open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fabienne Suter

**Fabienne Suter** (sündinud 5. jaanuaril 1985 Sattelis) on Šveitsi mäesuusataja.

Suter kuulus Šveitsi võistkonda, kes sai 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres pronksmedali meeskonnavõistluses. Individuaalselt sai ta ülisuurslaalomis 11. koha ja suurslaalomis 13. koha. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is oli Suter Alpi kahevõistluses kaheksas ja ülisuurslaalomis üheteistkümnes. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta suurslaalomis 4. koha, kiirlaskumises 5. koha, Alpi kahevõistluses 6. koha ja ülisuurslaalomis 13. koha. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Garmisch-Partenkirchenis oli Suter ülisuurslaalomis kaheksas ja kiirlaskumises kolmeteistkümnes.

Maailma karikasarjas osales Suter esimest korda Val-d'Isère'is 12. detsembril 2002 suurslaalomis, kus ta oli esimese laskumise järel 61 lõpetanu seas 39 ja teise ringi 30 parema hulka seega ei pääsenud. Esimese poodiumikoha ja kohe ka võidu sai ta Sestrieres 10. veebruaril 2008 ülisuurslaalomis. 

## Saavutused

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Åres
**  pronksmedal meeskonnavõistluses

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas
* Kiirlaskumise karikas
** 2. koht: 2016
* Ülisuurslaalomi karikas
** 3. koht: 2008, 2009

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Fanienne Suter on osalenud (seisuga 24. jaanuar 2015) 193 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 20 korral, neist 4 etappi on ta võitnud.

## Välislingid

* Fabienne Suteri koduleht
*
Automen

**Automen** on Tartus ja Viljandis tegutsev ühisveondusettevõte. Tartus teenindatakse tasulist bussiliini ja tasuta Lõunakeskuse bussiliini. Viljandis sõidab Automen maakonnaliinidel.

## Välislingid
* OÜ Automen ametlik koduleht
Elisabetta Sirani

** Elisabetta Sirani** (8. jaanuar 1638 Bologna – 25. august 1665 Bologna) oli Itaalia maalikunstnik. 

17-aastaselt oli Elisabetta väljakujunenud graveerija ja kunstnik ning tal oli valminud üle 90 teose. Noorelt surnud kunstnikust on meie päevini säilinud üle 300 teose.

## Galerii

Pilt:Sirani_portrait.JPG|"Autoportree", National Museums, Liverpool
Pilt:Sirani chalk drawing.JPG|"Autoportree", Uffizi, Firenze
Pilt:Siran circe.JPG|"Kirke", Bologna
Pilt:Sirani Cleopatra.JPG|"Kleopatra", Flint Institute of Art, Flint
Pilt:Sirani drawing.JPG|"Madonna lapsega"
Pilt:Sirani madonnachild.JPG|"Madonna lapsega"
Pilt:Sirani Madonna Child.JPG|"Madonna lapse ja Johannesega"
Pilt:Elisabetta Sirani Autorretrato Museo Pushkin Moscu.jpg|"Autoportree", 1658, Puškini muuseum, Moskva
Pilt:Sirani giuditta.JPG|"Judith Olovernese peaga", 1658, Burghley House, Stamford 
Pilt:Sirani, Elisabetta - Timoclea uccide il capitano di Alessandro Magno - 1659.jpg Museo di Capodimonte, Napoli
Pilt:Elisabetta Sirani.jpg|"Autoportree", 1660
Pilt:Elisabetta Sirani Madonna della rosa 1661 by Stefano Bolognini 1.JPG|"Roosi Madonna", 1661, Museo di Stato, San Marino
Pilt:Sirani Vincenzo Ferdinando Ranuzzi.jpg|"Vincenzo Ferdinando Ranuzzi portree Amorina", 1663, Muzeum Narodowe, Varssavi
Pilt:Sirani virtues.JPG|"Õiglus, Arm ja Tarkus", 1664, Comune di Vignola
Pilt:Porcia Catonis.jpg 1664, Ross Miles Foundation, Houston
Pilt:Trionfo di Amore.JPG|"Amori triumf", Collezione M (erakogu)


## Märkused

## Välislingid
Kari Makkonen

**Kari Makkonen** (sündinud 20. jaanuaril 1955 Harjavalta linnas) on endine Soome hokimängija.

## Välislingid
* Kari Makkonen
Parvetamine

**Parvetamine** ehk **parvetus** on puidu ujuvusel põhinev metsamaterjali, peamiselt palkide teisaldamine veeteed mööda.

Palke võib parvetada hajali ehk üksikult, kimpudes ehk tihedasti kokkuseotult ja paunades ehk omavahel ühendatud palkidest moodustatud ketiga ümbritsetult. Parvedeks ühendatud palke veetakse ka puksiiridega. Merel ja järvedel, kus vesi ei voola, saabki palke parvetada ainult neid laeva järel vedades.

Parvede mõõtmed on mõnikord olnud suured, need võisid olla 600&nbsp;m pikad, 50&nbsp;m laiad ja 2&nbsp;m kõrged. Niisugustes parvedes oli tuhandeid palke. Parve eest hoolitsesid **parvepoisteks** nimetatavad töölised, keda sellistel parvedel võis olla kuni 500. Nad juhtisid parve aerudega, hiljem juhiti parvede liikumist puksiiridega. Parvepoisid elasid parvetamise ajal parvel, selleks ehitati parvele ajutised varjualused ja kambüüsid.

Parvetatakse metsarohketel aladel, kus maanteid on vähe, näiteks Põhja-Venemaal, Kanadas ja Soomes, samuti ekvatoriaalses kliimas. Eestis parvetati minevikus peamiselt Pärnu jõe jõgikonnas.

Parvetamisega kaasneb puidu rohke kadu ja omaduste halvenemine ning veekogude reostamine. Sageli kuhjuvad palgid mingi takistuse taha ja ummistavad kogu jõe. Neil põhjustel lõpetati Eestis parvetamine 1950. aastail. Kuid see on puidu transportimise kõige odavam moodus.

Venemaal on palkide hajali parvetamine keelatud, sest osa puidust kaotab ujuvuse ja vajub põhja, ummistades niimoodi veekogu.

Venemaal rajati 1917 pärast Oktoobrirevolutsiooni Parvetamise Instituut (tänapäeval Parvetamise Teadusliku Uurimise Instituut), mille ülesanne oli majanduslikult otstarbekamate parvetamise vormide väljatöötamine.

2008. aasta seisuga parvetatakse Venemaal puitu enam kui 2000 jõel ja 255 järvel. Kokku on parvetamiseks kasutatavate veeteede pikkus ligikaudu 142 000 kilomeetrit. NSV Liidus parvetati igal aastal 105–120 miljonit kuupmeetrit puitu.

## Viited
VanHool

**VanHool** on Belgia sõidukikerede tootja, mis toodab busside, trollibusside ja haagiste keresid.

Ettevõtte rajas Bernard Van Hool 1947. aastal Koningshooiktis Lieri lähedal Belgias. Algusaastatel müüs ettevõte oma toodangut Euroopas, kuid alates 1980. aastate keskpaigast siseneti ka Põhja-Ameerika turule, kus ettevõtte on kujunenud oluliseks tegijaks. 

## Välislingid

* Koduleht
Tarrvi Laamann

**Tarrvi Laamann** (sündinud 29. novembril 1973) on eesti kunstnik ja kunstikorraldaja.

Ta on õppinud graafikat Eesti Kunstiakadeemias ning lõpetanud graafika magistriõppe 2000. aastal, on Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1994. aastast. Alates 1998. aastast on Laamann korraldanud Eestis *[[reggae]]*-kultuuri tutvustavaid üritusi "Bashment". 

