open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sirje Parve

**Sirje Parve** (sündinud 20. augustil 1948) on eesti sisearhitekt ja disainer.

Parve on lõpetanud Tartu Kunstikooli (*cum laude*) ja Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonna sisearhitektina (samuti *cum laude*).

1991. aastast juhib ta oma sisearhitektuuribürood Ruumidisain OÜ, mis tegeleb sisekujunduse, mööblidisaini ja messidisainiga. Ta on kujundanud arvukalt ühiskondlikke hooneid, büroosid ja eluruume, teinud messikujundusi ja disaininud ka tänavasisustust. Eksperdina on ta ajakirjanduses sõna võtnud sisearhitektuuri, tootekujunduse ja sellealase hariduse teemadel.

Ta on kutsekvalifikatsioonilt 7. taseme volitatud sisearhitekt.

## Looming
* Riigikohtu hoone sisearhitektuurne terviklahendus, Tartus, 1994-2016
* Eesti Õiguskeskuse konverentsihoone sisearhitektuurne terviklahendus, Tartus 
* Swedbanki personaliosakonna ruumide sisekujundus (koostöö Piret Parvega), Tallinnas 2015/2016 
* Tartu Näituste hoone fuajee ja tööruumide sisekujundus (koostöö Piret Parvega), Tartus 2006-2016
* Tallinna Kaubamaja Hi-Fi salong ja Mängude ala, Tallinnas 2006-2007
* MSI Grupi Barclay büroohoone, Tartus
* Eri Lõuna-Eesti kinnisvara büroo, Tartus
* Soolo kohvik, Nõos (2004)
* MC Kasiinode mängusaalid Tallinnas ja Tartus
* Elva raekoja sisekujundus, 1996
* AS Eesti Telefoni Lõuna Telefonivõrgu büroohoone ja klienditeeninduspunktid, Tartus ja Lõuna-Eestis
* AS Pere Leib kohvik-kondiitriäri Tartus
* AS Pere Leib büroo- ja tootmishooned
* Eramud Tartus, Tallinnas,Peedul Külitses, Otepääl, Ülenurmel, Pärnus jm
* Messikujundused Tartu Näitustele, Tarmekole, Eesti Ehitab´l, Stockholm Furniture Fair´l, Tartu Sisustusmessil, Nordbrygg´l Stockholmis jt
### Artikleid ja sõnavõtte
*"Värvimisest". Pere ja Kodu nr 9, oktoober 1994. Lk 44-45
*"Kokkuhoid valede asjade pealt". Postimees, 19. veebruar 2007
*"Töötajate eelistusi teadmata kontoris muudatusi teha ei tohiks". Postimees, 4. mai 2013

## Liikmesus
Parve on Eesti Sisearhitektide Liidu (ESL) liige, 2015. aastast ESL-i nõukoja liige.

## Tunnustus
Sirje Parve teoseid on korduvalt nomineeritud Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemiale.

## Isiklikku
Sirje Parve abikaasa on filosoof ja psühhiaater Valdar Parve, nende tütar disainer ja sisekujundaja Piret Parve ja poeg tööstustehnoloog Kaur Parve.

## Viited

## Kirjandus
*"EV Riigikohtu hoone mööbel = Furniture for Supreme Court Building". // "Ruumipilt 2006. Eesti parimad interjöörid ja disain". Tallinn 2007. Lk 132-137

## Välislingid
*Raimu Hanson. "Ruumipildile mahtus vaid ühe tartlase disaini". Tartu Postimees, 5. juuni 2007
*"Tellijad autorikaitsega pahuksis". Äripäev, 6. mai 1998
*"Tartu Kodukujunduskool töötab teist aastat. "Ruumidisain" esinaine Sirje Parve tundi andmas". Lembit Michelsoni foto, 6. november 1991. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.204.0.260797
Euroopa kirjandusauhind

**Euroopa kirjandusauhind** (prantsuse keeles *Prix Européen de Littérature*) on 2005. aastal Strasbourgi linna asutatud üleeuroopaline kirjandusauhind. Auhind antakse igal aastal ühele rahvusvaheliselt tuntud Euroopa kirjanikule kogu tema senise loomingu eest.

## Laureaadid
* 2005 – Antonio Gamoneda (Hispaania)
* 2006 – Bo Carpelan (Soome)
* 2007 – Tadeusz Różewicz (Poola)
* 2008 – Tankred Dorst (Saksamaa)
* 2009 – Kiki Dimoula (Kreeka)
* 2010 – Tony Harrison (Suurbritannia)
* 2011 – Drago Jančar (Sloveenia)
* 2012 – Vladimir Makanin (Venemaa)
* 2013 – Erri De Luca (Itaalia)
* 2014 – Jon Fosse (Norra)
* 2015 – *ei antud välja*
* 2016 – Jaan Kaplinski (Eesti)
* 2017 – Alès Adamovitch (Valgevene)
* 2018 – David Albahari (Serbia)
* 2019 – Dževad Karahasan (Bosnia ja Hertsegoviina)
* 2020 – Leif G. W. Persson (Rootsi)
* 2021 – Tanguy Viel (Prantsusmaa)
* 2022 – Valeria Luiselli (Mehhiko)
* 2023 – Tzvetan Todorov (Bulgaaria/Prantsusmaa)

## Vaata ka
* Euroopa Liidu kirjandusauhind

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Raadio Muusikamoos

**Raadio Muusikamoos** on peamiselt kerget džässi, souli ja *funk*i mängiv internetiraadiojaam, asutatud 22. juulil 2010. Aastatel 2012 ja 2013 toimusid ka otsesaated. Aastast 2014 on Raadio Muusikamoos ööpäev läbi muusikat mängiv reklaamivaba raadiojaam.

## Vaata ka
*Eesti raadiojaamade loend

## Välislingid
*Koduleht
Läti Olümpiakomitee

**Läti Olümpiakomitee** (läti *Latvijas Olimpiskā komiteja*) on Läti rahvuslik olümpiakomitee. See asutati 1922. aastal. 1923. aastal tunnustas seda ROK.

Organisatsiooni tegevus katkes 1940. aastal ning taastati 1988. aastal.

Läti Olümpiakomitee president on alates 2023. aastast Jānis Buks.

## Vaata ka
*Läti olümpiamängudel

## Välislingid
*Läti olümpiakomitee koduleht
Jaak Kirikal

**Jaak Kirikal** (sündinud 2. jaanuaril 1939) on eesti jurist ja õigusteadlane.

1961. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli (õigusteaduskonnas).

Aastatel 1961–1965 töötas ta Eesti Põlevkivi juriskonsuldina, 1965–1970 Kohtla-Järve rahvakohtu kohtuniku ja kohtu esimehena, 1970–1976 EKP Keskkomitee administratiivosakonna instruktori ja inspektorina. Aastatel 1976–1988 oli ta Eesti NSV justiitsministri asetäitja ja esimene asetäitja, 1988–1991 Eesti NSV Ülemkohtu esimees, 1992 Eesti Vabariigi Ülemkohtu esimees. Ta vabastati Eesti Vabariigi Ülemkohtu esimehe ametist 26. jaanuaril 1993 tagasiulatuvalt 2. jaanuarist 1993.

1993. aastast oli ta Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsiooni (EVEA) seadusandluse ja parlamentaarsete suhete direktor. Hiljem on ta töötanud advokaadina advokaadibüroos Tark & Co ning Roundtree Developments Limited Eesti filiaali juhatajana.

