open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolai Trikovski

**Nikolai Semjonovitš Trikovski** (vene keeles **Николай Семёнович Триковский**; 6. detsember 1864 Minski kubermang – 16. märts 1926) oli Venemaa ja Nõukogude Liidu sõjaväejuht, kindralleitnant (1917) ja kolmekordne Püha Georgi ordeni kavaler (1905, 1906, 1915).

Ta sündis aastal 1864 Minski kubermangus. Hariduse omandas Minski Vaimulikus Seminaris (lõpetas 4. klassi). Seejärel lõpetas (aastal 1884) Riia jalaväe kadettide kooli. Seejärel suunati teenima 117. Jaroslavli jalaväepolku. Ülendati nooremleitnandiks (1. september 1884) ja ülendati leitnandiks (1. september 1890). Alates 27. augustist 1898 oli Vilniuse jalaväe kadettide kooli nooremohvitser. Staabikapten (auaste 15. märts 1899). Teenis Vilniuse jalaväe kadettide kooli adjutanti ja ametnikuna (1 aasta). Juhtis kadettide kompaniid (4 aastat ja 7 kuud) ja pataljoni (2 aastat, 10 kuud ja 24 päeva). Kapten (sündinud 6. mail 1900).

Osales Vene-Jaapani sõjas aastatel 1904–1905 4. Ida-Siberi laskurpolgu koosseisus. Teda autasustati silmapaistvate teenete eest Kuldrelvaga ja Püha Georgi ordeniga, IV klass (VP ​​13. veebruaril 1905). Kolonelleitnant (algselt 1905; algne 28. septembril 1904; silmapaistvate teenete eest).

Eraldiseisva pataljoni ülem (23. november 1905 – 16. märts 1909). Kolonel (1907; silmapaistvate teenete eest). 104. Ustjugi kindralvürsti Bagrationi jalaväepolgu ülem (alates 16. märtsist 1909), mida ta juhtis sõtta 26. jalaväediviisi koosseisus.

Osales kampaanias Ida-Preisimaal 08.–09.1914. Kindralmajor (1915). 3. Siberi laskurdiviisi brigaadiülem (alates 9. veebruarist 1915). 14. veebruarist 1915 lahingus, juhtides paremat lahingusektorit, vallutas ta tugeva vaenlase tule all kõrgusi, mis leevendas oluliselt Hrodna kindluse ja kogu armee positsiooni. Selle eest autasustati teda Püha Georgi ordeniga 3. klassis (VP ​​26.04.1915; teenete eest 104. Ustjugi jalaväerügemendi ülemana). 3. Siberi laskurdiviisi ülem (alates 07.10.1915). 10.07.1916 samas auastmes ja ametikohal. Kindralleitnant (sündinud 4. aprillil 1917). Pärast Veebruarirevolutsiooni, 6. aprillil 1917, määrati ta 2. Siberi armeekorpuse ülemaks. 17. juulil 1917 asendas teda kindral Vassili Novitski.

Ta liitus vabatahtlikult Punaarmeega. 3. eraldi Siberi korpuse endise ülema, kindralmajor Viktorin Moltšanovi memuaaride kohaselt:
"See vana sõdalane uskus, et Venemaa tuleb mõistusele, armee taastatakse ja kõigile, kes armastavad kodumaad, jätkub tööd."

Veebruaris-märtsis 1918 teenis ta Staro-Venski üksuse sõjaväeülemana. Ta töötas instruktorina komandöride koolis "Võstrel". Hiljem toimetas ta ajakirja "Võstrel".

Ta suri Moskvas 16. märtsil 1926. Ta maeti Novodevitšje kalmistule.
Phytoptidae

***Phytoptidae*** on sugukond lestalisi.

Paljud neist moodustavad taimedel pahkasid.

## Eesti liike
**[[Fragariocoptes setiger]]* (elab muulukal)
**Phytoptus avellanae* – sarapuu pungalest

## Vaata ka
*pahklestad
Sektori

**Sektori** on Riigilaevastiku (varem Veeteede Ameti) mitmeotstarbeline hüdrograafilaev, täpsemalt poilaev, mis on pikaajaliselt renditud Soomest. 
## Ajalugu
Laev on ehitatud 1985. aastal Soomes Raumas ja Eestisse renditud alates 2008. aastast. 

## Välislingid
* Postimees

## Viited
Servelaat

**Servelaat** (itaalia keeles *cervellata*, prantsuse keeles *cervelat*) on traditsiooniline Šveitsi vorst, mis on valmistatud veiselihast ja sealihast, on emulgeeritud, suitsutatud ja keedetud, ning on sooles. See vorst on pärit Itaaliast, tuntud 16. sajandist ning on levinud ka Prantsusmaal ja Saksamaal. Selle nimi on tulnud ladinakeelsest sõnast *cervello* ehk *aju*, kuna algselt (vanas Roomas) sisaldas see vorst veise või sea aju, mida see ammu enam ei sisalda.

## Vaata ka
* Sardell

## Viited
Kristjan Jakobson

**Kristjan Jakobson** (esinejanimedega **Estoni Kohver** või **Kohver**; sündinud 11. novembril 1988) on eesti räppar ja muusikaettevõtja. Ta on üks ansambli 5MIINUST ning ansambli Pitsa liikmetest. 

## Haridus
Jakobson lõpetas 2007. aastal Tartu Kommertsgümnaasiumi ja hiljem õppis ta Tallinna Ülikoolis reklaamindust ja imagoloogiat ning töötas mõnda aega reklaamiagentuuris.

## Plaadifirma loomine
2023. aastal oli Kohver üks plaadifirma kurvad uudised records asutajatest.

## Näitlejana telesarjades
2020. aastal mängis TV3 sarjas "Padjaklubi" Martinit. 2021. aastal mängis ETV sarjas "Õnne 13" iseennast.

## Telesaadetes osalemine
2024. aastal võitis saate "MasterChef Eesti: kuulsused köögis" ja sai võidutiitliga ka 10 000€. 2024. aastal oli ta Kanal 2 saate "Ma näen su häält" üks nõunikest. 2025. aastal osales TV3 telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt". 2026. aastal on Kohver Kanal 2 saate "Laul ''vs.'' tants" üks kohtunikest.

## Isiklikku
Kristjan abiellus 2024. aastal oma kallima Elisega. 2025. aastal sündis neile poeg. Poja ristiisa on kokk Orm Oja.

## Viited
Ust-Kut

**Ust-Kut** on linn Venemaal Irkutski oblastis, Ust-Kuti rajooni keskus. Asub Leena jõe kaldal, Kuta jõe suudme juures, Irkutskist 510 km põhja pool.

Ust-Kut on asutatud 1631. aastal. Linnaõigused sai 1954. aastal.

Linn on oluline transpordisõlm. Seda läbib Baikali-Amuuri magistraalraudtee ja Leena jõge mööda on praamiühendus Jakutski ja Tiksiga.

2021. aastal oli linnas 36 918 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*Ust-Kuti koduleht
Doktorivorst

**Doktorivorst** on Nõukogude Liidust pärit keeduvorst.

Jossif Stalin andis 1936. aastal Anastass Mikojanile ülesandeks toiduainetetööstuse uuendamise. Mikojan sõitis Ameerika Ühendriikidesse ja tutvus sealse lihatööstusega. Pärast seda asutas ta koostöös Ameerika Ühendriikidega Nõukogude Liidus vorstitööstuse, mis tootis Bologna vorsti sarnast vorsti. See vorst nimetati *Doktorivorstiks*.

