open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rumba vald

**Rumba vald** (läti keeles *Rumbas pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linnaga ning Renda, Kabile, Pelči, Vārme ja Padure vallaga ning Ventspilsi piirkonna Ugāle, Usma ja Zlēkase vallaga.

Valla pindala on 226 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1636 inimest. Valla keskus on Mežvalde küla, vallamaja asub aadressil Riežupes iela 1. Vallavanem on Lija Šēle.

## Ajalugu

Vald asub suuremalt jaolt endise Kuldīga valla maadel. Aastal 1935 oli Kuldīga valla pindala 240 km² ja seal oli 2732 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Abava, Griķi, Kuldīga ja Rumba külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Rumba külanõukoguga likvideeritav Griķi külanõukogu, aastal 1958 aga Abava külanõukogu kolhoosi Abava maad. Aastal 1977 korrigeeriti Rumba ja Renda külanõukogu vahelist piiri. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Rumba vald Kuldīga piirkonda.

## Loodus

Suuremad jõed on Venta jõgi ja Abava jõgi. Valla põhiosa asub Kursi madalikul, kaguosa jääb aga Ida-Kurzeme kõrgustikule. Seal asub ka valla kõrgeim koht (58,6 m).

Looduskaitse all on Muižarāji pank, Ēdase lehis, Manģene dendropark, Polīši dendropark, Riežupe kärestikud ja sealsed paljandid ning Riežupe Liivakoobas. Lisaks jääb valla aladele arvukalt nimetuid põlispuid. Valla aladele jääb 1657 ha suurune Manģene metsade hoiuala, valla lääneosa jääb Venta oru hoiualale. Rumba vallas asub Riežupe maastikukaitseala, valla põhjaosa jääb Abava ürgoru maastikukaitsealale.

## Rahvastik

Aastal 2011 elas vallas 1412 lätlast, 27 venelast, 4 valgevenelast, 10 ukrainlast, 4 poolakat ja 15 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Polīši - panoramio (9).jpg|Polīši
Veldzes ūdenskritums 2010-10-09.jpg|Juga Veldze jõel
Griķi.jpg|Lejas
Riežupe River - panoramio (18).jpg|Riežupe jõgi
Riežupes ūdenskritums - waterfall.jpg|Juga Riežupe jõel
An old dry-house - panoramio (2).jpg|Vana kuivati Rumba vallas


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*läti keeles*)
Suutselaid

**Suutselaid** (ka Suutse laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on .
Tumalaid

**Tumalaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare küla alal Muraja lahes asuv 3,8 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 930 meetrit.

Laiu koordinaadid on . Saar asub 700 meetrit Udrikulaiust põhja pool. Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa.

Saar kuulub Kübassaare maastikukaitseala koosseisu ja on looduskiatse all.

## Välislingid
*
Vahalaid

**Vahalaid** on Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas asuv 3 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 836 meetrit.

Laiu koordinaadid on .

Saar asub Manija ja mandri vahel, 200 meetrit mandri rannikust. Saar on liivase pinnamoega.

Saar kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Viiluka laid

**Viiluka laid** (ka **Papilaid**) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Parasmetsa lahes asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on .
Dragūnciems

**Dragūnciems** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub merepinnast 30 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 13,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusel.

Dragūnciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Vidiņšite ja Dragūnside elukoht.
## Viited
Mežvalde

**Mežvalde** (vanasti ka **Mežamuiža**) on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Rumba valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 4 ja Riiast 144 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad Mežvalde ja Mežniecība bussipeatused.

Küla tekkis Kalnmuiža mõisale kuuluva metsamajandi (*Ljesnitsch*) juurde. See kujunes hiljem metsatööliste ja puidutöötlejate asulaks, mis ehitati nõukogude perioodil välja kui külanõukogu halduskeskus. Külas on raamatukogu.

Külas asub mälestusmärk natsirežiimi ohvritele, sealne natsirežiimi poolt hukatute matmispaik on tähistatud mälestustahvliga.

Mežvaldes kasvav mänd ümbermõõduga 2,95 meetrit on looduskaitsealal. Küla põhjaservast algab Riežupe maastikukaitseala.

## Elanike arv


* 230 (1970)
* 278 (1979)
* 440 (1989)
* 399 (2000)
* 358 (2011)

* 396 (2015)
* 366 (2018)
* 333 (2021)
* 330 (2025)


## Viited
Andrzej Biegalski

**Andrzej Biegalski** (5. märts 1953; Gierczyn, Mirski vald, Lwówek Śląski maakond, Alam-Sileesia vojevoodkond – 14. märts 2017; Jastrzębie-Zdrój, Sileesia vojevoodkond) oli Poola poksija.

## Harrastajana
Ta pidas kokku 237 kohtumist ja võitis neist 201.

### Poola meistrivõistlustel
Ta oli kokku kolmekordne Poola meister – raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1974 ja 1978 ning üliraskekaalus (üle 91 kg) 1979. aastal.

### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale John Tate'ile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Maailmameistrivõistlustel
Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Fatai Ayinlale (Nigeeria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta võitis raskekaalus (üle 81 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. 

Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 23. Euroopa meistrivõistlustel (Köln, 1979), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Horen Indžjanle (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Virmalaid

**Virmalaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saareküla küla alal Saastna lahes asuv 2,6 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus omn 975 meetrit.

Laiu koordinaadid on .

Saar on kruusase pinnamoega, seal kasvab rohttaimestik.

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Aavilaid

**Aavilaid** (ka **Havilaid**) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja lahes asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on . Laiu pindala on 4,17 hektarit ja ümbermõõt 1,1 km. Laid on põhja-lõuna suunas pikliku kujuga, laiul asub 2 maasäärt. Laiu taimkatte moodustab rohttaimestik.

## Välislingid
*
Albilaid

**Albilaid** oli Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Muriste külas asunud väike saar (laid). Laiu pindala oli 1,03 hektarit ja rannajoone pikkus 1,17 kilomeetrit.

Laiu koordinaadid olid . 2020 andmete alusel laidu meresaarte nimestikus enam pole.

## Välislingid
*
Renda vald

**Renda vald** (läti keeles *Rendas pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kabile ja Rumba vallaga, samuti Ventspilsi piirkonna Usma vallaga ja Talsi piirkonna Abava ning Ģibuļi vallaga.

Valla pindala on 263 km². 2016. aasta seisuga elas seal 993 inimest. Valla keskus on Renda küla. Vallavanem on Kristīne Kuzmina.

