open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
California indiaanimuuseum

**California indiaanimuuseum** (*California State Indian Museum*) on USA California osariigi muuseum Sacramentos.

Muuseumi geograafilised koordinaadid on . Ta kuulub koos kõrvalasuva Sutter's Fortiga ajaloomälestiste hulka.

Muuseum rajati 1940. aastal. See käsitleb California indiaanlaste ajalugu ja kultuuri. Eksponaatide hulgas on käsitöö- ja tarbeesemeid, fotosid ja dokumente. Seal korraldatakse korvipunumise esitlusi ja muid üritusi.

## Välislingid
* Koduleht
Evald Piho

**Evald Piho** (14. august 1923 Tallinn – 25. detsember 1974 Tallinn) oli eesti karikaturist ja sporditegelane.

Sündis töölisperekonnas. Aastatel 1932–1939 õppis Tallinna 21. algkoolis, 1939–1940 Riigi Tarbe- ja Kujutava Kunsti Kooli trükitööosakonnas.

1941–1942 oli Tallinna töö- ja kasvatuslaagris. 1949. aastal lõpetas Tallinna Kehakultuuri Tehnikumi. 1946–1950 töötas spordipedagoogi ja -instruktorina. 1950–1953 oli Riikliku Kehakultuuri- ja Spordikomitee Harju rajooni nõukogu esimees. Aastatel 1954–1957 oli spordiühingu Spartak Tallinna jahtklubi ülem. 

Alates 1957. aastast vabakunstnik ja 1963. aastast Kunstnike Liidu liige.

Tema karikatuure ilmus alates 1944. aastast väljaannetes Spordileht, Kehakultuur, Õhtuleht ja Pikker. Karikatuurinäitustel osales alates 1958. aastast.

## Raamatud
* "Vabandage tülitamast! Извините за беспокойство!" (Eesti NSV Ajakirjanike Liit, Tallinn 1963)
* "Kivi kotti! Ни пуха ни пера!" (EKP Keskkomitee Kirjastus, Tallinn 1971)

## Tunnustus
* 1969 – Eesti NSV Teatriühingu ning Õhtulehe ja Vetšerni Tallina teatriteemaliste karikatuuride võistlus "Teater ja meie" – I koht
* 1969 – Moskva rahvusvaheline karikatuurinäitus – II koht 
* Kolmekordne Balti vabariikide karikatuurikonkursside laureaat

## Isiklikku
Evald Piho oli kunstnik Juss Piho isa.

## Viited

## Välislingid
*
Roman Ohlau

**Roman Ohlau** (30. mai 1925 Kohila vald – 3. juuni 2011 Kohila) oli eesti karikaturist.

## Elukäik
Roman Ohlau õppis Kohila koolis, hiljem kaks aastat kutsekoolis sadulsepaks ja elektrikuks. 1943. aasta novembris mobiliseeriti Ohlau saksa sõjaväkke ja saadeti Poolasse Gdanski linna lähedusse, kus viibis kuni 1944. aasta veebruarini. Seejärel tuli tagasi Tallinna, oktoobris 1944 sattus Soome ja peeti kinni. Punaarmeest kõrvalehoidmise karistuseks pidi ta poolteist aastat olema Kontupohjas sõjavangilaagris. Pärast sõda töötas lennuki- ja autoelektrikuna, hiljem töötas Kohila rebasekasvatuskolhoosis ning 15 aastat Kohila paberivabrikus. Tallinna asus elama 1966. aastal, hiljem töötas katsetehases Estoplast töölisena.

Esimene Ohlau karikatuur avaldati 6. märtsil 1959 Noorte Hääle karikatuurivõistlusel. Aasta hiljem hakkas tema karikatuure avaldama ajakiri Pikker. Roman Ohlau karikatuure ilmus ajalehtedes Õhtuleht, Rahva Hääl ja Videvik. Ajakirjanduses on avaldatud üle 3500 tema karikatuuri.

## Tunnustus
Kokku on saanud vähemalt 14 auhinda.
* 1959 – Noorte Hääle karikatuurivõistluse ergutuspreemia
* 1973 – Teatriteemaliste karikatuuride konkursil "Teater ja meie" I koht
* 1975 – Õhtulehe / Vetšernii Tallinna toimetuse ja Tuletõrje Valitsuse korraldatud karikatuurivõistluse "Tuletõrjekuu" I ja III koht
*1982 – Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja Pikker karikatuurivõistluselt III koht
*1986 – Karikatuurivõistluse "Mis siin naerda on?" Eesti Telegraafiagentuuri preemia ja lisaks eripreemia Kirovi-nimeliselt näidiskalurikolhoosilt.
* 1986 – Eesti NSV Vabatahtliku Karskusühingu, Eesti NSV Ajakirjanike Liidu ja ajakirja "Pikker" organiseeritud alkoholivastasele karikatuurinäituse preemia 
* 2004 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, II peapreemia
* 2009 – Roman Ohlau karikatuur märgiti ära Viljandis toimunud Edmund Valtmani nimelisel karikatuurivõistlusel.

## Teosed
### Töid karikatuurikogumikes
* 1967 – "Karikatuure sõnadeta" – koostaja Edgar Spriit, karikatuure karikaturistidelt Hugo Hiibus, Olimar Kallas, Kalju Kurepõld, Teet Kuusmaa, Stanislav Malahhov, Roman Ohlau, Evald Piho, Aarend Sepp, Heinz Valk, Edgar Valter.
* 1968 – "Fatamorgaana", (95 lk, Kunst 1968), koostanud: Edgar Spriit, kujundanud: Heinz Valk
* 1974 – "У нас в гостях эстонский журнал сатиры и юмора “Пиккер". // Mастера советской карикатуры. Советский Художник. Moskva 1974.
* 1976 – "И смех и грех II" // Kogumik karikatuure (vene keeles). Koostaja Edgar Spriit. EKP Keskkomitee Kirjastus. Tallinn 1976.
* "Salon pięknošci" – Poola
* 1980 – Balti mere maade rahvusvahelise spordikarikatuuride näituse "Võitjate üle ei naerda!" kataloog (96 lk, EKP Keskkomitee Kirjastus 1980), koostanud Edgar Spriit, kujundanud Rein Lauks
* 1988 – Edgar Spriit - karikatuurikogumikus "Homo Novus", kujundaja Rein Lauks, (Perioodika, 1988), ISBN 5797901358

### Raamatud
*"Kõdi-kõdi", 2000 (48 lk, karikatuuride kogumik)

## Viited

## Välislingid
* Cartoon.ru – Roman Ohlau
Mikroobitoksiinid

**Mikroobitoksiinid** on toksiinid, mida elutegevuse käigus toodavad bakterid (bakteritoksiinid), viirused või mikroseened. Need toksiinid võivad teisi organisme kas kahjustada või surmata.

Eristatakse endo- (rakusiseseid) ja eksotoksiine (erituvad keskkonda). 

Organismidele on ühed ohtlikumad toksiinid teetanusetoksiin ja botulismitoksiin.

## Viited
Bakteritsiid

**Bakteritsiid** on baktereid hävitav aine. 

Bakteritsiidid on kas desinfektandid (ained, mis eemaldavad mikroobe, kuid mitte nende spoore), antiseptikud (hävitavad mikroobe) või antibiootikumid.

## Vaata ka
*Bakteritsiidlamp

## Viited
Besoaar

**Besoaar** (pärsia sõnast) ehk **pulstik** on loomakarvadest või taimekiududest tekkinud enamasti pähkli- või kartulisuurune pallitaoline moodustis, mis mõnikord võib kaaluda isegi 1–2,5 kg.

## Viited
Bester

**Bester** on kahe tuurlase – beluuga ja sterleti – sigimisvõimetu ristand. 

Bester saadi esimest korda 1952. a Saratovis.

## Viited
Biokeemiline geneetika

**Biokeemiline geneetika** (inglise *biochemical genetics*) on geneetika haru, mis uurib geneetilise informatsiooni edasiandmist ja realiseerimist biokeemiliste meetoditega, kasutades uurimisobjektidena enamasti mikroorganisme.

