open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anne kanal

**Anne kanal** on kunstlik veekogu Tartus Annelinnas.

Kanal on kaheosaline, osade vahelt läheb läbi Sõpruse sild. Kanali I osa paikneb kesklinna pool, Emajõe suhtes ülesvoolu, II osa Ihaste pool ehk allavoolu. Anne kanali I osa on kasutusel supluskohana, selle kaldal asub Kanali park. Kanali ja Emajõe vahel kulgeb loodusrada, ümber kanali I osa on rajatud kergliiklustee. Kanali II osa Annelinna ja Emajõe vahel on kasutusel peamiselt veemotospordiks. Kanali mõlemas osas elavad kalad. Kanali I osal pole ühendusi teiste veekogudega, see toitub peamiselt sademetest ja põhjaveest, II osa on otseühenduses Emajõega.

Anne kanal rajati algselt sõudekanalina, kuid neis plaanides ei arvestatud Sõpruse sillaga, mis kanali läbi lõikas. Ehkki tänapäeval on tehtud aeg-ajalt ettepanekuid kanali osad ühendada või kanali II osa pikendada, et anda sellele algupäraselt planeeritud funktsioon, ei ole see enam võimalik, kuna kanali tagumise osa äärde jääb Natura ala, mis on veelindude pesitsusala ja haruldaste taimede (eelkõige käpaliste) asukohana looduskaitse all.


Fail:Anne kanal (2019) - 01.jpg
Fail:Anne kanal (2019) - 02.jpg
Fail:Anne kanal (2019) - 03.jpg
Fail:Anne kanal (2019) - 04.jpg
Fail:Aerial view of Karlova, Anne kanal and Sõpruse sild in Tartu, Estonia 2.jpg|Anne kanal linnulennult
Tartu botaanikaaia tiik

**Tartu botaanikaaia tiik** on tiik Tartus, Tartu Ülikooli botaanikaaias.

Tiik on jäänuk ajaloolisest vallikraavist. Tiigis on väike saar ning vees elavad kogred.

## Välislingid
*"Botaanikaaed lööb oma vana ja väärika tiigi mudast puhtaks" Tartu Postimees, 26. veebruar 2004
*"Tartu botaanikaaed palub inimestelt kiviabi" Tartu Postimees, 28. juuli 2011
Jaamamõisa oja

**Jaamamõisa oja** ehk **Juudaoja** on oja Tartus. Tartu äärest vanast karjäärist algav oja voolab  kilomeetri maa peal kuni Jaama tänavani, sealt edasi Annelinna tänavate alustes veetorudes ligi kolme meetri sügavusel ning suubub Emajõkke Turusilla juures.

Selle kaldal asub endine Jaama mõis.

## Viited

## Välislingid
*Jaamamõisa oja kalad Tartus 11. oktoobril 2015 (video)
* "Teadlased plaanivad Jaamamõisa oja Annelinna alt välja tuua" ERR, 4. märts 2023
Arendaja

**Arendaja** võib olla inimene mitmel elualal.
*tarkvaraarendaja
*kinnisvaraarendaja
*mänguarendaja

## Vaata ka
*Arendusjuht
Lipuliik

**Lipuliigid** ehk **sümbolliigid** (inglise *flagship species*) on karismaatilised, tihti sümboolse tähendusega liigid, kes köidavad avalikkust ja pälvivad ka looduskaitses teiste liikidega võrreldes ebaproportsionaalselt palju tähelepanu.

Lipuliigid kuuluvad looduskaitsebioloogia valdkonda. Tegu on n-ö esindusliikidega (inglise *focal species*, *surrogate species*). Esindusliikide alla kuuluvad veel tugiliigid (inglise *keystone species*), indikaatorliigid (inglise *indicator species*), katusliigid (inglise *umbrella species*) ja karismaatilised liigid (inglise *charismatic species*).

Lipuliigid on enamasti üksikud liigid, mis on valitud, juhtimaks tähelepanu suurematele looduskaitseprobleemidele. Kuna looduskaitsebioloogia sisaldab palju tehnilisi ja abstraktseid kategooriaid, mida inimestel võib olla keeruline mõista, siis on lipuliigid efektiivne vahend, motiveerimaks avalikkust looduskaitset väärtustama. Traditsiooniliselt on lipuliigid peaaegu alati loomad, üldjuhul imetaja- või linnuliigid. Tuntuimateks lipuliikideks olevad loomad on sageli laialt tuntud oma kuju, värvi või ründamisviiside poolest. Enamasti kipuvad lipuliigid olema karismaatilised suured selgroogsed, üldjuhul tippkiskjad. Neid iseloomustab enamasti pikk sigimisaeg ja suur koduterritoorium.

Lipuliiki on võimalik defineerida ka kui üksnes turunduskampaania sümbolilist konstrukti, millel ei ole mingit seost tegeliku liigi ja tema potentsiaalse rolliga ökosüsteemis. Lipuliik on sel juhul justkui maskott, mis peab kehastama tervet bioloogilise mitmekesisuse kriisi (näiteks on hiidpanda kogu maailma bioloogilise mitmekesisuse sümboliks, olles näiteks Maailma Looduse Fondi logol), pidamata olema seejuures tugi- või katusliik ega isegi hävimisohus.

Lipuliike võidakse valida erinevate omaduste järgi, olenevalt sellest, mida väärtustab sihtrühm. Näiteks mingi piirkonna kohalikele elanikele ja turistidele suunatud lipuliikide valimise juures tuleb silmas pidada erinevaid asju.

## Probleemid
Lipuliikidega kaasnevad mitmed probleemid:
*Lipuliigiks olev liik võib muutuda looduskaitseprioriteediks ning see võib tuua kaasa selle liigi eelistamise ja teiste unarusse jätmise või isegi veel suurema kahjustamise.
*Lipuliigid võivad kaasa tuua konflikte, nii ökoloogilisi, sotsiaalseid kui poliitilisi.
*Lipuliigi staatuse kaotamine mingilt liigilt võib finantseerijate suhtumise tõttu kaasa tuua negatiivseid tagajärgi.

## Näited
Näited lipuliikidest on Bengali tiiger (*Panthera tigris*), hiidpanda (*Ailuropoda melanoleuca*), Aafrika elevant (*Loxodonta africana*) ja India elevant (*Elephas maximus*). Samuti kuuluvad lipuliikide alla näiteks delfiinlased (*Delphininae*), kiusvaalalised (*Mysticeti*) ja ahvilised (*Hominoidea*).

Lipuliigid võivad esindada mingit taksonoomilist üksust (näiteks liiki või ökosüsteemi), eesmärki (näiteks kliimamuutustele või ookeanide hapestumisele tähelepanu juhtimine), organisatsiooni (näiteks valitsuse osakonda või mittetulundusühingut) või geograafilist ala (näiteks riiki või kaitseala).

## Vaata ka
*Indikaatorliik
*Tugiliik
*Dominantliik

## Viited
Ujula tänav

**Ujula tänav** on tänav Tartus Ülejõel.

Tänav algab Sauna tänavalt ja lõpeb Puiestee tänaval. Sel on ühine ristmik Liiva ja Lubja tänavaga. Selle pikkus on umbes 1,5 kilomeetrit.

## Hoonestus
Ujula tänaval asus Tartu Teoloogia Akadeemia (Ujula 1A, hiljem Riia 22A). Ujula 2 tegutseb kauplus Meltsiveski (algselt kauplus Leninakan).

## Ajalugu
Ujula tänav Tartus on kandnud ajalooliselt nimetusi Meltsiveski tänav, Maltsaweske-ulits, Meltsiweski ulits, (saksa keeles *Malzmühlenstraße, Mühlen-Straße, an der Mühlenteich*, vene keeles *Солодомельничная ул, Солодо-Мельничная ул.*) Meltsiveski muudeti Ujulaks 1950.aastal. 

