open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keti lõpp

**"Keti lõpp"** on 2017. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Paavo Piigi samanimelisel näidendil.

## Osatäitjad
*Maiken Schmidt – Teenindaja
*Hendrik Toompere juunior juunior – Noormees
*Tiit Lilleorg – Helilooja
*Jörgen Liik – Poeet
*Evelin Võigemast – Naine
*Ott Aardam – Mees
*Ester Kuntu – Neiu
*Ilja Nartov – Rekajuht
*Viire Valdma – Proua
*Tõnu Oja – Härra
*Katariina Tamm – Tallinna "jänes"
*Piret Krumm – Jõgeva "jänes"
*Kärt Tammjärv – Koolitüdruk 1
*Sandra Mirka – Koolitüdruk 2
*Paavo Piik – LARPi preester
*Priit Pius – LARP 1
*Henrik Kalmet – LARP 2
*Mattias Naan – LARP 3
Mulhouse

**Mulhouse** on linn Kirde-Prantsusmaal Alsace'i piirkonnas Haut-Rhini departemangus. Asub Dolleri ja Illi jõe ääres.

1870–1918 kuulus Mülhausen Saksa keisririigi koosseisu.

Mulhouse asub raudteeliini Basel–Mulhouse–Colmar–Strasbourg ääres. Lähim rahvusvaheline lennujaam on 30 km kaugusel asuv EuroAirport Basel-Mulhouse-Freiburg.

Linnas on automuuseum, tekstiilimuuseum, ajaloomuuseum ja Prantsusmaa raudteemuuseum.

1962 hakkas Peugeot linnas sõiduautosid tootma.

## Elanike arv
Mulhouse on elanike arvult Strasbourgi järel Alsace'i teine linn.

## Viited

## Välislingid

* http://www.mulhouse.fr/
Carl Robert Jakobsoni tänav (täpsustus)

**Carl Robert Jakobsoni tänav** on tänava nimi mitmes Eesti linnas ja alevis:

* **[[Carl Robert Jakobsoni tänav (Kehra)|Carl Robert Jakobsoni tänav]]** Kehras
* **[[Carl Robert Jakobsoni tänav (Rakvere)|Carl Robert Jakobsoni tänav]]** Rakveres
* **[[Carl Robert Jakobsoni tänav (Tallinn)|Carl Robert Jakobsoni tänav]]** Tallinnas
* **[[Carl Robert Jakobsoni tänav]]** Tartus
* **[[Carl Robert Jakobsoni tänav (Viljandi)|Carl Robert Jakobsoni tänav]]** Viljandis
* **[[Carl Robert Jakobsoni tänav (Vändra)|Carl Robert Jakobsoni tänav]]** Vändras
Heina tänav (täpsustus)

**Heina tänav** on tänava nimi järgmistes Eesti linnades:

* **[[Heina tänav (Elva)|Heina tänav]]** Elvas
* **[[Heina tänav (Jõgeva)|Heina tänav]]** Jõgeval
* **[[Heina tänav (Karksi-Nuia)|Heina tänav]]** Karksi-Nuias
* **[[Heina tänav (Keila)|Heina tänav]]** Keilas
* **[[Heina tänav (Kiviõli)|Heina tänav]]** Kiviõlis
* **[[Heina tänav (Kuressaare)|Heina tänav]]** Kuressaares
* **[[Heina tänav (Lihula)|Heina tänav]]** Lihulas
* **[[Heina tänav (Narva)|Heina tänav]]** Narvas
* **[[Heina tänav (Paldiski)|Heina tänav]]** Paldiskis
* **[[Heina tänav (Pärnu)|Heina tänav]]** Pärnus
* **[[Heina tänav (Rakvere)|Heina tänav]]** Rakveres
* **[[Heina tänav (Rapla)|Heina tänav]]** Raplas
* **[[Heina tänav (Suure-Jaani)|Heina tänav]]** Suure-Jaanis
* **[[Heina tänav]]** Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis
* **[[Heina tänav (Tamsalu)|Heina tänav]]** Tamsalus
* **[[Heina tänav (Tartu)|Heina tänav]]** Tartus Ülejõe linnaosas
* **[[Heina tänav (Türi)|Heina tänav]]** Türil
* **[[Heina tänav (Valga)|Heina tänav]]** Valgas
* **[[Heina tänav (Viljandi)|Heina tänav]]** Viljandis
* **[[Heina tänav (Võhma)|Heina tänav]]** Võhmas
* **[[Heina tänav (Võru)|Heina tänav]]** Võrus

Heina tänav on tänava nimi järgmistes Eesti alevites ja alevikes:

Ambla, Assaku, Harku, Järva-Jaani, Kangru, Kohila, Kohtla-Nõmme, Lelle, Pajusti, Raasiku, Räni, Saku, Viiratsi, Võsu.

Heina tänav on tänav kolmes Eesti külas: 

Aaviku, Rahinge ja Vana-Võidu.
Ameerika karmiinleevike

**Ameerika karmiinleevike** (*Haemorhous purpureus*) on Põhja-Ameerikas elutsev vintlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

Ta on lähedalt sugulane aed-karmiinleevikese ja männi-karmiinleevikesega, sarnaneb nendega välimuselt ja elades nendega osaliselt samas piirkonnas.

## Taksonoomia ja alamliigid
Liiki kirjeldas esimesena 1789. aastal saksa loodusteadlane Johann Friedrich Gmelin.

Ameerika karmiinleevikesel on kirjeldatud kahte alamliiki:
* *H. p. purpureus* (Baird, 1858)
** H. p. californicus* (Gmelin, 1789)

## Välimus

Täiskasvanud ameerika karmiinleevikesed on 12–16 cm pikad, kaalult 18–32 g ja tiivaulatuselt 22–26 cm.

Isaslinnud on vaarikapunase peaga ja punakasvalge rinnaga. Nende seljapoolne sulestik on üldiselt pruunjas, kõhualune valge. Emaslindude sulestik on pigem pruunikas, kõhu- ja lõuaalune on valge-pruunivöödiline. Emaslindudele on omased ka valged silmatriibud.

## Toitumine
Nad toituvad peamiselt okaspuude, jalakate, hariliku tulbipuu ja vahtrapuu seemnetest, pungadest ja nektarist, viljadest ja marjadest. Samuti söövad nad putukaid, näiteks põrnikaid, tõuke, lehetäisid ja rohutirtse.

## Levila ja ränne

Ameerika karmiinleevike elutseb põhiliselt Põhja-Ameerikas, täpsemalt Kesk- ja Lõuna-Kanadas ning Ameerika Ühendriikide kirdeosas. Kanadas elutsevad linnud rändavad talvitumiseks Ameerika Ühendriikide kesk- ja idaossa, kuid USA kirdeosas ja Vaikse ookeani kaldal elutsevad linnud elavad seal üldiselt aasta läbi.

Nad eelistavaid niiskeid okaspuu- ja segametsi.

## Pesitsemine
Nende pesad on tavaliselt okaspuude oksadel, tüvest kaugel ja 0,7–18 meetri kõrgusel. Pesa ehitab 3–8 päevaga peaasjalikult emaslind, kasutades materjaliks väikseid oksi, rohukõrsi ja taimejuuri, ning vooderdab selle ääre loomakarvade, peenikese rohu ja samblikega. Valmis pesa on umbes 17,7 cm lai ja 10 cm kõrge.

Ameerika karmiinleevikesed pesitsevad 1–2 korda aastas. Kurnas on enamasti 2–7 muna ja haudeperiood kestab 12–13 päeva. Munad on valkjad, rohesinakat tooni, pruunide ja mustade tähnidega. Poegi toidavad mõlemad vanemad. Pojad lahkuvad pesast umbes 13–16 päeva pärast.

