open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sergei Kirov

**Sergei Kirov** (tegelikult **Sergei Mironovitš Kostrikov**; 27. märts (15. märts vkj) 1886 Uržum, Vjatka kubermang – 1. detsember 1934 Leningrad) oli Nõukogude Liidu poliitik, ÜK(b)P Leningradi oblastikomitee 1. sekretär ja ÜK(b)P Keskkomitee sekretär. 

Sergei Kirov oli 1930. aastate alguses üks Stalini peamisi soosikuid ning sai ÜK(b)P Leningradi oblastikomitee parteijuhiks – keskkomitee 1. sekretäriks. 

Kuid siis muutus ta juba liiga populaarseks, hakates koguni ohustama Stalini juhtrolli parteis, (1934. aastal toimunud ÜK(b)P Kongressil, nn Võitjate kongressil sai ta rohkem saadikute hääli kui Jossif Stalin) ja seega kogu riigis. Aastal 1934 valitigi ta koos Staliniga kommunistliku partei keskkomitee sekretäriks. 

1934. aastal, vaid mõni kuu hiljem, lasti NKVD Leningradi oblastivalitsuse poolt kaitstav Kirov kolmandal katsel maha. Võimalik, et mõrv oli sooritatud Stalini soovil, kuid kindlaid tõendeid selle kohta *pole säilinud*. 

Igal juhul sai Stalin sellest ettekäände suure terrori alustamiseks. Kirovi surmas süüdistati Grigori Zinovjevit ja Lev Kamenevi, kes ka kohe süüdi mõisteti (esialgu vangi, 1936. aastal surma), hiljem järgnesid tunduvalt mastaapsemad ja verisemad "puhastused".

## Mälestuse jäädvustamine

1934. aastal nimetati senine Vjatka linn Kiroviks.

1934. aastal nimetati Ukraina NSV-s senine Zinovjevsk ümber Kirovoks, seejärel 1939–2016 kandis linn nime Kirovograd.

1935. aastal nimetati Kalata linn Kirovgradiks.

1935–1989 kandis Aserbaidžaani NSV-s Gäncä linn nime Kirovobad.

1935–1991 kandis Armeenia NSV-s Vanadzori linn nime Kirovakan.

1935–1992 kandis Peterburi Maria teater Kirovi nime.

1935. aastast kannab Peterburis tema nime Kirovi-nimeline Sõjameditsiini Akadeemia.

Eestis NSV-s kandis 1950-1990 Kirovi nime S. Kirovi nimeline näidiskalurikolhoos.

1967. aastal oli Eesti NSV-s kokku 13 Kirovi nimelist majandit.

Saksa DV-s nimetati Kirovi järgi masinaehitusettevõte Leipzigis (*Kirow Leipzig*). See nimi sai raudteekraanade kaubamärgina nii tuntuks, et ettevõtte nimi on ka tänapäeval Techne Kirow GmbH.

## Viited
Vahekohus

**Vahekohus** ehk **arbitraaž** on alternatiivne vaidluste lahendamise vorm, milles õigusliku vaidluse osapooled annavad oma seisukohad sõltumatule kolmandale osapoolele otsustamiseks. 

Eristatakse alalisi ja kaasusepõhiseid (*ad hoc*) vahekohtuid. Alalisel vahekohtul on oma reglement ja alaliselt tegutsev sekretariaat (kantselei). Kaasusepõhine vahekohus moodustatakse ühe kindla vaidlusküsimuse lahendamiseks. Vahekohtunikud võivad, kuid ei pea ilmtingimata omama juriidilist kõrgharidust. 

Eestis reguleerib vahekohtute tegevust tsiviilkohtumenetluse seadustiku XIV osa.

Alaliselt tegutsevate vahekohtute lahendid on rahvusvaheliselt tunnustatud neis riikies, kes on ratifitseerinud 10.06.1958 a. New Yorgi "Välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni".

Kaasusepõhise vahekohtu otsus kuulub viivitamatule täitmisele peale selle kinnitamist riikliku kohtu poolt. Alaliselt tegutseva vahekohtu otsus kuulub kohe viivitamatule täitmisele.

Vahekohtu otsused on lõplikud ja ei kuulu edasikaebamisele. Otsuse tühistamine on võimalik riikliku kohtu poolt üksnes seaduses sätestatud erandjuhtumeil. 

Asja allutamine vahekohtule toimub kirjalikult sõlmitava vahekohtu kokkuleppe alusel. Kord sõlmitud vahekohtu kokkulepet ei saa enam ühepoolselt muuta. Vahekohtu kokkulepe välistab võimaluse selle asja lahendamiseks riiklikus kohtus: kui riiklik kohus tuvastab vahekohtu kokkuleppe olemasolu, peab ta menetluse antud asjas kohe lõpetama ja andma asja üle vastavale vahekohtule.

Vahekohtu eeliseks kohtu ees on suurem konfidentsiaalsus, otsuse lõplikkus, menetluse kiirus ja asjaolu, et kohtunikeks saab valida vastava ala asjatundjaid. Ka võib vahekohtu menetlus olla odavam kui menetlus riiklikus kohtus.

## Välislingid
*Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Arbitraažikohus
*Notarite Koja Vahekohus
*MTÜ Eesti Vahekohus
*AS Sõbralaen juures alaliselt tegutsev IsePankuri Vahekohus
Diplomaatiline teenistusaste

**Diplomaatiline teenistusaste** on diplomaadile lähtuvalt tema teenistusstaažist,
töötulemustest ja välissuhtlemise kogemusest antav nimetus (teenistusaste).

Diplomaatiline teenistusaste võib olla eluaegne või piiratud diplomaatilise ametikoha täitmisega.

Eri riikide välisteenistustes on kasutusel erinevad teenistusastmed, kuid näitlik loetelu (suurimast teenistusstaažist väikseimani) on järgmine:
* Suursaadik (*ambassadeur*)
* Saadik (*envoye*)
* Minister-nõunik (*ministre conseiller*)
* Nõunik (*conseiller*)
* Esimene sekretär (*premier secretaire*)
* Teine sekretär (*deuxieme secretaire*)
* Kolmas sekretär (*troisieme secretaire*)
* Atašee (*attaché*)

Riikides, kus diplomaatiliste teenistusastmete kõrval on kasutusel ka diplomaatilised auastmed (näiteks Eestis), on teenistusaste alati madalam diplomaadile antavast auastmest. 

## Eesti
### 1936. aasta välisteenistuse seaduses
1936. aastal avaldatud välisteenistuse seaduses diplomaatilise teenistusastme mõiste puudub.

### 2006. aastal vastu võetud välisteenistuse seaduses
Eesti välisteenistuses ei kasutata saadiku teenistusastet ning suursaadik on välissuhtlemisalaste teenete eest antav nimetus (auaste), mille omistamine ei sõltu teenistusstaažist (välisteenistuse seaduse §§ 13-22).

Diplomaatiline teenistusaste on karjääridiplomaadile või karjääridiplomaadi kandidaadile Eesti riigi nimel antav nimetus, mis sõltub tema välisteenistuse staažist, töötulemustest ja välissuhtlemise kogemusest.

#### Diplomaatilised teenistusastmed Eestis
Kui diplomaat vabastatakse diplomaatiliselt ametikohalt, kaotab diplomaatiline teenistusaste kehtivuse. 
Diplomaatilist teenistusastet võib madaldada, kui diplomaat on rikkunud teenistuskohustusi, on toime pannud vääritu teo või kui diplomaadi vastu on vähenenud usaldus.

Diplomaatilised teenistusastme liigid on:
*vanemnõunik;
*nõunik;
*esimene sekretär (I sekretär);
*teine sekretär (II sekretär);
*kolmas sekretär (III sekretär);
*atašee.

## Muud riigid
### Armeenia
Diplomaatilised teenistusastmed Armeenias on:
*erakorraline ja täievoliline suursaadik;
*erakorraline saadik ja täievoliline minister;
*1. klassi nõunik;
*2. klassi nõunik;
*1. klassi esimene sekretär;
*1. klassi teine sekretär;
*2. klassi esimene sekretär;
*2. klassi teine sekretär;
*kolmas sekretär;
*atašee.

