open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kat (purjekas)

**Kat** (inglise k: *catboat*, saksa k: *catboot*) on ühe masti ja ühe pikipurjega purjelaevatüüp (praktiliselt purjekatüüp). Kati võib pidada kõige lihtsamaks purjekatüübiks. 

## Kirjeldus
Kati mast paikneb tavaliselt vööri lähedal, võimaldades nii ainsa purje efektiivset rakendamist. Puri võib olla kas kahvelpuri, lüügerpuri, priitpuri või bermuudapuri. Enamasti on kat sverdiga. Kati pikkus jääb tavaliselt alla 12 m (u 40 jala). Suurem purjekas on mõistlikum taglastada luubiks.

Kati on lihtne käsitseda ja manööverdada, mistõttu sobib see ka algajatele purjetajatele. Kati purjestusega on tänapäeval peamiselt väiksemad sportpurjekate klassid nagu Optimist ja Laser. 

## Vaata ka
* Luup
* Paat
Hermase Karjane

**Hermase "Karjane"** või lihtsalt **"Karjane"** on 2. sajandist pärit raamat, mille autoriks peetakse Hermast, paavst Pius I venda. Ta oli endine ori, kelle (auto)biograafilist teavet võib leida ainult tema kirjutatud teoses. "Karjases" kirjeldab Hermas viit kogetud nägemust. Teos sisaldab ka kaksteist käsku ning kümme tähendamissõna.  

"Karjast" on kutsunud pühakirjaks Irenaeus, Origenes, Tertullianus ning Clemens I. Teose käsikirju on kreeka, ladina ning etioopia keeles. Lisaks on ka katkendeid kopti ja pärsia keeles. 

## Kokkuvõte
"Karjane" sisaldab viis nägemust, kaksteist käsku ja kümme tähendamissõna . Teose lugu algab sellega, kuidas Hermas müüakse Rhoda-nimelisele naisele. Hermas sai oma vabaduse tagasi ning armastas Rhodat kui õde. Ta tundis ta vastu ka korraks iha, millepärast Rhoda ilmub talle nägemuses, et teatada talle tema patust. Naine ütleb talle, et ta peab Jumala poole palvetama, et ennast ja oma majapidamist ravida. Viiendas ja viimases nägemuses kohtub Hermas ingelliku karjasega, kes esitab talle Jumala käsud. Karjase esitatud käske on 12, ning karjane esitab Hermasele ka 10 tähendamissõna. 

## Päritolu
Autori kodulinnaks on Rooma, kuid muu informatsioon loo toimumiskohast ning ajastust puudub. "Karjane" mainib ainult ühte teist teksti, mis teeb teose täpse päritolu leidmise raskeks . Lisaks sellele ei kasuta autor oma teoses kristlikke tegelasi nagu Jeesus, vaid kasutab judaismist pärit lugusi ja ideid. Teoses on mainitud Roomast pärit autorit nimega Clemens, mis tähendab, et Hermase teos valmis 2. sajandi alguses. 

## Viited
Dennebrœucq

**Dennebrœucq** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Dennebrœucq asub tee D159 ääres, 19 km Saint-Omerist lõunas.


Map commune FR insee code 62267.png|Valla ja külgnevate paikade kaart
Dennebrœucq église2.jpg|Kirik
62267-Dennebrœucq-Sols.png


## Ajalugu

Dennebrœucqis asub seiklusmänguväljak Dennlys Parc, mis loodi 1983. aastal vana vesiveski kohale.

## Huviväärsusi

* St. Legeri kirik, pärineb 16. sajandist.
* 19. sajandi kabel.

## Viited
Pajuriisikas

**Pajuriisikas** (*Lactarius aspideus*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.

Seen kasvab pajude all, on kibeda maitsega ja kupatatult söödav.

## Välislingid
* Pajuriisikas andmebaasis eElurikkus
Reader

***Reader*** on akadeemilise töötaja ametiaste, ülikooliõppejõud Suurbritannias ja veel mõnes Rahvaste Ühendusse kuuluvas riigis.

*Reader* on vanemlektorist kõrgem ja õppetooliga professorist madalam akadeemiline ametiaste. *Reader*’ilt eeldatakse rahvusvaheliselt silmapaistvaid algupärase uurimistöö tulemusi.

Vahel peetakse *reader*’eid õppetoolita professoriteks või kaasprofessoriteks ja võrreldakse mõnede Euroopa ülikoolide erakorraliste professoritega.

Mitmed Briti ülikoolid on *reader*’i ametiastmest loobunud, näiteks Oxfordi Ülikool. Need ülikoolid, kus *reader*’id on veel ametis, säilitavad selle ametiastme, kuid uusi *reader*’eid ametisse ei määrata. Cambridge'i Ülikool alustas 2020. aastal akadeemiliste ametiastmete struktuuri muutmise arutelu (uues struktuuris võib *reader* saada uueks nimetuseks "professor (11. aste)". Seejuures õppetooliga professor (kuulub 12. astmesse) jääb vana nimetusega ehk siis lihtsalt "professoriks"). 

## ''Reader''’eid
*Reader* jäi kõrgeimaks akadeemiliseks ametiastmeks näiteks Alan Turingi, Mary Cartwrighti, Anita Brookneri ja Sebastian Brocki karjääris.

Eestlastest on *reader*’ina töötanud geneetik Toomas Kivisild  (Cambridge'is töötamise perioodil).
Kaasprofessor

**Kaasprofessor** (inglise keeles *associate professor*) on akadeemilise töötaja ametikoht või akadeemiline ametiaste, ülikooliõppejõud paljudes riikides.

Põhja-Ameerika süsteemis, mida kasutatakse Ameerika Ühendriikides ja paljudes teistes riikides, on kaasprofessor akadeemiline ametiaste abiprofessori (*assistant professor*) ja täisprofessori vahel.  

Rahvaste Ühenduse süsteemis (kaasa arvatud Kanadas) kasutatakse traditsiooniliselt kaasprofessori ametiastet teatud riikides kasutatava *[[reader]]*’i ametiastme asemel. Sarnaselt *reader*’i ametiastmega on kaasprofessor kõrgem kui vanemlektor (vastab Põhja-Ameerika süsteemis kaasprofessorile) ja on enam-vähem samaväärne Põhja-Ameerikas kasutatava täisprofessoriga.
__NOTOC__
## Eestis
### Tartu Ülikool
Tartu Ülikooli uues ametikohtade struktuuris (alates 2021. aastast) on kaasprofessor professorist madalam ning teadurist ja lektorist kõrgem akadeemiline ametikoht.

Ülikooli akadeemiliste ametikohtade struktuuris lähtutakse Euroopa teadusruumis kasutatavast R1–R4-astmestikust, mille kohaselt kaasprofessor on R3-aste (*established researcher*).

### Tallinna Tehnikaülikool
Tallinna Tehnikaülikooli akadeemiliste ametikohtade struktuuris on kaasprofessor professorist madalam ja nooremprofessorist kõrgem ametikoht.

Kaasprofessori vahetuks juhiks on instituudi direktori poolt määratud allüksuse või uurimisrühma juht.

Kaasprofessoreid atesteeritakse viieaastase intervalliga.

### Tallinna Ülikool
Tallinna Ülikoolis kehtestatud tenuurisüsteemi professori karjääriastmed on kaasprofessor (I karjääriaste), professor ja juhtivprofessor.

## Viited
336. merejalaväebrigaad

**336. üksik kaardiväe merejalaväebrigaad** (vene k. *336-я отдельная гвардейская Белостокская орденов Суворова и Александра Невского бригада морской пехоты*) on Venemaa merejalaväeüksus. See baseerub Baltiiski linnas, Kaliningradi oblastis ja kuulub Balti laevastiku koosseisu.

