open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kobruvere paisjärv

**Kobruvere paisjärv** (ka *Kalju paisjärv*) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kobruvere külas. Järv on paisutatud Lemmjõele.

Järve pindala on 1,8 ha, valgla suurus 25&nbsp;km², kaldajoone pikkus 1&nbsp;km ja kõrgus merepinnast on 74 m.
Järves asub kaks saart pindalaga 0,08 ha. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Järve põhjakaldal asub riikliku kultuurimälestisena arvele võetud arheoloogiamälestis kalmistu Kadakamägi. Järve idapoolsest otsast möödub Viljandi – Suure-Jaani tee.

## Viited

## Välislingid
*
*
Tammeveski järv

**Tammeveski järv** (ka *Tammeveski paisjärv*) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Kobruvere külas. Järv on paisutatud Lemmjõele.

Järve pindala on 3,1 ha, kaldajoone pikkus 2 km, kõrgus merepinnast 63,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,26 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Järve paisu truubist 100 m lõuna suunas asub kaitsealune Tammeveski kivi.

## Vaata ka
* Lemmjõgi
* Kobruvere
* Tammeveski kivi

## Viited

## Välislingid
*
*
Kaitseliidu Keskkogu

**Kaitseliidu Keskkogu** on Kaitseliidu kõrgeim tegevust korraldav organ.

Keskkogu ülesannete seas on Kaitseliidu üldtegevuse küsimuste arutamine, Kaitseliidu vanematekogu ja Kaitseliidu keskjuhatuse liikmete ning Kaitseliidu auliikmete valimine, Kaitseliidu eelarve kinnitamine.

Kaitseliidu keskkokku valitakse vaid Kaitseliidu tegevliikmeid. Need tegevliikmed on malevate juhatuste esindajad.

## Viited

## Välislingid
*Kaitseliidu Keskkogu kaitseliidu kodulehel
Marijampolė vald

**Marijampolė vald** (leedu keeles *Marijampolės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Marijampolė omavalitsuse territooriumil.

Valla pindala on 187 km². 2011. aasta seisuga elas seal 6112 inimest. Valla keskus on Marijampolė linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Lietuvininkų g. 18, vallavanem on Juozas Milius. Vallas asub veel Igliškėliai alev (2011. aastal elas seal 231 inimest).

## Viited
Ooteplatvorm

**Ooteplatvorm** on platvorm liiklusvahendi, näiteks trammi, rongi või bussi peatuses.

Raudteejaama ooteplatvormi nimetatakse perrooniks.

Tihti ehitatakse ooteplatvorme trammidele, eriti neile, mis peatuvad keset sõiduteed, et jalakäijate ooteala eristuks selgesti muust liiklusvoost.
Riigivaraamet

**Riigivaraamet** oli 1991 asutatud Eesti Vabariigi valitsuse organ, mis korraldas Eesti Vabariigi omandi (riigivara) valdamist, kasutamist ja käsutamist.

1993 moodustati Riigivaraameti ja Eesti Erastamisettevõtte ühendamisel nende kahe õigusjärglasena Eesti Erastamisagentuur.

## Viited

## Välislingid
*Määrus "Eesti Vabariigi Riigivaraameti ajutise põhimääruse" kinnitamise kohta. eRT
Seto Kongress

**Seto Kongress** (eesti kirjakeeles **Setu Kongress**) on setude üritus, kus setud arutavad Setumaaga seotud kultuurilisi, majanduslikke ja poliitilisi küsimusi ning valivad oma esinduskogu – Vanemate Kogu. 

Kongress toimub pärast Eesti taasiseseisvumist iga kolme aasta tagant. Esimene kongress toimus 9.–10. oktoobril 1921 Petseris. 2014. aastal toimus XI kongress.

## Vaata ka
*Setu kuningriigi päevad

## Viited

## Välislingid
*Seto Kongress setomaa.ee kodulehel
Vilhelmine Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis

**Vilhelmine Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis** oli Tallinnas tegutsenud tekstiiliettevõte (tootmiskoondis). Ettevõte oli nimetatud Eesti Kommunistliku Noorsooühingu aktivisti Vilhelmine Klementi järgi.

Ettevõte asutati 1944 nime all *Pesutööstus "Osta"* ja seda nime kandis aastani 1950. 

1950–1954 oli ettevõte nimi *Vilhelmine Klementi nimeline Pesuvabrik*. 1954–1969 oli ettevõte nimi *Vilhelmine Klementi nimeline Õmblusvabrik*. 1969–1970 oli ettevõte nimi *Vilhelmine Klementi nimeline Eksperimentaalõmblusvabrik*. Seejärel kandis ettevõte oma eksisteerimise lõpuni nime Vilhelmine Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis ja V. Klementi nim Õmblusvabrik.

1992. aastal moodustati V. Klementi nimelise Õmblustootmiskoondise baasil RAS Klementi ning selle koosseisus RAS Pärnu Õmblusvabrik ja RAS Rapla Rõivas.
## Vaata ka
*Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool
## Viited
Cederhelmi park

**Cederhelmi park** (ka **Cederhilmi park**) on park Tallinnas Kristiine linnaosas endisel Cederhilmi suvemõisa kinnistul. 

Endla ja Mooni tänava nurgal asunud suvemõisa omandas 9. oktoobril 1856 Louise Cederhilm, kelle järgi hakkas mõisa-ala kandma nime Cederhelm. Kasutusel on mõlemad nimekujud, nii *Cederhilm* kui ka *Cederhelm*, millest viimane on ka mitmes kaardirakenduses, nagu Tallinna veebikaart, Maa-ameti kaart jt.

## Park tänapäeval
Pargi pindala on 1,0 ha ja selle aadress on Mooni 30d.

18. sajandist pärinevast mõisakompleksist on säilinud häärber (ehitati 1850) ja kaev (Mooni 61 territooriumil) ning vana kartulikelder (Mooni 30a). Häärberi taga on osa endist mõisaparki ning Eesti ühed vanimad lehised (üle 120 aasta vanad). Häärberi juures on siiani alles tõeliselt mõisalik paraadtrepp ning sealsed elanikud on asunud vana maja korrastama. Roheala, mis kuni vähemalt 1880. aastani oli heinamaana kasutuses, millest osa moodustabki tänapäeval tuntud Cederhelmi pargi.

## Viited
Maido Soosalu

**Maido Soosalu** (3. september 1908 Valgu – 26. juuli 1964) oli eesti vaimulik.

Ta sündis aastal 1908 Valgul.

Eesti okupeerimise järel mobiliseeriti ta 27. juulil 1941 Punaarmeesse. Ta teenis 7. Eesti Laskurdiviisi 354. Laskurpolgus.

Maido Soosalu ordineeriti 5. septembril 1956 aseõpetajaks. Ta on teeninud aastatel 1956–1964 EELK Kärdla, Käina, Pühalepa, Reigi ja Emmaste Immanueli kogudust.

Maido Soosalu suri 26. juulil 1964.

## Kirjandus
* Tundmatu Vrager. Elmar Vrageri vähetuntud kirjatöid. Koostanud Vaapo Vaher. Kärdla 2016.
* EESTLASED VENE SÕJAVÄES 1940-1945. Kolmas osa. Koostanud Leo Õispuu. Tallinn, 2011 (lk. 214).
Nõmme Koduloohuviliste Koda

MTÜ **Nõmme Koduloohuviliste Koda** (lühend NKK) on Tallinnas Nõmme linnaosas tegutsev koduloohuvilisi mehi ühendav organisatsioon. NKK kontor asub aadressil Pärnu maantee 326. Koja eesmärkide seas on väärtustada Nõmme ajalugu, tegelda heategevusega.

