open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Von

**Von** on enamasti saksakeelsetes maades perekonnanime ees kasutatav sõna (aadlipartikkel), mis tavaliselt tähistab aadlipäritolu. Üldiselt kirjutatakse see väikese algustähega.

Keskajal, kui perekonnanimed polnud veel kinnistunud, tähistas 'von' eelkõige päritolukohta (näiteks: von Plettenberg - Plettenbergist) ja ei pruukinud alati tähendada, et isik on aadlipäritolu. Kuid keskaja lõpuks muutus viimane valdavaks. Von-i kasutasid veel ka mõned Šveitsi linnapatritsiaadi liikmed ja üksikud mitteaadlikud Saksamaalgi, kuid tavapärase nimeosana, nagu Madalmaades van, seda alates varauusajast ei kasutata. Kuid ka kõigi Saksa aadliperekondade puhul ei kasutata predikaati von, keskaja esimesest poolest pärineval põlisaadlil (*Uradel*) on see kas 'zu' või 'von und zu'. Lisaks võib aadlipredikaat esineda ka kujudel: 'von der', 'von dem' ja 'von zur'.

Pärast Esimest maailmasõda, kui Saksamaal ja Austrias monarhiad kaotati, kadus ka seisusühiskond ning nõnda kaotasid ka aadlipartiklid oma tähenduse. Kuid Saksamaal on need siiski siiani jäänud nime osaks, samas kui Austrias on nende kasutamine keelatud. Partikli 'von' kasutamine oli 1920. ja 1930. aastatel keelatud ka Eestis.

Von on aadlipartiklina kasutusel ka Skandinaavias, kus see on enamasti saksa päritolu aadliperekondade perekonnanime osa, kuid mitte alati: näiteks filosoofi Georg Henrik von Wrighti perekond on šoti päritolu.

Tänapäeval on ka mitmed mitteaadlikud endale ise võtnud partikli 'von' (näiteks: Lars von Trier, Erich von Stroheim, Josef von Sternberg, Dita Von Teese).

## Välislingid
*Adelszeichen und Adel
*Nichtadeliges "von"
*Fragen über den jetzigen Gebrauch des Worts von, in so fern es in Lief- und Ehstland den Adelstand anzeigen soll
Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupp

**Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupp** (inglise *Nordic Battle Group*) on Euroopa Liidu lahingugrupp, rahvusvaheline sõjaväeüksus, milles osalevad Rootsi, Soome, Norra, Iirimaa, Läti, Leedu ja Eesti.

Põhjala lahingugrupi ülem oli 2011. aastal Rootsi kaitseväe brigaadikindral Stefan Andersson. 2015. aastal on Põhjala lahingugrupi komandör Rootsi kaitseväe kolonel Torbjörn Larsson.

Põhjala lahingugrupi juhtriik on Rootsi, kes on põhivastutaja lahingugrupi ettevalmistamisel, koordineerib koostööd Põhjala lahingugrupis osalejate vahel ning suhtleb Euroopa Liidu institutsioonide ja teiste liikmesriikidega. Suurbritannia toetab lahingugruppi operatiivtasandi peakorteriga. Lahingugrupi tuumiku moodustab umbes 1500-meheline jalaväeüksus, millele lisanduvad erinevad toetusüksused, kokku ligi 2200 kaitseväelast. Rootsi panustab umbes 1600, Soome 200, Norra 150 ja Iirimaa 140 kaitseväelasega. 

Eesti panuseks lahingugruppi on Scoutspataljoni 34-liikmeline staabikaitserühm, staabiohvitserid, rahvuslik toetuselement üksuste toetamiseks (NSE), luuremeeskond, liikumise ja transpordi koordinatsiooni meeskond (MOVCON) ja sõjaväepolitsei uurija, kokku kuni 55 kaitseväelast. 

Põhjala lahingugrupp, kus osalevad ka Eesti kaitseväelased, on alates 2011. aasta 1. jaanuarist kuni 30. juunini reageerimisvalmiduses. Samasuguses reageerimisvalmiduses on Põhjala lahingugrupp ka 2015. aasta esimesel poolel.

Samuti on 2011. aasta 1. jaanuarist 30. juunini töövalmiduses Hollandi juhitav Euroopa Liidu lahingugrupp BG-107, millesse panustavad lisaks juhtriigile Saksamaa, Soome, Austria ja Leedu.

## Vaata ka
* NORDEFCO

## Viited

## Välislingid
* Põhjala lahingugrupi koduleht Rootsi kaitseväe veebilehel (inglise keeles)
* Ilves: Põhjala lahingugrupp on hea näide Eesti ja Rootsi koostööst. Postimees.ee, 20. jaanuar 2011.
* Rootsis harjutati Põhjala Lahingugrupi saatmist operatsioonile. Kaitseministeeriumi koduleht, 17. november 2010.
* Force Commander visits Logistic Battalion. Rootsi kaitseväe koduleht, 21. mai 2010.
* Eesti osalus operatsioonides - Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupp. Kaitseväe koduleht.
* Urmas Jaagant. Kaitseliidu rühm osaleb Põhjala lahingugrupis. Eesti Päevaleht, 7. jaanuar 2008.
Juri Gagarini puiestee

**[[Juri Gagarin]]i puiestee** on mitme Eesti tänava endine nimi:
***[[Toompuiestee]]** Tallinnas
***[[Kastani puiestee]]** Rakveres

## Vaata ka
*J. Gagarini tänav, praegu Jaan Tõnissoni tänav Tartus
EJL

**EJL** on mitme organisatsiooni nime lühend:
*Eesti Jahispordi Liit
*Eesti Jahtklubide Liit
*Eesti Jalgpalli Liit
*Eesti Jalgratturite Liit
*Eesti Judo Liit'''
*Eesti Juristide Liit
*Eesti Juuksurite Liit
*Eesti Jõutõsteliit
*Eesti Jäähoki Liit
*Eesti Jääpalliliit
*Eesti Jääpurjetamisliit
Külmlava

**Külmlava** on ilma kütteta puidust või tellistest seintega kast, millel on poolviltu asetatud klaasist või plastist kate, mis laseb päikesekiirgust läbi. Lava kate on tavaliselt varustatud hingedega, mis võimaldavad katet kergitada ning lava õhutada. 

Külmlava võib olla nii statsionaarne kui ka teisaldatav ehitis.

Kui lava on asetatud otse mullale, saab seda kasutada puitunud pistikute kasvatamiseks ja ületalve hoidmiseks. Alusele asetatud lavades saab ette kasvatada külmakindlate köögiviljakultuuride istikuid ning aklimatiseerida katmikalal ette kasvatatud taimi.

## Vaata ka
*Katmikala
*Kasvuhoone
Pappus

**Pappus** on  lendkarvade kimbuke korvõieliste taimede viljadel. Pappus soodustab seemnete levimist tuulega (aerohooriat).
Puitumine

**Puitumine** ehk **lignifikatsioon** on polüsahhariidide ja ligniini ladestumine taime raku seintesse, mille tulemusena muutub taime vars jäigaks.

Kasvava võrse tipp on rohtne, alumine osa aga puitunud. Puituvad võrse sisemised koed. Seda, kas vars on puitunud, saab kindlaks teha murdes. Rohtne võrse annab sileda murdepinna, poolpuitunud võrse on hästi painduv ning juba puitunud oks jätab murdudes kiulise lõikepinna.

Puitumist ei tohiks segi ajada korgistumisega. Kui puitumine esineb taime sisemistes kudedes, siis korgistuvad pindmised koed. Sügisel muutub suvel rohelise võrse koor pruuniks ning kuivab pinnalt – korgistub. Korgistunud pind takistab vee liigset aurumist ning aitab parasvöötme kliima taimedel valmistuda talveperioodiks.