### Ukraina
Diplomaatilised teenistusastmed Ukrainas on:
*erakorraline ja täievoliline suursaadik;
*erakorraline ja täievoliline 1. klassi saadik;
*erakorraline ja täievoliline 2. klassi saadik;
*1. klassi nõunik;
*2. klassi nõunik;
*esimene sekretär;
*teine sekretär;
*kolmas sekretär;
*atašee.

### Venemaa, Valgevene, Kasahstan, Usbekistan
Diplomaatilised teenistusastmed neis riikides on:
*erakorraline ja täievoliline suursaadik;
*erakorraline ja täievoliline 1. klassi saadik;
*erakorraline ja täievoliline 2. klassi saadik;
*1. klassi nõunik;
*2. klassi nõunik;
*1. klassi esimene sekretär;
*2. klassi esimene sekretär;
*1. klassi teine sekretär;
*2. klassi teine sekretär;
*kolmas sekretär;
*atašee.

## Vaata ka
*Erakorraline ja täievoliline suursaadik (teenistusaste)
*Diplomaatiline ametiaste

## Viited
Botswana vapp

**Botswana vapp** on Botswana Vabariigi ametlik vapp.

Vapp võeti kasutusele 25. jaanuaril 1966.

## Vaata ka
*Botswana lipp
Punase Risti embleem

**Punase Risti embleem** märgib järgmisi rahvusvahelise humanitaarõigusega kaitstud objekte:

* haavatud ja haigete relvajõudude liikmete (võitlejate) eest hoolt kandmiseks mõeldud hooneid;
* relvajõudude meditsiinipersonali ja selle varustust;
* sõjaväevaimulikke;
* Punase Ristiga seotud organisatsioone.

Punase risti embleem on punane rist valgel taustal. Erinevalt Püha Jüri ristist ei ulatu Punase Risti embleemil risti haarad lipu servadeni. Embleem on algselt loodud Šveitsi lipu negatiivina. Islamiriigid kasutavad Punase Risti embleemina **Punast Poolkuud**.

Eestis reguleerib sümboolika kasutamist Punase risti nimetuse ja embleemi seadus. 

## Punane Rist
Punane rist valgel taustal oli 1864. aasta Genfi konventsioonis välja kuulutatud algne kaitse sümbol, selle kujundus pärineb algselt Šveitsi kirurgi dr. Louis Appialt ja Šveitsi kindral Henri Dufourilt, Punase Risti rahvusvahelise komitee asutajaliikmetelt.

Rahvusvahelise Punase Risti Komitee (ICRC) andmetel on embleem algselt loodud Šveitsi lipu värvide ümberpööramisega, mis on ametlikult kirjas 1906. aasta konventsiooni redaktsioonis.

190 riiklikust seltsist, mida Rahvusvaheline Punase Risti Komitee on praegu tunnustanud, kasutavad 154 oma ametliku organisatsiooni embleemina punast risti.

## Punane Poolkuu
Vene-Türgi sõja ajal (1876–1878) kasutas Osmanite impeerium Punase Risti asemel Punast Poolkuud, arvates, et rist ärritaks moslemitest sõdureid. Kokkuleppel Rahvusvaheline Punase Risti Komiteega 1877. aastal kohustus Venemaa täielikult austama kõigi Punase Poolkuu sümbolit kandvate isikute ja rajatiste pühadust, millele järgnes Osmanite valitsuse samasugune kokkulepe austada Punast Risti. Punast poolkuud tunnustati ametlikult 1929. aastal, kui Genfi konventsiooni uuendati. Pärast Ottomani impeeriumi kokkuvarisemist kasutasid Punast poolkuud esimesena Türgi ning Egiptus. Alates selle ametlikust tunnustamisest kuni tänapäevani võtsid Punase Poolkuu kasutusele peaaegu kõigi enamus moslemi elanikkonnaga riigid, välja arvatud Indoneesia.

Punase Poolkuud kasutab 33 tunnustatud ühingut 190-st.

## Punane Lõvi ja Päike

Aastatel 1924–1980 kasutas Iraan Punase Lõvi ja Päikese Seltsi sümbolit, mis põhines Iraani lipul ja embleemil. Punane lõvi koos päikesega tunnistati ametlikult sümboliks 1929. aastal koos Punase poolkuu sümboliga. Sümbol võeti Genfis kasutusele 1964. aastal. Vaatamata sellele, et 1980. aastal läks Iraan üle punasele poolkuule, säilitab riik õiguse selle sümboli kasutamiseks.

## Viited

## Välislingid
*ICRC: The red cross and red crescent emblem and international humanitarian law.
Adamiidid

**Adamiitideks** ehk **aadamlasteks** on nimetatud peamiselt kristlikke  usulahke, mis pretendeerivad paradiisliku seisundi taastamisele ja mida enamasti iseloomustab alastiolek (nudism) süütuse ilminguna. Nimetus on nende vastaste antud.

## Vanaaeg
Vanaaja adamiidid tegutsesid 2., 3. ja 4. sajandil  Põhja-Aafrikas.

Adamiidid väitsid, et nad on taastanud Aadama ja Eeva aegse algse süütuse Eedeni aias. Nad harrastasid "püha nudismi", eitasid abielu, mida nende meelest ilma patuta ei saaks olla, ja pidasid kinni rangest seksuaalsest abstinentsist, ning elasid ilma seadusteta, olles arvamusel, et ükski nende tegu ei saa olla hea ega halb. Nad ei töötanud.

Tõenäoliselt kujunes nende õpetus gnostitsismi ja asketismi mõjul.

Kirik kuulutas nende õpetuse hereesiaks.

Adamiitide olemasolust teatasid Theodoretos (*Haer. Fab*, I, 6), Epiphanios Salamisest (esmamainimine, kaasaegsetest usulahkudest rääkivas raamatus "Panarion") ja Augustinus. Paistab, et pärast 4. sajandit see usulahk kadus.

## Keskaeg

Keskajal taaselustasid pärast 13. sajandit mõned adamiitide praktikad vaba vaimu vennad ja õed Hollandis ning mõned taboriidid Böömimaal. Kirik surus need alla, nii et 15. sajandi lõpuks olid need kadunud.

### Bulgaaria
Bulgaarias ilmus adamiitide sarnane usulahk 14. sajandi keskpaigas; aastal 1350 olid nad Tǎrnovos toimunud kirikukogul oma õpetusest lahti ütlema, mõned hukati.

### Böömimaa
Böömimaal moodustasid nad hussiitide radikaalse osa. Adamiidid pooldasid inimsuhetes vaimset ja sugulist puhtust ning käisid põhimõtteliselt alasti. Väidetavalt käisid kõik kõigiga suguliselt läbi. Selleks piisas nende juhi Adami loast. See Adam nimetas end Jumala pojaks.  Tegu oli Pikardiast pärit pikardist preestri Adam Rohaniga, kes oli võitnud naistest, meestest ja lastest koosneva rühma usalduse ning asunud koos nendega elama Nežárka jõe nimetule saarele.

Tábori lähedal Klokotys kaldus adamiitide liikumine kõrvale algsest "puhta orgia" (mehed ja naised omavahel) versioonist ning Petr Kániši ja Burjan Strausi eestvõttel hakkas Klokotys levima homoseksuaalsus.

Hussiitide juht Jan Žižka 1421. aastal praktiliselt hävitas adamiitide õpetuse pooldajad, nagu ka teised hälbivate vaadetega hussiitide rühmad. Otsustav kokkupõrge toimus 1421 Ostrovis Hamris. Kuigi adamiidid võitlesid vapralt (kõik alasti!), jäid nad hussiitide vägedele alla ning 40 neist võeti vangi ja tapeti. Ainult üks olevat elu jäetud, et see jutustaks Tábori preestrile kõigist oma kaaslaste tegudest. Ta laskis Klokoty pastoraadis põletada umbes 70 adamiiti. Praeguses Klokoty linnaosas murule on nende mälestuseks asetatud suur kivi pealdisega *Táborští pikarti 1421-1996* ('Tábori pikardid 1421–1996').