Ta on Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi liige. Ta on avaldanud artikleid ajakirjades Nõukogude Õigus, Eesti Jurist ja Juridica.

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline jurist

## Viited

## Välislingid
*Eesti NSV justiitsministri esimene asetäitja Jaak Kirikal (fotograaf Georgi Tsvetkov), 1985
*Eesti Väikeettevõtluse Assotsiatsiooni (EVEA) seadusandluse ja parlamentaarsete suhete direktor Jaak Kirikal (fotograaf Toomas Huik), 1993
Lembit Liiva

**Lembit Liiva** (4. september 1929 Virumaa – 11. november 2017) oli eesti jurist.

1954. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

1954. aastast oli ta Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi liige. Töötas advokaadina Paide õigusnõuandlas ja Tapa õigusnõuandlas.

1970. aastatel töötas ta Tallinna I Õigusnõuandla advokaadina, hiljem sama õigusnõuandla juhatajana. Aastatel 1969–1972 oli ta Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi presiidiumi liige ja aseesimees, 1972–1990 presiidiumi esimees.

1991. aastal jäi ta advokatuurist pensionile. 

## Tunnustus
*1972, 1982 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1990 Eesti NSV teeneline jurist
*2001 Piirivalve rinnamärk Mõõk ja Ilves

## Viited

## Välislingid
*Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi presiidiumi esimees Lembit Liiva (fotograaf Oskar Juhani), 1973
Terje Kivist

**Terje Kivist** (sündinud 11. aprillil 1972) on eesti sisearhitekt.

Kivist lõpetas 1992 Tartu Kunstikooli nahkehistöö erialal ning 1999 Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri erialal.

Alates 2002. aastast on ta Eesti Sisearhitektide Liidu liige.
 
## Teoseid
* Jõhvi Mihkli kiriku kabel-muuseum 2002 (koostöös Marje Karuga)
* Play-In kasiino Mustamäel, Tallinn 2003 (koostöös Hillar Männiga)
* Monte Carlo kasiino Nõmmel, Tallinn 2004 (koostöös Hillar Männiga)
* Eramu Veskimöldres, Tallinn 2005 (arhitektid Kalle Rõõmus ja Lennart Korjus)
* Play-In kasiino Järvel, Tallinn 2006
* Eramu Kristiines, Tallinn 2011
* Eesti Noorsootöö Keskuse kontor, Tallinn 2012

## Kirjandus
* Villu Päärt "Rahunemise kodu" Postimees/Kodu 1/2007, lk 4–10
* Ene Vool "Puhtus ja kord majas ning mõtetes" Kodukiri, aprill 2007, lk 8–18
* Urmas Oja "Vaskne vabamaja Võrus" Eramu & Korter, 4/2008, lk 18–28
* Galina Smolina "Gorod - ne gorod..." Молодежь Эстонии 8. oktoober 2002, lk 8

## Välislingid
* Terje Kivist [(Sise)arhitektid Ro&Ad ehk Mida sipelgad ei tee](http://www.sirp.ee/s1-artiklid/arhitektuur/sisearhitektid-roaad-ehk-mida-sipelgad-ei-tee/ ) Sirp, 12.06.2014 (intervjuu Hollandi arhitektide Ro Kosteri ja Ad Kiliga)
* Terje Kivist Mitte ehitaja, vaid ühiskonna heaks. Intervjuu arhitekt Karan Groveriga Müürileht, 24. august 2015
* Sirje Semm Jõhvi sai esimese muuseumi Eesti Kirik, 02.10.2002
Andrea Leadsom

**Andrea Jacqueline Leadsom** (neiuna **Salmon**; sündinud 13. mail 1963 Aylesburys) on Inglise konservatiivne poliitik. Ta on aastast 2010 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige ja ta oli [11. mai]]st 2015 kuni 14. juulini 2016 Suurbritannia energia- ja kliimamuutuste minister.

Ta sündis aastal 1963 Buckinghamshire'i krahvkonnas Aylesburys. Ta lõpetas Kenti krahvkonnas Tonbridge'is keskkooli. Seejärel lõpetas ta aastal 1987 Warwicki ülikooli politoloogia erialal.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta finantssektoris Barclaysi grupis.

Aastal 2005 kandideeris ta Konservatiivse Partei ridades Suurbritannia parlamendi alamkotta Knowsley Southi ringkonnas (asub Merseyside'i linnkrahvkonnas), kuid ta ei osutunud valituks. Aastal 2010 kandideeris ta Konservatiivse Partei ridades Suurbritannia parlamendi alamkotta South Northamptonshire'i ringkonnas (asub Northamptonshire'i krahvkonnas), ta osutus valituks. Aastal 2015 kandideeris ta samas ringkonnas uuesti, ta osutus samuti valituks. 11. mail 2015 määras David Cameron ta Suurbritannia energia- ja kliimamuutuste ministriks.

9. juunil 2016 kutsus ta ITV telesaates referendumi kohta Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise teemal (koos endise Londoni linnapea Boris Johnsoni ja leiboristliku poliitiku Gisela Stuartiga) üles hääletama Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise poolt; neile vastandusid Nicola Sturgeon, leiborist Angela Eagle ja konservatiiv Amber Rudd, kes kutsusid üles hääletama Suurbritannia Euroopa Liitu jäämise poolt.

## Isiklikku
Ta on aastast 1993 abielus kinnisvaraärimees Ben Leadsomiga, neil on kaks poega ja tütar. Tema õemees Peter de Putron on pankur.
Lauatennis 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Lauatennis]] [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** Rio de Janeiros toimus 6.–17. augustini ja võistlused peeti Riocentro võistluskeskuses. Lauatennises võistles 172 sportlast ja välja jagati neli komplekti medaleid.

## Võistlusalad

### Mehed

* Üksikmäng
* Võistkonnavõistlus

### Naised

* Üksikmäng
* Võistkonnavõistlus

## Võistluste ajakava

## Tulemused

### Mehed

#### Üksikmäng



Finaal: 11. august 
Osavõtjaid: 70
Olümpiavõitja 2012: Zhang Jike, Hiina
Ametlikud tulemused


#### Võistkonnavõistlus



Finaal: 17. august 
Osavõtjaid: 16 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Hiina (Wang Hao, Zhang Jike, Ma Long)
Ametlikud tulemused


### Naised
#### Üksikmäng



Finaal: 10. august 
Osavõtjaid: 70
Olümpiavõitja 2012: Li Xiaoxia, Hiina
Ametlikud tulemused


#### Võistkonnavõistlus



Finaal: 16. august 
Osavõtjaid: 16 võistkonda
Olümpiavõitja 2012: Hiina (Ding Ning, Li Xiaoxia, Guo Yue)
Ametlikud tulemused


## Medalitabel

## Välislingid
* Lauatennis Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
* ITTF-i koduleht
Kai Mykkänen

**Kai Aslak Mykkänen** (sündinud 31. juulil 1979 Espoos) on Soome poliitik, Rahvusliku Koonderakonma liige. Ta oli alates 20. juunist 2023 kuni 24. jaanuarini 2025 Soome kliima- ja keskkonnaminister.

Ta kasvas üles Espoos Tapiola linnaosas. Ta on õppinud Tapiola lütseumis.

Ta oli aastatel 2000–2001 Rahvuslik Koonderakonna noorsoojuht. Aastatel 2001–2008 oli ta Espoo linnavolikogu liige ning 2005–2006 ka Espoo linnavalitsuse liige. Aastatel 2004–2006 oli ta Euroopa Parlamendi liikme Alexander Stubbi assistent.

