open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kim Ki-duk

**Kim Ki-duk** (korea 김기덕; 20. detsember 1960 – 11. detsember 2020 Riia) oli Lõuna-Korea filmilavastaja. 

## Filmid
* "Krokodill" (1996)
* "Birdcage Inn" (1998) 
* "Saar" (2000)
* "Aadress teadmata" (2001)
* "Rannavalve" (2002)
* "Kevad, suvi, sügis, talv... ja taas kevad" (2003)
* "Tühi maja" (2004)
* "Samaaria tüdruk" (2004)
* "Vibu" (2005)
* "Aeg" (2006)
* "Hingetõmme" (2007)
* "Ilus" (2008)
* "Arirang" (2011)
* "Amen" (2011)
* "Pietà" (2012)
* "Moebius" (2013)
* "One on One" (2014)
* "Stop" (2013)
* "The Net" (2013)
* "Human, Space, Time and Human" (2018)
* "Dissolve" (2019)
* "Kutse taevast" (2020)

## Välislingid
*
* "Kas halb mees võib olla hea kunstnik?" Sirp, 8. jaanuar 2021
Saratovi oblasti lipp

**Saratovi oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Saratovi oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 5. septembril 1996 ning muudeti 23. mail 2001, kui kasutusele võeti uus vapp.

### Lipu kirjeldus
Saratovi oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud horisontaalselt kaheks väljaks, ülemine on valge ja alumine punane. Punase välja laiuseks on 1/2 valge välja laiusest ning valge laiu keskel on kaunistustega Saratovi oblasti vapp. Vapi laiuseks koos kaunistustega on 1/4 lipu pikkusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendus
Punane sümboliseerib mehisust, vaprust, julgust, suuremeelsust ja armastust ning valge puhtaid kavatsusi, õilsat käitumist, õiglust ja Saratovi oblastis elavaid sügavalt usklikke inimesi.

## Vaata ka
* Saratovi oblasti vapp

## Välislingid
*Saratovi oblasti lipust Saratovi oblasti ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Saratovi oblast – Saratov (*vene keeles*)
Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverents

**Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverents** on 1893. aastal rajatud rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärgiks on rahvusvahelise eraõiguse normide ühtlustamine.

## Välislingid
*Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi veebileht
*Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi põhikiri. Eestikeelne mitteametlik tõlge.
Noorem Edda

**"Noorem Edda"** (ka **"proosa-Edda"** või **"Snorri Edda"**) on Islandi skaldikunsti käsiraamat, mis sisaldab ülevaadet paganlikust Skandinaavia mütoloogiast. "Noorem Edda" on üks olulisemaid allikaid Skandinaavia mütoloogia kohta.

"Noorema Edda" kirjutas Islandi skald, poliitik ja ajaloolane Snorri Sturluson 1220. aasta paiku. Ei ole päris selge, miks teos kannab nime 'Edda'. Võimalik, et see on seotud sõnaga *óðr* (luuletus, luule); arvatavasti tähendab *edda* ka "vaarema". 

Aastal 1000 ristiusustatud Islandil oli viikingiajast pärinev skaldikunst 13. sajandi alguses, kui Snorri Sturluson tegutses, endiselt au sees. Selle kunsti valdajaid ja mõistjaid jäi aga järjest vähemaks. Skaldikunsti oluliseks osaks olevate kenningite sisuks oli sageli paganlik mütoloogia, mille üksikasju tuli luule mõistmiseks tunda. Snorri "Edda" oli mõeldud õpperaamatuks noortele skaldidele.

Paganlikku mütoloogiasse suhtuti 13. sajandi Islandil kaheti: konservatiivsed kristlased pidasid paremaks paganluse jäänused välja juurida ja mälestuse sellest hävitada. Snorri toetas suunda, mis pidas vana mütoloogiat oluliseks Islandi kultuuri osaks, mida tuleb tunda ja säilitada. "Nooremas Eddas" käsitleb ta vanu jumalaid kui ammu elanud silmapaistvaid inimesi, keda rahvas hakkas ajapikku jumalatena austama, sest ristiusk oli neile veel tundmatu.

Teost nimetatakse ka "proosa-Eddaks", kuna suurem osa "Noorema Edda" tekstist on proosavormis, erinevalt luulevormis "Vanemast Eddast". "Noorem Edda" on säilinud mitmetes käsikirjades, neist seitse tähtsamat pärinevad 14.–17. sajandist. Kui "Vanema Edda" käsikiri 17. sajandil leiti, oli Snorri "Edda" Islandil laialt tuntud. Esialgu arvati, et Snorri ammutas oma materjali "Vanemast Eddast", nii hakatigi neid eristama kui nooremat ja vanemat. Mõlema "Edda" materjal pärineb suulisest rahvapärimusest ja on mingil määral mõjutatud kristlikust maailmapildist.

## Ülesehitus
"Noorem Edda" koosneb neljast osast: proloog, "Gylfaginning", "Skáldskaparmál" ja "Háttatal".

**[[Proloog (Noorem Edda)|Proloog]]** kirjeldab maailma loomist Piibli legendide kohaselt ja muistsete pealike saabumist Troojast Põhjamaadele, kus neid hiljem hakati pidama jumalateks.

**"[[Gylfaginning]]"** annab ülevaate Skandinaavia mütoloogiast, vormiliselt kujutab see endast kahekõnet müütilise Rootsi kuninga Gylfi ja Odini vahel.

**"[[Skáldskaparmál]]"** on kahekõne merejumala Ægiri ja luulekunsti jumala Bragi vahel, milles käsitletakse mütoloogiat ja poeetilist keelt, eriti heitisid ja kenningeid.

**"[[Háttatal]]"** on 102 stroofist koosnev näidisluuletus, mis ülistab Norra kuningat Håkonit ja jarl Skúlit. Luuletuses demonstreeritakse 100 erinevat värsivormi.

## Kirjandus
* Katkendeid eesti keeles: "Noorem Edda. Valik tekste." Tlk Rein Sepp. Eesti Raamat 1990

## Välislingid
* "Noorema Edda" tekst inglise keeles 
* "Noorem Edda" vanaislandi keeles
Hubert Pärnakivi

**Hubert Pärnakivi** (kuni 1936 **Hubert Bernhardt**; 16. oktoober 1932 Tallinn – 28. oktoober 1993 Tartu) oli eesti kergejõustiklane ja loomaarst.

Lõpetas 1952. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1957. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna.

Alates 1962 Eestimaa Kommunistliku Partei liige. Ta töötas a-st 1963 Tartu Loomakliinikus loomaarstina, 1977–1991 oli kliiniku juhataja.

1982. aastal pani ta vilistlasena aluse kooli iga-aastastele jooksuvõistlustele.

## Sportlasena
Oli 1959. aasta maailma edetabelis 10 000 m jooksus 8. kohal, 1958. aastal nii 5000 m kui ka 10 000 m jooksus 12. kohal

Võistles aastatel 1952–1963 36 korral Eesti NSV ja 7 korral NSV Liidu koondises.

Ta võitis 11 korda järjest Viljandi järve jooksu.

## Tunnustus
*1958 NSV Liidu meistersportlane
*1970 NSV Liidu teeneline meistersportlane
*1991 Kalevi auliige

## Mälestuse jäädvustamine
Viljandi koolide jooksuvõistluse korraldamist on jätkatud tema auks ka pärast tema surma.

Viljandis Ranna puiesteel avati 22. juulil 1990 Hubert Pärnakivi kujutav skulptuur „Jooksja“, mille autorid on skulptor Riho Kuld ja arhitekt Ülo Stöör. 

