open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eva Maaring

**Eva Maaring** (14. märtsil 1927 Tartu – 2. jaanuar 2021) oli eesti geograaf ja kodu-uurija.

## Elulugu
Eva Maaring oli kooliõpetaja tütar. Ta õppis aastatel 1941–1944 , 1944–1947 Tartu Õpetajate Seminaris, lõpetas 1949. aastal Tartu Õpetajate Instituudi ja 1956. aastal (kaugõppes) Tartu Ülikooli geograafia osakonna, 1958–1961 õppis Tartu Ülikooli kaugõppeaspirantuuris füüsilise geograafia erialal. 

Oli 1949–1958 Tartumaa ja Viljandi koolides geograafia- ja bioloogiaõpetaja, 1958–1990 ENSV TA Kodu-uurimise Komisjoni teadussekretär, 1990. aastast oli Eesti Kodu-uurimise Seltsi (EKUS) teadussekretär.

## Teadustegevus
Eva Maaring tegeles aastakümneid Eesti kodu-uurimisliikumise organiseerimise ja kodu-uurimise teaduslik-metoodilise juhendamisega. Ta esines paljudel konverentsidel ja seminaridel kodu-uurimise teemadel (interdistsiplinaarne kodu-uurimine, kodu-uurijate personaalia, kroonikapidamine, kodu-uurimine koolis, ka kooligeograafia õppemetoodika jms). Maaring osales üle 60 kodu-uurimusliku väljaande (ettekannete jm kogumikud, "Kodu-uurija käsiraamat" 1966 jt) koostamises-toimetamises, koostas aastast 1960 kodu-uurimise ülevaateid, ENE kaasautor.

Ta oli Loodusuurijate Seltsi (1956), Eesti Geograafia Seltsi (1957) ja Eesti Looduskaitse Seltsi (1966) liige ning Eesti Kodu-uurimise Seltsi asutajaliige (1990).

Maaring kirjutas umbes 80 teaduspublikatsiooni, ülevaadet, metoodilist materjali ja programmi.

## Teoseid
* Kõpu ümbruse geomorfoloogia. // Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 1958. Tallinn, 1959
* Study of local lore. // On the Development of Geography in the Estonian SSR 1940–1960. Tallinn, 1960
* Ülevaade kodu-uurimisalasest tegevusest. // Kodu-uurimise Teateid 4 (1962)
* Kodu-uurimise organiseerimine. // Kodu-uurija käsiraamat. Tallinn, 1966
* Tahvlijoonis füüsilise geograafia õpetamisel V klassis. Tallinn, 1967
* Kroonikapidamine kodu-uurimisülesandena. // Kodu-uurimise Teateid 8 (1970)
* Kodu-uurimise Komisjon 1958–1988. Tallinn, 1988
* Kodu-uurimise Komisjoni trükised 1959–1975. // Eesti NSV Kodu-uurimise Komisjoni trükised. Temaatilis-informatiivne kogumik 1976–1985. Tallinn, 1988
* Õpilased kodukoha tundjatena publikatsioonide alusel. // Raamatulooline Eesti. Tartu, 2000
* Eesti Kodu-uurimise Seltsi liikmed. // Eesti Kodu-uurimise Selts. Tallinn, 2002
* Vello Lõugas – kodu-uurija. // Eesti Kodu-uurimise Seltsi, Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja Eesti Genealoogia Seltsi aastaraamat 2007. Tallinn, 2008.

## Tunnustus
* 2004 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ring 1963–2000. Tallinn, 2000, 124–125
* Tarmisto, V. Kodu-uurimisele virgutaja. // Sirp ja Vasar, 13. märts 1987
Tuuliku tee

**Tuuliku tee** on tänav Tallinnas Mustamäe, Kristiine ja Haabersti linnaosas. See kulgeb läbi Kadaka, Lilleküla (Marja allasumi), Veskimetsa ja Mustjõe asumi.

Tuuliku tee algab Kadaka teelt. See ristub Halla (paremalt) ja Veskimäe tänavaga (vasakult) ning lõpeb Tuuleveski tänaval. 

Tuuliku tänava nimi võeti kasutusele 22. oktoobril 1965. Tänav on saanud nime Haabersti mõisa tuuleveski järgi.

## Viited
Ugli

**Ugli** on tangeriini ja greibi või tangeriini ja pomeli ristand, mis avastati Jamaical aastal 1924 ja kasvab siiamaani valdavalt seal. 

Ugli on värske ja intensiivse maitsega, kergesti kooritav ning mahlase ja pehme viljalihaga tsitrusvili. Viljaliha on mahedam ja mahlasem kui greibil, kergelt happeline, värvuselt helekollakas või oranž, enamasti ilma seemneteta. Oma kollakasrohelise ja ebaühtlaselt poorilise koore tõttu on ugli, just nagu seda näitab ka tema nimi, oma väljanägemiselt „kole”. Ugli mahlasisaldus on väga suur. Sobib söömiseks nagu greip – pooleks või viiludeks lõigatuna.

Uglipuu (*Citrus × tangelo*, *Citrus reticulata* × *Citrus paradisi*) annab vilju hooajaliselt detsembrist kuni aprillini. Uglid on 10–15 cm läbimõõduga. Uglit ostes väldi vilju, mis on viljarao lähedalt kuivanud. Säilitada 4–6 ˚C juures.
Majesty of the Seas

**Majesty of the Seas** on kolmas Sovereign-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Majesty of the Seas Inc. Royal Caribbean Cruises Ltd. ja mida käitab laevakompanii Royal Caribbean International. Laev ehitati Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases Saint-Nazaire'is Prantsusmaal  1992. aastal.

## Ehitamine
Kiil pandi laevale tehasenumbriga B30 Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases 6. detsembril 1988. Vettelaskmistseremoonia toimus 29. augustil 1991. 27. märtsil 1992 sai laev valmis ja anti üle omanikule Royal Caribbean Cruises Ltd. Laeva ristiemaks sai Norra kuninganna Sonja. Laev asus oma esmareisile 26. aprillil 1992. Aastail 1992-2005 sõitis Majesty of the Seas Norra lipu all ning sai seejärel Bahama lipu.

Laeva kasutati kruiisidel Miamist Bahama saartele, sealhulgas ka Royal Caribbeani omanduses Coco Cay supelranna äärde.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Laeva andmed Royal Caribbean Internationali kodulehel (inglise keeles)
Maa-ala tervendamine

**Maa-ala tervendamine** ehk **maa-ala saneerimine** (inglise *clean up* (*of soil*) või *cleaning up* (*of soil*)) on laialivalgunud või -pillutud ohtlike ainete eemaldamine ja käitlemine nõnda, et paik muutuks inimestele või keskkonnale ohutumaks.

Maa-ala korrastamist (sageli endised kaevandusalad), mis inimtegevusega on rikutud või kasutuskõlbmatuks muudetud, nimetatakse rekultiveerimiseks ehk korrastamiseks.

## Vaata ka
*Rekultiveerimine
*Puhastuskulu

## Viited
Integratsiooni Sihtasutus

**Integratsiooni Sihtasutus** (**INSA**) seisab hea selle eest, et Eestis elavad inimesed jagaksid ühiseid väärtusi ja osaleksid ka ise aktiivselt kodanikuühiskonnas, et Eestis elavatel rahvusrühmadel oleks võimalus säilitada oma emakeelt ja kultuuri.

