open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aigar Kallas

**Aigar Kallas** (sündinud 11. oktoobril 1973) on Eesti riigiametnik. 

Ta on lõpetanud 1991. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1995. aastal Eesti Põllumajandusülikooli metsamajanduse eriala. Magistrikraad on tal keskkonnaökonoomikas California Ülikoolist.

Alates 1. novembrist 2001 töötas Aigar Kallas Keskkonnaministeeriumi metsaosakonna juhatajana, seejärel aastatel 2002–2003 Riigimetsa Majandamise Keskuse peadirektorina. Aastatel 2007–2022 oli ta taas Riigimetsa Majandamise Keskuse peadirektor.

## Viited
Thibaut Courtois

**Thibaut Nicolas Marc Courtois** (sündinud 11. mail 1992 Brees) on Belgia jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real ja Belgia jalgpallikoondises.

2014. aastal valiti ta Belgia aasta meessportlaseks.

## Klubikarjäär
### Chelsea
Alates 2011. aasta suvest kuulub Courtois Londoni Chelsea koosseisu, aga ajavahemikus 2011–2014 mängis ta Madridi Atléticos laenul. Hooajal 2013–14 tuli ta Atléticoga Hispaania meistriks ja valiti La liga sümboolsesse koosseisu. Hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 pälvis ta Ricardo Zamora auhinna ning valiti 2013. aastal La Liga aasta parimaks väravavahiks.

Debüüdi Chelseas tegi väravavaht 18. augustil 2014 Premier League'i mängus Burnley vastu.

Courtois on tulnud hooaegadel 2014–15 ja 2016–17 Chelseaga Inglismaa meistriks.

## Koondisekarjäär
Esimest korda mängis Courtois Belgia rahvuskoondises 15. novembril 2011, kui mängiti sõpruskohtumine Prantsusmaa vastu, mäng lõppes 0:0 viigiga.

2018. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks väravavahiks.

Ta on koondisega Belgiat esindanud 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Genk
*Belgian Pro League: 2010–11
*Belgia karikas: 2008–09

;Madridi Atlético
*La Liga: 2013–14
*Copa del Rey: 2012–13
*UEFA Euroopa Liiga: 2011–12
*UEFA Super Cup: 2012

;Chelsea
* Premier League: 2014–15, 2016–17
* FA Cup: 2017–18
* Football League Cup: 2014–15

;Madridi Real
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2018

## Viited

## Välislingid
Laudimeeter

**Laudimeeter**, lühend **lm** (ingl. *linear metre of shelving*), on raamatute hulga mõõtühik riiulipinna pikkuse kaudu. 

See ühik on UNESCO poolt soovitatud rahvusvahelise mõõtühikuna raamatukogustatistikas. 

Üks laudimeeter on 1 meetri pikkune, keskmiselt 26 cm sügav ja 37 cm kõrge. See mahutab keskmiselt 35 köidet raamatuid või 14 köidet ajakirju.
Pont Neuf

**Pont Neuf** [poo(n) nöf] (prantsuse keeles 'uus sild') on vanim säilinud sild Pariisis. 

Sild on 238 meetrit pikk ja 20 meetrit lai. See ühendab Quai de Louvre'it ja Quai de la Mégisserie'd Seine'i paremal kaldal (1. ringkond ehk *arrondissement*) Quai de Conti ja Quai des Grands Augustins'iga jõe vasakul kaldal (6. ringkond). Umbes keskpaigas ületab sild Île de la Cité läänenurga. Seine'i paremal kaldal läheb sild üle Rue du Pont Neufi tänavaks, vasakul kaldal Rue Dauphine'iks.

16. sajandil oli Pariisis üle Seine'i ainult kaks silda. Uuele sillale pani nurgakivi 1578. aastal Henri III. Ametlikult avati sild aastal 1609 juba Henri IV poolt. Pärast tema surma paigaldati sillale tema ratsamonument, aga see hävitati Prantsuse revolutsiooni käigus ning 1818. aastal asendati see täpse koopiaga. Pont Neuf oli esimene Pariisi sild, millele ei ehitatud maju.

## Vaata ka
*"Pont-Neufi armastajad" ("Les amants du Pont-Neuf"), Leos Caraxi film aastast 1991.

## Välislingid
Kristin Kuutma

**Kristin Kuutma** (11. juuli 1959 – 16. mai 2025) oli eesti antropoloog, etnoloog ja folklorist.

Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks olid kultuuriuuringud, eelkõige kultuuriteooriad, kultuuriuuringute historiograafia ja refleksiivne kultuurikriitika, kultuurilooliste sümbolite kujunemine ja representatsioon, kultuuripoliitika ja rahvusvahelised suhted, kultuuripärandi ja identiteedi seosed, pärimuskultuur ja sotsiaalsed protsessid globaalses kontekstis.

## Haridus
Kuutma lõpetas aastal 1977 Tallinna 7. Keskkooli, seejärel õppis ta aastatel 1977–1982 Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise keelt ja kirjandust. Aastal 1998 sai ta Tartu Ülikooli juures uurimistööga "Folkloorifestivalid kui tänapäeva traditsioon" magistrikraadi.

Aastatel 1998–2002 õppis Kuutma Ameerika Ühendriikides Washingtoni Ülikoolis, kus ta sai 1999. aastal teise magistrikraadi ja 2002. aastal ka doktorikraadi. Tema doktoriväitekirja pealkiri oli "A Sámi Ethnography and A Seto Epic: Two Collaborative Representations in Their Historical Contexts", juhendajateks olid John E. Toews ja Thomas A. DuBois.

## Akadeemiline karjäär
Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist töötas ta kirjastuses Eesti Raamat korrektorina, aastatel 1984–1994 Eesti Rahvakultuuri Keskuses toimetajana ja kirjastusala peaspetsialistina ning 1994–2000 Eesti Keele Instituudi folkloristika osakonnas tõlgi ja toimetajana. 1995–1998 oli Kuutma ühtlasi teadur Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituudi juures.

1998–2002 töötas Kuutma õpingute kõrvalt Ameerika Ühendriikides: algul Washingtoni Ülikooli juures eesti keele abiõpetajana (1993–2001) ning siis Wisconsini Ülikoolis uurimisassistendina (2001–2002).

Aastatel 2002–2007 oli ta Eesti Kirjandusmuuseumi vanemteadur ning alates 2004. aastast Tartu Ülikooli õppejõud. Aastatel 2007–2009 oli ta kultuuriteaduste erakorraline professor ja alates 2010. aastast surmani oli ta sama ala korraline professor. 2013. aastal oli ta aasta aega külalisprofessor Saint Andrewsi Ülikoolis Šotimaal.

Kuutma oli paljude erialaorganisatsioonide liige. Muuhulgas oli ta Eesti Folkloori Seltsi asutajaliige (1989), kuulus alates 1995. aastast Emakeele Seltsi, 1996. aastast Akadeemilisse Rahvaluule Seltsi, 1998. aastast Ameerika Folkloori Seltsi, 2013. aastast Kuninglikku Antropoloogilisse Instituuti.

## Tunnustus
*2003 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (teadusliku analüüsi ja ülevaate koostamine Eesti, Läti ja Leedu laulu- ja tantsupidude ning Kihnu kultuuriruumi kohta, mille tulemusena kanti need UNESCO suulise ja vaimse maailma pärandi nimekirja)
*2014 Tartu Ülikooli aumärk
*2018 Eesti Teaduste Akadeemia: akadeemikukandidaadi nominatsioon
*2019 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Välislingid
*
Keith Moxey

**Keith Moxey** (sündinud 1943 Buenos Aireses) on inglise päritolu Ameerika Ühendriikide kunstiteadlane.

1975. aastal kaitses ta Chicago Ülikooli juures filosoofiadoktori kraadi. Ta töötas kunstiajaloo professorina New Yorgi Columbia ülikooli Barnardi kolledžis, 2022. aasta seisuga on sealsamas emeriitprofessor.

