open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
David Lynch

**David Keith Lynch** (20. jaanuar 1946 – 15. jaanuar 2025) oli Ameerika Ühendriikide filmirežissöör, -stsenarist ja produtsent. 
Ühtlasi oli ta kunstnik, animaator ja helilooja. 

Lynch pälvis parima režissööri Oscari filmide "Elevantmees" ("The Elephant Man", 1980), "Sinine samet" ("Blue Velvet", 1986) ja "Mulholland Drive" ("Mulholland Dr.", 2001) eest. Ta võitis auhindu ka Cannes'i ja Veneetsia filmifestivalil. 

Lynch alustas režissöörikarjääri eksperimentaalfilmiga "Kustukummipea" ("Eraserhead", 1977) ning pärast seda sai temast kultusrežissöör. 

Lynchi filme ja nende loomist iseloomustab alternatiivne ja ebatraditsiooniline lähenemine. Tema filmilooming on tuntud oma sürrealistlikkuse ja unenäolisuse ning omapärase helitausta poolest. Lynchi töödes paljastub sageli "Ameerika väikelinnade" tumedam pool (näiteks "Blue Velvetis" ja "Twin Peaksis") või siis California suurlinnaelu (näiteks "Mulholland Drive'is"). 

Kunstnikuna harrastas ta nii maalikunsti, graafikat, videokunsti kui ka *[[Performans|performance]]*'it.

2007. aasta novembris külastas David Lynch koos füüsik John Hageliniga Tallinna. 

2025. aasta oktoobris ilmus eesti keeles tema Kristine McKennaga kahasse kirjutatud elulooraamat "Unistamisruum" (Koolibri, tõlkija Olavi Teppan).

## Filmid

### Muusikavideod
*Chris Isaak "Wicked Game" (version 1) (1990)
*Michael Jackson "Dangerous" (1992)
*Yoshiki "Longing" (1995)

### Lühifilmid
*"Six Men Getting Sick" (1966)
*"The Alphabet" (1968) 
*"The Grandmother" (1970) 
*"The Amputee" (1974) 
*"The Cowboy and the Frenchman" (1988)
*"Industrial Symphony No. 1: The Dream of the Broken Hearted" (1990)
*"Lumière: Premonitions Following an Evil Deed" (1996)
*"Darkened Room" (2002)
*"Ballerina" (2006) 
*"Boat" (2007)
*"The Short Films of David Lynch"

### Telesarjad, reklaamid jm
*"Twin Peaks" (telesari) (1990–1991)
*"Obsession" (Calvin Kleini reklaam) (1990)
*"American Chronicles" (dokumentaaltelesari) (1990)
*"Giò" (Giorgio Armani reklaam) (1992)
*"On the Air" (telesari) (1992)
*"Hotel Room" (telesari) (1993)
*"The Wall" (Adidase reklaam) (1995)
*"Rabbits" (*online*-seeriad) (2002)
*"Dumbland" (*online flash* animatsiooniseeriad) (2002)
*"The Third Place" (video Sony PlayStation 2-le) (2000)
*"Gucci" (Gucci reklaam) (2008)

## Viited

## Välislingid

*
Andres Olvik

**Andres Olvik** (sündinud 16. aprillil 1986) on endine eesti ujuja.

## Saavutused
Aastal 2004 Lissabonis toimunud juunioride Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta 200 m seliliujumises 13. koha.

2007. aasta Bangkoki universiaadil sai ta 200 m seliliujumises 25. koha.

Aastal 2008 Eindhovenis toimunud Euroopa meistrivõistlustel saavutas Andres Olvik 200 meetri seliliujumises 19. koha.

### Isiklikud rekordid
Andres Olviku isiklikud rekordid 25 m basseinis.

Andres Olviku isiklikud rekordid 50 m basseinis.

## Välislingid
*
Cao Đài

**Cao Đài** on suhteliselt uus sünkretistlik, monoteistlik religioon, mis tekkis lõuna-
Vietnamis aastal 1926 **Đạo Cao Đài** on religiooni lühem nimi, täisnimi on **Đại Đạo Tam Kỳ Phổ Độ** (Lunastuse ja Ilmutuse Kolmanda Ajajärgu Suur Religioon). Termin *Cao Đài* tähendab otsetõlkes "kõrget kohta.", st. kõrgeim koht, kus Jumal valitseb. See on ka Jumala, universumi looja lühendatud nimi, kelle täisnimi on *Cao Đài Tiên Ông Đại Bồ Tát Ma-ha-tát* (tõlge: *Cao Dai, Iidne Tark (ja) Suur Bodhisattva Mahasattva*). Jumala tiitlis on esindatud Kolm Õpetust: Pühak, Tark ja Buddha.

Caodailased peavad Jumalat oma religiooni asutajana. Nad usuvad et Cao Đài õpetus, sümbolism ja organisatsioon olid antud otse Jumalalt. Isegi Tây Ninh'i piiskopitempli ehitamisel olevat Jumal mänginud nõuandvat rolli. Cao Đài esimesed jüngrid, Ngô Văn Chiêu, Cao Quỳnh Cư, Phạm Công Tắc ja Cao Hoài Sang väitsid end olevat kõnelnud Jumalaga, kes andis neile täpsed juhtnöörid uue religiooni rajamiseks, mis alustaks Kolmanda Ajastu.

Caodailased harrastavad eetilisi praktikaid, nagu palvetamist, esivanemate kultust, vägivallatust ja taimetoitlust, selle eesmärk on taasühineda Jumal-Isaga taevas ning lõpuks olla võimeline vabaneda reinkarnatsiooniahelast. Cao Đài järgijate hulk ei ole päris kindel, arvatakse aga, et neid on 2-3 miljonit. Mõned oletused ulatavad ka kaheksa miljoni liikmeni Vietnamis. On veel ka 30 000 caodailast väljaspool Vietnamit, USAs, Euroopas ja Austraalias.
Tenrikyō

**Tenrikyō** (jaapani keeles 天理教, 'jumaliku mõistuse õpetus') on panenteistlik Jaapani uususund. Tenrikyōl arvatakse olevat maailmas umbes 2 miljonit järgijat, kellest 1,5 miljonit on Jaapanis. Sarnasuste tõttu peavad paljud seda šintoismi üheks vormiks, ehkki usk ja praktika erinevad Tenrikyōs ja šintos märgatavalt. Tenrikyō asutas naine, Miki Nakayama, kes sai ilmutusi alates 1838. aastast. Esimeste ilmutuste järel andsid ta järgijad talle tiitli *Oyasama* ('austatud vanem').
Chuch'e

***Chuch'e*** (chosŏn'gŭl: 주체; [tɕutɕʰe]), ka **kimilsungism**, on Põhja-Korea ametlik valitsusdoktriin. Termin tuleb koreakeelsest sõnast, mis tähendab inimese iseseisvust ja eneseteadvust. *Chuch'e* põhineb marksismil-leninismil ning Kim Il-sŏngi õpetustel.

Kim Il-sŏng töötas *chuch'e* välja 1930. aastate alguses jaapanivastase võitluse ajal. Aastal 1955 Kim kasutas terminit *chuch'e* esimest korda, rääkides marksismi-leninismi korea versioonist. Definitsiooni järgi kuulub tööliste revolutsioon rahvale, kes organiseerub oma suure juhi abil. *Chuch'e* rõhutab eriti poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku iseseisvust ja sõltumust. Rahvamasse näeb *chuch'e* subjektina, kes võib oma saatust ise vormida. Aastal 1970 võttis Kim Il-sŏngi poeg, Põhja-Korea praegune liider Kim Chŏng-il, kasutusele uue võrdpildi, rääkides rahvast kui kehast, mida riigi liider ühiskonna ajuna juhib. Partei on "närvisüsteem, mis rahvast esindades hoiab kontakti ajudega".

