open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hubert Giraud

**Hubert Yves Adrian Giraud** (3. märts 1920 Marseille – 16. jaanuar 2016 Montreux) oli prantsuse helilooja ja laulusõnade autor.

Muusikuna mängis ta karjääri alguses džässansamblis Quintette du Hot Club de France suupilli.

Üks tema kuulsamaid laule on 1951. aasta filmi "Sous le ciel de Paris" ("Pariisi taeva all") nimilaul, mille laulis tuntuks Edith Piaf. Seda laulu on esitanud ka Juliette Gréco, Mireille Mathieu, Yves Montand, Paul Anka, Bing Crosby, Jaak Joala, Silvi Vrait jpt.

Tema kirjutatud laul "Dors, mon amour", mida esitas André Claveau, esindas Prantsusmaad 1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel ja võitis seal esikoha. 

Rahvusvaheliselt sai tuntuks ka Giraud' laul "Mamy Blue" (1970), mille puhul ta on nii muusika kui ka sõnade autor. Laulu on rohkesti kaverdatud ja seda on esitatud paljudes keeltes. Laulu on esitanud teiste seas Ivana Spagna (s. 1956), Nicoletta (s. 1944), Ricky Shayne, ansamblid Pop Tops ja Stories, Laima Vaikule, Julio Iglesias, Demis Roussos, Dalida, Céline Dion, Kirka Babitzin, Lara Fabian, Emil Dimitrov, Muslim Magomajev, Jaak Joala, Mati Nuude jpt.
Ivan Kuratov

**Ivan Kuratov** (vene keeles Иван Алексеевич Куратов; 18. juuli (vkj. 6. juuli) 1839 Kibra küla, Ust-Sõssolski maakond (tänapäeval Kuratovo küla, Sõssola rajoon, Komi Vabariik) – 29. november (vkj. 17. november) 1875 Vernõi (tänapäeval Almatõ, Kasahstan)) oli komi luuletaja ja keeleteadlane, komi kirjanduse rajajaid.

1850–1860 õppis Ivan Kuratov Jarski vaimulikus õppeasutuses ja Vologda vaimulikus seminaris. 1861–1865 töötas ta õpetajana Ust-Sõssolskis. 1866. aastal lõpetas ta Kaasani polguaudiitorite kooli ja suunati Semipalatinskisse sõjakohtu teenistusse. 1867. aastal suunati Kuratov Vernõisse, kus ta töötas 1871. aastani vägede staabis ja seejärel kuberneri erivolitustega ametnikuna.

Oma eluajal avaldas Ivan Kuratov ajakirjanduses ainult viis luuletust ja needki ilma autori nimeta. Laiema avalikkuse ette jõudsid tema luuletused alles 1923. aastal ajakirjas Parma Jol (Парма ёль). 1926. aastal ilmusid ta luuletused esimest korda raamatus "Коми гижысьяс" ("Komi kirjanikud").

Eesti keeles on 2005. aastal ilmunud Ivan Kuratovi luulevalimik "Poleks kurbust, poleks rõõmu : (luulet 1857-1875)". Ivan Kuratovi luulet on avaldatud ka 1996. aastal välja antud kogumikus "Enne koitu : soome-ugri luuleklassikat".

## Viited
Jenissei kubermang

**Jenissei kubermang** oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Krasnojarsk. Kubermang eksisteeris 1822-1925. Kubermang oli Venemaa tolle aja haldusüksustest suuruselt teine (suurim oli Jakuudi oblast).

## Viited
Škłoŭ rajoon

**Škłoŭ rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1334 km². 2015. aasta seisuga elas seal 28 323 inimest.

Rajoon moodustati 17. juulil 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Aleksandryja, Čarnaručča, Faščaŭka, Haradzieci, Haradzišča, Kamiennyja Łavy, Ryžkavičy, Słavieni, Starasielle, Zachody ja Taŭkačy külanõukogu.

Halduskeskus on Škłoŭ linn. Teisi asulaid: Aleksandryja


M8 in Shklow Raion (way to Ukraine).jpg|Peterburi-Odessa maantee Škłoŭ rajoonis
Фашчаўка. Мемарыяльная калона (01).jpg|Faščaŭka
Старое Высокае. Свята-Георгіеўская царква.jpg|Staroje Vysokaje
Шклоў. Ратуша (05).jpg|Škłoŭ raekoda


Rajooni suurimad jõed on Dnepr rajooni läänepiiril ja selle jõgikonda kuuluvad Biarozaŭka, Arcisłaŭka ja Basia. Rajooni territoorium asub Orša-Mahiloŭ orundis, keskmiselt 150–200 meetri kõrgusel.

2009. aasta seisuga olid elanikest 93,97% valgevenelased, 4,44% venelased ja 1,59% oli teistest rahvustest. 75,31% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 23,22% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 34,2% elanikke, vene keelt aga 63,9%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Otu Ibius

**Otu Ibius** (kuni 1936 **Otto Ibius**; 26. märts (vkj)/ 8. aprill 1904 Soosaare vald, Kolga-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 26. juuni 1975 Tartu) oli eesti õigusteadlane, ajaloolane ja karskustegelane. 

Ta lõpetas 1927. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi reaalharu. Ta õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1933–1937 filosoofiateaduskonnas ning aastatel 1939–1943 õigusteaduskonnas, mille lõpetas *[[cum laude]]* juristina. Tema Saksa okupatsiooni-aegset lõputööd "Noorsookaitse Saksa ja Eesti õiguse põhjal" ja diplomit ei arvestatud ning ta pidi ülikooli uuesti lõpetama juristina 1945. aastal. 

Ta töötas aastatel 1933–1940 Eesti Karskusliidu nõunikuna. Ta oli aastatel 1946–1952 Tartu Riikliku Ülikooli riigi ja õiguse teooria ja ajaloo kateedri õpetaja, sealhulgas aastatel 1948–1952 kateedri juhataja kohusetäitja. Ta sunniti poliitilistel põhjustel sealt lahkuma.

Ta töötas aastatel 1953–1954 Eesti NSV Riiklik Ajaloo Keskarhiivis ning aastatel 1957–1975 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis. 

