open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hiina aed

**Hiina aed** on üks aia tüüpidest, mille rajamine sai alguse umbes 3000 aastat tagasi.

Esimesed eraaiad loodi Hiinas levinud filosoofia järgi, mis otsis rahu ja vaikust ning hakati rääkima metafüüsikast ja müstikast. Selle tulemusena hakati looma aedu, kus saaks viibida rahus ja nautida loodust. Aedades kujutati nelja aastaaja tsüklit, mis pakkusid igal aastaajal aias nauditavat vaatepilti, näiteks talvel lund igihaljal männil või suvel lootoselõhna tiigil.

## Arhitektuur
Hiina aed on üles ehitatud lihtsuse põhimõttel, kus leidub erinevaid looduse elemente. See koosneb erinevatest stseenidest, mis on hästi planeeritud ja raamitud. Aia keskosa saab nimetada peamiseks osaks, mis jaguneb põhjapoolseks veealaks ning lõunapoolseks maa-alaks. Alal domineerivad ehitised põhimõttel, mida suurem aed, seda rohkem ehitisi. Traditsioonilisi Hiina aedu ümbritseb valge sein/müür, mis eraldab aia ning toob esile selles asuva taimestiku. Aed koosneb käänulistest teedest, mis tagavad vaate vaheldumise aias jalutades. Aia keskel asub peahoone, mille kummalegi poole jäävad kõrvalhooned ning sissepääsu lähedal asuvad tseremoonia saalid ja paviljonid, mis on mõeldud külaliste vastuvõtmiseks ning pidustuste pidamiseks.  

## Taimestik ja aiaelemendid
Hiina aias esinevad järgmised elemendid: paviljonid, templid, veekogud, sillad, taimed ja kivid. Taimed on valitud väga hoolikalt lähtudes nende tekstuurist, kujust, värvist ja lõhnast. Sagedasti kasutatavad taimed on näiteks mänd (*Pinus sylvestris*), bambus (*Bambuseae*), jasmiin (*Jasminum*), lootoslill (*Nelumbo*), pojeng (*Paeonia)* jpt.  

## Viited
Steuerberg

**Steuerberg** (sloveeni: *Šterska Gora*) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.

Steuerberg asub Gurktali Alpides Gurki oru ja Wimitzi oru vahel, u. 10 km Feldkirchenist põhjas.

## Viited
Hermagori ringkond

**Hermagor** on ringkond (*Bezirk*) Austrias Kärnteni liidumaal.

## Ajalugu

Nimi viitab Püha Hermagorasele, kelle kultus keskendus Aquileiale.

## Omavalitsusüksused

Linnad (*Städte*) on **rasvases kirjas**; turulinnad (*Marktgemeinden*) on *kaldkirjas*.

* Dellach (sloveeni: *Dole*)
* Gitschtal (sloveeni: *Višprijska Dolina*)
* **[[Hermagor-Pressegger See]]** (sloveeni: *Šmohor - Preseško jezero*)
* *[[Kirchbach (Kärnten)|Kirchbach]]* (sloveeni: *Cirkno*)
* *[[Kötschach-Mauthen]]* (sloveeni: *Koče - Muta*)
* Lesachtal (sloveeni: *Lesna dolina*)
* Sankt Stefan im Gailtal (sloveeni: *Štefan na Zilji*)
Rick Karsdorp

**Rick Karsdorp** (sündinud 11. veebruaril 1995 Schoonhovenis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma.

Ta alustas klubikarjääri Feyenoordis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas hooajal 2014–15. Hooajal 2016–17 tuli ta Feyenoordiga Hollandi meistriks. Esimese värava Hollandi kõrgliigas lõi ta 30. oktoobril 2016 mängus SC Heerenveeni vastu.

2017. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Romaga. Suurem osa hooajast 2017–18 jäi tal vigastuse tõttu vahele. Hooajal 2019–20 oli ta taas laenul Feyenoordis. Järgmisel hooajal kindlus ta koha Roma põhikoosseisus ning lõi 23. jaanuaril 2021 mängus Spezia vastu oma esimese värava Itaalia kõrgliigas.

Hollandi jalgpallikoondises tegi Karsdorp debüüdi 7. oktoobril 2016 mängus Valgevene vastu.

## Saavutused
;Feyenoord
*Eredivisie: 2016–17
*KNVB beker: 2015–16
Rögle BK

**Rögle Bandyklubb** (**Rögle BK**) on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Ängelholmis. Klubi mängib Rootsi kõrgliigas Svenska hockeyligan (SHL).

Klubi asutati 1932. aastal jääpalliklubina. 1950. aastatel hakati klubis tegelema ka jäähokiga. Rootsi kõrgliigas mängis Rögle esimest korda 1966. aastal.

Praeguses Rootsi kõrgliigas mängib Rögle alates hooajast 2015–16. Enne seda oli see Rootsi kõrgliigas mänginud ka aastatel 1992–1996, 2008–2010 ja 2012–2013. 2021. aastal jõudis Rögle Rootsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Växjö Lakersile mängudega 1:4.

Hooajal 2021–22 võitis Rögle Jäähoki Meistrite Liiga, kui finaalmängus alistati Soome klubi Tappara tulemusega 2:1.

Alates 2008. aastast peab Rögle kodumänge Catena Arenal, mis mahutab 5150 pealtvaatajat.

Klubi peatreener on Cam Abbott.

## Praegune koosseis
*Hooaja 2023/24 seisuga*
***Väravavahid**: Petr Kváča, Christoffer Rifalk
***Kaitsjad**: Michael Kapla, Ludvig Claesson, Erlend Lesund, Valtteri Viljanen, Lian Bichsel, Samuel Jonsson, Adam Engström, Lucas Ekeståhl Jonsson, Brandon Davidson
***Ründajad**: Linus Sandin, Rodrigo Ābols, Brady Ferguson, Simon Ryfors, Simon Zether, Dennis Everberg, henry Bowlby, Linus Sjödin, Anton Bengtsson (*[[kapten (jäähoki)|kapten]]*), Albin Sundsvik, Felix Nilsson, Daniel Zaar, Adam Tambellini

*Vaata ka [[:Kategooria:Rögle BK mängijad]]*.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Monika Navickienė

**Monika Navickienė** (sündinud 25. juunil 1981 Telšiais) on Leedu poliitik, ta kuulub erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid. Ta oli alates 11. detsembrist 2020 kuni 13. juuni 2024 Leedu sotsiaalhoolekande- ja tööminister.

Ta lõpetas aastal 1999 Telšiais gümnaasiumi ja muusikakooli. Ta sai aastal 2003 Vilniuse Ülikoolist bakalaureusekraadi filosoofias. Aastal 2005 sai ta Mykolas Romerise Ülikoolist magistrikraadi maksuhalduse alal.

Ta on aastast 2011 erakonna Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid liige.

2016. aasta Leedu parlamendivalimistel valiti ta seimi liikmeks.

11. detsembrist 2020 kuni 13. juunini 2024 oli ta Leedu sotsiaalhoolekande- ja tööminister.

