open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Öeldistäide

## Eesti keel
**Öeldistäide** ehk **predikatiiv** on verbi *olema* laiend, mis näitab, kes, mis või missugune on alusega tähistatu.
### Öeldistäite liigid
**Omadussõnaline öeldistäide** vastab küsimusele *missugune?* ja on sõnaliigilt kas 
* omadussõna: *Jüri silm oli *'sinine***,
* [[oleviku kesksõna]]: ''Kunstniku käed on (kergesti) '''määrduvad***,
* mineviku kesksõna: *Kunstniku käed olid *'määrdunud***,
* omadussõnaline [[asesõna]]: ***Sellised** nad siis ongi'',
* [[järgarvsõna]] : ''Marju oli täna **viies**, eile **kolmas**, aga homme on ta juba **esimene***,
* ''da''-infinitiiv: ''Lugu pole '''laita***,
* nimisõna kaasaütlevas ~ ilmaütlevas käändes: *Mari oli *'kollase kleidiga*** või
* parameetrit väljendav [[nimisõna]] osastavas [[kääne|käändes]]: ''Tüdruk oli '''pikka kasvu***.

**Nimisõnaline öeldistäide** vastab küsimustele *kes?/mis?* ja on sõnaliigilt kas:
* nimisõna: *Margus on *'kaval poiss***,
* [[asesõna]]: ***Mis** see on?'',
* [[hulgasõnafraas]]: ''Bussisõidu kestus on **viis minutit*** või
* ''da''-infinitiiv, kui verb olema on tähenduses 'tähendama': ''Vähem süüa on '''kauem elada***.

Nimetavas käändes öeldistäide on **täisöeldistäide** ehk **totaalpredikatiiv**: *See tüdruk on *'lühike**.''

Osastavas käändes (ainult nimisõnaline) öeldistäide on **osaöeldistäide** ehk **partsiaalpredikatiiv**: ''Kas ta on petis? –  Jah, ta on **seda**. Peeter ja Malle on **andekamaid töölisi meie firmas**.''

Tähenduselt võib öeldistäide 

# väljendada seisundit: ''Mõtted on **hajali**.''
# väljendada omadust: ''Huuled on **punased**.''
# olla liigitav: ''Rauno on **õpetaja**.''
# olla samastav (identifitseeriv): ''Tallinn on **Eesti pealinn**.'' Alus ja öeldistäide on siin tähenduslikult sama mahuga ja võivad seetõttu [[lause]]s koha vahetada: ''Eesti pealinn on Tallinn.'' Teiste öeldistäite liikide korral see ei kehti.

=== Öeldistäite [[ühildumine]] alusega ===
Täisöeldistäide ühildub [[alus (keeleteadus)|alusega]] arvus: 
* kui alus tähistab ühte, on öeldistäide [[ainsus]]es: ''Koer on **rõõmus**.''
* kui alus tähistab mitut, on öeldistäide [[mitmus]]es: ''Koerad on **rõõmsad**.''

Mitmussõnast aluse korral on öeldistäide erandlikult mitmuses, kuigi alus märgib ühte. 
* Mitmuses on alati omadussõnaline öeldistäide: ''Teksad on **mustad**.''
* Ainsuses on tavaliselt nimisõnaline öeldistäide: ''Pulmad on **kauaoodatud sündmus**.''
* Ainsusesse jääb kogu või [[abstraktmõiste]]t väljendav sõna: ''Vanavanemad on **meie minevik**.''

Osaöeldistäide alusega ei [[ühildumine|ühildu]]. 

=== Öeldistäide ei ole ===
[[omadussõna]]d sellises [[lause]]s nagu ''Lilli on **siniseid ja kollaseid**.'' (< ''On **siniseid ja kollaseid** lilli.'')  ***Sinised*** ja ***kollased*** on mõlemas lauses [[täiend]]. See on **olemasolu**- ehk **eksistentsiaallause'''. 

## Välislingid
*Öeldistäide
Baktertoidumürgistus

**Baktertoidumürgistus** ehk **bakteriaalne toidumürgistus** on mürgiseid baktereid sisaldava toidu söömise tagajärjel tekkiv toidumürgistus.

Saastunud või riknenud toidus paljud bakterid paljunevad ja toodavad toksiine, mis põhjustavadki mürgistusi.
Rainier

**Rainier** võib tähendada mitut asja.
***[[Rainier (eesnimi)|Rainier]]** on eesnimi.
***Rainier** on valitsejanimi, mida on kandnud
****[[Rainier II]]**, Monaco isand;
****[[Rainier III]]**, Monaco vürst 1949–2005.
***[[Rainieri vulkaan]]** on vulkaan Põhja-Ameerikas.
***[[Rainier (Oregon)|Rainier]]** on linn Ameerika Ühendriikides Oregoni osariigis.
***[[Rainier (Washington)|Rainier]]** on linn Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis.

## Vaata ka
*Rainer
Ket

**Ket** (vene *Кеть*, *Большая Кеть*, sölkupi *Kõõt*) on jõgi Siberis, Obi parem lisajõgi. Voolab Lääne-Siberi lasukmaal, suubub Kolpaševo linna juures Obi jõkke.

Pikkus 1621 km, valgla 94 200 km&sup2;. Novembrist maini on jääs. 

Suuremad lisajõed on Sotšur ja Jelovaja.
Hermann II Wesel

**Hermann II** (surnud 15. juunil 1563) oli viimane Tartu piiskop 1552–1558. 

Sünninimega Hermann Weilandit hakati kutsuma tema kodulinna Weseli järgi, kus tema isa oli kingsepp.

Kärkna abti Hermann Weseli valis Tartu toomkapiitel piiskopiks 17. oktoobril 1552. Kokkulepe senise piiskopi Jodokus von der Reckega, kes oli teatanud toomhärra Peter von Tiesenhauseni valimisest oma järglaseks, saavutati Horneckis 22. oktoobril 1553, mille järel 25. juunil 1554 kinnitas Hermann II piiskopiks ka paavst Julius III. Oma ametiajal säilitas Hermann II endale ka Kärkna kloostri juhtimise.

Hermann II välispoliitilised nurjumised (lubadus Tartu maksu maksta, lootus riigivürstina Saksa-Rooma keisri abile) andsid Moskva tsaaririigile ettekäände alustada Vene-Liivi sõda, milles hävisid peale Tartu piiskopkonna ka teised Vana-Liivimaa väikeriigid.

Pärast Tartu kapituleerumist 18. juulil 1558 lubasid venelased piiskopile eluks ajaks Kärkna kloostri seda ümbritsevate maadega, kuid juba 23. augustil samal aastal, küüditati Hermann II Venemaale, kus ta ka suri.

## Viited

## Kirjandus
*Madis Maasing, Markkrahv Wilhelmi suhted Tartu piiskoppidega (1530.–1550. aastatel). In: *Õpetatud Eesti Seltsi Aastaraamat*, 2012 (2013), lk-d 93–128. PDF-ina

## Välislingid
*Pitser
Amga jõgi

**Amga** (vene *Амга*, jakuudi *Амма*) on jõgi Aasias. 

Algab Aldani mägismaalt. Ülemjooksul voolab põhja. Seejärel pöördub itta, alamjooksul  kirdesse. 

Suubub vasakult Aldanisse. Pikkus 1462 km.
Bute

**Bute** on saar Iiri mere Clyde'i lahes. Saare pindala on 122 km². Saar on künklik ja kuulub Suurbritanniale, täpsemalt Šotimaale.

2001. aasta seisuga elas saarel 7228 elanikku. Saarel asub Rothesay linn ja 6 küla.

Šotimaast eraldab Butet kõige kitsamas kohas kolmesaja meetri laiune Kyles of Bute väin. Sellegipoolest saab saarele ainult laevaga. See on seotud asjaoluga, et Kyles of Bute asub saarest põhjas, aga Bute põhjaosa on mägine ja metsane (saare kõrgeim tipp Windy Hill on 273 meetri kõrgune), peaaegu kogu asustus on saare tasasemas lõunaosas.

