open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cuba Gooding vanem

**Cuba Gooding Sr.** (27. aprill 1944 New York – 20. aprill 2017 Los Angeles, California) oli USA laulja ja näitleja.

Ta sai tuntuks laulusolistina soulmuusikat viljelenud ansamblis The Main Ingredient, mis lõi 1970. aastatel laineid looga "Everybody Plays the Fool".

Tema ja ta abikaasa Shirley said kokku neli last, kelle hulka kuuluvad näitlejad Cuba ja Omar. Paar läks 1974. aastal lahku, ent abiellus 1995. aastal uuesti.

## Välislingid

* Oscariga pärjatud näitleja Cuba Gooding Jr. isa leiti surnuna, Delfi, 21. aprill 2017
Ilja Mussin

**Ilja Mussin** (vene Илья Александрович Мусин; 6. jaanuar 1904 (vkj. 24. detsember 1903) Kostroma – 6. juuni 1999 Peterburi) oli Vene dirigent, pedagoog ja dirigeerimisteoreetik.

Alates 1932. aastast oli Mussin üle 60 aasta dirigeerimise õppejõud Leningradi konservatooriumis. Tema klassis õppisid näiteks Valeri Gergijev, Vassili Sinaiski, Rudolf Barshai jt. 

Mussini käe all on haridust saanud ka mitu Eesti dirigenti, näiteks Jüri Alperten ja Anu Tali.
Kansakoulu

**Kansakoulu** (sõna-sõnalt 'rahvakool') oli Soomes kuueaastane algkool. Neid hakati rajama 1866. aasta rahvakoolidekreedi põhjal ja need kaotati 1970. aastatel seoses põhikoolireformiga.

Rahvakoolis sai igaüks õppida oma emakeeles. See oli oluline uuendus eriti soomekeelsetele inimestele. 

## Rahvakoolide teke ja levik

Esimesed rahvakoolid asutati Soomes 1850. aastatel. Koole algatasid tavaliselt haritud ja ettenägelikud mõisnikud ja töösturid. 19. sajandi teisel poolel olenes rahvakoolide asutamine valdadest, kuigi riigilt oli võimalik abi saada. Koole asutati laisalt, sest rahva hulgas peeti kiriklikku rändkooli (*kiertokoulu*) tavalise inimese hariduseks piisavaks. Arvati, et neljaaastane rahvakool õpetab lapsed laisaks ning harjutab neid füüsilise töö asemel raamatutega. Linnades asutati rahvakoole aktiivsemalt, sest tööstus vajas arvutada ja lugeda oskavaid inimesi ning lapstööjõu kasutamise vähenedes polnud lapsi ka millegi muuga hõivata.

## Viited

## Välislingid
Grundzāle vald

**Grundzāle vald** (läti keeles *Grundzāles pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bilska, Palsmane, Koivaliina ja Vireši vallaga ning Valka piirkonna Zvārtava ja Vijciemsi vallaga.

Valla pindala on 130 km². 2016. aasta seisuga elas seal 908 inimest. Valla keskus on Grundzāle küla, vallamaja asub aadressil Tilta 5. Vallavanem on Alda Zvejniece.

## Ajalugu

Grundzāle mõis kujunes Riia ja Pihkva vahelise kaubatee äärde. 1897. aastal liideti sellest tekkinud mõisavald Koivaliina vallaga, ent hiljem eraldus see taas. 1935. aastal oli valla pindala 37,4 km², elanikke oli seal 706. 1945. aastal moodustati valda Grundzāle külanõukogu, mis aga kaks aastat hiljem likvideeriti. Aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult ja külanõukogu moodustati taas. Aastal 1960 liideti külanõukoguga likvideeritavate Vizla ja Aumeisteri külanõukogu territooriumid. Aastal 1979 liideti külanõukoguga osa Zvārtava külanõukogu maadest, aastal 1981 liideti osa külanõukogu maadest aga Vireši külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Smiltene piirkonda.

## Loodus

Vald asub suuremalt jaolt Tālava madalikul, osalt ka Vidzeme kõrgustikul. Valla territooriumile jääb kavandatav Dzeņi karjäär, kust plaanitakse murda Pļaviņase lademe dolomiiti. Olulisemad jõed on Vija jõgi, Stepupe, Vecpalsa, Vizla, Palza ja Vidaga jõgi. Valda jäävad ka neli väikest järve: Bezdibenis, Baltezers, Vizla veskijärv ja Duņķis.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Aumeisteri mõisa hoonetekompleks (tallid, kutsari maja, elumaja, mõisavalitseja maja, häärber, palkidest ait, maneež, kõrts) ja park. Regionaalse kaitse all on Jaunbemberi ja Ozoliņi muinaskalmed ning Liepiņi keskaegne kalmistu. Looduskaitse all on Apsīši õunapuu, Aumeisteri mõisa tamm, Aumeisteri vaher, Gobase tamm, Mucenieki tamm, Grundzāle mõisa haab, Grundzāle mõisa lehis, Palejase tamm, Bindese tamm, Atvasese tamm, Caunese kask, Caunese jalakas ja Vērzemnieki tammed.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 869 lätlast, 12 venelast, 4 valgevenelast, 1 ukrainlane, 3 poolakat ja 1 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Ziemeļvidzemes ainava pie Spikstiem.jpg|Valla maastik
Vecpalsa pie Vidzemes šosejas 2003-09-06 - panoramio.jpg|Vecpalsa jõgi
Aumeistaru dīķis (Pond near Aumeistari).jpg|Aumeisteri mõisa tiik


## Viited

## Välislingid
Gottfried Huth

**Johann Sigismund Gottfried Huth** (2. mai 1763 Roßlau (Elbe) – 28. veebruar (12. märts) 1818 Tartu) oli füüsik ja matemaatik. 

Ta töötas füüsika- ja matemaatikaprofessorina Frankfurdi (Oderi ääres) ülikoolis, kus tema õpilaste seas oli Heinrich von Kleist.
Hiljem töötas ta Tartu ülikooli professorina, lugedes astronoomiakursust. Üheks tema õpilaseks oli Wilhelm von Struve.

Ta on maetud Vana-Jaani kalmistule.

## Viited
Grundzāle

**Grundzāle** (vanasti ka **Dzeņi**) on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonnas, Grundzāle valla halduskeskus. Küla asub Vecpalsa jõe kaldal, merepinnast 80 meetri kõrgusel. Grundzāle asub piirkonna keskusest Smiltenest 25 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusel. 

Lisaks vallavalitsusele on külas veel põhikool, rahvamaja,  raamatukogu ja postkontor. Grundzāles asuvad Grundzāle ja Grundzāles skola bussipeatus. 

Asula tekkis Dzeņi (*Dsenne*) nime kandva asulana Riia ja Pihkva vahelise maantee äärde. Nõukogude ajal oli seal Grundzāle sovhoosi keskasula.

Külas kasvav pärn ümbermõõduga 3,74 m on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 430 (1970)
* 362 (1979)
* 397 (1989)
* 419 (2000)
* 385 (2011)

* 387 (2016)
* 396 (2019)
* 341 (2021)
* 350 (2025)


## Viited
Dzeņi

**Dzeņi** on/oli mitme Läti asula nimi:
*Dzeņi (Hopa piirkond)
*Grundzāle varasem nimi, Smiltene piirkond
*Dzeņi (Liezēre vald)
*...
Aumeisteri

**Aumeisteri** (vanasti ka **Serbigale**, **Aumeistari**, **Aumeisters** või **Aumeisteris**) on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle valla põhjaosas.

