open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaaguar

**Jaaguar** (*Panthera onca*) on läänepoolkera suurim ja võimsaim kaslane. Kaslastest on jaaguarist suuremad vaid lõvi ja tiiger. 

## Välimus
Jaaguari kere on 150–180 cm pikk, jässakas saba on 40–70 cm pikk. Täiskasvanud isendid kaaluvad 70–110 kilogrammi. Emasloomad on kergemad kui isasloomad. 

Jaaguaril on kuldne või pruunikaskollane mustade laikudega karv. Nagu leopardilgi, esineb sagedasti melanismi (must panter). 
Vihmametsades (selvas) elavad jaaguarid on tavaliselt väiksemad ja tumedama karvaga kui ljaanos, kampos ja soostikes elavad isendid.

## Levila ja elupaigad
Jaaguari areaal on Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, elutsedes selvades, vähemal määral ka põõsastutes ja pampades. Kuni 2017. aastani jagati liik populatsioonide järgi alamliikideks, kuid nüüd käsitletakse jaaguarit monotüüpse liigina.

Jaaguari levila on tänapäeval oluliselt vähenenud, kuid liigi säilimise seisukohalt on see veel piisavalt suur. Jaaguari arvukus väheneb jätkuvalt.

## Toitumine
Jaaguar püüab saaki enamasti öösiti, oma näljaste poegade toitmiseks ka päeval. Peamised saakloomad on hirved, metssead, pekaarid, aguutid, vöölased ja kapibaarad. Jaaguarid murravad kariloomi ja koeri, samuti püüavad nad kalu, väiksemaid kaimaneid, kilpkonni ja muid pisiloomi. Jaaguaridel on võimsad lõualuud ja nad suudavad kihvadega purustada saaklooma kolju või kilpkonna kilbi.

Jaaguari hammustuse tugevus on 2363 njuutonit.

## Paaritumine
Jaaguarid elavad tavaliselt üksikult, paarid moodustuvad vaid pulmaajal. Jaaguaril võib olla 4–5 poega aastas. Emane ja isane elavad koos ainult 90–170 päeva.

## Käitumine
Jaaguarid on head ujujad ja ronijad. Nad veavad sageli oma saagi puu otsa ja söövad seal.
Nad jooksevad 60 km/h, mis tähendab, et nad on veidi aeglasemad kui teised suured kassid (nt gepard või lõvi).

## Ökoloogia
Suurkiskjana on tal peale inimese vähe vaenlasi. Jaaguari võib looduses ohustada vaid anakonda, kelle peale jaaguar ka ise jahti peab.

## Eluiga
Jaaguar elab looduses keskmiselt 10–12-aastaseks, vangistuses kuni 22-aastaseks.

## Mütoloogia
Jaaguar on paljude indiaanihõimude mütoloogias oluline tegelane. Teda seostatakse nii tule kui ka veega ning ta võib olla nii purustava kui ka viljastava mõjuga.

## Viited
Islingtoni linnaosa

**Islington** on Londoni linnaosa (*borough*), mis asub kesklinnast põhjas.

## Paikkonnad
*Angel
*Archway
*Ashburton Grove
*Barnsbury
*Canonbury
*Clerkenwell
*Finsbury
*Finsbury Park
*Highbury
*Holloway
*Islington
*Kings Cross
*Newington Green
*Pentonville
*St Luke's
*Tufnell Park

## Välislingid

*http://www.islington.gov.uk/
Enfieldi linnaosa

**Enfield** on Londoni põhjapoolseim linnaosa.

Enfieldis asub Londoni metroo Piccadilly liini Arnos Grove'i, Southgate'i, Oakwoodi peatused ja lõpp-peatus Cockfosters.

## Paikkonnad
* Bowes Park
* Bulls Cross
* Bush Hill Park
* Clay Hill
* Cockfosters
* Crews Hill
* Edmonton
* Enfield Chase
* Enfield Highway
* Enfield Lock
* Enfield Town
* Enfield Wash
* Forty Hill
* Freezywater
* Grange Park
* Hadley Wood
* Lower Edmonton
* New Southgate
* Oakwood
* Palmers Green
* Ponders End
* Southgate
* Upper Edmonton
* Winchmore Hill

## Viited

## Välislingid

*http://www.enfield.gov.uk/
Duralumiinium

**Duralumiinium** (ladina *durus* 'kõva' + alumiinium) ehk duraal on alumiiniumisulam, mis sisaldab 91–95% alumiiniumi, 2,2–5,7% vaske ja 0,2%–2,7% magneesiumi.

Duralumiinium on deformeeritav ja termiliselt töödeldav. Karastamine suurendab selle plastsust, loomulik või tehislik vanandamine (hoidmine temperatuuril 120–140° 24 tunni jooksul) suurendab sulami tugevust (sitkust ja kõvadust), saavutatakse tõmbetugevus kuni 500·106 N/m2 (500 MPa). Korrosioonikindluse suurendamiseks lisatakse sulamile 0,2–0,1% mangaani, plakeeritakse (kaetakse teise metalli sulami kihiga) ese puhta alumiiniumiga või oksüdeeritakse. Duralumiiniumi kasutatakse laialdaselt konstruktsioonimaterjalina (põhiliselt leht- ja profiilmaterjalina) lennukiehituses, masina- ja aparaaditööstuses ning majaehituses.

Duralumiiniumi koostise ja valmistamise menetluse leiutas 1906. aastal saksa insener Alfred Wilm (1869–1937). Uut materjali hakati tööstuslikult valmistama 1909. aastal Düreni metalliettevõttes (Düreni linnas Saksamaal), patenteerides samas ka sulami nimetuse "duralumiinium". Duralumiiniumi valmistati veel teisteski ettevõtetes, kuid teise nimetuse all.

Metallisulami tootmisel jahutatakse see kiiresti kõrgelt temperatuurilt alla ning seejärel kuumtöödeldakse. Nii moodustuvad materjali mikroskoopilised kristalliidid, mis parandavad selle mehaanilisi omadusi. Ühtlasi moodustub nii aga ka galvaaniline paar, kus keemiliselt passiivsem kristalliit toimib katoodina ja seda ümbritsev suurema alumiiniumisisaldusega maatriks anoodina. Nii muutub võimalikuks punktkorrosioon, kus anoodne maatriks hakkab vee ja kloriidioonide toimel hävima. Selle takistamiseks arendatakse näiteks nanokomposiitseid korrosioonivastaseid kaitsekatteid.

## Viited
Haveringi linnaosa

**Havering** on Londoni idapoolseim linnaosa.

Linnaosa loodi 1965. aastal Essexi krahvkonna Romfordi ja Hornchurchi linnast.

Elanikest 95,2% on valgenahalised (europiidid), mis on Londoni kõrgeim näitaja.

## Paikkonnad
* Ardleigh Green
* Chase Cross
* Collier Row
* Elm Park
* Emerson Park
* Gidea Park
* Harold Hill
* Harold Wood
* Havering-atte-Bower
* Hornchurch
* North Ockendon
* Rainham
* Romford
* Upminster
* Wennington

## Viited

## Välislingid

*http://www.havering.gov.uk/
Spidomeeter

**Spidomeeter** ehk **kiirusmõõdik** on elektrooniline, mehaaniline või elektromehaaniline kombineeritud mõõteriist, mis mõõdab masina või mehhanismi liikumiskiirust antud ajahetkel. Kasutatakse autodel, mootorratastel, jalgratastel ja teistel liikuritel. Kiiruse mõõtühikuks kasutatakse tavaliselt kilomeetrit tunnis (km/h) või miili tunnis (mil/h).

Spidomeetri leiutas enne 1888. aastat Josip Belušić. Ta patenteeris oma leiutise 1888. aastal Viinis ja esitas selle 1889. aasta Pariisi maailmanäitus.

## Vaata ka
* Läbisõidumõõdik ehk hodomeeter
* Tahhomeeter ehk pöördeloendur

## Viited
Cockfostersi metroojaam

**Cockfostersi metroojaam** on Londoni metroo Piccadilly liini lõpp-peatus. Asub Enfieldi linnaosas Cockfostersis, 15 km kaugusel kesklinnast.

