open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksandr Popov (ujuja)

**Aleksandr Vladimirovitš Popov** (vene keeles Александр Владимирович Попов; sündinud 16. novembril 1971 Sverdlovsk-45-s) on Venemaa ujuja, neljakordne olümpiavõitja, kuuekordne maailmameister ja 21-kordne Euroopa meister.

Popov võitis nii 50 kui 100 meetri vabaujumise distantsid 1992. aasta olümpiamängudel Barcelonas ja samuti neli aastat hiljem 1996. aasta olümpiamängudel Atlantas. 

Kuu aega pärast Atlantat Popovi pussitati Moskvas, mille käigus ta sai siseelundite (nt neeru ja kopsu) vigastusi. Teda opereeriti ja ta paranes nendest vigastustest kolme kuuga. 1997. aasta Euroopa meistrivõistlustel oli Popov jälle võidukas. 1998. aastal valiti ta ROK-i liikmeks.

2000. aasta olümpiamängudel Sydneys kaotas Popov 100 m vabaujumises olümpiakulla hollandlasele Pieter van den Hoogenbandile.

Ateenas 2004. aasta olümpiamängudel Popov jäi napilt 100 m vabaujumises finaalist välja olles 0,02 sekundiga Ian Thorpest aeglasem ja jäi esimene finaalist välja. Popovi nimel oli 16 aastat Barcelonas ujutud olümpiarekord 50 m vabaujumise ajaga 21,91, millest Pekingis 2008. aasta olümpiamängudel suutis kiiremini ujuda 11 ujujat.  

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992  Barcelonas
**  **olümpiavõitja** 50 vabaujumises (**21,91**)
**  **olümpiavõitja** 100 vabaujumises (**49,02**)
**  hõbemedal 4x100 m vabaujumises (**3.17,06**)
**  hõbemedal 4x100 m kombineeritud ujumises (**3,37,55**)
* 1996  Atlantas
**  **olümpiavõitja** 50 vabaujumises (**22,13**)
**  **olümpiavõitja** 100 m vabaujumises (**48,74**)
**  hõbemedal 4x100 m vabaujumises (**3.17,56**)
**  hõbemedal 4x100 m kombineeritud ujumises (**3,38,56**)
* 2000  Sydneys
**  hõbemedal 100 vabaujumises (**48,69**)

### [[Ujumise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1994  Roomas
**  **maailmameister** 50 vabaujumises (**22,17**)
**  **maailmameister** 100 vabaujumises (**49,12**)
**  hõbemedal 4x100 m vabaujumises (**3.18,12**)
**  hõbemedal 4x100 m kombineeritud ujumises (**3,38,28**)
* 1998  Perthis
**  **maailmameister** 100 vabaujumises (**48,93**)
**  hõbemedal 50 vabaujumises (**22,43**)
**  pronksmedal 4x100 m vabaujumises (**3.18,45**)
* 2003  Barcelonas
**  **maailmameister** 50 vabaujumises (**21,92**)
**  **maailmameister** 100 vabaujumises (**48,42**)
**  **maailmameister** 4x100 m vabaujumises (**3.14,06**)
**  hõbemedal 4x100 m kombineeritud ujumises (**3,34,72 ER**)

### [[Ujumise Euroopa meistrivõistlused |Euroopa meistrivõistlustel]]

## Välislingid

* Aleksandr Popov peoples.ru portaalis vene keeles
* Aleksandr Popov infosport.ru portaalis vene keeles
Armuadramaa

**Armuadramaa** oli kirikuõpetajate leskede või vaeslaste heaks annetatud või määratud maa.

## Vaata ka
*adramaa
Shibuya

**Shibuya** [š'ibuja] on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tōkyōs. Piirneb Setagaya, Shinjuku, Meguro, Nakano, Minato, Shinagawa ja Suginami ringkondadega.

Shibuya on tuntud paljude ööklubide poolest. Sealne Harajuku asum on noorte kogunemispaik ja pannud aluse samanimelisele elustiilile.

Populaarsed ostutänavad on Sentā-gai ja Takeshita-dōri. Omotesandō on tuntud paljude moeäride poolest.

Shibuyas asuvad Tōkyō olümpiastaadion ja NHK saatekeskus. Tuntud hooned on ka Meiji tempel, Shibuya 109 ostukeskus ja Shibuya kõrgeim hoone Cerulean Tower.

Shibuya raudteejaama juures asuv koerakuju Hachikō on populaarne kohtumispaik.

Shibuya liideti Tōkyōga 1932. aastal.

Shibuyas asub Eesti saatkond.


Fail:Shibuya Crossing.jpg|Shibuya ristmik öösel
Fail:Yoyogi Park from Hyatt.jpg|Yoyogi park
Fail:Yoyogi-National-First-Gymnasium-01.jpg|Kenzo Tange projekteeritud spordihall
Fail:SHUTO EXPWY 3.JPG|Maantee nr 3


## Viited

## Välislingid

*Shibuya koduleht
Chongming

**Chongming** (hiina 崇明島 / 崇明岛, *Chóngmíng Dǎo*) on saar Aasias, kuulub Hiina RV-le. Asub Jangtse suudmes. Pindala 1267 km².

Chongming tekkis 618. aastal veetaseme muutuse tõttu ja on aja jooksul kasvanud.

Koos Changxingi ja Hengsha saarega moodustab Shanghai Chongmingi maakonna. Saarel elab umbes 630 000 inimest (2005).

Saare idaotsa on plaanis rajada 2010. aastaks Dongtani ökolinn. Saart hakkab Shanghaiga ühendama tunnel.
Dar es Salaam

**Dar es Salaam** on linn Tansaanias, riigi suurim linn. Moodustab 1. järgu haldusüksuse Dar es Salaami piirkonna, mis koosneb kolmest ringkonnast: Kinondoni põhjas, Ilala keskel ja Temeke lõunas. Asub India ookeani ääres.

Linna nimi tuleb araabia keelest, kus دار السلام‎ *Dār as-Salām* tähendab 'rahu maja'. Selle nime pani linnale Sansibari sultan 1866. aastal, varem kasutati nime *Mzizima*. 1887. aastal rajas linna oma kontori Saksa Ida-Aafrika Kompanii ja Dar es Salaamist sai Saksa Ida-Aafrika kaubandus- ja halduskeskus. 1915. aastal valmis raudtee Kigomasse. 1925. aastal elas linnas 30 000 inimest. Tänapäeval on see üks kiiremini kasvavaid Aafrika linnu. 2005. aastal oli elanike arv 2 698 600.

Dar es Salaam oli Tanganyika ja hiljem Tansaania pealinn 1996. aastani, mil pealinnaks nimetati Dodoma. Paljud valitsusasutused asuvad siiani Dar es Salaamis.

Dar es Salaami ülikool on Tansaania suurim, seal õpib umbes 12 000 üliõpilast.


Dar es Salaam before dusk.jpg
The waterfront of Dar es Salaam.JPG
Saint Joseph's Metropolitan Cathedral Dar es Salaa,.jpg
Dar es Salaam aerial.jpg
Panorama of some streets in Dar es Salaam.jpg |Dar es Salaam


## Viited

## Välislingid

*Dar es Salaami ülikooli koduleht
Peep Lassmann

**Peep Lassmann** (19. märts 1948 Tartu – 27. november 2025) oli eesti pianist ja muusikapedagoog, aastatel 1992–2017 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia rektor.

## Elulugu
Peep Lassmann kasvas üles Tallinnas. Lassmann alustas muusikaõpinguid Tallinna Lastemuusikakoolis, seejärel õppis Tallinna Muusikakeskkoolis professor Heljo Sepa juures, kes jäi tema juhendajaks ka Tallinna Konservatooriumis. Pärast konservatooriumi lõpetamist 1971. aastal täiendas Peep Lassmann end Moskva konservatooriumis pianist Emil Gilelsi juures.