## Vaata ka

*Lülipuit
*Maltspuit

## Viited
Kõnetrakt

**Kõnetrakt** on inimese vokaaltrakt ehk häälekulgla.

Selle moodustavad kõrist ülalpool paiknevad õõned (suuõõs, ninaõõs).

Täiskasvanud meeste kõnetrakti keskmine pikkus on 16,9&nbsp;cm ja naistel 14,1&nbsp;cm.

## Viited
Hendrik Agur

**Hendrik Agur** (sündinud 3. oktoobril 1965 Viljandis) on Eesti haridusjuht. 

Ta on lõpetanud 1983. aastal Viljandi 5. Keskkooli ja 1991. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonna (kultuuritöötaja orkestrijuhi eriharul).

Aastatel 2005–2018 oli Agur Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor. 
2019. aasta jaanuaris asus ta tööle Haridus- ja Teadusministeeriumis riigigümnaasiumide rajamise koordineerijana. 2019. aasta aprillis valiti ta septembris tööd alustava Kohtla-Järve Gümnaasiumi direktoriks.

Agur on Eesti era- ja harrastuspilootide ühingu asutaja, juhatuse liige ning endine esimees. Tema algatusel rajati Viljandimaale Karksi valda eralennuväli. Ta oli Karksi valla volikogu esimees kuni 22. märtsini 2012.

2025. aasta 21. septembril kella 17 paiku Pühajõel sattus Agur oma lennukiga õnnetusse, murdes käeluu. Lennuk läks mahakandmisele. Õnnetuse põhjustas valearvestus tuule osas, mistõttu põrkas telik vastu põllul olnud põhupalli.

## Tegevus poliitikas
Hendrik Agur kuulus aastatel 2011–2018 erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 441 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Tema ema Ingrid Agur oli teatrikunstnik teatris Ugala. Isa Jaak Agur on olnud Viljandi haigla arst. Hendrik Agur on Rein Aguri vennapoeg. 

Abielust Hannula Aguriga (Hannula Lepp) sündisid Hendrik Aguril pojad Sander-Sebastian ja Gabriel. 

Hendrik Agur abiellus 2014. aastal dirigent Anu Taliga. 29. aprillil 2015 sündis neil poeg. 
Juulis 2016 sai teatavaks, et nende kooselu on lõppenud.

Aguri elukaaslane aastast 2020 on Lilian Reinmets. Neil on poeg (sündinud 2022) ja tütar (sündinud juunis 2024).

## Viited

## Välislingid
* Sergei Mihhailov: "Riik maksab Agurile 800 eurot eluasemekuludeks" ERR, 3. mai 2019
* Teet Korsten: "Hull mees, kes asus Eesti vanima kooli juhi kohalt kõige nooremat looma", Põhjarannik, 27. juuli 2019.
Monstercöuq

**Monstercöuq** on 2009. aastal loodud Eesti rokk- ja punkansambel. 

## Ajalugu
Algselt stuudioprojektina loodud ansambel Monstercöuq loodi 2009. aasta augustis, kui lindistati esimene lugu "Täi". Hiljem koosseisu täiendamisel alustati ka kontserttegevusega.

## Liikmed
* Madis Merk – vokaal
* Kurmet Kahju – kitarr
* Andre Nõu – basskitarr
* Märt Jerve - basskitarr
* Robert Vahter – trummid
* Priidu Peegel - trummid

## Diskograafia
* 2010 - Sugutung ja surmahirm
* 2014 - Musculus Lusticus (EP)
* 2017 - Saamatu (EP)
* 2019 - Dankenstein

### Singlid

* 2010 - Pomidoras
* 2010 - Võibolla
* 2020 - Miks juua üks päev
* 2025 - Wombat
* 2025 - Sliip

### Lood kogumikel
* "Laks Laks Laks"  kogumikul Trash Can Dance – Sügis (TCD, 2010, CD)
* "Ilusa naise süü"  kogumikul Ühikarotid  (2010, CD)

## Viited

## Välislingid
*Monstercöuq Bandcampis
*Monstercöuq Instagramis
*Monstercöuq Facebookis
*Monstercöuq Soundcloudis
Heinrich Struck

**Heinrich Ewald Struck** (24. mai (ukj 5. juuni) 1838 Riia – 16. aprill 1917 Viljandi) oli Eesti vaimulik.

## Elulugu
### Päritolu ja haridustee
Ta sündis XIX sajandi algul Pommerist Barthist Riiga rännanud kaupmees Wilhelm August Strucki (u 1812−1902) ja tema esimese abikaasa Johanna Friedericke Brachmanni (u 1814−1847) vanema pojana. Õppis esmalt Riias Assmuthi erakoolis, seejärel aastatel 1854–1858 Riia kubermangugümnaasiumis. Astus Tartu ülikooli, kus õppis 1863. aastani teoloogiat ja lõpetas selle gradueeritud tudengina. 1864–1865 täiendas end Lausanne'i ja Erlangeni ülikoolis. 1865. aastal sai kandidaadikraadi.

### Tegevus vaimuliku ja pedagoogina
Liivimaale naasnuna sai temast 1865. aastal Liivimaa pastorikandidaat. Prooviaastal (1865−1866) oli ta Tarvastu Peetri koguduses Paul Carlblomi juures. Ordineeriti õpetajaks 30. oktoobril (ukj 11. novembril) 1866. Oli aastatel 1866–1870 Viljandi Pauluse koguduse adjunktõpetaja, olles selle kõrvalt usuõpetaja Schmidti Poiste Era-õppe- ja Kasvatusasutuses ja Linna Tütarlastekoolis. Aastatel 1870–1907 oli ta (introdutseeriti 26. aprillil (ukj 8. mail) 1870) Võru Katariina koguduse õpetaja ning selle kõrvalt kahes linnakoolis usuõpetaja. Jäi novembris 1907 emerituuri. Emerituuris olles elas Viljandis, kus ta ka suri.

## Viited
Kuramaa hertsog

**Kuramaa hertsog** (ametlikult **Kuramaa ja Zemgale hertsog**; saksa *Herzog von Kurland und Semgallen*) oli Kuramaa hertsogiriigi valitseja 16.–18. sajandil.

## Kuramaa hertsogiriik

Esimene Kuramaa hertsog oli Liivi ordu viimane ordumeister Gotthard Kettler, kes 1561. aasta sügisel andis senised orduvaldused Poola kuninga Zygmunt II kaitse alla. 1562. aasta 5. märtsil likvideeriti Liivi ordu lõplikult ja selle Väina jõest lõuna poole jäävatest aladest moodustati Kuramaa ja Zemgale hertsogiriik. Kettler sai selle esimeseks hertsogiks, andes Zygmunt II-le vasallivande. Nõnda sarnanes Kuramaa hertsogi positsioon Preisimaa hertsogi omaga. 

Aastatel 1595–1617 oli Kuramaa hertsogiriik jagatud kaheks: Kuramaa hertsogiks oli Gotthard Kettleri noorem poeg Wilhelm, Zemgale hertsogiks aga vanem poeg Friedrich.

Kuramaa hertsog valitses hertsogiriiki koos hertsogliku nõukoguga, kus suur roll oli kohalikel aadlikel. Ka hertsogiriigi kohalik haldus oli aadlike käes. Viimaste roll kasvas eriti 17. sajandi alguses. Hoolimata aadlike domineerimisest riigi sisepoliitikas, oli välispoliitika siiski hertsogi suunata, ehkki ta pidi arvestama oma lääniisanda, Poola kuninga huvidega. 

