open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Akvapoonika

**Akvapoonika** on jätkusuutlik toidu tootmise süsteem, mis on kombinatsioon traditsioonilisest akvakultuurist (veeloomade, nagu tigude, vähkide, krevettide kasvatamine veemahutites) ja hüdropoonikast (taimede kasvatamine mullata) üksteist toetavas keskkonnas. 

Akvakultuuris jääkained (eelkõige ammoniaak) akumuleeruvad vees, muutes vee kaladele mürgiseks. Suunates sellise vee läbi inertse substraadiga (kruus, kergkruus) täidetud taimede kasvulava, lagundavad ühed nitrobakterid ammoniaagi esmalt nitrititeks ning seejärel teised bakterid nitritid nitraatideks, mille omakorda taimede juurestik toitainetena veest välja võtab. Seejärel suunatakse toitainetest puhastatud vesi tagasi veeloomade mahutisse.
Voor (keeleteadus)

**Voor** ehk **kõnevoor** on keeleteaduse mõiste, mis tähistab suulises vestluses ühe kõneleja jätkuvat häälesolekut. 

Vestlus kahe või rohkema inimese vahel jaguneb kõnevoorudeks ja tüüpiliselt on teineteisele järgnevatel kõnevoorudel erinevad autorid, kuid ühele kõnelejale võivad kuuluda ka kaks või enam üksteisele järgnevat kõnevooru (näiteks kui teine kõneleja ei võta vastu talle pakutud kõnevooru, võib esimene kõneleja alustada taas oma kõnevooruga). Kõnevooru vorm, sisu ning pikkus võivad varieeruda.

Kõnevoorud liigenduvad lausungiteks.

## Kõnevoorud eri kultuurides
On leitud, et Eesti ja Soome kultuuris on aja kasutus vestluses erinev. Soomlaste kõne on rahulikum, nii kõnevoorud kui ka pausid nende vahel on pikemad. Tavaline on vaikiv kuulamine. Kõnevooru katkestamisi on vähe, seda peetakse kas ebaviisakuseks või kuulaja erimeelsuse märgiks. Eestlaste kõnetempo on kiirem ja kõnevoorud vahetuvad kiiremini. Suhteliselt sagedasti esineb korraga rääkimist. Eestlased ei kuula vaikides, vaid pigem reageerivad hüüatuste, kommentaaride, küsimustega jms. Eestlased taluvad kõnevooru katkestamist paremini kui pikki kõnevoore.

## Vaata ka
* vestlusanalüüs

## Viited
Gallicchio

**Gallicchio** (kreekakeelne nimi *Gallikion, Γαλλίκιον*) on vald Itaalias Basilicata maakonnas Potenza provintsis.  

Gallicchio kõrgus merepinnast on keskmiselt 730 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Annette Funicello

**Annette Joanne Funicello** (22. oktoober 1942 – 8. aprill 2013) oli Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja.

## Välislingid

* IMDb
Uueveski järv

**Uueveski järv** (ka: *Uueveski paisjärv*) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi linnas.

Järve pindala on 1,2 ha, pikkus 190 m, laius 100 m, valgla pindala 35 km², kaldajoone pikkus 518 m ja kõrgus merepinnast 60 m. Järves asub üks saar. Järv on paisutatud Uueveski ojale Uueveski vesiveski tarbeks, mis asub järve paisul. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda ja on avalikult kasutatav veekogu.

## Vaata ka
*Uueveski oja
*Auksi-Karula järved
*Uueveski

## Viited

## Välislingid
*
*
Kalevi Korpi

**Kalevi Johannes Korpi** (3. oktoober 1927 Miehikkälä vald − 6. aprill 2013) oli soome laulja.

Ta oli 1970. aastatel tantsuorkestri Dallapé solist.

## Välislingid
* Järelehüüe ajalehes Helsingin Sanomat
Miguel Poblet

**Miguel Poblet Orriols** (18. märts 1928 – 6. aprill 2013) oli hispaania maanteejalgrattur.

Ta võitis aastatel 1957 ja 1959 Milano-Sanremo ühepäevasõidu ning 1952 ja 1960 Kataloonia velotuuri.

## Viited

## Välislingid

*
Karen Muir

**Karen Yvette Muir** (pärast abiellumist **Karen de Graad**; hüüdnimi **Tepid Torpedo**; 16. september 1952 Kimberley – 1. aprill 2013 Mossel Bay) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi ujuja. 

Karen Muir on kõigi spordialade arvestuses kõigi aegade noorim täiskasvanute rekordi püstitaja. Ta võitis 1965. aastal Suurbritannia meistrivõistlustel Blackpoolis tüdrukute 110 jardi seliliujumise ja püstitas maailmarekordi (1.08,7) 12 aasta 10 kuu ja 25 päeva vanusena. Seejärel tuli ta Suurbritannia meistriks ka 110 ja 220 jardi vabaujumises. Tema pikkus oli tollal 162 cm ja kaal 50 kg. Ta oli ujumisega tegelema hakanud alles kolm aastat varem, et oma häbelikkusest üle saada. Ta treenis juba tollal viis tundi päevas.

Ta parandas seliliujumise maailmarekordeid aastatel 1965–1969 kokku 15 korda. 100 meetri seliliujumise maailmarekordit parandas ta kolm korda (tema rekordiks jäi juulis 1969 ujutud 1.05,6). 200 meetri seliliujumise maailmarekordit parandas ta aastatel 1966–1969 neli korda. 110 jardi (1.06,7) ja 220 jardi (2.24,1) ametlikud maailmarekordid on siiani Karen Muiri nimel, sest uusi rekordeid enam ei registreerita.

Karen Muir tuli seliliujumises, vabaujumises ja kompleksujumises kokku 22 korda Lõuna-Aafrika Vabariigi meistriks ja seliliujumises kolm korda USA meistriks ning tegi 15 Lõuna-Aafrika Vabariigi rekordit. Olümpiamängudele ta ei pääsenud, sest Lõuna-Aafrika Vabariigil ei lubatud apartheidi tõttu olümpiamängudel osaleda.

Karen Muir loobus tippspordist 1970. aastal. Aastal 1980 nimetati ta esimese Lõuna-Aafrika Vabariigi sportlasena rahvusvahelise ujumise kuulsuste halli liikmeks.

Ta lõpetas seejärel Free State'i ülikooli arstiteaduskonna ja asus koos abikaasaga tööle arstina. Neil sündis kolm tütart ja üks poeg. Alates 2000. aastast elasid nad Kanadas ja Karen Muir töötas Briti Columbias Vanderhoofis perearstina.

Aastal 2009. diagnoositi tal rinnavähk ja 2012. aastal selgus, et see oli ravimatuid siirdeid andnud. Karen Muir suri kodumaal Mossel Bays.

Karen Muiri nime kannab Kimberley ainuke olümpiamõõtmetega ujumisbassein.

## Karen Muiri püstitatud maailmarekordid praegustel olümpiaaladel

## Viited

## Välislingid
* 'Tepid Torpedo' Karen Muir remembered
* KAREN MUIR – (RSA) 1980 Honor Swimmer
* Karen Muir veg nou om haar lewe
Neeme Laanepõld

**Neeme Laanepõld** (11. jaanuar 1913 – 27. veebruar 1991) oli eesti muusik ja laulutekstide autor.

Ta oli pärit Keila vallast Keelva külast. Alghariduse omandas ta Käesalu algkoolis. 1937–1940 õppis Laanepõld Tallinna Konservatooriumis August Topmani oreliklassis, hiljem oli tema õpetajaks Hugo Lepnurm. 

