open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trikāta kirik

**Trikāta kirik** on luteri kirik Lätis Trikātast lõunas. See on Trikāta kihelkonnakirik.

Hoone on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Ka kiriku orel, kantsel ja Kristust kujutav reljeef on riikliku kaitse all olevad kunstimälestised.

## Ajalugu
Arvatakse, et esimene kirik rajati Trikātasse juba aastal 1224, nõnda on tegemist Läti alade ühe vanima kirikuga. Aastal 1225 külastasid Trikātat Wilhelm Modenast, piiskop Albert, Sēlija piiskop Lambert ja Läti Henrik. Wartberge Hermanni Liivimaa kroonikas on mainitud, et kui Johann I von Lunen suri, olid kirikud ehitatud Volmarisse, Astijärvele, Võnnusse ja Trikātasse. Kirik on rajatud vanasse hiiepaika.

Aastal 1695 ehitati kirikuhoone ümber, selle portaalile lisati Karl XI monogramm. Aastal 1698 põles kiriku puidust osa maha. Aastal 1725 alustati kirikuhoone taastamist, ühtlasi rajati selle juurde kohalike mõisnike tarbeks ka kalmistu, mille ümber ehitati aastal 1775 kivist piirdeaed.

Aastal 1858 palkas Jaunbrenguļi mõisa omanik Nikolaus Johann von Transehe ehitusmeistri Mārcis Sārumsi, et see ehitaks kirikule uue uusgooti stiilis torni, mis valmis aastal 1859. Kiriku oreli valmistas Erfurdi orelimeister August Martin aastal 1867, kell valati Bochumis aastal 1875. Altari lasid valmistada Tiepole mõisa omanikud Torklused aastal 1896.

Aastal 1924 kirikut remonditi. Aastal 1938 võeti käsile uus remont, mille käigus uuendati kiriku interjööri. Töid juhatas arhitekt Pauls Kundziņš.

Esimene teadaolev kirikuõpetaja oli Johann von Schedingen, kes oli sealne pastor aastal 1507. Esimene teadaolev luteri pastor oli Michael Burchard, kes oli seal kirikuõpetaja aastal 1567.


Trikātas luterāņu baznīca 01.jpg
Trikātas luterāņu baznīca 02.jpg
Trikātas luterāņu baznīca 03.jpg
Trikātas luterāņu baznīca 04.jpg
Trikāta luteri kirik. 12.jpg


## Viited

## Välislingid

*Infot kiriku kohta; fotod
Elbe kõrvalkanal

**Elbe kõrvalkanal** (saksa: *Elbe-Seitenkanal*) on 115&nbsp;km pikk kanal Alam-Saksimaal, Saksamaal. See kulgeb Kesk-Saksa kanalist Gifhorni juures Elbesse Artlenburgi juures. See moodustab olulise transpordiühenduse Lõuna- ja Põhja-Saksamaa vahel ning see pakub piiratud laevatatavusega möödumist Elbe lõigust. Ehituse alguses peeti seda ka möödumiseks Saksa DV-st, mida peeti poliitiliselt ebausaldusväärseks.

Elbe kõrvalkanali ehitamine algas 1968. aastal ja kanal avati juunis 1976. Tammi purunemise tõttu suleti see juulist 1976 juunini 1977. Kõrguste erinevus Kesk-Saksa kanali ja Elbe vahel on 61&nbsp;m, mida ületatakse 23&nbsp;m lüüsiga Uelzenis ja 38&nbsp;m Scharnebecki laevatõstukiga. Piki kanalit on väikesed sadamad Lüneburgis, Uelzenis ja Wittingenis ning maandumisaste Wulfstorfis (Bienenbütteli juures).
Kollektiivse esindamise organisatsioon

**Kollektiivse esindamise organisatsioon** on mittetulundusühing, mis teostab kollektiivselt autoriõigusi või autoriõigusega kaasnevaid õigusi. Õiguste teostamine peab olema selle juriidilise isiku ainuke või peamine eesmärk ning seda juriidilist isikut peavad kontrollima õiguste omajad.  Kollektiivse esindamise organisatsiooniks on ka mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riigis mis tahes juriidilises vormis asutatud organisatsiooni, mis vastab kollektiivse esindamise organisatsiooni tunnustele.

Euroopa Liidu tasandil on kollektiivse esindamise organisatsiooni legaaldefinitsioon järgnev: Organisatsioon, mis on seadusest, määramisest, litsentsist või muust lepingulisest kokkuleppest tulenevalt volitatud teostama autoriõigust või autoriõigusega kaasnevaid õigusi rohkem kui ühe õiguste omaja nimel õiguste omajate kollektiivse kasu huvides, see on organisatsiooni ainus või peamine eesmärk ning organisatsioon vastab ühele või mõlemale järgmistest kriteeriumitest: i) ta on oma liikmete omandis või kontrolli all; ii) ta on korraldatud mittetulunduslikel alustel.

Kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmeteks saavad Eestis olla kas autorid, esitajad, fonogrammitootjad televisiooni- ja raadioteenuse osutajad või muud autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste omajad.

Eestis tegutsevad kollektiivse esindamise organisatsioonid on näiteks alljärgnevalt loetletud mittetulundusühingud:
#Eesti Autorite Ühing;
#Eesti Fonogrammitootjate Ühing;
#Eesti Esitajate Liit;
#Eesti Audiovisuaalautorite Liit:
#Eesti Näitlejate Liit.

## Viited

## Välislingid
* Eesti autoriõiguse seadus
Boipatong

**Boipatong** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Emfuleni vallas.

Boipatong asutati 1955. aastal Vanderbijlpargis ja Vereenigingis töötavate mustanahaliste tööliste asulana.

17. juunil 1992 mõrvasid Inkatha Vabaduse Partei pooldajad Boipatongis 45 Aafrika Rahvuskongressi pooldajat. 27 inimest sai raskelt haavata.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boipatongi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,31%, värvilisi 0,26%, India või Aasia päritolu inimesi 0,14% ja teisi 0,19%. Sotho keelt pidas emakeeleks 53,12%, koosa keelt 15,63%, suulu keelt 14,48%, pedi keelt 4,79%, tsvana keelt 2,50%, tsonga keelt 2,26% ja afrikaani keelt 1,50%.

## Viited
Evaton

**Evaton** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Emfuleni vallas.

Evaton on asutatud 1904. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Evatoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,19%, värvilisi 0,40%, valgeid 0,09%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja teisi 0,26%. Sotho keelt pidas emakeeleks 60,71%, suulu keelt 19,51%, koosa keelt 7,23%, tsvana keelt 2,77%, tsonga keelt 1,68%, inglise keelt 1,44%, afrikaani keelt 1,23% ja viipekeelt 1.08%.

## Viited
Reimo Raivet

**Reimo Raivet** (sündinud 1973. aastal) on Eesti politseiametnik.

2000. aastate keskel andis ta panuse läbirääkimismeeskonna loomisel Eesti Politseis. 1. oktoobril 2014 liideti Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuris seksuaalkuritegude uurimise ja laste väärkohtlemise uurimise üksus, mille juhiks määrati Reimo Raivet.

2015. aastal anti talle Kotkaristi V klassi teenetemärk. 2015. aasta seisuga on ta töötanud kriminaalpolitseinikuna üle 20 aasta, keskendudes põhiliselt isikuvastastele kuritegudele.

Tema politseiline auaste oli 2015. aastal leitnant. Tema politseiline auaste oli 2017. aasta oktoobri seisuga kapten.

