Karl August Hermanni monument

**Karl August Hermanni monument** on mälestusmärk, mis asub Põltsamaa linnapargis ning on pühendatud heliloojale, keeleteadlasele ja entsüklopedistile Karl August Hermannile. Monument avati 10. juunil 1935. Kuju autor on Alfred Zolk-Leius. Monument on arvele võetud ajaloomälestisena.

## Mälestusmärgi ajalugu
### Eellugu
5. detsembril 1926 toimus Põltsamaa Põllumeeste Seltsi saalis koosolek, kus võeti vastu Karl August Hermanni mälestamise komitee põhikiri. Koosolekut juhatas Karl Vervolt ja sellel osales üle 20 inimese, sealhulgas Põltsamaa seltskondlike organisatsioonide juhatused, revisjonikomisjonid ja tegevliikmed. Põhikirja järgi oli komitee eesmärk selgitada Hermanni tähtsust riigi ja rahvuse seisukohalt ning ehitada Põltsamaale temanimeline kultuurimaja. Sätestati, et kui kultuurihoone rajamine ei peaks õnnestuma, püstitatakse Põltsamaale Hermanni mälestussammas. Põhikiri registreeriti siseministeeriumis 14. detsembril 1926.

20. veebruaril 1927 toimus põllumeeste seltsi saalis Karl August Hermanni Mälestamise Komitee asutamiskoosolek, millest võtsid osa Põltsamaa lugemise ringi, laulu- ja muusikaseltsi Leelo, linnavalitsuse, malevkonna, naisseltsi, Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei Põltsamaa ühingu ning põllumeeste seltsi esindajad. Komitee liikmeteks valiti Vladimir Laante, Karl Vervolt, Georg Kold, Hans Rebane ja Helene Laante. Liikmemaksu alammääraks määrati 200 marka.

Pärast asutamist pöördus komitee Põltsamaa ümbruskonna valdade poole, et ka need ettevõtmisega liituksid.

Komitee tegevust häirisid 1920. aastate lõpus Põltsamaa seltskonnategelaste pingelised suhted. Näiteks toimus 20. mail 1928 Põltsamaal IX üldlaulupeo kontrollharjutus Leonhard Wilhelm Johann Neumani juhatusel, millele järgnes Põltsamaa laulupäev. Laulupäevalt puudusid aga 100-liikmeline Põltsamaa Ühisgümnaasiumi segakoor ning laulu- ja muusikaseltsi Leelo lauljad. Peale selle süüdistati mälestuse jäädvustajaid poliitilise profiidi taotlemises.

1929. aasta lõpuks oli komitee tegevus vajunud varjusurma. Sellele osutab repliik toonases Põltsamaa Teatajas:

1930. aasta sügiseks oli komitee sisuline tegevus lakanud. Selleks ajaks oli Hermanni mälestuse jäädvustamiseks kogunenud 1930 krooni. Komitee juhatusse kuulusid sel ajal Georg Kold, August Schultzenberg, Aleksander Viru, Jüri Tari ja A. Gutman.

### Teine katse

Hermanni mälestusmärgi püstitamine tuli taas jutuks 1933. aasta augustis toimunud Põltsamaa linnavolikogu koosolekul. Toona käidi välja mõte, et kunagise Põltsamaa kihelkonnakooli juures kasvava tamme alla, kus Hermann armastanud istuda, võiks paigutada massiivse kivipingi, tamme külge aga kinnitada mälestustahvli.

Konkreetsem otsus mälestussamba püstitamiseks sõnastati 28. detsembril 1933 linnapea Georg Koldi eestvedamisel toimunud nõupidamisel. Linnavalitsuse ruumides peetud koosolekust võtsid osa 17 kohaliku organisatsiooni esindajad. Nõupidamisel leiti, et sobivaim paik mälestusmärgile on linna park. .

Mälestusmärgi rajamiseks moodustati komitee, kuhu nimetati J. Peterson, A. Schultzenberg, K. Vervolt, J. Tari ja K. Jürmann. Plaaniti kuulutada välja ideekavandite konkurss. Komitee tegi lisaks ettepaneku nimetada Suur-Puiestee tänav ümber K. A. Hermanni puiesteeks. Arutati ka Hermanni büsti loomist Põltsamaa seltsimajja ning mälestustahvli paigaldamist tema sünnionni seinale Võhmanõmmel ja tamme külge, mille all Hermann armastanud noorpõlves istuda.