2010 pälvis NKK auhinna Nõmme aasta tegu. Auhind anti NKK-le Nikolai von Glehni ausamba rajamise idee algatamise eest ning Nõmme kultuuripärandi väärtustamise ja taastamise eest.

## Viited

## Välislingid
*Nõmme Koduloohuviliste Koja koduleht Facebookis
Presidendi Mõttekoda

**Presidendi Mõttekoda** on Tallinnas Eesti Vabariigi Presidendi juures tegutsev institutsioon.

Mõttekoja tegevuse eesmärk on "nõustada Vabariigi Presidenti tema põhiseadusest tulenevate ülesannete täitmisel".

Mõttekoja liikmed nimetab ametisse Vabariigi President. Mõttekoja töövorm on koosolek ja koosoleku kutsub kokku Vabariigi President.

## Viited

## Välislingid
*Presidendi Mõttekoda Vabariigi Presidendi kodulehel 
*Mõttekoja liikmed
Eesti Koostöö Kogu

**Eesti Koostöö Kogu** (kirjutatud ka *Eesti Koostöökogu*; *Koostöö Kogu*; lühend **EKK** või **KK**) on Tallinnas Eesti Vabariigi Presidendi juures tegutsev institutsioon (sihtasutus), mis toimib koostöövõrgustikuna Eesti pikaajalisest arengust huvitatud valitsusväliste organisatsioonide vahel. Koostöö Kogu korraldab Eesti pikaajalist arengut mõjutavate teemade seiret ning töötab selle põhjal huvigruppe kaasates välja analüüse, ettepanekuid ja poliitikasoovitusi.

Koostöö Kogu on oma tegevuses erakonnapoliitiliselt sõltumatu. Koostöö Kogu mõjukatest arvamusliidritest koosnev nõukogu ja KK töötajad tegeleb järgmiste valdkondadega: rahvatervis, haridus, inimeste elukvaliteet ja tööjõud, rahvusvahelised suhted, riigipidamise korraldu ja avaliku sektori reform ning osalusdemokraatia edendamine (Rahvakogu, rahvaalgatusveeb). Lisaks kureerib Koostöö Kogu alates 2006. aastast inimaregu aruande väljaandmist.

EKK osaliste vahel on kokku lepitud kolmeks aastaks koostatud spetsiaalne harta, mis suunab osaliste tegevust.

EKK rajas 2007. aastal Vabariigi President.

2016 kuulub EKK-sse 77 osalist.

## Koostöö Kogu Harta
Koostöö Kogu tegevus lähtub koostöövõrgustikku kuuluvate organisatsioonide poolt iga kolme aasta järel vastu võetavast strateegiast ehk hartast.

Harta 2018-2020: Demokraatia arendamine digiajastule kohaselt.

2014 sõlmitud harta kolm prioriteetset tegevusvaldkonda on järgmised: uuenev avalik haldus, hool demokraatia tervise eest ja sisuline sotsiaalpartnerlus.

## Viited

## Välislingid
*SA Eesti Koostöö Kogu koduleht  
*Eesti Koostöö Kogu Vabariigi Presidendi kodulehel
Maarja Päikesekodu

**Maarja Päikesekodu** on Tartus aadressil Puiestee 126 tegutsev sihtasutus, mis tegeleb intellektipuudega inimestega.

Sihtasutuse põhikirja järgi on tema ülesanded järgmised:
*"keskmise, raske ja sügava intellekti- ja/või liitpuudega täiskasvanud inimeste elukestva õpetuse, täisväärtusliku ja inimväärse elu ning ühiskonna töö- ja eluprotsessides aktiivse osalemise tagamine"; 
*"kohaliku loodusliku keskkonna kaitsmine ning keskkonnateadlik-ökoloogilise ja keskkonnatehnoloogise toimimise õpetamine ja arendamine".

## Viited

## Välislingid
*Maarja Päikesekodu koduleht
Melchior Grodziecki

**Melchior Grodziecki** (1582 või 1584 Cieszyn, Sileesia, tänapäeva Poola – 7. september 1619 Košice, Sileesia, tänapäeva Slovakkia) oli poola roomakatoliiklik vaimulik, jesuiit, märter ja pühak. 1603. aastal astus Cieszyni aadlisuguvõsast pärit Grodziecki jesuiitide ordusse noviitsiks ja kaks aastat hiljem andis vanded. Tulevane silmapaistev teoloog õppis jesuiitide kolleegiumites Brnos 1603–1605 ja Kłodzkos 1605–1607. Õpetajakoolituse sai ta aastases seminaris České Budějovices. 1608. aastal naasis ta Kłodzkosse, et lõpetada oma muusikaharidus. Ta lõpetas Praha Clementinumi filosoofia ja teoloogia alal, pärast vaimulikuks pühitsemist 1614. aastal tegutses ta algul Prahas vaeste üliõpilaste majutusasutuse juhina ning hiljem Tšehhimaal jutlustaja ja pihiisana.

Kolmekümneaastase sõja ajal saadeti ta Košicesse tollase Ungari aladel koos ungari kaasseminaristi István Pongrácziga. Pärast linna vallutamist Transilvaania vürsti György I Rakoczy vägede poolt võeti nad mõlemad ja kanoonik Marko Krizin riigireetmises ja Poola vägede Ungarisse kutsumises süüdistatuna kinni, piinati ja neil raiuti pea maha.

350 aastat hiljem kuulutas paavst Johannes Paulus II Melchior Grodziecki koos ta kahe saatusekaaslasega 2. juulil 1995 Slovakkias pühakuks. Tema säilmeid hoitakse tänini ursuliinide nunnakloostris Tarnawas, tema peamine pühapaik asub Košices. Püha Melchior Grodziecki mälestuspäev on 7. september, tema kaitse alla kuuluvad Katowice arhediötsees ja Bielsko-Żywieci diötsees.

## Viited
Vana-Võidu Mädajärv

**Mädajärv** (ka **Vana-Võidu Mädajärv**) on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vana-Võidu ja Taari külas.

Järve pindala on 3 ha, pikkus 800 m, suurim laius 90 m ja kõrgus merepinnast 41 m. Järv asub Sakala kõrgustiku põhjaosa piiriks olevad Tänassilma ürgorus. Järv on edela-kirdesuunaline ja sellest voolab läbi Tänassilma jõgi.. Piki järve kulgeb Vana-Võidu ja Taari küla piir, järve kaguservas asub kaitsealune Kivistiku metsapark. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Vaata ka

* Tänassilma jõgi
* Tänassilma-Viljandi-Raudna org
* Kivistiku metsapark
*Rutsniku Mädajärv

## Viited

## Välislingid

* 
*
Rutsniku mädajärv

**Rutsniku Mädajärv** on looduslik järv Viljandi maakonnas Sakala kõrgustikul asuvas Tänassilma ürgorus. Piki järve kulgeb Vana-Võidu ja Peetrimõisa küla piir. 

Mõnedel andmetel saab järvest alguse Tänassilma jõgi, levinuma seisukoha järgi voolab jõgi järvest läbi. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Rutsniku Mädajärv on madal, sopilise kaldajoonega ja tugevasti kinnikasvav. Järve üksikuid osi eraldavad õõtsikuribad ja ümbritsevad tihedad pillirookogumikud. Järve põhja katab rohke hõljuva muda kiht.

