open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Janis Joplin

**Janis Lyn Joplin** (19. jaanuar 1943 Port Arthur, Texase osariik – 4. oktoober 1970 Los Angeles, California osariik) oli USA rokklaulja ja laulukirjutaja. Ta sai tuntuks eriti oma eriskummalise hääle ja intonatsiooniga.

## Elukäik
Joplin sündis St Mary haiglas. Tema isa oli Seth Ward Joplin ja ema Dorothy Bonita Joplin. Isa oli Texaco naftafirma insener. Janisel oli õde Laura ja vend Michael. Teismelisena tutvus ta Jim Langdoni ja Grant Lyonsiga, kes olid koolist välja heidetud. Nad tutvustasid Joplinile bluusimuusikat, mis noorikule kohe ka meeldima hakkas. Janis kuulas Leadbellyt, Bessie Smithi, Odettat ja Big Mama Thorntoni ning ühines kohaliku kooriga. Hoolimata muusikalembusest, tahtis Joplin algul tegeleda hoopis maalikunstiga.

Aastal 1960 lõpetas ta gümnaasiumi (*high school*) ning jätkas õpinguid Texase Ülikoolis. Ülikooliaastail esines Joplin mitmes klubis ja reisis mööda USA-d.

Aastal 1963 lahkus ta Texasest ning siirdus San Franciscosse. Seal sõbrunes ta kitarrimängija Jorma Kaukoneniga, kellega lindistati mitmeid bluusilugusid, Janis oli solistiks. Ehkki juba enne San Franciscosse minekut oli ta tarbinud narkootikume, siis nüüd sai see kõigile avalikuks. Teda kutsuti *speed* (amfetamiini) "friigiks", samuti kasutas ta regulaarselt heroiini ja oli alkohoolik.

Aastal 1966 liitus ta ansambliga Big Brother and the Holding Company. Bändi esimesed singlid, kus solistiks oli Joplin, ei olnud edukad. Kuulsus tuli pärast esinemist 1967. aasta juunis Monterey popfestivalil. 1968. aastal lahkus Joplin bändist,  Pärast seda alustas ta soolokarjääri.

1969. aasta augustis esines ta Woodstocki festivalil.

4. oktoobril 1970 suri Joplin 27-aastaselt. Tema surma põhjuseks märgiti heroiini üledoos. Ta kremeeriti Westwood Village'i Memoriaalpargi surnuaias ja tuhk puistati Vaiksesse ookeani.

Kuna Joplin suri 27-aastaselt, siis kuulub temagi kurikuulsasse 27 Klubisse.

## Isiklikku

Tema romantilistest suhetest on teada heteroseksuaalsed suhted Peter de Blanci, Country Joe McDonaldi, David (George) Niehausi, Kris Kristoffersoni ja Seth Morganiga ning homoseksuaalne suhe Jae Whitakeriga.

Joplin oli Jimi Hendrixi hea sõber.

## Diskograafia
### Janis Joplin & [[Jorma Kaukonen]]
* "The Typewriter Tape"

### [[Big Brother and the Holding Company]]
* "Big Brother & the Holding Company"
* "Cheap Thrills"
* "Live at Winterland '68"

### [[Kozmic Blues Band]]
* "I Got Dem Ol' Kozmic Blues Again Mama!"

### [[Full Tilt Boogie]]
* "Pearl" (avaldatud postuumselt, 1971)

## Filmograafia
Janis Joplini elust on teinud Mark Rydell filmi "The Rose" (1979). 1974. aastal valmis Joplinist ka dokumentaalfilm "Janis".

## Vaata ka
*Mercedes Benz

## Viited

## Kirjandus
*Toomas Raudam. *Tänulikud surnud: lugusid rock'n'rollist*. [Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2005] (Sisaldab lugusid Brian Jonesist, Elvis Presleyst, John Lennonist, Jimi Hendrixist, Jim Morrisonist ja Janis Joplinist). ISBN 9789985791240, ISBN 998579124X (köites).

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Suurim ühistegur

Naturaalarvude a ja b **suurimaks ühisteguriks** (SÜT) nimetatakse suurimat naturaalarvu c, millega jaguvad a ja b nii, et jääki ei jää (st jääk on 0). Suurima ühisteguri mõistet on laiendatud ka täisarvudele ja polünoomidele.

Sageli loetakse suvalise naturaalarvu a ning arvu 0 suurimaks ühisteguriks arvu a ennast, st *SÜT(a, 0) = a*. Arve, mille suurim ühistegur on 1, nimetatakse **ühisteguriteta arvudeks**. Mõnikord defineeritakse ka naturaalarvude a_1, a_2,..., a_n suurim ühistegur: *SÜT(<math>a_1, a_2,..., a_n</math>) = SÜT(... SÜT(SÜT(<math>a_1, a_2</math>), <math>a_3</math>),<math>..., a_n</math>)*.

Tähistatakse \operatorname{S\ddot{U}T}(a, b) = c.

Näiteks *SÜT(6, 14) = 2*, sest suurim naturaalarv, millega 6 ja 14 jäägita jaguvad, on 2;  *SÜT(9, 7) = 1; SÜT(6, 0) = 6*.

Sageli laiendatakse suurima ühisteguri mõistet ka täisarvudele: suvaliste täisarvude *a* ja *b* suurimaks ühisteguriks nimetatakse nende arvude absoluutväärtuste suurimat ühistegurit, st *SÜT(a, b) = SÜT(|a|, |b|)*.

## Omadused

Olgu a, b, c, n, r naturaalarvud.

* *SÜT(a, b) = SÜT(b, a)*.

* *SÜT(na, nb) = n SÜT(a, b)*.

* Kui *c* on arvude *a* ja *b* ühistegur, siis \operatorname{S\ddot{U}T}({a \over c}, {b \over c}) = {\operatorname{S\ddot{U}T}(a, b) \over c}.

* Kui *SÜT(a, c) = 1, SÜT(b, c) = 1*, siis ka *SÜT(ab, c) = 1*.

* Kui *a* on korrutise *bc* jagaja ja *SÜT(a, b) = 1*, siis *a* on *c* jagaja.

* Kui *a* on *c* jagaja ja *b* on *c* jagaja ning *SÜT(a, b) = 1*, siis korrutis *ab* on *c* jagaja.

* Kui *r* on jääk, mis tegib arvu *a* jagamisel arvuga *b*, siis *SÜT(a, b) = SÜT(b, r)*.

* Olgu *VÜK(b, c)* arvude *b* ja *c* vähim ühiskordne, siis \operatorname{S\ddot{U}T} (b, c) = { {b c} \over {\operatorname{V\ddot{U}K} (b, c)} }.

* \operatorname{S\ddot{U}T} (2^a - 1, 2^b - 1) = 2^{\operatorname{S\ddot{U}T} (a, b)} - 1.

## Arvutamine
Levinud on kaks SÜT arvutamise viisi.

Leiame arvude *a* ja *b* kõik algtegurid (st algarvud, millega *a* ja *b* jaguvad jäägita). Leitud algteguritest eraldame SÜT arvutamiseks kõik need, mis on nii *a* kui ka *b* algteguriteks. Eraldatud algtegurid korrutame kokku.

Näiteks *SÜT(84, 720)* arvutamiseks: 84 = 2 \cdot 2 \cdot 3 \cdot 7  ja 720 = 2 \cdot 2 \cdot 2 \cdot 2 \cdot 3 \cdot 3 \cdot 5. Kuna mõlemas korrutises on sees tegurid 2 · 2 ja 3, siis \operatorname{S\ddot{U}T} (84, 720) = 2 \cdot 2 \cdot 3 = 12. 

Teine ja efektiivsem meetod on Eukleidese algoritm. Esimese sammuna leiame jäägi, mis tekib suurema arvu jagamisel väiksemaga. Järgmistel sammudel võtame eelmise sammu jagaja ning jagame teda jäägiga, mis eelmisel sammul leiti. Seda teeme nii kaua, kuni jäägiks saab null; siis esialgsete arvude SÜT on jagaja, millega jagamisel saadigi viimasel sammul jäägiks null.