## Seisund
Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimestiku järgi on liik soodsas seisundis.

## Viited

## Välislingid
*
Jaan Eslon

**Jaan Eslon** (4. märts 1952 Falköping, Västergötland, Rootsi – 24. september 2000 Las Palmas, Kanaarid) oli eesti päritolu Rootsi maletaja, rahvusvaheline meister (1977). 

Eslon võitis 1968. aastal Biel Openi.

Ta oli alates 1977. aastast elukutseline maletaja ja elas Hispaanias.

Sai 1978. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse.

## Viited

## Kirjandus
*"Jaan Esloni edukus Strasbourgi-males". Eesti Päevaleht nr 34, 6. mai 1972. Lk 5
*Aleksander Hildebrand. "Eesti maletajad Lõuna-Aafrikas". Eesti Päevaleht nr 58, 1. august 1979. Lk 3
*Margus Sööt. "Rootsis sündinud eestlasest malemeister – Jaan Eslon". Eesti Päevaleht nr 32, 16. august 2007. Lk 6

## Välislingid

*TLÜAR väliseesti isikud
* 
*Margus Sööt. "Rootsis sündinud eestlasest malemeister – Jaan Eslon"
*Lars Grahn. "Memorial Jaan Eslon" Rootsi keeles
*Haud Falköpingi Sigfridi kalmistul
Kaul Nurm

**Kaul Nurm** (sündinud 27. märtsil 1951) on Eesti põllumajandustegelane ja poliitik.

Ta on lõpetanud Tõrva Keskkooli ja 1975. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaparanduse erialal. 

1990–1992 oli ta Harju Taluliidu tegevjuht. Alates 1992. aastast kuni 2016. aastani oli ta Eestimaa Talupidajate Keskliidu peadirektor. Ta oli Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige aastatel 2005–2015 ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee põllumajanduse-, maaelu- ja keskkonnasektsiooni asepresident aastatel 2012–2015.

2015. aasta Riigikogu valimistel kogus ta valimisringkonnas nr. 11 (Võru-, Valga- ja Põlvamaa) Eesti Vabaerakonna nimekirjas 1315 häält, kuid ei osutunud valituks.

Alates 5. juunist 2018 oli Kaul Nurm Eesti Vabaerakonna aseesimees. 30. septembril 2018 valis Eesti Vabaerakonna erakorraline üldkogu Kaul Nurme Eesti Vabaerakonna esimeheks. Kaul Nurm oli Vabaerakonna esimees kuni 9. juunini 2019, mil erakonna üldkogu valis uueks esimeheks Heiki Lille.

2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti Vabaerakonna nimekirjas valimisringkonnas nr. 11. Ta kogus 222 häält ja ei osutunud valituks.

## Tunnustus
* 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Kaul Nurm: "EKRE tüssab maainimesi" ERR, 12. detsember 2019
Ila (perekonnanimi)

**Ila** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ila on pandud Uue-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas ja Vändra mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal, Tamme mõisas Rannu kihelkonnas Tartumaal ja Erra mõisas Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Iidla ja Kallasto. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ilomäe

**Ilomäe**, eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ilomäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pani ja Schönberg (mõlemad Tallinnas 1938. aastal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ilumets

**Ilumets**, eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ilumets (Ilmets) on pandud Saku mõisas Keila kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Ilumets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Busch, Bushs, Esvalder, Frisch, Grünthal, Holm, Issak, Ivanov, Jürisson, Kiinof, Kilter, Krõlov, Krönström, Martov, Milpak, Nabba, Peetsmann, Peetzmann, Persidski, Pilevelt, Schönvald, Seetants, Sontag, Tiismann ja Zeik. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ilumets Eestis 49 mehel ja 49 naisel.
Ilomets

**Ilomets**, eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Ilomets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jürgenson. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ilomets Eestis 8 mehel ja 9 naisel.

*Elmi Ilomets (1926–1966), eesti geograaf
*Tullio Ilomets (1921–2018), eesti keemik, teadusajaloolane ja muinsuskaitsja
Juhan Liivi tänav (täpsustus)

**Juhan Liivi tänav** on tänava nimi mitmes Eesti linnas ja alevikus:

* **[[Juhan Liivi tänav (Elva)|Juhan Liivi tänav]]** Elvas
* **[[Juhan Liivi tänav]]** Tartus
* **[[Juhan Liivi tänav (Viljandi)|Juhan Liivi tänav]]** Viljandis
* **[[Juhan Liivi tänav (Väike-Maarja)|Juhan Liivi tänav]]** Väike-Maarjas
Läänela

**Lääne Maakonna Spordiliit Läänela** on spordiliit Haapsalus.

Läänela ajalugu ulatub 1. augustisse 1928, kui asutati *Haapsalu Spordiselts Läänela*. Selts tegutses aastani 1940.

Läänela taaselustati 20. märtsil 1990, kui asutati **Lääne Maakonna Spordiliit Läänela**.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Sooäär

**Sooäär** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Sooäär on pandud Vihterpalu mõisas Risti kihelkonnas Harjumaal (Soär) ja Kaarma mõisas Kaarma kihelkonnas Saaremaal (Soäer). Nimede eestistamisel määrati Sooäär uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bleier, Helmdorf, Iisop, Ikmelt, Kerdt, Martenson, Mihkelson, Seepter, Sob, Soltner ja Soobard. 

1. jaanuari 2025. aasta seisuga on perekonnanimi Sooäär 42 mehel ja 56 naisel. Perekonnanimede levikult on Sooäär meeste puhul 2595. ja naiste puhul 2013. kohal.

## Tuntud nime kandjaid
*Imre Sooäär (1969–2025), Eesti ettevõtja ja poliitik
*Jaak Sooäär (sündinud 1972), eesti džässkitarrist
*Sophie Sooäär (1914–1996), eesti laulja ja näitleja

## Viited
Bundesliga hooaeg 2018–2019

**Bundesliga hooaeg 2018–2019** oli Saksamaa jalgpalli kõrgliiga Bundesliga 56. hooaeg. Hooaeg algas 24. augustil 2018 ja lõppes 18. mail 2019.

Müncheni Bayern tuli Saksamaa meistriks 29. korda ja seitsmendat hooaega järjest. Kui eelmisel hooajal edestas Müncheni Bayern teise koha meeskonda 21 punktiga, siis sel hooajal edestati teiseks tulnud Dortmundi Borussiat vaid kahe punktiga.

## Klubid
Liiga hooajal osales 18 meeskonda: 16 klubi eelmisest hooajast ja kolm klubi eelmise aasta Saksamaa jalgpalli esiliigast 2. Bundesliga.

Esiliiga võitja Fortuna Düsseldorf mängis kõrgliigas viimati hooajal 2012–2013, mil jäädi 17. kohale ja langeti kõrgliigast välja.

Esiliiga teine klubi 1. FC Nürnberg mängis kõrgliigas viimati hooajal 2013–2014, mil saadi 17. koht ning langeti esiliigasse.

Bundesliga eelmise hooaja 16. koht meeskond Wolfsburg alistas üleminekumängudel esiliiga kolmanda klubi Holstein Kieli ning säilitas sellega koha kõrgliigas.

Fortuna Düsseldorf ja Nürnberg asendasid Bundesligast välja langenud Hamburger SV-d ja 1. FC Kölni. See oli esimene hooaeg Bundesliga ajaloos, mil Hamburger SV ei mängi kõrgliigas. Hamburger SV oli Saksamaa kõrgliigase kuulunud alates Esimese maailmasõja lõpust.

1. FC Nürnberg langes hooajal 2018–19 kõrgliigast välja, samuti langesid välja Hannover 96 (Bundesligas alates hooajast 2017–18) ja VfB Stuttgart (Bundesligas alates hooajast 2017–18), kes kaotas üleminekumängudel Saksamaa esiliiga kolmanda koha meeskonnale Union Berlin.

