open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tuhat ja üks ööd

**"Tuhat ja üks ööd"** (araabia keeles كتاب ألف ليلة وليلة‎ *Kitāb alf laylah wa-laylah*) on Lähis-Ida ja Lõuna-Aasia muinasjuttude kogumik, mis koostati araabia keeles islami kuldajastul. Raamjutustuses räägib jutuvestja Šeherezade naistes pettunud valitsejale igal ööl ühe loo, et too jutukuulamise põnevusest lükkaks edasi oma otsuse Šeherezade tappa.

Muinasjutukogu kujunes sajandite vältel paljude kirjameeste, tõlkijate ning õpetlaste kogumistöö viljana Lääne-, Kesk- ja Lõuna-Aasias ning Põhja-Aafrikas. Lood ise pärinevad muinas- ja keskaegsest Araabia, Pärsia, India, Türgi, Egiptuse ja Mesopotaamia rahvaluulest ning kirjandusest. Suur osa neist olid algselt Kalifaadi-aegsed rahvajutud; teised, sealhulgas raamjutustus, pärinevad tõenäoliselt pärsiakeelsest teosest "Hazār Afsān" (هزار افسان, 'tuhat juttu'), mis omakorda toetus osalt India elementidele.

Kõigile "Tuhande ja ühe öö" väljaannetele on ühine algne raamjutustus valitsejast Šahryārist (pärsia keeles شهريار, 'kuningas' või 'valitseja') ning tema naisest Šeherezadest (pärsia شهرزاد, võib tähendada 'õilsat päritolu') ning selle põimumine lugudesse endisse. Lood saavad alguse põhijutustusest. Mõned neist on eraldiseisva alguse ja lõpuga, teised aga on paigutatud kolmandate sisse. Mõnes väljaandes on vaid mõnesaja öö lood, samas kui teistes on öid 1001 või isegi rohkem.

Mõned "Tuhande ja ühe öö" lood, eriti "Aladdini imelamp", "Ali-Baba ja nelikümmend röövlit" ning "Sinbad Meresõitja seitse retke" on küll tõenäoliselt algupäralt Lähis-Ida muinaslood, kuid ei pärine kogumiku araabiakeelseist versioonidest, vaid Antoine Gallandilt ja teistelt Euroopa tõlkijatelt.

"Tuhat ja üks ööd" on tähelepanuväärne ka araabia versioonile ainuomase leidliku ja rikkaliku luule poolest, mida kõnede, laulude, itkude, hümnide, ülistuste, palvete, mõistatuste jms vormis esitavad Šeherezade ja tema tegelased. Mõni seesugune poeetiline element on vaid reapikkune, samas kui teised sisaldavad kümneid ridu.

Lugude sagedased tegelased on kaliif Hārūn ar-Rashīd ning tema saatja, õukonnapoeet Abū Nuwās.

Kogumiku muinasjuttudel on olnud laialdane mõju nii maailma kirjandusele kui ka kujutavale ja filmikunstile. Üks varasemaid "Tuhandest ja ühe ööst" mõjutatud teoseid Euroopas on Giovanni Boccaccio "Dekameron". Mitmed muinaslood on tehtud multifilmiks Disney filmistuudios.

Punase mere äärses Egiptuse kuurordis Al-Ghardaqah's on idamaise Disneylandi vaimus ehitatud "Tuhande ja ühe öö" loss.
Islami kuldajastu

**Islami kuldajastu**ks nimetatakse ajavahemikku umbkaudu 750. aastast kuni 1258. aastani pKr, mil islamimaailma filosoofid, teadlased ja insenerid andsid tohutu panuse teaduse,  tehnika ja muude vaimutegevuse alade arengusse niihästi vanu traditsioone säilitades kui ka oma leiutisi ja uuendusi lisades.
Irboska vürst

**Irboska vürst** oli Irboska linnuse ja selle ümbruskonna valitseja tiitel 14. sajandil.

Irboska linnuse traditsiooniline esmamainimine on 862. aastal, mil sinna asus elama Rjuriku vend Truvor.

Ainus teadaolev Irboska vürst on Jevstafi (Ofstafi), kes esineb allikais 1323., 1343., 1353. ja 1355. aastal. Viimati mainitud aastal suri ta koos oma poegade Karpi ja Alekseiga katku.

Pole teada, kas ta kuulus muidu tundmatusse Irboska kohalikku dünastiasse või oli Pihkva vürstiriigi palgaline ametnik.

Pärast teda pole teisi Irboska vürste teada, tõenäoliselt sattus Irboska siis Pihkva otsealluvusse.
Loodusõnnetus

**Loodusõnnetus** on loodusliku ohu – üleujutuse, keeristormi, orkaani, vulkaanipurske, maavärina, kuumalaine, maalihke, metsatulekahju vms – tagajärjel tekkinud finantsiline või keskkonnakahju või inimelude kaotus.

Loodusõnnetuste tagajärjed sõltuvad mõjualuse elanikkonna ettevalmistusest ja vastupanuvõimest. Õnnetused juhtuvad üksnes siis, kui looduslikud ohud kohtuvad haavatavusega: näiteks inimtühjas piirkonnas ei ole maavärinal raskeid tagajärgi. Kõige raskemad loodusõnnetused juhtuvad tavaliselt rahvarohketel tiheasustusega aladel, kus kaitse loodusjõudude eest on ebapiisav. Nii näiteks on tsunamiohtlikes piirkondades probleemiks ehitustegevus randades, maavärinarohketel aladel majade mittevastavus maavärinakindluse nõuetele, orkaanide puhul nõrgad tammisüsteemid ja keeristormide korral tormivarjendite puudus.

Loodusõnnetusi võib liigitada kuude kategooriasse. Geoloogiliste loodusõnnetuste alla kuuluvad laviinid, maavärinad ja vulkaanipursked. Hüdroloogilised loodusõnnetused on üleujutused, limnoloogilised pursked (gaasipursked järvepõhjades) ja tsunamid. Meteoroloogilisteks loodusõnnetusteks nimetatakse lumetorme, tsükloneid, põuda, rahetorme, kuumalaineid ning tornaadosid. Omaette rühma moodustavad tulekahjud, mis on levinud eelkõige metsades ja põõsastikes, kuid ka turbarabades ning rohumaadel. Tervisega seotus loodusõnnetused on epideemiad ning näljahädad. Viimases kategoorias on maavälised ehk kosmilised loodusõnnetused: taevakehade (peamiselt meteoriitide) kokkupõrked maaga, päikesepursked ja röntgenikiirguse pursked.

Rahvusvaheline õigus, sealhulgas Genfi konventsioonid, näeb ette riikide kohustuse anda üksteisele vajalikul määral humanitaarabi, et tagada loodusõnnetustes kannatanud või ohustatud inimeste kaitse ja turvalisus. Rahvusvahelistest organisatsioonidest tegelevad sellega eelkõige Punane Rist ja Punane Poolkuu. ÜRO Peaassamblee otsusega 44/182 on rajatud ka ÜRO humanitaarasjade koordineerimise büroo (*United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs*).

21. sajandi suurimate loodusõnnetuste sekka kuuluvad 2004. aasta India ookeani maavärin, 2010. aasta Haiti maavärin ja 2008. aastal Myanmari tabanud orkaan Nargis, millest kõigis hukkus üle 100 000 inimese. Rohkelt hukkunuid tõid kaasa ka 2008. aasta Hiina maavärin, 2005. aasta Pakistani maavärin ja Euroopa 2003. aasta kuumalaine. Selle perioodi üks rahaliselt suurimat kahju teinud loodusõnnetus oli aga 2005. aastal USA lõunaosa tabanud orkaan Katrina, mille tekitatud kahjuks on hinnatud ligikaudu 172,5 miljardit USA dollarit.

