open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mononüüm

**Mononüümne isik** on keegi, keda tuntakse ja keda adresseeritakse üheainsa nime või mononüümiga (näiteks kirjanikunimi või esinejanimi). Mõnel juhul on selle nime valinud isik, kellele on algselt antud polünüüm (mitu nime). Muudel juhtudel on selle määranud riigi kultuur või mõni huvitatud segment. Ajalooliste tegelaste puhul võib see olla üksikisiku nimedest ainus, mis on säilinud ja mida teatakse tänapäevalgi.

## Galerii

Fail:Bust Homer BM 1825 n2.jpg|Homeros
Fail:AGMA Hérodote.jpg|Herodotos
Fail:Aristofanes.jpg|Aristophanes
Fail:Altes Museum Berlin - Kleopatra VII.jpg|Kleopatra
Fail:Statue-Augustus-2.jpg|Augustus
Fail:Cefalù Pantocrator retouched.jpg|Jeesus
Fail:Traianus Glyptothek Munich 336.jpg|Traianus
Fail:Maimonides-2.jpg|Maimonides
Fail:Rumi Vignette by User Chyah.jpg|Rūmī
Fail:Paracelsus.jpg|Paracelsus
Fail:Miguel Ángel, por Daniele da Volterra (detalle).jpg|Michelangelo
Fail:Titian - Self-Portrait (detail) - WGA22979.jpg|Tizian
Fail:Tintorettoselfportrait.jpg|Tintoretto
Fail:Nōhime Gifu Castle.jpg|Nōhime
Fail:El Greco - Portrait of a Man - WGA10554.jpg|El Greco
Fail:Rembrandt Harmensz. van Rijn 132.jpg|Rembrandt
Fail:Molière - Nicolas Mignard (1658).jpg|Molière
Fail:Atelier de Nicolas de Largillière, portrait de Voltaire, détail (musée Carnavalet) -002.jpg|Voltaire
Fail:'King Kamehameha I', watercolor by Louis Choris, 1817, Bernice P. Bishop Museum.jpg|Kamehameha
Fail:Novalis-1.jpg|Novalis
Fail:Stendhal.jpg|Stendhal
Fail:Shaka of Zululand statue 2015 London (1).JPG|Shaka
Fail:Eduard Douwes Dekker - 001.jpg|Multatuli
Fail:Nadar selfportrait2.jpg|Nadar
Fail:Liliuokalani, photograph by Menzies Dickson (PP-98-10-003).jpg|Liliuokalani
Fail:Hector Hugh Munro.jpg|Saki
Fail:Jacques Humbert - Colette.jpg|Colette
File:PeriyarEVRStamp.jpg|Periyar
Fail:Stanisław Ignacy Witkiewicz.jpg|Witkacy
Fail:Soekarno.jpg|Sukarno
Fail:U Thant (1963).jpg|U Thant
Fail:Mario Moreno - Cantinflas-2.jpg|Cantinflas
Fail:Bourvil2.jpg|Bourvil
Fail:Dolphy.jpg|Dolphy
Fail:Adonis Cracow Poland May12 2011 Fot Mariusz Kubik 08.JPG|Adunis
Fail:Odetta (1961).jpg|Odetta
Fail:PresleyPromo1954PhotoOnly.jpg|Elvis
Fail:Christo & Jeanne-Claude in Bonndorf(D).png|Christo ja Jeanne
Fail:Pelé.jpg|Pelé
Fail:Charo 2013 ALMA Awards.jpg|Charo
Fail:Luiz Inácio Lula da Silva 03102008.jpg|Lula
Fail:Cher - Casablanca.jpg|Cher
Fail:Teller Rio.jpg|Teller
Fail:Fanclub1965Lulu.jpg|Lulu
Fail:Sting at the 2009 Tribeca Film Festival.jpg|Sting
Fail:Iman at the 2009 Tribeca Film Festival.jpg|Iman
Fail:Prince at Coachella 001.jpg|Prince
Fail:Madonna by David Shankbone cropped.jpg|Madonna
Fail:Bono at the 2009 Tribeca Film Festival.jpg|Bono
Fail:Björk by Foxtongue.jpg|Björk
Fail:Eminem DJ Hero.jpg|Eminem
Fail:Fergie Washington D.C 2014 (cropped).jpg|Fergie
Fail:Usher Cannes 2016 retusche.jpg|Usher
Fail:Brandy in 2011a.jpg|Brandy
Fail:Beyonce Smile2.jpg|Beyoncé
Fail:Rihanna performing at Kollenfest 2012 (cropped).jpg|Rihanna
Fail:Adele 'Adele Live 2016' - Nashville DSC04804 (30114379680).jpg|Adele
Fail:Agoney en valencia 8 (cropped).jpg|Agoney
2016. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus

**2016. aasta [[Eesti meistrivõistlused kergejõustikus]]** toimusid 16. ja 17. juulil 2016 Tallinnas Kadrioru staadionil.

## Tulemused

### Mehed

#### 100 m jooks



#### 200 m jooks



#### 400 m jooks



#### 800 m jooks



#### 1500 m jooks



#### 5000 m jooks



#### 10 000 m jooks

Finaal: 30. juuli
Koht: Viljandi Linnastaadion


#### Poolmaraton

Finaal: 11. juuni
Koht: Narva


#### Maraton

Finaal: 11. september
Koht: Tallinn


#### 110 m tõkkejooks



#### 400 m tõkkejooks



#### 3000 m takistusjooks



#### 10 000m käimine

#### Kõrgushüpe



#### Teivashüpe



#### Kaugushüpe



#### Kolmikhüpe



#### Kuulitõuge



#### Kettaheide



#### Vasaraheide



#### Odavise



#### Kümnevõistlus

Finaal: 6.–7. august
Koht: Rakvere


### Naised

#### 100 m jooks



#### 200 m jooks



#### 400 m jooks



#### 800 m jooks



#### 1500 m jooks


 
#### 5000 m jooks



#### 10 000 m jooks

Finaal: 30. juuli
Koht: Viljandi Linnastaadion


#### Poolmaraton

Finaal: 11. juuni
Koht: Narva


#### Maraton

Finaal: 11. september
Koht: Tallinn


#### 100 m tõkkejooks



#### 400 m tõkkejooks



#### 3000 m takistusjooks



#### 10 000m käimine

#### Kõrgushüpe



#### Teivashüpe



#### Kaugushüpe



#### Kolmikhüpe



#### Kuulitõuge



#### Kettaheide



#### Vasaraheide



#### Odavise



#### Seitsmevõistlus

Finaal: 6.–7. august
Koht: Rakvere


## Välislingid
* Tulemused
* Mitmevõistluse tulemused
Cante flamenco

**Cante flamenco**, tõlgituna  on üks kolmest peamisest flamenko komponendist. Teised kaks on toque (kitarrimäng) ja baile (tants). Kuna tantsija on flamenkoetendustel asukohalt eespool ja keskel, arvavad välismaalased sageli, et justnimelt tants on selle kunstivormi kõige olulisem külg, kuid tegelikult on flamenko süda ja hing hoopis cante. Cante lauljat kutsutakse **cantaoriks** või **cantaoraks**.
Plaksutamine

**Plaksutus** on löökheli, mis tekib kahe tasase pinna (näiteks inimeste või loomade kehaosade) kokkulöömisel. Inimesed plaksutavad peopesaga, sageli kiiresti ja korduvalt, et avaldada tunnustust või heakskiitu (vaata aplaus), kuid ka rütmis, kasutades keha kui löökpilli, mis sobitub muusika, tantsu, laulude, käemängude ja plaksutamismängude helidega.