## Teoseid ja publikatsioone
*1928 – "Kultuuriküla". Tallinn 1928
*1936 – "Kõrtsidevastane võitlus Vene ajal". Tartu 1936
*1936 – "Alkohol ja nüüdisaegne liiklemine". Tartu 1936
*1938 – "Seltskondlikud kohtud alkoholi üle". Kaasautor Ferdinand Huik. Tartu 1938
*1943 – "Noorsookaitse Saksa ja Eesti õiguse põhjal". Auhinnatöö, Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Tartu 1943. Käsikiri Tartu Ülikooli Raamatukogus
*1959 – "Piiritustööstuse põllumajanduslikust tähtsusest Eestis XVIII ja XIX sajandil". Perioodika. Tallinn 1959 
*1961 – "Politsei Mihkel Veske jälgi ajamas". Tallinn 1961
*1965 – "Eestikeelne saksa ajakirjandus XIX sajandi teisel poolel". Tallinn 1965
*1966 – "Balti mõisnike katsed Eesti põllumeesteseltside sõltuvuses hoidmiseks XIX sajandi teisel poolel". Tallinn 1966
*1967 – "Jaak Järve väljasaatmine ja "Virulase" sulgemine". Tallinn 1967
*1968 – "Alkohol rooli taga: alkoholi mõjust liiklusohutusele". Valgus. Tallinn 1968
*1971 – "Alkohoolsete jookide jaemüügist saadud tulude jagunemine Eestis aastail 1686–1939", Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateadused. Köide 20, 1971, nr 3, lk 277–297
*1977 – "Ühe tööstusharu ajaloost". Eesti Raamat. Tallinn 1977

## Viited

## Kirjandus
*1994 – *Album Academicum Universitatis Tartuensis*. III köide. Tartu 1994. Lk 156
*2000 – "Ibius, Otu". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A – Kj. Tallinn 2000. Lk 415–416
*2000 – "Ibius, Otu (Otto)". // Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 98

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Karskustegelased, paremal on Otu Ibius. Foto: 19. detsember 1943. Eesti Rahvusarhiivi Ajalooarhiivi kogu
*Otu Ibiuse isikufond Tartu Ülikooli Raamatukogus
*Eesti biograafiline andmebaas ISIK
*Haud Kolga-Jaani kalmistul
Kaasani kubermang

**Kaasani kubermang** oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang), mis eksisteeris aastatel 1708–1920. Kubermangu administratiivne keskus oli Kaasan.

Aastatel 1802–1920 oli kubermang jaotatud 12 maakonnaks.

## Viited
Kiievi kubermang

**Kiievi kubermang** oli Venemaa keisririigi ja hiljem Ukraina NSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Kiiev. Kubermang eksisteeris 1708-1925.

## Viited
Kurski kubermang

**Kurski kubermang** oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Kursk. Kubermang eksisteeris aastatel 1796–1928.

## Vaata ka
*Kurski oblast

## Viited
Minski kubermang

**Minski kubermang** oli Venemaa keisririigi haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Minsk. Kubermang eksisteeris 1793-1921 (1795-1796 kandis nime *Minski [[Asehalduskord|asehalduskond]]* (наместничество)). 

Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad kubermangu alad Valgevene ja mitme Ukraina rajooni koosseisu.

## Viited
Mogiljovi kubermang

**Mogiljovi kubermang** (vene keeles *Могилёвская губерния*, valgevene keeles *Магілёўская губерня*) oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi, Valgevene NSV ja Vene SFNV haldusüksus 1773−1778 ja 1802−1919. 

## Ajalugu
Kubermang moodustati 1773. aastal esimese Poola jagamise tulemusel Venemaaga liidetud aladest. See koosnes esialgu neljast provintsist (Mogiljov, Mstislavl, Orša ja Rogatšov). Pärast provintside kaotamist 1775. aastal koosnes jagunes see halduslikult 12 maakonnaks. 1778. aastal nimetati kubermang ümber asehaldurkonnaks. Asehalduskorra kaotamise järel kuulus see 1802. aastani koos Polotskiga Valgevene kubermangu koosseisu. Viimane jagati 1802. aastal kaheks ja Mogiljovist sai taas omaette kubermang. Selline korraldus jäi kehtima tsaaririigi lõpuni. 1917−1918 oli kubermang osa Lääne oblastist ja kuulus seejärel Lääne Kommuuni. 1919. aasta jaanuaris läks see Valgevene NSV koosseisu, juba veebruaris aga Vene SFNV koosseisu. Kubermang kaotati 1919. aasta juulis, mil selle alad jagati Gomeli, Smolenski ja Vitebski kubermangu vahel.

Tänapäeval on suurem osa kubermangu alast Valgevene riigi territoorium, osad alad aga jäävad Venemaa Smolenski ja Brjanski oblastisse.

## Mogiljovi kubermangu haldusjaotus
*Babinovi maakond (kaotati 1840)
*Bõhhovi maakond
*Gomeli maakond (a-ni 1852 Belitski maakond)
*Gorki maakond
*Klimovitši maakond
*Mogiljovi maakond
*Mstislavli maakond
*Orša maakond
*Rogatšovi maakond
*Senno maakond
*Tšausõ maakond
*Tšerikovi maakond

## Võimukandjad
### Mogiljovi kuberner 1773−1778

### Mogiljovi kubernerid 1802−1917

## Vaata ka
*Mahiloŭ oblast
*Mogiljovi asehaldurkond
Saratovi kubermang

**Sara(a)tovi kubermang** oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Saratov. 

Kubermang eksisteeris aastatel 1797–1928. 1851–1918 oli kubermangus 10 maakonda.

## Viited
SIBIS

Õpilasfirma **SIBIS** on veebiplatvorm, mis ühendab talumehed lõpptarbijaga. SIBIS annab linnainimesele võimaluse talukaup kiirelt kohalikelt väiketootjatelt koju tellida. SIBISe asutasid 2015. aastal Rudolf-Gustav Hanni, Karl Angelo Maiuri, Elo Johanna Kuklane ja Kristiina Toomik Eestis Junior Achievementi korraldatava õpilasfirmade programmi raames. SIBISe eesmärk on propageerida talutoodangut ja värsket puhast Eesti toitu.

## Viited
Vologda kubermang

**Vologda kubermang** oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Vologda. Kubermang eksisteeris aastatel 1796–1929.

Enne 12. sajandit asustasid sealset ala soome-ugri hõimud. 12. sajandil tungisid alale novgorodlased, kes rajasid sinna mitu linna (näiteks Vologda) ja hakkasid levitama ristiusku.

## Viited
Poltava kubermang

**Poltava kubermang** oli Venemaa keisririigi ja Ukraina SNV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Poltava. Kubermang eksisteeris 1802–1925. Kubermang moodustati 1802 pärast teise Väikevene kubermangu likvideerimist. 

19. sajandi lõpul oli kubermang jaotatud 15 maakonnaks.

## Viited
Tobolski kubermang

**Tobolski kubermang** oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Venemaa NFSV Uuralitesse ja Siberisse jääv haldusüksus (kubermang)). Kubermangu administratiivne keskus oli Tobolsk. Kubermang eksisteeris aastatel 1796–1920.

## Viited
Tomski kubermang

**Tomski kubermang** oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Venemaa NFSV Siberisse jääv haldusüksus (kubermang).

Kubermangu administratiivne keskus oli Tomsk.

Kubermang eksisteeris aastatel 1803–1925.
André Claveau

**André Claveau** (17. detsember 1911 Pariis – 4. juuli 2003 Brassac) oli prantsuse laulja ja filminäitleja.

Ta võitis Prantsusmaad esindades 1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Dors, mon amour" (sõnade autor Hubert Giraud, muusika autor Pierre Delanoë).
Vjatka kubermang

**Vjatka kubermang** oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Vjatka (praeguse nimega Kirov). Kubermang eksisteeris 1796–1929. 1929 läks kubermang moodustatava Nižni Novgorodi oblasti koosseisu. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad kubermangu alad Kirovi oblastise ja Udmurdi Vabariiki.