## Isiklikku
Ta oli abielus Aime Pärnakiviga.

## Viited

## Kirjandus
*Erlend Teemägi. "Spordimehe sünd. Heino Lipp, Hubert Pärnakivi, Peeter Varrak, Mart Paama, Kaupo Metsur". Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1963. 168 lk  
*"Legendaarne Hubert Pärnakivi". Koostaja Aime Pärnakivi. Eesti Spordimuuseum, Eesti Spordiajaloo Selts; tõlked: vene keelest Ville Sonn, soome keelest Kulle Raig ja Tarmo Hellat; toimetajad Aime Pärnakivi, Rait Männik (fotod) ja Kaie Voolaid (fotod), Ilmar Kask (kirjad); eessõna: Mart Siimann. Kuma. Tartu 2007. 336 lk; ISBN 9789985983225
*Priit Pullerits. "Eesti tipud jäävad jooksuveteranidele alla". Tartu Postimees, 19. oktoober 2007

## Välislingid
* 
*Haud Tartu Pauluse kalmistul
8 miili

**"8 miili"** ("8 Mile") on 2002. aasta film, mille peaosa mängib Eminem. 

Film peategelaseks on valge nahaga räppar Jimmy Smith, hüüdnimega B-Rabbit, kes üritab 1995. aastal Detroitis leida kohta räpilahingute keskmes. 

Eminemi laul "Lose Yourself" sai parima filmilaulu Oscari.

## Osatäitjad
Peale Eminemi mängivad filmis veel Kim Basinger, Brittany Murphy, Mekhi Phifer, Omar Benson Miller, Eugene Byrd, Michael Shannon, Evan Jones, Chloe Greenfield, Taryn Manning ja De'Angelo Wilson.
Thomas Paine

**Thomas Paine** (29. jaanuar 1737 – 8. juuni 1809) oli ameerika õpetlane, intellektuaal ja revolutsionäär.

Thomas Paine tuntumate teoste seas on "Common Sense" ja "The Age of Reason".

## Tunnustus
Thomas Paine valiti 1785. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Kirjandus
* Nikolai Goldberg, "Thomas Paine". Sari "Suuri mõtlejaid". Tõlkinud Leo Laks. Eesti Raamat, Tallinn 1972.
Kojastu

**Kojastu** küla asub Raplamaal Märjamaa valla lääneosas. Külast voolab läbi Velise jõgi ja Avaste oja. Kojastu asub valdavalt madalal jõeluhal, kus keskmiselt viie aasta jooksul kord toimub tõsisem üleujutus.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.

Kojastu moodustab Lääneranna vallas oleva Rumbaga kaksikküla. Aastani 1977 oligi küla nimi Kojastu-Rumba.

Küla olulisim ajaloomälestis on Kojastu kalmed.

## Vaata ka
*Eesti külade loend

## Viited
Rubtsovsk

**Rubtsovsk** on linn Venemaal  Altai krais. Asub 282 km Barnaulist edelas Alei jõe kaldal.

Asutatud 1886, linnaõigused sai 1927.

Rubtsovskil on kaks sõpruslinna: Grants Pass Ameerika Ühendriikides ja Tacheng Hiinas.

## Viited
Koffer.ee

**Koffer.ee** oli Eesti meelelahutusportaal noortele, mis asus aadressil koffer.ee. Foorumi peamine valdkond oli meelelahutus, kuid alafoorumites arutati ka teisi teemasid. Muuhulgas pakkus Koffer servereid mängule "Counter-Strike: Source".

9. jaanuari 2010 seisuga oli foorumil üle 38 000 kasutaja ja üle 54 500 teema. 2014. aasta alguse seisuga on foorum suletud.

## Ajalugu
Koffer.ee domeen registreeriti 17. detsembril 2003. 10. jaanuaril 2004 avati sellel veebiaadressil foorum.

Kofferi kommuun on kujunes eri foorumite liitumisel. Koffer ühines vähemalt nelja veebikeskkonnaga. Esmalt seoti Koffer pagan.ee kogukonnaga 2006. aasta alguses. Sama aasta 3. veebruaril ühineti siineiolekala.net veebiaadressil asunud Amphipolisega, mis tekitas kasutajate seas palju vastukaja. Amphipolis oli foorum, mis hakkas kommuunina tegutsema 30. juulil 2002 ning mis oli suunatud "RuneScape'i" mängijatele. 27. mail 2008 ühinesid Kofferiga Gameland (gameland.ee), mis oli mängude tutvustamisele ja nendele üldiselt spetsialiseerunud foorum, ning TDR (tdr.ee). 

### TDR
20. september 2004 oli TDRi alguseks phpBB platvormil. Enne seda eksisteeris see HTML-kujul ning oli mõnda aega ka tekstipõhine foorum.

TDRi loojaks oli Wicki. Ligikaudu aasta pärast foorumi loomist tekkisid probleemid veebimajutajaga. Kasutaja A! kaasabiga aidati foorum taas jalule. Ajanappuse tõttu andis Wicki pool TDRi osalusest Rait Vagulale. 

2006. aasta alguses koliti üle Zone serveritest Netpointi omadesse. Sama aasta lõpus tuli TDRil Netpointi veebimajutusteenuse kasutamisest loobuda, sest foorum tekitas liigset koormust Netpointi SQL-andmebaasiserverile.

27. novembril 2006 alustas TDR taas tegevust. Foorum asus nüüdsest xServu veebiserverites. 2008. aastal hakati TDRi ja Kofferi vahel pidama läbirääkimisi, et kaks foorumit omavahel liita.

## Viited
Albion

**Albion** on Suurbritannia saare kõige arhailisem nimi. Vahel kasutatakse seda nime ka Inglismaa kohta.

Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt luulekeeles, harvem pilkenimena.

## Nime päritolu

Nime "Albion" päritolu ei ole täpselt teada. 

Nimi võib tulla keldi keeltest, indoeuroopa päritolu sõnatüvedest tähendusega 'valge' ja 'mägi'. Siiski tegid selle nime tuntuks muinasroomlased, kes seostasid nime "Albion" ladina sõnaga *albus* ('valge'). Valge seostus roomlastele Doveri valgete kriitkaljudega, mis asuvad Suurbritannia saare lõunatipus.

Teadaolevalt kasutati nime "Albion" esmakordselt 6. sajandil eKr.

## Vaata ka

*Suurbritannia saar
*Doveri valged kaljud
Megaösofagus

**Megaösofagus** ehk **hiidsöögitoru** ehk **söögitoru laienemine** (ka **laienenud söögitoru**) on söögitoru osaline või üldine laienemine, mis tekib söögitoru peristaltikat kahjustava neuromuskulaarse häire tagajärjel või muul põhjusel.

Haigust on kirjeldatud koertel, kassidel, hobusevarssadel ja inimesel.

## Vormid
*kaasasündinud megaösofagus
*omandatud idiopaatiline megaösofagus
*sekundaarne megaösofagus
Imperaator

**Imperaator** oli kõrgeim võimukandja Rooma impeeriumis.

## Vaata ka
* Keiser ja Keisrite loend
* Kuningas
* Monarh
* Riigipea
* Tsaar
* Valitsemisvorm
Marilyn Monroe

**Marilyn Monroe** (sünninimega **Norma Jeane Mortenson**, teiste nimedega Norma Jeane Baker, Norma Jeane Dougherty, Norma Jeane DiMaggio, Marilyn Monroe Miller; 1. juuni 1926 Los Angeles, California osariik – 5. august 1962 Los Angeles, California osariik) oli USA näitleja, laulja ja modell. Teda on nimetatud 20. sajandi üheks kuulsaimaks naisnäitlejaks ja seksisümboliks.

Aastal 1953 oli ta esimene ajakirja Playboy kaanetüdruk.

29. juunil 1956 abiellus ta kirjanik Arthur Milleriga. Nad lahutasid abielu 1961. aastal.

Tuntud on Monroe esinemine president John F. Kennedy sünnipäeval Madison Square Gardenis 1962. aastal, kui ta esitas laulu "Happy Birthday, Mr. President". Kennedy kinkis Monroele kuldse Rolexi kella graveeritud isikliku pühendusega. Ajakirjanduses on palju spekuleeritud Kennedy ja Monroe võimaliku intiimsuhte üle, kuid selle kohta pole tõendeid.

