open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lanai

**Lanai** on saar Vaikses ookeanis, üks Hawaii saartest. Pindala 363 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1027 meetrit. 

Saar on Ameerika Ühendriikide haldusala, moodustab koos Maui, Molokai ja Kahoolawe saartega Hawaii osariigi Maui maakonna. Saar on Hawaii saartest väikseim, mis on avalikult ligipääsetav - Niihaule pääseb ainult saareomanike loal. Saar on eraomanduses, kuuludes Larry Ellisonile, kuid 2% saarest kuulub Hawaii osariigile.

Saarel elas 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3135 inimest. Saarel on vaid üks linn - Lanai City, üks kool, kus õpetatakse kõiki klasse alates algkoolist (Kindergarten) kuni 12. klassini; üks haigla 24 kohaga. Saarel puuduvad valgusfoorid ja kaubanduskeskused; transporti pakuvad saare hotellid. Paljud saare vaatamisväärsused on ligipääsetavad ainult mudateede kaudu.

1921. aastal hakati Lanail kasvatama ananasse, järgmisel aastal ostis saare ananassikasvataja James Dole, kes oli ka Hawaiian Pineapple Company (täna Dole Food Company) president ning rajas saarele maailma suurima ananassiistanduse. Sealt sai saar ka oma nime "ananassisaar" (inglise keeles Pineapple Island).

1985. aastal sai saare omanikuks miljardär David H. Murdock, kui ta ostis Dole Food Company.

Oktoobris 1992 toimus saarel viimane ananassilõikus.

Juunis 2012 ostis Dole'i osa saarest 300 miljoni dollari eest Oracle Corporation'i president Larry Ellison, ülejäänud osa saarest on Hawaii osariigi haldusala. Ellison teatas, et ta kavatseb saare teha 100% keskkonnasõbralikuks, ning on plaaninud investeerida 500 miljonit dollarit saare infrastruktuuri arendamisse ja keskkonnasõbraliku põllumajanduse loomisesse.
Joe Juneau

**Joe Juneau** (õieti **Joseph Juneau**; 1836–1899) oli USA kullaotsija, kes on tuntud eeskätt Juneau linna asutajana.
Alk

**Alk** (*Alca torda*) on alklaste sugukonda algi perekonda kuuluv merelind.

Alk on oma perekonna ainus tänapäevane liik. Kirjeldatud on veel ligi pool tosinat väljasurnud liiki. Pliotseenis oli neid kõige rohkem.

Alk on suur lind, kes on levinud Atlandi ookeani parasvöötme saartel ja rannikul. Lõunas ulatub nende levila Põhja-Ameerikas Maine'ini ja Euroopas Põhja-Prantsusmaani. Mõned neist talvituvad Vahemere lääneosas, aga kõik nad talveks lõunasse ei rända.

Alk on Eestis haruldane haudelind mõnel Soome lahe saarel, kus neid pesitseb hinnanguliselt 1–10 paari. Seevastu talvel elab neid Eestis märksa rohkem: hinnanguliselt 300–1000 isendit ja viimasel ajal on see arv nähtavasti stabiilne, kuigi tänapäevased loendusandmed õigupoolest puuduvad.

Maailmas on alke umbes 0,5–0,7 miljonit pesitsevat paari. Kaks kolmandikku neist pesitseb tänapäeval Islandil. Nad otsivad vett, mille temperatuur on alla +15 °C. Sageli elavad nad koos teiste alklastega, kuid erinevalt teistest ei pelga nad estuaare, kus vee soolsus on väiksem.

Alk on seljapoolel tume, isegi must, kõhupoolel valge.

Algi kehapikkus on 37–39&nbsp;cm ja tiibade siruulatus 63–66&nbsp;cm. Ta on pardisuurune, kaaludes 620–900 g.

Lennu ajal tundub ta jässaka ja lühikesena. Vees "istub" ta kõrgelt, kael pisut alla tõmmatud, saba veepinna kohal.

Algid on veelinnud, kes toituvad peamiselt kaladest. Enamuse toidust hangivad nad kuni 25 m sügavuselt, kuigi suudavad sukelduda 120 m sügavusele. Ühe sukeldumise jooksul võivad nad kinni püüda mitu kala. Nad võivad lennata kaldast kuni 100 km kaugusele toitu otsima, kuigi pesitsusperioodil ei lenda nad kaldast üldjuhul kaugemale kui 12 km ja siis kalastavad nad pigem madalamas vees.

Algil on palju vaenlasi: polaarrebane, jääkaru, rabapistrik, ronk, varesed ja hakk. Kajakad ja varesed varastavad sageli mune. Täiskasvanud algil on parim võimalus jälitajate käest pääseda vette sukeldumine.

Alk pesitseb kolooniatena rannikul kaljudel, sageli koos tirkudega. Algipaar võib samas kohas pesitseda mitmel aastal järjest. Pesa nad õieti ei tee, kuid mõned paarid roobitsevad oma nokaga pinnast ja muud lahtist materjali pesasarnasemaks. Algid võivad pesitseda nii kaljueenditel kui -lõhedes, aga kaljulõhes pesitsemine tundub tagavat parema tulemuse, arvatavasti on kaljulõhes kasvavad tibud vaenlastele raskemini avastatavad kui kaljueendil kasvavad.

Emane muneb igal aastal ühe muna, mis on ovaalse-püramiidse kujuga. Muna on üldiselt maapinna värvi ja tumepruunide laikudega. Mune hauvad mõlemad vanalinnud kokku 35 päeva ja sealjuures vahetavad nad teineteist mitu korda päevas välja. Pärast koorumist on nad veel kahel esimesel elupäeval põhiliselt ühe vanema tiiva all, sest ei suuda ise korralikult sooja hoida. Alles 17–23 päeva vanuse noorlinnu juhatab isaslind merele.

Algi töönduslik tähtsus on väga väike, kuigi rannaelanikud korjavad vahel nende mune.

Kõikjal endise NSV Liidu aladel oli algi arvukus väga väike, mistõttu NSV Liidus oli alk looduskaitse all.

Algi järgi on nimetatud Algi tänav Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
*
Francisco Craveiro Lopes

**Francisco Higino Craveiro Lopes** (12. aprill 1894 – 2. september 1964) oli Portugali sõjaväelane ja poliitik, president 12. juulist 1951 kuni 9. augustini 1958.
Rocky Marciano

**Rocky Marciano** (sündinud **Rocco Francis Marchegiano**; 1. september 1923 Brockton, Massachusetts – 31. august 1969 Newtoni lähedal, Iowa) oli Ameerika Ühendriikide poksija. Ta oli 23. septembrist 1952 kuni 30. novembrini 1956 elukutseliste poksijate raskekaalu maailmameister.

Ta alustas poksimist sõjaväes ja pidas amatöörina 12 kohtumist. Elukutseliseks läks ta 1947 ja pidas 49 matši, millest võitis kõik, neist 43 nokaudiga. Ta on läbi aegade ainus raskekaalu maailmameister, kes oma elukutselise karjääri jooksul ei kaotanud ühtki kohtumist.

Maailmameistriks tuli Marciano 23. septembril 1952 võiduga 38-aastase maailmameistri Jersey Joe Walcotti üle. Walcott lõi Marciano avaraundis põrandale, kuid pärastpoole muutus Marciano poks paremaks ja 13. raundis lõi ta Walcotti nokauti. 15. mail 1953 kaitses ta oma tiitlit Walcotti vastu, nokautides tolle juba avaraundis.

Teist korda kaitses Marciano tiitlit 24. septembril 1953 Roland La Starza vastu, kes märtsis 1950 oli Marcianot peaaegu võitnud (kohtunike hääled 6:4). Seekord võitis Marciano tehnilise nokaudiga 11. raundis. See oli Marciano ainus kohtumine, mille ta võitis tehnilise nokaudiga.

