open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Christopher Engelbrecht von Kursell

**Christopher Engelbrecht von Kursell** (9. aprill (vkj 30. märts) 1685 – 21. aprill (vkj 10. aprill) 1756) oli baltisaksa poliitik.

Christoph Engelbrecht von Kursell sündis Christopher Heinrich von Kurselli ja Anna Gertrude von Tiesenhauseni pojana.

Kursell teenis Rootsi armees, kus sai kapteni auastme. 1709 langes ta venelaste kätte vangi, kust vabanes 1717. aastal.

1737–1740 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1740–1746 Eestimaa maanõunik ja 1743 Eestimaa konsistooriumi president.

Talle kuulusid Ehmja, Väike-Rõude ja Kurevere mõis.

## Perekond

Christopher Engelbrecht von Kursell abiellus 1722. aastal Gertrude Elisabeth von Tiesenhauseniga (surnud 1742). Abielust sündisid:
* Christopher Heinrich von Kursell
* Gertrude Magdalene von Kursell (1724–1803), abiellus Peter von Breverniga.
* Karl Ludwig von Kursell (hukkus 1757 Groß-Jägersdorfi lahingus), vene sõjaväelane
* Berend Johann von Kursell
* Gustav Adolf von Kursell (1731–1758), hukkus Zorndorfi lahingus
* Juliane Eleonore von Kursell (1731–1799)
* Otto Friedrich von Kursell (1733–1810)

1742. aastal abiellus Kursell Gertrude Sophie von Schwengelmiga (surnud 1771). Abielust sündis:
* Moritz Engelbrecht von Kursell (1744-1799), baltisaksa poliitik, Eestimaa rüütelkonna peamees ja Eestimaa kubermangu aadlimarssal

## Viited

## Välislingid
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Poomine

**Poomine** on surmanuhtlusena kasutatav hukkamisviis või vabasurma minemisel kasutatav tapmisviis, mille käigus riputatakse inimene tavaliselt kaelapidi köie kinnijooksvasse silmusesse ja oodatakse, kuni ta sureb. Surm võib poomise käigus saabuda nii hingetoru kinnipigistamise tagajärjel tekkiva lämbumise kui ka kaelalüli murdumise läbi.

## Vaata ka

*Poomistabel
*Kägistamine

## Kirjandus
*"Poomisesurm kohtuliku karistusena". Esmaspäev nr 42, 20. oktoober 1920. Lk 6
Nekrut

**Nekrut** (vene keelest некрут < prantsuse keelest *récruter* 'sõjaväkke värbama') oli ajalooliselt äsja väeteenistusse võetud isik. 

Põhjasõja ajal võeti nekruteid Eesti-ja Liivimaal talupoegade hulgast Rootsi kuningas Karl XII korraldusega alates 1701. aastast. Igalt 1,5 adramaalt tuli talupoegadel anda ja varustada üks maasõduriks üles kirjutatud noor nekrut ning maksta talle aastapalk. Eesti ja läti maasõduritest moodustati rahvuslikult homogeensed ja struktuurilt regulaarsed jalaväeosad – Eestimaal maarügemendid, Liivimaal maapataljonid. Kui maasõdur rivist välja langes, siis tuli talupoegadel palgata uus maasõdur. Kokku võeti väeteenistusse umbes 7000 eesti ja läti nekrutit.
1706. aastal moodustati pärast kaks aastat varem toimunud Narva langemist Järva, Läänemaa ja Viru maarügementide jäänustest ning Läänemaa nekruteist Tallinna garnisonipataljon major Carl Johan von Hüene juhtimisel.
See väeosa pidi jääma Tallinna linna alaliseks garnisoniväeosaks ka pärast Põhjasõja lõppu.

Balti kubermangudest hakati nekruteid liisuga võtma 1797. Taluperemehed, vallaametnikud, koolmeistrid ja mõisateenijad olid nekrutiteks minekust vabastatud. Samuti olid sõjaväeteenistusest vabastatud postiametnikud. Alates 1838 ka Liivimaa kubermangu ja 1855. aastast Eestimaa kubermangu postipoisid.

## Vaata ka
*nekrutikohustus

## Viited
Barakk

**Barakk** on ajutine, keldrita puitehitis-elamu; eraldatud haiglahoone.

## Viited

* 2. november 2011, Oliver Orro, Unustatud majad: ühesuguste majade pikad read – *Tuntumad barakialad on Hirve-Põdra, Põllu- Rännaku, Tungla, Ilmarise ja Kerese tänava kvartal*.
Sküüdid

**Sküüdid** (arvatav etümoloogia indoeuroopa tüvest **skuδa* 'vibukütt') olid iraani keelkonna keelt kõnelnud europiidne karjakasvatajatest rändrahvas, kes asustas antiikajal laialdasi alasid umbkaudu praeguse Lõuna-Venemaa, Ukraina ja Kesk-Aasia territooriumil. Sküütideks nimetati erinevaid seda ala (Sküütiat) asustanud hõime. 

Arvatavasti pärinevad sküüdid Pärsiast, kust nad levisid põhja poole steppidesse 1. aastatuhande algul eKr. Nende kultuuri kõrgaeg oli 5.–3. sajandil eKr. 

Sküüdi kuningas Ateas ühendas oma võimu alla ulatusliku impeeriumi kuni langes lahingus makedoonlaste vastu aastal 339 eKr. Pärast seda taandus sküütide kultuur osaliselt keltide ja sarmaatide ees, kuid Krimmis tekkis nende uus kuningriik pealinnaga praeguse Simferopoli lähistel. Hilisantiigi ajastul sküüdid assimileerusid teiste rahvastega. Nende kõige lähemateks järglasteks võib pidada osseete. Sküüdi päritolu on legendides või hüpoteesides oletatud ka anglosakside, kasahhide, jakuutide, puštude, piktide, türklaste ja teiste puhul.

## Elukorraldus
Teave sküütidest on meie päevini jõudnud Antiik-Kreeka ajaloolaste (nt Herodotos) vahendusel. Arheoloogilistel väljakaevamistel on päevavalgele tulnud nende matusekünkad – kurgaanid rikkalike hauapanustega. Leitud on rohkesti peremärke *tamga*sid, mida on peetud ka päris kirjaks. 

Sküütide jõukuse üheks allikaks oli kaubandus, sealhulgas orjakaubandus Mustal merel. Sküüdid olid osavad ratsanikud ja sõdalased; sõdimisest võtsid osa ka mõned naised. Mehed kandsid habemeid ja pikki juukseid, rõivastuseks olid nahkpüksid ja tuunika. Ehted, relvad ja hobuseriistad olid kaunistatud keeruliste ornamentide ja piltidega. 

Matuserituaalides kasutati kanepisuitsu. Usund ja mütoloogia olid arhailisemad kui naabruse hinduism ja zoroastrism, palvleti ülemjumal Tabitit ja tulejumal Agnit. Sküüdi kultuurimõjud ulatusid kuni Hiinani, kuid Sküütiat ja sküüte on alates hilisantiigist kuni kaasajani mainitud ka piltlikult barbaarsuse ja metsikuse kehastajatena.

## Kaardid

 Pilt:Indo-ScythiansMap.jpg
 Pilt:SakastanMap.jpg
 Pilt:Scythia-Parthia 100 BC.png
Almazáni vald

**Almazáni vald** on kohalik omavalitsus Hispaanias Castilla-Leóni piirkonnas Soria provintsis. 

Valla pindala on 165 km2 ja rahvaarv 2009. aasta seisuga 6006.