## Viited
¡Olé Tormé!: Mel Tormé Goes South of the Border with Billy May

**"¡Olé Tormé!: Mel Tormé Goes South of the Border with Billy May"** on Mel Tormé stuudioalbum 1959. aastast.

## Lood
#"At the Crossroads (Malagueña)"   	Ernesto Lecuona, Bob Russell 	2:39
#"Frenesi"   	Alberto Dominguez, Leonard Whitcup 	2:36
#"Adios"   	Enric Madriguera, Harry M. Woods 	2:05
#"Baia"   	Ary Barroso, Ray Gilbert 	2:30
#"Six Lessons from Madame la Zonga"   	James V. Monaco, Charles Newman 	3:10
#"Rosita"   	Gus Haenschen 	2:58
#"South of the Border"   	Michael Carr, Jimmy Kennedy 	3:03
#"Nina"   	Cole Porter 	2:36
#"Cuban Love Song"   	Dorothy Fields, Jimmy McHugh, Herbert Stothart 	2:04
#"Perfidia"   	Alberto Dominguez 	2:08
#"The Rhumba Jumps!"   	Hoagy Carmichael, Johnny Mercer 	2:14
#"Vaya Con Dios (May God Be with You)"   	Inez James, Buddy Pepper, Larry Russell 3:19
¡Oye Esteban!

**"¡Oye Esteban!"** on Morrissey muusikavideote kogumik, mis ilmus 2000. aastal DVD-na. 

## Välislingid
*Tim DiGravina retsensioon, allmusic.com
!PAUS3

**!PAUS3** (ka **THEE PAUSE**; sündinud 27. juulil 1981 Odessa lähedal) on Ukraina päritolu basskitarri-, kitarri- ja süntesaatorimängija, kes viljeleb eksperimentaalmuusikat. 

Tema esimene album ilmus 2010.
¡Policia!: A Tribute to the Police

**"¡Policia!: A Tribute to the Police"** on ansambli The Police laulude kaverite album. Selle andis välja The Militia Group (helisalvestusettevõte Long Beachis, Californias, Ameerika Ühendriikides.) 2005. aastal.
!Oka Tokat

**"!Oka Tokat"** on Filipiinide telesari, mida näitas ABS-CBN aastatel 1997–2002. 

Pealkiri on tagalogikeelne lause "Takot ako!" 'Mul on õudne!' tagurpidi. 

See oli paranormaalne õudusdraamasari. Näitlejate seas olid Ricky Davao, Diether Ocampo, Jericho Rosales, Angelika de la Cruz, Rica Peralejo, Paolo Contis ja Agot Isidro.
Geležiai

**Geležiai** (vana nimega *Gelažiai*) on alev Leedus Panevėžysi rajoonis Karsakiškise vallas. 

Alevis on põhikool, seltsimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on 1936. aastal valminud katoliku kirik, mille kunstimälestisena kaitse all olev altarimaal on koopia Raffaeli "Sixtuse madonnast".

## Ajalugu

Küla on esimest korda mainitud 1777. aastal, mil kohalik mõisnik lasi sinna puidust kabeli ehitada. 1874. aastal valmis selle juurde ka kellatorn. Samal aastal sai kabel kihelkonnakiriku staatuse. Enne Teist maailmasõda oli asulas oma juutide kogukond. Pärast sõda tegutsesid Geležiai ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Geležiai kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte

Geleziu baznycia.JPG|Katoliku kirik
Geležių gatvė.JPG|Geležiai
Geležių pagrindinė mokykla.JPG|Koolimaja


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Leping (religioon)

**Leping** kui usuline mõiste on üks aabrahamlike religioonide – judaismi, kristluse ja islami – põhimõisteid. See lähtub Vanas Testamendis kirjeldatud lepinguist inimeste ja Jumala vahel, eelkõige Aabrahami lepingust.

## Vasted eri keeltes
*Lepinguks* tõlgitakse tavaliselt heebrea sõna *berith* (ברית). Masoreetlikus piibliversioonis kasutatakse seda 264 korda. Septuagintas ja kreekakeelses Uues Testamendis vastab sellele *diatheke* (διαθήκη).

## Judaism

Moosese leping on judaismis keskne ning kehtib üksnes juutide kohta. Mittejuudid alluvad judaismi kohaselt Noa seitsmele seadusele, mis kehtestati juba enne seda, kui Mooses Siinai mäel Jumalalt kümme käsku sai. "...Judaism ei keela sellest väljapoole jääjatele lunastust, kuna juudi seaduste kohaselt saavad kõik mittejuudid, kes järgivad Noa seadusi, lunastatud ning tasutud teises ilmas."

## Kristlus

Kristluse kohaselt sõlmis Jumal inimestega "Uue Lepingu", mis kas asendab Vanas Testamendis kirjeldatu (supersessionism) või eksisteerib sellega kõrvuti (kahe lepingu teoloogia). Uue Lepingu kohaselt lunastas Jeesuse ristilöömine patust kõik need, kes temasse usuvad (Matteuse 26:28). 

Protestantliku kristluse lepinguteoloogia järgi määravad Jumala ja inimese suhteid peamiselt kolm lepingut: lunastusleping (*Covenant of Redemption*), tööleping (*Covenant of Works*) ja halastus- või armuleping (*Covenant of Grace*). Selles teoloogilises süsteemis võib lepingut määratleda "muutmatu, jumalikult kehtestatud õigusliku lepinguna Jumala ja inimese vahel, mis kehtestab nendevahelise suhte tingimused".

## Islam

Islami kohaselt kutsus Jumal veel loomata Aadama niuetest esile tulevase inimkonna ning pöördus nende poole sõnadega "Kas pole mina teie Issand?", millele vastati: "Jah, me tunnistame seda." See "ürgleping" on Jumala ja inimkonna suhte metaajalooline alus, mida kirjeldab 7. suura.

Aabrahamliku usundina tunnistab islam ka Aabrahami lepingut, mida sümboliseerib ümberlõikamine. Igaüks, kes usu omaks võtab, võib saada muslimiks ning sellega lepingu osaliseks.

## Teised usundid
Leping võib tähendada ka koguduse kokkulepet oma usundi alustes. Indoiraani usulises traditsioonis on Mithra lepingu hüpostaas ning valvab seega moraalsete, ühiskondlike ja inimestevaheliste suhete, sealhulgas armastuse ja sõpruse järele. Tänapäevases zoroastrismis on Mithrast saanud kohtunik, kes kaitseb lepinguid, tagades, et lepingurikkujad ei pääse taevasse

## Viited
Miežiškiai

**Miežiškiai** on alev Leedus Panevėžysi rajoonis, Miežiškiai valla halduskeskus. Miežiškiai asub Nevėžisi kaldal, alevis suubub sinna Alkupis.

Alevis on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1920 valminud katoliku kirik ja tinasõdurite muuseum.