Jaam avati 31. juulil 1933.

Jaamas on 4 platvormi (3 rada). Aastas läbib jaama 1,549 miljonit reisijat.
Türatron

**Türatron** (kr *thyra*, uks + ingl (*elec*)*tron*) on tüüritav ioonseadis, mis koosneb anoodist, katoodist ning tüürvõrest. Kui võrepinge on null, siis töötab türatron ioonventiilina, see tähendab, et ühtpidi pääseb vool läbi, teistpidi mitte. Kui võrepinge on tugevalt negatiivne, siis voolu ei ole. Võre olemasolu tõttu kujutabki türatron endast tüüritavat ioonventiili.

Võrepinget, mille juures toimub süttimine, nimetatakse süttimispingeks. Süttimisel saavutab vool anoodil järsult väärtuse, mis sõltub anoodpingest. Pärast süttimist võrepinge enam anoodvoolu ei mõjuta, sest positiivsed ioonid ümbritsevad võret ja kõrvaldavad tema negatiivse potentsiaali toime. Lahenduse kustutamiseks tuleb anoodpinge muuta nulliks. Võre mõju säilitamiseks tüüritakse anoodiahelat vahelduvpingega, sel juhul positiivse poolperioodi lõpus lahendus kustub.

Türatrone kasutati jõuelektroonikas reguleeritava väljundpingega alaldina kuni 1960. aastateni, kuni neid hakkasid asendama niisugused pooljuhtseadised, nagu türistor, sümistor ja isoleeritud paisuga bipolaartransistor (IGBT).
Dominanthelistik

**Dominanthelistik** on helirea viiendalt astmelt (dominandist) üles ehitatud helistik.

Näiteks C-duuri dominanthelistik on G-duur.

Sonaadivormis on kõrvalteema tavaliselt dominanthelistikus.

## Vaata ka
*Helistike sugulus
Sienna Guillory

**Sienna Tiggy Guillory** (sündinud 16. märtsil 1975) on inglise näitleja ja modell.  

Ta on kitarrist Isaac Guillory tütar ja pärit ringkonnast, mis tagas loomuliku huvi meelelahutustööstuse vastu. Ta on mänginud mitmes briti filmis ja leidnud tööd ka USA-s, sh mitmes teismelistele mõeldud ulme- ja fantaasiafilmis. 

Guillory alustas karjääri 16-aastaselt telesarjas "Jilly Cooper's Riders". Pärast mõnda väikest filmi töötas ta aastatel 1999–2002 ka modellina, osaledes näiteks Armani, Dolce & Gabbana moe- ja Hugo Bossi parfüümireklaamides. 

Hiljem keskendus filminäitlejakarjäärile põhiliselt BBC-s. Varsti ta tegi endale nime peaosaga USA filmis "Trooja Helena" (2003). Lisaks mängis ta filmis "Resident Evil: Apocalypse" (2004) ja fantaasiafilmis "Eragon", kus oli Arya Dröttningu osas.

Guilloryl on osa ka ulmefilmis "Inkheart". Samuti näitles ta Foxi telesarjas "The Oaks", mis jõudis eetrisse 2008. aastal.

## Välislingid

*
Greenwichi linnaosa

**Greenwich** on Londoni linnaosa.

Seal asuvad Millennium Dome, Greenwichi Kuninglik Mereakadeemia ja Greenwichi observatoorium.

## Paikkonnad
* Abbey Wood
* Blackheath Park
* Charlton
* Eltham
* Greenwich
* Kidbrooke
* New Charlton
* Plumstead
* Shooter's Hill
* Thamesmead (lääneosa)
* Woolwich

## Välislingid

*http://www.greenwich.gov.uk/
MIPS

**MIPS** on mitmetähenduslik lühend.
* MIPS – *million instructions per second*  'miljon käsku sekundis' on mikroprotsessorite kiirusemõõtmise ühik
* MIPS-arhitektuur, *Microprocessor without Interlocked Pipeline Stages* on RISC-mikroprotsessorite üks arhitektuure
* MIPS Technologies, endine MIPS Computer Systems, on MIPS-arhitektuuriga protsessorite tehnoloogia arendaja
Kongressi kuldmedal

**Kongressi kuldmedal** (inglise keeles *Congressional Gold Medal*) on kõrgeim Ameerika Ühendriikide Kongressi poolt tsiviilisikule antav autasu.

Kongressi kuldmedalit peetakse sama tähtsaks kui Presidendi Vabadusmedalit, mis on samuti kõrgeim USA-s tsiviilisikutele antav autasu, ainult kuldmedaleid on välja antud märgatavalt vähem. Formaalne erinevus seisneb selles, et Kongressi kuldmedalit annab välja riigi seadusandlik võim ja Presidendi Vabadusmedalit täidesaatev võim. Kongressi kuldmedali saaja peab pälvima 2/3 nii Kongressi kui Senati liikmete toetuse.

Medal võidakse anda igale isikule, kes on saatnud korda silmapaistva teo Ameerika Ühendriikide turvalisuse, heaolu ja rahvuslike huvide kasuks. Autasu saaja ei pea olema USA kodanik.

Medalid mündib USA Rahapaja. Medalil on kujutatud nii selle saajat kui tegu, mille eest teda autasustatakse. Sellepärast on iga medal isesugune ja üldse ei ole medali välimuse osas rangeid standardeid. Lisaks kuldmedalile, mis läheb selle õigele saajale, vermib rahapaja ka selle pronksist kujutisi, mida müüakse.

Medal ei ole mõeldud rinnas kandmiseks. Seda hoitakse karbis.

Esialgu anti Kongressi kuldmedalit üksnes sõjaväelastele. Hiljem laiendati medali määramispiirkonda, nii et seda on antud teiste hulgas näitlejatele, kirjanikele, muusikutele, lennunduse ja kosmosesõidu pioneeridele, maadeavastajatele, elupäästjatele, teadlastele, arstidele, sportlastele, kultuuritegelastele, riigiteenistujatele ja välismaalastele.

Esimesena pälvis Kongressi kuldmedali 25. märtsil 1776 George Washington teenete eest USA iseseisvussõjas. Esimesed 39 medali saajat olid kõik võidelnud kas USA Iseseisvussõjas, Suurbritannia-USA sõjas ja Mehhiko-USA sõjas. Esimese tsiviilisikuna pälvis kuldmedali 11. mail 1858 kirurg Frederick Rose, kes vabatahtlikult läks arstiks laevale, millel oli puhkenud kollapalavik. Ühtlasi oli Rose esimene selle medali pälvinu, kes polnud USA kodanik (oli Suurbritanniast).

Tavaliselt antakse Kongressi kuldmedal elavatele inimestele, kuid mitte alati. Esimesena pälvis selle postuumselt William Ward Burrows noorem 6. jaanuaril 1814, kes hukkus Suurbritannia-USA sõjas, juhtides lahingut, mille USA võitis. 1. juulil 2008 pälvis kunstnik Constantino Brumidi Kongressi kuldmedali 128 aastat pärast oma surma.

## Välislingid
*Medali saanute nimekiri USA Kongressi kodulehel
Tobiväät

**Tobiväät** (*Aristolochia*) on Põhja-Ameerikast pärinev taimeperekond, kuhu kuulub eri andmetel 300–500 liiki (peamiselt heitlehised ja igihaljad liaanid). Eestis on haljastuses kasutusel suurelehine tobiväät (*Aristolochia macrophylla*), mis on dekoratiivne lopsaka lehestikuga liaan. Taim on kuivalembene, külmakindel, varjutaluv. 

Elulõngjat tobivääti (*Aristolochia clematitis*) on kasutatud ravimtaimena, kuid mõnedel andmetel võib see põhjustada raskeid neeru- ja põiekahjustusi. Lisaks on tuntumad viltjas tobiväät (*Aristolochia tomentosa*), ürt-tobiväät (*Aristolochia serpentaria*) ja mandžuuria tobiväät (*Aristolochia manshuriensis*).

