open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leisi vald

**Leisi vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Kunagise valla territooriumil on täna moodustatud Saaremaa valla koosseisu kuuluv **Leisi [[osavald]]**.

Vald ühines 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Leisi oli maakonna põhjapoolseim vald.

Leisi viimane vallavanem oli Ludvik Mõtlep.

## Asustus
### Alevikud
Leisi

### Külad
Angla, Aru, Aruste, Asuka, Hiievälja, Jõiste, Kaisa, Karja, Koiduvälja, Koikla, Kopli, Külma, Laugu, Liiva, Linnaka, Linnuse, Luulupe, Lõpi, Meiuste, Metsaääre, Metsküla, Moosi, Mujaste, Murika, Mätja, Nava, Nihatu, Nurme, Nõmme, Oitme, Paaste, Pamma, Pammana, Parasmetsa, Peederga, Poka, Purtsa, Pärsama, Pöitse, Ratla, Roobaka, Räägi, Selja, Soela, Tareste, Tiitsuotsa, Triigi, Tutku, Tõre, Täätsi, Veske, Viira, Õeste

## Ajalugu
Leisi vald moodustati 1990. aasta 20. detsembril. See hõlmas endise Karja kihelkonna maad.

Peale 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi ühines Leisi vald kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks ning kunagise valla territooriumil moodustati Leisi osavald.

## Kirikud ja kalmistud
Karja kirik, Leisi kirik, Metsküla õigeusu kirik, Pärsama kirik, Karja kalmistu, Karja vana kalmistu, Leisi kalmistu, Pärsama kalmistu

## Loodus
Järveküla järved, Leisi jõgi, Lubjaoja, Oitme oja, Pikasoo oja, Punapea jõgi, Purtsa järv, Soela väin, Tuhkana järv, Virbi soo, Võlupe jõgi.

### Poolsaared
Pammana nina, Pammana poolsaar, Patimaja poolsaar, Triigi nina.

### Laiud
Pakulaid (Suurlaid), Pihlalaid, Raudrahu, Saaparahu, Suurkuiv, Võrkrahu, Väikekuiv.

### Lahed
Parasmetsa laht (ehk Upsu laht), Triigi laht.


Angla tuulikud Saaremaal.jpg|Angla tuulikud
Angla Vilidu talu pukktuulik august 2014.jpg|Angla Vilidu talu pukktuulik
Hirved2.jpg|Hirved Angla külas
Jõiste paadisild.jpg|Jõiste paadisild
Karja kirik Leisi vallas Saaremaal.jpg|Karja kirik
Karja Nikolause grupp läänest.jpg|Karja kirik, detail
Kuradikivi ehk Tondikivi Ratlas..JPG|Kuradikivi ehk Tondikivi Ratlas
Metsküla Issanda Templisseviimise kirik-ekkeekke.jpg|Metsküla õigeusu kirik
Tika karj22r.jpg|Tika karjäär
Triigi puude allee.jpg|Triigi puude allee
Triigi Dock Station 063011.jpg|Triigi sadamahoone
Tuhkana rand Saaremaal.jpg|Tuhkana rand


## Viited
Ruhnu vald

**Ruhnu vald** hõlmab Ruhnu saare ja seda ümbritsevad laiud Liivi lahe keskosas. Vald kuulub Saare maakonna koosseisu, varem kuulus Pärnu maakonda. 

Ruhnu vald sai ametliku lipu ja vapi 2015. aastal, varem oli kasutusel rannarootsi purjekat jaalat kujutav embleem kirjaga "Ruhnu Runö".

Vallas on põhikool, ilmajaam, lennujaam, Ringsu sadam, metskond, muuseum, raamatukogu ja vallavalitsus. 2012. aasta 1. märtsist tegutseb saarel ka kiirabiüksus.

Valla elu mõjutab tugevalt Ruhnu saare isoleeritus. Elektrikaableid saarele ei tule, elekter toodetakse kohapeal. Ruhnut ühendab mandriga suvel laeva- ja talvel lennuliiklus, arstiabi vajajaid transporditakse tihti kopteriga. Vallavalitsuse igapäevatöös kasutatakse ohtralt kaugsidevahendeid, näiteks Skype'i.

Saarel asub Ruhnu Püha Magdaleena kirik (1912). Selle kõrval on vana puukirik, mille valmis juba 1643. aastal. See on Eestis teadaolevalt vanim säilinud puithoone.

Ruhnu vallavanem on Raimet Figol (alates 11. jaanuarist 2024).

## Külad
Ruhnu vallas asub ainult Ruhnu küla.

## Ajalugu
Ruhnu vald hõlmab endise Ruhnu kihelkonna piirid. Ajalooliselt on Ruhnu olnud üks eestirootslaste põliseid asualasid, kus kujunes välja omapärane kultuur. Teise maailmasõja aegu põgenesid eestirootslased aga Ruhnust suuremas osas Rootsi, Ruhnu neid peaaegu ei jäänudki. Siiski on Ruhnus tänini säilinud tugev kohalik omapära.

## Loodusobjektid
Saare keskosas on luiteline männimetsaga kaetud kõrgendik nimega Håubjärre, mille kõrgus ulatub märkimisväärse 28 meetrini. Ida pool on ka palu- ja salumetsi. Liigestunud läänerannikul valitsevad roostikud ja rannaniidud, sisemaa pool võsastunud niidud. Samuti on saarel ohtralt klibu- ja liivarandu, sh Limo rand, Överkirke rand, Kuunse rand. Rannajoone kogupikkus on vähemalt 25 km.

### Poolsaared
Holma, Kunsudden, Pärs, Ringsudden ja Sjustackudden.

### Saared
Saarest läänes ja edelas on mitukümmend väiksemat nimetut rohtunud laidu. Neist suurim oli Holm (u 10 ha), mis nüüdisajal on emasaarega ühinenud ja roostunud. Ruhnust lõunas asub Gretagrundi kare.

## Vaata ka
*Ruhnu kihelkond

## Viited

## Välislingid
*Ruhnu valla koduleht
*"Ruhnu saab uue koolimaja" Eesti Päevaleht / Delfi, 28. juuni 2008
Laimjala vald

**Laimjala vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Kunagise valla territooriumil on täna moodustatud Saaremaa valla koosseisu kuuluv **Laimjala [[osavald]]**.

Vald ühines 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Laimjala valla rannajoon on väga liigendatud ning rannikuvees on 99 saart ja laidu. Piirkond on metsavaene, kuid seal asub palju kadastikke. Haritav maa moodustab valla üldpinnast umbes veerandi.

Laimjala viimane vallavanem oli Vilmar Rei.

## Asustus

### Külad
Aaviku, Asva, Audla, Jõe, Kahtla, Kapra, Kingli, Kõiguste, Käo, Laheküla, Laimjala, Mustla, Mägi-Kurdla, Nõmme, Pahavalla, Paju-Kurdla, Randvere, Rannaküla, Ridala, Ruhve, Saareküla, Saaremetsa, Viltina, Üüvere

## Ajalugu
11. sajandist on pärit Viltina sadamakompleks.

Laimjala vald moodustati 26. septembril 1991.

Peale 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi ühines Laimjala vald kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks ning kunagise valla territooriumil moodustati Laimjala osavald.

## Loodus
Kuke jõgi, Maadevahe jõgi, Koigi raba, Pireti kivi.

Endise valla territooriumil asub kolm järve: Ümmargune-, Pikk- ja Naistejärv. Samuti kaks oja – Kuke ja Vihu, kuhu kevaditi tuleb kudema särg, Kuke ojas on leidnud endale kodu ka vähk. Ojades õitsevad kollane vesikupp, võhumõõk, valge vesiroos, kollane vesikupp. Endise valla territooriumil on marjarikas Koigi raba ning Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala tuumala – Kahtla laid. Rannikuäärsetel loopealsetel kasvavad käpalised – kaunis kuldking, valge tolmpea, kaheleheline käokeel. Roolahtedest varutakse roogu. Vallas on metsa vähe, peamiselt lehtpuumetsad. Loomadest on esindatud põdrad, metssead, kitsed ja teised väiksemad ulukid. Lindudest pesitsevad luiged, haned, kevaditi ja sügisel rändavad läbi valgepõsklagled. Valla territooriumil pesitses ka merikotkas.

