open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ülo Tambek

**Ülo Tambek** (1. juuli 1922 Tartu – 31. mai 1979 Tallinn) oli eesti filmirežissöör ja tõlkija.

Aastatel 1941–1945 võttis ta Punaarmeesse mobiliseerituna Eesti Laskurkorpuse ridades osa Teisest maailmasõjast. 1952. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina. 

Aastatel 1947–1953 töötas Õhtulehe toimetuses. 1954. aastast töötas Tallinna Kinostuudios, hilisema nimega Tallinnfilmis dokumentaalfilmide toimetaja, stsenaristi ja režissöörina. 1966. aastast oli ta Tallinnfilmi kroonika- ja dokumentaalfilmide loomingulise tootmisühenduse režissöör. Režissöörina tegi ta üle 40 dokumentaal-, õppe- ja muusikafilmi ning 66 kinoringvaadet "Nõukogude Eesti". Mõned tema tehtud filmid keelati ideoloogilistel põhjustel. 1968. aastal filmitud dokumentaalfilm "Talupojad" linastus alles 1989. aastal.

Ta on tõlkinud eesti keelde väliskirjandust, sealhulgas kaks romaani sarjast "Seiklusjutte maalt ja merelt": Robert Louis Stevensoni "Must nool" ja James Fenimore Cooperi "Viimane mohikaanlane".

## Filmograafia

*"Nõukogude Eesti ehitab ja loob" (1959)
*"Taassünd" (1960)
*"Kultuurielu sündmusi" (1960, koos Nikolai Dolinskiga)
*"Kalevi-Liiva süüdistab" (1961, koos Vladimir Parveliga)
*"Atlantika" (1961, koos Vladimir Žukoviga)
*"Agrokeemia ENSV-s" (1965)
*"Memento!" (1966)
*"Tallinna saladused" (1967)
*"Pill oll' helle" (1967)
*"Jo-le-mi" (1967)
*"Eesti lasteaedades" (1967)
*"Eduard Viiralt" (1968)
*"Talupojad" (1968, lõpetanud 1989 Toomas Kirdelaht)
*"Veel kord kevadest" (1969)

*"Tuld kuningale" (1969)
*"Mitte üksnes leivast" (1969, koos Mati Põldrega)
*"Rannakalurid" (1970)
*"Järv" (1970)
*"Esimesed viisnurgad" (1970)
*"Aleksei Müürisepp. In memoriam" (1970)
*"Meie klass" (1971)
*"Lõhestatud taevas" (1971)
*"Eldoraado" (1971)
*"Me ise peolised" (1972)
*"Kevadine naeratus" (1972)
*"Esivanemad" (1972)
*"Esimene vahetus" (1972)
*"Viimane turbiin" (1973)
*"Talvest talve" (1973)
*"Kivihännad" (1974)

*"Jõuproov" (1974)
*"Tantsib Tiit Härm" (1975)
*"Meie aeg" (1975)
*"Nõukogude Eesti" (1976)
*"Nende vastus" (1976)
*"Hea saak...?" (1976)
*"Tõuaretajad" (1977)
*"Tornimuusika" (1977)
*"Magnet? Maagia?" (1977, koos Mikk Mikiveriga)
*"Tallinn" (1978)
*"Sportlik Tallinn" (1978)
*"Passioon" (1978)
*"Lihtsalt kindral" (1978)
*"Tagasitulek" (1979)
*"Rõõmuratas" (1979)


## Tunnustus
*1977 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Isiklikku
Tema isa oli Elmar Tambek. 

Irene Tambek (Irene Kivi) on tema lapselapselaps.

## Viited
Tarneahela läbipaistvus

**Tarneahela läbipaistvus** (inglise keeles *supply chain visibility*) on suutlikkus omada ligipääsu logistika ja tarneahelaga seonduvatele asjassepuutuvatele andmetele või infole, sõltumata sellest, millises tarneahela lülis viimased eksisteerivad.

## Milleks on tarneahela läbipaistvus kasulik?
Caridi *et al*. (2014: 2) on kirjeldanud tarneahela läbipaistvust kui peamist tegurit, mille abiga saab suurendada ettevõtte tõhusust, toetada otsuste langetamist, parandada ettevõtte reageerimiskiirust ja laovarude juhtimist. Seega saab öelda, et tarneahela läbipaistvusega kaasneb üleüldine ettevõtte tegevuse paranemine, kaasa arvatud kulud, kvaliteet, teenindustase, paindlikkus ja ajakulu. Sellest saab järeldada, et muutes tarneahelat läbipaistvamaks nii koostööpartnerite kui ka lõpptarbijate jaoks, saab ettevõte samaaegselt parandada ka enda tegevustõhusust.

Meehan ja Muir (2008: 227-228) on tarneahela juhtimise kasuteguritena välja toonud klienditeeninduse kvaliteedi ja vastutustundlikkuse suurenemise, tarneahela liikmete vahelise suhtluse paranemise, riskide vähenemise, tootearenduse paranemise, protsesside dubleerimise vähenemise, laovarude hulga vähenemise ning rahalise konkurentsivõime paranemise. McLaren *et al.* (2002: 356) on toonud tarneahela juhtimise kasuteguritena välja järgmised aspektid: turule kohanduvuse paranemine, tsükliaegade vähenemine, teeninduse kvaliteedi kasvamine, turuteadlikkuse kasvamine, tarneahela kulude vähenemine, äriprotsesside kulude vähenemine, laokulude vähenemine ja ka tootmiskulude vähenemine.

**Tarneahela läbipaistvus** toob palju kasu:
# Määrab kindlaks ja kõrvaldab viivitused enne, kui need muutuvad probleemiks, vähendades varieeruvust. See õnnestub seetõttu, et tellitud eseme asukoht on alati teada tellijale.
# Täiustab produkti kasumlikkust, kui tuvastab ja kõrvaldab raiskavaid protsesse.
# Suurendab juurdevoolu transiitveo inventuuri ennetava jaotamisega. See õnnestub seetõttu, et on alati toote asukoht teada ning seejärel saab jaotada saatmise otstarbekalt ära. 

## Millised on tarneahela läbipaistvuse eesmärgid?
**Tarneahela läbipaistvuse** eesmärkideks on:
# Vähendada äri- ja tarneahela riski. See õnnestub seetõttu, et alati on võimalik kontrollida tellitud toote vms asukohta.
# Täiustada juurdevoolu ja jõudlust. Kui toote tellimisel on asukoht alati teada, siis on võimalik leida tulenevaid rikkeid ning neid tulevikus vältida.
# Identifitseerida ehk leida tarneahelas võimalikke puudujääke ja kvaliteediprobleeme.

## Näited
### Toiduhindade seire katkemine halvendab tarneahela läbipaistvust
Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja liikmeid teeb murelikuks, et põllumajandus- ja toiduvaldkonda puudutava turuinfo kättesaadavus on viimasel ajal oluliselt halvenenud, mis teeb keerulisemaks turuolukorra analüüsimise ja vajalike otsuste langetamise.

## Viited
HMMWV

**HMMWV** (akronüüm inglise keelest *High Mobility Multipurpose Wheeled Vehicle*, otsetõlkes 'suure liikumisvõimega mitmeotstarbeline ratassõiduk'), kõnekeeles **Humvee**, on nelikveoga kergveok, mida sõjaväe tarbeks toodab USA autotootmisettevõte AM General.