Bundesligas mängisid hooajal 2018–19 järgmised 18 klubi:

*Peatreenerid hooaja alguse seisuga*

## Tabel

## Statistika
### Suurimad väravakütid

### Enim väravasööte

### Kübaratrikid

5 Mängija lõi viis väravat

## Meisterklubi meeskond
Müncheni Bayerni meeskond hooajal 2018–19:

* **Väravavahid:** Manuel Neuer  (26/0); Sven Ulreich (9/0)
* **Kaitsjad:** Joshua Kimmich (34/2); David Alaba (31/3); Niklas Süle (31/2); Mats Hummels (21/1); Jérôme Boateng (20/0); Rafinha (16/1)
* **Poolkaitsjad:** Thomas Müller (32/6); Leon Goretzka (30/8); Thiago (30/2); Franck Ribéry (25/6); Kingsley Coman (21/6); Javi Martínez (21/3); James Rodríguez (20/7); Renato Sanches (17/1); Arjen Robben (12/4); Corentin Tolisso (2/1); Woo-Yeong Jeong (1/0); Meritan Shabani (1/0)
* **Ründajad:** Robert Lewandowski (33/22); Serge Gnabry (30/10); Alphonso Davies (6/1)
* **Peatreenerid:** Niko Kovač

** [[Sandro Wagner]] (7/0) lahkus klubist hooaja jooksul.*

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Bundesliga tulemused ja statistika Soccerway lehel
Francisco Franco (skulptor)

**Francisco Franco de Sousa** (9. oktoober 1885 Funchal – 15. veebruar 1955 Lissabon) oli portugali skulptor.
Bilateraalsus

**Bilateraalsus** on doktriin, mis tähendab läbirääkimiste **kahekülgsust** või **kahepoolsust**. Diplomaatias tähendab see täpselt kahe suveräänse riigi poliitiliste, majanduslike ja kultuuriliste suhete korraldamist.

## Vaata ka
*multilateraalsus
*sümmeetria
*unilateraalsus
Unilateraalsus

**Unilateraalsus** on mis tahes doktriin või agenda, mis toetab vaid **ühekülgset** või **ühepoolset** tegevust. Unilateraalsed meetmed võivad teiste osapoolte suhtes olla eiravad, või väljendada pühendumusi ja kohustusi, mida teised osapooled võivad pidada ebasoosivaks. Sõna *unilateraalne* on uudiskeelend, mis loodi sõnade *bilateraalne* ja *multilateraalne* antonüümiks, leides diplomaatias rahvusvahelist kasutust.

## Vaata ka
*Multilateraalsus
*Bilateraalsus
Portugal (film)

**"Portugal"** on 2018. aastal valminud Eesti mängufilm.

## Osatäitjad
*Mirtel Pohla – Karina
*Margus Prangel – Martin
*Jarmo Reha – Dag
*Anne Türnpu – Reene
*Taavi Eelmaa – Aare
*Elmo Nüganen – Ülemus
*Meelis Rämmeld – Karl
*Eva Koldits – Kaia
*Gert Raudsep – Rain
*Inga Salurand – Julia
*Jens Patrick Rebane – Kevin
*Helena Merzin-Tamm – Ann
*Jörgen Liik – Klemm
*Volli Käro – Isa
*Lauri Kaldoja – Taksojuht
*Jaan Rekkor – Kirjandushuviline
Ilvest

**Ilvest**, eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Ilvest (Ilwest) on pandud Kaarmise mõisas Kärla kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Ilvest uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grahv (Voltveti vallas 1937. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ilvest Eestis 12 mehel ja 15 naisel.

*Andrei Ilvest (1846–1939), Eesti politseinik
*Jüri Ilvest (sündinud 1952), eesti jurist
*Vikenti Ilvest (1889–1959), Eesti sõjaväelane
Kaassõdivus

**Kaassõdivus** on sõja läbiviimine ühise vaenuliku vaenlase vastu, ilma ametliku sõjalise alliansi lepinguta. Kaassõja ühendatud jõud võivad üksteist oluliselt toetada ja vahetada luureandmeid, seda isegi piiratud operatiivkoostöö puhul. Eesmärgid sõjas, milles kaassõdijad osalevad, võivad oluliselt erineda. Ühisvastutusega võitlus võib tähendada suhtepoolte, kultuuride, uskude, ideoloogiate või muu seesuguse kaugust vahekordades teineteisega. Allianss kui ametlik liitkond tähistab vastukaaluks samas jällegi vastavat üksteise lähedust.

## Näited
### Soome Vabariigi ja Kolmanda Riigi suhted Jätkusõjas
Näiteks Teise maailmasõja ajal oli Soome Vabariik *de jure* Natsi-Saksamaa kaassõdija Jätkusõjas, olles *de facto* viimase liitlane. Siiski tekkis Nõukogude Liidu survel nende vahel relvakonflikt Wehrmachti tagandamisel, mis päädis Lapi sõjaga. Esimene kuulutas teisele ametliku sõja 4. märtsil 1945, mil Kolmanda Riigi tingimusteta kapitulatsioon oli juba ette aimatav.

## Vaata ka
*Itaalia Kaasasõdiv armee – heitles Antanti poolel I maailmasõjas
*Itaalia Kaasasõdiv õhujõud – heitles Antanti poolel I maailmasõjas
*Itaalia Kaasasõdiv merevägi – heitles Antanti poolel I maailmasõjas
*Bulgaaria Esimene armee – heitles Nõukogude Liiduga koos Viini lahingus II maailmasõjas
*Rumeenia Esimene jalaväediviis ("Dacica") – heitles Nõukogude Liidu ja Rumeenia Neljanda territoriaalse armee korpusega koos Praha lahingus II maailmasõjas
Isamaa ja Res Publica Liidu Ajaleht

**Isamaa ja Res Publica Liidu Ajaleht** oli erakonna Isamaa ja Res Publica Liit häälekandja. Ajaleht ilmus 2006-2007. Ajakirja toimetaja oli Rain Veetõusme. Ajalehte ilmus kokku 8 numbrit.

## Viited

## Välislingid
*
Scott Morrison

**Scott John Morrison** (sündinud 13. mail 1968 Sydneys Uus-Lõuna-Walesis) on Austraalia endine poliitik. Alates 24. augustist 2018 kuni 23. maini 2022 oli ta riigi 30. peaminister ning Liberaalse Partei juht. Aastatel 2007–2024 esindas Morrison Esindajatekojas Uus-Lõuna-Walesi Cooki valimisringkonda.

Morrison sündis Sydneys ja õppis Uus-Lõuna-Walesi Ülikoolis majandusgeograafiat. Aastatel 1998–2000 töötas ta Uus-Meremaa Turismi- ja Spordiameti direktorina ning aastatel 2004–2006 Austraalia Turismiameti tegevdirektorina. Aastatel 2000–2004 oli ta Uus-Lõuna-Walesi liberaalide juht. Ta valiti esmakordselt Austraalia Esindajatekoja liikmeks 2007. aasta föderaalvalimistel ning nimetati peagi opositsiooni varivalitsuse koosseisu.

Pärast erakonna valimisvõitu 2013. aastal määrati Morrison Tony Abbotti valitsuses immigratsiooni- ja piirivalveministriks, kus ta vastutas operatsiooni Sovereign Borders elluviimise eest. 2014. aasta valitsuse ümberkorralduste käigus sai temast sotsiaalteenuste minister ning 2015. aasta septembris, pärast Malcolm Turnbulli tõusu peaministriks, määrati ta rahandusministriks.

Augustis 2018 esitas siseminister Peter Dutton ebaõnnestunud väljakutse Turnbulli juhtpositsioonile Liberaalses Parteis. Pärast jätkuvaid pingeid toimus teine hääletus, milles Turnbull ei kandideerinud. Morrison kujunes kompromisskandidaadiks ning alistas nii Duttoni kui välisministri Julie Bishopi, saades peaministriks.

