open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Värska valla vapp

**Värska valla vapp** oli Põlva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Värska valla vapp.

Vapp on kinnitatud Värska valla volikogus, kuid kinnitamata Riigikantselei poolt.

## Vapi kirjeldus ja põhjendus
Valla vapil on rohelisel taustal (maa) kollane ring (päike). Maa ja päikese taustal Seto sõle (hõbe) lillemotiiv. Kõik ääristused ja lillemotiivi sisemine muster on must.

## Vapi kasutamise kord
#Valla vappi kasutatakse värvilisena või must-valgena volikogu ja vallavalitsuse plankidel, trükistel (tänukirjad, sildid, kaardid, ümbrikud) ja vallavalitsuse loa alusel hoonete välisseintel, ruumide siseseintel, sõidukitel jms, vastuvõttude ja muude pidulike sündmuste puhul.
#Vappi kasutatakse vallavalitsuse pitseritel.
#Vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärel kasutaja nimi. Vallavalitsuse pitsati läbimõõt on 3,4 cm.
#Käesolevas paragrahvis loetlemata juhtudel toimub vapi kasutamine vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Värska valla lipp
*Põlva maakond

## Välislingid
*Värska valla sümboolikast valla kodulehel
*Värska valla vapp ja selle kasutusjuhend PDF
*Värska valla põhimäärus Riigiteatajas
Misso valla vapp

**Misso valla vapp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Misso valla vapp.

Vapp kinnitati 2. juunil 1994.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel hõbedase lainelise päisega kilbil on hõbedane põdrapea. Päises on kolm rohelist võru.

## Põhjendus
Põdrapea viitab kohalikule legendile Pulli järvest. Laineline ülaosa tähistab  künklikku moreenmaastikku ja  metsajärvi. Rõngad märgivad Võrumaad ja tema rahvast.

## Vaata ka
*Misso valla lipp
*Võru maakond

## Välislingid
*Misso valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Piksevarras

**Piksevarras** ehk **välguvarras** on metallist varras, mis asub hoone katusel või selle kõrval ning on juhtme abil ühendatud maanduriga. Piksevarda ülesanne on kaitsta ehitisi välguvoolu kahjustava toime eest.

Kasutusele võeti see 18. sajandil, kui elektriõpetus hakkas arenema. Piksevarda esmaleiutaja pole täpselt teada. 1753. aastal demonstreeris seda Benjamin Franklin Ameerikas, kuid umbes samal ajal leiutas Prokop Diviš sõltumatult piksevarda Euroopas.

## Vaata ka
*Piksekaitse
Buss (saade)

**"Buss"** oli 2005. aasta suvel Kanal 2 eetris olnud Eesti tõsielusari. Saadet juhtis "Baari" saates osalenud Maarit Kõrgekivi.

Tõsielusarja reisiseltskond, neli naist ja neli meest sõitsid oma väikebussiga mööda Eestit ringi. Igas saates lahendati erinevaid ülesandeid. Saate lõpus hääletati keegi välja ning tema asemele tuli siis samast soost uus mängija. "Bussi" viimasest seltskonnast valiti vaatajahääletusega sarja võitja.

"Buss" võitjaks osutus Mari Pennaste.

Üks osalejatest, 22-aastane Nele Viilup sooritas varsti pärast saate näitamise lõppemist enesetapu. Põhjuseks peeti saate tõttu nurjunud lähisuhet. See kutsus esile kriitikalaine selletaoliste saadete aadressil: osalevatel noortel ei olevat täit teadlikkust niisuguses saates osalemise võimalikest tagajärgedest.

## Viited
Kämara

**Kämara** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Laeva valda.

## Viited
Kärevere

**Kärevere** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Kärevere (Tartu)|Kärevere]]**, küla Tartu maakonnas Tartu vallas
***[[Kärevere (Põhja-Sakala)|Kärevere]]**, küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas
***[[Kärevere (Türi)|Kärevere]]**, küla Järva maakonnas Türi vallas
*Kärevere oli Aadami küla endine nimi
Laeva

**Laeva** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Enne Eesti omavalitsuste 2017. aasta haldusreformi oli küla Laeva valla halduskeskus.

Külas asub Laeva kalmistu ja ohvrikivi.

Kohanimi Laeva hääldub kolmandas vältes (nagu sõna *laev* sisseütlevas käändes).

## Vaata ka
*Laeva mõis
*Laeva Põhikool

## Viited
Sõmerpalu valla vapp

**Sõmerpalu valla vapp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sõmerpalu valla vapp.

## Vapi kirjeldus ja tõlgendus
Valla vapi sinise vapikilbi jaotab kaheks mõtteline diagonaal. Ülemisel mõttelisel väljal on kolm laia kuldset lainejoont, mis sümboliseerivad küpset viljapõldu, nende all vasakul on alumisel mõttelisel väljal kaks hõbedast lainet sümboliseerimaks Võhandu jõge. 

Valla lipu üht originaali ja valla vapi etaloni hoitakse ning säilitatakse vallamajas. 

## Vapi kasutamise kord
Valla vappi kasutatakse värvilisena või must-valgena:
#Volikogu, vallavalitsuse, vallavalitsuse hallatava asutuse plankidel ja pitsatitel.
#Valla autasudel, valla meenetel ja ametlikel trükistel.
#Hoonetel, valla piiritähistel.
#Üritusi või projekte tutvustavatel reklaamidel, trükistel ja mujal tähistamaks valla poolt vastava ürituse või projekti toetamist. 
#Valla vapi kasutamine muudel juhtudel toimub vallavalitsuse loal. 
#Valla vapi kasutamise korra järgimise üle teostab järelevalvet vallavalitsus. 

Valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärtel asutuse nimetus.

## Sõmerpalu valla endine vapp

Sinisel kilbil kolm kuldsed linakupart ja päises kaks lainelõikes latti.

## Vaata ka
*Sõmerpalu valla lipp
*Võru maakond

## Välislingid
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Sõmerpalu vald
Margus Saar

**Margus Saar** (sündinud 20. aprillil 1966 Tallinnas) on eesti teleajakirjanik ja -produtsent.

## Haridustee
Margus Saar on õppinud Tallinna 8. Keskkoolis ja lõpetanud 1988. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna ökonomistina tööstuse juhtimise ja planeerimise erialal.

## Töökäik
Margus Saar on olnud Tallinna linnavalitsuse osakonnajuhataja ja tegutsenud eraettevõtluses. Eesti Televisiooni jõudis ta 1990. aastal diktorite konkursi kaudu. Tema esimene teleteadustus läks eetrisse 1990. aasta 7. juuli hommikul kell 9.

ETV kaasautorina juhtis ta 1991. aastal majandussarja "Plaani ja turu vahel" ning mälumängusarja "Trilemma". Saar on juhtinud ja toimetanud erinevaid majandus-, sotsiaal-, meelelahutus- ja portreesaateid, kommenteerinud ja juhtinud ülekandeid laulupidudelt, riiklike tähtpäevade tähistamiselt ja muudelt suursündmustelt. Ta on lugenud tekste dokumentaal- ja loodussaadetele ning mängufilmidele ja teatrilavastustele. 

Aastail 1998–2008 oli ta Vikerraadio saatejuht saadetes "Vikerhommik", "Margus Saare jutusaade" jt.

2003. aastast on ta töötanud Eesti Televisioonis / Eesti Rahvusringhäälingus koosseisulisena: uudistesaate "Aktuaalne kaamera" saatejuht-toimetajana ning alustas tegutsemist teleprodutsendina. Aastatel 2008–2017 oli Margus Saar ETV lastesaadete toimetuse juht. Pärast seda on ta ETV saatesarjade ja suursündmuste ülekannete produtsent ning saadete toimetaja ja saatejuht.

