open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pertti Salolainen

**Pertti Edvard Salolainen** (sündinud 19. oktoobril 1940 Helsingis) on Soome poliitik ja diplomaat.

1987–1995 oli ta Soome väliskaubandusminister.

28. aprillil 2003 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd diplomaadina ja ühtlasi Eesti-Soome suhete arendajana.

## Viited
Per Stig Møller

**Per Stig Møller** (sündinud 27. augustil 1942 Frederiksbergis) on Taani poliitik. 

Ta oli Taani välisminister 27. novembrist 2001 kuni 23. veebruarini 2010. 2010–2011 oli ta Taani kultuuriminister.

27. aprillil 2010 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Taani välisministrina ja ühtlasi Eesti Euroopa Liidu ja NATOga liitumise toetajana.

## Viited
Per Stenmarck

**Per Stenmarck** (29. jaanuar 1951 Ystad – 31. jaanuar 2013) oli Rootsi poliitik. 

Ta on olnud Rootsi saadik Euroopa Parlamendis.

23. veebruaril 2004 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Euroopa Parlamendi liikmena ja ühtlasi Eesti Euroopa Liiduga liitumise toetajana.

## Viited
Pat Cox

**Pat Cox** (ka **Patrick Cox**; sündinud 28. novembril 1952 Dublinis) on Iiri poliitik.

Ta oli aastatel 2002–2004 Euroopa Parlamendi president.

## Tunnustus

* Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited
Otto Graf Lambsdorff

**Otto Graf Lambsdorff** (26. detsember 1926 Aachen – 5. detsember 2009 Bonn) oli Lääne-Saksamaa poliitik. 

Ta oli 1977–1982 ja 1982–1984 Lääne-Saksamaa majandus- ja tehnoloogiaminister.

Ta on olnud Trilateraalse Komisjoni Euroopa osakonna esimees.

18. novembril 1997 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa Liitvabariigi poliitikuna ja Trilateraalse Komisjoni Euroopa osakonna esimehena.

## Viited
Joseph Borġ

**Joseph Borġ** (ka Joe Borġ; sündinud 19. märtsil 1952) on Malta poliitik. 

Ta oli Malta välisminister 1999–2004. Pärast Malta liitumist Euroopa Liiduga 2004. aastal sai temast Euroopa Komisjoni volinik.

## Tunnustus

* 2003 Valgetähe I klassi teenetemärk

## Viited
Eberhard Diepgen

**Eberhard Diepgen** (sündinud 13. novembril 1941 Berliinis) on Saksamaa poliitik. 

Alates 1962. aastast kuulub Eberhard Diepgen Saksamaa Kristlik-Demokraatlikku Liitu.

1967. aastal lõpetas ta Berliini Vaba Ülikooli õigusteaduse erialal.

1984–1989 oli ta Lääne-Berliini linnapea ja 1991–2001 Berliini linnapea.

7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Berliini linnapeana.

## Viited
Leon Brittan

**Leon Brittan**, parun Brittan of Spennithorne (25. september 1939 London – 21. jaanuar 2015 London) oli Ühendkuningriigi poliitik. 

Ta oli Euroopa Komisjoni liige Delorsi, Santeri ja Maríni komisjonis aastatel 1989–1999. 16. märtsist kuni 15. septembrini 1999 oli ta ka Euroopa Komisjoni asepresident.

## Tunnustus

* 2001 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

## Viited
Eduard Totleben

**Franz Eduard von Totleben** (ka **Todleben**, **Todtleben** ja **Tottleben**) (venepäraselt *Eduard Ivanovitš*, vene keeles *Эдуард Иванович Тотлебен*) (8. mai (vkj)/ 20. mai 1818 Miitavi – 19. juuni (vkj)/ 1. juuli 1884 Bad Soden am Taunus) oli baltisaksa  päritolu sõjaväeinsener ja Venemaa Keisririigi insener-kindral.

Talle kuulus Kėdainiai mõis.

Külastas aprillis 1856 (kohe pärast Krimmi sõja lõppu) Paldiskit, et arutada Paldiski sõjasadama ja kindluse uuestiarendamist. Külaskäigu otsesed tulemused pole teada, kuid Paldiskit edasi ei arendatud.

1879. aastal sai temast krahv. 

Otsustava rolli eest Vene-Türgi sõja (1877–1878) raames 1877. aastal toimunud Plevna piiramisel on tema järgi nimetatud Totlebeni küla Bulgaarias Pleveni piirkonna Pordimi vallas.

## Auastmed

## Autasud
### Venemaa autasud
* Püha Stanislavi ordeni III klass (1842)
* Püha Vladimiri ordeni IV klass koos lindiga (1851)
* Püha Anna ordeni II klass (1851, keisrikroon 1853)
* Püha Georgi ordeni IV klass (5. september 1854)
* Püha Georgi ordeni III klass (15. aprill 1855)
* Püha Stanislavi ordeni I klass (1856)
* Püha Anna ordeni I klass (1859)
* Valge Kotka orden (1865)
* Püha Aleksander Nevski orden (1868, briljandid 1871)
* Püha Vladimiri ordeni I klass (1874)
* Püha Georgi ordeni II klass (29. november 1877)
* Püha Andreas Esmakutsutu orden (1878, briljandid 1883)

### Välismaa autasud
* Madalmaade Willemi sõjaordeni komandöririst (1853)
* Preisimaa Punase Kotka ordeni I klass koos mõõkadega (1864)
* Brasiilia Roosi ordeni suurrist (1865)
* Hispaania Isabella Katoliiklase ordeni suurrist (1865)
* Belgia Léopold I ordeni suurrist (1865)
* Pärsia Lõvi ja Päikese ordeni suurrist (1869)
* Preisimaa ''Pour le Mérite'' orden (1. mai 1873)
* Austria Leopoldi ordeni suurrist (1874)
* Mecklenburg-Schwerini Vendi Krooni kojaordeni suurrist (1874)
* Preisimaa Punase Kotka ordeni suurrist koos mõõkadega (1876)
* Serbia Takovo Risti ordeni suurrist (1878)
* Preisimaa Musta Kotka orden (22. märts 1879)
* Taani Elevandi orden (1879)
* Montenegro Vürst Danilo I ordeni suurrist (1882)

## Muu tunnustus
*Riia ja Tallinna aukodanik (1855)
*Peterburi Teaduste Akadeemia auliige (29. detsember 1855)
*Nikolai inseneriakadeemia auliige
*Nikolai kindralstaabi auliige
*Mihhaili suurtükiväeakadeemia auliige
*Peterburi ja Kiievi ülikooli auliige
*Norra sõjaväeakadeemia (Stockholmis) auliige
*Tsiviilinseneride Seltsi (Londonis) auliige

## Välislingid
*
*Eduard Totlebeni teenistuskäik. regiment.ru
* Erik Amburgeri andmebaas. Nr 79703
Saara Kuugongelwa-Amadhila

**Saara Kuugongelwa-Amadhila** (sündinud 12. oktoobril 1967) on Namiibia poliitik. Ta oli 21. märtsist 2015 21. märtsini 2025 Namiibia esimene naispeaminister. 

Aastatel 1991–1994 õppis ta Pennsylvanias Lincolni ülikoolis majandusteadust.

Ta on Edela-Aafrika Rahvaorganisatsiooni liige ja on alates 1995. aastast kuulunud Namiibia parlamendi alamkotta Rahvuskogusse.

Aastatel 1995–2003 oli ta planeerimisminister ja 2003–2015 rahandusminister.
Triigi mõisa kalmistu

**Triigi mõisa kalmistu** on kalmistu Karja kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Triigi külas Saaremaa vallas Saare maakonnas. 

