open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Smolenski oblast

**Smolenski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas. Piirneb läänes Valgevenega.

## Ajalugu
Smolenski linna ümbritsevaid maa-alasid ühendava Smolenskimaa esmane riiklik moodustis oli Smolenski vürstiriik, mis rajati 1054. aastal ja arenes kiiresti tänu kesksele asendile Venemaal. 12. sajandi lõpuks oli Smolenskimaast saanud Ida-Euroopa üks tugevaimaid riike ning Smolenski dünastia hoidis enda kontrolli all Kiievi-Vene trooni. 1240. aastal, kui mongolid Venemaad rüüstasid, säästsid mongoli väed küll Smolenskit, ent linn pidi hakkama Kuldhordile andamit maksma.

14. sajandil muutus piirkond Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi ja Moskva suurvürstiriigi vahelise võimuvõitluse objektiks. Viimane iseseisev Smolenski vürst oli Georgi, kelle valitsusajal vallutas Leedu suurvürst Vytautas linna kolm korda: 1395, 1404 ja 1408. Lõpuks läksid linn ja Smolenskimaa Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi koosseisu.

Aastatel 1404–1514 oli Smolenskimaa Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi koosseisus. Pärast linna tagasivallutamist asuti seda kindlustama ja 1597–1602 ehitati paksude müüridega kivist Smolenski kreml. Sellest hoolimata vallutasid Poola väed Smolenski 1611. aastal pärast 20-kuulist piiramist ning linn ja Smolenski vojevoodkond jäid Rzeczpospolita koosseisu. 1654. aastal vallutasid Venemaa tsaaririigi väed tsaar Aleksei Mihhailovitši juhtimisel Smolenskimaa, piirasid pealinna Smolenskit, mis lõpuks alistus. 1667. aastal sõlmitud Andrussovo vaherahuga jäi Smolensk ja Smolenskimaa Venemaa tsaaririigi valdusse.

Smolenskimaa kuulumise ajal Rzeczpospolita koosseisu moodustus aadliseisus šlahta (*служилое дворянство*), mille eriõigused säilisid ka Smolenskimaa liitmisel Venemaa tsaaririigiga ja Smolenski šlahtapolgus teenides. Šlahta seast on pärit Venemaa silmapaistvaid sõjaväelasi, riigi- ja kultuuritegelasi ning teadlasi: Potjomkinid, Nahhimovid, Glinkad, Vonljarjarskid, Hrapovitskid, Engelhardtid. Šlahtaadlikele lubatud privileegide eest oli neil keelatud abielluda katoliku usku poolataridega, anda lapsi õppima väljapoole Venemaad või võtta välismaalt (katoliku usutunnistusega riikidest) koduõpetajaid.

## Rahvastik

2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 974 100, 2021. aasta alguses 921 620. Rahvastik väheneb negatiivse loomuliku iibe (2020. aastal -9286) tõttu.

2010. aastal olid 94,6% oblasti elanikest venelased.

Oblastis on 15 linna: Smolensk, Vjazma, Roslavl, Jartsevo, Safonovo, Gagarin, Desnogorsk, Rudnja, Dorogobuž, Jelnja, Sõtšovka, Potšinok, Veliž, Demidov ja Duhhovštšina. Oblastis on ka 10 alevit.

## Haldusjaotus

Oblast jaguneb kaheks linnaringkonnaks (Smolensk ja Desnogorsk) ja 25 rajooniks:

## Vaata ka
* Smolenski šlahta
* Smolenski šlahtapolk
* Smolenski vürstiriik
* Smolenski vojevoodkond
* Smolenski kubermang

## Viited

## Välislingid
Novgorodi oblast

**Novgorodi oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Loode föderaalringkonnas.

See piirneb Leningradi, Vologda, Tveri ja Pihkva oblastiga.

## Loodus
Oblastis asuvad Ilmjärv ja Valdai järv.

### Pinnamood

Läänepoolne osa hõlmab Ilmjärve ümbruse madaliku, idapoolne osa jääb Valdai kõrgustiku äärealale. Kõrgeim punkt on Rõžohha mägi (296 m).

## Haldusjaotus
Novgorodi oblast jaguneb halduslikult 21 munitsipaalrajooniks ja 1 linnaringkonnaks:

## Rahvastik
2013. aasta alguses oli oblasti arvestuslik rahvaarv 625 900.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli oblasti rahvaarv 634 111, neist 560 280 (95,1%) olid venelased, 7025 (1,2%) ukrainlased, 3598 (0,6%) mustlased ja 3438 (0,6%) valgevenelased.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli oblasti rahvaarv 694 355, neist 652 165 (93,9%) olid venelased, 10 449 (1,5%) ukrainlased, 5294 (0,8%) valgevenelased, 3388 (0,5%) mustlased ja 2080 (0,3%) tatarlased. Eestlasi elas Novgorodi oblastis rahvaloenduste andmeil 1959. aastal 1421, 1970. aastal 958, 1979. aastal 835, 1989. aastal 548, 2002. aastal 307 ja 2010. aastal 171.

Rahvaarv väheneb negatiivse loomuliku iibe tõttu.

Keskmine oodatav eluiga oli 2006. aastal 63 aastat, meestel 56 ja naistel 71 aastat. 2015. aastal olid need näitajad vastavalt 68,7 aastat, 62,47 aastat ja 74,93 aastat.

Oblasti elanike keskmine vanus oli 2006. aastal 40,5 aastat.

### Asustus

Oblastis on 10 linna (rahvaarv hinnanguliselt 2005. aastal): Veliki Novgorod (215 000), Borovitši (56 500), Staraja Russa (34 300), Valdai (18 500), Tšudovo (17 400), Pestovo (15 900), Okulovka (13 800), Malaja Višera (13 800), Soltsõ (11 100) ja Holm (4 200). Oblastis on ka 11 alevit: Demjansk, Hvoinaja, Kresttsõ, Kulotino, Ljubõtino, Neboltši, Pankovka, Parfino, Proletari, Šimsk ja Uglovka.

Linnalistes asulates elas 2013. aasta seisuga 70,5% ja maal 29,5% rahvastikust.

## Viited

## Välislingid
Brjanski oblast

**Brjanski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas. Piirneb läänes Valgevene ja lõunas Ukrainaga.

## Rahvastik

Rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 378 941, kellest 96,3% olid venelased, 1,5% ukrainlased ja 0,6% valgevenelased. 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 299 700 ja 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 1 278 087.

Suuremad linnad on Brjansk, Klintsõ, Novozõbkov, Djatkovo ja Unetša.

## Haldusjaotus

Oblast jaguneb 27 rajooniks ja 6 linnaringkonnaks.

### Linnaringkonnad
* Brjansk
* Fokino
* Klintsõ
* Novozõbkov
* Seltso
* Starodub

### Rajoonid

## Välislingid
Jaroslavli oblast

**Jaroslavli oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas.

2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 310 500, 2023. aasta alguses 1 194 535.

95,15% elanikest on venelased.

## Asustus

Suuremad linnad on Jaroslavl, Rõbinsk, Pereslavl-Zalesski, Tutajev, Uglitš ja Rostov.

## Haldusjaotus

Oblast jaguneb 3 linnaringkonnaks (Jaroslavl, Pereslavl-Zalesski, Rõbinsk) ja 17 rajooniks:

## Viited

## Välislingid

* Oblasti koduleht
Ivanovo oblast

**Ivanovo oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas.

Oblasti põhja- ja idaosa läbib 173 km pikkuses Volga. Suuremad jõed on veel Kljazma ning selle lisajõed Nerl, Uvod, Teza ja Luhh. Üle 10 km pikkusi jõgesid on 174.

## Rahvastik

2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 073 100. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli rahvaarv 1 062 629. Oblastis on 17 linna: Ivanovo, Kinešma, Šuja, Vitšuga, Furmanov, Teikovo, Kohma, Rodniki, Zavolžsk, Komsomolsk, Privolžsk, Putšež, Juža, Jurjevets, Navoloki, Gavrilov Possad ja Pljoss.

