open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kai Pata

**Kai Pata** (kuni 1990 **Kai Kulmar**; sündinud 26. veebruaril 1969 Tartus) on eesti bioloog ja pedagoogikateadlane-haridustehnoloog.

## Elulugu
Lõpetas 1987 Tartu 2. Keskkooli, 1992 TÜ bioloogia osakonna, 2001 TÜ-s magistrantuuri, 2001–2005 TÜ ja Turu Ülikooli doktorantuuri, M.Sc. bioloogia didaktikas (2001, TÜ), väitekiri "Õpikeskkonna Collaborative Virtual Workplace (CVW) rakendamine õpilaste keskkonnaalaste otsustamispädevuste kujundajana", Ph.D (haridusteadus, 2005, Turu Ülikool), väitekiri "Scaffolding of collaborative decision-making on environmental dilemmas" (Turu Ülikool, 2005). 

Oli 1995–2000 OÜ Miksike loodusainete projektijuhataja ning õppematerjalide koostaja, 1999–2005 TPÜ ja TÜ korraldatud koolituskursuste lektor, 2001–2002 TÜ molekulaar- ja rakubioloogia instituudi loodusteaduste didaktika lektoraadi vanemlaborant ja erakorraline teadur, 2001–2005 teadur (ühtlasi 2001–02 Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi õpetaja), 2005–06 erakorraline vanemteadur, 2006– TÜ bioloogia-geograafiateaduskonna loodusteadusliku hariduse lektoraadi vanemteadur ja 2006– TLÜ matemaatika- ja loodusteaduskonna informaatika osakonna vanemteadur. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: seostatud kontseptuaalse arusaamise kujunemine keskkonna probleemteemadest; õpiobjektide ja keskkondade optimeerimine lähtuvalt õpiteooriast; haridustehnoloogilise visualiseeritud õpiprotsessi modelleerimine, m-õpe (õppimine pihuarvuti, mobiili jm abil). Osalenud mitmes rahvusvahelises uurimisprogrammis ja projektis (Erasmuse programm, Project STEDE jt) ning õpiprogrammide arendusprojektides (MIKSIKESE õpikeskkond, õpikeskkond "Noor Loodusuurija").

## Teoseid
Üle 30 teaduspublikatsiooni.
*Virtuaalsete õpikeskkondade mudelitest (kaasautor T. Sarapuu). // Kool keset korda ja kaost. Tartu 2001
*Framework for scaffolding the development of problem representations by collaborative design (kaasautor T. Sarapuu). // Designing for change in networked learning environments. Dordrecht 2003
*Collaborative decision-making in synchronous environment from science teachers' and students' viewpoints. // Kasvatusteadused muutuste ajateljel. Tallinn 2004
*Keskkonnaalase otsustamisoskuse kujundamise metoodikaid. // Loodusainete õpetamisest koolis. Tallinn 2005
*Tutor-scaffolding styles of dilemma solving in network-based role-play (kaasautorid T. Sarapuu, E. Lehtinen). // Learning and Instruction 15 (2005) 6
*A comparison of reasoning processes in a collaborative modelling environment: Learning about genetics problems using virtual chat (kaasautor T. Sarapuu). // Int. J. Sci. Education 28 (2006)

## Liikmesus
*2000 European Association for Research on Learning and Instruction (EARLI) liige

## Tunnustus
*2000 Stockholm Channel Award
*2001 Eesti TA teadusauhind
*2005 üliõpilaste teadustööde riiklikult konkursilt preemia sotsiaalteaduste valdkonnas
*2021 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Isiklikku
Kai Pata on sporditreenerite tütar.

Ta on nelja lapse ema.

## Viited

## Välislingid
*
*
Vladimir Paul

**Vladimir Paul** (ka: **Voldemar Paul**, 11. november 1899 Kuressaare – aprill 1955 Canberra, Austraalia) oli Eesti geoloog ja paleontoloog.

## Elulugu
Vladimir Paul oli preester Karp Pauli poeg.

Lõpetas 1918 Tartus Aleksandri Gümnaasiumi, õppis aastast 1920 TÜ-s (vaheaegadega), lõpetas 1930 geoloogia osakonna, geoloogiamagister (1931, TÜ), väitekiri "Rakvere lademe Bryozoa". 

Majanduslikust olukorrast tingitud õpinguvaheaegadel töötas kooliõpetajana, kantseleiametnikuna jm. Ta oli vabadussõdalane. Oli 1931–44 TÜ geoloogia ja mineraloogia kabineti abijõud, assistent ja vanemassistent. Täiendas end 1939 Stockholmis ja Uppsalas (Vilistlaste Kapitali toetusega). Läks 1944 Saksamaale, oli 1946–49 Berliini Ülikooli mineralooogia lektor. Siirdus 1950 Austraaliasse, töötas kuni surmani Canberras Maavarade, Geoloogia ja Geofüüsika Büroos.

## Teadustöö
Uuris Eestis ordoviitsiumi sammalloomi ja devoni kalu.

## Viited

## Teoseid
* Uusi andmeid Rakvere lademe sammalloomade kohta. // EL (1943) 2
* Keskdevoni Heterostiuse kihtide paljandeist Võrtsjärve idakaldal ja neis leiduvaist kalajäänustest. // EL (1939) 4 / 5
* Uusi andmeid Osteolepis'e koljukatuse ja alalõualuu ehitusest. // EL (1940) 3.

## Kirjandus
* Eesti Ajalooarhiiv, toimik 2100-2-806
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Trt, 1994, II, 42
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 86
* Loodusvaatleja 1 (1932), 31.
*
Ernests Paukulis

**Ernests Paukulis** (perenime rööpkujud: **Paukuls**, **Paukul**; 13. detsember (ukj) 1872 Jaunsmiltene vald, Läti – 7. veebruar 1941 Riia) oli läti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Ernests Paukulis oli kaupmehe poeg.

Õppis Riia linnagümnaasiumis, lõpetas 1899 Tartu Veterinaariainstituudi (TVI), veterinaariamagister (1901, TVI), väitekiri "Способы оживления при хлороформном обмирании", veterinaarmeditsiinidoktor (1903, Berni Ülikool; juhendaja professor Hugo Kronecker), väitekiri "Die Zuckungsformen von Kaninchenmuskeln verschiedener Farbe und Struktur". 1907 oli taas Bernis, uuris professor Theodor Langhansi juures atrioventrikulaarkimbu funktsioone ning töötas 1909–1910 Freiburgi ja Würzburgi ülikoolide laborites. Oli 1899–1901 TVI kliiniku assistent, 1901–1902 patoloogilise anatoomia prosektori abi, 1902–1916 üldpatoloogia eradotsent, 1917–1918 erakorraline ja korraline professor, 1919–1920 TÜ loomaarstiteaduskonna üldpatoloogia ja teraapia, farmakoloogia, toksikoloogia ning retseptuuri professor, 1920–1939 Läti Ülikooli meditsiiniteaduskonna üldpatoloogia kateedri juhataja ja professor, 1920–1922 ühtlasi ka veterinaarmeditsiiniteaduskonna dekaan.