## Liike
**Aristolochia arborea* – puu-tobiväät
**Aristolochia clematitis* – elulõngjas tobiväät
**Aristolochia fimbriata* – narmasjas tobiväät
**Aristolochia gigantea* – hiid-tobiväät
**Aristolochia grandiflora* – suureõieline tobiväät
**Aristolochia leuconeura* – heleroodne tobiväät
**Aristolochia macrophylla* – suurelehine tobiväät
**Aristolochia macroura* – saba-tobiväät
**Aristolochia moupinensis* – himaalaja tobiväät
**Aristolochia pistolochia* – tobiväät
**Aristolochia serpentaria* – ürt-tobiväät
**Aristolochia tomentosa* – viltjas tobiväät
**Aristolochia trilobata* – kolmehõlmaline tobiväät

## Viited
Islington

**Islington** on paikkond Londonis, Islingtoni linnaosa keskus.


Rosebery Avenue.jpg|Rosebery Avenue
Islington E Baker 1805.jpg|1805. aasta Islingtoni kaart


## Välislingid
Cockfosters

**Cockfosters** on Londoni äärelinn. Ta on halduslikult jaotatud Enfieldi linnaosa ja Barneti linnaosa vahel. 

## Vaata ka
*Cockfostersi metroopeatus
Greenwich

**Greenwich** on paikkond Londonis Greenwichi linnaosas Thamesi lõunakaldal.

Seal asub Greenwichi observatoorium, mida läbib nullmeridiaan.

## Viited
Võiseen

**Võiseen** ehk **kollariisikas** (*Lactarius scrobiculatus*), ka **kollapiimik** ja **võivahelik**, on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.  

Kasvab lubjarikkal mullal kuuse-segametsades, lammi- ja soostunud metsades.

Võiseene kübar on 8–24 cm laiune, lame, keskkohast nõgus, ooker-, kuld- või sidrunikollane, selgelt vöödiline, takerkarvane kleepuv-limane. Kollakasvalkjad eoslehekesed on jala külge kasvanud. Jalg on valkjaskollane, tumedalaiguliste augukestega, lühike ja jäme. Seeneliha ja piimamahl on valged. Liha ja mahla värvus muutub õhu käes väävelkollaseks. Põletavalt kibeda maitsega.

Sisaldab mürgiseid terpenoide. Söödav kupatatult. Enamasti saagikas.

## Viited

## Välislingid
*
Hodomeeter

"**Hodomeeter**" (vahel ka kujul **odomeeter **(õigekeelsussõnaraamatu andmetel ei ole see kuju korrektne)) on mitmetähenduslik sõna:

***hodomeeter** ehk **[[läbisõidumõõdik]]** ehk **kilomeetriloendur**
***hodomeeter** ehk **[[pedomeeter]]** ehk **sammuloendur**
Angelo Bagnasco

**Angelo Bagnasco** (sündinud 14. veebruaril 1943 Pontevicos) on katoliku kiriku vaimulik. Ta on kardinal ja aastast 2006 Genova peapiiskop.

Bagnasco sündis kondiiter Alfredo Bagnasco peres noorima lapsena. Tema perekond pärines Genovast, kuid oli Teise maailmasõja tõttu siirdunud Pontevicosse. Sõja lõppedes naasis pere Genovasse.

Bagnasco teenis 6-aastaselt kirikus altaripoisina. Ta õppis Genova peapiiskoplikus seminaris ja Genova ülikoolis filosoofiat. Bagnasco ordineeriti 29. juunil 1966 Brescias kardinal Giuseppe Siri poolt preestriks. Ta omandas 1979 litsentsiaadi.

Bagnasco pidas 2. mail 2006 riikliku matuse 27. aprillil 2006 An-Nāşirīyah's langenud Itaalia sõduritele.

## Ametid

* 1966–1985 Genova San Pietro e Santa Teresa del Bambino Gesy kirikukihelkonna vikaar
* 1975–1984 Genova seminaris itaalia keele professor
* 1980–1998 Põhja-Itaalia ülikooli teoloogiateaduskonna metafüüsika ja kaasaegse ateismi professor
*1980–1995 Itaalia Katoliiklike Ülikoolide Föderatsiooni (F.U.Z.I) assistent Genova peapiiskopkonnas 
* 1985–1996 Genova ja Liguuria Katehheetikaameti direktor ning regionaalne delegaat koolides
* 1986–1995 pastoraalne assistent
*1986–1994 Genova Istituto Superiore di Scienze Religiose president ja professor
* 1990–1996 Genova Haridusameti direktor
* 1993–1996 Genova peapiiskopkonna liturgilise apostolaadi direktor
* 1995–1997 piiskoplik vikaar ja Genova peapiiskopliku seminari direktor
* 3. jaanuar 1998 – 11. märts 2000 Pesaro piiskop (pühitseti piiskopiks 7. veebruaril 1998 Dionigi Tettamanzi poolt)
* 11. märts 2000 – 20. juuni 2003 Pesaro peapiiskop
* 2001 – ajalehe Avvenire administratiivkontsiili president
* 20. juuni 2003 – 29. august 2006 Itaalia militaarvaimulik
* 29. august 2006 – Genova peapiiskop
* 7. märts 2007 – Itaalia Piiskoppide Konverentsi president
* 24. november 2007 – Santa Gran Madre di Dio kardinalpreester

## Kristlik eetika

Bagnasco taunis aprillis 2007 peetud jutluses samasooliste kooselu. Tema jutlusele järgnes seksuaalvähemuste protestilaine, mistõttu politsei pidi peapiiskopi võtma oma kaitse alla. Bagnascole tehti tapmisähvardusi ja talle saadeti pakke, milles sisaldusid kuulid.

Oma esimeses pastoraalses kirjas Genova peapiiskopina väitis ta: "Ilma palveta me tegutseme tulemusteta. See oleks kui meile meeldiks teha ise, ilma Temata, kes kasvatab, mida me külvame."

## Välislingid

* Elulugu *(inglise keeles)*
* Elulugu *(itaalia keeles)*
* Intervjuu *(inglise keeles)*
B-horisont

**B-horisont** ehk **sisseuhtehorisont** ehk **illuviaalhorisont** on mullahorisont, kuhu kogunevad vees lahustunud ained.

Sõltuvalt toimuvatest protsessidest ja kogunenud ainetest võib olla:
*savi-illuviaalhorisont (Bt), sellele peab eelnema lessiveerunud horisont (Ew)
*huumus-illuviaalhorisont (Bh)
*Al-Fe-illuviaalhorisont (Bs)
*Fe-illuviaalhorisont (Bf)
*illuviaalhorisont (B), kui seda värvuse poolest raskesti eristada lähtekivimist.

## Viited
Kääbikud

**Kääbikud** on liik väikesekasvulisi inimeselaadseid olendeid Keskmaal J. R. R. Tolkieni loomingus. 
Tuntumad kääbikud on Frodo Paunaste ja tema onu Bilbo Paunaste.

## Vaata ka
* Peregrin Tukk
* Tobajuss Mängla
* Ilomac Kangepukk
* Haldjad
* Päkapikud
Toledo (Ohio)

**Toledo** on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis Lucase maakonnas. Asub Erie järve kaldal.

Linn asutati 1794. aastal.

19. sajandi alguses pretendeerisid Toledole nii Ohio kui ka Michigani territoorium, 1835. aastaks konflikt paisus, kuid ainsaks verevalamiseks jäi Michigani Monroe maakonna abišerif Joseph Woodi (mittesurmav) pussitamine ohiolase Two Stickney poolt. President Andrew Jackson nõudis Michiganilt osariigi staatuse saamiseks nõudlustest Toledole loobumist, vastutasuks sai Michigan endale kogu Ülem-Michigani poolsaare (algselt kuulunuks Michiganile saama vaid poolsaare idapoolseima veerandi). Michigan nõustus ja sai osariigiks 26. jaanuaril 1837, mispeale Toledo inkorporeeriti Ohio koosseisu.

Toledo on tuntud klaasitööstuse poolest. Seal asub Jeepi autotehas.