## Ajalugu
USA sõjaväes on Humveedega asendatud Vietnami sõjast kasutuses olnud Willys MB-d, M151-d, Gama Goatid ja teised kergveokid. See sõiduk on kasutusel ka mitme muu riigi ja organisatsiooni armees.

Humveest on toodetud ka tsiviilkasutuseks sobilikke mudeleid. Sõidukit kasutati edukalt 1991. aasta lahesõjas, kus see sai hästi hakkama ohtlikul kõrbepinnasel; sõjast saadi inspiratsiooni tsiviilkasutuseks sobiliku Hummeri tootmiseks.

Ukraina kasutas neid sõidukeid Vene-Ukraina sõjas.

## Kasutajad
*  – pärast pikka uuringuteprotsessi otsustati 2016. aastal Humveed järk-järgult asendada JLTV-ga (*Joint Light Tactical Vehicle*)
* 


Humvee and Furia UAV, Kyiv 2018, 38.jpg|Ukraina HMMWV koos Furija drooniga


## Viited

## Välislingid
* HMMWV Technical Manuals
Toonela (soomusauto)

**Toonela** oli Eesti soomusauto.

Toonela ehitati 1919. aastal Tallinnas AEC veoauto baasil, osales Vabadussõjas alates 22. aprillist 1919 Soomusautode Kolonni koosseisus ja oli Eesti sõjaväe relvastuses kuni 1940. aastani. 

## Välislingid
*Ajapaik
Rasskazovo rajoon

**Rasskazovo rajoon** (vene keeles *Рассказовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Rasskazovo (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Bondari rajooniga, idas Kirsanovi rajooniga, kagus Inžavino rajooniga, lõunas Ržaksa rajooniga, edelas Sampuri rajooniga, läänes Znamenka rajooniga ja loodes Tambovi rajooniga.

Rajooni pindala on 1802,08 km². Elanike arv oli 2012. aastal 22 456, 2009. aastal 22 306 ja 2002. aastal 24 984.

Rasskazovo rajoonis on 47 asulat, mis kuuluvad kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Bolšoi Lomoviss.

## Viited
Artikulatsioon (muusika)

**Artikulatsioon** on muusikaline parameeter, mille väärtus esindab üksteisele järgnevate helide eraldatuse määra. Artikulatsiooni väärtused jäävad vahemikku äärmuslik stakaato - äärmuslik legaato. 

Artikulatsioon võib olla väljenduslik (karakterit kujundav) või struktuurne. Struktuurset artikulatsiooni võib võrrelda kirjavahemärkide kasutamisega keeles.
Lillepuu

**Lillepuu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Andresen, Arbus, Feimann, Hansen, Krämann, Kraus, Liister, Lillebach, Lindström, Muna, Naudi, Shablinski, Värtman, Voormann ja Zoom.

*Jaanus Lillepuu (sündinud 1963), eesti võrkpallur
*Kalju Lillepuu (sündinud 1935), eesti kirjandusloolane
Altma

**Altma** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Altman, Altmann ja Timofejev.

Albrecht Altma palvel kanti Altma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 114 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Altma 13 mehel ja 13 naisel. Perekonnanimede levikult oli Altma meeste puhul 9586. ja naiste puhul 10420. kohal.

*Albrecht Altma (1897–1969), eesti füüsik

## Viited
Kirsanovi rajoon

**Kirsanovi rajoon** (vene keeles *Кирсановский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Kirsanovi linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Gavrilovka rajooniga, idas Umjoti rajooniga, lõunas Inžavino rajooniga, läänes Rasskazovo rajooniga ja loodes Bondari rajooniga.

Rajooni pindala on 1280 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 445, 2009. aastal 22 355 ja 2002. aastal 23 613.

Kirsanovi rajoonis on 84 asulat, mis kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Vorona.

## Viited
Aoma

**Aoma** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamise ajal anti perekonnanime Aoma 1935. aastal Tallinnas isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Auman. Mihkel Aoma palvel kanti Aoma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 174 all.
Allpere

**Allpere** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ahlbert, Alber ja Albert.

Ernst Allpere palvel kanti Allpere Perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 70 all.

*Enn Allpere (1900–1989), Eesti kohtunik

*Anne Lange (sündinud 1962; aastail 1988–1996 Anne Allpere), eesti kirjandusteadlane
Bondari rajoon

**Bondari rajoon** (vene keeles *Бондарский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Bondari küla.

Rajoon piirneb põhjas Pitšajevo rajooniga, idas Gavrilovka rajooniga, kagus Kirsanovi rajooniga, lõunas Rasskazovo rajooniga, edelas Tambovi rajooniga ja loodes Sosnovka rajooniga.

Rajooni pindala on 1270 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 723, 2009. aastal 13 377 ja 2002. aastal 15 311.

Bondari rajoonis on 56 asulat, mis kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited
Aul (perekonnanimi)

**Aul** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamise ajal anti perekonnanime Aul isikutele varasema perekonnanimega Klein. Juhan Auli palvel kanti Aul perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 11 all.

*Juhan Aul (1897–1994), eesti antropoloog, zooloog ja eugeenik
*Marie Helene Aul (1893–1955), eesti õpetaja, eelmise abikaasa
Roosi tänav (Viljandi)

**Roosi tänav** on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Oru tänavalt ja lõppeb Supeluse tänaval.
Tänava pikkus on 89 m.

## Viited
Znamenka rajoon

**Znamenka rajoon** (vene keeles *Знаменский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Znamenka alev.

Rajoon piirneb põhjas Tambovi rajooniga, idas Rasskazovo rajooniga, kagus Sampuri rajooniga, lõunas Tokarjovka rajooniga, edelas Mordovo rajooniga ja läänes Petrovskoje rajooniga.

Rajooni pindala on 1102,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 375, 2009. aastal 18 987 ja 2002. aastal 20 590.

Znamenka rajoonis on 40 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Znamenka alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Tim Curry

**Tim Curry** (õieti **Timothy James Curry**; sündinud 19. aprillil 1946 Grappenhallis Cheshire'is) on inglise näitleja.

## Välislingid
*
Uuno Taremaa

**Uuno Taremaa** (12. juuni 1931 Rakveres – 3. detsember 2017) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

1950. aastal lõpetas ta Rakvere Eesti Keskkooli, samal aastal lõpetas ka Rakvere Lastemuusikakooli klaveri erialal.

Aastatel 1950–1952 õppis koorijuhtimist Tallinna Muusikakoolis Ants Kiilaspea klassis. 1958. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi Tuudur Vettiku ja Ants Kiilaspea õpilasena. Aastatel 1958–1961 oli Tallinna 21. Keskkooli muusikaõpetaja, 1961–1973 Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud, 1973–1993 Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise õppejõud, 1983. aastast dotsent, 1986–1990 muusikapedagoogikateaduskonna dekaan.

Aastatel 1953–2012 oli ta Segakoor Kaleva dirigent, aastatel 1965–1973 ka TPedI naiskoori dirigent. 

Maetud Keila kirikuaeda.

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Feliks Villak

**Feliks Villak** (sünninimi **Feliks Villomann**, ka **Felix Villak**; 25. september 1921 Kodasema küla, Harku vald – 8. oktoober 1997 Tallinn) oli eesti viiulimeister ja laulja.