2003. aastast juhtis Laamann (koos Ringo Ringvee ja Dice Rudyga) Raadio 2-s raadiosaadet "Bashment FM". 

## Haridus
*1981–1989 Hiiu Põhikool
*1986–1990 Tallinna Kunstikool
*1989–1992 Tallinna Kunstigümnaasium
*1992–1993 Tallinna Polütehnikum (fotograafia eriala)
*1994–1998 Eesti Kunstiakadeemia (graafika, BA)
*1998–2000 Eesti Kunstiakadeemia (MFA)

(Aastatel 1994–1994 oli ta Eesti Vabariigi ajateenistuses.)

Lisaks on ta läbinud lektori-/instruktorikoolituse (Rahvusvaheline Lennutranspordi Ühendus, Genf, 2001–2001), Lennusadama klienditeeninduse (Tallinn, 2012–2012) ning mokuhanga koolituse edasijõudnutele (Mi-Lab, Jaapan, 2013–2013).

## Raamatud
*1995 "Surm" (1997), Tarrvi Laamann, kujundus, küljendus ja käsiladu
*1996 "Kas kohata Sinilindu", Jaak Põder, sügavtrükk
*1997 "Ilmutuse raamat" (Eesti Kunstiakadeemia, 1997), puulõiketrükid, käsiladu, küljendus ja Lennart Männi köide
*2010 "Lauldud sõna" (2008), Veljo Tormis, puulõiketrükid ja Rene Haljasmäe köide
*2012 "Shakespeare", William Shakespeare, puulõiketrükk ja Rene Haljasmäe köide
*2013 "Minu Jamaica" (Petrone Print, 2013), Tarrvi Laamann, puulõiketrükk

## Pedagoogiline tegevus
* 2000–... Tartu Kunstikool (üldainete osakond) 
* 2007–... Eesti Kunstiakadeemia (üldainete osakond) 

## Viited

## Välislingid

*Tarrvi Laamanni koduleht
*EESTI ESO #65 Tarrvi Laamann. Jamaikal ei tasu igale poole nina toppida, muidu võib kuuli saada, 15.1.2023, youtube.com
Ekmani spiraal

**Ekmani spiraal** (inglise *Ekman spiral*) on teoreetiline joonis, mille saab luua, kui kujutada jõujooni nii, et tuul püsivalt puhub üle piisavalt sügava ja suure veekogu veemassi ning selle eri kihid (vertikaalsihis) hakkavad eri suundades ja erineva kiirusega liikuma. See nähtus on nimetuse saanud rootsi okeanograafi Vagn Walfrid Ekmani järgi. Pinnahoovuste (inglise *surface currents*) kõrvalekallet täheldas esimesena norra okeanograaf Fridtjof Nansen oma Frami ekspeditsiooni (1893–1896) ajal.  

Ekmani spiraal tekib Coriolisi jõu tõttu, mis kallutab põhjapoolkeral liikuvad kehad nende esialgsest liikumissuunast paremale (lõunapoolkeral vasakule). Seega, kui püsiv tuul puhub põhjapoolkeral üle küllalt suure ookeani pinna, siis tekib pindmine veevool, mis püsiva tuule puhumise mõjul kogub üha kiirust ning Coriolisi jõu tõttu ei liigu mitte otse, vaid kaldub paremale. Veemassi sügavuse suurenedes väheneb sügavuti liikumapanevast tuulest saadud jõud ning üha suureneva hõõrdetakistuse tõttu kaldub veevool algasendist (pindmistest veekihtidest) järjest paremale, kuni veealune vool on pinnapealse veevoolu suunaga vastupidine. Seda sügavust, kus veevool on vastupidine veepinnal puhuva tuule suunaga, nimetatakse Ekmani sügavuseks. 

## Vaata ka
*Ekmani transport
Natalja Matvejeva

**Natalja Konstantinovna Matvejeva** (vene k. Наталья Константиновна Матвеева; sündinud 23. mail 1986 Moskvas) on Venemaa murdmaasuusataja, kes võistleb põhiliselt sprindis.

Matvejeva on võistelnud rahvusvahelisel tasandil alates 2004. aastast. Ta sai juunioride maailmameistrivõistlustel Kranjis 2006. aastal hõbemedali sprindis.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta sprinditeates koos Julia Belorukovaga hõbemedali.

Esimest korda osales Matvejeva maailma karikasarjas Düsseldorfi etapil 22. oktoobril 2005 vabasprindis, kus ta sai 3. koha. Esimese võidu MK-sarjas sai ta sealsamas kaks aastat hiljem 27. oktoobril vabasprindis.

2009. aasta jaanuaris Whistleris toimunud MK-sarja etapil osutus Matvejeva dopinguproov positiivseks ja talle määrati kaheaastane võistluskeeld.

## Saavutused

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2017  Lahtis
**  hõbemedal sprinditeates (koos Julia Belorukovaga)

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2006  Kranjis
**  hõbemedal sprindi vabasõidus

### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Natalja Matvejeva on osalenud (seisuga 25. veebruar 2019) 119 maailma karikasarja etapil ja jõudnud kolme parema hulka 12 korda, neist kaks korda võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Monokromaasia

**Monokromaasia** on täielik värvipimedus, mis on tingitud vaid üht tüüpi värve eristavate rakkude olemasolust silmas.

Monokromaasia on normaalne mõnedel loivalistel, vaalalistel jt.

## Vaata ka
*akromatopsia
*dikromaasia
*trikromaasia
*tetrakromaasia
*pentakromaasia
Pentakromaasia

**Pentakromaasia** on täielik värvide nägemine, mis on tingitud viit tüüpi värve eristavate rakkude olemasolust silmas.

Pentakromaasiat oletatakse mõnedel linnuliikidel (tuvidel) ja kalaliikidel (mõnedel silmulistel).

Inimese nägemist iseloomustab trikromaasia.

## Vaata ka
*monokromaasia
*dikromaasia
*trikromaasia
*tetrakromaasia
Arnold Tols

**Arnold Tols** (9. mai 1902 Saku – 9. detsember 1941 Kirovi oblast) oli Eesti vabadusvõitleja.

Tols oli 1919. aastal Eesti Skautide Peastaabi loomise idee algataja ja ülem. Samal aastal lõpetas ta Tallinna Reaalkooli.

Ta osales Vabadussõjas.

1921. aastal ilmus August Tolsi ja Hans Johansoni ühistööna "Skoudi käsiraamat":

Seoses Irboska veretööga toimus 6. septembril 1941 Kirovis Uurali sõjaväeringkonna sõjatribunali istungil kohtuistung seitsme süüdistatu, sealhulgas Arnold Tolsi suhtes. Kohus mõistis kõik kohtualused süüdi ja mõistis neile karistuseks kriminaalkaristuse kõrgeima määra - mahalaskmise. 

## Tunnustus
* 22. jaanuar 1931 – Kotkaristi V klassi teenetemärk
* 20. veebruar 1934 – Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk

## Teosed
* Põlevkivi põlemisgaaside analüüsimine ja resultaatide arvutamine, Tartu, 1926 
* Skoudi käsiraamat (Hans Johansoniga) Tartu, Odamees, 1921 
* Nitrogaasid, Eesti Tuletõrje, 1937, nr 5. lk 161
* Ving, Eesti Tuletõrje, 1937 nr 4, lk 131-132
Trikromaasia

**Trikromaasia** on värvide nägemine, mis põhineb kolme tüüpi kolvikeste olemasolul silmas.

Näiteks enamikul inimestel on nägemine trikromaatiline.

