open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Scotlandi maakond (Missouri)

**Scotlandi maakond** (*Scotland County*) on maakond USA-s Missouri osariigi kirdeosas. Geograafilised koordinaadid on 40°45' N, 92°15' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Memphis.

Maakonna pindala on 1138 km&sup2;, millest 2 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4843. Aastal 2000 oli elanike arv 4983.

## Naabermaakonnad

* Davise maakond (loodes)
* Van Bureni maakond (kirdes)
* Clarki maakond (idas)
* Knoxi maakond (lõunas)
* Adairi maakond (edelas)
* Schuyleri maakond (läänes)

## Ajalugu

Scotlandi maakond moodustati 29. jaanuaril 1841. aastal Lewise maakonna osast. Maakond on saanud nime Šotimaa (*Scotland*) järgi.

## Välislingid

* Scotlandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Big Horni maakond

**Big Horni maakond** (*Big Horn County*) on maakond USA-s Montana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45°43' N, 107°49' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Hardin.

Maakonna pindala on 12 989 km&sup2;, millest 52 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 865. Aastal 2000 oli elanike arv 12 671.

## Naabermaakonnad

* Carboni maakond (läänes)
* Yellowstone'i maakond (loodes)
* Treasure'i maakond (põhjas)
* Rosebudi maakond (kirdes)
* Powder Riveri maakond (idas)
* Sheridani maakond (lõunas)
* Big Horni maakond (edelas)

## Ajalugu

Big Horni maakond moodustati 1864. aastal.

## Välislingid

* Big Horni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Big Horni maakond (Wyoming)

**Big Horni maakond** (*Big Horn County*) on maakond USA-s Wyomingi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44°53' N, 107°99' W.

Maakonna halduskeskus on Basin ja suurim linn Lovell.

Maakonna pindala on 8182 km&sup2;, millest 57 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 668. Aastal 2000 oli elanike arv 11 461.

## Naabermaakonnad

* Parki maakond (läänes)
* Washakie' maakond (lõunas)
* Johnsoni maakond (idas)
* Sheridani maakond (idas)
* Big Horni maakond (Montana) (põhjas)
* Carboni maakond (põhjas)

## Ajalugu

Big Horni maakond moodustati 1896. aastal.

## Kaitsealad

* Bighorni metsakaitseala (osa)

## Välislingid

* Big Horni maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Golden Valley maakond (Põhja-Dakota)

**Golden Valley maakond** (*Golden Valley County*) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 46°94' N, 103°84' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Beach.

Maakonna pindala on 2595 km&sup2;. Veekogusid ei ole.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1680. Aastal 2000 oli elanikke 1924.

## Naabermaakonnad

* McKenzie maakond (põhjas)
* Billingsi maakond (idas)
* Slope'i maakond (lõunas)
* Falloni maakond (edelas)
* Wibaux' maakond (läänes)

## Ajalugu

Golden Valley maakond moodustati 19. jaanuaril 1912 Billingsi maakonna osast.

## Kaitsealad

* Little Missouri National Grassland (osa)

## Välislingid

* Golden Valley maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Golden Valley maakond (Montana)

**Golden Valley maakond** (*Golden Valley County*) on maakond USA-s Montana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 46°38' N, 109°17' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ryegate.

Maakonna pindala on 3046 km&sup2;, millest 3 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 884. Aastal 2000 oli elanikke 1042.

## Naabermaakonnad

* Fergusi maakond (põhjas)
* Musselshelli maakond (idas)
* Yellowstone'i maakond (kagus)
* Stillwateri maakond (lõunas)
* Sweet Grassi maakond (edelas)
* Wheatlandi maakond (läänes)

## Ajalugu

Golden Valley maakond moodustati 8. märtsil 1920.

## Kaitsealad

* Lewis and Clarki metsakaitseala (osa)

## Viited

## Välislingid

* Golden Valley maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Wheatlandi maakond

**Wheatlandi maakond** (*Wheatland County*) on maakond USA-s Montana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 46°47' N, 109°84' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Harlowton.

Maakonna pindala on 3699 km&sup2;, millest 13 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2168. Aastal 2000 oli elanike arv 2259.

## Naabermaakonnad

* Judith Basini maakond (põhjas)
* Fergusi maakond (põhjas)
* Golden Valley maakond (idas)
* Sweet Grassi maakond (lõunas)
* Meagheri maakond (läänes)

## Kaitsealad

* Lewis and Clarki metsakaitseala (osa)
Eddy maakond (New Mexico)

**Eddy maakond** (*Eddy County*) on maakond USA-s New Mexico osariigis. Geograafilised koordinaadid on 32°47' N, 104°30' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Carlsbad.

Maakonna pindala on 10 873 km&sup2;, millest 41 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 53 829. Aastal 2000 oli elanike arv 51 658.

## Naabermaakonnad

* Otero maakond (läänes)
* Chavesi maakond (põhjas)
* Lea maakond (idas)
* Lovingi maakond (kagus)
* Reevesi maakond (lõunas)
* Culbersoni maakond (lõunas)

## Ajalugu

Eddy maakond moodustati 25. veebruaril 1889.

## Kaitsealad

* Carlsbadi koobaste rahvuspark (osa)
* Lincolni metsakaitseala (osa)

## Välislingid

* Eddy maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Eddy maakond (Põhja-Dakota)

**Eddy maakond** (*Eddy County*) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 47°72' N, 98°90' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on New Rockford.

Maakonna pindala on 1800 km&sup2;, millest 36 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2385. Aastal 2000 oli elanike arv 2757.

## Naabermaakonnad

* Bensoni maakond (põhjas)
* Nelsoni maakond (kirdes)
* Griggsi maakond (kagus)
* Fosteri maakond (lõunas)
* Wellsi maakond (läänes)

## Ajalugu

Eddy maakond moodustati 31. märtsil 1885. aastal Fosteri maakonna osast. Maakond on saanud nime Fargo pankuri Ezra B. Eddy järgi.
Policoro

**Policoro** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Basilicata maakonnas Matera provintsis. Policoro sai linnaõigused vabariigi presidendi 1988. aasta 15. septembri dekreediga.

Policoro kõrgus merepinnast on 25 meetrit, asustustihedus keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Policoro piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Rotondella, Scanzano Jonico, Tursi, Nova Siri.

## Loodus
Viljakal Metaponto madalikul asuva Policoro kagupiiriks on Joonia mere Taranto laht. Kirdepiiril voolab Agri jõgi.

Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +7,8&nbsp;°C) ja kõige soojem kuu august (keskmine temperatuur +25,4&nbsp;°C).

## Ajalugu
Policoro läheduses asuvad antiikaegse, VI sajandil e.m.a. rajatud Magna Graecia olulise keskuse Herakleia varemed. Aastal 280 eKr võitlesid roomlased seal Pyrrhosega.

Policoro eraldus Montalbano Jonicost iseseisvaks omavalitsusüksuseks 1959. aastal.