Tööle asus Peep Lassmann Tallinna Konservatooriumi, olles õppejõud, 1987. aastast klaverikateedri juhataja, 1991 aastast professor, 1992–2017 Eesti Muusikaakadeemia rektor, 2017. aastast surmani Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia klaveriprofessor. 

Lassmann suri 27. novembril 2025 puhkusereisil olles ja tema ärasaatmine toimus 6. detsembril Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ning ta sängitati mulda Metsakalmistul.

## Ühiskondlik tegevus
*Eesti Klaveriõpetajate Ühing, juhatuse esimees 1991–2016
*Eesti Muusikanõukogu, president 1995–2017
*Eesti Interpreetide Liit, asutajaliige 1998, esimees 1998–2002
*Rahvusooper Estonia, nõukogu liige 1998–2017
*Euroopa muusikakõrgkoolide liit, juhatuse liige 2000–2006
*Balti Muusikaakadeemiate Ühendus, asepresident 2002–2006
*Vabariigi Presidendi akadeemilise nõukogu liige 2002–2006
*Eesti Ornitoloogiaühing, nõukogu esimees 2003–2007

## Poliitiline tegevus
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Isamaa nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 86 häält ning ei osutunud valituks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas Isamaa nimekirjas, kogus 78 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kuulus erakonda Isamaa aastast 2023.

## Tunnustus
* 1987 Eesti NSV teeneline kunstnik 
* 1989 Eesti Raadio aasta muusik 
* 1995 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (kontserttegevus ja Eesti Muusikaakadeemia hoone ehituse jätkamine)
* 1999 Eesti Kultuurkapitali helikunsti aastapreemia (väljapaistev kontserttegevus, muusikakultuuri arendamine ja panus Eesti Muusikaakadeemia uue hoone valmimisse)
* 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2008 Eesti Kultuurkapitali helikunsti aastapreemia (juhtrolli eest Eesti muusikaelu ja muusikahariduse edendamisel ning särava interpreeditegevuse eest)
* 2017 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali elutööpreemia (traditsioonide edasikandja, kellel on pikaajaline viljakas tegevus interpreedi, pedagoogi ja muusikategelasena)
* 2018 Riigivapi III klassi teenetemärk
* 2020 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (kaaluka panuse eest eesti pianismi arengusse)

## Isiklikku
Peep Lassmann oli kirglik linnuhuviline, üks enim erinevaid linnuliike vaadelnud eestlasi.

Hans Trass oli Peep Lassmanni onu.

Peep Lassmannil on pojad Sten ja Kaur ning kasupoeg Karl. Sten Lassmann on samuti pianist.

## Viited

## Välislingid

*Peep Lassmanni "Lindude kataloog" ja lindude kataloog
* Priit Kuusk.  Pianist Peep Lassmann esines Prahas, Varssavis ja USAs ERR, 27. aprill 2009
Helar Osila

**Helar Osila** (sündinud 5. juulil 1970 Haapsalus) on eesti spordiajakirjanik.

Ta on lõpetanud 1985. aastal Mäetaguse 8-klassilise Kooli, 1988. aastal Iisaku Keskkooli ja õppinud aastatel 1989–1993 Tartu Ülikooli ajakirjandusosakonnas. 

Alates 1993. aastast töötab Helar Osila Eesti Televisiooni sporditoimetuses reporteri ja toimetajana.

## Isiklikku
Tema ema oli luuletaja ja näitekirjanik Virve Osila.

## Viited

## Välislingid
*"Helar Osila sõitis sünnipäevaks kodust kaugele". Eesti Päevaleht, 5. juuli 1997
*
Hyperoartia

***Hyperoartia*** on lõuatute rühm, kuhu kuuluvad  silmulised ning fossiilsed perekonnad *[[Jamoytius]]* (*[[Jamoytius kerwoodi]]*), *[[Endeiolepis]]* ja *[[Euphanerops]]*, kes arvatakse tavaliselt hoopis kilbitute ehk anaspiidide (*Anaspida*) klassi.

Hüpotserkaalse sabaga *[[Endeiolepis]]* ja *[[Euphanerops]]* elasid Hilis-Devonis. Mõned paleontoloogid arvavad neid endiselt ostrakodermide hulka. 

Tänapäevastest loomadest kuuluvad sellesse rühma ainult silmulised. On avastatud ka Hilis-Devoni fossiilne silmuline *[[Priscomyzon]]. 

Arvatakse, et rühm *Hyperoartia'' lahknes teistest selgroogsetest juba varajases Paleosoikumis või varemgi, nii et ta ei põlvne ostrakodermidest.
Jüri Leppik

**Jüri Leppik** (sündinud 5. juulil 1964) on eesti vandeadvokaat, Advokaadibüroo Leppik ja Partnerid asutaja ja partner.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Tihemetsa Sovhoostehnikumi ja 1991. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduse alal.

Alates veebruarist 1992 on ta Eesti Advokatuuri liige, detsembrist 1994 vandeadvokaat. 1991. aastal oli ta Tallinna II Õigusnõuandla stažöör, aastatel 1991–1995 Vanalinna Advokaadibüroo advokaat, 1995–1997 vandeadvokaat Advokaadibüroos Aivar Pilv. 1997. aasta augustis asutas advokaadibüroo Leppik ja Partnerid.

Jüri Leppik on olnud tihedalt seotud Eesti Advokatuuri tegevuse ja juhtimisega. Eesti Advokatuuri juhatuse liige on ta olnud alates 2004. aastast. Ta on kolmandat ametiaega Eesti Advokatuuri juhatuse liige.

Jüri Leppik tegeleb peamiselt tsiviilasjadega ja majandusõigusega seotud kriminaalasjadega. Muu hulgas on ta olnud kaitsja paljudes avalikkuse kõrgendatud huvi pälvinud kohtuasjades. Ta on esindanud näiteks Karoly Kirberit, Tarmo Pedjasaart, Tõnis Haavelit jt.

## Artikleid
* "Inimeste õigusteadvuse hävitamine", Eesti Päevaleht, 25. august 2006 
* "Oportuniteet ei ole süüdimõistmine", Postimees, 16. juuli 2012 

## Välislingid
* Advokaadibüroo Leppik ja Partnerid koduleht
Ruth Jürjo

**Ruth Jürjo** (sündinud 5. juulil 1969) on eesti luuletaja ja toimetaja. Luuletajana kasutab pseudonüümi **Ruth Jyrjo.** 

Ta debüteeris 1990. aastal luulekoguga "Mänguraamat", mis kuulus kogumikku "Luulekassett '90". 

Jürjo on toimetanud näiteks E. J. Lowe "Sissejuhatuse vaimufilosoofiasse" (tõlkinud Tiiu Hallap, 2008) ja Leonid Stolovitši mälestusteraamatu "Kohtumised elu radadel" (tõlkinud Aive Pevkur, 2008).

## Teosed
* "Mänguraamat" Tallinn: Eesti Raamat, 1990
* "Kalenderpäevik Ruth Jyrjo luuletustega" Tallinn: Vaba Maa, 1997 (kujundajad Ene Kenkmaa ja Elle Raiend; ISBN 998591001X)

## Välislingid
* Ene Pajula "Filosoofia ei ole sugugi elukauge teadus" Õpetajate Leht, 17. aprill 2009 (intervjuu)
Ogakärblased

**Ogakärblased** (*Stratiomyidae*) on kahetiivaliste seltsi kärbseliste alamseltsi kuuluv vormirikas putukate sugukond. Ogakärblasi on teada umbes 1500 liiki 400 perekonnast. Eestis elab üle 30 liigi.

Putukate ladinakeelse nimena on mõnikord ekslikult kasutatud ka sõna *Stratiomyiidae*. 