Muusikaõpingud jätkusid 1940–1941 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis ja 1944–1945 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Tuudur Vettiku kooriklassis. 

Aastatel 1940–1944 oli ta Põlva kiriku köster-organist. 

Aastad 1946–1963 möödusid Eesti NSV Rahvaloomingu Keskmajas inspektor-metoodikuna. Rahvaloomingu Keskmaja oli klubitöö ja isetegevuse juhendamiseks ja kontrollimiseks loodud riiklik keskasutus. Selle juures töötas ka Laulupeo Büroo. See aeg hõlmab osalemist mitmesuguste taidlusülevaatuste töös ja Rahvaloomingu Keskmaja väljaannete toimetamist. 

1963–1988 töötas Neeme Laanepõld Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi muusikaosakonna teadurina, hiljem juhatajana. 

Ta kogus rahvaviise ja -pille, avaldas muusika- ja kultuuriloolisi kirjutisi. Tema koostatud on mitmed Teatri- ja Muusikamuuseumi väljaanded: albumid laulupidudest „Laulud nüüd lähevad" I −1965 ja II – 1969, raamat omakandi suurmehest "Helilooja Konstantin Türnpu, 1865-1927" (Tallinn, 1965), "Mart Saar. Fotokroonika elust ja loomingust" (koos Vardo Rumesseniga, 1983), "Gustav Ernesaks" (1980), "Orelid ja osjapillid, pasunad ja parmupillid" (1972 ja 1978), "Cyrillus Kreek" (1974). Sellesse perioodi jääb ka ainulaadse moldpilliansambli Mollikud asutamine muuseumi juurde, mis tegutses aastatel 1973–1977. Selle ansambli lindistused asuvad Eesti Raadio arhiivis. Ansamblile tegi seaded Neeme Laanepõld ja koosseisus olid sopran-, alt-, tenor-, ja bassmoldpill.

Neeme Laanepõllu looming on väga mitmekesine. Ta kirjutas ja tõlkis hulgaliselt laulutekste. Tuntumad neist on Prantsuse lastelaul „Põdra maja", eesti rahvaviis „Tantsulaul", A. Kiilaspea „Tooma laulukoor", naiskoori laul „Toa teeks ma endal tamme alla".  

Tema helilooming hõlmab erinevaid žanre: koori- ja soololaule, ansamblimuusikat, suurvorme. Rahvapilliorkestritele „Tahkuranna linakolkimise tants", „Kaks saarlast ja hiidlane", „Jaanikene mäel", „Kadrina killavoor", süit „Viise vainult, laule laanest", tsükkel „Neli laulu külaskäigust Soome". 

Eesti Kirikumuusika Liit andis Neeme Laanepõllu 100. sünniaastapäevaks välja tema vaimuliku kantaadi "Jääv armastus" noodi. Selle esitlus toimus Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus 21. aprillil 2013 kell 11 peetud missal.
Amherst (Massachusetts)

**Amherst** on linn Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Hampshire'i maakonnas.

Linnas elas 2010. aastal 37 819 inimest.

Linnas asub Massachusettsi ülikooli pealinnak.

Linna sihtnumber (ZIP-kood) on 01002, mis on USA mandriosas teine. Lisaks on kasutusel ka 01003, mis on reserveeritud ülikoolile. Esimest – 01001 – kasutab Agawami linn Hampdeni maakonnas.

## Viited
Rannamõisa pank

**Rannamõisa pank** (ka **Rannamõisa-Tiskre pank**) on pank Põhja-Eesti klindi Lääne-Harju klindilõigus, halduslikult Harju maakonnas Harku vallas; ühtlasi Põhja-Eesti pankranniku osa. Pank asub Tiskre ja Rannamõisa vahelisel lõigul.

Panka kaitstakse Rannamõisa maastikukaitseala koosseisus.

Panga maksimaalne kõrgus on 35 m. Panka moodustav klint on Pakri tüüpi, ehk siis paekalda all paljanduvad Kambriumi liivakivid. Rannamõisa panka eristabki läänepoolsemast Suurupi pangast klindi ehitus, ehk siis Rannamõisa panga läänepiiri märgistab Kambriumi liivakividest terrassi kadumine.

Pank on Pakerordi lademe laiendatud stratotüübiks; see on ka Tabasalu kihistiku stratotüüp. 

Ülemised 4 meetrit moodustab määratlemata lubjakivi, selle all on 2 meetrit Toila kihistu glaukoniiti sisaldavat lubjakivi. Järgneb 60 cm Leetse kihistu glaukoniitliivakivi. Türisalu kihistu savikilt paljandub 4 meetri ulatuses. Allpool on 4 meetrit Kallavere kihistu liivakivi. Paljandi alumise otsa moodustab Tiskre kihistu liivakivi.

## Vaata ka
*Tiskre paljand

## Viited

## Välislingid
*
Rannaniidi pangad

**Rannaniidi pangad** on pangad Muhu saarel.

Pangad võeti kaitse alla 1959. aastal (*Rannaniidi pankade kaitseala*); praegu kaitstakse neid Rannaniidi maastikukaitseala koosseisus.

## Viited

## Välislingid
*
Žapuže

**Žapuže** on küla Sloveenias Ajdovščina vallas. 

Saksa sõjavägi põletas Žapuže 22. juunil 1944 maha.
Salevere Salumäe pank

**Salevere Salumäe pank** (ka: *Salevere Salumäe astang*, *Salevere pank, Salevere astang*) on pank Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Panka on näha Salevere Salumäe lääne- ja põhjaküljel umbes 1 km pikkusena.

Pangas asuvad Salevere Salumäe allikad.

## Viited

## Välislingid
*
Suuriku pank

**Suuriku pank** on pank Saaremaal Saaremaa vallas.

Panka moodustava järsaku pikkus on 1,6 km ja kõrgus 20 m. Pangal paljanduvad Jaani lademe Mustjala ja Ninase kihistiku kivimid.

## Viited

## Välislingid
*
Morvern Callar (film)

"**Morvern Callar**" on 2002. aastal valminud Briti film, mille lavastaja on Lynne Ramsay ja peaosa kehastab Samantha Morton. See põhineb 1995. aastal ilmunud Alan Warneri romaanil "Morvern Callar".

## Lühikokkuvõte
Morvern Callar on Šoti väikelinnas elav neiu. Ta ärkab jõuluhommikul üles ja avastab, et ta abikaasa on sooritanud enesetapu endal kõri läbi lõigates, jättes maha oma viimase, avaldamata raamatu käsikirja. Morvern kustutab abikaasa nime käsikirjalt ja asendab enda omaga, seejärel lendab Almeríasse Costa del Soli, kus müüb käsikirja oma nime all. 

## Auhinnad
* 2002 – Kathleen McDermott sai Briti Sõltumatu Filmiauhinna parima näitleja kategoorias.
* 2002 – Kathleen McDermott sai parima näitleja kategoorias Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinna.
* 2002 – film sai C.I.C.A.E. ja noorte auhindna Cannes'i filmifestivalil.