### Järved
Koigi järvestik, Naistejärv, Koigi järv, Pitkjärv, Koigi Ümmargune järv ja Saastna laht ehk Vaika järv.

### Lahed
Kolli laht, Kotkaabaja, Kunnati laht, Kõiguste laht, Massilaht, Mäenõmme laht, Oogilaht, Persulaht, Rangela laht, Roolaht, Saanalaht, Saareküla laht, Saastna laht, Soolaht, Tagulaht, Tepulaht, Tõrvalaht, Vaike laht, Ärmbu abaja.

### Laiud
Atja laid, Harklaid, Kahtla laid, Kadakanina laiud, Latikalaid, Lembrilaid, Nabralaid, Paelaid, Parevere laid, Pulgalaid, Rampsilaid, Rootsikare, Rusulaid, Suur Viirelaid, Töödilaid, Valkkare, Virmalaid, Võrgukare, Väike Viirelaid, Ämmulaid.

### Poolsaared
Ira nasv, Kaarnasäär, Laave säär, Laidunina, Luhina säär, Ninaots, Pennulaiu nina, Pihlatsi poolsaar, Rusulaiu nasv, Sääreotsa nasv, Sääretirp, Tõllakivi nasv, Täkunasv.

## Vaata ka
*Blesta kivi
*Pöide kihelkond
*Laidunina tuletorn

## Viited
Salme vald

**Salme vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Kunagise valla territooriumil on täna moodustatud Saaremaa valla koosseisu kuuluv **Salme [[osavald]]**.

Vald ühines 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Salme viimane vallavanem oli Kalmer Poopuu.

## Asustus
### Alevik
Salme

### Külad
Anseküla, Easte, Hindu, Imara, Järve, Kaimri, Kaugatoma, Lahetaguse, Lassi, Lõmala, Lõu, Länga, Läätsa, Metsalõuka, Mõisaküla, Möldri, Rahuste, Suurna, Tehumardi, Tiirimetsa, Toomalõuka, Ula, Vintri, Üüdibe

## Ajalugu
Salme vald moodustati 1992. aasta 30. juulil.

Peale 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi ühines Salme vald kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks ning kunagise valla territooriumil moodustati Salme osavald.

## Kirikud ja kalmistud
* Salme kirik
* Tiirimetsa palvemaja
* Tiirimetsa Kristuse Sündimise kirik

## Loodus

### Kaitsealad
Järve maastikukaitseala, Kaugatoma-Lõu maastikukaitseala, Rahuste looduskaitseala ja Viieristi looduskaitseala

### Hoiualad

Riksu ranniku hoiuala, Vana-Lahetaguse hoiuala, Pajumaa hoiuala, Laidunina hoiuala, Lindmetsa hoiuala, Tehumardi nõmme hoiuala, Kaugatoma-Lõu hoiuala, Ranna hoiuala, Kura kurgu hoiuala.

### Mereosad
Läänemeri, Liivi laht, Ariste laht, Kaugatuma–Lõu rand, Kaunispe rand, Kirjurahu madal, Kriimi-Möldri rand, Lahetaguse laht, Laidunina–Kaavi rand, Laidunina-Roomassaare rand, Leeltserahu, Lõu laht, Merise madal, Mõndelaiu rand (VEE3260000), Möldri laht (VEE3264000), Suur katel (laht), Veiserahu, Süvalõugas, Pärtli lõpe.

### Vooluveekogud
Salme jõgi, Sooba jõgi, Lõu oja, Möldri oja, Sopi oja, Tehumardi peakraav.

### Järved
Järve järv, Riksu laht (Riksu järv), Raka järv, 4 nimetut järve (VEE2095430, VEE2095420, VEE2095450, VEE2095440), Tehumardi karjäär (tehisjärv).

### Laiud, poolsaared, neemed, pangad
Karjalaid (poolsaar), Kriimi laid (Krimmi laid), Laidunina, Istemaa (Hoostelaid, Ooslalaid, Ooslamaa), Separahu, Kivirahu, Sääremaa poolsaar, Hiriste nina, Möldri nina, Kalja nina, Pitsinina, Kaugatoma pank, Pärtli nina, Nurmeniidi nina, Teesu nina, Leeltse nina, Kotkanina, Pagila rand, Läätsa sadam

### Sadamad, tuletornid
Lõu tulepaak, Anseküla tuletorn, Läätsa sadam, Möldri paadisild, Salme paadisild

## Vaata ka
* Salme raamatukogu
* Anseküla kihelkond
* Salme laevmatused

## Viited
Promiskuiteet

**Promiskuiteet** on inimese seksuaalkäitumises komme pidada sagedasi seksuaalsuhteid eri partneritega. Seda terminit kasutatakse sageli hukkamõistvalt, eriti konservatiivses ideoloogias, mille järgi ideaaliks on traditsiooniline Euroopa peremudel ja pikaajalised kahepoolsed, teisi partnereid välistavad seksuaalsuhted. Tüüpiliseks promiskuiteedi näiteks peetakse üheöösuhteid.

## Oletatav promiskuiteet ürgühiskonnas
Kuni 19. sajandini oli etnoloogias, sotsioloogias, kultuuriantropoloogias jt humanitaar- ja sotsiaalteadustes laialdaselt omaks võetud seisukoht, mille kohaselt ürgühiskonnas, enne abielu ja perekonna tekkimist, valitses promiskuiteet ehk seksuaalne kõiklubatavus. Arvati, et vastassugupooltest koosnev kogukond oli omavahel grupiabielus ning alles hiljem arenesid välja teistsugused abielutüübid (polügaamia, polüandria ja monogaamia).

Sellise seisukoha kujunemise põhjusi oli mitmeid. Enamik kultuuriantropoloogilisi uuringuid nn loodusrahvaste kohta tehti 19. sajandil "kabinetiteadlaste" poolt, kes ise polnud kunagi kohapeal käinud ning kelle teadmised tuginesid üksnes reisijate, misjonäride jt ülestähendustele. Ürgühiskonna või inimkonna algse oleku rekonstrueerimisel lähtuti progressi-ideest, mille kohaselt on kõigile kultuuridele omased täiustumise ja komplitseeritumaks muutumise astmed. Tundus loogiline oletada, et kunagi, enne perekonnatüüpide väljakujunemist neid lihtsalt ei olnudki ning ürgühiskonnas olid seksuaalsuhted ilma igasuguste piiride ja tabudeta. Seda seisukohta esindab muuhulgas ka Friedrich Engelsi teos "Perekonna, eraomanduse ja riigi tekkimine", mis koos Karl Marxi teostega võeti kommunistliku ideoloogia teenistusse.

20. sajandil lükati see mõte enamasti tagasi, nt abielu ajaloost põhjalike teadmistega soome filosoof, sotsiaalantropoloog ja sotsioloog Edvard Westermarck esitas tugevaid tõendeid selle kohta, et vähemalt kultuurilise arengu esimestel etappidel on monogaamia olnud täiesti normaalne ja loomulik meeste ja naiste kooseksisteerimise vorm..

On juhitud tähelepanu ka sellele, et 19. sajandi viktoriaanliku moraali tingimustes võisid selliseid fantaasiaid tingida ka sügavalt psühholoogilised põhjused.

Kaasaegne kultuuriantropoloogia ei ole kinnitanud täieliku promiskuiteedi olemasolu üheski teadaolevas ühiskonnas ega kultuuris.

## Praktikas
Promiskuiteeti on praktiseeritud 1960. aastatel hipide kommuunides ja muudes alternatiivsetes subkultuurides, traditsioonilise monogaamia kadumisel alates 1960. aastatest on see saanud Läänes üldlevinuks.