Seejärel kaitses Marciano tiitlit kaks korda, 17. juunil ja 17. septembril 1954 endise maailmameistri Ezzard Charlesi vastu. Charles sai ainsaks meheks, kes suutis Marciano vastu 15 raundi vastu pidada, ent kohtunikud hääletasid Marciano võitjaks. Korduskohtumise võitis Marciano juba nokaudiga 8. raundis.

Viimastes kohtumistes võitis Marciano Euroopa meistrit inglast 16. mail 1955 Don Cockelli ja Archie Moore'i 21. septembril 1955, mõlemat nokaudiga 9. raundis.

27. aprillil 1956 teatas Marciano, et loobub spordist. Ta tegutses telekommentaatori ja kohtunikuna.

Juulis 1969, pisut enne surma mängis ta iseennast ulmefilmis "The Superfight: Marciano vs. Ali", kus kujutatakse Marciano ja Muhammad Ali kohtumist, kusjuures mõlemad on elu parimas vormis. Filmis võidab Marciano 13. raundis nokaudiga.

Rocky Marciano hukkus lennuõnnetuses Iowas teel oma sünnipäevapeole. Ta oli reisijana väikelennukis Cessna 172 koos lenduri Glenn Belzi ja itaalia päritolu mafiooso Louis Fratto 22-aastase poja Frankie Farrelliga. Ilm oli väga halb, oli öö, piloot oli kogenematu ja tal polnud õigust öösel lennata. Lennuki kütus oli lõppemas, Belz püüdis maanduda väikesel lennuväljal Newtoni lähedal, kuid 3 km enne maandumisrada takerdus puulatva ja kukkus alla. Kõik kolm hukkusid. Uurimine tuvastas õnnetuse põhjusena lenduri vea.
António Óscar Carmona

**António Óscar de Fragoso Carmona** (24. november 1869 – 18. aprill 1951) oli Portugali sõjaväelane ja poliitik, president alates 16. novembrist 1926 kuni surmani.
Manuel Gomes da Costa

**Manuel de Oliveira Gomes da Costa** (14. jaanuar 1863 – 17. detsember 1929) oli Portugali sõjaväelane ja poliitik, president 19. juunist kuni 9. juulini 1926.
Red River

**Red River** on Mississippi jõe lisajõgi. Saab alguse kahe haruna Texase lõunaosast ja voolab kagusse.

Mööda Red Riverit kulgeb Oklahoma osariigi lõunapiir. Voolab ka Arkansase ja Louisiana osariigis. 

Pikkus 2189 km.
Antiliibanon

**Antiliibanon** on mäestik Aasias, Liibanoni idapiiril. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Kõrgus kuni 2814 meetrit (Hermoni mägi).
Américo Thomaz

**Américo de Deus Rodrigues Tomás** (teine nimekuju **Thomaz**; 19. november 1894 – 18. september 1987) oli Portugali sõjaväelane ja poliitik, kes oli Portugali president 9. augustist 1958 kuni 25. aprillini 1974.

Tomás alustas karjääri mereväes ning tõusis seal admiraliks. Ta töötas ka mereväeministri ja mitmete kolooniate juhtimisega seotud ametikohtadel. Presidendi ametis toetas ta Estado Novo nimelist autoritaarset režiimi, mida juhtisid António de Oliveira Salazar ja hiljem Marcelo Caetano.

Tema presidendiaeg lõppes 25. aprillil 1974 Nelgirevolutsiooniga, mil režiim kukutati. Pärast seda lahkus Tomás Portugalist ning elas mõnda aega Brasiilias. Hiljem naasis ta kodumaale, kus ta suri 92-aastaselt 1987. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Marcello Caetano

**Marcello José das Neves Alves Caetano** (17. august 1906 Lissabon – 26. oktoober 1980 Rio de Janeiro) oli Portugali poliitik, jurist ja politoloog, Portugali peaminister 28. septembrist 1968 kuni 25. aprillini 1974. 

Ta ajas piiratud liberaliseerimise poliitikat, säilitades samal ajal oma eelkäija António de Oliveira Salazari
loodud Estado Novo nimelise autoritaarse režiimi alustalad. 

Caetano kõrvaldati võimult Nelgirevolutsiooni käigus ja saadeti koduaresti Madeirale. Ta põgenes sealt Brasiiliasse, kus elas elu lõpuni.
Rektor

**Rektor** on ülikooli, varem ka gümnaasiumi juhataja levinud ametinimetus.

Rektori asetäitjat nimetatakse prorektoriks.

## Vaata ka
*Tartu ülikooli rektorite loend
Württemberg

**Württemberg** (varem ka *Wirtemberg*) on ajalooline piirkond Edela-Saksamaal.

Alates 11. sajandist valitses piirkonda Württembergi dünastia (1143–1495 Württembergi krahvidena, 1495–1806 Württembergi hertsogitena ning 1806–1918 Württembergi kuningatena).

Tänapäeval jääb piirkond Baden-Württembergi liidumaale.

Kuna Württembergi alal kõneldakse peamiselt švaabi murdeid, on Württembergi mõnikord võrdsustatud ka Švaabimaaga, kuigi geograafiliselt osa Württembergist ei kuulu Švaabimaa alla ja suur osa Švaabimaast ei kuulu Württembergi alla.

## [[Württembergi valitsejate loend]]
### Württembergi isandad
* u 1081– u 1110 Konrad I
* u 1110–1143 Konrad II

### Württembergi krahvid
* 1143–1158 Ludwig I
* 1158–1181 Ludwig II
* 1181–1240 Hartmann
* 1194–1241 Ludwig III
* 1241–1265 Ulrich I
* 1265–1279 Ulrich II
* 1279–1325 Eberhard I
* 1325–1344 Ulrich III
* 1344–1392 Eberhard II (kuni 1362. aastani valitses koos Ulrich IV-ga)
* 1344–1362 Ulrich IV
* 1392–1417 Eberhard III
* 1417–1419 Eberhard IV
* 1419–1442 Ludwig I (kuni 1442. aastani valitses koos Ulrich V-ga)
* 1419–1442 Ulrich V
**1442. aastal jaotati Württembergi krahvkond kaheks osaks.**.

### Württemberg-Stuttgardi krahvid
* 1442–1480 Ulrich V
* 1480–1482 Eberhard VI (hilisem hertsog Eberhard II)
### Württemberg-Urachi krahvid
* 1442–1450 Ludwig I
* 1450–1457 Ludwig II
* 1457–1482 Eberhard V
**1482. aastal taasühendati krahvkond.**
### Württembergi krahv
* 1482–1495 Eberhard V (sai 1495 Eberhard I nime all Württembergi hertsogiks)

### Württembergi hertsogid
* 1495–1496 Eberhard I
* 1496–1498 Eberhard II
* 1498–1550 Ulrich
* 1550–1568 Christoph
* 1568–1593 Ludwig
* 1593–1608 Friedrich I
* 1608–1628 Johann Friedrich
* 1628–1674 Eberhard III
* 1674–1677 Wilhelm Ludwig
* 1677–1733 Eberhard Ludwig
* 1733–1737 Karl Alexander
* 1737–1793 Karl Eugen
* 1793–1795 Ludwig Eugen
* 1795–1797 Friedrich Eugen
* 1797–1806 Friedrich II (sai 1806 Friedrich I nime all Württembergi kuningaks)

### Württembergi kuningad
* 1806–1816 Friedrich I
* 1816–1864 Wilhelm I
* 1864–1891 Karl
* 1891–1918 Wilhelm II

## Välislingid
* Königreich Württemberg (ülevaade)
* Lipp

### Vaata ka
*Württembergi hertsogkond
*Württembergi kuurvürstkond
*Württembergi kuningriik
Otsamoreen

**Otsamoreen** ehk **otsmoreen** on piklik vallitaoline liustikutekkeline positiivne pinnavorm, mis on kujunenud kunagise liustiku serva ette; on viimasega paralleelne.

Otsamoreenid tekivad tavaliselt siis, kui liustikuserv püsib pikemat aega samas kohas, nii et liustikust väljasulanud moreen saab kuhjuda piklikuks pinnavormiks. Moreeni materjal on jääsulamisvete mõjul sageli osaliselt sorteerunud. Nii tekib kuhjeline pinnavorm, mida nimetatakse kuhjeotsamoreeniks.