Porto turistico di Policoro - 2.jpg|Policoro kastell
Area archeologica di Herakleia e Siris - 3.jpg|Herakleia ja Sirise arheoloogiline piirkond


## Sõpruslinnad
*  – Bănești (Prahova)

## Viited

## Kirjandus
* Salvatore Bianco, Marcello Tagliente, *Il Museo nazionale della siritide di Policoro: archeologia della Basilicata meridionale*, Laterza, 1985. ISBN 88-420-2641-7
* Luisa Moscati Castelnuovo, *Siris tradizione storiografica e momenti della storia di una città della Magna Grecia Collection Latomus: tradizione storiografica e momenti della storia di una città della Magna Grecia*, Latomus, 1989. ISBN 2-87031-147-8
* Emanuele Greco, *Siritide e Metapontino. Storie di due territori coloniali, *Centre Jean Bérard, 1991. ISBN 2-903189-57-9
* Salvatore Bianco, *Il Museo nazionale archeologico della Siritide*, Scorpione, 1996.
* Salvatore Bianco, *Greci, Enotri e Lucani nella Basilicata meridionale*, Napoli, Electa, 1996.
* Antonio Signorile, *L'Università di Policoro nel XIII secolo*, Salerno, Edisud, 2006. ISBN 88-95154-07-X
* Nicola Buccolo, *Policoro Stella della Magna Grecia*, Policoro, 2005.

## Välislingid

* Policoro.eu (itaalia keeles)
* Oasi WWF (itaalia keeles)
* Informazioni su Policoro (itaalia keeles)
* Corriere di Policoro (itaalia keeles)
Chautauqua maakond

**Chautauqua maakond** (*Chautauqua County*) on maakond USA-s New Yorgi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Mayville ja suurim linn  Jamestown.

Maakonna pindala on 3885 km², millest 1134 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 134 905. Aastal 2000 oli elanike arv 139 750.

## Naabermaakonnad

* Erie maakond (New York) (kirdes)
* Cattaraugusi maakond (idas)
* Warreni maakond (kagus)
* Erie maakond (edelas)

## Ajalugu

Chautauqua maakond moodustati 11. märtsil 1808. aastal Genesee maakonna osast.

## Viited

## Välislingid

* Chautauqua maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Chautauqua maakond (Kansas)

**Chautauqua maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kaguosas.

2010. aastal elas maakonnas 3669 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Sedan (1222 elanikku). Suuremad asulad on veel Cedar Val (646) ja Peru (166).

Maakonna pindala on 1670 km², millest 8 km² moodustab veepindala.

## Naabermaakonnad

* Elki maakond (põhjas)
* Montgomery maakond (idas)
* Washingtoni maakond (kagus)
* Osage'i maakond (lõunas)
* Cowley maakond (läänes)

## Ajalugu

Chautauqua maakond moodustati 25. märtsil 1875 endise Howardi maakonna osast. Maakond on saanud nime New Yorgi osariigis asuva Chautauqua maakonna järgi. 

## Välislingid

* Chautauqua maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Seneca maakond

**Seneca maakond** (*Seneca County*) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°13' N, 83°13' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Tiffin.

Maakonna pindala on 1432 km&sup2;, millest 5 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 56 745. 2000. aastal oli elanikke 58 683.

## Naabermaakonnad

* Sandusky maakond (põhjas)
* Huroni maakond (idas)
* Crawfordi maakond (kagus)
* Wyandoti maakond (edelas)
* Hancocki maakond (läänes)
* Woodi maakond (loodes)

## Ajalugu

Seneca maakond moodustati 1. aprillil 1820 Huroni maakonna osast. Maakond on saanud nime seneka (*seneca*) indiaanlaste järgi.

## Välislingid

* Seneca maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Seneca maakond (New York)

**Seneca maakond** (*Seneca County*) on maakond USA-s New Yorgi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Waterloo.

Maakonna pindala on 842&nbsp;km², millest 171&nbsp;km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 35 251. Aastal 2000 oli elanike arv 33 342.

## Naabermaakonnad

* Wayne'i maakond (põhjas)
* Cayuga maakond (idas)
* Tompkinsi maakond (kagus)
* Schuyleri maakond (lõunas)
* Yatesi maakond (edelas)
* Ontario maakond (läänes)

## Ajalugu

Seneca maakond moodustati 1804. aastal Cayuga maakonna osast. Maakond on nime saanud seneka (*seneca*) indiaanlaste järgi.

1941. aastast kuni 1990. aastateni tegutses seal Seneca sõjaväebaas, mille aladel kujunes isolatsioonitingimustes välja Seneca valge hirv.

## Kaitsealad

* Finger Lakesi metsakaitseala (osa)
* Montezuma National Wildlife Refuge (osa)

## Viited

## Välislingid

* Seneca maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Pokumaa

**Pokumaa** on Antsla vallas Võrumaal teemapark, mis loodi kunstnik Edgar Valteri (1929–2006) idee põhjal. 

Selle aluseks on Valteri raamat "Pokuraamat", mille tegelasteks on väljamõeldud olevused – pokud. Pokude prototüüpideks on tarnamättad. Teemapark loodi pärast Valteri surma.

Pokumaad haldab 23. mail 2000 loodud **Pokumaa Sihtasutus**, mis kuulub Regionaal- ja Põllumajandusministeeriumi haldusalasse. Sihtasutuse kaasasutajad riigi kõrval olid Kanepi vald, Urvaste vald, Eestimaa Looduse Fond, Eesti Post, Võro Selts VKKF ning kunstnik Edgar Valter ise. 2026. aasta algul teatati, et riik ja teised osapooled annavad Pokumaa täielikult Antsla vallale hallata.

## Viited

## Välislingid
* Pokumaa koduleht
Highlandi maakond

**Highlandi maakond** (*Highland County*) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°18' N, 83°60' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Hillsboro.

Maakonna pindala on 1445 km&sup2;, millest 12 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 43 589. 2000. aastal oli elanikke 40 875.

## Naabermaakonnad

* Fayette'i maakond (põhjas)
* Rossi maakond (kirdes)
* Pike'i maakond (idas)
* Adamsi maakond (kagus)
* Browni maakond (edelas)
* Clintoni maakond (loodes)

## Ajalugu

Highlandi maakond moodustati 1. mail 1805 Adamsi, Clermonti ja Rossi maakonna osadest. Maakond on saanud nime künkliku pinnamoe järgi.

## Välislingid

* Highlandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Highlandi maakond (Virginia)

**Highlandi maakond** (*Highland County*) on maakond USA-s Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°35' N, 79°56' W.

Maakonna halduskeskus on Monterey.

Maakonna pindala on 1077&nbsp;km². Veekogusid ei ole.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2321. Aastal 2000 oli elanike arv 2536.

Highlandi maakond on väiksema elanike arvuga maakond Virginias.