## Viited
Kombinatoorika

**Kombinatoorika** on diskreetse matemaatika osa, mis uurib meetodeid niisuguste ülesannete lahendamiseks, mis seostuvad diskreetse hulga mingis mõttes eristatavate alamhulkade arvu leidmisega või elementide paigutustega sellistes hulkades.

Kombinatoorika tekkis 17. sajandil hasartmängudest tulenevate tõenäosusteoreetiliste ülesannete lahendamiseks. Aastal 1666 tegi Gottfried Leibniz esimese katse tulemusi üldistada. Lihtsamate ülesannete lahendamiseks vajalike meetodite põhiline osa kujundasid 18. sajandil Jakob Bernoulli, Leonhard Euler, James Stirling jt.

## Vaata ka
* Kombinatoorne meetod
* Kombinatoorne topoloogia
* Kombinatsioon
* Variatsioon
* Permutatsioon
Käina vald

**Käina vald** oli vald Hiiu maakonnas. 20. detsembril 2016 kirjutasid Hiiu vald ja Käina vald alla ühinemislepingule, millega loodi Hiiumaa vald.

Käina vallavanem oli Omar Jõpiselg.

## Ajalugu
Käina vald moodustati 1992. aasta 10. septembril.

Vallavanemana töötas ka Üllar Padari (†2018).

## Asustus

Käina vallas oli üks alevik (Käina) ja 34 küla:

Aadma, Allika, Esiküla, Jõeküla, Kaasiku, Kaigutsi, Kassari, Kleemu, Kogri, Kolga, Kuriste, Laheküla, Lelu, Ligema, Luguse, Moka, Mäeküla, Mäeltse, Männamaa, Nasva, Niidiküla, Nõmme, Nõmmerga, Orjaku, Putkaste, Pärnselja, Ristivälja, Selja, Taguküla, Taterma, Utu, Vaemla, Villemi, Ühtri.


Pilt:Kaina_vallamaja.jpg|Käina vallamaja
Pilt:Kaina_kirik.jpg|Käina kiriku varemed
Pilt:Putkaste peahoone (4).JPG|Putkaste peahoone
Pilt:Kuriste Church of Vigin Mary 02 2008.jpg|Kuriste kirik
Pilt:Kassari windmill.JPG|Kassari tuuleveski
Pilt:Kassari kabel 2.jpg|Kassari kabel


## Vaata ka
* Orjaku sadama sihi ülemine tulepaak

## Viited
Kõrgessaare vald

**Kõrgessaare vald** oli vald Hiiu maakonnas. Vald moodustati 10. septembril 1992.

1992–1993 kandis vald nime *Lauka vald*. 28. juunil 1993 muudeti nimi Kõrgessaare vallaks.

2013. aasta oktoobris ühines vald Kärdla linnaga Hiiu vallaks. Samal ajal olid Hiiumaal ka Emmaste, Käina ja Pühalepa vald. 2017. aasta omavalitsuste haldusreformi käigus liitus Hiiu vald kõigi teiste Hiiumaa valdadega Hiiumaa vallaks.

## Asustus
Kõrgessaare vallas oli üks alevik (Kõrgessaare) ja 58 küla:

Heigi, Heiste, Heistesoo, Hirmuste, Hüti, Isabella, Jõeranna, Jõesuu, Kalana, Kaleste, Kanapeeksi, Kauste, Kidaste, Kiduspe, Kiivera, Kodeste, Koidma, Kopa, Kurisu, Kõpu, Laasi, Lauka, Lehtma, Leigri, Lilbi, Luidja, Malvaste, Mangu, Mardihansu, Meelste, Metsaküla, Mudaste, Mägipe, Napi, Nõmme, Ogandi, Ojaküla, Otste, Palli, Paope, Pihla, Poama, Puski, Reigi, Risti, Rootsi, Sigala, Suurepsi, Suureranna, Sülluste, Tahkuna, Tammistu, Tiharu, Viita, Viitasoo, Vilima, Villamaa, Ülendi.

## Vaata ka
* Kaibaldi nõmm
* Hiiu vald

## Viited

## Välislingid
* Kõrgessaare valla koduleht
* "Vaesunud Kõrgessaare vald kaalub ühinemist Kärdlaga" Maaleht, 5. veebruar 2013
Emmaste vald

**Emmaste vald** asus Hiiu maakonna lõunaosas.

Vallas elas 2011. aasta lõpu seisuga 1102 inimest, neist 1089 olid eestlased.

Emmaste viimane vallavanem (aastatel 2013–2017) oli Tiit Paulus.

## Ajalugu
Emmaste vald moodustati 1992. aasta 30. aprillil.

Valla vastuseisust hoolimata otsustas Eesti valitsus 22. juunil 2017 sundliita Emmaste vald Eesti omavalitsuste haldusreformiga moodustatava Hiiumaa vallaga. Emmaste vald vaidlustas vastava määruse Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.

## Asustus

Emmaste vallas oli 43 küla:

Emmaste, Haldi, Haldreka, Harju, Hindu, Härma, Jausa, Kabuna, Kaderna, Kitsa, Kurisu, Kuusiku, Kõmmusselja, Külaküla, Külama, Laartsa, Lassi, Leisu, Lepiku, Metsalauka, Metsapere, Muda, Mänspe, Nurste, Ole, Prassi, Prähnu, Pärna, Rannaküla, Reheselja, Riidaküla, Selja, Sepaste, Sinima, Sõru, Tilga, Tohvri, Tärkma, Ulja, Valgu, Vanamõisa, Viiri, Õngu.

## Viited

## Välislingid
*Emmaste valla koduleht
Määramispiirkond

Funktsiooni **määramispiirkond** on funktsiooni argumendi nende väärtuste hulk, mille korral funktsiooni väärtus on defineeritud.

Funktsiooni *f* määramispiirkonda tähistatakse kujul Dom(*f*) või *D*(*f*).

## Näide

Funktsiooni *f*(*x*) = 1/*x* määramispiirkond ei ole reaalarvude hulk \mathbb{R}, sest funktsioon ei ole kohal *x*=0 määratud. Selle funktsiooni määramispiirkond on \mathbb{R} \backslash \{0 \} (reaalarvude hulk elemendita 0).

## Vaata ka

* Kujutis
* Muutumispiirkond

## Viited
Valjala vald

**Valjala vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas. Kunagise valla territooriumil on täna moodustatud Saaremaa valla koosseisu kuuluv **Valjala [[osavald]]**.

Vald ühines 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks.

Valjala viimane vallavanem oli Aare Martinson.

## Asustus

### Alevik
Valjala

### Külad
Ariste, Jursi, Jõelepa, Jööri, Kalju, Kallemäe, Kalli, Kogula, Koksi, Kuiste, Kungla, Kõnnu, Kõriska, Lööne, Männiku, Nurme, Oessaare, Põlluküla, Rahu, Rannaküla, Röösa, Sakla, Siiksaare, Turja, Tõnija, Undimäe, Vanalõve, Veeriku, Vilidu, Võrsna, Väkra, Väljaküla

## Ajalugu
Valla ajalooline saksakeelne nimi on *Wolde*.

18. sajandi lõpul oli seal kokku 21 mõisat.

Aastatel 1900–1935 asus valla territooriumil Kogula vald.

Valjala vallas Sakla külas asutati 1947. aastal Eesti NSV esimene, Viktor Kingissepa nimeline kolhoos.

Valjala vald moodustati 1992. aasta 26. märtsil.

Vald 2004. aasta koolitussõbralikuim omavalitsus Eestis.

Valjala viimane vallavanem oli aastast 2012 Aare Martinson. Aastatel 1996–2011 oli vallavanem Kaido Kaasik.

Peale 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi ühines Valjala vald kõigi Saaremaal asunud omavalitsustega Saaremaa vallaks ning kunagise valla territooriumil moodustati Valjala osavald.

## Loodus
Valla kõrgeim punkt oli 10,5 m üle merepinna.

Valik looduslikke vaatamisväärsusi: Juhan Alase dendraarium, Laidevahe looduskaitseala, Kehitusoo, Lepna tammik, Rääguoja, Tõnija soo, Väkra soo.