## Viited

## Välislingid
* "Politsei läbirääkija – amet, kus alla anda pole võimalik" postimees.ee, 8. juuli 2017
Bergi jõgi

**Bergi jõgi** (inglise keeles *Berg River*, afrikaani keeles *Bergrivier*) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis.

Bergi jõgi on ligikaudu 294 km pikk, valgala pindala on 7715 ruutkilomeetrit. Jõgi suubub Velddrifi linna juures Atlandi ookeani.
Põllu tänav (Viljandi)

**Põllu tänav** on tänav Viljandis.

Tänav saab alguse Kõrgemäe tänavalt, suundub idakirdesse ja lõppeb Carl Robert Jakobsoni tänaval.
Tänava pikkus on 361 m.

## Viited
Ranna puiestee (Viljandi)

**Ranna puiestee** on tänav Viljandis.

Tänav saab alguse Järve tänavalt, ristub Liiva tänavaga, Vesiflirdi alleega, Trepimäe ja Pika tänavaga ning lõppeb Hariduse tänaval. Pikast tänavast kuni lõpuni on Ranna puiestee mootorsõidukitele suletud.
Tänava pikkus on 1020 m.

Ranna puiesteel asuvad Viljandi linnastaadion ja Viljandi kunstmuruväljak.

## Viited
Kesk-Saksa kanal

**Kesk-Saksa kanal** (saksa: *Mittellandkanal*) on suur kanal Kesk-Saksamaal. See moodustab olulise lüli riigi veeteede võrgustikus, pakkudes peamist ida-läänesuunalist siseveetee ühendust. Selle olulisus ületab Saksamaad, kuna see ühendab Prantsusmaad, Šveitsi ja Beneluxi maid Poola, Tšehhi ja Läänemerega.

Pikkusega 325,7&nbsp;km on Kesk-Saksa kanal pikim tehislik veetee Saksamaal.

## Marsruut

Kesk-Saksa kanal hargneb Dortmund-Emsi kanalist Hörstelis (Rheine juures), kulgeb piki Teutoburgi metsa põhja, mööda Hannoverist ja kohtub Magdeburgi juures Elbe jõega. Seal liitub ta Elbe-Haveli kanaliga, moodustades pideva laevatee Berliini ja Poolasse.

Mindenis ületab kanal Weseri jõe kahe akveduktiga (teine valmis 1998. aastal) ja Magdeburgi juures ületab see Elbe, samuti akveduktiga. Ühendused kõrvalkanalitega on Ibbenbürenis, Osnabrückis, Mindenis (kaks kanalit ühenduses Weseriga), Hannover-Lindenis, Hannover-Misburgis, Hildesheimis ja Salzgitteris. Wolfsburgist läänes hargneb Elbe kõrvalkanal, pakkudes ühendust Hamburgi ja (Elbe-Lübecki kanali kaudu) Läänemerega.

## Ajalugu

Kesk-Saksa kanali ehitamine algas 1906. aastal, alustati Bergeshövedest (Hörsteli vald) Dortmund-Emsi kanalil. Lõik Weseri jõelt Mindenisse avati veebruaris 1915 ja sai esialgu nimeks *Ems-Weser-Kanal*. Lõik Mindenist Hannoveri lõpetati 1916. aasta sügisel. Lõik Sehndesse ja harukanal Hildesheimi valmisid 1928. aastal, Peinesse jõuti 1929. aastal ja Braunschweigi 1933. aastal. Viimane lõik Magdeburgi avati 1938. aastal, sellega loodi otsene ühendus Lääne- ja Ida-Saksamaa vahele. Harukanal Salzgitterisse avati 1941. aastal. Kavandatud kanalisilda üle Elbe, mis oli vajalik madala veetaseme vältimiseks suviti, ei ehitatud Teise maailmasõja tõttu.

Pärast Saksamaa jagamist pärast Teist maailmasõda lõhestati Kesk-Saksa kanal Lääne-Saksamaa ja Ida-Saksamaa vahel, piiriga Wolfsburgist idas. Et pakkuda kanali läänelõigule ligipääsu Hamburgist ja Põhja-Saksamaalt, vältides nii Ida-Saksamaad kui ka Elbe jõe mõnikord piiratud laevatatavust, avati 1977. aastal Elbe kõrvalkanal.

Pärast Saksamaa taasühinemist kindlustati Kesk-Saksa kanali olulisust sidemena läänest Berliini ja itta. Seetõttu taasalgatati projekt Elbe sildamiseks ja valminud Magdeburgi veesild avati 2003. aastal, pakkudes otsest ühendust Elbe-Haveli kanaliga. Edaspidi on kavas ühendada kanal Twentekanaaliga Hollandis, et lühendada ühendusteed Rotterdami sadama suunas.

## Linnad ja asulad

* Ibbenbüren
* Osnabrück (haru kaudu)
* Bramsche
* Lübbecke
* Minden
* Garbsen
* Hannover
* Sehnde
* Hildesheim (haru kaudu)
* Peine
* Salzgitter (haru kaudu)
* Braunschweig
* Wolfsburg
* Haldensleben
* Magdeburg

## Rajatised

* Mindeni akvedukt
* Magdeburgi veesild

## Galerii


Pilt:Midland canal.jpg|Vana ja uus Kesk-Saksa kanali akveduktid Mindeni juures
Pilt:Mittellandkanal near minden germany.jpg|Kesk-Saksa kanal Mindeni juures
Pilt:Minden_Weser-Mittelland_Kanal_Lock_01.jpg|Kesk-Saksa kanali / Weseri jõe lüüs Mindeni juures, Saksamaal, 1977
Pilt:Wolfsburg, Volkswagenwerk -- 2009 -- 0822.jpg|Osa esialgsest Volkswageni tehasest Kesk-Saksa kanalil
Palmieti jõgi

**Palmieti jõgi** (inglise keeles *Palmiet River*, afrikaani keeles *Palmietrivier*) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis.

Palmieti jõgi on 74 kilomeetrit pikk, valgala pindala on 500 km ruutkilomeetrit. Kleinmondi linna juures suubub Palmieti jõgi Atlandi ookeani.

## Viited
Kenneth Raisma

**Kenneth Raisma** (sündinud 3. aprillil 1998) on eesti tennisist.

Tema karjääri parim ATP edetabelikoht on üksikmängus 676. (8. mai 2017) ja paarismängus 773. (7. november 2016).

## Välislingid
* Andmed ATP kodulehel
Mattias Siimar

**Mattias Siimar** (sündinud 3. veebruaril 1998) on eesti tennisist.

Tema karjääri parim ATP edetabelikoht üksikmängus on 1198 ja paarismängus 1255.

Tema kaksikvend Kristofer Siimar on samuti tennisemängija.

## Välislingid
* Andmed ATP kodulehel
Vijciemsi kirik

**Vijciemsi kirik** on luteri kirik Lätis Vijciemsis.

Kirik ehitati aastal 1852. Algselt kuulus see Trikāta kihelkonda. Hoone on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis. Tegemist on ühelöövilise maakividest vundamendile rajatud puidust hoonega, mille seinu katab omapärane puidust vooderdis. See vooderdis on kujutatud ka Vijciemsi valla vapil. Vijciemsi kirik on üks kaheksast Lätis säilinud puukirikust. Kirikus on ka mitu kunstimälestist, kaitse all on nii sealne puidust altar kui ka sealne puitpinnale maalitud altarimaal "Püha õhtusöömaaeg".

Sealne kogudus registreeriti aastal 1991. Aastal 1992 alustati Jirgensite pere eestvedamisel kirikuhoone taastamist, sealhulgas restaureeriti ka kiriku altar ja kroonlühter.