Moxey peamisteks uurimisvaldkondadeks on Põhja-Euroopa renessansskunst, samuti kunstiajaloo filosoofia ja historiograafia. Ta on üks uue kunstiajaloo koolkonna silmapaistvamaid esindajaid. Niinimetatud uue kunstiajaloo viljelejad peavad esteetilise tähenduse asemel primaarseks kunstiteoste kultuurilist tähendust ning uurivad nendes väljendamist leidnud poliitilisi ja ideoloogilisi struktuure.

Moxey on paljude monograafiate autor, mille seast tuntumad on "Peasants, Warriors, and Wives: Popular Imagery in the Reformation" (1989), "The Practice of Theory: Poststructuralism, Cultural Politics, and Art History" (1994) ja "The Practice of Persuasion: Paradox and Power in Art History" (2001).

6. veebruaril 2013 esines Moxey Tartu Ülikoolis avaliku loenguga teemal "Truth and method: the challenge of the image" ja 8. veebruaril 2013 Tallinnas Teaduste Akadeemia saalis teemal "Contemporaneity, Or What Time is Tomorrow".
Vastlakukkel

**Vastlakukkel** on traditsiooniline küpsetis, mida valmistatakse Skandinaavias, Islandil, Soomes ja Baltimaades vastlapäeval  paastu eel. Eestis on kuklid tuntud eelkõige vastlatoiduna.

Vastlakukleid tuntakse Rootsis, Soomes, Norras, Taanis, Islandil, Fääri saartel, Eestis, Lätis, Leedus ja mõnes Saksamaa piirkonnas.

## Nimetus
Rootsis on nende nimetus *semla* või *fastlagsbulle*, Soomes *laskiaispulla*, Taanis ja Norras *fastelavnsbolle*, Lätis *vēja kūkas*. Rootsikeelne sõna *semla* (mida kasutatakse ka inglise keeles) tuleneb saksa sõnast *Semmel*, mille aluseks oli omakorda ladina *semilia* – nõnda nimetati kõige peenemat sorti nisujahu. Rootsi lõunaosas (Skånes) ja soomerootslaste seas nimetatakse neid *fastlagsbulle*, mis tähendab paastuajakukleid (nagu ka *fastelavnsbolle*, *laskiaispulla* ja skoone *fastelann*).

## Koostis
Küpsetis valmistatakse pärmitainast ja kaunistatakse vahukoorega. Mitmel pool kasutatakse kuklites kardemoni, martsipani, mandlipuru või vaniljekreemi. 

Algselt olid vastlakuklid vaid saiakesed, mida söödi kuuma piima sees. Rootsis kandis see toit nimetust *hetvägg*, keskalamsaksa keeles *hete Weggen* ('kuumad kiilud') ja saksa keeles *heisse Wecken* ('kuumad saiakesed', rahvaetümoloogia järgi 'soemüür').

## Ajalugu
Traditsiooniliselt söödi vastlakukleid ainult vastlapäeval kui viimast pidutoitu enne kevadist paastu. Range paastust kinnipidamine kadus aga pärast reformatsiooni. Tänapäeval müüakse vastlakukleid paljudes toidu- ja kondiitripoodides jaanuarist kuni lihavõteteni. Rootsis tarvitatakse aastas keskmiselt viis poest ostetud vastlakuklit inimese kohta (lisaks kodus küpsetatud kuklitele).

Rootsi kuningas Adolf Fredrik suri 12. veebruaril 1771 seedeprobleemidesse, kui oli söönud jõevähki, kalamarja, hapukapsast ja suitsuheeringat, rüübanud kõige selle kõrvale šampanjat ning lõpetanud pidusöögi 14 portsjoni *hetvägg*iga (vastlakukliga soojas piimas), mis oli kuninga lemmikmagustoit.

Euroopa päeval 2006. aastal valiti vastlakuklid esindama Soomet Café Europe'i projektis, mille algatas oma eesistumise ajal Austria.

## Viited
Kunstinäitus Saku '73

**"Saku '73"** oli 1973. aastal Sakus asuvas Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi näitusepaviljonis toimunud kunstinäitus, kus eksponeeriti avangardkunsti.

Tol ajal oli avangardkunst Eesti NSV-s taunitud. 

Näitusel oli kunstiteoseid teiste hulgas järgmistelt kunstnikelt: Jüri Arrak, Vello Vinn, Malle Leis, Raul Meel, Aili Vint, Marju Mutsu, Tõnis Vint, Leonhard Lapin.

## Vaata ka
*Kunstinäitus "Harku '75"

## Viited
Scandicus

**Scandicus** on aastast 1995 tegutsev Eesti vanamuusikaansambel, mis viljeleb liturgilist muusikat.

Ansambli asutas helilooja Toivo Tulev nimega **Schola gregoriana**. 

## Viited
Leos Carax

**Leos Carax** `[karaks]` (õieti **Alexandre Oscar Dupont**; sündinud 22. novembril 1960 Suresnes'is Hauts-de-Seine'is) on Prantsuse filmirežissöör, -kriitik ja -stsenarist. Tema tuntumad filmid on "Boy meets girl" ("Poiss kohtab tüdrukut", 1984), "Les amants du Pont-Neuf" ("Pont-Neufi armastajad", 1991) ja "Pola X" (1999). Pseudonüüm, mille all ta tuntud on, on anagramm ta eesnimedest 'Alex' ja 'Oscar'.

## Filmograafia

## Välislingid
*
Tagliamento

**Tagliamento** (ladinakeelsed nimed *Tiliaventum* ja *Taliamentum*; friuuli keeles *Tiliment*, friuuli murretes *Taiament*, *Tilimint*, *Tiument*, *Timent*, *Tuement*; veneetsia keeles *Tajamento*) on jõgi Põhja-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas.

Tagliamento suubub Aadria merre Venezia lahes, Lignano Sabbiadoro ja Bibione vahel. 

Tagliamento kallastel asuvateks peamisteks keskusteks on Latisana ja San Michele al Tagliamento. Jõe vahetus naabruses paiknevad Tolmezzo, Gemona del Friuli, San Daniele del Friuli, Spilimbergo, Casarsa della Delizia, Codroipo ja San Vito al Tagliamento.

## Galerii

Pilt:Campeis, Costabeorchia, Pontaiba, Colle, Manazzons.JPG|
Pilt:Rosa (San Vito al Tagliamento) - resti chiesa Villa di Rosa - 2010 -02.JPG|
Pilt:Sunset Tagliamento.JPG|
Pilt:I canali intrecciati del Tagliamento.jpg|
Pilt:|
Pilt:|
Pilt:|


## Viited

## Välislingid
Scripta Musicalia

**Scripta Musicalia** on 1989. aastal Tallinna Konservatooriumi üliõpilaste loodud muusikaajakiri, millest arenes välja muusikateemalisi trükiseid kirjastav kirjastus. 
Kirjastus on välja andnud nii tõlkelist muusikakirjandust (nt Johan Sundberg, Anton Weberni teoseid) kui ka Eesti autorite (nt Rein Laulu, Artur Vahteri) algupäraseid tekste.