## Ajalugu
### Teine maailmasõda
336. kaardiväe mereväebrigaadi ajalugu ulatub 308. laskurdiviisi 347. laskurirügemendi (2. koosseis) loomiseni, mis moodustati 28. märtsil 1942 Omski jalaväekooli kaadrist . Rügemendi isikkoosseis värvati peamiselt sõjakoolist ning Omski oblasti, Altai krai ja Altai Vabariigi elanike hulgast.

1942. aasta mai algusest kuni 1942. aasta lõpuni võitles üksus Stalingradi rindel, teenides välja Punalipu ordeni. Pärast reorganiseerimist saadeti üksus 1943.aasta märtsis reservina Kalinini rindele.

Diviis läks tagasi eesrindele 3. armee koosseisus osaledes Brjanski rindel operatsioonis Kutuzov. Kuna diviis paistis lahingutegevuses silma, anti talle kaardiväe staatus ja ta nimetati ümber 120. kaardiväediviisiks, ning rügement 336. kaardiväe laskurirügemendiks .

### Hilisem tegevus
Pärast sõja lõppu paigutati rügement koos diviisiga Minskisse. 1957. aastal formeeriti diviis motolaskurdiviisiks. Harjutustel saavutatud tulemuste põhjal valiti 336. jalaväerügement Nõukogude Liidu merejalaväe uueks üksuseks. Vastavalt 7. juuni 1963. aasta direktiivile anti käsk muuta rügement 336. üksikuks kaardiväe merejalaväerügemendiks; see pidi ka ümberpaiknema Baltiiskisse, Kaliningradi oblastis .

20. novembril 1979 nimetati rügement ümber 336. üksikuks merejalaväebrigaadiks.

336. üksik kaardiväe merejalaväebrigaad osales ka Esimeses Tšetšeenia sõjas, saates sinna 877. üksiku merejalaväepataljoni . See pataljon vallutas jaanuaris 1995 Groznõis Tšetšeenia presidendipalee, kaotades selle käigus 16 meest . Teises Tšetšeenia sõjas brigaad ei osalenud .

2015. aastal osales brigaadile alluv 879. pataljon Süüria kodusõjas .
### Vene-Ukraina sõda
Üksused 336. merejalaväebrigaadist paigutati aastatel 2014-2015 Vene-Ukraina piirile Voroneži ja Rostovi oblastisse . 2022. aasta alguses saatis Balti laevastik kolm enda neljast Ropucha klassi dessantlaevast koos merejalaväelastega Mustale merele. Meredessant Mõkolajivi ja Odessa suunas jäi ära ning vastavad üksused suunati Mariupoli piirama . Vene-Ukraina sõja lõuna- ja idarindel kandis brigaad märgatavaid kaotusi, kaotades 40 sõdurit, sealhulgas brigaadi staabiülema ja ülema asetäitja .
## Koosseis

Brigaadi peakorter - Baltiisk
* 102. üksik tankipataljon - Gussev
* 724. üksik luurepataljon
* 877. üksik merejalaväepataljon
* 878. üksik merejalaväepataljon
* 879. üksik õhudessantpataljon
* 1592. üksik iseliikuvsuurtükiväe divisjon
* 1612. üksik suurtükiväedivisjon
* 1618. üksik õhutõrje ja suurtükiväe divisjon
* 9. mereväeüksus
* 53. üksik mereväe pioneerirühm - Kroonlinn
* 196. üksik mereväe varustuskompanii - Pionerski

## Viited
Kalbe

**Kalbe** on värvusenimetus, mida kasutatakse eelkõige jume kohta. Nimetus tähistab kahvatut veretut näovärvust. Sõna tõi soome keelest laenatuna kasutusse Johannes Aavik.

## Viited

## Välislingid
* EMAKEELE NIMEL ⟩ Ypsiloni kogumiskampaania «Unustatud sõnad». - Postimees, 10. märts 2023
Vahekadents

**Vahekadents** on muusikas kadents, mis ei lõpe toonikaakordiga.

Vahekadentsi liikideks on 
: poolkadents, milles bassikäikudele I-V või III-V vastab ülahääles 3-2 või 8-7.
:: früügia kadents
: katkestatud kadents, milles ülahääle liikumisele 2-1 või 7-8 vastab alahääles V-VI

## Vaata ka
*kadents
*poolkadents
Mary Cartwright

**Mary Lucy Cartwright** (17. detsember 1900 Aynho, Inglismaa – 3. aprill 1998 Cambridge) oli Briti matemaatik.

Koos John Edensor Littlewoodiga leidis Cartwright hulga lahendusi probleemile, mida hiljem vaadeldi liblikaefekti näitena.

Ta oli aastatel 1959–1968 Cambridge'i Ülikooli funktsioonide teooria *[[reader]]*.

Ta valiti 1947. aastal Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks ja 1968. aastal Edinburghi Kuningliku Seltsi auliikmeks. 1964. aastal pälvis ta kuningliku seltsi Sylvesteri medali "silmapaistva panuse eest reaal- ja kompleksmuutuja funktsioonide teooriasse".

## Välislingid
Anita Brookner

**Anita Brookner** (16. juuli 1928 London – 10. märts 2016 London) oli Briti kirjanik ja kunstiajaloolane. 

Ta oli lõpetanud 1949. aastal King's College Londoni bakalaureusekraadiga ajaloos ja 1953. aastal Courtauld Institute of Arti doktorikraadiga kunstiajaloos. 

1967. aastal sai Brookner Cambridge'i Ülikoolis kunstiajaloo õppejõuks. Aastatel 1977–1988 töötas ta Londoni Ülikooli Courtauld Institute of Artis *[[reader]]*’ina. Ta oli 18. sajandi prantsuse kunsti asjatundja. Alates 1988. aastast oli ta pensionil.

Brookner avaldas oma esimese romaani "Start in Life" (1981) 53-aastaselt. Edaspidi ilmus temalt keskmiselt üks romaan aastas. Ta sai 1984. aastal Bookeri auhinna romaani "Hôtel du Lac" eest.

Märtsis 2016 suri ta 87-aastaselt.
Kakspunktrežiim

**Kakspunktrežiim** või dupleksedastus (Ingl. *[[Täisdupleks|duplex transmission]]*) on andme- või signaaliedastus mõlemas suunas korraga.

## Viited
Courtauld Institute of Art

**Courtauld Institute of Art** (mitteametlikult **The Courtauld**) on Londoni Ülikooli kolledž, mis on spetsialiseerunud kunstiajaloo ja kultuuriväärtuste konserveerimise ajaloo uurimisele.

Kolledžile kuuluv kunstikogu on tuntud eelkõige oma prantsuse impressionistlike ja postimpressionistlike maalide poolest ning asub Courtauldi galeriis. Courtauld on Londonis Strandis asuva Somerset House'i suurim rentnik. 

Üliõpilasi oli 2023. aastal üle 600.

## Välislingid
King's College London

**King's College London** (mitteametlikult **King's**, lühend **KCL**) on avalik-õiguslik teadusülikool, mis asub Inglismaal Londonis. 

King's asutati kuningliku hartaga 1829. aastal. 1836. aastal sai King'sist üks kahest Londoni Ülikooli asutajakolledžist. 

Üliõpilasi oli 2023. aastal üle 41 000.

## Välislingid
Atlase võrgustik

**Atlas** ehk **Atlase võrgustik** on Euroopa Liidu 27 liikmesriigi ja assotsieerunud riikide õiguskaitseorganite eriüksuste ühendus. See loodi pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid Euroopa politseijuhtide töökonna (EPCTF) algatusel. Üheskoos hoiavad need tipptasemel üksused pidevat valmisolekut, et reageerida igal ajal mis tahes julgeolekukriisile Euroopas.