1941. aasta juulis mobiliseeriti Punaarmeesse.

Aastatel 1958–1970 töötas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikariistatöökojas ja valmistas viiuleid. Osales üleliidulistel ja rahvusvahelistel viiulimeistrite võistlustel, kus saavutas auhinnalisi kohti. Tema valmistatud viiulitel mängisid paljud eesti viiuldajad.

Aastatel 1944–1983 laulis ta Eesti Televisiooni ja Raadio Segakooris, oli ka koori solist.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule.

## Tunnustus
*1974 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited

## Välislingid
*Võistlusjuttu Feliks Villakuga. Sirp ja Vasar, 7. juuni 1974
*ERR arhiiv. Mis tehtud, mis teoksil? Feliks Villak 60 (1981)
Paul F. Tompkins

**Paul F. Tompkins** (õieti **Paul Francis Tompkins**; sündinud 12. septembril 1968 Philadelphiais Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Galina Dantšikova

** Galina Innokentjevna Dantšikova** (vene keeles Галина Иннокентьевна Данчикова; sündinud 13. augustil 1954 Balagani rajoonis Irkutski oblastis) on Venemaa poliitik, endine Sahha valitsuse esimees, Põhjatähe ordeni kavaler.
 
Ta oli aastatel 2010–2016 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimees. Alates 2016. aastast on ta Riigiduuma liige; kuulub Ühtse Venemaa fraktsiooni.

## Haridus ja töökäik
Dantšikova lõpetas 1972. aastal Jakutski rahandustehnikumi riigieelarve erialal finantsisti kutsega ja 1985. aastal kaugõppes Moskva riikliku juriidilise ülikooli õigusteaduse erialal juristi kutsega.

2001. aastal kaitses ta Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuvas Venemaa Rahvamajanduse ja Riigiteenistuse Akadeemias majanduskandidaaadi kraadi väitekirjaga "Реформирование межбюджетных отношений в Российской Федерации (Региональный аспект)".

Ta töötas aastatel 1993–2002 Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahandusministri asetäitjana, ministri esimese asetäitjana ja ministrina; 2002–2010 Sahha valitsuse esimehe asetäitjana. 2010. aastal määrati ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi seadlusega Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimeheks.

## Tunnustus
*2014 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Põhjatähe orden

## Viited

## Välislingid
*Koduleht. galinadanchikova.ru
Ržaksa rajoon

**Ržaksa rajoon** (vene keeles *Ржаксинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Ržaksa alev.

Rajoon piirneb põhjas Rasskazovo rajooniga, kirdes Inžavino rajooniga, kagus Uvarovo rajooniga, edelas Žerdevka rajooniga ja loodes Sampuri rajooniga.

Rajooni pindala on 1370 km². Elanike arv oli 2012. aastal 18 107, 2009. aastal 19 172 ja 2002. aastal 21 981.

Ržaksa rajoonis on 89 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ržaksa alevi) ja kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Savala, Suhaja Ržaksa ja Vorona.

## Viited
Tambovi rajoon

**Tambovi rajoon** (vene keeles *Тамбовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tambovi oblasti keskosas. Rajooni keskus on Tambovi linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Sosnovka rajooniga, kirdes Bondari rajooniga, idas Rasskazovo rajooniga, lõunas Znamenka rajooniga, edelas Petrovskoje rajooniga ja loodes Nikiforovka rajooniga.

Rajooni pindala on 2630 km². Elanike arv oli 2012. aastal 104 020, 2009. aastal 104 353 ja 2002. aastal 102 018.

Tambovi rajoonis on 137 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Novaja Ljada alevi) ja kahetkümne viie külaasunduse koosseisu.

## Viited
Balgale vald

**Balgale vald** (läti keeles *Balgales pagasts*) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lauciene ja Strazde vallaga ning Tukumsi piirkonna Zentene ja Cēre vallaga.

Valla pindala on 75 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1661 inimest. Valla keskus on Dursupe küla, vallavanem on Juris Upmalis. Valla suuremad jõed on Oksle jõgi ja Dursupe jõgi. 

## Ajalugu

Balgale vald loodi 19. sajandil, ent 1891. aastal liideti see Zentene vallaga. 1945. aastal moodustati Zentene vallas Balgale külanõukogu, millega 1971. aastal liideti osa Lauciene külanõukogu maadest. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Galtene mõisa elumaja trepp ja kaks ust ning Balgale luteri kirik, sealhulgas kantsel, kaks ust, orel, oreliprospekt, 30 kirikuliste pinki, altar ja altaripiire.Looduskaitse all on Dursupe järvekaldal kasvav harilik robiinia ja üks valla lõunaosas kasvav põline nimetu tamm.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 825 lätlast, 19 venelast, 3 valgevenelast, 1 ukrainlane, 4 poolakat ja 1 leedulane (kokku 856 inimest). 

Vallas on järgmised külad.

 

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.


Galtene manor house.jpg|Galtene mõisa peahoone
Balgales muiža 2002-03-09.jpg|Balgale mõisa peahoone
Raudziņi. Pa ceļam no Talsiem.jpg|Raudziņi
Ceļš_P128_pie_Mazsēņiem.jpg|Mazsēņi


## Viited

## Välislingid
Dursupe

**Dursupe** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas, Balgale valla halduskeskus. Küla asub Dursupe jõe kaldal merepinnast 30 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 22 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel.

Küla tekkis endisaegse Dursupe mõisa (*Dursuppen, Groß-Dursuppen*) keskuse juurde. Nõukogude ajal oli küla Dursupe kolhoosi (varem kandis see nimesid Vilis Lācis ja Kurzeme) keskasulaks.

Asulas on postkontor, lasteaed, raamatukogu ja Balgale põhikool. Seal asub Dursupe bussipeatus. Looduskaitse all on harilik robiinia ümbermõõduga 3.06 m. 

## Elanike arv


* 61 (1970)
* 161 (1979)
* 441 (1989)
* 399 (2000)

* 357 (2011)
* 362 (2017)
* 357 (2020)
* 326 (2025)


## Viited
Tanner

**Tanner** on perekonnanimi.

Eesti keeles tähendab nimi tandrit, inglise keeles parkalit ja saksa keeles nulgu.

Nimede eestistamise ajal anti Tanner uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jahnson, Jantson ja Tannebaum. Peeter Tanneri palvel kanti Tanner perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 238 all.

Nime kandjaid:
*Eugen Tanner (endine Tannebaum, 1892–1960), eesti vaimulik
*Feliks Tanner (endine Tannebaum, 1893–1947), Eesti Panga direktor
*Harald Tanner (1893–1972), Soome diplomaat
*Kaie Tanner (sündinud 1975), eesti dirigent
*Oskar Tanner (Lembit Rattus, sündinud 1939), eesti kirjanik
*Risto Tanner (sündinud 1941), eesti biokeemik ja alpinist
*Väinö Tanner (endine Thomasson, 1881–1966), Soome poliitik

Nime endisi kandjaid:
*Anne Tuuling (endine Tanner, sündinud 1938), eesti näitleja ja teleajakirjanik
Hermann von Knieriem

**Johann Hermann von Knieriem** (10. juuli 1843 Peterburi − 5. august 1889 Skangaļi) oli baltisaksa päritolu arst ja põllumees, Skangaļi mõisnik.