### Jõed
Pahna ehk Lõve jõgi, Maadevahe ja Võhkse jõgi.

### Järved
Aenga laht, Oessaare laht, Põldealune laht ja Ristilaiu abaja.

### Lahed
Kunnati laht, Kõiguste laht ja Laidevahe laht.

### Laiud
Allirahu, Kunnati laid, Munaderahu, Pihanasu, Puningalaid, Pikknasv, Põdvalaid, Vahelmisrahu.

### Poolsaared
Aavalaiu säär, Mäetaguse säär, Purmesäär, Siiksaare nina, Turja laid, Õunsaare poolsaar.

## Viited

## Välislingid
*Valjala teenuskeskuse koduleht
Analüütiline geomeetria

**Analüütiline geomeetria** on matemaatika haru, mis uurib geomeetrilisi objekte algebra vahenditega koordinaatide meetodil.

Kitsamas tähenduses mõistetakse analüütilise geomeetria all esimest ja teist järku joonte ning pindade teooriat. Viimane asjaolu tingib tasapinnalise ning ruumilise analüütilise geomeetria eristuse.

## Vaata ka

* Algebraline geomeetria

## Viited
Aleksis Kivi

**Aleksis Kivi** (kodanikunimega **Alexis Stenvall**; 10. oktoober 1834 Uusimaa, Nurmijärvi kihelkond – 31. detsember 1872 Tuusula) oli Soome rahvuskirjanik.

## Elulugu
Aleksis Kivi sündis külarätsepa peres neljanda pojana. Tema lapsepõlv möödus Nurmijärvel. Kui ta oli 11-aastane (1846. aastal), viis isa ta Helsingisse õppima eesmärgiga koolitada temast kirikuõpetaja. Kõigepealt õppis Kivi Ukko Granbergi ettevalmistuskoolis rootsi keelt. (Koolid olid sel ajal rootsikeelsed ja oli haruldane, et talurahva seast pärinevat last koolitati.) 

Aastatel 1847–1852 õppis ta Carl Stockuse koolis, kus läbis algkooli ja jõudis ka gümnaasiumi. 1852. aastal pidi ta rahapuudusel koolist lahkuma, kuid jätkas õpinguid iseseisvalt. Gümnaasiumi lõpetas ta 1857. aasta lõpuks. Samal aastal tuli Alexis otsusele, et temast ei saa mitte kirikuõpetaja, vaid soomekeelne kirjanik.

Aastatel 1859–1865 õppis ta õppis vahelduva eduga ülikoolis, kuid lõpetamiseni ei jõudnud.

1870. aastatel süvenesid Aleksis Kivi alkoholism, ennasthävitavad sümptomid ja vaimuhäired. 1872. aastal, kui ta oli paar aastat vaimuhaiglas olnud, jõudsid arstid otsusele, et Aleksis Kivi on parandamatu, ning ta viidi venna juurde Tuusulasse. 1872. aasta viimasel päeval kell 4 hommikul suri Aleksis Kivi Tuusula Syvälahtis.

Kivi oli esimene märgatavat edu saavutanud soome keeles kirjutanud Soome kirjanik ja seetõttu peetakse teda soome kirjanduse isaks. 10. oktoober on Soomes kuulutatud Aleksis Kivi auks soome kirjanduse ja Aleksis Kivi päevaks.

## Teosed

* "Bröllopsdansen"
* "Lea"
* "Nõmmekingsepad" (1864)
* "Kullervo" (1864)
* "Kanervala" (1866)
* "Kihlus" (1866)
* "Õlleretk Schleusingenis" (1866)
* "Öö ja päev" (1866)
* "Seitse venda" (1870)
* "Margareta"

## Kirjandus
* Viljo Tarkiainen, "Aleksis Kivi" (lühimonograafia). Tõlge ja eessõna: August Palm. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1930
* Rudolf Sirge, "Aleksis Kivi 125. sünnipäeva puhul" – Looming 1959, nr. 11, lk. 1739–1745 ja Sirge Teoste 8. köites, 1982, lk. 150–160
* Veijo Meri, "Aleksis Stenvalli elu" (biograafiline lühiromaan Aleksis Kivi elust). Tõlkinud Endel Mallene. Loomingu Raamatukogu 1975, nr. 43/46
* Eino Leino, "Aleksis Kivi" (essee kogumikust "Suomalaisia kirjailijoita", 1909). Tõlkinud Kalev Kalkun – Looming 1984, nr. 10, lk. 1406–1411

## Välislingid

* Nurmijärvi maakogukonna Aleksis Kivi teemaline minisait (*soome keeles*)
* Nurmijärvi maakogukonna Aleksis Kivi teemaline eestikeelne veebileht
Kannibalism

**Kannibalism** on liigikaaslase söömine. Seda tuleb loomariigis ette paljude liikide puhul. 
Vanemlooma poolt noore järglase söömist nimetatakse **infantitsiid**iks.

## Kultuuriantropoloogia
Kultuuriantropoloogias tähistab mõiste "kannibalism" inimesesöömist. Inimsööja kohta kasutatakse mõistet **kannibal**.

Inimese või tema osade (rituaalne) söömine teiste inimeste poolt on olnud ilmselt tavaks mõningatel hõimudel ja rahvastel, ehkki teated selle kohta on tihti olnud vastukäivad.

Tuntud on vandenõuteooriad, mis omistavad teistele rahvastele või teiseusulistele kannibalismi.

## Vaata ka

*endokannibalism

## Välislingid
*[Infantitsiidi juhtum [must-toonekurg|must-toonekure] pesas Eestis].
Kultuur (täpsustus)

**Kultuur** on kõige üldisemas mõttes inimtegevus ja selle tulemus. Kultuuri mõistet on paljukordselt defineeritud ja erinevalt käsitletud. 

**Kultuur** on kasutusel ka terminina:
*Kultuur (bioloogia) on kunstlik rakkude, kudede või organismide kogum või populatsioon. 
*Kultuur (metsandus) ehk metsakultuur (näiteks männi kultuur)

***[[Kultuur (Iain M. Banks)|Kultuur]]** on mõiste Iain M. Banksi ulmeuniversumis.

## Vaata ka
*kultuurkarjamaa
*põllukultuur
Alatskivi loss

**Alatskivi loss** on Alatskivi mõisa historitsistlik Šoti parunistiili eeskujudest lähtuv peahoone, asub endises Kodavere kihelkonnas Tartumaal. 

## Ajalugu

Loss on ehitatud mõisnik Arved von Nolckeni projekti järgi aastatel 1880–1885. Lossi ehituste eeltööd algasid 1876. aastal, nurgakivi pandi 1880. aastal ja valmimist tähistati 1885. aastal. 

Nolckeni projekt meenutab Balmorali kuninglikku residentsi Šotimaal (1853–1855, arhitekt W. Smith). Sarnaseid kujunduselemente on mitmeid. Näiteks peasissepääsu kohal olev massiivne sakmikrinnatisega rõdu, nurgatornid ja eenduvad väikesed tornikesed koonusekujuliste tornikiivritega, alt neljakandiline, ülevalt kaheksakandiline kõrge torn. Erinev on aga plaanilahendus, Balmorali loss on ka tunduvalt suurem. Ka nende losside looduslik paiknemine on võrdlemisi sarnane, asudes jõeoru nõlval metsikus maastikus. 

Lossi restaureeriti kümmekond aastat. Hoone konstruktsioonid olid suhteliselt heas seisukorras, aga plekk-katuse tõsised läbijooksud tingisid esmatähtsaks tööks katuse vahetuse. 2003. aastal sai loss kiltkivikatuse, nagu oli olnud esialgses projektis. 2005. aastal toimus oluliste ruumide – peasaali, söögisaali, salongi, vestibüüli, kabineti restaureerimine. Loss avati külastajatele 2011. aasta suvel.