Linnas asub Toledo Ülikool.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Audi A5

**Audi A5** on luksuslik sportkupee, mida toodab saksa autotootja Audi. Auto esmaesitlus toimus 6. märtsil 2007 paralleelselt Genfi ja Melbourne'i autonäitusel. Keretüüpidest on A5 olnud nii kaheukseline kupee, kabriolett kui ka neljaukseline kupeeliku kerega luukpära, mis kannab nime Sportback. Audi A5 peamisteks konkurentideks on BMW 3. seeria kupee ja Mercedes-Benz CLK.  

## Esimene põlvkond (2007–2016)

Audi A5 on põhiolemuselt kolmanda põlvkonna Audi A4 kupeeversioon. A5 on Audi esimene keskmise suurusega sportauto pärast aastat 1996, mil lõpetati mudeli Audi Coupe tootmine.

A5 näol on tegemist esimese mudeliga, mis on ehitatud Volkswagen grupi MLB (Modulare Längsbaukasten) platvormile. Mootorivalikusse kuuluvad 
* 1,8l TFSI 168 hj (125 kW)
* 3,2l V6 FSI 261 hj (195 kW)
* 2,7l V6 TDI 187 hj (140 kW)
* 3.0l V6 TDI 237 hj (177 kW)

### Audi S5

Koos Audi A5-ga esitleti ka mudelit S5. Autol on agressiivsem välimus ja kupeemudelid varustati 4,2 l 260 kW (349 hj) võimsusega V8-mootoriga.

## Teine põlvkond (2016–tänapäev)
Teise põlvkonna A5 on ehitatud Volkswagen grupi MLB platvormile ning seda esitleti 2016. aasta juunis. 

### Audi S5
Teise põlvkonna S5 varustati 3,0-liitrise TFSI turbomootoriga ning sellel on 260 kW (354 hj) ja 8-käiguline automaatkäigukast. 

### Audi RS5
RS 5 Coupé mootor on 2,9-liitrine V6 TFSI turbomootor, millel 331 kW (450 hj), 600 N⋅m ning sama mootorit kasutab ka Porsche Panamera 4S. Autol on 8-käiguline automaatkäigukast ning 0-100 km/h kiirendus võtab aega 3,9 sekundit ja tippkiiruseks on 280 km/h.  
Fail:Audi A5 Sportback 45 TFSI Quattro B9.png|Audi A5 Sportback
Fail:Audi RS5 Coupe IMG 0912.jpg|Audi RS5 Coupe
Fail:Audi A5 Cabriolet facelift (48782165561).jpg|Audi A5 Cabriolet


## Viited

## Välislingid
*Audi A5 koduleht
Širvinta

**Širvinta** on jõgi Leedus. 

Jõgi algab Aukštaitija kõrgustikult ning voolab valdavalt läände. Suubub vasakult Šventojisse.

Širvinta ääres asub Širvintosi linn.

Jõe pikkus on 129 km.

## Välislingid
*
Aurora (Colorado)

**Aurora** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi Arapahoe ja Douglase maakonnas. Linn on osa Denver-Aurora linnastust.

Aurora asutati 1891. aastal.

Auroras on sündinud John Kerry.

## Vaata ka
*2012. aasta Aurora kinotulistamine

## Välislingid
* Linna koduleht
Jari Tervo

**Jari Kalevi Tervo** (sündinud 2. veebruaril 1959 Rovaniemis) on soome luuletaja ja proosakirjanik. 

Tervo on juba aastaid populaarne esineja telesaates "Uutisvuoto" (Eestis "Teletaip").

## Elulugu
Ta on õppinud Helsingi Ülikoolis kirjandusteadust ja filosoofiat ning töötanud seejärel ajalehes Ilta-Sanomat uudiste toimetajana. 

## Looming
Jari Tervo alustas loometeed luuletustega, kuid otsustas peagi proosa kasuks. Alates 1990. aastatest on ta olnud üks Soome viljakamaid ja populaarsemaid kirjanikke.

Tervo on saanud tuntuks mahlaka otseütlemise ja humoristliku väljendusviisi poolest nii kirjas kui ka sõnas. Ta kirjutab palju tavalise inimese koomilistest elujuhtumitest, sageli on tegevuspaigaks tema sünnilinn Rovaniemi. Loomingus on tugevaid autobiograafilisi elemente, näiteks romaan "Kallellaan" räägib tema enda kogemustest värske isana.

Tervo on kirjutanud 2024. aasta seisuga üle 20 romaani, 3 novellikogu, 5 luulekogu ja muid raamatuid, lisaks mõned kuuldemängud ja filmistsenaariumid. Kahest tema romaanist on tehtud film. Aeg-ajalt kirjutab ta ka kolumne Ilta-Sanomatesse.

Jari Tervo on pälvinud kirjandusauhindu ning on olnud 1995., 1999. ja 2004. aastal ka Soome tunnustatuima auhinna Finlandia nominentide hulgas.

Ta oli 2011. aastal Soome enim teeninud kirjanik.

## Looming

### Luuletused
**Tuulen keinutuoli* (1980)
**Sillankorvassa, illansuussa* (1983)
**Kaistan taivasta* (1988)
**Muistoja Pohjolasta* (1990)
**Intialainen lippalakki* (1999)

### Romaanid
* *Pohjan hovi* (1992)
* *Poliisin poika* (1993)
* *Pyhiesi yhteyteen* (1995)
* *Tuulikaappimaa* (1997)
* "Minu suguvõsa lugu" – *Minun sukuni tarina*, 1999; eesti keeles: Tänapäev 2002. 2000. aastal võitis teos Soome kriminaalkirjanduse auhinna parima romaani kategoorias.
* *Kallellaan* (2000)
* *Suomemme heimo* (2001)
* *Rautapää* (2002)
* *Myyrä* (2004)
* *Ohrana* (2006)
* "Troika" – *Troikka*, 2008; eesti keeles: Olion 2010.
* *Koljatti* (2009)
* *Layla* (2011)
* *Jarrusukka*. Kirjakauppaliitto, 2013. ISBN 978-952-67705-1-2.
* *Esikoinen*. Helsinki: WSOY, 2013. ISBN 978-951-0-39971-2.
* *Revontultentie*. Helsinki: WSOY, 2014. ISBN 978-951-0-40763-9.
* *Pyrstötähti*. Helsinki: WSOY, 2015. ISBN 978-951-0-40987-9.
* *Matriarkka*. Helsinki: Otava, 2016. ISBN 978-951-1-30650-4.
* Aamen. Helsinki: Otava, 2018.
* Pääskyt talvehtivat järven pohjassa. Helsinki: Otava, 2021.
* Ukko. [Kaasautor koos Kati Tervoga.] Helsinki: Otava, 2022.
* Ukko ja mökki. [Kaasautor koos Kati Tervoga.] Helsinki: Otava, 2024.

## Viited

## Välislingid

* Riitta Kylänpää. Jari Tervo. Suomen Kuvalehti, 2006, nr. 31, lk. 54
* Soome kirjanik Jari Tervo esitleb Eestis uut romaani. Postimees, 25. november 2002.
* Jari Tervo. "Minu suguvõsa lugu." Blogi Aru anded, 16. august 2010 (Allikas: Kalev Kesküla. Polaarkrimi kroonik (Jari Tervo). Eesti Ekspress, 5. detsember 2002, lk B7.) 
* Jari Tervo. Habras hing. Postimees, 1. aprill 2003. Vastulause Kalle Käsperi arvustusele 7 venda ja euroremont. (Jari Tervo: Minu suguvõsa lugu, Tänapäev, 2002). Postimees, 28. märts 2003
Pampa

**Pampa** on tasane lähistroopiline rohtla Lõuna-Ameerikas Argentina (Buenos Airese, La Pampa, Santa Fe ja Córdoba provintsi), Brasiilia (kõige lõunapoolsema Rio Grande do Suli osariigi) ja Uruguay territooriumil. Loodusliku pampa taimkate sarnaneb Euraasia stepi omaga; erinevus on korvõieliste rohkus.