## Elulugu
Johann Hermann von Knieriem sündis Mūri ja Skangaļi mõisniku kaupmees Johann August von Knieriemi ja tema abikaasa Olga Elisabeth von Dahli pojana. Ta astus 1862. aastal Tartu ülikooli, kus tudeeris 1867. aastani arstiteadust. Arstikutse sai 1869. aastal. 1869−1870 oli ta Madliena kihelkonnaarst. Seejärel õppis ta kuni aastani 1871 Greifswaldi lähedal Eldenas põllumajandust. 1872. aastal sai temast Liivimaal põllumees. 1874. aastal päris ta Skangaļi mõisa. 1884. aastal võeti ta Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Seejärel oli Volmari sillakohtu adjunkt. Suri jahiõnnetuse tagajärjel.

## Vaata ka
*Skangaļi mõis

## Viited

## Välislingid
*
Zossima (Davõdov)

**Zossima** (vene keeles Зосима; kodanikunimega **Igor Vassiljevitš Davõdov**, vene keeles Игорь Васильевич Давыдов; 12. september 1963 Krasnojarsk, Krasnojarski krai – 9. mai 2010 Jakutsk) oli Vene Õigeusu Kiriku vaimulik (piiskop).

Ta juhtis alates 2004. aastast Jakutski piiskopkonda (tema eelkäija oli peapiiskop German). 

## Päritolu ja haridustee
Igor Davõdov oli pärit põlisest raudteelaste perekonnast. Kui ta oli viieaastane, kolis perekond Moskvasse. Pärast keskkooli lõpetamist 1980. aastal õppis ta lühikest aega Moskva transpordiinseneride instituudis, kust lahkus, kui sai teada, et Moskva Vaimulik Seminar, kus ta plaanis samuti õppida, ei võta vastu kõrgharidusega õppureid. Davõdov astus keskeriharidust pakkuvasse Moskva riiklikku kunstikooli ja pärast selle lõpetamist Moskva Vaimulikku Seminari. Hiljem lõpetas ta Moskva Vaimuliku Akadeemia.

## Vaimulik teenistus
Paralleelselt õpingutega Moskva riiklikus kunstikoolis astus Davõdov kiriku teenistusse. 1991. aasta detsembris pühitseti ta mungaks (munganimega Zossima). 1992. aasta aprillis pühitses patriarh Aleksius II ta munkdiakoniks ja sama aasta detsembris munkpreestriks. 2003. aastal ülendati ta iguumeniks.

17. augustil 2004 määras Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinod Zossima Jakutski ja Lenski piiskopkonna piiskopiks. Veel samal kuul ülendati ta arhimandriidiks. 2004. aasta septembris pühitseti Zossima Moskvas Lunastaja Kristuse katedraalis piiskopiks. Hirotoonia viis läbi Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II.

## Viited
Klaas Dijkhoff

**Klaas Henricus Dominicus Maria Dijkhoff** (sündinud 13. jaanuaril 1981 Soltaus Saksamaal) on Hollandi poliitik ja jurist, ta kuulub erakonda Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest. Ta oli 3. oktoobrist 2017 kuni 26. oktoobrini 2017 Hollandi kaitseminister. Aastatel 2015–2017 oli ta Hollandi justiitsministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler).

Ta sündis aastal  1981 Soltaus Heidekreisi kreisis Alam-Saksi liidumaal Saksamaal ohvitseri ja meditsiiniõe pojana. Ta lõpetas Eindhovenis keskkooli ja õppis seejärel õigusteadust Tilburgi Ülikoolis. 

Ta oli 20. märtsist 2015 kuni 3. oktoobrini 2017 Hollandi justiitsministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler).

3. oktoobrist 2017 kuni 26. oktoobrini 2017 oli ta Hollandi kaitseminister.
Karl Adami

**Karl Ander Adami** (sündinud 29. aprillil 1991 Tallinnas) on loodusfotograaf ja looduskirjutiste autor.   

## Haridus, töö ja tunnustus
Aastatel 1998–2010 õppis Adami Lasnamäe Üldgümnaasiumis ja 2010–2013 Tallinna Ülikoolis infoteaduste erialal.

2011. aasta sügisest teeb kaastööd Eesti Rahvusringhäälingu loodussaatele „Osoon“, olles nii operaator kui ka loomalugude autor.

## Fotograafia
Peamiselt pildistab Adami Eesti loodust, kuid teda paeluvad ka Põhjamaade karmid olud. Suure linnuhuvi tõttu on tema lemmikobjektideks just sulelised, keda Adami üritab fotode kaudu ka huvilistele tutvustada. Karl Adami on ka Eesti droonifotograaf .

Tema fotod on osalenud näitustel nii Eestis kui ka välismaal. Tema fotosid leidub kümnetes raamatutes, ajalehtedes ja ajakirjades. Mitu tema tööd on avaldatud muuhulgas ka rahvusvahelises ajakirjas National Geographic . Ta on kuulunud mitme fotokonkursi žüriisse.

## Teoseid
Karl Adami on kirjutanud ja fotodega illustreerinud kokku üle saja loodus- ja fototeemalise artikli. 

Tema fotosid ja kirjutisi leidub raamatutes
* „Eesti pilveatlas“, Varrak 2015, ISBN 9789985333471 (autor Jüri Kamenik);
* „Metsasosinad“, Pilgrim 2017, ISBN 9789949621125;
*„Eesti talvised metsalinnud“, Varrak 2018, ISBN 9789985345207.

## Tunnustus

* 2013 Keskkonnaministeeriumi noore looduskaitsja aumärk
* 2017 Pärnu Postimehe väike Jannseni preemia

## Loomingu näiteid

Fail:Enne päikeseloojangut.jpg|Isasleevike enne päikeseloojangut
Fail:Elu esimene suvi teeb rõõmsaks.jpg|Elu esimene suvi teeb rõõmsaks
Fail:Merikotkas kanarbikus.jpg|Merikotkas kanarbikus
Fail:Hommikune kaasik.jpg|Hommikune kaasik
Fail:Pruunkaru nimega Brutus.jpg|Pruunkaru nimega Brutus
Fail:Oulanka rahvuspark ruska ajal.jpg|Oulanka rahvuspark Soomes, ruska ajal


## Viited


## Välislingid
* Karl Adami koduleht

* Kelli Seiton „Noore eestlase seenefoto avaldati National Geographicu ajakirjas“ Eesti Päevaleht, 7. märts 2014
* Eno Gerrit Link „Pärnu Postimehe parimaks kaasautoriks valiti loodusfotograaf“ Pärnu Postimees, 15. mai 2017
* Inge Pitsner „Karl Adami: pohlamahl on põhjamaade punane kuld“ Alkeemia.ee, 26. september 2017
* Anete Kruusmägi „Fotograafi esimene loodushetk jäi tabamata“ Pärnu Postimees, 14. oktoober 2017
* Kristiina Viiron „Karl Adami kogus raamatusse metsa varjatumaid külgi“ Metsaleht, 30. november 2017
* Sarah Whittaker „Karl Adami, drone photographer, captures the many moods of Estonia“ Dronebelow.com, 12. detsember 2017
Riia Õpetajate Instituut

**Rīgas (Valsts) Skolotāju institūts** (RSI) oli Riias Liepāja tänaval paiknev riiklik pedagoogiline ülikool (praegu asuvad samas kohas Pauls Stradiņši kliinilise ülikooli haigla kliinikud ja muud ühekorruselised puidust hooned). Instituudi internaatkool asus aadressil Talsu 7a. Instituudi asutaja ja esimene direktor oli Ludis Bērziņš.

