open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tüüp 87 (õhutõrje liikursuurtükk)

**Tüüp 87** (87式自走高射機関砲, hati-nana-shiki-jisou-kousya-kikan-hou) on Jaapani Omakaitsejõudude õhutõrje liikursuurtükk, mis kasutab Oerlikoni 35 mm kaksikkahurite süsteemi, nagu Saksamaa õhutõrje liikursuurtükk Gepard. Tüüp 87 on ehitatud modifitseeritud Tüüp 74 sašši peale. Visuaalse sarnasuse tõttu animeseeriast Mobile Suit Gundam pärit relvaga on sellele mitteametlikult pandud hüüdnimi Guntank. 

## Ajalugu
Tüüpi 87 hakati välja töötama 1980. aastate keskel, et asendada vananevad USA päritolu M42 Duster õhutõrje liikursuurtükid. Põhjana masina loomiseks kasutati Tüübi 74 šassiid. Arendamise ja tootmisega tegeles Mitsubishi Rasketööstus. 

## Kirjeldus
Tank on relvastatud 35 mm Oerlikoni kaksikkahuritega. Ühe kahuri laskekiirus on 550 lasku minutis ja maksimaalne efektiivne laskekaugus on 4 kilomeetrit. Kahurid on täielikult stabiliseeritud ja võimaldavad täpset tuld anda ka liikumise pealt. Kahurid on toodetud litsentsi alusel Jaapanis.

Tüüp 87 on varustatud tulejuhtimissüsteemi, jälgimis ning jälitusradarite ja sihtmärgi identifitseerimissüsteemiga.

Masina soomus pakub kaitset raskekuulipildujate tule ja mürsukildude eest, esiosa soomus ka väikesekaliibriliste kahurite tule eest. Lisaks on masinal ABK kaitse süsteem ja tulekustutussüsteem. Meeskonda kuulub kolm liiget (juht, sihtur, komandör). 

### Kasutamine
Jaapani Omakaitsejõudude kasutuses on 2010. aasta seisuga 52 Tüüp 87 õhutõrje liikursuurtükki.

## Viited

## Kirjandus
* Christopher F. Foss *Jane's World Armoured Fighting Vehicles* Macdonald and Jane's Publishers Limited, London 1976 ISBN 0-35401-022-0 *Inglise k.* (lk. 67)

## Välislingid
Beverīna piirkond

**Beverīna piirkond** (läti *Beverīnas novads*) oli 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.

Piirkonna keskus oli Mūrmuiža küla.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Beverīna piirkonna elanikest lätlasi 88,5%, venelasi 6,9%, valgevenelasi 2,2% ja muust rahvusest inimesi 2,5%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Valka rajooni Trikāta vallast ning Valmiera rajooni Brenguļi ja Kauguri vallast. 2021. aastal liideti Beverīna piirkond Valmiera piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Werner (eesnimi)

**Werner** on germaani päritolu mehenimi. Nime on kirjutatud ka kujul Verner.

Vanimad teated nimest Werner on Habsburgide suguvõsast. 

## Nime kandjaid
*Werner Heisenberg, füüsik, Nobeli auhinna laureaat
*Rainer Werner Fassbinder, filmirežissöör
*...
Volti subito

**''Volti subit''o**, lühend **VS** (eesti keeles 'pööra kiiresti (lehte)'), on muusikas noodikirja märk, millega tähistatakse muusikateose partiides kiireid ja ebamugavaid lehekeeramisi.

## Vaata ka
*Noodikirja märkide loend
Lazo rajoon

**Lazo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaa Kaug-Ida föderaalringkonnas Primorje krai lõunaosas.

## Loodus
### Geograafiline asend
Lazo rajoon asub Primorje krai lõunaosas Jaapani mere ääres.

### Reljeef
Rajooni reljeef on mägine, osa rajoonist hõlmab Sihhote-Alini mäestik. Umbes neljandiku rajoonist hõlmab Lazo looduskaitseala.

### Maavarad
Rajoonis on kulla leiukohti ja mineraalveeallikaid, kaevandatakse ka tina.

### Loomastik
Rajoonis on esindatud sellised haruldased imetajad nagu amuuri tiiger, amuuri goral, tähnikhirv, hiigelmets-karihiir, harilik pikktiib.

### Kliima
Lazo rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja sooja niiske suvega.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni administratsiooni koduleht
Slavjanka

**Slavjanka** on mitme koha ja objekti nimi:

*Slavjanka (Aserbaidžaan), asula Aserbaidžaanis
*Slavjanka (Primorje krai), asula Venemaal
*Slavjanka jõgi (Peterburi), jõgi Venemaal Leningradi oblastis
*Slovjanka jõgi (verepäraselt *Slavjanka*), jõgi Krimmis
*Slavjanka jõgi (Vuoksi lisajõgi), jõgi Venemaal Leningradi oblastis
*Slavjanka laht, laht Venemaal Jaapani meres
*Slavjanka mägi, mägi Bulgaaria ja Kreeka piiril
*Slavjanka (laev), allveelaev
*Mõrzakent (1996. aastani *Slavjanka*), asula Kasahstanis Türkistani oblastis
VS

**VS** võib tähendada järgmist:
*versus ladina keeles
**[[volti subito]]*, üks noodikirja märke
*"Võõrsõnastik"
*Võitlev Sõna (kohvik)
Carnikava vald

**Carnikava vald** (läti keeles *Carnikavas pagasts*) on vald Lätis Ādaži piirkonnas. Asub Riiast kirdes Liivi lahe kaldal.

Vald piirneb Riia linnaga ning Ādaži, Garkalne ja Saulkrasti vallaga.

## Ajalugu

Valla eellaseks oli Carnikava kihelkond. Seal asunud Carnikava mõisa pindala oli 1920. aasta agraarreformi eel 2237 ha.

Ādaži vallas moodustati 1945. aastal Ādaži, Berģi, Carnikava ja Garkalne külanõukogu, vald likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Ādaži külanõukoguga likvideeritav Carnikava külanõukogu. 

1990. aastal moodustati Ādaži külanõukogust vald. 1992. aastal eraldati sellest moodustatava Carnikava valla alad. 2006. aastal moodustati vallaga samades piirides Carnikava piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Carnikava piirkond Ādaži piirkonnaga.

## Loodus

60% territooriumist katab mets ja 24% on põllumajanduslik maa.

Valda läbib Koiva jõgi. Suuremad järved on Dzirnezers, Ummis, Laveri järv, Pulksteņezers ja Garezersi järvestik. Vald piirneb Lilaste järvega. 

Looduskaitse all on Siguļi hiidmänd ja Lindbergi mänd. Lisaks on vallas looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid. Osa vallast asub Piejūra looduspargis.

## Kaitstavad objektid

Muinsuskaitse all on kohaliku mälestisena Baltgalvji Ohvriküngaste hiiepaik. Carnikava kiriku asupaik on regionaalse kaitse all.

## Rahvastik

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Carnikava valla elanikest lätlasi 62,1%, venelasi 24,6%, ukrainlasi 3,2%, valgevenelasi 3,3%, poolakaid 1,7% ja teistest rahvustest inimesi 3,4%. 1,8% elanike rahvus oli märkimata.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Cesvaine piirkond

**Cesvaine piirkond** (läti keeles *Cesvaines novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Cesvaine piirkonna elanikest lätlasi 91,1%, venelasi 5,1%, ukrainlasi 1,2% ja teistest rahvustest inimesi 2,6%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Cesvaine linna ja maapiirkonna liitmise teel. Hiljem moodustati maapiirkonnast Cesvaine vald. 2021. aastal liideti Cesvaine piirkond Madona piirkonnaga.