Eestis toodavad Doktorivorsti AS Rakvere Lihakombinaat, AS Atria Eesti ja Nõo Lihatööstus.

## Vaata ka
*Bologna vorst
*Mortadella
*Vorst

## Viited
El Cerrito (Valle de Cauca)

**El Cerrito** on linn ja vald (*Municipio*) Valle del Cauca departemangus Colombias.

El Cerrito paikneb 46 km kaugusel Calist, 987 m kõrgusel merepinnast. Vald piirneb põhjas Guacarí, Ginebra ja Buggaga, idas Tolima departemangu Rioblanco ja Palmiraga, lõunas Palmiraga ja läänes Vijesega. 2018. aastal elas seal 56 470  elanikku.

Linna asutas 1825. aastal Manuel José Guzmán. El Cerrito olulisim majandusharu on põllumajandus ja tööstus, eriti suhkruroo kasvatamine ja töötlemine.

El Cerritos on sündinud    
* Álvaro Domínguez (* 1981), jalgpallur
* Viviana Muñoz (* 1985), jalgpallikohtunik
* Juan Domínguez (* 1986), jalgpallur
* Jefferson Lerma (* 1994), jalgpallur

## Viited
Kirensk

**Kirensk** on linn Venemaal Irkutski oblastis, Kirenski rajooni keskus. Asub Leena jõe ääres, Irkutskist 650 km loode pool.

Kirensk on asutatud 1630. aastal Nikolski pogostina ja on Irkutski oblasti vanim linn. Linnaõigused sai 1775. aastal.

2021. aastal oli linnas 10 998 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*Kirenski koduleht
Nukuvalitsus (telesari)

**"Nukuvalitsus"** on Eesti nukusari, mis parodeerib Eesti poliitikute tegemisi. Sari on nähtav ETV-s ja Jupiteris. 

## Vaata ka

* Pehmed ja karvased

## Välislingid

* "Nukuvalitsus" Jupiteris
Tuvi tänav (Tartu)

**Tuvi tänav** on tänav Tartus Tammelinnas. Tuvi tänav on umbes 400 meetrit pikk. Tuvi tänav asub Riia tänava ja Lääneringtee vahetus läheduses.
Hispaania välisminister

:*Loendit vaata leheküljelt [[Hispaania välisministrite loend]].*

**Hispaania välisminister** (hispaania keeles *Ministro de Asuntos Exteriores*) on Hispaania Kuningriigi välisasjade eest vastutav minister. Ta kuulub ministrite nõukokku ehk valitsusse ja juhib välisministeeriumit.

Välisminister on rahvusvahelisel tasandil kuninga ja peaministri järel riigi tähtsuselt kolmas esindaja. Tal on voli Hispaaniat esindada ning rääkida läbi lepinguid ja väljendada Hispaania soovi neis osaleda. Välisministri nimetab ametisse kuningas peaministri nõuandel. Ta on pärast peaministrit ja asepeaministreid ministritest tähtsuselt järjekorras järgmine.

Hispaania välisminister on aastast 2021 José Manuel Albares.

## Viited

## Kirjandus
*
Maakonna spordiliit

**Maakonna spordiliit** on maakonnas tegutsevate spordiklubide ühendus, kes Eesti Olümpiakomitee liikmena esindab maakonna sporti ja kellel on ainuõigus korraldada maakonna meistrivõistlusi ja anda vastavaid tiitleid.

Kõigi maakondade spordiliidud on Eestimaa Spordiliit Jõud liikmed.

## Maakondlikke spordiliite
*Jõgevamaa Spordiliit Kalju
*Lääne Maakonna Spordiliit Läänela
*Viljandimaa Spordiliit

## Viited
Toominga tänav (Tartu)

**Toominga tänav** asub Tartus Ropka linnaosas. Tänav algab algab Väike-Sepa tänavalt ning kulgeb paralleelselt Jalaka tänava ja Võruvälja tänavaga. Toominga tänav on umbes 350 pikk ja lõppeb tupikuna.
Tüve tänav (Tartu)

**Tüve tänav** asub Tartus Jaamamõisa linnaosas. Tüve tänav on umbes 300 meetrit pikk ja see asub Ida tänava ja Lääne tänava vahel. Sellest lõunasse jääb Oksa tänav.

Aadressil Tüve tänav 2 ja 4 asuvad munitsipaalmajad, mis valmisid 2022. aastal. Sotsiaalmajad on kavandatud ka Tüve 6 ja Tüve 8 addressidele.

## Viited
El Cerrito

**El Cerrito** on levinud kohanimi:

* El Cerrito on asula Argentinas Catamarca provintsis
* El Cerrito on asula Colombias Valle del Cauca departemangus
* El Cerrito on linn Ameerika Ühendriikides Contra Costa maakonnas Californias
* El Cerrito on asula Ameerika Ühendriikides Riverside'i maakonnas Californias
* El Cerrito on asula San Migueli maakonnas New Mexicos Ameerika Ühendriikides
* El Cerrito on linnaosa San Diegos Californias Ameerika Ühendriikides
* El Cerrito nime kannab ka muistis Querétaros Mehhikos.

## Vaata ka
* Cerrito
* Cerritos
Tõrviku tänav (Tartu)

**Tõrviku tänav** asub Tartus Tähtvere linnaosas. Tõrviku tänav paikneb A. H. Tammsaare tänava ja Hiie tänava vahel. Tänav on umbes 270 meetrit pikk.

Tänava ääres asub Tartu Tähtvere Riigikooli Hiie õppekoht (Hiie tn 11). Enne kooli moodustamist 2025. aastal asus seal Tartu Hiie Kool.
Get Weird

**“Get Weird” on Suurbritannia bändi [[Little Mix]]**.  kolmas album.

Antud välja 6. november 2015. 

Selle albumi esimene single oli “Black Magic”, (antud välja 21 mai 2015), see oli #1 Suurbritannias ja #67 Ameericas. Sellel laulul on üle üks miljard vaatamist youtube-s. 

Teine single oli “Love Me Like You”, antud välja 25. september, 2015. #11 Suurbritannias. 

Hair (koos Sean Paul) oli kolmas single 2016. 

Albumil oli ka tour.
Da Vinci (täpsustus)

**Da Vinci** võib tähendada järgmist:

* **[[Leonardo da Vinci]]**, maailmakuulus polühistor
* **[[Da Vinci (ansambel)|Da Vinci]]**, Portugali ansambel
* **[[Dmõtro Kotsjubailo]]**, Ukraina sõjaväelase sõjanimi

## Vaata ka
* Da Vinci kraater, kraater Kuul
* Da Vinci robotsüsteem
* Da Vinci kood ja samanimeline film
Abikandja

**Abikandja** (ka *abikandevõnkumine*) on signaalitöötluses, raadiotehnikas ja telekommunikatsioonis kandelainet (kandevõnkumist) moduleeriv signaal, mis on lisainfo edastamiseks omakorda moduleeritud. 

Lisaks põhikandesignaalile kasutatakse veel üht või mitut signaali, mille abil saab samas sagedusalas edasi anda rohkem infot. Selline lahendus muudab sidekanali kasutamise palju efektiivsemaks ning võimaldab edastada korraga mitut andmevoogu.

Tehniliselt võib abikandjat vaadelda kui eraldi sageduskomponenti, mis eksisteerib samas signaalis koos põhikandjaga. Vastuvõtjas eraldatakse need komponendid uuesti, et taastada algne info. Selleks kasutatakse erinevaid signaalitöötluse meetodeid, näiteks Fourier' teisendus, mis võimaldab signaali jagada erinevateks sagedusteks.

