Rootsi kolooniad

:*Rootsi krooni kontrolli all olnud Euroopas asunud piirkondade kohta vaata artiklit [[Rootsi dominioonid]]*

**Rootsi kolooniad** koosnesid viiest asumaast, millest neli olid väga lühiajalised. Kolooniad asusid Põhja-Ameerikas, Aafrikas ja Aasias.

Kahte esimest, Uus-Rootsit ja Cabo Corsot, juhtisid kompaniid, millel oli kuningilikul tasemel kinnitatud monopol ehk eraettevõtted, millel oli nn privileegikiri. Asundused olid peamiselt suunatud kaubandusele ning vaid Uus-Rootsi oli katse rajada õiget kolooniat, mille fookus oli seal elamisel. Kariibi meres asuv Saint-Barthélemy saar on ainus koloonia, mis oli Rootsi võimu all pikemat aega – 94 aastat. Teised asumaad olid rootslaste omad oluliselt lühemat aega: Uus-Rootsi 17 aastat, kaubajaam Cabo Corso 11 aastat, Guadeloupe'i saar vaid 14 kuud ja Porto Novo faktooria alla aasta.

Ei ole kindel, kas need lühiajalised asundused, v.a Saint-Barthélemy, tekitasid sellist sissetulekut, mis ületas nende rajamise ning teiste riikidega tekkinud konfliktidega seotud kulutusi. Seega on raske öelda, kas asumaad tõid Rootsi jaoks kaasa tõelist kasumit või mingeid eeliseid.

## Loetelu
Endised Rootsi kolooniad Aafrikas:
*Rootsi Kullarannik (1650–1663; kaotati Taanile ja Hollandile). Sealhulgas Cabo Corso (1649–1663), mis koosnes järgmistest asundustest:
*:*Fort Apollonia*, tänapäeval Beyin Ghanas: 1655–1657;
*:*Fort Christiansborg* (Osu loss)/*Fort Frederiksborg*, mis sai pealinnaks, tänapäeval Osu Ghanas: 1652–1658;
*:*Fort Batenstein*, tänapäeval Butre Ghanas: 1649–1656;
*:*Fort Witsen*, tänapäeval Takoradi Ghanas: 1653–1658;
*:*Carolusborg*: aprill 1650 – jaanuar/veebruar 1658, 10. detsember 1660 – 22. aprill 1663.

Endised Rootsi kolooniad Ameerikas:
*Guadeloupe (1813–1814; tagastati Prantsusmaale);
*Saint-Barthélemy (1784–1878; müüdi Prantsusmaale);
*Uus-Rootsi (1638–1655; kaotati Hollandile);
*Tobago (1733; asustamisüritus, mille kohalikud nurjasid).

## Uus-Rootsi

Aastad 1638–1655: Delaware'i jõel asunud koloonia, mis loodi Uus-Rootsi Kompanii (*Nya Sverigekompaniet*, ka Lõunakompanii ehk *Söderkompaniet* või *Nova Suecia-kompaniet*) poolt tänapäeva Ameerika Ühendriikide Delaware'i, New Jersey, Pennsylvania ja Marylandi osariigi aladele. Piirkonnas elasid irokeesi susquehannock'i (või *minqua*) rahvas ja algonkini lenape rahvas. Koloonia kaotati Hollandile.

## Cabo Corso

1650–1658 ja 1660–1663: Rootsi Aafrika-kompanii (ehk Guinea-kompanii) ostetud asumaa tänapäeva Ghana territooriumil Guinea lahe ääres Lääne-Aafrikas. Kompanii ostis antud ala Fetu kuninga käest aastal 1650. Piirkonnas elas ashanti fante (või *fanti*) rahvas, kes kuulus Efutu (või *Fetu*) kuningriiki. Territoorium kaotati 1658. aastal Taanile ja 1663. aastal Hollandile. Asumaa koosnes peamiselt Carolusborgi kastellist.

## Saint-Barthélemy

1785–1878: Saint-Barthélemy oli asumaa, mis nii enne kui ka pärast Rootsi aega kuulus Prantsusmaale. Aastast 2007 on Saint-Barthélemy Prantsusmaa omaette ülemerepiirkond (eralduti Guadeloupe'ist). Aastal 1785 müüsid prantslased saare Rootsile ning see müüdi neile tagasi peaaegu sajand hiljem, aastal 1878. Aastani 1805 valitseti saart koostöös Rootsi Lääne-India Kompaniiga.

## Guadeloupe

1813–1814: Prantsusmaa koloniaalvalduseks olnud Guadeloupe'i saar läks Suurbritannia okupatsiooni ajal ajutiselt 14 kuuks Rootsi kätte. Saar anti kuningas Karl XIII kätte kui kompensatsiooni Rootsi osalemise eest Napoleon I vastases liidus Napoleoni sõdade lõpufaasis. Lühiajaline saare ülevõtmine oli siiski vaid vormiline – kogu selle 14 kuu jooksul juhtis saart jätkuvalt edasi briti kuberner. 1814. aasta Pariisi rahuga läks saar tagasi Prantsusmaale ning Suurbritannia kompenseeris selle Rootsile nn Guadeloupe'i fondi näol.

## Porto Novo
1733: Rootsi proovis saada tugipunkti Indias ning seetõttu läks Rootsi Ida-India Kompanii Porto Novosse, mis tänapäeval kannab nime Parangipettai. Kompanii alustas faktooria ehitamist, kuid neid ründasid prantslased ja britid, kes faktooria ka hävitasid.

## Vaata ka
* Kolonialism
* Rootsi orjakaubandus
* Taani kolooniad

## Allikad
* Sten Carlsson, Jerker Rosén, Gunvor Grenholm jt. "Den svenska historien", Stockholm 1966–1968.
* Peter Englund. "Ofredsår", Stockholm 1993, ISBN 91-7486-067-4.
* Alf Henrikson. "Svensk historia", Stockholm 1966, ISBN 91-0-010551-1.
* ''Nationalencyklopedin''
* ''Nordisk Familjebok''
* Otto Sjögren. "Sveriges historia", Malmö 1938.
* Carl Georg Starbäck & Per Olof Bäckström. "Berättelser ur den svenska historien", Stockholm 1885–1886.
* "Svensk Uppslagsbok", Malmö 1947–1955.
* Alf Åberg. "Vår svenska historia", Lund 1978, ISBN 91-27-00783-9.

## Lisalugemist
* Anna Larsdotter, Hans Norman. När Sverige skulle bli kolonialmakt. Populär Historia, 14.03.2001.

## Viited

## Välislingid
* Mémoire St Barth | History of St Barts island. Allikaid Saint-Barthélemy saare ajaloost: orjapidamine, orjakaubandus jpm.