Asula tekkis Aumeisteri mõisa hoonetekompleksi juurde. Mõisat on esmamainitud 1533. aastal, mil Riia peapiiskop Thomas Schöning andis Smiltene lossile kuulunud Serbigali maad õuemeistrile Meinhard von Schierstädtile. Selle viimase saksakeelsest ametinimetusest *Hofmeister* sai mõis ka ühe oma saksakeelsetest nimevariantidest, millest hiljem on tulenenud lätikeelne Aumeisteri. Agraarreformi järel rajati sealse mõisa peahoonesse kool.

Küla oli Aumeistri kihelkonna keskuseks. 1944. aasta septembris toimusid piirkonnas pealetungiva Punaarmee ja Saksa vägede vahel ägedad lahingud, mille käigus hävis ka sealne kirik.

Külas asub Aumeisteri bussipeatus. 

Külas kasvavad Aumeisteri mõisa tamm, Aumeisteri vaher ja Gobase tamm on looduskaitse all. Aumeisteri mõisa hoonetekompleks (sealhulgas tall, tallid, kutsari maja, elumaja, mõisavalitseja maja, häärber, kellaga ait, maneež, kõrts) ja park on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

## Elanikkond


* 67 (1965)
* 62 (1989)
* 41 (2000)
* 36 (2011)

* 37 (2016)
* 32 (2019)
* 30 (2021)
* 31 (2025)


## Viited
Bilska vald

**Bilska vald** (läti keeles *Bilskas pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Grundzāle, Launkalne, Smiltene ja Palsmane vallaga, Valmiera piirkonna Plāņi vallaga ning Valka piirkonna Vijciemsi vallaga.

Valla pindala on 161 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1242 inimest. Valla keskus on Bilska küla. Vallavanem on Linda Karlsone.

## Ajalugu

Bilska vald kujunes Bilska, Jaunbilska ja Mēri mõisa mõisavaldade liitumisel. Agraarreformi ajal oli Vecbilska mõisa (*Alt-Bilskenshof*) pindala 522 hektarit, Jaunbilska mõisa (*Neu-Bilskenshof*) pindala 538 hektarit, Rauda mõisa (*Raudenhof*) pindala oli 294 hektarit, Bānūži mõisa (*Bahnus*) pindala oli 275 hektarit, Pāpiņase mõisa oma (*Papenhof*) 175 hektarit ja Zeltiņi mõisa oma (*Selting*, *Seltingshof*) 77 hektarit.

Aastal 1935 oli valla pindala 92,6 km², elanikke oli seal 1448. 1945. aastal moodustati valda Bilska ja Kalnāji külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Bilska külanõukoguga likvideeritav Kalnāji külanõukogu. Aastal 1961 liideti külanõukoguga Aumeisteri külanõukogu Blāzma kolhoosi maad ja Lobērģi küla. Aastal 1971 liideti Birzuļi külanõukoguga Draudzība kolhoosi maad, ent aastal 1977 Birzuļi külanõukogu likvideeriti ja selle maad liideti Bilska külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Smiltene piirkonda.

## Loodus

Vald asub suuremalt jaolt Tālava madalikul, lõunaosas ka Vidzeme kõrgustikul. Suurim kõrgus on 121,3 meetrit. Olulisemad jõed on Vija jõgi ja selle lisajõed Kamalda ning Pubuļupe.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Kalnaegļi ohvritamm, Panderi ohvrikivi ja ohvrimägi. Regionaalse kaitse all on Līdaciņi, Dzirkaļi, Panderi ja Vecruikase muinaskalmed, Pakuļi keskaegne kalmistu ning muistne pühapaik Līdaciņi Jaanimägi koos sealsete kividega. Kohaliku kaitse all on Piltiņi muinaskalmed, Kalnaegļi ja Piltiņi linnamäed, ning Lāčkalni muinaskalmed

Looduskaitse all on Raudiņase tammed, Iekari jalakas, Krijupise tamm, Krijupise mänd, Kalējiņi tamm, Lobērģi mänd, Vīriņi mänd, Vaiņagi elupuu, Pāpiņi pärnad, Ozoliņi mänd, Zaļkalni tamm, Jaunmājase tamm, Jaunegļi mänd, Muižnieki tamm, Mazraibi tamm, Jaunraibi tamm, Asari kuusk, Asari tamm, Mēri hiidtamm, Siliņi mänd, Vecmiķeļi mänd, Strautiņi elupuu, Purgaiļi elupuu, Inči elupuud, Mēri mõisapargi elupuud, Euroopa seedermänd, Jaunkūjiņase pärn, Virveņi tamm, Jaunkūjiņase tamm, Mežvidi mänd, Ieži tamm, kaks Euroopa lehist, Siberi lehis, Bānūzi saar ja Bānūzi tamm.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1143 lätlast, 30 venelast, 9 valgevenelast, 4 ukrainlast, 2 poolakat ja 4 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Mēri

**Mēri** (vanasti ka **Mēris**, Nõukogude ajal **Birzuļi**) on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Bilska vallas. Külas asub Smiltene piirkonna muuseum.

Asula tekkis Mēri mõisa hoonetekompleksi juurde. Külas sündis Läti kunstnik Rūdolfs Pērle. Nõukogude ajal oli seal kolhoosi Draudzība keskasula.

Mēris asub üks kahest Bilska valla avalikust raamatukogust. Külas asuvad Mēri bussipeatused. 

Mēri mõisapargi seitse elupuud, kaks pargis kasvavat lehist (üks neist ümbermõõduga 3,24 m) ja Mēri hiidtamm on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 92 (1970)
* 150 (1979)
* 238 (1989)
* 265 (2000)
* 186 (2011)

* 206 (2016)
* 211 (2019)
* 204 (2021)
* 196 (2025)


## Viited
Birzuļi

**Birzuļi** on küla (*mazciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas.

Küla asub valla lõunaosas Azanda jõe kaldal. Asulas on Azanda bussipeatus.

2007. aastal oli külas kaheksa elanikku.

Varem on Birzuļi nime kandnud ka Mēri küla.

## Viited
Bilska

**Bilska** (vanasti ka **Vecbilska**) on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonnas, Bilska valla halduskeskus. 

Bilska asub piirkonna keskusest Smiltenest 9,5 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel merepinnast 76 meetri kõrgusel. Lisaks vallavalitsusele on külas veel põhikool, raamatukogu ja postkontor. Külas asuvad Bilska, Bilska 2 ja Vimbase bussipeatus. 

Asula tekkis Vecbilska mõisa (*Alt-Bilskenhof*) hoonetekompleksi juurde. Nõukogude ajal oli seal kolhoosi Druva keskasula.

Külas asub looduskaitsealune pärnaallee, mille koosseisus kasvavad  ka saared ja vahtrad. Kolm selle allee pärna on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 225 (1970)
* 259 (1979)
* 305 (1989)
* 292 (2000)
* 249 (2011)

* 237 (2016)
* 220 (2019)
* 249 (2021)
* 203 (2025)


## Viited
Jussi Vares

**Jussi Valtteri Vares** on Reijo Mäki loodud tegelaskuju tema romaanides ja nende põhjal tehtud filmides.

Vares tegutseb detektiivina Soomes Turu linnas.

## Osatäitjad filmides
* Juha Veijonen (2004, 2007)
* Antti Reini (2011–)
Oper

**Oper** on perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Oper Eestis 52 mehel ja 64 naisel.

## Nime kandjaid
*Andres Oper, eesti jalgpallur
*Frants Oper, eesti pedagoog

## Viited

## Välislingid
Michael Mantenuto

**Michael Mantenuto** (13. mai 1981 Holliston, Massachusetts – 24. aprill 2017 Des Moines, Washingtoni osariik) oli USA näitleja. 