## Asutamine
Sihtasutus loodi 31. märtsil 1998 ning siis kandis see nime **Mitte-eestlaste Integratsiooni Sihtasutus** (MEIS). 2008. aasta kevadest kuni 2009. aasta lõpuni kandis asutus nime **Integratsiooni Sihtasutus**. 1. jaanuaril 2010 ühines Integratsiooni Sihtasutusega 10. juunil 1992 asutatud Eesti Migratsioonifond. Ühendatud asutus hakkas kandma nime **Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed** (MISA). Alates 15. märtsist 2017 on organisatsiooni nimi taas **Integratsiooni Sihtasutus**.

## Ülesanded
Integratsiooni Sihtasutuse ülesanneteks on Eesti ühiskonna lõimumisprotsesside soodustamine, sisse- ja väljarändega seotud tegevuste koordineerimine, selle kohta teabe avaldamine ja ülevaadete koostamine.

Me oleme lõimumis- ja rändetegevuste teoreetiliste ja rakenduslike teadmiste ja oskuste kompetentsikeskus. Algatame ja toetame Eesti ühiskonna lõimumisele suunatud tegevusi ja abistame rändeprotsessis osalejaid.

Selleks:
* koondame teavet ja kogemusi lõimumis- ja rändetegevustest ning rakendame seda lõimumis- ja rändeprotsesside toetamisel
* osaleme aktiivselt valdkondlikes aruteludes
* kujundame lõimumist toetavaid väärtushoiakuid
* kujundame eeldused vähelõimunud püsielanike aktiivseks osalemiseks Eesti ühiskonnas
* toetame mõjusaid valdkondlike tegevusi
* toome esile ja tunnustame lõimumisele ja rändeprotsessidele suunatud tegevuste positiivseid näiteid
* tegutseme eesmärgipäraselt ja läbipaistvalt, kaasates tegevustesse eri sihtrühmade esindajaid

## Struktuur
Sihtasutuse tegevust kavandab nõukogu ning sihtasutust juhib juhatus. Sihtasutusel on neli allüksust.
### Arenduskeskus
Arenduskeskuse valdkonnajuhid aitavad kaasa lõimumiskava mõjueesmärkide saavutamisele ja vastutavad sihtasutuse tegevuste elluviimise eest.  
### Rakenduskeskus
Rakenduskeskuse töötajad vastutavad Integratsiooni Sihtasutuse hangete, projektikonkursside ja taotlusvoorude ettevalmistamise, läbiviimise ning rahastamisejärgse seire ja aruandluse eest. 

### Finants- ja tugiüksus
Tugiüksuse töötajad tegelevad kogu sihtasutuse üldjuhtimisega, sh raamatupidamise, infotehnoloogia haldamise, dokumendihalduse, personalitöö, andmetöötluse, kommunikatsioonitegevuste ja muude haldusküsimustega. 

### Eesti keele maja
Eesti keele maja pakub mitmesuguseid eesti keele õppimise võimalusi.

## Viited
Maksusoodustus

**Maksusoodustus** ehk **maksuvähendus** (inglise keeles *tax incentive*, *tax shelter*, *tax benefit*, *tax break*) on madalama maksumäära kehtestamine või maksuvabastus tootjate või tarbijate käitumise mõjutamiseks. 

Maksusoodustus on näiteks ettevõtte vabastus keskkonnamaksust, kui ta investeerib keskkonnakaitsesse, mis vähendab saastamist.

## Vaata ka
*Maksusoodustused kogutulult
*Keskkonnapoliitika vahend
*Majandushoob
*Majanduslik stiimul

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)
Tamili kirjandus

**Tamili kirjandus** on tamili keeles kirjutatud ilukirjandus. 

Tamilikeelne kirjandus on enam kui 2000 aastat vana. Vanimad kirjalikud mälestised on dateeritud ligikaudu 3. sajandisse eKr. Tamili kirjanduse vanim periood, Sangami kirjandus, kestis 300 eKr kuni 300 pKr. Sellest ajastust pärinevad Pattuppāṭṭu ja Eṭṭuttokai antoloogiad. 1. sajandist eKr ja 2. sajandist pKr pärinevaid tamilikeelseid kirju on leitud Egiptusest ja Taist. 

Kaks vanimat Indiast leitud käsikirja, mis registreeriti UNESCO maailma mälu registris 1997 ja 2005, on tamilikeelsed. 

## Tamili kirjanikke
*Subramanya Bharathi
*Kambar
*R. Krishnamurthy
*Māṇikkavācakar 
*Pudhumaipithan
*Ramanichandran
*Kadiyalur Uruttirangannanar
Poliitiline ökoloogia

**Poliitiline ökoloogia** (inglise keeles *political ecology*) on käsitlus poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete tegurite suhtest keskkonnaküsimuste ja keskkonna muutumisega. 

Poliitilist ökoloogiat iseloomustab just nende mitmetasandiliste küsimuste lahkamist eelkõige poliitilisi võimalusi kasutades. Teisiti väljendades võib öelda, et poliitiline ökoloogia, lähtub arusaamast, et looduse tähendus ja loodusega ümberkäimise reeglid on inimeste kokkuleppe küsimus.

## Päritolu
Terminit "poliitiline ökoloogia" kasutas esimesena Frank Throne oma 1935. aastal avaldatud artiklis. Sellest ajast saati on seda laialdaselt kasutatud inimgeograafia ja inimökoloogia kontekstis. Mõistele andis uue elu antropoloog Eric R. Wolf 1972. aasta artiklis "Omandiõigus ja poliitiline ökoloogia" (inglise k "Ownership and Politcal Ecology"), milles ta arutab, kuidas kohalikud omandiõiguse ja pärandi reeglid on vahendajaiks suurest ühiskonnast kiirgavate survete ja kohaliku ökosüsteemi vajaduste vahel.

Poliitilise ökoloogia õpetlased pärinevad paljudest teadusharudest, nagu näiteks geograafia, antropoloogia, politoloogia, sotsioloogia ja metsateadus.

## Ülevaade
Poliitilise ökoloogia lai ulatus ja mitme teadusharuga hõlmatus tähendab mõiste erinevaid definitsioone ja arusaamu. Kuid tüüpilised eeldused valdkonnas annavad terminile tähenduse. Raymond L. Bryant ja Sinéad Bailey tuletasid kolm peamist eeldust poliitilise ökoloogia praktiseerimisel:

# Muutused keskkonnas ei mõjuta ühiskonda homogeenselt- poliitilised, sotsiaalsed ja majanduslikud erinevused põhjustavad ebavõrdse tulude ja kulude jaotuse.
# Muutused keskkonnas peavad mõjutama poliitika ja majanduse ''status quo''<nowiki/>'d.
# Tulude ja kulude ebavõrdne jaotus ning olemasolevate ebavõrdsuste tugevdamine või vähendamine omab tagajärgi poliitilistes võimusuhetes.

Lisaks, poliitiline ökoloogia üritab pakkuda kriitikat ja luua alternatiive keskkondlike, poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete faktorite omavahelistele suhetele.

Poliitilist ökoloogiat saab kasutada:

* otsuste mõistmiseks, mida kogukonnad oma loodusliku keskkonna suhtes vastu võtavad poliitkeskkonna, majandusliku surve ja sotsiaalsete regulatsioonide kontekstis.
* eeskirjakirjutajate ja organisatsioonide teadustamiseks keerukustele, mis ümbritsevad keskkonda ja arengut, seejuures panustades paremale keskkondlikule riiklusele.
* uurimiseks, kuidas mõjutavad ebavõrdsed ühiskonnasisesed suhted looduslikule keskkonnale.