Ernests Paukulis suri 7. veebruaril 1941 Riias, ta maeti Riia metsakalmistule.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: veterinaarpatoloogia ja füsioloogia; uuris ühena esimestest loomade kasvajate histogeneesi. Tartu perioodil avaldas 19 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* К казуистике и гистогенезу гладкомышечных новообразований желудочно-кишечного канала. // Ж. научн. и практ. вет. мед. Юрьевского Вет. инст-та 1 (1906)
* Le faisceau atrioventriculaire. // Comptes rendus de séancen de la Societé de Biologie 65 (1909)
* Die formate Genese der abdominalen Nebenlungen. // Archiw für wissenschaftliche und praktische Tierheilkunde 39 (1913)
* Железистые образования в гладкомышечной опухоле матки у собак. // Ж. научн. и практ. вет. мед. Юрьевского Вет. инст-та 9 (1916)
* Infekcija un imunitāte. Rīga, 1935
* Vispārīgās patoloģijas pamati. Rīga, 1939

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1931) 4/5, 131, 162–163
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, I, 4
* Latviešu konversācijas vārdnīca. XVI. Riga, 1937/1938, 31268–31270
* Виксна A. A. Первые латышские ветеринарныє врачи (до 1900 г.). // Из истории медицины. XIII. Рига, 1983, 97
*
Paul Paulsohn

**Paul Paulsohn** (sündinud 18. sajandil) oli Eesti arstiteadlane.

## Elulugu
Paul Paulsohn oli möldri poeg.

Ta oli sõjaväearsti õpilane, õppis Tartu linnakoolis, lõpetas Halle Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (1747, Halle Ülikool), väitekiri "De methodo generalioli morbos chronicos tractandi". Paulsohn oli praktiseeriv arst Tartus ja Tartu ümbruses, kasutas esimesena Liivimaal raviks elektrit. 1755 määrati ta sõjaväearstiks Soome diviisi, oli arstina sõjas Preisimaa vastu, hiljem tegutses arstina Peterburis ja Ukrainas.

## Viited

## Kirjandus
* Brennsohn, I. Die Aerzte Livlands von den ältesten Zeiten bis zur Gegenwart. Riga, 1905, 313
* Русский Біографический Словарь (Павелъ-Петръ). С. Петербургъ, 1902, 405.
*
Jaan Past

**Jaan Past** (sündinud 2. novembril 1939 Narvas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Jaan Past on ametniku poeg.

Lõpetas 1958 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1963 TPI elektriinseneri erialal, tehnikakandidaat (1989, Leningradi Tehnoloogiainstituut), väitekiri "Импульсные методы в спектроскопии ЯМР и ИЦР высокого разрешения". Täiendas end 1978 USA-s, 1982 ja 1984 Saksamaal. Oli 1962–1980 Küberneetika Instituudi insener, vaneminsener, nooremteadur ja grupijuht, 1980–1986 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi grupijuht, 1980– vanemteadur.

## Teadustöö
Osales aastast 1959 tuumamagnetresonants- (TMR-) spektromeetrite väljatöötamises. 1965 Küberneetika Instituudis valminud unikaalne TMR- (topeltresonants-) spektromeeter oli baasiks arvukatele esmauuringutele heterotuumade TMR vallas. Tegelenud TMR-eksperimendi automatiseerimise ja ''on-line''-arvutustehnika rakendamisega, uurinud laiaribalisi mõõtemeetodeid Fourier' ja Hadamardi teisenduste baasil. Osalenud ioontsüklotronresonants-spektromeetria mõõtetehnika täiustamises, mille tulemusena saavutati 1984 rekordtäpsus neutriino massi ülemväärtuse hindamisel. Töötanud luukoe elektronmagnetresonantsi spektritel baseeruva isikudosimeetria metoodika arendamisel. Olnud konsultandiks Tallinna Diagnostikakeskuse magnetresonantstomograafia osakonna rajamisel. Osaleb tahke keha ülikiirel rotatsioonil põhinevate TMR mõõtemeetodite arendamisel ja vastavate andurite konstrueerimisel, mis on kasutusel ka mitmetes juhtivates TMR laborites USA-s, Šveitsis, Saksamaal, Suurbritannias, Hollandis ja Kanadas. Nõukogude Eesti preemia (1972, kollektiivis), Eesti Vabariigi teaduspreemia (2006, kollektiivis). Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Исследование строения анионов алифатических нитросоединений методом ЯМР на ядрах C13, N14 и O17 (kaasautor). // Изв. АН СССР. Сер. Хим. 5 (1971)
* Precise 3H-3He mass difference for neutrino mass determination (kaasautor). // Phys. Rev. Lett. 54 (1985)
* Paramagnetic resonance in tooth enamel created by ultraviolet light (kaasautor). // Appl. Radiat. Isot. 47 (1996)
* Ramped-speed cross polarization MAS NMR (kaasautorid A. Samoson ja T. Tuherm). // J. Magn. Reson. 149 (2001)
* Rotation sweep NMR (kaasautorid A. Samoson ja T. Tuherm). // Chem. Phys. Lett. 365 (2002)
* New horizons for magic-angle spinning NMR (kaasautor). // Topics in Current Chemistry 246 (2005)
* Probehead for nmr spectometer (kaasautor). // United States Patent Application 20050162164 (2005)
* New opportunities for double rotation NMR of half-integer quadrupolar nuclei (kaasautor). // J. Magn. Reson. 178 (2006)
* Ülikiire proovirotatsiooni tehnika arendamine (kaasautor). // Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2006. Tallinn, 2006
* Tuumamagnetresonants Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis (kaasautor A. Samoson). // Teadusmõte Eestis. Täppisteadused. Tallinn, 2006.

## Kirjandus
* Eesti Vabariigi teaduspreemiad 2006, 26.
* 

## Välislingid
*
Olavi Paulus

**Olavi Paulus** (sündinud 5. augustil 1940 Haapsalus) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1959. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1964. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna, oli 1967–1971 samas aspirantuuris, tehnikakandidaat (1972, TPI), väitekiri "Исследование рабочих режимов микрофильтров при предварительной механической очистке сточных вод". 

Oli 1966–1967 TPI sanitaar-tehnika probleemlabori vaneminsener, 1971–1977 vanemteadur, 1978–1980 teadussekretär, 1980–1992 TPI teadusliku uurimise sektori teadussekretär, 1992–1993 teadusosakonna juhataja, 1993–2000 TTÜ tehnika- ja kinnisvaraosakonna juhataja, 2000–2001 haldusprorektori nõunik, 2001– tehnika- ja kinnisvaraosakonna spetsialist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: heitvete mehaaniline puhastamine. 16 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Применение микрофильтров для первичной очистки хозяйственно-бытовых сточных вод. // TPI Toimetised. A. 309 (1971)
* Вопросы очистки шламовых вод торфобрикетных предприятий (kaasautor). // TPI Toimetised 348 (1973)
* Исследование механической очистки сточных вод гидролизного завода на лабораторной установке и опытном микрофильтре. // TPI Toimetised 445 (1978).