## Filmimuusika
# Can – "I Want More"
# Aphex Twin – "Goon Gumpas"
# Boards Of Canada – "Everything You Do Is A Balloon"
# Can – "Spoon"
# Stereolab – "Blue MIlk" (Edit)
# The Velvet Underground – "I'm Sticking With You"
# Broadcast – "You Can Fall"
# Gamelan Drumming
# Holger Czukay – "Cool In The Pool"
# Lee "Scratch" Perry – "Hold Of Death"
# Nancy Sinatra ja Lee Hazlewood – "Some Velvet Morning"
# Ween – "Japanese Cowboy"
# Holger Czukay – "Fragrance"
# Aphex Twin]] – "Nannou"
# Taraf de Haïdouks – "Cînd eram la '48"

## Välislingid
* Morvern Callar
Flores (täpsustus)

**Flores** on mitme koha nimi.
* **[[Flores]]** on Väikeste Sunda saarte hulka kuuluv saar Indoneesias.
* **[[Flores (Assoorid)|Flores]]** on üks Assoori saartest.
***[[Flores (Buenos Aires)|Flores]]** on piirkond Buenos Aireses.
***[[Flores (Guatemala)|Flores]]** on linn Guatemalas.

## Vaata ka
*Florese meri
Tupenurme pank

**Tupenurme pank** on pank Muhu saarel.

Pank on kahe eraldi osana ja geoloogiliselt Antsülusjärve rannaastang. Pangal paljanduvad Jaagarahu lademe Kesselaiu kihistiku kivimid. Panga kogupikkus on 2 km ja kõrgus 2,3 m.

Pank on aastast 1959 kaitse all (**Tupenurme panga kaitseala**; pindala 10 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Tõrma paepaljand

**Tõrma paepaljand** (ka: *Tõrma loopealne*) on paljand Rapla maakonnas Rapla vallas.

Paepaljandit kaitstakse 1961. aastast (**Tõrma paepaljandi kaitseala**; pindala 13 ha). 

Paljand asub 2 ha suurusel aluspõhjakõrgendikul, kus esineb avalõhesid ja langatuslohke. 

## Viited

## Välislingid
*
Crowley maakond

**Crowley maakond** (*Crowley County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°33' N, 103°79' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ordway.

Maakonna pindala on 2073 km&sup2;. Veepindala on 29 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5823. Aastal 2000 oli elanikke 5518. 

## Naabermaakonnad
*Lincolni maakond (põhjas)
*El Paso maakond (kirdes)
*Otero maakond (lõunas)
*Kiowa maakond (idas)
*Pueblo maakond (läänes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 29. mail 1911 Otero maakonna põhjaosast.

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
*Crowley
*Olney Springs
*Ordway
*Sugar City

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Crowley maakonnas oli 5518 inimest, 1358 leibkonda ja 957 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 3 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 1542 (keskmine tihedus 1/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 82,95%
*mustanahalisi 7,05%
*põlisameeriklasi 2,59% 
*aasialasi 0,82% 
*Vaikse ookeani rassist 0,02%
*teistest rassidest 4,77% 
*kahest või enam rassist 1,81%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 22,54%.  

1358 leibkonna seas oli 
*34,50% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*55,10% koos elavaid abielupaare; 
*11,00% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*29,50% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*25,70% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*13,00% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,59 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,12 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*18,80% alla 18-aastasi; 
*9,90% 18–24-aastasi; 
*39,60% 25–44-aastasi; 
*20,80% 45–64-aastasi; 
*10,80% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 37 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 205,40 meessoost inimest (kõrgeim USA maakondadest). Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 240,90 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 26 803 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 32 162 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 20 813 dollarit, naistel 21 920 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 12 836 dollarit.  

18,50% elanikkonnast ja 15,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 23,60% alla 18-aastasi ja 13,50% üle 65-aastasi.

Crowley maakonnas on iga elaniku kohta rohkem vange kui üheski teises USA maakonnas.

## Jõed
*Arkansase jõgi
*Colorado kanal

## Viited

## Välislingid
*Crowley maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Otero maakond (Colorado)

**Otero maakond** (*Otero County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°90' N, 103°71' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on La Junta.

Maakonna pindala on 2073 km&sup2;. Veepindala on 29 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 831. Aastal 2000 oli elanikke 20 311. 

## Naabermaakonnad
*Crowley maakond (põhjas)
*Kiowa maakond (kirdes)
*Benti maakond (idas)
*Las Animasi maakond (lõunas)
*Pueblo maakond (läänes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1889. aastal Benti maakonna osast. Maakond on nime saanud USA poliitiku Miguel Antonio Otero järgi.

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
*Cheraw
*Fowler
*La Junta
*Manzanola
*Rocky Ford
*Swink

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Otero maakonnas oli 20 311 inimest, 7920 leibkonda ja 5472 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 6 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 8813 (keskmine tihedus 3/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 79,02%
*mustanahalisi 0,76%
*põlisameeriklasi 1,43% 
*aasialasi 0,70% 
*Vaikse ookeani rassist 0,08%
*teistest rassidest 15,06% 
*kahest või enam rassist 2,96%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 37,62%.  

7920 leibkonna seas oli 
*32,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*52,70% koos elavaid abielupaare; 
*12,00% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*30,90% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*27,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*12,90% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,49 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,04 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*26,90% alla 18-aastasi; 
*8,90% 18–24-aastasi; 
*24,40% 25–44-aastasi; 
*23,40% 45–64-aastasi; 
*16,50% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 38 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 95,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 91,50 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 29 738 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 35 906 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 996 dollarit, naistel 21 001 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 113 dollarit.  

18,80% elanikkonnast ja 14,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 25,90% alla 18-aastasi ja 11,80% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Comanche National Grassland

## Viited

## Välislingid
*Otero maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Crysis 3

**"Crysis 3"** on FPS-videomäng, mille on välja töötanud Crytek. 

Mäng töötab Cryengine'i mängumootoril. Selle avaldas Electronic Arts PC-le, PlayStation 3-le ja Xbox 360-le ning see tuli välja Põhja-Ameerikas 19. veebruaril 2013. Ametlikult teatati sellest 14. aprillil 2012 kui kolmandast mängust "Crysise" sarjast, mis järgneb "Crysis 2-le" ja töötab Cryengine 3 mängumootoril. See oli üks kõige oodatumaid mänge 2013. aastal . 

"Crysis 3" võitis PC Gamer Most Valuable Game, Game Informer Best of Show and Electric Playground Best auhinna E3 auhindadest .

## Mängu olemus
### Mitmikmäng
16 mängijat PC-l ja 12 konsoolil. Seal on kaheksa võimalust mängida kaheteistkümnel kaardil.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Kalkahju dolomiidipaljand

**Kalkahju dolomiidipaljand** (lühemalt: **Kalkahju**) on paljand Peetri jõe vasakul kaldal; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Dolomiidipaljandist umbes 4 km allavoolu asub teine tähelepanuväärne paljand: Peetri jõe paremkalda liivakivipaljand. 

Seal paljanduvad Plavinase lademe dolomiidid. 

Paljand on aastast 1959 kaitse all (**Peetri jõe paljandi kaitseala**; pindala 1 ha).

## Vaata ka
*Peetri jõe paremkalda liivakivipaljand

## Viited

## Välislingid
*
Peetri jõe paremkalda liivakivipaljand

**Peetri jõe paremkalda liivakivipaljand** on paljand Peetri jõe paremal kaldal; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Liivakivipaljandist umbes 4 km ülesvoolu asub teine tähelepanuväärne paljand: Kalkahju dolomiidipaljand. 

Paljand on aastast 1962 kaitse all (**Peetri jõe liivakivikalda kaitseala**; pindala 25 ha).

