open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ceppaloni

**Ceppaloni** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Benevento provintsis. Ceppaloni sai linnaõigused vabariigi presidendi 1960. aasta 3. juuni dekreediga.

Ceppaloni kõrgus merepinnast on 368 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Ceppaloni piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Altavilla Irpina (AV), Apollosa, Arpaise, Chianche (AV), Montesarchio, Roccabascerana (AV), San Leucio del Sannio, San Nicola Manfredi, Sant'Angelo a Cupolo.

Ceppaloni halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Barba, Beltiglio, Ripabianca, San Giovanni di Ceppaloni, Santa Croce, Tufara Valle.

## Loodus

Ceppaloni territoorium on valdavalt mägine, madalaima koha kõrgus merepinnast on 148 meetrit, kõrgeim koht asub 558 meetri kõrgusel merepinnast.

## Ajalugu
Esimesed teated Ceppaloni kohta on pärit 8. sajandist.

## Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
* Castello di Ceppaloni
: Ceppaloni kastell
* Taverna di Rotola
: Rotola tavern, 16. sajand
* Palazzo Foglia
: Foglia palee San Giovannis, 18. sajand
* Stretto di Barba
: Barba kanjon

### Sakraalarhitktuur
* Chiesa di San Nicola vescovo, Ceppaloni, 12.–13. sajand
* Chiesa della Santissima Annunziata
: Ceppalonis asuv barokkstiilis Santissima Annunziata kirik (endine klooster) pühitseti sisse 1507. aastal
* Chiesa di Maria Santissima Assunta (Santa Croce)
* Chiesa dell'Immacolata (Barba)
* Chiesa di Maria Santissima del Rosario
: Beltiglios asuv Maria Santissima del Rosario kirik pühitseti sisse 1630. aastal
* Chiesa di San Giovanni Battista
: Ristija Johannese kirik San Giovannis rajati 12. sajandil


Chiesa del SS.Rosario in Beltiglio.JPG|Chiesa del SS.Rosario
Chiesa della Santissima Annunziata (Ceppaloni).JPG|Chiesa della Santissima Annunziata
Chiesa di S. Giovanni B. in Ceppaloni.JPG|Ristija Johannese kirik
Chiesa SS. Annunziata (Ceppaloni) - facciata.JPG|Chiesa SS. Annunziata
Chiesa M. SS. Assunta - S.Croce di Ceppaloni.JPG|Chiesa M. SS. Assunta - S.Croce
San Nicola vescovo (Ceppaloni).JPG|San Nicola vescovo
San Nicola vescovo church tower (Ceppaloni).JPG|San Nicola kirikutorn


## Infrastruktuur
### Raudtee
Umbes 10&nbsp;km kaugusel Beneventost asuvat Ceppalonit läbib kaks raudteeliini, Benevento-Avellino ja Benevento-Cancello liin.

## Viited

## Kirjandus
* Alfredo Rossi, *Ceppaloni. Storia e societ? di un paese del regno di Napoli*, ed. Pro Loco di Ceppaloni, 2011. ISBN 978-88-906209-0-4.
* Carmine Porcaro, *Ceppaloni tra cronaca e storia (876-1982)*, ed. Spazio 2000, Napoli, 1982.

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* Pro Loco di Ceppaloni
Veteran (Vana-Rooma)

**Veteran** oli auväärne, kaua aega Rooma sõjaväes teeninud sõdur, kes jäeti (enamasti pärast 20-aastast teenistust) veel mõneks ajaks sõjaväe juurde.

Veteranidel oli palju eesõigusi. Pidulikul errulaskmisel anti neile sõjaväediplom. Pärast seda hakkasid nad elama neile eraldatud maavaldustes ja kasutama maksusoodustusi. Veteranid olid keskkihti kuuluvate villaomanike ja orjapidajate peamine tugi ja reserv ning said seega vastujõuks II sajandist tugevnenud suurmaaomanikele, kes kasutasid tööjõuna koloone.

Veteranide sotsiaalne korraldus oli elujõuline ajavahemikus 753 eKr kuni 476. Tuntuimad juhid olid Gaius Marius, Gaius Julius Caesar ja Augustus.

## Viited

## Kirjandus
* Alessandro Milan, *Le forze armate nella storia di Roma Antica*, Roma, 1993.
* L. Keppie, *The Making of the Roman Army, from Republic to Empire*, 1984.
Mockbuster

***Mockbuster*** ehk võltskassahitt on film, mille eesmärk on teenida raha mõne teise filmi arvelt. *Mockbuster*id sarnanevad kassahittidega pealkirja või teema poolest ning on tihti valmistatud väikese eelarvega.
Siire

**Siire** tähendab üleminekut ühest olekust teise või ühelt alalt teise.

Selle nimetuse all on tuntud:
*'''Siire''' on mehaanikas mingi keha või osakese asukoha muutus ruumis
***[[Siire (lausekujund)|Siire]]** ehk **anžambmaan**, lausekujund luules
* **[[Siire (masinaehitus)|Siire]]**, masinaehituse termin
* **Siire** ehk **[[metastaas]]**, teisene haiguskolle
* **[[Siire (raudtee)|Siire]]** raudteedel ühendab kahte teed pöörmete abil

## Seotud mõisted
* **[[Siirdeala]]**
* **[[Siirdemajandus]]**
* **[[Siirdeseisund]]** ehk siirdeolek
* **[[Siirdeveed]]** ehk üleminekuveekogud
* **Siirdeviit** ehk **[[Kustos]]**
* **[[Siirdeühiskond]]** ehk siirdeperiood
* **[[pn-siire]]**
Viies kolonn

**Viies kolonn** (hispaania keeles *quinta columna*) on kaitseliinide või riigipiiride piires spionaaži või sabotaažiga tegelev vaenlase salajaste poolehoidjate või toetajate rühm.

Nimetus tuli käibele Hispaania kodusõjas mässulise kindrali Emilio Mola ütlusest, kes teatas oktoobris 1936 raadios: "Madridi ründab neli kolonni ja neid toetab linnas asuv viies kolonn". Nimetatud viies kolonn aitas mässulistel sabotaaži, spionaaži ja diversiooniga linna vallutada. Nii hakati nimetama ka kodusõjas vabariiklaste tagalas 1936–1939 tegutsenud kindral Francisco Franco agentuuri. 

Teise maailmasõja ajal nimetati *viiendaks kolonniks* ka fašistlikke ja natsionaalsotsialistlikke ühendusi. Külma sõja ajal peeti viienda kolonni all silmas vastasleeri luureorganisatsioone või lääneriikide kommunistlikke parteisid.

Tänapäeval võidakse viiendaks kolonniks nimetada ka ühe riigi territooriumil elavaid teise riigi kodanikke või rahvusvähemusi või nende organisatsioone või muid ühendusi, kes tegutsevad mõne välisriigi huvides.

## Viited
Mäss

**Mäss** on vastuhakk võimule, harilikult selle vägivaldseks vääramiseks, millega kaasneb materiaalsete väärtuste häving.  

Valik sõnade "mäss", **ülestõus**, **vastupanuvõitlus** jt vahel sõltub suuresti vaatepunktist, tegu ei ole täissünonüümidega.  