Ööl vastu 5. augustit 1962 leiti Marilyn Monroe oma Los Angelese Brentwoodi kodust surnuna. Ametlik surmapõhjus oli unerohu üledoos. Tema surma kohta on käibel mitmed vandenõuteooriad.

## Välislingid

*Marilyn Monroe – alati üksi ja ahastuses Õhtuleht, 1. juuni 2006.

* Piret Kooli. Marilyn Monroe: "Olen naine ja see rõõmustab mind!" DELFI Naistekas.ee juuni 2009
Barett

**Barett** on pehme lame ümara kujuga nokata peakate, mida kannavad nii mehed kui ka naised. 

Bareti materjal on tavaliselt villane, harvem puuvillane või akrüüllõngast. Barett võib olla kootud, heegeldatud või valmistatud vildist.

## Ajalugu
See oli algselt baski talupoegade peakate.

Meresinine barett on lihtsa prantsuse töölise tavaline peakate. Teised värvid, eeskätt punane ja roheline, annavad märku sõjalisest vaprusest ja eriväljaõppest.

## Vaata ka

*Peakatete loend
Kanarbiku tänav

**Kanarbiku tänav** on tänava nimi mitmetes Eesti linnades ja asulates:

***[[Kanarbiku tänav (Antsla)|Kanarbiku tänav]]**  Antslas
***[[Kanarbiku tänav (Elva)|Kanarbiku tänav]]**  Elvas
*Kanarbiku tänav Kangru alevikus
***[[Kanarbiku tänav (Keila)|Kanarbiku tänav]]**  Keilas
***[[Kanarbiku tänav (Kohtla-Järve)|Kanarbiku tänav]]**  Kohtla-Järvel Sompa linnaosas
*Kanarbiku tänav Kohtla-Nõmme alevis
*Kanarbiku tänav Kuusalu alevikus
***[[Kanarbiku tänav (Kärdla)|Kanarbiku tänav]]**  Kärdlas
***[[Kanarbiku tänav (Paide)|Kanarbiku tänav]]**  Paides
*Kanarbiku tänav Paralepa alevikus
***[[Kanarbiku tänav (Rakvere)|Kanarbiku tänav]]** Rakveres
*Kanarbiku tänav Saku alevikus
***[[Kanarbiku tänav (Sindi)|Kanarbiku tänav]]**  Sindis
***[[Kanarbiku tänav (Tallinn)|Kanarbiku tänav]]** Tallinnas Nõmmel
***[[Kanarbiku tänav (Tartu)|Kanarbiku tänav]]** Tartus
***[[Kanarbiku tänav (Võru)|Kanarbiku tänav]]**  Võrus

**Kanarbiku tänav** on ka Tallinna **[[Kibuvitsa tänav]]a** endine nimi.
Kanarbiku tänav (Kärdla)

**Kanarbiku tänav** on tänav Kärdla lõunaosas.

Tänav on 500 meetri pikkune. Ta algab Liiva tänavalt ja kulgeb valdavalt edela suunas, ületab Lodju tänava ja kulgeb mõnda aega Liivajõe paremal kaldal, teeb lõpus käänaku lõunasse ja lõpeb tupikuna. Tänava algus, 200 meetrit kuni Lodju tänavani, asfalteeriti 1990. aasta paiku, lõpuosa on kruusatee.

## Sild üle Liivajõe

1970. aastatel ei keeranud Kanarbiku tänav lõpus lõunasse, vaid selle asemel jätkus loode suunas, ületas puusilla abil Liivajõge ning lõppes Kabeli (tollal Säde) tänaval. Sild lagunes, taastati, kuid lagunes uuesti, põhjuseks asjaolu, et seda ületati korduvalt silla kandevõime jaoks ebakohaste sõidukitega.

2000. aasta paiku rajati Kabeli tänavale elamu, mis blokeerib ruumi läbimurde jaoks. Seetõttu Kanarbiku tänava silda arvatavasti ei taastatagi, vähemalt mitte autodele ületatavana.

Pärast silla lagunemist muutus Kanarbiku tänava lõpp tupikuks ja teda jätkati lõuna suunas kuni linna piirini. Tänava kunagist kulgemist meenutab asjaolu, et maja number 9 ei asu tänavast vasakul nagu paaritu numbriga majad harilikult, vaid paremal.

Google'i kaart annab käänukohast lõunasse jääva osa nimeks Luige tänav ja seetõttu Kanarbiku tänava pikkuseks umbes 350 meetrit.

## Liiva tänava ristmik

Kanarbiku tänav algab T-kujuliselt ristmikult, kus Liiva tänav on peatänav. Enne ristmikku Kanarbiku tänav hargneb ja jätab ristmikule väikese kolmnurga, millel kasvab mitu suurt kuuske ja väiksemaid puid. See on Kärdla ainus ristmik, mille keskel kasvab suuri puid.

Puud varjavad vaadet põhja, kesklinna poolt tulevatele sõidukitele, kuid see ei vähenda oluliselt liiklusohutust, sest Kanarbiku tänavalt tulevad sõidukid peavad nagunii ristmikul kiirust oluliselt vähendama.

## Lodju tänava ristmik

Enamik liiklusvahendeid, mis Kanarbiku ja Lodju tänava ristmikule idast lähenevad, keerab paremale, põhja poole, sest nii otse kui vasakule viiv tee lõpeb tupikus. Pöördel on Liivajõe kallas harilikust kõrgem ja erandlikult kivine. Liivajõgi ei ole Lodju tänavast eraldatud piirde ega mururibaga ega muudmoodi.

Olukorra teeb raskemaks asjaolu, et ristmikust ida poole jääb sirge ja hästi sõidetav asfalttee, mis ahvatleb kiirust lisama. Vahetult enne ristmikku on väike küngas, mis varjab vaate: ristmikku pole peaaegu näha ja Liivajõgi ei paista üldse. Pööre tuleb teha laskumise pealt ja võtta tuleb mitte täisnurk, vaid natuke rohkem. Lisaks kõigele on Lodju tänav sellel kohal kitsas, nii et pööre tuleb teha täpselt. Ristmik on tähistatud liiklusmärkidega "Anna teed", mis jätab mulje, et suurim oht ristmikul on mööda peateed, Lodju tänavat tulevad sõidukid.

Õnnetusi juhtub ristmikul siiski harvem kui võiks arvata. Ristmiku liiklustihedus on väga väike ning enamik liiklejatest on ümberkaudsed elanikud, kes teavad ristmiku ohtlikkust ja on sellega harjunud.
Kärdla tänavate loend

''Siin on loetletud Kärdla tänavaid ja muid aadressikohti.

## A
*Aia
*Aia põik
*Alato tänav
*Allika

## E
*Eha

## H
*Hausma tee
*Heltermaa maantee
*Hiiu

## K
*Kaare
*Kabeli
*Kajaka
*Kalamaja
*Kalda
*Kanarbiku
*Karja
*Kase
*Keskväljak
*Koidu
*Kooli
*Kopli
*Kraavi
*Kõrgessaare maantee
*Käina maantee
*Künka

## L
*Ladva
*Leigri väljak
*Lepiku
*Liiva
*Linnumäe
*Lodju
*Loigu
*Lubjaahju
*Luite

## M
*Marja
*Mere
*Metsa
*Metsa põik
*Männiku

## N
*Nuutri
*Nõmme

## O
*Oja

## P
*Padu
*Pae
*Paju
*Pargi
*Pikk
*Posti
*Posti põik
*Põllu

## R
*Rahu
*Ranna
*Rehemäe tee
*Rookopli
*Rootsi

## S
*Sadama
*Sambliku
*Sanglepa
*Seene
*Sireli
*Sõnajala

## T
*Tiigi
*Tiigi põik
*Tormi
*Tüve

## U
*Uus

## V
*Vabaduse
*Vabaduse põik
*Vabrikuväljak
*Valli
*Vesiroosi
*Väike-Aia
*Väike-Liiva
*Väike-Sadama
*Väike-Tiigi

## Ü
*Ümarmäe
Kostroma oblasti lipp

**Kostroma oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Kostroma oblasti lipp.

Lipp võeti ametlikult kasutusele 28. aprillil 2006.

