open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kunda

**Kunda** on linn Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. See asub Kunda jõe suudmealal.

Kunda sai aleviõigused 1920. aastal, kui aleviga liideti Lontova, rannaküla Maagerand ja Lähta moonaküla. 1. maist 1938 on Kundal linnaõigused.

Kundas mõõdeti 2014. aastal Eesti absoluutne maikuu soojarekord 33,1 kraadi. Linna järgi on nimetuse saanud ordoviitsiumi Kunda lade.

## Ajalugu
Kunda on tekkinud Kunda mõisaomaniku John Karl Girard de Soucantoni 1870. aastal rajatud tsemendivabriku juurde. Sellest ajast on Kundas tsementi toodetud ja praegu toodab seda AS Kunda Nordic Tsement, mis kuulub rahvusvahelise Heidelberg Cement Groupi koosseisu. Aastal 1905 valmis Rakvere–Kunda raudtee ja võeti kasutusele Kunda raudteejaam.

Kunda alev lahutati Kunda-Malla vallast 26. märtsil 1920 ja sai 1. mail 1938 jõustunud linnaseadusega kolmanda astme linnaks.

Varem tähistas Kunda nimi linnast 2,5 kilomeetrit lõuna pool asunud Kunda mõisa, mida on esmamainitud 1443. aastal kivist vasallilinnusena. Mõis on nime saanud Cundiste perekonna järgi. 1770. aastatel püstitatud varaklassitsistlik mõisahoone on alates Teisest maailmasõjast varemeis.

Linna idaservas asub Kunda hiiemägi.

Kunda linna ja Kunda sadama vahel Kukerpalli orus asub Kukerpalli sild.

Kunda linna omavalitsuslik staatus kinnitati 1991. aasta 12. detsembril. 2017. aastal ühines Kunda linn Viru-Nigula vallaga.

## Linnavalitsemine
Kuni 2017. aastani oli Kunda omaette omavalitsusüksus. Aastatel 2015–2017 oli Kunda linnapea Kaido Veski. Kunda linnavolikogu juhtis 2017. aasta seisuga Janek Puusepp. Omavalitsusüksuse sümbolitena olid kasutusel Kunda lipp ja vapp.

## Haridus ja kultuur
Kundas tegutsevad Kunda ühisgümnaasium ja Kunda  Viru-Nigula valla lasteaed Kelluke.

Tegutsevad Viru-Nigula valla muusikakool ja Viru-Nigula valla kultuurikeskus. Linnas asub veel Kunda linnaraamatukogu.

Endise Kunda tsemendivabriku kontorihoones on avatud Kunda tsemendimuuseum.


Kunda tsemendivabriku pudelahi.jpg|Kunda tsemendivabriku pudelahi
Kunda tsemendivabriku klinkerveski hoone.jpg|Klinkerveski hoone
Kunda tsemendivabriku Dietz-ahju korsten nr 1.jpg|Dietz-ahju korsten nr 1
Päikeseloojang Kunda rannas.jpg|Päikeseloojang Kunda rannas


## Majandus
Kundas tegutsevad suuremad tootmisettevõtted on AS Heidelbergs Materials Kunda tsemenditehas ja AS Estonian Cell haavapuitmassi tehas.

## Tuntud inimesi
Linnas on sündinud astronoom Ernst Öpik, kirikuõpetaja Voldemar Kuljus, näitleja Argo Aadli, kirjanik Jüri Parijõgi ja Harald Suislepp, keemik Michael Wittlich, kunstnik Uno Ong, pedagoogikateadlane Lembit Andresen, koreograaf Ženja Fokin ja taani helilooja Knudåge Riisager.

## Sõpruslinnad
Endisel omavalitsuslikul Kunda linnal oli neli sõpruslinna.
*  Seinäjoki, Soome
*  Söderhamn, Rootsi
*  Gdynia, Poola
*  Brocēni, Läti

## Vaata ka
* Kunda kultuur
* Sõbralaat
* Kunda alevivolinike loend
* Kunda Vabadussõja mälestussammas
* Kunda kirik
* Kunda tänavate loend
* EMK Kunda Betaania kogudus

## Viited

## Välislingid
Kärdla

**Kärdla** (rootsi keeles *Kärrdal*; saksa keeles *Kertel*) on linn Lääne-Eestis, Hiiu maakonna ja Hiiumaa valla keskus. Tegemist on ainsa linnaga maakonnas. Läbi linna voolavad Nuutri jõgi, Lumumba jõgi (Kammioja) ja Kärdla oja (Liivaoja).

Paul Ariste on Kärdla rootsikeelset nime *Kärrdal* tõlgendanud "võsaoruna" (
Fail:Kardla Kivi Jyri.jpg|"Kivi Jüri", mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunuile
Fail:Kärdla, Hiiumaa Turismiinfokeskus.JPG|Kärdla pritsumaja
Fail:Kärdla laululava.JPG|Kärdla laululava
Fail:Kärdla apteegihoone.JPG|Kärdla apteegihoone
Fail:Kärdla sadam 2013.jpg|Kärdla sadam
Fail:Kalevivabriku "Pikk maja" Kärdlas Vabrikuväljak 8.JPG|Pikk Maja, kunagine kalevivabriku hoone, tänapäeval Hiiumaa Muuseum
Fail:Kardla kalevivabriku malestusmark.jpg|Endise kalevivabriku mälestusmärk Vabrikuväljakul
Fail:Kardla bussijaam.jpg|Kärdla bussijaam


## Vaata ka

## Viited

## Välislingid

* Kärdla 360° aeropanoraam / aerofoto. 14. juuni 2012
Püssi

**Püssi** on linn Kirde-Eestis Ida-Viru maakonna loodeosas Lüganuse vallas. Asub Purtse jõe ida- ja Kohtla jõe läänekaldal.

2013. aasta kohalike omavalitsuste valimiste järel ühines Püssi linn Maidla ja Lüganuse vallaga (uus nimi Lüganuse vald) ja lakkas olemast iseseisev omavalitsusüksus.

## Ajalugu
Püssit kui maakohta on esimest korda mainitud 1472. aastal (*Püssz*). Tol ajal oli Püssi alev raskesti läbitav soine maa-ala.

Linna territoorium on kuulunud Lüganuse kihelkonda. Püssi alevile pandi alus 1869. aastal alustatud Paldiski–Peterburi raudtee ehitusega. Vähem kui kahe aastaga valmis 4. klassi jaam (hävis sõjas 1944. aastal).

Esimeseks tööstusettevõtteks oli Püssi mõisa saeveski Purtse jõe kaldal. Seoses sellega on Püssi mõisa nimetatud ka Uue-Purtseks (*Neu-Isenhof*).

Praeguse linna territooriumil töötasid ka kohvitööstus, mööblitöökojad ja nahaparkimistöökojad, samuti elektrijaam (ehitatud 1930. aastate lõpus). Suurärimees Anton Nurk kauples Püssis aga soolast-rauast moodsate masinateni.

1926. aastal valmis Püssi mõisa härrastemaja varemeil Püssi koolimaja (tänapäeval Lüganuse keskkool).

Püssi sai töölisaleviks 27. mail 1954 ja linnaks 1993. aastal.

2013. aastal ühines Püssi linn koos senise Lüganuse ja Maidla vallaga uueks Lüganuse vallaks. 2017. aasta haldusreformi käigus ühinesid täienevalt Lüganuse ja Sonda vald ning Kiviõli linn ühendvallaks, mille nimeks sai Lüganuse vald.

## Rahvastik
Püssi elanike arv oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1083. Neist olid 495 mehed ja 588 naised. Eestlasi oli 581 (53,6%) ja mitte-eestlasi 502.

## Majandus
Püssi linnas töötas puitplaaditehas REPO, mis tegutses aastatel 1992–2022 ja mis oli olnud Šveitsi kontserni SORBES üks allettevõtteid. 2006. aastal oli tehases 600 töötajat ja toodangut müüdi umbes 0,65 miljardi krooni eest.
## Linnapead
3. juulil 2006 lahkus tervislikel põhjustel linnapea ametist Enn Siska.

