open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ivianiec

**Ivianiec** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Ivjanets**, poola keeles *Iwieniec*, leedu keeles *Ivenčius*) on alev Valgevenes Minski oblasti Vałožyni rajoonis, Ivianieci külanõukogu halduskeskus.

Ivianiecis töötavad keskkool ja muusikakool, kultuurimaja, kino ja kaks raamatukogu. Alevis on toiduainetetööstus. Ivianiec on traditsiooniline käsitöökeskus, kus valmistatud keraamikat, kudumeid ja puitesemeid müüakse nii Vilniuses kui ka Minskis.

Ivianiecis asub traditsioonilise kultuuri muuseum, osa sellest on koduloomuuseum. Teised vaatamisväärsused on XIX sajandil ehitatud mõisakompleks, sünagoog aastast 1912 ja katoliku kirikud (vanem aastaist 1741–1749, uuem aastaist 1905–1907). 

## Ajalugu

Ivianieci mainitakse esimest korda XIV sajandi teisel poolel kui Leedu suurvürsti Vytautase valdust. Aastal 1522 sai asulast alev, mis kuulus Sołłohubidele. XVI sajandi keskel sai alevist protestantliku liikumise kohalik keskus. Aastal 1606 ehitati sinna esimene puidust katoliku kirik.

Uputuse ajal põletasid Moskva väeüksused suure osa alevist maha. XVIII sajandi algul sai alevist samanimelise krahvkonna keskus. Aastal 1702 ehitas Teodor Antoni Wańkowicz alevisse kiriku ja rajas kloostri. Aastal 1745 ehitati vana puidust kiriku asemele uus kivist kirik. 

Poola jagamise järel hakkas Ivianiec aastal 1793 kuuluma Venemaa Keisririigi koosseisu. Vene võimud muutsid seni vabad alevielanikud pärisorjadeks, vabaduse said nad alles aastal 1860. Aastal 1810 läks alev Plewakode suguvõsa valdusse. Aastal 1880 oli alevis 17 käsitöökoda, kord nädalas oli seal turupäev ja kaks korda aastas toimusid laadad.

1919–1939 kuulus Ivianiec Poolale. Aastal 1934 alustati alevi elektrifitseerimist, selleks rajati endise Sołłohubide mõisa asemele jõele elektrijaam. Elektrit hakkas kasutama ka kohalik saekaater. Aastaks 1938 oli alevisse rajatud kino, kasarmute juures asus ka sõjaväele kuuluv lennuväli. 1939–1991 kuulus alev Nőukogude Liidu koosseisu.

## Pilte

Pilt:Iwieniec_panorama-B_fc35.jpg|Ivianiec
Pilt:Belarus-Ivyanets-Church of Euphrosyne-1.jpg|Õigeusu kirik
Pilt:Belarus-Ivyanets-Church of Michael the Archangel-2.jpg|Ivianieci vanem katoliku kirik
Pilt:Franciszkanie red Iwieniec fc17.jpg|Ivianieci uuem katoliku kirik
Pilt:Belarus-Ivyanets-Franciscan Monastery-3.jpg|Ivianieci klooster
Pilt:Iwieniec muzeum-A fc31.jpg|Ivianieci muuseum
Pilt:Iwieniec panorama-A fc34.jpg|Ivianiec


## Tuntud elanikke
* Adam Pučkar-Chmialeŭski – Valgevene kultuuritegelane, roomakatoliku kiriku pühak
* Vacłaŭ Pupka – Valgevene jurist ja poliitik

## Viited

## Välislingid

* Ivianiec YouTube'is
* Alevi koduleht
* Alevi ajalugu (*poola keeles*)
* Ivianiec, katoliku kirikud
* Legend asula nime päritolust
* Ivianiec
* Alevi juutide ajalugu
Laur Joamets

**Laur Joamets** (sündinud 31. oktoobril 1988) on eesti kitarrist.

Laur on mänginud mitmes ansamblis, sealhulgas ka Dramamamas. Ta on mänginud telesaate "Eesti otsib superstaari" saateansamblis. Kuigi Laur on rohkem bluusikalduvustega, on ta mänginud ka koos tunnustatud USA kantrilaulja Sturgill Simpsoniga. Praegu kuulub ta USA rokkansambli Drivin N Cryin koosseisu. Esimese eestlasena osales ta menukas Ameerika telesaates "David Lettermani Show's".

Ta pärineb muusikute perekonnast ja tema isa on kitarrist Andres Joamets.

## Tunnustus
*2010 Tiit Pauluse nimeline noore kitarrimängija preemia

## Viited

## Välislingid
* Laur Joamets David Lettermani show's
* Intervjuu Laur Joametsaga
Vałožyni rajoon

**Vałožyni rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1917 km². 2009. aasta seisuga elas seal 37 543 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bahdanaŭ, Dory, Harodźki, Ivianieci, Jarševičy, Piaršai, Pralniki, Rakaŭ, Sakaŭščyna, Zaleśsie, Višnieva ja Ŭzbałaći külanõukogu.

Halduskeskus on Vałožyni linn. Teine tähtsam asula on Ivianieci alev. Muud huvipakkuvamad paigad on Višnieva ja Łoski küla ning Rakaŭ agrolinnake.


Belarus-Pralniki-Chapel-Burial-Vault-1.jpg|Pralniki
Фото путешествия по Беларуси 139.jpg|Piaršai
Даўбені. Царква - c. 2014.jpg|Krynica
Валожын, будынак 1932 г..jpg|Vałožyn
Belarus-Rakaw-Streets-9.jpg|Rakaŭ
Гарадзішча_1.jpg|Łoski linnamägi


Rajooni tähtsam jõgi on Zachodniaja Biarezina. Teine suurem jõgi on Islač. Rajoon asub osalt Ašmiany kõrgustikul, osalt aga Minski kõrgustikul, lõunaosa ulatub ka Neemeni madalikule. Kõrgused ulatuvad valdavalt 150–250 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht (335 meetrit, Valgevene kõrguselt kolmas tipp) asub Šapavały küla lähistel.

2009. aasta seisuga olid elanikest 88,14% valgevenelased, 3,19% venelased, 7,41% poolakad ja 1,26% oli teistest rahvustest. 90,66% elanike emakeel oli valgevene keel, 8,1% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 80,51%, vene keelt aga 16,39% elanikke.

## Viited

## Välislingid

*Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Centrs (Daugavpils)

**Centrs** (vene keeles *Центр*) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjakaldal, Gajoksist läänes ja Esplanādest idas

Centrs (Kesklinn) kandis kunagi nime Jaunā Forštate ehk uus eeslinn. Üleujutuste all kannatanud agul hakkas arenema vahemikus 1810–1826 seoses ajaloolise linnasüdame lammutamisega Daugavpilsi kindluse ehitamisel. Aastail 1833–1841 püstitati üleujutuste tõkkeks tamm (praegu asub sellel 18. novembra iela). Linnaosa arengut soodustas ka Riia–Viciebski–Orjoli raudtee rajamine, sest selle liini raudteejaam rajati just Centrsi aladele.


Fail:Daugavpils railway station2 LV.jpg|Daugavpilsi raudteejaam


Aastal 1848 valmis Aheldatud Püha Peetruse katoliku kirik. Aastal 1850 valmis sünagoog (renoveeriti aastal 2005). Aastal 1882 rajas toonane linnapea Pavel Dubrovin 3 hektari suuruse pargi, mis kannab tänapäeval tema nime. Aastal 2004 pühitseti sealne õigeusu kabel.

Fail:Church of Saint Peter in Daugavpils.JPG|Aheldatud Püha Peetruse katoliku kirik
Fail:Dubrovin park's fountain 1.jpg|Dubrovini park

Centrsis asuvad mitmed koolid, linnaosa läbivad kaks trammiliini. Centrsis asub Daugavpilsi Ülikooli vana hoonetekorpus. Linnaosa hoonete seas on nii juugendi kui ka ampiiri kauneid näiteid. Linnaosas asub Daugavpilsi raekoda, seda ehivad mitmed skulptuurid. Linnaosas paiknevad Daugavpilsi raudteejaam ja autobussijaam.