### Lipu kirjeldus
Kostroma oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kolmeks väljaks. Varda- ja lehvipoolne väli on punased ning kumbki moodustab lipu pikkusest 1/4, keskmine väli on aga sinine ning selle keskel on Kostroma oblasti vapilt pärit kollane laev. Laeva pikkuseks on 1/3 lipu pikkusest ja kõrguseks 1/2 lipu laiusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused

## Kostroma oblasti lipp aastatel 2000–2006

Kostroma oblasti lipuks aastatel 2000–2006 oli ristkülikukujuline kangas, mis oli jagatud vertikaalselt kaheks väljaks. Vardapoolne väli, mis moodustas 1/8 lipu laiusest oli sinine ning lehvipoolne väli punane. Kanga keskel oli värviline Kostroma oblasti vapp, mille kõrguseks oli 1/3 lipu laiusest. Lipp sarnanes oma värvide paigutuselt Vene NFSV lipuga.

Ametlikult kinnitati see lipp 19. oktoobril 2000 ning oli kasutusel kuni uue lipu kinnitamiseni.

## Vaata ka
* Kostroma oblasti vapp

## Välislingid
*Kostroma oblasti sümboolika Geraldika ru. lehel (*vene keeles*)
*Riiklik sümboolika: Kostroma oblast - Kostroma (Oblasti endine lipp ja vapp) (*vene keeles*)
Heraklese vägitööd

**Heraklese vägitööd** on vanakreeka mütoloogias kaksteist kangelastegu, mida Herakles pidi sooritama karistuseks oma naise Megara ja kolme poja tapmise eest. Tapatöö saatis ta korda hullusehoos, mille talle saatis Hera, kes vihkas teda sellepärast, et ta oli Hera abikaasa Zeusi abieluväline laps.

Kõigepealt soovis Herakles ennast häbi pärast tappa, aga tema isa Amphitryon laitis selle plaani maha. Nad läksid koos Ateenasse, mille kuningas Theseus püüdis talle selgitada, et ta oli ajutiselt vastutusvõimetu ja teda ei tule karistada. Heraklesele tundus see ebaõiglasena ja ta tahtis saada karistust. Delfi oraakel käskis tal minna oma vanaisa vennapoja, Mükeene (mõnes variandis Tirynsi) kuninga Eurystheuse juurde ja sooritada tema antud 10 kangelastegu, kusjuures ilma kõrvalise abita.

Eurystheus polnud kaugeltki rumal, vaid üsnagi leidlik inimene, ja ta mõtles välja töid, mis normaalsele inimesele üle jõu käisid. Esimesed tööd nõudsid mõne ohtliku looma hävitamist kas Eurystheuse kuningriigist või mujalt Kreekast, hilisemad nõudsid niisuguste asjade toomist, mida oli raske kätte saada.

Eurystheus otsustas, et kaks sooritatud tegudest ei lähe arvesse, nii et kokku pidi Herakles sooritama 12 kangelastegu. Seda on nähtud kompromissina osas legendides esinenud 10 ja osas olnud 12 kangelasteo vahel.

# Nemea lõvi tapmine
# Lerna hüdra tapmine
# Keryneia hirve kinnipüüdmine
# Erymanthose metssea kinnipüüdmine
# Augeiase tallide puhastamine
# Stymphalose lindude tapmine
# Kreeta sõnni kinnipüüdmine
# Diomedese hobuste äratoomine
# Hippolyte vöö äratoomine
# Geryoni kariloomade äratoomine
# Hesperiidide õunte äratoomine
# Kerberose äratoomine

Hüdra tapmist Eurystheus ei arvestanud, sest Heraklest abistas tema sõber Iolaos. Augeiase tallide puhastamine ei sobinud sellepärast, et Herakles oli varem tasu suhtes kokku leppinud.

Antiigileksikoni järgi lubati Heraklesele tasuks kõigi ülesannete täitmise eest surematus. Ta suri siiski enam-vähem inimese kombel, ent pärast surma võtsid jumalad ta igaveseks enda juurde Olümposele.

## Teised kangelasteod

Algselt ei olnud Kreekas vägitegude nimestik välja kujunenud. Esimesena loetles Heraklese vägitööd praegu levinud kujul Peisandros Rhodoselt umbes 600 e.m.a.

Heraklese muud vägiteod (enam-vähem kronoloogilises järjekorras):
*kahe mao kägistamine, kui ta veel aastane polnud
*Thespia lõvi tapmine 18-aastaselt
*Kyknose tapmine
*kentauride tapmine
*Prometheuse vabastamine
*Busirise tapmine
*Thespiose tütarde viljastamine
*Antaiose tapmine
*Alkestise tagasitoomine allmaailmast
*Hesione vabastamine
*argonautide retkel osalemine (jäi pooleli)
*Acheloosi võitmine maadluses

## Kirjandus

Kuigi Heraklese vägitööd ja kogu ta elulugu oleks hea aines eepose kirjutamiseks, ei ole ükski antiigikirjanik üheski oma teoses kõiki tema vägitegusid kirjeldanud, kui üldse, siis vaid loetlenud. Ka hilisemad ilukirjandusteosed Heraklese vägitegudest ei ole tuntuks saanud.

Sellegipoolest on Heraklese müüt inspireerinud paljusid kirjanikke:
*Asterix sooritas Caesari käsul kaksteist Asterixi vägitööd.
*Hercules Poirot lahendas kaksteist Herculese vägitööd.
Duke'i Ülikool

**Duke'i Ülikool** on kõrgkool Ameerika Ühendriikides Põhja-Carolina osariigis Durhami lähedal.


Duke Chapel 4 16 05.jpg|Duke'i kabel
MedicalCenter.jpg|Ülikooli arstiteaduse keskus


## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Hamilton (Bermuda)

**Hamilton** on Bermuda pealinn, majanduskeskus, peamine sadam ja turismisihtkoht. See asub Pembroke'i vallas.

Linn on nime saanud Henry Hamiltoni järgi, kes oli Bermuda kuberner aastatel 1786–1793. Linn on olnud Bermuda keskus aastast 1815.

Hamiltonis on ehituspiirang, mis keelab ehitada hooneid, mis oleksid kõrgemad kui linna katedraal või varjaksid vaadet sellele.

2010. aastal elas seal 1010 inimest, kuid üle 13 000 inimese (40% Bermuda rahvastikust) töötas seal. Hamilton on püsielanike arvult teine linn Bermudal.

Bermudal on ka Hamiltoni vald, kuid see ei ole kuidagi seotud Hamiltoni linnaga.

## Transport
Bermuda 11 bussiliinist 10 algavad Hamiltonist.


Hamilton BM Map.svg|Linna plaan
City Hall in Hamilton, Bermuda.jpg|Hamiltoni raekoda


## Viited
Lohu II linnus

**Lohu II linnus** on linnus, mis asub Lohu külas Kohila vallas Rapla maakonnas Keila jõe läänekaldal.

Lohus asub kaks linnust, mida lahutavad teineteisest vaid Keila jõgi ja paarisajameetrine vahemaa. Suuremat Lohu linnust tuntakse ka Lohu Jaanilinna nime all. See on muistse Harjumaa üks keskseid kantse.

Lohu II linnus on vanem ja kokku kasvanud Lohu muinaskülaga. Seda kasutati 10.–12. sajandil.

Linnus on neemiklinnuse tüüpi muinaslinn Keila jõe läänepoolsel 3...4 meetri kõrgusel kaldapealsel. Umbes 1100 m² hõlmav linnuseõu on lõunast kaitstud 1...1,6 meetri kõrguse otsavalliga, mille madalduv põhjaots ulatub jõeni. Kaguosas tehtud väljakaevamiste järgi koosneb vall peamiselt kividest, välisküljel oli suurtest paeplaatidest laotud kuivmüür, tugevasti varisenud sisekülg on peamiselt maakividest. Valli algne laius oli 6 meetrit, kõrgus arvatavalt 3...3,5 meetrit. Valli peal olid puitrajatised. Valli õuepoolset seina toetasid nelinurksed tornid. 

