open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aasta koor

**Aasta koor** on Eesti Kooriühingu aastapreemia üks preemiatest, mis antakse aasta tähelepanuväärseimale koorile või kooridele.

## Aasta koorid
*2004 Eesti Rahvusmeeskoor (dirigent Ants Soots) ja EMLS üle-eestiline poistekoor „Kalev” (dirigendid Hirvo Surva ja Indrek Vijard) 
*2005 Tallinna Muusikakeskkooli lastekoor (dirigent Ingrid Kõrvits) ja Tartu Noortekoor (dirigendid Kadri ja Riho Leppoja)
*2006 Miina Härma Gümnaasiumi segakoor (dirigent Kadri Leppoja) ja Riinimanda Kooristuudio (dirigent Urve Uusberg)
*2007 tütarlastekoor Ellerhein (dirigent Tiia-Ester Loitme) ja meeskoor Forestalia (dirigendid Alo Ritsing ja Ilmari Johansson)
*2008 Tartu Ülikooli kammerkoor (dirigent Triin Koch) ja Tallinna Reaalkooli segakoor (dirigent Eve Karp)
*2009 kammerkoor Voces Musicales (dirigent Risto Joost) ja segakoor Suisapäisa (dirigent Kuldar Schüts)
*2010 Tallinna Muusikakeskkooli noortekoor (dirigent Ingrid Kõrvits) ja Tartu Poistekoor (dirigendid Undel Kokk ja Annelii Traks)
*2011 Collegium Musicale (dirigent Endrik Üksvärav) ja Miina Härma Gümnaasiumi segakoor (dirigent Kadri Leppoja)
*2012 Tartu Akadeemiline Meeskoor (dirigent Alo Ritsing) ja kammerkoor Solare (dirigent Elo Üleoja)
* 2013 Kammerkoor Head Ööd, Vend (dirigendid Pärt Uusberg ja Külli Kiivet) ja Saaremaa Meeskoor SÜM (dirigendid Mari Ausmees ja Ester Soe)
*2014 Collegium Musicale (dirigendid Endrik Üksvärav ja Miina Pärn)
*2015 Rahvusooper Estonia poistekoor (dirigent Hirvo Surva) ja Oonurme segakoor (dirigendid Ants Üleoja ja Keio Soomelt) 
* 2016 Tartu Ülikooli Kammerkoor (peadirigent Triin Koch, külalisdirigent Lodewijk van der Ree) ja Viljandimaa Kammerkoor (dirigendid Kadi Ritsing ja Jüri Liiva)
* 2017 Collegium Musicale (dirigent Endrik Üksvärav, abidirigent Miina Pärn) ja Kolga-Kuusalu Kammerkoor (dirigent Taavi Esko) 
*2018 Rahvusooper Estonia poistekoor (dirigent Hirvo Surva)
*2019 Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor (dirigent Triin Koch) ja VENÜ naiskoor Vanaemad (dirigendid Silvia Mellik ja Reet Ratassepp) 
*2020 kammerkoor Voces Tallinn (dirigent Risto Joost)
*2021 Kammerkoor Head Ööd, Vend (dirigent Pärt Uusberg) ja Lehtse Kammerkoor (dirigendid Tiiu Tikkerber ja Jaanus Väljaots)
*2022 Elleri tütarlastekoor (kontsertkoorina, dirigent Külli Lokko)
*2022 I.N.T.A. segakoor (panuse eest kultuuriruumidirigent Inta Roost)

## Viited

## Välislingid
* Eesti kooriühingu koduleht
Akadeemiline Emajõgi

**Akadeemiline Emajõgi** on Tartus tegutsev meeskoor.

Koor asutati 1. aprillil 2001.

Kooris laulavad nii kooliõpilased, üliõpilased kui ka töömehed.

Koor oli 2009 üks TuleTulemise eestvedajaid.

## Vaata ka
*Tartu Akadeemiline Meeskoor

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht
*Koor Facebookis
Arsis (koor)

**Arsis** oli Eesti kammerkoor, mis tegutses aastatel 1991–1997. Koorist on välja kasvanud samanimeline käsikellade ansambel. 

Koor pälvis auhindu ka rahvusvahelistelt festivalidelt ja konkurssidelt.

## Viited
Orvand (orienteerumine)

**Orvand** ehk nõlvanõgu on kaarjas süvend mäenõlval. Enamasti on orvandid liustikutekkelised kuid võivad olla ka inimtekkelised. Kaardil võib samakõrgusjoonel orvandi kohas olla ka langujoon - kriipsuke, mis näitab nõlva langemise suunda. Orvandid võivad olla erineva laiuse ja pikkusega. Pikka ja kitsast orvandit nimetatakse uhtoruks.

Orienteerumises on orvand üks parimaid kontrollpunkti asukohti, kuna nõuab täpset navigeerimist ja kõrguse hoidmist. Orvand võib mäenõlval esineda läbi mitme samakõrgusjoone. Sel juhul näidatakse kontrollpunkti legendis kas see asub üleval, keskel või all.


Fail:Orvand maastikul.jpg|alt=KP orvandis|Kontrollpunkt orvandis maastikul
Fail:KP orvandis kaardil.jpg|alt=KP orvand kaardil|Kontrollpunkt orvandis orienteerumiskaardil
Fail:Orvand piltlegend.png|alt=orvand legend|Piltlegend kontrollpunkt orvandis


## Viited
E STuudio koori- ja tantsukool

**E STuudio koori- ja tantsukool** on huvialakool Tartus. Kool on keskendunud koorimuusika ja tantsu õpetamisele. Kool asutati 2018. aasta septembris E STuudio Noortekoori peadirigendi Külli Lokko eestvõttel. Koolis laulab ja tantsib pea 120 last ja noort. Täiskasvanud saavad laulda huvikooris ja õppida ukulelet.

## Vaata ka
* E STuudio Noortekoor

## Viited

## Välislingid
*E STuudio veebisait
Ümberpööratud õpe

**Ümberpööratud õpe** (ingl *flipped learning*, *flipped classroom*) on õppetöö ülesehitamise meetod, mille korral omandab õppija uue teabe iseseisvalt, mitte klassiruumis. Iseseisvale tööle järgneb auditoorne õpe, mille käigus sünteesivad õppijad õpetaja juhendamisel uusi teadmisi.

Ümberpööratud õppe sünonüümina kasutatakse terminit *ümberpööratud klassiruum*, kuid see on ebasoovitatav, sest mitte klassiruumi kui füüsilist keskkonda ei pöörata ümber, vaid õpe on ümber pööratud.

## Viited

## Video

* Toomas Tamme videoloeng
Antikangelane

**Antikangelane** on klassikalise kangelastüübi vastand, negatiivne kangelane või kangelase paroodia.

## Vaata ka
*Kangekaelsus
*Traagiline kangelane
*Byroni kangelane
*Kurikael
Tõrksus

**Tõrksus** on vastumeelsust väljendav käitumine ja iseloomujoon. Tõrges inimene meelsasti ei allu ega kuuletu, ta on raskesti juhitav, kangekaelne.

## Vaata ka
*Tõrksa taltsutus
Ángel Correa

**Ángel Martín Correa Martínez** (sündinud 9. märtsil 1995 Rosarios) on Argentina jalgpallur. 

Ta mängib Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético ja Argentina jalgpallikoondises ründajana.

