open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Plutarchos

**Plutarchos** (vanakreeka Πλούταρχος), pärast Rooma kodanikuks saamist **Lucius Mestrius Plutarchus** (Μέστριος Πλούταρχος), (u 50 – 120 pKr Chaironeias), oli Vana-Kreeka ajaloolane, biograaf, esseist ja keskplatonist, keda tuntakse eelkõige tema põhiteoste "Paralleelsed elulood" ja "Moralia" järgi.

Plutarchos õppis Vana-Ateenas ja siirdus Rooma, kuid hiljem naasis koju ja oli tegev Delfi preestrina.

Tema tuntuim teos "Paralleelsed elulood" püüab kujutada vooruste ja pahede rolli suurmeeste karjäärides. Arvatakse, et tema loomingul oli arvestatav mõju Shakespeare'ile ja teistele renessansiaja kirjanikele.

Hiljem on esitatud mitmesuguseid arvamusi tema filosoofivõime kohta, kuid arvatakse, et ta lahkneb ortodokssest platonismist, tunnistades kurja kui maailmas tegelikult esinevat jõudu (vt manihheism, zoroastrism).

## Teosed eesti keeles
* "Paralleelseid elulugusid. Crassus, Antonius, Tiberius Gracchus" (katkendid), "Kreeka kirjanduse antoloogia", Eesti Riiklik Kirjastus, 1964, lk 517–530. Tõlkinud Pärja Palk = Friedrich Puksoo
* "Theseus (Paralleelsed elulood)", Vikerkaar nr 8-9, 1996, lk 70–97. Tõlge ja saatesõna Kaarina Krull.

## Viited

## Kirjandus
* Simon Blackburn. "Oxfordi filosoofialeksikon", lk 347. Artikkel "Plutarchos". tõlkinud Mart Väljataga ja Bruno Mölder, Vagabund, 2002.
Kuštšovskaja rajoon

**Kuštšovskaja rajoon** (vene *Кущёвский район*) on haldusüksus Venemaal Krasnodari krais.

Rajoonis on 12 külaasundust.

Suuremad asulad on Kuštšovskaja (30 200 elanikku), Kisljakovskaja (5400 elanikku), Škurinskaja (4800 elanikku) staniitsad ning Krasnoje küla (3459 elanikku) ja Pervomaiski alevik.

## Viited

## Välislingid
* Rajooni veebileht (*vene keeles*)
Parlamendiliige

**Parlamendiliige** (harva ka **parlamentlane**, aga mitte **parlamendisaadik**) on valijate esindaja parlamendis, parlamentaarse riigi kõrgeimas võimuorganis. 

**Parlamendi saadikud** võib öelda nende inimeste kohta, kelle on end esindama saatnud parlament. 

Mõnes kahekojalise parlamendiga riigis nimetatakse parlamendiliikmeteks vaid alamkoja liikmeid ning ülemkoja liikmetel on teistsugune nimetus, näiteks "senaator".

Samasse parteisse kuuluvad parlamendiliikmed moodustavad tavaliselt parlamendifraktsioone (näiteks Keskerakonna fraktsioon Eesti Riigikogus). Samuti loovad sarnaste huvidega parlamendiliikmed parlamendirühmi ja muid ühendusi (näiteks Eesti-Mongoolia parlamendirühm). Riigivõimu teostamisega seotud ülesannete täitmiseks moodustab parlament parlamendikomisjone.

## Vaata ka
* Parlamentäär

## Viited
Zamfara

**Zamfara** on jõgi Nigeeria loodeosas, Sokoto lisajõgi.

Zamfara voolab idast läände ja suubub Sokotosse Bunza lähedal, umbes 50 km Birnin Kebbist edela pool. Jõe pikkus on umbes 250 km.

Jõgi voolab läbi Zamfara ja Kebbi osariigi. Zamfara kaldal asub muu hulgas Gummi.
Korporatsioon Hasmonea

**Korporatsioon Hasmonea** oli aastatel 1926–1940 Eestis, Tartu linnas tegutsenud juudi rahvusest isikutest koosnev korporatsioon. 

Enne korporatsioonina registreerimist tegutses Hasmonea ajavahemikus 1923–1926 üliõpilasühinguna. Võib öelda, et Hasmonea hargnes **Akadeemilisest Seltsist Juudi Ajaloo ja Kultuuri Tundmaõppimiseks**, mis asutati juba varem ja kust on pärit suurem osa Hasmonea asutajaliikmetest. Korporatsioon Hasmonea oli sama nimega Riias tegutsenud korporatsiooni tütarkonvent.

Põhikirja põhjal oli Hasmonea sionistlik organisatsioon, mis toetas Baseli programmi. Baseli programm nägi ette, et juudid üle maailma koonduksid kokku ja arendaksid rahvuslikku identiteeti ning oskuseid, mida läheks vaja juudiriigi asutamiseks Palestiina aladel. Hasmonea suhtles vähe teise Eesti korporatsioonide ja organisatsioonidega ning eelistas arendada suhteid mõttekaaslastega Riias. Siiski toimus aktiivne suhtlus Hasmonea ja teiste Tartus tegutsenud juudi soost organisatsioonide vahel.

Hasmonea nimi tuleneb suguvõsa Hasmonite nimest, kes juhtis ülestõusu Seleukiidi Süüria vastu 2. sajandil eKr.

## Välismärgid
Hasmonea välismärgid olid helesinine-kuldne-valge lint ja tekkel, lisaks must rebastekkel. Muuhulgas olid Hasmonea lintidel hõbedased kandid ja eriline *Cerevis*-tekkel pidulikeks puhkudeks. Eripärad, mis on Eesti akadeemilisel maastikul haruldased, aga Saksamaal võrdlemisi levinud tava.

## Viited

## Välislingid
*Fotosid
Reinhold von Radingh

**Reinhold von Radingh** (ka **Rading**; suri 1./ 12. oktoobril 1717 Kihelkonnal) oli Saaremaa aadlik.

Reinhold Radingh sündis Saaremaa maakirjutaja ning Tiinuse mõisniku Henricus Radingiuse ja tema tõenäoliselt Toiside suguvõssa kuulunud abikaasa pojana.

Asus teenima Rootsi armees ning oli 1661. aastal ooberst Kristoffer Duderstadti rügemendi major Henrik Herman von Elverfelti kompanii leitnant Dąbies Pommerimaal.

Ta oli meeskohtunik, Saaremaa maanõunik ning Tiinuse mõisnik. Samuti teenis ta Rootsi sõjaväes, kus sai leitnandi auastme.

Skåne sõjas üles näidatud vapruse ja mehisuse eest ülendati ta 11./21. oktoobril 1675 aadliseisusse .

## Perekond

Reinhold von Radingh oli abielus Marie Agnese Oldekopiga, kes oli kuulsa saksa õigusteadlase Justus Oldekopi (1597–1667) tütar ning Saaremaa superintendendi Justus Heinrich Oldekopi õde. Abielust sündisid:
*Justus Heinrich (1665–1742), Venemaa sõjaväelane (kindralmajor), Riia ülemkomandant ning Tiinuse mõisnik
*Otto Reinhold
*Gertrude Regina (u. 1675–1751), abiellus 1699 Triigi mõisniku Friedrich von Stackelbergiga (1662–1710) ning hiljem Pavestküla mõisniku Karl Friedrich von Helleriga
*Martha Louise , abiellus Sassi ning *Katvel*i mõisniku Friedrich Johann von Lodega
*Marie Agneta (suri 1710), abiellus Kargi ja *Wesselsdorf*i mõisniku Georg von Tolliga (suri 1731)

## Vaata ka
*Radingh

## Viited
Emil Mattiesen

**Emil Mattiesen** (1875 Tartu – 1939 Rostock) oli baltisaksa helilooja, filosoof ja parapsühholoog. 

Mattiesen õppis muusikat Tartus Hans Harthani juures. 