Pärast suure Lohu Jaanilinna valmimist ei jäänud vana linnus kasutuseta, vaid seda tugevdati. Sinna rajati kõrgem kivivall ja vallile tugevad puitehitused. Võimalik, et Lohu II sai ka eellinnuseks ning kaitses Jaanilinna viivat teed ja silda. Linnuse alalt on leitud varasemast asulast pärit keraamilisi esemeid. 

Lohu II linnuse avastas 1974. aastal Evald Tõnisson, kes juhtis ka arheoloogilisi väljakaevamisi 1974. ja 1975. aastal.

## Kirjandus
*Evald Tõnisson, *Lohu* – Horisont 1975, Nr 1, lk 17–19.

## Välislingid
*
Söögitoruahend

**Söögitoruahend** (ladina keeles *strictura oesophagi*) on söögitoru valendiku ebanormaalne kitsenemine.

Söögitoru ahenemist võivad põhjustada allaneelatud ainetest tekitatud keemiline kahjustus, võõrkehad, söögitoru kirurgilised menetlused, söögitoru valendikusisesed ja -välised massmuutused (abstsessid, kasvajad). Samuti võib ahenemine tekkida gastroösofageaalse refluksi ja ösofagiidi tagajärjel

## Kliinilised tunnused
Kliinilised tunnused sõltuvad ahenemise ulatusest. Olulisemaks tunnuseks on süvenev regurgitatsioon ja düsfaagia. Samuti taluvad söögitoruahendiga patsiendid  vedelat toitu paremini kui tahket.
Walnut

**Walnut** on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonnas. 

Elanike enamiku moodustavad Taiwanilt, Hiina RV-st (sh Hongkongist) ja Filipiinidelt pärit ärimehed ja nende perekonnad.

## Välislingid
* Walnuti ametlik koduleht
Eugene

**Eugene** [juudž'iin] on linn USA-s Oregoni osariigis, Lane'i maakonna halduskeskus. See asub Vaikse ookeani rannikust umbes 80 km kaugusel Willamette'i oru lõunaosas.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 176 654. Elanike arvult on see Portlandi järel Oregoni osariigis teisel kohal.

Eugene on asutatud 1846. aastal. See sai linnaõigused 17. oktoobril 1862.

Eugene'is asub Oregoni Ülikool.

Eugene on tuntud kergejõustikulinnana. Oregoni ülikooli kergejõustikustaadionil Hayward Fieldil on toimunud paljud suurvõistlused, sealhulgas 2022. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.

## Sõpruslinnad
Eugene'il on neli sõpruslinna:
*  Irkutsk, Venemaa
*  Jinju, Lõuna-Korea
*  Kakegawa, Jaapan
*  Katmandu, Nepal

## Viited

## Välislingid
*http://www.eugene-or.gov/
Colditz

**Colditz** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis Mulde jõe ääres.

Teise maailmasõja ajal hoiti Colditzi kindluses liitlasvägede sõjavange.

## Linnaosad
* Hohnbach
* Möseln
* Lastau

## Viited

## Välislingid
* Colditzi linna koduleht
Haanjamaa

**Haanjamaa** on kultuuriline ja geograafiline piirkond Lõuna-Eestis.

## Vaata ka
*Haanimiihhi nõvvokoda

## Välislingid
*Haanjamaa Elu
Vjatšeslav Tihhonov

**Vjatšeslav** Vassiljevitš **Tihhonov** (vene *Вячеслав Васильевич Тихонов*; 8. veebruar 1928 Pavlovski Possad &ndash; 4. detsember 2009 Moskva) oli vene filminäitleja.

Eriti tuntud on Tihhonov Stirlitzi osatäitjana teleseriaalis "Seitseteist kevadist hetke" (1973).

Ta mängis ka parima võõrkeelse filmi Oscari võitnud filmis "Sõda ja rahu", kus mängis vürst Bolkonskit. 

Vjatšeslav Tihhonov oli Lenini ordeni kavaler.

Ta on maetud Mosvas Novodevitšje kalmistule.

## Valik filme
*"Noor Kaardivägi" (1948)
*"See juhtus Penkovos" (1958)
*"Maitähed" (1959)
*"Optimistlik tragöödia" (1963)
*"Sõda ja rahu" (1968)
*"Vaatame, mida toob esmaspäev" (1968)
*"Seitseteist kevadist hetke" (1973)
*"Valge Bim, mustkõrv" (1977)
*"See juhtus Euroopas" (1984)
*"Tappa draakon" (1988)
*"Päikesest rammestunud" (1994)
*"Läbi hundi silmade" (2006)
*"Andersen. Elu ilma armastuseta" (2006)

## Välislingid
*
*Elulugu (*vene keeles*)
*Tihhonovi elu ja loomingut käsitlev veebileht (*vene keeles*) 
*"Vjatšeslav Tihhonov alias Stirlitz viidi haiglasse", Postimees.ee, 1. detsember 2009
*Suri näitleja Vjatšeslav Tihhonov alias Stirlitz - Elu24, 4. detsember 2009
Ain

**Ain** on isiku- ja kohanimi.

***[[Ain (eesnimi)|Ain]]** on mehenimi. 

***[[Ain (iiri mütoloogia)|Ain]]** on iiri mütoloogia tegelane.

***[[Aini jõgi]]** on jõgi Prantsusmaal. 
***[[Aini departemang]]** on departemang Prantsusmaal.
***[[Ain (Joosua raamat)|Ain]]** on Joosua raamatus mainitud linn. 
***[[Ain (4. Moosese raamat)|Ain]]** on 4. Moosese raamatus mainitud linn.

***Ain** on tähe ***[[ε Tauri]]*** üks traditsioonilistest nimedest. 

***[[Ain (araabia täht)|Ain]]** on araabia täht  "ع".
Aini jõgi

**Ain** [ään] (frankoprovanssaali keeles *En*) on jõgi Prantsusmaal, Rhône'i parempoolne lisajõgi.

Ta saab alguse Juura mägedest ja ühineb Lyoni lähedal Rhône'i jõega. 

Jõe pikkus on umbes 200 km. 

Jõge kasutatakse hüdroenergia saamiseks. 

Ta on andnud nime Aini  departemangule.
Aisne

**Aisne** on kohanimi.

***[[Aisne'i departemang]]** on departemang Prantsusmaal.
***[[Aisne'i jõgi]]** on jõgi Prantsusmaal. 
***[[Aisne'i jõgi (Belgia)|Aisne'i jõgi]]** on jõgi Belgias.
Aisne'i jõgi

**Aisne** [een] on jõgi Prantsusmaa põhjaosas, Oise'i vasakpoolne lisajõgi.

Ta saab alguse Argonne'ist  ja suubub Oise'i jõkke. 

Jõe pikkus on umbes 280 km, mõnede andmete järgi 353 km.

Ta on andnud nime Aisne'i departemangule.
Allier

**Allier** on kohanimi.

***[[Allier' jõgi]]** on jõgi Prantsusmaal. 
***[[Allier' departemang]]** on departemang Prantsusmaal.
***[[Allier (Hautes-Pyrénées)|Allier]]** on vald Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus.
Sarah Wayne Callies

**Sarah Wayne Callies** (sündinud 1. juunil 1977 La Granges Illinois' osariigis) on USA filminäitleja, kes on tuntud eelkõige dr Sara Tancredi osatäitjana seriaalis "Põgenemine" ja Lori Grimesi osatäitjana seriaalis "Elavad surnud".

## Elukäik
Sarah' esimesel eluaastal kolis perekond Honolulusse. Juba nooruses oli näha Sarah' huvi näitlemise vastu. Ta osales näitemängudes Punahou koolis, mille ka 1995. aastal lõpetas.