## Isiklikku
Ta on abielus Mindaugas Navickasega, neil on kaks tütart.
Bruno Peres

**Bruno da Silva Peres** (sündinud 1. märtsil 1990 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Trabzonspor.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Audax São Paulo. 2010. aastal debüteeris ta Brasiilia esiliigas Bragantino meeskonnas. Aastatel 2011–2012 mängis ta Audaxist laenul Brasiilia esiliiga klubis Guarani.

2012. aasta juulis liitus ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Santos. Brasiilia kõrgliigas lõi ta esimese värava 29. juulil 2012 mängus Ponte Preta vastu.

2014. aasta juunis siirdus ta kahe miljoni euro eest Itaalia kõrgliiga klubisse Torino. 2016. aasta augustis läks ta Torinost laenule AS Romasse, kellega sõlmis 2017. aastal püsiva lepingu. Romast oli Peres laenul 2018. aasta teisel poolel Brasiilia kõrgliiga klubis São Paulo ja 2019. aasta teisel poolel Sport Club do Recifes.

2021. aasta mais siirdus ta Trabzonspori.

## Saavutused
;Santos
*Recopa Sudamericana: 2012
Antonio Mirante

**Antonio Mirante** (sündinud 8. juulil 1983 Castellammare di Stabias) on Itaalia jalgpallur, kes mängib väravavahina Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma.

Ta alustas klubikarjääri Juventuses. Hooajal 2004–05 debüteeris ta Itaalia esiliiga klubis Crotone, kus ta mängis Juventusest laenul. Hooajal 2005–2006 mängis ta laenul Itaalia kõrgliiga klubis Siena. Hooajal 2006–07 sai Mirante Juventuse meeskonnas Itaalia esiliigas kirja seitse mängu.

Aastatel 2007–2008 mängis Mirante Itaalia kõrgliigas Sampdoria, 2009–2015 Parma ja 2015–2018 Bologna ridades. 2018. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Romaga.
Krūzes

**Krūzes** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 

Küla asub valla lõunaosas. Seal on Krūzese bussipeatus. Küla jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

2007. aastal oli külas 22 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Viited
Kunģēļi

**Kunģēļi** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas. 

Küla asub valla lõunaosas Ķoniņi soo põhjaserval. Küla jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

2000. aastal oli külas 14 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Viited
Legrand

**Legrand** on Prantsuse tööstuskontsern, mis on ajalooliselt asutatud Limousinis, Limoges ja üks maailma juhtivamaid elektriseadmete ja infovõrkude toodete ja süsteemide alal.

Legrand on jätkuvalt kasvanud tänu enam kui 140 omandamisele, mis on suunatud kogu maailmas elektriseadmete juhtpositsiooni saamiseks maailmas. 2017. aastal oli kõigil viiel kontinendil üle 215 000 tooteviite, asukoht 90 riigis ja müük 180 riigis. 2011. aastal oli Legrand pistikupesade ja kommutaatorite seas maailmas esikohal 20% maailmaturust ja kaabellevi halduses maailmas esikohal (15% maailmaturust) ning teenis 76% oma müügist välismaale (35% arenevates riikides). 

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Līgotnes 1

**Līgotnes 1** on endine küla (*vasarnīcu ciems* ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 

Küla asus valla loodeosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Tänapäeval on see liidetud Līgotnese külaga.

## Viited
Jeri (Valmiera vald)

**Jeri** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 

Küla asub valla lääneosas. Asula on tekkinud endise Gerinši mõisa keskuse juurde.

Aastal 2007 oli külas 56 elanikku.

## Viited
Priedes (Valmiera vald)

**Priedes** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 

Küla asub valla põhjaosas ja jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. See on tekkinud suvilapiirkonnana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

## Viited
Markel Susaeta

**Markel Susaeta Laskurain** (sündinud 14. detsembril 1987 Eibaris) on endine Hispaania jalgpallur (äärepoolkaitsja).

Ta alustas klubikarjääri Athletic Bilbaos, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1997. aastal. Klubi põhimeeskonnas mängis ta Hispaania kõrgliigas aastatel 2017–2019 kokku kaksteist hooaega.

2019. aasta septembris liitus ta Jaapani kõrgliiga klubiga Gamba Osaka. 2020. aasta jaanuaris liitus ta Austraalia kõrgliiga klubisse Melbourne City. Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi Austraalia kõrgliiga klubi Macarthur, kus ta mängis hooajal 2020–2021.

Hispaania jalgpallikoondises mängis Susaeta korra, 14. novembril 2012 sõprusmängus Panama vastu ja lõi selles mängus ka värava. Aastatel 2010–2016 mängis ta seitse korda Baskimaa jalgpallikoondises.

## Saavutused
;Athletic Bilbao
*Supercopa de España: 2015; teine koht: 2009
*UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2011–12
*Copa del Rey: Teised kohad 2008–09, 2011–12, 2014–15
Līgotnes

**Līgotnes** on küla (*maziems*) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 

Küla asub valla loodeosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Tegemist on suvilapiirkonnaga, millega on liidetud ka naabruses asunud Līgotnes 1.

## Viited
Sipi

**Sipi** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 

Küla asub valla kirdeosas. Seal on Sipi bussipeatus. Külas kasvav jalakas on looduskaitse all.

Aastal 2007 oli külas 29 elanikku.

## Viited
Ziedonis

**Ziedonis** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 

Küla asub valla idaosas, Koiva jõe ja maantee A3 vahel. Seal on Lielauši bussipeatus.

Ziedonis rajati suvilapiirkonnana. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Osa külast asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul. Külas kasvavad Lielauši tamm (ümbermõõt 5,08 meetrit) ja Lielauši pärn (ümbermõõt 4,08 meetri) on looduskaitse all.

## Viited
Korrelatsioon (täpsustus)

__NOTOC__

**Korrelatsioon** võib tähendada järgmist:
* Statistikas on korrelatsioon juhuslike suuruste statistilist sõltuvus.
* Muusikas mõistetakse korrelatsiooni (muusika) all helisignaali kui füüsikalise heli ja heliobjekti kui tajutava heli vastastikust seost.
* Bioloogias on korrelatsioon (bioloogia) organismi osade suuruse, ehituse ja talitluse vastastikune seos. See tähendab, et mingi elundi muutumisega kaasneb teiste elundite muutumine.
* Signaalianalüüsis korrelatsioon (signaalianalüüsis) kirjeldab signaalide vaheline korrelatsioon nende omavahelist sarnasust. Matemaatiliselt on korrelatsioon arvutatav võrreldavate ajaliste funktsioonide s1(t) ja s2(t) korrutise integralina üle vaadeldava ajavahemiku. Ajalise nihke τ tekitamisel saadakse korrelatsioonifunktsioon. Mitmemõõtmeliste funktsioonide, nagu geomeetriliste kujutiste puhul kirjaldab korrelatsioon nendega kirjeldatud kujutiste (piltide) kokkulangevust. Ajalise nihke τ asemel on siin kasutusel funktsiooni ruumiline nihe.
* Informatsiooniteoorias mõõdetakse kahe juhusliku suuruse korrelatsiooni transformatsiooni ja Kullbacki-Leibleri divergentsi abil.
* Tarkvaraarenduses mõistetakse korrelatsiooni all praktikat, mille puhul funktsioonide usutavust ei loo mitte üksikud parameetrid, vaid parameetrite kombinatsioonid.

