open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stanislaw Tillich

**Stanislaw Rudi Tillich** (sündinud 10. aprillil 1959 Kamenzi linna lähedal Neudörfelis (Saksamaa)) on sorbi rahvusest Saksamaa poliitik (CDU). Alates 28. maist 2008 kuni 12. detsembrini 2017 oli ta Saksimaa (Sachsen) peaminister.

## Elukäik

Stanislaw Tillich pärineb sorbi katolikust perekonnast. Kuigi ta isa Rudi Tillich oli luterlane, kasvatas ta poega vastavalt ema usule oma kodumaa religioosseid traditsioone austavaks katoliiklaseks. Pärast hariduse omandamist Sorbi Keskkoolis Bautzenis 1977 läbis Tillich sõjaväeteenistuse (kuni aprillini 1979) endise Saksa DV piirivägedes. Aastatel 1979–1984 õppis ta Dresdeni Tehnikaülikoolis ja lõpetas selle elektroonikainseneri diplomiga. 

1984 asus konstruktorina tööle Kamenzi elektroonikaettevõttes. 1. oktoobrist 1987 kuni 24. maini 1989 töötas ametnikuna Kamenzi ringkonna volikogus, alates maist 1989 oli ta volikogu aseesimees ning vastutas kaubandus- ja varustusvaldkonna eest. 1989–1995 tegutses ettevõtjana. 

Stanislaw Tillich elab Panschwitz-Kuckaus, on abielus ja tal on kaks last.

## Poliitiline karjäär

1987 astus Tillich Saksa DV-s Saksamaa Kristlik-Demokraatlikku Liitu (CDU). Võrreldes Saksamaa Sotsialistliku Ühtsusparteiga (SED) suhtuti endises Saksa DV-s CDU-sse kui "kahest pahest väiksemasse". 1990. aastast oli ta üleriigilise CDU liige. 18. märtsil 1990 valiti ta esimestel vabadel valimistel Volkskammeri (Rahvakoda) saadikuks. Volkskammeris esindas ta etniliste vähemuste ja SED ohvrite huve. Pärast Saksamaa taasühinemise käigus Volkskammeri laialisaatmist töötas Tillich kuni 1994. aastani vaatlejana Euroopa Parlamendis. Euroopa Parlamendi 4. koosseisu kuulus ta juba saadikuna ning oli eelarvekomisjoni aseesimees ja Euroopa Liidu eelarve pearaportöör. Aastatel 1992–1999 oli ta Euroopa Rahvapartei (EVP) juhatuse liige.

1999. aastal kutsus toonane Saksimaa peaminister Kurt Biedenkopf ta oma kabinetti tööle. Kuni 2002 oli Tillich Saksimaa Euroopa asjade minister, hiljem kuni 2004. aastani minister ja riigikantselei juhataja ning alates 2004. aastast Saksimaa keskkonna- ja põllumajandusminister. Selles ametis keskendus ta Elbe jõe tulvavee eest kaitsvate rajatiste ülesehitamisele augustis 2002. 2007 sai temast Saksimaa rahandusminister.

24. mail 2008 valiti Tillich CDU Saksimaa üldkogul Saksimaa CDU esimeheks, 28. mail valiti ta Saksimaa peaministriks.

Kohaliku parlamendi valimistel 30. augustil 2009 kogus Tillichi juhitud CDU 40,2% häältest. Kuna FDP (Vaba Demokraatlik Partei) kogus 10% häältest, moodustas Tillich CDU-FDP valitsuskoalitsiooni ja 29. septembril 2009 valiti ta uuesti peaministriks.

Novembris 2010 valiti Tillich Saksamaa CDU presiidiumisse ja 4. detsembril 2012 uuesti samasse ametisse.

## Muu

Tillich räägib lisaks sorbi ja saksa keelele ka inglise, prantsuse, tšehhi ja poola keelt. Vähesel määral räägib ka vene ja itaalia keelt.

## Autasud
Sten Tamkivi

**Sten Tamkivi** (sündinud 3. märtsil 1978 Tartus) on Eesti ettevõtja ja investor, kes tegutseb peamiselt tehnoloogiavaldkonnas.

Tamkivi olnud aktiivne osaline Eesti tehnoloogiasektori arengut saatvas ühiskondlikus diskussioonis, mis puudutab tarkade töökohtade loomise soodustamist, reaalainete ja arvutiteaduste hariduse edendamist, välistalentide meelitamist Eestisse ja ühiskonna suuremat avatust ja tolerantsi. Ta on olnud ka Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese nõunik, juhtinud Eesti IT Akadeemia juhtkomiteed, kuulunud IT ja Telekomifirmade Liidu juhatusse.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1996 Miina Härma Gümnaasiumi, on õppinud Tartu Ülikoolis suhtekorraldust ja teabekorraldust.

Ta oli Skype Eesti juht 2005–2012. Enne Skype'i tööleasumist oli ta tarkvaraarendusfirma Helmes arendusjuht. Pärast Skype Eesti juhi kohalt lahkumist lõpetas Tamkivi Stanfordi ülikooli ärikooli magistriprogrammi Californias. Aastal 2013 resideeris ta riskikapitaliettevõttes Andreessen Horowitz.

2014. aastal asutas Tamkivi koos Silver Keskküla ja Balaji S. Srinivasaniga internetifirma Teleport, mille omandas 2017. aasta märtsis Suurbritannia ettevõte Move Guides (tänaseks Topia).

2021. aastast tegutseb Tamkivi peamiselt investorina. Koos Taavet Hinrikus'ega haldavad nad ühist investeerimisfirmat Taavet+Sten. 2022. aastast on Tamkivi ka investeerimisfondi Plural partner ja investeerib ambitsioonikatesse varajase faasi tehnoloogiafirmadesse üle Euroopa.

## Isiklikku
Tema isa Raivo Tamkivi (1953–2012) oli eesti füüsik ja teadusparkide rajaja, ema Külli (Tamkivi) Trummal (1954–) on folklorist ja kirjandusteadlane. Vanaisa Paul Tamkivi (1927–2012) oli elektrotehnikateadlane. Vanaonupoeg Jaanus Tamkivi on poliitik.

Tamkivi abiellus 2003. aastal Ede Schank Tamkiviga ning neil on neli last: poeg Gustav Paul, tütar Etta Lin, poeg Stig Leif ja poeg Eik Satoshi.

## Tunnustus
* 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2009 Kolme Tähe IV klassi orden
* 2009 Silmapaistev noor eestlane (The Outstanding Young Person of the Year, Estonia)

* 2022 Tartu Ülikooli Tänutäht

## Viited

## Välislingid
* Toomas Sildam: "Sten Tamkivi: vabaduse hõnguga Eesti on inimestele kui kiirendi" ERR, 8. oktoober 2021
Georg Johannes Hesse

**Georg Johannes Hesse** (24. november 1885 Rõngu – 14. jaanuar 1944 Posen) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta sai koduõpetust ja lõpetas aastal 1904 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1909 arsti astme väärilisena, olles aastatel 1904–1905 tudeerinud Königsbergi Ülikooli arstiteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia.