## Viited
Pinzano sild

**Pinzano sild** (itaalia keeles *Ponte di Pinzano*) on sild Kirde-Itaalias. Tagliamento jõel paiknev 30 meetri kõrgune ja 185 meetri pikkune raudbetoonist sild ühendab Pordenone provintsis asuvat Pinzano al Tagliamentot Udine provintsis asuva Ragognaga.

Esimese sel kohal olnud silla rajamist alustati 1903. aastal, sild pühitseti sisse 1906. aasta 16. septembril. Valmimise ajal oli rajatis suurim raudbetoonist valmistatud sild Euroopas.

Kaks maailmasõda üle elanud silla kandekonstruktsioon sai tugevasti kannatada Tagliamento üleujutuses 1966. aasta 4. novembril. Samale kohale ehitatud uus sild pühitseti sisse 1970. aasta 19. märtsil. 


Ponte Pinzano.JPG|
Ponte e ossario di Pinzano.JPG|
Pinzano bridge from Pion.JPG|


## Viited

## Kirjandus
* Luca Pellegrini (a cura di), *Tagliamento, due sponde sul fiume*, Spilimbergo, Comitato Studi Tagliamento, Spilimbergo, 2005. 
* Michele Ricci, *Il ponte sul Tagliamento alla stretta di Pinzano e Ragogna. I progetti le realizzazioni, gli ingegneri: un'opera esemplare nella storia delle costruzioni* ... 2008/2009.
Egil Hovland

**Egil Hovland** (18. oktoober 1924 Råde vald – 5. veebruar 2013 Fredrikstad) oli norra helilooja.

1949. aastast kuni surmani töötas ta Fredrikstadis organisti ja koorijuhina.

Egil Hovlandit peetakse üheks viljakamaks nüüdisaja Norra heliloojaks. Ta kirjutas nii kiriku- kui ka kontserdisaalimuusikat. Tema loomingu hulka kuulub kaks sümfooniat ja mitu instrumentaalkontserti erinevatele muusikainstrumentidele (näiteks pikoloflöödile).
Rainer Härm

**Rainer Härm** (tuntud hüüdnimega **telekokk Jazz**; 21. september 1974 – 4. veebruar 2013) oli eesti kokk ja ettevõtja.

## Restoranitöö
Rainer Härm oli Tallinna vanalinna restorani Le Chateau omanik ja peakokk. Enne seda oli ta töötanud kokana restoranides Eeslitall, Tänav ja Olde Hansa.

## Telesaated
Aastatel 1996–2002 tegi ta kokana Eesti Televisioonis saadet "Köögitoimkond" (1995–1996), millest hiljem sai "Köögikunst" (1997–1999), ning osales sageli ETV hommikusaadete kokanduslõigus. Aastatel 2004–2005 juhtis Kanal 2 kanalil saadet "Jazzi kokakool".

## Muusikaharrastus
Trummarikarjääri alustas ta ansamblis Sundowners ja hiljem oli ansambli Who Cares trummar. Lauljana astus ta üles näiteks ETV saatesarjas "Klaver põõsas".

## Mälestuse jäädvustamine
2020. aastal ilmus kirjastuse Varrak väljaandel mälestusteraamat "Telekokk Jazz ja tema inimesed" (koostanud Ene Ojaveski).

## Vaata ka
* Jazz Symphony

## Viited

## Välislingid
* "Suri telekokk Rainer Härm ehk Jazz" Postimees, 4. veebruar 2013
* Kirsti Vainküla "Telekokk Jazzi tappis ületöötamine" Eesti Ekspress, 18. aprill 2013
* "Kaks tunnustatud kokka hakkavad toidublogi pidama" Postimees, 20. oktoober 2009
* Piret Tali "Meisterkokad õpetavad: maitsev liha küpseb kaua" EPL, 29. juuni 2002
* Katharina Toomemets ""Jazz oli alati lõbus ja korrektne. Temaga oli mõnus koostööd teha."" Õhtuleht, 6. veebruar 2013
* "Toidublogi külastab päevas 500 kokandushuvilist" Postimees, 4. detsember 2009
* Valdo Jahilo. "Eesti grillimeistrid sülgavad tuld ja kõnnivad tulistel sütel". SL Õhtuleht, 11. juuni 2001
Noé Hernández

**Noé Hernández Valentín** (15. märts 1978 – 16. jaanuar 2013) oli Mehhiko kergejõustiklane, käija.

Noé Hernández tuli 20 km käimises 2000. aasta suveolümpiamängudel hõbemedalile. Maailmameistrivõistlustel Pariisis 2003. aastal sai ta 20 km käimises neljanda koha.
Kombinatiivne muutlikkus

**Kombinatiivne muutlikkus** on geneetilise (päriliku) muutlikkuse vorm, mis tuleneb vanemate erinevate geenialleelide ümberkombineerumisest järglaste genotüüpideks. Alleelide ümberkombineerumine toimub meioosi ja viljastumise käigus.
Stephen Bann

**Stephen Bann** (sündinud 1942 Manchesteris) on inglise kunstiajaloolane ja kultuuriteadlane.

Bann sai hariduse mainekas Winchester College'i poistekoolis ja jätkas õpinguid Cambridge'i Ülikooli King's College'is. Filosoofiadoktori kraadi kaitses ta 1967. aastal.

Ta on töötanud kaasaja kultuuri uuringute professorina Kenti Ülikoolis ja olnud hiljem Bristoli Ülikooli kunstiajaloo õppetooli juhataja. Praegu on Bann Bristoli Ülikooli kunstiajaloo emeriitprofessor.

1998. aastast on ta Briti Akadeemia liige. 2004 anti talle Briti impeeriumi ordu komandöri tiitel (CBE).

Stephen Banni peamised uurimisvaldkonnad on ajaloo kujutamine visuaalses kunstis, iseäranis maalikunstis, muuseumite ajalugu ja muuseumiteooria, 19. sajandi trükimeedia Prantsusmaal ja Suurbritannias, inglise kunstikriitika, 20. sajandi avangardistlikud kunstiliikumised, postmodernistlik meedia ja installatsioonikunst, maastiku- ja aiakunst ning sellega seotud teooriad.

Ta on avaldanud alates 1970. aastatest arvukalt monograafiaid. Banni hilisematest töödest väärivad mainimist "Ways Around Modernism" (2007), "Painting History: Delaroche and Lady Jane Grey" (2010) ja "Distinguished Images: Prints in the Visual Economy of nineteenth-century France" (2013).

6. veebruaril 2013 esines professor Bann Tartu Ülikoolis avaliku loenguga "The signs of the times – temporality and print media in post-revolutionary France".
Missioni-Leht

**Missioni-Leht** (täieliku nimega: *Missioni-Leht: Jummala rigi wäljalautamisse tööst*) on aastatel 1858–1862 esimene Tallinnas ilmunud eestikeelne ajaleht.

Ajaleht ilmus pühapäeval. Ajalehe eesmärk oli usu levitamine. Lehel oli mitu lisa. 

Lehe toimetaja oli Johann Diesfeld.

## Viited
Peter Turkson

**Peter Kodwo Appiah Turkson** (sündinud 11. oktoobril 1948 Wassaw Nsutas Ghanas) on Ghanast pärit katoliku kardinal. 

Turkson on paavstliku õigluse ja rahu nõukogu president 24. oktoobrist 2009, mil paavst Benedictus XVI ta ametisse määras. Varem oli Turkson Ghana keskregiooni pealinna Cape Coasti peapiiskop. Kardinaliks tegi Turksoni paavst Johannes Paulus II 2003. aastal.

