open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Urve Ratas

**Urve Ratas** (aastani 1974 **Urve Sepp**, sündinud 30. mail 1940 Tallinnas) on eesti geograaf.

## Elulugu
Urve Ratas lõpetas 1958. aastal Tallinna 10. Keskkooli, 1963. aastal Tartu Ülikooli ja 1968. aastal Teaduste Akadeemia Tallinna Botaanikaaias aspirantuuri, geograafiakandidaat (1974, TÜ), väitekiri "Hiiumaa maastike iseloomustus ja genees". Oli aastail 1965–1993 Tallinna Botaanikaaias mitmesugustel ametikohtadel (nooremteadur, vanemteadur ja aastail 1973–1992 maastikulabori juhataja). Alates 1993. aastast on ta TPÜ Ökoloogia Instituudi vanemteadur ja TPÜ geoökoloogia õppetooli dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: maastikuteadus, probleemiks Eesti saarte maastike struktuuri dünaamika ja genees, samuti soolakuliste rannamuldade uurimine. Osalenud Tallinna parkide jt loodusalade uurimises. Autasustatud Baeri mälestusmedaliga (1992).

## Isiklikku
Urve Ratas on teenistuja tütar. Ta abikaasa oli Rein Ratas ja nende poeg on Jüri Ratas.

## Teoseid
* Stages of geological development and landscape types of the islets (kaasautor).// Estonia. Geographical studies. Tallinn, 1972
* Hiiumaa maastikuline iseloomustus. Tallinn, 1974
* On the formation of landscape of Hiiumaa island and its surrounding islets. // Estonia. Regional studies. Tallinn, 1976
* Vormsi loodusest. Tallinn, 1977
* Genesis of islets geocomplexes in the Väinameri (the West-Estonian Inland sea) (kaasautor). // Acad. Sci. Est. SSR, 1988
* Saline maritime soils in Estonia (kaasautor). // Sovirt Soil Science, 22 (1990) 2
* Sea-level rise impact on coastal areas of Estonia (kaasautorid A. Kont, E. Puurmann). // Climatic Change 36 (1997) 1–2
* Rannaprotsesside aktiviseerumise ja kliimamuutuste vahelised seosed Eestis (kaasautor). // Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 32 (2005)
* Increasing human impact on coastal areas in recent decades (kaasautorid A. Kont, V. Palginõmm). // J Coastal Research, SI 50 (2007).

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 408
* TPÜ, 122.
*
August Ratassepp

**August Ratassepp** (18. jaanuar 1881 Vesneri vald, Tartumaa – 24. november 1959) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
August Ratassepp oli talupidaja poeg.

Õppis H. Treffneri Gümnaasiumis, lõpetas eksternina keskkoolikursuse Peterburi I kadetikorpuse juures ja 1913 Peterburi Aleksander III nimelise Elektrotehnikainstituudi. Oli 1913–1914 mehaanik Turkestani posti-telegraafi ringkonnatalituses, 1914–1916 vanemelektromehaanik Ašhabadis Kesk-Aasia raudteevalitsuses ja linna elektrijaama juhataja, 1916–1920 vanem- ja peaelektromehaanik Vladikaukaasia raudteevalitsuses Rostovis ja elektrotehnika õppejõud kohalikus raudteetehnikakoolis. Töötas 1920–1924 Eestis Raudteede Talituses telegraafijaoskonna juhatajana, 1924–1940 elektrotehnika toimkonna juhatajana, 1921–1931 ühtlasi Tallinna Tehnikumi määraline õppejõud (õpetas elektrimasinaid, telegraafi-, telefoni- ja raadiotehnikat), 1931–1935 abiõppejõud ja tehnilise kursuste lektor.

Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

## Teadustöö
Projekteeris Aşgabati (Ašhabadi) linna elektrivõrgu ja juhatas ehitustöid, püstitas elektrijaamad Almatõs ja Samarkandis. Eestis rajati tema juhtimisel Tallinna-Turba-Haapsalu ja Narva-Kiviõli kõrgepingeliin, elektrifitseeriti Tallinna–Pääsküla teine teeliin, Tapa raudteesõlm ja Valga raudteetehased, seadmestati elektrimootorvagunid, ehitati signaal- ja sideliinid Tartu–Petseri ja Rapla–Virtsu raudteelõikudel.

## Teoseid
* Automaatilised telefoni keskjaamad. // Eesti Tehnika Seltsi Ajakiri 1921, nr. 13–16.

## Viited

## Kirjandus
* TTÜ Toimetiste lisad 3, 1939, 5–6
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 288.
*
PZL-104 Wilga

**PZL-104 Wilga**, (eesti k. – peoleo) on Poola riikliku lennukiehitusettevõtte PZL mitmeotstarbeline neljaistmeline, ühe mootoriga väikelennuk, mis konstrueeriti purilennukite sleppimiseks. Lennuk sobis hästi nii vaatluslendudeks, langevarjuhüpete lennukiks kui ka õppelennukiks.

## Kirjeldus
Vabaltkandev-ülatiivaline, täismetall-poolmonokokkonstruktsioon. Ühetalaline tiib, fikseeritud eeltiiva ja kuni 44° allakallutatava tagatiivaga. Tiivas asuvad ka kütusepaagid kogumahuga 195 liitrit. Teliku ketaspiduritega rattad on varustatud hüdropneumaatilise dempfervedrustusega. Tagaratta kahvli külge kinnitub kabiinist avatav sleppköie lukk.
 
Hea mootori võimsusvaru ja automaatse muutuvsammuga kahelabane 2,65 m pöörlemisläbimõõduga puitpropeller tagavad lennukile lennurajal hea staatilise tõmbe ja seega ka lühikese hoovõtumaa. Lennuki juhtimine avara vaateväljaga kabiini esiistmetelt on dubleeritud. Mootor käivitub suruõhusüsteemi abil..

## Ajalugu

Wilga prototüüp tõusis õhku 24. aprillil 1962. Uue lennukitüübiga plaaniti asendada eelkäija, aegunud konstruktsiooniga PZL-101 Gawron, Poolas litsentsi alusel ehitatav Jak-12 (Nõukogude Liit). Esimesed Wilga sarja lennukid, tüübitähistusega Wilga-2, olid varustatud 225-hobujõulise 6-silindrilise Continentali oposiit-ridamootoriga.
 
1967. aastal modifitseeriti lennuk vastavaks suurtellija Nõukogude Liidu vajadustele: see sai veidi võimsam, 260-hobujõulise 9-silindrilise tähtmootoriga AI-14, tugevdatud ja suuremate ratastega telikuga ning piloodikabiinis tellijale sobiv avioonikaga. Uuendatud lennukit, mille tüübitähiseks sai Wilga-35A, valmistati kuni 1990. aastate alguseni ligi 800.

Eestis on jaanuari 2013 seisuga veel paar-kolm Wilgat NSV Liidu pärandusest Ridali Lennuklubis (MTÜ) lennuhooajal pidevas kasutuses.