### Tele- ja raadiosaateid
* Uudistesaade "Aktuaalne kaamera"
* Meelelahutus- ja kultuurisaateid: "Trilemma", "Hommiku TV", "Me oleme Tallinnast", "Punane tuba", "Pühapäevitaja", "Lennud unes ja ilmsi" (2013), "Tähelaev", "Orkestri mängud", "Laulu- ja tantsumängud", "Ainulaadne aastakäik".
* Sotsiaal- ja ühiskonnaelusaateid: "Tunnel" (1999), "Jõulutunnel" (1999–2012, 2020-2025), "Kuhu lähed, euroraha?", "Päris maalased", "Iseolemine" (2017–2020).
* Laste- ja noortesaated: "Marumüramiks", "Laulukarussell", produtsendina: "Buratino tegutseb jälle" (2002–2005), "Lumejänesed", "Saame kokku Tomi juures" (2006-2011), "Lotte lood" (2016), "Lastetuba", "Nova".

Saar on juhtinud ja toimetanud raadiosaateid Raadio Topis, Raadio Pulss B3-s ja Vikerraadios: "Vikerhommik", "Jutusaade", "Kolmest kuueni" jt.

## Tunnustus
* 2010 Hea Sõna auhind
* 2016 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2017 Selge Kõneleja auhind
* 2020 Eesti filmi- ja teleauhinnad (EFTA) – auhind kategoorias "Parim erisaade" – laulu- ja tantsupeo 2019 “Minu arm” ülekande eest (produtsent Margus Saar) 
* 2023 Eesti Rahvusringhäälingu aastapreemia

## Isiklikku
Margus Saare õde on Tiivi Tüür.

Margus Saarel ja tema endisel elukaaslasel ajakirjanik Grete Lõbul on kaks tütart Sofia Margaret ja Anna Magdaleena.

## Viited

## Välislingid
* Priit Pullerits.  Margus Saar ihkab puhata, Postimees, 13. detsember 2008
Urvaste valla vapp

**Urvaste valla vapp** on 2017. aastani Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Urvaste valla vapp.

## Vapi kirjeldus
Kollasel kilbil on  valla piire kujutav kontuur, mille peal on Tamme-Lauri tamme kujutis.

## Vaata ka
*Urvaste valla lipp
*Võru maakond

## Välislingid
*Urvaste valla sümboolika riigikantselei kodulehel
Varstu valla vapp

**Varstu valla vapp** on Võru maakonnas asnud endise Eesti haldusüksuse Varstu valla vapp.

Vapp kinnitati 5. aprillil 2002.

## Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil ratasrist ja lainelõikeline vapitüvi, mõlemad kuldsed.

## Põhjendus

## Vaata ka
*Varstu valla lipp
*Võru maakond

## Välislingid
*Varstu valla sümboolika valla kodulehel
*Varstu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kersti Lust

**Kersti Lust** (sündinud 17. augustil 1976 Lemmatsi, Tartu maakond) on eesti ajaloolane. 

Ta on koolis käinud Tartus ja lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1999. aastal. Akadeemiliselt on ta EÜS Põhjala vilistlane. 

Aastal 2001 kaitses ta magistritööd "Talurahva maakasutus Saaremaa kroonuvaldustes aastatel 1841–1919" ja aastal 2005 doktoritööd "Pärisorjast päriskohaomanikuks: talurahva emantsipatsioon eestikeelse Liivimaa kroonukülas 1819–1915".

## Teadustöö
Kersti Lusti uurimused puudutavad põhiliselt Eesti talurahva sotsiaal- ja majandusajalugu 19. sajandil ning 20. sajandi alguses. 

## Viited

## Välislingid
*Eesti Teadusinfosüsteem
Helluland

**Helluland** (kivi-, kalju- või pangamaa, vanaislandi sõnast *hella* 'lame kivi või kalju') on maa, mille Islandi-Gröönimaa meresõitja Leifr Eiríksson avastas umbes aastal 1000.

Saagades on öeldud, et see maa oli kõrge kaldaga ja kaljune ning selle peal lasusid suured liustikud. Kaldast kuni liustikeni olevat maa olnud kivine ja tasane, rohtu seal ei kasvanud. Leifr pidas seda maad kasutuks, kuid läks siiski maale ja nimetas selle Hellulandiks.

Arvatakse, et Leifri Helluland oli Baffini saar.

## Vaata ka

*Markland
*Vinland
*L'Anse aux Meadows
Vormsi tuletorn

**Vormsi tuletorn** ehk **Saxby tuletorn** Vormsi lääne-looderannikul on Eesti esimene monteeritud Gordoni süsteemi malmplaatidest tuletorn ja ühtlasi Vormsi vanim tuletorn. 

See asub Vormsi kõrgeimal kaldal, millelt avaneb vaade ka Hiiumaale.

Tuletorn ehitati 1864. aastal. See on 24 meetrit kõrge. Torni läbimõõt on soklil 4,6 meetrit, laternaruumis 2,35 meetrit.

Tuletorni lähedal metsas on osaliselt säilinud 20. sajandi algul rajatud Peeter Suure merekindluse kaitseehitised.

Tuletorni juures on päästejaama paadikuur, puitelamu, saun ja muud kõrvalhooned.

## Tule omadused
Tuletorn töötab pimedal ajal läbi aasta.

Vormsi tuletorn moodustab Vormsi ülemise tulepaagiga sihi, mis juhatab merel liikleja turvaliselt Väinamerre ning Vormsi alumise tulepaagiga sihi, mis aitab juhatada meresõitja Hari kurgu kaudu Väinamerelt välja. Esimesel juhul on Vormsi tuletorn sihi alumine märk ja teisel juhul sihi ülemine märk.

## Välislingid

* 
*
Tooni

**Tooni** ehk **Mana** on eesti mütoloogias surmajumal, allilma  (Toonela, Manala) valitseja. 

Tooni on soome surmajumala Tuoni analoog.
Tuoni

**Tuoni** (ka **Mana** või **Tooni**) on Soome mütoloogias surnuteriigi Tuonela valitseja.

Tuoni valitseb Tuonelat koos oma hirmuäratava naise Tuonetariga. Neil on neli tütart: Kalma, Kipu-Tyttö, Loviatar ja Vammatar ning poeg Surma.

Tuonit, allilma isandat, on kirjeldatud kui kalgi südamega, halastamatut ja hirmuäratavat vana tegelast, kelle kummalgi käel on kolm raudset sõrme.

## Vaata ka
*Tooni

## Viited
Markland

**Markland** (Metsamaa, vanaislandi sõnast *mark* 'mets') on maa, mille avastas Islandi-Gröönimaa meresõitja Leifr Eiríksson umbes aastal 1000. Islandi saagade andmetel oli see maa tasane ja kaetud suurte metsadega, milles elas rohkesti loomi. Maa kallas oli pikk ja kaetud helevalge liivaga. Leifr nimetas maa seal kasvava metsa järgi Marklandiks.

Arvatavasti sõideti keskaja jooksul Gröönimaalt korduvalt Marklandi, et sealt puid tuua. Viimane teade sellest pärineb Islandi annaalides aastast 1347, nimelt olevat torm toonud Islandi rannikule laeva, mis oli teel Gröönimaalt Marklandi.

Arvatakse, et Markland oli Labradori poolsaar.

## Vaata ka

*Helluland
*Vínland
*L'Anse aux Meadows
Alt-Laari linnamägi

**Alt-Laari linnamägi** asub Tartumaal Elva vallas Maiorus.

## Kirjeldus

Muinaslinnus asub omaette 9–10 m kõrguse künkana esiletõusval neemikul. Tasase pinnaga kolmnurkse kujuga õueala pindala on 1200 ruutmeetrit. Linnuse ülaäärt on kunstlikult üles tõstetud ning nõlvu järsumaks kaevatud. Vall küll puudub kuid sellele vaatamata asusid ülestõstetud ülaäärtel puust kaitserajatised. Seda tõestab kultuurikihist leitud sütt ja tukke, põlenud kive.