## Ajalugu

Vald moodustati üheksa mõisavalla liitmisel. Selle algne saksakeelne nimekuju oli *Rönnen*. Aastal 1935 oli valla pindala 226,6 km² ja seal oli 2437 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Renda ja Tīreļi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Renda külanõukoguga likvideeritav Tīreļi külanõukogu, aastal 1958 aga Abava külanõukogu kolhoosi Abava maad. Aastal 1975 korrigeeriti Abava, Renda ja Ģibuļi külanõukogu piire, kaks aastat hiljem korrigeeriti Rumba ja Renda külanõukogu vahelist piiri. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Renda vald Kuldīga piirkonda.

## Loodus

Suuremad jõed on Riežupe jõgi ja Abava jõgi. Valla loodepiiriks on Usma järv, mis jääb aga täielikult Usma valda. Vallas asuvad Sluja järv (53,7 ha), Segliņi järv (29 ha), Gulbis (24,6 ha), Dzilonis (16,4 ha), Mežmuiža järv (12,2 ha), Sviriņezers (10,5 ha), Mordaiķezers (6,8 ha) ja Linmārks (2 ha). Soodest on suuremad Ozoli soo (681 ha) ja Graudupe raba (222 ha); samuti valda jääva Kuradiraba (*Velna purvs*) turbakihi paksus (12,5 m) on üks suuremaid Lätis. Vald asub Kursi madalikul, selle kõrgeim koht asub valla kirdeosas (71,7 m).

Looduskaitse all on Jāši pärn, Brasliņi tamm, Vilmaņi tamm, Lielrenda vaher, Tālejase künnapuu, Tālejase tamm, Tālejase vaher, Tālejase pärn, Strēļi tamm, Strēļi saar, Īvande kärestikud ja Pērkoņi pärn. Lisaks jääb valla aladele arvukalt nimetuid põlispuid. Valda läbib Abava ürgoru maastikukaitseala.

## Muinsusmälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Mežmuiža ait, Renda linnamägi, hiiepaik Māra kambri koobas ja Lielrenda Kuradilaeva muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Renda luteri kirik, selle kirikaed ja väravad, kantsel, orelirõdu ning altar koos altaripiirdega, Usma luteri kirik, Avotiņi muinaskalmed, hiiepaik Manta mägi, Zviedri muinaskalmed, Goskalnsi muinasasula, Mordaiķi linnamägi ja Krojase muinaskalmed.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 890 lätlast, 28 venelast, 12 valgevenelast, 12 ukrainlast, 3 poolakat ja 20 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Usmas baznīca 2008-08-10.jpg|Usma kirik
Mežmuižas ezers.jpg|Mežmuiža järv
Ezeri, Rendas pagasts - panoramio (9).jpg|Ezeri
Gulbis.jpg|Gulbis
Mežmuiža Old barn (XIX century).jpg|Mežmuiža ait
Segliņu ezers - panoramio.jpg|Segliņi järv
Ozoli, Rendas pagasts.jpg|Ozoli
Zilonis.jpg|Dzilonis
Īvandes ūdenskritums (Ivande waterfall) - Uldis Osis - Panoramio.jpg|Īvande kärestik


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*läti keeles*)
Pinki järve looduspark

**Pinki järve looduspark** on kaitseala Lätis Kuramaal Kuldīga piirkonnas Ēdole vallas Pinki järve ja väiksemate ümbruskonna järvede kallastel. Kaitseala (läti keeles *Pinku ezers*) loodi 2004. aastal, kaitsmaks järve, sinna voolavaid veekogusid ja selle ümbruskonda. Tegemist on Natura 2000 võrgustikku kuuluva märgalaga.

Pinki järv on üks kolmest järvest Lätis, kus kasvavad arvukalt silmjärvikas ja vahelduvaõiene vesikuusk.

Kaitseala asub Lääne-Kuramaa kõrgustikul, Pinki järv asub merepinnast 53,6 m kõrgusel. Kaitseala pindala on 161 ha. 29 ha võtab enda alla Pinki järv, lisaks jääb kaitsealale veel kaks väiksemat järve ja kaks tiiki. Sealse pealiskorra moodustavad liiv, kruus ja aleuriit. Metsade all on 46,03% looduspargist, veekogude all 23,21% ja põllumajanduslikud maad hõlmavad kaitsealast 23,12%.

Pinki järv on liigirikas, seal kasvavad harilik kalmus, laialeheline hundinui, vesi-kirburohi, silmjärvikas, järv-lahnarohi, vahelduvaõiene vesikuusk, samuti mitmed mändvetika liigid ja harilik vesisammal. Inimtegevuse tagajärjel on järv ilmutamas eutrofeerumise märke, mistõttu lahnarohtu on järves vähem ja sinna on ilmunud räni-kardhein. Kaldavööndis kasvavad kollane võhumõõk, ubaleht ja nokktarn. Bezdibenise järve floora on palju vaesem, seal on valitsevaks liigiks ujuv penikeel, seal kasvavad ka mitmed tarna ja turbasambla liigid. Vepri järves kasvavad harilik kalmus, nokktarn, liht-jõgitakjas, konnaosi, kanada vesikatk, ujuv penikeel, räni-kardhein ja ubaleht. Seal elab ka apteegikaan. Šarlote tiigis kasvavad tarnad ja vesiroosid, vesi-kirburohi, ujuv riktsia, harilik vesilehvik, hulgajuurine vesilääts, väike lemmel, harilik konnarohi ja vesimünt. Teises tiigis kasvavad ujuv riktsia, harilik vesilehvik, väike lemmel, Kanada vesikatk, ujuv penikeel, ubaleht, konnakilbukas ja laialeheline hundinui. Sealsetel veekogudel peatuvad must-toonekurg ja jäälind.

Sealsetes metsades kasvavad sookask ja arukask, sanglepp ja hall lepp, harilik mänd, harilik sarapuu ja harilik pihlakas, järvede kallastel ka harilik saar ja harilik pärn. Kaitsealalt on leitud sammaldest kännukatikut, harilikku valvikut, harilikku säbrikut. Samblikest kasvavad seal kuuse-nublusamblik. Kaitsealal kasvab ka kattekold. Lammidel kasvavad kahelehine käokeel, harilik puju, paiseleht, jusshein ja põldohakas.

## Viited

## Välislingid
*Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (*läti keeles*)
Härjalaid

**Härjalaid** (ka Härglaid) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu lahes asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on .
Iilaste laid

**Iilaste laid** (ka *Iilastelaid*) on neem Saare maakonnas Saaremaa vallas Kasselaiu lääneosas. Iilaste laid oli varem väike saar (laid).