Raadio- ja telesignaalides kasutatakse abikandjaid näiteks stereoheli ja lisakanalite (näiteks subtiitrid või andmeside) edastamisel. Näiteks FM-raadio puhul ei kanta edasi ainult ühte helikanalit, vaid abikandja abil edastatakse ka teine kanal, mis võimaldab kuulajal kuulda stereoheli. Samuti kasutatakse abikandjaid mitmesuguste lisateenuste jaoks, nagu tekstiline info, jaamade nimed või liiklusteated. Abikandjate kasutamine on eriti oluline tänapäeva digitaalsides. Näiteks kasutatakse mitut abikandjat korraga tehnoloogias nimega OFDM, mida rakendatakse WiFi-võrkudes, mobiilsides ja digitaaltelevisioonis. See võimaldab väga suurt andmeedastuskiirust ja töökindlust ka keerulistes tingimustes.

Abikandjad muudavad signaali keerukamaks ning selle töötlemine nõuab täpsemaid seadmeid. Samuti võivad tekkida häired, näiteks interferents.
Kislovo

**Kislovo** on küla Venemaal Pihkva oblastis Tjamša vallas Pihkva rajoonis.

See asub Pihkva kesklinnast 11 km edelas ja Tjamša külast 7 km idas.

Aastal 2010 oli külas 16 elanikku.
Bambalai

**Bambalai** (žemaidi *Bambalā*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Küla asub Läti piiri ääres. Asulat läbib Dabikinė jõgi. Sealsest karjäärist kaevandati aastani 2000 liiva ja kruusa.

Küla tekkis tsaariajal, kui Narõškinitele kuulunud Martyniškiai mõisa maid 10 ha suuruste kruntidena eraldama hakati. Paljud nende kruntide ostjad tulid Lätist, nii et algselt olid sealsed elanikud valdavalt lätlased. Aastail 1920–1944 tegutses külas neljaklassiline lätikeelne kool, aastani 1953 ka leedukeelne algkool. Külas oli raamatukogu, mille juures tegutses kultuuriselts Ausma. Pärast aastat 1978 kolisid paljud elanikud Šapnagiaisse ja Kruopiaisse.

## Elanike arv


* 29 (1902)
* 115 (1923)
* 72 (1959)
* 51 (1970)
* 15 (1979)

* 7 (1989)
* 7 (2001)
* 4 (2011)
* 7 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Saunamäe kalme

**Saunamäe kalme ja kultuskoht** asub Röösa mõisa lähedal, Saaremaal. Ilmselt on tegemist kompleksiga, mis kuulub kokku Tuulingumäe kalme ja kultuskohaga kokku.

## Uuringud
Arheoloogiliste kaevamiste käigus avati korraga kogu ala, kokku umbes 170 m2. Kaevates tuli välja kaks lohku, üks asus oletatava kalme keskel, kus puudusid kivid ja teine asus kaevandi kirdeservas. Peale mullakamara eemaldamist tuli esile ühtlane paekivikiht, millel puudusid leiud. Selle alt tulid esimesed leiud. Suurem enamik leide oli 6.-10. sajandist keraamika. Kalme keskel tulid ka välja suured raudkivid, on oletatud, et tegemist võis olla mõne ehitise piiridega või olid kivid puidust ehitise osadega. Neljanda kihi lõpus hakkas alles välja tulema inimluid. Kalme keskel olnud raudkivide vahelt tuli samuti 6.-10. sajandi keraamikat ja loomaluid, vähesemal määral ka põletamata inimluid. Samast kohast võetud hobuse hammas, aga andis teise dateeringu 5.-6. sajand. Selle põhjal oli võimalik järeldada, et keskmisel rauaajal või viikingiajal toodi mujalt siia inimluid rituaalide käigus.

Kogu Saunamäe kalmet ümbritses kiviaed, millest oli järele jäänud vundament. Kiviaed puhastati täielikult välja neljandas kihis, selle käigus selgus ka, et põhja- ja lõunaküljel oli selgelt markeeritud sissepääsud. Ilmselt olid ka sissepääsud lääne ja kirdeservas. Lõunapoolse sissepääsu lähedalt leiti inimese kolju tükke ja hambaid, millest tehtud analüüsidest sai teada, et surnu(d) olid varasemast ajast, pronksiaja lõpust või eelrooma rauaaja algusest.

## Maetud
Kaevamiste käigus leiti kaks matusekohta, mis olid eriaegadest.

**I matusekoht** oli kalme keskosas, läbimõõduga umbes 5-6 m. Inimluud tuli välja madalast paeklibust koosnevast kääpast. Tegemist oli umbes 20-30-aastase mehega, kes oli maetud peaga kirde suunas. Panuseid ei olnud. Luustiku pikkus jäi vahemikku 160-178 cm ja kehamass võis olla kuskil 73 kg. Analüüside põhjal sai matuse dateerida 1005-836 eKr.

**II matusekoht** asus kalme edelanurgas kiviaia vastus ning see moodustas kiviaia vastus oleva suurtest kividest kaare. Tegemist oli hilisema kasutusperioodi matusega. Kalmest leiti vähesel määral põlenud luid ja pronksesemete fragmente. Kalme konstruktsioon annab tunnistust, et tegu on ilmselt varase viikingiaegse kiviringkalmega ja põletusmatusega.

## Kultuskoht
Umbes 1500 aastat pärast I matust ilmselt rajati samasse kohta pühamu. Ilmselt oli see koht kohalikel inimestel meeles kui matusekoht. Kultuskohal toodi ohverdusi ning sinna toodi ka mujalt inimluid, mille abil ilmselt prooviti hoida sidet esivanematega. Umbes sel ajal rajatai ka ilmselt kiviaed. Veel hiljem tekkis sinna II matusekoht.

Kuna tegemist oli suhteliselt väikse piiratud alaga, kus käidi ohverdamas, siis võib arvata, et tegemist oli era või väikse kultuskohaga. Esivanemaid külastasid kas pereliikmed või šamaanid.

## Viited

## Välislingid
Saunamäe kalme ja kultuskoht - Osiliana
Soojusisolatsioon

**Soojusisolatsioon** ehk **termoisolatsioon** on materjal või konstruktsioonilahendus, mida kasutatakse soojusülekande vähendamiseks erineva temperatuuriga keskkondade vahel.

## Materjalid

### Mineraalvill
**Mineraalvilla** kasutatakse igat tüüpi torustikus, eriti kõrgematel temperatuuridel töötavates tööstuslikes torustikes.

### Klaasvill
**Klaasvill** on mineraalvillaga sarnane kõrge temperatuuriga kiuline isolatsioonimaterjal, kus klaaskiu anorgaanilised kiud seotakse sideaine abil.
Nagu teisi mineraalvilla vorme, saab klaasvillast isolatsiooni kasutada soojus- ja akustilistes rakendustes.

### Paindlikud elastomeersed vahud
Need on elastsed suletud lahtriga kummivahtmaterjalid, mis põhinevad NBR- või EPDM-kummil. Paindlikel elastomeersetel vahtudel on veeauru läbipääsu suhtes nii kõrge vastupidavus, et need ei vaja tavaliselt täiendavaid veeauru tõkkeid. Selline kõrge aurutakistus koos kummi kõrge pinnaemissiooniga võimaldab elastseid elastomeerseid vahtusid, et vältida pinna suhteliselt madala paksusega kondenseerumist.

Selle tulemusel kasutatakse jahutus- ja kliimaseadmete torustikes laialdaselt elastseid elastomeerseid vahtusid. Painduvaid elastomeerseid vahtusid kasutatakse ka kütte- ja soojaveesüsteemides.

