open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rossija

**Rossija** on Venemaa venekeelne nimetus. Seda nime kannavad paljud asjad:

***[[Rossija (Moskva hotell)|Rossija]]**, endine hotell Moskvas
***[[Rossija (Peterburi hotell)|Rossija]]**, hotell Peterburis
***[[Rossija (lennufirma)|Rossija]]**, lennufirma
***[[Rossija (laev)|Rossija]]**, tuumajäälõhkuja
***[[Rossija (telekanal)|Rossija]]**, telekanal
***[[Rossija (kindlustusfirma)|Rossija]]**, kindlustusfirma
***[[Rossija (pank)|Rossija]]**, pank
***[[Rossija (raadiojaam)|Rossija]]**, raadiojaam
***[[Rossija (laevaklass)|Rossija]]**, laevaklass
Kiik & kirik

**"Kiik & kirik"** on Tõnis Mäe juubelialbum. 

Album on salvestatud koos Politseiorkestriga Eesti Rahvusringhäälingu stuudios 2008. aastal.

## Laulud

1. **Kiik**                      - Tõnis Mägi  1.40

2. **Rong**                      - Tõnis Mägi, Ott Arder, arr. Ülo Mälgand  5.22

3. **Gordioni sõlmed**           - Elmu Värk, Ott Arder, arr. Tauno Aints, (flüügelhorn: Jaak Oserov) 4.57
                         
4. **Kännud**                    - Tõnis Mägi, arr. Ülo Mälgand, (kitarr: Kaido Kodumäe) 3.10
                       
5. **Tiivad**                    - Tõnis Mägi, arr. Tauno Aints  3.48

6. **Muulil**                    - Tõnis Mägi, arr. Ülo Mälgand  4.56

7. **Kunstniku kool**            - Tõnis Mägi, arr. Siim Aimla, (el.klaver: Ülo Mälgand, saksofon: Benno Aava) 4.09
                         
8. **Sünnipäev**                 - Toomas Taul, arr. Tõnis Mägi ja Tõnis Kõrvits  2.57

9. **Doktor, aita**               - Tõnis Mägi, arr. Ülo Krigul, (klaver: Ülo Mälgand) 5.22
                         
10. **Tuhat aastat üksindust**   - Tõnis Mägi, arr. Katri Kaasik, (flüügelhorn: Jaak Oserov) 4.55
                        
11. **Kuula, Muusik**             - Tõnis Mägi, arr. Teet Raik, (kitarr: Kaido Kodumäe) 4.44
                         
12. **Sa haara kinni mu käest**  - Mikk Targo, arr. Ülo Krigul, (el.klaver: Ülo Mälgand) 4.09
                         
13. **Silma-Pilk**               - Tõnis Mägi, arr. Teet Raik  3.39

14. **See on, laps, meie muld**    - Tõnis Mägi, Leelo Tungal, arr. Tõnis Kõrvits  3.01

15. **Kirik**                    - Tõnis Mägi  1.41

## Välislingid
*
Rossija (Moskva hotell)

**Rossija** (vene keeles Гостиница «Россия») oli hotell Moskva kesklinnas, mis valmis aastail 1964–1967 ajaloolise Zarjadje asumi kohale. See oli üks Euroopa suurimaid hotelle 3182 numbritoa ja 5300 voodikohaga. Hotell lammutati aastail 2006–2007.

Hotell koosnes neljast 12-korruselisest ristkülikukujuliselt paiknenud korpusest mõõtmetega 250 × 150 meetrit.

25. veebruaril 1977 puhkes hotellis tulekahju, milles hukkus 42 inimest.

## Välislingid
Keskuse tänav (Tallinn)

**Keskuse tänav** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Mustamäe asumis.

Tänav algab Sõpruse puiesteelt ja kulgeb ümber Männi pargi. Keskosas ristub Mustamäe teega ja lõpeb Ehitajate teega. Tänava pikkus on umbes 660 meetrit.

## Hoonestus
Tänava ääres asuvad viie- ja üheksakorruselised paneelelamud. 2007. aastal valmis Keskuse 14a seitsmekorruseline elamu (tellija OÜ Fine Kinnisvara, ehitas AS Harju Ehitus).

Keskuse tänav 18 asub Tallinna Mustamäe Gümnaasium, Keskuse tänav 16 tegutses kauplus Männi, Keskuse 5 kinnistul asub trolliliini lõppjaama dispetšerihoone.

Keskuse tänavat mööda kulgevad Tallinna trollibussiliin 4 (Keskuse – Balti jaam) ja bussiliin 72 (Keskuse – Kopli). Keskuse 5 kinnistul asub trolliliini lõppjaama dispetšerihoone. Tänavale jäävad peatused: Männi ja Keskuse.
## Ajalugu
Tänava nimi võeti kasutusele 1966. aastal. Nimi tuleneb sellest, et algselt kavandati tänava ümbruskonda Mustamäe linnaosa keskuseks. 
## Viited

## Vaata
* Keskuse tänav
* Sõpruse puiestee (Tallinn)
* Mustamäe tee
* Ehitajate tee (Tallinn)
* Männipark
Fier

**Fier** on linn Albaanias, Fieri maakonna ja Fieri ringkonna halduskeskus. Asub Aadria mere rannikust 15 km kaugusel Semani jõe ääres.

Fier rajati 18. sajandil. Läheduses asuvad antiikaegse Apollonia linna varemed.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi KS Apolonia Fier.

## Välislingid

*Fier'i koduleht (*albaania keeles*)
Fieri maakond

**Fieri maakond** (*Qarku i Fierit*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias.

Maakonna keskus on Fieri linn.

Jaguneb kolmeks ringkonnaks: Fieri ringkond, Lushnjë ringkond ja Mallakastëri ringkond.

## Viited
Tirana maakond

**Tirana maakond** (*Qarku i Tiranës*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaania keskosas.

Maakonna keskus on Tirana linn.

Jaguneb kaheks ringkonnaks: Tirana ringkond ja Kavajë ringkond.

## Viited
Rwanda vapp

**Rwanda vapp** on Rwanda Vabariigi riigivapp. Vapp on kasutusel alates aastast 2001.

Vapp on lipuvärvides. Sinine, kollane ja roheline värv tähistavad vastavalt rahu, arengut ja heaolu ning kolme rahvusrühma, hutude, tutside ja batvade rahumeelset kooselu.

Kollasel lindil on riigi ruandakeelne nimi ja rahvuslik deviis "Ubumwe, umurimo, gukunda igihugu" ("Ühtsus, töö, patriotism").

Riigi sümboolika vahetuse põhjustas asjaolu, et vana lippu ja vappi hakati seostama Rwanda genotsiidiga. Ka vana vapp oli vana lipu värvides, aga 2001. aastal lipu värve muudeti.

## Vaata ka
* Rwanda lipp
Black & Decker

**Black & Decker** on USA ettevõte, mille tegevusala on tööriistade ning aia- ja kodutarvikute tootmine.

Black & Deckeri asutasid 1910 S. Duncan Black ja Alonzo G. Decker olmetehnikakaupluse Baltimore'is. Aastal 1917 leiutati Black & Deckeris elektritrell.