Biokeemiline geneetika tekkis 1940. aastate alguses.

## Viited
Kari Ketonen

**Kari Mikael Ketonen** (sündinud 16. augustil 1971 Espoos) on soome näitleja ja stsenarist.

## Filmograafia
Timo Lavikainen

**Timo Lavikainen** (sündinud 1974) on Joensuus elav soome näitleja. Lavikainen mängib trumme mitmes Joensuu ansamblis, sealhulgas bändis Kalle Päätalo.

## Filmograafia
Raimu Hanson

**Raimu Hanson** (sündinud 25. märtsil 1957 Tartus) on eesti ajakirjanik.

## Elukäik
Ta on lõpetanud 1975 Tartu 1. Keskkooli ja 1980 Tartu Riikliku Ülikooli, kus õppis filoloogiateaduskonna ajakirjanduse eriharus.

Üliõpilasena oli ta ajalehe Tartu Riiklik Ülikool korrespondent (1977–1979). Seejärel töötas ta üle 20 aasta Postimehes: oli ajalehe Edasi/Postimees korrespondent (1979–1983), kooliosakonna juhataja (1983), kultuuriosakonna juhataja (1983–1986), kirjade osakonna juhataja (1986–1990), uudisteosakonna juhataja (1990–1994, sh Lõuna-Eesti Sõnumite peatoimetaja oktoobris 1991), uuriva ajakirjanduse grupi toimetaja (1994–1995), laupäevalisa Postimees-Extra toimetuse juhataja (1995–1997) ning toimetaja 1997–2001.  

Alates 2001. aastast töötab ta ajalehes Tartu Postimees reporterina ja toimetab kultuurikülge. 

Ta on avaldanud luulet, kirjandus-, teatri- ja muusikaarvustusi, vesteid, humoreske, portreesid, intervjuusid ja reportaaže perioodikas ning luulet raamatutes "Noori autoreid '77" (Eesti Raamat, 1979), "Seilates sadamata" (Varrak, 2012) ja "Ma olen Jüri Üdi" (Eesti Keele Sihtasutus, 2013).

## Artikleid
*"Helilooja ja madratsiomanik Peeter Volkonski annab aru" Tartu Postimees, 2. september 2004
*"Mülleri Sass üllitas saatanliku plaadi" Tartu Postimees, 6. juuni 2006
*"Lauri Kulpsoo - 30" Tartu Postimees, 20. juuni 2008
*"Dirigent igatseb koju nagu laps" Postimees, 13. veebruar 2009 
*"Raimu Hanson kohtus südamliku laulja Liivi Paaliga" Tartu Postimees, 23. detsember 2011
*"Kuidas käib Tartu vaimu käsi" Tartu Postimees, 29. juuni 2012

## Liikmesus
*Eesti Kirjanduse Selts

## Tunnustus
*2006 – Tartu Kultuurikandja auhind (kultuurikajastaja)
*2011 – Tartu Kultuurikandja auhind (kultuurikajastaja)
*2020 – ajakirjaniku elutöö preemia (auhinda rahastavad ajakirjandustaustaga eraisikud Hans H. Luik, Igor Rõtov, Toomas Leito, Jüri Ehasalu ja Margus Mets)
*2021 – Eesti raamatukoguhoidjate ühingu ajakirjandusauhind

## Viited

## Välislingid
* "Tartu Postimehe ajakirjanik Raimu Hanson pälvis elutööpreemia" Tartu Postimees, 6. märts 2020
* https://www.youtube.com/watch?v=d3dJ28VB1ng&feature=youtu.be
Butüromeeter

**Butüromeeter** on piima ja piimatoodete rasvasisalduse määramiseks kasutatav klaasist mõõteriist. 

Sõltuvalt butüromeetri skaala ulatusest eristatakse piima- (skaala ulatus 6%), koore- (40%) ja lõssibutüromeetrit (0,5%).

Butüromeetri leiutas Šveitsi keemik Niklaus Gerber (1850–1914).

## Viited
Filipinki

**Filipinki** (eesti keeles ka **Filipinkad**) oli Poola naisvokaalansambel. 

Ansambli moodustas Szczecinis 1959. aasta novembris Szczecini Kaubandustehnikumi õppejõud Jan Janikowski sama õppeasutuse õpilastest.

Ansambel sai nime tol ajal populaarse Poola ajakirja Filipinka järgi.

Ansambel oli algul lühikest aega nonett, seejärel septett. 

Ansambli koosseisu kuulusid Zofia Bogdanowicz, Niki Ikonomu, Elżbieta Klausz, Krystyna Pawlaczyk, Iwona Racz, Anna Sadowa ja Krystyna Sadowska.

Ansambli esimene avalik esinemine oli 1960. aastal konkursil "Szukamy młodych talentów" ('otsime noori talente'). 1962. aastal esines ansambel raadiokonkursil "Mikrofon dla wszystkich" ('mikrofon kõigile') ja sai üleriigiliselt populaarseks. Sealtpeale lakkas ansambel olemast harrastuskollektiiv ja hakkas tegutsema kutselise ansamblina.

Ansambel oli oma populaarsuse tipul aastatel 1963–1965. Ansambli laul "Batumi" valiti 1964. aastal Poolas aasta kõige populaarsemaks lauluks. Laul "Wala Twist" oli pühendatud maailma esimesele naiskosmonaudile Valentina Tereškovale. Filipinki esines ka välisriikides, sealhulgas 1967. aasta veebruaris Tallinnas.

1960. aastate lõpus hakkas ansambli populaarsus aga vähenema. Ansambli koosseisus toimusid esimesed muudatused 1967. aastal. Esinemine 1969. aastal Opole festivalil jäi tähelepanuta.

1970. aastate algul vähenes ansambli koosseis esmalt kvintetini ja seejärel kvartetini. Ansambli algkoosseisust lahkus viimasena Iwona Racz 1972. aastal. Ansambli uueks nimeks sai **Nowe Filipinki** ('uued filipinkad'). Edu aga enam saavutada ei õnnestunud ja ansambel lõpetas tegevuse 1974. aastal.

## Viited
Harijs Liepiņš

**Harijs Liepiņš** (15. detsember 1927 Ipiku vald (Valmiera maakond, nüüd Valmiera piirkond) – 3. august 1998 Skrunda) oli läti näitleja. 

1935. aastal kolis perekond Riiga. Harijs Liepiņš õppis Riia 28. Keskkoolis ja Riia 1. Linnagümnaasiumis. Ta mobiliseeriti sõja ajal Saksa sõjaväe abiteenistusse, langes Punaarmee kätte vangi ja oli seejärel Vorkutas poolteist aastat sõjavangilaagris.

Pärast vangilaagrist vabanemist õppis ta Riia Kunstiteatri õppestuudios, mille lõpetas 1949. aastal. Seejärel sai temast sama teatri näitleja.

Alates 1955. aastast mängis ta ligikaudu 40 filmis. Sealhulgas mängis Harijs Liepiņš 1959. aastal Tallinna Kinostuudios valminud filmis "Vallatud kurvid" Antsu ja 1968. aasta Tallinnfilmi filmis "Hullumeelsus" leitnanti, kõrvalosa ka filmis "Jääminek" (1962). Kõigi tema osalusel Eestis valminud filmide lavastaja oli Kaljo Kiisk.

## Välislingid
*Harijs Liepiņš andmebaasis IMDb
*Harijs Liepiņš kino-teatr.ru lehel
Ben Miller

**Bennet Evan Miller** (sündinud 24. veebruaril 1966), tuntud ka kui **Ben Miller**, on inglise koomik, näitleja ja režissöör. 

2011. ja 2012. aastal mängis ta peaosa inglise ja prantsuse koostööna valmivas kriminaalses komöödiasarjas "Surm paradiisis".

Miller on lõpetanud Cambridge'i Ülikooli. Tema isapoolne vanaisa oli Londoni East Endi linnaosas elanud ja Leedus sündinud rätsep. Tal on nooremad õed Leah ja Bronwen. 