## Ajalugu

Oblast moodustati 1929. aastal 1918 moodustatud Ivanovo-Voznessenski kubermangu põhiosast ning Kostroma, Jaroslavli ja Vladimiri kubermangu äärealadest.

## Haldusjaotus
Oblast jaguneb 6 oblastilise alluvusega linnaks ja 21 rajooniks:
### Linnad
Furmanov, Ivanovo, Kinešma, Šuja, Teikovo, Vitšuga

### Rajoonid

Rajoonides on kokku 105 külaasundust.

## Välislingid
Kostroma oblast

**Kostroma oblast** on oblast Venemaal Keskföderaalringkonnas.

Suuremad linnad on Kostroma, Bui, Nerehta ja Šarja.

## Loodus
Metsad hõlmavad 74,3% oblasti territooriumist.

Suuremad jõed on Volga, Kostroma, Vetluga ja Unža.

## Rahvastik
1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli oblasti rahvaarv 804 296. 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 692 300. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 667 500. Linnalistes asulates (12 linnas ja 7 alevis) elab 72,74% oblasti elanikest (2020. aasta seisuga).

## Haldusjaotus

Oblast jaguneb 24 rajooniks ja 6 linnaringkonnaks.

### Linnaringkonnad
* Bui
* Galitš
* Kostroma
* Manturovo
* Šarja
* Volgoretšensk

### Rajoonid

## Viited

## Välislingid
* Oblasti koduleht
Lipetski oblast

**Lipetski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas. Ta piirneb Rjazani, Tambovi, Voroneži, Kurski, Orjoli ja Tula oblastiga.

## Haldusjaotus
Lipetski oblast on jaotatud 18 rajooniks ja 2 linnaringkonnaks.

## Rahvastik
2008. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 168 800. 2015. aasta alguses oli oblastis 1 157 900 elanikku.

### Asulad
Oblastis on 8 linna (elanike arv 2005. a): Lipetsk (503 100), Jelets (114 500), Grjazi (46 900), Dankov (22 600), Lebedjan (22 000), Usman (19 600) Tšaplõgin (13 400), Zadonsk (10 200).

## Viited

## Välislingid
* Lipetski oblasti koduleht
Permikomi autonoomne ringkond

**Permikomi autonoomne ringkond** oli haldusüksus Venemaal aastatel 1925–2005. 
1. detsembril 2005 liideti Permi oblastiga Permi kraiks. Krai koosseisus moodustati Permikomi autonoomsest ringkonnast omaette, eristaatusega haldusüksus Permikomi ringkond.

## Rahvuslik koosseis

## Vaata ka
*Permikomi ringkond
Kirovi oblast

**Kirovi oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Volga föderaalringkonnas. Kirovi oblast moodustati 5. detsembril 1936 endisest Kirovi kraist.

Suuremad linnad on Kirov, Kirovo-Tšepetsk, Vjatskije Poljanõ, Slobodskoi ja Kotelnitš.

## Haldusjaotus
Rajoonid:

Linnaringkonnad:
* Kirovi linnaringkond
* Kirovo-Tšepetski linnaringkond
* Kotelnitši linnaringkond
* Slobodskoi linnaringkond
* Vjatskije Poljanõ linnaringkond

## Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 1 503 529 inimest, kellest 90,8% olid venelased, 2,9% tatarlased, 2,6% marid ja 1,2% udmurdid.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 1 341 000 inimest.

Linnades elas 71,8% rahvastikust.

## Viited

## Välislingid

* Oblasti koduleht
Orenburgi oblast

**Orenburgi oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Volga föderaalringkonnas. Piirneb lõunas Kasahstaniga.

Läbi oblasti voolab Uurali jõgi.

Orenburgi oblast loodi 1934. aastal. 1938–1957 kandis Valeri Tškalovi auks nime *Tškalovi oblast*.

74% elanikest moodustavad venelased, suuremad vähemusrahvad on tatarlased, kasahhid, ukrainlased, baškiirid ja mordvalased.

## Asustus

Suuremad linnad on Orenburg, Orsk, Novotroitsk ja Buzuluk.

Külad: Totskoje.

## Haldusjaotus

Oblastis on 29 munitsipaalrajooni ja 13 linnaringkonda.

## Viited

## Välislingid

* Orenburgi regiooni server
Kaluga oblast

**Kaluga oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas.

## Rahvastik

Rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 041 641, kellest 93,5% olid venelased ja 2,2% ukrainlased. Linnades elas 75% rahvastikust. Oblastis on 22 linna, neist suuremad on Kaluga, Obninsk ja Ljudinovo. 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 002 900.

## Haldusjaotus

Kaluga oblast on jaotatud 24 rajooniks ja 2 linnaringkonnaks:

## Viited

## Välislingid

* Kaluga oblastivalitsuse koduleht
Les Cayes' piiskopkond

**Les Cayes' piiskopkond** (ladina keeles *Dioecesis Caiesensis* või *Dioecesis Cajesensis*) on katoliku kiriku piiskopkond Haitis, mille keskus on Les Cayes. Allub Port-au-Prince'i peapiiskopkonnale. Piiskop on Jean Alix Verrier.

Piiskopkonna pindala on 4649 km&sup2;.

Katoliiklus jõudis Les Cayes' piirkonda 15. sajandi lõpus. 

Les Cayes' piiskopkond rajati 3. oktoobril 1861 Santo Domingo peapiiskopkonnast eraldamise teel pärast seda, kui paavst Pius IX sõlmis 1860 Haiti Vabariigiga  konkordaadi, mille alusel loodi Port-au-Prince'i kirikuprovints.  

20. aprillil 1972 eraldus Jérémie piiskopkond.

2001. aasta seisuga elas piiskopkonna territooriumil 1 400 000 inimest, kellest katoliiklasi oli 933 000. Preestreid oli 83, neist munkpreestreid 28.

Les Cayes' piiskopid on olnud 
*Jean-Marie-Alexandre Morice (4. mai 1893 – 18. juuni 1914)  
*Giulio Vittore Maria Pichon (18. detsember 1919 – 1941) 
*Jean Louis Collignan, O.M.I. (30. september 1942 – 27. juuli 1966) 
*Jean-Jacques Claudius Angénor (20. august 1966 – 9. aprill 1988) 
*Jean Alix Verrier (9. aprill 1988)

## Välislingid
*Täpsemad andmed inglise keeles
*Pisut ajaloolisi andmeid inglise keeles
Penza oblast

**Penza oblast** (varem ka *Pensa oblast*) on oblast Venemaal Volga föderaalringkonnas. Ta piirneb kirdes Rjazani oblasti, põhjas Mordva Vabariigi, idas Uljanovski oblasti, lõunas Saratovi oblasti ja läänes Tambovi oblastiga.

## Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 1 452 941 inimest, kellest 86,4% olid venelased,  6% tatarlased, 4,9% mordvalased ja 0,9% ukrainlased.

Linnades elas 65% rahvastikust. Oblastis on 11 linna, neist suuremad on Penza, Kuznetsk ja Zaretšnõi.