## Välislingid
*
Illiklaid

**Illiklaid** (ka Illiku laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Väikeses väinas asuv poolsaar.

Poolsaare koordinaadid on .

Poolsaarel toimuvad Illiku laiu päevad.
Oitmelaid

**Oitmelaid** (ka **Kalmelaid**) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma küla alal Kiudu lahes asuv 3,34 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,3 kilomeetrit.

Laid on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega.

Laiu koordinaadid on .

Oitmelaid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Kampsulilaid

**Kampsulilaid** on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu lahes asuv väike saar (laid). Laiu pindala on 0,39 hektarit ja rannajoone pikkus 304 meetrit.

Laid on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega.

Laid kuulub Väinamere hoiualasse ja on looduskaitse all.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Kindalaid

**Kindalaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Väikeses väinas asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on .
Kuuralaid

**Kuuralaid** (ka Kuura laid) on Saare maakonnas Muhu vallas asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on .
Kingissepalaid

**Kingissepalaid** on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 1,44 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 756 meetrit.

Laid on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega. Laiu põhjarannikul asub 2 maasäärt.

Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Laasikse laid

**Laasikse laid** on Saare maakonnas Muhu vallas Pädaste lahes asuv 1,59 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 539 meetrit.

Laid on pikliku kujuga ja kaetud rohttaimestikuga. Laid kuulub Väikese väina hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Latikalaid

**Latikalaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saastna lahes asuv 1,6 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 603 meetrit.

Laiu koordinaadid on .

Laid on pikliku kujuga ja liivase pinnamoega. Laiul kasvab rohttaimestik.

Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Lehmlaid

**Lehmlaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma küla lähedal asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on .
Lembrilaid

**Lembrilaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv 3,8 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit.

Laiu koordinaadid on .

Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Vaata ka
*Väike Lembrilaid

## Välislingid
*
A-222

**A-222  Bereg**  on NSV Liidus ja Venemaal toodetud  130 mm rannikukaitse liikurhaubits.

Relvasüsteemi kuulub ka mobiilne komando- ja radarijaam.

## Vaata ka
*4K44 Redut, VF KM GRAU indeks 4K44
*4K51 Rubež, GRAU indeks 4K51,  NATO: SS-C-3 Styx
*3K55 Bastion, GRAU indeks 3K55,  NATO: SS-C-5 Stooge
*3K60 Bal, GRAU indeks 3K60,  NATO: SSC-6 Sennight
Aiavoolik

**Aiavoolik** on painduv toru, mida kasutatakse vee edasikandmiseks. Aiavoolikud jagunevad kaheks: tavalised ehk vett transportivad voolikud ning erivoolikud, mis võimaldavad mitmeid kastmisviise. Vooliku lõpu on võimalik kinnitada erinevaid liitmikke, nagu näiteks pihustid ja sprinklerid ja voolikud kinnitatakse tavaliselt voolikuklambri või toruliitmiku külge. Aiavoolikud on tavaliselt valmistatud sünteetilistest kummist või pehmetest plastist, mida tihti tugevdatakse sisemise kiudude võrguga. Nende materjalide tulemusena on aiavoolikud paindlikud ja kerged. Aiavoolikud on ka üldiselt tugevad, et püsida kivimite kriimustuste eest ja vältida lekkeid.

## Erivoolikud

Eri- ehk kastmisvoolikud jagunevad omakorda kolmeks:
*Vihmutusvoolik
*Imbvoolik
*Tilkkastmisvoolik

### Vihmutusvoolik
On kujult lapik ning mitme kambriga. Seda saab kasutada ülevalt kastmiseks kui ka taime juurte kastmiseks (siis on voolik keeratud nii, et augud jäävad allapoole vastu mullapinda). Lühematest vihmutusvoolikutest võib kokku panna kuni üle 20-meetrise vooliku.

### Imbvoolik
On tehtud hästi poorsest materjalist, mis laseb vett kogu ulatuses läbi. Üksteise külge ühendatud voolikute kogupikkus võib olla kuni 30 meetrit

### Tilkkastmisvoolik
Tilkkastmisvoolik võimaldab doseerida taimedele vett täpsetes kogustes. Selline lahendus sobib eriti hästi näiteks äsjaistutatud hekkidele, et taimed esimesel kuumal kuul veepuudusest ära ei sureks.

## Viited
Kabile vald

**Kabile vald** (läti keeles *Kabiles pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Vārme, Renda ja Rumba vallaga, samuti ka Tukumsi piirkonna Vāne ning Matkule vallaga, Talsi piirkonna Abava vallaga ja Salduse piirkonna Šķēde vallaga.

Valla pindala on 179 km². 2016. aasta seisuga elas seal 786 inimest. Valla keskus on Kabile küla. Vallavanem on Elīna Ose.

Vallas asub 3 ha suurune Bezdibenise järv. Looduskaitse all on mõned nimetud põlispuud.

## Ajalugu

Vald moodustati Višļi mõisavalla (*Wischeln*) ümber. Selle algne saksakeelne nimekuju oli *Kabillen*. Aastal 1935 oli valla pindala 226,5 km² ja seal oli 3143 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Viesturi, Kabile ja Mežgaļi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Kabile külanõukoguga likvideeritava Mežgaļi külanõukogu kolhoosi Dzirkstele alad. Aastal 1956 liideti Kabile külanõukoguga Viesturi külanõukogu kolhoosi Grauds maad, ent Dzirkstele kolhoos liideti Viesturi külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Kabile vald Kuldīga piirkonda.

## Kultuurimälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kabile kirik ja Kabile mõisakompleks, sealhulgas pesuköök, tall, ait, teenijate maja ("Ķēķis"), vana elumaja, häärber, mõisavalitseja maja ning häärber seal asuva ahju ja lae dekoratiivribadega. Regionaalse kaitse all on Kabile linnamägi.

## Rahvastik

Aastal 2011 elas vallas 710 lätlast, 20 venelast, 13 valgevenelast, 15 ukrainlast, 1 poolakas ja 4 leedulast.> 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Kalnansu_Bezdibens_-_lake.jpg|Bezdibenis
Kabile church.jpg|Kabile kirik
Kabiles kapi - cemetery - panoramio.jpg|Kabile kalmistu


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*läti keeles*)
Gerlos

**Gerlos** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 1247 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 118,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 800 inimest.

Gerlos asub Zilleri kõrvalorus.

## Viited

## Välislingid

* www.gerlos.tirol.gv.at
Hart im Zillertal

**Hart im Zillertal** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 666 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 35,54 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1567 inimest.

Hart asub Fügeni vastas Zilleri idakaldal.

## Viited
Munalaid

**Munalaid** on Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kihnu väinas asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on .