2015. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta 5260 häält ja ta sai Koonderakonna kaudu Eduskunna liikmeks.

22. juunist 2016 kuni 12. veebruarini 2018 oli Mykkänen Soome väliskaubandus- ja arenguminister Juha Sipilä valitsuses (Lenita Toivakka asemel).

20. juunist 2023 kuni 24. jaanuarini 2025 oli ta Soome kliima- ja keskkonnaminister.

12. veebruarist 2018 kuni 6. juunini 2019 oli Mykkänen Soome siseminister.

Ta oli Espoo linnavolinik aastatel 2001–2008 ja on uuesti aastast 2017. Ta valiti Espoo uueks linnapeaks volikogu koosolekul 21. oktoobril 2024. Ta astus ametisse 1. veebruaril 2025; tema eelkäija Jukka Mäkelä läks pensionile jaanuari lõpus 2025.

## Tunnustus
* 2024 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema isa on endine poliitik Jouni Mykkänen, vanaisa Eino Mykkänen (1909–1947) oli kirjanik, toimetaja, metsatöödejuhataja ja reservohvitser (leitnant), kes Talvesõja ajal jäi sõjainvaliidiks.

## Viited
Dallase politseinike tulistamine 7. juulil 2016

**Dallase politseinike tulistamine 7. juulil 2016** oli politseinike vastu toime pandud vägivallaakt Ameerika Ühendriikide Texase osariigis Dallases 7. juulil 2016.

Sel päeval toimus Dallases rahumeelne meeleavaldus juulis 2015 politsei käe läbi hukkunud kahe mustanahalise, Alton Sterlingi ja Philando Castile mälestuseks.

Rahuliku meeleavalduse lõpus avas Micah Xavier Johnson varitsusest tule 12 politseiniku ja kahe tsiviilisiku pihta, tappes viis politseinikku; seitse politseinikku sai haavata. Johnson oli Afganistani sõja veteran ja väidetavalt sellepärast vihane, et politseinikud mustanahalisi olid tulistanud. Tulistamisele järgnenud vastasseisus parklagaraaži juures tappis politsei 8. juuli varahommikul Johnsoni pommiroboti külge kinnitatud  pommiga. 

Dallase politseinike tulistamine oli ohvriterohkeim intsident Ameerika Ühendriikide õiguskaitseorganite jaoks 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutest saadik.
Dombóvár

**Dombóvár** on linn Ungaris Tolna komitaadis, Dombóvári kreisi keskus.

Dombóvár asub Ungari lõunaosas Kaposi jõe orus. Linnas elab ligi 19 000 inimest.

Linn tekkis Dombó perekonna valduses olnud ja 16. sajandil rajatud kindluse juurde. 1535–1539 elas seal luuletaja Sebestyén Tinódi, kes kirjutas Dombóváris poeemi "Iason ja Medeia".

Dombóváris käis koolis kirjanik Gyula Illyés, kelle järgi on nime saanud kohalik gümnaasium. Seal on Dombóvárist pärit kirjaniku István Fekete muuseum. Linnas on ka koduloomuuseum.

Dombóváris sündis olümpiavõitja ujumises Norbert Rózsa.


Tinódi Lantos Sebestyén Dombóvár.JPG|Sebestyén Tinódi mälestusmärk Dombóváris
Dombóvár helytörténeti múzeum.jpg|Koduloomuuseum


## Viited

## Välislingid

* Dombóvári koduleht
Jaan Kartau

**Jaan Kartau** (sündinud 23. märtsil 1938 Kilingi-Nõmmes) on Eesti jurist ja endine kohtunik.

1957. aastal lõpetas ta Kilingi-Nõmme Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli.

Aastatel 1962–1967 töötas Kartau Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu juriskonsuldi ja arbiterina ning Pöögelmanni-nimelises Elektrotehnika Tehases kaadriosakonna juhatajana. 1967–1973 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuse haldus- ja õigusküsimuste osakonnas vanemreferent. 1973–1993 oli ta Eesti NSV Riikliku Arbitraaži peaarbiteri asetäitja.

19. augustil 1993 nimetas president Lennart Meri Riigikohtu üldkogu ettepanekul Jaan Kartau kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. 25. augustil kiitis Riigikogu heaks Kartau Tallinna ringkonnakohtu esimeheks nimetamise. Otsus jõustus 14. septembril 1993. Juhataja ametikohal töötas ta kuni pensionile jäämiseni.

23. märtsil 2006 vabastati ta ringkonnakohtu esimehe ja kohtuniku ametist seoses teenistusvanuse ülemmäära täitumisega.

Kartau on Eesti Kohtunike Ühingu liige.

Ta oli NLKP liige 1962 kuni aprillini 1990.

## Tunnustus
*1988 Eesti NSV teeneline jurist
*2006 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited
Tiiu Lõhmus

**Tiiu Lõhmus** (1973. aastani **Tiiu Kena**; sündinud 12. detsembril 1952 Tallinnas) on eesti sisearhitekt.

Lõhmus lõpetas 1971. aastal Tallinna 22. Keskkooli ning 1978. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonna ruumi- ja mööblikujunduse erialal.

1978–1989 töötas Tiiu Lõhmus Kultuurimälestiste Riiklikus Projekteerimise Instituudis, 1989–1986 Vana Tallinn OÜs. Tänapäeval on ta vabakutseline sisearhitekt. Peamiselt on Lõhmus tegelenud ajalooliste interjööride ja restaureerimisprojektidega.

Tiiu Lõhmus on Eesti Sisearhitektide Liidu liige.

## Töid
* Eesti NSV Riiklik Ajaloo Keskarhiiv Tallinnas, Tolli 4/6 – 1985
* Laste Loomingu maja Tallinnas, Kuninga 6 – 1986
* Vanalinna Muusikamaja, Uus 16 – 1987
* Pürksi mõis, Noarootsi Gümnaasium – 1995
* Gustav Adolfi Gümnaasiumi algklasside maja – 1997
* Tallinna Reaalkool – 2000 (ESL-i aastapreemia parima ajaloolise interjööri eest)
* Tallinna Rootsi-Mihkli kirik – 2002
* Kadrioru lossi jääkelder, Vabariigi presidendi Kantselei – 2005
* Jakob Westholmi Gümnaasium – 2006
* Rooslepa kabel Läänemaal Noarootsis – 2006
* Vanalinna Hariduskolleegiumi gümnaasium – 2007
* Saka mõisa restaureerimine – 2010

## Tunnustus
*2008 Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Mari Hammeri, Helve Ilvese ja Villu Kadakaga; Vanalinna Hariduskolleegiumi gümnaasiumihoone kõiki ajaloo etappe respekteeriv põhjalik restaureerimine)
Päike (astroloogia)

**Päike** on taevakeha, mis kuulub tänapäeva Lääne astroloogias viie isikliku planeedi hulka. Maalt vaadatuna teeb Päike sodiaagile ringi peale umbes aastaga.

Päike on astroloogias üks tähtsamaid taevakehi. Selle märgipositsiooni on inimestel enamasti väga lihtne ilma eelteadmisteta määrata (piisab oma sünnipäeva teadmisest) ja sellel põhineb ka horoskoopide ning kaheteistkümne päikesemärgi populaarsus.

Päike väljendab inimese horoskoobis tema tahet, elu põhieesmärke ja püüdlusi. Päike annab inimesele enamiku selle märgi omadustest, milles ta paikneb.   
 
