open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Küprose nael

**Küprose nael** (ametlik tähis **CYP**) oli Küprose Vabariigi ametlik rahaühik. See võeti kasutusele juba Suurbritannia koloniaalvõimu perioodil 1879. aastal ja võrdus kuni Küprose iseseisvumiseni aastal 1960 väärtuselt Suurbritannia naelsterlingiga.

Alates 1. jaanuarist 2008 kehtib Küprose Vabariigis ametliku rahaühikuna euro. Küprose naelad vahetatakse eurodeks ümber fikseeritud kursiga 1 EUR = 0,585274 CYP.
James Prescott Joule

**James Prescott Joule** (24. detsember 1818 Salford, Lancashire – 11. oktoober 1889 Sale, Cheshire) oli inglise füüsik ja õllepruulija. 

Ta oli Londoni Kuningliku Seltsi liige. 

Joule uuris soojuse käitumist ja avastas seose mehaanilise töö ja soojuse vahel. Seose tulemusena sõnastas energia jäävuse seaduse, millest järeldub, et energia ei teki ega kao, ta võib vaid muunduda ühest liigist teise ning kanduda ühelt kehalt teisele. Uuris peamiselt elektromagnetismi, soojust ja gaaside omadusi. Avastas elektrivoolu soojusliku toime seaduse.

Joule’i järgi on nimetatud energiaühik džaul, mis on SI-süsteemi põhiühik. Ta töötas lord Kelviniga, et arendada absoluutne skaala temperatuuri mõõtmise jaoks, mis hiljem nimetati Kelvini skaalaks. Joule uuris peamiselt elektromagnetismi, soojust ja gaaside omadusi. Avastas elektrivoolu soojusliku toime seaduse, mis nimetati Joule'i-Lenzi seaduseks. Peaaegu kõik elektrisoojendusseadmed töötavad Joule'i-Lenzi seaduse põhimõttel. Sama valemi järgi leitakse ka soojuskadusid elektriülekandeliinides.

Algusaastatel

James Prescott Joule’i isa Benjamin Joule (1784–1858) oli jõukas õllepruulija, kelle abikaasa Alice Prescott oli sündinud New Bailey tänaval Salfordis.

Noort Joule’i õpetas kuulus teadlane John Dalton. Teda mõjutasid tugevalt keemik William Henry ning Manchesteri insenerid Peter Ewart ja Eaton Hodgkinson. Ta oli lummatud elektrist ning tema ja ta vend eksperimenteerisid elektriga, andes elektrilööke üksteisele ja koduabilistele.

Saanud täiskasvanuks, hakkas Joule õlletehast juhtima. Teadusega tegeles ainult hobi korras. 1840. hakkas ta uurima võimalust asendada õlletehase aurumasinad äsja leiutatud elektrimootoriga. Tema esimesed teadustööd elektri teemal olid abiks William Sturgeonile “Annals of Electricity” koostamisel.

Joule’i ärimehe vaim ja teaduslik uudishimu motiveerisid teda uurima, milline masin on efektiivsem. Ta avastas Joule’i esimese seaduse 1841. aastal, millest selgus, et elektrivoolu töö arvel juhis eraldunud soojushulk on võrdeline voolutugevuse ruuduga, juhi takistusega ja ajaga. Ta jätkas oma tööga ja jõudis tulemuseni, et aurumasinas 450 grammi söe põletamine oli ökonoomsem kui sama suure hulga tsingi kasutamine elektrimootoris.

Joule selgitas välja energia jäävuse seaduse ehk energia ei kao kuhugi, vaid muundub ühest energialiigist teise. See oli otseses vastuolus Antoine Lavoisier' teooriaga. Lavoisier oli väga austatud füüsik ja Joule’i ees oli raske tee, sest tema teooria vastased tõid välja asjaolu, et Joule töötas väljaspool ülikoole.
Darwini mägi

**Darwini mägi** on Tulemaa kõrgeim tipp, mille kõrgus on 2488 meetrit. 

Mägi asub Darwini mägedes.
Liis Lusmägi

**Anne-Liis Lusmägi** (sündinud 16. veebruaril 1981) on eesti ajakirjanik. 

## Haridus
Lusmägi sai keskhariduse Noarootsi Gümnaasiumis (1999) ja lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli raadiorežii erialal (2003, kursust juhendas Härmo Saarm). 2019. aastal lõpetas ta Tallinna Majanduskooli sotsiaalmeedia erialal.

## Töö
Juba TPÜ õpingute ajal 2002. aastal läks Lusmägi tööle Eesti Raadiosse, kus tegi saateid Vikerraadios ja Klassikaraadios. Hiljem töötas raadios Elmar ja seejärel raadios 3. Praegu töötab raadios Star FM. 

2006. aastal, töötades põhikohaga Postimehes, juhtis ta koos Andri Maimetsaga TV3 suvesaadet "Suveõhtu Pärnus". 2007. aastal juhtis Lusmägi koos Toomas Luhatsiga lühikest aega Eesti Televisiooni hommikuprogrammi "Terevisioon". 

Pärast lapsepuhkust asus ta tööle telekanalis TV3. 2012. aasta suvel oli ta koos Pille Mineviga sarisaate "Mina elan siin" juht. Lusmägi on olnud ka TV3 "Seitsmeste uudiste" ilmateadustaja ning 2020. aastast TV3 uudistesaate "TV3 Duubel" naissaatejuht.

## Viited
Siirius

**Siirius** (&alpha; Canis Majoris, &alpha; CMa, Suure Peni alfa, Orjatäht) on kõige suurema näiva heledusega täht tähistaevas. Eestis on Siirius nähtav madalal talvetaevas. Tema ekvaatorilised koordinaadid on &alpha;=06h45m08.9s ning &delta;=-16o42'58,0". Siiriuse spektriklass on A1V.

Siirius näiv tähesuurus on -1m,47, nii heledalt paistab ta põhiliselt seetõttu, et on meile ka üks lähemaid tähti, asudes 8,6 valgusaasta e. 2,64 parseki kaugusel. Tegelikult on meile ühe tähena paistev täht kaksiktähe heledam komponent **Siirius A**. Palju väiksema näiva heledusega (8m,44) kaaslase avastas Alvan Graham Clark 1862. aastal, ligi paarkümmend aastat pärast Friedrich Wilhelm Besseli ennustust. Kaaslane sai nimeks **Siirius B**. 1915. aastal määrati kaaslase mass ning massi ning heleduse põhjal ka tähe raadius. See viis järeldusele, et tegu on valge kääbusega, teisega selleks ajaks avastatutest.

Tänapäeval on Siiriuse komponentide massid määratud järgmiselt: Siirius A 2,02 Päikese massi ning Siirius B 0,978 Päikese massi. Raadiused vastavalt 1,711 ja 0,0084 Päikese raadiust ning temperatuurid 9940 K ja 25200 K. Kaksiktähe tiirlemisperiood on 50,09 aastat. 

## Välislingid

*Simbad:Sirius
Arnsberg

**Arnsberg** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Hochsauerlandi kreisis, Arnsbergi ringkonna halduskeskus.
Asub Ruhri orus. Linna haldusalal suubuvad Röhr ja Möhne Ruhri.

Linn jaguneb 15 linnaosaks.