Selle kõrval on muinasasula, mida arvatakse olevat pärit 1. sajandi teisest poolest. Harri Moora 1927. aastal tehtud proovikaevamised näitavad, et seal elati pikemat aega. Leitud on sütt, kive, loomaluid ja savinõukilde.

Sellest umbes 300 meetri kaugusel asub veel üks linnamägi – Erumäe linnamägi.

## Välislingid
*
* Alt-Laari muinasaja külastuskompleks
Akupere linnus

**Akupere linnus** (ka Haagupere maalinn) asub Pärnumaal Tori vallas Niidu külas.
Esimesed üleskirjutised sellest paigast pärinevad aastast 1253.

=Kirjeldus=

Tegemist on kõrgema kohaga soisel alal. Kuna muistisel puuduvad linnusele omapärased tehislikud vallid ning muud märgid, siis kuulub arheoloogiliselt pelgupaik-linnuse alla.

## Välislingid
*
* 17. aprill 2017 12:26, Eno-Gerrit Link, Sindi-Lodja tank tuleb Pärnusse lahingut lööma, parnu.postimees.ee
Kuura

**Kuura** on kahe küla nimi Eestis:

***[[Kuura (Rõuge)|Kuura]]**, küla Võru maakonnas Rõuge vallas
***[[Kuura (Viru-Nigula)|Kuura]]**, küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas

## Vaata ka
*Kuura jõgi
*Kuura mõis
*Kuura peakraav
*Kuura tänav
*Kuuralaid
*Kuura Kogrõjärv
*Kuuralõpp
*Kuura jõeks nimetatakse ka Vaidava jõge
Amerigo Vespucci

**Amerigo Vespucci** [am'eerigo vesp'utši] (9. märts 1454 Firenze – 22. veebruar 1512 Sevilla) oli itaalia päritolu kartograaf, kaupmees ja maadeavastaja, kelle järgi on oletatavasti nime saanud Ameerika maailmajagu.

Amerigo sündis rahavahetajate gildi notari kolmanda lapsena. Ta töötas vendade Lorenzo di Piefrancesco de' Medici ja Giovanni de' Medici juures, kes saatsid ta 1491 oma ettevõtte Sevilla osakonda.

Vespucci tegi aastail 1497–1504 Hispaania (toona Aragóni ja Kastiilia) krooni teenistuses olles mitu uurimisretke Ameerikasse. 1501-1502 ekspeditsiooni Brasiilia rannikule tegi ta Portugali kuningriigi teenistuses. Aastal 1504 kirjutas ta kirjad "Uus maailm" (Lorenzo di Pierfrancesco de' Medicile) ja "Amerigo neli reisi" (Piero Soderinile), mis peatselt trükiti ning levisid Euroopas laialdaselt. Kirjade järgi olevat ta neli korda Ameerikas käinud. Teistes allikates on kinnitus ainult teise ja kolmanda reisi toimumisele, esimene ja neljas on arvatavasti väljamõeldised. On oletatud, et Vespucci valetas teadlikult, et iseenda rolli suurendada; neid kirju on ka teiste kirjutatuiks peetud.

Reisidel jõudis ta 25. lõunalaiuskraadini ning taasavastas tähed *[[Alpha Centauri|α Centauri]]* ja *[[β Centauri]]* ja Lõunaristi tähtkuju, mida põhjapoolkeral näha pole. (Nende olemasolust teati Vana-Kreekas, kuid keskajal nad Euroopas unustati.)

Vespucci oli nähtavasti esimene eurooplane, kes taipas, et tegu on uue mandriga, mitte Aasiaga, kuhu Christoph Kolumbus arvas end olevat jõudnud. Martin Waldseemüller avaldas 1507 maailmakaardi, millel ta esimesena nimetas äsja avastatud piirkondi Atlandi ookeanist läänes Ameerikaks.

Vespucci ise kasutas oma nime kujul *Americus Vespucius*. Amerigo on italiseeritud kuju keskladina nimest *Emericus*. See arvatakse pärinevat saksakeelsest nimest Heinrich, mis omakorda pärineb germaani nimest Haimirich.
Heiki Sibul

**Heiki Sibul** (sündinud 16. juulil 1963) on Eesti riigiametnik.

Sibul töötas 1991–2012 Riigikogu kantseleis. Ta oli nii kantselei direktor kui ka Vabariigi Valimiskomisjoni (VVK) esimees.

2012. aasta septembris valiti Sibul Eesti Interneti Sihtasutuse juhatuse esimeheks.

Oktoobris 2019 nimetati Heiki Sibul Erakondade rahastamise järelevalve komisjoni (ERJK) liikmeks.

Sibul on reservohvitser, sai 1998. aastal lipniku auastme.

## Tunnustus
*2003 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Erumäe linnamägi

**Erumäe linnamägi** ehk **Erumäe Kants** ehk **Aru Erumäe linnamägi** asub Tartumaal Elva vallas, Kavilda ürgoru (Maioru) idakaldal. Aru mõisast umbes poolteist kilomeetrit põhja pool.

Metsaserva peitunud võimsa otsavalliga linnamägi kujutab endast väljaulatuvat mäeneemikut, mille kõrgus ulatub kuni 18 meetrini. Põhiplaanilt ovaalse linnuseõue pikkus loode-kagu suunas on 80&nbsp;m, laius umbes 40&nbsp;m, pindala 2500 m². Õue lõuna- ja kaguserva ääristab kaarjalt kulgev kuni 4,4&nbsp;m kõrgune otsavall. Valli jalamil on 1–1,5&nbsp;m sügavune ja 6–8&nbsp;m laiune vallikraav. Õue lääneküljel on 1–2&nbsp;m kõrgune äärevall. Põhjast ja idast külgneb linnuseala järsu orunõlvaga ning seal valli pole.

Linnusel puudub kultuurikiht, puuduvad ka leiud. Kaitseehituse välise ilme järgi võib arvata, et need on rajatud I aastatuhande algul. 2008. aastal plaanitakse linnusel väljakaevamisi.

## Vaata ka
* Alt-Laari linnamägi

## Välislingid
*
Markus Teeäär

**Markus Teeäär** (sündinud 16. märtsil 1978) on eesti muusik, ansambli Metsatöll asutajaliige, laulja ja kitarrist.

Ta lõpetas 1996. aastal Tallinna Nõmme Gümnaasiumi. 

## Välislingid
*Markus Teeäär Metsatöllu kodulehel
John Shea

**John Victor Shea III** (sündinud 14. aprillil 1949 North Conways New Hampshire'i osariigis) on USA näitleja ja lavastaja, kes on olnud tegev nii teatrilavastustes, filmides, seriaalides kui ka kuuldemängudes. Tema tuntuim roll on Lex Luthori osa 1990. aastate teleseriaalis "Lois & Clark: The New Adventures of Superman".

## Välislingid
*
Loiret

**Loiret** [luar'ee] on jõgi Euroopas. 

Ta algab allikaist, voolab valdavalt läände ning suubub vasakult Loire'i jõkke.
Ago Pajur

**Ago Pajur** (sündinud 24. märtsil 1962 Türil) on Eesti ajaloolane. 

Ta on Tartu Ülikooli õppejõud, alates 1999. aastast ajaloodoktor.

Pajur tegeleb põhiliselt kahe maailmasõja vahelise Eesti Vabariigi ajaloo uurimisega. Ta on ka mitme kooliõpiku ja ajalooülevaate kaasautor.

## Tunnustus
*2012 Tartu Ülikooli aumärk
*2020 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Elulugu Tallinna Ülikooli kodulehel
*Elulugu Tartu Ülikooli kodulehel
Key Largo

**Key Largo** on saar Florida väinas, üks Florida Keysi saartest. Pindala 89 ruutkilomeetrit. Saar on madal. Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Juho Kusti Paasikivi

**Juho Kusti Paasikivi** (1887. aastani **Johan Gustaf Hellstén**; 27. november 1870 Huljala, Koski HI. vald – 14. detsember 1956 Helsingi) oli Soome poliitik, Soome president aastail 1946–1956.