## Mõisted
Atlase võrgustikus on kasutusel mõisted „eriüksus”, „kriisiolukord” ja „pädev asutus”, mis on määratletud järgmiselt:
a)&nbsp;„eriüksus” – liikmesriigi mis tahes õiguskaitseasutus, mis on spetsialiseerunud kriisiolukordade ohjamisele;
b)&nbsp;„kriisiolukord” – mis tahes olukord, kus liikmesriigi pädevatel asutustel on põhjust arvata, et mingi kuritegu seab selles liikmesriigis inimesed, omandi, infrastruktuuri või institutsioonid tõsisesse ja otsesesse füüsilisse ohtu, eelkõige sellised olukorrad, millele osutatakse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/475/JSK (terrorismivastase võitluse kohta) (4) artikli 1 lõikes 1;
c)&nbsp;„pädev asutus” – siseriiklik asutus, mis võib taotlusi esitada ja anda loa eriüksuse lähetamiseks.

## Korraldus
Ühendus on seisukohal, et liikmesriigil ei pruugi olla vahendeid, ressursse või eriteadmisi kõigi kriisiolukordade, eelkõige ulatuslike kriiside lahendamiseks. Võrgustik tagab raamistiku, mille alusel liikmesriik võib abi taotleda teiselt liikmesriigilt.

## Liikmed
Atlase võrgustik koosneb 38 eriüksusest, sealhulgas ELi mittekuuluvate liikmesriikide, näiteks Šveitsi, Norra, Islandi ja Ühendkuningriigi üksustest. ELi mittekuuluvad riigid võivad osaleda ja kasutada kõiki vahendeid, kuid neil ei ole hääleõigust.

## Viited

## Välislingid
* ATLAS Network
Multipleks

**Multipleks** (ingl *multiplex*) on ühtse paketina edastatav digitelevisiooni või -raadio programmide komplekt, mis saadakse nende multipleksimise teel.

## Vaata ka
* Multipleksimine
* Multiplekser
M1161 Growler

**M1161 Growler** (inglise keelest 'uriseja'; ametlikult **Internally Transportable Light Strike Vehicle** (**ITV-LSV**; inglise keelest 'sisemiselt transporditav kerge ründesõiduk') on Ameerika Ühendriikide sõjaväemaastur, mis konstrueeriti spetsiaalselt transpordiks lennukiga Bell Boeing V-22 Osprey. Sellega täidetakse mitmesuguseid ülesandeid ning see on väiksem kui tüüpilised sedasorti masinad. Growleriga asendati maasturid Ford M151 MUTT ja IFAV.

## Kasutajad
* 

## Vaata ka
* Desert Patrol Vehicle
* Interim Fast Attack Vehicle

## Välislingid
* Tootja koduleht
Grip (aadlisuguvõsa)

**Grip** oli põline Rootsi aadlisuguvõsa.

Rootsi drots ja Rootsi Riiginõukogu juht Bo Jonsson (Grip), (surnud 1386), oli 14. sajandil tolle aja Rootsi rikkaim mees, Rootsi drots ja Rootsi Riiginõukogu juht, kellele kuulus peaaegu terve Soome ja paljud lossid ja piirkonnad. Põhiliselt Rootsi idaosas (Nyköpingi, Stäkeholmi, Kalmari, Öresteni, Oppensteni, Forsholmi läänid ja mõisad ida-Götamaal, Smålandis, Ölandil ja Upsalas ning Västeråsi ja Strängnäsi piiskopkonnas, samuti Soomes Turus, Viiburis, Raseborgis, Hämeenlinnas ja Korsholmis). Bo Jonsson lasi ehitada algse Gripsholmi lossi  Kesk-Rootsis Mälareni järve ääres.

## Suguvõsa liikmeid
*Bo Jonsson (Grip) (surnud 1386), Rootsi drots ja Rootsi Riiginõukogu juht, suurvalduste omanik ja ka Turu linnusepealik
*Nils Bosson (Grip) (u. 1460–1522), rüütel, Östergötlandi lagman ja Rootsi riiginõukogu liige,
*vabahärra Birger Nilsson (Grip)  (u. 1490–1565), rüütel, riiginõukogu liige, admiral ja väepealik, Elfsborgi, Smålandi ja Viiburi asehaldur, Villnäse (soome Louhisaare) vabahärra (1561), aadeldati kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda
*vabahärra Nils Birgersson (Grip) (1535–1592), riiginõukogu liige, Södermanlandi Tärna vabahärra, Varbergi kindluse asehaldur
*vabahärra Morits Birgersson (Grip) (1547–1592), riiginõukogu liige, Villnäse ja Tärna vabahärra, Haapsalu (1585), Koluvere, Lihula ja Läänemaa asehaldur, Rootsi vägede ülemjuhataja Eestimaal Kahekümneviieaastase sõja Vene-Rootsi (1590–1595) sõjas
*Carl Gabriel Grip (1785–1843), sõjaasjade riigisekretär, aadeldati 1833. aastal ja  introdutseeriti Rootsi rüütelkonda nr 2310 all.

## Gyllengrip nr 80
*Anders Christoffersson Grip (u 1587–1645), Rootsi kuninga poolt kinnitatud aadliürikuga ja täiendatud Gripi aadlivapiga kanti Rootsi rüütelkonda nr 47 all, kuid 1647. aastal vaide alusel Grippide vanema suguvõsaga, uus aadlinimi Gyllengrip nr 80.

## Viited

## Välislingid
*Grip, äldre ätten, www.adelsvapen.com
*Friherrliga ätten Grip till Vinäs †, www.adelsvapen.com
*Grip nr 2310, www.adelsvapen.com
*Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875 s. 91-94
Tubariaceae

***Tubariaceae*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.

## Perekondi
**[[Cyclocybe]]*
**[[Flammulaster]]*
**[[Hemistropharia]]*
**Phaeomarasmius* – soomusnööbik
**Tubaria* – nigerik

## Välislingid
* ''Tubariaceae'' andmebaasis eElurikkus.
Cyclocybe

***Cyclocybe*** on šampinjonilaadsete seltsi sugukonda *[[Tubariaceae]]* kuuluv seente perekond.

## Liike
**Cyclocybe cylindracea* – lõuna-põldseen, varem *C. aegerita*
**Cyclocybe erebia* – maksa-põldseen

## Välislingid
* ''Cyclocybe'' andmebaasis eElurikkus
Kvagga

**Kvagga** (ladina keeles *Equus quagga quagga*) oli kabjaliste seltsi hobuslaste sugukonda kuuluva  savannisebra väljasurnud alamliik. 

Ta asustas lagedaid rohumaid ja savanne. Looduses hävitati viimased isendid 1880. aasta paiku, viimane isend maailmas suri 1883. aastal Amsterdami loomaaias.

Kvagga oli seljapoolel hallikaskollase, kõhupoolel valge värvusega, ainult pea, kael ja õlad kitsaste heledate triipudega.

Pikka aega arvati, et kvagga on eraldiseisev liik, kuid geneetilised uuringud on kinnitanud, et see on savannisebra alamliik. 

## Välislingid
Allan Wilson

** Allan  Charles Wilson** (18. oktoober 1934 Ngāruawāhia, Waikato piirkond, Uus-Meremaa  – 21. juuli 1991 Seattle) oli Ameerikas töötanud Uus-Meremaa biokeemik.

Wilson oli üks esimesi molekulaarsete lähenemisviiside kasutamisel evolutsiooniliste muutuste mõistmisel ja fülogeneeside rekonstrueerimisel. Ka andis ta olulise panuse inimese evolutsiooni uurimisse.

Ta oli alates 1972. aastast California Ülikooli Berkeleys biokeemiaprofessor.

Wilson on enim tuntud molekulaarse kella kontseptsiooni eksperimentaalse demonstreerimise poolest (koos oma doktorandi Vincent Sarichiga), mille teoreetiliselt postuleerisid Linus Pauling ja Emile Zuckerkandl, ka panuse eest kõrgemate primaatide molekulaarantropoloogia uurimisse ning samuti mitokondriaalse Eva hüpoteesi esitamise eest (koos oma doktorantide Rebecca L. Canni ja Mark Stonekingiga).