## Haldusjaotus
Oblast on jaotatud 27 rajooniks ja 3 oblastilise alluvusega linnadeks:

**Rajoonid**:
* Bašmakovo rajoon (*Башмаковский район*)
* Bekovo rajoon (*Бековский район*)
* Belinski rajoon (*Белинский район*)
* Bessonovka rajoon (*Бессоновский район*)
* Gorodištše rajoon (*Городищенский район*)
* Issa rajoon (*Иссинский район*)
* Kamenka rajoon (*Каменский район*)
* Kameškiri rajoon (*Камешкирский район*)
* Kolõšlei rajoon (*Колышлейский район*)
* Kuznetski rajoon (*Кузнецкий район*)
* Lopatino rajoon (*Лопатинский район*)
* Lunino rajoon (*Лунинский район*)
* Malaja Serdoba rajoon (*Малосердобинский район*)
* Mokšani rajoon (*Мокшанский район*)
* Narovtšati rajoon (*Наровчатский район*)
* Neverkino rajoon (*Неверкинский район*)
* Nikolski rajoon (*Никольский район*)
* Nižni Lomovi rajoon (*Нижнеломовский район*)
* Patšelma rajoon (*Пачелмский район*)
* Penza rajoon (*Пензенский район*)
* Serdobski rajoon (*Сердобский район*)
* Sosnovoborski rajoon (*Сосновоборский район*)
* Spasski rajoon (*Спасский район*)
* Šemõšeika rajoon (*Шемышейский район*)
* Zemettšino rajoon (*Земетчинский район*)
* Tamala rajoon (*Тамалинский район*)
* Vadinski rajoon (*Вадинский район*)

**Oblastilise alluvusega linnad**:
* Kuznetsk (*Кузнецк*)
* Penza (*Пенза*)
* Zaretšnõi (*Заречный*; kinnine linn)

## Viited

## Välislingid

* Oblasti administratsioon
Permi oblast

**Permi oblast** (aastail 1940–1957 *Molotovi oblast*) oli haldusüksus Venemaal Volga föderaalringkonnas. 1. detsembril 2005 liideti ta Permikomi autonoomse ringkonnaga Permi kraiks.
Samara oblast

**Samara oblast** on (aastail 1936–1991 *Kuibõševi oblast*) oblast Venemaal Volga föderaalringkonnas. Oblast on nüüdsetes piirides alates aastast 1943.

Suuremad linnad on Samara, Togliatti, Sõzran, Novokuibõševsk ja Tšapajevsk.

Oblastis kehtib Samara aeg. 28. märtsist 2010 26. oktoobrini 2014 kehtis Moskva aeg.

1991–2007 oli oblasti kuberner Konstantin Titov. 2012. aastast on oblasti kuberner Nikolai Merkuškin.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 3 215 532 inimest, kellest 85,6% olid venelased, 4,1% tatarlased, 2,7% tšuvašid, 2,1% mordvalased ja 1,4% ukrainlased.

Linnades elas 80% rahvastikust. Oblastis on 11 linna, neist suuremad on Samara, Togliatti, Sõzran, Novokuibõševsk ja Tšapajevsk.

## Haldusjaotus
Oblast on jaotatud 27 rajooniks ja 10 linnaringkonnaks.

### Rajoonid

## Viited

## Välislingid

* Samara oblastivalitsuse koduleht
Saratovi oblast

**Saratovi oblast** (varem ka *Saraatovi oblast*) on oblast Venemaal Volga föderaalringkonnas.

Suuremad linnad on Saratov, Balakovo, Engels ja Balašov.

## Haldusjaotus
Oblastis on 38 rajooni:

## Viited

## Välislingid

* http://www.saratov.gov.ru/
Murmanski oblast

**Murmanski oblast** asub Venemaa Loode föderaalringkonnas. Suurem osa oblastist asub Koola poolsaarel.

Oblast piirneb Norra, Soome ja Karjala Vabariigiga. 

## Ajalugu
Arheoloogiliste leiutiste põhjal arvatakse, et esimesed inimesed tulid Murmanski oblasti territooriumile umbes 8. aastatuhandel eKr, kuid nendest asukatest on vähe teada. 1. aastatuhandel pKr asustasid oblasti territooriumit saamid. 12. sajandil jõudsid sinna esimest korda slaavlased, kes hakkasid asustama rannikualasid ning seepärast said endale nimeks pomoorid. Üsna ruttu hõlvasid pomoorid Koola poolsaare kogu rannikut. Valge mere rannikut nimetasid nad Terski rannikuks, Barentsi mere rannikut aga Murmani rannikuks. Sõna "murman" tuleneb sõnast "normann".

Poolsaare aktiivne asustamine algab alles 18. sajandi teisel poolel. 1916. aastal jõudis sinna raudtee, 1917. aastal tuli nõukogude võim. Sellest ajast hakkas poolsaarel arenema tööstus.

1921. aastal tekkis Murmanski kubermang, kuid 1927. aastal oli nimetatud ümber Murmanski ringkonnaks ning läks Leningradi oblasti koosseisu. Murmanski oblast moodustati 1938. aastal.

## Haldusjaotus

Oblast jaguneb kuueks rajooniks ning oblastilise alluvusega linnadeks. Osa linnu ja aleveid on kinnised (märgitud tärniga nime järel).

### Rajoonid

*Kandalakša rajoon
*Kola rajoon
*Kovdori rajoon
*Lovozero rajoon
*Petšenga rajoon
*Teri rajoon

### Oblastilise alluvusega linnad ja alevid
* Aleksandrovski kinnine linnaringkond
** Gadžijevo
** Poljarnõi
** Snežnogorsk

* Apatitõ
* Kandalakša
* Kirovsk
* Montšegorsk
* Murmansk
* Olenegorsk
* Ostrovnoi*
* Poljarnõje Zori
* Severomorsk*
* Zaorzjorsk*
* Vidjajevo*

## Rahvastik
Rahvaloenduse andmetel elas 2010. aastal Murmanski oblastis 796 100 inimest. 2019. aasta alguses oli arvestuslik rahvaarv 748 100. 2002. aastal moodustasid venelased 85,2% elanikest. Piirkonna põlisrahvas saamid moodustasid 0,2% elanikest.

## Vaata ka
* Afrikanda lennuväebaas
* Koška Javr
* Muurmani rannik

## Viited
Tjumeni oblast

**Tjumeni oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Uurali föderaalringkonnas.

Tjumeni oblastisse kuuluvad ka Handi-Mansi Jugra autonoomne ringkond ja Jamali Neenetsi autonoomne ringkond, mis on samas omaette Venemaa föderatsiooni subjektid (seda aastast 1993). Koos nendega on oblasti pindala 1 464 200 km² ja rahvaarv  3 453 686 (2012).

Suuremad linnad on Tjumen, Tobolsk ja Išim.

## Viited

## Välislingid

* Tjumeni oblasti koduleht
Tšeljabinski oblast

**Tšeljabinski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Uurali föderaalringkonnas.

Suuremad linnad on Tšeljabinsk, Magnitogorsk, Zlatoust, Miass ja Kopeisk.

## Haldusjaotus
Oblast on jaotatud 27 rajooniks ja 15 rajooni õigustega linnaks.

Rajoonid:

Rajooni õigustega linnad:

## Vaata ka

* Karatšai järv

## Välislingid
Jamali Neenetsi autonoomne ringkond

**Jamali Neenetsi autonoomne ringkond** (**Jamal**) on 1. järgu haldusüksus Venemaal Uurali föderaalringkonnas Tjumeni oblastis. Hõlmab Jamali ja Gõda poolsaare.

Suuremad linnad on Novõi Urengoi, Nojabrsk, Nadõm ja Salehard.

59% elanikest on venelased, 5,2% neenetsid.

95% ringkonna tööstustoodangust moodustab maagaas ja naftatooted.

## Haldusjaotus
Ringkonnas on seitse rajooni õigustega linna ja seitse rajooni.

## Viited

## Välislingid
Kurgani oblast

**Kurgani oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Uurali föderaalringkonnas. Piirneb lõunas Kasahstaniga.

Suurimad oblastis voolavad jõed on Tobol, Isset, Miass ja Ui.

Kurgani oblast moodustati 6. veebruaril 1943.

Oblasti territooriumil on 9 linna, 6 alevit ja 1261 muud asulat. Suuremad linnad on Kurgan ja Šadrinsk.

Oblasti rahvaarv oli 1989. aastal 1 104 872, 2002. aastal 1 019 532 ja 2011. aastal 908 800.