Ehkki Sarah' mõlemad vanemad on professorid Hawaii Ülikoolis, ei soovinud Sarah vanemate rada käia, vaid otsustas karjääri teha näitlejana.

Pärast kõrgkooli lõpetamist asus Sarah Darthmouthi Kolledžisse, kus puutus palju kokku teatrikunstiga. Pärast kolledži lõpetamist jätkas ta õpinguid Denver National Theater Conservatorys, mille lõpetas 2002. aastal.

Samal aastal ta ka abiellus ning kolis New Yorki, kus sai oma esimese seriaalirolli NBC seriaalis "Queens Supreme".

## Filmograafia

* 2003 "Queens Supreme" (teleseriaal)
* 2003 "Law & Order: Special Victims Unit" (teleseriaal)
* 2003 "Badge 714" (teleseriaal)
* 2003 "Tarzan" (teleseriaal)
* 2005 "Põgenemine" (teleseriaal)
* 2005 "NUMB3RS" (teleseriaal)
* 2006 "The Celestine Prophecy"
* 2006 "Whisper"
* 2010–2013 "Elavad surnud" (teleseriaal)

## Välislingid
* 
* Sarah Wayne Calliesi elulugu "Prison Breaki" kodulehel (ingliskeelne)
Atšinsk

**Atšinsk** on linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Tšulõmi jõe ääres.

Linn asutati 1682. aastal, linnaõigused sai 1782. Atšinskit läbib Siberi raudtee.

## Viited

## Välislingid

*http://www.adm-achinsk.ru/
Allier' jõgi

**Allier** [alj'ee] (oksitaani keeles *Alèir*) on jõgi Prantsusmaa keskosas.

Ta saab alguse Lozère'i departemangust.   Läbib Vichy linna. Moulins paikneb Allier' jõe paremkaldal.

Jõe pikkus on umbes 420 km. Jõgi suubub Neversi juures Loire'i jõkke.

Jõgi on andnud nime Allier' departemangule.
Ardèche

**Ardèche** [ard'ešš] (oksitaani keeles *Ardecha*) on jõgi Prantsusmaal.

Ta saab alguse Keskmassiivist Sevennidest. 

Jõgi suubub Rhône'i jõkke ja on 120 km pikk.

Ta on andnud nime Ardèche'i departemangule.

Ardèche'i jõe kaldad on kohati kuni 300 meetrit kõrged lubjakivist kaljud. Vaatamisväärsusteks on üle jõe ulatuv looduslik kaljusild Pont d'Arc ja Aven d'Orgnac'i koopad.

Jõgi on populaarne veematkajate ja parvedega kärestikest laskujate seas.

## Galerii

Pilt:PontDArc.jpg|Pont d'Arc
Pilt:Le cirque de la Madeleine.jpg
Pilt:France Ardeche Thueyts 04.jpg


## Välislingid
Ariège

**Ariège** [arj'eež] (oksitaani keeles *Arièja*) on jõgi  Prantsusmaa lõunaosas.

Ta saab alguse Püreneedest Carlitte'i mäe lähedalt. 

Ariège suubub Garonne'i jõkke.

Ta läbib Foix' ja Pamiersi.  

Jõe pikkus on umbes 164 km.

Jõe järgi on saanud nime Ariège'i departemang.

## Välislingid
Nulk

**Nulk** (ka kolk; eesti keeles 'nurk') on traditsiooniline Setomaa piirkond. Üldtunnustatud nulki on olnud 12, ühes nulgas keskmiselt 20 küla. 

Setomaal ei ole olnud kihelkondi, selle asemel on piirkond ajalooliselt jagatud nulkadeks. Setomaa põliselanike hulgas on nulgad jätkuvalt teadvustatud ning piirkondlik identiteet jälgitav.

Setumaa nulgad on:

Mõnes Setomaa piirkonnas on teadmine oma nulgast väga kindel ja iga küla on täpselt paika pandud. Teiste nulkade piirid on hajusamad ja mälestus oma nulgast on ununemas. Piiride täpset määramist teeb keerulisemaks asjaolu, et mõnest külast ei ole jäänud alles muud kui nimi ja küla ise on hävinud. Mõnedel juhtudel on vanemate külade nimed talletatud vaid elanike mälestustes.

Tänapäeval on nulgad jagatud ära Eesti ja Venemaa vahel. Eesti poolel on Poloda, Tsätski, Saatse, Raakva, Üle-Pelska, Koolina, Vaaksaarõ ja Luhamaa nulgad ning Mokornulk.

## Ajalugu
Esimesed kirjalikud viited nulkade olemasolust on pärit 17. sajandist. Eestisse jõudsid teadmised nulkadest läbi Jakob Hurda „Setukeste laulude“ esimese raamatu. Ta rääkis 12 nulgast, kuigi tõi välja, et mõnes nulgas pidas osa külasid end teiste, väiksemate nulkade hulka kuuluvaks.

20. sajandi alguses kasutasid setod nulkasid igapäevases elus riiklike haldusüksuste asemel. Setomaa nulkadest on käsikirjalise ülevaate kirjutanud Raivo Remmel. Nulkade kaardid on teinud tema tütar Helve Anton.

Esimestel seto kuningriigipäevadel tuli igast Setomaa nulgast üks või kaks ülemsootskat setode ette ja andis ülevaate piirkonna arengutest ja muredest.

## Kirjandus
* Jakob Hurt. Setukeste elukohad ja arv. Äratrük Dr. Hurti Setukeste laulude sissejuhatusest. Lizaks Setumaa kaart. Tallinn: Ülemjuhataja staabi kirjastus, 1919.
* *Seto kodu lugu*. (Toimetanud Sirje Siruli) Setomaa Arendusselts 1999.

## Vaata ka
*Muinaskihelkond
*Kihelkond
*Kant

## Viited
Ilomantsi lahing

**Ilomantsi lahing** (**Ilomantsi tõrjevõit**) oli Jätkusõja lahing Soomes Põhja-Karjalas 26. juulist kuni 13. augustini 1944. aastal.

Punaarmee suurpealetungid olid juba edukalt tõrjutud Tali-Ihantala, Viiburi lahe, Äyräpää-Vuosalmi ning U-liini (Nietjärvi) suurtes lahingutes.

Järgmiseks teostas Punaarmee Jätkusõja viimase suurpealetungioperatsiooni Ilomantsi lähedal, juuli- ja augustikuu vahetusel 1944. aastal, algselt kahe jalaväediviisi (176. ja 289) jõududega. Punaarmee püüdis vallutada tähtsa teeristi Ilomantsis ning jätkata sealt rünnakut Soome VI korpusele, mis pidas kinni Punaarmee kallaletungi tagalasse.

Jäägrikindralmajor Erkki Raappana juhitud ajutised üksused – viivituslahingutes kurnatud ja räsitud 21. brigaad (umbes 7000 meest) ning Karjala Kannaselt appi toodud puhanud ja täiendatud ratsaväebrigaad (*Ratsuväkiprikaati*, umbes 6000 meest) – alustasid kahekordsel haardel põhinevat vastupealetungioperatsiooni. Mõlemad Nõukogude diviisid piirati ümber eraldi kottidesse Leppävaara-Lutikkavaara ja Vellivaara-Lehmivaara aladele ning neid asuti tükeldama ja hävitama. See Ilomantsi lahing peeti umbes 40 km laiusel ja umbes 30 km sügavusel alal.

Samal ajal püüdis kotti jäänud diviisidele idast appi tulla kolm Nõukogude merejalaväebrigaadi (69., 70. ja 3.), ning soomus- ja pioneeribrigaad, nende püüdlused aga tõrjuti.

Lõpuks nägi Punaarmee, et olukord on lootusetu ja diviiside riismed tegid läbimurde itta (põgenesid lahinguväljalt). Diviiside raskerelvastus ja muu materjal jäi soomlastele sõjasaagiks (näiteks said nad umbes 200 suurtükki).