Aastatel 1908–1909 oli ta subassistendiks professor Werner Zoege von Manteuffeli juures kirurgias. 1909–1913 töötas ta Greiffenhageni erakliinikus assistendina ja 1913–1916 sekundaararstina. Aastast 1916 oli ta Greiffenhageni erakliiniku direktor. Ta täiendas end 1912 Berliinis professor Bieri juures ja 1914 Heidelbergis professor Czerny juures. Ta osales nii Esimeses maailmasõjas kui ka Vabadussõjas arstina. Ta oli aastast 1910 Praktiseerivate Arstide Seltsi liige ja aastast 1919 eestseisuse liige. Aastast 1921 kuulus ta Saksa Kirurgide Seltsi Berliinis. Temalt on ilmunud ka trükis mõned tööd. Töö kõrval erakliinikus avas ta ka erapraksise haavahaiguste alal ja töötas Tallinnas aastani 1939 kirurgina.

Aastal 1939 asus ta koos abikaasaga elama Saksamaale, kus ta 14. jaanuaril 1944 Posenis suri.

## Isiklikku
Tema isa Benjamin Hermann Karl Hesse oli 1880–1888 pastor Rõngus, 1889–1897 Tallinna Diakonisside Asutise rektor (olles ühtlasi 1891–1897 Tallinna Toomkoguduse abiõpetaja) ning 1897–1910 Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, oli ka Tallinna Linnamisjoni asutaja. Tema vanaisa Carl Hermann Hesse töötas Paides ja Järvamaal maakonnaarstina, vanaonu Conrad Eduard Hesse oli Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja, vend Hermann Theodor Karl Hesse (1884–1921) oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, vend Hans Hesse oli tennisetegelane. Onu Johannes Hesse oli neli aastat misjonärina Indias, onupoeg Hermann Hesse oli kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat.

Tema abikaasa oli Julie Dehn.
## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960.
Veniamin Kaverin

**Veniamin Aleksandrovitš Kaverin** (vene Вениамин Александрович Каверин; sünninimi **Veniamin Abelevitš Zilber**, vene Вениамин Абелевич Зильбер; 19. aprill (6. aprill vkj) 1902 Pihkva – 2. mai 1989 Moskva) oli vene kirjanik.

Tema tuntuim romaan on "Kaks kaptenit" (1944).
Kirikulaht

**Kirikulaht** on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas. Järvel on kitas ja maakerke tõttu ahenev ühendus merega, mistõttu võib teda seni pidada ka merelaheks.

Järve veepeegli pindala on 114 ha.. Järve laius ja pikkus on üle 2 km.

## Viited

## Välislingid
*
Kuressaare laht

**Kuressaare laht** (ka *Tori laht*) on laht Saaremaa lõunaosas. 

Lahe keskosas asub Laimadal (pindala 7,8 ha). Lahte suubub Põduste jõgi.

Lahe idarannikul on Kuressaare linn ja Roomassaare sadam.

## Vaata ka
*Kuressaare lahe hoiuala

## Viited
Kakumäe pank

**Kakumäe pank** on pank Tallinnas Kakumäe poolsaare tipus.  

Pangal paljanduvad Alam-Kambriumi Tiskre ja kohati Lükati kihistu kivimid. 

Pank vabanes vee alt umbes 4000 aastat tagasi, pärast Litoriinamere taandumist.

## Viited
Kakumäe paljand

**Kakumäe paljand** on paljand Kakumäe poolsaare idarannikul Rocca al Mares.

Kakumäe paljand on Tiskre kihistu Kakumäe kihistiku stratotüüp.

## Vaata ka
* Kakumäe pank

## Viited

## Välislingid
* Kakumäe paljand Eesti geokogude infosüsteemis
Kaugatuma pank

**Kaugatuma pank** (ka: **Kaugatoma pank**) on pank Saaremaal Sõrve poolsaare läänerannikul.

Pank võeti kaitse alla 1973. aastal. Praegu on see osa Kaugatoma-Lõo maastikukaitsealast.

Panga pikkus on 1125 m ja kõrgus 2,5 m, millest aluspõhjalist osa 2,0 m. Pangal paljanduvad Kaugatuma lademe Äigu kihid. Pank ja seal asuv puurauk on Kaugatuma lademe stratotüübiks.

Panga ülemise osa moodustab kollakashall jämedateraline krinoidlubjakivi, alumise osa aga rohekashall muguljas lubjakivi. 

## Viited

## Välislingid
*
Kirjurahu

**Kirjurahu** (ka **Kerju**, **Kerjurahu**) on Liivi lahes olev 5,2 hektari suurune saar, mis jääb Abrukast 4 kilomeetrit kagusse. Saare rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit.

Saar on sirpja kujuga ja liivane. Saarel on 11 m kõrgune tulepaak.

Rahu on looduskaitse all, see on hallhüljeste poegimisala.

## Vaata ka
*Kirjurahu madal

## Viited

## Välislingid
*
Kloostrikivid

**Kloostrikivid** (ka: *Kirikukivid, Palmse kivikülv*) on Lääne-Virumaal Haljala vallas Palmse pargis asuvad rabakivirahnud.

Kivid võeti kaitse alla juba 1937. aastal nime all "Rändrahnude rühm Palmses". Praegu jäävad kivid Lahemaa rahvuspargi alale.

Kividest 6 rahnu on üle 5 m läbimõõduga ja 8 rahnu 3–5 m läbimõõduga. Suurima rahnu ümbermõõt on 22,6 m.

## Viited

## Välislingid
*
Simone Aaberg Kærn

**Simone Aaberg Kærn** (sündinud 17. aprillil 1969 Kopenhaagenis) on taani kunstnik.

Tema tuntumad teosed on dokumentaalfilm "Smiling in a War Zone" (2007) lennust Kabuli sõja ajal ja Taani peaministri Anders Fogh Rasmusseni portree. 

Aastatel 1993–1998 õppis ta Taani Kunstiakadeemias. Rööbiti õppis ta Londoni õppeasutuses Goldsmith College of Fine Art ning sai Suurbritanniast erapiloodi paberid.

Nooruses oli ta aktivist ja skvottija. 

## Looming
Ta on loonud maale, videokunstiteoseid, installatsioone ja muud. Ta nimetab oma suunda, mis ühitab feminismi ja lendamise, **aerofeminismiks**. Lendamine on individuaalse vabaduse sümbol ning õhuruum sümboliseerib poliitiliste piiride puudumist. 

Portreede sarja "Sisters in the Sky" USA, Nõukogude Liidu ja Suurbritannia sõjalenduritest teises maailmasõjas on näidatud paljudes kohtades, sealhulgas Veneetsias 1999.

Ta tegi teledokumentaalfilmide sarja "Sisters in the sky – en roadmovie fra luften" sellest, kuidas ta koos Stine Kirsteiniga lendas USA-s ringi ning kohtus teise maailmasõja aegsete naislenduritega. Sarja näitas 1999 DR2.[3] 

2006. aastal lendas ta oma 40-aastase Piper Coltiga Lille Skensvedist Kabuli, et leida noor naine, kelle suurim unistus on olla piloot. Koos kaasinstruktor Magnus Bejmariga tegi ta sellest dokumentaalfilmi "Smiling in a Warzone", mis esilinastus Taanis septembris 2006.