## Vaata ka
*Ökoloogiline katastroof
*Loodusoht

## Viited

## Välislingid
Kosmoselend

**Kosmoselend** on reis maavälisesse kosmosesse või läbi selle.

Kosmoselende võib sooritada mehitatud või mehitamata kosmoselaevadega. Mehitatud kosmoselende on tehtud näiteks Nõukogude Liidus Sojuzi programmi ja USA-s kosmosesüstikute programmi raames, samuti praeguse Rahvusvahelise Kosmosejaama vahet. Mehitamata kosmoselende sooritavad kosmosesondid, mis lahkuvad Maa orbiidilt, samuti Maa ümber tiirlevad satelliidid. Mehitamata kosmoseaparaadid võivad töötada kaugjuhtimisega või olla täiesti iseseisvad.

Kosmoselende kasutatakse kosmoseuuringutes, kuid ka äritegevuses nagu kosmoseturism ja satelliitside. Mitteäriliste kosmoselendude hulka kuulub ka kosmoseobservatooriumite, luuresatelliitide ja muude Maad jälgivate satelliitide tegevus.

Tavaliselt algab kosmoselend raketi stardiga, mis annab kosmoseaparaadile piisava algtõuke, et ületada Maa külgetõmbejõud ning lükata aparaat Maa pinnast eemale. Selleks vajalik paokiirus ehk esimene kosmiline kiirus on vähemalt 7,91&nbsp;km/s. Maa orbiidilt lahkumiseks vajalik kiirus on 11,2&nbsp;km/s. Kosmoseaparaatide liikumist kosmoses – niihästi mootori tõukejõul kui ka selleta – kirjeldab astrodünaamika. Mõned kosmoseaparaadid jäävad kosmosesse määramata ajaks, mõned lagunevad atmosfääri sisenedes ning mõned jõuavad planeedi või kuu pinnale, kas siis maandudes või kokkupõrkel.

## Kosmoselendude ajalugu
Esimene kosmoselend oli Saksamaa V2-raketi suborbitaalne lend  3. oktoobril 1942. Esimesena lendas Maa orbiidile Nõukogude Liidu satelliit Sputnik 1 4. oktoobril 1957. Esimene mehitatud kosmoselend toimus 12. aprillil 1961, kui nõukogude kosmoselaev Vostok 1 tegi Juri Gagariniga pardal tiiru ümber Maa. Päikesesüsteemist lahkumiseks vajalik paokiirus on 42,1&nbsp;km/s. Esimesed Päikesesüsteemist lahkuvad kosmosesondid on Voyager 1 ja Voyager 2, mis startisid Maalt 1977. aastal.

Kosmoselende korraldavad näiteks NASA, Euroopa Kosmoseagentuur ja Venemaa Kosmoseagentuur Roskosmos. 21. sajandil on mitmed eraettevõtted alustanud ettevalmistusi suborbitaalseteks kommertsiaalkosmoselendudeks ning algas kosmoseturism. Esimene kosmoseturist oli Dennis Tito, kes aprillis ja mais 2001 viibis Sojuz TM-32 pardal 7 päeva 22 tundi ja 4 minutit kosmoses. Esimene mehitatud suborbitaalse erakosmoselennu tegi SpaceShipOne juunis 2004. Esimene erakosmoseaparaat, mis orbiidile jõudis, oli SpaceX Dragon detsembris 2010.

## Eesti ja kosmoselennud
2013. aasta kevadel viidi Maa orbiidile Eesti tudengisatelliidi programmi raames ehitatud ESTCube-1.

## Vaata ka

*Kosmoselennu mõju inimesele
Džässis ainult tüdrukud

**"Džässis ainult tüdrukud"** (algupärane inglise pealkiri "Some Like It Hot") on 1959. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide komöödiafilm, mille lavastas Billy Wilder..

1989. aastal  tunnistati film kultuuriliselt oluliseks ning võeti USA Kongressi raamatukogu National Film Registrysse.

2000. aastal nimetas Ameerika Filmiinstituut "Džässis ainult tüdrukud" kõigi aegade parimaks komöödiafilmiks. Ajakiri Time nimetas 2005. aastal filmi 100 parima filmi hulka. 

1972. aastal esietendus Broadwayl filmi ainetel tehtud muusikal "Sugar".

## Näitlejad
*Marilyn Monroe – Sugar Kowalczyk, lavanimega Sugar Kane 
*Tony Curtis – Joe; kehastab Josephine'iks ja Junioriks
*Jack Lemmon – Jerry, kehastab Geraldine'iks ja Daphneks 
*George Raft – "Spats" Colombo
*Pat O'Brien – detektiiv Mulligan
*Joe E. Brown – Osgood Fielding III
*Nehemiah Persoff – Little Bonaparte
*Joan Shawlee – Sweet Sue
*Billy Gray – Sig Poliakoff
*George E. Stone – Toothpick Charlie
*Dave Barry – Beinstock
*Mike Mazurki – Spatsi kannupoiss
*Harry Wilson – Spatsi kannupoiss
*Beverly Wills – Dolores
*Edward G. Robinson, Jr. – Johnny Paradise

## Filmis esitatud muusika
* "I'm Through With Love" (Gus Kahn, Matty Malneck, Jay Livingston), esitaja Marilyn Monroe
* "I Wanna Be Loved By You" (Bert Kalmar, Herbert Stothart, Harry Ruby), esitaja Monroe
* "Some Like It Hot" (Matty Malneck, I. A. L. Diamond), esitaja Monroe
* "Runnin' Wild" (A.H. Gibbs, Joe Grey, Leo Wood), esitaja Monroe
* "Down Among the Sheltering Palms" (Olmar-Brockman)
* "Sugar Blues" (Williams-Fletcher)
* "By the Beautiful Sea" (Harry Carroll, Harold R. Atteridge)
* "Sweet Georgia Brown" (Ben Bernie, Maceo Pinkard, Kenneth Casey)
* "La Cumparsita" (Gerardo Matos Rodríguez)
* "Stairway to the Stars" (Matt Malneck, Frank Signorelli)
* "Liebesträume" (Ferenc Liszt)

## Tunnustus
1960. aastal oli film nomineeritud kuuele Oscarile, millest võitis ühe – parimate kostüümide eest mustvalges filmis. Samal aastal sai linateos ka kolm Kuldgloobust.

## Viited

## Välislingid

* Filmi draamaanalüüs leidub Olev Remsu "Filmidraamatehnikas", TÜ kirjastus, 2016
* 
* Roger Ebert. Review of ''Some Like It Hot''
* Literature
Härjasilm (perekond)

**Härjasilm** (*Leucanthemum* Mill.) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Perekonda kuulub umbes 70 liiki, mille levilaks on Euroopa, Põhja-Aafrika ja Aasia parasvööde. Mitmed liigid on naturaliseerunud Ameerikas, Austraalias ja Uus-Meremaal.

Reeglina on tegu mitmeaastaste, harva üheaastaste taimedega, mis on puhmikulise haabitusega ja 30 cm kuni üks meeter kõrged. Üldjoontes on härjasilma perekond suhteliselt sarnane perekonnaga krüsanteem (*Chrysanthemum*), kuid härjasilma perekonna taimed ei ole aromaatsed ja nende lehtedel pole hallikaid karvu. Juurmisest lehekodarikust tõusvad varred on harunemata ja reeglina siledad. Saagjad või kahelisaagjad lehed asetsevad vastakuti.

Reeglina peetakse härjasilmi umbrohtudeks. Suureõielisest härjasilmast (*Leucanthemum x superbum*) on aretatud kauneid kultuursorte. 

Eestis kasvab üks liik – harilik härjasilm (*Leucanthemum vulgare*).

## Liigid

## Vaata ka
*karikakar
*kesalill
*kummel
Robert Geddes

**Robert Louis Geddes** (7. detsember 1923 Philadelphia – 13. veebruar 2023) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt.

Geddes sai 1950. aastal Harvardi Ülikoolist magistrikraadi.

