Järeltäiend

**Järeltäiend** on täiend, mis asub nimisõnafraasis põhisõna järel.

Järelasendit kasutatakse täiendi esiletõstmiseks peamiselt ilukirjanduskeeles ja emotsionaalses kõnekeeles: *Aken, *'väike ja määrdunud**, summutas kogu valguse''; ''Tüdruk, **väle kui välk**, jooksis kommipoodi.''

== Eesti keel ==
=== Järeltäiendi omadused ===
Järeltäiend võib olla

* täpsustavat lauseosa esile tõstev ja pikem:
''Talveöö, **karge ja sünge**. Maja, **massiivne ja kandiline**.''

* [[asesõna]] laiendav:
''Miski **inimlik** pole meile võõras. Miski **muu**; mina **vaene**.''

* [[võrdlustarind]]: 
''Meri, **must kui öö**. Naeratus, **särav kui päike**.''

* [[fraasi peasõna|fraasi peasõnast]] lahutatud, mis tähendab et järeltäiend paikneb [[lause]] lõpus:
''Referaadi saatis ta mulle **ingliskeelse** = Ta saatis mulle **ingliskeelse** referaadi''. 

''Vesi jooksis kraanist **hästi külm** = Kraanist jooksis **hästi külm** vesi.''

''Kirja saatis ta **lühikese** = Ta saatis **lühikese** kirja.''

* asendatav [[täiendkõrvallause]]ga, kus vastav [[omadussõna]] on [[öeldistäide]], ning lause lõpus paiknev järeltäiend on kui iseseisev [[elliptiline]] [[lause]]:
''Ta kleit, **päikesest pleekinud ja vihmast märg**, rebenes katki. = Ta kleit, **mis oli päikesest pleekinud ja vihmast märg**, rebenes katki.'' 
''Rühma juhtis nooruke leitnant, **peenike kui piitsavars**. = Rühma juhtis nooruke leitnant. **Peenike kui piitsavars**.''

* mitmesõnaline. Ühesõnaline järeltäiend esineb vaid [[asesõna]] või nime, sõnade ''ema, isa, õde, vend'' jms juures, eriti [[üte|üttes]]:
''Õde, **kallis***, ''ulata mulle raamat.'' ''Sina, '''õnnetu***, *oled tõesti palju kannatanud!*

* lauses fraasi peasõnaga käändes ja arvus ühilduv, v.a. neli viimast käänet.

### Järeltäiendiks asesõna
Järeltäiendina kasutatakse asesõnu *niisugune, selline, seesugune, säärane ja sihuke* jmt, mis laiendavad

* isikulist asesõna: 
*Kes ta *'niisugune** on?''
* kõnekeeles hinnangulist [[nimisõna]]: 
''Lollpea **niisugune**!''
* nimisõna, kui [[nimisõnafraas]] sisaldab ka [[eestäiend]]it, milleks on [[näitav asesõna]]: 
''Kes see plika **säärane** on?''

=== Järeltäiendi kirjavahemärgid ===
Kui järeltäiendiks on [[omadussõna]], siis eraldatakse see [[fraasi peasõna|põhjast]] koma(de)ga. 
Omastavas käändes täiendi või [[kaassõna]] laiendi järellisand eraldatakse komaga vaid eest. 

''Lydia Koidula, meie ärkamisaja suurima luuletaja haud asub Metsakalmistul.''

Komaga ei eraldata 
* [[olev kääne|olevas käändes]] ja ''kui''-[[Lisand (keeleteadus)|lisand]]it:
''Onu **vanema inimesena** ei võtnud noorte trallist osa. Onu **kui vanem inimene** ei võtnud noorte trallist osa.''

* vähendava või hellitleva varjundiga ilma täienditeta [[järellisand]]it:
''Laps **rumaluke** ei saa veel asjadest aru''.

* isikulist asesõna laiendavat täienditeta järellisandit, kui [[lause]] ei muutu arusaamatuks:
''Teil **perenaistel*' on alati kiire.*

## Vaata ka
* Omadussõnaline täiend
* Eestäiend
* Määrustäiend

## Viited
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut
* http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=5&p1=3&id=462
* http://math.ut.ee/~kaili/thesis/pt3_8_7.html