## Viited

## Välislingid
* Almazáni valla koduleht (*hispaania keeles*)
Grampiani mäed

**Grampiani mäed** (gaeli keeles *Am Monadh*) on üks kolmest peamisest mäeahelikust Suurbritannia põhjaosas Šotimaal. Seal asuvad Suurbritannia kõrgeim tipp Ben Nevis (1344 m) ja kõrguselt teine tipp Ben Macdui (1309 m).
Kalah

**Kalah** on Araabia päritolu lauamäng, mis jõudis läänemaailma 20. sajandil.


**Ühe külvi väide**

Mängija alustab külvi kuhja valikuga.

Viimane seeme sattus kogumiskuhja, mis tagab mängijale uue külvi

Viimane seeme sattus tühja kuhja, kus küljeti oleval vastase kuhjal oli seemneid.

Mängija kogus 4 seemet ja lõpetas oma korra.


**Laud**

Algseis kasutades 3 seemet pesa kohta


## Reeglid
#Mängu alguses on täidetud kõik pesad võrdse arvu seemnetega (tavaliselt 3 seemnega). Tavaliselt alustab eelmise mängu võitja.
#Igal mängijal on kuus pesa, seemned neis ja üks kogumispesa, mis asetseb laua paremal ääres. Tulemust väljendab mängu lõppedes seemnete koguarv kogumispesas. 
#Mängijad külvavad oma seemneid kordamööda. Ühe käigu jooksul eemaldab mängija ühest oma pesast kõik seemned ning hakkab neid asetama ühe kaupa vastupäeva kõigisse pesadesse ja vaid oma kogumispessa, mis jaotamisele ette jäävad. 
#Kui viimasena külvatud seeme satub kogumispessa, saab mängija teha uue külvi. Külvide arv, mida selle tingimuse järgi saab teha, pole piiratud.
#Kui viimasena külvatud seeme satub oma pessa, mis on tühi, ning tema vastase kohakuti asuvas pesas on seemneid, siis mõlema pesa võetakse ja tõstetakse külvi lõpetanud mängija kogumispessa.
#Mäng lõpeb, kui ühel mängijal pole üheski oma pesas enam ühtegi seemet. Teine mängija tõstab kõik järelejäänud seemned tema kogumispessa, ning võidab mängija, kellel on kogumispesas rohkem seemneid.
#Kui seemneid on kogumispesades mängu lõppedes võrdselt, on tegemist viigiga.

## Vaata ka
* Mancala
Kägistamine

**Kägistamine** on hingetoru kinnipigistamisega tapmine või hukkamine.  Poomisel pigistatakse samuti kinni hingetoru. 

Kägistamiseks kasutatakse tavaliselt käsi, köit, nööri või trossi.
Jean-Claude Killy

**Jean-Claude Killy** (sündinud 30. augustil 1943 Saint-Cloud's) on Prantsusmaa endine mäesuusataja, kolmekordne olümpiavõitja (1968).

Killy ja Toni Sailer on ainsad mäesuusatajad, kes on ühtedel olümpiamängudel võitnud kuldmedali nii slaalomis, suurslaalomis kui ka kiirlaskumises. Killyl õnnestus see 1968. aasta olümpiamängudel Grenoble'is. Ta on võitnud ka maailma karikasarja üldkarika 1967 ja 1968. aastal. Lisaks võitis ta 1967. aastal ka kõik üksikalade karikad.

Aastatel 1967–1970 harrastas Killy ka autosporti. Ta osales Le Mansi 24 tunni sõidus ja Pariisi-Dakari rallil.
 
1995. aastast on Killy olnud ROK-i liige.

## Tulemused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1968  Grenoble'is
**  **olümpiavõitja** slaalomis
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1966  Portillos
**  **maailmameister** kiirlaskumises 
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
* 1968  Grenoble'is
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  **maailmameister** kiirlaskumises 
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **1967, 1968**
 
* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **1967, 1968**

* Slaalomikarikas 
** **1. koht: 1967**
** 2. koht 1968

* Kiirlaskumise karikas
** **1. koht: 1967**
** 2. koht 1968

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*
Brokaat

**Brokaat** (itaalia sõnast *broccato* 'reljeefkaunistustega') on raske (algselt siidist, nüüd ka puuvillast) žakaarmustriline riie, millesse on sisse kootud metall- või metalliseeritud niidid (algselt kuld- ja hõbeniidid) ning mis on rikkalikult ornamendiga kaunistatud.

Brokaadi hiilgeaeg oli 14.-16. sajandi Itaalias ja 17.-18. sajandi Prantsusmaal. Tänapäeval nimetatakse brokaadiks läikivat žakaarmustrilist siid- või tehiskiust kangast, mis võib olla metallniitidega või ilma.

Brokaadist kui rõivakangast õmmeldakse õhtukleite, kuid brokaadist tehakse ka eesriideid ja kardinaid. Brokaat on levinud ka mööblikangana. Kirikutekstiilideks kasutatakse sageli erilist sissekootud kirikusümboolikaga kaunistatud brokaati.

## Viited

## Välislingid

* Brocade. - Fabric for Cosplayers
* A. Albaciete. Brocade: History, Creation and Usage. - Sewing Fabrics. October 08, 2015
* A Short History of Brocade. - empiretextiles.com (blogi)
Veoh

**Veoh** on San Diegos asuv ettevõte, mis on loonud võrgu videoklippide levitamiseks.

Veoh' asutas Dmitry Shapiro 2004. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Veoh' veebileht
Dmitry Shapiro

**Dmitry Shapiro** (sündinud 1. mail 1969 Venemaal) on GoMeta ja Veoh' asutaja. Ta on juut, kes sündis Venemaal, kuid asus lapsena elama Ameerika Ühendriikidesse.
Cristina Fernández de Kirchner

**Cristina Elisabet Fernández de Kirchner** (sündinud 19. veebruaril 1953 La Platas) on Argentina poliitik, kes oli 10. detsembrist 2007 kuni 10. detsembrini 2015 Argentina president, alates 10. detsembrist 2019 kuni 10. detsembrini 2023 oli ta Argentina asepresident. 

Hariduselt on Cristina Fernández de Kirchner jurist. Ta lõpetas 1979. aastal La Plata Riikliku Ülikooli. Aastast 1995 on ta olnud vaheldumisi Argentina parlamendi ülem- ja alamkoja liige. 

Ta on Argentina ajaloo teine naispresident, kuid esimene naine, kes on demokraatlikult sellesse ametisse valitud. Oktoobris 2007 toimunud presidendivalimistel kogus ta 45,29 protsendi valijate toetuse. 

23. oktoobril 2011 peetud presidendivalimistel valiti ta 53,9 protsendiga häältest ametisse tagasi. Tema teine ametiaeg algas 10. detsembril 2011. 

2022. aasta detsembris mõistis kohus Cristina Kirchneri korruptsioonijuhtumi raames kuueks aastaks vangi. Lisaks võttis kohus temalt eluks ajaks õiguse töötada avalikel ametikohtadel. 

Alates 1975. aastast oli ta abielus poliitik Néstor Kirchneriga, oma eelkäijaga presidendi ametikohal. Neil on kaks last, poeg Máximo ja tütar Florencia. 

## Välislingid
* Liis Kängsepp. Botoxi kuninganna ­kardab kaotust Eesti Ekspress 26. märts 2009
Sergo Vares

**Sergo Vares** (sündinud 14. septembril 1982 Rakveres) on eesti näitleja.

Lõpetanud 2001. aastal Rakvere Gümnaasiumi, jätkas ta õpinguid Tartu Ülikoolis ajakirjanduse erialal. Aastal 2002 asus ta õppima Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli Priit Pedajase juhendatavale kursusele, mille lõpetas 2006. aastal (22. lend).