Varasemates süstemaatikates on sugukond paigutatud nüüd obsoleetsesse rühma sirgõmbelised (*Orthorrhapha*). 

Valmikud elavad enamasti nende vastsete elupaigus. Ogakärblasi võib leida eriti märgadest ja soistest aladest nagu veekogude kaldaalad.  

Eestis elavatest ogakärblastest võib nimetada *Stratiomys chamaeleon*, *Chloromyla formosa* ja *Oplodontha viridula*. 

## Viited
Väino Luup

**Väino Luup** (5. juuli 1936 – 4. veebruar 2022) oli eesti nukunäitleja ja lavastaja. 

Ta lõpetas 1955. aastal Tallinna Ühisgümnaasiumi.

Aastatel 1956–1958 töötas ta Nukuteatris autojuhi ja lavameistrina, 1958–1973 näitlejana, 1973–1992 heliinsenerina, 1992–1995 lavastajana ja 1995–2001 vaneminsenerina. 

Ta on mänginud telelavastustes "Kessu ja Tripp", "Tammetõru seiklused" ja "Väike nõid".

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

## Artiklid
* Suri nukunäitleja Väino Luup, Õhtuleht, 4. veebruar 2022
Sääriksääsklased

**Sääriksääsklased** (*Tipulidae*) on sääseliste alamseltsi kuuluv putukate sugukond. Sääriksääsklasi on kirjeldatud umbes 14 000 liiki, kusjuures suur osa neist (75%) Charles Paul Alexanderi poolt. Eestist on leitud umbes 80 liiki. Sääriksääsklased on kahetiivaliste suurim sugukond. 

## Viited
Järvevanalased

**Järvevanalased** (*Limnephilidae*) on ehmestiivaliste seltsi kuuluv putukate sugukond. Sugukonda arvatakse umbes 100 perekonda. 

Järvevanalased on levinud peamiselt põhjaparasvöötmes, lõunapoolsematel aladel on neid vähe. 

Täiskasvanult on järvevanalased enamasti pruunikad. Nende eestiivad on tagatiibadest märksa kitsamad, viimased on ka üldjuhul läbipaistvad.
Jamoytius kerwoodi

Lõuatu ***Jamoytius kerwoodi*** on fossiilne siluriaegne keelikloomaliik, kes arvatakse rühma *[[Hyperoartia]]* või kilbitute (*Anaspida*) hulka.  

Liigi avastas Errol Ivor White Lanarkshire'i Lesmahagow'st Llandowery ladestiku kivististest. 

Teda on peetud vanimaks säilinud kilbituks. 

Et kivistis on säilinud lamenenud kujul, on tema omadusi olnud raske kindlaks teha.

Tal olid piki keha pikad paarilised uimed, nii et ta pidi olema hea ujuja. Ta meenutab silmulisi, eriti oma ümara suu ja pikliku keha poolest. Ent tal puudusid suus hambad ja hambataolised moodustised, nii et ta ei olnud karnivoor nagu silmulised. 

Tal olid W-kujulised karboniseerunud soomused, üle kümne paari lõpuseavasid, optilised kapslid, ümar terminaalne suu, terminaalne (arvatavasti selgmine) nasohüpofüsiaalava ning pidevad ventrolateraalsed uimevoldid.

Tal oli kõhrskelett ja lõpusekorv, mis meenutab elavate sõõrsuude oma, mistõttu teda viimastega geneetiliselt seostatakse.

## Viited
 

## Kirjandus
*Errol Ivor White. Jamoytius kerwoodi, a new chordate from the Silurian of Lanarkshire. – *Geological Magazine*, märts 1946, kd 83, nr 2, lk 89–97. 

## Välislingid
*
Maasilinna foogt

**Maasilinna foogt** (saksa keeles *Vogt von Soneburg*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Maasilinna foogtkonda.

Esimene foogt on teada 1405. aastast. Viimane foogt, Heinrich Lüdinghausen-Wulff, keeldus foogtkonda 1562. aastal Poolale loovutamast ja müüs selle 1564. aastal Taanile.

Maasilinna foogt polnud kuigivõrd oluline käsknik ega kuulunud ordut juhtinud nõukokku. Ka pole ükski teadaolev foogt hiljem ordumeistriks saanud. 

## Maasilinna foogtid
*1405 Heinrich von Witten
*1410 Johann von Altena
*1417 Wilhelm von Schafhausen
*1427–1428 ja 1430–1432 Sweder von Reve
*1434–1435 ja 1437–1439 Peter Wesseler
*1439–1440 Vinzenz von Wirsberg
*1446–1450 Hermann von Sevinghausen
*1451–1459 Dietrich von der Dorneburg genannt von der Lage
*1476–1487/1488 Herbert von Dellwig
*1499–1507 Adolf von Fürstenberg
*1507 Gotthard von Fürstenberg
*1514 Arnold Sobbe
*1517–1524 Anton Ovelacker von Wischlingen (ka Tonys Ubelacker) 
*1527–1538 Rutger von Schwansbell
*1541–1549 Rolf von Benzenrade
*1550–1562/1564 Heinrich Lüdinghausen-Wulff (Wulf genannt Lüdinghausen)
## Kirjandus
*Otto Schnettler, Westfalen und Livland. Münster (Westf.), 1916, s. 76-81
Chrysler Building

**Chrysler Building** [kr'aisler b'ilding] on 77-korruseline kõrghoone, mis asub Ameerika Ühendriikide suurimas linnas New Yorgis. Pilvelõhkuja kõrgus on 282 meetrit, koos antenniga 318,9 meetrit.

## Asukoht
Chrysler Buildingu aadress on 405 Lexington Avenue, see asub avenüü ja 42. tänava ristmikul Midtown Manhattanil.

## Kirjeldus
Hoone arhitekt oli William Van Alen. Ta soovis hoonest kujundada juveelisarnase klaaskrooni. Alumisel 12 korrusel tuli projekti järgi kasutada palju klaasi, mis jätaks mulje, justkui hõljuks maja õhus. Hoone kõrguseks projekteeris ta 246 meetrit. Kuid ehitusettevõtjale William Reynoldsile tundus projekt liiga keerulise ja kulukana ning ta lükkas selle tagasi. Projekt ja selle autoriõigused müüdi Walter Chryslerile, kes töötas koos Van Aleniga projekti ümber ja lisas sellele hulga korruseid, kuni lõpuks sai see 282 meetri kõrgune. Chrysler oli ühtlasi autosid tootva Chrysler Corporationi president, sellepärast projekteeriti suur hulk hoone kujunduselemente Chrysleri autode eeskujul.

### Ehitus
Hoone ehitamine algas 19. septembril 1928. Hoolimata oma aja kohta tohutust ehituskiirusest (4 korrust nädalas) ei saanud ükski ehitustööline hoone rajamise käigus surma. Hoone valmis 1930. aastal ja oli 1931. aastani, kui valmis Empire State Building, maailma kõrgeim hoone ja ehitis. See on siiani maailma kõrgeim telliskiviehitis. 2010. aasta seisuga on see kõrguselt USA 7.–8. ja New Yorgi 3.–4. pilvelõhkuja. Chrysler Building ületas esimese kõrghoonena 300 meetri kõrguspiiri (maailma kõrgeima rajatise Eiffeli torni tollane kõrgus). Seega oli see esimene ehitis maailmas, mis oli kõrgem kui Eiffeli torn.

### Arhitektuur
Hoonet peetakse *[[art déco]]* arhitektuuri meistriteoseks. Aastal 1976 võeti Chrysler Building muinsuskaitse alla. Chrysler Building on eeskujuks olnud veel mitmele hoonele, näiteks 288 meetri kõrgusele One Liberty Place'ile Philadelphias.