## Vaata ka
*Konservatiivne ökoloogia
*Poliitiline ökonoomia

## Viited

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)
*Wolf, Eric. 1972. Ownership and Political Ecology, *Anthropological Quarterly* 45(3): 201-205
René Thom

**René Frédéric Thom** (2. september 1923 Montbéliard – 25. oktoober 2002 Bures-sur-Yvette) oli prantsuse matemaatik.

Ta tegeles katastroofide teooriaga. Tal on ka olulisi töid teoreetilise bioloogia ja arengubioloogia vallas, aga samuti katastroofide teooria rakendamisest semiootikas.

Tema tütar on sovetoloog Françoise Thom.

## Eesti keeles
*Thom, René 1994. Lühiülevaade Waddingtoni kontseptsioonidest. (Trapido, Toomas, tlk.) *[[Schola Biotheoretica]]* (Eluteaduse metodoloogia) 20: 47–51.
Konservatiivne ökoloogia

**Konservatiivne ökoloogia** (inglise keeles *conservative ecology*) on keskkonnapoliitika suund, mis seostub nn klassikalise looduskaitse ideoloogiaga. 

Konservatiivsed ökoloogid möönavad, et inimtegevuse ja looduskeskkonna harmooniline ühendamine on tänapäeva maailmas võimatu. Nende arvates on põhiprobleem maailma õiglane jaotamine inimese ja looduse vahel, mis tagaks nii inimühiskonna kui ka looduse toimimise. Selle lahendamine on konservatiivsete ökoloogide arvates peamiselt loodusteadlaste ja loodusekspertide käes.

## Vaata ka
*Poliitiline ökoloogia

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)
Äädikakärbes (perekond)

**Äädikakärbes** ehk **puuviljakärbes** (*Drosophila*) on kõdukärblaste sugukonda ning kahetiivaliste seltsi kuuluv perekond.

Sellesse perekonda kuulub üks kõige põhjalikumalt uuritud putukaid, geneetika mudelobjekt harilik äädikakärbes (*Drosophila melanogaster*).

Harilikud puuviljakärbsed (koos rukki- ja puuvillaseemnetega) olid esimesed Maa elusolendid, kes saadeti 20. veebruaril 1947 Maa orbiidile. Eksperiment viidi läbi ameeriklaste poolt sakslastelt konfiskeeritud V2-raketiga. Konteiner elusate ja tervete putukatega naasis langevarjuga Maale. Katse mõte oli uurida kosmilise kiirguse mõju elusorganismidele.

## [[Etümoloogia]]

Sõna "Drosophila" pärineb ladina keeles a-sufiksi lõpuga moodustatud terminist, mis tuleneb vanakreekakeelsetest sõnadest δρόσος, drósos, "kaste(piisk)" ja φίλος, phílos, "armas". Tõlge võiks olla "kastepiiskade armastaja".

## Eesti liigid
Eestis elab 16 liiki äädikakärbseid.

## Klassifikatsioon
Äädikakärbse perekonnas on üle 1500 liigi.:

### Liikide loetelu (osaline)

## Viited

## Välislingid

*Piret Pappel. *[https://forte.delfi.ee/artikkel/66818647 TEADUSFOTO: Spermatosoidide sõda. Mõne liigi puhul vägagi vihane], Novaator 1. oktoober 2013, veebiversioon (vaadatud 2.10.2013)*
Monarch (1991)

**Monarch** (kuni 2013 **Monarch of the Seas**) on teine Sovereign-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Monarch of the Seas Inc. Royal Caribbean Cruises Ltd. ja mida kuni 2013. aastani opereeris laevakompanii Royal Caribbean International. Laev ehitati Chantiers de l'Atlantique laevatehases Saint-Nazaires Prantsusmaal 1991. aastal. 
## Ehitamine
Kiil pandi laevale tehasenumbriga A30 Chantiers de l'Atlantique laevatehases 31. juulil 1989. Vettelaskmistseremoonia toimus 21. septembril 1990. 1991. aasta sügisel sai laev valmis ja anti omanikele Royal Caribbean Cruises Ltd. üle. Laeva ristiemaks sai Lauren Bacall. Laev asus oma esmareisile 17. novembril 1992.

Aastail 1991–2004 sõitis Monarch of the Seas Norra lipu ning sai seejärel Bahama lipu all. Aastail 2007–2010 oli laeva Monarch of the Seas kapten rootslanna Karin Stahre Janson ainus kruiisilaevade naiskapten.

Laeva kasutati kruiisidel Cape Canaveralist Bahama saartele, sealhulgas ka Royal Caribbeani omanduses Coco Cay supelranna äärde.

## Juhtumid
*15. detsembril 1998 pärast kokkupõrget rifiga (18° 1,01' N ja 63° 2,49' W) sai Monarch of the Seas 40 x 2 meetrit suure augu paremasse pardasse, laeva kolm sektsiooni täitusid veega.
*Augustis 2005 suri Los Angeleses 3 laevapereliiget väävelvesiniku tõttu, 19 laevapereliiget sai vigastusi.
*30. jaanuaril 2006 leiti oma kajutis Norra kapteni Joern Rene Klauseni surnukeha.
*Vana-aastaõhtul, 31. detsembril 2009 hüppas 23aastane Neha Chhikara 11. tekilt merre.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend
## Viited

## Välislingid
*Laeva andmed Royal Caribbean Internationali kodulehel (inglise keeles)
*Disaster Averted On Luxury Line (inglise keeles)
Uusinstitutsionalism

**Uusinstitutsionalism** ehk **neoinstitutsionalism** on teooria, mis keskendub institutsioonide sotsioloogilisele käsitlusele: viisidele, kuidas need suhtlevad ja mõjutavad ühiskonda.

Uusinstitutsionalism vaatleb institutsioone väljaspool tavapärast majandusteaduslikku käsitlust, selgitades, miks paljud firmad arendavad eri algupäradele vaatamata välja sarnase organisatsioonistruktuuri (isomorfism) ning kuidas nad kujundavad üksikliikmete käitumist.

Üks uusinstitutsionalismi põhiesindajaid Douglass North pälvis oma kirjutiste eest Nobeli auhinna.

Sotsioloogilist või poliitilist uusinstitutsionalismi ei tohiks ajada segi uusinstitutsionaalse majandusteadusega.
Toomas Kaasik

**Toomas Kaasik** (23. juuli 1873 Mustjala vald, Saaremaa – 27. märts 1929 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Ta lõpetas Kaarma õpetajate seminari, töötas kooliõpetajana Käinas ja Kassaris. Hiljem teenis raudtee politseis kriminaalametnikuna ja vanemkordnikuna.

1925. aasta maist oli ta Kuressaare politseijaoskonna vanemkordnik, alates 1927. aastast konstaabel Orissaare politseijaoskonnas.

9. jaanuaril 1929 Uuemõisa vallas Reina asunduses toimunud haarangu käigus haavas kommunist Aleksander Ellam teda raskelt.

Saadud haavade tagajärjel suri Toomas Kaasik 27. märtsil Tallinnas haiglas. Ta viidi Tallinnast Kuressaarde ja maeti 7. aprillil 1929 Mustjala luteri kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Saaremaa Politseiametnikkude Kogu leinateade. Rahva Hääl nr 26, 29. märts 1929. Lk 4
*"Kommunisti ohver suri. Allkonstaabel T. Kaasiku surm saadud haavade tagajärjel". Meie Maa nr 36, 30. märts 1929. Lk 1
*"Kommunisti ohver maeti. T. Kaasikut saatis viimsel teekonnal haruldaselt suur rahvahulk". Meie Maa nr 39, 9. aprill 1929. Lk 1
Johannes Kumel

**Johannes Kumel** (28. aprill (vkj)/ 10. mai 1870 Ungru vald, Ridala kihelkond, Läänemaa – 1. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Ta oli kordnik  Tallinna 5. politseijaoskonnas. 