Näiteks *SÜT(84, 720)* arvutamiseks: 720 / 84 = 8, jääk 48; 84 / 48 = 1, jääk 36; 48 / 36 = 1, jääk 12; 36 / 12 = 3, jääk 0. Seega *SÜT(84, 720) = 12*.

## Vaata ka
*Vähim ühiskordne

## Välislingid
http://mathworld.wolfram.com/GreatestCommonDivisor.html
Sophie Scholl

**Sophie Scholl** (õieti **Sophia Magdalena Scholl**; 9. mai 1921 – 22. veebruar 1943) oli natsionaalsotsialistliku Saksamaa vastu tegutsenud ühenduse Valge Roos liige. Teda süüdistati kodumaa reetmises ja ta giljotineeriti.  

Sophie Scholl oli üks väheseid sakslasi, kes osutas Teise maailmasõja päevil tegudega vastupanu natsionaalsotsialistlikule režiimile. 

## Elulugu
Sophie Scholl sündis viielapselises peres. Tema isa oli Forchtenbergi linnapea. Seitsmeaastaselt läks tüdruk algkooli. 1930. aastal kolis perekond Ludwigsburgi, kaks aastat hiljem Ulmi, kus isa töötas majandus- ja maksukonsultandina.

1932. aastal alustas Scholl õpinguid tütarlastegümnaasiumis. Hitleri võimuletulekul 1933. aastal astus entusiastlik Scholl Hitlerjugendisse, hiljem ajendas tema arusaam valitsevast korrast ja juutide kiusamisest teda töötama valitseva režiimi vastu.

1940. aastal lõpetas Scholl keskkooli ja asus tööle õpetajana. 

1942. aastal astus ta Müncheni ülikooli, kus tutvus Carl Muthi ja Theodor Haeckeriga, kes olid samuti valitseva korra vastu. Sama aasta suvel moodustati vastupanuliikumine Valge Roos, kus Scholl toimetas ja andis välja lendlehti.

8. veebruaril 1943 ta arreteeriti. 21. veebruaril toimus kohus, kus Valge Roosi liikmeid ristküsitleti, päev hiljem mõisteti nad riigireetmises süüdi. Giljotineerimise viis täide Johann Reichart, surmad kinnitas dr. Walter Roemer. Mitme allika kohaselt ei palunud Scholl armu ka enne pea maharaiumist. Tema viimased sõnad olid: "Päike ikka veel paistab" (*Die Sonne scheint noch*).

Valge Roosi liikmete 20. surma-aastapäeval avati Sophie Scholli mälestussammas.

## Kujutamine filmikunstis
Sophie Scholli tegevust on kujutatud filmides "Valge Roos" ("Die weiße Rose", 1982) ja "Viis viimast päeva" (1982). 

2005. aastal valmis film "Sophie Scholl – The Final Days", mis oli 2006. aastal välismaiste filmide kategoorias nomineeritud Oscarile. 

2013. aastal valmis Saksamaal dokumentaaldraama "Frauen die Geschichte machten – Sophie Scholl". 2018. aastal tehti temast dokumentaalfilm "Death of a Nation". 

## Välislingid
* Sophie Scholli elulugu (*inglise keeles*)
Lusti (Antsla)

**Lusti** on küla Võru maakonnas Antsla vallas.

Küla lõunapiiri märgib Valga–Koidula raudteelõik.

Seal asub Lusti Lasteaed.

## Viited
Kraavi

**Kraavi** on küla Võru maakonnas Antsla vallas, Antslast umbes 2,7 km kirdes. 

Kraavil on õigeusu kirik ja kalmistu.

Küla põhjapiirile jääb Antsla jõgi, lõunapiirile Valga–Koidula raudteelõik.


Kraavi kalmistu.JPG|Kraavi kalmistu
Kraavi kihelkonnakool 2014.jpg|Kraavi kihelkonnakooli hoone

## Viited
Geto

**Geto** on rassilise kuuluvuse, usundi, sotsiaalse päritolu, majandusliku või õigusliku seisundi vm alusel diskrimineeritud elanike linnaosa.

Sõna pärineb 16. sajandi algusest ja algselt nimetati nii Veneetsia Cannaregio linnaosas ala, kus olid sunnitud elama juudid. Sõna päritolu ei ole selge. Oletatakse, et see on tulnud itaaliakeelsest väljendist *geto nuovo* ('uus valukoda') või sõnast *borghetto* ('linnake'). Võimalik on aga ka, et sõnal on heebrea päritolu: heebreakeelne sõna *get* tähendab 'eraldatust'. Sõna tuli laialdaselt kasutusele Teise maailmasõja ajal, mil seda kasutati Saksamaa loodud vähemusrahvuste linnaosade kohta.

Tänapäeval nimetatakse getodeks igasuguseid vaeste linnaosasid.

## Vaata ka

* Veneetsia geto
* Varssavi geto
* Mellah

## Viited
Opkunst

**Opkunst**, ka **optiline kunst** (inglise keeles *optical art*) on 1960. aastatel abstraktsest kunstist välja arenenud maalisuund.

Opkunsti viljeleti 1960. aastatel peamiselt USA-s ja Lääne-Euroopas.  

Kunstisuund keskendub peamiselt optiliste efektide loomisele. Lihtsate geomeetriliste kujundite ja värvi- või valguskontrastide abil püütakse edasi anda ruumilist muljet või liikumist. 

Opkunsti tähtsaim esindaja ja n-ö kunstisuuna isa on Victor Vasarely. Teised tuntud esindajad on näiteks J. Le Parci, Bridget Riley ja J. R. Soto. 

Opkunst on tugevalt mõjutanud tänapäeva moe-, tarbe- ja eriti reklaamikunsti.
Jahu

**Jahu** on teravilja jahvatamisel saadud toiduaine, mida kasutatakse pudru valmistamiseks, kastmete paksendamiseks, eelkõige aga pagaritoodete (leiva, saia, sepiku jne) ja pasta tegemiseks.

Jahu võib teha tegelikult igasugusest teraviljast ja paljudest seemnetest. Eestis on tuntumad nisujahu, rukkijahu, kaerajahu, odrajahu, maisijahu ja riisijahu. Müüakse ka hernejahu, kartulijahu ja tatrajahu. Jahu jahvatatakse veskis.

Jahu liigitatakse sortidesse olenevalt kasutatud vilja kvaliteedist, jahvatuse jämedusest ja lähtuvalt sellest, kui palju jäi jahu sekka viljatera pealmisi kihte.

Jahuliigid jahvatusastme järgi on järgmised:
* täisterajahu – jämeda jahvatusega jahu, millesse on jäetud täies ulatuses kliid ja peaaegu kogu iduosa. See on tumedama värvuse ja halvemate küpsetusomadustega, kuid tervislikuks peetav jahu;
* lihtjahu – jahu, millest kliid ja iduosad on osaliselt välja sõelutud;
* kroovjahu – jahu, mis sisaldab umbes 15% ulatuses kliisid ja iduosakesi;
* püülijahu ehk nisu-tuumjahu – peen jahvatis, milles on viljakesti ja iduosakesi vaid paar-kolm protsenti. Püülijahu on hele ja toitainerikas, kuid bioloogiliselt väärtuselt teistest vaesem nii mikrotoitainete kui ka kiudainete poolest.

Jahu küpsetusomadusi iseloomustab vastav jahu tuhasust väljendav number (mida väiksem number, seda heledam, kuid väiksema vitamiini- ja kiudainesisaldusega jahu).

## Vaata ka
*Jahukört
*Jahupuder
*kleepvalk

## Viited

## Välislingid

**[http://www.thefreshloaf.com/node/4628/european-flour-types-german-550-french-t-55-italian-00-flours European flour types]*, Veebiversioon (vaadatud 10.11.2013) (inglise keeles)
*Sandro Zanirato, *[http://www.tusaf.org/Eklenti/367,sandro-zaniratowheat-flour-standards-in-eupdf.pdf Wheat Flour standards in European Union]*, veebiversioon (vaadatud 3.06.2018) (inglise keeles)
Kreml

**Kreml**, ka ***detinets*** on Venemaa keskaegsete ja varauusaegsete linnade keskel asuv kindlustatud hoonekompleks, mida ümbritsevast linnast eraldasid linnusevall puidust või kivist müüriga, tornid ja vallikraav. Kremli hoonestusse kuulusid katedraal, vürsti ja piiskopi paleed, valitsusametnike hooned ja kõiki neid varustavad moonalaod, sealhulgas laskemoonavaru ning see oli linna sõjaline ja poliitiline keskus.