1953. aastal rajas ta koos endise õpingukaaslasega arhitektibüroo Geddes Brecher. 

Geddes töötas põhiliselt New Jersey ja Pennsylvania osariigis. Aastatel 1965–1982 oli ta Princetoni Ülikooli dekaan.

Üks tema projekteeritud hooneid on Philadelphia Roundhouse, mille kallal töötas konsulteeriva insenerina ka August Komendant.

## Tunnustus
*2018 – Princetoni Ülikooli audoktor

## Viited

## Välislingid
*Philadelphia Roundhouse Video
1962. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

**1962. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis** oli sõpruskohtumine poksis Eesti NSV ja Soome vahel, mis toimus 3. detsembril 1962 Helsingis, tollase nimetusega *Messuhalli*s (praegu *Töölön kisahalli*, aadress Paavo Nurmen kuja 1 D). Soome võitis 7:3.

## Kohtumiste tulemused
*Kärbeskaal (kuni 51 kg): Mart Keersalu (Eesti NSV) – Ossi Palvalin (Soome) 2 – 1
*Kukk-kaal (kuni 54 kg): Börje Karvonen (Soome) – Jüri Repin (Eesti NSV) 2 – 1
*Sulgkaal (kuni 57 kg): Jorma Limmonen (Soome) – Eesti NSV-l puudus selles kaalus esindaja ja Eesti NSV-le arvestati loobumiskaotus
*Kergekaal (kuni 60 kg): Antero Halonen (Soome) – Toivo Laitamm (Eesti NSV) 3 – 0
*I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Kurt Mattsson (Soome) – Arvo Lukner (Eesti NSV) 2 – 1
*II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Mauri Ruonala (Soome) – Priidik Kippar (Eesti NSV) 2 – 1
*I keskkaal (kuni 71 kg): Pertti Purhonen (Soome) – Jüri Tuisk (Eesti NSV) 2 – 1 
*II keskkaal (kuni 75 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) –  Rauno Rask (Soome) RSC 2
*Poolraskekaal (kuni 81 kg): Ismo Leinonen (Soome) – Arved Väikmeri (Eesti NSV) 2 – 1
*Raskekaal (üle 81 kg): Ants Ainsoo (Eesti NSV) – Matti Aho (Soome) KO 2

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*"Täna õhtul Helsingis Soome-Eesti NSV maavõistlus poksis". Spordileht, 3. detsember 1962
*"Soome-Eesti NSV maavõistlus poksis. Mida kirjutati Helsingis?". Spordileht, 7. detsember 1962
1963. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1963. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. novembril Tallinnas, aasta varem valminud Kalevi spordihallis (praeguse aadressiga Juhkentali 12). Eesti NSV võitis 7:3.

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) – Ossi Palvalin (Soome), tulemus pole teada

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Börje Karvonen (Soome) – Mart Keersalu (Eesti NSV), tulemus pole teada

Sulgkaal (kuni 57 kg): Jorma Limmonen (Soome) – Harry Kozlovski (Eesti NSV), tulemus pole teada

Kergekaal (kuni 60 kg): Antero Halonen (Soome) – Toivo Laitamm (Eesti NSV) 3 - 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Priidik Kippar (Eesti NSV) – Mauri Ruonala (Soome), tulemus pole teada

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Boriss Kurotškin (Eesti NSV) – Pertti Purhonen (Soome), tulemus pole teada

I keskkaal (kuni 71 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) – Kurt Mattsson (Soome) 3 - 0 

II keskkaal (kuni 75 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Risto Jaakkola (Soome), tulemus pole teada

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Vladimir Šuvalov (Eesti NSV) – Urho Harjula (Soome), tulemus pole teada

Raskekaal (üle 81 kg): Koit Joor (Eesti NSV) – Tapio Pakkanen (Soome) 3 - 0

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*A. Randmeri. "Enne maavõistlust". *[[Spordileht]]* 11.11.1963
*"Homme "Kalevi" Spordihallis. Eesti NSV – Soome maavõistlus poksis". *Spordileht* 15.11.1963
*"Maavõistlus poksis. Eesti NSV–Soome 7:3". *Spordileht* 18.11.1963
Tähtvere tänav

**Tähtvere tänav** on tänav Tartus Supilinna ja Tähtvere piiril.

Tänav algab Jakobi tänava, Kroonuaia tänava ja K. E. v. Baeri tänava ristis ning lõpeb Tartu lauluväljaku juures.
Tänava pikkus on 1,1 km.

Vanemad ülestähendused tänavast pärinevad 1787. aastast, kus linna plaanile on märgitud Tähtvere tänav.

Nime on tänav saanud linna serval (praeguse Maaülikooli juures) asunud Tähtvere (sks k *Techelfer*) mõisa järgi.

## Hooned
Tähtvere tänav 56/62 hoonetes tegutses AS A. Le Coqi Tartu õlletehas. 


Tähtvere 4, Tartu (1).JPG|Tähtvere 4
Pilt:Eduard Vilde kunagine elukoht Tartus, Tähtvere 6, 30. september 2011.jpg|Kirjanik Eduard Vilde ja ajakirjanik Linda Jürmanni kunagine elukoht aadressil Tähtvere 6.
Tähtvere 20 (2).jpg|Tähtvere 20
Puitelamu_Tartus_Tähtvere_39.jpg|Puitelamu, Tähtvere 39
File:Koer Riku bareljeef Tähtvere tänaval 2014. aastal.jpg|Koer Riku bareljeef Tähtvere tänaval 2014. aastal
Fail:Vaade Tähtvere tänava trepilt (ühendab Supilinna Laulupeo tänavaga) Supilinnale.jpg|Vaade Tähtvere tänava trepilt (ühendab Supilinna Laulupeo tänavaga) Supilinnale 2015. aastal


## Vaata ka
*Lõuna-Eesti Läti Selts

## Viited
Jack Lemmon

**John Uhler Lemmon III** (8. veebruar 1925 – 27. juuni 2001) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja muusik.

Ta mängis enam kui 60 filmis ja telesarjas. Lemmoni tuntuimad filmid on "Mister Roberts", "Džässis ainult tüdrukud", "Korter", "Days of Wine and Roses", "Suur võidusõit", "Irma la Douce", "Save the Tiger", "Hiina sündroom", "Missing" ja "Glengarry Glen Ross". Rollide eest filmides "Mister Roberts" ja "Save the Tiger" võitis ta Oscari. 

Lemmon mängis ka kolmes Broadway teatrilavastuses, mille eest pälvis kaks Tony auhinna nominatsiooni. 

1991. aastal pälvis ta Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna.

Ajaleht The Guardian on nimetanud teda oma aja kõige edukamaks tragikoomikuks.

Lemmon suri 2001. aastal vähki. Ta on maetud Westwood Village Memorial Parki.

## Tunnustus
### Auhinnad
* Parima meespeaosatäitja Oscar
** 1974 – rolli eest filmis "Save the Tiger"

* Parima meeskõrvalosatäitja Oscar
** 1956 – rolli eest filmis "Mister Roberts"

* Kuldgloobus
** 1960 – rolli eest filmis "Džässis ainult tüdrukud"
** 1961 – rolli eest filmis "Korter"
** 1973 – rolli eest filmis "Avanti!"
** 1999 – rolli eest filmis "Inherit the Wind"

## Eraelu
Lemmon oli aastatel 1950–1956 abielus näitleja Cynthia Stone'iga, nende poeg on näitleja ja kirjanik Chris Lemmon.

1988. aastal abiellus Lemmon näitleja Felicia Farriga. 