*Chuch'e* kesksed põhimõtted on 1) poliitiline iseseisvus, 2) majanduslik iseseisvus 3) sõjaline iseseisvus.

*Chuch'e* asendas marksismi-leninismi Põhja-Korea põhiseaduses ametliku ideoloogiana aastal 1972.
Involutsioon

"**Involutsioon**" on mitmetähenduslik sõna:

***[[Involutsioon (matemaatika)|Involutsioon]]** on matemaatikas teisendus, mis ühtib oma pöördteisendusega
***[[Involutsioon (füsioloogia)|Involutsioon]]** on füsioloogias ...
Dragutin Tadijanović

**Dragutin Tadijanović** (4. november 1905 – 27. juuni 2007) oli horvaadi luuletaja.

Tadijanović sündis Rastušje külas Slavonski Brodi lähistel. Ta hakkas luuletusi kirjutama 13-aastaselt. Kutseharidusena õppis Zagrebis metsatööstust.

Tadijanovići sulest ilmus paarkümmend luulekogu, esimene 1931. aastal, ja kokku 200 luuletust. Tadijanović kirjutas horvaadi keeles ning töötas ka tõlgi ja kriitikuna.

Tadijanovići peetakse üheks 20. sajandi populaarsemaks ja tähelepanuväärsemaks horvaadi luuletajaks. Tema luuletus "Balada o zaklanim ovcama" (eesti keeles "Tapetud lamba ballaad") on üks horvaadi kirjanduse võimsamatest teostest. Tadijanovići luuletusi on tõlgitud 20 keelde.

Tadijanović suri 2007. aastal 101-aastaselt. Ta on maetud Zagrebi Mirogoj kalmistule.

## Tunnustus
*1965 – valiti Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia tegevliikmeks.

## Teosed
* "Lirika" (1931)
* "Sunce nad oranicama" (1933)
* "Pepeo srca" (1936)
* "Dani djetinjstva" (1937)
* "Tuga zemlje" (1942)
* "Pjesme" (1951)
* "Blagdan žetve" (1956)
* "Srebrne svirale" (1960)
* "Prsten" (1963)
* "Poezija" (1973)
* "Vezan za zemlju" (1974)
* "Sabrane pjesme" (1975)
* "Sam" (1976)
* "Prijateljstvo riječi" (1981)
* "Svjetiljka ljubavi" (1984)
* "Moje djetinjstvo" (1985)
* "Kruh svagdašnji" (1987)
* "More u meni" (1987)

## Välislingid
*Koduleht (horvaadi keeles)
Räägu tänav (Tallinn)

**Räägu tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni ja Linnu allasumis. 

## Ajalugu
Tänav oli olemas juba 1930. aastatel. Nime sai Räägu tänav 27. augustil 1930. 1950. aastatel ehitas Tallinna Masinatehas oma töötajatele Linnu tee ja Räägu tänava vahelisele alale majad, millest osa on tänini alles.

## Marsruut
Räägu tänav algab Mustamäe teelt, ristub Algi tänava, Mooni tänava, Vuti tänava, Varese tänava, Mõtuse tänava, Sõpruse puiesteega, Lehe tänava, Kännu tänava, Tüve tänava, Nõmme tee, Püü tänava, Kiuru tänava ja lõpuks ristub Käo tänavaga. Tänava pikkus on umbes 1,8 km.

## Pargid
Räägu tänava, Mustamäe tee ja Algi tänava vahelisel alal asub Löwenruh' park ja huvikeskus Kullo (endine Tallinna Pioneeride Palee). Tüve tänava ja Nõmme tee (Räägu bussipeatus) vahelisele alale jääb Räägu park (1,0 ha, Nõmme tee 52).

## Tänava nimi
Tänava nimi on tulnud ruiklaste (*Rallidae*) sugukonda kuuluvalt väikselt linnult rukkirääk (*Crex crex*).

## Asutused Räägu tänaval
* Alved OÜ autoteenindus, Räägu 11a 
* Tallinna Pedagoogiline Seminar, Räägu 49
* Tallinna Ülikooli üliõpilasküla  üliõpilaselamu, Räägu tänav 49a

## Viited
Araabika kohv

**Araabika kohv** on araabia kohvipuu (*Coffea arabica*) röstitud seemnetest ehk kohviubadest saadud kohvi sort, mis on algselt pärit Etioopiast ja Jeemenist. 

Araabia kohvipuu viljadest toodetud kohvi peetakse paremaks rohkem viljeldud ja laiemalt tuntud teise kohvipuuliigi, kongo kohvipuu (*Coffea canephora*) viljadest saadavast robusta kohvist. Araabika kohv sisaldab vähem kofeiini kui ükski teine majanduslikel eesmärkidel kasvatatavast kohvipuuliigi viljadest toodetud kohv. 

## Ajalugu
Legendi järgi sai kohvipuu kasvatamine alguse sellest, kui Etioopias nähti kodukitsi söömas kohvipuu marju ja lehti, misjärel nad muutusid erakordselt virgeteks ja hüperaktiivseteks. Ka kohalik karjus olevat seda tähele pannud ja õppinud kohvipuust jooki valmistama. Etioopias juuakse tänini jooki, mida saadakse kohvilehtede leotamisel. 

Esimene kirjalik märge röstitud kohviubadest on pärit Araabia õpetlastelt, kes kirjutasid, et kohv on tõhus vahend, millega töötunde pikendada. Kohv saigi populaarseks just araablaste seas, esialgu eelkõige munkade seas. Araablaste mõte teha jooki röstitud kohviubadest levis kõigepealt Egiptusesse ja türklaste juurde, ning sealt kõikjale maailma. 

## Kasvatamine

*Coffea arabica* kohvipuu kasvab umbes seitse aastat ning annab kõige paremat vilja piirkondades, kus sajab ühtlaselt aasta jooksul 1–1,5 m vihma. Seda kasvatatakse tavaliselt 1300–1500 m kõrgusel, aga on ka istandusi merepinna kõrgusel ning ka 2800 m kõrgusel. Taim talub madalat temperatuuri, aga mitte jäidet, parimat vilja kannab *Coffea arabica* siis, kui temperatuur jääb 20 °C ümbrusse. Majanduslikel eesmärkidel kasvatatavad taimed kasvavad umbes 5 m kõrguseks, kuid need lõigatakse tagasi kuni 2 m pikkuseks, et kergendada saagi koristamist. Erinevalt *[[Coffea canephora]]*st, millest saadakse robusta kohvi, meeldib *Coffea arabica* kasvada varjus.

Kaks kuni neli aastat pärast istutamist valmivad *Coffea arabica*l väikesed, valged, tugeva lõhnaga õied. Õite magus lõhn meenutab jasmiini. Päikesepaistelise ilmaga õied avanevad ja paljastavad viljad. Marju võib kohvipuul olla väga palju, eriti *Coffea arabica* taimedel, nii et marjade raskus võib taimi ja saaki kahjustada. Marjad on esialgu tumerohelised, küpsedes muutuvad aga esmalt kollaseks, siis punaseks. Valmis marjad on tumepunast värvi, ovaalse kujuga, umbes 1 cm suurused. Marjad valmivad sageli eri aegadel; ühel puul võib samaaegselt olla nii punaseid kui ka rohelisi marju, mistõttu sageli korjatakse marjad käsitsi, et saada vaid täiesti küpseid, mitte rohelisi ega mädakolletega marju. 

Kohvipuid pole kerge kasvatada. Iga puu toodab umbes 0,5–5 kg kohviuba aastas, sõltuvalt konkreetse puu iseloomust ning kliima ja muude tegurite soodsusest. Igas marjas peitub kaks kohviuba, mis on tegelikult marja seemned. 