Cesvaine loss 01.JPG|Cesvaine loss
Cesvaine piiskopilinnus.JPG|Cesvaine linnuse varemed
Cesvaine Lutheran Church 01.JPG|Cesvaine luteri kirik
Cesvaine, Sula.JPG|Sula jõgi


## Viited

## Välislingid

* Piirkonna koduleht
Dobele piirkond (2009–2021)

**Dobele piirkond** (läti keeles *Dobeles novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Zemgales.

Piirkonna elanikest on lätlasi 73,1%, venelasi 13,7%, valgevenelasi 4,5%, leedulasi 2,7%, ukrainlasi 2,0%, poolakaid 1,7% ja mustlasi 1,1%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Dobele linnast ja 10 vallast: Annenieki, Auri, Bērze, Biksti, Dobele, Jaunbērze, Krimūnase, Naudīte, Penkule ja Zebrene. 2021. aastal moodustati senisest Dobele piirkonnast ning Auce ja Tērvete piirkonnast uus Dobele piirkond.

## Viited
Aimakk

**Aimakk** (mongoli *Аймаг*, ) on Mongoolia 1. järgu haldusüksuse tüüp.

Mongoolias on 21 aimakki ja üks keskalluvusega linn (pealinn Ulaanbaatar). Aimakid jaotatakse ringkondadeks (*sum*).

## Viited
Mona Lisa naeratus

**"Mona Lisa naeratus"** (inglise keeles "Mona Lisa Smile") on 2003. aastal valminud USA romantiline draamafilm.

## Välislingid
*"Mona Lisa naeratus" IMDb-s
Cibla piirkond

**Cibla piirkond** (läti keeles *Ciblas novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirnes idas Venemaaga.

Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Cibla piirkonna elanikest lätlasi 74,67%, venelasi 20,07%, valgevenelasi 1,98%, ukrainlasi 1,21% ja teistest rahvustest inimesi 2,07%.

Piirkond moodustati 2000. aastal Cibla vallast ja Līdumnieki vallast. 2009. aastal liideti piirkonnaga Blonti, Pušmucova ja Zvirgzdene vald. 2021. aastal liideti Cibla piirkond Ludza piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Zilupe piirkond

**Zilupe piirkond** (läti keeles *Zilupes novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirnes idas Venemaaga ja lõunas Valgevenega.

2010. aasta seisuga oli piirkonna elanikest 54,23% venelasi, 23,67% lätlasi, 16,23% valgevenelasi, 2,37% poolakaid ja 1,64% ukrainlasi.

Piirkond moodustati 2002. aastal Zilupe linnast ja Zaļesje vallast. 2009. aastal liideti piirkonnaga Lauderi ja Pasiene vald. 2021. aastal liideti Zilupe piirkond Ludza piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
578

**578. aasta**

## Sündmused
*Asutati pikima katkematu tegutsemisajaga ettevõtteks peetav Jaapani ehitusettevõte Kongō Gumi (pankrotistus 1428 aastat hiljem 2006. aastal).

## Sündinud
*...

## Surnud
*Justinus II, Bütsantsi keiser
577

**577. aasta** (**DLXXVII**) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas reedel. Arvu 577 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Johannes Scholasticus, Konstantinoopoli patriarh
573

**573. aasta**

## Sündmused
*...

## Sündinud
*Abū Bakr, üks esimesi islami usku pöördunuid, Muhammadi sõber, esimene kaliif

## Surnud
*Vaidevutis, Leedu kuningas
*Prutenis, Leedu preester
Sakala tänav (täpsustus)

**Sakala tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Sakala tänav Kamari alevikus Põltsamaa vallas
***[[Sakala tänav (Kohtla-Järve)|Sakala tänav]]** Kohtla-Järvel Järve linnaosas
***[[Sakala tänav (Tallinn)|Sakala tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas Tatari ja Südalinna asumis
***[[Sakala tänav (Tartu)|Sakala tänav]]** Tartus Tammelinnas
*Sakala tänav Viiratsi alevikus Viljandi vallas

## Muud
*Sakala puiestee on tänav Jämejala külas Viljandi vallas
*Sakala tänav oli Tallinnas, praegune Künni tänav
571

**571. aasta** (**DLXXI**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas neljapäeval. Arvu 571 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Läänegootide kuningas Leovigild vallutas Málaga.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Kimmei, Jaapani keiser
569

**569. aasta**

## Sündmused
*Langobardid vallutasid kõik peamised Itaalia linnad Po jõest põhja pool, välja arvatud Pavia.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Wucheng, Põhja Qi keiser
568

**568. aasta** (**DLXVIII**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas pühapäeval. Arvu 568 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Langobardid tungisid Alboini juhtimisel Itaaliasse.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
567

**567. aasta**

## Sündmused
*Järglasteta surnud Charibert I valdused (Neustria ja Akvitaania) jagati ta vendade Guntrami, Sigebert I ja Chilperic I vahel.
*Toursi kirikukogul otsustati, et vaimulik, kes tabatakse oma naisega ühest voodist, ekskommunitseeritakse aastaks, samuti keelati kahel mungal koos samas voodis magada.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Charibert I, merovingide kuningas
566

**566. aasta** (**DLXVI**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel. Arvu 566 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliks oli Flavius Iustinus II.

## Sündinud
*Tangi keiser Gaozu.

## Surnud
*...
Love Metal

**"Love Metal"** on ansambli HIM neljas album, mis anti välja 2003. aastal. Digipak-versioonil on lisalugu "Love's Requiem".

## Lood
#"Buried Alive By Love" – 5:01
#"The Funeral of Hearts" – 4:29
#"Beyond Redemption" – 4:28
#"Sweet Pandemonium" – 5:46
#"Soul on Fire" – 4:00
#"The Sacrament" – 4:32
#"This Fortress of Tears" – 5:47
#"Circle of Fear" – 5:27
#"Endless Dark" – 5:35
#"The Path" – 7:44
#"Love's Requiem" * – 8:36

Boonusvideod:
#"The Funeral of Hearts" (Video) – 3:40
#"Buried Alive By Love" (Video)* – 4:05

* - Digipak'i/Euroopa iTunes'i lisalugu
Ikšķile piirkond

**Ikšķile piirkond** (läti *Ikšķiles novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkond moodustati 2004. aastal Ikšķile linnast ja Tīnūži vallast. 2021. aastal liideti Ikšķile piirkond Ogre piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Tartu maantee (täpsustus)

**Tartu maantee** on tänav mitmes Eesti asulas:
***[[Tartu maantee]]**, Tallinnas
***[[Tartu maantee (Elva)]]**, Elvas
***[[Tartu maantee (Jõgeva)]]**, Jõgeval
***[[Tartu maantee (Põltsamaa)]]**, Põltsamaal
***[[Tartu maantee (Kohtla-Järve)]]**, Kohtla-Järvel
***[[Tartu maantee (Jõhvi)]]**, Jõhvis
***[[Tartu maantee (Räpina)]]**, Räpinas
***[[Tartu maantee (Otepää)]]**, Otepääl
***[[Tartu maantee (Peetri)]]**, Peetri külas
***[[Tartu maantee (Viljandi)]]**, Viljandis
***[[Tartu maantee (Kose)]]**, Kose alevikus
***[[Tartu maantee (Iisaku)]]**, Iisaku alevikus
***[[Tartu maantee (Õuna)]]**, Õuna külas
***[[Tartu maantee (Ahja)]]**, Ahja alevikus
***[[Tartu maantee (Kükita)]]**, Tiheda, Raja ja Kükita külas
***[[Tartu maantee (Kärevere)]]**, Kärevere külas
***[[Tartu maantee (Lohusuu)]]**, Lohusuu alevikus
***[[Tartu maantee (Kohtla-Järve)]]**, Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel
***[[Tartu maantee (Värska)]]**, Värska alevikus
***[[Tartu maantee (Avinurme)]]**, Avinurme alevikus ja Kõveriku külas
***[[Tartu maantee (Soinaste)]]**, Soinaste külas
***[[Tartu maantee (Puurmani)]]**, Puurmani alevikus
***[[Tartu maantee (Pajusti)]]**, Pajusti alevikus
***[[Tartu maantee (Roela)]]**, Roela alevikus
***[[Tartu maantee (Rõngu)]]**, Rõngu alevikus
***[[Tartu maantee (Valga)]]**, Valgas
***[[Tartu maantee (Torma)]]**, Tormas

## Vaata ka
* Tartu põik (täpsustus)
* Tartu tänav
* Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee
570

**570. aasta**

## Sündmused
*Ktesiphon, Sassaniidide riigi pealinn, saab maailma suurimaks linnaks, jättes Konstantinoopoli teisele kohale.