## Viited

## Välislingid

*Fotod kirikust
Natalja Behtereva

**Natalja Petrovna Behtereva** (vene keeles Наталья Петровна Бехтерева; 7. juuli 1924 Leningrad, Nõukogude Liit – 22. juuni 2008 Hamburg, Saksamaa) oli vene neurofüsioloog.  

Ta oli neuroloog Vladimir Behterevi lapselaps ja füsioloog Vsevolod Medvedevi abikaasa. Ta kaitses meditsiinidoktori väitekirja 1959. aastal. Aastatel 1970–1990 oli ta NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia Eksperimentaalse Meditsiini Instituudi direktor. 1992. aastast töötas ta Venemaa Teaduste Akadeemia Inimaju Instituudis uurimisrühma juhina. 

## Tunnustus
*1970 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1974 – valiti Austria Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1975 – valiti NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia (1992. aastast Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia) akadeemikuks
*1985 – NSV Liidu riiklik preemia (inimese peaaju füsioloogia alusuuringute eest)
*1990 – valiti Soome Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1997 – Venemaa Teaduste Akadeemia Behterevi-nimeline kuldmedal
Artur Valdman

**Artur Viktorovitš Valdman** (vene keeles Артур Викторович Вальдман; 17. oktoober 1924 Leningrad, Nõukogude Liit  – 16. september 1990) oli vene arstiteadlane (farmakoloog).  

Valdman kaitses 1950. aastal meditsiinikandidaadi väitekirja narkootikumide mõjust reflektoorsele reaktsioonile. Doktoriväitekirja kaitses ta 1957. aastal. 

Aastatel 1979–1990 juhtis Valdman Farmakoloogia Teaduslikku Uurimisinstituuti. 

Ta on maetud Trojekurovo kalmistule.

## Tunnustus
*valiti NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia korrespondentliikmeks (1965)
*valiti NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia akadeemikuks (1982) 
*Vene NFSV teeneline teadustegelane
Ruben Orbeli

**Ruben Abgarovitš Orbeli** (vene keeles Рубен Абгарович Орбели; 7. veebruar (vkj 26. jaanuar) 1880 Naxçıvan, Jerevani kubermang, Venemaa Keisririik – 9. mai 1943 Moskva) oli armeenia päritolu Nõukogude Liidu allveearheoloog ja õppejõud.

Juristi haridusega Orbeli pidas pärast 1918. aastat Tambovi Riiklikus Ülikoolis loenguid õigusteaduses, filosoofias ja eetikas. 1934. aastal asus ta Aleksei Krõlovi kutsel tööle teadusliku konsultandina EPRON-is (erisihitusega allveetööde ekspeditsioon). Orbelit peetakse allveearheoloogia rajajaks Nõukogude Liidus.

## Isiklikku
Tema vennad olid arstiteadlane Leon Orbeli ja orientalist Jossif Orbeli ning tema tütar oli orientalist Russudana Orbeli.
Elena Malõgina

**Elena Malõgina** (sündinud 27. mail 2000 Peterburis) on Venemaalt pärit Eestit esindav tennisist.

Tema parim koht WTA edetabelis on 416. (25. aprill 2022). Parim koht paarismängus on 389. (11. juuli 2022).

Tema isa on sündinud Narvas.

## Vene-Ukraina sõda
2022. aasta oktoobris saavutas Malõgina koos venelanna Irina Hromatšovaga Bulgaarias Sozopolis ITF-i W25 turniiri naispaarismängus esikoha. Märtsis olid rahvusvahelised tenniseorganisatsioonid ITF, WTA ja ATP otsustanud, et Ukrainas käimas oleva sõja valguses ei saa Venemaa ja Valgevene tennisistid enam võistelda oma riikide lipu all ja neile ei mängita võidu korral vastava riigi hümni. Kui Delfi ajakirjanik Malõginalt küsis, kas otsus Venemaa tennisistiga paar moodustada võiks kellelegi pingelise globaalse situatsiooni kontekstis pahameelt valmistada ja kas ta kaalus teema tundlikkuse tõttu sellisest sammust hoidumist, vastas ta, et Hromatšova on lihtsalt hea mängija, kellega koos on võimalik head tulemust püüda. Malõgina ütles ka, et on ise sõja vastu.

## Viited

## Välislingid
* Elena Malõgina andmed WTA Touri ametlikul kodulehel (inglise keeles)
Vesiflirdi allee

**Vesiflirdi allee** on jalakäijate tänav Viljandi linnas.

Tänav ühendab Ranna puiesteed Viljandi järve rannaga.
Tänava pikkus on 169 m.

## Viited
Jossif Orbeli

**Jossif Abgarovitš Orbeli**, armeeniapäraselt **Jovseph Orbeli**, (vene keeles Иосиф Абгарович Орбели; 20. märts (vkj 8. märts) 1887 Kutaissi, Kutaissi kubermang, Venemaa Keisririik  – 2. veebruar 1961 Leningrad) oli armeenia päritolu Nõukogude Liidu orientalist (kaukasoloog). 

Ta oli aastatel 1934–1951 Riikliku Ermitaaži direktor ja ühtlasi 1943–1947 Armeenia NSV Teaduste Akadeemia esimene president. Ta valdas armeenia, vene, kreeka, ladina, gruusia ja türgi keelt. 1956. aastast oli ta Leningradi Riikliku Ülikooli professor ja Lähis-Ida maade ajaloo kateedri juhataja.

## Tunnustus
*1924 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1935 – Teherani Ülikooli audoktor
*1935 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1943 – nimetati vastloodud Armeenia NSV Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1945 –  valiti Iraani Teaduste Akadeemia auliikmeks

## Isiklikku
Tema vennad olid arstiteadlane Leon Orbeli ja allveearheoloog Ruben Orbeli.

## Välislingid
Leon Orbeli

**Leon Abgarovitš Orbeli**, armeeniapäraselt **Levon Orbeli**, (vene keeles Леон Абгарович Орбели; 7. juuli (vkj 25. juuni) 1882 Tsaghkadzor, Tiflisi kubermang, Venemaa Keisririik  – 9. detsember 1958 Leningrad) oli armeenia päritolu Nõukogude Liidu arstiteadlane (füsioloog). Meditsiiniteenistuse kindralpolkovnik (1944).

1925. aastal sai ta Sõjameditsiini akadeemia füsioloogia kateedri ülemaks (tema eelkäija sellel ametis oli nobelist Ivan Pavlov). Aastatel 1936–1950 oli Orbeli Pavlovi-nimelise NSV Liidu Teaduste Akadeemia Füsioloogia Instituudi direktor, ühtlasi 1943–1950 Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia president.

Orbeli on evolutsioonilise füsioloogia alusepanijaid. Rajas 1950. aastal Leningradis selleteemalise laboratooriumi, mille baasil 1956. aastal rajati Setšenovi-nimeline NSV Liidu Teaduste Akadeemia Evolutsioonilise Füsioloogia Instituut. Orbeli juhtis instituuti aastatel 1956–1958.

## Tunnustus
*1935 – valiti NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1943 – valiti Armeenia NSV Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1944 – nimetati vastloodud NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia akadeemikuks
*1945 – sotsialistliku töö kangelane

Ta on pälvinud neli Lenini ordenit (1944,1945,1945, 1947) ja kaks Punalipu ordenit (1944, 1948).

