open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Asti järv

**Asti järv** (ka *Burtnieki järv*; läti keeles *Burtnieks, Burtnieka ezers, Burtnieku ezers*) on järv Lätis Valmiera piirkonnas. See on suuruselt neljas järv Lätis.

Järve on esmamainitud Läti Henriku kroonikas. Arvatakse, et Asti järve nimi tuleneb liivi keelest ja tähendab Eesti järve, kuna toona elasid järve ümbruskonnas valdavalt eestlased.

Järvest saab alguse 95 kilomeetri pikkune Salatsi jõgi.

Asti järv jääb endiste Burtnieki, Matīši ja Vecate valla piiridesse.

Järve lõunakaldal asus Asti ordulinnus.


Asti järv 2012.JPG|Järve lõunakallas
Burtnieki järv.JPG|Järve lõunakallas
Burtnieku lake, Winter.jpg|Järv talvel


## Viited

## Kirjandus
*Jakob Benjamin Fischer. *Versuch einer Naturgeschichte von Livland*, 1791, lk 65. Google'i raamat.

## Välislingid

*Asti järv (läti ja inglise keeles)
Elidurus

**Elidurus** oli müütiline brittide kuningas 326–291 eKr, Morviduse poeg, Gorbonianuse, Archgallo, Ingeniuse ja Pereduruse vend.

Ta valitses kolm korda vaheldumisi oma vendadega.
Catellus

**Catellus** oli müütiline brittide kuningas, Gerennuse poeg.

Tema järglasena annavad erinevad allikad kas tema poja Milluse või Coeli.
Millus

**Millus** oli müütiline brittide kuningas, Catelluse poeg.

Järgmine kuningas Porrex II oli tema poeg.
Anatahani vulkaan

**Anatahan** on tegevvulkaan Okeaanias Mariaanide saarestikus. See moodustab Anatahani saare.

Vulkaani kõrgeim tipp on 790 meetri kõrgusel merepinnast.

Vulkaan on alates 2003. aastast korduvalt pursanud.

## Välislingid

*Vulkaani kirjeldus Ameerika Ühendriikide geoloogiateenistuse veebisaidil
Moto

**Moto** ehk **epigraaf** on teose või selle osa algusse paigutatud tsitaat. 

Eestikeelse sõna *moto* tähendus erineb mõnevõrra teiste keelte sarnaste sõnade omadest. Näiteks kõneldakse Lääne-Euroopa keeltes sageli riikide või ka heraldilistest motodest, samas kui eesti keeles nimetatakse selliseid juhtlauseid deviisideks.

## Viited
Enno Aruniit

**Enno Aruniit** (26. märts 1933 Tallinn – 30. juuni 1980 Tallinn) oli eesti poksija. 

Aruniit poksis aastatel 1948–1959 peamiselt Tallinna Spartakis, tema treener oli Evald Seepere. Ta pidas 163 kohtumist ja võitis neist 88.

Ta oli kokku neljakordne Eesti NSV meister – 1955. aastal poolraskekaalus (kuni 81&nbsp;kg) ning aastatel 1956–1958 keskkaalus (kuni 75&nbsp;kg).

## Tunnustus
*1958 NSV Liidu meistersportlane

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 364

## Välislingid
*
*Enno Aruniidu sporditulemused
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
August Mõttus

**August Mõttus** (27. aprill 1908 Õisu vald, Viljandimaa – 19. aprill 1992 Lund) oli eesti loomaarst, Loomaarstide Koja esimees 1939–1940.

Õppis 1927–1933 (lõpetas 1933) Tartu Ülikoolis, Sakala vilistlane.

1933–1934 loomaarst Rõngus, 1935 Viru-Roela jaoskonna loomaarst, 1935–1939 Põllutööministeeriumi loomatervishoiu osakonna nõunik, 1939–1940 Loomaarstide Koja esimees, 1939–1944 Nõmme loomaarst ja tapamaja juhataja.

1944 põgenes Saksamaale, 1948 siirdus Rootsi, tegutses kutsealal Kävlinges, Lundis ja Hörbys.
Vladimir Zažogin

**Vladimir Zažogin** (sündinud 21. jaanuaril 1952 Julnevos Kalinini oblastis Vene NFSVs) on Eesti poksija ja poksitreener.

Ta lõpetas 1973. aastal Leningradi Lesgafti-nimeline Kehakultuuri Instituudi.

Ta on töötanud treenerina Kohtla-Järvel, aastatel 1975–1976 Kohtla-Järve Kalevis, 1980–1991 spordiklubis Järve ning alates 1991. aastast Poksiklubis Järve Boxing (treeneri 6. kutsetase, 2006). Õpilasi: Vjatšeslav Zaretšnev, Sergei Tassimov, Leonti Vorontšuk. 

## Sportlasena
Ta alustas poksitreeninguid Kohtla-Järve Kalevis, tema treener oli Hans Kaiva.

Ta võitis 1969. aastal kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) Eesti NSV, Läti NSV, Leedu NSV ja Valgevene NSV noorteturniiri. Samal aastal võitis ta veel "Olümpiakinda" turniiri Tartus ja Eesti NSV noorte esivõistlused. Ta sai 1975. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5&nbsp;kg) hõbemedali.

Ta võitis 1976. aastal I kergekeskkaalus (kuni 63,5&nbsp;kg) üleliidulise ametiühingute sporditurniiri praeguses Mariupolis (Ukraina).

## Sporditegelasena
*2004–2008 Eesti Poksiliidu juhatuse liige
*2001 Eesti Poksiveteranide Ühingu juhatuse liige

## Tunnustus
*2010 Kalevi auliige

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 462

## Välislingid
*
*Sporditulemused. Vladimir Zažogin
Mittekodanik

**Mittekodanik** on riigis alaliselt elav isik, kes omab mõne välisriigi kodakondsust või on kodakondsuseta.
Tõive Kivikas

**Tõive Kivikas** (õieti **Tõivelemb Kivikas**; sündinud 14. juulil 1937 Eesti) on eesti päritolu Rootsi füüsik ja ärijuht.

Pere põgenes 1944. aastal Soome ja sealt edasi Rootsi.

Ta omandas Lundi Ülikoolist 1970. aastal doktorikraadi elementaarosakeste füüsika alal. Ta on töötanud õppejõuna Lundi Ülikoolis ning juhtivatel kohtadel mitmes Rootsi tööstusettevõttes, sealhulgas Studsviki tuumajaama ja investeerimisfirma Estinvest juhina.

Ta on kirjutanud mitu füüsikaõpikut ning avaldanud kirjutisi erialastes ajakirjades.

Aastal 2005 asutas ta Eestis mittetulundusühingu Eesti Demokraatia Uuendamine (E-D-U), mis pühendub poliitika ja poliitikute usaldusväärsuse suurendamisele.

## Tunnustus
1995 Tartu Ülikooli auliige

## Isiklikku
Tema isa oli kirjanik Albert Kivikas. Tal on vennad Uldenago (1941–2014) ja Ihameel. Ta on 1964. aastast abielus Tiiu Kivikasega. Neil on 3 last: Mart (sündinud 1967), Triinu (sündinud 1969) ja Malle (sündinud 1974).

## Välislingid
*Elulugu inglise keeles
*Usaldusteemaline ümarlaud Tallinna Ülikoolis
*Eve Rohtla. Intervjuu: "Tõive Kivikas: paljud poliitikud ei esinda rahvast". Sakala, 6. september 2005
*Kalle Kurg. "Usalduse hormoon" (Usaldusprobleemi sisust ja poliitikute eetikakoodeksist). Eesti Päevaleht, 21. september 2005
*"Tõive Kivikas: heade tavade juurdumiseks aitavad eeskujud!". Eesti Päevaleht, 21. detsember 2007
*"Õppigem Rootsi energiapoliitika vigadest". Horisont 2009, nr 5 (september), lk 34–37 
*Kalle Kurg. "Demokraatia usaldusinkubaator". Postimees, 13. november 2012

## Viited
Helju Rebane

**Helju Rebane** (sündinud 18. juulil 1948 Tallinnas) on eesti prosaist ja tõlkija. Õppis Tartus, õpetas loogikat Tartu ülikoolis. Pärast aspirantuuri lõpetamist Moskvas töötas seal vaneminsenerina arvutuskeskuses. Aastast 1986 vabakutseline kirjanik. On avaldanud oma loomingut eesti, vene, inglise, saksa ja hispaania keeles.