### Omandus
Tänapäeval kuulub hoone 90% ulatuses Araabia Ühendemiraatide ettevõttele Abu Dhabi Investment Council ja 10% ulatuses USA ettevõttele Tishman Speyer Properties.

### Popkultuuris
Chrysler Building on näha filmides "King Kong", "Kiskja 2", "Fantastiline nelik ja Hõbesurfar", "A.I. - Tehisintellekt", "Ämblikmees", ning "Ela ja lase teistel surra". Filmis "Godzilla" (1998) Chrysler Building purustatakse, samuti filmis "Armageddon", kus seda tabab meteoriit.

### Tunnustus
Chrysler Building on üks newyorklaste lemmikuid. 2005. aasta suvel palus New Yorgi pilvelõhkujate muuseum sajal arhitektil, ehitajal, kriitikul, inseneril, ajaloolasel ja õpetlasel valida oma 10 lemmikut New Yorgi 25 torni seast. Chrysler Building tuli esimeseks: 90 vastanut asetas selle oma esikümnesse. Teiseks tuli Seagram Building 76 häälega.

## Vaata ka
* *[[Art déco]]*
* Empire State Building
* Trump Building

## Viited

## Välislingid

*Chrysler Building hoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
Kurkijoki vald

**Kurkijoki** oli Soome vald Laadoga Karjalas praegusel Venemaa territooriumil.

## Külad
Alho, Aromäki, Elisenvaara, Haapavaara, Haavikko, Huutomäki, Hämeenlahti, Ihojärvi, Kannansaari, Korpisaari, Kuuppala, Lapinlahti, Lepousmäki, Levonpelto, Lopotti (Kauppakylä, Kirkonkylä, Kurkijoki), Luhovaara, Marianvaara, Metsikko-Jokiranta, Mikrilä, Oksentiinmäki, Otsanlahti, Pohjii (Pohjiinkylä), Rahola, Riekkala, Rummunsuo (Rungonsuo), Räihävaara, Saares, Savii (Saviinkylä), Savoja, Sillankorva, Sorjo, Soskua, Särkijärvi, Tervu, Titto, Uusikylä ja Vätikkä.

## Vaata ka
*Kurkijoki maaomavalitsus
Walmart

**Walmart Inc.** (endise nimega **Wal-Mart Stores, Inc.**) on Ameerika Ühendriikide jaekaubanduskett, maailma suurim eraettevõte nii töötajate arvult kui ka käibelt. 

Ettevõtte asutas 1962. aastal Sam Walton. Walmarti peakontor asub Arkansase osariigis Bentonville'is. Ettevõtte aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil (sümbol NYSE:WMT) ja kuuluvad Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksi koosseisu. 

Ettevõttele kuulub USAs ligi 1000 säästumarketit (*discount stores*), ligi 2500 hüpermarketit (neist suurima pindala on 24 000 m2) ja üle saja lähikaupluse. Lisaks kuulub Walmartile ligi 3000 kaubamaja 14 välisriigis; suurem osa neist Mehhikos, Kanadas ja Lõuna-Ameerikas. Walmartile kuulub ka ainult keti liikmeid teenindav hulgilao põhimõttel tegutsev kett Sam's Club. Walmartile kuulub umbes 20% USA toidu- ja esmatarbekaupade turust.

Wal-Marti käive 2007. aastal oli üle 387 miljardi dollari. Ettevõttel on umbes 2,1 miljonit töötajat.

2018. aasta veebruarist on nime **Wal-Mart Stores, Inc.** asemel kasutusel nimi **Walmart Inc**.

2026. aastal ületas ettevõtte turukapitalisatsioon triljoni dollari piiri.

Walmarti on süüdistatud muu hulgas halbades töötingimustes, naiste diskrimineerimises, illegaalse tööjõu kasutamises, arenguriikide töötajate ekspluateerimises ja väga madala palga maksmises. Üle 70% müüdavatest kaupadest toodetakse Hiinas.

## Viited

## Välislingid

* Walmarti ametlik koduleht
Janet Evans

**Janet Beth Evans** (sündinud 28. augustil 1971 Fullertonis Californias) on USA endine ujuja. Ta on neljakordne olümpiavõitja ja kolmekordne maailmameister. Evans valitses naiste pikkadel vabaujumise distantsidel 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses. Tema nimel on seni kehtiv 800 m vabaujumise maailmarekord **8.16,22**.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

* 1988 Seoulis
**  **olümpiavõitja** 400 m vabaujumises **4.03,85 MR**
**  **olümpiavõitja** 800 m vabaujumises **8.20,20 OR**
**  **olümpiavõitja** 400 m kompleksujumises **4.37,76**
* 1992  Barcelonas
**  **olümpiavõitja** 800 m vabaujumises **8.25,52**
**  hõbemedal 400 m vabaujumises **4.07,37**

## Välislingid
* Janet Evansi koduleht
* Janet Evans ROK-i kodulehel
* 
* Janet Evans ISHOF-i kodulehel
Kurkijoki

**Kurkijoki** (vene Куркиёки, soome *Kurkijoki*, rootsi *Kronoborg*) on asula Venemaal Karjala Vabariigi Lahdenpohja rajoonis, Kurkijoki maaomavalitsuse halduskeskus.

Varem oli see Soome Kurkijoki valla kirikuküla.   

Kurkijoki paikneb 42 km Lahdenpohjast lõuna suunas. 

Elanike arv oli 1503 (2017). 

Peamine elatusala on põllumajandus.
Kirikuküla

**Kirikuküla** on kiriku juurde kujunenud või kirikumõisa maadel asuv küla.

Soomes nimetatakse kirikukülaks (soome keeles *kirkonkylä*, rootsi keeles *kyrkby*) valla keskust, kus asub kirik. Kui valla ja kirikuküla nimi langevad kokku, siis nimi tähistab  (soome ja rootsi keeles)  valda, küla aga nimetatakse tavaliselt lihtsalt kirikukülaks (sõna tajutakse sageli kohanimena) või kasutatakse nime koos liigisõnaga "kirikuküla".
Opritšnina

**Opritšnina** (venekeelsest sõnast *опричь*, 'lisaks, peale') oli Moskva Suurvürstiriigi juhi Ivan IV Julma sisseviidud riigi haldusvorm, ka tsaari politsei- ja ihukaitsevägi. Uue halduskorraga jagati suurvürstiriigi territoorium kaheks osaks: aadlikele kuuluvateks päritavateks maavaldusteks (zemštšina) ja riigi keskvõimule kuuluvateks ning valitseja äranägemise järgi jaotatavateks maa-aladeks (opritšnina).

Opritšninasüsteem omas dubleerivat haldussüsteemi ning ka nn **opritšnikutest** koosnevaid relvajõude, mis koostati 10. oktoobril 1550 isikliku truuduse kriteeriumi alusel Moskva suurvürstile erinevatest seisustest isikutest ja saadeti laiali 1572. aastal. Opritšnik Maljuta Skuratov juhtis Ivan Julma käsul opritšnina laiali ajamist. 1570. aasta 25. juunil juhtis ta Moskvas 200 opritšniku avalikku hukkamist.

Opritšnina ülesanne oli Ivan IV Julma ülesandel senini killustatud vürstiriikide ja ääremaade maavaldajate allutamine tsentraliseeritud keskvõimuga riigile. Selleks teostati individuaalterrorit vürstide suhtes, sõjategevust demokraatliku riigikorraldusega väikeriikide vastu (Novgorodi vabariik, Pihkva vürstiriik), 1570 ka Moskva vürstiriigis olnud sisemise opositsiooni vastu.

Allutamiseks opritšnikud põletasid elusalt, rebisid, praadisid, tükeldasid, kägistasid, sundisid jääauku ja mürgitasid veiniga nii avalikult kui ka varjatult.

Opritšnina juht oli Aleksei Basmanov.