## Filmograafia

## Märkused

## Välislingid
* Meelelahutussarja "The Armstrong & Miller Show" koduleht
* Ben Miller IMDb-s
Surm paradiisis

"**Surm paradiisis**" (originaalpealkiri **"Death in Paradise"**) on inglise ja prantsuse televisiooni koostööna valmiv komöödia sugemetega telesari. Sarja võtted toimuvad Prantsuse meretaguses piirkonnas  Guadeloupe'is, peaosades on Ben Miller ja Sara Martins. Sarja esimene, 8-osaline hooaeg esilinastus 25. oktoobrist kuni 13. detsembrini 2011. Sarja teise, samuti 8-osalise hooaja võtted lõppesid 2012. aasta oktoobris, saated olid ekraanidel 8. jaanuarist kuni 26. veebruarini 2013. 12. veebruaril 2013 teatati sarja jätkumisest kolmanda hooajaga, mis jõudis ekraanidele 2014. aasta jaanuaris. Neljas hooaeg esilinastus 2015. aasta 8. jaanuaril, viies hooaeg 2016 aasta 7. jaanuaril, kuues hooaeg 2017. aasta 5. jaanuaril, seitsmes hooaeg 2018. aasta 4. jaanuaril ning kaheksas hooaeg 2019. aasta 10. jaanuaril.

## Sisu
Süžee keskendub sirgjoonelisele inglise politseinikule Richard Poole'ile (Ben Miller). Londoni politseiuurija saadetakse troopilise Kariibi mere väljamõeldud Saint-Marie' saarele lahendama briti politseiniku surmajuhtumit. Eelkäija surmajuhtumi lahendamise järel saab Poole'ist saare politseijõudude uus uurija. Poole'i mõrva järel 3. hooaja alguses määratakse tema asemele vilumatu Londoni uurija Humphrey Goodman (Kris Marshall). 

## Viited

## Välislingid
*
Lagesoo

**[[Lagesoo (sootüüp)|Lagesoo]]** on soo tüüp.

**Lagesoo** on mitme soo nimi:
* Lagesoo (Põlva maakond)
* Rubina soo, soo Valgamaal
* Holdre Lagesoo, soo Valgamaal
* Ikepera raba, soo Valga- ja Viljandimaal
* Punakivi soo, soo Harjumaal

## Vaata ka
*Lagesoo peakraav
*Märdi järv (Lagesoo järv)
C3-taimed

**C<sub>3</sub>-taimed** on paraskliimavöötmes produktiivselt fotosünteesivad taimed, milles fotosünteesi ajal kõigepealt moodustub kolme süsinikaatomiga 3-fosfoglütseraat. C3-tüüpi taimed on kõige enam levinud, moodustades ligi 95% kogu maailma taimede biomassist. Samas on ka C3-fotosüntees (ehk Calvini tsükkel) kõige vanem ja lihtsam kolmest teisest süsiniku sidumise mehhanismist, milleks on C<sub>4</sub>- ja CAM-taimede fotosüntees. C4- ja CAM-taimed erinevad C3-taimedest selle poolest, et neil on lisaprotsessid, enne kui süsihappegaas saab siseneda Calvini tsüklisse.
## C<sub>3</sub>-taimede fotosüntees

Selle süsteemi võtmeensüümiks on RuBisCo, mis seob õhulõhede kaudu ribuloos-1,5-bisfosfaadile atmosfäärist omastatud CO<sub>2</sub>. Saadud reaktsiooniprodukt pooldub ja tekib kaks molekuli 3-fosfoglütseraati.    

**CO<sub>2</sub> + H<sub>2</sub>O + RuBP → (2) 3-fosfoglütseraat**

Produkti kasutab taim elutegevuseks vajalike ühendite sünteesil.

CO2 asemel võib RuBisCo lisada ribuloos-1,5-difosfaadile ka hapnikku, tekitades ühe molekuli 3-fosfoglütseraati ja ühe molekuli 2-fosfoglükolaati. Seda protsessi nimetatakse C2-fotosünteesiks või fotorespiratsiooniks. Fosfoglükolaadil pole metaboolset eesmärki ja suurtes kogustes on see taimele toksiline. Seega tuleb seda töödelda metaboolses rajas, milleks on fotorespiratsioon. Fotorespiratsioon pole mitte ainult energianõudlik protsess, vaid viib ka CO2 kaoni. Seetõttu võib fotosünteesi efektiivsus ebasoodsates tingimustes, näiteks kõrgel temperatuuril ja kuivuses, fotorespiratsiooni tõttu langeda kuni 40%. 

RuBisCo kahjulikku oksügenaasset reaktsiooni võib selgitada jäänukina ensüümi evolutsioonilisest ajaloost, kuna ensüüm kujunes välja üle kolme miljardi aasta tagasi, kui Maa atmosfääris oli süsihappegaasi tase kõrge ja hapniku kontsentratsioon madal. Ilmselt oli hiljem võimatu muuta ensüümi omadusi või RuBisCo üldse mõne teise karboksülaasi vastu välja vahetada.

## Vaata ka
*-taimed
*CAM-taimed
*Fotosüntees
*Calvini tsükkel
*Fotorespiratsioon

## Viited
Dauerwald

***Dauerwald*** (saksa 'püsimets, kestev mets') on Saksamaalt pärinev metsamajandamisvõte, mille järgi igal aastal vaadatakse mets üksikasjalikult üle ning märgitakse viletsamate tüvede ja võradega puud raieks. 

Sellise raiesüsteemiga võetakse looduslikult väljalangenud puud maha ning seeläbi hoitakse mets sanitaarselt korras. Raiejäätmed jäetakse metsa alla kõdunema. Raiet alustatakse u 25-aastases metsas.

*Dauerwald*-meetod sobib talumetsade majandamiseks.

## Vaata ka
*loodusmets

## Viited
Defektoskoop

**Defektoskoop** (inglise *defectoscope*) on aparaat, millega avastatakse materjalides või toodetes defekte. Defektoskoope kasutatakse näiteks raudteerööbaste struktuuridest vigade otsimisel.

## Viited
Defoliatsioon

**Defoliatsioon** on taimelehtede enneaegne varisemine. Defoliatsiooni saab esile kutsuda defoliantidega.

## Viited
EAL

**EAL** on mitme organisatsiooni nime lühend:
***[[Eesti Afaasialiit]]**
***[[Eesti Aiandusliit]]**
***[[Eesti Ajakirjanike Liit]]**
***[[Eesti Akordioniliit]]**
***[[Eesti Aktuaaride Liit]]**
***[[Eesti Allergialiit]]**
***[[Eesti Animatsiooni Liit]]**
***[[Eesti Apteekrite Liit]]**
***[[Eesti Arhitektide Liit]]**
***[[Eesti Arstide Liit]]**
***[[Eesti Asfaldiliit]]**
***[[Eesti Autoliit]]**
***[[Eesti Autospordi Liit]]**

## Vaata ka
*Eesti Ajalehtede Liit (EALL)
ENL

**ENL** on lühend, mis võib tähendada:
***[[Eesti Nahakunstnike Liit]]**
***[[Eesti Neeruhaigete Liit]]**
***[[Eesti Noorsotsialistlik Liit]]**
***[[Eesti Noorteühenduste Liit]]**
***[[Eesti Näitlejate Liit]]**
EML

**EML** on mitmetähenduslik lühend:
***EML** tähistab Eesti Mereväe laevu

***[[Eesti Maadlusliit]]**
***[[Eesti Maaliit]]** (1989–2000)
***[[Eesti Maalikunstnike Liit]]**
***[[Eesti Maarahva Liit]]**
***[[Eesti Mahetootjate Liit]]**
***[[Eesti Maksumaksjate Liit]]**
***[[Eesti Maleliit]]**
***[[Eesti Masinatööstuse Liit]]**
***[[Eesti Massööride Liit]]**
***[[Eesti Matkaliit]]**
***[[Eesti Meediaettevõtete Liit]]**
***[[Eesti Meediaorganisatsioonide Liit]]**
***[[Eesti Mereihtüoloogia Laboratoorium]]**
***[[Eesti Merelaevandus]]**
***[[Eesti Mesinike Liit]]**
***[[Eesti Muusikakoolide Liit]]**
*EML (lühend ingliskeelsest sõnast "E-mail") on failinimelaiend, mida kasutavad mitmed elektronpostiprogrammid.
Dendromeeter

**Dendromeeter** on mõõtevahend, millega mõõdetakse puistu rinnaspindala, puude kõrgust ja puutüve läbimõõtu mistahes puutüve kõrgusel.