1999. aastal kogus üliõpilaspoliitik Arne Otter üle 300 allkirja protestiks Tartu linnas kavandatud üldplaneeringu vastu, mis nägi ette Otteri kodutänava, Ujula tänava asfalteerimise ja muutmise põhiteeks. Plaani kohta avaldati vastakaid arvamusi. Ujula tänaval elanud jurist ja ettevõtja Tõnu Põder leidis, et kahesuunaline sõidutee tänavale ei mahu, üldplaneeringu projekti koordinaator Indrek Ranniku oli aga vastupidisel seisukohal. Tartu Ülikooli toonase prorektori, geoloog Volli Kalmu hinnangul oli Ujula tänava lõpuosa seisnud sajandeid majadeta, mistõttu kujuneb pehme pinnase vajumisega toimetulek raskeks.

## Vaata ka
*Meltsi tiik, Meltsiveski allikad ja Meltsiveski

## Viited
TeadusTeave

**MTÜ TeadusTeave** oli Eesti mittetulundusühing, mis haldas veebisaiti teadus.ee ja umbes 5000 lugejaga nädalakirja Teadus.ee.

2006. ja 2007. aastal korraldas MTÜ teadusfoto konkursi. Koostöös Wikimedia Eestiga toimus  2011. aastal eestikeelses Vikipeedias.

MTÜ juhatuse liikmed olid teadusajakirjanik Tiit Kändler, Tiit Lepik ja Eerik Kändler.

## Suvekool
TeadusTeave korraldas igal aastal Käsmus peetavat suvekooli, kus teadlased esinesid populaarteaduslike ettekannetega. 2014. aastal toimus suvekool kümnendat korda, teemaks oli "Igaüks on teadlane". Varem on teemadeks olnud "Lummavad arvud" (2013), "Teaduse keel" (2012), "Elust elusalt" (2011), "Energiliselt energiast" (2010), "Eeter: nähtamatust nähtavaks" (2009) ning 2005–2008 ürgelemendid nagu maa, tuli, vesi ja õhk.

## Välislingid
* "Algas teadusfoto võistlus" Universitas Tartuensis, 12. november 2007
* "Vikipeedia otsib teadusfotot" ERR, 2. august 2011
Tugiliik

**Tugiliik** ehk **päiskiviliik** (inglise *keystone species*) on liik, millel on suhteliselt väikesest arvukusest hoolimata koosluse talitluse ja selle struktuuri hoidmise seisukohalt suur tähtsus ning selle liigi kadumisel koosluse struktuur muutub.

Koosluse tugiliikideks on sageli kiskjad. Klassikaliseks näiteks on merisaarmad, kes hoiavad meredes nn vetikametsi (inglise *kelp forests*) merisiilikute liigse ärasöömise eest. Kui merisaarmad sellisest ökosüsteemist kaovad või hävitatakse, siis võib ökosüsteemi talitlus tugevalt häiruda.   

## Vaata ka
*Dominantliik
*Lipuliik
*Muutjaliik

## Viited
Puidu tänav (Tartu)

**Puidu tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas.

See algab Ravila tänava lõpust ja on umbtänav (kulgeb kuni raudteeni). Tänava pikkus on 400 meetrit.

Tänav jääb Ravila Tööstuspargi planeeringualasse.
Klaasi tänav

**Klaasi tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas, linna piiri lähedal.

See algab Puidu tänavalt.

Tänava pikkus on umbes 790 m. 

Klaasi tänav sai nime 15. märtsil 2007.

## Viited
Populatsiooni elujõulisuse analüüs

**Populatsiooni elujõulisuse analüüs** (inglise *population viability analysis*, lühendatult **PVA**) on demograafiline populatsiooni riskianalüüs, mis ennustab matemaatika ja statistika meetodeid kasutades, kui suur on tõenäosus, et populatsioon jääb praeguste keskkonnatingimuste (sh inimmõju) juures mingi tulevase perioodi jooksul püsima. 

Tavaliselt eri liikide populatsioonide elujõulisuse ennustamisel kasutatakse erinevaid meetodeid. 

## Viited
Populatsiooni efektiivne suurus

**Populatsiooni efektiivne suurus** (inglise *effective population size*) on paljunevate isendite arv populatsioonis. Populatsioonigeneetilistes töödes kasutatakse tähist **N<sub>e</sub>**.

Mõiste võttis kasutusele USA geneetik Sewall Wright.

## Viited
Riho Västrik

**Riho Västrik** (sündinud 4. augustil 1965 Abja-Paluojal) on eesti dokumentalist, stsenarist, filmiprodutsent ja ajaloolane. 

Aastatel 1988–2000 õppis Riho Västrik Tartu ülikoolis, kus sai bakalaureusekraadi ajaloo ja ajakirjanduse alal, 2000–2002 jätkas Tartu ülikoolis magistriõppes. Alates 2006. aastast õppis ta Balti Filmi- ja Meediakoolis magistriõppes produtseerimise erialal.

## Töökäik
1987–1990 oli Riho Västrik VAT-teatri näitleja. 1990–1993 töötas ta Eesti Raadio Noorteraadio toimetuse juhatajana. 1993–1995 oli ta Reklaamitelevisiooni uudisteosakonna vastutav toimetaja. Alates 1996. aastast on Riho Västrik OÜ Vesilinnu juhataja. Aastatel 1997–2001 töötas ta Eesti Televisiooni uudistetoimetajana.

Alates 2009. aastast õpetab ta Balti filmi- ja meediakoolis.

Riho Västrik on Euroopa Dokumentalistika Võrgustiku (EDN) liige. Ta on Eesti Filmitootjate Liidu juhatuse liige.

1998. aastal osales ta esimesel Eesti ekspeditsioonil Himaalajasse.

2011. aasta juuli lõpul osales Riho Västrik Hermann Walteri ümbermatmisel Kotelnõi saarel.

## Filmid

*1999 "Lumeleopard"
*2003 "Kaali saladus"
*2004 "Õhtumaa kaduvad liigid"
*2004 "Jäägermeister"
*2004 "Sõjapealik"
*2004 "Karula rahvuspark"
*2005 "Rannaniitude laulud"
*2005 "Piisa torn"
*2006 "Middendorffi jälgedes"
*2006 "Nahkhiirte varjatud elu"
*2008 "Muskusveise tagasitulek"
*2008 "Otepää püss"
*2008 "Tundras muutusteta"
*2008 "Karukõnelejad"
*2009 "Vanamees ja põder"
*2009 dokumentaalsari "Terveilm" (koos Kadriann Kibusega)
*2010 "Püha Jüri"
*2010 "Suur jõgi" (koosneb kahest osast: "Reis Leena lättele" ja "Delta")
*2011 "Elu lainetel"
*2011 "Teekond Araratile"
*2012 "Tuvid"
*2014 "Maastiku mustrid"
*2025 "Kriimsilm, karuott ja rebane. Märkmeid metsast"

## Tunnustus
* 2008 – Ve­ne dokumentaalfilmide auhind Kuld­ne Loor­be­riok­s dokumentaalfilmi "Mus­kus­vei­se ta­ga­si­tu­le­k" eest
* 2016 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta produtsent)

## Viited

## Välislingid

* Randel Kreitsberg PERSOON. Riho Västrik, Siberis lihtsalt varuja, Kalastaja.ee
Mohamed Said Fofana

**Mohamed Said Fofana** (sündinud 1952 Forécariah's) on Guinea poliitik, kes oli 24. detsembrist 2010 kuni 29. detsembrini 2015 Guinea peaminister.

Ta on õppinud majandusteadust ning töötanud muu hulgas Guinea kaubanduskojas ja kõrgema ametnikuna mitmes ministeeriumis.

Ta ei kuulu ühtegi parteisse.