Fail:Saules iela 1-3 (Daugavpils).jpg|Vana Daugavpilsi Ülikooli hoonetekorpus
Fail:Daugavpils city hall.jpg|Daugavpilsi raekoda


## Viited
Chandelier

"**Chandelier**" on Austraalia laulja Sia laul, mis avaldati 17. märtsil 2014 esimese singlina tema kuuendalt stuudioalbumilt "1000 Forms of Fear". Plaadifirmadeks on Monkey Puzzle Records ja RCA Records. Loo kirjutas Sia Furler ise koos Jess P. Shatkiniga ning muusikaprodutsentideks olid Greg Kurstin ja Shatkin.

Singel sai kriitikutelt positiivsed hinnangud (seda nimetati üheks parimatest singlitest 2014. aastal), laulu muusikavideo sai kaks nominatsiooni MTV Video Music Awards auhinnale (võites ühe kategoorias "Parim koreograafia"). Muusikavideos 11-aastase Maddie Ziegleri esitatud tantsu nimetas Nolan Feeney (Time) 2014. aasta parimaks tantsuetteasteks.

Lugu kirjeldatakse *[[synthpop]]*-ballaadina, kus on kasutatud süntesaatorit, trumme ning hiphopi ja elektroonilise muusika rütme. Seal on ka RnB ja *[[reggae]]* elemente.

## Lugude nimekiri
;Digitaalne levitamine
# "Chandelier" – 3:36

;CD-singel
# «Chandelier» – 3:36
# "Chandelier" (Instrumental) – 3:36

;Remiksid; EP
# «Chandelier» (Four Tet Remix) – 4:31
# «Chandelier» (Plastic Plates Remix) – 4:27
# «Chandelier» (Cutmore Club Remix) – 5:08
# «Chandelier» (Hector Fonseca Remix) – 6:27
# «Chandelier» (Liam Keegan Remix) – 5:16
# «Chandelier» (Dev Hynes Remix) – 3:44

## Viited
Vałožyn

**Vałožyn** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Valožõn**, poola keeles *Wołożyn*, leedu keeles *Valažinas*, jidiši keeles *וואָלאָזשין*) on linn Valgevenes Minski oblastis, Vałožyni rajooni halduskeskus. Linn asub Vałožynka jõe kaldal.

Haridust annavad kolm keskkooli, spordikool ja muusikakool. Linnas on ka kultuurimaja, kino ja kaks raamatukogu. Vałožynis on toiduainetetööstus (kohukeste valmistamine) ja kergetööstus, seal töödeldakse puitu.

Linnas on koduloomuuseum. Vaatamisväärsusteks on veel vanalinn, juudi kool aastast 1803, Tyszkiewiczite suguvõsa loss (1782–1806), katoliku kirik aastast 1816 ja õigeusu kirik aastast 1865. 

## Ajalugu

Vałožynit on esimest korda mainitud XV sajandil. 1440. aastatel kinkis Kazimierz IV asula Manvydastele, aga aastal 1484 Vereiskitele. Aastast 1492 pärinevad esimesed teated sealse katoliku kiriku kohta.

Aastast 1507 kuulus Vałožyn Navahrudaki vojevoodkonda, ent pärast haldusreformi aastail 1565–1566 Vilniuse vojevoodkonda ja Ašmiany maakonda. Aastast 1582 oli asula Radziwillide valduses, aastast 1614 läks see aga Słuszkadele.

Józef Bogusław Słuszka asutas aastal 1682 Vałožynisse kloostri, selle juures hakkas tegutsema ka kool. Aastast 1683 ilmusid sinna ka õigeusklikud. XVII sajandi lõpuks oli Vałožynist saanud alev. Vahepeal veidi aega Dönhoffidele kuulunud asula läks aastal 1738 Czartoryskite valdusse.

Poola jagamisel läks Vałožyn aastal 1793 Venemaa koosseisu. Alev hakkas kuuluma Vilno kubermangu. Aastal 1803 sai alevist Tyszkiewiczite valdus. Aastail 1806–1892 tegutses Vałožynis juutide kool, kus õpetati vaimulikke tekste. Esimese maailmasõja ajal jäi alev rindejoonele ja sai tublisti kannatada.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Vałožyn Poola koosseisu. Aastal 1929 muudeti alev linnaks. Ühtlasi liideti vastse linnaga ümbruskonnast Kialevičy, Jeŭłašyja Paniźzie külad ja Bondary karjamõis.

1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Teise maailmasõja ajal tapsid Saksa väed koos kohalike elanikega enamiku linna juutidest. Aastal 1971 valmis linna generaalplaan.

## Pilte

Pilt:Валожын, царква сьвятых Канстанціна і Алены, foto by futureal.jpg|Vałožyni õigeusu kirik
Pilt:Валожын, флігель палаца Тышкевічаў.JPG|Tyszkiewiczite loss
Pilt:Валожынскі ешыбот, foto by futureal.jpg|Vałožyni juudi kool
Pilt:Kaścioł, Vałožyn1.JPG|Vałožyni katoliku kirik


## Tuntud elanikke

* Diana Arbenina – Vene laulja
* Chaim Soloveichik – juudi rabi
* Chaim Berlin – juudi rabi
* Naftali Zvi Yehuda Berlin – juudi rabi
* Hayim Nahman Bialik – Iisraeli luuletaja
* Meir Bar-Ilan – juudi rabi
* Hayim Hillel Ben-Sasson – Iisraeli ajaloolane
* Vałožyni Chaim – juudi rabi, Vałožyni juudi kooli asutaja
* Michel Yehuda Lefkowitz – juudi rabi
* Uładzisłaŭ Sivy-Sivicki – Valgevene kirjanik ja folklorist
* Juzaf Bierkman – Valgevene kunstnik
* Tacciana Lichačova – Valgevene näitleja
* Aleh Taŭhień – Valgevene matemaatik
* Valentin Suhodolets – Vene estraadilaulja
* Stanisław Szwed – Poola sõjaväelane
* Janina Prystorowa – Poola poliitik

## Viited

## Välislingid

* Linn valgevene fotoentsüklopeedias
* Vałožyn
* Linna mitteametlik koduleht
* Vałožyni õigeusu kirik
* Linn YouTube'is
Kaubandusliku meresõidu koodeks

**Kaubandusliku meresõidu koodeks** (lühend **KMK** või **KMSK**; inglise Merchant Shipping Code) on Eesti seadus, mis reguleerib Eestiga seotud kaubanduslikku meresõitu. KMK võeti vastu 1991 ja jõustus 1992.

## Viited

## Välislingid
*KMK eRTis
Vere-tüümuse barjäär

**Vere-tüümuse barjäär** (lad *claustrum haematothymicum*) on paljudel selgroogsetel loomadel tüümuse kapillaaridest, endoteeli- ja tüümuse epiteelirakkudest ning mitmetest teistest rakkudest moodustunud barjäär tüümuse koores, mis reguleerib osade ainete ja rakkude ringlust vere ja tüümuse mikrokeskkonna vahel. 

Vere-tüümuse barjääri ülesandeks on koolitamata T-rakkude kokku puutumise takistamine vere-tekkeliste (võõraste) ja omade antigeenidega, et ei käivituks 'kulukad' immuunreaktsioonid, ja vähirakkudega.  

Tüümuse säsis nimetatud barjäär puudub.