Enamik keskaegseid Vene linnu kujuneski keskvalitsuse loodud kremlite ümber, sest erinevalt Lääne-Euroopast polnud Vene linnade puhul primaarne mitte kaubanduslik, vaid sõjaline funktsioon.  Seetõttu oli ka linna valitsemine koondunud vaid tsaariametniku kätte, kes resideeris kremlis. 

## Ajaloost
### Detinets
Vanem sõna Kiievi-Vene linna keskel asuva vallidega kindlustatud piirkonna, linnuse või tsitadelli kohta Venemaa allikates on "detinets" (vene keeles *детинец*), mis esineb leetopissides alates 11. sajandist (tuntuimad on Tšernihivi, Veliki Novgorodi ja Kiievi detinets ). Sõna käibis Kiievi-Venes 14. sajandini, 13.–14. sajandil siiski vaid Pihkva-Novgorodi piirkonnas, iseloomulikuna kohalikule dialektile. Pihkvamaal kasutati sõna "krom" (Pihkva Krom ).

### Kreml
Nimetust "kreml" kohtab esmakordselt 1317. aasta kroonikas, kus nimetatakse Tveri kremli ehitust - puitkindlustust, mis savitati ja lubjati valgeks. Sõna arvatakse olevat kreeka või turgi algupäraga .

Tuntumad kremlid asuvad Suzdalis, Smolenskis, Nižni Novgorodis, Kolomnas, Kaasanis, Saraiskis ja muudes Venemaa vanades linnades. Tuntuim on Moskva kreml, kus kuni 18. sajandi alguseni elasid Moskva suurvürstid ja tsaarid. Pärast Esimest maailmasõda sai Moskva kremlist Nõukogude Venemaa, seejärel Nõukogude Liidu ja hiljem Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja presidendi asupaik.

Seepärast kasutatakse suurtähelist sõna "Kreml" sageli metonüümiliselt ka Venemaa juhtkonna tähenduses.

## Vaata ka
*Tsitadell
*Linnus
*Kremloloogia

## Viited
Sappho

**Sappho** (ka: *Sapfo*) oli Antiik-Kreeka luuletajanna ja pedagoog, kes sündis Lesbose saarel. Tema sünniaeg jääb vahemikku 630–612 eKr, surmaajaks märgitakse sageli 570 eKr, ehkki see päris kindel pole. Sünnikohaks arvatakse olevat kas Eresos või Mytilene – Lesbose linnad. Enamik tema kirjatööst on hävinenud, kuid tema tohutu maine nii pedagoogi kui lüürikuna on säilinud.

## Elulugu
Arvatakse, et Sappho oli Skamandronymose ja Kleïsi tütar ning Sapphol oli kolm venda. Ta oli  ilmselt abielus (Atika komöödia järgi rikka kaupmehega), kuid kindlaid tõendeid selle kohta pole. On leitud ka tõendeid, et Sapphol võis abielust olla tütar Kleïs, kellele Sappho ka mitmeid luuletusi pühendas. 

Sappho rajas Mytilenes tütarlasteringi, kus õpetas tüdrukuile kombeid ja kodumajapidamist. Ehkki Vana-Kreekas ei olnud kombeks tüdrukuid harida, oli Lesbose saarel neidude kasvatus vabamas vormis. Nõnda on arvatud, et tütarlasteringis võis Sappho õpetada ka kehalise naudingu võtteid. Siit pärinevad ka mõisted lesbism ja sapphism, mida eeskätt seostatakse Sappho tegevusega Lesbose saarel. 

Sappho temaatikat on käsitlenud paljud kirjanikud, samuti on temast inspireeritud mitmed kunstiteosed. 

## Looming
Oletatakse, et Sappho kirjutas ühtekokku 12 000 värssi, neist on säilinud aga umbes 193 fragmenti, tervikuna ka luuletus "Palve Aphroditele". Tema luuletustes kajastatakse sageli sügavaid tundeid ja elamusi. Tänapäeva luules kasutatakse ka Sappho stroofi. 

### Tekstinäide
Δέδυκε μὲν ἀ σελάννα
καὶ Πληίαδες· µέσαι δὲ
νύκτες, πάρα δ᾿ ἔρχετ᾿ ὤρα·
ἔγω δὲ μόνα κατεύδω

### Tõlge
On loojunud ammu kuu ning
Plejaadidki loojas, kesköö
käes, aeg läheb mööda aina,
kuid üksi ma voodis ikka.

(fragment 168B Lobel–Page; tõlkinud Janika Päll)

## Viited
Leelo Kõlar

**Leelo Kõlar** (sünninimi Imbi-**Leelo** **Päts**; 28. november 1927 – 1. jaanuar 2023) oli eesti pianist ja muusikaõpetaja, muusikakriitik ja -publitsist ning klaveriõpikute koostaja. 

Ta õppis Tallinna Konservatooriumis Bruno Luki ja Erika Franzi klaveriklassis. Hiljem täiendas ta end Moskva Konservatooriumis aspirantuur-stažuuris Maria Grinbergi juures.  

1950. aastal tema isa Riho Päts arreteeriti, süüdistatuna kodanlikus natsionalismis, ja saadeti vangilaagrisse; konservatooriumist vallandati ka tema lauljast ema Made Päts ning vahetult enne lõpueksameid eksmatrikuleeriti ka Leelo Kõlar. Peatselt sõitis Leelo Kõlar oma abikaasale, Kirovi oblastisse eriasumisele saadetud Erich Kõlarile järele. Isegi sealsetes rasketes oludes jätkasid mõlemad musitseerimist.  

1956. aastal lubati viieliikmeliseks kasvanud Kõlarite perel Eestisse naasta. Leelo Kõlarist sai sadade laste ja noorte teejuht suurde (klaveri)muusikasse nii tänu tema tööle klaveriõpetajana kui ka Eesti NSV Riikliku Filharmoonia mudilaskontsertide sarja juhi ja esinejana aastail 1986–1991. 

Aastatel 1956–1992 oli Leelo Kõlar Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis klaveriõpetaja ja klaveriosakonna juhataja. Aastatel 1990–1994 töötas Leelo Kõlar ka Soomes Ida-Helsingi muusikakoolis.

Leelo Kõlari õpilaste hulka kuuluvad Anne Kruup, Kadri Ploompuu, Tiiu Loopere, Reet Vanaselja, Merike Vaitmaa, Anne Tüür, Anne Endjärv, Tiina Muddi, Mailis Põld, Tiina Vurma, Marika Vurma, Maire Oidekivi, Maia Takker, Maarja Vaitmaa, Kai Tomingas ja paljud teised.

## Teoseid
* "Riho Päts sõnas ja pildis", 1981
* "Algus". Klaveriõpik lastele. Eesti Raamat, 1994, ISBN 5450016700
* "Klaverijutud". Scripta Musicalia, 1999, ISBN 9985902661
* "Äraspidi tuultes: artiklid muusikast ja muusikutest", 2017

## Tunnustus
* 1982 – Eesti NSV teeneline õpetaja
* 1997 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk 
* 2002 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium 
* 2013 – Eesti Klaveriõpetajate Ühingu Bruno Luki preemia 
* 2022 – Eesti Interpreetide Liidu tunnustuspreemia pikaajalise tegevuse eest

## Isiklikku
Tema isa oli Riho Päts ja ema laulja Made Päts.

Tema esimene abikaasa oli Erich Kõlar ja nende lapsed on/olid Ele Kõlar, Kaja Kõlar ja Paap Kõlar.

Tema teine abikaasa oli Guido Targo (1926–2008) ja nende poeg oli Mikk Targo.