## Naabermaakonnad

* Pendletoni maakond (põhjas)
* Augusta maakond (kagus)
* Bathi maakond (edelas)
* Pocahontase maakond (läänes)

## Ajalugu

Highlandi maakond moodustati 1847. aastal Bathi ja Pendletoni maakonna osadest. Maakond on saanud nime oma kõrge pinnamoe järgi.

## Kaitsealad

* George Washingtoni metsakaitseala (osa)

## Välislingid

* Highlandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Lucase maakond

**Lucase maakond** (*Lucas County*) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°68' N, 83°50' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Toledo.

Maakonna pindala on 1543 km&sup2;, millest 660 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 441 815. 2000. aastal oli elanikke 455 054.

## Naabermaakonnad

* Monroe' maakond (põhjas)
* Ottawa maakond (kagus)
* Woodi maakond (lõunas)
* Henry maakond (edelas)
* Fultoni maakond (läänes)
* Lenawee maakond (loodes)

## Ajalugu

Lucase maakond moodustati 20. juunil 1835 Henry, Sandusky ja Woodi maakonna osadest. Maakond on saanud nime Ohio kuberneri Robert Lucase järgi.

## Kaitsealad
* Cedar Point National Wildlife Refuge
* Ottawa National Wildlife Refuge (osa)
* West Sister Island National Wildlife Refuge
 
## Välislingid
* Lucase maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Lucase maakond (Iowa)

**Lucase maakond** (*Lucas County*) on maakond USA-s Iowa osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°01' N, 93°19' W.

Maakonna halduskeskus on Chariton.

Maakonna pindala on 1124 km&sup2;, millest 9 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8898. Aastal 2000 oli elanike arv 9422.

## Naabermaakonnad

* Warreni maakond (loodes)
* Marioni maakond (kirdes)
* Monroe maakond (idas)
* Wayne'i maakond (lõunas)
* Clarke'i maakond (läänes)

## Ajalugu

Lucase maakond moodustati 1846. aastal Monroe' maakonna osast. Maakond on nime saanud Iowa territooriumi kuberneri Robert Lucase järgi.
Püloon (lennundus)

**Püloon** on selline konstruktsioonielement, mis võimaldab vähendada lennuaparaadi aerodünaamilist kogutakistust ning aitab säilitada tiiva tõstejõudu. Pülooni abil kinnituvad lennuki, helikopteri vms kere või tiiva kinnituspunktide külge mootorite gondlid ja välised koormad, näiteks lisakütusepaagid, pommid, raketid, relva- (automaatkahuri, juhitamatute rakettide, kobarpommide, napalmi), elektroonika- või optikaseadmete konteinerid; ühtlasi võimaldab see hoida välised koormad eemal lennuki juhtpindadest ning asetada konteinerid lennuki raskuskeskme suhtes soodsalt.

Välise koorma (lisakütusepaagi, raketi vms) äratõukamiseks on püloonid varustatud mehaanilise või pürotehnilise päästikmehhanismiga.

## Välislingid
*Püloonid nende külge kinnitatud mitmesuguste väliste koormatega lennuki tiiva all (selgitav foto)
Püloon (arhitektuur)

**Püloon** on arhitektuuris mõiste, mis tähistab monumentaalset posti või torni millegi sissepääsu markeerijana ja lähtub sõna kunagisest tähendusest väravaehitisena. Levis arhitektuuris hilisbarokis ja klassitsismis, kuid pülooni motiivi on kasutatud ka uuemal ajal. Püloonid võivad asetseda kahel pool pargi, õue, ülikoolilinnaku vm sissekäiku, kuid ka flankeerida näiteks mälestustahvlit või mälestusmärki.

## Pildid

Corvey Tor.png|Baroksed püloonid Corvey kloostri väravas
Pylone Bandhauer.jpg|Klassitsistlikud püloonid Roßlau kalmistu väravas
Main entrance to the Architectural and Cultural Complex in Niasvizh.jpg|Niasviži lossi pargi sissekäik
Kaed.jpg|Maarjamäe memoriaali dolomiitpüloonid, mille jalamil põles Nõukogude võimu ajal igavene tuli


## Viited

## Välislingid
[Püloonid-mälestusmärgid Wikimedia commonsis](https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Pylons_(monuments))
Julija Kantor

**Julia Kantor** (vene keeles *Юлия Зораховна Кантор*; sündinud 2. augustil 1972 Leningradis) on Venemaa ajaloolane ja publitsist. Ta uurib peamiselt Suurt Isamaasõda ja Teise maailmasõja eelset perioodi.

Julia Kantor õppis aastatel 1990–1995 A. I. Herzeni nimelises Leningradi Riiklikus Pedagoogilises Instituudis, mille lõpetas 1995. aastal. 2012. aasta seisuga on Kantor Herzeni nimelise Venemaa Riikliku Pedagoogilise Ülikooli üldajaloo kateedri professor. Ta on Ermitaaži direktori nõunik ja juhtiv teaduslik töötaja.

2011. aastal ilmus Kantori sulest ulatuslik uurimus "Прибалтика: Война без правил (1939-1945)" (*Baltikum: reegliteta sõda 1939-1945*), mis käsitleb Baltimaade saatust Teises maailmasõjas.

## Teoseid
* 2005. *[http://militera.lib.ru/bio/kantor_yz01/index.html Война и мир Михаила Тухачевского]*. Москва: Издательский дом «Огонек»; «Время». (ISBN 5-89947-007-0)
* 2009. *Заклятая дружба: Секретное сотрудничество СССР и Германии в 1920—1930-е годы*. Санкт-Петербург: Издательство «Питер».
* 2011. *Прибалтика: Война без правил (1939-1945)*. Издательство: Журнал "Звезда". (ISBN 978-5-7439-0158-6)

## Viited

## Välislingid
* Julia Kantori artiklid ajalehes «Московские нововсти».
* Julia Kantor räägib RTVi otsestuudios oma raamatust "Прибалтика: Война без правил (1939-1945)".
Arvīds Pelše

**Arvīds Pelše** (venepäraselt **Arvid Janovitš Pelše** (Арвид Янович Пельше); 7. veebruar 1899 Iecava vald, Kuramaa kubermang – 29. mai 1983 Moskva) oli läti päritolu Nõukogude Liidu ja Läti NSV kommunistliku partei ja riigitegelane ning parteiajaloolane. 

## Õppejõu- ja teaduskarjäär
Pelše lõpetas 1931. aastal Moskvas punase professuuri instituudi ajaloo erialal, seejärel õppis sealsamas aspirantuuris (1931–1933). Õppimise kõrvalt töötas partei ajaloo õppejõuna NKVD koolis (1929–1932). Õppejõuametis tegutses Pelše Moskvas ka aastail 1937–1940. 

Arvīds Pelšelt ilmus uurimusi NLKP ajaloo, parteilise organisatsioonilise ehituse, Läti revolutsioonilise liikumise ajaloo ja sotsialistliku ülesehitustöö alalt ning võitlusest kodanlike natsionalistidega.