## Ajalugu

Arnsbergi on esmamainitud 789. aastal. 11. sajandil tekkis Werli krahvi Arnsbergi asumisega Arnsbergi krahvkond. 1368. aastal müüs viimane Arnsbergi krahv Gottfried IV krahvkonna Kölni kuurvürstile. 14. sajandil oli Arnsberg Vestfaali hertsogiriigi pealinn. Arnsberg kuulus ka Hansa Liitu. 1643. aastal rajati linna kloostrikool Gymnasium Laurentianum, mis munitsipaalkoolina tegutseb tänini. 1816 liideti Arnsberg Preisimaaga.

Teise maailmasõja ajal pommitas linna Briti lennuvägi eesmärgiga purustada seal asunud raudteesild. See õnnestus 19. märtsil 1945 Grand Slami pommiga.

Linna tuntuimaks hooneks on Püha Jüri kabel koos kellatorniga. Arnsbergi lossist on säilinud varemed.

Praegustes piirides loodi linn 1975. aasta kommunaalreformiga, kui 12 valda ja Neheim-Hüsteni linn liideti Arnsbergi linnaga.

## Viited

## Välislingid

*Arnsbergi koduleht
Donskoi

**Donskoi** on linn Venemaal Tula oblastis. Asub Tulast 65 km kagus Doni ülemjooksul, Novomoskovskist vahetult lõunas. 

Tekkinud 19. sajandi lõpus pruunsöeleiukoha juurde, 1939 sai linnaõigused. 2005. aastal liideti Donskoiga Severo-Zadonski linn ja 6 alevit.

## Välislingid

*Donskoi koduleht
Sirius

**Sirius**

*Siirius on põhjataeva heledaim täht, tegelikult on Siirius kaksiktäht.

;äri
*Sirius (satelliit) on sidesatelliit, mida opereerib SES Sirius.
*SES Sirius (endise nimega Nordic Satellite AB) on Skandinaavia satelliidioperaatorfirma.

;muusika
*Sirius (album) on iiri folkgrupi Clannad album.

;isikud
*R. U. Sirius (sündinud 1955) on USA kirjanik, muusik ja poliitik.
*Sirius Black on Harry Potteri romaanisarja tegelane.
Porditav dokumendivorming

**Portable Document Format** ehk **PDF** on PostScriptil põhinev arvuti riist- ja tarkvaraplatvormist sõltumatu elektrooniliste dokumentide vorming. PDF-faile kasutatakse eeskätt virtuaalse paberina, trükiettevalmistuses ja dokumentide arhiveerimiseks. 

PDF on kinnitatud rahvusvahelise ISO standardiga ISO 32000-1. Lisaks sellele määratleb rahvusvaheline standard PDF/X ISO 15930 trükiettevalmistuseks sobilikku PDF-faili, rahvusvaheline standard PDF/A ISO 19005 sätestab nõuded dokumentide arhiveerimiseks.

PDF-fail 
* võib sisaldada teksti ja graafikaelemente, millele on võimalik lisada hüperlinke, järjehoidjaid, märkusi, vormivälju ja muid interaktiivseid elemente;
* võib sisaldada fonte;
* toetab pakkimisstandardeid JPEG, CCITT, ZIP ja LZW;
* säilitab dokumendi kujunduse nii ekraanil kui ka väljatrükil.

## Vaata ka
* PostScript
* Avatud dokumendivormingud
* Dokument
* Tekstitöötlus

## Viited
Tabelarvutus

**Tabelarvutus** on arvutuste tegemine tabelarvutusprogrammiga, mis kuvab ridade ja veergudena paiknevate lahtritega tabeli, mille ühe lahtri sisu muutmine võib põhjustada ühe või enama lahtri ümberarvutuse kasutaja määratletud lahtritevaheliste seoste, näiteks valemite põhjal. 

## Vaata ka
* COBOL
* Kontoritarkvara
* OpenDocument
* VisiCalc (Daniel Bricklin, Bob Frankston)
* Lotus 1-2-3
* LibreOffice Calc

## Viited

## Välislingid
* Dan Bricklin: The idea for the electronic spreadsheet
* "Dan Bricklin's Special Short Paper for the Harvard Business School Advertising Course", s.h TRS-80 reklaamid hindadega, s.t Tandy mudel mida müüdi RadioShack poodides.
* Prentice-Hall: Bob Grauer: Use Excel to Compute COBOL Results
Sargvere mõis

**Sargvere mõis** (saksa keeles *Sarkfer*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Paide linna halduspiirkonda (kuni 2017 Paide valda) Järva maakonnas; mõisa peahoone on Sargvere külas.

## Ajalugu

Sargvere mõis asutati 1722. aastal, mil see eraldati Esna mõisast.

Mõisa esimene omanik oli tollase Esna mõisniku Otto Magnus von Esseni (1638–1707) tütar Christine Hedwig, kes oli abielus Kirna mõisniku Hans Heinrich von Ferseniga (surn. 1724)). Sargvere mõisa ajaloo muudab huvitavaks see, et mõisa pärandati edasi vaid naisliinis.

Christine Hedwig von Esseni ja Hans Heinrich von Ferseni tütar Louise Magdalena oli abielus kaks korda: esmalt Karl Johann von Delwigiga ja siis Erich Helmich von Kaulbarsiga. Teisest abielust sündinud Christina Louise von Kaulbars abiellus Heinrich Magnus von Buddenbrockiga ja nende tütar Anna Auguste Louise von Buddenbrock omakorda Friedrich von Kurselliga  (1760–1806), viies mõisa  kaasavarana von Kursellide suguvõsa omandisse.

1827. aastast rentisid mõisat järgemööda Schillingid, Riesenkampffid ja Stackelbergid.

Mõisa viimseks võõrandamiseelseks omanikuks oli Emmeline von Stackelberg.

## Mõisakompleks
Mõisa barokkstiilis peahoone ehitati 1760. aastatel, mil mõis kuulus Erich Helmich von Kaulbarsile.

Kahekorruselises kivihoones on säilinud ka rokokoostiilis stukklagesid. Hoone ees oli suur auväljak ja seda ümbritses segastiilis park. Pargis kasvas Eesti jämedaim harilik saar.

Pärast võõrandamist tegutses mõisahoones kool. Eesti NSV ajal tegutses mõisahoones  Sargvere 8-klassiline kool. Hiljem on seal asunud raamatukogu ja Sargvere mõisa muuseum.

Alates aastast 2021 on mõis eraomandis.


Sargvere mõisahoone 2014 tagant.jpg|Mõisa peahoone 2014. aastal
Sargvere mõisa tööriistakuur 15087.jpg|Kunagise Sargvere mõisa tööriistakuur 2011. aasta suvel
Sargvere rüütlimõisa pargi piirdemüür.JPG|Sargvere mõisa pargi piirdemüür
Sargvere_park.jpg|Mõisa park kevadel 2014. Kõrge puu pildi keskel on Sargvere saar


## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Kirjandust
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid

*Sargvere mõisast Eesti mõisaportaalis
*Sargvere mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Esna mõis

**Esna mõis** (saksa keeles *Orrisaar*, varem ka *Orgesall*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.

## Ajalugu
Esna mõis rajati 1623. aastal, Rootsi kuningas Gustav II Adolf 21. oktoobril 1626 läänistas Harju-Viru õiguse järgi  Rootsi kindralmajor Alexander von Essenile, Kareda, Orrisaare ja Mustamäe küla. Orrisaare küla kohale tekkis Esna mõis. Essenite järgi on mõis saanud ka eestikeelse nime.