## Uusaeg
Uusajal praktiseerisid adamiitide õpetust mõned inglise dissidendid.

## Viited

## Välislingid
Adamiit

**Adamiit** on raske arseeni ja tsinki sisaldav mineraal.

Adamiit moodustub peamiselt tsinki ja arseeni sisaldava maagi murenemisel.

Nimetatud prantsuse mineraloogi Gilbert Joseph Adami järgi.

## Välislingid

*Webmineral.com adamiidist
Basiilika

**Basiilika** (kreeka *stoa basilikē* 'kuninglik koda') on pikliku põhiplaaniga samba- või piilariridadega löövideks jaotatud hoone tüüp, mille kesklööv on külglöövidest tunduvalt laiem ja niipalju kõrgem, et saab valgust külglöövide katustest kõrgemal asuvaist aknaist, mis moodustavad akenderea ehk valgmiku. Juhul, kui need aknad puuduvad, on tegemist pseudobasiilikaga.

## Antiikbasiilika
Vana-Kreekas oli basiilika basileuse valitsushoone. Vana-Roomas kasutati basiilikat kohtu- ja turuhoonete juures. Antiikbasiilika ühes otsas paiknes portikus ja teises apsiid, kus asus kohtuniku iste või jumala kuju.

Vanim säilinud basiilika on Rooma *[[Basilica Porcia]]* (184 eKr).

## Kirikubasiilika
Rooma basiilikad said varakristlaste kogunemiskohtadeks. Hiljem muutus see hoonetüüp kirikute arhitektuuris valdavaks. Eriti suurejoonelised olid keskaegsed romaani ja gooti basiilikad.

Tüüpilises kirikubasiilikas asuvad apsiidi ja pikihoone vahel kooriruum ja risthoone ehk transept. Rist- ja pikihoone ristumiskohas moodustuva nelitise kohal asub kesktorn.

## Vaata ka
*kolmekirikubasiilika
*Pseudobasiilika

## Välislingid
*
Püha Jüri rist

**Püha Jüri rist** on servadeni ulatuvate haaradega punane rist valgel põhjal.

Püha Jüri rist on Inglismaa rahvuslipul umbes aastast 1277. Juba ristisõdade ajal kandsid inglise sõdurid oma vormil sellist risti.

Püha Jüri on Inglismaa ja veel mitme riigi ja piirkonna kaitsepühak. Püha Jüri rist on ühtlasi Milano, Genova, Freiburgi ja Montréali sümbol ning esineb Barcelona linna lipul ja Gruusia lipul.

Erinevalt Püha Jüri ristist on Punase Risti embleemi rist lahtine rist: selle risti haarad ei ulatu lipu servadeni, nagu ka Šveitsi lipul.

## Vaata ka
*Kreeka rist
Milano Santa Maria delle Grazie kirik

**Santa Maria delle Grazie** on kirik Milanos, mis on tuntud kui Leonardo da Vinci seinamaali "Püha õhtusöömaaeg" asupaik.

Kirik ehitati 1466–1490 dominikaani munkade toetusel Guiniforte Solari poolt gooti stiilis. 

Hiljem (1492–1497) on kiriku ehitamisse oma panuse andnud ka Donato Bramante, kes täiendas kirikut renessansi vaimus. Seoses hertsog Ludovico Sforza sooviga teha kirikust oma perekonna mausoleum, ehitati Bramante kavandite järgi uus apsiid Solari presbüteeriumi asemele; samal ajal (1495–1497) maalis Leonardo Santa Maria delle Grazie kloostri söögisaali seinale ka "Püha õhtusöömaaja".

Ludovico Sforza suured plaanid, milles nähti muuhulgas ette ka fassaadi täielikku ümberehitamist, katkestas tema naise Beatrice äkiline surm 1497. aastal ja Sforzade võimult tõukamine 1499. aastal. 

## Välislingid
Number

**Numbrid** ehk **numbrimärgid** on mõisted (ja kirjamärgid), mille abil esitatakse arve arvusüsteemis. Näiteks arvu 36 märgitakse numbritega "3" ja "6". 

Positsioonilises arvusüsteemis vastab igale mittenegatiivsele täisarvule, mis on väiksem kui arvusüsteemi alus, eraldi number. 

## Näiteid
* Araabia numbrid: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9.
* Rooma numbrid: I, V, X, L, C, D, M.

## Viited
Donato Bramante

**Donato Bramante** (Donato d'Angelo di Pascuccio) (u 1444 – 11. märts 1514) oli itaalia arhitekt ja maalikunstnik.

## Elulugu

Bramante arvatakse olevat sündinud Urbino lähedal Fermignanos, mis tollal kandis Monte Asdrualdo nime. Urbino õukond oli 1460. aastate Itaalias silmapaistvalt kultuuri- ja kunstilembene. 

Donato tegutses arvatavasti Luciano Laurana abilisena Urbino lossi ehitamisel. Laurano lisas lossile, milles elas Federico da Montefeltro, sammashoovi ja muudki, mis meenutas antiikstiili.

1474. aasta paiku asus Bramante Milanosse, kus hoonete ehitamisel oli juurdunud tava kasutada gooti stiili. Hertsog Ludovico Sforza võttis ta 1476 sisuliselt õukonnaarhitektiks. Seal rajas ta hulgaliselt vararenessanss-stiilis ehitisi, näiteks 1482–1486 töötas ta Santa Maria presso San Satiro kiriku kooriruumi ehitusel. Apsiidi jaoks polnud piisavalt ruumi, sellepärast kasutas Bramante reljeefi ja maalikunsti, et jätta mulje, nagu oleks apsiid olemas. Tema tähtsaim teos on Santa Maria delle Grazie kiriku kooriruum (1492–1499). Bramante tegevus avaldas mõju kogu Lombardia arhitektuuri arengule.

Aastal 1499 oli Bramante sunnitud Milanost lahkuma, sest Prantsusmaa sõjavägi ajas tema patrooni Sforza Milanost minema. Bramante kutsuti Rooma, kus teda juba varasemast tundis kunstide patroon kardinal Raffaele Riario. Seal tutvus ta kardinal della Roverega, kellest peatselt sai paavst Julius II. Seal valmis tema kavandite järgi 1504. aastal San Pietro in Montorio kabel San Pietro in Montorio kloostri õuel. Aastal 1505 alustas Bramante Vatikani lossi ümberehitust, see jäi aga lõpetamata.

## Looming

Bramantet huvitas kuppelehitise probleem, mida süvendas tõenäoliselt tema läbikäimine Leonardo da Vinciga. 

Bramante kavandatud kirikud on peamiselt Kreeka risti kujulise põhiplaaniga tsentraalehitised.
Ludwig Sakslane

**Ludwig Sakslane** (ka **Ludwig II**; u 806 – 28. august 876 Frankfurt) oli Ludwig Vaga poeg ning esimene Ida-Frangi riigi kuningas 843–876, Karolingide dünastiast. Varem valitses ta isa süseräniteedi all samuti Frangi impeeriumi idaalu (peamiselt Baierit, alates 817).

Ludwigi isa oli Frangi keiser Ludwig Vaga.

840. aastal pärast isa Ludwig Vaga surma toimunud Frangi riigi pärilussõdades 840–843 liitus Ludwig oma noorema poolvenna Charles Paljaspeaga võitluseks oma ühise vaenlase, vanima venna Lothariga. 25. juunil 841 toimunud lahingus võitsid nad Lothari vägesid ning augustis 843 Verduni leppega jagati Frangi riik järgmiselt: 
* Lothar sai kunagise Karl Suure impeeriumi perifeerse idaosa (Lombardia-osa Itaaliast, Burgundia, Provence, Austraasia läänepoolsed maad); 
* Charles Paljaspea maa-alad Reini jõest läänes (st Lääne-Frangi riik, millest kujunes Prantsusmaa); 
* **Ludwig** aga Reini jõest ida pool asuvad maa-alad: Baierimaa; Švaabimaa kuni Reini jõeni; Graubündeni; Frangimaa; Saksimaa; Tüüringi (st Ida-Frangi riigi, millest kujunes hiljem Saksamaa), ent koos sellega ka võimaluse laiendada seda paganate arvelt ida suunas, mida tema järeltulijad eriti 11.–12. sajandil ka tegid. 