Teine otsamoreenide tekke võimalus on asjaolu, et liustiku serv ei püsi paigal (jää sulamine ja lisandumine ei ole tasakaalus), vaid liigub edasi. Sel juhul võib pealetungiva liustiku serv toimida buldooserina, lükates enda ees pudedat settematerjali ja kuhjates selle vallikujuliseks otsamoreeniks, mida nimetatakse surveotsamoreeniks.

Otsamoreenide pikkus ulatub mõnesajast meetrist kümnete kilomeetriteni ja kõrgus mõnest meetrist paarikümne meetrini. Et otsamoreenid kujunevad kontaktis liustikuservaga, jääb nende liustikupoolne nõlv tavaliselt järsemaks kui nõlv, kuhu on kantud setteid ka jääsulamisveega.

Otsamoreenid on tavalised pinnavormid ka Eestis.

## Vaata ka
*kaldamoreen ehk servamoreen
*keskmoreen
*külgmoreen 
*pinnamoreen
*põhimoreen
*põhjamoreen
*sisemoreen

## Viited
Command Ridge

**Command Ridge** on küngas, kus asub Nauru kõrgeim punkt (71 m; teistel andmetel 61&nbsp;m).

See asub Nauru edelaosas kesklava astangu serval Aiwo ringkonna territooriumil Buada laguunist loodes.

Küngas koosneb korall-lubjakivi paljandist. Lubjakivi vahel olnud fosforiit on välja ammutatud. Künka tippu on taas kasvanud hõre mets.

Teise maailmasõja ajal vallutas Nauru saare Jaapan. Jaapanlased paigutasid 1942. aastal Command Ridge'ile õhutõrjesuurtükid ja rajasid kommunikatsioonipunkri. Praegu võib seal näha kahe suure pöörleva suurtüki ja punkri jäänuseid. 127-millimeetristest suurtükkidest tulistati 40-kiloseid mürske. Punker on pime; taskulambiga on võimalik näha jaapanikeelseid kirju.

## Välislingid
* Sissekanne Lonely Planetis (*inglise keeles*)
*Teise maailmasõja jäljed Naurul (*inglise keeles*)
John Fearn

**John Fearn** (1768–1837) oli Briti mereväeohvitser ja kaubareisija, kes avastas Nauru saare. 

Fearn, kes oli oma vaalapüügilaevaga Hunter teel Uus-Meremaalt Hiina suunas, maabus  8. novembril 1798 esimese eurooplasena Naurul. 

Eurooplased ei läinud maale, kuid nende juurde tuli palju paate kohalike elanikega. Laeva pardale nad ei läinud. Palju naurulasi oli ka rannas. Naurulastel ei olnud relvi ja nad ei olnud tätoveeritud.   

Ta pani saarele tolle meeldiva looduse ja saareelanike suure sõbralikkuse järgi nimeks *Pleasant Island* ('lahke saar').
Saareriik

**Saareriik** on riik, mille kogu territoorium asub kas ühel või mitmel saarel. Saareriigid on näiteks Nauru, Kiribati, Kuuba ja Uus-Meremaa.

## Saareriikide loend pindalade järjekorras
Rottweil

**Rottweil** on linn Saksamaa edelaosas Baden-Württembergi liidumaal, Rottweili kreisi keskus.

Rottweil on Baden-Württembergi vanim linn. Linna asutasid roomlased 73. aastal ja panid sellele nimeks *Arae Flaviae*. See oli ainuke *[[municipium]]* tänapäeva Baden-Württembergi alal.

1268. aastal sai Rottweilist vaba riigilinn ning see staatus kehtis kuni 1803. aastani, mil Napoleon I piirkonna vallutas.

Linna järgi on nime saanud koeratõug rotveiler.


Fastnachtsumzug, Rottweil, Süddeutschland.jpg|Fastnacht rongkäik Rottweilis
Rottweil – Hauptstraße mit Apostelbrunnen.jpg|Rottweili peatänav


## Sõpruslinnad
Rottweilil on neli sõpruslinna:
*  L'Aquila, Abruzzo, Itaalia
*  Brugg, Aargau, Šveits
*  Hyères, Var, Prantsusmaa
*  Imst, Tirool, Austria

## Viited

## Välislingid

* Rottweili koduleht
Niihau

**Niihau** on saar Vaikses ookeanis, üks Hawaii saartest. Pindala 181 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 390 meetrit. 

Ameerika Ühendriikidele alluv saar on eraomanduses aastast 1864, kuuludes vendadele Bruce ja Keith Robinsonile. Saart nimetatakse Keelatud Saareks (inglise keeles *The Forbidden Isle*), kuna seda võivad külastada vaid saareomanikud, USA mereväelased (saarel on ilma püsiasustuseta USA mereväebaas), valitsusametnikud ning vendade Robinsonide kutsutud külalised. Siiski korraldatakse alates 1987. aastast saarele piiratud arvul poolepäevaseid reise ning alates 1992. aastast jahisafareid. 2009. aastal oli elanike arv 130.

23. jaanuaril 1864 ostis saare 10 000 USA dollari eest šotlanna Elizabeth McHutchison Sinclair (1800–1894), kes oli oma abikaasa, Briti kuningliku mereväe kapteni Francis W. Sinclairi (1797–1846) ja nende kuue lapsega alates 1841. aastast Uus-Meremaal elanud (1843. aastast Pigeon Bays). Kui Francis ja Sinclairide vanim poeg George jäid 1846. aastal Wellingtoni ärireisile minnes koos kogu pere varadega merel kadunuks, pidi Elizabeth ülejäänud viie lapsega ise hakkama saama. Kui Sinclairide lapsed abiellusid ning lapselapsed sündisid, vajas Sinclairi klann rohkem maad, mispeale Sinclairid müüsid oma maatüki Uus-Meremaal maha ning seilasid laeval Bessie Loode-Ameerikasse, plaanides Briti Columbias maad osta. Juunis 1863 maabusid nad Vancouveri saarel, kuid see oli tihke metsaga asustatud, ning sealsed indiaanlased olid neile tuttavatest maooridest vägagi erinevad. Kuigi Sinclair plaanis edasi liikuda Californiasse, veenis tema tuttav Henry Rhodes seda mitte tegema, kuna talvisel karmil merel oleks Californias maabumine raske. Ta soovitas selle asemel Hawaii saari, kuna ta vend elas Honolulus. 17. septembril 1863 maabusidki Sinclairid Honolulus. Hawaii kuningas Kamehameha IV nägi Sinclairi perekonnas head potentsiaali ning lubas neile müüa Niihau saare, kui nad Hawaiile jäävad. Hiljem ostis Sinclair Hawaii saartel veel teisigi maatükke.

Pärast saare ostmist jättis Elizabeth saare oma poja Francise hallata. 1883. aastal võttis saare halduse üle Elizabethi tütar Heleni poeg Aubrey Robinson (1853–1936).

Kui 1898. aastal sai Hawaiist USA meretagune ala, otsustas Aubrey havai keele ja kultuuri säilitamiseks saare isoleerida. 1915. aastal sai see teoks, isegi saarel elavate havailaste sugulased said saarele ainult Aubrey loal.

1922. aastal võttis saare halduse üle Aubrey poeg Aylmer Robinson (1888–1967), ning 1927. aastal nimetas ta oma assistendiks oma noorima venna Lesteri (1901–1969). Aylmer ja Lester jätkasid oma isa poliitikat. Aylmer suri 1967. aastal ilma järeltulijateta ning Lester sai saare ainuomanikuks. Lester suri 1969. aastal, misjärel päris saare tema abikaasa Helen Matthew (1910–2002), ning pärast Heleni surma 2002. aastal kuulub saar nende poegadele Keith ja Bruce Robinsonile.

Pearl Harbori ründamise päeval, 7. detsembril 1941 maandus saarele Jaapani hävituslendur Shigenori Nishikaichi, kes hoidis saareelanikke nädal aega hirmu all, kuni ta 13. detsembril tapeti.