## Sooritust mõjutavad tegurid
* Tihedus
* Isolatsiooni paksus
* Veeauru vastupidavus
* Pinna kiirgusvõime
* Soojusjuhtivus
Muud tegurid, näiteks niiskusesisaldus ja vuukide avanemine, võivad mõjutada torude isolatsiooni üldist jõudlust. Paljud neist teguritest on loetletud rahvusvahelises standardis EN ISO 23993.

## Torude isolatsioonipaksused ja paigalduskaugused

* **a**- torude vaheline kaugus
* **b**- kaugus seinast
* **s**- isolatsiooni paksus

## Välislingid
* https://www.grainger.com/category/plumbing/insulation/pipe-insulation
* https://en.wikipedia.org/wiki/Pipe_insulation
* https://www.isover.ee/tooted/isotec-climpipe-section-alu2-cps-alu-2
Pakistani teabe- ja ringhäälinguministeerium

**Pakistani teabe- ja ringhäälinguministeerium** (inglise keeles *Ministry of Information & Broadcasting*; urdu keeles وزارت اطلاعات و نشریات (*vizārat-e-ittilā'āt va naśriyyāt*)) on Pakistani ministeerium, mis tegeleb valitsuse poolt jagatava teabe organiseerimisega. Teabe- ja ringhäälinguministeeriumi haldusalasse kuuluvad teave, ringhääling ja trükimeedia.

Pakistani teabe- ja ringhäälinguminister on aastast 2024 Attaullah Tarar.

## Vaata ka
* Pakistan Electronic Media Regulatory Authority
* Urdu Science Board

## Viited
Päris-Soome (ajalooline maakond)

**Päris-Soome** (soome *Varsinais-Suomi*, rootsi *Egentliga Finland*) on Soome ajalooline maakond Edela-Soomes. 

Piirkonda peetakse Soome riikluse ja asustuse üheks vanimaks tuumikalaks ning see paikneb peamiselt Edela-Soome rannikualal ja saarestikus.

Ajaloolise maakonna keskuseks kujunes varakult Turu, mis oli keskajal oluline kiriklik ja halduslik keskus. Turus asus Turu piiskopkonna keskus. Päris-Soome kuulus keskajal ja varauusajal Rootsi kuningriik koosseisu. Piirkond oli üks Rootsi riigi ajaloolisi maakondi, mille territoorium jagunes halduslikult läänideks ning väiksemateks üksusteks, nagu häradid (eesti k. kihlakonnad) ja kihelkonnad.

Keskajal oli Päris-Soome oluline Rootsi ja Soome alade vahelise Botnia lahe äärne, kaubanduse ja kirikliku elu keskus, sest Turus paiknes Soome esimene piiskopkond ning Rootsi riigi Soome asehalduri residents.

Päris-Soomes asusid Soome keskaegsed linnused: Kuitia linnus, Kuusisto piiskopilinnus, Lieto linnus, Stenberi linnus, Turu linnus.

1634. aasta Rootsi valitsemiskorraldusega loobuti Rootsi kuningriigi valitsemisreformis Rootsi-Soome aladel keskaegsetest ajaloolisest maakonnapõhisest haldusjaotusest ja maakondade asemel said 1. järgu haldusüksusteks läänid Rootsi kuningriigi ajalooliste maakondade  asemel moodustati haldusüksustena: läänid sh. Turu ja Pori lään (*Åbo och Björneborgs län*).  

## Geograafia
Ajalooline Päris-Soome hõlmab Edela-Soome rannikuala ja osa saarestikust Läänemeri ääres. Piirkonda iseloomustab tihe saarestik ja viljakas põllumajandusmaa.

Tänapäeval langeb ajaloolise maakonna territoorium suuresti kokku Soome haldusmaakonnaga Päris-Soome maakond, kuigi nende piirid ei ole täielikult samad.

## Halduslik jaotus

Rootsi ajal jagunes Päris-Soome mitmeks väiksemaks haldusüksuseks:
* häradid (kihlakonnad): Halikko; Piikie; Masku; Wirmo; Wehmo; Ala-Satakuntaa (*Nedre Satakunda*); Ylä-Satakunta (*Öfre Satakunda*); Ylä-Satakunna ülemine (*Öfre Satakunda Öfredels*)
* kihelkonnad: Kemiö (rootsi k. *Kimito*) Kemiönsaaril, Koski (*Bjerno*), Kirjakkala (*Uskela*); Turu (*Âbo*), *Möllby*; Ruissalo (*Ön Runsala*), Naantali (*Nådendal*), *Uti Yläne*; Uusikaupunki (*Nystad*); Rauma (*Raumo*); Säkylä (*Säkylä*); Pori (*Björneborg*), *Torsnäs*, Ulvila (*Fredriksfors*), Noormarkku (*Norrmark*); Taivassalo (*Töfsala*); Tampere (*Tammerfors*), Hattanpää jt. 
* linnad, millest tähtsaim oli 1229. aastal asutatud Turu ning 1558. aastal asutatud Pori linn.

## Viited

## Kirjandus
*Friedrich Rühs, Finland och dess invånare. Stockholm, 1827, *Det Egentliga Finland* s. 108-116
*Johan Axel Almquist, Den civila lokalförvaltningen i Sverige 1523–1630, Andra delen, Häft 2. *I. Egentliga Finland*, Stockholm 1922, s. 385-418; Tredje delen, Häft 3, *Finland. 1) Fögderierna 296–313. 2) Åbo kapitelgods omfattning och belägenhet (Egentliga Finland)* s. 103-109
Edgars Tavars

**Edgars Tavars** (sündinud 12. augustil 1982 Riias) on Läti poliitik. Ta on 7. jaanuarist 2021 Seima liige, esindades Läti Roheliste Parteid ja parteide ühendust "Apvienotais saraksts". 

Ta lõpetas aastal 2002 Riia Ehituskolledži. Kõrghariduse omandas ta Riia Pedagoogika ja Haridusjuhtimise Akadeemias (bakalaureusekraad majandusteaduses, "Ettevõtluse ja institutsioonide juhtimine") ja Läti Pangandusülikoolis (magistrikraad "Innovatsiooniökonoomika", mis omandati 2012. aastal).

Aastal 2011 valiti ta Läti Roheliste Partei esimeheks. Ta valiti parteijuhiks tagasi ka aastatel 2013, 2015 ja 2017.

Aastal 2019 sai tast Roheliste ja Talurahva Liidu esimees.

## Isiklikku
Ta on abielus ja kahe poja isa.
Minkiai

**Minkiai** (žemaidi *Mėnkē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Küla asub Läti piiri ääres.

## Elanike arv


* 130 (1923)
* 59 (1959)
* 53 (1970)
* 21 (1979)

* 3 (1989)
* 5 (2001)
* 0 (2011)


## Viited
Vana-Rooma köök

**Vana-Rooma köök** oli Rooma riigi toidutraditsioon. Seal tehti vorste nagu mortadella, juustu ja saia, söödi linnuliha, kala, nisu, herneid, kapsast, naerist, sibulat, peeti ja kurki, hapendati toiduaineid, kasutati kastmeid nagu moretum ja garum, joodi veini. Suhkrut polnud, sellepärast söödi palju magusaid puuvilju, nagu viigimarjad.

## Vaata ka

## Viited
Viešučiai

**Viešučiai** (žemaidi *Vėišotē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Küla asub Läti piiri ääres.

Muinsuskaitse alune Viešučiai vana kalmistu oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Säilinud on metallist rist, graniidist hauatähis ja maakividest piirdemüüri fragmendid.