## Ajalugu
* 1910 – asutamine 
* 1917 – avati tehas Towsonis 
* 1922 – avati tehas Kanadas, kus toodeti kruvikeerajaid
* 1925 – Black & Decker avati Londonis 
* 1928 – Black & Decker avati Clevelandis 
* 1929 – Black & Decker avati Sydneys
* 1936 – Black & Decker asutas New Yorgi börsi 
* 1941 – Black & Decker hakkas tootma relvi ja relvade varuosi 
* 1943 – Black & Decker oli kiidetud kaitseväega 
* 1946 – Black & Decker avas tehase São Paulos. Samal aastal hakkas Black & Decker tootma kodukasutajatele mõeldud meisterdamistööriistu (inglise keeles DIY – *do-it-yourself*)
* 1951 – suri S. Duncan Black ja presidendiks sai Alonzo G. Decker 
* 1950–1960 – Black & Decker avas oma tehased paljudes riikides 
* 1960 – presidendiks sai Robert D. Black, avati DeWalt Lancasteris
* 1967 – Itaalias asuv tehas Black & Decker sai auhinna Oscar del Commercia 
* 1972 – Nippon Black & Decker oli esimene eraettevõtte Jaapanis.
* 1973 – hakati tootma II klassi isolatsiooniga elektritööriistu, mille korpuse kaitsmiseks rikkevoolust ei vajata maandust 
* 1984 – General Electric ostis Black & Deckeri tehased paljudes riikides. Samal aastal uuendas Black & Decker oma logo
* 1988 – Black & Decker sai medali "Medal of Professional Excellence" 
* 1994 – populaarseks tooteks said The Snake Lighti taskulambid 
* 2003 – Black & Decker müüs Assa Abloyle oma Euroopa lukutootmisüksused

## Viited

## Välislingid

* Black & Deckeri koduleht
Bosch

**Bosch** (*Robert Bosch GmbH*) on saksa kontsern, mille ettevõtetes toodetakse autoosi, kodumasinaid ja tööriistu. Maailmas on ta selles valdkonnas liidrikohal. Peakontor asub Gerlingenis.

Boschi kontserni kuulub 280 ettevõtet ja 13 000 teeninduskeskust 140 riigis.

## Ajalugu

* 1886 – Robert Bosch (1861–1942) asutas Stuttgardis ettevõtte, mida ta nimetas "täppismehaanika ja elektrotehnika töökojaks"
* 1932 – maailma esimene lööktrell
* 1946 – maailma esimene elektriline tikksaag
* 1952 – maailma esimene isoleeritud korpus tööriistadele
* 1984 – maailma esimene akulööktrell 
* 1990 – SDS-i ilmumine 
* 1992 – maailma esimene kergem ja kõige kiirem lööktrell 
* 1994 – kõige võimsam lööktrell *GBH 10 DC*
* 1997 – maailma esimene variolihvmasin

## Juhtimine

### Juhtkond
Praegune aktsiajaotus
* Boschi perekond 7% 
* Franz Fehrenbach 92%

## Välislingid
* Bosch Eesti koduleht
Tallink Takso

**AS Tallink Takso** oli Eesti transpordifirma, mille põhitegevus oli taksoteenuse osutamine Tallinnas. Lisaks tegeles ettevõte autorendi ja autopesuga. Tallink Takso omanikud olid AS Infortar (51%), AS Tallink Grupp (34%) ja Tallink Takso juhataja Alger Holzmann (15%).

## Ajalugu

2007. aasta augustis asutas investeerimisfirma Infortar koos kaasaktsionäridega taksofirma Tallink Takso. Seejärel tehti teatavaks plaan, et 2008. aasta esimestel kuudel alustab äsja loodud ettevõte tööd 100 uue taksoga.

26. mai hommikul kell 05.00 alustas Tallink Takso klientide teenindamist 51 taksoga.

Tallink Takso hinnad on teiste Tallinna taksoettevõtete hindadest kõrgemad. 

Jaanuaris 2025 andis Infortar teada, et Tallink Takso tegevus lõpetatakse ning firma likvideeritakse. 

## Viited
 

## Välislingid
* AS Tallink Takso koduleht
Villem Robi

**Villem Robi** (22. mail 1949) on eesti loomaarst.

Talle kuulub Torma vallas Rääbise külas loomakliinik ja lemmikloomahotell.

## Viited

## Välislingid

*Robijärve kasvab metsloomakeskuseks
*Purupurjus loomaarst kukkus keset lõikust laua alla, EPL, 17. oktoober 2007
*Olin jumala üksi põrandal. Ja mind jäeti sinna. Surema.
*Amet tunnistas kehtetuks loomaarst Villem Robi tegevusloa 
*Kohus rahuldas Villem Robi kaebuse tema veterinaararsti tegevusloa lõpetamise otsuse peale, 1. juuli 2008
Keskuse tänav

**Keskuse tänav** on tänavanimi mitmes Eesti asulas: 

***[[Keskuse tänav (Kehra)|Keskuse tänav]]** Kehras
***[[Keskuse tänav (Tallinn)|Keskuse tänav]]** Tallinnas
***[[Keskuse tänav (Viljandi)|Keskuse tänav]]** Viljandis
***[[Keskuse tänav (Hulja)|Keskuse tänav]]** Hulja alevikus 
***[[Keskuse tänav (Kaiu)|Keskuse tänav]]** Kaiu alevikus
***[[Keskuse tänav (Lehtse)|Keskuse tänav]]** Lehtse alevikus
***[[Keskuse tänav (Sauga)|Keskuse tänav]]** Sauga alevikus
Võru Draamastuudio

**Võru Draamastuudio** tegutses Võru Teatriateljee (hilisema Võru Linnateatri) üksusena kultuurimaja Kannel juures aastal 2001–2012. 

Juhendajad olid Taago Tubin (2001–2008) ja Tarmo Tagamets (2002–2012).
Franz Ferdinand (ansambel)

**Franz Ferdinand** on 2001. aastal Šotimaal Glasgow's loodud *[[indie rock]]*'i bänd.

Ansamblisse kuuluvad Alex Kapranos (laul ja kitarr), Bob Hardy (basskitarr), Nick McCarthy (rütmikitarr, süntesaator ja taustalaul) ja Paul Thomson (trummid, löökpillid ja taustalaul).

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Franz Ferdinand" (2004)
*"You Could Have It So Much Better" (2005)
*"" (2009)
*"Right Thoughts, Right Words, Right Action" (2013)
* "Always Ascending" (2018)
* "The Human Fear" (2025)

## Välislingid
* 
*
Piljard

**Piljard** on sportmäng, milles kiiga lüües veeretatakse kuule piiretega laua külgedel ja nurkadel asetsevatesse aukudesse.

Piljardit mängitakse mitmel viisil, eri reeglite ja varustusega. Populaarsemad alad on ameerika pool, snuuker, püramiid ja karambool.

Piljardile lähedaste alade hulka kuulub näiteks koroona.

## Piljard Eestis
Piljardi arendamisega Eestis tegeleb Eesti Piljardiliit, mis ühendab 9 klubi ja umbes 400 harrastajat.

## Viited
Brennenstuhl

**Brennenstuhl** on Saksamaa ettevõte, mille asutas 1958. aastal Tübingenis Hugo Brennensthul. 

## Tooted
* Ehituse ja üldehituse elektritööriistad 
* Välis- ja siseehituse elektritööriistad 
* Ehitusobjektide valgustusseadmed 
* Pikendusjuhtmed 
* Liikumis- ja suitsuandurid
* Redeltrepid

## Välislingid
*Brennenstuhl
Inseneride Meeskoor

**Inseneride Meeskoor** on eesti koor, mille asutasid 1987. aastal peamiselt TPI Akadeemilisest Meeskoorist eraldunud lauljad. EKE Projekti juures tegevust alustanud koori nimeks sai **EKE Inseneride Meeskoor**.

Koor saavutas algusaastatel kiiresti edu. Koori liikmed valiti konkursi korras ning vastu võeti umbes 2/3 soovijatest.

Juba teisel tegutsemisaastal õnnestus kooril 1988. aasta Eesti meeskooride võistulaulmisel jagada teist ja kolmandat kohta.

## Saavutusi
* 1990 – I koht rahvusvahelisel koorikonkursil Itaalias Riva del Gardas
* 1991 – I koht rahvusvahelisel koorifestivalil „Tallinn 1991”
* 1992 – III koht rahvusvahelisel koorikonkursil Sloveenias Mariboris
* 1994 – II koht Eesti meeskooride võistulaulmisel Tartus
* 1995 – I koht rahvusvahelisel F. Schuberti nimeliselt koorikonkursil Viinis
* 1997 – II koht rahvusvahelisel koorifestivalil „Tallinn 1997”
* 1998 – I koht Eesti meeskooride võistulaulmisel Tallinnas
* 2008 – II koht Eesti meeskooride võistulaulmisel Tallinnas

EKE Inseneride Meeskoor tegutses viisteist aastat väljaspool Tehnikaülikooli; alates 2006. aastast sai koorist ametlikult Tallinna Tehnikaülikooli taidluskollektiiv.