## Osaline filmograafia
* "Mister Roberts" (1955)
* "Džässis ainult tüdrukud" (*Some Like It Hot*, 1959)
* "Korter" (*The Apartment*, 1960)
* "Days of Wine and Roses" (1962)
* "Suur võidusõit" (*The Great Race*, 1965)
* "Irma la Douce" (1963)
* "Õnneküpsis" (*The Fortune Cookie*, 1966)
* "Veider paar" (*The Odd Couple*, 1968)
* "The Out-of-Towners" (1970)
* "Save the Tiger" (1973) 
* "Avanti!" (1973)
* "Lennujaam ´77" (*Airport '77*, 1977)
* "Hiina sündroom" (*The China Syndrome*, 1979)
* "Tribute" (1980)
* "Missing" (1982)
* "Glengarry Glen Ross", (1992)
* "Killud" (*Short Cuts*, 1993)
* "Vanad torisejad" (*Grumpy Old Men*, 1993)
* "Väsimatud vanad torisejad" (*Grumpier Old Men*, 1995)
* "Merele" (*Out to Sea*, 1997)
* "Veider paar 2" (*The Odd Couple II*, 1998)

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Jack Lemmon. Internet Broadway Database
Kongla Ann

**Kongla Ann** (surnud 1640) oli naisterahvas, kelle üle peeti 1640. aastal Viru-Nigulas Pada mõisas kohtuprotsess, milles ta mõisteti surma süüdistatuna nõidumises. Kuna nõida ei lubatud kirikaeda matta, maeti ta aia taha.

Pada mõisnik Hermann Billingshausen kaebas kubernerile, et Kongla Ann, kelle tütar oli tema lapse amm, olla lapse nõiakunstiga surma saatnud. Ann külastanud õhtul tütart lapse kambris, öösel laps haigestunud ja hommikul surnud.

2. mail 1640 tuli kohus kuberneri käsul Pada mõisa Kongla Anni üle kuulama. Ann tunnistas, et pärast tütre juurest lahkumist naasnud ta kambrisse nähtamatu koerana ning teinud lapse surmatõbiseks, puudutades teda kolm korda sauaga. Samuti kinnitas Ann, et oli ka libahundiks käinud. Tuulispasa kujul olla ta süüdanud Varudi mõisa. Protokollile on alla kirjutanud muude tunnistajate kõrval ka Nigula õpetaja magister Grenzien.

Kongla Anne protsessi kirjeldust nõiaprotsessi protokollist Tallinna raearhiivis vahendas Viru-Nigula pastor Otto Wilhelm Masing oma "Marahwa Näddala-Lehes" 1825. aastal. Koduloouurija Helmut Elstroki teatel pole Kongla Anni lugu rahvasuus säilinud.

Protsessi 350. aastapäeval, 20. mail 1990 avati Viru-Nigula kirikaia taga Kongla Anni mälestuskivi Viru-Nigula Muinsuskaitse Seltsi, Viru-Nigula roheliste, noortaaralaste klubi Tõlet, Viru-Nigula kolhoosi ja rahvamaja koostöös.

2006. aasta 2. mail põletasid SA Virumaa Muuseumid koos EELK Viru-Nigula koguduse ja Viru-Nigula vallaga sümboolselt õlgedest naise kujutise, tähistades lepingu sõlmimist, millega Viru-Nigula muuseumi haldamine anti üle sihtasutusele Virumaa Muuseumid. Maausulisi ühendav Maavalla Koda nimetas seda "kohaliku maa-arsti symboolseks kordusmõrvaks" ning saatis järelepärimised Kaitsepolitseiametile, Kultuuriministeeriumile ja EELK peapiiskopile. Juuni alguses avaldas Virumaa Muuseumite juht Ants Leemets vabanduse.

## Viited

## Välislingid
* "Viru-Nigula Kongla Ann", monument.ee
* Kongla Ann Maavalla Koja kodulehel
* Ott Heinapuu "Jätaks õige nõidade põletamise järele?" Virumaa Teataja, 15.06.2006
* Helmut Elstrok "Pilguheit meie kodurajooni süngesse sajandisse" Punane Täht, 8. juuli 1986
Hiiu baptistide kalmistu

**Hiiu baptistide kalmistu** on kalmistu Tallinnas Hiiul aadressil Leina tänav 8.

Väike rohtunud kalmistu asub Hiiu-Rahu kalmistu vastas eramajade vahelisel krundil.

Baptistide kalmistu rajati 20. sajandi alguses ning suleti matmiseks 1950. aastatel.

Aastal 1995 tunnistati Hiiu baptistide kalmistu kultuurimälestiseks (registri number 1098).

## Pilte

Hiiu babtistide kalmistu.JPG
Hiiu babtistide kalmistu1.JPG
Pilt:Hiiu baptistide kalmistu 1.jpg
Pilt:Hiiu baptistide kalmistu 2.jpg
Pilt:Hiiu baptistide kalmistu 4.jpg


## Viited

## Välislingid
*
579

**579. aasta**

## Sündmused
*26. november – Benedictus I järel sai paavstiks Pelagius II
*Pelagius II saatis diakon Gregoriuse saadikuna Konstantinoopolisse, kus too veetis umbes kuus aastat.

## Sündinud

## Surnud
*Benedictus I, paavst
581

**581. aasta**

## Sündmused
*Hiinas tuli võimule Sui dünastia.
*Langobardid rüüstasid Monte Cassino kloostrit. Pääsenud mungad põgenesid Rooma, kuid naasid varsti ja ehitasid kloostri uuesti üles.
*Mauricius kirjutas (või lasi kirjutada) praktilise entsüklopeedilise teose sõjast, "Strategikoni".

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
580

**580. aasta** (**DLXXX**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas esmaspäeval. Arvu 580 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Goodid purustasid Tiberiuse silla.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Cosmos (keel)

**Cosmos** on objektorienteeritud üldotstarbeline kõrgtaseme programmeerimiskeel, mis on dünaamiline, nõrkade tüüpide ja esimese klassi funktsioonidega. Cosmos kombineerib tugevuse selge süntaksiga.

Iga asi on Cosmoses objekt. Kõik objektid koosnevad andmetüübist ja andmeväärtusest. Objektitüübid on *null* (tühi), *bool* (Boole'i muutuja), *int* (täisarv), *float* (ujukomaarv), *bytes* (baidid), *chars* (tärgid), *array* (tabel), *set* (hulk), *map* (kaart), *code* (kood) ja *function* (funktsioon).

## Välislingid
* Cosmos-lang
Pääsküla raamatukogu

**Pääsküla raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis tegutseb Tallinnas Nõmme linnaosas Pääskülas aadressil Pärnu maantee 480a.

Raamatukogu avati 1948. aastal, 2005. aastal koliti praegusse hoonesse.

See on pärast Eesti iseseisvuse taastamist esimene spetsiaalselt raamatukoguks projekteeritud ja ehitatud hoone Tallinnas. Hoone sai 2005. aastal sisearhitektuuri aastapreemia ja kandideeris ka arhitektuuri aastapreemiale.

Pääsküla uue raamatukoguhoone asukoht on sümboolse tähendusega – nn "Kuninga aia raamatukogu" asub bibliofiilist kirjandusteadlase ja tõlkija Oskar Kuninga endise aia äralõigatud maatükil.

Kahekorruselises hoones on võimalik kasutada Wi-Fi-t.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

## Viited

## Välislingid
*Pääsküla raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Ilmar Külvet

**Ilmar Külvet** (21. november 1920 Keila – 27. aprill 2002 Toronto) oli eesti luuletaja, proosa- ja näitekirjanik ning ajakirjanik.

Külvet õppis aastatel 1933–1938 Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja 1940. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis. 

Ta töötas ajakirjanikuna ajalehtedes Rahvaleht, Eesti Sõna ja Rindeleht.

1944. aastal põgenes Saksamaale ning oli Schwarzenbeki laagris ajalehe Elav Sõna toimetuse liige ja Lübecki eestlaste põgenikelaagris ajalehe Sõnumid toimetuse liige.

1971–1992 töötas ta "Ameerika Hääle" eestikeelsete saadete toimetuses USAs.