## Vaata ka

* Tänassilma jõgi
* Tänassilma-Viljandi-Raudna org
*Vana-Võidu Mädajärv

## Viited
Jolanta Tambor

**Jolanta Barbara Tambor** (sündinud 1958) on Poola sileesia päritolu keeleteadlane, lingvistikaprofessor Sileesia Ülikoolis Katowices.

## Elulugu
1977–1981 õppis Tambor poola filoloogiat Sileesia Ülikoolis Katowices. 1988. aastal kaitses ta doktorikraadi väitekirjaga poola keelest teadusulmes. Ta habiliteerus samas 2006. aastal väitekirjaga "Ülemsileeslaste keel, nende keeleline ja etniline teadlikkus". 2015. aastal sai ta professoriks.

1982. aastast töötab ta Sileesis Ülikoolis, algselt poola keele ajaloo osakonnas, hiljem pragmaatilise keeleteaduse osakonnas ning dotsendina poola keele instituudis. Ühtlasi on ta Sileesia Ülikooli poola keele ja kultuuri kooli direktor. Teadustöös tegeleb ta eelkõige polonistikaga.

Enne presidendivalimisi 2010. ja 2015. aastal kuulus Jolanta Tambor Bronisław Komorowski toetuskomiteesse. 2010. aastal pälvis ta Poola Kuldse Teeneteristi (Złoty Krzyż Zasługi).

2011. aastal määras Sileesia vojevood Zygmunt Łukaszczyk Jolanta Tambori rahvuslike ja etniliste vähemuste komisjoni täievoliliseks liikmeks.

## Publikatsioone
* Jolanta Tambor, Aldona Skudrzykowa "Gwara śląska – świadectwo kultury, narzędzie komunikacji". Śląsk – Wydawnictwo Naukowe. Katowice 2002. ISBN 83-7164-314-4 (uus ISBN 9788371643149)
* Danuta Ostaszewska, Jolanta Tambor "Fonetyka i fonologia współczesnego języka polskiego". Wydawnictwo Naukowe PWN. Warszawa 2004. ISBN 83-01-14302-9 (uus ISBN 9788301129927)
* Jolanta Tambor "Mowa Górnoślązaków oraz ich świadomość językowa i etniczna" + CD. Wydawnictwo Uniwersytetu Śląskiego. Katowice 2006. ISBN 83-226-1523-X (uus ISBN 9788322615232)
* Jolanta Tambor "Fonetyka i fonologia współczesnego języka polskiego. Ćwiczenia z CD-ROM". Wydawnictwo Naukowe PWN. Warszawa 2007. ISBN 978-83-01-15042-6

## Viited

## Välislingid
* Jolanta Tambor poola Vikitsitaatides
* Jolanta Tambor us.edu.pl
* Jolanta Tambor Poola teadlaste andmebaasis "Ludzie nauki" portaalis Nauka Polska
Valuoja

**Valuoja** on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas ja Viljandi linnas.

Oja on 9,3 km pikk, valgla pindala 13,6 km², langus 50 m ja lang 5,37 m/km. Oja saab alguse 92,5 m kõrgusel Pärsti külas Kuuni järvest ja suubub 42 m kõrgusel Viljandi linnas Viljandi järve. Oja alamjooks kuulub Viljandi maastikukaitseala koosseisu.

## Kirjeldus

Valuoja lähtub Kuuni järvest ning voolab umbes 1,3 km pärast Tallinna–Viljandi raudteeliini alt läbi. 1,1 km pärast voolab oja Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee alt läbi. 1,2 km pärast voolab oja Jämejala tee alt läbi. 1,1 km pärast jõuab oja Viljandi linna ja voolab mööda Paalalinna ja Jämejala vahelist sood Paala järve. Järvest väljudes voolab oja jäbi truubi Carl Robert Jakobsoni tänava alt läbi ja kuni Vaksali tänava truubini voolab mööda puhkealaks kujundatud Valuoja orgu. Pärast Vaksali tänava truubist läbivoolamist läbib Valuoja nn Ugala tiigid ja jõuab pärast Reinu tee alt läbivoolamist Viljandi maastikukaitsealale. Sealt alates jõuab oja Huntaugu mägede ja Lossimägede vahele, langus muutub oluliselt järsemaks ja kaldad kõrgemaks ning kohati väga püstiseks. Selles lõigus läbib oja Hariduse tänava truubi ja voolab oru Viljandi lossimägede poolses servas kuni Ranna puiesteeni. Pärast Ranna puiestee alt läbivoolamist jõuab oja Viljandi järve ääres olevale luhale, kus langus pole enam järsk. Valuoja suubub Viljandi järve Huntaugul, kus oja suudmesse on rajatud supelrand.

Valuoja lähe asub Pärsti külas, oja voolab läbi Aindu ja Jämejala külade ning läbi Viljandi linna.

Valuoja voolusängi ümbritsevat orgu nimetatakse Viljandi linnas Valuoja oruks. Orus asuvad Paala järv, terviserada, park, Ugala teatrihoone, Viljandi Gümnaasium ja Viljandi lennukitehas.

## Ajalugu

Valuoja nimi pärineb Rootsi ajast, kui oru kaldal toimusid hukkamised.

Valuoja voolab oma praeguses pikkuses alates 1930. aastate lõpust, mil Kuuni järvest väljuv vesi suunati Valuojasse. Enne seda oli oja lühem ja sai alguse Aindu külast.

1897. aastal ehitati üle Valuoja sild Viljandi linna ja raudteejaama vahelise kaubaveo parandamiseks.
20. sajandi alguses rajati Valuoja oru keskosasse linna puukool ning hiljem kujundati ala ümber pargiks.
1960. aastatel ehitati Viljandi linnas oja sängi Valuoja paisjärv, mis kannab tänapäeval nime Paala järv.

## Pilte

Valuoja oja 1.jpg|Valuoja oja alamjooksul vana nahavabriku kohal umbes 600 m enne suubumist Viljandi järve
Valuoja oja 2.jpg|Umbes 500 m enne Viljandi järve. Oja asub seal sügavas ja kitsas Valuoja orus, millest ida poole jäävad Lossimäed ja edelasse Huntaugu mäed
Valuoja oja 3.jpg|Umbes 500 m enne Viljandi järve. Ojapõhjas ja kaldal paljastuvad devoni liivakivi all lubjakivikihid


## Vaata ka

* Kuuni järv
* Paala järv
* Viljandi järv
* Viljandi maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Fotoalbum Valuojast ajapaik.ee lehel
Sise-Eesti kliimavaldkond

**Sise-Eesti kliimavaldkond** (ka *Sise-Eesti mandrilise kliima piirkond*) on üks kahest Eesti kliimavaldkonnast (teine on Läänemere kliimavaldkond). Kahe kliimavaldkonna peamine erinevus on temperatuurirežiimis.

Sise-Eesti kliimavaldkonnas eristatakse kahte allvaldkonda: *Lõuna- ja Lääne-Eesti* ning *Põhja-Eesti allvaldkond*. Nende kahe allvaldkonna piir kulgeb loode-kagusuunaliselt umbes Põõsaspea neemest  Vooremaani ja sealt edasi kulgeb piir Peipsi ranniku juurest kirdesse. Lõuna- ja Lääne-Eesti allvaldkonna aktiivsete temperatuuride keskmine summa on üle 1750 ºC; Põhja-Eesti allvaldkonna keskmine summa on aga sellest väiksem.