## Vaata ka
*monokromaasia
*dikromaasia
*tetrakromaasia
*pentakromaasia
*kromaatilisus
Vaalapüük

**Vaalapüük** on vaalade peale peetav jaht.

Paljudel rannikul elavatel rahvastel on pikaajalised traditsioonid vaalade püüdmiseks merest, samuti rannikule uhutud vaalade toiduks tarvitamiseks.

## Ajalugu
Vaalapüügi esimesed teadaolevad vormid on umbes 5000 aastat vanad.

Tööstuslik vaalapüük algas 17. sajandil. 20. sajandil ehitati esimesed vaalapüügilaevad, mis olid mõeldud vaalade pardale vinnamiseks ja nende esmaseks töötlemiseks.

Tehnika arenedes kasvas inimkonna võime vaalu püüda, kuni see ületas säästvat arengut võimaldavad piirid. 1930. aastatel püüti igal aastal rohkem kui 50 000 vaala. Sajandi keskpaigaks ei suutnud paljude vaalaliikide arvukus enam taastuda ja vähenes drastiliselt.

1986 keelustas Rahvusvaheline Vaalapüügikomisjon äriotstarbelise vaalapüügi, et vaalavarud saaksid taastuda. Sellest ajast on paljud riigid vaalapüügi täielikult keelanud.

Mõned riigid, näiteks Jaapan ja Norra, on seda piiratud ulatuses jätkanud. Nad soovivad vaalapüügi tingimusi leevendada, et oleks võimalik küttida neid vaalaliike, kelle arvukus ja seisund seda võimaldab. Näiteks Norra püüdis 2011. aastal 1286 kääbusvaala, kui nende koguarvukuseks hinnatakse 102 000. Island alustas vaalapüüki 2006. Igal aastal lubatakse Islandil püüda 30 küürvaala ja 9 finnvaala.

Vaalapüügivastased riigid ja keskkonnakaitsjad peavad vaalapüüki ebamoraalseks, jätkusuutmatuks ja vaalaliikide säilimist ohustavaks ning usuvad, et vaalapüük peaks jääma igaveseks keelatuks.

## Vaata ka
*Vaalapüük Islandil
*Vaalapüügilaev
*Hülgepüük

## Välislingid

* "Norras algas iga-aastane vaalapüügihooaeg" ERR, 1. aprill 2017
* "Jaapan üritas taas vaalapüügikeeldu lõpetada" ERR, 13. september 2018
* Taavi Eilat: "Avalik arvamus tõukab Islandi vaalatööstust hääbumise äärele" ERR Novaator, 16. jaanuar 2019
Hobusetõug

**Hobusetõug** on lai mõiste, mille all enamasti mõeldakse hobuste rühma, mille isendid erinevad välimuse, iseloomu, käitumise ja muude omaduste poolest teistest hobustest ning annavad muutumatult neid omadusi edasi oma järglastele. Seda terminit kasutatakse enamasti seoses selektiivselt aretatud koduhobustega. Aga ka inimese sekkumiseta on arenenud hobuste populatsioone, näiteks Ameerika mustang, loetakse hobusetõuks.

Hobusetõud liigitatakse temperamendi järgi kolme kategooriasse:
* kuumaverelised hobused,
* soojaverelised hobused,
* külmaverelised hobused.
Enamikul aretatud hobusetõugudel on oma otstarve või oskus. Näiteks on traavlid ja Inglise täisverelised aretatud suurte kiiruste saavutamiseks võidusõidul ja raskeveohobused selleks, et tõmmata raskeid koormaid.
Osa tõugudest on tekkinud teiste hobusetõugude ristamisel, samas kui mõni tõug on arenenud ühest ainsast esiisast nagu Morgan ja Tennessee kõnnihobune.

## Tõuregistrid
### Kinnine
On tõuraamatuid, millel on niinimetatud kinnine register. Ehk siis, registreeritakse ainult isendeid, kelle mõlemad vanemad on liikmed. Näiteks: Inglise täisvereline ratsahobune ja Araabia hobune.
### Poolavatud
Teistel tõugudel on pooleldi avatud registrid. Sel juhul peab vaid üks vanematest tõuraamatusse kuuluma. Teine vanem võib olla ka mõnest teisest kindlaks määratud (olenevalt kõnealuse tõuregistri reeglitest) tõust. Näiteks: Paint hobune ja Appaloosa hobune.
### Avatud
Ja kõige lõpuks on tõuraamatuid, mis on avatud. Seda enamasti siis, kui tõul pole veel enda kindlat fenotüüpi või kui on tegemist tõuraamatuga, mis on avatud kõigile hobustele, kes vastavad tõunormidele ja ideaalidele. Siin on heaks näiteks soojaverelised sporthobused, nagu KWPNi kooli- ja takistussõidu hobused või isegi Eesti sporthobune, kelle puhul on aretuse eesmärk parimate sportlike tulemustega hobune.

## Vaata ka
* Hobusetõugude loend
* Hobusepass
* Sugutäkk
* Varss
* Hübriid

## Viited
Ain Kaljurand

**Ain Kaljurand** (sündinud 2. veebruaril 1965) on eesti ärijuht. 

Ta lõpetas 1990. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainsenerina. 

Kaljurand oli alates 2005. aastast Tallinna Sadama juhatuse esimees. Enne seda töötas ta Eesti Raudtee turundusdirektorina.

## Altkäemaksu süüdistus
26. augustil 2015 pidasid kaitsepolitseiameti töötajad Kaljuranna ja Allan Kiili altkäemaksu võtmises kahtlustatavatena kinni. 27. augustil vabastas Tallinna Sadama nõukogu Kaljuranna juhatuse esimehe ametist. 28. augustil võeti Kaljurand vahi alla.

2024. aastal leidis Harju maakohus, et Kaljurand võttis altkäemaksu, aga kuna see toimus erasektoris ja on sellisena teise astme kuritegu, on kuritegu aegunud.

## Tunnustus
*2010 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk
*2014 Harjumaa teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Ain Kaljurand: oleme lätlastest paremad ja võime võistelda Rotterdamiga, Ärileht, 7. oktoober 2009
* Ain Kaljurand: ükski juht pole eksimatu, Ärileht, 23. november 2012
* Edetabel: enim teenivate riigifirmade juhtide esiviisik, Ärileht, 12. mai 2015
Taga-Kaukaasia Erikomitee

**Taga-Kaukaasia Erikomitee** (vene keeles *Особый Закавказский Комитет*, ОЗАКОМ) oli Venemaa Ajutise Valitsuse organ, mis juhtis Taga-Kaukaasiat. Komitee jurisdiktsiooni alla kuulus kogu varasem Kaukaasia asevalitsus (Кавказское наместничество).

## Ajalugu
Erikomitee moodustati Thbilisis 9. märtsil (uue kalendri järgi 22. märtsil) 1917 Venemaa 4. Riigiduuma liikmetest. Sellesse kuulus viis inimest, esimees oli konstitutsiooniline demokraat Vassili Harlamov. Ozakom kaotas võimu keeldumise tõttu teha koostööd Taga-Kaukaasias domineerinud sotsiaaldemokraatlike parteidega. Erikomiteelt läks võim üle Taga-Kaukaasia komissariaadile.