## Elulugu.
Õppis aastatel 1955–1959 Tartu 1. ja 1959–1966 Tartu 5. keskkoolis ning 1966–1971 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonnas, lõpetas teoreetilise matemaatika erialal. Aastatel 1973–1976 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli aspirant loogika alal. Töötas TRÜ loogika ja psühholoogia kateedris 1972–1973, Moskvas õppejõuna NSV Liidu Teaduse- ja Tehnikakomitee Juhtimisprobleemide Instituudis 1974–1980 ja Vene NFSV Tervishoiuministeeriumi arvutuskeskuses vaneminsenerina 1981–1983. Hiljem oli ta vabakutseline literaat.

## Looming
Debüteeris jutustusega "Väike kohvik" (1981), mis sai preemia 1983 Nooruse jutuvõistlusel, avaldas novellikogu "Väike kohvik" (1986).

Tema loomingut on avaldatud ajakirjades Looming ja Noorus. Kirjutab peamiselt ulmekirjanduse žanris. Suurima populaarsuse võitis fantastiline jutustus "Linn Altrusel" (1989). Kirjutab lihtsalt, selgelt ja säravalt.

Antoloogia Tuumahiid Triitium, (Kirjastus Fantaasia, 2017 Helju Rebase jutustused Taruaeg ja Minu pea)

## Viited

## Kirjandust
* "Väike kohvik", Tallinn Eesti Raamat 1986
*Novellikogu Kõik võidavad (v.k.) Moskva, MG 1989
* "Eesti kirjarahva leksikon", Tallinn Eesti Raamat 1995. Lk 458. ISBN 5-450-02357-X
* Novellikogu "Aristarhos ja koduliblikas" (vene keeles) 2007
*Antoloogia Tuumahiid 3. Triitium, reaktori parimad lood aastaist 2014-2016
*Novellikogu "Õige valik", Tartu "Fantaasia", 2021
* Temast - Cornelius Hasselblatt "Ma armastasin eestlast" Tallinn, 2017
*Temast - Cornelius Hasselblatt "Eemalt vaadates", TÜ Kirjastu 2014+2016s, Tartu, 2015
*Temast - Olev Remsu.  "Lühidus - suur väärtus", retsensioon Helju Rebase novellikogule "Õige valik", Postimees, 2. aprill 2021
*TÕLKED : 1.Loogika käsiraamat (1974) (rida artikleid vene keelest eesti keelde. "Кондаков "Логический словарь" 1970) ;2. Merle Veesalu-Rand "Pudelikorjaja käsiraamat" (2021: eesti keelest vene keelde "Руководство для собирающих бутылки"). 3. Nadezda Valk "Мой круг земной" rida luuletusi vene keelest eesti keelde) 2022 4. Helju Rebase lühijutud eesti keelest vene keelde.

## Välislingid
* Foto
* http://www.proza.ru/2016/04/16/2124
Ihasalu laht

**Ihasalu laht** on merelaht Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Läänes piirneb laht Viimsi poolsaarega, idas Ihasalu poolsaare, Aksi ja Prangli saarega. Lahe kagusoppi nimetatakse Jõesuu laheks (käsitletakse ka kitsamas mõttes Ihasalu lahena) ja edelasoppi Muuga laheks. 

Lahe sügavus on kuni 85 m.

## Viited
Abja Gümnaasium

**Abja Gümnaasium** on üldhariduskool Viljandi maakonnas Mulgi vallas Abja-Paluojal aadressil Abja tee 15.

## Ajalugu
Abjas hakati kooliharidust andma 1812. aastal. Esialgu toimus õppetöö Kaidi, Niitsaadu, Vanamõisa ja Pussi vallakoolis. 1861. aastal pandi tööle vene õigeusu kihelkonnakool Penujal.

Abja-Paluoja alevikus hakati lapsi õpetama 1912. aastal. Seda loetakse Abja Gümnaasiumi alguseks. Liivimaa rahvakoolide direktori 3. oktoobri 1914. aasta määrusega lubati kooliseltsil “Idu” avada ja ülal pidada eripõhikirja alusel kaheklassilist kooli (viie jaoskonnaga eraalgkooli). 

**Abja-Paluoja algkool** tegutses endises kõrtsihoones. Nõuetekohane koolihoone valmis 1940. aastal. Samal aastal muudeti kool gümnaasiumiks. 1945. aastast oli kooli nimeks **Abja Keskkool**. Esimene lend lõpetas 1946. aastal.

Aastatel 1949–1998 toimus õppetöö ka vene õppekeelega klassides.

1964. aastal valmis koolile juurdeehitus. Õpilaste arv koolis kasvas pidevalt, sest ümbruse väiksemad koolid suleti: Vana-Kariste kool 1971, Halliste kooli vanemad klassid 1972, Penuja kool 1974, Kosksilla kool 1980. Kõige rohkem oli õpilasi 1975. aastal – 718. Klassikomplekte oli siis 31.

Alates 1995. aastast saavad soovijad ettevalmistuse piirivalvetööks, 2003. aastast sisekaitse alal.

1998. aastal nimetati kool ümber **Abja Gümnaasiumiks**.

Koolimaja renoveeriti põhjalikult aastatel 2001–2003 ja 2007. Õpilaskodu hoone valmis 2006. aastal. Samast aastast saavad koolis õppida ka koduse hooldusraskusega lapsed teistest Viljandi maakonna valdadest.

2024. aasta seisuga on Abja Gümnaasiumi (keskkooli) lõpetanud 77 lendu, lõpetajaid on 2099.

## Vilistlasi
Kooli tuntumate vilistlaste seas on näiteks Malle Hämarik, Valter Külvet, Mati Laur, Ants Nurk, Karl-Samuel Rebane, Vello Kuusik, Uno Lõhmus, Maria Mälksoo, Lauri Mälksoo, Ants Kurg ja Mati Pääsuke.

## Vaata ka
*Aksel Tiideberg

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Sõjakuberner

**Sõjakuberner** (saksa keeles *Kriegsgouverneur*; inglise keeles *military governor*; vene keeles *военный губернатор*) on kubermangu, osariigi, oblasti, linna  või muu vastava piirkonna vägede ülemjuhataja ja politsei kõrgem ülem, sõjaväelise valitsuse ametnik.

## Vaata ka
*kuberner
*kindralkuberner
*Tallinna sõjakuberner
*Riia sõjakuberner
*Kroonlinna sõjakuberner

## Välislingid
*Военный губернатор
*Riia sõjakuberner
*Tallinna sõjakuberneri ja Eestimaa kubermangu tsiviilülemjuhataja kantselei
Eesti mäesuusatajate loend

''Siin on loetletud Eesti mäesuusatajaid.

* Herbert Abel
* Anna Lotta Jõgeva
* Tormis Laine
* Tõnis Luik
* Maie Mägi
* Tiiu Nurmberg
* Connor Olev Martin O'Brien
* Deyvid Oprja
* Karin Peckert-Forsman
* Warren Cummings Smith
* Triin Tobi
* Evald Tupits
* Lise Anette Vaher
M2

**M2** on mitme asja tähis:

***[[M2 (kerasparv)|M2]]**, kerasparv
***[[M2 (kergetank)|M2]]**, USA kergetank
*...

## Vaata ka
*M2 Browning, raskekuulipilduja
Triin Tobi

**Triin Tobi** (sündinud 3. juunil 1995 Tartus) on eesti mäesuusataja, Eesti koondise liige . Treenib klubis Mäesuusakool. Tema treener on Nils Kroon.