22. maist 1907 kuni 31. maini 1909 ning 1. märtsist 1910 kuni 1. veebruarini 1914 oli ta Soome kindralkubermangu Eduskunna liige (Soome Erakond). 

1. augustil 1908 valiti Paasikivi Hjelti senati rahandussenaatoriks. Tal õnnestus saada Inglismaalt Soomele riigilaenu. 

Aastatel 1914–1934 juhtis Paasikivi panka Kansallis-Osake-Pankki. Aastatel 1915–1918 oli ta Helsingi linnanõukogu liige. 

1918. aastal astus Paasikivi Rahvuslikku Koonderakonda. Temast sai Soome teine peaminister (maist novembrini 1918). 

Tema järgi on nimetatud Paasikivi-Kekkose joon, mis põhines heade suhete sisseseadmisel ja hoidmisel Nõukogude Liiduga ning seda ka teatud riigisiseste piirangute (sh sõnavabaduse piiramise) hinnaga. Seda poliitikat jätkas Soome järgmine president Urho Kaleva Kekkonen; see aitas Soome majandust kaubanduse laienemise teel NSV Liiduga.

1930. aastal sai ta riiginõuniku aunimetuse.

Paasikivi on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Vaata ka
*Juho Kusti Paasikivi esimene valitsus
*Juho Kusti Paasikivi teine valitsus
*Juho Kusti Paasikivi kolmas valitsus

## Välislingid
Kolgujev

**Kolgujev** (neenetsi *Холңгов*) on saar Barentsi meres. 

Saare pindala on umbes 3700 ruutkilomeetrit. 2011. aastal oli elanike arv 436. Seal elavad neenetsi põhjapõdrakasvatajad, kalurid ja kütid.

Kolgujev on künklik, kõrgus merepinnast on kuni 166 meetrit. 

Kuulub Venemaale. Saare lõunakaldal asub Bugrino küla.

Saarel tegeleb naftapuurimisega Arktikneft, kellel on seal umbes 250 töötajat. Töötajad vahetuvad iga 52 päeva tagant.
Pildiküla

**Pildiküla** *(ka Pildi)* on küla Harju maakonnas Rae vallas.

Pildiküla kohal oli Suur-Lehmja muinasasula, varajase rauaaja asula. Asula ja 4. sajandist eKr pärinev matusepaik leiti väljakaevamistel 1965 Pildiküla lõunaosas.

Aastal 1985 toimunud suurema arheoloogilise väljakaevamise käigus leiti 1591. aastal vermitud 2-öörine münt, hollandi savipiibu kaha ja varre tükk, majapidamis- ja tööriistu, haruldane mõõk ja palju muid esemeid.

Küla territooriumil asub tarandkalme.

Praeguse küla asutas 1954 Feliks Pilt, kes hakkas koos nelja Sommerlingi sovhoosi töötajaga Tallinna–Tartu maantee äärde oma kodu rajama.

Praeguse nime sai küla elanike soovil ja nimi kinnitati Vabariigi Valitsuse 18.12.1997 määrusega nr 244.

Külal on välja kujunenud oma traditsioonid: uue aasta vastuvõtt, hoogtööpäev, jaanipäeva tähistamine, laste spordipäev. 

## Elanike arv


ImageSize  = width:300 height:220
PlotArea   = left:70 right:40 top:20 bottom:20
TimeAxis   = orientation:vertical
AlignBars  = justify
Colors =
  id:gray1 value:gray(0.8)
DateFormat = yyyy
Period     = from:10 till:100
ScaleMajor = unit:year increment:20 start:10 gridcolor:gray1
PlotData =
  bar:2003 color:gray1 width:1
   from:10 till:88 width:15  text:88 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2008 color:gray1 width:1
   from:10 till:81  width:15  text:81 textcolor:red  fontsize:8px
  bar:2009 color:gray1 width:1
   from:10 till:79  width:15  text:79 textcolor:red  fontsize:8px


## Viited
Džohhar Dudajev

**Džohhar Dudajev** (tšetšeeni ladina *Dƶoxar Dudayev*; vene *Джохар Мусаевич Дудаев*; 15. veebruar 1944 – 21. aprill 1996) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (Nõukogude armee lennuväe kindralmajor) ning Tšetšeenia sõjaväelane (auastmelt Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi generalissimus) ja riigitegelane, 1991–1996 Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi esimene president. 

## Elulugu
Dudajev pärines paljulapselisest perest: tal oli üheksa venda ja õde. Kaheksa päeva pärast tema sündi 1944. aastal küüditati ta pere Pavlogradi oblastisse Kasahstani, kust neil lubati tagasi pöörduda alles 1957. aastal.

1962–1966 õppis Dudajev Tambovi Kõrgemas Lennuväekoolis ja 1971–1974 Juri Gagarini nimelises Lennuväeakadeemias administratiivjuhtimist.

1966. aastast teenis Dudajev Nõukogude armees Kaluuga oblastis lennukikomandöri abina. 1967. aastal abiellus ta Alla Kulikovaga. 1986–1987 osales ta Nõukogude vägede tegevuses Afganistanis, sh vaippommitamises. Dudajev ise eitas hiljem oma osalust Afganistani okupeerimises.

1987–1990 oli Dudajev Tartus asuva Eestis asunud 326. Kutuzovi ordeniga Tarnopoli raskepommituslennuväe diviisi ülem. Seal õppis ära eesti keele. Tema suhtumine Eesti laulvasse revolutsiooni oli soosiv.

Novembris 1990 sai Dudajevist Tšetšeeni Rahvakongressi esimees, mis taotles Tšetšeenia muutmist üheks Nõukogude liiduvabariigiks. Oktoobris 1991 valiti ta vast iseseisvaks kuulutatud Tšetšeenia esimeseks presidendiks. Riik kuulutati Venemaast täiesti sõltumatuks, mis tõi kaasa sõjategevuse aastail 1994–1996. 1996. aastani jäi Dudajevi naine Alla koos lastega siiski Eestisse. 

## Hukkumine
Esimese Tšetšeenia sõja lõpus hukkus Dudajev Vene sõjaväeluure korraldatud raketirünnakus. Et muud tagaotsimisviisid ei andnud tulemusi, selgitati Dudajevi asukoht välja tema kasutatud satelliittelefoni positsioneerimise teel. 

## Mälestuse jäädvustamine
 

1996. aastal nimetati tema järgi tänav Lätis Riias ja Ukrainas Lvivis. 

1997. aastal avati Tartus praeguse Barclay hotelli, Dudajevi endise tööhoone ukse kõrval mälestustahvel. 

2005. aastal nimetati tema järgi ringtee Poolas Varssavis. 

2014. aastal loodi Ukrainas tšetšeeni vabatahtlikest Džohhar Dudajevi pataljon. 

2022. aastal nimetati tema järgi tänav Ukrainas Kiievis. 

## Vaata ka
* Itškeeria Tšetšeeni Vabariik
* Esimene Tšetšeenia sõda
* Teine Tšetšeenia sõda

## Viited

## Kirjandus
* Alla Dudajeva, "Miljoni esimene. Raamat Džohhar Dudajevist". Tõlkinud Peeter Villmann; eessõna "Tšetšeenia üksindus" ja kronoloogia: Andres Herkel. Ilmamaa, Tartu 2004, 480 lk 

## Välislingid
* Россия планировала ввести войска в Крым сразу после войны в Чечне, - Дудаев в 1995 году. ВИДЕО. Censor.NET. 6. august 2017 (*vene keeles*) 
* 1995, pikk intervjuu Dudajeviga, räägib selles ka teenistusest Tartus
* Ajavaod. Dudajev Tartus. ETV 2011 
* Andres Herkel. "Kui Tšetšeenia iseseisvus oleks püsima jäänud, oleks maailm turvalisem paik" 8. september 2011 
* Ivari Vee. "Nädala juubilar Džohhar Dudajev 65" Kesknädal, 8. aprill 2009 
* "Dudajev, Džohhar – miljoni esimene" virumaa.ee, 14. aprill 2004
* Ott Karulin. "Dudajevite võlg Tartus" Õhtuleht, 9. oktoober 2000
Vastseliina valla vapp

**Vastseliina valla vapp** on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vastseliina valla vapp.

Vapp kinnitati 22. jaanuaril 1999.