Aastal 1833 sündis külas kirjanik Joshua Lewinsohn. Küla kuulus aastast 1919 Žagarė valda ja rajooni, aastast 1959  Akmenė rajoonis. Aastal 1933 jagati sealne maa talukohtadeks.  Tegemist on ühega vähestest Akmenė rajooni küladest, mille ainsatki elanikku ei represseeritud.

## Elanike arv


* 38 (1959)
* 31 (1970)
* 15 (1979)

* 3 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Green key

Green Key on turismiettevõtetele mõeldud rahvusvaheline ökomärgis ja alates 1994. aastast on see juhtiv standard, millega tunnustatakse turismiettevõtte kestlikku tegutsemist. Tänaseks on märgisega liitunud ca 8000 ettevõtet 90 riigist üle maailma. 

2001. aastast alates on olnud võimalik taotleda Green Key märgist ka Eestis tegutsevatel ettevõtetel. Märgise väljaandmist koordineerib Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutus (EIS) läbi Visit Estonia kodulehe.

Green Key rahvusvaheliseks eestvedajaks on FEE ehk Foundation for Environmental Education. Green Key pakub turismiettevõtetele tegevusmudelit keskkonnahoiu ja kestliku mõtteviisi arendamiseks oma ettevõttes. Kõrge taseme keskkonnahoius tagavad tegevuste dokumenteerimine, erapooletu auditeerimine ja paikvaatlused. Tunnustuse saanud ettevõttel on õigus kasutada Green Key logo oma turunduskanalites.

Külastajatele annab Green Key märgis teadmise, et ettevõte on pühendunud keskkonnamõju vähendamisele. Green Key programm aitab kaasa ÜRO Säästva Arengu Eesmärkide 2015-2030 saavutamisele.
Karukella puhkemaja

Karukella Puhkemaja on puhkemaja Ida-Virumaal Lüganuse vallas, mis pakub majutust väiksematele gruppidele. Ettevõte tegutseb pereettevõttena ning keskendub privaatse ja mugava majutuskogemuse pakkumisele nii peredele, sõpruskondadele kui ka väikestele meeskondadele.

**Arheoloogilised leiud**

Karukella Puhkemaja kinnistul on ehitustööde käigus avastatud muinasaegseid leide, sealhulgas oletatavaid ahjukohti ja esemeid. Leiud viitavad piirkonna varasemale asustusele. Arheoloogiliste uuringute käigus on leide dokumenteeritud ning neid on käsitletud ka Eesti meedias- Delfi Forte rubriigis.

**Ajalugu ja tegevus**

Karukella Puhkemaja rajati eesmärgiga pakkuda külalistele kodust ja kvaliteetset majutusteenust väljaspool traditsioonilisi hotellikontseptsioone. Ettevõte on arenenud majutusteenuse pakkujast tervikliku kogemuse loojaks, kus majutus on ühendatud ühistegevuste ja kohalike elamustega. Puhkemaja tegutseb tihedas koostöös Ida-Virumaa turismiettevõtetega ning on osa piirkondlikust turismivõrgustikust.

**Teenused**

Karukella Puhkemaja pakub majutust kuni 10–15 külalisele. Peamised teenused hõlmavad majutust väikestele gruppidele, seminaride ja strateegiapäevade korraldamise võimalust, puhke- ja vaba aja veetmise võimalusi (sh saun ja väliala) ning koostöös partneritega korraldatavaid kestlikke tegevusi piirkonnas.

Puhkemaja kasutatakse lisaks puhkamisele ka ettevõtete tiimiüritusteks ning väiksemateks koosviibimisteks.

**Kestlikkus**

Karukella Puhkemaja on pälvinud rahvusvahelise , mis viitab keskkonnahoidlikele ja vastutustundlikele praktikatele majutussektoris. Ettevõte rakendab oma tegevuses kestlikkuse põhimõtteid, sealhulgas ressursside säästlikku kasutamist ja kohalike toodete eelistamist.

**Asukoht**

Puhkemaja asub Lüganuse vallas Ida-Virumaal, Purtse jõe läheduses. Asukoht võimaldab ühendada privaatse majutuse ja ligipääsu piirkonna turismiatraktsioonidele.

**Tunnustus**

2026. aasta kevadel pälvis Karukella Puhkemaja Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsiooni (EVEA) konkursil „Eesti Ettevõtlik Vaim 2025“ tiitli parim maapiirkonnas tegutsev ettevõte.

Karukella Puhkemaja tegutseb osana Ida-Virumaa turismivõrgustikust ning on seotud piirkondlike turismiteenuste ja koostööalgatustega.

## Välislingid
* Karukella Puhkemaja ametlik koduleht
* Puhka Eestis portaal
* IDA/VIRU turismiklastri portaal
Šapnagiai

**Šapnagiai** (žemaidi *Šapnagē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas. Asulat läbib Dabikinė jõgi.

Külas on algkool (Kruopiai kooli filiaal) ja postkontor.

Muinsuskaitse ali on Šapnagiai vana kalmistu. Säilinud on seda ümbritsev maakividest vall.

Küla mainiti esmakordselt 1650. aastal. XX sajandi alguseks oli küla aladel kaks samanimelist küla. Need liideti aastal 1968. aastal, samuti liideti sellega osa likvideeritavast Karpėnai külast. Aastail 1954 – 1963 oli küla Pakalniškai sovhoosi keskasula, aastail 1980 – 1989 oli seal Kruopiai sovhoosi osakonnakeskus. Aastal 1956 toodi külasse üle Pakalniškiai raamatukogu.

## Elanike arv


* 148 (1902)
* 260 (1923)
* 201 (1959)
* 219 (1970)
* 204 (1979)

* 168 (1987)
* 155 (1989)
* 211 (2001)
* 150 (2011)
* 112 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Pakalniškiai (Kruopiai vald)

**Pakalniškiai** (žemaidi *Pakolnėškē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas. Asulat läbib Dabikinė jõgi.

Külas on paekarjäär, mis on üle ujutatud ja kasutusel puhkealana. Nõukogude perioodil oli küla Pakalniškai sovhoosi keskasula.

## Elanike arv


* 117 (1902)
* 118 (1923)
* 84 (1959)
* 87 (1970)
* 46 (1979)

* 53 (1989)
* 49 (2001)
* 41 (2011)
* 30 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Kviečlaukis

**Kviečlaukis** (žemaidi *Kvėitlaukis*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Aastal 1923 oli külas 8 majapidamist. Aastal 1939 tükeldati sealne maa taludeks. 

## Elanike arv


* 37 (1902)
* 51 (1923)
* 44 (1959)
* 33 (1970)

* 16 (1979)
* 11 (1989)
* 5 (2001)
* 3 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Bražiškiai

**Bražiškiai** (žemaidi *Bražėškē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Aastal 1911 tükeldati sealne maa taludeks. Aastal 1923 loeti seda huutoriks ja seal oli 8 majapidamist. Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel. Viimane elanik lahkus sealt aastal 1981.

## Elanike arv


* 29 (1902)
* 49 (1923)
* 40 (1959)
* 22 (1970)

* 6 (1979)
* 0 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Narčiai

**Narčiai** (žemaidi *Nartē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Aastal 1923 oli külas 8 majapidamist. Aastal 1991 oli majapidamisi 5. 

## Elanike arv


* 18 (1902)
* 51 (1923)
* 27 (1959)
* 18 (1970)
* 14 (1979)

* 10 (1989)
* 8 (2001)
* 4 (2011)
* 3 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Jautmalkiai

**Jautmalkiai** (žemaidi *Jautmalkē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Külas on algkool (Kruopiai kooli filiaal) ja postkontor.

