Manderstjerna

**Manderstjerna** (rootsi keeles *Manderstierna*, vene keeles *Мандерштерн*), varem **Dargemann**, oli Pommerist Wolgastist pärit aadlisuguvõsa. Suguvõsa suri meesliinis välja 1888. aastal.

## Ajalugu
Suguvõsaliin algab Pommerist Wolgastist 1640. aasta paiku Rootsi rännanud Georg Dargemanniga (suri 1688), kes oli Stockholmis kullassepp. Kuningas Karl XI tõstis tema poja tolliametnik Johann Dargemanni (1659−1739) 15. märtsil 1692 aadliseisusse ja too sai perekonnanimeks **Manderstierna**. Viimase poeg Johann Manderstierna (u 1690 − pärast 1740) läks Rootsi sõjaväest ooberstleitnandi auastmes erru ja asus elama Eestimaale. Ta oli 1730. aastal naitunud Lihula, Matsalu ja Vatla mõisa pärija vabapreili Brita Christina Bielkega (1710−?). Keisrinna Anna doneeris mõisad talle 1735. aastal. Eestimaal kujunes suguvõsanimeks saksapärane **Manderstjerna**. Johanni valdused päris poeg Sten Göran von Manderstjerna (1743−1803), kes loovutas elu lõpul kõik oma Eestimaa valdused ja asus elama Moskvasse. Tema järeltulijad jäid seotuks Venemaaga. Suguvõsa kustus meesliinis 1888. aastal.

## Manderstjernad rüütelkonna matriklis
Suguvõsa introdutseeriti Rootsis 1693. aastal. Vennad alampolkovnik Thure Johann (Jaan) von Manderstjerna (1739−pärast 1774) ja rittmeister Sten Göran von Manderstjerna (1743−1803) võeti 31. jaanuaril (vkj) 1765 Eestimaa rüütelkonna matriklisse. Riia komandant kindralleitnant Karl Friedrich von Manderstjerna (1785−1862) võeti 27. juunil (vkj) 1839. aastal Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Venemaa liini esindajad olid kantud Poltava kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.

## Suguvõsa liikmeid
*Sten Göran/Georg von Manderstierna (1743−1803), Venemaa keisririigi sõjaväelane (rittmeister), Lihula mõisnik
*Karl Friedrich von Manderstjerna (1785−1862), jalaväekindral, brigaadikomandör, diviisiülem, Riia komandant, Peeter-Pauli kindluse komandant, Sõjanõukogu liige, mõisarentnik ja -omanik
*August Georg Wilhelm von Manderstjerna (1789−1846), kaptenleitnant, kindralleitnant, brigaadikomandör, diviisiülem, mõisarentnik
*Alexis Woldemar von Manderstjerna (1790−1849), kindralmajor, polgukomandör, Narva komandant
*Johann Theodor Eugen von Manderstjerna (1793−1866), kindralleitnant, Dünamünde komandant
*Alexander Nikolaus Heinrich Georg Anton von Manderstjerna (1817−1888), jalaväekindral, diviisiülem

## Manderstjerna suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Kolu (*Heinrichshof*) (1779−1787), Lautna (*Lautel*) (kuni 1770), Lihula (*Schloß Leal*) (1735−1794), Matsalu (*Matzal*) (1735−1790), Sipa (*Sippa*) (1783−1794, pandivaldus), Suure-Rõude (*Groß-Ruhde*) (1735−1750ndad), Vatla (*Wattel*) (1730ndad−1783)
*Örebro lään:
**Hjalmarsberg (1695−1699)

## Viited

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 360.
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. V kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1925-1936. Lk 155-157 https://runeberg.org/elgenst/5/0171.html.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 341-344 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000601,00350.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd VIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1997. Lk 219.

## Välislingid
*Manderstjerna suguvõsa vapp