open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Uno Palm

**Uno Palm** (5. detsember 1933 Laoküla, Harjumaa – 1. märts 1989 Tartu) oli eesti keemik.

## Elulugu
Uno Palm oli talupidaja poeg ja Kaia Palmi isa.

Lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) keemiaosakonna. Keemiakandidaat (1964, TRÜ), väitekiri "Исследование состояния свинца, кадмия и висмута в процессе катодного выделения водорода", keemiadoktor (elektrokeemia, 1974, NSV Liidu TA Elektrokeemiainstituut), väitekiri "Строение двойного электрического слоя, адсорбция и перенапряжение водорода на висмутовом электроде". 

Oli aastatel 1957–1958 TRÜ anorgaanilise keemia kateedri vanemlaborant, 1958–1960 assistent, 1960–1963 aspirant, 1963–1966 vanemõpetaja, 1966–1976 dotsent, 1967–1969 kateedri juhataja, 1977–1989 professor; 1969–1972 füüsika-keemiateaduskonna prodekaan, 1976–1986 TRÜ õppeprorektor, 1986–1989 TRÜ elektrokeemia labori peateadur, ühtlasi aastast 1980 elektrokeemialabori teaduslik juhendaja. Õpetas füüsikalise keemia, kolloidkeemia, mittepöörduvate protsesside termodünaamika, elektrokeemia jm kursusi, oli paljude õpikute autor.

## Teadustöö
Uurinud elektroodiprotsesse, elektrilise kaksikkihi ehitust ja adsorptsiooni vismutil jm elektroodidel, samuti silikaatide keemia küsimusi ning keemia ajalugu. NSV Liidu TA Elektrokeemia Nõukogu ja Rahvusvahelise Elektrokeemiaühingu liige, keemiaajaloo uurimise eesti sektsiooni esimees. Üle 330 teaduspublikatsiooni ja aimeartikli.

## Teoseid
Üle 330 teaduspublikatsiooni ja aimeartikli, paljude õpikute autor.
*Keemia arengujooni Tartu Ülikoolis 1802–1918. // Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakond 1947–1972. Tartu 1972
*Füüsikaline keemia (kaasautor Vello Past). Tallinn 1974
*Keemiateaduse arengujooni Eestis. Tallinn 1975
*Влияние природы металлической фазы на строение двойного электрического слоя и кинетику выделения водорода (kaasautor Vello Past). // Успехи химии (1975) 44
*Строение двойного электрического слоя и явление адсорбции на висмутовом электроде (kaasautor B. Damaskin). // Итоги науки и техники. Электрохимия 12 (1977)
*Üldine ja anorgaaniline keemia (kaasautorid Hergi Karik, Vello Past). Tallinn 1981
*Polycrystalline effects on the double layer structure and adsorption phenomena. // Acta Polytehnica Scandinavica. Ser. Chem. Tehn. Metallurgy 17 (1987)
*Klassikalise füüsikalise keemia areng ja Tartu Ülikool. // TÜ ajaloo küsimusi XXIII (1989)

## Tunnustus
*1977 – Eesti NSV teeneline teadlane
*1985 – Eesti NSV riiklik preemia

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 14. Lk 355
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 21–22
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri). Leht 124
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn 1982: I, 6; II, 24, 25, 407; III, 229, 290, 291, 293, 403
* Edasi (1983), 11. XII
* Edasi (1989) 4. III
* TÜ Toimetised 905 (1990)

## Välislingid
*
*"Uno Palm ja elektro­keemia Tartu Ülikoolis". UT, 9. detsember 2003
Vello Palm

**Vello Palm** (8. märts 1938 Tallinn – 9. november 2024) oli eesti kergejõustikutreener ja sporditeadlane.

## Elulugu
Vello Palm oli teenistuja poeg.

Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 4. Keskkooli, 1963. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna, sporditeaduse magister (1992, Tartu Ülikool), väitekiri "Kuulitõuke tehnika ja selle täiustamine". 

Oli 1960–1963 Harju Jõu treener ja 1970–1975 Kalevi kergejõustikukooli treener, õppealajuhataja ja direktor, 1963–1970 Tallinna Polütehnilise Instituudi kehalise kasvatuse kateedri assistent, 1975–1986 vanemõpetaja, 1986–1992 kateedri juhataja, 1992– Tallinna Tehnikaülikooli spordikeskuse juhataja, 2000. aastast ka kehalise kasvatuse osakonna lektor ja juhataja.

Treeninud mitut silmapaistvaid tulemusi saavutanud Eesti sportlast (Veronika Triisa, Elju Kubi, Eha Rünne jt).

## Teadustöö
Uurinud kuulitõuke tehnikat, välja töötanud selle biomehaanikalise mudeli.

## Teoseid
20 teaduspublikatsiooni.
*Pyörähdystekniika biomekaaniset perusteet. // Heitto/Hyppy Uutiset (1990) 1
*Some biomechanical observations of the rotational shot put. // Modern Athlete and Coach 28 (1990) 3
*Balance – the key to success in the rotational shot put technique. // Modern Athlete and Coach 29 (1991) 2

## Liikmesus
*olnud Eesti Kergejõustiku Liidu juhatuse esimehe asetäitja
*olnud Eesti kergejõustikutreenerite nõukogu liige

## Tunnustus
* 2022 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2022 Kalevi auliige

## Isiklikku
Tema abikaasa on endine kergejõustiklane Eha Rünne.

## Viited

## Kirjandus
*Eesti spordi biograafiline leksikon. Lk 464

## Kirjandus
*
*
Viktor Palm (noorem)

**Viktor Palm** (sündinud 23. aprillil 1957 Tartus) on Eesti füüsik.

## Elulugu
Viktor Palm on Viktor Palm vanema poeg. Lõpetas 1974 Tartu 4. Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna tahke keha füüsika erialal. 1982–1985 Füüsika Instituudi aspirantuur, füüsika-matemaatikakandidaat (1988, Füüsika Instituut), väitekiri "Orgaaniliste klaaside lisandite foononvabade joonte uurimine spektrite fotosälkamise meetodil".

Oli 1979–1982 TA Füüsika Instituudi (aastast 1997 TÜ Füüsika Instituudi) kristallide spektroskoopia sektori insener, 1985–1989 laserspektroskoopia labori nooremteadur, 1989–2004 teadur, 2005– vanemteadur. Olnud teaduslähetustel ETH Zürichi füüsikalise keemia laboris (1993, 1994, 1999, 2000), Müncheni Tehnikaülikooli füüsikalise keemia instituudis (1996, 1997, 1998) jm, osalenud mitmes rahvusvahelises uurimisprojektis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: orgaanilistes klaasides foononvabade joonte uurimine madalatel ja ülimadalatel temperatuuridel ning teised spektraalsälkamise meetodite rakendused, üksiku lisandmolekuli spektroskoopia orgaanilistes tahkistes. Teadustöö senine tähtsaim tulemus on üksiku lisandimolekuli optiliste interferogrammide esmakordne registreerimine.

Eesti Füüsika Seltsi (EFS) asutajaliige (1989).