## Viited

## Välislingid
* Märt Kraav, "Vastab Leelo Kõlar", Teater. Muusika. Kino, 12/1997 (arhiivikoopia Internet Archive'is)
* "Dünastia. Perekond Kõlar, 1", Klassikaraadio, 7. mai 2017
Stirlingi Ülikool

**Stirlingi Ülikool** on 1967. aastal asutatud ülikool Šotimaal Stirlingis. 

Ülikoolis õpib 9000 üliõpilast. Ülikoolil on üliõpilaslinnak, kus elab umbes kolmandik üliõpilastest.
Vana-Vigala ohvrihiis

**Vana-Vigala ohvrihiis** on maausuliste pühapaik Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Hiis asub Vigala jõe vasakul kaldal Vana-Vigala ja Tiduvere küla piiril nn Hiieoru serval Hiieoja suudmes oleval neemikul.

Hiiemets on segametsatukk (0,6 ha, valdavalt tammed), milles kesksel kohal on vana Hiiekuusk, mille all toimus ohverdamine veel 17.–19. sajandil. 19. sajandi keskel oli hiiemetsa keskseim puu vana tamm, mille õõnsusesse pärimuse järgi mahtunud kolm meest. Kuna rahvas pidas puud pühaks ja viis sinna ohvreid (värvilisi paelakesi, lõnga ja viljapäid), lasi mõis praost Carl Eduard Harteni pealekäimisel puu maha võtta.

Jaan Jung on oma teoses "Muinasajateadus eestlaste maalt" viitega H. Laipmannile Vigalast ja A. Reimannile Virtsust kirjeldanud nii: "*Hiiekoht Vigala mõisa põllul jõekalda peal, kus üks väga ilus org olla. Puu olnud vanaduse pärast õõnes, kuhu kolm inimest võinud mahtuda, kuna ta pea ikka haljendanud. Nüüd olla ta känd veel alles ja selle ümber kuusetukk.*"

Vana-Vigala ohvrihiis on 20. sajandi lõpul saanud laiemalt tuntuks eekõige tänu Aleksander Heintalule ehk Vigala Sassile, kes tegutses 1985. aastani Vana-Vigala mõisa pargi hooldajana. Hiie suhtes teisel pool jõge asub vana Vigala Sassi loitsukivi.

Vana-Vigala ohvrihiis on 1998. aastast muinsuskaitse all.

Hiiekoha eest hoolitseb folklooriselts Kiitsharakad.

## Viited

## Välislingid
*
Palase mägi

**Palase mägi** ehk **Selja mägi** on aluspõhjaline seljandik Lääne-Eesti madaliku idaosas Märjamaa vallas Palase külas. Kõrgus 30 meetrit üle merepinna ja 10 meetrit on suhteline kõrgus. 

Mägi koosneb siluri jaani lademe lubjakivist. Mäe läänepoolne nõlv oli Antsülusjärve rannaastang, mis on nüüdseks kulunud järsuks rohtunud nõlvaks (kokku 3 km pikkune nõlvalõik). Ülejäänud nõlvad on lauged. Mäe põhjapoolsel osal on kultuurmaastik, lõuna pool segametsad.

Mäe metsasele alale ja vanale astangule ulatub Selja-Põdra hoiuala, mis on Natura 2000 võrgustiku ajutiste piirangutega ala.
Tõnu Mikiver

**Tõnu Mikiver** (2. august 1943 Loksa – 21. märts 2017 Tallinn) oli eesti näitleja. 

Ta lõpetas 1961. aastal Loksa Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend).

Mikiver oli aastatel 1965–1977 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatri ja 1977–2007 Eesti Draamateatri näitleja.

Ta luges tõlketeksti peale paljudele dokumentaal- ja mängufilmidele ning ka palju aastaid Eesti telekanalitel jooksnud peresarjale "Kodus ja võõrsil".

## Isiklikku

Tema isa oli õpetaja ja koolijuht Arnold Mikiver, vanem vend oli näitleja, õppejõud ja lavastaja Mikk Mikiver, vanaonu poeg oli kellassepp, koduloolane ja poliitik Jakob Mikiver, kelle pojad olid kunstnik ja kirjanik Heino Mikiver, ajakirjanik ja luuletaja Ilmar Mikiver ning kunstnik Olev Mikiver. Tema hääletämber sarnanes väga venna omaga. Tema ja teatrikunstnik Aime Undi tütar on teatrikunstnik Liina Unt.

## Rolle
* 1967 Jean Anouilh "Antigone" (Haimon)
* 1969 Shakespeare "Romeo ja Julia" (Paris)
* 1970 Ecaterina Oproiu "Mina pole Eiffeli torn" (Noormees)
* 1970 Arthur Miller "Proovireisija surm" (Happy)
* 1975 Abby Mann / Kalju Komissarov "Protsess" (osaline)
* 1975 Mati Unt "Good-bye, baby" (osaline)
* 1978 "Kolm rubiini" Sverdlovski kriminaaljälituse ülem major Suhaanov
* 1980 Rein Salur "Poiste sõidud"
* 1991 "Ununenud naisi"

## Välislingid

*Tõnu Mikiver andmebaasis IMDb
*Suri näitleja Tõnu Mikiver
*Ain Lutsepp: Tõnu Mikiveri arvamus oli tagasihoidlik ja asjakohane
Vincennesi velodroom

**Vincennesi velodroom** (prantsuse *Vélodrome de Vincennes*, ka *la Cipale*, *Cipale*, ametlikult *Vélodrome Jacques Anquetil*) on staadion Prantsusmaal Pariisis Vincennesi metsas. Selle geograafilised koordinaadid on .

Seal peetakse jalgpalli- ja ragbivõistlusi. 

## Ajalugu

Algselt ehitati see 1894 velodroomina (*Vélodrome municipal de Vincennes* (Vincennesi munitsipaalvelodroom), kuid sellest sai 1900. aasta suveolümpiamängude peastaadion, kus toimusid ava- ja lõputseremoonia ning   jalgrattaspordi-, kriketi-, ragbi-, jalgpalli- ja võimlemisvõistlused. 
Staadionil toimusid ka 1924. aasta suveolümpiamängude jalgrattaspordi- ja jalgpallivõistlused. Kuni 1934. aastani asus see Vincennesi linna territooriumil. 

Aastatel 1968–1974 oli Vincennesi staadionil Tour de France'i finiš (Tour de France'i Cipale'i etapp). 

Aastast 1987 on staadioni ametlik nimi **[[Jacques Anquetil]]i velodroom**  (*Vélodrome Jacques Anquetil*).
Baḩr al-Ghazāl

**Baḩr al-Ghazāl** on jõgi Aafrikas. Algab Sudaani tasandikul lähtejõgede ühinemisel. Voolab itta. Alamjooksul läbib Suddi soid. Suubub vasakult Valgesse Niilusesse.
Metsa-Karpaadid

**Metsa-Karpaadid** (ukraina *Українські Карпати*) on mäestik Ukrainas Euroopas, osa Karpaatidest. Kulgeb loode-kagu suunas. Kõrgeim osa on Tšornohora, kõrgus kuni 2061 meetrit (Hoverla).
Balalaika

**Balalaika** (vene keeles *балала́йка*) on kolme keele, puust kolmnurkse kõlakasti ja pika sõrmlauaga vene keelpill. Balalaikat mängitakse sõrmede või plektroniga. 

Sarnaselt kitarriga on balalaika sõrmlaual krihvid.

## Tüübid
Moodne balalaika võib olla järgmistes suurustes:
* pikolo
* *prima*
* *secunda*
* alt
* bass
* kontrabass
* subkontrabass

Kõige tavalisem sooloinstrument on *prima*, häälestusega E-E-A (kaks alumist keelt on häälestatud unisoonis). Mõnikord kasutatakse ”kitarrihäälestust” G-B-D (vene kitarri kolm kõrgemat keelt), et vene kitarri mängijatel oleks balalaikat lihtsam mängida. Kasutatakse ka kuuekeelseid balalaikasid. Sel juhul on kolmekeelse balalaika iga keelt samal kõrgusel dubleeritud. Selline balalaika sarnaneb keelestuselt mandoliiniga ja on populaarne Ukrainas. Leidub ka neljakeelseid altbalalaikasid. Pikolo, *prima*- ja *secunda*-pillidel olid traditsiooniliselt madalamad keeled tehtud soolest ja kõrgem traadist. Tänapäeval kasutatakse soole asemel nailonit.