## Ajalugu
Kalmistu rajasid Triigi mõisa tollased omanikud Pollid arvatavasti 1860. aastal, kui 2. augustil (vkj) 1860 suri Amalie von Poll. Kalmistule maetute arv ei ole teada; võimalik, et sinna ongi maetud ainult üks lahkunu.

## Kirjeldus
Kalmistu jääb kunagisest mõisasüdamest umbes 300 meetri kaugusele põhjaloodesse. Kalmistu on tänapäeval jäetud maha ja on rüüstatud, säilinud on hauatähiste üksikuid osi. 

## Kalmistu kabel
Kalmistul paiknes matusekabel, millest praegu on maapinnal säilinud ainult alusmüüri osa. 

## Kalmistule maetuid
*1860 – Constance Amalie von Poll (sündinud Vietinghoff-Scheel; 9. mai (vkj) 1829 – 2. august (vkj) 1860)

## Välislingid
*
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Pedro Cateriano

**Pedro Álvaro Cateriano Bellido** (sündinud 26. juunil 1958 Limas) on Peruu jurist ja poliitik, alates 2. aprillist 2015 kuni 28. juulini 2016 ja alates 15. juulist kuni 6. augustini 2020 Peruu peaminister. 

Juulist 2012 kuni aprillini 2015 oli ta kaitseminister.
Kypärämäki

**Kypärämäki** on Jyväskylä 7. linnaosa. See asub kesklinnast lääne pool.

Seal elab umbes 3150 inimest.

Piirkonna põhiosa moodustavad Teise maailmasõja järel ehitatud tüüperamud, mis on säilitanud oma algupärase ilme. Siiski on ka mitmenäolisust, esineb korrus- ja ridaelamuid ja uuemaid eramaju. Eramute ümber on üsna suured krundid, mis annab linnaosale aedlinna ilme. Eramupiirkond on arvatud maakondliku tähtsusega hoonestatud alaks ja mõned ehitised on ka kaitse all.

Kypärämäki valiti 2004. aastal Soome aasta linnaosaks. Tiitli tõid linnaosa ainulaadsus, arhitektuuripärandi väärtustamine ja elukeskkonna eest hoolitsemine. Kypärämäki on hea mainega piirkond. Elanikud peavad seda rahulikuks ja looduslähedaseks elukohaks, kus on head väljas käimise ja ajaveetmise võimalused.

Linnaosa lõunapoolel asuvat kanti nimetatakse Köhniöks, loodes paikneb korrus- ja ridamajadega Köhniönranta. Mõlemad on saanud nime kõrvalasuva Köhniö järve (Köhniönjärvi) järgi.

## Viited

## Välislingid
*
Suur Tšiili maavärin

**Suur Tšiili maavärin** (hisp. *Gran terremoto de Chile*) ehk **1960. aasta Valdivia maavärin** (hisp. *Terremoto de Valdivia*) oli Tšiilis 22. mail 1960 toimunud maavärin.

See on tugevaim registreeritud maavärin maailmas – magnituudiga 9,5. Maavärin toimus keskpäeval (19:11 GMT,  15:11 kohaliku aja järgi) ja kestis umbes 10 minutit.

Maavärina tulemusena tekkinud tsunami mõjutas Tšiili lõunaosa, Hawaiid, Jaapanit, Filipiine, Uus-Meremaa idarannikut, Austraalia kagurannikut ja Aleuute. Maavärinas kannatas kõige enam Valdivia linn.

Maavärina epitsenter oli Lumaco lähedal (vaata kaarti) Santiagost lõuna pool umbes 570&nbsp;km kaugusel. Maakoore kõikumised põhjustasid kohalikke tsunamisid, mis jõudsid Tšiili rannikuni lainekõrgusega kuni 25 m. Peamine hiidlaine liikus läbi Vaikse ookeani ja jõudis Hiloni Hawaii saarel. Laine kõrgus oli 10,7 m ja seda mõõdeti 10 000&nbsp;km kaugusel epitsentrist – Jaapanis ja Filipiinidel.

Hukkunud inimeste arv oli 6000 (peamiselt tsunami tõttu).
Eesti NSV teeneline treener

**Eesti NSV teeneline treener** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "kõrge kvalifikatsiooniga treeneritele suurte teenete eest kehakultuuri ja spordi edendamisel ja noorte sporti kaasamisel ning sportlaste õpetamise, kasvatamise ja suurvõistlustel edukaks esinemiseks ettevalmistamise eest."

## Eesti NSV teenelised treenerid
*1966 Herbert Abel, Ivan Dratšov, Jaroslav Dudkin, Mihhail Fadejev, Voldemar Hünerson, Harry Kalamäe, Ilmar Kivi, Herbert Rand, Friedel Raudsepp, Ervin Uuk
*1967 Aleksi Ilves, Jaan Jürgenstein, Ernst Kuzmanov, Karl Leman, Mihkel Leppik, Selma Multer, Endel Nelis, Vaike Paduri, Aita Peters, Uno Tõnnus
*1968 Harry Arumeel, Jaan Gutmann, Klavdi Jadlovski, Leo Kivi, Jaan Küünemäe, Evelin Lestal, Raimond Mürk, Johannes Peets, Hans Torim, Taimu Viir
*1969 Feliks Hiie, Jüri Kurul, Aleksander Lohk, Raimund Pundi, Märt Sepik
*1970 Aleksandr Goldrin, Endel Helme, Hans Kaasik, Karl Kivastik, Ilse Mikko, Alfred Pisuke, Jüri Põldoja, Juri Saakjan, Sergei Žadan
*1971 Valdek Gross, Peet Gustel, Heino Krevald, Aksel Randmer, Vilma Soosaar, Aleksander Tõkke   
*1972 Ott Ernesaks, Arne Heinland, David Klass, Anatoli Kozlovski, Meinhard Niglas, Aavo Truu
*1973 Viktor Agudin, Kalju Lage, Mati Mark, Ergart Männik, Manfred Tõnisson, Kalju Valgus
*1974 Rein Kirsipuu, Evi Lepik, Laur Lukin, Eino Niineste, August Sokk
*1975 Lembit Aaslav-Kaasik, Ervi Kõmper, Ivi Laur, Heido Meema, Valdo Mägi, Johannes Noormägi, Inge Pind, Artur Rand, Ruudi Sõmer
*1976 Harald Rannu, Heino Reisberg, Ann Schiff, Rein Tammis
*1977 Arvo Kallaste, Rita Sild, Jüri Talu, Ulvi Voog-Indrikson
*1978 Uno Aavola, Toomas Kivilo, Martin Kutman
*1979 Leo Häikeläinen, Uno Piir, Linda Rannap, Aleksander Tšutšelov
*1980 Reio Alumaa, Rudolf Krestinov, Enn Lepik, Arvo Lillestik, Ülo Palk, Jüri Randla, Mall Randmer
*1981 Vladimir Klevtsov, Ranno Krusta, Rein Roosi, Rein Ööbik
*1982 Rein Valdru, Jüri Villemson
*1983 Svea Besterman, Vladimir Bobrov, Matti Killing, Enn-Georg Rusi, Arnold Selge, Valentina Sepala, Vjatšeslav Šturm, Ants Tõnnberg
*1984 Jaanus Levkoi, Rein Ottoson, Tõnu Pääsuke, Vladimir Sidorov
*1985 Valter Hännikäinen, Jüri Kalmus, Õnne Pollisinski, Viktor Preiman, Laimons Raudsepp, Valeri Romanov, Aksel Saal
*1986 Mati Alaver, Anti Levandi, Tõnu Raid, Georgi Zažitski
*1987 Maire Kamarik, Märt Kermon, Harri Russak, Reet Tiik, Tõnu Truus, Jaan Tults
*1988 Vello Ainsalu, Heino Bergmann, Toomas Diener, Olav Karikosk, Arne Laos, Harri Neppi, Tõnu-Peep Nurk, Valeri Osmokesku, Rein Põldme, Jaak Salumets, Aleksander Veingold
*1989 Enno Karrisoo, Maret Link, Heino Mäesalu, Ljubov Okraševskaja, Kalev Pukk, Toomas Puusepp

## Vaata ka
*Eesti NSV aunimetused
*NSV Liidu teeneline treener

## Viited
Marie (Burgundia)

**Marie Rikas** (13. veebruar 1457 Brüssel – 27. märts 1482 Wijnendale loss) oli Burgundia titulaarhertsoginna 5. jaanuarist 1477 kuni surmani.