## Tekkelugu
Kui 1915. aastal muudeti 2. Riia haigla Vene impeeriumi Punasele Ristiks, siis ehitati nakkushaiguste raviks neli eraldiseisvat puust kasarmut, mida kasutasid ka Saksa väed pärast Riia allutamist 1918. aastal. Pärast Läti Vabadussõda ehitasid Vene võimud haiglatesse ja barakkidesse karantiinijaama ja laste varjupaiga. Hiljem ehitas siseministeerium riikliku emigrantide maja, Riia lastekodu, emade ja laste osakonna ning laste ajutise varjupaiga. 

1922. aastal alustas kolmes kasarmus tööd Riia õpetajate instituut, mille peahoone oli kuni 1924. aastani Vana-Pihlava majas aadressil Talsu 7a. Hiljem hakkas see tegutsema ainult instituudi internaatkoolis. 1938. aastal viidi instituut üle Cesisesse, kus see tegutses endises Berzaini gümnaasiumihoones Cespi õpetajate instituudi nime all kuni 1940. aastani. Pärast teist maailmasõda asutati 1946. aastal Riia õpetajate koolituskool, mis 1957. aastal muutus Riia pedagoogikakooliks. 1987. aastal asutati Riia 2. pedagoogikakool, mis alustas tegevust Riias värskelt ehitatud hoones aadressil Imantas 7. 1992. aastal lõi Läti Vabariigi haridus- ja teadusministeerium pedagoogikakoolide baasil Riia ja Imanta õpetajate instituudid.

1994. aastal asutati Riia pedagoogikaülikool ja selle esimeseks rektoriks sai Juris Stabiņš. 1995. aastal muutus see Riia õpetajakoolituse ja hariduse juhtimise akadeemiaks.
Põhja-Pärnumaa vald

**Põhja-Pärnumaa vald** on omavalitsusüksus (vald) Eestis Pärnu maakonnas.

2023. aasta augustist on vallavanem Madis Koit.

## Ajalugu
22. detsembril 2016 kinnitasid Vändra alevi, Vändra valla, Halinga valla ja Tootsi valla volikogud ühinemislepingu, mille tulemusena moodustatakse Põhja-Pärnumaa vald. Ühinemislepingu järgi tegutseb Põhja-Pärnumaa vald struktuuriüksustena kolmes keskuses: kaks halduskeskust asuvad Vändras ja Pärnu-Jaagupis ning üks teeninduskeskus Tootsis. Liitumine jõustus pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimist.

## Juhtimine
16. augustist 2023 on Põhja-Pärnumaa vallavanem Madis Koit.

27. juulist 2022 kuni 16. augustini 2023 oli vallavanem Aivar Mäe.

15. juunist 2022 kuni 27. juulini 2022 täitis asendajana vallavanema ülesandeid Tarvi Tasane.

23. novembrist 2021 kuni 15. juunini 2022 oli vallavanem Rein Kontus.

Põhja-Pärnumaa esimene vallavanem oli 31. novembrist 2017 kuni 23. novembrini 2021 Jane Mets.

## Asulad
Põhja-Pärnumaa vallas asub 86 küla ja kolm alevit. Asulatest on suurimad Vändra (elanikke 2161), Pärnu-Jaagupi (1110) ja Tootsi alev (763).

Külad: Aasa, Allikõnnu, Altküla, Aluste, Anelema, Arase, Eametsa, Eense, Eerma, Enge, Ertsma, Halinga, Helenurme, Kaansoo, Kablima, Kadjaste, Kaelase, Kaisma, Kalmaru, Kangru, Kergu, Kirikumõisa, Kobra, Kodesmaa, Kose, Kullimaa, Kuninga, Kurgja, Kõnnu, Langerma, Leetva, Lehtmetsa, Lehu, Libatse, Loomse, Luuri, Lüüste, Maima, Massu, Metsaküla, Metsavere, Mustaru, Mõisaküla, Mädara, Mäeküla, Naartse, Oese, Oriküla, Pallika, Pereküla, Pitsalu, Pärnjõe, Pööravere, Rae, Rahkama, Rahnoja, Reinumurru, Roodi, Rukkiküla, Rõusa, Rätsepa, Salu, Samliku, Sepaküla, Sikana, Sohlu, Soosalu, Suurejõe, Sõõrike, Säästla, Tagassaare, Tarva, Tõrdu, Tühjasma, Vahenurme, Vakalepa, Vaki, Valistre, Vee, Venekuusiku, Veskisoo, Vihtra, Viluvere, Võidula, Võiera, Ünnaste

## Pilte

Kaisma hoiuala 2018 01.jpg|Kaisma hoiuala
Kurgja talu häärber 2020.jpg|Kurgja talu häärber
Pärnu-Jaagupi kirik.jpg|Pärnu-Jaagupi kirik
Pööravere estate viewed from east.jpg|Pööravere mõisa viinavabriku varemed
Viluvere raudteepeatus.jpg|Viluvere raudteepeatus
Võidula mõis 2008.JPG|Võidula mõisa peahoone

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Jung Joon-young

**Jung Joon-young** (korea keeles: 정준영) (sündinud 21. veebruaril 1989 Jakartas Indoneesias) on Lõuna-Korea laulja ja laulukirjutaja, raadiosaatejuht ja näitleja.
## Lapsepõlv
Isa töökoha tõttu kolis ta sageli. Kuigi ta sündis Indoneesias Jakartas, on ta lapsepõlves elanud ka Hiinas, Prantsusmaal, Filipiinidel ja Jaapanis. Lõuna-Koreasse kolis ta 19-aastaselt, et pühenduda muusikukarjäärile.
## Karjäär
Esmakordselt kogus ta populaarsust Mneti talendisaates "Superstar K4" (2012), kus saavutas 3. koha. 2013. aastal sai temast KBS-i telesaate "2 days & 1 night" 3. hooaja noorim liige. 2014. aastal juhtis ta oma raadiosaadet MBC FM-i "Jung Yoon-Youngi Simsimtapa", debüüdi teleekraanil tegi ta 2015. aastal filmis "Love Forecast". Alates 2015. aastast on Joon-Young olnud rokkansambli Drug Restaurant (varem JJY Band) solist, avaldades nende esimese albumi "Escape to Hangover" 2015. aasta mais.

Pärast tema ametlikku debüüti esimese minialbumiga 2013. aasta oktoobris võitis Joon-young uue meessooloartisti (New Male Solo Artist) auhinna 3. Gaon chart Music Awardsi auhinnagalal. 26. juunil 2014 avaldas ta oma teise minialbumi "Teenager", mille ta ise produtseeris. Albumil oli 6 Yoon-youngi kirjutatud laulu. Esimene etteaste välisriigis oli Joon-youngil 2014. aasta juulis Taipeis. 2014. aasta novembris oli ta kontserditurneel Hiinas, esinedes Pekingis, Shenzhenis ja Shanghais. Ameerika kontserdidebüüdi tegi Joon-young 2014. aasta K-CONil nii esineja kui ka õhtujuhina.
Jung Joon-youngi fänne nimetatakse Jungbrahimovicideks, mis tuleneb Rootsi jalgpalluri Zlatan Ibrahimovići nimest.