## Ozakomi liikmed
* Vassili Akimovitš Harlamov — Konstitutsioonilis-Demokraatlikust Parteist (kadettide parteist), esimees
* Mihhail Ivanovitš Papadžanov — Dašnaktshutjuni parteist (ja kadettidest)
* Mammed Jussif Gadžibaba oglõ Džafarov — Mussavatistide parteist
* Akaki Ivanovitš Tšhenkeli — menševike parteist
* Kita Georgijevitš Abašidze — sotsiaalföderalistide parteist

## Vaata ka
* Kaukaasia asevalitsus
* Taga-Kaukaasia komissariaat
* Taga-Kaukaasia seim
* Taga-Kaukaasia Demokraatlik Föderatiivne Vabariik

## Viited

## Välislingid
* Р. А. Векилов, История возникновения Азербайджанской Республики
Artjom Dmitrijev

**Artjom Dmitrijev** (sündinud 14. novembril 1988 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Soome kõrgliiga klubis FC Lahti.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Dmitrijev 9. juunil 2015 sõpruskohtumises Soome vastu. Samas mängus debüteeris ka Maksim Gussev.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 22. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 9. juuni 2021*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Levadia:
*Tipneri karikas: 2010
*Superkarikas: 2010

;Nõmme Kalju FC:
*Tipneri karikas: 2015

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Maiasmoka kohvik

**Maiasmoka kohvik** on Eesti vanim praeguseni töötav kohvik. See tegutseb Tallinnas aadressil Pikk tänav 16 / Pühavaimu tänav 1 alates 1864. aastast. Maiasmoka kohviku biidermeierinterjöör on säilinud muutumatuna ligi sajandi vältel.

Kohvik pakub pagaritooteid, käsitsi valmistatud šokolaadikompvekke ja martsipankujukesi. Kohvikus tegutseb ka Kalevi martsipanituba.

## Ajalugu
Esimene pagaritöökoda Maiasmoka kohviku praeguses asukohas sündis 1806. aastal. 11. augustil 1806 sõlmitud müügilepinguga sai maja uus omanik suhkrupagar Lorenz Cavietzel kõik õigused maale ja majale, milles tänapäeval asub kohviku müügisaal.

Venemaa 1786. aasta linnaseaduse kohaselt võisid Tallinnas äriettevõtteid pidada üksnes gildi liikmed. Lorenz Cavietzeli nime on esmamainitud müügilepingus 1806. aastal. 1823. aastast jätkas äripidamist tema poeg. 

1835. aastal lõpetas Cavietzel äritegevuse Tallinnas ja kolis Riiga. Äri uueks omanikuks sai Johann Seegrön, tema järel Conrad Raeper.

1875. aastal ostis maja Narva kondiiter Georg Stude, kes ehitas selle kokku suure majaga Pühavaimu ja Pika tänava nurgal. Stude on Eesti kondiitritööstuse ajaloos tähtsal kohal, eriti hea maine omandasid tema firma martsipanitooted. 19. sajandi teisel poolel varustas Stude martsipaniga muuhulgas Venemaa keisri perekonda ja õukonda. Esimese maailmasõja eel pälvis kondiitritööstuse toodang auhindu.

1941. aastal Stude ettevõte riigistati, see liideti Brandmanni ja Riola kondiitritööstustega kompvekitehaseks Karamell. 1958. aastal liideti Karamell kondiitritoodete vabrikuga Uus-Kalev. 1962. aastal ühendati Uus-Kalev kondiitritoodete vabrikuga Kalev, mis jäi Eestis ainsaks magusatootjaks.

1997. aastal registreeriti Pikal tänaval kohvikut pidav OÜ Maiasmokk. 2004. aastal omandas selles enamusosaluse AS Kalev. Nüüdseks kuulub OÜ Maiasmokk AS-ile Kalev Chocolate Factory, mis omakorda kuulub 2007. aastast Norra kontserni Orkla. 2010. aasta lõpus ostis Kalevi šokolaadivabrik enampakkumiselt ka varem Tallinna linnale kuulunud ajaloolise Maiasmoka kohviku hoone 30 miljoni krooniga.

Tallinn, elamu fassaad ja historitsistlikud interjöörid Pikk 16-Pühavaimu 1, 1876 (3).jpg
Tallinn, elamu fassaad ja historitsistlikud interjöörid Pikk 16-Pühavaimu 1, 1876 (1).jpg
Tallinn, elamu fassaad ja historitsistlikud interjöörid Pikk 16-Pühavaimu 1, 1876 (4).jpg
Tallinn, elamu fassaad ja historitsistlikud interjöörid Pikk 16-Pühavaimu 1, 1876 (2).jpg


## Viited

## Kirjandus
*Heino Gustavson. "AS Kalev. Eelaeg, sünd ja elu". Tallinn 1999.

## Välislingid
* Maiasmoka kohviku ajalugu
* Pekka Erelt "Martsipani Georgi maiuseäri" Eesti Ekspress, 28. oktoober 2004
Mihkel Piigert

**Mihkel Piigert** (3. detsember 1891 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 25. aprill 1945 Ostseebad Niehagen, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane ja sporditegelane.

Lõpetas 1913. aastal Riia merekooli. Sõitis madrusena (sh Kihnu Jõnni laeval) ja kaptenina kaubalaevadel. Võttis mereväelasena osa I maailmasõjast ja Vabadussõjast. Oli Eesti mereväe sideülem, auastmelt kaptenmajor (1938). Põgenes 1939. aastal Saksamaale.

Võistles edukalt sõudmises ja purjespordis (oma purjejahil Irvin). 
* Oli Eesti Jahtklubide Liidu asutajaliige ja juhatuse sekretär, mereväe spordiringi esimees ja Tallinna Jahtklubi abiesimees.
* Tegi kaastööd Eesti Spordilehele ja spordiaastaraamatutele.

## Tunnustus
* Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk (1933) 
* Kotkaristi IV klassi teenetemärk (1936)

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*
Rudolf Oole

**Rudolf Oole** (27. september 1896 Tartumaa – 28. mai 1960 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (major).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Paul Piirisild

**Paul Piirisild** (27. märts 1909 – 17. oktoober 1982 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Fritz Schlumpf

**Federico Filippo Augustino Schlumpf** (24. veebruar 1906 Omegna – 18. aprill 1992 Basel) oli Šveitsi päritolu Prantsuse tekstiilitööstur ja autokollektsionäär.
Alifaatsed ühendid

**Alifaatne ühend** on orgaaniline ühend, mis ei sisalda benseenitsüklit ehk benseenituuma. Nende hulka kuuluvad atsüklilised ehk avatud ahelaga ühendid ja alitsüklilised ühendid ehk ühendid, mille struktuuris on mõni suletud ahel, kuid mitte benseenitsükkel. Benseenitsüklit sisaldavaid ühendeid nimetatakse aromaatseteks.

Alifaatsed ühendid võivad olla küllastunud (alkaanid, nt heksaan) või küllastumata (nt hekseen), sisaldades kaksiksidemeid (alkeenid) või kolmiksidemeid (alküünid). Süsinikuahelaga võivad vesiniku asemel ühineda teised elemendid, millest kõige levinumad on hapnik, lämmastik, väävel ja kloor. Lihtsaim alifaatne ühend on metaan (CH4).

Enamik alifaatseid ühendeid põlevad, mistõttu saab süsivesinikke kasutada kütustena, nt metaani Bunseni põletites ja vedelgaasina või atsetüleeni keevitusel.