Samal aastal asus ta tööle teatrisse NO99, kus tema esimeseks rolliks sai Michal Katuriani osa lavastuses "Padjamees". Töötas Teater NO99s 2012. aastani.

On osalenud ka teleseriaalides ja filmides; tuntumad on ilmselt Henri roll seriaalis "Kodu keset linna", Karl Suure roll seriaalis "Kättemaksukontor" ja Urmas Alenderi osa rokkooperis "Ruja" (2008).

## Looming
### Näitlejana teatris
2003
*"Nipernaadi" (Emajõe Suveteater) – Pärdik

2004
*"Finis nihili" (Eesti Draamateater/lavakunstikool)
*"Lumekuninganna" (Eesti Draamateater/lavakunstikool)
*"Suveöö unenägu" (Eesti Draamateater/lavakunstikool)

2005
*"Tom Cruise ja liblikad" (lavakunstikool)
*"Lemminkäinen" (pärimusteater Loomine/lavakunstikool)
*"Loomade farm" (Tallinna Linnateater/lavakunstikool) – farmi peremees
*"Kirsiaed" (Teater NO99/lavakunstikool)

2006
*"Rehepapp" (Eesti Draamateater/lavakunstikool) – rehepapp Sander
*"Keeleuuenduse lõpmattu kurv" (NO99/lavakunstikool)
*"Padjamees" (NO99) – Michal Katurian
*"Kuningas Ubu" (NO99) – kuningapoeg Boleslas, jpt. rollid
*"Hirvekütt" (NO99) – Nick

2007
*"ГЭП ehk Garjatšije estonskije parni" (NO99) – eestlane Sergo
*"Totu kuul" (NO99) – kelner, võlausaldaja, reporter, jpt. rollid
*"Kommunisti surm" (NO99) – kommunist Solk

2008
*"Perikles" (NO99)
*rokkooper "Ruja" (Vanemuine) – Urmas Alender
*"Macbeth" (NO99) – nõid, Seyton, teener, sõnumitooja, mõrtsukas, käskjalg
*"rambo" (NO99) – Shingleton, mees, Harris

2009
*"Kuidas seletada pilte surnud jänesele" (NO99)
*"Onu Tomi onnike" (NO99) – mister Shelby, heasüdamlik mees, Sambo
*"Kes kardab Virginia Woolfi?" (NO99) – Nick

2010
*"Praht, linn ja surm" (NO99) – Üllar II, Härra Üllar

### Näitlejana filmides ja telesarjades
*"Malev" (2005) – Läti Henrik
*"Leiutajateküla Lotte" (2006) 
*"Kodu keset linna" (2007...) – Henri
*"Ohtlik lend" (2007) – Kaaro
*"Detsembrikuumus" (2008) – Tanel
*"Kättemaksukontor" (2012) – Karl Suur
*"Mehetapja/Süütu/Vari" (2017) – Joel
*"Pank" (2018) – Toomas
*"Tenet" (2020) – Politseiülem

## Tunnustus
* 2015 – Bruno O'Ya stipendium
* 2025 – Eesti Kultuurkapitali stipendium "Ela ja sära"

## Viited

## Välislingid

*
* Vares, Sergo. Rakvere noormees peremehitseb lavafarmis intervjueerinud Helen Uldrich. // Virumaa Teataja, 2. juuli 2005
* Rakverest pärit näitleja Sergo Vares sai filmirolli. Virumaa Teataja, 14. november 2007
* Tillo, Kaisa. Sergo Varese näitlejakarjäär kujunes vooluga kaasa minnes. Eeva.ee, 9. detsember 2007
* Andres Keil. Sergo Vares: tahan teha seda, mida keegi kunagi pole teinud, 22. november 2008
* Eero Epner. ""Ta ei mängi nii, nagu Inglismaal näideldakse." Sergo Varese pikamaajooks gloobusel" Eesti Päevaleht, 3. märts 2023
T-80

**T-80** on 1976. aastal Nõukogude Liidus kasutusele võetud lahingutank. Praegu on see Venemaa soomusvägede põhiline lahingutank.

## Ajalugu
Selle disain baseerus T-64 tankil, kuid kasutati ka elemente T-72 tankist. T-80UD põhjal loodi Ukrainas T-84, mille tootmist alustati 1994. aastal.

### Sõjategevus 2022. aastal
Venemaa kasutas 2022. aastal sõjas Ukraina vastu järgmisi T-80 modifikatsioone: T-80UE-1, T-80UK.

## Kasutajad
*  – 14 tanki T-80UK ja 20 tanki T-80U, mis osteti 1997
* 
* 
* 
*  – 320 tanki T-80UD, mis osteti Ukrainalt 1996. aastal ja saadi kätte aastail 1997–1999
*  – moderniseeritud Т-80BV. Seisuga veebruar 2024 oli teenistuses 80 Т-80BV/BVM ja Т-80U/UК
* 
*  – seisuga veebruar 2024 oli teenistuses 350 Т-80BV/BVM ja Т-80U ning olemas ka hoidlates (hoidlates olevate T-55, T-62, T-64, T-72, T-80, T-90 hinnatav koguarv on 4000)

### Endised kasutajad
* 
*  – edasi antud järglasriikidele
** 
** 
**  – aastal 2000 oli teenistuses 95 tanki T-80U




## Vaata ka
*T-84

## Viited

## Välislingid
*Харьковский бронетанковый завод показал модернизированный танк Т-80 - Lb.ua, 01.03.2019
Keskmine paleoliitikum

**Keskmine paloliitikum** ehk **keskpaleoliitikum** on paleoliitikumi teine periood (150 000–40 000 aastat tagasi).

Kliima muutus jahedamaks seoses algava jäätumisega. Peavarju otsiti koobastest või valmistati endale okstest ja loomanahkadest hütte. Külm kliima vähendas koriluse osatähtsust ja rohkem peeti jahti suurulukitele (põhjapõdrad, koopakarud, mammutid). Varasemast rohkem on leitud tuleasemeid, oluline oli tule valvamine. Sel ajal sai alguse liha kuivatamine, küpsetamine ja tuhas hautamine.

Ajavahemikus 350 000–30 000 (sageli antakse vanimaks dateeringuks 150 000) aastat tagasi eksisteeris *[[Homo neanderthalensis]]*. Esimene neandertallase leid saadi juhuslikult mullatööde käigus 1856. aastal Neanderi orust Saksamaal. Hiljem on luid leitud mitmelt poolt Euroopast, Lähis-Idast, Aafrikast ja Aasiast. Neandertallasele kuulub Moustier' kultuur, mille kiviriistad on Acheuli kultuuri omadest märksa arenenumad. Kasutusele võeti kildtehnika. Moustier' kultuuri ajast on teada hoonepõhju. Mammutikütid kasutasid hoonete materjaliks mammuti luid ja nahku. Paleoantropoloogid, arheoloogid ja geneetikud on jõudnud järeldusele, et neandertallane ei ole nüüdisinimese esivanem, vaid selle eellastega sadu tuhandeid aastaid paralleelselt arenenud liik.

Fülogeneetiliselt on viimane ühine esivanem (MRCA – *Most Recent Common Ancestor*) *[[homo sapiens]]*'il emaliinis Mitokondriaalne Eeva (mt-MRCA), kes elas Aafrikas umbes 200 000 aastat tagasi ja isaliinis Aadama Y-kromosoom (Y-MRCA), kes elas 90 000 aastat tagasi.

## Välislingid
*National Geographicu atlas
Ivar Hansen

**Ivar Kristian Hansen** (1. november 1938 – 11. märts 2003) oli taani poliitik Venstre erakonnast.

Ta valiti Folketingi esimest korda 1973.

1978–1979 oli ta avalike tööde minister, kui peaminister oli Anker Jørgensen.

