open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Imants Lancmanis

**Imants Lancmanis** (sündinud 29. juulil 1941) on läti kunstiajaloolane, restaureerimise spetsialist, maalikunstnik ja mitme raamatu autor.

Tema peamised uurimissuunad on Läti kunst 18. ja 19. sajandil, Läti mõisad ja lossid, nende arhitektuur ja ajalugu, ning heraldika.

Ta on 1975. aastast Rundāle lossi muuseumidirektor ning ka Läti Panga mündidisainikomisjoni liige.

## Teoseid
*"Studien zur Kunstgeschichte in Estland und Lettland". Martin-Carl-Adolf-Böckler-Stiftung 1995 (kogumiku kaasautor)  

## Tunnustus
*1992 – Läti Teaduste Akadeemia auliige
*1994 – Kolme Tähe ordeni 4. järk
*2002 – Pro Europa auhind
*2002 – Europa Nostra preemia 
*2007 – Georg Dehio kultuuripreemia (Georg Dehio-Kulturpreis 2007)
  
## Viited
Eino-Endel Laas

**Eino-Endel Laas** (sündinud 7. aprillil 1942) on eesti metsateadlane.

## Haridus
Laas lõpetas 1960. aastal Tartu 1. Keskkooli ning 1965. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse eriala (*cum laude*). Ta täiendas end 1982. aastal Moskva Metsatehnilises Instituudis ja 2000. aastal Evo Kõrgemas Metsanduskoolis.

## Töö
Eino-Endel Laas on töötanud pikka aega Eesti Põllumajandusülikooli (varem Eesti Põllumajanduse Akadeemia) metsakasvatuse instituudis: 1965–1989 vaneminseneri, aspirandi ja assistendina, 1989–1992 vanemõpetajana, 1992–2001 dotsendi ja 1994–2004 juhatajana. 2001. aastast on ta Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudi metsakasvatuse osakonna lektor. 1991–2004 oli Laas Tartu linnavalitsuses linnadendroloog.

## Teoseid
**Dendroloogia ja pargindus*. Eino Laas, Atlex 2019, ISBN 978-9949-492-83-1. Õpik-käsiraamat.
**Metsamajanduse alused* (õpik kõrgkoolidele). Eino Laas, Veiko Uri ja Mati Valgepea. TÜ Kirjastus 2012.
**Okaspuud*. Eino Laas, Atlex 2004.
**Metsauuendamine ja metsastamine*. Eino Laas, Atlex 2001.
**Okas- ja lehtpuud talvel*. Eino Laas, Eesti Põllumajanduse Akadeemia 1988.

## Tunnustus

* 2016 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Eino-Endel Laasi isa oli Endel Laas, kes oli samuti metsateadlane ja Maaülikooli õppejõud.

## Viited

## Välislingid
*
Hädasignaal

**Hädasignaal** on rahvusvaheliselt mõistetav vahend abi kutsumiseks. Hädasignaale edastatakse tavaliselt raadio teel, visuaalselt vaadeldavate esemete või valguse või kuuldavate helisignaalide abil. Hädasignaal annab märku, et inimene või inimrühm, laev, lennuk või mõni muu sõiduk on tõsises ohus ja vajab viivitamatult abi. Hädasignaali kasutamine muudes olukordades võib olla kohalike seaduste või rahvusvaheliste lepete vastane.

## Hädasignaale
* CQD
* Mayday
* NC
* SOS

## Vaata ka
* GMDSS
Aldo Kudevita

**Aldo Kudevita** (kuni 1940. aastani **Aleksander Kudevita**; 22. september 1900 Pärnu – 19. juuli 1947 Norillag, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (major).

Teenis 1. Diviisi staabis Narvas. 

Arreteeriti NKVD poolt 28. juunil 1941. 

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Rudolf Mägi

**Rudolf Mägi** (24. juuli 1905 – 13. oktoober 1972 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1940).

Teenis Sõjaväe Varustusvalitsuses.

Ta on koostanud ja toimetanud artiklite kogumiku "Meie eesrindlik teadus ja tehnika" (1953).

## Välislingid
*Foto
Aleksander Ilves

**Aleksander Ilvese** nime on kandnud kaks Eesti sõjaväelast, mõlemad majori auastmes:
* Aleksander Ilves (1896–1943) 
* Aleksander Ilves (1900–1987)
Aleksander Ilves (1900–1987)

**Aleksander Ilves** (23. detsember 1900 Orava vald – 23. november 1987 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (major).

Teenis Sõjavägede Staabis.

Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis esimees (1974).
Aleksander Ilves (1896–1943)

**Aleksander Ilves** (16. oktoober 1896 Narva – 24. detsember 1943 Taišet) oli Eesti sõjaväelane (major).

Teenis 1. Suurtükiväegrupis.
Omolon

**Omolon** on jõgi Aasias, Kolõma jõe pikim ja parempoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 1150 km, valgla suurus 118 600 km². Vooluhulk suudmes on 700 m³/s.

Omolon algab Kolõma mägismaalt vähem kui 100 km kaugusel Ohhoota merest. Ta voolab ülemjooksul kirdesse, seejärel valdavalt põhja. Temasse suubuvad parempoolsed lisajõed Kegali ja Molongda. Molongda suudmes asub Omoloni asula ja sellest kohast allavoolu keskjooksul voolab Omolon tükk aega Tšuktšimaa piirijõena. Vasakult suubub temasse Kedon. Alamjooksul voolab Omolon Tšuktšimaal. Paremalt ulatub jõeni Oloi ahelik ja pisut enne seda suubub Omoloni paremalt Oloi jõgi. Vasakule kaldale jääb Jukagiiri kiltmaa. Pisut enne Kolõmasse suubumist ületab Omolon Jakuutia piiri. Omoloni suue asub 125 km kaugusel Põhja-Jäämerest.

Omolon on lume- ja vihmatoiteline, laevatatav 600 km kaugusele suudmest. Ta jäätub oktoobris ja vabaneb jääkattest mai lõpus – juuni alguses.

Ülemjooksul voolab Omolon mägitundras, keskjooksul taigas ja alamjooksul tundras. Alamjooksul on pinnases igikelts, mis ei võimalda puude kasvamist. Seal kasvavad samblikud, sammaltaimed, sõnajalgtaimed ja põõsad.

## Viited
20th Flight Rockers

**20th Flight Rockers** on Soome *[[rockabilly]]*-ansambel.

## Koosseis
*Ana (vokaal)
*Gona (kitarr)
*Pekka (kontrabass)
*Toni (trummid)
*Pete (klahvpillid)

## Diskograafia
### Albumid
*"On the Go" (2009)

## Välislingid
*20thflightrockers.fi – ansambli koduleht
Erromango

**Erromango** on Vanuatule kuuluv saar Melaneesias, üks Vanuatu saartest. See on Vanuatu lõunapoolseima provintsi Tafea suurim saar.

Saare geograafilised koordinaadid on .

Saare pindala on 888 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 886 m (Santopi mägi).

Kõige nooremad vulkaanid saarel on kolm kihtvulkaani, mis moodustavad Reeturi Pea poolsaare Erromango idakaldal Cooki lahest põhjas. Veealune lõõr poolsaare ja läheduses oleva Kitsesaare vahel purskas 1881.

Ajalooliselt räägiti Erromangol vähemalt nelja keelt: sie keelt, sorungi keelt, ura keelt ja utaha keelt. Need kuulusid kõik Kesk-Ida-Okeaania keelkonna lõuna-vanuatu rühma erromanga keelte hulka. Tänapäevaks on sorungi ja utaha keel välja surnud ning ura keele rääkijaid on alles väga vähe.