## Viited
Lasteekraani Muusikastuudio

MTÜ **Lasteekraani Muusikastuudio** on Tallinnas aadressil Faehlmanni tänav 12 tegutsev stuudio, kus antakse lastele ja noortele muusikalist huviharidust. Muusikastuudio kasvandikud esinevad ka kontsertidel ning raadio- ja telesaadetes.

Stuudio moodustati 1990. aastal Eesti Televisiooni juurde ning see kandis algul nime *ETV Lasteekraani Laulustuudio*. Septembris 1990 hakkasid stuudios tegutsema 3–6-aastaste ja 7–10-aastaste laste koorid. Koore hakkas juhendama Aarne Saluveer.

1992. aastal alustas stuudio lauluvõistlust "Laulukarussell".

Septembris 1995 nimetati Lasteekraani Laulustuudio ümber **Lasteekraani Muusikastuudioks**. 1995. aastal alustasid stuudios tegevust ka 4–5-aastaste koor ja mudilaskoor.

1997. aastast tegutseb stuudio mittetulundusühinguna.

## Vaata ka
*ETV tütarlastekoor
*Lasteekraani Muusikastuudio Lastekoor

## Viited

## Välislingid
*Lasteekraani Muusikastuudio koduleht
Epra–Sürgavere–Klaassepa tee

**Epra–Sürgavere–Klaassepa tee** (registrinumbriga 24126) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 16 km.

Tee saab alguse Epra külas Viljandi – Suure-Jaani tee 18. kilomeetrilt, läbib Sürgavere, Kookla ja Pärsti küla ning lõppeb Aindu külas Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maantee 45. kilomeetril.

Tee 7. kilomeetrilt saab alguse ida suunas kulgev 3,6 km pikkune Auksi tee, 14. kilomeetril asub Tallinna–Viljandi raudteeliini ülesõit.

## Viited
Tauno Vahter (muusik)

**Tauno Vahter** (2. oktoober 1946 Tallinn – 24. detsember 2018  Tallinn) oli eesti muusik ja muusikapedagoog.

## Haridus
Tauno Vahter on õppinud Tallinna 27. algkoolis. Selle kõrvalt õppis ta Nõmme Muusikakoolis klaverimängu. 
Seejärel õppis ta Tallinna 39. Keskkoolis, kus muusikaõpetaja Koit Kirber tema muusikaandele kohe rakendust leidis. Ansamblis hakkas Vahter mängima trumme. Koit Kirberi lavastatud ooperis „Tsaar Saltaan“ sai Tauno Vahter koos Raivo Trassiga peaosa. Tauno Vahter oli peaosas ka siis, kui seda ooperit etendati Estonia teatris. 1969. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikapedagoogika erialal. Aastatel 1967–1970 laulis ta Tallinna Üliõpilassegakooris (TÜS), kus dirigendiks oli Ants Sööt. 

## Töö
Pärast Pedagoogilise Instituudi lõpetamist suunati Tauno Vahter Järvakandi Keskkooli muusikaõpetajaks. Seal hakkas ta juhendama ansamblit Welled, millest sai tuule tiibadesse mitu muusikut, näiteks Ardo Juhkov ja Riho Sibul.
1970. aastast oli ta poolteist aastat sõjaväes, kus muusikaline tegevus jätkus orkestris mängides. Koos saatusekaaslaste Ivo Linna ja Gunnar Grapsiga lauldi ka paljudel tantsupidudel ja kontsertidel. 

Aastatel 1973–1991 laulis Tauno Vahter RAM-is (II tenorit) ja kvartetis RAM-4 baritoni. Samal ajal huvitus Tauno üha enam poksimisest, millega oli algust teinud juba keskkooli ajal. Poksis sai ta I järgu, tegutses ka poksitreenerina.

1970. aastatel laulis ta ansamblis Collage (baritoni). Selle ansambli plaat "Käokiri" tunnistati üheks paremaks Eestis välja antud heliplaadiks. 

1980. aastatel laulis trios koos Uno Loobi ja Ülle Tomingaga. Veel laulis ta erinevates ansamblites solistina ja mängis trumme mitmes Tallinna restoranis. Oli laulja ansamblis laulu- ja mängukoor Üks Lust. Aastatel 1992–1993 oli ta Kõmsi kooli direktor. 1990. aastatel töötas Päästeametis päästjana.

## Isiklikku
Tema isa oli muusikateadlane, dirigent ja muusikapedagoog Artur Vahter, vend Kuulo Vahter on kunstnik. Tema poeg on Reivo Vahter (1975).

## Viited

## Kirjandus
*
Elmar Vrager

**Elmar Vrager** (31. mai 1916 Haapsalu – 22. oktoober 1998 Eskilstuna) oli eesti luuletaja, ajakirjanik ja pedagoog.

Ta sündis aastal 1916 Haapsalus meremehe pojana, ta kasvas üles Kärdlas. Ta õppis aastatel 1924–1931 Kärdla algkoolis, aastatel 1931–1932 Haapsalus Läänemaa Ühisgümnaasiumis, aastatel 1934–1937 Eesti Haridussõprade Seltsi kodukeskkoolis, lõpetas aastal 1938 Kärdla reaalkooli. Pedagoogilise ettevalmistuse sai ta aastatel 1942–1943 suvekursustel Haapsalus.

Ta töötas aastatel 1938–1940 ajakirjanikuna Kärdlas, aastatel 1940–1942 töötas ta Kärdla haigla kantseleis ja arveametnikuna Kärdla kalevivabrikus. Aastal 1943 töötas ta õpetajana Kõrgesaare valla Puski algkoolis, aastatel 1943–1944 töötas ta õpetajana Kullamaa vallas  algkoolis.

Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, kus oli aastal 1945 õpetajaks Gränna laagrikoolis ja aastatel 1949–1951 Höganäsi eesti täienduskoolis. Vahepealsetel aegadel ja aastatel 1951–1966 töötas ta vabrikutes ja muinsuskaitse alal. Aastatel 1966–1981 töötas ta Eskilstuna kunstimuuseumis arhiivitöölise ja konoristina. Ta elas Eskilstunas, kus ta ka suri.

Ta alustas värsikatsetustega algkoolis, trükidebüüt oli aastal 1934. Talt on ilmunud kolm luulekogu. Murdeluule loomisele innustas teda Gustav Suitsu "Kerkokell".

## Elmar Vrageri luulekogud
* "Valged rannad" Tallinn: Olion, 1938
* "Tõusvad rannad" Toronto: Orto, 1956
* "Hiiu kannel" Kärdla: EELK Kärdla Kogudus, 1997

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=689
Mereinspektsioon

**Mereinspektsioon** oli Keskkonnaministeeriumi alluvuses tegutsenud asutus (inspektsioon).

Mereinspektsiooni põhimääruse järgi oli selle tegevusvaldkonnad "sise- ja territoriaalmeres, majandusvööndis ja piiriveekogudel looduskeskkonna ja -varude kasutamise ja kaitse alase järelevalve teostamine ning seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses riikliku sunni kohaldamine".

1999. aastal liideti Keskkonnainspektsioon ja Mereinspektsioon ning ühendatud asutuse nimeks sai Keskkonnainspektsioon.

## Viited
Puusaehe

**Puusaehe**, ka **nabedrennik** (vene keeles *набедренник*) on ristkülikukujuline preestri liturgilise riietuse ese õigeusu vene traditsioonis. Kantakse ainult liturgial.