Lahingugrupp Raappana suurtükivägi tulistas 10 ööpäeva jooksul 36 000 mürsku ning Nõukogude suurtükivägi umbes 10 000 mürsku. Suur roll oli soomlastest sissidel, kes hävitasid NSV Liidu alal Punaarmee kolonnid, mis olid toomas laskemoona. Näiteks Mannerheimi risti kavaleri Heikki Nykäse juhitud sissigrupp hävitas veoautokolonni, milles oli 30 autot, mis transportisid laskemoona suurtükiväele.

## Allikad
*Tuomo Rysti dokumentaalfilm "Korpisodan suurvoitto"
*Suomi 85 Itsenäisyyden puolustajat – Sodan kartat (2003)
*Erkki Nordberg. Arvio ja ennuste Venäjän sotilaspolitiikasta Suomen suunnalla (2003)

## Välislingid
*Ilomantsi tõrjevõit
*http://www.joensuu.fi/mekri/sotahistoria
Kuressaare tänavate loend

''Siin on loetletud Kuressaare tänavaid ja muid aadressikohti.

## A
*Abaja tänav
*Aia tänav
*Allee tänav
*Anton Lutsu tänav
*Arhiivi tänav
*August Kitzbergi tänav

## E
*Eha

## G
*Garnisoni

## H
*Haigla
*Hariduse
*Heina tänav
*Humala tänav

## I
*Ida tänav

## J
*Jaama tänav
*Juhan Smuuli tänav
*Jõe tänav

## K
*Kaare tänav
*Kadaka tänav
*Kaevu tänav
*Kalda puiestee
*Kalevi põik
*Kalevi tänav
*Kaluri tee
*Kannikese tänav
*Karikakra põik
*Karikakra tänav
*Karja tänav
*Karl Ojassoo tänav
*Kase tänav
*Kastani tänav
*Kauba tänav
*Kelluka tänav
*Kesk tänav
*Kevade tänav
*Kihelkonna maantee
*Kiivitaja tänav
*Kingu tänav
*Kirde tänav
*Kiriku tänav
*Kitsas tänav
*Kivi tänav
*Kohtu tänav
*Koidu tänav
*Komandandi tänav
*Kopli tänav
*Kotkapoja tänav
*Kraavi tänav
*Kullerkupu tänav
*Kungla tänav
*Kuressaare tee
*Kuuse tänav
*Kõrre tänav
*Kõver tänav

## L
*Lagle tänav
*Lahe tee
*Lasteaia tänav
*Laugu tänav
*Lehe tänav
*Liiva tänav
*Lillevälja tänav
*Loojangu tänav
*Lootsi tänav
*Lossi tänav
*Lossihoov
*Lossipark
*Luha tänav
*Luige tänav
*Lydia Koidula tänav

## M
*Marientali tee
*Martin Körberi tänav
*Meierei tänav
*Mere tänav
*Merikotka tänav
*Metsa tänav
*Mooni tänav
*Muru tänav

## N
*Niidu tänav
*Nooruse tänav
*Nurme tänav
*Nurmenuku tänav
*Nõmme tänav

## O
*Odra tänav

## P
*Pae tänav
*Papli tänav
*Pargi tänav
*Piibelehe tänav
*Pihtla tee
*Pikk tänav
*Põhja tänav
*Põik tänav
*Pärna tänav

## R
*Raekoja tänav
*Rahu tänav
*Raiekivi tee
*Raudtee tänav
*Rehe tänav
*Rohu tänav
*Roomassaare tee
*Roopa tänav
*Rootsi tänav

## S
*Saue tänav
*Sepa tänav
*Sinilille tänav
*Staadioni tänav
*Suur-Põllu tänav
*Suur-Sadama põik
*Suur-Sadama tänav
*Suuresilla tänav
*Suve tänav
*Sügise tänav
*

## T
*Talli tänav
*Tallinna tänav
*Talve tänav
*Talve põik
*Tolli põik
*Tolli tänav
*Tori tänav
*Torni tänav
*Traktori tänav
*Transvaali tänav
*Tulika tänav
*Turu tänav
*Tuule tänav
*Töökoja tänav

## U
*Uus tänav
*Uus-Roomassaare tänav
*Uus-Karja tänav

## V
*Vahtra tänav
*Vana-Roomassaare tänav
*Valguse tänav
*Vallimaa tänav
*Varju tänav
*Veski tänav
*Vete tänav
*Videviku tänav
*Vikerkaare tänav
*Vuti tänav
*Väike-Sadama tänav
*Väike-Põllu tänav
*Väljaku tänav

## Õ
*Õie tänav

## Ü
*Ülase tänav

29. oktoobril 1940 nimetati Kuressaare Linnavalitsuse otsusega Kiriku ja Torni tänavad Võidu tänavaks, Garnisoni tänav 21. juuni tänavaks, Komendandi tänav Oktoobri tänavaks, Pruuli tänav Proletariaadi tänavaks, Konsul Oskar Vildebergi tänav Töö tänavaks
## Viited

## Välislingid
* Kuressaare linnaga seonduvad ametlikud kohanimed
*Kalev Keskõla, Kuressaare peatänavad ja väljakud, Saarte Hääl, 14. september 2007
*Kuressaare tänavanimed muutuvas ajas, saartehaal.postimees.ee, 23. november 2007
Novomoskovsk

**Novomoskovsk** on linn Venemaal Tula oblastis. Asub Tulast 60 km idas, Doni jõe lähte lähedal.

Asutatud 1930. aastal **Bobriki** küla juurde keemiakombinaadi ja elektrijaama rajamisel. 1930. aastal sai linnaõigused ja 1933–1961 kandis nime **Stalinogorsk**. 1961. aastal nimetati Novomoskovskiks.

## Viited
Lohu Jaanilinn

**Lohu Jaanilinn** ehk **Loone linnamägi** (ka *Lohu I linnus*) on linnamägi Lohu külas Kohila vallas Rapla maakonnas Keila jõe idakaldal.

Lohus asus kaks linnust, mida lahutavad teineteisest vaid Keila jõgi ja paarisajameetrine vahemaa. Väiksemat ja vanemat Lohu linnust tuntakse ka Lohu II linnuse nime all. See oli muistse Harjumaa üks keskseid paariskantse.

Linnus paiknes Keila jõe käärus asuval künkal, mille pindala koos vallidega on 1,5 hektarit. Umbes 6500 m² suurust kultuurikihiga kaetud linnuse õue ümbritseb põhjas, läänes ja idas hobuserauakujuline kunstlik vall, mille pikkus on 300 ja kõrgus kuni 6 meetrit. Jõepoolses küljes vall puudub. Valli peal on tõenäoliselt olnud palkehitised, mis on toestatud kuivmüürseinaga. Põhja ja ida poolt on valli välisküljel 20–25 meetri laiune ja 2 meetri sügavune lame nõgu ja selle välisservas 2 meetri kõrgune ebamäärane kuhjatis, mis on arvatavasti looduslik. Sissepääs linnusesse on paiknenud idas ja selle kõrval oli tõenäoliselt tornitaoline rajatis, mida Liivimaa kroonikas on  nimetatud *summitas munitionis*.

Lohu Jaanilinn rajati 11. sajandi lõpus või 12. sajandi algul. Läti Henrik kasutab Liivimaa kroonikas Jaanilinnast kõneledes nime *Castrum Lone* (Loone linnus). Liivimaa ristisõja ajal 1216. ja 1220. aasta sõjaretkedel Harjusse kasutasid vallutajad Lohu (Loone) küla kogunemispaigana. Henriku kroonika kohaselt ründasid ristisõdijad 1224. aasta jaanuaris Lohu linnust. Pärast kahenädalast piiramist seesoljad alistusid, neil lubati lahkuda ja linnus süüdati põlema. Lohu linnusekoha arheoloogilisel uurimisel märke, mis osutaksid kunagisele piiramisele ristisõdijate poolt, ei avastatud. Kuna samas leiti Keava linnamäelt samast ajajärgust pärinevad kaks ammunoolt ja valli sisse tehtud kaevand, mis sobib kokku kroonika kirjeldusega linnusevalli õõnestamisest, siis on välja pakutud, et kroonik Henrik, kes ise sõjakäigul kaasas ei olnud, on Keava segi ajanud tema jaoks tuntuma Lohu linnuse nimega.