Kuid ka pärast vanema venna Lothari edukat alistamist ei olnud Charlesi ja Ludwigi omavahelised suhted normaalsed, sest 858. aastal Charlesi alluv abbe Aladgardi ja mõjuvõimu omavate isikute kutsel tegi Ludwig sõjakäigu Charlesi maa-alade vastu läbi Elsassi, sellel ajal kui Charles oli hõivatud sõjategevusega normannidega. Kuid enne suurt lahingut toimunud 3-päevaste läbirääkimiste ajal reetsid Charlesi vasallid ta ning ta oli sunnitud väikese sõjasalgaga põgenema sõjaväljalt Burgundiasse ja suur osa Charlesi riigist jäi Ludwigi valdusse. 859. aastal aga uue Charlesi sõjakäigu ajal ei võtnud Ludwig sõjategevust vastu ning taandus oma kuningriiki, tema valitsusaeg kestis vaid 2 kuud. 860. aastal Koblenzis toimunud läbirääkimistel leppisid vennad uuesti rahuga.
 
Ka hiljem osutus Ludwig heaks armeejuhiks ning suutis tagasi tõrjuda kõik saratseenide rünnakud Ida-Frangi riigile (Lõuna-Itaalias), samuti oma valdusi suurendada, põhiliselt laguneva Kesk-Frangi riigi arvelt. 875, kui ta vennapoeg keiser Ludwig II suri, taotles Ludwig oma venna Karl Paljaspea kõrval keisritrooni, kuid viimane jõudis ette ning allutas Itaalia oma võimule. Solvunud Ludwig plaanitses kättemaksuretke, kuid suri enne, kui jõudis armeed oma venna vastu viia. 

Ludwigi lisanime "Sakslane" võtsid kasutusele alles 19. sajandi saksa ajaloolased, kes püüdsid näidata Ida-Frangi riiki sisuliselt Saksa rahvusriigina, ent tegelikult see nii ei olnud. Ludwig oli ilmselt küll germaanlane, kuid vaevalt oli see tolleaegses käsitluses tema esmane identiteeditunnetus.

Ludwigi pojad olid Karlmann, Baieri kuningas ja Ida-Frangi järgmine kuningas, Ludwig Noorem, Saksimaa valitseja, ja Karl Paks, viimane Frangi riigi ainuvalitseja.
William Marshal, esimene Pembroke'i krahv

** William Marshal** (umbes 1145 &ndash; 14. mai 1219) oli Inglismaa rüütel, esimene Pembroke'i krahv (alates 1199) ning Inglismaa regent (alates 1217). Teda on nimetatud ka maailma parimaks rüütliks.

## Elu
William sündis Inglise kuninga õukonnaliikme John Marshali neljanda pojana, mis tähendas seda, et ta jääb tõenäoliselt pärandusest ilma, ning polnud ka isale eriti oluline. Ta isa võitles 1150. aastatel kuningas Stepheni vastu ning kord rahuläbirääkimistel pidi ta oma poja pantvangi andma. Nii sai alla kümneaastane William juba siis kuninga seltskonnas viibida, ehkki üpris riskantsetel asjaoludel. 

1154. aastal pääses Inglismaa troonile Plantagenêt' dünastia. Selle esimeseks kuningaks oli Anjou krahv Henry, kuningana Henry II, misjärel Marshalid jälle kuninga soosikuks said. William saadeti õige pea isa juurest ära Normandiasse rüütliks õppima. Ning seda ta ka tegi, arenedes varsti üheks kõigi aegade parimaks turniirivõitlejaks. Seega polnud ka ime, et peagi sai ta endale koha kuningas Henry II poja ja troonipärija Henry Noorema kaaskonda, saades koguni selle juhiks. Temast sai troonipärija õpetaja sõjakunsti ning rüütlivooruste alal.

Pärast Henry II surma teenis William ustavalt ka tema poegi Richard I ja Johni. Tema jaoks oli olulisim truudus monarhile ning oma maale, mistõttu ei võtnud ta kordagi osa mässukatsetest John Maata vastu. Viimane kahtlustas teda siiski reetmises ning mõneks ajaks langes juba elatanud rüütel taas ebasoosingusse. Kuid Johni surma järel osutus William ainsaks, kes suutis alaealise kuninga Henry III võimu kaitsta ning kokku varisema kippuvat riiki koos hoida. Tema regendiks oleku ajal löödi Inglismaalt välja nii prantslased kui ka teised troonitaotlejad. 

1218. aastal, umbes 75-aastaselt, loobus William võimust ning tõmbus tagasi oma valdustesse, kus ta aasta hiljem suri.

William Marshali poeg, II Pembroke'i krahv William Marshal abiellus Inglismaa kuninga John Maata ja Akvitaania Eleanori tütre Leicesteri Eleanoriga (1215–1275).

## Kirjandus
*Georges Duby. "Guillaume le Marechal ehk Maailma parim rüütel" Tallinn: Varrak, 1997, 2007).
Erasure

**Erasure** on inglise *[[synthpop]]*-ansambel, kuhu kuuluvad helilooja Vince Clarke, kes mängib süntesaatorit ja kitarri, ning laulja Andy Bell.

Clarke oli 1980. aastal asutatud Depeche Mode'i asutajaliige ja selle kolme esimese singli autor. 1981. aasta lõpul lahkus ta bändist, olemata rahul selle suundumustega, aga tema kolm bändikaaslast esinevad Depeche Mode'iga tänapäevani. Pärast seda proovis ta asutada ansambli ning laulda duetti Alison Moyet', Feargal Sharkey ja Paul Quinniga, saavutades mõnega neist isegi edu. 1985 valis ta paariliseks Belli, kellega esineb koos tänapäevani.

Ansambli nime päritolu pole teada. Võimalik selgitus on selline, et kui toona veel nimeta ansambel saatis oma esimese demo plaadifirmale Mute Records, kirjutas selle töötaja ekslikult lindikarbile sõna *erasure* ('kustutada'). Kui bänd lindikarbi tagasi sai, otsustas ta sellel oleva sõna oma ansambli nimeks võtta.

Erasure on üks kuulsamaid *synthpop*'i stiilis bände. Sellele stiilile on omane süntesaatori kasutamine põhiinstrumendina. Nende plaate on maailmas müüdud üle 25 miljoni. Eriti populaarsed olid nad 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses.

Aastail 1986–1997 jõudsid ansambli 20 järjestikust laulu Suurbritannia muusikaedetabeli Top20-sse. USA-s polnud läbilöök nii tugev: seal jõudis neist Billboardi Top20-sse üksnes kolm laulu. 2009. aasta seisuga on bänd välja andnud 45 singlit ja EP-d, millest 8 ei jõudnud Suurbritannias edetabelisse, aga ülejäänud 37-st jõudis seal 34 Top20-sse ja 17 Top10-sse.

Erasure on populaarne LGBT-kogukonna seas, sest Andy Bell on gei. 2004. aastal tunnistas ta, et on HIV-positiivne ja on seda teadnud juba 1998. aastast. Tema elukaaslane Paul Hickey suri 11. aprillil 2012.