## Vaata ka
* Stratigraafiline korrelatsioon
*Geneetiline korrelatsioon
*Korrelatsioonmeetod leiab kasutamist elektroonses mõõtetehnikas, näiteks sünkroondetekteerimise juures.

* Autokorrelatsioonifunktsioon kirjeldab korrelatsiooni muutumist signaali võrdlemisel tema enda ajas nihutatud versiooniga sõltuvalt sellest ajalisest nihkest τ. Signaali autokorrelatsioonifunktsioon on seotud signaali sagedusspektriga Fourier' teisenduse kaudu.
Heckler & Koch MP7

**Heckler & Koch MP7** (lühendina saksa keelest *Maschinenpistole 7*) on Saksa kaitsetööstusettevõtte Heckler & Koch toodetav püstolkuulipilduja (täpsemalt enesekaitserelv), mis kasutab soomustläbistavat HK 4.6×30mm laskemoona.

MP7 disainiti 1989. aastal NATO avaldatud üleskutse peale luua uus relvatüüp – enesekaitserelv (*Personal Defence Weapon*; PDW) –, mis pidi suutma efektiivselt läbistada kuuliveste ning vahetama välja selleks suutmatud väiksekaliibrilised püstolid ja püstolkuulipildujad. Tootmine algas aastal 2000.

Relva konstrueerimisel on kasutatud polümeermaterjale, mis teeb selle küllaltki kergeks ja kompaktseks. MP7 suudab efektiivselt läbistada NATO CRISAT-sihtmärki (1,6 mm titaaniumit + 20 kihti kevlarit), kasutades relvaga samaaegselt disainitud HK 4.6×30mm laskemoona.

## Variandid
* **MP7** – algne tootmisvariant pealmise 
* **MP7A1** – 2003. aastal lisati küljele täiendav Picatinny relss ja käepideme pealmist kattematerjali ning kuju muudeti. Relva pikendati pisut, kuid kaba lühendati, mistõttu üldpikkus ei muutunud.
* **MP7A2** – eesmine käepide eemaldati, selle asemele lisati täiendav Picatinny relss, kuhu on võimalik käepidet kinnitada.
* **MP7-SF** – ainult poolautomaatse lasurežiimiga variant.

## Kasutajad
* 
* 
*  – sõjaväeline eriüksus DEVGRU.
* 
*  – politsei eriüksus *[[Einsatzkommando COBRA]]*
*  – Brunei kuninglike relvajõudude erivägede rügement
*  – Erioperatsioonide väejuhatus
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  – sõjaväelised ja politsei eriüksused
* 
* 
* 
* 
*  – Tšehhi politsei
* 
* 

## Vaata ka
* MP5, H&K varasem 9mm püstolkuulipilduja, mida MP7 pidi mh välja vahetama
* FN P90, MP7 konkurent 1989. aasta NATO relvahankes

## Viited
Pilāti (Valmiera vald)

**Pilāti** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 

Asula jääb Riiast 114 kilomeetri kaugusele ja jääb maantee A3 äärde. Seal on Pilātu ciemsi bussipeatus. Küla eraldab Valmierast Pilāti mets.

Kolm külas kasvavat tamme on looduskaitse all. Osa külast asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.

Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Sellega on liidetud endine Daliņi küla.

## Elanikkond


* 35 (1989)
* 107 (2000)
* 109 (2011)

* 170 (2018)
* 204 (2021)
* 250 (2025)


## Viited
CAC 40

**CAC 40** on Pariisi Börsi peamine börsiindeks. Selle ISIN-kood (*International Securities Identification Number*, ISO 6166) on FR0003500008 ja mälukood on "PX1".

*Compagnie des agents de change* poolt 31. detsembril 1987 loodud 1000 baaspunkti CAC 40 indeks (CAC tähendab *Cotation Assistée en Continu*) määratakse neljakümne pidevalt noteeritud aktsia hinna põhjal esimesel turul saja ettevõtte vahel, kes kauplevad kõige rohkem Pariisi Euronextil, mis on osa Euroopa juhtivast börsist Euronext. Need eri tegevusvaldkondi esindavad ettevõtted kajastavad põhimõtteliselt Prantsuse suurettevõtete majanduse üldist suundumust ja nende esinduslikkuse säilitamiseks vaadatakse nende nimekirja regulaarselt üle.

## Indeksi arvutamine
Indeks arvutatakse 40 suurima ettevõtte aktsiahindade kapitalisatsiooniga kaalutud väärtuse aritmeetilise keskmisena, aktsiad, millega kaubeldakse Euronext Parisi börsil. Igal neljakümnel ettevõttel on oma indeks, mida kaalutakse vastavalt turul saadaolevate väärtpaberite väärtusele. Kaalud on ettevõtteti erinevad, olenevalt selle vabas ringluses olevast kapitalisatsioonist. Kaalumise ajal kärbitakse ettevõte CAC 40-s maksimaalse 15% kaaluni.

Alates 1. detsembrist 2003. a. võetakse kapitalisatsiooni arvutamisel arvesse ainult vabas ringluses olevad aktsiad.

Indeks arvutatakse 30 sekundi tagant börsi tööpäevadel kella 9.00-17.30 Kesk-Euroopa aja järgi.

## Valiku kriteeriumid
CAC 40 koosseisu uuendab kord kvartalis ekspertide komitee Conseilcientifique des indices (CSI). Muudatused jõustuvad alati märtsi, juuni, septembri ja detsembri kolmandal reedel. Vabal turul olevate aktsiate arv vaadatakse üle iga september.

## Viited

## Välislingid
* CAC 40
* S&P 500 indeksisse kuuluvad ettevõtted « CAC 40 - ''Cours en temps réel'' »
Daliņi

**Daliņi** on endine küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas. 

Küla asub valla lõunaosas, Koiva jõe kaldal ja Valmiera linna piiril.

Asula on saanud nime Jānis Daliņši järgi. Talle kuulunud küla kohal asunud Jaunzemji talu nimetati 1930. aastatel ümber Daliņiks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda. Tänapäeval on see liidetud Pilāti külaga.

Daliņi asub Ziemeļgauja maastikulaitsealal.

## Viited
Ivana Trump

**Ivana Marie Trump** (sünninimi **Ivana Marie Zelníčková**, 20. veebruar 1949 Zlín, Tšehhoslovakkia – 14. juuli 2022 New York) oli tšehhi päritolu Ameerika Ühendriikide ettevõtja, moelooja ja modell.

## Teoseid
*"Raising Trump"
*"Free to Love"

## Isiklikku
Temad vanemad olid Miloš Zelníček ja Marie Zelníčková.

Aastatel 1977–1992 oli ta abielus Donald Trumpiga. Lapsed on Ivanka Trump, Donald Trump noorem ja Eric Trump.

Tema teine abikaasa aastatel 2008–2009 oli Rossano Rubicondi.

## Viited

## Välislingid
Mattias Sjögren

**Jon Mattias Sjögren** (sündinud 27. novembril 1987 Landskronas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Rootsi kõrgliiga klubis Rögle BK.