## Vaata ka
*hematoentsefaalne barjäär

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Terminologia Histologicas, lk 90, H3.10.02.0.02007: Claustrum haematothymicum. Vere-tüümuse barjäär
* Bubanovic IV., Failure of blood-thymus barrier as a mechanism of tumor and trophoblast escape. Lühikokkuvõte., Med Hypotheses. märts 2003 ;60(3):315-20., veebiversioon (vaadatud 25.10.2014)(*inglise keeles*)
 
*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Blood–thymus barrier]] seisuga 25.10.2014.*
Centrs (Riia)

**Centrs** on asum Lätis, Riia linna Keskrajooni osa pindalaga 5,732 km². Asum paikneb osalt ka Latgale ja Vidzeme eeslinnas ning Põhjarajoonis. Centrs asub Daugava kaldal. Asum piirneb lõunas Maskavas forštatega, kirdes Brasaga, kagus Avotu iela asumiga, läänes Vecrīgaga, idas Grīziņkalnsiga ning põhjas Pētersala-Andrejsala ja Skanstega. Asumis on 32 714 elanikku (2010). 

Centrs asub Riia vanalinna ümbruses, alal, mis on juba ammusest ajast olnud inimtekkeliste mõjude poolt muudetud. Sellele vaatamata on teada, et alal Riia vanalinnast idas asusid vanasti luited, mis on praeguseks tasandatud. Jõeäärne ala on kohati merepinnast vaid meetri kõrgusel, valdavalt ulatub aga 4–5 meetrit üle merepinna. Selles piirkonnas asub siiski asumi kõrgeim koht Bastejkalns, mis ulatub 16 meetrit üle merepinna. Jõest kaugemal on maapind kõrgem, ulatudes 8–10 meetrit üle merepinna.

Asumi pindalast võtavad 34,9 hektarit enda alla pargid, neist tähtsamad on Kronvaldsi park (*Kronvalda parks*), Vērmanesi park (*Vērmanes dārzs*), Esplanāde park ja Bastejkalns (*Kanālmalas apstādījumi*).

Keskajal asusid Centrsi maadel mitmed Riia linnale kuulunud mõisad, nende seas ka Duveli mõis. Asumisse hakati hooneid rajama 18. sajandil, ühtlasi kujundati linnast välja viivad maanteed tänavateks, aga aastal 1812 põletati Napoleon I sissetungi kartes eeslinn maha. Hävisid ka sinna püstitatud suvemõisad, säilis vaid Wagneri mõis.


Pilt:Riga Jugendstilviertel Alberta isla02.jpg|Alberta iela 4
Pilt:Alberta Str., Riga.JPG|Alberta iela
Pilt:Ryga.2007-08-09.jpg|Esplanāde
Pilt:Riga,_park_v_centru_města_(5).jpg|Bastejkalns
Pilt:Латвия (Latvija), Рига (Rīga), ул.Тербатас (Tērbatas iela),86, 14-31 10.07.2006 - panoramio.jpg|Tērbatas iela (Tartu tänav) 86


XIX sajandil oli Riia rikas kaubalinn ja laienes kiiresti. Centrs asus vanalinna läheduses ja seetõttu kerkisid sinna uhkemad hooned kui mujale. Nii on asum üks osa UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvast Riia linna alast. Aastal 1857 kaotati Riia linn kindluste nimistust, vanad linnakindlustised muudeti vanalinna piiravaks parkide süsteemiks. Asumi arhitektuur kujunes XIX sajandi teisele poolele omaselt eklektiliseks. Olukorda muutis Mihhail Eisenstein (Sergei Eisensteini isa), kes ehitas endale juugendstiilis maja. Skandinaavia mõjutustega ja rahvusromantiliste elementidega juugendstiil hakkas asumis kiiresti levima ja on kohati valdav. 

Asumis paiknevad sellised arhitektuurimälestised nagu Läti Rahvusooper, Läti Ülikooli peahoone, Läti Kunstiakadeemia, Läti Rahvusteater, Vabadussammas ja Läti seltsi Riia maja. Uuematest ehitistest on tuntuim Läti Kunstiteater (*Dailes teātris*).

Pilt:Riga Opernhaus.jpg|Läti Rahvusooper
Pilt:Lotyšská_univerzita.jpg|Läti Ülikooli peahoone
Pilt:Latvian_National_Theatre.jpg|Läti Rahvusteater
Pilt:Latvijas_Mākslas_akadēmija.jpg|Läti Kunstiakadeemia
Pilt:Latviešu_biedrības_nams.JPG|Läti seltsi Riia maja
Pilt:Латвия (Latvija), Рига (Rīga), ул.Тербатас (Tērbatas iela),88, 14-30 10.07.2006 - panoramio.jpg|Tērbatas iela (Tartu tänav) 88

## Välislingid
*Centrsi koduleht (*läti keeles*)
*Asum portaalis CitaRiga (*läti keeles*)
Sia Furler

**Sia Kate Isobelle Furler** (sündinud 18. detsembril 1975), esinejanimega **Sia**, on Austraalia *[[downtempo]]*-, pop- ja džässlaulja ning helilooja.

2000. aastal jõudis tema laul "Taken for Granted" Suurbritannia singlite edetabelis esikümnesse. Tema 2008. aasta album "Some People Have Real Problems" jõudis edetabelis Billboard 200 26. kohale. 

2009. aasta ARIA muusikaauhindade jagamisel võitis ta kategoorias "Best Music DVD" ('parim muusika-DVD'). 2010. aasta ARIA muusikaauhindade jagamisel sai ta kuus nominatsiooni ning võitis auhinna kategooriates "Best Independent Release" ('parim enda väljaantud album') ja "Best Pop Release" ('parim popalbum') "We Are Born" eest ning "Best Video" ('parim video') "Clap Your Hands" eest.

Heliloojana on Furler koostööd teinud paljude artistidega, sh Christina Aguilera, Eminemi, David Guetta, Flo Rida, Afrojacki, Jennifer Lopeze, Shakira, Lea Michele'i, Rihanna, Beyoncé, Kylie Minogue'i, Leona Lewise, Hilltop Hoodsi, Katy Perry, Kesha, Rita Ora, Britney Spearsi, Jessie J, Oh Landi, Angel Haze'i, Celine Dioni ja Maroon 5-ga.

Koos David Guettaga loodud ja esitatud laul "Titanium" jõudis USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 seitsmendale kohale. Guettaga koos esines Sia ka laulus "She Wolf (Falling to Pieces)". Koos räppar Flo Rida-ga esitas Furler laulu "Wild Ones". Kõik kolm laulu saavutasid rahvusvahelist edu.

2014. aastal osutus edukaks tema singel "Chandelier", mis saavutas USA singlite edetabelis kaheksanda koha ning mida peetakse Sia seni kõige kõrgemalt hinnatud soololauluks.

2016. aastal jõudis Sia laul "Cheap Thrills" Billboard Hot 100 edetabelis esikohale. "Cheap Thrills" on pärit tema albumilt "This Is Acting".

17. novembril 2017 tuli Sial välja jõulualbum "Everyday Is Christmas". Albumil on 10 originaallugu, mis on kirjutatud ja produtseeritud koos Greg Kurstiniga.

## Stuudioalbumid
* "OnlySee" (1997)
* "Healing Is Difficult" (2001)
* "Colour the Small One" (2004)
* "Some People Have Real Problems" (2008)
* "We Are Born" (2010)
* "1000 Forms of Fear" (2014)
* "This Is Acting" (2016)
* "Everyday Is Christmas" (2017)
* "Music" (2021)
* "Reasonable Woman" (2024)

## Turneed
* Live from Sydney Tour (2009)
* We Meaning You Tour (2010)
* Nostalgic for the Present Tour (2016-2017)

## Vaata ka
*"Dusk Till Dawn"

## Viited
Sia

**SIA** või **Sia** võib tähendada järgmist:

*Sia on Austraalia laulja **[[Sia Furler]]i** esinejanimi
***[[Sia (jumal)|Sia]]**, Vana-Egiptuse jumal
*...
Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontroll

**Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontrolli AS** (lühend **EPJ**) on Eesti riigile kuuluv ettevõte, mis pakub põllumajandustootjatele ja teistele toidukäitlejatele erahaldustegevuse vormis kaupu ning teenuseid. Ettevõtte eesmärk on toetada põllumajandus- ja toiduvaldkonna tootjate konkurentsivõimet, eelkõige toodangu suurendamise või selle kvaliteedi parandamise kaudu. Aktsiaselts kuulub Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi haldusalasse.