## Loomastik
Seal elab mitmesuguseid loomi, näiteks viskatša, puuma, vöölased ja jaanalinnulaadne nandu.

## Elutegevus
Enamik Argentina põhja- ja idaosa sademerohket pampa-ala on põllustatud, lõuna- ja lääneosa pampad on põuased, seal tegeldakse peamiselt karjandusega.

## Vaata ka
*Stepp
*Preeria
*Ljaano
*Kampo
Risto Mätas

**Risto Mätas** (sündinud 30. aprillil 1984 Viljandimaal Pärstis) on endine Eesti odaviskaja.   
                      
Tema isiklik rekord on 83.48 m (31. augustil 2013, Kohila). Ta esindas Eestit 2012. aasta suveolümpiamängudel, kuid finaali ta tulemusega 78.56 ei pääsenud.

## Saavutused
*2003 Eesti juunioride meister
*2003 Juunioride Euroopa meistrivõistluste 12. koht
*2004 Eesti meistrivõistluste 5. koht
*2005 Universiaadi 14. koht (70.52) 
*2005 Eesti meistrivõistluste 4. koht 
*2006 Eesti meistrivõistluste 2. koht 
*2006 Euroopa meistrivõistluste 19. koht 
*2006 Kuldliiga finaal 1. koht
*2006 Yokohama Supermeet 1. koht
*2007 Eesti meistrivõistluste 1. koht
*2007 24. Suveuniversiaad Bangkokis 6. koht
*2008 Eesti meistrivõistluste 4. koht
*2011 26. Suveuniversiaad Shenzhenis 4. koht
*2011 Eesti meistrivõistluste 2. koht
*2012 Londoni suveolümpiamängude 21. koht, finaali ei pääsenud.
*2012 Eesti meistrivõistluste 1. koht
*2013 Eesti meistrivõistluste 1. koht
*2014 Eesti meistrivõistluste 3. koht
*2014 Euroopa meistrivõistlustel 6. koht
*2015 Maailmameistrivõistlustel 12. koht (76.79)
*2016 Euroopa meistrivõistlustel 4. koht (82.03)

## Isikliku rekordi areng
*2004 – 73.31 
*2005 – 79.68
*2006 – 80.53 
*2011 – 81.56
*2012 – 82.10
*2013 – 82.43
*2013 – 83.48

## Treenerid
*1999–2003 Tiit Aru
*2003–2007 Toomas Merila
*2007–... Heiko Väät ja Esa Utriainen

## Isiklikku
*Kaal 91 kg
*Pikkus 190 cm
*Klubi Audentese Spordiklubi

## Välislingid
*
Eesti kanalite loend

*Siin on loetletud Eesti [[kanal]]eid.*

## A
*Aavoja–Kaunissaare kanal (Aavoja–Jägala kanal)
*Alastvere kanal
*Angerja–Pirita kanal (Angerja oja alamjooks 1967. aastast alates)
*Anne kanal
*Ardu kanal

## B
*Balti SEJ väljavoolukanal (Kõrgesoo kanal, Soojavee kanal)

## E
*Eesti SEJ juurdevoolukanal (Mustajõe kanal)

## H
*Hiieveski kanal

## I
*Itaalia kanal (Liitva kanal)

## K
*Kariste järve kanal
*Kaunissaare–Patika kanal (Jägala–Pirita kanal)
*Kloostri kanal (Kloostri jõgi, Kasari jõe suudmeharu)
*Konsu kanal (Raudi–Konsu kanal, Kirjaku–Konsu kanal)
*Kulgu kanal (Balti SEJ juurdevoolukanal)
*Kumari kanal (Kumaru kanal, Muhu väina kanal, Slava kanal)
*Kõrgessaare kanal

## L
*Laeva kanal (Laeva jõe alamjooks)
*Lühike kanal (Balti SEJ lühike kanal)

## N
*Neeva kanal

## P
*Palu kanal
*Peetri veejuhe (Kadrioru lossi veejuhe)
*Piirissaarele kanal
*Poldrikanal (Perasoonetsa kanal)
*Prandi I kanal
*Purdi kanal (Pärnu–Jägala kanal)

## R
*Raana kanal (Raana jõe alamjooks)
*Raudi kanal (Raudi jõgi)
*Raudoja–Aavoja kanal (Soodla–Aavoja kanal)
*Rikassaare kanal (Prandi II kanal)
*Rukki kanal (Rukkirahu kanal)
*Rõude kanal (Rõude jõgi, Kasari jõe suudmeharu)
*Räägu kanal (Uusjõgi, Uuskanal)

## S
*Saare kanal
*Sadama veejuhe
*Sae–Paunküla kanal (Jägala–Paunküla kanal)
*Sepa kanal

## T
*Tamula–Vagula kanal (Vahejõgi)
*Timmkanal (Uusjõgi)

## U
*Uulu kanal (Uulu jõgi, Ura jõe alamjooks 1960. aastatest alates)

## V
*Vaskjala–Ülemiste kanal (Pirita–Ülemiste kanal)
*Väike-Anne kanal

## Õ
*Õhne kanal

## Ü
*Ülemiste–Tallinna veejuhe (Veerenn)
Columbus (Ohio)

**Columbus** on linn Ameerika Ühendriikides, Ohio osariigi pealinn. Ühtlasi on see Franklini maakonna halduskeskus, osa linnast jääb ka Delaware'i ja Fairfieldi maakonda.

Linn rajati 1812. aastal Scioto ja Olentangy jõe ristumiskohta.

Linnas tegutseb 1870. aastal asutatud kõrgkool Ohio State University.

## Rahvastik
Elanike arv on 2020. aasta seisuga arvestuse järgi 905 748. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 787 033. See on rahvaarvult osariigi suurim linn ja riigis suuruselt 14. linn. Kesk-Läänes on sellest suurem linn ainult Chicago. Columbus on üks kõige kiiremini kasvavaid suurlinnu riigis. Columbuse linnastus elab üle kahe miljoni inimese.

1950. aasta rahvaloenduse kohaselt elas Columbuses 375 901 inimest, millega oli linn osariigis Clevelandi (914 808) ja Cincinnati (503 998) järel kolmas, kuid nende rahvaarv jõudis sellel rahvaloendusel tippu, järgnevatel rahvaloendustel aga hakkas langema eeslinnastumise tõttu, kui jõukaima keskklassi elanikud hakkasid kolima eeslinnadesse, viies nii kaasa maksutulud. Columbus aga suutis seda vältida ning hoopis suurendas oma rahvaarvu ja territooriumi - linnapea Jim Rhodesi (1944-1952) käsul pidid rajatavad uuselamurajoonid linna veevärgi ja kanalisatsiooniga ühendamiseks nõustuma linna koosseisu annekteerimisega. Columbuse rahvaarv ei ole mitte kunagi langenud, 1990. aasta rahvaloenduseks, kui linnas elas 632 910 inimest, oli linn saanud osariigi suurima rahvaarvuga linnaks.

2020. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid rahvastikust valged 53,2% (1970. aastal 81,0%), mustanahalised 28,3% (1970. aastal 18,5%) ja aasialased 6,2%). Ladinaameeriklaste osatähtsus oli 7,7%.

## Kliima
Columbus asub niiske mandrilise kliima ja niiske lähistroopilise kliima piiril. Suved on soojad, talved külmad ja kuivad. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Columbuses on 41 °C (21. juuli 1934 ja 14. juuli 1936). Madalaim temperatuur mõõdeti 19. jaanuari 1994, mil oli −30 °C külma. Aasta keskmine sademete hulk on 998 mm, Kõige enam sajab juulis (122 mm) ja kõige vähem veebruaris (57 mm). Lumesadu esineb võrdlemisi vähe, kuna Suurelt järvistult ei jõua lumepilved nii kaugele lõunasse.

## Sport
Linnas baseeruvad NHL-is mängiv jäähokiklubi Columbus Blue Jackets, mille koduhall on Nationwide Arena, ja MLS-is mängiv jalgpalliklubi Columbus Crew SC, mille koduväljak on Lower.com Field.