## Lennutehnilised andmed

* Tiivaulatus: 11,12 m
* Pikkus: 8,1 m
* Kõrgus: 2,85 m
* Tiivapindala: 15,5 m2
* Tiiva V-kuju: 1,4°
* Tiiva külgsuhe: 8
* Tiiva profiil: NACA 2415
* Tühikaal: 940 kg
* Suurim lennukaal: 1350 kg
* Mootor: AI-14R Ivtšenko, 9-silindriline tähtmootor, õhkjahutus, võimsus 260 hj
* Suurim kiirus: 200 km/h
* Reisikiirus: 157 km/h
* Miinimumkiirus: 68 km/h
* Tõusukiirus: 5 m/s
* Praktiline lennulagi: 4000 m (selleks kuluv aeg 43 minutit)

## Kirjandus

## Viited
Jaak Ratassepp

**Jaak Ratassepp** (18. november 1948 Tallinn – 9. veebruar 2014) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1967. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1972. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna raadiotehnika erialal ja 1977. aastal samas aspirantuuri. 

Oli aastatel 1971–1977 TPI teadusliku uurimise sektori insener, 1978–1982 raadiotehnika kateedri assistent ja 1982–1992 vanemõpetaja. Õpetas ahelate teooria, programmeerimise ja ülikõrgsagedustehnika kursusi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: mürad lineaarahelates, digitaalseadmete programm-modelleerimine. Osales mikroarvutitega juhitavate signaaliregistreerimis- ja töötlemiskomplekside projekteerimises raadiofüüsikaliste ja hüdroakustiliste uuringute tarvis. 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Анализ шутов активных аналогов реактивных проводитостей. // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 429 (1977)
* Амилитудное и фазовое преобразование квадратурных составляющих сигнала (kaasautor). // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 582 (1984)
* Классификация сигналов в реальном маштабе времени (kaasautor). // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 638 (1987).

## Isiklikku
Jaak Ratassepp oli Arvo Ratassepa poeg.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 430–431.
*
Kalev Ratassepp

**Kalev Ratassepp** (8. märts 1898 Tallinn – 20. jaanuar 1960 Tallinn) oli eesti matemaatik-loodusteadlane.

## Elulugu
Kalev Ratassepp oli teenistujate poeg.

Lõpetas 1917 Tallinna Nikolai Gümnaasiumi, õppis 1917–21 Peterburi Elektrotehnika Instituudis, lõpetas 1926 TÜ matemaatikuna; füüsika-matemaatika-kandidaat (1949, TÜ), väitekiri "Pöördfunktsiooni arendamine lõpmatuks reaks". Oli keskkooliõpetaja Tartus, Rakveres, Tallinnas (1922–36 J. Westholmi Gümnaasiumis) ja 1943–44 koolide inspektor. 1945–59 Tallinna Polütehnilise Instituudi statistika ja raamatupidamise kateedris (dotsent 1951) ning matemaatika ja teoreetilise mehaanika kateedri vanemõpetaja.

## Teadustöö
Koostanud matemaatikaõpikuid keskkoolidele. Üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Matemaatika harjutustik humanitaargümnaasiumile. 2. kl. kursus. Tartu, 1938
* Matemaatika harjutustik humanitaargümnaasiumile. 3. kl. kursus. Tartu, 1939
* Algebra ja trigonomeetria gümnaasiumi IV klassile. Tartu, 1943
* Algebra ja trigonomeetria keskkooli 10. klassile. Tallinn, 1947.

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 206
* Tallinna Polütehnilise Instituudi 1936–1989, 110, 150, 342, 344, 374.
*
Väino Ratassepp

**Väino Ratassepp** (17. aprill 1930 Saaremaa – 3. november 2021) oli eesti pedagoogikateadlane ja laululooja.

## Elulugu
Väino Ratassepp oli õpetajate poeg.

Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi ja 1956. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi bioloogia- ja keemiaõpetaja kutsega. 1974. aastal kaitses ta Tartu Riiklikus Ülikoolis väitekirja "Õpilaste iseseisva töö individualiseerimine 8-klassilise kooli keemiaõppes" ja sai pedagoogikakandidaadi kraadi. 

Aastatel 1954–1961 töötas ta Tallinna 16. Keskkoolis keemiaõpetajana, 1961–1982 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudis vanemteaduri ja sektorijuhatajana, 1982–1986 Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudis teadusdirektori ja loodusteaduste kabineti juhatajana, 1986–1993 Eesti Hariduse Arenduskeskuses peametoodiku ja reaalainete sektori juhatajana, 1982–1986 Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudis teadussekretärina ja 1992–1995 Tallinna Pedagoogilises Ülikoolis dotsendina. 

Ta osales Eesti Keemia Seltsi, Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi ja Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi töös. 

Väino Ratassepp kuulus peaaegu kolmkümmend aastat haridusministeeriumi juures tegutseva keemia ainekomisjoni koosseisu, kavandades ja suunates komisjoni tööd. Tema osalusel valmisid omaaegsed keemia aineprogrammid, keemia õppekomplekt (õpik, töövihik, kontrolltööde kogumik, metoodiline juhend õpetajale) oli esimene omataoline Eestis. Viimane keemiaõpik ilmus 2004. aastal. 

Väino Ratassepp oli Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi liige. Üle 100 teaduspublikatsiooni.

Hiljem töötas Väino Ratassepp keemiaõpetajana ja pani ameti maha 2013. aasta sügisel 83-aastaselt. 17 aastat töötas ta Tallinna Muusikakeskkoolis. 

Keemia õpetamise kõrval asus ta end muusika alal täiendama ning laule looma. Neist osa on Männiste Perebändi esituses kuuldavad Youtube'is ning plaatidel “Kuld” ja “Kallista”. Ta lõi ka keemia kordamiseks mõeldud laule ja keemiaõpet toetavaid luuletusi, nagu nt "Eesti rahvuskivi". Väino Ratassepp on osalenud vabariiklikel laulukonkurssidel ja saanud kõrgeid kohti, loonud kooridele laule ja neid ka ise laulnud. 

Ülevaate oma õpetajatööst võttis Väino Ratassepp kokku mälestuste kogumikus “Minu koolilood” (2019), mida säilitatakse Eesti pedagoogika arhiivmuuseumis ja mis on muuseumi andmebaasis ka elektrooniliselt kättesaadav.

## Teoseid
* Õpetamise ja kasvatamise seose küsimusi 7. klassi keemia kursuses. Tallinn 1966
* Kõlbelisest kasvatusest kodus ja koolis. Artiklite kogumik (koostaja). Tallinn 1979
* Üldistava keemia kursuse õpetamisest II. Tallinn 1980
* Pedagoogikaalane pedagoogiline uurimistöö Eesti NSV õpetajate täienduskoolituse süsteemis. Tallinn 1983
* Üldhariduskooli keemia programmid. Tallinn 1989

## Tunnustus
* 2014 Vabariigi Presidendi hariduspreemia

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Lk 197
* Väino Ratassepp. Nõukogude Õpetaja, 1. aprill 1974

## Välislingid
*
Karl Rathaus

**Karl Rathaus** (1805, Löschnitz, Sileesia – 28. juuni 1872, Skiernewice, Varssavi lähedal) oli Eestis tegutsenud arhitekt.