17. augustil 2006 valis volikogu linnapeaks Marge Männi. Ta asus ametisse 24. augustil kuupalgaga 10 000 krooni. Volikogu vabastas ta ametist 20. septembrist 2010. Uueks linnapeaks valiti senine volikogu esimees Enno Mägar, kes oli sel kohal 2013. aastani, mil toimus kohalike omavalitsuste liitmine.

## Vaata ka
* Püssi raudteejaam
* Püssi elektrijaam
* Püssi lipp
* Püssi vapp
* Püssi kultuurimaja

## Viited

## Välislingid
Räpina

**Räpina** (võru keeles *Räpinä*, saksa keeles *Rappin*) on linn Põlva maakonnas Räpina vallas Võhandu jõe alamjooksul.

Räpinas asuvad Räpina Paberivabrik, Räpina Aianduskool, Räpina Ühisgümnaasium, Räpina Lasteaed Vikerkaar, Räpina Loomemaja, Räpina Muusikakool, Sillapää lossi park ning looduskaitse all olnud Amuuri korgipuu ja Paberivabriku saar.

Räpina oli aastatel 1950–1961 Räpina rajooni keskus.

Aleviks sai Räpina 13. septembril 1945. aastal. Räpina sai linnaõigused 1993. aasta augustis. 2002. aastal ühinesid Räpina linn ja vald Räpina vallaks, Räpinast sai vallasisene linn.

## Elanikkond

Aastal 1881 elas Räpinas 709 inimest ja 1922 2100. Aga aastaks 1934 oli elanikkond kahanenud 599-ni. 1941 elas Räpinas 722 inimest. 

## Pildigalerii

Räpina.jpg|Kauplus Räpinas
Räpina kirik.jpg|Räpina kirik
Räpina mõisa peahoone1.jpg|Räpina mõisa peahoone – Sillapää loss
Räpina järv (Võhandu jõgi).JPG|Räpina paisjärv Võhandu jõel
Räpina Vabadussõja mälestussammas 2024.jpg|Räpina Vabadussõja mälestussammas 2024. aasta juunis


## Vaata ka
* Räpina kihelkond
* Räpina Vabadussõja mälestussammas
* Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti kirik
* Räpina sadam
* Räpina tänavate loend
* Räpina lahing

## Viited

## Välislingid
Väike-Leedu

Laiemalt nimetatakse **Väike-Leeduks** (leedu keeles *Mažoji Lietuva*) leedukeelseid alasid endise Ida-Preisimaa alal. 

Kitsamas mõttes on tegu kahe maailmasõja vahelisel ajal Leedu vabariigile kuulunud Klaip&#279;da piirkonnaga (saksa keeles *Memelland*), mis Esimese maailmasõja lõppedes Saksamaalt ära võeti ja 1923. aastal Leeduga liideti.

Selles Leedu osas on tekkinud praegune leedu kirjakeel, samas sündis ja tegutses luteri pastorina Kristijonas Donelaitis.
Tšiili riigipeade loend

**Tšiili riigipeade loend** loetleb Tšiili riigipead (sealhulgas ajutised valitsejad). Alates 9. juulist 1826 on Tšiili valitsejate ametlik ametinimetus president, enne seda kasutati erinevaid tiitleid.
Brest

**Brest** võib tähendada mitut asja:
***[[Brest (Valgevene)|Brest]]** on linn Valgevenes.
***[[Brest (Prantsusmaa)|Brest]]** on linn Prantsusmaal.
***[[Brest (Saksamaa)|Brest]]** on asula samanimelises vallas Saksamaal.
***Brest** on perekonnanimi
**Martin Brest, Ameerika filmitegija
Parlament

**Parlament** on üleriigiline seadusandlik esinduskogu ja -asutus, mille liikmed on valitud üldistel ühetaolistel otsestel salajastel vabadel valimistel. Lisaks seaduste vastuvõtmisele on sageli parlamendi pädevuses teiste riigijuhtimise asutuste valimine, nimetamine ja kinnitamine ning poliitiline ja õiguslik kontroll nende tegevuse üle. Tavaliselt on parlamendi oluline ülesanne riigieelarve kinnitamine.

Eesti parlament on Riigikogu. Skandinaavia traditsioonis tuleneb parlamendi nimetus enamasti sõnast "ting", mis tähendab rahvakogunemist, kus arutatakse kogukonna asju. Sageli ongi parlamendid saanud alguse sellistest koosolekutest, näiteks Novgorodi vabariigi kõrgeim võimuorgan veetše. Teine parlamentaarne traditsioon pärineb monarhidele nõuandvatest kogudest.

Parlament eksisteerib ka mõnes sellises riigis, kus sel tegelikku võimu pole. Ehkki Nõukogude Liitu valitses sisuliselt Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei, valiti riigis formaalselt kõrgeim riigivõimuorgan NSV Liidu Ülemnõukogu.

Parlament võib olla ühe- või kahekojaline. Üldjuhul tulenevad kahekojalised parlamendid keskaegsetest seisuste esindustest, kus üks koda esindas aadlit ja teine lihtrahvast.

Demokraatia alged kujunesid Vana-Kreekas, kuid tänapäeva mõistes parlamente seal ei olnud, sest kõrgeimasse seadusandlikku organisse buleesse inimesi ei valitud, vaid loositi. Rooma riiki valitsenud senatit ei valitud samuti, vaid selle koosseisu määras vabariigi ajal tsensor, keisririigi ajal keiser.

Tänapäeva parlamentidest on kõige vanem Hispaania parlament, mille eellaseks on 1188 Leóni kuningriigi esinduskogu Cortes, mille oli kokku kutsunud Alfonso IX, kui 17-aastaselt võimule sai.

Sõna "parlament" pärineb Inglismaalt aastast 1236. Enne seda kutsuti kuninga nõunike lähimat ringi nõukoguks (*council*).

## Parlamente

## Vaata ka

*Alamkoda
*Liitriik
*Parlamentarism, parlamentaarne vabariik, presidentaalne vabariik, parlamentaarne monarhia
*Senatid
*Ülemkoda

## Viited
Gomel

**Gomel** (valgevene keeles Гомель, *Homieĺ*) on Kagu-Valgevenes asuv linn. See on elanike arvult riigi teine linn ning Gomeli oblasti keskus.

## Ajalugu
*1142 &ndash; asulat mainiti esimest korda kroonikais; linn kuulus Tšernigovi vürstiriiki
*1157 &ndash; läks linn lühikeseks ajaks Smolenski vürstiriigi alla
*1335. aastast oli Gomel Leedu suurvürstiriigi koosseisus
*1500&ndash;1537 oli Gomel Moskvaga peetud sõdade ; linn jäi Leedule
*1537 sai linnast staarostkonna keskus; linn kindlustati – ehitati tugev puitlinnus
*1595 oli linn haaratud Severin Nalivaiko juhitud kasakaülestõusust 
*1648–1654 peetud sõdades langes mitu korda kasakate kätte
*1772 &ndash; Gomel läks Venemaa koosseisu ning sai 1834. aastani Rumjantsevite eraomandiks
*1852 &ndash; sai maakonnakeskuseks
*1919. aasta 1. jaanuaril välja kuulutatud Valgevene NSV-s oli Gomel üks seitsmest rajoonikeskusest
*25. november 1919 &ndash; Gomelist sai kubermangukeskus Vene SFNV-s
*1926 – laiendati Valgevene NSV piire ida suunas ja Gomelist sai kuni . aastani ringkonnakeskus Valgevene NSV-s ja 1938. aasta algusest oblastikeskus
*Teise maailmasõja ajal hävis 80% linnast, rahvaarv vähenes enam kui üheksa korda.