## Tunnustus
* 1998 Henrik Visnapuu preemia (pikaajalise viljaka kirjandustegevuse, eriti novellikogu „Gulliveri käekõrval” eest)

## Mälestusteos
Tema 85. sünniaastapäevaks anti abikaasa Vaike Külveti eestvedamisel välja mälestusteos "Vana arm ei roosteta", mis põhiosas sisaldab Külveti artikleid ja reisikirju (toimetanud ja teise eessõna "Ilmar Külvet – rahva hääl raja tagant" kirjutanud Piret Noorhani, Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu 2005, 440 lk; ISBN 9949418275). Raamatus on veel Urmas Oti intervjuu Ilmar Külvetiga ETV saatesarjas "Carte blanche" ning järgmised artiklid: Mardi Valgemäe "Otsekui parm piriseb", Hellar Grabbi "Ilmar Külveti proosast" ning Markus Larssoni "Mälestuskilde Ilmar Külvetist ja "Ameerika Häälest"". 

## Välislingid
*http://isik.tlulib.ee/index.php?id=472
*http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=1829
*IN MEMORIAM: Ilmar Külvet 21. 11. 1920 – 27. 04. 2002
Benedict Cumberbatch

**Benedict Timothy Carlton Cumberbatch** (sündinud 19. juulil 1976) on inglise filmi- ja teatrinäitleja.

Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Amazing Grace" (2006), "Lepitus" ("Atonement", 2007), "Plekksepp, rätsep, sõdur, nuhk" ("Tinker Tailor Soldier Spy", 2011), Star Trek Into Darkness (2013), "The Imitation Game" (2014), "Doctor Strange" (2016) ja "" (2018) ning seriaalides "Hawking" (2004), "Last Enemy" (2008), "Small Island" (2009) ja "Sherlock" (2010). 

Filmis "Kolmas täht" (2010) mängis ta Jamesi.

Filmides "Kääbik: Ootamatu teekond" (2012) ja "Kääbik: Sinna ja tagasi" (2013) luges Benedict Cumberbatch draakon Smaugi teksti.

2015. aasta alguses abiellus Benedict Cumberbatch Sophie Hunteriga. Neil on kolm last. Nad elavad Londoni põhjaosas.

Inglise keeles kutsutakse Cumberbatchi austajannasid *cumberbitch*ideks.

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Benedict Cumberbatchi koduleht
* Benedict Cumberbatch collected news and commentary. The Guardian
* Benedict Cumberbatch: jätkan "Sherlockis" seni, kuni tunnen, et tegelaskuju areneb, ERR, 6. veebruar 2014
Nõmme raamatukogu

**Nõmme raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis aadressil Raudtee tänav 68 Tallinna Nõmme Põhikooli juurdeehitises. 

1922. aastal asutatud raamatukogu töötab neis ruumides alates 2002. aastast.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.
## Välislingid
*Nõmme raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
*"Nõmme raamatukogu asub teisipäevast uutes ruumides". Eesti Päevaleht, 14. oktoober 2002
Lapiotsa

**Lapiotsa** oli küla Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jäävad kunagise küla maad Narva-Jõesuu linnaa territooriumile Ida-Viru maakonnas.  

Kirikuraamatutes kasutati Lapiotsa küla kohta saksakeelseid nimekujusid *Lapiots* ja *Lappiots*. 

## Vaata ka
* Lapiotsa–Soldina tee
Martin Freeman

**Martin John Christopher Freeman** (sündinud 8. septembril 1971) on inglise filminäitleja.

Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Armastus on see..." (*Love Actually*, 2003) ja "Pöidlaküüdi reisijuht galaktikas" (*The Hitchhiker's Guide to the Galaxy*, 2005) ning telesarjades "Kontor" (2001–2003) ja "Sherlock" (2010). 

2012. aastal linastunud filmides "Kääbik: ootamatu teekond" ja "Kääbik: sinna ja tagasi" (2013) kehastab Martin Freeman Bilbo Paunastet.

## Tunnustus
Doktor Watsoni rolli eest sarjas "Sherlock" anti talle 2011. aastal Briti Akadeemia teleauhind (BAFTA Awards).

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Freeman, Martin (1971-) Biography. BFI Screenonline
* The Martin Freeman massive
SEB Pank

**SEB Pank** on Eesti suuruselt teine pank, mille omanik on Rootsi pank Skandinaviska Enskilda Banken (SEB). Enne seda, kui Rootsi pank Eesti panga kõik aktsiad omandas, kandis see nime **Eesti Ühispank**, seejärel **SEB Eesti Ühispank**.

## Ajalugu
### Eesti Ühispank
15. detsembril 1992 kirjutasid Eesti kümne väikepanga esindajad alla otsusele asutada täisühinguna Eesti Ühispank, mis kanti registrisse 30. detsembril 1992 ja mis sai Eesti Pangalt 12. jaanuaril 1993 ka litsentsi iseseisva krediidiasutusena tegutsemiseks. Kümne väikepanga hulka kuulusid Eesti Maapangast irdunud Haapsalu Maapank, Harju Maapank, Paide Maapank, Pärnu Maapank, Põlva Maapank, Rapla Maapank, Tartu Maapank, Valga Maapank, Viljandi Kommertspank ja Võru Maapank. Ühinemise algataja oli toonane Haapsalu Maapanga juht Ain Hanschmidt, kellest sai ka Eesti Ühispanga esimene juhataja. Väikepankade ühinemise ajendiks oli asjaolu, et nad ei suutnud täita uut, kõrgemat kapitalinõuet, kui 1. jaanuarist 1993 jõustus Eesti Panga poolt kommertspankadele kehtestatud uus kapitalinõue: aktsiakapitali suurus pidi olema vähemalt 6 miljonit krooni. Loodava Ühispangaga ühines ka senine EKE Pank. 6. mail 1994 reorganiseeriti täisühinguna asutatud Eesti Ühispank aktsiaseltsiks Eesti Ühispank.

Eesti Ühispank ühines 1998. aastal Tallinna Pangaga. Ühinenud pank võttis aasta jooksul üle mitmed Tallinna Panga klienditeenindusvõtted ning töötas välja must-kuldse firmadisaini.

1999. aastal valmis 24-korruseline peahoone Maakri asumis Tallinnas, mis oli esimene kõrghoone selles piirkonnas. Hoone ehitusmaksumus oli 250 miljonit krooni ehk ligi 16 miljonit eurot. Hoone arhitekt oli Raivo Puusepp.

Eesti Ühispank võttis 1990. aastate teisel poolel kasutusele telefonipanga, makseautomaadid ja internetipanga, mida peeti tollal Eestis mugavaimaks. 2000. aastail kasutas Eesti Ühispank pangakaartide esikülje kujundamisel tuntumate Eesti kunstnike maale, niisugused pangakaardid võisid käibel olla kuni 2007. või ka 2008. aastani.

Eesti Ühispangal oli Lätis tütarpank ja Leedus partnerpank Vilniaus Banka, mistõttu panga kliendid said teistes Balti riikides pangateenuseid soodsamalt kasutada.

### SEB Eesti Ühispank
Pärast kõigi Eesti panga aktsiate omandamist muutis emaettevõte panga nime: Eesti Ühispangast sai aprillis 2005 SEB Eesti Ühispank ja pärast seda, märtsis 2008 SEB Pank. 

### SEB Pank
Finantsettevõte muutis firmadisaini kõigis Balti riikides ning nüüd on panga tunnusvärv heleroheline. Ajapikku on SEB juhtimisstruktuuri muudetud, vähendades teistes riikides töötavate pankade iseseisvust ja koondades pangagrupi juhtimist Rootsi.

2027. aasta alguseks ühendab SEB oma pangad Balti riikides ja toob Baltikumi ühendpanga peakorteri Tallinna.