## Elulugu
Karl Rathaus oli sakslane.

Õppis Breslau (Wroclavi) Ülikoolis, Berliini Ehitusakadeemias. Töötas 1833–41 Varssavi kindlustuste ehitustöödel ja Bialystoki lossi ümberehitusel. Oli 1843–45 Bialystoki aadlineidude instituudi arhitekt, 1846–50 töötanud Peterburis ja Kiievis. 1851–69 TÜ arhitekt ja dotsent. Projekteerinud TÜ peahoone tiibehitised (1855–58), ülikooli kiriku (1856–60), vana anatoomikumi tiibade juurdeehitised (1856–60), Toomemäe kaevumajakese (1861), maja Raekoja plats 6, Toomemäe naistekliiniku ja botaanikaaia kasvuhoonete juurde- ja ümberehitused ning Tartu Veterinaarinstituudi Zootoomikumi hoone. Sai 1848 Peterburi Kunstide Akadeemia diplomi arhitektuuri alal.

## Viited

## Kirjandus
* Neumann, W. Lexikon baltischer Künstler. Riia, 1908, 32–33
* Vaga, V. Tartu ülikooli arhitektid. Tartu, 1928, 38–39
* Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940, 218
* TALE XIII, 111
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 422
* Raid, N. Tartu vanemaid ehitisi. Tallinn, 1981
* Raid, N. Tartu ehitusmeistreid. Tallinn, 1987
* Raid, N. Tartu ülikooli peahoone. Tallinn, 1993
* 1000 tartlast, 349.
*
Georg Karlos Rathlef

**Georg Karlos Rathlef** (15. veebruar 1846 Tallinn – 15. juuli 1914 Tartu) oli Eesti ajaloolane ja pedagoog.

## Elulugu
Georg Karlos Rathlef oli baltisakslase Karl Albert Rathlefi poeg.

Õppis aastatel 1856–1864 Tartu kubermangugümnaasiumis ja 1864–1869 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, mille lõpetas kandidaadi astmega. 1869–1872 õpetaja Birkenruh' kasvatusasutuses (Bērzaine gümnaasium). 1873–1875 jätkas õpinguid Göttingeni ja Leipzigi ülikoolis. 1875–1914 ajaloo, geograafia ja saksa keele õpetaja ning inspektor Kollmanni-Zeddelmanni-Walteri klassikalises eraõppeasutuses Tartus. Andis tunde ka teistes saksa erakoolides. Uurinud Vana-Liivimaa ajalugu. Oli ka kirjanduslikult tegev.

## Teoseid
* Das Verhältniss des livländischen Ordens zu den Landbischöfen und zur Stadt Riga im dreizehnten und in der ersten Hälfte des vierzehnten Jahrhundert. // Verh. GEG VIII, Tartu, (1875)
* Das Verhältniss der kleinen Meisterchronik zum Chronicon Livoniae Hermanus von Wartberge und zur Reimchronik. // Verh. GEG VIII, Tartu, (1875).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940, 267
* Album Dorpato-Livonorum. Dorpat, 1908, 234
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 607
* Album Livonorum. Lübeck, 1972, 199.
*
Harald Carlos Woldemar Rathlef

**Harald Carlos Woldemar Rathlef** (ühe eesnimede rööpkuju: **Waldemar**, 1. märts 1872,  – 15. juuli 1944, Königsberg) oli Eesti majandusteadlane ja agronoom.

## Elulugu
Harald Carlos Woldemar Rathlef oli baltisakslane.

Lõpetas 1903 TÜ; loodusteaduste doktor (1926, Halle Ülikool). Oli 1904–08 Balti Seemnekasvatuse Ühingu ametnik Tartus ja Riias, 1908–14 Tartu lähedal Nõmmiku sordiaretusjaamas sordiaretaja, 1914–17 Vene armee ohvitserina I maailmasõjas, 1919–25 Halle Põllumajanduskoja ametnik, 1925–35 kirjastustöötaja, 1930–35 kartuliaretaja, 1934–44 Sangerhausenis roosikasvanduse (Zentralstelle für Rosenforschung) direktor ja teaduslik juhendaja, 1942–44 põllumajanduse eriteadlane Riias ja Minskis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: rohumaaviljelus, koleopteroloogia. Aretanud neljatahulise odra sordid "Rathlefi neljatahuline", lipp-pöörisega kaera sordid "Nõmmiku parandatud lipukaer", "Rathlefi valge lühikese teraga ohtetu", "Rathlefi valge pika teraga ohtetu" ja "Rathlefi valge pika teraga ohtega".

## Viited

## Teoseid
* Grünland und Grünlandwertung. Berlin, 1927
* Die Rose als Objekt der Züchtung. Jena, 1937
* Die Rose und ihre Kultur. Stuttgart, 1940.

## Kirjandus
* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 607–608
* Agraarteadus (1992) 4, 263–266.
*
Eha Ratnik

**Eha Ratnik** (aastani 1956 **Eha Varusk**; 18. märts 1928 Vana-Antsla vald, Võrumaa – 2. märts 2000 Tartu) oli eesti kunstiteadlane.

## Elulugu
Eha Ratnik oli väiketalupidaja tütar.

Lõpetas 1947 Valga 1. Keskkooli ja 1952 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ); kunstiteaduse kandidaat (1975, TRÜ), väitekiri "Kunstiühing "Pallas" 1918–40".

Töötanud 1958–1983 Tartu Kunstimuuseumis: teadur 1962–1979, teadusdirektor 1980, direktor (teistel andmetel direktori kohusetäitja) 1981–1983.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kunstiühingu "Pallas" kujunemine ja tegevus, tema liikmete elu ja looming, eesti kunstnike õpingud välismaal 1905–1914, Tartu kunstnike osalus Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu tegevuses 1922–1940, Eesti kunstnike kongressid 1919–1939, Tartu Ülikooli joonistuskooli ja selle õpetaja Woldemar Friedrich Krügeri tegevus.

## Teoseid
Koostanud katalooge, õppekirjandust ja näitusi. 13 teaduspublikatsiooni.
* Kunstiühing "Pallas" aastail 1918–1924. // TKM-i almanahh 3. Tartu 1972
* Woldemar Krüger. // TKM-i almanahh 3. Tartu 1972
* Jaan Vahtra ja kubism Eestis. Tallinn 1973
* Kunstiühingu "Pallas" kujunemine kunstnike organisatsiooniks aastail 1925–1930. // Töid kunstiteaduse ja -kriitika alalt 2. Tallinn 1977
* Kunstiühing "Pallas" kujutavate kunstnike organisatsioonina 1930. aastail. // Kunst 48/1 1976
* Jaan Grünberg. Tartu 1981
* Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühing ja Tartu kunstnikud. // Kogude teatmik / TKM. Tartu 1988

## Viited

## Kirjandus
* Eha Ratnik. // Kogude teatmik V / TKM. Tartu 1991
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Lk 422

## Välislingid
* 
*Tartu Riikliku Kunstimuuseumi töötajad tööprobleeme arutamas. Vasakult: muuseumi teadusala asedirektor Eha Ratnik, teaduslik sekretär Ehe Asu, kunstipedagoogika sektori juhataja Virve Hinnov, abikoguhoidja Helgi Kruusmaa, Reet Varblane ja kujutava kunsti kaugõppekursuse juhataja Toivo Toomemets. November 1975
Endel Ratnik

**Endel Ratnik** (19. aprill 1929 Valga – 3. detsember 1968 Tallinn) oli eesti energeetikateadlane.

## Elulugu
Endel Ratnik oli raudteelase poeg.

Ta lõpetas 1947. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1952. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) soojuselektrijaamade erialal. Õppis 1952–1955 Odessa Polütehnilise Instituudi aspirantuuris katelseadmete erialal. Oli 1955–1968 TPI soojusenergeetika kateedri uurimisgrupis ja tööstusliku soojusenergeetika probleemlaboris (vanemlaborant, nooremteadur, vaneminsener ja vanemteadur).