## Isiklikku
Tema vennad olid  orientalist Jossif Orbeli ja allveearheoloog Ruben Orbeli.

## Välislingid
Hariduse tänav (täpsustus)

**Hariduse tänav** on tänava nimi järgmistes Eesti linnades:

***[[Hariduse tänav (Abja-Paluoja)|Hariduse tänav]]** Abja-Paluojal
***[[Hariduse tänav (Jõhvi)|Hariduse tänav]]** Jõhvis
***[[Hariduse tänav (Kuressaare)|Hariduse tänav]]** Kuressaares
***[[Hariduse tänav (Narva)|Hariduse tänav]]** Narvas
***[[Hariduse tänav (Otepää)|Hariduse tänav]]** Otepääl
***[[Hariduse tänav (Pärnu)|Hariduse tänav]]** Pärnus
***[[Hariduse tänav (Rapla)|Hariduse tänav]]** Raplas
***[[Hariduse tänav (Räpina)|Hariduse tänav]]** Räpinas
***[[Hariduse tänav (Sindi)|Hariduse tänav]]** Sindis
***[[Hariduse tänav]]** Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis
***[[Hariduse tänav (Türi)|Hariduse tänav]]** Türil
***[[Hariduse tänav (Vana-Vigala)|Hariduse tänav]]** Vana-Vigala külas Märjamaa vallas
***[[Hariduse tänav (Viljandi)|Hariduse tänav]]** Viljandis

Hariduse tänav on tänava nimi järgmistes Eesti alevikes:

Juuru,  Kose,  Kõrveküla,  Nõo,  Rõuge,  Tabivere,  Torma.

Hariduse tänav on kahes Eesti külas:

Möldri ja  Vana-Vigala.
Tiina Rebane

**Tiina Rebane** (sündinud 7. juulil 1963) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta oli Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise eriala lõpetajate eesotsas, kes panid 1987. aastal aluse VAT Tudengiteatrile, mis nüüd kannab nime VAT Teater.
Meinhard (eesnimi)

**Meinhard** on germaani päritolu mehenimi. See on moodustatud germaani tüvedest *megin* ('tugevus, jõud') ja *hard* ('tugev, kõva').

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Meinhard 147 mehel. Meinhard oli populaarsuselt 505. mehenimi. Meinhard oli keskmiselt 69 aasta vanune (mediaanvanus oli 73). Kõige populaarsem oli eesnimi Meinhard üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,66.

## Nime kandjaid
* Meinhard
* Meinhard Karelson
* Meinhard Laks
* Meinhard Laurmaa
* Meinhard Leetmaa
* Meinhard Niglas
* Meinhard Niinepuu
* Meinhard Uustalu

## Viited
Ranna puiestee (täpsustus)

**Ranna puiestee** on mitme tänava nimi Eestis:

***[[Ranna puiestee (Orissaare)|Ranna puiestee]]** Orissaares
***[[Ranna puiestee (Pärnu)|Ranna puiestee]]** Pärnus
***[[Ranna puiestee|Ranna puiestee]]** Tartus
***[[Ranna puiestee (Viljandi)|Ranna puiestee]]** Viljandis
Umgeni jõgi

**Umgeni jõgi** (ka **Mgeni jõgi**; inglise keeles *Umgeni River*, *Mgeni River*, afrikaani keeles *Umgenirivier*, suulu keeles *uMngeni*) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis.

Umgeni jõgi algab Draakonimägedest ja suubub Durbani linna põhjaosas India ookeani. Umgeni jõgi on 232 kilomeetrit pikk, jõe valgala pindala on 4432 ruutkilomeetrit.
Refilwe

**Refilwe** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Refilwe on asutatud 1991. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Refilwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,65%, värvilisi 0,79%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08%, valgeid 0,06% ja teisi 0,42%. Pedi keelt pidas emakeeleks 51,61%, suulu keelt 9,78%, ndebele keelt 9,33%, sotho keelt 6,78%, tsvana keelt 6,23%, tsonga keelt 5,80%, svaasi keelt 3,47%, koosa keelt 1,83%, afrikaani keelt 1,62%, inglise keelt 1,12%, venda keelt 1,01%, viipekeelt 0,24% ja teisi keeli 1,17%.

## Viited
Lotus Gardens

**Lotus Gardens** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Lotus Gardens on asutatud 1990. aastate algul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lotus Gardeni elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,91%, India või Aasia päritolu inimesi 16,31%, värvilisi 3,10%, valgeid 0,20% ja teisi 0,48%. Pedi keelt pidas emakeeleks 25,71% inimesi, inglise keelt 21,03% tsvana keelt 12,24%, sotho keelt 9,54%, suulu keelt 7,87%, tsonga keelt 6,27%, venda keelt 6,20%, koosa keelt 2,76%, ndebele keelt 2,70%, afrikaani keelt 2,17%, svaasi keelt 1,14%, viipekeelt 0,23% ja teisi keeli 2,14%.

## Viited
Kanoniseerimine

**Kanoniseerimine** on ristiusu kirikutes isiku pühaks kuulutamine, tema nime kandmine pühakute nimistusse – kaanonisse.
Rayton

**Rayton** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Raytoni elanikest valgeid 60,73%, mustanahalisi aafriklasi 37,50%, värvilisi 1,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,26% ja teisi 0,49%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 58,61% inimesi, pedi keelt 11,12%, inglise keelt 7,75%, ndebele keelt 3,96%, tsonga keelt 3,64% ja suulu keelt 3,61%.

## Viited
Javier Pérez de Cuéllar

**Javier Felipe Ricardo Pérez de Cuéllar de la Guerra** (19. jaanuar 1920 Lima – 4. märts 2020 Lima) oli Peruu diplomaat, endine ÜRO peasekretär ja Peruu peaminister.

Alates 1940. aastast töötas ta Peruu välisministeeriumis, alates 1944. aastast oli diplomaatilisel tööl. Ta on töötanud Peruu saatkonnas Prantsusmaal, Suurbritannias, Boliivias ja Brasiilias. 1964. aastal määrati ta Peruu suursaadikuks Šveitsis, aastatel 1969–1971 oli ta Peruu suursaadik Nõukogude Liidus ja Poolas ning 1977–1979 Venezuelas. 

1995. aastal osales ta Peruu presidendi valimistel, kuid kogus vaid 22 protsenti häältest ja kaotas koha Alberto Fujimorile. 

2000–2001 oli ta Peruu peaminister ja välisminister. Pärast president Alejandro Toledo võimuletulekut 2001. aastal määrati ta suursaadikuks Prantsusmaale. 
2002–2004 oli ta Ladina-Ameerika Kongressi esimees.

## ÜRO peasekretärina
1. jaanuaril 1982 sai Pérez de Cuéllar Kurt Waldheimi järel ÜRO peasekretäriks ja valiti teiseks ametiajaks tagasi 1986. aasta oktoobris. Oma kahel ametiajal vahendas ta Falklandi sõja järel läbirääkimisi Suurbritannia ja Argentina vahel ning edendas Contadora grupi jõupingutusi rahu ja stabiilsuse saavutamiseks Kesk-Ameerikas.

Pérez de Cuéllar osales läbirääkimistel Namiibia iseseisvuse saavutamiseks, Lääne-Sahara konflikti lahendamiseks Maroko ja Polisario Rinde vahel, sõltumatust taotlevate Horvaatia sõjajõudude, Jugoslaavia föderaalsete ja kohalike serblaste vägede vahel ning Küprose konflikti lahendamisel. Pérez de Cuéllar juhtis 1986. aastal rahvusvahelist vahekohtukomiteed, kes lahendas Greenpeace'ile kuulunud Rainbow Warriori uputamise intsidenti Uus-Meremaa ja Prantsusmaa vahel.