Niihau.jpg|Niihau


## Viited

## Välislingid
Solaniin

**Solaniin** on glükoalkaloidne mürk, mida leidub erinevates taimedes, eelkõige maavitsalistes. See võib looduslikult esineda igas taime osas, kaasa arvatud lehed, vili ja vars. Solaniin on väga mürgine juba väikestes kogustes. Solaniinil on nii fungitsiidseid kui ka pestitsiidseid omadusi ja see on osa taimede looduslikust kaitsemehhanismist.
Kosmoloogia mõisteid

*Siin on loetletud teadusliku [[kosmoloogia]] mõisteid.



==A==
*[[antroopsusprintsiip]]
*[[avatud Universum]]
==B==
**Big Crunch*
**Big Rip''
## D
*de Sitteri universum
## E
*Einsteini universum
*Einsteini võrrandid
## F
*fraktaalne universum
*Friedmanni võrrandid

## G
*galaktikaväline taustvalgus
*geotsentriline maailmasüsteem
*gravitatsiooniline paradoks

## H
*halo
*heliotsentriline maailmasüsteem
*Hubble'i konstant
*Hubble'i seadus

## K
*kosmiline horisont
*kosmiline mikrolaine-taustkiirgus (reliktkiirgus)
*kosmoloogia
*kosmoloogiline konstant
*kosmoloogiline printsiip
*kosmos
*külm varjatud aine
## L
*lame universum
*ΛCDM-mudel
## M
*multiversum

## O
*Olbersi paradoks
## P
*Plancki aeg
*punanihe
## S
*statsionaarse seisundi teooria
*Suur Kollaps 
*Suur Pauk
*Suhtelise Universumi teooria

## T
*täielik kosmoloogiline printsiip
## U
*Universum 
*Universumi paisumine
## V
*vaadeldav Universum
*varjatud aine
*varjatud energia
*väli C
## W
*WMAP
## Ü
*üldrelatiivsusteooria
Epidoodi rühm

**Epidoodi rühm** (inglise *epidote group*) on mineraalirühm, mis koondab kristallstruktuuri ehituselt epidoodiga sarnanevaid mineraale.

Epidoodi rühma mineraalid on hantelstruktuuriga rombilisse (tsoisiit) või monokliinsesse (kõik peale tsoisiidi) süngooniasse kuuluvad silikaadid. Rühmasisene keemilise koostise varieeruvus on peamiselt järgmiste asendumiste tulemus: Al3+ &#8652; Fe3+ ja Ca2+ + Fe3+ &#8652; lantanoid3+ + Fe2+.

Rühma mineraalide keemiline valem: X2Y3Z3(O,OH,F)13, kus

*X = Ca, Ce, La, Y, Th, Fe2+, Mn2+, Mn3+
*Y = Al, Fe3+, Mn3+, Mn2+, Fe2+, Ti
*Z = Si, Be

Peamised mineraalid on:
*tsoisiit (klinotsoisiit) Ca2(Al,Fe3+)(Al2O)(OH)(Si2O7)(SiO4)
*epidoot Ca2(Fe3+,Al)(Al2O)(OH)(Si2O7)(SiO4)
*piemontiit Ca2(Mn3+,Fe3+,Al)3O(OH)(Si2O7)(SiO4)
*allaniit (Ca,Mn,Ce,La,Y)2(Fe2+,Fe3+,Al)3O(OH)(Si2O7)(SiO4)
Kimrõ

**Kimrõ** on linn Venemaa Tveri oblastis, Kimrõ rajooni keskus. Asub Tverist 130 km idas Volga vasakul kaldal Kimerka jõe suudmes.

Volga paremal kaldal paiknevat Savjolovo mikrorajooni ühendab linnaga 554 m pikkune sild. Savjalovos on ka Moskvast saabuvate elektrirongide lõpp-peatus.

Kimrõd on esmamainitud 1546. aastal. Linnaõigused sai 1917. aastal.

Linn oli alates 18. sajandist saapatootmise keskus.

Seal on sündinud kirjanik Aleksandr Fadejev.

## Viited

## Välislingid
*http://www.adm-kimry.ru/
*http://www.kimry.ru/
Mont-Saint-Micheli klooster

**Mont-Saint-Micheli klooster** on klooster Prantsusmaal Mont-Saint-Micheli saarel.

Mont-Saint-Micheli klooster paikneb Mont-Tombe nimelisel künkal, 8. sajandil ehitatud Notre-Dame-sous-Terre'i kiriku kõrval.

## Ajalugu
Kloostri rajasid 10. sajandil benediktiini mungad.

13. sajandil toimus kloostris tulekahju ja mahapõlenud hooneosa asemele rajati hoonekompleks, mida tuntakse *La Mervelle'i* nime all.

Mont-Saint-Michel elas üle piiramised Saja-aastase sõja ajal ja Prantsusmaa ususõdades.

Prantsuse revolutsiooni ajal muudeti klooster vanglaks ja see tegutses vanglana kuni 1863. aastani.

Aastal 1874 kuulutati Mont-Saint-Michel ajaloomälestiseks ja seda hakati restaureerima.

19. sajandi lõpul ehitati kloostrile ka torn ja tornikiiver, mida kroonib peaingel Miikaeli kuju.

1966. aastal pöördusid kloostrisse tagasi mungad.

## Vaata ka
*Mont-Saint-Michel
Mont-Saint-Micheli laht

**Mont-Saint-Micheli laht** on laht Prantsusmaa põhjarannikul, Normandia ja Bretagne'i poolsaare vahel. Mont-Saint-Micheli lahes asub Mont-Saint-Micheli saar ja sellel samanimeline klooster. Saar ja laht võeti 1979. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Lahes asub ka teine graniitsaar, Tombelaine.

## Lahe eripära
Kahel korral päevas voolab tõusu ja mõõna vahetumise tõttu lahte enam kui 100 miljonit kuupmeetrit merevett. Vee liikumiskiirus tõusu ajal on umbes 1 meeter sekundis. Prantsuse kirjanik Victor Hugo on võrrelnud veetaseme tõusu galopeeriva hobusega.

Tõusu ja mõõna vaheline veetaseme erinevus on 14-15 meetrit. Mõõna ajal taandub vesi enam kui 18 km kaugusele.

Loodete poolt maha jäetavad setted kergitavad merepõhja igal aastal 3 mm.
Aluniit

**Aluniit** on sulfaatne mineraal.

Esineb tavaliselt sekundaarse mineraalina hüdrotermaalselt muutunud koostisega vulkaanilistes kivimites. Aluniit tekib peamiselt päevakivide reageerimisel väävlit sisaldavate fluididega. Võib esineda ka murenenud sulfiidsetes mineraalikogumikes.
Lauren Graham

**Lauren Helen Graham** (sündinud 16. märtsil 1967 Honolulus Hawaiil) on USA filminäitleja. 

Ta on eelkõige tuntud Lorelai Gilmore'i osatäitjana teleseriaalis "Gilmore'i tüdrukud".

## Looming
### Filmirollid
*1998 "One True Thing" – Jules
*1999 "Dill Scallion" – Kristie Sue
*2001 "Sweet November" – Angelica
*2003 "Bad Santa" – Sue
*2005 "The Pacifier" – Claire Fletcher
*2007 "Because I Said So" – Maggie Wilder-Decker
*2007 "Kõikvõimas Evan" – Joan Baxter
*2008 "Birds of America" – Betty Tanager
*2008 "Flash of Genius" – Phyllis Kearns

### Seriaalirollid
*1995–1996 "Caroline in the City" – Shelly
*1996 "Townies" – Denise Garibaldi Callahan
*1997 "Seaduse nimel" – Lisa Lundquist
*1997 "Seinfeld" – Valerie
*2006 "Studio 60 on the Sunset Strip" 
*2000–2007 "Gilmore'i tüdrukud" – Lorelai Gilmore

## Välislingid
* 
* Lauren Grahami biograafia The CW kodulehel
Karbuskajakas

**Karbuskajakas** ehk **mustpea-kajakas** (*Larus melanocephalus*) on väike kajakas.

Karbuskajakas on rändlind, kes on levinud peamiselt Euroopa kaguosas, eriti Musta mere rannikul ja Türgi keskosas. Ta pesitseb kolooniatena soolaste ja mageveeveekogude kaldal, mere ääres ja -rannikul. Talvel toitub avamerel ranniku juures.

