäel.

## Töid
* Fabian von Ferseni ja tema abikaasa Sabina Elisabeth von Westerhageni hauamonument Tallinna toomkirikus (1670. aastad)
* Otto Reinhold Taube hauamonument (17. sajandi IV veerand) Tallinna toomkirikus
* Otto Wilhelm von Ferseni hauamonument (18. sajandi algus) Tallinna toomkirikus

### Galerii

Pilt:Otto Wilhelm von Ferseni hauamonument 1367.jpg|Otto Wilhelm von Ferseni hauamonument Tallinna toomkirikus
Pilt:Catedral de Santa María (Toomkirik), Tallin, Estonia, 2012-08-05, DD 07.JPG|Otto Wilhelm von Ferseni hauamonument Tallinna toomkirikus
Pilt:Otto Reinhold von Taube sarkofaag 1343.jpg|Otto Reinhold von Taube hauamonument Tallinna Toomkirikus
Pilt:Fabian von Ferseni sarkofaag 1344.jpg|Fabian von Ferseni hauamonument Tallinna toomkirikus


## Isiklikku
Tema pojapojapoeg Gustav Emmanuel Stockenberg oli Eesti vaimulik.

## Viited

## Kirjandus
*Mäeväli, Sulev. *Ajaloo- ja ehitusmälestisi Tallinnas*, Tallinn: Perioodika, 1981 ()
*Mäeväli, Sulev. *Ehitus- ja kunstimälestisi Tallinnas*, Tallinn: Perioodika, 1986 ()
*Karling, Sten Ingvar. *Holzschnitzerei und Tischlerkunst der Renaissance und des Barocks in Estland* – Verhandlungen der Gelehrten Estnischen Gesellschaft, nr. 34 https://hdl.handle.net/10062/20782, Tartu: Õpetatud Eesti Selts, 1943 ()
*Karling, Sten Ingvar. *Narva: Eine Baugeschichtliche Untersuchung* – Kungl. Vitterhets- historie- och antikvitets akademien. Archäologische Monographien, nr. 25, Stockholm: Wahlström & Widstrand, 1936 ()
* Tuulse, Armin. *Zur Baugeschichte der Tallinner Burg* – Sitzungsberichte der Gelehrten Estnischen Gesellschaft 1935 https://hdl.handle.net/10062/21055, Tartu: Õpetatud Eesti Selts, 1937 ()
Viru Eesti Selts Kalevipoeg

**Viru Eesti Selts "Kalevipoeg"** oli aastatel 1876–1940 Viru- ja Järvamaa haritlasi ja taluperemehi ühendav selts. Seltsi eesmärk oli rahvahariduse edendamine.

Selts asutati Michael (ka: Mihhail) Lindenbergi eestvõttel 1876. aastal Rakveres. 17. veebruaril 1876 avas selts ka eriprogrammiga Kalevipoja Seltsi 3-aastase kooli ("Kalevipoja" kool). Aastal 1880 alustas selts nädalalehe Valgus väljaandmist. Aastal 1883 seltsi hoone hävis tulekahjus ja pärast seda aastatel 1884–1940, töötas selts Salatsel kohaliku haridusseltsina.

## Kirjandust
*Artur Vassar. Kalevipoja selts Virumaal aastatel 1876–1881. Ajaloo järskudel radadel. Tallinn, 1966

## Viited
Vikerlased (ansambel)

**Vikerlased** oli aastatel 1965–2000 Tallinnas tegutsenud rahvamuusikaansambel. 

Aastal 1971 pälvis ansambel Eesti NSV rahvakollektiivi nimetuse. 

Ansambli dirigent ja ühtlasi ka kunstiline juht oli Uno Veenre.

## Viited
VAT Teater

**VAT Teater** on Eesti teater, mis on asutatud 1987. aastal Tallinnas. See on Eesti vanim kutseline erateater. 

Teatrile panid 1987. aastal aluse Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise eriala lõpetajad, kelle eesotsas olid Aare Toikka (alates 1993 teatri kunstiline juht), Tiina Rebane (alates 1995 teatri juhatuse esimees) ja Peeter Jalakas. Teatri loomisel võeti eesmärgiks viljeleda ja arendada kultuurialast tegevust, pidades sihtrühmana silmas eelkõige lapsi ja noori.

Teater tegutseb 2022. aasta jaanuarist Tallinnas aadressil Sakala 3 asuvas teatrimajas.