Tema vanaisa oli herbartistlik filosoof ja pedagoog Ludwig Strümpell.

## Teoseid
* Mattiesen, Emil 1897. *Ueber philosophische Kritik bei [[John Locke|Locke]] und [[George Berkeley|Berkeley]]*. Jurjew (Dorpat). viii+133 lk. (Leipzig, Inaug.-diss.) 

## Pere
Tema vanaisa oli Ludwig von Strümpell.

## Viited

## Välislingid
* "Ueber philosophische kritik bei Locke und Berkeley", 1897, Internet Archive'is (Columbia Ülikooli raamatukogu koopia dissertatsioonist mikrokaartidel)
Tiinuse mõis

**Tiinuse mõis** (saksa keeles *Ficht*) oli rüütlimõis Anseküla kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Saare maakonda Saaremaa valla territooriumile.

17.–18. sajandil kuulus mõis Radinghitele.

## Välislingid
*Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv
Hiislar

**Hiislar** on taarausuliste vaimulik.

Hiislar on vaimulikuna mainitud Härjapea ning Emujärve Taarausuliste ja Maausuliste Koja põhikirjas.

## Ilukirjanduses
Mihkel Aitsam on kirjutanud ajaloolise jutustuse "Hiislari tütar".

## Vaata ka
* Addold Mossin
* Asko

## Viited

## Välislingid
Hans Harthan

**Hans Harthan** (23. veebruar 1855 Horb bei Fürth am Berg, Baieri kuningriik – 14. märts 1936 Austin, Texas, USA) oli saksa organist, koorijuht, pianist ja helilooja. 

Ta õppis Franz Lachneri ja Josef Rheinbergeri juures Münchenis.

Harthan oli aastatel 1883–1885 Odessas luterliku koguduse organist, 1885–1893 Tartu ülikooli muusikaõpetaja ja 1894–1896 Singakademie Dresdeni direktor.

Kirjutanud peamiselt laule, koorimuusikat ja klaveripalu; näiteks neli laulu segakoorile op. 26 on trükitud Tartus.

## Viited
Antiikmütoloogia

"**Antiikmütoloogia**" (inglise keeles "*Mythology*") on USA klassikalise filoloogi Edith Hamiltoni populaarteaduslik raamat, mis käsitleb vanakreeka, vanarooma ja vanapõhja mütoloogiat.

Algupärandi pealkirjalehe andmete kohaselt ilmus teos New Yorgis, Torontos ja Londonis aastal 1940.

Raamat koosnes seitsmest osast. 
*Esimene osa "Jumalad, loomine ja varajased kangelased" käsitleb antiikseid jumalaid, niihästi Olümpose kui vähem tähtsaid, samuti maailma ja inimsoo loomisest, ülemaailmsest veeuputusest ja mõnest varasemast kangelasest, näiteks Prometheusest. 
*Teine osa "Armu- ja seikluslood" jutustab 14 müüti, nende seas argonautide retkest kuldvillaku järele, Daidalosest ja Ikarosest ning Pegasosest ja Bellerophonist. 
*Kolmas osa "Suured kangelased enne Trooja sõda" räägib neljast kangelasest: Perseusest, Theseusest, Heraklesest ja Atalantast. 
*Neljas osa "Trooja sõja kangelased" jutustab ümber "Iliase", "Odüsseia" ja "Aeneise" loo. 
*Viies osa "Suured perekonnad" jutustab kolme suguvõsa, Atreuse ja tema järeltulijate, Teeba ja Ateena kuningasoo loo. 
*Kuues osa on "Vähemtähtsad müüdid" ja 
*seitsmes osa "Vanapõhja müüdid".

Raamatu alguses on autori eessõna ja sissejuhatus, lõpus 8 skeemi müütiliste tegelaste omavahelistest sugulussuhetest ning indeks tegelaste ja geograafiliste kohtade loendiga.

Eesti keeles ilmus teos 1975 kirjastuses Eesti Raamat. Selle tõlkis Hardi Tiidus. Raamatu lõpus on Ain Kaalepi kriitiline saatesõna. Raamatu trükiarv oli 24 000. Eesti keelde tõlgiti raamat ilma skandinaavia müütide osata ja sel põhjusel on teose tõlkepealkiri täpsustatud "Antiikmütoloogiaks".

"Antiikmütoloogia" oli esimene eestikeelne raamat, mis käsitles antiikmütoloogiat niivõrd põhjalikult. Seetõttu levis raamat Eestis laialdaselt ja sai oluliseks teatmeteoseks antiikmütoloogia alal.

## Viited
Baseli loomaaed

**Baseli loomaaed** on loomaaed Baselis.

See on Šveitsi vanim loomaaed, asutatud 1874. Aastail 1944–1953 oli selle loomaaia direktoriks zoosemiootik Heini Hediger.

## Välislingid

* Koduleht
Ri Song-chol

**Ri Song-chol** (sündinud 5. aprillil 1986 P'yŏngyangis) on Põhja-Korea iluuisutaja.

Ta on tulnud neli korda (aastatel 2003, 2007, 2008 ja 2009) Põhja-Korea meistriks.

## Viited
Mini Zoo

**Mini Zoo** (täisnimega leedu keeles *Gamtininkų centras Mini Zoo*) on eraloomaaed Leedus, mis asub Klaipėda maakonnas Klaipėda rajoonis Jonušai külas, kümne kilomeetri kaugusel Klaipėdast mööda Vilniuse–Klaipėda maanteed.

Loomaaia avas 2002. aastal Edvardas Legeckas. 2,5-hektarisel maa-alal elutseb umbes 600 liiki erinevaid loomi.

Loomaaias elab Tallinna Loomaaia amuuri tiigri Bronto järglane Banga.

## Välislingid
* Klaipėdos ir apylinkių parkai. Klaipedainfo. 
* Rima Beinoravičienė. Privačiame zoologijos sode kalė gyvena kartu su tigre (video). Lrytas, 01. mai 2007
* Airida Poškutė. Klaipėdos zoologijos sodui trūksta lankytojų supratingumo. Delfi, 27. august 2007
Zürichi loomaaed

**Zürichi loomaaed** (saksa *Zoo Zürich*) on loomaaed Šveitsi linnas Zürichis.

Loomaaed asutati aastal 1929. Seda juhatas pikka aega zoosemiootik Heini Hediger, tehes loomade pidamistingimustes rea uuendusi, mis arvestasid loomade omailma vajadustega.

## Vaata ka
*Zürichi loomaaia vihmametsahall

## Välislingid

* Koduleht
Epibiont

**Epibiont** on organism, kes elab teise organismi pinnal teda kahjustamata. Kahjustavat organismi nimetatakse ektoparasiidiks.

Epibiondi ja peremeesorganismi kooselu nimetatakse epibioosiks ehk ektokommensalismiks.

Taimel elavat taime kutsutakse epifüüdiks, taimedel elavaid loomi aga fütobiondiks.

Epibionte on eriti palju liikumatutel ehk sessiilsetel veeloomadel.

## Vaata ka
*Epibioos
*Epifüüt
*Fütobiont

## Viited
Shaft

**Shaft** võib tähendada mitut asja:
***"[[Shaft (film 1971)|Shaft]]"**, 1971. aasta film
***"[[Shaft (film 2000)|Shaft]]"**, 2000. aasta film
Hans Schmidt

**Hans Schmidt** (6. september 1854 Viljandi – 29. august 1923 Riia) oli baltisaksa helilooja, pianist, luuletaja, muusikakriitik ja -õpetaja.