Ta alustas Rögles ka klubikarjääri, debüteerides Rootsi esiliigas hooajal 2004-05. 2008. aastal tõusis ta klubiga Rootsi kõrgliigasse. Hooajal 2010–11 mängis ta Rootsi kõrgliigas Färjestadi ridades ja tuli klubiga sel hooajal Rootsi meistriks.

2011. aasta juunis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Washington Capitals. Ta asus mängima American Hockey League'is (AHL) Capitalsi noorteklubis Hershey Bears. Hooaja 2011–12 teises pooles mängis ta taas Färjestadis. Seejärel naasis Sjögren veel üheks hooajaks Põhja-Ameerikasse, kuid NHL-is tal debüüti teha ei õnnestunud.

Aastatel 2013–2015 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings HC. Hooajal 2015–16 mängis ta KHL-i klubis Kaasani Ak Bars. Aastatel 2016–2018 mängis ta kaks hooaega Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions. 2018. aastal tuli ta Lionisiga Šveitsi meistriks. 2018. aasta aprillis naasis ta Röglesse ja sõlmis klubiga nelja-aastase lepingu.

2011. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Sjögren Rootsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

## Välislingid
* Mattias Sjögren hockeydb.com lehel
Dennis Everberg

**Dennis Alexander Everberg** (sündinud 31. detsembril 1991 Västeråsis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliiga klubis Rögle BK ründajana paremäärel.

Ta alustas Rögles ka klubikarjääri, debüteerides Rootsi kõrgliigas hooajal 2009–10.

2014. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Colorado Avalanche. NHL-is tegi ta debüüdi 9. oktoobril 2014 hooaja avamängus Minnesota Wildi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 2. novembril mängus Anaheim Ducksi vastu. Hooajal 2014–15 sai ta NHL-is kokku kirja kolm väravat ja üheksa väravasöötu. Suurem osa hooajast 2015–16 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Avalanche'i noorteklubis San Antonio Rampage, lüües 25 väravat. NHL-is pääses Everberg sel hooajal väljakule 15 mängus, kuid ei teeninud nendes ühtegi resultatiivsuspunkti.

Hooajal 2016–17	mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Växjö Lakers. 2017. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Omski Avangard. 2017. aasta detsembris siirdus ta Nižnekamski Neftehimiki.

2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Winnipeg Jets. Hooaja 2018–19 alguses sai ta mänguaega ainult AHL-is Jetsi noorteklubis Manitoba Moose, kuid ei suutnud seal silma paista ja naasis 2018. aasta novembris Euroopasse, liitudes Šveitsi kõrgliiga klubiga EV Zug, kellega võitis 2019. aastal Šveitsi karikavõistlused.

2019. aasta aprillis sõlmis ta viieaastase lepingu Röglega.

Aastatel 2017 ja 2018 tuli Everberg Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta kuulus Rootsi koondisse ka 2018. aasta taliolümpiamängudel.

## Välislingid
* Dennis Everberg NHL.com lehel
* Dennis Everberg hockeydb.com lehel
Leppiman

__NOTOC__
**Leppiman** on perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Leppiman 6 mehel ja alla viiel naisel. Perekonnanimede levikult on Leppiman meeste puhul 20176. ja naiste puhul 29963. kohal.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Leppiman Ridala kihelkonnas Uuemõisas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Leppiman Lepamaa vastu. Samas, keegi ei võtnud Leppimani nime.

## Nime kandjaid
* Ando Leppiman, Eesti riigiametnik (1975–)

## Viited
Salm (perekonnanimi)

**Salm** on perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Salm 115 mehel ja 106 naisel. Perekonnanimede levikult on Salm meeste puhul 678. ja naiste puhul 876. kohal.

Perekonnanime Salm kandja on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 45). Kõige levinum on perekonnanimi Salm vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,67. Perekonnanimi Salm on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 4,69.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Salm mitmes paigas: Pärnu-Jaagupi kihelkonnas, Püha kihelkonnas, Rapla kihelkonnas, Keila kihelkonnas, Rakvere kihelkonnas, Väike-Maarja kihelkonnas, Simuna kihelkonnas, Ridala kihelkonnas, Pöide kihelkonnas, Pilistvere kihelkonnas, Risti kihelkonnas ja Pärnu-Elisabethi kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis järgmised perekonnanimed Salmiks: Paglnat, Raisk, Saalberg, Salmann, Salmijak, Salte, Schilling, Schults, Schvalbe, Suuman, Voltov. Samas senised nime kandjad perekonnanime ei vahetanud.

## Nime kandjaid
* Kusti Salm, Eesti riigiametnik (1977–) 

## Viited
Sula (jutustus)

**"Sula"** (vene keeles "Оттепель") on Ilja Ehrenburgi jutustus, mis avaldati 1954. aastal.

Teos kirjeldab elu Nõukogude Liidus pärast Stalini surma, kui ühiskonnas on juba tunda vaimse vabanemise ("kevadise sula") lähenemist. Jutustuses jätab naine kevadel, lume sulamise aegu, maha oma korrumpeerunud ning despootliku tehasedirektorist abikaasa. Elus peab tegema valikuid: kas tõde või vale, kas Kodumaa või Pariis, kas elada egoistina või nii, et sellest oleks inimestel kasu. 

Teos käsitles Nõukogude elu realistlikumal viisil, kui oli eelmise perioodi ametlikult lubatud kirjandus. Jutustus sai küll kriitika osaliseks, kuid kutsus esile intensiivse poleemika Nõukogude ajakirjanduses. 

1956. aastal toimus NLKP 20. kongress, kus Nikita Hruštšov pidas oma kuulsa stalinismi olemust ja Stalini isikukultust kritiseeriva kõne. Seda sündmust loeti riigi elus "sulaaja" alguspunktiks, oma nimetuse sai ajajärk Ehrenburgi jutustuse järgi.
Kusti Salm

**Kusti Salm** (sündinud 17. aprillil 1984) on endine Eesti riigiametnik. 

Ta on lõpetanud 2002. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2007. aastal Tartu Ülikooli riigiteaduste erialal.

2007. aastal asus ta tööle Kaitseministeeriumisse NATO ja Euroopa Liidu osakonna nõunikuna. 2009. aastal töötas ta Euroopa Kaitseagentuuris ning 2011–2015 Eesti NATO esinduses relvastuskoostöö nõunikuna. Seejärel oli ta Kaitseministeeriumis kaitsetööstuse ja innovatsiooni osakonna juhataja. 

2017. aastal juhtis Salm Eesti Euroopa Liidu eesistumise ajal Euroopa Kaitsefondi loomise läbirääkimisi.

2019. aastal nimetati Salm Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse peadirektoriks. 

17. maist 2021 kuni 31. augustini 2024 oli ta Kaitseministeeriumi kantsler. 12. juunil 2024 teatas ta, et lahkub suve lõpul omal soovil ametist, sest Eesti pole teinud hädavajalikke otsuseid riigi laskemoonavaru suurendamiseks. 

Alates 22. septembrist 2024 on ta Frankenburg Technologies OÜ juhatuse liige. 

Kusti Salm on läbinud ajateenistuse Tapal suurtükiväegrupis miinipildurina. 