Ajakirjanduses peeti Turksonit pärast paavst Benedictus XVI tagasiastumist paavstivalimistel üheks favoriidiks.

## Viited
Modern Fox

**Modern Fox** oli Eesti ansambel, mis tegutses 1984. aasta septembrist kuni 2009. aastani. 

Ansambel viljeles 1930. ja 1940. aastate tantsu-, lava- ja filmimuusikat, sealhulgas selle aja lööklaule.

Ansambli asutasid Artur Raidmets ja Meelis Rein. Algkoosseisu kuulusid veel Ülari Kirsipuu, Elmo Tiisvald, Ülo Mälgand, Indrek Tetsmann ja Urmas Kõiv. 1985. aastal liitus ansambliga solist Mart Sander ja 1986. aastal liitus Aivar Raigla.

## Koosseis
*Airi Allvee – laul
*Henno Soode – viiul
*Meelis Unt – klarnet, altsaksofon
*Tiit Laur – klarnet, altsaksofon
*Urmas Laht – klarnet, tenorsaksofon
*Jüri Leiten – 1. trompet, kunstiline juht
*Toomas Sepp – 2. trompet
*Väino Põllu – tromboon
*Madis Arvisto – kitarr
*Ülo Mälgand – klaver
*Andi Villenthal – kontrabass
*Aivar Vassiljev – löökriistad

*Tiit Kalluste – akordion (külalisena)

*Mart Sander – laul
*Aivar Raigla – trompet

## Helilooming
*1987 "Orkester Modern Fox esitab moodsaid lööklaule" (heliplaat)
*1990 "Modern Fox" (1990)
*2003 "Swing mind ikka lohutab"
*...

## Viited
Tantsutrupp Modus

**Tantsutrupp Modus** on aastast 1984 tegutsev tantsuansambel (aastast 1998 mittetulundusühing).

Tantsutrupi asutaja ja ühtlasi selle kunstiline juht on Piret Torm-Kriis.

Tantsutrupp viljeleb eeskätt 1920.–1940. aastate afroameerika tantse, näiteks svingi, *[[lindy-hop]]*'i, tšaarlstonit, vähem ka akrobaatikat, *[[rock'n'roll]]*'i, eesti rahvatantsu, sõuvõimlemist. Tantsutrupp on Eestis esimene, kes aastast 1994 viljeleb *lindy-hop*.

Tantsutrupp on muu hulgas esinenud eesti üld- ja eesti noorte laulu- ja tantsupeol. 

## Viited
Hääbuv linn

"**Hääbuv linn**" (originaalpealkiri vene keeles "Град обреченный") on vene ulmekirjanike Arkadi ja Boriss Strugatski (vendade Strugatskite) ulmeromaan.

Romaan valmis 1975. aastal, kuid avaldati alles 1988–1989, kuna sisaldab kriitilisi noote omaaegse Nõukogude ühiskonna suhtes.

Mark Amusini sõnul püüavad autorid "Hääbuvas linnas" "ehitada ideologiseeritud teadvuse dünaamilist mudelit, mis on tüüpiline meie ühiskonna kõige laiematele kihtidele, jälgida selle saatust muutuva sotsiaalse reaalsuse taustal, uuride selle "elutsükli" eri faase ning osalt ka mõtlevate nõukogude inimeste dramaatilist üleminekut kommunistlikesse ideaalidesse fanaatilise uskumise positsioonilt tervele põlvkonnale iseloomuliku ideoloogilise vaakuumi tingimustesse". 

Eesti kriitik Vahur Afanasjev kirjutas: "Vendadele Strugatskitele on fantastika aparatuur, mille abil analüüsida inimesi ja ühiskonda." Peategelane illustreerib Afanasjevi hinnangul "erinevaid inimeseks ja kodanikuks olemise viise, mistap "Hääbuv linn" sobiks analüüsimiseks ühiskonnaõpetuse tundi".

Eesti keeles ilmus "Hääbuv linn" 2012. aastal Veiko Belialsi tõlkes kirjastuses Fantaasia.

## Tunnustus
* Beljajevi preemia, 1990 – fantastilise raamatu kategoorias
* Suur Sõrmus (Великое Кольцо), 1989 – suurvormi kategoorias

## Viited

## Välislingid
* Vahur Afanasjev "Nädala raamat: Ühiskonnaõpetuse ulmekas" Eesti Ekspress, 11. veebruar 2013
* Romaani tekst vene keeles Maksim Moškovi raamatukogus (Библиотека Максима Мошкова)
* L. Filippovi retsensioon
* "Hääbuv linn" projektis "Minu raamatukogu" ("Моя библиотека")
Music in Estonia

**Music in Estonia** oli ingliskeelne muusikaajakiri, mida aastatel 1997–2010 andis välja Eesti Muusikanõukogu. 

Ajakirja sisu moodustasid muusikute, muusikateadlaste ja teiste muusikategelaste artiklid Eesti muusika sündmustest, suundumustest jt, samuti oli ajakirjas Eesti heliloojate plaadisoovitusi.

## Viited

## Välislingid
*Ajakiri Eesti Muusika Infokeskuse portaalis (vaadatud 11.02.2013)
Novellett

**Novellett** on lühinovell, novelli lühivorm. Mõnikord nimetatakse üldistavalt novelletiks ka teisi eepika pisižanre (näiteks miniatuur, laast, humoresk).
AS Mööblimaja

**AS Mööblimaja** on Tallinnas aadressil Mulla tänav 1 asuv ettevõttena tegutsev mööblikauplus.

Kauplus avati 1980. aastal Metsa- ja Puidutööstuse Ministeeriumi esinduskauplusena. Aastal 1991 sai kauplusest riiklik aktsiaselts ja aastast 1995 aktsiaselts.

Kauplust on renoveeritud ja 2010. aastal oli selle müügipind 6100 m². 

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht (vaadatud 11.02.2013)
Adam Johann Schubbe

**Adam Johann Schubbe** (23. veebruar/6. märts 1785 Väike-Maarja – 12. juuli/24. juuli 1845 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1804–1807 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, sai heade õpitulemuste eest aastal 1806 hõbeauraha. Ordineeriti 26. novembril/8. detsembril 1811 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1812–1843 Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja. Suspendeeriti 5. märtsil/17. märtsil 1843 ametist, elas seejärel Tartus, kus ta ka suri.

## Isiklikku
Tema isa Hermann Johann Schubbe oli Väike-Maarja koguduse õpetaja, vend Carl Johann Schubbe oli Helme ja Taagepera koguduse õpetaja, abikaasa Anna Gertrude Juliane isa Abraham Nicolaus Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja ja Viru praostkonna praost.

## Viited
NB Festival

**NB Festival** on aastast 1995 toimuv rahvusvaheline laste teatrifestival. 

Aastani 2000 kandis festival nime *"Eesti ASSITEJ lasteteatrite päevad"*.

Festivali peakorraldaja on Rahvusvaheline Laste ja Noorsooteatrite Ühendus (ASSITEJ).

## Viited

## Välislingid
*Festivalist ASSITEJ Eesti Keskuse kodulehel (vaadatud 11.02.2013)
New Yorgi Eesti Teater

**New Yorgi Eesti Teater** oli aastatel 1950–1992 USA-s New Yorgis tegutsenud väliseestlaste teater. Seda teatrit peetakse üldse väliseestlaste kõige silmapaistvamaks.

Teatri asutasid aastal 1950 Henrik Visnapuu ja Kadi Taniloo. 