1. detsembril 1924 seisis ta postil Kaarli kiriku juures. Talle tungis kallale 1. detsembri riigipöördekatse käigus kallale kommunistide salk, vastuhakkamisel ta tapeti.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Mihkel Nutt

**Mihkel Nutt** (1. mai 1870 – 1. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Ta teenis aastail 1892–1902 urjadnikuna Novgorodi kubermangus, seejärel Soomes konstaabli ja kriminaalpolitseinikuna kuni 1916. aastani. Eestisse opteerus ta 1920. aasta oktoobris, järgmise aasta jaanuarist töötas Eesti politseis: Tallinna kriminaalpolitseis ja hiljem kordnikuna raudteepolitsei Tallinna jaoskonnas. Langes ametikohuste täitmisel Balti jaamas 1. detsembril 1924 1. detsembri riigipöördekatse käigus. Tema tapja oli Jaan Anvelt. 

Mihkel Nuti poeg Tauno Tarm lõpetas 1935. aastal Politseikooli kõrgema klassi.
Joonase lähetamine

**"Joonase lähetamine"** (ka **"Joona lähetamine"**) on Rudolf Tobiase 1907. aastal kirjutatud oratoorium.

Tegemist on esimese Eesti oratooriumiga. Kui näiteks Artur Kapi 1929. aastal loodud oratooriumi "Hiiob" esmaettekanne oli 1931. aastal, siis "Joonase lähetamine" kõlas Eestis alles 80 aastat pärast selle esiettekannet Saksamaal. See toimus 25. mail 1989 Estonia kontserdisaalis dirigent Peeter Lilje juhatusel.

## Viited
Keskkonnaarvestus

**Keskkonnaarvestus** (inglise keeles *environmental accounting*) on raamatupidamise osa, kus selgitatakse välja, kui palju toorainet ja energiat kulub toote või teenuse tootmiseks ja/või osutamiseks ja mis on selle keskkonnamõju rahaline väärtus olelusringi jooksul.

## Vaata ka
*Keskkonnajuhtimissüsteem
*Olelusringi hindamine

## Viited
Empress

**Empress** (endine *Nordic Empress*, 2004–2008: *Empress of the Seas*) on ristluslaev, mis kuulub firmale Royal Caribbean Cruises Ltd. ja mida käitab Royal Caribbean International. Aastatel 2008–2016 käitas laeva teine tütarfirma, Hispaania laevakompanii Pullmantur Cruises.

## Ajalugu
Laev (tehasenumber G29) ehitati Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases Saint-Nazaire'is Prantsusmaal 1990. aastal. 2002. aastani oli Empress of the Seas üks Royal Caribbean Internationali laevadest Libeeria lipu all ja 2002–2008 Bahama lipu all. Hiljem Malta lipu all oli Empressi baassadam Tallinn, kus laevatäis inimesi lõpetas kruiisireisi ja Empress võttis peale uued reisijad, kes saabusid Pullmantur Airi Boeing 747-ga Tallinna lennujaama. Tallinnast sõitis laev Peterburi.


Empress in Tallinn 14 July 2012 Quay 14.JPG|Empress ootab turiste Tallinna Vanasadamas
Empress Funnel Tallinn 28 July 2012.JPG|Pullmantur Cruisese logo korstnal 
Empress Flag Tallinn 28 July 2012.JPG|Empressi lipp
Pullmantur Empress - Helsinki May 2013.JPG|Empress Helsingi sadamas (2013)


## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Laeva andmed Royal Caribbean Cruisese kodulehel (inglise keeles)
Keskkonnamuutustele kohanemise tippkeskus

**Keskkonnamuutustele kohanemise tippkeskus** (***Centre of Excellence in Environmental Adaptation***, ENVIRON) on Eesti Maaülikooli juures asuv Eesti teaduse tippkeskus.

Tippkeskus loodi 2011. aastal. Selle juht on Maaülikooli professor Ülo Niinemets.
Kultuuritõkestus

"**Kultuuritõkestus**" (originaalis "Culture Jam") on Kalle Lasna raamat. 

Raamat "Culture Jam" ilmus 1999. aastal.

Eesti keeles ilmus raamat pealkirjaga "Kultuuritõkestus: Ameerika naeruvääristamine" 2005. aastal kirjastuselt Tänapäev. Raamatu tõlkis Siim Vatalin.

Raamatu oluliseks mõtteks on tarbimisühiskonna kriitika ning soovitus: suurim võimalik heaolu vähima võimaliku tarbimise kaudu.

## Viited
Rapuntsel

**Rapuntsel** (*Phyteuma*) on taimeperekond kellukaliste sugukonnast.

Eestis kasvab pärismaisena selle perekonna liik tähk-rapuntsel.

Perekonnas on kokku 40–45 liiki. Mitmeid liike kasvatatakse ilutaimedena.

## Liike
* *Phyteuma charmelii* – südajalehine rapuntsel
* *Phyteuma hemisphaericum* – austria rapuntsel
* *Phyteuma humile* – madal rapuntsel
* *Phyteuma nigrum* – must rapuntsel
* *Phyteuma orbiculare* – kerarapuntsel
* *Phyteuma ovatum* – munajas rapuntsel
* *Phyteuma persicifolium* – aadria rapuntsel
* *Phyteuma scheuchzeri* – Scheuchzeri rapuntsel
* *Phyteuma spicatum* – tähk-rapuntsel
Tähk-rapuntsel

**Tähkjas rapuntsel** (*Phyteuma spicatum*) on rapuntsli perekonda kuuluv kellukaliste sugukonna taimeliik.

Ta kasvab Eestis pärismaisena ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Sovereign

**Sovereign** (endine *Sovereign of the Seas*) on esimene Sovereign-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Royal Caribbean Cruises Ltd. ja mida käitas Royal Caribbean International ja alates 2009. aastast käitab teine tütarfirma, Hispaania laevakompanii Pullmantur Cruises. Laev ehitati 1987. aastal Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases Saint-Nazaire'is Prantsusmaal. 
Malta lipu all kasutatakse Sovereignit Vahemerel.

## Viited
Otto I (Braunschweig-Lüneburg-Harburg)

**Otto I** (1495–1549) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst (Otto VI nime all) aastatel 1520–1527 ning Harburgi isand aastatel 1527–1549.

## Perekond
Otto abiellus aastal 1527 Meta von Campega (suri aastal 1580) ja nad said 7 last:

* Anne (1526–1527)
* Otto (1527)
* Ernst (1527–1540)
* Otto II (1528–1603)
* Friedrich (1530–1533)
* Margarete (1532–1539)
* Susanna (1536–1581)

## Välislingid
* Welfide dünastia koduleht
Jaan Mikkel

**Jaan Mikkel** (sündinud 13. novembril 1937 Tartus) on eesti teatritegelane.

## Haridus
Jaan Mikkel õppis Tartu Linna 2. Mittetäielikus Keskkoolis, Tartu 1. Keskkoolis, Tartu 2. Keskkoolis ja 1966–1968 Tartu Kaugõppe Keskkoolis.

Ta on läbinud 6-päevase koolituse Moskva Riiklikus Teatrikunsti Instituudis (GITIS) ning olnud 1989. aastal 35 päeva stažöör Stockholmi Linnateatris.