## Vaata ka
*Kalkahju dolomiidipaljand

## Viited

## Välislingid
*
Vardja aluskivimi paljandi ja kose kaitseala

**Vardja aluskivimi paljandi ja kose kaitseala** (ka: **Vardja kaitseala**) on kaitseala Pärnu maakonnas Saarde vallas. Alal kaitstakse Halliste jõe kiirevoolulist lõiku Vardja kärestikku (ebatäpse nimetusega: Vardja kosk) ja selle põhjas paljanduvaid Devoni liivakivimeid (Vardja aluskivimi paljand).

Kaitseala moodustati 1964. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Tudre karstiorg

**Tudre karstiorg** on karstiorg Järva maakonnas Järva vallas Tudre külas.

Karstiorg avaldub pinnamoes selgepiirilise suletud nõona, mis on u 800 m pikk.

Karstiorg võeti 1991. aastal kaitse alla (*Tudre kaitseala*). Praegu jääb karstiorg Tudre hoiuala koosseisu.

## Viited

## Välislingid
*
Maiorg

**Maiorg** on org Tartu maakonnas Elva vallas. Org on Kavilda ürgoru parempoolne lisaorg.

Org on geoloogiliselt sälkorg, mis on 10–25 m sügav ja järskude veergudega. Oru põhjas voolab Maioru allikaoja.

Org on aastast 1964 kaitse all (**Maioru kaitseala**; pindala 27 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Padaorg

**Padaorg** ehk **Pada jõeorg** on org Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. 

Järskude veergudega orus voolab Pada jõgi. Oru sügavus on kuni 20 m.

Org võeti esmalt kaitse alla 1959. aastal ja siis oli kaitstavat pinda 37,0 ha. Detsembris 1978 moodustati 52,2 ha suurune Padaoru kaitseala ja 2005 loodi eelneva baasil 177,7 ha kattev Padaoru maastikukaitseala.

Alale jääb ka **Pada park**. Pargis kasvab Padaoru mänd.

Jõeoru idakaldal asuvad Pada linnamäed. Samas paikneb ka rauaajast pärinev Pada asulakoht. 

Padaoru järgi on nimetatud Sillaoru kihistu Pada kihistik. 

## Vaata ka
*Monika (lumetorm)
*Pada (Viru-Nigula)

## Viited
Otero maakond

**Otero maakond** (*Otero County*) on maakond USA-s New Mexico osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Alamogordo.

Maakonna pindala on 17 164 km². Veepindala on 3 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 63 797. Aastal 2000 oli elanike arv 62 298.

## Naabermaakonnad
* Doña Ana maakond (läänes)
* Sierra maakond (loodes)
* Lincolni maakond (põhjas)
* Chavesi maakond (idas)
* Eddy maakond (idas)
* Culbersoni maakond, Texas (kagus)
* Hudspethi maakond, Texas (lõunas)
* El Paso maakond, Texas (edelas)

## Kaitsealad
* Lincolni metsakaitseala (osa)
* White Sands National Monument (osa)

## Viited
Sergei Upkin

**Sergei Upkin** (sündinud 30. märtsil 1981) on Eesti balletitantsija, endine Rahvusooperi Estonia balletitrupi esitantsija.

## Haridus
1999. aastal lõpetas ta Peterburi Vaganova-nimelise Balletiakadeemia. Upkin omandas 2013. aastal samas magistrikraadi koreograafia pedagoogikas.

## Töökäik
Esinenud balletigaladel ja esindanud Eestit 2001. aasta Eurovisiooni noorte tantsijate võistlusel Londonis (finalist). 2016. aastal Jõhvi Balletifestivali laste balletigala programmi ja 2019. aastal Estonias rahvusvahelise Suveöö balletigala kunstiline juht.
* 1999–2005 Eesti Rahvusballett
* 2005–2007 Berliini Staatsballett
* 2008–2025 Eesti Rahvusballett

## Balletirolle
* Des Grieux – MacMillani "Manon"
* Lescatut – MacMillani "Manon"
* Othello – Kesleri "Othello"
* Franz – Delibesi "Coppelia"
* d'Artagnan – Nixoni "Kolm musketäri"
* Ninatark – Harangozo "Lumivalgeke ja 7 pöialpossi"
* Nathanael – Delibesi/Bigonzetti "Coppelia"
* Romeo – Prokofjevi "Romeo ja Julia"
* Desire ja Sinilind – Tšaikovski "Uinuv kaunitar"
* Pähklipureja-prints – Tšaikovski "Pähklipureja"
* Dr Falke – Hyndi "Rosalinde"
* Basilio – Minkuse "Don Qoijote"
* Prints – Prokofjevi "Tuhkatriinu"
* Paride – Cannito "Cassandra"
* Zborovski – Edur/Aints "Modigliani – neetud kunstnik"
* Mitch – Meckleri/Ochoa/Salemi "Tramm nimega Iha"
* Sulane – Tubina "Kratt"
* Pas de deux – Adami "Giselle"
* Lenski – Cranko "Onegin" 
* Ivan – Stravinski "Tulilind"
* Solist – Elo "Red With Me"
* Solist – Murdmaa "6. sümfoonia"
* Lankendem –Adami "Korsaar"

## Tunnustus
* 1998 Peterburi rahvusvahelise balletikonkursi "Vaganova Prix" laureaat
* 2000 Tallinnas rahvusvahelise noorte balletitantsijate võistluse "Fouette" I koht
* 2000 Permis "Arabesk-2000" kuldmedal ja Mihhail Barõšnikovi nimeline preemia
* 2000, 2001, 2002 Philip Morrise tantsuauhind
* 2001 Helsingi rahvusvahelisel balletivõistlusel II koht
* 2002 Jacksonis USA rahvusvahelisel balletivõistlusel koos Eve Andrega parima paari eripreemia
* 2003 Premio Roma I koht
* 2004 Eesti Teatriliidu balletiauhind (koos Luana Georgiga)
* 2010 ERGO tantsuauhind
* 2010 Eesti Kutseliste Tantsijate Loomeliidu preemia 
* 2015 Eesti Teatriliidu balletiauhind
* 2024 Tallinna Muusika- ja Balletikooli aasta õpetaja tiitel

## Isiklikku
Upkini ema on Eestis sündinud. 2014. aastast on ta abielus baleriin Triinu Leppik-Upkiniga. Neil on poeg ja tütar.

## Viited

## Kirjandus
*Tiit Tuumalu. Upkin jätab hüvasti, et siirduda Berliini – nukrus hinges, Postimees, 9. juuni 2005
*Alice Laanemägi. Persona grata. Sergei Upkin, Teater. Muusika. Kino, 12/2012

## Välislingid
* Sergei Upkin. Rahvusooper Estonia kodulehel.
* Sergei Upkin. Eesti Teatri Agentuuri statistika andmebaasis.
* Tantsides eurovisioonile: Sergei Upkin. Eesti Rahvusringhäälingu arhiiv, 15. juuni 2001.
Hitman: Codename 47

**"Hitman: Codename 47"** on märulimäng, mille töötas välja IO Interactive ja avaldas Eidos Interactive, mis 2009. aastal ühendati ettevõttega Square Enix. See on esimene osa videomängusarjast "Hitman". Sellele järgneb "Hitman 2: Silent Assassin".

### Arendus
"Hitman: Codename 47" on üks esimesi mänge, kus võeti kasutusele hiljem populaarseks saanud ragdolli füüsika.