## Tehnika
Balalaika mängimise tehnikas on oluline osa vasaku käe pöidlal, mis määrab noodikõrgust madalamal keelel, eriti *prima* puhul, kus see on oluline akordide mängimisel. 

*Prima*'l mängib noote nimetissõrm, suurematel pillitüüpidel kasutatakse plektronit. Tegelikult võib ka *prima*'t mängida plektroniga, kuid see pole traditsiooniline. Kontrabass-balalaika keelte hiiglaslike mõõtmete pärast pole haruldane, et plektron on valmistatud nahkkinga või -saapa kontsast. 

Bass- ja kontrabass-balalaika toetuvad mängimise ajal ühe nurgaga maapinnale puust või metallist pulga abil.
Mäekuru

**Mäekuru** on madalam koht mäeahelikus, mis võimaldab selle hõlpsamat ületamist.

Kui teekond üle mäeaheliku kulgeb üle kuru, siis on see tavaliselt topograafiliselt kõrgeimaks ületatavaks punktiks. Et mäestikud ja mäeahelikud on takistuseks inimeste ja kaupade liikumisel, on mäekurudel olnud läbi ajaloo suur tähtsus kaubandusele, sõjandusele ning inimeste liikumisele.

## Vaata ka
*Kuristik
*Kurude loend
Derbent

**Derbent** on linn Venemaal Dagestani Vabariigis. Asub Kaspia mere ääres. 

Seda paika on ajaloolistes allikates mainitud juba 8. sajandil eKr, mille tõttu peetakse seda vanimaks linnaks Venemaal. Venemaa omandusse jõudis linn küll alles 19. sajandi alguses peetud Vene-Pärsia sõja tulemusel.

Ühtlasi on Derbent Venemaa lõunapoolseim linn.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Derbendi elanikest lesge 32,6%, asereid 31,7%, tabassaraane 15,4%, darge 5,5%, venelasi 5,2%, agule 2,9%, juute ja taatlasi 2,0%, armeenlasi 1,5%, rutuule 0,7%, kumõkke 0,5%, avaare 0,4% ja lakke 0,4%.

## Viited

## Välislingid
* Derbendi linna koduleht
Hudsoni laht

**Hudsoni laht** (inglise *Hudson Bay*, prantsuse *baie d'Hudson*) on suur siselaht Kanadas, mis eraldab Labradori poolsaart Kanada lääneosast. See on Põhja-Jäämere osa ja asub Põhja-Ameerika põhjakirdeosas. Hudsoni lahe pindala on 1,23 miljonit km².

## Ajalugu
Laht on nimetatud inglise maadeavastaja Henry Hudsoni järgi, kes uuris lahte 1611. aastal oma teisel ekspeditsioonil Põhja-Ameerikasse.

## Vaata ka
*Hudsoni väin
*Hudsoni jõgi
Kuru

***Kuru** ehk **[[mäekuru]]** on madalam koht mäeahelikus, mis võimaldab selle hõlpsamat ületamist.
***[[Kuru (haigus)|Kuru]]** on prioonhaigus Uus-Guineal
***[[Kuru (Alutaguse)|Kuru]]** on küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 
***[[Kuru (Tapa)|Kuru]]** on küla Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas.
***Kuru** on hageriku nimetus Saaremaal
***[[Kuru vald (Soome)|Kuru]]** on endine vald Soomes Lääne-Soome läänis Pirkanmaa maakonnas
***[[Kuru jõgi|Kuru]]** on jõgi Indias
***[[Kuru riik|Kuru]]** on vanaaja kuningriik Indias
***[[Kuru (kuningas)|Kuru]]** on müütiline kuningas Indias
***[[Kuru (laev)|Kuru]]** on Soome aurik
***[[Kuru (ansambel)|Kuru]]** on briti punkansambel
*
***[[Kuru (perekonnanimi)]]** 
**Ahmet Kuru on Türgi jalgpallur
**Bartolomej Kuru on Austria jalgpallur
**Tommi Kuru on jäähokimängija

## Vaata ka
*kurud (aarja hõim)
*Kuru asundus
*Kuru järv
*Kuru mõis
*Kuru oja
*Kuru soo
*Kuru tee
*Kuru tänav
*Kūru iela
Labradori poolsaar

**Labradori poolsaar** on suur poolsaar Kanada idaosas. Seda ümbritsevad Hudsoni laht läänest, Hudsoni väin põhjast, Labradori meri idast ja Saint Lawrence'i laht kagust. 

Poolsaar kuulub halduslikult Québeci ning Newfoundlandi ja Labradori provintsi. 

Poolsaare pindala on umbes 1 400 000 km².

2006. aasta rahvaloenduse järgi elas seal umbes 150 000 inimest.
Spass-Klepiki

**Spass-Klepiki** on linn Venemaal Rjazani oblastis. Asub Pra jõe paremal kaldal, 67 km kaugusel Rjazanist.
Olli-Matti Multamäki

**Olli-Matti Multamäki** (18. aprill 1948 Iitti – 7. jaanuar 2007 Helsingi) oli Soome kindralleitnant ja maavägede ülemjuhataja.

Multamäki lõpetas Soome Kadetikooli 1971 ja Soome Kõrgema Sõjakooli 1985. Ta sai magistrikraadi julgeolekustrateegias 1994. aastal USAs.

Ta teenis ÜRO abiesindaja sõjalise abilisena Afganistanis ja Pakistanis (UNGOMAP) 1988–1989 ning ÜRO peasekretäri eriesindaja sõjalise nõunikuna Afganistanis (UNAMA) 2003. 

Multamäki oli Pori brigaadi ülem 1997–2000 ja Peastaabi maavägede ülemjuhataja 1. augustist 2004 kuni 31. detsembrini 2006. Ta ülendati kindralleitnandiks 6. detsembril 2006.
Tulemüür

**Tulemüür** on  mittepõlevast materjalist konstruktsioonelement, mis läbib kogu ehitist.
* Ajalooliselt on tulemüür *mittepõlevast materjalist (hrl. kivist)  müür kahe maja v. ruumi vahel tule leviku tõkestamiseks*.

## Viited

## Välislingid
Monotoonne funktsioon

Matemaatilises analüüsis nimetatakse reaalmuutuja funktsiooni  **kasvavaks**, kui argumendi kasvades funktsiooni väärtus kasvab, ning  **kahanevaks**, kui argumendi kasvades funktsiooni väärtus kahaneb. Kasvavaid ja kahanevaid funktsioone nimetatakse **rangelt monotoonseteks**. Funktsiooni nimetatakse **mittekahanevaks**, kui argumendi kasvades funktsiooni väärtus ei kahane, ning **mittekasvavaks**, kui argumendi kasvades funktsiooni väärtus ei kasva. Mittekahanevaid ja mittekasvavaid funktsioone nimetatakse **monotoonseteks**.

## Definitsioon

Olgu *A* ja *B* teatavad reaalarvude hulgad ja olgu *f* funktsioon hulgast *A* hulka *B*. Funktsiooni *f* nimetatakse
* **kasvavaks**, kui iga *x* ja *y* korral hulgast A, kus x  f(y),
* **mittekahanevaks**, kui iga x ja y korral hulgast A, kus x *f*(*a*),
* **kahanevaks kohal ''a***, kui punkti *a* mingis vasakpoolses ümbruses *f*(*x*)>*f*(*a*) ning mingis parempoolses ümbruses *f*(*x*)<*f*(*a*) .

==Diferentseeruva funktsiooni monotoonsusomadused==

Olgu funktsioon *f* on [[diferentseeruv]] mingis oma määramispiirkonna sisepunktis *a*. Siis kehtivad järgnevad väited (need tulenevad otse [[piirväärtus]]e monotoonsusest):
* kui f'(a) > 0, siis funktsioon f kasvab kohal a,
* kui f'(a) < 0, siis funktsioon f kahaneb kohal a.