Teatri koosseisu kuulus umbes 50 liiget.

Teatris mängiti eeskätt kodueestlaste ja väliseestlaste loomingut.

## Viited
Nikolai Gesangverein

**Nikolai Gesangverein** oli 1882. aastal Tallinna Niguliste kiriku juurde loodud segakoor. 

1880. aastate lõpus koori koosseisu vähenemise tõttu oli koor lagunemisohus. Pärast Konstantin Türnpu koori etteotsa tulemist koori madalseis lõppes ja aastakümnete jooksul esitati mitmeid suurvorme. Suurvormide seas oli näiteks Johann Sebastian Bachi "Matteuse passioon" ja Johannes Brahmsi "Saksa reekviem".

Pärast Türnpu surma 1927. aastal jätkas mõnda aega veel koori tegevust sakslane Johannes Gohse.

## Viited
Noor Muusik

**Noor Muusik** (inglise Young Musician) on aastast 1997 Tallinnas toimuv rahvusvaheline noorte pianistide, tšellistide ja viiuldajate konkurss.

Konkurssi korraldab MTÜ Noor Muusik eesotsas Reet Hundiga.

Žürii hindab eraldi pianistide, tšellistide ja viiuldajate kategoorias. 

## Viited

## Välislingid
*Konkursi koduleht (vaadatud 11.02.2013)
Big-Band Mickeys

**Big-Band Mickeys** on aastal 1945 Feliks Mandre eestvõttel asutatud puhkpilliorkester.

Ansambel alustas tegevust 1945 tantsuorkestrina, kus oli 8 liiget. Hiljem koosseis suurenes ja ansamblist sai 19-liikmeline bigbänd.

Ansambel on kandnud ka nimesid *Mickeys*, *Mikid* ja *Rütm*.

Ansambel on osalenud ja auhindu pälvinud mitmelt rahvusvaheliselt džässifestivalilt. 

Ansamblit on pikka aega juhtinud Ants Meristo.

## Viited
Hermann Johann Schubbe

**Hermann Johann Schubbe** (20. märts/31. märts 1753 Tallinn – 30. märts/11. aprill 1812 Väike-Maarja) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1760–1770 Tallinna toomkoolis. Immatrikuleeriti 29. detsembril 1770 Greifswaldi ülikooli ja aastal 1774 oli ta veel seal kohal. Töötas märtsist 1775 Jädivere mõisas major Otto Eberhard von Huene juures koduõpetajana, kirjutas sealt 18. juunil 1776 kirja konsistooriumile. Ordineeriti 26. juunil/7. juulil 1779 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1779–1812 (kutsuti 12. aprillil/2. aprillil 1779, introdutseeriti 14. juulil/25. juuli 1779) Väike-Maarja koguduse õpetaja. 23. jaanuarist/3. veebruarist 1798 sai ta Viru praostkonna praostiks, 29. jaanuarist/10. veebruarist 1798 sai ta konsistooriumi ülemapellatsioonikohtu liikmeks; Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai ta 20. juunil/1. juulil 1799.

## Isiklikku
Tema poeg Adam Johann Schubbe oli Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja, teine poeg Carl Johann Schubbe oli Helme ja Taagepera koguduse õpetaja.

## Viited
NoorteMuusa

**NoorteMuusa** oli aastatel 1988–1993 Tallinnas toimunud alternatiivmuusika festival. Festivali raames toimusid laulva revolutsiooni aegsed suurimad punkansamblite kontserdid, mille korraldamiseks saadi raha perestroika vaimus komsomolilt ja komparteilt. Esinesid Velikije Luki, JMKE jt.  

Festivali algataja oli Eero Raun. Esimese kahe festivali (1988, 1989) peakorraldaja oli ELKNÜ Lenini Rajoonikomitee, kontserdid toimusid hiljem lammutatud Kadrioru Jäähallis. Hiljem korraldas festivali Paul Pihlak. 

Peale Eesti ansamblite võtsid festivalist osa ka Moskva ja Kiievi kollektiivid, viimasel festivalil ka Soome ja Rootsi ansamblid.

## Viited
Nordstar

**Nordstar** (1991–1992 kandis nime *Nordic Star*) oli aastatel 1991–1993 tegutsenud Eesti esimene moderntantsuteater, mille asutas ja mida juhtis Saima Kranig.

Tantsutrupp viljeles paljusid tantsustiile, sh modern- ja avangardtantsu.

## Viited
AS Norma

**AS Norma** on Eesti ettevõte, Autolivi tütarettevõte, mis toodab autode turvasüsteemi komponente.

AS Norma peamine tegevusvaldkond on autoohutusrihmade ja nende komponentide tootmine ja müük. Valmistatakse ka autodetaile ning stantse ja plastivaluvorme pressidele. Inseneriteenust osutatakse autoohutussüsteemide ning ohutusrihmade komponentide väljatöötluse ning adapteerimise vallas. AS Norma ekspordib 98% oma toodangust, samas impordib AS Norma enamuse tootmismaterjalidest. Firma partneriteks on autotootjad ja nende allhankijad.

Ettevõte tootab ohutusseadmeid peaaegu kõigile automarkidele üle maailma, valmistades aastas enam kui 50 miljonit turvavöö luku keelt. Lisaks Euroopale tarnitakse tooteid autotööstustele üle maailma –  ka Ameerikasse, Jaapanisse ja Hiinasse.

Ligi 1000 töötajaga Norma tootmine ja kontor asuvad Tallinnas Laki tänaval.

## Ajalugu
Ettevõtte ajalugu ulatub 1891. aastasse, mil Paliskis asutati Michelsoni plekitöökoda. 1950–1980 oli Norma mänguasjade juhttootja Nõukogude Liidus. Normas valmistati ka igas eesti peres tuntud plekist maitseainetoose. Praegust nime Norma kannab ettevõte aastast 1931.
Aastal 1973 alustas Norma sõiduautole Moskvitš ohutusrihmade tootmist läänest ostetud litsentsi alusel ning oli 1973–1990 turvavööde ainutarnija Nõukogude Liidu autotööstusele.  Tootmiskoondis Norma hooned asusid Tallinnas, Laki tänav 14 (peahoone) ja Kopli tänav 40 (tsehh). 

1994. aastal tootmine erastati. 1996 – 2010 oli AS Norma Tallinna börsil. 2001. aastal alustati AutoLIV AB sisseseade paigaldamist ja turvavööde tootmist Rootsi turu jaoks. 2006 alustati turvapatjade ja elektronkontrollerite tootmist.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
* "Turvavööde tootja Norma laiendab tootmist ja palkab 200 uut töötajat" ERR, 20. november 2019
Näitelava

**Näitelava** oli eestikeelne ajakiri, mis ilmus aastatel 1909–1910 Tallinnas ning mis käsitles teatri-, kunsti- ja kirjandustemaatikat.

Ajakirja ilmus 12 numbrit.

Algul toimetasid ajakirja Sergei ja Johann Parmi, hiljem Paul Pinna ja Theodor Altermann. 

## Viited
NYYD

**NYYD** (harvemini kirjutatud *Nyyd*) on aastast 1991 Tallinnas toimuv rahvusvaheline nüüdismuusikafestival. 

Festivalil on esitatud kammermuusikat, sümfoonilist muusikat, kammeroopereid, multimeediaprojekte.

Eesti kollektiividest on festivalil üles astunud teiste seas ERSO, Rahvusooper Estonia, Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Rahvusmeeskoor, Tallinna Kammerorkester ja aastast 1993 on festivalil igal aastal esinenud nüüdismuusikakollektiiv NYYD Ensemble.