## Ajalugu

Küla on esimest korda mainitud aastal 1554. Aastal 1584 mainiti esimest korda kirjalikult selle nimega alevit. Aastal 1634 oli selle nimega asulaid kaks - üks neist alev ja teine küla. Umbkaudu aastal 1700 rajati sinna mõis. XVIII sajandil rajati külasse kabel, mille asemele aastal 1782 ehitati puidust kirik. Aastal 1784 hakkas selle juures tegutsema kihelkonnakool. XIX sajandi teisel poolel rajati Miežiskiaisse mõisale kuuluvad vesiveski ja kõrts. Aastal 1909 sai sealsest kirikust kihelkonnakirik. Aastal 1916 alustati vana kirikuhoone asemele uue ehitamist, see valmis aastal 1920.

Aastaks 1923 oli alevis 125 elanikku, külas aga 328 elanikku. Küla nimeks oli kas *Meškai* või *Mieškiai*. Külas olid nii vesiveski kui tuulik, seal tegutsesid saekaater ja meierei. XX sajandi esimesel poolel alev ja küla liideti. Teise maailmasõja ajal hävitati sealne juudi kogukond. Kuni aastani 1959 oli Miežiskiai kohaliku kolhoosi, hiljem aga sovhoosi keskasula.

## Pilte

Miežiškių bažnyčia.JPG|Katoliku kirik
Miežiškiai, gatvė centre.JPG|Miežiškiai
Miežiškiai. tiltas per Nevėžį.JPG|Sild üle Nevėžisi jõe
Alkupis (Miežiškiai).JPG|Alkupis


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Orenburgi kubermang

**Orenburgi kubermang** oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu keskus oli Orenburg. Kubermang eksisteeris aastatel 1744–1782 ja 1796–1928.

Kubermangu kuulus osaliselt tänapäeva Baškortostanis asuvat 10 maakonda: Orenburgi maakond, Verhneuralski mk, Troitski mk, Tšeljabinski mk, Ufa mk, Sterlitamaki mk, Birski mk, Menzelinski mk, Bugulma mk ja Buzuluki mk. 1802. aastal taastati ka kubermangu koosseisus 1796. aastal likvideeritud Belebei mk ja Buguruslani mk. 

Kubermangu territoorium oli umbes 282 551 ruutversta ja see oli 1850. aastail pindalalt neljas Venemaa Keisririigis. 

Elanike arv oli 2 393 628 inimest, nendest 1 306 299 venelast, baškiire – 448 738, teptjaare – 246 753, tatarlasi – 98 647, mišaare – 97 743, mordvalasi – 77 328, tšuvašse – 58 240, marisid − 38 567, udmurte – 18 205, sakslasi – 1034. 

1865. aastal jaotati Orenburgi kubermang keiser Aleksander II korraldusel mööda kubermangu looduslikult jaotavat Uurali mäestiku pooleks, moodustades Ufa kubermangu ja Orenburgi kubermangu, mille kubermangukeskuseks määrati Orenburg. Eraldatud kubermangud kuulusid siiski ühisesse Orenburgi kindralkubermangu (*Оренбургское генерал-губернаторство*) kuni kindralkuberneri ametikoha likvideerimiseni 1882. aastal.

1865–1919 oli kubermang jaotatud 5 maakonnaks – Orenburgi, Verhneuralski, Tšeljabinski ning vastloodud Troitski ja Orski maakond. 

## Viited
Orjoli kubermang

**Orjoli kubermang** (vene *Орловская губерния*) oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Venemaa SFNV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Orjol. Kubermang eksisteeris 1796-1928.

1802-1920 oli kubermang jagatud 12 maakonnaks.

## Viited
Tveri kubermang

**Tveri kubermang** oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Tver. 

Kubermang eksisteeris 1796–1929. Kubermangu pindala oli 56 837 ruutversta (64 686 km²).

1803–1918 oli kubermang jagatud 12 maakonnaks.

## Viited
¿Por qué no te callas?

**"¿Por qué no te callas?"** [poɾˈke no te ˈkaʎas] ('Miks sa vait ei ole?' või 'Miks sa vait ei jää?') on lause, mille Hispaania kuningas Juan Carlos I ütles 2007. aasta Iberoameerika tippkohtumisel Santiagos Venezuela presidendile Hugo Chávezele, kui see Hispaania peaministri José Luis Rodríguez Zapatero kõnet korduvalt katkestas.

## Sündmuste käik
Kohtumisel 10. novembril 2007 pahandas Zapatero Chávezt märkusega, et Ladina-Ameerika peab saama investoritele ligitõmbavamaks, et võidelda aina kasvava vaesusega, Cháveze vasakpoolne poliitika peletab aga neid eemale.

Pärast seda katkestas Chávez korduvalt Zapatero kõnet ning nimetas tema eelkäijat peaministriametis José María Aznari fašistiks ja ebainimlikumaks kui madu. Peale selle süüdistas Chávez Aznari kaasaosaluses temavastases putšis 2002. aastal.

Zapatero vastas, et tema eelkäija Aznar, kelle poliitikat ta muidu kritiseerib, oli rahva poolt seaduslikult valitud.

Kuigi Hugo Cháveze mikrofon oli vahepeal välja lülitatud, kordas ta monotoonselt oma süüdistusi. Hispaania kuningas kummardus siis ettepoole ja ütles Chávezele: "¿Por qué no te callas?" Ta sinatas Chávezt. Järgnes korralekutsumine istungit juhatanud Tšiili presidendi Michelle Bacheleti poolt.

Juan Carlos lahkus istungisaalist varsti pärast seda, kui Nicaragua president Daniel Ortega oli süüdistanud Hispaaniat sekkumises Nicaragua valimistesse ja kritiseerinud Hispaania energeetikaettevõtete kohalolekut Nicaraguas.

Ajaleht New York Times leidis, et vahejuhtum demonstreerib Hispaania endiselt keerulisi suhteid oma endiste asumaadega.

Time Magazine'i arvates provotseeris Chávezt Zapatero väide, et Ladina-Ameerika vajab kasvavast vaesusest jagusaamiseks väliskapitali; Chávez peab süüdlaseks kapitalismi ning näeb lahendust ainult sotsialismis, mistõttu ta alustas sõnasõda "Aznari ja teiste vaba turu "fašistide" vastu.

Euroopa Liidu, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere maade tippkohtumisel 2008 andis Hispaania valitsusjuht Chávezele edasi Juan Carlose lepitusläkituse. Juulis 2008 leidis Hispaania kuninga suveresidentsis Palma de Mallorcas aset Juan Carlose ja Cháveze lepituskohtumine. Hugo Chávez ütles seal vihjates Mallorca palavale ilmale, mis meenutavat talle Kariibi mere rannikut: "¿Por qué no vamos a la playa?" ("Miks me ei lähe randa?"

## Lause populaarsus
Hispaania ja Ladina-Ameerika noorte seas sai sellest kultuslause. Kiiresti läks käibele selle lausega mobiilihelin *reggaeton* taustaga. Humoristid kasutasid seda teemat kupleedes. Argentinas sai sellest lausest telekanali Telefe ühe saatesarja pealkiri.