## Rahvastik
2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gomeli elanikest valgevenelasi 83,42%, venelasi 10,85%, ukrainlasi 3,11% ja juute 0,35%. Valdavalt suheldakse ja aetakse linnas ametlikke asju vene keeles.

## Vaata ka
*FK Gomel

## Viited

## Välislingid
*Gomeli linna täitevkomitee ametlik leht
*Linnast portaalis Radzima.org (inglise, valgevene, vene ja poola keeles)
Matkamine

**Matkamine** on looduses liikumine harrastusena. See on aktiivse puhkuse vorm, mida harrastatakse ka rahvaspordina (matkasport).

Levinud matkamise viisid on maismaal jalgsimatk, mägimatkamine (sealhulgas alpinism), suusamatk, jalgrattamatk, motomatk ja automatk ning veeteedel kanuumatk, süstamatk ja merematk.

Matkamise positiivsete külgede seast tõstetakse sageli esile selle tervislikkust füüsilise tegevusena vabas õhus. Matkamine laiendab ka inimeste silmaringi looduse ja ümbruskonna geograafia vallas.

Matkavarustuse valik sõltub matka pikkusest, kestusest ja viisist. Levinud matkatarbed on ilmale sobiv riietus ja jalanõud (nt matkasaapad), taskunuga ja söögiriistad, seljakott, telk, kaart ja kompass. Sageli hõlmab matkamine välitingimustes ööbimist, näiteks telkimist koos lõkke tegemisega.

Matkamisel on oluline keskkonnamõju. Kuna matkajad eelistavad enamasti huvitavat ja kaunite vaadetega looduskeskkonda, võib matkajate hulk ajapikku sellesama keskkonna hävitada. Seepärast on looduskaitsealadel kehtestatud külastajatele reeglid ja sageli lubatakse matkajail liikuda vaid mööda matkaradu. Suurim oht, mida matkaja loodusele põhjustada võib, on metsatulekahju.

Matkajaid ähvardavate ohtude seas on äraeksimine, vigastused, varasemate haiguste ägestumine, allergia, seedehäired, dehüdratsioon, hüpodermia, päikesepiste ja -põletus ning külmetus, samuti metsloomade ja inimeste rünnakud.

Kui inimest sunnitakse liikuma kiiremini või aeglasemalt tema loomulikust liikumiskiirusest, siis võib see olla tülikas ja seda kiirust võib-olla keeruline säilitada. Ebaloomulikult kiiresti liikumine võib suurendada väsimust ja kurnatust ning põhjustada vigastusi. Seevastu suures rühmas liikujate seas on tõenäoliselt üsna erineva loomuliku kiirusega matkajaid. Kui neist igaühel lasta omapead kõndida, võivad tagumised esimestest liiga kaugele maha jääda ja koguni kaotsi minna. Selle vältimiseks on tavaks kõige aeglasem matkaja panna rühmas esikohale ja teised ei tohi temast mööda minna. Teine tava on panna kogenud matkaja(d) rühma lõppu ja tema peab vaatama, et kellelgi rühmas probleeme ei tekiks.

Majanduses vaadeldakse matkamist turismitööstuse, täpsemalt loodusturismi haruna.

Maailmas on arvukalt matkaorganisatsioone.

## Vaata ka
* Eesti Matkaliit
* Kaljuronimine
* Loodusturism
* Rogain
* Oandu–Ikla matkatee
* Orienteerumine
* Pieterpad
* Rändamine
* Speleomatkamine
* Toos Goorhuis-Tjalsma
Albaania Parlament

**Albaania Parlament** (albaania keeles *Kuvendi i Shqipërisë* ehk *Kuvendi*, varasema nimega *Kuvendi Popullor*) on Albaania parlament. Liikmete arv on 140, neist 100 valitakse otsesel rahvahääletusel.
Toos Goorhuis-Tjalsma

**Toos Goorhuis-Tjalsma** [hoorhöüs-tjalsma] (30. juuni 1915 Leiden – 5. jaanuar 2004 Tilburg) oli hollandlanna, kes koos oma sõbratari Bertje Jens'iga koostas *[[Pieterpad]]*i, esimese pikamaa-matkaraja Hollandis.

## Eelnev elu
Sõja ajal töötas Toos Rekkenis psühhopaatide ja vaimuhaigete kurjategijate hooldusasutuses, kus ta sõbrunes oma töökaaslase Bertje Jensiga. 

Toos abiellus pastoriga, asudes elama ühte külla, ja Bertje läks mujale tööle. Bertje hakkas pühasid ja nädalalõppe Toosi juures veetma. Toos ja Bertje olid mõlemad väga rännuhimulised, kuid Toosi abikaasa mitte. Kui Toosi kuues laps oli nelja-aastaseks saanud, ütles ta abikaasale: "Nüüd te tulete küll natuke aega ilma minuta toime, meie läheme Bertjega reisima." Esimesel korral käisid nad Nordkapil, Lapimaal ja Leningradis. Edaspidi hakkasid nad tegema hotellidest matku maakohtadesse, sest nad armastasid loodust. Ühel niisugusel käigul jutustas Toos Bertjele, kuidas ta oli nooruses Vabameelse Kristliku Noorsookeskusega käinud Lake Districtis jalgsimatkal. Nii tuli neil mõte minna matkama Schwarzwaldi tähistatud matkaradadele. Kui nad hakkasid jalgsimatkadel käima, oli Toos 59-aastane ja Bertje 61-aastane. Selleks et ei peaks jalgsimatkadel alati välismaal käima, otsustasid nad Toosi algatusel teha Hollandis matka ilma tähistatud matkarajata. 

## Pieterpad
Nad mõtlesid raja välja 1978. aastal, matkates Bertje elukohast Groningenist Toosi elukohta Tilburgi. Selle matka võtsid nad ette selleks, et "ka Hollandis pisut matkata". Nad olid kogenud matkajad, kuid olid matkanud alati välismaal, sest Hollandis ei olnud pikamaa-matkaradu. Sellepärast otsustasid nad maha märkida sellise raja, et "lapsedki suudaksid selle läbida". 

Matka ajal tuli neil mõte rajada "*Pieterpad*" 'Peetri rada', Pieterburenist Hollandi põhjatipus kuni Sint Pietersbergini Hollandi lõunatipus. Nad muutsid oma plaane, ning sõitsid Drenthe provintsi lõunaosast, kus nad parajasti olid, bussiga  Pieterburenisse. Kui nad olid kirjeldanud teeosa Pieterburenist Groningenini, läksid nad tagasi kohta, kus nad olid matka katkestanud, ning jätkasid teekonda, seekord  Sint-Pietersbergi suunas. 

Matkaraja mahamärkimiseks kulus terve aasta. Kui Toos oli kaardi järgi 20–30-kilomeetrise teelõigu välja valinud, pidades silmas looduse ilu ja ajaloomälestisi, käisid nad alati koos Bertjega tee läbi. Mõnikord piisas ühest korrast, mõni kord läks rohkem aega, et meelepärast ja läbitavat rada leida. Lõik Pieterburen–Groningen lisati hiljem, et õigustada nime "*Pieterpad*". Rada valmis 1980. aastaks. Toos kirjutas raja teejuhiks neli raamatukest. Pieterpad avati ametlikult 1983.   

Pieterpadi idee autoriks peetakse üldiselt Toosi, sest tema märkis raja maha ja algatus tuli temalt. Ka nime "*Pieterpad*" mõtles välja Toos.

## Välislingid
*Intervjuu hollandi keeles
Pieterpad

**Pieterpad** (tähis Hollandis: **LAW 9**) on Hollandi tuntuim matkarada.  

Rada viib Pieterburenist Waddeni rannale Sint Pietersbergi juures Maastrichti lähedal. Raja pikkus on 490 kilomeetrit. 

Rada on jaotatud 27 etapiks. 

Rada on olemas alates 1983. aastast ning selle mõtlesid välja Toos Goorhuis-Tjalsma Tilburgist ja tema sõbratar Bertje Jens Groningenist. Rada peab korras töögrupp. 