## Vaata ka
* Skandinaviska Enskilda Banken

## Viited

## Välislingid
*SEB Pank
*eAkadeemia – teejuht ettevõtlusmaailma, SEB alamportaal
Kontor (täpsustus)

***[[Kontor]]** on ruum, kus inimesed töötavad.
***[[Kontor (ansambel)|Kontor]]** oli 1980. aastatel tegutsenud eesti ansambel.
***"[[Kontor (Suurbritannia telesari)|Kontor]]"** on Suurbritannia telesari.
***"[[Kontor (Ameerika Ühendriikide telesari)|Kontor]]"** on Ameerika Ühendriikide telesari
***"[[Kontor (Hansa Liit)|Kontor]]"** oli Hansa Liidu kohalik esindus väljaspool hansalinnu.
Revo

**Revo** on eesti mehenimi.

Eestis oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Revo 184 mehel. Revo oli levikult 478. mehenimi. Revo oli keskmiselt 9 aasta vanune (mediaanvanus oli 11). Kõige populaarsem oli eesnimi Revo vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,56, ning Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,66.

## Nime kandjaid
*Revo Jõgisalu, muusik
*Revo Raudjärv, telesaatejuht

## Viited
Jakob Lindenberg

**Jakob Lindenberg** (sünninimi **Jaan Lindeberg**; venepäraselt **Jakov Martõnovitš Lindenberg**; 2. mai (vkj 20. aprill) 1840 Kirivere – 3. oktoober (vkj 21. september) 1898 Riia) oli eesti kooliõpetaja ja õigeusu vaimulik. Ta on maetud Riia Pokrova kalmistule (Läti keeles *Pokrova kapi*; vene keeles *Покровское кладбище*).

## Päritolu ja haridus
Jakob Lindenberg sündis Tartumaal Laiuse kihelkonnas Reastvere mõisapiirkonnas Kirivere külas taluniku pojana. Õppis 1851–1861 Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris ning 1861–1864 Moskva Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas usuteaduste kandidaadi kraadiga.

## Töökäik
*1864–1865 vene keele ja vene ajaloo lektor Riia Vaimulikus Seminaris
*1865–1869 preester Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduses
*1869–1871 preester Kuressaare Püha Nikolai koguduses
*1871–1875 eesti keele ja vene ajaloo õpetaja Balti Õpetajate Seminaris
*1871–1896 kirikuteenistuse raamatute eesti keelde tõlkimise komitee liige
*1872 usuõpetaja Riia Lomonossovi gümnaasiumis
*1875 õpperaamatute läbivaatamise komisjoni liige Baltimaade koolinõukogu juures
*1876–1878 preester ja gümnaasiumiõpetaja Liepājas
*1879–1883 usuõpetaja Riia Jalaväe Junkrukoolis 
*1879–1887 preester (alates 1887 ülempreester) Riia Blagoveštšenski kirikus
*1880–1891 usuõpetaja Riia Polütehnikumis
*1886–1896 eestikeelsete usulis-kõlbulis sisuga trükitoodete tsensor Riias
*1887–1898 ülempreester Riia Peeter-Pauli eesti koguduses

## Teosed
* Vene-õigeusu lauluraamatu (1868)
* Õpik "Venne rahvas ja Venne riik" (Riia, 1872), milles käsitleb muuhulgas ka eestlaste vabadusvõitlust ja iseseisvuse kaotust XIII sajandil 
* Kaastöö Riia peapiiskopkonna ajaloolis-statistilisele kirjeldisele, eesti-soome suguharudest, protestantlikest lahkuskudest jm. (*Рижские Епархиальные Ведомости* 1892)
* "Протестанские секты в Прибалтийском крае" (Riia, 1891) 

## Tunnustus
* Püha Anna ordeni 3. järk (1889) ja 2. järk (1892)
* Püha Vladimiri ordeni 4. järk (1896)

## Isiklikku
Tema vend Mihkel Lindenberg oli õpetaja ja ajakirjanik, nädalalehe Valgus üks asutajaid ja toimetaja.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti biograafilise leksikoni täiendusköide. Tartu, Loodus, 1940

## Välislingid
* Покровское кладбище. Слава и забвение. Яков Мартынович Линденберг
* Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Michael S. Pritchard

**Michael S. Pritchard** on USA filosoof. 

Ta õpetab alates 1968. aastast filosoofiat Lääne-Michigani Ülikoolis, kus ta on Willard A. Browni filosoofiaprofessor.  

## Raamatud
*Charles Harris, Michael J. Rabins, Michael S. Pritchard. *Engineering Ethics: Concepts and Cases*
*Lisa H. Newton, Elaine E. Englehardt, Michael S. Pritchard. *Clashing Views in Business Ethics and Society*
*Michael S. Pritchard. *Professional Integrity: Thinking Ethically* (2006)
* Elaine E. Englehardt, Michael S. Pritchard, Kerry D. Romesburg, Brian Schrag. *Ethical Challenges of Academic Administration*, Springer 2009
* *Philosophical Adventures with Children*
* *On Becoming Responsible*
* *Communication Ethics*
* *Reasonable Children*

## Välislingid
*Artiklite loetelu saidil philpapers.org
*Cheating
Kanada kurg

**Kanada kurg** (*Antigone canadensis*, varem *Grus canadensis*) on kurglaste sugukonda *[[Antigone (perekond)|Antigone]]* perekonda kuuluv linnuliik.

Kanada kurg elab Põhja-Ameerikas, ka Aasia kirdetipus. Euroopas on teda nähtud vaid üksikutel juhtudel. Eestis nähti kanada kurge esmakordselt 6. septembril 2011.

Tunnustatud on kuus alamliiki: *A. c. canadensis*, *A. c. nesiotes*, *A. c. pratensis*, *A. c. pulla*, *A. c. rowani* ja *A. c. tabida*.

## Välislingid
* 

* Ornitoloogid nägid Harjumaal kanada kurge Postimees, 6. september 2011
Rēzekne piirkond (2009–2021)

**Rēzekne piirkond** (läti *Rēzeknes novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.

Piirkonna keskus oli Rēzekne linn, mis piirkonda ei kuulunud.

Arvestuslikel andmetel oli 1. juulil 2011 Rēzekne piirkonna elanikest lätlasi 57,8%, venelasi 37,2%, valgevenelasi 1,25%, poolakaid 1,35% ja muudest rahvustest inimesi 2,4%.

Piirkond moodustati 2009. aastal endise Rēzekne rajooni 25 vallast. 2021. aastal moodustati senisest Rēzekne piirkonnast ja Viļāni piirkonnast uus Rēzekne piirkond.

## Viited
Viļāni piirkond

**Viļāni piirkond** (läti *Viļānu novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales.

Arvestuslikel andmetel oli 1. juulil 2011 Viļāni piirkonna elanike seas lätlasi 51,5%, venelasi 45,4% ja muudest rahvustest inimesi 3,1%.

Piirkond moodustati 2009. aastal endise Rēzekne rajooni Dekšārese, Sokolki ja Viļāni vallast ning Viļāni linnast. 2021. aastal liideti Viļāni piirkond Rēzekne piirkonnaga.

## Viited
Nero Urke

**Nero Urke** (sündinud 21. veebruaril 1983) on eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 2001 Vanalinna Hariduskolleegiumi ja aastal 2006 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (22.lend).

## Tunnustus

* 2011 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind

## Viited

## Välislingid
*
Püssirahusilm

**Püssirahu silm** ehk **Püssirahusilm** on kitsas laevatee osa (silm) Hiiumaa lähedal, Hiiessaare neemest 6 km kirdes Paerahu madala, Püssirahu ja Kakralaiu vahel.

Silmast juhatab läbi Paluküla kiriku (tänapäeval ilma tuleta) ja Hiiessaare tuletorni siht.

Silma täpset asukohta tähistavad kolm toodrit: Püssirahusilma keratooder, Püssirahusilma lõunatooder ning Püssirahusilma põhjatooder.

