open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vastandpolaarne pingemuundur

**Vastandpolaarne pingemuundur** (ingl *buck-boost converter*) on induktiivse salvestiga (induktiivpooliga) alalispingemuundur, mis muundab positiivse polaarsusega sisend-alalispinge negatiivse polaarsusega väljund-alalispingeks.

## Tööpõhimõte
Skeemil kujutab avatud lüliti S MOSFET-transistoridel põhinevat transistorlülitit, mis saab tüürlülituselt (pole skeemil näidatud) perioodiliselt sisse- ja väljalülitavaid signaale (töötsükli sagedusega nt 100 kilohertsi).

Sisselülitumise järel rakendub ajavahemikuks  t_{sees} poolile induktiivsusega  L  sisendpinge  U_{sisend}   ja kogu vool läbib pooli, sest diood sel ajavahemikul voolu läbi ei lase. Pooli läbiv vool tugevneb väärtuse  \Delta I  võrra:

:\Delta I = \frac{U_{sisend} \cdot t_{sees}}{L},
Selle voolu salvestab induktiivpool magnetvälja energiana.

Kui lüliti pooli toiteahela katkestab, püüab pool voolu alal hoida, genereerides vastassuunalise induktsioonpinge, nii et pooli alumisel otsal kasvab positiivne pinge kiiresti. See pinge rakendub kondensaatori kaudu dioodi anoodile ja diood muutub juhtivaks, nii et pooli salvestunud magnetvälja energia kandub vooluna läbi kondensaatori, kusjuures pinge tema dioodipoolsel otsal kasvab kiiresti; kui see ületab sisendpinge ja ka pinge kondensaatoril, siis diood muutub juhtivaks ja teda läbiva vooluga kandub pooli energia kondensaatorisse ja seega ka koormusele. Vastavalt voolu suunale osutubki pinge polaarsus kondensaatoril ja ühtlasi koormusel sisendpinge suhtes vastupidiseks.

Vastandpolaarne muundur võib töötada katkendlikus režiimis, kui induktiivpooli vool langeb igas töötsüklis nullini, või pidevas režiimis, kui teatav vool läbib pooli kogu tsükli jooksul.

## Väljundpinge muutmine
Soovitud suurusega negatiivse väljundpinge saamiseks muudetakse tüürlülituses pulsilaiusmodulatsiooni (PWM) abil töötsüklites lüliti avatud oleku ja tsükli kestuse suhet, nn täitetegurit. Mida pikemat aega on kommutatsiooniperioodi kestel lüliti avatud, seda rohkem energiat (suurem laeng) kandub väljundisse ja vastavalt suureneb väljundpinge (absoluutväärtuselt). Kui sisendpinge on näiteks 12&nbsp;V, siis saab väljundpinget niiviisi muuta vahemikus 0&nbsp;V kuni –12&nbsp;V.

## Vaata ka
*Madaldav pingemuundur
Oleg Tinkov

**Oleg Tinkov** (vene keeles Олег Юрьевич Тиньков; väljaspool Venemaad on ta tuntud ka kui **Oleg Tinkoff**; sündinud 25. detsembril 1967 Leninsk-Kuznetskis Kemerovo oblastis) on vene suurettevõtja, miljardär. Ta on rajanud organisatsiooni Tinkoff Credit Systems.

Alates 24. märtsist 2022 on ta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse Ühendkuningriigi sanktsioonide nimekirjas.

## Raamatud
Oleg Tinkov on välja andnud kaks raamatut, kus ta jutustab oma eluteest:
* Тиньков О. Ю. «Я такой как все». — М.: Эксмо, 2010. — 260 с. — ISBN 978-5-9902155-1-1.
* Олег Тиньков. «Как стать бизнесменом». — М.: ЭКСМО, «Альпина Паблишер», 2011. — 256 с. — ISBN 978-5-699-51390-1.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Kohtla-Järvel sündinud eestlane Rina Vosman. Neil on kolm last: Daria, Pavel ja Roman. Suvel sõidab Oleg Tinkov Rolls Royce'iga, talvel Range Roveriga. Tal on ka eralennuk Dassault Falcon 7X.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Michael Race. Russian oligarch lambasts country's 'massacre'. *[[BBC News]]*, 20. aprill 2022
* Tycoon Oleg Tinkov Renounces Russian Citizenship To Distance Himself From 'Fascist' Country. *[[RFE/RL]]*, 31. oktoober 2022
Helen Lausma-Saar

**Helen Lausma-Saar** (sündinud 14. aprillil 1988 Tallinnas) on ajaloolane.

## Hariduskäik
Alghariduse omandas Katleri Põhikoolis. 2007. aastal lõpetas Pirita Majandusgümnaasiumi. 2012. aastal lõpetas magistriõpingud *[[cum laude]]* Tallinna Ülikoolis, magistritöö teemaks oli "Ajalooteadus Nõukogude Eestis 1944–1952" (juhendaja Priit Raudkivi). Jätkab õpinguid doktorantuuris, uurimisteemadeks on taasiseseisvumisperiood ja ajalooteadus Nõukogude Eestis. On kirjutanud nendel teemadel artikleid.

## Töökäik
* 2013–2014 töötas Rahvarinde Muuseumi ekspositsiooni koostava kuraatorina.
* 2014–2020 Rahvarinde Muuseumi juhataja
* 2021-... Lauluväljaku külastuskeskuse juht

## Tegevused

Koostanud populaarteadusliku toimetise "Olid alles ajad" (2016).

Toimetanud ajaloosaateid "Olid alles ajad" (2015, Tallinna Televisioon) ja "Jaan Poska 150. Mõtteid ja meenutusi" (2016, Tallinna Televisioon).

Mitme näituse kuraator (Balti keti 25. aastapäeva rändnäitus "Kes on Su kõrval?", "Rahuwürst. Jaan Poska 1866-1920").

## Isiklikku

## Välislingid
* Eesti Teadusinfosüsteem
Ljubov Kazarnovskaja

**Ljubov Jurjevna Kazarnovskaja** (vene keeles Любовь Юрьевна Казарновская; 
sündinud 18. juulil 1956 Moskvas) on vene ooperilaulja ja muusikapedagoog, muusikateaduste doktor, professor.

Väljaspool kodumaad äratas ta tähelepanu võiduga 1984. aastal UNESCO egiidi all peetud noorte artistide konkursil Bratislavas. 1988. aastal laulis ta Covent Gardeni laval, 1989. aastal kutsus Herbert von Karajan ta esinema Salzburgi muusikafestivalile. Hiljem on ta laulnud Metropolitan Opera, San Francisco Opera, Viini Riigiooperi, Teatro Coloni ja Houston Grand Opera laval.

## Haridustee
Esialgu kavatses ta õppida Gnessinite-nimelise Muusikapedagoogika Instituudi muusikateatri teaduskonnas, kuid mõtles ümber ja astus Tšaikovski-nimelisse Moskva Riiklikku Konservatooriumi. Ta lõpetas konservatooriumi 1982. aastal ja 1985. aastal samas ka aspirantuuri.

## Tunnustus
*Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik
*Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstitegelane

## Isiklikku

Ta abiellus 1989. aastal Austria muusikaprodutsent Robert Roszykiga. Nende poeg Andrei (sündinud 1993) on muusik.