## Haldusjaotus

Oblast jaguneb 24 rajooniks ja 2 linnarongkonnaks:
Sverdlovski oblast

**Sverdlovski oblast** asub Venemaa Uurali föderaalringkonnas. Asub Kesk- ja Põhja-Uuralite idanõlvadel ja sellega piirneval Lääne-Siberi madaliku alal. Kõrgeim tipp on 1569 m (Konžakovski Kamen).

Suuremad jõed on Tavda, Lozva, Sosva, Tura ja Põšma.

Suuremad linnad on Jekaterinburg, Nižni Tagil, Kamensk-Uralski, Pervouralsk, Serov, Novouralsk ja Asbest.

Alates 1995. aastast oli oblasti kuberner Eduard Rossel (Ühtse Venemaa liige). 23. novembrist 2009 oli kuberner Aleksandr Mišarin. Alates 29. maist 2012 on kuberner Jevgeni Kuivašev.

Oblast jaguneb halduslikult 94 munitsipaalmoodustiseks: linnaringkonnaks, munitsipaalrajooniks ja kinniseks asulaks.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli 89,2% elanikest venelasi, 3,7% tatarlasi ja 1,2% ukrainlasi.

## Rahvastik
Elanike arv:
* 4 409 700 (2006)
* 4 399 800 (2007)
* 4 395 600 (2008)
* 4 394 600 (2009)
* 4 394 900 (2010), 4 298 030 (2010, rahvaloendus)

## Haldusjaotus

## Viited

## Välislingid
Handi-Mansimaa

**Handi-Mansimaa** (täisnimega **Handi-Mansi Jugra autonoomne ringkond**) on Venemaa föderatsiooni subjekt, mis asub Uurali föderaalringkonnas ja on osa Tjumeni oblastist.

Ringkonna halduskeskus on Hantõ-Mansiisk. Suuremad linnad on Surgut, Nižnevartovsk, Neftejugansk, Hantõ-Mansiisk, Kogalõm ja Njagan.

## Loodus

Handi-Mansimaa asub keset Lääne-Siberi madalikku.

Sood hõlmavad selle pindalast 44,3%, metsad 44%, siseveekogud 6,6%, põllumajandusalad 3% ja põõsastikud 2,1%.

### Kliima
Ringkonnas valitseb mandriline kliima pika külma talve ja lühikese sooja suvega. Kõige külmem kuu on jaanuar, selle keskmine õhutemperatuur on –15 °C ringkonna lõunaosas kuni –22 °C põhjas. Kõige soojem kuu on juuli, selle keskmine õhutemperatuur on 16 °C ringkonna põhjaosas kuni 19 °C lõunas.

### Hüdrograafia
Peamised jõed on Ob ja selle lisajõgi Irtõš. Obi lisajõgedest on olulisemad parempoolsed Vahh, Agan, Tromjogan, Ljamin, Pim, Nazõm, Kazõm ja vasakpoolsed Suur-Jugan, Suur-Salõm, Põhja-Sosva. Irtõši lisajõgedest on olulisemad Konda ja Sogom.

Ringkonnas on üle 25 000 järve, suuremad neist on Tormomtor, Vandmtor, Piltanlor, Sõrkovoje, Samotlor.

### Loomastik
Loomadest on levinud pardid, rabapüü, teder, laanepüü, orav, ondatra, metsis, valgejänes, soobel, põder, kärp, punarebane, naarits, mäger, saarmas, karu, haned ja siberi kärp. Vähemal määral on esindatud ahm, põhjapõder, hunt, ilves ja polaarrebane.

### Taimestik
Levinumad puuliigid on lehis, mänd, kuusk, seeder, nulg, kask ja haab.

## Territoorium ja haldusjaotus
Ringkond jaguneb 13 linnaringkonnaks ja 9 munitsipaalrajooniks; 26 linnaasunduseks ja 58 külaasunduseks.

Linnaringkondi moodustavad järgmised linnad: Hantõ-Mansiisk, Jugorsk, Kogalõm, Langepass, Megion, Neftejugansk, Nižnevartovsk, Njagan, Pokatši, Põt-Jahh, Radužnõi, Surgut, Urai.

Munitsipaalrajoonideks on Belojarski, Berjozovo, Hantõ-Mansiiski, Kondinskoje, Neftejuganski, Nižnevartovski, Oktjabrskoje, Sovetski ja Surguti rajoon.

Linnaasundusi moodustavad alevid ja linnad Agiriš, Andra, Barsovo, Belojarski, Belõi Jar, Berjozovo, Fjodorovski, Igrim, Izlutšinsk, Kommunistitšeski, Kondinskoje, Kuminski, Ljantor, Lugovoi, Malinovski, Mežduretšenski, Mortka, Novoagansk, Oktjabrskoje, Pionerski, Poikovski, Priobje, Sovetski, Zelenoborsk, Tajožnõi, Talinka.

## Rahvastik
Seoses nafta- ja gaasimaardlate kasutuselevõtuga on ringkonna elanike arv immigratsiooni tõttu 20. sajandi teisel poolel ja 21. sajandil kiiresti tõusnud. Tabelis on toodud sündimuse, suremuse ja migratsiooni näitajad:

Suuremad rahvusrühmad on 2010. aasta rahvaloenduse andmeil venelased (68,1%), tatarlased (7,6%), ukrainlased (6,4%), baškiirid (2,5%) ja aserbaidžaanid (1,8%). Põlisrahvastest on hante 1,3%, mansisid 0,8%, komisid 0,2% ja neenetseid 0,1%.

## Vaata ka
*Torum Maa

## Viited

## Välislingid

* Ringkonna riigivõimuorganite portaal
* Tele-raadioettevõte Jugra
Korjaki autonoomne ringkond

**Korjaki autonoomne ringkond** (**Korjakkia**) oli haldusüksus Venemaa Kaug-Ida föderaalringkonnas.

1. juulil 2007 liideti Korjaki autonoomne ringkond ja Kamtšatka oblast Kamtšatka kraiks, kus selle territoorium moodustab Korjaki ringkonna.

20. aprillil 2006 toimunud 7,6-magnituudise maavärina epitsenter asus Tilitšiki küla lähedal.

## Haldusjaotus

* Karagini rajoon (Карагинский)
* Oljutori rajoon (Олюторский)
* Penžina rajoon (Пенжинский)
* Tigili rajoon (Тигильский)

## Rahvastik

Suuremad rahvusrühmad on (2002) venelased (50,6%), korjakid (26,7%), tšuktšid (5,6%), itelmeenid (4,7%), ukrainlased (4,1%) ja eveenid (3,0%).

## Välislingid

*Ringkonna koduleht
Magadani oblast

**Magadani oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas. 

See piirneb idas Ohhoota merega ja Vaikse ookeaniga, põhjas Tšuktši autonoomse ringkonna ja Kamtšatka kraiga, läänes Sahha Vabariigiga ja lõunas Habarovski kraiga. Kolm neljandikku pindalast on kaetud tundra ja metsatundraga. Tähtsamad jõed on Kolõma ja Ajan-Jurjah.

## Rahvastik
Oblasti põliselanikeks on eveenid ja jukagiirid. 1989. aastal oli oblasti rahvaarv 385 300.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli rahvaarv 182 726, millest venelasi oli 80,2% (146 511), ukrainlasi 9,89% (18 068), eveene 1,38% (2257), valgevenelasi 1,19% (2169) ja tatarlasi 1,1 % (2006). 

2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 163 000. Rahvaarv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 156 996, kellest 84,1% (127 936) oli venelasi, 6,5% (9857) ukrainlasi, 1,7% (2635) eveene ja 0,9% (1415) tatarlasi. Jukagiire oli 71.

## Haldusjaotus

Oblast on jaotatud 8 rajooniks ja 2 linnaks.