Püssirahu silma kasutatakse Suursadamasse ja Kärdla reidile pääsemiseks.

Laevatee on silma juures süvendatud 5 meetrini.

## Viited
Surguti rajoon

**Surguti rajoon** on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Surgut.

## Loodus
### Geograafiline asend
Surguti rajoon asub Obi jõe keskjooksul. Maastik on tasane.

### Kliima
Surguti rajoonis on mandriline paraskliima külma talve ja sooja suvega.

## Haldusjaotus
Rajoon jaguneb 13 omavalitsuseks. Need on:

*Barsovo linnaasundus (Barsovo alev)
*Belõi Jari linnaasundus (Belõi Jari alev)
*Fjodorovski linnaasundus (Fjodorovski alev)
*Ljantori linnaasundus (Ljantori linn)
*Ljamina külaasundus (Ljamina küla, Pestšanõi alevik)
*Lokossovo külaasundus (Lokossovo küla, Verhne-Mõssovaja küla)
*Nižnesortõmski külaasundus (Nižnesortõmski alevik)
*Russkinskaja külaasundus (Russkinskaja küla, Kotševaja küla)
*Solnetšnõi külaasundus (Solnetšnõi alevik, Saigatina küla)
*Sõtomino külaasundus (Sõtomino küla, Gornõi alevik)
*Tundrino külaasundus (Võssoki Mõssi alevik, Tundrino küla)
*Uguti külaasundus (Uguti küla, Taurova küla, Kajukovo küla, Tailakovo küla, Malojuganski alevik)
*Ult-Jaguni külaasundus (Ult-Jaguni alevik, Trom-Agani alevik)

Küladevahelisel alal on Bannõi alevik, Jugani küla.

## Viited

## Välislingid
*Surguti rajooni koduleht
Seadus Kultuurkapitaali asutamise kohta

**Seadus Kultuurkapitaali asutamise kohta** on 8. juulil 1921 Konstantin Pätsi esimese valitsuse vastu võetud seadus, millega asutati Kultuurkapital. Riigikogu juhatus tunnistas seaduse maksvusetuks, sest Riigikogu ei kinnitanud seda kahe kuu jooksul pärast istungjärgu lõppu (RT 1921, 91, 173). Uue Kultuurkapitali seaduse võttis Riigikogu vastu 1925. aastal.

Ajutise Valitsemise korra § 12-a põhjal 8. juulil 1921 a. vastuvõetud

## Seadus Kultuurkapitaali asutamise kohta

RT 1921, 61, 66.

§ 1. Teaduse, kunsti, hariduse ja spordi toetamiseks asutatakse Tallinnas juriidilise isiku õigustega sihtvarandus, nimega "Kultuurkapitaal".

§ 2. Nimetatud sihtvarandust moodustavad kõik rahasummad ja varandused, mida riigi- ja omavalitsuse asutused, niisama ka eraisikud, teaduse, kunsti, hariduse ja spordi toetamiseks määravad või annetavad, ilma et nad raha või varanduse saajat ära tähendaksid.

§ 3. Kultuurkapitaalile annetatud raha ja varandusi valitseb ja tarvitab § 1-s tähendatud otstarbeteks kunni selle kapitaali alaliste orgaanide loomiseni ajutine komitee, mis koos seisab riigivanemast ehk tema asetäitjast kui juhatajast, ja haridus-, raha- ja siseministrist, kui komitee liigetest.

§ 4. Ajutisele komiteele tehakse ülesandeks Kultuurkapitaali põhikirja kokku seada, kus selle kapitaali sihid, tema kogumise ja tarvitamise kord, tema alalised orgaanid, kapitaali orgaanide tegevuse sisemine ja väline kontroll ja kapitaali likvideerimise kord tulevad kindlaks määrata. Kultuurkapitaali põhikirja kinnitab Vabariigi Valitsus; selle maksmahakkamisega lõpetab ajutine komitee oma tegevuse.

§ 5. Kultuurkapitaal on igasugustest riigi ja omavalitsuse heaks võetavatest maksudest vaba.

Riigivanema asetäitja Joh. Kukk.

Kohtuminister J. Reichmann.

Riigisekretäär K. Terras.
Neftejuganski rajoon

**Neftejuganski rajoon** on haldusüksus Venemaal Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Neftejugansk.

## Haldusjaotus ja asulad
Rajoon jaguneb üheksaks omavalitsuseks. Need on Poikovski linnaasundus (Poikovski alev) ja kaheksa külaasundust:
*Karkatejevõ külaasundus (Karkatejevõ alevik)
*Kut-Jahhi külaasundus (Kut-Jahhi alevik)
*Lempino külaasundus (Lempino alevik)
*Salõmi külaasundus (Salõmi alevik, Sivõss-Jahhi alevik, alevik KS-6)
*Sentjabrski külaasundus (Sentjabrski alevik, alevik KS-5)
*Singapai külaasundus (Singapai alevik)
*Tšeuskino külaasundus (Tšeuskino alevik)
*Ust-Jugani külaasundus (Ust-Jugani ja Juganskaja Obi alevik)

## Viited

## Välislingid
*Neftejuganski rajooni koduleht
Ivari Vee

**Ivari Vee** (sündinud 18. augustil 1961 Pärnus) on Eesti ajakirjanik, russofiil ja esoteerik.

Vee lõpetas Õismäe Humanitaargümnaasiumi. Hiljem on ta õppinud Tallinna 1. Tehnikakoolis side alal ning Tallinna Pedagoogilises Instituudis eesti filoloogiat (lõpetamata).

Vee on töötanud pioneerijuhi, geograafiaõpetaja ning eesti keele õpetajana vene koolis, samuti Tallinnfilmis ja Kose kutsekoolis. Ajakirjanikuna tegutses ta laulva revolutsiooni aastatel Järva Teatajas ning hiljem kuni 2011. aastani Keskerakonna ajalehes Kesknädal.

2011. aasta kevadel avaldas Ivari Vee meediaklubi Impressum kutsel Eestit külastanud Vene kultuuritegelaste intervjuude kogumiku "Armastusega Venemaast".

Ivari Vee on andnud välja esoteerikaajakirja ning esinenud "energoinformatsiooni korrektorina". 

## Isiklikku
Ivari Vee ema on näitleja Hilja Varem.

## Viited

## Välislingid
* Urmi Reinde "Nädala juubilar IVARI VEE 50" Kesknädal, 17. august 2011
Mari Palm

**Mari Palm** (sünninimega **Maarja Ird**; sündinud 15. juuli 1947) on eesti näitleja.

Ta on Kaarel Irdi ja Epp Kaidu tütar. Ta mängis 1987. aasta filmis "Metsluiged" nõida.
Jüri (Välbe)

**Jüri (Välbe)** (ilmaliku nimega **Jüri Välbe**, 1936. aastani **Georgi Välbe**; 18. juuli (vkj 6. juuli) 1881 Sadala – 3. august 1961 Stockholm) oli õigeusu vaimulik, 1956. aastast Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku koguduste piiskop paguluses.

Jüri Välbe sündis Tartumaal Laiuse kihelkonnas Laius-Tähkvere vallas Sadala külas talurentniku pojana. Sai alghariduse Sadala külakoolis ning Laiuse ja Paldiski kihelkonnakoolides. Aastatel 1893–1903 õppis ta Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris. Seejärel töötas lühikest aega köster-kooliõpetajana Tartu Püha Jüri kiriku juures (määrati ametisse 6. september 1903). 1905. aastal pühitseti diakoniks ja preestriks, misjärel asus teenima Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kogudusse. 1907. aastal oli preester Helme-Tõrva Kristuse Sündimise koguduses, kus teenis 1912. aastani. Seejärel oli preester Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure koguduses. 