## Viited

## Välislingid
*Foto. Ooperifestivalil Kaasani Sügis Kaasanis Põllumeeste palee ees väljakul (2011). Laval on Ljubov Kazarnovskaja koos itaalia tenorist partneriga. art16.ru
Mart Sõrg

**Mart Sõrg** (sündinud 17. mail 1943) on eesti majandusteadlane, Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse nõunik, Tartu Ülikooli majandusteaduskonna emeriitprofessor.

## Haridus
Ta lõpetas 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli rahanduse ja krediidi erialal kaugõppes. 1973. aastal kaitses ta sealsamas majanduskandidaadi väitekirja majanduse, raharingluse ja krediidi erialal. 1989. aastal kaitses ta majandusdoktori väitekirja Leningradi Finantsinstituudis.

## Töökäik
Aastail 1962–1967 oli ta NSV Liidu Riigipanga krediidiinspektor ja vanemkrediidiinspektor, aastail 1967–1969 Rapla Rajooni Põllumajandusvalitsuse plaani-finantsosakonna juhataja asetäitja, 1970–1975 juhataja.

1975. aastast töötas ta Tartu Riiklikus Ülikoolis: aastatel 1975–1980 oli rahanduse ja krediidi kateedri vanemõpetaja, 1980–1990 dotsent, alates 1990. aastast professor. Ta oli 1988–1990 ja 1996–1999 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna teadusprodekaan, 1990–1993 dekaan. Ta on olnud ka rahanduse ja arvestuse instituudi juhataja.

Aastail 1990–1993 ja 1995–2001 oli ta Tartu Ülikooli nõukogu liige, 1997–2001 Tartu Ülikooli akadeemilise komisjoni liige.

Sõrg on olnud Eesti Panga Nõukogu liige (1990–1998) ja esimees (1998–2008).

## Tunnustus
*2003 – Tartu Ülikooli aumärk
*2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk

* 2008 – Tartu Ülikooli medal
* 2010 – Tartu Ülikooli suur medal

## Artikleid
*Mart Sõrg: Tallinna ühistupank jätaks raha Eestisse
*Mart Sõrg: Ühistupanga loomise idee on hea
*Mart Sõrg: "Swedbanki sammu võib tõlgendada mitmeti"
*Mart Sõrg: "Riik võidakse maksete lõpetamise tõttu kohtusse anda."
*Märt Sõrg: "Pangad kiskusid või nööbid eest, et fondiga liituksin."
*Mart Sõrg: "Eesti Panga juhtimine on kontrolli all."

## Viited
Valter Haamer

**Valter Haamer** (sündinud 1. aprillil 1929 Räpinas) on pedagoogikategelane ja kirjastaja, aktiivne kultuuritegelane, Tartu Ülikooli prorektor aastatel 1969–1990.

Valter Haamer on ka Tartu Hoiu-laenuühistu nõukogu esimees ning Vanemuise Seltsi ja Tartu Kivisilla Taastamise Seltsi juhatuse liige.

1997. aastal asutas ta Eesti Kultuuriseltside Ühenduse, kuhu kuuluvad kodumaal ja välisriikides tegutsevad Eesti kultuuri hoidvad seltsid. 2019. aasta veebruariks on ühendusse koondunud 49 seltsi.

## Liikmesus
Valter Haamer kuulub Eesti Kultuuriseltside Ühendusse, Vanemuise Seltsi, Eesti Rukki Seltsi ja Eesti Klubisse.

## Teoseid
* Materjale õppe-kasvatustöö planeerimiseks. / II / Tartu Riiklik Ülikool ; [vastutav toimetaja V. Haamer] Tartu : Tartu Riiklik Ülikool, 1973
* Tartu Ülikooli ajalugu / 1. [köide], 1632-1798 / koostaja [ja eessõna:] H. Piirimäe ; [toimetuse kolleegium: V. Haamer... jt.], Tallinn : Valgus, 1982 (toimetaja)
* Репертуар объединенного хора / [Noot] / [toimetaja V. Haamer], Таллин : Министерство высшего и среднего специального образования Эстонской ССР : Хоровое общество ЭССР, 1983 ([Tartu] : TRÜ) (toimetaja)
* Rektoraadist nähtuna : Meenutusi Tartu Riiklikust Ülikoolist viimse kolmandiksajandi jooksul / Kogunud ja vormistanud H. Palamets, Tartu, 1994 (üks mälestuste autoreid)
* Vanemuise Selts 1865-2010 : sissevaateid seltsi ajalukku / kogunud ja kirjutanud Valter Haamer; [kujundanud Anna Lauk], [Tartu] : Vanemuise Seltsi Kirjastus, 2010

## Tunnustus
*1978 Eesti NSV teeneline õpetaja
*2006 kodanikupäeva aumärk (Eesti Kultuuriseltside Ühenduse ja teiste kodanikuühenduste esimehele ning aktiivsele liikmele)
*2010 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind

## Viited

## Välislingid

*Valter Haamer: "Meie suured pangad on rohkem raha, mitte inimeste teenrid!"
*Valter Haamer Tallinna TV saates "Ühistegevuse pooltund"
Mart Vihmand

**Mart Vihmand** (sündinud 19. märtsil 1979) on Eesti kosmosetehnoloogia huviline ja õppejõud.

Ta on omandanud teadusmagistri kraadi Rahvusvahelises Kosmoseülikoolis Strasbourgis, lõpetades 2013. a. interdistsiplinaarse eriala kosmoseuuringute alal (MSc. of Space Studies). Varem on ta õppinud Mainori Majanduskoolis ning Türi Tehnika- ja maamajanduskoolis.

Vihmand on pidanud loenguid pangandusest ja finantsturgudest Tallinna Tehnikaülikoolis. Ta on olnud lennunduse ja kosmosehuviline varsest noorusest alates. Samuti on ta pidanud  loenguid tehnoloogiatest, mis on meie ajast kõvasti ees ees ning kosmilistest külalistsivilisatsioonidest, kes neid tehnoloogiad täna kasutavad, toetudes oma uurimistöös alati allikatele.

Vihmand on tõlkinud eesti keelde Thomas E. Beardeni raamaut "Vabaenergia Viimane Saladus" ja andnud selle välja koostöös MTÜ Laagri Lions Klubiga. Smuti on ta loonud projektile AHIMSA Electric Generator kampaania Indiegogo lehel, mis ei kogunud esimesel katsel seatud rahastuseesmärki ning kogutud raha maksti täies ulatuses toetajatele tagasi.

Vihmand töötas aastatel 2014 - 2017 Tallinna Tehnikaülikoolis kosmosevaldkonna juhina. Ta käivitas TTÜ Mektory Kosmosekeskuse töö ja tudengisatelliidi programmi ning tema ametiajal projekteeriti ja ehitati valmis esimene TTÜ tudegisatelliidi maapealne katsemudel ja käivitati maapealne juhtimisjaam. 

Vihmand töötab täna väikeettevõtjana süsiplasti valdkonnas. Lisaks töötab ta tehnoloogia konsultandina erinavte süsteemide integreerimisel ühte tootesse või tehnoloogiasse vastavalt projekti tehnilistele nõudmistele ja kliendi vajadustele.   

## Liikmesus
Vihmand on heategevusliku liikumise Lions International liige alates 1997 a, olles kuulunud kokku 3 Lions klubisse: LC Sauga, LC Laagri ja LC Pärnu Livonia. Vihmand on ka ainukese Pärnu meeste ja naiste segaklubi LC Pärnu Livonia asutajaliige ja esimene president. 