Kuni 1711. aastani olid Kuramaa hertsogid Kettlerid. Riigi kõige võimekamaks valitsejaks peetakse Jakob Kettlerit (valitses 1642–1682). 18. sajandi alguses, Põhjasõja ajal, langes Kuramaa Venemaa mõjusfääri, kuigi Kuramaa hertsog jäi ametlikult Poola vasalliks; talle järgnenud Kuramaa hertsogid olid Venemaa valitsejate soosikud. Viimased Kuramaa hertsogid tegelesid kultuuri ja hariduse edendamisega valgustusajastu vaimus. Kuramaa hertsogiriik likvideeriti 1795. aastal kolmanda Poola jagamise käigus ja Kuramaa hertsogi tiitel lisandus järgnevalt Venemaa keisri titulatuurile. Kuramaa aga liideti Venemaa keisririiki Kuramaa kubermanguna.
### [[Kettlerid]]
*1561–1587 Gotthard Kettler (1559–1561 Liivi ordu maameister)
*1587–1639 Friedrich Kettler
*1639–1682 Jacob Kettler
*1682–1698 Friedrich Kasimir Kettler
*1698–1711 Friedrich Wilhelm Kettler
*1711–1730 Anna Ivanovna (eelmise abikaasa, 1730–1740 Venemaa keisrinna)
*1730–1737 Ferdinand Kettler

### [[Bironid]] (Bührenid)
*1737–1741 Ernst Johann Biron (alates 1740. aastast oli Venemaa regent)
### Teised aadlisuguvõsad
*1741 Ludwig Ernst (Braunschweig-Wolfenbüttel-Beverni hertsog)
*1758–1763 Karl Christian Joseph (Saksi prints), Saksimaa kuurvürsti ja Poola kuninga August III poeg

### [[Bironid]] (uuesti)
*1763–1769 Ernst Johann Biron (uuesti)
*1769–1795 Peter Biron
### [[Romanovid]] (personaalunioon Venemaaga)
*1795–1796 Katariina II
*1796–1801 Paul I
*1801–1825 Aleksander I
*1825–1855 Nikolai I
*1855–1881 Aleksander II
*1881–1894 Aleksander III
*1894–1917 Nikolai II

## Välislingid
Tipupung

**Tipupung** ehk **tipp-pung** ehk **ladvapung** on võsu tipmine pung. Tipupungast jätkub puhkeperioodi lõppedes taime varre kasv. Kasvu lõpetanud võrse tippu moodustub uus tipupung. Taime võsu tipmises ehk apikaalses osas asub tüvirakkude populatsioon, mida kutsutakse võsutipu meristeemiks. Need rakud produtseerivad hormooni nimega indool-3-äädikhape, mida transporditakse võsu tipust teistesse taime organitesse. Transporditav indool-3-äädikhape
pärsib iga lehe kaenlas oleva külgpunga arenemise, mistõttu taimel kasvab eelkõige peavars. 

Pungade moodustumine on taimedel liigispetsiifiline: see võib alata nii kevadel kui ka varasügisel.  
Ebasoodne kliima (põud, kestvad sajud) võivad tingida tipupunga puhkemise suve teisel poolel. Seda nimetatakse hiliskasvuks. Hilisvõrsed ei jõua aga enam puituda ja saavad kahjustada juba esimeste öökülmadega.
Paul Carlblom

**Paul Carlblom** (23. veebruar vkj/7. märts 1803 Noarootsi – 28. mai / 9. juuni 1872) oli Eesti vaimulik.

Hariduse sai koduõpetaja käe all. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1820–1824. Aastal 1825 oli koduõpetaja Vecpiebalgas ning aastatel 1826–1828 Viljandis Leopold von Holsti erakasvatusasutuses õpetaja. Ordineeriti 18. märtsil / 30. märtsil 1828 õpetajaks.

Oli aastal 1828 (introdutseeriti 25. märtsil / 6. aprillil) vikaarõpetaja ja aastatel 1828–1842 (introdutseeriti 27. mail / 8. juunil 1828) õpetaja Härgmäe koguduses, oli aastatel 1840–1842 Valga praostkonna vaimulik koolirevident. Oli aastatel 1842–1872 Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, olles veel aastatel 1854–1872 Viljandi praostkonna praost.

Carlblom oli aastal 1834 kaastööline perikoopide väljatöötamise komitees, aastal 1854 oli ta eestikeelse lauluraamatu revisjonikomisjoni kaastööline. Aastatel 1844–1866 oli ta Liivimaa Konsistooriumi assessor. 1. juunist / 13. juunist 1864 – 24. juunini / 6. juulini 1865 oli ta Liivimaa kindralsuperintendendi kohusetäitja.

## Tunnustus
*1856 Kullatud rinnarist
*1860 Püha Stanislavi ordeni III klass

## Isiklikku
Tema isa Gustav Carlblom ja vanaisa Jonas Laurentii Carlblom olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad, teine vanaisa Joachim Heinrich Dahl oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja, onu Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema vend Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, vend Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, vend Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, venna Peteri poeg Wilhelm Gustav Johann Carlblom oli Alatskivi ja Kodavere Mihkli koguduse õpetaja. Tema poeg Oskar Emil Carlblom oli Häädemeeste ja Tahkuranna koguduse õpetaja.

## Esivanemad

## Viited
Liivimaa kuningriik

**Liivimaa kuningriik** oli Eestis aastatel 1570–1577 eksisteerinud Moskva tsaaririigi vasallriik.

## Territoorium
Liivimaa kuningriik koosnes Liivimaa kuninga Magnuse valdustest Põltsamaa ja Karksi ümbruses. Ambitsioonikas Magnus lootis, et kui Põhja-Eesti vallutatakse, liidetakse ka need alad tema võimu alla, kuid Põhja-Eesti vallutamine ebaõnnestus, sest Magnuse formaalsel juhtimisel toimunud ligi pool aastat kestnud Tallinna piiramine (1570–1571) lõppes edutult.

Tema valdused Saaremaal ja Kuramaal (endine Kuramaa piiskopkond) kuningriigi valduste hulka ei loetud. Kuningriigi keskuseks oli Põltsamaa. 

Kuningriigi territoorium piirnes põhjas Rootsi kroonile allunud territooriumidega, kagus aga 1561. aastaks Vene tsaaririigi vägede poolt vallutatud Tartu linna (1558), Tartu piiskopkonna ja osa Liivi ordu territooriumiga, kus suuremal osal vallutatud alast kehtis Moskva tsaaririigi võim kuni 1582. aastani. 

## Valitsemine
Sisuliselt ei erinenud selle staatus eriti vojevoodkonna omast, kuid Moskva tsaar Ivan IV rajas selle propagandistliku eesmärgiga, meelitamaks saksa päritolu Holsteini Oldenburgi dünastiast põlvneva kuningaga Liivimaa aadlikke Liivi sõjas enda poole üle tulema. 

Enne kokkulepet Magnusega proovis Moskva tsaaririigi tsaar moodustada Liivimaal vasallriiki pakkudes selle juhi kohta 1560. aastast vangistuses viibivale eelviimasele Liivi ordu maameistrile Wilhelm Fürstenbergile, kes aga viidates tema poolt Saksa Rahva Püha Rooma Riigi keisrile antud vandele, keeldus Moskva tsaari Ivan IV Julma ettepanekust. W. Fürstenberg surigi vangistuses 1568. aastal.

Magnuse õuemarssaliks ja nõunikuks 1560–1571 oli Johann von Uexküll (surnud 1583) Mõniste mõisast. 

## Osalus Liivi sõjas

Liivimaa kuningas Magnus osales vasallina Moskva tsaari ebaõnnestunud katses vallutada aastatel 1570–1571 toimunud, juba 1561. aastast Rootsi krooni võimu alla läinud piiramisega Tallinna.

## Kuningriigi likvideerumine
Liivimaa kuningriik likvideeriti pärast seda, kui Magnus oli tsaariga tülli läinud ja viimase Kuramaa piiskopina oma Kuramaa piiskopkonna valdustesse põgenenud, hakates koos Kuramaa hertsogkonna hertsogiga Rzeczpospolita Poola kuninga vasalliks.