15. jaanuaril 2014 astus tema valitsuskabinet ametist tagasi, kuid juba 18. jaanuaril nimetas president Alpha Condé ta uuesti peaministriks.

23. detsembril 2015 teatas ta uuesti oma tagasiastumisest ja 29. detsembril sai uueks peaministriks Mamady Youla.

## Välislingid
* Elulugu (*prantsuse keeles*)
Enda Kenny

**Enda Kenny** (sündinud 24. aprillil 1951) on Iirimaa poliitik, kes oli alates 9. märtsist 2011 kuni 14. juunini 2017 Iirimaa peaminister (*taoiseach*).

Ta on alates 2002. aastast Fine Gaeli esimees. Aastast 2002 kuni valimisvõiduni 2011 oli ta opositsiooniliider.

Aastatel 1994–1997 oli ta turismi- ja kaubandusminister.

Ta on kuulunud parlamenti alates 1975. aastast ning on praeguse koosseisu staažikaim liige.
Albert Camille Vital

**Albert Camille Vital** (sündinud 18. juulil 1952 Toliaras) on Madagaskari sõjaväelane, Madagaskari peaminister (2009–2011).

Vital õppis sõjakoolis Madagaskaril ja hiljem kõrgemas sõjakoolis Pariisis. Ta sai ka insenerihariduse Nõukogude Liidus.

Ta oli Madagaskari armee ohvitser. 2009. aasta sündmustes, mille käigus Andry Rajoelina võimu haaras, ta otseselt ei osalenud. President Andry Rajoelina nimetas Albert Camille Vitali peaministriks pärast seda, kui oli poliitiliste jõudude kompromissina ametisse nimetatud peaministri Eugène Mangalaza ametist vabastanud. Vital oli peaminister 20. detsembrist 2009 17. oktoobrini 2011.

10. märtsil 2011 astus Albert Camille Vitali valitsus tagasi, järgides rahvusvaheliste nõustajate lepitusplaani. 16. märtsil 2011 nimetas Andry Rajoelina Vitali uue üleminekuvalitsuse juhina ametisse tagasi.

17. oktoobril 2011 astus Vitali valitsus ametist tagasi. Ta jätkas peaministri kohuste täitmist kuni ameti üleandmiseni Omer Berizikyle sama aasta 2. novembril.

## Viited

## Välislingid
* Qui est Vital Albert Camille ?
Toliara

**Toliara** on linn Madagaskaril, Atsimo-Andrefana piirkonna halduskeskus. Linn oli ka varasema Toliara provintsi keskus.

Linn asub saare edelarannikul Fiherenana jõe lõunakaldal. Selle geograafilised koordinaadid on .

2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 101 661 inimest. 

Toliara on oluline sadamalinn ja kaubandussõlm, mille kaudu veetakse muu hulgas sisalit, seepi, kiukanepit, puuvilla, riisi ja maapähkleid.

Linnas on siselende teenindav Toliara lennujaam.


City Centre Toliara 2007.jpg|Toliara kesklinn
Toliara01.jpg|Tänav kesklinnas
Aeroporto di Tulear.JPG|Kohalik lennujaam

## Välislingid
Jaama mõis

**Jaama mõis** (saksa keeles *Jama*) oli linnamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jääb mõisasüda Tartu linna Jaamamõisa asumisse.

1597. aastal kinkis  Poola kuningas Zygmunt III Waza Jaama mõisa katoliiklasele Otto Schenkingile, aga Tartu linna vallutamise järel 1600. aastal, 13. juunil 1601 nimetas  Södermanlandi hertsog Karl selle Tartu linna omaks. Mõis oli järgnevalt riigimõis ja eramõis, kuni Karl von Stiernhjelm, 9. juunil 1733. aastal mõisa Tartu linnale müüs 1560 rubla ja paari hobuste eest.

## Mõisaansambel
Peahoone (ehitati 1847. aastal) praegune aadress on Puiestee tänav 126. Selles tegutseb Tartu Maarja Kool. Härrastemaja ees on park, mille servas voolab Jaamamõisa oja (Juudaoja).

## Vaata ka
*Jaamamõisa
*Jaamamõisa tänav
## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 43 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00059.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 441 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/459.

## Välislingid
*Jaama mõis portaalis visittartu.com
Jaamamõisa tänav

**Jaamamõisa tänav** on tänav Tartus Jaamamõisa ja Raadi-Kruusamäe linnaosa piiril.

## Vaata ka
*Jaama mõis
*Jaamamõisa oja
Lohkva juudi kalmistu

**Lohkva juudi kalmistu** on kalmistu Lohkva külas Luunja vallas Tartu maakonnas.

Kalmistu peavärav asub Tartu linna piirist umbes 100 m kaugusel Räpina maantee ääres. Kinnistu on algse suurusega, 15760 m² ehk umbes 1,58 hektarit. Matuseala on aluliselt väiksem.

## Ajalugu
1930. aastal taotles juudi kogukond Tartu linnavalitsuselt maad, et laiendada 1859. aastal Roosi ja Jänese tänava nurgale rajatud juudi kalmistut. Kuna siseministri määrusega oli lubatud matmispaikade laiendamine ainult väljaspool linna piire, pakuti juutidele maad Räpina maantee ääres. 

Juudi kogukond oli sellega nõus ning maa kalmistu rajamiseks omandati 1935. aastal, kui juudi kogukond oli ostnud Lohkval tuhande krooni eest 15760 m² maad. Kalmistu pühitseti 22. septembril 1935, esimesena maeti uuele kalmistule kasutusest väljajäänud pühi raamatuid ja jm rituaalesemeid.

## Kalmistu pühitsemise tseremoonia
Kalmistu avati pidulikult pühapäeval, 22. septembril 1935 suure rahvahulga osavõtul Jaama tänaval. Tseremoonia algas hommikul kell 10, kui suur hulk kohalikke juute kogunes juudi palvemaja juurde Turu tänavas, kuts hakkas liikuma sümboolne leinarong vanade pühakirjade ja kultusesemete matmiseks. Selliseid esemeid oli kogunud ligikaudu 20 aastat. Leinarong liikus läbi linna ja jõudis spetsiaalselt tseremoonia jaoks ettevalmistatud platsile, kus toimus ametlik kalmistu õnnistamine. Tseremooniat juhtisid kogukonna esindajad, nende seas farmaatsiakandidaat H. Beltzickoff ning Tartu juudi koguduse vaimulik juht rabi Mostovski, kes pidas kõne. Seejärel maeti mulda pühad raamatud ja esemed ning kalmistule istutati puud.

## Arhitektuur ja ehitus
Kalmistu kujundusprojekti koostasid ja viisid ellu arhitektid Arnold Matteus ja Herbert Johanson. Kogu ehitustööde maksumuseks kujunes umbes 15 000 Eesti krooni.

Projekti raames ehitati kalmistule abiehitis, mis oli kujundatud funktsionalistlikus stiilis. Hoonesse kuulusid kaks eraldi eluruumi, ärasaatmiste saal, palveruum ning Mikva – rituaalseks puhastumiseks mõeldud vann.

## Kirjeldus
Kalmistu on sõidutee ääres piiratud krohvitud telliskivimüüriga. Müür on korrapäraselt liigendatud katustatud postidega. Müüri pinnal postide vahel on Taaveti täht. Müüris on sepisväravad. Linnapoolsel küljel on lippaed, vastasküljel võrkaed.

Kalmistul on perpendikulaarsete teedega planeering. Värava juures asub abihoone. Kalmistul on kõrghaljastus.

Kalmistu territooriumil tohib vastavalt juudi tavadele viibida ainult peakattega.

## Vaata ka
*Tartu juudi kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*"Matused surnuta. Uue juudi kalmistu õnnistamine". Uus Sõna nr 221, 23. september 1935. Lk 5

## Välislingid

*
Tartu juudi kalmistu

**Tartu juudi kalmistu** on endine kalmistu Tartus.

Kalmistu asub Roosi ja Jänese tänava ääres, vanausuliste kalmistu kõrval.