## Opritšnina ja Eesti
Opritšnina juhiks oli Maljuta Skuratov, kes sai surma Liivi sõjas musketikuuli tõttu 1573. aastal, kui vene vägedel õnnestus Paide linn rootslaste käest vallutada. Linna kaitses väidetavalt 80 000-mehelise vene väe vastu üksnes 50-meheline Rootsi maakaitseväelaste garnison, kes suure tõenäosusega koosnes Järvamaalt värvatud talupoegadest. Koos nendega pidasid kindluses rünnakutele vastu linnakodanikud ja kindlusse põgenenud talurahvas, keda oli kokku ilmselt poole tuhande ümber. Linna vallutamisel selle kaitsjad ja ilmselt suurem osa eestlasi hukati või piinati surnuks, linnakodanikud küüditati Venemaale. Umbes 20 aastat hiljem oli endistest linnakodanikest naasnud ainult kuus.

## Viited
Nonna Mordjukova

**Nonna Mordjukova** (vene keeles *Нонна (Ноябрина) Викторовна Мордюкова*) (25. november 1925 Kostjantõnivka, Donetski oblast – 6. juuli 2008 Moskva) oli NSV Liidu ja Venemaa filminäitleja.

## Tunnustus
*1949 Stalini preemia laureaat
*1965 Orden "Austuse märk"
*1976 NSV Liidu rahvakunstnik
*1985 Rahvaste sõpruse orden
*1995 Teenete eest Isamaa ees ordeni 4. järk
*2000 Teenete eest Isamaa ees ordeni 3. järk
*2005 Teenete eest Isamaa ees ordeni 2. järk

## Välislingid

*Suri tuntud filminäitlejanna Nonna Mordjukova
Kosmiline kiirgus

**Kosmiline kiirgus** on maailmaruumis väga kiiresti liikuvate laenguga osakeste (esmas- ehk primaarkiirguse) ja Maa atmosfääris nende toimel tekkivate osakeste (teis- ehk sekundaarkiirguse) voog.

Primaarkiirgus lähtub Päikeselt ja Galaktikast, sealhulgas supernoovade plahvatustest. Arvatakse, et osa kosmilisest kiirgusest on pärit ka teistest galaktikatest väljaspool Linnuteed. Kosmiline kiirgus koosneb peamiselt prootonitest, aga ka alfaosakestest (heeliumi aatomi tuumadest) ja raskemate aatomite tuumadest (täielikult ioonioniseeritud aatomitest) ning beetaosakestest.  Kõige suurema kiirusega ja vastavalt suurima energiaga (kuni 10>sup>21 eV) on Galaktikast tulev kiirgus. 

Maa atmosfääri jõuab kosmilise primaarkiirgusena igas sekundis umbes 1000 osakest ruutmeetri kohta. Kosmiline primaarkiirgus neeldub Maa õhkkonnas ja tekitab vastastikuses mõjus õhumolekulidega kosmilise sekundaarkiirguse, mis koosneb prootoneist, elektronidest jt. elementaarosakestest. Osa kosmilist teiskiirgust jõuab maapinnani.

## Viited
Kosmeetika

**Kosmeetika** (kreeka keelest 'kaunistuskunst') ehk **iluravi** (vananenud kirjanduses ka: *nahahoole*), inimese välimuse eest hoolitsemine, tema keha ilu säilitamine ja värskendamine. Kosmeetika on kosmetoloogia rakendusharu.

Eristatakse arstlikku ja dekoratiivkosmeetikat.
Arstlik kosmeetika tegeleb naha hooldamise ja raviga ning iluvigade kirurgilise kõrvaldamisega. Dekoratiivkosmeetika valdkonda kuuluvad kehailu esiletoovad võtted (sealhulgas hügieen) ja jumestamine, mille eesmärk on moenõudeid arvestades välimust ilmestada, rõhutada isikupära ja varjata iluvigu.

## Vaata ka

* Kosmeetikatooted
* Huulepulk

## Viited

## Kirjandust
* I. Tarmak, "Peeglike, peeglike seina peal..." (1978).
* Z. Wedrowska, "100 minutit ilu heaks" (1978).
Gyldendal

**Gyldendal** on üks Taani suuremaid ja vanemaid kirjastusi. See on asutatud 1770. aastal ja tegutseb Kopenhaagenis.

Kirjastus annab välja ka Taani kultuuriajakirja Kritik.

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Matt Groening

**Matthew Abram Groening** [gr'eining] (sündinud 15. veebruaril 1954 Portlandis) on Ameerika Ühendriikide koomiksikunstnik ja teleprodutsent, "Simpsonite" ja "Futurama" looja.

Matt sündis volgasaksa päritolu Homer Philip Groeningi (1919-1996) ja norra päritolu Margaret Ruth Wiggum-Groeningi (1919-2013) viiest lapsest kolmandana, tal on vanem vend Mark (sündinud 1950), vanem õde Patty (1952), ning nooremad õed Lisa (1956) ja Maggie (1958). Simpsonite pere liikmed ongi nimetatud tema pereliikmete järgi. Ta lõi ka animasarja "Disenchantment".
Kritik

**Kritik** on Taani peamisi kultuuriajakirju. Ilmub alates 1967. aastast.

Ajakirja annab välja kirjastus Gyldendal Taanis. Ajakirja toimetajad on Frederik Stjernfelt ja Lasse Horne Kjældgaard.

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Aleksandr Matrossov

**Aleksandr Matrossov** (vene keeles Александр Матвеевич Матросов; 5. veebruar 1924 Jekaterinoslav – 27. veebruar 1943 praegune Tšernuški, Loknja rajoon, Pihkva oblast) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane. 

Lapsepõlves elas Matrossov ametliku versiooni järgi Ivanovo ja Melekessi lastekodus. Sõjaväkke kutsumise eel töötas ta pärast kooli lõpetamist Ufa Laste Töökoloonias abikasvatajana.

Teise versiooni järgi sündis ta 5. veebruaril 1924 Baškiirias tänapäevases Utšalõ rajoonis Kunakbajevo külas **Šakirjan Junussovitš Muhhamedjanovi** nime all. Pärast seda, kui isa teist korda abiellus, jooksis poiss kodust ära ja hakkas kasutama Matrossovi nime.

Punaarmeesse astus ta vabatahtlikult. 1942. aasta septembris ta mobiliseeriti ja alustas õpinguid Orenburgi lähedal Krasnoholmski jalaväekoolis. Juba 1943. aasta jaanuaris saadeti kõik kooli kursandid Kalinini rindele. Ta teenis Stalini-nimelise 91. Siberi vabatahtliku üksikbrigaadi 2. üksiklaskurpataljoni, hiljem Kalinini rinde 56. kaardiväe laskurdiviisi 254. kaardiväe laskurpolgu koosseisus.

Punaarmee pealetungi käigus Pihkva oblastis kattis Matrossov oma kehaga Saksa dzoti kuulipildujaambrasuuri, millest tulistati kuulipildujaga Nõukogude ründavaid vägesid.

Matrossov polnud esimene, kes oma kehaga vaenlase ambrasuuri kattis. Maailmasõja ajal tegi seda üle 400 punaarmeelase, neist üle 50 enne Matrossovit, kuid propagandaeesmärkidel sai tema juhtum laia kõlapinna ja tema tegevust seati eeskujuks ennastsalgava käitumisena kodumaa vabastamisel. Esimesena kattis oma kehaga vaenlase ambrasuuri Aleksandr Pankratov 24. augustil 1941 Novgorodi all ja 1965 püstitati Pankratovile sinna ka vastava tekstiga mälestussammas.

Inimese keha ei takista suure kiirusega lendavat kuuli kuigivõrd. Seetõttu on inimese kehaga kaetud suurtükk täiesti töövõimeline. Matrossovi teost saadud kasu oli teistsugune: keha suuruse tõttu polnud vaenlastel enam võimalik korralikult sihtida, aga dzotist väljatulek, et inimkeha kõrvale tõugata, nõudis aega ja oli pealegi eluohtlik.