Bute on olnud asustatud juba pronksiajast peale. Saarel on kahe kabeli varemed, mis pärinevad vastavalt 6. ja 12. sajandist.

Bute'il on sündinud ja üles kasvanud laulja Lena Zavaroni. Saarel on elanud ka näitleja Edmund Kean.
Aldan

**Aldan** (vene, jakuudi *Алдан*) on linn Venemaa Sahha (Jakuutia) Vabariigis, Aldani ulussi keskus. Asub Aldani mägismaal.

Linn moodustati 1939. aastal **Nezametnõi** asulast pärast rikkalike kullavarude avastamist piirkonnas. Aldan on Lõuna-Sahha kullatööstuse keskus.

2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli Aldani elanike arv 21 277. Arvestuslik elanike arv oli 23 900 (2007).

## Vaata ka

* Aldani jõgi 

## Välislingid
*Aldani ametlik koduleht
Morfeem

**Morfeem** on keele kõige väiksem tähenduslik üksus. 

Morfeemide osad on suulises keeles foneemid, kirjakeeles grafeemid.

## Leksikaalsed ja grammatilised morfeemid
Morfeemid jagatakse nende tähenduse järgi grammatilisteks morfeemideks ja leksikaalseteks morfeemideks ehk tüvedeks (neil on vastavalt grammatilist tähendus ja leksikaalset tähendus). Leksikaalseid ja grammatilisi morfeeme liites moodustatakse sõnavorme.

## Vabad ja seotud morfeemid
*Vabad morfeemid ehk juured võivad esineda iseseisva sõnavormina. 
*Seotud morfeemid ehk afiksid saavad esineda ainult koos teiste morfeemidega. Seotud morfeemid on enamasti grammatilised.

## Vaata ka
*nullmorfeem
*sulandmorfeem
*foneem
*lekseem
*morf
*morfoloogia
*morfonoloogia
*liidik
Puise

**Puise** on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Küla asub Matsalu rahvuspargis ja hõlmab Puise poolsaare lääneosa ning mõned seda ümbritsevad saared.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.

Küla territooriumile jäävad järgmised Väinamere laiud ja rahud: Kumari laid, Sipelgarahu, Tondirahu, Kakrarahu, Esirahu, Hoorahu, Paljarahu, Mustarahu, Siimurahu, Hanemaa ja muud väiksemad. Tauksi ei kuulu Puise külale.

Puise piirneb kirdes Põgari-Sassi ja idas Kiideva külaga.

Külas on kaks sadamat. Puise ninal asub kalasadam, kuhu saavad sõita kuni 0,7-meetrise süvisega alused. Teine sadam (Jugassaare sadam) paikneb küla põhjaosas Siimurahu lähedal väikesel nukil, mida Jugassaareks kutsutakse. Seal asus Tallinna Kalaspordi Klubi baas.

Puisesse saab mootorsõidukiga ainult mööda Tuuru–Puise teed. Haapsalust sõidab liinibuss, millel on külas kolm peatust: Kalaspordibaas, Puise (Puise rannamägi) ja Puise nina.

## Ajalugu
Puiset on alati peetud kalurikülaks.

Küla kaudu käidi Muhust ja Saaremaalt sageli Haapsalus ja Tallinnas 20. sajandi alguseni, eriti talvel üle jää. Puise nina asub Muhust 15 kilomeetrit kirdes ja teekonnale jäänud laiud (Kumari, Papilaid) muutsid vahemaa läbimise ohutumaks. Nii Kumaril kui ka Papilaiul on olnud kõrts.

1944. aasta sügisel põgeneti sõjategevuse eest Puise kaudu Rootsi.

1974. aastal hukkus tormiga Puise lähedal merel ornitoloog Sven Onno, kelle auks on hukkumiskoha lähedusse rajatud mälestuskivi.

Alates 2000. aasta lõpust tegutseb Puises külaselts.

19. septembril 2020 avati Puise rannas mälestusmärk 1944. aasta paadipõgenikele (autor Seaküla Simson).

Elanike arv oli 1979. aastal 65, 1989. aastal 31 ja 2000. aastal 40.


Pilt:Road to Puise nina.jpg|Tee Puise ninale
Pilt:Puiserannakarjamaa.png|Rannakarjamaa Puise lõunaosas
Pilt:Lopre oak Puise.jpg|Lõpre tamm
Pilt:Sven Onno mälestuskivi 08Sep2009.jpg|Sven Onno mälestuskivi
Pilt:Wooden cross in Puise 26May2009.jpg|
Pilt:Breti kivi puuga Puisel 2009.jpg|Breti kivi
Pilt:Puise bus stop 2009.jpg|Puise bussipeatus


## Loodus
Külas leidub rannaniite, idaosas on kunagised puisniidud asendunud salumetsaga. Puisest viib Kiidevasse matkarada, mille ääres kasvab looduskaitsealune Lõpre tamm.

Külas asub kaks linnuvaatlustorni: Jugassaares 12 meetri kõrgune tasuline torn ning Puise ninal endisest kalatööstuse pumbamajast kujundatud torn.

## Vaata ka
* Lõpre tamm

## Viited

## Kirjandus
* 2007 *Puise. Õuest õue*. Puise päev 2007.

## Välislingid
* Jugassaare linnuvaatlustorn
* Puise aerofotod
* Puise kaart ja piirikivi (2008)
* Puise aeropanoraam (aerofoto)
* Puise "Rootsiküla" aeropanoraam (aerofoto)
* Puise Nina, sadama renoveerimistööd. Aeropanoraam.
Oskar Mamers

**Oskar Heinrich Mamers** VR I/3 (15. mai 1891 Liivi vald, Läänemaa – 6. oktoober 1930 Seli, Raplamaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1920).
Oskar Mamers lõpetas aastal 1912 Tallinna Peetri Reaalkooli. 

Asus 23. septembril 1912 vabatahtlikuna 89. Belomorski jalaväepolku ajateenistusse. 13. augustil 1913 arvati ta sealt reservlipnikuna reservi.Esimese maailmasõja puhkedes kutsuti 6. augustil 1914 teenistusse ja määrati 2. tagavarapataljoni. 11. septembril samal aastal oli ta 177. tagavarapataljonis rooduülemaks ja 30. aprillil 1915 saadeti ta eesliinile 314. Novo-Oskolski polku rooduülemaks. Selles väeosas osales ta 17. maist 1915 kuni 1. jaanuarini 1917 lahinguis austerlaste ja sakslaste vastu. Sai mitmel korral haavata ning ka vahvuse eest aumärke. 6. juunil 1917 tuli Mamers 1. Eesti jalaväepolku. 

Mamers oli koos Eduard Alveriga üks kahest ööl vastu 18. veebruari 1918 Vene armee 1. Eesti jalaväepolgu komandöri polkovnik Ernst Põdderi poolt Kuressaarde Saksa Põhjakorpuse juhataja kindral Adolf von Seckendorffi juurde läkitatud saadikust, kes teatasid eesti rahvusväeosade plaanitavast rinde avamisest pealetungiks valmistuvatele Saksa vägedele. See kohtumine valmistas ette tingimused Eesti Vabariigi väljakuulutamiseks 24. veebruaril 1918. 

Eesti Vabadussõjas oli kapten Oskar Mamers Eesti sõjavägede 1. Operatiivstaabi teadete jaoskonna (sõjaväeluure) ülem, alates 21. novembrist 1918 oli teadete jaoskonna ülema abi Helmut Veem. Ülendatud kiiduväärt teenistuse eest alampolkovnikuks, vanusega 1. märtsist 1920 1. aprillil 1921 läks kolonelleitnandina reservi.

Õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1922–1923. 

1. septembril 1923 asus uuesti kaitseväeteenistusse ja määrati 7. jalaväerügementi, teenis seal kuni 23. maini 1927, mil läks uuesti omal soovil reservi.

Oskar Mamers suri kopsutiisikusse. Maeti Tallinna Kaitseväe kalmistule. 

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 1920

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitas Tartuensis 1918–1944. II köide. Tartu, 1944. lk. 238.
Faraday arv

**Faraday arv** ehk **Faraday konstant** on füüsikas ja keemias kasutatav konstantne arv, mis näitab ühe mooli elektronide või teiste elementaarlaengut kandvate osakeste elektrilaengute koguväärtust.

Faraday konstandi väärtus saadakse Avogadro arvu N_\mathrm{A} korrutamisel elementaarlaengu väärtusega e:

:F = N_\mathrm{A} \cdot e = 6{,}022\,140\,76 \cdot 10^{23} \cdot 1{,}602\,176\,634 \cdot 10^{-19} \; \frac{\mathrm{C}}{\mathrm{mol}} = 96\,485{,}332\,12 . . . \; \frac{\mathrm{C}}{\mathrm{mol}}. 

## Viited
Ruapehu

**Ruapehu** on 2797 meetri kõrgune tegevvulkaan Uus-Meremaa Põhjasaarel. Seal asub Põhjasaare kõrgeim punkt.

Teadaolevalt on vulkaan pursanud aastatel 1861, 1895, 1903, 1945, 1969, 1971, 1975, 1988, 1995, 1996 ja 1997. Viimati purskas vulkaan 25. septembril 2007.

Vulkaani idanõlvalt saab alguse Uus-Meremaa pikim jõgi Waikato.

Vulkaani ümbritseb Tongariro rahvuspark.

## Pilte

Pilt:Ruapehu from Rangataua.jpg|Vaade mäele Rangatauast
Pilt:Ruapehu Dawn n.jpg
Pilt:MountRuapehu.jpg


## Viited

## Välislingid

*Ruapehu andmebaasis Global Volcanism Program
Denominazione di Origine Controllata e Garantita

**Denominazione di Origine Controllata e Garantita** ehk **DOCG** on Itaalia veinide klassifikatsioonitähis. DOCG klassi kuuluvad kõige tuntumad ja paremad veinid, mille tootmine toimub autentsust garanteeriva (G kui garantiitähis) kontrollsüsteemi raames.

DOCG sätestav seadus võeti vastu 1963. aastal, esimeseks DOCG-veiniks sai 1966 Vernaccia di San Gimignano. 2021. aasta seisuga on DOCG veine 77 nimetust.

Valik Itaalia DOCG-veine:
#Acqui (Brachetto d'Acqui)
#Aglianico del Vulture Superiore
#Albana di Romagna
#Asti (vein)
#Barbaresco
#Bardolino Superiore
#Barolo
#Brunello di Montalcino
#Carmignano
#Chianti
#Chianti Classico
#Conero
#Fiano di Avellino
#Franciacorta
#Gattinara
#Gavi või Cortese di Gavi
#Ghemme
#Greco di Tufo
#Montefalco Sagrantino
#Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane
#Ramandolo
#Recioto di Soave
#Sforzato di Valtellina (Sfursat di Valtellina)
#Soave Superiore
#Taurasi
#Torgiano Riserva
#Valtellina Superiore
#Vermentino di Gallura
#Vernaccia di San Gimignano
#Vernaccia di Serrapetrona
#Vino Nobile di Montepulciano
Lecco

**Lecco** on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Lecco provintsi halduskeskus. Asub Como järve idapoolse haru lõunatipus. Idast ja põhjas piiravad Lecco linna mäed.

Lecco on tööstuslinnake, mille olulisemaks arhitektuurimälestiseks on Lecco San Nicolò basiilika oma 14. sajandist pärinevate freskodega.

Leccos on sündinud kirjanik Alessandro Manzoni (1785–1873). Mälestussambal Piazza Mazonil on kujutatud stseene tema romaanist "I promessi sposi", mille tegevus toimub 17. sajandi Leccos ja Milanos. Külastamiseks on avatud kirjaniku sünnikodu Casa Natale di Manzoni.

## Viited

## Välislingid

* Lecco valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Arona

**Arona** on linn Itaalias Piemonte maakonnas Novara provintsis. Asub Lago Maggiore järve ääres.

Põhiliseks majandusharuks on turism.

Arona vaatamisväärsusteks on gigantne kardinal Carlo Borromeo pronksist ausammas, mille tippu on võimalik ronida. Kardinal Borromeo sündis Aronas 1538. aastal. Linnakeses asub ka Borromeo perekonnale pühendatud Santa Maria kabel.

## Viited

## Välislingid
*Arona linna koduleht itaalia keeles
Narnia lood: lõvi, nõid ja riidekapp

**"Narnia lood: lõvi, nõid ja riidekapp"** on 2005. aastal valminud laste fantaasiafilm, mis põhineb C. S. Lewise raamatul "Lõvi, nõid ja riidekapp" sarjast "Narnia lood".

Teise maailmasõja ajal sisenevad neli last läbi salapärase riidekapi Narnia võlumaale. Kohale jõudes leiavad nad eest imeilusa paiga, kus elavad rääkivad loomad, päkapikud, faunid, kentaurid ja hiiglased. Narniat on aga tabanud igavene talv ning lapsed peavad olema vapramad kui kunagi varem, kui nad ei taha, et Valge Nõid Jadis (Tilda Swinton) saaks täita iidse ettekuulutuse ning kogu maa alistada. Abiks Narnia õilis valitseja, lõvi Aslan, asuvad noored kangelased võitlusesse, et murda Valge Nõia jõud ning vabastada maa jäisest needusest.

## Välislingid
*Ametlik Narnia koduleht
Gravity Probe B

**Gravity Probe B** on Maa tehiskaaslane, mille ülesanne oli mõõta aegruumi kõverust ja seeläbi kontrollida Einsteini teooriat ruumi ja aja olemuse kohta. Missiooni eesmärk oli üldrelatiivsusteooria ja teiste sarnaste mudelite praktiline testimine.

Tehiskaaslane saadeti kosmosesse 20. aprillil 2004.

## Viited
Bergamo provints

**Bergamo** on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Bergamo linn. 

Provints piirneb põhjas Sondrio provintsi, idas Brescia provintsi, lõunas Cremona provintsi ja läänes Milano provintsiga. Provintsi lõunaosas laiub tasane Po madalik; põhjas kerkivad Alpid (kõrgeim tipp Pizzo Coca 3050 m).

Po jõgikonnas asuva provintsi lääneosas voolab Adda jõgi, idas Oglio jõgi.

## Haldusjaotus

Bergamo provints jaguneb 244 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Üle 10 000 elaniku elab järgmistes omavalitsusüksustes.


Caravaggio Santuario.jpg|Santuario di Caravaggio
Stezzano Madonna dei campi.jpg|Madonna dei Campi – Stezzano
Piazza di Osio Sotto (BG).jpg|Osio Sotto
Tavernola panorama 01.JPG|Tavernola Bergamasca, Iseo järv
Malpaga4.jpg|Castello di Malpaga
Tomè16.JPG|Rotonda di San Tomè
Roncola san bernardo.jpg|Roncola, Valle Imagna
San Pellegrino Terme - panorama.jpg|San Pellegrino Terme "Grand Hotel"
Foppolo winter.JPG|Foppolo


## [[UNESCO maailmapärandi nimistu]]
**Crespi töölisküla** (itaalia keeles *Villaggio operaio di Crespi*) kanti UNESCO maailmapärandi nimistusse 5. detsembril 1995. Tegemist on ühe paremini säilinud tööstustööliste asulaga maailmas.