Karbuskajakad söövad peamiselt kalu, mereselgrootuid ning putukaid, keda nad hangivad põllumaadelt ja rohtlatest, mis asuvad rannikust kuni 70–80 km kaugusel.

## Välislingid

* 

*Pilt ''Digital Wild Life'i lehel
Väikekajakas

**Väikekajakas** (*Larus minutus*, *Hydrocoloeus minutus*) on väga väike kajakas, kes erineb teistest kajakatest oma välimuse poolest. Väikekajakas on putuktoiduline lind.

Väikekajaka kehapikkus on 25–27 cm, tiibade siruulatus 75–80 cm ja kaal 68–133 grammi.

Väikekajaka pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 500–1000 paarile, talvist arvukust 0–500 isendile.

## Viited
Puškino

**Puškino** on linn Venemaal Moskva oblastis, Puškino rajooni keskus. Asub Utša jõe kaldal, 31 km Moskvast kirdes.

Esmamainitud 1498. aastal Puškino külana, linnaõigused 1925. aastast.

Linnas asub metsandusinstituut ja dendropark.

Puškinot läbib raudtee.

## Viited

## Välislingid

*http://www.pushkino.org/
Allaniit

**Allaniit** on epidoodi rühma mineraal.

Allaniidi keemiline valem: (Ca,Mn,Ce,La,Y)2(Fe2+,Fe3+,Al)3O(OH)(Si2O7)(SiO4). Valemist nähtub, et kristallstruktuuris toimuvad mitmesugused asendumised. Et asenduvate ioonide valentsid on 2 või 3, siis toimub tavaliselt ühe ioonidepaari asendumine teisega, et säiliks neutraalne kogusumma. Näiteks Ca2+ + Al3+ &#8652; Ce3+ + Fe2+

Võimalikud on veel mitmesugused muud asendumised, mida keemiline valem ei kirjelda, sest allaniit võib sisaldada ka uraani, tooriumi, magneesiumi, titaani, naatriumi, tina, vanaadiumi jne.

Allaniit esineb aktsessoorse mineraalina graniidi, granodioriidi, dioriidi, süeniidi, neile vastavate vulkaaniliste analoogide ning pegmatiidi koostises. Tavaliselt esineb allaniit koos biotiidi ja küünekiviga. Moondekivimeist võivad allaniiti sisaldada gneiss, kristalne kilt, amfiboliit ja skarn.

Tänapäeval jagatakse allaniit ametlikult kolmeks mineraaliks: allaniit-(Ce), allaniit-(La) ja allaniit-(Y), vastavalt sellele, kes mineraalis domineeriv haruldane muldmetall on tseerium, lantaan või ütrium. Mineraal on saanud nime šoti mineraloogi Thomas Allani järgi. Mineraali tüüplokaliteediks on Aluki saar Gröönimaal, kust Karl Ludwig Giesecke seda esimest korda leidis.
Harksaba-kajakas

**Harksaba-kajakas** (*Xema sabini*) on väike kajaklane, üks perekonna *Xema* ühest või kahest liigist. Osa uurijaid paigutab ta kajaka perekonda, nimega *Larus sabini*.

## Levila
Harksaba-kajakas on levinud Arktikas. Sügisel rändab ta lõunasse. Alaska ja Siberi linnud rändavad sügisel Beringi väina kaudu piki Põhja-Ameerika läänerannikut kuni Peruu ja Tšiili rannikuni talvitama Humboldti hoovuse jahedatel vetel. Gröönimaa ja Ida-Kanada linnud rändavad üle Atlandi ookeani ja piki Aafrika läänerannikut kuni Namiibia ja Lõuna-Aafrika Vabariigini  talvitama Benguela hoovuse jahedatel vetel. Talvitusaladel veedavad nad peaaegu kogu aja avamerel rannikust 2–150 km kaugusel. Üksikuid harksaba-kajakaid satub eriti sügistormide aegu ka mujale rannikule.
Eestis on harksaba-kajakat täheldatud mõnel üksikul korral.

## Välimus
Üldpikkus 27–32 cm, tiibade siruulatus 83–92 cm .
Hundsulestikus vanalinnu keha alapool ja kael on valge, tiibade ülapool hall ja pea tumehall musta "kaelusega". Välimised labahoosuled on mustad. Must nokk on kollase tipuga. Puhkesulestikus vanalinnul on pea tagaosa ja kukal tumedad. Noorlind on valge ja hallikaspruuni mustriga. Lennul on liigile tüüpiline pealtiiva must-valge-hall kombinatsioon. Talvel on ka noorlinnul kuklal ja pea tagaosas tumedat. Harksaba-kajaka määramiseks on hea tunnus ka kõikides sulestikes tiirulikult harkis saba. Häälitsused on tiirulikud.

## Elupaik ja pesitsemine
Harksaba-kajakas pesitseb väikeste seltsingutena Gröönimaa, Põhja-Ameerika ja Kirde-Siberi tundras mererannikul ja jõgede-järvede kaldal. Taimõri poolsaare suurim teadaolev seltsing koosneb umbes 30 paarist. Teravmägedel pesitseb harksaba-kajakaid umbes viis paari. 
Pesitsemine algab juunis või juuli algul. Harksaba-kajakas rajab pesa maapinnale. Kurnas on kolm, mõnikord kaks täpilist oliivpruuni muna. Haudumine kestab umbes 23 päeva.

## Toitumine
Harksaba-kajakas sööb kõiksugu väikeseid mereoleseid. Võtab mune randtiiru pesadest.

## Viited

## Välislingid
*
Roosakajakas

**Roosakajakas** (*Rhodostethia rosea*) on väike kajaklane, oma perekonna ainus esindaja.

Ta on levinud Arktika suurtel laiustel Põhja-Ameerika põhjaosas ja Euraasias Siberi kirdeosas. Talvel võib teda kohata Euroopa loodeosas.

Roosakajakas on Eestis eksikülaline.

## Viited

## Välislingid
*
Kaljukajakas

**Kaljukajakas** (*Rissa tridactyla*) on kajaklane, kes on levinud Arktikas. Pesitseb järskudel kaljuseintel vee kohal mandriosas ja saartel. Tema toiduks on kala, mereselgrootud ja vetikad, harva sööb ta marju mererannikul.

Eestis on kaljukajakas haruldane läbirändaja.

Kaljukajakas kuulub ohualtide liikide hulka. Alates 1980. aastast on tema populatsioon Euroopas vähenenud 40% ja see jätkab vähenemist. Tema sigimisedukus on vähenenud Euroopas kui ka Alaskal. Põhja-Ameerikas on tema arvukust hinnatud üldiselt stabiilseks või ainult mõnevõrra vähenevaks (<15%). Kliimamuutused ja ülepüük mõjutavad tema saagiks olevate kalade kättesaadavust. 

## Viited
William Harris

**William Harris** (1813 Inglismaa – pärast 1888. aastat Nauru)  oli Briti *[[beachcomber]]*.

Harris põgenes 1842 Briti karistuskolooniast Norfolki saarel ning leidis pelgupaiga Naurul. Seal võttis ta omaks Nauru kultuuri ning eurooplaste sisserände alates sai temast mõjukas sidemees. Ta abiellus naurulannaga ning neil sündis lapsi; ta võib olla endise Nauru presidendi René Harrise esivanem. Arvatavasti oli ta ainus *beachcomber*, kes võeti omaks täisväärtusliku naurulasena. 