Inseneride Meeskoori võib pidada TTÜ vilistlasmeeskooriks, kus alati leiab endale koha näiteks Tehnikaülikooli Akadeemilises Meeskooris vanusepiiri taha jäänud lauluvend. Kui TTÜ AM on eelkõige tudengikoor oma vallatu repertuaari ja lava-*show*'dega, siis Inseneride Meeskoor esindab meestelaulu klassikalisemat poolt, kus repertuaar on kestvam ja väljalihvitum.

Inseneride Meeskoor on eelkõige kontsertkoor. Koori repertuaari kuulub umbes 300 lugu, milles on nii meeskooriklassikat kui ka spetsiaalselt koorile kirjutatud uusteoseid.

Koori juhatas asutamisest kuni 2016. aasta lõpuni dirigent Ants Üleoja, pärast seda sai peadirigendiks tema õpilane Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiast Kuldar Schüts ja abidirigendiks Ülle Tuisk.

Koori on juhatanud veel Elo Üleoja, Saari Tamm, Kristi Jagodin, Marje Metsis ja Killu Rikker (Rasva).

Eesti Raadio fonoteegis on rikkalikus valikus Inseneride Meeskoori lauldud laule. Koor on välja andnud 8 CD-plaati, neist üks kordusena.

## Välislingid
* Inseneride Meeskoori veebileht
* Inseneride Meeskoor on Eesti Meestelaulu Seltsi liige
Fluke

**Fluke Industrial** on rahvusvaheline ettevõte, mis toodab tööstuses kasutatavaid testimisseadmeid. Ettevõtte peakorter asub Washingtoni osariigis Everettis, aga allasutusi on tal paljudes riikides.

Fluke võttis endale nime, mis viitab selle firma mõõteriistade suurele täpsusele, kuid just täpsuse tõttu on tema seadmed konkurentide omadest kallimad . Kõiki Fluke'i seadmeid saab kasutada ka halva ilmaga. Mõnel mõõteriistal on eluaegne garantii.

Fluke'i asutas 1948 John Fluke. Nooruses oli Fluke David Packardi sõber ja toakaaslane – Packard on Hewlett-Packardi kaasasutaja.

1993. aasta mais omandas Fluke enamuse Philips Electronicsi testimis- ja mõõteriistade tootmise allüksustest, võttes üle tema ostsilloskoopide, mõõturite, loogiliste analüsaatorite ja funktsioonigeneraatorite tootmise.

1992. aastal asutas Fluke allüksuse Fluke Networks, mis tootis võrgutestimisseadmeid. 2000. aastal Fluke Networks iseseisvus, saades eraldi haldusstruktuuri, presidendi ning vastutuse kasumi ja kahjumi eest. Selle ettevõtte peamised tootmisüksused asuvad Everettis, Colorado Springsis ja Dublinis, kuid väiksemaid on maailmas mujalgi.

## Viited


## Välislingid

* Fluke'i sait (inglise keeles)
Haupa

**Haupa** (*Haupa GmbH & Co. KG*) on Saksamaa elektritööde tööriistade tootja. Ettevõte alustas tegevust 1961. aastal, tootmisala olid kaabli töötmistööriistad. Tänapäeval on ettevõttel 4 tehast Saksamaal. 

## Välislingid
* Haupa (saksa keeles)
Script for a Jester's Tear

**"Script for a Jester's Tear"** on briti ansambli Marillion esimene stuudioalbum, mis ilmus 1983. aasta märtsis. Album anti välja kolmes formaadis: LP, *picture disc* ja kassett, hiljem lisandus neile ka CD. 

1982. aasta oktoobris ilmus ansambli tulevast esikalbumit tutvustavana mõeldud avasingel "Market Square Heroes", kuid lõpuks ei jõudnud singlil olnud kolmest loost albumile mitte ükski. Albumil avaldatud lood salvestati Londonis Marquee Studios ajavahemikus detsembrist 1982 kuni veebruarini 1983. Neist lugudest anti singlitena välja "He Knows You Know" (jaanuaris 1983) ja "Garden Party" (juunis 1983). 

Plaadiümbrise kujundas Fishi näpunäidete järgi Mark Wilkinson, kes tunnistas hiljem, et lihtsalt unustas mõned Fishi soovitud detailid pildile joonistada. Fish rääkis ansambli veebilehel avaldatud meenutustes, et ta püüdis plaadiümbrisel taaselustada seda keskkonda, milles muusika sündis, nii on näiteks pildil kujutatud toa põrandal lisaks Marillioni enda kahele esimesele singlile ja teistele plaatidele ka Pink Floydi album "A Saucerful of Secrets".

See on ainus Marillioni stuudioalbum, millel mängib ansambli toonane trummar Mick Pointer, kellest hiljem sai teise tuntud progressiivse roki ansambli Arena asutaja ja löökpillimängija.

## Lood
### A-pool
# "Script for a Jester's Tear" – 8:42
# "He Knows You Know" – 5:23
# "The Web" – 8:52
### B-pool
# "Garden Party" – 7:19
# "Chelsea Monday" – 8:17
# "Forgotten Sons" – 8:23

## CD-versiooni lood
# "Script for a Jester's Tear" – 8:42
# "He Knows You Know" – 5:23
# "The Web" – 8:52
# "Garden Party" – 7:19
# "Chelsea Monday" – 8:17
# "Forgotten Sons" – 8:23

1997. aasta septembris ilmunud kaheplaadilise uustöötluse (*remaster*) teisel CD-l on järgmised lisalood:
# "Market Square Heroes" (Battle Priest Version) – 4:18
# "Three Boats Down from the Candy" – 4:31
# "Grendel" (Fair Deal Studios Version) – 19:10
# "Chelsea Monday" (Demo) – 6:54
# "He Knows You Know" (Demo) – 4:29
# "Charting the Single" – 4:51
# "Market Square Heroes" (Alternative Version) – 4:48

## Viited
Hilti

**Hilti** (saksa keeles *Hilti Aktiengesellschaft*) on Liechtensteinis asuv professionaalidele mõeldud ehitustööriistade tootja.

## Ajalugu
* 1941 – Martin Hilti (1915–1997) ja Eugen Hilti (1911–1964) asutasid Schaani linnas ettevõtte Hilti Maschinenbau oHG. Töötajaid oli viis. 
* 1948 – kinnitussüsteemide arenemine.
* 1952 – avati tehas Itaalias. 
* 1954 – Hilti arenemine teistes maailma riikides. 
* 1964 – Hilti alustas lööktrellide tootmist. 
* 1970 – avati tehas Austrias. 
* 1971 – kahe tehase (Kauferingis ja Minneapolises) ostmine. 
* 1982 – puuride ja lõiketööriistade tootmine. 
* 1983 – ankurtüüblite (*Hilti HIT*) tootmine. 
* 1985 – tootmise jagunemine kolme tootmisala vahel: 
** *Hilti BoMo* – lööktrellide tootmine 
** *Hilti DX* – kinnitusvahendite tootmine 
** *Hilti Anchors* – tüüblite ja ankurtüüblite tootmine
* 1986 – ehituskeemia tootmine. Samal aastal sai Hiltist aktsiaselts. 
* 1994 – Hilti-Aasia alustas tegevust Hongkongis. 
* 1995 – Hilti avati Hiinas ja Ukrainas.
* 1997 – lasertööriistade tootmine. 
* 1998 – puidutöötlemistööriistade tootmine.

## Juhtkond
### Esimehed
* Pius Baschera (sünd.1950)
* Bo Risberg (sünd.1956)

### Juhtlause
*Hilti. Töötab paremini. Teenib kauem.*

### Kollektiiv
Praegu töötab Hiltis 19 000 inimest üle kogu maailma. Tehased asuvad tänapäeval Austrias, Belgias, Ungaris, Saksamaal, Hispaanias, Hiinas, Liechtensteinis, Malaisias, Taiwanil, Šveitsis, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Jaapanis.