Ta on korvpalluri ja korvpallikohtuniku Andres Tobi tütar.

2014. aastal esindas Eestit olümpiamängudel.

## Tulemused

### 2010

### 2009

### 2008

### 2007

### 2006

## Viited

## Välislingid
*Triin Tobi Eesti Suusaliidu kodulehel
*
Karoliine hõbelõng

**"Karoliine hõbelõng"** on 1984. aasta muinasjutuline muusikaline mängufilm lastele. Selle on lavastanud Helle Karis, sellele muusika kirjutanud Olav Ehala ja tantsud seadnud Mait Agu.

## Sisu
Lambakuningriigi pirtsaka printsessi Karoliine (Chätrin Bagala) iga soov ja kapriis on alamatele seaduseks. Ka arvukad kosilased lükkab Karoliine tagasi ning ei väsi neile õelat vingerpussi mängimast, kuni saabub unelmate kuningapoeg Kaspar (Martin Veinmann) – ent korvi saab temagi. Kuningal (Rein Aren) saab tütre mängitsemistest villand ja ta kihutab kangekaelse troonipärija lossist välja. 

Allegoorilises loos tuleb Karoliinel teel iseendani esmalt rinda pista Petumeele (Luule Komissarov) ja Libekeelega (Ines Aru), kes kuningatütre sohu juhatavad. Järgnev on kui läbilõige eesti mütoloogiast. Karoliine ja talle järgnev kerjuseks maskeerunud Kaspar katsuvad üheskoos jõudu Näkiga (Heli Kohv) ning lahutavad kaks vana vimmameest, Mülkakolli (Jüri Vlassov) ja Laukakolli (Mihkel Smeljanski), kes kuidagimoodi ei suuda omavahel järve jagada. Müstikat lisab salalike laugaste ja põlislaante vahel uneaur, mis iga elusolendi magama paneb ja unne jätabki. Võidetakse seegi katsumus. Koos jõutakse viimaks sügavasse metsa, kus Karoliinel tuleb taas võidelda hirmu ja isekusega ning riskida eluga, et päästa nõidusest Libahunt. 

Pärast röövlite (Tõnu Kark, Jüri Krjukov, Ain Lutsepp, Ago Roo, Urmas Kibuspuu, Väino Laes) kätte langemist ja röövlikamba ülekavaldamist jõuab Karoliine koos Kaspariga viimaks tagasi koduradadele, kus lossi lähedal seisvas püstkojas püüab vokil hõbelõnga ketrata, kuid see ei õnnestu tal. Ent siis ilmub keegi kaunis daam – endine Libahunt, kes õpetab Karoliine samuti ketrama ning ta mõistab, et elu mõte on armastuses ja töös. Karoliine ja Kaspar abielluvad.

## Muusikast
Nii nagu sama loomingulise meeskonna eelmise töö, filmi Nukitsamees" puhul, on ka selle filmi muusikat hiljem korduvalt plaadistatud ja esitatud. Ansambli Kiigelaulukuuik repertuaaris on Lambalaul". Lauluvõistlustel (näiteks ETV Laulukarussell ja Kaks takti ette") on läbi aastate korduvalt esitatud Nukitsamees" lavaversioonis (Rahvusooper Estonia 1998 ja Vanemuine 2010). Olav Ehala kogumikplaadil sarjas Eesti kullafond" leidub ka filmis Ele ja Kaja Kõlari lauldud Unemaa".

## Vastuvõtt
Film "Karoliine hõbelõng" on sageli jooksnud televisioonis ning see on filmisõpradele hästi teada linalugu. Raamatus "Eesti film" avaldatu põhjal selgub, et omaaegses kriitikas heideti linateosele ette fragmentaarsust, hakitust ja omavahel sobimatute *show*-numbrite rittaseadmist.
M2 (kergetank)

**M2 (kergetank)** (ing. *Light tank M2*) on Ameerika Ühendriikides enne Teist maailmasõda toodetud kergetank. Tanki toodeti paralleelselt kergetankiga M1 (1935–1937) alates 1935. aastast kuni aprillini 1942 mitmes modifikatsioonis ning selle baasil ehitati ka kergetank M3. Kokku ehitasid firmad Rock Island Arsenal, American Car and Foundry (M2A4) ja Baldwin Locomotive Works (M2A4) 696 masinat. M2-d olid kasutusel Teise maailmasõja algusaastatel.

## Modifikatsioonid
*M2A1 – prooviseeria. Korpus ja torn olid keevitatud. Relvastuseks oli kolm kuulipildujat, millest 12,7 mm ja üks 7,62 mm paiknesid kõrvuti tornis ning teine 7,62 mm oli korpuse esiseinas. Tank kaalus 7,1 tonni, korpuse ja torni esiseina soomuse paksus oli 15,8 mm. Tankidele oli paigutatud mootor Continental W670-7. Meeskonda kuulus 4 liiget. Kokku valmistati 10 tanki.
*M2A2 – tankil oli kaks eri suurusega silindrilist torni, vasakpoolses asus 12,7 mm ja parempoolses 7,62 mm kuulipilduja. Vasakpoolsel tornil oli ka komandöritorn. Hilisema väljalaske masinatel oli parem torn seitsmenurkne ja vasak torn kaheksanurkne. Muudetud oli ka mootorikatte luukide asetus. Kokku valmistati 239 tanki, millest kolm olid varustatud diiselmootoriga T-1020 Guiberson.
*M2A3 – tanki pikkust suurendati 2184 cm-lt 2464 cm-ni, kaalu aga kuni 8,8 tonnini. Korpuse ja torni esisoomus oli 22,2 mm ning mootor Continental W670-9. Valmis 72 tanki, millest 8 diiselmootoriga Guiberson.
*M2A4 – tankil oli üks kaheksanurkne needitud torn, millel kuusnurkne komandöritorn. Relvastuseks oli tornis 37 mm kahur, millega oli paaris 7,62 mm kuulipilduja. Korpuses paiknes veel kolm 7,62 mm kuulipildujat, üks korpuse esiseinas ning kummalgi pool korpuse külgmises väljaehitises üks. Komandöritornile oli kinnitatud õhutõrje kuulipilduja. Kokku ehitati 375 tanki, millest osa olid varustatud diiselmootoriga T-1020 Guiberson.


Pilt:M2 Light.Fort Knox.0007zza0.jpg|M2A2
Pilt:M2-tank-england.gif|M2A4 
Pilt:M2A4 07.JPG|M2A4


## Riigid, kelle relvastuses on olnud M2 kergetankid

* USA – tootjamaa
* Suurbritannia – lend-lease'i abiprogrammi alusel saadi 36 tanki. 
* Austraalia. 
* Nõukogude Liit ;

## Viited

## Kirjandus
* М. Барятинский. *"Легкие танки. Второй мировой"* – Kirjastused: "Яуза", "Коллекция", "Эксмо" 2007. ISBN 978-5-699-21323-8 

## Välislingid

*AFV database *inglise keeles*
*Tank M2 lehel "wwiivehicles.com" *inglise keeles*
Bad Girls (täpsustus)

**Bad Girls** on mitme teose pealkiri:

*"Bad Girls", Donna Summeri album (1979)
*"Bad Girls", Donna Summeri laul samanimeliselt albumilt
*"Bad Girls", ansambli Vanilla Ninja laul albumilt "Love Is War"
*"Bad Girls", Monica Naranjo album (2002)

*"Pahad tüdrukud", 1999–2006 valminud briti teleseriaal
*"Patuinglid" (originaalpealkiri "Bad Girls"), 1994. aasta film
Oromod

**Oromod** (varasem eestikeelne nimi **gallad**) on arvukuselt suurim rahvas Etioopias. Nad kõnelevad afroaasia keelte kušiidi rühma kuuluvat oromo keelt. Enamik oromoid elab riigi Oromiya osariigis. Vähemal määral elab neid Keenias. Nende koguarv on üle 31 miljoni.