Ta kuulus Valois' dünastiasse ning oli Charles Südi ja Bourboni Isabella tütar. Kuigi Charles oli kolm korda abielus, oli Marie tema ainus laps.

Viimaseks Burgundia hertsogiks peetav Charles Südi hukkus 1477. aastal Nancy lahingus, misjärel Prantsusmaa kuningas Louis XI kuulutas hertsogkonna lõppenuks ja haaras suure osa selle territooriumist Prantsuse krooni alla. Saksa-Rooma riigi territooriumil asunud Madalmaad ja Franche-Comte'i vabakrahvkond jäid aga Mariele, kes isa surma ajal oli 19-aastane ja vallaline. Tema abielul oleks olnud tohutu mõju Euroopa poliitilisele tasakaalule ja tal oli ka palju kosilasi. Habsburgide keiser Friedrich III kindlustas Marie võõrasema Margareti abiga abielu oma pojale, tulevasele keisrile Maximilian I-le. 16. augustil 1477 nad abiellusidki ning Habsburgid said kontrolli Burgundia pärandi jäänuste üle.

Kui Marie 1482. aastal hobuselt kukkumise tagajärjel 25-aastaselt suri, sai vastavalt testamendile Burgundia hertsogiks tema ja Maximiliani poeg Philipp Ilus, kes ema surma ajal oli kõigest kolmeaastane.

Marie kasutas tiitlit "Burgundia hertsoginna" ja tema pärijad kutsusid end Burgundia hertsogiteks, keeldudes nõustumast hertsogkonna kaotusega.

Marie on maetud Maarja kirikusse Brugges.
Tšiili seebikoorepuu

**Tšiili seebikoorepuu** (*Quillaja saponaria*) on õistaimede seltsi kaheiduleheliste klassi seebikoorepuu perekonna taimeliik.

## Botaaniline kirjeldus

Tšiili seebikoorepuu on ligi 15 m kõrguseks kasvav igihaljas puu.

Tšiili seebikoorepuu õied on viietised ja valget kuni kollakasrohelist värvi. Viljas on 10–18 seemet ja vili on pruunikat värvi. 

## Levila

Tšiili seebikoorepuu kasvab looduslikult Tšiilis, Peruus ja Boliivias. Tšiili seebikoorepuud kasvatatakse Indias ja USA-s.

## Saadused

Seebikoorepuu koort on kasutatud seebiasendajana.

Tšiili seebikoorepuu koort kasutatakse toiduaine- ja farmaatsiatööstuses. 

### Droog

Tšiili seebikoorepuu koort (*Quillajae cortex*, *Quillajae saponariae cortex*) võidakse kasutada droogina, ühekordseks annuseks 0,2 g droogi vesitõmmist või 1 g tinktuuri.

Välispidiselt pannakse koort nahale, kas nahahaavade või ekseemi ja psoriaasi korral jm. 

Mitte kasutada raseduse ja lapse rinnaga toitmise ajal. 

#### QA-21

QA-21 all peetakse silmas *Quillaja saponaria* (tšiili seebikoorepuu) puhastatud ekstrakti komponenti. Seda on lisatud malaariavaktsiini RTS,S, kiirendamaks immuunsüsteemi immuunvastuseid.

## Vaata ka
* seebikoorepuu saponiinid

## Viited

## Kirjandus
* Yong-Jae Kim, Pengfei Wang, Mauricio Navarro-Villalobos, Bridget D. Rohde, JohnMark Derryberry, ja David Y. Gin, Synthetic Studies of Complex Immunostimulants from Quillaja saponaria: Synthesis of the Potent Clinical Immunoadjuvant QS-21Aapi, J Am Chem Soc. 13. september 2006 ; 128(36): 11906–11915. doi: 10.1021/ja062364i, PMCID: PMC2615099, NIHMSID: NIHMS82032
* Michelle M. Adams, Payal Damani, Nicholas R. Perl, Annie Won, Feng Hong, Philip O. Livingston, Govind Ragupathi ja David Y. Gin, Design and Synthesis of Potent Quillaja Saponin Vaccine Adjuvants, J Am Chem Soc. 17. veebruar 2010; 132(6): 1939.,doi: 10.1021/ja9082842, PMCID: PMC2820154, NIHMSID: NIHMS172184 
* Govind Ragupathi, Jeffrey R Gardner, Philip O Livingston, ja David Y Gin, , Expert Rev Vaccines. aprill 2011 ; 10(4): 463–470., doi: 10.1586/erv.11.18, PMCID: PMC3658151, NIHMSID: NIHMS468012
Johan Bergman

**Johan Bergman** (6. veebruar 1864 – 18. august 1951) oli Rootsi klassikaline filoloog ja poliitik. 

1919–1923 oli ta Tartu ülikoolis ladina keele ja klassikalise arheoloogia õppejõud. 

2. juunil 1932 nimetati ta Tartu ülikooli audoktoriks.

## Viited
Aleksandr Vostokov

**Aleksander Woldemar Vostokov** (sündinud **Osteneck**, vene keeles Александр Христофорович Востоков; 27. märts (16. märts vkj) 1781 Kuressaare – 20. veebruar (8. veebruar vkj) 1864 Peterburi) oli vene filoloog. 

Aleksander Woldemar sündis 1781. aastal Kuressaares ning veetis nooruse Saaremaal ja  Tallinnas, 1788. asus õppima maaväe kadetikorpusse Peterburis, kuid 1794. aastal paigutati ta kogelemise pärast ümber Keiserlikku Kunstiakadeemiasse, mille ta lõpetas 1802. aastal.

Ta oli vene võrdleva keeleteaduse rajajaid. 1820. aastal avaldas murrangulise teose "Arutlusi slaavi keelest sissejuhatuseks selle keele grammatikasse", mis on üks teoseid, millega rajati võrdlev slavistika.

Ta koostas ka kirjutanud vene keele grammatikajuhendi, korraldas Ostromiri evangeliaariumi teadusliku väljaande, koostas kirikuslaavi ja vene keele sõnastiku, vene murdesõnastiku jne.

## Pere
Ta oli Saaremaa aadlimarssal (maamarssal) 1783–1786, Kõljala  Ludwig Christoph von der Osten-Sackeni (1737–1813) abieluväline poeg. 
## Viited

## Välislingid
*Biograafia teoses "Nordisk familjebok" (rootsi keeles)
Järeldav rinnastus

**Järeldav [[rinnastus]]** on järeldav grammatiline seos, mis ühendab rinnastatud osalauseid.

## Eesti keel

### Järeldusseos

**Järeldavalt** ehk **konklusiivselt** ühendatud osalaused on lauses kas 
* lihtsalt kõrvuti 
* või on nende vahel üldühendavad sidendid; järeldusseosele viitavad teise, esimesest järelduva sisuga rindliikme juures konnektiivid ***seega, järelikult, niisiis*** ja ***siis***, mis võivad ka ära jääda, kui järeldusseose on enesestmõistetav.

Nt. Hingan, **järelikult** elan. Ilm on soe, **järelikult** võimleme väljas. Ma olen sinu sõber, **seega** sa võid mind alati usaldada.
* Järeldusseoses osalausete vahel võivad olla seletavad konnektiivid **''s.t** (see tähendab), **s.o** (see on).*

Nt. Hingan, *'s.t** elan. Kandam oli kümnekilone, **s.o** minule keelatud.