## Vapi kirjeldus
Hõbedase kilbi keskel põigiti kaks sinist lainelõikelist varrast, nendel kaarjast tüvimikust tõusev viie müürisakmega linnusetorn – mõlemad punased. Torni ülaosas kolm kaksikteravkaare ja sõõriga petiknišši ning allpool kaks teravkaarelist aknaava, viimaste vahel rõngasrist – kõik hõbedased.

## Põhjendus
Vastseliina valla vapi põhikujundiks on 14. sajandi esimesel poolel rajatud Vastseliina piiskopilinnuse (Castrum Novum; Neuhausen; "Uus linnus") tänaseni säilinud hobuserauakujuline kirdetorn. Linnusel olid kogu Vana-Liivimaa kindlusarhitektuuris unikaalsed paaristeravkaarte ja sõõridega valgepõhjalised dekoratiivsed petikud. 
 
Vastseliina oli Tartu piiskopkonna võimsaim piirikindlus, mis oli paljude lahingute tallermaa Liivi sõjast kuni Põhjasõjani. Linnusega samanimeline alev kujunes Ida-Võrumaa tähtsaimaks majandus- ja kultuurikeskuseks ning kihelkonna- ja vallakeskuseks. 

Pärimuse järgi toimunud 1353. aasta septembris linnuse kabelis ime: altari kohal seisnud ilma igasuguse toeta rist ja kaks vahaküünalt, mis säranud üleloomulikus valguses. Selle peale alanud sinna palverändurite vool nii Liivi- kui ka Saksamaalt. Paljud pimedad saanud tagasi nägemise ja kurdid kuulmise. Seda Vastseliinale laialdast kuulsust toonud ilmutust tähistab vapil olev rõngasrist, mis on ühtlasi kristluse üldine sümbol. 

Kaks sinist lainelõikelist varrast sümboliseerivad Vastseliina linnuse asukohta piiravaid Piusa jõge ja Meeksi oja. Hõbe sümboliseerib puhtust ja ustavust; punane tuld ja verd aga samuti vaprust ja julgust. 

## Vaata ka
*Võru maakond

## Välislingid
*Vastseliina valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Võru lipp

**Võru lipp** on Võru maakonnas asuva Eesti linna Võru lipp.

Lipp on kinnitatud 19. septembril 1994.

## Lipu kirjeldus
Võru linna lipp on ristkülikukujuline roheline kangas, mille üla- ja allääres on kollane horisontaalne laid. Lipu normaalmõõtmed on 1650×1050 mm. Pikkuse ja laiuse suhe on 11:7.

## Põhjendus
Lipule võeti vapi värvid.

## Vaata ka
*Võru vapp
*Võru maakond

## Välislingid
*Võru sümboolika linna kodulehel
*Võru sümboolika Riigikantselei kodulehel

fiu-vro:Võro lipp
Võru valla vapp

**Võru valla vapp** on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Võru valla vapp.

2017. aastal ühinesid Võru vallaks Lasva, Orava, Sõmerpalu, Võru ja Vastseliina vald. 14. märtsil 2018 võttis valla volikogu vastu uue Võru valla põhimääruse, millega kinnitati ka valla sümboolika.

## Vapi kirjeldus
Võru valla vapil on kuldse ja sinisega lainelõikes kaldjaotatud kilbil sinine võru ja kuldne kaldasendis tammeoks.

## Põhjendus
Kuldne kaldjaotus on tuletatud ühinenud Lasva, Võru ja Orava valla vappidest, sinine laineline pool Sõmerpalu vapist ja Vastseliina vapil esinevast jõe motiivist. Sinine sümboliseerib piirkonna veerohkust ning puhast loodust. Kuldne tähistab piirkonna kaunidust ja kuldset tulevikku, samuti Piusa kvartsliiva ning põllumajandust.

## Võru valla endine vapp

Vapp kinnitati 22. veebruaril 1999.

### Vapi kirjeldus
Kaldjaotusega vasakult kuldse ja paremalt rohelise heraldilise kilbi kuldsel väljal on roheline ristikuleht ja rohelisel väljal kuldne võru.

## Vaata ka
* Võru valla lipp
* Võru vapp
* Võrumaa vapp

## Viited

## Välislingid
* Võru valla sümboolika valla kodulehel
Lisajõgi

Mingi jõe **lisajõgi** on sellesse jõkke suubuv jõgi. Teistel veekogudel lisajõgesid ei ole.

## Terminoloogia
Jõe parempoolsed lisajõed suubuvad sellesse jõkke lähte poolt vaadates paremalt, vasakpoolsed lisajõed lähte poolt vaadates vasakult.

## Vaata ka
*Harujõgi
*Bifurkatsioon
Tarva (Lääneranna)

**Tarva** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

Seal elab 31 inimest.  1. jaanuaril 2010 elas külas 27 inimest.

Küla ümbritseb mets. Tarva ümbruskonnas on kartulipõllud ja aedviljapeenrad.
 
2009. aastal alustati kaevandamist Tarva dolomiidimaardlas. Seoses sellega ehitati küla ja Pärnu-Lihula maanteed ühendav tee asfaltteeks.

Nõukogude ajal oli Tarval Oidremaa sovhoosi Mihkli osakond, töökoda, kauplus, söökla, 8-klassiline kool, raamatukogu, sidejaoskond. 
Tänapäeval need enam ei tööta.

## Viited
Tarva

**Tarva** on kahe Eesti küla nimi:
* **[[Tarva (Põhja-Pärnumaa)|Tarva]]**, küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas
* **[[Tarva (Lääneranna)|Tarva]]**, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas

## Vaata ka
*Tarva tänav
Kavastu (Luunja)

**Kavastu** on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.

Kavastul Emajõe alamjooksul asub nüüdisajal Eesti ainus praamiga (Kavastu praam) jõeületuskoht. Praamil on enam kui sajandivanune käsitsi ringiaetav mehhanism. 

Praamiületuskoha läheduses jõe põhjakaldal asub kunagine mõisakeskus (Kavastu mõis). 19. sajandi lõpul püstitatud kahekorruseline uusbarokne luksuslik häärber hävis 1944. aasta lahingutes. Säilinud on suur park ja alleed.

Kavastu idaosas asub Emajõe-Suursoo looduskeskus, mis on rajatud Uue-Kastre piiskopilinnuse varemetele.

## Galerii

KavastuMõisaTall.JPG|Kavastu mõisa tall
Kavastu allee 2014.JPG|Kavastu allee
Kavastu kohtukivi.JPG|Kavastu Kohtukivi
Kavastu praam.JPG|Kavastu praam


## Vaata ka
*Emajõe kolhoos

## Viited

## Välislingid
*
Jack Shea

**Jack Shea** [džäkk šii] (õieti **John Amos Shea**; 7. september 1910 Lake Placid – 22. jaanuar 2002) oli USA kiiruisutaja. 

1932. aasta taliolümpiamängudel Lake Placidis tuli ta olümpiavõitjaks 500 m ja 1500 m kiiruisutamises. Ta oli esimene, kes saavutas ühtedel taliolümpiamängudel kaks esikohta.

Ta andis ka 1932. aasta taliolümpiamängude olümpiatõotuse. 

Shea otsustas 1936. aasta taliolümpiamängudel Garmisch-Partenkirchenis tiitleid mitte kaitsta, sest üks Lake Placidi rabi leidis, et on halb maitse olla nii üliagar.