Vihmand on ka MTÜ Eesti Taevanähtuste Uurimisahentuuri asutajaliige, mis tegeleb temaatiliste ürituste korraldamisega ja kosmosevaldkonna teavitustegevusega. Samuti kogub MTÜ inimeste käest andmeid ebatavaliste taeva- ja ruuminähtuste ning juhtumite kohta. 

## Välislingid
*Mart Vihmand: "Üks inimkonna järgmistest eesmärkidest võiks olla Marsile minek"
*Valmimas on järjekordne Eesti tudengisatelliit
*«Hommik!» Kosmoseteadlane: maaväline elu on olemas olnud juba tuhandeid aastaid. PM, Hommik!
*AHIMSA Electric Generator
*Kosmoseteadlane Mart Vihmand: Maa ajab äri 900 tsivilisatsiooniga
Vilkija maavald

**Vilkija maavald** (leedu keeles *Vilkijos apylinkių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 149 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2339 inimest. Valla keskus on Vilkija linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Kauno g. 37. Vallavanem on Arūnas Bačiūnas.

## Viited
Sahhatsirk

**Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklik Tsirkus**, ka **Sahhatsirk**, (vene keeles Государственный цирк Республики Саха (Якутия)) on tsirkus Jakutskis.

Sahha tsirkuse loomise eestvedajad olid Sergei Rastorgujev ja Marfa Kolessova-Rastorgujeva. Sahhatsirk asutati 1994. aastal Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi seadlusega. 1994. aastast on tsirkuse direktor ja kunstiline juht Sergei Rastorgujev. 2004. aastal valmis Jakutskis tsirkusehoone.

Sahhatsirk on esinenud paljudel rahvusvahelistel festivalidel: 2007. aasta seisuga oli käidud Rootsis (1992), Prantsusmaal (1994), Moskvas (1995), USA-s (Alaskal 1995, 1996 ja 1997), Šveitsis (1998), Saratovis (1999), Suurbritannias (2001), Monte Carlos (2003), Saksamaal (2003), Itaalias (2004), Ungaris (2004) ja Norras (2005). 

## Viited

## Välislingid
*Koduleht. sakhacircus.ru
Sergei Rastorgujev

**Sergei Vassiljevitš Rastorgujev** (vene keeles Сергей Васильевич Расторгуев; sündinud 31. jaanuaril 1953 Viljuiskis Viljuiski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi tsirkusetegelane, tsirkuseartist ja lavastaja, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. 

Ta on Sahha esimesi žonglööre ja miime ning esinenud ringreisidel rohkem kui 30 maailma riigis.

1990. aastatel võttis ta osa koos abikaasa Marfa Kolessova-Rastorgujevaga tsirkuse organiseerimisest Jakuutias. 1994. aastast on ta Sahhatsirki direktor ja kunstiline juht. 2000. aastal lõpetas ta GITIS-e režii erialal. Ta on Venemaa Tsirkusetegelaste Liidu liige.

## Tunnustus
*Jakuudi ANSV teeneline kunstnik (1990)
*Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik (2001)

## Isiklikku
Tema abikaasa on laulja ja tsirkustegelane Marfa Kolessova-Rastorgujeva.

## Viited
Marfa Kolessova-Rastorgujeva

**Marfa Petrovna Kolessova-Rastorgujeva** (vene keeles Марфа Петровна Колесова-Расторгуева; 
3. aprill 1950 Megino-Kangalassõ rajoon, Jakuudi ANSV – 5. november 2016 Lõuna-Korea) oli jakuudi laulja ja tsirkusetegelane, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik. Ta on esinenud ka tsirkusenumbritega.

Ta lõpetas 1972. aastal Roskontserti juures asuvaÜleliidulise estraadikunsti loomingulise töökoja. Ta oli üks 15 lõpetajast, kellest koostati kutseline estraadikollektiiv Jakuudi estraad-72. Hiljem töötas ta lauljana Oiunski-nimelises Jakuudi Riikliku Muusika- ja Draamateatri estraadibüroos. Ta on esinenud ringreisidel rohkem kui 30 maailma riigis, sealhulgas USA-s, Suurbritannias, Prantsusmaal, Rootsis, Soomes ja Afganistanis.

1990. aastatel võttis ta osa koos abikaasa Sergei Rastorgujeviga tsirkuse organiseerimisest Jakuutias, seejärel töötas seal asedirektorina. 1994. aastast oli ta Sahhatsirki lastetsirkusestuudio direktor. Ta oli Venemaa Tsirkusetegelaste Liidu liige.

 

## Tunnustus
*Jakuudi ANSV teeneline kunstnik (1990)
*Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik 
*Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik (2001)

## Isiklikku
Tema abikaasa on tsirkusetegelane Sergei Rastorgujev.

## Viited

## Välislingid
*Марфа Петровна Колесова Расторгуева. YouTube, 8. aprill 2015
Harry Raudvere

**Harry Raudvere** (sündinud 23. novembril 1958) on Eesti ettevõtja ja kirjanik, Tartu Hoiu-laenuühistu nõukogu esimees ning tuuleenergia eestkõneleja.

## Haridus
Ta on omandanud magistrikraadi sotsiaalteadustes Tallinna Ülikoolis.

## Töökäik ja tegevus ühingutes
Ta kuulub Akadeemilisse Ühistegevuse Seltsi, Vanemuise Seltsi ja Eesti Klubisse.

Harry Raudvere on juhatuse liige osaühingutes Adepte, Adepte Energy, Entere ja EST Wind Power, aktsiaseltsis Raisner ning mittetulundusühingutes Kogudus Tarbatu Hiis, Eesti Ühistegevuse Liit, Rahva Raadio Selts, Tark ja Terve Eesti, Tuuletehnoloogia Liit ja Varese Sadam.

Ta oli Nõmme Raadio omanik ajavahemikul alates 17.04.2015 kuni 23.04.2021. On töötanud Kivimäe Haigla direktorina ja Tallinna Nõmme sotsiaalmaja direktorina. Eesti Keskerakonna liige aastatel 1998–2013.

Raudvere kandideeris üksikkandidaadina 2019. aasta Riigikogu valimistel ning sai 5. valimisringkonnas 406 häält.

2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina ja sai 880 häält.

Sai 2022. aasta veebruaris erakond Isamaa liikmeks, heideti sealt sama aasta märtsis välja.

Juunis 2023 toimus uue, registreerimata erakonna Eesti Rahva Erakond (ERE) esimene kohtumine. Harry Raudvere on erakonna üks eestvedajatest.

## Teosed
*2017 “Hüüdnimi EESTLANE 1. osa” ISBN 9789949993574
*2019 “Hüüdnimi EESTLANE 2. osa” ISBN 9789949889761
*2019 "Pahapulli Pahalased" ISBN 9789949889846

## Isiklikku
Harry Raudverel on neli last – kaks tütart Catherine Raudvere ja Katriin Raudvere ja kaks poega Gregor Raudvere ja Keit Raudvere.