1946. aastal asutati Läti NSV Teaduste Akadeemia. Arvīds Pelše nimetati akadeemia korrespondentliikmeks.

## Parteiline karjäär
*Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär agitatsiooni ja propaganda alal (1941–1959)
*Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär (1959–1966)
*NLKP Keskkomitee juures asuva Parteikontrollikomitee esimees (1966–1983)
*NLKP Keskkomitee Poliitbüroo liige (1966–1983) 
*Maeti Punasele väljakule – urn tema tuhaga müüriti Kremli seina.

## Huvitavaid fakte
*12. aprillil 1961, pärast Juri Gagarini orbitaallendu, tegi Läti Kommunistliku Partei juht Pelše ettepaneku nimetada Riia linn ümber Gagariniks. Ettepanek lükati tagasi.

*Aastatel 1983–1989 kandis Riia Polütehniline Instituut Arvīds Pelše nime. Perestroika käigus nõudsid üliõpilased selle nime eemaldamist instituudi nimest ja meeleavalduse käigus 1988. aastal rebiti instituudi peahoone seinalt Pelšele pühendatud memoriaaltahvel, mis seejärel visati Kivisillalt (*Akmens tilts*) Daugava jõkke.

*Tänini kannab Arvīds Pelše nime tänav Volgogradis.

## Tunnustus
*Arvīds Pelše oli kahekordne sotsialistliku töö kangelane (1969, 1979) ja seitsme Lenini ordeni kavaler.

## Viited
Liigujoomine

**Liigujoomine** ehk **liigud** on vana üleeuroopaline talurahva komme, mis tähendas mingi äritehingu või lepingu kinnitamise või mõne töö valmis saamise puhul alkohoolsete jookide joomist. 

## Vaata ka
*sarikaliigud

## Viited
Sergei Volkov

**Sergei Volkov** (vene keeles **Волков, Сергей Александрович**; sündinud 21. mail 1952 Joškar-Olas) on endine Nõukogude Liidu sõjaväelane ja endine Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige.

Ta on lõpetanud Mari Pedagoogilise Instituudi, aastal 1978 Kiievi Kõrgema Mereväekooli ja aastal 1990 V. I. Lenini nimelise Sõjalis-Poliitilise Akadeemia.

Ta teenis aastast 1974 NSV Liidu sõjalaevastikus. Aastal 1990 oli tema auastmeks 3. järgu kapten. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles selle väliskomisjoni liige. 11. märtsist 1992 lõpetati tema kui võõrriigi sõjaväelase saadikuvolitused (Koos Zijautdin Abdurahmanovi, Goderdzi Ahaladze ja Jevgeni Kotšegaroviga).

## Kirjandus
* "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992

## Välislingid
*Foto
Avo Tölpt

**Avo Tölpt** (vaimuliku nimega **Aabraham Tölpt**, sündinud 14. novembril 1965 Tallinnas) on eesti ettevõtja, õigeusu vaimulik ja karatekohtunik. 

## Haridus
* 1985 Tallinna Merekool
* 1998 ärijuhtimine, Tartu Ülikooli avatud ülikool

## Ettevõtlus
2013. aasta seisuga on Avo Tölpt Airest AS vastutav juht, Tensiotrace OÜ ja Hipobaby OÜ juhatuse liige.

## Religioon

21. juulil 2009 pühitseti Avo Tölpt Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku diakoniks, aastatel 2009–2011 teenis ta diakonina Haapsalu Maria-Magdaleena kogudust.

16. aprillil 2011 pühitseti ta preestriks ja määrati teenima Kõrgessaare Kristuse Sündimise kogudust; ühtlasi teenib ta teise preestrina Haapsalu Maria-Magdaleena kogudust ja Uue-Virtsu Kristuse Sündimise kogudust, samuti oli abipreestriks Reomäe Püha Eelkäija Skiitas.

Ta on kuulunud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku juhtorganitesse, olles aastatel 2004–2010 kirikuvalitsuse liige ja alates 2010. aastast kiriku revisjonikomisjoni liige.

## Harrastused
Avo Tölpt on Herik Tölpti vend, kellega koos taasasutas 1989. aastal karateklubi Nüke (praeguse nimega Nüke Karatekool).

Harrastanud karatet aastast 1980 treener Mart Rosmanni juhendamisel. Karate kohtunikuna tegutsenud aastast 1989. Alates 2008 harrastanud ja osalenud mitmetel krossiratta maratonidel.

Aastast 2002 Euroopa Karateföderatsiooni (EKF) küljekohtuniku A-kategooria, 2006 EKF-i matikohtuniku A-kategooria ja Maailma Karateföderatsiooni (WKF) küljekohtuniku A-kategooria. Osalenud kohtunikuna 8 korda täiskasvanute EM-il, 7 korda kadettide ja juunioride EM-il ning 3 korda MM-il. Alates 2002 korraldanud kohtunike täiendusõpet.

Aastast 1999 Eesti Karate Föderatsiooni juhatuse liige, 2001 Karateföderatsiooni kohtunikekogu juhatuse liige, 2003 Eesti Shotokan Karate Föderatsiooni president ja alates 2008 Eesti Shotokan Karate Föderatsiooni esimees.

## Välislingid
* http://www.aripaev.ee/uudised/2015/03/03/lennuk-kui-hea-investeering
* http://www.ap3.ee/article/2013/7/15/airest-touseb-jalgele
* http://www.eoc.ee/vaimulik/tolpt-aabraham-avo/
*
Helgi Viirelaid

**Helgi Viirelaid** (aastani 1958 **Helgi Laanemäe**; 27. juuli 1935 Tallinn – 23. august 2017) oli eesti pedagoog ja koolijuht ning poliitik, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige.

Ta lõpetas aastal 1954 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1959 Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Ta töötas aastatel 1958–1963 Kohtla-Järve Töölisnoorte Keskkoolis bioloogia-, geograafia- ja keemiaõpetajana ning aastatel 1963–1971 õppealajuhatajana. 

Ta oli aastatel 1969–1990 NLKP liige. 

Aastatel 1971–1983 töötas ta Kohtla-Järve 1. Keskkoolis õppealajuhatajana ja aastatel 1983–1990 direktorina. Aastatel 1992–1995 töötas ta Kohtla-Järve linnavalitsuse haridusnõunikuna. 

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige; 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti Iseseisvuse taastamise poolt. Lisaks oli ta Eesti Kongressi saadik.

Ta kandideeris ka 1992. aasta Riigikogu valimistel (valimisliidu Rahvarinne ridades), kuid ta ei osutunud valituks. Samuti kandideeris ta 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kohtla-Järvel (valimisliidus Koostöö), kuid ei osutunud valituks.