Mantenuto mängis Maine'i ülikoolis õppimise ajal hokit.

Mantuneto tegi enesetapu, lastes end maha.

## Töö
* Ameerika Ühendriikide maaväe erivägede (tuntud kui Rohelised baretid) üksuse 1st Special Forces Group liige.

## Filmid
* "Ime" (rollis Jack O'Callahani, 2004)
* "Dirtbags" (rollis Shafe, 2006)
* "Surfar, Kutt" (rollis House Poser, 2008)

## Viited
Ahjupera

**Ahjupera** on perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Ahjupera Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

## Nime kandjaid
*Alfred Ahjupera, Põltsamaa linnavolinik
*Jarmo Ahjupera, eesti jalgpallur

## Viited
Nekouzi rajoon

**Nekouzi rajoon** (vene keeles *Некоузский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Novõi Nekouzi küla.

Rajoon piirneb põhjas Breitovo rajooniga, idas Rõbinski rajooniga, lõunas Mõškini rajooniga ja läänes Tveri oblastiga.

Rajooni pindala on 1954,3 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 688. 2002. aastal oli elanikke 19 756 ja 1989. aastal 23 931.

## Haldusjaotus
Nekouzi rajoonis on 386 asustatud punkti, mis kuuluvad nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Tiina (eesnimi)

**Tiina** on eestipärane naisenimi. Tiina on eestipärane lühend naisenimest Kristiine. Tiina võib olla lühend nimest Kristina, Albertina, Faustina jt.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Tiina 5488 naisel. Tiina on Eestis populaarsuselt 12. naisenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Tiina vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 105,41 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 54,85. Tiina on keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus on 51). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Tīna 664 inimesel.

## Nime kandjaid
*Tiina Abel, eesti kunstiajaloolane
*Tiina Alver, eesti kunstnik
*Tiina Kangro, eesti ajakirjanik, poliitik
*Tiina Kirss, eesti kirjandusteadlane ja õppejõud
*Tiina Kuuler, eesti ajakirjanik
*Tiina Lillak, soome endine odaviskaja
*Tiina Lokk, eesti filmindustegelane, õppejõud ja poliitik
*Tiina Mattisen, eesti muusikateadlane ja muusikaajakirjanik
*Tiina Mälberg, eesti näitleja
*Tiina Nopola, soome lastekirjanik
*Tiina Nuuter, eesti majandusteadlane
*Tiina Pajuste, eesti õigusteadlane ja õppejõud
*Tiina Park, eesti ajakirjanik, tele- ja filmirežissöör ning -produtsent
*Tiina Raevaara, soome kirjanik
*Tiina Tambaum, eesti pedagoogikateadlane ja haridusgerontoloogia õppejõud
*Tiina Tammetalu, eesti kunstnik
*Tiina Tauraite, eesti näitleja ja ettevõtja
* Tiina on August Kitzbergi tragöödia „Libahunt” peategelane

## Viited
Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia

**Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia** (horvaadi keeles *Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti*; akronüüm **HAZU**) on Horvaatia teaduste akadeemia, riigi tähtsaim teadusasutus.

Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Ta asutati 1866. aastal Zagrebis piiskop Josip Juraj Strossmayeri eestvedamisel esialgse nimega **Jugoslaavia Teaduste ja Kunstide Akadeemia**. Akadeemia esimene president (1866–1886) oli ajaloolane Franjo Rački. Sõltumatu Horvaadi Riigi ajal (1941–1945) kandis akadeemia nimetust Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia. Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi koosseisus tegutses akadeemia vana nime all edasi.

## Akadeemia liikmeskond
Akadeemia liikmeskonda kuuluvad tegevliikmed (piirarv 160),  assotsieerunud liikmed (100) ja välisliikmed (160). Varem valiti akadeemiasse ka auliikmeid. Akadeemia liikmeskond on jagatud teadusvaldkondade alusel 9 osakonda:
*Sotsiaalteadused 
*Matemaatika, füüsika ja keemia 
*Loodusteadused 
*Arstiteadus
*Filoloogia 
*Kirjandus
*Kaunid kunstid 
*Muusika ja musikoloogia
*Tehnikateadused

#### Tegevliikmeid läbi aegade
*Dragutin Tadijanović, horvaatia luuletaja
*Ivo Šlaus, horvaatia füüsik

#### Välisliikmeid
*Jean Aubouin, prantsuse geoloog
*Vjatšeslav Vsevolodovitš Ivanov, vene keeleteadlane ja semiootik
*Herbert Mang, Austria ehitusteadlane
*Miroslav Radman horvaadi päritolu Prantsuse rakubioloog, Prantsuse TA liige
*Svante Pääbo, Rootsi ja Saksa paleogeneetik

#### Auliikmeid läbi aegade
*Ami Boué, Austria geoloog ja geograaf (valiti 1870)
*Frane Bulić, katoliku preester ja arheoloog  (valiti 1897)
*Jakov Grot, vene filoloog (valiti 1867)
*Franjo Kuharić, Horvaatia kardinal (valiti 1994)
*Tomáš Masaryk,  Tšehhoslovakkia president  (valiti 1930)
*Mato Celestin Medović, horvaadi maalikunstnik (valiti 1919)
*Dmitri Mendelejev, vene keemik, nobelist (valiti 1882)
*Ivan Meštrović, horvaatia skulptor ja arhitekt (valiti 1919)
*Alfons Mucha, tšehhi maalikunstnik (valiti 1930)
*Linus Pauling, USA biokeemik, nobelist (valiti 1994)
*Mihhail Pogodin, vene ajaloolane (valiti 1867)
*Vladimir Prelog, horvaadi päritolu Šveitsi keemik, nobelist (valiti 1986)
*Leopold Ružička, horvaadi päritolu Šveitsi keemik, nobelist (valiti 1940)
*Nikola Tesla, serbia päritolu USA leiutaja ja füüsik (valiti 1896)
*Josip Broz Tito, horvaadi-sloveeni päritolu Jugoslaavia president (valiti 1947)

## Viited

## Välislingid

*Akadeemia koduleht. info.hazu.hr
*Akadeemia liikmed. info.hazu.hr
*Akadeemia välisliikmed. info.hazu.hr
The Shell Company of Estonia Ltd

**The Shell Company of Estonia Ltd** oli inglise kapitalil põhinev ettevõte, mis tegutses Tallinnas. Ettevõte asutati 1928. Ettevõte kauples naftasaadustega.

## Viited
Tollipunkt

**Tollipunkt** on tolli, kus viiakse läbi tollikontrolli. Tollipunkt asub enamasti piiripunkti juures.

Eesti endisi tollipunkte: Ikla tollipunkt.

## Vaata ka
*Eesti piiripunktide loend

## Viited
Palsmane vald

**Palsmane vald** (läti keeles *Palsmanes pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Grundzāle, Launkalne, Variņi, Bilska ja Vireši vallaga.

Valla pindala on 100 km². 2016. aasta seisuga elas seal 911 inimest. Valla keskus on Palsmane küla. Vallavanem on Tigna Podniece.

## Ajalugu

Vald moodustati aastal 1920. Aastal 1935 oli valla pindala 169,8 km², elanikke oli seal 2716. 1945. aastal moodustati valda Palsmane ja Sebri külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Palsmane külanõukoguga likvideeritav Sebri külanõukogu. Aastal 1974 liideti külanõukoguga osa Birzuļi külanõukogu maadest, aga aastal 1979 osa Launkalne külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Samal aastal eraldati vallast endise kolhoosi Oktobris alad ja moodustati Variņi vald. 2009. aastast kuulub vald Smiltene piirkonda.