## Seriaalid

## Viited
Altnurme

**Altnurme** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamise ajal anti seda nime isikutele varasema perekonnanimega Alterman, Altermann ja Minkovitz. Riho Altnurme palvel kanti Altnurme perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 68 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Altnurme 12 mehel ja 15 naisel.

## Nime kandjaid
*Maret Altnurme (sündinud 1975), eesti kohtunik
*Riho Altnurme (sündinud 1969), eesti kirikuloolane
*Toomas Altnurme (sündinud 1973), eesti kunstnik

## Viited
Strazde vald

**Strazde vald** (läti keeles *Strazdes pagasts*) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lībagi, Balgale, Lauciene ja Virbi vallaga ning Tukumsi piirkonna Cēre ja Kandava vallaga.

Valla pindala on 42 km². 2016. aasta seisuga elas seal 414 inimest. Valla keskus on Strazde küla, vallavanem on Egils Alsbergs.

## Ajalugu

20. sajandi alguses kuulusid valla alad Nurmuiža valda, ent aastal 1919 eraldati need iseseisvaks vallaks. Aastal 1935 oli selle pindala 52,9 km². Aastal 1945 moodustati Strazde vallas Mežmaļi ja Strazde külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1951 liideti Strazde külanõukoguga likvideeritav Mežmaļi külanõukogu. Aastal 1974 liideti külanõukogu Jaunpagastsi külanõukoguga, millest sai hiljem Virbi vald. Aastal 1992 eraldus Strazde vald Virbi vallast. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Galtene püha allikas, Strazde linnamägi, Strazde luteri kirik koos kahe kirikuliste pingiga, hiiepaik Strazde Kirikumägi, Ilbatase muinaskalmed ehk Kullakünkake ja Strazde muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on hiiepaik Ratnieki Puuslikumägi. Kohaliku kaitse all on Krūmiņi muinaskalmed ehk Männiküngas ja Strautiņi muinaskalmed.

Looduskaitse all on Strazde Robežnieki dendraarium.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 387 lätlast, 7 venelast, 6 valgevenelast, 6 poolakat ja 9 leedulast.  

Vallas on järgmised külad.

 

Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Aoneem

**Aoneem** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti seda perekonnanime isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Lasmann. August-Eduard Aoneeme palvel kanti Aoneem perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 60 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).
Strazde

**Strazde** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas, Strazde valla halduskeskus. Küla asub Dursupe jõe kaldal merepinnast 100 meetri kõrgusel piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 99 kilomeetri kaugusel.

Küla mainitakse esimest korda aastal 1253 või 1291 (*Villa Stratzen*). Aastal 1324 mainiti küla nime all *Strassze*, aastal 1352 aga *Stradze*. Tänapäevane küla kujunes  endisaegse Lielstrazde mõisa (*Groß-Strasden*) keskuse juurde.

Asulas on lisaks vallavalitsusele veel postkontor, vaba ajal keskus ja raamatukogu. Külla jäävad Strazdes skola Strazde bussipeatused.

Vaatamisväärsusteks on sealse mõisa hoonetekompleks ja selle juures asuv park. Külast idas asuv Strazde kirik koos kahe kirikuliste pingiga on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on kaks külas kasvavat pööki ja raagremmelgas.

## Elanike arv


* 105 (1970)
* 100 (1979)
* 133 (1989)
* 160 (2000)

* 132 (2011)
* 126 (2017)
* 118 (2020)
* 108 (2025)


## Viited
Areneem

**Areneem** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Arnemann (Tallinnas ja Tori vallas 1936. aastal). Arnold Areneeme palvel kanti Areneem perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 305 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. jaanuarist 1937).
Ardve

**Ardve** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti see uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Sikk. Juhan Ardve palvel kanti Ardve perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 365 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. maist 1938).

*Helgi Arst (endine Ardve, 1931–2016), eesti geofüüsik
Aret

**Aret** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kalits, Rettau, Väärvold ja Vervolt. Tiia Areti palvel kanti Aret perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 360 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. maist 1938).

*Aulis Aret (1907–1974), eesti pedagoogikateadlane ja kirjanik
*Kaarel Aret (1892–1938), eesti õpetaja
Helitehnik

**Helitehnik** ehk **helitehnoloog** on elukutse, mida esindaval isikul peab olema võimekus helitehnoloogiat kasutades produtseerida heli või analoogne või digitaalne helisalvestis. 

Helitehnoloogi ülesannete hulka kuuluvad:
# heli esitamiseks ja salvestamiseks sobiva keskkonna loomine, sealhulgas helitehnika ülesseadmine, helikontroll (inglise keeles *soundcheck*) ning eri tüüpi ürituste (näiteks kontsertide, etenduste, konverentside, spordivõistluste) helindus.
# analoog- ja digitaalsignaalidega manipuleerimine;
# analoogses või digitaalses vormis informatsiooni andmekandjale talletamine (näiteks magnetlindile, arvuti kõvakettale vms)
# töötlemata helisalvestise (inglise keeles *dry recording*) miksimine ja masterdamine, mille eesmärgiks on kujundada tasakaalustatud tervik. 
## Töövahendid
Helitehnoloog peab olema suuteline rakendama erinevaid helisalvestusviise, sealhulgas analooglinti, digitaalseid mitmerealisi salvesteid ja helitöötlustarkvarasid. Helitehnoloogil on vaja aru saada tarkvara ja raudvara integratsioonipõhimõtetest – sünkroonimisest analoog-digitaalmuunduseni. Oma töös kasutavad helitehnoloogid erinevaid digitaalseid seadeldisi, sealhulgas:

Helivõimendiid – elektroonilised võimendid, mis suurendavad elektrisignaali pinget ja võimsust helisageduste alas.

Signaaliprotsessorid – mikroprotsessorid, mis tegelevad signaalide pideva töötlemisega ja seda enamasti reaalajas (sündmuse tegeliku toimumise ajal).

Analoog-digitaalmuundurid – seadmed, mis muudavad analoogsignaali ehk pideva signaali digitaalsignaaliks ehk diskreetsesse vormi.

Digitaal-analoogmuundurid – seadmed, mis muundavad digitaalsignaali analoogsignaaliks.

Muusikatarkvara (inglise keeles *Digital Audio Workstation, lühendina *'DAW**'] – muusika või heli loomiseks, salvestamiseks ja/või töötlemiseks loodud tarkvara.

Valjuhääldid – elektroakustilised seadmed, mis muundavad helisagedusliku elektrivõnkumise (audiosignaali) heliks.

Mikrofonid – elektroakustikaseadmed, mis muundavadhelirõhu võnkumised elektripinge muutusteks.

Helimikserid – elektroonilised seadmed, millega saab kombineerida ja muuta erinevaid helisid.

Sekventserid – elektrooniline seade, millega saab kombineerida ja muuta erinevaid helisid.

Eelvõimendid (inglise keeles *preamp*)  – seadmed, mis võimendavad nõrkasid signaale liinitasemele, et nendega töötamine oleks lihtsam. 

Magnetofonid – on seadmed audiosignaali magnetiliseks salvestamiseks liikuvale andmekandjale – magnetlindile – ja salvestise taasesitamiseks.