1998 sai temast Folketingi spiiker, kui sotsiaaldemokraatlik rivaal Birte Weiss kaotas liisuheitmisega.

Ivar Hansen suri 11. märtsil 2003 Mariann Fischer Boeli korteris.

## Viited
Veiko Kittask

**Veiko Kittask** (sündinud 21. detsembril 1964) on eesti basskitarrist. Mänginud Jaak Joala saateansamblis Lainer, ansamblites Vaakum, Trahter ja Raul Sepper Band. On ka mitmete lugude muusika ja sõnade autor.
Guovdageaidnu

**Guovdageaidnu** (norra keeles *Kautokeino*, soome keeles *Koutokeino*) on asula Põhja-Norras Finnmargi maakonnas, Guovdageaidnu valla keskus.

1. jaanuaril 2021 elas Guovdageaidnus 1 475 elanikku. Enamiku asula elanike emakeel on põhjasaami keel.

Seal tegutseb teater Beaivváš Sámi Teáhter.

Guovdageaidnus asus ajalehe Áššu toimetus, praegu asub seal osa ajalehe Ávvir toimetusest.
Lennart Luhtaru

**Lennart Luhtaru** (sündinud 23. juulil 1986 Tartus) on eesti amatöörfilmindustegelane. 

Ta on lõpetanud 2005. aastal Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust ja suhtekorraldust.

## Tegevus amatöörfilmi alal
Ta on teinud mitu amatöörfilmi.

Lennart Luhtaru oli noorte amatöörfilmifestivalide "Tartu 2004" ja NAFF 2005 peakorraldaja ning festivali NAFF 2006 üks korraldajaid. Ta on juhendanud amatööride videoringi.

## Töökohad
2008. aasta seisuga töötab Overall Eesti AS-is turundusspetsialistina.

## Välislingid
*Foto
Laiküla mõis

**Laiküla mõis** (saksa keeles *Layküll*) oli poolmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne-Nigula valda Lääne maakonnas.

## Ajalugu
Laiküla mõis rajati 17. sajandil. Viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Suure-Rõude mõisnik Karl Gustav Edler von Rennenkampff. 

## Mõisakompleks

Laiküla mõisa peahoone on ühekorruseline väga lai lameda poolkelpkatusega kiviehitis, mis on ehitatud ilmselt 19. sajandi esimesel poolel.

## Välislingid
*Laiküla mõisast Eesti mõisaportaalis
Nõrk hape

**Nõrk hape** on hape, mis ei lahustu vees täielikult. Ioonideks lagunemise (dissotsiatsiooni) põhjal liigitatakse happed tugevateks/keskmisteks/nõrkadeks.

Nõrgaks loetakse hape, kui dissotsiatsiooniaste on alla 3%.

Enamik orgaanilisi happeid on nõrgad.

## Näiteid (tugevamast nõrgemani)
* Etaanhape (1,5%)
* Süsihape (0,17%)
* Divesiniksulfiidhape (0,07%)
## Vaata ka
*Tugev hape
* Keskmise tugevusega hape
* Hapnikhapped
*Orgaanilised happed
*Karboksüülhapped
*Aminohapped
Elektrooniline Riigi Teataja

**Elektrooniline Riigi Teataja** ehk **eRT** on Eesti õigusaktide andmebaas koos veebipõhise kasutajaliidesega, mis võimaldab otsida ja lugeda Eestis kehtivaid või varem kehtinud õigusakte.

Õigusaktid avaldatakse elektrooniliselt Riigi Teatajas (eRTs). Paber(kandjal) Riigi Teataja viimane number ilmus 31. mail 2010, ning paberil avaldamine lõpetati 1. juunil 2010. Vastavalt Riigi Teataja seaduse § 11 lõikele 1 võib Riigi Teatajat välja anda paberil, kui võrguväljaandes avaldamine ei ole võimalik. Andmebaasi täiendatakse nii, et igast õigusaktist saab kuvada kehtivas sõnastuses versiooni, võttes arvesse ka jõustunud muudatusi üksikutes punktides. eRT otsingusüsteem võimaldab õigusaktide otsimist mitmete kriteeriumide järgi.

Alates 20. jaanuarist 2012 avaldatakse Riigi Teatajas  ka kohtuotsuste kokkuvõtteid, kaasa arvatud Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste kohta, erinevaid õigusuudiseid ning Riigi Teataja kaudu on võimalik otsida jõustunud kohtulahendite ja kohtuistungite toimumise teavet. 

2012. aasta lõpust võib Riigi Teataja kaudu leida ka eelnõude otsingu kaudu menetlusetappe, mille kaudu saab mugavalt dokumentidele ja menetletud eelnõude andmetele Riigikogu menetlusinfosüsteemis (EMS) ja valitsuse eelnõude infosüsteemis (EIS).

## Kriitika
*„Minnes "Riigi Teataja" veebikeskkonda, tabab inimest pigem õudus, mitte selgus ja arusaam. Kuid kui me inimestena seaduste mõju ei mõista, siis ei saa ka eeldada nende korrektset täitmist.Ilmselt ongi praeguse aja üks aegunumaid väiteid see, et seaduse mittetundmine ei õigusta selle rikkumist. Kui isegi juristid ei suuda kursis olla oma kitsast lõigust väljapoole jäävate reeglite täitmisega, kuidas saame seda eeldada veel tavaliselt inimeselt?”*

## Vaata ka
* Eesti seaduste ametlike lühendite loend
* 

## Viited

## Välislingid
* eRT koduleht
* Eelnõude otsing
* Kohtulahendite kokkuvõtted 
* Seadusuudised 

* Riigikohtu lahendid 
* Maa- ja ringkonnakohtu lahendid
* Registrite ja Infosüsteemide Keskus, Riigi Teataja
Tiina Kala

**Tiina Kala** (sündinud 15. oktoobril 1967) on eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1991. aastal Tartu Ülikooli ajaloo osakonna, 1997. aastal sai  Tartu Ülikoolis magistri- ja 2001. aastal ajaloo ja arheoloogia instituudis doktorikraadi. 

Alates 1991. aastast töötab ta Tallinna Linnaarhiivis, kus tegeleb keskaja uurimisega. Ta on erilist tähelepanu pööranud Tallinna dominiiklastele ja hiliskeskaegsetele vaimulikele laiemalt.

## Teoseid
* Tiina Kala, Tallinna dominiiklased: kloostrimõtisklus, 1993
* Tiina Kala, Juhan Kreem & Anu Mänd, Kümme keskaegset tallinlast, 2006
*"Jutlustajad ja hingede päästjad: Dominiiklaste ordu ja Tallinna Püha Katariina Konvent". Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2013, 480 lk; ISBN 9789985587645

## Tunnustus
* 2022 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa on ajaloolane ja pedagoog Kulno Kala.

## Välislingid
*
*CV (arhiiviversioon 13.09.2007)
Toomas Tõniste

**Toomas Tõniste** (sündinud 26. aprillil 1967 Tallinnas) on eesti poliitik ja ettevõtja ning endine purjesportlane. 

Aastatel 2017–2019 oli ta Eesti rahandusminister.

## Haridus
Toomas Tõniste on lõpetanud 1985. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1997. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna.

## Sportlastee

Vennad Toomas ja Tõnu Tõniste on klassis 470 saavutanud:
* 1986 juunioride MM-il 5. koha
*1988. aasta suveolümpiamängudel Sŏulis hõbeda
* 1990 MM-il 4. koha
*1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas pronksi
* 1992 EM-il 1. koha
* 1993 MM-il 5. koha
* 1994 MM-il 4. koha
* 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas 10. koha

1997. aastal saavutas Eesti paatkond koosseisus Tõnu ja Toomas Tõniste, Ants Haavel ja Indrek Haavel Euroopa meistrivõistlustel klassis Melges-24 3. koha.