## Töökäik
Jaan Mikkel alates 1958. aastast köitetöölisena Tartu trükikojas Pioneer, seejärel kuni 1968. aastani Hans Heidemanni nimelises trükikojas. 1968–1973 oli ta Vanemuise peaadministraator, 1973–1980 Draamateatri lavastusala juhataja, 1980–2005 Estonia lavastusala juhataja ja tehniline direktor.

Mikkel oli 1974–1997 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis lavatehnika ja -tehnoloogia ning -ohutustehnika õpetaja ning pidanud 2009 ja 2010 loenguid lavatehnilistele töötajatele lavatehnikast ja tehnoloogiast, teatriehituse ajaloost ja ohutustehnikast.

Jaan Mikkel kuulub alates 1972. aastast Eesti Teatriliitu (varem Eesti NSV Teatriühing).

## Kirjutisi
* Raamat "Vaade lava tagant", Eesti Teatriliit, 2007
* Raamat "Lavast ja lavatehnikast", Eesti Teatriliit, 2012
### Artikleid
* "Õppereis Rootsi" – *Reede*, 20. oktoober 1989
* "Lavatehnikud Bostonis" – *Sirp*, 24. mai 1991
* "Rahvusooper Estonia Teatris" – *Sirp*, 28. august 1998

## Tunnustus
* 1997 Kaarel Saha preemia
* 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2006 Eesti Teatriliidu lavastust ettevalmistava töötaja auhind

## Viited
Martin Hehn

**Johann Martin Hehn** (31. august 1743 Römershofen (praegu Königsbergi linnaosa), Haßberge kreisis, Alam-Frangimaa – 16. juuni / 27. juuni 1793 Otepää) oli Eesti vaimulik ja kirjanik.

Põlvnes Hinternahist pärit suguvõsast. Lõpetas Coburgis gümnaasiumi. Aastatel 1763–1766 õppis ta (immatrikuleeriti 13. mail 1763) Halle ülikoolis. Aastatel 1766–1769 töötas ta Tartu ühendatud kroonu- ja linnakooli rektorina. Ordineeriti 20. augustil / 31. augustil 1769 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1769–1776 Tartu Jaani koguduse abiõpetaja. Aastatel 1776–1793 oli ta Otepää Maarja koguduse õpetaja.

Hehn tegutses ka jutukirjanikuna, ta oli esimese eestikeelse ilmaliku juturaamatu "Jutto Nink Moistu Könne, Ma-Rahwa Tullus Nink Röömustamisses trükkitu" (Dorpat 1778) autor.

## Isiklikku
Tema poeg Gustav Heinrich Hehn oli Otepää Maarja koguduse õpetaja, teine poeg Bernhard Gottlieb Hehn oli algul Rannu Püha Martini koguduse õpetaja, hiljem Otepää Maarja koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ökoregioon

**Ökoregioon** ehk **bioregioon** (inglise *ecoregion*) on maismaa või veekogu suurjaotis, mille defineerimisel puudub üksmeel. 
Maailma Looduse Fond (WWF) defineerib ökoregiooni kui suhteliselt suurt piirkonda maismaal või vees, mida iseloomustab piirkonnale eriomane kliima ja ökoloogilised parameetrid (kooslused), samuti eriomane (distinktiivne) taimkate ning loomastik. Selle määratluse järgi on maailmas eristatud 825 maismaa ja 450 magevee ökoregiooni. 

## Vaata ka
*Bioregionalism
*Riikkond

## Viited
Kazys Merkis

**Kazys Merkis** (sündinud **Kazys Markevičius**; 28. jaanuar 1905 Liepāja, Läti – 21. august 1980 Boston, USA) oli Leedu poksija ning Leedu ja USA maletaja. Ta harrastas veel maadlust, jalgrattasporti ja laskmist.

Merkis (siis veel Markevičius) osales kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

See oli Leedu esindaja esimene poksivõistlus nüüdisaegsetel olümpiamängudel. 

Merkis põgenes 1944. aastal Saksamaale ja 1949. aastal USA-sse. Ta sai hiljem tuntuks maletajana ja eriti kirimaletajana ning tuli sellel alal ka 1957. aastal USA meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Juozas Vinča

**Juozas Vinča** (ameerikapäraselt **Joe Vincha**; 27. november 1905 Šiauliai – 29. august 1990 Boston) oli Leedu poksija.

Vinča osales poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale 4. koha saajale Donald McCorkindale'ile (Lõuna-Aafrika Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Elukutselisena
Vinča poksis aprillist 1929 kuni veebruarini 1933 elukutselisena. Ta osales kokku 23 kohtumisel ning võitis neist 14 (neist 12 nokaudiga) ja kaotas 9 (neist 5 nokaudiga) kohtumist. 

Vinča loobus käevigastuse tõttu edasisest elukutselise karjäärist. Ta proovis küll hiljem Euroopas uuesti, kuid taas segas vigastus.

## Hilisem elukäik
Ta töötas hiljem politseinikuna Klaipėdas. Ta põgenes Teise maailmasõja ajal Saksamaale ja pärast seda USA-sse. Ta osales 1950. aastate algul veel ameerika maadluse etendustel.

## Viited

## Välislingid
* 
*Juozas Vinča (Joe Vincha) lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Erechtheion

**Erechtheion** (vanakreeka keeles Ἐρέχθειον) on Ateena akropolil asuv tempel. See on atika-joonia stiilis marmorhoone, mis praegusel kujul valmis vahemikus 421–407 eKr, asendades osaliselt suurt jumalanna Athena templit, mis pärines 6. sajandist eKr. Erechtheion on Parthenoni kõrval Ateena akropoli kuulsaim ehitis, seda eelkõige nn karüatiidide koja tõttu, mille talastikku kannab kuus naisekujulist sammast.

Erechtheion on saanud nime Erechtheuse järgi. Selles austati Athenat kui Ateena linna kaitsjat (**Athena Polias**), ent seal olid altarid ka mitmele teisele jumalusele ja kangelasele, sh Zeusile, Poseidonile (lisanimega Erechtheus), Hephaistosele ja Butesele.
Nikolai Grišunin

**Nikolai Grišunin** (lätipäraselt **Nikolajs Grišuņins**; sündinud 11. augustil 1984) on Läti poksija.

## Harrastajana
### Läti meistrivõistlustel
Ta on vähemalt kaheksakordne Läti meister – poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 2008, 2009 ja 2011–2013 ning 
raskekaalus (kuni 91 kg) aastatel 2014–2016.

### Maailmameistrivõistlustel
Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang Shi, 2005) kus kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, poolraskekaalus (kuni 81 kg) 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009), kus kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 17. maailmameistrivõistlustel (Almatõ, 2013), kus kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning raskekaalus (kuni 91 kg) 18. maailmameistrivõistlustel (Doha, 2015) kus kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta sai pronksmedali poolraskekaalus (kuni 81 kg) 37. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2008), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Oleksandr Ussõkile (Ukraina) ning raskekaalus (kuni 91 kg) 41. Euroopa meistrivõistlustel (Samokov, 2015), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Igor Jakubowskile (Poola).

Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004), kus kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kus kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Artur Hatšatrjanile (Armeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 39. Euroopa meistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kus kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Nikita Ivanovile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013), kus kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Elukutselisena
Ta on poksinud alates novembrist 2016 elukutselisena. Ta on pidanud seni (seisuga 15. juuni 2019) kokku 13 kohtumist ning on võitnud neist 11 kohtumist (neist 5 nokaudiga), kaotanud 1 ja viigistanud 1 kohtumise.