## Kirjeldus
Puusaehe on püstise ristküliku kujuline jäik voodriga riidetükk, mille keskel on ristikujuline tikand (leidub ka nabedrennikuid, millel on figuraalne tikand, näiteks Jumalaema kujutis), alumine serv võib olla kaunistatud narmastega. Ülemiste nurkade külge on kinnitatud lint üle õla riputamiseks. Tavaliselt kantakse seda üle vasaku õla paremal puusal, aga kui preestril on ka palitsa kandmise õigus, siis üle parema õla vasakul puusal. Võrreldes palitsaga on ta mõõtudelt ja pindalalt suurem.

## Ajalugu
Venemaal võeti puusaehe kasutusele 16. sajandil võib-olla palitsa ühe erikujuna, teistes õigeusu kirikutes ja traditsioonides seda ei tunta (erandiks on Venemaa õigeusu kirikust välja kasvanud kirikud, teiste seas ka Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik). Mõne autori arvates pärineb selle vorm õlakotist. Selle kandmise õigust ei ole igal preestril, vaid seda antakse ustava või silmapaistva kirikliku teenistuse eest esimese autasuna. Tavaliselt eeldab see vähemalt kolmeaastast teenistust preestriametis, aga erandjuhtudel võidakse see anda vaimuliku seminari haridusega preestritele ka nende ametisse pühitsemisel. Nabedrenniku sätestas kirikliku autasuna Moskva ülempiiskop Platon (Malinovski) 18. sajandi keskpaigas.

## Sümboolika
Puusaehe sümboliseerib "vaimumõõka", mida apostel Paulus mainib oma kirjas efeslastele (6:17). See tähendab, et preester on vastavalt apostli juhistele varustatud Jumala Sõnaga; puusaehte nelinurkne kuju viitab omakorda neljale evangeeliumile, mille kujul on Jumala Sõna inimestele antud.

## Pildid

Pilt:Nabedrennik (Kirillo-Belozersk).jpg|Puusaehe 19. sajandist, Kirillo-Belozerski kloostri muuseum
Pilt:Textile09 (Kirillo-Belozersk).jpg|Tikitud Jumalaema kujutisega puusaehe 17. sajandist, Kirillo-Belozersk


## Muud
Lääne-Euroopa raskerelvastuses rüütli varustuse kontekstis tähendab venekeelne sõna *набедренник* reieturvist.

## Viited
Kaitseliidu peastaap

**Kaitseliidu peastaap** on Kaitseliidu struktuuriüksus.

Peastaapi juhib peastaabi ülem, kes allub Kaitseliidu ülemale

## Ajalugu
Eesti esimesel iseseisvusperioodil tegutses **Kaitseliidu Staap**.

## Peastaabi osakonnad
Peastaabil on järgmised osakonnad:
*Üldosakond
*Kantselei
*Avalike suhete osakond
*Personaliosakond
*Info- ja julgeolekuosakond
*Operatiiv- ja planeerimisosakond
*Tagalakeskus
*Side- ja infotehnoloogia osakond
*Väljaõppeosakond
*Rahandusosakond.

## Kaitseliidu staabi ja peastaabi ülemad

*kolonel Jakob Vende 1925−1926
*kolonel Jaan Maide, Kaitseliidu staabiülema kohustetäitja 1926, ülem 1927–1940
*kolonel August Balder, 1940
*major Neeme Väli, 1993–1996
*kapten Benno Leesik, 1998 – 8. juuni 1999
*staabiülema kohusetäitja Kaitseliidu peainspektor kapten Mati Sülluste, 1999–2000
*Riho Terras, jaanuar 2000 – 2007
*kolonel Kajari Klettenberg, 2007–2013
*kolonel Ilmar Tamm, 2013–2018
*kolonel Jaak Mee, 2018-2020
*kolonel Eero Rebo 2020-2025
*kolonel Tõnu Miil  2025. Aastast

## Viited

## Välislingid
*Kaitseliidu peastaabi põhimäärus
Kazimir Reichel

**Kazimir Jakovlevitš Reichel** (vene Казимир Яковлевич Рейхель; 20. oktoober (vkj 8. oktoober) 1797 Varssavi – 8. detsember (vkj 26. november) 1870 Novgorodi kubermang) oli saksa päritolu Venemaa insener ja sillaehitaja. Kindralmajor (1842).

Reicheli esivanemad olid Saksimaalt pärit, kes 18. sajandi alguses asusid elama Poolasse. Kazimiri isa Jan Reichel oli Varssavi mündikoja asutaja ja graveerija. Sajandivahetusel kolis pere Peterburi. Seal lõpetas Kazimir 1819. aastal Teedeinseneride korpuse instituudi.

Reichel valdas nelja keelt: vene, prantsuse, saksa ja poola.

## Sillaehitus
Aastatel 1821–1838 juhtis Reichel Peterburi–Moskva maanteel sildade ehitamist, seejuures suuremate sildade projekteerimist ja rajamist juhtis vahetult ise. 

Tema tehtud sildadest olid tuntumad 1830. aastal valminud kivisammastele rajatud puidust kaarkanduritega Volhovi sild Novgorodis (üldpikkus 250 m) ja aastatel 1837–1942 ehitatud 242 meetri pikkune viieavaline katusega sild Peterburi–Moskva maanteel üle Msta jõe Bronnitsa küla juures. Bronnitsa silda on kutsutud ka Reicheli sillaks. Mõlema silla sildeehitised asendati sajandivahetuse paiku metallsõrestikfermidega.

Enne kui Bronnitsa silla projekt kinnitati, kaaluti erinevaid lahendusi, sealhulgas tunneli rajamist Msta jõesängi alt läbi (1828. aastal Reicheli projekt) ja hiljem kettsilla varianti (ka Reicheli projekt).

## Viited

## Välislingid
*Reicheli sillad fotodel: Volhovi sild Novgorodis (pilt nr 3) ja Bronnitsa sild (foto nr 4)
Malõnkõ

**Malõnkõ** (ukraina keeles Малинки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 350. Pindala on 1,62 km².
Lembitu kasarmud

**Lembitu kasarmud** on sõjaväekasarmud Pärnus, aadressil A. H. Tammsaare puiestee 70.

Kasarmud ehitati 1906. aastal ja neid hakkas kasutama 24. jalaväediviisi Pärnu garnisoni kuulunud 95. Krasnojarski jalaväepolgu rood. Polgu nimetuse tõttu nimetati kasarmuid *Krasnojarski kasarmuteks*. 

Pärast Vabadussõda kasutas 1921. aastast kasarmuid Eesti kaitseväe 6. Üksik Jalaväepataljon.

Nõukogude okupatsiooni ajal oli hoonete viimane valdaja aastal 1992 oli Nõukogude armee 6. keemiakaitsebrigaad.

Tänapäeval on kasarmud Kaitseministeeriumi valduses.

Muinsuskaitseamet uurib kasarmulinnaku kasarmute ja söökla kaitse alla võtmise võimalusi.
## Vaata ka
*Lembitu kasarmud Tartus, Puiestee tänav 112
## Viited

## Välislingid
*Pärnu Krasnojarski polgu kasarmulinnaku kasarm nr 1, „Eesti sõjaajaloolise arhitektuuripärandi kaardistamine ja kasutusvõimaluste analüüs. 19. ja 20. sajand“. Koostaja: Ain Tähiste, Mart Mõniste, Detsember 2017
*Krasnojarski ehk Lembitu kasarmute lugu, Pärnu Postimees, 14.09.2004
*Muinsuskaitseamet soovib Pärnu Krasnojarski polgu kasarmud kultuurimälestiseks tunnistada, Pärnu Postimees, 4. jaanuar 2019
Wilhelm Steinberg

**Wilhelm Steinberg** (5. aprill/17. aprill 1866 – 16. aprill 1933) oli eesti pagaritööstur. 

Ta oli kolme kondiitri- ja pagariäri omanik Tallinnas (Lai 36, Tatari 13 ja Kreutzvaldi 2). Tallinna Pagari- ja Kondiitritööstuse Meistrite Ühingu asutaja ja auliige.
Helga Merits

**Helga Merits** (sündinud 1963 Hollandis) on stsenarist, režissöör ja vabakutseline ajakirjanik.

Ta on õppinud Amsterdami ülikoolis filosoofiat ja teinud ulatusliku uurimistöö Eesti põgenike Teise maailmasõja aegsest ja järgsest saatusest ning uurinud oma dokumentaalfilmi jaoks Balti ülikooli ajalugu.