Toomas Tõniste liitus 2019. aasta aprillis venna Tõnu kutsel purjetamisvõistluse Star Sailors League Gold Cup Eesti võistkonnaga.

## Töökäik
Tõniste on töötanud AS LTT finantsjuhina 1992–2007.

## Poliitiline tegevus
Tõniste on Isamaa ja Res Publica Liidu liige alates 1998. aastast. Ta oli Tallinna Linnavolikogu liige 1999–2001, 2006–2007 ning XI ja XII Riigikogu liige. 2009. aasta kohalikel valimistel kandideeris Tõniste IRL-i nimekirjas Lasnamäe valimisringkonnas. 

Alates 12. juunist 2017 kuni 29. aprillini 2019 oli ta rahandusminister Jüri Ratase esimeses valitsuses.

## Tunnustus
* 2001 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
* 2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane

## Isiklikku
Ta on Tõnu Tõniste kaksikvend. Toomas Tõniste abiellus 1994. aastal Ingrid Nigolaga, neil on tütar ja kaks poega.

## Viited

## Välislingid

* Tõnu ja Toomas – kolmest kolm?, Luup, 1996
* Lühitutvustus Riigikogu lehel
* Biograafia ESBL-is
Ingemar Stenmark

**Jan Ingemar Stenmark** (sündinud 18. märtsil 1956 Joesjös) on Rootsi endine mäesuusataja. Teda peetakse üheks ajaloo parimaks mäesuusatajaks ja ka üheks parimaks Rootsi sportlaseks.

Stenmark oli slaalomis ja suurslaalomis aastatel 1974–1982 mäekõrguselt oma konkurentidest üle. Ta võitis 27 suurslaalomi võistlust 28-st aastatel 1977–1980 ja slaalomis 46 võistlust 52-st aastatel 1975–1981. Stenmark on võitnud maailma karikasarjas rohkem etappe kui ükski teine mäesuusataja, kuigi ta võistles siis, kui karikasarja etappe oli palju vähem hooaja jooksul, kui tänapäeval (võitis kokku 86 etappi 1974–1989). Ta võitis maailma karika kolmel korral (1976, 1977 ja 1978). 

Stenmark võistles väga harva kiirlaskumises.

Tippvõistlustelt on Stenmark võitnud kümme medalit, millest seitse on kuldmedalid. 1976. aasta olümpiamängudel Innsbruckis sai ta suurslaalomis pronksmedali ja 1980. aasta OM-il Lake Placidis tuli ta kahekordseks olümpiavõitjaks, olles esimene nii slaalomis kui ka suurslaalomis.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1976  Innsbruckis
**  pronksmedal suurslaalomis
* 1980  Lake Placidis
**  **olümpiavõitja** slaalomis
**  **olümpiavõitja** suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1976  Innsbruckis
**  pronksmedal suurslaalomis
* 1978  Garmisch-Partenkirchenis
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** suurslaalomis
* 1980  Lake Placidis
**  **maailmameister** slaalomis
**  **maailmameister** suurslaalomis
* 1982  Schladmingis
**  **maailmameister** slaalomis
**  hõbemedal suurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht**: **1976, 1977, 1978**
** 2. koht: 1975, 1980, 1981, 1982, 1983 , 1984 

* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980, 1981, 1984**
** 2. koht: 1982, 1983, 1986  

* Slaalomi karikas 
** **1. koht: 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980, 1981, 1983**
** 2. koht: 1982, 1984, 1986, 1987
** 3. koht: 1985

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* 
*Ingemar Stenmar Ski-db.com kodulehel
Alpi kahevõistlus

**Alpi kahevõistlus** on mäesuusatamise ala, mis koosneb kiirlaskumisest ja slaalomist (kaks laskumist). Kõigi kolme laskumise ajad liidetakse ja sportlane, kes laskub kokkuvõttes kiireima ajaga, on võitja. Alpi kahevõistlusest võtavad osa need, kes osalevad edukalt kõigil mäesuusatamise aladel. 

**Suures Alpi kahevõistluses** laskutakse vaid üks kord slaalomis. Tavalist Alpi kahevõistlust on kritiseeritud sellepärast, et kaks laskumist slaalomis pidavat soosima slalomiste ja kiirlaskujatel polevat seetõttu võiduvõimalust. Suur Alpi kahevõistlus oli esimest korda maailmameistrivõistluste kavas 2007. aasta MM-il Åres.

## Vaata ka

* Slaalom
* Suurslaalom
* Ülisuurslaalom
* Kiirlaskumine
Adachi

**Adachi** on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tokyos. Asub linna põhjaosas, piirneb põhjas Saitama prefektuuriga.

Läbi Adachi voolavad Arakawa ja Sumida jõgi. 

Liideti Tōkyōga 1932. aastal. 

Tähtsamad linnaosad on Kitasenju ja Takenotsuka.

Adachis asuv Nishiarai Daishi tempel asutati 826. aastal.

Adachis on sündinud Takeshi Kitano.


Nishiarai Daishi Main Hall.JPG|Nishiarai Daishi
Kitasenju station west side scene.jpg|Kitasenju


## Viited

## Välislingid

*Adachi koduleht
Tüüp 92

**Tüüp 92 raskesoomusauto** (jaapani keeles 九二式重装甲車 *Kyūnishikijūsōkōsha*）oli Jaapani tankett.

Tanketi nimi tuli sellest, et 2592 oli Jaapani ajaarvamise järgi 1932. aasta, mil tanketi tootmist alustati. Teda nimetati soomusautoks, kuigi ta oli tankett, sest Jaapani sõjaväes kuulusid kõik tankid jalaväe haldusalasse, aga tüüpi 92 kasutas Jaapani ratsavägi.

Pärast Esimest maailmasõda hakkasid paljud riigid oma ratsaväge mehhaniseerima. Ka Jaapan proovis mitmesuguseid soomusautosid, saavutades piiratud edu. 1920. aastatel testiti Keiserliku Jaapani Armee Ratsaväekoolis, mis asus Kagu-Jaapanis Chiba prefektuuris, mitmesuguseid Euroopa kergetanke. Nii Jaapanis kui ka Mandžuurias toimunud katsed andsid üldiselt ebarahuldava tulemuse, sest kergetankid ei sobinud karmi kliimasse ega Mandžuuria teedeta maastikule.

Jaapani tankettide areng sai algtõuke Suurbritanniast pärit Carden-Loyd Mark VI-lt, mida 1929. aasta paiku vähesel arvul osteti. Jaapani konstruktorid kasutasid Carden-Loydi tanketi veermiku põhimõtteid, kuid erinevalt teiste riikide sõjavägedest ehitasid pöördtornidega tankette, mis sarnanesid pigem kergetankidega.

Esialgu valmistati 2 hübriidamfiibautot, millel olid nii rattad kui ka roomikud ja mis pidi sõitma nii vees kui ka maal nii edaspidi kui ka tagurpidi. Need katsed ei õnnestunud täielikult ja ratsavägi ei olnud vaimustuses. Edaspidi keskenduti üksnes roomikutega ja üksnes maad mööda sõitvale masinale.

Tüüp 92 tootmine algas 1932 Ishikawajima Mootorsõidukite Valmistamise Kompaniis, mis tänapäeval kannab nime Isuzu Motors. Tootmist takistasid tehnilised raskused ja kuni 1939. aastani valmis kõigest 167 tanketti. Pärast esialgseid probleeme käigukastiga osutus Tüüp 92 Hiina ja Mandžuuria raskel maastikul ja halbadel teedel ja suutis arendada kiirust kuni 40 km/h.