## Näitused
*2006 – isikunäitus "Open Sky" Malmö Konsthallis
*2010 – isikunäitus "Seize the Sky" (8 videot aastatest 1995–2008) San Diego Osariigi Ülikooli kunstigaleriis

## Tunnustus
*1997 – Taani aasta kunstnik

## Viited

## Välislingid
*http://www.kvindernesblaabog.dk/Default.aspx?pageid=3967, *Kvindernes blå bog*
Silverton

**Silverton** on mitme koha nimi:

* **[[Silverton (Colorado)|Silverton]]** on linn USA-s Colorados
* **[[Silverton (Ohio)|Silverton]]** on linn USA-s Ohios
* **[[Silverton (Oregon)|Silverton]]** on küla USA-s Oregonis
* **[[Silverton (Texas)|Silverton]]** on linn USA-s Texases
...
Kirbla astang

**Kirbla astang** (ka: **Kirbla pank**, **Kirbla kõvik**) on Lääne maakonnas Lääneranna vallas olev aluspõhja kõrgendik (astang, kõvik).

Kõrgendik ulatub u 33 meetrit üle merepinna.

Kirbla piirkonnas esineb aluspõhja kõvik, mille biohermne lääne-loodeserv on vastu pidanud jää kulutusele ning nii on kõviku taha kuhjunud kruusadest ja liivadest koosnev nooljat tüüpi maasäär kõrgusega kuni 4,5 m. Loode–kagusuunalise maasääre pikkus on 3,2 km, laius kuni 300 m; see aheneb ja madaldub kagusse kõrguseni 15 m üle merepinna. Seda kõvikut vaadeldakse ka kaljuvoorena, mis madaldub kagu suunas, kuhupoole liikus neid kujundanud mandrijää.

Kaljuvoore põhiosa põhja-, loode- ja lääneserv väljendub astanguna. Loodes tõuseb astangu peal maapind 32,8 meetrini, kuna jalam asub seal ligikaudu 25 m kõrgusel. Selgepiirilise astangu pikkus on olnud ligikaudu 1,1 km.

Astang võeti kaitse alla 1959. aastal 50-hektarilise alana. Praegu jääb see Matsalu rahvuspargi territooriumile. Hoolimata kaitsealusest seisundist on astangut inimtegevusega tugevasti kahjustatud.

## Eerik Kumari mälestuskivi
1987. aastal paigutati astangu servale Kirblast pärit akadeemiku Eerik Kumari mälestuskivi.
 
## Viited

## Välislingid
*
Lopa koobas

**Lopa koobas** ehk **Lopa põrgu** on koobas Sakala kõrgustiku edelaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Atika külas. Koobas on tekkinud Lopa paljandisse ja asub Halliste jõkke suubuva Pöögle oja (tuntud ka kui *Lopa oja*) parempoolses kaldas.

Koobas on Eesti üks suurimaid sufosioonilise tekkega koopaid. Koopa pikkus on 37 m (mõõdetud aastal 1997).

## Viited

## Välislingid
*
Søren Kelstrup

**Søren Kelstrup** (sündinud 1961) on Taani diplomaat, Taani suursaadik Eestis aastail 2012–2017.

Ta lõpetas 1992. aastal Aarhusi ülikooli politoloogia alal.

Aastatel 2001–2005 oli ta Taani esindaja Genfis Maailma Kaubandusorganisatsiooni juures.

Aastatel 2006–2012 töötas ta Taani välisministeeriumi kaubanduspoliitika osakonna juhatajana.

## Tunnustus
* 2017 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited
Katrin Kivi

**Katrin Kivi** (sündinud 18. juulil 1967 Kärdlas) on Eesti diplomaat.

Katrin Kivi lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli saksa keele ja kirjanduse erialal. Ta on ennast täiendanud Mannheimi ja Bonni ülikoolis. 

Aastatel 2009–2011 oli Kivi välisministeeriumi Euroopa Liidu osakonna üldasjade büroo direktor ja 2011–2015 Eesti suursaadik Taanis. 2015–2019 oli ta Eesti alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures.  

2019–2021 oli Kivi Eesti suursaadik Singapuris.

## Viited
Anthony Carmona

**Anthony Thomas Aquinas Carmona** (sündinud 7. märtsil 1953) on Trinidadi ja Tobago poliitik, kes oli 18. märtsist 2013 kuni 19. märtsini 2018 Trinidadi ja Tobago president.

Ta on hariduselt jurist. 11. märtsist 2012 kuni presidendiks saamiseni oli ta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunik.
Jüri Kahn

**Jüri Kahn** (sündinud 16. detsembril 1953 Tallinnas) on Eesti diplomaat.

Jüri Kahn lõpetas aastal 1972 Tallinna 2. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika erialal.

Aastatel 1992–1995 oli ta Eesti suursaadik Moskvas ning 1996–2001 suursaadik Taanis, alates 2000. aastast ühtlasi Norras. Ta oli ka suursaadik Islandil. Aastatel 2004–2006 oli ta suursaadik Rootsis.

Ta töötab välisministeeriumis välismajanduse ja arengukoostöö osakonna vanemnõunikuna.

## Viited

## Välislingid
*Nädalaleht: Eesti suursaadik Rootsis kutsuti tagasi
Eesti Kodu

**Eesti Kodu** on Taanis tegutsev ühendus, mis koondab Kopenhaageni piirkonnas elavaid eestlasi ja Eesti vastu huvi tundvaid inimesi.

Eesti Kodu aitab Taanis elavatel ja õppivatel eestlastel omavahel sidet pidada, vahendab kontakte ning korraldab ühenduse liikmetele ekskursioone, piknikke, pidusid, spordi- ja kultuuriüritusi.

Ühendus asutati 1922. aastal. Sõja ajal tegevus soikus. Pärast sõda oli Taanis palju eesti põgenikke ning 1948. aastal otsustati seltsi tegevust jätkata. Seltsil oli tollal 71 liiget. Koos tähistati näiteks väliseestlaste päeva novembri viimasel pühapäeval ja Eesti Vabariigi aastapäeva. Taani eestlased tegid tihedat koostööd Lõuna-Rootsi eesti kogukonnaga, näiteks osaleti Lundi Eesti Maja ostmisel ja rajamisel.

Ühendus toetab Kopenhaageni Eesti Pühapäevakooli ja eesti laste klubi tegevust. 2007. aastast tegutseb eestlaste laulukoor.

## Vaata ka
* Eesti Kirik Taanis

## Välislingid
* Koduleht
* Eesti Kodu Facebooki leht
Kopenhaageni Eesti Pühapäevakool

**Kopenhaageni Eesti Pühapäevakool** on Taani pealinnas Kopenhaagenis tegutsev eesti kool.

Koolis õpetatakse eesti keelt, kirjandust, ajalugu ja kodulugu. Õpilased käivad koos korra kahe nädala tagant.

Kool alustas tegevust õppeaastal 2002/2003. Esialgu õpetati ainult vanemate klasside õpilasi. Aastast 2011 lisandusid ka 7–11-aastased. 

Kooli õpetaja on Mae Veskis Hove.

## Viited

## Välislingid
* Kooli koduleht
Leo Karpin

**Leo Karpin** (19. august 1946 – 3. november 2014) oli eesti tele- ja filmirežissöör.

Ta õppis aastatel 1963–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu. 