2019. aasta föderaalvalimistel saavutas Liberaalne Partei Morrisoni juhtimisel üllatusliku valimisvõidu ja säilitas peaministri ametikoha. Tema puhkuse võtmine 2019–2020. aasta maastikupõlengute ajal ning valitsuse tegevus kriisi lahendamisel pälvisid laialdast kriitikat. 2021. aastal sattus ta kriitika alla seoses valitsuse reageeringuga seksuaalse väärkohtlemise süüdistustele parlamendis. Koroonapandeemia ajal lõi ta Rahvusliku Kabineti, mille kaudu koordineeriti kriisimeetmeid; Austraalia sai alguses rahvusvahelist tunnustust viiruse leviku piiramisel, kuigi vaktsineerimise aeglane algus tekitas pahameelt.

Välispoliitikas allkirjastas Morrison AUKUS-i julgeolekupakti, mis viis suhete pingestumiseni Hiina ja Prantsusmaaga. Samuti suunas ta Austraalia toetust Ukrainale pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse. Tema valitsust kritiseeriti 2022. aasta idaranniku üleujutustele reageerimise ja kliimamuutuste valdkonnas vähese tegutsemise eest. 2022. aasta föderaalvalimistel võitis Tööpartei Liberaalset Parteid ning Morrison kaotas peaministri koha. Morrison astus parteijuhi kohalt tagasi ning tema asemele valiti Peter Dutton.

23. jaanuaril 2024 teatas Morrison oma lahkumisest poliitikast ning esitas tagasiastumispalve 28. veebruaril 2024. Pärast peaministriks oleku lõppu sattus Morrison skandaali, kui selgus, et ta oli salaja määranud end mitmele ministrikohale, mille tõttu Austraalia parlament võttis vastu tema tegevust tauniva noomituse.

## Viited

## Välislingid
* Scott Morrisoni koduleht
* Scott Morrison Twitteris
* Profiil Austraalia parlamendi kodulehel (inglise keeles)
Maaliit (ajaleht)

**Maaliit** oli erakonna Eesti Maarahva Liit häälekandja. Ajaleht ilmus 1918-1919. 

Ajalehte andis välja kirjastusühisus Maaliit. 

Ajalehe vastutav toimetaja oli Georg Vestel (algusest numbrini 179) ja Artur Tupits (alates numbrist 180).

Eesti Maarahva Liidu häälekandja Maaliit, mille toimetus viidi okupatsiooniaja lõpul (1918) Tartust Tallinna, arvustas üsna kibedasti valitsuse majanduspoliitikat, mille tõttu siseminister sotsialist Hellat sulges lehe.

## Viited

## Välislingid
*
Meie Tallinna Ajaleht

**Meie Tallinna Ajaleht** oli 1914-1915 Tallinnas ilmunud päevaleht. Ajalehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli algul Juhan Weidenstraucher, hiljem Karl Pinkowsky.

Ajalehe esimene number ilmus 24. mail 1914. 15. novembril 1914 ilmus ajalehe 146. number. Seejärel ilmus novembrist **Meie Tallinna Ajalehe teine väljaanne**, mille numeratsioon algas uuesti ühest.

## Viited
Krimmi eestlased (ajaleht)

**Krimmi eestlased** (täispealkirjaga Krimmi eestlased: kultuuriuudised Eestist, Ukrainast ja Krimmist, vene keeles Информационная, литературо-художественная газета Крымского эстонского общества культуры) on Krimmi eestlaste ajaleht, mis ilmub aastast 2004 Ukrainas Simferopolis. Ajalehte annab välja Krimmi Eesti Kultuuriselts. Ajaleht ilmub kaks korda aastas.

Ajalehe toimetusse kuuluvad Meeri Nikolskaja, Mare Litnevska, .

## Viited
Hooliv Eesti

**Hooliv Eesti** (varasema nimega *Teataja: Eestimaa Rahvaliidu ajaleht*) oli erakonna Eestimaa Rahvaliit häälekandja. Ajaleht ilmus 2000-2010 Tallinnas.

Ajalehe esimene number ilmus veebruaris 2000. Kuni juunini 2008 kandis ajaleht nime *Teataja: Eestimaa Rahvaliidu ajaleht*. Seejärel ilmus ajaleht aastani 2010 nime all **Hooliv Eesti**.

## Viited
Mihhail Alpatov

**Mihhail Alpatov** (10. detsember 1902 Moskva – 9. mai 1986 Moskva) oli nõukogude kunsti.

## Valik teoseid
* M. Alpatov. Kunstiajalugu, I kd. *Vana- ja keskaja kunst*. Tallinn: Kunst, 1973.Originaali tiitel:  Michael W. Alpatow,  "Geschichte der Kunst", Bänd I, Dresden, 1960.
* M. Alpatov. Kunstiajalugu, II kd. *Renessansi ja uusaja kunst*. Tallinn: Kunst, 1982.Autori soovil oli eestikeelse tõlke aluseks väljaanne: Michael W. Alpatow, "Geschichte der Kunst", Bänd II, Dresden 1964.
* Очерки по истории портрета. М.- Л., 1937.
* Итальянское искусство эпохи Данте и Джотто. М.- Л., 1939.
* Этюды по истории западноевропейского искусства. М.- Л., 1939; 1963.
* Всеобщая история искусств. Т. 1-3. М.-Л., 1948-55.
* The Russian Impact on Art. N.Y., 1950 (на русском языке эта книга не публиковалась)
* Александр Андреевич Иванов. Т. 1-2. М., 1956.
* Андрей Рублев. М., 1959.
*  Этюды по истории русского искусства. Т. 1-2. М., 1967.
* Матисс. М., 1969.
* Андрей Рублев. М., 1972
* Художественные проблемы итальянского Возрождения. М., 1976.
* Этюды по всеобщей истории искусств. М., (серия "Библиотека искусствознания") 1979.
* Феофан Грек. М., 1979, 1984, 1990.
* Камиль Коро. М., 1984.
* Художественные проблемы искусства Древней Греции. М., 1987.
* Воспоминания. М., 1994.
* Die italienische Kunst der Epoche Dantes und Giottos (1939)
* *Studien zur Geschichte der westeuropäischen Kunst* (1939, 2. Aufl. 1963, dt. Teilausgaben Köln 1974 und Dresden 1982), ISBN 3-7701-0640-7
* *Geschichte der Kunst* (2 Bände, Dresden 1960–1964)
* *Die Dresdner Galerie. Alte Meister* (Dresden 1995), ISBN 3-364-00015-8
* *Altrussische Ikonenmalerei* (Dresden 1962)
* *The Russian Impact on Art* (New York 1950, 1970)

## Viited
Miia Jõgiaas

**Miia Jõgiaas** (sündinud **Miia Saviauk**; 14. märts 1931 Tartu – 22. detsember 2024) oli Eesti vabadusvõitleja, üks Tartus Raadi pargis asunud Nõukogude sõduritele püstitatud ausamba viiest õhkulaskjast 5. novembril 1949. 

Ta kuulus Nõukogude okupatsioonivõimu vastasesse koolinoorte põrandaalusesse organisatsiooni Sini-Must-Valge (SMV). 

Jõgiaas ja paljud teised SMV liikmed (kokku 38 inimest) arreteeriti 1950. aasta sügisel julgeolekutöötajate poolt – Jõgiaas oma Tartu kodus 19. novembri hilisõhtul. Vahi all hoiti teda Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Tartu osakonna maja keldri eeluurimisvanglas Pepleri ja Riia tänava nurgal (nn Hall maja), Ülikooli tänava vanglas ja lõpuks endises naistevanglas Veski tänaval. 

9. juunil 1951 mõistis Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Erinõupidamine talle Vene NFSV Kriminaalkoodeksi paragrahvide 58-1a, 58-9, 58-10 alusel kümme aastat vabadusekaotust. Otsus tehti talle teatavaks 15. augustil 1951 Tartu Veski tänava vanglas. 