Nauru hõimusõja (1878–1888) ajal lasti maha kaks Harrise last. 21. septembril 1881 sai Briti kuninglik merevägi Harriselt teada, et kodusõda on käimas. Nagu ka kuningas Auweyida, nõudis ta kategooriliselt, et sõja lõpetamiseks saadetaks saarele misjonär. Et ühtki misjonäri ei saabunud kuni 1888. aastani, püüdis Harris 1887 edutult saada luba elamaasumiseks Kosrae saarele. 

Kui oktoobris 1888 sisenesid saarele Saksamaa väed, aitas Harris hõimupealikke vangi võtta, nii et ta etendas tähtsat osa sõja lõpetamisel. Ta oli siis juba 76-aastane. Pole teada, millal ta suri.
Beachcomber

***Beachcomber*** nimetatakse eurooplast, kes 19. sajandil elas mõnel Vaikse ookeani lõunaosa saarel. 

Enamik neist olid merehädalised, endised meremehed või põgenenud kurjategijad, kes olid tsivilisatsiooni seljataha jätnud ning kohandanud oma elustiili põliselanike omaga. 

Selliseid inimesi oli juba tollest ajast peale, kui hispaanlased need saared avastasid, aga 19. sajandil kasvas nende arv tunduvalt, sest kaubandus hoogustus. Arvatakse, et 1850. aasta paiku elas neid Polüneesias ja Mikroneesias 2000. Nad etendasid põliselanike ja eurooplaste vahelistes suhetes vahendajate ja tõlkidena tähtsat osa.   

Sõna päritolu on teadmata, kuid seda seostatakse sõnaga *comber*, mis tähendab Vaikse ookeani pikka murdlainet. Teadaolevalt kasutas seda sõna esimesena Herman Melville raamatus "Omoo" (1847). Nüüd on see sõna inglise keeles omandanud ka teisi tähendusi. 

Üks tuntud *beachcomber* oli William Harris.
Auweyida

**Auweyida** (ka *Awiyeda*, saksapäraselt *Aweida* (enne 1850. aastat Boe ringkonna territooriumil – 1921. aasta paiku Gababi kanali juures) oli Nauru kuningas.  

Ta valiti Boe pealikuna kuningaks. Kuningana esitas ta seaduseelnõusid, mis seadustati pealike poolt. Enne Nauru alistamist valgete poolt oli ta Nauru viimane valitseja. 

Kui Saksamaa Nauru vallutas ning annekteeris Saksa Uus-Guinea külge, jäi Auyewida kuningaks ja naurulaste ülempealikuks, sest sakslased tahtsid tagada saare ühtsuse pärast Nauru hõimusõja lõppu. 

Aastal 1920 saare hõivanud britid jätsid Auweyida tiitlist ilma.  

Auweyida abikaasa oli Eigamoiya.
Philip Delaporte

**Philip Adam Delaporte** (1868 Worms – 1928) oli Saksamaal sündinud USA protestantlik misjonär. 

Ta saadeti novembris 1899 Nauru saarele. Ta saabus koos perekonnaga Hawaii saartelt Kusaie kaudu ameerika välismaakomisjoni järelevalve all. 

Delaporte ja tema abikaasa Salome tõlkisid nauru keelde mitmesuguseid religioosseid tekste. Nende seas olid Uus Testament, Vana Testamendi jutustused, katekismus, lauluraamat, koolitekstid ja kirikulugu. 

Aastal 1907 avaldas Delaporte sõnastiku "Taschenwörterbuch Deutsch-Nauruisch". Selles oli 65 lehekülge ja 1650 märksõna.

Bostoni misjonäriameti võttis 1917 üle Londoni misjoniselts, ja Delaporte läks koos oma perega ning noore  Timothy Detudamoga USA-sse tagasi.  Detudamo aitas teda tekstide tõlkimisel.  

Delaporte suri hiljem USA-s. 

Delaporte on kujutatud ühel Nauru postmargil.
Reese Witherspoon

**Laura Jeanne Reese Witherspoon **(sündinud 22. märtsil 1976 New Orleansis Louisianas) on filmiauhinna Oscar pälvinud USA filminäitleja.

Tema tuntumad rollid on osatäitmised filmides "Freeway" (1996), "Cruel Intentions" (1999), "Election" (1999), "Arukas blondiin?!" (2001) ja "Nagu noateral" (2005).

## Osaline filmograafia

### Telesarjarollid
*"Sõbrad" (Jill, 2 episoodi, 2000)
*"King of the Hill" (Debbie, 2 jagu, 2000)
*"Simpsonid" (Greta Wolfcastle, 1 jagu, 2002)

## Auhinnad
**[[Oscar]]**
*2006parim naispeaosatäitja (rolli eest filmis "Nagu noateral")

**[[Kuldgloobus]]**
*2006 parim naisnäitleja komöödias või muusikalis (rolli eest filmis "Nagu noateral")

## Välislingid

* Reese Witherspoon Fansite
* 
* Lisateave filmiveeb.ee-s
Hank Azaria

**Hank Azaria** (sünninimi **Henry Albert Azaria**; sündinud 25. aprillil 1964 New Yorgis) on nelja Emmy auhinnaga pärjatud USA filminäitleja ja koomik.

Ta on sisse lugenud 160 tegelase teksti ja häälitsused animasarjas "Simpsonid". Lisaks on ta kaasa teinud seriaalides "Huff", "Sõbrad", "Mad About You" ning filmides "Pretty Woman" (1990) "The Birdcage" (1996) "Godzilla" (1998), "Suured lootused" (1998) ja "America's Sweethearts" (2001).

## Välislingid
*
Eigamoiya

**Eigamoiya** (enne 1860. aastat – pärast 1915. aastat) oli Nauru kuninganna, kuningas Auweyida abikaasa. 

Noore naisena pandi ta mehele Boe pealikule Auweyidale. Kui Auweyida sai kuningaks, sai Eigamoiyast Nauru kuninganna. Erinevalt abikaasast olid tal põhiliselt esindusfunktsioonid.
Joey

**"Joey"** on aastatel 2004–2006 toodetud USA komöödiasari, mille peaosa mängib Matt LeBlanc, kehastades seriaalist "Sõbrad" tuntud Joey Tribbianit, kes on kolinud Los Angelesse oma näitlejakarjääri edendama.

Sarja "Joey" vaadatavus ei vastanud aga telekanali NBC ootustele ning pärast esimest hooaega seda edasi ei toodetud.
## Osatäitjad
### Peaosatäitjad
*Matt LeBlanc – Joey Tribbiani
*Paulo Costanzo – Michael Tribbiani 
*Drea de Matteo – Gina Tribbiani
*Andrea Anders – Alex Garrett
*Jennifer Coolidge – Bobbie Morganstern
*Miguel A. Núñez Jr. – Zach

## Vaata ka
*"Sõbrad"

## Välislingid
*
Endel Eero

**Endel Eero** (21. november 1930 Valjala – 7. september 2006) oli Eesti poliitik (Koonderakond). 

Eero lõpetas 1969. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi rahvamajanduse planeerimise eriala ökonomisti kvalifikatsiooniga.

Ta oli jalatsivabriku Kommunaar direktor. 1973–1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Plaanikomitee osakonnajuhataja ning 1990–1993 majandusministeeriumi ja rahandusministeeriumi nõunik.  

Eero oli Riigikogu VII (asendusliikmena) ja VIII koosseisu liige. Ta kuulus Koonderakonna fraktsiooni (8. maist 25. septembrini 1997 kuulus Pensionäride ja Perede Liidu fraktsiooni). Aastatel 1995–1999 oli ta VIII Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees.

Endel Eero kuulus Tallinna Saarlaste Ühendusse ja Üliõpilasseltsi Liivika vilistlaskokku.

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline ökonomist

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Köieronimine

**Köieronimine** ehk **köit mööda üles ronimine** ehk **köielronimine** on spordiala, mis seisneb haaramiseks paraja jämedusega köit mööda üles-alla ronimises kas ainult käte jõul või jalgade abiga.