## Välislingid
* Hilti
4 (Tallinna trolliliin)

**4. trolliliin** oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Keskuse (Mustamäe) – Balti jaam. Liin avati 1970. aastal ning pikendati Balti jaamani 1971. Väljumised 13-23 minuti tagant. Alates 1. novembrist 2024 asendab seda trolliliini buss nr. 84.

## Marsruut
Liin läbib 4 linnaosa : Kesklinn, Põhja-Tallinn, Kristiine ja Mustamäe. Marsruut kulgeb mööda järgmiseid tänavaid: Keskuse tänav, Ehitajate tee, Sõpruse puiestee, Tulika tänav, Tehnika tänav, Paldiski maantee, Endla tänav, Toompuiestee, Rannamäe tee.

## Peatused
### Keskuse – Balti jaam
Keskuse, Liivaku, Vambola, Lepistiku, Siili, Linnu tee, Tedre, Koskla, Taksopark, Ülase, Ristiku, Tehnika, Toompark, Balti jaam.

### Balti jaam – Keskuse
Balti jaam, Kelmiküla, Tehnika, Endla, Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Vambola, Liivaku, Ehitajate tee, Männi, Keskuse.

## Trolliliini ajalugu

1966. aastal sai selgeks, et Mustamäele trammiliine ei tule ja nii alustati trolliliinide välja arendamist. Balti jaama liini said trollid hakata proovima 6. novembrist 1970. Kuna trollipargi ehitus oli pooleli ja 79 trollist käiku antud vaid 56, ei jätkunud esialgu trolle Mustamäe – Balti jaama liini jaoks. Nii hakkas 15. detsembrist sõitma liin nr 4 Balti jaamast Estonia teatrini.

24. märts 1971 lasti käiku kavandatud Balti jaama liin nr 4. Liikudes mööda Sõpruse puiesteed kuni Mustamäe lõppjaama. Endine 4. liin (Estonia – Balti jaam) suleti, kuna sõitjaid oli vähe ja liin kattus bussiliiniga nr 22 (Balti jaam – Lennujaam).

1982. aastal kavandati välja ehitada täiendavad kontaktliinid Sõpruse puiesteele. 1987 valmis Keskuse tänaval lõppjaam, mis anti käiku 1991. 

## Trolliliini ajaloolised marsruudid
1970–1971 sõitis liinil Estonia – Balti jaam, marsruudil Estonia puiestee – Võidu väljak (tänapäeval Vabaduse väljak) – Aleksandr Suvorovi puiestee (tänapäeval Kaarli puiestee) – Juri Gagarini puiestee (tänapäeval Toompuiestee) – Balti jaam. 

1971–1991 sõitis liinil Mustamäe – Balti jaam. Kuni 1987. aastani liikus marsruudil Balti jaam – Juri Gagarini puiestee (tänapäeval Toompuiestee) – Tehnika tänav – Paldiski maantee – Tulika tänav – Sõpruse puiestee – Akadeemia tee lõppjaam. Alates 1987. hakkasid trollibussid Mustamäele sõitma Tehnika tänav – Endla tänav kaudu. Balti jaama suunal jäi marsruut samaks.

1991–2024 sõitis liin nr 4 marsruudil Keskuse – Balti jaam. Kuni 1992. aastani sisenesid trollid uude lõppjaama Keskuse tänavale Sõpruse puiesteelt peale Liivaku peatust. Alates 28. novembrist 1992 kulges liin ümber Männi pargi mööda Ehitajate teed ja Keskuse tänavat.

## Vaata ka
*Trolliliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid

## Viited

## Kirjandus
* Aare Olander. Tramm, buss ja troll Tallinnas. Tänapäev 2008
Tallinna Muusikakeskkooli sümfooniaorkester

**Tallinna Muusikakeskkooli sümfooniaorkester** oli sümfooniaorkester, mille koosseisu moodustasid Tallinna Muusikakeskkooli 9.–12. klassi õpilased. 

1987. aastal Toomas Kapteni (peadirigent kuni 2006. aastani) eestvedamisel asutatud orkester annab aastas neli-viis kontserti. Repertuaaris on nii klassikaline kui ka tänapäevane orkestri- ja oratooriumirepertuaar.

Sümfooniaorkestrit on külalisdirigentidena juhatanud Arvo Volmer, Jüri Alperten, K.-H. Färber, R. König, J. Ahvenainen, Anu Tali, Mikk Murdvee jpt.

Orkestri peadirigent on aastast 2017 Jaan Ots.

## Peadirigendid

* 1987–2006 Toomas Kapten
* 2006–2011 Risto Joost
* 2011– 2015 Mikk Murdvee
* 2015–2017 Edmar Tuul
* 2017– ... Jaan Ots

## Orkestriteosed
* Meisterwerk 2003 (8´). Eesti Muusika Infokeskus. *2 tšellot, sümfooniaorkester: 2202, 2200, 1, klaver, keelpillid
Esiettekanne: Villu Vihermäe (tšello), Andreas Lend (tšello), Tallinna Muusikakeskkooli Sümfooniaorkester, dirigent Toomas Kapten; 21.06.2003, Tallinn, Estonia kontserdisaal.* 

## Viited

## Välislingid
* Maria Mölder. Kivimäe virtuoosid vanalinnas. / Sirp, 2. märts 2007
Timo Steiner

**Timo Steiner** (sündinud 6. mail 1976) on eesti helilooja ja koolijuht. 

Timo Steiner on lõpetanud 1994. aastal Tallinna Muusikakeskkooli kompositsiooni erialal (õpetajad René Eespere, Toomas Trass, Mati Kuulberg) ja 1999. aastal Eesti Muusikaakadeemia (juhendaja Jaan Rääts). Aastatel 1999–2001 õppis ta Eesti Muusikaakadeemia magistrantuuris Raimo Kangro käe all. 

1997. aastal asutas Timo Steiner Poogenklaveri Ansambli ning oli selle kunstiline juht kuni tegevuse lõpetamiseni aastal 2000.

1999. aastal pani Steiner koos Ülo Kriguliga aluse Eesti Muusikaakadeemia Sügisfestivalile ning on alates 2003. aastast festivali kunstiline juht. 

1996. aastast töötas Steiner Tallinna Muusikakeskkoolis kompositsiooni ja muusikateoreetiliste ainete õpetajana, alates 2005. aasta sügisest kuni 2021. aasta kevadeni oli ta ka Tallinna Muusikakeskkooli direktor. 

13. aprillil 2021 valiti Timo Steiner Tallinna Muusika- ja Balletikooli direktoriks. Sellesse ametisse astus ta 2. mail 2021. 2025. aasta novembri alguses jõudis avalikkuse ette, et MUBA-s on suured sisemised konfliktid ja 26. novembril 2025 teatas direktor Steiner, et lahkub 21. detsembrist omal soovil ametist.

Alates 2026. aasta veebruarist töötab Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus COSMOS kaunite kunstide valdkonna projektijuhina.  

Eesti Heliloojate Liidu liige aastast 1999.

Aastatel 2012–2015 oli ta Eesti Televisiooni muusikasaate "MI" autor ja saatejuht ning 2005–2006 eesti heliloojaid portreteeriva ETV saatesarja "Elus helid elus" autor ja saatejuht. Ta on olnud saatejuht või esineja ka muudes kultuurisaadetes.

## Tunnustus
*2002 Heino Elleri nimeline muusikapreemia
*2006 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Ülo Kriguliga, festivali Eesti Muusika Päevad korraldamise ja Eesti nüüdismuusika propageerimise eest)
*2011 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (isikupärase uusooperi ning tõhusa tegevuse eest publitsistikas ja haridusmaastikul)
*2019 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (piire laiendav looming)

## Viited

## Välislingid
*Timo Steiner Eesti Muusika Infokeskuse veebilehel (vaadatud 12.07.2012)
Mihhail Ridiger

**Mihhail Aleksandrovitš Ridiger** (vene keeles *Михаил Александрович Ридигер*, Eesti Vabariigi kodanikuna **Mihail Rüdiger**; 20. mai 1902 Peterburi – 9. mai 1962 Tallinn) oli Eesti õigeusu vaimulik. 1941. aastast preester, 1958. aastast ülempreester.