19. sajandil oli Erromango presbüteri misjonäride seas tuntud märtrite saarena, sest misjonäritegevus Erromangol oli ohtlik. Tuntuimad märtrid olid John Williams ja tema abiline James Harris, kelle pärismaalased evangeeliumi jutlustamise eest tapsid ja ära sõid.

19. sajandil oli Erromango tuntud sandlipuu, kauripuu ja tamanupuu kasvukohana. Minevikus raiuti neid puid laialdaselt ja sandalipuu sai saarel peaaegu otsa. Tänapäeval on enamik puude kunagisest levilast taastunud ja tehakse pingutusi selle nimel, et saare puidutööstus oleks jätkusuutlik. Euroopa Liidu abiga rajati saarele kaitseala Happy Lands Kauri Reservaat.

19. sajandil ületas saareelanike arv 10 000. See vähenes nii eurooplaste toodud haiguste tõttu kui ka sellepärast, et meremehed käisid Erromangol meeskondadele täiendust hankimas. Seda tehti nii inimeste petmise kui ka röövimise teel. Tänapäeval elab Erromangol umbes 1500 inimest.

Saare suurimad külad on Potnarvin ja Upongkor (ingliskeelses kirjanduses Port Narvin ja Dillons Bay). Minevikus oli tähtsaim küla Ipota.
Rockin' Lady & her Rivertown Boys

**Rockin' Lady & her Rivertown Boys** (endise nimega **The Rumble Beat**) on 2008. aastal loodud Eesti *[[rockabilly]]*-ansambel.

## Koosseis
### Praegune koosseis
*Jaanika Telvar (vokaal)
*Karl-Robert Kurm (kitarr)
*Remo Telvar (kontrabass)
*Reeno Sopp (trummid)

### Endised liikmed
*Karel (kitarr)
*Andres (trummid)

## Diskograafia
### Singlid
*"Black Cadillac" (2010)

### EP-d
*"Hit the Rock'n'Roll Trail" (2011)

## Välislingid
*Ansambli koduleht
*Ansambel MySpace'is
*Muusikavideo "Black Cadillac"
Rawaki

**Rawaki** on asustamata korallsaar (kerkinud atoll) Vaikse ookeani keskosas Mikroneesias, üks Fööniksisaartest.
Mustjõe raudteepeatus

**Mustjõe raudteepeatus** on raudteepeatus Anija vallas Mustjõe külas, Tallinnast 48 km kaugusel.

Mustjõe peatuses asub kaks 30-meetrist perrooni. Sisenemine ja väljumine toimub rongi C-ala kaudu.
Seoses üleminekuga madalatele rongidele rajati Mustjõele uued perroonid.

Rong sõidab Balti jaamast Mustjõele umbes 43 minutit. Mustjõel peatuvad vaid Tallinna–Aegviidu tavaliini elektrirongid, kokku peatub Mustjõel umbes 17 reisirongi päevas. Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni.

## Ajalugu
Peatus kanti topograafilisele kaardile 1935. aastal. Toona jäi see Lehtse valda. Peatus avati taas 1978. aastal seoses elektriraudtee laiendamisega Aegviiduni, mil see jäi Aegviidu külanõukogu territooriumile.

1985. aastal rajati seoses Tallinn–Tapa raudtee teise peatee ehitamisega Mustjõe jaamast 3 km pikkune harutee liivakarjäärini, mis demonteeriti paar aastat hiljem. Liiva kasutati paralleeltee muldkeha ehituseks. 
1987. aasta novembris avati teisel peateel rongiliiklus (esialgu kuni Aegviiduni). Seoses sellega muutus Mustjõe peatuskohaks. 

Küla ja raudteepeatus on nime saanud küla läheduses voolava Jägala jõe lisajõe Mustjõe järgi. Peatuse juures on tänini säilinud hapnikuvabriku hooned.

## Jaamahoone
Mustjõe uus kergete modernismi sugemetega stalinistlikus stiilis jaamahoone valmis 1962. aastal.
Ülimadala kelpkatusega hoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Piusa, Reola ja Veriora jaamahoonetega, kuid eristus neist ainsana puhasvuugiga silikaattellistest fassaadiga. 
Jaamahoone suleti 1990. aastate keskpaigas.

Pikka aega tühjalt seisnud Mustjõe jaamahoone lammutati 2011. aastal.

## Vaata ka
* Tallinna–Narva raudtee
* Eesti raudteetransport

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 6. köide, Tallinn 1992, lk 462-463. 

## Välislingid

* 
* Foto jaamahoonest; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
The Jumpin' Wheels

**The Jumpin' Wheels** on 1994. aastal loodud Eesti *[[rockabilly]]*-ansambel.

## Koosseis
*Igor Golovenko ehk Garry ehk Garik (vokaal, kontrabass)
*Artur Skrõpnik (kitarr)
*Peeter Karo (trummid)

## Diskograafia
### Albumid
*"Hot Rod Mama" (2003)
Parila raudteepeatus

**Parila raudteepeatus** on raudteepeatus Anija vallas Parila külas.

Parila raudteepeatus asub Tallinnast 35 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Parilasse umbes 32 minutit. 

Parilas asub kummalgi pool kaherajalist rööbasteed kaks lühikest perrooni pikkustega 35 m. Väljuda ja siseneda saab seega vaid läbi rongi C-ala, haakes rongi puhul ainult läbi esimese rongi C-ala. 
Peatus avati aastal 1973 seoses elektriraudtee pikendamisega Tallinnast Kehrani. Toona jäi see Raasiku külanõukogu territooriumile.

Parilas peatuvad vaid Elroni elektrirongid (mitte ekspressrongid). Piletihinnalt kuulub peatus III ja IV tsooni.

Peatuse lähedal asuvad ka Salumetsa, Paasiku ja Kihmla küla.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Reisirong D1 Parila peatuses aastal 1985; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Raudteepeatus

**Raudteepeatus**, ka **rongipeatus**, on spetsiaalselt reisirongide peatumiseks ette nähtud ja kohandatud koht raudteel, mis on varustatud vähemalt perrooniga reisijate rongi peale minemiseks ja sellelt maha tulemiseks.

Raudteepeatustes ei ole toimu enamasti rongide vastuvõtmist, ärasaatmist, vahetust, möödasõitu ja manöövritöid. Samuti ei asu raudteepeatuses midagi peale perroonide, nagu näiteks jaamahoonet ja teisi raudteejaama juurde kuuluvaid ehitisi. Reisijate ootepaviljonid võivad raudteepeatuse perroonidel siiski olla.

Kolm uusimat raudteepeatust Eestis on Valdeku, Kohtla-Nõmme ja Kitseküla raudteepeatus.

## Vaata ka
*Raudteejaam
*Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend
Rockabilly Invasion

**Rockabilly Invasion** (ka **Rockabilly Invasion!**; eesti ***Rockabilly Invasioon***) on *[[rockabilly]]-*muusika üritustesari Eestis.

## Rockabilly Invasion vol 1
Üritus toimus 24. aprillil 2009 Tallinnas klubis Tapper.
### Esinejad
*Boogie Company (Eesti)
*The Jet-Sons (Poola)
*Tri-Tones (Eesti) koos DJ R.J-ga (Madalmaad)
*Rockin' Paradox (Soome)

## Rockabilly Invasion vol 2
Üritus toimus 10. oktoobril 2009 klubis Tapper.
### Esinejad
*The Rumble Beat (Eesti)
*20th Flight Rockers (Soome)
*Kolme Elvise tuur: Ivars Petersons (Läti), Aron (Soome), Anders Karlstedt (Rootsi) koos ansambliga Boogie Company (Eesti)
*The Meantraitors (Venemaa)
*Spellbound (Iirimaa)
*ansamblite vaheajal DJ Kõiv

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Leysin

**Leysin** on asula Šveitsis Alpides Vaud' kantonis Aigle'i ringkonnas, Leysini valla keskus.

20. sajandi alguses tegutsesid seal tuberkuloosisanatooriumid. 1945. aastal viibis seal Roland Barthes. 20. sajandi lõpul kujunes paik talikuurordiks. 