Olgu funktsioon *f* [[pidevus|pidev]] mingis [[lõik|lõigus]] [*a*, *b*] ning [[diferentseeruvus|diferentseeruv]] [[vahemik]]us (*a*, *b*). [[Lagrange'i keskväärtusteoreem]]ist ja piirväärtuse monotoonsusest saab siis lihtsasti tuletada, et funktsioon *f* on lõigus [a, b]
* *kahanev*, kui funktsiooni *f* [[tuletis]] on vahemikus (*a*, *b*) [[negatiivne arv|negatiivne]],
* *kasvav*, kui funktsiooni *f* [[tuletis]] on vahemikus (*a*, *b*) [[positiivne arv|positiivne]],
* *mittekasvav* [[parajasti siis, kui]] funktsiooni *f* [[tuletis]] on vahemikus (*a*, *b*) [[mittepositiivne arv|mittepositiivne]],
* *mittekahanev* [[parajasti siis, kui]] funktsiooni *f* [[tuletis]] on vahemikus (*a*, *b'') mittenegatiivne.
Märgigem, et esimese kahe väite puhul kehtib järeldumine vastupidises suunas üldjuhul ei kehti: näiteks funktsioon f(x)=x3 on küll kasvav kogu reaalteljel, kuid tema tuletis punktis 0 on 0.

## Vaata ka

*Monotoonsusprintsiip
*Isotoonne kujutus

## Viited
Range osaline järjestus

Matemaatikas nimetatakse **rangeks osaliseks järjestuseks** (sageli ka lihtsalt **rangeks järjestuseks** ehk **rangeks järjestusseoseks**) irrefleksiivset ning transitiivset binaarset seost. Ranget järjestust tähistatakse enamasti märgiga <.

## Vaata ka
*Osaline järjestus
Sinimäed

**Sinimäed** ehk **Vaivara Sinimäed** on kolm omavahel liitunud lääne-idasuunalist panka Narva-Jõesuu linnas, mis moodustavad Sinimägede pangasaarestiku. Sinimäed koosnevad Tornimäest (69,9 m), Põrguaugu ehk Grenaderimäest (83,2 m) ja Pargimäest ehk Lastekodumäest (84,6 m), mis kuuluvad Põhja-Eesti panga Vaivara klindilõiku.

Sinimägesid läbib Sillamäe-Sinimäe I kategooria kõrvalmaantee number 1344.

Vaivara Sinimäed on olnud kindlustatud mitmes sõjas. Tornimäele laskis juba Peeter I ehitada Põhjasõja ajal vaatetorni, mis oli koos mäega Rootsi valli osa, Grenaderimäel paiknes Vene grenaderiväeosa.
    
Sinimäed kuulusid Esimese maailmasõja ajal Vene maaväe Peterburi eelkaitseliini ning neile ja nende ümbrusse rajati 1915–1916. aastal kaitseehitisi, väliraudteevõrk jms. Kui 1916. aastal läks keisririigi pealinna kaitsmine Vaivara alal üle Vene mereväele, likvideeriti Sinimägede positsioon.

Sinimägedes toimusid Teise maailmasõja lõpus ulatuslikud kaitselahingud.    

Põrguaugumäele on rajatud mälestusplats (Sinimägede memoriaal) Teise maailmasõja ajal kaitselahingutes hukkunutele.  

Kuni Teise maailmasõjani olid Sinimäed kaetud kõrge kuusemetsaga, mis kaugelt vaadates andis mägedele sinaka värvi. Kuused hävisid lahingutes, praegune põhjanõlvade puistu sarnaneb klindialuse salumetsaga. 

## Galerii

Pilt:Sinimägedememoriaal2013.jpeg|Memoriaal, esiplaanil märgistatud kaevikujoon
Pilt:Sinimägedemälestusmärk2013.jpeg|Sinimägede lahingu mälestusmärgi detail
Pilt:Memoriaal Sinimägedes 1944. aastal langenud nõukogude sõjaväelastele, 21. juuli 2011.jpg |Memoriaal 1944. aastal langenud nõukogude sõjaväelastele
Pilt:Punaarmeelaste hauaplaadid Nõukogude sõjaväelaste memoriaalil Sinimägede surnuaial, 21. juuli 2011.jpg|Punaarmeelaste hauaplaadid
Pilt:Nõukogude-aegne maa-arhitektuur Sinimägedes, vaade Sinimägede vaatetornist, 21. juuli 2011.jpg|Vaade vaatetornist Lastekodumäel


## Vaata ka
*Rootsi vall
*Sinimägede lahing
*Tannenbergi liin
*Vaivara klindilõik
*Vaivara Sinimägede Muuseum
*Sinimäe

## Kirjandus
* Ülo Kaevats et al. 1995. *Eesti entsüklopeedia 8*. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, ISBN 5-89900-003-1
* Belgia suursaadik on Sinimägedes Belgia lippude lehvitamise vastu – Õhtuleht, 29. juuli 2006.

## Välislingid
*Sinimägede 360° aeropanoraam / aerofoto
*Sõdadest räsitud Sinimäed Eesti Loodus, 2004/07
Rafael Correa

**Rafael Vicente Correa Delgado** (sündinud 6. aprillil 1963 Guayaquilis) on Ecuadori poliitik, kes oli 15. jaanuarist 2007 kuni 24. maini 2017 Ecuadori president.

Correa lõpetas Santiago de Guayaquili katoliikliku ülikooli 1987 majanduse erialal. Seejärel töötas ta aasta aega Cotopaxi provintsis vaimuliku Saleesia ordu sotsiaalkeskuses. Seal õppis ta selgeks kohalike indiaanlaste räägitava ketšua keele. Lisaks sellele ja oma emakeelele hispaania keelele räägib ta prantsuse ja inglise keelt. Juunis 1991 sai ta magistrikraadi Louvaini katoliiklikust ülikoolist (Belgia). Õpingud jätkusid Illinoisi ülikoolis, kust ta sai majandusmagistri kraadi 1999 ja majandusdoktori kraadi 2001.

2005 oli Correa president Alfredo Palacio valitsuses 4 kuud majandus- ja rahandusminister. Ministrina pingutas ta vaesuse vähendamiseks riigis ja riigi majandusliku sõltumatuse suurendamiseks. Sel põhjusel oli ta vastu vabakaubanduslepingu sõlmimisele Ameerika Ühendriikidega, ei võtnud kuulda Rahvusvahelise Valuutafondi nõu ja eelistas selle asemel tugevdada koostööd teiste Ladina-Ameerika riikidega. Niisuguse poliitika tõttu keeldus Maailmapank Ecuadorile laenu andmast, mistõttu Correa astus ametist tagasi. Tagasiastumise ajal oli Correa valitsuse kõige populaarsem minister: avaliku arvamuse küsitlused näitasid 57% toetust rahva seas.

15. oktoobril 2006 toimunud presidendivalimiste esimeses voorus jäi ta 22,84% teiseks Álvaro Noboa 26,83% järel. Valimiste teise vooru 26. novembril 2006 võitis ta 56,67% häältega. Tema asepresidendiks sai Lenín Moreno.

2008. aasta detsembris keeldus Correa tasumast riigi välisvõlga põhjusel, et selle võla olid tekitanud Ecuadori sõjaväelised režiimid, kes olid võimule tulnud ilma rahva tahteta ega tegutsenud seega võlga võttes rahva huvides. Seda otsust arutatakse rahvusvahelises kohtus.

26. aprillil 2009 toimunud presidendivalimistel valiti ta 51,7 protsendiga häältest tagasi uueks ametiajaks, mis algas 10. augustil 2009. Tema asepresident on endiselt Moreno.
Naravere oja

**Naravere oja** (alamjooksul ka *Matsukse oja*; vanemas kirjanduses ja rahva seas ka *Naravere jõgi*) on jõgi Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Eense, Kablima, Maima, Mäeküla, Pereküla, Sõõrike, Vahenurme ja Vee külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Kivi-Vigala ja Naravere külas.

Naravere oja lähtest edelasse jääb Maima raba (Lavassaare soostik), oja lähteala kuulub Lavassaare hoiualasse. Ülemjooksul ületab oja Pärnu-Jaagupi – Kalli tee. Keskjooksul jääb ojast idasse Vahenurme looduskaitseala. Alamjooksul jääb ojast läände Kesu raba (Kesu sookaitseala), suudmest umbes 200 m lõuna-edelas ületab oja Kivi-Vigala – Avaste – Vana-Vigala tee (Naravere sild). Suudme vastas Enge jõe põhjakaldal asub Kivi-Vigala küla ja Kivi-Vigala paisjärv (järve läänekaldal kasvab kaitsealune Veski saar. Naravere oja suubub Naravere külas vasakult Enge jõkke viimase suudmest 4,9 km kaugusel.