## Isiklikku
Olavi Paulus on teenistuja poeg ja Tiiu Pauluse abikaasa.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 408
*
Tiiu Paulus

**Tiiu Paulus** (aastani 1971 **Tiiu Hallik**; 22. juuni 1941 Torma vald, Tartumaa – 18. märts 2017) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Tiiu Paulus oli talupoja tütar ja Olavi Pauluse abikaasa.

Lõpetas 1959 Tapa Keskkooli, 1964 TPI majandusteaduskonna, oli 1966–1969 Moskva Majandusstatistika Instituudi aspirant, majanduskandidaat (1969, samas), väitekiri "Вопросы механизированной обработки информации по учету и калкулированию себестоймости (на примере кабельной промышленности СССР". Täiendas end 1994 Islandis ja 1995, 1997 Rootsis. 

Oli 1964–1966 TPI raamatupidamise ja statistika kateedri vanemlaborant, 1969–1970 assistent, 1970–1975 NSV Liidu Rahandusministeeriumi Teadusliku Uurimise Instituudi (TUI) vanemteadur, 1975–1992 Eesti NSV Rahandusministeeriumi informaatika- ja arvutuskeskuse vanemteadur, 1992–1999 EV Rahandusministeeriumi talituse juhataja. Aastast 2000 pensionil.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: riigiraamatupidamine ja andmetöötlus. 14 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
*О вопросах исследования и клссификации экономической информации. // Экономический анализ. Трт, 1967
*Построение и анализ информационной модели учета затрат на производство и калкулирование себестоймости продукции. // Техника органзации, учет и анализ. III. Тлн., 1969
*Учет затрат на производство и калкулирование себестоймости в условиях автоматизированной системы управления производством. // Вычислительная техника в народном хозяйстве Молдавской ССР. Кишинев, 1970
*Концепция автоматизированной системы финансовых расчетов (kaasautor). М., 1973
*Техническое задание на разработку автоматизированной системы финансовых расчетов (kaasautor). M., 1974

## Viited

## Välislingid
*
Juss Pavelson

**Juss Pavelson** (sündinud 13. novembril 1948 Tallinnas) on eesti merefüüsik.

## Elulugu
Lõpetas aastal 1967 Tallinna 1. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, Ph.D. (loodus- ja täppisteadused, 2005, TTÜ), väitekiri "Mesoscale physical processes and the relaled impact on the summer nutrient fields and phytoplankton blooms in the western Gulf of Finland" (Tallinn, 2005). Oli 1972–1990 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi (TEFI) insener, nooremteadur, grupijuht ja teadur, 1990–1992 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi teadur, 1992–2000 Keskkonnaministeeriumi Eesti Mereinstituudi teadur (ühtlasi töötas 1992–1999 periooditi Soome Mereuurimise Instituudis ja 1994 Liverpooli Ülikoolis), 2001–2002 TÜ Eesti Mereinstituudi teadur, 2002–2005 TTÜ Meresüsteemide Instituudi teadur, 2005– vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: turbulentne difusioon meres, mesomastaapsete füüsikaliste protsesside eksperimentaaluuringud Läänemeres ja Põhja-Atlandi ookeanil, nende protsesside mõju suvistele fütoplanktoni (peamiselt sinivetikate) massõitsengutele ja toitainete jaotusele. Osalenud aastatel 1976–1999 rohkem kui 40 Läänemerel ja Põhja-Atlandil toimunud ekspeditsioonil ning mitmes rahvusvahelises uurimisprojektis. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Initiation of cyanobacterial blooms in a frontal region at the entrance to the Gulf of Finland, Baltic Sea (kaasautor). // Limnology and Oceanography 41 (1996)
* Quasi-permanent density front at the entrance to the Gulf of Finland: response to wind forcing (kaasautor). // Continental Shelf Res. 7 (1997)
* Development of a subsurface chlorophyll maximum at the entrance to the Gulf of Finland, Baltic Sea (kaasautor). // Limnology and Oceanography 43 (1998)
* Chlorophyll distribution patchiness caused by hydrodynamical processes: a case study in the Baltic Sea (kaasautor). // ICES J. Marine Sci. 56 (1999)
* Development of a deep chlorophyll maximum of Heterocapsa triquetra Ehrenb. at the entrance to the Gulf of Finland (kaasautor). // Limnology and Oceanography 48 (2003).

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*
Hermann Pauts

**Hermann Pauts** (7. september 1915 Leisi vald, Saaremaa – 7. juuni 1991 Tartu) oli eesti majandusteadlane ja kaubandusorganisaator.

## Elulugu
Hermann Pauts oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1934. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi, 1948. aastal TPI majandusteaduskonna kaubandusökonoomia erialal, majanduskandidaat (1963, TÜ), väitekiri "Kodanliku Eesti väliskaubandus imperialismi süsteemis". Oli 1935–44 Tallinna Konduktorite Reservi konduktor, 1948–52 TPI kaubandusökonoomia kateedri assistent, 1952–65 TPI ja TÜ sama kateedri vanemõpetaja, 1965–67 TÜ sama kateedri dotsent, 1967–74 TÜ kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri juhataja, 1974–81 dotsent, aastast 1981 pensionil. Õpetas kaubanduse organiseerimist ja tehnikat, kujundas TÜ-s kaubatundmise eriala, koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kaubanduse organiseerimine. 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Jaekaubanduse kujundamise ja planeerimise alused. Tartu, 1967, 2. trükk 1971
* Tarbijate täiendava teenindamise vormidest kaubanduses. // Uut kaubanduses 5 (1977)
* TRÜ majandusteaduskonna ajaloost ja tänapäevast. Tallinn, 1980.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Trt, 1994, III, 314
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 331
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 356
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 303, 304
*
Henno Pavelson

**Henno Pavelson** (21. juuli 1926 Tallinn – 4. mai 2000 Tallinn) oli eesti majandus- ja tehnikateadlane.

## Elulugu
Henno Pavelson oli töölise poeg.

Õppis 1947–51 TPI-s, lõpetas 1955 Leningradi Kaugõppe Industriaalinstituudi tselluloosi- ja paberitööstuse tehnoloogia insenerina, 1966–70 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi mittestatsionaarne aspirant, majanduskandidaat (1971, Eesti TA), väitekiri "Võimalustest tootmisvõimsuste kasutamise parandamiseks pidevalt töötavates tootmissüsteemides". Oli 1952–53 Maardu Keemiakombinaadi vahetuseülem, 1953–59 Tallinna Tselluloosi- ja Paberikombinaadi brigadir, vahetuseülem ja tsehhijuhataja, 1959–63 ENSV RMN osakonnajuhataja, 1963–71 Kehra Tselluloosi- ja Paberikombinaadi direktor, 1971–79  Eesti Paberitööstus peainsener, 1979–81 TPI töökaitse kateedri vanemõpetaja, 1981–92 dotsent, ühtlasi 1982–92 ka kateedri juhataja, 1992–95 TTÜ polümeermaterjalide instituudi dotsent. Lugenud elektriohutust, koostanud õppevahendeid.