Päikese asend horoskoobis näitab, mis inimest innustab ja motiveerib, kuidas ta ennast ühiskonnas kehtestab, mille poolest tahab silma paista ja millisena end teistele näidata. Samuti seda, millised on tema loomulikud käitumismallid. Päikese asend näitab aga ka valdkondi, kus inimene peab arenemiseks ja oma mina-tunde tugevdamiseks aktiivselt võitlema takistuste ja oma nõrkustega.
 
Isikuhoroskoobis väljendab Päike meesplaneedina lisaks ka lähedasi meesterahvaid inimese elus (isa, vend, abikaasa, ülemus, poeg – eriti esimene poeg). 
 
Anatoomiliselt on Päike seotud südame, arterite, lülisamba, mehel parema ja naisel vasaku silmaga .
 
Päike valitseb Lõvi märki ja on seotud 5. astroloogilise majaga.

**Mütoloogia**

Kreeka mütoloogias kehastasid Päikese printsiipi kaks jumalat: Helios ja Apollon (vanarooma Apollo), kellest viimane oli kuujumalanna Artemise kaksikvend. Helios olevat iga päev sõitnud nelja tulise hobusega vankris oma idas asuvast paleest üle taeva lääne paleesse. Ta nägi ja kuulis kõike, seepärast kutsuti ta vandetõotuste andmise juurde alati tunnistajaks.

Apollon austas ja väärtustas inimest. Tema valitseda oli eeskätt muusika, ravikunst, ennustamine ja vibulaskmine. Apollon oli Zeusi ja naistitaan Leto poeg. Tema suurimad saavutused olid Delfi oraakel (Delfis tappis ta selgeltnägija mao Pythoni) ning lauto- ja lüüramäng.

Hoolimata tema ilust ja kunstiannetest, läksid enamik naisi ja noori mehi, keda ta samuti himustas, tal tee pealt eest – takistamatult särav Päike on surelike jaoks talumatu ja selle eest tuleb kaitset otsida. Lisaks oli Apollon innukas meessoo ülemvõimu kaitsja.

Apolloni oraakli juhtmõte oli: tunne iseennast, et tunneksid jumalat! See iseloomustab ka Päikese sümboolikat sünnihoroskoobis.

## Vaata ka
Päike (astronoomiline käsitlus)

## Viited
Timo Villak

**Timo Villak** (sündinud 22. novembril 1980) on eesti sisearhitekt ja disainer.

1987–1999 õppis Villak Pelgulinna Gümnaasiumis, 1999–2003 Eesti Kunstiakadeemias sisearhitektuuri erialal bakalaureuseastmes ning 2005–2011 samas sisearhitektuuri ja mööblidisaini erialal magistriastmes.

## Teoseid
* 2015 Elamu sisekujundus Viimsis Lille teel
* 2015 Eramu sisekujundus Meriväljal, Ranniku teel
* 2014 Dochouse'i kontori sisekujundus, Sõpruse pst 157, Tallinn
* 2014 Riigi Kinnisvara AS-i Tartu kontori sisekujundus, Sõpruse pst 4, Tartu (kaasautor Aap Piho)
* 2012 Bürohoone S157 sisekujundus, aadress Sõpruse pst 157
* 2012 Elamu sisekujundus Rohuneemes, Kivineeme teel
* 2011 Tool Enter, tootja pehmemööblifirma Borg
* 2009 EAS-i büroo sisekujunduskonkurss, 2. koht, Lasnamäe tee 2, Tallinn
* 2008 Elamu sisekujundus Viimsis, Pringi külas, Kimsi teel
* 2007 Swissôtel Tallinn: Spa&Wellness (7. korrus); restoran Horisont (30.korrus) sisekujundus, aadress Tornimäe 3 (kaasautor M. Pressi Arhitektuuribüroo AS)
* 2006 Kella- ja juveelikaupluse "Boutique Caprice" sisekujundus, Tornimäe 3 
* 2004 Tallink City Hotel, numbritubade sisekujundus, A. Laikmaa 5, Tallinn (kaasautor M. Pressi Arhitektuuribüroo AS)
Viktoria Bankov

**Viktoria Bankov** (ka **Viktorija**; sündinud 17. septembril 1982) on Eesti sisearhitekt ja disainer.

2005–2009 õppis Bankov Mainori Kõrgkoolis sisekujundust ja mööblidisaini.

2007–2011 töötas ta mööblidisainerina firmas Idema Köögid, 2011. aastast on sisekujundaja ettevõttes VB Design.

Viktoria Bankov on Eesti Sisearhitektide Liidu liige.

## Teoseid
*2013 – Vastseliina külalistemaja Kotka Pesa
*2014 – Büroo (Vibu 5, Tallinn)
*2014 – Sõbrakese Lasteaed (Kiili7, Tallinn)
*2014 – YIT-i ekspositsioon sisustusmessil ja näidiskorter (Staadioni 4, Tallinn)
*2015 – Oma Ehitaja näidiskorter (Pinna 6a, Tallinn)
*2018 – Tõnismägi Premium (Tõnismägi 11a, Tallinn) 

## Välislingid
* Kodusaade: Sisearhitekt Viktoria Bankovi rätsepatööna kohendatud ridaelamu Delfi/Moodne Kodu, 20. juuni 2016
* Kliendi fantaasiaid teostades Tank, 08.04.2016
*Viktoria Bankov - Sisearhitekt Tallinnas
Juha Rehula

**Juha Tapani Rehula** (sündinud 3. juunil 1963 Hollolas) on Soome poliitik (Keskerakond). Ta oli 29. maist 2015 kuni 10. juulini 2017 Juha Sipilä valitsuses sotsiaalteenuste minister.

Ta sündis aastal 1963 Hollolas. Ta on lõpetanud sotsiaaltöö alal aastal 1986 Lahti kaubanduskooli ja aastal 1990 Tampere Ülikooli.

Ta on töötanud aastatel 1990–1991 Valkeala valla varahoidjana, aastatel 1992–1994 füüsilisest isikust ettevõtjana, aastatel 1995–1996 Pukkila valla omavalitsuse sekretärina ja aastatel 1996–1999 Padasjoki vallas haldusdirektorina.

Ta oli aastal 1985 Hollola vallavolikogu liige aastast 1985 ning vallavolikogu esimees aastatel 1997–1998 ja 2001–2010. Aastal 2006 sai ta Eduskunna asendusliikmeks (kui Sirkka-Liisa Anttila valiti Euroopa Parlamendi liikmeks). Ta oli sotsiaal- ja tervishoiuministriks 24. maist 2010 kuni 22. juunini 2010 Matti Vanhaneni teises valitsuses ja 22. juunist 2010 kuni 22. juunini 2011 Mari Kiviniemi valitsuses. 