## Vaata ka
*Liivi sõda

## Viited

## Välislingid
* Hans Kõrge, Taani-Vene vahekord Eesti suhtes a. 1575—1576., Ajalooline Ajakiri 1937, nr. 2
*Andres Adamson, MAGNUS IN MOSCOW, Acta Historica Tallinnensia, 2011 Vol. 16/1 
*Andres Adamson, PRELUDE TO THE BIRTH OF THE "KINGDOM OF LIVONIA", Acta Historica Tallinnensia, 2009 Vol. 14/1 
*Andres Adamson, Hertsog Magnus ja tema "Liivimaa kuningriik", Tallinna Ülikool, Tallinn 2009
Kehila kool

**Kehila kool** oli kool Saaremaa vallas Kehila külas.

## Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiviis
*ERA.2015.1.237. Kirjavahetus koolitöö korraldamise, rahvahariduse arendamise, Kehila kooli sulgemise ja uute klassikomplektide avamise küsimustes.
*ERA.4364.2.11. Kehila kooli õpilaste nimekirjad.
Liivimaa kuningas

**Liivimaa kuningas** oli tiitel, mille Moskva tsaar Ivan IV 1570. aastal andis hertsog Magnusele.

Ehkki Magnus oli nime poolest kuningas, ei kaasnenud sellega mingit tegelikku võimu Liivimaa üle, tema Liivimaa kuningriik koosnes vaid tema valdustest Põltsamaa ja Karksi ümbruses. Kuningatiitel oli otseselt seotud Magnuse tsaari vasalliks olemisega. Seetõttu kaotas ta selle, kui läks Ivaniga tülli ja hakkas Poola kuninga vasalliks.

## Kirjandus
*Andres Adamson, "Hertsog Magnus ja tema "Liivimaa kuningriik". Doktoritöö. Tallinn, 2008. Doktoritöö PDF-failina
Idanemine

**Idanemine** on protsess, kus sobivasse keskkonda sattunud seemnes algavad biokeemilised reaktsioonid: toitekoest liiguvad varuained idusse, see hakkab kasvama, lükkab seemnekesta laiali ning tõuseb tõusmena mullapinnale.

Seeme vajab idanemiseks: 
***vett** – vee imendumine seemnesse võimaldab sellel paisuda ja alustada kasvamist;
***soojust** – soojust nõuavad seemned liigispetsiifiliselt, harilikult plusskraadiseid temperatuure; 
***valgust** – mõned seemned nn valgusidanejad, idanevad vaid koostöös valgusega;
***pimedust** – enamik seemneid idaneb pimedas;
***õhku** – idanemise alguseks ja hingamisprotsessi toimumiseks on vaja hapnikku.

Sageli on seemned idanemisvõimelised kohe pärast täisküpsuse saavutamist. Teatavatel juhtudel aga vajavad seemned nn **idanemispuhkust** – nad on võimelised idanema alles kindla aja möödudes. Seemnes asuvad inhibiitorid, mis lagunevad alles teatud aja möödudes, tagades sellega, et sügisel varisenud seeme hakkab idanema alles kevadel.
Üldiselt idanemispuhkus katkeb, kui seeme on sattunud piisavalt niiskesse ja pimedasse keskkonda, kuid on ka erandeid.

Eukalüptiseemned idanevad looduslikult pärast metsatulekahjusid, seega vajavad nad enne idanemist kuumust. Paljude parasvöötmetaimede seemned ei idane enne, kui on tunda saanud talve. Talve kunstlikku stimuleerimist nimetatakse stratifitseerimiseks. Mõnede seemnete (tavaliselt looduses loomleviste) kestad on veele ja gaasile läbimatud. Kunstlikes tingimustes kasutatakse selliste seemnete idanemise alustamiseks skarifitseerimist ehk mehaanilist vigastamist.
Jälgede jälgedes

**"Jälgede jälgedes"** on eesti rokkansambli Ultima Thule album, mis ilmus 2010. aasta novembris.

Lood salvestati Tallinnas Elmu Värgi Linnahalli helistuudios 2010. aasta sügisel. Erinevalt eelmisest albumist "Ingel ja Suli" salvestati "Jälgede jälgedes" vana analoogtehnikaga.

## Lood
# "Linnutee liiprite all" (Riho Sibul / Jüri Leesment)
# "Elan välja" (Raul Vaigla / Jüri Leesment)
# "Päästeingel" (Raul Vaigla / Jüri Leesment)
# "Pilv" (Raul Vaigla / Jüri Leesment)
# "Jälgede jälgedes" (Riho Sibul / Jüri Leesment)
# "Võitluslauluke" (Riho Sibul / Ott Arder)
# "Kandideerin" (Raul Vaigla / Jüri Leesment)
# "Varavalmik" (Toomas Rull / Villu Kangur)
# "Homme kell pool ükskõik" (Riho Sibul / Jüri Leesment)
# "Helemeelne" (Kalle Vilpuu / Jüri Leesment)
# "Armetuim" (Riho Sibul / Peep Ilmet)

## Ultima Thule koosseis
*Riho Sibul – laul, kitarr
*Raul Vaigla – basskitarr, laul ("Elan välja")
*Toomas Rull – trummid, laul ("Varavalmik")
*Kalle Vilpuu – kitarr
*Aare Põder – klahvpillid

## Viited

## Välislingid
*Valner Valme. Ultima Thule uus gruuv: süngelt panevad. Postimees, 15. detsember 2010.
*
*"Jälgede jälgedes" Rada7 foorumis
21. strategeem

**21. strategeem** 36 strategeemist on "kuldne tsikaad heidab kesta ".

Mimikri. Mask.

## IV 3. (21.) Kuldne tsikaad heidab kesta

金蟬脱殼 (*Jīn chán tuō qiào*)  *Jīn-chán tuō-qiào*: *kuj.* varjuda, nii et jäljedki on juba jahtunud. *Jīn-chán*: Hani dünastia ajal tsikaadiga kujutisega kaunistatud saateametniku seisuse müts. *Tuōqiào*: väljuda (teo)karbist.

Jätta maha kõik väärad, strateegilistel eesmärkidel välja mõeldud välised vormid. Nagu tsikaadi kest, jääb fassaad puutumata, kuid tegelikud sündmused leiavad nüüd aset mujal. Väidetavalt on maa all elaval vastsel kuldselt läikiv kest. Maa peal elavale täiskasvanud loomale on see kest liiga ohtlik, ta heidab selle ja maskeerub.

Seda strategeemi kasutatakse peamiselt selleks, et pääseda ülekaaluka vaenlase käest. Selleks tuleb heita endalt kest, mis petab vaenlase uskuma, et ta on kätte saanud olulise sinust. Maskeeri end. Jäta selja taha värvikad tunnused ja jää tundmatuks või lihtsalt maskeeri end ja loo illusioon, mis sobib sinu eesmärkidega ja ajab teisi segadusse.

## Põhimõtte selgitus
:*Säilita alati eneskindel ilme.* 
:*Ära luba vigu oma positsioonis.*
: *Nii saab hoida liitlast langemast hirmu kütke*
: *ja mitte anda vaenlasele põhjust sind rünnata.*

Kui oled ohus lüüa, ja ainus võimalus on pageda ja regrupeeruda, siis loo illusioon. Kui vaenlase tähelepanu on keskendunud sellele, siis lahku salaja oma meestega jättes maha vaid illusioon oma kohalolekust.

## Tsitaat [[Muutuste raamat]]ust
:*Paindlik ja rahulik: Rikutuse parandamine.*

18. *Gu* (*Rikutuse parandamine*) kuusjoone ühest kommentaarist pärinev lause. Teises tõlkes: "Mäe all on tuul- rikutuse parandamine." 