Lossi interjöörid on ajastuomaselt ajaloolistes kordusstiilides: pildigalerii uusrenessanslikus ja saal Korintose orderiga uusklassitsistlikus stiilis. Nii palju kui võimalik, püüti taastada algseid interjöörilahendusi. Olulist teavet selleks saadi lossi algsete omanike Nolckenite järeltulijailt. Väärtuslikem osa lossi mööblist on tänini nende Saksamaa kodus, sealt saadud värvifotod on olnud mööblivaliku aluseks. 


Chandelier alatskivi castle.jpg
Alatskivi castle inside 01.jpg
Alatskivi castle inside 02.jpg
Alatskivi castle inside 03.jpg
Alatskivi castle inside 04.jpg
Alatskivi castle inside 05.jpg


## Lossipark
Alatskivi lossi suures (130 ha) ja lopsakas parkmetsas (rajatud 18. sajandi lõpus) seisis suurel rändrahnul Belvedere Apollo pronkskoopia, mis 1937. aastal viidi üle Tallinna Kadrioru parki. Vanadelt fotodelt on näha, et lossi taga ja külgedel paiknesid väikesed parterid, kus muru sees kasvasid roosid, kaugemal laius vabakujuline Inglise stiilis park. Koos lossi restaureerimisega rekonstrueeriti ka 2,2 ha lossi ümbritsevat pargiala.  Ümber järve on rajatud matkarada, mis viib tutvuma mõisaaegsete pärandkultuuriobjektidega: Truuduse tamm, Punane allikas, Apollo kuju asukoht, Linnamägi. Alatskivi mõisapark kuulub 1964. aastal loodud Alatskivi maastikukaitseala (253,5 ha) koosseisu.

## Vaata ka
*Balmorali loss

## Viited

## Välislingid

*Alatskivi lossi koduleht
* 
*Alatskivi lossist Eesti mõisaportaalis
*Lossile eeskujuks olnud Balmorali residents
* Nils Niitra, Lossi lühtrid tulevad Veneetsiast Postimees, 17. detsember 2007
* Rein Raudvere. Alatskivi vanadaam vuntsitakse üles Maaleht, 19. november 2009
* Ulmeline unistus sai teoks: restaureeritud ja sisustatud Alatskivi loss avab uksed Eestielu.ee, 6. juuli 2011
Slaavi keeled

**Slaavi keeled** on rühm indoeuroopa keelkonna keeli, mida kõneleb umbes 265 miljonit inimest. 

Slaavi ühiskeel oli olemas umbes 1500 aastat tagasi. Vanimad kirjalikud mälestised on vanaslaavikeelsed ning pärinevad 10. ja 11. sajandist.

Läbi lingvistilise rekonstruktsiooni on leitud, et umbes 100 pKr toimus slaavi keelte jagunemine ida-, lääne- ja lõunaslaavi keelteks. Edasine intensiivsem harunemine algas umbes 500 pKr, mis kattub slaavi kultuurilise ekspansiooniga Euroopas. Samas on geneetiliste andmete analüüsi kaudu leitud, et slaavi keelte põhiliseks levikumehhanismiks oli kultuuriline edasikandumine ja mitte nii väga füüsiline inimeste vahetumine eri piirkondades.

## Jaotus
Slaavi keeled jaotuvad kolmeks alarühmaks: 
* idaslaavi keeled
** russiini keel
** vanavalgevene keel  
** vanavene keel
** vene keel
** ukraina keel
** valgevene keel
* lääneslaavi keeled
** alamsorbi keel
** kašuubi keel
** † polaabi keel
** poola keel
** sileesia keel
** slovaki keel
** tšehhi keel
** ülemsorbi keel
* lõunaslaavi keeled
** kaguslaavi keeled
*** bulgaaria keel
*** kirikuslaavi keel
*** makedoonia keel
** edelaslaavi keeled
*** kesklõunaslaavi keeled (serbia-horvaadi keel(ed))
**** bosnia keel
**** horvaadi keel
**** serbia keel
*** sloveeni keel

## Vaata ka
*Slavistika
*Interslaavi keel

## Viited

## Välislingid
* Slaavi keeled
Kahetiivalised

**Kahetiivalised** (*Diptera*) on väga suur, kõigil mandritel levinud putukarühm. Praegu on teada üle 125 000 liigi, kuid pole kahtlust, et suur hulk liike on seni kirjeldamata. Eestist on leitud üle 2200 liigi kahetiivalisi, kuid tegelikult peaks neid siin elama arvatavasti vähemalt 4500 liiki. 

Teadusharu, mis tegeleb kahetiivaliste uurimisega, nimetatakse **[[dipteroloogia]]ks**.

## Süstemaatika
Varem jagati kahetiivalised kolmeks alamseltsiks: sääselised (*Nematocera*), sirgõmbelised (*Orhorrhapha*) ja kaarõmbelised (*Cyclorrapha*).

Tänapäeval jagatakse selts kaheks alamseltsiks: 
*sääselised (*Nematocera*) 
*kärbselised (*Brachycera*). 

Sääselisi on Eestist teada üle 800, kärbselisi üle 1300 liigi.

## Morfoloogia
Kehakujult on kahetiivalised mitmekesised. Välimuse järgi saab kahetiivalisi jagada sääskedeks ja kärbesteks, kuid on teada sääski, kes esmapilgul meenutavad pigem kärbest, ja vastupidi. Parasiitsete loomade seas leidub ka selliseid, keda esimese pilgu põhjal ei julgekski kahetiivalisteks pidada.

Suuruse poolest on kahetiivalised väga varieeruvad. Väikseimate vormide kehapikkus on alla 1 mm, suurimate pikkus aga ületab 5 cm.

Kahetiivaliste **[[pea]]** on alati väga liikuv, peene kaelaga rindmiku külge kinnitunud, osal liikidel suur, teistel väga väike. **[[Liitsilm]]ad** on suhteliselt suured. Täppsilmad (kaks või kolm) võivad, kuid ei pruugi esineda. 

**[[tundel|Tundlaid]]** on kahesuguseid: harjasega 3 lülist koosnevad tundlad esinevad kärbselistel ja pikemad, vähemalt 7-lülilised mitmesuguse kujuga (niitjad, sulgjad jne) tundlad esinevad sääselistel. Tundlate ehituse uurimine ongi kõige kindlam meetod  sääskede ja kärbeste eristamiseks. Suised on üsna mitmesugused, kohastunud pistmiseks ja vereimemiseks või lihtsalt vedela toidu vastuvõtuks.

**[[Rindmik]]** on kahetiivalistel suur, rindmikulülid on tugevasti kokku kasvanud. **Jalad** on enamasti peenikesed, mõnikord väga pikad, ületades isegi looma keha pikkuse. Parasiitsetel vormidel võivad jalad olla jämedad, varustatud võimsate küünistega, mis on kohastunud peremehe külge klammerdumiseks. 

**[[Tiib]]adest** on kahetiivalistel normaalselt arenenud ainult eesmine tiivapaar, tagatiivad on muutunud sumistiteks, mis talitlevad lennu ajal stabilisaatoritena. Tiivad on enamasti paljad, kilejad, võivad olla nii mustriga kui värvitud. Tiivutuid vorme leidub mitmes sugukonnas.

**[[Tagakeha]]** koosneb sääselistel 7 või 8 lülist  ja alamatel kärbselistel ning kõrgematel kärbselistel 4 lülist. Põhiliselt on olemas kaks ehitusplaani: pikk ja sale tagakeha (sääsed) ning jässakas tagakeha (kärbsed). Tagakeha võib olla paljas või kaetud mitmesuguste karvade või harjastega, kuid kunagi ei ole sabaniiti ega urujätkeid.
Metafüüsika 1

**"Metafüüsika" 1. raamat** ehk **"Metafüüsika"  raamat Α** on Aristotelese teose "Metafüüsika" esimene raamat. 

Raamat käsitleb tarkuse olemust ning vaatleb Aristotelesele eelnevat filosoofiat selle alusel, mis laadi põhjusi üks või teine filosoof otsis. 