## Diskograafia
### Albumid

### Kogumikud
*The Erasure Box Set 1 – 1985–1987 (1999)
*The Erasure Box Set 2 – 1987–1988 (1999)
*The Erasure Box Set 3 – 1988–1990 (2001)
*The Erasure Box Set 4 – 1990–1992 (2001)
*From Moscow to Mars - an Erasure anthology (2016)

## VHS
*Live At The Seaside (1987)
*The Innocents – Live (1989)
*Wild! – Live (1990)
*Pop! The First 20 Hits (1992)
*The Tank, The Swan And The Balloon (1993)
*EPK – Erasure 1995–96 (1996)
*The Tiny Tour (1998)

## DVD
*Sanctuary – The EIS Christmas Concert 2002 (2003)
*Hits! The Videos (2003)
*The Tank, The Swan & The Balloon (2004)
*Great Hits Live (Live At Great Woods) (2005)
*The Erasure Show – Live In Cologne (2005)
*On The Road To Nashville (2007)
*Live At The Royal Albert Hall (2008)

## Välislingid

* Ansambli Erasure koduleht (inglise keeles)
Pisarviljak

**Pisarviljak** (*Dacrycarpus*) on okaspuude perekond kivijugapuuliste sugukonnast. 

Perekonda kuuluvad kahekojalised igihaljad puud ja põõsad, mille kõrgus ulatub kuni üle 60 m.  

Perekond on levinud Uus-Meremaalt ja Fidžilt Uus-Guinea, Indoneesia, Malaisia ja Filipiinide kaudu Põhja-Myanmari ja Lõuna-Hiinani. Suurim mitmekesisus (viis liiki) on Uus-Guineal. 

Perekonda kirjeldas Stephan Ladislaus Endlicher.

## Liigid
**[[Dacrycarpus cinctus]]*
**[[Dacrycarpus compactus]]*
**[[Dacrycarpus cumingii]]*
**Dacrycarpus dacrydioides* (kõrge pisarviljak)
**[[Dacrycarpus expansus]]*
**[[Dacrycarpus imbricatus]]*
**[[Dacrycarpus kinabaluensis]]*
**[[Dacrycarpus steupii]]*
**[[Dacrycarpus vieillardii]]*
Kõrge pisarviljak

**Kõrge pisarviljak** ehk **kõrge kivijugapuu** ehk **kahikatea** (*Dacrycarpus dacrydioides*) on Uus-Meremaal endeemne okaspuu kivijugapuuliste sugukonna pisarviljaku perekonnast. 

## Tüvi
Puu kasvab 55 meetri kõrguseks ning on Uus-Meremaa kõrgeim pärismaine puu. Enne ulatuslikku raiet oli teada üle 60 m kõrgusi kõrgeid pisarviljakuid, kuid praegune kõrgeim puu Pirongia metsakaitsealal on 55 m kõrgune. 

Tüvi on aluselt toestatud.

## Võra
Võra on laikoonusjas.

## Lehed
Okkad on lineaalsed, nõeljad, igihaljad. Asetsevad võrsetel vahelduvalt. Noorel taimel on okkad naaskeljad, 3–8 mm pikkused. Nad on alusel keerdus ning asetsevad tasapinnaliselt laiali ümber võrse. Täisküpse pisarviljaku lehed on soomusjad, 1–2,5 mm (kuni 3 mm) pikkused ning paiknevad võrse vastu liibunult.

## Käbi
Kõrge pisarviljaku viljadeks on oranži kuni punase (erkpunase) lihaka seemnerüüga 3–5 mm suurused seemned.    

## Paljunemine
Kõrge pisarviljak on tuultolmleja.

Seemneid levitavad linnud, kes söövad lihakat seemnerüüd ning kannavad seemneid edasi väljaheitega. 

## Levila ja kasvukohad
Kõrge pisarviljak on valdav liik Põhja- ja Lõunasaare soistes metsades ja märgaladel. Nüüdseks on suured pisarviljakumetsad raie tõttu kadunud. Salusid esineb lääneranniku raskesti ligipääsetavates soodes. Erametsades kasvavaid kõrge pisarviljaku puid tohib raiuda vaid erilubade alusel ning säästva metsamajandamise nõuetest kinnipidades. 

Kõrge pisarviljaku leviku kõrguspiir on 600 m.

## Kasutamine
Seemnerüüd on söödavad. Maooridele on see olnud tähtis toit. Et kõrge pisarviljaku puit ei lõhna, siis valmistati sellest kaste või eksportimiseks. 

## Looduskaitse
Liik ei ole ohustatud. 

## Välislingid
Rysy

**Rysy** (poola ja slovaki) on mägi Euroopas Tatra mägedes Poola ja Slovakkia piiril. 

Kolmest tipust loodepoolseim kõrgusega 2499 meetrit on Poola kõrgeim tipp. Keskmine veidi kõrgem tipp (2503 m) ja kagupoolne (2473 m) jäävad Poola piiridest välja. Slovakkia ja ühtlasi Karpaatide kõrgeim tipp Gerlachovský štít jääb vaid neli kilomeetrit Rysyst kagu poole.

## Välislingid
Seltsisaared

**Seltsisaared** (prantsuse *Îles de la Société*, tahiti *Totaiete*) on saarestik Prantsuse Polüneesias. Pindala 1600 km&sup2;. Jaguneb Tuulepealseteks ja Tuulealusteks saarteks.

Saared on mägised, kõrgus kuni 2241 meetrit. 

Kuuluvad Prantsusmaale.
Transept

**Transept** (ladina keele sõnadest *trans* 'üle-', 'läbi-' ja *saeptum* 'tara') ehk **põikhoone** ehk **risthoone**, ka **ristlööv** on kiriku basilikaalset pikihoonet risti läbiv ruumiosa, mis muudab kiriku põhiplaani ristikujuliseks. 

## Ajaloost
Esimestel basiilikatel transepte ei olnud. Need hakkasid ilmuma alates 5. sajandist, mil kasvav vaimulikkond vajas altari lähedal rohkem ruumi. Transept on iseloomulik keskaja sakraalarhitektuurile hilisgootikani, mil hakkas levima ühtlase kõrgusega kodakirik ja transeptist loobuti. 

Transept võis olla ühe- või mitmelööviline. Pikihoone ja transepti lõikumiskohta moodustub nelitis, mida võib kroonida kuppel või nelitistorn. 

Enamasti oli kirikutel üks transept. Leidub ka kahe transeptiga kirikuid, näiteks Salisbury katedraal, kahe transepti ja kooriga Verduni katedraal, kunagisest kahetranseptilisest Cluny kolmandast kloostrikirikust on säilinud osa läänepoolsest transeptist koos torniga.

## Viited
Kosciuszko mägi

**Mount Kosciuszko** on mägi Austraalia Alpides, Austraalia mandri kõrgeim tipp. Tegu on lamedatipulise ja laugenõlvalise mäeharjaga. Kõrgus 2228 meetrit.

Nimetatud Poola kindral Tadeusz Kościuszko (1746–1817) järgi aastal 1889.

Mäe järgi on nime saanud ka Uus-Lõuna-Walesi osariigi suurim rahvuspark, Kosciuszko rahvuspark.

## Välislingid
*Mount Kosciuszko Australia iseloomustus ja mäetipu vallutamine (*inglise ja poola keeles*)
*Mount Kosciuszko pildid
Jordan

**Jordan** (heebrea keeles נהר ירדן (Nehar Yardén), araabia keeles الاردن، نهر (Nahr al-Urdun)) on jõgi Aasias Lähis-Idas.

Jordan algab Hermoni läänejalamilt, on 251 km pikk ja lõpeb Surnumeres. 