## Viited

## Välislingid
*Harry Raudvere: "Takerdunud tuuleäri viis naistepesu juurde."
*Harry Raudvere: " Luure, riigisaladused, altkäemaks, ähvardused ehk tänapäev Eesti energeetikas"
*Kohalikud veavad ärimehega sadama pärast vägikaigast
*Harry Raudvere: "Maailm ei ole enam endine."
*Harry Raudvere: "Miks kaitseministeerium võitleb tuulikute vastu kui seegi on osa julgeolekust?"
*Harry Raudvere: "Pandimaksustamine ei lahenda probleeme."
*Harry Raudvere: "Kas põrgukatla alla ikka peab tuli jääma?"
*Harry Raudvere: "Eesti on valinud endale maailma kõige kallima tervishoiumudeli."
*Harry Raudvere ainult Meie Maas: "Ütlen hinge pealt ära."
*Harry Raudvere: "Kui energiline on Eesti Energia?"
Moskva Aleksandri sõjakool

**Moskva Aleksandri sõjakool** (vene keeles Александровское военное училище) oli aastatel 1849–1917 Moskvas tegutsenud sõjakool, mis valmistas ette jalaväeohvitsere.

Sõjakooli võeti vastu eeskätt aadlisoost noormehi, kes olid lõpetanud sõjagümnaasiumi. Sõjakooli õpingud kestsid kaks aastat.

Aleksandri sõjakooli lõpetasid 1916. aastal Nikolai Helk, kellest hiljem sai kindralmajor, ja Juhan Karl Fischer, kellest hiljem sai kolonelleitnant.
Kastornoje rajoon

**Kastornoje rajoon** (vene keeles *Касторенский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kastornoje alev.

Rajoon piirneb põhjas Lipetski oblastiga, idas Voroneži oblastiga, lõunas Goršetšnoje rajooniga ja läänes Sovetski rajooniga.

Rajooni pindala on 1225 km². Elanike arv oli 2012. aastal 17 293, 2007. aastal 20 534 ja 2002. aastal 24 237.

Kastornoje rajoonis on 104 asulat, mis kuuluvad 3 linnaasunduse (Kastornoje, Novokastornoje ja Olõmski) ning 13 külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Veduga ja Olõm.

## Viited
Jakob Kuus

**Jakob Kuus** (3. juuli 1876 Palupera vald, Tartumaa – 27. mai 1934 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Jakob Kuus teenis aastail 1895–1917 Venemaa keisririigi politseis Tartus, Riias ja Tallinnas, alates 1916. aastast oli ta Tallinna kriminaalpolitsei ülem. 

Alates 1. maist 1919 oli ta Eesti kriminaalmiilitsa ülem. 28. novembril 1919 nimetas Vabariigi Valitsus ta Kohtuministeeriumi Kriminaalpolitsei Peavalitsuse ülema kohusetäitjaks, 2. juulil 1924 Siseministeeriumi Politsei Peavalitsuse ülema abiks, 1926. aastal Politseimuuseumi juhataja kohustetäitjaks ja 1. aprillil 1927 Viljandi kriminaalkomissariks. 10. juunil 1931 Jakob Kuus haigestus (ajuverevalum). 

23. juunil 1931 algatas Viljandi-Pärnu rahukogu prokurör tema vastu süüasja omastamise pärast, ta võeti vahi alla ja paigutati Viljandi vangimajja. 1. juulil 1931 vabastati ta teenistusest parandamatu haiguse tõttu pensionile mineku puhul.

Jakob Kuus suri 27. mail 1934 Seevaldi vaimuhaiglas Tallinnas ja maeti 31. mail Rahumäe kalmistule.

## Viited
Johanna Tammsalu

**Johanna Tammsalu** (sündinud 11. mail 1987) on eesti disainer.

## Elukäik
Johanna Tammsalu on lõpetanud Liivalaia Gümnaasiumi. 2010. aastal lõpetas ta loomingulise reklaami bakalaureuseõppe University of West London ülikoolis ning 2013. aastal Euroopa Disaini Labori magistriõppe Madridis koolis Instituto Europeo di Design.

2013. aastast on Tammsalu enda loodud ettevõtte Tamma Design juht ja disainer.

## Tunnustus
*2016 parima elukeskkondliku tootedisaini BRUNO
*2016 SÄSI

## Viited

## Välislingid
*Tamma Design koduleht
*Silvia Pärmann, Disainer Johanna Tammsalu: “Pean olema ka juhataja, klienditeenindaja, stilist ja turundaja”, Veebiajakiri mood.ee, 24. august 2017
*Slovakkiasse loovideid püüdma sõidab Eesti tootedisainer Johanna Tammsalu, ERR, 25. aprill 2015
Ivan Beljajev

**Ivan Beljajev** (11. aprill 1893 Daugavpils – 30. juuli 1927 Butõrka vangla, Moskva) oli Eesti politseinik ja vene kirjanik.

Ta õppis aastail 1903–1913 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, 1919–1920 arstiteaduskonnas, 1920–1921 filosoofiateaduskonnas, 1921–1924 taas õigusteaduskonnas.

Ta oli 1917. aastal Tartus kohtupristav, novembrist detsembrini 1918  ja jaanuarist veebruarini Tartumaa miilitsaülem, 1920–1923 õpetaja Petseris, 1924–1925 arreteeritud kommunistlikus salaorganisatsioonis osalemise pärast. 

1926. aastal kolis Venemaale, elas Voronežis Vigelevski tn 2-6, arreteeriti 9. mail 1927 kontrrevolutsioonilise tegevuse eest, NKVD erinõupidamine mõistis 25. juulil mahalaskmisele. Suri Butõrka vanglas juulis 1927.

Ivan Beljajev on avaldanud ka venekeelseid luulekogusid ja teinud kaastööd ajalehtedele.
Aina Vissitajeva

**Aina Kazbekovna Vissitajeva** (sünninimi **Aina Ibragimova**; vene keeles Айна Казбековна Виситаева; sündinud 29. jaanuaril 1962 Dagestanskije Ognis Dagestani ANSV-s) on tšetšeeni tsirkuseartist (köielkõndija), Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.
 
Aastatel 1980–1984 esines ta tsirkusenumbris "Köielkõndijad". 1988. aastal lõi Adam Vissitajev numbri "Duett köiel", kus ta esines koos abikaasa Ainaga. Nad esinesid lavapaarina koos palju aastaid. Nad olid Venemaal ainus esinejapaar, kes esitas oma tsirkusenumbri ilma julgestuseta (numbri algusest lõpuni), kuigi Adam on alla kukkunud kuuel ja Aina ühel korral.

## Tunnustus
*1995 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Adam Vissitajev.

## Viited
Čekiškė vald

**Čekiškė vald** (leedu keeles *Čekiškės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 83 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1795 inimest. Valla keskus on Čekiškė alev, kus aastal 2011 oli 682 elanikku. Vallamaja asub aadressil Amatininkų g. 3. Vallavanem on Mečislovas Zavedskas.

## Viited
Aleksander Aren

**Aleksander Aren** (2. september 1885  Pivarootsi Lihula vald, Läänemaa – 20. juuni 1945 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Aleksander Aren õppis 1897–1900 Riia vaimulikus seminaris.

Ta oli aastail 1901–1912 köster-kooliõpetajana  Harju- ja Järvamaal: õigeusu  Leesi Püha Nikolai koguduses 1903–1911, Kikevere Jumalaema Uinumise koguduses  1911–1912, Rakvere Jumalaema Sündimise koguduses 1911–1924, 1912–1916 Rakveres ja Virumaal. 