Profikarjääri alustas Correa 2012. aastal kodumaa klubis San Lorenzo. 2014. aastal sõlmis ta Madridi Atléticoga viie aasta pikkuse lepingu.

## Koondisekarjäär
2015. aastal tuli Correa Argentina kuni 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika noorte meistriks. Turniiril lõi Correa neli väravat.

Debüüdi Argentina rahvuskoondises tegi ta 4. septembril 2015 sõprusmängus Boliivia vastu. Selles mängus lõi ta ka oma esimese värava koondise särgis.

2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Argentina olümpiakoondisse.

## Saavutused
;San Lorenzo
*Argentina Primera División: 2013 Inicial
*Copa Libertadores: 2014
;Atlético Madrid
*UEFA Euroopa Liiga: 2017–18
*UEFA Superkarikas: 2018

## Viited

## Välislingid
Vaimne küündimatus

**Vaimne küündimatus** on puudujääk inimese vaimses võimekuses, kus isikul esineb tugev kõrvalekalle tavainimese keskmisest arusaamis- ja analüüsivõimest. Tuleb tähele panna, et vaimne küündimatus ei ole pelgalt teadmiste nappus, vaid võimekus teadmisi omandada ja objektiivselt tõlgendada. 

Vaimne küündimatus on õigustermin, mida kasutatakse karistusseadustikus (KarS). 

Vaimne küündimatus ei ole üheses seoses süüdimatusega. Vaimselt küündimatu isiku puhul võib isik olla kas piiratult süüdiv (näiteks debiilik või psühhopaat) või süüdiv, kuid väga lihtsameelne või ebausklik. 

## Vaimne küündimatus karistusseadustikus

Terminit kasutatakse karistusseadustikus süüteokatse kontekstis (KarS § 26 lg 2), mis sätestab, et kõlbmatu süüteokatse puhul võib kohus isiku karistusest vabastada või karistust kergendada üksnes siis, kui süüteo toimepanija ei saa oma teo kõlbmatusest aru vaimse küündimatuse tõttu. 

Karistusseadustik ise ei esita ühest küündimatuse definitsiooni ning ei liigita ega astmesta küündimatust ühelgi viisil, jättes seadusesse abstraktsust ja tõlgendamisruumi. 

Karisutsseadustiku kommenteeritud väljaandes on mõiste tähendust selgitatud järgmiselt: “Vaimse küündimatusega on tegemist juhul, kui toimepanija saab loodusseadustest valesti aru (nt toimepanija saab aru, et aine on suhkur, kuid peab seda mürgiseks) ning tema rumalus on igale tavainimesele üheselt selge.“ 

## Vaimne küündimatus psühholoogias
Psühholoogias vaimse küündimatuse terminit ei kasutata. Puudujääke vaimses võimekuses kirjeldatakse vaimse alaarenguna.

Vaimne küündimatus võrdub eelkõige mõõduka, raske ja sügava alaarengu astmetega. Vaimne alaareng ja sellest tingitud õiguslik vaimne küündimatus võib olla tekkinud alaealise isiku ajukahjustuse tagajärjel või mõne haigusliku seisundi põhjustatud ajukahjustusest, näiteks dementsus.

## Vaata ka
* karistusseadustik
* vaimne alaareng

## Viited
Ålesundi lennujaam

**Ålesundi lennujaam** (norra keeles *Ålesund lufthavn, Vigra*, IATA: **AES**, ICAO: **ENAL**) on rahvusvaheline lennujaam Norras Ålesundis. 

Lennujaama läbis 2013. aastal 1 007 209 reisijat. Lennujaama lendab regulaarselt viis lennufirmat: KLM Cityhopper, Norwegian Air Shuttle, Scandinavian Airlines, Wideroe ja Wizz Air.
Jacques Charles François Sturm

**Jacques Charles François Sturm** (29. september 1803 Genf – 15. detsember 1855 Pariis) oli prantsuse matemaatik. Tuntud aastal 1826 helikiiruse täpse mõõtmise pärast Genfi järves šveitsi füüsiku Daniel Colladoniga. Tema järgi on nimetatud ka tema 1836 aasta avaldatud teoreem Sturmi teoreem.

## Tunnustus
*1835 – valiti Kuningliku Preisi Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1836 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks
*1836 – valiti Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1840 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1840 – Copley medal

## Viited
Jean-Daniel Colladon

**Jean-Daniel Colladon** (15. detsember 1802 Genf – 30. juuni 1893 Cologny Genfi kanton) oli Šveitsi füüsik ja insener.

Colladon õppis algul õigusteadust, kuid töötas seejärel Ampère'i ja Fourier' laborites. 

Koos Charles Sturmiga sai ta Prantsuse Teaduste Akadeemialt auhinna helikiiruse mõõtmise eest vees.

## Viited
Mainor (koor)

**Mainor** oli Eesti kammerkoor, mis tegutses 1990. aastatel Tallinnas. Koori dirigent oli Olari Elts.

## Viited
204 eKr

**204. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DL (550).

## Sündmused
*Teine Puunia sõda
**Scipio Africanus maabus Rooma vägedega Põhja-Aafrikas.
**Crotona lahing

## Sündinud
*...

## Surnud
*Ptolemaios IV, Egiptuse vaarao
*Arsinoe III, Egiptuse kuninganna
205 eKr

**205. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DIL (549).

## Sündmused
*Teine Puunia sõda
**Roomlased sundisid Kartaago vägesid Ibeeria poolsaarelt lahkuma.
**Numiidia prints Massinissa läks roomlaste poole üle.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Paul Langevin

**Paul Langevin** Londoni Kuningliku Seltsi liige (23. jaanuar 1872 – 19. detsember 1946) oli prantsuse füüsik, kes lõi Langevini dünaamika ja Langevini võrrandi.

Aastatel 1894–1897 õppis ta École normale supérieure'is. Seejärel töötas aasta Cambridge'is Cavendishi laboratooriumis, kus sõbrunes Ernest Rutherfordiga. 1902. aastal kaitses doktoriväitekirja ning töötas 1904. aastast professorina Collège de France'is. 
Esimese maailmasõja ajal arendas ta sonari tehnoloogiat.

Langevin oli Prantsusmaa Kommunistliku Partei liige.

Ta oli Pierre Curie doktorant ja hiljem Marie Curie armuke.

Langevin oli abielus Jeanne Desfossesiga, neil oli neli last.

## Viited
Krõõt (koor)

**Krõõt** (ametliku nimega **Kose valla naiskoor KRÕÕT**) on Harju maakonnas Kose vallas tegutsev naiskoor. 

Koor loodi 1981. aasta septembris Juta Helilaiu algatusel. Koori praegune dirigent on Tiina Steinberg ning selles laulavad naised nii Kose vallast kui ka Tallinnast.

Alates 1985. aastast on koor osalenud kõigil üldlaulupidudel ning laulnud vabariiklikel naiskooride laulupäevadel Haapsalus (1984), Põlvas (1989), Elvas (1993), Viljandis (1998) ja Narvas (2001). Tihti on esinemas käidud välismaal.

## Viited
Stetoskoop

**Stetoskoop** on meditsiinis akustiline seade, mis võimaldab inimese või loomade kehasiseseid hääli kuulata. Stetoskoop võimaldab meditsiinis paremini uurida patsiendi eri kehapiirkondadest kostvaid helisid ning antud uuringut nimetatakse auskultatsiooniks või ka kuulatlusuuringuks.