Järeldusseoses võivad olla üksteist sisult välistavad, eelkõige analoogilised üksused. Võimalik on see ka rindliikmete sisaldussuhte korral. Kui järeldub [[hüponüüm]], lisandub sellele [[abisõna|partikkel]] ''ka''.

Nt. Kõik õpilased, **niisiis** **ka** väikesed võtsid võistlusest osa.

===Apositsioon ehk [[lisand]]===

Eelnevalt väljendatut täpsustavad või seletavad [[Süntaks|süntaktilised]] konstruktsioonid, k.a seletavad ja järeldavad rindlauseosad on **apositiivsed*'.

Nt. Nad alistusid: *viskasid relvad minema ja väljusid majast (lisandi osa).''

## Vaata ka

*Rindlause

## Kirjandus

*M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993
T-rakkude kurnatus

**T-rakkude kurnatus** ehk **T-rakkude jõuetus** (*T-cell exhaustion*) on toimivate T-rakkudega selgroogsetel loomadel esineda võiv kehasisene seisund, mida iseloomustab T-rakkude talitluse järkjärguline ja pidev kadumine, nende võimetus vastata signaalidele ja ka nende rakkude füüsiline hävimine.

T-rakkude kurnatust on täheldatud kroonilise lümfotsüütkoriomeningiidi korral ja seisund tekib antikehade resistentsuse seisundi (*antigen-persistence*) tõttu, mida aga esineb mitmete krooniliste nakkustekitatajate leviku korral inimkehas, nagu B-hepatiidi viirus, C-hepatiidi viirus, HI-viiruse ja ka kasvajate 'väljakasvul' (teiste elundite hõivel).

T-rakkude kurnatus oleneb paljudest teguritest, nende hulgas antigeense aktivatsiooni kestvus ja ulatus, CD4 T-rakkude abi, stimuleerivate ja supresseerivate tsütokiinide olemasolu ja ka aktiveerivate ja inhibeerivate retseptorite olemasolu.

Võimetus vastata ja toimida ei piirdu ainult CD8 T-rakkude vastustega ka CD4 T-rakkudel esineb mitmete infektsioonide korral talitlushäireid. Kurnatud rakkude vastuseid on dokumenteeritud nakatumiste korral järgmiste allikatega: *polyomaviruses*, lümfotsüütkoriomeningiit, adenoviirused, *Friend leukaemia virus*, hiire hepatiidi viirus, HI-viirus, B- ja C-hepatiidi viirus.

Talitlushäirega seostatakse nende rakkude võimetust eritada IL-2, TNFα ja IFNγ.

T-rakkude hääbumisel on oma roll IL-10 tootmisel.

Malaariauuringutes on uuritud PD-1 mehhanismi osalust (valk, mis reguleerib T-rakkude aktivatsiooni (immunoloogiline sünaps) ja võimalik, et toodud valk osaleb T-rakkude "vaigistamisel" – uuringud näitasid CD4+ T-rakkude (tüümusest küpsenud T<sub>h</sub> rakud) jõuetust ja suremist ning CD8+ T-rakkude arvukuse vähenemist ja raku programmeeritud surma esilekutsumist.

## Viited

## Kirjandus
* Moskophidis D, Lechner F, Pircher H, Zinkernagel RM., Virus persistence in acutely infected immunocompetent mice by exhaustion of antiviral cytotoxic effector T cells., Nature. 22. aprill 1993 22;362(6422):758-61.
* E. John Wherry, Sang-Jun Ha, Susan M. Kaech jt, Molecular Signature of CD8+ T Cell Exhaustion during Chronic Viral Infection, Immunity, 27. väljaanne, nr 4, 26. oktoober 2007, lk 670–684
* B Ye, X Liu, X Li, H Kong, L Tian, ja Y Chen, T-cell exhaustion in chronic hepatitis B infection: current knowledge and clinical significance, Cell Death Dis. 19. märts 2015 ; 6(3): e1694, doi: 10.1038/cddis.2015.42, PMCID: PMC4385920
Aadria kellukas

**Aadria kellukas** (*Campanula fenestrellata*) on taimeliik kelluka perekonnast.

Aadria kellukal on kolm alamliiki:
**Campanula fenestrellata* subsp. *debarensis* (Rech.f.) Damboldt
**Campanula fenestrellata* subsp. *fenestrellata*
**Campanula fenestrellata* subsp. *istriaca* (Feer) Damboldt

## Viited

## Välislingid
Vikenti Veressajev

**Vikenti Veressajev** (õige nimega **Smidovitš**; vene Викентий Викентьевич Вересаев
16. jaanuar 1867 Tula – 3. juuni 1945 Moskva) oli Poola päritolu Vene kirjanik ja arstiteadlane.

Aastal 1888 lõpetas ta Peterburi ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ning 1894 lõpetas ta Tartu ülikooli arstiteaduskonna. 

Ta kirjutas autobiograafia "Arsti märkmed" (1901, eesti keeles 1974) ning biograafiad "Puškini elu" ja "Gogoli elu".

Veressajev tõlkis vene keelde Homerost, Sapphot ja Hesiodost.
Otto Wilhelm von Struve

**Otto Wilhelm von Struve** (7. mai 1819 Tartu – 14. aprill 1905 Karlsruhe) oli baltisaksa päritolu Venemaa astronoom.

Ta õppis 1836. aastast Tartu ülikoolis matemaatikat, 1839. aastal lõpetas ülikooli.

Ta oli aastaid Pulkovo observatooriumi direktori abi ja aastatel 1862–1889 direktor. 1894. aastast elas Karlsruhes.

1887. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli audoktoriks ja 1889. aastal Tartu Ülikooli auliikmeks.

## Isiklikku
Tema isa oli astronoom Friedrich Georg Wilhelm Struve. Otto pojad olid astronoomid Hermann Struve (1854–1920) ja Ludwig Struve (1858–1920).

## Mälestuse jäädvustamine
Väikeplaneet 768 Struveana on nimetatud astronoomide Friedrich Georg Wilhelm von Struve, Otto Wilhelm von Struve ja Karl Hermann Struve auks.

## Viited

## Kirjandus
*
Axel Harnack

**Axel Harnack** (kirjanduses ka *Axel von Harnack*; 7. mai 1851 (ukj) Tartu – 3. aprill 1888 Dresden) oli saksa matemaatik. 

Aastatel 1869–1873 õppis ta Tartu ülikoolis matemaatikat ja aastast 1874 Erlangeni ülikoolis.

## Isiklikku
Tema isa oli Theodosius Harnack, tema emapoolne vanaisa Gustav von Ewers oli 1818–1830 Tartu Ülikooli rektor. Tema kaksikvend oli teoloog Adolf von Harnack, vend Erich Harnack (1852–1915) oli farmakoloogiaprofessor ja vend Otto Harnack (1857–1914) kirjandusteadlane.

## Viited
Łukomli järv

**Łukomli järv** või **Łukomskaje järv** (valgevene keeles  *Возера Лукомскае*, vene keeles *Лукомское озеро*) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Čašniki rajoonis. Järv asub merepinnast 164,5 meetri kõrgusel, selle valgala on 179 km². Łukomli järv on pindalalt neljas järv Valgevene territooriumil.

Kaldajoone pikkus on 36,4 kilomeetrit. Kaldad on enamasti madalad, kõrgem on vaid loodekallas. Järves on kokku viis saart, mille kogupindala on 0,7 km². Łukomli järve idakaldal asub Novałukomli linn, seal asub järve kaldal ka soojuselektrijaam, mille jahutusvee reservuaariks järv ka on.

Järve põhi on enamasti kas liivane või savine, kohati ka turbane, sügavamas osas katab järve põhja sapropeel. Vee läbipaistvus on 3,1 meetrit.  Veetaimestikus on valdavad penikeeled ja kardhein. Łukomli järv on eutroofne järv.