Täiuslikes tingimustes, näiteks Jaava saarel, istutatakse puid aasta läbi ning ka korjatakse marju aasta läbi. Vähem ideaalsetes tingimustes, näiteks Brasiilias, korjatakse marju vaid talviti.
Kohvioad

**Kohviuba** on kohvipuu seeme, kivi, mis on punase kohvipuu vilja sees.  

Viljad – kohvimarjad – sisaldavad tavaliselt kaht seemet, mille lamedad küljed on üksteise vastas. Kohviubades on 0,8–2,5% kofeiini, mis on ka üks peamisi põhjuseid, miks seda taime kasvatatakse. Kohvioad on mitme maa väga tähtis ekspordiartikkel. 

## Töötlemine

Kohvioad eemaldatakse kohvimarjadest, jääk visatakse minema või kasutatakse väetisena. Seejärel kohvioad kuivatatakse, röstitakse ja jahvatatakse. Ubade eraldamise marjadest ja kuivatamise teevad enamasti ära tootjamaad enne saagi eksportimist, ube röstitakse ja jahvatatakse tavaliselt juba teistes ettevõtetes. Paljud kohvigurmaanid eelistavad kohvi jahvatada ja ka röstida ise, kuna aja jooksul valmisröstitud ja jahvatatud kohvi maitse ja lõhn väheneb. 

## Allikad
*  Lauri Jürisoo. Kuidas kofeiin kohvioa seest kätte saadakse (ja mida sellega tehakse), forte.delfi.ee, 5. detsember 2012
IEEE aumedal

**IEEE aumedal** on Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi (IEEE) antav kõrgeim tunnustus. Aumedalit antakse välja alates 1917. aastast. Sellega tunnustatakse inimest, kellel on erilisi teeneid või erakordne karjäär elektri- ja elektroonika valdkonnas. Auhind koosneb kuldmedalist, selle pronksist koopiast, sertifikaadist ja tänutasust.

## Kavalerid
 
*1917: Edwin H. Armstrong
*1918: auhinda ei antud
*1919: Ernst Alexanderson
*1920: Guglielmo Marconi
*1921: Reginald Aubrey Fessenden
*1922: Lee De Forest
*1923: John Stone Stone
*1924: Michael I. Pupin
*1926: Greenleaf Whittier Pickard
*1927: Louis W. Austin
*1928: Jonathan Zenneck
*1929: George W. Pierce
*1930: Peder Oluf Pedersen
*1931: Gustave A. Ferrie
*1932: Arthur Edwin Kennelly
*1933: John Ambrose Fleming
*1934: Stanford C. Hooper
*1935: Balthasar van der Pol
*1936: George Ashley Campbell
*1937: Melville Eastham
*1938: John H. Dellinger
*1939: Albert G. Lee
*1940: Lloyd Espenschied
*1941: Alfred N. Goldsmith
*1942: Albert H. Taylor
*1943: William Wilson
*1944: Haraden Pratt
*1945: Harold H. Beverage
*1946: Ralph Hartley
*1947: auhinda ei antud
*1948: Lawrence C. F. Horle
*1949: Ralph Bown
*1950: Frederick Terman
*1951: Vladimir Zworykin
*1952: William R. G. Baker
*1953: John M. Miller

*1954: William L. Everitt
*1955: Harald T. Friis
*1956: John V. L. Hogan
*1957: Julius Adams Stratton
*1958: Albert Hull
*1959: Emory Leon Chaffee
*1960: Harry Nyquist
*1961: Ernst A. Guillemin
*1962: Edward Victor Appleton
*1963: George C. Southworth
*1964: Harold A. Wheeler
*1965: auhinda ei antud
*1966: Claude Elwood Shannon
*1967: Charles H. Townes
*1968: Gordon K. Teal
*1969: Edward Ginzton
*1970: Dennis Gabor
*1971: John Bardeen
*1972: Jay W. Forrester
*1973: Rudolf Kompfner
*1974: Rudolf Kalman
*1975: John Robinson Pierce
*1976: auhinda ei antud
*1977: H. Earle Vaughan
*1978: Robert Noyce
*1979: Richard Bellman
*1980: William Shockley
*1981: Sidney Darlington
*1982: John Tukey
*1983: Nicolaas Bloembergen
*1984: Norman F. Ramsey
*1985: John Roy Whinnery
*1986: Jack Kilby
*1987: Paul Lauterbur
*1988: Calvin Quate
*1989: C. Kumar Patel

*1990: Robert G. Gallager
*1991: Leo Esaki
*1992: Amos E. Joel, Jr.
*1993: Karl Johan Åström
*1994: Alfred Y. Cho
*1995: Lotfi A. Zadeh
*1996: Robert Metcalfe
*1997: George H. Heilmeier
*1998: Donald Pederson
*1999: Charles Concordia
*2000: Andrew Grove
*2001: Herwig Kogelnik
*2002: Herbert Kroemer
*2003: Nick Holonyak
*2004: Tadahiro Sekimoto
*2005: James Flanagan
*2006: James D. Meindl
*2007: Thomas Kailath
*2008: Gordon Moore
*2009: Robert H. Dennard
*2010: Andrew Viterbi
*2011: Morris Chang
*2012: John L. Hennessy
*2013: Irwin Jacobs
*2014: Jayant Baliga
*2015: Mildred Dresselhaus
*2016: G. David Forney, Jr.
*2017: Kees Schouhamer Immink
*2018: Bradford W. Parkinson
*2019: Kurt E. Petersen
*2020: Chenming Hu
*2021: Jacob Ziv
*2022: Asad M. Madni
*2023: Vinton G. Cerf
*2024: Robert E. Kahn

## Välislingid
*IEEE.org kavaleride nimekiri
Tühirand

"**Tühirand**" on Mati Undi 1972. aastal ilmunud modernistlik novell.

## Välislingid
*Oliver Berg. "Mati Undi „Tühirand“ läbi fenomenoloogilise hoiaku" Bakalaureusetöö. Tartu Ülikool 2015
Lynch

**Lynch** on mitme koha nimi Ameerika Ühendriikides:
* **[[Lynch (Kentucky)]]**, linn Kentucky osariigis
* **[[Lynch (Maryland)]]**, linn Marylandi osariigis
* **[[Lynch (Nebraska)]]**, linn Nebraska osariigis

Sõnal on muid tähendusi:
***[[lynch.]]**, Jaapani bänd
***[[Lynch (perekonnanimi)]]**, inglise või iiri perekonnanimi 
*...
Lasson

**Lasson** võib tähendada järgmist:
*Lasson, asula ja vald Prantsusmaal Calvadosi departemangus
*Lasson (perekonnanimi)
**Adolf Lasson (1832, Altstrelitz - 1917, Berlin), saksa filosoof
**Georg Lasson (1862, Berliin – 1932)
**(Othilia) "Oda" (Pauline Christine) Krohg, sünninimi ''Lasson'' (1860, Åsgårdstrand - 1935, Oslo), norra kunstnik
Dipool

**Dipool** (kreeka keele sõnadest  *dis* kaks korda + *polos* telg, poolus) on kahest võrdsest lähestikku asetsevast, kuid vastandmärgilisest elektrilaengust või kahest magnetpoolusest (põhja- ja lõunapoolusest) koosnev süsteem.

Dipooli mõistet kasutatakse ka antennitehnikas (vt poollainedipool), akustikas ja voolisedünaamikas.

## Elektriline dipool

Elektriline dipool koosneb kahest võrdse suurusega positiivsest ja negatiivsest elektrilaengust. Need vastandmärgilised laengud kompenseeruvad vastastikku, nii et dipoolil puudub elektrilaeng.

Elektrilise dipooli iseloomustussuurused on laengute vahekaugus (positiivse laengu kohavektor negatiivse laengu suhtes) \textstyle \vec d ja laengute absoluutväärtus \textstyle q. Nende korrutis on elektriline dipoolmoment \textstyle \vec p = \vec d \cdot q. Dipoolmoment on suunatud piki dipooli telge negatiivse laengu poolt positiivse laengu poole.