## Välislingid
* Riigita rahvas – oromod
* Gada Online Summary of Oromo Peoples History and Culture.
Mozilla Thunderbird

**Mozilla Thunderbird** on vabatarkvaraline avatud lähtekoodiga e-posti klient ja uudiselugeja. Mozilla Thunderbirdi arendab Mozilla Foundation. Aastatel 2008–2011 tegeles arendusega Mozilla Foundationi tütarettevõte Mozilla Messaging.

Versioon 1.0 avalikustati 7. detsembril 2004 ning esimese 10 päevaga laaditi seda alla 1 000 000 korda.

E-posti kliendi lokaliseerimisega tegelevad vabatahtlikud üle maailma. Thunderbird on tõlgitud enam kui 50 keelde. 6. maist 2007 on Thunderbird 2 eestikeelne tõlge Mozilla tarkvara lisana ametlikult veebisaidilt allalaaditav ning Thunderbird 3 eestikeelsed beetaversioonid on allalaaditavad 2008. aasta detsembrist. Täielikult lokaliseeritud eestikeelne Thunderbird on ametlikult allalaaditav alates versiooni 3 väljalaskest 2009. aasta detsembris.

## Vaata ka
* Mozilla Firefox

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Thunderbirdi eestindamise projekt
Minu pere ja muud loomad

**"Minu pere ja muud loomad"** (inglise keeles "My Family and Other Animals") on Gerald Durrelli autobiograafiline romaan.

Romaanis kirjeldab Durrell oma pere elu Korfu saarel aastatel 1935–1939, pöörates suurt tähelepanu saare loomastikule. Teos ilmus 1956. aastal. Hiljem ilmusid teose järjed "Linnud, loomad ja sugulased" ("Birds, Beasts, and Relatives", 1969) ja "Jumalate aed" ("The Garden of the Gods", 1978).

Eesti keeles ilmus teos 1976. aastal Piret Saluri ja Rein Saluri tõlkes (kirjastus Eesti Raamat), illustreeris Edgar Valter.

Kuigi teost peetakse autobiograafiliseks, on romaanis võrreldes tegelikkusega mõningaid erinevusi; nagu ka raamatu järgedes, ei pruugi sündmuste järjekord olla alati õige. Peale selle ei elanud Durrelli vanem vend Larry (tuntud kirjanik Lawrence Durrell) Korfu-aastatel oma pere juures, nagu raamatus kujutatud, vaid elas eraldi saare teises otsas koos abikaasa Nancyga, keda raamatus ei ole üldse mainitud. Samuti ei ole Durrellite perekonna lahkumist Korfult raamatus põhjendatud, päriselus koliti tagasi Suurbritanniasse Teise maailmasõja puhkemise tõttu.

## Välislingid
*"Minu pere ja muud loomad" VAT Teatri etendus, ETV 1991 (kestus 2 tundi)
EU07

**EU07** on Poolas toodetud elektrivedurite seeria.

EU07 vedureid kasutab Poola raudteeoperaator PKP nii reisi- kui kaubavagunite vedamiseks.
Tiib

**Tiib** (bioloogia) on loomadel esinev paariline õhus tõstejõudu tekitav liikumiselund, mis on evolutsiooni käigus arenenud loomade lendamist võimaldavaks kulgemisviisiks. 

Tänapäevaste selgroogsete loomade hulgas on tiivad lindudel ja käsitiivalistel (nahkhiired). Neil on tiibadeks muundunud lendamist võimaldavad eesjäsemed. Nii lindudel kui ka käsitiivalistel on üks tiivapaar.

Selgrootute loomade hulgas on tiivad putukatel, kellel need on arenenud rindmiku katetest. Lendavad putukad on kiletiivalised. Putukate valmikuil on enamasti kaks paari tiibu, vaid mõnes rühmas (selts kahetiivalised) on tiibu üks paar.

Kõik tiivulised loomad ei ole lennuvõimelised. Nii lindude kui ka putukate hulgas on selliseid liike, kelle tiivad on evolutsiooni käigus mandunud (taandarenenud) (kiivi, emu) või kes eluviisi muutuse tõttu pole enam kohastunud lendama (pingviinid). Inimese kunstliku valiku tõttu pole ka kanad tänapäeval üldiselt lennuvõimelised.

## Selgroogsete tiivad

Lindude ja käsitiivaliste tiivad on lendamiseks muundunud eesjäsemed, mis anatoomiliselt koosnevad küünar-, õlavarre- ja kodarluust ning kämbla- ja sõrmeluudest, mis moodustavad tiiva "tala". 

Lindude tiibade katmiku (kandepinna) moodustavad õhutihedad,  laba-, küünarhoosuled ja 1. rea, 2. rea ning 3. rea kattesuled.

Käsitiivaliste tiivad sirutuvad, olenevalt liigist, 2,5 cm kuni 1,5 meetrini. Nahkhiire tiivad on arenenud esijäsemete sõrmedevahelisest nahakoest. Tiiva n-ö talaks on esijäsemete neli varbaluud. Nahkhiire tiivad võimaldavad lendamist, mitte ainult lauglemist (nt lendorav).

Esimesed tiivulised selgroogsed olid tiibsisalikud ehk pterosaurused, kes elasid 220–65,5 miljonit aastat tagasi. Kuigi neil oli lindudega mõndagi ühist, ei ole linnud neist arenenud. Suurim tiibsisalik *[[Qutzalcoatlus]]*, kõigi aegade suurim lennuvõimeline elusolend, oli sama suur kui väikelennuk: tema tiibade siruulatus oli 11–12 m ja ta kaalus 65 kg.

## Putukate tiivad

Lendavate putukate tiivad on arenenud rindmiku katetest, tavaliselt on neil kaks paari: eesmised ja tagumised kilejad tiivad  (mesilased jne.) või üks paar kilejaid tiibu (sääsed jne.) 

## Vaata ka

* Tiivaprofiil
* Tiibade siruulatus

## Viited
Pesa

**Pesa** on looma tehtud rajatis või looduslikult seda pakkuv koht, kus paiknevad loomade munad ja/või mis pakub neile kohta elamiseks ning järglaste üleskasvatamiseks. 

Tüüpilised pesaehitajad on linnud, kuid ka mitmed imetajad (näiteks oravad), kalad (ogalik), roomajad ja selgrootudest näiteks putukad, eriti ühiselulised, ehitavad pesi.

Pesade tegemiseks kasutatav materjal on väga varieeruv, levinumad on rohi, kõrred, lehed, muda, savi jne. Mõned liigid kasutavad selleks ka oma sülge (näiteks pääsuke). Looduslikud pesapaigad võivad asuda näiteks maapinna lohus, puude sees, kaljudes.

Üldiselt ehitab iga loomaliik isesuguse pesa. Pesa asukoha, suuruse, ehitusmaterjali, vooderduse ja muude tunnuste põhjal on tavaliselt võimalik määrata, mis liiki loom selle rajas.

Loomadel, kes saavad suguvõimeliseks alles mitmendal eluaastal, lööb pesapunumisinstinkt vahel välja veel enne suguvõimestumist. Sel juhul võib loom rajada nii-öelda proovipesa ja seal isegi elada, kuid mitte kasutada seda järglaste soetamiseks.

## Vaata ka

*Pesaparasitism
*Pesakond
Lendamine

**Lendamine** ehk **lend** on keha liikumine õhus, mõnes teises gaasilises keskkonnas või atmosfäärita ruumis; bioloogias kulgemise viis, mis toimub õhukeskkonnas.

Põhimõtteliselt saab lendamist jagada kaheks: **aktiivne** ja **passiivne lendamine**. Aktiivne lend (aerodünaamiline) – õhust raskema keha kulgemine aerodünaamilise tõste tekitamisel, võib olla kas sõud- või liuglend ehk lauglemine. Lendamise tagavad spetsialiseerunud lendamisorganid/mehhanismid – tiivad, mis bioloogias esinevad lindudel, käsitiivalistel ja putukatel, lennunduses lennukitel. Enamasti nahakurdude abil vahendatud lend (näiteks lendoravad) või mingite teiste kehaorganite laienemise abil, näiteks lendkalade laienenud rinnauimede abil lend saab olla ainult liuglend.