Septembris 1951 saadeti ta Tallinna ja Leningradi vanglate kaudu Vorkuta vangilaagri erilaagrisse Retšlag, mis oli mõeldud eriti ohtlikele vangidele. Laagris viibis ta koos oma lapsepõlvesõprade Elleni ja Ritaga, töötades algul raudteeliinide ehitusel ja seejärel tellisevabrikus. 

11. mail 1956 otsustas NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi poliitiliste, ametialaste ja majanduskuritegude läbivaatamiskomisjon ta vangistusest vabastada. 

Vabanes vangilaagrist 26. mail 1956. Sõitis juunis 1956 elama Tallinna ning abiellus samal aastal oma Sini-Must-Valge organisatsioonikaaslase Tõnis Jõgiaasaga ning asus tööle aednikuna. 

1976. aastal lõpetas Jõgiaas Räpina Sovhoostehnikumi aiandusagronoomina ning oli aastatel 1976-1986 Tartu sõjaväehaigla aednik ja Eesti Metsainstituudi puukool-katsemajandi tööline, alates 1986. aastast oli pensionär.

## Teosed
*"Minu nooruse vanglad". Hotpresss Kirjastus: Tartu, 2007. ISBN 9789985971673

## Tunnustus
*Riigivapi V klassi teenetemärk (2007)

## Isiklikku
Ta abiellus pärast vanglat ja Siberit kaasvõitleja Tõnis Jõgiaasaga.

## Viited

## Kirjandus
*"Saatusekaaslased. Õpilasvastupanu 1944-1954. Eesti noored vabadusvõitluses 1944-1954". Koostanud Udo Josia. Endiste Õpilasvabadusvõitlejate Liit: Tartu-Tallinn, 2004
Kaili Viilma

**Kaili Viilma** (sündinud 6. augustil 1972) on eesti looduskaitsespetsialist ja Keskkonnaameti looduskasutuse osakonna juhataja.

## Tunnustus
*2025 Eesti looduskaitsemärk

## Teoseid
*Jõgiste, Kalev; Kuuba, Rainer; Viilma, Kaili; Korjus, Henn; Kiviste, Andres; Kalda, Aino; Parmasto, Erast; Jüriado, Inga; Lõhmus, Piret; Õunap, Heino. 2008. *Metsade looduslikkuse taastamine*. (Korjus, Henn; Kangur, Ahto; Aavik, Aiki, toim.) Tallinn: Halo Kirjastus, 1−128.

*Viilma, Kaili; Öövel, Jürgen; Tamm, Urmas jt. 2001. *Eesti metsakaitsealade võrgustik*. Tartu: Triip Grupp.

## Viited
Pirnvööt

**Pirnvööt** (saksa keeles *Birnstab*) on pirnitaolise ristlõikega roide- või turbaprofiil hilisemas gooti ehituskunstis.

Pirnvöödi eelkäijad ja rööpvormid on juba varagootikas esinev teravmõigasroie, kumerate külgedega ja teravdatud harjaga mõigasroideprofiil ning sellega sarnane turbaprofiil. Pirnvööt erineb neist rihva märksa tugevama osakaalu poolest profiilis.

Eesti arhitektuuris esineb tüüpiline pirnvööt, äratuntava S-kujulise joonega profiilis, Valjala kiriku polügoonaalse koorilõpmiku roietel, Kuressaare linnuse ristikäigu võlviroietel ning ristikäigu portaali palestikus. Pirnvöödiprofiiliga roidetelliseid on leitud Tartu Jaani kirikust, samuti on pirnvööt sealse pseudotrifooriumi niššide raamistuses.

Pirnvöötroidega sarnaneb teine tüüp, pirnvöötroidest tuletatud rihvkülgedega roie, mille profiil on sarnaselt piklik, aga ta kõik pinnad on nõgusad. Viimane esineb näiteks Kuressaare linnuse pidurefektooriumi roietel.

## Pildid

St. Vitus's Cathedral, Golden Gate, 14th century, Prague Castle (1) (25608002324).jpg|Pirnvöötroided Püha Vituse katedraali lõunaeeskojas Prahas
Tartu Jaani Church 2007 8.jpg|Taastatud Tartu Jaani kiriku piilarid pirnvöödiga nurkadel (säilinud piilaritel maha taotud)


## Vaata ka
* Ümarvööt
* Ehisliist
* Mõigasroie

## Viited
Grušavka

**Hrušaŭka** (vene keeles *Gruševka*, transkribeerituna **Grušavka**) on Minski linnaosa, mis asub linna keskosas Maskoŭski rajooni territooriumil. Hrušaŭka on ligi kolm kilomeetrit pikk ja kilomeeter lai. Linnaosas asub park, mis kannab aastast 2009 Hrušaŭski väljaku nime. Seal asub Minski metroo esimese liini samanimeline metroojaam.

Hrušaŭka on üks piirkondadest, kus on säilinud Teise maailmasõja eelne puitarhitektuur ja vanad tööliselamud, kuigi osa sealse piirkonna individuaalelamutest on ka hilisemat päritolu. Kohati on säilinud ka tänavate vana munakivisillutis. Tänapäeval on sinna ehitatud ka uusi korterelamuid; need on valdavalt luksuskorteritega. Rajooni täitevkomitee on välja töötanud kava sealsed vanad majad lammutada ja nende asemele rajada uuselamud.

## Ajalugu
Hrušaŭka kujunes Minski äärelinnana välja XX sajandi alguses. See oli piirkond, kuhu asusid elama raudteelased ja vaguniremonditehase töölised.  piirkondadest, kus on säilinud Teise maailmasõja eelne puitarhitektuur ja vanad tööliselamud, kuigi osa sealse piirkonna hoonetest on valminud ka Teise maailmasõja järel.

Juulis 2013 rajati sinna Valgevene esimene kolmetasandiline ristmik.

## Viited
Mihhalova

**Michałova** (vene keeles *Mihhalovo*, transkribeerituna **Mihhalova**) on Minski linnaosa, mis asub linna keskosas Maskoŭski rajooni territooriumil.  Seal asub Minski metroo esimese liini samanimeline metroojaam, seda läbivad ka trollid ja bussid. Aastast 2010 on linnaosal oma kool.

Michałova koosneb kahest mikrorajoonist.

## Ajalugu
Michałova rajati uuselamupiirkonnaga endise samanimelise küla asemele.
Frunzienski rajoon

**Frunzienski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 43 km². 2015. aasta seisuga elas seal 462 842 inimest. Elanikest on 79,95 % valgevenelased, 8,97 % venelased, 1,34 % ukrainlased, 0,8 % poolakad ja 0,2 % juudid. Koduse keelena kasutab 50,75 % rajooni elanikest vene keelt, 36,27 % elanikke aga valgevene keelt.

Rajoon loodi aastal 1951. Täitevkomitee hoone asub aadressil Кальварыйская 39, rajooni juhib Arciom Curan. 

Rajooni territooriumile jääb üks Valgevene vanemaid tegutsevaid kalmistuid - Kalvaryja kalmistu. Tegemist on põhiliselt elurajooniga, kus on vähe tööstust. Rajooni piiridesse jäävad siiski Minski ümberringteest väljapoole ehitatud Minski soojuselektrijaam nr. 4 ja mitmed teised ettevõtted, mis annavad tööd kokku 19  000 inimesele.  Haljasalasid on rajoonis 231 hektarit. Frunzienski rajoon ületab rahvaarvult kõiki Valgevene linnasid peale Minski ja Homieli, olles rahvarikkaim rajoon Valgevenemaal. Nõnda on seal mitmed asutused dubleeritud -  rajoonis on näiteks kaks perekonnaseisuametit ja kaks esmaabipunkti.

Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Sucharava, Kamiennaja Horka, Krasny Bor, Miadzviežyna, Dambroŭka, Kuncaŭščyna, Zachad ja Masiukoŭščyna. 

## Viited

## Välislingid
*Rajooni koduleht (*vene keeles*)
Julgetele ja teotahtelistele inimestele

**"Julgetele ja teotahtelistele inimestele"** on Charles Leroux'le pühendatud mälestusmärk Tallinnas Pirita teel. 

Mati Karmini loodud metallskulptuur avati 12. septembril 1989.

2015. aasta detsembris tunnistati mälestusmärk peremehetuks ning 2016. aastal määrati selle omanikuks Pirita Linnaosa Valitsus.

## Viited
Pavdnjovõ Zahhad

**Paŭdniovy Zachad** (vene keeles *Jugo-Zapad*, transkribeerituna **Pavdnjovõ Zahhad**) on Minski linnaosa, mis asub linna edelaosas Maskoŭski rajooni territooriumil. Linnaosa hõlmavad bussi- ja trolliliinid.

Paŭdniovy Zachad koosneb neljast mikrorajoonist; lisaks on veel neli mikrorajooni, mida osad loevad kuuluvat selle linnaosa koosseisu, aga teised jällegi peavad neid Malinaŭka osaks. Seal asub üks kino, sinna on rajatud ka Johannes Rau nime kandev rahvusvaheline hariduskeskus.

## Ajalugu

Piirkonna varasemast asustusest annavad tunnistust XI sajandist pärit kurgaan ja kaks muinasasulat, mis avastati 1986. aastal. Esimene neist oli kasutusel X–XII sajandil, teine X–XIII sajandil.

Piirkond liideti Minskiga 1976. aastal, järgmisel aastal algasid ehitustööd, mis kestsid 1980. aastate teise pooleni.

## Viited
Brõlevitšõ

**Brylevičy** (vene keeles *Brilevitši*, transkribeerituna **Brõlevitšõ**) on Minski linnaosa, mis asub linna lõunaosas Maskoŭski rajooni territooriumil. Linnaosa läbivad bussid ja trollid, seal asub ka esimese metrooliini Malinaŭka peatus ja raudteel Kurasoŭščyna raudteepeatus.

Brylevičy koosneb kolmest mikrorajoonist. Haridust annavad kaks keskkooli, seal on ka üks raamatukogu.

## Ajalugu

Brylevičy eraldati Ryłaŭščyna külast 1577. aastal, mil sellest sai iseseisev maavaldus. Hiljem kujunes see taas Ryłaŭščyna küla osaks, mis hakkas 1964. aastal kandma nime Družba.

1989. aastal arvati Družba küla Minski koosseisu. 2005. aastal hakati uut linnaosa rajama; ühtlasi kavandati ka vanade külahoonete lammutamist, mis lõpetati 2015. aastal.

Algul plaaniti uus linnaosa nimetada Družbaks, ent 2006. aastal võeti Minski linnanõukogus vastu otsus, et uue linnaosa nimeks saab Brylevičy. 

## Viited
Malinavka

**Malinaŭka** (vene keeles *Malinovka*, transkribeerituna **Malinavka**) on Minski linnaosa, mis asub linna edelaosas Maskoŭski rajooni territooriumil. Linnaosa läbivad bussid ja trollid, Brylevičy piiril asub ka 2014. aastal avatud Minski metroo 29. jaam – Malinaŭka metroojaam.

Malinaŭka koosneb viiest mikrorajoonist; lisaks on veel neli mikrorajooni, mida ühed loevad kuuluvat selle linnaosa koosseisu, aga teised peavad neid Paŭdniovy Zachadi osaks. Minski ümberringtee ääres asub garaažide piirkond. Linnaosas on kümme kooli, neist neli on gümnaasiumid.

## Ajalugu
Piirkonna varasemast asustusest annavad tunnistust XI sajandist pärit kurgaan ja üks muinasasula, mis avastati aastal 1986. See oli kasutusel X–XII sajandil.

Linnaosa asuti rajama 1980. aastatel. Pärast 1986. aastat asus sinna elama massiliselt Tšornobõli katastroofi järel ümber asustatud inimesi.

## Viited
Ulf Merbold

**Ulf Dietrich Merbold** (sündinud 20. juunil 1941) on Saksamaa füüsik ja endine Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) astronaut ning teine sakslane kosmoses. Merbold sündis Greizi linnas, mis asub 40 kilomeetri kaugusel Morgenröthe-Rautenkranzist, kus sündis Sigmund Jähn, esimene sakslane kosmoses.

Merbold valiti astronaudiks 1978. aastal ja ta esimene lend oli 1983. aastal toimunud STS-9, mille ajal sai ta teiseks sakslaseks kosmoses, esimeseks mitte-ameeriklaseks kosmosesüstiku pardal ja esimeseks ESA astronaudiks. 1992. aastal osales ta missioonil STS-42. 1994. aastal osales ta Euromiri programmis, külastades esimese Euroopa astronaudina Miri.

Merbold lõpetas astronaudikarjääri 1998. aastal.

## Viited
Pamela Melroy

**Pamela Anne Melroy** (sündinud 17. septembril 1961 Palo Altos) on Ameerika Ühendriikide endine õhuväelane, katselendur ja NASA astronaut. 

Ta liitus 1983. aastal õhuväega ja õppis lenduriks ning hiljem katselenduriks. Melroy valiti astronaudiks 1994. aastal. Ta osales kolmel Space Shuttle'i missioonil, olles missioonide STS-92 ja STS-112 piloot ning missiooni STS-120 komandör. Pamela Melroy oli Eileen Collinsi järel teine kosmosesüstiku naiskomandör.

Melroy lahkus õhuväest 2007. aastal ja NASA-st 2009. aastal. Ta töötas seejärel Föderaalses Lennuametis ja DARPA-s. 21. juunil 2021 määras president Joe Biden Melroy NASA asepeadirektoriks.

## Viited
Tallinna Koolinoorte Spordiringide Ühing

**Tallinna Koolinoorte Spordiringide Ühing** (ka **Tallinna Keskkoolide Spordiringide Ühing**, **Tallinna Koolinoorsoo Spordiringide Ühing**, lühendatult TKSÜ) oli 1922-1940 Tallinnas tegutsenud noorteorganisatsioon.

TKSÜ asutati 1. aprillil 1922.

## Viited
Tallinna Linna Politsei Spordiring

**Tallinna Linna Politsei Spordiring** oli 1923-1940 Tallinnas spordiga tegelenud politseinike huvialaring.

Ring asutati 17. veebruaril 1923.

1933 kuulus ringi 300 liiget.

## Viited
Jõgeva Spordiselts Kalju

**Jõgeva Spordiselts Kalju** oli 1923–1940 ja 1942–1944 Jõgeval tegutsenud spordiselts.

Selts asutati aprillis 1923.

## Vaata ka
*Jõgevamaa Spordiliit Kalju
Suur Jumal Sa

"**Suur Jumal Sa**" (rootsi keeles "O store Gud") on Rootsi kirikulaul (hümn). 

Laulu meloodia baseerub rootsi rahvaviisil. Laulu sõnad kirjutas Carl Boberg ja esimest korda avaldati need 13. märtsil 1886 väljaandes Mönsterås-Tidningen. 

See laul on üks maailma tuntumaid kirikulaule.

## Välislingid
*"Suur Jumal sa" Kiriku laulu- ja palveraamatus
Simone Beneventi

**Simone Beneventi** (sündinud 1982. aastal Reggio Emilias) on itaalia löökpillimängija ja performansi-kunstnik, kes esitab põhiliselt 20. ja 21. sajandi muusikat.