Järves elab kakskümmend liiki kalu, nende seas särg, haug, kiisk, angerjas, koha, latikas, ahven, säga, pakslaup, nurg, siig ja koger. Järvest on tabatud ka pruuni kärpsäga.

## Välislingid

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Riči järv

**Riči järv** (valgevene keeles *Возера Рычы*, ka *Рыча*, *Рычу* (Ryčy, Ryča, Ryču, transkribeerituna Rõtšõ, Rõtša, Rõtšu), vene keeles *Ричи* (Ritši), läti keeles *Riču ezers* või *Riča ezers*) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis (6,95 km²) ja Lätis Augšdaugava piirkonnas Demene vallas.

Järv asub merepinnast 146,2 meetri kõrgusel, selle valgla on 123 km². Riči järv on sügavuselt teine järv Valgevene territooriumil, Läti järvedest on ta sügavuselt neljas. Läti poolel on suurim sügavus 39,7 meetrit.

Kaldajoone pikkus on 33,4 kilomeetrit. Kaldad on enamasti kõrged ja liivased. Järv asub 10–20 meetri sügavuses orus, põhjas on oru sügavus 30–40 meetrit. Läti poolel asub järve ümbruses Silene looduspark, Valgevene poolel aga hüdroloogiline kaitseala. Lätis asub Riči ääres Robežnieki linnamägi, ka tegutseb seal kaks puhkebaasi. Järves on kokku viis saart, neist suurim Kaļiņeci saar. Saarte kogupindala on 5,7 ha.

Järve põhi on madalamas osas liivane, sügavamas osas kivine. Põhjarejeef on rahutu, sügavamad osad vahelduvad madalamatega; sügavamate kohtade soolsus, temperatuurirežiim ja gaaside sisaldus on erinevad. Vee läbipaistvus on 4,9 meetrit. Veetaimestik ulatub kuni üheksa meetri sügavusele.

Järves elab mitu reliktsete selgrootute liiki (*Limnocalanus Grimaldii macrurus* ja *Pallasiola quadrispinosa)*. Seal elab ka 22 liiki kalu, nende seas Peipsi tint, haug, särg, angerjas, koha, linask, ahven, lepamaim, rääbis, teib, vingerjas ja hõbekoger.

## Välislingid

* Järve skeem
Aleksei Abrikossov (arstiteadlane)

**Aleksei Ivanovitš Abrikossov** (vene keeles Алексей Иванович Абрикосов; 18. jaanuar (vkj 6. jaanuar) 1875 Moskva – 9. aprill 1955 Moskva) oli vene arstiteadlane, kelle eriala oli patoloogiline anatoomia. Ta oli füüsik Aleksei Abrikossovi isa.

Ta juhtis Vladimir Lenini lahkamist, viis läbi tema keha esimese palsameerimise ja koostas lõppjärelduse tema surmast.  

## Tunnustus
*NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik, 1939
*NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia akadeemik, 1944
*sotsialistliku töö kangelane, 1945
Harilik kollajuur

**Harilik kollajuur** ehk **harilik kurkum** ehk **harilik kurkuma** (*Curcuma longa*) on taimeliik ingveriliste (*Zingiberaceae*) sugukonnas.

## Kultivarid
Hariliku kollajuure sordid on erineva biokeemilise koostisega. Kasvatatakse sorte 'Survarna', 'Suguna', 'Sudarsana', 'IISR Prabha', 'IISR Prathibha', 'Co-1', 'BSR-1', 'Krishna', 'Sugandham', 'Roma', 'Suroma', 'Ranga', 'Rasmi', 'Rajendra Sonia'.

## Botaaniline kirjeldus
Harilik kollajuur on mitmeaastane troopiline rohttaim. Ta võib kasvada 0,5 – 1 (2,5)&nbsp;m kõrguseks.

Lehed on suured, laiad ja süstja kujuga. Hariliku kollajuure õied on kollased ja õisikud meenutavad liiliaõisi.

Vili on kupar.

Juurestikul on keerukas kuju. Risoomi värvus on kollakashall kuni kollakasoranž ja meenutab ingveri risoomi.

## Kasvukohad
Harilikku kollajuurt kasvatatakse Indias, Sri Lankas, Lõuna-Hiinas, Indoneesias, Jaapanis, Filipiinidel, Madagaskaril, Haitil ja Taga-Kaukaasias.

## Saadused
Kulinaarias kasutatakse jahvatatud juurikat – kurkumit. Kurkum on ka karri koostisosa.

### Droogina

Kurkumajuurikat (*Curcumae rhizoma*) kogutakse 7–9 kuud pärast taime istutamist.

Droog sorteeritakse juurika kuju järgi: 
*ümardunud primaarrisoom on *Curcuma rotunda;*
*pikergune primaarrisoom on *Curcuma longa*.

### Värvaine kurkumiin

Juurikas leiduv kurkumiin avaldab toimet klorokviinitundliku malaariaparasiidi *[[Plasmodium falciparum]]* tüve 3D7, mida kasvatati inimese erütrotsüütides, kasvule. 

## Viited

## Kirjandus
* CAC Araújo, LL Leon, Biological Activities of Curcuma longa L., Mem. Inst. Oswaldo Cruz, 96. väljaanne, nr 5, Rio de Janeiro, juuli 2001 
* Katrin Sak, Kõige enam uuritud ravitoimega taimne ühend on kurkumiin 1. juuli 2013

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Curcuma]] seisuga 28.04.2015.*
Isa Mustafa

**Isa Mustafa** (sündinud 15. mail 1951 Prištinas) on Kosovo poliitik, kes oli 9. detsembrist 2014 kuni 9. septembrini 2017 Kosovo peaminister.

Tal on doktorikraad majandusteaduses Priština ülikoolist.

Isa Mustafa on Kosovo Demokraatliku Liidu esimees. Detsembrist 2007 detsembrini 2013 oli ta Priština linnapea.

Aastatel 1991–1999 oli ta tunnustamata Kosovo riigi majandus- ja rahandusminister eksiilis.
John Shimkus

**John Mondy Shimkus** (sündinud 21. veebruaril 1958 Illinoisis Collinsville'is) on Leedu päritolu Ameerika Ühendriikide poliitik (vabariiklane).

Ta on Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige.

22. septembril 2004 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liikmena ja ühtlasi Eesti NATOga liitumise toetajana.

## Viited
Roland Dumas

**Roland Dumas** (23. august 1922 Limoges – 3. juuli 2024 Pariis) oli Prantsusmaa poliitik ja jurist. 

Ta oli 7. detsembrist 1984 kuni 20. märtsini 1986 ja 12. maist 1988 kuni 28. märtsini 1993 Prantsusmaa välisminister ning 8. märtsist 1995 kuni 29. veebruarini 2000 Prantsusmaa Konstitutsioonikohtu esimees. 

9. mail 1998 andis president Lennart Meri talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi, tunnustades tema tööd Prantsusmaa Konstitutsioonikohtu esimehena ja endise välisministrina.

2001. aastal tunnistati Roland Dumas süüdi korruptsioonis ja saadeti 6 kuuks vangi (lisandus rahatrahv 1 miljon franki). 
Dumas mõisteti süüdi altkäemaksu võtmises naftafirmalt Elf Aquitaine. Ta sai mitu miljonit dollarit oma armukese Christine Deviers-Jonqouri kaudu, kes oli fiktiivselt vormistatud selle firma töötajaks.

