open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Einsteinium

**Einsteinium** on keemiline element järjenumbriga 99.

Kõik einsteiniumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga isotoobi massiarv on 252 ja poolestusaeg on 472 ööpäeva.

Omadustelt on einsteinium aktinoid.

Einsteinium avastati 1952. aastal.

## Viited
Massiarv

**Massiarv** (tähis A) on nukleonide (prootonite ja neutronite) koguarv aatomi tuumas. 

Massiarv võrdub prootonite arvu  Z (aatomnumber) ja neutronite arvu N summaga:
: A = Z + N\,.

Massiarv esitatakse koos keemilise elemendi nimetuse või sümboliga, kui on vaja tähistada teatud nukliidi ehk elemendi isotoopi, näiteks süsinik-12 või C-12. Massiarvu tähistatakse ka ülaindeksiga elemendi sümbolist vasakul, selle all võib siis olla prootonite arv. Näiteks {}^{14}_{\ 6} \mathrm C  on süsiniku isotoop massiarvuga 14. tuumas 6 prootonit ja 8 neutronit.

## Vaata ka
*Aatommass
Fermium

**Fermium** on keemiline element järjekorranumbriga 100.

Kõik fermiumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 257, tema poolestusaeg on 100,5 päeva.

Omadustelt on fermium aktinoid.

Fermium avastati 1952. aastal.

Nimetatud itaalia füüsiku Enrico Fermi järgi.

## Viited
Nobeelium

**Nobeelium** on keemiline element järjenumbriga 102.

Tuntud isotoopidest pikima elueaga on isotoop massiarvuga 259, mille poolestusaeg on 58 minutit.

Nobeeliumi avastas 1958. aastal California Ülikoolis Berkeleys töörühm Albert Ghiorso ja Glenn T. Seaborgi juhtimisel. Element sai nimetuse Alfred Nobeli järgi.

## Välislingid
Radioaktiivne isotoop

**Radioaktiivne isotoop** on keemilise elemendi isotoop, mille aatomite tuumad võivad radioaktiivse lagunemise teel muutuda mõne teise keemilise elemendi tuumadeks ja selle käigus tekitada radioaktiivset kiirgust. 

## Radioaktiivne lagunemine

Levinumad radioaktiivse lagunemise viisid on alfalagunemine, beetalagunemine (sealhulgas  elektronhaare) ja aatomituuma lõhustumine.

Elektronhaarde käigus haarab tuuma üks prootonitest elektroni (tavaliselt aatomi elektronkattest) ja muutub neutroniks, kiirates elektronneutriino. Tuumareaktsiooni ülejäänud energia eraldub gammakvandina.

Alfalagunemisel kiirgab aatomituum alfaosakese (kahest prootonist ja kahest neutronist koosneva osakese, ehk heelium-4 aatomi tuuma) ning samuti gammakvandi, kui tuum pärast lagunemist jäi ergastatud olekusse.

Beetalagunemine võib olla kas *β*–- või *β*+ lagunemine. *β*–-lagunemine toimub juhul, kui neutron (n0) muutub prootoniks (p+), kiirates elektroni (e–) ja antielektronneutriino (\overline{\nu}). *β*+-lagunemine toimub juhul, kui prooton (p+) muutub neutroniks (n0,) kiirates positroni (e+) ja elektronneutriino (*ν*). Mõlemal juhul võib lisaks beetakiirgusele tekkida ka gammakiirgus.

Lõhustumise puhul jaguneb tuum kaheks võrreldava massiga tuumaks. Tavaliselt eraldub selle juures ka neutroneid ja gammakvante.

## Vaata ka
*Alfalagunemine
*Beetalagunemine
*Gammakiirgus
*Isotoop
*Radioisotoopne aparatuur
*Spontaanne lõhustumine
1932. aasta taliolümpiamängud

**1932. aasta taliolümpiamängud** (ametlikult **III [[taliolümpiamängud]]**) toimusid 4.–15. veebruaril 1932 USA-s Lake Placidis. 

Lake Placid kinnitati olümpialinnaks ROK-i XXVII istungjärgul Lausanne'is 1929. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Bear Mountain, Denver, Duluth, Yosemite Valley, Lake Tahoe, Minneapolis (kõik USA) ja Montréal (Kanada).

Korralduskomitee president oli Godfrey Dewey.

## Avamine

Olümpiamängud avas New Yorgi osariigi kuberner Franklin D. Roosevelt. 

Olümpiavande andis kiiruisutaja Jack Shea (John Amos Shea).

## Osavõtt
Olümpiamängudel osales 17 riiki 252 sportlasega, neist 21 naist.

Suurim võistkond oli Ameerika Ühendriikidel (92 sportlast).

## Spordialad

Medalialasid oli 14 (esimest korda võisteldi kahebobidel, kavast jäeti välja kelgutamine skeletonidel).

*Iluuisutamine
*Jäähoki
*Murdmaasuusatamine
*Suusahüpped
*Kahevõistlus
*Kiiruisutamine
*Bobisõit

Näidisalad olid jääkeegel, naiste kiiruisutamine ja sõit koerarakenditel.

## Tulemused
Olümpiamängude edukaim riik medalite arvult oli USA (6 kuld-, 4 hõbe- ja 2 pronksmedalit). 

Edukamad sportlased olid kiiruisutajad John Shea ja Irving Jaffee (USA), mõlemad kaks kuldmedalit. 

Noorim olümpiavõitja oli naistest  Norra iluuisutaja Sonja Henie (19 aastat 308 päeva), iluuisutamine, meestest Kanada jäähokimängija Albert Duncansson  (20 aastat 134 päeva). 

Tähelepanuvääriv osaleja oli neljabobil kuldmedali võitnud ameeriklane Edward Eagan. 1920. aasta Antwerpeni suvemängudel oli ta olümpiavõitjaks tulnud poksi poolraskekaalus. Ta on tänini ainus isik olümpiamängude ajaloos, kes võitnud kuldmedali nii suve- kui ka talimängudel.

## [[Olümpiamargid]]
25. jaanuaril 1932 lasi USA postiteenistus välja taliolümpiaajaloo esimese postmargi. Punasel kahesendisel margil on kujutatud mäesuusatajat-kiirlaskujat.

## Välislingid
*Eestikeelne tutvustus
Mihkli kirik

**Mihkli kirik** on Eesti Evangeelsele Luterliku Kirikule kuuluv kirik Mihklis. Kirik on pühitsetud pühale Miikaelile. Kirikus tegutseb EELK Mihkli Miikaeli kogudus.

Ajalooliselt oli kiriku nimi (säilinud ajaloolistel pitsatitel) Mihkli kirik Soontaganas.

10. juulil 2011 avati kiriku juures kaitseliidu Pärnumaa maleva algatusel metsavend Ants Kaljuranna mälestuskivi.

## Vaata ka
*Mihkli pastoraat

## Välislingid
*Mihkli kirik digiarhiivis "Eesti kirikud"
*
*Ain Mäesalu. Uusi andmeid Mihkli kiriku vanemast ajaloost
Mendeleevium

**Mendeleevium** (sümbol **Md**, varem ka *Mv*) on keemiline element järjekorranumbriga 101.

Kõik mendeleeviumi isotoobid on radioaktiivsed. Pikima elueaga on isotoop massiarvuga 258, mille poolestusaeg on 51,5 päeva.

Omadustelt on mendeleevium aktinoid.

Mendeleevium avastati 1955. aastal.

Element on nimetatud perioodilisussüsteemi koostaja Dmitri Mendelejevi järgi.

## Viited
Guaano

**Guaano** on merelindude ja nahkhiirte väljaheidete üldine nimetus.

Guaanot kasutatakse tõhusa väetisena, sest see on suure lämmastikusisaldusega. Pinnast, kus on vähe orgaanilist ainet, saab muuta palju viljakamaks, lisades sellelaadset sõnnikut. Guaano koosneb peamiselt ammooniumiühendeist ja nitraatidest koos kusihappe, fosfor-, oksaal- ja süsihappe ühenditega ning mitmete sooladega.