Ta on täiendanud end ärijuhtimise valdkonnas Hollandis ning relvastuskoostöö kursustel Prantsusmaal.

## Tunnustus
* Kaitseministeeriumi III klassi teeneterist 
* 2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2024 aasta eurooplane

## Viited

## Välislingid

*"Kaitseministeeriumi tippametnik valmistab Eestit ette sõjaks" Eesti Ekspress, 3. aprill 2019
*Salmi sõnul ei saa ta jätkata vastuolu tõttu poliitikutega, err.ee, 13.6.2024
Gross (perekonnanimi)

**Gross** on perekonnanimi.

Saksamaal ja Austrias kasutatakse nime kirjapildis topeltessi (ss) asemel hoopis tähemärki "ß" (eszett).

## Eestis
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Gross 201 mehel ja 206 naisel. Perekonnanimede levikult on Gross meeste puhul 294. ja naiste puhul 326. kohal.

Perekonnanime Gross kandja on keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 38). Kõige levinum on perekonnanimi Gross vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,35. Perekonnanimi Gross on levinuim Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 6,43.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Gross mitmes paigas: Karksi kihelkond, Vändra kihelkond, Audru kihelkond, Tartu-Maarja kihelkond, Kose kihelkond, Kadrina kihelkond, Simuna kihelkond, Martna kihelkond, Hargla kihelkond, Puhja kihelkond, Sangaste kihelkond, Halliste kihelkond.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Gross järgmiste perekonnanimede vastu: Allvere, Arulepp, Ehtmaa, Hallas, Hallivee, Heinloo, Järvik, Jõemets, Kallaste, Karemäe, Kirsi, Koitjärv, Koitla, Koitne, Kross, Laanemets, Laidvee, Loogna, Läve, Metsla, Ojanurm, Pajula, Piirsalu, Põllma, Raidma, Raidmäe, Raiend, Roomets, Roopalu, Roosmaa, Roosna, Rooväli, Tammela, Tammeväli.

Samas keegi sellist perekonnanime endise asemel ei võtnud.

## Nime kandjaid
* David Gross, (1942–) USA füüsik
* Georg Gross, (1983–) eesti autorallisõitja
* Katrin Gross-Paju, (1963–) eesti arst
* Lalla Gross, (1912–2008) eesti filoloog
* Margus Gross, (1970–) Eesti jurist
* Michael Gross, (1964–) Saksa ujuja
* Oleg Gross, (1952–) eesti ettevõtja
* Toomas Gross, (1971–) eesti antropoloog
* Villem Gross, (1922–2001) eesti kirjanik

## Vaata ka
*Grossberg
*Grossberger
*Grossein
*Grosseinwaldt
*Grossewald
*Grossholm
*Grossjäger
*Grossman
*Grossmann
*Grossschmidt
*Grosstein
*Grosstochter
*Grosswaldt
*Grosswell
*Kross

## Viited
Margus Gross

**Margus Gross** (sündinud 3. augustil 1970) on Eesti jurist, prokurör.

## Teenistuskäik
*1991–1995 Viljandi uurimisbüroo uurija ja vanemuurija
*1995–1996 Viljandi prokuratuuri abiprokuröri kandidaat ja abiprokurör
*1996–2004 Tartu prokuratuuri abiprokurör ja prokurör
*2000–2001 Jõgeva prokuratuuri vanemprokuröri (juhataja) kohusetäitja
*2008–2012 Lõuna ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör (juhataja)
*2012–2017 Viru ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör (juhataja)
*2017–2020 Lõuna ringkonnaprokuratuuri eriasjade prokurör
*2020–... Lõuna ringkonnaprokuratuuri abiprokurör

## Haridus
* 1990 Tallinna Miilitsa Erikeskkool
* 1997 Tartu Ülikool, õigusteadus

## Tunnustus
* 2009 Politsei teenetemärgi eriklass
* 2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*"Ootamatu karjääripööre: tuntud prokurör viidi üle madalamale ametikohale" Eesti Ekspress, 13. oktoober 2020
Ameerika Ühendriikide rahvusarhiiv

**Ameerika Ühendriikide rahvusarhiiv** (inglise keeles "National Archives and Records Administration") on iseseisev valitsusasutus Ameerika Ühendriikides, mis kogub, säilitab ja tutvustab riiklikult tähtsaid arhivaale.

Rahvusarhiivi juhib Ameerika Ühendriikide riigiarhivaar.
Ando Leppiman

**Ando Leppiman** (sündinud 25. juunil 1975) on Eesti riigiametnik.

## Haridus
* 1982–1993 Tallinna Järveotsa Keskkool
* 1997–2002 Tallinna Tehnikaülikool
* 2002-2007 Tallinna Tehnikaülikool

## Teenistuskäik
*01.02.1995–01.09.1995 Kuuma Liini AS, müügiesindaja, projektijuht
*01.07.1995–01.10.2001 Trio LSL (Raadio Kuku, Uuno, Eeva), produtsent, saatejuht, muusikajuht
*01.07.2000–01.06.2002 Tallinna Tehnikaülikool, soojustehnika instituut
*01.09.2001–01.02.2002 Eesti tuuleenergia assotsiatsioon, nõunik
*01.02.2002–30.05.2007 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, peaspetsialist; ekspert; kütuse- ja energiaturu talituse juhataja
*01.08.2002–2004 Põhjamaade Ministrite Nõukogu projekt, Balti regionaalse energia grupi koordinaator
*2007–2011 Aulepa Tuulepargid OÜ, juhatuse liige
*01.06.2007–30.09.2011 Eesti Energia AS, taastuvenergia ettevõtte direktor
*01.10.2011–01.04.2012 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, energeetikaosakonna juhataja
*01.04.2012–31.12.2018 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, asekantsler
*02.01.2019–08.05.2022 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, kantsler
*09.05.2022–... AS Eesti Varude Keskus, juhatuse esimees

## Liikmesus nõukogudes
*2010–2011 Paldiski Ettevõtjate Liit, juhatuse liige
*2010–2011 Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon, juhatuse liige
*2011–2012 Elering AS, nõukogu esimees
*2011–2019 Maailma Energeetikanõukogu Eesti Rahvuskomitee, juhatuse liige
*2013–2020 SA Tartu Teaduspark, nõukogu liige
*2016–2017 Elering AS, nõukogu liige
*2017–2019 Lennuliiklusteeninduse AS, nõukogu liige
*2017–2018 Eesti Geoloogiakeskus OÜ, nõukogu liige
*2018–2019 Eesti Geoloogiateenistus, nõukogu esimees
*2012–... Eesti Akrediteerimiskeskus SA, nõukogu esimees
*2016–... Tallinna Tehnikakõrgkool, Nõunike kogu liige
*2019–... Riigimetsa majandamise keskus, nõukogu liige
*2019–... Riigi Infokommunikatsiooni SA, nõukogu esimees
*2019–... SA Kredex, nõukogu esimees
*2019–... Eesti Standardikeskus MTÜ, juhatuse liige

## Viited
Hermagor-Pressegger See

**Hermagor-Pressegger See** (sloveeni: *Šmohor-Preseško jezero*) on linn Austria Kärnteni liidumaal. See on Hermagori ringkonna halduskeskus. Linn on saanud nime Püha Hermagorase järgi, kes oli esimene Aquileia piiskop.