Wilsoni juhitud töörühm avaldas 1984. aastal iidse DNA esimese järjestuse, mis eraldati väljasurnud kvagga muuseumieksemplarist.

## Tunnustus
Ta valiti Londoni Kuningliku Seltsi ja Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks.
Palmerston North

**Palmerston North** (maoori: *Te Papa-i-Oea*, kõnekeeles tuntud kui Palmy) on linn Uus-Meremaa Põhjasaarel ja Manawatū-Whanganui piirkonna halduskeskus. 

Manawatu tasandiku idaosas asuv linn paikneb Manawatu jõe põhjakalda lähedal, 35 km jõesuudmest ning 140 km pealinnast Wellingtonist põhja pool. Palmerston North on riigi suuruselt kaheksas linn, kus juunis 2023 elas 82 500 elanikku.

Linna asukoht oli kunagi vaid lagendik metsas ja seal asusid väikesed maooride külad, kes nimetasid seda Papa-i-Oeaks, mis arvati tähendavat "kui ilus see on". 19. sajandi keskel asustasid selle eurooplased – algselt skandinaavlased ja hiljem Briti asunikud. Briti asundusele anti kolmanda Palmerstoni vikondi auks nimeks Palmerston. North lisati nimele 1871. aastal, et eristada asulat Lõunasaarel asuvast Palmerstonist.

Linna lähedal on lõunapoolkera suurim tuuleparkide kogum, mille Tararua ja Ruahine mäeahelikes on 286 turbiini, mis toodavad elektrit ligikaudu 50 000 majapidamisele.

## Viited
Ecques

**Ecques** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Ecques asub 8 km Saint-Omerist lõunas, teede D201 ja D189 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* St. Nicholas' kirik, pärineb 12. sajandist.


Ecques - Place.JPG|Vallakeskus
62288-Ecques-Sols.png


## Viited
Karu (film)

**"Karu"** (originaalpealkiri **"L'Ours"**, rahvusvaheline pealkiri **"The Bear"**) on 1988. aastal Jean-Jacques Annaud' lavastatud seiklusdraamafilm. Stsenaariumi kirjutas Gérard Brach James Oliver Curwoodi 1916. aastal ilmunud romaani "The Grizzly King" ("Grislikuningas") ainetel. 

Filmi peaoperaator oli Philippe Rousselot ja monteerija Noëlle Boisson. Muusika filmile kirjutas Philippe Sarde.

Film räägib orvuks jäänud grislikarupojast, kes sõbruneb suure täiskasvanud isase Kodiaki karuga, kui kaks trofeekütti neid metsikus looduses jälitavad.

Film on Prantsuse ja USA filmitootjate koostöö. "Karu" filmiti peaaegu täielikult Dolomiitides. 

Filmis olevaid loomi ja täpsemalt karusid õpetati välja neli aastat, mis andis Annaud'le aega tegelda oma teise projektiga, milleks oli film "Roosi nimi" (linale tuli 1986. aastal).

Suure isase Kodiaki karu osas filmiti karu Barti (vaata pilti https://jp.pinterest.com/pin/44402746297123787/?send=true) ja grislikarupoja osas karu Youki.   
 
## Tunnustus
Peaaegu täieliku dialoogi puudumise poolest tuntud film võitis mitmeid auhindu, sealhulgas sai nominatsiooni parima filmi Césarile ja parima filmimontaaži Oscarile ning võitis parima režissööri Césari.   

## Välislingid
*
Vallasmälestis

**Vallasmälestis** on Eestis muinsuskaitseseaduse alusel ja sellega sätestatud korras riigi kaitse alla võetud kultuuriväärtusega vallasasi, selle osa või vallasasjade kogum.

Vallasmälestised jagunevad kunstimälestisteks ja tehnikamälestisteks.

Vallasmälestiseks tunnistatud asjad kantakse kultuurimälestiste riiklikkusse registrisse.

## Viited
Emile Zuckerkandl

**Emile Zuckerkandl** (4. juuli 1922 Viin – 9. november 2013 Palo Alto) oli Austria päritolu Prantsusmaa bioloog.

Teda peetakse molekulaarse evolutsiooni valdkonna üheks rajajaks. Ta tutvustas koos Linus Paulingiga molekulaarse kella kontseptsiooni, mis sai hiljem neutraalse molekulaarse evolutsiooni teooria aluseks, milles molekulaarsel tasandil on evolutsiooni liikumapanevaks jõuks pigem geneetiline triiv kui looduslik valik. 

Juudi päritolu Zuckerkandl kasvas üles Austrias Viinis. Tema perekond kolis 1938. aastal Pariisi ja hiljem Alžiiri. Teise maailmasõja lõpus õppis ta ühe aasta Sorbonne'is, siis mõnda aega USA-s Illinoisi Ülikoolis füsioloogiat, misjärel naasis Sorbonne'i, kus kaitses doktoritöö bioloogias.
Paleogeneetika

**Paleogeneetika** on mineviku uurimine iidsete organismide jäänustest pärit säilinud geneetilise materjali uurimise kaudu. 

Emile Zuckerkandl ja Linus Pauling võtsid selle termini kasutusele 1963. aastal, ammu enne DNA sekveneerimist, viidates mineviku organismide vastavate polüpeptiidjärjestuste võimalikule rekonstrueerimisele. Allan Wilsoni juhitud töörühm avaldas 1984. aastal iidse DNA esimese järjestuse, mis eraldati väljasurnud kvagga muuseumieksemplarist. 

**Paleogeneetikud** panevad analüütiliste meetodite abil kokku iidse DNA järjestused. Fossiilid on "ainsad väljasurnud liikide ja evolutsiooniliste sündmuste otsesed tunnistajad" ning nendest fossiilidest DNA leidmine annab rohkesti teavet nende liikide, sisuliselt võttes kogu nende füsioloogia ja anatoomia kohta.

Seni vanimast DNA järjestusest teatati meedias 2021. aasta veebruaris, kui DNA järjestus oli määratud Siberi mammuti hambast, mis oli igikeltsas säilinud üle miljoni aasta, leitud DNA põhjal.

## Tuntud paleogeneetikuid
*Love Dalén
*Johannes Krause
*Svante Pääbo
*David Reich 
*Viviane Slon
*Anne Stone

## Vaata ka
*Arheogeneetika

## Viited
Ever Dream

**"Ever Dream"** on ansambli Nightwish singel, mis ilmus 2002. aasta mais. See on esimene singel albumilt Century Child.

Nightwish on mänginud seda lugu konterditel alates 2002. aastast kuni tänaseni. "Ever Dream" sai soomes kaks päeva pärast ilmumist kuldse plaadi sertifikaadi, kuna singlit müüdi üle 5000 eksemplari. Hiljem saavutas singel üle 10 000 müüdud koopiaga plaatinaplaadi staatuse.

## Lood
#"Ever Dream" – 4:43
#"The Phantom of the Opera" (Andrew Lloyd Webberi kaver) – 4:09
#"The Wayfarer" – 3:25

## Koosseis
*Tarja Turunen – vokaal
*Tuomas Holopainen – klahvpillid
*Emppu Vuorinen – kitarr
*Marko Hietala – bass, vokaal
*Jukka Nevalainen – trummid
Wish I Had an Angel

**"Wish I Had an Angel"** on ansambli Nightwish singel, mis ilmus 2004. aasta septembris. See on teine singel albumilt Once. Singel jõudis UK Singles Chart edetabelis 60. kohale.