## Isiklikku
Rehula on abielus ja tal on kaks last. Tal on kapteni auaste.
Kandlemees Sander Karu kandlelood

**"Kandlemees Sander Karu kandlelood"** on Kandlemees Sanderi 2011. aastal ilmunud CD. 

## Lood
# Sander Karu  "Trilleri polka" 2:20 – Sander Karu kandlel ja Simmaniduo
# Rahvalik laul  "Kevade valss" 1:17 – Sander Karu kandlel ja Kukerpillid
# Rahvalik laul  "Kaks lauljat " 1:27 – Sander Karu kandlel
# Sander Karu  "Valga-Valgamaa" 2:05 – Sander Karu kandlel
# Max Oscheit  "Mets mühiseb"  2:11 – Sander Karu kandlel
# Heino Träss  "Noorpaari valss" 2:25 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Täna öösel naudin elu" 1:45 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Mäletad, kui tookord kukkus kägu" 1:09 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Tule, Mannike" 1:12 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Ma tahaksin kodus olla" 1:28 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Trillallaa polka" 1:32 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Kallis kodu" 2:23 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Pingike" 1:55 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Johnny-boy" 1:27 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Ma ei tea, ma ei tea" 1:46 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Kui laupäeva õhtul" 2:08 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Kevadel, kui maikuu päevad" 1:08 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Kallim neid" 2:52 – Sander Karu kandlel
# Rahvalik laul  "Sinu ilusad sinised silmad" 1:48 – Sander Karu kandlel
# Friedrich Saebelmann  "Mul meelen kuldne kodukotus" 2:10 – Sander Karu kandlel
# Sander Karu  "Trilleri polka" 1:24 – Sander Karu ja Kukerpillid

## Välislingid
*Kandlemees Sander Karu kandlelood koduleht
*Kandlemees Sander Karu kandlelood video
Simmaniduo & Kukerpillid kassett

**Simmaniduo & Kukerpillid kassett** on Simmaniduo ja Kukerpillid 1992. aastal ilmunud kassett.

## Lood
### I pool, [[Kukerpillid]]
# Läksin mina läbi külatänava
# Kalameeste valss Kihnust
# Rooslaiu polka
# Õhtu jõudis kätte
# Kalamees
# Pausiga polka Viru-Nigulast
# Ostetud hääl
# Sõrmõlugu
# Kom vännen
# Kust mina tunnen tuima neiu
# Popurii Eesti rahvaviisidest
# Mardilaul
# Kui kallist kodust läksin

### II pool, [[Simmaniduo]]
# Sander Karu – Trilleri polka 1:24 Sander Karu ja Kukerpillid
# Rahvalik laul – Kevade valss. 1:15 Sander Karu ja Kukerpillid
# Rahvalik laul – Mäletad kevadet õites 4:27 Simmaniduo
# Rahvalik laul – Mäletan, kui tookord kukkus kägu 2:57 Simmaniduo
# Rahvalik laul – Tiina, Tiina 2:12 Simmaniduo
# Rahvalik laul – Kui tuled sa 3:51 Simmaniduo
# Rahvalik laul – Siga istus 3:20 Simmaniduo
# Rahvalik laul – Kardan Aidsi ma 2:40 Simmaniduo
# Rahvalik laul – Eestimaa 3:37 Simmaniduo
# Rahvalik laul – Hurraaderii, Simmaniduo lõpetab 3:01 Simmaniduo

## Välislingid
*Simmaniduo & Kukerpillid kassett koduleht
Rita, Sue ja Bob ka!

**"Rita, Sue ja Bob ka!"** on 1987. aastal valminud Suurbritannia mängufilm.

## Sisu
Filmis kujutatakse kriitiliselt ja irooniliselt 1980. aastate Suurbritannia ühiskonda. Vaesest perest pärit gümnaasiumiõpilased Rita ja Sue käivad Michelle'i ja Bobi juures lapsehoidjatena lisaraha teenimas. Kuid Bob ei ole Rita ja Sue suhtes ükskõikne. Ta teeb neile ettepaneku mõlemaga suhte alustamiseks. Tüdrukud on seda sorti salasuhtega vägagi nõus. Varsti hakkab aga Michelle aimama, et midagi kahtlast on teoksil. Kuid tüdrukud ja Bob suudavad teda veenda, et kahtlused on alusetud. Kuid üks Michelle'i sugulane näeb Bobi Rita ja Sue'ga ööklubis. Puhkeb skandaal, Michelle võtab lapsed kaasa ja läheb Bobi juurest minema. Kuna Bob hakkab Ritaga koos elama, siis lähevad ka Sue ja Rita tülli. Sue leiab endale pakistanlasest poiss-sõbra Aslami, kes esialgu tundub väga sümpaatne, kuid hiljem osutub armukadedaks ja vägivaldseks. Ka Rita ja Bob lähevad lahku. Filmi lõpus lepivad aga Bob, Rita ja Sue ära ning jätkavad oma kolmiksuhet.

## Osatäitjad
*Michelle Holmes – Sue
*Siobhan Finneran – Rita 
*George Costigan – Bob
*Lesley Sharp – Michelle 
*Kulvinder Ghir – Aslam
*Willie Ross – Sue isa
*Danny O'Dea – Paddy
*Maureen Long – Rita ema
*Patti Nicholls – Sue ema
*Jane Atkinson – Helen
*Bryan Heeley – Michael 
*Paul Oldham – Lee
*Bernard Wrigley – õpetaja
Uula Eronen

**Uula Kalervo Eronen** (sündinud 27. septembril 1937 Helsingis) on soome ajakirjanik ja kirjanik. 

Uula Eronen on lõpetanud Tampere Ülikooli. Ta töötas üle 30 aasta ajalehe Helsingin Sanomat toimetuses.

## Teosed
*"Kenraalivalssi" ("Kindralivalss") 1969
*"Ryssä puussa" (Tibla puu otsas") 1992
*"Kuolleet eivät valita" ("Surnud ei kurda") 2001
*"Aaverakastaja" ("Kummitusarmastaja") 2006
*"Enkelit eivät käytä pikkuhousuja" ("Inglid ei kanna aluspükse") 2006
*"Neitsytperho" ("Neitsiliblikas") 2007
*"Boheemimatka – Kirjailija Kiannon kaipuu" ("Boheemlaslik reis - kirjanik Kianto igatsus") 2010
*"Lukemisia Suomen lapsille" ("Lugemist soome lastele") 2012
*"Kylmäveristä" ("Külmaveriselt") 2014

## Isiklikku
Tema abikaasa on kirjanik Maimu Berg.

## Viited
Kuu (astroloogia)

**Kuu** on astroloogias üks olulisemaid taevakehi, mõnes astroloogia harus kõige olulisem (nt selektiivne astroloogia, horaarastroloogia). Kuu kuulub tänapäeva Lääne astroloogias viie isikliku planeedi hulka. Kuu teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale 27–28 päevaga.

Kuu tähistab astroloogias emotsioone ja alateadvust, alateadlikke motiive. Astroloogilise uskumuse kohaselt tegutseb inimene igapäevaelus peaaegu mehaaniliselt vastavalt oma Kuu märgile .

Kuu asend inimese horoskoobis näitab, kui empaatiavõimeline inimene on, millele ta on vastuvõtlik ning mis pakub talle turvatunnet, samuti seda, kuidas ta ise teistele turvalisust pakub. Kuu positsioonist horoskoobis võib välja lugeda ka tema suhtumise perekonda, toitumisharjumused, ema ja lapsepõlvega seonduva. Kuuga seotud valdkonnas oleme ebastabiilsed, kõikuva meeleoluga, sõltume palju oma minevikust ning võime käituda lapsikult ja ebakindlalt, aga ka positiivses mõttes emotsionaalselt.
Naisenergia kandjana väljendab lähedasi naisterahvaid: naine, ema, õde, (esimene) tütar. Mehe kaardis kajastab ka suhteid naistega.

Anatoomiliselt on Kuu seotud rindade, naissuguelundite, mao ning meestel vasaku ja naistel parema silmaga.

Kuu valitseb Vähi märki ja 4. astroloogilist maja.