## Vaata ka
*Munalaiu sadam
Maielaid

**Maielaid** on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 1,7 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 823 meetrit.

Laiu koordinaadid on .

Saar on kruusase pinnamoega, kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Vārme vald

**Vārme vald** (läti keeles *Vārmes pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Rumba, Kabile, Pelči, Snēpele ja Skrunda vallaga ning Salduse piirkonna Zirņi, Jaunlutriņi ja Šķēde vallaga.

Valla pindala on 147 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1046 inimest. Valla keskus on Vārme küla, vallamaja asub aadressil Riežupes iela 1. Vallavanem on Lelde Ose.
Valla läänepiiril voolab Venta jõgi. Looduskaitse all on Šķēde paljand ja Dūrupe tamm.

Vārme mõisa teenijate maja on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.

## Ajalugu

1935. aastal oli Vārme valla pindala 169 km² ja seal oli 2289 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Vārma ja Imanta külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Imanta külanõukoguga likvideeritav Vārma külanõukogu, 1966. aastal nimetati see ümber Vārme külanõukoguks. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Vārme vald Kuldīga piirkonda.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 946 lätlast, 11 venelast, 6 valgevenelast, 13 ukrainlast, 4 poolakat ja 22 leedulast.  

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Iežu atsegumi Šķēdes krastā.jpg|Šķēde paljand
Šķēdes dzirnavu ezers - mikroskops - Panoramio (5).jpg|Paisjärv Šķēde jõel
Varme manor.jpg|Vārme mõisa häärber
Vārmes Sv. Miķeļa baznīca 1.jpg|Vārme kirik


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*läti keeles*)
Mustnasu

**Mustnasu** (ka **Parevere laid**) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma lahes asuv 0,64 hektari suurune saar (nasv). Saare rannajoone pikkus on 372 meetrit.

Nasv asub 300 meetrit Pisilaiust loodes. Nasv on kolmnurkse kujuga ja kruusase pinnamoega.

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Pisselaid

**Pisselaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja lahes asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on .
Plokilaid

**Plokilaid** on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 510 m² suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 98 meetrit.

Laiu koordinaadid on .

Laid on liivase pinnamoega.

Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Sadamalaid

**Sadamalaid** oli Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas asunud saar (laid). 2015. aasta seisuga oli saar liitunud Hiiumaaga.

Seal leidub kive ja asub metsa.

## Välislingid
*
Pihlalaid (Kihelkonna laht)

**Pihlalaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Kihelkonna lahes asuv 1,48 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 563 meetrit.

Laiu koordinaadid on . Laid asub 300 meetrit Vasikalaiust läänes.

Laid on pikliku kujuga, kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga. Laiul esineb roostikku ja kasvab kadakaid.

## Välislingid
*
Vārme

**Vārme** on küla (*ciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas, Vārme valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 26 ja Riiast 147 kilomeetri kaugusel. 

Külas on põhikool ja raamatukogu, koolimajas asub kooli ja mõisa ajalugu käsitlev muuseum. Külas asub Vārme bussipeatus. 

Küla on esmamainitud 1461. aastal (*Wormensate*). Praegune küla tekkis 1780. aastal, mil parun Brinken vana küla lähistel asunud jahilossi ümbrusse uue mõisa rajas. Selle mõisakompleksi juurde (*Wormen*) kujuneski praegune asula. Mõisa teenijate maja on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Nõukogude perioodil kujunes küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Küla lähistel asub Vārme lennuväli.

## Elanike arv


* 239 (1970)
* 365 (1979)
* 540 (1989)
* 592 (2000)

* 500 (2011)
* 446 (2021)
* 479 (2025)


## Viited
Vahtvara

**Vahtvara** ehk **uduvara** (inglise keeles *vaporware* või *vapourware*) on tavaliselt laialt reklaamitud arvutitoode, kas riist- või tarkvara, mis pole ilmunud, ilmub lubatust märksa hiljem ja võib-olla ei ilmugi.

Termin (*vaporware*) võeti kasutusele hiljemalt 1982. aastal.
## Näiteid

## Viited

## Välislingid – ajakirja [[Wired (ajakiri)|Wired]] poolt esiletõstetud vahtvara
Rooglaid (Harju laht)

**Rooglaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Harju lahes asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on .
Pihlalaid (Muraja laht)

**Pihlalaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare küla alal Muraja lahes asuv 2 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 584 meetrit.

Laiu koordinaadid on . Pihlalaid asub 300 meetrit Tumalaiust loodes. Laiul kasvab võsa.

Pihlalaid kuulub Kübassaare maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Väike Lembrilaid

**Väike Lembrilaid** (ka Kullikare) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv väike saar (laid).

Laiu koordinaadid on .

## Vaata ka
*Lembrilaid
Vārme lennuväli

**Vārme lennuväli** on sertifitseerimata lennuväli Kuldīga piirkonnas Vārme vallas praeguse Vārme küla ja selle vana asukoha vahel. 

Lennuväli rajati Nõukogude võimu ajal põllumajandusliku lennuväljana. Lennuvälja kõrvale rajati võimaliku infrastruktuuri tarbeks kõrgendik. Talvisel ajal kasutatakse lennuvälja autode talvesõidu harjutusplatsina, suvisel ajal on seal korraldatud veiste näitusi.

## Viited
Pelči vald

**Pelči vald** (läti keeles *Pelču pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linnaga ning Rumba, Kurmāle, Vārme ja Snēpele vallaga.

Valla pindala on 56,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1077 inimest. Valla keskus on Pelči küla. Vallavanem on Agris Rozenfelds.

## Ajalugu

Aastal 1945 moodustati Kurmāle vallas Ievukalnsi külanõukogu. Aastal 1954 liideti sellega likvideeritav Kuldīga külanõukogu, ent aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadest Kuldīga linnaga. Aastal 1991 muudeti Ievukalnsi külanõukogu Pelči vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

## Loodus

Suurim jõgi on Venta jõgi. Veekogudest asuvad seal veel 16. sajandil rajatud Upatnieki tiigid pindalaga 40 ha ja Rieksāti tiigid pindalaga 58 ha. Valla idaosa asub Kursi madalikul, lääneosa jääb aga Lääne-Kurzeme kõrgustikule. Seal asub ka valla kõrgeim koht (veidi alla 100 m).

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pelči mõisa häärber. Regionaalse kaitse all on  Krūki linnamägi, Pakalni muinaskalmed ja Līči muinaskalmed.