Paremalt suubuvad ojja Vahenurme oja (8,3 km suudmest) ja Kõveroja.

Vanimad teated on Naravere oja kohta pärinevad juba 1429. aastast. 15.–16. sajandil oli Naravere ojal oluline Kivi-Vigala vasallilinnuse kaitsesüsteemis veetõkkena. 17–18. sajandist on teateid Naraveres ojal oleva Tondi vesiveski kohta.

Oja on vähese orgaanilise aine sisaldusega heledaveeline avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) AS MAKO.

Naravere oja keskkonnaregistri kood on VEE1114700.

## Välislingid

*
Guayaquil

**Guayaquil** [guajak'ill] (hispaaniakeelne ametlik nimi **Santiago de Guayaquil**) on linn Ecuadori keskosas, Guayase provintsi halduskeskus. 

Guayaquil on Ecuadori suurim linn. Elanike arv oli 2001. aastal 2 189 865 ja 2009. aastal 2 526 927.
 
Seal on sadam.

Linnas peeti 1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused.

Linna rajas 1538. aastal konkistadoor Francisco de Orellana.

## Viited

## Välislingid
Mürgised imetajad

**Mürgised imetajad** on loomad, kes kuuluvad imetajate klassi ning on võimelised tootma mürkaineid, mida nad kasutavad ohvri surmamiseks või  võitlusvõimetuks tegemiseks või vaenlaste eest kaitsmiseks.

Tänapäeval on mürki kasutavad imetajad haruldased; mürgiseid loomi on rohkem teiste selgroogsete seas: neid on palju rohkem roomajate (näiteks madude), kahepaiksete (näiteks kuld-puukonn ja mitmed teised puukonlased) ning kalade seas (näiteks *[[Synanceia verrucosa]]*). Mürki kasutavaid linde ei ole, kuigi mõni lind (näiteks perekond *[[Pitohui]]*, *[[Ifrita kowaldi]]* ja *[[Colluricincla megarhyncha]]*) on söömisel või puudutamisel mürgine.

On arvatud, et kunagi on mürgiseid imetajaid olnud rohkem. Kahe väljasurnud liigi (sealhulgas *[[Bisonalveus browni]]*) 60 miljoni aasta vanustel silmahammastel on vaod, mis mõnede paleontoloogide arvates annavad tunnistust sellest, et tegu on mürgihammastega. Seda järeldust on siiski kahtluse alla seatud, viidates sellele, et ka paljudel tänapäeva mittemürgiste imetajate (näiteks paljudel esikloomaliste, koaatide ja suur-käsitiivaliste silmahammastel on kogu pikkuses sügavad vaod.

Mark Dufton Strathclyde'i Ülikoolist seletab mürgi haruldust tänapäeva imetajatel sellega, et nad suudavad loomi  hammaste ja küünte abil kiiresti tappa, kuna aga looma võitlusvõimetuks tegemine mürgi abil võtab rohkem aega. Mürgised pilukoonud ongi koerte, kasside ja  mangustlaste poolt oma elupaikadest kõrvale tõrjutud.

## Mürgiste imetajate loend
Allpool on loetletud mürke ja kahjulikke aineid kasutavad imetajad.

;Kuuba pilukoonu (*Solenodon cubanus*) ja haiiti pilukoonu (*Solenodon paradoxus*): Pilukoonud näevad välja nagu suured ilma okasteta siilid. Mõlemal liigil on mürgine hammustus; mürk eritub teise alumise lõikehamba vaos asuvast muundunud süljenäärmest.

;Nokkloom (*Ornithorhyncus anatinus*): Isastel on tagajalgadel mürgikannus. Kannused on ka sipelgasiillastel, kes samuti kuuluvad ainupiluliste selts, kuid neil pole toimivaid mürginäärmeid.

;Vesimutt (*Neomys fodiens*): Mürgine hammustus.

;Ameerika kehik (*Blarina brevicauda*): Mürgine hammustus.

;Kehikud *[[Blarina carolinensis]]* ja *[[Blarina hylophaga]]*: Võib-olla mürgine hammustus.

;Kukang (*Nycticebus coucang*): Nende põlvealused näärmed eritavad higiste sokkide moodi lõhnavat mürki. Et kaitsta oma poegi kiskjate eest, katavad nad pojad sellega ning panevad seda endale suhu, nii et alumistelt lõikehammastelt eralduv mürk annab neile mürgise hammustuse.

;Vinuklased (sugukond *Mephitidae*): Skungi ja tema sugulaste  anaalnäärmed võivad eritada kahjulikku vedelikku. Lisaks halvale lõhnale võib see põhjustada nahaärritust ning silma sattumisel ajutist pimedust. Mingil määral on see võime ka mõnel kärplasel, näiteks zorillal (*Ictonyx striatus*). Ka soomusloomade anaalnäärmed võivad eritada kahjulikku haisvat vedelikku. Kappleri vöölane võib ohu korral eritada muskusehaisu.
Swadeshi loend

**Swadeshi loend** on Ameerika keeleteadlase Morris Swadeshi 1940.–50. aastail välja töötatud baassõnavara loend, mida on kasutatud keeleajaloo uurimisel glotokronoloogias. Et määrata kahe sugulaskeele lahknemisaega, uuritakse, kui palju on kahe keele loendites ühist algupära sõnu. Aluseks on eeldus, et varajases lapsepõlves õpitav põhisõnavara muutub ajas kõige aeglasemalt. 

Swadeshi loendi varal kirjeldatakse eelkõige keeli, millest on vähe kirjapanekuid (näiteks Ameerika indiaani keeli), tegu on üsna levinud meetodiga kirjeldada väikeste ja vähe uuritud keelte põhisõnavara. 

Traditsioonilises võrdlev-ajaloolises keeleteaduses suhtutakse üksnes Swadeshi loendite põhjal tehtud järeldustesse keelte sugulussuhete kohta ettevaatlikult. 

## Välislingid
*Läänemeresoome keelte Swadeshi loend
*Soome-ugri keelte Swadeshi loend
Sepasoo

**Sepasoo** on suurte kuivendusmõjudega soomassiiv Märjamaa valla põhjaosas ning Teenuse küla tagamaal Märjamaa vallas.

Pindala on 11 km², mis on valdavalt kraavitatud turbapinnasega ja rikkaliku puhmarindega soomets. Lapiti on säilinud üksikud kuivendusmõjudega madalsoosiilud.

Suurem väljavool toimub Vigala jõkke Sepasoo peakraavi kaudu.

## Vaata ka

*Eesti soode loend
Yayoi ajastu

**Yayoi ajastu** tähistab lõiku Jaapani ajaloos u 400 või 300 e.m.a kuni 300 m.a.j. 

Tegeleti riisikasvatusega.

## Vaata ka

*Jaapani ajalugu
Ploom

**Ploom** on ühe emakasuudmega ja ülemise sigimikuga õiest arenenud luuviljaliste paljasvili. Viljas on üks seeme, mida katab viljakesta
siseosadest arenenud tugev luu. Luud ümbritseb mahlane vahekest ning õhuke väliskest. 

Ploomi väliskesta värvus varieerub rohelisest ja kollasest punase ning mustjassiniseni. 
Viljaliha varieerub värvuselt punasest ja oranžist kollase või kollakasroheliseni. Viljaliha on sõltuvalt sordist kas luu küljes kinni või mitte. 

## Kasutamine
Ploome võib süüa värskelt, kuumtöödelda ja konservida. Ploomidest keedatakse moosi ja marmelaadi. Neid lisatakse küpsetistesse ja jäätisesse. Ploome konservitakse, suhkrustatakse, kuivatatakse ja marineeritakse. Neist tehakse mahla, brändit (slivovits), nalivkat (paalinka) ja veini.