## Elulugu

Mihhaili isa Aleksandr Ridiger oli Rüdigeride aadlisuguvõsast pärinev jurist. Mihhail Ridiger sai hea üldhariduse ja jätkas seejärel õpinguid õigusteaduste koolis. Venemaal toimunud revolutsiooni ja sellele järgnenud kodusõja tõttu olid Ridigerid sunnitud Peterburist emigreeruma ning Mihhaili haridustee jäi poolikuks.

Ridigeride uueks elukohaks sai Eesti pealinn Tallinn. Mihhail jätkas pooleli jäänud haridusteed ja lõpetas gümnaasiumi. Hiljem osales ta kohaliku vene kristliku üliõpilasliikumise tegevuses.

Aastatel 1937–1940 läbis ta Tallinnas kolmeaastased teoloogiakursused. Nende lõpetamise järel pühitseti ta 1940. aastal diakoniks ja 1941. aastal preestriks. Oma vaimulikuteenistust alustas Mihhail Ridiger Tallinna Püha Siimeoni ja Hanna kirikus. Teise maailmasõja päevil tegeles isa Mihhail hingehooldusega Tallinna ümbruse vangilaagrites, kuhu olid paigutatud Venemaalt ümberasustatud inimesed.

Aastatel 1945–1946 teenis ta preestrina Tallinna Aleksander Nevski katedraalis ja oli ühtlasi Eesti piiskopkonna nõukogu liige.

Novembrist 1946 kuni oma surmani oli Mihhail Ridiger Tallinna Jumalaema Sündimise (Kaasani pühakuju) kiriku (Kaasani kiriku) esipreester. Alates jaanuarist 1955 oli ta uuesti Eesti piiskopkonna nõukogu liige. 1. oktoobril 1961 nimetati ta ka piiskopkonna nõukogu esimeheks.

Aastast 1958 kandis ta ülempreestri aunimetust. 15. oktoobril 1961 autasustas Moskva patriarh Aleksius I teda kaunistatud kuldse kaelaristiga.

Isa Mihhail suri 9. mail 1962 infarkti. Tema matusetalituse viis Jumalaema Sündimise kirikus läbi tema poeg, tollane Tallinna ja Eesti piiskop Aleksius. Isa Mihhaili põrm sängitati Tallinna Aleksander Nevski kalmistule oma kolm aastat varem surnud abikaasa kõrvale.

## Isiklikku

11. aprillil 1926 abiellus Mihhail Ridiger Nõmme Ristija Johannese kirikus Jelena Pissarevaga (1902–1959). Neid laulatas ülempreester Christofor Vink. 

1929. aastal sündis poeg Aleksei, kellest sai samuti õigeusu vaimulik. Ta oli aastatel 1961–1990 Tallinna ja Eesti piiskop ning 1990–2008 Moskva ja kogu Venemaa patriarh.

## Viited

## Kirjandus

**Õigeusu hingekarjased Eestimaal.* Tallinn : Püha Issidori Õigeusu Kirjastusselts, 2002. ISBN 9985-78-462-6
IRWIN Industrial Tools

**IRWIN Industrial Tools** ehk **IRWIN Industrial Tool Company** ehk **Irvin**) on USA puidutöötlemise tööriistade ettevõte alates 1885. aastast. Ettevõtte peakontor asub Ohio osariigis Martinsville'is. 

## Ajalugu
* 1884 – Charles Irwin ostis kohalikult sepalt puuriprojekti.
* 1885 – Charles Irwin asutas ettevõtte IRWIN Auger Bit Co, kus asus tööle 4 töötajat.
* 1924 – Wiliam Peterson leiutas näpitstangid.
* 1938 – ettevõttes oli 37 töötajat.
* 1945 – Irwin osales USA tööriistalaadal.
* 1957 – teravate otstega näpitstangid 10RW Wise.
* 1962 – Wiliam Peterson avas tehase Kemberlandis, kus toodetakse puidutöötlemise spiraalpuure.
* 1978 – ettevõttes oli 637 töötajat.
* 1979 – W. Gorhem avas Mani saarel Irwini tehase.
* 1985 – Peterseni perekond asutas ettevõtte American Tool Company, Inc., mis ostis ettevõtte Petersen Manufacturing.
* 1993 – American Tool ostis Irwin Tool Company.
* 2002 – Newell Rubbermaid ostis American Tooli.
* 2003 – American Tooli uueks nimeks sai **IRWIN Industrial Tool Company**.

## Välislingid
* Irwin
Poola Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Poola]]** tegi debüüdi **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** 1994. aastal. Juba varem oli Poola ringhääling Telewizja Polska Eurovisiooni lauluvõistluste ülekandeid teinud, ehkki Poola ei olnud Euroopa Ringhäälingute Liidu liige. 

Poola esimese osalenud laulu esitas Edyta Górniak, kes viis Poola oma esimesel osalemisel teisele kohale. See on siiani Poola parim saavutus Eurovisiooni lauluvõistlusel. Järgnenud aastatel Poolal lauluvõistlusel nii hästi ei läinud. 1990. aastatel saavutas Poola 11., 15., 17. ja kahel korral 18. koha. 2000. aastal oli Poola sunnitud jätma võistlusel aasta vahele, kuna 1999. aastal Jeruusalemmas saavutatud 18. koht polnud piisav, et jätkata järgmisel aastal lauluvõistlusel. Ka 2001. aastal Kopenhaagenis ei olnud Poola eriti edukas ja 20. kohaga ei tagatud kohta Tallinnas toimunud lauluvõistlusele ning Poola oli sunnitud taas ühe aasta vahele jätma. 2003. aastal Riias jõudis Poola esikümnesse. Samal aastal esindas Poolat riigis väga populaarne bänd Ich Troje, kes poola- ja saksakeelse lauluga "Keine Grenzen-Żadnych granic" saavutas 7. koha, mis garanteeris Poolale koha järgmise aasta finaalis, kuhu pääses osalema vaid 10 parimat pluss Suur Nelik. 

2004. aastal jäi Poola finaalis 17. kohale, mistõttu pidi ta osalema Kiievis poolfinaalis. 2005. ja 2006. aastal jäi Poola napilt finaalist välja, jäädes poolfinaalides 11. kohale ning 2007. aastal 14. kohale. 

2008. aastal valisid kümnenda kvalifitseeruja välja rahvuslikud žüriid. Esimeses poolfinaalis ühtisid nii žürii kui ka televaatajate arvamused 10 parima seas ja Poola pääses 10. kohal finaali. Finaalis polnud Poola sugugi nii edukas ning jäi 14 punktiga eelviimaseks. 14 punkti kogusid ka Suurbritannia ja Saksamaa. Vastavalt lauluvõistluse reeglitele järjestatakse samapalju punkte saanud riigid selle järgi, mis oli nende suurim kogutud punkt ning kui need on samad, siis kui palju neid koguti. Saksamaa kogus ainsana kolmest riigist 12 punkti ja jäi sellega 23. kohale. Poola kogus 10 punkti ning Suurbritannia suurimaks jäi 8 punkti.

## Osalemine

## Viited

## Välislingid
* Eurovisioon.ee – Poola 
* TVP – Eurowizja 2009
Ken Mattingly

**Thomas Kenneth "Ken" Mattingly II** (17. märts 1936 – 31. oktoober 2023) oli Ameerika Ühendriikide Ühendriikide mereväe kontradmiral, katselendur ja NASA astronaut. Ta valiti astronaudiks 1966. aastal ja ta lendas missioonidel Apollo 16, STS-4 ja STS-51-C.