## Arvamused
Metacriticus on kriitikute hinnangute keskmine 73/100 ja kasutajate hinnangute keskmine 7.5/10.

## Viited
Urge kuristik

**Urge kuristik** (ka: *Kadaka küla karstiala*) on kuristik Rapla maakonnas Kohila vallas. 

Kuristik on karstiorg, mille pikkus on üle 100 m. Karstiorgu voolab Kadaka oja, mis karstilehtrites maa alla kaob.

Kuristik on aastast 1959 kaitse all (**Urge kuristiku kaitseala**, ka: **Urge kaitseala**; pindala 1,8 ha). 

## Viited

## Välislingid
*
Württembergi kuurvürstkond

**Württembergi kuurvürstkond** (saksa keeles *Kurfürstentum Württemberg*) oli  aastatel 1803−1806 eksisteerinud riik Saksa-Rooma keisririigi koosseisus. Aastal 1803 ülendas Napoleon Bonaparte Württembergi hertsogkonna kuurvürstkonnaks, kuid pärast keisririigi kaotamist (1806) tõsteti see kuningriigiks.

## Ajalugu
Württembergi hertsog Friedrich III (1754−1816), kelle eeskujuks oli Preisimaa kuningas Friedrich Suur, võttis oma rahva soove trotsides osa sõjast Prantsuse esimese vabariigi vastu. Kui prantslased taas riiki tungisid ja maa rüüstasid, põgenes ta Erlangenisse, kuhu ta jäi kuni Lunéville'i rahu sõlmimiseni aastal 1801. 

Prantsusmaaga 1802. aasta märtsis sõlmitud lepingu kohaselt loovutas ta Reini vasakkaldal asunud Mömpelgardi ja Reichenweieri, saades vastutasuks üheksa vaba riigilinna − nende seas Reutlingen ja Heilbronn − ja muid territooriume (sealhulgas Ellwangeni vürstpraostkond ja Zwiefalteni abtkond). Kokku suurenes Württembergi territoorium umbes 2200 km2 ja umbes 124 000 elaniku võrra.

Aastal 1803 võttis ta Napoleonilt vastu kuurvürsti tiitli. Uued Württembergiga liidetud alad jäid eraldiseisvaks ja Württembergiga ei liidetud. Neid tunti Uue-Württembergi nime all; neid valitseti ilma maapäevata. Kuurvürst valitses mõlemaid alasid personaalunioonis.

Aastal 1805 sõdis Württemberg Prantsuse esimese keisririigi poolel ja Pressburgi rahuga sama aasta detsembris sai kuurvürst erinevaid Ees-Austria valdusi Švaabi ringkonnas ja teisi naabermaid. 1. jaanuaril 1806 omandas Friedrich kuningatiitli. Kuningas Friedrich tühistas põhiseaduse ning ühendas vana ja uue Württembergi. Seejärel võttis ta kiriku vara riigi kontrolli alla. Ta ühines ka Reini Liiduga ja suurendas veelgi riigi territooriumi.

## Vaata ka
*Württembergi hertsogkond
*Württembergi kuningriik
Vesta Uuetoa

**Vesta Uuetoa** (sündinud 15. veebruaril 1952 Tallinnas) on eesti muusikatoimetaja ja kultuuriajakirjanik.

1955–1959 laulis ta ansamblis Eda Neideri laululapsed. Klaveriõpinguid alusta Taivo Lesta juures eratundides. 1959–1968 õppis ta lastemuusikakoolis (õpetaja Anne Metsala). Aastal 1970 lõpetas ta Tallinna 20. Keskkooli ning aastal 1974 E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuurhariduse ja koorijuhtimise erialal (Laine Karindi klassis).

1974–1999 töötas ta Eesti Televisiooni muusika- ja meelelahutussaadete toimetuses. 

Toimetaja, autori või saatejuhina on ta teinud palju muusikasaateid, näiteks sarjad "Kontserdistuudio", "Tähesadu", "Tallinna muusikapildid" (sellest Kesktelevisiooni sarjast muu hulgas saated "Veljo Tormise laulud", "E. Mägi partiita "Vanalinn"", portree Lembit Saarsalust "Ma valisin džässi"), "Sooviekraan", "Stuudiojazz", "Muusikamagnet","Eesti levimuusika varasalvest", lauluvõistlus "Pop Tipp".  

Koos kolleegidega on ta teinud muusikafestivalide ja muude kultuuriürituste (nt džässipanoraam "Jerevan 86", esimene "Rock Summer" Tallinnas (1988), "Dinosaurock" (1989 ja 1990 Soomes Mikkelis), "Kuopio Tanssi ja Soi" (1989) ja Imatra bigbändide festival Soomes Imatral (1989 ja 1990)) ülevaatesaateid.

1996–1999 oli ta festivali Jazzkaar toimetaja, hiljem on ta teinud seal pressitööd. 

1999–2002 oli ta rahvusooperi Estonia pressitoimetaja ja 2004–2005 Harku valla avalike suhete juht. 

Ta on teinud kaastööd Eesti Entsüklopeediakirjastusele, samuti avaldanud artikleid ajalehtedes (Sirp, Postimees) ja ajakirjades (Teater. Muusika. Kino, Kodukolle, Nädal). 

Aastast 1974 on ta Eesti Ajakirjanike Liidu liige.

## Viited
Ultrahelipuhastus

**Ultrahelipuhastus** on puhastusmeetod, mis põhineb puhastavate esemete pinnal ultrahelivõnkumise tõttu tekkiva kavitatsiooni ja puhastusvedeliku suure kiirenduse koosmõjul.

Puhastamist vajav detail pannakse vanni, milles olev puhastusvedelik pannakse ultrahelisagedusega võnkuma (tavaliselt sagedusega 30 kHz – 90&nbsp;kHz). Selle käigus tekib mikroskoopilisi väikseid mulle, mis plahvatavad jõuliselt sissepoole põhjustades kavitatsiooni, mis tekitab tugeva hõõruva liikumise puhastatava eseme pinnal. Mullid on piisavalt väikesed, et tungida ka läbi mikroskoopiliselt väikeste pragude puhastades need põhjalikult ja ühtlaselt. 
Ultrahelipuhastus on kuni 30 korda tavalisest puhastusviisidest efektiivsem ja annab väga puhta pinna. 
Ultraheli puhastusseadmed töötavad vaikselt ja kiiresti ning neile võib leida lihtsalt koha ka väikesel töölaual. 
Ultrahelipuhastust rakendatakse näiteks täppisaparaatide, optikaseadmete ja tööriistade väikeste ja keeruka kujuga osade puhastamiseks õlist, värvist, abrasiivpasta jääkidest, tolmust, tahmast, higist, sõrmejälgedest jne. Ultrahelipuhastus on eriti tõhus eemaldamaks sellist kinnistunud mustust, mis muul juhul nõuaks väsitavat ja rasket käsitsi küürimist.
Arre

**Arre** on vald Itaalias Veneto maakonnas Padova provintsis.

Arre kõrgus merepinnast on keskmiselt 5 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Sõpruslinnad
* – Warmeriville

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Õvi kivikülv

**Õvi kivikülv** on kivikülv Tartu maakonnas Tartu vallas.

Kivikülv koosneb kahest osast. Mõlemad asuvad Õvi külas. Õvi kivikülvi all on ajalooliselt silmas peetud vaheldumisi kord üht, kord teist osa.