## Näiteid

1206 pKr saatis Songi dünastia keiser oma armee Jini riiki ründama, kuid see sai mitu korda lüüa ja armeekindral Bi Zai Yu otsustas taganeda. Lippe maha ei tõmmatud, sõjaväe telke maha ei võetud ja lahingutrummide löömist ei tohtinud lõpetada. See tehtud, käskis Bi Zai Yu oma armeel öö varjus taganeda. Alles paar päeva hiljem tärkas  Jin’i armees kahtlus, sest polnud näha mingeid märke liikumisest Songi laagris. Jin’i luure jõudnult laagrisse avastas mõned tagajalgadest puude külge seotud madalal rippuvad kitsed, kes rabeldes ja end vabastada püüdes peksid esijalgadega trumme.

## Viited

## Välislingid
* English and French translation of the Thirty-Six Stratagems 21. http://wengu.tartarie.com/wg/wengu.php?l=36ji&no=21
*  Taiwanilt pärinevad 36 strategeemi koos ingliskeelse tõlkega, 21. http://edu.ocac.gov.tw/biweekly/36story/474/index.htm
* http://www.chinastrategies.com/list%202.htm#Strategy%2021
Kathryn Staiano-Ross

**Kathryn Vance Staiano-Ross** (sündinud 1940) on ameerika antropoloog ja semiootik.

Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks on olnud meditsiinisemiootika.
Kelk

**Kelk** (lõunaeesti murdes ka *reekene* või *riikene*) on enamasti käsitsi veetav jalassõiduk lumel või jääl sõitmiseks. Kelgutada on võimalik kas mäest alla lastes, kelku tasasel pinnal lükates või järel vedades.

**Kelk** on ka jääpurjeka jalastega alus.

## Ajaloost
Eestis oli kelk 19. sajandini samasuguse ehitusega nagu suur regi, seda kasutati toobri, küttepuude, hagude vedamiseks või muudeks väiksemateks vedudeks, aga ka kelgutamiseks.
Eraldi vedudeks kasutati palgikelku ja äkkekelku. 19. sajandi lõpul tulid kasutusele laud- ja raudjalastega ning kodaratega kelgud. 

## Tänapäev
Praegusel ajal kasutatakse kelke põhiliselt kelgutamiseks, harva millegi vedamiseks. Kasutusel on plastist, metallist või puidust tõuke-, laste-, beebi- ja saanikelgud, rooliga ning piduritega kelgud, kokkukäivad ja täispuhutavad kelgud jne. Uuteks kelgutamise vahenditeks on liulauad, lumerõngad ja Snowtube`id.
 
Uut tüüpi on kelk-liugur Skidrifter, mis on valmistatud suure tihedusega polüetüleenist. Skidrifteril on ainulaadne mehaanilise stabiliseerimise süsteem MSP ning võimalik on reguleerida istme kõrgust.  Lisaks on Skidrifteril suurema turvalisuse saavutamiseks juhtkang ja libisemisvastane iste.

Koerarakendiga sõitmiseks sobivate kelkude valik on lai, alates algupärastest kelkudest kuni kaasaegsete, ülikergete võistluskelkudeni. Rakendisõiduks kasutatakse tõukekelke (1–2 koera rakend), klassikalisi kelke, tobbogan-tüüpi kelke (rohkem transpordikelgud) ja võistluskelke (vahetatavate jalastega). Koerte rakenditega sõitmisele korraldatakse mitmesuguseid võistlusi kuni maailmameistrivõistlusteni välja.

Kelgusport on mäespordiala, kus võisteldakse kelgutamises spetsiaalsetel kelkudel kurvilises kaldjäärennis. Eestis on asutatud Kelguspordi, Bobi ja Skeletoni Liit, mille tegevuskeskus asub Tõrvas. 

## Soomes
Eestikeelse **kelgu** vastena on näiteks Soome keeles kasutusel rohkem termineid ja mõisteid – soomekeelne  tähendab väiksemat ja  suuremat paadimoodi kelku ning  tähendab jalastega kelku.

## Vaata ka
*Tõukekelk
*Soome kelk
*Regi
*Saan
*Lohisti
*Kelgutamine

## Viited

## Välislingid

*Kelk, Eesti Põllumajandusmuuseum
Konserveerimine

Sõnal "**konserveerimine**" (harilikult toiduainete kontekstis sama mis **konservimine**) on mitu tähendust:

***[[toiduainete konserveerimine]]**, toiduainete ettevalmistamine pikaajaliseks säilitamiseks
***[[sööda konserveerimine]]**, sööda konserveerimine
***[[kultuuriväärtuste konserveerimine]]**
***[[konserveerimine (ehitus)|ehitiste või rajatiste konserveerimine]]**
***[[konserveerimine (arheoloogia)|arheoloogiliste leidude konserveerimine]]**

## Vaata ka
*konserv
*digiteerimine
Eesti Tervise Fond

Eesti Tervise Fond on organisatsioon, mille eesmärk on parandada Eesti rahva tervist.

Alates 25. maist 2007 tegutseb kui heategevuslik sihtasutus.

## Vaata ka
*Aasta arst

## Välislingid
* Koduleht
Krista Vinkel

**Krista Vinkel** (16. märts 1957 – 28. november 2010) oli eesti naistearst.

Krista Vinkel lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduse erialal 1981. aastal.

Ta töötas 15 aastat erakliinikus Fertilitas.

Aastal 2010 valisid Eesti Tervise Fond ja internetiportaal arst.ee Krista Vinkeli postuumselt aasta arstiks.

## Viited
Uisud

**Uisud** on vastavate jalatsite külge kinnitatud jalased(terad) jääl liuglemise võimaldamiseks ehk uisutamiseks. Rulluiskudel on terade asemel rattad mööda kõva kattega pinda liikumiseks.

## Tänapäev
Tänapäeval on kasutusel iluuisud, hokiuisud, kiiruisud, lasteuisud (ka kahe teraga), matkauisud, rulluisud.

Praegused uisusaapad on kaalult kerged, hea soojapidavusega, valmistatud sünteetilistest materjalidest, kerge jalga panna ja jalast ära võtta, mõnedel saabastel on suurus lihtsasti reguleeritav. Nende kinnitus on peale paelte ka luku, takjapaela, reguleerimisnupuga, mille kinnitust on võimalik teha isegi kindad käes.  Uisusaabaste sisu on anatoomilise kujuga, tald PVC-materjalist, vooder nailonist või sünteetilisest nahast, pealispind ka veekindlast PE materjalist. Uisuterad on enamasti sakkideta, roostevabast terasest, teradel on pealepandavad kaitsmed. Rulluiskudel on komposiitmaterjalist raamid, mida on võimalik vajadusel saabaste küljes vahetada.

## Ajaloost
Vanimad uisud olid tehtud suure looma (hobune, veis) toruluust (*liukondid*). Veel 20. sajandi alguses kasutasid luu-uiske Hiiumaa ja Eesti looderanniku lapsed, aga ka Pakri saarte rootslased. Uiskudel liueldi teravaotsalise kepiga jalgevahelt tõugates. Tavalised rahvapärased kodus valmistatud uisud (ka *tritsud*) tehti 19. sajandil puupakust, mille alla kinnitati enamasti vanast vikatiterast raud.

## Viited

## Välislingid
* Tritsud. Palamuse Oskar Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum
Suusad

**Suusad** on paarina kasutatavad ja jalatsite külge kinnitatavad lumel liikumise ehk suusatamise vahendid. 

Varasemal ajal tehti suusad puust ühes tükis, kask oli parimaks materjaliks. 20. sajandil valmistati mitmest kihist liimitud puusuuski. 1970. aastate alguses hakati tootma plastsuuski. Tippvõistlustel toimus plastsuuskade läbimurre 1974. aasta Faluni suusatamise maailmameistrivõistlustel, sest need olid kergemad, vastupidavamad ja parema kiirusega.

## Ajaloost
Põhjapoolsed rahvad on ammustest aegadest saati kasutanud suuski liikumisvahendina. Esimesed suusad olid primitiivsed räätsad, millega sai astuda, kuid mitte libiseda. Norra koobastest on avastatud mitu tuhat aastat tagasi tehtud kaljunikerdusi suusatajatest.