Selle kalmistu kohta on kasutatud ka nimetust "vana juudi kalmistu", ehkki vana juudi kalmistu asub umbes 650 meetrit loode pool Jaani kalmistu kaguküljel. See kalmistu on seega "uus juudi kalmistu", veelgi uuem juudi kalmistu asub väljaspool Tartu linna piire Lohkva külas.

## Ajalugu
Tartu vana juudi kalmistul ei olnud 1895. aastaks enam matmiseks ruumi.

Juudi koguduse esindajad rabi Meier Kropman ja Elieser Ferkin kirjutasid Tartu linnavalitsusele maa saamiseks kirja. Linn andis uue kalmistu jaoks maad Tartu vanausuliste kalmistu kõrval Roosi ja Jänese tänava ristmikul. Tartu juudi kogukond maksis iga ruutmeetri eest linnale 1 kopika renti. Värava ja ümbritseva aia ehitamiseks annetas raha rikas juudi kaupmees Itschok Kahn. 1896. aastal ehitas kogudus kalmistule matusekambri.

Tartu linn andis kalmistu juudi kogukonnale 2000. aastal.

## Tänapäev
Tänapäeval kalmistut matmiseks ei kasutata. Algupäraste ehitistena on säilinud betoonist piirdemüür ja kaks mausoleumi kalmistu põhjaosas. Piirdemüüre uuendati 2015. aastal.

Praegu kasutusel olev juudi kalmistu asub Lohkva külas.

## Vaata ka
*Tartu vana juudi kalmistu
*Lohkva juudi kalmistu

## Viited

## Välislingid
*
Tartu vanausuliste kalmistu

**Vanausuliste kalmistu** on kalmistu Tartus.

Kalmistu asub Jänese tänava ääres, Vana-juudi kalmistu kõrval.

## Välislingid
*
Rahumäe kalmistu (Tartu)

**Rahumäe kalmistu** on kalmistu Tartus ja Lohkva külas Luunja vallas.

Rajati 20. sajandi algul Tartu Peetri koguduse uue kalmistuna, seetõttu on seda nimetatud ka 'Peetri kalmistuks', mis aga põhjustab segiajamist Peetri koguduse teiste kalmistutega.

Puidust kontorihoone ehitati 1910. aastal. Hiljem on kalmistut laiendatud ida poole, nii et tänapäeval on osa kalmistut Lohkva külas Luunja vallas.

Tartus asub kalmistu Jaama tänava ääres (algselt nimetatud ka 'Räpina tee' ääres). Seetõttu on kalmistut nimetatud ka 'Jaama kalmistuks'.

1930. aastail maeti iga aasta mais või juunis kalmistu ühishaudadesse Vanas Anatoomikumis lahatud laipu (üle 30 aastas).

Kalmistul asub 1996. aastal valminud Tartu krematoorium.

## Vaata ka
*Tartu Peetri kalmistu
*Vana-Peetri kalmistu
*Uus-Peetri kalmistu
*Tartu kalmistud

## Viited

## Välislingid
*
Tartu Krematoorium

**Tartu Krematoorium** on krematoorium Tartus Rahumäe kalmistul.

Hoones on leinatalituste jaoks kaks saali – suur ja väike (nimetatud ka suur ja väike kabel).

Hoone ehitati 1996. aastal (arhitekt Ott Ojamaa) projekti järgi.

## Välislingid
*Koduleht
Tartu Aleksander Nevski kalmistu

**Tartu Aleksander Nevski kalmistu** on kalmistu Tartus.

Kalmistu on praegusajal osa Pauluse kalmistust (selle kagunurgas).

Aleksander Nevski õigeusu kogudus asutati 1914. aastal, Püha Aleksandri kirik ehitati Sõbra tänavale aastatel 1914–1915. 1917. aastal taotleti Pauluse kalmistu kõrval maad Aleksander Nevski koguduse kalmistu jaoks ja koostati surnuaia plaan.

Kalmistu on regulaarse planeeringuga, hõreda kõrghaljastusega (valdavalt lehtpuud). Võru tänava poolsel küljel on lihtne betoonpostidele kinnitatud metallvärav ning metallist piirdeaed. Kalmistu lõunakülg on piiratud osaliselt sepisaiaga, osa metall-lehtedest valmistatud aiaga.

Hästi on säilinud aastatel 1919–1921 ehitatud kabel.

## Viited
Tsiviilkaitse

**Tsiviilkaitse** ehk **kodanikukaitse** on süsteem elanikkonna ja vara kaitseks, päästetöödeks eriolukordades ning elanikkonna hoiatamiseks.

Tsiviilkaitseehitised on varjendid, juhtimiskeskused, laod jm, millele paljudes riikides kehtivad erinõuded.

## Vaata ka

*Kodanlik õhukaitse
*Kohalik õhukaitse
*Riigikaitse
*Ohutustehnika
*Vabatahtlik tuletõrjekomando
Romi Hasa

**Romi Hasa** (2010. aastani **Romi Erlach**; sündinud 5. augustil 1977) on eesti ajakirjanik. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1995. aastal Tallinna Reaalkooli (hõbemedaliga) ja 2000. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.

## Töö ja looming
### Kirjutava ajakirjanikuna
Õpingute kõrvalt tegi ta alates 1996. aastast kaastööd ajalehele Postimees. Aastatel 1998–2004 töötas ta kultuuriajakirjanikuna Eesti Päevalehes. Artikleid on ta kirjutanud ka ajalehele Eesti Ekspress ning ajakirjadele Pere ja Kodu, Anne & Stiil, Kodukiri ja Oma Maitse.

Aastatel 2016–2017 oli ta väljaande Edasi.org Helsingi kirjasaatja.

### Raadio- ja teleajakirjanikuna
Reporteritööd alustas Romi Erlach 16-aastaselt. 

1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses juhtis ta Eesti Televisioonis eeskätt muusika- ja muid meelelahutussaateid, raadiotööd tegi Raadio 2 saatejuhina. Ta oli toona näiteks saate "Eesti muusika karikas" saatejuht. 

2011. aasta juunis kolis Romi Hasa perega Helsingisse.

Pärast 15-aastast pausi töötas Romi Hasa aastatel 2019–2021 taas Eesti Rahvusringhäälingus, juhtides ühe saatejuhina Vikerraadios "Vikerhommikut". 

Alates 2021. aasta augustist töötas Romi Hasa Kuku Raadios, kus ta oli üks "Kuku pärastlõuna" saatejuhte. 

2023. aastast töötab ta Kanal 2-s, kus on tõsielusarja "Sellest saab meie suvi" saatejuht. ja 2024. aastast ka Kanal 2 hommikuprogrammi "Telehommik" üks saatejuhte.

### Kirjutisi
* Romi Hasa: klikipealkirjade paljastajad. *[[Edasi.org]]*, 3. oktoober 2016
* Romi Hasa: kriuksuvate põrandatega poed. *[[Edasi.org]]*, 1. mai 2017

## Tunnustus
* 2006 – ajakirja Nädal lugejaküsitluse järgi 3. koht parima saatejuhi kategoorias

## Isiklikku
Ta oli 15 aastat abielus Soomest pärit trummari Petteri Hasaga, neil on tütar ja kaks poega.

Alates 2024. aastast on tema elukaaslane telerežissöör Indrek Simm.

## Viited

## Välislingid
* Anu Saagim. "Hommikusöök staariga" | Raadiohääl Romi Hasa: raha tuleb küsida nii palju, et on piinlik Õhtuleht.ee, 1. september 2023
Ökosüsteemne käsitlus

**Ökosüsteemne käsitlus** (inglise *ecosystem approach*) on  maa- ja veevarude ning eluslooduse terviklik majandamine, mis soosib nende kaitset ja säästvat kasutust õiglasel viisil. 