## Dokumentaalfilme
*"Kallis Paul" (2006) 
*"*Sam Freiman – memories of lost world*" (2010) 
*"Klassikaaslased 1943. aastast. Unustatud mälestused" (2012) 
*"*The Story of the Baltic University*" ehk "Balti Ülikooli lugu" (2015) 
*"*Coming Home Soon*" ehk "Tuleme varsti koju" (2018)
*"*The Paradox of Seabrook Farms. Shattered dreams. Restored hopes*" (2024)

## Isiklikku
Helga Meritsa ema on hollandlanna Elizabeth Wilhelmina Merits (sündinud van der Kolk) ja isa eestlane Paul Merits. Tal on kolm vanemat õde: Inge, Karin ja Aino.

## Viited
Beyond Beyond

**Beyond Beyond** on Eesti poistebänd, mis alustas avalikkuse ees tegevust 2016. aastal Tallinnas.

Beyond Beyond on kolmest Eesti noormehest koosnev bänd. Bändi liikmed on Gevin Niglas, Karl Killing ja Frank Pintsaar.

15. novembril 2017. aastal teatas Frederik Küüts, et lahkub bändi ridadest.

## Singlid
* "So Alive" (2016)
* "I Don't Wanna Wait" (2016) 
*"Get Used To Me" (2017) 
*"A Little Love" (2017) 

## Viited
Merirahu tänav

**Merirahu tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas.

Tänav sai nime 19. aprillil 2000.

Aadressil Merirahu tänav 55 asub Merirahu sadam.

## Merirahu elamurajoon
Tänava Rocca al Mare klindiastangul olevad eriilmelised majad moodustavad *Merirahu elamurajooni*. Elamurajoonis on 75 elamukrunti suurusega 1130–3324 m².

## Viited

## Välislingid

*Merirahu elamurajooni koduleht
Vibulaskmine 2016. aasta suveolümpiamängudel

**Vibulaskmine [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus Rio de Janeiros 6.–12. augustini. Meeste ja naiste individuaalvõistluse eelring toimus võistluste eel 5. augustil.

Vibulaskmise võistlustel osales 128 sportlast 56 riigist. Välja jagati neli komplekti medaleid. Võistluste programm koosnes nii meeste kui ka naiste individuaalvõistlusest ning võistkondlikust võistlusest, kus osalesid kolmeliikmelised võistkonnad.

Eesti sportlastest võistles naiste individuaalvõistlusel Laura Nurmsalu.

Võistlused toimusid Sambadrome Marquês de Sapucaíl.

## Tulemused
### Mehed
#### Individuaalvõistlus
Kulladuellis alistas lõunakorealane Ku Bon-chan prantslase Jean-Charles Valladont' 7:3 (30:28, 28:26, 29:29, 28:29, 27:26). Pronksiduellis võitis ameeriklane Brady Ellison hollandlast Sjef van den Bergi 6:2 (27:26, 226:27, 30:28, 28:25).



Finaal: 12. august 
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 2012: Oh Jin-Hyek, Lõuna-Korea 
Ametlikud tulemused


#### Võistkondlik



Finaal: 6. august 
Osavõtjaid: 12 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Itaalia (Michele Frangilli, Marco Galiazzo, Mauro Nespoli)
Ametlikud tulemused:


### Naised

#### Individuaalvõistlus
Laura Nurmsalu sai eelvõistlusel 35. koha (625 silma), mis viis ta 1. ringis kokku eelvõistlustel 30. koha saanud ukrainlanna Veronika Martšenkoga (630). Nurmsalu kaotas Martšenkole 0:6 (22:27, 23:25, 21:26) ja langes konkurentsist välja. Kulladuellis alistas lõunakorealanna Chang Hye-jin sakslanna Lisa Unruh' 6:2 (27:26, 26:28, 27:26, 29:27). Pronksiduellis võitis 2012. aasta olümpiavõitja lõunakorealanna Ki Bo-bae mehhiklannat Alejandra Valenciat 6:4 (26:25, 28:29, 26:25, 21:27, 30:25).



Finaal: 11. august 
Osavõtjaid: 64
Olümpiavõitja 2012: Ki Bo-Bae, Lõuna-Korea 
Ametlikud tulemused:


#### Võistkondlik



Finaal: 7. august 
Osavõtjaid: 12 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Lõuna-Korea (Lee Sung-Jin, Ki Bo-Bae, Choi Hyeonju)
Ametlikud tulemused:


## Medalitabel

## Välislingid
* Vibulaskmine Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
Smaržõntsi

**Smaržõntsi** (ukraina keeles Смаржинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 257. Pindala on 0,98 km².
Skõbõntsi (Pogrebõštše rajoon)

**Skõbõntsi** (ukraina keeles Скибинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 310. Pindala on 0,209 km².
Pandivere põhjavee alamvesikond

**Pandivere põhjavee alamvesikond** on veeseadusega määratud Ida-Eesti ja Lääne-Eesti vesikonna alale jääv vesikond.

Territoriaalselt langeb see alamvesikond kokku Pandivere veekaitsealaga.

## Kirjandus
*Vesikondade ja alamvesikondade nimetamine (kehtetu määrus)
Šõrmivka

**Šõrmivka** (ukraina keeles Ширмівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 614. Pindala on 0,336 km².
Saarte vesikond

**Saarte vesikond** on ühe võimaliku jaotuse järgi üks neljast Eesti vesikonnast Soome lahe, Liivi lahe ja Peipsi järve vesikonna kõrval. Vesikonna pindala on 4140 km². Vesikonna alale jääb 152 vooluveekogu ja 100 järve. Vesikonna aastane äravool on 1,1 km³.

Erinevad autorid on välja pakkunud ka teisi jaotusi. Samuti erineb veeseaduses määratud vesikondade jaotus. Selle kohaselt jääb saarte vesikond Lääne-Eesti vesikonna alale ja kattub suuresti Läänesaarte alamvesikonna piiridega.

Tervikuna jääb Saarte vesikond ja kogu ülejäänud Eesti Läänemere vesikonna aladele.

## Viited
Soome lahe vesikond

**Soome lahe vesikond** on ühe võimaliku jaotuse järgi üks neljast Eesti vesikonnast Peipsi järve, Liivi lahe ja Saarte vesikonna kõrval. Vesikonna pindala on 10 350 km². Vesikonna alale jääb 417 vooluveekogu ja 210 järve. Vesikonna aastane äravool on 2,7 km³.

Erinevad autorid on välja pakkunud ka teisi jaotusi. Samuti erineb Eesti "Veeseaduses" määratud vesikondade jaotus. Selle kohaselt Soome lahe vesikonda ei eksisteeri ning see territoorium jääb Lääne- ja Ida-Eesti vesikonna alale.