Aktiivne lend (aerostaatiline) – Maa õhkkonnast väiksema tihedusega gaasiga täidetud keha lend staatilise tõstejõu tekitamisel. Aktiivseks lennuks liigitub ka lend reaktiivjõul.

Passiivne lend – mehaanilisel kiirendusel algkiiruse saanud keha (mürsk, kivi, kuul, nool jne.) ballistilisel trajektooril lend ja Maa orbiidil tiirlevate tehiskehade lend on väliste abivahenditeta lendamine, samuti kõikvõimalike taimede diaspooride õhus tuulekandel levimine, bakterite tsüstide levimine jne. Taimestiku passiivse lennu teeb enamasti võimalikuks keha väike mass ja/või mitmete lisemete olemasolu.
Yokosuka

**Yokosuka** (jaapani 横須賀) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Asub Tōkyō lahe ääres Miura poolsaarel.

Elanike arv on 420 200 (2009).

20. sajandil oli linnas Jaapani mereväe peamine laevaehitustehas.

Yokosukas asub USA mereväebaas.

## Viited

## Välislingid

*Yokosuka koduleht
Alekhsandri (Imerethi prints)

Prints **Alekhsandri** (gruusia ალექსანდრე; venepäraselt tsareevitš **Aleksandr Artšilovitš Imeretinski** (Александр Арчилович Имеретинский); 1674 – 20. veebruar 1711) oli Gruusia Imerethi prints (*[[batonišvili]]*), kes elas Vene tsaaririigis ja oli sõjaväelasena Peeter I teenistuses.

1700. aasta Narva lahingus oli suurtükiväeülemaks ja sattus rootslaste kätte kümneks aastaks vangi.

Suri tagasiteel Venemaale.
Vanim eesti mees

**Vanim eesti mees** on mingil ajavahemikul vanim elusolev Eesti elanikest mees. Teadaolevad andmed nende kohta on esitatud tabelis.

## Vaata ka
*Vanim eestlane
*Vanim eesti naine
*Eesti saja-aastased
Miura

**Miura** (jaapani 三浦) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris. Asub Miura poolsaare tipus. Piirneb põhjas Yokosukaga.

Miura loodi Miura maakonna Misaki ja Minamishitaura linna ning Hasse küla liitumisel 1955. aastal.

Linnas asub Misaki sadam.

Sõpruslinnad on Suzaka ja Warrnambool.

## Viited

## Välislingid

*Miura koduleht
Tiib (täpsustus)

"**Tiib**" on mitmetähenduslik sõna.
***[[Tiivad]]** on zooloogias loomade evolutsiooni käigus lendamisorganiks arenenud esijäsemed.
***[[Tiib (lennundus)|Tiib]]** (mehhanism) on lennuki/seadme rõhtne kandepind tõstejõu tekitamiseks liikumisel õhus
***[[Tiib (laevandus)|Tiib]]** (mehhanism) on laevanduses  veealune rõhtne kandepind  liikuva laeva või paadi kere tõstmiseks veepinna kohale.
***[[Tiivad (botaanika)|Tiivad]]** on botaanikas taimede diaspooride lisemed, mis soodustavad õhuvoolus püsimist/kandumist.
***[[Tiib (sõjandus)|Tiib]]**,  sõjanduses mõistetakse sellega ka vastakuti paiknevate vaenutsevate väeosade lahingukorra külge ehk flanki.
***[[Tiib (arhitektuur)|Tiib]]** on arhitektuuri mõiste, hoone küljele liituv hooneosa.
***[[Tiib-]]** tiibklaver, poritiib (sõiduki rattakate)
 

## Vaata ka
* Antitiib on liikumisel aerodünaamilisele tõstejõule vastas-suunalist jõudu tekitav tiib. Selline, teepinna poole pööratud profiili kumerusega tiib, kinnitatakse sõidukile tasapinna suhtes negatiivsel kohtumisnurgal.
* Purjena kasutatakse ka püstist tiiba (jäik puri), tavaliselt on purjekatel tekstiilmaterjalist (ka kile) puri või mitu purje.
Combat Car M1/M2

**Combat Car M1/M2** (eesti keeles lahingumasin, või ka soomusauto) on Ameerika Ühendriikides enne Teist maailmasõda toodetud kergetank. Tank töötati välja ettevõttes Rock Island Arsenal, kus aastatel 1935–1937 toodeti selle mudeleid kokku 148 masinat ning mõningad eksperimentaalmasinad.

## Modifikatsioonid
### Seeriamasinad

*M1 – baasmasin, mille korpus ja torn olid nii keevitatud, kui ka needitud. Relvastuseks oli tornis kõrvuti üks 12,7 mm ja üks 7,62 mm, korpuse esiseinas aga teine 7,62 mm kuulipilduja, torni tagaküljele aga kinnitus üks 7,62 mm õhutõrjekuulipilduja. Esimesed 58 tanki said pealtvaates D-kujulise, järgmised aga kaheksanurkse torni. Valmistati 87 masinat. Hiljem moderniseeriti varasema väljalaske masinad, millele paigaldati nurgelised tornid, kõik väljavaate aknad aga varustati periskoopvaatlusseadmetega. 1940. aastal nimetati ümber kergetankiks M1A2.
*M1E1 – M1, mis oli varustatud Guibersoni diiselmootoriga. Toodeti 3 masinat. 1940. aastal nimetati ümber kergetankiks M1A2.
*M1A1 – masinal muudeti veermikku, tagumine juhtratas viidi 280 mm tahapoole. Tankile paigaldati uus käigukast. Valmistati 17 masinat, mis 1940. aastal nimetati ümber kergetankiks M1A2.
*M1A1E1 – M1A1, mis oli varustatud Guibersoni diiselmootoriga. Toodeti 7 masinat. 1940. aastal nimetati ümber kergetankiks M1A2.
*M2 – sarnanes tankiga M1A1, kuid muudetud oli veermikku – tagumine juhtratas oli lastud vastu maad ning roomikuid kandis ülevalt kolm tugirullikut varasema kahe asemel. Kõik 34 tanki olid varustatud diiselmootoriga T-1020 Guiberson. 1940. aastal nimetati ümber kergetankiks M1A1.

### Eksperimentaalmasinad
* M1E2 – pikendatud korpusega M1, 1940. aastal nimetati ümber kergetankiks M1A1.
* M1E3 – modifitseeritud M1 kummiroomikutega.
*T2 – ilma tornita M1 baasil ehitatud veok.
*T5 – M1 baasil ehitatud eksperimentaalmasinate seeria.
**T5 – kahetorniline eksperimentaal-kergetank. Prototüüp valmis 1934. aastal.
**T5E1 – suure liikumatu torniga T5.
**T5E2 – 75 mm haubitsaga relvastatud ühetorniline T5.
**T5E3 – Guibersoni diiselmootoriga moderniseeritud T5.
**T5E4 – eksperimentaalvedrustusega T5.
*T17 – M1E3 baasil baasil ehitatud eksperimentaalmasin 75 mm haubitsaga. 
*T17E1 – M1E3 baasil ehitatud eksperimentaalmasin kahe 20 mm kahuriga. 

## Viited

## Kirjandus
* М. Барятинский. *"Легкие танки. Второй мировой"* — Kirjastused: "Яуза", "Коллекция", "Эксмо" 2007. ISBN 978-5-699-21323-8

## Välislingid
* AFV database *inglise keeles*
* Combat Car M1 lehel "wwiivehicles.com" *inglise keeles*
Áthos

**Áthos** (vanakreeka keeles Ἄθως; uuskreeka keeles Άθως ehk Άγιο Όρος 'püha mägi') on mägi Põhja-Kreekas Chalkidike maakonnas Áthose poolsaarel. 

Mäe tipu kõrgus merepinnast on 2033 m. 