Mattingly oli esialgu määratud missiooni Apollo 13 juhtimismooduli piloodiks. Ta eemaldati missioonilt mõni päev enne starti, sest arstid kahtlustasid, et ta on punetistesse nakatunud. Tema asemel läks kosmosesse Jack Swigert ning Mattingly osales pärast kosmoselaeva hapnikutanki plahvatust meeskonna päästmisel. Mattingly ei põdenud punetisi kunagi. Mattingly lendas hiljem juhtimismooduli piloodina Kuule missiooniga Apollo 16 ning on üks 24 Kuul käinud astronaudist. Mattingly ja Apollo 16 komandör John Young on ainsad astronaudid, kes on käinud Kuul ja lennanud Space Shuttle'iga. Apollo 16 ajal sooritas Mattingly kosmosekõnni, et tuua kosmoselaeva välisküljelt ära filmikassetid. See oli teine kord kui astronaut käis süvakosmoses kosmosekõnnil.

## Viited
Lux-Tools

**Lux-tools** (*Emil Lux GmbH & Co. KG*) on saksa tööriistatootja, mis toodab umbes 9000 tüüpi tööriistu. 

## Ajalugu
* 1918 - Emil Lux asutas saksa linnas Remscheid ettevõtte, mille tegevusalaks olid lõikamistööriistad. 
* 1945 - Pommituslennukid hävitasid Teises maailmasõjas tehaseid, kuid pärast sõda taastas Emil Lux'i poeg (18.12.1918 – 18.12.2005) tootmise. 
* 1954 - *Do-it-Yourself-System* (tänapäeval *Basic*-tööriistade liik). 
* 1966 - Sõitmine Wermelskirchen'i. 
* 1970 - Mr. Manfred Maus avas Lux-tools tööriistade kaupluse.
* 1980-1985 - *Tool-Display-Walls* (tänapäeval *ProfiPlus* liik). 
* 1992-1997 - Lux-tools avab kaupluse välismaal. 
* 1998-1999 - Tehase pindala on juba 60 000 m². 
* 2000-2002 - Selle firma tööriistu hakati müüma Hiinas ja Baltimaades. 
* 2003-2004 - Selle firma tööriistu hakati müüma Venemaal. 
* 2005 - Tehasele täiendati veel 11 000 m².

## Välislingid

* Lux-tools (*inglise keeles*)
Pete Conrad

**Pete Conrad** (õieti **Charles Conrad**; 2. juuni 1930 – 8. juuli 1999) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane, aerokosmose insener, katselendur ja NASA astronaut. Ta sai astronaudiks 1962. aastal kui ta valiti The New Nine'i liikmeks.

Conrad osales 1965. aastal missioonil Gemini 5 ja 1965. aastal juhtis missiooni Gemini 11. Novembris 1969 juhtis ta missiooni Apollo 12 ja oli kolmas inimene, kes kõndis Kuul. Ise nimetas ta ennast esimeseks Kuul tantsinud inimeseks. Pärast Apollo programmi lõppu juhtis ta missiooni Skylab 2, mis oli esimene mehitatud missioon Skylabi. Conrad lahkus NASA-st 1973. aastal ja töötas seejärel erasektoris.

8. juulil 1999 sai Conrad mootorratta õnnetuses vigastada ja suri sisemise verejooksu tõttu samal päeval haiglas.

## Viited
Bing Crosby

**Bing Crosby** (õieti **Harry Lillis Crosby** (3. mai 1903 Tacoma, Washingtoni osariik, USA – 14. oktoober 1977 Alcobendas, Hispaania) oli ameerika poplaulja ja näitleja, kelle karjäär kestis 1926. aastast kuni surmani.

Ta mängis enam kui 70 filmis ja lindistas üle 1600 laulu ning teda võib pidada üheks 20. sajandi edukaimaks muusikuks.

Crosby hakkas raadioprogrammide kokkupanekul kasutama samu lahendusi nagu kasutati filmide tegemisel.

## Lauljana
Crosby on tuntuks laulnud Irving Berlini kirjutatud jõululaulu "White Christmas", mille kui singli eksemplare on läbi aegade kõige enam ostetud.

Ta oli tuntud oma sooja bassbaritoni poolest, tänu millele oli ta 20. sajandi suurima müügieduga laulja. Ta lõi laulustiili, mida on hiljem jäljendanud Perry Como, Frank Sinatra, Dean Martin ja teised. Crosby loomingut mõjutas Al Jolson.

## Näitlejana
Crosby mängis peaosa ligi 80 mängufilmis. 1944. aastal pälvis ta Chuck O'Malley rolli eest filmis "Minnes oma teed" ("Going My Way") parima meespeaosatäitja Oscari. Sama rolli esitas ta ka aasta hiljem linastunud filmis "The Bells of St. Mary's", kus tema vastasnäitlejaks oli Ingrid Bergman. Rolli eest sai Crosby taas parima meespeaosatäitja Oscari nominatsiooni, kuid ei võitnud seda. Tema teised tuntumad osatäitmised on filmides "Valged jõulud" ("White Christmas"; 1954) ja "Kõrgseltskond" ("High Society"; 1956).

Suur osa tema osalusega filmimaterjalidest hävis 2008. aastal Universali filmistuudio tulekahjus. 

## Isiklikku
Ta esimene abikaasa oli Dixie Lee (1909–1952), kellega tal oli neli poega. 1957. aastal abiellus ta Kathryn Grantiga, kellega tal oli kolm last.

## Tunnustus
* 1945 – Parima meespeaosatäitja Oscar rolli eest filmis "Minnes oma teed" ("Going My Way")
* 1960 – Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind
* 1962 – Grammy elutööauhind (auhinda anti välja üldse esimest korda)
* Kolm tähte Hollywoodi kuulsuste alleel

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
*
Gösta Berlingi saaga

**"Gösta Berlingi saaga"** on rootsi kirjaniku Selma Lagerlöfi esimene romaan. Teos ilmus 1891. aastal, kui Selma Lagerlöf töötas õpetajana. Teos on tema kodulääni lugu nii tegelikkuses, legendides ja muistendites kui ka autori mõttekujutuses. Teoses on maagilise realismi sugemeid.

## Sisu
Tegevus toimub 1820. aastatel – ajal, mil Rootsi aadelkonnas ilmnesid esimesed lagunemise märgid. Aadlikud, kel polnud äritaipu, hakkasid ühtäkki vaeseks jääma. Teos käsitleb Värmlandi saaga- ja legendimaailma, olles kooskõlas ajastuga, kus hiilguse kadumisest hoolimata elati lõbusalt ja seiklusjanuliselt. Gösta Berling on hea väljanägemisega pastor, kes kaotab joomise pärast töö. Gösta joob kõrtsis maha jahukoti, mis tema kitsi ja karmi käega tütart oli aidanud. Süümepiinad viivad ta enesetapumõtetele, kuid Gösta päästab majaproua ja maagikaevanduste omaniku Ekeby, kes paigutab ta oma mõisa "kavaleritiiba". Sealt algabki saaga.

Ekebyl on kokku 12 kavaleri: karile jooksnud eludega inimesed, keda majaproua oma armust üleval peab. Autori käsitluses muutuvad need mehed legendaarseteks tegelasteks, kes teevad Varmländi elu huvitavamaks, lõbusamaks ja salapärasemaks. Siin kohtab endisi sõjaväelasi, hiiglasekasvu sakslast – leebet ja vaga meest, kes püüab "selle ilma jaoks liiga hea" olla, muusikut, kes igatseb koju ja sinna saades sealt kohe tagasi põgeneb. Kõik on julged mehed, kuid keegi ei viitsi tööd teha ega raha koguda. Ilma nende laulu ja pillimänguta ei oleks õiget hoogu ei küla-, pulma- ega juubelipidudel.
 
Gösta on kavaleridest kõige kavalam, leidlikum ja ilusam. Tema võluvale jutule pole kellelgi midagi vastu panna. Gösta elu koosneb seiklustest ja elamustest. Ta on alati valmis aitama, kuid mitte kunagi valmis ennast tüdrukuga siduma. Gösta on romantiline tegelaskuju, keda võib võrrelda nii Don Quijote kui ka Peer Gyntiga.
Metabo

**Metabo** (**''Meta**ll**bo**hrdreher'') on 1924. aastal asutatud Saksa tööriistade tootja, mille peakontor asub Nürtingenis. 