Ökosüsteemsest käsitlusest hakati lähtuma 1990. aastate teisest poolest, eriti pärast 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni jõustumist.    

Ökosüsteemse käsitluse järgi vaadeldakse inimest ja sotsiaalset organisatsiooni ökosüsteemi olulise osana.

## Vaata ka
*sidus juhtimiskorraldus
*sidus rannikukorraldus
*vesikondade tervikmajandamine
*ökosüsteemne juhtimiskorraldus
*ökosüsteemne tehnoloogia

## Viited

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=440 (vaadatud 5.08.2011)
Maksimaalne jätkusuutlik saak

**Maksimaalne jätkusuutlik saak** (inglise *maximum sustainabile yield*, lühendatult **MSY**) on suurim teoreetiline saak (jätkusuutlik saak), mida on populatsioonist selle juurdekasvu kahjustamata võimalik välja püüda, küttida või muul viisil tarbida.

## Viited
2005. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 2005. aasta [[Eesti-Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 9. oktoobril Tartus. Võistlus kavandati 11 kehakaalus, poksiti 4x2-minutilist raundi. Soome võitis 7:4.

Helveskaal (kuni 48 kg): Toni Hämäläinen (Soome) – Robin Soo (Eesti) 2 – 1

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Ari-Pekka Tervahauta (Soome) – Irek Dolgonossov (Eesti) RSC 3
 
Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jevgeni Gorbatšov (Eesti) – Tommy Heiniemi (Soome) 2 – 1

Sulgkaal (kuni 57 kg): Vladimir Nikiforov (Eesti) – Joonas Koivuranta (Soome) 2 – 1

Kergekaal (kuni 60 kg): Jussi Koivula (Soome) – Dmitri Popov (Eesti) 3 – 0

I kergekeskkaal (kuni 64 kg): Lasse Käkelä-Petäys (Soome) – Roman Pavlenkov (Eesti) 3 – 0

II kergekeskkaal (kuni 69 kg): Pavel Semjonov (Eesti) – Anssi Korhonen (Soome) 2 – 1

Keskkaal (kuni 75 kg): Aleksandr Rubjuk (Eesti) – Eemeli Katajisto (Soome) 2 – 1

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Teppo Laine (Soome) – Anton Nikolajev (Eesti) DQ 4

Raskekaal (kuni 91 kg): Jarno Rosberg (Soome) – Raido Ossip (Eesti) RSC 2

Üliraskekaal (üle 91 kg): Robert Helenius (Soome) – Dmitri Šolopahhov (Eesti) KO 1
Raivo Uukkivi

**Raivo Uukkivi** (sündinud 9. märtsil 1962 Tallinnas) on Eesti poliitik.

## Haridus
Raivo Uukkivi on lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli 1980. aastal, Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainseneri erialal ning omandanud haldusjuhtimises magistrikraadi Tallinna Tehnikaülikoolis. 

## Töö
Raivo Uukkivi on töötanud Jüri sovhoosi peainsenerina, AS Tallinna Vesi juhatuse liikmena ja ühe direktorina ning Tallinna Prügila AS juhatuse liikmena, kelle juhtimisel rajati ja pandi tööle moodne Tallinna prügila Jõelähtme vallas.

Rae valla volikokku valitud 2002, 2005, 2009, 2013, 2017. 

Harju maakonna Rae vallavanemana oli Raivo Uukkivi ametis 2004. aasta oktoobrist kuni 2010. aasta jaanuarini.

Pärast 2009. aasta kohalikke valimisi töötas ta kuni 2010. aasta jaanuarini Rae vallavanemana ning alates 18. oktoobrist 2010 on Raivo Uukkivi Rae vallavolikogu liige. 

Novembrist 2011 kuni novembrini 2013 oli Raivo Uukkivi Lääne-Virumaal Vihula vallavanem ja alates 2013. aasta detsembrist Raasiku vallavanem. Raivo Uukkivi on kirjutanud vallavanemana töötamisest kolm raamatut, seega nii Rae (2009), Vihula (2013) kui Raasiku (2017) vallajuhina kogetust. Lisaks on kirjutanud kolm raamatut oma tööst Rae volikogu liikmena (2013 , 2017, 2021). 2009 ja 2013. aasta kohalikel valimistel kogus ta Rae vallas suurima häälte arvu, mis osutus suurimaks ka üleriigiliselt maaomavalitsuste klassis. 2013. aasta detsembrist kuni 2017. aasta oktoobrini oli ta Raasiku vallavanem. Tema juhitud meeskond tagas 2016. aastal Raasiku vallas 5000 elaniku kokkusaamise ja Raasiku valla iseseisvana jätkamise pärast 2017 kohalike volikogude valimisi.

## Poliitiline tegevus
Raivo Uukkivi kuulus Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda aastatel 2011–2017. Varem oli ta ligi kümme aastat Eesti Keskerakonna liige, kuid astus erakonnast välja 9. mail 2011. 

19. märtsil 2016 valiti Raivo Uukkivi Harjumaa sotsiaaldemokraatide üldkoosolekul Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Harjumaa piirkonna aseesimeheks. 31. detsembril 2017 lahkus SDE-st. 

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Keskerakonna nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 224 häält ning ei osutunud valituks.

## Muu
Raivo Uukkivi ja Ly Uukkivi on oma 35-aastasest kooselust koostanud teose "Teekond" ja 40. kooseluaasta puhul andnud välja täiendatud trüki "Teekond 40". Peres on kolm poega.

2018. aastal valiti Raivo Uukkivi aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

Raivo Uukkivi hobideks on tervisesport (ujumine, suusatamine, jalgrattaga sõitmine), käsitöö (metall, puit) ja kodu arendamine. Kodukaunistuskonkursilt on saadud preemiaid nii Rae vallast (1999) kui ka vabariigi tasandil (2000).

## Viited
1996. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 1996. aasta [[Eesti-Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 8. septembril Kirkkonummel. Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti 4x2-minutilist raundi. Soome võitis 8:4.

Helveskaal (kuni 48 kg): ? (Soome) – Eestil puudus selles kaalus esindaja ja Eestile arvestati loobumiskaotus

Kärbeskaal (kuni 51 kg): ? (Soome) – Eestil puudus selles kaalus esindaja ja Eestile arvestati loobumiskaotus
 
Kukk-kaal (kuni 54 kg): ? (Soome) – Jaan Beljajev (Eesti) tulemus on teadmata

Sulgkaal (kuni 57 kg): ? (Soome) – Kristjan Enno (Eesti) tulemus on teadmata

Kergekaal (kuni 60 kg): ? (Soome) – Roman Pavlenko (Eesti) tulemus on teadmata

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Albert Starikov (Eesti) – Mika Tossavainen (Soome) 3 – 0

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): ? (Soome) – Andres Filatov (Eesti) tulemus on teadmata

I keskkaal (kuni 71 kg): ? (Soome) – Roman Aleksejev (Eesti) tulemus on teadmata

II keskkaal (kuni 75 kg): ? (Soome) – Sergei Petrunin (Eesti) tulemus on teadmata

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Valeri Semiškur (Eesti) – Petri Hirvasniemi (Soome) 2 – 1

Raskekaal (kuni 91 kg): Sergei Razumovski (Eesti) – Jaakko Lundén (Soome) RSC 1

Üliraskekaal (üle 91 kg): Igor Šibalov (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
Uspenski kalmistu

**Uspenski kalmistu** on kalmistu Tartus, osa Raadi kalmistust. Tuntud ka kui Tartu Jumalaema Uinumise kalmistu. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.

Kalmistu asub Raadi kalmistu edelaküljel Kalmistu tänava ääres.

Kalmistu rajati 1773. aastal, kui Katariina II keelas matmise kirikutesse ja kirikuaedadesse. Peavärav on tehtud punastest tellistest historitsistlikus stiilis.