Dipoolmomendi mõistet saab rakendada ka enam kui kahe laengu süsteemile, näiteks molekulile. Kui dipoolmoment erineb nullist, nimetatakse molekuli polaarseks. Mittepolaarse molekuli laengud välise elektrivälja toimel nihkuvad, mille tulemusena tekib indutseeritud dipoolmoment.

## Magnetiline dipool

Magnetiline dipool on voolukontuur (kinnine vooluga elektriahel, nn elementaarvool) või siis kontuuride süsteem, mille mõõtmed on voolu magnetvälja vaadeldavate punktide kaugustega võrreldes väga väikesed.

Magnetilist dipooli iseloomustab magnetmoment \vec m, mille suuna määrab voolu suund kruvireegli järgi: kui kruvi keerata kontuuri voolu suunas, siis näitab kruvi edasiliikumise suund magnetmomendi  suunda kontuuri keskpunktis. 

Magnetmomendi väärtus
:m = I \cdot a,
kus I on voolutugevus kontuuris ja a on kontuuri pindala.

## Vaata ka
* Poollainedipool

## Viited
Xenophanes

**Xenophanes** (Ξενοφάνης, 570-480 eKr) oli Vana-Kreeka filosoof, poeet, ja ühiskonna ning religiooni kritiseerija. 

## Elu

Xenophanes oli pärit Kolofonist, Jooniast. Ta filosofeeris erinevates Vahemerepiirkondades, eriti lõuna-Itaalia ja Sitsiilia Kreeka kolooniates, liikudes ühest linnast teise. Ta olevat olnud Archelaose õpilane ning Parmenidese õpetaja. Varem arvati ka et ta oli ka Elea Zenoni, Parmenidese kolleegi õpetaja ning seega ka lähedane Elea koolkonnale. Tänapäeval seda aga tõeks enam ei peata.

## Filosoofia

Xenophanese filosoofiast teame eelkõige tema luule kaudu, mida on aga säilinud ainult hilisemate kreeka autorite kirjanduslikes laenudes. Oma luules ta kritiseerib ja heidab nalja paljude kaasaegsete nähtuste ja ideede üle, nagu näiteks kreeka mütoloogia inimesekujuliste jumalate üle, ning pilab ka kreeklaste suurt austust sportlaste vastu. 

Xenophanes hülgas, nagu ka Herakleitos, usu jumalatesse ning sellesse, et jumalad on inimesesarnased. Ta ütles, et Homeros teenis raha sellega, et valetas jumalate ja nende omaduste kohta. Inimese-sarnaste jumalate kohta ütles ta:  

Selle asemel rääkis Xenophanes ühest jumalast, kes on abstraktne, universaalne, muutumatu, liikumatu ja ka alati ning kõikjal kohalolev. See jumal ei olnud inimesekujuline ega tal ei olnud ka mingeid inimlikke iseloomuomadusi ega nõrkusi. Jumal oli piirideta. Xenophanese mõtlemist peetakse panteistlikuks, ka peetakse teda esimeseks monoteistiks lääne filosoofia ajaloos.

Xenophanes kirjutas ka, et poeedid peaksid rääkima jumalatest ainult selliseid lugusid, mida saab ka ühiskondlikult rakendada. Hiljem võttis Platon sellesama idee omaks. Xenophanes uuris ka fossiile, ning jõudis nende põhjal järeldusele, et kunagi kattis vesi kogu maapinda. Tema epistemoloogiline arusaam oli, et on olemas absoluutne tõde, aga inimesed surelikena ei ole võimelised seda mõistma. Seetõttu saavad inimesed toetuda vaid hüpoteesidele. Võime käituda, nagu teame tõde, aga peame teadvustama endale, et on väga ebatõenäoline, et see, mida me teame, on ka tegelikult tõde. Selle idee võttis hiljem omaks Karl Popper ning see on ka kriitilise ratsionalismi alus.

## Kirjandus
* "Filosoofia ajalugu", I köide: antiik- ja feodaalühiskonna filosoofia. Tõlkinud Rudolf Kulpa. RK Teaduslik Kirjandus, Tartu 1947, lk 71–76
Eesti Vabaduse Risti III liigi kavaleride loend

Siin on loetletud tsiviilteenete eest antud Eesti Vabariigi Vabaduse Risti III liigi 1., 2. ja 3. järgu kavalerid.

## III liigi 1. järgu kavalerid
Eesti Vabaduse Risti III liigi 1. järku anti välja 111 korral.

## III liigi 2. järgu kavalerid
Eesti Vabaduse Risti III liigi 2. järku anti välja 41 korral.

## III liigi 3. järgu kavalerid
Eesti Vabaduse Risti III liigi 3. järku anti välja 35 korral.

## Vaata ka
*Eesti Vabaduse Risti I liigi kavaleride loend
*Eesti Vabaduse Risti II liigi kavaleride loend
Maurice de Wulf

**Maurice Marie Charles Joseph De Wulf** (1867–1947) oli tomistlik filosoof ja filosoofiaprofessor Leuveni katoliiklikus ülikoolis Belgias. Ta on keskaja filosoofia historiograafia üks pioneere.

De Wulfi raamat "Keskaja filosoofia ajalugu" ("Histoire de la Philosophie Médievale") ilmus esimest korda aastal 1900 ning anti hiljem mitme kordustrüki ja tõlkena uuesti välja. 1920. aastatel õpetas ta Harvardi Ülikoolis. Aastal 1922 avaldati ta raamat "Keskaja filosoofia ja tsivilisatsioon".

Raamatus "Keskaja filosoofia ajalugu" ei kõrvuta De Wulf keskaegset filosoofiat skolastikaga, nagu teeb enamik ajaloolasi, ning leiab keskaegses filosoofias kaks põhilist suunda: skolastika, mida esindavad filosoofid nagu Aquino Thomas, John Duns Scotus ja Albert Suur, ning antiskolastika, mille isa on Johannes Scotus Eriugena ning millega jätkasid katarid, albilased ja panteistlikud suunad. Seda de Wulfi arvamust ei ole enamik ajaloolasi ja filosoofe siiski tunnustanud. 

## Bibliograafia
* 1892 – *La Valeur esthétique de la moralité dans l'art*
* 1895 – *Histoire de la philosophie scolastique dans les Pays-Bas et la principauté de Liège, jusqu'à la Révolution française*
* 1896 – *Études historiques sur l'esthétique de saint Thomas d'Aquin*
* 1900 – *Histoire de la philosophie médiévale*; translated as History of Medieval Philosophy*
* 1901 – *Le Traité *De Unitate Formae* de Gilles de Lessines* (texte et étude)
* 1904 – *Un Théologien-philosophe du XIIIe. Étude sur la vie, les œuvres et l'influence de Godefroid de Fontaines*
* 1910 – *Histoire de la philosophie en Belgique*
* 1915 – *Guerre et philosophie*
* 1920 – *L'Œuvre d'art et la beauté*
* 1922 – *Philosophy and civilization in the middle ages*
* 1932 – *Initiation à la philosophie thomiste''
Giordano Bruno

**Giordano Bruno** (1548 – 17. veebruar 1600) oli Itaalia filosoof, dominiiklasest preester, kosmoloog ja kirjanik. Ta on tuntud heliotsentrilise maailmasüsteemi toetajana ning arusaama, et universum on lõpmatu ja sisaldab arvutul hulgal maailmu, pooldajana.

Bruno arendas edasi Mikołaj Koperniku heliotsentrilist õpetust, väites, et Päike ei ole universumi keskpunkt, vaid üks paljudest tähtedest lõpmatus kosmoses. Selline käsitlus läks kaugemale oma aja tavapärastest arusaamadest ning seadis kahtluse alla traditsioonilise aristotelliku maailmapildi.