Mõni inimene lööb peopesa ühe käe seljale, et näidata kiireloomulisust või entusiasmi. Kõrvalseisjad võivad seda tegu ebasobivaks pidada.

Plaksutamist kasutatakse paljudes muusika vormides. Üheks näiteks on gospel. Flamenkos ja sevillanas, kahes Hispaania muusikažanris, nimetatakse plaksutamist palmaks ja see on sageli rütmi seadjaks ning on laulude lahutamatu osa. Elektrooniliselt loodud kunstlik plaksutamine on levinud elektroonilises ja popmuusikas.
Pernilla Karlsson

**Pernilla Karlsson** (sündinud 11. juunil 1990 Siuntios) on soomerootsi päritolu Soome käsipallur ja laulja. Ta esindas Soomet 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel.

Ta võitis 25. veebruaril 2012 Yleisradio lauluvõistluse "Uuden Musiikin Kilpailu" ning pääses lauluga "När jag blundar" esindama Soomet 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu autor on ta vend Jonas W. Karlsson, kes oli laulu kirjutanud nende ema 50. sünnipäevaks. Lauluvõistlusel ta poolfinaalist edasi ei pääsenud.

Ta on ka käsipallur, mängib Sjundeå Idrottsföreningis, aastatel 2012–2013 mängis ta käsipalli Dickenis.
Inti Raymi

**Inti Raymi** (ketšua keeles "päikese pidu") oli inkade impeeriumis päikesejumala Inti auks peetud usupüha, millega tähistati inkade mõistes talvist pööripäeva (ehk aasta lühimat päeva) ning inkade uue aasta algust, mil päeva pikkus hakkas taas suurenema. Tänapäeval tähistavad Inti Raymit Peruu, Ecuadori ja Boliivia põliselanikud. Inti Raymit peetakse Peruus 24. juunil ja Ecuadoris 22. juunil. Ekvaatorist lõunas asuvatel aladel on siis talv. 

Inti tähendab ketšua keeles päikest ja päikesejumal oli inkade jaoks kõige austatum jumalus. Esimest korda tähistati Inti Raymit 1430. aasta paiku, kuid tõenäoliselt pühitseti talvist pööripäeva ka enne inkade impeeriumit. Inti Raymit peeti inkade riigi pealinna Cuzco peaväljakul. Pidustused kestsid kokku üheksa päeva ja hõlmasid värvirohkeid tantse, rongkäike ja loomade ohverdamist eesmärgiga avaldada tänu Maa jumalannale Pachamamale ning tagada saagiõnn järgnevaks aastaks. Viimane inkade keisri juuresolekul peetud Inti Raymi toimus 1535. aastal. Pärast 1572. aastat keelasid Hispaania kolonisaatorid ja katoliku preestrid inkade usutseremooniad ära. 

1944. aastal taaslavastati Cuzcos tseremoonia Faustino Espinoza Navarro eestvedamisel ja põliselanikest näitlejate kaasalöömisel. Sellest alates peetakse Inti Raymit iga aasta 24. juunil. Päikesefestival toimub algsest asukohast kahe kilomeetri kaugusel Sacsayhuamáni kindluse varemetes ning seda külastavad tuhanded pealtvaatajad, eeskätt turistid. 

Lisaks Cuszcole toimusid ja toimuvad tseremooniad ka mujal Andides. Tänapäeval on pidustused mitmel pool segunenud ka kristliku pühaku Ristija Johannese sünnipäeva tähistamisega.
Turmantas

**Turmantas** on alev (endine linn) Leedus Zarasai rajoonis, Turmantase valla halduskeskus. Alev asub Turmantase järve kaldal merepinnast 138 meetri kõrgusel Peterburi–Varssavi raudtee ääres. 

Turmantases on põhikool, kuueklassiline poola kool *Usmiech*, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Alevis on piima vastuvõtu punkt. Turmantases asub Turmantase raudteejaam. Turmantase katoliku kirik valmis aastal 1928, vanausuliste kirik aga aastail 1930–1933. Alevis on kalmistu ja langenud Nõukogude sõdurite matmispaik. 

Alevi järgi on nime saanud Kunda lademe Turmantase kihistik. 

## Elanikkond


* 80 (1902)
* 18 (1921)
* 300 (1938)
* 678 (1959)
* 576 (1970)
* 700 (1974)

* 535 (1979)
* 500 (1981)
* 500 (1985)
* 397 (2001)
* 286 (2011)


## Ajalugu

Turmantase küla ja mõisa kohta on esimesed teated aastast 1798. Toona elasid selles piirkonnas vanausulised. Sealsete maade esimesed teadaolevad omanikud olid Turówid, kellele need kuulusid aastail 1629–1785; nende järgi võis ka asula nime saada. Samas on võimalik, et suguvõsa sai nime oma valduse järgi ja küla oli seal juba varem.

Aastal 1862 avati Peterburi–Varssavi raudtee ja Turmantasesse rajati (Novo-Aleksandrovskaja, *Ново-Александровская*) raudteepeatus. Aastal 1872 sai mõisa omanikuks vene maalikunstnik Sokrat Vorobjov. Aastail 1920–1939 kuulus Turmantas Poola koosseisu. Toona avati seal algkool, külla ehitati kirikud. Sealsest raudteepeatusest sai piirijaam.

Teise maailmasõja ajal asusid sealsed poolakad ümber. Nõukogude perioodil oli Turmantas kohaliku kolhoosi keskasulaks. Seal avati venekeelne kool, mis oli aastani 1951 algkool, aastail 1951–1956 seitsmeklassiline kool, edaspidi aga keskkool. 15. mail 1958 sai Turmantas linnalise asula staatuse ehk siis kujunes aleviks. Aastal 1990 sai Turmantasest linn, ent aastal 1999 muudeti asula taas aleviks.


Turmantas, gatvė prie bažnyčios.JPG|Turmantas
Turmantas, akmuo karių kapinėse.JPG|Mälestuskivi sõjaväekalmistul
Turmantas, kultūros namai.JPG|Kultuurimaja
Turmantas church.jpg|Katoliku kirik
Turmantas, Lithuania - panoramio (19).jpg|Vanausuliste kirik


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Ahtme kaevandus

**Ahtme kaevandus** oli allmaakaevandus Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas, mis alustas tööd 1. septembril 1948 ja suleti 22. detsembril 2001. Praegu on kaevandus veega täitunud.

Kaevandus alustas tööd Eesti Põlevkivi **10. kaevanduse** nime all. Selle rajamise juures olid kaasatud Teise maailmasõja Saksa armee sõjavangid (ungarlased, sakslased, eestlased, valloonid jt).

Ahtme kaevandus kuulus Eesti Põlevkivi AS-ile. 53 aasta jooksul toodeti 77 miljonit tonni põlevkivi.

Ettevõttes töötas 510 inimest.

1971. aastal autasustati Ahtme kaevandust Oktoobrirevolutsiooni ordeniga.

Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.

1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus. 

## Viited

## Välislingid
*Ahtme kaevandus, geoloogia.info
*Ahtme. Kaevandus. Soojuselektrijaam. VKG. 360° panoraam
Abir Al-Sahlani

**Abir Al-Sahlani** (sündinud 18. mail 1976 Iraagis) on iraagi päritolu Rootsi poliitik, ta on Keskpartei liige. 

Aastatel 2010–2014 oli ta Riksdagi liige. Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige.
Nowa Sól

**Nowa Sól** (saksa *Neusalz an der Oder*) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas, Nowa Sóli maakonna halduskeskus. Nowa Sól asub Odra jõe vasakul kaldal, Zielona Górast umbes 21 km kagus.