Köieronimine oli kavas suveolümpiamängudel aastatel 1896–1932. Tänini on see osa politsei ja tuletõrje maailmamängudest (World Police and Fire Games). Pärast pikka pausi on köieronimine muutunud taas populaarseks Prantsusmaal, kus võistlusi korraldatakse isegi kaubamajades. Tšehhi Vabariigis äratati spordiala uuesti ellu 1993. aastal, selles peetakse kohalikke ja riiklikke võistlusi.

## Vaata ka
* Köielkõnd
Montserrat

**Montserrat** on saar Kariibi meres, mis moodustab Suurbritannia meretaguse ala.
Montserrat on üks Väikeste Antillide Tuulealustest saartest.

## Ajalugu

Saare põlisasukateks olid kariibid ja aravakid. Montserrati avastas Christoph Kolumbus 1493. aastal ja andis sellele nime Kataloonias asuva Montserrati Jumalaema pühamu järgi (*Santa Maria de Montserrate*).

1989. aasta septembris hävitas orkaan Hugo 90% saare hoonetest, kuid mõne aastaga suudeti enamik neist taastada.

18. juulil 1995 toimunud Soufrière Hillsi vulkaani purse muutis suurema osa saare lõunaosast elamiskõlbmatuks. Pealinna Plymouthi elanikud evakueeriti ning linn kattus mõne nädala pärast mitme meetri paksuse püroklastilise materjali kihiga. Hävis ka saare lennuväli. Vulkaani purskamine jätkub väiksema aktiivsusega siiani.

Montserrat jaguneb halduslikult kolmeks vallaks: Saint Anthony, Saint Georges ja Saint Peter.

## Viited

## Välislingid

*Montserrati valitsuse koduleht
Andrei Kurbski

**Andrei** **Kurbski** (vene *Андрей Михайлович Курбский*, poola *Andrzej Kurbski*; 1528–1583) oli Venemaa vürst ja Ivan IV lähikondlane, kes poliitiliste erimeelsuste pärast tsaariga emigreerus Venemaalt.

Kurbski kuulus Rjurikovitšite vürstisuguvõssa (Jaroslavli vürstiriigi vürstide suguvõsaharusse), olles seega tsaari Ivan IV hõimlane. 

1556. aastal sai Andrei Kurbskist Moskva suurvürstiriigi Bojaaride Duuma (Nõukogu) liige. Umbes samal ajal sai temast ka üks Ivani olulisemaid väepealikuid, kes osales 1549. aastal sõjaretkel Krimmi khaaniriigi vastu, Kaasani piiramisel ning Vene-Liivi sõja ajal määrati pärast esialgset Vene vägede sõjalist ebaedu vägede juhatajaks ning tema juhtimisel laastati Liivi orduga peetud lahingute käigus Kesk-Eestit ning vallutati sealseid linnuseid. 

1563. aastal sai temast Vene vägede poolt vallutatud Tartu esimene vojevood ja Liivimaa asevalitseja, ent 1564. aastal läks ta tsaar Ivan IV-ga tülli ning siirdus Poola Kuningriigi ja kuninga Zygmunt II Augusti teenistusse. Kurbski reetmisest raevunud tsaar lasi pärast seda sündmust ja Tartu sakslastest kodanike mässukatset tartlased Venemaale küüditada, kahtlustades neid koostöös Kurbskiga. 

Rzeczpospolita teenistuses sai Kurbskist samuti oluline väepealik, kes tegutses peamiselt Vene-vastaste rüüsteretkede organiseerijana. Ta sai endale Kreva kindluse ja mõisa Volõõnias, kus elas oma elu lõpuni.

1565–1579 oli Kurbskil kirjavahetus Moskva tsaar Ivan IV-ga, kus mõlemad teineteist süüdistasid. Kurbski väitis, et Ivani poliitika on liialt vägivaldne ja mõtlematu, Ivan aga rõhutas igati Kurbski alatut reeturlikkust. 1573. aastal kirjutas Kurbski ka tsaarivõimuvastase pamfleti "Moskva suurvürstiriigi ajalugu", milles protesteeris Ivani üha süveneva autokraatia vastu. Selles käsitles ta pikemalt ka Liivi sõja algust ning Liivi ordu viimase maamarssali Philipp Schall von Belli isikut.

## Teoseid
*Сказания князя Курбского. Часть 1, История Иоанна Грозного 1833.
*Сказанія князя Курбскаго. Часть 2, Переписка съ Іоанномъ и другими лицами 1833.

## Välislingid

* 
* sugupuu (Андрей Михайлович Курбский)
Bamba

**Bamba** on linn Malis. See asub Gao piirkonnas ning on Bouremi ''cercle'''i ja Bamba valla keskus.

## Viited
Sümpoosion

**Sümpoosion** (vanakreeka sõnast συμπόσιον (*symposion*, 'koosjoomine'), mis on tuletatud tegusõnast συμπίνειν (*sympinein*)) oli Vana-Kreekas ritualiseeritud koosviibimine veinijoomisega ja intellektuaalse vestlusega. 

Kuigi Platoni samanimeline dialoog on tõlgitud "Pidusöögiks", ei olnud tegemist ohjeldamatu söömingu ja joominguga, vaid jumalatele orienteeritud seltskondliku rituaaliga. 

Sümpoosionidega tähistati mitmesuguseid sündmusi, näiteks lapse sündi, abiellumist, matuseid, tähtsa isiku või perekonnaliikme reisile minekut või reisiletulekut. Sümpoosion võidi kokku kutsuda ka ilma, et oleks midagi tähistada. Sageli arutati sümpoosionil filosoofilisi küsimusi. 

Sümpoosioni viis läbi sümposiarh, kes kirjutas vahatahvlitele kutsutavate külaliste nimed koos päeva ja tunniga (tavaliselt üheksas tund) ning andis need orjast küllakutsujale, kes toimetas need kutsutavatele kätte.  Koosviibijate (kaasa arvatud peoperemees) ideaalne arv oli üheksa, kusjuures loendati ainult mehi. Naistest võisid kohal viibida ainult hetäärid, kes mängisid flööti ja kitarat, tantsisid ja laulsid. 5. ja 4. sajandil eKr oli sümpoosionidel levinud ka kottabose mängimine.

Pärast sööki kogunesid külalised kodualtari ümber. Siis juhatatu sümpoosion sisse puhastusrituaalidega (kätepesemine, lõhnaainete piserdamine). Järgnevalt pärjati iseend ja veinianumaid  luuderohu, mürdi ja lilledega; kasutati ka valgeid ja punaseid villasidemeid. See tähistas Dionysose teenrite hulka kuulumist.  

Esimene lonks veini joodi ringikäivast kausist daimoni auks. Jumalatega seotuse märgiks ohverdati jumalatele veini, paisates seda peekrist välja. Seejuures lauldi flöödi saatel Apollonile pühendatud vana kultuselaulu. 

Seejärel lauldi sümpoosionilaule, mida nimetati skoolionideks. Enamasti (Xemophoni "Pidusöök" mainib ka kunstilisi ettekandeid) alustati seejärel intellektuaalset meelelahutust.  Improviseeriti kõnesid etteantud teemal, mõistatati mõistatusi, mida üksteisele mõistatada anti, või mängiti tabavate võrdluste leidmise mängu.  

## Vaata ka

* gala
Christina Applegate

**Christina Applegate** (sündinud 25. novembril 1971 Hollywoodis Californias) on USA näitleja. 

Ta on eelkõige tuntud Kelly Bundy osatäitjana komöödiasarjas "Tuvikesed" ja Jesse Warnerina seriaalis "Jesse". Lisaks on Christina Applegate kaasa teinud seriaalis "Sõbrad", mille eest ta võitis Emmy auhinna, ning filmides "Mars Attacks!" (1996), "Just Visiting" (2001), "The Sweetest Thing" (2002) ja "Suzanne'i päevikud Nicholasele" (2005).

Ta oli Pussycat Dollsi asutajaliige.

## Isiklikku
Ta isa on muusikaprodutsent Robert Applegate ning ema laulja ja näitleja Nancy Priddy. Aastail 2001–2007 oli ta abielus näitleja Johnathon Schaechiga. 2010. aastal kihlus ta muusiku Martyn LeNoble'iga ning 2011. aastal sündis neil tütar Sadie Grace LeNoble.