## Mässe ja ülestõuse
*Jüriöö ülestõus (Eesti, 1343–1345)
*Genti ülestõus
*1560. aasta Läänemaa ülestõus
*Klaus Kurselli mäss (Tallinn, 1570)
*Dekabristide ülestõus (Peterburi, 1825)
*Bokserite ülestõus (Hiina, 1899–1901)
*Kornilovi mäss (Venemaa, 1917)
*Vasakpoolsete esseeride ülestõus
*Saaremaa mäss (1919)
*Jõuluülestõus (1919)
*Kroonlinna ülestõus (Venemaa, 1919, 1921)
*Augustimäss (Gruusia, 1924)
*1. detsembri mäss (Eesti, 1924)
*Tartu ülestõus (1941)
*Ungari ülestõus (1956)
*2004. aasta Haiti mäss

## Vaata ka

*Revolutsioon
*Riigipööre

## Viited
Aili Jõgi

**Aili Jõgi** (kuni 1958. aastani **Aili Jürgenson**; 24. mai 1931 Tallinn – 9. august 2017) oli Eesti vabadusvõitleja, laskesportlane ja treener.

## Tõnismäe monumendi õhkulaskmine
Koos kooliõe Ageeda Paaveliga lasi ta 8. mail 1946 õhku Tallinna vallutamisel langenud punaarmeelastele pühendatud puust monumendi Tõnismäe haljakul. Koolitüdrukud tabati. Aili oli oma 15. sünnipäeval Pagari tänava NKVD maja keldri vangikambris. Karistuseks saadeti ta aastateks Nõukogude vangilaagrisse Siberis. 21. septembril 1947 avati samas pronkssõdurina tuntud monument.

Ajaloolase Peeter Kaasiku koostatud ajaloolises õiendis on sündmust kirjeldatud järgmiselt: "Monumendisõjast ei jäänud kõrvale ka Tõnismäe "Vabastajate väljak". Ööl vastu 8. mai 1946 lasid koolitüdrukud Ageeda Paavel ja Aili Jürgenson õhku esialgse puust ausamba. Ageeda Paavel kirjeldab sündmusi järgmiselt: "/.../ Meie armsad ausambad hakkasid üksteise järel kaduma. Kuidagi pidi neile tagasi tegema ja valik langes Tõnismäel asuvale nn vabastajate ausambale. See asus praeguse pronksmehe platsil kirikupoolses servas. See oli umbes meetrikõrgune puust tüvipüramiid, mille paksust oli vast paarkümmend sentimeetrit, ilmetut sinist värvi, tipus plekist punane viisnurk. /.../ Lõhkeaine ja õpetuse saime Juhanilt [Juhan Kuusk] Ega seal midagi keerukat polnudki. Tähtis oli, et süütenöör oleks meid päästvaks jooksuks piisavalt pikk. Oligi. Paugu materjalid panime paika koos Ailiga, toetajaid meil ei olnud. Meile tegi asja kergemaks see, et valvemiilits flirtis eemal oma tüdrukuga ja ei märganud meid. Kuigi too tüdruk meie rühma ei kuulunud, võeti temagi hiljem kinni. /.../ Tolleaegsed ajalehed sellest muidugi midagi ei kirjutanud ja kiiresti suudeti vastu "võidupüha" ausammas taastada, kuid enamusel pealinlastel oli monumendi õhkulaskmine teada. Tüdrukute algatus ei jäänud järelkajata ja sarnased sambad lasti õhku ka Rakveres ja Tartus."

## Tunnustus
* 1998 – Kotkaristi III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Ülo Jõgi.

## Vaata ka
* Inta

## Viited

## Välislingid
* 
* Juku-Kalle Raid, Ilmar Palli. VABADUSVÕITLUS LASTE MOODI: 14-aastane Aili Jürgenson arreteeriti kooliteel 1946. aasta 16. mail. Tüdruk oli õhku lasknud venelaste paigaldatud ausamba Kaarli kiriku kõrval. kes-kus.ee, 23. juuli 2003
*  Aili Jõgi ja Ülo Jõgi. Viie võimu all: mälestused. Tartu. 2010 
* Aili Jõgi, Ülo Jõgi. Viie võimu all. Toimetanud Valdek Kiiver; kujundanud Arvo Rebane. Tartu : A. Jõgi, 2010 ([Lohkva (Tartumaa) : Greif])
* Haud Tallinna Metsakalmistul
Potjomkini küla

**Potjomkini küla** (vene keeles *потёмкинская деревня*) on tegelikkusest loodud ilustatud mulje. Väljend tekkis 18. sajandi lõpus, kui vürst Grigori Potjomkin laskis Vene keisrinna Katariina II ringreisi ajal Novorossias 1787 väidetavasti püstitada külade makette, et jätta muljet, nagu oleks piirkond tihedalt asustatud ja valitseks üldine heaolu.

## Potjomkini külade näiteid
*  – Kijŏng-dong 
*  – Mussolinia
Kolonn

**Kolonn** (ladina sõnast *columna* 'sammas') on hulk sõdureid, kes moodustavad rivi nii, et üksteise seljataga on rohkem mehi kui üksteise kõrval.

## Vaata ka
*voor (transport)
Sabotaaž

**Sabotaaž** ehk **saboteerimine** on igasugune varjatud vastutegutsemine või sihilik (meelega) töö nurjamine.

Saboteerimisega tegeleja on **sabotöör**.
FIDE tiitlid

Rahvusvaheline maleliit, FIDE, jagab tulemustepõhiselt maletajatele erinevaid tiitleid. Tavaliselt ühendab tiitel endas Elo reitingu kombinatsiooni võrdlusanalüüsiga teiste maletajatega kellega on ametlikes mängudes kohtutud. FIDE kõrgemaid tiitleid jagatakse eluks ajaks.

## Ajalugu

Esimesed FIDE tiitlid anti maletajatele 1950. aastal. Välja anti 27 suurmeistri, 94 rahvusvahelise meistri ja 17 naiste rahvusvahelise meistri tiitlit.

Esimeste FIDE suurmeistrite hulka kuulus ka Eesti maletaja, Paul Keres. Teised 1950. aastal suurmeistri nimetuse pälvinud maletajad olid: Ossip Bernstein (Prantsusmaa), Issaak Boleslavski (NSVL), Igor Bondarevski (NSVL), Mihhail Botvinnik (NSVL), David Bronštein (NSVL), Oldřich Duras (Tšehhoslovakkia), Max Euwe (Holland), Reuben Fine (USA), Salo Flohr (NSVL), Ernst Grünfeld (Austria), Borislav Kostić (Jugoslaavia /Serbia/), Aleksandr Kotov (NSVL), Grigori Löwenfisch (NSVL), Andor Lilienthal (NSVL), Géza Maróczy (Ungari), Jacques Mieses (Suurbritannia), Miguel Najdorf (Argentina), Vjatšeslav Ragozin (NSVL), Samuel Reshevsky (USA), Akiba Rubinstein (Poola), Friedrich Sämisch (Lääne-Saksamaa), Vassili Smõslov (NSVL), Gideon Ståhlberg (Rootsi), László Szabó (Ungari), Savielly Tartakower (Prantsusmaa) ja Milan Vidmar (Jugoslaavia /Sloveenia/).

## Meistrikandidaat (CM)

Meistrikandidaat on maletaja, kes on suutnud ületada 2200 Elo reitingu. Meistrikandidaat on madalaim meeste kategooria tiitel.

## FIDE meister (FM)

FIDE meister on meistrikandidaadi ja rahvusvahelise meistri vahepealne aste. Kõige tavalisem viis, kuidas seda tiitlit saavutada on ületada Elo reiting 2300.

## Rahvusvaheline meister (IM)

Tiitel, mida saavad vaid tugevaimad maletajad. Tegu on eluaegse tiitliga ning selle saavutamiseks on vaja täita kolm FIDE normi. Rahvusvaheliste meistrite Elo reiting jääb tavaliselt 2400 ja 2500 vahepeale, kuigi on ka 2500 piiri ületanud väga tugevaid rahvusvahelisi meistreid. 2010. aasta novembri seisuga on rahvusvahelisi meistreid FIDE edetabelis 3036.