Athose poolsaar ja mägi neil asuvate kloostrite ja eraklatega moodustavad Kreeka erilise haldusüksuse – isejuhitava, 20 õigeusu kloostrist koosneva kogukonna. Kloostrid on alates 1313. aastast Konstantinoopoli patriarhaadi otsese jurisdiktsiooni all. Erinevalt Konstantinoopoli patriarhaadi muudest aladest, kasutatakse Athosel ainult Juliuse kalendrit, isegi administratiivdokumentides. 

Usuliste traditsioonide kohaselt tohivad poolsaart külastada ainult mehed, et munkadele tsölibaadis elamist võimaldada, naissugu esindab kogu poolsaarel vaid Neitsi Maarja oma täies hiilguses. Isegi emased loomad on keelatud, erandiks vaid kassid hiirepüüdmise pärast. 

Kogu maailma õigeusklike jaoks on Athose mägi üks tähtsamaid pühapaiku, seda nimetatakse ka Jumalaema Maiseks Pärisosaks. Kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. 

## Kloostrid
*Suur Lavra
*Xenophontose klooster

## Viited
Nika Gilauri

**Nika Gilauri** (õieti **Nikoloz Gilauri**; gruusia ნიკა (ნიკოლოზ) გილაური; sündinud 14. veebruaril 1975 Thbilisis) on Gruusia poliitik, alates 6. veebruarist 2009 kuni 30. juunini 2012 Gruusia peaminister.

Nika Gilauri on õppinud rahvusvahelist majandust ja ärijuhtimist Thbilisi Riiklikus Ülikoolis, Iirimaal Limericki Ülikoolis ning Temple'i Ülikoolis Philadelphias.

Aastatel 2004–2007 oli ta Gruusia energeetikaminister ning alates 30. augustist 2007 kuni peaministriks saamiseni rahandusminister, alates detsembrist 2008 ühtlasi esimene asepeaminister.

President Mihheil Saakašvili nimetas Nika Gilauri peaministri kandidaadiks 30. jaanuaril 2009, pärast seda, kui peaminister Grigol Mgaloblišvili teatas, et astub neeruhaiguse tõttu peaministri ametist tagasi. Parlament kiitis Gilauri heaks 6. veebruaril 2009.

## Välislingid
*  Gruusia sai uue peaministri Postimees, 6. veebruar 2009
Uus-Meremaa kindralkuberneride loend

**Uus-Meremaa kindralkuberneride loend** loetleb Uus-Meremaa riigipead esindavad kindralkubernerid.






Alates
Kuni
Nimi
Eluaastad



**Kindralkubernerid**






1931, 11. detsember
1935, 15. märts
Charles Bathurst
(1867–1958)



1931, 15. märts
1935, 12. aprill
Michael Myers
(1873–1950)



1935, 12. aprill
1941, 3. veebruar
George Monckton-Arundell
(1882–1943)



1941, 3. veebruar
1941, 22. veebruar
Michael Myers
(1873–1950)



1941, 22. veebruar
1946, 19. aprill
Cyril Newall
(1886–1963)



1946, 19. aprill
1946, 17. juuni
Michael Myers
(1873–1950)



1946, 17. juuni
1952, 15. august
Bernard Cyril Freyberg
(1889–1963)



1952, 15. august
1952, 2. detsember
Humphrey Francis O'Leary
(1886–1953)



1952, 2. detsember
1957, 25. juuli
Willoughby Norrie
(1893–1977)



1957, 25. juuli
1957, 5. september
Harold Eric Barrowclough
(1894–1972)



1957, 5. september
1962, 13. september
Charles John Lyttleton
(1909–1977)



1962, 13. september
1962, 9. november
Harold Eric Barrowclough
(1894–1972)



1962, 9. november
1967, 20. oktoober
Bernard Fergusson
(1911–1980)



1967, 20. oktoober
1967, 1. detsember
Richard Wild
(1912–1978)



1967, 1. detsember
1972, 7. september
Arthur Porritt
(1900–1994)



1972, 7. september
1972, 27. september
Richard Wild
(1912–1978)



1972, 27. september
1977, 5. oktoober
Denis Blundell
(1907–1984)



1977, 5. oktoober
1977, 26. oktoober
Richard Wild
(1912–1978)



1977, 26. oktoober
1980, 25. oktoober
Keith Jacka Holyoake
(1904–1983)



1980, 27. oktoober
1980, 6. november
Ronald Davidson
(1907–1984)



1980, 6. november
1985, 22. november
David Stuart Beattie
(1924–2001)



1985, 22. november
1990, 20. november
Paul Reeves
(1932–2011)



1990, 20. november
1996, 21. märts
Catherine Tizard
(1931–2021)



1996, 21. märts
2001, 21. märts
Michael Hardie Boys
(1931–2023)



2001, 22. märts
2001, 4. aprill
Sian Elias
(1949–)



2001, 4. aprill
2006, 4. august
Silvia Cartwright
(1943–)



2006, 23. august
2011, 23. august
Anand Satyanand
(1944–)



2011, 31. august
2016, 31. august
Jerry Mateparae
(1954–)



2016, 28. september
2021, 28. september
Patsy Reddy
(1954–)



2021, 21. oktoober

Cindy Kiro
(1958–)
Valdo Tali

**Valdo Tali** (sündinud 16. märtsil 1954 Tallinnas) on eesti poksija ja poksitreener. 

Tali poksis aastatel 1969–1976 Tallinna spordiühing Kalevis, tema treenerid olid Aniss Murtazin ja Artemi Tepp.

Tali oli kokku kolmekordne Eesti NSV meister - 1972. aastal helveskaalus (kuni 48&nbsp;kg), 1973. aastal kärbeskaalus (kuni 51&nbsp;kg) ja 1976. aastal kukk-kaalus (kuni 54&nbsp;kg). Ta oli Kalevi 1976. aasta kärbeskaalu meister.

Tali tegutseb pärast võistlemisest loobumist siiani treenerina.

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009.

## Välislingid
*
Johannese Kool ja Lasteaed Rosmal

**Johannese Kool ja Lasteaed Rosmal** on eraalgatuslik koolieelne lasteasutus ja üldhariduskool Põlva maakonnas Põlva vallas Rosma külas. Kooli peab MTÜ Rosma Haridusselts.

Kool asutati 1989. aastal, õppetöö algas 1990. aasta sügisel. See oli üks esimesi Eestis rajatud waldorfi pedagoogikal põhinevaid koole. 1999. aastaks kasvas kool põhikooliks. 

Esimeseks koolihooneks oli Eesti kooliuuendaja Johannes Käisi sünnikodu Rosma külas - Rosma koolimaja. 2005. aasta sügisest avati selles majas lasteaed.

1992. aastal alustasid lapsevanemad omaalgatuslikult uue koolihoone ehitamist. Selle projekteeris heategevuslikus korras kooli lapsevanem arhitekt Marika Saks. Siiski süvenes ruumipuudus ja pärast Himmaste Algkooli sulgemist 2013. aastal sõlmiti Põlva vallaga pikaajaline tasuta varakasutusleping Himmaste koolimaja kasutuselevõtuks.

## Tunnustus
*2002 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (loovuse arendamine teatrikunsti kaudu)

## Välislingid
*Johannese Kool Rosmal – kooli koduleht
Põssapossa

**Põssapossa** (inglise keeles *Pigwidgeon*) on Ron Weasley öökull. Selle nime (Põssapossa) pani talle Ginny Weasley. Põssapossale meeldib lennata ja siblida.
Burgasi laht

**Burgasi laht** on laht Musta mere läänerannikul.

Lahe laius suudmes on umbes 40 km; ta lõikub maasse umbes 30 km ulatuses. Sügavus on kuni 25 m. 

Lahe päras asub Bulgaaria linn Burgas.
Bioloog

**Bioloog** on teadlane, kes tegeleb eluslooduse uurimise ehk bioloogiaga.

Kuna bioloogia jaotub paljudeks harudeks, on ka kasutusel palju eriala täpsemalt määratlevaid nimetusi.  