Ülemjooksul voolab Jordan edelasse, läbides Hula järve, mis asub 75&nbsp;km kaugusel jõe lähtest ja pisut kõrgemal merepinnast. Sellel lõigul langeb jõgi kõvasti. Pärast Hula järvest väljumist voolab Jordan kärestikulisena lõunasse Kinnereti järve, mis asub 25&nbsp;km kaugusel Hula järvest ja 209 m madalamal merepinnast. Sellest väljununa voolab Jordan edasi lõunasse. Viimane osa ei ole nii järsk kui eelmised ja sellel lõigul Jordan lookleb tugevalt. Ta suubub deltat moodustades Surnumerre, mis on 408 m merepinnast madalamal. Oma keskjooksul voolab mööda vasakkaldal olevat Golani kõrgendikku. Oma alamjooksul, välja arvatud lühike lõik pärast Kinnereti järvest väljumist, moodustab Jordan Iisraeli ja Jordaania kuningriigi vahelise piiri. Alamjooksu esimesel poolel piirneb Jordan Jordaania Irbidi maakonnaga ning teisel poolel Al-Balqa maakonnaga. Alamjooksu esimesel kolmandikul piirneb Jordan Iisraeli Põhjaringkonnaga ning kahel viimasel kolmandikul juutidele kuuluva Jordani Läänekaldaga, mille sees on säilinud mõned  on üksikud Palestiina omavalitsusele kuuluvad alad. 

Lisajõed.

Jõed, mis ühinevad, et luua Jordani jõgi selle ülemises vesikonnas, on läänest itta:

* Iyyon (heebrea keeles עיון *Iyyon* ), araabiakeelne nimi: Ajouni oja,  kas دردره *Dardara*  või براغيث *Bareighith* või *Beregeith* , oja, mis voolab Liibanonist.
* Hasbani (araabia: الحاصباني *Hasbani* , heebrea: kas שניר *Snir* või *Hatzbani* ), jõgi, mis voolab Hermoni mäejalamilt loodes,  Liibanonist,  vooluhulk 118 miljonit m 3 aastas. 
* Dan (araabia keeles: اللدان *Leddan* või *Liddan* , heebrea: דן *Dan* ), suurim Jordani ülemjooksu lisajõgede seas  vooluhulk  240–252 miljonit kuupmeetrit aastas, umbes kaks korda rohkem kui Hasbani või Banias,  
* Banias (araabia: بانياس *Baniase* , heebrea: kas *Baniase* või חרמון *Hermonini* ),  jõgi, mis algab Hermoni mäe jalamilt, vooluhulk 106 miljonit m 3 aastas,  
** Nahal Sion või Nahal Assal (heebrea) / Wadi el-'Asl või Assal (araabia) selle peamise lisajõena. 

* Yarmouk , Jordani jõe alamjooksu suurim lisajõgi, mis moodustab piiri Süüria ja Jordaania ning seejärel Jordaania ja Iisraeli vahel 
* Zarqa ,  Jordani alamjooksu suuruselt teine ​​lisajõgi. Lisaks on veel hulk vadisid. 

Aastal 1964 võttis Iisrael kasutusele Degania paisu, tammi reguleerimaks Kinnereti järve veetaset ja Jordani jõe vooluhulka. Samal aastal rajas Jordaania kanali, mis eraldab vett Jordani suurimast lisajõest Al-Yarmūkist. Al-Yarmuk on Jordaania ja Süüria piirijõgi ning Süüriagi on ehitanud veehoidlaid, mis koguvad Al-Yarmukist vett.

Keskkonnakaitsjad süüdistavad Iisraeli, Jordaaniat ja Süüriat Jordani ökosüsteemi kahjustamises. Tänapäeval tarvitatakse 70–90% Jordani veest inimese heaks ja veevool on võrreldes kunagisega tunduvalt vähenenud. Selle tulemusena kuivab Surnumeri kokku, selle lõunaots on juba kuivendatud ja muudetud soolatasandikeks. Samuti on Jordan oma alamjooksul väga saastunud.
Halti

**Halti** (soome; põhjasaami *Háldi*) on tundrute rühm ja saami looduslik pühapaik Skandinaavia mägedes. Kõrgus kuni 1365 meetrit. 

Soome piiridesse jääva Halditšohkka rindel on kõrgusel 1324 meetrit Soome kõrgeim punkt.

## Välislingid
*Soome kõrgeim punkt (*soome keeles*)
Friedrich Wilhelm (Brandenburgi kuurvürst)

**Friedrich Wilhelm I** ehk **Suur Kuurvürst** (16. veebruar 1620 Berliin – 29. aprill 1688) oli Hohenzollernite dünastiasse kuuluv Brandenburg-Preisimaa valitseja, Brandenburgi kuurvürst ja Preisimaa hertsog aastatel 1640–1688.

Tema ajal muutus Brandenburg üheks Saksamaa sõjaliselt võimsaimaks riigiks. Ta suutis saavutada selle, et Preisimaa liideti täielikult Brandenburgiga ja hertsogkond vabanes Poola kuninga vasalli staatusest. Friedrich Wilhelm sõdis edukalt Rootsiga ja sai endale Ees-Pommeri lääneosa. Ta tõusis nii Saksamaa võimsaimaks protestantlikuks vürstiks. Ta lõikas kasu ka hugenottide väljaajamisest Prantsusmaalt, meelitades töökaimad neist Brandenburgi.

Ta rajas küllalt suure, umbes 40 000-mehelise armee, millest sai pärastise Preisi armee eellane. Selle hulka kuulus otsuste laialdane delegeerimine alluvatele ohvitseridele ja sõjaväe suur mobiilsus. Nii näiteks läbis ta 1675. aastal oma sõjaväega 15 päeva jooksul 250 kilomeetrit ja purustas 28. juunil 1675 Fehrbellini lahingus Rootsi sõjaväe üllatusrünnakuga – rootslased ei osanud tema väe nii kiiret liikumist ette näha. Selline tempo saavutati moonavankrite mahajätmisega. Sõjavägi ostis moona kohalikelt elanikelt, vältides sealjuures rüüstamist. Sealjuures oli rootslastel arvuline ülekaal: 7000 meest Brandenburgi 5600 vastu. Ühtlasi murdis Friedrich Wilhelm müüdi rootslaste sõjalisest võitmatusest ja teda hakati kutsuma Suureks Kuurvürstiks. Ta purustas ka Rootsi järgmise armee, kes 1678. aastal kätte maksma tuli.

7. detsembril 1646 abiellus ta Haagis Oranje printsi Frederik Hendrik van Oranje tütre Louise Henriette van Nassauga (1627–1667). Sellest abielust sündis viis poega ja üks tütar, kellest täiskasvanuks said kolm poega. Teine poeg Karl Emil (1655–1674) ja noorim poeg Ludwig (1666–1687) surid noorelt ning lapsi neil polnud, kuigi Ludwig jõudis abielluda. Trooni päris kolmas poeg Friedrich I.

13. juunil 1668 abiellus Friedrich Wilhelm Gröningenis Philipp von Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburgi tütre Dorothea Sophie von Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburgiga. Sellest abielust sündis neli poega ja kolm tütart, kellest lapsena suri ainult üks tütar.
Felipe V

**Felipe V** (19. detsember 1683 – 9. juuli 1746) oli Hispaania kuningas 1700–1746. 

Ta oli Louis XIV pojapoeg ning Hispaania Borbóni dünastia rajaja.

Aastal 1700 suri eelmine Hispaania kuningas Carlos II lastetuna. Ka kõik tema õed-vennad, keda oli sündinud 12, olid selleks ajaks surnud. Carlos II isa Felipe IV järglastest olid elus vaid tema vanema täiskasvanuks saanud tütre Hispaania Maria Teresa, kes oli abiellunud oma onupoja, Prantsusmaa kuninga Louis XIII-ga, ainsa täiskasvanuks saanud poja Louis' kolm poega. Vanim poeg Louis pidi pärima Prantsusmaa trooni ja sellepärast ei valitud Hispaania uueks kuningaks teda, vaid keskmine vend Philippe, keda hakati hispaaniapäraselt nimetama Felipeks.

Felipe V abiellus kaks korda. Esimese abielu sõlmis ta 3. novembril 1701 Savoia hertsogi Vittorio Amedeo II tütre Savoia Maria Luisaga. Sellest abielust sündis neli poega, kellest kaks keskmist surid lapsena. Vanim poeg Luis abiellus Louise Élisabeth d'Orléansiga, kuid suri 17-aastaselt lastetuna. Noorim poeg Fernando VI päris trooni Felipe surma järel, kuid tema abielust ei sündinud samuti lapsi ja pärast tema surma läks Hispaania troon Felipe V teisest abielust sündinud lastele.