## Sündinud
*Muḩammad

## Surnud
*Liuva I, läänegootide kuningas
Ērgļi piirkond

**Ērgļi piirkond** (läti keeles *Ērgļu novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkond moodustati 2006. aastal kolmest vallast (Ērgļi, Jumurda ja Sausnēja vallad). 2021. aastal liideti Ērgļi piirkond Madona piirkonnaga.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
2011. aasta Taani parlamendivalimised

**[[2011]]. aasta [[Taani]] [[valimised|parlamendivalimised]]** toimusid 15. septembril.

Valiti 179 Folketingi liiget, neist 175 Taanis, 2 Fääri saartel ja 2 Gröönimaal.

Kuigi valitsev Venstre sai enim hääli ja kohti parlamendis, said opositsiooniparteid kokku rohkem hääli ja enamuse parlamendis.

Taanis käis valimas 3 545 362 inimest ehk 87,7% valijatest, Fääri saartel 20 644 ehk 58.,9% ning Gröönimaal 22 913 ehk 57,4%.

## Valimistulemused
Sergei Botkin

**Sergei Botkin** (vene keeles Сергей Петрович Боткин, 17. september 1832 Moskva – 24. detsember 1889 Menton) oli vene arst-terapeut.
Gniezno

**Gniezno** ([ˈɡɲeznɔ], saksa *Gnesen*) on 70 000 (2014.) elanikuga linn Poola lääneosa keskel, 50 km Poznańist idas.

Poola esimese kuningadünastia Piastide ajal oli Gniezno üks võimukeskusi. 10. sajandi allikad (nt "Dagome Iudex") nimetasid seda Piastide Poola pealinnaks. Tõenäoliselt oli Piastide riigi esimene pealinn siiski 840. aastail rajatud Giecz. 

Gniezno peapiiskop on roomakatoliku kirikus Poola priimas. Nii sarnaneb Gniezno ajalooline positsioon Canterbury või Reimsi omaga.

1999. aastast paikneb Gniezno Suur-Poola vojevoodkonnas; varem kuulus see Poznańi vojevoodkonda. Linn on ka Gniezno maakonna (*powiat*) administratiivkeskus.
## Vaata ka
*Gniezno peapiiskopkond ja Gniezno peapiiskoppide loend

## Viited
Jaan Hein

**Jaan Hein** (sündinud 10. märtsil 1961) on Eesti diplomaat.

Jaan Hein lõpetas 1984. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli filosoofia erialal, 1987–1990 oli ta samas aspirantuuris. 

Alates 1992. aastast on ta töötanud välisministeeriumis, aastatel 1992–1994 poliitikaosakonna Kesk- ja Ida-Euroopa büroo direktorina, 1994–1997 poliitika- ja kaitseküsimuste nõunikuna Eesti saatkonnas Moskvas, 1997–2000 poliitika planeerimise osakonna nõunikuna, 2000–2003 ajutise asjurina Eesti saatkonnas Prahas, 2003–2006 poliitikaosakonna Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia büroo direktorina. Alates 2006. aastast oli ta suursaadik Ukrainas, Gruusias ja Moldovas.

Alates septembrist 2011 on ta Eesti suursaadik Kasahstanis. Samast aastast on ta ühtlasi suursaadik Kõrgõzstanis ja Türkmenistanis ning 2012. aastast Tadžikistanis.

## Viited
Pamela Anderson

**Pamela Denise Anderson** (sündinud 1. juulil 1967) on Kanada päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja loomakaitseaktivist.

1989. aastal poseeris ta esimest korda Playboys. 

Aastatel 1992–1997 mängis ta vetelpäästja C. J. Parkerit sarjas "Rannavalve".

## Isiklikku
Pamela Andersoni vanavanaisa Hermanni Hyytiäinen rändas Põhja-Ameerikasse Soomest ja võttis uueks nimeks Anderson.

Anderson abiellus 1995 Tommy Leega. Neil on pojad Brandon Thomas (sündinud 1996) ja Dylan Jagger (sündinud 1997). Nad lahutasid abielu 1998. aastal.

## Välislingid
*Pamela Andersoni koduleht
*
Vana-Pärnu maantee

**Vana-Pärnu maantee** on tänav Tallinnas Nõmmel.

Vana-Pärnu maantee algab Nõmme keskuses Nõmme Kultuurikeskuse kõrval Pärnu maantee ja Turu platsi ristilt, jookseb kirde suunas ning lõpeb Mustamäe nõlva ääres Piiri tänava ja Kristjan Raua tänava ristmikul. Tänava pikkus on umbes 450 meetrit.

Nõmme keskuse poolne lõik kuni nimetu põiktänavani on ühesuunaline. Suurim majanumber on 27.


Pilt:Elamu Vana-Pärnu mnt 17-2.jpg|Elamu Vana-Pärnu maantee 17
Pilt:Elamu Vana-Pärnu mnt 18-2.jpg|Elamu Vana-Pärnu maantee 18
Pilt:Elamu Pärnu mnt 322 2.jpg|Elamu Pärnu maantee ja Vana-Pärnu maantee nurgal
Pilt:Nõmme muusikakool 2.JPG|Nõmme Muusikakooli hoone Vana-Pärnu maanteel
Ramaz Nozadze

**Ramaz Nozadze** (sündinud 16. oktoobril 1983) on Gruusia maadleja.

Ta võitis 2004. aastal Ateena suveolümpiamängudelt Kreeka-Rooma maadluses hõbemedali. Finaalis jäi Ramaz Nozadze alla egiptlasele Karam Jābirile skooriga 1-12.

2008. aasta olümpiamängude avatseremoonial oli ta Gruusia meeskonna lippukandja.

Eestlastest on temaga maadelnud Heiki Nabi, kes kaotas EM 2007. aastal 1-5, ja Karol Maurer jun., kes kaotas 2003. aasta MM-il punktidega 1-12.

## Viited

## Välislingid
*
Kenny Dalglish

**Kenneth Mathieson Dalglish** (sündinud 4. märtsil 1951 Glasgow's) on endine Šotimaa jalgpallur, ründaja.

Oma jalgpallurikarjääri jooksul mängis Dalglish vaid kahes klubis – Liverpoolis ja Celticus.