1917. aastal oli ta Rakvere miilitsaülem, 1918–1925 vaheaegadega Virumaa miilitsa- ja politseiülem (karistati korduvalt distsiplinaarkorras), seejärel juhutööline. 

20. novembril 1918 määrati ta Virumaa Kaitseliidu ülemaks.

Tegutses koorijuhina  Haapsalu Maria Magdaleena koguduses 1924–1933 ja köstrina Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna koguduses 1933–1936.

Arreteeriti NKVD poolt 30. juulil 1940, sai vanglas halvatuse. 1941. aastal jäeti ta Eestisse ja vabanes. 

Ta on maetud Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*AREN ALEKSANDER MIHAIL/MIHKLI P, www.eoc.ee
Babtai vald

**Babtai vald** (leedu keeles *Babtų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 143 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4409 inimest. Valla keskus on Babtai alev, kus aastal 2011 oli 1563 elanikku. Vallamaja asub aadressil Nevėžio g. 3. Vallavanem on Jonas Praškevičius.


Panevėžiuko_dvaras_(2).JPG|Panevėžiukase mõisa hoonekompleks
Pagynė.JPG|Pagynė
Jugintai_kauno_raj.JPG|Jugintai


## Viited
Kristjan Rumvolt

**Kristjan Rumvolt** (15. veebruar 1884 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 4. aprill 1950 Lund, Rootsi) oli Eesti politseinik.

Ta oli aastail 1903–1917 kohtu- ja vallakirjutaja, vahepeal, aastail 1906–1909 Vene sõjaväes vanemkirjutaja. Järvamaa 1. jaoskonna miilitsaülem 1917–1918 (kuni Saksa okupatsioonini) ja 1919–1920, seejärel Pärnumaa politseiülem kuni 1925. aastani. 1926. aasta algul oli ta Pärnu-Viljandi abiprefekt ja prefekti kt. Seejärel oli ta Pärnu linnavalitsuse sekretär. Ta oli Pärnu Ametnikkude Ühispanga juhatuse esimees. Talle kuulus Pärnus maja Supeluse 1. 

Põgenes 1944. aastal Rootsi.

## Välislingid
*geni.com
Vandžiogala vald

**Vandžiogala vald** (leedu keeles *Vandžiogalos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 126 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1632 inimest. Valla keskus on Vandžiogala alev, kus aastal 2011 oli 861 elanikku. Vallamaja asub aadressil Parko g. 8. Vallavanem on Vytautas Šniauka.

 

## Viited
Kaval Hans (1922)

**Kaval Hans** oli huumori- ja ajaviiteajakiri, mis ilmus 1922. aasta veebruaris Tallinnas. Selle vastutav toimetaja oli August Michelson. Väljaandjateks olid Kawal Hansu kirjastus, kes andis välja 1. ja 3.-4. numbri, ning H. Frisch ja A. Trilljärv, kes andsid välja 2. numbri. Ajairi oli 16 lk. Ajakirja trükiti Tallinnas A. Kümmeli trükikojas. Ajakiri ilmus ebaregulaarselt. Hinnaks oli 25 marka.Täiendavalt anti välja Kavala Hansu "Jõulu-album".

## Viited

## Välislingid

* Digar - Kaval Hans 1922
Raudondvarise vald

**Raudondvarise vald** (leedu keeles *Raudondvario seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 105 km². 2011. aasta seisuga elas seal 5565 inimest. Valla keskus on Raudondvarise küla. Vallamaja asub aadressil Instituto g. 1a. Vallavanem on Daiva Bulotienė.

1. jaanuaril 2008 eraldati Raudondvarise valla läänepoolsem osa iseseisvaks Batniava vallaks.

## Viited
Goršetšnoje rajoon

**Goršetšnoje rajoon** (vene keeles *Горшеченский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Goršetšnoje alev.

Rajoon piirneb kirdes Kastornoje rajooniga, idas Voroneži oblastiga, lõunas Belgorodi oblastiga, läänes Manturovo rajooniga ning kirdes Timi ja Sovetski rajooniga.

Rajooni pindala on 1400 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 019, 2007. aastal 19 574 ja 2002. aastal 22 835.

Goršetšnoje rajoonis on 80 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kastornoje) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oskol (rajooni territooriumil asub Oskoli ääres ka Starooskolskoje veehoidla) ning tema harud Apotška ja Ublja.

## Viited
Heinrich von Sengbusch (1876−1922)

**Heinrich Konrad Oskar von Sengbusch** (25. mai/6. juuni 1876 Kuressaare – 18. november 1922 Kuressaare) oli Kaunispe mõisnik.

Tema vanemad olid Kaunispe mõisnik ja Kuressaare gümnaasiumi direktor Johannes von Sengbusch (1828–1907) ja Nelly von Sengbusch (sündinud von Sengbusch, 1840–1922).

7/20. septembril 1904 abiellus ta Kuressaares paruness Bertha Buxhoevedeniga (1885–1960).

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft
*Geni
Ludwig von Güldenstubbe (1845−1917)

**Friedrich Ludwig von Güldenstubbe** (30. oktoober/11. november 1845 Kuressaare – 12/25. oktoober 1917 Kuressaare) oli Kärla kihelkonna Kandla ja Järumetsa mõisnik.

Tema vanemad olid Kandla  ja Järumetsa mõisnik, Saaremaa maamarssali kohustetäitja ja Saaremaa konsistooriumi president Karl von Güldenstubbe (1798–1867) ja Apollonie Pilar von Pilchau (1820–1880).

Ta oli Saaremaa maakohtu assessor ja Saaremaa konvendideputaat.

1/13. oktoobril 1871 abiellus ta Kuressaares paruness Mathilde Buxhoevedeniga (1849–1932). 

## Välislingid
*Genealogisches Handbuch der Oeselschen
*Geni
Otto Kruusement

**Otto Kruusement** (24. november 1886 Ravila vald, Harjumaa – 25. veebruar 1940 Kose) oli eesti kaupmees.

Ta osales allohvitserina Esimeses maailmasõjas, oli Ravila vallavanem ja vallavolinik. 1919. aastal avas ta Kose alevikus talurahvatarvete kaupluse ja 1932. aastal Voose külas teise kaupluse.

Ta oli Kose Haridusseltsi asutajaliige (1907), esimees ja auliige, Kaitseliidu Kose malevkonna juhatuse liige, Kose vabatahtliku tuletõrje ühingu asutajaliige (1926) ja esimees, hiljem Ravila valla vabatahtliku tuletõrje ühingu juhatuse abiesimees, alates 1926 Kose Ühispanga nõukogu liige ja alates 1933 juhatuse esimees, Ravila Kartulikasvatajate Ühingu asutajaliige, alates 1937 Eesti Kaupmeeste Majanduskeskuse juhatuse abiesimees.
Kääbuspinšer

**Kääbuspinšer** on Saksamaalt pärinev koeratõug.

Koer on "elav, temperamentne, enesekindel ja tasakaalukas."


Marabuchi - Riley the Miniature Pinscher.jpg|
Dog GR6Z3766.jpg|
Pinczer miniatura 756.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Kääbuspinšer koer.ee saidil
Kaupmees (ajakiri)

**Kaupmees** oli aastail 1939–1940 ilmunud Eesti Kaupmeeste Majanduskeskuse ajakiri.

Ajakirja vastutav toimetaja oli Aleksander Mändvere, toimetuse aadress oli Estonia puiestee 27 Tallinnas. Ajakirja trükiti R. Tohver ja Ko. trükikojas Tallinnas.

