STS-121

**STS-121** oli NASA Space Shuttle'i programmi 115. missioon, mida teenindas kosmosesüstik Discovery.

Missiooni peamised eesmärgid olid kosmosesüstikute jaoks välja töötatud uute turva- ja parandusprotseduuride katsetamine ning varustuse ja ESA astronaudi Thomas Reiteri Rahvusvahelisse Kosmosejaama viimine.

Discovery startis missioonile 4. juulil 2006 ning see oli esimene ja ainus kord, kui kosmosesüstik startis Ameerika Ühendriikide iseseisvuspäeval. Missioon kestis 13 päeva ja naasis Maale 17. juulil.

STS-121 järel jätkas NASA regulaarseid Space Shuttle'i lende.

## Meeskond

## Missiooni taust

STS-121 ajal katsetasid Discovery meeskonnaliikmed uut varustust ja protseduure, mis olid vajalikud kosmosesüstiku kuumuskilbi kontrollimiseks ja parandamiseks. Kosmosesüstik viis jaama ka varustust jaama laiendamise tarbeks.

Pärast Columbia katastroofi otsustas NASA, et kosmosesüstikulendude jätkamise eel on vaja teha kaks katselendu ning nendeks said missioonid STS-114 ja STS-121. Enne katastroofi olid Columbiale määratud missioonid STS-118 ja STS-121. STS-118 määrati esialgu samuti Discoveryle, kuid hiljem määrati see kosmosesüstikule Endeavour.

STS-121 pidi esialgu olema Hubble'i kosmoseteleskoobi teenindusmissioon, kuid sellele missioonile anti enne katastroofi teine tähistus ja STS-121 jäi vabaks. Kuna tähised STS-115 kuni STS-120 olid juba olemasolevatele missioonidele määratud, otsustas NASA anda missioonile väikseima saadaoleva numbri ja seetõttu järgnebki STS-114 missioonile STS-121.

STS-121 pidi esialgsete plaanide kohaselt teenindama kosmosesüstik Atlantis ja see pidi toimuma septembris 2005. Kuna Atlantisel tekkisid probleemid telikuga, otsustati missioonile saata kosmosesüstik Discovery ja missioon lükati edasi juulisse 2006, et võimaldada inseneridel parandada kosmosesüstiku probleemne sensor ja leida lahendus STS-114 stardil endiselt välispaagi küljest eraldunud vahu probleemile.   

## Missiooni kokkuvõte

Missiooni start õnnestus kolmandal katsel ning Discovery startis missioonile 4. juulil 2006 kell 14.37. Varem olid 1. ja seejärel 2. juulile määratud stardid halva ilma tõttu tühistatud. Erinevalt eelnevast kahest missioonist, ei tuvastatud starti filminud pardakaamerate salvestiste läbivaatamisel välispaagi küljest eraldumas suuri vahutükke, hiljem tuvastati eraldumas mõnesid väiksemaid tükke, kuid NASA hinnangul ei olnud need kosmoselaevale ohtlikud.

Missiooni esimesel päeval kontrollisid meeskonnaliikmed kosmoselaeva kuumuskilpi robotkäe külge kinnitatud Orbiter Boom Sensor Systemiga ning Rahvusvahelises Kosmosejaamas kontrolliti seda veel mitu korda. Tiibade uurimise ajal leiti Discovery parema tiiva servalt lindude väljaheiteid ja maandumispäeval toimunud pressikonverentsil viskasid astronaudid selle üle nalja, viidates, et need olid endiselt seal ehkki Päike oli neid kõrvetanud.

Jaamas olles väljusid astronaudid kolm korda avakosmosesse ja viibisid seal kokku 21 tundi ja 29 minutit. 

Süstik lahkus jaamast 15. juulil ehk 9 päeva pärast saabumist. Discovery lahutati jaamast Vaikse ookeani kohal Uus-Meremaast põhjas.

Discovery sisenemine Maa atmosfääri möödus tavapäraselt ning süstik maandus 17. juuli hommikul Kennedy Kosmosekeskusesse.

## Viited