## Vaata ka
*Dendrograaf

## Viited
Desinsektsioon

**Desinsektsioon** (inglise *disinsection*) on parasiit- ja kahjurputukate hävitamine keemiliste, füüsikaliste, bioloogiliste või mehaaniliste vahenditega. 

## Viited
Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles

**CAF** (Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles) on Hispaania ettevõte, mis toodab ronge. See asub Baskimaal. 
Eestile lähimad CAFi rongid on HKL HSTi metroorongid, mis sõidavad Helsingis.
Tallinna tramm kasutab mudelit CAF Urbos AXL.

## Välislingid

* Koduleht
Dielektriline kuumutus

**Dielektriline kuumutus** on väikese elektrijuhtivusega materjalide kuumutamine kõrgsageduslikus elektriväljas nende ümberpolariseerumisel eralduva soojuse toimel.

Dielektrilisel kuumutamisel põhineb ka mikrolaineahi.

## Viited
Oio piirkond

**Oio piirkond** on 1. järgu haldusüksus Guinea-Bissaus.

Piirkond jaguneb viieks sektoriks, keskus ja suurim linn on Farim. Suuremad asulad on veel Nhacra, Mansoa, Bissora ja Cumeré.
Carl Haglund

**Carl Christoffer Haglund** (sündinud 29. märtsil 1979 Espoos) on Soome poliitik, juunist 2012 kuni juunini 2016 Soome Rootsi Rahvapartei esimees.

Ta oli 2009–2012 Euroopa Parlamendi liige.

10. juunil 2012 valiti Haglund Soome Rootsi Rahvapartei esimeheks. 5. juulil 2012 võttis ta eelmiselt partei esimehelt Stefan Wallinilt üle ka kaitseministri portfelli Jyrki Kataineni valitsuses. 24. juunist 2014 kuni 29. maini 2015 oli ta kaitseminister Alexander Stubbi valitsuses.

## Tunnustus
* 2014 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Välislingid
* Koduleht
* Tutvustus Euroopa Parlamendi lehel
Olev Jõgi

**Olev Jõgi** (pseudonüüm **Leo Minimus**; 9. jaanuar 1919 Leisi vald – 27. jaanuar 1989 Tallinn) oli eesti ajakirjanik, tõlkija ja kirjanduskriitik.

Ta õppis aastatel 1928–1934 Leisi algkoolis, 1934–1941 Saaremaa Ühisgümnaasiumis ja 1950–1956 Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppes vene filoloogiat. 

Ta oli ajakirja Keel ja Kirjandus peatoimetaja aastatel 1958–1983. 

Temalt on ilmunud artiklikogud "Kirjanduse koordinaadid" (1963), "Virvendused laugvees" (1973), "Vaod ja varjud" (1975; J. Smuuli nimeline preemia 1976), "Hetki ja viipeid" (1988; J. Smuuli nimeline preemia 1989).

Jõgi on eesti keelde tõlkinud vene, poola ja valgevene kirjandust: Aleksandr Puškini, Aleksandr Kuprini, Isaak Babeli, Ilfi ja Petrovi, Aleksandr Solženitsõni, Valentin Rasputini, Stanisław Lemi, Jerzy Andrzejewski, Ivan Meleži, Vasil Bykaŭ'i jt teoseid.  

Olev Jõgi toimetatuna ilmus eesti keeles 1968. aastal Ernst Särgava kultuurilooline romaan "Lähme linna kirjutama, oma elu kergendama". 

Olev Jõgi oli mitme Albert Uustulndi raamatu ja Arno Kasemaa "Rannamändide" (1986) eritoimetaja.

## Tunnustus
* 1971 Eesti NSV kirjanduse aastapreemia (V. Belovi "Igapäevane asi" eestindus)
* 1976 Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Vaod ja varjud. Valik kriitikat II")
* 1978 Eesti NSV teeneline kirjanik
* Postuumselt 1989 Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Hetki ja viipeid")

## Isiklikku
Tema lapsed on kirjandusteadlane Mall Jõgi, tõlkija Tiiu Sandrak ja Jaan Jõgi. Olev Jõel on kaheksa lapselast, kelle hulka kuuluvad luuletaja Mihkel Kaevats, endine riigi diginõunik Marten Kaevats, ajaloolane Maret Koplus, ajaloolane Piia Sandra Sandrak. Olev Jõe väimehed on filosoof Ülo Kaevats ja ajaloolane Ott Sandrak.

## Välislingid

*
* Lea Pild "Tõlkekriitik Olev Jõgi: Ühe tõlkemeetodi rehabiliteerimine stalinismijärgsel ajal" Keel ja Kirjandus 3/2019
Maali Vispel

**Maali** (Maali Vispel) on tegelane Oskar Lutsu teostes "Argipäev" ja "Sügis".

Maali on kampsunikuduja. Ta kolib Paunverre oma õmblejast õe Juuliga ning koos asutakse elama pagarimajja. Õed satuvad peagi rätsepate perekonna Kiire viha alla, kuna haaravad üha uusi kliente. Maali initsiatiivil meelitatakse Kiir õdede korterisse, kus räägitakse suud puhtaks. Hiljem suhted Jorh Aadniel Kiire ja õdede vahel paranevad ning ühistel teeõhtutel arutatakse kõikvõimalikke maailma asju. Maali nendib õele Juulile, et polnud see rätsepmeister nii hull ühti, kui algul tunduda võis. Maali õpetab Kiirt pisut ka kudumismasinat kasutama.

Oskar Luts kirjeldab Maalit kui matsakat, lühikest ja alatihti naeru lagistavat tütarlast. Paunverelased panevad talle hüüdnimeks Klodvig, kuna keegi olevat ühes raamatus näinud kuningas Clovig I pilti ning too olevat sarnanenud Maaliga. Kõigest hoolimata suudab Maali igas eluhetkes leida positiivset ning noomib ka õde Juulit, kui see taas kurvameelsusse kaldub. 

Hiljem, kui Kiir on abiellunud Maali õe Juuliga, lööb rätsepmeister temaga üleaisa. Maali on toimunu pärast murtud ning peab plaani linna kolida, et laps salaja ära kaotada. Kiir on sellisele mõttele ägedalt vastu ja teeb Maalile ettepaneku sünnitada hoopis talus, mille ta osta kavatseb. Kirjandusteoses mainib Luts hiljem, et Kiire eostatud laps on sündinud surnult. Filmis "Sügis" aga sünnitab Maali kaksikud, poisi ja tüdruku, kes saavad nimeks Endel ja Endla.

Kinolinal kehastas Maalit näitleja Anne Reemann, 1986. aasta valminud Eesti Televisiooni telelavastuses "Pildikesi Paunverest" Eva Vilt-Malleus.
Maali

**Maali** on eesti naisenimi.

See on lühend Amaliest. 2018. aasta ja 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Maali Eestis 20 naisel.

## Vaata ka
*Tädi Maali
*Maali Vispel, Oskar Lutsu teoste tegelane 

## Viited
Rusumo juga

**Rusumo juga** on juga Kagera jõel Rwanda ja Tansaania piiril.

Juga asub vähem kui kilomeetri kaugusel idas Rusumost. Joa geograafilised koordinaadid on .

Rusumo joa kohale on rajatud piirkonna ainuke Kagera jõge ületav sild. See oli muu hulgas Saksamaa ja Belgia kolonistide peamine juurdepääsutee Rwandale.

Joa kõrgus on umbes 30 meetrit.

Joale rajatakse Rwanda, Burundi ja Tansaania ühist hüdroelektrijaama.