Looduskaitse all on Ielejase pärn, Upatase tamm, Pelči tamm ja Ķeiri künnapuu. Lisaks jääb valla aladele arvukalt nimetuid põlispuid. Valla kirdeosa jääb Venta oru hoiualale.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 911 lätlast, 30 venelast, 6 valgevenelast, 17 ukrainlast, 6 poolakat ja 18 leedulast. 

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Ponds in Pelci - panoramio.jpg|Üks valla kalatiikidest
An abandoned brick-kiln in Kaltiķi - panoramio (1).jpg|Vana Kaltiķi telliselööv
Kuldīgas TV un radio tornis - panoramio.jpg|Raidstacija
Pelči - panoramio (2).jpg|Pelči mõisa park
Kaltiki manor.jpg|Kaltiķi mõisa häärber
Pelči - panoramio (7).jpg|Vallamaja


## Viited

## Välislingid
*Valla koduleht (*läti keeles*)
Viirelaid (täpsustus)

**Viirelaid** on mitme Eesti saare põhinimi või rööpnimi:
*Viirelaid, Muhu vallas
*Viirelaid Saare maakonnas Saaremaa vallas
*Suur Viirelaid
*Väike Viirelaid
*Viirelaid on Lambarahu rööpnimi

**[[Viirelaid (perekonnanimi)|Viirelaid]]** on ka perekonnanimi.
Suur Viirelaid

**Suur Viirelaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saastna lahes asuv 20,3 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 3,7 kilomeetrit.

Laiu koordinaadid on . Laiu kõrgus on kuni 5 meetrit üle merepinna. Laiul kasvab võsa.

Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Vaata ka
* Väike Viirelaid
*Viirelaid

## Välislingid
*
Väike Viirelaid

**Väike Viirelaid** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Rannaküla küla alal Saastna lahes asuv 7,7 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,6 kilomeetrit.

Saarel kasvab võsa.

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

Laiu koordinaadid on .

## Vaata ka
*Suur Viirelaid
*Viirelaid

## Välislingid
*
Suurlaid (täpsustus)

**Suurlaid** võib tähendada järgmist:
*Suurlaid, Muhu vallas
*Suurlaid ehk Kõbaja Suurlaid
*Suurlaid on Pakulaiu rööpnimi
*Suurlaid on Villemi laiu rööpnimi

*Suurlaid on Suurlahe-nimelise laeva endine nimi
Bibliotheca Mediaevalis

**"Bibliotheca Mediaevalis"** on Tallinna Ülikooli kirjastuse poolt Bibliotheca alasarjana välja antav raamatusari, mis on pühendatud keskaegse kirjakultuuri vahendamisele eesti keelde.

Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid. Sarja esimene raamat anti välja 2011. aastal – selleks sai Dante Alighieri peateose "Jumaliku komöödia" esimene osa "Põrgu".

Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust.  


Pilt: Hildegard_von_Bingen.jpg |Keskaja nunn ja müstik Hildegard Bingenist (XII sajand)
Pilt: Narekatsi_portret.jpg |Armeenia munk ja poeet Grigor Narekist (X sajand)
Pilt: Roswitha_of_Gandersheim.jpg |Keskaja naiskirjanik Gandersheimi Hrotsvita (X sajand)


## Sarja kolleegium
"Bibliotheca Mediaevalise" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad ja on kuulunud:
*Meelis Friedenthal (Uppsala Ülikool)
*Tiina Kala (Tallinna Linnaarhiiv, Tallinna Ülikool)
*Marju Lepajõe (Tartu Ülikool)
*Ülar Ploom (Tallinna Ülikool)
*Marek Tamm (Tallinna Ülikool)

## Viited

## Välislingid
*"Bibliotheca Mediaevalise" sarja raamatud. tlu.ee
*Sarja raamatuid Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee
*Sarja raamatud. raamatukoi.ee
Kolmenasv

**Kolmenasv** (ka **Kolmenasva saar**) on Lääne maakonnas Matsalu lahes Matsalu rahvuspargis asuv 1,79 hektari suurune saar (nasv). Nasva rannajoone pikkus on 777 meetrit.

Kolmenasv asub Matsalu lahe lõunarannikul, 400 meetrit Keemu külast. Saar on pikliku kujuga ja rohttaimestikuga.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Iedikrava

**Iedikrava** (ka **Edikrava** või **Eedikrava**) on Pärnu maakonnas Kihnu vallas asuv väike saar (rava); üks Sangelaidudest. Saare pindala on 0,28 hektarit ja rannajoone pikkus 298 meetrit.

Rava asub 2,1 kilomeetrit Kihnust läänes. Saar on kruusase pinnamoega.

Saar kuulub Kihnu laidude looduskaitseala Kihnu linnulaidude sihtkaitsevööndisse.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Urgõ

**Urgõ** (ka *Urgö*) on Pärnu maakonnas Kihnu vallas Kihnu väinas asuv 320 m² suurune saar, mille rannajoone pikkus on 105 meetrit.

Saare koordinaadid on .

Saar kuulub Kihnu laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Mustassaar

**Mustassaar** (ka **Pleesi saar, Pleesi laid**) on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Haapsalu Tagalahes asuv 24 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 2,18 kilomeetrit.

Saarel kasvab rohttaimestik. Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

Saare koordinaadid on .

## Vaata ka
*Mustassaare (Võru maakonna küla)

## Välislingid
*
Wired (ajakiri)

**Wired** on alates 1993. aastast veebis ja paberikandjal avaldatav Ameerika kuukiri, milles avaldatavates artiklites on keskendutud kujunemisjärgus tehnoloogiate poolt kultuurile, majandusele ja poliitikale avaldatavale mõjule.

## Kaastöölised
Ajakirja kaastööliste seas on olnud Jorn Barger, John Perry Barlow, John Battelle, Paul Boutin, Stewart Brand, Gareth Branwyn, Po Bronson, Scott Carney, Michael Chorost, Douglas Coupland, James Daly, Joshua Davis, J. Bradford DeLong, Mark Dery, David Diamond, Cory Doctorow, Esther Dyson, Mark Frauenfelder, Simson Garfinkel, William Gibson, Dan Gillmor, Mike Godwin, George Gilder, Lou Ann Hammond, Chris Hardwick, Virginia Heffernan, Danny Hillis, John Hodgman, Steven Johnson, Bill Joy, Richard Kadrey, Leander Kahney, Jon Katz, Jaron Lanier, Lawrence Lessig, Paul Levinson, Steven Levy, John Markoff, Wil McCarthy, Russ Mitchell, Glyn Moody, Belinda Parmar, Charles Platt, Josh Quittner, Spencer Reiss, Howard Rheingold, Rudy Rucker, Paul Saffo, Adam Savage, Evan Schwartz, Peter Schwartz, Alex Steffen, Neal Stephenson, Bruce Sterling, Kevin Warwick, Dave Winer ja Gary Wolf.