## Nimi
Teater asutati nimega **VAT Tudengiteater**, 1988. aastast kannab see nime **VAT Teater**. Teatri nimes sisalduval akronüümil VAT pole kindlat tähendust. See võeti kasutusele reklaamitrikina, parodeerides Nõukogude ajal riiklike teatrite nimedes olnud lühendit RAT ('riiklik akadeemiline teater'). Naljatamisi on välja VAT tähenduseks pakutud variante "Väike Aga Tubli", "Väga Akadeemiline Tallinna [Teater]", "Volli, Aare ja Teised", "Vängete Aumärkidega Tunnustamata" ja "Väga Armas Teater".

## Töötajad
VAT Teatri truppi kuulub 2025. aasta novembri seisuga 15 inimest.

* Tiina Rebane – teatrijuht
* Aare Toikka – kunstiline juht
* Tanel Saar – näitleja ja lavastaja
* Margo Teder – näitleja ja lavastaja
* Meelis Põdersoo – näitleja
* Karolin Jürise – näitleja
* Karl Koppelmaa - dramaturg
* Rasmus Järvesaar – korraldus- ja kommunikatsioonijuht
* Eva Naruskberg – müügi- ja reklaamijuht
* Johanna Tamm – lavastusala juht
* Piret Soosaar-Maiberg – haridustegevuste juht
* Sander Põllu – tehnikajuht
* Martin Koldits – tehnik-lavameister
* Terje Kähr – tehnik
* Raul Õitspuu – lavameister-bussijuht

## Haridustegevused
2010. aastate algusest alates moodustavad olulise osa VAT Teatri tööst nii lastele kui ka täiskasvanutele suunatud hariduslikud töötoad, mis on seotud mõne kindla lavastusega või teatrieluga üldiselt. Publikut kaasatakse mitmesuguste rakendusteatri võtetega, näiteks foorumteatri meetodil.

Haridustegevused hõlmavad lisamaterjale, mängulisi töötube ning muid algatusi, projekte ja üritusi. Teatriskäiku käsitletakse tervikliku protsessina: toimub eelhäälestus, mõtestatud kohalolek teatris ja tagasiside, mille käigus ei teadvustata teatrit pelgalt nähtusena, vaid analüüsitakse nähtut nii üksikisiku (iseenda) seisukohalt kui ka suuremasse pilti (maailma tasand) paigutatult. Paljude lavastuste jaoks koostatud lisamaterjalid on abiks nii enne kui pärast etendust kogetu kirjeldamisel ja analüüsimisel.

## Viited

## Välislingid
*Teatri koduleht (vaadatud 13.11.2023)
Ansgar Focke

**Ansgar-Bernhard Focke** (sündinud 22. aprillil 1982 Wiesbadenis) on Saksamaa poliitik.

## Elu ja karjäär
Ansgar Focke lõpetas 2000. aastal Lohnes majandusgümnaasiumi. Aastatel 2000–2003 õppis ta kindlustusagendiks. 2006 aastal avas ta oma kindlustuse ja rahanduse firma. Seejärel on ta töötanud sõltumatu kindlustusagendina. Alates 2007.aastast elab Focke Delmenhorstis.

## Poliitika
Ansgar Focke on Kristlik-Demokraatliku Liidu liige 1999. aastast ja alates 1998. aastast kuulub ta noorteorganisatsiooni Junge Union. 2000. aastast on Focke CDA liige ja alates 2005 - CDL ja CDU / CSU (MIT) liige. 2003. aastast kuni septembrini 2009 ta oli Oldenburgi maa rahvaliidu Junge Union esimees. Selles ametis ta oli Saksa kampaania: "Nostalgia ?Ei, aitäh" üks asutajatest. 

2003. aastal Focke sai CDU juhatuse liikmeks Oldenburgis ja seal ta nüüd töötab eksperdina. Alates novembrist 2008 oli ta CDU tegevdirektor. Detsembris 2008 valiti Focke (93,8% häältest) Oldenburg maa CDU esimeheks.

2001. aastal Ansgar Focke oli kõige noorem kandidaat ja oli otseselt valitud linnavolikokku. Ta oli tagasi valitud 2006 aastal viieks aastaks.