Tervikuna jääb Soome lahe vesikond ja kogu ülejäänud Eesti Läänemere vesikonna aladele.

## Vaata ka
Soome laht

## Viited
Liivi lahe vesikond

**Liivi lahe vesikond** on ühe võimaliku jaotuse järgi üks neljast Eesti vesikonnast Soome lahe, Peipsi järve ja saarte vesikonna kõrval. Seda vesikonda on käsitletud ka kui **Väinamere – Liivi lahe vesikonda**. Vesikonna pindala on 14 542 km². Vesikonna alale jääb 563 vooluveekogu ja 240 järve. Vesikonna aastane äravool on 4,4 km³.

Eri autorid on välja pakkunud ka teisi jaotusi. Samuti erineb veeseaduses määratud vesikondade jaotus. Selle kohaselt jääb Liivi lahe vesikond Lääne-Eesti vesikonna alale ja Eestisse jääv Läti-poolse Liivi lahe vesikonna osa arvatakse omaette Koiva vesikonda.

Tervikuna jääb Liivi lahe vesikond ja kogu ülejäänud Eesti Läänemere vesikonna aladele.

## Viited
Peipsi järve vesikond

**Peipsi järve vesikond** on ühe võimaliku jaotuse järgi üks neljast Eesti vesikonnast Soome lahe, Liivi lahe ja Saarte vesikonna kõrval. Vesikond hõlmab Peipsi-Pihkva järve valgla Eesti-osa (34,1% kogu valglast). Selle pindala on 16 187 km². Vesikonna alale jääb 623 vooluveekogu ja 560 järve. Vesikonna aastane äravool on 3,9 km³.

Eri autorid on välja pakkunud ka teisi jaotusi. Samuti erineb veeseaduses määratud vesikondade jaotus. Selle kohaselt on olemas Peipsi alamvesikond Ida-Eesti vesikonna alal ja selle piirid erinevad Peipsi järve vesikonna piiridest.

Tervikuna jääb Peipsi järve vesikond ja kogu ülejäänud Eesti Läänemere vesikonna aladele.

## Viited
Rein Randlane

**Rein Randlane** (sündinud 20. juulil 1946) on eesti karateka.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina.

## Teoseid
* Randlane, Rein 1980. *Karate-enesekaitse: metoodiline vahend*. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, kehalise kasvatuse ja spordi kateeder.

## Kirjandus
* Rein Randlane; interv. Tiia Kõnnussaar 2002. Kõige aluseks on tahe. *[[Pere ja Kodu]]* nr. 3, märts, lk. 52–55.

## Välislingid
* Jaan Olmaru: "Rein Randlane – Eesti karate teerajaja" Tartu Postimees, 5. august 2016
Tädu kuusk

**Tädu kuusk** oli kaitsealune kuusk Harjumaal Tammneeme lähedal. Puu asus nüüdse Lubja küla territooriumil Viimsi–Randvere teest 50 m kaugusel. Tädu kuusk oli tuntud selle poolest, et kasvas kivi otsas.

Puu ümbermõõt rinnaskõrgusel (1,3 m) oli 110 cm ja kõrgus 20 m.

2007. aasta kevadel hakkas kuusk kuivama ja kaks aastat hiljem olid kõik okkad langenud. Kuivades oli puu ligi 130-aastane. 2011. aasta detsembris murdus puu tormiga.

Tädu kuusk võeti kaitse alla 1939. aastal. Puu pehkinud känd on jätkuvalt kaitse all looduse üksikobjektina ja kuulub ka vahetult enne puu kuivamist moodustatud Mäealuse maastikukaitseala koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Apple Watch

**Apple Watch** on Apple'i toodetud nutikell, mis tuli välja 24. aprill 2015.

Kell on puutetundliku ekraaniga ja sellega saab jälgida oma tervist, lugeda e-kirju, vastata kõnedele ja sõnumitele. Apple Watch töötab Bluetoothi abil ning miinimumnõuded kella kasutamiseks on iPhone 6s, millel on IOS 13.

Apple Watchi operatsioonisüsteemiks on WatchOS.

## Riistvara
Apple Watchil on 32 GB sisemälu ja 1 GB muutmälu ja Bluetooth 5 ja Wifi ning 4G ühendus. Samuti on kellal kõlarid ja GPS.

## Välislingid
*Koduleht
Witwatersrandi Ülikool

**Witwatersrandi Ülikool** (*University of the Witwatersrand*) on ülikool Johannesburgis Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Ülikool on asutatud aastal 1922.
Prantsusmaa kõrgkoolide loend

*Siin on loetletud [[Prantsusmaa]] [[kõrgkool]]e*

## G
*Grenoble École de Management

## P
*Pariisi Poliitikauuringute Instituut
Hiiu Õlletuba

OÜ **Hiiu Õlletuba** on Tallinnas Nõmme linnaosas aadressil Pärnu maantee 370 asuv toitlustusettevõte (õlletuba).

Õlletuba asub 1930. aastatel ehitatud hoones. Eesti NSV ajal tegutses samas majas mitu korda toitlustusettevõtteid. Hiiu Õlletuba avati 15. oktoobril 2002.

Õlletoa interjööri kujundas Maarja Valk-Falk. Õlletoa esimesel korrusel on Ave Nahkuri maalid. Teisel korrusel on Aapo Puki Nõmme-teemalised maalid.

## Viited

## Välislingid
*Hiiu Õlletoa koduleht
Võitlev Sõna (kohvik)

**Võitlev Sõna** (hiljem **Café VS**) oli Tallinnas aadressil Pärnu maantee 28 asuv kohvik ja baar

Kohviku asutas Rain Lõhmus.

10. aprillil 2005 toimus kohvikus skandaalne sündmus: Teini ja Aru jooming.

Kohviku viimane pidu korraldati 28. augustil 2021. Saatuslikuks ärile sai koroonapiirangud.

## Viited

## Välislingid
*Kohviku koduleht
Rudolf Slánský

**Rudolf Slánský** (31. juuli 1901 Nezvěstice – 3. detsember 1952 Praha) oli juudi päritolu Tšehhoslovakkia kommunistlik poliitik ja riigitegelane.

Rudolf Slánský oli pärit juudi kaupmehe perekonnast. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis Slánský Kaubandusakadeemias ja Praha Ülikoolis kaubandust. 1921. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. Alates 1924. aastast oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei ajalehe Rudé Právo toimetaja. Ta sai kommunistliku partei Ostrava piirkonna esimeseks sekretäriks ja Keskkomitee liikmeks. Kui Tšehhoslovakkia Kommunistlik Partei oli aastatel 1929–1935 keelatud, siis tegutses Slánský illegaalselt. 1935. aastal Tšehhoslovakkia Kommunistlik Partei legaliseeriti ja ta sai Tšehhoslovakkia Parlamendi liikmeks. Pärast Müncheni kokkuleppe sõlmimist 1938. aastal põgenes Slánský Moskvasse. 1944. aastal osales ta Slovaki Rahvuslikus Ülestõusus. 1948. aasta veebruaris oli ta üks kommunistide võimuhaaramise peamisi kavandajaid. Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei 8. Kongressil 1946. aasta märtsis valiti ta partei peasekretäriks. Sisuliselt oli ta parteis tähtsuselt teine võimumees Klement Gottwaldi järel. 1951. aasta novembris partei peasekretäri ametikoht kaotati ja Slánský määrati Ministrite Nõukogu aseesimeheks. 27. novembril 1951 teatati Slánský arreteerimisest. Teda süüdistati "titoismis" ja "sionistlikus" vandenõus. Slánský anti koos 13 teise kommunistliku tegelasega kohtu alla (14-st 11 olid juudid).