Üle 70 teaduspublikatsiooni, 1 autoritunnistus.

## Tunnustus
Eesti Vabariigi teaduspreemia (1996, kollektiivis).

Viktor Palm võitis 2021. aasta Eesti teadusfoto võistlusel esikoha looduspiltide kategoorias fotoga vesipüksist Peipsi järve põhjaosa kohal.

## Teoseid
* Temperature broadening of a photochemical hole in the spectrum of H2-octaethylporphin in polystyrene between 0.05 and 1.5 K (kaasautor). // Chem. Phys. Lett. 125 (1986) 4
* Line width study in fluoroscence excitation spectra of single pentacene molecules introduced as impurities in p-terphenyl crystal (kaasautorid K. Rebane, A. Suisalu). // J. Phys. Chem. 98 (1994) 9
* Optical probing of single molecules of terrylene in a Shpol'skii matrix: a two-state single-molecul switch (kaasautor). // J. Phys. Chem. 98 (1994) 30
* Compact simplified design of optical cell for single-molecule spectroscopy. // Rev. Sci. Instrum. 70 (1999) 7
* Zero-phonon lines of single molecules in polyethylene down to millikelvin temperatures (kaasautor). // J. Lumin. 87–89 (2000) 1–4
* Interferometric signatures of single molecules (kaasautor T. Plakhotnik). // Phys. Rev. Lett. 87 (2001) 18
* Saturation spectroscopy of vibronic transitions in single molecules (kaasautorid T. Plakhotnik, T. Nonn). // Chem. Phys. Lett. 357 (2002) 5–6
* Hole burning and single-molecule spectroscopy of terrylene in incommensurate biphenyl (kaasautorid M. Pärs, J. Kikas). // J. Lumin 107 (2004) 1–4.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Viktor Palm Füüsika Instituudi lehel
*
Ahto Palm-Leis

**Ahto Palm-Leis** (sündinud 1932 Haapsalus) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Ahto Palm-Leis on loomaarsti poeg.

Isa küüditati 1941, põgenes 1944 koos ema ja vendadega Saksamaale. Lõpetas 1949 Geislingeni Eesti Gümnaasiumi. 

Emigreerus 1949 USA-sse. Õppis Bradley Ülikoolis (Peoria, Illinois), lõpetas 1954 Minnesota Ülikooli lennundusinsenerina. Täiendas end samas ülikoolis ja Hartfordi (Connecticut) ning Illinoisi Ülikoolis, Ph.D. (kosmose- ja lennundustehnoloogia, 1966, Illinoisi Ülikool), väitekiri "Transient Behavior of Free Flames in Laminar and Turbulent Media". Töötas aastast 1954 mitmes laboris aerodünaamika alal, oli Illinoisi Ülikooli assistent, aastast 1966 Arnold Engineering Development Centeri (Tennessee) teadur raketimootorite valdkonnas. 

1971 siirdus Torontosse, kus oli Ontario transpordiministeeriumi transpordisüsteemide uurimise osakonna juhataja. 

Aastast 1989 viibinud korduvalt Eestis, osalenud siinses poliitikaelus, Eesti Demokraatliku Algatuse (EDA) idee autor, avaldanud Eesti sisepoliitikat käsitlevaid artikleid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: aerodünaamika, matemaatika, füüsika.

## Teoseid
*Eestlane seisab teelahkmel. // Kultuur ja Elu (2003) 1

## Isiklikku
Tema vend on mäeinsener Lembit Palm-Leis.

## Viited

## Kirjandus
*Vaba Eesti Sõna, 28. juuli 1966
*Kultuur ja Elu 1/2003 

## Välislingid
*
Natalia Palm

**Natalia Palm** (sündinud 3. mail 1953 Tartus) on Eesti keemik.

## Elulugu
Natalia Palm on Viktor Palmi tütar.

Lõpetas 1970 Tartu 4. Keskkooli, 1975 Tartu Riikliku Ülikooli keemia osakonna, mag (1997, TÜ), Ph.D. (2001, TÜ), väitekiri "Specification of the minimum, sufficient and significant set of descriptors for general description of solvent effects". Oli 1975–1992 TÜ orgaanilise keemia kateedri keemilise kineetika ja katalüüsi labori nooremteadur ja teadur, 1993– keemilise füüsika instituudi teoreetilise keemia õppetooli teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: solvendi ja struktuuri mõju keemilistele reaktsioonidele. 20 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2013 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Electrostatic Model of Intramolecular Interactions. I. Basic Principles and their Application to Formation Entalpies of Alkanes, Cyclohexane and Adamantane (kaasautor V. Palm). // Реакц. способн. орган. соедин. 391 (1973) 10
* Determination of the Kinetic-Equilibrium Parameters of the Reaction of Triphenylaluminium with Benzophenone (kaasautor V. Palm). // Org. React. 133 (1985) 22
* Oluliste solvendiparameetrite komplekti täpsustamine solvendiefektide kirjeldamiseks. Tartu, 1997
* Chek of a Modified Approach to Solvent Effects by Processing of an Extended Set of Solvent-Dependent Data Series. III. The Results of Statistical Treatment for the Individual Processes (kaasautor V. Palm). // Ж. орг. xимии (2001) 37
* Modification of data processing and interpretation of results related to the use of multiparameter correlation analysis. Introduction of additional characteristics and criterions. I. Application to the treatment of solvent effects (kaasautorid V. Palm, T. Tenno). // J. Phys. Org. Chem. (2004) 17

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 124
* 

## Välislingid
*
Reedik Palm

**Reedik Palm** (27. august 1933 Tartu – 28. veebruar 1974 Tartu) oli eesti matemaatik ja kirjanik.

## Elulugu

Ta lõpetas 1952. aastal Tartu 6. Keskkooli, aastatel 1953–1954 oli vangis (§ 58-10 lg. 1), 1960. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna. 

Ta oli aastatel 1960–1964 Keele ja Kirjanduse Instituudi (KKI) vaneminsener ning 1964–1974 TRÜ Arvutuskeskuse insener ja nooremteadur.

## Teadustöö
Uurinud matemaatilise lingvistika ja masintõlke küsimusi, sh esitas keele matemaatilise mudeli, defineeris mitmed mõisted (keel, keele semantika, sõnum, sõnumi transkriptsioon jm), sõnastas tõlkimise üldise ülesande. Muuhulgas andis hinnangu matemaatilise lingvistika olukorrale, selgitas seisaku põhjusi masintõlke arengus 1970. aastate algul. 12 teaduspublikatsiooni.

## Kirjanduslik tegevus
Vahemikus 1965–1970 ilmus perioodikas (sh päevaleht Edasi, ajakiri Pioneer) tema lühiproosat, luulet ja satiiri. Kui pilkeloomingut ja publitsistikat (viimast kirjutas ka varjunimede Peeter Pseudonüüm, R. Retsensent ja A. Autor all) mitte arvestada, siis on avaldatud neli tema novelli ning seitse luuletust, mitu neist ajakirjandusväljaannete kirjanduskonkurssidel auhinnatud. Proosaloomingus on olulisel kohal teadusulme (nt jutud “Vaigulõhn”, “Järeleksam”), sageli on seal üheks peategelaseks nutikas ja vastuvõtlik noor tüdruk. Tema lüürikat iseloomustab filosoofilisus ja eluterve autorihoiak.