## Viited

## Teoseid
* Elektriohutus. 2. Elektriohutuste vältimise tehnilised abinõud. Tallinn, 1985.

## Kirjandus
*Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 187, 333, 353, 498
*
Aino Paves

**Aino Paves** (aastani 1956 **Aino Põdra**; 9. august 1931 Kõrgesaare vald Läänemaa – 26. august 2024) oli eesti arstiteadlane.

## Elulugu
Aino Paves oli metsapraakeri tütar, Harri Pavese abikaasa ja Heiti Pavese ema.

Lõpetas 1950 Rakvere 1. Keskkooli, 1956 TRÜ arstiteaduskonna, 1968 TRÜ aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1972, TRÜ), väitekiri "Vedeliku ja valgu transkapillaarse vahetuse tasakaalu muutustest ägeda pneumooniaga varaealistel lastel". 

Oli 1956–64 Tartu Linna Kliinilise Haigla lastearst, 1968–81 TRÜ pediaatria kateedri assistent, 1981–92 dotsent ja 1985–91 ka kateedri juhataja, 1992–97 TÜ lastekliiniku dotsent.

Õpetanud peamiselt lastehaigusi, sh kardioreumatoloogiat, propedeutikat ja hospitaalpediaatriat; koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: lapseea südame-veresoonkonna- ja liigesehaigused. Olnud mitme üleliidulise uurimisprogrammi Eesti-poolne juhendaja. Uurinud südame-veresoonkonna haiguste riskitegureid eesti lastel koostöös Helsingi Ülikooli pediaatritega. Uurinud ka lastehaiguste õpetamise ajalugu. Olnud 1983–1994 TÜ arstiteaduskonna nõukogu teadussekretär, mitme nõukogu ja komisjoni liige. Eesti Lastearstide Seltsi (1956), Eesti Kardioloogide Seltsi (1976) ja Eesti Reumatoloogide Seltsi 1979) liige. Üle 80 teaduspublikatsiooni, sh 10 õppevahendit.
## Tunnustus
1996–1997 Tartu Ülikooli medal

## Viited

## Teoseid
* Lapse tervishoid (kaasautor). Tallinn, 1967
* 3. trükk 1981
* Об изменениях содержания белков крови у детей раннего возраста, больных острой пневмонией и бронхитом. // Уч. зап. ТГУ 373 (1975)
* Электрокардиографические изменения при вирусном миокардите у детей (kaasautor). // Уч. зап. ТГУ 496 (1979)
* Reuma lapseeas (kaasautor L. Tamm). Tartu, 1980, 2. trükk 1986
* L. Kavasaki sündroom ehk äge lümfomukokutaanne sündroom (kaasautor Lia Sildver). // NET (1986) 6
* Lastehaigused (kaasautor). Tallinn, 1993
* Kardiomüopaatia Duchenne'i ja Beckeri tüüpi lihasdüstroofiaga lastel (kaasautor). // EA (1999) 2.

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 109
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 127
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 269
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 893–894
*
Ülle Pechter

**Ülle Pechter** (aastani 1982 **Ülle Purga**; sündinud 31. märtsil 1959 Tartus) on eesti arstiteadlane ja taastusarst.

## Elulugu
Ülle Pechter on arsti tütar.

Lõpetas 1977. aastal Tallinna 7. Keskkooli, 1983 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonna, aastatel 1995–2003 oli Tartu Ülikooli (TÜ) taastusravi doktorant, meditsiinidoktor (2004, TÜ), väitekiri "Progression prevention strategies in chronic renal failure and hypertension. An experimental and clinical study" (Tartu, 2004). 

Oli 1983–1984 Tallinna Lastehaigla intern ja 1999–2001 Tartu Ülikooli perearstiteaduse resident, 1984–1991 Tartu Kliinilise Lastehaigla pediaater, 1993–1995 Tartu Ülikooli Kliinikumi (TÜK) üldarst, 1995–1999 Tõrvandi Perearsti Vastuvõtu ja 2000–2004 Tartu Jakobi Terapeutikumi taastusarst, 2003–2006 Tartu Ülikooli sisekliiniku nefroloogia teadur, ühtlasi aastast 2005 TÜK spordimeditsiini ja taastusravi kliiniku taastusarst, aastast 2007 Tartu Ülikooli polikliiniku teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: krooniliste, multifaktoriliste haiguste, eriti kroonilise neeruhaiguse epidemioloogia; krooniliste haigustega kaasnevate kahjustuste hindamine biokeemilisel ja morfoloogilisel tasandil; taastusravi võimalused krooniliste haiguste kulu mõjutamisel. Society of European Classical Natural Medicine (ESCNM; 1994), International Society of Anthroposophical Physiciansi (1996), Eesti Hüpertensiooni Ühingu (200), Eesti Nefroloogide Seltsi (2002) ja Eesti Taastusarstide Seltsi liige (2003). 30 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Oksüdatiivse stressi staatus sekundaarse hüpertensiooni eksperimentaalsel mudelil (kaasautor). // EA 2001) 9
* Beneficial effects of water-based exercise in patients with chronic kidney disease. // Int. J. Rehabilit. Res. 26 (2003) 2: Kroonilise neerupuudulikkusega haigete kompleksse taastusravi võimalusi (kaasautorid M. Ots, J. Maaroos). // EA (2003) 2
* Effects of Losartan on the oxydative status in early stage of experimental renal failure (kaasautor). // Nephron Exp. Nephrol. 97 (2004) 2
* Mikroalbuminuuria – südame- ja veresoonkonnahaiguse riski näitaja (kaasautor M. Rosenberg). // EA (2007) 7.

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*
Milli-Irene Pedajas

**Milli-Irene Pedajas** (aastani 1956 **Milli-Irene Ploompuu**; 16. august 1933 Tsooru, Võrumaa – 8. oktoober 1991 Tallinn) oli eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Milli-Irene Pedajas oli talupidaja tütar. Tema vanemad olid Jakob Ploompuu ja Anna Ploompuu (Lust).

Ta lõpetas 1953. aastal Tartu Õpetajate Instituudi. Õppis 1956–1958 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna raamatukogunduse ja bibliograafia osakonnas, lõpetas 1964 Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. Aastatel 1969–1973 oli aspirantuuris, 1973. aastal kaitses TRÜ-s pedagoogikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Mõningate arengufaktorite osa õpetaja professionaalses adaptatsioonis" (juhendaja Enn Koemets). 