## Lood
#"Wish I Had an Angel" – 4:06
#"Ghost Love Score" (orchestral version) – 10:47
#"Where Were You Last Night" (Ankie Bagger'i kaver) – 3:52
#"Wish I Had an Angel" (demo) – 4:08

## Koosseis
*Tarja Turunen – vokaal
*Tuomas Holopainen – klahvpillid
*Emppu Vuorinen – kitarr
*Marko Hietala – bass, vokaal
*Jukka Nevalainen – trummid
Storytime

**"Storytime"** on ansambli Nightwish singel, mis ilmus 2011. aasta novembris. See on esimene singel albumilt Imaginaerum.

## Lood
#"Storytime" (radio edit) – 3:59
#"Storytime" (album version) – 5:28
#"Storytime" (instrumental version) – 5:28

## Koosseis
*Anette Olzon – vokaal
*Tuomas Holopainen – klahvpillid
*Emppu Vuorinen – kitarr
*Marko Hietala – bass
*Jukka Nevalainen – trummid
Palmerston (Uus-Meremaa)

**Palmerston** on linn Uus-Meremaa Lõunasaarel Otago piirkonnas. 

Linn asub 50 kilomeetrit Dunedini linnast põhja pool ja on Waitaki ringkonna suurim linn, kus elab 890 elanikku. Palmerston paikneb suurel maanteede ristmikul: 1. riigimaantee ühendab Dunedini ja Waikouaitit Oamaruga lõunas ja Christchurchiga põhjas, samas kui 85. riigimaantee suundub sisemaale, et saada Maniototo põhimaanteeks. Main South Line'i raudtee läbib linna ja Seasideri turismirong sõidab Dunedinist Palmerstoni ja tagasi kord või kaks nädalas. Linna läbib Shagi jõgi.

Paljud inimesed ajavad Palmerstoni linna segi palju rahvarohkema Põhjasaare linna Palmerston Northiga, mille elanikud kutsuvad oma kodu sageli lihtsalt "Palmerstoniks". Kuna Palmerston sai oma nime 1862. aastal ning põhjapoolne Palmerston pretendeeris nimele alles aastast 1871, jäi nimi Lõunasaare linnale. Mõlemad linnad on oma nime saanud 19. sajandi Briti peaministri lord Palmerstoni järgi.

## Viited
Showtime, Storytime

**"Showtime, Storytime"** on ansambli Nightwish kontsertalbum, mis ilmus 2013. aasta novembris. 
Kontsert salvestati Wacken Open Air festivalil saksamaal 2013. aasta augustis.

## DVD
#"Dark Chest of Wonders" – 4:33
#"Wish I Had an Angel" – 4:49
#"She Is My Sin" – 4:55
#"Ghost River" – 6:05
#"Ever Dream" – 5:21
#"Storytime" – 5:38
#"I Want My Tears Back" – 6:44
#"Nemo" – 4:45
#"Last of the Wilds" – 6:32
#"Bless the Child" – 7:06
#"Romanticide" – 5:40
#"Amaranth" – 4:26
#"Ghost Love Score" – 10:31
#"Song of Myself" – 7:53
#"Last Ride of the Day" – 4:34
#"Outro: Imaginaerum" – 6:16
### Boonuslood
#"I Want My Tears Back" (Live From Helsinki) – 5:27
#"Ghost Love Score" (Live From Buenos Aires) – 11:00
## CD 1
#"Dark Chest of Wonders" – 4:33
#"Wish I Had an Angel" – 4:49
#"She Is My Sin" – 4:55
#"Ghost River" – 6:05
#"Ever Dream" – 5:21
#"Storytime" – 5:38
#"I Want My Tears Back" – 6:44
#"Nemo" – 4:45
#"Last of the Wilds" – 6:32
## CD 2
#"Bless the Child" – 7:06
#"Romanticide" – 5:40
#"Amaranth" – 4:26
#"Ghost Love Score" – 10:31
#"Song of Myself" – 7:53
#"Last Ride of the Day" – 4:34
#"Outro: Imaginaerum" – 6:16

## Koosseis
*Floor Jansen – vokaal
*Tuomas Holopainen – klahvpillid
*Emppu Vuorinen – kitarr
*Marko Hietala – bass, vokaal
*Jukka Nevalainen – trummid
Colin Renfrew

**Andrew Colin Renfrew**, ka **parun Renfrew** (25. juulil 1937 Stockton-on-Tees, Durhami krahvkond – 24. november 2024) oli Briti arheoloog, paleolingvist ja autor.

Ta on tuntud oma uurimistööga radiosüsinikumeetodil dateerimise, paleolingvistika, arheogeneetika, neuroarheoloogia ja arheoloogia valdkonnas. 

Renfrew lõpetas 1962. aastal Cambridge'i Ülikooli ja kaitses 1965. aastal doktoritöö "Neolithic and Bronze Age cultures of the Cyclades and their external relations". Hiljem töötas ta Cambridge'i Ülikoolis Disney arheoloogiaprofessorina (1981–2004) ja McDonaldi arheoloogiliste uuringute instituudi direktorina.

Aastatel 1987–1991 juhtis ta väljakaevamisi Kreekas Amorgóse saarel Markianis ja Kerose saarel Dhaskalio Kavosis.

Ta on avaldanud paarkümmend raamatut.

## Tunnustus
*1980 – valiti ta Briti Akadeemia liikmeks
*1996 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*2004 – Balzani auhind (eelajaloolise arheoloogia alase uurimistöö eest)

## Välislingid
Anette Olzon

**Anette Ingegerd Olsson** (sündinud 21. juunil 1971) on Rootsi laulja. Ta on enim tuntud sümfoonilise ''metal''<nowiki/>'i ansambli Nightwish endise lauljana aastatel 2007–2012.

Ta on rootsi ansambli Alyson Avenue ja soome ansambli The Dark Element vokalist.

## Diskograafia
### Soolo
*"Shine" (2014)
*"Strong" (2021)
*"Rapture" (2024)
### Nightwish
*"Dark Passion Play" (2007)
*"Imaginaerum" (2011)
### The Dark Element
*"The Dark Element" (2017)
*"Songs the Night Sings" (2019)
### Alyson Avenue
*"Presence of Mind" (2000)
*"Omega" (2004)
Tähtedevaheline objekt

**Tähtedevaheline objekt** on tähtedevahelises ruumis asuv astronoomiline objekt, mis ei ole tähega gravitatsiooniliselt seotud. Terminit saab kasutada ka objektide kohta, mis on tähtedevahelisel trajektooril, kuid möödub ajutiselt tähe lähedalt, näiteks teatud asteroidid ja komeedid.

Esimesed avastatud tähtedevahelised objektid olid tähtedevahelised planeedid. 2017. aastal avastati Oumuamua, mis oli esimene Päikesesüsteemi läbimas avastatud tähtedevaheline objekt. 2019. aastal avastati teine selline objekt, 2I/Borisov. 2022. aastal kinnitati, et 2014. aastal Maale kukkunud CNEOS 2014-01-08 oli tähtedevaheline objekt. 1. juulil 2025 avastati 3I/ATLAS.

## Viited
Marko Hietala

**Marko Tapani "Marco" Hietala** (sündinud 14. jaanuaril 1966) on Soome laulja, bassist ja laulukirjutaja. Ta on enim tuntud sümfoonilise ''metal''<nowiki/>'i ansambli Nightwish endise bassimängija ja lauljana. Nightwish'i liige oli ta aastatel 2001–2021.

Ta on ka ansambli Tarot vokalist, bassist, helilooja ja sõnade autor.