Lisaks kosmoloogiale kirjutas Bruno teoseid mälu- ja mnemotehnikast, filosoofiast ning religioonist. Tema vaated olid mõjutatud neoplatonismist ja hermetismist ning neid on sageli kirjeldatud panteistlikena.

Bruno sattus konflikti katoliku kiriku õpetusega ning pärast pikka kohtuprotsessi mõistis Rooma inkvisitsioon ta ketserluses süüdi. Ta hukati tuleriidal Roomas 17. veebruaril 1600. Hiljem on Brunot peetud mõttevabaduse sümboliks ja uusaegse teadusliku maailmapildi üheks märgiliseks eelkäijaks, kuigi tema õpetus ei olnud teaduslik materialism, vaid filosoofilis-religioosne maailmakäsitus.

## Kirjandus
* "Itaalia tõetunnistaja Filoteo Giordano Bruno: tema vahva võitlemine ja hale surm / välja andnud J. Järv (= Jaak Järv)". Tallinn 1884, 24 lk
* Giordano Bruno, "Külleeni eesel" (Eesli, Pythagorase pärdiku ja Merkuriuse vestlus), tõlkinud Aleksander Kurtna – kogumikus "Usk ja mõistus", koostanud Helmut Tarand, Eesti Raamat, Tallinn 1970, lk 25–32
* Raffi, "Giordano Bruno päevikust 1599". Tõlkinud L. Tarand – samas, lk 156–160
* Aleksandr Gorfunkel, "Bruno". Tõlkinud S. Hallik. Lisa: katkendeid Bruno teostest (lk 105–112). Sari "Suuri mõtlejaid", Eesti Raamat, Tallinn 1971, 120 lk
* Giordano Bruno, "Küünlakandja" (katkendeid komöödiast), tõlkinud Ülle Nurk ja Aleksander Kurtna – Renessansi kirjanduse antoloogia, Eesti Raamat, Tallinn 1984, lk 147–159 ja Villem Alttoa kommentaarid lk 652–653
Abū Nuwās

**Abū Nuwās** (ابونواس; pikemalt **Abū Nuwās al-Ḩasan ibn Hāni' al-Ḩakamī**; umbes 750 või 757 Ahvāz – 814 või 815) oli üks tähtsamaid araabia keeles kirjutanud klassikalise luule esindajaid. Ta oli esimene linnaluuletaja araabia kirjanduses, õukonnapoeet.  

Ta sündis Ahvāzi linnas Pärsias. Tema isa Hāni' oli araablane, ema oli pärit Pärsiast. 

Abū Nuwās elas kaliif Hārūn ar-Rashīdi ajal, mil sündis klassikaline araabia kirjandus. Al-Başrah's ja Al-Kūfah's õppis ta oma aja suurimate filoloogide juures. Et õppida ära beduiinide araabia keel, mida peeti eriti puhtaks, olevat ta veetnud aasta ka kõrbes. 

Abū Nuwāsist sai oma aja araabiakeelse luule kõige laiahaardelisemaid meistreid; eriti tuntuks sai ta jahi-, armastus- ja veiniluulega. Veiniluule arendas ta erilise täiuseni. Muu hulgas ülistas Abū Nuwās poistevahelist armastust. 

Abū Nuwāsi luule ja isik on säilinud ka rahvapärimuses. Korduvalt esineb ta ka "Tuhande ja ühe öö" lugudes, kus teda mainitakse kaliif Harūn ar-Rashīdi saatjana. Suahiilikeelses kirjanduses kannab Abunuwasi nime väljamõeldud narrikuju, kellele omistatakse kohati needsamad lood, mis mulla Nasreddinile ja Juḩā'le.  

## Viited
Ieoh Ming Pei

**Ieoh Ming Pei** (hiina 貝聿銘 *Bèi Yùmíng*; 26. aprill 1917 – 16. mai 2019) oli Hiina päritolu Ameerika Ühendriikide arhitekt, Pritzkeri auhinna laureaat. 

Ehitusmaterjalidena kasutas Pei oma töödes peamiselt kivi, betooni, klaasi ja terast. 

Ieoh Ming Pei oli üks tähtsamaid 20. sajandi arhitekte.

## Noorpõlv ja haridus
Ieoh Ming Pei sündis rikka pankuri peres Guangzhous Guangdongi provintsis Hiinas ning lapsena elas ja õppis Shanghais ja Hongkongis. 1935. aastal läks ta 18-aastaselt Ameerika Ühendriikidesse arhitektuuri õppima. 

Pei õppis esialgu lühikest aega Pennsylvania ülikoolis, vahetas seejärel kooli ning lõpetas 1940. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi. 
Pei sai USA kodakondsuse 1954. aastal.

## Töö

1955. aastal avas Pei oma arhitektuuribüroo I.M. Pei & Partners. 1989. aastal vahetas firma nime, uueks nimeks sai Pei Cobb Freed & Partners. James Ingo Freed ja Henry N. Cobb on Ieoh Ming Pei kõrval selle ettevõtte tähelepanuväärsemaid arhitekte.

## Tunnustus
* 1963 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
* 1976 – Thomas Jeffersoni arhitektuurimedal
* 1981 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1983 – Pritzkeri auhind
* 2010 – Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi kuninglik kuldmedal
* 2014 – UIA kuldmedal

## Eraelu
Peil on kolm poega: T'ing Chung Pei, Chien Chung Pei ("Didi") ja Li Chung Pei ("Sandi") ning tütar Liane Pei. Chien Chung Pei oli isal abiks Louvre'i püramiidi projekteerimisel, Li Chung Pei omakorda Hongkongi Bank of China Toweri projekteerimisel 1989. aastal. Mõlemast vennast on isa eeskujul saanud arhitektid ning 1990. aastal asutasid nad koos ettevõtte Pei Partnerships.

## Teosed

Pilt:Green Building, MIT, Cambridge, Massachusetts.JPG|Green Building Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis Cambridge'is (USA)
Pilt:National Center for Atmospheric Research - Boulder, Colorado.jpg|Rahvuslik Atmosfääriuuringute Keskus Boulderis Colorado osariigis (USA)
Pilt:Dallas Meyerson Center 02.jpg|Morton H. Meyerson Symphony Center Dallases Texase osariigis (USA)
Pilt:National gallery of art usa2.jpg|Rahvusliku Kunstigalerii idatiib Washingtonis (USA)
Pilt:DallasCityHallA.jpg|Dallase linnahall (USA)
Pilt:JFK library Stitch edit.jpg|John F. Kennedy Raamatukogu Bostonis Massachusettsi osariigis (USA)
Pilt:Rock and Roll Hall of Fame 2003-2.jpg|Rock'n'rolli kuulsuste hall Clevelandis Ohio osariigis (USA)
Pilt:HK Bank of China Tower View.jpg|Bank of China Tower Hongkongis
Pilt:Suzhou Museum - new buildings.jpg|Suzhou muuseum Jiangsus Hiinas
Pilt:MIHO MUSEUM 1.jpg|Miho muuseum Shiga prefektuuris Jaapanis


## Välislingid
* Pei elulugu inglise keeles
Mahl

**Mahl** on puuviljadest, marjadest või köögiviljadest tehtud jook, milles ei ole süsihappegaasi nagu karastusjookides. Mahla valmistatakse tavaliselt pressides, kodustes tingimustes ka marju aurutades või muul meetodil viljadest vedelikku välja saades. 

Mahla võib juua värskelt pressituna, kuid majanduslikel põhjustel müüakse mahla sageli kontsentreeritult. Sel puhul tuleb kontsentraadile lisada vett. Sageli on kontsentraadil teine maitse kui värskelt pressitud mahlal. Mahla võib säilitada ka pastööritult ja külmutatult. Sageli lisatakse mahlale enne turustamist vett ja/või suhkrut. Eri liiki puu- ja köögiviljade ning marjade mahla võib ka omavahel segada segumahlaks.
Pelkosenniemi

**Pelkosenniemi** on küla Soomes Lapi maakonnas Pelkosenniemi vallas.

Külas asub põhikool, tervisekeskus.