Aastal 1923 loeti seda huutoriks ja seal oli 24 majapidamist. Aastal 1937 tükeldati sealne maa taludeks. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi osakonnakeskuseks.

## Elanike arv


* 88 (1902)
* 139 (1923)
* 57 (1959)
* 58 (1970)
* 81 (1979)

* 46 (1989)
* 61 (2001)
* 53 (2011)
* 48 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
*Küla portaalis vietoves.Lt
Pleikiai

**Pleikiai** (žemaidi *Plēkē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Muinsuskaitse all on Pleikiai küla vana kalmistu. See asub väikesel lehtpuudega kaetud künkal, kalmistu idaossa on püstitatud uus tulpkabel.

Aastl 1909 sündis külas toortoitumise propageerija Ann Wigmore. Aastal 1911 jagati sealne maa taludeks.

## Elanike arv


* 134 (1902)
* 163 (1923)
* 90 (1959)
* 36 (1970)
* 22 (1979)

* 8 (1989)
* 15 (2001)
* 15 (2011)
* 3 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Strimyliškės

**Strimyliškės** (žemaidi *Strėmėlėškės*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel. Viimane elanik lahkus sealt aastal 2020.

## Elanike arv


* 5 (1902)
* 17 (1923)
* 19 (1959)
* 18 (1970)

* 2 (1979)
* 2 (1989)
* 1 (2001)
* 1 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Arnhemi vana vangla

**Arnhemi vana vangla** (hollandi keeles *Koepelgevangenis* 'kuppelvangla' on endine vangla Arnhemis Gelderlandi provintsis Madalmaades.

See on üks kolmest Madalmaades asuvast panoptikumi tüüpi vanglast. Johan Metzelaari projekteeritud vangla ehitati aastatel 1882–1886. Selle põhiosa on rõngashoone, millel on neli korrust. Rõngashoone siseosa on kaetud terastarindis kupliga. Siseala keskel on valvurite ala.

Igal korrusel on 52 kambrit. Algselt olid kõik kambrid ühekohalised (algne mahtuvus 208 kinnipeetavat), hiljem on osa kambreid ehitatud ümber kahekohalisteks.

Rõngashoonega liitus haldushoone (seal oli ametnike kabinette, aga ka kartseriruume), sellega omakorda liitus majandushoone. Eraldi paiknes kirik, kus hiljem on on olnud spordisaal ja aula.

Peavärav paiknes idas (praegu on sealtkaudu läbipääs avalikkusele suletud).

Hiljem on kaguossa rajatud uus peavärav ja lõunaossa rajatud mitmejärguline ja lüüsistatud sissesõit (ka autodele), mis on müüridega muust vangla-alast eraldatud.

Vangla suleti 2015. aastal. Pärast vangla sulgemist kasutati hoonet varjupaigataotlejate majutamiseks, praegu on ehitis mõeldud erinevate ürituste läbiviimiseks (sarnane Kultuurikatlaga Tallinnas). 

## Vaata ka
*Haarlemi vana vangla
*Breda vana vangla

## Viited

## Välislingid
*Koduleht. Hollandi keeles, vaadatud 18. märtsil 2026
* ''Koepelgevangenis: Cellengebouw in Arnhem''. rijksmonumenten.nl. Hollandi keeles, vaadatud 18. märtsil 2026
Gembūtės

**Gembūtės** (žemaidi *Gembūtės*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Aastal 1923 oli külas 13 majapidamist.

## Elanike arv


* 90 (1923)
* 65 (1959)
* 44 (1970)
* 22 (1979)

* 2 (1989)
* 11 (2001)
* 0 (2011)
* 4 (2021)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Liepkalnis (Kruopiai vald)

**Liepkalnis** (žemaidi *Lėipkolnis*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Aastal 1923 loeti Liepkalnist huutoriks ja seal oli 9 majapidamist. Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel. Viimane elanik lahkus sealt aastal 2001. Aastal 2004 liideti Liepkalnisega Šiauliukai küla alad. Aastal 2020 asusid külla taas elanikud.

## Elanike arv


* 45 (1923)
* 23 (1959)
* 26 (1970)
* 16 (1979)

* 5 (1989)
* 6 (2001)
* 2 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Kalnelis

**Kalnelis** (žemaidi *Kalnalis*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Aastal 1923 oli külas 11 majapidamist. Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel, ka liideti osa asulast Kruopiaiga. Aastail 2001 ja 2011 elaniketa olnud küla deklareeris aastal 2016 elukohaks 7 inimest, aastal 2021 jäi küla taas elaniketa. Aastal 2004 liideti Liepkalnisega Šiauliukai küla alad. Aastal 2020 asusid külla taas elanikud.

## Elanike arv


* 23 (1902)
* 42 (1923)
* 29 (1959)
* 24 (1970)

* 23 (1979)
* 55 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Tomáš Petříček (aerutaja)

**Tomáš Petříček** (sündinud 3. augustil 1963 Žatecis Ústí maakonnas) on Tšehhoslovakkia aerutaja, kes võistles 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses. Ta võitis kaks hõbemedalit 1989. aasta ICF-i aerutamise maailmameistrivõistlustel kärestikuslaalomis Savage Riveris Marylandis Ameerika Ühendriikides, C2 klassis ja C2 võistkondlikus võistluses... 

Petříček saavutas ka 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas C2 klassis seitsmenda koha.

Tema paadipartneriks oli kogu karjääri jooksul Jan Petříček.

## Viited
Guy Gibson

**Guy Penrose Gibson** (12. august 1918 Shimla, Himachal Pradesh – 19. september 1944 Steenbergen, Põhja-Brabandi provints) oli Briti lennuohvitser. Lisaks kolonelleitnandiks edutamisele pälvis ta ka Distinguished Service Ordeni ja Distinguished Flying Crossi, mõlemad ANSI-pandlaga, ning Victoria risti. Gibson lendas vähemalt 170 lahingu- või pommitusmissioonil.

Üks Gibsoni eskadrillidest oli 617. eriline raskepommitajate eskadrill (617. Squadron), mis kasutas Avro Lancasteri pommitajaid. Gibson oli selle esimene operatiivjuht. Ta juhtis Teise maailmasõja ajal Ruhri piirkonna nn tammipommitamist Natsi-Saksamaal. Pommitamine viidi läbi Barnes Wallise konstrueeritud rikošetivate sügavpommide abil.

Guy Gibson hukkus 19.–20. septembril 1944, kui tema juhitud De Havilland Mosquito pommitusmissiooni ajal alla tulistati. Tema abikaasa Evelyn Mary, seitse aastat vanem, jäi pärast nelja-aastast abielu leseks.

## Vaata ka
* Operatsioon "Chastise"
Narbūčiai

**Narbūčiai** (žemaidi *Narbotē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Külas on kruusakarjäär, üldiselt on seal aga pealiskord õhuke ja selle all on suured lubjakivilademed.

Muinsuskaitse all on Narbūčiai vana kalmistu. Seda ümbritseb kiviaed. Maakividest postamentidel on kolm sepistatud metallist risti ja üks valatud metallrist. Säilinud on ka üks betoonist postamendil asuv sepistatud metallist rist.

Aastal 1910 jagati sealne maa taludeks. Aastal 1923 oli küla kohal 2 huutorit,  ühes üks talu, teises oli 12 majapidamist. Nõukogude perioodil tühjenes küla intensiivsete maaparandustööde tulemusel.