Helgi Viirelaid suri 23. augustil 2017 ja ta maeti 2. septembril 2017 Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline õpetaja
*2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
*"Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1992
*Ülle Lätte. "Minu elu on olnud huvitav". Vali Uudised, 17. veebruar 2006. Lk 5

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Nüke Karatekool

**Nüke Karatekool** on Eesti karateklubi, kus õpetatakse shotokan karate-do-d. Klubi asutati 1978. aastal Tallinnas. 1984. aastal keelati Eestis karatetreeningud ning klubi loodi uuesti 1989. aastal.

Nüke asutaja ja peainstruktor Herik Tölpt on mitmekordne Eesti meister ja paljude rahvusvaheliste turniiride auhinnavõitja. Klubi kaasasutaja on tema vend Avo Tölpt.

Treeningud toimuvad Vanalinna Hariduskolleegiumi võimlas ja Kadrioru Saksa Gümnaasiumi Kivimurru tänava võimlas.

## Viited

## Välislingid
*Nüke Karatekooli koduleht
*Eesti Karate Föderatsiooni koduleht
*Nüke plakat uute liikmete vastuvõtuks, 2002
Herik Tölpt

**Herik Tölpt** (sündinud 17. detsembril 1966 Tallinnas) on eesti karateka ja Eesti karatekoondise treener. 

Koos vend Avo Tölptiga asutas ta 1989. aastal karateklubi Nüke, praeguse Nüke Karatekooli.

## Saavutused karates
* 1990 – Tallinna rahvusvahelise turniiri I koht (kaalukategoorias kuni 70 kg)
* 1991 – Prantsusmaa rahvusvahelise turniiri (Wasquehal Cup) II koht (kaalukategoorias kuni 68 kg)
* 1992 – Soome lahtiste meistrivõistluste II koht (kaalukategoorias kuni 68 kg)
* 1989, 1990, 1992 ja 1993 – Eesti meister (kaalukategoorias kuni 70 kg)
* 1989–1994 – Eesti karatekoondise liige
* 1983 – Eesti parim juunior
* 1991 ja 1992 – Eesti parim treener

## Nüke Karatekool

Herik Tölpt on Nüke Karatekooli peainstruktor (vanemtreener VI tase) ja mitmekordne Eesti meister karates, kes on võitnud auhindu paljudel rahvusvahelistel karateturniiridel. Herik Tölpt on Eesti Karate Föderatsiooni (EKF) treenerite nõukogu liige, Eesti karatekoondise treener ja Eesti Shotokan Karate Föderatsiooni peatreener.

Herik Tölpt hakkas karatet harrastama 1980. aastal treener Mart-Rein Rosmanni juhendamisel.

## Õpilasi
Tanel Pärss, Ivo Kolk, Ave Karp, Marek Lindmaa, Matthias Jaaksoo, Kati Lilium, Erko Tölpt.

## Viited
Erich Udras

**Erich Udras** (sündinud 14. novembril 1939) on eesti mustkunstnik.

Ta on üks Eesti staažikamaid mustkunstnikke.

Ta on Eesti mustkunstnike liidu president.

Udras kuulub aastast 2008 Eesti Keskerakonda. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuste volikogude valimistel Mustamäe linnaosas, sai 14 häält ning ei osutunud valituks.

## Viited
Uno Ugandi

**Uno Ugandi** (kuni 4. jaanuarini 1936 **Uno Jürgenson**; 22. juuni 1931 Tallinn – 18. mai 2020) oli eesti kirurg ja poliitik.

Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna Kehakultuuri Tehnikumi, 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ja 1962. aastal arstiteaduskonna raviosakonna.

Ta töötas aastatel 1962–1968 Saaremaal kirurgina, aastatel 1968–1977 oli ta Rapla rajooni keskhaigla kirurg (aastast 1973 osakonnajuhataja). Aastatel 1977–1990 oli ta Paide rajooni keskhaigla kirurgiaosakonna juhataja.

## Tegevus NLKP-s
*1977–1989 NLKP liige

## Poliitiline tegevus
Ta oli Järvamaa Rahvarinde asutajaid ja aastatel 1988–1990 Järvamaa Rahvarinde eestseisuse juhataja, samuti on ta olnud Rahvarinde volikogu liige. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, ta oli sotsiaalkomisjoni aseesimees ja ta kuulus keskfraktsiooni; 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Lisaks oli ta Eesti Kongressi saadik.

18. septembrist 1991 oli ta Keskerakonna liige. 

1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Riigikogusse (Valimisliit Rahvarinde nimekirjas 8. ringkonnas (Järvamaal ja Lääne-Virumaal)), kuid ta ei osutunud valituks.

## Liikmesus
Ta on olnud Eesti Arstide Liidu volikogu liige ja revisjonikomisjoni esimees. 

## Tunnustus
*2002 – Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk

## Kirjandus
*Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1992

## Välislingid
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Kurekellukas

**Kurekellukas** (*Campanula rapunculoides*) on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Kurekellukas on Eestis sage. Ta kasvab tihti asulates, teeservades, leht- ja segametsades.

## Välislingid
*
Nõgeselehine kellukas

**Nõgeselehine kellukas** (*Campanula trachelium*) on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Kurekellukas kasvab Eestis hajusalt. Ta kasvab eriti lehtmetsades.

## Välislingid
*
Sabine Lisicki

**Sabine Katharina Lisicki** (sündinud 22. septembril 1989 Troisdorfis) on Saksamaa tennisist. 

Sabine alustas profitennisisti karjääri 2006. aastal. Ta elab Bradentonis USAs. Tema treenerid on Kim Clijstersi endine treener Wim Fissette ja Richard Lisicki.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
*WTA profiil
Andres Jaaksoo

**Andres Jaaksoo** (12. mai 1945 Väike-Kareda küla, Koigi vald, Järvamaa – 4. mai 2021) oli eesti tõlkija, kirjastaja, lastekirjandusloolane ja polüglott. 

Ta õppis aastatel 1952–1959 Koigi 7-klassilises koolis, 1959–1963 Paide Keskkoolis ning eesti filoloogiat Tartu Riiklikus Ülikoolis 1963–1965. 

Ta rajas 1959 veel kooliõpilasena koolidevahelise õpilasajakirja Noorte Looming, mille väljaandmise pärast oli Paide keskkoolist ajutiselt kõrvaldatud ning TRÜ-st eksmatrikuleeritud. 

Jaaksoo töötas 1978. aastal UNESCO stipendiaadina Müncheni Rahvusvahelises Noorsooraamatukogus (uurimus "Sünd ja surm lastekirjanduses") ja 1979. aastal UNESCO peakorteris Pariisis (uurimus "Seks ja vägivald noorsookirjanduses").