Asula oli olemas alates 14. sajandi esimesest poolest. 1553. aastal asutati soolatööstusettevõte ja soolalaod. Linnaõigused sai Nowa Sól 1743. aastal. 19. sajandil asutati linnas üha uusi tööstusettevõtteid. Raudteeühendus alates 1871. aastast. Kuni 1945. aastani kuulus linn Saksamaa koosseisu.

## Viited
Amy Biehl

**Amy Elizabeth Biehl** (26. aprill 1967 Santa Monica, California – 25. august 1993 Gugulethu, Kaplinna linnaringkond, Lääne-Kapimaa provints, Lõuna-Aafrika Vabariik) oli Ameerika Ühendriikide teadlane ja apartheidivastane aktivist.

Amy Biehl oli pärit valgest keskklassi perekonnast. Ta lõpetas 1989. aastal Stanfordi ülikooli bakalaureusekraadiga rahvusvaheliste suhete alal.

Aastatel 1992–1993 õppis ta Fulbrighti programmi stipendiumiga doktoriõppes Lääne-Kapimaa Ülikoolis. Lisaks töötas ta sama ülikooli õiguskeskuses ja aitas ette valmistada parlamendivalimisi.

25. augustil 1993 sõidutas ta autoga tuttavaid koju Kaplinna lähedale Gugulethu *township*'i. Mustanahaliste aafriklaste rahvahulk hakkas ta autot kividega loopima. Raskelt vigastatud Biehl püüdis põgeneda, kuid teda loobiti kividega ja pussitati surnuks. Amy Biehl tapeti, sest ta oli valge.

1994. aasta oktoobris mõisteti neli meest Amy Biehli mõrva eest 18 aastaks vangi. 1998. aastal otsustas Tõe ja Lepituse Komisjon Biehli mõrvarid amnestia alusel ennetähtaegselt vanglast vabastada, kuna nende tegevuse motiivid olevat olnud poliitilised. Amy Biehli vanemad toetasid nende vabastamise otsust.

1994. aastal asutasid Amy Biehli vanemad Amy Biehli Fondi (*Amy Biehl Foundation Trust*) *township*'ide noorte arengu heaks ja vägivallast eemalehoidmiseks.

## Viited
Narva Paplimäe Kool

**Narva Paplimäe Kool** oli erivajadustega õpilaste põhikool Narva keskosas Kalevi linnaosas aadressil Aleksander Puškini tänav 31.

Õppetöö toimus vene keeles lihtsustatud õppekava järgi.

Kooli sihtrühm oli psüühikahäiretega lapsed.

Õpilaste arv aastati: 
*2001/2002 – 132
*2002/2003 – 116 
*2005 – 105
*2006 – 83
*2007 – 62 
*2008 – 50

Koolis oli õmblusklass ning puutöö- ja lukksepatöökoda.

Varem kandis kool nime **Narva Erikool** (*Нарвская спецшкола*), koolis õppis umbes 300 õpilast. Hiljem oli kooli nimi **Narva Abikool** (*Нарвская Вспомогательная школа*). Alates 5. märtsist 2003 kandis kool nime **Narva Paplimäe kool**.

14. veebruaril 2008 tegi Narva Linnavolikogu otsuse, mille kohaselt Paplimäe kool lõpetas oma tegevuse pärast liitumist Narva Paju Kooliga 31. augustil 2008.

## Direktorid
*1983–2008 – Valentina Zaitseva

## Viited
Pax Americana

***Pax Americana*** (ladina keeles "Ameerika rahu", mille eeskujuks olid *[[Pax Romana]]* ja *[[Pax Britannica]]*) on väljend, millega nimetatakse läänepoolkeral ja hiljem maailmas esinenud suhtelist rahuaega. Perioodi, mida arvatakse algavat umbes 20. sajandi keskpaigas, põhjuseks peetakse Ameerika Ühendriikide ülekaalukat võimu maailmas.

## Vaata ka
* *[[Pax Europaea]]*
Harry Feldmann

**Harry Karl Friedrich Feldmann** (6. märts 1884 Laatre vald, Sangaste kihelkond, Tartumaa – 1945) oli eesti ettevõtja, kummitööstusettevõtte "Põhjala" looja.

## Elulugu
Ta sündis taluperemehe ja vallakirjutaja Jakob Grossi peres. Oma perekonnanime Feldmann sai ta pärast isa surma adopteerinud onult proviisor Karl Feldmannilt.

Ta alustas kooliteed Valga linnakoolis, edasi õppis ta Tartu reaalkoolis. 1903. aastal sõitis ta koos onuga Moskvasse, kus lõpetas kohaliku reaalkooli 1906. aastal. Kuigi onu soovis noormehest koolitada proviisorit, soovis Harry siiski õppida tehnikat. Nõnda õnnestuski tal Moskvas astuda tehnikakõrgkooli, mille lõpetas 1910. aastal energeetika alal insenerina. Pärast lõpetamist asus ta tööle Moskva Westinghouse'i elektrimasinate tehasesse.

1914. aastal kutsuti ta appi tegelema äsjavalminud Tallinna elektrijaama laienduse projektiga, mis puhkenud maailmasõja tõttu aga edasi lükkus. Samal aastal abiellus ta Moskvas Agnes Saddega. 1916. aastal sündis neil tütar Marie, kes jäi ka pere ainsaks lapseks. Ta tuli 1920. aastal Eesti tagasi ja oli endises Vene-Balti laevaehitustehases mehaanikuna. Aastatel 1923–1927 oli ta Tallinna linna trammiosakonna direktor, pannes aluse Tallinna elektritrammi arengule.

1924. aastal asutas Feldmann koos sugulase Karl Feldmanni ja ühiskonnategelase Friedrich Johann Uibopuuga (1877–1933) osaühisuse "Eesti Kummitööstus" ("Põhjala"), mis kasvas suurtööstuseks. Ta oli kuni "Põhjala" tehase natsionaliseerimiseni 1940. aastal selle suuromanik ja direktor. Lisaks temale oli ettevõttel ka mitmeid teisi aktsionäre, kellest enamik olid tema sugulased. Seega oli Põhjala suures ulatuses perefirma. 1941. aastal kolis ta koos perega järelümberasujana Saksamaale ja suri 61-aasta vanusena seal vahetult pärast sõja lõppu 1945. aastal.

## Välislingid
* H. Feldman 50-aastane. Päewaleht nr 64, 6. märts 1934
* Anne Ruussaar. "Saagem tuttavaks! Eesti Michelin: kummitööstur Harry Feldmann". Director, 3. detsember 2019
Narva Kutsekeskkool

**Narva Kutsekeskkool** oli kutsekool Narvas aadressil Kalda tänav 9.

Kutsekool sai aunimetuse Nõukogude Liidu kangelase Aleksandr Grivtsovi auks (vene keeles *Городское профессионально-техническое училище имени А. Гривцова (ГПТУ)*).

Eesti Vabariigi Haridusministeeriumi käskkirjaga nr 372 nimetati **A. Grivtsovi nimeline Kutsekeskkool nr 14** ümber Narva Kutsekeskkooliks.

28. märtsil 2000 otsustas Vabariigi Valitsus liita 1. oktoobrist 2000 Narva Kutsekeskkooli, Narva Kergetööstuskooli, Narva Kaubanduskooli ja Narva Energeetikute Kooli ning asutada Narva Kutseõppekeskuse.

## Erialad
* autoremondilukksepp
* tisler-tööpingitööline
* sanitaartehnika lukksepp
* gaaskeevitaja
* metallitööpingide tööline
* remondilukksepp
* kodumasinate remondija

## Direktorid
* Aleksandr Boskin

## Viited
Goleniów

**Goleniów** (saksa *Gollnow*) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas, Goleniówi maakonna ja Goleniówi valla halduskeskus. Goleniów asub Szczecini kesklinnast umbes 25 km kirdes.