Sinna on maetud teiste seas Karl Menning, Leonhard Merzin, Ludvig Puusepp, Vladimir Riives, Hermann Rossländer ja Mihhail Rostovtsev.

## Pildid

Uspenski kalmistu kabel-kellatorn 2011.jpg|Uspenski kabel-kellatorn talvel
Haud Uspenski kalmistu kellatorni kõrval.JPG|Uspenski kabeli kõrval olev haud


## Viited

## Välislingid
*
Maarja kalmistu

**Maarja kalmistu** on kalmistu Tartus, Raadi kalmistu osa.

See on Tartu Maarja Koguduse kalmistu.

Maarja kalmistu paikneb Raadi kalmistu kesk- ja põhjaküljel.

Maarja kalmistul asuvad teiste hulgas mitmete eesti kultuuritegelaste hauad. 
Sinna on maetud 
Matthias Johann Eisen, Anna Haava, Jakob Hurt, Miina Härma, Johann Voldemar Jannsen, Elmar Kits, August Kitzberg, Karl Menning, Harri Moora, Hando Mugasto, Jakob Pärn, Terese Adele Mugasto, Peeter Volmer, Ado Reinvald, Juhan Simm, Karl Eduard Sööt, Peet Vallak, August Weizenberg, August Wiera, David Otto Wirkhaus, Hans Silbermann jpt.

## Välislingid
*
1998. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 1998. aasta [[Eesti-Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 21. novembril Lahtis. Võisteldi 12 kehakaalus, poksiti 4x2-minutilist raundi. Soome võitis 7:5.

Helveskaal (kuni 48 kg): Antti Pelli (Soome) – Maksim Botšin (Eesti) RSC 1

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Sergei Tassimov (Eesti) – At-Hit Thiangtrong (Soome) 2 – 1
 
Kukk-kaal (kuni 54 kg): Joni Turunen (Soome) – Vjatšeslav Ossipenko (Eesti) 3 – 0

Sulgkaal (kuni 57 kg): Jevgeni Golovatš (Eesti) – Teemu Lindqvist (Soome) 3 – 0

Kergekaal (kuni 60 kg): Jouni Hartman (Soome) – Sergei Bahhir (Eesti) 2 – 1

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Sami Rantala (Soome) – Herki Polli (Eesti) 3 – 0

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Amin Asikainen (Soome) – Roland Karindosk (Eesti) AB 3

I keskkaal (kuni 71 kg): Jani Rauhala (Soome) – Aleksandr Kuzmin (Eesti) RSC 2

II keskkaal (kuni 75 kg): Petri Männikkö (Soome) – Daniel Sternfeld (Eesti) 2 – 1

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Deniss Roštšin (Eesti) – Ari Korhonen (Soome) 3 – 0

Raskekaal (kuni 91 kg): Valeri Semiškur (Eesti) – Kai Brännkärr (Soome) AB 3

Üliraskekaal (üle 91 kg): Igor Šibalov (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
2006. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 2006. aasta [[Eesti-Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 8. oktoobril Lohjas. Võistlus kavandati 11 kehakaalus, kuid kahes kaalus polnud osavõtjaid. Poksiti 4x2-minutilist raundi. Soome võitis 6:3.

Helveskaal (kuni 48 kg): mõlemal võistkonnal puudus selles kaalus esindaja

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Matti Koota (Soome) – Kote Tshaturia (Eesti) AB 2
 
Kukk-kaal (kuni 54 kg): Pasi Silvennoinen (Soome) – Nikolai Zaitsev (Eesti) 2 – 1

Sulgkaal (kuni 57 kg): Vladimir Nikiforov (Eesti) – Sakari Lähderinne (Soome) 2 – 1

Kergekaal (kuni 60 kg): Joonas Koivuranta (Soome) – Jevgeni Gorbatšov (Eesti) 3 – 0

I kergekeskkaal (kuni 64 kg): Nikolai Kodin (Soome) – Artur Kindsiko (Eesti) AB 2

II kergekeskkaal (kuni 69 kg): Igor Gulpa (Eesti) – Aki Selesmaa (Soome) 3 – 0

Keskkaal (kuni 75 kg): Aleksandr Rubjuk (Eesti) – Sami Selesmaa (Soome) 3 – 0

Poolraskekaal (kuni 81 kg): mõlemal võistkonnal puudus selles kaalus esindaja

Raskekaal (kuni 91 kg): Eemeli Katajisto (Soome) – Marko Virkunen (Eesti) 3 – 0

Üliraskekaal (üle 91 kg): Robert Helenius (Soome) – Dmitri Šolopahhov (Eesti) AB 1
Vana-Peetri kalmistu

**Vana-Peetri [[kalmistu]]** asub Tartus, Puiestee tänava ja Ujula tänava ristumiskohas ürgoru nõlval, piirnedes jõe pool Kalmistu paljandiga.

Rajati 1892. aastal Tartu Peetri koguduse kalmistuna.

Kalmistule on maetud Konrad Mägi ja Ado Vabbe, aga samuti Aleksander Eisenschmidt, Enn Raa, Valve Janov, Tartu mööblitööstur Johan Busch ja lastearst Harry Busch.

## Vaata ka
*Tartu Peetri kalmistu
*Uus-Peetri kalmistu
*Tartu Rahumäe kalmistu
*Tartu kalmistud

## Välislingid
*
Uus-Jaani kalmistu

**Uus-Jaani kalmistu** on kalmistu Tartus.

Kalmistu asub Puiestee tänava ääres Vana-Peetri kalmistust linna pool, piirnedes jõe pool Kalmistu paljandiga. 

Esimesed Uus-Jaani kalmistu matused pärinevad aprillist 1890. Esialgu nimetati seda uueks saksa koguduse surnuaiaks.

## Kalmistule maetud isikuid
Sellele kalmistule on maetud teiste seas 


Mihkel Veske (1843-1890) haud.jpg|Mihkel Veske haud
Karl August Hermanni (1851-1909) haud.JPG|Karl August Hermanni haud
File:Hugo Treffneri (1845-1912) haud.jpg|Hugo Treffneri haud


Uus-Jaani kalmistul asub ka 1930. aastal Läti valitsuse poolt püstitatud Esimese maailmasõjas 1915.–1918. aastal langenud läti kütivägede 180 sõduri ja 98 läti põgeniku mälestuseks I maailmasõjas hukkunute ühishaua monumendiga. Autor on läti arhitekt A. Birzenieks, monumendi restaureeris 1976. aastal Elmar Rätsep.
## Vaata ka
*Vana-Jaani kalmistu
*Tartu kalmistud
## Viited

## Välislingid

*
Gleisi Hoffmann

**Gleisi Helena Hoffmann** (sündinud 6. septembril 1965 Curitibas) on Brasiilia poliitik, valitsuse kantseleiülem alates 8. juunist 2011 kuni 2. veebruarini 2014. Ta kuulub Töölispartei.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht(arhiveeritud)
* Valitsuse kantseleiülema koduleht
Kaksiktiibviljalised

**Kaksiktiibviljalised** (*Dipterocarpaceae*) on sugukond taimi kassinaerilaadsete seltsist.

Enamik liike on vihmametsades kasvavad puud.

## Süstemaatika
Sugukonda kuulub 17 perekonda kokku umbes 500 liigiga.

**[[Anisoptera (botaanika)|Anisoptera]]*
**[[Cotylelobium]]*
**[[Dipterocarpus]]*
**[[Dryobalanops]]*
**[[Hopea]]*
**[[Marquesia]]*
**[[Monotes]]*
**[[Neobalanocarpus]]*
**[[Pakaraimaea]]*
**[[Parashorea]]*
**[[Pseudomonotes]]*
**Shorea* – soorea
**[[Stemonoporus]]*
**[[Upuna]]*
**[[Vateria]]*
**[[Vateriopsis]]*
**[[Vatica]]*
Soorea

**Soorea** (*Shorea*) on taimeperekond sugukonnast kaksiktiibviljalised.

Perekonda kuulub 196 liiki, enamik neist on troopiliste vihmametsade puud. Mõned neist kasvavad kuni 80 m kõrguseks.