Ta õppis aastatel 1875–1878 kompositsiooni Leipzigi konservatooriumis Carl Reinecke, Hermann Kretzschmari ja Salomon Jadassohni juures, seejärel Berliinis Helikunsti Akadeemias Friedrich Kieli juhendamisel. Samal ajal töötas ta koduõpetajana tuntud viiuldaja Joseph Joachimi ja tema abikaasa aldilaulja Amalie Joachimi peres. Hiljem käis Amalie Joachimiga kontserditurneedel, kellel pühendas ühtlasi oma laulutsükli "Fünf Lieder" *op.* 9. 

Õpingute ajal algas tema pikk koostöö kuulsa tenori, samuti Viljandimaalt pärit Raimund von zur Mühleniga. 1878. aastal tutvus Berliinis Johannes Brahmsiga. Brahms on kasutanud oma heliloomingus Schmidti tekste, näiteks "Sappho ood" (*op.* 94 nr 4, kirjutatud 1884). 

1883. aastal naasis Hans Schmidt Eestisse. Oli Kuressaares Laurentiuse kiriku organist ja linna muusikadirektor, korraldades seal kolme aasta jooksul arvukalt kontserte. 

1885 siirdus Riiga. Oli seal Rigasche Zeitungi, hiljem Rigasche Rundschau muusikaarvustaja. Asutas Riias muusikaseltsi Crescendo. Oli nõutud klaverisaatja. 1919. aastast oli Riia konservatooriumi klaveripedagoog.

Kirjutanud umbes 70 laulu, eelkõige enda tekstidele, samuti klaveripalu.

## Välislingid
* 
*
Hirv

**Hirv** (*Cervus*) on perekond sõralisi imetajaid, mis kuulub hirvlaste sugukonda. 

## Liigid
**Cervus canadensis* – vapiti
**Cervus elaphus* – punahirv
**Cervus nippon* – tähnikhirv

## Viited
Metsamori tuumaelektrijaam

**Metsamori tuumaelektrijaam** (Մեծամոր ատոմակայան) asub Armeenias Metsamoris, 30 kilomeetrit Jerevanist lääne pool.

Metsamori tuumajaam koosneb kahest VVER-440 tüüpi reaktoriga energiaplokist.

Jaam ehitati 1970. aastatel ja alustas tegevust 1980.

See asub maavärinaohtlikus piirkonnas. Pärast 6,9-magnituudist 1988. aasta Armeenia maavärinat, mille epitsenter paiknes 75 kilomeetri kaugusel Metsamorist, jaam suleti hoolimata sellest, et see oli projekteeritud vastu pidama ka 9-pallistele tõugetele. Mägi-Karabahhi konfliktist ajendatud Türgi ja Aserbaidžaani blokaad tõi Armeeniale kaasa elektrienergia puuduse, mistõttu valitsus otsustas 1993. aastal Metsamori jaama uuesti avada. Metsamori 2. reaktor taaskäivitati 1995. aastal. 2009. aasta seisuga tootis jaam 40% Armeenias tarbitud elektrienergiast.

Armeenia võimud kavandavad töösoleva reaktori sulgemist 2017. aastaks, soovides selle asendada uue ja turvalisemaga.
Idiolekt

**Idiolekt** on üksikule isikule omane keele variant, mis väljendub sõnavara, grammatika või häälduse iseärasustes.

Keelt võib vaadelda kui keelekasutuse abstraktsiooni ning ka kui paljude idiolektide kogumit, mitte asja iseeneses.

Teine vaade on, et "ideaalkeel" eksisteerib väljaspool praktilist keelekasutust ning seega on olemas "korrektne" standardkeel, millest iga üksik keelekasutaja hälbib.

## Vaata ka
*Dialekt
*Sotsiolekt
*Privaatkeele argument

## Viited
Kuuldemäng

**Kuuldemäng** on raadios esitatav näitemäng.

## Välislingid
*ERR Raadioteatri koduleht
*"Kuuldemäng – eriti nõudlik vorm" Sirp, 24. märts 2006
Helsingi Eesti Akadeemiline Klubi

**Helsingi Eesti Akadeemiline Klubi** ehk **HEAKlubi** on Helsingis tegutsev organisatsioon, mis ühendab Soomes püsivalt elavaid akadeemiliste huvidega eestlasi. 

HEAKlubi alustas tegevust 2006. aastal, 2020. aastal on Heaklubil 25 tegevliiget, 18 välisliiget ning üks auliige, Helsingi Ülikooli biotehnoloogia instituudi professor Mart Saarma.  

Klubi liikmete hulgas on õpetajaid, teadlasi, kultuurivaldkonna esindajaid, juriste, arste, ettevõtjaid jne. Klubi püüab võimaluste piires anda oma panuse Eesti teaduse, majanduse, kultuuri ja traditsioonide igakülgsele tutvustamisele Soomes ning soodustada oma tegevusega heade mõtete ja uute ideede liikumist mõlemal pool lahte. Klubi korraldab koosolekuid, teadus-, majandus- ja kultuurialaseid akadeemilisi loenguid ning pidulikke koosviibimisi Eesti tähtpäevade tähistamiseks Soomes.  

Klubi postiaadress on Helsingi Eesti Maja ja klubi teeb tihedat koostööd Eesti saatkonnaga ja Tuglase Seltsiga.

Lisaks viib klubi läbi ka oma tegevuse eesmärkidega kooskõlas olevaid heategevus- ja koostööprojekte, näiteks valge Estonia tiibklaveri hankimine Helsingi Eesti saatkonnale, Enn Soosaare raamatu "Nuripidine aastasada" soome keelde tõlkimine ja väljaandmine ning eestikeelsete laste- ja noorteraamatute osakonna loomine Helsingi Latokartano põhikooli, kus õpib sadakond eesti last eesti-soome kakskeelse õppega klassides. 

## Viited
SSAB

**SSAB** (**Svenskt Stål AB**) on 1978. aastal asutatud Rootsi metallitööstuse ettevõte, Põhjamaade suurim profiil- ja lehtterase tootja.

SSAB peakorter asub Stockholmis. Tootmisüksused on Rootsis Luleås, Borlänges, Oxelösundis ja Finspångis ning USA-s Montpelier's ja Mobile'is.

Ettevõtte aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil. 2016 juuli seisuga oli ettevõttel aktsiaturul kaubeldavaid A-aktsiaid 304 miljonit ja B-aktsiaid 725 miljonit. Ettevõtte Turukapitalisatsioon oli 24 miljardit Rootsi krooni ehk 2,5 miljardit eurot.

SSAB tootis 2015. aastal 7,6 miljonit tonni terastooteid. Aastal 2016 teise kvartali lõpuks töötas ettevõttes 15 414 töötajat.

## Struktuur

SSAB on organiseeritud viide ärisegmenti.

SSAB Special Steels – globaalne vastutus karastatud (*quenched and tempered*), kuumvaltsitud (*hot-rolled*) ja kõrge-tugevusega (*high-strength*) terase turundamisel ja müügis. Vastutab tootmise eest Oxelösundi tehases Rootsis.

SSAB Europe – vastutus riba (*strip*), leht (*plate*) ja torujate (*tubular*) terastoodete eest Euroopas. Kontrollib tootmist Raahes ja Hämeenlinnas Soomes ning Luleå ja Borlänge tehastes Rootsis.

SSAB Americas – vastutus raskete terasplaatide (*heavy plate*) alal Põhja-Ameerikas ning tootmise eest Montpelieri ja Mobile tehastes USA-s.

Tibnor – grupi toodete levitamine Põhjamaades ja Baltimaades.

Ruukki Construction – vastutus energiasäästlike ehitus- ja tootmislahenduste müügi eest Põhja- ja Ida-Euroopas. Ruukki sisaldab ka ettevõtet Plannja.