## Viited
Rusumo

**Rusumo** on asula Rwanda Idaprovintsis, Kirehe ringkonna halduskeskus.

Rusumo asub Tansaania piiri lähedal. Asulast umbes kilomeetri kaugusel idas Kagera jõel on Rusumo juga.
Agathe Uwilingiyimana

**Agathe Uwilingiyimana** (23. mai 1953 – 7. aprill 1994) oli hutu päritolu Rwanda poliitik, seni ainuke Rwanda naispeaminister.

Ta töötas muu hulgas koolis matemaatikaõpetajana ja Rwanda Riiklikus Ülikoolis keemia õppejõuna.

1992. aastal sai ta haridusministriks ja 18. juulil 1993 peaministriks. 

Kui puhkes Rwanda genotsiid, oli Agathe Uwilingiyimana üks selle esimesi ohvreid. Ta tapeti koos abikaasa ja teda kaitsnud belglastest rahuvalvajatega ööl pärast president Juvénal Habyarimana lennuki allatulistamist.
Fred Astaire

**Fred Astaire** (sünninimega **Frederick Austerlitz**; 10. mai 1899 Omaha, Nebraska – 22. juuni 1987 Los Angeles, California) oli ameerika tantsija, koreograaf, laulja ja näitleja.

Ta esines oma 76 aasta pikkuse karjääri jooksul nii Broadway teatrilavadel kui ka 31 muusikafilmis.

Tema tuntuim tantsupartner oli Ginger Rogers, kellega ta mängis 1930. aastatel üheksas muusikafilmis. Ta mängis filmides peaosi ka koos Rita Hayworthi ja Audrey Hepburniga.

1949. aastal pälvis ta elutöö eest au-Oscari. 1961. aastal sai ta Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna ja 1981. aastal Ameerika Filmiinstituudi elutöö auhinna.

1999. aastal valis Ameerika Filmiinstituut Astaire'i 20. sajandi parimate meesnäitlejate seas (100 Years...100 Stars) viiendale kohale.

## Osaline filmograafia

## Välislingid

*
Roberto Benigni

**Roberto Remigio Benigni** [roˈbɛrto beˈniɲi] (sündinud 27. oktoobril 1952) on itaalia näitleja, koomik, stsenarist ja lavastaja.

Tema tuntuim film "La vita è bella" ("Elu on ilus") sai 1999. aastal parima meespeaosatäitja (Benigni) ja parima võõrkeelse filmi Oscari.

## Välislingid

*
Nööp

**Nööp** on väike kinnitusvahend, tavaliselt rõivastel, aga ka mujal. 

Nööp toimib koos nööpauguga: ühe kangatüki küljes olev nööp pannakse läbi teises kangatükis oleva augu ning nööbi kuju takistab nööbil tagasi läbi augu minna.

Nööp võib olla valmistatud plastist, metallist, puidust, merikarbist või muust materjalist. Tavaliselt on nööbid ümmargused, kuid need võivad olla ka kandilised või muukujulised. Nööpe on väga erinevas suuruses.

Nööp kinnitatakse tekstiili külge õmmeldes. Selleks on nööbis kaks, kolm või neli auku, või on nööbi taga "aas" – nööbi kand.

Nööbid võivad ka olla rõivastel, aksessuaaridel või muudel esemetel mitte kinnitava, vaid dekoratiivse funktsiooniga.


Pilt:Button collection display.jpg|Nööbikogu
Pilt:3-hole sew-through button.jpg|Kolme auguga nööp
Pilt:Green vintage buttons.jpg|Erikujulised nööbid
Pilt:Horn 'hunting' buttons with shanks.jpg|Kannaga nööbid
Pilt:Offener Ärmelknopf eines Anzugs.jpg|Nööbid nööpaukudes


## Vaata ka
*kaksiknööp

## Välislingid
Kleit

**Kleit** on ühes tükis riietusese, mis koosneb seelikuosast ja ülaosast. Kleiti kannavad tavaliselt naised ja tüdrukud.

Ülaosa võib olla pikkade varrukatega, lühikeste varrukatega või ilma varrukateta, õlapaeltega või täiesti õlgu paljastav. Kleidi ülaosa võib olla ka selja poolt lahtine (seljadekolteega). Kleit võib olla erineva kaeluse või kraega.

Seelikuosa võib olla erineva pikkusega alates minist kuni maani maksini.

Kleidimood on läbi ajaloo olnud pidevas muutumises.

## Poiste kleit Eestis
Eestis õmmeldi 19. sajandil vanemate vanadest riietest lastele kleite, ka poisid käisid kleitidega, on säilinud näidiseid näiteks poiste kleitidest: Vormsis, Ruhnus, Pakris, Rannarootsis. Kihnus oli mitmeid kleite nii poistele kui tüdrukutele. Poiste kleit oli sarnane tüdrukute kleidiga, aga see polnud volditud, sel oli pisut erinev lõige, see oli ühevärviline, kas kollane, erkkollane või sinine. Tüdrukule seoti kirivöö peale, et ta ei kasvaks poisi sarnaseks ja et ta oleks peenikese pihaga.

## Vaata ka

*Väike must kleit
*Kaapotkleit
*Kittel
*Seelik
*Tuunika

## Viited
Liimimisloogika

**Liimimisloogika** (inglise *glue logic*) on loogikalülitused mitmete mikrokiipide omavaheliseks sidumiseks.

Algselt kasutati arvutite emaplaatidel ja programmeeritavates kontrollerites seadme- ja mäluaadresside dekodeerimiseks (vt aadressidekooder) ja juhtimissisgnaalide moodustamiseks eraldi loogikakiipe. Tänapäeval on tehniliselt võimalik kõik sidumiseks vajalikud loogikafunktsioonid paigutada ühte suuremahulisse programmeeritavasse loogikakiipi nagu nt CPLD või FPGA. Selle tulemusel vähenevad lülituse mõõtmed ja energiatarve. Arvuti emaplaatidel nimetatakse siduvaid loogikalülitusi ka sildadeks (põhjasild ja lõunasild). Kopeerimiskaitsega programmeeritavatesse loogikakiipidesse paigutatud liimloogikat saab kasutada ka tegeliku skeemi peitmiseks et raskendada elektroonikalülituse kopeerimist konkurentide poolt.

Kiipide sidumiseks vajalikud funktsioonid on:
*aadressidekooder
*andmepuhver
*Loogikanivoode teisendamine (CMOS, TTL, 3 V, 5 V jt.)
*Signaalide võimendamine

## Vaata ka
*Kiibistik
*Põhjasild
*Lõunasild
Dosaator

**Dosaator** on seadis vedelate, pulberjate vms ainete täpseks mõõtmiseks ja kindlas koguses väljastamiseks.

Dosaatoreid saab liigitada mitmeti, nt töötamispõhimõtte järgi mass- ja mahtdosaatorid; tööorgani kuju järgi lint-, rull-, anum, tigu-, silinder- ja taldrikdosaatoreid; talitluse järgi tsüklisi ja pidevtoimega dosaatoreid ning juhtimisviisi järgi käsitsi- ja automaatjuhtimisega dosaatoreid. 

## Vaata ka
*Pipett

## Viited
Dünamomeeter

**Dünamomeeter** ehk **jõumõõtur** on mõõteriist jõu, jõumomendi, massi või mehaanilise pinge määramiseks. 

Kõige lihtsam dünamomeeter (vedrudünamomeeter) koosneb vedrust ja skaalast ning näitab rakendatud jõu suurust njuutonites, kilogrammides või naeltes. Dünamomeetri tööpõhimõte põhineb Hooke'i seadusel, mille kohaselt on vedru pikenemine võrdeline dünamomeetrile rakendatud jõuga.

## Kasutusalad

Dünamomeetreid kasutatakse mehaanikas, inseneriteaduses ning tööstuse valdkondades, kus mõõdetakse tõmbemomenti, survemomenti ja pöördemomenti seadmetes ja konstruktsioonides.  Tänapäevaseid dünamomeetreid on võimalik ühendada ka arvutisüsteemidega, mis võimaldab reaalajas andmete kogumist ja tootmisprotsesside jälgimist. Meditsiinis kasutatakse dünamomeetreid lihasjõu hindamiseks.