## Loodus

Vald asub suuremalt jaolt Tālava madalikul, osalt ka Vidzeme kõrgustikul. Suurim kõrgus on 137,6 meetrit, madalaim koht 96,3 meetrit. Olulisemad jõed on Vecpalsa ja selle lisajõgi Rauza, samuti ka Vizla jõgi ja selle lisajõgi Palsa ning Vidaga jõgi.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Palsmane luteri kirik ja selle orel ning Cauņi linnamägi. Vaatamisväärsusteks on veel Palsmane mõis ja selle juures asuv park, Rauza veski ja Rauza ning Palsmane veskijärved. Looduskaitse all on Jaunieži mänd, Rauza mänd, Kalnamālejase mänd, Āzītise mänd, Lankaskalnsi mänd, Kalnagrīvase mänd, Jaunmačāni tamm, Palsmane park, Mālejase tamm, Mālejase Rootsi mänd, Stabukalnsi saar, Traški mänd, Kadokase mänd, Cepļi pärn, Rootsi remmelgas, Mačāni mänd ja Kadokase tamm. Valda läbib Rauza hoiuala, valla lõunaosa jääb aga osaliselt Šepka hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 871 lätlast, 13 venelast, 7 valgevenelast, 4 ukrainlast, 4 poolakas ja 1 leedulane.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Talat Xhaferi

**Talat Xhaferi** (makedoonia keeles **Талат Џафери**; sündinud 15. aprillil 1962 Forinos) on albaania rahvusest Põhja-Makedoonia poliitik, ta kuulub makedoonia albaanlaste erakonda *Demokraatlik Liit Integratsiooni eest* (albaania keeles Bashkimi Demokratik për Integrim, makedoonia keeles Демократска унија за интеграција). Ta oli aastatel 2013–2014 Makedoonia kaitseminister. 27. aprillist 2017 kuni 25. jaanuarini 2024 oli ta Makedoonia parlamendi spiiker.

Ta sündis aastal 1962 Forinos Gostivari omavalitsuses. Ta lõpetas Čegranes algkooli, keskhariduse sai ta Belgradis sõjaväelises gümnaasiumis. Seejärel õppis ta Jugoslaavia Rahvaarmee Sõjaväeakadeemias Belgradis ja Sarajevos. Aastatel 1985–1991 oli ta Jugoslaavia Rahvaarmee ohvitser, aastatel 1992–2001 oli ta Makedoonia Vabariigi Armee ohvitser.

Aastal 2001 Makedoonia konflikti ajal, kui albaanlastest mässulised võitlejad ründasid Makedoonia Vabariigi Armee julgeolekujõudusid, oli ta vanemohvitser Tetovo kasarmute juures. 28. aprillil 2001 (Vejce veresauna toimumise ajal) oli ta oma kohuseid täitmas kasarmute juures. Mõni päev hiljem deserteerus ta Makedoonia Vabariigi Armeest, minnes üle albaanlastest koosnevasse Rahvusliku Vabastusarmee ridadesse, ta oli komandöriks 116. brigaadis, hüüdnimega Forino komandör. Pärast Ohridi kokkulepet (13. augustil 2001) ta amnesteeriti.

Aastatel 2002–2004, 2008–2013 ja 2014–2016 oli ta Makedoonia parlamendi liige. Aastatel 2004–2006 oli ta Makedoonia asekaitseminister; 18. veebruarist 2013 kuni 19. juunini 2014 oli ta Makedoonia kaitseminister Nikola Gruevski kolmandas valitsuses. 27. aprillist 2017 kuni 25. jaanuarini 2024 oli ta Makedoonia parlamendi spiiker.

## Isiklikku
Usutunnistuse poolest on ta moslem.
Palsmane

**Palsmane** (vanasti ka **Palsmanis**) on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonnas, Palsmane valla halduskeskus. 

Palsmane asub Palsa jõe ja selle Kļavaisa nime kandva lisajõe ühinemispaigas, piirkonna keskusest Smiltenest 22 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel merepinnast 105 meetri kõrgusel. Lisaks vallavalitsusele on külas veel põhikool, internaatkool, kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asuvad Darbnīcase, Pagastmāja ja Palsmane bussipeatus.

Asula tekkis Palsmane mõisa (*Palzmar*) hoonetekompleksi juurde. Vaatamisväärsusteks on veel sealsed kaks kirikut, mõisa häärber ja looduskaitse alune park. Ka pargis kasvavad pärn ja suurelehine pärn, Kalnagrīvase mänd ning saar ümbermõõduga 3,63 m on looduskaitse all. Palsmane luteri kirik ja selle orel on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

Palsmanes asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu. Ka asub seal mälestusmärk sõjas hukkunud valla elanikele.

## Elanikkond


* 482 (1935)
* 496 (1970)
* 514 (1979)
* 860 (1989)
* 659 (2000)

* 547 (2011)
* 568 (2016)
* 548 (2019)
* 518 (2021)
* 541 (2025)


Palsmanes muižas pils 2000-09-13.jpg|Palsmane mõisa häärber
Palsmane church.jpg|Luteri kirik
Palsmanes pareizticīgo baznīca 2007-10-06.jpg|Õigeusu kirik


## Viited
Zoran Zaev

**Zoran Zaev** (makedoonia keeles *Зоран Заев*; sündinud 8. oktoobril 1974 Strumicas) on Põhja-Makedoonia poliitik, ta kuulub Makedoonia Sotsiaaldemokraatlikku Liitu. 

Alates 1. juunist 2017 kuni 3. jaanuarini 2020 ja uuesti alates 30. augustist 2020 kuni 16. jaanuarini 2022 oli ta Põhja-Makedoonia peaminister.
Mamelukkide riik

**Mamelukkide riik** sai alguse, kui 1250. aastal haarasid mamelukid võimu Aijubiidide kalifaadis, kes olid algselt (türgi, kaukaasia jm päritolu) orjadest sõdurid. 

Mamelukid valitsesid Egiptuses ja Süürias kahe dünastiana kuni aastani 1517. Mamelukkide riigi aeg on jagatud tinglikult Bahri dünastia ehk turgi mamelukkide valitsusajaks (1250–1382) ja Burji dünastia ehk tšerkessi mamelukkide valitsusajaks (1382–1517). 

13. sajandi teisel poolel õnnestus mamelukkidel kaitsta riiki mongolite sissetungi eest, 1260. aastal Ain Jaluti lahingus ning alistada viimased ristisõdijate valduses olnud linnad Lähis-Idas.

Aastatel 1248–1254 toimunud Seitsmes ristisõda algas Prantsusmaa kuningas Louis IX Pühale edukalt, kui ta vallutas Damietta linna Niiluse suudmes, kuid hiljem takerdusid ta väed lõuna pool jõe soodesse ning kuningas ise langes vangi. Pärast pikki läbirääkimisi ta vabastati ning Damietta loovutati suure rahasumma eest.
Akadeemiline Kooperatiiv

**Akadeemiline Kooperatiiv** oli Eesti ettevõte, mis asutati 1929 Tartus. Ettevõtte tähtsaim tegevusala oli eestikeelsete ülikooliõpikute soetamine ja võõrkeelse teaduskirjanduse kirjastamine.

Ettevõttel olid järgmised allasutused: raamatu- ja kirjutusmaterjalide kauplus, Akadeemilise Kooperatiivi Ajalehe-väljalõigete Büroo, üliõpilaste korteribüroo ja paljundusbüroo.

Ettevõttes tegutsesid akadeemilise taustaga inimesed.