Veidi enne oma teise ametiaja lõppu lükkas ta tagasi ÜRO Julgeolekunõukogu liikmete mitteametliku taotluse vaadata uuesti läbi oma varasem otsus mitte esitada kandidatuuri kolmandaks ametiajaks, mis kestnuks lühendatuna kaks aastat, kuna järeltulija leidmiseks puudus selleks ajaks konsensus. Kandidaat leiti 1991. aasta detsembri lõpus ja Pérez de Cuéllari teine ​​ametiaeg lõppes 31. detsembril 1991.

## Huvitavaid fakte
* Ta oli kuni surmani kõige pikaealisem endine riigijuht kaasaegses maailmas. 
* Ta oli vanim pikaealine kõigist teadaolevatest Peruu riigijuhtidest.
* Ta kuulub 12 vanima endise riigijuhi hulka, kes on elanud üle 100-aastaseks.
* Pärast Kurt Waldheimi surma 14. juunil 2007 oli ta vanim endine ÜRO peasekretär.

## Viited
Imre Rammul

**Imre Rammul** (sündinud 23. aprillil 1961) on eesti seksuoloog ja psühhiaater.

Imre Rammul on lõpetanud Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal 1986. aastal; internatuuri 1986–1987 Tartu Ülikooli psühhiaatriahaiglas. 1988. aastal läbis ta spetsialiseerumiskursused seksuoloogia erialal.

Töötanud Tartu Ülikooli Psühhiaatriahaigla narkoloogia osakonna juhatajana ja Tartu Ülikooli psühhiaatriakateedri seksuoloogia õppejõuna, Pärnu Perenõuandlas ning Arstlikus Perenõuandlas psühhiaater-seksuoloogina (1995–2001 juhatajana). 2001–2005 oli ta Põhja-Eesti Regionaalhaigla psühhiaatriakliiniku juhatajaks. 2003–2008 OÜ Seksuaaltervise Kliiniku juhatuse liige ja alates 2008. aastast on ta taas Arstliku Perenõuandla juhataja.

2004. aastal sai ta Põhjamaade Kliinilise Seksuoloogia Seltsilt kliinilise seksuoloogi kvalifikatsiooni. Ta on end erialaselt täiendanud mitmes Euroopa riigis. Ta on osalenud kohalikes seksuaaltervisega tegelevates ühingutes-organisatsioonides (Eesti Psühhiaatrite Selts, Eesti Akadeemiline Seksuoloogia Selts, Eesti Seksuaaltervise Liit jt).

Tal on autorsus või kaasautorsus seksuaaltervist käsitlevates õpikutes, raamatutes ("Tervisekasvatus", "Millest elab armastus", "Tervise ABC" jt) ning koostanud erialaseid tõlkeid inglise keelest ("Tervislik seks"). Ta on toimetanud ja/või kirjutanud artikleid Eesti Entsüklopeediasse ning osalenud mitmete meditsiinialaste õigusaktide (transseksuaalsus, embrüokaitse ja kunstlik viljastamine, sterilisatsiooni ja abordiseadus), koolide inimeseõpetuse programmi ja kliinilise seksuoloogia erialastandardite väljatöötamisel.

Imre Rammuli algatusel loodi Arstlikus Perenõuandlas Perearsti nõuandetelefon 1220; hiljem Lasteabi telefon, Kadunud laste telefon ja veel mitmed telefoninõustamise ja internetiturvalisusega seotud projektid.

Imre Rammul kuulub aastast 2001 erakonda Isamaa. Osalenud Tallinna Linna volikogu töös; olnud sotsiaalkomisjoni esimeheks. Korduvalt kuulunud erinevate Tallinna KOV volikogude koosseisudesse. Olnud mitme ametiaja vältel Põhja-Eesti Regionaalhaigla nõukogu liikmeks ja alates 2024. aastast Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu liikmeks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Haabersti linnaosas, kogus 119 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited
Breede jõgi

**Breede jõgi** (ka **Breë jõgi**; inglise keeles *Breede River*, *Breë River*, afrikaani keeles *Breederivier*, *Breërivier*) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis.

Breede jõgi on 337 kilomeetrit pikk, valgala pindala on 12 384 ruutkilomeetrit. Jõel on mitu tammi. Breede jõgi suubub India ookeani.
Kristi

**Kristi** on eestipärane naisenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kristi 3248 naisel. Kristi oli populaarsuselt 35. naisenimi. Kristi oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus oli 36). Kõige populaarsem oli eesnimi Kristel vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 73,63.

## Nime kandjaid
*Kristi Allik
*Kristi Liiva
*Kristi Mühling
*Kristi Nõlvak
*Kristi Raik
*Kristi Roosmaa
*Kristi Salve
*Kristi Tammik
*Kristi Viiding

## Vaata ka
*Kirsti
*Kristiina

## Viited
Litsents

**Litsents** (Ladina keeles *licentia*) intellektuaalse omandi valdkonnas tähendab kasutusõigust, mille autor, autoriõigusega kaasnevate õiguste omaja või tööstusomandi eseme omanik annab litsentsisaajale oma intellektuaalse omandi kasutamiseks.

Litsentsilepinguga annab üks isik (litsentsiandja) teisele isikule (litsentsisaaja) õiguse teostada intellektuaalsest varast tulenevaid õigusi kokkulepitud ulatuses ja kokkulepitud territooriumil, litsentsisaaja aga kohustub maksma selle eest tasu (litsentsitasu).

**Litsentsi liigid** on lihtlitsents, ainulitsents ja all-litsents. 
Lihtlitsentsi korral on litsentsiandja õigustatud litsentsi objektiks olevat intellektuaalset omandit nii ise edasi kasutama kui ka andma selle kasutamiseks loa kolmandatele isikutele. Ainulitsentsi korral saab litsentsi objektiks olevat intellektuaalset omandit kasutada aga ainult litsentsisaaja, litsentsiandja ise ega mis tahes kolmandad isikud seda kasutada ei tohi. All-litsents tähendab  litsentsisaaja õigust anda litsentsi objektiks oleva intellektuaalse omandi kasutamise õigus kolmandatele isikutele. All-litsentse tohib anda üksnes litsentsiandja nõusolekul.

## Vaata ka
*Litsentsiaat

## Viited

## Välislingid
* Võlaõigusseadus
Litsentsitasu

**Litsentsitasu** on tasu, mida litsentsisaaja maksab litsentsiandjale litsentsilepingu alusel saadud kasutusõiguse eest teostada litsentsiandja intellektuaalsest varast tulenevaid õigusi. Litsentsitasu võib olla kindlaks määratud erinevatel alustel, näiteks kindla rahasummana või protsendina intellektuaalse omandi kasutamisest saadavast tulust või litsentsisaaja müügikäibest.

## Viited
Andrew Ng

**Andrew Yan-Tak Ng** (lihtsustatud hiina kirjas 吴恩达 ; traditsioonilises hiina kirjas 吳恩達; sündinud 18. aprillil 1976 Londonis) on hiina päritolu Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide arvutiteadlane ning ettevõtja.

Andrew Ng sündis Londonis Hongkongist pärit vanemate lapsena.

Bakalaureusekraadid matemaatika/arvutiteaduse ja statistika alal omandas ta Carnegie Melloni Ülikoolis 1997. aastal. Magistrikraadi elektriinseneri teaduse ja arvutiteaduse alal sai ta Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis 1998. aastal. Doktorikraadi arvutiteaduste alal omandas ta 2002. aastal California Ülikoolis Berkeleys.