Rada tähistavad pikamaa-matkaradade rahvusvaheliselt tunnustatud valge-punased tähised ning nende põhjalik kirjeldus on kahes Nivoni matkajuhis.

## Etapid
#Pieterburen – Winsum
#Winsum – Groningen
#Groningen – Zuidlaren
#Zuidlaren – Rolde
#Rolde – Schoonloo
#Schoonloo – Sleen
#Sleen – Coevorden
#Coevorden – Hardenberg
#Hardenberg – Ommen
#Ommen – Hellendoorn
#Hellendoorn – Holten
#Holten – Laren
#Laren – Vorden
#Vorden – Doetinchem
#Doetinchem – Hoch Elten
#Hoch Elten – Millingen aan de Rijn
#Millingen aan de Rijn – Groesbeek
#Groesbeek – Gennep
#Gennep – Vierlingsbeek
#Vierlingsbeek – Swolgen
#Swolgen – Venlo
#Venlo – Roermond
#Roermond – Pey
#Pey – Sittard
#Sittard – Strabeek
#Strabeek – Maastricht
#Maastricht – Sint Pietersberg

## Välislingid
*Koduleht hollandi keeles
*Koduleht hollandi keeles
Brasiilia riigipeade loend

**[[Brasiilia]] riigipeade loend** loetleb iseseisva Brasiilia riigipead alates eraldumisest Portugali, Brasiilia ja Algarve Ühendatud kuningriigist 1822. aastal.

 – 12. maist kuni 31. augustini 2016 oli Dilma Rousseff ajutiselt ametist kõrvaldatud ja presidendi kohuseid täitis asepresident Michel Temer.

## Vaata ka
* Brasiilia asevalitsejate loend
Brasiilia asevalitsejate loend

**[[Brasiilia]] monarhide loend** sisaldab kahte tabelit, millest esimene loetleb Portugali poolt määratud asekuningad ja teine toob ära Portugali, Brasiilia ja Algarve Ühendatud kuningriigi koosseisu kuulunud Brasiilia kuningad.
## Asekuningad

## Autonoomse [[Brasiilia]] monarhid
Ameerika Ühendriikide presidendivalimised

**Ameerika Ühendriikide presidendivalimised** on valimised, mida on Ameerika Ühendriikides korraldatud 1789. aastast.

## Aastatel 1789–1800
1789. aasta valimistel osales ainult 10 osariiki. New Yorgi seaduslik kogu ei valinud valijamehi ning Põhja-Carolina ning Rhode Island polnud veel konstitutsiooni ratifitseerinud. 1800. aastal said Thomas Jefferson ja Aaron Burr valimistel võrdse tulemuse. Presidendi valis Esindajatekoda. Hääletati osariikide kaupa. 10 häält sai Jefferson, 4 Burr ja 2 häält ei arvestatud.

## Aastatel 1804–1868
Kuna 1824. aasta valimistel ei saanud ükski kandidaat enamust, valis Esindajatekoda presidendi esimese kolme kandidaadi hulgast. Osariikide kaupa sai Adams 13 häält, Jackson 7 häält ja Crawford 4. 1831. aastal oli Vabamüürlastevastane Partei oli esimene partei, mis valis presidendi- ja asepresidendikandidaadi (26. septembril 1831). 1836 ei saanud Richard Johnson valimistel häälteenamust ning Senat valis ta häältega 33:14 Francis Grangeri vastu. President William Harrison suri 4. aprillil 1841 ja asepresident John Tyler sai tema järglaseks 6. aprillil. President Zachary Taylor suri 9. juulil 1850 ja asepresident Millard Fillmore sai tema järglaseks 10. juulil. President Lincoln suri 15. aprillil 1865 ja Johnson sai tema järglaseks samal päeval.

## Aastatel 1872–2016

## Viited
Tuneesia

**Tuneesia** () on riik Põhja-Aafrikas. Riik piirneb läänes Alžeeriaga ja kagus Liibüaga.

## Haldusjaotus
Riik jaguneb 24 kubernerkonnaks.

Kubernerkonnad jagunevad 264 ringkonnaks, mis jagunevad valdadeks.
## Ajalugu

Tuneesia alale rajasid foiniiklased alates 12. sajandist eKr Foiniikia kolooniaid, millest tähtsaimaks sai 9. sajandil eKr rajatud Kartaago, mis domineeris kaubanduses Põhja-Aafrikas 5. sajandiks eKr. Kartaago võimuvõitlus Vahemerel Roomaga viis Puunia sõdadeni. Ajavahemikul 265–133 eKr kujunes Rooma ülemvõim Vahemere piirkonnas ja toimunud Puunia sõdades löödi sõjaliselt Kartaagot ja Rooma tõusis Vahemere lääneosa tugevaimaks suurriigiks, Kartaago vallutati ja hävitati 146 eKr.

## Vaata ka
*Eesti-Tuneesia suhted
*Tuneesia jalgpallikoondis
*Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik

## Viited

## Välislingid
Armeenia riigipeade loend

**Armeenia riigipeade loend** loetleb Armeenia vabariikide riigipäid. Esimene Armeenia vabariik eksisteeris aastatel 1918–1920, seda juhtisid kõigepealt rahvusnõukogu esimees ja hiljem parlamendi esimees. Armeenia sai taas iseseisvaks riigiks 1991. aastal, sellest ajast on Armeenia riigipeaks president.

Kahe vabariigi vahel olnud Armeenia Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi riigipeade loendi jaoks vaata Armeenia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.

## Riigipeade loend

## Vaata ka

* Armeenia president
* Armeenia peaministrite loend
Loodusteadus

**Loodusteadus** on süstemaatiline uute teadmiste hankimine looduse kohta. Loodusteaduse all mõistetakse ka loodusteaduse tulemusena saadud teadmiste kogu. 

Loodusteaduslik meetod ehk teaduslik meetod põhineb maailma hoolikal vaatlemisel ja teooriate katselisel kontrollimisel.

Loodusteadus tekkis 17. sajandil, eraldudes filosoofiast. Eriti Inglismaal nimetatigi loodusteadust algul endiselt loodusfilosoofiaks (ladina keeles *philosophia naturalis*, inglise keeles *natural philosophy*). Näiteks Isaac Newtoni kuulus teos kannab pealkirja "Philosophiae naturalis principia mathematica" ("Loodusfilosoofia matemaatilised printsiibid"). 

Traditsiooniliselt on loodusteadust mõistetud teadusena, mis uurib loodust sellisena, nagu ta tegelikult on, sõltumata inimtegevusest. Siiski ilmneb üha enam tendentse, mis sunnivad seda arusaama revideerima. Kvantmehaanika Kopenhaageni interpretatsioonis on inimtegevus füüsikalisse reaalsusse integreeritud. Ka mittetasakaalulise termodünaamika filosoofilised tõlgendused eeldavad tervikut, millesse kuulub inimene. Samuti tähtsustab antroopsusprintsiip inimest. 

Loodusteaduseks kõige puhtamal kujul peetakse füüsikat.

Sõna "loodusteadus" tähendab ka eluslooduse uurimist põhiliselt vaatluse teel.

## Vaata ka
*Loodusteadused
Togo

**Togo** on riik Lääne-Aafrikas. Piirneb läänes Ghanaga, idas Beniniga ja põhjas Burkina Fasoga. Pealinn Lomé asub lõunas, Guinea lahe ääres.

## Haldusjaotus
Riik jaguneb viieks piirkonnaks:

*Kara piirkond	  	 
*Keskpiirkond
*Mägipiirkond
*Rannikupiirkond
*Savannide piirkond


Togo kaart.png|Togo kaart
Togo, administrative divisions - et - colored.svg|Togo piirkonnad


## Vaata ka
* Togo riigipeade loend
* Adolf Friedrich

## Viited
Saalomoni Saared

**Saalomoni Saared** on saareriik Okeaanias Melaneesias. Asub Uus-Guineast idas ja koosneb umbes 1000 saarest.

2019. aasta 6. aprillil raputas Saalomoni Saari Kirakira linnast 27 kilomeetri kaugusel ja 73 kilomeetri sügavusel alguse saanud 5,0 magnituudine maavärin.