## Naiste rahvusvaheline meister (WIM)

Nimetuse võttis kasutusele FIDE 1950. aastal. Samal aastal sai selle nimetuse 17 naismaletajat – kõik 1950. aasta male maailmameistrivõistluste turniiri 16 osavõtjat ning 1937. aasta Stockholmis peetud maailmameistrivõistlusel teise koha saanud itaallanna Clarice Benini.

## Rahvusvaheline suurmeister (GM)

Rahvusvaheline suurmeister on kõrgeim FIDE poolt omistatav tiitel. Suurmeistri tiitleid jagatakse ainult väljapaistvatele maletajatele ja suurmeistriks saab maletaja siis, kui tema reiting on üle 2500 ja ta on suutnud täita kolm FIDE normi. Tiitel on eluaegne. Mängijaid, kelle reiting ületab 2700 piiri, kutsutakse ka Super-GM'iks. 2013. aasta juuni seisuga on FIDE edetabelis 47 maletajat, kelle reiting on 2700 või suurem.

## Naiste suurmeister (WGM)

Nimetus kehtestati 1976. aastal. Samal aastal said selle nimetuse 12 maletajat, sealhulgas 10 Nõukogude Liidu maletajat, Jugoslaavia maletaja Milunka Lazarević ja 1974. aastal Nõukogude Liidust Iisraelisse emigreerunud Alla Kušnir.

## Vaata ka
*Suurmeister (male)

## Välislingid

*FIDE käsiraamat
Vladimir Kramnik

**Vladimir Borissovitš Kramnik** (vene keeles Владимир Борисович Крамник; sündinud 25. juunil 1975) on Venemaa maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1991). Ta oli klassikalise male maailmameister aastatel 2000–2006 ja üldtunnustatud maailmameister aastatel 2006 ja 2007. Maleolümpialt on tal kolm meeskondlikku kuldmedalit ja kolm individuaaltaseme kuldmedalit.

## Elukäik
Kramnik sündis 1975. aastal Musta mere ääres Tuapse linnas. Kramnik õppis malet mängima Mihhail Botvinniku asutatud malekoolis. Tema esimene läbimurre rahvusvahelisel areenil sündis 1992. aastal, kui ta võitis Venemaa koondise reservmängijana 30. maleolümpial kuldmedali. Tema skooriks oli kaheksa võitu, üks viik ja mitte ühtegi kaotust. Tol ajal polnud Kramnik veel isegi rahvusvaheline meister, kuid tema valikut koondisse toetas Garri Kasparov.

1996. aastal sai temast FIDE reitingutabeli liider. Tema ELO reiting oli Kasparovi omaga võrdne (2775), kuid kuna ta mängis arvestusperioodil rohkem mänge, sai temast tabeli liider. Ta püsis tabeli tipus kuus kuud, mis oli ühtlasi ainuke periood aastatel 1986–2006, mil Kasparov polnud tabeli liider. Ühtlasi sai Kramnikust sellega oma aja noorim tabeliliider, kuid tema saavutuse ületas 2010. aastal Magnus Carlsen.

Temast sai oma aja teine maletaja pärast Kasparovit, kes ületas reitingu 2800. 2013. aasta juuni seisuga on vaid kuus mängijat suutnud 2800 piiri ületada (Garri Kasparov, Vladimir Kramnik, Viswanathan Anand, Levon Aronjan, Veselin Topalov ja Magnus Carlsen.

2006. aasta oktoobris võitis Kramnik klassikalise male ja FIDE maailmameistritiitlite ühendamise järel peetud maailmameistrivõistlustel FIDE maailmameistrit Veselin Topalovi ning temast sai esimene maailmameister, kes oli korraga nii FIDE kui ka PCA maailmameister.

2007. aastal kaotas ta tiitli Viswanathan Anandile, kes 2007. aasta meistrivõistlused võitis. 

2008. aastal üritas Kramnik revanši võtta, kuid kaotas taas.

## Matš Deep Fritziga

2006. aastal mängis Kramnik Saksamaal Bonnis kuuemängulise seeria maleprogrammi Deep Fritz vastu. Kramnik kaotas tulemusega 2-4, kogudes 2 kaotust ja 4 viiki. Kramnik teenis mängude eest 500 000 eurot ja oleks saanud veel 500 000, kui ta oleks maleprogrammi võitnud. Tegu oli Deep Fritzi 10. versiooniga. 
Esimese mängu viigistas Kramnik 47 käigu järel. Teine mäng, mis peeti kaks päeva hiljem, lõppes Kramniku kaotusega, kusjuures Kramnik kaotas maailmameistrile erakordsel viisil, kui ta ei näinud tema käigule järgnenud matistavat käiku. Tema viga tolles mängus on Susan Polgar nimetatud ka "sajandi veaks". Kolmas, neljas ja viies mäng lõppesid viigiga. Viimases mängus alistas valgete malenditega mängiv Deep Fritz taas maailmameistri ja võitis seeria.
Rakke Haridusselts

**Rakke Haridusselts** (varem **Rakke Valla Hariduse Selts**) on aastal 1996 asutatud Eesti mittetulundusühing (selts). 

Seltsi eesmärkides on põhikirja järgi "täiskasvanute hulgas täiendõppe organiseerimine, õpiharjumuste kujundamine, silmaringi laiendamine, rahvusliku kultuuripärandi säilitamine, arendamine, viljelemine ja propageerimine, inimeste sotsiaalse aktiivsusetõstmine seltsi tööst osavõtu teel.

Seltsil on oma muuseum (Rakke koduloomuuseum), mis avati 2000. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Seltsi koduleht
Toakilk

**Toakilk** (*Acheta domestica*) on putukaliik, mis kuulub sihktiivaliste seltsi kilklaste sugukonda.

Toakilk on öise aktiivsusega. Ta on termofiilne. Elab hoonetes, eelistades temperatuuri umbes 30 kraadi. 

Ta sööb toidujääke jm. 

## Elutsükkel
Toakilkidel kulub oma elutsükli lõpuleviimiseks temperatuuril 26-32 kraadi umbes 2-3 kuud. Nad ei oma erilist ,,taliolekut talve üleelamiseks. Aga nad suudavad siiski külmi olusid välja kannatada, elades hoonetes ja nende ümbruses või valides elukohaks paiga, kus neid soojendab lagunemisprotsessidest tekkiv soojus. Noorisendite ainsad erinevused võrreldes täiskasvanutega on tiivutus ja veidi väiksemad mõõtmed.

## Välimus
Toakilk on tavaliselt halli ja/või pruunika värvusega, pikkus jääb vahemikku 16-21 mm. Emas- ja isasisendid on sarnased, kuid emasisendite tagakehast väljub umbes 12 millimeetri pikkune muneti. Muneti värvus on mustjaspruun, seda ümbritsevat kaks jäset. 

## Levik
Kilk on suure tõenäosusega pärit Edela-Aasiast, kuid on levinud üle kogu maailma. Põhja-Aafrikas, Edela-Aasias ja Euroopas (välja arvatud Euroopa põhjaosas). 

Eestis elab kohati vanades hoonetes.

## Kasulikkus inimesele
Tais kasvatatakse toakilke söögieesmärkidel, kus neid eelistatakse kohalikele liikidele, põhjusteks olevat parem maitsekvaliteet ja tekstuur. Neid süüakse tavaliselt kas õlis küpsetatud suupistetena või müüakse valguekstrakti või -pulbrina.

## Viited

## Välislingid

*
Georg Nellis

**Georg Nellis** (ka **Georgi Nellis**; 5. märts 1906 Peterburi – 24. september 1981 Tallinn) oli Eesti NSV riigitegelane.