## Sõpruslinnad
Columbusel on kümme sõpruslinna:

* Genova, Itaalia (1955)
* Tainan, Taiwan (1980)
* Hefei, Hiina (1988)
* Odense, Taani (1988)
* Sevilla, Hispaania (1988)

* Dresden, Saksamaa (1992)
* Herzliyya, Iisrael (1996)
* Ahmedabad, India (2008)
* Curitiba, Brasiilia (2014)
* Accra, Ghana (2015)

## Pilte

Columbus_Pano_2.jpg|Columbuse siluett
Scioto Mile aerial from north.jpg|Scioto jõgi
Aerial view of Columbus, Ohio, September 2015.JPG|Kesklinn
Columbus, Ohio JJ 52-crop.jpg|Linnavalitsuse hoone
LeVeque Tower, Columbus, OH, US crop.jpg|LeVeque Tower
Columbus Museum of Art 06.jpg|Columbuse kunstimuuseum
Panoramic view of Ohio Stadium.jpg|Ohio staadion


## Viited

## Välislingid
* Columbuse koduleht
G-duur

**G-duur** ehk **sol-mažoor** on G-st üles ehitatud mažoorne helirida.

*G-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: g, a, h, c, d, **[[es (muusika)|es]]**, fis, g
*G-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: g, a, h, c, d, **[[es (muusika)|es]]**, **[[f (muusika)|f]]**, g 

## Vaata ka
*Mažoor
2007. aasta Šveitsi parlamendivalimised

**[[2007]]. aasta [[Šveits]]i [[valimised|parlamendivalimised]]** toimusid 21. oktoobril. Kõikides kantonites valiti parlamendi alamkoda – Rahvusnõukogu (*Nationalrat*) ja 24 kantonit 26-st valisid oma esindajaid ülemkotta – Kantonite Nõukokku (*Ständerat*). kantonitest Zugi ja Appenzell Innerrhodeni kanton valisid oma esindajad hiljem.

12. detsembril 2007 valis parlament, Liidukogu (*Bundesversammlung*), Šveitsi täidesaatva võimu – Liidunõukogu (*Schweizerischer Bundesrat*). Liidunõukogu koosneb Šveitsi valitsusest ja riigipeast.
## Muutused enne valimisi
Šveitsi Roheline Liberaalne Partei osaleb valimistel esimest korda. Partei tekkis Šveitsi Rohelise Partei Zürichi kantoniorganisatsiooni lõhenemisel. Partei erineb endisest emaparteist peamiselt finants- ja majanduspoliitilistes küsimustes.
Šveitsi rohelised liberaalid on võrreldes Šveitsi rohelistega nendes küsimustes parempoolsemad.

## Tähtsamate parteide eesmärgid valimistel
*Šveitsi Rahvapartei – "100 000 uut valijat võita ja taaskord saada valimistel suurim häälte protsent kui teistel erakondadel."
*Šveitsi Sotsiaaldemokraatlik Partei – "Tugevamaks parteiks saada ja parempoolset enamust Liidunõukogus murda."
*Vaba Demokraatlik Partei – 6 täiendavat kohta VDP fraktsioonile (Vaba Demokraatliku Partei ja Šveitsi Liberaalse Partei ühisfraktsioon)
*Kristlik Demokraatlik Rahvapartei – positsioone parandada ja (või 2011. aastal) võita tagasi teine Liidunõukogu koht
*Šveitsi Roheline Partei – "3–5 täiendavat kohta Rahvusnõukogus võita ja siseneda Kantonite Nõukokku"
## Valimistulemused
Rahvusnõukougu valimiste tulemus:

Kantonite Nõukogu valimiste tulemused:
SFS 1982:270

**SFS 1982:270** on Rootsi Riigipäeva määrus üldiste lipupäevade kohta. 

Määrus on avaldatud 29. aprillil 1982. Seisuga 19. oktoober 2007 ei ole seda muudetud. 

## Vaata ka
*Rootsi lipp

## Välislingid
*Rootsikeelne tekst riigipäeva saidil
Vindhya

**Vindhya mäed** (sanskriti keel: विन्‍ध्य) on mäestik Aasias Hindustani poolsaarel. Kulgeb umbes 1000 km pikkuselt ida-lääne suunas. Iseloomulikud on lamedad harjad. Põhjanõlvad laskuvad laugelt Malwa platoole. Kõrgus kuni 1100 meetrit.
Española

**Española** on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile. 

Saare pindala on 60 km². 

Saar on künklik, kõrgus kuni 206 meetrit üle merepinna. 

Española on asustamata.

## Viited

## Välislingid
SFS 1983:826

**SFS 1983:826** on Rootsi Riigipäeva määrus, mis määrab kindlaks Rootsi lipu värvitoonid.

Määrus on avaldatud 1. septembril 1983. 

## Teksti tõlge
Rootsi lipu värvid, mis Rootsi lipu seaduse (1982:269) § 3 kohaselt on väljal hele kesksinine (*ljust mellanblå*) ja ristil kuldkollane (*guldgul*), määratletakse Rootsi standardis SS 019100 kasutatavate tähistuste (Natural Colour
System, NCS) järgi järgmiselt: 

sinine värv 4055-R95B

kollane värv 0580-Y10R.

Tolerantsid NCS ühikutes peavad musta sisalduse, kromaatilisuse ja värvitooni puhul olema väiksemad kui  k5 ühikut.

Rootsi standardis SS 019101 kasutatavate (CIE, Commission Internationale) tähistuste järgi peavad lipu värvidel olema järgmised kromaatilisuskoordinaadid *x* ja *y*  ning valgusepeegeldamistegurid Y

 sinine värv         x  = 0,189
                     y  = 0,192
                     Y  = 8,3
kollane värv         x  = 0,472
                     y  = 0,465
                     Y  = 64,4.

CIE-väärtuste ligikaudsed tolerantsid antakse järgmiselt. 

Sinine värv:

Y = 6,2--10,4.

CIE-diagrammi pind, mis on antud nelja punktiga x/y =

0,200/0,195

0,200/0,210

0,180/0,190 ja

0,180/0,170.

Kollane värv:

Y = 55--75.

CIE-diagrammi pind, mis on antud nelja punktiga x/y =

0,490/0,460

0,470/0,480

0,455/0,465 ja

0,475/0,445.

Värvide määramisel tuleb kasutada hindamis- ja mõõtmismeetodeid, mis on antud Rootsi standardiga SS 019100.

## Välislingid
*Rootsikeelne tekst Riigipäeva saidil
Scott Joplin

**Scott Joplin** (24. november 1868 – 1. aprill 1917) oli USA pianist ja *[[ragtime]]*i helilooja. 

Koos James Scotti ja Joseph Lambiga oli ta *[[ragtime]]*i eestvedaja selle algusaastatel. Ta on kirjutanud *ragtime*i "Maple Leaf Rag" ja *ragtime*-valsi "Pleasant Moments", mis on tänini ühed hinnatumad 'ragtime'-teosed terves maailmas. Ta kirjutas 44 lugu, ühe balleti ja kaks ooperit.

Joplini muusika sai uuesti populaarseks 1970. aastate alguses. Joshua Rifkini salvestatud albumit müüdi koguni miljon eksemplari. 1976. aastal anti Joplinile postuumselt Pulitzeri preemia.

## Lapsepõlv ja noorus
Scott Joplin oli Giles Joplini ja Florence Givensi kuuest lapsest teine. Mitu aastat arvati, et Joplini sünniaeg oli 24. november 1868, kuid uurijad avastasid, et ta pidi sündima 1867. aasta teisel poolel. Tema õed ja vennad olid Monroe, Robert, Rose, William ja Johnny. Tema isa oli endine ori Põhja-Carolinast ja ema oli vabana sündinud afroameeriklane Kentuckyst. Pärast Texarkanasse kolimist, paar aastat enne Scotti sündi, hakkas Giles tööle raudteel. Florence teenis perele lisaraha pesupesemise ja koristamisega. Scott Joplinile andis muusikahariduse tema perekond. Seitsmeaastaselt lubati tal mängida klaverit nii kodus kui ka naabri majas.

1880. aastatel jättis Giles Joplin oma pere teise naise pärast maha.