## Ajalugu

* 1924 – Albrecht Shnitzler ja Julius Klose asutasid majanduskriisis oleval Saksamaal Schnizler GmbH. 
* 1927 – Schnizler GmbH-ga liitus Walter Rauch.
* 1929 – uueks nimeks sai Metabowerke GmbH.
**trell Bohrdreher №18 sai populaarsemaks, müüdi üle 50 000 eksemplari.
** Sel ajal hakkasid metalltooted puittooteid tõrjuma välja. Kuna metalltöötlemiseks on vaja kulumiskindlad tööriistu, vallutas Metabo Inglismaa turu.
* 1934 – Metabo valmistas esimese elektritrelli.
* 14. november 1945 – tulekahju hävitas 75% tööpinke.
* 1950 – Metabo valmistas esimese lööktrelli.
* 1951 – Metabo valmistas esimese ringhöövli.
* 1952 – trelli kiirpadrun Futuro.
* 1960 – Metabos töötas 1000 inimest.
* 1969 – trelli elektrooniline reguleerimissüsteem.
* 1999 – Metabost sai Euroopa suurim puidutöötlemistööriistade tootja.

## Välislingid
* Metabo (inglise keeles)
Dimorfism

**Dimorfism** ehk **kahekujulisus** on bioloogias ühe liigi (taime- või looma-) morfoloogilis(t)e tunnus(t)e esinemine kahe erineva vormina, ehk mille alusel saab ühte liiki (jämedalt) jagada kaheks.

Dimorfismist rääkides peetakse enamasti silmas soolist dimorfismi (isas- ja emaslooma erinevusi suuruses, värvuses jm), näiteks kukkede ja kanade erinevad morfoloogilised tunnused.

Dimorfism ei pea alati olema kahe erinevast soost isendi vahel, mõnedel organismirühmadel esineb ka põlvkondlikku dimorfismi, aastaajalist dimorfismi (nt liblikatel) jne.

## Vaata ka
*Polümorfism
Autotoomia

**Autotoomia** ehk **eneseköndistus** on nähtus (kaitsekohastumus), kus loom loovutab mingi osa oma kehast, enamasti jäseme. Üldjuhul toimub see siis, kui looma ründab kiskja, ning pääsemiseks jätab ta maha selle osa, millest kiskja on teda haaranud. Kaotatud kehaosa enamasti regenereerub. 

Autotoomia on levinud näiteks sisalikel, kes loovutavad oma saba.
Natalie Rägo

**Natalie Rägo** (neiuna **Ljubimova**; 9. märts 1897 Rostov Doni ääres, Venemaa – 26. veebruar 1970 Tartu) oli Eesti keemik.

Ta töötas Tartu Ülikoolis dotsendina ning oli anorgaanilise keemia kateedri juhataja 1944–1960.

Ta on kirjutanud keemiaõpikud 8., 9., ja 10. klassile (avaldatud 1946–1949).

Tema abikaasa oli matemaatik Gerhard Rägo, nende poeg oli Kaljo Rägo, pojapoeg on Lembit Rägo.

## Välislingid
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Jägala koonduslaager

**Jägala koonduslaager** oli Tallinnast 30&nbsp;km kaugusel Harju maakonnas Jõelähtme vallas asunud välilaager. See loodi Saksa okupatsioonivõimude poolt 1942. aasta augustis endise Eesti suurtükiväe laagri ja polügooni alal ning see tegutses kuni 1943. aasta septembrini.

Jägala laagri komandant oli Aleksander Laak, tema asetäitja oli Ralf Gerretz ja üks valvuritest oli Jaan Viik.

Laagris oli neli barakki, see oli ümbritsetud okastraattaraga, taranurkades olid valvetornid. Hukkamiskoht asus Kalevi-Liival. 

5. septembril 1942 saabus Eestisse Raasiku raudteejaama rongiešelon 1002 peamiselt Tšehhoslovakkiast Terezini getost pärit juudiga, 30. septembril rongiešelon 1049 Saksamaalt Berliinist ja Frankfurdist pärit juudiga. Kokku oli ešelonides 2051 inimest.

Raasiku raudteejaamas jaotati inimesed kahte rühma – ühte mehed, teise naised ja lapsed. Noored ja tööjõulised isikud (umbes 450 inimest) viidi autobussidega laagrisse, ülejäänud umbes 1600 inimest aga viidi bussidega Kalevi-Liivale, kus nad hukati. Järgmise kolme kuu jooksul sorteerisid laagris kinnipeetavad hukatutel kaasas olnud esemeid, kust leitud väärisesemed edastati laagri juhtkonnale. Haigeid või laagri juhtkonnaga konflikti sattunuid hukati Kalevi-Liival ka järgnenud kuude jooksul. Kokku hukati Kalevi-Liival 1800–2000 inimest, nende seas ka mõnikümmend Eesti mustlast.

Laager suleti 1943. aasta septembris, allesjäänud vangid viidi Keskvanglasse Tallinnas. Senine laagriülem Aleksander Laak jätkas Keskvangla alal moodustatud Tallinna Töö- ja Kasvatuslaagri ülemana.

## Vaata ka
* Kalevi-Liiva fašismiohvrite mälestusmärk

## Viited
Tunnete allee

**"Tunnete allee"** on Eesti laulja Luisa Värgi debüütalbum. 

Albumi autorid on Elmar Liitmaa (helilooja) ja Liis Lass (sõnade autor).

## Lugude nimekiri
#Kui sa teaks
#Lahkumise päev
#Lihtne viis
#Miks möödunule mõtleme
#Kaotatud ja jälle leitud
#Kivist südamed
#Tühjus toas ja südames
#Sangria vein ja Margariita
#Võõras
#Nüüd minema ma pean
#Surnud ring
#God Inside Your Soul (feat. Tarvi Kull)
#God Inside Your Soul (feat. Margus Vaher) (boonus lugu)
Tiina-Mall Kreem

**Tiina-Mall Kreem** (sündinud 10. aprillil 1971 Tallinnas) on eesti kunstiajaloolane.

Tiina-Mall Kreem on lõpetanud Kehra Keskkooli 1989. aastal. Aastatel 1989–1994 õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu. 
1999. aastast kunstiteaduse magister (Tartu Ülikool), "Puunikerdaja Christian Ackermann. Puunikerdus ja tislerikunst Tallinnas 1674–1710" (juhendaja Kaur Alttoa). 2010. aastast filosoofiadoktor (Eesti Kunstiakadeemia), "Viisipäraselt ehitatud: luterlik kirikuehitus, -arhitektuur ja -kunst Eestis Aleksander II ajal (1855–1881)" (juhendaja Krista Kodres). Tema doktoritöö pälvis peapreemia 2011. aasta üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil.

Tiina-Mall Kreem on Eesti Kunstimuuseumi Kadrioru kunstimuuseumi skulptuurikogu kuraator.

Tiina-Mall Kreemi peamised uurimisvaldkonnad on Eesti ja Euroopa 19. sajandi skulptuur ning sakraalarhitektuur ja -kunst.

## Teosed
*2002 *Altariseinte ja kantslite visuaalne tähendussuhe 17. ja 18. sajandi vahetusel : Christian Ackermanni loomingu näiteil*. – *Kunstiteaduslikke uurimusi*. Tallinn, 2002, 1406–2860, nr. 11, lk. 212–236 : ill
*2003 kaasautorid Kersti Markus, Anu Mänd. *Kaarma kirik*. Tallinn
*2005 *Koopiad kirikus ja surnuaial*. – *Sirp*. 16.12, lk. 11
*2007 kaasautor Egle Tamm. *Tallinna Kaarli kirik*. Tallinn ISBN 9789985976876
*2010 *Viisipäraselt ehitatud: luterlik kirikuehitus, -arhitektuur ja -kunst Eestis Aleksander II ajal (1855–1881)*. Tallinn ISBN 9789949467051

## Tunnustus
* 2006 Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia (näitus “Meistriteoste lummus. Koopia Eestis 19. sajandil” Kadrioru lossis ja Mikkeli muuseumis 2005/2006, konverents ja samanimeline kataloog)

## Isiklikku
Tiina-Mall Kreemi abikaasa on ajaloolane Juhan Kreem.

## Viited

## Välislingid
*
Egle Tamm

**Egle Tamm** (sündinud 1969) on eesti kunstiajaloolane ja muinsuskaitseametnik.

Egle Tamm on Tartu Linnavalitsuse arhitektuuri ja ehituse osakonna kultuuriväärtuste teenistuse vanemspetsialist arhitektuuri- ja ajaloomälestiste kaitse ja järelevalve valdkonnas.