Nende puude puitu turustatakse mitmete nimede all:  meranti, lauan (või luan), lawaan, seraya, balau, bangkirai.

Soorealiikidelt saadavat vaiku, üldnimetusega  dammaravaik, kasutatakse heledate valguskindlate maalilakkide valmistamiseks.

## Liike
* *Shorea acuminata* Dyer – hiigel-balaupuu (hiigelsoorea) 
* *Shorea acuminatissima* Symington – kollane balaupuu (kollane soorea) 
* *Shorea albida* Symington – valkjas balaupuu (valkjas soorea) 
* *Shorea assamica* Dyer – assami balaupuu (assami soorea) 
* *Shorea contorta* S.Vidal e *Pentacme contorta* (S.Vidal) Merr. et Rolfe – keerd-balaupuu (keerdsoorea) 
* *Shorea glauca* King – sinihall balaupuu (sinihall soorea) 
* *Shorea gysbertsiana* Burck e *Pachychlamys gysbertsiana* Ridl. – Gysbertsi balaupuu (Gysbertsi soorea) 
* *Shorea negrosensis* Foxw. – meranti-balaupuu (meranti-soorea) 
* *Shorea pauciflora* King – tumepunane balaupuu (tumepunane soorea) 
* *Shorea polysperma* Merr. – rohkeseemneline balaupuu (rohkeseemneline soorea) 
* *Shorea robusta* C.F.Gaertn. – tüse balaupuu (tüse soorea, saalapuu) 
* *Shorea uliginosa* Foxw. – lodu-balaupuu (lodusoorea) 
* *Shorea wiesneri* Schiffn. – Wiesneri balaupuu (Wiesneri soorea)

## Viited
Uus-Peetri kalmistu

**Uus-Peetri kalmistu** on kalmistu Tartus.

Kalmistu asub Puiestee ja Muru tänava ristumiskohas.

Uus-Peetri kalmistu on Tartu Peetri koguduse ajalises järjekorras kolmas kalmistu.

Kalmistu on rajatud 19. sajandi lõpul. Osale kalmistule laiendati 1960. aastal kõrvalasuva kooli staadionit. 

## Vaata ka
*Tartu Peetri kalmistu
*Vana-Peetri kalmistu
*Tartu Rahumäe kalmistu
*Tartu kalmistud

## Välislingid
*
Peetri kalmistu

**Peetri kalmistu** on kalmistu Tartus, Raadi kalmistute osa.

See on Tartu Peetri Koguduse kalmistu.

Peetri kalmistu saab alguse Kalmistu tänava poolsest peaväravast ja kulgeb Raadi kalmistu keskosa suunas.

## Vaata ka
*Vana-Peetri kalmistu
*Uus-Peetri kalmistu
*Tartu Rahumäe kalmistu
*Tartu kalmistud

## Välislingid
*
Philippe de Vitry

**Philippe de Vitry** (31. oktoober 1291 – 9. juuni 1361 Pariis) oli prantsuse helilooja, muusikateoreetik ja luuletaja. Ta oli meisterlik, uuenduslik ja mõjukas helilooja ning arvatav muusikateoreetilise traktaadi "Ars nova" autor. Teda peetakse muusikaajaloos uuele ajastule (*[[ars nova]]*) alusepanijaks.

## Elu
Mõned keskaegsed allikad väidavad, et ta sündis Champagne'i piirkonnas, kuid hiljutised uurimused on näidanud, et ta võis olla pärit hoopis Vitry-en-Artois'st Arras' lähedal. Allikates viidatakse talle tihti nimetusega "Magister", selle põhjal arvatakse, et ta õppis Pariisi Ülikoolis. Hiljem oli ta kuningate Charles IV, Philippe VI ja Jean II õukonnas sekretär ja nõunik. Lisaks tegutses ta diplomaadi (muuhulgas paavsti õukonnas Avignonis) ja sõdurina. 1351. aastal sai temast piiskop Pariisi lähedal Meaux' piiskopkonnas. Liikudes kõigis tähtsamais poliitika-, kunsti- ja kirikuringkondades, oli ta tuttav mitmete selle aja suurkujudega, teiste hulgas Petrarca ja Nicole Oresmega.

## Looming
Muusikaajaloos on ta kõige tuntum traktaadi "Ars nova" autorina. Kirjutatud 1322. aasta paiku, andis see nime uuele ajastule muusikas. Viimasel ajal on pandud kahtluse alla, kas Vitry oli selle teose autor ning kas see traktaat üldse eksisteeris. Siiski on säilinud väike hulk tema muusikateoseid, mis on tähelepanuväärsed notatsiooniuuenduste tõttu, eriti mis puudutab muusika rütmi üleskirjutamist.

Vitry kirjutas šansoone ja motette, kuid neist säilinud on vaid mõned motetid. Iga motett on silmatorkavalt eripärane.

## Viited
John Dunstable

**John Dunstable** (või **Dunstaple**; u 1390 – 24. detsember 1453) oli inglise vararenessansi helilooja.

Ta sündis arvatavasti tänapäevase Bedfordshire'i krahvkonna aladel Dunstable'is. Tema sünniaeg pole teada; oletatud on aega 1390. aasta paiku tema varaseimate säilinud teoste dateeringute järgi (1410–1420). Paljud tema elu detailid on oletuslikud. Tema muusikataustast ega -haridusest ei ole midagi teada. Ta oli kõrgelt haritud, aga pole teada tema seotust ühegi kõrgkooliga. Ta omas valdusi Cambridgeshire'is, aga ka Normandias. Erinevalt paljudest selle aja heliloojatest ei olnud ta arvatavasti vaimulik.

Ta oli üks 15. sajandi alguse tuntumaid ja mõjukamaid heliloojaid. Ta tegutses peamiselt mandril ning tema looming oli Madalmaade stiili otsene eelkäija.

Ta pööras oma muusikas erilist tähelepanu häälte kooskõla korrastamisele ning eelistas heakõlalisi intervalle.
Ahelväljasuremine

**Ahelväljasuremine** ehk **ahelhävimine** ehk **väljasuremiskaskaad** (inglise *extinction cascade*) on olukord, kus ühe liigi väljasuremine põhjustab kooslustes troofiliste seoste ja teiste liikidevaheliste suhete muutumise, mis ahelreaktsioonina kutsub esile ka teiste liikide väljasuremise.

## Vaata ka
*massiline väljasuremine
*väljasuremiskeeris
*väljasuremisvõlg

## Viited
Kaitsealade võrgustik

**Kaitsealade võrgustik** (inglise *conservation network*) on kaitsealade süsteem, milles üksikkaitsealad täiendavad üksteist ning moodustavad ühendusteede abil tervikliku võrgustiku, mis kaitseb elurikkust võimalikult täielikult ja suurel alal.

## Vaata ka
*biosfäärikaitseala
*roheline koridor

## Viited
Kaudne kasutamisväärtus

**Kaudne kasutamisväärtus** ehk **kaudne kasutusväärtus** (inglise keeles *indirect use value*) on väärtused ja hüved, mida saab kasutada, ilma et ressurssi füüsiliselt tarvitataks või hävitataks. 

Nende hulka kuuluvad näiteks vee kvaliteet ja objekti väärtus turismiobjektina.

## Vaata ka
*Iseväärtus
*Olemisväärtus
*Potentsiaalne tarbimisväärtus
*Tarbimisväärtus

## Viited
Looduskaitsebioloogia

**Looduskaitsebioloogia** (inglise *conservation biology*) on teadusharu, mis uurib elurikkust ja seda ohustavaid tegureid ning on aluseks praktilisele looduskaitsetööle.