Tööd professorina Stanfordi ülikoolis alustas ta 2002. aastal, hiljem sai temast seal tehisintellekti labori juhataja. 2011–2012 töötas ta Google'is. 2012. aastal oli üks Coursera kaasasutajatest ja selle tegevjuht. 2014–2017 töötas ta juhtivteadlasena Baidus. Varsti seejärel lasi ta käiku veebikeskkonnad Deeplearning.ai ja Landing.ai. Ta on ka firma Woebot juhatuse esimees.

Teda peetakse üheks kõige suuremaks asjatundjaks tehisintellekti ja süvaõppe alal.

## Viited
Janek Kraavi

**Janek Kraavi** (sündinud 1. juulil 1972) on eesti kirjandusteadlane, kirjanduskriitik ja õppejõud.

## Haridus
* 1992–1999 Tartu Ülikooli eesti kirjanduse eriala (*[[baccalaureus artium]]*)
* 2001–2004 Tartu Ülikooli eesti kirjanduse eriala (*[[magister artium]]*)
* 2005–2022 Tartu Ülikooli eesti kirjanduse eriala doktorantuur

Tema uurimisvaldkonnad on 19. sajandi kultuuri- ja kirjanduselu ning uuem eesti kirjandus. Ka on ta tegelenud kaasaegse kultuuri- ja kirjandusteooria ning postmodernistliku kultuuri uurimisega. Avaldanud raamatu "Postmodernismi teooria ja postmodernistlik kultuur" (2005) ning arvukalt kultuuri ja kirjandust analüüsivaid artikleid ajalehtedes, ajakirjades, raadios. 2022. aastal kaitses ta doktoritööd „Transgressioon ja transgressiivsuse poeetika eesti nüüdiskirjanduses“. 

## Tunnustus
* 2019 Sirbi laureaat
* 2022 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited


## Välislingid
*Janek Kraavi Eesti Teadusinfosüsteemis (etis.ee)
Kowie jõgi

**Kowie jõgi** (inglise keeles *Kowie River*, afrikaani keeles *Kowierivier*) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis.

Kowie jõgi on 94 kilomeetri pikkune, valgala suurus on 800 ruutkilomeetrit. Jõgi suubub Port Alfredi linnas India ookeani.
Ewald Ammende

**Ewald Ammende** (3. jaanuar 1893 Pärnu (22. detsember 1892 vkj) – 15. aprill 1936 Peking) oli baltisaksa publitsist ja ühiskonnategelane.

Ta pärines jõukast kaupmeeste suguvõsast. Tema isa Hermann Leopold Ammende (1855–1934) oli lisaks kaupmehele veel Pärnu linnaduuma nõunik ja linna maksuameti juhataja. Tal oli 6 last, tütar (lastest vanim) ja 5 poega, kellest Ewald oli eelviimane. Kõik lapsed said suureks. Isa laskis oma tütre (Ewaldi õe) pulmadeks ehitada Ammende villa, mis valmis 1904–05.

Ewald Ammende lõpetas kohaliku gümnaasiumi. Tema klassikaaslased olid Jüri Uluots, Johannes Semper ja Johannes Vares-Barbarus.

Seejärel õppis ta kaubandust Riias, majandust Kölnis ja Tübingenis ning sai doktorikraadi politoloogia alal Kielist.

1922 oli ta Euroopa Saksa Vähemuste Liidu üks asutajaid. Liidu esindajana pidas ta läbirääkimisi Eesti valitsusega, kes koostas rahvusvähemuste seadust. Seadus võeti vastu 1925 ja Ammende oli selle kaasautor.

Ta oli Euroopa rahvusvähemuste kongressi peasekretär 1925–1936. Ammende osales teabe hankimise kampaanias näljahäda kohta Volga-äärses piirkonnas ja külastas Nõukogude Venemaad 1921. aastal Eesti Punase Risti missiooni koosseisus. 1931–1932 jälgis ta Ukraina näljahäda sündmusi, seejärel andis välja raamatu "Kas Venemaa peab nälgima?" ("Muss Russland hungern?", 1935), mis sisaldas Alexander Wienerbergeri aastatel 1932–1933 Harkivi piirkonnas tehtud fotosid.

Ewald Ammende suri 15. aprillil 1936 Saksa haiglas Pekingis ebaselgetel asjaoludel. Tema järel võttis Euroopa rahvusvähemuste kongressi juhtimise üle tema vend Erich Ammende (1889 – 1936 Viin), kes oli varem oli olnud Ewaldi parem käsi, kuid Erich suri kõigest 7 kuud hiljem.

Ewald Ammende on maetud Pärnu Alevi kalmistule. Kuni surmani säilitas ta Eesti kodakondsuse.

## Teoseid
* *Die Hilfsaktion für Petersburg.* R. Ruetz Riga, 1920.
* *Die Agonie einer Weltstadt. Helft Petersburg!* R. Ruetz Riga, 1920.
* *Europa und Sowjet-Rußland.* Curtius-Verlag Berlin, 1921.
* *Die Gefährdung des europäischen Friedens durch die nationale Unduldsamkeit.* Karl Jaspers Wien, 1927.
* *Nationalitäten in den Staaten Europas.* Braumüller Universitäts-Verlagsbuchhandlung Wien und Leipzig, 1931.
* *Muss Russland hungern? Menschen und Völkerschicksale in der Sowjetunion.* Wilhelm Braumüller Universitäts-Verlagsbuchhandlung Wien, 1935.
* *Human Life in Russia.* G. Allen & Unwin London, 1936.

## Välislingid
*
163 eKr

**163. aasta eKr** oli 163. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DXCI (591).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Tiberius Sempronius Gracchus ja Manius Iuventius Thalna.
*Ptolemaios VI tõusis Rooma abiga taas Egiptuse troonile.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Zhang Yan, Hiina keisrinna
Viivisekalkulaator

**Viivisekalkulaator** on 2016. aastal loodud veebirakendus. Selle autoriõigus kuulub Eesti äriühingule Viivisekalkulaator OÜ. 

Viivisekalkulaator OÜ juhataja ja viivisekalkulaatori rakenduse üks autor on eesti vandeadvokaat Elise Vasamäe.

Viivisekalkulaatori väljatöötamise eest pälvis Elise Vasamäe 2016. aastal Eesti Advokatuurilt aasta advokaadi tiitli ühiskondliku- ja vabatahtliku tegevuse kategoorias.

Viivisekalkulaatori abil saab arvutada välja nii seadusjärgse kui ka lepingust tuleneva viivise suuruse. Seadusjärgse viivise arvutamiseks ei pea viivisekalkulaatori kasutaja seejuures ise teadma viivisemäära suurust, kuivõrd viivisekalkulaator arvutab seadusjärgse viivise välja automaatselt. Viivisekalkulaatorisse tuleb lähteandmetena sisestada üksnes võlasumma ja võla tekkimise aeg. Juhul kui võlgnevus on juba tasutud, peab viivisekalkulaatorisse lisama vastava kuupäeva. Kui viivisemäära suurus on fikseeritud, siis tuleb kalkulaatorisse sisestada samuti viivisemäär (protsendina aastas või päevas).

Lisaks viivise väljaarvutamisele on viivisekalkulaatoris võimalik viivisesumma kujunemise kohta alla laadida **viiviseraport**. Viiviseraport sisaldab järgnevat informatsiooni:
* mitu eurot on viivis ühes kalendripäevas;
* mitu protsenti on viivisemäär ühes kalendripäevas;
* mitu võla tasumisega viivitatud päeva on võlaperioodis kokku;
* mitu erineva viivisemääraga perioodi on võlaperioodis kokku;
* milline on viivisemäär iga erineva viivisemääraga perioodis.