## Teoseid
### Teadustekstid
* “О морфологическом анализе русской фразы” – Сообщения по машинному переводу. 1. Тлн, 1962.
* “Математическая лингвистика 1” – Тр. Вычисл. центра ТГУ 12 (1968).
* “К вопросу об основаниях математической лингвистики” – Тр. Вычисл. центра ТГУ 18 (1969).

### Valik ilukirjandust
* “Vaigulõhn. (Fantastiline jutustus)” – Pioneer 1965, nr 8.
* Luuletused “Täna õhtul kell 20.00 tantsivad murueide tütred”, “Kas tead, mis on kustunud kaja?”, “Tüli me ei nori”, “Kas maksab ilmaaegu vaeva näha?” – Noorus 1966, nr 8.
* “Metsik suvitaja” – Pioneer 1967, nr 9; “Jutupaunik 1969” 1969, koost Heino Väli; “Kullaotsijad” 1988, koostaja Heljo Mänd. (Jutustuse peategelane on metsavend.)
* “Järeleksam” – Edasi 1969, nr 228 (28. september).

## Isiklikku
Reedik Palm oli August Palmi poeg, Ille Palmi vend, Mare Koidu abikaasa.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 124
* Tartu Ülikooli ajalugu III, 311.
* Matemaatika ja kaasaeg 20 (1975)
* Generatiivse grammatika sektori grupi juubelikoosolek. Tartu, 1990, 28
*
Hendrik Palmre

**Hendrik Palmre** (1938. aastani **Heinrich Barkrall-Barkla**, autorina ka **Barkla**; 11. detsember 1904 Rakvere vald, Virumaa – 6. detsember 1989 Tallinn) oli eesti geoloog.

## Elulugu
Hendrik Palmre oli mõisatöölise poeg.

Lõpetas 1927 Rakvere Ühisgümnaasiumi, 1939 Tartu Riikliku Ülikooli loodusteaduste erialal, geol-knd (1947, TRÜ), väitekiri "Eesti klaasiliivad". Oli 1938–1947 Loodusvarade Instituudi geoloogia osakonna geoloog, 1947–1966 GI rakendusgeoloogia (aastast 1961 litol ja mineral) sektori juhataja, 1966–1983 KI rikastamisprotsesside labori vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti maavarad, peamiselt klaasiliivad, savid, rauamaagid, polümetallid, Eesti aluspõhja polümetalne maagistumine, eriti sulfiidsete maakmineraalide geokeemia. Koostas u veerandi Eesti maavarasid käsitlevast osast koguteoses Геология СССР (Moskva, 1960). 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* The drumlins of Türi (Estonia). // Geoloogia Instituudi Toimetised 48 (1935)
* Eesti klaasiliiv. Tartu, 1946
* К литостратиграфии адавереского горизонта. // Тр. Ин-та геол. АН ЭССР 10 (1962)
* О некоторых микроэлементах в сульфидных минералах (kaasautor E. Johannes). // Литология палеозойских отложений Эстонии. Тлн, 1964
* О микроэлементах в пиритовых и марказитовых кристаллах и конкрециях в палеозойских отложениях Эстонии. // Изв. АН ЭССР. Хим. Геол. 18 (1969) 3
* Заметки о встречаемости молибдена и рения в пиритовых кристаллах палеозойских отложений Эстонии (kaasautor H. Hõdrejärv). // Изв. АН ЭССР. Хим. Геол. 29 (1980) 1.

## Kirjandus
* AAUT II, 514
* EGBT, 85
* KI teaduskaader 1947–1972, 18.

## Välislingid
* Palmre, Hendrik
Õie Palmre

**Õie Palmre** (sündinud 3. juunil 1948 Paldiskis) on eesti keemik.

## Elulugu
Õie Palmre on majakavahi tütar.

Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 24. Keskkooli, 1971. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-teaduskonna elektroonika erimaterjalide tehnoloogia erialal. Aastatel 1975–1978 oli TPI füüsikalise keemia kateedri aspirant, keemiakandidaat (1979, Sverdlovsk, A. M. Gorki nimeline Uurali Riiklik Ülikool), väitekiri "Кинетика квазихимическх реакции в ZnSe". 

Ta oli aastatel 1979–1987 TPI füüsika kateedri vanemteadur, 1987–1992 ülijuhtivuse labori vanemteadur, 1993–1999 Flora Kadrina AS-i küünalde kvaliteediinsener, tehnoloog ja projektijuht, 1999– Statistikaameti vanemspetsialist.

## Teadustöö
Uurimis­valdkonnad keemias: A2B6-tüüpi pooljuhtmaterjalide defektkoostis, defektide tekkenähtuste kineetika, kõrgtemperatuursete ülijuhtkilede kasvatamine. Eesti NSV riiklik preemia (1985, kollektiivis). 6 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Центры свечения в легированном ZnSe и энергия актвации их образования. // Изв. АН СССР. Неорг. материалы (1980) 16
* Structure of Recombination Centres in ZnSe Phospores. // Phys. Status Solidi (1982) 70
* СВЧ методы для аналитического контроля состава луминофоров. // Всесоюзн. совещ: синтез, свойства исследования, технология и применение луминофоров. Ставрополь, 1985
* Tööandja kulutused töötajatele. 2000 (kaasautor Mare Kusma). // Eesti Statistika (2002) 9.

## Viited

## Kirjandus
* TPI 1936–1986, 419, 422, 498.
Andreas Palmroth

**Andreas Palmroth** (ka **Andreas Palmroot**; surnud 15. detsember (vkj 4. detsember) 1725 Uppsalas) oli Eestis tegutsenud rootsi filosoof, Tartu Ülikooli rektor.

## Elulugu
Andreas Palmroth oli rootslane.

Õppis Uppsala Ülikoolis, kaitses seal filosoofiamagistri kraadi. Oli 1701 lühikest aega Uppsala Ülikooli filosoofia erakorraline professor, 1701–1710 Academia Gustavo-Carolina praktilise filosoofia (moraali, poliitika, esteetika) professor, ühtlasi 1704 kevadsemestril Academia Gustavo-Carolina rektor. Sattus 1710 Pärnus Vene vägede kätte, pärast vangist vabanemist elas 5 aastat Pärnus, seejärel oli 2 aastat koduõpetaja Riias. 1721 pääses Rootsi, oli 1724 Uppsala Ülikooli raamatukogu juhataja.