Šotimaa klubiga tuli Dalglish neli korda riigi meistriks. 1977. aastal kolis Dalglish Liverpooli, kus tuli seitse korda Football League First Divisioni meistriks ja võitis kolm Euroopa karikat.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu töötas Dalglish treenerina. Ta oli aastatel 1985–1991 ja 2011–2012 Liverpooli, 1991–1995 Blackburn Roversi, 1997–1998 Newcastle Unitedi ja 2000. aastal Celticu peatreener.
Lõuna tänav

**Lõuna tänav** on mitme tänava nimi Eestis:

* **[[Lõuna tänav (Kohtla-Järve)|Lõuna tänav]]** Kohtla-Järvel Järve linnaosas
* **[[Lõuna tänav (Narva)|Lõuna tänav]]** Narvas
* **[[Lõuna tänav (Pärnu)|Lõuna tänav]]** Pärnus (endine Boriss Kummi tänav)
* **[[Lõuna tänav (Rakvere)|Lõuna tänav]]** Rakveres
* **[[Lõuna tänav (Rapla)|Lõuna tänav]]** Raplas
* **[[Lõuna tänav (Tallinn)|Lõuna tänav]]** Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis
* **[[Lõuna tänav (Tartu)|Lõuna tänav]]** Tartus Veeriku linnaosas
* **[[Lõuna tänav (Valga)|Lõuna tänav]]** Valgas
* **[[Lõuna tänav (Viljandi)|Lõuna tänav]]** Viljandis

Veel leiab Lõuna tänava Antslas, Elvas, Karksi-Nuias, Keilas, Kiviõlis, Loksal, Paldiskis, Sindis, Tapal, Tõrvas ja Türil.

Eesti alevites on sellenimeline tänav Kohilas ja Pärnu-Jaagupis.

Eesti alevikes on Lõuna tänav Kadrinas, Kiisal, Kurekülas, Rakkes, Ristil, Võsul ja Väike-Maarjas.

## Vaata ka
* Vana-Lõuna tänav (endine Lõuna tänav) Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni ja Uue Maailma asumis
* Lõuna tee
* Lõuna põik
Kevade tänav

**Kevade tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

***[[Kevade tänav (Aruküla)|Kevade tänav]]** Aruküla alevikus
***[[Kevade tänav (Häädemeeste)|Kevade tänav]]** Häädemeeste alevikus
***[[Kevade tänav (Jõhvi)|Kevade tänav]]** Jõhvis
***[[Kevade tänav (Jüri)|Kevade tänav]]** Jüri alevikus
***[[Kevade tänav (Kallaste)|Kevade tänav]]** Kallastel
***[[Kevade tänav (Kiisa)|Kevade tänav]]** Kiisa alevikus
***[[Kevade tänav (Kohtla-Nõmme)|Kevade tänav]]** Kohtla-Nõmme alevis
***[[Kevade tänav (Kose)|Kevade tänav]]** Kose alevikus
***[[Kevade tänav (Kuressaare)|Kevade tänav]]** Kuressaares
***[[Kevade tänav (Mustla)|Kevade tänav]]** Mustla alevikus
***[[Kevade tänav (Märjamaa)|Kevade tänav]]** Märjamaa alevis
***[[Kevade tänav (Narva)|Kevade tänav]]** Narvas
***[[Kevade tänav (Orissaare)|Kevade tänav]]** Orissaare alevikus
***[[Kevade tänav (Otepää)|Kevade tänav]]** Otepääl
***[[Kevade tänav (Paide)|Kevade tänav]]** Paides
***[[Kevade tänav (Põripõllu)|Kevade tänav]]** Põripõllu külas Saaremaa vallas
***[[Kevade tänav (Pärnu)|Kevade tänav]]** Pärnus
***[[Kevade tänav (Rakvere)|Kevade tänav]]** Rakveres
***[[Kevade tänav (Rapla)|Kevade tänav]]** Raplas
***[[Kevade tänav (Sindi)|Kevade tänav]]** Sindis
***[[Kevade tänav (Sulupere)|Kevade tänav]]** Sulupere külas Rapla vallas
***[[Kevade tänav (Taaravainu)|Kevade tänav]]** Taaravainu külas Rakvere vallas
***[[Kevade tänav (Tallinn)|Kevade tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis
***[[Kevade tänav (Tapa)|Kevade tänav]]** Tapal
***[[Kevade tänav (Tõrva)|Kevade tänav]]** Tõrvas
***[[Kevade tänav (Türi)|Kevade tänav]]** Türil
***[[Kevade tänav (Uusküla)|Kevade tänav]]** Uusküla külas Rapla vallas
***[[Kevade tänav (Valga)|Kevade tänav]]** Valgas
***[[Kevade tänav (Viljandi)|Kevade tänav]]** Viljandis
***[[Kevade tänav (Võru)|Kevade tänav]]** Võrus
Vene tänav (täpsustus)

**Vene tänav (täpsustus)**

***[[Vene tänav]]**, Tallinnas
***[[Vene tänav (Tartu)]]**, Tartus
***[[Vene tänav (Viljandi)]]**, Viljandis
***[[Vene tänav (Rakvere)]]**, Rakveres
***[[Vene tänav (Mustjala)]]**, Mustjalas

*Vene tänav on Tõrvas Kalda tänava endine nimi
*Vene tänav on Jõgeval Kesktänav endine nimi
*Vene tänav on Võrus Fr. R. Kreutzwaldi tänava endine nimi
*20. sajandi alguses oli Vene tänav Tapa linnas
Catherine Wilkening

**Catherine Wilkening** (sündinud 16. juulil 1963 Dijonis) on prantsuse filminäitleja. 

Ta on mänginud rohkem kui kuuekümnes filmis ja teleseriaalis. Tema kõige tuntum osatäitmine on Mireille roll filmis "Montreali Jeesus" (1989).

## Välislingid
*
Valgekurg

**Valgekurg** (*Leucogeranus leucogeranus*, varem *Grus leucogeranus*) on kurglaste sugukonda *Leucogeranus* perekonda kuuluv linnuliik.

Valgekure sulestik on üleni valge, vaid labahoosuled ja pealtiiva kattesuled on mustad. Pea eesosa on sulgedeta ja tumepunase nahaga. Linnu kõrgus on 140 cm ja kaal kuni 6 kg.

Valgekured ehitavad pesa madalasse vette. Mai lõpus või juuni alguses muneb emaslind 2 muna, mida hauvad mõlemad vanemad 29 päeva. 

Valgekurg elab Aasias pesitsedes Jakuutia põhjaosas ja Obi jõe ääres ning talvitudes Hiinas, Indias ja Iraanis. Lindude koguarvu hinnati 2010. aastal 3750 isendile. Neist 95% kuulub idapoolsesse populatsiooni, mis talvitub Hiinas Poyangi järve ääres.
Gimme Five

**"Gimme Five"** on Soome bändi Stala & SO. EP, mis anti välja 14. septembril 2011. Esimene muusikavideo  "Hey What's Going On?" ilmus 12. septembril. 

## Lood
# Life's Too Hard – 3.38
# Hot Blooded – 3.57
# Hey What's Going On? 3.18
# Anytime – 4.40 *(Steve Mann, McAuley)*-kaverdatud 
# Back On the Road – 3.24
Marianne Basler

**Marianne Basler** (sündinud 9. märtsil 1964 Brüsselis) on Šveitsi päritolu Prantsusmaa näitleja. 

Ta lõpetas Brüsseli Konservatooriumi ja asus elama Pariisi, kus alustas näitlejakarjääri. Marianne Basler on mänginud ligi 80 filmis ja telesarjas. 

Ta on ka kahe lühifilmi stsenarist ja režissöör.

## Välislingid

*
Ühel ilusal päeval

**"Ühel ilusal päeval"** (inglise keeles "One Fine Day") on 1996. aastal valminud USA romantiline komöödiafilm.

## Välislingid
*"Ühel ilusal päeval" IMDb-s
*"Ühel ilusal päeval" – Filmipood.ee
Televisioon Eestis

**Televisioon Eestis** sai alguse esimeste saatekatsetustega 1930. aastatel. Regulaarsed saated algasid siiski alles 1950. aastate keskpaigas. Eesti Televisiooni kui Eesti esimese telekanali sünniajaks loetakse 19. juulit 1955.

