Seima-Turbino kultuur

**Seima-Turbino kultuur** või **Seima-Turbino kultuurideülene nähtus** on pronksist esemete ning matmispaikade arheoloogiline rühm. Kultuurile omaseid esemeid on leitud Altai mägedest Baltikumini ning loomakujutiste põhjal peetakse nende algset kodumaad Lõuna-Altaid, Džungaaria ning Lääne-Mongoolia piirkonda. Selle nähtuse selgitamine on osutunud arheoloogidele keeruliseks arvestades üüratut ala ning üksikuid muistiseid. Seda peetakse esimeseks suureks rahvaste liikumisest idast läände Euraasia ajaloos. Järgnevad rändelained idast toimusid alles palju hiljem, ligi 2000 aastat hiljem.

## Iseloomulikud tunnused

Kultuurile omased pronksesemed olid valmistatud kasutades uudset kaduva vaha meetodit. Esemete kõige iseloomulikumad tunnused on nende käepidemed, kus on kujutatud detailseid looma- ja inimfiguure. Levinum motiiv on stepirahvale omaselt hobune ning need motiivid esinevad peamiselt nugadel. Märkimisväärne on kujutis suusatajast, kes hoiab kinni hobuse ohjadest. Kokku on omistatud sellele kultuurile üle 800 metalleseme, mis on valdavalt seotud sõjandusega - muudest leidudest on nefriitrõngaid ja ehteid.

### Hauad
Ainsad püsimuistised Seima-Turbino kultuurist on monumentaalsed hauad. Neid on leitud Seimast (Oka jõelt), Turbinost (Kama jõelt) ja näiteks Rostovkalt (Lääne-Siberist, Omi jõelt). Kalmete leiud on kaasa antud surnutele organiseeritult ning muististest on leitud väga üksikuid põletatud inimjäänuseid. Kõik leitud kalmistud asuvad suurte jõgede ristumiskohtades ning veekogude ääres.

## Leiud Hiinast

Seima-Turbino kultuur võis olla identne Guifangi ("Kuradi Maa") hõimudega, millest teatavad Hiina kroonikad Shangi dünastia ajast. Mitmed Shangi dünastia aegsed leiud Anyangist, Shangi pealinnast, on sarnased Seima-Turbino kultuuri esemetega. Konksuga pistodaotsikud, nefriidist kujukesed ja hirvekujulised noaornamendid. Need Shangi esemed, mis on pärit põhja Seima-Turbino kultuurist, valmistati samal ajal kui Shang teatas konfliktidest põhja Guifangi hõimudega. See viitab, et guifangid olid Seima-Turbino kultuuri esindajad ja nende sajandi pikkune konflikt Shangiga viis erinevate esemete ja tootmistehnikate ülekandumiseni.

Suurem osa Hiina varajasest metalltööst oli arseenirikas vask, ning lihtsaid plii-pronksi sulamid. Kõrgekvaliteetne pronksi sulatamine arenes Altai mägedes saadaolevate maagirikkuste tõttu, mis jõudis Hiina läbi Seima-Turbino kultuuri 2100–2000 eKr. Lühikese ajaga omistati Hiinas pronksivalamise tehnoloogia, mille baasil loodi väga keerukas ja massiivne metallitööstus.

## Arheogeneetika
Seima-Turbino leiukohtade jaotus näitab korrelatsiooni Y-DNA haplogrupi N-M231 levikuga, samuti siberi geenipärandi levikuga lääne suunas. Mõlemad on maksimaalselt esindatud uurali keelt kõnelevate nganassaanide seas. Seima-Turbino materiaalne kultuur ja siberi esivanemad jõudsid Euraasia lääneossa (Kirde-Euroopas) ajavahemikus 2200–1700 eKr, mis on paralleelne uurali keelte tulekuga.


Fail:Eurasian archaeological cultures in the Early Bronze Age (ca. 2300–1700 BCE) with their approximate rangesr.png|Euraasia Pronksiaja arheoloogilised kultuurid 2300-1700 eKr
Fail:Eurasian archaeological cultures in the Late Bronze Age (ca. 1500–750 BCE) with their approximate ranges (.Cultures in the Seima-Turbino zone are indicated with blue letter).png|Euraasia Pronksiaja arheoloogilised kultuurid 1500-750 eKr


## Vaata ka

* Karasuki kultuur
* Tekstiilkeraamika
* Kunda tarandkalme
* Eesti rauaaeg

## Viited