Ajakirja pidi ilmuma neli numbrit aastas. Tegelikult ilmus maist 1939 kuni märtsini 1940 kolm numbrit (1–3).
Natalja Deržavina

**Natalja Deržavina** (vene keeles Наталья Владимировна Державина; 
1. oktoober 1942 Taškent – 10. märts 2002 Moskva) oli vene näitleja (nukunäitleja), Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.

Tuntuks sai ta Kesktelevisioonis näidatud lastetelesaates "Head und, mudilased!", kus mängis üle 30 aasta (nukk) Hrjušat.

Deržavina pääses 17-aastaselt tööleMoskva riiklikku nukuteatrisse ning töötas seal aastatel 1959–1968 ja 1974–1990. 

## Tunnustus
*1995 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 
*1997 – Venemaa riiklik televisiooniauhind TEFI

## Välislingid
*Cкончалась актриса Наталья Державина. palm.newsru.com, 11. märts 2002
Sigala (DJ)

**Sigala** (õieti **Bruce Fielder**; sündinud 1. novembril 1992 Norwichis) on Inglise DJ, muusikaprodutsent ja remiksija.
1000-aastasele Venemaale

"**1000-aastasele Venemaale**" (vene keeles Тысячелетие России) on monument Venemaal Veliki Novgorodis. Monument püstitati 1862, et tähistada juubelit kolme varjaagist venna (Rjuriku, Sineuse ja Truvori) jõudmisest Novgorodi. Monumendi skulptorid olid Mihhail Mikešin ja Ivan Schroeder ning arhitekt Viktor Hartmann. Monument on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Monument sisaldab 128 figuuri Venemaa ajalooga seotud isikutest ja sündmustest.
Väljenduslaad

**Väljenduslaad** (ladina keeles *ductus*) on retoorikas ja keeles kõnelemise või kirjutamise iseloomulike omaduste kogum. Ka muusikas võib rääkida väljenduslaadist kui heliteose või esituse iseloomulike omaduste kogumist.

Väljenduslaad kujundab teatud isikupärase stiili, mille elementide hulka võib kuuluda näiteks sõnade valik, lauseehitus, dialekti kasutamine või selle puudumine. Kõnelemisel lisaks veel intonatsioon ja prosoodia.

Väljenduslaadi järgi on võimalik inimesi identifitseerida. Näiteks pommipanija Theodore Kaczynski (Unabomber) identifitseeriti kirjaliku väljenduslaadi põhjal tema pereliikmete poolt.

## Kirjandus
* Fritz Hermanns, Werner Holly (Hrsg.): *Linguistische Hermeneutik*. Theorie und Praxis des Verstehens und Interpretierens, Max Niemeyer Verlag, Tübingen 2007, ISBN 978-3-484-31272-2.
* Thomas Metten: *Kulturwissenschaftliche Linguistik*. De Gruyter Verlag, Berlin 2014, ISBN 978-3-11-033939-0.

## Välislingid
* Sprachstil und Sprachvariation in sozialen Netzwerken 
* Christa Dürscheid: Medienkommunikation im Kontinuum von Mündlichkeit und Schriftlichkeit.
Zapyškise vald

**Zapyškise vald** (leedu keeles *Zapyškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 149 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2557 inimest. Valla keskus on Kluoniškiai küla, vallamaja asub aadressil Šviesos g. 18. Vallavanem on Sigitas Imbrasas. Teine tähtsam asula on Zapyškise alev, kus aastal 2011 oli 264 elanikku.

## Viited
Ringaudai vald

**Ringaudai vald** (leedu keeles *Ringaudų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 50 km². 2011. aasta seisuga elas seal 5010 inimest. Valla keskus on Noreikiškėse küla, vallamaja asub aadressil Šiltnamių g.1. Vallavanem on Rasa Šilienė.

## Viited
Jevgeni Sedov

**Jevgeni Ivanovitš Sedov** (vene keeles Евгений Иванович Седов; sündinud 9. detsembril 1954 Gorkis) on vene tsirkuseartist (õhuakrobaat ja kloun), Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.

Huvi tsirkusekunsti vastu tärkas tal 1965. aastal. Aastatel 1965–1970 tegeles ta sellega isetegevuslikult. Pärast keskkooli lõpetamist 1970. aastal pääses ta tööle Gorki tsirkusse.

Alates 1977. aastast on Sedov esinenud ringreisidel paljudes riikides, sealhulgas Saksa Demokraatlikus Vabariigis (1977), Saksa Liitvabariigis (1989–1990), Austraalias (1992 ja 2002), Suurbritannias (1998), Prantsusmaal (1998) ja Lõuna-Aafrika Vabariigis (2004–2005).

1989. aastal lõi ta tsirkusenumbri "Ekstsentriline number õhupallil" ("Эксцентрика на воздушном шаре"). Number on tsirkuse eeskavas tänini. 2008. aastast esitavad seda Sedovi lapsed Aleksandra ja Gavriil.

1994. aastal esines Jevgeni SedovMonte Carlo rahvusvahelisel tsirkusefestivalil, kus sai auhinnalise koha.

## Tunnustus
*1996 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 

## Isiklikku
Tema lapsed on tsirkuseartistid Aleksandra Sedova (sündinud 1983) ja Gavriil Sedov (sündinud 1988).

## Viited
Vladimir Starikov

**Vladimir Fjodorovitš Starikov** (vene keeles Владимир Фёдорович Стариков; sündinud 10. aprillil 1959 Kirovo-Tšepetskis Kirovi oblastis) on vene tsirkuseartist (kloun ja muusikalis-ekstsentrilise žanri esindaja), Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.

Kooliajal tegeles ta akrobaatikaga. 14-aastaselt sai ta meistrikandidaadiks. Huvi tsirkusekunsti vastu tärkas tal samal ajal. Ta õppis kodulinna tsirkusestuudios ja esines seal akrobaatika žanris. PärastMoskva Riikliku Tsirkuse- ja Estraadikunsti Kooli lõpetamist 1982. aastal tegutses ta peamiselt klounina. 

Ta töötab Suures Moskva Riiklikus Tsirkuses.

## Tunnustus
*1996 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 

## Viited
Juri Birjukov

**Juri Jevgenjevitš Birjukov** (vene keeles Юрий Евгеньевич Бирюков; 11. jaanuar 1936 – 21. juuni 2020) oli vene tsirkuseartist (žonglöör-akrobaat ja hobusetaltsutaja) ning lavastaja, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.

Ta lõpetas 1957. aastalMoskva Riikliku Tsirkuse- ja Estraadikunsti Kooli tsirkuseartistina ja 1977. aastal GITIS-e tsirkuserežii erialal. Artisti karjääri alustas ta žonglöörina, seejärel ühitas žongleerimise akrobaatiliste hüpetega. Aastatel 1967–1987 esines ta duetis koos abikaasa Zinaida Birjukovaga, aastatel 1977–1987 esinesid nad koos hobusetaltsutajana. Tsirkusenumbrid hobustega tõid neile 1982. aastal üleliidulise tsirkusekunsti konkursi võidu. 1990. aastatel esines Birjukovi numbris "Vabadus" üheaegselt 12–18 hobust ning balletitrupp.