Hermagor asub alumises Gaili orus Karni Alpide põhjajalamil Itaalia piiri lähedal. Lõunas ühendab Naßfeldi kuru selle Itaalia Pontebba omavalitsusega. Põhjas viib maantee Gitschtali kaudu Gailtali Alpidesse, üle Kreuzbergi sadula Weißensee järveni ja edasi Greifenburgi Drava orus. Hermagori jaam on peatus Gailtali raudteeliinil Arnoldsteinist Kötschach-Mauthenisse.

Valda kuulub madal Pressegger See, üks Austria soojemaid järvi, millel on ulatuslikud pillirookaldad.

## Asustus
Hermagor-Pressegger See valla osad on:

* Tröpolach (sloveeni *Drobolje* või *Dobropolje*)
* Egg (*Brdo*)
* Görtschach (*Goriče*)
* Guggenberg
* Hermagor (*Šmohor*, varem ka *Trg*)
* Khünburg
* Mitschig (*Mičiče* või *Semičiče*)
* Möderndorf (*Modra vas*)
* Möschach
* Nampolach (*Napole*)
* Rattendorf (*Radnja vas*)
* Watschig (*Vačiče*)
* Vellach (*Bela*)
* Neudorf (*Genialovizo*)

## Ajalugu

Arheoloogilised leiud näitavad, et ajalooline rauamaagi kaevanduspiirkond asustati juba 1800.–1200. aasta paiku eKr. Hiljem oli see osa keldi Noricumi kuningriigist, mis liidendati Rooma riiki 15. aastal eKr.

Püha Hermagorase kihelkonda Kärnteni hertsogkonnas on esmamainitud 1169. aasta dokumendis, tõenäoliselt Aquileia patriarhide asutatud. Tänu oma strateegilisele asukohale puhkes see kiiresti õitsele, omandas 1288. aastal turuõiguse ja sai Gaili oru peamiseks asulaks.

1779. aastal avastas botaanik Franz Xaver von Wulfen Gartnerkofeli tipu nõlvadelt *[[Wulfenia carinthiaca]]*. Hermagor sai 1868. aastal samanimelise ringkonna keskuseks ja seal asus keiserlik-kuningliku Landwehri garnison. Gailtali raudteeliini ehitati 1894. aastast, seda pikendati 1915. aastal sõjalistel eesmärkidel Esimese maailmasõja Itaalia rindel.

Hermagor sai linnaõiguse 10. oktoobril 1930, Kärnteni plebistsiidi kümnenda aastapäeva puhul. Tänapäevane Hermagor-Pressegger See omavalitsus loodi mitme endise omavalitsuse ühendamisega 1973. aasta haldusreformi käigus.

## Huviväärsused

* Möderndorfi loss, sealhulgas Gaili oru muuseum
* Garnitzenklamm, kanjon arvukate koskedega 
* Egger Alm, hooajaline mägikarjamaa koos piirkondliku juustutootmisega (Gailtaler Almkäse)
* Wurzer Dirndl, kohalik alpistiilis traditsiooniliste rõivaste tootmine (Dirndl)


Hermagor Stadtansicht 01.jpg|Kesklinn
Hermagor - Pfarrkirche und Denkmal.jpg|Püha Hermagorase kihelkonnakirik
Rathaus von Hermagor.jpg|Raekoda


## Majandus

Hermagori majandus sõltub täna suuresti turismist, eriti suusatamisest Naßfeldi kuru ümbruses, mis on suurim suusapiirkond Kärntenis. Pressegger See ja ümbritsevad mäed on ka traditsiooniline suvepuhkuse ja matkajate populaarne sihtkoht.

## Sõpruslinn

* Pontebba, Itaalia (aastast 1998)

## Tuntud isikuid

* Matija Majar (1809–1892), katoliku preester ja Kärnteni sloveenide poliitaktivist
* Roland Assinger (* 1973), suusataja

## Viited
Embūte vald

**Embūte vald** (läti keeles *Embūtes pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Vaiņode, Kalvene ja Priekule vallaga, Kuldīga piirkonna Nīkrāce vallaga ning Salduse piirkonna Nīgrande vallaga.

Valla pindala on 117,4 km². 2011. aasta seisuga elas seal 386 inimest. Aastal 2011 elas vallas 337 lätlast, 13 venelast, 2 valgevenelast, 8 ukrainlast, 1 poolakats ja 22 leedulast. Valla keskuseks on Vībiņi küla. Vallamaja asub aadressil Uzvaras iela 6, vallavanem on Indra Fjodorova.

Valla alad jäid kunagi kuralaste Bandava muinasmaakonda, lõunapoolne osa ka Ceklise muinasmaakonda. Hiljem asus seal Embūte kihelkond. Embūte vald moodustati Esimese maailmasõja ajal Embūte (*Amboten*), Bakūze (*Backhusen*), Vībiņi (*Wibingen*) ja Dēsele mõisa (*Desseln*) maad. Aastal 1920. läbi viidud agraareeformi ajal kuulus Embūte mõisale 1273 hektarit maad, Bakūze mõisale 594 hektarit maad, Vībiņi mõisale 376 hektarit maad ja Dēsele mõisale 465 hektarit maad. Aastal 1935 oli valla pindala 80,5 km² ja seal oli 1337 elanikku. Toona oli valla keskus Embūte.

Aastal 1945 moodustati vallas Embūte ja Dēsele külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Embūte külanõukoguga Dēsele külanõukogu, aastal 1961 osa likvideeritavast Asīte külanõukogust. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Vaiņode külanõukogu alasid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Vaiņode piirkonda.

Suuremad jõed on Dzelda jõgi ja Lētīža. Suurim järv on Sepene järv (67 ha). Vald asub Lääne-Kuramaa kõrgustikul. Kõrgeim koht asub Asīte ja Embūte vahelisel mõhnal, mis on ümbritsevast alast 60-80 meetrit kõrgem. Kõrgeim tipp on Krievukalns (189,5 m).

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Embūte linnamägi, Embūte piiskopilinnus ja hiiepaik Embūte Ohvrimägi. Kohaliku kaitse all on Padambji muinaskalmed ehk Kalmemägi, Sproģi muinaskalmed, Vībiņi mõisa muinaskalmed, Tulči linnamägi ja linnamägi Vēreskalns.

Looduskaitse all on Drieki saar, Drieki tamm, Embūte jäärakud, Indulise ja Ārija tamm, Kļaviņase saar, Bakūze mõisa vaher, Bakūze mõisa saared, Bakūze mõisa hiidsaar, Ogļukalnsi paljand (paljandub juura ajastu pruunsüsi), Ošenieki pärn, Graviņase saared, Ohvritamm ja Nīgrande valla piiril asuv Lētīža hiidrahn, lisaks veel arvukalt nimetuid põlispuid. Vallas asub Embūte looduspark, valla loodeosa jääb osaliselt Blažģa järve hoiualale.

