Oceanic (laev 1899)

**Oceanic** (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik'; kutsungitega RHDF ja MOG) oli White Star Line'ile ehitatud ookeaniliinilaev, mille eesmärgiks oli Atlandi ookeani ületus. Aurulaev ehitati Harland & Wolffi laevatehases Põhja-Iiri pealinnas Belfastis. Valmides oli see esimene laev, mis ületas Great Easterni (1858) pikkust. See suundus oma esimesele reisile 6. septembril aastal 1899. Veel kaks aastat oli see maailma pikim laev, kuni selleks sai Celtic.

## Kirjeldus
Oceanicul oli kaks korstent ja kolm masti.

Kõrgetasemelisuse tõttu eelistasid laeva I klassi paljud jõukad ärimehed, kes tihti reisisid koos, korraldades ühiseid lõuna- ja õhtusööke. Laeva kutsuti hüüdnimedega *Sajandi Laev*, *Sajandi Kroon*, *Merede Kuninganna* ja *Valgetähe Miljonärijaht*. Harva kestis selle reis üle ookeani kauem kui seitse päeva.

New Yorgi sadamas kehtis hea tava, kui laev jõudis kai äärde pärast 20.00 õhtul. Need kes soovisid maale minna, võisid seda koos pagasiga teha, need kes soovisid öö laeval veeta, nendele kohaldati hommikusöök ja lahkumine koos pagasiga alates kella 7.00 hommikul.

## Vahejuhtumid
* 1901. aasta 1. septembril rammis ja uputas see udu ja halva nähtavuse tõttu Tuskari kaljude lähistel Briti rannasõidulaeva Kincora, tappes seitse meremeest.
* 1905. aasta 23. augustil toimus laeva 4. kambris tulekahju.
* 1905. aasta oktoobris toimus laeval seoses töötingimustega mäss, mille tulemusel mõisteti süüdi 33 katlakütjat.
* 1907. aasta 3. jaanuaril toimus laeva 7. trümmis tulekahju.
* 1908. aasta 20. jaanuaril suri laeva pardal kaks päeva enne Plymouthi jõudmist une pealt III klassi reisija Roman Borowka, kes merre maeti.
* 1908. aasta oktoobris oleks Oceanic peaaegu La Manche'i väinas kokku põrganud Compagnie Générale Transatlantique'i laevaga La Provence.
* 1908. aasta 19. novembril läks laevalt jäljetult kaduma III klassi reisija Anton Rosenberg.
* 1909. aasta 6. jaanuaril oleks laev peaaegu paksus udus Nantucketi saare lähistel karile jooksnud.
* 1909. aasta juunis võttis laevasõidu ajal endalt elu III klassi reisija Wawrzyniec Ciastko.
* 1909. aasta 18. detsembril hukkus New Yorgis laeva ja doki vahele jäänud tuletõrjuja Harry Longman.
* 1910. aasta 11. märtsil võttis laevasõidu ajal endalt elu I klassi reisija Willis E. Davies.
* 1910. aasta novembris sõitis laev New Yorgi ülemlahes Robbins Reefi majaka juures külge ühele kahest parvest, mida vedas puksiirlaev.
* 1911. aasta 21. märtsil lõi välk laeva esimasti nii, et see ümber kukkus.
* 1911. aasta 1. detsembril läks laevalt jäljetult kaduma III klassi reisija Constance Butler.
* 1912. aasta 10. aprillil, kui laev oli seoses söekriisiga dokitud Southamptonisse, oleks see peaaegu kokku põrganud Titanicuga (mille esmareisiks sütt varuti). Vaid nädalapäevad hiljem avastas Oceanic ookeanist Titanicu kokkupandava päästepaadi A, millelt leiti kolm surnukeha, mis merre maeti.

## Sõda
Esimese maailmasõja puhkemisel muudeti laev kahe nädalaga abiristlejaks. 8. augustil 1914 anti see Kuningliku Mereväe teenistusse, et patrullida Põhja-Šoti maismaast Fäärideni. Laeva meeskonda kuulus 439 inimest, kellest 49 olid ohvitserid. See siksakitas kustus tuledega, et äratada võimalikult vähe tähelepanu, eriti Saksa Riigi allveelaevade seas.

## Hukk
1914. aasta 8. septembri hommikul jooksis see udu ja kursimuutuse tõttu Shetlandi saarte hulka kuuluva Foula saare lähistel karile. Traallaeva Glenogili ja sõjalaeva Forwardi päästmiskatsed luhtusid. Hukk kestis Hoevdi põhjapoolsetel kaljudel 19 päeva. Enne seda veeti uppuvalt laevalt eelkõige minema laskemoon. Kõik ohvitserid ja meeskonnaliikmed pääsesid eluga.

## Vrakk
Madalas vees paikneva, pruunvetikaga kaetud ja halvas seisus ida-lääne suunalise vraki koordinaadid on 60° 07′ 019″ N ja 1° 58′ 843″ W.

## Statistika
Oma teenistuse jooksul, mille eest vastutas koos William Slayteriga 4 kaptenit, ületas laev ookeanit 372 korda, 179 ületust Liverpoolist ja 193 ületust Southamptonist, kandes kokku 309 006 reisijat.

Laeval oli hädaolukorraks kaks väiksemat päästepaati (pikkusega 7,3 m ja laiusega 2 m) ning kaheksa suuremat päästepaati (pikkusega 8,5 m ja laiusega 2,6 m) kui ka üks aurukaater. Oceanicu 6. päästepaat on üks kahest White Star Line'i allesjäänud päästepaadist.

## Vaata ka
* Oceanic (lõpetamata laev)
* Oceanic (laev 1870)

## Viited

## Kirjandus
* Mark Chirnside, "Oceanic: White Star's 'Ship of the Century'" (Kirjastaja: The History Press Ltd; mai 2019) ISBN 075098578X

## Välislingid

* Filmilõik Oceanicu vettelaskmisest