Perioodil 1953–1958 töötas ta Ahjal ja Vastse-Kuustes õpetajana ning oli Põlva rajooniraamatukogu juhataja. 1957. aastal Põlva rajooni ajalehes Koit ilmunud artiklis kutsus kutsus ta üles murdekeelt välja juurima. Aastatel 1958–1962 oli ta Põlvas ajalehe Koit ajakirjanik ja 1963 Põltsamaal ajakirjanik. Aastatel 1963–1969 oli ta Viljandi rajooni koolide inspektor, 1973–1975 Tartu Riikliku Ülikooli pedagoogika kateedri vanemõpetaja ja vanemteadur. 1976. aastast Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja psühholoogia kateedri dotsent, 1986–1991 TPedI haridusjuhtide ettevalmistus- ja täiendusteaduskonna andragoogika kateedri dotsent, 1986. aastast ka TPedI kultuuriteaduskonna dekaani kohusetäitja, 1991. aastast professor. Ta õpetas pedagoogika üldkursust, andragoogikat, õpetaja psühholoogiat ja koostas õppevahendeid.

1956. aastal abiellus ta August Pedajasega, kellega tal sündis kaks poega.

Milli-Irene Pedajas suri kollagenoosi ja vaskuliidi tagajärjel.

## Teadustöö
Ta uuris õpetaja erialast ja pedagoogilist ettevalmistust, kutsekohanemist, töökultuuri ja töö efektiivsust. Üle saja publikatsiooni.

### Publikatsioone
* Õpetaja efektiivsuse määrang. Nõukogude Kool, 1971, 7
* Õpetajakutse iseärasustest. Nõukogude Kool, 1977, 6
* Õpetajast õpetajale. Tallinn, 1979
* Kutsekohanemise fenomen kõrgkooli pedagoogikas. Tallinn, 1982
* Täienduspedagoogika aktuaalseid probleeme. Tallinn, 1982
* Üliõpilased õpetajaks. Tallinn, 1983
* Noorele õpetajale (kaasautor). Tallinn, 1985
* Eesti NSV õpetajate psühholoogilised karakteristikud. Tallinn, 1988
* Kreedo. Tallinn, 1991.

## Tunnustus
*1988 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, 473
* Eesti entsüklopeedia 14 kd, lk 363
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, lk 246
* Virkus, Rein. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, lk-d 22, 51, 53, 62, 69, 87.
*
Ülo Peda

**Ülo Peda** (sündinud 2. oktoobril 1942 Tartus) on eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Ülo Peda on töölise poeg.

Lõpetas 1961 Tartu 7. Keskkooli, 1969 EPA veterinaariateaduskonna, veterinaariamagister (1997, EPMÜ), väitekiri "Maksa valgusünteesi ja ekskretoorse funktsiooni hindamine maksakahjustuste varajaseks diagnoosimiseks suuretoodangulistel lehmadel". Täiendas end 1991 Juhtimise Kõrgema Kooli kursustel  alal. Oli 1969 Tartu Lihakombinaadi veterinaararst, 1969–78 Jõgeva Näidissovhoosi peaveterinaararst, 1978–79 EPA sise- ja nakkushaiguste kateedri vanemteadur, 1979–81 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) ainevahetuse uurimise labori vanemveterinaararst, 1981–88 vanemteadur, 1988–90 teadur, 1990–99 labori juhataja, 1999– Taimetoodangu Inspektsiooni Tartu büroo peainspektor.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: lüpsilehmade ainevahetus, maksakahjustuste diagnoosimine ja profülaktika. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* О поражении печени у коров (kaasautor). // Теоретические и практические вопросы ветеринарии. I. Tartu, 1979
* Ainevahetuslikust seisundist ja meetoditest selle hindamisel põllumajandusloomadel. // Veterinaaria ‘93. I. Tartu, 1993.

## Kirjandus
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 62
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, II, 206
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 76
*
Ellen Pedak

**Ellen-Olinde Pedak** (kuni 16. juunini 1936 Ellen-Olinde Seimann, 1955. aastani **Ellen-Olinde Saluvee**; 10. august 1930 Pärnu – 16. juuli 2022) oli eesti keemik.

## Elulugu
Ellen Pedak oli õpetajate (Johan Saluvee ja Olinde-Marie Saluvee) tütar ja Evald Pedaku abikaasa.

Lõpetas 1949 Pärnu 2. Keskkooli, 1955 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, 1969 aspirantuuri, keemiakandidaat (1980, TÜ), väitekiri "О физико-химической природе центров люминесценции в сульфидах кальция, стронция и бария, активированных медью и серебром". Oli 1955–1966 TÜ analüütilise keemia kateedri assistent, 1969–1976 noorem- ja 1976–1979 vanemteadur, 1979–1992 assistent, 1993–1995 keemilise füüsika instituudi lektor. Õpetas analüütilise keemia, spektraalanalüüsi ja mikroanalüüsi kursusi; koostas õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurinud kristallfosfooride füüsikalist keemiat ja luminestsentsi probleeme. Rinnamärk "NSVL leidur" (1987). Üle 65 teaduspublikatsiooni, 5 autoritunnistust.

## Viited

## Teoseid
* О синтезе сульфидов щелочноземельных металлов (kaasautor) // Ж. прикл. химии (1972) 45
* A New Material for Thermoluminescence Dosimetry (kaasautor). // Abstr. 4th Int. Conf. on Luminescence Dosimetry. Krakow, 1974
* Different Eu-centres in CaS:Eu, Cl (kaasautor). // Radiation Measurements 24 (1995)
* EPR of V centres in plastically deformed CaS (kaasautor). // J. Phys. Chem. Solids 57 (1996)
* F-c centres in plastically deformed CaS polycristals (kaasautor). // Phys. Stat. Sol. (B). 208 (1998).

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 300
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 127
*
Lembit Pedak

**Lembit Pedak** (kuni 9. detsember 1936 **Lembit Villemson**; 13. juunil 1923 Abja vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 21. mai 2008) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Lembit Pedak on talupidaja poeg.

Lõpetas 1948. aastal Tallinna Rahanduse ja Krediidi Tehnikumi ja 1955. aastal Üleliidulise Kaugõppe Rahanduse Instituudi, majanduskandidaat (1965, Eesti TA), väitekiri "Ehitusettevõtete lisakulude alandamine ehitustegevuse organisatsioonilise struktuuri ja juhtimismeetodi täiustamise teel (Eesti NSV tingimustes)". 

Oli 1965–1966 TPI tööstuse juhtimise ja plaanimise kateedri vanemõpetaja, 1966–1973 dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: rahvamajanduse planeerimine, regionaalplaneerimine, tööstusökonoomika.

## Teoseid
* NSV Liidu rahvamajanduse planeerimine I. Tallinn 1969
* Territoriaalplaneerimise efektiivsuse tõstmise põhiprobleemid tööstuse ja rahvamajanduse juhtimise kaasaegsetes tingimustes. Tallinn 1970

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 346, 498

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Evald Pedak

**Evald Pedak** (18. aprill 1931 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 6. august 2017) on eesti keemik ja loomakasvatusteadlane.