Eesti Televisioonis alustas Karpin tööd 1960. aastatel uudistesaate "Aktuaalne kaamera" assistendina. Tegi muuhulgas kaastööd Kesktelevisioonile ("Kutsuv tuluke") ning oli paljude muusikafilmide ja -saadete režissöör. 1972. aastal oli Karpin üks ETV saatesarja „Kaks takti ette” algatajaid ja aastatel 1993–2002 lõi kaasa Eurovisiooni lauluvõistluse saadete tegemisel. Teletöö lõpuperioodil oli ta saatesarja "Klaver põõsas" režissöör. 

Karpin töötas Eesti Televisioonis 2002. aastani, hiljem oli eraettevõtja.

## Filme
*1969 	"Tantsugalerii"
*1970 	"RAM"
*1970 	"Duett-duell"
*1971 	"Mängib Abi Zeider"
*1972 	"Päev keemiata"
*1978 	"Džäss - 78"
*1980 	"Olümpiaregati tähed"
*1981 	"Regatirütmid"
*1981 	"Jaak Joala"
*1982 	"Teisikud"
*1984 	"Läänemere tuuled"
*1986 	"Anne Veski"

## Viited
Laulumäe kivi

**Laulumäe kivi** (ka: **Laulikumäe kivi**, **Laulimäe kivi**) on rabakivist hiidrahn, mis asub Harju maakonnas Jõelähtme vallas.

Rahnu pikkus on 16,3 m, laius 13,7 m, kõrgus 4,5 m ja ümbermõõt 43,7 m ja maapealse osa maht 317 m3. 

Püstiste seintega, loodesuunas astmeliselt madalduva laega rahn. Loodeserval alusel sujuvalt pinnasesse laskuv, mistõttu põhiplaan pole siin täpselt kontuuritav. Rahn pinnalt üsna murenenud, lääneküljel mitmete kinnislõhedega, millesse juurduvad rohttaimed ja mõned põõsadki. Rahnu lõunanurgal moodustub lõhepindadest väike astmelaadne jalamieend. 

Rahnu ebatavaline kuju, eriti tema lõunapoolsem kõrgem osa meenutavat laululava, mistõttu ka kivil selline nimi. 

Rahn on alates 1941. aastast üksikobjektina looduskaitse all. 

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Taani-Eesti Selts

**Taani-Eesti Selts** (taani keeles *Dansk-Estisk Selskab*) on Taanis tegutsev mittetulundusorganisatsioon, mille eesmärk on arendada suhteid Taani ja Eesti vahel.

Selts asutati 1990. aastal.

Selts annab välja ajakirja DES-Nyt ja korraldab oma liikmetele mitmesuguseid üritusi.

Seltsi juhatuse esimees on krahv Ulrich Holstein-Holsteinborg.

Taani-Eesti Seltsi liikmeteks võivad astuda nii eraisikud kui ka organisatsioonid.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht: https://danskestisk.one-map.com/
* Taani-Eesti Selts tähistas 20. aastapäeva
Otto Borch

**Otto Rose Borch** (1. september 1921 Aarhus – 21. märts 2013) oli Taani diplomaat.

Aastatel 1944–1945 osales ta vastupanuliikumises ning oli illegaalse ajalehe Fri Presse toimetaja.

Pärast Saksa okupatsiooni lõppemist asus Otto Borch õppima ja sai 1948. aastal juristi diplomi. Aastatel 1948–1949 õppis ta New Yorgis Columbia ülikoolis.

Aastal 1949 asus ta tööle Taani välisministeeriumi. Ta töötas mitmes ametis ministeeriumis, saatkonna sekretärina Bonnis, nõunikuna Taani esinduses NATO juures, Taani esindajana ÜRO juures ning Kuuepäevase sõja ajal Taani esindajana ÜRO Julgeolekunõukogu juures ja hiljem Brüsselis suursaadikuna NATO juures.

Aastatel 1974–1976 oli ta Taani välisministeeriumi poliitilise osakonna juhataja, seejärel kuni 1983. aastani Taani suursaadik Washingtonis. Aastatel 1988–1991 oli ta Taani suursaadik Stockholmis.

Pärast seda, kui taastati diplomaatilised suhted Taani ja Eesti vahel, sai Otto Borchist 26. augustil 1991 esimene Taani suursaadik Eestis. 

## Viited

## Välislingid
* Järelehüüe Altinget.dk
* Den Store Danske
Krei allikad

**Krei allikad** on kaitsealused allikad Harju maakonnas Kose vallas Ahisilla külas Krei küla lähistel.

Allikad asuvad Pirita jõe oruga ühenduses olevas moldorus, kus 0,3 ha suurusel alal avaneb aasta ringi 7 allikat ja perioodiliselt veel mitmed.

## Viited

## Välislingid
*
Atjaševo rajoon

**Atjaševo rajoon** on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb idas Uljanovski oblastiga.

Rajoonis on 1 linna- ja 21 külaasundust.

84,2% elanikest on ersad, 14,6% venelased ja 0,6% mokšad.

Rajooni tähtsaim majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse teravilja ja suhkrupeeti. Rajoonis tegutseb lihakombinaat.

## Viited

## Välislingid
* Rajooni koduleht
Insari rajoon

**Insari rajoon** on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb lõunas Penza oblastiga.

Rajoon jaguneb 1 linna- ja 15 külaasunduseks. Halduskeskus on Insari linn.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 12 863.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni koduleht
Kurisu-Jaani allikas

**Kurisu-Jaani allikas** (ka: *Kurisu Jaaniallikas, Jaaniallikas*) on allikas Rapla maakonnas Märjamaa vallas Rangu karstialal. Rangu karstiala kaitseks on moodustatud Rangu loodusala.

Suurema osa ajast on see "allikas" kurisu, mis neelab sinna kraavist (vooluhulk üle 10 l/s) tulevat vett. Allikast saab rääkida aga kevadise suurvee ajal, mil kurisu ajab vett välja, moodustades "keeva" allika.

## Viited

## Välislingid
*
Kütiorg

**Kütiorg** (ka *Holsta org*, *Kolereinu org* ja *Tohkri org*) on org Võru maakonnas Võru vallas. 

Org on tähtis turismi- ja talispordipiirkond.

Orus voolab Iskna jõgi ja asub mitu väiksemat järve: Hanijärv, Edejärv, Jaanusjärv, Mäeveski järv, Alaveski järv ja Noodasjärv.

## Viited

## Välislingid
*
Laanemägi

**Laanemägi** on kõrgendik Otepää kõrgustiku idaosas, halduslikult jääb Põlva maakonna Kanepi valda.

Mäe absoluutne kõrgus on 212,3 m üle merepinna, suhteline kõrgus 40 m.

Mäel on ajalooliselt olnud triangulatsioonitorn, millest on säilinud torni alus koos reeperiga.

Kolmetipulise Laanemäe nõlvadel asub kaks talu: Laanemäe ja Hinnomäe. Kõrgeim künkatipp jääb Laanemäe talu piiridesse, madalaim Hinnomäe piiridesse ja keskmises tipus asub piirikivi, mis on ühtlasi ka geodeetiline märk.

## Viited

## Välislingid
*
Mädapea tammiku maastikukaitseala

**Mädapea tammiku maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Seal kaitstakse muu hulgas Mädapea tammikut, mis võeti kaitse alla 1958. aastal.