## Välislingid
Kataloonia hümn

**Kataloonia hümn** (katalaani "Himne Nacional de Catalunya", *Els Segadors*) on Kataloonia riigihümn.
    
## Sõnad

 Catalunya triomfant 
 tornarà a ser rica i plena!  
 Endarrera aquesta gent 
 tan ufana i tan superba! 

 Bon cop de falç! 
 Bon cop de falç, defensors de la terra! 
 Bon cop de falç! 

 Ara és l'hora segadors! 
 Ara és l'hora d'estar alerta!
 Per quan vingui un altre juny 
 esmolem ben bé les eines! 

 Que tremoli l'enemic 
 en veient la nostra ensenya: 
 com fem caure espigues d'or, 
 quan convé seguem cadenes!
Märts 2005

**Märts 2005**, kroonika

## [[8. märts]]

*Austraalia põhjaosas paluti inimestel valmistuda lähenevaks 5. kategooria troopiliseks tsükloniks.

## [[9. märts]]

*Tartumaal asuva Laguja küla elanikud võitsid aastaid kestnud võitluse Tuulemäe jäätmekeskusega.

## [[11. märts]]

*Eesti Vabariigi valitsuse otsusega moodustati Laidevahe looduskaitseala Saaremaal ja Leidissoo looduskaitseala Läänemaal.
Latorpi lade

**Latorpi lade** on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus.

Latorpi lade oli Alam-Ordoviitsiumi lade, mis on asendatud kahe uue lademega, milleks on Hunnebergi ja Billingeni lademed. Latorpi lademe stratotüüp, nagu ka teda asendavate lademete stratotüübid, asus Rootsis Närkes,  selleks oli Stora Brotteti kivimurd Latorpis. Lademe silmatorkavaks kivimiks on roheline glaukoniitliivakivi, mis paljandub ka Põhja-Eesti paekaldas.

Praegusel ajal vastab lademele umbkaudu **Latorpi ülemlade**, kus lisaks Hunnebergi ja Billingeni lademetele eristatakse veel Leetse kihistut, Kagu-Eestis ka Zebre kihistut ja selle Kalvene, Zante ning Zirni kihistikke.
## Viited
Jõhvi lade

**Jõhvi lade** on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus. Seda hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt 1858. aastal.

Jõhvi lade oli Ülem-Ordoviitsiumi lade (vana klassifikatsiooni järgi Kesk-Ordoviitsiumi lade), mis koos endise Idavere lademega on liidetud uueks lademeks, mille nimi on Haljala lade. Sestpeale loetakse Jõhvi ladet Haljala lademe **Jõhvi alamlademeks**. Lade on saanud nime Jõhvi linna järgi.

Litostratigraafiliselt vastas sellele Jõhvi kihistu, mida peetakse Kahula kihistu osaks. Kihistus eristatakse omakorda Aluvere, Madise ja Pagari kihistikke.

Jõhvi alamlademe stratotüüp paikneb Tartu–Jõhvi maantee ääres, Jõhvist 2 kilomeetrit lõuna pool asuvas Kämbemäe paemurrus, kus 3,9 meetri ulatuses paljandub endine Jõhvi lade, kaasa arvatud selle alumine piir. Alamlademe laiendatud stratotüübiks on Pagari puurauk.

## Vaata ka
*Jõhvi-Keila lademe paljandid Pääsküla kõvikul

## Viited
Idavere lade

**Idavere lade** on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus. Seda hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt aastal 1881. Lademes eristati Ojamaa ja Shundorovo alamlademeid. Lade on saanud nime Idavere küla järgi.

Idavere lade oli Ülem-Ordoviitsiumi lade (vana klassifikatsiooni järgi Kesk-Ordoviitsiumi lade), mis koos endise Jõhvi lademega on liidetud uueks lademeks, mille nimi on Haljala lade. Sellest ajast peale loetakse Idavere ladet Haljala lademe **Idavere alamlademeks**. Varem eristati lademes Shundorovo ja Ojamaa alamlademeid.

Litostratigraafiliselt vastavad sellele Tatruse kihistu, milles eristatakse veel Kisuvere ja Põdruse kihistikke, samuti ka Vasavere kihistu.

Idavere lademe stratotüüp oli väike paemurd (Idavere paemurd) Idavere külas Haljala lähedal, kus paljandusid lademe alumised kihid. Paemurd oli juba 19. sajandi lõpul kinnikasvanud ja selle täpne asukohtki ei ole teada. Alamlademe laiendatud stratotüübiks on Tatruse 612 puurauk.

Alamlademe alumised kihid koosnevad väga kõvast lubjakivist, ülemises osas esineb ka merglit ja bentoniiti.

Idavere alamlademe kivimite moodustumise ajal tekkis ka Kärdla meteoriidikraater, millega seoses tekkis kraatri ümbruskonnas suurel alal erinevaid bretšasid. 

## Viited
Diofantiline võrrand

**Diofantiline võrrand** ehk **Diophantose võrrand** on mitme tundmatuga (ehk määramata) täisarvuliste kordajatega algebraline võrrand, millele otsitakse täisarvulisi lahendeid.

Lineaarsete ja teist järku diofantiliste võrrandite teooria on põhjalikult välja töötatud. Kõrgemat järku diofantiliste võrrandite lahendamiseks teooria puudub, teada on vaid erivõtteid üksikute võrrandite lahendamiseks.

Diofantiline võrrandisüsteem on süsteem, kus tundmatute arv on võrrandite arvust suurem ja otsitakse täisarvulisi lahendeid.

## Vaata ka
* Diophantos
* Fermat' teoreem
* Hilberti 10. probleem
* Pelli võrrand
Korrutamisreegel

**Korrutamisreegel** on üks kombinatoorika kahest põhipostulaadist, mis ütleb, et kui ühte objekti saab valida *m*-il erineval viisil ja teist objekti saab valida *n*-il esimesest valikust sõltumatul viisil, siis nii esimese kui teise objekti valimiseks on täpselt *mn* erinevat võimalust.

Näiteks kui valida üks liige hulgast {A, B, C} ja üks liige hulgast {X, Y}, siis on võimalikud variandid selleks {AX, AY, BX, BY, CX, CY}. Esimese hulga liikmete arv (3) tuleb korrutada teise rühma liikmete arvuga (2), tulemuseks on erinevate võimaluste arv (6).

Reegel on tõlgendatav lõplike hulkade otsekorrutise võimsuse leidmise eeskirjana. Korrutamisreegli üldistus objektide suvalise lõpliku hulga juhule on sõnastatav järgnevalt:

:Suvaliste lõplike hulkade H_1, H_2, \ldots, H_n korral avaldub nende otsekorrutise elementide arv korrutisena
|H_1 \times H_2 \times \ldots \times H_n| = |H_1| \times |H_2| \times \ldots \times  |H_n|.

## Vaata ka
*Liitmisreegel
Suurpea

**Suurpea** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaare läänerannikul Hara lahe ääres, Pärispea külast lõunas.

Elanike arv:
*1974: 481
*2000: 176 

Külavanem on Tiina Perminov.

Küla läbivad bussiliinid 151, 153, 152 ja 155. 

## Vaata ka
*Mustpea soo
*Suurpea mereväebaas

## Viited
Eno Raud

**Eno Raud** (15. veebruar 1928 Tartu – 9. juuli 1996 Haapsalu) oli eesti kirjanik.

## Haridus

Õppis Kivimäe Algkoolis.

## Looming

Kirjandusse tuli ta 1930. aastate lõpul ajakirjas Laste Rõõm varjunime **Eno Sammalhabe** all. Eno Raud lõpetas Tartu Ülikooli eesti keele erialal 1952. aastal. Aastatel 1952–1956 töötas Eesti Riiklikus Kirjastuses.

Aastal 1974 kanti Eno Raud Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu (IBBY) aunimekirja.