## Välislingid
* Classical Musical Midi Page
* Video: Scott Joplini kuulsaim ''ragtime'' – "Maple Leaf Rag"
* Noodid Scott Joplini loominguga (võimalus alla laadida PDF-failina)
3D

**3D** ehk **kolmemõõtmeline** ehk **ruumiline**:
***[[Kolmemõõtmeline arvutigraafika]]**
***[[Kolmemõõtmeline ruum]]**
***[[Ruumiline heli]]**
***[[Ruumiline nägemine]]**
***[[3D-televisioon]]**
***[[3D-film]]**
2D

**2D** ehk **kahemõõtmeline**:
***[[2D (Gorillaz)|2D]]** - ansambli Gorillaz liige
***[[Kahemõõtmeline arvutigraafika]]**
***[[Tasapinnaline ruum|Kahemõõtmeline ruum]]**
John Malkovich

**John Gavin Malkovich** (sündinud 9. detsembril 1953) on USA näitleja, produtsent ja režissöör.

Malkovich on pälvinud Emmy auhinna ("Death of a Salesman" 1985). Ta on olnud nomineeritud kahele Oscarile meeskõrvalosatäitjana ("Places in the Heart" 1984 ja "In the Line of Fire" 1993), Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnale (BAFTA auhind) ("In the Line of Fire"), kahele Ekraaninäitlejate Gildi auhinnale ("Heart of Darkness" 1994 ja "Being John Malkovich" 1999) ja kolmele Kuldgloobuse auhinnale ("Places in the Heart", "In the Line of Fire" ja "Heart of Darkness").

## Osaline filmograafia
Malkovich on mänginud enam kui 70 filmis.

## Fakte näitleja elust
*Lapsepõlv möödus Malkovichil Illinoisi osariigis Franklini maakonnas Bentoni linnas. Ta kasvas üles vanema venna ja kolme noorema õega. Tema isapoolsed vanavanemad on pärit Horvaatiast. 

*Malkovich õppis Illinoisi osariigi ülikoolis teatrikunsti erialal, kuid ei lõpetanud ülikooli. 

*Üks tema esimesi filmirolle oli Robert Altmani filmis "A Wedding" 1978. aastal. Esimeseks oluliseks näitlejatööks sai Sally Fieldi pime kaaslane mister Will filmis "Places in the Heart" (1984). Mister Willi kehastamise eest pälvis Malkovich esimese Oscari nominatsiooni parima meeskõrvalosa kategoorias.

*Tema Broadway teatri debüüt Biffi osaga oli 1984. aastal lavastuses "Death of a Salesman" (autor Arthur Miller), kus ta mängis koos Dustin Hoffmaniga. Malkovich võitis selle rolli eest Emmy auhinna, kui CBS kohandas 1985. aastal näidendi televisiooni jaoks.

*John Malkovich tegi režissööridebüüdi filmiga "The Dancer Upstairs" 2002. aastal, peaosas Javier Bardem.

*Malkovich asutas 2002. aastal moefirma Mrs. Mudd. Ettevõte andis 2003. aastal välja John Malkovichi meesterõivakollektsiooni "Uncle Kimono". 2010. aastal lisandus "Technobohemian", 2010. Malkovich kujundas rõivakollektsioonid ise.

*2014. aastal lõi fotograaf Sandro Miller projektis "Malkovich, Malkovich, Malkovich: Homage to Photographer Master" 35 ikoonilist portreed John Malkovichist.

*2015. aastal osales ta stsenaristi ja näitlejana reklaamfilmi "100 Years" tegemisel. Filmi esilinastus on planeeritud aastaks 2115.

*Malkovich oli aastatel 1982–1988 abielus näitleja Glenne Headlyga, kuid nad lahutasid abielu pärast seda, kui tal tekkis suhe Michelle Pfeifferiga. Nicoletta Peyraniga tutvus ta 1989. aastal filmi "The Sheltering Sky" võtetel ja peagi said neist elukaaslased. Malkovichi ja Peyrani lapsed on Amandine ja Loewy.

*Teda on autasustatud Horvaatia ordeniga Danica Hrvatska (Zagreb, 2003) ja Ukraina 3. klassi ordeniga "Teenete eest" (Kiiev, 2018).

## Viited
 

## Välislingid
*Eestis esinev näitleja John Malkovich: maailma vastu tuleb huvi tunda. err.ee, 19. aprill 2023.
*Näitleja John Malkovich: mul on elus uskumatult vedanud. Muidugi näen kõvasti vaeva, aga nii on paljudega. Õhtuleht, 19. aprill 2023.
Lothar II (Lotring)

**Lothar II** (u. 835 – 8. august 869) oli Frangi keisri Lothar I poeg ja Lotharingia ehk Lotringi kuningas aastatel 855–869.

Isa Lothar I valitses Kesk-Frangi riiki, mis ulatus Põhjamerest Vahemereni ning hõlmas Madalamaid, Reini keskjooksu mõlemat kallast ning Põhja-Itaaliat. Tema surres jagunes riik poegade vahel kolmeks: vanim poeg Ludwig sai Itaalia ja keisritiitli, Lothar Lotharingia ehk Madalmaad ja Reini keskjooksu ning noorim poeg Karl Burgundia kuningriigi (ehk hilisema Burgundia hertsogkonna ning Provence'i alad). 

863. aastal suurendas Lothar oma valdusi surnud venna Karli alade arvelt, ent siis sattus ta oma võimukate onude Karl Paljaspea ja Ludwig Sakslase võimuvõitluse keskele, sest tahtis oma naisest Theutbergast, kellega tal lapsi polnud, lahutada, et abielluda oma ihaldatu Waldradaga. Lahutus oli kuningale keerukas protseduur ning vajas ka paavsti heakskiitu, kuid too oli Karl Paljaspea mõju all. Nii pidi Lothar aastaid ootama, kuni 867. aastal sai võimule uus paavst Hadrianus II. Temalt õnnestus Lotharil 869. aasta suveks lahutuse kinnituskiri hankida, kuid tagasiteel Roomast koju haigestus ta palavikku ning suri ootamatult. Waldrada oli talle sünnitanud poja Hugo, kuid see kuulutati ebaseaduslikult ning tema riik jagati Meersseni lepinguga Karl Paljaspea ja Ludwig Sakslase vahel.

Lothar II on ajaloolaste poolt mõnikord peetud Saksa kuningate nimekirja kuuluvaks, ehkki tegelikult tema võim Saksamaale ei ulatunud. Siiski kutsutakse hilisemat Saksa-Rooma keisrit sageli Lothar III-ks. Samas on tema nimi Lotringi ehk Lorraine'i nimena tänini püsima jäänud.

## Vaata ka
*Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend
Erik Püha

**Erik Püha** ehk **Erik IX** ehk **Erik Jedvardsson** ehk **Püha Erik** (umbes 1120 – 18. mai 1160) oli Rootsi kuningas umbes 1150. aastast kuni surmani 1160. aastal.

Ise ta järjenumbrit IX ei kasutanud. See on hilisem leiutis: Erik XIV võttis endale järjenumbri vastavalt viit fiktiivset Erikut sisaldavale Rootsi kuningate väljamõeldud sugupuule ja varasemaid Erikuid nummerdatakse 14-st tagasi. Tegelikult oli Erik Püha Rootsi neljas Eriku-nimeline kuningas.

Ühtegi tema kaasaegset allikat Eriku elu kohta ei ole. Kogu ta elu on teada ainult legendide põhjal, mis pandi kirja pärast tema kuulutamist pühakuks.

Ta oli abielus Inge Vanema sugulase Kristinaga Taani Stenkili kojast. Neil oli neli last: Rootsi kuningas Knut Eriksson, Filip Eriksson, Katarina Eriksdotter, kes abiellus Nils Blakega, ja Margareta Eriksdotter, kes abiellus aastal 1185 Norra kuninga Sverre I-ga.