## Viited

## Teoseid
* Libanii Sophistae epistolae 154 selectae a Lacapeno, hactenus ανεχδοται, ex Cod. Mscto. Rolambiano, a Laurento Normanno
* Graecar. Litt. Prof., communicatio, latine verse (1691)
* Dissertatio philosophiae de genio Socratis (1706)

## Kirjandus
* TÜ ajalugu I, 107, 134, 187, 271
* Recke-Napiersky III, 359
* Inno, K. Tartu University in Estonia during the Swedesh Rule (1632–1719). Stockholm, 1972, 96–97
* Sainio, M. A. Dissertationen und Orationen der Universität Dorpat 1632–1656. Stockholm, 1978
*
Liia Palmse

**Liia Palmse** (1958. aastani **Liia Vihman**; 2. veebruar 1930 Rakvere – 30. juuni 2023 Tallinn) oli eesti võimlemistreener ja sporditeadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1948 Tallinna 3. Keskkooli, 1952 Tartu Riikliku Ülikooli kehalise kasvatuse teaduskonna, sporditeaduse magister (1992, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Rütmiline kasvatus". Aastast 1952 TPedI kehalise kasvatuse teaduskonna õppejõud, 1963–76 vanemõpetaja, aastast 1977 dotsent, 1992–96 TPÜ võimlemiskateedri juhataja, 1996–98 dotsent.

## Teadustöö
Uurinud kooli kehalise kasvatuse, rütmika ja tantsulise võimlemise probleeme. Paljude laulu- ja tantsupidude tantsulise võimlemise kompositsioonide autor. Esinenud oma kompositsioonidega korduvalt Moskvas, Jerevanis, Kielis, Helsingis, Kotkas, Stockholmis ja Torontos. Osalenud koolide kehalise kasvatuse programmide koostamises. Oli 1960–85 Vabariikliku Iluvõimlemise Föderatsiooni presiidiumi ja 1987–92 Eesti Võimlejate Liidu aseesimees. Eesti NSV teeneline õpetaja (1975). Üle 50 teaduspublikatsiooni, sh 8 õpiku kaasautor.

## Isiklikku
Liia Palmse oli õpetajate tütar. Tema abikaasa oli filmikunstnik Jaak Palmse.

## Teoseid
* Iluvõimlemise harjutuste tehnika ja õpetamise metoodika. Tallinn, 1969, 2. trükk 1988
* Iluvõimlemise terminoloogia. Tallinn, 1970
* Rütmiline kasvatus. Tallinn, 1983, 2. trükk 1988
* Võimlemispedagoogide ettevalmistusest. // Võimlemine läbi sajandi. Eesti Spordiselts "Kalev". Tartu, 2001

## Viited

## Kirjandus
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 80, 166
* "Eesti spordio biograafiline leksikon", 464
*
Anneli Palo

**Anneli Palo** (sündinud 6. detsembril 1966 Tartus) on eesti botaanik-ökoloog.

## Haridus
Anneli Palo on töölise tütar. Ta lõpetas 1985. aastal Tartu 5. Keskkooli.

Aastatel 1985–1991 õppis ta Tartu Ülikooli bioloogiaosakonnas (BSc), 1996–1999 geograafiaosakonnas (MSc maastikuökoloogia ja keskkonnakaitse) ja 2000–2005 geograafia doktorantuuris (PhD).  Lõputööd: "Aerofotopõhine biotoopide kaardistamise meetod ja selle rakendamine looduskaitselistes planeeringutes" (MSc) ja "Relationships between landscape factors and vegetation site types: Case study from Saare County, Estonia" (PhD) (Tartu, 2005).

## Töö
* 1991–1993 Keskkonnaministeeriumi looduskaitseosakonna spetsialist
* 1993–1999 Eesti Metsainstituudi looduskaitse uurimiskeskuse spetsialist
* 1999–2004 Eesti Põllumajandusülikooli keskkonnakaitse instituudi looduskaitse uurimiskeskuse teadur
* 2005–2006 Eesti Maaülikooli põllumajanduse- ja keskkonnainstituudi teadur
* 2006 Tallinna Tehnikaülikooli  säästva tehnoloogia instituudi teadur
* 2006 Tartu Ülikooli geograafia instituudi erakorraline teadur.
* 2016 Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkond, ökoloogia ja maateaduste instituut, maastikuökoloogia teadur. 

Anneli Palo on argumenteerinud metsade säästliku majandamise teemadel ja mõtestanud, mida metsa haldamine tähendab ökoloogilisest ja majanduslikust seisukohast lähtudes.  

Anneli Palo raamat "Eesti metsad" vaatleb metsa kui elupaika, mida arukalt majandades saab puitu ja ka ökosüsteemile taastumise võimaluse jätta. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: taimkatte tüpoloogia ja seosed maastikuparameetritega, taimkatte seire, looduskaitse. Eesti Looduseuurijate Seltsi liige. Umbes 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Eesti metsad (Varrak, 2016, ISBN 9789985339558)
* Description of marine and coastal biotope complexis of the Baltic Sea, Belt Sea and Kattegat (kaasautor). // Baltic Sea Envir. Proc. 75 (1998)
* Haruldaste ja ohustatud taimekoosluste seire. // Eesti keskkonnaseire 2001. Tartu, 2002
* Woodland key habitat inventory in Estonia 1999–2002 (kaasautor). Tartu, 2003
* Loss of old-growth, and the minimum need for strictly protected forests in Estonia (kaasautor). // Ecol Bull. 51 (2004)
* Predictive vegetation mapping based on soil and topographical data: A case study from Saare County, Estonia (kaasautorid R. Aunap, Ü. Mander). // J. Nature Conservation 13 (2005) 2–3
* Handbook for surveillance and monitoring European habitats (kaasautor). Alterra, Waagenigen, 2005
* Favourable conservation status of boreal forests: monitoring, assessment, management (kaasautorid M. Kuris, A. Ruskule). Tallinn, 2006
* A standardized procedure for surveillance and monitoring European habitats (kaasautor). // Landscape Ecol. 23 (2008) 1

## Tunnustus
*2016 Tartu Ülikooli aumärk
*2018 Eesti looduskaitsemärk

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid

* Väike vääriselupaikade galerii
* Eesti Televisiooni saade "Osoon": "Kuidas kaitsta elu" (Anneli Palo ja ökoloog Mart Külvik)
*
Albert Paltser

**Albert Paltser** (17. jaanuar 1931 Tartu – 29. jaanuar 2007 Tartu) oli eesti õigusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1950 Tartu 1. Keskkooli, 1955 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, õiguskandidaat (1966, TÜ), väitekiri "Kriminaalvastutusest vabastamine nõukogude kriminaalõiguse järgi".

Aastatel 1955–1960 töötas Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitees.

1963–1967 oli ta  TRÜ ÕTK kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja ja 1966–1970 Tartu Riikliku Ülikooli kriminoloogialabori juhataja, olles üks kriminoloogia rajajaid Eestis. 1967–1985 dotsent, 1970–1981 kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri juhataja ning õigusteaduskonna dekaan 1980–1983.