## Teadustöö
1999 *magister artium* (Tartu Ülikool), *Eesti 1920.-1930. aastate [[sakraalarhitektuur]]*.

Egle Tamme peamine uurimisvaldkond on Eesti 19. ja 20. sajandi sakraalarhitektuur.

## Teoseid
*"Pärnumaa sakraalehitistest aastail 1918-1940" // Pärnumaa ajalugu. Pärnu 2000, 1406-2461, 3, lk 114–131
*"Pärnumaa kirikud = *Churches of Pärnu County*". Pärnu 2001
*"Moodsad kirikud: Eesti 1920.-1930. aastate sakraalarhitektuur". Eesti Arhitektuurimuuseum. Tallinn 2001. ISBN 9985783492
*"Eesti kirikud. Postkaarte Aivo Aia kogust = *Die Kirchen Estlands. Postkarten aus der Sammlung von Aivo Aia = Estonian churches. Postcards from Aivo Aia's collection*". Tallinn 2001. ISBN 9985620305
*"Tallinna kirikurenessanss : [ajalooliste ja muinsusväärtuslike pühakodade restaureerimise projekt". Tallinn 2002. ISBN 9985787382
*Tiina-Mall Kreem, Egle Tamm. "Tallinna Kaarli kirik". Tallinn 2007. ISBN 9789985976876
*"Tartu Pauluse kirik - *Made in Finland*. Taastatud eksklusiivsemalt kui algupäraselt ehitatud". Muinsuskaitse aastaraamat 2015. Tallinn 2016. Lk 10-13

## Viited
Chaovarat Chanweerakul

**Chaovarat Chanweerakul** (tai keeles ชวรัตน์ ชาญวีรกูล; sündinud 7. juunil 1936 Bangkokis) on Tai poliitik. 2. kuni 17. detsembrini 2008 oli ta peaministri kohusetäitja.

Chaovarat lõpetas 1966. aastal Thammasati Ülikooli majanduse erialal ja töötas aastaid avalikus sektoris. 

Aastatel 1994–1997 oli ta Tai rahandusminister. Uuesti naasis ta valitsusse 2008. aastal, olles algul rahvatervishoiu minister ja hiljem üks Tai valitsuse neljast asepeaministrist.

Kui Tai konstitutsioonikohus saatis 2. detsembril 2008 valitseva Rahva Võimu Partei laiali ja keelustas selle juhtfiguuride osalemise poliitikas, oli peaminister Somchai Wongsawat koos mitme muu ministriga sunnitud kohe tagasi astuma. Chaovarat oli ainus kõrgematest ministritest, kes ei kuulunud partei juhtkonda ja asus seetõttu täitma peaministri kohuseid. Ametlikult kinnitati ta peaministri kohusetäitjaks 3. detsembril toimunud valitsuskabineti istungil.
Tallinna–Pääsküla rongiliin

**Tallinna–Pääsküla rongiliin** on Elroni opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Pääskülas. See on ainus rongiliin, mille nii algus- kui ka lõpp-punkt asub Tallinnas.

Tallinna–Pääsküla rongiliin oli esimene elektrifitseeritud rongiliin Eestis, kus elektrirongid sõidavad aastast 1924. Liini teenindavad nii elektri- kui diiselrongid. Tallinna-Haapsalu liini sulgemisega 1995. aasta septembris on Tallinna–Pääsküla rongiliin ainus läänesuuna liin millel toimuvad osad regulaarreisid diiselrongidega.

Aastast 1962 asub Pääskülas rongide depoo. Liinil liigub Pääskülast Balti jaama suunas tööpäeviti 5, puhkepäeviti 4 reisirongi, vastupidises suunas tööpäeviti 6, puhkepäeviti kõigest 2 koosseisu. Arvestades ka teisi läänesuuna rongiliine, on Balti jaama ja Pääsküla vahel sõitvaid rongikoosseise rohkem.

## Peatused, tsoonid ja hinnad
Liinile jääb 9 peatust: Tallinn (Balti jaam), Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe ja Pääsküla. Kõik peatused asuvad 1. tsoonis. Seisuga 7. detsember 2008 maksis liini mistahes peatuste vahel täispilet 12 ja sooduspilet 11 krooni. 

Seisuga 1. juuli 2024 maksis I tsooni tavapilet 1,80 € ja sooduspilet 1,20 €. 

Seisuga 1. märts 2025 maksab I tsooni tavapilet rongist ostes 2,10 € ja sooduspilet 1,40 €. Veebist ja mobiilirakendusest on võimalik tavapilet soetada kahe euro eest. Tallinna linna registreeritud elanikele on sõit (isikustatud ühistranspordikaardi valideerimise ja esitamise korral) kogu liinil tasuta.

## Pildid

Fail:Train to Pääsküla.JPG|Balti Jaamast Pääskülla väljuv diiselrong
Fail:Lilleküla-Jaam-July-2021.jpg|Lilleküla raudteepeatus
Fail:Lilleküla jalakäijate tunnel.JPG|Lilleküla jalakäijate tunnel
Fail:Station Tondi 2025 1.jpg|Tondi raudteepeatus
Fail:Järvevana tee (3).jpg|A. H. Tammsaare tee viadukt
Fail:Rahumäe sild2 2011-05-19.JPG|Rahumäe viadukt
Fail:Pääsküla train in Nõmme station 14May2009.jpg|Pääsküla elektrirong Nõmme jaamas
Fail:Hiiu raudteepeatus (2014).JPG|Hiiu raudteepeatus
Fail:Kivimäe peatus ja kass.jpg|Kass Kivimäe raudteepeatuses
Fail:Pääsküla jaamahoone.jpg|Pääsküla jaamahoone


## Vaata ka
* Tallinna ühistransport
* Tallinna–Keila raudtee
* Balti jaam

## Viited

## Välislingid
*Elroni koduleht
*Tallinlase tasuta sõit Elron rongides
Georgij Alafuzoff

**Georgij Alafuzoff** (vene keeles Георгий Борисович Алафузофф; sündinud 15. septembril 1953 Helsingis) on Soome endine mereväelane, kontradmiral (*kontra-amiraali*). 

Aastatel 2007–2013 oli ta Soome kaitseväe luurejuht. Ta on üks Soome mõjuvõimsamaid ohvitsere ja tähtsamaid Venemaa sõjanduse asjatundjaid. 

Aprillist 2013 aastani 2016 oli ta Euroopa Liidu sõjaväeluure juht.

## Tunnustus
*2013 Kotkaristi II klassi teenetemärk
Feta

**Feta** on lambapiimast või lamba- ja kitsepiima segust valmistatud juust.

Aastast 2002 on "feta" kaitstud päritolunimetusega toode. Vastavalt asjakohastele ELi õigusaktidele võivad "feta" nimetust kanda vaid juustud, mis on toodetud traditsioonilisel viisil Kreekas, valmistatud lambapiimast või lamba- ja kitsepiima (kuni 30%) segust.

Feta on väga erilise, tugevalt ürdise ja soolase maitsega juust. Valmimisprotsessi jooksul ei muuda ta värvust. Juustu säilitatakse kas soolvees või õlis. Feta on klassikalise Kreeka salati vältimatu koostisosa. Eri nimede all tuntakse sama tüüpi juustu kõikjal Lähis-Idas.