## Helitehnoloogia õppimine Eestis

Eestis on helitehnoloogia eriala võimalik omandada kõrghariduse baasil Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Õpe Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias kestab 4 aastat ning nõuab 240 EAP (Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkti) täitmist (8 semestrit, 30 EAP semester). Heliloomingu õppekava Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias kestab 3 aastat ning nõuab 180 EAP täitmist (6 semestrit, 30 EAP semester).

## Viited
Seikluskasvatus

**Seikluskasvatus** on sotsiaalkasvatusmeetod, millega püütakse toetada inimest tema isiksuse arendamisel. See dünaamiline kasvatusprotsess kujutab endast isiksuse mitmekülgse arengu jaoks teostatavat füüsilist, vaimset ja emotsionaalset tegevust.    

Seikluskasvatusele on omane aktiivne tegevus ja tulemuste ettearvamatus. Ülesanne on pakkuda emotsioone, mis töödeldakse inimese, grupi ja juhendaja abiga kogemusteks. Viies läbi seiklusharjutuse, peab juhendaja hoolega läbi mõtlema, mida ta tahab selle tegevusega õpetada. 

## Seikluskasvatuse kujunemine
Seikluskasvatus on osa elamuspedagoogikast. See on pedagoogika haru, mida tuntakse juba alates 19. sajandi lõpuaastatest. Elamuspedagoogika üks rajaja on Kurt Hahni. Tema eesmärk oli inimese kujundamine tasakaalukaks, vastutustundlikuks ja sotsiaalseks ühiskonnaliikmeks tajude, aistingute ja tunnete mõjutamise kaudu. Hahn soovitas jäiga akadeemilise õpetuse asemel kasutada elamusel ja kogemusel põhinevat õppimisviisi. 

Juba 1960. aastate algul oli USA-s koole, mis töötasid elamuspedagoogika põhimõtetest lähtuvalt. USA-s õpetatav seikluskasvatus tugineb 1971. aastal loodud Project Adventure (PA) või Adventure Based Counseling (ABC) põhimõtetel. PA on aidanud kaasa seikluskasvatuse kasutamisele USA tavakoolides. ABC on seikluskasvatusse toonud:

* usaldusharjutused, mis arendavad koostöövõimelisust ja riskivalmidust,
* mängud, mis rõõmustavad ja tõstavad tuju,
* probleemülesanded, mis tõstavad algatusvõimet ja iseseisvust,
* madalköisharjutused, mis loovad usalduse rühmaliikmete vahel,
* õppeprojektid, mille abil luuakse käsitletavast ainest tervik,
* retked, kus üritatakse elamust saada loodusest. 

## Seikluskasvatuse aspektid
Josef Kochi järgi peaks seikluskasvatus sisaldama järgmisi aspekte:

* seikluse keskkond on tavaliselt võõras ja asub looduses.
* Seikluses on tegevusi, millest on raske keelduda.
* Enne füüsilisi tegevusi toimub nende planeerimine ja arutelu.
* Seikluses esineb alati vahetuid, ettearvamatuid ja üllatavaid olukordi.
* Seiklus pakub võimaluse koostöökogemuseks.
* Eesmärk on turvalisuse ja kontrolli ning ettearvamatuse ja eneseületamise tasakaalustus. 

## Seikluskasvatuse määratlemine

Seikluskasvatuse määratlemise teeb raskeks see, et teatud mõttes on kogu elu seiklus. See, mida keegi seikluseks nimetab, on väga individuaalne, seega on seiklus sügavalt isiklik kogemus. 

## Seikluskasvatus Eestis

Seikluskasvatus on Eestis jõudsalt arenev pedagoogiline suund, mis on rakendust leidnud huvihariduses ja vaba aja tegevusi koordineerivates asutustes. Mõiste "seikluskasvatus" jõudis Eestisse Soomest, kui mitmesuguste koolitusega tegelevate organisatsioonide liikmed käisid Soomes väljaõppel. Seal kasutati seikluskasvatust 1980. aastatel rakenduskõrgkoolides keeleõppeprogrammi raames. Tänapäeval saab Eestis seikluskasvatust õppida Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia huvijuht-loovtegevuse õpetaja õppekava raames.

## Viited
Silvia Mellik

**Silvia Mellik** (sünninimi **Silvia Kaljo**; aastatel 1955–1964 **Silvia Kosk**; sündinud 4. märtsil 1933 Tallinnas) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

Aastatel 1951–1953 õppis ta Tallinna Muusikakoolis koorijuhtimist Ants Kiilaspea klassis. 1958. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala Gustav Ernesaksa klassi. Silvia Mellik on korporatsioon Lembela liige aastast 1994.

Aastatel 1958–1962 töötas Vanemuise teatris koormeistrina, aastatel 1962–2001 Tallinna Muusikakoolis koorijuhtimise õpetajana.

Tema õpilasi on Hirvo Surva, Jaan-Eik Tulve, Peeter Perens, Riina Roose ja Maarja Soone.

Aastatel 1965–1968 oli ta Tallinna Haridustöötajate Naiskoori dirigent, 1972–1983 TPI Akadeemilise Naiskoori dirigent, 1983–1994 TPI Vilistlaste Naiskoori (hiljem Tallinna Tehnikaülikooli Vilistlaste Naiskoori) dirigent.

Ta oli XXI üldlaulupeol nais- ja meeskooride dirigent ning XXII üldlaulupeol naiskooride dirigent.

## Tunnustus
* 1978 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 2002 Gustav Ernesaksa koorimuusika peastipendium
* 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2019 Arvo Ratassepa mälestusauhind

## Viited
Sõbrapark

**Sõbrapark** on park Viljandi kesklinnas.

Park asub Carl Robert Jakobsoni, Juhan Liivi ja Lossi tänava ning Posti tänava äärsete kruntide vahelisel alal. Ristkülikukujulist parki läbivad diagonaalsed jalakäijate teed ning keset parki asub purskkaev Edgar Viiese 2006. aastal loodud skulptuuriga "Pastoraal allikal".

## Ajalugu
Parki hakati kujundama 1901. aastal, enne seda asus samas kohas tiik. 1912. aastal ehitati parki purskkaev.

Varem Lastepargi nime kandnud park nimetati Sõbrapargiks 2011. aastal ja Lastepargi nimi anti endisele Kiigepargile.

## Viited
Nälg (Hamsun)

**"Nälg"** (norra keeles "Sult") on Knut Hamsuni 1890. aastal ilmunud romaan.

Eesti keeles on raamat ilmunud 1925. aastal Ottomar Kallaku tõlkes ja 1986. aastal Henrik Sepamaa tõlkes.
Arumaa

**Arumaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamise ajal anti Arumaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Alleman, Amann, Arobaum, Arrobaum, Ausendork, Blaubrück ja Haamann. Heino Arumaa palvel kanti Arumaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 56 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).