Tänapäeval tegutseb Eestis terve rida telekanaleid nii kaabeltelevisioonis kui ka avalikus levis, tehniliselt on mindud üle digitelevisioonile.

## Välismaiste telekanalite nähtavusest Nõukogude Eestis
Nõukogude ajal ei piirdunud telekanalite nähtavus Eesti aladel vaid Eesti Televisiooni (ETV), Kesktelevisiooni ja Leningradi TV kanalitega. Soome riigitelevisioon YLE oli enam-vähem nähtav kohalike televiisorite ja vastuvõtjatega Põhja-Eestis juba 1960. aastatest.

1986. aastast tegutsemist alustanud Soome erakanalit MTV3 (nn Soome 3) oli kümnendi lõpupoolel võimalik vastu võtta eriantenniga, kuid seda võisid endale lubada vaid tolle aja kohta parasjagu maksujõulised majapidamised, mistõttu MTV3 vaadatavus oli oma suurest populaarsusest hoolimata selges vähemuses.

Ehkki teenuste ja toodete reklaamid ei olnud Nõukogude televisioonis üldsegi mitte tundmatu asi ("Kollaaž" Kesktelevisioonis, ReklaamiTV ETV-s), reklaamis Soome erakanal MTV3 Eesti vaatajatele kurioossel viisil kaupu, millest nad nõukogude kaubadefitsiidi tingimustes vaid unistada võisid.

Lõuna-Eestis valitses piirkonniti veelgi vabam olukord, kus osa era- ja kortermajadest asulates oli varustatud satelliitantennidega ning mõnes kortermajas oli ka kaabeltelevisioon. Kõik see võimaldas juurdepääsu Lääne satelliittelevisioonile (põhiliselt Saksa, aga ka teistele vabalt vastuvõetavatele telekanalitele), mis omakorda peegeldus valdavalt noorte inimeste välimuses (riietus ja soengud).

## Vaata ka
*Eesti telekanalite loend
*Eesti telesaadete loend
*2007. aasta Eesti telemaastikul
*Eesti filmi- ja teleauhinnad
*Teleteaduse ja teleajaloo andmebaas Telekraat (www.telekraat.ee)
Võõrasema (film 1998)

**"Võõrasema"** (inglise keeles "Stepmom") on 1998. aastal valminud USA draamafilm.

## Välislingid
*"Võõrasema" IMDb-s
Komatsu LAV

**Komatsu LAV** (軽装甲機動車, *Keisōkōkidōsha*) on soomustatud neljarattaveoga maastikuauto, mida kasutavad Jaapani Omakaitsejõud (näiteks Iraagi sõjas 2004. aastal). 

Masinat toodab Komatsu Ltd ja see on kasutusel 2002. aastast.

Masin sarnaneb mõnevõrra Prantsuse armee kasutatava Panhardi VBL-iga.   

## Kirjeldus
Komatsu LAV loodi 1997. aastal vastusena Jaapani Omakaitsejõudude vajadustele. Juba kasutusel olevad Toyota HMV-d ja Mitsubishi kergeveokid Tüüp 73 ei pakkunud kaitset käsitulirelvade eest. Komatsu LAV-i nähti avalikult esmakordselt Kuveidis, vahetult enne Samawa humanitaarmissiooni.

Soomusauto on neljarattaveoga ja suudab ühe tankimisega läbida kuni 320 kilomeetrit. Masina jõuallikas on 4-silindriline 160 hobujõuline diiselmootor, mis võimaldab arendada kiirust kuni 100 km/h. Komatus LAV kaalub on 4,4 meetrit pikk, 2,04 meetrit lai, 1,85 meetrit kõrge ja kaalub tühjalt 4,5 tonni. Kaalujaotuse parandamiseks on mootor nihutatud masina keskosa poole. Soomusauto rehvid võimaldavad liikumist jätkata ka pärast rataste läbilaskmist. 

Komatsu LAV on õhu teel transporditav: seda saab vedada helikopterite või transpordilennukitega (näiteks CH-47J või C-130H). 

Soomusautosse mahub neli inimest: kaks ette ja kaks taha. Masinast väljumiseks on kummalgi küljel kaks ust, lisaks veel luuk laes relvastuse kasutamiseks ja tagauks varustuse jaoks. Katuseluuk on soomustatud ja koosneb kahest poolest. Luuk pakub avatuna laskurile kaitset kuulide eest kummagi külje poolt. Tagumise ukse küljes on ka üks varuratas. 

### Relvastus
Relvastus koosneb tavaliselt kas 5,56 mm M249 kergekuulipildujast või 12,7 mm M2 Browning raskekuulipildujast (mõlemat toodab Jaapanis litsentsi alusel Sumitomo). Soomusautot on võimalik kasutada ka tankitõrje ülesanneteks: masinale saab paigaldada Tüüp 01 LMAT lase-ja-unusta või Kawasaki Tüüp 87 tankitõrjeraketi laskeseadeldise. Lisaks on soomusauto tagaosas mõlemal küljel suitsugranaadiheitjad.

### Kaitse

Komatsu LAV terassoomus pakub kaitset 5,56 mm automaatide ja kergekuulipildujate tule eest. Masina klaasid on kuulikindlad. Mõningatel masinatel on katusel laskuri kaitseks pealt lahtine terassoomusest torn. Komatsu LAV soomuskaitset hinnatakse paremaks lisasoomusega HMMWV omast. 

## Viited

## Välislingid

* Komatsu LAV õppustel (pilt)
* Military Powers
* Japan Ground Self Defence Force Light Armored Vehicle (1/35 mudel)
.ss

**.ss** on Lõuna-Sudaani Interneti tippdomeen. 

Domeen registreeriti 31. augustil 2011, kuid lisati domeeninimede süsteemi alles 2. veebruaril 2019. Saitide registreerimine algas 2020. aastal.

## Välislingid
*https://nic.ss/
*http://www.iana.org/domains/root/db/ss.html
Smiltene piirkond (2009–2021)

**Smiltene piirkond** (läti *Smiltenes novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Smiltene piirkonna elanikest lätlasi 94,2%, venelasi 3% ja teistest rahvustest inimesi 2,9%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Smiltene linnast ja endise Valka rajooni kaheksast vallast (Bilska, Blome, Branti, Grundzāle, Launkalne, Palsmane, Smiltene ning Variņi vallad). 2021. aastal moodustati senisest Smiltene piirkonnast ning Hopa ja Rauna piirkonnast uus Smiltene piirkond.

## Viited
527

**527. aasta**

## Sündmused
*Justinus I järel sai Ida-Rooma keisriks Justinianus I
*Vana-Rooma konsuliks oli Vettius Agorius Basilius Mavortius
*Justinianus I andis korralduse Hagia Sophia ehitamiseks, seda hakati ehitama 532

## Sündinud

## Surnud
* 1. august – Justinus I, Ida-Rooma keiser
Otto I (Braunschweig)

**Otto I **(u 1204 &ndash; 1252) oli esimene Braunschweig-Lüneburgi hertsog aastast 1235 kuni oma surmani. Teda kutsuti **Otto Laps**, et eristada teda tema onust keiser Otto IV-st.