Pärast esimese abikaasa surma 14. veebruaril 1714 abiellus Felipe V 24. detsembril 1714 uuesti. Teine abikaasa Parma Elisabetta oli Parma hertsogi Ranuccio II ainus lapselaps, ehkki lapsi oli Ranucciol 14. Felipe ja Elisabetta abielust sündis seitse last, kellest kuus said täiskasvanuks. Vanim poeg Carlos III sai Hispaania kuningaks pärast oma poolvenna Fernando surma. Vanim tütar Hispaania Mariana Victoria sai Portugali kuningannaks. Kolmas (teine suri imikuna) poeg Filippo I päris Parma trooni. Teine tütar Hispaania Maria Teresa abiellus Prantsusmaa dofääni Louis-Ferdinandi, Louis XV pojaga, kellest sai kolme Prantsusmaa kuninga isa, ehkki Maria Teresaga sündis Louis-Ferdinandil üksnes üks noorelt surnud tütar. Neljas poeg Luis Antonio Jaime sai kardinaliks, ehkki ka tema järeltulev sugu kestab tänapäevani. Noorim tütar Hispaania Maria Antonieta Ferdinanda sai Sardiinia kuningannaks ja kolme Sardiinia valitseja emaks.
Violator (album)

**"Violator"** on Depeche Mode'i seitsmes täispikk stuudioalbum, mis anti välja 1990. aastal. 

Arvatavasti kõige tuntumad Depeche Mode'i lood "Personal Jesus" ja "Enjoy the Silence" ilmusid just sellel albumil. 

Ajakiri Rolling Stone pani "Violatori" oma aegade 500 parima albumi edetabelis 342. kohale. 

Plaadi produtsendid on Depeche Mode ja Mark Ellis. Suurbritannias andis albumi välja Mute Records ja USA-s plaadifirma Sire.

"Violatorit" on müüdud üle 7,5 miljoni eksemplari. 

## Lood
*"*World In My Eyes*" (4.26)
*"*Sweetest Perfection*" (4.43)
*"*Personal Jesus*" (4.56)
*"*Halo*" (4.30)
*"*Waiting For The Night*" (6.07)
*"*Enjoy The Silence*" (6.12)
*"*Policy of Truth*" (4.55)
*"*Blue Dress*" (5.41)
*"*Clean*" (5.28)

## Singlid
*"*Personal Jesus*"
*"*Enjoy the Silence*"
*"*Policy of Truth*"
*"*World in My Eyes*"
Espoo

**Espoo** (['espoo]; rootsi *Esbo*) on linn Soomes Soome lahe põhjakaldal.

See piirneb Kirkkonummi valla, Vihti valla, Nurmijärvi valla, Vantaa linna, Helsingi linna ja Kauniaise linnaga. Viimane asetseb Espoo linna sees. Espoo kuulub Suur-Helsingi koosseisu ja 2025. aasta keskpaiga seisuga elas linnas 323&nbsp;910 inimest, millega see on rahvaarvult teine omavalitsus Soomes.

## Ajalugu
Piirkonnast on leitud inimasutuse jälgi, mis ulatuvad tagasi aega 6000 eKr.

Aastal 1490 ehitati piirkonda esimene kivikirik.

Espoo arengut soodustas Suomenlinna merekindluse rajamine 18. sajandil ja Helsingi muutmine Soome Suurvürstiriigi uueks pealinnaks 19. sajandi algul.

Linna piiresse jääb mitmeid endisi mõisu, millest üks tähelepanuväärsemaid on Espoo mõis. Veel asub seal näiteks Alberga mõis.

Espoo sai alevi staatuse 1963. aastal ja linnaõigused 1972. aastal.

## Haldusjaotus
Espoo jaguneb järgmisteks piirkondadeks: Põhja-Espoo, Suur-Espoonlahti, Suur-Kauklahti, Suur-Leppävaara, Suur-Matinkylä, Suur-Tapiola ja Vana-Espoo. Piirkonnad jagunevad omakorda linnaosadeks. 

## Haridus ja teadus
Espoos asuvad Aalto Ülikool ja Soome Tehnikauuringute Keskus VTT.

## Majandus
Seal asuvad ka mitme suurfirma, sealhulgas Neste, Nokia, HMD Globali, Tietoevry, KONE, Fortumi, Orion Corporationi, Outokumpu ja Foreca peakorterid.

Lahnuse linnaosas asub Serena veepark, mis on Põhjamaade suurima siseveepark ning ühtlasi on üks populaarsemaid reisisihtkohti Lõuna-Soomes.

## Transport
Espood läbib kaks suurt maanteed: Helsingisse viiv Länsiväylä (osa riigimaanteest 51) ja riigimaantee 1, mis kulgeb Helsingist Turkusse.

Linna ulatub Helsingi metroo, täpsemalt selle pikendus Länsimetro, mille ehitamist alustati 2008. aastal ja mis avati 18. novembril 2017. Samuti kulgeb linnast läbi raudtee ning sinna jääb mitmeid peatusi (sh Espoo raudteejaam).

## Sõpruslinnad
*  Irving, Ameerika Ühendriigid
*  Nõmme, Eesti
*  Shanghai, Hiina
*  Skagafjörður, Island
*  Osan, Lõuna-Korea
*  Kongsberg, Norra
*  Kristianstad, Rootsi
*  Køge, Taani
*  Krõvõi Rih, Ukraina
*  Esztergom, Ungari

## Vaata ka
* Espoo linnaosade loend
* Espoo konventsioon
* Leikki muuseum
* Sello
* Hevosenkenkä teater
* Gallen-Kallela muuseum

## Viited

## Välislingid

* Espoo koduleht. Soome keeles
Õigus

**Õigus** on riigi kehtestatud või sanktsioneeritud üldkohustuslike käitumisreeglite kogum, mille järgimine tagatakse riiklike mõjutusvahenditega. See on sotsiaalne kord, mis reguleerib inimeste omavahelisi suhteid; ühe riigi sunninormide kogumik.
* Kehtivate õigusnormide kogum on **[[positiivne õigus]]**.
* Positiivsest õigusnormist tulenev õigustus on **[[subjektiivne õigus]]**.
* Neid mõlemat uuriv teadusharu on **[[õigusteadus]]**.
* Tavakeeles kasutatakse mõistet **õigus** ka **[[õiglus]]ele** viitamiseks. Kuigi ideaalses riigis (vt ka õigusriik) langevad õiguse ja õigluse käsitlused kokku, on täpsem need kaks mõistet lahus hoida.

## Viited

## Välislingid
*Riigi õigusabi
Apsiid

**Apsiid** (kreeka keeles *hapsis* 'võlv, ümarus' ning ladina keeles *apsis* 'võlv, kaar') on poolringikujulise või hulknurkse põhiplaaniga eendehitis. Kirikuarhitektuuris on apsiidid tavapäraselt pikihoone kesklöövi idapoolses osas, kuid neid ehitati olenevalt arhitektuuristiilist ka külglöövide ning põikhoonete juurde.

## Ajaloost
Apsiide kasutati megaliitehitiste puhul juba neoliitikumis. Üks näide on Ggantija templid Maltal, mis on ehitatud ristikheinakujuliselt nii, et äärtes on poolringikujulised apsiidid, mida ühendab ühine läbipääs.

Antiikajal lisati apsiide peamiselt templitele ja Rooma basiilikatele. Nendes paiknesid tavaliselt jumala- või muud raidkujud.

Keskajal võeti antiikaja sakraalehitiste ja basiilikate arhitektuurist tugevalt inspiratsiooni, mistõttu näeb apsiidide kasutamist sealses kirikuarhitektuuris. Need on kirikutes võlvitud ning poolkuppelkatusega kaetud vaheseinata kirikuosad. Romaani kirikutele on iseloomulikud poolringikujulised apsiidid, samas kui gootikas olid need tavaliselt polügolnaalsed. Hulknurkset, kooriga ruumiterviku moodustavat gooti apsiidi nimetatakse ka koorilõpmikuks (näiteks Tallinna toomkirikus).