Ansgar Fox oli parim kandidaat Junge Unioni valimistel 2008. aastal. Alates 27. jaanuarist 2008 ta on Saksa Liidu Parlamendi CDU fraktsiooni esindaja. Aastatel 2008–2013 töötas ta petitsioonikomisjonide ning sotsiaal-, pere-, naiste ja tervise küsimuste Komitees. CDU-s ta on noorte rühma esindaja.
Seo Jae-pil

**Seo Jae-pil** (Hangul: 서재필; Hanja: 徐載弼; 7. jaanuar 1864 Jeonranam-do Bosung – 5. jaanuar 1951 Philadelphia Ameerika Ühendriikides) oli Korea poliitik ja iseseisvuslane, ajakirjanik ja arst. Tema kirjanikunimi oli **Songjae**(송재;松齋), **Ssangkyung**(쌍경;雙慶), **Osia**, ameerika nimi oli **Philip Jaisohn**. Ta oli esimene korealane, kellest sai naturalisatsiooni korras Ameerika Ühendriikide kodanik.

## Viited

## Välislingid

*Seo Jae-pil Memorial Association (korea)
*(20) Seo Jae-pil: pioneering reformer, independence fighter koreatimes 2011.12.28 (English)
*Arirang - Interactive History of Korean Americans (English)
*My Days in Korea & Other Essays by Philip Jaisohn, MD, edited by Sun-pyo Hong, published by Yonsei University Press, 1999. (English)
Irboska lavamaa

**Irboska lavamaa** on Eesti maastikurajoon, mille pindala on 72,6 km2. Halduslikult jääb lavamaa Võru maakonda. Lavamaa asub Kagu-Eestis Haanja kõrgustiku kirdeosas, piirnedes idast Venemaa Pihkva oblastiga. Lavamaad asustavad setud.

## Viited
Kesk-Eesti lavamaa

**Kesk-Eesti lavamaa** (ka: **Kesk-Eesti lavatasandik**) on Eesti maastikurajoon, mille pindala on 1488 km2. Halduslikult jääb lavamaa Jõgeva, Järva ja Viljandi maakonda. 

Lavamaa pinnamoele on iseloomulik nõrgalt lainjad moreenitasandikud, mida liigestavad liivsavised tasandikud ja kinnikasvanud järvedest moodustunud sood.

Põllumaad hõlmavad lavamaast peaaegu 40%.

## Viited
Liivi lahe rannikumadalik

**Liivi lahe rannikumadalik** on Eesti maastikurajoon, mille pindala on 872 km2. Halduslikult jääb madalik Pärnu maakonda. Rannikumadaliku alla arvatakse ka Kihnu, Ruhnu ja Manilaid koos seda ümbritsevate laidudega.

Madaliku pinnamoes domineerivad mere- (44%) ja tuuletekkelised (4%) pinnavormid, moreenitasandikud (13%) ja sood (11%).

## Viited
Metsepole madalik

**Metsepole madalik** on Eesti maastikurajoon, mille pindala on 258 km2. Madalik asub Eesti ja Läti piirialal; suurem osa jääb Läti territooriumile. Ka Lätis nimetatakse seda Metsepole madalikuks. Halduslikult jääb madalik Pärnu maakonda. 

Madaliku pinnamoodi ilmestavad nõrgalt lainjad moreenitasandikud, madalad voorjad künnised ja jõgede moldorud. 

Läti maastikurajoonina on see osa suuremast Kesk-Läti madalikust.

## Viited
Võru-Hargla nõgu

**Võru-Hargla nõgu** on Eesti maastikurajoon, mille pindala on 985 km2. Halduslikult jääb nõgu Võru ja Valga maakonda.

Maastiku liigestavad eriti kirde-edelasuunaline Hargla nõgu ja lääne-idasuunaline Võru orund. Võru orund jätkub ida pool Võru-Petseri ürgoruga.

## Viited
Peipsi madalik

**Peipsi madalik** (ka: **Peipsi-äärne madalik**, **Peipsi rannikumadalik**) on Eesti maastikurajoon, mille pindala on 807 km2. Peale maismaaosa arvatakse madaliku alla ka Peipsi järves asuvad Piirissaar, Salosaar jt pisisaared. Halduslikult jääb madalik Tartu ja Põlva maakonda. 

Hilisjääajal ja holotseeni alguses oli praegune madalik vee all.

## Viited
Alutaguse madalik

**Alutaguse madalik** on Eesti maastikurajoon, mille pindala on 3345 km2. Halduslikult jääb madalik Lääne- ja Ida-Viru maakonda.

Maastikus domineerivad jääjärve- ja järvetasandikud (37%) ja sootasandikud (37%). Maakatet iseloomustab väga suur metsaalade osatähtsus (78%; Eesti suurim), mis enamjaolt on asustamata. Põllumaaga kaetud alasid on 8%.

## Vaata ka
*Alutaguse

## Viited