Üksikasjalikud kirjeldused suuskadest ja nende kasutamisest keskaegses igapäevaelus, jahil ja sõjategevuses on toodud Rootsist pärit kartograafi Olaus Magnuse (Olof Månsson) raamatus "Põhjarahvaste ajalugu". Tema 1555. aastal Roomas ilmunud teoses pole antud mitte ainult kirjeldusi, vaid ka suusatajaid kujutavaid joonistusi.

Parema suuskadel liikumise tagasid skandinaavlased varasemal ajal erineva pikkusega suuskade abil: parempoolset lühikest kasutati äratõukamiseks ja vasakpoolset pikemat libisemiseks. Omapärane oli ka vaid ühe kepi kasutamine, mis oli tingitud asjaolust, et suuskadel liiguti peamiselt jahti pidades ja sõjaväeteenistuses. Esimesed suusakepid olid puust või bambusest, peaaegu mehepikkused.

Vanimad suusad asuvad Oslos Holmenkollenis paiknevas suusamuuseumis: nende pikkus on 110 cm, laius 20 cm.

## Suusad Eestis
Suuski kasutasid peamiselt jahimehed ja metsavahid talvel sügava lumega metsas liikudes. Varasemad rahvapärasemad suusad valmistati peamiselt haavatüvest lõhestatud laudadest. Valiti looduslikult kõver puu, millel sai suusaninad välja raiuda, ilma et neid oleks pidanud painutama.

Suusad olid lühikesed (1,5–2 meetrit) ja laiad (13–20 cm), tallasooneta, madala jalaasemega, mis oli liistudega ääristatud. Jalg kinnitati suusa külge üle jalatsinina käiva nööriga. Suusakeppe üldiselt ei kasutatud, neid asendati ohjadena käes hoitava nööriga. Nööri otsad kinnitati suusaninades olevatesse aukudesse. Kõval teel veeti suuski nööripidi enda järel. Nüüdisaegsed suusad said Eestis tuntuks 20. sajandi algul.

## Vaata ka
*Räätsad
*Suusatamine
*Uisud

## Viited

## Kirjandus
* Alo Tilk, Eesti suusad. ERM aastaraamat 5. Tartu, 1929.

## Välislingid
* Suusad aastast 1902.Eesti Rahva Muuseum
* Suusarevolutsioon 30 aasta eest.... Eesti Päevaleht, 25. jaanuar 2007
* Suuskade leiutamine. Suuskade ilmumise ajalugu. 6. mai 2020
John Abercrombie

**John Abercrombie** (16. detsember 1944 New Yorgi osariik Port Chester – 22. august 2017) oli USA džäss- ja rokk-kitarrist.

Abercrombie õppis 1962–1966 Berklee Muusikakolledžis ja lõpetas selle 1967. aastal. Hiljem õppis ta Põhja-Texase Muusikakolledži Ülikoolis. 1998. aastal pälvis ta Berklee kolledži muusika alal väljapaistva vilistlase auhinna.

Tal oli modernne isikupärane stiil, milles on ühendatud džäss ja rokk. 

Ta mängis 1970–1971 koos Randy ja Michael Breckeriga ansamblis Dreams. Tal on olnud ka oma ansambleid. 1970. aastate keskpaiku ja uuesti 1990. aastate keskpaiku oli tal bassimängija Dave Hollandi ja trummar Jack DeJohnette'iga ansambel Gateway. 1970. aastate keskpaigast kuni 1990. aastateni esines ta aeg-ajalt duona koos kitarrist Ralph Towneriga. 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses mängis ta kvartetis koos pianist Richie Beirachi, bassist George Mrazi ja trummar Peter Donaldiga. 1980. aastate keskel ja 1990. aastate alguses musitseeris ta trios koos bassist Marc Johnsoni ja trummar Peter Erskine'iga. 1990. aastatel mängis ta trios koos organist Dan Walli ja trummar Adam Nussbaumiga. Alates 2000. aastast esines ta kvartetis koos viiuldaja Mark Feldmani, bassimängija Marc Johnsoni ja trummar Joey Baroniga. Ta on teinud koostööd veel paljude muusikutega.

## Albumeid
*"Timeless" (1974, koos Jack DeJohnette'i ja Jan Hammeriga)
*"Characters" (1977) 
*"Night" (1984, koos Jack DeJohnette'i, Jan Hammeri ja Michael Breckeriga)
*"Current Events" (1985, koos Marc Johnsoni ja Peter Erskine'iga)
*"Getting There" (1987, koos Marc Johnsoni, Peter Erskine'i ja Michael Breckeriga)  
*"Animato" (1989, koos Vince Mendoza, Jon Christenseni ja Judd Milleriga)
*"While We're Young" (1992, koos Dan Walli ja Adam Nussbaumiga) 
*"Speak of the Devil" (1994, koos Dan Walli ja Adam Nussbaumiga) 
*"Tactics" (1996, koos Dan Walli ja Adam Nussbaumiga) 
*"Open Land" (1999, koos Dan Walli, Adam Nussbaumi, Kenny Wheeleri, Joe Lovano ja Mark Feldmaniga)
*"Cat 'n' Mouse" (2000, koos Mark Feldmani, Marc Johnsoni ja Joey Baroniga)
*"Three Guitars" (2003, koos Badi Assadi ja Larry Coryelliga)

## Välislingid
*John Abercrombie koduleht
*Intervjuu
*Sissekanne saidil allaboutjazz.com
Kõrvekarvad

**Kõrvekarvad** on taimede kohastumus, mille abil kaitsta end rohusööjate eest. 

Kõrvekarva üks ots on terav, nõelakujuline, ja ulatub taimest eemale. Seda katab ränisooladest kate, mis isegi kerge puudutuse tagajärjel murdub. Terav ots tungib taimega kokku puutunud looma (sh inimese) ihusse ja kõrveraku sisu voolab tema kehasse.

Taimed eritavad kõrvekarva kaudu metaanhapet ehk sipelghapet, histamiini ja serotoniini. Viimaste uuringutega on leitud ka etaandihapet ehk oblikhapet ja 2,3-butaandiool-1,4-dihapet ehk viinhapet.

Eestis kasvavatest kõrvekarvadega taimedest on kõige tuntumad nõgesed. Kuigi kõrvetada saanud koht hakkab punetama ja sügelema, ei ole kõrvetus ohtlik. Mõnda liiki nõgesed kõrvetavad kõrvenõgesest märksa valusamalt, näiteks Uus-Meremaal kasvav ongaonga ehk nõgesepuu (*Urtica ferox*) on tapnud hobuseid, koeri ja vähemalt ühe inimese.

## Viited
Zhong Acheng

**Zhong Acheng** (hiina lihtsustatud kirjas 钟阿城, hiina traditsioonilises kirjas 鍾阿城; *[[pinyin]]* *Zhōng Āchéng*; pseudonüüm **A Cheng** (ka *Ah Cheng*, *Cheng Ah*; 阿城); sündinud 1949 Pekingis) on hiina kirjanik, stsenarist ja maalikunstnik.

Võimud sundisid tema isa filmikriitik Zhong Dianfeid müüma ära oma hiina ja lääne klassikute raamatud. Acheng luges neid salaja; need mõjutasid tema hilisemat loomingut. Kultuurirevolutsiooni ajal saadeti Acheng põllutööle Shanxi provintsis, kus ta hakkas maalima, Sise-Mongoolias, kus ta maalis steppe, ja Yunnanis. 1970. aastate lõpus naasis ta Pekingisse. Ta aitas isal kirjutada 1979 ilmunud raamatut "Filmikunst" (电影美学). Neid mõjutasid Karl Marx, Georg Friedrich Wilhelm Hegel, "Muutuste raamat", konfutsianism, *[[chan]]* ja taoism. 