1774. aastal ostis mõisa  rüütelkonna majandussekretär ja hilisem Eestimaa rüütelkonna peamees Moritz Engelbrecht von Kursell. 

Tema kasutütar Anna Christine abiellus 1792. aastal Koigi mõisniku Johann Georg von Grünewaldtiga ning mõis läks Grünewaldtide suguvõsa omandisse. Johann Georg von Grünewaldt lasi rajada ka Esna mõisa peahoone  1821. aastal ning hoone kivist tiibhoone ning veranda pea- ja hoone tagune fassaad on ehitatud 1888. aastal. Esna mõisa peahoone on ehitismälestisena Kultuurimälestiste registris.

1823. aastal päris Esna mõisa nende poeg, kreisisaadik ja Eestimaa rüütelkonna maanõunik Alexander Georg von Grünewaldt (1805–1886)  ning 1886. aastal tema poeg Walter von Grünewaldt. 1912. aastal asus Walter von Grünewaldt elama Tallinna ja mõisapidajaks jäi tema poeg Adolph (Alf) von Grünewaldt. Viimane omanik oli Eestimaa rüütelkonna maanõunik  Walter Johann Georg Konstantin von Grünewaldt.

Grünewaldtide kätte jäi mõis 1919. aasta võõrandamiseni. 1919. aasta maareformi järel jäi Adolph von Grünewaldt mõisasüdamesse elama, kuid ta mõrvati 1921. aastal.

## Mõisakompleks

### Hoonestu

Mõisa klassitsistlikku peahoonet hakati ehitama 1820. aastal. Hoone oli tagasihoidlik ühekorruseline puitehitis. 1880. aastail rajati hoone ühte otsa kivist juurdeehitis ja valmis ka historitsistlik varikatus. 

Nüüdisajal on peahoone eravalduses ja seda on restaureeritud.

Säilinud on suur hulk majandushooneid ja varemeid.

### Kalmistu
Mõisasüdamest umbes kilomeetri kaugusel asub kalmistu.

## Mõis XXI sajandil
Tõnu Õnnepalu romaani "Mandala" tegevus on suuresti seotud Esna mõisa lähedal asuva majaga, mida kirjanik kutsub "Kollaseks majaks". Raamatus räägitakse palju ka Esna mõisa ajaloost ning raamatu tegevuse ajal mõisas toimuvast.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid

*Esna mõisast Eesti mõisaportaalis
*Esna mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Ramón Margalef

**Ramón Margalef i López** (16. mai 1919 Barcelona – 23. mai 2004) oli Hispaania ökoloog.

Margalef oli maailmakuulus vee ökosüsteemide uurija. Üks põhilisi Hispaania ökoloogia rajajaid.
Huuksi mõis

**Huuksi mõis** (saksa keeles *Hukas*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

## Ajalugu

Berend Johann von Uexküll  (1648–1687) eraldas 17. sajandil Huuksi mõisa oma Päinurme mõisast. Pärast tema surma läks mõis Otto Constantin von Uexküllile (1672–1718) ja 1727. aastal tema väimehele Otto Friedrich von Budbergile.

Budbergide kätte jäi mõis 1789. aastani, mil selle 44 000 rubla eest ostis Johann Ernst von Maydell.

1816. aastal ostis mõisa 165 000 rubla eest Johann Christoph Engelbrecht von Grünewaldt.

1852 ostis mõisa Lokuta mõisnik August Rausch von Traubenberg, kelle poeg Thure Rausch von Traubenberg oli Uukse mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist.

## Mõisakompleks

Esinduslik mõisahoone ehitati mitmes järgus 18.–20. sajandil. Hoone oli keskelt kahe- ja otstest ühekorruseline.
Fassaadi keskosal oli sammastele toetuv katusealune ja tagaküljel graniidist terrass.

Peahoone sai tugevalt kahjustada teises maailmasõjas ning lagunes järgnenud aastakümneil varemeiks. Nüüd on hoonest alles ainult vasakpoolse otsa müürid.

Säilinud on mõni ümberehitatud kõrvalhoone ja ülejäänud kõrvalhoonete varemed, samuti võsastunud park.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Huuksi mõisast Eesti mõisaportaalis
* Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Huuksi mõis (Peetri khk)
Suur-Öötla mõis

**Suur-Öötla mõis** (saksa keeles *Groß-Oethel*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

## Ajalugu

Mõis asutati 1623. aastal, mil see läks Jürgen Pohlmanni omandusse. 

Hiljem kuulus mõis Hans von Drentelnile ja 1732. aastast Hermann Adrian von Römerile.

1750 ostis mõisa Johann Friedrich Pastelberger ja 1752 läks mõis uuesti Pohlmannidele.

1774. aastal ostis mõisa Nicolas Friedrich von Hagemann, kelle poeg müüs Öötla mõisa 1804. aastal Rava mõisnikule Georg Friedrich von Stackelbergile  (1769–1808).

Stackelbergide kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni. Viimane võõrandamiseelne omanik oli Alexander von Stackelberg.

## Mõisakompleks

Öötla mõisa peahoone ehitati 18. sajandi kolmandal veerandil. Kahekorruselise barokse kivihoone esifassaadi iseloomustab väike puitveranda. 19. sajandil lisati mõnevõrra madalam tiibhoone.

Tänapäeval on mõisahoone eravalduses. 

Säilinud on ka mõned ümberehitatud kõrvalhooned või nende varemed.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Öötla mõisast Eesti mõisaportaalis
Esitlustarkvara

**Esitlustarkvara** (inglise keeles *presentation software*) abil koostatakse digitaalseid audiovisuaalseid slaide – enamasti projektori kaudu auditooriumile näitamiseks loengute ja ettekannete abimaterjalina. Esitlustarkvaraga koostatud slaidid võivad sisaldada teksti, graafikat, fotosid, animatsiooni, heli ja videot.

## Esitlustarkvarapakette
### Sihtotstarbelised paketid
#### Vaba ja avatud lähtekoodiga tarkvara
**[[OpenOffice.org]] Impress* (SISSL ja LGPL)
**Apache OpenOffice Impress (Apache litsents)
**LibreOffice Impress &#x5b;MPLv2 (või GPL/LGPL/Apache)&#x5d;
*Calligra Stage (LGPL)
*Impressive (http://impressive.sourceforge.net/) (GPL2)
*MagicPoint (http://member.wide.ad.jp/wg/mgp/) (BSD)
*Bruce (http://pypi.python.org/pypi/bruce) (3 klausliga BSD litsentshttp://code.google.com/p/bruce-tpt/)

;Veebipõhised
*LibreOffice Online
*S5 (http://meyerweb.com/eric/tools/s5/) (avalik omandhttp://meyerweb.com/eric/tools/s5/faq.html)
*PLies (http://www.rot13.org/~dpavlin/presentations/XLSies_to_PLies/) (GPL http://www.rot13.org/~dpavlin/PLies.html)
*Jessyink (http://code.google.com/p/jessyink/) (GPLv3)

#### Omanduslik tarkvara
*Microsoft PowerPoint
*Corel WordPerfect Office&mdash;Presentations
**[[Sun StarOffice]] Impress*

;Veebilehitsejat kasutavad paketid

*Pylize (http://www.chrisarndt.de/en/software/pylize/)
*W3C HTML Slidy (http://www.w3.org/Talks/Tools/Slidy/)
*W3C Slidemaker (http://www.w3.org/Talks/slidemaker/YYMMsub/slide1-0.html)
*PHP Presentation System (http://talks.php.net/)
*PinPoint (http://sourcefrog.net/projects/pinpoint/)

## Vaata ka
* Kontoritarkvara
* OpenDocument
Põhjaka mõis

**Põhjaka mõis** (saksa keeles *Pochjak*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna haldusalasse Järva maakonnas.