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kütuse mineraalosa mõju katelseadmete tööle. 3 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* О расчете теплопередачи полурадиационных ширмовых поверхностей нагреваю (kaasautor). // Изв. ВУЗов "Энергетика" 3 (1960)
* Вопросы уноса минеральной части топлива при сжигании эстонских сланцев с жидким шлакоудалениемю (kaasautor). // Тр. ТПИ, А 205 (1963)
* Исследование летучей золы Назаровского угля и ее отложений на поверхностях нагрева котлоагрегата (kaasautor). // Тр. ТПИ, А 226, (1965).

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986, 453.
*
Juhan Ratnik

**Juhan Ratnik** (sündinud 29. jaanuaril 1941 Viljandis) on eesti loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Juhan Ratnik on tööliste poeg.

Lõpetas 1959 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1965 EPA zootehnikateaduskonna ja 1974 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1975, ELVI), väitekiri "Опыты по скармливанию полнорационных брикетов молодняку крупного рогатого скота".

1967–1970 ja 1974–1978 Vinni Näidissovhoostehnikumi peazootehnik ning 1987–1989 direktor, 1978–1981 Rakvere rajooni Rahvasaadikute Nõukogu põllumajandusvalitsuse peazootehnik, 1981–1987 Põdrangu sovhoosi direktor, 1989–1993 Lääne-Viru maavolikogu esimees, 1994–2000 Hulja karusloomakasvatuse Amoral AS-i kaasomanik, zootehnik ja eestööline, aastast 2000 põllumajanduse konsulent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põllumajandusloomade söötmine ja söötmise tehnoloogia, finantsmajandus ja keskkonnakaitse.

## Teoseid
*Rohu ja kompleksbrikettide söötmine veiste noorkarjale (kaasautor A. Ilus). // Sotsialistlik Põllumajandus (1974) 8
*Rohu ja täisratsiooniliste brikettide söötmine noorkarjale (kaasautor) A. Ilus). // Sotsialistlik Põllumajandus (1975) 3

## Viited

## Kirjandus
*Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn 1992, 47, 115
*Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992. Tallinn 1992, 52

## Välislingid
*
Maris Rattas

**Maris Rattas** (sündinud 17. veebruaril 1965 Kuressaares) on eesti geoloog.

## Elulugu
Lõpetas 1983 Leisi Keskkooli ja 1988 TÜ; magister (geoloogia, 1997, TÜ), väitekiri "Moreenide litoloogia ja stratigraafia Saadjärve voorestikus", *[[Ph.D.]]* (2004, TÜ), doktoriväitekiri "Subglacial environments in the formation of drumlins. The case of the Saadjärve Drumlin Field, Estonia" (Tartu, 2004). Oli 1988–97 Eesti Geoloogiakeskuse geoloog, 1997–99 osakonna juhataja, 1999–2000 TÜ geoloogia instituudi vaneminsener, aastast 2002 teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: pleistotseeni paleogeograafia, glatsiaalsetete sedimentoloogia ja stratigraafia, liustikualused protsessid ja glatsiotektoonika. 38 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Classification and areal distribution of glaciotectonic features in Estonia (kaasautor V. Kalm). // Geol. Quarterly, 43 (1999) 2
* Glaciotectonic deformation pattern in the hummocky moraine in the distal part of Saadjärve Drumlin Field, east-central Estonia (kaasautor V. Kalm). // Slovak Geol. Magazine, 7 (2001) 3
* Lithostratigraphy and distribution of tills in the Saadjärve Drumlin Field, east-central Estonia (kaasautor V. Kalm). // Proc. Est. Acad. Sci. Geology, 50 (2001)1
* Influence of bedrock permeability and till grain size on the formation of the Saadjärve drumlin field, Estonia, under an east-Baltic Weichselian ice stream (kaasautor). // Boreas, 32 (2003) 1
* Pleistocene Glaciations in Estonia. Quaternary Glaciations – Extent and Chronology, I. Europe. Amsterdam, 2004
* Glaciotectonic deformation patterns in Estonia (kaasautor V. Kalm). Geol. Quarterly, 48 (2004)1.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 97.
*
Toivo Rattasepp

**Toivo Rattasepp** (sündinud 27. juunil 1954 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Toivo Rattasepp on rätsepa poeg.

Lõpetas 1972 Tallinna 42. Keskkooli, 1977 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusinsenerina ja 1983 samas aspirantuuri; tehnikakandidaat (1984, TPI ja Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituut), väitekiri "Статическая работа деревянных седловидных оболочек". Täiendas end 1986–1987 Viini Tehnikaülikoolis. 

Ta oli aastatel 1977–1980 Riikliku Projekteerimise Instituudi "Eesti Maaparandusprojekt" insener-konstruktor, 1984–1985 TPI ehituskonstruktsioonide kateedri nooremteadur, 1985–1986 assistent, 1987–1990 vanemõpetaja, 1990–1991 TTÜ dotsent, 1991–1992 Soomes Vaasa Tehnikainstituudi õppejõud, 1990–1993 inseneribüroo WagUnd Ltd juhatuse esimees, 1994–1996 A. Alliksaare kinnisvarabüroo hindamisekspert. Alates 1997. aastast on ta Finantsplaneerimise OÜ juhataja, peaekspert.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: mehaanika, raalprojekteerimine, kinnisvara. 31 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Zur Stabilität flacher eckgestützter Hyparschalen aus Holz mit gerandlinigen Randträgern (kaasautor). // Bauingnieur 64 (1989)
* Calculation of timber hypar at lerge displacements (kaasautor). // In thesis for the degree of Doctor of Technology: Karl Õiger "Actual Behaviour, Analysis and Design of Thin Saddle-Shaped Shell Roofs". Tampere, 1992
* Дискретные схемы статического расчета многослойных деревянных оболочек. // Тезисы докладов статического расчета всесоюзнной конф "Тонкостенные и пространственные конструкции покрытий зданий". Т. II. Tallinn, (1986).

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986, 442
* Kinnisvara 2005 võtmeisikut. Tallinn, 2005, 236
* 100 aastat TTÜ ehitusinsenere. Tallinn, 2018, 523
*
Harry Rattus

**Harry Rattus** (12. märts 1933 Peri vald, Põlva kihelkond, Võrumaa – 26. märts 2021) oli Eesti maadleja ja spordipedagoog.