## Viited
Toitlusministeerium

**Toitlus(tus)ministeerium** oli Eesti ministeerium, mis tegutses 1918–1921. 

Ministeeriumi ülesanne oli Eesti elanikkonda varustada toiduainetega. 1918. aasta 19. novembril välja antud põllutöö- ja toitlusministri määrustega asuti toidujagamist ja müümist korraldama: keelati riigi piirest toiduainete väljaviimine, alkoholi valmistamine ning piimast juustu valmistamine. Samas lubati vaba kauplemine piimaga, piimasaadustega, munade ja lihaga, vorsti lubati ka valmistada, kuid ainult hobuselihast. Ülejäänud toiduainetega jätkuvalt kaubelda ei tohtinud ja Saksa okupatsiooniaegsed piirangud jäid kehtima.

Vabariigi tasemel toitlusolukorra reguleerimiseks rajati kõrgem toitlusasutus toitlusministeeriumi toitlusosakonna näol; kohapeal vastutasid rahva toitmise eest linnade, valdade ja maakondade omavalitsused, mille juurde asutati toitlusosakonnad.

Eesti Ajutise Valitsuse Maanõukogu (Maapäev) 24. novembri 1918. aasta otsusega lahutati Põllutöö- ja Toitlusministeerium Põllutööministeeriumiks ja Toitlusministeeriumiks. Põllutööministriks määrati Otto Strandmann ja toitlusministriks Jaan Raamot. 27. novembril loodud Konstantin Pätsi kolmandas ajutises valitsuse koosseisus oli eraldatud esimest korda toitlusministeerium põllutööministeeriumist. 

1918. aasta detsembris olid ministeeriumi osakonnad:
# Vilja osakond – juhataja Joakim Puhk
# Piima ja kala osakond – juhataja Voldemar Clement
# Informatsiooni ja kontrolli osakond – juhataja Hugo Reinman
# Statistika osakond (jagatud põllutööministeeriumiga) – juhataja Aleksander Oinas. 

## Eesti toitlusminister

## Viited
Ueli Steck

**Ueli Steck** (4. oktoober 1976 – 30. aprill 2017) oli šveitsi alpinist.

Stecki tunti tema väga kiire ronimisoskuse ning järskudel tõusudel ronimisel poolest.

2017. aasta aprillis üritas Steck vallutada Nepalis Džomolungmat.

30. aprillil 2017 suri Steck Nepalis läänepoolsel harjal asuvas Nupste baasist tuhat meetrit alla libisemise tõttu. Ta ei kasutanud libisemise hetkel lisahapnikku.

## Tunnustus
*2009 – Kuldne Alpikirka, esmatõus uut marsruuti mööda mäe põhjaküljelt alpistiilis Nepalis asuva Tengkampoche tippu (6500 m) (koos Simon Anthamatteniga)
*2014 – Kuldne Alpikirka, soolotõus Annapurna tippu mäe lõunaküljelt

## Välislingid
* Ueli Steck: Everest preparation claims 'Swiss Machine' climber, BBC News Online, 30. aprill
Breitovo rajoon

**Breitovo rajoon** (vene keeles *Брейтовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Breitovo küla.

Rajoon piirneb põhjas Vologda oblastiga, idas Rõbinski veehoidlaga, lõunas Nekouzi rajooniga ja läänes Tveri oblastiga.

Rajooni pindala on 2160 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7034. 2002. aastal oli elanikke 9183 ja 1989. aastal 11 019.

Rajooni tähtsamad jõed on Sit ja Sebla, mõlemad voolavad Rõbinski veehoidlasse.

## Haldusjaotus
Breitovo rajoonis on 166 asustatud punkti, mis kuuluvad nelja külaasunduse koosseisu.

## Viited
Rõbinski rajoon

**Rõbinski rajoon** (vene keeles *Рыбинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Rõbinski linn (ei kuulu Rõbinski rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Rõbinski veehoidlaga, kirdes Pošehhonje rajooniga, idas Tutajevi rajooniga, lõunas Bolšoje Selo rajooniga ning läänes Mõškini ja Nekouzi rajooniga.

Rajooni pindala on 3150 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 153. 2002. aastal oli elanikke 31 095 ja 1989. aastal 36 796.

## Haldusjaotus
Rõbinski rajoonis on 575 asustatud punkti, mis kuuluvad üheteist külaasunduse koosseisu.

## Viited
Toots

**Toots** on vanapärane eesti-liivi mehenimi. Nimi on tuntud ka Lätis.

## Nime kandjaid
*Toots Normann, eesti muusikapedagoog ja koolijuht
*Joosep Toots, tegelane "Kevadest"
*Toots Thielemans, belgia džässmuusik

## Vaata ka
*Tootsi

## Viited
Vaik

**Vaik** on orgaanilist päritolu, harilikult läbipaistev viskoosne vedelik või tahke amorfne, enamasti kõrgmolekulaarne aine, millel puudub kindel sulamistemperatuur ning mille üleminek vedelast olekust tahkesse (või vastupidi) toimub mingis kindlas temperatuurivahemikus.  

Vaike kasutatakse näiteks liimide ja lakkide valmistamiseks.

Eristatakse looduslikke ja sünteetilisi ehk tehisvaike.

Vaigud on osa keemiliste ühendite rühmast, kuhu kuuluvad vaha, suberiin, kutiin, glükosiidid , alkaloidid ja teised ühendid, mis kaitsevad taimi ebasoodsate biootiliste ja abiootiliste mõjude eest.

## Ajalugu ja etümoloogia
Sõna „vaik“ pärineb prantsuse sõnast résine, mis omakorda tuleneb ladinakeelsest sõnast resina. See on tuletatud kreekakeelsest sõnast ῥητίνη (rhētínē), mis tähendab männivaiku. Sõna varasem päritolu ei ole teada.

Taimsete vaikude kasutamisel on pikk ajalugu. Taimsetest vaikudest kirjutasid juba antiikaja autorid: Vana-Kreekas Theophrastos ning Vana-Roomas Plinius Vanem. Eriti hinnatud olid viiruk ja mürr, mida kasutati muistses Egiptuses. Need olid hinnalised ained ning mõnes usutalituses kohustuslikud viirukite tegemisel.

## Loodusliku vaigu liigid

* Akaroid - Austraalia päritolu vaik, lahustub hästi piirituses, kasutatakse lakkides koos šellakiga.
* Bensoe (viirukivaik) - kollakad korrapäratud tükid, lahustuvad piirituses, kasutatakse lakkides.
* Dammaravaik - šooreapuudelt saadav vaik, kasutatakse läbipaistvate õlilakkide valmistamisel, sulamistemperatuur 120-200 °C.
* Elemi - spetsiifilise tärpentini lõhnaga vaik, kasutatakse piirituslakkides pehmendajana.
* Kampol - saadakse männivaigust pärast tärpentini väljakeetmist, sulamistemperatuur 100-130 °C.
* Kopaal - kõva vaik, tekkinud maa sees tuhandete aastate jooksul, kasutatakse õli- ja piirituslakkides, sulamistemperatuur 180-200 °C.
* Mastiks - kollakas kuni rohekas vaik, lahustub piirituses, kasutatakse eriotstarbelistes lakkides, sulamistemperatuur 105-150 °C.
* Merevaik - fossiilne vaik, kõrge sulamistemperatuuriga (250-380 °C), kasutatakse vastupidavate õlilakkide valmistamisel.
* Sandarakk - Aafrikas kasvavatelt puudelt saadav vaik, kollakad tükid, kasutatakse vähesel määral piirituslakkides, sulamistemperatuur 135-150 °C.

## Viited
Kehakeeles. Töid Tartu Kunstimuuseumi kogudest

**"Kehakeeles. Töid Tartu Kunstimuuseumi kogudest"** oli näitus Tartu Kunstimuuseumis, mis eksponeeris keha kujutamise viise kunstis.