Õvi põhjapoolne kivikülv asub Kärevere–Kärkna maanteest umbes 700 m põhja pool, väikeses metsatukas Vana-Kolliotsa talus kirdes. Suuremate rahnude läbimõõt on siin 1–1,5 meetrit. Metsatukka läbib Kossarti oja. Metsa lõunaservas kasvab palju künnapuid.

Õvi lõunapoolne kivikülv asub samast maanteest lõuna pool, Emajõe oru nõlval ja jõelammil, Saare talu karjamaadel. Kividerikas ala ulatub piki siin Emajõe ürgoru serva edasi nii ida kui lääne suunas. Rahnud on siin väiksemad, enamasti alla meetrise läbimõõduga.

Aastal 1964 võeti põhjapoolne kivikülv kaitse alla (Õvi kivikülvi kaitseala; pindala 8 ha). 2021. aastal arvati see kaitse alt välja. Lõunapoolne kivikülv asub osaliselt Kärevere looduskaitseala territooriumil. Kivikülvile on lisatud põldudelt koristatud ja kraavide süvendamisel leitud rahne ning külvi välimus on seetõttu oluliselt muutunud. Põhjapoolsel kivikülvil on hulganisti olmeprügi. Kivikülvid on võsa, tuulemurru ja kõrge rohurinde tõttu halvasti vaadeldavad.  

## Viited
Võhma kivikülv

**Võhma kivikülv** on kivikülv Saare maakonnas Saaremaa vallas. 

Aastal 1959 võeti kivikülv kaitse alla: **Võhma kivikülvi kaitseala** (pindala 109 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Vinguta küla paemurd

**Vinguta küla paemurd** (ka: *Vinguta paemurd, Paadiku paemurd*) on paemurd ja ühtlasi seal olev paljand Rapla maakonnas Märjamaa vallas. 

Paljandil on näha Raikküla lademe kivimeid.

Paemurd võeti aastal 1992 kaitse alla 1,2 ha ulatuses.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*
Varbola vanad rannamoodustised

**Varbola vanad rannamoodustised** on rannamoodustised Rapla maakonnas Märjamaa vallas. 

Rannamoodustised pärinevad Balti jääpaisjärve ajast. 
Rannamoodustised võeti 1973. aastal kaitse alla (**Varbola vanade rannamoodustiste kaitseala**, ka: **Varbola kaitseala**; pindala 801 ha).
Kaitseala hõlmab ka Varbola linnuse maa-ala.

## Viited

## Välislingid
*
Seli-Angerja servamoodustised

**Seli-Angerja servamoodustised** on servamoodustised Rapla maakonnas Kohila vallas. 

Need servamoodustised kujutavad endast oosi ja selle nõlvadel leidub rohkelt Balti jääpaisjärve rannamoodustisi (abrasiooniastangud, kivikülvid).

Servamoodustised on aastast 1973 kaitse all (**Seli-Angerja servamoodustiste kaitseala**, ka: **Seli-Angerja kaitseala**; pindala 123 ha).

## Viited

## Välislingid
*
Tsõõrikmäe meteoriidikraater

**Tsõõrikmäe meteoriidikraater** (ka: *Tsõõrikmäe struktuur*) on meteoriidikraater Põlva maakonnas Räpina vallas.

Meteoriidikraater on tekkinud u 9500 a tagasi. Kraatrit katab 4,5 m paksune turbalasund. Kraatri läbimõõt valliharjal on 38–40 m ja kraatri sügavus kuni mineraalse põhjani 5,5 m.

Kraatrist pole leitud meteoriidiainest.

## Viited

## Välislingid
*
Simuna meteoriidikraater

**Simuna meteoriidikraater** on meteoriidikraater Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Kraatri läbimõõt on 8,5 m ja sügavus 1,9 m. Kraatri ringvall on vähe märgatav.

Kraater on tekkinud 1. juunil 1937 Viru-Roela kohal atmosfääris plahvatanud boliidist, mille üks osa kukkus maapinnale.

Kraatrist pole leitud meteoriidiainest.

## Viited

## Välislingid
*
El Paso maakond (Colorado)

**El Paso maakond** (*El Paso County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°90' N, 103°71' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Colorado Springs.

Maakonna pindala on 5516 km&sup2;. Veepindala on 8 km&sup2;.

Elanike arvult on El Paso maakond Colorado suurim. Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 622 263. Aastal 2000 oli elanike arv 516 929. 

## Naabermaakonnad
*Douglase maakond (põhjas)
*Elberti maakond (põhjas ja kirdes)
*Lincolni maakond (idas)
*Crowley maakond (kagus)
*Pueblo maakond (lõunas)
*Fremonti maakond (läänes)
*Telleri maakond (läänes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1861. aastal ja on üks esimesi maakondi Colorados. 1899. aastal kaotas lääne-osa vastloodud Telleri maakonnale.

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
* *[[Air Force Academy (Colorado)|Air Force Academy]]*
* Alta Vista
* *[[Black Forest (Colorado)|Black Forest]]*
* Broadmoor
* Buttes
* Calhan
* Cascade
* Chipita Park
* *[[Cimarron Hills (Colorado)|Cimarron Hills]]*
* Colorado Springs
* Crystola
* Duffield
* Eastonville
* Ellicott
* Elsmere
* *[[Falcon (Colorado)|Falcon]]*
* Fort Carson
* Fountain
* Glen Eyrie
* Glen Park
* *[[Gleneagle]]*
* Green Mountain Falls
* Henkel
* Ivywild
* Kelker
* Knob Hill
* La Foret
* Manitou Springs
* Midway
* Minnehaha
* Monument
* Palmer Lake
* Papeton
* Peyton
* Pikeview
* Pine Crest
* Ramah
* Rock Creek Park
* Roswell
* Rush
* Security
* *[[Security-Widefield (Colorado)|Security-Widefield]]*
* Shirley
* Skinners
* *[[Stratmoor]]*
* Stratmoor Hills
* Stratton Meadows
* Truckton
* Widefield
* Wigwam
* *[[Woodmoor]]*
* Yoder

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
El Paso maakonnas oli 516 929 inimest, 192 409 leibkonda ja 133 916 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 94 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 202 428 (keskmine tihedus 37/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 81,19%
*mustanahalisi 6,51%
*põlisameeriklasi 0,91% 
*aasialasi 2,35% 
*Vaikse ookeani rassist 0,24%
*teistest rassidest 4,70% 
*kahest või enam rassist 3,91%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 11,30%.  

192 409 leibkonna seas oli 
*36,70% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 
*55,60% koos elavad abielupaarid 
*10,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine 
*30,40% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*23,90% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*6,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,61 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,11 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*27,60% alla 18 aastased 
*10,50% 18...24, 
*32,50% 25...44, 
*20,70% 45...64 
*8,70% üle 65 aastased. 

Ea mediaan oli 33 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,90 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,80 meest.

## Kaitsealad
*Cheyenne Mountain State Park
*Pike'i metsakaitseala

## Viited

## Välislingid
*El Paso maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Kriimani mõis

**Kriimani mõis** (saksa keeles *Brinkenhof*) oli rüütlimõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jääb mõisasüda Kastre valda.