Ta lõpetas 1923. aastal Petrogradis II astme kooli.

Ta töötas aastatel 1925–1932 Leningradi oblasti tarbijate kooperatiivi süsteemis, 1932–1937 oli ta Leningradi Rajooni Tarbijate Kooperatiivi sekretär ja esimehe asetäitja. Aastatel 1937–1941 oli ta Leningradi Max Helzi nimelise tehase treial ja parteialgorganisatsiooni sekretär, 1941–1945 sama tehase (Penzas) direktori asetäitja.

1945. aastal oli ta Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariikliku Liidu juhatuse esimehe asetäitja, aastatel 1946–1952 esimees. 22. veebruarist 1952 4. aprillini 1975 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. Pärast seda oli ta personaalpensionär ja töötas Ministrite Nõukogu nõunikuna.

Ta oli 1927. aastast NLKP liige; ta on olnud EKP Keskkomitee liige ja aastatel 1962–1964 EKP Keskkomitee büroo liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu III, IV, V, VI, VII, VIII ja IX koosseisu saadik.

Georg Nellis suri 24. septembril 1981 Tallinnas ja ta maeti 28. septembril 1981 (Georgi Nellis'e nime all) Metsakalmistule.

## Tunnustus
* Tööpunalipu orden (4 tk)
* orden Austuse märk

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
Albert Vendelin

**Albert Vendelin** (21. august 1914 Petrograd – 24. mai 2007) oli Eesti NSV riigitegelane.

Ta lõpetas 1937. aastal Prof. M. A. Bontš-Brujevitši nimelise Leningradi Elektrotehnika Sideinstituudi, 1972. aastal kaitses ta majandusteaduste kandidaadi väitekirja.

Ta oli aastatel 1952–1957 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja, aastatel 1957–1964 oli ta Eesti NSV Rahvamajandusnõukogu esimehe I asetäitja. Aastatel 1964–1967 oli ta Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee esimees, 1968–1975 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. Aastatel 1975–1988 oli ta Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi direktor. 1988. aastal jäi ta pensionile.

Ta külastas suvel 1957 ehitusalast näitust Göteborgis ning mõnda Rootsi ehitusmaterjalitehast ja ehitusettevõtet. Tema reisimuljed avaldati 1958. aastal eraldi raamatuna. Selles tõsteti positiivselt esile Rootsi innovatiivset ehitusmaterjalide tööstust ja ehitustehnoloogiat, laiemale eestikeelsele lugejaskonnale tutvustati esmakordselt ka gaasbetooni.

Ta oli aastast 1943 NLKP liige; ta on olnud EKP Keskkomitee liige. 

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IV, V, VI, VII ja VIII koosseisu saadik.

## Teoseid
*"10 päeva Rootsis. Märkmeid ehitusmaterjalidest ja ehitusest". Toimetaja Armas Luige. Tallinn 1958. 84 lk
**selle lühiarvustus: "Rootsi ehitustegevust seatakse eeskujuks". Teataja nr 20, 31. oktoober 1958. Lk 3

## Tunnustus
*1984 Eesti NSV teeneline insener
*Tööpunalipu orden (2 tk)
*orden Austuse märk (2 tk)

## Viited

## Kirjandus
*"Valitud ja valitsenud...". Koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000. Ilo. 2003

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Q (täpsustus)

**[[Q]]** on ladina tähestiku 17. täht.

***Q** või **q** on elektrilaengu tähis
***Q** on hüveteguri tähis
***[[Q Raadio]]** oli Tartus tegutsenud raadiojaam
***[[Koensüüm Q]]** ehk **vitamiin Q**
***[[Q (Star Trek)|Q]]** on väljamõeldud tegelane Star Trekis
***[[Q (ajakiri)|Q]]** on muusikaajakiri

## Vaata ka
*Must Q, Eesti ansambel
*"Kallis härra Q", Aino Perviku lasteraamat
Ruuž

**Ruuž** ehk **põsepuna** on kosmeetikavahend, mida tavaliselt kasutavad naised, et anda põskedele roosa jume, seeläbi noorem paista ning rõhutada põsesarnu.

## Ajalugu

Ruuži kasutati juba Vana-Egiptuses. Seda tarvitati ka huultel, nagu tänapäeval huulepulka. Mõnes kultuuris on ruuži tarvitanud ka mehed, näiteks regendivalitsuse aegsel Inglismaal (1811–1820). Suurbritannia viktoriaanlikul ajastul, mil meik seostus halbade elukommetega, piirdusid daamid põskede näpistamise ja huulde hammustamisega, et neid punasemaks muuta.

Ruužina on kasutatud mitut laadi aineid. Vana-Kreekas eelistati purustatud mooruspuumarju, sunji indiaanlaste seas verevat rebasheina, mujal ka punapeedi mahla ning purustatud maasikaid.

## Tänapäev

Nüüdisajal on ruuž tavaliselt punane talgipõhine pulber, mis kantakse põsele pintsliga. Värvaineks on kas safloor (värvisafloori õielehed) või karmiini lahus ammooniumhüdroksiidis ning roosiõliga lõhnastatud roosivesi. Kreemjat ruuži valmistatakse nahakreemi ja alloksaani segust. Vähem on levinud vedelad ruužid, mida kantakse nahale sõrmedega.

Ruuži valikul arvestatakse nahavärvi, näo kuju, valguse ja keskkonnaga. Näiteks kasutatakse heleda naha korral pigem roosasid, päevituse peal aga kuldseid toone, ööklubis julgemat ja pidulikul vastuvõtul tagasihoidlikumat meiki. Kreemjat põsepuna on lihtsam nahale kanda. Näopiirkonna valik sõltub näo kujust: ümarast näost saab ruuži abil jätta kitsama mulje, pikliku näo korral kasutatakse põsepuna horisontaalsemalt.

## Viited

## Välislingid
* "Modes In Makeup", kosmeetika lühiajalugu
* "The History of Makeup"
* Max Beerbohm "The Pervasion of Rouge"
* Mari Ojasaar "Neli põsepunamüüti" Buduaar.ee, 29.05.2009
* Jana Boberg "Meigikunstnik õpetab: kuidas põsepuna õigesti valida ja peale kanda" Delfi, 27. aprill 2012
* "Milline põsepuna sobib kõige paremini sinu nahatooniga?" Delfi/elle.com, 22. jaanuar 2013
* "Põsepuna petab aastaid nooremaks" Delfi/Naised, 3. jaanuar 2011
* "L'Oréal Paris jumestamise meistriklass #2 – kuidas modelleerida nägu ning kasutada põsepuna?" Youtube, 13. august 2012
Etik

**Etik** on keskaegsete linnaelamute tänavapoolsel küljel peaukse ees asuv kivist terrass-trepp. Etiku mõlemal küljel asuvad kivist istepingid, mille otstes on peremärgid või vapiga kaunistatud etikukivid.

18. sajandil hakati Tallinna vanalinnas etikuid lammutama, sest neid peeti liiklemist segavaiks. 1970. ja 1980. aastatel rekonstrueeriti mõned etikud, esimesena 1972. aastal Linnateatri ees.

Etik Suurgildi hoone ees*.JPG|Etik Suurgildi hoone ees
Lai tänav 23 hoone etik.JPG|Lai tänav 23 hoone etik
Etik Raekoja plats 12 hoone ees*.JPG|Etik Raekoja plats 12 hoone ees


## Viited
Pits (anum)

**Pits** või **napsiklaas** on väike joogiklaas, mida kasutatakse tavaliselt destilleeritud alkohoolsete jookide joomiseks või kindla koguse mõõtmiseks.