Leysin.JPG|Leysini vaade (detsember 2009)
Lactarius salmonicolor

***Lactarius salmonicolor*** on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik, euroopa nulu obligaatne mükoriisaseen. 

Viljakeha on kahvatult kuni jõuliselt lõheoranži värvi, ilma roheliste toonideta.

Seene teaduslik nimetus tähendab ladina keeles "lõhevärvi riisikas". Eestist seda seent leitud ei ole ja tal puudub isegi eestikeelne nimetus.

*Lactarius salmonicolor* esineb range mükoriisaseenena ainult euroopa nulgude all. Ta eelistab aluselisi lubjarikkaid muldi alpiinses ja subalpiinses vööndis. Tasasel maal ta sinna istutatud nulgude all peaaegu ei esine.

Seenekübara läbimõõt on kuni 12, harva kuni 15 cm. Noore seene kübar on nõgus, vanal seenel tasapinnaline. Kübaral asuvad kontsentrilised rõngad.

Seenejalg on kuni 6 cm kõrge ja kuni 2,5 cm paks. Piimmahl on kibe ja alguses oranžikaspunane, kuid muutub seistes 2 tunni jooksul algul punakaspruuniks ja hiljem rohekaks.

Eoste mõõtmed on 8,5–10 × 6,5–7,5 µm. Eosed on elliptilised.

Neid seeni Türgis süüakse pärast praadimist või röstimist.
Leysini vald

**Leysini vald** on vald Šveitsis Vaud' kantonis Aigle'i ringkonnas.

Valla keskus on Leysin. Teised asulad on Feydey, Les Esserts, En Crettaz, Veyges, Aï ja Mayen. On veel üksiktalusid.

## Viited
Reviir

**Reviir** on ala looma pesaümbruses, mida loom kaitseb sissetungijate ning võistlejate eest. 

Laiemalt nimetatakse reviiriks ala, kus loom elab, peab jahti või hangib muul viisil toitu. Reviiriks võib nimetada ka piiri, millest ületulekut saab käsitleda sissetungina.
Afognak

**Afognak** on saar Põhja-Ameerikas Alaska poolsaare lõunaranniku lähedal Kodiaki saarest 5 km põhja pool.

Saare geograafilised koordinaadid on 58° 13' N, 152° 36' W. Loodes asuvast Alaska poolsaarest eraldab teda Shelikofi väin, kirdes olevast Kenai poolsaarest Barreni saared. Afognaki idarannikul on tilluke Marmoti saar, mis on nime andnud Afognaki ja Kodiaki saart eraldavale Marmoti väinale.

Afognak on 69 km pikk ja kuni 37 km lai. Saare rannajoon on tugevasti liigestunud kitsaste lahtedega. Saare pindala on 1812,6 km2, kõrgus 776 m. See on pindalalt Ameerika Ühendriikide 18. saar.

Paljud kohanimed saarel on vene päritolu, näiteks Shelikofi (Šelihhovi) väin, Kazakofi (Kazakovi) laht ja Malina jõgi.

USA 1890. aasta rahvaloenduse ajal oli saarel hulk külasid. Külaelanikud olid enamjaolt aleuudid, kuid oli ka venelasi, endisi Vene-Ameerika Kompanii töötajaid. Suurim küla kandis nime Afognak ja seal elasid aleuudid.

27. märtsil 1964 toimus Alaskal maavärin magnituudiga 9,2, millega kaasnev tsunami hävitas Afognaki küla. Eluga pääsenud külaelanikud rajasid Kodiakile uue küla, mille nimeks valisid Port Lions – tänuks Lions-klubile, kes küla ehitamist toetas.

2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 169 inimest. Saare lõunakaldal asub vene vanausuliste küla Aleneva. See oli ka saare suurim asula 69 elanikuga. Saareelanike põhilised elualad on metsatööstus ja naturaalmajandus.

Saar on kaetud sitka kuuse puhtpuistutega. Metsas elavad pruunkarud, põdrad ja punahirved. Palju turiste käib saarel jahti pidamas ja kala püüdmas.

Afognakile pääseb vesilennukiga Kodiaki saarelt. Kindlat lennujaama saarel ei ole.

## Välislingid
*
Prespa järv

**Prespa** (makedoonia keeles *Преспанско Езеро*, albaania keeles *Liqeni i Prespës*, uuskreeka keeles *Λίμνη Μεγάλη Πρέσπα*) on järv Balkani poolsaarel Albaania, Kreeka ja Põhja-Makedoonia piiril. Selle lähedal asub Väike Prespa järv, mis on jagatud Kreeka ja Albaania vahel.

Järve pindala on 273&nbsp;km². Sellest 190&nbsp;km² kuulub Põhja-Makedooniale. Järve suurim sügavus on 54 meetrit. See asub 853 meetrit üle merepinna.

Järves on mitu saart, neist suurim on Golem Grad ('suur linn') ja suuruselt teine Mal Grad ('väike linn'). Mal Gradil asus 14. sajandist pärit Püha Peetruse klooster. Tänapäeval on mõlemad saared asustamata.

Prespa järvest ei voola välja ühtki silmaga nähtavat jõge. Väljavool toimub karsti moodustunud maa-aluse jõe kaudu 10&nbsp;km kaugusel ja 150&nbsp;m madalamal asuvasse Ohridi järve. Pisut enne Ohridi järve suubumist väljub see jõgi maapinnale suure allikana.

Pärast Teist maailmasõda oli Kreekale kuuluv Prespa järve lõunakallas väheasustatud. Nimelt oli see Kreeka kodusõjas kommunistide üks keskusi. Pärast nende lüüasaamist suur osa elanikke emigreerus ja allesjäänutest osa represseeriti. Hiljem oli see ala piiritsoon, kuhu sisenemine vajas eriluba, ja Kreeka üks kõige vaesemaid piirkondi.

1970. aastatel hakkas Kreeka valitsus Prespa piirkonda kujundama turismipiirkonnaks, mis aga ei õnnestunud raske juurdepääsu ja suletud piiri tõttu nii Albaania kui Jugoslaaviaga. Kuna piirkond jäi ikkagi väheasustatuks, kujundas valitsus sinna rahvuspargi, mis avati 2000.

## Vaata ka
*Ohridi järv

## Välislingid
Storøya

**Storøya** on Norrale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Teravmägede saarestikus Kirdemaast ida pool.

Saare geograafilised koordinaadid on . Kirdemaast eraldab teda umbes 10 km laiune Storøysundet. Umbes 60 km kaugusel idas on Kvitøya.

Storøya on Kirde-Svalbardi looduskaitseala osa.
Lågøya

**Lågøya** (norra keeles 'madal saar') on Norrale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Teravmägede saarestikus.

Lågøya asub Kirdemaa looderannikust umbes 6 km kaugusel. Temast lõunasse jääb Langgrunnoddeni poolsaar ja itta Gustav V maa. Saare geograafilised koordinaadid on .

Lågøya pindala on 103,5 km².

Saart on väga harva külastatud. Esimesena märkis selle kaardile Moskva Kaubanduskompanii aastal 1625, nimetades seda *Purchas plus ultra Island*. 1710. aasta paiku nimetasid Cornelis Giles ja Outger Rep seda saart "t' Lage eyl". Esimest korda nimetas saart Madalaks saareks William Scoresby 1820. aastal.
Bioherm

**Bioherm** on organismide jäänustest koosnev settekivimkeha, mis on ümbritsetud teistsuguse litoloogiaga kivimeist. Biohermid on kujult kupli- või kuhikulaadsed. Lamedaid kivimikehasid nimetatakse biostroomideks. 