Kaitseala pindala on 71,7 ha. Ala kuulub ka Natura-alade sekka – **Mädapea loodusala**.

## Viited

## Välislingid
*
Andsu järvede maastikukaitseala

**Andsu järvede maastikukaitseala** on maastikukaitseala Võru maakonnas Võru vallas. Seal kaitstakse muu hulgas Andsu järvesid, millest kaks võeti kaitse alla 1962. aastal. Kaitseala pindala on 52 ha. 

## Viited

## Välislingid
*
Ebavere maastikukaitseala

**Ebavere maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Kaitseala loodi 1959. aastal, et kaitsta Ebavere mäge. Kaitseala pindala on 39 ha. 

## Viited

## Välislingid
*
Elva-Vitipalu maastikukaitseala

**Elva-Vitipalu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Tartu ja Valga maakonna territooriumil. Kaitseala loodi 1992. aastal ja selle pindala on 899,2 ha.

EELISe järgi on kaitseala põhieesmärk "Illipalu, Udernapalu ja Vitipalu (fluvioglatsiaalsete) liivaalade maastikulise kompleksi ja siin leiduvate ohustatud elupaikade ja liikide kaitse".

## Viited

## Välislingid
*
Kaali maastikukaitseala

**Kaali maastikukaitseala** on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala peaeesmärk on Kaali meteoriidikraatrite ja seda ümbritseva maastiku kaitse. Kaitseala pindala on 83 ha. 

## Viited

## Välislingid
*
Viljandi maastikukaitseala

**Viljandi maastikukaitseala** on maastikukaitseala, mis hõlmab osa Viljandi linnast ja Viljandi valla alast. Kaitseala pindala on 366,8 ha, sellest maismaad 210,9 ha ja veeosa 155,9 ha.

## Ajalugu

Ala võeti kaitse alla 1964. aastal, kui moodustati Loodi looduspark. Aastal 1997 moodustati eraldi Viljandi maastikukaitseala.

## Kaitseala koosseis

Kaitseala koosseisu kuuluvad Viljandi lossimägede paljand, Sammuli rahn, Viljandi järv, Valuoja, Uueveski oja, Raudna jõgi ja mitmed nimetud allikad.

### Viljandi loodusala

Viljandi maastikukaitseala kuulub Viljandi loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku, kaitsealused liigid on vingerjas ja saarmas.


Viljandi lossimägede paljand 2014.jpg|Viljandi lossimägede paljand
Sammuli rändrahn.jpg|Sammuli rahn


## Vaata ka
* Viljandi lossipark
* Loodi looduspark

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Viljandi maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2011–2020 Eesti Looduse Infosüsteemis
Üügu maastikukaitseala

**Üügu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Muhu saarel. Ala loodi Üügu panga ja sealse allikasoo (Üügu allikad) kaitseks. Kaitseala loodi 1959. aastal. Kaitseala pindala on 10 ha. 

## Viited

## Välislingid
*
Jõepere veskiallikate kaitseala

**Jõepere veskiallikate kaitseala** (ka: **Kalevipoja allikate kaitseala**) asub Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas. Kaitseala pindala on 3 ha. Kaitseala moodustati 1978. aastal, et kaitsta sealse piirkonna karstiallikaid (nt Jõepere allikad).

## Viited

## Välislingid
*
Jäneda allikad

**Jäneda allikad** on allikad Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. 

Allikate kaitseks moodustati 1981. aastal **Jäneda allikate kaitseala** (pindala 6 ha).

Allikad asuvad Jägala–Tartu maantee poolitatud Jäneda Allikajärves rühmiti. Allikate suurimad vooluhulgad ületavad 500 l/s.

## Viited

## Välislingid
*
Jõempa kurisud

**Jõempa kurisud** on kurisud Saaremaal.

Kurisute kaitseks loodi 1973. aastal **Jõempa kurisute kaitseala** (pindala 10 ha). 

Kurisud asuvad Kaarmise-Jõempa karstialal; sealt saab alguse Kärla jõgi. Karstialal paiknevate kurisute laius on u 5 m ja sügavus 0,5–1 m.

## Viited

## Välislingid
*
Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala

**Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala** on karstikaitseala Saaremaal Saaremaa vallas.

Lepakõrve ja Küdema kurisud asuvad Litoriinamere ja Antsülusjärve luitestunud rannavallide vahel.

Kaitseala moodustati 1959. aastal ja selle pindala on 13 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Küdema kurisud

**Küdema kurisud** on kurisud Saaremaal Saaremaa vallas. 

Kurisud asuvad Litoriinamere ja Antsülusjärve luitestunud rannavallide vahel.

Lepakõrve ja 3 km kaugusel paiknevate Küdema kurisute kaitsmiseks moodustati 1959. aastal **[[Lepakõrve ja Küdema kurisute kaitseala]]** (pindala 13 ha).

## Vaata ka
*Lepakõrve kurisud
*Pärima kurisud

## Viited

## Välislingid
*
Willem-Alexander

**Willem-Alexander Claus George Ferdinand van Oranje-Nassau** (sündinud 27. aprillil 1967 Utrechtis) on Madalmaade kuningas. 30. aprillil 2013 võttis Willem-Alexander oma emalt Beatrixilt üle Madalmaade kuningriigi monarhi ameti. Ta külastas kroonprintsina 17.–18. juunil 2002 ja kuningana  12.-13. juunil 2018 Eestit. 

Willem-Alexander on ka Oranje prints, Oranje-Nassau prints ja tiitlita Amsbergi aadliperekonna liige.

## Tunnustus
* 2018 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Isiklikku
Willem-Alexander on Madalmaade kuninganna (1980–2013) Beatrixi ja prints Claus von Amsbergi vanim poeg.

2. veebruaril 2002 abiellus ta Máxima Zorreguietaga.

### Lapsed

Printsess Catharina-Amalia (Catharina-Amalia Beatrix Carmen Victoria) on sündinud 7. detsembril 2003 Haagis. Printsess on troonijärjekorras esimesel kohal. Printsess ristiti 12. juunil 2004.

Printsess Alexia (Alexia Juliana Marcela Laurentin) on sündinud 26. juunil 2005 Haagis. Printsess on troonijärjekorras teisel kohal ja ristiti 19. novembril 2005.

Printsess Ariane (Ariane Wilhelmina Máxima Ines) on sündinud 10. aprillil 2007 Haagis. Printsess ristiti 20. oktoobril 2007 Haagis.

## Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*Willem-Alexanderi tutvustus kuningakoja kodulehel
Tuiu-Paka kurisute kaitseala

**Tuiu-Paka kurisute kaitseala** (ka: **Tuiu-Poka kurisute kaitseala**) on 4 lahustükist koosnev karstikaitseala Saaremaal Saaremaa vallas. Alal kaitstakse Tuiu kurisuid ja Paka kurisut.

Kaitseala moodustati 1973. aastal ja selle pindala on 10 ha.

## Viited

## Välislingid
* 
*Sissekanne elektroonses EE-s (vaadatud 04.04.2013)
Odalätsi maastikukaitseala

**Odalätsi maastikukaitseala** on maastikukaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas. Kaitseala pindala on 163,1 ha.

Kaitseala ajalugu sai alguse 1959. aastal, mil kaitse alla võeti Odalätsi luited ja Odalätsi allikad.