Asulat on esmamainitud 1220. aastal, linnaõigused sai 1268. aastal. Oli Hansa Liidu liige. Aastatel 1630–1679 oli linn Rootsi võimu all. 18. sajandil oli kaubanduskeskus, 19. sajandil arenes puidutööstus. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Sadama tee (Narva)

**Sadama tee** on tänav Narva Vanalinna linnaosas. Algab Sepa tänavast, kulgeb kirdesse, pöörab kakku ja lõpeb Jõe  tänavaga ristudes. Üldjoontes vastab tänav Honori ja Victoria bastioni välispiiridele. Tänava pikkus on umbes 500 m.

1905. aasta linnaplaanil oli selles piirkonnas sirge tänav nimega *Корабельная улица*, millele 1912. aasta linnaplaanil vastab **Laewa tänav**. 1929. aasta linnaplaanil selle nimega tänavat ei ole, aga on tänav nimega **Sadama tee**, mis kulgeb Narva jõe kaldal Narva laevasadamast põhja poole, praegu vastab sellele osa Jõe tänavast.

Sadama tee 8 ja Sadama tee 9 kinnistute vahel asub teises maailmasõjas hukkunute ühishaud.

## Viited
Carlos Vinícius

**Carlos Vinícius Alves Morais** (sündinud 25. märtsil 1995 Bom Jesus das Selvases) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliigaklubis İstanbuli Galatasaray.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilias. 2017. aastal suundus ta Brasiilia klubist Grêmio Esportivo Anápolis laenule Portugali esiliiga klubisse Real. Hooajal 2017–18 lõi ta liigas 19 väravat, millega oli liigas väravaküttide arvestuses teisel kohal. Real jäi sel hooajal aga liigas viimaseks ja langes madalamasse liigasse.

2018. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Napoli. Leping jõustus sama aasta juulis ning ta lõi Napoli meeskonnas hooajaeelses sõprusmängus värava Carpi vastu. Hooaja 2018–19 esimeses pooles mängis ta laenul Portugali kõrgliiga klubis Rio Ave, kus lõi 14 mänguga kaheksa väravat. 2019. aasta jaanuaris suundus ta laenule Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Monaco, lüües 15 mänguga kaks väravat.

2019. aasta juulis sõlmis Carlos Vinícius viieaastase lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Lissaboni Benfica. Üleminekusumma oli 17 miljonit eurot. Hooajal 2019–20 lõi ta Portugali kõrgliigas 18 väravat ning oli kahe teise mängija kõrval liiga suurim väravakütt. Hooajal 2020–2021 mängis ta laenul Inglismaa kõrgliigaklubis Tottenham Hotspur. Ainsa värava lõi ta Hotspuri meeskonnas Inglismaa kõrgliigas 21. märtsil 2021 mängus Aston Villa vastu. Edukam oli ta UEFA Euroopa Liigas, kus ta oli kuue väravaga Harry Kane'i järel klubi paremuselt teine väravakütt. Hooajal 2021/22 oli ta laenul Hollandi kõrgliigaklubis PSV Eindhoven.

2022. aasta septembris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Fulham. Hooajal 2022/23 lõi ta Inglismaa kõrgliigas viis väravat. 2024. aasta veebruaris läks ta kuni hooaja lõpuni laenule  Galatasaraysse.

## Saavutused
;Benfica
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2019

## Viited

## Välislingid
* Profiil Lissaboni Benfica kodulehel
Võlvisiil

**Võlvisiil** (saksa keeles *Gewölbekappe*, inglise keeles *vaulting cell*) on diagonaalsete roietega või servjoontega piiratud võlvipinna lõik.

Ristvõlvi võlvisiilud on kolmnurkse kujuga, üks võlvik koosneb neljast võlvisiilust. Need kohtuvad ühes punktis võlvi kiirus, kus tavaliselt asetseb päiskivi. Ka ristroidvõlvis ja kloostervõlvis on neli võlvisiilu, keerukamas roidvõlvis (kuueosaline võlv, Piastide võlv, täht-, lehvik- ja võrkvõlvid) oleneb võlvisiilude arv sellest, kui palju pindu moodustub roiete vahel.

## Pildid

Groin_vault_under_edit.jpg|Teravkaarne servjoonvõlv altvaates, servjooned piiravad võlvisiile
Groin_vault_plan_force.jpg|Neli võlvisiilu laotakse võlvikandadest alustades nii, et võlvikivid jäävad servjoontes risti
Visby-StNicolaus 09.jpg|Neli võlvisiilu Visby Nikolause kiriku varemeis
Salisbury Cathedral, top of vaulted ceiling over nave.jpg|Salisbury katedraali kesklöövi võlvisiilud pealtvaates
Fresco vault Gent.jpg|Genti Nikolause kiriku kooriruumi lae ebakorrapärase kujuga võlvisiilud


## Viited
Julian Weigl

**Julian Weigl** (sündinud 8. septembril 1995 Bad Aiblingis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Mönchengladbachi Borussia ja Saksamaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Saksamaa klubis TSV 1860 München. 2014. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Saksamaa esiliigas. Pärast hooaega 2014–15 siirdus ta Saksamaa kõrgliigaklubisse Dortmundi Borussia. Ta mängis Borussias kokku viiel hooajal ning võitis sel ajal klubiga Saksamaa karika ja superkarika.

2020. aasta alguses siirdus ta 20 miljoni euro eest Portugali kõrgliigaklubisse Lissaboni Benfica. 2020. aastal valiti Weigl Benfica aasta mängijaks. 2022. aasta septembris läks ta Benficast laenule Mönchengladbachi Borussiasse.

Debüüdi Saksamaa jalgpallikoondises tegi Weigl 2016. aastal enne 2016. aasta Euroopa meistrivõistlusi. Ta kuulus 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ka Saksamaa koondisse, kuid üheski mängus väljakule ei pääsenud.

## Saavutused
;Dortmundi Borussia
*DFB-Pokal: 2016–17
*DFL-Supercup: 2019

## Viited
Narva Kaubanduskool

**Narva Kaubanduskool** oli kutsekool Narvas aadressil Energia tänav 46 endise Lasteaia nr 19 hoones. Enne 1994. aastat asus kool Jaanilinnas aadressil Kotovski tänav 1.

1974. aastal asutati kaubandustöötajaid ettevalmistav kutsekool nimega **Narva Kutsekeskkool nr 23**. 22. jaanuaril 1994 nimetati see ümber **Narva Kaubanduskooliks**.

28. märtsil 2000 otsustas Vabariigi Valitsus liita 1. oktoobrist 2000 Narva Kutsekeskkooli, Narva Kergetööstuskooli, Narva Kaubanduskooli ja Narva Energeetikute Kooli ning asutada Narva Kutseõppekeskuse.

## Erialad
* kokk
* tööstuskaupade kontrollija-kassiir
* kokk-kondiiter
* pagar-puhvetipidaja
* ettekandja
* baaripidaja
* tänapäeva ettevõtte raamatupidaja
* hotellimajandus

## Direktorid
* 1974–1980 Tamara Fjodorova
* 1980–1989 Ljudmila Daškevitš
* 1989–2000  Ljubov Rõtškova

## Viited
Góra

**Góra** (saksa *Guhrau*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Góra maakonna ja Góra valla halduskeskus. Góra asub Wrocławist umbes 72 km põhjaloodes.