## Ajalugu
Kohta on esmamainitud 1582. aastal kui Dietrich Brinckeni mõisat (*Dwor Dytrycha Brynka,* 1584 *Brynkow*, 1588 *Brink Moyze*, 1591 *Folwark Brynk Moyza*). Mõisa saksakeelne nimi Brinkenhof ongi tuletatud selle perekonna järgi. Liivi sõja järel oli mõis Poola Tartu vojevoodkonna Tartu staarostkonna folvark ehk riigimõis. 1640. aastal müüs Martin Brincken mõisa Dietrich Riegemannile., aadeldatuna 1650. aastast Löwenstern, kelle valduses oli mõis Rootsi ajal ning nende nimest (Riegemann) tuleneb mõisa eestikeelne nimi (teadaolevalt esimest korda eesti keeles mainitud 1715. aastal *Rimanni* mõisana). Pärast Põhjasõda on mõisa omanikeks olnud Kawerid, Gavelid, Boettigerid, Rosenid, Blanckenhagenid ja Strykid. 1882. aastal ostis Strykidelt Kriimani mõisa Ahja mõisnik Alexander von Brasch, kelle pärijatelt omandas selle 1909. aastal parun Hans von Tiesenhausen. Hans von Tiesenhausen müüs mõisa 1916. aastal Tallinna kodanik Selma Eldringile, kellelt see võõrandati Eesti Vabariigi maareformi käigus. 

Vabadussõja järel tükeldati Kriimani mõisa maad asundustaludeks ning jagati paljude tol ajal mõisas töötanud tööliste ja moonakate vahel. Nii pandi alus Kriimani järve ja mõisat ümbritsevale külale (Variku, Hallika, Oru, Kalda, Savikoja jne asundustalud). Kriimani mõisasüda aga anti Vabadussõjas Eesti riigile osutatud teenete eest 1921. aastal sanitaar-kindralmajor Aleksander Paldrokile. 1935. aastal ostis mõisa Tartu suurärimees Karl Jänes.

2022. aastal ilmus Eda Kalmre sulest raamat "Kriimani kriimud lood. Mõis ja saja-aastane küla".

## Mõisaansambel
Mõisasüda asub Kriimani järve kaldal. Ühekorruseline puidust peahoone oli kasutusel valla sotsiaalmajana, viimased aastad on seisnud tühjalt. Enamik kõrvalhooneid on hävinud või tundmatuseni ümber ehitatud. Mõisas tegutseb Kastre vallavalitsuse nõusolekul Kriimani Küla Selts, kes on mõisa juurde paigaldanud ka mõisa ajalugu kirjeldava infotahvli ning mälestuspingid Aleksander Paldrokile ja Karl Jänesele.

Kriimani mõisa juurde kuulusid Kulkna ja Roiu karjamõis.

## Viited

## Kirjandus
*EAA, f. 1363. Kriimani mõis.
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 41.

## Välislingid
*Kriimani mõis Mõisate ülevaated (1976-1978)
*Kus oli õiglus ehk Kriimani mõisa võõrandamise lugu, Eesti Elu, 25. august 2014.
*https://tartu.postimees.ee/4216647/kulaselts-rookis-kriimani-moisa, Tartu Postimees, 21. august 2017.
*https://tartu.postimees.ee/6136949/kriimani-moisa-talgud-piknik-ja-pingid-liidavad-kularahvast, Tartu Postimees, 20. august 2018.
El Paso maakond

**El Paso maakond** (*El Paso County*) on kõige läänepoolseim maakond USA-s Texase osariigis.

Maakonna halduskeskus on El Paso.

Maakonna pindala on 2629 km&sup2;. Veepindala on 5 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 800 647. Aastal 2000 oli elanike arv 679 622.

## Naabermaakonnad
* Doña Ana maakond, New Mexico (läänes ja loodes)
* Otero maakond, New Mexico (kirdes)
* Hudspethi maakond (idas)
* Chihuahua osariik, Mehhiko (lõunas)

## Ajalugu
El Paso maakond moodustati 1848. aastal Santa Fe maakonna osadest.

## Viited

## Välislingid
* El Paso maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Ilumetsa meteoriidikraatrid

**Ilumetsa meteoriidikraatrid** on meteoriidikraatrid Võru maakonnas Võru vallas.

Piirkonnas on vähemalt viis lohkvormi (kraatrit), millest kahe puhul – **Põrgu**- ja **Sügavhaud** – on kindlalt teada nende meteoriitne päritolu. Ülejäänud kraatrite nimed on Ingli-, Tondi- ja Kuradihaud. 
 
## Põrguhaud
Põrguhaud on kraatritest suurim: selle läbimõõt valliharjalt on 75–80 m ja sügavus 12,5 m.

## Vanus
2017. aastal tehti radiosüsinikumeetodi abil lõplikult kindlaks, et Ilumetsa kraatrid on meteoriitset päritolu ning nende vanuseks määrati 7170–7000 aastat.

## Viited

## Välislingid
* 
*Ilumetsa meteoriidikraatrid: info ja pildid TÜ Geoloogiamuuseumi kodulehel
*Arvi Liiva: Ilumetsa kraatrid: rahvalugudest teaduseni Eesti Loodus, 2008/8
Sterpenich

**Sterpenich** (prantsuse häädus [stεʁ.pə.niʃ]; letseburgi keeles *Sterpenech*) on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Arloni valla kagutipus Autelbas' osavallas. Ta jääb valla keskusest 7 km kagusse Belgia-Luksemburgi piiri lähedale.

Idast ja lõunast ümbritseb Sterpenichi Luksemburgi piir. Naaberasulad on põhjas Rosenberg, kirdes Steinfort, idas Kleinbettingen, kagus Kahler, lõunas Grass, edelas Kwintenhof, läänes Autelbas-Barnich ja loodes Clairefontaine. 

Sterpenichi ümbritsevad lõunast Belgia maantee A4 (ehk Euroopa maantee E25 viimase mahasõiduteega enne piiri) ja põhjast Route nationale 4. Sterpenich on piirijaam Brüsselist Luxembourgi viival raudteeliinil 162. 

Küla läbib läänest itta Eischi lisajõgi Autelbas' oja. 

## Nimi
Koha nimi on germaniseeritud kuju galloromaani algkujust *STERPINIACU, mis põhineb isikunimel **Sterpin(i)us*, mis võib-olla on tuletatud ladina juurest *stirps* 'lähe, juur' ning galloromaani järelliitest <small>I-ACU</small> või -INIACU. 

Sama päritoluga on Prantsusmaa kohanimed Étrépagny, Éterpigny ja Étrepigney.

## Haldusajalugu
Enne valdade liitmist 1977. aastal oli Sterpenich osa endisest Autelbas' vallast.

## Viited
Moses Blah

**Moses Zeh Blah** (18. aprill 1947 – 1. aprill 2013) oli Libeeria poliitik ja diplomaat.

24. juulist 2000 kuni 11. augustini 2003 oli ta Libeeria asepresident ja seejärel kuni 14. oktoobrini 2003 Libeeria president. Enne seda oli ta Libeeria suursaadik Liibüas ja Tuneesias.

Ta kuulus Rahvuslikku Patriootlikku Parteisse.

## Välislingid
* Profile: Moses Blah
Besenzone

**Besenzone** on vald Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Piacenza provintsis. 

Besenzone kõrgus merepinnast on keskmiselt 48 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Soraya Jiménez

**Soraya Jiménez Mendivil** (5. august 1977 – 28. märts 2013) oli Mehhiko tõstja.

Soraya Jiménez võitis 2000. aastal Sidney olümpiamängudel kuldmedali tõstmises 58 kg kategoorias. Ta oli esimene Mehhiko naissportlane, kes tuli olümpiavõitjaks.
Atjurjevo rajoon

**Atjurjevo rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis.

Rajoonis on 13 külaasundust. Suuremad rahvusrühmad on venelased, mokšad ja tatarlased.