## Elulugu
Harry Rattus oli talupidaja poeg.

Hakkas sportima 1945 Peri algkoolis, alates 1952. aastast harrastas ta Tallinna Kalevis Boris Sülluste ja Edgar Puusepa juhendamisel maadlust. Tuli 1967 Kreeka-Rooma maadluses raskekaalus (üle 97 kg) Eesti NSV meistriks, võitis Eesti NSV meistrivõistlustel aastatel 1960–1971 lisaks 5 hõbedat ja 1 pronksi. Erinevates maadlusviisides oli ta kokku 15-kordne Kalevi meister.

Lõpetas 1956 Tallinna Kaugõppekeskeskkooli, 1957 Tallinna Merekooli laevamehaanikuna ja 1962 Tartu Riikliku Ülikooli (kehakultuuriteaduskonnas). Pedagoogikakandidaat 1984 (Moskva N. K. Krupskaja nimeline Pedagoogika Instituut), väitekiri käsitleb tervisliku käimise mudelit ja selle õpetamise metoodikat. 

Olnud Tallinna Taksopargi taksojuht, Tallinna Polütehnilise Instituudi vanemlaborant, Dünamo maadluskooli instruktor ja 1976. aastast Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogilise kinesioloogia labori vanemteadur (aastast 1987 dotsent). Tegutsenud massöörina ja korraldanud massaažikursusi.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kehalise kasvatuse teooria ja metoodika, sporditreening koos ravikehakultuuri metoodikaga, spordimassaaž.

## Teoseid
44 teaduspublikatsiooni.
*Tervislik käimine. Tallinn 1991
*Algteadmisi massaažist I–II. Tallinn 1985, 2. trükk 1988
*Algaja atleetvõimlemine (kaasautor). Tallinn 1992

## Film
*1994 "Tulivesi" (Nymani ihukaitsja)

## Tunnustus
*1961 NSV Liidu meistersportlane

## Viited

## Kirjandus
*Eesti spordi biograafiline leksikon. Lk 536

## Välislingid
*
*
Velda Ratnik

**Velda Ratnik** (1958. aastani **Velda Org**, 1958–1968 **Velda Vallikivi**; sündinud 5. augustil 1934 Tallinnas) on eesti energeetikateadlane.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1953. aastal Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkooli ja 1959. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemilise tehnoloogia alal. 

Ta on olnud aastatel 1960–1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi polümeeride sünteesi labori vanemlaborant, 1963–1992 tööstusliku soojusenergeetika teadusliku uurimise labori insener, nooremteadur ja vanemteadur (1972–1987 osakonna juhataja).

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kütuste mineraalosa mõju aurugeneraatorite küttepindadele. 12 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* О химико-минерлогическом составе золовых отложений, образовавшихся на опытных повехностях нагрева при сжигании сланцевого масла УТТ-500 на ОПУ ТЭЦ Кохтла-Ярве (kaasautor).// Тр. ТПИ 450 (1978)
* О поведении отдельных минеральных компонентов твердых примесей щланцевого масла УТТ в процессах очистки масла и образования золовых отложений (kaasautor). // Тр. ТПИ 466 (1979).

## Isiklikku
Velda Ratnik on galvanotehniku tütar.

## Viited

## Kirjandus
*
Aleksander Ratt

**Aleksander Ratt** (23. august 1902 Ranna vald, Tartumaa – 5. september 1998 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Aleksander Ratt oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1923 Tartu Reaalkooli ja 1930 TÜ agronoomina; *mag. agr.* (1931, TÜ; 1946 ümber atesteeritud põllumajanduskandidaadiks), väitekiri "Katsed kõvade ristiku seemnetega". 

Olnud 1926–28 TÜ taimebioloogia katsejaama abijõud. Töötas 1927–48 Põllutööministeeriumis taimekaitse ja seemnekontrolli alal: seemnekontrolljaama laborant-kontrolör 1927–31, juhataja abi 1931–40, seemnekasvatuse ja seemnekontrolli osakonna juhataja 1941–44, seemnekontrolli ja taimekarantiini inspektsiooni ja labori juhataja 1945–48, 1934–40 ühtlasi taimekasvatuse nõunik. Olnud 1948–50 aianduskaupluse tööline, 1950–56 sovhooside maaparanduse projekteerimistrusti ökonomist ja 1956–83 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) põllumajandusökonoomika sektori vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: taime- ja seemnekasvatus, maaviljelus ja maaparanduse ökonoomika. Üle 220 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Maaviljeluse käsiraamat. 1949
* Liha tootmise majanduslik efektiivsus Eesti NSV-s. 1959
* Taimekaitse aias. 1960
* Maaparanduse majanduslik efektiivsus Eesti NSV-s. 1974
* Mõnda maaviljeluse arengust Eestis läbi aegade. Tallinn, 1985
* Põllumajandusökonoomika arenguloost Eestis kuni 1940. aastani. Tallinn, 1990;

## Kirjandus
* EE 14, 409
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 278
* Agraarteadus. (1992) 3, 232.
*
Kristel Rattus

**Kristel Rattus** (sündinud 26. mail 1971 Tallinnas) on eesti ajaloolane ja etnoloog.

## Elukäik
Kristel Rattus lõpetas 1989. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1998 Tartu Ülikooli etnoloogina; magistrikraad etnoloogias (2004, TÜ), väitekiri "Marie Underi salong: kultuurianalüütiline vaatepunkt Eesti haritlaste diskursusele ja sotsiaalsetele võrgustikele 20. sajandi teisel kümnendil". Ta oli 1996. aastal Eesti Ajalooarhiivi ja 1996–1999 Eesti Rahva Muuseumi lepinguline töötaja, 2000–2002 Tartu Mänguasjamuuseumi teadur, 2003–2008 Eesti Rahva Muuseumi teadur-kuraator, aastast 2008 juhtivteadur. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: inimese ja keskkonna vahekord, traditsiooniliste tehnoloogiate kasutusviisid tänapäeval, pärandkultuuri ja kultuuripärandi mõtestamine kaitsealal, sotsiaalkultuurilised protsessid 20. sajandi alguse Eesti haritlasringkondades.

## Isiklikku
Abiellus 1995, tütar ja kaks poega. 

## Teoseid
* "Vilde jootraha": võimuvõitlus ressursside pärast või ideoloogiline konflikt? Sotsiaalne reaalsus meediatekstides. // Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat XLVIII. Tartu, 2004
* As in the Old Days: Aspects Regarding the Ways of Using Tradition(ality) in Today's Estonia (kaasautor L. Jääts). // Pro Ethnologia 18. Culture and Environments. Tartu, 2004.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
Adolf von Rauch

**Georg Adolf Dietrich von Rauch** (Venemaal tuntud kui *Jegor Ivanovitš*, vene keeles *Егор Иванович Раух*) (17. juuli 1789 Viru-Jaagupi – 30. aprill 1864) oli Eesti arstiteadlane.