## Ajalugu

SSAB ajalugu ulatub tagasi aastasse 1878, mil Domnarvetis alustas tegevust metallitöökoda. 1941. aastal otsustati Luleåsse rajada lisaks veel üks metallitöökoda. Järgnevate aastakümnete jooksul kasvas mõlema metallitöökoja jõudlus. See võimaldas osta järjest uusi masinaid ja mitmekesistada tootevalikut. Aastal 1978 moodustati SSAB Svenskt Stål AB, mille põhiline omanik oli Rootsi valitsus. 1988 lisati SSAB Stockholmi börsi nimekirja.

SSAB omandas 2014. aastal 10,1 miljardi SEK väärtuses tehinguga Soome ettevõtte Rautaruukki (Ruukki Construction).

## Tooted ja kaubamärgid
SSAB peamiste toodete ja kaubamärkide hulka kuuluvad:

* Hardox 
* Strenx 
* Docol
* GreenCoat
* Toolox
* Armox
* SSAB Boron
* SSAB Domex
* SSAB Form
* SSAB Laser
* SSAB Weathering
* SSAB Multisteel
* Hardox In My Body
* My Inner Strenx
* Hardox Wearparts

## Majandustulemused

2016. aasta esimese poolaasta aruande konsolideeritud tulemuste kohaselt oli ettevõtte müügikäive 2016. aasta teises kvartalis summas 14,5 miljard SEK. Perioodi kasum oli 412 miljonit SEK-i. Segmentide vaates jagunes tehtud müük ja töötajate arv järgmiselt:

SSAB Special Steels – müük 3,4 miljard SEK, töötajaid 2876.

SSAB Europe – müük 6,7 miljard SEK, töötajaid 6950.

SSAB Americas – müük 2,3 miljard SEK, töötajaid 1232.

Tibnor – müük 1,8 miljard SEK, töötajaid 1178.

Ruukki Construction – müük 1,4 miljard SEK, töötajaid 2722.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Borlänge

**Borlänge** on tiheasustusega paikkond Rootsis Dalarna läänis, Borlänge valla keskus.

Asulast voolab läbi Dalälven.

2010. aasta lõpus elas Borlänges 41 734 inimest.

Borlänge on tööstuslinn, kus on palju metalli- ja paberitööstusettevõtteid.

Umbes 10 km asula keskusest lõuna pool asub Dala lennujaam. Borlänge on ka raudteesõlm.

## Vaata ka
*Dalkurd FF

## Viited
Lodža

**Lodža** (itaalia *loggia*), lahtine sammasrõdu või kaaristu, on ühest või mitmest küljest lahtine ruum.
Soehavva rändrahn

**Soehavva rändrahn** on rändrahn Põlvamaal Põlva vallas Roosi külas. 

Rändrahnu ümbermõõt on 10,2 m, pikkus 1,2 m ning suurim diagonaal 2,9 m. Viimati mõõdeti rändrahnu 1982. aastal.

## Välislingid
*
Virnatäiuse koefitsient

**Virnatäiuse koefitsient** on nullist suurem ja ühest väiksem murdarv, millega korrutatakse läbi puidu virna mõõtmete põhjal leitud virna maht ruumimeetrites, et leida selles oleva puidu maht tihumeetrites. Kasutatakse peamiselt peenemate tarbepuidu ümarmaterjali sortimentide (paberipuit) mahtude teisendamiseks. Konkreetse virna virnatäiuse koefitsiendi väärtus sõltub virnastatud materjali nottide mõõtmetest (läbimõõt, pikkus), nottide kõverusest, koore paksusest, nottide pinna tasasusest (mühud, oksatüükad vms), võõrkehade (lumi, jää, muld, kivid, raiejäätmed vms) sisaldusest, nottide vormist (ristlõikepinna ühtlusest kogu noti ulatusest, sõltub tugevasti puuliigist ja sellest, millisest tüveosast on nott valmistatud), virna kõrgusest, nottide virnas oleku ajast, virna ladumise viisist ja hoolsusest jm asjaoludest.
Tavapraktikas kasutatakse virnatäiuse koefitsiendina kõige enam väärtusi vahemikus 0,5...0,6.
Virnatäiuse koefitsienti saab täpsemalt määrata näiteks järgmistel meetoditel:
# mõõtmise abil, näiteks diagonaalide meetodil, mõõtes virnale tõmmatud diagonaalidel nottide otspindade kooreta osa täpselt diagonaalile jäävate kõõlude pikkused ja jagades siis kõõlude pikkuste summa diagonaalide pikkusega;
# hinnanguliselt, näiteks kasutades puuliigipõhist baaskoefitsienti, millele kohaldatakse virnastatud materjalist ja virna iseloomust sõltuvaid parandusarve.

Mõningaid näiteid virnatäiuse koefitsiendi orienteeruva väärtuse kohta (kehtivad materjali normaalse kvaliteedi ja ladumise puhul):

## Näide virnatäiuse koefitsiendi määramiseks

## Viited
Bahreini saar

**Bahreini saar** (araabia keeles: جزيرة البحرين‎) on suurim saar Bahreini saarestikus.

Saar moodustab Bahreini territooriumist suurema osa, kus elab enamik riigi rahvastikust. Bahreini saare rannikut ümbritseb suhteliselt madal Pärsia lahe osa, Bahreini laht. Merepõhi on kaljune ja saarest põhja pool on ulatuslikud korallrifid. 

Suurema osa saarest moodustab madal liivakõrb. Saare põhjarannikul on 5 km laiune viljaka mullaga riba, kus kasvavad datlipalmid, mandlipuud, viigipuud ja granaatõunapuud. Saare kõrgeim tipp on Jabal ad-Dukhān (134 m), mis on saanud nime seal sageli esineva udu järgi. Enamik naftapuurauke paikneb mäe ümbruses. 

Bahreini Kuningriigi pealinn Manama asub saare kirderannikul. Saare peamine sadam on Mīnā‘ Salmān. Kolm tammi ühendavad saart Al-Muḩarraqi saarega. Kuningas Fahdi tamm ühendab saart Umm an-Na‘sāni saare kaudu Saudi Araabiaga.
Wilhelm Wrangell

**Wilhelm Ferdinand Nikolai Wrangell** (28. juuli / 9. august 1894 Võru – 26. detsember 1976 Lilienthal Bremeni lähedal) oli Eesti poliitik, ajaloolane, parun.

## Elulugu
Wilhelm Wrangell õppis Tallinna Toomkoolis ja Peetri Reaalkoolis, mille lõpetas 1913. aastal, aastatel 1914–1915 õppis ta Peterburi Polütehnikumis laevaehitust, seejärel lõpetas Mihhaili Suurtükiväekooli.

## 1917. aasta ja Vabadussõda
Wilhelm Wrangell osales Esimeses maailmasõjas, küüditati Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee korraldusel koos 200 Eestimaa aadlikuga 1918. aastal Krasnojarskisse, kust vabanes Brest-Litovski rahulepingu alusel ja naasis Eestisse. Sama aasta detsembris astus Balti rügementi ja osales Vabadussõjas Nõukogude Punaarmeega, sai kaks korda haavata. Demobiliseeriti 1921. aastal (leitnant).

## Poliitiline tegevus Eesti Vabariigis
Aastatel 1922–1926 oli Wilhelm Wrangell Saksa-Balti Partei ja 1923–1933 Eestimaa Üldkasuliku Ühingu sekretär. 1928–1933 oli ta Saksa Kultuurvalitsuse asepresident ja 1933–1938 president. 

1939. aastal valiti ta I Riiginõukogu liikmeks, ta saavutas usaldusliku vahekorra Eesti presidendi Konstantin Pätsiga, kelle ülesandel pidas 1939. aasta septembrikriisi ajal läbirääkimisi Saksa võimudega. 

## Lahkumine Eestist
8. oktoobril 1939 Eesti riigipeale tehtud visiidil ütles ta viimasele eesti keeles: 

15. märtsil 1940 lahkus ta rongiga Saksamaale (lahkumisvisiidil ütles Konstantin Päts temale: "Te ei unusta Eestit kunagi."). Töötas Saksa välisministeeriumis, seejärel vangistasid ta Briti okupatsioonivõimud. 