## Elulugu
Evald Pedak on talupidaja poeg ja Ellen Pedaku abikaasa.

Lõpetas 1950 Põltsamaa Keskkooli, 1955 TÜ keemiaosakonna, 1961 sihtaspirantuuri Leningradi Riiklikus Ülikoolis, põllumajanduskandidaat (1981, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI)), väitekiri "Аминокислотный состав кормов и его влияние на свободные аминокислоты плазмы крови ". Oli 1955–58 TÜ analüütilise keemia kateedri vanemlaborant, 1958–59 assistent, 1961–65 ELVI biokeemia ja füsioloogia labori nooremteadur, 1965–67 juhataja kohusetäitja, 1967–77 keemia labori juhataja, 1977–94 söötade uurimise labori juhataja, 1994–2000 EPMÜ loomakasvatuse instituudi vanemteadur.

## Teadustöö
Uurinud toiduainete, söötade jt bioloogiliste materjalide koostist ja toiteväärtust. Medal "Kalevipoeg kündmas" (1991). Üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
*Termilise töötlemise mõju muljutud kaera kuivaine ja mõnede aminohapete lõhustumisele veise vatsas (kaasautorid A. Kaasik, H. Kask). // Agraarteadus 4/2000
*Teraviljade kuivaine ja proteiini (mõnede aminohapete) lõhustumine erinevate töötlemisviiside korral (kaasautorid A. Kaasik, H. Kask). // Agraarteadus 5/2002

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 300
*ajakiri "Agraarteadus" 2/1991
*Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn 1992 44, 122
*Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu 1996, 76

## Välislingid
*
Imant Pedaste

**Imant Pedaste** (aastani 1935 **Imant Roth**, 7. aprill 1899 Aakre vald, Tartumaa – 21. aprill 1985 Eesti) oli eesti keemik.

## Elulugu
Imant Pedaste oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1918 Tartu Kommertskooli, 1926 Tartu Ülikooli keemiaosakonna, keemiamagister (1926, TÜ), väitekiri "Eesti põlevkivi (kukersiidi) tõrva ja tõrvast destilleeritud fraktsioonide uurimine pigiolluste sisalduse kohta ja nende hulga muutumine temperatuuriga ja destilleerimise kestvusega", keemiakandidaat (ümber atesteeritud 1947). 1926–1927 õppis TÜ põllumajandusteaduskonnas. Oli 1919 Vabadussõjas, seejärel aastani 1928 TÜ mullateaduse kabineti assistent, aastast 1928 Jäneda põllutöökeskkooli õpetaja, hiljem Kohtla-Järvel põlevkivikeemik ning Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) piimanduse, lihaproduktide uurimise ja keemialabori vanemteadur.

## Teadustöö
Uuris Eesti põlevkivitõrva ja selle destillatsioonisaadusi.

## Teoseid
* Lõhkeained ja nende kasutamine põllumajanduses. Tallinn, 1937.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 44.
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Trt, 1994, II, 27
*
Harri Paves

**Harri Paves** (sündinud 26. juunil 1930 Valgas) on eesti metsateadlane.

## Elulugu
Harri Paves on äriteenija poeg, Aino Pavese abikaasa ja Heiti Pavese isa.

Lõpetas 1949 Valga 1. Keskkooli, 1954 EPA metsanduse ja maaparanduse teaduskonna, aspirantuuri 1962, põllumajanduskandidaat (1964, ZBI), väitekiri "Lehis Eesti NSV-s". 

Oli 1954–1959 EPA metsandusteaduskonna vanemlaborant, 1963–1970 Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMI) labori vaneminsener ja nooremteadur, 1970–1971 EMI Katse-Puukooli direktor, 1972–1994 EMI vanemteadur, 1994–1996 Eesti Metsaaretuskeskuse insener.

## Teadustöö
Uurimistegevuse põhisuund: võõrpuuliikide, eeskätt lehiseliikide introduktsioon ja kasvatamine Eestis, vegetatiivsete (poogitud) okaspuuseemlate rajamine ja majandamine. Juhendanud suuremahuliste geograafiliste okaspuukatsekultuuride istutamist. Oli 1976–1995 Metsamajandusee ja Looduskaitse Ministeeriumi dendroloogiaringi (aastast 1993 Eesti Dendroloogia Selts) teadussekretär, 1991–1997 Eesti Looduseuurijate Seltsi (LUS-i) presiidiumi liige.

## Teoseid
Artiklite kogumike "Krahv Friedrich Berg ja mets" (Tallinn, 1995) toimetaja ning "Lehis: metsa ja pargipuu" (Tartu, 2004) kaasautor ja toimetaja. Üle 60 teaduspublikatsiooni.
* Metsamajandus Eesti NSV-s. Tallinn 1967
* Eestis kasvavad lehised. Tartu 1971
* Lehisevähk vegetatiivses seemlas. // Metsanduslikud uurimused XIX (1984)

## Viited

## Kirjandus
* Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1997. Tartu 1997, 65
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsandusteaduskond 1951–1958. Tartu 2001, 41-42
* Kurm, M. Lehiste uurija Harri Paves 75. // Eesti Mets (2005) 3, 56

## Välislingid
*
Tiia Pedastsaar

**Tiia Pedastsaar** (aastani 1976 **Tiia Pitkäärt**; sündinud 13. oktoobril 1948 Pärsti vallas Viljandimaal) on eesti pedagoogikateadlane.

## Elulugu
Tiia Pedastsaar on kolhoosniku tütar.

Lõpetas 1967 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna, 1977 aspirantuuri samas, , pedagoogikakandidaat (1984, TRÜ), väitekiri "Формирование картографических умений учащихся общеобразовательных средних школ". Oli 1978–1986 TRÜ pedagoogikakateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1987–1991 dotsent, Tartu Ülikooli 1991–1995 pedagoogikakeskuse dotsent, 1996–2000 pedagoogikaosakonna dotsent, 2001–2004 Tartu Ülikooli haridusteaduskonna pedagoogikaosakonna dotsent, 2004– Tartu Ülikooli Kultuuriakadeemia dotsent. Koostanud arvukalt õpikuid jm õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: didaktika – õpi- ja kaardilugemisoskuste kujundamine geograafia õpetamisel. Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi ja Eesti Geograafia Seltsi (EGS-i) liige. Üle 40 teaduspublikatsiooni, sh õpikud ja õppevahendid.

## Tunnustus

* 2009 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Kartograafiliste oskuste kujundamisest NSV Liidu majandusgeograafia õpetamisel. // EGS-i aastaraamat (1986) 21
* Geograafia kordamis- ja kontrollülesanded VIII klassile (kaasautor H. Tiits). Tallinn, 1987
* Kodulugu. Lugemik II klassile. Eesti keele katseõpik süvaõppega vene õppekeelega koolidele. Tartu, 1993
* Õppeained tänase õpilase väärtuste skaalal (kaasautor L. Vassiltšenko). // Kasvatus ja aated. Tartu, 2001
* From monolingual to bilingual russian schools in Estonia 1993–2000: problems and perspectives (kaasautor). // The challenge of the Russian minority. Tartu, 2002.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 473
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 127
*
Tõivu Pedokand

**Tõivu Pedokand** (7. veebruar 1938 Mehikoorma vald, Tartumaa – 18. august 2021) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas 1956. aastal Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Tehnikumi ja 1967. aastal Leningradi Polütehnilise Instituudi insener-metallurgi erialal; aastatel 1972–1975 oli samas aspirant, tehnikakandidaat (1977, samas), väitekiri käsitles magneesiumi ja tema lisandite käitumist elektrokeemilises protsessis sulatatud soolades madalatel temperatuuridel. Täiendas end 1983. aastal Moskva Terase Instituudis. 