## Ajalugu
Stetoskoobi leiutas 1816. aastal Pariisis Necker-Enfants Malades'i Haiglas prantsuse arstiteadlane Rene Laennec. Algne Laenneci idee oli kasutada rulli keeratud paberilehte või nahatükki, mille üks ots toetati vastu patsienti ja teine vastu arsti kõrva. Järgnes puidust kuuldetoru ehk stetoskoobi leiutamine. Hiljem valmistati kuuldetorusid metallist, et tagada parem vastupidavus ja lihtsam puhastamine. Stetoskoop kõrvaldas paljud vahetul kuulamisel esinevad tehnilised takistused. Kuulatlusuuringu kuldajaks loetakse 19. sajandit kuna siis muutus antud uuring laialt levinuks ja stetoskoobist sai arstiameti sümbol.

## Vaata ka

* Auskultatsioon

## Viited
Boffzen (vallavaba ala)

**Boffzen** on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 23,37 km².
Tarbatu (koor)

**Tarbatu** on Eesti koor.

Koor asutati 1980. 

Koori esimesed dirigendid olid Uno Uiga ja Elvi Oolo. Aastast 1985 juhib koori Lauri Breede.

Tänapäeval laulab kooris umbes 40 lauljat.

2013. aastal II koht XIX Eesti segakooride võistulaulmisel Tartus C-kategoorias 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Jakėnai vald

**Jakėnai vald** (leedu keeles *Jakėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil.

Valla pindala on 210 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1202 inimest. Valla keskuseks on Žilinai küla. Vallavanem on Dainius Junevičius. 69 % valla pindalast võtavad enda alla metsad. 

 

## Viited
Delligsen

**Delligsen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 36,01 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7844 inimest. Valda kuulub kuus paikkonda, mis olid kuni 1974. aastani iseseisvad: Delligsen, Grünenplan, Ammensen, Hohenbüchen, Kaierde ja Varrigsen. Piirkonnas domineerib Hilsi mäemassiiv.

Delligsen on olnud tööstusasula, kus domineeris Friedrich-Carls-Hütte rauatöökoda, mis suleti 1984. aastal.

Grünenplan kõrgemal Hilsi mägedes on ametlikult määratletud klimaatiliseks tervisekuurordiks. Sellel on kolm sajandit klaasitootmise ajalugu ja seal on ikka veel Schott AG klaasivabrik. Vabrik asutati 1744. aastal Braunschweigi vürsti valitsuse poolt, et toota suuri peegleid.

## Viited

## Välislingid

* www.delligsen.de
Reginald Fessenden

**Reginald Aubrey Fessenden** (6. oktoober 1866 East Bolton, Quebec – 22. juuli 1932  Hamilton, Bermuda) oli Kanada päritolu leiutaja, kes tegutses suurema osa elust Ameerika Ühendriikides.

Tema nimel on eri valdkondadest sadu patente. Tähelepanuväärseimad olid tema patendid raadiotehnoloogia ja sonarite alal.

## Vaata ka

* Fessendeni ostsillaator
* Sonar

## Viited
Tuljak (koor)

**Tuljak** on Harju maakonnas Saku vallas tegutsev segakoor; ühtlasi Saku valla esinduskoor. 

Koor asutati 5. oktoobril 1970 Ottniell Jürissaare eestvõttel. Jürissaar oli ka koori esimene dirigent.

Koor on osalenud rahvusvahelistel muusikavõistlustel. 2012. aastal võitis koor Hispaanias Calellas toimunud konkursil kaks hõbediplomit.

Sügisest 2018 on koori dirigent Tiina Sooba. Koori president on Rando Kruuse.

## Viited

## Välislingid
*Koor Facebookis
Žilinai

**Žilinai** on küla Leedus Varėna rajooni territooriumil, Jakėnai valla halduskeskus. 

Seal asuvad põhikool, postkontor, ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1927 valminud katoliku kirik.

Küla on esimest korda mainitud XVI sajandi teisel poolel. Aastal 1918 püstitati sinna kabel. Aastal 1924 loodi Žilinai ümbruskonda kihelkond, mille tarbeks sinna aastal 1927 ka kirik ehitati.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Lielais Kristaps

**Lielais Kristaps** ('Suur Kristaps') on läti mütoloogiline kangelane, kes legendi järgi aitas inimestel Daugava jõge ületada.

## Skulptuur
16. sajandil valmis legendi põhjal puidust skulptuur, mis paiknes Riias Daugava ääres. Tänapäeval asub skulptuuri originaal Riia Ajaloo- ja Laevandusmuuseumis.

Skulptuurist on tehtud ka koopia, mis asub Daugava paremkaldal, 11. novembra krastmalal.

## Välislingid
*Lielais Kristaps pasvaldiba.riga.lv
*Great Kristaps liveriga.com
Viimsi Lõvid

**Viimsi Lõvid** on 2016. aastal loodud Eesti jalgpalliklubi, mille koduväljakuks on Viimsi KK staadion. Alates 2019. hooajast mängivad Lõvid Eesti IV liigas - põhi/ida tsoonis.

2018. aastal osales meeskond Rahvaliiga A-tasandil, kus saadi oma ajaloo parim ehk 3. koht. 2019. aastal saavutati IV liigas 2. koht.



## Meeskond

Meeskonna nimekirjas oli 2020. aasta hooaja seisuga 21 meest.

Väravasöötude puhul pole kasutada statistikat Lõvide esimesest 2016. aasta hooajast

**<big>Vorm</big>**

Meeskonna koduvormiks on valge särk, sinised püksid ja valged sokid. Võõrsil on Lõvide mänguvormiks, aga must särk, mustad püksid ja mustad sokid.

## Välislingid
*http://jalgpall.ee/voistlused/267/team/5048
*http://jalgpall.ee/rahvajalgpall/teamen/4280
Bochmann

**Bochmann** oli Ruhjast pärit käsitöölise ja aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Bochmannide kohta on teateid XVIII sajandi algusest, mil Heinrich Johann Bochmann (suri pärast 1751) oli Ruhjas rätsep. Hiljem sai temast põllumees, ta oli Laatre mõisavalitseja. Tema poeg Johann Gottfried Bochmann (1739−1807) asus elama Pärnusse, võeti 1766. aastal kodanikuks ja tegutses kaupmehena. Poeg Heinrich Bochmann (1776−1835) õppis Königsbergi ülikoolis ning oli 1797−1807 Pärnu Eliisabeti ja 1808−1835 Audru pastor. Viimase poeg Jacob Karl Bochmann (1804−1879) tegutses metsanduse valdkonnas ja tõsteti 1830. aastal teenete eest Venemaa aadliseisusse. Tema poeg Alexander Heinrich Gregor von Bochmann (1850−1930) oli tuntud maalikunstnik ja professor. Keiser Wilhelm II kinnitas tema aadlitiitlit 1899. aastal. Temast alguse saanud Düsseldorfi liini esindajad elavad siiani Saksamaal. Pastori nooremast pojast titulaarnõunik Alexander Gottlieb Christian Bochmannist (1806−1889) sai alguse haru, mille liikmed elasid peamiselt Riias. Sellest liinist oli pärit arst ja Riia linnahaigla direktor Eugen Hermann Alexander von Bochmann (1836−1901). Liin oli alles veel XX sajandi keskpaiku.