## Osaline filmograafia

## Viited
Heinrich Lüdinghausen-Wulff

**Heinrich Lüdinghausen-Wulff** (ka **Lüdingshausen-Wulff** või **Lüdingshausen, genannt Wulf**; enne 1510 – 1574) oli Vana-Liivimaa aadlik, enne Liivi sõda Maasilinna foogt ning hiljem Taani valduste nominaalne valitseja Lääne-Eestis.

Heinrich Lüdingshausen-Wulfi vanemad olid Heinrich Wulf-Lüdingshausen ja Henrike von Hanxleden.

Lüdingshausen-Wulff saabus Liivimaale Vestfaalist 1510. aasta paiku ning liitus peagi Liivi orduga. Aastatel 1532–1533 oli ta Tallinna linnusekomtuur (*Hauskomtur*), seejärel oli ta samas ametis ühes teises Liivi ordu linnuses, kuid pole teada, täpselt millises. 1540. aastal sai tast Kurzeme Kandava foogt, 1550. aastal aga Maasilinna foogt. 1561. aastal, ordu alistumisel Poolale, keeldus Lüdinghausen-Wulff Maasilinna foogtkonda käest andmast, väites, et see on tema isiklik valdus. Ta püüdis Maasilinna Taanile (hertsog Magnusele) maha müüa ning nimetati 1562. aasta lõpus Taani alade asehalduriks Saare-, Lääne- ja Kuramaal. Reaalset võimu tal ilmselt polnud, sest ametist lahkunud Diedrich Behri asemel saabus Taanist Saaremaale uueks asehalduriks Christoffer Valkendorf. 1564. aastal läks Maasilinn lõplikult taanlastele. Lüdinghausen-Wulff jäi endiselt Maasilinna alade valitsejaks, ent kuna 1563. aastal oli puhkenud Põhjamaade Seitsmeaastane sõda, siis ei suutnud taanlased vanale foogtile raha ära maksta ning lisaks sellele pidi too ka oma valduste kaitsmist omast taskust finantseerima. 1568. aastaks oli tal raha otsas ning Maasilinn langes veel samal aastal rootslaste kätte. 1570. aastal lahkus Lüdinghausen-Wulff Saaremaalt, olles nimetatud juba endiseks asehalduriks. Oma ülejäänud elu elas ta vaesunud ja kibestunud mehena, olles sugulaste ülalpeetav. Pärast tema surma püüdsid tema sugulased Taanilt raha kätte saada, kuid ilmselt edutult.

Heinrich Lüdinghausenil oli vanem vend Rutger, kes oli viimane Pärnu komtuur. Lisaks oli samal ajal Liivi ordus ka Cord Lüdingshausen-Wulff, kelle sugulusaste eelmistega pole aga teada.
## Viited

## Kirjandus
*Andres Adamson. *Hertsog Magnus 1540–1583: tema elu ja aeg.* Tallinn: Argo, 2005.
**Saaremaa Maasilinna foogtkonna maaraamatud 1569-1571* (koostaja: Leo Tiik) Tallinn, 1992. 
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 995 (lk 742).
Šventoji jõgi

**Šventoji** (leedu keeles 'püha') on jõgi Leedus. Saab alguse Aukštaitija kõrgustikult, voolab peamiselt edelasse.

Suubub paremalt Nerise jõkke. 

Pikkus on 246 km, valgala 6889 km². Pikim lisajõgi on Širvinta. Teisi lisajõgesid: Virinta, Siesartis.

Šventoji ääres asuvad Ukmergė ja Anykščiai linn.

Jõe ääres umbes 5 km Anykščiaist lõuna pool paikneb rändrahn Puntukas.
Bandiagara

**Bandiagara**  on linn Malis. Ta asub Mopti piirkonnas ja on Bandiagari ''cercle'''i halduskeskus.

Seal elavad fulbed, dogonid, bambarad ja malinked.

Legendi järgi asutas linna 1770. aastal dogoni jahimees Nangabanu Tembély.

Bandiagra on Mali etnoloogi Amadou Hampâté sünnikoht.
Olaus Wahl

**Olaus Trystadius Wahl** oli kullassepp Kuressaares aastail 1738–1770, Tallinna kaasmeister. Tema meistrimärk oli OW.
Phoenix

**Phoenix** on Ameerika Ühendriikide Arizona osariigi pealinn ja suurim linn, Maricopa maakonna keskus. Phoenix on elanike arvult USA viies linn. Asub kuivanud Salt Riveri kallastel 340 m kõrgusel merepinnast.

Phoenix on suur tööstus-, transpordi- ja turismikeskus.

## Rahvastik
2024. aastal elas linnas 1 662 607 inimest. 2009. aastal elas Phoenixis 1 593 659 inimest. Selle järgi on ta kõige suurema elanikkonnaga osariigi pealinn Ameerika Ühendriikides.

Elanike päritolu 2008. aastal:
*mehhiko (39,4%)
*saksa (12,8%)
*iiri (8,8%)
*inglise (7,1%)
*aafrika-ameerika (5,4%)
*itaalia (4,0%)
*ameerika (3,5%)
*prantsuse (1,4%)
*poola (2,2%)
*šoti (1,6%).

## Vaata ka
* Phoenix Suns

## Viited

## Välislingid
*Phoenixi koduleht
Christian Georg Eylandt

**Christian Georg Eylandt** (meistrimärk CGE; 1770–1840) oli kullassepp Kuressaares 1797–1840, Tallinna kaasmeister.

Ta oli pärit Lihulast.
Arnold Gustavson

**Arnold Gustavson** (meistrimärk AG) oli kullassepp Kuressaares 1706–1733.

Tema poeg oli Narva ja Vaivara kullassepp Heinrich Johann Gustavson.
Johann Hernelius

**Johann Hernelius** (meistrimärk JH; 1744-1784) oli kullassepp Kuressaares 1771–1784, Tallinna kaasmeister.

## Välislingid
*6342 Karikas, Johann Hernelius, Kuressaare, 18. sajand (hõbe) Kultuurimälestiste register
David Schnackenburg

**David Wilhelm Schnackenburg** (meistrimärk DS) oli kullassepp Kuressaares alates 1839, Tallinna kaasmeister.
Martin Bernhard Schwartz

**Martin Bernhard Schwartz** (meistrimärk MBS) oli kullassepp Kuressaares 1768–1773 ja Lihulas alates 1773, Tallinna kaasmeister.
Bla

**Bla** on linn Malis Ségou piirkonnas. Asub 85 kilomeetrit Ségoust lõunas Mali peamise maantee ääres.

Bla rajas Bitòn Coulibaly 18. sajandi esimesel poolel Ségou riigi ekspansiooni ajal eelpostina. Linna nimi on tulnud bamanakeelsest sõnast *ka bila* 'maha jätma': sinna jätsid Ségou riigi sõjamehed hilisemaks kasutamiseks relvad ja vilja.
Johann Baumann

**Johann Friedrich Baumann** (meistrimärk IB) oli kullassepp Lihulas 1844–1890, Tallinna kaasmeister.

## Kirjandus
*Kaalu Kirme. Johann Friedrich Baumann – Läänemaa viljakaim ehtemeister 19. sajandil. – Läänemaa Muuseumi Toimetised IV, lk 74–79. Haapsalu 2000.
Wolter Dreier

**Wolter Marten Dreier** (sündis Tallinnas; meistrimärk WD) oli kullassepp Haapsalus 1700–1739.

Ta oli arvatavasti kullassepp Franz Dreieri poeg. Temalt on säilinud kolm peekrit ja mõningaid kirikuriistu. Dreier maeti 1739. aastal Oleviste kirikusse.

## Viited
Johann Heinrich Eylandt (I)

**Johann Heinrich Eylandt** (meistrimärk IHE) oli kullassepp Lihulas 1792–1829, Tallinna kaasmeister.