## Viited

## Välislingid
*
Urbepüha

**Urbepüha ehk urbepäev** on maausuliste püha, mis on eraldatud kristlikest palmipuudepühadest. 

See on püha, kus karja viljaõnne taotlemiseks viiakse pajuurbi lauta, põllule ja tuuakse tuppa. Nõnda soovitakse täita igipõlist kommet, mis õnne ja elujõudu toob, haigusi ja kurja peletab.

Pajuurvaoksad muretseti varakult valmis, et neid pühapäeva varahommikul kasutada. Hommikul vara löödi magajaid unepealt pajuurbadega, et virkust ja edu majja tuua. Urbimise reegel: urbida sobib nii kaua, kuni urbitav lubab luna anda. Selleks sobivad kõige paremini värvitud munad, mis tuleb järgmisel pühapäeval lihavõtte ajal urbijale kätte anda. Urbepüha hommikul käivad poisid pajuurbadega tüdrukuid äratamas, et siis selle tasuks pühade ajal mune saada. Kes aga urbadega äratamas ei käi, sel ei ole ka õigust mune saada. Usutakse ka, et urbadega löömine toob tervist terveks aastaks ja kaitseb nakkushaiguste eest. Käidi urbimas ka naabrite juures, lauldes või lugedes sinna juurde maagilise sisuga tekste. Urbimas on käidud ka kiigepüha hommikul. 

## Välislingid
* Palmipuude- ehk urbepüha Päewaleht, nr 84, 26. märts 1934
Lihavõttekriis

**Lihavõttekriis** oli 1920. aastal Taanis toimunud põhiseaduslik kriis, mis mõjutas oluliselt konstitutsioonilise monarhia arengut. Selle vallandas kuningas Christian X, kasutades talle konstitutsiooniga antud võimu ja tagandades valitud valitsuse. Kriisi tulemusel viidi konstitutsiooni täpsustused: uute valimiste väljakuulutamisel jäi eelmine valitsus kuni uue hääletuse lõpuni ametisse, kuid kuninga õigus valitsust tagandada säilis.

## Põhjused
Kuninga ja valitsuse vahelise konflikti ajend oli Schleswigi annekteerimise küsimus. Schleswig oli varem olnud Taaniga personaalunioonis Saksa Liidu liikmesmaa, mis pärast Frederik VII surma 1863. aastal üritas iseseisvuda ja ühendati teise Schleswigi sõja järel Preisimaaga. Taani soovis piirkonda tagasi saada ja Saksamaa kaotus esimeses maailmasõjas tegi selle võimalikuks. Vastavalt Versailles' rahu tingimustele tuli Schleswigi saatus otsustada kahe rahvahääletusega. Üks referendum pidi toimuma Põhja-Schleswigis (tänapäeval Lõuna-Jüütimaa maakond Taanis) ja teine Kesk-Schleswigis (tänapäeval osa Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaast). Lõuna-Schleswigis referendumi korraldamist ei plaanitud, sest seal elasid peamiselt sakslased ja tollal üldlevinud arvamuse kohaselt pidi see jääma Saksamaa osaks.

Põhja-Schleswigis hääletas Taaniga taasühinemise poolt 75% elanikkonnast, samas kui 25% toetas Saksamaa osaks jäämist. Kesk-Schleswigis oli olukord vastupidine: 80% toetas Saksamaa osaks jäämist ja 20% Taaniga taasliitmist. Nende tulemuste põhjal otsustas Taani peaminister Carl Theodor Zahle, et Põhja-Schleswigi taasühendamisega võib jätkata, kuid Kesk-Schleswig jääb ka edaspidi Saksamaa võimu alla.

Paljud Taani rahvuslased leidsid, et Kesk-Schleswig tuleks Taaniga taasühendada referendumi tulemustest hoolimata. Seda arvamust õhutas ka soov Saksamaad püsivalt nõrgestada. Kuningas oli rahvuslastega ühel meelel ja käskis Zahlel Kesk-Schleswig taasühendamisprotsessi kaasata. Kuna Taanit oli alates Deuntzeri valitsusest 1901. aastal valitsetud parlamentaarse demokraatiana, siis leidis Zahle, et tal pole kohustust alluda. Ta keeldus käsku täitmast ja astus pärast teravat vaidlust kuningaga mõni päev hiljem tagasi.

## Tagajärjed

Christian X saatis kogu ülejäänud valitsuse laiali ja asendas selle Otto Liebe konservatiivse asevalitsusega. Valitsuse tagandamise tagajärjel puhkesid meeleavaldused ja Taanis tekkis revolutsiooniline atmosfäär, mis tekitas kahtlusi monarhia tuleviku suhtes. Selle tulemusel algasid läbirääkimised kuninga ja sotsiaaldemokraatide vahel. Seistes silmitsi Taani monarhia võimaliku kukutamisega, kuningas taganes ja vabastas oma valitsuse ametist. Ametisse astus Michael Pedersen Friisi juhitud kompromissivalitsus, mis pidi võimul olema kuni valimisteni samal aastal.

See oli viimane kord, kui Taani monarh sekkus poliitikasse, omamata parlamendi täielikku toetust. Kriisi järel leppis Christian X rolliga sümboolse riigipeana.

## Viited
Metsanurga allikad

**Metsanurga allikad** on kaitsealused allikad Pandivere kõrgustiku lõunaosas, halduslikult Järva maakonnas Järva vallas. Allikad jäävad Endla looduskaitsealale.

Allikad moodustavad Oostriku jõest mõlemal pool 300 m pikkuse allikaala. 

## Viited

## Välislingid
*
Mihka-Jüri allikad

**Mihka-Jüri allikad** on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Kehtna vallas Kehtna asula edelaserval.

Allikad moodustavad 30 m pikkuse allikaala, kus on nii lange- kui tõusuallikaid.

## Viited

## Välislingid
*
Neitsipere allikad

**Neitsipere allikad** (ka **Neitsijärve allikad**) on kaitsealused allikad Rapla maakonnas Märjamaa vallas Lümandu mõisa lähedal.

Allikad moodustavad 20 meetri pikkuse ja 30 meetri laiuse allikaala, kust alguse saav oja suubub Lümandu ehk Konnaveski ojja.

## Viited

## Välislingid
*
Cheyenne'i maakond

**Cheyenne'i maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Cheyenne'i maakond (Colorado)|Cheyenne'i maakond]]** Colorados
* **[[Cheyenne'i maakond (Kansas)|Cheyenne'i maakond]]** Kansases
* **[[Cheyenne'i maakond (Nebraska)|Cheyenne'i maakond]]** Nebraskas
Väärtkirjandus

**Väärtkirjandus** (saksa keeles *Höhenkammliteratur*, ka *Hochliteratur*) on kirjanduses väärtushinnang, millega peetakse silmas asjatundjate, teadlaste ja koolisüsteemi poolt väärtuslikuks tunnistatud kirjandust, mis vastandub triviaalkirjandusele. Väärtkirjanduse hulka kuulub ka klassikaline kirjandus.

## Vaata ka
* Kõrgkultuur
Cheyenne'i maakond (Colorado)

**Cheyenne'i maakond** (*Cheyenne County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°82' N, 102°59' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Cheyenne Wells. 