Palju guaanot koristatakse ja kogutakse Vaikse ookeani saartel, näiteks Naurul. Niisugustel saartel on linnukolooniad olnud aastatuhandeid ning linnusõnniku sügavus küündib mitme meetrini. Suurimad guaanoleiukohad asuvad Peruus ja Tšiilis.

Guaanost on tekkinud Atacama kõrbes asuvad tšiili salpeetri ehk naatriumnitraadi (NaNO3) varud, mida on kasutatud lõhkeainete tootmiseks.

Guaano on ka strateegiline tooraine, mille pärast on peetud sõdu.

## Välislingid
Atoll

**Atoll** ehk **rõngassaar** ehk **rõngasrahu** on ümara põhiplaaniga korallrahu, mille keskel on laguun.

Atollid on lubjakivist rõngassaared, mis on reeglina tekkinud aeglaselt merepinnast allapoole vajuvatele vulkaanilise tekkega ookeanilistele saartele organismide elutegevuse tulemusena.

Korallidele ja vetikatele, mis moodustavad atolle, on vaja teatud tingimusi elutegevuseks. Nendeks on puhas hapnikurikas ja soe merevesi ning küllaldaselt valgust. Kõige sobivam temperatuur korallide kasvuks on 28...30 °C. Sellest saab järeldada, et atollid esinevad madala ja puhta veega troopilise ja ekvatoriaalse kliimaga ookeanides. Korallidele sobib hästi lainetus, sest lained rikastavad vett hapnikuga. Jõgede suudmealadel korallriffe ei ole, sest jõe setted teevad vee sogaseks, mis korallidele ei sobi. Samuti ei meeldi korallidele riimvesi. Suurte jõgede (näiteks Amazonas) suudmealadel korallrahusid ei ole. Korallid ei kasva sügavamal kui 20...25 m merepinnast, sest koos korallidega sümbioosis elavad üherakulised vetikad vajavad fotosünteesiks valgust.  

Atollid tekivad tavaliselt vulkaanilisi saari kaarena ümbritseva rifina. Vulkaanilise tegevuse lakates hakkab saar peamiselt erosiooni, aga ka vulkaanilise materjali jahtumise ja sellest tuleneva kokkutõmbumise tõttu vajuma. Korallid aga peavad vajumise tempoga sammu ja kasvatavad rifi järjest kõrgemaks. Lõpuks vajub saar vee alla ning moodustubki atoll, mille keskel on enam-vähem ümara kujuga laguun. Selle teooria pakkus esimesena välja Charles Darwin ja see on teadlaste seas aktsepteeritud tänini. 

## Eesti ala korallrahujäljed
Eesti korallrahud on tekkinud siluris. Et biomorfne lubjakivi on kõvem kui tavaline lubjakivi, on paljud korallrahud maapinnal näha, kuigi nad enam ei kasva. Näiteks Nootamaa on kunagine atoll, mille rõngast ulatub praegu sirbikujuline kaar üle merepinna.

## Välislingid
Rutherfordium

**Rutherfordium** (ka: **radefordium**; varem: **kurtšatoovium**) on keemiline element järjenumbriga 104.

Tuntud isotoopidest on pikima elueaga isotoop massiarvuga 263, mille poolestusaeg on 10 minutit.

Rutherfordium on perioodilisussüsteemis esimene uranoid.

Keemiliste omaduste poolest sarnaneb hafniumiga.

Rutherfordium on nimetuse saanud Ernest Rutherfordi järgi. Varem tunti elementi ka kurtšatooviumina.
Dubnium

**Dubnium** on keemiline element järjenumbriga 105.

Tema stabiilseima tuntud isotoobi massiarv on 268 ja poolestusaeg 16 tundi.

Element on nimetatud Dubna linna järgi Venemaal, kus 1967. aastal dubniumi sünteesiti.
Lavrentsium

**Lavrentsium** (ka: laurentsium) on keemiline element järjenumbriga 103. Lavrentsium on lühikese elueaga transuraaniline haruldane muldmetall, teda sünteesitakse kaliforniumist ja tal puudub tarvitusvõimalus.

Lavrentsium on nimetatud tsüklotroni leiutaja Ernest O. Lawrence'i järgi. Aastal 1997 kinnitati lavrentsiumi sümboliks Lr.

## Omadused

Teadaolevatest isotoopidest pikima elueaga on isotoop massiarvuga 262, mille poolestusaeg on 3,6 tundi.

Lavrentsiumi looduses ei esine, kuid arvatavasti on ta hõbevalge või hall, toatemperatuuril tahke radioaktiivne metall. Tema sulamistemperatuur on 1627 °C. Vähesed katsed lavrentsiumiaatomitega näitavad, et see käitub sarnaselt aktinoididega, seetõttu paigutati ta varem aktinoididega samasse gruppi. Erinevalt teistest haruldastest muldmetallidest on lavrentsium siiski d-element, mistõttu tuleb ta paigutada teiste d-elementide hulka.

## Ajalugu

Lavrentsiumi avastasid Albert Ghiorso, Torbjorn Sikkeland, Almon Larsh ja Robert M. Latimer 14. veebruaril 1961 Berkeley kiirguslaboris California ülikoolis USA-s. Seda tekitati, pommitades 3 milligrammi kaliforniumi kolme isotoobi segu boor-10 ja boor-11 ioonidega. 

Kaliforniumi aatomituumad said laengu, põrkasid ümbritsevast heeliumkeskkonnast tagasi ja püüti kinni õhukesele vasklindile. Seejärel asetati linti tahkete osakeste detektorite ette. Berkeley meeskond teatas, et nad avastasid sel viisil isotoobi 257103, mis lagunes 8,6 MeV alfaosakeste emiteerumisel. Saadud isotoobi poolestusaeg oli 4,2 sekundit. Hiljem täpsustati, et tegu oli isotoobiga 258Lr. 

## Välislingid
Riistvõimlemine

**Riistvõimlemine** on sportvõimlemise ala, mis koosneb riist- ja vabaharjutusest. 

## Ajalugu
Võimlemise juured ulatuvad antiikaega Vana-Kreekasse, kus 600 eKr olid olemas võimlemise-spordi asutused. Tänapäevane kooli- ja tervisevõimlemine sündis Euroopas 18. sajandil ja võistlusvõimlemine 19. sajandil. Olümpiamängude kavas on võimlemine olnud alates 1896. aastast. Iluvõimlemine lisati olümpiamängude kavva 1984. aastal ja batuudihüpped 2000. aastal. Rahvusvaheline Võimlemisföderatsioon (FIG; *Fédération Internationale de Gymnastique*), mille peakorter asub Šveitsis Moutier's, asutati 1881. aastal. Võimlemisföderatsiooni kuulub 125 riiki.

## Vaata ka
*Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
*Riistvõimlemine 1952. aasta suveolümpiamängudel
*Riistvõimlemine 1968. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
*Rahvusvahelise Võimlemisföderatsiooni koduleht
Leni Riefenstahl

**Leni Riefenstahl** (õieti **Berta Helene Amalie Riefenstahl**; 22. august 1902 Berliin – 8. september 2003 Pöcking) oli saksa tantsija, näitleja, fotograaf ning mängu- ja dokumentaalfilmide režissöör.

Riefenstahl sündis rikkas peres. Tema isale kuulus edukas soojuselektrijaam ja ta tahtis, et tütar tegutseks tema jälgedes äris. Kuid Leni hakkas 1918. aastal Berliinis tantsu ja balletti õppima ning temast sai klassi priimus.

Mõnda aega töötas Riefenstahl tantsijana, aga 1924. aastal vigastas põlve. Seejärel otsustas ta saada näitlejaks. Tal oli tummfilminäitlejana edukas karjäär. Filmides mängis ta sportlikke ja iseseisvaid naisi. Sageli esines tema filmides mägironimise teema ja tema kehastatud tegelane oli tihti kogenud mägironija.