Ta oli aastatel 1969–1973 ajakirjade Pioneer ja Täheke ühistoimetuses nooremtoimetaja, 1973–1980 ja 1989–1991 kirjastuses Eesti Raamat laste- ja noorsookirjanduse toimetuse juhataja, 1980–1989 samas tõlkelastekirjanduse toimetuse juhataja, 1991–1994 kirjastuse Tiritamm direktor, 1994–1997 Eesti Lasteraamatukogu osakonnajuhataja, 1998–1999 Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse tegevdirektor , seejärel aastast 1997 oli ta tegev kirjastuses Steamark; 1999–2001 oli Jaaksoo ajakirja Bookbird Balti regiooni uudiste toimetaja. 

1993–2001 oli ta Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu (IBBY) Eesti sektsiooni president. 

Ta on olnud Hans Christian Anderseni auhinna määramise žürii liige (seni ainsa eestlasena) 1992. ja 1996. aastal.

## Looming
Lastekirjanduslik debüüt 1964 ajakirjas Täheke, tõlkedebüüt Eesti Raadios 24. mail 1965 (Mihhail Šolohhovi "Varss"). 

Kirjastuses Eesti Raamat töötades algatas ta maailma muinasjuttude sarja "Saja rahva lood" (1973–1991). Ta ise tõlkis selle sarja jaoks armeenia (1973), jukagiiri (1978), kasahhi (1975) ja osseedi (1976) muinasjutte.

Ta on 14-köitelise "Eesti lastekirjanduse antoloogia" (ilmunud 1997–2004) koostaja. 

Ta on rokkooperi "Põhjaneitsi" libreto kaasautor (koos Leelo Tunglaga).

## Keelteoskus
Ülikooli ajal võttis eesmärgiks õppida selgeks kõik Kaukaasia keeled ja tegi selle teoks. Kokku oskas ta vähemal või suuremal määral 30–37 keelt.

Hoolimata Nõukogude ajast oli keelteoskusest igal sammul kasu. Nii näiteks on ta nooruses mänginud Venemaal 17 mängufilmis pisiosi ja töötanud Moskvas NSV Liidu Ülemnõukogu tõlgina. Hiljem aga tõlkinud näiteks gruusia, kirgiisi, kasahhi, moldova, balkaari, avaari, osseedi, bulgaaria, valgevene ja 10 raamatut armeenia keelest.

## Tunnustus
* 1973 NSV Liidu Kultuuriministeeriumi tõlkepreemia
* 1982 Eesti NSV Ajakirjanike Liidu aastapreemia
* 1972 ELKNÜ preemia
* 1972 Valgevene NSV Ametiühingute Nõukogu aukiri 
* 1985 Armeenia NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
* 1986 orden Austuse märk

## Viited

## Muud allikad
* Tallinna Televisiooni saade "Inimese mõõde" (2016) Andres Jaaksoost. Saatejuht Jaak Urmet. Video YouTube'is

## Kirjandus
* Eesti kirjanike leksikon. Koostajad Oskar Kruus ja Heino Puhvel. Lk 132–133.
* Eesti entsüklopeedia. 14. köide, Tallinn 2000. Lk 104–105.

## Välislingid
* Suri lastekirjanduse tõlkija ja toimetaja Andres Jaaksoo
Richard Schiff

**Richard Schiff** (sündinud 27. mail 1955) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

2000. aastal võitis ta Primetime Emmy auhinna Toby Ziegleri rolli eest sarjas "Presidendi meeskond".

## Välislingid

*
Urmas Piigert

**Urmas Piigert** (sündinud 5. aprillil 1978 Türil) on Eesti kaitseliitlane ja noortejuht, vanemseersant. 

1998.–1999. aastal oli ajateenija Suurtükiväegrupis, 1999–2001 tegevteenistuses Kaitseväe Keskladudes ja 2001–2004 Kaitseliidu Järva malevas. 

2004. aastast töötab Järva maleva noorteinstruktorina. 2006–2007 oli ta Noorte Kotkaste peavanema kohusetäitja.

2009–2012 oli ta Türi Vallavolikogu turvalisuse komisjoni liige, 2012. kuni 2015 oli Türi Vallavolikogu majandus- ja turvalisuskomisjoni liige

2017 kuni 2021 oli ta Türi Vallavolikogu majandus- ja turvalisuskomisjoni liige.

1. aprillist 2018 kuni  31. detsembrini 2022 oli ta Kaitseliidu Türi üksikkompanii pealik.

Urmas Piigert oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige 2009–2016.

## Tunnustus
* 2002 Noorte Kotkaste teenetekiri
* 2003 Noorte Kotkaste teenetemärk
* 2004 Kaitseliidu Järva maleva rinnamärk
* 2004 Noorte Kotkaste Lembitu rist
* 2007 Kaitseliidu teenetemedali III klass
* 2010 Kaitseliidu teenetemedali II klass
* 2011 Järvamaa teenetemärk
* 2013 Kodutütarde Järva ringkonna teenetemärk
* 2016 Kaitseliidu Valgeristi III klass
*2017 Õhutõrjepataljoni münt
* 2017 Türi valla kuldne aumärk
*2019 Kaitseliidu Türi üksikkompanii teenetemärk
*2019 Kaitseliidu teenetemedali I klass
*2019 Kaitseministeeriumi Hõberinnamärk
Juu Jääb

**"Juu Jääb"** on Muhus alates 1997. aastast korraldatav tulevikumuusikafestival. 

Festivali peakorraldaja on Villu Veski.

## Välislingid
*Festivali veebileht
Pávlos Karrér

**Pávlos Karrér** (kreeka keeles Παύλος Καρρέρ; 12. mai 1829 Zákynthos – 7. juuni 1896 Zákynthos) oli kreeka helilooja. 

Tänu Kreeka-teemalistele ooperitele "Márkos Bótsaris" (1857) ja "Kyrá Frosýni" (1869) on teda kõrvuti Spyrídon Xýndasega nimetatud algupärase kreeka ooperi loojaks.
Ain Tähiste

**Ain Tähiste** (sündinud 17. oktoobril 1960 Suuremõisas) on Eesti jurist ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1979 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1984 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta töötas aastatel 1984–1985 Hiiumaa Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitees instruktorina, aastatel 1985–1989 oli ta ajalehe Nõukogude Hiiumaa kultuuriosakonna juhataja ja aastatel 1989–1990 ühingu Hiiukoda esimehena.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles keskkonnakaitsekomisjoni sekretär ja saadikueetika komisjoni liige. Ta oli veel Eesti Muinsuskaitse Seltsi volikogu liige, Rahvarinde Hiiumaa volikogu ja Hiiu maakonna Eesti kodanike komitee liige ja Eesti Kongressi saadik. Ain Tähiste on joonistanud ka karikatuure, peamiselt "Hiiu Lehte".

## Tunnustus
*2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
*2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Kirjandus
*Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1992

## Välislingid
* Karikatuur. Aknaklaas , HKM _ 3570 K 326, Hiiumaa Muuseumid SA
Eemu tuulik

**Eemu tuulik** on pukktuulik Muhu saarel Linnuse külas. Tuulik on kohandatud muuseumiks, külastajatele avati see 1980. aastal. 