Crespi cimitero.jpg|Kalmistu
Castello crespi adda.jpg|Crespi kastell
Crespi chiesa.jpg|Kirik
Crespi d’Adda, the Workers’ Cooperative (Ian Spackman 2007-007-36).jpg|Tööliste kooperatiiv
Crespi uffici.jpg|Vabrik
Crespi panorama.jpg|Küla panoraamvaade


## Viited

## Välislingid

*Bergamo provintsi  koduleht (itaalia keeles)
* Galleria orobica
Kaheidulehelised

**Päriskaheidulehelised** (*Dicotyledoneae* või *Magnoliopsida*) on katteseemnetaimede ehk õistaimede suurim klass. 

## Iseloomulikud tunnused
Üheidulehelistest eristab neid see, et neil on kaks idulehte, erandlikult võib üks iduleht olla kängunud. Kaheidulehelistel on üks peajuur ja ühe ringina asetsevad juhtkimbud, mille kambium võimaldab varre teiskasvu. Lehed on enamasti sulg-, sõrm- või võrkroodsed, terveservalised või lõhestunud. Õied on põhiliselt viietised või neljatised. Kaheidulehelised erinevad üheidulehelistest ka tolmuterade ehituse ja keemiliste omaduste, kromosoomide tugevama keerdumise jm poolest. 

## Arvukus
3/4 õistaimedest kuulub kaheiduleheliste hulka, mis on oma ehituselt, kujult ja eluvormilt mitmekesisemad kui üheidulehelised. Kaheiduleheliste liike on umbes 180 000, neist kasvab Eestis umbes 1000.

## Seltse
**Asterales* – astrilaadsed
**Boraginales* – kurgirohulaadsed
**Brassicales* – kapsalaadsed
**Caryophyllales* – nelgilaadsed
**Ericales* – kanarbikulaadsed
**Fabales* – oalaadsed
**Lamiales* – iminõgeselaadsed
**Magnoliales* – magnoolialaadsed
**Rosales* – roosilaadsed

Algelisem selts on magnoolialaadsed (uuemail andmeil seltsi *Chloranthales* esindajad), kõiki kaheidulehelisi peetakse neist arenenuks. Eesti taimestiku ürgsemad seltsid on tulikalaadsed ja vesiroosilaadsed, viimastest lahknevad ühe haruna üheiduleheliste klassi seltsid.

## Evolutsioon
Kaheidulehelised pärinevad arvatavasti vanaaegkonnas seemnesõnajalalaadseist (sõnajalgtaimed), hulgaliselt tekkis neid juura lõpus ja eriti kriidiajastul.

## Vaata ka
*üheidulehelised
*Eesti NSV floora

## Viited
Metaandmed

**Metaandmed** (inglise keeles *metadata*) on mingeid andmeid kirjeldavad andmed ehk nii-öelda andmed andmete kohta. Tavaliseks näiteks on raamatukogu kataloogikaart, mis sisaldab andmeid raamatu sisu ja asukoha kohta.

Failide puhul võivad metaandmeteks olla faili autor, loomise kuupäev, faili loomiseks kasutatud tarkvara jne. Selline teave võib paikneda faili enese sees.

Telekommunikatsioonis räägitakse sideseansside metaandmetest, mida koondab näiteks telefonikõnede register või Interneti-ühenduste ajalugu.

## Vaata ka

* Sideseansi metaandmed
* Sideandmete säilitamise õigusvastasus

## Välislingid
* Metaandmed ja EDHS-de nõuded. ra.ee
* metaandmed. ra.ee
* Informatsioon ja dokumentatsioon. Dokumendihaldusprotsessid. Dokumentide metaandmed. Osa 1, Põhimõtted = Information and documentation. Records management processes. Metadata for records. Part 1, Principles / Eesti Standardikeskus, www.ester.ee
* ESMS metaandmed, stat.ee
* MKM: Dokumendihalduse metaandmed, mkm.ee
Pavia provints

**Pavia provints** on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskus on Pavia linn.

Põhjas piirneb Milano provintsi, idas Lodi provintsi ja Piacenza provintsiga, edelas, läänes ja loodes Piemonte maakonna Alessandria provintsi, Vercelli provintsi ja Novara provintsiga.

Olulisemad asulad on
* Certosa di Pavia
* Lomello
* Mortara
* Pavia
* Stradella
* Vigevano
* Voghera

## Haldusjaotus
Pavia provints jaguneb 190 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Välislingid

*Pavia provintsi koduleht (itaalia keeles)
Lään

**Lään** ehk **feood** ehk **feodaalvaldus **on kõrgematelt valitsejatelt haldamiseks, valdamiseks ja kasutamiseks antud (**läänistatud**) kinnisvara.

Lääni mõiste sai alguse saksa õigusruumis. Hiljem levis lään kogu keskaegses õigusruumis kasutatava maaõigusliku mõistena. Esialgu nimetati lääni benefiitsiks: tähtajaliseks kasutamiseks vasallile antud maa või muu vara. 10.–12. sajandil muutusid läänid päritavateks. 13. sajandil kujunes välja lääniõigus. Lääniõiguse seaduslikud alused on kirja pandud Saksi peeglis (saksa keeles *Sachsenspiegel*) aastal 1227. Saksi peegel kehtis keskajal Põhja-Saksamaal, Eestis kuni Liivimaa õiguspeegli kehtestamiseni 1337.

Lääne jagasid süseräänid, kes olid omal maal kõrgeimad võimukandjad: kuningas, vürst, hertsog, samuti senjöörid: suurfeodaalid, korporatsioonid, kloostrid, linnad. 

Lään anti vasallile kui madalamal astmel seisvale feodaalile haldus- või sõjaliste teenete eest koos sellel maa-alal elavate talupoegadega ja muude tuluallikatega. Üksnes meesliinis pärandatav lääni nimetati **[[meeslään]]iks**. Vahel läänistati ka linnu või kuulus linn koos seda ümbritseva maaga lääni koosseisu. 

Eestis läänistati linnadest Haapsalu, Narva, Paide ja Viljandi.

Saksamaal kehtis läänisüsteem 15. sajandi lõpuni. Eestis kadus läänisüsteem tunduvalt hiljem, alles aastal 1783 muudeti läänid Venemaa keisri ukaasiga alloodideks. 

## Vaata ka
*Valdemar-Eriku lääniõigus
*pärusvaldus ehk allood (allodium)
Hernando de Soto

**Hernando de Soto Polar** (sündinud 1941 Arequipas) on Peruu majandusekspert ja publitsist, Vabaduse ja Demokraatia Instituudi looja ja juhataja Limas.

Hernando de Soto uuris 1980. aastatel vaesuse kõrvaldamise võimalusi Peruus ning jõudis järeldusele, et ühiskonna jõukuse tagab legaalsete äride ja eraomanike rohkus. 1986. aastal ilmunud raamat "Teine tee: nähtamatu revolutsioon Kolmandas Maailmas" kujunes kiiresti bestselleriks ning pälvis hulgaliselt kriitikat.

Vasakpoolselt häälestatud oponendid leidsid, et De Soto põhimõtted on vastuolus Marxi teesiga: kapitalism kontsentreerib kapitali järjest vähematesse kätesse. Vastuseks kriitikale meenutas de Soto Marxi ennustuse konteksti: mida arenenum on kapitalistlik majandus, seda vaesemaks muutub töölisklass, ja seda mitte ainult relatiivselt, vaid ka absoluutselt. Seega peaksid maailma vaeseimad inimesed olema USA töölised. 

Peruu marksistlikud partisaniliikumised, maoistlik Sendero Luminoso (Hiilgav Tee) ja Kuuba sponsoreeritud Tupac Amaru on De Sotole langetanud surmaotsuse.

2004. aastal sai Hernando de Soto Milton Friedmani auhinna vabaduse edendamise eest. 