## Elanike arv


* 27 (1902)
* 75 (1923)
* 36 (1959)
* 42 (1970)

* 38 (1979)
* 4 (1989)
* 0 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Šliupščiai

**Šliupščiai** (žemaidi *Šliopštē*) on küla Leedus Akmenė rajoonis Kruopiai vallas.

Muinsuskaitse alune Šliupščiai vana kalmistu oli kasutusel XIX sajandil ja XX sajandi esimesel poolel. Säilinud on sepistatud metallist rist ja üks graniidist hauatähis.

Aastal 1912 jagati sealne maa taludeks. Aastal 1923 oli külas 6 majapidamist. Aastal 2004 liideti sellega Priešliupščiai küla territoorium.

## Elanike arv


* 63 (1844)
* 109 (1902)
* 47 (1923)
* 54 (1959)
* 37 (1970)

* 39 (1979)
* 9 (1989)
* 2 (2001)
* 0 (2011)


## Viited

## Välislingid
* Küla Akmenė piirkonna entsüklopeedias
Kaisaniemi park

**Kaisaniemi park** on park Helsingis Kluuvi linnaosas. Pargi pindala on umbes 17 hektarit. See on Soome vanim avalik park ning on olnud linnaelanike üldkasutuses alates 1812. aastast.

Kaisaniemi park piirneb läänes pearaudteega, põhjas Kaisaniemenranta tänavaga, idas Unioninkatu ja Kaisaniemenkatu tänavatega ning lõunas Puutarhakatu ja Bergbominkuja tänavatega. Pargi peamine jalutustee on ida–lääne suunaline Svante Olssoni pargiallee, mis on nimetatud Kaisaniemis tegutsenud aedniku järgi. Kaisaniemi botaanikaaed asub pargi põhjaosas ning selle peasissepääs on pargiallee ääres. Pargi suur liivaväljak on mitmekülgne avalike ürituste ala, kus on korraldatud näiteks kontserte, festivale, spordiüritusi ja rahvapidusid. Pargis on ka laste mänguväljak, veebassein, korvpalliväljak ja kolm tenniseväljakut.

Park on saanud nime Catharina "Cajsa" Wahllund järgi, kes rajas 1827. aastal pargi loodenurka restorani. Kaisaniemi restoran oli Soome vanim järjepidevalt tegutsenud restoran kuni selle sulgemiseni 2019. aastal; viis aastat hiljem avati selle asemele kohvik Cajsan Helmi.

Kaisaniemi park on olnud pikka aega renoveerimisel. Kaisaniemi tunnelit ehitati aastatel 2020–2024 ning pargi põhjalik rekonstrueerimine kestab 2023–2027.
Dolores Keane

**Dolores Keane** (26. september 1953 – 16. märts 2026) oli iiri folkmuusik.

Ta esitas nii traditsioonilisi Iiri rahvalaule kui ka oma loomingut, tuues esile laulude jutustava ja poeetilise karakteri. Keane oli üks olulisi figuure Iiri folkmuusika taassünnis 1970. ja 1980. aastatel ning ansambliga De Dannan aitas ta populariseerida traditsioonilist muusikat rahvusvaheliselt. 

Lisaks solistina tegutsemisele tegi ta koostööd paljude tuntud muusikutega ja avaldas mitmeid hinnatud sooloalbumeid.

## Sooloalbumid
* "There Was a Maid" (1978)
* "Dolores Keane" (1988)
* "Lion in a Cage" (1989)
* "Solid Ground" (1993)
* "Night Owl" (1998, Alula Records)
South Pars/North Dome

**South Pars/North Dome** on maagaasimaardla Pärsia lahes. See on kaugelt maailma suurim ning kuulub osaliselt Iraanile ja osaliselt Katarile. Hinnanguliselt on seal maagaasi 51 triljoni kuupmeetri ja maagaasi kondensaati 7,9 miljardi barreli jagu. Seal on kaevandatavat varu pea sama palju kui ülejäänud maailmas kokku, selle tõttu on maardla geostrateegiliselt väga tähtis.

Maardla pindala on 9700 ruutkilomeetrit, sellest 3700 (South Pars) kuulub Iraanile ja 6000 (North Dome) Katarile.

2026. aasta seisuga (enne 2026. aasta Iraani sõda) kaevandas Katar seal päevas 520 miljonit kuupmeetrit ning teenis 80% oma riiklikest sissetulekutest, Iraani päevane kaevandusmaht oli 57 miljonit kuupmeetrit. Iraani vähene kaevandusvõimekus on seotud lääneriikide sanktsioonide, isoleerituse ja ebatõhusa juhtimisega. Samuti on Iraan ebatõhus gaasi survestaja, mis on tekitanud maavara liikumise Katari poolele.

## Vaata ka
* National Iranian South Oil Company
* Dolphin Gas Project
* Ferdowsi gaasimaardla
* Golshani gaasimaardla
* Kishi gaasimaardla
* Iraani naftareservid
* Pearl GTL
* Maagaasimaardlate loend
* Iraani-Iraagi-Süüria torujuhe
* Katari-Türgi torujuhe
* Heelium

## Viited

## Allikad
* Qatar: Country Analysis 2007 - Energy Information Administration - (Adobe Acrobat *.PDF document)
* Iran: Country Analysis 2006 - Energy Information Administration  - (Adobe Acrobat *.PDF document)
* ''Northern Qatar Arch Extension - Zagros Fold Belt Province'' - USGS - (Adobe Acrobat *.PDF document)
* World Energy Outlook 2005 - International Energy Agency - (Adobe Acrobat *.PDF document)
* Annual Report 2005 - QatarEnergy - (Adobe Acrobat *.PDF document)
Uusimaa (ajalooline maakond)

**Uusimaa** (soome *Uusimaa*, rootsi *Nyland*) on Soome ajalooline maakond Lõuna-Soomes Soome lahe rannikul. 

Piirkond kujunes keskajal oluliseks asustus- ja kaubanduspiirkonnaks ning selle alal paikneb tänapäeval Soome pealinn Helsingi. Uusimaa ajalooline maakond tekkis keskajal Rootsi riigi laienemise käigus, kui piirkonda asustati märkimisväärselt rootsikeelset elanikkonda.

Keskajal kuulus Uusimaa Rootsi riigi koosseisu ja oli üks selle ajaloolisi maakondi (*landskap*). Piirkonna nimi tähendab soome keeles „uut maad”, viidates uuele asustuspiirkonnale Rootsi riigi idaosas.

Uusimaal asusid Soome keskaegsed linnused: Borgbackeni kindlus, Porvoo juures; Grabbacka linnus; Haapaniemi linnus; Raasepori linnus; Sjundby linnus; Sipoo linnus; Junckarsborgi linnus.

Rootsi halduskorralduses jagunes maakond läänideks ning need omakorda häraditeks (eesti k. kihlakondadeks), mis koosnesid mitmest kihelkonnast. Uusimaa tähtsamateks linnadeks kujunesid varakult,  umbes 1380. aastal linnaõigused saanud Porvoo (rootsi k. *Borgå*) ja 1550. aastal rajatud Helsingi ( rootsi k. *Helsingfors*).

1634. aasta Rootsi valitsemiskorraldusega loobuti Rootsi kuningriigi valitsemisreformis Rootsi-Soome aladel keskaegsetest ajaloolisest maakonnapõhisest haldusjaotusest ja maakondade asemel said 1. järgu haldusüksusteks läänid Rootsi kuningriigi ajalooliste maakondade  asemel moodustati haldusüksustena: läänid sh. Uusimaa ja Häme lään (*Nylands och Tavastehus län*).  
## Geograafia
Ajalooline Uusimaa paikneb Soome lahe rannikul ning hõlmab rannikuala ja saarestikku. Piirkond on üks tihedamini asustatud alasid Soomes.