## Diskograafia
### Soolo
*"Mustan sydämen rovio" (2019)
### Nightwish
*"Century Child" (2002)
*"Once" (2004)
*"Dark Passion Play" (2007)
*"Imaginaerum" (2011)
*"Endless Forms Most Beautiful" (2015)
*"Human. :II: Nature." (2020)
### Tarot
*"Spell of Iron" (1986)
*"Follow Me into Madness" (1988)
*"To Live Forever" (1993)
*"Stigmata" (1995)
*"For the Glory of Nothing" (1998)
*"Suffer Our Pleasures" (2003)
*"Crows Fly Black" (2006)
*"Gravity of Light" (2010)
*"The Spell of Iron MMXI" (2011)
Lia Tüür

**Lia Tüür** (10. september 1944 Tamse – 7. november 2022) oli eesti ehtekunstnik.

Alg­hariduse omandas ta Muhu Tamse algkoolis ja Piiri koolis, siis jätkas Viljandi II Keskkoolis ja Vaeküla Internaat­koolis. Aastatel 1964–1969 õppis Eesti Riiklikus Kunsti­instituudis metall­ehistöö erialal. Pärast ülikooli lõpetamist töötas Lia Tüür 1971–1984 kombinaadis Ars autoritiraaži kunstnikuna, 1990–1993 Tallinna Kunstiülikooli metallikunsti kateedris õppejõuna ning aastatel 1999–2004 A-galerii juhatajana. Ta tegutses ka vaba­kutselise kunstnikuna.

1978. aastal oli Lia Tüüri ja keraamik Ene-Mai Luuri näitus Tallinna Kunsti­salongis, 1998. aastal esines Samba galeriis koos õpilaste Viktorija Lillemetsa ja Adolfas Šaulisega. Aastatel 1976–1989 osales Tüür tarbe­kunsti üldnäitustel ja metallikunstnike liidu aastanäitustel ning rahvusvahelistel näitustel Jablonecis, Moskvas ja Porvoos. Tema töid leidub Eesti Tarbekunstimuuseumis ja Tretjakovi galeriis ning erakogudes. Lia Tüüri ehted on tehniliselt täpsed ja tundlikud, sama tähtsaks kui esteetilist väljanägemist pidas ta ka ehte kvaliteeti ja vastu­pidavust. 1980. aastatel uuris ta põhjalikumalt vasegravüüri tehnikat ning kasutas seda ehete loomisel. Ta oli üks A-galerii asutajatest (1993), aidates sellega kaasa Eesti ehtekunsti järjepidevusele keerulistel 1990. aastatel.

## Välislingid
*Suri ehtekunstnik Lia Tüür, ERR, 10. november 2022
*Lia Tüür 10. IX 1944 – 7. XI 2022, Sirp, 18. november 2022
Erootiline kirjandus

**Erootiline [[kirjandus]]** on kirjandusžanr, mis keskendub seksuaalsetele suhetele, intiimsusele ja kirglikele kogemustele. Selle peamine eesmärk on esitada sensuaalseid ja erootilisi teemasid, sageli emotsionaalses ja kujundlikus keeles. Erinevalt pornograafiast, mis keskendub visuaalsetele ja otsestele seksuaalsetele stseenidele, rõhutab erootiline kirjandus rohkem tegelaste emotsionaalset ja füüsilist sidet, suhete arengut ning atmosfääri loomist, pakkudes sageli ka sügavamaid narratiive ja psühholoogilisi kihte.

### Tunnused
Erootilise kirjanduse peamised tunnused on:

# **Sensuaalne ja intiimne kirjeldus**: Tugev keskendumine meelte kaudu kogetavale - lõhnad, puudutused, hääled, visuaalsed detailid. Kirjeldatakse intiimseid stseene, et luua emotsionaalset ja füüsilist lähedust.
# **Psühholoogiline ja emotsionaalne sügavus**: Tegelaste seksuaalsed kogemused kajastavad nende sisemaailma, aidates mõista nende ihasid, hirme ja motivatsioone.
# **Iha ja seksuaalsuse keskne roll**: Seksuaalsus on loo põhiteema ja tegevust mõjutav jõud, mitte ainult kõrvaline element.
# **Tugev karakteriarendus**: Tegelased on sageli keerulised, ja nende motivatsioonid, taust ja sisemine areng on loo oluliseks osaks.
# **Intiimne toon**: Autor loob atmosfääri, mis kutsub lugejat lugu isiklikult läbi elama ja samastuma tegelaste tunnet.

### Autorid ja teosed

Erootilist kirjandust on kirjutanud teiste seas välismaistest autoritest näiteks Pauline Réage ("Neiu O lugu")  ja eesti autoritest näiteks Sandra Angel ("Ma tulen") ja Margit Lõhmus ("Sterne").
Antella

***Antella*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**Antella niemelaei* – tubaknahkise-antrodiell

## Välislingid
*
Dunedin

**Dunedin** (maoori: *Ōtepoti*) on Uus-Meremaa Lõunasaare suuruselt teine ​​linn Christchurchi järel ja Otago piirkonna halduskeskus. Selle nimi pärineb Dùn Èideannist ("Edini kindlus"), Šotimaa pealinna Edinburghi gaelikeelsest nimest.

Dunedin on rahvaarvult Uus-Meremaa seitsmes linn. Linn asub Otago kesk-idarannikul, ümbritsedes Otago sadamat. Dunedini sadam ja künkad on kustunud vulkaani jäänused. Linna eeslinnad ulatuvad ümbritsevatesse orgudesse ja küngastele, Otago poolsaare maakitsusele ning Otago sadama ja Vaikse ookeani kallastele.

Arheoloogilised tõendid viitavad, et maoorid elasid piirkonnas ammu enne eurooplaste saabumist. Otago piirkond on saanud oma nime sadama suudmes asuva *Ngai Tahu Otakou* küla järgi, millest sai 1830. aastatel vaalapüügijaam. 1848. aastal asutas Šotimaa Vabakiriku Lay Assotsiatsioon piirkonda asunduse ning aastatel 1855–1900 emigreerusid linna tuhanded šotlased. Dunedini rahvaarv ja jõukus kasvasid 1860. aastate Otago kullapalaviku ajal ning lühikeseks ajaks sai sellest Uus-Meremaa suurim linnapiirkond. Linna toimus samal ajal suur ränne Hiinast, peamiselt Guangdongist ja Guangxist. Dunedin on koduks Uus-Meremaa vanimale hiinlaste kogukonnale.

Tänapäeval on Dunedinis mitmekesine majandus, mis hõlmab tootmist, kunsti, turismi ja tehnoloogiasektorit. Linna majanduses on endiselt olulisel kohal kõrgharidus ning linnas paiknevad Otago Polütehnikum ning riigi vanim ülikool, Otago Ülikool.

## Viited
Johannes Võrno

**Johannes Võrno** (30. juuni 1911 Vaivara vald, Virumaa – 24. veebruar 1977 Tartu) oli Eesti laskur.
Queenstown (Uus-Meremaa)

**Queenstown** (maoori: *Tāhuna*) on kuurortlinn Uus-Meremaa Lõunasaare edelaosas Otago piirkonnas. See on Queenstown-Lakesi ringkonna halduskeskus ja suurim linn.

Linn asub Wakatipu järve loodeservas. Linnast avanevad vaated The Remarkables'i mäeahelikule ning Cecil Peak'ile ja Walter Peak'ile. Linna lähedal asuvad Ben Lomondi ja Queenstowni mäed.

## Viited
Pilleriin Puhlov

**Pilleriin Puhlov** on eesti kirjandusuurija ja -kriitik. Ta töötab Tartu Ülikoolis eesti kirjanduse nooremteadurina.

## Uurimisvaldkond

Puhlov uurib peamiselt nüüdisaegset eesti kirjandust. Tema huvivaldkonnad on eelkõige transgressiivne kirjandus ja erootiline žanr.

Puhlov on põhjalikumalt käsitlenud Chaneldiori romaani „Kontrolli alt väljas“ (2008), rakendades kirjandus-filosoofilist dekonstruktsiooni meetodit transgressiivse žanri analüüsimiseks, et avada tabusid kujutava kirjanduse olemust ja tähendust ühiskonnas ning paljastada kirjanduse ja kultuuri varjatud kihid.