Seejärel oli 1985–1998 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi vanemteadur, Eesti Majandusjuhtide Instituudi õppetooli juhataja ja professor ning ühtlasi ka Concordia Ülikooli ja Mainori Kõrgkooli professor. Õpetanud kriminoloogiat, kriminaalõigust ja kohtustatistikat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: seadusandluse areng ja tõlgendamine, kriminoloogia, kuritegelik käitumine, tsiviilõigus. Mitme õigusakti (asjaõigusseadus, äriseadustik, pankrotiseadus jmt) kommenteeritud väljaande autor. Üks Eesti kriminoloogia rajajaid. Üle 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kriminaalvastutusest vabastamine ühiskondlikule käendusele andmise kohta. Tartu, 1965
* Ülevaade kriminaalasjades kohtuistungite kasvatusliku mõju sotsioloogilis-kriminoloogilisest uurimisest (kaasautor I. Rebane). Tartu, 1970
* Kuriteod õigusmõistmise vastu. Tartu, 1973
* Joomarluse vastu võitlemise õiguslikud alused. Tallinn, 1985
* Legal aspects of transition to market economy under the conditions of the administrative reform in Estonia. // Regional policy and local governments. Pécs, 1991
* Millest räägitakse võlaõigusseaduses. // Elamu (2002) 3
* Üüri- ja rendilepingud. // Elamu (2002) 4
* Käsundusleping ja töövõtuleping. // Elamu (2002) 6.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 441
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 125
* Eesti entsüklopeedia 14, 354
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 313, 314, 403
* In memoriam. // Universitas Tartuensis (2007), 2. II
* 

## Välislingid
* In Memoriam: Albert Paltser 17. jaan 1931 – 29. jaan 2007 UT, 2. veebruar 2007
Rein Paluoja

**Rein Paluoja** (sündinud 19. mail 1954 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elukäik
Rein Paluoja on raamatupidaja poeg.

Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1977. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna majandusinfo mehhaniseeritud töötlemise organiseerimise erialal. Aastatel 1985–1989 oli Küberneetika Instituudi aspirant, 1990–1992 Suurbritannias Walesi Ülikooli Swansea kolledži doktorant, doktorikraad tehnikateadustes (1992, samas), väitekiri "Embedded software specification and analysis". 

Rein Paluoja töötas aastatel 1980–1985 TA Küberneetika Instituudis. Aastatel 1992–1996 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) teadur ja 1996. aastast on TTÜ infotehnoloogiateaduskonna automaatika instituudi automaatjuhtimise ja süsteemianalüüsi õppetooli dotsent. Õpetatavad kursused: hajussüsteemid, arvutivõrgud, programmeeritavad kontrollerid, väljendusoskus ehk inimkommunikatsioon.

## Teadustöö
Uurinud reaalajasüsteemide spetsifitseerimise ja analüüsi probleeme, osalenud reaalajasüsteemide (süsteemi- ja tarkvara) loomisel, hajussüsteemi Satelliit ja kooliarvuti Juku väljatöötamises. Eesti NSV Ministrite Nõukogu preemia (1986, kollektiivis), ELKNÜ preemia (1986, kollektiivis). Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Tarkvara tõrketaluvus (kaasautor V. Petermann). // Arvutustehnika & Andmetöötlus (2000) 4
* Tõrketaluvus kommertsarvutisüsteemides (kaasautor V. Petermann). // Arvutustehnika & Andmetöötlus (2000) 5

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
*Rein Paluoja
Nikolai Paluver

**Nikolai Paluver** (Palover; 3. detsember 1910 Petseri vald, Pihkva maakond, Pihkva kubermang – 9. mai 1981 Tallinn) oli eesti matemaatik.

## Elulugu
Nikolai Paluver oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1929 Petseri Gümnaasiumi, 1935 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna, tehnikakandidaat (1961, TPI), väitekiri "Исследование некоторых основных вопросов центральной аксонометрии".

Oli 1949–1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi graafikakateedri (1958–1967 joonestamise ja kujutava geomeetria kateedri) vanemõpetaja, 1961–1979 dotsent. Kujundanud TPI-s tulevaste inseneride kujutava geomeetria kursuse süsteemi. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: polünoomide nullkohtade määramise nn Paluveri meetod, ridade summeerimine murdratsionaalsete lahenduste meetodil. Kujutava geomeetria valdkonnas uurinud koordinaatteljestiku tsentraalprojektsiooni ja selle (ehk perspektiivi) tuletamist aksonomeetria meetodi abil. Osalenud kujutava geomeetria oskuskeele arendamises.

## Teoseid
Kirjutanud kujutava geomeetria õpiku (kaasautor O. Rünk; ilmunud 1961–2004 ligemale 30 korda) ja joonestamise käsiraamatu üldhariduskoolidele (kaasautorid E. Kogerman, V. Tapper), koostanud ülesannete kogu (kaasautorid E. Vallas, O. Rünk) ning avaldanud kirjutisi kujutava geomeetria didaktikast. 18 teaduspublikatsiooni, 4 õpikut, 6 ülesannete kogu jm õppevahendit.
* Об одном интерацинном методе разложения многочленов на множители. Tallinn 1955
* Определение системы координатных осей в пространстве по ее центральной проекции. Tallinn 1957
* Об аксонометрическом методе построения перспектив. Tallinn 1959
* О суммировании числовых рядов методом дробно-рациональных приближений. Tallinn 1973

## Tunnustus
*1957 Wisconsini Ülikooli teaduspreemia

## Isiklikku
Tema tütar on näitleja Anne Paluver.

## Viited

## Kirjandus
*Метод Н. В. Палувера. //. Загускин В. Л. Справочник по численным методам решения алгебраических и трансцендентных уравнений. Мoskva 1960. Lk 114
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 371, 381, 382, 498
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Tartu 1994 III. Lk 13

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Rein Palvadre

**Rein Palvadre** (sündinud 18. septembril 1934 Tartus) on eesti keemik.

## Elulugu
Rein Palvadre on õpetaja poeg.

Lõpetas 1953 Põltsamaa Keskkooli, 1959 TPI keemiateaduskonna, 1963 aspirantuuri, keemiakandidaat (1966, ENSV TA), väitekiri "Molübdeeni, volframi ja vanaadiumi sorptsiooni- ja eraldamisprotsesside uurimine ioniitidel". 

Oli 1959–1961 Energeetika Instituudi mineraalse tooraine rikastamise sektori vaneminsener, 1964–1967 Keemia Instituudi rikastamisprotsesside sektori noorem- ja 1967–1978 vanemteadur, 1978–1980 sektori juhataja kohusetäitja, 1980–1991 anorgaanilise keemia sektori vanemteadur, 1991–94 diktüoneemakilda keskkonnamõjude uurimisrühma juht, seejärel Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi keemiaõpetaja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: haruldaste metallide eraldamine diktüoneemakildast ioonvahetusmeetodil, ioonkromatograafia, põlevkivi ja diktüoneemakilda keskkonnaohtlikkus. Tõestas katseliselt, et ioonivahetusmeetodil on võimalik eraldada kildast haruldasi metalle (uraan, vanaadium, molübdeen). Uurimistöö tulemuste põhjal koostati andmed katseseadme ehitamiseks. Ioonkromatograafias töötati välja uus sorbent ioonkromatograafi jaoks (kaasautor), mis läks tootmisse. Uurimisteemade salastatuse tõttu jäid töö tulemused (kuni 1984) avalikustamata.