Biohermid on valdavalt tekkinud veekogude põhjas kunagi elanud kinnitunud organismidest, näiteks korallidest ja sammalloomadest. Nende organismide lubiaine on seostunud veekogu põhjas olevate kihilisuseta setenditega, mis on hiljem litifitseerunud.

Bioherme leidub ka Eesti aluspõhja avamusaladel, näiteks Saaremaal.

## Vaata ka
*Biostroom
*Stromatoliit

## Viited
Batomeeter

**Batomeeter** ehk **veeproovel** (ka **Nanseni pudel**) on vahend, mis võimaldab veekogust kindlalt sügavuselt proove võtta.

Batomeeter on harilikult silindrikujuline ja valmistatud metallist või keemiliselt inertsest plastist.

Batomeetri töömehhanism seisneb selles, et vette lastud riist sukeldatakse soovitud sügavusele ja seejärel lastakse mööda nööri (trossi) alla viht, mis batomeetri nii ülevalt kui ka alt üheaegselt suleb.

Batomeetrite tüüpe on palju. Neist tuntumaid on näiteks rosettbatomeetrid.

Batomeetriga saab muu hulgas veekogust võtta füto- ja zooplanktoni proove.

## Vaata ka
*planktonivõrk
*põhjaammuti
Elutabel

**Elutabel** ehk **suremustabel** ehk **demograafiline tabel** 
on suremusprotsessi arvmudel, mis kujutab põlvkonna arvulist vähenemist eluea jooksul.

Elutabelis esitatud uuritavaid tunnuseid võib olla palju, kuid harilikult on selle olulisimateks elementideks uuritava populatsiooni ellujäämus ja viljakus.

Populatsioonibioloogia elutabelites kujutatakse sageli ka populatsiooni struktuuri ja dünaamikat vanuserühmade kaupa. Enamasti koostatakse need üksnes emaste kohta.

## Viited
Paanikatarkvara

**Paanikatarkvara** on liik kurivara (võlts-viirusetõrjeprogrammid jm), mille eesmärk on mängida kasutajate hirmudel, pannes neid ekslikult uskuma, et nende arvuti on nakatunud viiruse või mõne muu kahjurvaraga. Sellega meelitatakse kasutajat ostma ja paigaldama võlts-turvatarkvara, mis ise võib sisaldada pahavara.
Seire

**Seire** (ka *monitooring*) on millegi muutuste pidev jälgimine (vaatlus) mingi ajavahemiku jooksul.

Kõige sagedamini peetakse "seire" all silmas loodusseiret või sellele lähedast keskkonnaseiret. Seire liikide hulgas on ka: 
*veeseire
*õhuseire
*meediaseire
*kaugseire
*...

## Vaata ka
*Keskkonnaseire

## Viited
Rudolf Kask

**Rudolf-Johannes Kask** VR II/3 (20. juuli 1901 Sassukvere küla, Ranna vald (Kodavere kihelkond) – 28. november 1974) oli Eesti põllumees.

Ta teenis Vabadussõjas vabatahtlikuna Peipsi Laevastiku Divisjoni suurtükipaatidel Ahti ja Uku madruse ja signalistina (II järgu madrus). 

Sai 12 hektarit maad, kuhu asutas Kase talu. Ta kuulus Kaitseliidu Tartumaa maleva Ranna kompaniisse. 

Nõukogude okupatsiooni ajal töötas ta Ranna kolhoosis ehitustöölisena. 

Abikaasa Therese Kõlu (1904–1989), kolm tütart.

Maetud Kodavere kalmistule.
Tiidu Kore

**Tiidu Kore** VR II/2 ja VR II/3 (kuni 1935. aastani **Tiido Kraus**; 26. november 1887 Sompa, Jõhvi vald, Virumaa – 10. mai 1945 Tallinna vangla) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).

1920. aasta alguses teenis vanemleitnandi auastmes hävitaja Vambola (miiniristleja) komandöri ametikohal.

Arreteeriti NKVD poolt 23. märtsil 1945.

## Tunnustus
*Vabadusristi II liigi 3. järk, 21. veebruar 1920
*Vabadusristi II liigi 2. järk, 1. september 1920
*Läti Karutapja orden, III järk
*Kaitseliidu Harju maleva rinnamärk, 1936
*Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1938

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*EELK Jõhvi koguduse meetrikaraamat; EAA.1226.1.69b; 1884-1891
Heino Kuivjõgi

**Heino Kuivjõgi** (12. mai 1915 Lümanda vald, Saaremaa – 4. november 1987 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ja purjetaja ning selle harrastuse innustaja kirjanikuna. Teenis Aegna saare komandantuuris. Spordiselts Kalevi auliige aastast 1971.

Ta lõpetas 1934. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 1940. aastal sõjakooli mereväeohvitserina.

Purjetamist hakkas harrastama gümnaasiumipäevil Saaremaa Merispordi Seltsis. Alates 1935. aastast teenis sõjalaevadel. 1941. aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus võttis suurtükiväe pataljonikomandörina osa Teisest maailmasõjast. Aastatel 1946–1950 oli ta Vabatahtliku Jahtklubi ülem ja ühtlasi treener ning 1952–1978 Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehases tsehhiülem. Kuulus Purjespordiföderatsiooni presiidiumi ja juhtis alates 1963. aastast föderatsiooni kohtunikekogu, tegutses regattidel ka peakohtunikuna. Osales 1980. aasta olümpiamängude purjeregatil eksperdina. 

Heino Kuivjõgi oli Muhu väina regati algatajaid. Ta on teinud kaastööd ajakirjale Kehakultuur ja Spordilehele ning olnud üks mereleksikoni autoreid. 

Alates 1972. aastast oli ta spordiseltsi Kalev auliige.

## Teosed
* 1965 "Pagisid meie purjedes"
  
* 1966 "Väikemees hakkab purjetama" - Optimist ja laste purjetamine
* 1976 "Spordi kuulsuseks" (üks autoreid)
  
* 1979 "Rahvaregattidest olümpiaregatini: purjetamisest Tallinnas läbi sajandi" 
** Des régates populaires aux régates olympiques
** From folk regattas to the olympics
** Kansanregatoista olümpiaregattaan : purjehduksesta Tallinnassa vuosisadan ajan
** Von Volksregatten zur Olympischen

## Isiklikku
Tema abikaasa oli helirežissöör Asta Kuivjõgi.

## Viited

## Välislingid
*
Ernst Kull

**Ernst Kull** (2. november 1894 – 14. märts 1985 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Ernst Kull oli abielus Marie Kull´iga. Neil oli poeg Päivu Kull (1931-12.04.2010), vabadusvõitleja http://www.postimees.ee/1398647/vabadusvoitluse-veteran-soovitab-igale-noorele-aastakese-siberit ja tütar Helve Sepp (1929 -13.03.2016 ). Helvil tütar Anneli (1968-...). Päivul 2 poega: Märt Kull (1959-...), tema lapsed Karmen Aavik (1980-...) ja Kristiin Kull (1993-...); Enn Kull (1964-...), tema poeg Eerik Pärtel (2007-...).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Jaak Kuuse

**Jaak Kuuse** (ka **Jakob Kuus**; 13. detsember 1893 Leebiku vald – 26. september 1981 Viljandi) oli Eesti sõjaväelane (major).

Kapteniks ülendati ta 1923. aastal ja majoriks 1924. aastal.

Ta arreteeriti 31. jaanuaril 1945 ja saadeti Kemerovo oblastisse, vabastati 1950. aastal.