## Haldusjaotus

Saalomoni Saared on jagatud üheksaks provintsiks ja pealinnaks.

## Viited

## Välislingid

* Peaministri ja valitsuse koduleht
* Ajalehe Solomon Star koduleht
Bhumibol Adulyadej

**Bhumibol Adulyadej** ehk **Rama IX Suur** (kuninglik nimi **Phra Chaoyuhao Bhumibol Adulyadej**) (5. detsember 1927 Cambridge, Massachusetts, USA – 13. oktoober 2016 Bangkok) oli Tai kuningas alates 9. juunist 1946 kuni oma surmani. Ta oli Chakri dünastia 9. valitseja Tais.

Troonile sai ta pärast oma salapärastel asjaoludel mõrvatud vanema venna Ananda Mahidoli surma. 1946–1950, kui kuningas õppis Šveitsis, valitses regendina prints Rangsit Prayurasakdi. 1973 osales ta rahva toetusel marssal Thanom Kittikachorni sõjaväelise valitsuse kukutamises ning tegi nii lõpu 1932. aastast võimul olnud sõjaväeliste režiimide jadale.

Bhumibol Adulyadej tegutses ka džässmuusiku ja heliloojana.

Bhumibol Adulyadej abikaasa oli kuninganna Sirikit Kitiyakara (sündinud 12. augustil 1932) ja neil on neli last:

* printsess Ubolratana Rajakanya (sündis 5. aprillil 1951)
* kuningas Maha Vajiralongkorn (sündis 28. juulil 1952)
* printsess Maha Chakri Sirindhorn (sündis 2. aprillil 1955)
* printsess Chulabhorn Valayalaksana (sündis 4. juulil 1957)

## Viited

## Välislingid

*"Kõigi aegade monarh Bhumibol Adulyadej" Luup, 1996
*"Maailma rikkaim monarh, ilma kelleta oleks riik suures ohus" Ärileht, 9. juuni 2014
Vojevoodkond

**Vojevoodkond** (poola keeles *województwo*) on haldusüksus Poolas ning oli ajalooline haldusüksus Rzeczpospolitas. 

Vojevoodkonda juhib vojevoodkonna marssal (poola *marszałek województwa*). Ajalooliselt on vojevoodkonda juhtinud ka **[[vojevood]]**.

## Vaata
* Poola haldusjaotus
*Rzeczpospolita haldusjaotus
Paapua Uus-Guinea

**Paapua Uus-Guinea** on riik Austraalia ja Okeaania maailmajaos. See hõlmab Uus-Guinea saare idaosa ning hulga väiksemaid saari, millest suurimad on Uus-Britannia, Bougainville ja Uus-Iirimaa. Piirneb läänes Indoneesiaga, lõunas teisel pool Torrese väina asub Austraalia.

## Haldusjaotus
Riik jaguneb 20 provintsiks, üheks pealinnaringkonnaks ja üheks autonoomseks piirkonnaks:

## Vaata ka
*Paapua Uus-Guinea linnade loend
*Paapua Uus-Guinea riigipeade loend
*Paapua Uus-Guinea kindralkuberneride loend

## Viited

## Välislingid
* Paapua hõimu emad on kümne aasta jooksul tapnud kõik pojad, Postimees, 2. detsember 2008
Hygiene

**Hygiene** on asula Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis.

Seal asub sanatoorium tuberkuloosihaigetele, mille rajasid reverend Jacob S. Flory ja tema Vennaskogudus. Kirik oli ka tol ajal osa sanatooriumist, kuid praegu enam mitte.
Niger

**Niger** on merepiirita riik Aafrikas. Põhjas on Nigeri naaberriigid Alžeeria ning Liibüa, idas külgneb ta Tšaadi, läänes Mali, lõunas Nigeeria ja Benini ning edelas Burkina Fasoga. 

Riik on nime saanud Nigeri jõe järgi.

## Haldusjaotus
Riik jaguneb seitsmeks piirkonnaks ja pealinnaringkonnaks (Niamey). Piirkonnad jagunevad 36 departemanguks ja need 260 vallaks.

## Poliitika
2003. aastal keelati Nigeris orjapidamine ja orjadega kauplemine.

26. juulil 2023 toimus riigis sõjaväeline riigipööre, millega kukutati president Mohamed Bazoum.

## Vaata ka
*Nigeri jalgpallikoondis
*Nigeri jõgi
*2023. aasta Nigeri kriis

## Viited

## Välislingid
* Lühike video Nigeri pealinna igapäevaelust.
Gruusia keel

**Gruusia keel** ehk **georgia keel** on ligikaudu 4 miljoni kõnelejaga kartveli ehk Lõuna-Kaukaasia keel. Kasutatakse gruusia kirja. See on ametlik keel Gruusias. 

## Gruusia kiri
Gruusia kiri on teada 5. sajandist. See pärineb ajalooliselt idaaramea kirjast. Loetakse vasakult paremale.

Gruusia kirja kasutavad gruusia ja megreli keel ning seda on lühikest aega kasutatud ka osseedi keele kirjutamisel Lõuna-Osseetias.

## Gruusia tähestik
Gruusia tähestikus puuduvad suurtähed. Tabeli esimeses reas toodud suurtähed on loodud hiljuti ja kirjas juurdumata. Teises reas on traditsioonilised gruusia tähed (arhailised tähed on selles reas halliga); kolmandas, valges reas tähtede latinisatsioon (Gruusia ametlik latinisatsioon aastast 2002) ja neljandas, hallis reas eesti transkriptsioon (Õigekeelsuskomisjon, 1976). 

## Vaata ka
* megreli keel
* lazi keel
* svani keel

## Välislingid

*Gruusia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Mikroneesia

**Mikroneesia** on üks kolmest Okeaania piirkonnast. Temast lõunasse jääb Melaneesia ja itta Polüneesia.

Selles piirkonnas, mis katab 7,4 miljonit km², asub umbes 2100 saart kogupindalaga 2700 km². Neist suurim on Ameerika Ühendriikidele kuuluv Guam (545 km²). Saartel elab kokku umbes 523 000 inimest (2016).

Mikroneesia koosseisu kuuluvad järgmised riigid ja maad:
* Guam (USA)
* Mikroneesia Liiduriigid
* Põhja-Mariaanid (USA) 
* Nauru
* Kiribati
* Marshalli Saared
* Belau

## Vaata ka
*Polüneesia
*Melaneesia
Meteoorkeha

**Meteoorkeha** ehk **meteoroid** on planeetidevahelises ruumis liikuv tahke keha, mis Maa atmosfääri sattudes põhjustab meteoori ning võib meteoriidina maapinnale langeda.

Meteoorkehadeks peetakse kehi, mille läbimõõt on 10−5 kuni 104 m; väiksemad osakesed moodustavad kosmilise tolmu.

Umbes 85% meteoorkehi liigub planeetide tiirlemise suunas.

## Viited
Mõtlemine

**Mõtlemine** on inimtegevuse osa, tegelikkusest arusaamise, kohanemise ja muutumise protsessi peegeldus ajus.

Mõteldes inimene tunnetab sihipäraselt asjade ja nähtuste omadusi ja seoseid, loob uusi mõisteid ja arusaamu ning püüab näha ette sündmuste arengut. Mõtlemine on osa õppimisprotsessist. Inimesed kasutavad järgmisi mõtlemise võtteid:

* analüüs — eseme või nähtuse jaotamine osadeks, koostisest arusaamine 
* süntees — üksikute osade mõtteline ühendamine uueks tervikuks
* võrdlemine — esemete ja nähtuste kõrvutamisel nende sarnasuste ja erinevuste esiletoomine;
* üldistamine — esemete ja nähtuste ühendamine nende üldiste ja oluliste tunnuste alusel 
* abstraheerimine — esemest või nähtusest eraldatakse mingi oluline tunnus ja hakatakse seda iseseisvalt kasutama 

Analüüs ja süntees on omavahel tihedasti seotud ja on samas ka kõige olulisemad mõtlemisoperatsioonid.