### Proosa
*"Roostevaba mõõk" (1957)
*"Sõjakirves on välja kaevatud" (1959)
*"Mõru kook" (1959)
*"Kurjad mehikesed" (1961)
*"Rein karuradadel" (1962)
*"Sipsik" (1962)
*"Anu ja Sipsik" (1970)
*"Põdrasõit" (1965)
*"Väike motoroller" (1965)
*"Helikopter ja tuuleveski" (1966)
*"Peep ja sõnad" (1967)
*"Tuli pimendatud linnas" (1967)
*"Etturid" (1968)
*"Päris kriminaalne lugu" (1968)
*"Huviline filmikaamera" (1969)
*"Lugu lendavate taldrikutega" (1969)
*"Telepaatiline lugu" (1970)
*"Puujumal" (1971)
*"Karu maja" (1972)
*"Konn ja ekskavaator" (1972)
*"Toonekurg vahipostil" (1974)
*"Väike autoraamat" (1974)
*"Naksitrallid. Esimene raamat" (1972)
*"Naksitrallid. Teine raamat" (1975)
*"Jälle need naksitrallid. Esimene raamat" (1979)
*"Jälle need naksitrallid. Teine raamat" (1982)
*"Märgutuled Padalaiul" (1977)
*"Ninatark muna" (1980)
*"Suvejutte veski alt" (1982)
*"Kassid ja hiired" (1985)
*"Siniste kaantega klade" (1993)

### Luule
*"Kalakari salakaril" (1975)
*"Käbi käbihäbi" (1977)
*"Padakonna vada" (1985)
*"Kilul oli vilu" (1987)
*"Kala kõnnib jala" (1997)

### Rahvaloomingu töötlus
*"Kaval-Ants ja Vanapagan" (1958)
*"Suur Tõll" (1959)
*"Kalevipoeg" (1961)
*"Kilplased" (1962)
*"Tark mees taskus" (1971)

### Kogumikud
*"Kirju-Mirju" (1969)
*"Kirju-Mirju 2. osa" (1974)

Eno Raud on kirjutanud nuku- ja lastenäidendeid ning multifilmide käsikirju. Tema loomingule on omane romantika ja seikluslikkus, luules sõnamängulisus, naljameelne sõnakoomika. 

Eno Raua teoseid on palju tõlgitud ning ka ta ise on tõlkinud eesti keelde mitmeid teoseid.

## Tunnustus
* 1970 – Eesti NSV kirjanduse aastapreemia (hilisem J. Smuuli nim kirjanduse aastapreemia) ("Huviline filmikaamera", "Lugu lendavate taldrikutega") 
* 1970 – üleliidulise laste- ja noorsookirjanduse võistluse I preemia ("Tuli pimendatud linnas")
* 1974 – IBBY aunimekiri ("Naksitrallid" I)
* 1978 – Eesti NSV teeneline kirjanik
* 1980 – J. Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Jälle need naksitrallid" I)
* 1987 – Eesti NSV riiklik preemia ("Naksitrallid”, "Jälle need naksitrallid")
*1997 – Karl Eduard Söödi lasteluuleauhind (postuumselt) ("Kala kõnnib jala", kunstnik Piret Raud)

## Isiklikku
Eno Raud oli Mart Raua ja Lea Raua poeg. 

Ta oli abielus Aino Pervikuga. Nende lapsed on Rein Raud, Piret Raud ja Mihkel Raud.

## Välislingid

*
GUAM

**GUAM** (venekeelse lühendina *ГУАМ*) on rahvusvaheline organisatsioon, millesse kuuluvad Gruusia, Ukraina, Aserbaidžaan ja Moldova (nad kõik on SRÜ liikmesriigid). 2005. aastani kuulus organisatsiooni ka Usbekistan.

GUAM loodi 10. oktoobril 1997. aastal Euroopa Nõukogu tippkohtumisel Strasbourg'is toimunud Gruusia, Ukraina, Aserbaidžaani ja Moldova presidentide kohtumisel poliitilis-konsultatiivse foorumina, mis kandis nime GUAM. Selle foorumi loomist peeti seotuks Venemaa ja Valgevene vahel mõni kuu varem liitriigi moodustamisele suunatud lepingu allkirjastamisega. 

24. aprillil 1999 liitus NATO tippkohtumisel Washingtonis GUAM-iga Usbekistan. Samal ajal, kui Venemaa ja NATO suhted olid NATO-poolse Serbia pommitamise tõttu madalseisus, teatas GUUAM-i viisik oma maksimaalsest koostööst NATO-ga.

GUUAM-i rahvusvaheliseks organisatsiooniks muutmisest teatati ÜRO Peaassamblee ajal 2000. aastal New Yorgis.

2001. aastal kinnitati organisatsiooni struktuur. GUUAM-i kõrgeimaks organiks on riigipeade iga-aastane kohtumine, täitevorganiks välisministritest koosnev nõukogu ning tööorganiks rahvuslike koordinaatorite komitee. GUUAM-i alusdokumendina võeti vastu nn Jalta harta.

GUAM-i riigid moodustavad omalaadse vastukaalu Venemaa domineerimisele SRÜ-s.

Mais 2005 teatas Usbekistan oma soovist GUUAM-ist lahkuda, misjärel GUUAM muutus taas GUAM-iks. 

## Välislingid
*GUAM-i ametlik koduleht 
*GUAM-i infoportaal (inglise ja vene keeles)
*GUUAM-i ametlik koduleht (inglise keeles)
Makjavellism

**Makjavellism** on halvustav nimetus poliitikale, mis on riuklik, kõlblusetu, kokkuleppeline ja eelkõige manipuleeriv.

Kõrvuti tavakasutusega (salakaval, vahendeid mittevaliv poliitika) on sõnal "makjavellism" ka teisi, kitsamaid tähendusi. Näiteks psühholoogid tähistavad sellega "amoraalset, salakavalat suhtumist kaasinimestesse, millega kaasneb küüniline arvamus nende iseloomust ja tegusid juhtivatest motiividest" või siis "1) usku, et inimesi saab juhtida meelituste, ähvarduste ja tüssamiste abil; 2) püüdu sellist juhtimist ellu rakendada"

## Vaata ka
* Niccolò Machiavelli

## Viited
Ühend

Hulkade *A* ja *B* **ühendiks** ehk **summaks** nimetatakse matemaatikas hulka *A* ∪ *B*, mille elementideks on parajasti kõik hulga *A* ja kõik hulga *B* elemendid.

## Näiteid
* Hulkade {a, b, c, d} ja {b, d, e, f} ühendiks on hulk {a, b, c, d, e, f}.
* Vahemike (–100; 10) ja (–10; 100) ühendiks on vahemik (–100; 100).

## Vaata ka
* Ühisosa
* hulkade vahe
The Stranglers

**The Stranglers** on inglise punkbänd. 
The Stranglers registreeriti Ühendkuningriigi äriregistris 1974. aastal. Algkoosseisu kuulusid Hugh Cornwell (kitarr, laul), Jean-Jacques Burnell (basskitarr, laul), Dave Greenfield (klahvpillid) ja Jet Black (löökpillid, laul). Viimane oli ka ansambli bussijuht, kuna tal oli tehnika transpordiks sobiv mikrobuss, mis on tuntud nime all "Ice Cream Van". Koosseisust on lahkunud ainult Hugh (1990), kes teeb edukalt soolokarjääri.