**Rajoonid**:
# Hassõni rajoon (Хасынский район)
# Jagodnoje rajoon (Ягоднинский район)
# Ola rajoon (Ольский район)
# Omsuktšani rajoon (Омсукчанский район)
# Severo-Evenski rajoon (Северо-Эвенский национальный район)
# Srednekani rajoon (Среднеканский район)
# Sussumani rajoon (Сусуманский район)
# Tenkinski rajoon (Тенькинский район)

**Linnad**:
# Magadan
# Sussuman

## Majandus

Peamisteks majandusharudeks on maavarade (kuld, hõbe, tina, volfram, molübdeen, nafta, pruunsüsi) kaevandamine ja kalapüük.

## Viited

## Välislingid
Kamtšatka oblast

**Kamtšatka oblast** oli Venemaa 1. järgu haldusüksus Kaug-Ida föderaalringkonnas Kamtšatka poolsaarel. 1. juulil 2007 moodustati Kamtšatka krai Korjaki autonoomse ringkonnaga liitmise teel.

## Vaata ka
* Kamtšatka poolsaar

## Välislingid

* Kamtšatka poolsaare probleemid aastal 2007
Tšita oblast

**Tšita oblast** (ka **Tšitaa oblast**) oli Venemaa 1. järgu haldusüksus. Kuulus Siberi föderaalringkonda.

11. märtsil 2007 toimunud referendumil kiideti heaks ühinemine Aga Burjaadi autonoomse ringkonnaga, mille tulemusel moodustati 1. märtsil 2008 Taga-Baikali krai.
Kemerovo oblast

**Kemerovo oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Siberi föderaalringkonnas.

## Haldusjaotus
Oblastis on 19 rajooni ja 18 oblastilise alluvusega linna.

### Rajoonid

## Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 2 899 142 inimest, kellest 91,9% olid venelased, 1,8% tatarlased, 1,3% ukrainlased, 1,2% sakslased ja 0,5% tšuvašid. Oblasti põliselanikeks on šorid ja teleuudid (kokku 0,5%).

Linnades elas 85% rahvastikust. Suuremad linnad on Novokuznetsk, Kemerovo, Prokopjevsk, Leninsk-Kuznetski, Kisseljovsk ja Mežduretšensk.
Kemerovo oblastis on eesti külad: Jurjevka, Koidula ja Malkovka.

### Elanike arv
* 2 899 142 (2002)
* 2 874 800 (2004)
* 2 855 000 (2005)
* 2 826 300 (2007)
* 2 821 900 (2009)
Irkutski oblast

**Irkutski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Siberi föderaalringkonnas, Siberi kaguosas, Angara, Leena ja Alam-Tunguska basseinis. Oblasti kagupiiril asub Baikali järv.

Oblast loodi 1937. aasta 26. septembril.

1. jaanuaril 2008 liideti Irkutski oblastiga Ust-Orda Burjaadi autonoomne ringkond.

## Loodus
Irkutski oblast on Venemaa kõige metsarikkam regioon: metsad hõlmavad 83,1% oblasti territooriumist.

## Rahvastik ja asustus

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Irkutski oblasti rahvaarv 2 581 705, kellest 2 320 493 (89,9%) olid venelased, 80 565 (3,1%) burjaadid ja 53 631 (2,1%) ukrainlased.

Suuremad linnad on Irkutsk, Bratsk, Angarsk ja Ust-Ilimsk.

## Haldusjaotus
### Linnaringkonnad

### Rajoonid

Tärniga rajoonid kuuluvad eristaatusega üksusesse Ust-Orda Burjaadi ringkond.

## Viited

## Välislingid
* Irkutski oblasti veebileht
Novosibirski oblast

**Novosibirski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Siberi föderaalringkonnas. Asub Lääne-Siberi madaliku lõunaosas Irtõši ja Obi vahel.

Oblastis on palju järvi, neist suurim on Tšanõ järv.

Suuremad linnad on Novosibirsk, Berdsk, Iskitim ja Kuibõšev.

Oblastit läbib Siberi raudtee.

## Haldusjaotus
Oblastis on 30 rajooni ja 5 linnaringkonda.

Rajoonid:

## Viited

## Välislingid
Sahhalini oblast

**Sahhalini oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas.
Hõlmab Sahhalini saare ja Kuriilid.

Oblast moodustati 20. oktoobril 1932, 1947. aastal liideti Sahhalini oblastiga Lõuna-Sahhalini oblast.

## Loodus
Metsad katavad 67,7% territooriumit.

Oblastis on mussoonparaskliima aasta keskmise õhutemperatuuriga 0...5 °C. Jaanuar on Sahhalini saare kõige külmem kuu keskmise õhutemperatuuriga –6 °C lõunaosas kuni –20 °C põhjaosas. Kuriili saarte kõige külmem kuu on veebruar keskmise õhutemperatuuriga –5 °C. Oblasti kõige soojem kuu on august õhutemperatuuriga 11...16 °C Kuriili saartel, 12–16 °C Sahhalini põhjaosas kuni 19 °C lõunas. Mägedes on õhutemperatuur madalam.

## Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 546 695 inimest, kellest 84,3% olid venelased, 5,4% korealased, 4% ukrainlased, 1,3% tatarlased ja 1% valgevenelased. Sahhalini saare põliselanikke nivhe oli 2450. 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 514 500.

Linnades elas 86,7% elanikest. Suuremad linnad on Južno-Sahhalinsk, Korsakov ja Holmsk.

## Haldusjaotus
Oblastis on 1 rajooni õigustega linn (Južno-Sahhalinsk) ja 17 rajooni:

## Viited

## Välislingid

* Sahhalini oblasti koduleht
Tšuktšimaa

**Tšuktši autonoomne ringkond** (**Tšuktšimaa**) on haldusüksus (autonoomne ringkond) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas. Keskus Anadõr. Piirneb läänes Sahha Vabariigiga, Magadani oblastiga ja Kamtšatka kraiga

## Rahvastik

Rahvaarv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 50 526, millest 52,5% (25 068) oli venelasi, 26,7% (12 772) tšuktše, 6,0% (2869) ukrainlasi ja 3,2% (1529) eskimoid. Rahvaarv väheneb väljarände tõttu.

1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna rahvaarv 163 934 ja 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 53 824, kellest 51,9% (27 918) olid venelased, 23,5% (12 622) tšuktšid, 9,2% (4960) ukrainlased ja 2,9% (1534) eskimod.

Ringkonnas on kolm linna: Anadõr, Bilibino ja Pevek.

## Haldusjaotus

Ringkond koosneb kuuest rajoonist:

1. Anadõri rajoon (vene *Анадырский район*) 
2. Bilibino rajoon (vene *Билибинский район*) 
3. Iultini rajoon (vene *Иультинский район*) 
4. Providenija rajoon (vene *Провиденский район*) 
5. Tšauni rajoon (vene *Чаунский район*) 
6. Tšukotka rajoon (vene *Чукотский район*)

## Viited

## Välislingid

* Venemaa ei soovi Tšukotkasse turiste, sest tahab saladust hoida Eesti Päevaleht, 22. detsember 2007
Omski oblast

**Omski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Siberi föderaalringkonnas.

## Rahvastik ja asustus

Omski oblastis elas 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 2 079 220 inimest, kellest 1 735 512 (83,5%) olid venelased, 81 618 (4%) kasahhid, 77 884 (3,8%) ukrainlased, 76 334 (3,7%) sakslased ja 47 796 (2,3%) tatarlased.

Oblastis elas ka 3025 eestlast (peamiselt Estonka, Lilliküla, Tsvetnopolje, Zolotaja Niva, Vana-Viru, Uus-Viru, Orlovka ja Kovaljovo külas).

Lisaks Omskile on oblastis veel viis linna: Tara, Issilkul, Kalatšinsk, Nazõvajevsk ja Tjukalinsk.