Näitlemise kõrvalt ning hiljem näitlemise asemel töötas ta filmide stsenaristi, produtsendi ja režissöörina. Esimene film, kus ta neid ameteid täitis ja lisaks peaosa mängis, oli 1932. aasta film "Das blaue Licht" ("Sinine valgus").

Sidemete tõttu natsionaalsotsialismi ja eriti Adolf Hitleriga oli ta üks kõmulisemaid filmiajaloo suurkujusid. Tema juhtimisel 1934. aasta NSDAP parteipäevadest tehtud dokumentaalfilm "Triumph des Willens" ("Tahte triumf") on mõjuvõimas propagandafilm.

1936. aasta suveolümpiamängudest valmis Riefenstahlil propagandafilm "Olympia" ("Olümpia"). Selles filmis kasutas ta paljusid võtteid, mis hiljem said filmikunstis tavaliseks, aga olid omas ajas uudsed: filmimine ebatavalise nurga alt, ootamatud kaadrivahetused, ülilähivõtted jne.

Filmi "Tiefland" ("Tasandik") stsenaariumi hakkas Riefenstahl kirjutama 1934. aastal, võtted toimusid 1940–1944. Riefenstahl mängis ise ka peaosa, kerjustantsija Marthat. Siiski toimus filmi esilinastus alles 11. veebruaril 1954. Nii kulus filmi tegemiseks 20 aastat. Sellega jõudis Riefenstahl Guinnessi rekordite raamatusse. Hiljem ületas selle rekordi animafilm "The Thief and the Cobbler", mida tehti 31 aastat (1964–1995).

Riefenstahl peatus 8. augustil 1938 lennul Helsingist Berliini Tallinnas.

## Režissööritööd
* 1932 "Das blaue Licht" – "Sinine valgus"
* 1933 "Der Sieg des Glaubens" – "Usu võit"
* 1935 "Triumph des Willens" – "Tahte triumf"
* 1935 "Tag der Freiheit – Unsere Wehrmacht"
* 1938 "Olympia"; eestikeelse pealkirjaga "Olümpia"
** 1. osa "Fest der Völker" – "Rahvaste pidu"
** 2. osa "Fest der Schönheit" – "Ilu pidu"
* 1954 "Tiefland" – "Tasandik"
* 2002 "Impressionen unter Wasser"

## Kirjandus
* Leni Riefenstahl Tallinnas – Uus Eesti, 8. august 1938, nr 215, lk 3; loetav ka digiteeritud ajalehtede aadressil
* Jaan Ruus, "Kas siiras kunstnik enesekaitses? Pool sajandit vaieldav Leni Riefenstahl" – Sirp 8. jaanuar 1999, lk 17.
*Olev Remsu "Riefenstahl, Romm ja Hitler", Sirp, 21. september 2018.

## Välislingid
*Das blaue Licht. Stills of Walter Riml, photographer of the film 
*"Triumph des Willens", youtube.com
Püha Nikolause kirik

**Püha Nikolause kirik** on pühale Nikolausele pühitsetud kirik ja võib olla mõni järgnevaist:

## Eesti

### Luterlikud kirikud
* Lääne-Nigula Püha Nikolause kirik
* Viru-Nigula Püha Nikolause kirik
* Kirbla Püha Nikolause kirik
* Kose Püha Nikolause kirik
* Põltsamaa Püha Nikolause kirik (tuntud ka kui Põltsamaa Niguliste kirik)

### Õigeusu kirikud

* Jaama Püha Nikolause kirik 
* Kullamaa Püha Nikolause kirik (varemetes)
* Mustvee Püha Nikolause kirik
* Mäemõisa Püha Nikolause kirik (varemetes)
* Tallinna Kopli Püha piiskop Nikolause kirik
* Irboska Püha Nikolause kirik Irboska lähistel

Teised pühale Nikolausele pühitsetud kirikud:
* Tallinna Niguliste kirik
* Kuressaare Püha Nikolai kirik
* Tallinna Nikolai kirik
* Paldiski Nikolai kirik
* Pärnu Nikolai kirik
* Püha Imetegija Nikolai kirik Jaanilinnas

## Vaata ka
*Kroonlinna Nikolause kirik (eesti-rootsi-soomlaste kasutatud)
*Helsingi toomkirik
*Kuopio Püha Nikolause katedraal
Klaipėda maakond

**Klaipėda maakond** on üks kümnest maakonnast Leedus. Ainsana Leedu maakondadest piirneb ta merega.

Klaipėda maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (*savivaldyb&#x0117;*):
*Klaipėda linn (*Klaipėdos miestas*)
*Klaipėda rajoon (*Klaipėdos rajonas*)
*Kretinga rajoon (*Kretingos rajonas*)
*Neringa omavalitsus (*Neringos savivaldybė*)
*Palanga linn (*Palangos miestas*)
*Skuodase rajoon (*Skuodo rajonas*)
*Šilutė rajoon (*Šilutės rajonas*)

## Elanike arv
* 387 000 (2004)
* 378 800 (2008)
* 362 200 (2012)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Klaipėda maakonna elanikest leedulasi 85,64%, venelasi 10,40%, ukrainlasi 1,04%, valgevenelasi 0,88%, sakslasi 0,22% ja lätlasi 0,13%.

## Vaata ka
*Väike-Leedu

## Viited

## Välislingid
*Klaipėda maakonna koduleht
Charles du Bouzet

**Charles** Philippe **du Bouzet** [šarl fil'ipp dü buz'ee] (14. jaanuar 1817 – 1883) oli Prantsusmaa erakorraline komissar Alžeerias ja ühtlasi Orani prefekt 16. novembrist 1870 8. veebruarini 1871.
Franklin Alberger

**Franklin** Augustus **Alberger** (14. jaanuar 1825 Baltimore – 24. august 1877) oli ameerika ärimees ja poliitik, Buffalo linnapea 2. jaanuarist 1860 kuni 6. jaanuarini 1862.

Ta sündis Baltimore'is lihakaupmees Job Albergeri perekonna kuuest lapsest vanimana. 1837 kolis perekond Buffalosse, kus isa pidas edasi sama ametit.    Franklin sai vähe kooliharidust, kuid luges ahnelt harivat kirjandust, võttes iga päev raamatukogust mõne raamatu. Mängudes oli ta tavaliselt juht ning teda kutsuti nooremate laste tülisid lahendama.  

Ta jättis varakult kooli pooleli, et hakata isa juures poes tööle. Isal olid läheduses ka tapamajad. 1850 sai Franklin turulettide omanikuks. Hiljem liitus ta vendadega, kellel oli sealihakonservide ettevõte. 

Alberger oli poliitaktivist ning ta imetles Henry Clayd ja Viigide Parteid. Kui rajati Vabariiklik Partei, oli ta Buffalos üks selle juhte. 
                
1846 määrati ta raamatukogu nõukogu liikmeks. 1854 valiti ta *[[alderman]]* 'iks (linnanõukogu liikmeks) 11. linnajao poolt, 1859 9. linnajao poolt. 
                
22. oktoobril 1859 valisid vabariiklased ta linnapeakandidaadiks. 8. novembril 1859 toimusid valimised.  Linnapeavalimistel sai Alberger 4445 häält demokraatide 4100 vastu.  
 
Albergeri palgaks linnapeana määras linnanõukogu (*Common Council*) 1600 USA dollarit. 2. jaanuaril 1860 tuli uus linnanõukogu esimest korda kokku ning Alberger andis ametivande. 
                
Albergeri programm 1860. ametisseastumiskõne ütles muuhulgas järgmist. Ummistunud sadamat, mis on suurim viljasadam maailmas, tuleb süvendada. Koolikorraldusega, mis näeb ette vaeste kodanike lastele tasuta hariduse andmist, on lepitud hoolimata maksukoormast. Turgude rajamiseks on liiga palju raha kulutatud. Tuletõrje on heas korras, kasutusele on võetud auru-tuletõrjeauto. Politsei koosseisu tuleb kärpida. Trammid on hästi vastu võetud. Kavas on ehitada sild üle Niagara jõe.