## Järglased
Otto oli umbes aastast 1228 abielus Brandenburgi markkrahvi Albrecht II tütre Mathildega. Neil olid järgmised teadaolevad lapsed:

* Elizabeth (suri aastal 1266), oli abielus Hollandi krahvi Willem II-ga
* Helene (suri aastal 1273), oli abielus Saksimaa hertsogi Albrecht I-ga ja Tüüringi maakrahvi Hermann II-ga
* Adelheid (suri aastal 1274), oli abielus Hesseni maakrahvi Heinrich I-ga 
* Mathilde (suri umbes aastal 1295), oli abielus Anhalt-Ascherslebeni vürsti Heinrich II-ga 
* Agnes, oli abielus Rügeni vürsti Wizlaw II-ga 
* Albrecht I Suur (suri aastal 1279) 
* Johann I (suri aastal 1277) 
* Otto I, Hildesheimi piiskop (suri aastal 1279) 
* Konrad, Verdeni piiskop (suri aastal 1300)

## Välislingid

* Otto Welfide dünastia kodulehel
Kaave mõis

**Kaave mõis** (saksa keeles *Kawa*) oli Kurista mõisa kõrvalmõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva valda Jõgeva maakonnas.

Kaave mõis eraldati iseseisva rüütlimõisana Rutikvere mõisast 1741. aastal, kuuludes Pistohlkorside suguvõsale. 1820–1919 oli Kaave mõis koos Kaavere mõisaga Kurista kõrvalmõisateks ning kuulusid von Samson-Himmelstjerna perekonnale.  

Kaave mõisa peahoone oli pikk kivist ühekorruseline poolkelpkatusega varaklassitsistlik hoone. Mõisa juures asusid kõrvalhooned – ait ja tõllakuur. Praegu on peahoonest alles vaid selle parempoolne tiib, ülejäänud hoone osa on varemeis. 

Kaave mõisas on 1808. aastal sündinud eesti päritolu baltisaksa kunstnik Woldemar Friedrich Krüger.

Kaavelt on pärit ka eesti päritolu kirjamees ja revolutsioonitegelane Ernst Bark.

Mõisa haldusalasse jäid Kaave ja Kõpu külad.

1866. aasta vallaseadusega loodi mõisa territooriumile omavalitsusüksusena Kaave vald. 

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 251 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/269.

## Välislingid
*Kultuurimälestiste riiklik register. Fotod Kaave mõisa peahoonest ja mõisa aidast
*Kaave mõis Eesti mõisaportaalis
One Fine Day

*"Ühel ilusal päeval" (originaalpealkiri "One Fine Day) on 1996. aasta romantiline komöödiafilm George Clooney ja Michelle Pfeifferiga peaosades.
*"One Fine Day" on The Chiffonsi laul.
*"One Fine Day" on Chris Rea album.
Olga rajoon

**Olga rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Primorje krai kaguosas.

## Loodus

### Geograafiline asend
Olga rajoon asub Primorje krai kaguosas Jaapani mere ääres.

### Reljeef
Olga rajooni hõlmavad Sihhote-Alini mäestikuharud. Rajooni reljeef on mägine, rannik on kaljune. Kõrgeim mägi on Perevalnaja mägi kõrgusega 1406 m.

### Kliima
Rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja sooja niiske suvega.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni administratsiooni koduleht
Albrecht I (Braunschweig)

**Albrecht Suur** (; 1236–1279) Welfide dünastiast oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog aastatel 1252–1269 ja esimene vastloodud Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonna valitseja alates 1269. aastast kuni oma surmani.

## Abielu ja lapsed

Aastal 1254 abiellus Albrecht Brabanti Elisabethiga. See abielu oli lastetu ja pärast Elisabethi surma aastal 1261 abiellus Albrecht u aastal 1263 Monferrato markkrahvi Bonifacio II tütre Alessiaga. Neil olid järgmised lapsed:

* Heinrich Imetlusväärne (1267–1322)
* Albrecht Paks (1268–1318)
* Wilhelm (1270–1292)
* Otto (suri u aastal 1346)
* Mechthild, oli abielus Glogau hertsogi Heinrich III-ga (suri 11. detsembril 1310)
* Luther (suri aastal 1335), Saksa ordu kõrgmeister aastast 1331
* Conrad (suri u aastal 1303)

## Välislingid

* Albrecht Suur Welfide dünastia kodulehel
Gerd Kiili

**Gerd Kiili** (sündinud 18. septembril 1978 Tallinnas) on eesti korvpallur. Ta mängis 10 hooaega meeste meistriliigas, esindas klubisid Kamee, Puuviljaparadiis, Hotronic ja Pirita.

2007. aastani oli Gerd Kiili Eesti Korvpalliliidu meeste meistriliiga tegevjuht.

2007. aastal sai ta SEB Balti liiga tegevjuhiks ja aktsiaseltsi Jalajälg Baltikumi spordimarketingi juhina. Hiljem sai ta Sportland Eesti AS tegevjuhiks.

## Viited
Mihkel Jürna

**Mihkel Jürna** (5. september (vkj)/ 17. september 1899 Soonuka küla, Roela vald, Viru-Jaagupi kihelkond – 5. detsember 1972 Tallinn) oli eesti kirjanik ja tõlkija.

Ta õppis Kiltsi vallakoolis ja Väike-Maarja kihelkonnakoolis. Aastatel 1917–1923 õppis ta Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumis. Ta õppis aastatel 1923–1926 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas ja aastatel 1934–1937  arstiteaduskonnas.

## Töökohad
*1930–1940 – Eesti Kirjanikkude Liit,  sekretär
*juuli 1940 – II Riigivolikogu liige
*1940–1941 ning 1944–47 – Eesti NSV Riikliku Kirjastuse juhataja
*1942–1943 – eestikeelsete raadiosaadete vastutav toimetaja Leningradis, eesti rahvuslike väeosade ajalookomisjoni liige
*1943–1944 – Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu volinik
*1940–1952 – Eesti NSV Ülemnõukogu saadik 
*kutseline tõlkija Tallinnas

## Teosed
*1921 näidend "Idee"
*1925 koguteosed "Sang" ja "Bumerang" koos J. Schützi (Sütiste) ja E. Hiirega
*1927 novellikogu "Tavalised"
*1929 novellikogu "Üks armastus"
*1932 novellikogu "Ärigeenius"
*1972 valimik "Tavalised"
### Tõlkeid
*1926 Shakespeare, "Kuningas Lear"
*1951 M. Saltõkov-Štšedrin, "Härrased Golovjovid"
*1953 F. Panfjorov, "Võidetute maal"
*1955 T. Ševtšenko, "Jutustused" 
*1956 V. Kaverin, "Avatud raamat"
*1959 Lo Guan-Tžung, "Kolmevalitsus" I-II
*1962 K. Simonov, "Elavad ja surnud"

## Isiklikku
Tema poeg Juhan-Kaspar Jürna oli Eesti NSV kultuuriminister aastatel 1973–1978.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
Johann I (Braunschweig-Lüneburg)

**Johann** (1242–1277) valitses koos oma venna Albrechtiga kui teine **[[Braunschweig-Lüneburgi hertsogkond|Braunschweig-Lüneburgi hertsog]]** kuni hertsogkonna jaotamiseni. Johann oli aastast 1269 vastloodud Lüneburgi vürstkonna esimene valitseja.

## Abielu ja lapsed
Aastal 1265 abiellus Johann Holstein-Itzehoe krahvi Gerhard I tütre Liutgardiga (suri pärast 28. veebruari 1289) ja neil oli viis last:

# Otto II Range (1266 - 1330)
# Mathilde (suri pärast aastat 1308), oli aastast 1291 abielus Werle isanda Heinrich I-ga
# Elisabeth (suri u. aastal 1294/1298), oli abielus Oldenburgi krahvi Johanniga
# Agnes (suri u. aastal 1314), oli u. aastast 1283 abielus Hadmerslebeni krahvi Werner I-ga
# Helene, oli aastast 1315 abielus Wernigerode krahvi Konrad III-ga
Strenči piirkond

**Strenči piirkond** (läti *Strenču novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Seda läbisid Valga–Riia raudteeliin ja maantee.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Strenči piirkonna elanikest lätlasi 59%, venelasi 30,9%, valgevenelasi 4,6%, ukrainlasi 1,2% ja muust rahvusest inimesi 3,1%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Strenči ja Seda linnast ning kahest endise Valka rajooni vallast (Jērcēni ja Plāņi vald). 2021. aastal liideti Strenči piirkond Valmiera piirkonnaga.