Välismaalt on festivalil esitatud muu seas järgmiste heliloojate loomingut: Steve Reich, Philip Glass, Tristan Murail.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist Eesti Muusikafestivalide kodulehel (vaadatud 11.02.2013)
Norma

**Norma** võib olla
* AS Norma, Eesti ettevõte
* Tallinna FC Norma, Eesti jalgpalliklubi
* Norma (ooper)
* Norma (romaan), Sofi Oksaneni romaan
Kadi Taniloo

**Kadi Taniloo-Tekkel** (enne eestistamist aastani 1936 **Keete Tanilov**; seejärel **Kadi Taniloo**; aastast 1960 **Kadi Tekkel**; 25. jaanuar 1911 Rõuge vald – 14. veebruar 1998 Tartu) oli eesti näitleja, lavastaja ja kultuuriajakirjanik.

## Elukäik
Ta lõpetas 1929. aastal Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi. Aastatel 1929–1932 õppis ta Tartu Ülikoolis inglise filoloogiat ning selle kõrvalt Voldemar Mettuse teatristuudios ja Arno Niitofi juures laulmist. Ta oli Korp! Filiae Patriae vilistlane.

Ta oli aastatel 1932–1940 Vanemuise teatri näitleja. Vanemuise draamatruppi kutsus teda teatri direktor kirjanik August Gailit. 1940. aastal siirdus ta tööle Tallinna, kus oli neli aastat Estonia teatri näitleja-laulja,1941.aastast ooperikooris.

Põgenes suure põgenemise lainega 1944. aastal Saksamaale Berliini. Osales aastatel 1946–1949 Suurbritannia okupatsioonitsoonis näitleja-lavastaja Kaarel Söödori eestvõttel asutatud Oldenburgi Eesti Rahvusteatris.

1949. aastal kolis ta Saksamaalt Ameerika Ühendriikidesse. 1950. aastal asutas ta koos Henrik Visnapuuga New Yorgi Eesti Teatri ning oli seal 1995. aastani näitleja, lavastaja ja dramaturg.

Kadi Taniloo tegi kaastööd ajalehtedele Vaba Eesti Sõna ja Vaba Eestlane ning Münchenis Vaba Euroopa raadiole, lisaks töötas Ameerika Hääle direktorina. 

1994. aastal tuli ta tagasi Tartusse, kus huvitus elavalt Tartu muusikaelust ning osales Vanemuise Seltsi tegevuses, mille auliikmeks ta 1996. aasta jaanuaris valiti.

## Isiklikku
Tema vend oli skulptor Endel Taniloo. Kadi Taniloo oli kaks korda abielus: tema esimene abikaasa Ernst Kaldma (1909–1970) oli audiitor, teine abikaasa Heinrich Tekkel (1908–1993) oli farmatseut.

## Lavastusi
* 1950 – August Mälk "Vaese mehe ututall"
* 1951 – Eduard Künneke "Onupoeg Bataaviast"
* 1965 – Arvo Mägi "Eedeni aias"
* 1972 – Artur Adson "Iluduskuninganna"
* 1980 – Eduard Vilde "Pisuhänd"

## Viited

## Välislingid
* http://isik.tlulib.ee/index.php?id=168
Optimistid

**Optimistid** oli aastatel 1965–1969 tegutsenud Eesti biitmuusikaansambel. 

Ansambel alustas tegevust 1965. aastal, mil kasutati nime **Reval**, mis aga Nõukogude võimudele sobimatuna 1966. aastal välja vahetati.

Esimene esinemine toimus 22. keskkooli isetegevusülevaatusel. Esikoha tagas lugu "Jaan läeb jaanitulele".

Ansambli algkoosseisu kuulusid Heigo Mirka (basskitarr, laul), Vello Salumets (laul, basskitarr, klahvpillid), Toomas Kõrvits (soolokitarr, laul), Neeme Ninnas (rütmikitarr), Harry Kõrvits (trummid). Hiljem asus Harry Kõrvitsa asemele Henry Kirsipuu. Harry Kõrvits naasis 1968. aastal, kui kujunes välja Optimistide viimane koosseis, kuhu kuulusid lisaks temale ja Heigo Mirkale kitarrist Tiit Kõrvits, klahvpillimängija Olav Ehala ja laulja Heiki Johannson. 

Ansambli repertuaari põhiosa moodustasid ingliskeelsete lööklaulude, näiteks The Rolling Stonesi, Bob Dylani, Herman's Hermitsi ja The Beatlesi kaverid. Neist nii mõnigi saavutas väga suure populaarsuse, näiteks "Kesköötund" ehk "Mul on tunne" (1966, originaalis The Herman's Hermits - "You won't be leaving"). 

Ansambli enda laululoomingust on tuntud Vello Salumetsa kirjutatud "Ülle" (u 1966, algselt "Beautiful"; ERR helisalvestis aastast 1969). 

## Viited

## Välislingid
* Ansamblist portaalis Muusika.tv (vaadatud 11.02.2013)
Festival

**Festival** on massipidustus.

Festival on tavaliselt mitmepäevane üritus, mitte näiteks üheks päevaks välja kuulutatud sibulamüük või lühilaat kuskil külas/linnas, nagu tänapäeval kaubanduslikul eesmärgil seda sõna vääralt kasutatakse.

Festivale toimub mitmes vallas, näiteks folkloori-, muusika-, teatri-, filmi- ja laulufestivalid.

Kunstifestival on mõne üksiku või mitme kunstiliigi tutvustamiseks perioodiliselt korraldatav ettevõtmine, mis tihti on korraldatud piduliku ülevaatuse või konkursi vormis.

Muusikafestivalid on enamasti temaatilised. Kõige populaarsemad on publiku arvukuse mõttes laulufestivalid, millest paljud korraldatakse lauluvõistluse või ka esitajate konkursi vormis.

Noorsooliikumises on tähtis koht olnud ülemaailmseil noorsoo- ja üliõpilasfestivalidel. Esimene noorsoo- ja üliõpilasfestival toimus 1947. aastal Prahas. Suurema hulga osavõtjate arvuga Eestist oli 1957. aasta festival Moskvas, milles kokku osales 34 000 inimest 130 maalt.

## Viited
NBA tähtede mäng

**NBA tähtede mäng** (ingl **NBA All-Star Game**) on NBA igal aastal korraldatav näidismäng, milles kohtuvad omavahel tähtmängijad idakonverentsist ja läänekonverentsist. 

Esimene mäng peeti 2. märtsil 1951 Boston Gardenis.
Meronoomia

**Meronoomia** on klassifikatsioon, mis jaotab tervikut osadeks.

Meronoomia näiteks on organismi jaotamine elunditeks. 

Meronoomia on komplementaarne taksonoomiale, mis tegeleb tervikute rühmitamisega. Kui taksonoomia moodustab taksoneid, siis meronoomia moodustab meroneid.

## Vaata ka
*mereoloogia
Läbivooluelement

**Läbivooluelement** on erilaadne keemiline vooluallikas, milles redoksreaktsiooni komponendid on salvestatud ioonidena vedelikus. Kõige tuntum on vanaadium-läbivooluelement (patenteeritud 1986. a), milles elektrokeemilist energiat kannavad vanaadiumi ioonid (läbi elemendi negatiivse elektroodi) ja vanaadiumoksiidi ioonid (positiivsel elektroodil); mõlemal juhul on ioonid lahustunud kujul väävelhappes. Ioonlahused, s.o elektrolüüdid paiknevad elemendi juurde kuuluvas kahes tankis. Tankide maht määrab elemendi elektrimahutavuse.