Näiteks: 
*botaanik, sealhulgas
**algoloog
**brüoloog
**lihhenoloog
**mükoloog
*zooloog, sealhulgas
**entomoloog
**lepidopteroloog
**malakoloog
**ihtüoloog
**herpetoloog
**ornitoloog
**terioloog
**primatoloog
jne.

Bioloogia üldiste küsimustega tegelevad bioloogiateoreetikud. 

Interdistsiplinaarsete küsimustega tegelevad näiteks biofüüsikud, biokeemikud, biomatemaatikud, biosemiootikud.

## Vaata ka

*bioloogide loend
IJssel

**IJssel** on jõgi Euroopas, Reini harujõgi. 

Voolab valdavalt põhja, eraldab Gelderlandi (läänes) Overijsselist (idas). Suubub IJsselmeeri. Pikkus 123 km. 

Jõenime kaht suurt algustähte IJ peetakse hollandi keeles üheks täheks (pärit Y-tähest).
Helmut Hagar

**Helmut Hagar** (4. aprill 1914 Tallinn – 30. detsember 1991 Stockholm) oli eesti etnoloog.

Ta lõpetas 1933. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja astus samal aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Järgmisel aastal asus ta filosoofiateaduskonnas õppima eesti keelt, rahvaluulet ja etnograafiat ning sai 1942. aastal magistrikraadi tööga "Eesti tööregi ja selle põhjal moodustatud sõiduree vormid". Aastatel 1940–1944 töötas ta Eesti Rahva Muuseumis, alguses rahvateaduse osakonnas ning siis direktori kohusetäitjana.

1944. aastal läks ta Rootsi. 1953. aastal sai ta Stockholmi ülikoolis litsentsiaadikraadi. Rootsis organiseeris ta ainulaadse Veini- ja Viinaajaloo Muuseumi, mille juhataja ta oli 1967–1982.

Ta oli Õpetatud Eesti Seltsi liige, Rootsis Balti Humanistliku Ühingu, Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis ja Eesti Teadusliku Instituudi juhatuse liige. Ta oli EÜS Põhjala esimees Tartus ning abiesimees ja juhatuse liige Rootsis, samuti ajakirja EÜS Põhjala tegevtoimetaja aastatel 1955–1977.

## Viited

## Kirjandus
*AR-GI. Viinapruulimise ajalugu. Külaskäik viinamuuseumi. Eesti Päevaleht, 9. detsember 1978, nr 93, lk 5.
*Arvo Mägi. Helmut Hagar in memoriam. Eesti Päevaleht, 10. jaanuar 1992, nr 3, lk 3.
Aratika

**Aratika** on atoll Prantsuse Polüneesias Tuamotu saarestikus. 

Pindala on 10 ruutkilomeetrit. Atoll ümbritseb 145 km² suurust laguuni.

Saared on madalad.
Dnepri limaan

**Dnepri limaan** (vene keeles Днепровский лиман) on laht Musta mere põhjas Ukrainas. 

Lahe pikkus on 55 km, laius kuni 17 km, sügavus kuni 5 m. Talvel jäätub. Lahte suubuvad Dnepri harud ja Lõuna-Bug, mis moodustab alamjooksul Bugi limaani.
 
Dnepri limaani rannikul asub Otšakovi sadam.
Aranuka

**Aranuka** on Kiribatile kuuluv atoll Mikroneesias Gilberti saarestikus. Asub ekvaatorist veidi põhja pool. Saare geograafilised koordinaadid on 0°09' põhjalaiust ja 173°35' idapikkust.

Maismaa pindala on 11,61 ruutkilomeetrit. Atolli elanike arv oli 2015. aastal 1125.

Atoll koosneb kahest suuremast saarest (Buariki ja Takaeang), mille keskel on 19,4 km² suurune laguun. Saared on madalad.
Enn Salurand

**Enn Salurand** (sünninimi **Eduard Sahkenberg**; 13. aprill 1903 Kuusalu – 26. veebruar 1992 Toronto) oli eesti ajakirjanik.

## Tunnustus
* 1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Kirjandus
* Torontos suri Enn Salurand. Eesti Päevaleht (Stockholm), 25. märts 1992, nr. 24, lk. 7.
Surnud 7. veebruaril

''Siin loetletakse 7. veebruaril surnud tuntud inimesi.

* 1678 – Bengt Klasson Horn, Rootsi poliitik ja väejuht
* 1779 – William Boyce, inglise organist, helilooja
* 1799 – Qianlong, Qingi dünastiasse kuuluv Hiina keiser
* 1837 – Gustav IV Adolf, Rootsi kuningas
* 1848 – Christen Købke, taani maalikunstnik
* 1867 – José Eduvigis Díaz, Paraguay sõjaväelane
* 1912 – Armand Preud'homme, flaami helilooja
* 1920 – Aleksandr Koltšak, vene väejuht
* 1925 – Thomas W. Lawson, Ameerika Ühendriikide kirjanik ja ettevõtja
* 1937 – Elihu Root, USA riigimees, Nobeli rahuauhind 1912
* 1938 – Harvey Firestone, ameerika tööstur
* 1942 – Rudolf Ratassepp, eesti näitleja   
* 1942 – Jaan Märtson, Eesti sõjaväelane
* 1955 – Vassili Martinson, eesti usuteadlane
* 1955 – Voldemar Kiin, eesti näitleja   
* 1960 – Igor Kurtšatov, Nõukogude füüsik
* 1963 – Valli Eller, eesti keraamik, skulptor, tehnoloog ja kunstipedagoog
* 1963 – John Daley, USA poksija
* 1964 – Sophoklís Venizélos, Kreeka poliitik 
* 1978 – William Tomingas, Eesti diplomaat  
* 1979 – Josef Mengele, sõjakurjategija, Auschwitzi koonduslaagri arst
* 1982 – Ilmar Tammelo, eesti õigusteadlane ja filosoof
* 1986 – Minoru Yamasaki, USA arhitekt
* 1987 – Claudio Villa, itaalia laulja
* 1988 – Rudolf Põldmäe, eesti kirjandus- ja rahvaluuleteadlane
* 1989 – Ilmar Tomberg, eesti dirigent   
* 1990 – Julius Tehver, eesti zooloog, põllumajandus- ja arstiteadlane
* 1991 – Erik Tender, eesti ajaloolane
* 1993 – Hans Medell, eesti akordionist ja ansamblijuht    
* 1994 – Witold Lutosławski, poola helilooja
* 1997 – Aleksander Püvi, eesti laulja    
* 1999 – Ḩusayn, Jordaania kuningas
* 2001 – Jüri Saarma, eesti psühhiaater
* 2001 – Dale Evans, Ameerika Ühendriikide näitleja, laulja ja laulukirjutaja
* 2004 – Raija Siekkinen, soome kirjanik
* 2005 – Laurie Aarons, Austraalia poliitik
* 2008 – Andrew Bertie, Malta ordu suurmeister
* 2008 – Bernhard Holberg, eesti pikaealine 
* 2008 – Veiko Jürisson, eesti näitleja, lavastaja ja riigiametnik
* 2009 – Gunnar Hololei, eesti spordiajakirjanik
* 2010 – André Kolingba, Kesk-Aafrika Vabariigi sõjaväelane ja poliitik
* 2011 – Egon Konsand, Eesti jurist, kohtunik
* 2012 – Jüri Männiste, eesti arstiteadlane ja kirurg
* 2013 – Jürgen Untermann, saksa keeleteadlane, filoloog ja epigraafikateadlane
* 2015 – Joe B. Mauldin, USA muusik
* 2017 – Tzvetan Todorov, bulgaaria päritolu Prantsuse kirjandus- ja kultuuriteoreetik
* 2017 – Hans Rosling, rootsi akadeemik, statistika- ka meditsiiniteadlane, teaduse populariseerija
* 2019 – Vadim Makšejev, vene kirjanik ja ajakirjanik
* 2019 – Taisto Liivandi, eesti koolijuht ja õpetaja
* 2021 – Leslie Laing, Jamaica jooksja
* 2023 – Mati Põldre, eesti filmilavastaja ja -operaator
* 2025 – Toomas Leius, eesti tennisist ja tennisetreener
* 2026 – Koit Pikaro, Eesti poliitik ja politseiametnik
Kuressaare kirik

**Kuressaare kirik**u all võidakse mõista mitut Kuressaares olevat kirikuhoonet:
***[[Kuressaare Laurentiuse kirik]]**
***[[Kuressaare Siioni kirik]]**
***[[Kuressaare Püha Nikolai kirik]]**
***[[Kuressaare metodisti kirik]]**
FH-70

**155 mm välihaubits FH-70** (FH 155-1) on Saksa-Suurbritannia-Itaalia koostööprojektina valmistatud veetav abimootoriga keskmine välihaubits.