7. jaanuaril 1861 pidas Alberger aastakõne linnanõukogu ees, kus ta ütles muuhulgas järgmist. Linna kulutusi on võrreldes eelnevate aastatega vähendatud. Sellega kaasnev maksukoormuse alanemine on julgustanud linna kodanikke rajama uusi ettevõtteid ja võõraid investeerima. Sadama süvendamine tuleb aasta alguses lõpule viia. Möödunud aastal osteti kaks auru-tuletõrjeautot ja üks peaks varsti veel ostetama. Osa tuletõrjeüksusi tuleb laiali saata. Politseinike arvu ei tule mitte vähendada, nagu eelmisel aastal öeldud, vaid hoopis suurendada.
Jüri kirik

**Jüri kirik** on Jüri kihelkonna kirik. See asub Harjumaal Rae vallas Jüri alevikus.

Kirikut kasutab EELK Jüri kogudus.

## Endine kirik
Varem asus samas paigas aastail 1220–1227 ehitatud Vaskjala kirik, esimesi kirikuid Põhja-Eestis.

Augustis 1884 lammutati keskaegne kirik vundamendini maha. 
Lagunevat vana kirikut alles ei jäetud ega tehtud ülesmõõtmisi, mis oleksid muinsusest arhitektuuriloossegi jälje alles jätnud. Vaid asjaarmastaja detailitäpne joonistus annab ettekujutuse, milline praeguse kiriku eelkäija Jüris välja nägi. See oli tõenäoliselt 14. sajandi keskpaiku ehitatud, kolme kandekonsooliga nelinurkse viilutorniga ühelööviline, Harjumaal haruldane kolmetraveeline, nelinurkse kooriruumiga kirik.

## Praegune kirik
Praegune Jüri kirik, mis ehitati vana kiriku vundamendile, pühitseti sisse 15. detsembril 1885. Tegu on Friedrich Axel von Howeni projekteeritud uusgooti stiilis kirikuhoonega. Kirikul on esinduslikud küljefassaadid, mille dominandiks kolm avarat teravkaarset eri kõrgusele paigutatud akent. Inglise tuudorstiilist on järeleaimatud vägagi omapärased kiriku siseruumi katvad puidust ristroietega rippvõlvid. 

1930.–1940. aastate vahel valiti põhivärvideks ligikaudu Eesti lipu värvid: lagi sinine tumepruunis raamistikus, seinad valged ja pingid peaaegu mustad.  

1886. aastal valmis orelimeister Gustav Normanni poolt Jüri kiriku jaoks ehitatud 2 manuaali ja 20 registriga orel.

Vanast kirikust on säilinud vaid tornikellad (vanim on hiliskeskaegne), kaks renessanss-stiilis kroonlühtrit, mõningad kirikuriistad, keskaegne hauaplaat peaportaali mademena ja hilisem hauaplaat eeskoja põrandas.

Jüri kirikuaed on tegutsev kalmistu. Tuntud inimestest on sinna maetud koorijuht Valdo Ratassepp, helilooja, koorijuht ja pedagoog Märt Ratassepp, majandijuht Rudolf Mannov ja põllumees, kodu-uurija ning publitsist Julius Põldmäe.

## Vaatamisväärsused
* Tugipiilarile müüritud ratasrist aastast 1683.
* Kirikuaia vanad paekiviristid.
* Eestikeelse piibli 250. aastapäeva mälestusmärk - mälestusmärk esimesele eestikeelsele Piiblile (1739 Jüri kirikuõpetaja Anton thor Helle tõlkes, mis avati 250. aastapäevaks 14. oktoobril 1989.
* Jüri Vabadussõja mälestussammas - mälestusmärk, mis meenutab Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas langenud Jüri kihelkonna elanikke.
* Puitpitsilise võrega altar maaliga "Kristus ristil" (C. Greger).
* Võidukaare lõunaküljel kõrguv kantsel. 
* Oreliprospekt.
* Hiigelsuur puidust kroonlühter.

## Välislingid

*Jüri koguduse koduleht
* 
*Eesti Evangeelne Luterlik Kirik
*Pilt, Jüri kirik
*Jüri koguduse elust-olust
*Jüri kirikukihelkonna leht Eesti mõisaportaalis
*Ida-Harju praostkond
*Teeliste kirikud
*Rae vald, Ajalugu (vanem)
*Rae vald, Jüri
*Raadio7
*Infopluss
Vincas Kudirka

**Vincas Kudirka** (31. detsember 1858 Vilkaviškise rajoon, Paežeriai – 16. november 1899 Naumiestis, Vilkaviškise rajoon) oli leedu kirjanik ja publitsist.

## Elulugu
Ta õppis Paežeriai koolis ja Marijampolė gümnaasiumis. Ta õppis hästi oli asjaarmastaja kunstnik ja salongitantsija. Kudirka oli väga vaimustatud poola kultuurist. Aastatel 1877–1879 õppis ta Seinai vaimulikus seminaris. Sealt heideti ta välja. 

Aastal 1883 ilmus ajalehe Aušra esimene number. See vapustas Kudirkat. Pärast selle läbilugemist tundis ta end leedulasena.

Aastal 1881 lõpetas ta Marijampolė gümnaasiumi. Ta keeldus õppimisest Moskva ülikoolis, kuhu tal oli võimalus saada leedulastele ettenähtud stipendium. Ta läks selle asemel Varssavi ülikooli, kus ta kannatas suurt puudust. 

Kudirka esimene leedukeelne teos oli satiiriline luuletus "Miks juudid ei söö sealiha" ("Dėl ko žydai nevalgo kiaulienos"), mis ilmus  1885 ajalehes Aušra. 

Sotsialistliku kirjanduse ümberkirjutamise eest ta vangistati ning heideti Varssavi ülikoolist välja. Pärast vabanemist hakkas ta võitlema Tsaari-Venemaa rõhumise vastu.

Aastal 1887 õnnestus Kudirkal ülikooli tagasi saada. Aastal 1888 asutas ta koos sõpradega Varssavi leedu üliõpilaste isamaalise seltsi Lietuva. Aastal 1889 andis ta koos sõpradega välja kirjandus-, poliitika- ja teadusajakirja Varpas esimese numbri. Arstiteaduskonna lõpueksamite sooritamise ajal tegutses ta ajakirja toimetaja, korrektori, kaastöölise ja administratiivjuhina. Ajakirja trükiti Tilsitis (praegu Sovetsk) ja Ragnitis (praegu Neman). Alates 1890. aastast hakkas Varpase kõrval ilmuma ka talupoegadele mõeldud ajaleht Ūkininkas. Elu lõpul jäi Varpase toimetamine täielikult Kudirka hooleks, kuigi tema tervis oli sel ajal halvem. 

1890–1894 töötas Kudirka arstina Šakiais. Sel ajal põdes ta juba tuberkuloosi. 

Alates 1887. aastast elas Kudirka Naumiestises, kus ta ka suri.

## Looming
Kudirka kirjutas luuletusi, satiire ja artikleid ning tõlkis näidendeid. Ta oli silmapaistev kirjanik, kirjanduskriitik, leedu rahvaluule koguja ja tõlkija. Suurema osa oma loomingust avaldas ta Varpases. 

Ta kirjutas satiirilised jutustused "Viršininkai" ("Ülemused"; 1895), "Vilkai" ("Hundid"; 1898), "Lietuvos tilto atsiminimai" ("Leedu silla mälestused") ja "Cenzūros klausimas" ("Tsensuuri küsimus"), avaldas luulekogu "Laisvos valandos" ("Vabad tunnid") ja leedu rahvalaulude kogu "Kanklės" ("Kannel"), komponeeris viiuli- ja klaveripalu, tõlkis George Gordon Byroni poeemi "Kain", Adam Asnyki "Keistutise", Friedrich Schilleri "Orléansi neitsi" ja "Wilhelm Telli", Adam Mickiewiczi) "Lihavõtted", Julius Słowacki "Mindaugase" ja muud. 

15. septembril 1898 avaldas ta Varpase 6. numbris oma sõnade ja viisiga "Rahvuslaulu" ("Tautiška giesmė"), millest 1919 sai Leedu riigihümn pealkirjaga "Lietuva, tėvyne mūsų". 