## Liigid
Dünamomeetreid liigitatakse ehituse ja tööpõhimõtte ning rakendusvaldkonna järgi.

Peale vedrudünamomeetrite on olemas
* elektroonilised dünamomeetrid, mis kasutavad andureid ja kuvavad tulemused digitaalselt, võimaldades suuremat täpsust ja kiiremat andmetöötlust;
* hüdraulilised dünamomeetrid, mis mõõdavad jõudu vedeliku rõhu kaudu, ning pneumaatilised dünamomeetrid, mis kasutavad mõõtmiseks suruõhku;
* elektromagnetilised dünamomeetrid, mida kasutatakse pöörleva mootori võimsuse mõõtmiseks.

Mõõdetava suuruse järgi eristatakse tõmbedünamomeetreid, survedünamomeetreid, väändedünamomeetreid, universaaldünamomeetreid ja momendidünamomeetreid (jõumomendi mõõtmiseks).

Otstarbe järgi eristatakse töödünamomeetreid ja taateldünamomeetreid ning üldotstarbelisi ja eridünamomeetreid.

## Viited
Lätte tänav

**Lätte tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tatari asumis. Tänapäeval on Lätte tänav umbtänav, mis algab Kentmanni 18 maja hoovist ja ulatub kirde-edelasuunaliselt kuni Tatari tänavani. Lätte tänav on ligikaudu 170 meetrit pikk. Enne Kentmanni 18 maja ehitamist 1950. aastatel algas Lätte tänav Kentmanni tänavalt.

Lätte tänav sai nime 30. mail 1934.

1948. aastast kuni 18. oktoobrini 1991 oli tänava nimi helilooja Aleksander Lätte järgi **Aleksander Lätte tänav**.

## Viited
Teaduslik kommunism

**Teaduslik kommunism** oli üks Nõukogude Liidu kõrgkoolides õpetatavaid kohustuslikke poliitilisi õppeaineid, marksismi-leninismi osa. 

Tollaste kõrgkoolide õppeainetest oli üliõpilaste kasvatamiseks kommunistliku ideoloogia vaimus vaid kahe õppeaine nimetuse ette pandud sõna "teaduslik" – "teaduslik" kommunism ja "teaduslik" ateism. 

## Vaata ka
*Teaduslik ateism

## Kirjandus
* V. G. Afanasjev, K. N. Brutents ja Pjotr Fedossejev. *Teaduslik kommunism*. Vene keelest tõlkinud U. Polisinski ja B. Tamm. Eesti Raamat 1978.
Vambola Põder

**Vambola Põder** (6. august 1929 Tartu – 12. märts 1993 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja väliskommentaator.

Ta lõpetas aastal 1950 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1956 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta töötas aastatel 1959–1961 Eesti Raadios, oli aastatel 1961–1976 EKP Keskkomitee lektor ja instruktor. Aastatel 1980–1990 oli ta Eesti Televisiooni väliskommentaator.

Vambola Põder kandideeris 1992. aasta septembris valimisliidu Sõltumatud Kuningriiklased koosseisus Riigikokku. Ta kogus 4153 häält ja osutus valituks.

## Viited
Thriller (album)

"**Thriller**" on 1982. aastal ilmunud Michael Jacksoni muusikaalbum.

"Thriller" on võitnud muusikaauhindu ning on ka maailmas läbi aegade müüduim album.

## Albumi lood
# "Wanna Be Starting Something"        Autor: Michael Jackson
# "Baby Be Mine"                       Autor: Rod Temperton
# "The Girl Is Mine"                    Autor: Michael Jackson 
# "Thriller"                           Autor: Rod Temperton
# "Beat It"                            Autor: Michael Jackson
# "Billie Jean"                       Autor: Michael Jackson 
# "Human Nature"                       Autor: Steve Porcaro, John Bettis          
# "P.Y.T. (Pretty Young Thing)"  Autor: James Ingram, Quincy Jones
# "Lady In My Life"                    Autor: Rod Temperton
Auruülekuumendi

**Auruülekuumendi** (lühemalt **ülekuumendi**) on katla osa, milles toimub auru ülekuumendamine.

## Viited
Auruturbiin

**Auruturbiin** on soojusjõumasin (labamasin), mis muundab kõrgsurve veeauru potentsiaalse energia kõigepealt kineetiliseks energiaks ja seejärel pöörleva rootori võlli mehaaniliseks energiaks.

Auruturbiine liigitatakse aktiiv- ja reaktiivturbiinideks, mille energiamuundamise kasutegur on tavaliselt 60 % ja 85 %, kui väljuv aur läheb tööstusettevõtete tarbijatele. Nüüdisaegsete auruturbiinide siseneva auru rõhk ulatub 24–26 MPa-ni, auru temperatuur kuni 580 °C-ni ja turbiini võimsus kuni 1 GW-ni. Auruturbiine kasutatakse elektri tootmiseks elektrijaamades ja sõjalaevade jõuallikana.
## Vaata ka
*Aurugeneraator

## Viited
Atenuaator

**Atenuaator** on mitmetähenduslik sõna.

***[[Atenuaator (geneetika)|Atenuaator]]** on geneetikas spetsiifiline regulatoorne DNA järjestus, millelt transkribeeritud RNA moodustab sekundaarstruktuuri. 
***[[Atenuaator (elektroonika)|Atenuaator]]** on elektroonikas seade, millega saab nõrgendada elektrilist signaali.
*...
Margi Ein

**Margi Ein** (sündinud 8. detsembril 1950 Põltsamaal) on Eesti poliitik.

Ta on lõpetanud 1968. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1974. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina. 

1974–1992 töötas ta Jõgeva KEKi Põltsamaa ehitusjaoskonnas meistri ja vaneminsenerina, hiljem projektigrupi juhatajana. 1993. aastal kutsuti Ein Põltsamaa abilinnapeaks, aastatel 1996–2003 oli ta Põltsamaa linnapea.

Novembris 2009 valiti Ein Põltsamaa linnavolikogu esimeheks. Ta töötab Põltsamaa vallavalitsuses ehitusnõunikuna.

2003. aastal kandideeris Ein Rahvaliidu nimekirjas Riigikogu X koosseisu ja sai 1881 häälega ringkonnamandaadi. Riigikogus tegutses peamiselt sotsiaalkomisjonis ja oli korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjoni esimees. Kandideeris Riigikokku ka 2007. aastal, kuid parlamenti ei pääsenud.

## Tunnustus
*2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2017 – Põltsamaa linna aukodanik

## Viited

## Välislingid
*Riigikogulane Margi Ein peab raha andmist enda teeneks SLÕhtuleht, 2. veebruar 2007
*"Margi Ein vahetas Rahvaliidu Keskerakonna vastu" Delfi, 1. detsember 2010
Raul Kirsel

**Raul Kirsel** (sündinud 21. veebruaril 1958 Põltsamaal) on Eesti loomakasvatusteadlane, ettevõtja ja poliitik.

Ta lõpetas 1976. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1987. aastal zooinsenerina Eesti Põllumajandusakadeemia. 1994. aastal kaitses ta magistritöö põllumajandusloomade söötmise erialal. 

Kirsel töötas aastatel 1991–1997 Umbusi algkooli direktorina. Ta on ettevõtte OÜ Aristin Grupp tegevdirektor.

Ta on Põltsamaa linnavolikogu liige. Ta valiti 2009. aastal volikokku valimisliidu Meie Põltsamaa nimekirjas; ta sai valimistel 46 häält. 10. novembrist 1992 kuulub ta Isamaa ja Res Publica Liidu ridadesse.