Birjukov tegutses ka lavastajana.

## Tunnustus
*1998 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik 

## Isiklikku
Tema isa Jevgeni Birjukov (1908–1986) töötas klounina tsirkuses.

## Viited
Raul Adlas

**Raul Adlas** (sündinud 30. mail 1966 Tallinnas) on Eesti arst. 

Ta lõpetas 1984. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 2001. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna erakorralise meditsiini residentuuri.

2001. aastast on ta Tallinna Kiirabi peaarst.

Ta on toimetanud erialaseid teatmeteoseid ("Erakorralise meditsiini tehniku käsiraamat". Innove. 2013) ja õpetanud erakorralist meditsiini mitmes õppeasutuses. 

## Liikmesus
*Eesti Kiirabi Liit, juhatuse liige  

## Tunnustus
*2001 Päästeteenistuse Hõberist
*2008 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
*2016 Tallinna teenetemärk
*2021 Harjumaa teenetemärk

## Muud
Raul Adlas on reservohvitser.

## Viited
Solntsevo rajoon

**Solntsevo rajoon** (vene keeles *Солнцевский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Solntsevo alev.

Rajoon piirneb põhjas Štšigrõ rajooniga, kirdes Timi rajooniga, idas Manturovo rajooniga, lõunas Pristeni rajooniga, läänes Medvenka rajooniga ja loodes Kurski rajooniga.

Rajooni pindala on 1051,8 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 829, 2007. aastal 16 770 ja 2002. aastal 18 492.

Solntsevo rajoonis on 94 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Solntsevo) ja kuue külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Seim, Leštšinka, Donetskaja, Seimitsa, Ivitsa ja Han.

## Viited
Batniava vald

**Batniava vald** (leedu keeles *Batniavos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 42,8 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1331 inimest. Valla keskus on Bubiai küla. Vallamaja asub aadressil Parko g. 10. Vallavanem on Šarūnas Pikelis.

1. jaanuaril 2008 eraldati Raudondvarise valla läänepoolsem osa iseseisvaks Batniava vallaks.

## Viited
Eesti elurikkus (raamatusari)

**"Eesti elurikkus"** on Eesti elustikku kirjeldav raamatusari, mida annab välja Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed.

## Sarjas ilmunud
*Kalamees, Kuulo 2011. *[[Riisikas|Riisikad]]*. The Genus *Lactarius* in Estonia. Tartu: Tartu Ülikooli loodusmuuseum.
*Toom, Mare; Liira, Jaan; Kull, Thea 2016. *[[Tarn]]ad*. The Genus *Carex* L. in Estonia. Tartu: Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed.
*Kalamees, Kuulo; Liiv, Vello 2019. *[[Heinik]]ud*. The Genus *Tricholoma* in Estonia. Tartu: Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed.
*Martin, Mati 2022. *[[kiililised|Kiilid]]*. The Order *Odonata* in Estonia. 260 lk, kõvaköide. Tartu: Tartu Ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed.

## Vaata ka
*Abiks loodusevaatlejale
*Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat
*"Roheline Eesti"
Karl Zaleman

**Karl Germanovitš Zaleman** (vene keeles Карл Германович Залеман; 9. jaanuar 1850 (vkj. 28. detsember 1849) Tallinn, Eestimaa kubermang – 13. detsember (vkj. 30. november) 1916 Petrograd) oli Venemaa keeleteadlane (iranist) ja Keiserlik Peterburi Teaduste Akadeemia liige. Ta õppis ja töötas Peterburi ülikoolis. Aleksandr Freiman oli tema õpilane.

## Teosed
* *Mittelpersische Studien.* In: *Bulletin de l’Académie Impériale des Sciences de St.-Pétersbourg.* Bd. 31, April 1887, Sp. 418–450 (online).
* (mit Valentin Shukovski) *Persische Grammatik mit Literatur, Chrestomathie und Glossar*. H. Reuther, Berlin 1889. 4., unveränderte Auflage: Harrassowitz, Leipzig 1947.  
* *Judaeo-persica nach St.-Petersburger Handschriften. I. Chudâidât. Ein jüdisch-bucharisches Gedicht. * (= *Mémoires de l’Académie Impériale des Sciences de St.-Pétersbourg.* Série 7, Bd. 42, Nr. 14). Glasunoff, St. Petersburg 1897.
* *Manichaeische Studien. I. Die mittelpersischen Texte in revidierter Transcription, mit Glossar und grammatischen Bemerkungen* (= *Mémoires de l’Académie Impériale des Sciences de St.-Pétersbourg.* Série 8, Bd. 8, Nr. 10). Kaiserliche Akademie der Wissenschaften, St. Petersburg 1908.

## Viited
Johannes Almuseandja

**Johannes Almuseandja** (kreeka keeles Ιωάννης ο Ελεήμων; suri erinevate allikate järgi vahemikus 616–620 Küprosel) oli Aleksandria patriarh, kes hiljem on kuulutatud pühakuks.

Tema mälestuspäev on 25. novembril (vkj 12. novembril).

Eestis on talle pühitsetud Saaremaa Jaani kirik.
Sergei Štšukin

**Sergei Vadimovitš Štšukin** (vene keeles Сергей Вадимович Щукин; sündinud 4. oktoobril 1951) on vene mustkunstnik ja teatrilavastaja, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.

Ta on Saratovi mustkunstiteatri Samokat kunstiline juht. Ta lõpetas Saratovi pedagoogilise instituudi saksa ja inglise filoloogia erialal ning seejärel Moskvas Boriss Štšukini nimelise teatrikooli draamateatri režii erialal. Ta on töötanud lavastajana Saratovi riiklikus akadeemilises teatris ja Tobolski riiklikus draamateatris.

1987. aastal asutas ta Saratovis esimese munitsipaalteatri –mustkunstiteatri Samokat. Ta on 1999. aastast Venemaa Tsirkusetegelaste Liidu liige.

2008. aastal võttis ta osa Venemaa telekanali Rossija telesaatest "Fenomen" (peakülaline Uri Geller), kus võistlesid mustkunstnikud.

## Tunnustus

*2002 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik

## Isiklikku
Mustkunstnikud on ka tema abikaasa Margarita Štšukina ja poeg Artjom Štšukin.

## Viited

## Välislingid
*Saratovi mustkunstiteater Samokat. teatrsamokat.ru
*Щукин Сергей Вадимович. magicpedia.ru
Napoli mastif

**Napoli mastif** on Itaaliast Napoli piirkonnast pärinev koeratõug.

"Napoli mastif, üks molossside lipulaevadest, arvatakse olevat järeltulija Rooma tsirkustes vőidelnud koertele ning ka Assüürlaste hiigelsőjakoertele."


Mastino Napoletano Rüde clp.JPG |
Mastino2.jpg|
Cannon - Male Neapolitan Mastiff 1998.jpeg|


## Viited

## Välislingid

* Napoli mastif koer.ee saidil
Artjom Štšukin

**Artjom Sergejevitš Štšukin** (vene keeles Артём Сергеевич Щукин; sündinud 30. juunil 1984 Saratovis) on vene mustkunstnik.

Mustkunstiga puutus ta kokku väga varakult, sest tema vanemad rajasid Saratovis mustkunstiteatri Samokat. 10-aastaselt ta juba esines laval, alates 2000. aastast oli ta teatri koosseisuline töötaja. Illusionistina töötab ta lavamaagia žanris.