### Tähtsamad teosed

* "Teine tee: nähtamatu revolutsioon Kolmandas Maailmas" (1986, ingliskeelne tõlge 1989)
* "Kapitali müsteerium: miks kapitalism võidutseb Läänes ja äpardub mujal" (2000)
* "Teine tee: Majanduslik vastus terrorismile" (2002)
* "Tee kapitalismile ja spontaanne seadusloome" (2004)

### Välislingid

* Mihhail Lotman, "Intellektuaal Hernando de Soto hiilgav tee", Postimees, 9. detsember 2005
Sõktõvkar

**Sõktõvkar** (komi, vene *Сыктывкар*) on Venemaa Komi Vabariigi pealinn.
Asub Sõssola (komi *Sõktõv*) jõe suubumiskohas Võtšegda (*Ežva*) jõkke. Geograafilised koordinaadid 61°40′N, 50°49′E.

Asutatud 1586. aastal kaubavahetuspunktina komidega. 1780. aastal sai linnaõigused, ametlik venekeelne nimi oli kuni 1930. aastani **Ust-Sõssolsk** (Усть-Сысольск). Nimi Sõktõvkar on tuletatud komikeelsest jõe nimest **Sõktõv** ja sõnast **kar** 'linn'.

Sõktõvkar on Sõktõvkari linnaringkonna keskus.

## Majandus
Sõktõvkar on puidutööstuse keskus.

## Haridus
Sõktõvkaris asub 1972. aastal asutatud Sõktõvkari Riiklik Ülikool ja Komi Riiklik Pedagoogikainstituut.
 

## Rahvastik
20. sajandil toimunud venelaste massiline sisseränne on jätnud komid vähemusse nii Sõktõvkaris kui kogu Komi Vabariigis. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sõktõvkari elanikest venelasi 58,4%, komisid 30,6%, ukrainlasi 3,9%, sakslasi 1,4%, valgevenelasi 1,2, tatarlasi 0,6% ja teisi rahvusi 3,9%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sõktõvkari elanikest venelasi 63%, komisid 24,7%, ukrainlasi 2,6%, valgevenelasi 0,8%, sakslasi 0,8%, tatarlasi 0,6% ja asereid 0,5%.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 235 006. Sõktõvkari osa on ka Ežva rajoon (56 200 elanikku), mille moodustab keskasulast 18 km põhja pool asuv Ežva alev. 

## Sõpruslinnad
*  Atõrau, Kasahstan
*  Debrecen, Ungari (1992)
*  Cullera, Hispaania (1997)
*  Lovech, Bulgaaria
*  Los Altos, USA
*  Taiyuan, Hiina (1994)

## Vaata ka
*Sõktõvkari lennujaam

## Viited

## Välislingid

*Sõktõvkari koduleht
*Infoportaal
*Sõktõvkari infoportaal
Björn Lind

**Björn Lind** (sündinud 22. märtsil 1978 Ljusterös) on rootsi endine murdmaasuusataja (sprinter).

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2002 Salt Lake Citys
**4. koht sprindis

*2006 Torinos
** **olümpiavõitja** sprindis
**  **olümpiavõitja** teatesprindis

*2010 Vancouveris
**19. koht klassikasprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2005 Oberstdorfis
**4. koht sprindis
**9. koht sprinditeates

*2007 Sapporos
**4. koht klassikasprindis

*2009 Liberecis
**61. koht vabatehnikasprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Björn Lind osales 74 etapil ja jõudis poodiumile kaheksal korral, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Björn Lind FIS-i kodulehel
Bjørn Lomborg

**Bjørn Lomborg** (sündinud 6. jaanuaril 1965) on taani politoloog, Kopenhaageni *Business School*i adjunkt-professor, endine Greenpeace'i toetaja, nüüd aktiivne Greenspiriti liige.

Bjørn Lomborg on maailmas tuntud eelkõige oma teosega "The Skeptical Environmentalist" (Skeptiline keskkonnakaitsja) (2001), milles ta lükkab ümber keskkonnakaitsjate ja rohelise liikumise aktivistide seisukohti.

Lomborgi seisukohad on järgmised: 
:*ökoloogiline olukord maailmas ei halvene, vaid paraneb; 
:*tehniline progress ei too endaga kaasa ökokatastroofi, vaid on põhijoontes loodussõbralik;
:*ökoloogiline mõtlemine tekib arenenud ja jõukas ühiskonnas, vähearenenud ühiskonnad on loodusvaenulikud.

Lomborg kritiseerib ka Kyōto protokolli, kuna see ei täida oma eesmärke ja juhib tähelepanu tõelistelt probleemidelt kõrvale.

## Teosed
*The Skeptical Environmentalist: Measuring the Real State of the World. Cambridge University Press 2001 (ISBN 0-521-01068-3).
*Global Crises, Global Solutions: Priorities for a World of Scarcity. Cambridge University Press 2004 (ISBN 0-521-60614-4).

## Välislingid
*Bjørn Lomborgi koduleht (inglise keeles)
*Mihhail Lotmani artikkel "Bjørn Lomborg: skeptiline ökoloog" Postimehes
*"Maailm pole mustvalge", Lomborgi-teemaline vestlusring loodusajakiri.ee-s
Togliatti

**Togliatti** (vene Тольятти) on linn Venemaal Samara oblastis. Asub Volga jõe ääres Kuibõševi veehoidla lähedal 60 km kaugusel Samarast. Togliatti on Stavropoli rajooni keskus.

Asutatud 1737, linnaõigused 1780. aastast. 1950. aastatel jäi linna territoorium rajatava veehoidla alla ja linn ehitati uuesti üles veidi kaugemal. Kuni 1964. aastani kandis linn nime **Stavropol** (Ставрополь), mitteametlikult ka **Stavropol Volga ääres** või **Volga-äärne Stavropol** (Ставрополь-на-Волге või Ставрополь-Волжский). Linn nimetati ümber Itaalia Kommunistliku Partei peasekretäri Palmiro Togliatti järgi.

Linnas on AvtoVAZ-i tehased, kus toodetakse sõiduautosid **VAZ (LADA)**. 

Elanikke oli 2005. aastal 704 800 ja 2007. aastal 705 300. Togliatti on suurim Venemaa linn, mis ei ole Venemaa föderatsioonisubjekti keskus. Halduslikult jaguneb linn kolmeks (linna)rajooniks.

31. oktoobril 2007 plahvatas hommikuse tipptunni ajal ühes Togliatti linnaliini bussis pomm. Hukkus 8 inimest, vigastada sai 60.

## Viited

## Välislingid

*http://portal.tgl.ru/
Bitches Brew

**"Bitches Brew"** on Miles Davise duubelalbum aastast 1970, mis paljude meelest lõi džäss-''rock'''i ehk *[[jazz fusion|fusion]]* kui žanri, kuigi eksperimente džässi ja *rock*i kokkusulatamiseks oli tehtud varemgi.

Album ilmus 1970. aastal plaadifirmalt Columbia/CBS ja algselt oli sellel 6 lugu (4 Davise kirjutatud, 1 Joe Zawinulilt ja 1 Wayne Shorterilt).
Thobias Fredriksson

**Thobias Fredriksson** (sündinud 4. aprillil 1975 Dals Rostockis) on rootsi murdmaasuusataja (sprinter).

Tema vend on Mathias Fredriksson.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2002 Salt Lake Citys
**17. koht sprindis

*2006 Torinos
**  **olümpiavõitja** teatesprindis
**  pronksmedal sprindis

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2001 Lahtis
**11. koht sprindis

*2003 Val di Fiemmes
** **maailmameister** sprindis

*2005 Oberstdorfis
** pronksmedal sprindis
**9. koht sprinditeates

*2009 Liberecis
**29. koht sprindis

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Thobias Fredriksson osales 102 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 20 korral, millest viiel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Thobias Fredriksson FIS-i kodulehel
Emelie Öhrstig

**Emelie Öhrstig** (sündinud 27. veebruaril 1978 Boråsis) on rootsi endine murdmaasuusataja (sprinter).

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006 Torinos
** 22. koht vabastiilisprindis
** 47. koht 10 km klassikasõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2003 Val di Fiemmes
**21. koht sprindis

*2005 Oberstdorfis
** **maailmameister** sprindis
**9. koht paarissprindis

## Välislingid

* Emelie Öhrstig FIS-i kodulehel
Hopjor

**Hopjor** (vene keeles *Хопёр*) on jõgi Venemaal. Saab alguse Volga kõrgustikult Penza oblastis ja voolab edelasse. Enne Kalatši kõrgustikku pöörab lõunasse ja suubub vasakult Doni jõkke.