## Vaata ka
* Si tacuisses, philosophus mansisses

## Viited

## Välislingid
* Video saidil ElPais.com
Raguva

**Raguva** on alev Leedus Panevėžysi rajoonis, Raguva valla halduskeskus. Alev asub Nevėžisi kaldal.

Alevis on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 1887. aastal valminud katoliku kirik ja 1875. aastal valminud õigeusu kirik, püha Floriani skulptuur alevi keskel, kalmistu ja sealne kabel.

Alevis on sündinud Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik Esther Barsel.

## Ajalugu

Küla on esimest korda mainitud 1501. aastal, mil asula ja mõis anti pärusomandiks B. Semenavičiusele. 1586. aastal on kirjalikult esmamainitud selle nimega alevit. XVI sajandi lõpus kuulus asula Žilinskitele.

1610. aastast pärit mõisavarade nimekirjas on mainitud ka Raguvas asuvat kirikut. XVII sajandil kuulus Raguva Ogińskitele, seejärel (kuni 1831. aasta ülestõusuni) oli alev Straszewiczite valduses.

XIX sajandil elas alevis leedulasi vähe, sealsed asukad olid venelased ja juudid, vähem elas seal karaiime. Sealse vene kogukonna moodustasid vanausulised, 1840. aastal moodustasid nad seal ka oma kihelkonna. Sajandi lõpus püstitati alevi keskele kivist sammas, mille tippu paigutati Püha Floriani kujutav skulptuur. Nõukogude ajal oli Raguva kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte

Raguva_church.JPG|Katoliku kirik
AB Raguvos baldai.JPG|Raguva
Raguva.JPG|Õigeusu kirik
Nevėžio_tiltas._Raguva.JPG|Sild üle Nevėžisi jõe


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
Polotski kubermang

**Polotski kubermang** (vene keeles *Полоцкая губерния*, valgevene keeles *Полацкая губерня*) oli Venemaa keisririigi haldusüksus aastatel 1776−1777. 

## Ajalugu
Kubermang moodustati 1776. aastal Pihkva kubermangu kolme provintsi (Dünaburg, Polotsk ja Vitebsk) aladest, mis olid esimese Poola jagamisega 1772. aastal liidetud Venemaaga. Haldusüksus koosnes 11 maakonnast ja selle pealinnaks oli Polotsk. 1777. aastal nimetati kubermang ümber Polotski asehaldurkonnaks.

## Polotski kubermangu haldusjaotus
*Drissa maakond
*Dünaburgi maakond
*Gorodoki maakond
*Ludza maakond
*Neveli maakond
*Polotski maakond
*Režitsa ehk Rēzekne maakond
*Sebeži maakond
*Suraži maakond
*Veliži maakond
*Vitebski maakond

## Vaata ka
*Polotski asehaldurkond
*Vitebski kubermang
Vladimiri kubermang

**Vladimiri kubermang** oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Vene SFNV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Vladimir. Kubermang eksisteeris 1796–1929.

1708. aastal asutati Moskva kubermangu koosseisus Vladimiri provints. 1778. aastal loodi Vladimiri asehaldurkond, mis oli jaotatud 14 maakonnaks. Asehaldurkonnnast sai 1796. aastal kubermang ning see oli jagatud 10 maakonnaks. 1803. aastal moodustati 3 maakonda juurde ning see haldusjaotus püsis 1918. aastani. Järgmistel aastatel muutus haldusjaotus aga suuresti ja nii oli 1926. aastaks jäänud alles 7 maakonda. 1929. aastal kubermang likvideeriti ja tema alad läksid Ivanovo Tööstuse oblasti ja Nižni Novgorodi oblasti koosseisu.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad kubermangu alad 7 oblasti (Vladimiri, Ivanovo, Jaroslavli, Moskva, Nižni Novgorodi, Rjazani ja Tveri oblasti) territooriumile.
Q'Viva! Väljavalitu

**"Q'Viva! Väljavalitu"** (originaalpealkirjaga **"¡Q'Viva! The Chosen"**) on USA tõsielusari, mida näidati esmakordselt 2012. aastal. Seda näitas Univision hispaania keeles ja FOX inglise keeles. Eestis on sarja näidanud telekanal Sony Entertainment.

Sari jälgis Jennifer Lopeze ja Marc Anthony Ladina-Ameerika reisi koos lavastaja ja koreograafi Jamie Kingiga. Reisi eesmärk oli avastada andekaid meelelahutajaid (sealhulgas tantsijaid, akrobaate, lauljaid ja pillimehi), keda kutsuda esinema kontserdile "¡Q'Viva! The Chosen Live".
Minia

**Minia** on poja või tütre abikaasa.

Minia on 2. astme hõimlane.

## Vaata ka
* Sugulussuhted

## Välislingid
Permi kubermang

**Permi kubermang** oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang), mis asus mõlemal pool Uuraleid. Kubermangu administratiivne keskus oli Perm. 

Kubermang eksisteeris 1781–1923.

Kubermang jagati 12 maakonnaks.

## Viited
Paul Kerese mälestusmärk (Narva)

**Paul Kerese mälestusmärk** on Paul Kerese 100. sünniaastapäeva puhul Narvas Puškini tänavale Peetri platsi juurde püstitatud mälestusmärk. See avati 7. jaanuaril 2016.

Paul Kerese skulptuur on valmistatud pronksist, selle autorid on Aivar Simson ja Paul Mänd. Nende idee järgi võivad huvilised istuda Kerese vastas malelaua ees ja mõtiskleda partii üle.

Mälestusmärgil on kujutatud 1975. aastal Vancouveris toimunud Kerese ja Walter Browne'i matši tegelik mängu seis pärast 43. käiku. See jäi Paul Kerese karjääri viimaseks partiiks. Mustadega mänginud Keres andis Browne'i kuningale tuld. 

## Eksimused
Monumendi avamise hetkel oli sellel vigu mis parandati samal aastal.
*Keres oli ekslikult pandud mängima valgete malenditega, kuigi tegelikult mängis ta selles partiis mustade malenditega.
*Mälestusmärgi juures olnud graniidist tahvlil oli ingliskeelne tekst grammatika- ja stiilivigadega. 11. jaanuaril 2016 tahvel demonteeriti, et vigu parandada.
*Mängu seis pronksist malelaual oli ebatäpne. Malelaual seisis vanker ruudul h3, aga tegelikus partiis asus vanker ruudul g4. 
*Skulptuuri ühe autori Paul Männi nime Narva linnapea Tarmo Tammiste avamiskõnes ei maininud ega olnud seda kirjas Narva linna kodulehel.

## Viited
Curlie

**DMOZ** (ehk domeeninimi *directory.mozilla.org*) on veebilinkide mitmekeelne avatud sisuga kataloog. Seda haldavat portaali ja kommuuni nimetatakse **Avatud lähtekoodiga projektiks** (**ODP**). DMOZi omanik on AOL, ent selle sisu loovad ja haldavad vabatahtlikud toimetajad. 

DMOZ koostab portaalide loendeid hierarhilise ontoloogia skeemi alusel. Sarnase teemaga loendid on jagatud teemadeks ja need omakorda alamteemadeks.