## Teoseid
18 teaduspublikatsiooni (aastaist 1985–95), 6 autoritunnistust.
*Исследование минерального состава граболитового аргиллита Эстонии. // Гор. сл. 1 (1984) 2
*Коррелационные связи между компонентами в граболитовых аргиллитах Эстонии. // Гор. сл. 1 (1984) 3
*Preparation of low capacity anion-exchange resins for ion chromatography on a methacrylic copolymer matrix (kaasautor). // J. Chromatogr. 350 (1985) 1
*"Põlevkivirajooni mõjust Peipsi järvele atmosfääri kaudu". Kaasautor. // Eesti TA Toim. Keemia 39 (1990) 1
*Некоторые вопросы водного выщелачивания аргиллитов. // Изв. АН Эст. Химия 39 (1990) 4
*"On the possibilities of utilizing organic-poor oil shales". Kaasautor Viktor Ahelik. // Oil Shale 9 (1992) 4
*"The distribution on some rare metals in the process of separation of organic matter from Estonian dictyonema argillite". Kaasautor Viktor Ahelik. // Oil Shale 10 (1993) 4
*The leaching of dioctyonema argillites in the dumps of phosphorite open cast mining at Maardu (kaasautor B. Naumov). // Oil Shale 11 (1994) 3. 
*"Pilguheit rikastamisprotsesside sektori ajaloole". // Keemia Instituut 1947-2002

## Viited

## Kirjandus
*KI teaduskaader 1947–1972. Lk 18

## Välislingid
*
Krzystof Pancersky

**Krzystof Pancersky** (4. juuli 1860, Kaunase kubermang – 6. september 1902, surmakoht teadmata) oli Eesti loomaarstiteadlane, poolakas.

## Elulugu
Õppis 1881–86 TVI-s, veterinaariamagister (1890, TVI), väitekiri "Beitrag zur Kenntniss der Wirkung des Equisetum palustre und des Equisetum limosum". Oli 1887–89 TVI kliiniku assistent, seejärel Streletski, Rjazani, Harkovi jt hobusekasvandustes veterinaararst.

## Teadustöö
Uurinud osjade mürgisust loomadel.

## Viited

## Kirjandus
* ДВИ, 129
* Millak, K. Slownik polskich lekarzy weterynaryjnych biograficzno-bibliograficzny 1394–1918. Lublin, Warszawa. 1960–1963, 171
Aleksander Pals

**Aleksander Pals** (18. oktoober 1911 Tallinn – 6. aprill 1995 Årsta/Stockholm) oli eesti metsateadlane ja metsandusajaloolane.

## Elulugu
Aleksander Pals oli majaomaniku poeg.

Lõpetas 1930 Tallinnas Prantsuse Lütseumi ja 1936 Tartu Ülikooli metsaosakonna. 1935 õppis ka Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Oli 1935 üliõpilasena Vihterpalu metskonnas metsahindaja, 1935–1936 Soome riigi stipendiaadina diplomieelsel praktikal Soomes (Helsingi Ülikoolis), sh 1936 Enso Gytzeit OY Enso sulfaattselluloositehases Imatra lähedal, 1936–1937 Karula metskonnas saeveski töökorraldaja, 1937–1944 Eesti Metsa ja Tselluloosi Aktsiaühingu puiduosakonna juhataja, sõja ajal ka Kehra Tselluloositehase metsaosakonna juhataja. Läks 1944 Rootsi, kus oli 1946–1963 Rootsi riigimaade ja -metsade valitsuse metsataksaator ja -takseersalga juhataja, 1963–1972 büroosekretär ja fotogrammeetria spetsialist.

## Teadustöö
Uurinud puidukasutust Eestis, Kehra Tselluloositehase ajalugu (pikem käsikiri Eesti Arhiivis Austraalias) ja eesti metsateadlaste käekäiku paguluses. Kuulus korp! Rotaliasse, hiljem selle vilistlaskonda. Oli aastast 1934 Tartu Üliõpilaskonna Esinduse liige, tegevsportlasena tegeles üliõpilasspordi arendamisega. Eesti Metsateadlaste Ühingu Rootsis juhatuse liige 1957, 1959–1992, ajakirja Eesti Metsamees Eksiilis toimetaja ja toimetuskolleegiumi liige 1956–1976, ajakirja Eesti metsateadlastele ja -tegelastele pühendatud erinumbri (89, 1989) koostaja. Üle 60 teaduspublikatsiooni ja aimeartikli.

## Teoseid
* Sulfaattselluloositööstuse areng ja levimine. // Eesti Mets (1936) 2
* Propside välisturg ja selle kujunemine. // Eesti Mets (1939) 8
* Puidu struktuuri tähtsusest puidumassi ja tselluloosi tootmisel. // Eesti Mets (1943) 3
* Õhufotode kasutamisest metsanduses. // Eesti Metsamees Eksiilis (1960) 31
* Kehra sulfaattselluloosi rajamine. // Eesti Metsamees Eksiilis (1970) 53

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 84
* Tuiskvere, B. Aleksander Pals 50-aastane. // Eesti Metsamees Eksiilis 36 (1961), 29–30
* Nõmmsalu, H. Aleksander Pals – 80. // Eesti Mets (1991) 5
* TRÜ põllumajandusteaduskonna metsaosakond. Tartu, 2000, 44–45
*
Kaupo Palo

**Kaupo Palo** (sündinud 15. septembril 1964 Elvas) on eesti füüsik.

## Elulugu
Palu lõpetas 1982 Tallinna 7. Keskkooli, 1987 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika alal, oli 1991–1992 Helsingi Ülikooli ja 1993–1994 Uppsala Ülikooli doktorant, Ph.D. (teoreetiline füüsika, 1994, Uppsala Ülikool), väitekiri "Symplectic structure of supersymmetry and localization theorems". 

Oli 1987–1991 Füüsika Instituudi teoreetilise füüsika labori nooremteadur, 1994–1996 CERN-is (Genfis) järeldoktorant, 1996–1997 Füüsika Instituudi teadur, 1997–2007 Evotec BioSystem AG (Harku, Harju maakond) teadur, 2008- PerkinElmer, Inc. teadur. Ühtlasi pidas ta 1989–1990 Eesti Humanitaarinstituudis loengukursust "Teaduslike kategooriate teke, tähendus ja evolutsioon".

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: matemaatiline füüsika, kvantväljateooria, kvantintegreeruvad süsteemid, topoloogiline väljateooria, lokaliseerimistehnika ja supersümmeetria, fluorestsentsspektroskoopia, aeg relativistlikus ja kvantmehaanikas, tehislikud närvivõrgud. Leidnud teatava sümplektilise struktuuri supersümmeetrilistes teooriates, mida saab kasutada partitsioonfunktsioonide täpsel arvutamisel lokaliseerimistehnika abil. EFS-i liige. Üle 20 teaduspublikatsiooni ja üle 10 patendi.