Eemu talu juures oleva tuuliku ehitas omaaegsele tuulikuasemele uuesti üles Jüri Ling. 

## Viited

## Välislingid
* Eemu tuulikust turismiinfo lehel
Paul Karrer

**Paul Karrer** (21. aprill 1889 Moskva – 18. juuni 1971 Zürich) oli Šveitsi orgaaniline keemik. 1937. aastal sai ta koos Walter Norman Haworthiga Nobeli keemiaauhinna karotenoidide, flaviinide, A-vitamiini ja B<sub>2</sub>-vitamiiniga seotud uurimistöö eest.

Ta õppis Zürichi Ülikoolis keemiat. 1911. aastal kaitses ta filosoofiadoktori väitekirja. 1912. aastal töötas ta koos Paul Ehrlichiga Maini-äärses Frankfurdis Georg Speyer Hausis keemikuna. 1919. aastal anti talle keemiaprofessori kutse ja temast sai Keemiainstituudi direktor.

## Uurimistöö
Tema kõige tänuväärsemaks tööks peetakse taimsete pigmentide uurimist. Ta selgitas ja pakkus välja karoteenide keemilise struktuuri ning lisas, et osa karotenoide muudetakse organismide sees A-vitamiiniks. 
1930. aastatel formuleeris ta esimesena A-vitamiini eelvitamiini – beetakaroteeni valemi. 
Hiljem kinnitas Karrer Albert Imre Szent-Györgyi avastatud C-vitamiini struktuuri. Veel sünteesis ta B2-vitamiini ja E-vitamiini. Tema flaviinidega seotud uurimine tuvastas, et algul B2-vitamiiniks peetud laktoflaviin on üksnes osa B2-vitamiini kompleksist.

Lisaks uuris ta selliste orgaaniliste biomolekulide nagu aminohapete, mitmete alkoloidide, letsitiinide, antotsüaniidide jpt keemilist struktuuri. 

### Panus orgaanilise keemia arengusse

**Paul Karreri sünteesitud [[vitamiinid]] (osaline)**

## Teosed
*1927 – orgaanilise keemia õpik "Lehrbuch der Organischen Chemie"
*1950 – koos Ernst Juckeriga "Karotenoidid" (ingl k *Carotenoids*), Elsevier Publishing Company http://archive.org/stream/carotenoids00karr#page/n7/mode/2up.

## Tunnustus
*1947 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Mälestuse jäädvustamine
*Paul Karreri järgi on nimetatud Kuu kraater Karrer.

## Viited
Juhan Telgmaa

**Juhan Telgmaa** (sündinud 3. jaanuaril 1946 Juurus) on Eesti põllumajandustegelane, poliitik, looduskaitse poliitika edendaja Eestis ja Euroopas.  

## Haridus ja täiendamine

* Juhan Telgmaa lõpetas 1964. aastal Kehra Keskkooli  
* 1969. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise erialal
* 1970–1972 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia vanemteadur

Täiendkursused USA-s Delaware'is (parlamentaarne demokraatia), Edinburghi suveülikoolis (sotsiaalajalugu ja inglise keel), Stockholmis, Reykjavikis ja Gråstenis Taanis (kohalikud omavalitsused erinevates ühiskonnamudelites), palju seminare Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee (ENPA) raames.

## Töökohad

* 1969–1970 teenis aega Nõukogude armees
* 1972–1975 Kuremaa sovhoostehnikumi peainsener 
* 1975-1976 direktori asetäitja tootmise alal
* 1976–1990 Torma sovhoosi direktor
* 1990–1990 Jõgeva Maakonna volikogu esimees
* 1999–2013 Eesti Looduskaitse Seltsi (ELKS) esimees

Aastatel 1999–2018 oli Telgmaa ELKS juhatuse liige ja kuni 2020 ELKS nõunik. Juhan Telgmaa on Eesti Looduskaitse Seltsi auliige. 

Telgmaa algatusel moodustati 9. jaanuaril 2001 Eesti Rooma Klubi (ERK), mis saavutas tunnustuse Rooma Klubi rahvusliku ühendusena. Seejärel hoidis 21 aasta vältel tehniliselt ja sisuliselt üleval ERK toimimise. 

Aastatel 2002–2019 oli ta Euroopa Keskkonnabüroo (EEB) juhatuse liige.

## Poliitika
1969–1990 oli Telgmaa NLKP liige, 1995–1999 Eesti Maaliidu aseesimees ja pärast erakondade liitumist Eestimaa Rahvaliidu liige. Aastast 2000 on ta parteitu.  

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, 1991. aastast maaelukomisjoni esimees.  

20. augustil 1991 polnud teda Eesti iseseisvuse taastamise poolt hääletanute hulgas, sest viibis Ülemnõukogu poolt lähetatuna Iirimaal ENPA Põllumajanduskomitee koosolekul.  

1990–1992 ja 1995–1999 oli ta Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee (ENPA) Eesti parlamendi esindaja. 

1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Juhan Telgmaa valimisliidu Kindel Kodu nimekirjas ja sai 1485 häält, ei osutunud valituks. 

1995. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Telgmaa valimisliidu Koonderakond ja Maarahva Ühendus nimekirjas ja sai 3783 häält, sai valituks ja 1995–1999 oli Juhan Telgmaa VIII Riigikogu liige.  

1999. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Eesti Maaliidu liikmena Koonderakonna nimekirjas ja sai 312 häält, ei osutunud valituks. 

## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited
Suureõiene kellukas

**Suureõiene kellukas** (*Campanula persicifolia*) ehk kurekatel on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Suureõiene kellukas kasvab Eestis sageli.

## Välislingid
*
Tulp (täpsustus)

**Tulp** tähendab mitut asja:
***[[Tulp]]** on liilialiste hulka kuuluv sibullillede perekond (*Tulipa*)
***[[Tulp (post)|Tulp]]** on maasse kinnitatud tugev püstine post
***Tulp** on kohakuti üksteise alla paigutatud numbrite, sõnade vms rida
*"**[[2S4 Tulp|Tulp]]**" on Nõukogude Liidus valmistatud liikurmiinipilduja
***[[Tulp (perekonnanimi)|Tulp]]** on perekonnanimi

## Vaata ka
*Tulpdiagramm
*Veerg
Chang'an

**Chang'an** (*Cháng'ān*; lihtsustatud hiina kirjas 长安; traditsioonilises hiina kirjas 長安) oli rohkem kui kümne dünastia vältel muistse Hiina pealinn. Tänapäeval asub Changani asukohal Xi'ani linn.