Pikkus 980 km, valgla 61 100 km². Laius on kuni 100 m.

Jõe ääres asuvad linnad on Balašov, Borissoglebsk, Povorino, Arkadak, Novohopjorsk ja Urjupinsk.

Suuremad lisajõed on Vorona, Savala ja Buzuluk.
Marita Koch

**Marita Koch** (tänapäeval **Marita Meier-Koch**; sündinud 18. veebruaril 1957 Wismaris) on endine Ida-Saksamaa kergejõustiklane (100 m, 200 m ja 400 m jooksja). Olümpiavõitja (1980), kolmekordne maailmameister (1983) ja kümnekordne Euroopa meister. Kehtiva 400 m maailmarekordi (**47,60**) valdaja.

Koch on IAAF-i kuulsuste halli liige.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

1980 **olümpiavõitja** 400 m **48,88** ja hõbemedal 4x400 m **3.20,4**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

1983
***maailmameister** 200 m **22,13**
***maailmameister** 4x100 m **41,76**
***maailmameister** 4x400 m **3.19,73**
*hõbemedal 100 m **11,02**  

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

1978 **Euroopa meister** 400 m **49,94** ja 4x400 m **3.21,2**
1982 **Euroopa meister** 400 m **48,15** ja 4x400 m **3.19,05**
1986 **Euroopa meister** 400 m **48,22** ja 4x400 m **3.16,87**

#### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]

1977 **Euroopa sisemeister** 400 m **51,14**
1979 hõbemedal 60 m **7,19**
1981 pronksmedal 50 m **6,19**
1983 **Euroopa sisemeister** 200 m **22,39**
1985 **Euroopa sisemeister** 200 m **22,82**
1986 **Euroopa sisemeister** 200 m **22,58**

### [[Maailmarekord]]id

## Välislingid
* 
*Pilt 1     
*Pilt 2
*Pilt 3
Laugrannik

**Laugrannik** on lauge reljeefiga rannik.

Rannikute reljeefi alusel eristatakse laugrannikuid ning järskrannikuid. Laugrannikud jagunevad omakorda järsak- ja lauskrannikuks.

Kogu Eesti rannik on laugrannik. 

## Vaata ka
*Järsakrannik
*Järskrannik
*Lauskrannik
August Sabbe

**August Sabbe** (1. september 1909 – 28. september 1978) oli Eesti viimaseks metsavennaks peetav mees, kes langes Paidra ja Leevi küla lähedal arreteerimiskatsel, uputades end Võhandu jõkke.

August sündis 1. septembril 1909. aastal pere (isa Jaan Hindriku poeg Sabe ja ema Katri Sabe (sündinud Nassar)) noorima lapsena. Tal olid vennad Rudolf ja Heinrich ning õde Hilda. Lapsepõlv läks mööda Võhandu jõe ääres. Eesti Vabadussõja alguses läksid Augusti mõlemad vennad Eesti iseseisvuse eest sõdima. Vend Heinrich langes 1919. aastal, olles Eesti ratsaväe koosseisus. Teine vend Rudolf tuli aga sõjast eluga tagasi ning temast sai Vabadusristi kavaler.

Pärast Kaitseväes aja teenimist liitus ta Eesti Kaitseliiduga, kus oli Lasva-Pindi ratsaeskadroni 2. rühmas. Kui isa 1930. aastal suri, tuli Augustil Kaitseliidus olemine lõpetada ja alustada talumehena.

Kui algas Vene okupatsioon ja II maailmasõda, taheti palju noori mehi Vene sõjaväkke. Nagu paljud teised Eesti poisid, otsustas ka August Vene armee asemel valida metsamineku. Koos paljude teiste kaaslastega vallutati 1941. aastal Lasva rahvamaja.

Saksa okupatsiooni ajal tuli August metsast välja ja teda taheti kohe ka Saksa armeesse. Sõja ajal sai aga juhuslikust pommikillust haavata Augusti ema Katri. Nüüd polnud Augustil enam mitte ühtegi pereliiget.

Taas Nõukogude võimu ajal kuulutati välja meeste mobilisatsiooni sõjaväkke. Selle peale läks August uuesti ennast metsa varjama. 1945. aastal lubati kõigil kellel polnud "veresüüd" kaelas metsast välja tulla. Nii tegi ka tema ja hakkas tegema Paidra külas veskitööd.

Veskis võeti aga August kinni ja viidi julgeolekusse, kus talle pandi agendinimeks "Jaan". Tema ülesandeks sai üles otsida tuntud metsavendade salk, kuhu kuulusid Jaan Roots, Arnold Kakko ja Paul Randmaa, ning tuua nad julgeolekusse. August aga põgenes agenditöö asemel uuesti metsa. 1950. aastal sai August just selle salga liikmeks, mida tal kästi julgeolekusse viia. Mehed varjasid ennast Suure Taevaskoja ligidal metsas, punkris. Ta kuulus Rootsi salga nn. tagalameeskonda, kuna ta hoolitses söögi ja varustuse eest. Jaan Roots koos oma salgaga sai surma Räpina lähedal Ristipalos 1952. aastal. 

Pärast seda hakkas August ennast üksinda varjama. Enamasti varjas ta ennas Võrumaa ja Põlvamaa metsades, Pindi, Paidra ja Leevi külade lähedal. Augustit otsis nii Põlva kui ka Võru KGB. Pärast pikki otsinguid leiti ta lõpuks Võhandu jõe äärest, kus KGB ohvitser Ervin Oras ja SORVVO inspektor Neeme Taavel ennast samuti kalameesteks riietasid. Alanud rüseluses õnnestus Augustil jõkke hüpata ja seal ennast ära uputada. Võimalik on ka, et ta uputati ära. Ta uppus 28. septembril 1978. aastal. August Sabbe maeti Tartus Raadi kalmistule.

## Mälestuse jäädvustamine
August Sabbele on püstitatud mälestuskivi tema langemiskohas Võhandu jõe ääres. 1998. aastal paigutati graniidist hauakivi Sabbe kalmule Tartu Maarja kalmistul.

## Vaata ka
*Võrumaa metsavennad
*Metsavennad
*Ants Kaljurand
*Józef Franczak

## Viited

## Välislingid
*August Sabbe radadel
* Mart Arold: kohtumine metsavend August Sabbega. Postimees, 1. september 2009
Mahhatškala

**Mahhatškala** (avaari *МахIачхъала*, lesgiini *Магьачкъеле*, tabasaaraani *Мягьячгъала*, dargi *ГIянжи-Къала* või *МяхIячкъала*, kumõki *Магьачкъала*, laki *МахІачкъала* või *Анжи*, aserbaidžaani *Mahaçqala*, vene *Махачкала*) on linn Venemaal, Dagestani Vabariigi pealinn. Asub Kaspia mere ääres. 

## Ajalugu
Linn asutati 1844. aastal kumõkkide maale kindlusena, mis Peeter I auks sai nimeks **Petrovskoje**. Mägilased kasutasid nime Anži-Kala.