Ta sai tunnustatud joonistajaks, jutukirjanikuks, esseistiks ja stsenaristiks. Aastal 1979 asutas ta koos Ma Deshengi, Wang Kepingi, Huang Rui, Li Shuang, Qu Leilei ja Ai Weiweiga rühmituse XingXing. Need olid kunstihariduseta eksperimentaalkunstnikud, kes vastustasid riigi poliitikat. Nad korraldasid Pekingi ümbruses näitusi, mis rajasid teed Hiina avangardkunstile. 

Tema romaanitriloogia "Kuningad" oli menukas hiina "juurteotsimiskirjanduses" (*[[xungenpai]]*), mille esindajate hulka kuulusid ka kirjanikud Han Shaogong ja Mo Yan. Kirjanik ühitab klassikalise hiina keele elegantsi kõnekeele väljendusrikkusega. Ta toob esile detaile, mis kõnetavad kujutlusvõimet. Ta kasutab klassikalise hiina kirjanduse jutustamisvõtteid ning kasutab konfutsianismi ja taoismi ideid. Tema debüütraamat "Qi wang" äratas Hiinas suurt tähelepanu, võitis auhindu ning tegi ta kuulsaks.

Ta kirjutas ka "Maastikuromaanid" (*Biandi fengliu*) äärealade elust.

Paljud tema teosed on tõlgitud lääne keeltesse. Ta on saanud kirjandusauhindu.

1986. aastast elas ta mõne aja USA-s.

## Teoseid
### Romaane
*"Malekuningas" või "Malemeister" (棋王, *Qi wang*; 1984]])
*"Puude kuningas" (树王; *Shu wang*; 1985)
*"Laste kuningas" (孩子王, *Haizi wang*; 1985)

### Stsenaariume
*"Hua pi zhi: Yinyang fawang" (1993)
*"Xiaocheng zhi chun" (2002)
*"Wu Qingyuan" (2006)

## Välislingid
*Sissekanne IMDb-s
*Sissekanne veebisaidil paper-republic.org
*Sissekanne veebisaidil bookrags.com
*Intervjuu
*Kuningate triloogia arvustus
Ambulatoorne ravi

**Ambulatoorne ravi** ehk **mittestatsionaarne ravi** on nende patsientide ravi haiglas või väljaspool, kelle olukorra puhul pole hospitaliseerimine vajalik. 

Järjest rohkemate meditsiiniliste konditsioonide korral pole haiglaravile paigutamine tarvilik. 

Samuti saab ka paljusid meditsiinilisi uurimusi teha ambulatoorselt, sealhulgas vereteste, röntgeneid, endoskoopiaid ja isegi pindmiste elundite biopsiaid.

## Vaata ka

* Statsionaarne ravi
Lascelles Abercrombie

**Lascelles Abercrombie** (9. jaanuar 1881 Ashton upon Mersey – 27. oktoober 1938 London) oli inglise kirjanik ja kirjandusteadlane, Lesley Patrick Abercrombie vend.

Rakubioloog Michael Abercrombie oli tema poeg.

## Teoseid
*"Thomas Hardy: A Critical Study"
*"The Sale of Saint Thomas" (värssdraama; 1930)

## Välislingid
*"An Essay Towards a Theory of Art" Vikitekstides
*Lascelles Abercrombie Gutenbergi tekstikogus
Leslie Patrick Abercrombie

Sir **Leslie Patrick Abercrombie** (**Patrick Abercrombie**; 1879 Ashton upon Mersey – 1957 Aston Tirrold) oli Briti arhitekt ja linnaplaneerija, oma aja nimekaim linnaplaneerija.

Ta esindas linnaplaneerimises Raymond Unwini rajatud Inglise koolkonda. Ta sidus laiendatavates linnades omavahel vanalinna, haljasalad ja tööstusrajoonid.

Ta õppis Locker's Parkis ja Uppinghamis arhitektuuri. 

1913. aastal võitis ta rahvusvahelise konkursi, mis oli korraldatud Dublini ümberehituse planeerimiseks. Ta planeeris muu hulgas Bathi, Bristoli, Doncasteri, Plymouthi, Sheffieldi ja Stratford upon Avoni (koos Lascelles Abercrombiega). Aastatel 1943 ja 1944 koostas ta koos J. H. Forshaw'ga Londoni sõjajärgse ülesehitamise plaanid "County of London Plan" ja "Greater London Plan", kus ta linna detsentraliseerimiseks nägi ette rohelise vööndiga eraldatud satelliitlinnad. Tema eluajal jõudsid mõned neist peaaegu valmida. 

Ta oli 1915–1935 Liverpooli ülikooli arhitektuuri professor ja 1935–1947 Londoni ülikooli (University College) linnaplaneerimise professor. 

Ta oli ka ajakirja Town Planning Review toimetaja.   

## Teoseid
*"Town and Country Planning" (1933)
A.G.

**A.G.** ehk **André the Giant** 
(õieti **Andre Barnes**; sündinud New Yorgis) on USA räppar. Ta on pärit Bronxist. 

Ta võttis esinejanime André the Gianti järgi. 

Ta oli üks ansambli D.I.T.C. asutajaid.

A.G. debüteeris Lord Finesse'i esikalbumil "Funky Technician" (1990). 

Koos Showbiziga moodustasid nad duo Showbiz & A.G.. 

Aastal 1999 ilmus tal sooloalbum "The Dirty Version" ja 2006 "Get Dirty Radio".

## Välislingid
*Sissekanne sdaidil allmusic.com
André the Giant

**André the Giant** (prantsuse **André le Géant**; Québecis **Jean Ferré**; õieti **André René Roussimoff**; bulgaaria **Андрей Рене Руссимов**, poola **Andrzej Renat Russimow**; 19. mai 1946 Grenoble – 27. jaanuar 1993 Pariis) oli bulgaaria-poola päritolu Prantsusmaa *[[wrestling|wrestler]]* ja näitleja. 

Tal oli haigusest tingitud pikk kasv (213 cm) ja akromegaalia, mille tõttu tal oli väga massiivne kehaehitus. Kasvu ja kaalu (210 kg) tõttu kutsuti teda ka kaheksandaks maailmaimeks ning Eiffeli torniks.

Postuumselt (viis päeva pärast surma) sai temast WWE kuulsuste halli esimene *wrestler*. 

## Välislingid
*
Tänavavalgusti

**Tänavavalgusti** ehk **tänavalatern** ehk **tänavalamp** on tänava valgustamiseks kasutatav valgusti. Tänaval või tänavatel kasutusel olevate tänavavalgustite kogumit nimetatakse **tänavavalgustuseks**.

Tiheda asustusega asulate, nagu linnad, valgustamine inimeste ohutu liikumise tagamiseks, ulatub ajas tagasi säherduste
linnade tekke juurde. Kirjalikult leidub viiteid tänavavalgustuse kohta Vana-Kreeka ja -Rooma linnadest, siis põletati tavaliselt õli. 

Tänapäeval kasutatakse tänavate valgustamiseks elektri jõul valgust loovate gaashõõglampe ja lähitulevikus on oodata pooljuhtdioodidel põhinevate tänavalampide igapäevakasutusse jõudmist.

Tänavavalgustusega kaasnevad ülevalgustusprobleemid, näiteks valgusreostus.

## Ajalugu
Avaliku valgustuse ajalugu ulatub mitme sajandi taha, massiliselt ilmusid õlilambid Pariisi tänavatele 1667. aasta paiku ja levisid seejärel edasi Euroopa teistesse suurematesse linnadesse. Need lambid põletasid loomarasva või taimeõli ja nõudsid igal õhtul hooldust.

19. sajandi alguses hakkas õlilampe asendama gaasivalgustus ning Londoni Pall Mallist sai 1807. aastal üks esimesi gaasivalgustusega tänavaid. Gaasilambid andid eredamat ja töökindlamat valgust.