Rajooni tähtsaim majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse teravilja ja kartulit.

Ilmub ajaleht Selskie Vesti.

## Viited

## Välislingid
* Rajooni koduleht
Weyler

**Weyler** (prantsuse hääldus [vε.lεʁ] või [wε.lεʁ]; letseburgi keeles *Weller*) on küla Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis Arloni vallas Autelbas' osavallas Arlonist 4 km lõuna pool. Geograafilised koordinaadid on  	49°39′22″ N,  5°49′25″ E.

Läänes läbib küla Arlonist tulev ning Prantsusmaa poole suunduv tiheda liiklusega maantee *[[route nationale 81]]*, mis on alates maantee A4 mahasõiduteest nr 32, mis asetseb küla lõunaotsas, osa Euroopa teest E411.

## Nimi
Nimi pärineb saksa sõnast *Weiler* 'väike küla'.

## Haldusajalugu
Weyler kuulus Autelbas' valda. Valdade liitmisel 1977 läks ta Arloni valla koosseisu.

## Majandus
Küla lõunaosas maantee A4 mahasõidutee nr 32 juures on käsitöövöönd.

## Liiklus
Küla teenindab bussiliin 1011 (Liège-Bastogne-Arlon-Athus).

## Ajalugu
Küla on rahvusvaheliselt tuntud põletusmatuse väljakaevamistel 1977 Schlamfeldis Arlonist Metzi viiva Rooma maantee ääres leitud 1. sajandist pärineva Vana-Rooma kiivri järgi.  See on esimene Belgiast leitud "salgukiiver". Pärast teistkordset restaureerimist 2011 on kiiver jälle Arloni arheoloogiamuuseumi ekspositsioonis. 

9. juunil 1793 toimus kuuetunnine Arloni lahing, kus Prantsuse Esimese Vabariigi väed lõid Austria suurhertsogkonna vägesid, mistõttu Arloni mainitakse Pariisi Arc de Triomphe'il.

## Vaatamisväärsused
Külas on Weyler' jalgrattamuuseum, mis kajastab jalgratta arengut 1818–1990.

Külas on Weyler' Saint-Laurenti kirik.

## Sport
Külas on 1976 loodud jalgrattaklubi.

Weyler's on keeglirada. 

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Arloni turismisaidil
Donald Glaser

**Donald Arthur Glaser** (21. september 1926 – 28. veebruar 2013) oli Ameerika Ühendriikide füüsik ja neurobioloog.

Ta leiutas 1952. aastal mullikambri, mille eest sai Nobeli füüsikaauhinna. 

## Tunnustus
*1960 – Nobeli füüsikaauhind
*1997 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
Side tänav

**Side tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

## Tänavad linnades
* **[[Side tänav (Elva)|Side tänav]]** Elvas
* **[[Side tänav (Jõhvi)|Side tänav]]** Jõhvis
* **[[Side tänav (Pärnu)|Side tänav]]** Pärnus
* **[[Side tänav (Rakvere)|Side tänav]]** Rakveres
* **[[Side tänav (Rapla)|Side tänav]]** Raplas
* **[[Side tänav (Sindi)|Side tänav]]** Sindis
* **[[Side tänav (Tallinn)|Side tänav]]** Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis
* **[[Side tänav (Tapa)|Side tänav]]** Tapal
* **[[Side tänav (Tartu)|Side tänav]]** Tartus Karlova linnaosas

Side tänava nime on kandnud ka Itaalia tänav Viljandis.

## Tänavad alevites-alevikes
* **[[Side tänav (Aegviidu)|Side tänav]]** Aegviidu alevis Anija vallas
* **[[Side tänav (Häädemeeste)|Side tänav]]** Häädemeeste alevikus Häädemeeste vallas
* **[[Side tänav (Juuru)|Side tänav]]** Juuru alevikus Rapla vallas
* **[[Side tänav (Kohila)|Side tänav]]** Kohila alevis Kohila vallas
* **[[Side tänav (Lagedi)|Side tänav]]** Lagedi alevikus Rae vallas
* **[[Side tänav (Luige)|Side tänav]]** Luige alevikus Kiili vallas
Vaenlane väravas

**"Vaenlane väravas"** on 2001. aasta sõjafilm, mis räägib kahe snaipri vahelisest duellist Stalingradi lahingu ajal.

## Sisu

Vassili Zaitsev on Nõukogude snaiper, kes on kuulsaks saanud oma täpse silma pärast. Stalingradi lahingus hakkab vaenlast Vassili tegutsemine häirima ja Zaitsevit kutsutakse hävitama sakslaste parim snaiper major König. Kahe mehe vahel algab halastamatu duell, kus ellu saab jääda ainult üks.

## Osatäitjad

* Jude Law – Vassili Zaitsev
* Joseph Fiennes – Komissar Danilov
* Rachel Weisz – Tania Tšernova
* Bob Hoskins – Nikita Krušev
* Ed Harris – Major Erwin König
* Ron Perlman – Koulikov
* Eva Mattes – Ema Filipov
* Gabriel Thomson – Saša Filipov
* Matthias Habich – Kindral Friedrich Paulus
* Sophie Rois – Ljudmilla
* Ivan Shvedoff – Volodja
* Mario Bandi – Anton
* Mihhail Matvejev – vanaisa
Atrani

**Atrani** on vald Itaalias Campania maakonnas Salerno provintsis. Atrani on pindalalt Itaalia kõige väiksem omavalitsusüksus.

Atrani kõrgus merepinnast on keskmiselt 21 meetrit. Atrani asustus&shy;tihedus, keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta, on Salerno provintsi suurim.

## Galerii

Atrani Flood 09-09-2010.JPG|
Atrani church.jpg|
Atrani.JPG|
Atrani.jpg|
Atrani01.jpg|
Atrani02.jpg|
Veduta di Atrani.jpg|
Torrente dragone.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Ühinenud Rahvuskongress

**Ühinenud Rahvuskongress** (inglise keeles *United National Congress*) on üks Trinidadi ja Tobago kahest peamisest erakonnast. Selle asutas 1989. aastal endine ametiühingutegelane ja jurist Basdeo Panday. 

Ühinenud Rahvuskongress tekkis pärast valitseva Taastamise Rahvusliidu lõhenemist 1988. aastal. Erakond on olnud võimul aastatel 1995–2001 (peaminister Basdeo Panday) ja 2010–2015 (peaminister Kamla Persad-Bissessar, kes oli ühtlasi riigi esimene naispeaminister). 2010. aasta parlamendivalimistel sai Ühinenud Rahvuskongress 41-kohalises esindajatekojas 21 kohta. Koos teiste valimisliitu Rahva Partnerlus kuuluvate erakondadega oli  Ühinenud Rahvuskongressi juhitaval valitsuskoalitsioonil esindajatekojas 29 kohta. 2015. aasta parlamendivalimised erakond kaotas, saades esindajatekojas vaid 17 kohta.

Ideoloogiliselt võib Ühinenud Rahvuskongressi liigitada sotsiaaldemokraatlike parteide hulka.

## Välislingid
*United National Congress (erakonna ametlik veebileht, inglise keeles, vaadatud 15. aprillil 2013)