Kunstinäitus oli üleval perioodil 23. märts kuni 29. oktoober 2017.

Selle näituse kuraator oli Tiina Abel ja kujundaja Tuuli Aule.

Vähemalt ühe teosega oli esindatud üle 70 kunstniku. Nende seas Adamson-Eric, Arnold Akberg, Peeter Allik, Jüri Arrak, Johannes Greenberg, Eerik Haamer, Kristiina Hansen, Oskar Kallis, Alice Kask, Ilmar Kruusamäe, Endel Kõks, Peeter Laurits, Kaarel Liimand, Ernst Friedrich von Liphart, Karin Luts, Friedrich Ludwig von Maydell, Herkki-Erich Merila, Lepo Mikko, Marge Monko, Maarit Murka, Rudolf Julius von zur Mühlen, Erik Obermann, Enn Põldroos, Karl Pärsimägi, Mark Raidpere, Kristjan Raud, Johannes Saal, Ene-Liis Semper, Liina Siib, Ülo Sooster, Anton Starkopf, Olev Subbi, Rein Tammik, Jaan Toomik, Nikolai Triik, Ado Vabbe, Carl Sigismund Walther ja Eduard Wiiralt.

## Pilte näituselt

TKM 4515G, Ordulipp käes langeb Johann von Tiesenhausen Aizkraukle lahingus, Friedrich Ludwig von Maydell.jpg|Friedrich Ludwig von Maydelli ofort aastast 1842
TKM 4498G 02, Lamav akt kannuga, Achille Devéria.jpg|Achille Devéria, "Lamav akt kannuga", koloreeritud litograafia
TKM 3094B, Jaht, Nikolai Triik.jpg|Nikolai Triik, "Jaht" (1913), joonistus
TKM 0498A, Päikese suudlus, Oskar Kallis.jpg|Oskar Kallis, "Päikese suudlus" (1917), pastell
TKM 0727G 02, Maskeraad, Arkadio Laigo.jpg|Arkadio Laigo, "Maskeraad" (1933), puugravüür
TKM 0123B, Magav Kalevipoeg, Kristjan Raud.jpg|Kristjan Raud, "Magav Kalevipoeg" (1933), süsi paberil
TKM 0071M, Õhtu, Nikolai Kummits.jpg|Nikolai Kummits, "Õhtu" (1937), õlimaal lõuendil

## Viited

## Välislingid

* Näitusest Tartu Kunstimuuseumi kodulehel

;Meedias
* Susann Kivi: "Tartu kunstimuuseumis uuritakse keha muutuvaid kujutus- ja vaatamisviise" kultuur.err.ee, 24. märts 2017
* Raimu Hanson: "Keha väljendab erootikat ja vägivalda" Tartu Postimees, 25. märts 2017
* Krista Piirimäe: "Arvustus. Kehakeelenäitusel on vale pealkiri" kultuur.err.ee, 2. mai 2017
* Tiiu Talvistu: "Kehakeel annab tummale kunstile hääle" Sirp, 28. juuli 2017
Ruben Loftus-Cheek

**Ruben Ira Loftus-Cheek** (sündinud 23. jaanuaril 1996 Lewishamis) on Inglismaa jalgpallur. Loftus-Cheek mängib Itaalia kõrgliiga klubis AC Milan poolkaitsjana. 

Ta alustas klubikarjääri Chelseas, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2014. aastal.

2017/18 hooaja mängis ta laenul Crystal Palace'is. 2020. aasta oktoobris läks ta laenule Fulhami.

Suvel 2023 osteti ta 16 miljoni euro eest AC Milani.

## Saavutused
;Chelsea
*Premier League: 2016–17
*UEFA Euroopa Liiga: 2018–19
*UEFA Superkarikas: 2021
*EFL Cup: Teine koht 2018–19

## Välislingid
Uus-Meremaa Kuninglik Selts

**Uus-Meremaa Kuninglik Selts** (inglise keeles *Royal Society of New Zealand*; lühend **RSNZ**) on Uus-Meremaa teaduse edendamisega tegelev liikmesorganisatsioon. 

Selts asutati 1867. aastal algse nimetusega **Uus-Meremaa Instituut**. 1933. aastast tegutseb see Uus-Meremaa Kuningliku Seltsina. 2010. aastast laienes seltsi teadusvaldkondade arv: lisandusid humanitaar- ja sotsiaalteadused. Selts on Rahvusvahelise Akadeemiate Liidu liige.

Seltsi liikmeks (*member*) saab astuda iga huviline. Teadustöös silmapaistnud teadlasi valib seltsi akadeemiline nõukogu 1919. aastast seltsi valitud liikmeteks (*fellow*'d). Väljapaistvaid välisteadlasi hakati seltsi auliikmeteks valima kohe pärast seltsi loomist.   

Seltsi poolt väljaantavatest auhindadest on tähtsamad Rutherfordi medal (varem Kuldmedal), Pickeringi medal, Flemingi auhind ja Hectori medal.

## ''Fellow'''d ja välisliikmed
 
 
 
Akadeemias oli 2017. aasta maikuu seisuga 408 valitud liiget (*fellow*'d) ja 57 auliiget (välisliiget).

#### Valitud liikmeid (''fellow'''d)
*1922 – Ernest Marsden, Briti ja Uus-Meremaa füüsik
*1950 – John Eccles, Austraalia neurofüsioloog, nobelist (töötas pärast sõda Uus-Meremaal)
*1952 – Charles Fleming, geoloog, ornitoloog ja paleontoloog
*1961 – Richard Dell, malakoloog
*1982 – Michael Corballis, psühholoog ja neuroteadlane
*1992 – David Skegg, epidemioloog
*2004 – Boriss Pavlov, vene päritolu Uus-Meremaa matemaatik ja füüsik
*2015 – Alexei Drummond, bioinformaatik

#### Auliikmeid (välisliikmeid)
*1870 – Louis Agassiz, loodusteadlane
*1871 – Charles Darwin, Briti loodusteadlane
*1873 – Charles Lyell, Briti geoloog
*1885 – Alfred Wallace, Briti loodusteadlane
*1904 – Ernest Rutherford, Uus-Meremaa päritolu Briti füüsik
*1909 – George Darwin, Briti astronoom
*1923 – William Henry Bragg, Briti füüsik
*1924 – Albert Einstein, füüsik
*1927 – Marie Curie, Prantsuse füüsik ja keemik
*1928 – John Scott Haldane, Briti füsioloog
*1929 – James Jeans, Briti astronoom
*1943 – Arthur Eddington, Briti astronoom
*1943 – Harold Jeffreys, Briti astronoom
*1946 – Niels Bohr, taani füüsik
*1950 –  Ernst Mayr, USA evolutsioonibioloog
*1956 –  C. V. Raman, India füüsik
*1956 –  Charles Galton Darwin, Briti füüsik
*1961 –  William Lawrence Bragg, Briti füüsik
*1962 –  Charles Francis Richter, USA seismoloog
*1965 –  Karl Popper, Briti filosoof
*1970 –  Maurice Ewing, USA geofüüsik ja okeanograaf
*1984 –  Peter H. Raven, USA botaanik
*1991 –  James P. Kennett, USA paleokeanograaf
*2013 – Andrew P. Roberts, Austraalia geofüüsik

## Viited

## Välislingid
* Koduleht. royalsociety.org.nz
*Seltsi valitud liikmed (fellow'd). royalsociety.org.nz
*Seltsi välisliikmed. royalsociety.org.nz
Elektrooniline identiteet

**Elektrooniline identiteet** (lühendatult ka **eID**) on andmete kogum, mis seob elektroonilises keskkonnas isiku tema füüsilise identiteediga (isikuga). Elektroonilise identiteedi toimimise alus on avaliku võtme infrastruktuur ehk PKI (*public key infrastructure*).