22. juunil 1922 abiellus ta Ilse von Rennenkampffiga, kellega tal oli kaks tütart.

## Viited

## Kirjandus
*Wilhelm Wrangell. Eesti sakslaste ümberasumise eellugu. Akadeemia, 2003, nr. 11, lk. 2291–2323.

## Välislingid
*
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Metsamaterjal

**Metsamaterjal** ehk **tarbepuit** (*timber*) on langetatud puust laasimise ja järkamisega valmistatud toode, mida kasutatakse peamiselt puidu- või tselluloositööstuse toormena või energeetikas kütusena. Sõltuvalt sellest, kas ja kui pikkadeks juppideks lõigatakse langetatud puu, eristatakse metsamaterjali puhul tüveseid (tüvelt on eemaldatud vaid oksad ja peenem ladvaosa), palke (tüvi on lõigatud suhteliselt jämedateks ja rohkem kui paarimeetrise pikkusega juppideks), notte (tüvi on lõigatud suhteliselt peeneteks ja mõne meetri pikkusteks juppideks) ja pakke (tüvi on lõigatud suhteliselt jämedateks ja lühikesteks juppideks). Metsamaterjal võib olla ka kooritud. Pikisuunas lõhestatud või lahti lõigatud pakke, notte, palke ja tüveseid aga enam metsamaterjaliks ei loeta.

Jalal kuivanud puust valmistatud metsamaterjali puhul kasutatakse sageli ka väljendit "metsakuiv".

Levinumad metsamaterjali liigid on
* saepalk
* paberipuit
* küttepuit
* vineeripakk

Väiksemas mahus valmistatakse metsamaterjalina ka latte, poste, majapalke, liipripakke, tikupakke jt erisortimente.

Jämedamate ja hinnalisemate metsamaterjali sortimentide (saepalk, vineeripakk) kogust määratakse enamasti tükkhaaval ja arvestatakse tihumeetrites, eriti hinnaliste sortimentide puhul ka kilogrammides.
Peenemate ja odavamate metsamaterjalide mahtu määratakse enamasti virnastusmahuna. Virnastatud metsamaterjali mahu määramisel kasutatakse mõõtühikuna sageli ruumimeetrit. Paberipuidu puhul arvestatakse virnastusmaht ruumimeetrites enamasti virnatäiuse koefitsiendi abil ümber tihumeetritesse.

## Vaata ka
*Ümarpuit
*Palk
*Metsandus
*Saematerjal
*Ehituspuit

## Viited
Herpetoloogia

**Herpetoloogia** on zooloogia üks harudest, mille uurimisobjektideks on roomajad (*Reptilia*) ja kahepaiksed (*Amphibia*).

Herpetoloogiaga tegelev zooloog on **herpetoloog**.

Eestis tegeleb herpetoloogiaga näiteks Riinu Rannap.

## Vaata ka
*batrahholoogia
*ofioloogia
Laasimine

**Laasimine** on (puit)taime tüvelt okste eemaldamine.
Laasimiseks kasutatakse saagi, kirvest, oksakääre, nuga, laasimismasinat või mitmeoperatsioonilist metsalangetusmasinat. Tänapäevasel kõrgelt mehhaniseeritud mitmeoperatsioonilisel metsalangetusmasinal (harvester) võib laasimine toimuda üheaegselt muude operatsioonidega, näiteks koos langetamise, mõõtmise ja järkamisega.

Laasitakse nii kasvavaid kui ka langetatud puid. Kasvavate puude laasimise eesmärgiks võib olla oksavaba puidu saamine, valgustingimuste parandamine puu all, inimesi või tehnoobjekte (nt elektriliinid) ohustavate okste eemaldamine vms. Langetatud puud laasitakse enamasti metsamaterjali valmistamiseks.

## Vaata ka

* metsanduse mõisteid
* kasvava puu laasimine
Langetamine

**Langetamine** on jalal seisvate puude kännust lahti lõikamine. Selleks kasutatakse peamiselt saagi, aga ka kirvest või kääride põhimõttel toimivaid lõikeseadmeid. 
Ajalooliselt vanim puude langetamise tööriist on kirves. Tänapäeval langetatakse enamik puid mehhaniseeritud langetusmasinatega ehk harvesteridega või mootorsaagidega.
Langetamisel kasutatakse ka muid abivahendeid, nagu langetuskiil, langetuslabidas, langetushark, vints jms.
Langetamiseks võib lugeda ka puude koos juurtega välja rebimist (vastava masinaga või lõhkelaengu abil), puude kännuosa või juurte põletamist puude pikali saamiseks (nt teatav alepõletamine) või puude ümber lükkamist. Sõna langetamine ise võib olla eksitav, siis on soovitav täpsustada seda seoses puudega, näiteks puude langetamine.

## Videoid langetusviisidest

Fail:Felling, bucking and limbing of a tree.webm|Kettsaega langetamine Kõrvemaal 2021. aasta sügisel
Fail:Felling a tree.webm|Ohtlik langetamine asulas ekskavaatori abil.
Fail:Prosiect BETWS - The BETWS project.webm|Langetustööd ja puidu väljavedu mägistes tingimustes.
Fail:Tree harvester. Tartumaa, Estonia..webm|Puu langetamine harvesteriga. 2017. aastal Tartumaal.
Dominique Lestel

**Dominique Lestel** (sündinud 1. septembril 1961) on prantsuse zoosemiootik ja filosoof.

Ta töötab École normale supérieure'i kognitiivteaduste osakonnas Pariisis.

## Välislingid
*Lühibiograafia
École normale supérieure

**École normale supérieure** (ENS) on prantsuse prestiižseim kõrgkool.

Kool asub Pariisis ja on asutatud aastal 1794.

## Välislingid
* Koduleht (prantsuse ja inglise keeles)
Lars Myrberg

**Lars Mikael Myrberg** (kuni 1987. aastani **Lundgren**; sündinud 23. novembril 1964 Stockholmis) on Rootsi endine poksija.

Myrberg (Lundgren) oli kokku viiekordne Rootsi meister – I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) aastatel 1985-1986 ja 1988 ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1983 ja 1987.

Myrberg võitis 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Grahame Cheney'le (Austraalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Myrberg (Lundgren) osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 4. maailmameistrivõistlustel (Reno, 1986), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Myrberg (Lundgren) osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 26. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1985), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Vjatšeslav Janovskile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 27. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1987), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vassili Šišovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Myrberg poksis 12. jaanuaril 1996 elukutselisena ning võitis selle kohtumise nokaudiga. Ta on tegutsenud hiljem poksitreenerina, poksiajakirjanikuna, televisioonikommentaatorina ning poksiklubi omanikuna.

## Viited

## Välislingid
*Lars Myrberg lehel Ringside. Rootsi keeles
*Lars Myrberg lehel boxningsarkivet.net. Rootsi keeles
* 
*
Külaasundus

**Külaasundus** (vene keeles *сельское поселение*) on 3. järgu haldusüksus ja kohaliku maaomavalitsuse üksus Venemaal. 

Külaasundus koosneb ühest või mitmest maa-asulast (alevik, küla, staniitsa, talu, kišlakk, auul jms).

Külaasundused kuuluvad munitsipaalrajoonide koosseisu. 

Venemaal oli 2010. aastal 19 591 külaasundust. 1. jaanuari 2016 seisuga oli külaasundusi 18 177.

## Vaata
* Venemaa haldusjaotus
* Linnaasundus
Doris Belack

**Doris Belack** (26. veebruar 1926 New York – 4. oktoober 2011 New York) oli USA teatri- ja filminäitleja.

Aastal 1982 mängis ta Rita Marshalli filmis "Tootsie". Aastail 1990–2001 kehastas ta kohtunikku Margaret Barry telesarjas "Law & Order".  