## Välislingid
*Kirje ohvitseride andmekogus
Oskar Kvell

**Oskar Kvell** VR II/3 (30. mai 1885 Tahkuranna vald, Pärnumaa – 20. detsember 1928) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).

Suurtükilaeva Uku ülem.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Dominic Monaghan

**Dominic Bernard Patrick Luke Monaghan** (sündinud 8. detsembril 1976) on Inglismaa näitleja. 

Tema tuntumad näitlejatööd on kääbik Meriadoc Brandybuck "Sõrmuste Isanda" filmitriloogias (režissöör Peter Jackson) ja Charlie Pace USA telesarjas "Teadmata kadunud" ("Lost").

## Isiklikku
Monaghan sündis Saksamaal Berliinis. Saksa keel on inglise keele kõrval tema teine kodune keel.

Tema lemmikfilm on "Tähtede sõda". Filmi ühe tegelase, Luke'i järgi valis ta ka endale viimase eesnime. 

Ta on suur loodusearmastaja ning tal on olnud palju lemmikloomi, sealhulgas kameeleon. Tal on ka Indias oma mets ning ta oli ajutiselt loomaõiguste ühingu PETA liige.

Monaghan on jalgpalliklubi Manchester United fänn.

Tema paremale käele on tätoveeritud haldjakeelne sõna "üheksa", kvenja (Quenya) vormis Tengwaris. See viitab osalemisele "Sõrmuste Isanda" filmitriloogias ja sellele, et tema tegelane oli üks üheksast Sõrmuse Vennaskonna liikmest.

Talle meeldib lahendada ristsõnu, lemmikuks on ajalehe New York Times ristsõna.

## Karjäär
Esimest korda sai teda teleekraanil näha sarjas "Hetty Wainthropp Investigates", kus ta mängis Geoffrey Shawcrossi, ühte põhitegelast. Tema kinofilmidebüüdiks aga osutus Sasha 1997. aasta Briti filmis "Hostile Waters". Aastal 2000 mängis ta telesarjades "Monsignor Renard" ja "This is Personal: The Hunt for the Yorkshire Ripper" väikeosi. Aastatesse 2001–2003 jäi tema tuntuim roll, Meriadoc Brandybuck (eestikeelses variandis Ilomac Kangepukk). Aastal 2004 näitles ta filmides "Spivs" ja "The Purifiers" ning alustas telesarjas "Teadmata kadunud". Aasta hiljem käis ta läbi filmidest "" Narratorina ning "Shooting Livien" Owen Scottina. 2008. aastal mängis ta filmis "I Sell the Dead", kus ta kehastas hauaröövlist Arthur Blake'i, aasta enne seda kirjutati ta "Teadmata kadunutest" välja. Aastasse 2009 jäävad rollid Chris Bradley filmis "X-Meeste algus: Wolverine" (X-Men Origins: Wolverine), ühe osaga piirdunud roll sarjas "Chuck", kahes osas olev Andy Britt sarjas "Meeleheitel koduperenaised" (Desperate Housewives) ning samuti alustas Monaghan sarjas "Vaade tulevikku" (FlashForward). Aastasse 2011 planeeritakse filmi "Pet" ning aastal 2010 alanud "Teadmata kadunute" kuuendal hooajal ilmus taas ekraanile Charlie Pace'ina.

## Välislingid

*
Alexander Stewart

**Alexander Stewart** on mitme ajaloolise isiku nimi:

* **[[Alexander Stewart, 4th High Steward of Scotland|Alexander Stewart, 4. Šotimaa ''High Steward'']]**, Šoti ülik (1214–1283)
* **[[Alexander Stewart (Rossi piiskop)|Alexander Stewart]]**, šoti vaimulik, Rossi piiskop (surnud 1371)
* **[[Alexander Stewart, esimene Buchani krahv]]**, Šoti prints ja ülik, tuntud ka kui **Badenochi hunt** (surnud 1405)
* **[[Alexander Stewart, Albany hertsog]]**, Šoti prints ja ülik (surnud 1485) 
* **[[Alexander Stewart (St. Andrewsi piiskop)|Alexander Stewart]]**, šoti vaimulik, St. Andresi piiskop (surnud 1513), 
* **[[Alexander Stewart (Moray piiskop)|Alexander Stewart]]**, šoti vaimulik, Moray piiskop (surnud 1537)
* **[[Alexander Turney Stewart]]**, Ameerika ärimees (1803–1876)
* **[[Alexander Stewart (kongresmen)|Alexander Stewart]]**, Ameerika Ühendriikide poliitik (1829–1912)
* **[[Alexander David Stewart]]**, Kanada poliitik (1852–1899)
* **[[Alexander Stewart (kohtunik)|Alexander Stewart]],** jurist, kohtunik ja poliitik Nova Scotias (1794–1865)
Robert II

**Robert II** on olnud mitme valitseja nimi:
***[[Robert II (Prantsusmaa)|Robert II]]**, Prantsusmaa kuningas (972–1031)
***[[Robert II, (Normandia)|Robert II]]**, Normandia hertsog (u. 1051–1134)
***[[Robert II (Flandria)|Robert II]]**, Flandria krahv (1065–1111)
***[[Robert II (Dreux)|Robert II]]**, Dreux' krahv (1154–1218)
***[[Robert II (Burgundia)|Robert II]]**, Burgundia hertsog (1248–1306)
***[[Robert II (Artois)|Robert II]]**, Artois' krahv (1250–1302)
***[[Robert II (Šotimaa)|Robert II]]**, Šotimaa kuningas (1316–1390)

## Vaata ka
*Robert
*Robert I
*Robert III
Aluseta lause

**Aluseta lause** on lause, mis ei sisalda alust.

## Eesti keel
Aluseta lause on kas lünklause või vaeglause.

**Lünklauses** ei ole aluse puudumise põhjused sisulised ning aluse puudumine vajab seetõttu kompenseerimist. Aluse puudumist võivad kompenseerida näiteks 1. ja 2. pöörde tunnus või lause kontekst: *Ø taha*'n** sind näha.''
Lünga esinemine lauses ei ole kohustuslik, v.a juhul kui [[öeldis]] on [[käskiv kõneviis|käskiva kõneviisi]] [[mitmus]]e 1. pöördes.

Aluseta** vaeglauses** pole alust sisulistel põhjustel – subjektisiku sisulise ebamäärasuse tõttu. Selliseid lauseid nimetatakse ka vaegisikulisteks lauseteks. Vaegisikulised laused on

*[[üldisikuline lause|üldisikulised laused]]: ''Oma tööd peab armastama.''
*[[umbisikuline lause|umbisikulised laused]]: ''Talle anti aukiri.''
*[[isikuta lause]]d: ''Eile müristas.''

Üld-ja umbisikulistes lausetes kehtib [[predikatsiooniseos]], isikuta lausetes mitte. Isikuta lauses puudub alus öeldisverbi leksikaalse tähenduse tõttu ning perdikatsiooniseos puudub.

===Aluse puudumise põhjused ===
* Alust ei ole lauses, kui [[öeldis]] on [[umbisikuline tegumood|umbisikulises tegumoes]]: ''Päev otsa **tehti** heina.''
* Alust ei ole mõnes [[elliptiline lause|väljajättelises lauses]], kus see on juurdemõeldav: ''Mida Jaan teeb? – (**Jaan**) istub kodus.''
* Alus võib lausest puududa, kui öeldis on [[käskiv kõneviis|käskivas kõneviisis]]: ''Pontu, **tule*' siia!*
* Alust ei saa kasutada, kui öeldisverb on käskiva kõneviisi mitmuse 1. pöördes: *Õppigem!*
* Eesti keeles on tegusõnu, mis ei vajagi enda kõrvale alust: *Läheb vihmale. Sajab.*

## Kirjandus
* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
My World

"**My World**" on Justin Bieberi esimene album. Selle esimene osa ilmus 17. oktoobril 2009. Teine osa on plaanis avaldada märtsis 2010.  