Oli aastatel 1957–1961 Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadi tehnik-mehaanik, 1967–1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi metallide tehnoloogia kateedri õppejõud, 1969–1972 ja 1975–1983 TPI Kohtla-Järve filiaali lektor, 1983. aastast Jõgeva Näidissovhoosi (hiljem riigimajand) juhtivinsener ja dispetšer.

## Teadustöö
Uurinud magneesiumi ja tema lisandite käitumist elektrokeemilises protsessis sulatatud soolades madalatel temperatuuridel, korrosiooniprobleeme. 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Термодинамическое исследование сплавов магния с цинком в твердом состоянии. // Тр. ЛПИ 348 (1976) 34
* Анодное растворение сплава MgZn2. // Изв. выш. уч. заведений. Цветная металлургия. 1. (1979) 68.

## Isiklikku
Tõivu Pedokand oli talupidaja poeg.

## Viited

## Kirjandus
*
Margus Peeba

**Margus Peeba** (sündinud 16. mail 1963 Tallinnas) on eesti arstiteadlane ja invasiivkardioloog.

## Elulugu
Margus Peeba on teenistuja poeg.

Lõpetas 1981 Tallinna 44. Keskkooli, 1987 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, oli 1987–1990 Tartu Ülikooli aspirant, meditsiinikandidaat (1990, TÜ), väitekiri "Рестеноз после чрескожной транслюминальной коронарной ангиопластики". Aastatel 1990–1991 oli Tallinna Kiirabihaigla Südamekeskuse arst, aastast 2001 Põhja-Eesti Regionaalhaigla (PERH) kardioangiograafia arst.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: koronaarpatoloogia. 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Повторная чрескожная транслюминальная ангиопластика при рестенозах коронарных артерий (kaasautor). // Кардиология (1987) 6
* Restenoosi probleem pärast koronaarangioplastikat (kaasautor). // NET (1988) 2
* Mitmikdilatatsioon pärgarterite hulgistenooside korral (kaasautor). // EA (1990) 4
* Koronaarangioplastika Eestis: muutused kaheksa viimase aasta jooksul (kaasautor). // EA (1994) 6
* PICA after coronary artery bypass surgery (kaasautorid J. Eha, T. Serka). // Cardial Interventions. Myocardical Ischemia. Tallinn, 1999.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 127
* Eesti Arstn(1991) 3, 217–218
*
Eva Peebo

**Eva Peebo** (5. mai 1937 – 18. detsember 2022) oli eesti treener ja spordipedagoog.

## Haridus ja töökäik
Eva Peebo sündis Rakveres.

Lõpetas 1954. aastal Tallinna Kehakultuuritehnikumi ning 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 1967.–1970. aastal jätkas Peebo õpinguid Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuriteaduskonna aspirantuuris ja kaitses 1972. aastal pedagoogikakandidaadi väitekirja "Intensiivsema ja mitmekülgsema kehalise kasvatuse mõjust koolieelikute arengule". 

Peebo töötas 1957–1967 Tartu Riikliku Ülikooli võimlemise kateedri vanemlaborandina, 1970–1974 kehalise kasvatuse ja spordi kateedri õpetajana, 1974–1978 vanemõpetajana, 1978–1980 spordimeditsiini ja ravikehakultuuri kateedri assistendina, 1980–1981 Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi (ÜMPI) nooremteadur. Ta on õpetanud kehalise kasvatuse teooriat, ravivõimlemist ja ravikehakultuuri, koostanud õppevahendeid ja koolitanud teisi spordipedagooge.

Aastatel 1987–2006 töötas Peebo Värska Gümnaasiumis kehalise kasvatuse õpetajana.

## Teadustöö ja publikatsioonid
Peebo uurimisvaldkond oli kehalise kasvatuse teooria ja praktika. Ta on avaldanud üle 20 teaduspublikatsiooni.

* Tasakaaluharjutuste õpetamise metoodikast poomil. Tartu, 1958

* Kehalisest kasvatusest eelkoolieas. Tartu, 1974
* О влиянии разнообразного и интенсивного физического воспитания на волевые качества дошкольников (kaasautor S. Oja). // Уч. зап. ТГУ 395 (1976)
* Mitmekesisemate harjutuste ja erisuguse intensiivsusega võimlemistundide mõjust kesk- ja vanemaealiste naiste vaimsele töövõimele. // TÜ Toim 511 (1980).

## Tunnustus
*2009 Räpina valla spordi elutööpreemia.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 109
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 127
*
Jaak Peebo

**Jaak Peebo** (25. oktoober 1933 Tartu – 2. detsember 2016) oli eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Jaak Peebo oli tisleri poeg.

1952. aastal lõpetas ta Elva Keskkooli ja 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) eesti filoloogia osakonna. Aastatel 1960–1963 oli ta TRÜ eesti keele kateedri aspirant, filoloogiakandidaat (1973, TRÜ), väitekiri ""Kalevipoja" sõnavara".

1963–1969 oli ta TRÜ eesti keele kateedri vanemlaborant, 1969–1981 vanemõpetaja, 1981–1992 dotsent. 1992. aastast oli eesti filoloogia osakonna ja eesti keele õppetooli dotsent; ühtlasi oli 1974–1976 Helsingi Ülikooli ja 1983–1984 Oulu Ülikooli eesti keele lektor. 

Peebo pidas loenguid Kreutzwaldi sõnavarast, tänapäeva eesti keelest ning eesti ja soome keele erinevustest.

Oli aastast 1995 Tartu Ülikooli eesti keele õppetooli toimetiste toimetaja. 

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Kreutzwaldi sõnavara, õigekeelsus, eesti keele ajalugu, Tartu 18. sajandi kirjakeel.

## Teoseid
Üle 30 teaduspublikatsiooni, on koostanud õppevahendeid.
*Pöördkonnad. Tartu 1983, 2. trükk 1987
*Käändkonnad. Tartu 1992
*Eesti keele muutkonnad. Tartu 1997
*Eteläviron kirjakielestä. // Runon silta – kielen silta. Oulu 1997
*Eesti keele vanimad tekstid ja sõnastik (kaasautor). Tartu 1997
*Wastse Testamendi lugu. Tallinn 2001
*Eesti keele õpetamine taasiseseisvunud Eestis 1990. aastatel (kaasautor Ellen Niit). Tartu 2003

## Liikmesus
*Emakeele Selts
*1975 Soome-Ugri Selts

## Tunnustus
*2012 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2013 Elva linna aukodanik

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 235
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II. Leht 127

## Välislingid
*
*Haud Elva kalmistul
Evald Nikolai Peebsen

**Evald Nikolai Peebsen** (nimekuju ka: **Evald Nikolai Pebsen**, 23. detsember 1900 Peterburi – 20. august 1987 Tartu) oli Eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Evald Nikolai Peebsen oli lukksepa poeg.