Ta on tegelenud kirjandusdidaktikaga ning omandanud eesti keele ja kirjanduse õpetaja elukutse. Lisaks kirjandusele on ta Tartu Ülikoolis õppinud filosoofiat ja tal on filosoofiaõpetaja kvalifikatsioon. Puhlov on põhjalikult uurinud transgressiivse kirjanduse käsitlemist gümnaasiumis.

Akadeemilise töö kõrval on Puhlov tegev ka kirjanduskriitikuna. Ta seostab oma uurimustes sageli transgressiivset kirjandust ja eksistentsialistlikke teemasid. Näiteks käsitleb ta oma arvustustes teemasid nagu elu näitemängulisus ja eksistentsiaalne filosoofia, arutledes selle üle, kuidas inimesed suhestuvad elu ja kunsti vaheliste piiridega.

## Publikatsioone

**2022	**„Pilk virtuooside ja mandunute maailma ehk Elu kui näitemäng“, Sandra Jõgeva teose „Üks päev aastal 0“ arvustus, Värske Rõhk, nr 77, lk 118–124

**2021	**„Öise vaguni õud ja lumm“, Yōko Tawada teose „Kahtlased kujud öises rongis“ arvustus, Värske Rõhk, nr 69, lk 110–113 (Värske Rõhu kriitikakonkursi III koht)

**2020	**„Verise naise transgressiivne monoloog“, Margit Lõhmuse teose „Sterne“ arvustus, Värske Rõhk, nr 63, lk 118–121 (Värske Rõhu kriitikakonkursi eripreemia)

**2019	**„Halva väärtus ehk Kuidas Pascual pooltühjas klaasis ujuma õppis“, Peedu Saare teose „Pascual“ arvustus, Värske Rõhk, nr 59, lk 102–105

## Viited
Enn Meriväli

**Enn Meriväli** (perekonnanimi kuni 1936 Mulin, eesnimi kuni 1940 Evald Heinrich; 3. september 1916 – 29. juuni 1994 Tallinn) oli Eesti laskur.

## Välislingid
*https://arhiiv.err.ee/audio/vaata/kirjutamata-memuaare-enn-merivali
*http://entsyklopeedia.ee/artikkel/meriv%C3%A4li_enn
Iidne DNA

**Iidne DNA** on iidsetest proovidest eraldatud DNA. Uurides iidset DNA-d, saab minevikust teada asju, mida arheoloogia meetoditega näha pole.
 
Iidse DNA abil saab välja selgitada näiteks isendite algkodu, rände ja ristumise. Lisaks saab teavet iidsete inimeste geneetiliselt määratud omaduste kohta, nagu silmavärv või laktoositalumatuse levimus. Samuti võib saada teavet väljasuremise, toitumise, koduloomade kodustamise ja patogeenide kohta.

Iidse DNA abil on suudetud selgitada näiteks Euroopa asustuslugu. On kindlaks tehtud, et põllumajandus tuli Euroopasse just rahvaste liikumisega, mitte oskuste edasiandmisega. Denissova inimesi on suudetud iidse DNA abil neandertallastest eraldada ning selgitatud on tema ristumine tänapäeva inimesega.

## Ajalugu
Iidse DNA uuringud on muutunud tavalisemaks alates 2008. aastast, mil meetodite arendamine on selle lihtsamaks teinud. Valdkonna teerajajad on Svante Pääbo ja David Reich. 2009. aastal hakkasid iidsed DNA-uuringud arenema hüppeliselt. Tänu Svante Pääbo juhitud töörühmale välja töötatud tehnikatele sai võimalikuks uurida iidsete inimeste terveid genoome, mitte ainult mtDNA-d. Nii saab uuritava isendi kõigi esivanemate faase palju ulatuslikumalt uurida. Vähem kui kümne aastaga oli uuritud juba tuhandeid terviklikke iidseid geene, mida on võrreldud kümnete tuhandete tänapäeval elavate inimestega. Selle kiiresti laieneva uurimistööga on paljud vanad ideed iidsete inimeste rände kohta ümber lükatud või korrigeeritud ning iidse DNA uuringud on inimpopulatsiooni muutuste sügava mineviku paljastamise osas juba ületanud arheoloogia.

## Proovide võtmine
Vana DNA eraldatakse vanadest luudest ja muudest arheoloogilistest leidudest. Isoleerimine on keeruline, sest iidsetest proovidest on DNA-d alles väga vähe. Tänu sellele on kerge saastuda välise DNA-ga, mille vältimiseks tehakse laboriuuringuid hästi kaitstud tingimustes.

Iidne DNA esineb tavaliselt väga lühikeste fragmentidena, kuna see on aja jooksul lagunenud. Iidne DNA tuvastatakse iidsena just fragmentide lühiduse tõttu.

Enamik iidsetest DNA-dest on saadud alla 50 000 aasta vanustest proovidest ja külma kliimaga piirkondadest. Vanim täielik genoom, mis saadi 2017. aasta seisuga, pärines hobuselt, kes elas Kanadas Yukonis umbes 650 000 aastat tagasi. Inimperekonna vanim DNA fragment pärineb 430 000 aasta tagusest neandertallasest. Väga külmas kohas võiks DNA teoreetiliselt säilida miljon aastat.

## Vaata ka
*Paleogeneetika
*Arheogeneetika

## Viited
Abikadents

**Abikadents** (saksa keeles *Hilfskadenze*, inglise keeles *auxiliary cadence*) on muusikas Heinrich Schenkeri poolt kasutusele võetud mõiste kadentsi kohta, mis ei alga toonika põhikuju, vaid näiteks toonika sekstakordi, subdominantakordi või dominantakordiga. 

## Vaata ka
*kadents
*Schenkeri analüüs
Inimese geneetika

**Inimese geneetika**, ka **inimgeneetika** on geneetika haru, mis uurib pärilikkust, nagu see inimestel esineb. Inimese geneetika hõlmab mitmesuguseid kattuvaid valdkondi, sealhulgas klassikaline geneetika, tsütogeneetika, molekulaargeneetika, biokeemiline geneetika, genoomika, populatsioonigeneetika, arengugeneetika, meditsiinigeneetika ja geeninnõustamine.

Geenid on enamiku inimeselt päritud tunnuste omaduste ühine tegur. Inimgeneetika uurimise abil leitakse vastuseid küsimustele inimloomuse kohta, aidatakse mõista haigusi ja tõhusa ravi väljatöötamist ning mõista inimelu geneetikat. 

## Seos meditsiinigeneetikaga
Meditsiinigeneetika erineb inimese geneetikast selle poolest, et inimese geneetika on teadusliku uurimistöö valdkond, mis võib meditsiinis kehtida või mitte, meditsiinigeneetika aga viitab geneetika rakendamisele raviprotsessis. Näiteks geneetiliste häirete põhjuste ja pärilikkuse uurimist käsitletakse nii inimgeneetikas kui ka meditsiinigeneetikas, samas kui geneetiliste häiretega inimeste diagnoosimist, juhtimist ja nõustamist käsitletakse vaid meditsiinigeneetikas.

## Eestis
Inimese geneetika õppetool loodi Tartu Ülikoolis 2003. aastal. 2017. aastast on Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi inimese geneetika professor Maris Laan.

## Vaata ka
*Inimese evolutsioonigeneetika
*Inimese genoom
*Eesti Inimesegeneetika Ühing

## Viited
Arheogeneetika

**Arheogeneetika** on iidse DNA uurimine kasutades erinevaid molekulaargeneetilisi meetodeid ja DNA ressursse. Võib ka öelda, et arheogeneetika tegeleb nii inimeste kui ka loomade ja taimede geneetilise materjali uurimisega, et saada teadmisi evolutsiooni kohta.

Iidset DNA-d saab ekstraheerida erinevatest kivistunud proovidest, sealhulgas luudest, munakoortest ja kunstlikult säilitatud kudedest inimeste ja loomade proovides. Taimedes saab iidset DNA-d eraldada seemnetest ja kudedest. 