Ta on esinenud festivalidel nagu "Aperto di Reggio Emilia", "Arsenale di Treviso", "Varssavi sügis", Veneetsia biennaal, Zagrebi biennaal, "Espace sonore" Baselis, "Gaida" Vilniuses, Huddersfield Contemporary Music Festival, "Manca" Nizzas, "Milano Musica", "Parco della Musica di Roma", "Samtida" Stockholmis ning paljudes nüüdiskunsti galeriides ja muuseumides.

Tema töö heliuurija, uute muusikainstrumentide ehitaja ja löökpillide uute mänguvõtete kasutuselevõtjana on viinud teda kokku selliste nüüdismuusika suurkujudega nagu Pierluigi Billone, Peter Maxwell Davies, Ivan Fedele, Heinri Goebbels, Helmut Lachenmann, David Lang, Riccardo Nova, Fausto Romitelli, Salvatore Sciarrino, ansamblitega nagu Klangforum Wien, Neue Vocalsolisten Stuttgart, Ensemble Prometeo, mdi ensemble ja kunstnikega nagu PanSonic, Matmos, Ennio Morricone, John Malkovich, Sainkho Namtchylak, Massimo Zamboni.

Oma stiili defineerb ta kui loovat soleerimist (*creative soloism*).

## Tunnustus
2010. aastal on teda teose "Repertorio Zero Project" eest tunnustatud Veneetsia muusikabiennaali Hõbelõviga.

## Välislingid
* Simone Beneventi koduleht
Sigmund Jähn

**Sigmund Werner Paul Jähn** (13. veebruaril 1937 – 21. september 2019) oli Saksamaa õhuväelane ja kosmonaut. Ta astus 1955. aastal Ida-Saksamaa õhuväe teenistusse, kus temast sai lendur. 1976. aastal valiti Jähn ning Eberhard Köllner Interkosmose programmi ning 1978. aastal sai Jähnist esimene sakslane kosmoses. Jähn lahkus õhuväest 1990. aastal kui Ida-Saksa õhuvägi Saksamaa ühinemisel laiali saadeti. Pärast seda töötas ta DLR-is ja Euroopa Kosmoseagentuuris kuni 2002. aastani, mil ta jäi pensionile.

## Viited
Rootsi loodusmuuseum

**Rootsi loodusajaloo muuseum** (rootsi keeles *Naturhistoriska riksmuseet*) on loodusmuuseum Rootsis Stockholmis. Muuseumi juhib Joakim Malmström. Selle muuseumi hoone on Rootsi muuseumihoonetest suurim.

Muuseum asutati 1819.

2017 külastas muuseumi 670 820 inimest.

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Tšõžovka

**Čyžoŭka** (vene keeles *Tšižovka*, transkribeerituna **Tšõžovka**) on Minski linnaosa, mis asub linna lõunaosas Zavodski rajooni territooriumil Čyžoŭka veehoidla kaldal. Linnaosa läbivad bussid ja trollid. 

Haridust annavad viis keskkooli ja gümnaasium, lisaks asub seal Minski kõrgem lennunduskolledž. Linnaosas on kino ja kaks raamatukogu. Čyžoŭka koosneb seitsmest mikrorajoonist, Čyžoŭka veehoidla kaldal asub 33,4 ha suurune park, seal asub ka linnaosa põhjaosas Minski loomaaed.

## Ajalugu

Linnaosa kohal asus varem Čyžoŭka küla, mis liideti Minskiga aastal 1967. Küla hooned lammutati ja nende asemele rajati Čyžoŭka viies mikrorajoon. Ehitustöid oli seal alustatud juba aastal 1964. Peamiselt rajati sinna korterelamuid; tegemist on ühe esimese Minskisse kavandatud magalarajooniga. Erandiks on seitsmes mikrorajoon, kuhu ehitati individuaalelamud. Linnaosa rajati minski suurtehaste - traktoritehase, autotehase ja mootoritehase tööliste tarbeks. Algselt oli see üks Minski kuritegelikumaid piirkondi.

## Viited
Angarskaja

**Anharskaja** (vene keeles *Angarskaja*, transkribeerituna **Angarskaja**) on Minski linnaosa, mis asub linna kaguosas Zavodski rajooni territooriumil.  

Linnaosa läbivad bussid ja trollid, selle lõunaservas asub ka Mahiloŭskaja metroojaam. 

Anharskaja koosneb viiest mikrorajoonist. Haridust annavad viis keskkooli, internatkool ja gümnaasium. Linnaosas on kaks raamatukogu. 

Linnaosa on nime saanud Angara jõe järgi. Paljud linnaosa tänavad on nime saanud Siberi paikade järgi.

## Ajalugu

Linnaosa kohal asus varem Małoje Scikleva küla. See liideti Minskiga aastal 1931, ent aastal 1934 liideti küla maad taas Minski rajooniga. Uuesti liideti küla Minskiga aastal 1981. 

Anharskaja esimeses mikrorajoonis algasid ehitustööd aastal 1965 ja lõppesid aastal 1970; hiljem rajati sinna veel individuaalelamute kvartal. Teine mikrorajoon rajati aastatel 1974–1981. Kolmas ja neljas mikrorajoon ehitati aastatel 1982–1989. Viimasena rajatud viies mikrorajoon valmis XX sajandi lõpus ja XXI sajandi alguses. Sinna rajati 6–12-korruselisi individuaalprojektide järgi ehitatud telliskivihooneid.

## Viited
Moltke

**Moltke** on saksa-taani aadlisuguvõsa, mis pärineb Saksamaalt Mecklenburgist.

Suguvõsast on teateid alates 13. sajandist.

Suguvõsa esindajad on Taani aadlimatriklites alates 16. sajandi keskpaigast.
Terast mis hangund me hinge 10218

"**Terast mis hangund me hinge 10218**" on Metsatölli teine stuudioalbum, mis ilmus 11. novembril 2005. Albumi tootis Nailboard Records. 

Varasem peaaegu samanimeline album "Terast mis hangund me hinge" ilmus 1999. Aastal 2005 ilmunud albumi laulud on samad, ent uutes seadetes. Arv, täpsemalt aastaarv, "10218" vastab muinas-eesti rahvakalendri järgi aastale 2005.

## Laulud
# Sissejuhatus - 01:47
# Veresulased - 6:13
# Hundiraev - 06:07 
# Terasetuli  - 04:38
# Mõõk - 04:00
# Terast mis hangund me hinge  - 04:53
# Metsaviha 1 - 03:40
# Metsaviha 2 - 05:05
# Põhjatuulte pojad ja tütred - 07:47
# Oma laulu ei leia ma üles - 03:52
Üleliiduline Kehakultuuri- ja Spordiselts Dünamo

**Üleliiduline Kehakultuuri- ja Spordiselts Dünamo** lühemalt **Spordiselts Dünamo** oli spordiklubi NSV Liidus, mis asutati 1923. aastal, kui reorganiseeriti GPU spordiklubi ja nimeks pandi **Moskva proletaarne ühing Dünamo** (*Московское пролетарское общество «Динамо»*). Spordiselts oli ka hiljem seotud OGPU, NKVD, KGB ja MVD-ga

## Viited
*История страны - история Динамо
Aleksandr Komarovski

**Aleksandr Nikolajevitš Komarovski** (vene keeles Александр Николаевич Комаровский; 20. mai (vkj 7. mai) 1906 Peterburi, Venemaa Keisririik – 19. november 1973 Moskva, Nõukogude Liit) oli Vene sõjaväelane (armeekindral). 

1963. aastast oli ta NSV Liidu kaitseministri asetäitja ehituse ja vägede majutamise alal. Ühtlasi oli ta 1958. aastast kuni surmani Moskva ehitusinseneride instituudi kateedrijuhataja ja professor. Tehnikadoktori kraadi kaitses ta 1956. aastal. Komarovski oli ainus Nõukogude armee sõjaväeinsener, kes ülendati armeekindraliks.