## Välislingid
*
Alexander Hoeppener

**Alexander Hoeppener**, ka **Höppener** (17. (ukj 29. detsember) 1805 – 20. september (ukj 2. oktoober) 1873) oli Tallinna raehärra.

## Elulugu
Ta põlvnes XVII sajandi lõpul Holsteinist Eestimaale Paidesse siirdunud kaupmehesuguvõsast. Tema isa oli Tallinna Suurgildi oldermann Johann Hoeppener (1774−1822) ja ema Justina Henriette Walther (suri 1813).

Ta õppis 1820−1826 Tallinnas kubermangugümnaasiumis. Seejärel astus Tartu ülikooli, kus tudeeris 1831. aastani õigusteadust; lõpetas stuudiumi 1834. aastal. Seejärel teenis Peterburis Teaduste Akadeemia valitsuskomitees. 

Hiljem asus elama Tallinna, kus ta valiti 1856. aasta 9. detsembril (ukj 21. detsembril)  Tallinna raehärraks, kellena oli ametis surmani 1873. aastal.

Tema poeg, Alexander Hoeppener (1867–1945) oli pangaametnik  Moskvas ja Peterburis ning aastatel 1921–1939 töötas Tallinnas, Immobilienbank in Revalis, lahkus Umsiedlungi käigus Eestist.
## Viited

## Kirjandus
**Album Estonorum*. Tallinn: Estländische Druckerei A.-G., 1939. Nr. 131.
*Bunge, Friedrich Georg von. *Der Revaler Rathslinie*. Reval: Verlag von Franz Kluge, 1874. Lk. 104.

## Välislingid
*
*Album academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat
Aleksandr Zõkov

**Aleksandr Zõkov** (*Александр Александрович Зыков*, sündinud 28. juunil 1927 Odessas) on ukraina matemaatik.

## Peamised saavutused
Töötades omaaegses Siberi akadeemilises teaduskeskuses Novosibirskis, avaldas Zõkov 1969. aastal esimese vene keeles kirjutatud monograafia graafiteooriast.  Sellest sai ta hüüdnime „vene Harary“. Tema teine, kokkuvõtlik graafiteooriaalane monograafia  on tõlgitud ka inglise keelde. Zõkovi arusaam graafi struktuurist sarnaneb struktuurisemiootikas kasutatavaga. Aleksandr Zõkov on avaldanud töid algebrast ja matemaatika filosoofiast  . 1980. aastatest alates on korraldanud osavõtjaterohkeid graafiteooriaalaseid „Odessa seminare“, millest kujunes välja omaette koolkond.

Osales Frank Harary vastuvõtul Tallinna Botaanikaaias 1989. aasta kevadel ja esines Eesti esimesel graafide ja rakenduste konverentsil 1991. aasta kevadel Käärikul.

## Viited
Târgoviște

**Târgoviște** [tɨr.ˈgo.viʃ.te] on linn Rumeenias Dâmbovița maakonnas. Ta on Dâmbovița maakonna keskus.

Linn asub Ialomița jõe ääres.

Linnas elas 89 930 inimest 2002. aastal.

Rumeenia diktaator Nicolae Ceaușescu ja tema abikaasa Elena Ceaușescu hukati Târgoviștes 25. detsembril 1989.

## Galerii

Pilt:TurnulChindiei.jpg|Chindia torn, linna sümbol
Pilt:Gara Targoviste.jpg|Târgoviște raudteejaamahoone
Pilt:Targoviste30092006.jpg|Kesklinn


## Sõpruslinnad
* Kazanlak, Bulgaaria
* Targovishte, Bulgaaria
* Trakai, Leedu
* Orvault, Prantsusmaa
* Miami, Ameerika Ühendriigid
* Corbetta, Itaalia
* Santarém, Portugal
* Vellinge, Rootsi
* Castellón de la Plana, Hispaania
* Karadeniz Ereğli, Türgi

## Viited

## Välislingid
Molinicos

**Molinicos** on vald Hispaanias Castilla – La Mancha autonoomses piirkonnas Albacete provintsi loodeosas.


Pilt:Casco antiguo de Molinicos nevado.JPG|
Pilt:Castillo de Las Huertas (Molinicos - Albacete).JPG|
Pilt:Casa de la Cultura de Molinicos.JPG|
Pilt:Plaza Mayor de Molinicos.JPG|


## Viited

## Välislingid

* www.molinicos.es (*hispaania keeles*)
Fuego

**Fuego** (hispaania keeles *Volcán de Fuego* – tule vulkaan) on kihtvulkaan Guatemala lääneosas. See asub Antigua Guatemala linna lähedal ja on riigi üks aktiivsemaid vulkaane. Vulkaani kõrgus on 3763 meetrit.

## Viimased pursked
* Fuego vulkaani purse toimus 13. septembril 2012.
* Pärast 7. veebruaril 2015 toimunud purset oli rahvusvaheline lennujaam La Aurora ajutiselt suletud.

## Välislingid
*Fuego andmebaasis Global Volcanism Program
Hans Thomsén

**Hans Evert Thomsén** (27. veebruar 1942 Göteborg – 26. aprill 2004 Kungälv) oli Rootsi poksija. Tema hüüdnimi oli **Hasse**. 

Thomsén oli raskekaalus (üle 81 kg) neljakordne Rootsi meister aastatel 1969–1972.

Thomsén võitis 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ion Alexele (Rumeenia).

Thomsén poksis augustist 1973 kuni aprillini 1974 elukutselisena ning pidas kokku viis kohtumist, millest kaotas ühe kohtumise ja neli kohtumist jäi viiki. 

Ta tegutses hiljem poksitreenerina nii kodumaal kui ka Norras. 

## Viited

## Välislingid
* 
*
John McDowell

**John Henry McDowell** (sündinud 7. märtsil 1942 Boksburgis Lõuna-Aafrika Vabariigis) on Lõuna-Aafrika filosoof, kes on olnud Oxfordi Ülikooli University College'i liige ja on alates 1986. aastast Pittsburghi Ülikooli professor.

Ehkki ta on kirjutanud ulatuslikult metafüüsikast, epistemoloogiast, antiikfilosoofiast ja metaeetikast, on McDowelli mõjukaim töö jäänud vaimufilosoofia ja keelefilosoofia valda. 2010. aastal oli McDowell üks kolmest Andrew W. Melloni Fondi väljapaistvate saavutuste auhinna saajast. 

Kogu karjääri vältel on McDowell pidanud filosoofiat "teraapiliseks", nii et see "jätab kõik, nagu see on". Selle all mõistab ta teatud filosoofilist kvietismi (ehkki McDowell ei pea ennast "kvietistiks"). Filosoofiline kvietist usub, et filosoofia ei saa selgitada, milline on näiteks mõtte ja kõne suhe maailma, kuid see võib pakkuda filosoofiliselt problemaatiliste juhtumite uusi kirjeldusi, mis toovad segaduses filosoofi tagasi intellektuaalse rahu (*intellectual quietude*) seisundisse. Samas on McDowell seda kvietistlikku vaatenurka kaitstes sidunud end kaasaegsete juhtivate filosoofide tööga, püüdes nii terapeutiliselt lahendada probleeme, mida ta peab filosoofilisteks vigadeks, kui ka arendada algu- ja eripäraseid väiteid keele, vaimu ja väärtuste kohta. Igal juhul on ta püüdnud seista vastu tema hinnangul eksliku ja reduktiivse filosoofilise naturalismi mõjule, mis domineerib tänapäeva filosoofide töödes, eriti Põhja-Ameerikas.