## Ajalugu

Põhjaka eraldati Koordi mõisast 1811. aastal ning selle esimeseks omanikuks oli Paul Gotthard von Dücker.

1816. aastal ostis mõisa krahv Carl Gustav Mellin, kes lasi ehitada ka mõisale uue klassitsistliku peahoone, mis valmis 1820. Mellin pantis mõisa 1827 ja müüs selle lõpuks edasi 1828.

1828. aastal ostis mõisa Järvamaa maakonnaarst Christoph Heinrich Rinne; pärast tema surma 1864. aastal jäi mõis ühele Rinne pojale (meditsiinidoktor Carl(os) Richard Max Rinne 1816–1884).

1858. aastal oli Põhjaka mõisa hingeloendis 71 inimest, kõik eesti soost talupojad, 31 meeshinge ja 40 naishinge. 

1884 ostis mõisa Palu mõisnik Constantin Johan Nikolai von Stackelberg (1836–1909). Stackelbergidele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni, viimaseks omanikuks pärast Constantini surma oli tema poeg Leo Bar. von Stackelberg (1864–1919, advokaat Järvamaal). 

## Mõisakompleks

Varaklassitsistlik peahoone valmis 1820. aastal. Ühekorruselise, kelpkatusega kivihoone muudab omapäraseks see, et peauks ei asu mitte esi-, vaid otsaküljel.

2. juunil 2010 avati Hannes Tamjärvele kuuluvas mõisas restoran. Kolm kokka (Joel Kannimäe, Ott Tomik, Märt Metsallik) korrastasid mõisa oma käte ja sõprade abiga. Esimeses etapis korrastati mõisa peahoone siseviimistlus, paigaldati vajaminevad kommunikatsioonid, hangiti puuduvad aknad ja uus peauks.

Põhjaka mõisa toidukoha ideeks oli pakkuda külastajatele hooajalist, värsket eestimaist toitu. Sellest kujunes tugev ja tunnustatud bränd, kuid restoran suleti 2023. aastal, kui Põhjaka mõis pandi müüki.

Mõisa kõrvalhoonetest on säilinud vaid uusgooti stiilis vesiveski.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Põhjaka mõisast Eesti mõisaportaalis
*Põhjaka kokad
*Põhjaka mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Aksel Lund Svindal

**Aksel Lund Svindal** (sündinud 26. detsembril 1982 Kjelleris) on endine Norra mäesuusataja, kahekordne olümpiavõitja ja viiekordne maailmameister.

Svindal võistles kõigil mäesuusatamise olümpiaaladel, kuid eriti peeti teda väga heaks mäesuusatajaks kiirematel mäesuusatamise aladel (ülisuurslaalomis ja kiirlasakumises), millest kiirlaskumises tuli ta 2007. aasta MM-il Åres maailmameistriks ja ülisuurslaalomis võitis maailma karika. Ta tuli 2007. aastal ka suurslaalomis maailmameistriks ning võitis üldarvestuses maailma karika.

2007.–2008. aasta hooaja maailma karikasarja esimese nelja etapiga sai Svindal kaks etapivõitu. Treeninglaskumisel Beaver Creekis 27. novembril 2007 kukkus ta nii õnnetult, et tal tuli teha pikem võistluspaus.

Svindal lõpetas sportlaskarjääri pärast 2019. aasta maailmameistrivõistlusi. Oma viimasel võistlusel võitis ta kiirlaskumises hõbemedali.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2010  Vancouveris
**  **olümpiavõitja** ülisuurslaalomis
**  hõbemedal kiirlaskumises
**  pronksmedal suurslaalomis
* 2018  Pyeongchangis
**  **olümpiavõitja**  kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2005  Bormios
** hõbemedal Alpi kahevõistluses
* 2007  Åres
** **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** suurslaalomis
* 2009  Val-d'Isèreis
** **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  pronksmedal ülisuurslaalomis
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis
**  **maailmameister** suures Alpi kahevõistluses
* 2013  Schladmingis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  pronksmedal ülisuurslaalomis
* 2019  Åres
**  hõbemedal kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikas
* Üldkarikas
** **1. koht**: **2007, 2009**
** 2. koht: 2006, 2013, 2014
** 3. koht: 2012, 2018
* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **2007**
** 2. koht: 2011
* Ülisuurslaalomi karikas
** **1. koht**: **2006, 2009, 2012, 2013, 2014**
** 3. koht: 2010, 2016, 2018
* Kiirlaskumise karikas
** **1. koht**: **2013, 2014**
** 2. koht: 2016, 2018
* Alpi kahevõistluse karikas
** **1. koht**: **2007**

#### Maailma karikasarja etapivõidud
Aksel Lund Svindal osales 386 MK-etapil ja jõudis poodiumile 80 korral, millest 36 korda kõige kõrgemale astmele.

## Tunnustus
*2007 – Aftenposteni kuldmedal

## Välislingid
* Aksel Lund Svindali koduleht
* Aksel Lund Svindal FIS-i kodulehel
* Aksel Lund Svindal SKI.DB kodulehel
Kondoma

**Kondoma** (vene *Кондома*) on 392 km pikkune jõgi Aasias. Algab Abakani ahelikust, alamjooksul laskub Kuznetski nõkku. Voolab valdavalt põhja. Suubub vasakult Tomi jõkke.
KOffice

**KOffice** on vabatarkvaraline kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlus-, tabelarvutus-, esitlus-, andmebaasi-, diagrammi-, vektorgraafika-, rastergraafika-, projektihaldus- ja muid rakendusi. 

KOffice kasutab vaikeformaadina failide salvestamisel standardset ISO/IEC 26300 ODF failivormingut. KOffice'il on Linuxi, Mac OS X-i ja alates versioonist 2 ka Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemi tugi.

## Välislingid
* KOffice'i koduleht
Koordi mõis

**Koordi mõis** (saksa keeles *Kirrisaar*, varem ka *Gorenhof*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonnas Paide linna.

## Ajalugu
Koordi mõisa läänistati Liivimaa ordumeistri poolt 1483. aastal koos kolme külaga Hans Hastferile, Rootsi valitsusajal Eestimaal kuulus see Bartholomäos Gohrile. Tema järeltulijaile kuulus mõis kuni 1615. aastani, mil mõis läks Buddenbrockide omandusse. 

Pärast Buddenbrocke kuulus mõis Rosencrantzidele.

1778. aastal ostis mõisa Reinhold von Rosen, kellele kuulus ka Huuksi mõis. Reinhold von Rosen lasi 18. sajandi lõpul rajada Koordi mõisakompleksi.

1850. aastal ostis mõisa Christoph von Brevern, kellele kuulusid ka Vao, Väike-Kareda ja Köisi mõis.

1902. aastal müüdi mõis Roosna-Alliku mõisnikule Georg von Stackelbergile (1857–1946).