### Elanike arv
* 2 079 220 (2002)
* 2 043 900 (2004)
* 2 025 600 (2007)
* 2 018 000 (2008)
* 2 014 100 (2009)
* 1 976 600 (2011)
* 1 832 100 (2023)

## Haldusjaotus

Omski oblast on jaotatud järgmisteks rajoonideks (31) ja oblastilise alluvusega linnadeks (6):

### Rajoonid

### Linnad
* Issilkul (*Исилькуль*)
* Kalatšinsk (*Калачинск*)
* Nazõvajevsk (*Называевск*)
* Omsk (*Омск*)
* Tara (*Тара*)
* Tjukalinsk (*Тюкалинск*)

## Välislingid
Tomski oblast

**Tomski oblast** on 1. järgu haldusüksus Venemaal Siberi föderaalringkonnas.

Suurimad linnad on Tomsk, Seversk ja Streževoi.

## Haldusjaotus
Oblastis on 16 rajooni:

## Ajalugu
Tomski piirkonna maa-alad olid 19.–20 sajandil Venemaa Tobolski kubermangus, kuhu kuulusid lisaks Tomski piirkonnale ka tänapäeva Altai krai, Kemerovo oblasti, Novosibirski oblasti ja Tomski oblasti alad, Ida-Kasahhi oblasti (Kasahstan) ala ja osa Krasnodari krai alast.

20. sajandi alguse Venemaa Keisririigi haldusjaotuse muudatuste tulemusena vähenes pidevalt. 1917. aastal eraldati Tobolski kubermangu koosseisust iseseisvaks Altai kubermang, millesse lülitati: Barnauli maakond, Biiski maakond, Kamenski maakond, Slavgorodi maakond, Zmeinogorodski maakond, Karakumi maakond. 1919. aastal liideti osa Tobolski kubermangu maa-alasid Omski kubermanguks.

23. detsembrist 1919 kuni 14. märtsini 1920 oli Tobolski kubermangu keskuseks Novosibirski linn (sellel ajal kandis nime Novonikolajevsk), kuid pärast 1920. aastat viidi kubermangukeskus tagasi Tomski linna. 1921. aastal loodi Novonikolajevski kubermang, kuhu liideti osa Tobolski kubermangu maid.

25. mail 1925 likvideeriti kubermang Venemaa haldusreformiga ning kubermangu maa-alad liideti Siberi kraisse, kus Tomsk jäi Tomski ringkonna keskuseks. Järjekordse reformi tulemusena liideti Siberi krai Tomski ringkond, Lääne-Siberi krai koosseisu, pärast seda aga Novosibirski oblasti koosseisu.

1944. aastal, pärast Novosibirski oblastist eraldumist moodustati iseseisev Tomski oblast, mille territoorium oli aga märgatavalt väiksem algsest Tomski kubermangu territooriumist.

Tomski kubermangu kuulusid algselt:
* Barnauli maakond, keskus Barnaul,
* Biiski maakond, keskus Biisk,
* Zmeinogorski maakond, keskus Zmeinogorsk,
* Kainski maakond, keskus Kainsk,
* Kuznetski maakond, keskus Novokuznetsk,
* Mariinski maakond, keskus Mariinsk,
* Tomski maakond, keskus Tomsk.

## Viited

## Välislingid

* http://www.tomsk.gov.ru/
Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomne ringkond

**Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomne ringkond** oli haldusüksus Vene NFSV Krasnojarski krais ja Venemaa Föderatsioonis 1977–2006. Oli föderatsiooni subjekt Siberi föderaalringkonnas 31. detsembrini 2006. 

Ringkond moodustati 1977. aastal 10. detsembril 1930 loodud Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) rahvusringkonnast. 2005. aasta 17. aprillil toimunud referendumi tulemusel läks 1. jaanuaril 2007 Taimõri rajoonina Krasnojarski krai koosseisu. 

## Vaata ka
*Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) rahvusringkond
*Taimõri rajoon
Evengi autonoomne ringkond

**Evengi autonoomne ringkond** (**Evengimaa**) oli Vene NFSV ja Venemaa Föderatsiooni haldusüksus, föderatsiooni subjekt Siberi föderaalringkonnas. Alates 1. jaanuarist 2007 on see reorganiseeritud Krasnojarski krai Evengi rajooniks. 

## Loodus

### Pinnamood
Ringkond asub Kesk-Siberi kiltmaal, põhjaosas asub Putorana mägismaa.
Tähtsamad jõed on Alam-Tunguska ja Podkamennaja Tunguska.

### Kliima

Kliima on mandriline. Jaanuari keskmine temperatuur on –26 kuni –36 °C, juulis +14 °C. Keskmine sademete hulk on 400 mm aastas.

## Rahvastik
### Etniline koosseis
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna rahvaarv 17 697, kellest 10 958 (62%) olid venelased, 3802 (21,5%) evengid ehk tunguusid, 991 (5,6%) jakuudid, 550 (3,1%) ukrainlased ja 211 (1,2%) ketid. Rahvaarv väheneb peamiselt väljarände tõttu. 

### Asulad
Suuremad asulad on Tura alev (5700 elanikku), Baikiti (4000) ja Vanavara (3300) küla.

## Haldusjaotus

Ringkond on jaotatud kolmeks rajooniks: Baikiti rajoon (*Байкитский район*), Ilimpiiski rajoon (*Илимпийский район*) (keskus Tura) ja Tunguska-Tšunja rajoon (*Тунгусско-Чунский район*) (keskus Vanavara).

## Ajalugu

Ringkond moodustati 10. detsembril 1930 Evengi rahvusringkonnana.

30. juunil 1908 toimus seal Tunguusi katastroof.

17. aprillil 2005 toimunud rahvahääletuse tulemusena liideti Evengi AR 1. jaanuaril 2007 Krasnojarski kraiga, kus tema baasil moodustati Evengi rajoon.

## Välislingid
*Evengimaa koduleht
Permi krai

**Permi krai** on krai Venemaal Volga föderaalringkonnas.

Moodustati 1. detsembril 2005 Permi oblasti ja Permikomi autonoomse ringkonna liitmise teel. Referendum selle üle toimus oblastis ja autonoomses ringkonnas 2003. aasta detsembris.

Suuremad linnad on Perm, Berezniki, Solikamsk, Tšaikovski, Lõsva ja Kungur.

## Rahvastik

## Haldusjaotus
Krai jaguneb 33 rajooniks, 15 rajooni õigustega linnaks ja 1 suletud linnaks.

Rajoonid:

## Vaata ka
* Suksuni rajoon

## Viited

## Välislingid
* Permi krai koduleht
Eurodicautom

**Eurodicautom** oli üks esimesi Euroopa Liidu terminoloogia andmebaase. See loodi 1975. aastal Euroopa Komisjoni tõlkijate ja muude töötajate tarbeks. Hiljem muudeti Eurodicautom ka avalikkusele kättesaadavaks ning see võimaldas tasuta juurdepääsu Euroopa Liidu tegevusega seotud terminitele kõigis liidu ametlikes keeltes. Aastal 2007 asendati see interaktiivse terminibaasiga IATE (*Inter-Active Terminology for Europe*).

### Välislingid

* IATE terminibaas
Ust-Orda

**Ust-Orda Burjaadi autonoomne ringkond** (**Ust-Orda**) on endine Venemaa 1. järgu haldusüksus Siberi föderaalringkonnas. Ringkond oli enklaav Irkutski oblastis. Asus Angara ülemjooksul. 

Ringkond liideti 1. jaanuaril 2008 Irkutski oblastiga.

## Rahvastik

2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas ringkonnas 135 327 inimest, kellest 54,4% on venelased, 39,6% burjaadid, 3% tatarlased ja 1% ukrainlased. Suurimad asulad olid Ust-Ordõnski, Bohani ja Kutuliki alevik.