Tänapäeval langeb ajaloolise maakonna territoorium suures osas kokku Soome haldusmaakondadega Uusimaa ja Ida-Uusimaa (ajalooline haldusüksus).
## Viited

## Kirjandus
*Friedrich Rühs, Finland och dess invånare. Stockholm, 1827, s. 119-125
*Johan Axel Almquist, Den civila lokalförvaltningen i Sverige 1523–1630, Andra delen. Häft 2. *III. Nyland*, Stockholm 1922, s. 440-463; Tredje delen, Häft 3, *Finland. 4) Fögderierna 321–329 (Nyland)* s. 114-119
Korintium

**Korintium** (ld *corinthium*) e **korintose pronks** (mõnikord ka **must pronks**) on antiikajal Korintosel valmistatud väärtuslik vasesulam, mida oma "Loodusloos" ("Naturalis historia") kirjeldas Plinius Vanem. Antiikajal räägiti, et korintium avastati juhuslikult Korintose põletamise käigus aastal 146 eKr, ent Plinius ise pidas seda lugu kaheldavaks, kuna usutavasti olid kuulsaimad korintiumitootjad tegutsenud enne seda. Hilisemal ajal vormiti korintiumist hinnalisi anumaid.

## Liigid
Plinius jagab korintiumisulamid kolmeks liigiks:

# valge (*candidum*) korintium, millele andis värvi selle suur hõbedasisaldus
# kuldne korintium, millele andis värvi selle suur kullasisaldus
# vahepealne liik, milles oli kõike võrdselt

Lisaks toob Plinius sealjuures välja sulami, mida ta iseloomustab selle värvuse tõttu nimega *hepatizon* (kr *ἡπατίζον* *"*maksakarva"). Ta vastandab seda kvaliteedilt korintiumile, ent peab seda siiski paremaks kui Deloselt või Aiginalt pärit sulameid. Keskaegsetes allikates võib aga leida vihjeid "mustale Korintose metallile", mis on vasesulam 8 osa kulla ja 8 osa hõbedaga 100 osa vase kohta ning mida on tänapäeval seostatud *hepatizon*'iga. Seetõttu viidatakse ka antiiksele mustale pronksile või mustale vasele tänapäeval kui korintiumile või korintose pronksile *(Corinthium aes)**.*

## Viited
Henno Linn

**Henno Linn** (sündinud 16. mail 1949 Tartus) on eesti endine võrkpallur, võrkpallitreener, politseinik ja spordiajaloolane.

Lõpetas 1968. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) kehakultuuriteaduskonna kehalise kasvatuse ja spordi õpetajana. 1981. aastal lõpetas ta võrkpallitreenerina Moskva keskkehakultuuriinstituudi ja 1998. aastal Politseikooli.

Töötas 1976–1977 TRÜ sportmängude kateedri õppejõuna ning 1981–1989 Paide 3. Keskkooli ja 1989–1997 Tartu 15. Keskkooli/ Tartu Descartes’i Lütseumi kehalise kasvatuse õpetajana. Oli 1997–2015 Tallinna Politseiprefektuuri/ Põhja prefektuuri vanemkomissar, sh prefektuuri ja korrakaitsepolitsei spordijuht. 

## Sportlasena
Harrastas 1961–1973 võrkpalli, tema treenerid olid Endel Arand, Heino Aunin, Ülo Palk, Jaan Gutmann, Johannes Noormägi, Oleg Salundo, Raimund Pundi ja Ivan Dratšov. Mängis aastatel 1964–1967 Eesti NSV noortekoondises, oli aastatel 1966 ja 1967 Eesti NSV koolinoorte spartakiaadi võitjaid ning sai 1967. aastal NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel 4. koha.

## Treenerina
Tegutses 1972–1980 Tartu laste- ja noorte spordikoolis ja 1980–1989 Paide laste- ja noorte spordikoolis võrkpallitreenerina, tema juhendatavad võistkonnad on saanud eri vanuseklasside Eesti NSV noorte meistrivõistlustel auhinnakohti. Oli 1973–1974 Eesti Põllumajanduse Akadeemia, 1974–1980 TRÜ ja 1980–1982 Paide Jõu meeskonna ning 1996–1997 Tartu VK Fortuuna Loto naiskonna treener. Õpilasi: Urmas Saar, Vallo Järv, Andres Toode, Olavi Jõesaar, Oliver Taats, Vello Tomson, Harles Paas, Alari Jõesaar, Mati Merirand, Tarmo Kajandi, Alar Kaljuvee. 

## Teoseid
*Eesti politsei sport läbi ajaloo. Tallinn 2014
*Eesti Dünamo ajalugu. 1. raamat. 2017

## Liikmesus
*2014 Eesti Spordiajaloo Selts
**2021 juhatuse liige

## Tunnustus
*2025 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige

## Kirjandus
*Eesti politsei sport läbi ajaloo. Tallinn 2014. Lk 712–715

## Välislingid
*
Irmeli Mäkelä

**Irmeli Mäkelä** (sünninimi **Hellä Muisto Irmeli Mäkelä**; 18. oktoober 1942 Kotka – 15. märts 2026 Kotka) oli soome laulja.

Ta alustas karjääri iskelmälauljana ning saavutas suurima edu 1950. aastate lõpus ja 1960. aastate alguses. 1963. aastal esitas ta Soome Eurovisiooni eelvoorus Börje Sundgreni loodud laulu "Muistojeni laulu", kuid rahvusvahelisele konkursile valiti selle esitajaks Laila Halme. Mäkelä osales eelvoorus uuesti 1964. aastal lauluga "Kerran viel’", mis saavutas kolmanda koha.

Mäkelä tuntumad salvestised on Erik Lindströmi loodud "Liian vähän aikaa" (1959) ja "Virran viemää" (1959). Ta esines ka filmis "Iskelmäketju" (1959), kus ta laulis laulud "Toinen oikealta" ja "Kultainen ruusu".

Hiljem keskendus Mäkelä klassikalisele muusikale ning esines ooperi-, passiooni- ja oratooriumisolistina metsosopranina. 1974. aasta kevadel laulis ta Kotkas nimiosa Georges Bizet’ ooperis "Carmen".
Ülerõhk sisepõlemismootoris

## Ülerõhk (sisepõlemismootoris)
**Ülerõhk** **sisepõlemismootoris** (ingl *boost pressure*) on sundülelaadimise abil sisselaskekollektoris tekkiv rõhk, mis ületab ümbritsevat atmosfäärirõhku. Ülerõhk saavutatakse tavaliselt turbolaaduri, mehaanilise või elektrilise kompressori abil.

Ülerõhu peamine eesmärk on suurendada silindritesse siseneva õhu massi. Kuna kokkusurutud õhk on suurema tihedusega, võimaldab see sama töötsükli jooksul põletada rohkem kütust, mille tulemusena kasvavad mootori pöördemoment ja võimsus.

## Rõhu määratlus ja mõõtmine
Ülerõhku väljendatakse tavaliselt baarides (bar), kilopaskalites (kPa) või naelades ruuttolli kohta (psi). Praktikas kuvatakse mõõteriistadel enamasti **manomeetriline rõhk** (gauge pressure), mis näitab rõhku atmosfäärirõhu suhtes, samal ajal kui tehnilistes arvutustes kasutatakse **absoluutrõhku**.

Seos: **absoluutrõhk = atmosfäärirõhk + ülerõhk**

## Viited