Mõtlemise tulemused on otsustused ja järeldused.

* Otsustus on millegi jaatamine või eitamine 
* Järeldus on olemasolevatest teadmistest saadud uus teadmine

## Suuri mõtlejaid
Georg Friedrich Wilhelm Hegel lähtus sellest, et mõtlemine eristab inimest loomast. Kõik inimlik on inimlik tänu sellele, et ta on mõtlemise tekitatud. Mõtlemine esineb eri vormides, sealhulgas tunde, kaemuse ja ettekujutuse vormis. Oma teoses "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia põhijoontes" (1817) leids ta, et filosoofiline mõtlemine leiab aset mõistetes ning ühtaegu erineb inimest loomast eristavast mõtlemisest ja on sellega samane.  

Albert Einstein on kirjeldanud mõtlemist kui mõistetega tehtavaid operatsioone. Tema järgi hõlmab mõtlemisprotsess mõistete loomist, mõistetevaheliste otseste funktsionaalsete seoste kasutamist ja meeleliste kogemuste suhestamist nende mõistetega.

## Vaata ka
*Mõttetegevus
*Õppimine
*Neuroteadus

## Viited

## Kirjandus
*Peeter Tulviste. *Mõtlemise muutumisest ajaloos*, Tallinn 1984.
*Peep Leppik. *Mõtlemine on huvitav*, Tallinn 2003. 
*Peep Leppik. Mõtlemise mõistest. – Haridus, 2003, nr 10, lk 21–24.
Phothi

**Phothi** (gruusia omaladina *Poti*) on sadamalinn Lääne-Gruusias Samegrelos Musta mere ääres Rioni jõe suudme juures Kolhethi madalikul.

## Elanike arv
Elanike arvud on olnud:
*1876: 3026
*1970: 46 000
*1991: 51 100
*2002: 47 149 (rahvaloendus)
*2014: 41 465 (rahvaloendus)

## Majandus

20. sajandi alguses leidis mangaanimaagi väljaveo tõttu aset suur tõus. Gruusia oli sel ajal maailmas teisel kohal olev mangaanimaagi tarnija. Mangaanimaaki kasutatakse terase tootmisel. 

Phothi on tähtsaim Gruusia kolmest sadamalinnast. Sadama kaudu eksporditakse Tšiathura mangaanimaaki, maisi, puitu ja veini. Sadam on muuhulgas elutähtis vahejaam Armeenia kaupade ekspordil maailma. 

Phothil on raudteeühendus Thbilisiga. 

Phothist algavad Euroopa teed E70 ja E97 ning linna läbib tee E60.  

Phothis on laevaehitus- ja remonditehas.

1990. aastatel oli Phothi majanduses stagnatsioon, uue aastakümne algul asus majandus kosuma. Aastal 2002 käis sadamast läbi 4 miljonit tonni kaupu. Aastal 2004 esimeses kvartalis oli kaubakäive 2003. aasta esimese kvartaliga võrreldes 42% võrra kasvanud.

2008. aasta aprillis teatas president Mihheil Saakašvili vabamajandustsooni loomisest Phothisse. Samas müüs Gruusia 51-protsendilise osaluse Phothi sadamas Araabia Ühendemiraatide investeerimisettevõttele Ras Al Khaimah.

## Sõjandus

Nõukogude Liidu ajal oli Phothi tähtis sõjasadam. 

Gruusia rannavalvel on Phothis baas, mille rajas USA ja mis läks maksma 17,5 miljardit USA dollarit.   

## Kultuur
Phothis on teater ja koduloomuuseum. 

## Linnadevahelised suhted

Phothi kuulub rahvusvahelisse sadamalinnade liitu, kus on veel Dunkerque (Prantsusmaa), Bari (Itaalia), Rijeka (Horvaatia) ja Curaçao (Hollandi Antillid).

## Ajalugu

Phothi kohal asutati 7. sajandil eKr Kreeka koloonia **Phasis**. See oli seal 4. sajandini eKr. Arheoloogid on leidnud osa tolleaegsest asulast Phothi lähedal asuvast Paliostomi järvest vee alt. 

Seda kohta samastati kuldvillakut otsivate Iasoni ja argonautide sihtkohaga.

Aastal 1578. asutati Türgi kindlus.

Venemaa hõivas Phothi 1828. Praegune linn kujunes 1880. aastatel, kui rajati sadam ja raudteeühendus.

2008. aasta Lõuna-Osseetia sõja käigus, 8. augusti 2008 hilisõhtul, ründasid Venemaa sõjalaevad Phothi sadamat, tekitades suuri purustusi. Mõne päeva jooksul hõivasid Abhaasiast lähtunud Vene üksused linna umbes kuuks ajaks, niinimetatud puhvertsooni ning kontrollpunktide loomise eesmärgil Gruusia ja Abhaasia vahele.

## Vaata ka
*Phothi sadam

## Viited

## Välislingid
*Igor Taro: "Poti sadamalinn on maatasa pommitatud" Postimees, 9. august 2008
Vittorio Emanuele III

**Vittorio Emanuele III** (11. november 1869 – 28. detsember 1947) oli Itaalia kuningas (29. juuli 1900 – 9. mai 1946), Etioopia keiser (9. mai 1936 – 3. september 1943) ja Albaania kuningas (16. aprill 1939 – 3. september 1943).

Vittorio Emanuele III oli Umberto I ja kuninganna Margherita ainus laps. Olles saanud peamiselt sõjaväelise hariduse, sai Vittorio Emanuele III oma isa surma järel 1900. aastal kuningaks. Konstitutsioonilise monarhina aktsepteeris ta 1911 liberaalide nõudmisi alustada sõda Türgiga.

Vittorio Emanuele abiellus Tšernogooria kuninga Nikola Petrovići tütre Elena Petrovićiga. Nad said poja Umberto II, kellest sai järgmine kuningas, ja 4 tütart.

Ta ei hoidnud ära Benito Mussolini diktatuuri kehtestamist. Alles teise maailmasõja lõpul julges ta Mussolinile vastu hakata. Aastal 1943 määras ta uueks peaministriks marssal Pietro Badoglio.

Tema mainet määris põgenemine Roomast 1943. aastal pommitamise ajal. Näiteks Inglismaa kuningas George VI ja Rooma paavst Pius XII jäid oma kodulinna pommitamisest hoolimata paigale, et olla rahvale toeks. Sellest ajast hakkas ta võimu järk-järgult oma pojale Umberto II-le üle andma, kuni loobus tema kasuks troonist 1946. aastal.

Kuu aega hiljem monarhia säilitamise üle korraldatud referendumil otsustas rahvas kehtestada vabariigi. Pärast seda keelati kõigil kuningadünastia meessoost liikmetel oma jalga Itaalia pinnale tõsta. Vittorio Emanuele emigreerus Egiptusse, kus suri aasta pärast.

## Tunnustus

* Eesti Vabariigi Vabadusristi III liigi 1. järk (29.04.1925)

## Kirjandus
*Vittorio Emanuele III. Uus Eesti, 17. jaanuar 1937, nr. 17, lk. 4.
*Itaalia kuningas Abessiinia keisriks. Uus Eesti, 11. mai 1936, nr.127, lk. 1.
Eduardo Duhalde

**Eduardo Alberto Duhalde** [du'alde] (sündinud 5. oktoobril 1941) on Argentina endine president.

Duhalde sündis Buenos Airese lähedal Lomas de Zamoras.

Aastal 1970 lõpetas ta õigusteaduskonna.

Hiljem oli ta senaator, Buenos Airese provintsi kuberner ning president Carlos Menemi ajal asepresident.