Sellel on muu hulgas laulud "One Time", "One Less Lonely Girl" ja "Love Me".
One Time

**"One Time"** on Kanada laulja Justin Bieberi esimene singel.

Singel ilmus 18. mail 2009. See oli Bieberi debüütalbumi "My World" esimene lugu.
Aruküla raudteepeatus

**Aruküla raudteepeatus** on raudteepeatus Harjumaal Raasiku vallas Aruküla alevikus.

Aruküla raudteepeatus asub Tallinnast 21&nbsp;km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Arukülla 24 minutit.

Alates 8. juulist 2011 on Arukülas kasutusel kaks madalat ooteplatvormi.

Päevas sõidab Arukülast läbi umbes 29 Elroni elektrirongi. Diiselrongid Arukülas ei peatu. Piletihinnalt kuulub peatus III tsooni.

## Ajalugu

Jaama eelkäijaks on Baranoffide palvel Aruküla mõisa lähistele rajatud platvorm Baranovsk, mis rajati 1898. aastal ja mille kasutusõigus oli esialgu ainult kindralmajor P. Baranovi perekonna liikmetel.  
See jäi Harju-Jaani kihelkonda Aruküla mõisa maadele.

Hiljem kandis peatuskoht Aruküla nime ja avati 1911. aastal üldiseks kasutamiseks. 1914. aastal ehitati jaama möödasõidutee ja jaama kasutati vahejaamana. 

Aruküla lihtne puidust ühekorruseline jaamahoone rajati 1920. aastal. Hoone lammutati 2002. aastal. Praegu on sellel kohal parkla. 

Nõukogude võimu algusaastatel viis jaamast haruraudtee põhja suunas, turbarappa.

1986. aasta 1. mail avati liiklus Tallinna–Tapa raudteelõigu teisel peateel (esialgu vaid Lagedi ja Raasiku jaamade vahel), millega seoses muutus senine Aruküla jaam peatuskohaks. Kõrvalteed demonteeriti.

## Vaata ka
* Tallinna–Aegviidu raudteeliin
* Eesti raudteetransport
* Aruküla

## Viited

## Kirjandus
*Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003), ISBN 9985-62-149-2

## Välislingid

* Arukülas võeti kasutusele uued perroonid; Sõnumitooja, 13.07.2011
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Stevie Wonder

**Stevie Wonder** (sünninimi **Stevland Hardaway Judkins**, praegune ametlik nimi **Stevland Hardaway Morris**; sündinud 13. mail 1950 Saginaw's) on USA laulja.

Ta sündis pimedana ja on tuntud esinejanime Stevie Wonder järgi. Ta on Ameerika laulja, laulukirjutaja, muusik ja plaadiprodutsent. 

Popmuusika silmapaistev tegelane, ta on muusikaajaloos üks edukamaid laulukirjutajaid ja muusikuid. Tänu elektrooniliste instrumentide ja uuenduslike helide laialdasele kasutamisele sai Wonderist paljude žanrite, sealhulgas popi, rütmi ja bluusi, souli, funki ja roki pioneer ja muusikute mõjutaja.
Chris Brown

**Christopher Maurice Brown** (sündinud 5. mail 1989 Tappahannockis Virginias) on Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja. 

Ta on olnud lähisuhetes Karrueche Trani ja Rihannaga (2007–2009).

## Viited
Kulli raudteepeatus

**Kulli raudteepeatus** on raudteepeatus Harjumaal Raasiku vallas Kulli külas. Rajamisel jäi see Rae valda.

Kulli raudteepeatus asub Tallinnast 19 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Kullile umbes 20 minutit. 

Kullil peatuvad vaid Elroni elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus II ja III tsooni.

Kulli raudteepeatusest veidi põhjas asub Aruküla–Lagedi maantee raudteeülesõit.

## Perroonid
Varem asusid Kulli peatuses täispikad perroonid, kuid need lammutati vanuse tõttu ja ehitati lühikesed, sest külas ei ela väga palju inimesi ja rongi peale ei lähe korraga rohkem kui paar inimest. Viimasel ajal on aga võrreldes varasema ajaga hakanud asustus tihenema. Ühel perroonil oli varem ka eterniidist varikatus, kuid mõni aeg tagasi see lammutati. Seoses Elroni loomise ja uute rongide hankimisega ehitati vanade perroonide asemele uued 550 mm kõrgused ja 35 m pikkused perroonid. Kulli peatuses saab rongist väljuda ja siseneda vaid läbi rongi C-ala, haakes rongi puhul ainult läbi esimese rongi C-ala.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Kulli peatus aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Ida Loo-Talvari

**Ida Loo-Talvari** (kuni 1926. aastani **Ida Loo**; aastatel 1926–1937 **Ida Aav-Loo**; 19. juuni 1901 Narva – 29. juuni 1997 Göteborgi lähedal) oli eesti laulja (koloratuursopran).

Õppis laulmist Tallinna konservatooriumis Emmeline Helmani klassis. 

1921. aastast oli ta Estonia solist.

## Lavarolle
*Paaž – Giacomo Meyerbeer "Hugenotid"
*Senta – Richard Wagner "Lendav hollandlane"
*Juta – Evald Aav "Vikerlased"
*Gilda – Giuseppe Verdi "Rigoletto"
*Lakmé – Léo Delibes "Lakmé"
*Aida – Giuseppe Verdi "Aida"
*Margarete – Charles Gounod "Faust"
*Violetta – Giuseppe Verdi "Traviata"
*Tamara – Anton Rubinstein "Deemon"
*Olympia – Jacques Offenbach "Hoffmanni lood"
*Rosine – Gioachino Rossini "Sevilla habemeajaja"
*Ursula – Adolf Vedro "Kaupo"
*Maliella – Ermanno Wolff-Ferrari "Madona ehted"

## Isiklikku
Ida Loo-Talvari oli helilooja Evald Aava abikaasa ja maadleja Rudolf Loo õde.
Lagedi raudteejaam

**Lagedi raudteejaam** on raudteejaam Harjumaal Rae vallas Lagedi alevikus.

Lagedi raudteejaam asub Tallinnast 15 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Lagedile umbes 16 minutit. 

Jaamas on üks 150 m pikkune ja 550 mm kõrgune raudteedevaheline ooteplatvorm koos jalakäijate tunneliga.

Päevas peatub Lagedil umbes 29 elektrirongi liinil Tallinn–Aegviidu.
Kiir- ja ekspressrongid Lagedil ei peatu.
Piletihinnalt kuulub jaam II tsooni.

Lagedi jaamas asub 5 rööpapaari ja 18 pööret, lisaks kulgeb jaamast harutee tööstusterritooriumile ning raudtee Maardusse, millel liiguvad kaubarongid.

## Ajalugu

Lagedi pooljaam rajati aastal 1872 seoses paar aastat varem rajatud (Paldiski–)Tallinna–Narva raudteega. 
Peatus jäi avamisel Jüri kihelkonda Lagedi mõisa maadele. 

Seoses Balti raudtee riigistamisega 1893. aastal rajati 1890. aastate keskel Lagedile tüüpprojekti järgi ehitatud jaamahoone, mis ehitati analoogselt toonaste Ülemiste ja Sonda jaamahoonetega.

Peale reisijate ootesaali, kassa ja ametiruumidega jaamahoone paiknes raudteejaamas ka kaubaestakaad ja kaubaait. 

Puidust ühekorruseline Lagedi jaamahoone lammutati 1998. aasta kevadel.