Maakonna pindala on 4614 km&sup2;. Veepindala on 0 km&sup2;. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1836. Aastal 2000 oli elanikke 2231. 

## Naabermaakonnad
*Kit Carsoni maakond (põhjas)
*Wallace'i maakond (idas)
*Greeley maakond (kagus) 
*Lincolni maakond (läänes)
*Kiowa maakond (Colorado) (lõunas)

## Ajalugu
Maakond loodi praeguste piiridega 25. märtsil 1889 kirde-Benti ja kagu-Elberti maakonna osadest. Maakond on nime saanud maakonna ida piirkondades elanud šaieeni hõimu nimetusest.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Arapahoe
*Cheyenne Wells
*Kit Carson
*Wild Horse

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Cheyenne'i maakonnas oli 2231 inimest, 880 leibkonda ja 602 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 0,4 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 1105 (keskmine tihedus 1/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 92,87%
*mustanahalisi 0,49%
*põlisameeriklasi 0,76% 
*aasialasi 0,13% 
*teistest rassidest 5,11% 
*kahest või enam rassist 0,63%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,11%.  

880 leibkonna seas oli 
*34,10% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*59,30% koos elavaid abielupaare; 
*5,70% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*31,50% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*29,00% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*12,40% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,50 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,12 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*28,80% alla 18-aastasi, 
*7,10% 18–24-aastasi, 
*26,20% 25–44-aastasi, 
*21,30% 45–64-aastasi, 
*18,60% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 38 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,40 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 37 054 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 44 394 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 32 250 dollarit, naistel 19 286 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 850 dollarit.  

11,10% elanikkonnast ja 8,70% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 12,90% alla 18-aastasi ja 10,90% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
*Cheyenne'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Kiowa maakond (Colorado)

**Kiowa maakond** (*Kiowa County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°43' N, 102°74' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Eads. 

Maakonna pindala on 4625 km&sup2;. Veepindala on 38 km&sup2;. 

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1398. Aastal 2000 oli elanikke 1622. 

## Naabermaakonnad
*Cheyenne'i maakond (põhjas)
*Greeley maakond (idas) 
*Benti maakond (lõunas)
*Prowersi maakond (lõunas) 
*Otero maakond (edelas)
*Crowley maakond (läänes)
*Lincolni maakond (kirdes)

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Arlington
*Brandon
*Chivington
*Eads
*Haswell
*Sheridan Lake
*Towner

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Kiowa maakonnas oli 1622 inimest, 665 leibkonda ja 452 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 0,35 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 817 (keskmine tihedus 0/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 96,12%
*mustanahalisi 0,49%
*põlisameeriklasi 1,11% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,06% 
*teistest rassidest 1,42% 
*kahest või enam rassist 0,80%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,14%.  

665 leibkonna seas oli 
*28,90% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*57,60% koos elavaid abielupaare; 
*6,60% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*32,00% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*29,80% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*15,20% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,40 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,97 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*25,90% alla 18-aastasi; 
*7,30% 18–24-aastasi; 
*24,70% 25–44-aastasi; 
*24,60% 45–64-aastasi; 
*17,60% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 40 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 100,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 97,40 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 30 494 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 35 536 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 136 dollarit, naistel 18 897 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 382 dollarit.  

12,20% elanikkonnast ja 9,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 11,50% alla 18-aastasi ja 13,80% üle 65-aastasi.

Üle 6% elanikkonnast moodustavad kveekerid – tegu on ühe suurema kveekerite osakaaluga maakonnaga riigis.

## Viited

## Välislingid
*Kiowa maakonna ajalugu (*inglise keeles*)
Erich Girgensohn

**Erich Girgensohn** (16. august 1878 Karksi – 30. juuli 1940 Hohenkrug, Pommeri) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1894. aastal ja õppis aastatel 1896–1901 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena.

Ta omandas naiste- ja sisehaiguste eriala ning töötas Peterburis Aleksandra Instituudis ja Peterburi Evangeeliumi Haiglas naistearstina, samuti Narva-Jõesuus naisteosakonna ordinaatorina. Aastal 1921 opteerus ta Eestisse ja töötas siis Tallinnas eraarstina naiste- ja sisehaiguste erialal.

Aastal 1939 repatrieerus ta koos perega Saksamaale, kus ta aastal 1940 Hohenkrugis Stettini lähedal Pommeris suri (praegu Szczecini Zdunowo linnaosa, Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Poolas).

## Isiklikku
Ta oli abielus Benita Schottländeriga. Tema isa Julius Leo Immanuel Girgensohn oli Kaarma ja Karksi Peetri koguduse õpetaja, vend Karl Gustav Girgensohn oli Tartu Ülikooli usuteaduskonna professor ja Tartu religioonipsühholoogia koolkonna rajaja, vanaisa Christoph Reinhold Girgensohn oli Jaunpiebalga koguduse õpetaja, teine vanaisa Johann Reinhold Hunnius oli Karja Katariina koguduse õpetaja.
## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 61.
Piusa koopad

**Piusa koopad** on inimese rajatud koopad Võru maakonnas Võru vallas Piusa raudteejaama lähedal.

Koopad tekitati aastatel 1922–1966, mil sealt kaevandati klaasiliiva. Kaevandamiste käigus rajati käike u 20 km pikkuses.

Aastal 2001 koopaid tugevdati ja avati taas turistidele, kuid suleti varinguohu tõttu uuesti 2006. aastal.

Koobaste ja seal elavate nahkhiirte kaitseks on loodud Piusa koobastiku looduskaitseala.

## Viited

## Välislingid

*
Flora Danica (serviis)

**Flora Danica** on aastail 1790–1802 Kopenhaageni kuninglikus portselanivabrikus valminud serviis. Selle tellis Taani kroonprints Frederik, et kinkida see Venemaa keisrinnale Katariina II-le. Kingitus jäi üle andmata, sest keisrinna suri 1796. aastal.

Flora Danica serviisil on kujutatud täpsed koopiad Flora Danica atlase joonistest ning need maalis portselanimaalija Johann Christoph Bayer. Ta alustas tööd 1790. aastal ja see kestis 12 aastat. Kokku maalis ta 1802 eset. 

Serviis jäi Taani ja esimest korda kasutati seda kuninga sünnipäevapeol 29. jaanuaril 1803. Sellest alates on serviisi kasutatud ainult ametlikel tseremooniatel – kuningakoja sünnipäevade, pulmade, kuninglike visiitide ja bankettide puhul.

60 aastat hiljem valmistati uus serviis Taani kuninga Christian IX tütre printsess Alexandra ja Walesi printsi Edward VII pulmakingiks. Taimede valikut oli originaaliga võrreldes laiendatud. See on Elizabeth II valduses.

## Välislingid
*The Dinner Set
Matu koobas

**Matu koobas** (ka: **Matu Põrgu**) on koobas Tarvastu jõe kaldajärsakul, halduslikult Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kuressaare külas. 

Koopa pikkus on 29,5 m. Koobas on Eesti üks pikimaid sufosioonilise tekkega koopaid. 

## Viited

## Välislingid
*
Piusa koobastiku looduskaitseala

**Piusa koobastiku looduskaitseala** eesmärk on kaitsealuste nahkhiirte ja nende talvitumiseks vajalike koobaste kaitse, uurimine ja tutvustamine.