Tankett Tüüp 92 oli 3,94 meetrit pikk, 1,63 m lai ja 1,86 m kõrge ning kolmeliikmelise meeskonnaga. Relvastuseks oli tal üks 6,5 mm kuulipilduja tornis ja 13 mm kuulipildujaga esikilbis; hiljem asendati viimane 20 mm automaatkahuriga.

Tüübi 92 soomus oli 6 mm (kerel) kuni 12 mm (tornil) paks. See oli needitud ja keevitatud. Õhuke soomus võimaldas sõiduki massi hoida 3–4 tonni kandis, kuid soomus polnud piisavalt paks isegi selleks, et harilikku püssikuuli kinni pidada. Euroopa tankettidega võrreldes oli selle soomus õhem, torni tulejõud väiksem ja isegi kiirus 40 km/h jäi Euroopa tankettidele alla.

Nende esimesed lahingud olid Harbiini lahing 1932. ja Rehe lahing 1933. aastal, hiljem tarvitati neid Guandongi armees. Maailmasõja ajal asendati need üldiselt Tüübiga 94, kuigi nii Briti kui ka USA allikad ajavad neid tihti segi ja nimetavad ka tankette Tüüp 94 vahel 92-deks.

## Viited
Homaar

**Homaar** ehk **merivähk** ehk **merevähk** (*Homarus*) on perekond homaarlaste sugukonnas, kuhu kuuluvad Euroopa ja Ameerika homaar. 

Varem loeti homaaride sugukonda ka *[[Homarinus capensis]]*, kuid 1995. aastast asub see uues perekonnas *[[Homarinus]]*. 

Homaarid on töönduslikult tähtsad püügiobjektid. 

Homaarid on kümnejalalised ja meenutavad väliselt jõevähki. Sõrad on ebasümmeetrilised.

Läänemeres homaare ei elutse.

## Liigid
Homaaride perekonda kuulub kaks väga sarnast liiki. Tavaliselt eristataksegi neid geograafilise leviku järgi: euroopa homaarid on levinud Atlandi ida- ja ameerika homaarid Atlandi lääneosas.

*ameerika homaar (*Homarus americanus*)
*euroopa homaar (*Homarus gammarus*)
Garnison

**Garnison** on  ühe asula või ka muudes määratud piirides alaliselt või ajutiselt paiknevatest väeüksustest, sõjaväeasutustest, sõjaväeliselt korrastatud struktuuriüksustest ja üksikutest sõjaväelastest garnisoniteenistuse (vahiteenistuse) läbiviimiseks moodustatud territoriaal-administratiivne väegrupp. 

Garnisoni moodustamise eesmärk võib olla ka antud piirkonna sõjalise kaitse juhtimise korraldamine.

Rühmast väiksem allüksus või üksikult paiknev sõjaväeasutus harilikult garnisoni ei moodusta, kuid sellele allüksusele või asutusele võidakse anda kohustusi garnisoniteenistuse alal. 

Garnisonile määratakse kõrgema ülema poolt garnisoniülem, kelle asetäitja on garnisoni komandant. Tavaliselt on garnisoniülem kohapeal paikneva suurema väeüksuse ülem või kõrgeima auastmega väeüksuse ülem.

## Vaata ka
*Tallinna garnison
*Kaitseväe garnisonimäärustik
2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

**Eurovisiooni lauluvõistlus 2005** oli 50. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus Palats Sportu (*Палац спорту*) hallis Kiievis Ukrainas.  

Võitis Kreeka lauluga "My Number One", mille esitas Rootsis sündinud Kreeka laulja Elena Paparizou. Laul kogus 230 punkti. Teise koha saavutas Malta esindaja Chiara ning kolmanda koha Rumeenia Luminiţa Anghel & Sistemiga. Võistluse poolfinaal toimus 19. mail ja finaal 21. mail 2005. 

Lauluvõistluse teema oli "Ärkamine" (inglise "Awakening"), mis sümboliseeris riigi ärkamist ja linna, mis on valmis end Euroopale tutvustama. Vaheklipid käsitlesid Ukraina kultuuri läbi aegade. 

Õhtuid juhtisid Marija Jefrossõnina (Masha) ja Pavlo Šõlko (DJ Pasha). Eelmise aasta võitja Ruslana käis laval kahel korral ja tegi *green room*'is intervjuusid. Ukraina poksijad Vitali ja Volodõmõr Klõtško avasid hääletuse ning auhinna andis võitjale üle Ukraina president Viktor Juštšenko. 

Lauluvõistlusest võtsid esimest korda osa Bulgaaria ja Moldova. Ungari naasis võistlusse pärast kuueaastast pausi. Ka Liibanon oli algselt uute riikide hulgas, kuid oli sunnitud katkestama, sest reeglite järgi pidanuks Liibanonis näidatama kogu võistlust, kuid riigi seadused keelavad teha Iisraeli puudutavaid ülekandeid. Island, Valgevene ja Holland olid poolfinaali osalejate hulgas favoriidid, kuid ükski neist ei pääsenud finaali. "Suur nelik" (Hispaania, Prantsusmaa, Suurbritannia ja Saksamaa), kes liikusid finaali automaatselt, hõivasid seal neli viimast kohta. 

Eestit esindas Ukrainas tüdrukute ansambel Suntribe. Suntribe oli Eesti eelvooru, Eurolaulu võitnud üle 10 000 häälega ning pääsenud sellega Eestit esindama. Kuna aasta varem Eestit esindanud Neiokõsõl ei õnnestunud pääseda finaali, olid tüdrukud sunnitud esinema kõigepealt poolfinaalis. Poolfinaalis pidi Eesti aga leppima 20. kohaga ning finaali ei jõudnud.

Eestlased esindasid ka Šveitsi. Vanilla Ninja pääses finaali ning sai seal 8. koha. 

## Poolfinaal

## Finaal

## Punktitabelid
### Poolfinaal

### Finaal

## Kaart
Semafor

**Semafor** on distantsilt visuaalselt teabe edastamise vahend. 1791. aastal demonstreeris prantsuse leiutaja Claude Chappe semafori  ehk optilise telegraafi liini, mis ehitati hiljem Pariisi ja Lille'i vahele ning laienes mujalegi. Liin koosnes üksteisest nägemiskaugusele püstitatud tiibadega mastidest, mille tiibade asendit muutes sai kokkuleppelisi märke edastada. Chappe'i semafor koosnes ühest pikast keskmisest labast ja selle otstest olevatest lühematest labadest, millel sai vaheldada 196 erinevat asendit ning lisaks tähtedele ja numbritele kujutada veel muid erimärke. Sellised liinid olid üle maailma kasutusel kuni elektrilise telegraafi tulekuni 19. sajandi keskpaigas.

## Raudtee
Semafori kasutati siiski edasi mujal, näiteks raudteel rongide liiklust lubava või keelava alalise signalisatsiooniseadeldisena, mastina, mille külge on kinnitatud liikuvad tiivad. Nende asetus annab märku, kas edasiliikumine on lubatud või keelatud. Semafore kasutatakse automaatse blokeeringuta raudteedel.

## Laevandus
Semafor võeti 19. sajandi algul kasutusele laevanduses – seal kasutatakse lippude süsteemi, kus signaali edastajaks on kahte lippu hoidev madrus. Lippude asend tähistab ühtaegu nii tähte kui numbrit. Pimedas võidakse lippude asemel kasutada kahte helendavat pulka. Semafori süsteemi kasutatakse osaliselt endiselt näiteks lennukikandjatel või siis hädaolukordades, kus elektroonilist teabeedastust kasutada ei saa.