Kohtuprotsess Slánský ja teiste süüaluste üle toimus 20.–27. novembril 1952. Slánský ja veel kümme kohtualust mõisteti surma. Kolm kohtualust mõisteti eluks ajaks vangi.

Rudolf Slánský hukati Prahas Pankraci vanglas poomise teel 3. detsembril 1952. Tema surnukeha kremeeriti ja tuhk puistati Praha lähedal jäätunud maanteele.

## Viited
Eesti Artistide Agentuur

**Eesti Artistide Agentuur** (äriregistris **Estonian Artist Agency OÜ**) oli 2000-2013 tegutsenud Eesti plaadifirma.

2010. aasta Eesti Popmuusika Aastaauhindadel valiti agentuur aasta plaadifirmaks.

## Viited
Eesti kohanimeraamat

**Eesti kohanimeraamat** on Eesti Keele Instituudi, Võru Instituudi ja Eesti Kirjandusmuuseumi koostöös 2016. aastal Eesti Keele Sihtasutuse väljaandel ilmunud toponüümiline teatmeteos, mis sisaldab artikleid Eesti asulanimede ja loodusnimede kohta.

Raamat sisaldab 6211 nimeartiklit, mille koostajateks on Marja Kallasmaa (3096 artiklit), Evar Saar (903), Peeter Päll (745), Marje Joalaid (315), Arvis Kiristaja (281), Enn Ernits (269), Mariko Faster (175), Fred Puss (168), Tiina Laansalu (88), Marit Alas (79), Valdek Pall (72), Marianne Blomqvist (59), Marge Kuslap (40), Anželika Šteingolde (5), Karl Pajusalu (1) ja Urmas Sutrop (1). Raamatu toimetajad on Peeter Päll ja Marja Kallasmaa.

## Kaardid

Raamatus on 1056 lehekülge teksti, millele järgneb 54 lehekülge kaarte. Kaardid katavad kogu Eesti ilma Narva jõe taguse alata, kuid koos Petserimaaga. Eraldi kaardid on Leivu, Lutsi ja Kraasna piirkonna kohta. Kaartide mõõtkava on 1:175 000, mis on palju suurem kui Suure maailma atlase Eesti kaartidel (1:500 000). Kaartidel on maanteid vähem kui suures maailma atlases, aga asulanimesid rohkem: suures maailma atlases on kõik ametlikud külanimed, kohanimeraamatus on ka mitteametlikke. Pisisaarte seas leidub nii neid, mis on suures maailma atlases, aga mitte kohanimeraamatus (Manijast lõunas asuv Anilaid ja Abrukast lõunas asuv Kirjurahu) kui neid, mis on kohanimeraamatus, aga mitte suures maailma atlases (Kihnust loodes asuvad Sjõll-laid, Küll-laid, Urgõ, Ülträ ja Iedikrava).

## Viited

## Välislingid
*Eesti kohanimeraamatu veebiversioon
Don Knotts

**Don Knotts** (õieti **Jesse Donald Knotts**; 21. juuli 1924 Morgantown, Lääne-Virginia – 24. veebruar 2006 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Eesti Hariduse Kvaliteediagentuur

**Eesti Hariduse Kvaliteediagentuur** (lühend **HAKA**; varem *Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuur* (*EKKA*)) on Haridus- ja Noorteameti koosseisus iseseisvaid ülesandeid täitev struktuuriüksus, mis tegeleb kvaliteedi hindamise ja edendamisega hariduse valdkonnas. Aastatel 2009–2020 kuulus see Sihtasutuse Archimedes koosseisu.

HAKA põhiülesanded:

* hariduse valdkonnas kvaliteedihindamise läbiviimise korra väljatöötamine ja kehtestamine;
* koostöös haridusasutuste ja huvirühmadega hariduse valdkonnas kvaliteedikultuuri edendamine, parimate kvaliteedi edendamise tavade väärtustamine ja levitamine;
* kõrgkoolide institutsionaalne akrediteerimine;
* temaatiline hindamine;
* kutseõppe kvaliteedi hindamine;
* kõrgkoolide ja kutseõppeasutuste õppeõiguse ekspertiis;
* täienduskoolituse kvaliteedi hindamine;
* üldhariduse kvaliteedi hindamine;
* teiste kvaliteediagentuuride teenuste kasutamise taotluste läbivaatamine ning hinnangute andmine teiste kvaliteediagentuuride Eesti õppeasutustes läbi viidud kvaliteedihindamisele;
* akrediteerimise ja kvaliteedihindamise andmebaaside haldamine ja nende avaliku kasutamise võimaldamine;
* kvaliteedihindamise tulemuste analüüside koostamine ja uuringute läbiviimine;
* osalemine hariduse kvaliteedi alases rahvusvahelises koostöös, sh Eesti esindamine hariduse kvaliteedi küsimustes, ja välisriikides toimuvates kvaliteedihindamistes;
* hariduse valdkonna hindamise ja kvaliteedi alane koolitustegevus ja nõustamine;
* kvaliteedi alaste arendusprojektide ning piloothindamiste läbiviimine hariduse valdkonnas.

HAKA on kvaliteedi hindamise otsustes iseseisev ja sõltumatu. HAKA kuulub Euroopa kvaliteediagentuuride registrisse EQAR (*European Quality Assurance Register for Higher Education*) ning läbib vähemalt kord viie aasta jooksul sõltumatu rahvusvahelise välishindamise, mille raames hinnatakse agentuuri staatuse ja tegevuste vastavust Euroopa kõrgharidusruumi kvaliteedikindlustuse standarditele ja suunistele.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Hariduse Kvaliteediagentuuri koduleht
Haapsalu Leivatehas

**Haapsalu Leivatehas** oli Haapsalus tegutsev toiduainetööstusettevõte (leivatehas). Ettevõte lõpetas küll tegevuse 1. juunil 2006, ent 2016. aasta seisuga polnud ettevõte veel äriregistrist kustutatud.

Ettevõte hooned ehitati 1950. aastatel. Eesti NSV ajal nimetati ettevõtet *Haapsalu Leivakombinaadiks* ja tollal oli kombinaadi toodang salastatud.

1976 moodustati Haapsalu Leivakombinaadi, Tallinna Leivakombinaadi ja Salutaguse Pärmitehase ühendamisel Tootmiskoondis Leibur.

1998 korraldati ettevõte ümber aktsiaseltsiks. Ettevõte viimane omanik oli sakslane Alfred Schledorn.

## Viited
Joensuu Ülikool

**Joensuu Ülikool** on ülikool Joensuus Soomes. 

Ülikool on asutatud 1969. aastal. Alates 2010. aastast ehk pärast ühinemist Kuopio Ülikooliga on ta osa Ida-Soome Ülikoolist.
Ida-Soome Ülikool

**Ida-Soome Ülikool** (soome keeles *Itä-Suomen yliopisto*, lühendatult **ISY** või inglispäraselt **UEF**) on avalik-õiguslik ülikool Soomes Ida-Soome läänis Joensuu Kuopio linnades.

See loodi aastal 1. jaanuaril 2010 Joensuu ja Kuopio Ülikoolide ühendamisel.

2023. aastal õppis ülikoolis 16 000 tudengit.

## Vaata ka
* Kuopio Ülikooli Kliinikum

## Välislingid

* Ametlik koduleht (soome keeles)