Lõpetas 1926 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi, 1932 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna, veterinaariakandidaat (1947, TÜ), väitekiri "Hallitusseente arenemise iseloom lihal ja nende resistentsus liha soolamisel tarvitatavate keemiliste vahendite suhtes". 

Oli 1929–32 TÜ loomaarstiteaduskonna abijõud ja nooremassistent, 1932–33 Tallinna tapamaja ja konservivabriku juhataja, 1933–41 Tallinna Eksporttapamaja , 1941 ja 1945–51 TÜ  kateedri juhataja, dotsent, 1942–45 veterinaararst Harjumaal ja Tallinnas, 1947–51 TÜ ja 1951–52 EPA veterinaariateaduskonna dekaan; 1951–63 EPA epizootoloogia, mikrobiol ja  kateedri juhataja, dotsent, 1963–65 mikrobioloogia kateedri juhataja, dotsent, 1965–75 liha-piimatehnoloogia ja mikrobioloogia kateedri dotsent. Õpetas , karusloomade haigusi, tapasaaduste tehnoloogiat, koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: loomatervishoid (peamiselt karusloomade haigused), vet mikrobiol, . Töid Siberi katku, ulukite trihhinelloosi, lihasaaduste riknemise, tapaloomade transpordiväsimuse ja karusloomade haiguste alalt. Orden "Austuse märk" (1961).

## Viited

## Teoseid
* Loomatervishoiu käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1946
* Farmi karusloomade haigused ja nende vältimine. Tallinn, 1951
* Veterinaarsanitaarne mikrobioloogia (kaasautor). Tallinn, 1962
* Veterinaarsanitaarne ekspertiis (kaasautor A. Kolk). Tallinn, 1970, 2. trükk 1986
* Материалы изучения трихинеллеза диких животных в Эстонской ССР. // Сб. ЭСХА 70 (1970)
* Tapasaaduste tehnoloogia ja hügieen (kaasautor M. Rei). Tallinn, 1976
* Lihasaaduste tehnoloogia ja hügieen (kaasautor M. Rei). Tallinn, 1980;

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 462
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 425–426
* Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut, 44
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, I, 160, 186, 206
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, II, 69, 185, 206
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 319
* Sotsialistlik Põllumajandus (1960) 23; (1971) 1.
*
Vello Peedimaa

**Vello Peedimaa** (sündinud 17. oktoobril 1949 Pärnus) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1968 Pärnu 4. Keskkooli, 1973 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) majandusküberneetika erialal. Oli 1973–1974 TRÜ poliitilise ökonoomia kateedri stažöör, 1974–1982 vanemõpetaja, 1977 stažeeris Ungaris K. Marxi nimelises Majandusülikoolis. 

1982–1983 ETKVL Tartu Tarbijate Kooperatiivi Kaubamaja direktor, 1983–1994 TRÜ/ Tartu Ülikooli (TÜ) haldusprorektor, 1994–1995 TÜ rektori nõunik. Õpetanud sotsialismi ja kapitalismi poliitilist ökonoomiat, majanduse aluseid, koostanud õppevahendeid.

## Teadustöö
Uurimusi toodangu kvaliteedi ökonoomia ja tootmise efektiivsusest.

## Teoseid
Umbes 20 teaduspublikatsiooni, rohkesti aimeartikleid.
*Inseneritöö majanduslik efektiivsus ja tänapäev (kaasautorid H. Metsa, M. Pavelson). Tallinn 1976
*Sotsialistlik võistlus, materiaalne stimuleerimine, toodangu kvaliteet. Tallinn 1977
*NLKP majandusstrateegia ja toitlusprogramm. Tallinn 1982
*Интенсификация производства и использования рабочего времени (на примере текстильной промышленности). // Уч. зап. ТГУ 637 (1983)
*Üliõpilaste Teaduslik Ühing. // Tartu Ülikooli ajalugu 1632–1982 (toim Karl Siilivask). Tallinn 1985. Lk 225
## Tunnustus

* 1994 Tartu Ülikooli autaasu "Ülikooli Sammas"
* 2020 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"
* 2021 Tartu Ülikooli medal 

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 483
*Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II. Lk 128
*Tartu ülikooli ajalugu, 3. köide. Tallinn 1982. Lk 243, 357

## Välislingid
*
Virve Peegel

**Virve Peegel** (aastani 1959 **Virve Rüga**; 1. juulil 1931 Valguta vald, Tartumaa – 6. detsember 2017 Tallinn) oli eesti spordipedagoog.

## Elulugu
Virve Peegel on talupidaja tütar.

Ta lõpetas aastal 1950 Tartu 2. Keskkooli, õppis 1950–1951 Leningradis P. F. Lesgafti Kehakultuuriinstituudis, lõpetas 1954 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, õppis 1956–1960 ka Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonnas, pedagoogikakandidaat (1976, TRÜ), väitekiri "Endogeensete rütmide mõjust ja kasutamise võimalustest treeningutel ja võistlustel". 

Oli 1950–1951 Alatskivi Keskkooli ja 1954–1959 Elva Keskkooli õpetaja, 1959–1966 Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi (VÕT-i) kehalise kasvatuse metoodik, 1966–1979 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) kehalise kasvatuse kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1980–1988 dotsent. 

1988. aastast oli pensionil, kuid töötas (vaheaegadega) TPI töökaitse kateedris ja töögrupi "Terve Eesti laps" tervisekasvatuse õpetajana. Aastast 1997 Järve haigla taastusraviinstruktor. Koostanud õppe- ja metoodikavahendeid, kehalise kasvatuse programme.

## Teadustöö
Uuris kehalise kasvatuse metoodika probleeme ning endogeensete rütmide mõju treeningutele ja võistlustele. Osales üleliidulistel ja Eesti teaduskonverentsidel. Oli ühingu Teadus lektor ja metoodik, ka spordipropaganda sektsiooni sekretär.

## Teoseid
* Biorhytms in training and competition. // Track tehnique (1975 New York)
* Biorhytms in planning of training. // Modern Athlete and Coach (1975 Austraalia)
* Kehalise kasvatuse alustest TPI üliõpilastele. Tallinn, 1980
* Laste tahteomaduste kasvatamine individuaalsete kehaliste harjutuste abil (kaasautor T. Šor). // Tervisekasvatuse praktilisi ja teaduslikke aspekte. Tallinn, 1992.

## Viited

## Kirjandus
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 387
* Eesti spordi biograafiline leksikon, 472–473.
*