On arvatud, et Lohu Jaanilinna kohal oli Jüriöö ülestõusu ajal üks kahest Harju ülestõusnute linnusest, kus end 1343. aasta sügisel kaitsti ja mis lõpuks vallutati.

Lohu Jaanilinna uuris 1914. aastal  baltisaksa arheoloog Adolf Friedenthal.

## Pilte

Pilt:Lohu linnus1.jpg
Pilt:Vaade Loone linnuselt Keila jõele.jpg|Vaade linnuselt Keila jõe poole
Pilt:Lohu Jaanilinn 10.jpg
Pilt:Lohu Jaanilinn 07.jpg
Pilt:Lohu Jaanilinn 03.JPG
Lohu linnus 2.jpg|Lohu Jaanilinna vallid seestpoolt


## Viited

## Välislingid
*
Philippe III

**Philippe III Julge** (30. aprill 1245 – 5. oktoober 1285) oli Kapetingide dünastiasse kuuluv Prantsusmaa kuningas 1270–1285. Ta oli Louis Püha poeg.

Philippe suri düsenteeriasse, olles sõjaretkel Aragóni krooni aladele.
Venevere (Põhja-Sakala)

**Venevere** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Asub Kõost lõunas Navesti jõe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 57 elanikku. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 44 elanikku. 

Veneveres on puhkeküla ja Venevere järv.

## Viited
Boriss Hrebtukov

**Boriss Hrebtukov** (tuntud ka kui **Borka Hess**; sündinud 5. oktoobril 1985 Tallinnas) on eesti trummar.

Trummimängu alustas ta 11-12-aastaselt. Borka on mänginud ansamblites Slobodan River, S.O.G., Nexus ja The Sun ja Traffic.

## Välislingid
*Koduleht
Donets

**Donets** [don'ets] (vene keeles Северский Донец *Severski Donets*, ukraina keeles Сіверський Донець) on Doni parempoolne ja suurim lisajõgi.

Donets algab Venemaalt Belgorodi oblastist 200 meetri kõrguselt ja suubub Doni jõkke Rostovi oblastis, läbides vahepeal Ukrainas Harkivi, Donetski ja Luhanski oblasti. Ta suubub Doni jõkke 218 km kaugusel selle suudmest 5,5 meetri kõrgusel üle merepinna. Seega on jõe langus 195 meetrit ehk 0,18 m/km. Keskmine vooluhulk suudmes on 200 m³/s. Väikese languse tõttu on voolukiirus väike ja mõnes kohas peaaegu puudub: kõige väiksem Tšuhujivis 15 cm/s ja kõige suurem Lõssõtšanskis 141 cm/s.

Jõe ääres asuvad Belgorod, Vovtšansk, Izjum, Rubižne, Lõssõtšansk, Sjevjerodonetsk ja Kamensk-Šahtinski.

Jõe pikkus on 1053 km, valgla 98 900 km². Donetsi valglas on üle 3000 jõe, millest 425 on üle 10 ja 11 üle 100 kilomeetri pikad. Üle tuhande neist suubuvad vahetult Donetsi.

Jõe laius on enamasti 30–70 meetrit, mõnel pool kuni 200 meetrit, veehoidlas 4 kilomeetrit. Jõe sügavus on väga ebaühtlane: kärestikel 0,3 meetrit, hauakohtades 10 meetrit. Seetõttu on jõest laevatatav ainult 222 kilomeetrit kuni Donetskini (selles vahemikus on 6 lüüsi), ehkki 18. sajandi alguses oli ta märksa kaugemale laevatatav.

Donets on jääs tavaliselt detsembri keskpaigast märtsi lõpuni. Jääkate on keskmiselt 20–50 cm paks. Suurvesi on Donetsis lume sulamise ajal veebruarist aprillini. Sel ajal võib veetase jões tõusta 3–8 meetrit.

## Vaata ka
* Donetsi kõrgustik
Lohu linnus

**Lohu linnuse** nime kannavad kaks linnust Lohus:

***[[Lohu Jaanilinn]]** ehk **Lohu I linnus**
***[[Lohu II linnus]]**
Sauga valla vapp

**Sauga valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sauga valla vapp.

Vappi etalonkujutis on kinnitatud riigisekretäri poolt 11. oktoobril 1996.

Vapi autor on M. Lauk.

## Vapi kirjeldus
Sauga valla vapiks on rohelisel kilbil ülaservast lähtuv, alaservani ulatuv hõbedane teravik, milles samasuunaline roheline teravik kümne kuldse viieharulise tähega 4+3+2+1. Vapi laiuse ja kõrguse suhe on 9:12.

## Põhjendus
Roheline tähistab loodust, ärassarikas märgib Sauga ja Pärnu jõe ühinemist, tähed tähistavad valla külasid.

## Vapi kasutamise kord
Sauga valla vappi kasutatakse: 
#vallavolikogu, vallavalitsuse, valla asutuste, samuti äriühingute, mille aktsiate või osade ainuomanikuks on Sauga vald, pitsatitel ja dokumendiplankidel; 
#valla autasudel, meenetel ja ametimärkidel, samuti vallaametiasutuste ümbrikel ja muudel ametlikel trükistel; 
#vallavalitsuse hoonel, valla piiritähistel ja vallavalitsuse ning vallaasutuste siltidel; 
#eelpool nimetamata juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Sauga valla lipp

## Välislingid
*Sauga valla sümboolika valla kodulehel
*Sauga valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Borissoglebsk

**Borissoglebsk** on linn Venemaal Voroneži oblastis. Asub Vorona jõe kaldal.
Moodustab koos Borissoglebski rajooniga Borissoglebski linnaringkonna.

Linn tekkis 1646. aastal rajatud kindluse juurde.

## Viited

## Välislingid

*Borissoglebski koduleht
Maolävis

**Maolävis** ehk **kardia** ehk **mao kardia** ehk **alumine söögitorusfinkter** (kõnekeeles *maolukk*; ladina keeles *cardia ventriculi*, *cardia*, *pars cardiaca*) on see mao osa, kus kahekihiline söögitorulihastik läheb üle kolmekihiliseks maolihastikuks. Maolävis kujutab endast mao sissekäiku.

Maolävise avanemise ja sulgumisega pärast suutäie läbiminekut on neelamine lõppenud. 

Ebapiisav sulgumine (kardiapuudulikkus) võimaldab toidumassil maost tagasi voolata või (sagedamini) maohappel söögitorru sattuda (gastroösofageaalne refluks). Võimalik tagajärg on reflukshaigus, mis umbes 10 protsendil haigetel võib viia refluksösofagiidi tekkeni. Osalise tervenemise korral võib tekkida Barretti sündroom (Barretti söögitoru). 

Teiselt poolt võimaldab maolävise lühiajamine avanemine röhitsemist ja oksendamist.

Maolävise toonus võib välis- ja sisemõjude toimel suureneda või väheneda. Toonust suurendavad maosisu tavalisest suurem pH (vähem maohapet), toidu suurem valgusisaldus ning gastrointestinaalsed peptiidhormoonid gastriin, motiliin ja substants P. Toonust vähendavad rasvased toidud, piparmündiõli, mõnuained šokolaad ja kohv ning alkohol ja nikotiin. Ülekaalu korral võib sulgurlihase iseenesest piisava toonuse korral kõhusisese rõhu tõttu maolävis avaneda. 

Erinevalt maolävise kui funktsionaalse üksuse lihasbaasist ei ole üleminek söögitoru lameepiteelilt mao silinderepiteelile kindlalt piiritletud. Nii ei ole ka maolävisenäärmed (teata maonäärmete rühm) paljudel imetajatel seotud maolävisega.