Ettevõte tegeleb piimaveiste-, lihaveiste-, sigade- ja kitsede jõudluskontrolliga, loomade geneetilise hindamise ning toorpiima kvaliteedi sõltumatu määramisega. EPJ müüb veiste, kitsede, sigade ning lammaste kõrvamärke (samuti väljastatakse asendusmärke).

Ettevõtte eelkäija on Maaeluministeeriumi hallatav riigiasutus Jõudluskontrolli Keskus (lühend JKK), mille peamine ülesanne oli koguda, töödelda ja analüüsida andmeid põllumajandusloomade põlvnemise ja jõudluse kohta ning tagada riiklik sõltumatu piimakvaliteet. Keskus tegutses aastatel 1993–2014. 2015. aastast täidab keskuse seniseid ülesandeid Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontrolli AS.

## Viited

## Välislingid
Eesti Põllumajandusloomade Jõudluskontrolli koduleht
Varangu mõisa kalmistu

**Varangu mõisa kalmistu** on kalmistu Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Varangu külas Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Varangu mõisa tollased omanikud Luederid tõenäoliselt 1890. aastatel. Kalmistul valmis 1895. aastal kabel.

Esimene matus toimus 1892. aastal. Kalmistule on teadaolevalt maetud kaheksa inimest. 

## Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 600 meetri kaugusele põhjakirdesse.

## Kalmistu kabel
Kalmistu keskosas paikneb 1895. aastal valminud matusekabel. Seinad on ehitatud graniitplokkidest, nurgad, avaääred ja karniisid on tehtud peeneteraliselt lubjakivist. Katust katab keraamilistest kividest kate. Peafassaad on edelas, viiluväljal on Luederite raidvapp. Viilu tipus on olnud rist, mille jäänused on praegu paigutatud väravapostide peale. Trepp on suurtest graniitpokkidest.

Nõukogude ajal kasutati kabelit silohoidlana, kuid peale parkettpõranda hävinemise pole see kabelit kuigi palju kahjustanud.

Varangu mõisa kalmistu (Haljala) 07.JPG|Kabeli kaguvaade.Foto: Robert Treufeldt, 30. aprill 2016
Varangu mõisa kalmistu (Haljala) 05.JPG|Kabeli läänevaade.Foto: Robert Treufeldt, 30. aprill 2016
Varangu mõisa kalmistu (Haljala) 02.JPG|Luederite vapp kabeli otsaviilul.Foto: Robert Treufeldt, 30. aprill 2016
Varangu mõisa kalmistu (Haljala) 03.JPG|Kabeli ukse säilinud hinged ja leht.Foto: Robert Treufeldt, 30. aprill 2016


## Kalmistule maetuid
*1892 – Magnus Georg von Lueder (14. oktoober (vkj) 1814 – 10. aprill (vkj) 1892)
*1899 – Marie Friederike Gertruda von Lüder (sündinud von Essen; 15. oktoober (vkj) 1830 – 18. jaanuar (vkj) 1899)

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Varangu mõisa kalmistu kabel Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Varangu mõisa kalmistu kabel Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*
Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjon

**Riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjon** (lühend **ELAK**; enne Euroopa Liiduga ühinemist *Euroopa asjade komisjon* (lühend *EAK*)) on Riigikogu alatine komisjon, "millel on Riigikogus Euroopa Liidu küsimustes otsustav ja koordineeriv roll. Erinevalt teistest alatistest komisjonidest võivad Euroopa Liidu asjade komisjoni liikmed kuuluda samal ajal mõnda muusse alatisse komisjoni. Samuti võivad sellesse komisjoni kuuluda Riigikogu juhatuse liikmed. Komisjoni seisukohtadest juhindub Euroopa Liidu küsimustes ka Vabariigi Valitsus."

## Vaata ka
*Tartu Ülikooli Raamatukogu Euroopa Liidu dokumendikeskus

## Viited

## Välislingid
*ELAK Riigikogu kodulehel
JKK

JKK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
* Jõudluskontrolli Keskus
* Järvamaa Kristlik Keskus
*...
Tartu Ülikooli raamatukogu Euroopa dokumendikeskus

**Tartu Ülikooli raamatukogu Euroopa dokumendikeskus** (ka *Eurodokumentatsiooni Keskus*; lühend **EDK**) on Tartu Ülikooli Raamatukogu juures tegutsev üksus, mis pakub juurdepääsu Euroopa Liidu materjalidele ja seeläbi toetab ülikoolis tehtavaid uuringuid ja õppetööd.

EDK on Euroopa Liidu dokumendikeskuste võrgustiku Europe Direct üks teabeteenistuse.

## Vaata ka
*Euroopa Liidu asjade komisjon (Riigikogu juures)

## Viited

## Välislingid
*EDK koduleht
Hasartmängumaksu Nõukogu

**Hasartmängumaksu Nõukogu** (lühend **HMN**) oli Eestis tegutsenud nõukogu, kus muu hulgas otsustati hasartmängumaksust saadud tulu jagamist. HMNi tegevust  Kultuuriministeerium.

HMNis oli üheksa liiget, kellest kuus olid Riigikogu liikmed ja kolm ministeeriumide (kultuuri-, sotsiaal- ning haridus- ja teadusministeerium) esindajad.

Hasartmängumaksu Nõukogu moodustati 2011. aastal.

Riigikontroll juhtis tähelepanu, et see süsteem ei ole efektiivne ning 2018. aastal otsustas valitsus nõukogu kaotada. Sama aasta oktoobris kiitis Riigikogu heaks hasartmängumaksu seaduse ja Eesti Kultuurkapitali seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega kaotati 2019. aasta algusest hasartmängumaksu nõukogu.

## Viited
Jack Bruce

**Jack Bruce** (14. mai 1943 Glasgow – 25. oktoober 2014 Suffolk) oli šoti basskitarrist, laulja ja laulude autor. Ta oli psühhedeelset rokki viljelenud ansambli Cream üks asutajaliikmeid koos Ginger Bakeri ja Eric Claptoniga. 

Ta oli Šoti Muusikaakadeemias õppinud tšellist ja pidas end džässmuusikuks, kuigi tema looming kuulub pigem bluusi ja *[[rock'n'roll]]*i hulka. Lisaks basskitarrile ja tšellole mängis ta ka kontrabassi, suupilli ja klaverit.

Enne Creami asutamist mängis ta 1960. aastate keskel Graham Bond Organizationis, lühikest aega John Mayall's Bluesbreakersis ja seejärel Manfred Manni ansamblis.

Ta on mitme Creami loo, näiteks ”I Feel Free”, ”White Room” ja ”SWLABR”, autor. Koos Claptoniga kirjutas ta loo ”Sunshine of Your Love”. 

Pärast Creami lagunemist 1968. aastal alustas ta soolokarjääri. Ta tegi koostööd selliste ansamblite ja muusikutega nagu New Jazz Orchestra, Tony Williams’ Lifetime, Mike Gibbs, Dick Heckstall-Smith, Larry Coryell ja Carla Bley. 1972–1973 moodustas ta koos endiste ansambli Mountain liikmete Leslie Westi ja Corky Laingiga ansambli West, Bruce & Laing. 

1981. aastal salvestas ta koos Robin Troweriga albumid "B.L.T." ja "Truce". 1994 ilmus esinejanime BBM all album "Around The Next Dream", mille Bruce salvestas koos Ginger Bakeri ja Gary Moore'iga.

Suvel 2003 diagnoositi tal maksavähk. Septembris tehti talle maksasiirdamine, mille tüsistuse tõttu oli ta pikka aega kriitilises seisundis. 2005. aastaks oli ta sedavõrd paranenud, et andis Royal Albert Hallis koos Eric Claptoni ja Ginger Bakeriga mitu Creami kontserti, kus esitati vanu lugusid.