Küla on esmamainitud 1155. aastal, linnaõigused sai 1289. aastal. 15.–17. sajandini oli linn kalevitootmise keskus. Kuni 19. sajandini oli linnas palju veskeid. Raudteeühendus alates 1885. aastast. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Paul Laxalt

**Paul Dominique Laxalt** (2. august 1922 – 6. august 2018) oli Ameerika Ühendriikide Vabariikliku Partei poliitik. 

Ta sündis baski immigrantide peres. 1940–1943 õppis Laxalt Santa Clara ülikoolis Californias ning astus seejärel sõjaväkke. Ta võttis sanitarina osa teise maailmasõja lahingutest, nende seas ka Leyte lahe lahingust Filipiinidel. Pärast sõda lõpetas Laxalt 1949 Denveri ülikooli õigusteaduskonna ning töötas seejärel ametnikuna.

Laxalt oli aastatel 1963–1967 Nevada asekuberner, 1967–1971 kuberner ja 1974–1987 Ameerika Ühendriikide Senati liige.

## Viited
Pruuklaen

## Pruuklaen [[Rooma riik|Vana-Rooma]] õiguses
**Pruuklaenu** (*commodatum*) sisu on kirjeldatud **[[Digesta|Justinianuse Digestides]] 43.26.1.3**: “*Et est simile commodato: nam et qui commodat rem, sic commodat, ut non faciat rem accipientis, sed ut ei uti re commodata permittat*.“ (See sarnaneb pruuklaenuga: nimelt et laenuandja laenab oma asja välja nii, et laenuks antud asi ei muutu vastuvõtja varaks, vaid see annab talle ainult õiguse laenuks saadud asja kasutada.) Seega laenab omanik pruuklaenu lepingu puhul oma vara teisele isikule omandivormi muutmata, s.t et laenusaaja ei muutu omanikuks.  

Teise laenulepingu liigi, nimelt muutlaenu puhul, saab laenusaajast omanik.
Pruuklaenu ehk *commodatum*’it iseloomustabki see, et pruuklaenu esemeks on asendamatu asi. Leping sai sõlmituks kui laenatud vara oli laenusaajale üle antud. Pruuklaenu-lepingu alusel tuli tagasi anda täpsemalt sama asi, mis laenati. Saadud vara tuleb kasutada lepingus ette määratud ulatuses ning kindlaks määratud aja jooksul. Kindlaks määratud ajaraam on asjaolu, mis eristab pruuklaenu näiteks tasuta kasutamise lepingust ehk *precarium*’ist, mis tuli tagastada omaniku nõudmisel hiljemalt seitsme päeva jooksul.

Pruuklaen on Eesti õigussüsteemis sarnane võlaõiguses kasutatava tasuta kasutamise lepinguga, VÕS § 389.

## Viited
Erik Bergkvist

**Erik Rickard Bergkvist** (1. mai 1965 Norsjö vald – 20. veebruar 2024) oli Rootsi poliitik, ta oli Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Ta oli aastatel 2019–2024 Euroopa Parlamendi liige.

Ta õppis Umeå ülikoolis, kus omandas 2001. aastal majanduse doktorikraadi. Tema doktoritöö kannab pealkirja ”Freight Transportation: Valuation of Time and Forecasting of Flows" ("Kaubavedu: aja väärtustamine ja voogude prognoosimine").

Ta oli sotsiaaldemokraatide partei juhatuse liige alates 2009. aastast. Ta on varem olnud Läänemere komisjoni liige, Norrlandsfondeni aseesimees ja Almi Nordi aseesimees.

Varem on ta olnud Umeå Energi esimees (2002–2006), Umeå valla kultuurikomisjoni esimees (2002–2006) ja Umeå tööliskommuuni esimees (2001–2009).

Europarlamendis kuulus ta Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni.
Zunda Towers

**Zunda Towers** on kaksiktorn Lätis Riias. Lõuna poole jääv torn on 123 meetri ja põhjapoolne 117,5 meetrit kõrge.

Seal asuvad nii korterid kui ka kontorid. Samuti on hoonetes restoranid, spordiklubi, spaa, bassein.

Hoonekompleksi arhitekt on Helmut Jahn.

## Välislingid
* www.z-towers.com
Havisaba

**Havisaba** (*Sansevieria*) on varem eristatud perekond õistaimi umbes 70 liigiga. Praeguseks on liigid arvatud draakonipuu perekonda aspariliste sugukonnas.

Nende looduslik levila on Aafrikas (eriti Madagaskaril) ja Lõuna-Aasias. Mitmeid liike kasvatatakse toataimena.

## Liike
**Sansevieria trifasciata* – kolmevöödiline havisaba
Trevor Daniel

**Trevor Daniel Neill** (sündinud 28. septembril 1994) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja.                                                                                               

Tema debüüt EP Homesick ilmus 2018. aasta oktoobris ja sisaldas laulu "Falling", mis jõudis 2019. aastal enam kui kahekümne riigi muusikaedetabelitesse. Sama laul ilmus teist korda ka tema debüütalbumil Nicotine.

## Diskograafia

### Stuudioalbumid

* Nicotine (2020)

### EP-d

* Homesick (2018)
* Restless (2019)

### Singlid

* "Youth" (2017)
* "Pretend" (2017)
* "With You" (2018)
* "Mirror" (2018)
* "Face It" (2018)
* "Wake Up" (2018)
* "Drive (2018)
* "Falling" (2018)
* "Trouble" (2019)
* "Paranoid" (2019)
* "Never" (2019)
* "Forgot" (2019)
* "Past Life" (2020) (remiksi versioonis koos Selena Gomezega)
Kelly Turk

**Kelly Turk** (sündinud 1993) on eesti kirjanik.

## Teosed

* "Reaalne elu" (Värske Rõhk, 2014)
* "Rakenduslik teoloog" (Vihmakass ja Kakerdaja, 2017)
* "Originaalkoopia" (Tuum, 2019)

## Välislingid

* Kelly Turk, Carolina Pihelgas "Lähen tšekkan reaalset elu". – ERR 17.09.2014.
2017. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus

**2017. aasta [[Eesti meistrivõistlused kergejõustikus]]** olid Eesti 100. kergejõustiku meistrivõistlused, mis toimusid 22. ja 23. juulil 2017 Tallinnas Kadrioru staadionil.

## Tulemused
### Mehed

#### 100 m



#### 200 m



#### 400 m



#### 800 m



#### 1500 m



#### 5000 m


 
#### 10 000 m

Finaal: 14. juuli
Koht: Tallinn, Kadrioru staadion


#### Poolmaraton

Finaal: 10. juuni
Koht: Narva


#### Maraton

Finaal: 10. september
Koht: Tallinn


#### 110 m tõkkejooks



#### 400 m tõkkejooks



#### 3000 m takistusjooks



#### 10 000m käimine

#### Kõrgushüpe



#### Teivashüpe



#### Kaugushüpe



#### Kolmikhüpe



#### Kuulitõuge



#### Kettaheide



#### Vasaraheide



#### Odavise



#### Kümnevõistlus

Finaal: 12.–13. august
Koht: Tartu, Tamme staadion
Mikk-Mihkel Arro sai tulemuse 9 alaga, kuna 110 m tõkkejooksus ta katkestas. 