## Viited

## Välislingid
*Nikolai Grišunin (Nikolajs Grisunins) lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Enooleetrid

**Enooleetrid** on küllastumata orgaanilised ühendid, mille molekulis sisaldub alkoksürühm (–OR) kaksiksidemega seotud süsinikuaatomi juures. Seega enooleetrid on α-alkoksüalkeenid üldvalemiga R1R2C=CR3OR4, milles R1, R2 ja R3 võib olla H; Alk või Ar ning R4 on Alk või Ar.

Enooleetrite alamklassi moodustavad vinüülrühma sisaldavad **vinüüleetrid** valemiga H2C=CHOR. 

Enooleetrite lihtsaimad näited on etüülvinüüleeter (CH2=CHOC2H5), divinüüleeter (CH2=CHOCH=CH2) ja 2,3-dihüdrofuraan. 

Enooleetrite molekulis olev kaksikside astub kergesti mitmesugustesse liitumisreaktsioonidesse. Suur aktiivsus tuleneb kaksiksidemega seotud hapnikuaatomi vaba elektronpaari osavõtust reaktsiooni käigus resonantsstruktuuri moodustumisest. 
## Vaata ka
*Enoolid
*Enamiinid
*Vinüülestrid
Formosa Queen

**Formosa Queen** oli ristluslaev, mis ehitati 1970. aastal Soomes Wärtsilä laevatehases kui **Song of Norway**.

Hiljem kandis laev teisi nimesid: aastail 1997–2004 **Sundream**, aastail 2004–2006 **Dream Princess**, aastail 2006–2007 **Dream**, 2007. aastal **Clipper Pearl**, 2008. aastal **Clipper Pacific**, 2009. aastal **Festival**, aastail 2009–2012 **Ocean Pearl** ning lõpuks **Formosa Queen**. Laev tehasenumbriga 392 ehitati Oy Wärtsilä Ab laevatehases Helsingis Soomes 1970. aastal.

Song of Norwayd käitas Royal Caribbean Cruise Line ja alates 2010. aastast laevakompanii Quail Travel's Happy Cruises. Ocean Pearl, mis kandis Marshalli Saarte lippu, pandi 2011. aasta septembris jälle müüki ning laeva ostis Formosa Queen Corp. Alates 1. juunist 2012 sõitis Formosa Queen Panama lipu all, kuni müüdi 2013. aasta lõpul vanarauaks ja lammutati 2014. aastal.

Aastail 2001–2004 käis Sundream korduvalt Tallinna Vanasadamas.

Sundream.JPG|Sundream Vanasadamas (2001)


## Vaata ka
*Ristluslaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Happy Cruises Shuts Down? (inglise keeles)
Johannes Üts

**Johannes Üts**  (1. november 1931 – 12. juuni 1981 Põlva) oli Eesti majandustegelane.

Johannes Üts lõpetas Elva Keskkooli 1950. aastal.

Aastal 1955 lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia ning asus 1955. aastal tööle Põlvamaal Ühenduse kolhoosis masina-traktorijaama agronoomina. 1956. aastal määrati ta Ühenduse kolhoosi esimeheks. 

Kolhooside liitmise ajal määrati ta Võidu kolhoosi esimeheks, kellena töötas 1971. aastani, seejärel oli ta aastatel 1971–1981 Põlva kolhoosi juhatuse esimees.

1974 anti talle aunimetus Eesti NSV teeneline agronoom.

Johannes Üts oli aastail 1959–1963 Eesti NSV Ülemnõukogu V ja 1980–1981 X koosseisu saadik, aastatel 1962–1966 lisaks veel NSV Liidu Ülemnõukogu liige.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Üts, Johannes Jaani poeg - Põlva rajooni kolhoosi Võit esimees, NSV Liidu Ülemnõukogu saadik (1962)
Vladimir Sorokin

**Vladimir Georgievitš Sorokin** (Владимир Георгиевич Сорокин) (sündinud 7. augustil 1955 Bõkovos Moskva oblastis) on vene postmodernne proosa- ja näitekirjanik, üks populaarsemaid tänapäeva vene kirjanikke.

## Teosed eesti keeles
* "Sinine pekk". Hotger, 2002. Tõlkinud Ott Arder, Jüri Ojamaa. ISBN 9985839994
* "Opritšniku päev". Argo, 2009. Tõlkinud Aila Tomingas. ISBN 9789949438792
* "Suhkrust Kreml". Argo, 2012. Tõlkinud Aila Tomingas. 
* "Tuisk". Tänapäev, 2012. Tõlkinud Jüri Ojamaa.
Ocean Star Pacific

**Ocean Star Pacific** on ristluslaev, mis kuulub firmale Corporacion de Cruceros Nacionales SA de CV ja mida aastail 1971–1995 käitas Royal Caribbean Cruise Line ja alates 2011. aastast käitab Mehhiko laevakompanii Ocean Star Cruises.

Laev tehasenumbriga 393 ehitati Oy Wärtsilä Ab laevatehases Helsingis Soomes 1971. aastal ja sai nimeks **Nordic Prince**. Aastail 1995–2005 kandis laev nime **Carousel**, 2005–2006 **Aquamarine**, 2006–2008 **Ariele** ning 2008–2010 **Aquamarine**.

Panama lipu all Ocean Star Pacificut kasutatakse kruiisidel Acapulcost. 

## Vaata ka
*Ristluslaevade loend

## Viited
Amatsoonid

**Amatsoonid** on vanakreeka mütoloogias naissõdalased, kes elasid Väike-Aasias.

Amatsoone kirjeldatakse meestevaenulikena. Nad kasutasid naaberrahvaste mehi soo jätkamiseks, kusjuures ellu jäeti vaid sündinud tüdrukud, poisid anti ära või tapeti. 

Kreeka rahvaetümoloogias on nimetust "amatsoonid" tõlgendatud kui 'ilma rinnata' (vanakreeka keeles *a-* 'ilma' + *mazos* 'rind'), sest arvati, et nad lõikasid vibu hõlpsamaks käsitsemiseks maha oma parema rinna.

Amatsoonide maale tungis Herakles, et saada kätte amatsoonide kuninganna Hippolyte vöö. Selle käigus tappis ta tahtmatult Hippolyte.

Hippolyte oli vanakreeka mütoloogias amatsoonide kuninganna, sõjajumala Arese ja amatsoonide kuninganna Otrera vanim tütar. Ta päris emalt amatsoonide kuninganna tiitli.

Theseus röövis amatsoon Antiope (mõne müüdi järgi Hippolyte), põhjustades sellega amatsoonide rünnaku Ateena vastu.

Amatsoonidega kohtuvad oma retkel argonaudid.

Amatsoonid võitlesid Trooja sõjas troojalaste poolel ja nende valitseja Penthesileia langes Achilleusega võideldes.

Amatsoone kujutatakse (enamasti pükse kandvana) sageli kreeka vaasimaalidel, reljeefidel ja skulptuuris, samuti hilisemas kunstis. Eriti armastatud teema on nn amatsonomahhia (vanakreeka *amazonomachia*) ehk kreeklaste müütiline võitlus amatsoonidega.
Konrad Arras

**Konrad Arras** (14. juuli 1876 Erastvere – 30. oktoober 1930 Erastvere) oli põllumees, taluomanik, omavalitsus- ja ühistegelane ning poliitik.

Konrad Arras sündis Võrumaal, Erastveres perepojana. Ta õppis aastatel 1886–1887 Erastvere  vallakoolis ja aastatel 1888–1891 Kanepi kihelkonnakoolis.