## Elulugu
Georg Adolf Dietrich von Rauch oli baltisakslane ja Viru-Jaakobi koguduse pastori Carl Conrad Rauchi poeg. Õppis TÜ arstiteaduskonnas 1806–1811, meditsiinidoktor 1811, väitekiri *De initiis morborum, cum appendice sistente duas morborum chirurgicorum historias*. Vabapraktiseeriv arst Tallinnas, hiljem Peterburis Obuhhovi haiglas ordinaator, polguarst Viiburis. Nikolai I ihuarst, mitmete komiteede ja seltside liige, Peterburi Teaduste Akadeemia ja Keiserliku Mineraloogia Seltsi auliige.

## Teoseid
**Ueber d. Krankheiten des Gehörganges und des Trommelfells*. − Peterburgische verm. Abbhandlungen aus d. Gebiete d. Heilkunde I (1821)
**Verlauf einer Scharlachkrankheit ohne bemerkbares Exanthem*. − Peterburgische verm. Abbhandlungen aus d. Gebiete d. Heilkunde (1825)

## Viited

## Kirjandus
*Brennsohn, Isidorus. *Die Aerzte Estlands Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Ein biographisches Lexikon*. Riga: 1922. Lk 304 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000352,00304.html?prozent=.
*Hasselblatt, A. *Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat*. Dorpat: Verlag von C. Matthesen, 1889. Nr 297 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000433,00029.html?prozent=.
*
Liis Raud

**Liis Raud** (eesnime rööpkuju: **Liisi**; aastani 1923 ja 1926–1939 **Tohver**, 1923–26 **Verlin**; 14. märts 1903 Tori vald, Pärnumaa – 12. märts 1984 Tallinn) oli eesti kirjandusteadlane ja lastekirjanik. On avaldanud raamatuid pseudonüümi **Metslaps** nime all.

## Elulugu
Liis Raud oli talupidaja tütar. Ta lõpetas 1922. aastal Läänemaa Ühisgümnaasiumi Haapsalus ja 1934. aastal *mag. phil.* kraadiga Tartu Ülikooli (1949 atesteeriti see ümber filoloogiakandidaadiks). Tema väitekirja teema oli "Kreutzwaldi väliskirjanduslikust eruditsioonist".

Raud töötas aastatel 1923–1925 kantseleiametnikuna Petseris, 1929–1934 Akadeemilise Kirjandusühingu sekretärina ja 1932–1935 EE toimetuses korrektorina. Oli õpetaja 1935–1937 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, 1937–38 Türi Aianduskeskkoolis, 1938–1940 Pärnu Kaubanduskeskkoolis. Töötas F. R. Kreutzwaldi nimelises Eesti NSV TA Kirjandusmuuseumis: 1940–1944 ja 1952–1955 teadur, 1944–1951 ja 1967–1969 käsikirjade osakonna juhataja. 1951–1952 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudi vanemteadur, 1948–1955 Tartu Õpetajate Instituudi kirjandusõpetaja ja 1955–1966 TÜ eesti kirjanduse ja rahvaluule kateedri dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: rahvusliku liikumise aja ja 20. sajandi alguse eesti kirjanduse ja selle rahvusvahelised suhted. Osalenud kirjandusloolise allikmaterjali publitseerimises (Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kirjavahetus jne). Eesti NSV riiklik preemia (1982) (kollektiivis).

## Isiklikku
Tema abikaasa oli maalikunstnik Gustav Raud.

## Viited

## Teoseid
* F. R. Faehlmanni ja F. R. Kreutzwaldi elust ja loomingust. Tartu, 1934
* Friedrich Reinhold Kreutzwald. Meie rahvuskultuurilise ärkamise isa. Tallinn, 1940
* Fr. R. Kreutzwald 1803–1882 (kaasautor M. Lepik). Tallinn, 1953
* Eduard Vilde sõnas ja pildis (kaasautor). Tallinn, 1966
* Metslapse jutud. Tallinn, 1982.

## Kirjandus
* EE 8, 47
* 14, 410
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 403
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 240
* Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 446
* KK (1963), 3, 186
* Looming (1973) 3, 523
* KK (1984) 5, 318.
*
Willibald Raud

**Willibald Raud** (3. oktoober 1898 Sootaga vald, Tartumaa – 16. jaanuar 1982 Chicago, USA) oli Eesti majandusteadlane ja diplomaat.

## Elulugu
Willibald Raud oli veskiomaniku poeg.

Lõpetas 1916 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi ja 1924 Tartu Ülikooli; majandusteaduse doktor (1934, Berliini Ülikool), doktoriväitekiri "Die Grundlagen der Milchwirtschaft Estlands und die estnischen Molkereiprodukte auf dem Weltmarkt". Õppis 1916–1917 Moskva Teedeinseneride Instituudis ja 1924–26 TÜ õigusteaduskonnas. Osales 1917–1918 I maailmasõjas ja 1918–1920 Vabadussõjas. Oli 1920–1923 Eesti sõjaväes üleajateenija, 1924–1925 kaubandus-tööstusministeeriumi ametnik, 1925–1930 Eesti saatkonnas Londonis ja Eesti saatkonnas Berliinis põllumajandusatašee, 1930–1932 põllutööministeeriumi väliskaubandusnõunik, 1932–1935 EV Londoni saatkonna põllumajandusatašee, aastast 1935 kaubandusnõunik ja peakonsul, 1953–1954 EV esinduse nõunik Madridis. Aastail 1964 (pärast Karl Robert Pusta surma) – 1979 oli ta Eesti esindaja Hispaanias.

## Teoseid
*The Baltic States as a British market in the past and future. London 1943
*The smaller nations in world's economic life. London 1944

## Viited

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. 2. kd. Trt 1994. Lk 122

## Välislingid
*
Sirli Raud

**Sirli Raud** (sündinud 24. septembril 1976 Vigala vallas Raplamaal) on Eesti arstiteadlane ja füsioloog.

## Elulugu
Sirli Raud on veesüsteemide projekteerija tütar.

Lõpetas 1995 Pärnu-Jaagupi Keskkooli, 2000 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna farmaatsia osakonna ja 2005 doktorantuuri; neuroteaduste doktor (2005, TÜ), väitekiri "Cholecystokinin 2 receptor deficient mice: changes in function of gaba-ergic system". 

Olnud 2001 Tartu Ülikooli proviisor-intern, 2003. aastast füsioloogia instituudi assistent, 2005. aastast teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: koletsüstokiniini ja emotsionaalse käitumise regulatsiooni uurimine CCK2-retseptori puudulikkusega hiirtel. Kokku 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Mice laking CCK2 receptors display reduced anxiety in the plus-mase (kaasautor). // European Psychiatry 17 (2002)
* Targeted mutation of CCK2 receptor gene modifies the behavioular effects of diazepam infemale mice (kaasautor). // Psychopharmacol. (Berlin) 168 (2003) 4
* Targeted invalidation of CCK(2) receptor gene induces anxiolytic-like action in light-dark exploration, but not in fear conditioning (kaasautor). // Psychopharmacol. (Berl) 181 (2005) 2
* gender specific effects of ethanol in mice, lacing CCK2 retceptors (kaasautor). // Behav. Brain Res. 175 (2006) 1.