Talle anti 19. juunil 1943 postuumselt Nõukogude Liidu kangelase aunimetus.

Matrossov langes 27. veebruaril, kuid paljudes Nõukogude allikates märgiti surmapäevaks 23. veebruar, et see langeks kokku Nõukogude armee aastapäevaga.

## Mälestuse jäädvustamine Eestis
Tallinna linna Tondi tänava nimi oli aastatel 1950–1990 Aleksandr Matrossovi tänav.

Matrossovi tänav asus mitmes teiseski Eesti linnas, näiteks Tamsalus. Pärast Nõukogude võimu lõppu nimetati nad kõik ümber.

Aleksandr Matrossovi nimi anti tema väeosale, 254. kaardiväe laskurpolgule, mis kuulus 144. kaardiväe motolaskurdiviisi koosseisu ja asus kuni 1994. aastani Tallinnas Tondi kasarmutes (s/o 92953). Ta oli igaveseks kirjutatud selle polgu 1. roodu nimekirja.

Kärdla Keskkooli pioneerimalev kandis Matrossovi nime.

## Kirjandus
*Legostajev, Ivan. Sööst surematusse (Aleksandr Matrossovi elust). Vene keelest tõlkinud M. Samma. Tallinn: Eesti Raamat, 1983.
* Suure Isamaasõja legendid. Aleksandr Matrossov (vene keeles).

## Vaata ka
*Александр Матросов Правда о подвиге, YouTube
* Jevgeni Nikonov
Arnd von Galen

**Arnd von Galen** oli Liivimaa ordu rüütelvend 16. sajandi keskpaigas.

Galeni vanemad olid Dietrich von Galen zu Vellinghausen ja Margaretha von Vollenspit. Nad abiellusid 1515. aastal, seega sündis Arnd pärast seda. Tõenäoliselt sündis ta Dinkeri kirikukihelkonnas Soesti lähedal, kus tema vanemad esialgu elasid. Arndil oli ka mitu venda, neist kolm – Dietrich, Wessel ja Johann – viibisid temaga samal ajal Liivimaal, kuid polnud Liivimaa ordu liikmed. Esimene neist oli aga ordu teenistuses palgasõdurite grupi juhina. Võimalik, et samaaegselt Liivimaa ordus olnud Otmar von Galen oli Arndi onu.

Arnd tuli Liivimaale ja astus Liivimaa ordusse enne 1560. aastat, mil teda on märgitud Riia ordulinnuse kumpanina. Kuid juba enne 1562. aastat, mil Liivimaa ordu likvideeriti, hakkas ta ilmalikuks, sai Poola kuninga Sigismund II Augusti läänimeheks ja abiellus Anna von Tiesenhauseniga. 1571. aastal sai temast Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri vasall. Pärast seda tema kohta teateid pole.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 279 (lk 245–246).
Dietrich von Galen

**Dietrich von Galen** (ka **Galaw**) oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandil.

Dietrich on märgitud 1451. aastal Vindavis resideeriva orduvennana. Tema päritolu kohta kindlaid andmeid pole, sest tol ajal oli Vestfaalis viis erinevat Galeni suguvõsa liini ja pealegi on võimalik, et Dietrich nende hulka ei kuulunudki, sest tema perekonnanime kirjaviisi *Galaw* Galeni puhul toona üldiselt ei kasutatud.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 280 (lk 247).
Kihelkonna kihelkond

**Kihelkonna kihelkond** (lühend **Khk**; saksa keeles *Kirchspiel Kielkond*) oli kirikukihelkond Saaremaal ja Liivimaa kubermangus Kuressaare kreisis.

## Piirkonna ajalugu
Kihelkonna kirikukihelkonda on esmamainitud 1228. aastal nimega *Kirchspiel Kiligunde*. Kirikukihelkond moodustati Kihelkonna ehk Kihelkonna-Sõrve muinaskihelkonna maadele peale Saaremaa alistamist.

1254. aastal jagati kihelkond majanduslikult Mõõgavendade ordu (Suur-Kihelkonna keskusega Paju ordumõis Virita külas) ja Saare-Lääne piiskopi (Väike-Kihelkonna keskusega Lümanda piiskopimõis) vahel.

Kirikukihelkonna algusajal kuulusid sinna ka endise Torgu ja Salme valla maad ja osa Mustjala valla maid.

Hilisemate jagunemiste käigus tekkisid Kihelkonna maadest eraldi kihelkondadena 13. sajandil Jämaja kihelkond, 14. sajandil Kärla kihelkond. Osa maid liideti uue Kärla kihelkonnaga ka Kaarma kihelkonnast. 1646. aastal Mustjala kihelkonna moodustamiselt liideti sellega Kihelkonna kirikukihelkonna põhjaosa.

Kihelkonna kirik ehitati arvatavasti 13. sajandi teisel poolel.

## Kihelkonna kihelkonna mõisad

*Atla mõis (*Attel*) – riigimõis – eraldatud Karala mõisast 1750. aastail
*Kotlandi mõis (*Gotland*) – riigimõis – eraldatud Lõmala mõisast 1716. ja 1731. aasta vahel 
*Hallika mõis (*Hallikas*) – rüütlimõis –  
*Pilguse mõis (*Hoheneichen*) – rüütlimõis – teateid 1568 
*Loona mõis (*Kadvel*) – rüütlimõis – teateid 1506 
*Karala mõis (*Karral*) – riigimõis – rajatud 17. sajandi keskel 
*Kihelkonna kirikumõis (*Kielkond*) – kirikumõis  
*Kõnnu mõis (*Könno*) – Pidula mõisa karjamõis   
*Kõruse mõis (*Körrust*) – rüütlimõis – eraldatud Tagamõisa mõisast vahemikus 1715–1731
*Kuusnõmme mõis (*Kusnöm*) – rüütlimõis – rajatud 17. sajandi 1. poolel 
*Lahetaguse mõis (*Lahhentagge*) – rüütlimõis – teateid 1571 
*Lihasoo mõis (*Lihassoo*) – rüütlimõis   
*Lümanda mõis (*Lümmada*) – riigimõis – rajatud 16. sajandi keskel 
*Mälgu mõis (*Melgun*) – rüütlimõis – eraldatud Kotlandi mõisast vahemikus 1738–1744
*Karu mõis (*Karro*) – Pidula mõisa karjamõis  
*Oju mõis (*Ojo*) – Paju mõisa kõrvalmõis   
*Paju mõis (*Pajomois*) – rüütlimõis – rajatud 16. sajandi keskel 
*Pidula mõis (*Piddul*) – rüütlimõis – rajatud 16. sajandil 
*Ranna mõis (*Ranna*) – Pidula mõisa karjamõis 
*Rootsiküla mõis (*Rotziküll*) – rüütlimõis  
*Selgase mõis (*Selli*) – rüütlimõis – teateid 1572 
*Tagamõisa mõis (*Taggamois*) – riigimõis – rajatud 16. sajandi 2. poolel

## Kihelkonna kihelkonna vallad
*Atla vald
*Karala vald
*Kihelkonna vald
*Kotlandi vald
*Loona vald
*Lümanda vald

## Kihelkonna alad tänapäeval
Kihelkonna kihelkonna alad hõlmasid ligikaudu endise Kihelkonna ja Lümanda valla alad, kihelkonna lõunanurk ulatus Lahetaguse mõisa ümbruses ka endisse Salme valda.

## Kirjandus
*
*
*Jaan Jensen. *[http://www.folklore.ee/pubte/ajaloolist/kihelkonna Ajalooline traditsioon Kihelkonna kihelkonnast 1928. aastal]* Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.