Vahel kasutatakse, näiteks ilukirjanduses, viinapitsi kohta vene laensõna *topka*.

## Kirjeldus
Pits on väike silindrikujuline paksupõhjaline, kuid õhukeste seintega klaasnõu. Seda kasutatakse kõrge alkoholisisaldusega jookide serveerimiseks (viin, liköörid, *[[shot]]*id ehk kokteilnapsid jm).
Normeeritud pits mahutab 2 cl (20 ml) või topeltkoguse puhul 4 cl jooki.

## Viited
Wenzel Jaksch

**Wenzel Jaksch** (25. september 1896 Dlouhá Stropnice – 27. november 1966 Wiesbaden) oli sudeedisaksa sotsiaaldemokraatlik poliitik.

Wenzel Jaksch jättis juba 14-aastaselt kooli pooleli ning asus tööle ehitustöölisena. 

1913. aastal astus ta Austria Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Osales Esimeses maailmasõjas, kus sai raskesti haavata. 

Sõja järel töötas ta Prahas ajakirjanikuna saksakeelse ajalehe Sozialdemokrat toimetuses. 

1924. aastal valiti ta Tšehhoslovakkia Vabariigi Saksa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei juhtkonda, 1935. aastast oli ta sama partei aseesimees ja 1938. aasta märtsi lõpust esimees. 1929. aastast oli ta Tšehhoslovakkia parlamendi liige. Kui Saksa väed hõivasid 1939. aasta märtsis Tšehhi, siis põgenes ta Poolasse. Pärast Saksamaa kallaletungi Poolale 1939. aasta septembris põgenes ta sealt edasi Suurbritanniasse. 

Kuni 1942. aasta suveni esines ta BBC saksakeelsetes saadetes. Tema suhted Tšehhoslovakkia eksiilvalitsusega halvenesid pidevalt. Teise maailmasõja järel saadeti sudeedisakslased Tšehhoslovakkiast välja. Tšehhoslovakkia valitsuse palvel ei lubanud Suurbritannia valitsus Jakschil kuni 1949. aastani Lääne-Saksamaale ümber asuda. 

1949. aastal sai temast Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei põgenikeasjade volinik. Aastatel 1950–1953 juhtis ta Hesseni Väljasaadetute, Põgenike ja Evakueeritute Ametit. 1951. aastal asutas ta Seliger-Gemeinde, sudeedisaksa sotsiaaldemokraatide organisatsiooni. 1953. aastal valiti ta Saksa Liidupäeva liikmeks. Alates 1961. aastast oli ta Sudeedisaksa Kaasmaalaskonna asepresident ja 1964. aastast Väljasaadetute Liidu president. 

Wenzel Jaksch hukkus liiklusõnnetuses.

## Viited

## Välislingid
*Wenzel Jakschist Friedrich Eberti Fondi kodulehel (saksa keeles)
Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses

**Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses** on kergejõustiku mitmevõistlusaladel Euroopa riikide koondiste vahel peetav kohtumine. Võistlust korraldab Euroopa Kergejõustikuliit. Võistlused said alguse 1973. aastal, kui need toimusid meeste kümnevõistluses ja naiste viievõistluses, tookord kaheastmelises süsteemis, kus peeti esmalt poolfinaalid ja seejärel finaalid. 1981. aastast asendas naiste viievõistluse seitsmevõistlus. 1983. aastal mindi üle liigadele. Algselt üle aasta toimunud üritus muutus 1993. aastast alates iga-aastaseks, 2011. aastast loobuti selle korraldamisest olümpia-aastatel. 2013. aastast arvestatakse meeste ja naiste tulemused üheks.

## Ülevaatlik tabel
;Superliiga
Cicciano

**Cicciano** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Napoli provintsis. Cicciano sai linnaõigused vabariigi presidendi 1999. aasta 1. jaanuari dekreediga.

Cicciano kõrgus merepinnast on 50 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Cicciano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Camposano, Comiziano, Nola, Roccarainola, Tufino.

Cicciano halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: La Morata, Casale Novo, Ponte Vecchio, Li Vinti, Curano, Li Marenda, La Palmentella, Li Sappierti, La Plaza ja Li Rosci.

## Ajalugu
Aastal 80 eKr vallutas Rooma konsul Lucius Cornelius Sulla Nola ja ümbritsevad maad ning andis need oma veteranidele.

## Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
### Sakraalarhitktuur
* *Chiesa di San Pietro* 
: Peetri kirik, tuntud ka kui *Chiesa Madre*. Ehitati täielikult ümber 1646. aastal, pärast 1631. aasta Vesuuvi purset
* *Chiesa dell’Immacolata Concezione*
* *Chiesa del Corpo di Cristo*
* *Chiesa dell’Annunziata*
: Ehitati 1582–1617
* *Chiesa di Sant’Anna*
: Ehitatud 1670. aastal
* *Chiesa di San Giacomo*
: Ehitatud 1763. aastal
* *Santuario della Madonna degli Angeli*
* *Chiesa di Sant'Antonio Abate*
: Ehitati 1707–1733 1617–1618 rajatud kabeli varemetele

## Viited

## Kirjandus
* Francesco M. Petillo, Atti fatti e notizie su Cicciano e la sua gente, Associazione Pro Loco Cicciano, 2011
* Francesco M. Petillo e Luca De Riggi, Il Decurionato di Cicciano (dal 1806 al 1861), Associazione Pro Loco Cicciano, 2012

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* UNITRE Università delle Tre Età - Sezione di Cicciano
2011. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses

**2011. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses** peeti 2.–3. juulil järgmistes kohtades: 
* superliiga – Poolas Torunis;
* esiliiga – Brixenis Itaalias;
* teine liiga – Ribeira Bravas Portugalis.

## Superliiga
### Võistkondlik arvestus

### Individuaalarvestus
Kanavere lahing

**Kanavere lahing** oli Jüriöö ülestõusu üks lahingutest.

Vaevalt oli Kämbla lahing lõppenud, kui ordu peaväe laagrisse saabus käskjalg, kes andis teada, et suur hulk eestlasi ohustab 3,5 km kaugusel Kanavere läheduses Põltsamaa foogti juhitud väesalka, mispeale orduvennad hobuste seljas tuhatnelja foogtile appi tõttasid. Eestlased taandusid raskerelvastuses ratsarüütlite eest taktikalise eelise võitmiseks Kanavere rappa. Ordumeister andis seepeale rüütlitele käsu hobuse seljast maha tulla ja eestlasi jalgsi rünnata. Esimesel Kanavere rabas toimunud lahingul kindlat võitjat ei olnud, kuigi elu kaotasid mitmed nimekad orduvennad. Uue rünnaku järel toimunud teine lahing lõppes sakslastele võidukalt ning kokku olevat Kanavere rabas elu kaotanud 1600 eestlast.

## Mälestuse jäädvustamine
Kanaveres on Kanavere lahingu mälestuskivi, mis avati 1985. aastal ja mille kujundas Aulin Rimm.

## Viited.

## Kirjandus
*Sulev Vahtre. *Jüriöö [1343. aasta ülestõus]*. Tallinn: Eesti Raamat, 1980.
Alain Mimoun

**Alain Mimoun** (**Ali Mimoun Ould Kacha**; 1. jaanuar 1921 – 27. juuni 2013) oli prantsuse jooksja.

Alain Mimoun võitis 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is kuldmedali maratonijooksus. 

## Välislingid
*
Roman Šeremeta

**Roman Šeremeta** (sündinud 29. juunil 1936 Ukraina NSV-s Ternopili oblastis) on Eesti majandusjuht ning endine Eesti NSV  partei- ja riigitegelane.