Pärast 2001. aasta detsembri kriisi sai Duhalde 2. jaanuaril 2002 Argentina presidendiks. 25. mail 2003 võttis ameti üle Néstor Kirchner.

## Isiklikku
Duhalde abiellus 28. juulil 1971.
Fernando de la Rúa

**Fernando de la Rúa** (15. september 1937 Córdoba, Argentina – 9. juuli 2019 Loma Verde) oli Argentina poliitik. 

Ta oli Argentina president 10. detsembrist 1999 kuni 21. detsembrini 2001, mil ta astus Argentina majanduse kollapsini viinud finantskriisi tõttu tagasi keset suuri rahvarahutusi. Sel ajal öeldi: "*que se vayan todos*" ('mingu kõik [kes seni valitsesid]'). 

## Välislingid

* "Argentina uus president on Fernando de la Rua" Postimees, 26. oktoober 1999
* "Argentiina vaevleb sügavas kriisis" Delfi, 22. detsember 2001
Afganistani valitsusjuhtide loend

**[[Afganistan]]i peaministrid**


    
      Alates
      
      Kuni
      
      Peaminister
      
      Eluaastad
      
    
    
      1927, 25. oktoober
      
      1929, jaanuar 
      Sardar Shir Ahmad 
      (1885–19...)
      
    
    
      1929, jaanuar
      
      1929, 1. november
      
      Shir Giyan 
      (... –1929)
      
    
    
      1929, 14. november
      
      1946, mai
      
      Sardar Mohammad Hashim Khan
      (1885–1953)
    
    
      1946, mai
      
      1953, 7. september
      
      Sardar Shah Mahmud Khan
      (1890–1959)
    
    
      1953, 7. september
      
      1963, 10. märts
      Sardar Mohammad Daud Khan
      (1909–1978)
      
    
    
      1963, 10. m&auml;rts
      
      1965, 2. november
      Mohammad Yusuf
      
      (1917–1998)
    
    
      1965, 2. november
      1967, 11. oktoober
      
      Mohammad Hashim Maiwandwal
      (1919–1973)
    
    
      1967, 11. oktoober
      1967, 1. november
      Abdullah Yaqta
      
      
    
    
      1967, 1. november
      1971, 9. juuni
      
      Mohammad Nur Ahmad Etemadi
      (1921–1979)
    
    
      1971, 9. juuni
      
      1972, 12. detsember
      
      Abdul Zahir
      (1910–198...)
    
    
      1972, 12. detsember
      
      1973, 17. juuli
      
      Mohammad Musa Shafiq
      (1932–1979)
    
    
      1978, 1. mai
      
      1979, 27. märts
      Nur Mohammad Taraki
      (1917–1979)
      
    
    
      1979, 27. m&auml;rts
      1979, 27. detsember
      Hafizullah Amin
      (1929–1979)
      
    
    
      1979, 27. detsember
      1981, 11. juuni
      
      Babrak Karmal
      (1929–1996)
      
    
    
      1981, 11. juuni
      1988, 26. mai
      
      Sultan Ali Keshtmand (1)
      (1935–)
    
    
      1988,
26. mai
      1989,
21. veebruar
      
      Mohammad Hassan Sharq
      (1925–)
    
    
      1989, 21. veebruar
      
      1990, 8. mai
      
      Sultan Ali Keshtmand (2)
      (1935–)
    
    
      1990, 8. mai
      1992, 15. aprill
      
      Fazal Haq Khaliqyar
      (1934–)
    
    
      1992, 6. juuli
      
      1992, 15. august
      
      Abdul Sabur Farid Kuhestani
      
      
    
    
      1993, 17. juuni 
      1994, 28. juuni
      
      Gulbuddīn Ḩekmatyār (1)
      (1947–)
    
    
      1994, november
      1995
      Arsala Rahmani
      (1937–)
    
    
      1995
      
      1996, 26. juuni
      
      Ahmad Shah Ahmadzai
      
      
    
    
      1996, 26. juuni
      1996, 27. september
      
      Gulbuddīn Ḩekmatyār (2)
      (1947–)
    
    
      1997, 11. august
      
      1997, 21. august
      
      Abdul Rahim Ghafoorzai
      (19...–1997)
    
    
      1997, 21. august
      
      2001, 22. detsember
      
      Abdul Ghafoor Rawan Farhadi
      (1929–)
    

      Ametikoht puudus
      
      
      
      
      
    
    
      2014, 29. september
      
      
      
      ‘Abdullāh ‘Abdullāh
      (1960–)
Leopoldo Galtieri

**Leopoldo Fortunato Galtieri Castelli** (15. juuli 1926 Caseros – 12. jaanuar 2003 Buenos Aires) oli Argentina armee kindral ja poliitik, kes oli riigi *de facto* president aastatel 1981–1982. Ta oli üks Argentina sõjaväelise diktatuuri (1976–1983) võtmefiguure.

Pärast president Roberto Viola tagandamist 11. detsembril 1981 täitis presidendi kohuseid ajutiselt aseadmiral Carlos Lacoste. Leopoldo Galtieri astus presidendiametisse 22. detsembril 1981, säilitades samal ajal ka armee ülema positsiooni.

Tema valitsusaega iseloomustas süvenev majanduskriis ja rahva rahulolematus. Avalikkuse tähelepanu hajutamiseks otsustas Galtieri 1982. aasta aprillis okupeerida Suurbritanniale kuuluvad Falklandi saared (Islas Malvinas), mis viis Falklandi sõjani. Sõda lõppes Argentina jaoks lüüasaamisega, mille tulemusel Galtieri pidi 17. juunil 1982 presidendiametist tagasi astuma.

Pärast demokraatia taastamist 1983. aastal mõisteti Galtieri süüdi inimõiguste rikkumistes ja muudes kuritegudes, kuid ta vabastati hiljem tervislikel põhjustel. Ta suri 2003. aastal Buenos Aireses südamepuudulikkuse tagajärjel.
Jorge Videla

**Jorge Rafael Videla Redondo** [h'orhe rafa'el vid'eela] (2. august 1925 Mercedes – 17. mai 2013) oli Argentina sõjaväelane ja poliitik.  

Ta oli Argentina diktaator 1976–1981, juhtides sõjaväehuntat. Tema režiimi iseloomustasid arvukad "kadumised" ja lapseröövid "räpase sõja" käigus.  

2010. aastal mõisteti 1985. aastast sõjaväediktatuuri ajal toime pandud kuritegude eest eluaegset vanglakaristust kandma mõistetud Jorge Videla koos kindral Luciano Benjamín Menéndez inimsusvastaste kuritegude eest eluks ajaks vangi.
Teoloogia

**Teoloogia** (vanakreeka keelest θεος *theos* 'Jumal' ja λογος *logos* 'õpetus, sõna') on sõnasõnaliselt 'õpetus Jumalast'. Laienenud tähenduses on teoloogia ehk **usuteadus** humanitaarteaduste hulka kuuluv teadusharu, mis uurib usuga seotud küsimusi.

Igal religioonil ehk usundil on oma teoloogia.

Varakristlikud autorid kasutasid kreeklaste sõna "teoloog" inimese kohta, kes kõneleb Jumalast.

## Teoloogia ''vs.'' religiooniteadus
Nii teoloogia kui ka religiooniteadus uurivad religiooni teaduslike meetodite abil. Enamasti eristatakse neid kahte mõistet selle järgi, et **teoloogia** püüab seletada ühe religiooni või usulise rühmituse seisukohti süstemaatiliselt ja metoodiliselt; seevastu **religiooniteadus** aga lähtub kogu religioossest maailmast, keskendumata ühele religioonile. On isegi öeldud, et teoloogia püüab seletada religioosseid asju seestpoolt vaadates, religiooniteadus aga väljastpoolt vaadates.

## Teoloogia liigitamine
Teoloogiat jagatakse tavaliselt süstemaatiliseks ja praktiliseks teoloogiaks, kuid on ka teisi jaotusi.