Kuigi ta on lõpetanud Saratovis asuva Stolõpini-nimelise Volga-äärse Juhtimisinstituudi erialal "avalikkusega suhtlemine", pole ta õpitud erialal kunagi töötanud.

Ta on õppinud ka Ülevenemaalises Riiklikus Kinematograafia Ülikoolis Vsevolod Šilovski näitlejameisterlikkuse töökojas.

## Isiklikku
Mustkunstnikud on ka tema ema Margarita Štšukina ja isa Sergei Štšukin.

## Viited

## Välislingid
*Иллюзионист Артем Щукин. YouTube, 2. veebruar 2014
Urve Kalamees

**Urve Kalamees** (sünninimi **Urve Haug**; 31. märts 1936 – 18. märts 2016) oli eesti mükoloog.

## Isiklikku
Tema vend on psühhiaater, tervishoiujuht ja poliitik Arvo Haug.
Medvenka rajoon

**Medvenka rajoon** (vene keeles *Медвенский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Medvenka alev.

Rajoon piirneb põhjas Kurski rajooniga, idas Solntsevo rajooniga, lõunas Obojani rajooniga, läänes Bolšoje Soldatskoje rajooniga ja loodes Oktjabrski rajooniga.

Rajooni pindala on 1090 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 475, 2007. aastal 18 769 ja 2002. aastal 19 220.

Medvenka rajoonis on 147 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Medvenka) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Reut, Polnaja, Mladatt, Reutets, Ljubatš ja Medvenka.

## Viited
Kurski rajoon

**Kurski rajoon** (vene keeles *Курский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kurski linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Zolotuhhino rajooniga, läänes Štšigrõ rajooniga, kagus Solntsevo rajooniga, lõunas Medvenka rajooniga, läänes Oktjabrski rajooniga ja edelas Fateži rajooniga.

Rajooni pindala on 1657 km². Elanike arv oli 2012. aastal 53 268, 2007. aastal 50 627 ja 2002. aastal 56 494.

Kurski rajoonis on 191 asulat, mis kuuluvad seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Pristeni rajoon

**Pristeni rajoon** (vene keeles *Пристенский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Pristeni alev.

Rajoon piirneb põhjas Solntsevo rajooniga, idas Manturovo rajooniga, lõunas Belgorodi oblastiga ja läänes Obojani rajooniga.

Rajooni pindala on 1010 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 434, 2007. aastal 18 738 ja 2002. aastal 21 249.

Pristeni rajoonis on 69 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Kirovski ja Pristeni) ning kaheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited
Obojani rajoon

**Obojani rajoon** (vene keeles *Обоянский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Obojani linn.

Rajoon piirneb põhjas Medvenka rajooniga, idas Pristeni rajooniga, lõunas Belgorodi oblastiga, edelas Belaja rajooniga ja loodes Bolšoje Soldatskoje rajooniga.

Rajooni pindala on 1090 km². Elanike arv oli 2012. aastal 30 209, 2007. aastal 31 909 ja 2002. aastal 35 815.

Obojani rajoonis on 84 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Obojani) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Psjol, Rõbinka, Malaja Rõbinka, Kamenka, Turovka ja Uslanka.

## Viited
Grey Goose

**Grey Goose** on 40-protsendise alkoholisisaldusega Prantsusmaa viin, mida toodab Bacardi. Jook tuli turule 1996. aastal. 

## Välislingid
*Grey Goose koduleht
Tanqueray

**Tanqueray** on Inglismaal toodetav džinn. Selle tootmist alustati aastal 1830.

## Välislingid
* Koduleht
Mullastruktuur

**Mulla struktuur** näitab mulla tahkete osade asetust ja nende vahel asuvaid poore. See sõltub mullagraanulite kogumist ja nendevahelistest ühendustest (hoiavad kokku) ning see mõjutab pooride asetust nende vahel. Mulla struktuuril on suur mõju mullavee ja mullaõhu liikumisele. See mõjutab ka bioloogilist aktiivsust mullas, juurestiku arenenemist ning seemnete idanemist.

## Mulla struktuuri sõltumine

Mulla struktuur sõltub sellest, kuidas ja mis pinnasel muld arenenud on. Mulla struktuuri kvaliteet langeb peaaegu kõikide viljelemisvormidega – mulla mehaanilise segunemise tõttu muld tiheneb ja kuhjub ning sellega täidab poorid ning ainete liikuvus mullas on takistatud. Seetõttu eraldub mullast rohkem orgaanilist ainet. 

## Struktuursuse uurimine
Struktuursuse uurimiseks sobivad mullad, mis on momendiniiskuse astmelt kas kuivad või värsked. Niiske või märja mulla korral tuleks oodata, kuni muld on piisavalt tahenenud. Mulla struktuursuse hindamiseks tuleks võtta labida peale umbes 1&nbsp;kg mulda ja see siis 1 meetri pealt siledale alusele maha kukutada. Mulla maha kukutamise tulemusena saadud struktuuragregaatide liigid on võimalik Zahharovi joonise järgi ära määrata. Selline n-ö labidaproov aitab hinnata mulla tihenemist.

## Mulla struktuuri parandamine
Mulla struktuuri parandamise eelised taimede kasvu edendamiseks, põhiliselt põllumajanduslikel taimedel on: vähenenud erosioon tänu mulla agregaatide suurenenud tugevusele ja sellega seoses ka üleujutuste vähenemine; tugevam juure tungimine mulda ja toitainete parem kättesaamine taimel; seemned idanevad lihtsamini tänu vähenenud pudele mulla pinnal; parem vee imbumine mulda ning parem mulla poorsus.

## Vaata ka
*Terasuurus
*Muld
*Maakoor

## Viited
Baileys

**Baileys** on Iirimaal valmistatud kooreliköör.

## Tooted
*Original
*Almande Almondmilk Liqueur
*Mint Chocolate
*Crème Caramel
*Coffee
*Hazelnut
*Biscotti
*Orange Truffle
*Vanilla Cinnamon
*Chocolate
*Salted Caramel
*Chocolate Cherry
*Espresso Crème
*XC

## Välislingid
* Koduleht
Tiibeti spanjel

**Tiibeti spanjel** on Tiibetist pärinev koeratõug.

Koer on "lõbus ja enesekindel, väga arukas, umbusklik võõraste suhtes. Tähelepanelik, truu aga iseseisev."


Tibbie(Bu t'chu).JPG|
TibetanSpanielBuddy.jpg|
Buddy on the deck.jpg


## Viited

## Välislingid

* Tiibeti spanjel koer.ee saidil
Kuulma järv

**Kuulma järv** (ka *Koolma järv*) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Timo ja Koolmajärve külas.

Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda.

Kuulma järv on atsidotroofne järv, mis on looduskaitse all Kuulmajärve looduskaitseala Kuulmajärve sihtkaitsevööndi koosseisus.

Järve pindala on 6,4 ha, kaldajoone pikkus 1090 m ja sügavus kuni 6 m.

Järvest möödub RMK Peraküla–Aegviidu–Ähijärve matkatee. Järve põhjakaldal on RMK Koolmajärve lõkkekoht.

Järve kirdekaldal palumännikus asub 17 kääpast koosnev kääbaskalmistu, mis on arheoloogiamälestisena kaitse all.

## Viited