Strenči, 2014-1.jpg|Strenči kultuurimaja
Seda, Latvia.jpg|Seda linna sissesõit


## Viited

## Välislingid
* Strenči piirkonna koduleht
Taimo Kuusik

**Taimo Kuusik** (sündinud 18. septembril 1934 Pärnus) on eesti kunstiajaloolane.

Ta on tõlkinud eesti keelde Ivan Krõlovi valme (ilmunud 1952, 1960, 1969).

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Viited
Lõuna tänav (Tallinn)

**Lõuna tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.

Lõuna tänav algab Raudtee tänavalt ja suundub kagusse. Tänav ristub Põllu, Metsa, Nõmme-Kase, Ravila ja Sihi tänavaga ning lõpeb Vabaduse puiesteel. Kuni Nõmme-Kase tänava ristini on tänav ühesuunaline.

Lõuna tänava pikkus on umbes 990 meetrit. Suurim majanumber on 56.

Aadressil Lõuna 34 asus 1950. aastatel Tallinna Linna Nõmme Haigla.

Aadressil Lõuna 50 asub Nõmme hooldushaigla. 1940 nimetati Auna tänavaks

## Viited
It Is So.

**"It Is So."** on Soome bändi Stala & SO. esimene stuudioalbum. Album ilmus plaadifirma 3rd Strike Music kaudu 16. veebruaril 2011.

Olles varem välja andnud mõne EP, asus bänd 2010 aastal kokku panema albumit oma viimase 10 aasta parimatest lauludest. Bänd on kirjutanud, salvestanud ja produtseerinud albumi ise ja sellel teeb kaasa ka külalisartiste, nagu Lacu Lahtinen (Popeda) ja Twist Twist ErkinHarju (Los Bastardos Finlandeses). 

## Lood
# The Show By So. – 0.34
# Got to Believe – 3.44
# One Nite Stand – 3.15
# She – 3.43
# (Won't Let You) Down Again – 4.34
# Pamela – 3.07
# Bye Bye – 4.42
# Shout – 4.03
# My Happy Day – 3.42
# Woman – 3.48
# Spring Romance – 5.06
# Everything for Money – 2.37
# E-Major – 0.32
Lõuna tänav (Tartu)

**Lõuna tänav** (*Südstraße*) on tänav Tartus Veeriku linnaosas. 

Tänav algab Ludvig Puusepa tänavalt ja lõpeb Nikolai Lunini tänaval ning on 105 meetri pikkune. Temaga paralleelne on Tervishoiu tänav.
Kalwaria Zebrzydowska

**Kalwaria Zebrzydowska** [kalˈvarja zɛbʐɨˈdɔfska] on linn Poola lõunaosas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas, Kalwaria Zebrzydowska valla halduskeskus.

Linn on rajatud 1617. aastal ning 2010. aasta andmeil oli seal 4493 elanikku. Kalwaria Zebrzydowska kuulus 1975–1998 Bielsko-Biała vojevoodkonda.

Linn on saanud nime Kolgata mäele (poola keeles *Kalwaria*) pühitsetud kloostri ja usulise kompleksi järgi, mille 1. detsembril 1602 rajas Krakówi kuberner Mikołaj Zebrzydowski. Kompleksi tuntakse tänapäeval Kalwaria Zebrzydowska pargi nime all (*Kalwaria Zebrzydowska Maneristlik Arhitektuuri ja Pargimaastiku Kompleks ning Palverännupark*), 1999. aastal arvati see UNESCO maailmapärandi nimekirja. Klooster kuulub bernardiinide ordule.

Zebrzydówi linn loodi 1617. aastal, majutamaks üha suurenevat palverändurite hulka. 1640. aastal laiendas Jan Zebrzydowski linnaõigusi ning linn kaardistati uuesti ja selle nimeks sai Nowy Zebrzydów (Uus-Zebrzydów). 1715. aasta paiku kannatas linn suure tulekahju käes ning uus omanik Józef Czartoryski ehitas selle taas üles. Czartoryskite suguvõsa loss ehitati 1729–1731 (1980. aastail muudeti see praeguseks seminariks). Habsburgide Austria annekteeris linna Poola esimese jagamise ajal 1772. aastal maale tungides, andes linnale nimeks Kalwaria. 1887. aastal sai linna omanikuks Jan Kanty Brandys ning 1890. aasta paiku ilmus praegune nimi Kalwaria Zebrzydowska.

1896. aastal kaotas Kalwaria Zebrzydowska Austria võimude otsusel linnaõigused. 1906. aasta paiku ehitati Püha Joosepi kirik (*kościół pw. św. Józefa*). Esimese maailmasõja lõppedes sai linn 1918. aastal taas Poola osaks, Poola Vabariigi valitsus taastas Kalwaria Zebrzydowska linnaõigused 1934. aastal. Pärast Teist maailmasõda sõltus linna majanduse areng suuresti mööbli- ja puutööstuse laienemisest ning arvukaist palverändureist.

Kalwaria Zebrzydowska sõpruslinnad on samuti Kolgata järgi nime saanud Kalvarija Leedus, Hameln Saksamaal ja Levoča Slovakkias.

Linnapea on 2025. aasta seisuga Tadeusz Stela.

## Välislingid
* Kalwaria Zebrzydowska koduleht
Heinrich I (Braunschweig-Grubenhagen)

**Heinrich** (august 1267 – 7. september 1322 Salzderhelden), Braunschweig-Lüneburgi hertsog, kutsutud **Imetlusväärseks** (ladina *Henricus Mirabilis*), oli esimene Grubenhageni vürstkonna valitseja.

## Perekond
Heinrich abiellus aastal 1282 Meißeni markkrahvi Albrecht II tütre Agnesega. Nad said 16 last:

* Alessina (sündinud u aastal 1282), oli abielus Beichlingeni krahvi Friedrichiga
* Otto (sündinud u aastal 1283, suri aastal 1309 või enne seda)
* Albrecht (sündinud u aastal 1284, suri pärast aastat 1341), ühines Saksa orduga
* Adelheid (1285–1320), oli abielus Tšehhi kuninga Jindřichiga
* Agnes, nunn Osterodes (sündinud u aastal 1287, suri 1332. ja 1336. aasta vahel)
* Heinrich (sündinud u aastal 1289, suri aastal 1351 või enne seda)
* Friedrich (sündinud u aastal 1291 – suri u aastal 1323)
* Adelheid-Irene (sündinud u aastal 1293 – 17. augustil 1324), oli abielus Bütsantsi keisri Andronikos III Palaiologosega
* Mechtild (sündinud u aastal 1295 – suri vahemikus 24. oktoober 1333 ja 14. märts 1344), oli abielus Werle-Güstrow' isanda Johanniga
* Ernst (sündinud u aastal 1297 – suri 11. märtsil 1361)
* Wilhelm (sündinud u aastal 1298 – suri aastal 1360)
* Richardis, Osterode abtiss (sündinud u aastal 1300, suri 1332. ja 1336. aasta vahel)
* Johann, (sündinud enne aastat 1322, suri 23. mail 1367), Einbecki praost

## Välislingid
* Heinrich Welfide dünastia kodulehel
Curt Lindström

**Curt Lindström** (sündinud 26. novembril 1940 Uppsalas) on rootsi jäähokitreener.

Ta oli aastatel 1985–1986 Rootsi jäähokikoondise peatreener ning võitis koondisega 1986. aasta MM-il hõbemedali. Aasta hiljem oli ta koondise teine treener, kui Rootsi tuli maailmameistriks.