## Haldusjaotus

Ringkond oli jaotatud kuueks rajooniks:

* Alarski rajoon (Аларский район)
* Bajandai rajoon (Баяндаевский район)
* Bohani rajoon (Боханский район)
* Ehirit-Bulagati rajoon (Эхирит-Булагатский район)
* Nukutski rajoon (Нукутский район)
* Ossa rajoon (Осинский район)

## Ajalugu

Ringkond moodustati 26. detsembril 1937 burjaatidega asustatud Ees-Baikalimaa aimakkidest (rajoonidest).
11. oktoobril 2005 kirjutati alla kokkulepe, mille kohaselt Irkutski oblast ja Ust-Orda Burjaadi autonoomne ringkond pidid ühinema uueks föderatsiooni subjektiks – Irkutski oblastiks. Ust-Orda Burjaadi AR pidi muutuma Ust-Orda Burjaadi ringkonnaks Irkutski oblasti koosseisus. Referendum selles küsimuses toimus 16. aprillil 2006. Referendumi tulemusel liideti ringkond 1. jaanuaril 2008 Irkutski oblastiga.

## Välislingid

* Ust-Orda Burjaadi autonoomse ringkonna veebileht
Suuremõisa jõgi

**Suuremõisa jõgi** on jõgi Hiiumaal Hiiumaa vallas, mis suubub Soonlepa lahte.

Suuremõisa jõgi on 16 kilomeetrit pikk. Luguse jõe, Armioja, Jausa oja ning Pihla oja järel on Suuremõisa jõgi pikkuselt viies jõgi Hiiumaal. Koos Luguse ja Vaemla jõega on Suuremõisa jõgi vee hulga poolest üks kolmest suuremast jõest saarel.

Suuremõisa jõgi Vilivalla-Suuremõisa teesillast kuni suudmeni on keskkonnaministri 6. detsembri 1999 määruse number 99 järgi reostustundlik ala.

## Vaata ka
*Suuremõisa küla
*Suuremõisa park
Suuremõisa (Hiiumaa)

**Suuremõisa** on küla Hiiumaa valla idaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.

Naaberkülad on põhjas Vilivalla ja Hellamaa, loodes Undama, läänes Viilupi, edelas Kalgi, lõunas Valipe, kagus Pühalepa ja idas Kerema küla.

## Nimi

Koha nimi tuletub Hiiu-Suuremõisa mõisa nime saksakeelsest otsetõlkest. Kohanimi on saksa keeles Großenhof, 1633 on mainitud kui *Grossenhof*, 1732 Sure m. ja 1798 *Grosenhof*.

## Loodus
Suuremõisa piirneb läänes Suuremõisa jõega. Suuremõisa park on looduskaitse all. Pargis asub Suuremõisa allik.

## Elanike arv
Suuremõisa on elanike arvu poolest Pühalepa osavalla suurim küla. Seal elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 187 inimest. Kõik elanikud olid eestlased.

## Talud

Suuremõisa tänapäevane asustus asub põhiosas mõisast idas ja lõunas.

**Suuremõisa ajaloolised talud 1939** 

## Ajalugu
Ala kuulus ajalooliselt Hiiu-Suuremõisa mõisa alla. Carl Friedrich Wilhelm Russwurmi järgi olnud kunagi seal leidunud allika järgi Suur-Hallikaküla. 1519. aastal on mainitud Pühalepa mõisa, 1633. aastal Grossenhofi.

Tänapäeva küla ala kuulus eelmiste sajandite jooksul enamjaolt mõisale. Mõisa maade tükeldamisel moodustati 20. sajandi alguses Suuremõisa asundus.

## Taristu

Suuremõisa–Käina–Emmaste tee algab tegelikult Pühalepa ja Valipe piirilt, Suuremõisa–Salinõmme tee Kalgi ja Viilupi piirilt. Suuremõisa teeks nimetatakse endise Suuremõisa–Kärdla maantee algust. Tänapäeval läheb Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee küla piiridest küll läbi, kuid jääb tihedamast asustusest kaugemale. Mõisast idas ja lõunas asub tänavatevõrgustik, mida maanteega ühendavad Uus tänav ja Kiriku tee. Küla põhjaosas algab Haavamäe tee.

Suuremõisa bussipeatus on Käina ja Kärdla suunal liikuvate bussiliinide, sealhulgas Tallinnast saabuvate kiirbussiliinide viimane ühine peatus.

## Kultuur
Suuremõisas asuvad abivallamaja, Suuremõisa loss (milles on Hiiumaa Ametikooli ja Suuremõisa Põhikooli ruumid), Pühalepa tervisekeskus, kultuuri- ja noortekeskus, raamatukogu, katlamaja, EMT mobiiltelefonimast. Lossihoovis korraldavad näitetrupid aeg-ajalt lavastusi. Elamutest on külas nii paneelmaju (Uuel tänaval) kui ka eramuid.

Pühalepa kirik asub Pühalepa külas.

## Ettevõtlus
Külas asub Coop Eesti kauplus.

## Pildid

Pilt: Ülaste aeg pargis.JPG| Suuremõisa park


## Viited
Suue

**Suue** on koht, kus jõgi suubub merre, järve või teise jõkke.

Mõned jõed, teiste seas Amazonas, Mississippi, Niilus, moodustavad suudmealal delta, mõned jõed, teiste seas Kongo, Amuur ja Paraná jõgi estuaari. Delta tähendab, et jõgi jaguneb oma alamjooksul mitmesse harru. See tekib siis, kui jõgi kannab endaga palju setteid, mis suudme lähedal põhja settivad ja suures koguses lõpuks jõevoolu takistavad, nii et jõgi settekuhjatisest mööda pääsemiseks uue sängi moodustab. Estuaar tähendab, et suudmes on üks lehtrikujuline jõesäng. See tekib siis, kui looded jõesuudmest setted ära kannavad.

Igal jõel kindlat suuet ei ole. Näiteks Okavango jõgi lõpeb Kalahari kõrbe põhjaservas soodes. Kontrovodi jõgi muudab sadude tulemusena sageli oma sängi, suubudes vahel Ussuuri jõkke, vahel Bikini jõkke.

Kui jõgi suubub merre, siis segunevad suudmealal jõe magevesi ja mere soolane vesi. Tekib riimveeline keskkond, mida mujal harva leida on. Need on harilikult liigivaesed, sest riimveega kohastunud liike on vähe. Sageli on riimvesi mereliikidele liiga mage ja mageveeliikidele liiga soolane.

Mõnd suudmealal paiknevat asulat nimetatakse jõesuuks.
*Eestis: Vääna-Jõesuu ja Narva-Jõesuu
*Saksamaal: Travemünde
*Venemaal: Ust-Luga ehk Laugasuu, Ust-Labinsk, Ust-Ilimsk, Ust-Kamtšatsk, Ust-Ižora
*Tšehhis: Ústí nad Orlicí, Ústí nad Labem
*Kasahstanis: Ust-Kamenogorsk
*Poolas: Ujście, Świnoujście
*Ukrainas: Ust-Tšorna

## Vaata ka
* Suubla

## Välislingid

* Maailma jõgede suudmed (inglise keeles)
Antoine I

**Antoine I** [antu'aan esimene] (**Antoine [[Grimaldid|Grimaldi]]**; 25. jaanuar või 27. jaanuar 1661 – 20. veebruar või 21. veebruar 1731) oli kolmas Monaco vürst 2. jaanuarist või 3. jaanuarist 1701 kuni surmani, vürst Louis I ja Charlotte Catherine de Gramont'i (1639–1678) poeg.  

Louis I-l oli Charlotte de Gramont'iga kaks poega: vanem poeg Antoine, kes päris trooni, ja noorem poeg Honoré (1669–1748), kellest sai Besançoni peapiiskop. 