Kaitstavaks elupaiga tüübiks on vanad loodusmetsad ning kaitstavateks taime- ja loomaliikideks tiigilendlane, harivesilik, palu-karukell, aas-karukell ja roomav öövilge. 

1945. avastati koobastes seal talvituvad nahkhiired. Nende arvukus suurenes pidevalt ja Põlva RSN TK 30. septembri 1981 otsusega nr 180 moodustati kaitseala (idapoolsed koobastikud) ning laiendati Põlva Maavalitsuse 15. jaanuari 1992 määrusega nr 16 lahustükiga (läänepoolsed koobastikud). Eesmärk oli kaitsta Baltimaade suurimat talvituvate nahkhiirte kolooniat. Nüüdseks on leitud kõik Eestis talvituvad liigid (kokku seitse), kellest kaks on väga haruldased (habelendlane, leitud kaks isendit, ning Nattereri lendlane, leitud ühel korral). Piusas on loendatud talvitumas ligikaudu 3000 isendit.

Nahkhiirte koondumispaikade, eriti talvituspaikade-koobaste osa, on nende loomade kaitses väga suur. Koobaste sobivus nahkhiirte talvitumiseks oleneb kindlatest tingimustest, millest tähtsaimad on temperatuur ja niiskus, vaikus, pimedus, koopa mõõtmed, avade mõõtmed, pragude olemasolu koopas, koopa ümbruse maastiku iseloom. Piusa koobaste tingimused on püsinud nahkhiirtele soodsad pikka aega ja see ongi võimaldanud suure talvituskoloonia tekkimise. 

## Välislingid
*http://www.piusa.ee
Benti maakond

**Benti maakond** (*Bent County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°95' N, 103°08' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Las Animas. 

Maakonna pindala on 3991 km&sup2;. Veepindala on 70 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6499. Aastal 2000 oli elanikke 5998. 

## Naabermaakonnad
*Kiowa maakond (põhjas)
*Prowersi maakond (idas)
*Baca maakond (kagus)
*Las Animasi maakond (edelas)
*Otero maakond (läänes)

## Ajalugu
Benti maakond loodi 6. veebruaril 1874, kui Greenwoodi maakond, mis oli loodud neli aastat varem, jagati Benti ja Elberi maakonna vahel ning Benti maakond moodustas tol ajal suurema osa Kagu-Coloradost. 1889 kaotas Benti maakond suurema osa oma territooriumist äsja loodud Cheyenne'i, Lincolni, Kiowa, Otero ja Prowersi maakonnale.

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
*Able
*Boggsville
*Caddoa
*Fort Lyon
*Hasty
*Hilton
*Las Animas 
*Marlman
*McClave
*Melina
*Ninaview

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Benti maakonnas oli 5998 inimest, 2003 leibkonda ja 1388 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 2 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 2366 (keskmine tihedus 1/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 79,53%
*mustanahalisi 3,65%
*põlisameeriklasi 2,23% 
*aasialasi 0,57% 
*teistest rassidest 10,25% 
*kahest või enam rassist 3,77%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 30,24%.  

2003 leibkonna seas oli 
*32,50% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*53,50% koos elavaid abielupaare; 
*11,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*30,70% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*27,20% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*12,20% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,53 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,07 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*23,80% alla 18-aastasi; 
*9,30% 18–24-aastasi; 
*29,20% 25–44-aastasi; 
*21,80% 45–64-aastasi; 
*15,90% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 37 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 129,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 138,70 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 28 125 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 096 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 22 755 dollarit, naistel 24 261 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 13 567 dollarit.  

19,50% elanikkonnast ja 16,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 27,40% alla 18-aastasi ja 13,00% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
*Benti maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Tori põrgu kaitseala

**Tori põrgu kaitseala** on kaitseala Pärnu maakonnas Tori vallas. Kaitseala pindala on 2,1 ha.

Kaitseala moodustati 1959. aastal, et kaitsta Kesk-Devoni liivakivipaljandit ja koopaid (sh Tori põrgut).


Tori liivakivipaljand (05).JPG
Tori liivakivipaljand (06).JPG
Tori liivakivipaljand 2013.JPG
Tori liivakivipaljand (02).JPG

## Viited

## Välislingid

*
Aula karstikaitseala

**Aula karstikaitseala** on karstikaitseala Saare maakonnas Saaremaa vallas Aula-Vintri külas.

Kaitseala loodi 1973. aastal Aula karstiala kaitseks. Kaitseala pindala on 4 ha.

## Viited

## Välislingid
*Keskkonnaregister (vaadatud 04.04.2013)
*Saaremaa karstialade kaitsekorralduskava 2016–2025
Hageri karstiala

**Hageri karstiala** on karstiala Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri alevikus. Karstiala tuumikosa (2,5 ha) on aastast 1959 kaitse all (*Hageri karstikaitseala*).

Karstiala tuumikosa on 2,5&nbsp;ha suurune karstihäil. Häilu sügavus on 2&nbsp;m ja selle põhjas on palju karstilehtreid. Karstihäilust lõunasse jääb veel kuus karstilehtrit.

## Viited

## Välislingid
*
Aruküla koobaste kaitseala

**Aruküla koobaste kaitseala** on kaitseala Tartu linnas. Kaitseala pindala on 1 ha. 

Kaitseala moodustati 1959. aastal, et kaitsta Aruküla koopaid, kus asub devoniaegsete fossiilsete rüükalade leiukoht, ja kaitsta sealseid nahkhiiri.

## Viited

## Välislingid
*
Tori põrgu

**Tori põrgu** on koobas Pärnu jõe vasakul kaldal, halduslikult Pärnu maakonnas Tori vallas. 

Koopa pikkus on 7 m (või 7,4 m), kõrgus 3 m (või 2 m), koopasuu laius on 3 m. 

Koopa ning Kesk-Devoni liivakivipaljandi kaitseks on moodustatud Tori põrgu kaitseala.
## Pildid

Pilt:Tori põrgu.jpg|Tori koobas
Pilt:Tori liivakivipaljand2.jpg|Tori liivakivipaljand

## Vaata ka
*Tori põrguallikas

## Viited

## Välislingid

*
Emmelie de Forest

**Emmelie Charlotte-Victoria de Forest** (sündinud 28. veebruaril 1993) on taani poplaulja.

Emmelie de Forest esindas lauluga "Only Teardrops" Taanit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös. Laul valiti Eurovisiooni lauluvõistluse Taani eelvooru lauluvõistluse Dansk Melodi Grand Prix kümne eelvalikus sõelale jäänud laulu seast. Taani pääses Eurovisiooni poolfinaalist edasi ja võitis 281 punktiga Eurovisiooni lauluvõistluse.

De Forest kasvas üles Mariageris, hakkas varakult laulma ja tegi juba 14-aastaselt Šoti muusiku Fraser Neilliga kaasa Taani ringreisi. Ringreisil esitasid nad nii endi laule kui ka Nirvana ja Johnny Cashi loomingut bluusi- ja folkmuusikatöötluses. Oluline osa tema lavasõus on kingadel või siis nende puudumisel.

## Diskograafia
### Albumid
*"Only Teardrops" (2013)
*"History" (2018)
### EP-d
*"Acoustic Session" (2014)

## Viited