*Peeter Arumaa (1900–1982), eesti keeleteadlane
Kalevi auliikmete loend

*Siin on loetletud [[Kalevi auliige|Kalevi auliikmed]].*

## 1960. aastad
### 1963

### 1964

### 1965

### 1966
 
### 1967

### 1968

### 1969

## 1970. aastad
### 1970

### 1971

### 1972

### 1973

### 1974

### 1975

### 1976

### 1977

### 1978

## 1980. aastad
### 1980

### 1981

### 1982

### 1983

### 1984

### 1986

### 1987

### 1988

### 1989

## 1990. aastad
### 1991

### 1993

### 1994

### 1995

### 1996

### 1997

### 1998

## 2000. aastad
### 2001

### 2002

### 2003

### 2004

### 2005

### 2006

### 2007

### 2008

### 2009

## 2010. aastad
### 2010

### 2011

### 2012

### 2016

### 2017

### 2018

### 2019

## 2020. aastad
### 2020

### 2021

## Välislingid
* Kalevi auliikmed
Balloon Tallinn

**Balloon Tallinn** (registreeringuga **ES-HAL**) on Tallinna sadama lähedal asuv heeliumiga täidetud õhupall, mida kasutatakse turismiatraktsioonina. Õhupalli haldab OÜ Lennulaev.

Õhupall on kinnitatud maa külge. Õhupalli küljes on gondel, kuhu mahub kuni 30 inimest. Õhupall tõuseb kuni 120 m kõrgusele.

## Viited
Jeanine Hennis-Plasschaert

**Jeanine Antoinette Hennis-Plasschaert** (sündinud 7. aprillil 1973 Heerlenis) on Hollandi poliitik, ta on erakonna Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest liige. Ta oli aastatel 2004–2010 Euroopa Parlamendi liige. 5. novembrist 2012 kuni 4. oktoobrini 2017 Hollandi kaitseminister.

Ta sündis aastal 1973 Heerlenis Limburgi provintsis Hollandis.
Estbel

**Estbel** on Eesti-Belgia folkansambel. Ansambel asutati 2016. Ansambli moodustavad kaks Eesti päritolu muusikut ja Belgia päritolu muusikust vennad Dhoored.

Ansambli debüütalbum "Saar" ilmus 2017.

## Koosseis
*Leana Vapper-Dhoore
*Sänni Noormets
*Hartwin Dhoore
*Ward Dhoore

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Eesti lennupäevad

**Eesti lennupäevad** on Tartu maakonnas Eesti Lennundusmuuseumi territooriumil igal aastal toimuv lennunduspidu ja -näitus. Nendel päevadel toimuv lennuetendus on selle ala Baltikumi suurim, mis toimub aastast 2008. Ürituse eelkäijaks võib pidada Tartu lennujaamas aastatel 1996–2006 aset leidnud lennupäevi "Tartu taevas".

Aastal 2016 oli lennupäevadel 13 000 pileti ostnud pealtvaataja ja 2017. aastal 15 000 pealtvaatajat.

2020. aasta suvel toimuma pidanud lennupäevad jäeti seoses koroonapandeemiaga ära.


Estonian Aviation Days 2017 -- 03.jpg
Estonian Aviation Days 2017 -- 05.jpg
Estonian Aviation Days 2017 -- 10.jpg
Estonian Aviation Days 2017 -- 13.jpg
Estonian Aviation Days 2017 -- 15.jpg
Estonian Aviation Days 2017 -- 18.jpg
Estonian Aviation Days 2017 -- 20.jpg
Estonian Aviation Days 2017 -- 22.jpg


## Viited

## Välislingid

* "Tartu lennundusmuuseum tähistab 17. lennupäevi" ERR, 11. juuni 2022
Estonská

**Estonská** on tänav Tšehhis Prahas Vršovice linnaosas. Tänav on nimetatud Eesti järgi. Tänaval asub muu hulgas Rahandus- ja Juhtimisülikool (inglise keeles University of Finance and Administration (:en)).
Berezivka (Nemõrivi rajoon)

**Berezivka** (ukraina keeles Березівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis. Elanike arv on 103. Pindala on 0,53 km².
Marawi lahing

**Marawi lahing** (filipino keeles *Labanan sa Marawi*), ka **Marawi piiramine** (*Pagkubkob sa Marawi*) ja **Marawi kriis** (*Krisis sa Marawi*) oli 23. mail 2017 alanud ja viis kuud kestnud relvakonflikt Filipiinide valitsuse relvajõudude ja Islamiriigile (ISIL) lojaalsete võitlejate, sh salafistlike džihaadirühmituste Abu Sayyafi ja Maute vahel. Lahing toimus Filipiinidel Lanao del Suri provintsi pealinnas Marawis ja on pikim linnalahing Filipiinide lähiajaloos.

Filipiinide valitsuse väitel algasid kokkupõrked Marawis läbi viidud julgeolekuoperatsiooni käigus, mille eesmärgiks oli ISIL-ile lojaalse terrorirühmituse Abu Sayyafi liidri Isnilon Hapiloni tabamine.

17. oktoobril 2017, päev pärast terroristide liidrite Isnilon Hapiloni ja Omar Maute langemist, kuulutas president Rodrigo Duterte Marawi "terroristidest vabastatuks". 23. oktoobril 2017 kuulutas kaitseminister Delfin Lorenzana lahingu lõppenuks.

## Tagajärjed
Kaitseminister Delfin Lorenzana hinnangul läheb linna taastamine riigile maksma 1,1 miljardit USA dollarit. Lorenzana sõnul keskenduvad Filipiinide valitsusväed järgmiseks Bangsamoro Islamic Freedom Fightersite ja Abu Sayyafi hävitamisele teistes Mindanao osades, olles Maute rühmituse Marawis sisuliselt puruks löönud.

## Vaata ka
* Zamboanga City pantvangikriis
* Moro konflikt
* Mosuli lahing (2016–2017)
* Raqqa kampaania (2016–2017)

## Viited

## Välislingid

* Merili Nael. "Fotod: Filipiinide sõjaväe väitel on nad lähedal mässuliste alistamisele". ERR, 29. mai 2017
* "Filipiinide sõjavägi on IS-i Marawis pea täielikult tagasi löönud". Postimees, 29. mai 2017
* Lauri Laugen. "Filipiinide valitsus nimetas lahinguid riigi lõunaosas Islamiriigi sissetungiks. Postimees, 26. juuni 2017
* "Galerii: Filipiinid alustasid pealetungi islamiäärmuslastele". Postimees, 20. juuni 2017
* "Filipiinide president: Marawi on ISISest prii". Postimees, 17. oktoober 2017
Aarne Ruus

**Aarne Ruus** (28. juuli 1909 – 7. detsember 1968) oli eesti näitleja.

1930. aastal lõpetas ta Tallinna Õpetajate Seminari ja töötas mitu aastat kooliõpetajana.

Näitlemist alustas noorukina, tegi kaasa Tallinna Draamateatri ja Töölisteatri lavastustes. 1941. aastal lõpetas Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli. Aastatel 1941–1944 ja 1946–1951 oli Tallinna Riikliku Draamateatri näitleja, näitejuht ning vahepeal ka muusikaala juhataja, 1944–1946 Eesti Riikliku Noorsooteatri näitleja ja näitejuht. Näitlejatöö kõrvalt töötas Eesti Riiklikus Teatriinstituudis lavakõne õppejõuna.

1951. aastal töötas lühemat aega Lõuna-Eesti Teatri peanäitejuhina. Aastatel 1952–1968 töötas ta Eesti Raadio näitejuhina. 

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1967 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Isiklikku
Tema poeg oli Jaan Ruus.

## Viited

## Välislingid
*ERR arhiiv. Aarne Ruus 50-aastane