## Viited
Tartu sadamaraudtee

**Tartu sadamaraudtee** oli Tartu linna jõeäärsete ettevõtete ja jõesadama teenindamiseks rajatud raudteeharu, mis kulges läbi Karlova linnaosa ja Ropka tööstusrajooni Emajõeni. Suurematest liiklussoontest ületas see Võru, Tähe ja Turu tänavat; sel oli ka sild üle  Eesti Metsatööstuse Tartu Lauatehase  kanali Saekoja tänava juures. Üksiku rööpapaariga raudtee kuulus Eesti Raudteele. Ametlikult võeti see ekspluatatsiooni 14. novembril 1922. Raudtee algas Väike kaare otsa kohalt ja lõppes jõesadamas umbes praeguse Sadamateatri juures.

Nõukogude ajal oli selle üks peamisi kasutajaid Tartu keskkatlamaja, hiljem oli selle klientide seas vanametalli töötlev Kuusakoski AS ja tee-ehitusfirma AS Tref. 21. sajandil kaaluti korduvalt hõredas kasutuses raudteeharu likvideerimist ja selle asemele tänava rajamist. 

Viimane kaubarong kasutas sadamaraudteed 28. juunil 2018. Viimane tühjade vagunitega rong läks Kuusakoskisse 29. juunil 2018 umbes kell 13.00 (tagasisõiduaeg pole teada).

3,3 km pikkune sadamaraudtee võeti üles 2019. aasta sügisel.


Tartu sadamaraudtee septembris 2019 38.jpg
Tartu sadamaraudtee septembris 2019 34.jpg
Tartu sadamaraudtee septembris 2019 31.jpg
Tartu sadamaraudtee septembris 2019 18.jpg
Tartu sadamaraudtee septembris 2019 03.jpg
Tartu sadamaraudtee septembris 2019 13.jpg


## Viited

## Välislingid

* "Tartu sadamaraudtee tegewusest" Postimees, 11. veebruar 1923
* "Tartu sadamaraudtee pikendamine on tarwilik" Postimees, 27. veebruar 1927 (DIGAR)
* Jaan Olmaru "Sadamaraudtee püsib visalt edasi" Postimees, 10. märts 2015
* Jüri Saar "Tartu raad uuris vana masuudiraudteed" Postimees, 28. mai 2015
* Vilja Kohler "Sadamaraudteed kasutab veel vaid üks ettevõte, mille leping hakkab lõppema" Postimees, 11. oktoober 2017
* Tartu Postimees "Kaubarong tegi täna Tartu sadamaraudteel viimase sõidu" Postimees, 28. juuni 2018
* Madis Hindre "Tartu sadamaraudteel lõppes rongisõit, tulevik on autode päralt" ERR, 4. juuli 2018
* Vilja Kohler "Pea saja-aastase sadamaraudtee ülesvõtmine lükkus edasi" Postimees, 26. oktoober 2018
* Tartu sadamaraudtee viimane rong; YouTube'i video
Lisne (Litõni rajoon)

**Lisne** (ukraina keeles Лісне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Litõni rajoonis. Elanike arv on 99. Pindala on 0,035 km².
George Allen

**George Felix Allen** (sündinud 8. märtsil 1952) on USA poliitik. 

Ta oli 1994–1998 Virginia osariigi kuberner 2001–2007 Ameerika Ühendriikide senaator.

6. oktoobril 2005 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Ameerika Ühendriikide senaatorina ja ühtlasi Eesti NATOga liitumise toetajana.

## Viited
Chris Patten

**Chris Patten** (ka **Christopher Patten**; sündinud 12. mail 1944) on Suurbritannia poliitik.

Ta on olnud Euroopa Komisjoni liige.

27. oktoobril 2005 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Eesti Euroopa Liiduga liitumise toetajana ja endise Euroopa Komisjoni liikmena.

## Viited
Gunilla Carlsson

**Anna Gunilla Carlsson** (sündinud 11. mail 1963) on Rootsi poliitik.

Ta oli 1995–2002 Rootsi saadik Euroopa Parlamendis ja  2002–2013 Riksdagi liige.

2006–2013 oli ta rahvusvahelise arengukoostööminister Fredrik Reinfeldti valitsuses.

8. septembril 2003 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Euroopa Parlamendi liikmena ja ühtlasi Eesti raportöörina.

## Viited
Seppo Kääriäinen

**Seppo Arimo Kääriäinen** (sündinud 29. märts 1948 Iisalmi vallas) on Soome poliitik (Soome Keskerakond).

Ta oli aastatel 2003–2007 Soome kaitseminister.

14. märtsil 2007 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Soome Vabariigi kaitseministrina

## Viited
Adam Michnik

**Adam Michnik** (sündinud 17. oktoobril 1946 Varssavis) on Poola poliitik ja ajakirjanik.

18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd ajakirjaniku ja esseistina.

## Viited
Harald Ringstorff

**Harald Ringstorff** (25. september 1939 Wittenburg, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa – 19. november 2020, Schwerin) oli Saksamaa poliitik. 

Ta oli Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa peaminister 1998. aasta novembrist kuni 2008. aasta oktoobrini.

7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa peaministrina.

## Viited

## Välislingid
Jānis Balodis

**Jānis Balodis** VR I/1 (20. veebruar 1881 Trikata kihelkond Valga kreis – 8. august 1965 Saulkrasti) oli Läti sõjaväelane ja poliitik. 
Läti sõjavägede ülemjuhataja oktoobrist 1919 kuni veebruarini 1921. 

6. detsembrist 1931 kuni 5. aprillini 1940 oli ta Läti kaitseminister.

Aastatel 1936–1940 oli ta Läti asepresident.

19. augustil 1921 anti talle Eesti Vabariigi kõrgeim sõjaline autasu Vabadusristi I/1. Balodis oli lätlastest ainuke, kes nii kõrge au osaliseks sai.

4. augustil 1932 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

31. juulil 1940 deporteeriti ta koos abikaasaga Vene NFSV-sse. Pärast Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahelise sõja algust Balodis interneeriti ja teda hoiti sellises staatuses vanglates kinni kuni 1952. aastani. 1952. aastal mõisteti ta 25 aastaks vangi, kuid Stalini surma järel ta vabastati. 1956. aastal lubati tal Lätti tagasi pöörduda.

Jānis Balodis maeti Riia metsakalmistule.

## Viited
Ernesto Zedillo Ponce de León

**Ernesto Zedillo Ponce de León** (kasutatud ka nimekuju **Ernesto Zedillo**; sündinud 27. detsembril 1951 Méxicos) on Mehhiko poliitik. 

1994–2000 oli ta Mehhiko president.

27. oktoobril 1995 anti talle Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Mehhiko Ühendriikide presidendina.

## Viited
Erwin Teufel

**Erwin Teufel** (sündinud 4. septembril 1939 Rottweilis) on Saksamaa poliitik, Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu liige.

Teufeli poliitikutee algas 1964. aastal, kui ta valiti ligi 7000 elanikuga Spaichingeni (Tuttlingeni kreis) linnapeaks. 25-aastaselt oli ta Saksamaa noorim linnapea. 1972. aastal kandideeris ta Baden-Württembergi maapäeva Villingeni valimisringkonnast ja osutus valituks, töötades maapäevas kokku kuni 2006. aastani. Liidumaa peaminister Hans Filbinger nimetas ta oma valitsuskabineti riigisekretäriks; 1976. aastal nimetas Filbinger Teufeli liidumaa põllumajandus- ja keskkonnaministriks. Ta lahkus ametist 1978. aastal, seejärel sai temast maapäeva CDU fraktsioonijuht.

Ta oli aastatel 1991–2005 Baden-Württembergi liidumaa peaminister. Peaministrina oli ta ka 1. novembrist 1996 31. oktoobrini 1997 Saksamaa parlamendi ülemkoja - Liidunõukogu esimees.

6. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Baden-Württembergi liidumaa peaministrina.

19. aprillil 2005 astus ta peaministri kohalt tagasi, mispeale Saksamaa meedias kirjutati: "Joseph Ratzinger valiti paavst Benedictus XVIks, Teufel (saksa keeles 'kurat') astus tagasi."