## Viited

## Kirjandus
*  

## Välislingid
*
Helju Raude

**Helju Raude** (sünninimega **Helju Väljak**; sündinud 28. detsembril 1934 Kehras) on eesti keemik.

## Elukäik
Lõpetas 1953. aastal Kehra Keskkooli ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli; keemiakandidaat (1966, ), väitekiri "Tunnelahjudes toodetud põlevkiviõli üle 200 °C keevate fraktsioonide süsivesinikosa uurimismetoodika ja keemiline koostis". 

Ta oli aastatel 1958–1960 Rahvamajandusnõukogu Ehitusmaterjalide Tööstuse Valitsuse teadusliku uurimise kesklaboris keemik, 1960–1961 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi vaneminsener, 1961–1969 Teaduste Akadeemia Keemia Instituudi füüsikalis-keemiliste uurimiste sektori nooremteadur, 1969–1974 vanemteadur, 1974–1980 Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudi vanemteadur, seejärel Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkiviõli keemilise koostis, küllastamata süsivesinike saamise võimalused, nende gaasikromatograafiline analüüs ja puhastamise meetodid.

## Teoseid
* Определение индивидуального состава средних фракций сланцевой смолы газохроматографическим и спектрально-аналитеским методами (kaasautor). // TA Toim. Füüs, tehn (1964) 2
* Получение чистых циклопентеновых углеводородов методом препаративной газовой хроматографии (kaasautor O. Eisen jt). // TA Toim. Keem, geol 21 (1972) 3.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti NSV TA Keemia Instituudi teaduskaader 1947–1972, 19
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 33.
*
Vilve Raudik

**Vilve Raudik** (sündinud 28. jaanuaril 1950 Tallinnas) on eesti psühholoog.

## Elulugu
Lõpetas 1967 Tallinna 7. Keskkooli, 1974 Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia osakonna, 1989–92 TÜ magistrant; M.Sc. (1994, TÜ), väitekiri "Vanemate väärtused perekultuuri osana ja kujundajana". Oli 1977–90 TÜ pedagoogika ja metoodika kateedri vanemlaborant, 1989–90 ka haridussotsioloogia ja didaktika labori nooremteadur, 1992–97 kultuurikeskuse metoodik ja vanemmetoodik-sekretär, 1998–2001 filosoofiateaduskonna kunstide osakonna vanemmetoodik.

## Teadustöö
Uurinud kultuuri ja kunsti psühholoogilisi probleeme, perekultuuri väärtusi ning koolipsühholoogiat. 15 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kodu õpilaskeskkonna ja lapse tarvis (kaasautor I. Kraav). Tartu, 1998
* Kus Eesti koolilapse arukus kasvab (kaasautorid A. Must, O. Must)? // Akadeemia (2000) 12
* Lugemiskirjaoskus (kaasautorid A. Must, O. Must). // Akadeemia (2001) 7
* The secular rise in IQs: In Estonia, the Flynn effect is not a Jensen effect (kaasautorid A. Must, O. Must). // Intelligence 31 (2003) 5
* The Flynn Effect for gains in literacy found in Estonia is not a Jensen Effect (kaasautorid A. Must, O. Must). // Personality and Individual Differences 34 (2003) 7.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 144.
*
Jaan Raudoja

**Jaan Raudoja** (aastani 1998 **Jaan Mädasson**, sündinud 6. juulil 1954 Tallinnas) on eesti keemik.

## Elulugu
Lõpetas 1972 Tallinna 24. Keskkooli ja 1977 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina; keemiakandidaat (1987, TÜ), väitekiri "Точечные дефекты и процессы их образования в сульфидах кадмия и цинка". Oli 1977–80 Tallinna Elektrotehnikatehase Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur, 1980–87 TTÜ nooremteadur, 1987– TTÜ materjaliteaduse instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: ühendpooljuhtmaterjalide tehnoloogia, punktdefektide keemia ja füüsika. Neli Euroopa ja rahvusvahelist patenti.

## Viited

## Teoseid
* Определение квазихимических параметров точечных дефектов в полупроводниковых соединениях (kaasautor). // Teaduste Akadeemia Toim. Keemia 34 (1985) 4
* Photoluminescence study of deep levels in CuGaTe2 crystals (kaasautorid J. Krustok, M. Jakushev). // J. Appl. Physics 86 (1999) 9
* Photoluminescence and the tetragonal distortion in CuInS2 (kaasautorid J. Krustok, H. Collan). // Thin Solid Films 387 (2001) 1–2
* Photoluminescence properities of stoichiometric CuInSe2 crustals (kaasautor). // Solar Energy Materials and Solar Cells 79 (2003) 3
* Photoluminescence and Raman spectroscopy of polycrystalline AgInTe2 (kaasautor). // Thin Solid Films 480–481 (2005).

## Kirjandus
* 

## Välislingid
Valter Raudsalu

**Valter-Johannes Raudsalu** (kuni 16. maini 1935 **Valter-Johannes Konna**; 22. juuli 1915 Mahu vald, Virumaa – 1. juuni 2003) oli Eesti jurist ja Eesti NSV riigitegelane.

## Elulugu
Valter Raudsalu sündis 1915. aastal Aseris, töölisperekonnas. Õppis töötamise kõrval õhtugümnaasiumis ja 1940. aastal sai Tallinna raudteetöökodade komsomolijuhiks, seejärel Eesti Raudtee prokuratuuri uurija.  Teise maailmasõja alguses evakueerus Leningradi, osales II maailmasõjas 8. Eesti laskurkorpuse koosseisus. 

Aastatel 1945–1948 oli Valter Raudsalu Eesti NSV Prokuratuuri uurimisosakonna prokurör ja 1948–1950 juhataja. Lõpetas 1950 Tartu Riikliku Ülikooli.

1950–1953 Eesti NSV Ülemkohtu esimehe asetäitja, 1953–1959 Eesti NSV kohtuminister, 1959–1970 Eesti NSV prokurör,  õigusteaduse kandidaat (1966, TÜ), väitekiri "Tõendite hindamine teise astme kohtus nõukogude kriminaalprotsessis".  

9. detsember 1970–1976 Eesti NSV justiitsminister. 

Eesti NSV Ülemnõukogu VI ja VII koosseisu saadik (1963–1971), EKP Keskkomitee liige aastast 1960. Eesti NSV teeneline jurist (1973).

## Teoseid
* Ameerika Ühendriikide reaktsiooniline valimissüsteem. Tallinn, 1954
* Vestlus nõukogude kohtust. Tallinn, 1975
* Rahvakaasistuja nõukogude kohtus. Rahvakaasistuja käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1977.

## Viited

## Kirjandus
* ENE VI, 431.
*
Loreida Raudsep

**Loreida Raudsep** (7. mai 1922 Narva – 13. november 2004 Tallinn) oli eesti folklorist.

## Elulugu
Loreida Raudsep oli mööbelsepa tütar.

Lõpetas 1941 Tallinna 4. Keskkooli ja 1952 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina, õppis 1943–1944 Moskva Ülikoolis. 