Seoses Muuga sadama rajamisega ehitati 1980. aastate keskel Lagedi–Maardu raudteelõik, mis on praegugi kasutusel kaubarongide otseteena Muuga sadamasse ja ka Viimsisse. Sel teel järgneb Lagedile Maardu kaubajaam. 
Samal perioodil ehitati ka läbi Lagedi teine peatee ja rajati silikaattellistest ET-post, kus asuvad tänaseni jaama juhtimisseadmed.

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* FOTO: Lagedi jaamahoone aastal 1996; Baltic Trains Picture Gallery
Vesse raudteepeatus

**Vesse raudteepeatus** on raudteepeatus Tallinnas Sõjamäe asumis.

Vesse raudteepeatus asub keset Ülemiste kaubajaama, 8,5 km kaugusel Balti jaamast ning seetõttu on perroon avatud ühepoolselt – Lasnamäe poole inimesed minna ei saa, sest seal on üle kuue haru raudteid, millel käib intensiivne töö. Küll saavad inimesed minna aga Sõjamäe teele, kust Lasnamäe poole minejad saavad istuda 65. liini bussile või kasutada jalakäijate silda. 

Rong sõidab Balti jaamast Vessele umbes 11 minutit. 
Jaamas on üks madal 30 m pikkune ooteplatvorm. Sisenemine ja väljumine toimub ainult läbi rongi C ala.

Päevas peatub Vessel umbes 30 reisirongi, nende seas ainult elektrirongid liinil Tallinn-Aegviidu. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta, ja II tsooni.

Vesse raudteepeatusest Lasnamäe pool asuvad peatused on Lasnamäe Maksimarket ja Vesse miniRimi, Ülemiste pool aga Jeti Jäähall.

## Ajalugu
Vesse raudteepeatus rajati 1985. aastal sealsete tehaste töötajate jaoks.

## Bussid
Peatuse juures asuvad bussipeatused Kesk-Sõjamäe ja Orto, kust sõidavad läbi bussid 15 (Viru Keskus-Sõjamäe), 7 (Seli-Sõjamäe), 65 (Lennujaam – Lasnamäe Centrum).

## Vaata ka
*Elektriraudtee AS

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Kliiver

**Kliiver** (Hollandi keeles *kluiver*, alamsaksa keeles *klüver* ) on purjelaeva kliiverpoomi või pukspriidi ja vööripoolse laevamasti vahelise taagi alaosale kinnituv kolmnurkne puri. Nimetatakse üldistavalt eespurjeks. 

Kliiverpoomiga (pukspriidiga) purjelaeval on tavaliselt sõltuvalt suurusest 1–4 kliiverpurje.

Kliivreid:
* pudinkliiver
* väliskliiver
* sisekliiver

## Vaata ka
* Taakselpuri
* Fliigerpuri
* Topselpuri
Johann Gotthard Marquardt

**Johann Gotthard Marquardt** (1780–1859) oli Pärnu trükkal ja kirjastaja. 

1808. aastast töötas ta sellina Tallinnas Johann Hermann Gresseli trükikojas. Liivimaa kubermanguvalitsuse reskriptiga 28. augustist 1809 sai ta loa rajada Pärnus trükikoda. Samal aastal ta avaski Pärnus trükikoja, kus hakati trükkima muuhulgas ka Johann Heinrich Rosenplänteri ajakirja "Beiträge zur genauern Kenntniss der ehstnischen Sprache". 1818 sai ta Pärnu linnatrükkaliks kohustusega trükkida kõik linnale vajalikud trükised. 1811–1821 andis ta välja nädalalehte "Pernausche wöchentliche Nachrichten" ja alates 1822. aastast "Pernausches Wochenblatti". 1822. aastal trükkis ta ka "Marahwa Näddala-Lehte". 1823. aasta algul avas ta trükikoja Riias, kuid pidi peagi sellest loobuma ja Pärnusse naasma.

1840. aastal müüs ta oma trükikoja Friedrich Wilhelm Bormile.
Eesti Käitumis- ja Terviseteaduste Keskus

**Eesti Käitumis- ja Terviseteaduste Keskus** oli aastail 2001–2007 Tartu Ülikooli juures tegutsenud Eesti teaduse tippkeskus. 

Keskus ühendas rea uurimisgruppe psühholoogia ja meditsiini vallas – kokku 11 uurimisrühma Tartu Ülikooli sotsiaal-, arsti-, ja kehakultuuriteaduskonnast ning Õigusinstituudist, Tervise Arengu Instituudist ja Eesti-Rootsi Suitsidoloogia Instituudist. Keskuse juhataja oli Jaanus Harro.

## Välislingid
*Keskuse koduleht
Geeni- ja Keskkonnatehnoloogia Tippkeskus

**Geeni- ja Keskkonnatehnoloogia Tippkeskus** oli aastail 2001–2007 tegutsenud Eesti teaduse tippkeskus.

Tippkeskus ühendas uurimisrühmi Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudist, Tartu Ülikooli tehnoloogiakeskusest (hiljem TÜ Tehnoloogiainstituut) ning Tartu Ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituudist. Tippkeskuse juhataja oli Toivo Maimets.

## Välislingid
*Teave keskusest TÜ kodulehel(arhiveeritult)
Keemia ja Materjaliteaduse Tippkeskus

**Keemia ja Materjaliteaduse Tippkeskus** oli aastail 2002–2007 üks kümnest Eesti teaduse tippkeskusest. 

Keskus moodustus kuuest Tartu Ülikooli keemiaosakonna ja kolmest Tallinna Tehnikaülikooli keemia- ja tehnoloogiateaduskonna uurimisgrupist. Keskuse juhata oli Ilmar Koppel.

## Välislingid

*Keemia ja Materjaliteaduse Tippkeskus
Mittelineaarsete Protsesside Analüüsi Keskus

**Mittelineaarsete Protsesside Analüüsi Keskus** (*Centre for Nonlinear Studies*) on Eesti teadusasutus.

Keskus asutati 1999. aastal Tallinna Tehnikaülikooli küberneetika instituudi mehaanika ja rakendusmatemaatika osakonna juurde. Aastail 2002–2007 oli see üks kümnest Eesti teaduse tippkeskusest. 

Keskuse juhataja on Jüri Engelbrecht.

## Välislingid
*Koduleht
Molekulaarse ja Kliinilise Meditsiini Keskus

**Molekulaarse ja Kliinilise Meditsiini Keskus** oli aastail 2002–2007 üks kümnest Eesti teaduse tippkeskusest. 

Keskus loodi 2001. aastal.

Keskus koondas kümmet Tartu Ülikooli prekliinilist ja kliinilist uurimisgruppi. Keskus keskendus neuroloogiliste haiguste uurimisele.

Keskuse juhataja oli Raivo Uibo.

## Välislingid
*Tutvustus
Töökindlate Arvutisüsteemide Uurimise Keskus

**Töökindlate Arvutisüsteemide Uurimise Keskus** (*Centre for Dependable Computing*) oli aastail 2002–2007 üks kümnest Eesti teaduse tippkeskusest. 

Keskust koordineeris Tallinna Tehnikaülikooli Küberneetika Instituut. Keskuse juhataja oli Jaan Penjam.

## Välislingid
*Keskuse koduleht
Alus- ja Rakendusökoloogia Keskus

**Alus- ja Rakendusökoloogia Keskus** oli Tartu Ülikooli ja Eesti Maaülikooli teadlasrühmadest koosnev, professor Olevi Kulli loodud teaduse tippkeskus. 

Keskuse teadustööks olid peamiselt biofüüsikalised taimkatteuuringud.