Aastatel 1993–1997 oli Lindström Soome jäähokikoondise peatreener. Tema juhtimisel tuli Soome 1995. aastal esimest korda maailmameistriks. Aasta varem võideti olümpiamängudel pronks- ja MM-il hõbemedal.

Aastatel 2001–2004 oli ta Läti jäähokikoondise peatreener.

Lindström on olnud Tampere Ilvese (2004–2005) ja Helsingi Jokerite (2005–2006) peatreener. Ta on treeninud ka Rootsi, Saksamaa ja Šveitsi klubisid.

Soome jäähokimuuseum nimetas Curt Lindströmi 2004. aastal 148. jäähokilõviks.

## Välislingid
* Curt Lindström Jäähokimuuseumi lehel
Soome jäähokimuuseum

**Soome jäähokimuuseum** on jäähoki ajaloole pühendunud muuseum Soomes Tamperes.

Muuseum alustas tegevust 1979. aastal Tampere jäähallis, aastal 2000 koliti muuseumikeskusse Vapriikki.

Jäähokimuuseum annab alates 1985. aastast välja jäähokilõvi aunimetust. Jäähokilõviks nimetatakse Soomes silma paistnud jäähokimängijaid, treenereid, kohtunikke ja hokiametnikke. 

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
Matti Maasikas

**Matti Maasikas** (sündinud 12. juunil 1967 Tallinnas) on Eesti diplomaat, Euroopa Liidu välisteenistuse kõrge ametnik. 

Matti Maasikas lõpetas 1985. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1993. aastal Tartu Ülikooli ajaloolasena.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Eesti Rahva Muuseumi tegevdirektori kohusetäitjana, seejärel Kaitseministeeriumi konsultandina. Aastatel 1994–1996 oli ta Isamaa välissekretär, seejärel 1999. aastani Riigikogu kantselei välissuhete osakonna juhataja ning aastatel 1999–2001 peaminister Mart Laari büroo juhataja.

Alates 2001. aastast töötas ta Välisministeeriumis. Aastatel 2001–2005 oli Matti Maasikas Eesti suursaadik Soomes, aastatel 2005–2008 Välisministeeriumi kantsler.

Aastatel 2009–2010 töötas ta Euroopa Komisjoni laienemisvoliniku Olli Rehni kabinetis, alates augustist 2010 Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Durão Barroso nõunike meeskonnas.

Alates 29. augustist 2011 oli Matti Maasikas Eesti alaline esindaja Euroopa Liidu juures.

Eesti Euroopa Nõukogu eesistumise ajaks 2017. aastal määras valitsus ta Eesti eriesindajaks Euroopa Liidu juures. Tema ülesanne oli esindada Eestit Euroopa Parlamendi plenaaristungitel, kaitstes seal Euroopa Liidu Nõukogu ühiseid seisukohti.

Alates 2018. aastast oli Maasikas Välisministeeriumi asekantsler. Sügisel 2019 sai Matti Maasikas Euroopa Liidu suursaadikuks Ukrainas. Tema ametiaeg lõppes 15. septembril 2023. Samast ajast alates on ta Euroopa Liidu välisteenistuse (EEAS) kõrge ametnik Brüsselis.
2025. aasta novembris nimetati Maasikas ajutiselt EEAS-i peasekretäri asetäitjaks. 

Alates 1992. aastast kuni 2020. aastani oli ta Isamaa Erakonna (varem Isamaaliit) liige.

## Tunnustus
*2016 Valgetähe III klassi teenetemärk
*2016 Aasta eurooplane

## Isiklikku
Matti Maasika isa oli ajakirjanik Uno Maasikas ja ema telerežissöör Maie Kivita.

## Avaldatud raamatud
* "Gondori kroonika", 2019, ISBN 9789949995486
* "Rahvas, kes hakkas vastu. Euroopa Liidu suursaadikuna Ukrainas 2019–2023", Varrak, 2024, ISBN 9789985361634

## Viited
Viru-Nigula Koduloomuuseum

**Viru-Nigula Koduloomuuseum** on Viru-Nigula endises pastoraadis (Viru-Nigula pastoraat) paiknev muuseum, kus on väljapanekud piirkonna ajaloost ja kultuuritegelastest, teiste seas kunagisest Viru-Nigula pastorist Otto Wilhelm Masingust.

Muuseumi püsiekspositsioonis on kajastatud Otto Wilhelm Masingut, sõbrakaubandust Soome lahel, Viru-Nigula kolhoosi ja nõukogudeaegset elu ("Viru-Nigula kolhoos 1949–1993", "Kolhoosniku elutuba 1960–70"), traditsioonilisi tööriistu ja palju muud. Lisaks toimuvad ajutised näitused, näiteks kohalike kunstnike loomingust.

Viru-Nigula Koduloomuuseum asutati 1986. aastal. Muuseumi juhataja on Viru-Nigula Hariduse Seltsi juhatuse liige Eha Piirsalu.

19. novembril 1988 avati pastoraadihoonel Otto Wilhelm Masingu 225. sünniaastapäeva tähistamise raames Viru-Nigula Muinsuskaitse Seltsi algatusel mälestustahvel kirjaga: "Siin elas 1795–1815 eesti vanema kirjandusloo kõige silmapaistvam esindaja, esimesi eesti rahvusest kirja- ja keelemehi. Viru-Nigula pastor Otto Wilhelm Masing 1763–1832". Katte eemaldasid kirjanik Jaan Kross ja Viru-Nigula kolhoosi esimees Kalev Laanemets, tahvli õnnistas sisse kohaliku luteri koguduse õpetaja Jaan Jaani. Sel puhul ilmus ka Viru-Nigula Muinsuskaitse Seltsi esimehe, koduloolase Helmut Elstroki buklett "O. W. Masing – 225 aastat sünnist".

Algselt asus pastoraadi kohal mõisahoone, millest annab tunnistust 14.–15. sajandist pärit mantelkorsten. Masingu õpetajaks tuleku ajaks ehitasid vanale kohale uue pastoraadihoone nelja ümbruskonna mõisa ehitusmehed, millest tuleneb ka hoone korrapäratu planeering. Nõukogude ajal oli hoone kasutusel kooli internaadi ja haiglana. Tänapäeval kuulub maja EELK Viru-Nigula kogudusele. 2010–2011 renoveeriti muuseum Viru-Nigula Hariduse Seltsi tellimisel ja LEADER-programmi toel.

2006. aastal sõlmis Viru-Nigula kogudus valla ja sihtasutusega Virumaa Muuseumid viieaastase koostöölepingu, et lülitada pastoraat kui vaatamisväärsus Virumaa turismiobjektide hulka ning elavdada muuseumis aastaringset kultuurielu. Seni oli muuseum avatud vaid suviti.

## Viited
563

## Sündmused
*Iiri munk Columba asutas Iona saarel kloostri, millst sai alguse ristiusu levik Šotimaal ja Põhja-Inglismaal.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Kamennogorsk

**Kamennogorsk** (soome *Antrea*, 1948. aastani ametlik nimi **Antrea**) on linn Karjalas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Leningradi oblasti Viiburi rajoonis ning on Kamennogorski linnaasunduse keskus. 

Linn asub Peterburist loodes, Vuoksi jõe ääres.

Linn kuulus kuni 1940. aastani Soomele, oli Soome valduses ka 14. augustist 1941 kuni 24. septembrini 1944.

## Viited

## Välislingid
*Kamennogorski linnaasunduse veebileht