Viivisekalkulaatori lisafunktsioonid võimaldavad arvutada viivist juhul, kui (i) võlg on tasutud osade kaupa; (ii) soovitakse kindlaks määrata, millises järjekorras kohustuste täitmise katteks makset (makseid) arvestada; või (iii) soovitakse, et viivisekalkulaator võtaks arvesse võla sissenõudmiseks tehtud kulusid ja/või võlgniku muid kohustusi. Viivisekalkulaatoris on võimalik valida, kas esmalt loetakse täidetuks põhikohustus, viivis, kulud või muud kohustused.

Viivisekalkulaator on registreeritud kaubamärk. Eesti Patendiameti kaubamärkide registris registreeriti see 16. märtsil 2017, kaubamärgitunnistus väljastati 21. märtsil 2017.

## Viited

## Välislingid
* Viivisekalkulaator
* Aasta advokaadi poolt loodud viivisekalkulaator on nüüdsest registreeritud kaubamärk Eesti Advokatuuri kodulehel
* Aivar Pau. Võlglaste ja laenajate rõõmuks – tuntud advokaat lõi viivisekalkulaatori Postimees, 1. juuni 2016
164 eKr

**164. aasta eKr** oli 164. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DXC (590).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Aulus Manlius Torquatus ja Quintus Cassius Longinus.
*Ptolemaios VI tõugati Egiptuse troonilt.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Antiochos IV Epiphanes, Seleukiidide riigi valitseja
165 eKr

**165. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DLXXXIX (589).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Titus Manlius Torquatus ja Gnaeus Octavius.
*Jätkus Makkabite ülestõus Seleukiidide riigi vastu.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
166 eKr

**166. aasta eKr** oli 166. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DLXXXVIII (588).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Claudius Marcellus ja Gaius Sulpicius Galus.
*Laienes Makkabite ülestõus Seleukiidide riigi vastu.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Mattatias, juudi preester
ERM (täpsustus)

**ERM** võib tähendada järgmist:
*Eesti Rahva Muuseum
*Euroopa vahetuskursimehhanism (*European Exchange Rate*)
*Keskkonnakorraldus (*environmental resource management*)
*ERM, valkude perekond

**Erm** võib tähendada järgmist:
*Erm, küla Hollandis
*Erm, perekonnanimi Eestis
*Erm Lund, Eesti tõstja
Ernits

**Ernits** on Eesti perekonnanimi.

Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2018 perekonnanimi Ernits 151 mehel ja 162 naisel. Sellega oli Ernits perekonnanimede levikult meeste puhul 455. ja naiste puhul 474. kohal. See perekonnanimi oli levinuim Võru maakonnas.

## Nime kandjaid
*Enn Ernits, eesti loomaarstiteadlane, keeleteadlane ja esperantist
*Erna Ernits, Tartu Ülikooli raamatukogu ametnik
*Heiki Ernits, eesti karikaturist ja animafilmikunstnik
*Johannes Ernits, Eesti sõjaväelane
*Madis Ernits, eesti õigusteadlane
*Marje Ernits, eesti kirjanik
*Peeter Ernits, eesti esperantist
*Peeter Ernits, eesti ajakirjanik ja zooloog
*Villem Ernits, eesti keeleteadlane ja karskustegelane

## Viited
Erik (perekonnanimi)

**Erik** on perekonnanimi.

Eestis oli 2018. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Erik 170 mehel ja 202 naisel. Perekonnanimede levikult oli Erik meeste puhul 384. ja naiste puhul 336. kohal. Perekonnanimi Erik on levinuim Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 15,44.

## Nime kandjaid
*Ain Erik, eesti loodushoidja (1932–2018)
*August Erik, eesti advokaat (sündis 1893)
*Imre Erik, eesti käsipallur ja treener (1976–)
*Laine Erik, eesti jooksja ja põllumajandusteadlane (1942–2024)
*Maie Erik, eesti looduskaitsja ning koduloolane (1928–)
*Mare Erik, eesti muusikaõpetaja ja kooridirigent (1936–1995)
*Paul Erik, eesti metsaülem ja metsandustegelane (1886–1978)

## Viited
2017. aasta Turu rünnak

**2017. aasta Turu rünnak** leidis aset 18. augustil 2017, kohaliku aja järgi 16.02–16.05, kui Päris-Soomes asuva Turu linna kesklinnas pussitati kümmet inimest. Rünnakus hukkus kaks inimest, ülejäänud kaheksa said haavata.

Politsei sai kõne kell 16.02. Kolm minutit hiljem peeti kinni ründaja, kelleks oli Abderrahman Bouanane, marokolasest endine asüülitaotleja. Kinnipidamise ajal väitis Bouanane, et tema nimi on Abderrahman Mechkah, hiljem saadi teada, et ta kasutas võõraid dokumente. Usbekistanis sündinud Soome kodanik Mechkah on samuti rahvusvaheliselt tagaotsitav, tema asukoht on teadmata.

2018. aasta juunis mõisteti Bouanane süüdi kahes terroristlike eesmärkidega mõrvas ja kaheksa inimese terroristlike eesmärkidega mõrvakatses. Bouananest sai Soome ajaloo esimene terrorismis süüdimõistetu. Talle määrati eluaegne vangistus.

Väidetavalt pidas ründaja end Iraagi ja Levandi Islamiriigi (ISISe) sõduriks. Ta radikaliseerus kaks kuud enne noarünnaku toimepanemist. Uurimise käigus avastati tema käest ISISe propagandamaterjali ning video, millel ta loeb ette ISISe manifesti.

## Viited
Edur

**Edur** on Eesti perekonnanimi.

Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2018 perekonnanimi Edur 27 mehel ja 22 naisel. Sellega oli Edur perekonnanimede levikult meeste puhul 4361. ja naiste puhul 6140. kohal.

## Nime kandjaid
*Toomas Edur, eesti balletitantsija (1969–) 
*Toomas Edur, eesti päritolu Kanada jäähokimängija (1954–)

## Viited
Erm

**Erm** on Eesti perekonnanimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Erm 237 mehel ja 249 naisel. Perekonnanimede levikult on Erm meeste puhul 219. ja naiste puhul 242. kohal. Nimi on levinuim Rapla maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 10,95.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Erm 237 mehel ja 256 naisel. Perekonnanimede levikult on Erm meeste puhul 219. ja naiste puhul 234. kohal. Levinuim on see Rapla maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 11,24.

2022. aastal arvati perekonnanimi Erm levinud nimede sekka, sest selle kandjate arv oli tõusnud üle 500. Seega keelati nimevahetajatel seda endale perekonnanimeks võtta.

## Nime kandjaid
*Anne Erm, eesti muusikateadlane, ajakirjanik ja džässifestivalide korraldaja
*Ants Erm, eesti keemik
*Ants Erm, eesti teadlane ja poliitik
*Elisabeth Erm, eesti modell
*Heiki Erm, eesti mägimatkaja ja alpinist
*Ilse Erm, eesti õpetaja
*Indrek Erm, eesti arhitekt
*Johannes Erm, eesti kümnevõistleja
*Leesi Erm, eesti tekstiilikunstnik
*Tiit Erm, eesti muusikapedagoog
*Tõnis Erm, eesti orienteeruja

## Viited
167 eKr

**167. aasta eKr** oli 167. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi *[[ab urbe condita]]* DLXXXVII (587).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Aelius Paetus ja Marcus Iunius Pennus.
*Algas Makkabite ülestõus Seleukiidide riigi vastu.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Gaius Claudius Pulcher, Rooma konsul
Väike tänav (Viljandi)

**Väike tänav** on tänav Viljandis.

Tänav saab alguse Mäe tänavalt, ristub Eha, Õuna ja Posti tänavaga ning lõpeb Carl Robert Jakobsoni tänaval.
Tänava pikkus on 374 m.