## Vaata ka
* Aromaatsed ühendid
* Alitsüklilised ühendid

## Viited

## Välislingid
* IUPAC "Compendium of Chemical Terminology", 2. trükk ("Gold Book"), 1997. Parandatud veebiversioon: "Aliphatic compounds", 1995.
Jaak Rebane

**Jaak Valter Rebane** (22. november 1912 Häädemeeste vald, Pärnumaa – 1. märts 2010 Tallinn) oli eesti arst.

Ta teenis 7. Jalaväerügemendis ja oli arvel reservis eriteadlasena.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Ilmar Evert

**Ilmar Evert** (2. september 1914 – 11. mai 2009 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Erich Osvald Moor

**Erich Osvald Moor** (29. september 1914 Valga – 2. mai 2009 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Skrīveri vald

**Skrīveri vald** (läti keeles *Skrīveru pagasts*) on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Jaunjelgava linnaga ja Aizkraukle ning Jaunjelgava vallaga, lisaks Ogre piirkonna Jumprava, Krape ja Lēdmane vallaga. 

Valla pindala on 105,4 km². Aastal 2011 elas seal 3708 inimest. Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Skrīveri valla elanikest lätlasi 89,45%, venelasi 5,99%, valgevenelasi 1,33%, poolakaid 1,03% ja teistest rahvustest inimesi 2,20%. Valla keskus on Skrīveri.

## Loodus

Vald asub Kesk-Läti madalikul. Reljeef on lainjas, seal esinevad loode-kagusihilised ligi kuue kilomeetri pikkused ja 400–600 meetri laiused voored. Kõrgeim koht (93,8 meetrit) asub Jaunsilmicese talu juures.

Suurim jõgi on valla lõunapiiriks olev Daugava.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli Skrīveri valla pindala 99,8 km² ja seal oli 2320 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Skrīveri, Stirnase ja Kalnezersi külanõukogu. Vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1951 liideti Skrīveri külanõukoguga likvideeritav Stirnase külanõukogu ja likvideeritava Kalnezersi külanõukogu kolhoosi Zaļā zeme maad. Aastal 1958 sai Skrīverist töölisasula (aastast 1961 alev). Ühtlasi liideti sellega Skrīveri külanõukogu ning moodustati haldusüksus **Skrīveri alev ja selle maaterritoorium**. Aastal 1981 arvati osa maaterritooriumist alevi koosseisu.

Aastal 1991 kaotas Skrīveri alevi staatuse ja sealsetest aladest moodustati vald. 2009. aastal moodustati vallaga samades piirides Skrīveri piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Skrīveri piirkond Aizkraukle piirkonnaga ja sealsed alad said taas valla staatuse.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku katse all  Aizkraukle keskaegne kalmistu koos kirikuasemega ja Aizkraukle muinaslinnus (Kõrged mäed) ning selle juures asuv linnaase. Regionaalse kaitse all on hiiepaik Kraukļi kivi. Kohaliku kaitse all on vesiveski koos villatöötlemiskojaga.

Looduskaitse all on Kraukļi kivi Skrīveri-Madliena tee kaseallee, Lielmucenieki hiidrahn, Skrīveri dendraarium, Skrīveri võõrpuude istandus, Lielajs Andrejse nimeline tamm, tamm nimega Doķītis, Kaņepēni tamm ja veel kaheksa nimetut põlispuud. Vallas asub 27,79 hektari suurune Ozolkalni kaitseala, valla kaguosa jääb osaliselt Daugava oru maastikukaitsealale.

## Asustus

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Enn Kailvee

**Enn Kailvee** (kuni 1937. aastani **Edgar Blauberg**; 10. märts 1914 Särevere vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 28. veebruar 2008) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1940) ja koorilaulja.

Eesti NSV teeneline kultuuritegelane (1979).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Rudolf Bruus

**Rudolf-Alfred Bruus** (1. veebruar 1916 Berdjansk, Tauria kubermang, Venemaa Keisririik (tänapäeval Ukraina) – 16. märts 2005 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Rudolf Bruus õppis Tartu poeglaste gümnaasiumis, astus vabatahtlikuna kaitseväkke ja teenis Eesti kaitseväe 3. Üksikus Jalaväepataljonis. Lõpetas 1938. aastal sõjakooli, ülendati 24. veebruaril 1939 nooremleitnandiks. 1940. aastal pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist liideti 3. Üksik Jalaväepataljon 22. Eesti Territoriaalne Laskurkorpusega, mille koosseisust Teine maailmasõja alglahingute käigus, Porhovi lahingu ajal läks üle Saksa poolele 9. juulil 1941. 

Teises maailmasõjas oli ta 3. Eesti SS-vabatahtlike brigaadi 43. SS-vabatahtlike rügemendi II pataljoni ülem ja hiljem 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi 46. Relva-SS Grenaderirügemendi II pataljoni ülem. 24. veebruaril 1944 ründasid 46. rügemendi II pataljoni osad SS-Haupsturmführer Rudolf Bruusi juhtimisel Riigiküla sillapead. Lahing kestis üle kümne tunni ja sillapea likvideeriti. Sillapea purustamise eest autasustati rügemendiülemat, SS-Haupsturmführer Rudolf Bruusi I klassi Raudristiga. Rudolf Bruus sai 4. märtsil 1944 Vepskülas kuulipildujavalangust jalgadesse haavata.

Teise maailmasõja järel ta arreteeriti ja mõisteti nõukogude tribunali otsusega 11. augustist 1945 süüdi §58-1a alusel. Ta saadeti Intalagi vangilaagrisse Komi ANSVs. Vabanes 1954. aastal. Seejärel oli kuni 1955. aastani asumisel.

Kolonelleitnant Rudolf Bruus suri 16. märtsil 2005 ja on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*II klassi Raudrist (10.01.1944)
*I klassi Raudrist (27.02.1944)
*Kotkaristi II klassi teenetemärk (18.02.1997)

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Paul Liitoja

**Paul Liitoja** (1. oktoober 1917 Paide vald, Järvamaa – 18. oktoober 2004) oli Eesti (nooremleitnant) ja Punaarmee (polkovnik) sõjaväelane.

Eesti kaitseväes teenis lipnik ja nooremleitnant (1940) Paul Liitoja Kuperjanovi partisanide pataljonis.

Teises maailmasõjas major	Paul Liitoja saadeti Punaarmees sunniviisiliselt Venemaale 1941. aastal, sõja lõpetas Paul Liitoja (vene k. ЛИЙТОЯ, Павел Юганович)	8. Eesti Laskurkorpuse 249. Eesti Laskurdiviisi 921. Laskurpolgu staabiülemana
## Viited

## Kirjandus
*Paul Liitoja, Olav Mullas. *Polguga Suures Isamaasõjas*. Kirjastus: Eesti Raamat, Tallinn, 1970, 218 lk. [Eesti Laskurkorpuse 249. diviisi 921. laskurpolgu sõjateest]
## Välislingid
*Paul Liitoja Eesti ohvitseride andmekogus
*Liitoja, Paul- endise 921. laskurpolgu staabiülem, Fotis EFA.251.0.119503
Evald Jaagus

**Evald Jaagus** (31. juuli 1915 Tallinn – 28. august 2003 Syracuse, New Yorgi osariik, USA) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Malmö ülikool

**Malmö Ülikool** (rootsi keeles *Malmö universitet*), endise nimega **Malmö kõrgkool**, on kõrgkool Rootsis Malmös.

Kool avati 1998. aastal, mil linna juhtivad figuurid otsustasid Malmö tööstuslinnast intellektuaalseks keskuseks muuta. Malmö kõrgkoolis õpib praeguse seisuga umbes 24 000 üliõpilast.