## Sooloalbumid
* "Songs for a Tailor" (september 1969)
* "Things We Like" (salvestatud augustis 1968, ilmus detsembris 1970)
* "Harmony Row" (september 1971)
* "Out of the Storm" (november 1974)
* "Live at Manchester Free Trade Hall 75" (ilmunud 2003)
* "How’s Tricks" (märts 1977)
* "Jet Set Jewel" (salvestatud 1978, ilmus 2003)
* "I’ve Always Wanted To Do This" (detsember 1980)
* "Automatic" (jaanuar 1983)
* "A Question of Time" (detsember 1989)
* "Something Else" (salvestatud 1987, ilmus märtsis 1993)
* "Cities of the Heart" (1993)
* "Monkjack" (september 1995)
* "Shadows in the Air" (juuli 2001)
* "More Jack Than God" (september 2003)

## Välislingid
*http://www.jackbruce.com
Noorte Arhivistide Nõukogu

**Noorte Arhivistide Nõukogu** (lühend **NAN**) oli 1986. aastal loodud arhivistide nõukogu.

NAN koos teiste seotud organisatsioonidega lõi eeldused Eesti Arhivaaride Ühingu (asutati 1939) taasasutamiseks. NANi tegevus lõppes pärast Eesti Arhivaaride Ühingu asutamist.

## Viited

## Välislingid
*Noorte Arhivistide Nõukogu, artikkel väljaandes Tuna (1999)
Aleksander Viljamson

**Aleksander Viljamson** (vene *Вильямсон, Александр Александрович*; 13. august 1918 Toržok – 23. veebruar 1986 Simferopol) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu hävituslendur, kellest sai Teise maailmasõja ajal Nõukogude Liidu kangelane (1945).

Ta isa oli Eestist Venemaale välja rännanud eestlane Aleksander Kristofori poeg Viljamson, kes võitles Esimeses maailmasõjas, kus haigestus tuberkuloosi ja suri aasta pärast poeg Aleksandri sündi. Ema Anna Mihailovna oli Krimmist pärit venelanna, ametilt õpetaja.
 
## Viited
Glen Campbell

**Glen Travis Campbell** (22. aprill 1936 – 8. august 2017) oli Ameerika Ühendriikide kantrilaulja, kitarrist, telesaatejuht ja näitleja.

Glen Campbellilt ilmus üle 70 albumi. Tema tuntumate laulude seas on "Rhinestone Cowboy", "Gentle on My Mind", "By the Time I Get to Phoenix", "Wichita Lineman", "Galveston".

Aastatel 1969–1972 juhtis ta telesaadet "The Glen Campbell Goodtime Hour". Ta mängis mitmes filmis ja telesarjas.

Glen Campbell võitis muu hulgas üheksa Grammy auhinda, sealhulgas 2012. aastal elutöö auhinna. Aastast 2005 kuulub ta Kantrimuusika kuulsuste halli.

Aastal 2011 teatas ta, et põeb Alzheimeri tõbe. Ta lõpetas esinemise 2012. aastal.

Oktoobris 2014 linastus Glen Campbellist jutustav dokumentaalfilm "Glen Campbell: I'll Be Me".

## Viited

## Välislingid
* Glen Campbell
Kulu

**Kulu** (inglise keeles *cost*, *expense*) on kauba või teenuse eest makstav hind. Kulud tekivad enamasti kasutatavate ressursside rakendamisest ja ressursside väärtusest kaupade tootmisel ja teenuste osutamisel. 
**Kulu** on kõige üldisemas mõttes raha või mistahes majandusressursi loovutamine teisele isikule.

Eesti raamatupidamise seaduse järgi on kulu aruandeperioodi väljaminekud, millega kaasneb varade vähenemine või kohustuste suurenemine ja mis vähendavad raamatupidamiskohustuslase omakapitali, välja arvatud omanikele tehtud väljamaksed omakapitalist.

## Vaata ka
*Kulude plaanimine
*Kulutõhususe analüüs

## Viited
Eesti Teaduskompetentsi Nõukogu

**Eesti Teaduskompetentsi Nõukogu** (lühend **TKN**) oli kuni veebruarini 2012 Eesti haridus- ja teadusministri nõuandev organ, mis:

*tegi ettepanekuid teadus- ja arendusasutuste teadusteemade sihtfinantseerimise avamise, muutmise ja lõpetamise kohta;

*andis hinnanguid teadus- ja arendusasutuste teadustöö sihtfinantseerimise tulemuslikkuse ja teadustöö tulemuste rahvusvahelisele tasemele vastavuse kohta;

*tegi ettepanekuid teadus- ja arendustegevuse evalveerimise tulemuste kinnitamiseks;

*tegi ettepanekuid Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalasse kuuluvate teadus- ja arendusasutuste infrastruktuurikulude katmise kohta;

*esitas vähemalt kord kolme aasta jooksul oma tegevuse aruande haridus- ja teadusministrile ning Teadus- ja Arendusnõukogule;

*täitis teisi talle õigusaktidega pandud ülesandeid.

Eesti Teaduskompetentsi Nõukogu moodustas ja selle koosseisu kinnitas kuni kolmeks aastaks Vabariigi Valitsus Eesti haridus- ja teadusministri ettepanekul. TKN oli 9-liikmeline, liikmeteks olid omal alal tunnustatud teadlased.

Alates 2012. aastast jätkas TKNi ülesannete täitmist osaliselt Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu.

## Viited
Kirill Käro

**Kirill Valerjevitš Käro** (vene keeles Кирилл Валерьевич Кяро; sündinud 24. veebruaril 1975 Tallinnas) on Eestis sündinud vene teatri- ja filminäitleja.

Ta on lõpetanud 1992. aastal Tallinna 12. Keskkooli ning õppinud B. Štšukini nimelises Teatriinstituudis Moskvas.

## Filmid
Ta on mänginud Eestis filmides "Punane elavhõbe" ja "Rotilõks". Samuti mängis ta Soome-Eesti-Saksamaa koostööfilmis (režissöör Klaus Härö) "Vehkleja" ja Andres Puustusmaa 2017. aasta filmis "Rohelised kassid". 

Venemaal mängib ta seriaalis "Nuuskur" nimiosa, eraklikku ja kummalisevõitu detektiivi.

Kümneosalises Vene teleseriaalis "Konsultant" mängis ta psühholoog-konsultanti. Seriaal, mis valmis 2016. aastal, on tehtud NSV Liidu jõhkraima sarimõrvari Andrei Tšikatilo kuritegude avastamise ainetel.

Näitleja populaarsusele aitas kaasa detektiivisari "Nuuskur"("Нюхач"), kus ta mängis peaosa eriuurimisbüroo (SBR) vabakutselise eksperdina.

## Isiklikku
Volli Käro on tema vanaonu poeg. 

## Viited

## Välislingid
* 
*"Nuuskija" staar Kirill Käro: Moskvas olen ma täielik eestlane, Tallinnas aga venelane, Õhtuleht, 4. juuni 2014
*Lasnamäelt Vene seriaalide täheks, Postimees, 25. oktoober 2014
*Ukraina teleseriaali staar Kirill Käro: Venemaal peetakse mind ikka eestlaseks, ERR 28. september 2016
MTÜ Tartu Kristlik Noortekodu

**MTÜ Tartu Kristlik Noortekodu** (lühend **TKN**) on 2000. aastal loodud organisatsioon (mittetulundusühing), mille eesmärk on aidata lapsi ja noori, kes on kaotanud oma kodu või kelle vanemad ei saa neid mingil põhjusel kasvatada. TKNi hoole all on praegu (2014) 48 last ja noort.

TKNil on oma eesmärkide elluviimiseks Tartus Era tänaval asuv maja. 