## Mõisakompleks
Mõisa peahoone on ühekorruseline varaklassitsistlik kivihoone, mille esifassaadile lisati 19. sajandil kinnine puitveranda. Pärast võõrandamist asus hoones Purdi metskonna keskus. 2004. aastast on mõisahoone eravalduses, ja see on restaureeritud.

Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid.

## Mõisa kalmistu
Koordi mõisa kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 0,9 km lõunasse.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Koordi mõisast Eesti mõisaportaalis
*Koordi mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Maailma karikavõistlused mäesuusatamises

**Mäesuusatamise maailma karikavõistlused** on Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni FIS-i korraldatav kõrgetasemeline mäesuusatamise rahvusvaheline mitmeetapiline sari.

Maailma karikavõistlustel mehed ja naised võistlevad kuues sarjas: slaalomis, suurslaalomis, ülisuurslaalomis, kiirlaskumises, Alpi kahevõistluses ja karika üldvõidu pärast. Esimest korda võisteldi maailma karika peale hooajal 1966/1967. Ülisuurslaalom või supersuurslaalom (super-G) on olnud karikavõistluste kavas hooajast 1985/1986 alates.

## Maailma karika üldvõitjad
### Mehed

### Naised

## Välislingid
*Maailma karikavõistluste tulemusi läbi aegade
Georginio Wijnaldum

**Georginio Gregion Emile Wijnaldum** (sündinud 11. novembril 1990 Rotterdamis) on Hollandi jalgpallur. 2021. aastast mängib Paris Saint-Germainis. Enne seda on kuulunud Rotterdami Feyenoordi, PSV Eindhoveni, Newcastle Unitedi ja Liverpooli ridadesse.

2011. aastast on ta mänginud Hollandi jalgpallikoondises.

2015. aastal valiti ta parimaks Hollandi liigas mängivaks jalgpalluriks.

## Saavutused
;PSV
*Eredivisie: 2014–15
*KNVB beker: 2011–12
;Liverpool
*UEFA Meistrite Liiga: 2018–19
*UEFA Superkarikas: 2019

## Välislingid

* Profiil Paris Saint-Germaini kodulehel
Köisi mõis

**Köisi mõis** (saksa keeles *Keis*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas,

## Ajalugu

Köisi mõis asutati 1623. aastal, mil see läks Peter Hansson Stormcrantzi omandusse.

Hiljem läks mõis Berend Johann von Uexküllile.

1712. aastal siirdus mõis abielu kaudu Otto Johann von Tiesenhausenile. Tiesenhausenitele jäi mõis 1811. aastani, mil see müüdi Christoph von Brevernile. 

Viimaseks võõrandamiseelseks omanikuks oli Egmont von Bremen.

## Mõisakompleks

Mõisa ühekorruseline kivist historitsistlik peahoone ehitati 19. sajandil, mil mõis kuulus Otto Richard von Brevernile.

1940.–1950. aastail tegutses härrastemajas kool.

1954. aastal mõisahoone põles ja on sestsaadik varemeis. Ka enamik kõrvalhooneid on varemes.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Köisi mõisast Eesti mõisaportaalis
*Köisi mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
NeoOffice

**NeoOffice** on vabatarkvaraline kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlusprogrammi, tabelarvutusprogrammi, esitlustarkvara, andmebaasitarkvara ja muid rakendusi. NeoOffice kasutab vaikevorminguna failide salvestamisel standardset ISO/IEC 26300 failivormingut ODF.

NeoOffice põhineb OpenOffice.org-i koodil ja on mõeldud kasutamiseks Apple Mac OS X-i operatsioonisüsteemiga. NeoOffice toetab täielikult Mac OS X-i graafilist kasutajaliidest Aqua. 

## Välislingid
* NeoOffice'i koduleht
Silmsi mõis

**Silmsi mõis** (saksa keeles *Silms*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda.

## Ajalugu

Silmsi mõis eraldati Viisu mõisast 17. sajandi alguses. 

1616. aastal läks mõis Christopher von Düreni omandusse ning pärast tema surma Jacob Williamssonile.

4. märtsil 1633 ostis mõisa Bogislaus von Rosen, kelle järeltulijaile kuulus mõis 1810. aastani.

1810. aastal omandas mõisa Peter August von Staal (1773–1815).

Hiljem läks mõis Alexander Georg Gustav von Stackelbergile, kes oli ka viimane mõisa võõrandamiseelne omanik.

## Mõisakompleks

19. sajandi keskel ehitati ühekorruseline peahoone, millest tänapäeval on järel vaid varemed.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Silmsi mõisast Eesti mõisaportaalis
*Silmsi mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Heljum

**Heljum** ehk **heljeained** on vedelikus liikuvad (heljuvad) väikesed tahked osakesed, mis võibolla settib põhja, kui Marticus Piirisus (setteainete 3. seadus) seda lubab. 

Heljumisisaldust määratakse proovi tsentrifuugimise või filtrimisega ning saadud tahese hilisema kuivatamisega kindlates tingimustes. 
Enamasti mõõdetakse heljumi sisaldust milligrammi liitri (mg/L) või grammi kuupmeetri (g/m3) kohta. Heljumisisaldus on tähtis veekvaliteedi indikaator. 

## Vaata ka
*Hõljum
*Uhtained
Müüsleri mõis

**Müüsleri mõis** (saksa keeles *Seinigal*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

## Ajalugu

Müüsleri mõis rajati 17. sajandi alguses ja selle esimene omanik oli Woldemar Fahrensbach. 

1634. aastal ostis Anna Schrapffer Müüsleri mõisa 6500 riigitaalri eest ja 1641. aastal läks see tema tütrele Annale.

1669 ostis mõisa Cord Meusler, kelle nimest tuleb ka mõisa eestikeelne nimi. Tallinna bürgermeister (1678–1684) Coort Muesler andis mõisa koos 5000 riigitaalriga  kaasavaraks tütar Annale, kui see abiellus  Rootsi sõjaväe kapteni Albrecht  Blanckenhageniga (sündinud 1665).

Perekonnasidemete kaudu omandas 1760. aastal mõisa Leedus sündinud kindralmajor ja Püha Anna ordeni kavaler Karl Gebhard von Schilling (1719–1779), kes abiellus 1760. aastal Müüsleri mõisniku Hermann Adrian von Römeri (surnud 1756) lese ja mõisa pärija Helena Charlottega (sündinud Tiesenhausen, 1721–1771) ja kelle isalt omandasid nad ka Orina mõisa. 

Kindralmajori umbes 2,5 meetri kõrgune hauaepitaaf asub Järva-Jaani kiriku lõunapoolsel välisseinal. Seejärel oli mõisnikuks nende poeg meeskohtunik Fabian Wilhelm von Schilling (1761–1831) ning hiljem tema poeg Rüütelkonna sekretär ja maanõunik Alexander von Schilling (1803–1866) ja tema poeg kihelkonnakohtunik Gustav von Schilling (1839–1909). 

Gustav von Schillingu tütre Anna von Schillingi (1882–1922) abikaasaks sai 1905. aastal Koogu mõisniku poeg, jurist ja poliitik Carl Schilling (1872–1941), kes pärast Eesti iseseisvumist töötas SBE (Saksa Balti Erakonna) ja SRVB (Saksa-Rootsi valimisbloki) esindajana Eesti Vabariigi II–V Riigikogu koosseisus. Schillingite kätte jäi mõis 1919. aasta võõrandamiseni.