Vastavalt legendidele tegi Erik palju selleks, et ühendada kristlasi oma riigis ja levitada kristlust ka Soome. Ta olevat organiseerinud Lõuna-Soome aladele Esimese Rootsi ristisõja, et soomlasi alistada ja ristida, ning saatnud Uppsala piiskopi Henriku Soome sealseid rahvaid usku pöörama. Henrikust olevat seal märter saanud, kui Lalli ta tapnud olevat. Esimesed viited sellele sõjale pärinevad alles 14. sajandist, mistõttu on ka oletatud, et kogu see lugu on väljamõeldis. Esimese Rootsi ristisõja tulemusena vallutati Rootsile kõige lähemal üle Põhjalahe Edela-Soomes olev ala, formaalselt kinnistus Edela-Soome Rootsi külge aga alles 1220. aastail. Samal ajal laiendas Taani kuningas Valdemar I Suur oma valdusi Vendi ristisõjas lääneslaavlastega Läänemere-äärsetele vendide aladele.

Eriku tappis 1160. aastal palgamõrvar Emund Ulvbane. Emundi olevat palganud rivaalitsev Sverkeri koda, et omandada Eriku valdusi, või teine troonipretendent Magnus Henriksson, kes mõnedel andmetel olevat lühikest aega Eriku surma järel ise kuningas olnud.

Erik maeti Vana-Uppsalasse ning tema säilmed viidi sealt Uppsala toomkirikusse tõenäoliselt juulis 1273.

Eriku pea on kujutatud Stockholmi vapil.

## Vaata ka
*Eerikupäev

## Välislingid
*New research sheds light on the life of Saint Erik, Uppsala University, 2016-03-16
Oportunism

**Oportunism** on omakasupüüdlik käitumine, mis tähendab teadlikku käitumist enese kasuks ja avanevate võimaluste ärakasutamist, hoolimata põhimõtetest või laiematest huvidest. Oportunismi mõiste on tähtsal kohal sellistes valdkondades nagu bioloogia, majandusteadus, mänguteooria, eetika, psühholoogia, sotsioloogia ja poliitika.

## Vaata ka
* Oportunistlik majandusteooria
Greip (ansambel)

**Vokaalansambel Greip** on alates 2006. aastast tegutsev Pärnust pärit kuueliikmeline *[[a cappella]]* ansambel.

Pärnu koolinoorte vokaalansamblite konkursil "Kevadümin 2006" sai ansambel kulddiplomi. 2007. aastal võideti Kevadümina konkursil peaauhind. 

Lauluga "Helesinine roos" saavutas ansambel esikoha Alo Mattiiseni muusikapäevadel. 

Ansambel on kontserte andnud Soomes, Lätis, Leedus, Saksamaal ja peaaegu kõikjal Eestis. 

*[[A cappella]]* laulu viljeleva ansambli Greip repertuaarist võib leida nii rahulikke ballaade, džässilikke palu kui ka pop- ja folkmuusika töötlusi ning rokkmuusikat.

23. veebruarist kuni 2. märtsini 2013 käis ansambel kontserdireisil Ameerikas, esineti New Yorgis ja Washingtonis.

Ansambli kuulsaima laulu "Vihma loits" videot oli sotsiaalmeedias 2021. aasta seisuga vaadatud ligi 2,4 miljonit korda. 

## Liikmed
Ansambli liikmed on Karin Leetsar, Mari Holm, Rauno Muttik, Reimo Kiisk, Kristo Ukanis ja Fred Rõigas.

## Saavutused
* Kevadümin 2006 – esikoht
* Kevadümin 2007 – *Grand Prix*
* Alo Mattiisen muusikapäevad, üleriigiline konkurss – esikoht
* 2009. aasta mais Leipzigis ülemaailmse *a cappella* ansamblite konkursi finaalis koht esikümnes
* VIII Pärnu Rahvusvaheline Koorifestival 2010 – hõbediplom
* Rahvamuusikatöötluste festival Moisekatsi Elühelü 2010 – Põlva linna eripreemia parimale laste- ja noortekollektiivile
* Rahvamuusikatöötluste festival Moisekatsi Elühelü 2011 – suurima üllataja eripreemia

## Viited

## Välislingid

* Greip Facebookis
* Ansambel Greip sai Leipzigi konkursil väärt kogemuse Pärnu Postimees, 27. mai 2009
* Ansambel Greip tunnistati festivalil parimaks noorteansambliks Pärnu Postimees, 27. aprill 2010
* Ansambel Greip ETV saates "Hommik Anuga", 11. aprill 2021
Toetatud töötamine

**Toetatud töötamise** teenus on üks erihoolekande teenustest, mida pakutakse psüühikahäirega inimestele toimetuleku parandamiseks. Käibel on ka mõiste "töötamise toetamine".

Toetatud töötamise teenuse põhisisu on juhendamine tööprotsessis. Juhendamise olemasolu eristab toetatud töötamist tavalisest töötamisest. Juhendamist osutab asutus, kus on olemas vastava väljaõppega personal. Tööd aga võib pakkuda tavaline ettevõte. Ettevõttel on kliendiga sõlmitud tavaline tööleping. Võib olla aga ka nii, et nii juhendamist kui ka tööd pakub sama ettevõte. Viimasel juhul on tegemist tavaliselt mittetulundusühinguga. Juhendamist osutatakse mitte ainult kliendile, vaid ka tööandjale kliendi ehk töövõtja töölerakendamisel ning töökoha ja töötingimuste kohandamisel vastavalt kliendi vajadustele.

Toetatud töötamise teenust saab osutada inimesele, kellel on
*psüühikahäire;
*töövõime kaotus vähemalt 40%;
*keskmine või raske puue;
*rehabilitatsioonitsükli läbimine – isikul peab olema kehtiv rehabilitatsiooniplaan.

Toetatud töötamise teenuse raames osutatava töötamise maht sõltub inimese töövõime kaotuse suurusest:
* vähemalt 20 tundi nädalas, kui isiku töövõime kaotus on 40–50%;
* vähemalt 15 tundi nädalas, kui isiku töövõime kaotus on 60–70%;
* vähemalt 10 tundi nädalas, kui isiku töövõime kaotus on 80–90%;

Inimese suunab toetatud töötamise teenust saama sotsiaalkindlustusamet.

## Vaata ka
*Kaitstud töö
Mart Paama

**Mart Paama** (17. jaanuar 1938 Tartu – 29. juuni 2006) oli eesti odaviskaja ja treener.

Ta lõpetas aastal 1956 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1960 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Oli aastatel 1960–1961 Tartu Riikliku Ülikooli kergejõustikukateedri õpetaja, 1962–1969 spordiseltsi Kalev kergejõustikutreener, 1973–1992 TRÜ/TÜ kergejõustiku kateedri vanemõpetaja, 1992–1997 treenerite õpetamise instituudi ja TÜ spordikeskuse lektor, 1997– Tartu Kalevi kergejõustikukooli treener, TÜ Spordikeskuse heitealade õpetaja. 

Oli rahvusvahelise klassiga odaviskaja. Võitis 1960–1968 NSV Liidu meistrivõistlustel 2 kuld-, 3 hõbe- ja 2 pronksmedalit, Eesti meistrivõistlustel 1956–1975 10 kuld- ja 5 hõbemedalit. Osales Rooma (1960) ja Mexico (1968) olümpiamängudel, kuulus korduvalt maailma odaviske edetabeli esikümnesse.

## Tunnustus
*1965 – suurmeister 
*1967 – Tööpunalipu orden 
*1970 – Kalevi auliige

## Isiklikku
Ta oli abielus keemik Lilli Paamaga. Poeg Priit Paama on korvpallitreener.

## Saavutused
### Olümpiamängudel

*1960. aasta suveolümpiamängud Roomas 11. koht (74,56)
*1968. aasta suveolümpiamängud Méxicos 15. koht (77,26)

Eesti meister 1958, 1961, 1963, 1965, 1968, 1969, 1970, 1971, 1972, 1973.

## Välislingid
*Lahkus Mart Paama – sõber, odaviskaja, õpetaja
Abivahend

**Abivahend** on vahend, mis on ettenähtud mingi tegevuse sooritamise hõlbustamiseks.

Eristatakse:
*Meditsiiniline abivahend
*Metoodiline abivahend
*Tehniline abivahend

## Vaata ka
*Tööriist