**eID**-d kasutab Euroopa Liidu Infokeskus ka e-identimise kohta.

Eesti mõistes on eID elektrooniliseks kasutamiseks mõeldud isikut tõendav dokument (ID-kaart, mobiil-ID, digi-ID, e-residendi), mida väljastab Politsei- ja Piirivalveamet. Eesti eID kasutab nn. turvalist andmekandjat, mis koosneb kiibist, selles talletatud sertifikaatidest ja võtmetest (PKI), mis tagavad toimingute turvalisuse. Sertifikaat on isikuga seotud elektrooniline dokument, mis sisaldab isikuandmeid ja tema tuvastamiseks vajalikku võtit. 

## eID kasutusalad Eestis
*elektrooniline isikutuvastus (autentimine veebikeskkondades),
*digitaalne allkiri,
*isikule krüpteeritud andmete edastamine ja vastuvõtmine,
*kliendikaart (elektrooniline isikuandmete lugemine füüsiliselt kaardilt),
*elektrooniline võti läbipääsusüsteemides.

## Euroopa Liidu määrus
1. juulist 2016 jõustus Euroopa Liidu määrus e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul (eIDAS). Määruse rakendamiseks Eestis võttis Riigikogu 12. oktoobril 2016 vastu E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduse, mille president 18. oktoobril 2016 välja kuulutas. eIDAS reguleerib piiriülest koosvõimet ehk millist eID-d tuleb teistest liikmesriikidest aktsepteerida.

### eID kolm taset
* Kõrge – isik on füüsiliselt ja pädevalt tuvastatud, ta omab näiteks ID-kaarti, m-ID, Smart-ID
* Märkimisväärne – isik on enam-vähem tuvastatud, tal on identimise vahend (soft sert, parooli tapeet).
* Madal – isik on esitanud usutavana tunduvad andmed ja saanud näiteks püsiparooli või korduvate paroolidega paroolikaardi.

### eID osa rakendumine
* eID vabatahtlik tunnustamine 18.09.2015
* eID kohustuslik tunnustamine 18.09.2018 - riigid peavad aktsepteerima e-teenustes kõiki vastava tasemega teavitatud eID-sid teistest riikidest.

## Vaata ka
* e-dokument
* Digitempel
* Digiallkiri
* Smart-ID

## Viited

## Välislingid
* ID-kaardi, mobiil-ID ja Smart-ID abikeskus, *id.ee*, vaadatud 01.08.2017
* Elektrooniline identiteet infosüsteemides: kus, milleks, kuidas., *eesti.ee*, vaadatud 01.08.2017
* eID uudiste arhiiv, RIA, vaadatud 01.03.2018
* E-Eesti nõukogu toetas ID-kaardi ja e-identiteedi 10 aasta arenguplaani, RIA, 15. veebruar 2019
* Valge Raamat Identiteedihaldus ja isikut tõendavad dokumendid 1.0, RIA, vaadatud 16.02.2019
* Eesti eID ökosüsteemi kirjeldavad videod, RIA Youtube'is
Karukella tee

**Karukella tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Tänava pikkus on umbes 350 m. Karukella tee algab Vabaõhukooli teelt ja lõpeb Pune teel.

Karukella tee sai nime 8. mail 2002.

## Ehitised ja asutused
*Karukella tee 1 – Mazda ABI Pirita-Kose
*Karukella tee 2 – 17 korteriga korterelamu
*Karukella tee 4 – 17 korteriga korterelamu
*Karukella tee 6 – 17 korteriga korterelamu

## Viited

## Välislingid
Teodor Kanemägi (vaimulik)

**Teodor** **Kanemägi** (15. juuli 1862 Pärsama vald, Saaremaa – 3. märts 1934 Türi) oli köster-kooliõpetaja, diakon, preester ja ülempreester.  

Teodor Kanemägi teenis koolijuhatajana Vene õigeusu kiriku Tallinna 2-klassilises Nikolai kogudusekoolis.

Diakoniks pühitses ta 21. märtsil 1925. aastal metropoliit Aleksander (Paulus) Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna kirikus ning preestriks pühitseti järgmisel päeval Tallinna Issanda Muutmise peakirikus.

1925. aastal asus ta Türi koguduse preestriks ja hiljem ülempreestriks. Selles ametis oli ta 1933. aastani. Preester oli ta ka Paide Uspenski kiriku koguduses 1929. ja 1930. aastal.

Köster-kooliõpetaja oli ta Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure koguduses (1881–1893), Muhu-Rinsi Kaasani Jumalaema koguduses (1893–1901), Laimjala Vassilius Suure koguduses (1894), Tõhela-Murru Ristija Johannese koguduses (1901–1903) ja Tallinna Issanda Muutmise koguduses (1903–1908).

Kanemägi pälvis töö eest autasusid: puusaehe (1925. aastal), peaehe (1931. aastal) ja kuldrist.

Ülempreester Kanemägi on maetud Türi vanale kalmistule, kuhu kogudus püstitas talle mälestussamba.

## Isiklikku
Teodor Kanemägi sündis talupidaja Martin Kanemägi peres. Ta õppisMätja külakoolis, Leisi õigeusu kihelkonnakoolis, Kuressaare Poeglaste Gümnaasiumis ja lõpetas Tartu II Õpetajate Seminari 1881. aastal I lennu vilistlasena. Teodori enda peres olid abikaasa Marie Kanemägi (Viik) ning nende lapsed: Zinaida (sünd 1885), Neonilla (sünd 1891) ja hiljem advokaadi ja sõjaväelasena tuntuks saanud poeg Theodor.

## Viited
Variņi vald

**Variņi vald** (läti keeles *Variņu pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Launkalne, Palsmane, Vireši ja Drusti vallaga ning Gulbene piirkonna Ranka ja Lejasciemsi vallaga.

Valla pindala on 101 km². 2016. aasta seisuga elas seal 827 inimest. Valla keskus on Variņi küla, vallamaja asub aadressil Oktobra iela 3a. Vallavanem on Uldis Birkenšteins.

## Ajalugu

Vald moodustati aastal 1990, mil Palsmane vallast eraldusid endise kolhoosi "Oktobris" alad. 2009. aastast kuulub vald Smiltene piirkonda.

## Loodus

Olulisemad jõed on Vizla jõgi ja selle lisajõgi Palsa, samuti ka Vidaga jõgi. Vallas kasvab kaks põlispuud - mänd "Lielā priede" ümbermõõduga 3,3 meetrit ja Vilciņi tamm-hiiglane ümbermõõduga 8,25 meetrit. Looduskaitse all on veel Mazlindese tamm, Rauši mänd, Krūmiņi pärn, Krūmiņi tamm, Lielmeži mänd, Kalnzemnieki tamm, Lazdupi tamm, Lejasūdrupi saar, Lejasūdrupi remmelgas, Lielūdrupi tammed, Krastūdrupi tamm ja Kuļķi mänd. Valla põhjaosa jääb osaliselt Šepka hoiualale, lõunaosa aga Lielais purvsi (Suursoo) hoiualale.

## Muinsusmälestised

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Sliepji muinaskalmed. Kultuuriväärtusliku objektina on kirjas veel Vecrudbārži linnamägi.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 793 lätlast, 11 venelast, 3 valgevenelast, 7 ukrainlast ja 3 poolakat.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Variņi

**Variņi** on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonnas, Variņi valla halduskeskus. Variņi asub Palsa jõe kaldal merepinnast 144 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Smiltenest 23 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel. 