## Välislingid
*Eesti kihelkondade kaart EKI portaalis
Wilhelm von Galen

**Wilhelm von Galen** oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandi teisel poolel.

1484. aastal on Wilhelmit märgitud Riia või Võnnu *Schäffer*i ehk ordu majandusülemana, kes just alanud Riia-ordu sõjas riialaste kätte vangi oli langenud. Seega oli Wilhelm sel ametikohal ilmselt Wolter von Plettenbergi järglane. Mis temaga edasi juhtus ei ole teada.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 286 (lk 250).
Melchior von Galen

**Melchior von Galen** (surnud arvatavasti 1552) oli Liivi ordu liige, viimane Karksi foogt.

Melchiori vanemaid pole täpselt teada, kuid Johann von Lünenit on 1538. aastal nimetatud tema just surnud ema vennana. Tema kodukoht oli ilmselt Marki krahvkonnas Vestfaalis.

Melchior saabus 16. sajandi alguses Liivimaale ning oli aastatel 1514–1534 Karksi foogt. 1521. aastal, kui toimusid rahuläbirääkimised Saksa ordu kõrgmeistri Albrecht von Hohenzollerni ja Poola kuninga Zygmunt I vahel, viibis ta Preisimaal. 1534. aastal liideti Karksi foogtkond ordumeistri valdustega. Võimalik, et see sai teoks just seetõttu, et Galen oli jätkuvalt tihedates suhetes Liivi ordu üheks suuremaks vaenlaseks muutunud enidse kõrgmeistri ja toonase Preisimaa hertsogi Albrechtiga. 

Samas võis tegu olla ka lihtsalt ordumeistri kavaga oma võimu ja sissetulekuid kasvatada.

Melchiorit on aastail 1538–1561 mainitud endise Karksi foogtina. Tõenäoliselt suri ta aga 1552. aastal, sest Pärnu kodanikeraamatus on tema surma tolle aasta sügisel märgitud. Üks eraldiseisev teade on tõepoolest ka 1561. aastast, kuid siis võidi teda vaid meenutada või mainida tema samanimelist poega.

Melcior von Galeni kohta on ka teada, et ta elas koos Margareta von dem Bergega, kellele ta 1524. aastal Uus-Pärnusse maja ostis. Tõenäoliselt oli Galen tugev luterluse pooldaja, mistõttu ta tsölibaadivandest ei hoolinud. Samuti luterlust toetav ordumeister Hermann von Brüggenei kinnitas 14. veebruaril 1536 majaostu ning 1550. aastal on Pärnu kodanikeraamatus nimetatud Margareta ja endise Karksi foogti poega, kelle nimeks oli samuti Melchior. Galen oli üks Pärnu rikkamaid ja mõjukamaid mehi, kes andis 1540. aastatel linnale korduvalt laenu ning omas mitmeid lääne linna ümbruses. Ordu keskvalitsuse ja linnaga sai ta ilmselt kuni oma surmani väga hästi läbi. Tema elukaaslane Margareta suri 1550. aastal ja pärandas oma varanduse Melchior vanemale. Tema pärandas kogu oma vara järgmisel aastal omakorda pojale. 

## Viited

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 284 (lk 249–250).
Otmar von Galen

**Otmar von Galen** oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandil.

Otmar von Galen pärines ilmselt Dinkeri kirikukihelkonnast Soesti lähedalt ja võis olla rüütelvend Arnd von Galeni onu. Aastatel 1520–1546 on teda märgitud Laiuse ordulinnuse peamehena, 1522. aastal oli ta selle kõrvalt Viljandis kumpan.

Aastatel 1556–1560 oli Otmar von Galeni nimeline mees Liivi ordu rittmeister, võimalik, et tegu on sama isikuga.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 285 (lk 250).
Galen

**Galen** on Vestfaalist pärinev saksa aadlisuguvõsa, mille pärusvaldused asusid Marki krahvkonnas.

Galenite suguvõsa sai alguse Gahleni asula juurest, mis sellele ka nime andis. Seetõttu on selle liikmeid mõnikord nimetatud ka *von Gahlen*iteks. Esimene Galen on nimeliselt teada 1138. aastast. Nad olid Gahleni isandad ning kuulusid Kölni peapiiskopi kaaskonda. Alates 13. sajandist olid Galenid Marki krahvide linnusepealikud, tihti oli nende nimeks Rotger. Hiljem sattusid Galenid ka Soesti ja Münsteri kanti, aga ka Liivimaale, kus nad Dünaburgi lähedal endale valduseid hankisid. Alates 15. sajandist kuulusid mitmed Galenid ka Liivi ordusse, neist olulisim oli Heinrich von Galen, kes oli 1551–1557 Liivi ordu maameister.

Galenite üks Saksamaa harudest sai 1665. aastal vabahärra staatuse ning 1803–1918 valitsesid nad krahvidena Galeni krahvkonda. Galenite suguvõsa eksisteerib tänaseni.

## Suguvõsa liikmeid
*Gerhard Curland, Saaremaa Kaali mõisa Saare-Lääne piiskopkonna läänivasall (1394)
* Heinrich von Galen (surnud 1557), Liivi ordu maameister
* Johann von Galen (1604–1653), Hollandi Vabariigi admiral
* Johann Curland gen. Galen, (mainitud allikates 1612, 1639), Saaremaa Kaali, Haeska, Randvere mõisa  läänivasall
* krahv Christoph Bernhard von Galen (1606–1678), Münsteri piiskopkonna vürst-piiskop Vestfaalis
*Friedrich Curland gen. Galen, (mainitud allikates 1647, surn. 1702), Rootsi sõjaväelane (rittmeister), Saaremaa maanõunik
*Otto Johann Curland gen. Galen, (mainitud allikates 1687, surn. 1710), Võrsna mõisnik
*Jakob Bernhard von Gahlen (1678–1710), Kaali mõisnik
* krahv Ferdinand Heribert von Galen (1831–1906), Saksa Riigipäeva liige
* Augustinus von Galen (1870–1949), benediktiinimunk ja preester
* Emanuel von Galen (1877–1950), Maapäeva liige, Clemens August ja Franz von Galeni nõbu
* krahv Clemens August von Galen (1878–1946), Münsteri  piiskopkonna piiskop ja kardinal, 2005 kuulutati õndsaks
* krahv Christoph Bernhard von Galen (1907–2002), paavsti salakammerhärra
* Franz von Galen (1879–1961), Maapäeva saadik
* Margarete von Galen (sündinud 1955), jurist ja Berliini advokatuuri president

## Viited

## Kirjandus
*Essen, Nicolai von: Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, Tartu 1935, -495. Curland gennant Gahlen 
*von Galen gennant Halswig - Carl Arvid von Klingspor: Baltisches Wappenbuch. Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehöriger Adelsgeschlechter. Stockholm 1882, info vapp

i aadel
Alexander von Fürstenberg

**Alexander von Fürstenberg** oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandi lõpus.

Alexanderi vanemaid pole teada. Ta pärines Kölni peapiiskopkonna aladelt Fürstenbergi linnusest Neheim-Hüsteni lähedalt. 1498. aastal oli ta Kuldīga linnusekomtuur (*Hauskomtur*). Tõenäoliselt oli ta Adolf von Fürstenbergi lähedane sugulane.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 265 (lk 238).
Dietrich von Fürstenberg

**Dietrich von Fürstenberg** oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandi lõpus.

Tema vanemaid pole teada. Ta pärines Vestfaalist, võimalik, et ta oli Alexander von Fürstenbergi lähedane sugulane. Aastatel 1498–1500 oli ta Tallinna linnusekomtuur (*Hauskomtur*). 