Kaks aastat esineti peamiselt kahtlase kuulsusega pubides ja salvestati demolinte, mis ei pälvinud plaadifirmade tähelepanu. Ukse maailma avas esinemine 1976. aastal Patti Smithi (tuntud oma tolerantsuse poolest uute nägude suhtes) soojendusbändina tema kontserditurneel. Kohe järgnes plaadileping ja esimene singel "(Get A) Grip (On Yourself)", mis jõudis Ühendkuningriigi edetabelis 4. kohale. Kuna vindumisaega oli olnud kaua ja materjali kogunenud piisavalt, salvestati esimese stuudiosessiooni jooksul koguni kaks albumit, "Rattus Norvegicus" ja "No More Heroes", mis ilmusid väikeste vahedega 1977. aastal. Kahe plaadi vahel tuli välja ka singel "Peaches", mille Ühendkuningriigi raadiojaamad panid nende arust haige tagamõtte pärast boikoti alla. Lugu pääses eetrisse pärast nn raadiomontaaživersiooni tegemist, kus sõna "clitoris" oli asendatud sõnaga "bikini". Tõsise põntsu plaadifirmade silmis pani ansambli renomeele esinemine Nice'i ülikoolis, misjärel loomastunud üliõpilased üritasid ülikooli hooneid maha põletada. Mõni aeg tuli pundi liikmetel kanda karistust Prantsusmaa vanglas ja edaspidi keelati neil selles riigis esineda. Ka Rootsis ründasid neid ühe kontserdi ajal kohalikud autohullud "raggared", saagides mootorsaagidega katki bändi instrumendid, mispeale bändi tuurimeeskond viskas neid Molotovi kokteilidega. Bänd eskorditi Rootsist välja, ning kui nad tahtsid hiljem tagasi tulla, ei lasknud Rootsi võimud neid riiki, kuna polnud valmis võtma vastutust nende turvalisuse eest.

## Diskograafia

*"Rattus Norvegicus"
*"No More Heroes"
*"Black and White"
*"Live -XCerts"
*"The Raven"
*"The Gospel According to The Men in Black"
*"La Folie"
*"Feline"
*"Aural Sculpture"
*"Dreamtime"
*"10"
*"All Live, and All of the Night"
*"Norfolk Coast"
*"Suite XVI"
*"Giants"
*"Dark Matters"

## Sooloplaadid
### J.J. Burnel

*Euroman Cometh
*Un Jour Parfait

**(koos Dave Greenfieldiga)**

*Fire and Water

### Hugh Cornwell

*1979 Nosferatu
*1988 Wolf
*1992 CCW
*1993 Wired
*1997 Guilty
*1999 Black Hair Black Eyes Black Suit
*2000 Hi Fi
*2002 Footprints in the Desert
*2002 Sons of Shiva
*2002 Mayday
*2003 In the Dock
*2004 Beyond Elysian Fields

## Välislingid
*Stranglers Information Service
Kommutatiivsus

**Kommutatiivsus** ehk **vahetuvus** ehk **vahetatavus** on binaarse tehte, sealhulgas binaarse algebralise tehte omadus: hulgal *S* defineeritud tehe * on kommutatiivne, kui iga x ja y korral hulgast *S* kehtib: x * y = y * x. Teiste sõnadega, operandide järjekord ei mõjuta tehte tulemit. 

## Näiteid elementaarmatemaatikast
Näiteks elementaarmatemaatikast tuntud arvude (naturaalarvude, täisarvude, reaalarvude, kompleksarvude) liitmine ja korrutamine on kommutatiivsed tehted. Teiste sõnadega, summa ei sõltu liidetavate järjekorrast ja korrutis ei sõltu tegurite järjekorrast (näiteks 2 + 3 =3 + 2 = 5 ja 2 • 3 = 3 • 2 = 6).

Seevastu näiteks täisarvude lahutamine ei ole kommutatiivne (näiteks 5 – 3 = 2, aga 3 – 5 = –2).

## Vaata ka
* antikommutatiivsus
* assotsiatiivsus
* distributiivsus
Liitmisreegel

**Liitmisreegel** ehk **liitmislause** on üks kombinatoorika kahest põhipostulaadist (teine on korrutamisreegel):
:kui ühte objekti saab valida *m* erineval viisil ja teist objekti saab valida *n* erineval viisil, kusjuures esimese ja teise objekti valikud on teineteist välistavad, siis kas esimese või teise objekti valimiseks leidub täpselt *m* + *n* erinevat võimalust.

## Vaata ka
* korrutamisreegel
Mersenne'i arvud

**Mersenne'i arvud** on naturaalarvud kujul 2*n*–1, kus *n* on naturaalarv. Näiteks kuuluvad nende hulka arvud 1, 3, 7, 15, 31, 127 ja 255. 

Mersenne'i arvud said nime Prantsuse munga Marin Mersenne'i järgi, kes uuris, millised sellistest arvudest on algarvud. 2013. aasta jaanuari seisuga oli teada 48 Mersenne'i algarvu. Ei ole teada, kas Mersenne'i arvude hulgas leidub lõpmata palju algarve. 

Selleks, et Mersenne'i arv oleks algarv, on tarvilik (aga mitte piisav), et astendaja *n* oleks algarv.
Mersenne'i arvude leidmise programmi abil kontrollitakse arvuteid, nii leiti ka Inteli Pentiumi viga. 

## Vaata ka
* Marin Mersenne
* Mersenne'i algarvud
* täiuslik arv

## Viited

## Välislingid
* &ndash; ''Mersenne Prime Search''
* "why would anyone want to find a prime that big?"
‘Āţif Şidqī

**‘Āţif Şidqī** (29. august 1930 – 25. veebruar 2005) oli Egiptuse poliitik, peaminister aastatel 1986–1996. 

Ta vahetas 10. novembril 1986 sellel ametipostil välja ‘Alī Luţfī. 

‘Āţif Şidqī elas üle novembris 1993 Kairos tehtud atentaadi, mille sooritas islamistlik grupp. 

Ta astus koos oma kabinetiga ametist tagasi 2. jaanuaril 1996 ja asendati mõne päeva pärast Kamāl al-Janzūrīga.
Jõuluülestõus

**Jõuluülestõus** oli tšernogoorlaste 7. jaanuaril 1919 alanud ülestõus Serbia okupatsiooni vastu.

Jaanuaris 1916 okupeerisid Tšernogooria Austria-Ungari väed, pärast maailmasõja lõppu Serbia väed. Serbia süüdistas kuningas Nikola I Petrovići vaenlasega separaatrahu sõlmimises ning laskis kokku kutsuda Suure Rahvuskogu. Rahvuskogu oli Serbia politsei poolt kontrollitud, ta oli vastuolus ikka veel kehtiva Tšernogooria põhiseadusega. Rahvuskogu tõukas Nikola I troonilt ja keelas tal riiki naasta. 29. novembril 1918 kuulutati välja Tšernogooria liitumine Serbiaga. Tšernogooria sümbolid keelustati, sealhulgas rahvusliku mütsi kandmine. Isegi Tšernogooria nimi keelustati: tema ametlikuks nimeks sai Zeta piirkond.

7. jaanuaril, mis Juliuse kalendri järgi oli jõulupüha, algas ülestõus. Suurriikide nõudmisel käskis Itaaliasse põgenenud Nikola juba jaanuaris vastupanu lõpetada ja relvad maha panna. Vastutasuks lubasid suurriigid Nikolale taastada Tšernogooria riik diplomaatiliste vahenditega, kuid seda lubadust nad ei täitnud.

1920 keelustati Tšernogooria Autokefaalne Õigeusu Kirik mittekanoonilisel ja ebaseaduslikul viisil ja selle varad anti üle Serbia Õigeusu Kirikule.

Ülestõusnud ei suutnud võimu riigis enda kätte võtta ja see jäi pikaks ajaks vinduma. Alles 1922. aastal alanud sõjaliste operatsioonidega taastas Jugoslaavia Kuningriik kontrolli kogu Tšernogooria üle. Mägipiirkondades jätkus vastupanu 1926. aastani.

Tšernogoorlaste kaotused ei olnud väga suured: umbes 3000 hukkunut ja 3000 haavatut, näiteks 1915 Austria vastu võidetud Mojkovaći lahingus kaotas Tšernogooria hukkunutena umbes 6000 ja 1913 Türgi vastu võidetud Shkodëri lahingus ligikaudu 10 000 meest.

Jõuluülestõus on Jugoslaavia ajaloo üks kõige paremini hoitud saladusi. Ametlikult seda eitati. Enne 1990. aastaid polnud võimalik Jõuluülestõusu käsitlevaid originaaldokumente avaldada. See oleks näidanud, et Tšernogooria ei liitunud Serbiaga vabatahtlikult, vaid et riik annekteeriti.