## Viited

## Kirjandus
*2000 – "Kirsel, Raul". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A – Ki. Tallinn 2000. Lk 649

## Välislingid
Lesgi keel

**Lesgi keel** (lesgi keeles *лезги чӀал*) on Kagu-Dagestani rühma kuuluv Kaukaasia keel, mida kõnelevad lesgid.

See on üks Dagestani ametlikest keeltest. Kõnelejaid on eri hinnangutel 600 000 – 800 000, neist Venemaal 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 402 173. Aserbaidžaanis räägib lesgi keelt umbes 200 000 inimest. Väiksed lesgi keele kõnelejate kogukonnad on ka Kasahstanis, Türgis, Kõrgõzstanis ja Türkmenistanis.

Lesgi keeles antakse välja raamatuid ja ajalehti. Dagestanis ilmub nädalaleht Lezgi Gazet ja Aserbaidžaanis kuuleht Samur. 2012. aastal ilmus Venemaal lesgi keeles 8 nimetust raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 9500 eksemplari.

## Tähestik
1938. aastast kasutatakse lesgi keele kirjutamiseks kirillitsal põhinevat kirjasüsteemi.

:*Kollasel taustal tähemärke kasutatakse vaid võõrsõnade kirjutamiseks.*

## Fonoloogia
Lesgi keeles on 6 vokaalfoneemi ja 54 konsonantfoneemi.

## Morfoloogia
Lesgi keeles on 4 grammatilist käänet ja 14 kohakäänet. Erinevalt teistest nahhi-dagestani rühma keeltest ei jagune lesgi nimisõnad klassidesse.

Nimisõna käänamine:
:буба *buba* 'isa'

Tegusõna ei muutu isikus ja arvus.

## Viited

## Välislingid

* Ethnologue, Languages of the World: Lezgian (inglise keeles)
* Dagestani vabariiklik ajaleht "Лезги газет" (lesgi keeles)
Saku tänav

**Saku tänav** on tänav Tallinna Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis. Tänav algab Pärnu maanteelt ja kulgeb lääne-idasuunaliselt kuni Türi tänavani. Saku tänav on ligikaudu 280 meetrit pikk.

Saku tänava põhjapoolne külg on hoonestatud hruštšovkadega. 
## Galerii

File:Saku street - panoramio - Aulo Aasmaa.jpg|
File:Saku street - panoramio.jpg|

## Ajalugu
Saku tänav on nime saanud 27. jaanuaril 1956. Tänav on saanud nime Saku raudteepeatuse järgi.

Saku tänav 3 hoones tegutses Eesti NSV ajal Tallinna I Toidukaubastu kauplus "Paide" filiaalkauplus Kaunas.

## Viited
Diagnostikum

**Diagnostikum** on standardne biopreparaat, mida kasutatakse haigusetekitajate ja organismi nakatatuse kindlakstegemiseks. 

Diagnostikumid on antigeenid, antiviirused, allergeenid, bakteriofaagid ja antikehi sisaldavad seerumid.

## Viited
Helja-Amanda Kukk

**Helja-Amanda Kukk** (24. veebruar 1924 – 5. jaanuar 2022) oli inglise keele õpetaja ja tõlkija. 

Ta on töötanud Tallinna Reaalkoolis, Tallinna Polütehnilises Instituudis, kõrgkoolis I Studium. 

Ta on koostanud õppematerjale ja tõlkinud neli raamatut (näiteks Marianne Calmanni "Avignon", Susanne Goodwini "Puhas juhus" jm).

Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei asutajaliige.

## Viited
Milič Čapek

**Milič Čapek** (26. jaanuar 1909 Třebechovice pod Orebem – 17. november 1997 Little Rock) oli tšehhi päritolu USA filosoof.

Čapekit mõjutas suuresti Henri Bergsoni protsessifilosoofia ja vähemal määral Alfred North Whitehead. Suur osa tema tööst keskendus filosoofia ja tänapäeva füüsika seostele, eriti aja ja ruumi filosoofias ning metafüüsikas.

## Teoseid
* 1961. *Philosophical Impact of Contemporary Physics*. Van Nostrand, ISBN 0-442-01452-X.
* 1971. *Bergson and Modern Physics: A Re-Interpretation and Re-Evaluation*. Boston Studies in the Philosophy of Science, Vol. 7. D. Reidel Publ. Comp., ISBN 978-90-277-0186-2 (Google Books).
* 1976 (edited by M. Čapek). *The Concepts of Space and Time: Their Structure and Their Development*. D. Reidel Publ. Comp, ISBN 90-277-0355-8 (Google Books).
* 1977. *Immediate and Mediate Memory*. Process Studies 7(2): 90-96 (fulltext online).
* 1988. *Do the New Concepts of Space and Time Require a New Metaphysics?* Chapter 6 pp.&nbsp;90–104 in Kitchener, R. F. (ed.). *The World View of Contemporary Physics: Does It Need a New Metaphysics?*. SUNY Press, ISBN 0-88706-741-7.
* 1991. *The New Aspects of Time: Its Continuity and Novelties*. Boston Studies in the Philosophy of Science. Kluwer Academic, ISBN 0-7923-0911-1.

## Kirjandus
* van Fraassen, Bas C., 1962. *Capek on Eternal Recurrence*. Journal of Philosophy 59(14): 371-375 (Abstract).
* Lenzen, V. F., 1963. *Book Review: Milič Capek. The philosophical impact of contemporary physics*. Philosophy of Science 30(1): 81-83.
* Sipfle, David A., 1998. *Milič Čapek 1909-1997*. Proceedings and Addresses of the American Philosophical Association 71(5): 138.
* Brogaard, Berit, 2000. *The Coup de Grâce for Mechanistic Metaphysics: Čapek's New Philosophy of Nature*. Transactions of the Charles S. Peirce Society 36(1): 75-108.
Margus Oro

**Margus Oro** (sündinud 28. jaanuaril 1964 Põltsamaal) on Eesti treener, haridustegelane ja poliitik.

Oro lõpetas 1982. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna suusaspordi treeneri ja kehalise kasvatuse õpetajana. Ta õppis aastatel 1982–1985 Tallinna Riikliku Konservatooriumi Lavakunstikateedris ja 2003–2004 Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistriõppes (lõpetamata).

Oro töötas aastatel 1989–1991 Põltsamaa Keskkoolis treeneri ja õpetajana ning aastatel 1991–1994 Esku Lasteaed-Algkooli juhatajana. 1994. aastal sai ta Jõgeva Maavalitsuses haridusosakonna juhatajaks. Juunist 1999 kuni juunini 2004 oli ta Jõgeva maavanem.

Pärast maavanemaks olemist oli OÜ Keskkonnaprojekti juhatuse liige ja aastatel 2005–2006 Tartu Linnavalitsuse haridusosakonna juhataja. 

Oro kandideeris 2006. aastal Riigikogu haldusdirektori kohale ja võitis konkursi, kuid Riigikogu juhatus lükkas tema kandidatuuri tagasi põhjendusega, et Oro ei ole parteitu.

Alates maist 2006 on Oro SOS Lasteküla Eesti Ühingu tegevjuht ja 2016 oktoobrist SOS Childrenś Village International Management Councili liige.

Oro oli Põltsamaa linnavolikogu liige aastatel 1996–1999, 2005–2009 ja 2013–2017. 11. oktoobrist 1999 on ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.

## Isiklikku

Tema ema oli raamatukogundustegelane Vaike Oro, kauaaegne Jõgeva Rajooniraamatukogu direktor.

## Tunnustus
*2004 Päästeteenistuse Kuldrist
*2005 Poola Vabariigi I järgu Kuldne Teeneterist
*2005 Kaitseväe eriteenete rist
*2007 Kaitseliidu teenetemedal 
*2010 Jõgevamaa kuldrist
*2013 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk
*2015 Põltsamaa linna aukodanik
*2018 Rohkeasti Lapsen Puolesta teenetemedal (SOS-Lapsikylä ry, Soome)

## Viited
Uno Valdmets

**Uno Valdmets** (sündinud 3. juunil 1954 Tapal) on Eesti endine käsipallur ning praegune sporditegelane ja omavalitsuspoliitik.

Ta lõpetas 1973. aastal Tapa 1. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Ta võitis Tartu Riikliku Ülikooli käsipallimeeskonnas Eesti NSV meistrivõistlustel 1976. aastal hõbemedali ja 1977. aastal pronksmedali. 1975. aastal sai ta Eesti NSV karikavõistlustel pronksmedali.