Ajakirja toimetajate seas on olnud filmiprodutsent J. J. Abrams, filmirežissöör James Cameron, arhitekt Rem Koolhaas, endine USA president Barack Obama, režissöör Christopher Nolan, tennisist Serena Williams ja videomängude looja Will Wright.

## Välislingid

* Koduleht
* Itaaliakeelne veebisait
* Jaapanikeelne veebisait
* Ühendkuningriigi veebisait
Wired

**Wired** võib tähendada mitut asja

* **[[Wired (ajakiri)|Wired]]**, USA-s väljaantav kuukiri
* **[[Wired (film)|Wired]]**, 1989. aasta Briti film
* **[[Wired (telesari)|Wired]]**, 2008. aasta Briti telesari
Lausma saar

**Lausma saar** (ka **Lausma**) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi lähedal Vilsandi rahvuspargis asuv 4,8 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 1,3 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on .

Saar on kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.

## Välislingid
*
Seanina nasu

**Seanina nasu** (ka *Võrgukare*) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Ruhve küla alal Kõiguste lahes asuv 1,39 hektari suurune saar (nasu). Saare rannajoone pikkus on 632 meetrit.

Saare koordinaadid on . Saar asub 200 meetrit Ruhve poolsaarest eemal. Saar on pikliku kujuga, madal ja kivise pinnamoega.

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Laurisaar

**Laurisaar** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme lahes asuv 3,6 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 867 meetrit.

Saare koordinaadid on .

Saar asub 300 meetrit Väike-Urvest lõunas. Saar on pikliku kujuga. Saarel kasvavad männid ja kadakad.

Saar kuulub Vilsandi rahvusparki.

## Välislingid
*
Alina Zagitova

**Alina Ilnazovna Zagitova** (vene: Алина Ильназовна Загитова; sündinud 18. mail 2002 Iževskis) on Venemaa iluuisutaja.

Ta on sündinud Udmurtias Iževskis. Ta on saanud nime Venemaa iluvõimleja Alina Kabajeva järgi. Tema isa Ilnaz Zagitov on olnud jäähokimängija ja hiljem jäähokitreener.

Iluuisutamisega hakkas Zagitova tegelema nelja-aastaselt. 2015. aastal kolis ta Moskvasse ning hakkas treenima Eteri Tutberidze ja Sergei Dudakovi käe all.

Tema esimene rahvusvaheline võistlus oli 2016. aasta augustis ISU juunioride Grand Prix' etapp Prantsusmaal Saint-Gervais-les-Bains'is, kus ta saavutas esikoha. Samal hooajal tuli ta Ljubljanas kolmandaks ja hooaja finaalvõistlusel Marseilles esimeseks.

2017. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlustel Taipeis võitis ta üksiksõidus kuldmedali punktisummaga 208,60.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Moskvas võitis ta üksiksõidus kuldmedali punktisummaga 238,24.

Sama aasta veebruaris toimunud Pyeongchangi taliolümpiamängudel tuli Zagitova üksiksõidus punktisummaga 239,57 olümpiavõitjaks. Lühikavas püstitas ta 82,92 punktiga maailmarekordi. Lisaks võitis ta võistkonnavõistluses hõbemedali.

2018. aasta märtsis toimunud maailmameistrivõistlustel Milanos oli ta pärast lühikava itaallanna Carolina Kostneri järel teisel kohal, kuid vabakava ebaõnnestus ning kokkuvõttes sai ta viienda koha.

## Viited

## Välislingid

* "Kahe lapstähe võrratu duell. Või pigem sõda jääl". Postimees. 22. veebruar 2018
Kaetlyn Osmond

**Kaetlyn Osmond** (sündinud 5. detsembril 1995 Marystownis) on Kanada iluuisutaja.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta üksiksõidus punktisummaga 231,02 pronksmedali. Lisaks võitis ta võistkonnavõistluses pronksmedali.

2018. aasta maailmameistrivõistlustel Milanos oli ta lühikava järel neljas, kuid tänu õnnestunud vabakavale tuli ta maailmameistriks.

## Välislingid

* Profiil Rahvusvahelise Uisuliidu kodulehel
Vipa

**Vipa** (rootsikeelne nimi) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rälby lahes asuv 0,1 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 147 meetrit.

Saare koordinaadid on .

Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Ulassaar

**Ulassaar** ehk **Ulasrahu** (eestirootsi keeles **Olasäurn**) on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Voosi kurgus asuv väike saar.

Saar kuulub Einbi (Enby) küla koosseisu ja selle pindala on 9,8 hektarit, rannajoone pikkus 2,3 kilomeetrit. Ulassaarega on kokku kasvanud Silgurahu.

Saare koordinaadid on . Saar asub Ramsi poolsaare looderannikul, Ramsi neemest 2 km lõunas. Saare loodeotsas on kaks maasäärt. Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa.

## Viited
Lambasaar

**Lambasaar** (ka Võiste saar) on Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas  asuv saar.

Saare koordinaadid on .
Pihusaar

**Pihusaar** on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koolimäe lahes Lobi poolsaare lähedal asuv saar.
Sala saar

**Sala saar** (ka *Lõuna-Uhtju saar*) on 3,11 hektari suurune saar Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Toolse küla alal Soome lahes, üks Uhtju saartest. Saare rannajoone pikkus on 1,29 kilomeetrit.

Saar asub Kundast 15 kilomeetrit põhja pool. Saar on pikliku kujuga, 2,8 meetrit kõrge ja osalt kaetud rohttaimestikuga.

Saar kuulub Uhtju looduskaitseala koosseisu ja on alates 11. maist 1938 looduskaitse all. 

## Välislingid
*
Älvi saar

**Älvi saar** (ka Elvasaar) on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Koolimäe lahes asuv saar.

Saare suurim kõrgus on 5,2 meetrit üle merepinna.

Harald Lass on teinud saarest harrastusfilmi "Älvi saar".

## Viited
Lahesaar

**Lahesaar** on Harju maakonnas Viimsi vallas Muuga lahes asuv 0,41 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 308 meetrit.

Saar asub 1 kilomeetri kaugusel rannikust. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Viimsi poolsaarest lahutab seda Tammneeme laht.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Ulksaar

**Ulksaar** on Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Mahu küla alal asuv 0,45 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 427 meetrit.

Saare koordinaadid on . Saar asub 3&nbsp;km Pada jõe suudmest loodes. Saar on liivase pinnamoega.