Eestis on looduskaitsebioloogiat õpetanud ja sellealast teadustööd teinud Viktor Masing, Asko Lõhmus, Tiiu Kull, Marek Sammul jt.

## Vaata ka
*keskkonnakaitse
*looduskaitse

## Viited

## Kirjandust
*Primack, Richard P.; Kuresoo, Rein; Sammul, Marek 2008. *Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse*. Tartu: Eesti Loodusfoto, 416 lk.
Gleistunud muld

**Gleistunud muld** on muld, milles toimub gleistumine. See protsess algab ajutise liigniiskusega tingimustes. Gleistunud mulla tunnuseks on rooste täpid ja laigud.

## Gleistunud mullad Eestis
*Gleistunud karbonaatsed mullad Kg
**Gleistunud paepealsed mullad Khg
**Gleistunud rähksed mullad Kg
*Gleistuud leostunud mullad K0g
**Gleistunud leostunud mullad K0g
**Gleistunud leetjad mullad KIg
*Gleistunud leetunud mullad
**Gleistunud näivleetunud mullad LPg
**Gleistunud leetunud mullad LkIg
*Gleistunud leedemullad Lg
**Gleistunud tüüpilised leedemullad Lg
**Gleistunud huumuslikud leedemullad L(k)g
**Gleistunud sekundaarsed leedemullad

## Vaata ka
*Gleimuld

## Viited
Minimaalne elujõuline populatsioon

**Minimaalne elujõuline populatsioon** ehk **väikseim elujõuline populatsioon** (inglise *minimum viable population*) on isoleeritud populatsiooni väikseim suurus, mis vaatamata ettenähtavas ulatuses toimivale geneetilisele, demograafilisele ja keskkonna stohhastilisusele ning looduskatastroofidele, teatud aja jooksul suure tõenäosusega säilib.

## Vaata ka
*Populatsiooni elujõulisuse analüüs
*Väljasuremiskünnis

## Viited
Väino Karo

**Väino Karo** (sündinud 5. augustil 1947 Tartumaal Luunja valla Viira küla Vastse-Luksepa talus) on eesti laulja (tenor) ning teatri-, kultuuri- ja kirjandustegelane.

Ta lõpetas 1967. aastal Tartu 1. õhtukooli ning hiljem Tallinna ja Moskva konservatooriumi. 

Karo on töötanud teatris Vanemuine. 1987 laulis ta Ülo osa viimases Eestimaal toimunud  "Vikerlaste" lavastuses .

Eesti Demokraatliku Partei liikmena kandideeris Väino Karo 2003. aastal üksikkandidaadina Riigikokku.

Töötab Tartu krematooriumis ilmaliku matjana. 

Väino Karo kirjutas raamatud "Põlevik" (1993), "Kurjuse küüned" (1997), "Lülihaaval" (2000), "Tiidu trillerdusi ja muid vagantlikke vääratusi" (2007) ning "Head ei harju" (2008).

## Viited
The Exploited

**The Exploited** on 1979. aastal loodud šoti punkansambel, mis on pärit Suurbritannia teisest punklainest.

Nad alustasid *[[street punk]]* ansamblina, enne kui muutusid kiiremaks *[[hardcore punk]]* ansambliks, ainult tugeva poliitilise mõjutusega. Oma 1987. aasta albumiga "Death Before Dishonour" muutusid nad *[[crossover thrash]]* ansambliks.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Punk's Not Dead" - 1981
* "Troops of Tomorrow" - 1982
* "Let's Start a War (Said Maggie One Day)" - 1983
* "Horror Epics" - 1985
* "Death Before Dishonour" - 1987
* "The Massacre" - 1990
* "Beat the Bastards" - 1996
* "Fuck the System" - 2003

### Singlid
* "Army Life" - 1980 (EP)
* "Exploited Barmy Army" - 1980 (EP)
* "Dogs of War" - 1981
* "Dead Cities" - 1981 (EP)
* "Attack/Alternative" - 1982
* "Computers Don't Blunder" - 1982
* "Troops of Tomorrow" - 1982
* "Rival Leaders" - 1983 (EP)

### Live-albumid
* "On Stage" - 1981
* "Apocalypse Tour (Limited Edition)" - 1981
* "Live At The Whitehouse" - 1985
* "Live And Loud" - 1987
* "Live Lewd Lust" - 1989
* "Don't Forget The Chaos" - 1992
* "Live In Japan" - 1994
* "Live at the White House" - 1996
* "25 Years of Anarchy and Chaos" - 2005
Yingluck Shinawatra

**Yingluck Shinawatra** (tai keeles ยิ่งลักษณ์ ชินวัตร; sündinud 21. juunil 1967) on Tai ettevõtja ja poliitik, partei Pheu Thai liider. 5. augustist 2011 kuni 7. maini 2014 oli ta Tai peaminister. 

Ta oli Tai esimene naispeaminister.

Endine peaminister Thaksin Shinawatra on Yingluck Shinawatra vend.

7. mail 2014 tagandas Tai konstitutsioonikohus ta ametist, süüdistades teda põhiseaduse rikkumises.
Mikk Jürjens

**Mikk Jürjens** (sündinud 11. jaanuaril 1987 Raplas) on eesti näitleja, režissöör ja produtsent.

Ta on lõpetanud 2006. aastal Rapla Ühisgümnaasiumi ja 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXIV lennu näitlejana, samast aastast töötab Tallinna Linnateatris. Jürjens on 2010. aastast Eesti Teatriliidu ja Eesti Näitlejate Liidu liige.

2012. aasta sügishooajal oli ta "Laulukarusselli" saatejuht.

Mikk Jürjens on 2025. aasta XXVIII üldlaulupeo lavastaja.

## Filmograafia
Jürjens on osalenud:
* lühifilmides näitlejana: "Mehele parim", "Pimekohting" (2008), "Külm on" (2010), "Poiss" (2010), "Theodori lugu" (2011), "Vikatimehe poeg", "Päikeseratas" (2012), "Tõrv ja Sulg" (2014), "Kui eestlased..." (2019) 
* lühifilmis stsenaristina: "Ei oska filmi teha" (2011)
* teleseriaalides näitlejana: "Nöbinina" (2011), "Kelgukoerad" (2013), "Kättemaksukontor" (2013–2016), "Viimane võmm" (2014–2015), "Siberi võmm" (2016), "Pank" (2018), "Elu võimalikkusest maal" (2023), "Von Fock" (2025)
* teleseriaalis režissöörina: "Alo" 
* dokumentaalfilmis: režissöörina "Lõvide vennaskond" (2022) ja osatäitjana "Paul Keres. Kuningas" (2023)

## Tunnustus
* 2021 – Tallinna Linnateatri turundusosakonna preemia koroonaajaprojektide vedamise eest kevadel 2020
* 2024 – Eesti Noorsooteatri kolleegipreemia Lipulaev ehk hooaja 2023/2024 parim uuslavastus ("Friedeberta")

## Isiklikku
Ta on 2014. aastast abielus näitleja ja laulja Mari Jürjensiga. Nende pojad on kaksikud Jan ja Marius ning Gustav.

## Viited

## Kirjandus
* Margus Mikomägi, Mikk Jürjens: "Ma usun meeletult armastusse!" Teatritasku, 20. mai 2010
* Tiina Kruus. Mikk Jürjens: ei osatud oodata, et laulupidu tänavu erakordselt populaarne on. epl.delfi.ee, 4. juuli 2025

## Välislingid
*Mikk Jürjens Linnateatri kodulehel.
* Mikk Jürjens Eesti filmi andmebaasis.
* Mikk Jürjens andmebaasis IMDb.
* Eesti Teatri Agentuuri statistika andmebaasis.