Ta lõpetas 1952. aastal 7-klassilise kooli, 1955. aastal kutsekooli elektrikuna ja 1964. aastal Lensoveti nimelise Leningradi Tehnoloogilise Instituudi insener-tehnoloog-mehaaniku kvalifikatsiooniga. Aastal 1983 kaitses ta tööga "Ökonoomiliste aspektide uurimine Baltimaade fosforiitide ratsionaalsemaks kasutamiseks" majanduskandidaadi väitekirja.

Aastatel 1969–1970 töötas ta Maardu Keemiakombinaadis peainseneri asetäitjana. Aastatel 1980–1985 oli ta Kohtla-Järve Linna RSN Täitevkomitee esimees, aastatel 1985–1986 EKP Kohtla-Järve Linnakomitee I sekretär. 14. novembrist 1987 kuni 14. juulini 1988 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja; 14. juulist 1988 kuni 28. detsembrini 1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Kütuse- ja Energeetikakomitee esimees.

Ta on Ceosil AS kommertsdirektor ja Vudink AS juhatuse esimees.

Ta oli NLKP liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik.

## Tunnustus
*orden Austuse märk
*2005 Kohtla-Järve aukodanik

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo. 2003
*"Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999

## Välislingid
*Erik Gamzejev. Roman Šeremeta: ükskord hakkavad trollid ka Kohtla-Järvel käima. Põhjarannik, 14. mai 2005
2010. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses

**Euroopa mitmevõistluse karikavõistlused 2010** peeti 26.–27. juunil järgmistes kohtades:
* superliiga – Tallinnas Eestis;
* esiliiga – Hengelos Hollandis;
* teine liiga – Tel Avivis Iisraelis.

## Superliiga
### Võistkonnad

### Individuaalne
János Kádár

**János Kádár** [j'aanoš k'aadaar] (sünninimi **János Czermanik**, hiljem **János Csermanek**; 26. mai 1912 Rijeka – 6. juuli 1989 Budapest) oli Ungari kommunistlik poliitik ja riigitegelane.

János Kádár sündis tol ajal Austria-Ungarile kuulunud sadamalinnas Rijekas (tänapäeva Horvaatias). Ema Borbála Czermanik oli ungari-slovaki päritolu teenijanna. Isa János Krezinger jättis pere maha, kui János oli väga väike; poeg ei kohtunud temaga enam kunagi. Vahepeal elasid nad emaga paar aastat maal, 1918. aastal kolisid Budapesti. Lapsepõlv möödus vaesuses, 14-aastaselt pidi poiss kooli pooleli jätma ja tööle minema. 

1928. aastal tutvus ta marksistliku kirjandusega ja temast sai veendunud sotsialist. Novembris 1931 astus ta Kommunistlikku Noortööliste Ühingusse. Samal aastal astus ta ka Ungari Kommunistlikku Parteisse. Detsembris 1931 vahistati ta süüdistatuna kommunistlikus tegevuses, kuid ametivõimud olid sunnitud asitõendite puudusel ta vabastama. Aastal 1933 ta arreteeriti ja ta oli seejärel kaks aastat vangistuses. 1935. aastal astus ta Ungari Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, et püüda seda allutada kommunistide mõjule. 

Teise maailmasõja ajal oli Kádár üks vastupanuliikumise juhte. 1944. aasta aprillis ta arreteeriti, sama aasta novembris põgenes ta vanglast. 1945. aastal võttis ta oma parteilise varjunime Kádár ("Püttsepp") oma päris nimeks. Aastatel 1945–1948 oli ta Ungari Kommunistliku Partei Budapesti Linnakomitee sekretär ning 1945–1951 ühtlasi Ungari Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige. Ta oli 1946–1948 Ungari Kommunistliku Partei Keskkomitee ja 1948–1950 Ungari Töörahvapartei Keskkomitee peasekretäri asetäitja ning 1948–1950 ühtlasi siseminister. Aastatel 1950–1951 oli Kádár Ungari Töörahvapartei Keskkomitee osakonnajuhataja. 

1951. aastal arreteeriti ta süüdistatuna titoismis ja omaaegses koostöös Miklós Horthy valitsuse salapolitseiga. Juulis 1954 võeti süüdistused tagasi ja ta vabastati vanglast. 

Oli seejärel 1954. aastal Ungari Töörahvapartei Budapesti 13. Rajooni ja 1955. aastal Pesti Piirkonnakomitee esimene sekretär. 25. oktoobril 1956 valiti Kádár Ungari Sotsialistliku Töörahvapartei Keskkomitee esimeseks sekretäriks. Alates 30. oktoobrist oli ta ka riigiminister Imre Nagy teises valitsuses. 

Seejärel aga lahkus Kádár koos Ferenc Münnichiga riigist ning jõudis Nõukogude diplomaatide abil 1. novembril Ungarist Nõukogude Liitu. Ta veenis Nõukogude juhtkonda, et Ungaris on "kontrrevolutsiooni" tõttu olukord kontrolli alt väljunud ning vajalik on välisabi. 4. novembril toimus Nõukogude interventsioon Ungari ülestõusu mahasurumiseks. 7. novembril naasis Kádár Budapesti ning järgmise päeva hommikul teatas ta võimu üleminekust tema juhitava Ungari Revolutsioonilise Tööliste ja Talupoegade Valitsuse kätte. Aastatel 1956–1958 ja 1961–1965 oli ta ka Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees ning 1958–1961 riigiminister. János Kádári juhtimise ajal viidi läbi mitu majandusreformi, mille tulemusel Ungaris elatustase märgatavalt tõusis. János Kádár jäi parteijuhiks kuni 22. maini 1988, mil ta halveneva tervise tõttu ametist tagasi astus.

## Viited
2009. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses

**Euroopa mitmevõistluse karikavõistlused** 2009 peeti 27.–28. juunil järgmistes kohtades:
* superliiga – Szczecinis Poolas;
* esiliiga – Zaragozas Hispaanias;
* teine liiga – Mariboris Sloveenias.

## Superliiga
### Võistkonnad

### Individuaalne
Vorsti mõis

**Vorsti mõis** (saksa keeles *Sternhof*) oli Kiltsi mõisa kõrvalmõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.

## Hooned ja park
Kahekorruselist puit-tiibhoonet kasutati elamuna. Kõrvalhoonetest olid mõisakompleksis L-tähe kujuline laut-tall, väike maakivihoone ja rõhtpalkidest karjaköök. 

Mõisa ümbritses park.
Nikolai Zahharov

**Nikolai Zahharov** (sündinud 24. detsembril 1941 Ašhabadis) on endine Eesti NSV parteitöötaja ja poliitik.

Ta sündis sõjaväelase perekonnas. Aastal 1972 lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise erialal ja aastal 1980 Leningradi Kõrgema Parteikooli.

Ta töötas aastatel 1966–1975 Tartu Kontrollaparaaditehases elektrilukksepana, meistrina, jaoskonna- ja bürooülemana. Aastast 1975 oli ta parteitööl: ta oli tehase parteikomitee sekretär, EKP Tartu Linnakomitee osakonnajuhataja ning EKP Keskkomitee instruktor ja inspektor. Aastatel 1987–1991 oli ta EKP Kohtla-Järve Linnakomitee I sekretär.

Ta oli aastatel 1966–1991 NLKP liige. Ta oli aastatel 1985–1990 Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma *"Kommunistlik fraktsioon"* (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad "Virumaa", "Võrdsete õiguste eest", "Koostöö" ja "Kommunistlik fraktsioon" minna laiali). Samuti oli ta aastatel 1991–1992 Põhiseaduse Assamblee liige.
Ferenc Münnich

**Ferenc Münnich** (18. november 1886 Seregélyes – 29. november 1967 Budapest) oli Ungari kommunistlik poliitik ja riigitegelane.