## Suguvõsa liikmeid
*Heinrich Bochmann (1776−1835), Pärnu Eliisabeti ja Audru pastor, Pärnu linnakonsistooriumi assessor
*Jacob Karl von Bochmann (1804−1879), polkovnik, metsaülem
*Julius August von Bochmann (1807−1888), polkovnik
*Eugen Hermann Alexander von Bochmann (1836−1901), arst, Riia linnahaigla direktor
*Alexander Heinrich Gregor von Bochmann (1850−1930), Düsseldorfi Kunstiakadeemia professor, maalikunstnik
*Jakob Heinrich Gregor von Bochmann (1878−1914), maalikunstnik

## Viited

## Kirjandus
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1972. Lk 449.
**Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der Briefadeligen Häuser*. Siebster Jahrgang. Gotha: Justus Perthes, 1913. Lk 84.
**Gothaisches Genealogisches Taschenbuch der Briefadeligen Häuser*. Dreizehnter Jahrgang. Gotha: Justus Perthes, 1919. Lk 87 http://digital.ub.uni-duesseldorf.de/periodical/pageview/1268234.

## Välislingid
*Bochmanni suguvõsa genealoogia
Enna Paikre

**Enna Paikre** (kuni 1962 **Landmann**; 16. september 1939 Tallinn – 19. jaanuar 2007 Tallinn) oli iluvõimleja, kergejõustiklane ja keemiatehnoloogia insener.

## Elukäik
Lõpetas 1958. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1963. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiatehnoloogiainsenerina.

Tegeles 1954–1964 Kalevis Ilse Mikko juhendamisel iluvõimlemisega ja 1954–1957 Spartakis kergejõustikuga.

Tuli iluvõimlemise mitmevõistluses 1957, 1960 ja 1961 Eesti NSV meistriks, võitis meistrivõistlustel 1955., 1959. ja 1963. aastal hõbe- ning 1958. ja 1964. aastal pronksmedali. Kuulus iluvõimlemises 6 aastat Eesti NSV koondisse. 

Kergejõustikus sai 1954–1957 Eesti NSV meistrivõistlustel teatejooksudes 1 kuld- (1957, 4 × 200&nbsp;m) ja 4 pronksmedalit.

Töötas 1964–1999 tehases Estoplast.

Osales Eesti Naisliidu tegevuse taasloomisel 1989. aastal ja oli selle Tallinna koja juhatuse liige (1989–2007).

## Tunnustus
*1959 NSV Liidu meistersportlane
*1961 Eesti NSV aasta kunstiline võimleja

## Isiklikku
Enna Paikre (Landmann) vanemad olid Evald Landmann ja Ella Landmann (Kurvits), abikaasa oli Enno Paikre.

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
206 eKr

**206. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXLVIII (548).

## Sündmused
*Teine Puunia sõda
**Roomlased võitsid Kartaago vägesid Ilipa lahingus.

## Sündinud
*...

## Surnud
* Ziying, Hiina keiser
Põuavälk (mäng)

**"Põuavälk"**, täisnimega **Üleliiduline pioneeride sõjalis-sportlik mäng "[[Põuavälk]]"** (vene keeles *Зарница*; täieliku nimega *Всесоюзная пионерская военно-спортивная игра «Зарница»*) oli Nõukogude Liidus korraldatud üleriiklik pioneeriorganisatsiooniga seotud sõjalis-sportlik võistlusmäng 4.-7. klassi õpiastele. On hiljem taaselustatud ja jätkatud Venemaal. 

Vanemale koolieale oli nõukogude ajal sarnase põhimõttega mäng "Kotkapoeg" (vene keeles *"Orljonok"*).

## Nõukogude Liidus
Sõjalis-sportliku mängu esmase sisu töötas välja keegi naisõpetaja Krasnokamski rajoonis Permi oblastis. Esimene mäng toimus sõjaväelastega 23. veebruaril 1964. "Põuavälk" algatati Nõukogude Liidus ametlikult 1967. aastal ja see oli mõeldud ühtlasi ettevalmistava ja sõjalis-patriootliku abimeetmena seoses ajateenistuse lühendamisega Nõukogude armees kolmelt aastalt kahele. Mängu esimeseks üldjuhiks määrati suurtükiväemarssal Vassili Kazakov. Juba esimestel aastatel võttis mängust osa miljoneid lapsi.

Mängu põhieesmärgid:
* Lastes ja noortes kodanikuteadlikkuse ja patriotismi kasvatamine.
* Sõjandus- ja matkamisoskuste õpetamine.
* Meeskonnavaimu, abivalmidusliku õhkkonna ja seltsimehelikkuse kasvatamine.
* Ettevalmistus eelseisvaks ajateenistuseks Nõukogude Armees. 

Mängiti reeglina kahe vastaspoolena. Lisandus vahekohus ja vaatlejad. Lahendada tuli sõjalis-sportilikke ja taktikalisi ülesandeid, samuti luureülesandeid ning saada lõpuks kätte vastaspoole lipp. Võitis meeskond, kelle punktisumma osutus suuremaks. 

"Põuavälgust" on saanud ainet mitu Nõukogude mängufilmi.

## Taaselustamine Venemaal
Venemaal on mäng taastatud ja viiakse läbi kaitseministeeriumi ja haridus- ja teadusministeeriumi koostöös.

Mängu põhiteemad:
* Riviülevaatus koos lauluga.
* Venemaa sõjaajaloo ja sümboolika alaste teadmiste kontroll.
* Liikluseeskirja tundmine.
* Orienteerumine maastikul.
* Laskmine.
* Granaadivise.
* Jõuharjutused.
* Sõjalis-sportlikud teate- ja muud võistlused.

## Vaata ka
*ALMAVÜ
*Üleliiduline V. I. Lenini nimeline Pioneeriorganisatsioon
*Junarmija

## Välislingid
*Back in USSR: Zarnitsa
*Mil.ru: Ida SVR sõjaväelased hindavad mängu Zarnitsa 2016
Lewis Fry Richardson

**Lewis Fry Richardson** (11. oktoober 1881 – 30. september 1953) oli inglise matemaatik, füüsik, meteoroloog, psühholoog ja patsifist ning Londoni Kuningliku Seltsi liige.

Ta oli pioneer kaasaegsete matemaatiliste meetodite rakendamisel ilmaennustuses ning samade meetodite kasutamisel sõdade põhjuste ja sõdade ärahoidmise uurimisel. Ta on ka tuntud tänu oma teedrajavatele fraktaliuuringutele ja lineaarvõrrandisüsteemi lahendusmeetodi, muudetud Richardsoni iteratsiooni tõttu.

## Vaata ka

* Richardsoni arv

## Viited
Suhtlustreening

**Suhtlustreening** on aktiivne õppemeetod, kus õppimise intensiivsus tagatakse õppijatele kolmekordse tagasisidega: treenerilt, grupiliikmetelt ja videotagasisidest.

Treening koosneb soojendusharjutustest ning tehnikate ja oskuste harjutamisest (sh videoharjutused). Seega moodustavad treeningu põhiosa praktilised harjutused, kus õppijad saavad võimaluse oma käitumist ise analüüsida ja treenerite ning teiste grupiliikmete toel muuta.  

Treeningul suunab treener kolme põhiprotsessi. Nendest keskne on õpiprotsess, mis teostub läbi grupiprotsessi ja isiksuse arengu. 