## Sordirühmad
* Renklood
* Säilisploom 

## Eesti ploomisorte
*Liivi kollane munaploom
*Suur Tõll

## Välismaa ploomisorte
*Emma Leppermann

## Ploom sümbolina
Ploomid on kujutatud Noarootsi valla vapil. Kolm punast ploomi sümboliseerivad ühelt poolt Noarootsis aretatud ploomisorti ("Noarootsi punane"), teiselt poolt ka kolme valla ajaloolist piirkonda – Noarootsi, Sutlepa ja Riguldi (1920.–1930. aastatel iseseisvad vallad).

## Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis
2012. aastal toodeti maailmas 10,7 miljonit tonni ploome ja laukapuu vilju ning istandike kogupindala oli 2,53 miljonit hektarit. Aminohapetest sisaldavad ploomid kõige rohkem aspartaamhapet (100 g kohta 0,35 g).

## Vaata ka

* Ploomisortide loend

## Viited
Atlandi harta

**Atlandi harta** oli 14. augustil 1941. aastal sõjalaeva pardal Newfoundlandi lähedal Atlandi ookeanil USA presidendi Franklin D. Roosevelti ja Suurbritannia peaministri Winston Churchilli vahel sõlmitud kokkulepe, milles sõnastati sõja eesmärgid ja sõjajärgse maailmakorralduse põhimõtted.

Atlandi hartas lubati mitte taotleda uusi territooriume ega nõustuda territooriumide muutmisega ning austada rahvaste õigust valida endale ise valitsemisvorm.

Ometigi õnnestus NSV Liidul mõne aja pärast lääneliitlastelt välja pressida, et seda põhimõtet ei laiendataks MRP tulemusel NSV Liiduga liidetud aladele. Balti riikidele tähendas see sõja lõppedes taas Moskva võimu alla minemist. Baltimaad olid ainsad riigid, kelle iseseisvust ei taastatud.

Suurbritannias ütles parlamendiliige John Rhys Davies: "Me alustasime seda sõda suurte eesmärkide ja kõrgete ideaalidega. Avaldasime Atlandi harta ja siis sülitasime sellele, trampisime selle peal jalgadega ning põletasime lõpuks selle, mis oli järele jäänud, nii et nüüd pole midagi alles."

Atlandi harta oli tõhus propagandarelv Saksamaa vastu peetavas sõjas.

## Atlandi harta 8 punkti

# Nende poolt esindatud riigid ei taotle oma territooriumi ega mõjuvõimu laiendamist.
# Nende soov on mitte näha territoriaalseid muudatusi, mis ei ole kooskõlas neil territooriumidel elavate rahvaste vaba tahtega.
# Nad respekteerivad kõikide rahvaste õigust valida omale riigikord, mille all nad tahavad elada; nad soovivad, et kõikidele rahvastele tagastatakse nende suveräänsus ja nende poolt valitud riigikord, kellelt see on jõuga ära võetud.
# Nad püüavad, neile pandud kohustuste piires, edutada kõikide riikide, nii suurte kui ka väikeste, nii võitjate kui ka kaotajate võrdväärset juurdepääsu nende maade majanduse arenguks vajalikele toorainetele ja kaubandusele.
# Nende sooviks on majanduse alal eduka koostöö arendamine kõikide rahvaste vahel, eesmärgiga luua parandatud töötingimuste standardid ja edumeelset sotsiaalkindlustust kõikidele.
# Peale natsistliku türannia hävitamist nad loodavad taastada rahu, mis võimaldab kõikidel rahvastel elada rahus oma riigi piirides ja tagada, et kõik inimesed kõikides maades on vabad hirmust ja viletsusest.
# Sarnane rahu peab võimaldama juurdepääsu kõikidele meredele ja ookeanidele ilma takistuseta.
# Nad loodavad, et kõik maailma rahvad loobuvad nii praktilistel kui ka moraalsetel kaalutlustel jõu kasutamisest. Tuleviku rahu ei saa säilitada, kui rahvaste maa-, mere- või õhujõudu kasutatakse kas ähvardusteks või agressiooniks väljaspool nende piire. Nad usuvad, et laialdase ja permanentse kindlustussüsteemi loomisest tulenevalt on sarnaste rahvaste desarmeerimine oluline. Samuti soovivad nad ergutada kõiki võimalikke menetlusi, mis võiksid vähendada rahu armastavate rahvaste relvastamise koormat.

## Vaata ka
*Ühinenud Rahvaste deklaratsioon
*Balti apell

## Viited

## Kirjandus
*"Atlandi charta't" pole iial olnudki. Võitleja, mai 1960, nr. 5, lk. 8.
Tugipunkt (CNC)

**Tugipunktiks** nimetatakse CNC pinkidega töödeldavate detailide selliseid punkte, kus muutuvad kas lõikeriista suund või liikumise funktsioon. CNC pinkide programm kirjeldab kuidas toimub liikumine ühest tugipunktist teise. Liikumise kirjeldamiseks kasutatakse ettevalmistavaid funktsioone, millised on:

* G00-kiirpaigutus
* G01-Lineaarne interpolatsioon
* G02-Ringinterpolatsioon, liikumine päripäeva
* G03-Ringinterpolatsioon liikumine vastupäeva
* G04-Paus
* G06-Paraboolinterpolatsioon
* G33-Keermelõikamine
* G34-Suureneva sammuga keermelõikamine
* G35-Väheneva sammuga keermelõikamine
* Muud funktsioonid, mis sõltuvad konkreetse pingi juhtsüsteemist.

Peale ettevalmistava funktsiooni on lauses vaja märkida tugipunkti koordinaat, ettenihke suurus, pöörlemissagedus ja muud vajalikud parameetrid.

## Vaata ka

*G-kood
Tugipunkt

**Tugipunkt** võib eri valdkondades tähendada eri asju.
***[[Tugipunkt (sõjandus)|Tugipunkt]]** on sõjanduses ringkaitseks ette valmistatud kaitsepositsiooni tugevaim osa.
***[[Tugipunkt (CNC)|Tugipunktiks]]** nimetatakse CNC-pinkidega töödeldavate detailide selliseid punkte, kus muutuvad kas lõikeriista suund või liikumise funktsioon.
*...
Ronald Coase

**Ronald Harry Coase** (29. detsember 1910 – 2. september 2013) oli inglise päritolu ameerika majandusteadlane.

Coase lõpetas 1931. aastal London School of Economicsi.

Aastal 1991 sai ta Nobeli majandusauhinna.

Tema tähtsamad tööd on essee "The Nature of the Firm" ja ajakirjas Journal of Law and Economics ilmunud teadusartikkel "The Problem of Social Cost". Viimases tutvustas ta ka Coase'i teoreemi.

## Kirjandus
*Ronald H. Coase. "Firma, turg ja õigus" (tõlkinud ja järelsõna Hardo Pajula) (Tallinn: Pegasus 2003)
Uneärevus

**Uneärevus** on unehäire liik, mille korral inimesel esinevad korduvalt ärevust ja hirmu põhjustavad unenäod. 

Need on tavaliselt kuidagi ohtliku või alandava sisuga ning põhjustavad inimese ärkamist, mille järel mäletatakse unenägu üldiselt väga detailselt. Sageli võib sama või sarnane unenägu korduda. Tavaliselt ärgatakse une teisel poolel, kuigi ärgata võib kogu öö jooksul. Ärgatakse kiiresti, ei esine segasust ega desorienteeritust. Tüüpilised on ärevuse vegetatiivsed nähud: südamekloppimine, hingamissageduse tõus, higistamine, värisemine, jms.

Erinevalt näiteks unepaanikast ei esine uneärevuse korral häälitsemist ega ülemäärast motoorset aktiivsust.
Käntu soo

**Käntu soo** on soomassiiv Lääne-Eesti madalikul Vigala ja Kasari jõe vahelisel veelahkmealal.

Pindalast (844 hektarit, teistel andmetel 738) suurema osa hõlmab raba, põhjapoolses osas on siirdesoo ja madalsoo. Rabas leidub suhteliselt palju õõtsikuid. Käntu soo servi (eriti idaservas) on oluliselt mõjutanud kuivendamine.

## Vaata ka
*Käntu-Kastja hoiuala

## Viited