## Projekti info
DMOZ lõid Ameerika Ühendriikides 1998. aastal Sun Microsystemsi töötajad Rich Skrenta ja Bob Truel. Algselt oli selle nimi **[[Gnuhoo]].** Sun Microsystemsi võrguturbetoodete müügijuht Chris Tolles hakkas 1998. aastal kaasasutajaks koos Bryn Dole'i ja Jeremy Wenokuriga. Skrenta programmeeris tini eelkäija ja Unixi süsteemidele mõeldud populaarse Useneti uudisteriideri TASS. Gnuhoo kataloogi teemade algne jaotus põhines tolleaegsetel Useneti uudisegruppide ülesehitusel.
Religioon Eestis

**Ajalooliselt** protestantlik Eesti on maailma üks vähem religioosseid riike, kus usku peab oluliseks alla 20% elanikest. Usklike enamuse moodustavad õigeusklikud ja luterlased. 2011. aasta andmete kohaselt uskus enam kui 50% eestlasi teatava vaimu või vaimse olendi olemasolusse.

Eesti siseministeeriumi usuasjade osakonna nõuniku Ringo Ringvee sõnul pole Eestis religioon poliitilises või ideoloogilises mõttes kunagi väga tähtsat rolli mänginud ning tugevamate sidemete tekkimise tendentsi riigi ja luteri kiriku vahel 1930. aastate lõpus lõpetas Nõukogude okupatsioon 1940. aastal. Ta lisab, et Nõukogude perioodil katkestati side religiooniga enamikus perekondades. Pärast nõukogude aega on institutsionaalsete religioonide nõrgem haare andnud Eestis enam ruumi individuaalse religioossuse ilmingutele, mis toetuvad suures osas *New Age*’i ehk uue vaimsuse ideestikule.

## Rahvaloenduste andmed

1Rahvaarv, 15-aastased ja vanemad

## Viited
Paul Kerese mälestusmärk

**Paul Kerese mälestusmärk** on Paul Kerese 85. sünniaastapäeva puhul rajatud monument Tallinnas Tõnismäel aadressil Pärnu mnt 44 // Tõnismägi 11a. Mälestusmärk loodi 1991. aastal.

Monument koosneb malelauda kujutavast hallikatest graniitplaatidest piirdega ja punaka graniitparketiga kaetud platvormist (mõõtudega u 12x12 meetrit ja kõrgusega u 80 cm) ning sellel paiknevatest malendeid meenutavatest Paul Kerese pronksbüstist roosakal sambakujulisel graniitpostamendil (kõrgus 342 cm), selle ees kasvavast elupuust (kõrgus u 4 m), mustast graniidist lihvitud vertikaalsest pronksautograafiga risttahukast (kõrgus 400 cm, laius 119 cm, sügavus 34 cm), hallikast maakivirahnust (pikkus u 2 m) ja roosakatest lihvitud graniitplokkidest horisontaalse risttahuka kujulisest pingist (pikkus 600, laius 50, kõrgus 60 cm).

Uusmodernistlikus stiilis skulptuuri autorid on skulptor Ekke Väli ning arhitektid Andres Siim ja Hanno Kreis.

Kuna mälestusmärk asus eramaal, tegid Tallinna linnavolikogu liikmed Jaak Juske ja Tarmo Kruusimäe 2015. aastal ettepaneku see teise asukohta ümber paigutada. Linnavolikogu otsustas aga monumendi samale kohale jätta ja selle Paul Kerese 100. sünnipäevaks korda teha.

Mälestusmärgi korrastamine tuli päevakorda hoopis Pärnu mnt 44/Tõnismägi 11a elamu- ja ärihoone ehitusega.  2017. aastal teisaldati mälestusmärgi osad ajutiselt uue hoone ehitussüvendi rajamiseks. 2018. aastal rekonstrueeriti mälestusmärk endisel kujul endisest asukohast paarikümne meetri kaugusel Pärnu maantee ääres ja selle ümber kujundati istumiskohtadega haljasala.

## Viited

## Välislingid
*
Raku (allasum)

**Raku** on allasum Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis. See on saanud nime endise Raku karusloomakasvanduse järgi.

Allasum piirneb põhjas Valdeku tänavaga.

## Vaata ka
*Raku sovhoos 

## Viited
Raku sovhoos

**Raku sovhoos** oli sovhoos Eesti NSV-s Harju rajoonis.

Sovhoosi keskus asus Tallinnas, Viljandi maantee 20. Sovhoosil oli osakond Keila külanõukogus Karjakülas.

Raku sovhoos tegeles karusloomakasvatusega. Kasvatati naaritsaid, hõberebaseid ja sinirebaseid. 

1978. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 187 hektarit. Sovhoosi töötajate arv oli samal aastal 441.

Sovhoos moodustati 1945. aastal. Sovhoosi eelkäijaks oli 1933. aastal asutatud ja 1935. aastal registreeritud karusloomakasvatuse kooperatiivühing "Raku", mis algselt paiknes Pirita-Kosel Rakko talus ja 1937. aastal kolis Liiva ja Raudalu piirkonda. 1974. aastal sovhoosiga liidetud Karjaküla sovhoos koos karusloomafarmiga asutati 1936. aastal ja kuulus varem Karjaküla riigimõisale. Aastani 1974 oli eraldiseisev sovhoos.

Nõukogude perioodil oli Raku sovhoos üks suurimaid karusloomakasvatuse majandeid Eestis. 1977. aastal toodeti 76424 naaritsa-, 18672 sinirebase- ja 7251 hõberebasenahka. Sovhoos tegeles ka tõuaretusega. 

Vabariigi Valitsuse 3. septembri 1990 määrusega nr 184 jäeti Raku sovhoos kui riigimajand Harju maakonna haldamisele. 1993. aasta maikuus läks Raku sovhoos pankrotti.

1996. aastal ostis AS Balti Karusnahk endise Raku sovhoosi Karjaküla farmi.

## Viited

## Välislingid
*Eesti filmi andmebaas. Sovhoosi rebasefarm Rakus (1953). Ringvaade "Nõukogude Eesti"
*Eesti filmi andmebaas. Raku Karusloomakasvatuse sovhoosis (1973). Ringvaade "Nõukogude Eesti"
Tiina Kilkson

**Tiina Kilkson** (sündinud 11. märtsil 1980 Tallinnas) on eesti lastekirjanik ja psühholoog. 

## Elulugu
Ta sündis automaatikutest vanemate perekonnas. 1986. aastal alustas kooliteed Tallinna 20. Keskkoolis, 1987–1998 õppis Tallinna 1. Keskkoolis. 2000. aastal astus eraülikooli Akadeemia Nord, mille lõpetas 2007. aastal psühholoogina. 2011–2014 õppis Tallinna Ülikoolis kommunikatsiooni ja sai magistrikraadi 2014. aastal.

2019. aastal asus Pärnu Kutsehariduskeskuses bürootööd õppima. 

2019. aastast õpib Tiina Kilkson Tallinna Tehnikaülikooli avatud ülikoolis turunduse ja juhtimise aineid.  