Treenitavate puhul lähtuvad treenerid arusaamast, et iga grupiliige tuleb treeningusse õpitavate oskuste isesuguse lähtetasandiga. Lõpptulemust hinnatakse selle järgi, kas ja kui palju grupiliikmed juurde õppisid.

Treening seab sihiks, et õpitud oskused leiaksid kasutamist elus. Treeningu kaugemaks eesmärgiks on, et treeningul omandatud käitumise analüüsi oskust kasutaksid treenitavad hilisemas elus samu oskusi iseseisvalt (edasi) arendades.

Suhtlemise käsitlemisel treeningul on aluseks võidan-võidad lähenemisviis.

** [[Suhtlemisoskused|Baasilisteks oskusteks]] suhtlustreeningul on [[Kontaktioskus|kontakti]]-, [[Aktiivne kuulamine|aktiivse kuulamise]] ja [[Selge eneseväljendamine|selge eneseväljendamise]] oskused, kompleksoskusena [[Enesekehtestamine|enesekehtestamisoskus]] (vt skeemi)*

Täiskasvanute koolitaja-suhtlemistreeneriks saab spetsialiseeruda täiskasvanute koolitaja seitsmendal tasemel.

Kutse andja on Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsioon Andras.

Kutse taotleja kompetentse hinnatakse esmalt täiskasvanute koolitaja, tase 7 alusel ja seejärel suhtlustreeningu spetsialiseerumisega seotud kompetentside hindamisstandardi alusel.

* **Kutse taotlemine** on kirjas Andrase kodulehel rubriigis „Kutse andmine“
* **Kutsestandard** on leitav Kutsekoja kodulehel Täiskasvanute koolitaja, tase 7 alt

## Vaata ka

* Eesti Suhtlemistreenerite Ühing
* Suhtlusoskused

## Viited
Vilve Unt

**Vilve Unt** (neiuna **Vilve Lill**; sündinud 4. veebruaril 1956 Verioral) on eesti moekunstnik ja Eesti Kunstiakadeemia professor. 

## Elulugu
Vilve Unt on pärit Võrumaalt. Ta lõpetas 1974. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1979. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi moekunsti erialal. 

Vilve Unt alustas tööd Tallinna Moemajas moekunstnikuna. Tema töökäik on tihedalt seotud ka Eesti Kunstiakadeemiaga. 

### Töökohad
* 1979–1985 TM PTI tehnoloogiaosakond, moekunstnik
* 1992–1993 Tallinna Moemaja, vanemmoekunstnik
* 1992–1993 Kunstikombinaadi Ars tekstiiliateljee vanemkunstnik
* 1991–1993 Tallinna Kunstiülikooli õppejõud
* 1993–1997 Eesti Kunstiakadeemia dotsent, moekunsti osakonna juhataja
* 1997–1998 Eesti Kunstiakadeemia erakorraline professor, moekunsti osakonna juhataja
* 1997–1999 Eesti Kunstiakadeemia rakenduskunsti teaduskonna dekaan
* 1998–2003 Eesti Kunstiakadeemia professor, moekunsti osakonna juhataja
* 2000–2002 Eesti Kunstiakadeemia rakenduskunsti teaduskonna dekaan
* 2002–2003 Eesti Kunstiakadeemia disainiteaduskonna dekaan
* 2003–2005 Eesti Kunstiakadeemia disainiteaduskonna dekaan
* 2003–2008 Eesti Kunstiakadeemia professor, moedisaini osakonna juhataja

## Kollektsioonid ja teosed
* Moeetendus "Eesti kudum" silmkoekollektsioon 2001 – Tallinna moepäevad, Sakala Keskus
* Moeetendus "Trisain" koostöös Zoja Järg, Liivia Leškin ja Vilve Unt 2001 – Estonia talveaed
* Pidulik kollektsioon koostöös Zoja Järg ja Vilve Unt 2002 – Eesti Näituste Messikeskus
* Isikunäitus "50 kleiti, 50 kampsunit" 2006 – Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum / Võru
* Juubelinäitus "Moel on kaks hinge" 2015
* "Promenade" 2016
* Osalemine Tallinn Fashion Weekil 2016
* "Tuleriidal" 2016
* "L'OFFICIEL Baltic" 2018
* "Maalapsed" 2018
* "Maatüdrukud" 2018

## Tunnustus
* Eesti Disainiauhinnad 2016: Äramärgitud töö, parim elustiili toote disain kollektsiooni "Promenade" eest
* Hõbenõel 2012, moekollektsioon "Promenade"

## Viited

## Välislingid

* http://www.estonianfashion.eu/kuldnoel/ajalugu/
* https://www.yu.ee/vilve-unt-ule-30-aasta-kogemust-moemaailmas/
* https://vilveunt.universalexperts.ee/
* https://vorumuuseum.ee/vilve-unt-naitab-oma-loomingut-kodulinnas/
* https://www.artun.ee/kalender/vilve-undi-hobenoela-kollektsioon-promenaad-restoran-al-bastiones/
* https://portail.ee/promenade-%E2%80%92-looja-vilve-undi-pilgu-ja-sonadega/
Senoji Varėna

**Senoji Varėna** (poola *Stare Orany*) on küla (endine alev ja linn) Leedus endise Alytuse maakonna aladel Varėna rajooni Varėna vallas. Küla asub Varėna linnast neli kilomeetrit põhja pool Merkysi jõe kaldal. Külas on raamatukogu, postkontor ja keskkool.

## Ajalugu

Küla on esmamainitud aastal 1413. Hiljem rajati sinna mõis, mis kuulus Brzostowskitele. Sealset asulat on esimest korda aleviks nimetatud aastal 1486. Aastal 1582 sai see ka linnaõigused, kuigi selle linnastaatust hiljem ei kinnitatud. See kannatas XVII-XVIII sajandi sõdades rängalt ja kaotas suure osa oma rahvastikust.

Aastal 1862 tekkis Varssavi–Vilniuse–Peterburi raudtee äärde, kus asus Varėna raudteejaam, uus asula, mis hakkas kandma nime Varėna II, varasem alev kandis siis vastavalt nime **Varėna I**. Aastal 1891 põles Varėna I maha ja paljud sealsed elanikud asusid elama raudtee äärde, aidates uuel asulal nii aleviks kujuneda, kuigi ka vanem Varėna I säilitas alevi staatuse. Erinevalt uuemast Varėna II alevist jäi Varėna I Esimese maailmasõja järel Leedu territooriumile.

9. septembril 1942 hukkasid Saksa okupatsiooniväed sealses sünagoogis 831 Varėna juuti. Aastal 1946 asustati ligi 2000 sealset poolakat ümber praeguse Poola aladele.

Aastal 1980 liideti Varėna I alev ja Varėna II linn ühiseks asulaks, mis hakkas kandma nime Varėna. Aastal 1994 eraldati sellest Varėna I alad, mis hakkasid kandma nime Senoji Varėna. Uue asula alevistaatus jäi sealjuures taastamata ja nii on Senoji Varėna küla. 