**Mütoloogia**

Peaaegu kõigi rahvaste mütoloogias seostatakse Kuud jumalannadega. Nende koguarv on üpris suur, sest erinevaid Kuu faase valitsevad erinevad jumalannad. Päikese ja Kuu jumalad olid peaaegu alati vastassoost. Vanim kreeka kuujumalanna oli Selene, kelle kahe tütre isa oli Zeus. Hiljem tõrjus Selene kõrvale Apolloni kaksikõde Artemis, kellest on rohkem legende. Tema oli jahi ja loomade neitsilik kaitsja ning hõljus noorte saatjannadega mööda metsi. Mehi, kes teda ei austanud, karistati väga karmilt. Artemisega algas kreeklastel ka jumalannade jaotus Kuu faaside järgi. Artemis kui sõltumatu metsik ratsanik kehastab kasvavat Kuud. Oma tujukuse, julmuse ja ekstaatilisusega võib ta aga olla seotud ka täiskuuga. Täiskuu naiselikku ja toitvat aspekti kehastab Hera (roomlaste Juno), kes oli Zeusi abikaasa ning perekonna ja kodu kaitsja. Pimeduse ja surma hirmuäratav jumalanna Hekate on aga seotud noorkuuga. Rahvajuttudes ratsutab ta öösiti mustal hobusel ringi ja toob inimestele õudusunenägusid.

## Vaata ka
* Kuu (astronoomiline käsitlus)

## Viited
Gisela Stuart

**Gisela Gschaider Stuart** (sündinud 26. novembril 1955 Veldenis) on Saksamaal sündinud Suurbritannia leiboristlik poliitik. Ta on aastast 1997 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. 9. juunil 2016 kutsus ta ITV telesaates Referendumist Suurbritannia lahkumisest Euroliidust (koos endise Londoni linnapea Boris Johnsoni ja konservatiivse poliitiku Andrea Leadsomiga) üles hääletama Suurbritannia Euroliidust lahkumise poolt.

Ta sündis aastal 1955 Veldenis Landshuti kreisis Alam-Baieris Saksamaal, ta lõpetas Vilsbiburgis reaalkooli. Aastal 1974 asus ta Suurbritanniasse. Ta asus õppima ärikursustele Manchesteri Polütehnilisse Instituuti. Aastal 1993 lõpetas ta Londoni Ülikooli õigusteaduse bakalaureusena. Ta asus õppima ka Birminghami Ülikooli, kuid seaösed õpingud jäid lõpetamata, kuna tast sai elukutseline poliitik.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1980–2000 abielus Robert Stuartiga, neil sündis kaks poega; abielu lahutati. Aastatel 2010–2012 oli ta abielus Derek Scottiga, abielu lõppes Derek Scotti surmaga.
Granada kuningriik

**Granada kuningriik** (hispaania: *Reino de Granada*) oli Kastiilia krooni osa alates rekonkista lõpust aastal 1492 kuni aastani 1833, kui Javier de Burgos Hispaania provintsideks jaotas. Granada polnud "kuningriik" selle sõna traditsioonilises mõttes, Kastiilia kroon koosnes mitmest sellisest kuningriigist. Sarnaselt teiste Hispaania kuningriikidega lakkas Granada eksisteerimast 1833. aasta haldusreformiga.
Lõopesa

**"Lõopesa"** on 2007. aastal Itaalia, Prantsusmaa, Bulgaaria, Hispaania ja Suurbritannia koostööna valminud mängufilm, mis käsitleb 1915. aasta armeenlaste genotsiidi. Filmi stsenaarium põhineb Antonia Arslani samanimelisel romaanil.

## Sisu
Filmi peategelasteks on aristokraatlik Avakjanide perekond, kes elab ühes Osmanite riigi väikelinnas. Nad ei võta kasvavat vaenulikkust armeenlaste vastu kuigivõrd tõsiselt, kuni pääseb valla armeenlaste genotsiid. Perekonna mehed tapetakse, erandiks on ainult noorem poeg, kel õnnestub tüdrukuks riietatuna pääseda. Ellujäänud perekonnaliikmed saadetakse jalgsimarsil konvoi saatel pagendusse kõrbesse. Lõpuks õnnestub Avakjanidel siiski põgenema pääseda, kuid põgenemise korraldanud Nunik hukkub.

## Osatäitjad
*Paz Vega – Nunik
*Moritz Bleibtreu – noor ohvitser
*Alessandro Preziosi – Egon
*Ángela Molina – Ismene
*Arsinée Khanjian – Armineh Avakjan
*Mohammad Bakri – Nazim
*Tchéky Karyo – Aram Avakjan
*Mariano Rigillo – Assadur
*Hristo Shopov – Isman
*Hristo Zhivkov – Sarkis
*André Dussollier – kolonel Arkan
*Yvonne Sciò – Livia
Agathon

**Agathon** (vanakreeka keeles Ἀγάθων; u 448 eKr Ateena – u 400 eKr Pella) oli vanakreeka tragöödiakirjanik, kes elas ja tegutses peamiselt Ateenas, pärast 411. aastat aga Makedoonias Pellas. Ta oli kolme suure traagiku (Aischylos, Sophokles, Euripides) kõrval olulisemaid Kreeka tragöödiakirjanikke.

Agathonilt ei ole säilinud mitte ühtegi terviklikku teost, aga teiste autorite teostest on teada u 50 värsirida, samuti on teada tragöödiate pealkirju.
Peeter-Uno Rahi

**Peeter-Uno Rahi** (26. detsember 1937 – 3. märts 2011) oli eesti jurist ja kohtunik.

Alustas tööd juristina 1965. aastal. Aastani 1989 töötas Tartu Linna Rahvakohtu rahvakohtunikuna ja rahvakohtu esimehena. 1989. aasta juulis valiti ta Eesti NSV Ülemkohtu liikmeks. Aastatel 1990–1992 oli ta ülemkohtu kriminaalkohtu kolleegiumi esimees ja ülemkohtu esimehe asetäitja. 1993. aasta septembris vabastati ta ülemkohtu liikme staatusest.

2000. aastate esimeses pooles oli ta Rahvusvahelise Sotsiaalteaduste Rakendusliku Kõrgkooli Lex õigusosakonna dekaan.

Ta on maetud Otepää uuele kalmistule.

## Tunnustus
*1989 – Eesti NSV teeneline jurist

## Viited
Outi Merisalo

**Outi Kaija Olivia Merisalo** (sündinud 9. mail 1959 Helsingis) on soome keeleteadlane, romanist ja klassikaline filoloog, kelle kitsam uurimisvaldkond on keskaegsed käsikirjad.

Ta õppis 1977. aastast Helsingi Ülikoolis romaani filoloogiat, ladina keelt ja rooma kirjandust, vanakreeka keelt ja kirjandust ning inglise filoloogiat. 1988. aastal sai ta doktorikraadi romaani filoloogias tööga "La langue et les scribes. Étude sur les documents en langue vulgaire de La Rochelle, Loudun, Châtellerault et Mirebeau au XIIIe siècle".  

Aastatel 1983–1991 on ta teinud uurimistööd Prantsusmaal, Hollandis ja Itaalias, 1998–2011 olnud korduvalt teadustööl Saksamaal (Berliin ja Wolfenbüttel). Aastatel 1994–1995 ja 1997 oli Alexander von Humboldt-Stiftungi stipendiaat Konstanzi ülikoolis. 

Merisalo on alates 1994. aastast Jyväskylä Ülikooli romanistika professor. Ta töötab ka ladina ja romaani filoloogia dotsendina Helsingi Ülikoolis ja Åbo Akademis. Olnud külalisprofessoriks Pariisis (École Nationale des Chartes) ja Taanis (Arhusi Ülikoolis). 