## Teoloogia valdkondi
Teoloogia valdkondi: võrdlev usuteadus (ehk religiooniteadus), eklesioloogia, religioonifenomenoloogia, religioonifilosoofia, vaimufilosoofia, liturgika, homileetika, kateheetika, poimeenika, misjoniteadus, küberneetika, apologeetika, eksegeetika, patristika, patroloogia, sümboolika, dogmaatika, kanoonika, oikumeenika, antropoloogia, mütoloogia, inkarnatsiooniteoloogia, moraaliteoloogia, poliitiline teoloogia, eskatoloogia, religioonipsühholoogia jne.

## Teoloogia õpetamine Eestis
Eestis õpetatakse teoloogiat järgmistes kõrgkoolides: EELK Usuteaduse Instituut, EAÕK Püha Platoni Seminar, Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar, Kõrgem Usuteaduslik Seminar, Tartu Teoloogia Akadeemia ja Tartu Ülikool (Tartu Ülikooli usuteaduskond).

## Teoloogiateoseid
*De fide orthodoxa
*Enchiridion (Augustinus)
*Teoloogia summa

## Vaata ka
*apofaatiline teoloogia
*ateism
*eklesioloogia 
*jumalatõestus 
**ontoloogiline jumalatõestus 
*kirik 
*moraaliteoloogia
*religiooniuuringud
*teadus
*teoloogide loend
*usuartikkel
*usundi seitse dimensiooni

## Viited
Boliivia riigipeade loend

**[[Boliivia]] riigipeade loend** sisaldab erinevate ametinimetustega Boliivia riigipäid alates riigi iseseisvumisest aastast 1825.

## Vaata ka
* Boliivia president
Albaania riigipeade loend

Albaania riigipeade loend esitab Albaania alasid iseseisvalt valitsenud isikute nimestiku sõltumata nende ametinimetusest.

Albaania Kommunistliku partei juhid:

*1948–1985 Enver Hoxha (1908–1985)
*1985–1985 Vangjel Çërrava (1941–) + Lenka Çuko (1938–) + Simon Stefani (1929–)
*1985–1991 Ramiz Alia (1925–)

¹ – tegu oli Itaalia kuninga esindajatega Albaanias.

Paksus kirjas on esile tõstetud Albaania monarhid, kellest Zogu I kandis tiitlit Mbret i Shqiptarëve 'albaanlaste kuningas' ja Vittorio Emanuele III Mbret i Shqipërisë 'Albaania kuningas'
Carlos Menem

**Carlos Saúl Menem Akil** (2. juuli 1930 – 14. veebruar 2021) oli Argentina jurist ja poliitik. 8. juulist 1989 kuni 10. detsembrini 1999 oli ta Argentina 44. president.

Ta sündis Anillaco külas La Rioja provints]is Süüria perekonnas. Ta kasvatati üles moslemina. Hiljem võttis vastu katoliikluse, et jätkata karjääri poliitikuna. Ta lõpetas 1955. aastal Córdoba ülikooli õigusteaduskonna.

Aastatel 1973–1976 ja 1983–1989 oli ta La Rioja provintsi kuberner.

Presidendina ajas Menem agressiivset erastamispoliitikat. Ta fikseeris Argentina peeso vahetuskursi ühel USA dollaril, mis viis 1990. aastate lõpuks riigi ajaloo rängima majanduskriisini.

Menemi suhtes algatati mitu korruptsioonijuurdlust, kuid teda ei mõistetud kunagi süüdi. Teda peeti ideoloogiliselt peronismi järgijaks.

Alates 2005. aastast kuni surmani kuulus ta Argentina Senatisse.
Carlos Mesa

**Carlos** Diego **Mesa** Gisbert [karlos di'eego meesa hisb'ert] (sündinud 12. augustil 1953) on Boliivia poliitik. Alates 17. oktoobrist 2003 kuni tagasiastumiseni 6. juunil 2005 oli ta Boliivia president. 

Mesa, kes oli Boliivia eelmise presidendi Gonzalo Sánchez de Lozada ajal asepresident, sai presidendiks pärast seda, kui Sánchez de Lozada oli sunnitud tagasi astuma ja riigist põgenema massiliste protestimeeleavalduste ja -streikide tõttu Boliivia gaasisõja käigus.  

Mesa oli asepresident alates 6. augustist 2002. Ametikoha järgi oli ta ühtlasi Boliivia kongressi spiiker. 

Enne poliitikasse tulekut oli ta ajaloolane ning raadio-, tele- ja kirjutav ajakirjanik. Ta on Boliivia Ajalooakadeemia liige. 

Hoolimata Mesa kogenematusest poliitikas tõusis tema täht Sánchez de Lozada valitsuses kiiresti. Septembris 2003 hoiatas ta ÜRO Peaassambleel: "Demokraatia Boliivias on hädaohus vaeste õigustatud surve tõttu. Me ei saa luua majandusliku kasvu ja heaolu vähestele ja siis loota, et suur enamus, kes jäetakse välja, vaatab seda vaikides ja kannatlikult pealt. Meie, vaesed riigid, nõuame, et meie tooted lastaks rikaste riikide turgudele adekvaatsetel tingimustel."  

Kui gaasikonflikt teravnes, ei olnud Mesa rahul meeleavalduste kohmaka mahasurumisega, mille käigus hukkus arvatavalt 70 inimest. Mõni päev enne Sánchez de Lozada tagasiastumist loobus ta presidendi toetamisest, öeldes: "Ma ei saa toetada seda olukorda, mida me praegu läbi elame." 

Järgmised korralised presidendivalimised Boliivias peaksid toimuma 2007. aastal, kuid Mesa on algusest peale öelnud, et tema valitsus on üleminekuvalitsus ja ta ei kavatse jääda ametisse Sánchez de Lozadale ettenähtud ametiaja lõpuni. 

4. jaanuaril 2004 kuulutas ta teleesinemises 28. märtsiks välja siduva referendumi Boliivia suurte maagaasivarude kasutamise küsimuses.

Märtsis 2004 teatas Mesa, et Boliivia valitsus korraldab üle riigi ja Boliivia välissaatkondades miitinguid, kus nõutakse, et Tšiili tagastaks Boliiviale rannikuriba, mille Boliivia sõjas kaotas. Tšiili on keeldunud sel teemal läbirääkimisi pidamast, kuid Mesa on teinud sellest oma valitsuse poliitika ühe põhipunkti. Analüütikud leiavad, et kui Mesal ei õnnestu väljapääsu merele tagasi saada, siis ta kukutatakse. 

## Teosed
**Cine boliviano del realizador al crítico* (*Boliivia film tegijalt kriitikule; kaasautor)
**El cine boliviano según Luis Espinal* (*Boliivia film Luis Espinali järgi*)
**Un debate entre gitanos* (*Vaidlus mustlaste vahel*)
**Historia de Bolivia* (*Boliivia ajalugu*; [[1997]]; kaasautor) 
**La espada en la palabra* (*Mõõk sõnas''; 2000)
Jeju provints

**Jeju provints** (ka *Cheju provints*) [tš'edžu prov'ints] on  1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Koreas. Hõlmab Jeju saare.

## Nimi
Provintsi ametlik koreakeelne nimi on alates 1. juulist 2006 제주특별자치도 (hani: 濟州特別自治道); McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis *Cheju T'ŭkpyŏl Chach'ido*, Lõuna-Korea uues omaladinas *Jeju Teukbyeol Jachido*). See tähendab Jeju eriautonoomiaprovintsi. Jeju provints on Lõuna-Korea ainuke eriautonoomiaprovints.

Provintsi varasem ametlik nimi oli 제주도 (*Hanja*: 濟州道; McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis *Cheju-do*, Lõuna-Korea uues omaladinas *Jeju-do*).

Provintsi koreakeelne lühendnimi on 제주 (*Cheju*).

## Viited

## Välislingid