Oli 1941 Tallinna transporditööliste ametiühingu sekretär, 1941–1943 Tšeljabinski oblastis Uvelka rajoonis põllutööline, 1943 Moskva oblasti Jegorjevski kooli eesti grupi õpetaja, 1946–1948 Eesti NSV Sotsiaalkindlustuse Ministeeriumi inspektor ja 1952–1983 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudi rahvaluulesektori nooremteadur. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: rahvanaljand, rahvaluule ajalugu, rahvalaulikud, folkloristid. Eesti kirjanduse ajaloo õpikute rahvaluule osade autor. Üle 100 teaduspublikatsiooni ja aimeartikli, sh 1 monograafia.

## Teoseid
*Eesti rahvaluule ülevaade (kaasautor). Tallinn 1959
*Antiklerikale estnische Schwänke. Typen- und Variantenverzeichnis. Tallinn 1969
*Rahvanaljandite kogumine, publitseerimine ja uurimine Eestis. // Kui ma pääsen mõisast. Tallinn 1983
*Miks tuli kirikhärrat seljas kanda. Naljanditüüp AT 1791. // Saaksin ma saksa sundijaks. Tallinn 1976
*Эстонский фолклор (kaasautor). Tallinn 1980
*Kalevipoeg. // Enzyklopädie des Märchens 7, 4/5. Berlin 1993

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kirjanduse biograafiline leksikon. Tallinn 1975, 451
*Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995, 454
*Laugaste, E. Eesti rahvaluuleteaduse ajalugu II. Tallinn 1980, 399
*ESA 28–1982. Tallinn 1984, 100–102

## Välislingid
*
Maia Raudseping

**Maia Raudseping** (aastani 1968 **Maia Teemaa**; sündinud 13. veebruaril 1942 Jõgeva vallas Tartumaal) on eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Maia Raudseping on talupidaja tütar.

Lõpetas 1960. aastal Jõgeva Keskkooli, 1965. aastal Räpina Aiandustehnikumi ja 1971. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina. Oli 1974–1977 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) aspirant; doktorikraad (taimekasvatuses 1994, EPMÜ), väitekiri "Agrotehnilised võtted ja spontaanse risttolmlemise võimalikkus aedherne seemnekasvatuses Eestis". Töötas 1977–1984 Jõgeva Sordiaretusjaamas (aastast 1992 Jõgeva Sordiaretuse Instituut) nooremteadurina, aastast 1984 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: köögiviljade sordiaretus ja seemnekasvatus. Üle 30 teaduspubliktasiooni, aretanud üle 10 tomati-, aedherne- ja -oasordi.

## Tunnustus
*2007 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Teoseid
* Agrotehnilisi uurimusi aedherne seemnekasvatuses. // EMMI tead tööd XLVII. Tallinn, 1980
* Aedherne aretus saagikusele ja kvaliteedile. // EMMI tead tööde kogumik LXIX. Tallinn, 1990
* Boor- ja molübdeenväetiste mõju aedherne seemnesaagile ja saagi kvaliteedile. // Agraarteadus (1993) 1
* Hernes aias ja köögis, 2000
* Uba aias ja köögis, 2002
* "Sibul aias ja köögis", 2006, Maalehe Raamat, ISBN 9985 64 304 6

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 38.
*
Aino Raudsepp

**Aino Raudsepp** (sündinud: **Aino Esken**, sündinud 17. märtsil 1910 Volossovo, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang – ?) oli eesti põllumajandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1932 Leningradi Köögiviljanduse Instituudi agronoomina, täiendas end samas aspirantuuris 1938–41 ja 1945–47; põllumajanduskandidaat (1949, Leningradi Köögiviljanduse Instituut), väitekirjas käsitles baklažaani ja maguspipra kultuuri avamaal Leningradi oblastis. Oli 1947–53 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Polli filiaali köögiviljanduse labori nooremteadur, 1953–56 EMMI Kuusiku filiaali köögiviljanduse laboris, 1956–58 osakonnajuhataja. Aastast 1958 NSVL Loodetsooni Põllumajanduse Instituudis. Köögiviljanduse teadusuuringute rajaja sõjajärgses Eestis, paljude sortide, sh rahvaselektsioonisortide uurimise eestvedaja. Need uuringud kujunesid sel ajal köögiviljasortide rajoonimise ja seemnekasvatuse aluseks Eestis. Juhendanud ka köögiviljade agrotehnika uurimist. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Kirjandus
* EMaI 1946–2006, 62.
*
Ljudmila Raudla

**Ljudmila Raudla** (kasutatud ka kirjapilti **Ludmilla Raudla**; aastani 1967 **Kuznetsova**, sündinud 26. novembril 1946 Tšernigivis Ukrainas) on Eesti arstiteadlane, kopsuarst ja allergoloog. 

## Elulugu
Ljudmila Raudla on rahvuselt venelane ja teenistujate tütar.

Lõpetas 1967. aastal Viiburi Meditsiinikooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1985, Moskva II Meditsiiniinstituut), väitekiri "Экстракорпоральная специфическая иммуносорбция в комплексном лечении больных бронхиальной астмой", meditsiinidoktor (1992, Moskva, Vene Föderatsiooni Pulmonoloogia Instituut), väitekiri "Специфичесая Анти-IgЕ пласмоиммуносорбция больных атопической бронхиальной астмой (ближайшие и отдалённые результаты)". 

Töötas aastatel 1977–1980 Tartu Vabariiklikus Kliinilises Haiglas, 1980–1981 Tallinna Kiirabihaigla arst ja 1981–1985 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi pulmonoloogiaosakonna teadur, aastast 1986 vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: bronhiaalastma ja allergilise riniidi haigete tundlikkus putukate, koorikloomade ja üldiste allergeenide suhtes, bronhiaalastma ravi sorptsioonimeetodite loomine ja juurutamine.

## Teoseid
* Экстракорпоральная специфическая иммуносорбция в комплексной терапии у больных бронхиальной астмой с гиперчувствительностью к аллергену домашней пыли (kaasautor). // Тер. архив (1984) 6
* Иммуносорбция в лечении больных бронхиальной астмой. Отдаленные результаты 5-летнего наблюдения (kaasautor А. Г. Чучалин). // Тер.архив (1990) 3
* Об эффективности специфической анти-IgE-плазмоиммуно-сорбции у больных атопической бронхиальной астмой. // Пульмонология (1991) 3
* Ex vivo removal of IgE in atopic asthma by extracorporeal plasmoimmunoadsorption (EPIA): development of a clinical adsorbent (kaasautor). // International J. Artif. Organs, 14 (1991) 8
* Therapeutic afficiency of selective IgE aperesis in atopic asthma evaluated by double blind protocols (kaasautorid J. Lebedin , A. Chuchalin). // Allergy, 47 (1992) 12
* Clinical trials of extracorporeal methods in atopic asthma (kaasautorid J. Lebedin , A. Chuchalin). // Allergy, Suppl. 16 (1993).

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 412
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 33.
*