1934. aasta kevadel tutvustas Alfred Zolk-Leius linnavalitsusele mälestusmärgi kavandit, mille järgi pidi monument olema 3,5 meetri kõrgune skulptuur – graniidist sammas, mille peal on Hermanni elusuuruses büst. Samba maksumuseks hinnati 2000 krooni.

## Mälestusmärgi avamine
Mälestussamba avamine oli esialgu kavandatud 26. augustile 1934. Paar nädalat varem ilmus ajakirjanduses avamispidustuste kava. Sündmus pidi algama kell neli pärastlõunal. Samba avajaks oli märgitud riigivanema asetäitja ning pühitsejaks Tallinna praost Aleksander Kapp.

Nädal enne mälestusmärgi avamist selgus, et pronksbüsti valu ebaõnnestus. Kuna uus valamine võtnuks aega umbes kuu ja samba avamine lükkunuks liialt sügisesse, otsustas komitee lükata monumendi avamise 1935. aastasse.  

25. augustil 1934 paigaldati linnaparki ligi 2 meetri kõrgune ja 2,5 tonni raskune graniidist sammas, millele Alfred Zolk kinnitas pronksist lüüra ja kirja "Dr. K. A Hermann". Detsembri alguses teatas Zolk, et teisel katsel on õnnestunud ka 85 cm kõrguse büsti valu, mis jäi esialgu viimistlemiseks tema ateljeesse Põltsamaal.

Ausamba uueks avamiskuupäevaks määrati teine suvistepüha ehk 10. juuni.

### Avamispäev

10. juunil 1935 kell 14 saabus Põltsamaale haridusminister Nikolai Kann, kes asendas peaminister Kaarel Eenpalu. Tema vastuvõtuks oli linnas üles rivistatud Kaitseliidu Põltsamaa malevkonna aukompanii ning noorkotkad orkestri ja lipuga.

Kell 15.30 alustati Vabadussõja mälestussamba juurest rongkäiku linnaparki. Rongkäigust võtsid osa külalised, seltskondlikud organisatsioonid ja laulukoorid. Avamistalitus algas ühiskoraaliga "Üks kindel linn ja varjupaik". Seejärel lausus avasõnad mälestussamba komitee esimees Jaan Peterson. Mälestusmärgi avas minister Kann, kes tõstis oma kõnes esile Karl August Hermanni tähendust Eesti ajaloos. Ta andis mälestussamba komitee esimehele üle ümbriku toetussummaga monumendi ümbruse korrashoiuks ning eemaldas siis sambalt katte. Järgnes hümn.

Pärast kõnet kandsid ühendkoorid Juhan Aaviku juhatusel ette Karl August Hermanni vaimulikud laulud "Troost" ja "Palve", misjärel õnnistas sammast Viljandi Pauluse koguduse õpetaja Jaan Lattik.

Seejärel võtsid sõna linnapea Georg Kold, Viljandi maavalitsuse esimees H. Lauri ning Eesti Üliõpilaste Seltsi esindaja. Viimane asetas oma auvilistlase sambale pärja. Kõnedega esinesid veel Kaitseliidu Sakala maleva pealik J. Eisenberg, Eesti Lauljate Liidu esindajana professor Juhan Aavik, Eesti Kirjanduse Seltsi esindaja Karl Ader ning Põltsamaa laulu- ja mängukooride nimel Karl Vervolt. Pidupäevakõnede järel andis mälestussamba püstitamise komitee esimees Jaan Peterson mälestussamba üle Põltsamaa linnale. Järgnes muusikaline osa, mille lõpetas laulu "Mingem üles mägedele" ühislaulmine.

Õhtul toimus Hermanni mälestuseks rahvamajas kontsertaktus.

## Mälestusmärgiga seotud kombestik
Pikka aega asus Hermanni ausamba lähedal Põltsamaa Muusikakool. Kool kujundas ajapikku traditsiooni, et lõpetajad õpivad lõpupäevaks selgeks Hermanni laule ja esitavad neid samba juures. Et asi huvitavam oleks, otsivad lõpetajad välja võimalikult vanu ja vähetuntud palu.

## Pildid

Karl August Hermanni monument.jpg
Karl August Hermanni (1851-1909) monument Põltsamaa linnas 01.JPG
Karl August Hermanni (1851-1909) monument Põltsamaa linnas 02.JPG
Põltsamaa Karl August Hermanni monument.JPG


## Viited

## Välislingid
*