## Välislingid
*Portreed; allikas
*Mälestussammas
*Portree
*Luuletused ja jutustused leedu keeles
Tähestik

**Tähestik** ehk **alfabeet** (ka: *aapestik*, *aabestik*) on tähtede (kirja elementaarsümbolite) standardne komplekt. Tähestiku tähed on või on ajalooliselt olnud ligikaudses vastavuses mingi keele foneemidega.

Kiri võib põhineda tähestikul, kuid ka  ideogrammidel, mis vastavad mõistetele või kujutlustele, või olla silpkiri, mille igale sümbolile vastab mingi silp.

Sõna "alfabeet" on tuletatud sõnadest "alfa" ja "beeta", mis tähistavad kreeka tähestiku esimesi tähti.

Tähestike hulgas võib eristada vanemaid konsonanttähestikke, milles märgiti üles ainult kaashäälikuid, uuemaid kreeka tähestiku tüüpi tähestikke (alfabeete kitsamas mõttes) ja silptähestikke.

Igas keeles võivad olla kindlad reeglid, mis sätestavad tähtede ja foneemide vahelise vastavuse, kuid nende reeglite järgimise järjekindlus on keeleti ja ka täheti erinev. Täielikult fonoloogilises tähestikus oleks foneemide ja tähtede vahel üksühene vastavus: kirjapilt määrab ära häälduse ja hääldus kirjapildi. Häälduse ja kirjapildi erinevused tulenevad ühelt poolt sellest, et pärast kirja väljakujunemist keel muutub, ja teiselt poolt sellest, et kiri on laenatud mõnest teisest keelest.

Tähtede ja foneemide vaheline üksühene vastavus võib olla rikutud järgmistel viisidel:

* Foneemile võib vastata mitte üks täht, vaid täheühend.
* Ühele foneemile võib vastata mitu erinevat tähte või täheühendit.
* Mõne sõna kirjapildis võib olla tähti, mida ei hääldata, kuid mida kasutatakse ajaloolistel või muudel põhjustel.
* Sõna kirjapildi hääldus võib oleneda naabersõnadest lauses.
* Keele eri murretes võib sõna foneemkoostis olla erinev.

## Ajalugu
Esimene foneemiline tähestik oli Vahemere ääres elavate foiniiklaste 3000 aastat vana tähestik, mis sisaldas 22 tähte, sest kirjas ei kasutatud täishäälikuid. Häälikute ülestähendamise ideed hakati kasutama ka teiste keelte üles märkimiseks. Nii loodi foiniiklaste tähestiku eeskujul kreeka tähestik, araabia tähestik ja ladina tähestik. Ladina tähestikul põhineb eesti tähestik ja seda kasutavad paljud teised riigid maailmas. Samas pole kõigis keeltes tähestik täpselt samasugune. Näiteks märk õ on ainult mõnes ladina tähestikus kirjutatav, sest õ-foneemi (häälikut) ei enamikus teistes keeltes olemas, seega pole neil ka selle jaoks tähte vaja.

## Vaata ka
*Albaania keele foneetika ja albaania tähestik
*Eesti tähestik
*Kreeka tähestik
*Ladina tähestik
*Rahvusvaheline signalisatsioonikood
*Soome tähestik
*Vene tähestik

## Viited
Sõnaliik

**Sõnaliigid** on keele sõnade klassid, mis ühendavad ühesuguste süntaktiliste, semantiliste ja morfoloogiliste omadustega sõnu.
 
## Eesti keel

Eesti keele grammatikas eristatakse tavaliselt järgmisi sõnaliike. 

*käändsõnad
**nimisõna ehk substantiiv: *loom*, *kivi*, *Mart*
**omadussõna ehk adjektiiv: *hea*, *kollane*, *suur*
**asesõna ehk pronoomen: *mina*, *selline*, *mis*
**arvsõna ehk numeraal: *üks*, *seitseteist*, *neljas*
*pöördsõnad
**tegusõna ehk verb: *tahtma*, *käima*, *mõtlema* 
*muutumatud sõnad
**määrsõna ehk adverb: *hästi*, *täna*, *vara*
**hüüdsõna ehk interjektsioon: *oh*, *aitäh*, *hurraa*
**sidesõna ehk konjunktsioon: *ja*, *või*, *ega*   
**kaassõna ehk adpositsioon: *peal*, *järgi*, *üle*
Täht

* **[[Täht (astronoomia)|Täht]]** ehk **taevatäht** on teatud astronoomiline objekt.
* **[[Täht (heraldika)|Täht]]** on mitmeharuline tähe kujutis vappidel, lippudel jms.
* **[[Täht (kiri)|Täht]]** ehk **kirjatäht** on alfabeetilise kirja kirjamärk, mis kuulub tähestikku.
* **[[Täht (matemaatika)|Täht]]** ehk **sümbol** ehk **märk** on matemaatikas ja informaatikas tähestiku element. 
* **[[Täht (graafiteooria)|Täht]]** on selline graaf, mille üks tipp on seotud kõigi ülejäänud tippudega ja iga ülejäänud tipp üksnes keskse tipuga.
* **Täht** ehk **[[staar]]** on tuntud ja palju fänne omav inimene, sõna vanemas tähenduses tippteadlane või muul viisil väga võimekas inimene.
* **Täht** ehk **tunnistäht** ehk **[[tunnus]]** on tähis või märk, mille abil millestki aru saadakse või midagi teada saadakse.
* **[[Operatsioon Täht]]** oli Punaarmee operatsioon Teises maailmasõjas.
* **[[Täht (ajaleht)|Täht]]** oli 1905 Tallinnas ilmunud ajaleht
* '''Täht''' oli 1907–1939 aastatel tegutsenud Tallinna trükikoda
* '''Täht''' oli Petseri trükikoda
* '''Täht''' oli Võru trükikoda

## Vaata ka

* Star 
* Zvezda
Utena maakond

**Utena maakond** on üks kümnest maakonnast Leedus.

Utena maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (*savivaldybė*):
* Anykščiai rajoon (*Anykščių rajonas*)
* Ignalina rajoon (*Ignalinos rajonas*)
* Molėtai rajoon (*Molėtų rajonas*)
* Zarasai rajoon (*Zarasų rajonas*)
* Utena rajoon (*Utenos rajonas*)
* Visaginase linn (*Visagino miestas*)

## Elanike arv
* 186 500 (2004)
* 172 600 (2008)
* 150 600 (2011)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Utena maakonna elanikest leedulasi 79,12%, venelasi 12,44%, poolakaid 4,03%, valgevenelasi 1,90%, ukrainlasi 0,96%, tatarlasi 0,15% ja lätlasi 0,09%.

## Viited
Šiauliai maakond

**Šiauliai maakond** on üks kümnest maakonnast Leedus.

Šiauliai maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (*savivaldyb&#x0117;*):
* Akmenė rajoon (*Akmenės rajonas*)
* Joniškise rajoon (*Joniškio rajonas*)
* Kelmė rajoon (*Kelmės rajonas*)
* Pakruojise rajoon (*Pakruojo rajonas*)
* Radviliškise rajoon (*Radviliškio rajonas*)
* Šiauliai linn (*Šiaulių miestas*)
* Šiauliai rajoon (*Šiaulių rajonas*)

## Elanike arv
* 371 200 (2004)
* 349 900 (2008)
* 322 300 (2012)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šiauliai maakonna elanikest leedulasi 95,67%, venelasi 2,66%, ukrainlasi 0,31%, valgevenelasi 0,22%, poolakaid 0,14%, lätlasi 0,14% ja mustlasi 0,07%.

## Viited

## Välislingid
*Šiauliai maakonna koduleht
Väetis

**Väetis** ehk **väetusaine** soodustab taime toitumist ja sellega kaasnevat kasvamist. Taime kasvukohale väetise lisamist nimetatakse väetamiseks.

Taim omastab väetist juurte või lehtede kaudu.