### Naised

#### 100 m



#### 200 m



#### 400 m



#### 800 m



#### 1500 m



#### 5000 m


 
#### 10 000 m

Finaal: 14. juuli
Koht: Tallinn, Kadrioru staadion


#### Poolmaraton

Finaal: 10. juuni
Koht: Narva


#### Maraton

Finaal: 10. september
Koht: Tallinn


#### 100 m tõkkejooks



#### 400 m tõkkejooks



#### 3000 m takistusjooks



#### 10 000m käimine

#### Kõrgushüpe



#### Teivashüpe



#### Kaugushüpe



#### Kolmikhüpe



#### Kuulitõuge



#### Kettaheide



#### Vasaraheide



#### Odavise



#### Seitsmevõistlus

Finaal: 12.-13. august
Koht: Tartu, Tamme staadion


## Välislingid
* Tulemused
Trühvel (perekond)

**Trühvel** (*Tuber*) on perekond seeni. Eestis oli 2011 teada 5 trühvliliiki . Aastal 2015 leiti ka kevadtrühvel ja valkjas trühvel.

## Eesti liike
**Tuber aestivum* – kevadtrühvel (ka suvitrühvel, must suvitrühvel)
**Tuber borchii* – valkjas trühvel
**[[Tuber foetidum]]*
**[[Tuber maculatum]]*
**[[Tuber puberulum]]*
**Tuber rapaeodorum* – põhjala trühvel
**Tuber rufum* – ruuge trühvel

## Muid liike
**Tuber brumale* – talitrühvel
**Tuber magnatum* – valge trühvel
**Tuber melanosporum* – must trühvel (ehk perigord-trühvel)

## Viited

## Välislingid
*
Otto II (Brandenburg)

**Otto II** (pärast 1147 – 4. juuli 1205), hüüdnimega *Helde* (der Freigiebige), oli kolmas Brandenburgi markkrahv 1184. aastast kuni oma surmani.

## Elu

Otto II oli Askania dünastiast Otto I ja Piastist Poola hertsogi Bolesław III Krzywousty tütre Judyta Bolesławówna vanem poeg. Mõni aeg pärast oma isa surma abiellus Otto II oma isa lese Adaga. Kuid see abielu oli lastetu.

### Brandenburgi markkrahv

Pärast isale järgnemist parandas ta Brandenburgi kaitset ja asustamist ning korraldas slaavlaste ja Knud VI vastaseid kampaaniaid. 1198.–99. aasta talvel laastas ta Taani poolt okupeeritud Pommerit ja konsolideeris järgmisel aastal oma territooriumi kasvatamist kampaaniaga, mis survestas Rügenit ja ohustas Hamburgi. 1200. ja 1203. aastal toetas ta Hohenstaufenist kuningat Švaabi Philippi Welfist Saksa-Rooma keisri Otto IV vastu.

### Järglus

Pärast tema surma päris markkrahvkonna tema vend Albrecht II.
Robotid

**"Robotid"** (inglise keeles "Robots") on 2005. aastal valminud Ameerika Ühendriikide animafilm, mille režissöör on Chris Wedge.

Filmi tootsid Blue Sky Studios ja 20th Century Fox.

## Osades

* Ewan McGregor – Rodney Copperbottom
* Halle Berry – Cappy
* Robin Williams – Fender
* Greg Kinnear – Ratchet
* Mel Brooks – Bigweld
* Amanda Bynes – Piper Pinwheeler
* Drew Carey – Crank Casey
* Jim Broadbent – Madame Gasket
* Jennifer Coolidge – Aunt Fanny
* Stanley Tucci – Herb Copperbottom
* Dianne Wiest – Mrs. Copperbottom
* Natasha Lyonne – Loretta Geargrinder
* Paul Giamatti – Tim the Gate Guard
* Dan Hedaya – Mr. Gunk

## Välislingid
*
Our World in Data

**Our World in Data** (sõna-sõnalt ‘meie maailm andmetes’) on sellistele laiemat huvi pakkuvatele globaalsetele probleemidele nagu vaesus, haigus, nälg, kliimamuutus, sõda, inimkonna säilimist ohustav risk ja sooline ebavõrdsus keskenduv veebipõhine teaduspublikatsioon.

2011. aastal Max Roseri asutatud väljaande töörühm baseerub Ühendkuningriigis Oxfordi ülikoolis.

2020. aastal kujunes Our World in Data üheks juhtivaks koroonapandeemia andmeid avaldavaks väljaandeks.

## Viited

## Välislingid

* Veebisait
Aniliinlilla

**Aniliinlilla** ehk **Perkini lilla** (inglise keeles *mauveine* ja *Perkin's purple*) oli esimene sünteesitud aniliinvärv ajaloos, millega sai kangastele anda püsiva erklilla värvitooni.

## Ajaloost
Keemiaüliõpilane William Henry Perkin lõi värvaine juhuslikult 1856. aastal, kui püüdis sünteesida aniliinist malaariaravimit hiniini. Perkin sai avastuse tähtsusest aru ja patenteeris värvaine valmistamise protsessi. Aniliinlilla läks masstootmisse ja sai moemaailmas tohutult populaarseks. Perkin nimetas oma värvaine algul kuulsa ajaloolise eeskuju Tüürose purpuri järgi, kuid otsustas hiljem moodsa prantsuskeelse sõna *mauve* ('kassinaerililla') kasuks.

Et moekaup jõudis ruttu ka Eestimaale, näitab 1870. aasta novembris Postimehes avaldatud Krameri apteegi kuulutus. Kuulutuse tekst teatab, et apteegist saab osta igasuguseid värve, sealhulgas "anilini lilla wärwi; anilini wärw saab pulwris, kui ka weddelalt müdud".

## Omadused
Värvaine on peaaegu musta värvi pulber, vees lahustumatu, kuid lahustub etanoolis. Aine CAS-number on 6373-22-4. Aluste ja hapete toimele vastupidav. Värvimisomadused väga head, eriti puuvilla- ja siidikiududel.

## Vaata ka
* Fuksiin

## Viited

## Välislingid
* W. H. Perkin. LXXIV.– On mauveine and allied colouring matters. –  J. Chem. Soc. Trans. 1879: 717–732
* J. Prisco. The color purple: How an accidental discovery changed fashion forever. CNN, 29th August 2017
* B. García Visos. Mauve: the History of the Colour that Revolutionized the World BBVA Open Mind (blogi)
* J. Hicks. William Henry Perkin and the World's First Synthetic Dye Science and Industry Museum (blogi)
* Sirelilillat saatis tohutu edu Tartu Postimees, 12. veebruar 2007
* M. Kärginen-Kivi. Aniliinlilla kümnend rannakülas: Anna Leedu kostüümi lugu Rannarahva Muuseumi ajaloo blogi
* Aniliinlillaga värvitud kangast päevakleit 1873. aastast Victoria ja Alberti Muuseumis
Malin Björk

**Malin Anna Björk** (sündinud 22. mail 1972 Göteborgis) on Rootsi poliitik, ta on Vasakpartei liige. Ta oli aastatel 2014–2024 Euroopa Parlamendi liige.
Peresvet

**Peresvet** on linn Venemaal Moskva oblastis Sergijev Possadi rajoonis. Asub Kunja jõe ääres, Moskvast 80 km kirde pool.

Linn on asutatud 1948. aastal Krasnozavodski **Novostroika** linnaosana. 2000. aastal eraldati omaette linnaks ja sai praeguse nime Troitse-Sergi suurkloostri munga Aleksandr Peresveti järgi, kes legendi järgi langes 1380. aastal Kulikovo lahingus.

2020. aasta alguses oli linna elanike arv arvestuslikult 13 411.

## Viited

## Välislingid
* Peresveti koduleht
Lillekäpp

**Karu Lillekäpp** (sündinud 1994) on Tartu Mänguasjamuuseumi maskott, sest muuseumi loojate arvates sobib sellist mängulist ja lapsepõlvenostalgiast täidetud paika esindama just kõigi laste suur lemmik – kaisukaru.