Poorsest  grafiidist elektroode ja ühtlasi neid läbivaid elektrolüüdivooge eraldab separaator. Selleks on mikropoorne  membraan, mis laseb takistamatult läbi H3O+ ioone, kuid on tõkkeks metalli ioonidele.

Tühjaks saanud elementi on võimalik laadida elektrienergia abil nagu tavalist akut, ent läbivooluelementi laetakse harilikult sel teel, et asendatakse töötanud elektrolüüdid tankides värskete elektrolüüdikogustega. Kasutatud elektrolüüdid muudetakse taas kasutuskõlblikuks eraldi laadimisseadmes. Seega võib läbivooluelementi vaadelda akuna, mille laadimine toimub akust väljaspool. Tühjendamisprotsessi poolest aga on läbivooluelement võrreldav kütuseelemendiga.

Vanaadium-läbivooluelemendi pinge on 1,4&nbsp;V. Neist elementidest koostatud patarei võimsus võib  ulatuda ühest kilovatist mitme megavatini. Energiamuunduse kasutegur on üle 75%. Energiatihedus on keskmiselt 25&nbsp;Wh lahuse kilogrammi kohta. Et elemendi elektroodid keemilises protsessis ei osale, on vooluallikas küllalt pikaealine: töötsüklite arv vähemalt 10 000. Elektrolüütide struktuur püsib tankides pikka aega muutumatuna ja seega ei toimu ka reservpatareis isetühjenemist. 
Vanaadiumläbivoolupatareid on peamiselt leidnud kasutamist reservtoiteallikaina, näiteks mobiilside tugijaamades, samuti puhverpatareina tuuleelektrijaamades, tagades elektrivarustuse tuulevaiksel ajal.

## Välislingid
* Flow battery information
* Die Redox-Flow-Zelle 2.0
Oras (ajakiri)

**Oras** oli eestikeelne ajakiri, mis ilmus aastatel 1923–1927 Leningradis ning kajastas kirjandus-, kunsti- ja teadustemaatikat.

Ajakirja toimetas Hans Pöögelmann.

Ajakirja ilmus 19 numbrit. 

Ajakirjale tegid kaastööd näiteks Valter Klein, August Lukin ja Oskar Kullerkupp.

## Viited
MustonenFest

**MustonenFest** on 1989. aastast Tallinnas ja Tartus toimuv rahvusvaheline barokkmuusika festival. Aastatel 1990–1997 kandis festival nime **Hortus Musicuse Väravatorni barokkmuusika päevad**, aastatel 1998–2001 **Tallinna barokkmuusika festival**, seejärel **opeNBaroque**, aastast  kannab nime **MustonenFest**.

Festivali algataja ja ühtlasi juht on Andres Mustonen. Festivali peakorraldaja on Eesti Kontsert.

Algul koosnes festival barokkmuusika kontsertidest, hiljem on viljeldud ka teisi muusikastiile.

2014. aastal laienes festivali tegevus Iisraeli. 20.–23. veebruarini 2014 toimusid Eesti kultuuriministeeriumi toetusel MustonenFesti kontserdid ka Iisraeli pealinnas Tel Avivis.

## Vaata ka
*Varajase ja nüüdismuusika festival

## Viited

## Välislingid
*Festivalist Eesti Muusikafestivalide kodulehel (vaadatud 12.02.2013)
Ordinari Freytags Post-Zeitung

**Ordinari Freytags Post-Zeitung** ('Korraline Reedeleht'; lühemalt ka: *Ordinari Post-Zeitung*) oli aastatel 1675–1676 ja 1677–1678 (nime all **Ordinari Donnerstags Post-Zeitung** ('Korraline Neljapäevaleht')) Tallinnas ilmunud saksakeelne nädalaleht. Ajalehte andis välja Christoph Brendenken.

Mõnede ajaloolaste hinnangul võis *Ordinari Freytags Post-Zeitung* olla esimene tänapäeva Eesti alal ilmunud ajaleht.

## Vaata ka
* Revalische Post-Zeitung

## Viited

## Välislingid
* Digitaalselt
Geneetiline epistemoloogia

**Geneetiline epistemoloogia** on tunnetuse käsitlemine ontogeneetilise protsessina.

Geneetilise epistemoloogia kui uurimissuuna rajajaks on Jean Piaget.

## Vaata ka
*epistemoloogia
*evolutsiooniline epistemoloogia
*kognitiivse arengu teooria
Christian Friedrich von Kahlbutz

**Christian Friedrich von Kahlbutz** (6. märts 1651 Kampehl (tänapäeval Neustadti osa), Brandenburg – 3. november 1702 Kampehl) oli Saksa rüütel, kelle surnukeha on tänapäeval kuulsaks saanud tänu oma iseeneslikule mumifitseerumisele. Tänapäeval on tema mumifitseerunud keha turismiaktraktsioon.

Kahlbutz suri 51-aastasena ja asetati kahekordses kirstus perekonna krüpti Kampehli kirikus. 1794. aastal, 92 aastat pärast tema surma plaaniti kirikus asuvad säilmed kiriku renoveerimistööde käigus ümber matta kalmistule, kuid kirstude avamisel avastati, et Kahlbutzi surnukeha ei olnud lagunenud.

## Legend

Kohalikud leidsid kiirelt põhjuse, miks Kahlbutzi Rüütel mumifitseerus. Nad ütlesid, et see oli Jumala karistus karjase tapmise eest. Ta olevat kohtus öelnud: "See ei olnud mina, vastasel juhul mu keha ärgu lagunegu pärast surma".

## Viited

## Kirjandus
* A.C. Aufderheide: The geography of mummies. – In: A.C. Aufderheide (ed.): The Scientific Study of Mummies. Cambridge University Press, Cambridge 2003
* „Der nackte Ritter“. In: Simon Marsden: Geistersuche, Eulen Verlag, Frankfurt a.M. 1998, S. 90-92.
* Der unverweste Ritter. In: Wilhelm Ruprecht Frieling: Killer, Kunstfurzer, Kastraten. Internet-Buchverlag, Berlin 2011, ISBN 978-3-941286-69-6.
Orthodox Singers

**Orthodox Singers** on Eesti vokaalansambel, mille asutas 1989. aastal Valeri Petrov. 2003. aastani kandis ansambel nime *Õigeusu vaimuliku muusika kammerkoor*. Ansamblisse kuuluvad kutselised muusikud.

Ansambli repertuaaris on varajasi õigeusu kirikulaule, kuid viljeldakse ka nüüdisaegsemat õigeusu muusikat. Esitatud on ka näiteks Arvo Pärdi, John Taveneri, Cyrillus Kreegi, Veljo Tormise muusikateoseid. 

Ansambli esitatud muusikapalju on välja antud kolmel helikassetil ja kaheksal CD-l.

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht (vaadatud 12.02.2013)
Otepää Teater

**Otepää Teater** on 1957. aastal asutatud harrastusteater.

Teatri alguseks loetakse Otepää kultuurimaja näiteringi lavastuse "Eskaadri huku" esietendust 1957. aasta sügisel. Samal aastal anti trupile Eestis kolmandana (Eduard Vilde nimelise Tartu Rahvateatri ja A. H. Tammsaare nimelise Tallinna Rahvateatri järel) rahvateatri nimetus.