Vallas on kolm küla. Valla keskuses Vībiņis (*vidējciems *) oli 2021. aastal 228 elanikku. Muud külad on staatusega *mazciems*: Dēsele 14 elanikuga aastal 2005 ja Dinsdurbe 14 elanikuga aastal 2015. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Õlikultuurid

**Õlikultuuride** hulka kuuluvad taimed, kelle seemned või viljad sisaldavad palju taimeõlisid ja keda kasvatatakse õli saamiseks. Õlikultuure kasvatatakse kogu maailmas ja neid peetakse nende majandusliku väärtuse tõttu olulisteks põllukultuurideks. Erinevate õlikultuuride õlisisaldus varieerub sojaubade 20 protsendist kuni päevalille 40 protsendini. Seemneõli kasutatakse nii tööstuslikul kui ka söögiotstarbel. Peamisteks õlikultuurideks on sojauba, päevalill, kapsas, raps, kookos, õlipalm, rüps, maapähklid, riis ja puuvill. Kõige paremini sobivad õlikultuuride kasvatamiseks keskmised liivsavi- ja saviliivmullad, mille pH on üle 5,5.

## Eestis kasvatatavad õlikultuurid

Eestis on põhilised õlikultuurid suviraps, vähemal määral ka suvirüps ning katsetamisjärgus on talirüps ja õlilina.

Raps (*Brassica napus*) ja rüps (*Brassica campestris*) kuuluvad kapsasrohu (*Brassica*) perekonda. Et nii väliselt kui geneetiliselt on rapsil palju ühist kaalika ja rüpsil naeriga, siis nimetatakse neid ka õlikaalikaks (*Brassica napus oleifera*) ja õlinaeriks (*Brassica rapa oleifera*). Rüpsi metsikuks esivanemaks peetakse põldkapsasrohtu – *Br. campestris* (kasvab kohati ka Eestis). Rapsi metsikut esivanemat ei ole leitud. Arvatakse, et raps on tekkinud rüpsi ja kapsa spontaansest ristlusest. Selliseid taimi leiti 13. sajandil Vahemere maadest.

Eestis on aretatud talirüpsi sordid 'Legato' ja 'Aita'.

Õlilina (*Linum usitatissimum* L.) kuulub kiulinaga samasse liiki. Lina on kasvatatud põllukultuuri algusest ühes teraviljaga. Vanim säilinud linane riie on valmistatud ligi 10 000 aastat tagasi. Linaseemneid on kasutatud nii toiduks kui õli saamiseks. Laiemalt on levinud kiulina, kuid samaaegselt ka õlilina ja nende vahepealsed vormid. Käesoleval ajal on tekkinud Euroopas uuesti huvi naturaalse kiu ja koos sellega kiulina ning õlilina viljelemise vastu. Maailmas kasvatatakse õlilina ligikaudu 3,5 mln hektaril, sellest pool Aasias, 1 mln Põhja-Ameerikas ja 0,5 mln Euroopas. Seemnesaagid on Euroopas keskmiselt 1,2 t/ha, paremad saagid on ulatunud kuni 1,9 tonnini hektarilt. Eestis on katsetes saadud 2…3 t/ha. Õlilina pind laieneb Rootsis, kus see ulatub 12 000 hektarini. 

## Viited
Lázně Bělohrad

**Lázně Bělohrad** (saksa keeles *Bad Bielohrad*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Jičíni ringkonnas. Lázně Bělohrad asub Jičínst umbes 16 km idas ja Hradec Královést ligikaudu 30 km põhjaloodes.

Asulat on esmamainitud 1267. aastal. Lázně Bělohrad sai linnaõigused 1961. aastast, mil mitu asulat üheks linnaks ühendati.

Lázně Bělohradis on sündinud tšehhi kirjanik Karel Václav Rais (1859–1926).

## Viited
Richard Gynge

**Richard Gynge** (sündinud 1. veebruaril 1987 Tyresös) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Rootsi kõrgliiga klubis Växjö Lakers.

Ta alustas klubikarjääri Hammarbys, debüteerides hooajal 2005–06 Rootsi esiliigas. Rootsi kõrgliigas mängis ta esmakordselt hooajal 2006–07	Brynäs IF-i meeskonnas.

Aastatel 2008–2009 mängis ta Rootsi esiliigas IK Oskarshamni meeskonnas. Seejärel liitus ta AIK IF-iga, kellega tõusti 2010. aastal Rootsi kõrgliigasse. Hooajal 2011–12 oli Gyne Rootsi kõrgliiga suurim väravakütt (28 väravat) ning pälvis Håkan Loob Trophy.

2012. aastal liitus ta KHL-i klubiga Moskva Dinamo. Hooaja 2012–13	teises pooles mängis ta KHL-is Praha Levi ridades. 2013–2015 mängis ta KHL-is Vladivostoki Admirali meeskonnas. Seejärel naasis Gynge Rootsi kõrgliigasse, mängides hooajal 2015–16 Växjö Lakersis. Pärast seda jätkas ta karjääri taas KHL-is, liitudes üheks hooajaks Nižnekamski Neftehimikiga. Aastatel 2017–2019 mängis ta kaks hooaega Tšeljabinski Traktoris.

2019. aasta juulis liitus Gynge taas Växjö Lakersiga, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.

## Viited

## Välislingid
* Richard Gynge hockeydb.com lehel
Vībiņi

**Vībiņi** on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Embūte valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 131 meetri kõrgusel Bakūze jõe kaldal ning jääb piirkonna keskusest Vaiņodest 11,7 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud Bakūze ja Vībiņi mõisa keskuste juurde. Nõukogude perioodil asus külas Embūte sovhoosi keskasula. Aastani 2021 kuulus küla Vaiņode piirkonda.

## Viited
Aldo

**Aldo** on mehenimi, mida on pandud ka eestlastele.

2021. aasta alguse seisuga oli Aldo Eestis esinemissageduselt 461. mehenimi, eesnimi Aldo oli 191 mehel. Aldo oli keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus oli 50). Kõige populaarsem oli eesnimi Aldo vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,98.

## Nime kandjaid
*Aldo Järvsoo
*Aldo Kals
*Aldo Kudevita
*Aldo Leetoja
*Aldo Leopold
*Aldo Meristo
*Aldo Moro
*Aldo Roomere
*Aldo Tamm
*Aldo Tammpere
*Aldo Vaharo

## Viited
Mihkel Jalakas

**Mihkel Jalakas** VR II/3 (20. aprill (vkj)/ 2. mai 1885 Võhma küla (tänapäeval Soomevere küla), Uue-Põltsamaa vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 24. aprill 1919 sidumispunktis Lepassaare raudteejaamas Võrumaal) oli Eesti sõjaväelane (reamees).

Oli vallakooli haridusega, töötas tislerina. Võttis osa Esimesest maailmasõjast, teenis aastatel 1917–1918 2. Eesti jalaväepolgus.

Vabadussõjas oli ta 24. jaanuarist 1919, algul 2. tagavarapataljoni ridades, siis alates 21. veebruarist 1919 Viljandi kaitsepataljonis (hilisemas Sakala Partisanide Pataljonis). Oli 1. roodus reamees, oli ka veltveebli kohusetäitja.