Saare ala on riigi omand, seda haldab Riigimetsa Majandamise Keskus.

## Välislingid
*
Elli Jaska

**Elli Jaska** (sündinud 1933) on eesti museoloog.

Jaska oli Tartu Riikliku Ülikooli ajaloomuuseumi töötaja, 1982–1986 Dmitri Uljanovi kortermuuseumi juhataja Tartus.

1962. aastal valiti Jaska Eesti NSV-st NSV Liidu kõrgeima seadusandliku kogu, NSV Liidu Ülemnõukogu VI koosseisu liikmeks.

## Välislingid
* Jaska, Elli. 50. sünnipäev (Piltteavikud) raamatukogukataloogis Ester
Silmakrass

**Silmakrass** on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Värssu küla alal Hellamaa lahes asuv 434 m² suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 132 meetrit.

Saare koordinaadid on .

Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Vennastekehvel

**Vennastekehvel** on Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saare lähedal asuv 711 m² suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 132 meetrit.

Saar kuulub Prangli hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Hosgrunne

**Hosgrunne** (eestirootsi keeles; ka **Kronnsaar**) on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Riguldi küla lähedal asuv saar.

Saare pindala on 15,5 hektarit ja rannajoone pikkus 2,1 kilomeetrit.

Saar on ümara kujuga, seal asub 5 maasäärt. Saarel leidub rohttaimestikku ja võsa.

Saar on looduskaitse all ja asub Nõva-Osmussaare hoiualal.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Nätegrunnena

**Nätegrunnena** (eestirootsi keeles; ka **Võrgurahud**) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuvad saared.

Saare koordinaadid on .
Skoggrunne

**Skoggrunne** (eestirootsi keeles) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Sviby lahes asuv 0,2 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 241 meetrit.

Saare koordinaadid on . Saar asub 300 meetrit Sviby sadamast edelas.

Saar on liivase pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.

Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Bjärrgronne

**Bjär(r)gronne** (eestirootsi keeles) on Harju maakonnas Paldiskis asuv 0,7 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 421 meetrit.

Saar asub Pakri maastikukaitsealal, Väike-Pakri saarest 200 meetrit edelas. Saar on põhja-lõuna suunas pikliku kujuga, madala ja kivise pinnamoega.

2006 asusid saarel pesitsema kormoranid. 2011 hinnati linnukoloonia suuruseks 244 pesa ja toimus munade õlitamine.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Bibliotheca Anthropologica

**"Bibliotheca Anthropologica"** on Tallinna Ülikooli Kirjastuses välja antav raamatusari, mis ilmub Bibliotheca alasarjana.

Sarjas ilmuvad ainult eelretsenseeritud tekstid. Sarja esimene raamat anti välja 2012. aastal – selleks sai Claude Lévi-Straussi esseekogumik "Strukturaalantropoloogia".

Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvide jaotust.  


Fail:Levi-strauss 260.jpg|Prantsuse antropoloog Claude Lévi-Strauss
Fail:Bronislawmalinowski.jpg|Briti sotsiaalantropoloog Bronisław Malinowski, kelle tekste kaasati sarja teise köitesse
Fail:Alfred Radcliffe-Brown.jpg|Briti sotsiaalantropoloog Alfred Radcliffe-Brown, kelle tekste kaasati sarja teise köitesse
Fail:Orvar Löfgren.JPG|Rootsi etnoloog Orvar Löfgren Tartu Ülikoolis avalikku loengut pidamas (2013)


## Sarjakolleegium
"Bibliotheca Anthropologica" sarja toimetuskolleegiumi kuuluvad:
*Aet Annist (Tartu Ülikool)
*Lorenzo Cañás Bottos (Norra Tehnikaülikool)
*Toomas Gross (Helsingi Ülikool)
*Maarja Kaaristo (Manchesteri Linnaülikool, Tartu Ülikool)
*Eeva Kesküla (Tallinna Ülikool)
*Patrick Laviolette (Tallinna Ülikool)

## Viited

## Välislingid
*"Bibliotheca Anthropologica" sarja raamatud. tlu.ee
*Sarja raamatuid Eesti rahvusbibliograafia andmebaasis. erb.nlib.ee
*Sarja raamatud. raamatukoi.ee
Maardu kalmistu

**Maardu kalmistu** on kalmistu Harju maakonnas Maardu linnas. Kalmistu peasissepääsu aadress on Keemikute tänav 1b.

Maardu kalmistu avati 30. oktoobril 1997.

Alates 2005. aastast on Maardu kalmistule maetud ümber Nõukogude sõjaväelaste säilmeid, mida otsingurühmad on Eesti eri paigust leidnud. 2020. aastal oli kalmistule maetud ümber 1285 sõjaväelase säilmed.

2011. aasta lõpuks oli Maardu kalmistule maetud üle 1380 inimese.

## Õigeusu kabel
2019. aasta jaanuaris otsustas Maardu linnavalitsus ehitada Maardu kalmistule õigeusu mälestuskabeli. Samal aastal toimus ka kabeli arhitektuurivõistlus. 

Kabel ehitati 2020. aasta suvel eraviisiliste annetuste toel. Pidulik avamistseremoonia toimus 14. juulil 2020, mis oli seotud Maardule linna staatuse andmise 40. aastapäevaga. Ametlikult püstitati kabel kõikidele Teises maailmasõjas langenutele, kuid avamisel peetud kõnes ütles Maardu linnapea Vladimir Arhipov: "Põlvkonnad vahetuvad, kuid mälestus meie esivanemate kangelasteost püsib mitte ainult inimeste südames, vaid ka kabelis, mis nüüd täiendab ja kaunistab meie kalmistu memoriaalosa", väljendades selgelt, et kabel on mõeldud Nõukogude sõjaväelaste jaoks. 

Maa koos kabeliga anti üle Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku kasutusse.

## Viited

## Välislingid
* Maardu kalmistu kalmistute registris Haudi
Kaltenbach (Zillertal)

**Kaltenbach** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 558 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 56,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1265 inimest.

Kaltenbach asub Zillertali keskosas Zilleri vasakkaldal Stummi vastas.

## Viited
Mustvee raudteejaam

**Mustvee raudteejaam** oli raudteejaam Jõgeva maakonnas Mustveel.
Mustvee jaam oli kitsarööpmelise Sonda–Mustvee raudtee lõppjaam.

Jaam avati ühes raudteega 1. augustil 1926. Raudteejaamast siirdus lisaks 1,4 km pikkune harutee Mustvee sadamasse.

Mustvee raudteejaam suleti 1968. aasta mais seoses Avinurme–Mustvee kitsarööpmelise raudteelõigu sulgemisega.