Merisalo on alates 2006. aastast Soome humboldtiaanide klubi president, 2001. aastast Taani Kuningliku Teaduste ja Kunstide akadeemia välisliige ja 2003. aastast Soome Teaduste ja Kunstide Akadeemia liige. Alates 2004 Prantsusmaa aukonsul Kesk-Soomes.  

Outi Merisalot on autasustanud riiklike teenetemärkidega nii Saksamaa Liitvabariik (Bundesverdienstkreuz) kui ka Prantsusmaa Vabariik. 

Ta teinud koostööd kolleegidega Tartu ülikoolis juba 1991. aastast, pidanud külalisloenguid ja viinud läbi seminare Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia eriala üliõpilastele, peamiselt keskaja ladina keelest ja kirjandusest.

1. detsembril 2012 promoveeriti ta Tartu Ülikooli audoktoriks.

## Tähtsamaid publikatsioone
* 1988 – *Commentationes humanarum litterarum. La langue et les scribes.* Soc. Scientiarum Fennica. ISBN 951-653-169-5.
* 1999 – *Le collezioni medicee nel 1495. Deliberazioni degli ufficiali dei ribelli*. Firenze: Associazioni Amici del Bargello: Studio per edizioni scelte.
* 2003 – *Manu scripta. Länsimaisen kirjan historia keskiajalla (500–1500)*. JYY:n julkaisusarja, Kampus Kustannus. ISBN 978-951-91-1369-2.

## Viited

## Välislingid
* Outi Merisalo koduleht Jyväskylä Ülikooli veebiportaalis
Montenegro Kuningriik

**Montenegro Kuningriik** (serbia: Краљевина Црнa Горa / *Kraljevina Crna Gora*) oli monarhia Kagu-Euroopas, tänapäeva Montenegros, Balkani poolsaarel, rahututel aastatel Esimese maailmasõja eel ja ajal. Õiguslikult oli see põhiseaduslik monarhia, kuid tegelikult absoluutne monarhia. 28. novembril 1918 ühendati Montenegro Serbia kuningriigiga ja kolm päeva hiljem, 1. detsembril 1918 liidendati see Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriiki.

## Ajalugu

Montenegro vürst Nikola kuulutas Montenegro Cetinjes kuningriigiks 28. augustil 1910. Kuningas Nikola I oli riiki vürstina valitsenud aastast 1860 ja oli 20. sajandi alguses algatanud mitmeid uuenduslikke reforme, nagu põhiseaduse kehtestamine ja uus vääring, Montenegro perper.

Montenegro astus Esimesse Balkani sõtta aastal 1912, lootes võita osa viimastest Osmanite kontrollitavatest aladest Rumeelias. Montenegro tegi täiendava territoriaalse kasvu, jagades 30. mail 1913 Sandžaki Serbiaga. Kuid montenegrolased pidid suurriikide survel mais 1913 loovutama äsjavallutatud İşkodra linna (serbia: *Skadar*, pärastpoole Shkodër) uuele Albaania riigile, vaatamata sellele, et montenegrolased olid andnud 10 000 elu linna vallutamisse (aprillis 1913) Esad paša Osmanite-Albaania vägedelt.

Kui juunis 1913 puhkes Teine Balkani sõda, võitles Serbia Bulgaaria vastu ja kuningas Nikola asus Serbia poolele. Taas kord oli Montenegro kistud sõtta, kus ta võitis märkimisväärselt lisaterritooriumi.

Esimeses maailmasõjas (1914–1918) asus Montenegro liitu Antantiga, seoses kuningas Nikola Serbia-meelse poliitikaga. Seepärast okupeeris Austria-Ungari Montenegrot 15. jaanuarist 1916 kuni oktoobrini 1918.

20. juulil 1917 sõlmitud Korfu deklaratsioon kuulutas ette Montenegro ühinemist Serbiaga. 28. novembril 1918 kuulutati välja Montenegro ühinemine Serbiaga. Nikola I toetas ustavalt ühinemist Serbiaga, et moodustada kõigile serblastele Suur-Serbia riik, kuid vaidles Serbia kuningatega, kes hakkab uut kuningriiki valitsema. Podgorica rahvuskogu tõukas 26. novembril 1918 kuningas Nikola troonilt; ta suri paguluses.

Teise maailmasõja ajal kaalusid okupatsiooniväed Jugoslaavias muuta Itaalia Montenegro kubermangu nukukuningriigiks, kuid nendest plaanidest ei saanud asja.

## Valitsejad
### Montenegro kuningas (1910–1918)

* Nikola I Petrović (1910–1918)

### Peaministrid (1910–1916)

* Lazar Tomanović (1910–1912)
* Mitar Martinović (1912–1913)
* Janko Vukotić (1913–1915)
* Milo Matanović (1915–1916)

## Vaata ka
* Montenegro ajalugu
* Montenegro vürstiriik
* Montenegro vürstlik piiskopkond
Gregor Gysi

**Gregor Florian Gysi** (sündinud 16. jaanuaril 1948 Berliinis) on Saksa jurist ja vasakpoolne poliitik.

1970. aastal lõpetas Gregor Gysi Berliini Humboldti Ülikooli juristina. 1967. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. Alates 1971. aastast tegutses ta Saksa DV-s advokaadina, doktorikraadi kaitses 1976. aastal. Advokaadina kaitses ta ka mitmeid režiimikriitikuid ja inimõiguste aktiviste (Rudolf Bahro, Robert Havemann, Ulrike Poppe, Bärbel Bohley). 1988–1989 oli ta Ida-Berliini Juristide Kolleegiumi esimees ja Saksa DV Juristide Kolleegiumi nõukogu esimees.

9. detsembrist 1989 kuni 4. veebruarini 1990 oli Gregor Gysi Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei/Demokraatliku Sotsialismi Partei (SED-PDS) esimees. 4. veebruarist 1990 kuni 30. jaanuarini 1993 oli ta Demokraatliku Sotsialismi Partei esimees. 1990. aasta märtsist kuni oktoobrini oli Gregor Gysi Saksa DV Rahvakoja (parlamendi) liige.

1990–2002 oli Gregor Gysi Saksamaa Liidupäeva liige, 1990–1998 oli ta seal Demokraatliku Sotsialismi Partei grupi esimees ja 1998–2000 fraktsiooni esimees. 2002. aasta 17. jaanuarist kuni 31. juulini oli ta Berliini majandusminister. Alates 2002. aasta augustist tegutses advokaadina.

Alates 2005. aastast on Gregor Gysi jälle Liidupäeva liige. Ta oli aastatel 2005–2015 Vasakpartei (Die Linke) parlamendifraktsiooni esimees.

17. detsembrist 2016 kuni 15. detsembrini 2019 oli Gregor Gysi Euroopa Vasakpartei esimeheks.

## Isiklikku
Gregor Gysi isa Klaus Gysi (1912–1999) oli Saksa DV riigitegelane (kultuuriminister 1966–1973). Gregor Gysi õde Gabriele Gysi (sünd. 1946) on näitleja, 1985. aastal lahkus ta Saksa DV-st Lääne-Saksamaale.

## Viited
Tenczyni linnus

**Tenczyni linnus** on 14. sajandil ehitatud linnus Lõuna-Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas praeguse Rudno küla territooriumil. 

Kirjalikes allikates on seda esimest korda mainitud aastal 1308. Linnus on rajatud kustunud vulkaanile. 