Mihkel Jalakas sai 24. aprillil 1919 lahingus Pankjavitsa mõisa (Petserimaal) juures peast raskelt haavata, viidi tagalasse sidumispunkti Lepassaare raudteejaamas (Võrumaal) ning suri seal.

## Tunnustus
*24. august 1920 – Vabaduse Risti II liigi 3. järk, lisaks 10 000 marka ning Vabadussõja mälestusmärk (need anti tema vanematele) 

## Mälestuse jäädvustamine
*1924 – nimi on jäädvustatud Põltsamaa Vabadussõja mälestussambal
*1931 – nimi on jäädvustatud Pilistvere Vabadussõja mälestussambal

## Viited

## Kirjandus
*Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 142–143

## Välislingid
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Tõnu Loik

**Tõnu Loik** (19. november 1875 Einmanni vald, Järvamaa – 10. juuli 1958) oli Eesti poliitik ja ettevõtja, Eesti Asutava Kogu liige

Tõnu Loik sündis põllupidaja pojana, lõpetas 1897. aastal Paide linnakooli. Tegutses aastatel 1899–1917 posti-telegraafi-telefonivõrgu teenistuses Tallinnas ja saavutas seal osakonna juhataja koha. 

5.–7. aprillil 1919. aastal Eesti Asutava Kogu valimistel valiti Tõnu Loik Asutav Kogu  liikmeks, Eesti Tööerakonna nimekirjast. Oli aastatel 1919–1922 Riigi- ja Omavalitsusteenijate Keskliidu esimees.

Aastatel 1921–1927 töötas Ametnikkude Panga juhatuses ja 1921–1924 Vaba Maa ärijuhi k.t. ning 1925. aastast Kindlustusselts „Põhja Kotkas" juhatuse liige. Tallinna Linnavolikogu linnavolinik aastatel 1921–1927.

Aastatel 1927–1930 oli ta tarvitajateühingu „Oma" nõukogus ja 1927. aastast Tallinna Linnapanga direktorina

## Viited

## Välislingid
* 
*  Eesti Asutava Kogu liikme Tõnu Loiki mälestusüritus Kergutal, www.tapa.ee, 15.03.2019
* TÕNU LOIK 60 A., Ühistegelised Uudised, nr. 46, 15 november 1935
Poruni põlismets

**Poruni [[põlismets]]** ehk **Poruni ürgmets** on kaitsealune mets Alutaguse rahvuspargis Ida-Virumaal.

Piirkonnast voolab läbi Poruni jõgi ning metsa läbib RMK Poruni matkarada.

## Välislingid
* Poruni matkaraja kirjeldus RMK Loodusegakoos lehel
* Poruni põlismets kutsub artikkel Loodusesõbra portaalis, Hendrik Relve
Smržovka

**Smržovka** on linn Tšehhis Libereci maakonnas Jablonec nad Nisou ringkonnas. Smržovka asub Poola piirist natuke vähem kui 10 km kaugusel, Jablonec nad Nisoust umbes 5,5 km ja Liberecist ligikaudu 14 km idas.

Smržovka paikneb merepinnast 585 meetri kõrgusel.

Smržovkat on esmamainitud 1568. aastal, linnaõigused sai 1905. aastal.

## Viited
Paskov

**Paskov** (saksa keeles *Paskau*) on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Frýdek-Místeki ringkonnas. Paskov asub Frýdek-Místekist umbes 6,5 km põhjaloodes ja Ostrava kesklinnast ligikaudu 12 km lõunas.

Paskovi on esmamainitud 1267. aastal. Paskov sai linnaõigused 2011. aastal.

1983. aastal alustas tööd Paskovi paberi- ja tselluloosikombinaat.

## Viited
Vaiņode vald

**Vaiņode vald** (läti keeles *Vaiņodes pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Embūte, Gramzda ja Priekule vallaga ning Salduse piirkonna Nīgrande vallaga.

Lõunas piirneb vald Leeduga. Valla naabrusse jäävad Mažeikiai rajooni Židikai vald ning Skuodase rajooni Aleksandrija ja Ylakiai vald.

Valla pindala on 189,6 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2227 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1840 lätlast, 79 venelast, 17 valgevenelast, 27 ukrainlast, 9 poolakat ja 244 leedulast. Valla keskuseks on Vaiņode küla.

Valla alad jäid kunagi kuralaste Bandava muinasmaakonda. Hiljem kuulusid need alad Embūte kihelkonda, kus aastal 1819 moodustati Vaiņode vald. Aastal 1888 liideti sellega Elkuzeme, Plepji ja Velde vald. Valla aladel asusid Lielbāta mõisa (*Gut Groß-Bahten*), Vaiņode mõisa (*Wainoden*) ja Velde mõisa (*Welden*) maad. Aastal 1926 nimetati Vaiņode vald ümber Bāta vallaks. Aastal 1935 oli valla pindala 157 km² ja seal oli 4079 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Vaiņode, Elkuzeme, Kaļši ja Velde külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Vaiņode külanõukoguga Velde külanõukogu. Aastal 1954 sai Vaiņode töölisasula (alevi) staatuse, ülejäänud külanõukogu territoorium arvati aga taasmoodustatud Velde külanõukogu koosseisu. Aastal 1956 likvideeriti Elkuzeme ja Velde külanõukogu, nende maad arvati aga Vaiņode koosseisu kui Vaiņode maapiirkond. Aastal 1976 moodustati selle baasil taas Vaiņode külanõukogu. Aastal 1977 liideti osa Vaiņode külanõukogu alasid Embūte külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 1991 kaotas Vaiņode linnalise asula staatuse ja liideti vallaga. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Vaiņode piirkonda.

Suuremad jõed on Dakterišķe ja Augustupe. Suurim järv on Leedu piiril asuv Kalši järv (43,3 ha), vallas asub veel 1,8 ha suurune Bezdibenis. Vald asub Lääne-Kuramaa kõrgustikul.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bāta linnamägi ja Spingase linnamägi. Kohaliku kaitse all on Elkuzeme keskaegne kalmistu, Sileneki keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad ja Lanka linnamägi.

Looduskaitse all on Plepji veski tamm, Iņķi kolmetüveline pärn ja Vaiņode sanatooriumi pärn ning arvukalt nimeta põlispuid. Valla lääneosa jääb osaliselt Ruņupe oru hoiualale.

Vallas on kaheksa küla. Valla keskuses Vaiņodes (*lielciems*) oli 2021. aastal 1563 elanikku. Muud külad on staatusega *mazciems*: Auguste 98 elanikuga aastal 2005, Bieranti, Lielbāta, Mālkalne, Vaiņodes muiža 31 elanikuga aastal 2005, Varķe 2 elanikuga aastal 1999 ja Vecbāta 18 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Nová Role

**Nová Role** (saksa keeles *Neurohlau*) on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Karlovy Vary ringkonnas. Nová Role asub Saksamaa piirist 15 km kaugusel, Karlovy Vary kesklinnast ligi 8 km loodes.

Nová Rolet on esmamainitud 1293. aastal, linnaõigused sai 1964. aastal. Nová Role on portselanitootmise keskus. Portselani tootmist alustati 1794. aastal firmas "Thun".

## Viited