Ta on teinud kaastööd mitmele väljaandele valdavalt psühholoogia teemadel.

Ta on OÜ Ühetähejutud tegevjuht.

## Kirjanduslik tegevus
Tema esimene lasteraamat "Pisikese Peetri pikk pühapäev", kus kõik sõnad algavad P-ga, ilmus 2006. aastal. Ka edasistes lasteraamatutes algavad kõik sõnad ühe kindla algustähega.

### Teosed
*"Pisikese Peetri pikk pühapäev" (2006)
*"Tööka Toonekure talu tegemisi" (2008)
*"Talv Toonekure talus" (2013)
*"Rebasepere reis Rootsi" (2014)
*"Pisikese Peetri pannkoogipiknik" (2014)
*"Karupojad kevadet kaemas" (2015)
*"Siilipere sünnipäev" (2016)
*"Lapsed laululaagris" (2017)
*"Mõnus metsapere" (2018)
*"Teeme turismitalu" (2019)
*"Ühetähejutud" (2019)
*"Nuustaku naljalood" (2019)

## Liikmesus
*2004 – Eesti Ajakirjanike Liit
*2019 – EVEA liige
*2018 – Erakond Eestimaa Rohelised liige
Lukksepp

**Lukksepp** (kõnekeeles ka *lukussepp*) on metallitöid käsitsi (masinaid kasutamata) tegev oskustööline. Lukksepatööde hulka kuulub näiteks erikujuliste detailide valmistamine, taastamine. Lukksepp kasutab töö tegemiseks spetsiaalseid lukksepatööriistu.

## Viited
Intervjuu

**Intervjuu** (inglise sõnast *interview*) ehk **usutlus** on ajakirjandusžanr, mida iseloomustab küsimuste esitamine ajakirjaniku (intervjueerija) poolt ühele või mitmele inimesele (intervjueeritavale), kes küsimustele vastavad. Intervjuu on enamasti suuline, ent võib olla ka kirjalik, mispuhul intervjuu esitatakse näiteks protokollina või refereeringuna.

## Vaata ka
*Toetav intervjuu
*Uudisintervjuu
*Ühendusintervjuu
*Eksperdiintervjuu
*ülekuulamine
*sotsiolingvistiline intervjuu

## Viited
Dave Sime

**David William Sime**; ka **Dave Sime** (25. juuli 1936 Paterson, New Jersey – 12. jaanuar 2016 Miami, Florida) oli Ameerika Ühendriikide kergejõustiklane, sprinter.

1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas võitis Dave Sime hõbemedali 100 meetri jooksus. Nii Sime kui ka sakslane Armin Hary lõpetasid jooksu ametliku ajaga 10,2 sekundit, kuid fotofiniš määras Hary napiks võitjaks. Ta osales ka 4×100 meetri teatejooksus, kuid USA meeskond diskvalifitseeriti teatepulga vahetuse vea tõttu.

Pärast sportlaskarjääri asus Sime õppima meditsiini ja temast sai tunnustatud silmakirurg.

## Viited

## Välislingid
*
Ryūzō Shimizu

**Ryūzō Shimizu** (jaapani keeles 清水 隆三 *Shimizu Ryūzō*; 30. septembril 1902 – ?) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1923. aastal kaks mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Fukusaburō Harada

**Fukusaburō Harada** (jaapani keeles 原田 福三郎 *Harada Fukusaburō*) oli Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1923. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Usaburō Hidaka

**Usaburō Hidaka** (jaapani keeles 日高 卯三郎 *Hidaka Usaburō*) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta  1923. aastal 2 mängu.

## Välislingid
*
Yoshio Fujiwara

**Yoshio Fujiwara** (jaapani keeles 藤原 良夫 *Fujiwara Yoshio*) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1923. aastal 1 mängu.

## Välislingid
*
Kiyoo Kanda

**Kiyoo Kanda** (jaapani keeles 神田 清雄 *Kanda Kiyoo*) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1923–1925 neli mängu.

## Välislingid
*
Shirō Azumi

**Shirō Azumi** (jaapani keeles 安積 四郎 *Azumi Shirō*) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1923–1925 kolm mängu.

## Välislingid
*
Toshio Miyaji

**Toshio Miyaji** (jaapani keeles 宮地 利雄 *Miyaji Toshio*) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1925. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Vabariigi Presidendi abikaasa

**Vabariigi Presidendi abikaasa** on Eesti presidendi abikaasa. Praegune Vabariigi Presidendi abikaasa on president Alar Karise abikaasa Sirje Karis. 

## Vabariigi presidendi abikaasad

## Vaata ka
* Eesti president

## Viited
Jirō Miyake

**Jirō Miyake** (jaapani keeles 三宅 二郎 *Miyake Jirō*; ? – 30. novembril 1984) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Ta mängis Jaapani jalgpallikoondises 1925. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Masao Takada

**Masao Takada** (jaapani keeles 高田 正夫 *Takada Masao*) oli Jaapani jalgpallur (ründaja).

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1925. aastal 2 mängu.

## Välislingid
*
Sakae Takahashi

**Sakae Takahashi** (jaapani keeles 高橋 栄 *Takahashi Sakae*) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1925. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Taga-Baikalimaa

**Taga-Baikalimaa** oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (oblast). Kubermangu administratiivne keskus oli Tšita. Kubermang eksisteeris aastatel 1851–1922. 

Oblast jagati kaheksaks ringkonnaks (vene *округ*), mis 1901. aastal nimetati ümber maakondadeks (vene *уезд*).
Avezzano

**Avezzano** on linn Itaalias Abruzzo maakonnas L'Aquila provintsis.

## Vaatamisväärsused

* Orsini-Colonna kindlus
* Cunicoli di Claudio
* Monte Salviano parke
* San Bartolomeo kirik


Avezzano dal monte Salviano.jpg|Avezzano
Castello Orsini-Colonna in Avezzano.jpg|Orsini-Colonna kindlus


## Kultuur
* Marsi teatris

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Junji Nishikawa

**Junji Nishikawa** (jaapani keeles 西川 潤之 *Nishikawa Junji*; 29. juuni 1907 – ?) oli Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1927. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Kō Takamoro

**Kō Takamoro** (jaapani keeles 高師 康 *Takamoro Kō*; 9. novembril 1907 Saitamas – 26. märtsil 1995) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1927. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Misao Tamai

**Misao Tamai** (jaapani keeles 玉井 操 *Tamai Misao*; 16. detsembril 1903 Hyogos – 23. detsembril 1978) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1927. aastal kaks mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Shōjirō Sugimura

**Shōjirō Sugimura** (jaapani keeles 杉村 正二郎 *Sugimura Shōjirō*; 4. aprillil 1905 – ?) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1927. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Nagayasu Honda

**Nagayasu Honda** (jaapani keeles 本田 長康 *Honda Nagayasu*) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1927–1930 neli mängu.

## Välislingid
*
Kinjirō Shimizu

**Kinjirō Shimizu** (jaapani keeles 清水 金二郎 *Shimizu Kinjirō*) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1925. aastal 1 mängu.