Ta osales Esimeses maailmasõjas Austria-Ungari armees, langes 1915. aastal idarindel Vene vägede kätte sõjavangi. Viibis Tomskis sõjavangide laagris, kus astus 1917. aastal Venemaa Sotsiaaldemokraatlikku Tööliste (bolševike) Parteisse, kus ta organiseeris ungari grupi. Permis moodustas ta ungarlastest koosneva internatsionaalse rühma, sõdis Uuralis koos Punaarmeega valgete vastu. 

Novembris 1918 pöördus Münnich tagasi Ungarisse. Pärast Ungari Nõukogude Vabariigi loomist 1919. aasta märtsis osales ta Ungari Punaarmee ja punamiilitsa loomisel. Punavõimu kukutamise järel emigreerus Münnich Austriasse, seejärel viibis Tšehhoslovakkias ja Saksamaal. Aastatel 1922–1936 elas ta Nõukogude Liidus, kus oli juhtivatel töökohtadel majanduses. Aastatel 1936–1939 osales ta Hispaania kodusõjas, kus oli 13. internatsionaalse brigaadi Rákosi pataljoni komissar. Võitles Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahelises sõjas Punaarmee koosseisus.

Pöördus 1945. aastal Ungarisse tagasi, astus sama aasta oktoobris Ungari Kommunistlikku Parteisse. Oli Budapesti politseiülem. Aastatel 1949–1951 oli ta Ungari saadik Soomes, 1951–1954 Bulgaarias. Septembrist 1954 augustini 1956 oli ta saadik Nõukogude Liidus. 1956. aasta augustist oktoobrini oli ta saadik Jugoslaavias. 27.–31. oktoobril kuulus ta siseministrina Imre Nagy valitsusse. Põgenes 1. novembril koos János Kádáriga Nõukogude Liitu, kus veenis Nõukogude juhtkonda Ungari sündmustesse sõjaliselt sekkuma. Pärast Ungari ülestõusu mahasurumist pöördus ta 4. novembril Ungarisse tagasi ning ennistati siseministriks ning sai samuti ka kaitseministriks, olles mõlemal ametikohal kuni 1. märtsini 1957. Kaitseminister oli ta kuni 1958. aasta jaanuarini. Sel ajal tegeles ta ka Töölismiilitsa loomisega. 28. jaanuarist 1958 kuni 13. septembrini 1961 oli ta Ungari Rahvavabariigi Ministrite Nõukogu esimees, 1961–1965 riigiminister.

## Viited
Lowell (täpsustus)

**Lowell** võib tähendada mitut asja:
***[[Lowell]]**, linn USA-s Massachusettsi osariigis
***[[Lowell (Arkansas)|Lowell]]**, linn USA-s Arkansase osariigis
***[[Lowell (Indiana)|Lowell]]**, linn USA-s Indiana osariigis
***[[Lowell (Michigan)|Lowell]]**, linn USA-s Michigani osariigis
***[[Lowell (Põhja-Carolina)|Lowell]]**, linn USA-s Põhja-Carolina osariigis
Augustine'i vulkaan

**Augustine'i vulkaan** on kihtvulkaan Põhja-Ameerika loodeosas Ameerika Ühendriikide Alaska osariigis. Selle üldkõrgus on 1227 m. Viimati purskas ta 2006. aastal.

## Välislingid
*Augustine'i vulkaani veebikaamera
2008. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses

**2008. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses** peeti 28.–29. juunil 2008 järgmistes kohtades:
* superliiga – Hollandis Hengelos;
* esiliiga – Soomes Jyväskyläs;
* teine liiga – Sloveenias Mariboris.

## Superliiga
### Võistkonnad

### Individuaalne
2006. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses

**2006. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses** peeti 1.–2. juulil järgmistes kohtades:
*superliiga – Arles'is Prantsusmaal;
*esiliiga – Jaltas Ukrainas;
*teine liiga – Monzónis Hispaanias.

## Superliiga
### Võistkonnad

### Individuaalne
Kaktusekakk

**Kaktusekakk** (*Micrathene whitneyi*) on kaklaste sugukonda kaktusekaku perekonda kuuluv linnuliik.

Ta elab Põhja-Ameerikas Ameerika Ühendriikide edelaosas ja Mehhikos. Kaktusekakk on üks väiksemaid kakulisi. Ta kaalub keskmiselt 40 grammi ja on kõige kergem kakk. Linnu pikkus on 12,5–14,5 cm ja tiibade siruulatus umbes 27 cm.

Kaktusekakk elab tavaliselt taime põhjaküljel asuvates mahajäetud rähnipesades. Tema elupaigaks on tihti saguaaro-karneegiakaktuse, plaatani või papli õõs.

Kaktusekakk toitub peamiselt putukatest.

## Viited

## Välislingid
* Animal Fact Sheet: Elf Owl
Veteran

**Veteran** (ka **sõjaveteran**) on sõjaväeteenistuse lõpetanu või sõjas osalenu.  

## Vana-Rooma

Mõiste pärineb Rooma riigist, kus veteranideks nimetati 20-aastase sõjaväeteenistuse läbinuid, kes jäeti mõneks ajaks oma väeosa juurde. Pidulikul errulaskmisel anti neile sõjaväediplom. Pärast seda hakkasid nad elama neile eraldatud maavaldustes ja kasutama maksusoodustusi. Veteranid olid keskkihti kuuluvate villaomanike ja orjapidajate peamine tugi ja reserv ning said seega vastujõuks II sajandist tugevnenud suurmaaomanikele, kes kasutasid tööjõuna koloone.

Veteranide institutsioon kestis aastast 753 eKr kuni aastani 476. Tuntuimad juhid olid Gaius Marius, Gaius Julius Caesar ja Augustus.

## Eesti
Eesti kaitseväe ja Kaitseliidu veteraniks loetakse inimest, kes:
#on kaitseväe  koosseisus osalenud riigi sõjalisel kaitsmisel;
#on kaitseväe koosseisus ja rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse alusel osalenud kas rahvusvahelisel või kollektiivse enesekaitse operatsioonil;
#on kaitseväes teenistusülesannete täitmisel või Kaitseliidu tegevliikmena sõjaväelisel väljaõppel kaotanud püsivalt töövõime.

## Viited
Bonito

**Bonito** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis. Bonito sai linnaõigused 1933. aasta 1. jaanuari dekreediga.

Bonito kõrgus merepinnast on 490 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Bonito piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Apice (BN), Grottaminarda, Melito Irpino, Mirabella Eclano.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
2005. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses

**2005. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses** peeti 2.–3. juulini järgmistes kohtades:
* superliiga Bydgoszczis Poolas;
* esiliiga Jyväskyläs Soomes;
* teine liiga Mariboris Sloveenias.

## Superliiga
### Võistkonnad

### Individuaalne
Rulon Wells

**Rulon Seymour Wells III** (30. aprill 1919 Salt Lake City – 3. mai 2008 Salt Lake City) oli ameerika keeleteadlane ja semiootik.

Ta lõpetas 1939. aastal Utah' Ülikooli bakalaureusekraadiga. Ta töötas Yale'i Ülikooli professorina.

Koos Thomas A. Sebeokiga on ta mõiste "zoosemiootika" autor.

## Kirjandus
*Makkai, Adam: Melby, Alan Kenneth (eds.) 1985. *Linguistics and Philosophy: Essays in Honor of Rulon S. Wells*. John Benjamins Publishing Company.