McDowelli vaateid enim mõjutanud on Philippa Foot, Aristoteles, Immanuel Kant, G.W.F Hegel, Gottlob Frege, Peter Strawson, Wilfrid Sellars, Ludwig Wittgenstein, Donald Davidson, Hans-Georg Gadamer, Richard Rorty ja Gareth Evans.

## Publikatsioone
*Meaning, Communication and Knowledge.  – Z. Van Straaten. *Philosophical Subjects*, Oxford: Clarendon Press 1980.
*Anti-realism and the epistemology of understanding. – H. Parret, J. Bouveresse. *Meaning and Understanding*, Berlin: Gruyter 1981.
**[[Mind and World]]*, 1994, uue sissejuhatusega 1996. Eesti keeles "Vaim ja maailm", tõlkinud Tiiu Hallap, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2025.
*Incontinence and Practical Wisdom in Aristotle. – S. Lovibond, S. G. Williams. Essays for David Wiggins, Aristotelian Society Series, kd 16, Oxford: Blackwell 1996.

## Viited
Hiroshima Rahukivi Ühing

**Hiroshima Rahukivi Ühing** on 1991. aastal loodud mittetulundusühing, mis annetab maailma rahvastele Hiroshima 6. augusti 1945 plahvatuse epitsentrist pärit tänavasillutiskive, millele on tahutud halastust sümboliseeriva jumalanna kujutis.

Rahukivi meenutab Hiroshima tragöödiat ning väljendab rahvaste püüdlust rahu poole. Seni on rahukivi annetatud rohkem kui 100 riigi esindajatele. Euroopa riigijuhtidest on selle vastu võtnud näiteks Tšehhi, Saksamaa, Islandi, Suurbritannia, Soome, Iirimaa, Norra, Läti ja Leedu liidrid ja paavst Johannes Paulus II.

Eestile presidendile Toomas Hendrik Ilvesele andsid ühingu juhid Michio Umemoto ja Yoji Okamoto mälestuskivi üle 21. oktoobril 2011. Kingitud rahukivi pärineb Hiroshima linnast Aioi silla juurest, paarisaja meetri kauguselt plahvatuse keskmest ning see on üks kunagisi trammitee sillutuskive. Tallinnas paigaldati kivi Kadrioru pargi vastvalminud Jaapani aeda.
Maarja Kruusmaa

**Maarja Kruusmaa** (neiupõlvenimi **Maarja Sink**; sündinud 4. jaanuaril 1970) on eesti arvutiteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2016).

## Haridus
Maarja Kruusmaa lõpetas 1989. aastal (elektronarvutusmasinate ja -seadmete erialal) Tallinna Polütehnikumi ning 1994. aastal Tallinna Tehnikaülikooli arvutite ja arvutivõrkude eriala. Aastatel 1995–2002 oli ta doktoriõppes Rootsis Chalmersi Tehnikaülikoolis, kus kaitses 2002. aastal doktoritöö teemal "Repeated Path Planning for Mobile Robots in Dynamic Environments".

## Töökäik
Töötas Tartu Ülikooli Tehnoloogiainstituudi infotehnoloogia vanemteadurina aastatel 2004–2009; oli Fits.me kaasasutaja ja arendusdirektor 2009–2016.  
 
Ta töötab 2008. aastast Tallinna Tehnikaülikoolis: biorobootika keskuse juhataja 2008–2016; samas professor 2008–2016; infotehnoloogia teaduskonna teadusprodekaan 2015–2019; arvutisüsteemide instituudi biorobootika keskuse juhataja ja arvutisüsteemide instituudi professor alates 2017; teadusprorektor aastatel 2020–2023.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 2016 tehnikateaduste alal. Ta kuulub akadeemias informaatika ja tehnikateaduste osakonda ning on akadeemia juhatuse liige (alates 2019). Ta on Teaduste Akadeemia Eesti polaaruuringute komisjoni ja Eesti Teaduste Tippkeskuste nõukogu liige.

## Teadustöö

Maarja Kruusmaa peamised uurimisvaldkonnad on biorobootika, elektroaktiivsed materjalid ja seadmed ning nende juhtimine, allveerobootika, intelligentsete robotite õppimisalgoritmid. Ta on ka ettevõtete fits.me ja SafeToAct kaasasutaja.

2020. aastal valiti ta Euroopa Komisjoni peateadusnõustajaks. 

## Isiklikku
Maarja Kruusmaa on abielus ning ta on kahe poja ja ühe tütre ema. Tema ema on maalikunstnik Lilia Sink, isa oli flötist ja helilooja Kuldar Sink. Tema onu on poliitik Tunne Kelam.

## Tunnustus
* 2012 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2016 Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 2017 Teadusajakirjanduse sõbra auhind
* 2023 Prantsuse orden Akadeemilised Palmioksad ning rüütlikraad Prantsuse ja Eesti teaduskoostöö ning kultuurisuhete edendamise eest 

## Viited

## Välislingid

* 
* Maarja Kruusmaa Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel
* Madis Vaikmaa "Arteri suur intervjuu robootikateadlase Maarja Kruusmaaga: mõtlemine, kas olen piisavalt tasemel, ei vii edasi. Tegutseda tuleb!" Postimees, 23. märts 2018
Richard Mervyn Hare

**Richard Mervyn Hare** (ka **R. M. Hare**; 21. märts 1919 Backwell, Somerset – 29. jaanuar 2002 Ewelme, Oxfordshire) oli Briti eetik, kes oli 1966–1983 White'i moraalifilosoofia professor Oxfordi Ülikoolis ning õpetas seejärel pikka aega Florida Ülikoolis. Tema metaeetikateooriad olid mõjukad 20. sajandi teisel poolel.

Hare'i tuntakse eelkõige tema väljatöötatud preskriptivismi kui metaeetilise teooria järgi. Ta uskus, et moraalidiskursuse vormiliste joonte abil saab tõestada, et korrektsed moraaliarutlused viivad enamiku arutlejaist eelistusutilitarismi (*preference utilitarianism*).

Mõnest Hare'i õpilastest, nagu Brian McGuinnessist ja Bernard Williamsist, said omakorda tuntud filosoofid. Peter Singer, keda tuntakse osalemise tõttu loomade vabastusliikumises, oli samuti Hare'i õpilane ning on otsesõnu laenanud mõned Hare'i teooriate elemendid, ehkki mitte tema universaalse preskriptivismi doktriini.

## Vaated ja ideed
### Imperatiivid
Emotivismi mõjul mõistis Hare fakte nii, et see välistas moraalifaktid. Ta ei võtnud aga omaks tähenduse verifikatsiooniteooriat ega emotiivse tähenduse kausaalset teooriat, mis taandab moraalijutu emotsionaalsele manipuleerimisele: moraalijutu tähendus ei ole seotud mitte selle perlokutiivse jõuga, vaid illokutiivse jõuga.

Herbert James Patoni loengutest Immanuel Kanti kohta ja Reginald Jacksoni artiklitest õppis Hare, et imperatiivid kuuluvad mõistuse valda. Ta hakkas uurima imperatiivide loogikat, millega tegeles Alf Ross. Artiklis "Imperative Sentences" (1949), essees "Practical Reason" ja raamatus "The Language of Morals" (1952) uuris ta kuidas saab imperatiivsetest eeldustest või imperatiivsetest ja indikatiivsetest eeldustest järeldada imperatiivseid järeldusi.