Triibulise rahvariideseeliku ja muheda naeratusega mängukaru õmbles 1994. aastal muuseumi avamise aegu rahvusliku käsitöö eriala üliõpilane Kai Maser. Karule nime leidmiseks kuulutati ajalehes Postimees välja konkurss. Selle võitis 5-aastane tüdruk Käbi Stolovitš, kes pakkus nimeks Lillekäpp, kuna karu käpad olid õmmeldud lillelisest riidest.

Aja jooksul sai Lillekäpast täieõiguslik muuseumitöötaja, ta esines televisioonis ja lasteüritustel, temast kirjutati raamatuid ja joonistati kaarte ning tema kujutist kasutati muuseumi templil ja ametlikel paberitel. Hiljem õmbles Kai Maser Lillekäpale väikesed, samuti triibuseelikutes täditütred Musikäpa, Mesimoka ja Maša. Neist esimene rändas mänguasjamuuseumi kingitusena Stratfordi karumuuseumi Inglismaal, teine Riia nukumuuseumi loojate juurde Lätisse ning kolmas Sergiev Posadi mänguasjamuuseumisse Venemaal.

Lillekäpa-sarnase koopiana on loodud teatrinukust Lillekäpp, kes mängis muuseumi maskotti Teatri Kodus etendunud lastelavastuses "Öö mänguasjamuuseumis". 

Alates 2011. aasta maikuust aitab karu Lillekäppa vastutusrikka maskotitöö juures blogiv karu Nässu.

## Teletöö ja Lillekäpp
Karu Lillekäpp on osalenud mitmetes telesaadetes. Perioodil 1996–1998 läksid Eesti Televisioonis eetrisse "Karu Lillekäpa muuseumijutud", kus Lillekäpp aitas mänguasjamuuseumi direktoril Tiia Toometil muuseumijutte rääkida. Lillekäpp on kaasa löönud ka lastesaadetes "Buratino tegutseb jälle" ja "Saame kokku Tomi juures".

## Kunst ja Lillekäpp
Enim on karu Lillekäppa joonistanud üks Tartu Mänguasjamuuseumi asutajaist, illustraator Mare Hunt. Mare Hundi illustreeritud Tiia Toometi raamat „Karu Lillekäpa töö-ööd” on valitud 2010. aasta viie kauneima lasteraamatu hulka. 

## Raamatud ja Lillekäpp
* Lasteraamat "Nässu ja ko-hu-ta-valt kole kummik". Kirjutanud Marge Pärnits, kujundanud Maarja Roosi, fotod Siim Vahur. Kirjastaja Tartu Mänguasjamuuseum (2021)
* Lasteraamat "Nässu ja lumekruubid". Kirjutanud Marge Pärnits, kujundanud Maarja Roosi, fotod Siim Vahur. Kirjastaja Tartu Mänguasjamuuseum (2019)
* Lasteraamat "Nässu". Kirjutanud Marge Pärnits, kujundanud Angelika Schneider, fotod Siim Vahur. Kirjastus Tammerraamat (2014)
* Lasteraamat "Karu Lillekäpa töö-ööd". Kirjutanud Tiia Toomet. Pildid joonistanud Mare Hunt. Tea Kirjastus (2010)
* Kinkeraamat "Suur karuraamat". Kirjutanud Tiia Toomet, kujundanud Dan Mikkin. Kirjastus Tänapäev (2009)
* Lasteraamatute komplekt "Karu Lillekäpa aastaajad". Kirjutanud Tiia Toomet, kujundanud Mare Hunt. Kirjastus Karrup (2008)
* Miniraamatud Karu Lillekäpa elust ja seiklustest. Tekstid kirjutanud Tiia Toomet, pildid joonistanud Mare Hunt. Välja antud Tartu Mänguasjamuuseumis (1997–2000)

## Välislingid

* ERR Lasteekraan. Saame kokku Tomi juures: 15 | Mänguasjamuuseumis. Karu Lillekäpp ja teised karud

* ERR Arhiiv Karu Lillekäpa muuseumijutud 

* ERR Arhiiv Öö mänguasjamuuseumis

## Viited
Nässu

**Karu Nässu** on Riias sündinud Eesti soost mängukaru, kes pärast pikki rännakuid mööda maailma jõudis käsitööfoorumi Kullaketrajad liikmete abiga 2011. aastal Tartu Mänguasjamuuseumisse ja jäi sinna elama. Nässu on abimaskotiks muuseumi maskotile, kes kannab nime karu Lillekäpp.

Nässu ise on enda kohta kirjutanud järgmised read: *"Ma sündisin 24. veebruaril 2009. aastal Riias. Just Eesti Vabariigi sünnipäeval! Oma sünnikohast hoolimata pean ma end siiski eesti karuks. Pealegi räägitakse, et ega siin Lätis enam oma karusid polegi, puha Eestist sisserännanud. Mina jällegi kavatsen Eestisse sisse rännata! Loodan oma kodumaa kohta rohkem teada saada."*

Nässu tegutseb sotsiaalmeedias, peab omanimelist Facebooki lehte ning kirjutab mänguasjamuuseumi blogisse, mida ta maailmast arvab. Arvamus maailmast kujuneb nii Eestis kui ka teistes riikides ringi rännates.

Karu Nässu blogikannetest inspireerituna on sündinud Marge Pärnitsa lasteraamatud „Nässu“(2014), "Nässu ja lumekruubid" (2019) ning "Nässu ja ko-hu-ta-valt kole kummik" (2021).

## Raamatud
* "Nässu" [tekst Marge Pärnits, kujundanud Angelika Schneider, fotod Siim Vahur]. Kirjastus Tammerraamat (2014)
* "Nässu ja lumekruubid" [tekst Marge Pärnits, kujundanud Maarja Roosi, fotod Siim Vahur]. Kirjastaja Tartu Mänguasjamuuseum (2019)
* "Nässu ja ko-hu-ta-valt kole kummik"  [tekst Marge Pärnits, kujundanud Maarja Roosi, fotod Siim Vahur]. Kirjastaja Tartu Mänguasjamuuseum (2021)

## Viited
Tšernogolovka

**Tšernogolovka** on linn Venemaal Moskva oblastis, samanimelise linnaringkonna keskus. Asub Tšernogolovka jõe ääres, Moskvast umbes 40 km kirde pool.

Tšernogolovka küla on teada alates 1710. aastast. 1956. aastal rajati asulasse Nobeli keemiaauhinna laureadi Nikolai Semjonovi algatusel füüsikalise keemia instituut. 1964. aastal lisandus Landau Teoreetilise Füüsika Instituut.

Asula sai 1975. aastal aleviks ja 2001. aastal linnaks. 2008. aastal sai teaduslinna (vene 'наукоград') nimetuse.

2020. aasta alguses oli linnas arvestuslikult 21 288 elanikku.

## Viited

## Välislingid
* Tšernogolovka linnaringkonna koduleht
Narva Kergetööstuskool

**Narva Kergetööstuskool** oli kutsekool Narvas aadressil Kreenholmi tänav 45.

1947. aastal asutati Kreenholmi Manufaktuuri jaoks töötajaid ette valmistav kutsekool **Amalia Kreisbergi nimeline Kutsekool nr 8**.

Algul asus see Jaanilinnas aadressil Tekstilštšiki tänav 5.

Kutsekooli autasustati Tööpunalipu ordeniga ja kooli täisnimeks sai *Ордена Трудового Красного Знамени городское профессионально-техническое училище имени А. Крейсберга*.

20. aprillil 1991 nimetati see Eesti Vabariigi Haridusministeeriumi käskkirjaga nr 104 ümber **Narva Kergetööstuskooliks**.