## Teoseid
* Time as a dynamical function (kaasautor M. Kõiv). // Transactions of the Inst. Phys. of Estonian Ac. Sci. 62 (1987)
* Supersymplectic geometry of supersymmetric quantum field theories (kaasautorid A. Morozov, A. Niemi). // Nucl. Phys. B377 (1992)
* On quantum integrability and the Lefschetz Number (kaasautor A. Niemi). // Mod. Phys. Lett A8 (1993)
* Two-dimensional fluorescence intensity distribution analysis: theory and applications. // Biophys. J. 78 (2000)
* Fluorescence intensity and lifetime distribution analysis: a new highly sensitive fluorescence fluctuation method (kaasautor P. Kask). // Biophys. J. 82 (2002)
*Flat field correction for high‐throughput imaging of fluorescent samples (kaasautorid P. Kask, C. Hinnah, T. Pommerancke) // J. of Microscopy 263/3 (2016)

## Isiklikku
Kaupo Palo on arstide poeg.

## Viited

## Kirjandus
* EUPT
* 

## Välislingid
* Kaupo Palo loeng "Kosmiline maastik" Ööülikoolis, ERR 13. oktoober 2007
Meeli Pandis

**Meeli Pandis** (sündinud 8. mail 1961 Kiviõlis) on eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Meeli Pandis on autojuhi tütar.

Lõpetas 1979 Kiviõli 1. Keskkooli, 1985 TÜ defektoloogia ja 1994 psühholoogia osakonna, 2000 magistrantuuri, aastast 2002 TLÜ doktorantuuris, pedagoogikamagister (2002, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Lugemisoskus ja sellega seotud tegurid 1.–3. klassis". Oli 1986–96 Tallinna keskkoolides logopeed, 1997– TPÜ eri- ja sotsiaalpedagoogika õppetooli lektor, 2004–05 kasvatusteaduste täienduskeskuse teadusprodekaan. Õpetanud peamiselt eripedagoogikat, nõustamist, uurimistöö aluseid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: lugemispsühholoogia, lugemisoskus ja -puuded, düsleksia, koolivalmidus, algõpetus, eesti keel võõrkeelena. Osalenud Eesti Teadusfondi (ETF) grantidega teostatud uuringutes "Funktsionaalne lugemisoskus 9- ja 14-aastastel Eesti koolilastel" (1993–95), eripedagoogika abi korralduse ning kättesaadavuse hindamine (1999–2000), juhtinud Eesti Lugemisühingu projekti "Raamat lapselt lapsele" (2000–02) jt. MTÜ Eesti Lugemisühing liige (aastast 1995), sekretär (1995–98), juhatuse esimees (1998–), Rahvusvahelise Lugemisühingu liige (1996–) ja selle Euroopa Arenduskomitee Eesti esindaja (1997–) ning ühingu ajakirjade Thinking Classroom toimetuskolleegiumi liige (2001–) ja Reading Research Quarterly korrespondent (2002–). 23 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Lapsest saab koolilaps (kaasautor). Tallinn, 1998
* 3. klassi õpilaste funktsionaalne lugemisoskus. // Algõpetuse aktuaalseid probleeme. X. Tallinn, 2001
* Koolivalmidus või kooli valmidus. // Kooruke ja Iva (2001) 1
* Lapse uurimine. Vaatlus. // Haridus (2003) 6
* Emakeele tasemetöö tulemuste seos õpilaste sotsio-kultuurilise taustaga. // Üleriigilised tasemetööd 2003. Tallinn, 2004
* Funktsionaalne kirjaoskus (kaasautor E.-M. Vernik-Tuubel). // Üldoskused – õpilase areng ja selle soodustamine koolis. Tartu, 2005
* Lugemisoskuse areng ja seda mõjutavad faktorid. // Eesti keele ja kirjanduse õpetamisest koolis. Tallinn, 2005

## Viited

## Kirjandus
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 113
* 

## Välislingid
*
Tõnu Pani

**Tõnu Pani** (sündinud 29. juunil 1956 Elvas) on eesti geoloog ja museoloog.

## Elulugu
Tõnu Pani on põllumajandustöötaja poeg.

Lõpetas 1974 Tartu 5. Keskkooli, 1979 Tartu Riikliku Ülikooli geograafia-geoloogiaosakonna, geoloogiamagister (1998, TÜ), väitekiri "Sulfiidi-karbonaatsed lõhetäited Põhja-Eesti paelavas". 1999–2006 TÜ geoloogiainstituudi doktorant.

Oli 1979–1992 Tartu Ülikooli zooloogiamuuseumi geoloogia osakonna juhataja, 1992–1995 peavarahoidja, 1995– varahoidja, ühtlasi 1988–1989 geoloogia ja mineraloogia kateedri vanemõpetaja. Õpetanud geoloogia ajalugu, museoloogiat, mineraloogiat, maateaduse aluseid, geoloogia aluseid, Eesti geoloogiat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: mineraloogia, petroloogia, teaduslugu, gemmoloogia. Londoni Gemmoloogiaühingu (FGA), Eesti Geoloogia Seltsi, Eesti Muuseumiühingu liige (1989–1992 esimees), alates 2014 Muuseumiühingu auliige. Umbes 20 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
2025 Teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Teoseid
* The history of the Tartu University geological collection. // Museums and collections in the history of mineralogy, geology and paleontolgy. Dresden, 1992
* Lõhetäited. // Pakri saared – loodus ja inimtegevus. Tallinn, 1998
* Inimene ja kivid (kaasautorid I. Puura, M. Isakar). // Eesti Loodus (2002) 1
* Geoloogia õpetamisest Tartu Ülikoolis 1802–1918. // Geoloogia õpetamine Eestis läbi kolme sajandi. Tartu, 2005
* Geoloogiamuuseum. // Universitas Tartuensis 1632–2007. Tartu, 2007
* Geoloogilised kogud. // TÜ Loodusmuuseum. Loodusharidus, kogud ja uurimistöö. Tartu, 2007

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 125
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 85
* 

## Välislingid
*
Maret Pank

**Maret Pank** (1968. aastani Aus; sündinud 17. juunil 1943 Tallinnas) on eesti keemik.

## Elulugu
Maret Pank on töölise tütar.

Lõpetas 1961 Tallinna 21. Keskkooli, 1968 Moskva Ülikooli keemiateaduskonna, keemiakandidaat (1984, KI), väitekiri "Выделение и свойства металлопротеиназы *Bacillus brevis*".