1870. aastatel demonstreeritud nn kaarlampe kasutati algul suurte välialade valgustamiseks. 20. sajandi levisid hõõglambid nii tänavatel kui ka kodudes, kuna olid stabiilsed ja kergesti kasutatavad.

20. sajandi jooksul lisandusid teised lahendused: elavhõbelambid 1930. aastatel, metallhaliidlambid 1960. aastatel ja oranžikat valgut andvad kõrgsurve-naatriumlambid 1970. aastatel parandasid järjest valguse kvaliteeti, kestvust ja vähendasid energiakulu.

21. sajandil algas (1960. aastatel loodud ning 1990. aastal täiustatud) LED-tehnoloogia areng ja levik. Alates 2010. aastatest on suur osa maailma linnades läinud üle leedidele – need on ühed energiatõhusamad, kestvamad ja soodsamad valgusallikad, mis võimaldavad ka valgust täpselt juhtida: hämardada, reguleerida ja värvitooni muuta. LED-tänavavalgustid on varasematest kõrgsurve-naatriumlampidest 40–60% energiatõhusamad. Erinevalt vanematest valgusallikatest vajavad need alalisvoolu, mitte elektrivõrgust tulevat vahelduvvoolu. Ka varasemad valgustustehnoloogiad kasutasid  abikomponente, kuid kaasaegsed LED-draiverid on keerukamad, need on olemuselt jõuelektroonika muundurid mikroprotsessoripõhise juhtimisega ja sisaldavad sageli sensoreid, pingekaitset, hämardamisvõimalusi ja adaptiivset juhtimist. Paljud draiverid võimaldavad ka kaugjuhtimist, diagnostikat ja andmevahetust.

Tulevikus võivad valgustussüsteemid muutuda üha jätkusuutlikumaks ning vähem sõltuvaks tavapärasest elektrivõrgust, kasutades päikeseenergiat ja energiasalvestust. Tänavavalgustuse taristu võib tulevikus pakkuda ka täiendavaid teenuseid, näiteks elektritõukerataste, jalgrataste või ka elektriautode laadimist.

## Vaata ka

* tänavakuritegevus

## Viited
Foor

**Foor** ehk **valgusfoor** on teedel kasutatav elektriline seade liikluse reguleerimiseks valgussignaalide abil.

Foore kasutatakse peamiselt teede ristumisel intensiivsete liiklusvoogude reguleerimiseks. Foore kasutatakse nii jalakäijate kui ka sõidukite teedel.

Tavaliselt on kasutusel standardne kolme värviga (roheline, kollane, punane) valguskood. Neid valguskoode nimetatakse foorituledeks (näiteks punane tuli jne).

Iga valgusfoori juurde ristmikel on paigaldatud liiklusmärgid, mis näitavad sõidujärjekorda. Neid nimetatakse eesõigusmärkideks. Neid märke on vaja juhuks, kui valgusfoor on välja lülitatud (näiteks öösel) või ei ole töökorras. Kui liiklust ristmikul reguleerib valgusfoor või reguleerija, eesõigusmärgid ei kehti.

Valgusfoori leiutajaks peetakse John Peake Knighti. Esimene foor paigaldati Londoni parlamendihoone ette ja see alustas tööd 9. detsembril 1868. See töötas maagaasiga ja tuled ei vahetunud automaatselt, vaid selleks oli politseinik. Esimene foor ei töötanud kaua: juba 2. jaanuaril 1869 see plahvatas gaasilekke tõttu kõnnitee-aluses gaasijuhtmes ja vigastas foori tööd juhtinud politseinikku.

## Vaata ka

*Liiklusmärk

## Viited
Fraktsioneerimine

**Fraktsioneerimine** ehk **fraktsioonimine** on protsess, milles ainete segu lahutatakse väiksemateks lähedaste füüsikaliste omadustega portsjoniteks (fraktsioonideks), nii et mingi komponendi suhteline sisaldus igas järgnevas fraktsioonis suureneb või väheneb, s.t. muutub teatud gradiendiga.

Fraktsioneerimine põhineb segu üksikute komponentide füüsikalis-keemiliste omaduste erinevustel, nagu näiteks keemistemperatuur, tahkumistemperatuur, lahustuvus, molekulmass, osakeste mõõtmed jm. Üldjuhul tähendab fraktsioon mingi komponendi suhtes rikastatud portsjonit. Näiteks toornafta töödeldakse saamaks eriotstarbelisi fraktsioone: gaasilised süsivesinikud, bensiin, diislikütus, määrdeõlid, asfalt. Tihti tähendab fraktsioneerimine huvipakkuva aine kontsentreerimist optimaalsetel tingimustel teatud fraktsiooni(desse). Suure efektiivsusega toimub komponendi kontsentreerumine kindlasse fraktsiooni, kui protsess toimub loendamatu arv kordi, näiteks vedelike segu rektifikatsioon ainete korduva aurustumise ja kondensatsiooni tingimustes.

Mitmesuguseid fraktsioneerimise meetodeid kasutatakse teaduses ja tehnikas; tööstuses nimetatakse ka rikastamiseks. Näiteid:
*fraktsioneerival destillatsioonil ja rektifikatsioonil eraldatakse vedelad ained või gaasid vastavalt komponentide keemistemperatuurile
*fraktsioneerival kristallisatsioonil ehk fraktsioneerival jahutamisel eraldatakse (tahked) ained vastavalt nende lahustuvusele teatud temperatuuridel lahuse korduva osalise kristallisatsiooni teel
*kolonnkromatograafias komponendid eraldatakse vastavalt nende afiinsusele statsionaarse ja liikuva faasi suhtes
*ultratsentrifuugimist kasutatakse näiteks valkude fraktsioneerimiseks vastavalt nende molekulmassile – raskemad küveti põhja, kergemad pealepoole
* mitmeastmelist tsentrifuugimist (tsentrifuugide kaskaade) kasutatakse ainete eraldamiseks vastavalt nende molekulmassile (näiteks loodusliku uraani rikastamine kergema isotoobi uraan-235-ga).
*fraktsioneeriv sõelumine, kui eraldatakse lähedaste mõõtmetega osakeste kogumid
## Vaata ka
*Lahutusmeetodid
Mesofüüdid

**Mesofüüdid** on taimed, mis kasvavad mõõdukalt niiskes kasvukohas. Neil on hästi välja arenenud õhulõhede süsteem, mille abil reguleeritakse transpiratsiooni.

Enamik Eestis kasvavaid puid ja põõsaid on mesofüütsed taimed.

## Vaata ka
*Hüdrofüüdid
*Hügrofüüdid
*Kserofüüdid
*Helofüüdid
*Oksülofüüdid

## Viited
Oksülofüüdid

**Oksülofüüdid** on happelistele kasvukohtadele kohastunud taimed. 

Oksülofüütidel on nii kserofüüdi kui ka hügrofüüdi omadusi.

Oksülofüüdid on enamasti raba- ja sootaimed: küüvits, kanarbik.

## Vaata ka
*Hüdrofüüdid
*Hügrofüüdid
*Mesofüüdid
*Kserofüüdid
*Helofüüdid
Trammipeatus

**Trammipeatus** on trammi marsruudil olev regulaarne tähistatud peatuskoht.

## Tallinn
* Trammiliinil nr 1 (Kopli–Kadriorg) on 16 peatust.
* Liinil nr 2 (Kopli–Suur Paala) on ühes suunas 22, teises suunas 23 peatust.
* Liinil nr 3 (Tondi–Kadriorg) on ühes suunas 11, teises suunas 10 peatust.
* Liinil nr 4 (Tondi–Lennujaam) on ühes suunas 18, teises suunas 17 peatust.

## Vaata ka
*Trollipeatus
*Bussipeatus