28. märtsil 2000 otsustas Vabariigi Valitsus liita 1. oktoobrist 2000 Narva Kutsekeskkooli, Narva Kergetööstuskooli, Narva Kaubanduskooli ja Narva Energeetikute Kooli ning asutada Narva Kutseõppekeskuse.

## Erialad
* ketraja
* kangur
* heideseadme operaator
* meistriabi
* naisterätsep
* kleidiõmbleja
* kergerõivaste õmbleja
* kodumajanduse ja jalatsivalmistaja automaatliinide seadistaja

## Direktorid
* 1983–2000 Valentina Vereštšagina (direktori asetäitja)

## Viited
Samavas

**Samavas** on järv Leedus Zarasai rajoonis. Järv asub Zarasaist 8 kilomeetrit lõunas ja kuulub Nemunase vesikonda. Järv on kagu-kirde sihiline. Järve kaldad on looklevad, sügavate lahtedega. Kagupoolne abajas kannab Ilgise nime. Lõunas ja läänes on kaldad kõrged ja metsased, põhja- ja idaosas aga madalad ning soostunud.

Kaldajoone pikkus on 21,83 kilomeetrit. Järves on kuus saart kogupindalaga 2,1 ha (1,21 ha, 0,44 ha, 0,18 ha, 0,16 ha, 0,09 ha ja 0,02 ha). Kaldavöönd on lai ja liivase põhjaga, seal kasvab pilliroog. Ülejäänud põhja katab muda. Samavas jääb Gražutė regionaalparki Gražutė maastikukaitsealale.

Järve suubuvad Vaisinė, Apiritysi oja, Ilžikise  oja ja veel kolm nimetut oja. Välja voolab Samava oja. Kaladest elavad järves ahven, särg, roosärg, luts, angerjas, nurg, haug, latikas ja linask. Küladest asuvad järve kaldal Tumiškė, Pameldynė, Šarkiškės, Pajuodalankės, Samavai ja Pagraužė.

Järve nime päritolu on teadmata, võimalik et see tuleneb sõnast *samėti* (lihvima).
## Viited
The National Interest

**The National Interest** (eesti keeles 'riiklik huvi') on USAs Washingtonis kaks korda kuus ilmuv rahvusvaheliste suhete ajakiri, mida annab välja Rahvuslike Huvide Keskus (*Center for the National Interest, CNI).* CNI eesotsas on venejuudi päritolu Dimitri K. Simes, keda eriprokurör Robert Muelleri raportis on nimetatud Venemaa mõjuagendiks USAs.

Ajakirja asutasid 1985. aastal neokonservatismi ristiisa Irving Kristol ja Austraalia juhtiv välispoliitiline mõtleja Owen Harris. Viimane oli ka ajakirja peatoimetaja 1985–2001 (koos Robert W. Tuckeriga). Suunitluselt oli see enda sõnul konservatiivne realistliku koolkonna väljaanne. 1990. aastatel oli see üks USA mõjukamaid poliitika väljaandeid, kus kirjutasid muuhulgas Francis Fukuyama, Samuel Huntington, Henry Kissinger, Fareed Zakaria jt, kes, v.a Kissinger, lahkusid toimetusest 2000. aastate esimesel poolel.

2001. aastal omandas ajakirja Nixoni Keskus (alates 2011. aastast Rahvuslike Huvide Keskus ehk Center for the National Interest, CNI). 2006. aastal võttis ajakiri kasutusele uue, läikivama kaanevormingu, mis põhines keskel asuval pildil ja sildil, muutes sellega ära senise ainult tekstipõhise formaadi. Juulist 2013 on ajakirja toimetaja Jacob Heilbrunn. Nõuandekogu juhtis oma surmani 2014 James R. Schlesinger, sealt edasi Charles G. Boyd, liikmed on Morton Abramowitz, Graham Allison, John Mearsheimer ja Dov Zakheim. Ajakirja väljaandja on CNI president Dimitri K. Simes ja auesimees Herny Kissinger. Kaastöölised on Andrew J. Bacevich, Ian Bremmer, Ted Galen Carpenter, Bruce Hoffman, Andrew Kohut, Paul R. Pillar, Milton Ezrati, Kenneth M. Pollack ja Nikolas Gvosdev.

Olles CNI häälekandja on ajakiri üha enam muutunud Venemaa ja Putini sõbralikuks. 12. juulil 2015 ilmus ajakirjas Maria Butina artikkel "Karu ja elevant" ("*The Bear and Elephant*"), kus ta propageeris suhete parandamist Venemaa (karu) ja tulevase USA vabariiklasest presidendi (elevant on USA vabariikliku partei vapiloom) vahel. Butina arreteeriti juulis 2018 Venemaa agendina.

18. juunil 2020 ilmus ajakirjas Venemaa presidendi Vladimir Putini artikkel "Teise maailmasõja 75. aastapäeva tõelised õppetunnid" ("*The Real Lessons of the 75th Anniversary of World War II*"), kus ta lähtub täiesti Nõukogude aja historiograafia seisuskohtadest, õigustades Nõukogude Liidu tegevust Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimisel, Poola ründamisel 1939. aastal (mindi lääneukrainlastele ja -valgevenelastele appi), Balti riikide okupeerimisel (see kõik toimus nende riikide juhtkonna nõusolekul) jne.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Luodis

**Luodis** on järv Leedus Zarasai rajoonis. Järv asub Visaginasest 12 kilomeetrit läänes ja kuulub Nemunase vesikonda. Luodis on pindalalt Leedu kuues järv. Luodis piirneb idakaldal Ignalina rajooniga.

Järv on loode-edelasihiline. Järve kaldad on looklevad, arvukate lahtedega. Lõunaosas asuvad Raudonasis tiltelise, Kanapinio ja Juodoji lahed, põhjas Dumblynė laht. Kagupoolne pikk ja kitsas abajas kannab Plavėjai või Kopta lahe nime. Järve kaldad on enamasti kõrged ja järsud, lahtede kohal kohati ka madalad ning soostunud. Luodis asub jääajal jää sulamisel tekkinud lohus.

Kaldajoone pikkus on 33,43 kilomeetrit. Järves on kuus saart. Suurim neist on Juodasis Astravase saar ehk Krutamoja saar pindalaga 10 hektarit. Arvatakse, et see oli varem asustatud. Teine suurem saar on Sadausko saar pindalaga 7,86 ha. Väiksemad saared on Pilelė (0,2 ha), Kanapinė (0,05 ha) ja kaks nimetut saart (0,19 ha ning 0,15 ha), saarte kogupindala on 18,45 ha. Saarte ümbruses on järv suhteliselt madal, mujal sügavam. Järve põhja katavad sapropeel ja lubjarikas muda, lahtedes ka lubjakivi. Luodis jääb Gražutė regionaalparki.

Järvest voolab läbi Šventoji jõgi, sinna suubub veel 20 oja. Kaladest elavad järves latikas ja haug, kaldavööndis ka särg ja roosärg. Viimased kaks kolmest meetrist sügavamale ei lähe ja hoiduvad kaldavööndi taimestiku varju. Kaldavööndis kasvavad kaislad ja pilliroog, lahkedes ka vesiroosid. Kagupoolses abajas moodustavad veetaimestiku mändvetikad ja vesikatk. Luodisest läänes asub Salakase alev, küladest asuvad järve kaldal Sabalunkos, Luodžiai, Luodkos, Paluodė, Plavėjai, Žagarinė, Marceliškis ja Dumblynė. Luodise kaldal asub kolm turismitalu.

Kazimieras Būga arvates tuleneb järve nime seeli keelest. Aleksandras Vanagas seevastu peab tõenäolisemaks nime soome-ugri päritolu (näiteks liivi keele sõnast *luod*, mis tähendab loodesuunda).

## Viited