## Välislingid
*
Takeo Wakabayashi

**Takeo Wakabayashi** (jaapani keeles 若林 竹雄 *Wakabayashi Takeo*; 29. augustil 1907 Hyogos – 7. augustil 1937) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1930. aastal kaks mängu ja lõi neli väravat.

## Välislingid
*
Eesti Maaülikooli keelekeskus

**Eesti Maaülikooli keelekeskus** (inglise keeles *Language Centre of  Estonian University of Life Sciences*) on Eesti Maaülikooli akadeemiline struktuuriüksus, mis korraldab keelealast õppetööd ja täienduskoolitust. 

Keelekeskuses on võimalik õppida kõigis kõrgkooliastmetes Euroopa keeleõppe raamdokumendis kirjeldatud tasemetel üheksat võõrkeelt. Need keeled on inglise, saksa, prantsuse, vene, soome, ladina, norra, hiina ja eesti keel. Eesti keele õpe on ka eesti keele emakeelena kõnelejatele – õpitakse korrektset ja akadeemilist kirjalikku väljendust. Kohustusliku ainena õpivad maaülikooli üliõpilased inglise erialakeelt. Keelekeskus teeb tõlketööd ja korraldab terminoloogiatööd. Keelekeskuses töötab 2016. aasta seisuga 11 õppejõudu. Keskust juhatab Ülle Sihver.

Keelekeskus asub Tartus Maaülikooli linnakus aadressil F. R. Kreutzwaldi 1. See on endise Tähtvere mõisa hoone, mis võeti õppehoonena kasutusele 1994. aastal. Keelekeskus asub mõisas alates 2011. aastast.

## Viited
Shirō Teshima

**Shirō Teshima** (jaapani keeles 手島 志郎 *Teshima Shirō*; 26. veebruar 1907 Hiroshima – 6. november 1982) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1930. aastal 2 mängu ja lõi 2 väravat.

## Välislingid
*
Tadao Takayama

**Tadao Takayama** (jaapani keeles 高山 忠雄 *Takayama Tadao*; 24. juunil 1904 Tokyos – 1. juulil 1980) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1930. aastal kaks mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Tameo Ide

**Tameo Ide** (jaapani keeles 井出 多米夫 *Ide Tameo*; 27. november 1908 – ?) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1930. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Yukio Gotō

**Yukio Gotō** (jaapani keeles 後藤 靱雄 *Gotō Yukio*; surnud 1976) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1930–1934 4 mängu.

## Välislingid
*
Akira Nozawa

**Akira Nozawa** (jaapani keeles 野澤 晁 *Nozawa Akira*; Hiroshimas) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1934. aastal kolm mängu ja lõi kolm väravat.

## Välislingid
*
Shirō Misaki

**Shirō Misaki** (jaapani keeles 三崎 四郎 *Misaki Shirō*) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1934. aastal kolm mängu.

## Välislingid
*
Saizō Saitō

**Saizō Saitō** (jaapani keeles 斎藤 才三 *Saitō Saizō*; 24. septembril 1908 Osakas – 2004) oli Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1930. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Masao Nozawa

**Masao Nozawa** (jaapani keeles 野澤 正雄 *Nozawa Masao*; Hiroshimas) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1930. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Teruo Abe

**Teruo Abe** (jaapani keeles 安部 輝雄 *Abe Teruo*) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1934. aastal 2 mängu.

## Välislingid
*
Shunichi Kumai

**Shunichi Kumai** (jaapani keeles 熊井 俊 一 *Kumai Shunichi*) oli Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1934. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Takeshi Natori

**Takeshi Natori** (jaapani keeles 名取 武 *Natori Takeshi*) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1934. aastal ühe mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Takashi Kasahara

**Takashi Kasahara** (jaapani keeles 笠原 隆 *Kasahara Takashi*; sündinud 26. märtsil 1918) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1940. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Saburō Shinosaki

**Saburō Shinosaki** (jaapani keeles 篠崎 三郎 *Shinosaki Saburō*) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1940. aastal 1 mängu.

## Välislingid
*
Kunitaka Sueoka

**Kunitaka Sueoka** (jaapani keeles 末岡 圀孝 *Sueoka Kunitaka*; 1. veebruar 1917 Hiroshima – 10. november 1998) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1940. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Lee Yoo-hyung

**Lee Yoo-hyung** (korea keeles 이유형; 21. jaanuar 1911 Sinchon – 29. jaanuar 2003) oli Lõuna-Korea jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1940. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Kim Sung-gan

**Kim Sung-gan** (korea keeles 김성간; 17. novembril 1912 Pyongyangs – 29. mail 1984) oli Lõuna-Korea jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1940. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Yukio Tsuda

**Yukio Tsuda** (jaapani keeles 津田 幸男 *Tsuda Yukio*; 15. august 1917 Hyogos – 17. aprill 1979) oli Jaapani jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1940–1951 neli mängu.

## Välislingid
*
Megumu Tamura

**Megumu Tamura** (jaapani keeles 田村 恵 *Tamura Megumu*; 10. jaanuar 1927 – 8. oktoober 1986) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1951. aastal 3 mängu.

## Välislingid
*
Kō Arima

**Kō Arima** (jaapani keeles 有馬 洪 *Arima Kō*; sündinud 22. augustil 1917) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1951. aastal kolm mängu.

## Välislingid
*
Nobuyuki Katō

**Nobuyuki Katō** (jaapani keeles 加藤 信幸 *Katō Nobuyuki*; sündinud 2. jaanuaril 1920) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1951. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Ken Noritake

**Ken Noritake** (jaapani keeles 則武 謙 *Noritake Ken*; 18. juulil 1922 – 6. märtsil 1994) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1951. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Kazu Naoki

**Kazu Naoki** (jaapani keeles 直木 和 *Naoki Kazu*; sündinud 23. märtsil 1918) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1940. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Seki Matsunaga

**Seki Matsunaga** (jaapani keeles 松永 碩 *Matsunaga Seki*; 25. juunil 1928 Shizuokas – 4. märtsil 2013) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1951. aastal ühe mängu.

## Välislingid
*
Hirokazu Ninomiya

**Hirokazu Ninomiya** (jaapani keeles 二宮 洋一 *Ninomiya Hirokazu*; . novembril 1917 Hyogos – 7. märtsil 2000) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1940–1954 kuus mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Takashi Kanō

**Takashi Kanō** (jaapani keeles 加納 孝 *Kanō Takashi*; 31. oktoobril 1920 Tokyos – 4. juunil 2000) oli Jaapani jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1951–1954 7 mängu ja lõi 2 väravat.

## Välislingid
*
Yoshio Okada

**Yoshio Okada** (jaapani keeles 岡田 吉夫 *Okada Yoshio*; 11. august 1926 Hyogo – 22. juuni 2002) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1951–1954 seitse mängu.

## Välislingid
*
Kōji Miyata

**Kōji Miyata** (jaapani keeles 宮田 孝治 *Miyata Koji*; sündinud 15. jaanuaril 1923) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1951–1954 kuus mängu.

## Välislingid
*