Pilt:Pelkosenniemenkirkko.jpg|Kirik
Kuressaare Eesti Kodanike Komitee

**Kuressaare Eesti Kodanike Komitee** asutati 10. aprillil 1989 esimese Eesti kodanike komiteena maakonnalinnas ning neljandana kogu Eestis.

## Komitee algne koosseis
*Raul Salumäe (esimees)
*Juhan Veel (vanemregistreerija)
*Adeele Pihl (kirjatoimetaja)
*Jaan Tammsalu
*Anti Kuus

Koopteerumise korras kaasati hiljem komitee liikmeskonda Valter Hommik, Virge Nemvalts ja Malle Laur.
Juhan Veel

**Juhan Veel** (5. detsember 1939 Kaarma vald – 25. märts 2012) oli Eesti ühiskonnategelane.

Juhan Veel arreteeriti 1957. aastal nõukogudevastase tegevuse eest ja mõisteti kohtu poolt kolmeks aastaks vangi.

Aastal 1973 lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ökonomisti erialal.

Ta tõusis avalikus elus esile 1988. aastal Kuressaares toimunud rahvakoosolekuil. Valiti 1989. aastal Kuressaare Eesti Kodanike Komitee liikmeks (hiljem ka maakonnakomitee liikmeks) ning kujunes selle komitee vanemregistreerijana Eesti kodanike komiteede tegelikuks eestvedajaks Saaremaal. Juhan Veel oli Eesti Kongressi ja Eesti Komitee liige. 

Ta kandideeris Riigikogu valimistel 1992. aastal valimisliidu Eesti Kodanik nimekirjas, 1995. aastal valimisliidu Parem Eesti / Eesti Kodanik nimekirjas ning 1999. aastal Põllumeeste Kogu nimekirjas.

## Tunnustus
* Kodanikupäeva aumärk (1998)
* Riigivapi V klassi teenetemärk (2006).

## Välislingid
*Pekka Erelt. Noored Partisanid, Eesti Ekspress, 10. november 2005
Robert Prager

**Robert Prager** (1886 Dresden – 5. aprillil 1918 Collinsville) oli sakslasest söekaevur USA-s Illinoisi osariigis Collinsville'is, kes lintšiti esimese maailmasõja ajal.

Algul töötas Prager pagarina, aga ta vahetas ametit, kuna kaevuritele maksti paremat palka.

Ta oli ainuke välismaalane, kes lintšiti USA-s esimese maailmasõja ajal. Tema mõrvamise eest anti kohtu alla 11 meest, kuid nad mõisteti õigeks.

## Välislingid
* http://www.exulanten.com/prager.html
Johannes Hüsse

**Johannes Hüsse** (14. veebruar 1901 Kurepalu, Haaslava vald, Tartumaa – 23. mai 1977 Tallinn) oli eesti keemik.

Õppis Tartu Ülikoolis 1919–1924 keemiat (lõpetas 1924) ja kaubandust 1925–1927, mag. chem. 1924 (Karboonhapped Eesti põlevkivi tõrva fraktsioonis 175–225 (40 mm)), dr. phil. nat. 1929 (eesti põlevkivi toores õli kõrgemate fraktsioonide koosseis ja kasutamise võimalused määrdeõlina). Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

1924–1928 ja 1929–1930 Riigi Põlevkivitööstuse keemik Kohtla-Järvel, 1930–1932 Riigi Viinatehase abijuhataja, 1932–1937 juhataja, 1937–1940 Loodusvarade Instituudi direktor ja turba sektsiooni juhataja.

## Kirjandus
*Album academicum universitatis Tartuensis, II köide, Tallinn 1994, lk. 25.
Parinirvaana

**Parinirvaana** (sanskriti keeles *parinirvāṇa* – ‘pärisnirvaana ehk lõplik nirvaana’; tiibeti keeles *yongs su mya ngan las ’das pa*; hiina keeles 滅度 *miedu*; jaapani keeles *metsudo*) ehk **pärisnirvaana** ehk **lõplik nirvaana** ehk **jäägitu nirvaana** on budismis seisund, millesse Buddha Šākjamuni jõudis surres. 

Šākjamuni jõudis nirvaanasse 35-aastaselt Gayā linna lähedal bodhipuu all istudes, kuid see nirvaana sisaldas veel olemasolu jääki. Alles pärast surma lagunevad koost isiksuse koostisosad (skr *skandha*) ning lakkab sünni ja surma ringkäik.

Buddha viimaseid päevi ja parinirvaanasse vaibumist kirjeldab "Suur parinirvaana suutra" (paali keeles *Mahāparinibbāṇa Sutta*).

## Vaata ka
* Nirvaana

## Viited
Nikolai Timusk

**Nikolai Timusk** (5. aprill 1897 Kallaste – 1952) oli eesti jurist ja notar.

Õppis Tartu Ülikoolis 1920–1921 arstiteadust ja 1921–1927 õigusteadust (lõpetas 1927), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Osales 1918–1920 Vabadussõjas, 1927–1928 Viljandi-Pärnu rahukogu kohtuameti kandidaat, 1928–1937 notar Mõisakülas, alates 1937 Viljandis.

Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 105.
Eduard Aunap

**Eduard Gustav Aunap** (ka **Eduard-Gustav Aunap**; 27. juuli 1888 Viljandi – 3. detsember 1955 Tartu) oli eesti histoloog.

Aunap sündis kaupmehe pojana. Pärast Pärnu gümnaasiumi lõpetamist töötas ta poolteist aastat kaubakontoris Inglismaal. 1909. aastal astus Tartu ülikooli loodusteaduskonda, õpingud jõudsid lõpule alles 1920. Ühtlasi töötas ta aastatel 1909–1928 ülikooli histoloogia instituudis ning hakkas tegelema teadustööga prof. Vladimir Rubaškini juhendamisel. 1913. aastal täiendas Aunap end kolme kuu jooksul Plymouthi bioloogiajaamas.

1923. aastast õppis ta Tartu ülikoolis arstiteadust, ülikooli lõpetas 1926. 1930. aastal kaitses ta doktoriväitekirja "Roti parotiserakkude tuum, ergastoplasma, mitokondrid ja vakuoom".

Aastatel 1928–1931 oli E. Aunap anatoomia instituudi prosektor, 1931–1932 anatoomia eradotsent, 1937. aastast dotsent, histoloogia ja embrüoloogia instituudi juhataja. 1938 sai ta adjunktprofessoriks. 

1944. aastast kuni surmani 1955 oli Eduard Aunap Tartu ülikooli histoloogiakateedri professor ja juhataja.

## Välislingid
* Tartu Ülikooli Raamatukogu inventarinimistu
* Hillar Palamets. "Kahest markantsest professorist" Kliinikumi Leht, nr 65, juuni 2004, lk 2
Elisabeth Birkenthal

**Elisabeth Anna Birkenthal** (3. august 1901 Turkestan – 26. november 1995 Oak Park, Illinois, USA) oli eesti arst.

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Peeter Arumaa

**Peeter Arumaa** (kuni 1926. aastani **Peeter Blaubrück**, 11. oktoober 1900 Põltsamaa – 21. juuni 1982 Stockholm) oli eesti keeleteadlane. 1921–26 õppis Tartu, 1927–29 Berliini, 1929–30 Praha ülikoolis. 1934–44 Tartu Ülikooli professor.

Uuris eelkõige slaavi, aga ka balti keeli (eriti leedu keelt). Slavistika professor Stockholmi ülikoolis.