Aastatel 1919–1932 ja 1935–1937 oli Pärnumaa praost, vahepeal ja pärast 1937. aastat abipraost. Aastatel 1919–1944 oli ta Pärnu Issandamuutmise koguduse preester. 1937. aastal valiti Jüri Välbe Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi liikmeks. Praosti ja preestri ameti kõrval oli ta tegev Ühistegelik Kindlustusselts "Eesti" Pärnu osakonnas, Pärnu Laenu-Hoiuühisuses esimehena, Pärnu kirjastusühisuses juhatuse esimehena, samuti Tallinna Rahvapanga nõukogu liikme ja hiljem esimehena. Välbe valiti mitmel korral Pärnu linna volikokku ning oli pikemat aega Endla seltsi juhatuse liige.

1944. aasta Suure põgenemise ajal põgenes Jüri Välbe Rootsi, kus asutas 12. märtsil 1945 Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Stockholmi koguduse. Aastatel 1947–1956 oli ta Euroopa ringkonna praost, 1948. aastast kuni surmani Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi esimees. 14. oktoobril 1956 pühitseti ta Stockholmi Nikolai kirikus piiskopiks tiitliga Ravenna piiskop. 

Piiskop Jüri suri Stockholmis Mörby haiglas 3. augustil 1961 ja on maetud Stockholmi Metsakalmistu õigeusklike alale.

## Kirjandus
* Jüri Välbe. *Lühike ap.-õigeusu õpetus ja kiriku ajalugu.* New York: s.n., 1966

## Tunnustus
* Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, 1938
* Püha Piiskop Platoni ordeni II järk
* Püha Piiskop Platoni ordeni I järk

## Viited

## Välislingid
*EAÕK vaimulike andmebaas
*Sõtšov, Andrei.  Eesti õigeusu pagulaskiriku ja Eesti piiskopkonna suhted aastail 1958-1966. Acta Historica Tallinnensia, 2006, 10, 193–211
Jüri Välbe (pedagoog)

**Jüri Välbe** (venepäraselt ka **Georg Välbe**; 26. oktoober (vkj 14. oktoober) 1882 Sadala, Laius-Tähkvere vald, Tartumaa – 18. november 1941 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti pedagoog, koorijuht ja ühiskonnategelane.

## Päritolu ja haridus
Jüri Välbe sündis Tartumaal Laiuse kihelkonnas Laius-Tähkvere vallas Sadala külas, õigeusu abikooli õpetaja peres. Sai alghariduse Sadala külakoolis ja Laiuse õigeusu kihelkonnakoolis, aastatel 1894–1904 õppis Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris. Muusikaarmastajana asus Välbe 1908. aastal õppima Vene Keiserliku Muusikaseminari Riia osakonna muusikakooli, mille lõpetas 1909. aastal. Lõpetas Varssavi ülikooli ajaloo ja keeleteaduskonna slaavi osakonna 1913. aastal filoloogiakandidaadi kraadiga. 1914. aastal omandas Varssavi pedagoogika kursustel keskkooliõpetaja kutse.

## Töökäik
*1904 köster Kuressaare Püha Nikolai koguduse juures ja õpetaja kohalikus õigeusu kihelkonnakoolis;
*1904–1907 Riia keskvangimaja köster, õpetaja ja koorijuht ning raamatukoguhoidja;
*1907 Tallinna Surnuaia (Aleksandri) koguduse köster;
*1908–1909 õpetaja Riia koolides;
*1910–1913 õpetaja ja köster Varssavis;
*1913–1914 õpetaja Varssavi erareaalkoolis;
*1913–1915 õpetaja Varssavi I naisgümnaasiumis;
*1915 õpetaja Varssavi meesgümnaasiumis;
*1915–1918 õpetaja Kinešma meesgümnaasiumis;
*1916–1918 Kinešma alaealiste kurjategijate kooli õpetaja ja 1918–1919 sama kooli juhataja;
*1919–1920 õpetaja Kinešma muusikakoolis;
*1920 Kinešma haridusosakonna lastekaitse jaoskonna juhataja;
*1920–1921 õpetaja Tartu Õpetajate Seminaris;
*1921–1928 Narva I reaalgümnaasiumi, hiljem ühisgümnaasiumi juhataja;
*1922–1931 Narva muusikakooli juhataja;
*1922–1938 õpetaja Narva rahvaülikoolis ja Narva muusikakoolis;
*1931–1941 Narva Kreenholmi algkooli juhataja;

Jüri Välbe arreteeriti NKVD poolt Narvas. Suri eeluurimisel vangilaagris. 

## Muu tegevus
Jüri Välbe tegutsest seltsides ja ühingutes nii Eestis kui ka välismaal. Juba 15-aastaselt juhatas Välbe Riias laulukoori . Narvas tegutsedes oli Välbe Narva Õpetajate Seltsi esimees, Narva meeskoori juht, linnavolikogu liige, Narva skautide maleva vanem ja skaudisõprade ühingu juhatuse liige. Lisaks tegi kaastööd mitmele ajalehele, oli Isamaaliidu ja Kaitseliidu liige. Jüri Välbe oli Narva loomakaitseseltsi esimees.

Välbe omandis oli Narva tolleaegne suurim eraraamatukogu .

## Isiklikku
Jüri Välbe oli 1921. aastast abielus õigeusu köstri tütre Salme Toomiga, kellega tal oli tütar Marina. Perekond arreteeriti 14. juunil 1941 Narvas ja saadeti asumisele: Jüri Välbe Sverdlovski oblastisse, Salme Välbe koos tütrega Siberisse Tomski oblastisse. Abikaasa ja tütar surid asumisel, Jüri Välbe suri vangilaagris eeluurimise ajal. Perekonna mälestustahvel asub Jõgevamaal Laiuseväljal Mõisaküla kalmistul.

## Tunnustus
* 1938 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Välbe, Jüri. Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Belojarski rajoon

**Belojarski rajoon** on haldusüksus Venemaa Handi-Mansimaal. Rajooni halduskeskus on Belojarski.

Rajoonis elab 30 051 inimest (2010).

## Haldusjaotus
Rajoon jaguneb seitsmeks omavalitsuseks. Need on:
*Belojarski linnaasundus (Belojarski linn)
*Kazõmi külaasundus (Kazõmi küla, Numto küla, Juilski küla)
*Lõhma külaasundus (Lõhma alevik)
*Polnovati külaasundus (Vanzevati küla, Paštorõ küla, Polnovati küla, Tugijanõ küla)
*Sorumi külaasundus (Sorumi alevik)
*Sosnovka külaasundus (Sosnovka alevik)
*Verhnekazõmski külaasundus (Verhnekazõmski alevik)

## Viited

## Välislingid
*Belojarski rajooni koduleht
Balvi piirkond (2001–2021)

**Balvi piirkond** (läti *Balvu novads*) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales.

Piirkonna keskus oli Balvi linn. Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2010 piirkonna rahvaarv 15 674. Elanikest oli lätlasi 78,3%, venelasi 18,3% ja muudest rahvustest inimesi 3,4%.

Piirkond moodustati 2009. aastal Balvi rajooni kümnest vallast ja Balvi linnast. 2021. aastal moodustati senisest Balvi piirkonnast ning Baltinava, Rugāji ja Viļaka piirkonnast uus Balvi piirkond.

## Territoriaalne jaotus

* Balvi
* Balvi vald (*Balvu pagasts*)
* Bērzkalne vald (*Bērzkalnes pagasts*)
* Bērzpilsi vald (*Bērzpils pagasts*)
* Briežuciemsi vald (*Briežuciema pagasts*)
* Krišjāņi vald (*Krišjāņu pagasts*)
* Kubuli vald (*Kubulu pagasts*)
* Lazduleja vald (*Lazdulejas pagasts*)
* Tilža vald (*Tilžas pagasts*)
* Vectilža vald (*Vectilžas pagasts*)
* Vīksna vald (*Vīksnas pagasts*)

## Viited