## Viited

## Välislingid
*TKNi koduleht
Metsapere

**Metsapere** on mitme küla nimi:

* **[[Metsapere (Hiiumaa)|Metsapere]]**, küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
* **[[Metsapere (Saaremaa)|Metsapere]]**, küla Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Metsapere (Pilistvere kihelkond)|Metsapere]]** (Metsaperede), oli küla Järvamaal Pilistvere kihelkonnas
***Mets(a)pered(e)** on praeguse Metsavere küla varasem nimi
Perekonnapildid

**"Perekonnapildid"** on 1989. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi stsenaarium on valminud Valentin Kuigi jutustuse "Valem" ainetel.

## Süžee
Filmi tegevus toimub 1960. aastate esimesel poolel ühes Eesti väikelinnas. Väikelinna abiturientidel on ootusärev aeg. Keskkool saab kohe läbi ja ees on iseseisev elu. Kalle ja Inna vahel on midagi, kuid nad pole oma suhteid selgitanud ja korraga lähevad need hoopis sassi. Siimu ja Evi suhted oleks justkui selged, kuid nendegi vahel tekib arusaamatus. Viimase paari koolinädala jooksul pannakse proovile lootused, armastus, usaldus ning noorte ettekujutused heast ja halvast.

## Osatäitjad
*Allan Kuljus – Kalle
*Merle Tähe – Inna
*Andres Raag – Ain
*Urmas Verliin – Siim
*Kaili Närep – Evi
*Margus Varusk – poiss
*Ivo Friede – Snaiper
*Carmen Uibokant – Rita
*Mai Loog – klassijuhataja
*Kersti Kreismann – Kalle ema
*Ülle Toming – puhkaja
*Ene Järvis – naabrinaine
*Ants Ander – pillimees
*Guido Kangur – pillimees
*Paul Poom – pillimees
*Aire Johanson – ettekandja
*Väino Laes – Paul
*Marika Kõrnas – õpilane
*Lembit Anton – pulmavanem
*Heints Preimann – matusekorraldaja
*Illis-Vahur Vets – fotograaf

## Filmi retseptsioon
Film langes suhteliselt terava kriitika alla. Ka need, kes suhtusid filmi heatahtlikult (Mati Unt, Tiina Lokk jt.) tõid paratamatult esile töö nõrgu kohti. Üks kõige tõsisemaid etteheiteid oli filmi tegevusaja muutmine võtteldes jutustusega "Valem", mille tegevus toimus 1980. aastate keskpaiku. Filmi olid toodud 1960. aastad, aga käsitletud tollele ajastule mitteomaselt noorte sõnakasutust, nende kõnemaneere ja käitumismalle.

## Viited
Marta Rudzīte

**Marta Rudzīte** (4. november 1924 – 19. juuli 1996) oli läti keeleteadlane (muuhulgas eesti ja liivi keele uurija). Ta oli abielus eestlasest bibliograafi Tõnu Karmaga (lätipäraselt Tenu Karma).

Rudzīte õppis 1944–1948 Riia Pedagoogilises Instituudis läti keele ja kirjanduse osakonnas, mille lõpetas kiitusega. Seejärel töötas ta läti keele õpetajana. 1951. aastal, pärast doktoritöö kaitsmist, asus ta õppejõuna tööle Läti Riiklikus Ülikoolis. 1957 sai ta dotsendiks, 1977 professoriks. Eriti uuris Rudzīte läti keele dialektoloogiat. 

1988–1989 osales Läti NSV keeleseaduse koostamises.

1984. aastal anti talle Läti NSV teenelise teadlase aunimetus.
## Allikad

*http://www.lu.lv/filol/dialekt/publikacijas/MRRaditajs.pdf
Ebatsuugaallee Tartu sõjaväekalmistul

**Ebatsuugaallee Tartu sõjaväekalmistul** (ka **Pseudotsuugaallee**) on Tartu Raadi kalmistu sõjaväekalmistu Aasa tänava poolses küljes asuv allee. Allee võeti kaitse alla 4. oktoobril 1957 Tartu Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee (Tartu TSN TK) otsusega nr. 306. See on üks esimesi looduskaitse alla võetud objektidest Tartu linnas. Hinnanguliselt on puud üle saja aasta vanad.

## Viited
Kuzebai Gerd

**Kuzebai Gerd** (kodanikunimega **Kuzma Tšainikov**; 14. jaanuar (2. jaanuar vkj) 1898 – 1. november 1937) oli udmurdi kirjanik ja ühiskonnategelane, esimene erialahariduse saanud udmurdi folklorist ja etnograaf.

Kuzebai Gerd sündis talupoja perekonnas Udmurtias (tolleaegse haldusjaotuse järgi Vjatka kubermangus) Kogo-Dokja (Suur-Dokja) külas (praeguse haldusjaotuse järgi Vavoži rajoonis Udmurtias). Põhikooli lõpetamise järel õppis õpetajate seminaris. Seejärel töötas õpetajana.

Aastatel 1922–1925 õppis ta Moskvas kirjandusinstituudis, 1926–1929 oli NSV Liidu idarahvaste instituudis aspirantuuris.

Kuzebai Gerd oli üks udmurdi kirjanduse rajajatest. 1920. aastal asutas ta lasteajakirja Muš ja 1926. aastal udmurdi kirjanike organisatsiooni. Ta avaldas kolm luulekogu. Lisaks luulele kirjutas ta ka näidendeid ja proosat. Samuti avaldas ta etnoloogia- ja rahvaluulealaseid töid.

Kuzebai Gerd oli üks esimesi Venemaa soome-ugri rahvaste haritlasi, kes haakus hõimuliikumise ideedega. Ta pidas väga oluliseks udmurtide suhtlemist Eesti, Soome ja Ungari hõimuaktivistidega. Lisaks oli ta veendunud leninist ja marksist, kes leidis, et Oktoobrirevolutsioon andis udmurdi rahvale suured võimalused.

13. mail 1932 arreteeriti Kuzebai Gerd süüdistatuna kontrrevolutsioonilises kodanlik-natsionalistlikus tegevuses. 9. juulil 1933 mõisteti ta surma mahalaskmise läbi, kuid Maksim Gorki sekkumisel asendati surmaotsus 10-aastase vangistusega. Kuid 1. novembril 1937 lasti ta vangilaagris NKVD troika otsuse põhjal maha. Kuzebai Gerd rehabiliteeriti postuumselt 1958. aastal.

Eesti keeles on 2009. aastal ilmunud Kuzebai Gerdi teoste valimik "Olen udmurt". 2012. aastal ilmunud kogumikus "Varsti on jälle kevad : valik udmurdi proosat : 39 lugu 34-lt autorilt aastatest 1890-2010" on avaldatud ta jutustus "Matii : ühe udmurdi neiu elu".

## Teosed
*Kuzebai Gerd. *Olen udmurt. Мон - удмурт*. Tõlkinud Nadežda Pchelovodova, Arvo Valton, Lauri Pilter; eessõna kirjutanud Foma Jermakov; järelsõna kirjutanud Arvo Valton. Kirjastuskeskus, 2009. - 332 lk. (Väikeste rahvaste suur kirjandus) ISBN 9789949445271

## Viited
Urele linnus

**Urele linnus** on üks Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Idumea linnustest.

Kroonika nimetab linnust kahel korral. 1218. aastal peatus selle juures kaheks päevaks Liivimaale sõjakäigu teinud Novgorodi ja Pihkva vürstide vägi. 1223. aastal toimus selle lähistel lahing Tālava üliku Rameko juhitud latgalite salga ja rüüsteretkel olevate Waremari juhitud venelaste ja eestlaste vahel.

Peetakse tõenäoliseks, et Urele asus Läti Pārgauja piirkonna Kudumsi Baznīckalnsi mäel Ungursi järve põhjakaldal, 12 km Cēsisest loodes, tolleaegse Idumea territooriumil. Nimetatud linnamägi on 30 m kõrge ja 30x55 m lai ning selle lähedal asub läänemeresoomepärane kivikalme. Linnamäe staatust kinnitavaid arheoloogilisi väljakaevamisi seal siiski tehtud pole.