## Välislingid
*Lühielulugu
2007. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses

**2007. aasta Euroopa karikavõistlused mitmevõistluses** peeti 7.–8. juulil järgmistes kohtades:
* meeste superliiga – Eestis Tallinnas, esiliiga – Poolas Szczecinis, teine liiga – Sloveenias Mariboris;
* naiste superliiga – Poolas Szczecinis, esiliiga – Eestis Tallinnas, teine liiga – Sloveenias Mariboris.

## Superliiga
### Võistkonnad

### Individuaalne
Lootusetu ravi

**Lootusetu ravi** on patsiendi elushoidmine, mille ainus eesmärk on füsioloogilise surma ärahoidmine ja edasilükkamine. 

## Vaata ka
* Lootusetu ravi lõpetamine
* Eutanaasia
* patsienditestament
* õigus surra
* meditsiinieetika
* bioeetika

## Kirjandus
* Warren Thomas Reich (toim). *Encyclopedia of Bioethics*, 4 kd, 1978; 5 kd, 1995.
* Stanley Joel Reiser. *Medicine and the Reign of Technology*, 1978, 1981. Google'i raamat
* Patrick Verspieren. *Face à celui qui meurt: euthanasie, acharnement thérapeutique, accompagnement*, 1984*

* [[Hubert Doucet]]. *Mourir: approches bioéthiques*, [[1988]], [[1994]]
* [[Pauline Lesage-Jarjoura]]. *La cessation de traitement: au carrefour du droit et de la médecine*, [[1990]].
* [[David Wendell Moller]]. *On death without dignity: the human impact of technological dying*, [[1990]].
* [[Michèle-Hélène Salamagne]], [[Emmanuel Hirsch]]. *Accompagner jusqu'au bout de la vie: Manifeste pour les soins palliatifs'', 1992.
Iiob

**Iiob** (ka **Hiiob**) on Piibli Vanas Testamendis sisalduva Iiobi raamatu keskne tegelane.

Kolmes peamises monoteistlikus religioonis – judaismis, kristluses ja islamis – peetakse Iiobit traditsioonilise käsitluse kohaselt reaalselt eksisteerinud isikuks. Islamis kuulub ta ka prohvetite hulka.

Iiobi raamatu kohaselt on ta õiglane mees, kelle Jumal annab Saatanale kiusata, kuid kes vaatamata kõigile kannatustele ja üleelamistele ei pöördu Jumala vastu ega hakka teda süüdistama. Suurem osa Iiobi loost on esitatud vestlusena Iiobi ja tema sõprade vahel. 

Lisaks Iiobi raamatule on Iiobit ja tema lugu mainitud ka teistes pühades tekstides – Vana Testamendi Hesekieli raamatus, Uue Testamendi Jakoobuse kirjas ja Koraanis.
Robert Ley

**Robert Ley** (15. veebruar 1890 – 25. oktoober 1945) oli Saksamaa poliitik ja riigitegelane. Aastatel 1933–1945 oli ta Saksa Töörinde juht.

Ta sündis Reini provintsis Niederbreidenbachis (praegu Nümbrecht) 11-lapselises talupidajate perekonnas seitsmenda lapsena. Robert Ley õppis Jena, Bonni ja Münsteri Ülikoolis keemiat.

Esimese maailmasõja algul astus ta vabatahtlikuna sõjaväkke. Esialgu oli ta suurtükiväelane, seejärel sõjalendur. 29. juulil 1917 tulistati ta Prantsusmaa kohal alla, Ley sattus sõjavangi. Lennukiga sooritatud hädamaandumise tagajärjel saadud jala- ja koljuvigastuste tõttu kannatas ta hiljem krooniliste valude käes. Valule pakkus leevendust alkohol, mille suhtes tal kujunes välja sõltuvus. 1920. aasta märtsis pöördus ta Prantsusmaalt sõjavangist Saksamaale tagasi ja lõpetas vahepeal pooleli jäänud ülikooliõpingud. Ta asus tööle Leverkusenis firmas IG Farben. 

Ruhri piirkonna okupeerimine Prantsusmaa ja Belgia poolt 1923. aastal vihastas Ley välja ja temast sai ultranatsionalist. 1924. aastal astus ta Natsionaalsotsialistlikkusse Saksa Töölisparteisse. 1925. aastal sai temast Lõuna-Reinimaa *gauleiter*. 1928. aastal sai ta Köln-Aacheni *gau* parteijuhiks ja ta valiti Preisi Maapäeva liikmeks.

8. detsembril 1932 nimetas Hitler ta Natsionaalsotsialistiku Saksa Töölispartei riigiorganisatsioonijuhiks. 1933. aasta mais sai Ley Saksa Töörinde juhiks. Tema juhtimisel kujunes Saksa Töörinne Kolmanda Riigi suurimaks massiorganisatsiooniks (1942. aasta detsembris 25 miljonit liiget).

16. mail 1945 langes Ley Baieris Austria piiri lähedal Schlechingis Ameerika sõjaväelaste kätte vangi. Ta anti Nürnbergi protsessil sõjakuritegudes ja inimsusvastastes kuritegudes süüdistatuna kohtu alla. Vangistuses olles lõpetas ta elu enesetapuga, puues ennast üles.

## Isiklikku
Robert Ley oli kaks korda abielus. Tema teine abikaasa laulja ja lastekirjanik Inga Ley sooritas 29. detsembril 1942 enesetapu.

## Viited
Pretoorium

**Pretoorium** (ladina keeles *praetōrium*) oli algselt väejuhi (või ülemjuhataja) telk Rooma sõjaväelaagris (*[[castrum]]*). Pretoorium on tuletatud sõnast "preetor" (ladina keeles *praetor*, kõrgem riigiametnik Roomas, väejuht, provintsi asehaldur).

Aja jooksul ja sõjaväe arenedes omandas pretoorium ka teisi tähendusi. Muu hulgas võidi pretooriumiks nimetada ülemjuhataja paleed kindlustatud püsilaagreis; keisririigi ajal nimetati pretooriumiks ka riigipea peakorterit, kus ta elas koos ihukaitseväega.

Uues Testamendis on pretooriumiks nimetatud Juudamaa prefekti Pontius Pilatuse paleed, kus peeti kohut Jeesus Kristuse üle.

## Viited
John Major

**Sir John Major KG CH** (sündinud 29. märtsil 1943) on Suurbritannia Konservatiivse partei poliitik. Aastatel 1990–1997 oli ta Ühendkuningriigi peaminister ja ka Konservatiivse partei esimees. 

Margaret Thatcheri kabinetis oli ta varakantsler ja välisminister. Pärast Margaret Thatcheri tagasiastumist 28. novembril 1990 sai Majorist peaminister.

## Lapse- ja noorpõlv
John Mayor sündis 29. märtsil 1943 Suttonis Surrey krahvkonnas.

## Varajane poliitiline karjäär
## Valitsuses
## Peaminister
## Hilisem tegevus
Moiano

**Moiano** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Benevento provintsis. Moiano sai linnaõigused vabariigi presidendi 2007. aasta 10. juuli dekreediga.

Moiano kõrgus merepinnast on 271 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Moiano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Airola, Arienzo (CE ), Bucciano, Forchia, Sant'Agata de' Goti, Tocco Caudio.

Moiano halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Luzzano.

## Loodus
Moiano asub Taburno mäe edelanõlval, Isclero jõe kallastel.

## Ajalugu
Varem Airolaga ühendatud olnud omavalitsusüksusest sai omaette omavalitsusüksus 1807. aastal.

## Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
### Kirikud
* *Chiesa Parrocchiale di San Pietro Apostolo*
* *Chiesa di San Sebastiano*

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)