2002. aasta taliolümpiamängude eel liikus olümpiatuli ka läbi Lake Placidi. John Shea süütas 1932. aasta (rekonstrueeritud) olümpiastaadioni suure tõrviku.

Tema poeg osales taliolümpiamängudel 1964 Innsbruckis murdmaasuusatajana ja pojapoeg tuli 2002 Salt Lake Citys olümpiavõitjaks skeletonis. Jack Shea seda ei näinud, sest hukkus kuu aega varem autoõnnetuses, olles sellal USA vanim elusolev taliolümpiamängude võitja.

Jack Shea isiklikud rekordid erinevatel distantsidel:
*500 meetrit – 45,0 (1931)
*1500 meetrit – 2.25,2 (1931)

## Viited

## Välislingid
*
*Jack Shea USA olümpiakomitee kodulehel
Muri

**Muri** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Muri (Karksi)|Muri]]**, küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas
***[[Muri (Luunja)|Muri]]**, küla Tartu maakonnas Luunja vallas

***[[Muri (Aargau)|Muri]]** on asula  Šveitsis Aargau kantonis Muri vallas.
***[[Muri (Bern)|Muri]]** on asula  Šveitsis Berni kantonis Muri vallas.
----
*Mūri, küla Lätis Rauna vallas.
Pilka

**Pilka** on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.

1977. aastal liideti Pilka külaga Aravuste ja Jansu.

Pilka asus Päästeameti Tartu Päästekompanii ja konteinerilao hoone, lõhkeaineladu, laskemoonaladu, kasarm, söökla-klubi, vahtkonnahoone koos pääslaga, garaaž, juurviljahoidla, külmhoone, rajatis eritehnika jaoks, varikatus tehnika hoidmiseks, varjend, kasvuhoone, 2 vaatlustorni, katlamaja koos töökodadega, saun koos spordisaaliga, vallitatud juhtimispunkt, balloonihoidla, pumbamaja, diiselgeneraatori hoone, alajaam, tuletõrje veehoidla, tankla, vallitatud betoonrajatis.
## Vaata ka
*Pilka mõis

## Viited
Rõõmu

**Rõõmu** on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.

Osa Raadi looduskaitsealast jääb Rõõmu küla territooriumile.

## Vaata ka
*Rõõmu tee

## Viited
Kõivu

**Kõivu** on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.

Kõivu külas on sündinud viiuldaja Julius Eduard Sõrmus.

## Viited
Sirgu

**Sirgu** (varem ka *Sirgo*) on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.

Luunja valla Sirgu külas endise Nõukogude armee Eestis Raadi lennuväljal baseerunud pommituslennuväe väeosade lahingumoona hoidla, 128. remondi- ja tehnikabaas (s/o 21061) territooriumil paikneb 2. jalaväebrigaadi staap. 

Kuni 2005. aastani tegutses samas linnakus Tartu Üksik-Päästekompanii.

## Viited
Sääsküla

**Sääsküla** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Sääsküla (Järva)|Sääsküla]]**, küla Järva maakonnas Järva vallas
***[[Sääsküla (Kose)|Sääsküla]]**, küla Harju maakonnas Kose vallas
***[[Sääsküla (Luunja)|Sääsküla]]**, küla Tartu maakonnas Luunja vallas
Veibri

**Veibri** on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Asub Emajõe vasakul kaldal ja piirneb Tartu Ihaste linnaosaga.

Külast on leitud mitu kiviaegset matusekohta, mis on Eesti ala vanimad (kõige vanem umbes 7200 aastat).

## Tänavad
*Kaare tee
*Veibri tee
*Järvetaguse
*Aruheina tee 

## Vaata ka
*Veibri ühishaud

## Viited
Luunja

**Luunja** on alevik Tartu maakonnas, Luunja valla keskus.

## Vaata ka
*JK Luunja
*Luunja mõis
*Luunja mõisa park
*Luunja mõisa kalmistu

## Viited
Roy Strider Records

**Roy Strider Records** oli Šveitsi-Eesti sõltumatu plaadifirma.

Firma asutas 2005. aastal Roy Strider alternatiivroki salvestiste väljaandmiseks.

Esimesena anti välja ansambli Les Diamants album "Fortune Fools" (29. detsembril 2005). Samuti on välja antud ansambli Depoo plaat "Amazing!".

## Välislingid
*Ametlik koduleht (ei tööta)
*
Pallas (täpsustus)

**Pallas** on mitme vanakreeka mütoloogia tegelase ning paljude  objektide nimi.

Mütoloogilised tegelased:
* Pallas (Tritoni tütar), Athena sõbratar
** Pallas oli jumalanna Athena lisanimi, mille ta võttis sõbratari mälestuseks.
* Pallas (titaan)
* Pallas (tiivuline jumal)
* Pallas (gigant)
* Pallas (Lykaoni poeg)
* Pallas (Euandrose poeg)
* Pallas (Pandioni poeg), Pandion I poeg

Muu:
* Pallas, kunstiühing Eestis
* Kõrgem Kunstikool Pallas (1919–1940), endine kunstikool Eestis
* Kõrgem Kunstikool Pallas, 2000. aastal asutatud kõrgkool
* Pallase galerii, kunstigalerii Tartus
* 2 Pallas, asteroid, mis on saanud nime Tritoni tütre järgi
* Marcus Antonius Pallas, keiser Claudiuse soosik
* Pallas (perekonnanimi)
** Peter Simon Pallas, saksa loodusuurija
** David Pallas, Šveitsi loodusuurija
* Pallas (ansambel), Briti ansambel
* Pallas, auto Citroën DS mudel
* Pallas (L. Neil Smith), L. Neil Smithi ulmeteos
* Pallas (seriaal), briti satiiriline teleseriaal
* Pallas (laev)
* Pallas (ajakiri), antiigiteemaline ajakiri
* Pallas (Berliin), vaesteasum Berliinis
* Pallas (Iirimaa), koht Iirimaal
* Pallas (õpimeetod), vanakreeka keele õppimise meetod
* Hotell Pallas, hotell Tartus

## Vaata ka
* Pallada
* Pallastunturi
Garage punk

***Garage punk*** ('garaažipunk') on *[[punk rock]]*i alamstiil, mis on tihedalt seotud *[[garage rock]]*iga.

Mõiste ei ole täpselt määratletud. Sageli arvatakse *garage punk*i alla garaažibändid, mille muusikat annavad välja sõltumatud plaadifirmad või mille muusikat antakse välja väljaspool firmasid, ning mis mängivad muusikaliselt algeliselt ja viletsalt *punk rock*i ja *[[rock'n'roll]]*i segu. Selles mõttes on *garage punk*i alged vastandkultuurse muusikalise liikumisena 1960. aastate *garage rock*is ja 1970. aastate lõpu ja 1980. aastate alguse *punk rock*is ja *[[new wave]]*is.

1980. aastate lõpus ja 1990. aastatel tekkis *[[indie rock]]*i *underground*is *[[punk rock]]*i taaselustav uus stiil, mida nimetataksegi *garage punk*iks. *Garage punk* on olnud tihedalt seotud *[[garage rock]]*i taaselustamisega, kuid *garage punk*-ansambleid on lisaks 1960. aastate *garage rock*-ansamblitele, mida arvatakse tihti *[[protopunk]]*i alla,  (The Sonics, The Monks) mõjutanud ka 1970. aastate alguse *protopunk*-ansamblitest (The Stooges, MC5, New York Dolls), toorest *[[hardcore punk]]*ist, briti ''pub rock''ist, *[[power pop]]*ist ja varajasest *[[new wave]]*ist. Paljud *garage punk*-ansamblid on tugevalt mõjutatud ka 1950. aastate ja 1960. aastate alguse *[[rhythm and blues]]*ist ja primitiivsest *[[rock'n'roll]]*ist, mis on samuti aidanud eristada seda stiili teistest *punk rock*i stiilidest. Mõned ansamblid (näiteks The Mummies, Phantom Surfers ja The Bomboras) olid mõjutatud ka instrumentaalsest *[[surf rock]]*ist.