Arheogeneetika abil saadakse geneetilisi tõendeid muistsete populatsioonirühmade rände, kodustamise sündmuste ning taimede ja loomade evolutsiooni kohta. 

Mõiste "arheogeneetika" võttis kasutusele arheoloog Colin Renfrew.

2021. aasta veebruaris teatasid teadlased, et mammuti jäänustest saadi kätte üle miljoni aasta vanune DNA, mis kunagi järjestatud.

## Ajalugu
Arheogeneetika uurimisharu ulatub tagasi Ludwik ja Hanka Hirszfeldi ning Arthur Mouranti inimveregruppide uurimiseni. Luca Cavalli-Sforza uuris pikka aega Euroopa eelajaloolise elanikkonna veregruppe ja avaldas tulemused oma raamatus "The History and Geography of Human Genes"  1994. aastal. Otsustava läbimurde saavutas Allan Wilson, kes analüüsis geneetilist materjali molekulaarbioloogia abil. 1967. aastal jõudis ta kromosoomide hübridisatsioone kasutades järeldusele, et inimesed ja šimpansid eraldusid alles umbes kuus miljonit aastat tagasi. 1987. aastal esitas ta seejärel mitokondriaalse Eeva hüpoteesi.

## Eestis
Eestis on arheogeneetika koolkonna rajanud Richard Villems.
Tema juhtimisel toimus aastatel 2014–2019 teadusprojekti "Täisgenoomse ajastu koidik arheogeneetikas" raames uurimistöö, milles osalesid Tartu Ülikooli genoomika instituudi teadurid (põhitäitjad Ene Metspalu,
Siiri Rootsi, Maere Reidla ja Mait Metspalu).

Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudis on laboratoorse arheoloogia professori Aivar Kriiska üks peamisi uurimissuundi arheogeneetika.

## Vaata ka
*Paleogeneetika
*Max Plancki Evolutsioonilise Antropoloogia arheogeneetika osakond

## Viited
Inimese evolutsioonigeneetika

**Inimese evolutsioonigneetika** on geneetika haru, mis uurib, kuidas üks inimese genoom erineb teisest inimese genoomist, evolutsioonilist minevikku, millest tekkis inimese genoom, ja selle praegusi mõjusid. Genoomide erinevustel on antropoloogiline,  meditsiiniline, ajalooline ja kohtuekspertiislik mõju ja rakendus. Geneetilised andmed võivad anda olulise ülevaate inimese evolutsioonist.

## Kirjandus
*Mark Jobling, Edward Hollox, Toomas Kivisild, Matthew Hurles, Chris Tyler-Smith "Human Evolutionary Genetics" (Garland Science, second edition, 2013) https://www.amazon.com/Human-Evolutionary-Genetics-Mark-Jobling/dp/0815341482
Kurtia

***Kurtia*** on kandseente perekond.

## Liike
**[[Kurtia argillacea]]*

## Välislingid
* ''Kurtia'' andmebaasis eElurikkus.
Suvemäe kool

**Suvemäe kool** tegutseb Tallinna Kunstigümnaasiumi kooliosana, kus põhikooli klasside ulatuses pakutakse võimalust õppida demokraatliku hariduse põhimõtete järgi. Õpitakse küll riikliku õppekava piirides, kuid demokraatliku õppevormi alusel. 

## Viited


## Välislingid
*Suvemäe kool
Leiutajate külakool

**Leiutajate külakool** on Sänna mõisas tegutsev põhikool, kus pakutakse võimalust õppida demokraatliku hariduse põhimõtete järgi. 

## Viited


## Välislingid
*Leiutajate Külakool
Evolutsiooniline geneetika

**Evolutsiooniline geneetika**, ka **evolutsioonigeneetika** (inglise keeles *evolutionary genetics*) on evolutsiooni käsitlus, mis lähtub mendeliku geneetika seaduspärasustest.

## Tuntud evolutsioonigeneetikuid
*Motoo Kimura
*Svante Pääbo
*Pardis Sabeti
*Eske Willerslev

## Vaata ka
*Inimese evolutsioonigeneetika

## Viited
Kontaktisolatsioon

**Kontaktisolatsioon** on isolatsioonimeede, mida rakendatakse mikroorganismide puhul, mis levivad kas otsese kontakti (nt kehapindade kokkupuude) või kaudse kontakti teel (nt saastunud käed, pinnad või hooldusvahendid). See tähendab, et nakkusohtlik mikroorganism võib levida otse inimese või tema keskkonnaga, sealhulgas patsiendi toa ja temaga kokku puutunud objektidega. Kontaktisolatsiooni rakendatakse näiteks selliste organismide puhul, mis levivad fekaal-oraalselt, nagu *[[Clostridium difficile]]*, haavade või naha infektsioonide korral või multiresistentsete bakterite, näiteks metitsilliinresistentse ''Staphylococcus aureus'''e (lühend **[[MRSA]]**) puhul. 

## Jaotus
Kontaktinfektsioonid jagunevad levikumehhanismi alusel kahte rühma:

# **Otsene kontakt** – mikroorganismid levivad nakatunud või koloniseeritud inimeselt teisele vahetu kontakti kaudu.
# **Kaudne kontakt** – mikroorganismid levivad saastunud pindade või esemete kaudu, näiteks kaitsekindad, meditsiiniseadmed. 

## Isikukaitsevahendid kontaktisolatsiooni korral
Kontaktisolatsiooni korral ruumi sisenemisel on alati kohustuslik kanda kindaid ja ühekordset kaitsekitlit. Kui on võimalik kokkupuude kehavedelikega, on vajalikud ka kirurgiline mask ja kaitseprillid. 

## Vaata ka

* Kaitsev isolatsioon

## Viited
Urve Varik

**Urve Varik** (sündinud **Salumaa**; 4. november 1940 – 9. detsember 2021) oli eesti nahakunstnik. 

Ta lõpetas 1959. aastal Keila Keskkooli ja 1966. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi nahakunsti erialal.

Kunstniku diplomitööd säilitatakse tarbekunsti- ja disainimuuseumi kogus. Noor kunstnik kasutas diplomitöös nahavooli ja -põletust ning tõlgendas kiviaegseid kaljujooniseid. Pärast kunstiinstituudi lõpetamist hakkas ta näitustel osalema, samuti esindas ta Eesti tarbekunsti Ungaris, Saksamaal ja Norras. Urve Varik astus Eesti Kunstnike Liidu liikmeks 1969. aastal.

Urve Variku peamiseks tehnikaks kujunes töömahukas nahavool, kus tuleb esile väljendusrikaste reljeefide modelleerimisoskus. 1970. ja1980. aastatel kasutas kunstnik nii mõneski töös nahavooli koos metalliga: esiletõstmist väärivad galvanoplastiliste vaskpanustega köide "Vanem Edda" (1972, ETDM) ja põneva, lausa irriteeriva kujundikeelega päevik "Sarvekandja" (1971, ETDM).

Urve Variku eeskujul sai meie nahakunstis menukaks aparaadiga põletamine, seda võtet hakati kasutama laiemalt väikeseeriate puhul. 1980. aastate nahakunstist tõuseb esile köide "Nibelungide laul" (1988, ETDM), kus nahavooli kõrval on kasutatud kuldamist. Urve Variku loomingus on ka mastaapseid nahakompositsioone.

Kombinaadis Ars kavandas Varik albumeid, märkmikke, külalisraamatuid, karpe, rahakotte ja muid nahktooteid. Urve Varikul oli ka arvukalt eratellimusi, nahkesemed olid tollal armastatud kingitused ja kunstnike unikaalteoseid osati hinnata.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli skulptor Matti Varik, neil on kolm last. Kahest lapsest on samuti saanud kunstnikud: Kerttu Varikust tekstiilikunstnik ja Kattri Taklajast keraamik.