## Välislingid
*Kooli koduleht
Vasaku jala reede

**"Vasaku jala reede"** on Eesti 2012. aasta kriminaalkomöödia, mille lavastasid Andres Kõpper ja Arun Tamm. Film esilinastus 15. veebruaril. Film räägib mitme seltskonna käekäigust ühe omapärase reedese päeva jooksul.

Filmivõtteid tehti 2011. aasta juulist augustini Tallinnas Lasnamäel, Vanalinnas, Põhja-Tallinnas ja Pirital. Võttepäevad ulatusid kohati kuni 20 tunnini. Filmiti kaameraga Red One. 

## Osatäitjad
*Priit Võigemast – "Lihunik"
*Taavi Teplenkov – "Kärn"
*Priit Loog – Tõnis
*Arun Tamm – Kris
*Ott Lepland – Leemet
*Hendrik Toompere – raamatupidaja
*Ivo Uukkivi – karm pätt
*Raivo Trass – veteran
*Risto Proosa – Glen
*Gerli Rosenfeld – Cärol
*Tagne Võip – Liisi
*Martin Mill – Matu
*Sten Karpov – pundijuht "Ketas"
*Hasan Steinberg – Linnar
*Mart Müürisepp – Risto
*Eva Pajus – Eva
*Kirke Algma – Kirke
*Lauri Pedaja – noor narkomaan
*Madis Veltman – vaikne narkomaan
*Martin Algus – kummaline narkomaan
*Katri Kitsing – tüdruksõber Katrin
*Lana Vatsel – võõrasema
*Mattias Naan – vend
*Salme Poopuu – vanaema
*Ago Roo – boss
*Tiit Sukk – kaitseingel

## Film arvudes
2012. aastal käis Eesti kinodes filmi vaatamas 32 990 inimest.

## Viited

## Välislingid
*"Üle viiesaja noore kandideeris filmi "Vasaku jala reede"" – elu24.ee, 26. aprill 2011
*"Lõppesid Eesti mängufilmi "Vasaku jala reede" võtted" – publik.ee, 19. august 2011
*Anne Sääsk ""Vasaku jala reede": Elagu noored tegijad! Ja Nietzsche!" – publik.ee, 16. veebruar 2012
*Leemet Prits ""Näitlejad jäid püstijalu magama. Aga töötasid tasuta!"". Õhtuleht, 17. veebruar 2012
*"Uus kodumaine film "Vasaku jala reede" saavutas kinodes vaadatavuselt teise koha" – elu24.ee, 22. veebruar 2012
*Peeter Piiri "Eesti filmiburger on tulnud". Sirp, 2. märts 2012
Tüüp 96 (ratassoomuk)

**Tüüp 96** (*96式装輪装甲車, kyuu-roku-shiki-sourin-soukou-sya?*) on Jaapani ratastega (8x8) soomustransportöör, mis võeti kasutusele 1995. aastal. Jaapani Omakaitsevägede kasutuses on 2010. aasta seisuga 289 selletüübilist soomukit ja ekspordiks neid ei pakuta.

## Kirjeldus
Tüüp 96 on kaheksarattaline (8x8) soomustransportöör. Mootoriruum paikneb ees vasakul ja heitgaaside väljalasketorustik ning õhu sissevõtuavad paiknevad samuti vasakul küljel. Standardvarustusse kuuluvad ABK relvade vastase kaitse süsteem, laserivastane hoiatussüsteem, roolivõimendi, keskne rehvirõhu reguleerimise süsteem ja suitsugranaadiheitjad masina katusel kahel pool jalaväeruumi.

Juht istub ees paremal ja tema pea kohal on luuk ja kolm periskoopi, millest üks on võimalik asendada passiivse öövatlusseadmega. Komandör/laskur paikneb juhi seljataga ning tal on ümberringi paiknevate vaatlusavadega väike torn. Torni ees paikneb 12,7 mm kuulipilduja M2 Browning (on ka 40 mm automaatne granaadiheitjaga relastatud masinaid), mida saab tõenäoliselt ka torni seest opereerida. 

Tagumises jalaväelaste sektsioonis on ruumi kaheksale sõdurile. Tavaliselt kasutatakse sisse-välja pääsemiseks elektrilist luuki masina tagaseinas. Jalaväeruumi laes on lisaks viis luuki: kaks paremal ja kolm vasakul pool telgjoont. Mõlemal küljel on vähemalt kaks laskeava koos vaatlusseadmetega.

Kuulduste järgi arendab Jaapan uut tüüp 96-l põhinevat ABK luuresoomukit, mis oleks varustatud vajalike sensoritega ja võimeline ise puhastuma. Varustuse hulka kuuluks ka ilmavaatlussüsteem.

## Viited

## Välislingid

* Type 96 on military-today.com
* Type 96 on globalsecurity.org
* Excerpt from Jane's Armour and Artillery 2008
Noortürklased

**Noortürklased** (türgi keeles *Jön Türkler* või *Genc Türkler*, prantsuskeelsest nimest *Les Jeunes Turcs*) olid poliitiline liikumine, mis taotles Osmanite riigi reformimist. Liikumine oli sultanite absoluutse monarhia vastu ning pooldas lühiealise Kanûn-ı Esâsî põhiseaduse taastamist.

Noortürklased tõusid Türgi poliitikas esile esmalt 1876. aastal, kui neile lähedal seisev Ahmed Şefik Midhat Paşa (Mithat-paşa) korraldas riigipöörde, kukutas sultan Abdülaziz I ja pani võimule Murad V, jäädes ise troonitaguseks võimuks. Murad V valitsusaeg jäi aga lühikeseks: 93 päeva kestnud valitsusaja järel kukutas Muradi tema vend Abdul Hamid II, kes pani ta üksikvangistusse ning alustas noortürklaste vastaseid repressioone.

1908. aastal toimunud noortürklaste revolutsioon kukutas sultan Abdul Hamid II, alustades Osmanite riigi teist konstitutsioonilist perioodi. Riigisisestele reformidele vaatamata ei saatnud noortürklaste valitsust edu välispoliitikas. Balkanil, Lääne-Armeenias ja Araabias puhkes vabadusvõitlus, Itaalia-Türgi sõjas 1911–1912 ja Balkani sõdades 1912–1913 kaotati territooriume. Läänemeelsete reformide ajastu lõppes, kui Türgi Esimeses maailmasõjas lüüa sai ning noortürklaste valitsus langes. 

Türgi iseseisvussõjas 1919–1922 võimule tulnud Mustafa Kemal Atatürk ei andnud noortürklaste juhtidele luba kodumaale naasta. Siiski langesid tema Türgi Rahvusliku Liikumise eesmärgid noortürklaste omadega suuresti kokku, mistõttu paljud noortürklased ühinesid tema Rahvusliku Vabariikliku Parteiga (*Cumhuriyet Halk Partisi*).

Nimi "Noortürklased" viitas Türgi ühiskonna liikmetele, kes olid progressiivsed, uuendusmeelsed ja vastustasid senise olukorra jätkumist. Liikumise taustaks oli rikkalik dissidentluse traditsioon, mis kujundas Osmanite riigi hilise ajajärgu vaimu-, poliitika- ja kunstielu kuni impeeriumi allakäigu ja lagunemiseni. Paljud noortürklased olid mitte üksnes poliitiliselt aktiivsed, vaid ka kunstnikud, riigiametnikud ja teadlased.

