Piret Rips-Laul

**Piret Rips-Laul** (aastani 1989 **Piret Pormeister**, aastani 2010 **Piret Rips**; sündinud 19. jaanuaril 1965 Valgas) on eesti helilooja ja muusikapedagoog, alates 1. aprillist 2026 Tallinna Muusika- ja Balletikooli direktor. 

Ta on lõpetanud 1979. aastal Valga Lastemuusikakooli klaveri erialal (õpetaja Renel Rand), 1983. aastal Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal, 1988. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Liina Jõksi klaveriklassi) ja 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia (René Eespere kompositsiooniklassis). Tal on magistrikraad klaveri erialal. 

Aastatel 1988–1989 töötas Piret Rips-Laul Nõmme Lastemuusikakoolis ja 1989–2000 Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumis. 2003. aastast töötas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias muusikateoreetiliste ainete õppejõuna, aastatel 2007–2008 ka Gustav Adolfi Gümnaasiumi muusikakoolis ja aastatel 2000–2004 ka Tallinna metodisti kirikus klaverisaatja ja koorijuhina, juhatades kammerkoori Credo, lasteansamblit Lootus ja Tallinna Gospelkoori. Viimase kunstiline juht oli ta kuni 2007. aastani, kuid on kirjutanud sellele muusikat ja seadeid hiljemgi. 

Alates 9. juunist 2014 kuni 31. augustini 2023 oli Piret Rips-Laul Võru Muusikakooli direktor. Ta on töötanud samas ka õpetajana ja õppealajuhatajana. 

Alates 1. septembrist 2023 on ta Tallinna Muusika- ja Balletikooli solfedžoõpetaja ning solfedžo ainekava uuendaja. Samuti töötab ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias solfedžoõppejõuna. 
Avaliku konkursi tulemusena valiti ta veebruaris 2026 Tallinna Muusika- ja Balletikooli uueks direktoriks. Tema ametiaeg algab 1. aprillil 2026. 

Ta on alates 2004. aastast Eesti Heliloojate Liidu liige. Aastatel 2020–2023 kuulus ta Eesti Muusikakoolide Liidu juhatusse ning oli selle aseesimees. Ta on seisnud Eesti muusika huvihariduse riikliku ühtlustamise eest ning selle eest, et muusikakooli õpetajate töö võrdsustataks üldkooli õpetajate tööga. Ta on ka hinnatud kontsertmeister ja andekas pianist, Eesti solfedžoõpetuse arendaja ja solfedžo tööraamatute autor. 

Ta on kuulunud 2020. aastal edetabelisse "Lõuna-Eesti mõjukate top 100", kus ta oli 83. kohal.

## Looming
Ta on loonud üle saja laulu kooridele ja solistidele, mille eest ta on pälvinud ka auhindu. Ta on loonud muusika võrukeelsele lastemuusikalile „Koolin om umbõlõ mõnna“ (2021) (muusikali stsenaarium ja sõnade autor Contra) ning muusikalile „Vaeslaps ja talutütar“ (2019) (teksti panid Juhan Kunderi muinasjutu ainetel kokku Lully Gustavson ja Luule Puusepp). Tema loomingut iseloomustab soe lüüriline stiil, kerge meloodika, selge tekstuur, pehmetes värvides tonaal- ja modaalharmoonia. Paljud tema laulud on korduvalt kõlanud laste lauluvõistlustel ja laulupidudel ning jõudnud muusikaõpikutesse. Tema teoseid on kirjastatud Eestis, Saksamaal, Rootsis ja USAs ning salvestatud rohkem kui 30 kogumikplaadile Eestis ja välisriikides.

### Piret Rips-Laulu laulud laulupidudel
* "Ei tahagi minna" (sõnad Maarja Soone), X noorte laulupidu "Ilmapuu", 2007
* "Isad ja pojad" (sõnad Heiki Vilep), poistekoor ja meeskoor, "Mehed ja naised" (sõnad Heiki Vilep), segakoorid, XXV üldlaulupidu "ÜhesHingamine", 2009
* "Olles osa oma maast" (sõnad Leelo Tungal), lastekoorid, XI noorte laulupidu "Maa ja ilm", 2011
* "Aeg" (sõnad Artur Alliksaar), naiskoorid, XXVI üldlaulupidu "Aja puudutus. Puudutuse aeg", 2014
* "Lööb suvelaulu rohutirts" (sõnad Venda Sõelsepp), mudilaskoorid, XII noorte laulupidu "Mina jään", 2017

## Tunnustus
* 2005 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
* 2009 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondi Veljo Tormise fondi stipendium ja aukiri
* 2018 – Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali tunnustuspreemia
* 2019 – Võrumaa kultuuripärl
* 2021 – Võru linnapea tunnustus järjepideva pühendumusega tehtud töö eest muusikakooli hüvanguks
* 2022 – Võru linna kultuuritegelane 

## Viited

## Välislingid
* Piret Rips Laulu elulugu ja teosed Eesti Muusika Infokeskuses