Väetise koostis võib olla orgaaniline (sisaldab orgaanilisi aineid) või anorgaaniline (valmistatud lihtsatest anorgaanilistest kemikaalidest või mineraalidest). Väetis võib olla ka naturaalne (näiteks turvas ja mineraalide setted), toodetud looduslike (kompostimine) või keemiliste protsesside (näiteks Haberi protsess) kaudu.

## Väetise liigitamine
Väetis jaguneb kaheks rühmaks: orgaaniline ja mineraalväetis.

Tähtsamad orgaanilised väetised on sõnnik, virts, kompost ja turvas. Turvast kasutatakse esmalt loomadele allapanuks ja veetakse seejärel koos sõnnikuga põllule.

Mineraalväetis koosneb taimedele vajalikest toitainetest. Seda saadakse maavaradest, aga toodetakse ka tööstuslikult. Lämmastikuühendeid sisaldavat väetist nimetatakse lämmastikväetiseks. Seda vajab taim eriti kevadel, et kasvada kiiresti ja lopsakaks. Hilissuvel vajavad taimed fosforväetisest saadavaid kaaliumi- ja fosforiühendeid.

Suure saagi saamiseks kasutatakse orgaanilisi ja mineraalväetisi samal ajal.

## Vaata ka
* guaano
* haljasväetis
* pudrett
* väetamine
Kaunase maakond

**Kaunase maakond** on üks kümnest maakonnast Leedus. Maakond asub riigi keskosas ning selle pealinn on Kaunas. 

Kaunase maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (*savivaldybė*):
* Birštonase omavalitsus (*Birštono savivaldibė*)
* Jonava rajoon (*Jonavos rajonas*)
* Kaišiadoryse rajoon (*Kaišiadorių rajonas*)
* Kaunase linn (*Kauno miestas*)
* Kaunase rajoon (*Kauno rajonas*)
* Kėdainiai rajoon (*Kėdainių rajonas*)
* Prienai rajoon (*Prienų rajonas*)
* Raseiniai rajoon (*Raseinių rajonas*)

## Elanike arv
* 703 700 (2004)
* 673 700 (2009)
* 623 262 (2022)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaunase maakonna elanikest leedulasi 94,37%, venelasi 3,25%, poolakaid 0,46%, ukrainlasi 0,34% ja valgevenelasi 0,24%.

## Viited

## Välislingid
*Kaunase maakonna administratsioon
Alytuse maakond

**Alytuse maakond** on üks kümnest maakonnast Leedus. Piirneb välisriikidest Poola ja Valgevenega.

Alytuse maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (*savivaldybė*):
* Alytuse linn (*Alytaus miestas*)
* Alytuse rajoon (*Alytaus rajonas*)
* Druskininkai omavalitsus (*Druskininkų savivaldybė*)
* Lazdijai rajoon (*Lazdijų rajonas*)
* Varėna rajoon (*Varėnos rajonas*)

## Elanike arv
* 188 300 (2004)
* 177 000 (2008)
* 164 100 (2012)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Alytuse maakonna elanikest leedulasi 95,30%, poolakaid 1,92%, venelasi 1,25%, valgevenelasi 0,42%, tatarlasi 0,26% ja ukrainlasi 0,17%.

## Vaata ka
*Dzūkija

## Viited

## Välislingid
*Alytuse maakonna administratsioon
Bill of Rights

**Bill of Rights** on mitme konstitutsioonilise dokumendi pealkiri:
* **"[[Bill of Rights (1689)|Bill of Rights]]"** (*An Act Declaring the Rights and Liberties of the Subject and Settling the Succession of the Crown*) on üks põhilisi konstitutsioonilisi dokumente Inglismaal. Sellele kirjutasid 1689 alla William III ja Mary II, kui Inglismaa parlament oli nad pärast Kuulsat revolutsiooni Inglismaa ja Iirimaa kaasvalitsejateks kuulutanud.
* **[[Virginia õiguste deklaratsioon]]** (*Virginia Bill of Rights*)
* **"[[Bill of Rights (1791)|Bill of Rights]]"** nime kannab ka Ameerika Ühendriikide konstitutsiooni kümme esimest parandust.
Tauragė maakond

**Tauragė maakond** on üks kümnest maakonnast Leedus. Piirneb välisriikidest Venemaa Kaliningradi oblastiga.

Tauragė maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (*savivaldyb&#x0117;*):
* Jurbarkase rajoon (*Jurbarko rajonas*)
* Pagėgiai omavalitsus (*Pagėgių savivaldybė*)
* Šilalė rajoon (*Šilalės rajonas*)
* Tauragė rajoon (*Tauragės rajonas*)

## Elanike arv
* 134 700 (2004)
* 127 400 (2008)
* 118 500 (2012)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tauragė maakonna elanikest leedulasi 98,35%, venelasi 0,66%, ukrainlasi 0,12% ja sakslasi 0,10%.

## Vaata ka
*Väike-Leedu
*Žemaitija

## Viited

## Välislingid
*Tauragė maakonna administratsioon
Telšiai maakond

**Telšiai maakond** on üks kümnest maakonnast Leedus. 

Telšiai maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (*savivaldyb&#x0117;*):
* Mažeikiai rajoon (*Mažeikių rajonas*)
* Plungė rajoon (*Plungės rajonas*)
* Rietavase omavalitsus (*Rietavo savivaldybė*)
* Telšiai rajoon (*Telšių rajonas*)

## Elanike arv
* 180 600 (2003)
* 173 400 (2008)
* 163 800 (2012)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Telšiai maakonna elanikest leedulasi 97,37%, venelasi 1,44%, valgevenelasi 0,17%, ukrainlasi 0,16%, lätlasi 0,08% ja poolakaid 0,08%.

## Viited

## Välislingid
*Telšiai maakond
Panevėžysi maakond

**Panevėžysi maakond** on üks kümnest maakonnast Leedus. 

Panevėžysi maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (*savivaldyb&#x0117;*):
* Biržai rajoon (*Biržų rajonas*)
* Kupiškise rajoon (*Kupiškio rajonas*)
* Panevėžysi linn (*Panevėžio miestas*)
* Panevėžysi rajoon (*Panevėžio rajonas*)
* Pasvalysi rajoon (*Pasvalio rajonas*)
* Rokiškise rajoon (*Rokiškio rajonas*)

## Elanike arv
* 300 900 (2004)
* 284 200 (2009)
* 254 200 (2011, rahvaloendus)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Panevėžysi maakonna elanikest leedulasi 96,38%, venelasi 2,26%, ukrainlasi 0,24%, poolakaid 0,20%, valgevenelasi 0,15%, lätlasi 0,07% ja mustlasi 0,06%.

## Viited
Marijampolė maakond

**Marijampolė maakond** on üks kümnest maakonnast Leedus. Piirneb välisriikidest Poola ja Venemaa Kaliningradi oblastiga.

Marijampolė maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (*savivaldyb&#x0117;*):
* Kalvarija omavalitsus (*Kalvarijos savivaldybė*)
* Kazlų Rūda omavalitsus (*Kazlų Rūdos savivaldybė*)
* Marijampolė omavalitsus (*Marijampolės savivaldybė*)
* Šakiai rajoon (*Šakių rajonas*)
* Vilkaviškise rajoon (*Vilkaviškio rajonas*)

## Elanike arv
* 189 200 (2004) 
* 181 200 (2008)
* 170 900 (2012)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Marijampolė maakonna elanikest leedulasi 98,07%, venelasi 0,68%, poolakaid 0,17%, mustlasi 0,13%, valgevenelasi 0,12%, ukrainlasi 0,11% ja sakslasi 0,10%.

## Viited
Janus

**Janus** oli vanarooma mütoloogias väravate, uste, alguste, lõppude ja ukseavade jumal. Temalt on nime saanud jaanuarikuu. Tavaliselt kujutati teda kahe vastassuundades vaatava näoga; sel kujul oli ta  **Janus Geminus** (kaksik-Janus) ehk **Bifrons**. Kohati esines ka nelja näoga  **Janus Quadrifrons**. Etruski mütoloogias vastas talle Ani.