Tänapäeval ülistavad paljud türklased noortürklasi kui jõudu, mis algatas tänapäeva Türgi liberaliseerimise. Ehkki noortürklasi on süüdistatud tänapäeva Türgi ajaloo esimese riigipöörde toimepanekus 1913. aastal, usutakse Türgis tavaliselt siiski, et nende tegevust võib pidada progressiivseks ka praeguste standardite järgi.
Aleksander Kask (Soldina jaamaülem)

**Aleksander Kask** (24. märts 1879 Jamburg – 22. jaanuar 1929 Tartu) oli Eesti raudteelane ja poliitik.

Alates 1914. aastast oli ta Soldina jaamaülem. 1918. aastal laskis ta kraavi kaks bolševike sõjaväerongi ja mõisteti selle eest surma. 

Aleksander Kask oli Joala põllumeeste kogu eestseisuse liige ja alates 1927. aastast Virumaa maavolikogu liige. Ta suri vähki.

## Kirjandus
* J. G. Aleksander Kask †. Virumaa Teataja, 26. jaanuar 1929, nr 11, lk 1.
Veeloomade asustamine

**Veeloomade asustamine** (inglise *stocking* või *restocking*) on tegevus, mille käigus kasvatatakse noorloomi väljaspool looduslikku keskkonda ja siis lastakse looduslikku veekogusse.

Veeloomi võib asustada selleks, et täiendada olemasolevaid asurkondi, või selleks, et luua uut asurkonda. Veeloomi võivad asustada nii valitsusasutused avalikesse veekogudesse kui eraorganisatsioonid ja -isikud eravalduses olevatesse veekogudesse.

Tavaliselt asustatakse veekogudesse kalu, kuid põhimõtteliselt võib asustada ükskõik milliseid veeloomi.

Veeloomi, kõigepealt kalu, hakati asustama mitusada aastat tagasi. Esialgu oli selle eesmärk nende pärastine kinnipüüdmine, kui nad on suuremaks kasvanud, ehk kalapüük. Tänapäeval kasutatakse veeloomade asustamist ka selleks, et suurendada looduskaitse all olevate liikide arvukust, aidates neil pääseda väljasuremisest.

Võõrliikide asustamine on ohtlik. Võõrliigid võivad kahjustada olemasolevaid hapraid ökosüsteeme. Seevastu võib veekogudesse asustada pärismaiseid liike, kui neid on üle püütud või kui nad ei suuda seal paljuneda.

Tänapäeval kasutatakse veeloomade asustamist kõige rohkem säästvas kalanduses.

## Veeloomade asustamise reguleerimine Eestis
Eestis reguleerib veeloomade asustamist 25. augustil 2008 jõustunud põllumajandusministri määrus "Veterinaarnõuded vesiviljelusloomade liikumise ning vesiviljelusloomade ja neilt pärinevate loomsete saadustega kauplemise kohta". See määrus näeb mingi taudi suhtes vastuvõtlikkusse või mingit taudi edasi kandvasse liiki kuuluvate loomade viimise kohta sellest taudist vabasse piirkonda ette erinõuded.

Euroopa Liidus reguleerib piirkonnast puuduvate liikide kasutamist vesiviljeluses 11. juunil 2007 vastu võetud määrus 708/2007 "Võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses", mida hakati kohaldama 1. jaanuaril 2009.

## Vaata ka
*Taasasustamine
*Tugiasustamine

## Viited
Gustaf Forsell

**Gustaf Forsell** (20. detsember 1791 Turu – 19. november/1. detsember 1861 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai Forsell koduõpetaja käest ja Turu toomkiriku ladina koolist (Lateinschule in Åbo). Usuteadust õppis ta Turu Akadeemias aastatel 1810–1814 (immatrikuleeriti 19. juunil 1810). Ordineeriti aastal 1814 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1814–1818 Peterburi Sankta Katarina kiriku koguduse (rootsi koguduse) adjunktõpetaja. Aastatel 1820–1839 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Jäi 18. juunil/30. juunil 1839 emerituuri; emerituuris olles elas Kuressaares.

## Isiklikku
Forsell oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa Dorothea Helene oli eelmise Ruhnu pastori Gustav Magnus Elephandti lesk (neiuna Dorothea Helene von Vietinghoff (1786–1840), kes oli Vana-Jürsi mõisniku Friedrich Wilhelm von Vietinghoffi (1760–1796) ja tema abikaasa Juliane (neiuna Markoff; suri 1814) tütar); tema teise naise Hedwig Amalie isa oli Tagavere ja Väljaküla mõisnik Otto Friedrich von Buhrmeister.

## Viited

## Välislingid
*
Õhu- ja Gaasikaitse

**Õhu- ja Gaasikaitse** oli populaarteaduslik kodanliku õhukaitse ajakiri, mida aastail 1938–1940 andis välja Vabatahtlik Kodanliku Õhukaitse Liit.

Ajakirja vastutav ja peatoimetaja oli Elmar Umblia.

## Välislingid
*Digar
Carl Johann Bröcker

**Carl Johann Bröcker** (6. august/18. august 1811 Naantali – 25. mai/6. juuni 1844 Anseküla) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Turu katedraalikoolis (Kathedral-schule in Åbo. Usuteadust õppis ta aastatel 1830–1833 (immatrikuleeriti 1. oktoobril 1830) Helsingi Ülikoolis. Ordineeriti 11. augustil 1834 Turus pastoriks.

Ta oli aastatel 1834–1836 adjunktpastor Uskelas (praeguse haldusjaotuse järgi Päris-Soome maakonnas); 1836–1838 vikaarpastor Paimios; aastal 1838 kaplan Angelniemis (praeguse haldusjaotuse järgi Päris-Soome maakonnas) Soome luterl kirikus. 

Aastatel 1839–1841 oli ta Eestis VELK Saaremaa Ruhnu Püha Magdaleena koguduse pastor, 1840–1841 Noarootsi koguduse pastor ja 1841–1844 oli ta Anseküla Maarja koguduse pastor.

## Viited
Vabariigi Presidendi käsundusohvitseri rinnamärk

**Vabariigi Presidendi käsundusohvitseri rinnamärk** on kõige haruldasem Eesti sõjaväe rinnamärk, seda on antud vaid kuuele isikule:
*kindralmajor Gustav Jonson
*kolonel Ludvig Jakobsen
*kolonel Herbert Grabbi
*kapten Veljo Teder
*leitnant Karl Iman
*leitnant Oskar Jaakson

## Välislingid
*Riigivanema (presidendi) käsundusohvitseri rinnamärk
Nikolaus Malmgren

**Nikolaus Malmgren** (ka **Nils Malmgren**; 27. märts 1772 Landskrona – 28. august/9. september 1829) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Landskronas ja usuteadust Lundi ülikoolis. Ordineeriti 27. juulil 1795 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1795–1805 (kutsuti 17. juulil 1795) Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1805–1829 (introdutseeriti 18. märtsil/30. märtsil 1805) oli ta Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

Peterburi Vaba Ökonoomiline Sotsieteet autasustas teda kuldmedaliga. Ta aitas kaasa rannarootslaste võitlusele oma vaba seisuse eest.

## Viited
1993. aasta Kuldgloobuse auhinnad

**1993. aasta Kuldgloobuse auhinnad** on 50. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 23. jaanuaril 1993.

Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna sai Lauren Bacall.