Tippkeskus töötas aastail 2001–2007.
On the Go

**"On the Go"** on Soome *[[rockabilly]]*-ansambli 20th Flight Rockers 2009. aasta album.

## Lood
#"Hot Strip Ford"
#"Home"
#"Get Out Of My Car"
#"Rock This"
#"Designated Driver Blues"
#"Why Won't You Love Me"
#"20th Flight Rockers On The Go"
#"Rockabilly Guys"
#"Prologue To King Kong"
#"King Kong"
#"Love Zone Amazone"
Peeter Veevo

**Peeter Veevo** (10. aprill 1897 Polli vald, Pärnumaa – 5. juuni 1977) oli eesti õpetaja ja koorijuht.

1919. aastal asus ta elama Jõhvi ja alustas tööd koolmeistrina. Aastatel 1928–1944 oli ta Jõhvi algkooli juhataja. 

Aastatel 1923–1943 juhatas Veevo Jõhvi Haridusseltsi laulukoori. Mitu aastat juhatas ta Jõhvi Haridusseltsi tegevust, osales näitetrupi töös ja mängis sümfooniaorkestris. Mitmel korral oli ta kohalikel laulupidudel kooride üldjuhiks.

Ta oli Jõhvi linnavolikogu liige.

1944. aastast kuni pensionile minekuni 1962. aastal töötas Peeter Veevo Viljandimaal Tääksi 7-klassilises koolis õpetajana ja oli ka õppealajuhataja.

## Isiklikku
Tema pojad olid Lembit Veevo ja Jaak Veevo.

## Viited

## Välislingid
*Foto
Tartu Ülikooli füüsika instituut

**Tartu Ülikooli füüsika instituut** on Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna instituut.

Instituut loodi 1946. aastal kui Eesti NSV Teaduste Akadeemia **Füüsika, Matemaatika ja Mehaanika Instituut** (FMMI). 

1952. aastal nimetati asutus ümber **Füüsika ja Astronoomia Instituudiks** (FAI). 1973. aastal lahutati see FAI Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudiks Tõraveres (AAI, nüüdne Tartu Observatoorium) ja **TA Füüsika Instituudiks** (FI) Tartus. TA Füüsika Instituut läks Tartu Ülikooli alluvusse 1997. aastal. 2008. aastal liideti füüsikainstituut füüsika-keemiateaduskonna füüsika osakonnaga ning sai instituudiks loodus- ja tehnoloogiateaduskonna koosseisus. 2016. aastast, seoses ülikooli struktuurimuutustega, on Füüsika Instituut Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna koosseisus.

Instituudi direktorid:
*1947–1950 Arnold Humal (FMMI)
*1950–1973 Aksel Kipper (FMMI, FAI)
*1973–1976 Karl Rebane (FI)
*1976–1981 Harry Õiglane (FI)
*1981–1988 Peeter Saari (FI)
*1988–1994 Arvi Freiberg (FI)
*1994–2002 Kristjan Haller (FI, TÜFI)
*2002–2009 Ergo Nõmmiste
*2009–2012 Marco Kirm
*2013–2017 Jaak Kikas
*2018– Toomas Plank

## Vaata ka
* Physicum
*Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika labor

## Viited

## Välislingid
*
*
Karl Filip

**Karl Filip** (ka **Carl Philip**; 22. aprill 1601 Vana-Antsla – 25. jaanuar 1622 Narva) oli Vasa dünastiast Rootsi prints, Södermanlandi, Närke ja Värmlandi hertsog. Ta oli Karl IX ja Holstein-Gottorpi printsessi Kristina noorem poeg. Tema vend oli Gustav II Adolf.

Venemaa segaduste ajal oli Karl Filip üks kandidaate Moskva tsaaritroonile.

Rootsi-Vene sõja ajal oli ta aastatel 1611–1617 Rootsi vägede poolt vallutatud Novgorodi valitseja.

Hiljem võttis Karl Filip osa Rootsi-Poola sõjategevustest Liivimaal, osaledes muuhulgas 1621. aastal Riia piiramisel. Ta haigestus peatselt pärast Riia vallutamist ning viidi ravile Narva, kus ta 25. jaanuaril 1622 suri.

Tema auks on nimetatud Filipstad.

## Perekond
Karl Filip abiellus 5. märtsil 1620 salaja Elisabet Ribbingiga (1596–1662), kes oli Seved Sevedsson Ribbingi ja Anna Gyllenstierna tütar. Abielust sündis tütar
*Elisabeth Carlsdotter Gyllenhielm (1622–1682), kes abiellus 1645. aastal Axel Turesson Natt och Dagiga ja 1660. aastal Baltasar Marshaliga.
## Sugupuu

## Viited
Lembit Veevo

**Lembit Veevo** (16. detsember 1926 Tartu – 29. detsember 2000 Tallinn) oli eesti helilooja.

Lembit Veevo õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Villem Kapi käe all; lõpetas kooli 1961. aastal.

Ta on loonud koorilaule, sümfoonilist muusikat, filmimuusikat. Veevo üks tuntumaid lastelaule on "Karulaane jenka".

## Isiklikku
Tema isa oli õpetaja ja koorijuht Peeter Veevo ning ema õpetaja ja pianist Johanna Veevo.

## Muusika filmides

* "Metskannikesed" (1980)
* "Maaletulek" (1973)
* "Tuuline rand" (1971)
* "Hullumeelsus" (1968)
* "Keskpäevane praam" (1967)
* "Me olime kaheksateistkümneaastased" (1965)
* "Jäljed" (1963)
* "Jääminek" (1962)
Referentsaasta

**Referentsaasta** on püsivhindades näitajate esitamiseks kasutatav tinglik aasta, indeksite seeria alguspunkt.
Ahelindeks

**Ahelindeks** on majandusarvestuses ja statistikas järjestikuste arvestusperioodide aheldamiseks loodud kumulatiivne indeks, mis näitab komponendi kasvu võrreldes referentsaastaga.

Näiteks hinna ahelindeks on hinnaindeks, mis näitab ostukorvi hinna muutumist eelmise perioodi suhtes (ostukorvi hind perioodil n / ostukorvi hind perioodil (n-1) x 100).

## Vaata ka
*Alusindeks
*Aheldatud väärtused referentsaasta järgi

## Viited

## Välislingid
*Alus- ja ahelindeksid ja nende diagrammide koostamine
Aheldatud väärtused referentsaasta järgi

**Aheldatud väärtused referentsaasta järgi** on referentsaasta järgi ahelindeksiga arvutatud väärtused (referentsaasta väärtus korrutatakse arvestusperioodi ahelindeksiga).
AOL-tehnika

**AOL-tehnika** (inglise *annual overlap*) on teatav meetod sisemajanduse koguprodukti (SKP) arvutamisel.

## Välislingid
*AOL-tehnikast (vaadatud 24.07.2012)
Baasaasta

**Võrdlusaasta** ehk **baasaasta** on andmekogumi arvestusaasta, mille andmetega võrreldakse järgneva(te) perioodi(de) andmeid.

## Vaata ka
*referentsaasta
Ehitushinnaindeks

**Ehitushinnaindeks** on indeks, mis väljendab baas­aastale iseloomuliku ehitustegevuse maksumuse muutust ehitusplatsi otsekulude tasemel.

Ehitushinnaindeksi arvutamisel kaasatakse neli ehitisegruppi: eramud, korruselamud, tööstushooned ja ametihooned. Otsekuludes arvestatakse ressursse kolmes põhigrupis: tööjõud, ehitusmasinad ja -materjal. Hinnainformatsioon kogutakse valikuuringuga, mis hõlmab ehitus- ja hulgimüügifirmasid ning kümne linna jaemüügiettevõtteid. Ehitushinnaindeks avaldatakse kord kvartalis, kvartalile järgneva kuu 20. kuupäeval või sellele järgneval tööpäeval.

## Viited

## Välislingid
* Ehitushinnaindeksi muutuste tabel