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 266 (lk 238).
Adolf von Fürstenberg

**Adolf von Fürstenberg** oli Liivimaa ordu liige, Maasilinna foogt ja Pärnu komtuur.

Adolfi vanemad olid Johann von Fürstenberg zu Hörde ja Bele Kuken, Dortmundi kodaniku tütar. Adolf sündis tõenäoliselt Hördes Dortmundi lähedal.

1475. aastal on Fürstenbergi mainitud Vestfaalis ilmikuna. Tõenäoliselt varsti pärast seda astus ta Liivimaa ordusse ja oli aastatel 1499–1507 Maasilinna foogt. Seejärel pole tema kohta üle kümne aasta teateid, alles 1522–1526 on teda märgitud endise Pärnu komtuurina. Arvestades lünki teadaolevate Pärnu komtuuride ametiaegades, võis ta komtuur olla kas 1509–1510, 1516–1517, 1517–1520 või 1520–1522. Eelviimane periood näib kõige tõenäolisem, sest on neist pikim, üheaastaseid vahesid käsknike ametiaegade vahel oli aga tihti. Pärast 1526. aastat Adolfi kohta teated puuduvad.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 264 (lk 237–238).
Moonakas

**Moonakas** ehk **mõisamoonakas** ehk **moonamees** (Lõuna-Eestis ka *moonakene*) oli mõisa põllutööline 19. sajandist kuni 20. sajandi esimeste kümnenditeni. 

Moonaka põhitöötasu oli "moon" ehk põllumajandussaadused. Mõisa poolt sai moonakas korteri moonakamajas, veidi palka rahas, küttepuud ja väikese maalapi. Ta võis pidada mõningaid koduloomi.

19. sajandil hakati Saksamaa eeskujul Eesti mõisnike poolt  mõisa majandamisel kasutama palgatöölisi, teateid sellest avaldati ka trükisõnas. 19. sajandi keskpaiku hakkasid talud tasuma renti rahas, samuti kaotati 1869. aastal teotöö, seetõttu kasvas moonakate arv kiiresti. Riigimõisates töötasid moonakad veel 1930. aastatel.

## Vaata ka
*Eestimaa talurahvaseadused
* adratalupoeg
* maavaba talupoeg
* ori ehk trääl
* pundenik
* sulane
* vabadik
* vabatalupoeg
* üksjalg

## Viited

## Kirjandus
* Moonakatest ja moonamajadest 19. sajandi lõpul – 20. sajandi alguses. Mihkel Leetmaa. Suitsutare, Nr. 3, Tallinn, 2002.

## Välislingid

* Mõisad ja moonakad. Postimees, 18 märts 1904
* Aa mõisa moonakamaja
* Moonakas loeb juturaamatut. Foto Johannes Pääsuke, 1913. Eesti Rahva Muuseum.
Gotthard von Fürstenberg (Maasilinna foogt)

**Gotthard von Fürstenberg** (ka **Goddert Forstenberch**) oli Liivi ordu liige, Maasilinna foogt aastal 1507.

Gotthard pärines Fürstenbergide Höllinghofeni liinist. Aastatel 1498–1503 oli ta kumpan Salaspilsis (*Kirchholm*), 1507. aastal on teda aga mainitud Maasilinna foogtina. Rohkem tema kohta teateid pole. Et ta päritolukoht on väga lähedal Fürstenbergi linnusele, oli ta tõenäoliselt Alexander von Fürstenbergi üpris lähedane sugulane. Veelgi tõenäolisemalt oli tema lähisugulane aga eelmine Maasilinna foogt Adolf von Fürstenberg.

## Viited

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 267 (lk 239).
Heinrich von Fürstenberg

**Heinrich von Fürstenberg** oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi teisel poolel.

Heinrichi vanemad olid Johann von Fürstenberg ja Goste Ovelacker. Tema vend Johann von Fürstenberg oli samuti Liivi ordu liige. Tema suguvõsa pärines Hördest.

1553. astus Heinrich Vestfaalis Liivi ordusse ja saabus peagi Liivimaale. 1565. aastal elas ta veel Liivimaal, ent selleks ajaks oldi talle juba Saksa ordu Vestfaali provintsis koht muretsetud. 1567. aastal naasiski ta Vestfaali, kuid ei jätkanud mitte rüütelvenna elu, vaid abiellus 1568. aastal ja hakkas 1569. aastal Dortmundi kodanikuks. Seal elas ta 1579. aastani. 1602. aastal läks ta pimedaks jäänuna tagasi oma sünnikohta Hördesse, kus ta veel 1612. aastal elas.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 269 (lk 239–240).
Jakob von Fürstenberg

**Jakob von Fürstenberg** oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi alguses.

Jakobi vanemad olid Wennemar von Fürstenberg ja Karda von Galen. Ta pärines Waterlappest Bremeni lähedalt. 1504. aastal on teda mainitud Liivi ordu rüütelvennana. Varem oli ta Premonstraatide ordu munk Vestfaalis.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 270 (lk 240).
Galadriel

**Galadriel** on oluline tegelane J.R.R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".
Galadriel on haldjas. Ta on Lothlorieni Emand, kõige võimsam haldjas Keskmaal Kolmandal Ajastul. Ta oli üks Noldorite liider, kes lahkus Kadumatutelt Maadelt- Valarite kaitse alt ja tema on ka üks viimaseid, kes on jäänud seni Keskmaale. 
Galadrielile kuulub ka üks kolmest Haldjate Sõrmustest, ta on Nenya vardja.
Galadriel suutis seista vastu kiusatusele võtta Sõrmus enesele, kui seda talle pakuti.

## Taust
Galadrieli isa oli Finarfin ja tema ema oli Eärwen. Suurel rännakul Kadumatutele Maadele lõi tema isa haldjate hõimu, mida tunti nime alla Noldorid, ja temast sai selle hõimu liider. Galadriel sündiski Kadumatutel Maadel u 1362. aastal enne Esimest Ajastut. Galadrielil on neli vanemat venda: Finrod, Orodreth, Angrod, ja Aegnor.

Filmides kehastab Galadrieli Cate Blanchett.

## Iseloom
Galadriel oli väga terane ja tark. Kui ta elas veel Kadumatutel Maadel, õppis ta kõike taimede kohta ning samuti omandas haldjate käsitöö saladusi. Galadrielil oli eriline võime näha teiste inimeste meeltesse. Ta oli väga armuline ja arusaav, kuid ka uhke ja tugeva tahtejõuga.

## Välimus
Galadriel oli uskumatult kaunis. Tema juuksed meenutasid kulda, mis oli segatud hõbedase läikega ning need näisid valguse käes kiirgavat.

----
Vaenlane Morgoth tapab Galadrieli vanaisa Finwë ja varastab Silmarillid ja Feanor tõotab et saab need tagasi ükskõik mis hinnaga. Ta jäiltas Morgothit Keskmaani trotsides Valarite nõu ning paljud Noldorid langesid. Galadriel ei andnud Feanoriga sarnaselt vannet aga ta eksles kaua kaugetel maadel ning lõpuks ühines ta noldoritega nende võitluses Keskmaal.

Kui Galadriel kohtas Celeborni, siis armus ta temasse. Nad abiellusid ning elasid enamuse osa Esimesest Ajastust Doriathis.
Jobst von Fürstenberg

**Jobst von Fürstenberg** (ka **Jost** või **Jodokus**) oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi teisel poolel.

Tema vanemad olid Philipp ja Elisabeth von Fürstenberg. Ta pärines Vestfaalist Neu-Fürstenbergist Neheim-Hüsteni lähedalt. 1560–1562 oli ta Helme kumpan ja pärast ordu likvideerimist 1562–1573 Poola kastellaan Võnnus. 

Ta abiellus 1562. aastal Wolter von Plettenbergi (tõenäoliselt sellenimelise ordunõuniku, ordumeistri vennapoja) tütrega ja elas pärast kastellaanikohast loobumist Kuramaal.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr 271 (lk 240–241).