## Vaata ka
* Metimne linnus
* Liivimaa ristisõda

## Viited

## Välislingid
*Linnamägi Läti linnamäeportaalis
Anaïs Nin

**Anaïs Nin** [ana'is n'in] (sünninimi **Angela Anaïs Juana Antolina Rosa Edelmira Nin y Culmell**; 21. veebruar 1903 Neuilly-sur-Seine, Prantsusmaa – 14. jaanuar 1977 Los Angeles, California, USA) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. 

Ta kirjutas romaane, esseesid, jutustusi ja erootilist kirjandust. Nin on tuntud eelkõige oma mahukate päevikute poolest, milles ta käsitles isiklikku elu, loomingulisi otsinguid ja suhteid teiste kirjanike ning kunstnikega. Osa tema loomingust, sealhulgas mitmed päevikuköited ja erootilised teosed, avaldati postuumselt.

Tema loomingus on kesksel kohal naise eneseteadvus, intiimsus ja psühholoogiline eneseanalüüs, mistõttu peetakse teda 20. sajandi isikukeskse proosa oluliseks esindajaks.

## Tunnustus
*1974 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Teosed
### Romaanid ja jutustused
* "Waste of Timelessness And Other Early Stories" (kirjutatud enne 1932. aastat, avaldatud postuumselt)
* "House of Incest" (1936)
* "Winter of Artifice" (1939)
* "Under a Glass Bell" (1944)
* "Cities of the Interior" (1959), viies osas:
** "Ladders to Fire" (algselt ilmunud 1946)
** "Children of the Albatross" (algselt ilmunud 1947)
** "The Four-Chambered Heart" (algselt ilmunud 1950)
** "A Spy in the House of Love" (algselt ilmunud 1954; eesti keeles "Spioon armastuse majas", tõlkinud Anne Allpere, Loomingu Raamatukogu 46/47, 1993)
** "Seduction of the Minotaur" (laiendatud versioon 1958 ilmunud teosest "Solar Barque")
* "Collages" (1964)
* "Waste of Timelessness" (1977)
* "Delta of Venus" (1977; eesti keeles "Venuse delta", tõlkinud Anne Lange, Tallinn: Hea Karjane, 2002)
* "Little Birds" (1979)

### Päevikud
* "The Diary of Anaïs Nin". Edited and with an introduction by Gunther Stuhlmann
** Volume 1: 1931–1934 (1966)
** Volume 2: 1934–1939 (1967)
** Volume 3: 1939–1944 (1969)
** Volume 4: 1944–1947 (1971)
** Volume 5: 1947–1955 (1974)
** Volume 6: 1955–1966 (1976)
** Volume 7: 1966–1974 (1980)
* "The Early Diary of Anaïs Nin"
** (Volume 1) "Linotte: The Early Diary of Anaïs Nin, 1914–1920" (1978)
** Volume 2: 1920–1923 (1982)
** Volume 3: 1923–1927 (1983)
** Volume 4: 1927–1931 (1985)
* "Henry and June: From a Journal of Love. The Unexpurgated Diary of Anaïs Nin" (1986; eesti keeles "Henry ja June", tõlkinud Eda Ahi, Postimees Kirjastus, Postimehe romaanisari, 2019)
* "Incest: From "A Journal of Love". The Unexpurgated Diary of Anaïs Nin, 1932–1934" (1992)
* "Fire: From "A Journal of Love". The Unexpurgated Diary, 1934–1937" (1995)
* "Nearer The Moon: From "A Journal of Love". The Unexpurgated Diary of Anais Nin, 1937–1939 (1996)

### Muud teosed
* "D. H. Lawrence: An Unprofessional Study" (1932)
* "The Novel of the Future" (1968)
* "In Favor of the Sensitive Man, and Other Essays" (1976)
* "A Literate Passion: Letters of Anaïs Nin & Henry Miller" (1987)

## Välislingid

*The Anaïs Nin Blog
*Anaïs Nin.com
Rahvuskultuuriselts Kirmas

**Rahvuskultuuriselts Kirmas** on Pärnus tegutsev kultuuriselts, mis alustas tegevust 1985. aastal Pärnu Metsakombinaadi Klubis, alates 1999. aastast tegutsetakse mittetulundusühinguna. Seltsi asutaja ja pikaajaline juht oli Ülle Jaeger, alates 2010. aastast on rühmade tantsujuhendajaks Raivo Erm. 

Kirmases on läbi tegevusaja tegutsenud rahvatantsurühm, rahvamuusikakapell ja laulusolistid. 

Läbi aastakümnete on Kirmas esitanud folkloorseid kavasid, rahvapärimuslikke tantsu- ja laulukavasid, samuti ka seatud rahva- ja lavatantse. Rahvatantsurühm on osalenud paljudel festivalidel, sh Baltica folkloorifestivalil, ning Eesti üldtantsupidudel. Selts on korraldanud rahvatantsuvõistlust "Pärnu Labajalg", viimati aastal 2013. 

Kirmase embleemil on suur juurtega puu – Kirmas on läbi aastate järginud tava, et säiliks järjepidevus, et meie laulud ja tantsud pärandataks vanematelt põlvedelt meie lastele. 

## Tegevus
2020/2021. a. hooajal on seltsis neli rahvatantsurühma - kaks segarühma, naisrühm ja lasterühm.

Tegutsetakse Pärnus Raeküla Vanakooli Keskuse ruumides.

## Välislingid
* Rahvuskultuuriselts Kirmas ametlik koduleht.
Diskor

**Diskor** (inglise keeles **DJ** [diidžei] (*disc jockey*)) on inimene, kes miksib ja töötleb salvestatud muusikat ja esitab seda kuulajatele. 

Diskor võib töötada raadios, üritustel ja ööklubides või oma töötlusi välja anda salvestistena.

Diskoritel on tihti esinejanimed, mille ees on lühend DJ.

## Diskoreid

*ATB
*Avicii
*David Guetta
*DJ Antoine
*Calvin Harris
*DJ Critikal
*DJ Falk
*DJ Mike Sun
*DJ Pulse
*DJ Tony Beatz
*DJ Whirl
*Martin Garrix
*Hardwell
*Geir Valdt
*Andres Puusepp
*Urmas Kolsar
*Armin van Buuren
*Netsky
*Karl Kristjan Kalluste
*Syn Cole
*Andres Aljaste
*Madison Mars
*Keven K
*Brandlo
*Kert Klaus
*Kristjan Hirmo
*Andy Cane
*Janika Tenn
Ludwig II (Baieri kuningas)

**Ludwig II**, sünninimega **Ludwig Otto Friedrich Wilhelm** (25. august 1845 München – 13. juuni 1886 Starnbergi järv) oli Baieri kuningas 1864. aastast kuni surmani.

Troonile saades oli ta 18-aastane. Saksamaa ühendamise järel jäi ta Baierimaa kuningaks, kuid riigivalitsemise asemel hakkas põhiliselt tegelema ekstravagantsete kunsti- ja arhitektuuriprojektidega. Tema huvi arhitektuuri vastu polnud üllatav: tema vanaisa, kuningas Ludwig I, oli Müncheni ümber ehitanud nn Isari Ateenaks. Ka tema isa, kuningas Maximilian II, jätkas Münchenis ehitustöid ja laskis ehitada Hohenschwangau lossi, mis oligi Ludwig II lapsepõlvekoduks. Ludwig tellis mitme suursuguse lossi rajamise ning oli Richard Wagneri ustav toetaja. Ta kavatses ka Münchenis Isari kaldale ehitada suure ooperimaja, millega aga Baieri valitsus nõus ei olnud. Küll ehitati sarnaste plaanide põhjal hiljem Wagneri kodulinnas Bayreuthis samalaadne teater. Ludwig II kulutas niimoodi suuri summasid (oma isiklikust varast, mitte riigikassast, nagu tihti arvatakse), võttes laene ja tõrjudes ministrite katseid teda takistada. Teda peeti mõistuse kaotanuks ja võeti printsregent Luitpoldi eestkoste alla. 