## Sporditegelasena
Töötas aastatel 1977–1985 Jõgeval käsipallitreenerina. Oli aastatel 1977–1980 ja 1982–1985 Põltsamaa Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja. Aastast 1997 on ta Jõgevamaa spordiliidu Kalju esimees.

Ta on kuulunud Kalevi (1989–1992) ja Ühendus Sport Kõigile (1996–2004) juhatusse ning on Eestimaa Spordiliit Jõu juhatuses (2007. aastast).

## Omavalitsustegelasena
Valdmets oli aastatel 1993–1996 Põltsamaa linnavolikogu esimees. Ta oli linnavolikogu liige aastatel 1996–2006 ja 2009–2013. 

Ta on 17. oktoobrist 2011 Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

## Tunnustus
*2011 – Jõgevamaa hõberist

## Viited

## Välislingid
*
Josef Durdík

**Josef Durdík** (15. oktoober 1837 Hořice – 30. juuni 1902 Praha) oli tšehhi filosoof, psühholoog, esteetik, tõlkija, kirjanduskriitik ja Tšehhi Maapäeva liige.

1880. aastast oli Durdík Praha tšehhi ülikooli professor. Ta alustas Johann Friedrich Herbarti koolkonna liikmena ja kirjutas rea töid, nagu "Üldine esteetika" (1875), "Poeetika" (1881), "Kaasaegse filosoofia ajalugu" (1887) jm. Durdík on tuntud Newtoni-uurijana, samuti andis ta suure panuse tšehhikeelse filosoofiaterminoloogia loomisse. Tema filosoofia oli eklektiline, kuid õppejõuna oli tal ulatuslik mõju. Durdík kirjutas ka näidendeid, kuid erilise eduta.

## Teoseid
*"O poezii a povaze lorda Byrona" (1870)
*"Dějepisný nástin filozofie novověké" (1870)
*"Psychologie pro školu" (1872)
*"O snu" (1872)
*"Kalilogie čili O výslovnosti" (1873)
*"Kritika" (1874)
*"Pláč koruny české" (1875)
*"Poetika" (1881)
*"O pokroku mravnosti" (1884)
*"O poměru pedagogiky k ostatním vědám" (1898)

## Kirjandus
* Blahynka, Milan. Lexikon české literatury 1 A–G. Příprava vydání Vladimír Forst. Dotisk 1. vyd. Praha: Academia, 2000. 900 s. ISBN 80-200-0797-0. Kapitola Josef Durdík, s. 616–618.  

## Välislingid
* Elulugu Mazarýku Ülikooli kodulehel
* Josef Durdík Kritika : výbor úvah : o zjevech literarních a uměleckých Praha: Urbánek, 1874. Výbor úvah o zjevech literárních a uměleckých (včetně divadelních) se zaměřením na české a francouzské drama uvedené v Prozatímním divadle, hereckou kariéru Otýlie Sklenářové-Malé a obranu kritiky jako takové
Päästiktegur

**Päästiktegur** ehk **vallandav tegur** (inglise keeles *trigger factor*, *critical factor*) on keskkonnategur, mis teatava väärtuseni jõudmisel vallandab mingisuguse protsessi.

## Vaata ka
*Piirav tegur

## Viited
2012. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste meeskonnad

2012. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile Poolas ja Ukrainas pääses 16 meeskonda.
Mängude ja väravate arv ning mängijate vanus on uuendatud enne turniiri.

## A-alagrupp
### Poola

* Peatreener:  Franciszek Smuda

### Kreeka

* Peatreener:  Fernando Santos

### Venemaa

* Peatreener:  Dick Advocaat

### Tšehhi

* Peatreener:  Michal Bílek

## B-alagrupp
### Holland

* Peatreener:  Bert van Marwijk

### Taani

* Peatreener:  Morten Olsen

### Saksamaa

* Peatreener:  Joachim Löw

### Portugal

* Peatreener:  Paulo Bento

## C-alagrupp
### Hispaania

* Peatreener:  Vicente del Bosque

### Itaalia

* Peatreener:  Cesare Prandelli

### Iirimaa

* Peatreener:  Giovanni Trapattoni

### Horvaatia

* Peatreener:  Slaven Bilić

## D-alagrupp
### Ukraina

* Peatreener:  Oleh Blohhin

### Rootsi

* Peatreener:  Erik Hamrén

### Prantsusmaa

* Peatreener:  Laurent Blanc

### Inglismaa

* Peatreener:  Roy Hodgson
Piirikaitserügemendid

**Piirikaitserügemendid** (saksa *Grenzschutz Regiment*) olid Teise maailmasõja ajal 1944. aastal Eestis mobiliseeritutest moodustatud väeüksused.

## Piirikaitserügementide formeerimine
1944. aasta 30. jaanuaril kuulutas Eesti Omavalitsuse direktor Hjalmar Mäe välja Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis välja üldmobilisatsiooni. Mobilisatsioon tõi 1944. aasta veebruaris kokku 32 000 meest, kellest moodustati rügement Tallinn (*Reval*, rindel pataljonidena), 6 piirikaitserügementi ja tagavararügement. 

1944. aasta 3. veebruaril kuulutas Saksa Riigi poolt okpeeritud Põhja-Venemaa Kõrgem SS-i ja politsei Juht SS-Obergruppenführer Friedrich Jeckeln välja 3 piirikaitserügemendi moodustamise Eestis.

Moodustatud piirikaitserügemendid allutati kirde- (Narva) ja edela-Eesti (Tartu) piirkonnas asetsenud Wehrmachti 300. Eriotstarbelisele (2., 4., 5., ja 6.) ja 207. julgestusdiviisile.

*Eesti Piirikaitserügement Tallinn (*Estnische Grenzschutz Regiment Reval*);
*1. Eesti Piirikaitserügement (*Estnische Grenzschutz Regiment Nr. 1*);
*2. Eesti Piirikaitserügement (*Estnische Grenzschutz Regiment Nr. 2*);
*3. Eesti Piirikaitserügement (*Estnische Grenzschutz Regiment Nr. 3*); 
*4. Eesti Piirikaitserügement (*Estnische Grenzschutz Regiment Nr. 4*);
*5. Eesti Piirikaitserügement (*Estnische Grenzschutz Regiment Nr. 5*);
*6. Eesti Piirikaitserügement (*Estnische Grenzschutz Regiment Nr. 6*);
*Eesti 1. Tagavararügement

## SS-piirikaitserügemendid
Saksa Kolmanda Riigi juhtkonna poolt 20. relvagrenaderide SS-diviisile (1. eesti) lisaks vastavalt Heinrich Himmleri poolt 14. mail 1944 välja antud käskkirja alusel Teise Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi loomise kava käigus, mis kavatseti moodustada Eesti piirikaitserügementide baasil, nimetati 1944. aasta maikuus piirikaitserügemendid SS-piirikaitserügementideks. Teise relvagrenaderide SS-diviisi formeerimine jäi aga teostamata.

*Eesti SS-Piirikaitserügement Tallinn  (*Estnische Grenzschutz Regiment Reval*);
*1. Eesti SS-Piirikaitserügement (*Estnische SS-Grenzschutz Regiment Nr. 1*); 
*2. Eesti SS-Piirikaitserügement (*Estnische SS-Grenzschutz Regiment Nr. 2*); 
*3. Eesti SS-Piirikaitserügement (*Estnische SS-Grenzschutz Regiment Nr. 3*);
*4. Eesti SS-Piirikaitserügement (*Estnische SS-Grenzschutz Regiment Nr. 4*); 
*5. Eesti SS-Piirikaitserügement (*Estnische SS-Grenzschutz Regiment Nr. 5*);
*6. Eesti SS-Piirikaitserügement (*Estnische SS-Grenzschutz Regiment Nr. 6*);
*Eesti 1. Tagavararügement

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend

## Viited

## Välislingid
*Piirikaitserügemendid, www.eestileegion.com