Keskajast saati paikneb apsiidis, mis on kiriku idaosas, tihtipeale kõrgvaimuliku istekoht koos altariga ning selle läheduses asub presbüteerium, mis on koguduse ruumist vaheseinaga eraldatud. 

## Viited
Kooriruum

**Koor** (kreeka *choros*) ehk **kooriruum** on sakraalarhitektuuris kiriku idaosas olev ruum, kus asub peaaltar.

Kooriruum on tihti eraldatud pikihoonest võidukaarega ja koorivahevõre või letneriga. Kooriruum lõpeb sageli apsiidi, sirge või hulknurkse koorilõpmikuga;

Kui eraldi kooriruumi kirikus ei ole, kasutatakse koorina lihtsalt pikihoone idaosa (nt Pirita kloostri kirikus).

Kui külglööve on pikendatud ümber koori, tekib kooriümbriskäik.

Romaani ajastul on eriti Saksamaal ehitatud ka kahe kooriga kirikuid; teine koor asub sel juhul pikihoone lääneotsas. Kooriruumi all asub romaani kirikutes sageli krüpt.
Positiivne õigus

**Positiivne õigus** ehk **objektiivne õigus** on kirjutatud kujul esitatud õigusnormide kogum. Mõistet kasutatakse sageli vastandina tavaõigusele või loomuõigusele. 

Positiivsest õigusest tulenevad konkreetsed subjektiivsed õigused.

Kontinentaaleuroopa õigussüsteemis, millesse Eesti kuulub, on positiivsel õigusel eriliselt tähtis roll, sest õiguse allikana nähakse ennekõike õigusakte. Seetõttu nimetatakse kontinentaaleuroopa õigussüsteemi ka seadusõiguseks. Kuigi seadusõigus ei välista  kohtupretsedendi arvessevõtmist, on see keerukam kui angloameerika õigussüsteemis.
Loož

**Loož** on ülejäänud ruumist külgseintega eraldatud ruum, milles on istekohad vähestele inimestele. 

Teatris ja kontserdisaalis on loožid kõrgete külaliste (näiteks monarhide ja riigipeade ning nende saatjate jaoks). Need on ülejäänud publiku istekohtadest vaheseintega eraldatud, nii et vabaks jääb ainult vaade lavale. 

Ka kirikutes on olnud loože monarhidele. 

Restoranides ja kohvikutes on loožid ülejäänud saalist eraldatud ruumid, mis võimaldavad nendes istujatele suuremat privaatsust.
Koor

"**Koor**" on mitmetähenduslik sõna. 

***Koor** ehk **[[kooriruum]]** on kiriku idaosas asetsev ruum, kus paikneb peaaltar. **Kooripealne** ehk empoor on kirikuruumi vastasküljel paiknev rõdu, kus asub orel ja kus teenistuse ajal laulab koor.
***[[Koor (muusika)|Koor]]** muusikas on koorimuusikat esitav kollektiiv.
***[[Koor (vili)|Koor]]** on puuvilja, marja, mugula vms kest.
***[[koor (Vana-Kreeka)|Koor]]** on Vana-Kreeka dramaturgias esinejate rühm, kes üheskoos esitab sündmuste kommentaare. 
***[[Koor (number)|Koor]]** on ooperi vm muusikalise suurteose osa (etteaste), mida esitab koor. 
***[[Piima koor|Koor]]** on piima suurema rasvasisaldusega fraktsioon.
***[[Koor (anatoomia)|Koor]]** on anatoomias elundi pealmine või välimine osa.
***[[Puukoor|Koor]]** on puittaime välimine puitunud kaitsekiht.
***Koor** ehk **[[maakoor]]** on Maa tahke pindmine kest, litosfääri ülemine osa.
***[[Koor (geoloogia)|Koor]]** on maakoor või  muu taevakeha anaoogne osa.
***Koor** ehk **[[munakoor]]** on lindude ja roomajate mune kattev kõva või nahkjas kest.

## Vaata ka
*Koorik
Apollo 13 (film)

**"Apollo 13"** on 1995. aastal valminud USA põnevusfilm, mis räägib kosmoselaeva Apollo 13 luhtunud missioonist Kuule. 

Sellest filmist pärineb käibefraas "Houston, meil on probleem" ("Houston, we have a problem").

## Ajalugu
1970. aastal plahvatas ameeriklaste Kuule teel olnud Apollo 13 hapnikupaak ning astronaudid Jim Lovell, Jack Swigert ja Fred Haise pidid kapsliga tagasi pöörduma. Ainuke häda oli selles, et nad olid Maast üle 300 000 km kaugusel. Nii pikaks reisiks polnud kuumoodul ette nähtud. Et tagasi maale pääseda, pidi Apollo 13 tegema tiiru ümber Kuu. Pealegi nappis elektrit, mistõttu tuli välja lülitada kõik peale elutagamissüsteemide ja raadioside. Kosmoselaev külmus seestpoolt sõna otseses mõttes ning kuna elektrit polnud tuli laev üle viia automaatikalt käsijuhtimisele.
Budinaaž

**Budinaaž** on venituspingete väljas õhenenud ja kohati katkenud kivimkiht või -keha.

Budinaaž koosneb budiinidest, mis on katkenud kivimkeha fragmendid, mis kuju poolest meenutavad vorstikesi. Kivimkeha, millest budinaaž moodustub, peab olema ümbritsevaist kivimeist hapram. Seda seepärast, et pinge on temas tekitanud hapra deformatsiooni, samas kui ümbritsevad kivimid on deformeerunud plastilisemalt. Budinaaž võib moodustuda nii moonde-, sette- kui ka tardkivimeist.

Budinaaži saab kasutada struktuurse analüüsi läbiviimiseks, sest ta aitab venituspingete väljas toimunud deformatsiooni ulatust hinnata.
Lev Kamenev

**Lev** Borissovitš **Kamenev** (vene keeles Лев Борисович Каменев, tegelikult **Rosenfeld** (Розенфельд); 18. juuli (vkj. 6. juuli) 1883 Hersoni kubermang – 25. august 1936 Moskva) oli Vene kommunistlik revolutsionäär, Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu poliitik ning riigitegelane. Tema isa oli juut, ema õigeusklik venelane.

Kamenev kuulus Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo esimesse koosseisu. Selle moodustasid seitse inimest: Andrei Bubnov, Lev Kamenev, Vladimir Lenin, Grigori Sokolnikov, Jossif Stalin, Grigori Zinovjev ja Lev Trotski. Neist viis langesid Stalini korraldatud repressioonide ohvriks ja tapeti. Kamenev kuulus poliitbüroosse vahetpidamata kuni 1926. aastani, Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomiteesse kuni 1927. aastani.

Kamenev visati 1927. aastal koos Trotskiga parteist välja. Ta palus andeks, öeldes oma seisukohtadest lahti, ning sai parteisse 1928. aastal tagasi. Ent stalinliku puhastuse käigus oli ta üks esimesi, kes hukati, süüdistatuna "trotskistlik-zinovjevistlikus vandenõus".

Lev Kamenev hukati 1936. aastal ja rehabiliteeriti postuumselt 1988. aastal.

## Isiklikku
Lev Kamenev oli abielus Lev Trotski õe Olga Bronšteiniga. Neil sündis kaks poega. 1920. aastate teisel poolel abielu lagunes ja Lev Kamenev abiellus Tatjana Glebovaga. Neil sündis 1929. aastal poeg.

Stalini korraldatud repressioonides hukati lisaks Kamenevile tema mõlemad abikaasad ja kaks vanemat poega, samuti vend, vennanaine ja nende poeg. Noorem poeg saadeti algul lastekodusse, hiljem vanglasse, kust lõpuks vabanes. Minia, näitleja Galina Kravtšenko oli kakskümmend aastat sisuliselt tööta.