Väike tänav  12 tegutses Eesti NSV ajal Viljandi Linnakutsekool nr 9, kus õpetati vähemalt 15-aastasi noormehi autoremondllukksepa ja elektrimontööri erialale.

## Viited
Sassenburg

**Sassenburg** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 88,4 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 358 inimest. Vald paikneb umbes 7 km Gifhornist kirdes ja 15 km Wolfsburgist loodes.

Sassenburgi kuuluvad järgmised külad: Dannenbüttel, Grußendorf, Neudorf-Platendorf, Stüde, Triangel ja Westerbeck. Vallakeskus on Westerbeck.


Neudorf Platendorf Dorfstrasse.jpg|Neudorf-Platendorfi peatänav
St.-Thomas-Kirche in Neudorf-Platendorf (Sassenburg) IMG 5849.jpg|Luterlik kirik Neudorf-Platendorfis
BernsteinSee Pfad um den See.jpg|Bernsteinsee Stüde juures
GutshausTriangel.JPG|Maja kolmnurkadest


## Viited

## Välislingid

* www.sassenburg.de
Ann

**Ann** on naisenimi.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ann 371 naisel. Ann on populaarsuselt 360. naisenimi.

Ann on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 40). Kõige populaarsem on eesnimi Ann vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,22.

Eestis on eesnimi Ann kõige populaarsem Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 5,01.

Nimi on levinud ka näiteks Belgias, Saksamaal, Suurbritannias, Skandinaavias ja Põhja-Ameerikas.

## Nime kandjaid
Eestis:
* Ann Alari, tõlkija, ajakirjanik ja autor
* Ann Audova, kunstnik
* Ann Malts, kirjandusteadlane
* Ann Marksoo, geograaf
* Ann Marvet, botaanik ja loodusajakirjanik
* Ann Must, kirjanik ja tõlkija
* Ann Pikver, keeleteadlane
* Ann Tamm, taastusraviarst ja suusataja
* Ann Tenno, fotokunstnik

Välismaal:
* Ann Christy, Belgia laulja
* Ann Coulter, USA poliitikakommentaator
* Ann Kristin Flatland, Norra laskesuusataja
* Ann Granger, inglise kriminaalromaanide autor
* Ann-Christine Nyström, soome laulja
* Ann Elen Skjelbreid, Norra laskesuusataja
* Ann Sophie, saksa laulja

## Vaata ka
*Anna
*Anne

## Viited
Tšuvaši Kultuuriselts

**Tšuvaši Kultuuriselts** on Eestis elavate tšuvaššide organisatsioon. Selts loodi 24. märtsil 1990.

Sügisel 1990 avas selts oma pühapäevakooli ja rahvakunstirühma.

Seltsi juures on tegutsenud rahvamuusikaansambel Palan.

## Viited
Vello Keppart

**Vello Keppart** (sündinud 1952 Kohtla-Järvel) on eesti bioloog, looduskaitsja ja pedagoog.

Ta on lõpetanud 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina ning töötanud Luua Metsanduskoolis kutseõpetajana. Koostanud metsandus- ja keskkonnakaitseteemalisi õppevahendeid.

## Tegevus NLKP-s
*1976 EKP liige

## Teoseid
*"Säästva metsanduse alused". Tallinn: Ilo, 2005

## Tunnustus
* 2003 – Eesti looduskaitse hõbemärk

## Viited
Wittingen

**Wittingen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Linna pindala on 225,08 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 480 inimest. Linn asub umbes 30 km Gifhornist kirdes ja 30 km Uelzenist kagus.

## Linnaosad

## Ajalugu

Varaseim tuvastatud ülestähendus Wittingenist pärineb 781. aasta dokumendist, mis defineerib Hildesheimi piiskopkonna territoriaalsed piirid. Veel üks varane ülestähendus pärineb 803. aastast, Karl Suure valitsemisajast, seekord tuvastatakse äsjaloodud Halberstadti piiskopkonna piire. Kuid kumbki nendest allikatest ei ütle Wittingeni asutamise aega.

Keskajal ei olnud Wittingen mitte ainult piiripunkt, vaid ka Altmarki sisse ja välja kulgeva liikluse tulipunkt. Linn oli kaubapunkt ja ööbimiskoht ida-läänesuunalisele kauplemisele. Selle olulisusest teatati 9. sajandil, kui piiskopkond ehitas Püha Stefanose kiriku. 13. sajandi alguses sai Wittingen linnaõiguse, ja oli osanik Lüneburgi rahapajas. 14. sajand oli selles Euroopa osas poliitilise ebastabiilsuse aeg ja 1340. aastal anti Wittingeni omandiõigus üle Celle Welfidele. Hiljem, Hildesheimi piiskopkonna vaenuse puhkemisega, purustati linn 1519. aastal peaaegu täielikult. Järelikult algas varsti pärast seda linna kindlustuste ehitamine.

## Taristu
### Tervis ja meditsiin

Wittingenis on üks haigla (Städtisches Krankenhaus), neli apteeki ja kuus hambaarsti.

### Transport

Wittingen asub Braunschweig–Wiereni raudteel ja pakub ühendust Braunschweigiga.

## Tuntud inimesi

* Bernd Fix (1962–), arvutispetsialist, Chaos Computer Club liige
* Lars Nieberg (1963–), ratsutaja, takistussõitja
* Philipp Spitta (1801–1859), luterlik teoloog ja luuletaja, superintendent Wittingenis 1847–1853
* Friedrich Spitta (1852–1924), Saksa protestantlik teoloog, sündinud Wittingenis, Philippi poeg


Spitta.jpg|Philipp Spitta
Friedrich Spitta.jpg|Friedrich Spitta enne 1896. aastat


## Vaata ka

Privatbrauerei Wittingen toodab 100 töötajaga 365 000 hl õlut aastas.

## Viited

## Välislingid

* www.wittingen.de
* H. BUTTING GmbH & Co. KG
Türkmeeni Kultuuriselts

**Türkmeeni Kultuuriselts "Maija"** (Äriregistris **Eesti-Turkmeeni Kultuuriselts AK Maija**; *maija* tähendab 'valge kaamel') oli Eestis elavaid türkmeene ühendav organisatsioon. Selts loodi 13. detsembril 1997. Seltsi esimees oli Vera Dovletova-Gontšaruk. Selts kustutati Äriregistrist 2013.

## Viited
Kasahhi Kultuuriselts

**Kasahhi Kultuuriseltsi** või **Kasahhi Kultuuriühingu** all võidakse mõelda järgmisi Eestis elavate kasahhide organisatsioone:
*Kasahhi Kultuuriselts (1989–2012)
*Kasahhi Kultuuriselts SAMAL
*Kasahhi Kultuuriühing ABAI
*Kasahhi Kultuuriühing Aigül 

## Vaata ka
*Eesti Kasahhide Kogukond "Atameken"
Kasahhi Kultuuriselts (1989–2012)

**Kasahhi Kultuuriselts** oli Eestis elavaid kasahhe ühendav organisatsioon. Selts loodi 11. novembril 1989.

1990. aastatel kuulus seltsi 30–40 kasahhi.

Seltsi liikmed tähistasid usupühasid koos Eesti Islami Koguduse liikmetega.

Selts kustutati Äriregistrist 2012.

## Viited