Vanahiina keeles tähendab Chang'an kestvat rahu. Xini dünastia ajal oli linna nimi lühikest aega samahäälduslik Changan tähendusega 'muutumatu rahu' (*Cháng'ān*; 常安), mis saavutati esimese märgi 長/长 'pikk, kestev' asendamisega samahääldusliku märgiga 常 cháng 'muutumatu, pidev'. Pärast Xini dünastia kukutamist 23. aastal taastati vana nimi. Mingi dünastia ajal sai linna uueks, tänapäevani kasutatavaks nimeks Xi'an (西安; *Xī'ān*), mis tähendab lääne rahu.
Eesti Piiritusetööstuse Muuseum

**Eesti Piiritusetööstuse Muuseum** on aastal 1971 asutatud muuseum, mis asub Tapa vallas Moe asulas.

Muuseum paikneb Moe mõisale kuulunud 18. sajandil ehitatud viinaköögis.

Muuseumis on ülevaade Eesti piirituse- ja viinatööstuse arengust 500 aasta jooksul.

## Viited

## Välislingid
* Moe piiritusetehase muuseum ja külastuskeskus
Raudtee- ja Sidemuuseum

**Raudtee- ja Sidemuuseum** on aastal 1979 asutatud muuseum Haapsalus, üks kuuest SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid juurde kuuluvast muuseumist (varem Läänemaa Muuseumide filiaal).

Muuseumis on ekspositsioon Eesti side ajaloost. Eksponeeritud on telefoni, telegraafi, televisiooni, raadioside ja postisidega seonduvat. Muuseumis on võimalik tutvuda sajanditaguse postkontori tööga, uudistada töötavat kommutaatorit ja näha perfolindi kasutamist infovahetuses. Näitusel on väljas ka raadioaparaate ja televiisoreid ringlevi algaegadest Eestis.

## Viited

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
* http://www.puhkaeestis.ee/et/sidemuuseum-haapsalus
* http://viki.filateelia.ee/index.php?title=Sidemuuseum
* http://www.postimees.ee/1891127/haapsalus-avatakse-sidemuuseum
Rakvere–Kunda raudteelõik

**Rakvere–Kunda raudteelõik** on pea 20 kilomeetri pikkune (18,7 km) laiarööpmeline tööstusraudtee, mis avati 26. novembril 1896.

## Ajalugu
Raudteelõik rajati, et teenindada 1870. aastal loodud Kunda tsemenditehast.

Eesti esimesel iseseisvusperioodil ja ka 1950. aastatel sõitsid Rakvere ja Kunda vahel regulaarsed reisirongid. 

Koos haruteedega on raudtee kogupikkus tänaseks 37 km ja see kuulub ettevõttele AS Kunda Trans, kellele Eesti Erastamisagentuur müüs raudtee 1998. aasta lõpul.

2019. aasta suvel kerkis meedias esile idee müüa teelõik AS Eesti Raudteele ning taastada Rakvere–Kunda vaheline reisirongiliiklus. Samuti on jäänud üksnes idee tasandile raudtee pikendamine kuni Kunda sadamani.

2020. aasta kevadel jäi raudtee seisma seoses peamise kliendi AS Kunda Nordic Tsemendi klinkritootmise lõpetamisega. AS Kunda Transi läbirääkimised müüa raudtee tagasi Eesti riigile on siiani läbi kukkunud. Raudteed käitav ettevõte koondas sellega seoses üle 20 töötaja, kuid teatas, et kasutuseta raudteed üles võtma ei hakata.  

## Raudteejaamad

* Rakvere raudteejaam,
** Ubja raudteepeatus (3,7 km ) – endisest peatusest hargneb raudteeharu Ubja põlevkivikarjääri.
* Aru raudteejaam (8,7 km),
* Kunda raudteejaam.

## Viited

## Välislingid
* "Kuidas Rakwere-Kunda raudteel sõidetakse"; Postimees (1886-1944), nr. 303, 8. november 1925 (DIGAR)
* "Tehase raudtee"; Punane Täht : EKP Rakvere Rajoonikomitee ja Rakvere Rajooni RSN häälekandja, nr. 93, 5. august 1967 (DIGAR)
* "Pisikese Kunda raudtee haare ulatub Kasahstani"; Eesti Päevaleht, nr. 243, 20. oktoober 2004 (DIGAR)
* "Majandus: 100-aastane Kunda raudtee teenib usinalt kasumit"; Virumaa Teataja, 8. detsember 2005
* "Kunda loodab saada reisirongiühenduse Tallinnaga"; ERR, 11. august 2019
* "Tallinn-Kunda-Tallinn rongiühendus on tore idee, aga läbi arutamata"; Ärileht, 15. august 2019
* "Viru-Nigula vald ootab Kunda raudteelõigu säilitamiseks riigi sekkumist"; ERR, 23. oktoober 2020
* YouTube'i video: vedur TEM2 Rakvere ja Kunda vahel
Taylor Wilson

**Taylor Ramon Wilson** (sündinud 7. mail 1994) on USA tuumafüüsika huviline ja teaduse populariseerija.

2008. aastal lõi ta kõigest 14-aastaselt töötava tuumasünteesi tootva masina. 2011. aastal võitis ta aga noorteadlase auhinna enda loodud kiirgusdetektori eest, mis on analoogsetest seadmetest ligi tuhat korda odavam.

Ta on tutvustanud ka sulasoolareaktoreid, kui ohutut ja efektiivset energiatootmise viisi.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Taylor Wilson: Yup, I built a nuclear fusion reactor TED, märts 2012
* Taylor Wilson: My radical plan for small nuclear fission reactors TED, veebruar 2013
Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts

**Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts** (lühend **EAÜS**; varem **Eesti Arstiüliõpilaste Liit**) on arstiteaduse üliõpilaste ühendus, mis loodi 1989–1991. Eesti Arstiteadusüliõpilaste Seltsi nime kannab see 26. jaanuarist 1999.

Seltsis tegutseb üheksa töörühma: rahvatervise, seksuaaltervise, rahu ja inimõiguste, hariduse, kliinilise välisvahetuse, teaduse, spordi ja jätkusuutlikkuse töörühm. EAÜS annab välja ajakirja Curare. Seltsi keskus asub Tartus. 2011. aastal kuulus seltsi umbes 200 üliõpilast.

2011. aastast on EAÜS Eesti Arstide Liidu assotsieerunud liige ning rahvusvahelise arstiteadusüliõpilaste liidu (International Federation of Medical Students' Associations, IFMSA) liige.

## Välislingid
* Eesti Arstiteadusüliõpilaste Seltsi koduleht
* EAÜS-i kanal YouTube'is
* "Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts: mõtle globaalselt, tegutse kohapeal" Eesti Arst 6/2009, lk 450–452
* Helen Lempu, Liisa Kullamaa "Arstiteadusüliõpilaste Selts: usume Eesti meditsiini" Postimees, 7. veebruar 2012
* "Haiglate liit ja arstiteadusüliõpilaste selts sõlmivad koostöölepingu" ERR, 24. aprill 2013
* Gilber Kask "Eesti arstiteadusüliõpilaste selts 20" Universitas Tartuensis, 3. märts 2011
* "Terviseamet ja Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts kummutavad vaktsineerimisalaseid müüte" Terviseamet, 12. märts 2010