## Mõisakompleks

Pikk ühekorruseline härrastemaja rajati 18.–19. sajandi vahetusel, 19. sajandi teisel poolel ehitati hoone parempoolne ots kahekorruseliseks.

Pärast võõrandamist asus mõisahoones kool. 

1941. aastal sai hoone sõjas kannatada ja muutus varemeiks. Tänapäeval on säilinud vaid üksikud müürilõigud.

Mõisapargis asub Kilplala.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Müüsleri

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Müüsleri mõisast Eesti mõisaportaalis
*Müüsleri mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
T-72

**T-72** on alates 1972. aastast Nõukogude Liidus ja hiljem Venemaal toodetud lahingutank.

T-72 on lihtsustatud versioon eliitväeosades kasutuses olnud T-64-st. T-72 on eksporditud paljudesse riikidesse, kus seda on kasutatud ka lahingutegevuses. T-72 tanke on toodetud umbes 20 000.

1979. aastal välja tulnud T-72A liigitatakse teise põlvkonna lahingutankiks ja 2010. aastal välja tulnud T-72B3 liigitatakse kolmanda põlvkonna lahingutankiks.

Jugoslaavias toodeti T-72 litsentsi alusel tanki M-84.

Venemaa tank T-90 on samuti täiustatud versioon T-72-st (modifitseeritud T-72B, mis sisaldab mitmeid T-80 komponente).

## Kasutajad
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* – 520 erinevate modifikatsioonide Т-72 kasutusel seisuga veebruar 2024
*
*
*
* – 300 Т-72A/AV/B/BA ja 750 T-72B3/B3M kasutusel ja olemas ka hoidlates (hoidlates olevate T-55, T-62, T-64, T-72, T-80, T-90 hinnatav koguarv on 4000 seisuga veebruar 2024)
*

### Endised kasutajad
*
* 
* 
* 
*

## Galerii

T-72B3 - TankBiathlon2013-09.jpg|Venemaa T-72B3 2013. aastal
T-72AMT, Kyiv 2018, 05.jpg|Ukraina T-72AMT Kiievis 2018. aastal 
T-72 tank Vabaduse väljakul Tallinnas.jpg|Ukrainas purustatud Vene T-72B3 Tallinna Vabaduse väljakul, 2023 


## Viited

## Välislingid
* 
* Украина испытывает модернизированный танк Т-72АМТ - видео - Liga Novosti, 13.08.2018 
* T-72 Main Battle Tank - Military-Today
Rostislav Leštšinski

**Rostislav Leštšinski** (ukraina Ростислав Лещінський; sündinud 1957 Kiievis) on Ukraina kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. 1977. aastal võitis ta Euroopa meistrivõistlused.

## Bibliograafia

* Ростислав Самуилович Лещинский, "Победа советских шашистов в Бамоко", Kiiev, Здоров'я, 1984
* Ростислав Самуилович Лещинский, "Стратегия и тактика в международных шашках", Kiiev, Здоров'я, 1988
* Ростислав Самуилович Лещинский, "Звезды шашек в Киеве", Kiiev, Здоров'я, 1990

## Välislingid
*Pilt ning artikkel juubeli puhul
Hurling

***Hurling*** (iiri keeles *iománaíocht*, *iomáint*) on vana gaeli sportmäng, mida mängitakse keppide ja palliga.

Hurlingut mängivad kaks 15-liikmelist meeskonda ristkülikukujulisel muruväljakul, kus väljaku mõlemas otsas on H-kujulised väravad. Mängijate peamine eesmärk on saada väike pall vastaste väravasse, kasutades selleks kirvekujulisi puidust keppe. Võidab meeskond, kellel on mängu lõpus rohkem punkte.

Väidetavalt on *hurling* kõige kiirema tempoga mängitav väljakuspordiala. Koos gaeli jalgpalliga on *hurling* üks vaadatumaid ja publikurohkemaid spordialasid Iirimaal. Gaeli jalgpalliga on *hurling*ul ka ühine mänguväljak, meeskonnaliikmete arv, väravate asetus ja paljud reeglid. *Hurling*ut on esimest korda mainitud enam kui 2000 aastat tagasi. *Hurling* on üks neljast gaeli sportmängust.
Päinurme mõis

**Päinurme mõis** (saksa keeles *Assik*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda.

Mõisa keskus asus Päinurme külas. Pärast võõrandamist asus seal Päinurme 6-klassiline algkool.

Päinurme mõisa karjamõisad olid Lähevere ja Palasi.

## Ajalugu
Päinurme mõis pärineb keskajast ning selle omanikud olid tollal Drolshagenid.

Hiljem on mõis kuulunud Uexküllidele, Tiesenhausenitele, Stael von Holsteinidele, Derfeldenitele, Grünewaldtidele, Essenitele ja Helmersenidele.

1840. aastal sai mõisa omanikuks Alexei von Wahl. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli vene kindralmajor Ernest von Wahl.

## Mõisakompleks

Mõisa peahoone on hävinud, tänapäeval asub selle kohal korruselamu.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Päinurme mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Määrus (õigusteadus)

**Määrus** on täidesaatva võimu poolt seadusliku volituse alusel antud õiguse üldakt. Määrusi antakse ainult seadusest tuleneva volituse alusel.

Määruste andmise õigus on Vabariigi Valitsusel, ministritel, valla või linna volikogudel ja valitsustel, Eesti Panga presidendil, riigikontrolöril ja ülikooli nõukogudel. 

Määrus on õigusallikate hierarhias seadustest madalamal, ta ei tohi olla seadusega vastuolus. Erinevate organite määrused on omavahel võrdsed, vastuolu korral peab vaidluse lahendama kohus.

## Vaata ka
*Kohtumäärus

## Välislingid
*Õiguskeel 2010/3. Madis Ernits, "Määrus mõiste".
*Õiguskeel 2012/2. Hannes Toodu, "Salajase määruse mõiste ning üld- ja üksikakti piiritlemine".
Mauna Loa

**Mauna Loa** on tegevvulkaan Hawaii saarel. Ta on maailma suurim kilpvulkaan. Mäe kõrgus merepinnast on 4169 meetrit. Hawaii keeles tähendab Mauna Loa laia mäge.

Vulkaani ulatus saare lõunatipust idarannikuni on 120 km. Mäe ruumala on umbes 75 000 km3. Mäe tipus on 3–5 km läbimõõduga kraater, mis kannab nime Moku'āweoweo.

Esimene kirjapandud Mauna Loa Purse toimus 1794. aastal. 1950. aastal purskus Mauna Loa tipust tohutu laavakogus. Moodustus seitse laavajõge, mis voolasid järgemööda 23 päeva ning katsid laavaga 14 km2. Suuremaid seekord ei esinenud purustusi, kuigi Honokua külad olid osaliselt rusustunud. Viimane Mauna Loa purse oli aastal 1984 ja see oli eelmainitust väiksem, kuid siiski ohtlik.

## Observatooriumid

Mauna Loa põhjaküljel asub Ühendriikide riikliku ookeani- ja atmosfääriuurimiskeskuse observatoorium, kus muude mõõtmiste kõrval on registreeritud ka atmosfääri süsihappegaasi kontsentratsiooni. Sealt saadud pikaajalised andmed olid üheks esimeseks kindlaks tõendiks atmosfääri süsihappegaasisisalduse tõusu kohta tõenäoselt antropogeenseil põhjusil, ning neile toetusid kasvuhooneefekti kaudu kliima soojenemist seletavad arvutused.