*Garage punk* ei püüdnud niivõrd kopeerida 1960. aastate saundi ja ilmet kui mängida pretensioonitut ja metsikut kolmeduurilist *punk rock*. Teatud hoiak ja primitiivne odavuse esteetika olid stiili arengus palju olulisemad kui kergesti meeldejäävad meloodiad ja modide stiilis kirevad rõivad. See suhtumine peegeldus ka muusikas: saund oli primitiivne, määrdunud, toores, räpakas, seksikas, ähvardav, kärarikas ja lausa inetu.

Esimeste *garage punk*i ansamblite seas olid DMZ, The Dwarves, The Stomachmouths, Thee Mighty Caesars, Poison 13, Pussy Galore, The Gories, The Devil Dogs, Supercharger, The Mummies, The Makers, Teengenerate, The New Bomb Turks ja The Oblivians.

Eesti ansamblitest on selle stiili alla arvatud Les Diamants.

## ''Garage punk''i ansamblite loend
*Black Lips
*Boss Hog
*Cheater Slicks
*Billy Childish
*The Devil Dogs
*Les Diamants
*DMZ
*The Drags
*The Dwarves
*The Gories
*Guitar Wolf
*Thee Headcoats
*The Hives
*The Hunches
*Lost Sounds
*The Makers
*Thee Mighty Caesars
*The Mummies
*New Bomb Turks
*Oblivians
*Poison 13
*Pussy Galore
*Reatards
*The Reigning Sound
*The Rip Offs
*Les Sexareenos
*The Stomachmouths
*Supercharger
*The Supersuckers
*Teengenerate
*The Trashwomen
Tšornobõl

**Tšornobõl** (Чорнобиль, vene keeles Чернобыль *Tšernobõl*, valgevene keeles Чарнобыль) on linn Ukrainas Kiievi oblastis Valgevene piiri lähedal.

Linnast umbes 15 km kaugusel asub Tšornobõli tuumaelektrijaam, kus toimus 1986. aastal Tšornobõli katastroof. Tuumaelektrijaam on saanud nime linna järgi ja asus Tšornobõli rajoonis, kuid linna ja elektrijaama vahel polnud otsest seost. Enamik tuumaelektrijaama töötajaid elas spetsiaalselt neile rajatud linnas Prõpjatis. Tšornobõli nimi on tulnud hariliku puju ukrainakeelsest nimest.

Enne Tšornobõli katastroofi elas linnas umbes 15 000 inimest. 2020. aastatel elab linnas kuni 500 inimest, kes käivad seal tööl vahetustega (kuid elavad sel ajal Tšornobõlis), enamik neist elab muul ajal Slavutitšis. Kuigi tuumaelektrijaam on suletud, läbivad piirkonda olulised elektriliinid, mida on vaja hooldada. Inimtööd on seal vaja ka muude tehnovõrkude ja looduskeskkonna hooldustöödel. Linnas ei tohi elada lapsed.

18. sajandi teisest poolest 1920. aastani oli linn üks hassidismi keskusi. 20. sajandi alguses toimunud pogrommide käigus osa juute tapeti ja paljud lahkusid linnast.

## Viited
Tšornobõli tuumaelektrijaam

**Tšornobõli tuumaelektrijaam** (ka *Tšernobõli tuumaelektrijaam*) oli Nõukogude Liidu tuumaelektrijaam nüüdses Ukrainas Kiievi oblastis Tšornobõli keelutsoonis. 

## Ajalugu
Jaama ehitust alustati 1970. aastal Nõukogude Liidus Ukraina NSV-s. Esimene energiaplokk käivitati 1977. aastal. 2., 3. ja 4. plokk järgnesid aastatel 1978, 1981 ja 1983. 

1986. aastal töötas 4 plokki, igaüks võimsusega 1000 MW, käsil oli 5. ja 6. ploki ehitamine. 

Jaamas toodeti ka mitmeotstarbelistes kaitsekuplita grafiitreaktorites tuumarelvadele vajalikku plutooniumi. 

Jaamast 4 km läänes paiknes 50 000 elanikuga ehitajate ja energeetikute asula Prõpjat.

1982. aasta septembris toimus 1. energiaplokis avarii, kus kuumenes üle ja sulas osaliselt üles reaktori tuum. Reaktor parandati mõne kuuga. Õnnetuse tegelikku ulatust hoiti aastaid salajas, olgugi et reaktorit parandanud töölised said ülemäära kiiritada.

26. aprillil 1986 leidis jaama 4. energiaplokis aset Tšornobõli katastroof.

Pärast katastroofi alles jäänud kolm reaktorit seisati, sest kogu jaam oli tugevasti saastunud ja inimestel oli ohtlik seal töötada. Piirkonnas tekkinud energiapuuduse tõttu aga reaktorid peagi puhastati ja taaskäivitati. Plahvatanud 4. reaktori ümber ehitati betoonist sarkofaag. 5. ja 6. energiaploki ehitus peatati.

1. energiaplokk suleti 1996. aasta novembris.

Viimane, 3. energiaplokk suleti 15. detsembril 2000 ametlikul tseremoonial, kus osales ka Ukraina tolleaegne president Leonid Kutšma.

## Katastroofijärgsed avariid ja intsidendid tuumajaamas
1991. aasta oktoobris toimus jaama 2. energiaploki masinasaalis tulekahju, milles hävis osaliselt saali katus ja sai tugevalt kannatada üks kahest turbogeneraatorist. Reaktor seisati, radioaktiivset ainet välja ei pääsenud. Pärast kahjustuste hindamist otsustati 2. plokk lõplikult sulgeda.

### Sõjategevus 2022. aastal
24. veebruaril 2022 alanud Venemaa invasiooni ajal Ukrainasse langes Tšornobõli tuumaelektrijaam Vene vägede kätte. Keelutsoonis viibis rohkearvuliselt Vene sõjaväelasi, kelle tegevuse tulemusel tsooni radioaktiivsuse tase tõusis ohtlikult kõrgele tasemele, mis toob piirkonnas pikemat aega viibijatele kaasa "pöördumatud tervisekahjustused".

2022. aasta märtsi lõpus alustasid Vene väed lahkumist tuumaelektrijaamast Valgevene suunas ja olid aprilli alguseks objektilt lahkunud. 2. aprillil 2022 heisati objektil Ukraina lipp.

## Galerii

Chernobyl, fourth reactor bloc.JPG|4. reaktoriplokk


## Vaata ka
* Tšornobõli katastroof

## Viited

## Välislingid

* "Ukraina tahab Tšernobõli kandmist UNESCO pärandinimekirja" ERR, 13. detsember 2020
Tetraeedriline süsinik

**Tetraeedriline süsinik** on süsiniku aatom, mille kovalentsed sidemed on suunatud tetraeedri tippudesse.
EMÜ

**EMÜ** on lühend, mis võib tähendada:
*Eesti Maaülikool
*Eesti Meetootjate Ühendus
*Eesti Metsateenijate Ühing
*Eesti Metsaülemate Ühing
*Eesti Mikrobioloogide Ühendus
*Eesti Mittetulundusühenduste Ümarlaud
*Eesti Muuseumiühing
*Eesti Muusikaühing
*Eesti Muusikute Ühing
*Euroopa Majandusühendus
*Elektromagnetiline ühilduvus

## Vaata ka
*EMÜ SK
Keemianomenklatuur

**Keemianomenklatuur** on keemiliste elementide ja ühendite nimetuste süsteem. 

Ajalooliselt on erinevatel alustel välja kujunenud mitu kasutuselolevat keemiliste ühendite nimetuste süsteemi:
*triviaalnimetused – mittesüsteemsed nimetused, mis on lühemad ja kasutamiseks mugavamad (äädikas, uurea, C-vitamiin)
*poolsüstemaatilised ehk pooltriviaalsed nimetused – nimetus sisaldab mingi süstemaatilise osa (atsetoon, prenool, kolesterool)
*ratsionaalne nomenklatuur – põhineb homoloogilistel ridadel, kuid ei võimalda kõigile ühenditele anda üheselt tõlgendatavaid nimetusi (metüülkarbinool, etüülkloriid) 
*IUPACi nomenklatuur – see on süstemaatiline keemianomenklatuur, mille järgi igale struktuurile vastab kindel reeglipärane nimetus; see jaguneb kolmeks valdkonnaks:
**orgaanilise keemia nomenklatuur
**anorgaanilise keemia nomenklatuur
**biokeemia nomenklatuur
**Chemical Abstracts Service* on kasutusele võtnud keemiliste ühendite indekseerimise, nii et igal ühendil on kindel nn CAS-i registreerimisnumber (*CAS registry number*).