Antoine liikus Prantsuse aristokraatlikus kõrgseltskonnas ja paistis silma sõjaväes.  Vägeva kasvu ning vapruse tõttu Fleurusi, Monsi ja Namuri lahingutes sai ta hüüdnimeks "Koljat".  

Ta restaureeris ja kindlustas palee, kus ta korraldas suurejoonelisi pidusid. Ta oli hea muusik ning dirigeeris oma orkestrit Jean-Baptiste Lullylt päranduseks saadud taktikepiga.

Antoine I asus troonile oma isa Louis I järel. Isa oli Vatikanis Prantsusmaa suursaadikuna teenides tohutuid summasid välja andnud. Seetõttu pidi Monaco vürst oma elustiili muutma ning Versailles' õukonnast lahkuma.  Louis XIV kahetses tema lahkumist. Ta ütles: "Hüvasti, mu Monaco isand, olgu Teile kinnitatud, et Te lahkute minu lugupidamisega, minu sõprusega ja minu usaldusega."  

Valgustatud metseenina hoolitses Antoine I muusiku François Couperini ja maalikunstniku Louis-Michel Van Loo eest ning oli nendega elavas kirjavahetuses. 

Ta laskis Jacques Gabrielil ja Robert Cotte'il Mentoni väikese palee ehitada. 

Oma valitsemisajal rajas ta Monacole täiendavaid kindlustusi. 

Ta lükkas tagasi paljud oma tütre ja ainsa pärija Louise-Hippolyte'i kosilased. Lõpuks aktsepteeris ta bretooni  päritolu Jacques de Goyon de Matignoni, Thorigny krahvi, kellest sai hiljem Monaco vürst Jacques I), sest ta võttis endale Grimaldide nime ja vapi ning Monaco vürsti tiitli. Tütar päris isa trooni, kuid suri vähem kui aasta pärast ja troon läks tema abikaasale. Antoine I-ga sai Grimaldide meesliin otsa.

## Perekond
Antoine abiellus 1688 vürstitar Marie de Lorraine-Harcourt-Armagnaci (1674–1724), Lorraine-Harcourt-Armagnaci hertsogi Louis I ja Catherine de Neufville de Villeroy tütrega (1641–1718). Neil sündis kuus tütart: 
*Catherine suri 1696
*Louise-Hippolyte (1687–1731), Monaco vürstitar 
*Elisabeth Mademoiselle de Valentinois (suri 1702)
*Marguerite Mademoiselle de Carladès (1700–1758); abiellus 1720 Louis de Gand'i Isenghieni vürstiga (1678–1767)
*Dévote Mademoiselle des Baux (suri 1703)
*Marie Mademoiselle de Chabreuil (suri 1726)
Orissaare rajoon

**Orissaare rajoon** oli rajoon Eesti NSV-s, mis hõlmas Saaremaa idaosa ja Muhu saare.

Eesti NSV-s kaotati 1950 maakonnad ning Saaremaal moodustati maakonna idaosast Orissaare rajoon. 

Rajooni koosseisu kuulus Audla, Laimjala, Leisi, Metsküla, Ranna, Hellamaa, Liiva, Piiri, Pöitse, Maasi, Orissaare, Pöide, Tornimäe, Pamma, Pärsamaa, Kallemäe, Sassi ja Valjala külanõukogu, 16 208 elanikku, pindala 1154 km².

Rajooni läänenaaber oli Kingissepa rajoon (1950–1952 Kuressaare rajoon). Orissaare rajoon kuulus 1952–1953  Pärnu oblastisse. Liideti 1959 Kingissepa rajooniga.

## Vaata ka
*Saaremaa (maakond; kuni 1950) 
*Kuressaare rajoon 
*Kingissepa rajoon 
*Saare maakond (aastast 1990) 
*Pärnu oblast
Tartu oblast

**Tartu oblast** oli haldusüksus  Eesti NSV-s aastatel 1952–1953. Pindala oli umbes 13 870 km².

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. V 1952. aasta seadluse põhjal moodustati Eestis Tallinna, Tartu ja Pärnu oblast, need kaotati 25. aprillil 1953. Moskvas kinnitatud dateeringud annavad Eesti oblastite eksisteerimise ajaks 10. mai 1952 – 28. aprill 1953. Oblastite moodustamine oli üleliiduline aktsioon.

Tartu Oblasti Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees oli Rudolf Meijel, esimehe asetäitjad: Mihhail Sorokin, Richard Kurvits, TK sekretär Nikolai Minski, TK liikmed: Heinrich Ajo, Ivan Rosenthal, Erich Raidna.

Tartu oblasti koosseisu kuulusid:
*Antsla rajoon
*Elva rajoon
*Jõgeva rajoon
*Kallaste rajoon
*Mustvee rajoon
*Otepää rajoon
*Põltsamaa rajoon
*Põlva rajoon
*Räpina rajoon
*Tartu linn
*Tartu rajoon
*Valga rajoon
*Vastseliina rajoon
*Võru rajoon

## Vaata ka
* Pärnu oblast
* Tallinna oblast
## Viited
Vastuolulisus

**Vastuolulisus** on propositsioonide kogumi omadus, mis seisneb selles, et on loogiliselt võimatu, et kõik sellesse kuuluvad propositsioonid oleksid tõesed. Sellest definitsioonist järeldub, et propositsioon on vastuoluline siis ja ainult siis, kui on loogiliselt võimatu, et ta oleks tõene.

Kahest teineteisega kontradiktoorsest propositsioonist koosnev kogum on vastuoluline.

Kahest propositsioonist koosnevasse vastuolulisse kogumisse kuuluvad propositsioonid ei pruugi olla teineteisega kontradiktoorsed. Võtame näiteks „Margus on üle kahe meetri pikk“ ja „Margus on alla kahe meetri pikk“.

## Vaata ka
*dialektiline loogika
*eitus
*kontraarsus
*kontradiktoorsus
*oksüümoron
*paradoks
Kontradiktoorsus

**Kontradiktoorsus** on teatud tüüpi suhe kahe propositsiooni, otsustuse või väite vahel. 
Kui antud kahe propositsiooni puhul on loogiliselt võimatu, et mõlemad propositsioonid oleksid tõesed, ja on loogiliselt võimatu, et mõlemad propositsioonid oleksid väärad, siis me ütleme, et need propositsioonid on teineteisega **kontradiktoorsed**. Näiteks propositsioonid "Maa on kerakujuline" ja "Maa ei ole kerakujuline" on teineteisega kontradiktoorsed.

Definitsioonist järeldub, et teineteisega kontradiktoorsetest propositsioonidest on igal juhul tõene üks ja ainult üks. Seda võiks väljendada nii: on loogiliselt paratamatu, et üks nendest propositsioonidest on tõene ja teine väär. Propositsioon "Üks kahest propositsioonist on tõene ja teine väär" on kontradiktoorne propositsiooniga "Mõlemad propositsioonid on tõesed või mõlemad propositsioonid on väärad". Propositsioon on loogiliselt paratamatu siis ja ainult siis, kui propositsiooniga kontradiktoorne propositsioon on loogiliselt võimatu.

Kaks propositsiooni on teineteisega kontradiktoorsed siis ja ainult siis, kui on loogiliselt paratamatu, et üks nendest propositsioonidest on tõene ja teine väär.

On olemas üks ja ainult üks propositsioon, mis on antud propositsiooniga kontradiktoorne.

Teineteisega kontradiktoorseid propositsioone nimetatakse sageli teineteise eitusteks.

Kahest teineteisega kontradiktoorsest propositsioonist koosnev kogum on vastuoluline.

Kahest propositsioonist koosnevasse vastuolulisse kogumisse kuuluvad propositsioonid ei pruugi olla teineteisega kontradiktoorsed. Võtame näiteks "Margus on üle kahe meetri pikk" ja "Margus on alla kahe meetri pikk".

## Vaata ka
*kontraarsus
*vastuolulisus