Linnaõigused sai asula 1857. aastal nime all **Petrovsk-Port** (*Петровск-Порт*). 1922. aastal nimetati Dagestani revolutsionääri Mahomed Ali Dahhadajevi (hüüdnimi **Mahhatš**) järgi Mahhatškalaks (*kala* on mitmes Dagestani keeles 'kindlus, linn').

1970. aastal toimus suur maavärin, mis põhjustas linnas suuri purustusi.

## Haridus
Linnas asub 1931. aastal asutatud Dagestani Riiklik Ülikool.

## Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 466 800, 2010. aastal aga 578 000.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mahhatškala elanikest avaare 26,8%, kumõkke 17,7%, darge 13,8%, lakke 13,0%, lesge 12,0%, venelasi 8,0%, tabassaraane 2,0%, rutuule 1,1%, nogaisid 0,9%, aguule 0,7%, tsahhe 0,4% ja muudest rahvustest inimesi 3,6%.

## Vaata ka
* Mahhatškala Anži
* Mahhatškala peamošee

## Viited

## Välislingid

*Mahhatškala koduleht
Marilyn Manson

**Marilyn Manson** on 1989. aastal Ameerikas moodustatud rokkansambel.

Ansambli edukaimad singlid on "The Dope Show", "Sweet Dreams (Are Made of This)", "The Beautiful People" ja "mOBSCENE". 

Bänd on neljal korral olnud Grammyle nomineeritud, kuid seni pole bänd võitnud.

Ansambli esialgne nimi oli Marilyn Manson & the Spooky Kids. Bändiliikmete nimed on kombineeritud kuulsast naissoost seksisümbolist (Marilyn Monroe) ja sarimõrvarist (Charles Manson). Bändiliikmete riietus on sageli äärmuslik ja veider ning meik väljakutsuv. Bänd on tuntud oma šokeeriva käitumisega nii laval kui tavaelus ning laulusõnad viitavad sageli seksile, narkootikumidele ja vägivallale. Kristlikud organisatsioonid on korraldanud nende vastu meeleavaldusi ja bändi lavakäitumist on nimetatud solvavaks ja nilbeks, mistõttu on sõusid ära jäetud. 

Ameerika Ühendriikides on bändi kolm albumit hinnatud plaatina- ja hõbeplaadi tiitli vääriliseks. Bändil on olnud kaks esikohaalbumit. Muusikakanal VH1 seadis bändi saja parima rokiartisti seas 78. kohale. Bändi albumeid on ostetud maailmas üle 50 miljoni.

Manson ja tema bänd esinesid 2007. aasta detsembris Eestis. Samal aastal saavutas nende album "Eat Me, Drink Me" Eesti muusikaedetabelis esikoha.
Ansambli liikmed on korduvalt vahetunud.

### Praegune koosseis

*Marilyn Manson – vokaal (1989–)
*Paul Wiley – kitarr, programmeerimine (alates 2014)
*Gil Sharone – trummid (alates 2014)
*Daniel Fox – klahvpillid, löökpillid (alates 2015)

### Endised bändiliikmed
* Twiggy Ramirez – bass (1993–2002; 2008–2017)
* Zsa Zsa Speck – klahvpillid (1989–1990)
* Olivia Newton Bundy – bass (1989–1990)
* Gidget Gein – bass (1990–1993)
* Sara Lee Lucas – trummid (1990–1995)
* Daisy Berkowitz – kitarr (1989–1996)
* Zim Zum – kitarr (1996–1998)
* John 5 – kitarr (1998–2004)
* Madonna Wayne Gacy – klahvpillid, löökpillid, programmeerimine (1990–2007)
* Tim Sköld – kitarr, klahvistik, bass, taustalaul (2002–2008)
* Ginger Fish – trummid (1995–2011)
* Chris Vrenna – klahvistik, löökpillid, programmeerimine (2007–2011)
* Fred Sablan – bass (2010–2014)
* Tyler Bates – kitarr, taustalaul (2014–2015)

### Stuudioalbumid
*"Portrait of an American Family" (1994)
*"Smells Like Children" (1995)
*"Antichrist Superstar" (1996)
*"Mechanical Animals" (1998)
*"Holy Wood (In the Shadow of the Valley of Death)" (2000)
*"The Golden Age of Grotesque" (2003)
*"Lest We Forget: The Best Of" (2004)
*"Eat Me, Drink Me" (2007)
*"The High End of Low" (2009)
*"Born Villain" (2012)
*"The Pale Emperor" (2015)
*"Heaven Upside Down" (2017)
*"We Are Chaos" (2020)

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Marilyn Mansoni viki
Asti

**Asti** on linn Itaalias Piemonte maakonnas, Asti provintsi halduskeskus. Asti asub umbes 80 km Torinost läänes Tanaro jõe vasakul kaldal Monferrato mägede vahel.

## Ajalugu

Asutati Gallia liguurlaste poolt; 89 eKr oli selle kohal Rooma asundus.

## Vaatamisväärsused

Piazza Alfieri linnasüdames on linna iidseim asustusala. Väljak on ümbritsetud uhkete 19. sajandi paleedega; väljakul asub Vittorio Alfieri monument.

* San Pietro in Consavia kirik (15. sajand)
* Asti toomkirik (*Duomo*), 14. sajandi gootika 
* Collegiata di San Secondo kirik (13.&ndash;15. sajand; gooti stiilis) ja Comentini torn
* Palazzo di Bellino (ümber ehitatud 1730 Benedotto Alfieri poolt); Risorgimento muuseumi ja linna kunstigalerii asukoht

## Kultuur

Asti on luuletaja Vittorio Alfieri (1749–1803) sünnilinn.

Alates 1257. aastast peetakse Astis iga-aastast paliot.

## Vein

Sealsest veinipiirkonnast saadakse Itaalia kuulsaimat, Asti vahuveini. 

## Viited

## Välislingid
*Asti valla koduleht (*itaalia keeles*)
Adolf von Seckendorff

Vabahärra **Franz Adolf von Seckendorff** (17. märts 1857 Gera – 8. mai 1941 Waldsieversdorf) oli Preisimaa jalaväekindral, 1918. aastal Eestimaa sõjakubernerina Saksa okupatsioonivõimu kõrgeim esindaja Eestis.

## Elulugu
### Päritolu

Põlvnes vanast Frangimaa aadlisuguvõsast, mille kohta on ürikulisi teateid 1254. aastast. Ta oli vabahärra Evan von Seckendorffi (1821−1882) ja tema abikaasa Pauline von Flemmingi (1826−1864) poeg; tema vanem vend oli hilisem jalaväekindral Gustav von Seckendorff (1848−1924).

### Sõjaväeteenistus Esimese maailmasõjani
Õppis kadetikorpuses. Seejärel astus sõjaväeteenistusse ja temast sai 1874. aastal 7. Tüüringi jalaväerügemendi *portepée*-lipnik. Ta oli selles väeosas esmalt pataljoni- ja alates 1881. aastast rügemendiadjutant. 1884. aastal viidi ta üle Berliini 2. kaardiväerügementi ja 1889. aastal Suure kindralstaabi koosseisu. 1890. aastal määrati sõjaväeatašeeks Viini. Järgmisel aastal teenis Hannoveris 20. jalaväediviisi staabis. 1895. aastal määrati 1. kaardiväe jalaväediviisi staapi. Majoriks ülendatuna oli alates 1897. aastast 2. kaardiväe jalaväerügemendi pataljonikomandör. 1899. aastal oli sõjaväeinspektor kindralstaabi juures. Seejärel õppis Preisi sõjaväeakadeemias ja ülendati 1902. aastal ooberstleitnandiks. Kaks aastat hiljem sai temast Magdeburgis asunud IV armeekorpuse staabiülem. 1905. aastal anti talle oobersti aukraad ja määrati järgmisel aastal 7. Pommeri jalaväerügemendi komandöriks. 1908−1910 oli ta Mainzi kindluse komandant. 1909. aastal anti talle ajutine kindralmajori auaste, mis muudeti järgmisel aastal alaliseks. 1910−1913 oli ta Königsbergi kindluse komandant, kellena ülendati kindralleitnandiks.