## Elanikkond


* 310 (1833)
* 620 (1867)
* 2 624 (1897)
* 407 (1923)

* 285 (1970)
* 598 (1979)
* 1 276 (2001)
* 1 233 (2011)


## Tuntud elanikke
*Mikalojus Konstantinas Čiurlionis – leedu helilooja
*Michał Brzostowski – Rzeczpospolita riigitegelane

## Viited

## Välislingid

*Küla Poola geograafilises sõnastikus
*Küla portaalis vietoves.Lt
STS-5

**STS-5** oli NASA Space Shuttle'i programmi ja kosmosesüstik Columbia viies missioon. See startis 11. novembril 1982 ja maandus viis päeva hiljem. STS-5 oli esimene süstikumissioon, mis viis orbiidile satelliidi. Missiooni ajal pidi toimuma ka esimene väljumine avakosmosesse kosmosesüstiku pardalt, aga see tühistati, sest skafandritel tekkisid tehnilised probleemid.

## Viited
Olev (eesnimi)

**Olev** on eesti mehenimi.

Nimi oli Eestis eriti populaarne 20. sajandi keskpaigas.

1. jaanuari 2020 seisuga on Eestis eesnimi Olev 1306 mehel. Olev on populaarsuselt 135. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Olev 1370 mehel. Olev oli Eestis populaarsuselt 131. mehenimi.

Kõige populaarsem oli eesnimi Olev vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,08 ning Valga maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 21,98. Olev oli keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus on 62).

## Nime kandjaid
*Olev Kiirend
*Olev Remsu
*Olev Saluveer
*Olev Siinmaa
*Olev Subbi
*Olev Soans
*Olev Vestmann

## Viited
Lemm

**Lemm** oli Ida-Preisimaalt Tilsitist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa Eesti-, Saaremaal ja Liivimaal.

15/27. detsembril 1880. aastal tunnustati Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja  Daniel von Lemmi aadliseisust  ja ta kanti Saaremaa aadlisugukondade raamatusse.

## Suguvõsa liikmeid
*Friedrich (Fritz) Daniel Lemm (u 1765−1821), Liivimaa rüütelkonna maamõõtja
*Samuel Heinrich Lemm (1774−1845), Liivimaa rüütelkonna maamõõtja, Vestiena mõisarentnik, Kosa mõisnik
*Burchard Friedrich von Lemm (1802−1872), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), astronoom, Venemaa keisririigi Kindralstaabi Topograafiakorpuse chef
*Georg Heinrich von Lemm (1809−1881), tõeline riiginõunik
*Carl Joseph von Lemm (1840−1890), vaimulik, Gruusias, Jekaterinoslavi kubermangus, Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse diakonõpetaja
*Alexander Burchard von Lemm (1844−1902), tõeline riiginõunik
*Daniel Burchard von Lemm (1845−1924), Kadrina Katariina, Kuressaare Laurentiuse koguduse pastor ja Tallinna Toomkoguduse ülempastor, Eestimaa kindralsuperintendent
*Oscar Leberecht von Lemm (1856−1918), filosoofiadoktor, riiginõunik, Peterburi ülikooli professor, Peterburi TA korrespondentliige, esimene Venemaa egüptoloog
*Waldemar von Lemm (1881−1965), arhitekt, insener 
*Hellmuth Ferdinand von Lemm (1881−1953), insener-tehnoloog
*Ernst Burchard Christian von Lemm (1907−1934), insener, lennukikonstruktor
*Robert Arthur von Lemm (1909−1974), ajaloolane

## Viited

## Kirjandus
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Band I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1954. Lk 237-240.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd VII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1984. Lk 264-265.
*Hansen, Alfred von. *Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschelchter*. Bd I. Lief. 1-8. Hamburg-Hamm: Verlegt bei Harry von Hofmann, 1961. Lk 11-17 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:72016/105235/page/13.

## Välislingid
*Lemmi suguvõsa genealoogia
Sarmite Sild

**Sarmite Sild** (aastani 1987 **Sarmite Gabrane**; sündinud 11. jaanuaril 1962 Kubuļis Lätis) on läti päritolu Eesti orienteeruja ja orienteerumistreener.

1980. aastal lõpetas ta Balvis keskkooli. Õppis Läti Kehakultuuriinstituudis. 

Tema orienteerumistreenerid olid Arvids Šnepers ja Juris Zilko. 1981. aastal tuli ta NSV Liidu meistriks orienteerumisjooksu tavarajal ja võitis hõbeda Läti NSV naiskonna liikmena teatejooksus. 1983. aastal tuli ta Läti NSV naiskonna liikmena orienteerumise teatejooksus NSV Liidu meistriks. 1983. aastal osales orienteerumise üliõpilaste MM-il. Aastatel 1985–1986 võitis orienteerumisjooksus 2 kulda sotsialismimaade karikavõistlustel ja 3 kulda Balti NSV-de meistrivõistlustel. Aastatel 1980–1987 tuli orienteerumisjooksus 6 korda Läti NSV meistriks. 

Eesti meistrivõistlustel orienteerumises võitis aastatel 1994 ja 1995 kulla öisel tavarajal ning 1994. aastal 2 pronksi (tavarajal ja lühirajal). 

1999. aastast on ta Võru Spordikooli ja Orienteerumisklubi Võru orienteerumistreener. Ta on Eesti Orienteerumisliidu treenerite nõukogu liige. Tema õpilasi on Eleri Hirv, Marianne Haug ja Timo Sild.

## Tunnustus
*1982 NSV Liidu meistersportlane orienteerumises
*2008 Eestimaa Spordiliidu Jõud aasta treener

## Isiklikku
Tema abikaasa on Sixten Sild, neil on pojad Timo ja Lauri Sild.

## Viited

## Välislingid
*
*Eva-Maria Truusalu intervjuu Sarmite Sillaga. Orienteeruja 2/2017
Robert William Boyle

**Robert William Boyle** (2. oktoober 1883 – 18. aprill 1955) oli inglise füüsik ja üks olulisemaid pioneere sonari ja üldisemate ultraheli rakenduste arendamisel.

## Viited
Albert Beaumont Wood

**Albert Beaumont Wood** (1890 – 19. juuli 1964), oli inglise füüsik, kes on tuntud pioneerina allveeakustika ja sonarite alal (mida sel ajal nimetati 'ASDICS'). Albert Wood juhtis koos Robert Boyle'iga muundurite tehnoloogiate arendamist esimesest maailmasõjast kuni teise maailmasõjani. Arendustöö tulemusel loodi esimene kasutatav aktiivne allvee helituvastus seade (aktiiivne sonar) nimega ASDIC (*active sound detection equipment*).

## Viited
Geysdorp

**Geysdorp** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Tswaingi vallas.

Geysdorp on asutatud 1895. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Geysdorpi elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,04%, värvilisi 2,49%, valgeid 1,17% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,29%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 91,06% inimesi, sotho keelt 2,56%, afrikaani keelt 2,05%, suulu keelt 1,25% ja inglise keelt 1,17%.

## Viited
Thomas Lemar

**Thomas Benoît Lemar** (sündinud 12. novembril 1995 Baie-Mahault's Guadeloupe'is) on Prantsusmaa jalgpallur. Ta mängib Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético ja Prantsusmaa jalgpallikoondises poolkaitsjana.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Prantsusmaaes tegi ta 15. novembril 2016 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu.

Esimese värava lõi ta koondise särgis 31. augustil 2017 MM-i valikmängus Hollandi vastu.

2018. aastal tuli ta Prantsusmaa koondisega maailmameistriks.