Teatri loomisest kuni surmani 1996. aastal oli Otepää Teatri peanäitejuht Kalju Ruuven, kes tõi selle aja jooksul lavale 69 näitemängu. Seejärel oli teatri juhiks Margus Möll, tema järel on teatrit juhtinud Ene Prants.

Teater on osalenud rahvusvahelistel harrastusteatrite festivalidel, näiteks Leedus Vilniuses ja Panevėžysis. 

## Tunnustus

* 1997 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (rahvateatri traditsioonide järjekindel edendamine) 

## Viited
Aude'i departemang

**Aude'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. 

Departemang on nime saanud Aude'i jõe järgi. Tema halduskeskus Carcassonne on üle Prantsusmaa tuntud turismikeskus linnas asuva keskaegse vaatamisväärse vanalinnaga.

2015. aastani kuulus departemang Languedoc-Roussilloni piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Aude'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Georg Otsa muusikapäevad

**Georg Otsa muusikapäevad** olid aastatel 1985–1998 toimunud muusikafestivalid, mis olid pühendatud Georg Otsale. Algusaastatel (1985–1987) kandis üritus nime *Georg Otsa nimeline muusikanädal*. 

Festivali algatajad olid Arne Mikk ja Estonia teater. 

Festivali ajal toimusid nt Estonia teatri etendused, solistide ja laulutudengite kontserdid, loengud, näitused, lauluvõistlused.

Aastal 1998 toimunud viimase, X festivali ajal avati Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis talle pühendatud muuseum. 

## Viited

## Välislingid
*"Georg Otsa muusikapäevad 10. korda", Sirp, 15.05.1998 (vaadatud 12.02.2013)
Aveyroni departemang

**Aveyroni departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas.

Departemang on nime saanud Aveyroni jõe järgi.

2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda.

Aveyroni departemang jaguneb halduslikult:

Departemangu number on 12.

## Vaata ka
* Aveyroni departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Paul Pinna nimeline Rahvateater

**Paul Pinna nimeline Rahvateater** oli aastatel 1949–1989 Tallinnas tegutsenud teater. Aastal 1962 sai see rahvateatri nimetuse.

Asutamisest aastani 1986 juhtis teatrit Valter Luts, hiljem (1986–1989) Jürgen Kajak. 

Teater ei viljelenud mingit kindlat stiili. Teatrietendused olid kõrgetasemelised.

## Viited
Bouches-du-Rhône'i departemang

**Bouches-du-Rhône** (prantsuse keeles 'Rhône'i suudmed') on departemang Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas.

Departemang on nime saanud Rhône'i jõe järgi. Departemangu nimi on mitmuses, kuna Rhône'i jõgi lahkneb Vahemerre suubudes Arlesi linna juures kaheks.

Bouches-du-Rhône'i departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Bouches-du-Rhône'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Narva Teater

**Narva Teater** oli Narvas ja Paides tegutsenud teater.

Teater kasvas välja 1928. aastal karskusseltsi Võitleja näiteringist. Aastal 1931 sai see kutseliseks teatriks. Aastal 1940 kandis lühikest aega nime **Narva Töölisteater**.   

Aastal 1944 siirdus teater Paidesse, sest Narva oli teises maailmasõjas suuri purustusi saanud. Paides jätkas teater tegevust 1946. aastal nimega **Narva Eesti Draamateater Paides**. Aastatel 1949–1950 kandis nime **Paide Teater**.  

## Viited
Paslepa seminar

**Paslepa seminar** oli aastatel 1873–1887 Läänemaal Paslepa mõisas tegutsenud õppeasutus.

Õppeasutus moodustati Eestimaa rüütelkonna ja Rootsi misjoniseltsi eestvõttel eesmärgiga koolitada rootsikeelseid koolmeistreid. Hiljem õpetati koolis ka eestikeelseid koolmeistreid.

## Viited
AS Paulig Baltic

**AS Paulig Baltic** on aastal 1992 Eestis asutatud kohvi- ja maitseaineettevõte, mis kuulub rahvusvaheliselt tegutsevale ettevõttele Paulig.

AS Paulig Baltic tegutseb tänapäeval kinnisvara haldajana ja rendileandjana ning 2024. aastal oli ettevõtte müügikäive 1,78 miljonit eurot. Küll tegutseb Eestis ka kohvimüüja **Paulig Estonia**, kus töötas 2022. aasta seisuga 38 inimest ja mis tegi samal aastal 35,5 miljonit eurot käivet. 2025. aastal ühinesid AS Santa Maria ja Paulig Estonia AS.

Emaettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1876, kuid see kuulub tänaseni täies mahus Pauligi perekonnale. Kontsern tegutseb 2026. aasta seisuga 13 riigis, selle käive on 1,2 miljardit eurot ning selles töötab 2700 inimest.

## Ajalugu
1. juunil 1993 avati Sauel Pauligi kohvitehas. Algul loodeti suurele Venemaa turule, kuid topelttollide tõttu oli mõistlikum müüa Venemaale Soome tehasest ning Eesti tehas oli algul alakoormatud. Seetõttu seadistati tehas 1999. aastaks ümber Santa Maria maitseainete valmistamisele.

2015. aastal müüs Paulig Sauel toimuva tööstuslikku maitseainete tootmise läbi ettevõtte Saue Production OÜ Prantsuse firmale Solina, kuid endale jäeti tootmishoone (mida renditakse ASi Paulig Baltic kaudu) ning samas hoones tegutsev Santa Maria, mis keskendub jaeklientidele ja toodab maitseaineid väikepakenditesse.

2026. aasta alguse seisuga töötab Santa Maria tehases 84 inimest ning seal toodetakse maitseaineid, marinaade ja salsasid. Arutluse all on koondada 2027. aasta suveks tehasesse kogu Santa Maria kaubamärgi all toimuv tootmine.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Perekonnaleht

**Perekonnaleht** oli aastatel 1906–1916 Tallinnas ilmunud nädalakiri. Väljaanne oli Päevalehe kaasanne ja aastast 1910 Päevalehe eriväljaannete "Aeg" ja "Koit" kaasanne. 

Perekonnalehe sisu oli mitmekesine ja seostus peretemaatikaga. Esimese maailmasõja ajal avaldas leht rindesõnumeid eestlaste kohta, sh langenute ja haavatute nimesid.

## Viited
Peterburi patrioodid

**Peterburi patrioodid** (kirjanduses ka *Peterburi patriootide ring*) olid 1850. aastate lõpust kuni 1870. aastateni Peterburis tegutsenud eestlastest haritlaste ühendus. 

Ühendust juhtis aastast 1862 Johann Köler. Ühendusse kuulusid veel Friedrich Dankmann, Jakob Johnson, Aleksander Jürjev, Philipp Karell, Friedrich Russow (aastast 1863) ja Carl Robert Jakobson (aastast 1864). 

Ühendus aitas muu hulgas eesti talupoegadel täita palvekirju ja esitada neid Venemaa võimudele, samuti osalesid nad Eesti Aleksandrikooli rajamise ettevalmistustöödes, aitasid välja töötada eesti rahvusliku liikumise kontseptsiooni.

## Viited

## Kirjandus
* Leo Tiik, "Gustav Robert Reinhold Taubenheim, üks "Peterburi patrioote"" – Keel ja Kirjandus 1972, nr 2, lk 103–105; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Rudolf Põldmäe, "Kreutzwald ja "Peterburi patrioodid"" – Looming 1978, nr 12, lk 2067–2079; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
## Välislingid
*Peterburi 6. eesti keele päev. 1. aprillil 2006 Peterburi Eesti konsulaadis, Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Selts