## Surm
Ludwig viidi 12. juunil 1886 Starnbergi järve äärde kuningaperele kuulunud Bergi lossi. Päev pärast sinna saabumist kutsus ta pärast õhtusööki kella 18 ajal doktor Bernhard von Guddeni (Müncheni vaimuhaigla peaarst, üks neljast doktorist, kes kuulutas ta mõistuse kaotanuks) jalutama. Gudden nõustus ja käskis hooldajatel mitte kaasa tulla. Viimati nähti jalutajaid umbes kella 18.30 ajal. Neid oodati tagasi kella 20-ks, kuid nad ei tulnud. Tormisel ja vihmasel õhtul otsiti neid rohkem kui kaks tundi. Kell 22.30 leiti mõlemad mehed järvest kaldaäärsest madalast veest surnuna. Ludwigi käekell oli seisma jäänud 18.54 peal.

Ametlikult kuulutati surma põhjuseks enesetapp uppumise läbi, kuigi lahkamisel ei leitud tema kopsudest üldse vett. Lisaks oli ta noorena olnud väga hea ujuja, vesi oli surnukehade leidmiskohas talle vaid vööni ja tal ei olnud suitsiidseid mõtteid. Samas Guddeni surnukehalt leiti lööke pähe ja kaela ning kägistamise jälgi, mispeale kahtlustati, et ta kägistati surnuks, kuigi asitõendeid ei leitud. Levinud on spekulatsioon, et Ludwigi tapsid tema vaenlased, kui ta üritas Bergist põgeneda. Kuninga isiklik kalur Jakob Lidl (1864–1933) väitis, et ta oli end koos oma paadiga põõsas peitnud ja kuningat oodanud, et viia ta järvele, kus poolehoidjad aidanuks tal põgeneda. Kuid kui kuningas pannud jala paati, tulistatud teda kaldalt ja ta kukkunud seepeale üle vööri. Teise teooria kohaselt surnud kuningas südameinfarkti või insulti, kui üritas külmas, 12-kraadises vees põgeneda.

Kuningaks sai tema noorem vend Otto, kelle aga von Gudden oli samuti kuulutanud mõistuse kaotanuks. Tema asemel valitses regendina nende onu Luitpold.

Kuigi Ludwigi lossid viisid ta rahalise hävinguni, on Herrenchiemsee, Neuschwansteini ja Linderhofi loss osutunud Baierile vägagi tulusateks turismiatraktsioonideks, kui kroonprints Ruprecht need 1923. aastal Baieri vabariigile annetas.
Rahvarinne (Ukraina)

**Rahvarinne** on Ukrainas 31. märtsil 2014 Arseni Jatsenjuki ja Oleksandr Turtšõnovi asutatud poliitiline partei.

Rahvarinne registreeriti 31. märtsil 2014, asutamiskongress toimus 10. septembril 2014.

Partei osales edukalt 2014. aasta Ukraina parlamendivalimistel ja sai 82 kohta.

## Viited

## Välislingid
* Офіційний сайт
* "Народний фронт" представив кандидатів.
* 26. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Народный фронт  (*vene keeles*)
Libaoperatsioon

**Libaoperatsioon** () on avalikkuse eksitamine, petmine infosõjas. 

Eesmärk on eksitada avalikkust, viies mitmesuguseid tegevusi läbi nii, et need tunduksid meedia vahendusel loogilised ja põhjendatud. Läbi ajaloo on sõdimise õigustamiseks kasutatud erinevaid libaoperatsioone ning leiutatud olematuid ohte. Sõjas on oluline, et oma eluga riskivad sõdurid usuks, et nad võitlevad ülla eesmärgi nimel. Libaoperatsiooni võtet kasutatakse ka mittesõjalistes olukordades.

Libaoperatsioone kasutatakse laialdaselt luures, sõjatööstuses ja suurriikide vahelistes sõdades. Kui inimesed saavad aru, et neid on petetud, siis on juba liiga hilja. Juhtumid on strateegiliselt ajastatud ja kannatada võivad ka süütud ohvrid. Tänapäeval tundub, et sellised võtted on tavapärased, mitte erakorralised tegevused.

## Näited
Vene rahva toetuse saamiseks föderaalvägede uuele Kaukaasia sõjakäigule sooritati kuritegu – detsembris 1999 lasid Vene eriteenistused Moskvas, Buinakskis ja Volgodonskis õhku elumajad, kus hukkus rohkem kui 300 inimest ja seda esitati tšetšeeni võitlejate kätetööna. Kuritegu sai avalikuks, kui Kaasanis jäid tšekistid kohalikule miilitsale vahele 150-kilogrammise lõhkelaengu paigutamisel elumajja. 30. septembril 1999 alanud 90 000 inimesest koosnevate föderaalvägede ohvriterohkeTšetšeenia sõjakäik viidi lõpule 2003. aastal.

Libaoperatsiooni näiteks, kuidas CIA sõda kavandas ja õigustas, on 2003. aastal alanud USA-Iraagi sõja eel toimunu. Suveräänsesse riiki tungiti sisse rahvusvahelise julgeoleku tagamise ettekäändel. Väideti, et Iraagil on massihävitusrelvad, mida kunagi ei leitudki. On võimalus, et keemiarelvad viidi Iraagist Süüriasse aga seda pole tõestatud.
Uulutilaid

**Uuluti laid** (32 ha) asub Virtsu poolsaare lõunaosast 370 meetri kaugusel väga madalaveelises Uuluti lahes ning kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu. 

Uuluti laiu (ka Uuluta; 1871 Ullota) nime aluseks võib olla mugand eesnimest *Olav* või *Olof*. 

U-kujulise Uuluti laiu ja mandri vahel paikneb 16 väikest roostikku kasvanud saarekest: Oovaalse, Ümmarguse, Kandilise, Loperguse, Trapetsi, Hulknurga, Magu, Sileda, Muna, Tilga, Üla-Pesa, Ala-Pesa, Tõugu, Nälkja, Piilupargi ja Jäänuka. Sopilise rannajoonega Uuluti laiu rannikul on arvukalt eri suuruses rüsijää poolt kokku kantud rändrahne ning Vilsandil ja Vaika saartel leiduvatega sarnaseid karridega kaetud lubjakive. Varem lagedat Uuluti laidu katab tänapäeval suures osas kadastik, mis on saare lõunaosas raskesti läbitav. Saare keskosas paikneb 2,2 ha suurune, osaliselt roostikku kasvanud madalaveeline järv. Lindudest leidub seal kõige enam värvulisi, saare kirdeosas asuvatel roostikualadel aga kõrkja-roolindu. 4,8 kilomeetri pikkune rannajoonematk pakub kõige nauditavamaid looduspilte varakevadel.

## Välislingid
*
Tata Steeli maleturniir

**Tata Steeli maleturniir** (varasemate nimedega **Hoogovensi maleturniir** ja **Coruse maleturniir**) on üks olulisemaid iga-aastasi maleturniire. Turniiri peetakse juba 1938. aastast. 

Algselt oli turniiri toimumiskoht Beverwijk, alates 1968. aastast võisteldakse Wijk aan Zees. Turniiri nimi on muutunud seoses turniiri peasponsori nimemuutustega. 2014. aastal peeti arvult 76. turniir.

Turniiri pika ajaloo jooksul on turniiri võitnud viiel korral Viswanathan Anand. Neljakordsed võitjad on Max Euwe, Lajos Portisch, Viktor Korchnoi ja Levon Aronjan. 1964. aastal jagasid turniiril esikohta eestlased Paul Keres ja Iivo Nei. 1966. aastal sai Nei 5. koha.

## Vaata ka
*Linarese maleturniir
*Saint Louise maleturniir