Janus oli muutuste ja üleminekute jumal, kes sümboliseeris näiteks üleminekut minevikust tulevikku, ühest seisundist teise või  ühelt nägemuselt teisele või ühe universumi üleminekut teiseks. Kahe näoga Januse üks nägu vaatas minevikku, teine tulevikku.

Janust austati saagikoristuse ja külvi alguses, samuti abiellumise, sünni ja muude alguste puhul.   Ta esindas vaheastet barbaarsuse ja tsivilisatsiooni, maa ja linna ning noorukiea ja täiskasvanuea vahel. 

Janus oli olemas enne Saturnust ja Jupiteri. Teda austati iga ukse või värava (*janua*) kaitsevaimuna. Arvati, et ta avab ja suleb kõiki väravaid, põhiliselt sümboolselt. Palvetes ja ohverduste puhul pöörduti Januse poole enne kõiki teisi jumalusi. Janus oli kõikide põlluharijate ning kõikide avajate ja sulgejate hoidja ja kaitsja,   

Ta olevat olnud pärit Kreekast Tessaaliast ning olnud koos Camesega Latiumis kuningas. Neil oli palju lapsi, kellest üks oli  Tiberinus.  Janusel ja tema hilisemal abikaasal  Juturnal oli poeg Fontus.  Ka Jana oli Januse abikaasa.

Latiumi ainuvalitsejana kuulutas Janus kuldaega, võttes tarvitusele raha, seadused ja põlluharimise. Seetõttu on ta kultuuriheeros. 

Kui Romulus koos kaaslastega röövis sabiinitarid, pani Janus purskama kuumaveeallika ning röövijad põgenesid.  Selle auks hoiti sõja ajal Januse templite uksi lahti, et ta saaks kergesti sekkuda. Rahu ajal olid uksed ja väravad kinni. 

Algselt esindasid tema kaks nägu, millest üks oli algselt alati habemes, teine raseeritud (hiljem olid mõlemad habemes) päikest ja kuud.   Tavaliselt kujutati teda võtmega. 

Januse järgi on nimetatud Januse saar Palmeri saarestikus Antarktika poolsaare juures.

## Vaata ka
*Bifrons (deemon)
Bill of Rights (1791)

***Bill of Rights*** on Ameerika Ühendriikide konstitutsiooni kümme esimest parandust, mis moodustavad õiguste deklaratsiooni. Kui konstitutsioon läks ratifitseerimisele osariikide seadusandlikes kogudes, väitsid paljud selle vastased, et konstitutsioonis puudub õiguste deklaratsioon sellepärast, et tegemist on aristokraatliku salaplaaniga ameeriklastelt õiguste äravõtmiseks. Konstitutsiooni pooldajad (föderalistid) kinnitasid, et esimene Kongress lisab õiguste deklaratsiooni.

## Parandused
*Ameerika Ühendriikide põhiseaduse esimene parandus
*Ameerika Ühendriikide põhiseaduse teine parandus
*Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kolmas parandus
*Ameerika Ühendriikide põhiseaduse neljas parandus
*Ameerika Ühendriikide põhiseaduse viies parandus
*Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kuues parandus
*Ameerika Ühendriikide põhiseaduse seitsmes parandus
*Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kaheksas parandus
*Ameerika Ühendriikide põhiseaduse üheksas parandus
*Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kümnes parandus

## Päritolu
Kui konstitutsioon oli ratifitseeritud, kogunes New Yorgis *[[Federal Hall]]*'is esimene Kongress. Enamik delegaate pidas õiguste deklaratsiooni vajalikuks ja enamik neist pooldas sedasama õiguste loetelu, mis hiljem heaks kiideti. Õiguste deklaratsiooni eelnõu koostamine tehti ülesandeks James Madisonile, kes lähtus Virginia õiguste deklaratsioonist, mille oli koostanud George Mason. Hiljem otsustati, et õiguste deklaratsioon lisatakse konstitutsioonile parandustena. Õiguste deklaratsiooni ei lisatud otseselt konstitutsiooni teksti, sest kardeti, et see tekitab vajaduse konstitutsioon uuesti ratifitseerida.

*Bill of Rights* deklareerib muuhulgas sõnavabadust, ajakirjandusvabadust, usuvabadust ja koosolekute vabadust.  Selles sisaldub ka punkt, mille kohaselt seda dokumenti ei tohi tõlgendada ameeriklastele kuuluvate õiguste ammendava loeteluna, vaid kõige tähtsamate õiguste loeteluna.

## Välislingid
*Ingliskeelne tekst
Münstersche Aa

**Münstersche Aa** [m'ünsterše] 'Münsteri Aa' on väike jõgi Saksamaal Westfalenis, Emsi lisajõgi. 

Jõkke voolab Krummer Bach 'kõver oja'. 

## Vaata ka
*Aa jõgi
Sarner Aa

**Sarner Aa** 'Sarneni Aa' on jõgi Šveitsis Obwaldeni kantonis, mis ühendab Sarneni järve (*Sarnersee*) Alpbachi järvega. Tema veed jõuavad välja Reussi jõkke. 

Sarner Aa ääres asub Alpnach.  

## Vaata ka
*Aa jõgi

## Välislingid
*Teine foto
*Asukoht Šveitsi kaardil
Bocholter Aa

**Bocholter Aa** [b'ohholter] 'Bocholti Aa' on jõgi Saksamaal ja Hollandis. See algab Lääne-Westfalenist, möödub Bocholti linnast ning suubub varsti pärast Hollandi piiri Isselisse.

## Vaata ka
*Aa jõgi

## Välislingid
*Süstasõit Bocholter Aal
4 eKr

**Aasta 4 eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Gaius Calnisius Sabinus, Lucius Passienus Rufus, Gaius Celius ja Gallus Sulpicius.
*Rooma keiser Tiberius võitis olümpiamängudel neljahoburakendite võidukihutamise, saades ühtlasi esimeseks roomlasest olümpiavõitjaks.
* ...

## Sündinud
* Jeesus Kristus (kõige levinum dateering) 
*Seneca

## Surnud
* Herodes Suur
Šahada

**Šahada** (araabia keeles شهادة‎ *šahāda*) on islami usutunnistus, üks islami viiest sambast. Kes lausub šahada veendumusega, see on muslim. Kui keegi selle kolm korda tunnistajate juuresolekul lausub, siis loetakse islami teoloogias, et ta on end muslimiks tunnistanud.

Usutunnistus kõlab nii: "Kuulutan, et ei ole jumalat peale Jumala, ja kuulutan, et Muhammad on Jumala saadik." Lühem vormel on:  "Ei ole jumalat peale Jumala ja Muhammad on Jumala saadik."

Araabia keeles kõlavad need vormelid ligikaudu nii: 
لا إله إلا الله محمد رسول الله ] 
['ašhadu laa ill'aaha 'illa all'aah ua 'ašhadu 'anna muh'ammadu-rras'uul-all'aah] ja [laa ill'aaha 'illa all'aah ua-muh'ammad ras'uulu-llaah]. Häälduse variandid on [ras'uulu-llaah] ja [ras'uul-all'aah].

Usutunnistust korratakse igas islami palves. See kõlab muuhulgas mitu korda päevas valjuhääldite kaudu mošeesse palvetama kutsumisel (*azan*).

Jumalat nimetatakse islami kontekstis ka Allahiks. Šahada ütleb, et Jumal ehk Allah on ainus jumal, sätestades monoteismi. Jumal tunnistatakse ülimaks väärtuseks. Kui inimese elus on mingi muu ülim väärtus, siis on see tema "jumal".

Peale selle tunnistatakse Muhammad Jumala saadikuks (prohvetiks; araabia keeles *rasūl*).