## Viited
Jerzy Szmajdziński

**Jerzy Andrzej Szmajdziński** (9. aprill 1952 Wrocław – 10. aprill 2010) oli Poola poliitik.

2001–2005 oli ta Poola kaitseminister. 

Ta hukkus 10. aprillil 2010 Smolenski lennuõnnetuses.

18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola kaitseministrina.

## Viited
Rolf Gohs

**Rolf Ernst Gohs** (26. oktoober 1933 Tallinn – 23. august 2020) oli Eesti päritolu Rootsi illustreerija ja koomiksijoonistaja. 

Teise maailmasõja ajal elas ta perega Poolas ja 1946. aastal kolis koos perega Rootsi. Juba 16-aastaselt läks ta tööle Rootsi kirjastusse Centerförlaget, kus hakkas joonistama koomikseid. Eriti tuntud on tema Rootsi ajalehtedes ilmunud koomiksi "Fantoom" joonistused.

## Viited

## Välislingid
* Lambiek Comiclobedia - Rolf Gohs
Wolfgang Ischinger

**Wolfgang Friedrich Ischinger** (sündinud 6. aprillil 1946 Beurenis Eslingeni kreisis Baden-Württembergi liidumaal) on Saksamaa jurist, diplomaat ja ühiskonnategelane.

Ta on olnud Saksamaa välisministeeriumi riigisekretär (asevälisminister), Saksamaa suursaadik Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias.

7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa välisministeeriumi riigisekretärina.

## Viited
Julie von Hausmann

**Julie von Hausmann** (läti Jūlija fon Hausmane; 19. märts 1826 (ukj) Riia – 15. august 1901 (ukj) Võsu) oli baltisaksa luuletaja. 

Tema tuntuim teos on "So nimm denn meine Hände", mille viisistas Friedrich Silcher.

Ta on maetud Ilumäe kabeliaeda.
Wolfgang Thierse

**Wolfgang Thierse** (sündinud 22. oktoobril 1943 Breslaus) on Saksamaa poliitik (sotsiaaldemokraat).

1990. aasta 9. juunist kuni 27. septembrini oli Wolfgang Thierse Saksa DV Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.

Ta oli 26. oktoobrist 1998 kuni 18. oktoobrini 2005 Saksamaa parlamendi president.

7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa parlamendi presidendina.

## Viited
Greg Ginn

**Greg Ginn** (ka **Gregory Regis Ginn**; sündinud 8. juunil 1954 Arizonas Tucsonis) on Eesti päritolu Ameerika muusik ja laulja. 

Teda tuntakse peamiseelt *[[hardcore punk]]*-bändi Black Flag asutaja ja koosseisulisena.

Tema isa oli inglise keele õpetaja, kes avaldas mitu spiooniromaani. Ema oli koduperenaine. Peres oli 5 last. Gregil on 3 aastat noorem vend Raymond, kellest sai samuti muusik ja kes esineb nime all Raymond Pettybon.

Lapsena oli Ginn raadioamatöör. Juba 12-aastaselt asutas ta elektroonilise muusika ettevõtte Solid State Tunes. Sellest kasvas välja plaadifirma SST Records, mis tänapäevani Ginnile kuulub.

Ginn asutas 1976 bändi, mis esialgu kandis nime Panic, aga kui selgus, et sellenimeline bänd on juba olemas, muudeti nime. Kuigi Raymond Pettybon kuulus bändi ainult esimesel aastal, mõtles ta välja bändi uue nime ja kujundas selle logo, mida kasutatakse tänapäevani. Bändinimi Black Flag ('must lipp') vastandub allaandmist sümboliseerivale valgele lipule. Must värv sümboliseerib ka piraate ja anarhiat, ent seda nimetas Pettybon kokkusattumuseks.

Black Flag tegutseb tänapäevani, ent on pidanud pikki, isegi kümneaastasi pause. Peale Greg Ginni on teised selle liikmed sageli vahetunud.
Hieroglüüfpüüton

**Hieroglüüfpüüton** (*Python sebae*) on püütoni perekonna maoliik.

## Klassifikatsioon
Hieroglüüfpüütonit kirjeldas esimesena Johann Friedrich Gmelin 1788. aastal.

## Kirjeldus
Hieroglüüfpüüton on üsna suur madu, kelle kehapikkus on 3–5 m.

### Soomused
Soomused hieroglüüfpüütoni peas on püütoneile iseloomuliku mustriga: kolmnurkne laik ülal, tume triip üle silma. Mao keha katab keeruline muster: kitsad siksakilised selg-külgmised triibud, mis on seljal ühendatud ristvöötidega, küljel aga on tumedate laikude read.

## Sigimine
Hieroglüüfpüütonite sigimist looduslikus keskkonnas on vähe uuritud. Teatakse, et suguküpsed emased (kas viiendal ehk kuuendal eluaastal) munevad pärast paaritumist ja munade kehasisest arengut 50–100 muna. Pärast munade väljutamist keerdub emapüüton munakurna ümber ja soojendab mune kuni järglaste koorumiseni. Koorunud juveniilsed hieroglüüfpüütonid on umbes 70 cm pikad.

## Levila
Neid kägistajamadusid võib kohata looduslikult Aafrikas: Senegalis, Gambias, Mauritaanias, Guinea-Bissaus, Guineas, Sierra Leones, Libeerias, Elevandiluurannikul, Ghanas, Togol, Beninis, Burkina Fasos, Nigeerias, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Malil, Nigeris, Tšaadis, Sudaanis, Etioopias, Eritreas, Ugandas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis, Gabonis, Rwandas, Burundis, Tansaanias, Angolas, Somaalias ja Zimbabwes. 

Tulnukliigina elab ka Florida osariigis USA-s.

Hieroglüüfpüütonit peetakse ka vangistuses seltsilisloomana ja loomaaedades.

## Kokkupuuted inimestega
Kohtumisel inimesega püüab hieroglüüfpüüton märkamatuks jääda või minema roomata. Kui teda söögikorra ajal segada, võib ta tülitajat hammustades rünnata.   

Inimene aga võib kokkupuutel hieroglüüfpüütoniga temale kallale tungida, teda haavata või tappa. Tema elutu keha võib kasulikuks osutuda nii naha, liha kui rasva tõttu.

### Kultuuris
Lääne-Aafrika piirkondades peetakse hieroglüüfpüütonit pühaks. Nende auks rajatakse templeid, kus viiakse läbi selle mao austamise tseremooniaid.


Pilt:Hiss-medium.jpg
Pilt:Python natalensis constricts a goat, Zimbabwe.jpg|*Python sebae natalensis* saaklooma kägistamas
Pilt:Adult Female Python sebae.jpg
Pilt:Female Python sebae brooding eggs Tropicario, FIN.jpg


## Viited

## Välislingid
* Seba’s African Rock Python, Python sebae (Gemlin)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Python de Seba]] seisuga 29.04.2015.*
Little Things

"**Little Things**" on Briti-Iiri poistebändi One Direction esitatud laul, mis anti välja muusikavideona. 

Loo autorid on Ed Sheeran ja Fiona Bevan.

## Kirjandus
* "Little Things" laulu sõnad

## Video
* "Little Things" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Little Things (One Direction song)]] seisuga 29.04.2015.*
Abaclia

**Abaclia** on küla ja vald Moldovas Basarabeasca rajoonis Ukraina piiri lähedal 5 km  Basarabeascast põhjas, 54 km kaugusel Chișinăust. Abaclia piirneb idas Ukrainaga, lõunas Basarabeascaga, põhjas Iordanovcaga ja läänes Cioc-Maidaniga Gagauusias. 