### Eestimaa sõjakuberner 1918. aastal
Pärast Lääne-Eesti saarte vallutamist Saksa vägede poolt nimetati Seckendorff 1917. aastal Saaremaa kuberneriks. Alates 1918. aasta veebruarist oli ta Põhjakorpuse juhataja. Märtsis nimetati see väeüksus ümber 68. kindralkomandoks. Märtsist novembrini oli Seckendorff sõjakubernerina Saksa okupatsioonivõimu kõrgeim esindaja Eestis. 28. veebruaril 1918 andis Seckendorff korralduse, mille alusel võisid Eesti rahvuslikud väeosad jätkata oma tegevust elanike julgeoleku, nende varanduse ja korra tagamisel. Kuid loodava rahvusvägede organisatsiooni iga − selle ülemaks pidi saama kindralmajor Andres Larka − ei olnud kuigi pikk. 27. aprillil 1918 tühistas Seckendorff Brest-Litovski rahulepingu alusel oma esialgse loa ja andis käsu organisatsiooni likvideerimiseks.

### Hilisem karjäär
Seckendorff jäi 68. kindralkomando juhatajaks 1919. aasta jaanuarini. Sõjaväelise karjääri lõpetas ta jalaväekindrali auastmes.

## Auastmed

## Tsitaadid
Eestimaa maakoosolekul 9. aprillil 1918:

Teadaanne pärast Eesti mandriosa okupeerimist:

## Viited

## Välislingid
*Vabahärra Adolf von Seckendorffi eluloolised andmed
*Vabahärra Adolf von Seckendorffi portree Rahvusarhiivi fotoinfosüsteemis Fotis
Vabahärra

**Vabahärra** (saksa keeles *Freiherr*, rootsi keeles *friherre*) oli Saksamaal läänindusajastul maahärra teenistusest vaba aadliku tiitel; hiljem auastmelt krahvile allpool järgnev aadlik (1561. aastast ka Rootsi rüütelkonnas). 

Vabahärra tiitlit loetakse tasemelt võrdseks parunitiitliga. Venemaa keisririigis seati parunitiitel sisse alles 18. sajandil, mil ka Balti kubermangude aadlisuguvõsade esindajad said õiguse ennast paruniks tituleerida. Keiser Aleksander II ajal anti rida parunitiitleid ka neile aadlikele, kel neid varem polnud. Seetõttu kasutasid parunitiitlit sageli ka Balti provintside aadlisuguvõsad, kes tegelikult kandsid varem vabahärra  tiitlit.

Erinevalt vabahärratiitlist tarvitati parunitiitlit ilma partiklita *von* (mõningate eranditega).

## Vaata ka
*vabaproua
*riigivabahärra
Emmeline Pankhurst

**Emmeline Pankhurst** (15. juuli 1858 – 14. juuni 1928) oli üks Suurbritannia naisõiguslaste liikumise algatajaid. 

Ta sündis Manchesteris ja ta neiupõlvenimi oli Emmeline Goulden. 1879. aastal abiellus ta advokaat Richard Marsden Pankhurstiga. Pankhurst oli naiste valimisõiguse toetaja. Emmeline Pankhurst asutas Naiste frantsiisimise Liiga, kuid see jäi pooleli tema abikaasa surma tõttu 1898. 1903 asutas ta Naiste Sotsiaalse ja Poliitilise Liidu (*Women's Social and Political Union*), mis oli tuntud oma sõjakuse poolest. Sinna kuulusid sellised naised nagu Annie Kenney, Emily Davison ja Ethel Smyth, samuti ta tütred Christabel ja Sylvia Pankhurst. 

Tema teine tütar, Adela Pankhurst emigreerus Austraaliasse, kus ta oli poliitiliselt aktiivne alguses Austraalia Kommunistlikus Parteis ja siis fašist Austraalia Esimeses Liikumises.

Emmeline Pankhursti tegevusele tõmbas tähelepanu see, et ta oli mitu korda vangis. Tema autobiograafia "My Own Story" avaldati 1914.

1914. aastal, kui algas Esimene maailmasõda, julgustas ta naisi meeste töid tegema, et mehed saaksid sõtta minna. Koos David Lloyd George'iga organiseeris ta paraadi 30 tuhande naisega, et julgustada tööandjaid andma naistele meeste töid. Pankhurst rakendas kogu energia sõja tarbeks, samas kui kõik tema liikumise kaaslased ei toetanud sõda.

Märtsis 1918 said naised Suurbritannias ja Iirimaal valimisõiguse, kui nad olid 30-aastased (mehed võisid olla 21-aastased). Novembris 1918 said üle 21-aastased naised õiguse kandideerida parlamenti. Oli olukord, kus valida said vanemad naised kui kandideerida. Meestega võrdsed valimisõigused said naised Suurbritannias 1928.

Emmeline Pankhurst suri 1928. aastal 69-aastaselt, kui enamik tema eesmärke oli teostunud.

## Välislingid
*
O'ahu

**O'ahu** (havai *O'ahu* [oˈʔɐhu], inglise **Oahu** [oʊˈɑːhuː]) on saar Hawaii saarestikus. 

O'ahu pindala on 1600 km2 ning see on suuruselt kolmas saar Hawaii saarestikus. 

O'ahu elanike arv on umbes 876 000.

Saarel asub Hawaii osariigi pealinn ja suurim linn Honolulu. Teised suuremad O'ahu linnad on Kailua, Waipahu, Pearl City ja Kāne'ohe. Saarel asub ka USA laevastikubaas Pearl Harbor.

Saar on tekkinud kilpvulkaanide Wai'anae ja Ko'olau tegevuse tulemusel. O'ahu kõrgeim tipp on 1225 m kõrgune Ka'ala. 

Esimeste eurooplastena astusid O'ahu pinnale 28. veebruaril 1779 HMS Resolutioni meeskonna liikmed 2 nädalat pärast James Cooki surma Hawaii saarel.

Havai kuningas Kamehameha III viis oma pealinna Lāhaināst Maui saarel O'ahule 1845. aastal.

Tänapäeval on O'ahu turistide meelispaik.

Saarel on filmitud seiklussarja "Teadmata kadunud".

## Välislingid
Florence Griffith-Joyner

**Florence Griffith-Joyner** (21. detsember 1959 Los Angeles – 21. september 1998 Mission Viejo, California) oli USA kergejõustiklane. 

Florence Griffith-Joyner oli kolmekordne olümpiavõitja (1988) ja maailmameister (1987). Tema nimel on kehtiv 100 m jooksu **(10,49)** ja 200 m jooksu **(21,34)** maailmarekord.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

Los Angeles 1984 
*hõbemedal 200 m jooksus **22,04**
Seoul 1988
***olümpiavõitja** 100 m jooksus **10,54**
***olümpiavõitja** 200 m jooksus **21,34**
***olümpiavõitja** 4x100 m teatejooksus **41,98**
*hõbemedal 4×400 m teatejooksus **3.15,51**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

Rooma 1987
***maailmameister** 4x100 m teatejooksus **41,58**  
*hõbemedal 200 m jooksus **21,96**

### [[Maailmarekord]]id

                                                   

Ala
Tulemus
Aeg
Koht


100 m jooks
**10,49** 
16. juuli 1988 
Indianapolis 
 

200 m jooks
 **21,56**
29. september 1988 
Seoul 
 

200 m jooks
**21,34** 
29. september 1988 
Seoul 
 


## Välislingid
* 
### Pilte Florence Griffith-Joynerist
* Pilt 1
* Pilt 2