Prohvetiteks peetakse islamis siiski ka Vana Testamendi prohveteid (lisaks judaismis tunnistatud prohvetitele ka näiteks Aadamat) ning Jeesust (araabia keeles *Isa*). Osa muslimeid (näiteks mõned sufid) peab vajalikuks nimetada usutunnistuses kõiki prohveteid, keda mainib Koraan.
Väike-Pakri

**Väike-Pakri** ehk **Lilla Rågö** on Eesti saar Soome lahe lääneosas Pakri poolsaarest 3 kilomeetrit läänes. Mandrist eraldab saart Kurkse väin. Saare pindala on 13,5 km². Saar on pindalalt naabersaare Suur-Pakri omast veidi suurem. Mõlemad saared kuuluvad Paldiski linna koosseisu.

## Nimi
Saare rootsikeelne nimi *Rågö* tähendab rukkisaart. Selgusetu on, miks pindalalt suuremat saart on väiksemaks nimetatud.

## Loodus
Saar kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu.

Saare põhjaosas on kuni 11 meetri kõrgune Väike-Pakri pank. Saare keskosas on kuni 17 meetri kõrgune kõrgendik. Saare idarannikut ilmestab Väike-Pakri paerand. Saarel on looduskaitsealune Väike-Pakri rändrahn.

Saare põhjaosas on Pakri saarte ainus soo (Väike-Pakri soo), kus on arvestatav turbakihi paksus (60 cm); soo pindala on alla 10 hektari. Saare lõunaosas asuvad lähestikku kaks järve: Storträske ja kinnikasvanud Lihlträske.

Saarel kasvavad haruldased liigid ümaralehine tömptipp, kolmis-seligeeria, kaljuskapaania, kurdsammal, arktika pungsammal, soohiilakas ja nõmmnelk.

Saarel esineb rannaniite ja kasvab lehtmetsa. Mets katab kolmandiku saarest. Valdavad on soovikumetsad, kus kasvavad hall lepp, harilik saar, sookask, harilik haab, harilik toomingas ja magesõstar.

Varasemad rannaniidud on roostunud.

## Ajalugu
Pakri saari on esmamainitud 1283. aastal kui Taani kuningas Erik V Klipping kinnitas Padise kloostri valdused. Saarele asusid elama rannarootslased, kuid saar kuulus edaspidi Keila mõisale. 1628. aastal ostis saare Padise mõisnik Thomas von Ramm.

Saarel kujunes kaks küla: Suurküla ja Väikeküla. Mais 1940 pidid saare elanikud saarelt ära kolima ja saar muudeti Punaarmee polügooniks. Saarele rajati ka sõjaväelinnak. Viimased Venemaa sõjaväelased lahkusid Väike-Pakrilt mais 1994.

Väike-Pakri Suurkülas on mitu hoonet uuesti üles ehitatud. Saarel on loomi. Elektrit toodetakse väikse tuulegeneraatoriga.

Saare asustas uuesti 2004. aastal esimese püsielanikuna Mati-Erki Nyman. 2011. aastal oli saarel kaheksa püsielanikku ja 2017. aastal viis püsielanikku.


Suitsutare Väike-Pakril 1932.jpg|Viimane säilinud suitsutare Väike-Pakril (1932)
Kilonäten stenas (SLS 446 45).jpg|Võrkude ettevalmistamine kalapüügiks (1932)
Required Suur küla (Storbyn), Väike Pakrisaar (Lilla Rågö) SLS 443 5 - 1934.jpg|Suurküla (*Storbyn*) aerofoto (1934)
Väike küla (Lillbyn), Väike Pakrisaar (Lilla Rågö) SLS 443 3 - 1934.jpg|Väikeküla (*Lillbyn*) aerofoto (1934)
Lagunenud vahitorn Väike-Pakri põhjaosas.JPG|Endise NSV Liidu piirivalvevägede lagunev hoone saare põhjaosas (2013)
Väike-Pakri saare pankrannik.JPG|Saare pankrannik


## Vaata ka
* Väike-Pakri rändrahn
* Väike-Pakri kalmistu

## Viited

## Kirjandus
* Andres Tõnisson (2006). "Pakri maastikukaitseala ja hoiuala kaitsekorralduskava" 2007-2016.

## Välislingid

* Pakri saarte ajaloost.
Lia Laats

**Lia Laats** (17. veebruar 1926 – 24. aprill 2004) oli eesti näitleja.

## Elukäik
Laats õppis aastatel 1940–1946 Tallinna 8. Keskkoolis ning seejärel 1946–1948 nii Draamateatri stuudios kui ka Estonia teatri draamaõpperühmas. 

Ta töötas Estonia teatris aastatel 1946–1948 ning 1976–1980, Endlas 1948–1951, Vanemuises 1960–1976 ning pikemalt ka Eesti Filharmoonias ajavahemikes 1951–1960 ja 1980–1981.   

Eesti Filharmoonias tegutses ta ka estraadinäitlejana. Tema lavapartneriks oli Helmut Vaag. Lia Laats võitis 1958. aastal Moskvas toimunud üleliidulise estraadiartistide konkursi. Näitleja tööst loobus ta 1986.aastal.

## Teatrirolle
Ta paistis Pärnus Endla teatris silma Katariina rolliga William Shakespeare'i "Tõrksa taltsutuses" (1949). Üks väljapaistvamaid osatäitmisi oli Vanemuises Iokaste roll Sophoklese "Kuningas Oidipuses" (1963).

Muid osatäitmisi Vanemuises:
*"Ookean" 
*"Olen 30-aastane" 
*Bertolt Brechti "Kolmekrossiooper" 
*"Leskmees"
*"Mee maik"
*Oskar Lutsu "Tagahoovis"
*Ain Kaalepi "Sinu silmad ja minu silmad" (peaosa) 
*Kersti Merilaasi "Kaks viimast rida" 

## Filmirollid
* 1947 "Elu tsitadellis" mängufilm, Lydia
* 1957 "Pöördel" mängufilm, episoodiline osa
* 1958 "Esimese järgu kapten" mängufilm, kabaree tantsijanna
* 1959 "Veealused karid" mängufilm, Lidia Lauer
* 1960 "Läänemere meloodiad"" mängufilm/muusikafilm, Marika Ferrooni
* 1961 "Juhuslik kohtumine" mängufilm, Marika
* 1968 "Mehed ei nuta" telemängufilm, Laats
* 1971 "Noor pensionär" telemängufilm(tummfilm)
* 1972 "Noor pensionär" telemängufilm, ema-lendur
* 1978 "Siin me oleme" telemängufilm, Kohviveski

## Tunnustus
* 1948 Stalini preemia  
*1968 Eesti NSV teeneline kunstnik
*Eesti Näitlejate Liidu auliige
*1990 huumoriauhind Meie Mats
*2002 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Lia Laatsil sündisid abikaasa Kalju Vahaga pojad Jaak ja Madis ning teise abikaasa (1964. aastast) Harry Karroga tütar Kadi. Madis hukkus 2003. aastal.

Lia Laats loobus näitlejatööst pärast esimest infarkti 1986. aastal.

1. aprillil 2004 viidi ta halvatuse põhjustanud ajuinfarktiga haiglasse. 

On maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Enno Tammer. "Elu jälg. Tuntud eestlaste elulood: Lia Laats, Kalmer Tennosaar, Toomas Sulling, Allar Levandi". Tänapäev. Tallinn 2005; Lia Laatsist lk 7–148

## Välislingid

*Lia Laats, foto. ajapaik.ee.
*"Mõtisklus enne hääletamist". Eesti Päevaleht, 5. september 2003 (suhtumisest Euroopa Liitu)
* "Primadonna Lia Laats: «Nii hullu aastat pole mul varem olnud!»". SL Õhtuleht, 19. detsember 2003 (intervjuu; foto koos Harry Karroga)
*"Lia Laats suri laupäeval". Eesti Päevaleht, 26. aprill 2004 (artikkel fotoga)
* 20 aastat tagasi suri legendaarne näitleja Lia Laats. Õhtuleht arhiiv, 24. aprill 2024.
Bohrium

**Bohrium** (varasema nimega *nilsboorium*, tähis Ns) on keemiline element järjenumbriga 107.

Tema stabiilseima isotoobi massiarv on 272 ja poolestusaeg 9,8 sekundit.

Element on nimetatud taani tuumafüüsiku Niels Bohri järgi.