Juba üsna lihtsate orgaaniliste ühendite korral on süstemaatilised nimetused keerulised ja nende asemel tulevad kasutusele triviaalnimetused. 
B<sub>3</sub>-vitamiini ehk niatsiini ehk nikotiinhappe IUPACi  nimetus püridiin-3-karboksüülhape oleks igapäevaelus tülikas kasutada. 
 
Veel raskem oleks kasutada C-vitamiini ehk L-askorbiinhappe IUPACi nimetust: (R)-3,4-dihüdroksü-5-[(1S)-1,2-dihüdroksüetüül]furaan-2(5H)-oon.

## Vaata ka

*IUPACi nomenklatuur
*Orgaaniliste ühendite süstemaatiline nomenklatuur
*Tüviühend
*Asendusrühm
*Homoloogiline rida
*Funktsionaalne rühm
*Struktuurivalem

## Välislingid
Tüviühend

**Tüviühend** on orgaanilise ühendi molekuli formaalne põhiosa, mis on aluseks orgaaniliste ühendite süstemaatiliste nimetuste tuletamisel vastavalt IUPAC-i reeglitele. Enamasti on tüviühend pikim hargnemata süsinikuaatomite ahel või asendusrühmadeta tsükliline süsteem. Funktsionaalrühmi sisaldavate ühendite korral on tüviühend kõige rohkem põhirühmi sisaldav pikim hargnemata süsinikuaatomite ahel. Mõningaid spetsiifilisi reegleid esineb olenevalt ühendi klassist.

Tüviühendis süsiniku aatomid numereeritakse andes põhirühmale (funktsionaalrühmale) väikseima võimaliku kohanumbri. Täpsemalt vaata artiklis Orgaaniliste ühendite nomenklatuur. Siin mõned lihtsamad näited: 1) 2-metüülpropaan, 2) 2-metüülbutaan, 3) vale numeratsioon, 4) 2-hüdroksüpropaanhape



## Vaata ka
*asendusrühm
*funktsionaalne rühm
*homoloogiline rida
*IUPACi nomenklatuur
*süsinikuskeleti hargnemine
Alküülrühm

**Alküülrühmaks** nimetatakse orgaanilises keemias molekuli osa, mis koosneb üksiksidemetega seotud süsiniku ja vesiniku aatomitest ja mis formaalselt vastab alkaani molekulile, milles puudub üks vesiniku aatom. Alküülrühmade üldvalem on CnH2n+1 ja need moodustavad homoloogilise rea nii nagu alkaanidki. Üldjuhul tähistatakse alküülrühma R– või Alk. Homoloogilise rea esimene, väikseim esindaja on metüülrühm –CH3. 

Alküülrühm ei ole reaalselt esinev aine osake, vaid formaalne molekulile karakteerne rühm, millega on seotud veel mingi aatom või rühm. Näiteks alkaanid R-H, alküülkloriidid R-Cl, alküülalkoholid R-OH, dialküüleetrid R-O-R jt. Keerulise struktuuriga molekule vaadeldakse tihti kui vastava lihtsama (enamtuntud) tüviühendi alküülasendatud analooge. Näiteks 2-metüül-1,3-butadieen  (ehk isopreen), N,N-dimetüülaniliin (ehk dimetüülfenüülamiin), 5-metüülresortsinool.  Orgaaniliste reaktsioonide ebastabiilsete intermediaatidena võivad esineda alküülkatioonid R+, alküülanioonid R- ja alküülradikaalid R*.

Eristatakse primaarseid, sekundaarseid ja tertsiaarseid alküülrühmasid. Näiteks etüülrühm -C2H5 on primaarne, isopropüülrühm -CH(CH3)2  on sekundaarne ja *tert*-butüülrühm -C(CH3)3 on tertsiaalne. 

Alküülrühmad, mis sisaldavad üht tsüklit, vastavad üldvalemile CnH2n-1, näiteks tsüklopropüül- või tsükloheksüülrühm.

Keemilist reaktsiooni, mille tulemusena viiakse molekuli alküülrühm, nimetatakse alküülimine.

Kaksiksidet sisaldavad (alkeenidest tuletatud) rühmad kannavad üldnimetust **alkenüülrühm**. Nende enamtuntud esindajatel on triviaalnimetused, näiteks vinüülrühm, allüülrühm, allüülsed rühmad, homoallüülrühm jt.

Märkus: Alküülrühma tähenduses on kasutatud ka terminit alküülradikaal, mille põhitähendus on vaba radikaal R•, mis tähendab reaalset ebastabiilset intermediaati ja mitte formaalset molekuli osa, nagu seda on alküülrühm.

## Nomenklatuur
Tabelis on toodud eesliidete nimetused vastavalt IUPAC-i nomenklatuurile.

Alküülrühmade mugavamates triviaalnimetustes kasutatakse kindla tähendusega eesliiteid, mis iseloomustavad süsinikuskeleti hargnemist: 
**n*- (normaalne) ja prim- - primaarsed rühmad RCH2-; siin hargnemist ei esine ja eesliited jäetakse tavaliselt ära
**s*- ehk *sek*- - sekundaarsed rühmad R2CH-
**t*- ehk *tert*- - tertsiaarsed rühmad R3C-
**i*- ehk *iso*- - kaks metüülrühma süsinikuskeleti otsas (CH3)2CH– 
**c*- ehk tsüklo- - viitab tsüklilisele rühmale
Näiteks butüülrühma isomeerid: *n*-butüül CH3-CH2-CH2-CH2–,  *sec*-butüül CH3-CH2-CH(CH3)–,  *iso*-butüül (CH3)2CH-CH2–,  *tert*-butüül (CH3)3C– .

## Vaata ka
*Akrüülhape
*Analoogühend
*Asendusrühm
*Funktsionaalrühm
*Orgaanilised ühendid
*Süsinikuskeleti hargnemine
*Tüviühend
Puugravüür

**Puugravüür** on graafikatehnika, mis kasutab erinevalt laudpuule tehtavast puulõikest ristpuuklotsi. 

Puugravüüri tehnikas uuristatakse spetsiaalse graveerimise nõela ehk uuritsa abil kujutis kõvemast puidust lõigatud puuklotsile süüga risti. Tihe ja tugev ristpuuklots võimaldab peenekoelisemat käsitlust, ühtlasi suurt tiraaži. Puugravüüri võttis 18. sajandi viimasel veerandil kasutusele inglane Thomas Bewick. 

Eestis kehtis termin „puulõige” ka puugravüüri kohta kuni Aleksander Tassa 1948. aastal ilmunud raamatuni „Puulõikekunstist. Materjale ja allikaid eesti puulõikest XIX sajandil”, kuigi juba varem teadvustati eeskätt saksakeelse terminoloogia eeskujul (vastavalt *Holzschnitt* ja *Holzstich*), et õigem on neid käsitluselt ja kunstiliselt mõjult erinevaid tehnikaid tähistada eri nimetustega.

## Viited