## Ajalugu
Välihaubits FH-70 projekteeriti ja valmistati Saksamaa (Rheinmetall), Inglismaa ja Itaalia koostööprojektina 1970. aastate algul. Tegemist oli esmakordse kolmikprojektiga Euroopas NATO ajaloos.

Esimesed seeriarelvad anti üle 13. oktoobril 1978 Bundeswehri 51. välisuurtükiväepataljonile. Saritootmine lõpetati Saksamaal 1981. Kokku toodeti Euroopas 446 seda tüüpi haubitsat. Tänapäevaks on enamik relvastusest maha võetud. Samuti on FH-70 valmistatud litsentsi alusel Jaapanis.

## Taktikalis-tehnilised andmed
*Kaliiber: 155 mm
*Raua pikkus: 39 kaliibrit
*Raua keerme samm: 20 kaliibrit
*Maksimaalne laskekaugus: 24 km
*Kaal: 9,8 t
*Laskesektor: +/– 450 tuhandikku
*Tõstenurk: +1250 tuhandikku
*Pikkus rännakasendis: 9,8 m
*Laius rännakasendis: 3 m
*Pikkus laskeasendis: 12,4 m
*Laskekiirus: 6 l/min
*Mürsu kaal: umbes 45 kg
*Mürsu maksimaalne algkiirus: 827 m/s
*Laengud: 2., 3.-7. ja 8.
*Abimootori võimsus: 55 kW
*Elektrisüsteem: 24 V
*Maksimaalne kiirus (abijõujaam abimootoriga): 15 km/h
*Maksimaalne pukseerimiskiirus maanteel: 80 km/h
*Standardveduk: taktikaline veoauto MAN 4620 6x6 spetsiaalsisustusega
*Meeskond 1 allohvitser + 7 sõdurit

## Kirjeldus

FH-70 on teiste abimootoriga välihaubitsatega võrreldes kerge. 

Relva on tänu abimootorile (VW tööstusmootor) mugav kasutada. Abimootorit saab kasutada laskeasendisse seadmisel ja iseseisval manööverdamisel. Relvasüsteemi seadmine rännakasendist laskeasendisse abimootori abil võtab aega paar minutit. Mootori rikke korral on võimalik haubitsaga tegutseda ka manuaalselt. Mootoriplokk on vajadusel hõlpsalt lafetist eraldatav ja vahetatav. 

Haubits kasutab hülsita laenguid, mis initsieeritakse luku sees oleva süütekapsliga. Laadimist hõlbustavad laskmise käigus töötav poolautomaatne mürsulaadimismehhanism ja samas automaatselt avanev vertikaalne kiillukk.

Sihtimiseks kasutatakse panoraamsihikut ja kollimaatorit või suunatähiseid. Otselaskmiseks saab kasutada teleskoopsihikut. Sihikutel on sisseehitatud radioaktiivne valgusallikas. Positsioonil suunamiseks kasutatakse kas bussooli või güroskoopi.

## Kasutavad riigid
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*   
*  
* 
*  
* 

### Galerii

Reservväelased õppusel suurtükist laskmas.jpg|FH-70 kasutamine Eestis 
Italian Army - 1st Mountain Artillery Regiment loading a FH70 howitzer.jpg|FH-70 kasutamine Itaalias
Гаубиця FH70.jpg|FH-70 kasutamine Ukrainas 2022. aastal


## Viited

## Välislingid

* Sodur.com – FH-70
* FAS. org – FH-70
* Deagel.com – Towed guns
Vanga

**Vanga** (bulgaaria Ванга; sünninimi **Vangelija Pandeva Dimitrova**, Вангелия Пандева Димитрова; pärast abiellumist **Vangelija Gušterova**, Вангелия Гущерова; 3. oktoober 1911 Strumica, Osmanite riik (praegu Põhja-Makedoonia) – 11. august 1996 Sofia, Bulgaaria) oli pime bulgaaria müstik, selgeltnägija ja ennustaja, kel oli palju veendunud järgijaid.

## Elu

Vanga sündis Strumica linnas, mis kuulus 1911. aastal Osmanite riigi koosseisu. Tänapäeval asub linn Põhja-Makedoonia territooriumil. Kui Bulgaaria 1941. aastal piirkonna annekteeris, kolis Vanga Bulgaariasse Petriči linna. Vanga oli enneaegne laps. Esialgu arvati, et ta ei jää elama, ning seepärast ei pandud talle isegi nime. 

Vanga jäi siiski elama ning sai kreekapärase nime Vangelija. Tema isa oli talupidaja ja ema suri varakult. Lapsepõlves oli Vanga tavaline tüdruk, kaasaegsete iseloomustuse järgi oli ta arukas siniste silmade ja heledate juustega laps. 

12-aastaselt jäi Vanga suure keeristormi kätte, mis paiskas ta mitmesaja meetri kaugusele. Tema silmadesse sattus rohkesti liiva ja tolmu ning ta kaotas nägemise. Sellest sai tema elu pöördepunkt. 

1925. aastal asus Vanga elama ja õppima Zemuni linna pimedate majja Serbias, kus veetis kolm järgnevat aastat. Seal õppis ta lugema, klaverit mängima ja toitu valmistama. Kui Vanga võõrasema 1928. aastal suri, pöördus naine tagasi koju, et hoolitseda oma õdede ja vendade eest. 

1939. aastal haigestus ta meningiiti. Arvati, et ta sureb, kuid Vanga paranes täielikult.

Teise maailmasõja ajal hakkas Vangat külastama palju inimesi, lootes saada teavet oma lähedaste kohta. 8. aprillil 1942. aastal külastas Vangat Bulgaaria tsaar Boris III. 

10. mail 1942. aastal abiellus ta Dimitǎr Gušteroviga ja asus elama Petriči külla, kus sai peagi laialt tuntuks. Üsna pea abikaasa mobiliseeriti ja viidi Kreekasse aega teenima. Hiljem langes mees alkoholi küüsi ning suri 1. aprillil 1962. aastal.

Vanga suri 11. augustil 1996. aastal. Matustele kogunes suur rahvahulk, kelle seas oli palju prominentseid isikuid. 

Vastavalt Vanga testamendile avati tema Petriči majas 5. mail 2008. aastal muuseum.

## Tegevus
1941. aastal (30-aastaselt) pärast pikka transisviibimist hakkas Vanga tulevikku ennustama. Ta väitis, et saab informatsiooni mitteinimese hääle kaudu. Vanga väitis, et suhtleb maavälise tsivilisatsiooni, Vamfimi planeedi esindajatega, kes on saledad ja ilusad. 

Vanga oli kirjaoskamatu. Ta ei kirjutanud ühtegi raamatut ning tema sõnavõttudest ja ennustustest oli raske aru saada. Seetõttu on tema ennustustes tänini palju ebaselget.

## Välislingid
*Maailmakuulus ennustaja Vanga: Kolmas Maailmasõda on alanud, Eesti Ekspress, 29. detsember 2010
*"Vanga. Nähtav ja nähtamatu maailm." Telefilm, 2011. (*vene keeles*)