Eelmainitud observatooriumi lähistel asub ka Riikliku Atmosfääriuuringute Keskuse hallatav Mauna Loa päikeseobservatoorium, mis tegeleb Päikese atmosfääri seirega.

## Viited

## Välislingid

* Mauna Loa Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistuse kodulehel
Väike-Kareda mõis

**Väike-Kareda mõis** (saksa keeles *Essenberg*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

## Ajalugu

Väike-Kareda mõis eraldati 1749. aastal Esna mõisast, ning selle esimesteks omanikeks olid Uexküll-Gyldenbandid.

1780. aastal ostis mõisa Moritz Engelbrecht von Kursell ning juba aastal 1782 Gustav Friedrich von Engelhardt. Engelhardtide kätte jäi mõis 1841. aastani, mil mõisa ostis Christoph von Brevern.

Hiljem läks mõis abielu kaudu Friedrich von Luederile ja aastal 1880 ostis mõisa Thure Rausch von Traubenberg, kelle kätte see jäi kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

## Mõisakompleks
1868. aastal ehitati kõrgel soklil paiknev ühekorruseline historitsistlik härrastemaja. Hoonet ilmestas esinduslik klaasveranda.

Pärast riigistamist asus hoonesse kool, mis tegutses seal 1970. aastateni. Seejärel seisis hoone kaua tühjana ja lagunes.

Tänapäeval on hoone eravalduses, kuid lagunenud. Alles on mitu kõrvalhoonet, sealhulgas ait ja valitsejamaja.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Väike-Kareda mõisast Eesti mõisaportaalis
*Väike-Kareda mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vodja mõis

**Vodja mõis** (saksa keeles *Wodja*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Praegu jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.

## Ajalugu

Vodja mõis loodi 17. sajandi alguses.

17. sajandi keskpaigas läks mõis Hans von Ferseni omandusse. Ferseni tütar Magdalena Elisabeth abiellus Bengt Gustav von Roseniga, ning nende tütar Adam Friedrich von Stackelbergiga.

Adam Friedrich von Stackelbergi poeg Johann Wolmar von Stackelberg lasi ehitada mõisa peahoone.

1783. aastal sai mõisa omanikuks Johann Wilhelm von Toll, kelle järeltulijaile jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

## Mõisakompleks

Vodja mõisa kivist peahoone on ehitatud mitmes järgus. 18. sajandi viimasel veerandil rajati kelpkatusega klassitsistlik peahoone. 19. sajandil lisati ka tiibhooned.

Peale võõrandamist asus hoonesse Vodja kool.

1935. aastal hoone põles, ning sellele lisati teine korrus. Põhikool tegutses härrastemajas 2004. aastani.

Praegu on mõis eravalduses ning seal paikneb erakool.

Säilinud on ka hulk kõrvalhooneid, millest tähelepanuväärseim on 1873. aastal valminud kavaleridemaja.

Vodja mõisa parki ilmestavad tiigid ja kanalid.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

## Välislingid
*Vodja mõisast Eesti mõisaportaalis
*Vodja mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Siseveekogu (poliitiline geograafia)

**Siseveekogu** on veekogu, mis asub tervenisti mingi riigi territooriumil.

Eesti suurim siseveekogu on Võrtsjärv.

## Vaata ka
*Piiriveekogu
Entrena

**Entrena** on vald ja asula Hispaanias La Rioja autonoomses piirkonnas. Asub Logroñost 12&nbsp;km ida pool.

## Viited

## Välislingid
* Entrena koduleht
Tokyo Rahvusmuuseum

**Tokyo Rahvusmuuseum** (東京国立博物館 *Tōkyō Kokuritsu Hakubutsukan*) on asutatud 1872. aastal ja see on Jaapani vanim ja suurim muuseum. Muuseum asub Ueno pargis Taitōs, Tokyos. 

Muuseumi valduses on enam kui 110 000 museaali, millest 87 on arvatud Jaapani rahvusaarete hulka. 

Muuseumi koosseisu kuuluvad sellised allüksused nagu *Honkan* (本館 'Jaapani galerii'), *Tōyōkan* (東洋館 'Aasia galerii'), *Hyōkeikan* (表慶館), *Heiseikan* (平成館), *Hōryū-ji Hōmotsukan* (法隆寺宝物館 'Hōryū-ji aarete galerii') ja *Shiryōkan* (資料館 'Uuringute ja informatsiooni keskus) ning muud.

Muuseumis on võimalik informatsiooni saada nii jaapani, hiina, inglise, prantsuse, saksa, korea kui ka hispaania keeles.

## Vaata ka
*Jaapani keraamika
*Jaapani kunst
*Teetseremoonia

## Välislingid

*Tokyo Rahvusmuuseumi koduleht
*Muuseumi hoonete plaan
George Stephenson

**George Stephenson** (9. juuni 1781 – 12. august 1848) oli inglise insener. 

Ta ehitas aastal 1814 auruveduri, mida peeti kaua aega esimeseks kasutuskõlblikuks veduriks. Tema juhtimisel rajati maailma esimene avalik raudteeliin Stocktoni ja Darlingtoni vahel, mis avati 27. septembril 1825. Koos William Loshiga täiustas ta rööbasteed.

Tema poolt kasutusele võetud rööpmelaius, 1435 mm, on standardne rööpmelaius paljudes maades ja mõnikord kutsutakse seda ka „stephensoni rööpmelaiuseks".
Verine vandekohus

**Kohtunik George Jeffreysi Verine vandekohus** (inglise k. *Bloody Assizes of  Judge George Jeffreys, 1st Baron Jeffreys of Wem*) oli 1685. aastal kohtupidamine James Scotti, Monmouthi hertsogi juhitud mässust osavõtnute üle, millega viimane üritas tõugata oma onu James II troonilt. 

Protsess on Inglismaa ajaloos tuntud eriti julmade ja jälkide karistuste määramise poolest. Umbes kolmsada kohtualust hukati järgmiselt. Kõigepealt nad poodi, kuid võeti veel elusalt silmusest, neid toibutati, ning eemaldati nende endi nähes kogu nende sisikond, mis põletati. Viimaks raiuti neil pea maha.

Hukatute kehad tükeldati ning kehaosad pandi vaatamiseks välja kogu riigis nii linnas kui maal. Taoliselt arvas James II õige olevat kuninga vastu astuda soovijaid hoiatada. 

Üle 800 inimese saadeti Barbadosele (Väikesed Antillid) asumisele, veel sadadele mõisteti piitsutamine, trahvid. Paljud jäeti vanglasse edasisi kohtuistungeid ootama, kus mitmeid tüüfusse suri. Kokku oli kohtualuseid umbes 1400.

Niisugune julmus tekitas James II-le suure vastuseisu viigide ja mittekatoliiklaste poolt, mis päädis nn Kuulsa revolutsiooniga (Glorious Revolution) ja James II põgenemisega Inglismaalt 1688.

Kohtunik George Jeffreys üritas Kuulsa revolutsiooni puhkedes riigist põgeneda, kuid tabati ja suri Toweri vanglas.
Inara Luigas

**Inara Luigas** (sünninimi **Labe**; sündinud 13. jaanuaril 1959 Verh-Krasnojarkas Novosibirski oblastis) on endine Riigikogu liige.