## Saavutused
;Monaco
*Ligue 1: 2016–17

;Madridi Atlético
*UEFA Superkarikas: 2018

## Viited

## Välislingid
Hemimastigoodid

**Hemimastigoodid** (*Hemimastigophora*) on rühm täpselt määratlemata taksonoomilise kuuluvusega eukarüoote.

Tegemist on üherakuliste organismidega, mille läbimõõt jääb alla 20 mikromeetri ja mis kasutavad liikumiseks keha mõlemal küljel paiknevat enam kui 12 viburit.

Hemimastigoodid kasutavad saagi püüdmiseks raku ees paiknevat harpuunilaadset oga ja pärast enda haakimist ohvri külge imevad nende tsütoplasmat.

Selle alla on arvatud perekonnad *[[Hemimastix]]*, *[[Stereonema]]*, *[[Spironema (hemimastigoodid)|Spironema]]* ja *[[Paramastix]]*, mis kõik kuuluvad sugukonda *[[Spironemidae]]*. Teadaolevate liikide seas on näiteks 1893. aastal kirjeldatud *[[Spironema multiciliatum]]* (Klebs), 1988. aastal kirjeldatud *[[Hemimastix amphikineta]]* (Foissner, Blatterer & Foissner) ja 2018. aastal kirjeldatud *[[Hemimastix kukwesjijk]]* (Eglit & Simpson).

Uuemad geneetilised uuringud näitavad, et hemimastigoodid võivad paigutuda uueks eukarüootide suurrühmaks ehk riigiks.

## Viited
Eerik Haamer (sportlane)

**Eerik Haamer** (sündinud 6. jaanuaril 2001) on Eesti kergejõustiklane, kes spetsialiseerub teivashüppele. 

2018. aasta Euroopa U18 meistrivõistlustel võitis ta pronksmedali ning saavutas sama aasta noorte olümpiamängudel Buenos Aireses neljanda koha.

2018. aastal valiti ta Eesti aasta kergejõustiklaseks U18 arvestuses ning 2019. aastal U20 arvestuses. Haameri nimel on Eesti U20 teivashüppe rekord 5.40.

Tema isiklik rekord teivashüppes on 13. märtsil 2021 Arkansases Fayettevilles USA üliõpilasmeistrivõistlustel püstitatud 5.60, mis on uus Eesti U23 teivashüppe rekord.

## Viited

## Välislingid

*
Faro lennujaam

**Faro rahvusvaheline lennujaam** (portugali keeles *Aeroporto Internacional de Faro*; IATA: **FAO**, ICAO: **LPFR**), tuntud ka kui **Algarve lennujaam**, on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Faros Portugalis. Lennujaam asub umbes 4 kilomeetrit Faro kesklinnast.

Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 8,72 miljonit reisijat.
Prizreni kindlus

**Prizreni kindlus** (albaania keeles **Kalaja e Prizrenit**) on restaureeritav keskaegne kindlus tänase Kosovo suuruselt teise linna Prizreni lõunapoolsel mäeküljel. Kindluse müüridelt avaneb suurepärane vaade üle linna, mille tausta ilmestab võimsalt eraldiseisev Paštriki mägi. Türgi keele eeskujul kutsutakse kindlust samatähenduslikult tihti lihtsalt **Kalajaks**.

## Vaata ka

*Skopje kindlus
Belfasti rahvusvaheline lennujaam

**Belfasti rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **BFS**, ICAO: **EGAA**) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Belfastis Põhja-Iirimaal Suurbritannias. Lennujaam asub umbes 21,3 kilomeetrit Belfasti kesklinnast.

Lennujaama lendab seitse lennufirmat.

Lennujaama läbis 2017. aastal 5 836 552 reisijat. 

## Vaata ka
*George Best Belfast City Airport
Lauluväljaku bussipeatus

**Lauluväljaku bussipeatus** on bussipeatus Tallinnas Pirita linnaosas Pirita teel.

Lauluväljaku bussipeatuses peatuvad bussid 1, 5, 8, 34, 38, 95, 114, 115, 173 ja 174.
Naber

**Naber** on kooniline kuivatatud viljavihkude kuhil pikemaks säilitamiseks. Lõunaeesti murdes öeldi nabra kohta *kuhilik*, Lääne-Eestis *kuhilas*.

Nabras oli 200–300 viljavihku. Väiksemad vihud laoti keskele hakikujuliselt, suuremad vihud selle ümber kihiti, ladvad sissepoole, tüved väljapoole. 

Naber kaeti mitmest vihust peaga, mis kinnitati vitstega, kuid võis ka jääda katmata. Lääne-Eestis ja saartel tehti väiksemad nabrad viljalõikuse ajal, neid vihuga ei kaetud, nende tipp seoti tihedasti kokku.

Naprasid nimetati teravilja järgi (rukkinaber, odranaber jne).

## Viited

## Välislingid
*Rukkihakid ja -naber foto EPM-is
Beverni ühisvald

**Bevern** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 66,30 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5882 inimest. Selle keskus on Bevern.

Samtgemeinde Bevern koosneb järgmistest valdadest:

# Bevern
# Golmbach 
# Holenberg 
# Negenborn

## Välislingid

* www.bevern.de
Ormar Lutsberg

**Ormar Lutsberg** (sündinud 31. oktoobril  1965 Viljandis) on eesti orienteeruja (sh suusaorienteeruja).

## Haridus
Ta on lõpetanud 1984. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli.

## Sporditulemused
Ormar Lutsberg on tegelenud murdmaasuusatamise, orienteerumise ja suusaorienteerumisega.

Võitnud suusaorienteerumises Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1990 lühirajal pronksi ja 1989 teatesõidus hõbeda. Osalenud suusaorienteerumise maailmameistrivõistlustel 1990 Nõukogude Liidu koondises (lühirajal 12.) ja 1992 Eesti koondises (tavarajal ja teatesõidus 7. koht). Kuulunud Eesti koondisse murdmaasuusatajana ja suusaorienteerujana. Võitnud suusaorienteerumise Eesti meistrivõistlustel 1988–1997 3 kulda, 3 hõbedat ja 2 pronksi.

## Sporditöö
Töötanud 1995–1997 Valga linnavalitsuses spordinõunikuna ja 1998–2005 Eesti Orienteerumisliidu tegevdirektorina.

## Viited
Bodenwerder-Polle ühisvald

**Bodenwerder-Polle** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 214,71 km². 31. märtsil 2018 elas seal 14 836 inimest. Selle keskus on Bodenwerder. See moodustati 1. jaanuaril 2010, kui ühendati endised *Samtgemeinded* Bodenwerder ja Polle.

Samtgemeinde Bodenwerder-Polle koosneb järgmistest valdadest:

# Bodenwerder
# Brevörde 
# Halle 
# Hehlen 
# Heinsen 
# Heyen
# Kirchbrak
# Ottenstein
# Pegestorf
# Polle
# Vahlbruch
Nedzingis

**Nedzingis** (ka **Nedingis**) on järv Leedus Varėna rajoonis. Järv asub Nedzingė külast  põhja pool ja kuulub Merkysi vesikonda. Nedzingise põhjakaldal asub Alytuse rajooni kuuluv Purveliai küla. Järve kaldad on madalad ja kohati ka soostunud.

Aastal 1967 loodi järve juurde ornitoloogiline kaitseala. Nedzingise kaldal asub kiviaegne asulakoht. 

Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, ahven, nurg, linask, kiisk, angerjas, luts, koha ja viidikas.

Järve nimi on arhailine, see tuleneb indoeuroopa algkeelest, kus vormid *neid- ja *nid- tähistavad voolamist. 

## Viited
Ilgis

**Ilgis** on järv Leedus Varėna rajoonis Merkinė vallas. Järv asub Merkinėst 11 kilomeetrit  põhja pool ja kuulub Nemunase vesikonda. Ilgise kaldal asuvad Ilgininkai, Kampai, Davainiškės, Ilgai, Laukininkai ja Mantvilai külad. Järve kaldajooone pikkus on 20 kilomeetrit. Ilgise kaldad on kõrged ja metsased, välja arvatud soostunud loodekallas. Järve lääneosas asub saar pindalaga 0,45 hektarit. 

Järve ümbritseb lai kaldataimestiku riba. Kaldad on liivased, kohati ka savised.  Sügavama koha moodustab mudane sulglohk. Vee läbipaistvus on 1,5-1,7 meetrit. 

Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, ahven, nurg, linask, säga, angerjas, koha ja viidikas.
## Viited
Terror

**Terror** on poliitiliselt motiveeritud vägivalla- ja hirmuteod. Terrori läbiviijat nimetatakse terroristiks. Terrorismi üks kujukamaid näiteid on Ameerika Ühendriikides New Yorgis toime pandud 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakud.

## Vaata ka

*Aldo Moro
*Punane terror
*Valge terror
Boffzeni ühisvald

**Boffzen** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 37,8 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6796 inimest. Selle keskus on Boffzen.

Samtgemeinde Boffzen koosneb järgmistest valdadest:

# Boffzen
# Derental 
# Fürstenberg 
# Lauenförde
Eschershausen-Stadtoldendorfi ühisvald

**Eschershausen-Stadtoldendorf** on valdade ühendus (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 132,27 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 672 inimest. Selle keskus on Stadtoldendorf. See moodustati 1. jaanuaril 2011, kui ühendati endised *Samtgemeinded* Eschershausen ja Stadtoldendorf.

Samtgemeinde Eschershausen-Stadtoldendorf koosneb järgmistest valdadest:

# Arholzen 
# Deensen
# Dielmissen 
# Eimen 
# Eschershausen
# Heinade 
# Holzen
# Lenne 
# Lüerdissen
# Stadtoldendorf
# Wangelnstedt
Skopje kindlus

**Skopje kindlus** (makedoonia keeles *Скопско Кале*) on keskaegne kindlus nüüdisaegse Põhja-Makedoonia pealinna Skopje vanalinna veerel Vardari jõe ääres. Türgi keele eeskujul kutsutakse kindlust sama tähendusega tihti lihtsalt **Kaleks**.

Kindlust on kujutatud nii linna vapil kui ka lipul.

## Vaata ka
*Prizreni kindlus
Koorem (mõõtühik)

**Koorem** oli rahvapärane mõõtühik mitmete materjalide koguse arvestamiseks.

Koormaga mõõdeti heina, vilja, põhu, sõnniku, küttepuude jms koguseid. Koorma suurus varieerus sõltuvalt kasutatava vankri või ree suurusest ning ka hobuse veojõust. Eesti talumajapidamistes kasutati koormat mõõtühikuna kuni 20. sajandi keskpaigani. Ühte koormasse mahtus näiteks 5 kuni 10 hakki ehk 120 kuni 200 vihku rukist. Keskmisesse eesti rehte mahtus umbes kolm koormat vilja. 

## Viited

## Välislingid
*Rukkivihkude koorem, foto EPM-is
Koostöine kontakt

**Koostöine kontakt** (pr *rapport , rapporter* 'side, seos, võrdne vahetus') on usaldust toetav vastastikune suhe, mille loomiseks kasutatakse sünkroonimist. Osa psühholoogilise kontakti uurijaid kasutab koostöise kontakti kohta terminit *rapport*.

## Eduka koostöise kontakti loomine
Koostöise kontakti õnnestumiseks on oluline:

* vastastikune tähelepanelikkus – aktiivne kuulamine ehk täielik keskendumine ja huvi teise suhtleja suhtes
* positiivsus – hoolivuse väljendamine
* peegeldamine / sünkroonimine

Mõjuvamatena tuuakse välja kaht tehnikat:
* suhtluse sünkroonimine, on nimetatud ka peesamiseks (ingl *mirroring*)
* sobitamine / häälestus (ingl *matching*)

## Sünkroonimine
Suhtluse sünkroonimine sisaldab peegeldamist ja sobitamist eri viisidel, nii mittesõnalistel kui sõnalistel viisidel. Need loovad eeldused usalduse tekkeks ja nende eesmärk on viia (tavapärasest kiiremini) inimeste avatuse, üksteise mõistmise ja panustamise soovini.

See pole lihtsalt peegeldamine (mis võib jätta mulje teise järgiahvimisest), vaid sügavam protsess.

Sünkroonimine võib olla verbaalne e sõnaline, kui see peegeldab teise suhtleja jaoks olulisi sõnu, sõnaühendeid ja sõnade lauseks ühendamise viise. Selline tegevus meenutab ümbersõnastamist, kuigi ei pruugi sisaldada kuuldu otsest kordamist, vaid ainult samade sõnade / sõnamustrite kasutamist. Mitteverbaalse sünkroonimise puhul peegeldatakse hingamist, kõne rütmi, energiataset, miimilisi liigutusi, poosimuutusi jms. Seda soovitatakse teha pigem väikeste liigutustega, ka juhul, kui suhtluspartneri liigutused on suure amplituudiga.

Sünkroonimine võib toimuda:
* otsese peegeldamisena (nt samas rütmis hingamine)
* risti peegeldamisena (nt rütmi matkimine teist modaalsust kasutades: hingamise peegeldamine enda käte liigutustega, kõnetempo vastavusse seadmine teise inimese liigutuste rütmiga jne).

## Sobitamine
Sobitamine / häälestus on teadliku suhte loomine nii sõnaliste kui mittesõnaliste vahendite abil.

See tehnika sisaldab:
* suhtluspartneri verbaalsete ja mitteverbaalsete vahendite teadvustamist, et märgata eelistatumat modaalsust (visuaalne, kinesteetiline jms)
* enda häälestumist paindlikkusele, et märgata suhtluspartneri suhtlusvahendite kasutamise mustreid ja korrigeerida enda omasid vastavaks
* täieliku tähelepanu säilitamist kogu suhtlussituatsiooni ajaks.

Koostöine kontakt ei ole lihtsalt suhete loomise vahend, vaid see on tõenäoliselt efektiivsuse alus. See võimaldab suhetes saavutada, et võetakse ideid paremini vastu, jagatakse omapoolset teavet, tehakse meelsamini koostööd.

Seetõttu soovitatakse sellist kontakti saavutamise tehnikat intervjueerimisoskuste komponendina kiirema ja soodsama tulemuse saavutamiseks. Tänapäeval kasutatakse koostöise kontakti tehnikat õppimisel ja õpetamisel.

Koostöise kontakti tehnikaga liialdamine võib viia ka ebaeetilise käitumiseni

## Vaata ka

* Kontaktioskus
*Mittesõnalised suhtlusvahendid
* Aktiivne kuulamine
*Läbirääkimised
*Veenmisoskus

## Viited