Oli 1968–88 KI vaneminsener, noorem- ja vanemteadur, 1988–89 KBFI vanemteadur, 1989–91 KI teadussekretär, 1991–2005 Saarte Instituudi (aastast 1999 TTÜ Kuressaare Kolledži) direktor, 2005–2012 teadus- ja arendusosakonna juhataja, orgaanilise keemia lektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: bioorgaaniline keemia. XI rahvusvahelise fosforikeemia konverentsi (juuli 1989, Tallinn) publikatsioonide toimetaja. Saarte Instituudis uurinud peamiselt Eesti alaliselt asustatud saarte arenguprobleeme. Eesti Saarte Kogu kaastöönõukogu liige (1992–). Koguteose "Saaremaa" toimetuskolleegiumi liige (I osa ilmus 2002. a, II osa 2008. a, saatesõna autor M. P.). Saaremaa aasta naine (1998). Üle 25 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Gas chromatographic study of the reactivity of toluidines towards an active diester. // J. Chrom. 119 (1976)
* Hydrophobic interaction in thermolysin specificity. // FEBS Letters 142 (1982)
* Chromatophoresis a new approach to the theory and practice of chromatofocusing. // J. Chrom. 347 (1985)
* 362 (1986)
* Saare maakond. Lühiülevaade. Tallinn, 1993
* Specific features of islands. // The Baltic Sea Islands of Estonia: a Periphery in Transition. Tallinn, 2001
* Living standard and quality of life on Estonian islands (kaasautor K. Eelma). // The Baltic Sea Islands of Estonia: a Periphery in Transition. Tallinn, 2001
* Eesti saared – osa Eestist ja Euroopast (kaasautor). // Kuressaare, 2001
* Püsiasustusega väikesaarte seaduse mõju ning teiste püsiasustusega saarte vajadused (kaasautor).// Riigikogu kantselei, 2009, 66 lk.
* Eesti saared 21. sajandi hakul – mahajäämus või toimetulek (kaasautor)// Riigikogu Toimetised, 2009 (19), lk 171-180.
* Eesti väikesaared (kaasautor) //Tallinn: Koolibri, 2009, 239 lk.

## Tunnustus

* 2004 Saare maavalitsuse teeneteplaat

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Dmitri Panov

**Dmitri Panov** (sündinud 12. jaanuaril 1973 Tallinnas) on Eesti keemik.

## Elulugu
Dmitri Panov on venelane, ametniku poeg.

Lõpetas 1990 Tallinna 53. Keskkooli, 1994 Tartu Ülikooli keemia osakonna, oli 1994–1996 Tartu Ülikoolis magistrant ja 1996–2000 doktorant; M.Sc. (org keemia, 1996, TÜ), väitekiri "Osaliselt solvateeritud Grignard'i reaktiivid" (Tartu, 1996), Ph.D. (org keemia, 2000, TÜ), väitekiri "Partially solvated Grignard reagents" (Tartu, 2000). Oli 1998–2000 Tartu Ülikooli orgaanilise keemia instituudi lektor, 2000– teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: magneesiumi- ja räniorgaaniliste ühendite keemia, nende reaktsioonide kineetika. 14 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kinetics of the Grignard reaction with silanes in diethyl ether and ether-toluene mixtures (kaasautor). // J. Org. Chem. 68 (2003) 26
* Grignard reaction with chlorosilanes in THF: a kinetic study (kaasautor). // J. Organometallic Chem. 69 (2004) 15
* Steric effects of alkyl substituents in silicon chemistry (kaasautor). // Arkivoc (2006) 5
* Impact of reaction products on the Grignard reaction with silanes and ketones (kaasautorid A. Tuulmets, B. T. Nguyen). // J. Organometallic Chem. 691 (2006) 19

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Aleksander Panksejev

**Aleksander Panksejev** (20. oktoober 1921 Larionovka, Omski kubermang – 27. november 1989 Tallinn) oli Eesti NSV ajaloolane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1983)

## Elulugu
Aleksander Panksejev oli talupidaja poeg, eestlane. Võttis 8. Eesti Laskurkorpuse koosseisus osa teisest maailmasõjast, oli sh 917. polgu kommunistlike noorte organisaator. 

Aleksander Panksejev oli 1944–1950 Eestis komsomoli- ja parteitööl: tegutses ELKNÜ Narva Linnakomitee I sekretärina, lõpetas 1949 ÜK(b)P KK Kõrgema Parteikooli, 1953 NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia, ajalookandidaat (1954), ajaloodoktor (1968, NLKP KK juures asuv Marksismi-Leninismi Instituut), väitekiri "*Деятельость Компартии Эстонии по регулированию своего количественного и качественного состава, по расстановке партийных сил*".

Aastatel 1953–1957  oli EKP KK Vabariikliku Parteikooli kateedrijuhataja, 1957–1959 TPI õppejõud, 1959–1960 Ajaloo Instituudi teadusdirektor, 1960–1984 EKP KK Partei Ajaloo Instituudi direktor, 1984–1989 Ajaloo Instituudi vanemteadur.

Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks valiti 1983. aastal NLKP ajaloo alal. Kuulus Eesti NSV Teaduste Akadeemias ühiskonnateaduste osakonda.

## Teadustöö
Aleksander Panksejev uuris sõjajärgset Nõukogude riigiaparaadi taasloomist ja arengut, töölisklassi ja talurahva liidu kujunemist, Eestimaa Kommunistliku Partei liikmeskonna sotsiaalse, rahvusliku ja haridusliku struktuuri kujunemist, poliitilist ja ideoloogilist tegevust. Olnud Eestimaa Kommunistliku Partei ajalugu käsitlevate üldistavate tööde juhendaja ja peatoimetaja. 

Eesti NSV teeneline teadlane (1980). Eesti NSV riiklik preemia 1972 (kollektiivis, 1980, kollektiivi juhina). Orden "Austuse märk" (1965, 1971), Isamaasõja II järgu orden. Üle 100 teaduspublikatsiooni ja aimeartikli.

## Teoseid
* Nõukogude võimuorganite taastamine Eestis pärast fašistlikku okupatsiooni. Tallinn, 1958
* EKP võitlus töölisklassi ja talurahva liidu kindlustamise eest aastail 1944–1960. Tallinn, 1961
* Ülevaade Eestimaa Kommunistliku Partei ajaloost. I–III (üldtoim ja kaasautor). Tallinn, 1961, 1963, 1972 (vene k 1961, 1963, 1970)
* Loova ajalooteaduse eest. Tallinn, 1962
* Suure heitluse aastail. Eesti rahvas Nõukogude Liidu Suures Isamaasõjas aastail 1941–1945. Tallinn, 1975
* Eesti rahvas Nõukogude Liidu Suures Isamaasõjas. I–II (peatoimetaja asetäitja, II köite kaasautor). Tallinn, 1971, 1977 (vene k 1973, 1980)
* На основе ленинских организационных принципов. Tallinn, 1977
* Nõukogude rahva poliitiline juht. Tallinn, 1977
* Коммунистическая партия Эстонии в цифрах 1920–1980. Сборник статистических данных (peatoimetaja). Tallinn, 1983

## Viited

## Kirjandus
* Eesti nõukogude entsüklopeedia. Tallinn, 1968–1978, VI, 28
* Eesti Teaduste Akadeemia 1980–1985, 342
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 356, 498
* Eesti Teaduste Akadeemia liikmeskond 22.10.1938 – 23.11.1994. Tallinn, 1994, 67
* 

## Välislingid
* Foto: Aleksander Panksejev, EKP KK Partei Ajaloo Instituudi direktor