Ta on olnud tegev Kanepi laulu- ja mänguseltsis, oli Kanepi põllumeeste seltsi juhatuse liige ja aastatel 1906–1912 seltsi esimeheks; ta oli Kanepi piimaühisuse asutajaid ja aastatel 1909–1918 ühisuse esimeheks; oli tegev Võru põllumeeste seltsis ning Võru ja Kärgula kaubatarvitajate ühisuses. Ta oli Erastvere põllumeeste kogu asutaja ja esimees; Erastvere Ühispanga nõukogu esimees (aastast 1923); Erastvere kartuliühisuse esimees (aastast 1926). Ta oli Kartuliühisuste liidu nõukogu liige (aastatel 1923–1925 ja 1927–?). Ta oli aastatel 1902–1924 Erastvere vallavolikogu liige, aastatel 1906–1915 oli ta Erastvere vallakohtu esimees ja aastatel 1921–1924 oli ta Võru maavolikogu liige.

Ta oli aastatel 1923–1926 II Riigikogu liige. 10. veebruarist 1927 aastani 1929 oli ta III Riigikogu asendusliige (August Kohveri asemel).

## Isiklikku
Tema vend oli loomaarst August Arras.

## Viited

## Välislingid
*Vaba Maa 13. juuli 1935 (lk. 9) Sünnipäevi
*Postimees 13. juuli 1936 (lk. 7) Konrad Arras 60-aastane
Texas Instruments

**Texas Instruments Inc.** (levinud lühend TI) on Ameerika Ühendriikide ettevõte, mis tegeleb pooljuht- ja arvutitehnoloogia arendamise ja müügiga. Ettevõte asub Texase osariigis Dallases. TI on suuruselt kolmas pooljuhitootja.

## Ajalugu
Texas Instrumentsi asutasid Cecil H. Green, J. Erik Jonsson, Eugene McDermott ja Patrick E. Haggerty 1951. aastal. 

## Texas Instrumentsi allüksused
Tänapäeval koosneb Texas Instruments kahest peamisest allüksusest: pooljuhtide ja haridustehniliste seadmete üksusest.
### Pooljuhid
Ligikaudu 96 protsenti TI aastatulust teenitakse pooljuhttoodete pealt. Pooljuhtidega seotud toodete hulka kuuluvad analoog-digitaal- ja digitaal-analoogmuundurid, energia käsitlus lahendused ja analoogskeemid.

TI Wireless Business Unit (WBU) loob juhtmevabu lahendusi sellistele toodetele nagu on mobiiltelefonid, e-lugerid, tahvelarvutid ja muud kandeseadmed. Juhtmevaba suhtlus on olnud TI jaoks oluline. Tänapäeval on suurel osal müüdavatel mobiiltelefonidel sees just selle ettevõtte kiip.
#### Signaalitöötlus
Digital Light Processingu töötas esimesena välja 1987. aastal Texas Instrumentsi teadur Larry Hornbeck. Praegu kasutatakse seda tehnoloogiat nii telerites kui ka projektorites.

Pooljuhtide divisjoni äriüksus Application Specific Products (ASP) arendab spetsiifilisi tooteid, mis varustavad digitaalse signaalitöötluse rakendusi nagu kaabelmodemid, kõne kokkusurumine ja äratundmine. TI toodab ka suures ulatuses digitaalsignaali protsessoreid ja nendele vastavat riistvara nendele kiipidele rakenduste loomiseks.
#### Mikrokontrollerid ja protsessorid
Texas Instruments toodab laias valikus nii üldkasutuse kui ka reaalajas juhtimiseks mõeldud mikrokontrolleri seeriaid: MSP430, TMS320C2xxx, C24X, C28X.
SMikrokontrollerite kõrval toodetakse ka mitmeid mitmetuumaliste protsessorite seeriaid. Näiteks OMAP-süsteem kiibil (systems-on-chips) on loodud väikese voolutarbega rakendustele ning seetõttu olid need algul mõeldud mobiiltelefonidele.

### Haridustehnoloogia
Texas Instruments toodab suures valikus kalkulaatoreid. TI-30 kõrval (mis oli algul väga populaarne) tuli TI välja TI-8 graafiliste kalkulaatorite seeriaga, millest esimene oli TI-81, suure menu saavutas TI-83 Puls ja nüüd müüakse TI-84 Pulsi, mis on eelmise mudeliga samaväärne, kuid uuendatud.

## Välislingid

*Koduleht
TDL

**TDL** või **Tdl** võib tähendada järgmist:
*TDL kui Tartu Descartes'i Kool
*TDL kui tööstusdisainilahendus
*...
Märt Visnapuu

**Märt Visnapuu** (23. aprill 1962 Tallinn – 27. märts 2025) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11. lend, juhendaja Mikk Mikiver).

Märt Visnapuu töötas aastatel 1984–1992 Eesti Draamateatris (rollid etendustes: Dudarav "Reamehed", Medoff "Millal sa tagasi tuled, Punaratsur?", Turgenev "Isad ja pojad", Shakespeare "Torm", Molière "Kodanlasest aadlimees" jne) ja 1993–1996 Ugalas (Christie-Tammearu "Lõpp on algus", Delaney "Armunud lõvi"). Ta on mänginud ka Rakvere Teatris (Margus, Kitzbergi "Libahunt" 1986) ja sihtasutuses Vaba Lava (Kaarel, Tammsaare / Kerge "Vanade ja noorte lugu" 1997).

Hiljem oli ta vabakutseline ja tegutses ettevõtjana.

Märt Visnapuu on mänginud filmides "Küljetuul" (1983), "Hundiseaduse aegu" (1985), "Võtmeküsimus" (1986), "Näkimadalad" (1987), "Vana mees tahab koju" (1991), "Hysteria" (1993), "Кобра" (2001), "Surnuaiavahi tütar" (2011), "Rohelised kassid" (2017); seriaalides "Вход в лабиринт" (1990), "Kired" (1998), "Kelgukoerad" (2007–2011), "Ühikarotid" (2011), "Süvahavva" (2012–13); telelavastuses "Džuudopoisid" (1987).

## Viited

## Kirjandus
* Leia näitleja, kes ei jooks. ohtuleht.ee, 17. mai 1999.
* Reeda Kreen meenutab lahkunud kursusekaaslast Märt Visnapuud: ta hoolis teistest ja oli väga hea huumorimeelega. kroonika.delfi.ee, 4. aprill 2025.
* Ühismeedias meenutatakse näitlejat Märt Visnapuud: väga kurb, kui nii andekad inimesed nõnda noorelt meie hulgast lahkuvad. elu24.postimees.ee, 4. aprill 2025.
*Jaanus Hämarsoo, Liisa Tupits, Greta Kaupmees. Andeka näitleja hääbumine: mis juhtus Märt Visnapuuga?, kroonika.delfi.ee, 11.4.2025.

## Välislingid
* Märt Visnapuu andmebaasis IMDb.
* Мярт Виснапуу. kino-teatr.ru
* Märt Visnapuu Gossip.ee-le: Mu unistuste roll peab olema loominguline. ohmygossip.nordenbladet.ee, 27. mai 2011.
Diana Tammisto

**Diana Tammisto** (kuni 1997. aastani **Diana Konstantinova**; sündinud 30. märtsil 1969 Aseris) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 1987. aastal Rapla 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1988–1989 Tallinna Pedagoogilises Instituudis eesti filoloogiat. 1994. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (16.lend). 

Diana Tammisto töötas aastatel 1994–2004 Pärnu Teatri Endla näitlejana.

Ta on mänginud seriaalis "Waba Riik".