## Võitjad
### Filmiauhinnad
*Parim draamafilm – "Naise lõhn" (*Scent of a Woman*)
*Parim draamafilmi naisnäitleja – Emma Thompson – "Howards End"
*Parim draamafilmi meesnäitleja – Al Pacino – "Naise lõhn"
*Parim muusika- või komöödiafilm – "The Player"
*Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja – Miranda Richardson – "Enchanted April"
*Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja – Tim Robbins – "The Player"
*Parim naiskõrvalosatäitja – Joan Plowright – "Enchanted April"
*Parim meeskõrvalosatäitja – Gene Hackman – "Armutu" (*Unforgiven*)
*Parim võõrkeelne film – "Indohiina" (*Indochine*), Prantsusmaa
*Parim lavastaja – Clint Eastwood – "Armutu" 
*Parim stsenaarium – Bo Goldman – "Naise lõhn"
*Parim muusika – Alan Menken – "Aladdin"
*Parim laul – "A Whole New World" filmist "Aladdin"

### Teleauhinnad
*Parim draamasari – "Metsik Põhjala" (*Northern Exposure*)
*Parim draamasarja naisnäitleja – Regina Taylor – "I'll Fly Away" 
*Parim draamasarja meesnäitleja – Sam Waterston – "I'll Fly Away"
*Parim muusika- või komöödiasari – "Roseanne"
*Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja – Roseanne Barr – "Roseanne" 
*Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja – John Goodman – "Roseanne"
*Parim lühisari või telefilm – "Sinatra" 
*Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja – Laura Dern – "Afterburn" 
*Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja – Robert Duvall – "Stalin" 
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja naiskõrvalosatäitja – Joan Plowright – "Stalin"
*Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja – Maximilian Schell – "Stalin"
## Välislingid
* The 50st Annual Golden Globe Awards. HFPA
Tommy Lee Jones

**Tommy Lee Jones** (sündinud 15. septembril 1946 San Sabas) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja -lavastaja. 

1994. aastal anti talle parima kõrvalosatäitja Oscar ja Kuldgloobus korravalvur Samuel Gerardi rolli eest filmis "Jälitatav".

Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Jälitatav" (*The Fugitive*, 1993), "Batman igaveseks" (*Batman Forever*, 1997), "Mehed mustas" (*Men in Black*, 1995), "Melquiades Estrada kolm matust" (*The Three Burials of Melquiades Estrada*, 2005; ka lavastaja) ja "Ei ole maad vanadele meestele" (*No Country for Old Men*, 2007).

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* 
* Tommy Lee Jones Biography (1946-) Biography. Film Reference
Heawoodi graaf

**Heawoodi graaf** on üks 14 tipu ja 21 servaga *lihtgraaf,* mis Peterseni graafi kõrval on graafiteoorias teine huvitavate sümmeetriaomadustega tuntud *kuupgraaf* (st 3-valentsregulaarne). Graaf on nimetatud inglise matemaatiku Percy John Heawoodi järgi.

## Üldised parameetrid
* Diameeter – 3
* Raadius – 3 
* Automorfismide arv – 336 
* Kromaatiline number – 2 
* Kromaatiline indeks – 3 
* Karakteristlik polünoom – (x-3) (x+3) (x^2-2)^6

## Regulaarsused ja sümmeetria
Heawoodi graaf on *3-valentsregulaarne, 3-distantsregulaarne ja 6-vööregulaarne*. Kolmevalentseid vööregulaarseid graafe nimetatakse *kage’ks* (inglise: cage). Iga tipp ja iga serv esineb kahes vöös. Heawoodi graafil on üks tipuorbiit ja üks servaorbiit, st see graaf on tippudest ja servadest transitiivne ehk tugevalt sümmeetriline. Heawoodi graafi sümmeetriamõõt ehk *korrapära* on 0,766. 

Graafi automorfismirühm on **PGL<sub>2</sub>(7)**.

## Muid omadusi

Paarisarv vööregulaarsusest tuleneb selle graafi *[[kahealuseline graaf|kahealuselisus]]*. Vastavad tipuhulgad moodustavad Heawoodi graafi täiendis kaks (omavahel sidusat, kuid mitte lõikuvat) ''klikki''. Seega on selle 14-tipulise graafi täiend ''7-klikkregulaarne''.

## Kirjandust
* A. Buldas, P. Laud, J. Villemson. 2003 *Graafid*. Tartu, ISBN 9789949118182.
* J.-T. Tevet. 2010. *Graafide varjatud külgi*. SERR, ISBN 9789949213108.
* A. Dharwadker, B. Pirzada. 2011. *Graph Theory*. Amazon Books, ISBN 9781466254992.
Karuteene

**Karuteene** on teene, mis lõpptulemusena toob negatiivseid tagajärgi sellele, kellele püüti teha heategu.

Eestikeelne sõna, nii nagu ka saksa *Bärendienst* ning norra ja taani *bjørnetjeneste*, on tulnud 17. sajandi prantsuse kirjaniku Jean de La Fontaine'i valmist "L’ours et l’amateur des jardins". Hjalmar Falki ja Alf Torpi andmeil on valmi päritolumaa India ning algselt oli karu asemel ahv.

Eesti lugejaile on motiiv tuttav ka Ivan Krõlovi venekeelse muganduse kaudu, mis omakorda on eesti keelde tõlgitud. Krõlovi valm on kirjutatud mitte hiljem kui 1807. aasta mai alguses, kuna 4. mail 1807. aastal luges seda A. Hvostovi õhtul Ivan Krõlov. Esimest korda avaldati see Dramaatilises Teatajas 1808. aastal.

Valm räägib karust, kes enda sõbra eest kärbseid ära ajades tappis oma kohmakuse tõttu koos kärbsega ka sõbra. Krõlovi versioonis pole sõna "karuteene", kuid on lause "abivalmis loll on halvem vaenlasest".

La Fontaine'i ja Krõlovi valmide sündmustikuga on nähtud paralleele ka Vana-Kreeka müüdis Deianeirast, kes kuulas kentaur Nessose pahatahtlikku soovitust ning kinkis Heraklesele koletise Lerna hüdra veres immutatud särgi. Nessose väitel pidi see rõivas tegema Heraklese haavamatuks, kuid tegelikult tappis mürgine veri Heraklese.

## Viited
Kaupo Karelson

**Kaupo Karelson** (sündinud 19. märtsil 1974 Tartus) on eesti teleprodutsent.

Kaupo Karelson on lõpetanud Miina Härma Gümnaasiumi ja omandanud Liverpooli Ülikoolis ärijuhtimise magistrikraadi. Lisaks on ta õppinud Tartu Ülikoolis füüsikat.

Alates 1996. aastast on Kaupo Karelson tootnud üle 50 telesaatesarja. Tuntumad neist on "MasterChef Eesti", "Ma näen su häält", "Maskis laulja", "Eesti otsib superstaari", "Su nägu kõlab tuttavalt", "Laulud tähtedega", "Laulupealinn", "Tähed muusikas", "Vanad ja kobedad". Alates 2000. aastast on ta produtsent teletootmisettevõttes Ruut.

Kaupo Karelson on valitud Eesti Päevalehe ja Delfi poolt Eesti mõjukate hulka aastatel 2017, 2020, 2021, 2022, 2023, 2024 ja 2025.

Aastal 2017 pälvis Hispaania Kuningriigi ordeni Cruz de Oficial de la Orden del Mérito Civil.

## Isiklikku
Tema vanemad on keemik ja akadeemik Mati Karelson ja galerist Tiia Karelson. Tema noorem vend on arst Karel Karelson.

Kasutab Amazon Audible’i ja Tidali.

## Viited