Ta on ka endine Mikitamäe vallavanem, Setu kuningriigi ülemsootska ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär. Eesti Naisliit andis 2002. aastal Luigasele aasta ema auhinna.

## Haridus
Inara Luigas on lõpetanud 1978. aastal Väimela Näidissovhoostehnikumi, 1990. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnika erialal ja 1996. aastal Eesti Majandusjuhtide Instituudi haldusjuhtimise erialal.

## Töökäik
Luigas on töötanud aastatel 1978–1980 Veriora sovhoosis ja 1980–1988 Võhandu sovhoosis veterinaarvelskrina. 1988–1993 töötas ta Võhandu sovhoosis selektsionäär-zootehnikuna ning 1993. aastal OÜ Allmäe esimehena. 1993–2004 oli ta Mikitamäe vallavanem ja 2004–2006 Soome seakasvatusettevõtte OÜ Jukka Jussila aretusosakonna juhataja. 

## Poliitiline tegevus

Inara Luigas oli aastatel 1997–2012 Eesti Keskerakonna liige. Aastatel 2006–2007 oli ta X Riigikogu liige, aastatel 2007–2011 XI Riigikogu liige ja aastatel 2011–2015 XII Riigikogu liige. Ta lahkus Eesti Keskerakonnast ja Riigikogus selle fraktsioonist 2012. aasta aprillis koos Rainer Vakra, Deniss Boroditši ja Lembit Kaljuveega. Alates 8 jaanuarist 2014 on ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 2015. aasta juunist kuni 2016. aasta juunini oli Inara Luigas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär. Alates 25. novembrist 2016 oli ta XIII Riigikogu liige.

## Ühiskondlik tegevus
Setu liikumise aktivistina on Luigas korduvalt võtnud sõna setu teemadel ning propageerinud setu kombeid ja tavasid. 2002. aastal avaldas ta ka kokaraamatu "Setu toidud". TV3 telesaates "Õhtusöök viiele" osaledes pakkus ta 2010. aastal söögilauas setu handsat.

## Tunnustus
* 2001 Setu kuningriigi ülemsootska
* 2002 aasta ema

## Isiklikku
Inara Luigas on sündinud Siberis küüditatute peres. Tema setust isa Ivan Labe küüditati 25. märtsil 1949 Mikitamäelt Siberisse, et küüditatavate kvoot saaks täidetud. Labe perekond sattus Verh-Krasnojarka külla Severnõi rajoonis Novosibirski oblastis. Tema lätlasest ema Eltvira pere oli saadetud Novgorodi ja küüditatud sealt edasi Novosibirskisse, kus Ivan ja Elwira tutvusid ja abiellusid. Verh-Krasnojarka kalmistul puhkavad Ivani isa ja kaksikutest õed.

Pere jõudis tagasi Mikitamäele 1959. aastal, samal aastal sündis ka Inara. Inara, tema vend Jaan ja õed Erika ja Viktoria rääkisid isaga setu keeles ja emaga vene keeles ning lapsed ei osanud korralikult eesti keelt, mille pärast teised koolilapsed nimetasid neid venelasteks.

## Viited
Kiirlaskumine

Kiirlaskumine on mäesuusatamise ala, kus laskutakse alla järsult nõlvalt, kus on pikad sirged ja suure kaarega kurvid. Kiirlaskujad saavad enne võistlust rajaga tutvuda 3 päeva jooksul. Tiitlivõistlustel (OM, MM ja MK) on kiirlaskumisraja kõrguste vahe meestel 800–1000 meetrit ja naistel vastavalt 500–800 meetrit. Kiirlaskumisraja väravad peavad olema 8 meetri laiused. Tavaliselt on rada märgitud sinise värviga parema läbimise huvides, mis juhatab läbi väravate. 

Kiirlaskumise kiirus on mäesuusatamises suurim ja seetõttu ka riskid kukkuda väga suured. Keskmine kiirus on selgelt üle 100 km/h ja parimal juhul isegi kuni 150 km/h. Rajal on loomulikult ka künkaid ja neid läbides väga suure kiirusega sooritatakse pikki hüppeid. Hüppeid püütakse sooritada väga tehniliselt ja kiirelt, et mitte kiirust kaotada ja võimalikult kiiresti finišisse jõuda. Kaitsekiivri kasutamine on kiirlaskujatele kohustuslik.

Taliolümpiamängude kavas oli kiirlaskumine esimest korda 1948. aasta taliolümpiamängudel.

## Vaata ka

* Slaalom
* Suurslaalom
* Ülisuurslaalom
* Alpi kahevõistlus
Juri Dolgoruki

**Juri Dolgoruki** (vene keeles *Юрий (Георгий) Владимирович Долгорукий*; umbes 1099 – 15. mai 1157) oli Kiievi suurvürst, Rjurikovitšite dünastiast.

Ta sündis Kiievi suurvürsti, Vladimir Monomahhi kuuenda pojana. 1125. aastast oli ta Rostovi-Suzdali vürst ja viis pealinna Suzdali.

1147. aastal kutsus ta venna Severski vürsti Svjatoslav Vladimirovitši kohtumisele paika nimega Moskva. Seda aastat loetakse Moskva esmamainimise aastaks. 1156. aastal laskis ta sinna ehitada puust linnuse.

## Isiklikku ja järglased
Juri Vladimirovitši isa oli  Rjurikovitšite dünastiast Kiievi suurvürst (1113–1125) Vladimir Monomahh (1050–1125) aga ema kohta on andmed puudulikud. Vladimir Monomahh oli abielus kaks korda: 1. kord Wessexi krahvi Harold Godwinsoni tütre, Wessexi Gythaga ja 2. kord Jefimiaga.

Juri Vladimirovitš oli abielus: 1. polovetside khaani tütrega ja 2. Bütsantsist pärit Helenaga, kelle päritolu kohta Vene ajaloolane Nikolai Karamzin esitas teooria, et ta oli valitseva Bütsantsi Komnenoste dünastia esindaja.

Juri Vladimirovitši järglased:
*Rostislav Jurjevitš, Perejaslavli vürst (surn. 1151). 
*Ivan Jurjevitš, Kurski vürst (surn. 1147). 
*Olga Jurjevna (surn. 1189), abiellus (1150) Jaroslav Osmomõsli, Galiitsia vürstiga (1153–1187) (surn. 1187). 
*Andrei Jurjevitš (c. 1111–1174), Vladimiri suurvürstina (1168–1174) Andrei Bogoljubski
*Maria Jurjevna. Abiellus Oleg Svjatoslavitši Novgorod-Siverski vürstiga. 
*Svjatoslav Jurjevitš surn. 1174). 
*Jaroslav Jurjevitš (surn. 1166). 
*Gleb Jurjevitš (surn. 1171). 
*Boris Jurjevitš, Belgorodi ja Turaŭ vürst (surn. 1159). 
*Mstislav Jurjevitš, Novgorodi vürst (1154–1157) (surn. 1166). 
*Vasilko Jurjevitš, Suzdali vürst (tõugati võimult 1161. aastal).
*Mihhail Jurjevitš (surn. 1176). 
*Vsevolod Jurjevitš (1154–1212), Vsevolod Suurpesa, Vladimiri suurvürst 1176–1212. 
*David Jurjevitš. 
*Jaropolk Jurjevitš.

## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud näiteks Venemaa esimene Borei-klassi tuumaallveelaev. 

## Vaata ka
*Venemaa valitsejad