## Isiklikku
Peeter Arumaa abikaasa oli kunstnik Karin Luts.

## Viited

## Kirjandus
* Paul Ariste, "Peeter Arumaad mälestades" – Keel ja Kirjandus 1982, nr 9, lk 501–502
* V. Ruke-Dravina, "Peeter Arumaa" [teadlane idaeuroopa keelte alal] – Tulimuld 1983, nr 4, lk 207–211
* Paul Ariste, "Peeter Arumaa Tartu ülikooli õppejõuna" – Keel ja Kirjandus 1988, nr 9, lk 549-553
* Paul Ariste, "Peeter Arumaast Stockholmis" – Keel ja Kirjandus 1989, nr 11, lk 691–693
* P. Arumaa kirjad L. Girale. Leedukeelsest käsikirjast tõlkinud Mihkel  Loodus, kommenteerinud Stasys Skrodenis – Keel ja Kirjandus 1990, nr 7, lk 433–435

## Välislingid
*
Elmar Asmus

**Elmar August Kristjan Asmus** (29. september 1896 Tartu – 24. mai 1959 Tartu) oli Tartu Ülikooli pearaamatupidaja.

1916 Tartu Ülikooli agronoomia vabakuulaja, 1920–1921 õppis Tomski Tehnikainstituudis, 1922–1931 Tartu Ülikoolis majandust (lõpetas 1931), üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.

1922–1923 Tartu Ülikooli kantseleiametnik, 1923–1927 pearaamatupidaja abi, 1927–1934 raamatupidaja, alates 1934 pearaamatupidaja. Alates 1951 Eesti Põllumajanduse Akadeemia pearaamatupidaja asetäitja.

## Kirjandus
*Album academicum universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 192.
Hans Kampus

**Hans Kampus** (8. veebruar 1897 Aidu mõis, Viljandimaa – 18. juuni 1938 Tartu) oli eesti metsateadlane.

1921–1931 õppis Tartu ülikoolis metsandust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1926–1929 Pagari, alates 1929 Kastre, hiljem Otepää abimetsaülem.

## Kirjandus
*Album academicum universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 139.
Jaan Järv

**Jaan Järv** (16. jaanuar 1902 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 24. jaanuar 1986 Göteborg) oli eesti metsateadlane.

1921–1928 õppis Tartu Ülikoolis metsandust (lõpetas 1942), 1934–1935 õigusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

1929–1931 Jõgeva, 1932–1934 Orajõe, 1935–1944 Kolga metsaülem, 1944 põgenes Rootsi.

## Kirjandus
*Album academicum universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 140.
Hermann Kruus

**Hermann Kruus** (ka **Herman Kruus**; 23. detsember 1895 Jõgeveste vald, Viljandimaa – 3. juuli 1941 Orenburg, Venemaa) oli Eesti politseinik.

1920–1924 õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas 1924), 1926 lõpetas Politseikooli.

Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, kuni 1924 teenis sõjaväes. 1924–1925 Riigikohtu administratiivosakonna abisekretär, 1925–1926 Siseministeeriumi Politseivalitsuse ametnik, 1926–1931 Tartu-Valga prefektuuri prefekt, 1931–1932 Viljandi-Pärnu prefektuuri abiprefekt, 1932–1934 Haapsalu, 1934–1937 Viljandi kriminaalkomissar, alates 1937 Narva prefektuuri prefekt. 

Arreteeriti NKVD poolt 1941. Hukati Venemaal.

## Tunnustus

* Kaitseliidu Valgeristi III klass
* Läti Kolme Tähe orden, 1928

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
*Kommunismiohvrite andmebaas

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 30.
Augustin Müristaja

**Augustin Müristaja** (11. aprill 1895 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 8. oktoober 1964 Tallinn) oli Eesti kohtunik.

1915–1918 ja 1920–1921 (lõpetas) õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, EÜS Ühenduse vilistlane.

1921–1922 Viljandi-Pärnu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1922–1924 Pärnu 2. jaoskonna kohtu-uurija, 1924–1929 Viljandi-Pärnu Rahukogu, 1929–1935 Rakvere-Paide Rahukogu, 1935–1939 Tallinna Ringkonnakohtu alaline liige, alates 1939 Kohtukoja kriminaalosakonna liige. 

Arreteeriti 1950 Tallinnas, oli vangilaagris Irkutski oblastis, vabastati 1956. Naasis Eestisse.

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 30. 

## Välislingid
*Okupatsioonide muuseum
Valentin Varamaa

**Valentin Varamaa** (kuni 1934 **Valentin Kutschinski**; 25. august 1909 Valga – 5. november 1986 Tallinn) oli eesti jurist.

1929–1933 õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas 1933 *[[cum laude]]*), mag. jur. 1940 (Territoriaalmeri).

Tartu Ülikooli teaduslik stipendiaat.

Arreteeriti NKVD poolt 28. veebruaril 1945 Tartus, oli Siblagi vangilaagris Kemerovo oblastis, vabanes 28. veebruaril 1952.

## Kirjandus
*Album Academicum Universitatis Tartuensis II köide. Tartu 1994, lk 542

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
*Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991
Hinrich Möller

**Hinrich Johann Möller** (20. aprill 1906 Grevenkoop Schleswig-Holstein Saksamaa – 13. oktoober 1974 Neumünster Saksamaa) oli Saksa politseiametnik ja Saksa okupatsiooni ajal Teises maailmasõjas Saksamaa Ida maa-ala Riigikomissariaadi Eesti kindralkomissariaadi kõrgeim politsei ja SS juht (*Höhrer SS- und Polizeiführer Estland*).

Hinrich Möller oli kuni 1933. aastani kaupmees Neumünsteris. H. Möller astus NSDAP liikmeks 1929. aastal ning 1930. aastast oli ta SS-i liige. 

Hinrich Möller oli aastatel 1933–1937 politseiülem Neumünsteris ja 1937–1941 Flensburgis. 

H. Möller määrati 1941. aasta sügisel Eesti kindralkomissariaadi kõrgeima politsei ja SS juhi ametisse 1941. aastal ja vabastati 1944. aastal. Sellel ametikohal jätkas 1944. aastast SS-Brigadeführer Walther Schröder.

1947. aastal mõistis Kieli maakohus Mölleri surma, kuid 1948. aastal muudeti karistus 15-aastaseks vangistuseks ning 1957. aastal ta amnesteeriti.

## Viited
Antímilos

**Antímilos** (varem ka *Antimelos*, kreeka keeles Αντίμηλος) on Kreeka saar Küklaadide saarestikus Egeuse meres. Saare pindala on 795 ha. Saar on mägine, kõrgus kuni 648 m. Kuulub Kreekale. Asub 20 kilomeetri kaugusel Milose saarest loodes. 

Saarel ei elata ja seepärast kutsutakse seda ka nimega *Erimomilos* (Milose kõrb). Saar on vulkaanilise päritoluga. Kunagised saare asukad kasutasid nüüdki veel nähtavat kraatrit vihmaveehoidlana. Saarel elavad mõningad kitsed.

## Välislingid
*Milose omavalitsuse koduleht (kreeka keeles)
Kolmanda planeedi saladus

"**Kolmanda planeedi saladus**" (vene keeles "Тайна третьей планеты") on vene ulmekirjaniku Kir Bulõtšovi lastejutustuse "Alissa seiklused" ("Приключения Алисы") põhjal tehtud animafilm (režissöör Roman Katšanov).

Film valmis 1981. aastal stuudios Sojuzmultfilm ja on esimene Nõukogude Liidus toodetud täispikk animafilm ehk multifilm.

## Sisu

Filmi tegevus toimub tulevikus. Film räägib 8-aastasest tüdrukust Alissast, kes suundub oma kosmozooloogist isaga kosmoseekspeditsioonile, et rikastada Moskva loomaaeda uute liikidega. Ekspeditsioonil kuulevad isa, tütar ja kosmoselaeva Pegasus kapten Zeljonõi kahe kadunud kapteni saladusest ja asuvad seda lahendama. Sündmused viivad nad kokku hirmsate piraatide Naljahamba ja planeedilt Katruk pärit Glotiga.