Hare eristas preskriptiivset ja deskriptiivset tähendust. Väide on preskriptiivne, kui sellest (võib-olla konjunktsioonis faktiväidetega) järeldub vähemalt üks imperatiiv. Väide on deskriptiivne, kui selle tähenduse määravad selle õige tarvituse faktilised tingimused. David Hume'i vaimus eeldatakse, et fakt saab olla motiiviks ainult sattumuslikult: soov ei ole faktiväitega siira nõustumise osa. Moraaliväitel on preskriptiivne tähendus, kuid ta võib olla osalt deskriptiivne. Väitest "A peaks φ-ma" järeldub imperatiive "A φ-gu", nii et selle väitega siiras nõustumine tähendab ülekaalukat soovi (kui A olen mina ja selle soovi rahuldamine tundub tehtav, on kavatsus), et A φ-ks.  Kui keelekogukonnas on üksmeelsed põhjendid φ-miseks, näiteks et φ on nauditav, siis sellest, et A peaks φ-ma, võib järelduda deskriptiivne väide "φ-mine on nauditav". Väide "X on hea F" kirjutab ette valiku teatud skaalal näiteks F-i valija jaoks. Kui F-i hindamiseks on üksmeelsed standardid, siis sellel väitel on deskriptiivne konnotatsioon.

## Viited

## Välislingid
*Anthony Price. Richard Mervyn Hare, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2014.
Sadao Araki

**Sadao Araki** (jaapani keeles 荒木 貞夫 *Araki Sadao*; 26. mai 1877 – 2. november 1966 Komae, Tōkyō) oli Jaapani Keiserliku Armee kindral enne Teist maailmasõda ja selle ajal.

Armeeteenistuses oli Araki 1898–1945, ta osales Vene-Jaapani sõjas, Siberi interventsioonis, Teises Hiina-Jaapani sõjas ning Teises maailmasõjas. Teenete eest pälvis ta Pühade Aarete ordeni I klassi, Kuldse Tuulelohe ordeni II klassi ning Tõusva Päikese ordeni I klassi.

Araki oli karismaatiline juht ja üks peamisi jaapani parempoolse rahvusluse teoreetikuid Jaapani keisririigi lõpul. Teda on nimetatud Jaapani fašismi üheks eestvedajaks 1920.–40. aastail.

Teda peeti Jaapani politiseerunud armee radikaalse fraktsiooni Kōdōha juhiks. Peaminister Tsuyoshi Inukai valitsuses oli Araki sõjaminister. Hiljem oli ta Fumimaro Konoe ja Kiichiro Hiranuma valitsustes haridusminister.

Pärast Teist maailmasõda mõisteti ta Tōkyō protsessil sõjakuritegudes süüdi ja talle määrati eluaegne vanglakaristus. Ta sai armu ja vabastati 1954. aastal.

## Viited
Vissarion Belinski

**Vissarion Grigorjevitš Belinski** (vene Виссарион Григорьевич Белинский; 11. juuni (vkj. 30. mai) 1811– 7. juuni (vkj. 26. mai) 1848) oli vene kirjanduskriitik, demokraatlik publitsist ja materialistlik filosoof, läänlane.

Belinski oli Aleksandr Herzeni ja Mihhail Bakunini lähedane tuttav ning mängis suurt rolli luuletaja Nikolai Nekrassovi karjääris

Tema järgi on nime saanud Belinski linn Penza oblastis.
Jevgeni Baratõnski

**Jevgeni Abramovitš Baratõnski** (2. märts 1800 – 11. juuli 1844) oli vene luuletaja. Aleksandr Puškin nimetas teda Venemaa parimaks eleegiliseks poeediks. Pärast pikka unustust avastasid Baratõnski kui mõtleva poeedi taas Anna Ahmatova ja Jossif Brodski.

## Teosed eesti keeles
* "Sõnamatu sõna" (luuletused ja poeem "Mustlanna"). Vene keelest tõlkinud ja järelsõna lk 157–159: Kalju Kangur; teine järelsõna lk 148–156 "Baratõnski maailmakäsitused": Valeri Brjussov. Eesti Raamat,  Tallinn 1986, 168 lk

## Välislingid
Otto Bauer

**Otto Bauer** (5. september 1881 – 4. juuli 1938) oli Austria sotsiaaldemokraat, keda peetakse vasaksotsialistliku austromarksismi üheks juhtivaks mõtlejaks. Tema teostest said nii uusvasakpoolsus kui ka eurokommunism innustust oma püüetes leida "kolmas tee" demokraatliku sotsialismi juurde. Bauer kuulus ka Teise Internatsionaali juhtide, 2,5. Internatsionaali (1921–1923) ning Kolmanda Internatsionaali (1923–1940) rajajate ja juhtide hulka.
Jakob Böhme

**Jakob Böhme** (ka *Boehme* ja *Behmen*; arvatavasti 24. aprill 1575 – 17. november 1624) oli saksa kristlik müstik, teoloog ja filosoof. Teda peetakse luterluse üheks algupärasemaks mõtlejaks.
Charles Stevenson

**Charles Leslie Stevenson** (27. juuni 1908 Cincinnati, Ohio – 14. märts 1979 Bennington, Vermont) oli Ameerika analüütiline filosoof, keda tuntakse eelkõige tööde järgi eetikas ja esteetikas.

Stevenson oli professor Yale'i Ülikoolis 1939–1946, kuid kuna ta kaitses emotivismi, loobus ülikool tema teenetest ning 1946–1977 töötas ta Michigani Ülikoolis. Ta õppis ka Inglismaal Ludwig Wittgensteini ja G. E. Moore'i juures.

Charles Stevenson esitas sõjajärgse aja kõige keerukama põhjenduse emotivismi kaitseks. Artiklites "Eetiliste terminite emotiivne tähendus" ("The Emotive Meaning of Ethical Terms", 1937) ja "Veenvad definitsioonid" ("Persuasive Definitions", 1938) ning raamatus "Eetika ja keel" ("Ethics and Language", 1944) töötas ta välja emotiivse tähenduse teooria, mida kasutas seejärel oma veenva definitsiooni (*persuasive definition*) teooria alusena. Stevenson arendas emotivismi edasi metaeetillise teooriana, mis tõmbas järsu eraldusjoone keele kognitiivsete teaduslike kasutusviiside (milles esitatakse fakte ja põhjendusi ning mis alluvad teaduse seadustele) ja mittekognitiivsete kasutusviiside vahele (milles esitatakse tundeid ja millega avaldatakse mõju).

## Viited
Alfred Weber

**Carl David Alfred Weber** (30. juuli 1868 Erfurt – 2. mai 1958 Heidelberg) oli Saksa majandusteadlane, sotsioloog ja kultuuriteoreetik, kelle tööd mõjutasid tänapäeva majandusgeograafia arengut.

Ta alustas, nagu ka ta vanem vend Max Weber, oma akadeemilist karjääri Saksamaal majandusteadlasena ja hakkas siis sotsioloogiks. Õppides ajal, mil Euroopa majandusteaduses rõhutati ajaloolist analüüsi, oli Weber nende hulgas, kes tõid valdkonda tagasi teooria ja kausaalsuse mudelid. Teda meenutatakse kõige enam – eriti majandusteaduses, regionaalteaduses ja tööprotsesside uurimises – tööstusettevõtete asukoha varajaste mudelite pärast. Kui ta tööd pöördusid sotsioloogia valdkonda, säilitas Weber siiski "filosoofia ajaloo" traditsioonidele pühendumise, töötades välja teooriaid analüüsimaks sotsiaalseid muutusi Lääne tsivilisatsioonis kui tsivilisatsiooni (intellektuaalse ja tehnoloogilise), sotsiaalsete protsesside (organisatsioonid) ja kultuuri (kunst, religioon ja filosoofia) kokkupuutekohta. Samuti avaldas ta empiirilisi ja ajaloolisi analüüse linnade ja kapitalismi kasvust ja geograafilisest levikust.

Weber jäi sõja ajaks natsistlikule Saksamaale ja oli intellektuaalse vastupanu liider. Pärast sõda oli tema kirjutistel ja õpetustel suur mõjujõud nii akadeemilistes ringkondades kui väljaspool, edendades Saksamaa inimeste jaoks filosoofilist ja poliitilist taastumist. Tema põhiline teooria on tööstusettevõtete asukoha teooria.

## Viited