Asula tekkis Teise maailmasõja järel Variņi talu ja vesiveski juurde kui kolhoosi «Oktobris» keskasula. Lisaks vallavalitsusele on külas veel põhikool, rahvamaja, kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asub Variņi bussipeatus. Sliepji muinaskalmed on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

## Elanikkond


* 226 (1970)
* 409 (1979)
* 503 (1989)
* 473 (2000)
* 431 (2011)

* 432 (2016)
* 406 (2019)
* 364 (2021)
* 402 (2025)


## Viited
Aleksander Maripuu

**Aleksander Maripuu** (6. juuni 1885 Emmaste, Hiiumaa – 26. aprill 1948 Tallinn) oli Eesti õigeusu vaimulik – diakon ja preester. 

Ta lõpetas Emmaste kihelkonnakooli ning sooritas vaimuliku kutseeksami 1933. aasta mais Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi juures. Maripuu pühitseti diakoniks 18. märtsil 1934 ning preestriks 16. detsembril 1934.

Ta oli diakon Tallinna Issandamuutmise koguduses 1934. aastal; preester Vormsi Kristuse ülestõusmise koguduses (1934–1936), Juuru Püha Vassilius Suure koguduses (1936–1940) ja Lelle Püha Kolmainu koguduses (1940–1948). Lisaks täitis ta kogudust hooldava preestri ametiülesandeid Mäemõisa Püha Nikolaose koguduses (1935–1936), Vändra Peetruse ja Pauluse koguduses (1940–1944), Paide Uspenski koguduses (1942) ja Türi Püha Kolmainu koguduses (1942; 1944–1947).

Aleksander Maripuu on maetud Tallinna Aleksander Nevski kalmistule, tema puhkepaik on nimetatud kultuurilooliseks hauaks.

## Viited
Sundmõtlemine

**Sundmõtlemine** ehk **obsessiivne mõtlemine** on inimese mõtlemishäire, kus pähe tulevad korduvad mõtted või kujutlused, millest on keeruline vabaneda ja mis võivad tekitada erinevaid emotsioone. Tihtipeale puudub neil sundmõtetetel reaalne põhjus, nad tulevad pähe, kuigi ei seondu reaalse olukorraga ja nende eemaletõrjumine või vältimine võib inimese olukorda isegi halvendada. Sundmõtted võivad olla seotud selliste inimese igapäevaste hirmudega nagu "pliit jäi välja lülitamata või uks lukustamata" või muude ebameeldivate mälestustega nagu vägivald enda või teiste suhtes. Sundmõtetega inimene saab tavaliselt aru, et painavatel mõtetel puudub reaalne taust, aga ta ei saa neid mõtteid ära lõpetada.

Sundmõtted on tihtipeale ebameeldivad, siivutud ja võõrana tunduvad, kuid obsessiiv-kompulsiivset häiret esineb vaid 2,5–3 protsendil inimestest. Tavaliselt esineb sundkäitumist ja sundmõtlemist 80–88 protsendil tervetest inimestest. Levinum sundmõte on määrdumis- või nakatumishirm, kui inimene kardab pisikuid, kiiritust, mürki.

## Vaata ka
*Sundkäitumine
*Obsessiiv-kompulsiivne häire

## Viited
Kasia Moś

**Katarzyna "Kasia" Moś** (sündinud 3. märtsil 1987 Ruda Śląskas) on Poola laulja, laulukirjutaja ja tantsija.

2016. aasta oktoobris poseeris ta Poola Playboy esikaanel.

Ta esindas Poolat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Flashlight". Laul sai finaalkontserdil 64 punktiga 22. koha. 

## Viited
Tipner

**Tipner** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Evald Tipner, eesti jalgpallur
*Johannes Tipner, eesti rahvusest Nõukogude julgeolekutöötaja ja kommunistliku partei funktsionäär
Zelinski

**Zelinski** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Avo Zelinski, eesti endine raadioajakirjanik, Indreku isa
*Indrek Zelinski, eesti jalgpallur
*Nikolai Zelinski, vene keemik
Robin Bengtsson

**Robin Bengtsson** (sündinud 27. aprillil 1990 Svenljungas) on Rootsi laulja. Ta on osalenud Rootsi superstaarisaates "Idol" aastal 2008, kus saavutas 3. koha.

Bengtsson esindas Rootsit 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "I Can't Go On". Laul saavutas 344 punktiga viienda koha.
Stroopi efekt

**Stroopi efekt** on psühholoogias hästi tuntud tähelepanu fenomen, mis näitab interferentsi reaktsiooniaja ülesannetes. Efekt näitab, et automaatsed tegevused nagu lugemine toimuvad kiiremini kui teatud liiki töötlust nõudvad tegevused. See võrdleb omavahel sõnade lugemist ja nende sõnade ühe omaduse, näiteks värvuse nimetamist, mille puhul teine on alati aeglasem protsess.

Stroopi efekt on nime saanud John Ridley Stroopi järgi, kes kirjeldas sellist nähtust esimest korda oma väitekirjas. Väitekiri avaldati ajakirjas The American Journal of Experimental Psychology 1935. aastal. See keskendus tähelepanule ja selle häirimisele. Stroop järeldas, et inimestel kulub lihtsalt objektide nimetamisele vähem aega kui nende objektide omaduste (nagu värv) nimetamisele. Stroopi efekt näitab, et mõned protsessid nagu lugemine on automaatsed ja neid viiakse läbi kiiremini ning seega mõjutavad need aeglasemaid protsesse. Reaktsiooniaja uurimine on aidanud paremini mõista ka mentaalset töötlust.

Tema tööst kasvas välja test, Stroopi test, mis on olnud teerajaja kognitiivses psühholoogias.

## Stroopi test
Stroopi test on edasi arenenud Stroopi efektist ja näitab, kuidas tähelepanu häirimine ajuprotsesse mõjutab. Selles testis näidatakse katseisikutele sõnu värvidest, nii et sõna enda värv ja sõna sisu ei ühti (näiteks sõna *roheline* võib testis olla trükitud punasena). Katseisikud peavad kõigepealt lugema ette sõnad ja seejärel lugema ette värvid, millega sõnad on trükitud. Mõlemal juhul mõõdetakse aega, mis kulub sõna ütlemisele. Efekt esineb, kui teise testiosa ajad on esimestest pikemad. Seega ilmneb, et keeleline töötlus on ajus märksa automaatsem ja tõhusam kui värvide oma.

Stroopi test on psühholoogias laialt kasutusel ja seda on tehtud üle 700 korra. Lisaks värvide nimetamisele on sõnade lugemisega võrreldud näiteks sõnade asukohta, kategooriatesse jagamist, piltide nimetamist ja sõnade kuju (kaldkiri või paks kiri). Toodud näited on vaid väike osa uurimustest ja edasiarendustest, mida on inspireerinud Stroopi efekt.

## Viidete loend
Gorizontõ Estonii

**Горизонты Эстонии: человек, природа, наука** (*Gorizontõ Estonii*, Eesti horisondid) on Loodusajakirja poolt kord aastas välja antav venekeelne ajakiri. 

Väljaanne on asutatud 2003. aastal, ilmunud enamasti kord aastas. Selle peatoimetaja on Toomas Tiivel (varem Toomas Kukk).

Ajakirjanumbrid on olnud temaatilised:
*2011 – looduskaitse Eestis
*2014 – Eesti saared
*2015 – Peipsiäär
*2017 – loodusteadus ja looduseuurijad Eestis XIX–XXI sajandil

## Viited