## Vaata ka
*foor
*laevandus
*merendus
*telegraaf
*kommunikatsioon

## Viited
Riikide sõjajõud Teise maailmasõja alguses

**Riikide sõjajõud** 1939. aasta teisel poolel Teise maailmasõja alguses. Tabel kajastab Teises maailmasõjas sõdinud riikide relvajõude.

***M** - maavägi
***L** - laevastik
***Õ** - õhujõud
Loss

**Loss** oli kõrgaadlile või kuningale kuuluv või kuulunud pidulik esindus- ja eluhoone, mis arenes välja keskaegsest linnusest selle kaitseotstarbe minetamisel.

Suurejoonelisi linnas asuvaid esinduslosse kutsuti ka paleedeks.

Lossiehitusele on eeskuju andnud Prantsusmaa oma renessansiaegsete lossidega Montsoreau, Vaux-le-Vicomte, Versailles, Louvre, Fontainebleau jt. Tihtipeale säilis lossides nelinurkse siseõuega linnuse põhiplaan, vahel ka ümarad nurgatornid nagu Chambord. Lossi keskel asus peahoone, kummalgi küljel asusid tiibhooned ja nende vahel peaõu *cour d'honneur*. Lossi peahoones asusid rikkalikult kujundatud esindusruumid, mis moodustasid antifaadi. 

Looduslikule terrassile ehitatud losside puhul olid tiibhooned tavaliselt peahoone pikendused (asusid peahoonega ühel joonel). Sellised lossid on Belvedere Viinis, Petrodvoretsi ja Tsarskoje Selo loss ning Eestis Kadrioru ja Alatskivi loss. 

Lossi juurde kuulus aiakunsti reeglite järgi kujundatud park.

## Vaata ka
*Losside loend
Arne Næss

**Arne** Dekke Eide **Næss** (27. jaanuar 1912 – 12. jaanuar 2009) oli norra filosoof, Norra 20. sajandi üks kuulsamaid filosoofe, süvaökoloogia rajaja. Ta oli noorim isik, kes saanud Oslo Ülikooli professoriks. 

Tema filosoofilised tööd on suuresti mõjutatud Spinozast, budismist ja Gandhist. Ta oli Norra ülikoolides pikka aega kasutatava loogikaõpiku autor. Oma teadusfilosoofilistes vaadetes toetas ta esialgu positivismi, kuid hiljem kritiseeris seda ja põhjendas teooriate pluralismi.

Arne Næss esines oktoobris 1998 loenguga Tartus.

1970. aastal juhtis ta üldsuse tähelepanu Mardalsfosseni joa säilitamise vajadusele, sidudes end koos 300 süvaökoloogia toetajaga kinni. Kavas oli kogu Mardala jõe vett Grytteni hüdroelektrijaama jaoks kasutada ja joal ainult kaks kuud oma looduslikus sängis voolata lasta. Protesti tulemusena see ajavahemik ei pikenenud, kuid joast alla lastavat vooluhulka suurendati 3-lt 45 kuupmeetrini sekundis.

2002. aastal sai ta Põhjamaade Nõukogu loodus- ja keskkonnaauhinna.

Aastal 2004 sai Næss Peer Gynti auhinna, mis antakse kord aastas Norrat maailmas positiivselt tutvustanud isikule. Aasta hiljem pärjati ta Püha Olafi ordeniga sotsiaalselt kasuliku töö eest.

Ta oli Hindukuši mäestiku kõrgeima mäe Tirich Mir (7708 meetrit) esmavallutajate hulgas.

Kahekümnendates eluaastates ehitas Næss Hallingskarveti mäestikku majakese. See 1500 meetri kõrgusel merepinnast asuv majake on kõige kõrgemal paiknev erahoone Norras.

## Pere

Næss oli mägironija ja ärimehe Arne Næss juuniori (1937–2004) onu ja laevaomaniku Erling Dekke Næssi (1901–1993) noorem vend.

## Viited

## Välislingid
* William Grimes: "Arne Naess, Norwegian philosopher, dies at 96" The New York Times, 5. jaanuar 2009
* Jim Cocola: "Ecosophy from T to X" n+1, 16. aprill 2006
Nelli Privalova

**Nelli Privalova** (sündinud 7. veebruaril 1945 Tallinnas) on Eesti poliitik ja ajakirjanik. 

## Haridus
Nelli Privalova lõpetas 13. Õhtukeskkooli 1963 ning Leningradi Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal 1968.

## Töökäik
Privalova on töötanud Volta tehases lukksepana 1963–1964 ning Eesti Raadios korrespondendi, toimetaja ja vastutava toimetajana 1968–2002. Aastatel 1979–1980 oli ta korralduskomitee "Olümpia-80" Tallinna Valitsuse pressikeskuse toimetaja.

## Poliitiline tegevus
Privalova on Eesti Keskerakonna liige alates 1996. aastast. Ta on olnud Tallinna Linnavolikogu liige 1999–2005, IX Riigikogu liige 2002–2003 ja X Riigikogu liige. Ta oli XI Riigikogu liige ning kuulus Eesti-Iisraeli parlamendirühma.
 
Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel ning sai 422 häält, kuid valituks ei osutunud.

## Tunnustus
*2016 – Tallinna teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Vladimir Velman. Nädala juubilar Nelli Privalova 65 Kesknädal, 3. veebruar 2010
*
Georg von Engelhardt

Parun **Georg Moritz Magnus von Engelhardt** (vene keeles *Георгий Мориц Энгельгардт*; 6. oktoober (vkj 24. september) 1843 Porkuni mõis Rakvere kreis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik – 23. oktoober (vkj 10. oktoober) 1914 Väinjärve mõis Paide kreis  Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa provintsiaalpoliitik.

Georg von Engelhardt sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe (1848–1851) ja Eestimaa maanõuniku Moritz von Engelhardti  (1800–1870) ja Julie Charlotte von Baranoffi pojana.

Ta õppis 1857–1862 Tallinna Toomkoolis ja 1862–1864 Tartu ülikoolis õigusteaduskonnas.

Engelhardt oli 1871–1886 Eestimaa rüütelkonna sekretär (1871–1878 noorem ja 1878–1886 vanemsekretär) ja 1877–1885 Eestimaa talurahvaasjade komisjoni sekretär.

Ta oli 1886–1889 Eestimaa rüütelkonna peamees, aastast 1890–1914 oli ta Eestimaa rüütelkonna maanõunik ja 1902. aastast Eestimaa rüütelkonna maanõunike kolleegiumi president..

1911. aastast Eestimaa rüütelkonna matriklikomisjoni viitsepresident, ülemkirikueestseisja, 1889–1902 aurahukohtunik, 1906–1913 Rüütli- ja Toomkooli kuratooriumi president. Venemaa keisririigi õuemeister.

Talle kuulusid Järvamaa Väinjärve ja Kodasema mõis.

## Perekond

1875. aastal abiellus Georg von Engelhardt krahvinna Marie Thekla von Tiesenhauseniga (sündis 1851). Abielust sündisid:

*Friedrich Eduard Moritz Kaspar von Engelhardt (sündis 1879), vene sõjaväelane
*Eugen Christopher Moritz Eduard von Engelhardt (sündis 1882)
*Lucie Juliane Anna Marie von Engelhardt (sündis 1883), abiellus Dinzdurbe mõisniku (*Diensdorf*, Kuramaal) parun Hermann (Harry) Nikolaus Olaf Bagge af Booga.
*Anna Maria Barbara Dorothea von Engelhardt (sündis 1886), abiellus Timoleon von Neffiga.