1940. aastate teisel poolel oli Komarovski seotud NSV Liidu aatomiprojektiga. Kaks kuud pärast nõukogude aatomipommi katsetust, 29. oktoobril 1949, sai ta NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi kinnise seadlusega erakordsete teenete eest eriülesande täitmisel sotsialistliku töö kangelase aunimetuse.

## Haridus ja töökäik
Komarovski lõpetas Moskvas 1923. aastal Nanseni-nimelise näidiskooli ja 1928. aastal Dzeržinski-nimelise Moskva Transpordiinseneride Instituudi. Pärast lõpetamist projekteeris ta hüdrotehnilisi ehitisi Alam-Sviri hüdroelektrijaama ehitusele. Ta tegeles ka teadustööga – 1930. aastatel avaldas mitu uurimust jää mõjust hüdrotehnilistele ehitistele. 1931. aastal saadeti ta NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Ühendatud Riikliku Poliitvalitsuse töötajana Moskva-nimelisele kanalile. 1937. aasta mais määrati ta kanali ekspluatatsioonivalitsuse ülemaks ja kanali peainseneriks. Pärast Moskva-nimelise kanali ehituse käikuandmist määrati ta 1937. aasta septembris Kuibõševi hüdrosõlme peainseneri esimeseks asetäitjaks. 1939. aasta mais määrati Komarovski NSV Liidu merelaevastiku rahvakomissari asetäitjaks ehituse ja sadamate mehhaniseerimise alal. Sama aasta septembris sai ta uue määramise – NSV Liidu sõjalaevastiku rahvakomissari asetäitjaks ehituse alal, kus tema vastutusalaks jäi mereväebaaside ja hüdrotehniliste ehitiste ehitamine. 

Suures Isamaasõjas juhatas Komarovski sapööriarmeed (1941. aasta oktoobrist 1942. aasta jaanuarini); seejärel juhtis ta NKVD Tšeljabmetallurgstroid, mille ülesanne oli lühikese ajaga rajada Tšeljabinski piirkonnas metallurgiakombinaat (Tšeljabinski metallurgiakombinaat). Ühtlasi oli ta NKVD parandusliku töö laagri valitsuse ülem. 1944. aasta mais määrati Komarovski NKVD tööstusehituse laagrite peavalitsuse ülemaks. Aastatel 1948–1953 juhtis ta Moskva Riikliku Ülikooli kompleksi väljaehitamist. 

## Sõjaväelised auastmed
*1. järgu sõjaväeinsener (28. juuni 1938)
*brigaadiinsener (1939)
*insenertehnilise teenistuse kindralmajor (22. veebruar 1943)
*kindralleitnant (1963)
*insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnik (1965)
*armeekindral (1972)

## Viited
Puitmaja

**Puitmaja** (ka *puumaja*) on puidust tehtud maja.


Ethnographic Park of Sanok 04.jpg
D-krasny-2j-3824.jpg
Church cabin in Utsjoki.JPG
Steuerberg Hinterwachsenberg 3 Brentlerstuben 07042015 1537.jpg
Väägvere külakooli hoone.jpg
Stue Moldebakken Torpo 1830 (3).jpg
Ljungdalen July 2013 02.jpg
Kissingen Wärterhäuschen Solepumpe 0417RM0732.jpg
Turki11.jpg
Mariehamn.jpg


## Vaata ka
*Palkmaja
*Puitehitis
*Puukirik
Looduspõhised lahendused

**Looduspõhised lahendused** (inglise *nature-based solutions*) on looduslikel protsessidel põhinevate või loodusest inspireeritud kontseptsioonide kasutamine keskkonna ja ühiskonnaga seotud väljakutsete ja probleemide lahendamiseks. Sellisteks väljakutseteks on näiteks kliimamuutused, vee- ja toiduturvalisus, reostus, (loodus)katastroofide riskid ja inimtervis. Looduspõhised lahendused aitavad inimkonnal kohaneda kliimamuutustega, vähendada looduskatastroofidega seotud riske, luua tervisliku elukeskkonnaga linnu lahendada veevarustuse ja toidu kindlustatusega seotud probleeme jmt.
Looduspõhised lahendused kasutavad ökosüsteemide omadusi ja funktsioone, et tagada inimestele vajalike keskkonnakaitseliste, sotsiaalsete ja majanduslike hüvede toimimine. Sageli on looduspõhised lahendused kulutõhusamad kui puhttehnilised lahendused, sest pakuvad inimestele peale ühe probleemi lahenduse tasuta ka muid loodushüvesid ehk ökosüsteemiteenuseid.

Näiteks rohelised katused ja seinad linna hoonetel aitavad hoida kuumadel perioodidel temperatuuri madalamal, koguda tormivett, vähendada õhu saastatust ja tõsta inimeste heaolu, suurendades samal ajal elurikkust. Looduspõhist lähenemist saab kasutada linnades sademevee immutamiseks, sademete äravoolu aeglustamiseks.

## Viited
Moskva 24

**Moskva 24** (Vene keeles Москва 24) on Venemaal asuv ööpäevaringselt programmi edastav telekanal, mis kuulub Moskva meediumite allikate "Moskva meedias" toimetuse osakonda ja viitab Venemaa riiklikule televisiooni- ja raadiolevivõrguettevõttele (VGTRK). Kanali peakorter asub Moskvas oma tootmisvõimalustega ja operaatsioonidega ning on saadaval Moskvas ja Moskva oblastis. Edendatakse kui peamist linna telekanalit, mis on loodud selleks, et sihtida kõiki Moskva kodanikke ja külastajaid, kes on huvitatud linna uudistest, elust ja võimalustest. Umbes 50 protsenti sisust on pühendatud elavate uudiste edastamise ja teavitamise programmidele. Kanal pakub ka mitmesuguseid meelelahutuslikke ja tarbijale orienteeritud näiteid.

Kanal on asutatud Moskva valitsuse algatusel  TV-kanali "Stolitsa" (1997-2011) alusel ja käivitati 5. septembril 2011, alustades kanali elava esitusega Moskva linnapeale Sergei Sobjanini. Aastal 2016 tähistas kanal viieaastast sünnipäeva, teatas tegelikkusega televisioonist oma mitte-informatiivse programmeerimise praeguse suuna.
Šabanõ

**Šabany** (vene keeles *Šabanõ*, transkribeerituna **Šabanõ**) on Minski linnaosa, mis asub linna kaguosas Zavodski rajooni territooriumil. Linnaosa jääb väljapoole Minski ringteed.

Linnaosa on osaliselt tööstusrajoon, osaliselt aga korterelamute rajoon. Sinna rajati aastal 1965 Minski heitveepuhastusjaam, seal on ka linna prügikäitluskeskus. Uuematest ettevõtetest asub seal külmkapitehas Atlant, mis hakkas  tegutsema aastal 2006. Elumajade piirkond koosneb kahest mikrorajoonist. Piirkond oli varem suhteliselt kuritegelik,, seal olid levinud ka autovargused. Linnaosas on probleeme heakorraga ja sealne elukeskkond on halb. Vastavalt on sealsed elamispinnad ka ühed odavaimad Minskis.

Minski südalinnaga ühendavad linnaosa bussid, seal asub ka Šabany raudteejaam. 

## Ajalugu
Šabany on rajatud samanimelise küla kohale, mille asemele aastal 1965 rajati Minski heitvete aereerimise jaam. Teise maailmasõja ajal jäi linnaosa territooriumile Mały Traścianieci koonduslaager. Pärast aastat 1986 asus sinna elama massiliselt Tšornobõli katastroofi järel ümberasustatud inimesi. 

Old crane towers in Minsk.jpg|Tööstuspiirkonna vanad kraanad
Minsk Shabany Street 1.jpg|Šabany tänav
Minsk Tekhnologicheskaya Street 1.jpg|Šabany tööstuspiirkond


## Viited