## Viited
TVK Leegid

**TVK Leegid** on saalihoki meeskond, mis osaleb alates 2009. aastast Eesti saalihoki liigas.

## Praegune meeskond
2012. aasta 22. oktoobri seisuga.

	

## Auhinnad

## Sponsorid
2011/2012 hooajal oli TVK Leekide suurtoetaja OÜ Rademar
Kairomoonid

**Kairomoonid** on organismides tekkivad mitmekesise toimega ained, millele reageerivad teiste liikide organismid ja mis on viimastele kohastumuslikult kasulikud. 

Kairomoonide vastandid on allomoonid.

Kairomoonide hulka kuuluvad näiteks taimede signaalained, mille kaudu signaalaineid tajuvad taimtoidulised loomad taime leiavad.

Kairomoonidena toimivad ka ohust teatavad hoiatusained (nt mürktaime lõhn), kasvustimulaatorid ja muud ained.

## Viited
Merike Tatsi

**Merike Tatsi** (14. oktoober 1957 Kadrina – 2. juuni 2014 Pärnu) oli eesti näitleja. 

Ta lõpetas 1976. aastal Kadrina Keskkooli ja õppis aastatel 1978–1979 Pärnu Teatri õppestuudios. Töötas aastatel 1979–1998 Endla Teatri näitlejana.

## Isiklikku

Merike Tatsi oli abielus näitleja Arne Järvesaarega.

## Viited
PMOLED

**PMOLED** (lühend ingl k sõnades *passive-matrix organic light-emitting diode*, ’passiivmaatriksiga orgaaniline valgusdiood’) on OLED-ekraani tehnika, milles kasutatakse ekraani pikslite passiivset adresseerimist. 

Ekraani pikslite adresseerimismaatriksi (võrgustiku, rastri) moodustavad ridadena (rõhtsalt) paiknevad anoodid ja veergudena (püstselt) paiknevad katoodid. Iga pikslit tüüritakse (juhitakse) vastava järjenumbriga rea ja veeru ristumiskohta saabuva elektrisignaaliga. Piksel on aktiveeritud ainult mõlema signaali üheaegse saabumise hetkel, seega suurema osa ajast kuni järgmise kaadri signaalini on piksel passiivne. Piisava heleduse tagamiseks tuleb vastavalt tõsta signaalipinget. See aga halvendab energiatõhusust ja lühendab tööiga.

Passiivmaatriksit kasutatakse väikestes, kuni kolmetollise diagonaaliga enamasti ühevärvilistes elektroonilistes näidikes (nt kellaaja näitamiseks). Kõigepealt kasutati PMOLED-ekraani MP3-mängijates.

## Vaata ka
*AMOLED

## Välislingid
*PMOLED: Passive Matrix OLED
Sloveenia euromündid

**Sloveenia euromündid** on mündid, mis hakkasid kehtima Sloveenias ja kogu euroalal alates 1. jaanuarist 2007.

Sloveenia euromüntidel on igal vääringul rahvuslikul küljel erinev kujutis. Kaheeurosel on kujutatud rahvuspoeeti France Prešereni ja värssi tema kirjutatud riigihümnist. Ühe eurosel on protestantlik usupuhastaja Primož Trubar ja tekst "stati inu obstati" ("seista ja vastu pidada"). Viiekümnesendisel on Sloveenia kõrgeim mägi Triglav, Krabi tähtkuju ja tekst "Oj Triglav Moj Dom" ("Oo Triglav, mu kodu"). Kahekümnesendisel on kujutatud kaks lipitsa tõugu hobust ja kiri "LIPICANEC" (Lipitsa hobune). Kümnesendisel on kiri "Katedrala Svobode" ("Vabaduse katedraal") ja pilt ehitamata jäänud, arhitekt Jože Plečniki projekteeritud parlamendihoonest. Viiesendisel on kujutatud külvajat külvamas tähti ja punkte. Kahesendisel on nn Printsi kivi, vana kroonimiskivi. Ühesendisel on kujutatud toonekurge.

## Välislingid
*Sloveenia euromündid (*eesti keeles*)
Arnold Hasselblatt

***[[Arnold Christian Theodor Hasselblatt]]**, Eesti ajakirjanik ja ajaloolane (4. märts/16. märts 1852 Kambja – 8. november 1927 Tartu)
***[[Arnold Hasselblatt (farmakoloog)]]**, Saksa farmakoloog, Tartu Ülikooli audoktor (20. juunil 1929 Tallinn – 24. november 2024 Göttingen)
Arnold Hasselblatt (farmakoloog)

**Arnold Hasselblatt** (20. juuni 1929 Tallinn – 24. november 2024 Göttingen) oli baltisaksa päritolu Saksa farmakoloog. 

Ta õppis arstiteadust Göttingeni ülikoolis, kus kaitses 1957. aastal doktoriväitekirja Ludwig Lendle juhendamisel. Aastatel 1970–1997 oli ta Göttingeni ülikooli farmakoloogia- ja toksikoloogiainstituudi direktor. Ta on mitme farmakoloogia- ja toksikoloogiaõpiku kaasautor. 

Hasselblatt oli suhkurtõve uuringute pioneere Saksamaal. 

Hasselblatti algatusel sõlmiti 1988. aastal koostööleping Tartu Ülikooli ja Göttingeni ülikooli vahel. 1996. aastal sai ta Tartu Ülikooli audoktoriks.

## Isiklikku
Tema isa Meinhard Eduard Nathanael Hasselblatt (1888–1966) oli keemik, onu Werner Hasselblatt oli Eesti poliitik, vanaisa Arnold Hasselblatt oli Eesti ajakirjanik ja ajaloolane, vanavanaisa Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja.

## Viited
Eesti Majandusteaduse Selts

**Eesti Majandusteaduse Selts** (lühend **EMS**) on teadusselts, mis tegeleb majandusteaduse edendamisega Eestis ja ühendab Eesti majandusteadlasi.

Seltsi nime ametlikud tõlked on inglise keeles Estonian Economic Association ja saksa keeles Estnischer Wirtschaftswissenschaftlicher Verein.

2006. aastast korraldab EMS aastakonverentse, samuti toimuvad EMS-i talikonverentsid.

2002–2004 oli EMS-i president Jüri Sepp, 2004–2007 Enn Listra, 2007–2010 Toomas Haldma, 2010–2013 Rando Värnik ja alates 2013. aastast Ülo Kaasik.

EMS assotsieerus Eesti Teaduste Akadeemiaga 16. juunil 2011.

Eesti Majandusteaduse Seltsi juriidiline asukoht on Tartus aadressil Narva mnt 4.

## Ajalugu
Eesti Majandusteaduse Selts peab ennast 1930–1940 tegutsenud Eesti Majandusteadlaste Seltsi õigusjärglaseks.

**Eesti Majandusteadlaste Selts** registreeriti kohtu- ja siseministri otsusel ühingute, seltside ja nende liitude registris 5. augustil 1930. Seltsi korraldusel toimus Eesti esimene majandusteadlaste kongress 9. ja 10. aprillil 1938 Tallinnas.

Nõukogude ajal Eestis tegutsenud **Eesti NSV Majandusteaduste Selts**i I aastakonverents toimus 20. aprillil 1984, sellel osales 110 majandusteadlast. Hiljem nimetas Selts ennast sõjaeelse organisatsiooni eeskujul Eesti Majandusteadlaste Seltsiks, selle nime all anti koos Eesti Inseneride Liiduga 1989–1990 välja ka ühist lehte Tehnika & Majandus.

## Vaata ka
*Noorte Majandusteadlaste Klubi

## Viited

## Välislingid
* Eesti Majandusteaduse Selts