### Muudatused võrreldes raamatuga

* Raamatus seikleb Alissa 21. sajandil (tema sünniaasta on 2080), filmi tegevus toimub 22. sajandil.
* Filmis on ära jäetud raamatu kaks esimest peatükki, mis räägivad sellest, mis juhtus Alissaga enne reisi.
* Välja on jäetud osa tegevusi ja planeete.
* Puudub tegelane Gennadi Poloskov, Pegasuse kapten. Raamatus on pessimist Zeljonõi hoopis laevamehaanik.
* Raamatus on juttu kolmest kaptenist, filmis ainult kahest. Nende nimed on Kim ja Buran, kusjuures nimi Kim on vihje stsenaristile Kir Bulõtšovile.
* Kosmosepiraatide välimust ja nimesid on muudetud. Naljahammas on raamatus paksmagu ja Glot Katrukilt on raamatus kujumuutev skorpionilaadne tulnukas Krõs planeedilt Krokrõs.
* Muudetud on tegelaste Gromozeka ja Jutulinnu välimust. Jutulind näeb filmis välja nagu papagoi.

## Uuendatud versioonid

2003. aastal "Kolmanda planeedi saladus" restaureeriti. Parandati pilti ja film helindati uuesti. Multifilm on ilmunud mitmel DVD-kogumikul.

Eesti keelde dubleeris multifilmi Tallinnfilm. Inglise keeles anti film esmakordselt välja 1987. 1997 ilmus parandatud ja lühendatud ingliskeelne versioon, millele andsid hääle Kirsten Dunst ja James Belushi.

2005. aastal andis vene ettevõte Akella välja raamatul ja filmil põhinevad arvutimängud "Alice's Space Adventure" ja "Alice's Journey".

## Tehnilised andmed
* Režissöör: Roman Katšanov
* Stsenaarium: Kir Bulõtšov http://www.animator.ru/db/index.phtml?p=show_film&fid=3104
* Osades: Olga Gromova, Juri Andrejev, Vladimir Družnikov, Vladimir Kenigson, Vassili Livanov, Rina Zeljonaja
* Helilooja: Aleksandr Zatsepin
* Kunstiline juht: Natalja Orlova
* Kunstnikud: Geli Arkadjev, Viktor Tšugujevski, Alla Goreva, Dmitri Kulikov, Irina Litovskaja, Gennadi Morozov, Igor Oleinikov, Irina Svetlitsa
* Animaatorid: Antonia Aljošina, Vladimir Arbekov, Juri Batanin, Violetta Kolesnikova, Jossif Kurojan, Renata Mirenkova, Olga Orlova, Aleksandr Panov, Marina Rogova, Vladimir Ševtšenko, Vladimir Zarubin
* Montaaž: Nadežda Treštševa, Olga Vassilenko
* Pikkus: 50 min 6 sek
* Keel: vene keel

## Välislingid

* Animator.ru
* Kir Bulõtšjovi ametlik koduleht
Olenjoki laht

**Olenjoki laht** on osa Laptevite merest. Piirneb idas Leena deltaga, loodes Laptevite merega. Lahte suubuvad Olenjoki jõgi ja osa Leena deltaharusid.
Linnu tee

**Linnu tee** on tänavanimi mitmes Eesti asulas: 

***[[Linnu tee (Tallinn)|Linnu tee]]** Tallinnas
***[[Linnu tee (Rakvere)|Linnu tee]]** Rakveres
***[[Linnu tee (Sindi)|Linnu tee]]** Sindis
***[[Linnu tee (Aruküla)|Linnu tee]]** Arukülas
***[[Linnu tee (Lagedi)|Linnu tee]]** Lagedil
***[[Linnu tee (Uuemõisa)|Linnu tee]]** Uuemõisas
***[[Linnu tee (Paikuse)|Linnu tee]]** Paikusel
***[[Linnu Tee]]**, eesti rokkansambel

## Vaata ka
* Galaktika kohta vaata Linnutee;
*Linnu tänav
Nirgi tänav

**Nirgi tänav** on tänavanimi mitmes Eesti asulas: 

***[[Nirgi tänav (Tallinn)|Nirgi tänav]]** Tallinnas
***[[Nirgi tänav (Narva)|Nirgi tänav]]** Narvas
***[[Nirgi tänav (Laagri)|Nirgi tänav]]** Laagri alevikus
*Nirgi tänav Harku vallas Muraste külas

## Vaata ka
Nirgi tänava nime on kandnud praegune Saarma põik Tallinnas.
Räägu tänav

**Räägu tänav** on tänavanimi mitmes Eesti asulas: 

***[[Räägu tänav (Tallinn)|Räägu tänav]]** Tallinnas
***[[Räägu tänav (Haapsalu)|Räägu tänav]]** Haapsalus
***[[Räägu tänav (Rakvere)|Räägu tänav]]** Rakveres
***[[Räägu tänav (Tartu)|Räägu tänav]]** Tartus
***[[Räägu tänav (Palamuse)|Räägu tänav]]** Palamuse alevikus
Siili tänav

**Siili tänav** on tänavanimi mitmes Eesti asulas: 

***[[Siili tänav (Külitse)|Siili tänav]]** on tänav Külitse alevikus Kambja vallas
***[[Siili tänav (Pärnu)|Siili tänav]]** on tänav Pärnus
***[[Siili tänav (Tabasalu)|Siili tänav]]** on tänav Tabasalu alevikus Harku vallas
***[[Siili tänav (Tallinn)|Siili tänav]]** on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Siili asumis
***[[Siili tänav (Tamsalu)|Siili tänav]]** on tänav Tamsalus
***[[Siili tänav (Tartu)|Siili tänav]]** on tänav Tartus Karlova linnaosas
***[[Siili tänav (Ussimäe)|Siili tänav]]** on tänav Ussimäe külas Rakvere vallas
***[[Siili tänav (Vahi)|Siili tänav]]** on tänav Vahi alevikus Tartu vallas
Ajalehtede loendid

*Eesti ajalehtede loend
*Välismaa ajalehtede loend
**Armeenia ajalehtede loend
**Norra ajalehtede loend
**Saami ajalehtede loend

## Vaata ka
*ajakirjade loendid
Parlamendirühm

**Parlamendirühm** on Riigikogu liikmete rühm, mis tegeleb teise riigi parlamendiga suhtlemise tõhustamise, Eesti välispoliitiliste eesmärkide elluviimise ja Eesti tutvustamise toetamisega selles riigis.

Parlamendirühm luuakse Riigikogu liikme algatusel kokku kutsutud asutamiskoosolekul, liikmete arv ei ole piiratud. Parlamendirühmad registreerib Parlamentidevahelise Liidu Eesti rühma juhatus.

## Vaata ka
*Eesti-Armeenia parlamendirühm

## Välislingid
*Parlamendirühmad
Hans Aumeier

**Hans Aumeier** (20. august 1906 Amberg, Baierimaa – 24. jaanuar 1948 Kraków) oli Saksa Kolmanda Riigi sõjaväelane ning Auschwitzi koonduslaagri ja Vaivara koonduslaagri ülem.

Liitus 1929. aastal NSDAPga ja teenis SS-Reichführeri Staabis; 1934. aastast 1. SS-Valvepataljonis Oberbayern. 16. veebruarist 1942 oli ta Auschwitzi koonduslaagri komandant 15. augustini 1943; 16. august 1943 Vaivara koonduslaagri ülem; Norras Oslo lähedal asuva Myseni koonduslaagri ülem. Pärast II maailmasõja lõppu vahistati ning anti välja Poola Rahvavabariigile, kus ta mõisteti kohtus inimsusvastaste kuritegude eest surma ja poodi.

## Välislingid
* lk 9