## Jaamahoone

Mustvee jaamahoone rajati mõned aastad pärast raudtee valmimist. Enne seda täitsid jaamahoone funktsiooni vanad kaubavagunid.

Pärast raudtee sulgemist anti jaamahoone Põltsamaa autobaasile ning ehitati ümber puhkekoduks.

Mustvee jaamahoone (aadressil Tähe 9a) on säilinud tänini ja kasutusel elamuna. Ümberehitustega on selle välimus tundmatuseni muutunud. 
Kunagise jaama asukohta meenutavad veel mõningad raudteetammid ja kaubaaidad. Vedurite ümberpööramiseks mõeldud jaama kolmnurk on samuti aimatav. 

## Viited

## Välislingid
* Kui raudtee Mustveesse jõudis ...; Vooremaa, nr. 38, 12. mai 2023 (DIGAR)
* FOTO: Mustvee jaam aastal 1965; Baltic Trains Picture Gallery
Rube Goldbergi masin

**Rube Goldbergi masin** on tahtlikult koomiliselt keerukaks ehitatud masinavärk (ahelseade), kus lõppoperatsiooni teostamisele eelneb hulk omavahel doominoefektilaadselt seotud operatsioone. Masin sai nime palju taolisi masinaid joonistanud Ameerika karikaturisti Rube Goldbergi järgi.

## Välislingid

* Tartu ülikool: Rube Goldbergi masinad
YG Entertainment

**YG Entertainment Inc.** (korea keeles: YG 엔터테인먼트) on Lõuna-Korea meelelahutusfirma, mille asutas 1996. aastal Yang Hyun-suk. Ettevõte tegutseb muusikatööstuses, talendiagentuurina ning ürituste ja kontsertide korraldajana. 

YG Entertainmenti all on varem töötanud artistid/grupid Wheesung, 1TYM, Gummy, Se7en, Minzy, Park Bom, 2NE1, Nam Tae-hyun ja Lee Jong-suk. Praegu töötavad YG Entertainmenti all artistid Psy, Big Bang, CL, Dara, Epik High, Akdong Musician, Lee Hi, Winner, iKon, Sechskies, Jinusean, Blackpink, One, Kang Dong-won, Choi Ji-woo, Cha Seung-won, Lee Sung-kyung, Nam Joo-hyuk ja Yoo In-na ning paljud teised.

## Viited
Love Yourself: Her

**"Love Yourself: Her"** on BTS-i album, mis anti välja 18. septembril 2017 Big Hit Entertainmenti poolt. 

Album anti välja neljas versioonis ning see sisaldab üheksat laulu, mille pealaul on "DNA".
Enda Link

**Enda Link** (aastani 1973 **Enda Freiman**, sündinud 1950 Pärnus) on eesti pedagoog, koolidirektor ja omavalitsusametnik.

## Haridus
Õppis Sindi Keskkoolis, seejärel aastatel 1964–1969 Tartu Pedagoogilises koolis ja Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

## Töö
1969. aastal suunati ta Viira kooli õpetajaks. Koos toonase koolidirektori Laine Haasaga juhendas rahvatantsurühma.

Aastatel 1976–2002 oli Viira kooli direktor. Tema algatusel alustati 1987. aastal Viira kooli juurdeehitust (maja valmis 1992. aastal). 

Aastatel 2002–2010 oli Tori vallavanem.

## Tunnustus
* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Abiellus 1973. aastal. Tema abikaasa on Lembit Link. Peres on poeg ja tütar.

## Viited

## Välislingid
*Foto: Enda Link 1995. aastal
Kärkgrunne

**Kärkgrunne** on Lääne maakonnas Vormsi vallas Diby lahes asuv 9,57 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 2,2 kilomeetrit.

Saare koordinaadid on .

Saar on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega. Saare põhjaservas rannavees asub Kirikukivi. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Sillikrunn

**Sillikrunn** on Harju maakonnas Aegna saare lähedal asuv saar.

Saare koordinaadid on .

## Vaata ka
*Vullikrunn
Sjölafluto

**Sjölafluto** (eestirootsi keeles; rootsi keeles *Siola fluto*, ka *Sjölagronne*) on Harju maakonnas Paldiski alal Kurkse väinas asuv 548 m² suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 240 meetrit.

Saare koordinaadid on .

Saar kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Gudenieki vald

**Gudenieki vald** (läti keeles *Gudenieku pagasts*) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Alsunga, Īvande, Kurmāle ja Turlava vallaga ning Lõuna-Kuramaa piirkonna Laža ja Saka vallaga.

Valla pindala on 112 km². 2016. aasta seisuga elas seal 659 inimest. Valla keskus on Gudenieki küla. Vallavanem on Daina Bērende. Gudenieki vald jääb suitide asualale.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 82,5 km² ja seal oli 1662 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Adzese ja Gudenieki külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Gudenieki külanõukoguga likvideeritav Adzese külanõukogu. Aastal 1977 liideti külanõukoguga veel osa Basi külanõukogu maadest ja Alsunga linna maaterritooriumist. Aastal 1990 muudeti Gudenieki külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.

## Loodus

Valla geoloogiliste uuringute põhjal selgus, et valla aladel peaks leiduma naftat. Selle leidmiseks rajati valda 13 puurauku, suuremalt jaolt 1960. aastatel.

Gudenieki valda jääb 6,4 ha suurune Ērkulise järv, mis on 36 m sügavune (Läti sügavuselt 12. järv). Valda jääb osaliselt ka Zvirgzdi järv. Gudenieki vallast algab Užava jõgi, selle lõunapiiril voolab Rīva jõgi.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Basi linnamägi. Kohaliku kaitse all on Aniņase muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Lancenieki muinaskalmed, Ģēģeri muinaskalmed, Guļi muinaskalmed ja Biļļi muinaskalmed.

Looduskaitse all on mitu nimetut põlispuud. Valda jääb 102 ha suurune Gudenieki hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 5 valgevenelast, 4 ukrainlast ja 15 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Rīva pie Apriķu - Gudenieku ceļa.jpg|Rīva jõgi
Basu muižas klēts.jpg|Basi mõisa ait
Biržu manor - panoramio.jpg|Birži mõisa peahoone


## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (*läti keeles*)
Tikuti oja

**Tikuti oja** on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Oja pikkus on 9,5 km, valgla pindala 9,7 km², langus 43 m ja lang 4,52 m/km. Oja saab alguse 83 m kõrgusel Atika külas ja suubub 40 m kõrgusel Põlde külas vasakult poolt Halliste jõkke. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*