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von: http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000600/images/index.html?projekt=1101669069&id=00000600&fip=80.235.62.86&no=3&seite=82, Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 1, Görlitz, 1931, seite 65
*
Moritz von Engelhardt

**Moritz Edwin Adelbert von Engelhardt** (vene keeles *Мориц Евстафьевич Энгельгардт*) (24. august (vkj 12. august) 1800 Viisu mõis, Paide kreis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik – 2. juuni (vkj 21. mai) 1870 Kodasema mõis,  Paide kreis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa mõisnik ja rüütelkonnategelane.

Moritz von Engelhardt sündis kindralmajor Gustav Konrad von Engelhardti (1768–1841) ja Barbara Dorothea von Baranoffi pojana.

Ta töötas Eestimaa rüütelkonna sekretärina 1822–1845, oli 1845–1848 kreisisaadik ning oli aastail 1848–1851 Eestimaa rüütelkonna peamees, 1853–1870 oli ta Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Järvamaa Kodasema, Türi-Alliku ja Väinjärve mõis.

## Perekond

Moritz von Engelhardt abiellus 1824. aastal vabapreili Pauline Henriette von Tiesenhauseniga (1806–1836). Abielust sündisid:
*Karl Gustav von Engelhardt (1825–1865), Venemaa sõjaväelane
*Alexandra Pauline Maria von Engelhardt (1829–1912)
*Nikolai von Engelhardt (1830–1878), Kurisoo mõisnik
*Konrad Johann von Engelhardt (1835–1884), Kuie mõisnik

1837. aastal abiellus Engelhardt oma onutütre Julie Charlotte von Baranoffiga (1810–1886). Abielust sündisid:

*Julie von Engelhardt (1839–1899)
*Maria Johanna Katharina von Engelhardt (1841–1918), abiellus vabahärra Wolter von Stackelbergiga ja hiljem vabahärra Arnold von Stackelbergiga.
*Georg von Engelhardt (1843–1914), Eestimaa rüütelkonna peamees, Eestimaa maanõunik
*Alexander Friedrich von Engelhardt (1849–1920), Türi-Alliku mõisnik

### Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*
Hominini

***Hominini*** on alamsugukonda *[[Homininae]]* kuuluv triibus, kuhu kuuluvad inimene, šimpans ja nende väljasurnud esivanemad. 

Alamtriibusesse *[[Hominina]]* kuulub perekond inimene (*Homo*), kuid ei kuulu perekond šimpans (*Pan*). Viimane kuulub eraldi alamtriibusesse *[[Panina]]*.

Alamsugukonda *Homininae* kuulub kaks tänapäevast triibust: *Hominini* ja *[[Gorillini]]*. Viimasesse kuuluvad gorillad. Nende kahe triibuse loomise pakkusid 1996 välja bioloogid Alan Mann ja Mark Weiss, kes soovisid selle abil näidata, missuguses järjekorras tänapäevaste loomarühmade esivanemad üksteisest lahknesid. Kuid esimesena kasutas seda mõistet briti zooloog John Edward Gray juba 1825.

Inimese ja šimpansi perekond lahknesid 5,4–6,3 miljonit aastat tagasi. Kuid tollal ei eksisteerinud tänapäevaseid perekondi; nende asemel olid olemas inimahvid *[[Sahelanthropus tchadensis]]* ja *[[Orrorin tugenensis]]* ning veel pole jõutud üksmeelele selles, kumb neist kahest oli inimeste ja šimpansite eellane. Need kaks olid omavahel ka suhteliselt lähedalt sugulased, nii et tulevikus võib olla vaja ühendada nad samasse perekonda.

Inimeste ja šimpansite esivanemate lahknemisele järgnesid ulatuslikud liigitekke protsessid inimeste eellaste seas, mis olid seotud nende elamaasumisega metsast savanni. Šimpansite eellaste seas neid protsesse ei toimunud, sest nemad jäid endiselt metsa elama, nende elutingimused ei muutunud. Inimese perekonna tekkeajaks loetakse umbkaudu 4–4,1 miljonit aastat tagasi.

Inimesed ja šimpansid on omavahel geneetiliselt üsna lähedased. Inimese ja šimpansi erinevus on umbes sama suur kui mehe ja naise vaheline erinevus.

## Viited

## Välislingid
* "Primatoloog Frans de Waal: soo tühistamise asemel tuleb tegeleda ebavõrdsusega" ERR Novaator, 2. mai 2022
Pascal Couchepin

**Pascal Couchepin** (sündinud 5. aprillil 1942 Martignys Valais' kantonis) on Šveitsi jurist ja poliitik, liberaalse Vaba Demokraatliku Partei liige. Ta oli Šveitsi liidupresident aastatel 2003 ja 2008.

## Elulugu

Couchepin sündis juristi perekonnas ja valis ka endale isa eeskujul juristi eriala. Ta õppis Lausanne'i Ülikoolis, mille lõpetas 1966. aastal õigusteaduse litsentsiaadina. Aastal 1968 tegi advokaadieksami.

1968. aastal hakkas Couchepin osalema ka poliitilises elus – ta valiti Martigny linnanõukogu liikmeks. Aastatel 1984–1998 oli ta Martigny linnapea.

Üleriigilises poliitikas osales Pascal Couchepin alates 1979. aastast Rahvusnõukogu liikmena. Ühtlasi oli ta aastatel 1989–1996 Vaba Demokraatliku Partei parlamendifraktsiooni esimees.

Alates 11. märtsist 1998 on ta olnud Šveitsi valitsuse ehk Liidunõukogu liige. Aastatel 1998–2002 vastutas ta rahvamajanduse ja alates 2003. aastast siseasjade eest. Couchepini ametiajal astus Šveits Maailma Kaubandusorganisatsiooni.

Ühena vähestest Šveitsi poliitikutest osaleb Couchepin transatlantilise Bilderbergi grupi konverentsidel, mida vandenõuteoreetikud seostavad vabamüürluse ja maailmavalitsemise plaanidega.

1. jaanuarist 31. detsembrini 2003 oli ta Šveitsi liidupresident. Ühtlasi on Couchepin olnud 2002. ja 2007. aastal liidupresidendi asetäitja.

12. detsembril 2007 valis Šveitsi parlament ta 2008. aastaks taas liidupresidendiks. 1. jaanuaril 2008 võttis ta ameti üle oma eelkäijalt, sotsiaaldemokraat Micheline Calmy-Reylt.

1. jaanuaril 2009 andis ta ameti üle Hans-Rudolf Merzile.

12. juunil 2009 teatas Pascal Couchepin, et astub 31. oktoobril 2009 Liidunõukogu liikme kohalt tagasi.

## Isiklikku

Pascal Couchepin elab oma sünnilinnas Martignys. Tema abikaasa on Brigitte Rendu, neil on kaks tütart ja poeg.

## Välislingid
* Elulugu Šveitsi valitsuse veebilehel *(saksa, prantsuse ja itaalia keeles)*
Kilkenny krahvkond

**Kilkenny krahvkond** (iiri keeles *Contae Chill Chainnigh*) asub Iirimaa kaguosas Leinsteri provintsis. Krahvkond on nime saanud keskuse Kilkenny linna järgi.

## Asulad Kilkenny krahvkonnas
*Ballyhale, Ballyragget, Bennetsbridge
*Carigeen, Castlecomer, Castlewarren, Callan, 
*Flagmount, Freshford, 
*Graiguenamanagh, Goresbridge, Gowran 
*Inistioge 
*Jenkinstown, Johnstown, Johnswell 
*Kilkenny, Killinaspick, Kilmacow, Kilmoganny, Knocktopher 
*Mooncoin, Mullinavat 
*Paulstown, Piltown 
*Redhouse 
*Thomastown, Tullaroan 
*Slieverue, Stoneyford 
*Urlingford 
*Windgap

## Välislingid

*Kilkenny krahvkond