Valla pindala on 74,47 km², ümbermõõt 47,70 km. Küla pindala on umbes 4,67 km² ja ümbermõõt 14,20 km. 2004. aasta Moldova rahvaloenduse andmetel oli küla elanike arv 5519, neist 5386 moldovlased.

Kõrgus merepinnast on 59 m. Külast voolab läbi Cogîlnic.

Vallavanem on Victor Niculiță. 

Asula rajati 18. sajandi 2. poolel. Ametlik nimi oli 1918. aastani Абаклыджаба (**Abaclîdjaba**); küla mainiti dokumentides esimest korda 1817. aastal. Tegu on tataripärase nimega Abaclîgiaba 'kalevivabrik', mis tuleb arvatavasti külaelanike tegevusalast.

Nõukogude ajal ehitati veinivabrik, linnuvabrik, farm, lasteaedu, kauplusi jm. 

Küla lähedal on Abaclia raudteejaam. 

Külas on 19. sajandil ehitatud Abaclia Peainglite Miikaeli ja Gabrieli kirik ja Abaclia Suures Isamaasõjas langenute mälestusmärk. 

Abacliast on pärit diplomaat Iurie Reniță.

## Kirjandus
* Victor Railean. *Abaclia: Vatră de istorie, vatră de memorie*, 2013.  

## Välislingid

*Tutvustav video
Pauliku Tammiku hiietammed

**Pauliku Tammiku hiietammed** (ka *Tammiku hiietammed*, *Hiie tammed*) on Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Pauliku külas asuvad kaheksa tamme (hiiepuud). Puud asuvad Tammiku kaevanduse lähedal. Kõik puud on võetud kaitse alla.

## Viited

## Välislingid
*
*
Lalli hiie ohvrimänd

**Lalli hiie ohvrimänd** on Tartu maakonnas Kambja vallas Lalli külas asuv mänd, mida on kasutatud ohvripuuna. Puu lähedal asub Lalli hiis. Nii puu kui hiis on arvele võetud arheoloogiamälestisena. 

Lalli hiiemägi, mille pindala on ligikaudu 30 hektarit, asub kõrvalolevast jõest 45 meetrit kõrgemal. Enamik hiiemäest on praeguseks üles haritud, kuid leidub ka kiviseid, metsaga kaetud kõrgendikke ja lohke. Vanade kaartide järgi on suurem osa hiiemäest olnud põllu all juba 1801. aastast. Hiiemäe kitsal veerul ja üksikutel kivistel saarekestel kasvavad puud, sealhulgas Iisi mänd ja ristipuud. 

Iisi mänd on haruldaselt kähar ja kasvab järsul jõekaldal, ümbritsetuna noortest puudest. Puu ümbermõõt on 1,3 meetri kõrguselt mõõdetuna 2,85 meetrit ja kõrgus ligikaudu 12 meetrit. Hiiepuu haruneb 1,8 meetri kõrguselt paarikümneks punakaks püstiseks haruks, moodustades põõsataolise võra. Kuigi puu on täies elujõus, on maapinna lähedal puukoores näha poole meetri pikkune saagimisjälg. Selle jälje tekitas umbes 60 aastat tagasi poiss nimega Juhan Palla, kes koos sõbraga püüdis puud maha saagida.

Lalli hiiemägi on olnud oluline kogukondlik ja püha paik. Pärimuste järgi oli hiiemäel varem hiiemets, millest jäi lõpuks järele kaks vana hiiemändi, mille vahel asus suur ohvrikivi. Vanad eestlased ohverdasid seal. Üks oluline kogukondlik tava kestis Lalli hiies kuni 1950. aastateni – hiiemäe kõrgel turjal süüdati kevadel ja suvel nädalavahetustel ja pühadel lõkked, kõlas pillimäng ja tantsiti.

Lalli hiis on Eesti lõunapoolseim hiis, mille nimes on "hiis" ("iis") on kaartidel järjepidevalt olemas

## Viited

## Välislingid
*
*
Stratford-upon-Avon

**Stratford-upon-Avon** ("Straford Avoni ääres"; lühidalt **Stratford**) on linn ja omavalitsusüksus Inglismaal Warwickshire'is, maailmakuulsa kirjaniku William Shakespeare'i sünnikoht. See asub Avoni jõe ääres, Birminghamist 35 km kagus ja Warwickist 13 km edelas. 

Stratford-upon-Avon on ümbruskonna suurima rahvaarvuga linn. Linnas on neli valimisringkonda: Alveston, Avenue and New Town, Mount Pleasant and Guild ja Hathaway. Hinnanguliselt elas neis 2007. aastal kokku 25 505 inimest.

Shakespeare'i sünnipaigana on Stratford populaarne turismisihtkoht, mida külastab aastas umbes 4,9 miljonit turisti kogu maailmast. Stratfordi Kuninglikus Shakespeare'i Teatris tegutseb Royal Shakespeare Company, üks Suurbritannia tähtsamaid teatreid.

## Viited

## Välislingid
* Stratford-upon-Avoni linnavolikogu koduleht
Basarabeasca rajoon

**Basarabeasca rajoon** (rumeenia keeles *raionul Basarabeasca*) on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Moldova lõunaosas. Ta on nii pindalalt kui ka elanike arvult Moldova väikseim rajoon.

Basarabeasca rajoon piirneb põhjas Cimișlia rajooniga, idas Ukrainaga ning läänes ja lõunas Gagauusiaga.

Halduslikult jaguneb rajoon Basarabeasca linnaks ning Abaclia, Bașcalia, Carabetovca, Iordanovca, Iserlia ja Sadaclia vallaks.

Rajoon moodustati 2003. aastal. Varem kuulus rajooni territoorium Lăpușna maakonda.
Varssavi 1944

**"Varssavi 1944"** (poola keeles "Miasto 44") on aastal 2014 valminud Poola sõjafilm. Filmi režissöör on Jan Komasa. 

Film esilinastus 19. septembril 2014 (eelesilinastus oli 30. juulil 2014 Varssavi Rahvusstaadionil 15 000 inimesega, USA-st spetsiaalselt kohale toodud maailma suurima ekraaniga).

Film on Varssavi ülestõusust.
Halina Kobeckaitė

**Halina Kobeckaitė** (sündinud 20. detsembril 1939 Trakais) on Leedu diplomaat.

Aastatel 1994–1997 oli ta Leedu suursaadik Eestis, 1997–2004 suursaadik Türgis ja 2007–2011 Soomes.

22. veebruar 1998 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Leedu Vabariigi suursaadikuna Eestis 1994–1997.

## Viited
Humala ohvrikivi

**Humala ohvrikivi** on Harju maakonnas Harku vallas Humala külas asuv ohvrikivi. Kivi on arvele võetud arheoloogiamälestisena. 

Ohvrikivist 18 m kagu pool on Humala Ristallikas.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ristallikas

**Ristallikas** (ka *Humala Ristallikas*) on allikas (ohvriallikas) Harju maakonnas Harku vallas Humala külas. Allikas on arvele võetud arheoloogiamälestisena.. 

Allikast 18 m loode pool on Humala ohvrikivi.

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Tutermaa ohvrikivi

**Tutermaa ohvrikivi** on Harju maakonnas Harku vallas Tutermaa külas olev ohvrikivina kasutatud kivi. Kivi on arvele võetud arheoloogiamälestisena. 

## Viited

## Välislingid
*
*
Purtse Hiiemäe ohvripärn

**Purtse Hiiemäe ohvripärn** (ka **Purtse ohvripärn**) on Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Purtse külas Purtse Hiiemäel asuv pärn (ohvripuu). Pärn on arvele võetud arheoloogiamälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
*
Purtse Uku allikas

**Purtse Uku allikas** on Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Purtse külas asuv allikas (ohvriallikas). Allikas on arvele võetud arheoloogiamälestisena. 

Allikast umbes 100 m kaugusel asub Purtse Hiiemägi.

## Viited

## Välislingid
*
*