Hulgamäärus

**Hulgamäärus** ehk **kvantumimäärus** on määrus, mis näitab millegi kvantitatiivseid parameetreid, s.t hulka, mõõtu või määra.

## Eesti keel
Hulgamäärus vastab põhiliselt küsimusele *kui kaua?* *kuivõrd?* *mil määral?*, täpsemalt: *kui mitu korda*? *kui mitme kordselt*? *kui mitu*? *kui mitmekesi*? *kui mitme kaupa*? jne.

***Kui palju''' sul aega on?; Ostsime veel'' ***paar kilo** maasikaid; Kass kaalus'' ***üle viie kilo*'; Marile meeldis* ***väga** laulda; Isa saatis nad* ***kahekesi** linna; Kuuski istutati sel aastal* ***rohkesti**; Külmkapis on toitu* ***piisavalt**; Häid õpilasi on meie linnas* ***sadade** **kaupa**; Tee on **neli kilomeetrit** pikk.*

=== Hulgamäärus on lauses ===
* [[tegusõna]] [[fraasi laiend|laiend]], mis pole [[sihitis]] ega [[öeldistäide]]: *Kast kaalub **üllatavalt** **palju**; Üks hea suvila maksab **kõvasti rohkem** kui tavaline maamaja* 
* [[omadussõna]] laiend: *Voodi on **sada sentimeetrit** lai; Jalgpallur on **üle kahe meetri** pikk.*

=== Hulgamääruse vormistamine ===
Hulgamääruseks on [[lause]]s [[määrsõna]], teatud käändes [[nimisõna]], [[arvsõna]] või [[kaassõnafraas]].

* *'Määrsõnad** ''hulgakaupa'', ''hulgakesi'', ''hulganisti'', ''hullupööra'', ''hästi'', ''igati'', ''jagusalt'', ''jaokaupa'', ''valdavalt'', ''kahekesi'', ''kahekordselt'', ''kolmekesi'', ''kolmekordselt'', ''mitmekordselt'', ''mitmekaupa'', ''mitu'', ''natuke'', ''palju'', ''rohkesti'', ''kõigiti'', ''mõnevõrra'', ''sootuks'', ''täiesti'', ''võrdlemisi'', ''väga'', ''vähe'', ''tublisti'', ''pisut'', ''arvukalt'', ''üpriski'', ''vähem'', ''rohkem'', ''enam'' jne. <br />''Kott kaalub **väga palju**; Ma lähen **üksinda** edasi.''<br /> Rohkem kõnekeeles, vähem kirjakeeles nihkub [[hulgamäärsõna]]de hulka pidevalt [[Viisimäärsõna|viisimäärsõnu]] jm mitte-kvantiteedisõnu: ''Ma tahtsin **kangesti** ~ **hirmsasti** ~ **jubedalt** ~ **enneolematult** ~ **natuke** magada''.
* **Sihitisekäändelised mõõdunimisõnad ja arvsõnad** sarnanevad sihitisega vormistiku (ainsuse [[nimetav]], [[omastav]] ja [[osastav]], mitmuse nimetav ja osastav), totaalse ja partsiaalse vormi vaheldumise ja selle vaheldumise tingimuste poolest. Totaalsuse-partsiaalsuse vaheldumine kajastab [[perfektiivne aspekt|piiritletuse]]-[[imperfektiivne aspekt|piiritlematuse]] vaheldumist mõningate vahemaad väljendavate määruste korral.<br />''Me tulime **viimased sada meetrit** ~ **viimaseid sadu meetreid** eriti kiiresti; Ma tulin **osa maad** autoga.''
* **Kohakäändelised nimisõnafraasid**, kus kvantifitseeritus nähtub põhisõna ''määr'', ''osa'', ''hulk'', ''jagu'', ''kogus'', ''ulatus'', ''laius'', ''pikkus'' vm tähendusest.<br />''Vorsti ei ostetud **piisavas koguses**; Looduse probleemidele ei pöörata **tarvilikul määral** tähelepanu; **Suuremalt jaolt** valitsevad materiaalsed huvid.''
* **Kaassõnafraasid**, mis väljendavad
** ligikaudset hulka - fraasid kaassõnadega ''alla'', ''üle'', ''ümber'' ja ''ligi''<br />''Lint oli **ligi** kaks meetrit pikk''
** igakordseid kvantumeid korduva tegevuse korral - fraasid kaassõnadega ''kaupa'', ''viisi'' ja ''haaval''<br /> ''Paaride **haaval** mindi välja''
** suhte alust - fraasid kaassõnadega ''kohta'' ja ''peale''<br />''Selle **kohta** ta ei osanud midagi vastata''
** erinevuse määra - fraasid kaassõnadega ''võrra'' ja ''jagu''<br />''Palk vähenes viie protsendi **võrra*'.*

## Vaata ka
* Kohamäärus
* Ajamäärus
* Viisimäärus
* Seisundimäärus

## Viited