Ajalooliselt kuulus see Tęczyńskite suguvõsale, kelle järgi see ka nime sai. Praegu on linnus varemetes.

## Välislingid
*Sissekanne saidil zamkijurajskie.pl
Fred Oelßner

**Fred Oelßner** (27. veebruar 1903 Leipzig – 7. november 1977 Ida-Berliin) oli saksa majandusteadlane ja Saksa DV riigitegelane.

Fred Oelßneri isa oli kommunistlik poliitik Alfred Oelßner (1879–1962). Põhikooli lõpetamise järel õppis Fred Oelßner aastatel 1917–1919 kaupmeheks ja möldriks, kuid oli sunnitud poliitilistel põhjustel ametiõppimise pooleli jätma.

Juba 1917. aastal hakkas Fred Oelßner huvi tundma marksismi vastu. 1919. aastal astus ta Saksamaa Sõltumatusse Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse ja 1920. aastal Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. Ta oli kommunistliku noorsooühingu juht Halle/Merseburgi piirkonnas ja Saksamaa Kommunistliku Partei Keskkomitee kaastöötaja. Kuni 1926. aastani töötas ta mitmete kommunistlike ajalehtede toimetuses. 1923. aastal mõisteti ta kommunistliku tegevuse ees aastaks vangi. 1926–1932 õppis ta Moskvas ühiskonnateadusi (poliitökonoomiat). Saksamaale tagasipöördumise järel tegutses ta kuni 1933. aasta lõpuni illegaalse Keskkomitee töötajana. Seejärel põgenes ta välismaale ja töötas Kominterni heaks Tšehhoslovakkia ja Prantsusmaal. 1935. aastal pöördus Oelßner Nõukogude Liitu tagasi.

1935–1936 töötas ta Rahvusvahelises Lenini Koolis ja J. Marchlewski nimelises Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlikus Ülikoolis dotsendina. Ideoloogilistel põhjustel vabastati ta dotsendiametist ja 1936–1938 elatus ta tõlketöödest ja kirjanduslikust tegevusest. 1938–1941 töötas ta Moskvas ühes paberivabrikus plaaniosakonna juhatajana. 1940. aastal sai ta Nõukogude Liidu kodakondsuse. 1941–1944 töötas ta Moskva Raadios toimetajana, seejärel oli õpetaja parteikoolis.

1945. aasta mais pöördus Fred Oelßner Anton Ackermanni grupi koosseisus Saksamaale tagasi. 1946–1949 oli ta Saksamaa Kommunistliku Partei/Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei parteihariduse, kultuuri ja kasvatustöö osakonna juhataja. Alates 1947. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Eestseisuse/Keskkomitee liige. Alates 1949. aastast oli ta Ajutuse Rahvakoja ja 1950. aastast Rahvakoja liige.

1950. aastal sai Fred Oelßner Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks. Alates 1955. aastast oli ta üks Saksa DV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitjatest. 1950–1956 töötas ta ajakirja Einheit peatoimetajana, seejärel oli SSÜP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia professor.

1958. aasta veebruaris lasti Oelßner seoses Karl Schirdewani ja Ernst Wollweberi afääriga oportunistlikus tegevuses süüdistatuna kõigist ametitest lahti. 1959. aastal kirjutas ta kahetsusartikli "Oportunism ja poliitiline pimedus". 1958–1969 töötas ta Saksa DV Teaduste Akadeemia Majandusteaduste Instituudi direktorina. 1968. aastal valiti ta 
Berliini Humboldti Ülikooli audoktoriks.

## Viited
Fenoolglükosiidid

**Fenoolglükosiidid** on glükosiidid, mille aglükoon on fenool või fenoolhape.

Nende seas on parkaineid.

Tähtsamad fenoolglükosiidid on arbutiin, metüülarbutiin, salitsiin, populiin, spireosiid ja ehhinakosiid.
Riia börs

**NASDAQ OMX Riia börs** on Riias tegutsev väärtpaberibörs, ainus reguleeritud väärtpaberite järelturg Lätis. See on koos Vilniuse ja Tallinna börsiga ühtse Nasdaq Balti reguleeritud turu osa.

## Kaubeldavad aktsiad
### Põhinimekiri
* Grindeks (GRD1R)
* Latvijas kuģniecība (LSC1R)
* Olainfarm (OLF1R)
* SAF Tehnika (SAF1R)

### Lisanimekiri
* Latvijas balzams (BAL1R)
* Brīvais Vilnis (BRV1R)
* Ditton pievadķēžu rūpnīca (DPK1R)	
* Grobiņa (GRZ1R)
* Latvijas Gāze (GZE1R)
* Kurzemes atslēga 1 (KA11R)
* Kurzemes CMAS (KCM1R)
* Latvijas Jūras medicīnas centrs (LJM1R)	
* Daugavpils Lokomotīvju remonta rūpnīca (LOK1R)
* Latvijas tilti (LTT1R)
* Rīgas autoelektroaparātu rūpnīca (RAR1R)
* Rīgas elektromašīnbūves rūpnīca (RER1R)
* Rīgas juvelierizstrādājumu rūpnīca (RJR1R)
* Rīgas kuģu būvētava (RKB1R)
* VEF Radiotehnika RRR (RRR1R)
* Siguldas CMAS (SCM1R)	
* PATA Saldus (SMA1R)
* Tosmares kuģubūvētava (TKB1R)
* Talsu mežrūpniecība (TMA1R)
* VEF (VEF1R)
* Valmieras stikla šķiedra (VSS1R)

## Vaata ka
Nasdaq Balti börs

## Välislingid
* Nasdaq Baltic

; Meedias
* Villu Zirnask: "Riia börs sai aastaseks" Eesti Päevaleht, 27. juuli 1996
* "Riia börs saab teise indeksi" Äripäev, 13. jaanuar 1998
* Annika Matson: "Riia börs on tõusmas tuhast" Äripäev, 30. aprill 2004
* "Tõnis Oja: Riia ja Vilniuse börs on riskantne" Äripäev, 9. juuni 2011
Kalju Jaaska

**Kalju Jaaska** (8. juuni 1929 – 25. detsember 2015) oli eesti jurist ja kohtunik. 

Alustas kohtunikuna 1949. aastal. 1970.–1980. aastatel oli ta Põlva rajooni rahvakohtu esimees. 1993. aastal vabastati ta Põlva Maakohtu kohtuniku ametist.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Tunnustus
*1987 Eesti NSV teeneline jurist

## Viited

## Välislingid
*Põlva rajooni Rahvakohtu esimees Kalju Jaaska (fotograaf Uno Oksbusch), 1977
*Põlva Talurahvamuuseumi fotokogu. Kalju Jaaska - Põlva rahvakohtu esimees
Heino Heinsoo

**Heino Heinsoo** (sündinud 15. veebruaril 1929 Võrumaal, Antsla vallas) on eesti jurist.

1960. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 

1980. aastate lõpus töötas ta Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee Maaehitustrusti juriidilise osakonna juhatajana. 

1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti ta valmisliidu Eesti Pensionäride Liit nimekirjas Tartu linnavolikogu liikmeks. Ta kandideeris ka 1996., 1999. ja 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel, kuid ei osutunud valituks. Ta on olnud Eestimaa Rahvaliidu liige.

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline jurist

## Viited
Vilniuse börs

**NASDAQ OMX Vilniuse börs** on Vilniuses tegutsev väärtpaberibörs, ainus reguleeritud väärtpaberite järelturg Leedus. See on koos Riia ja Tallinna börsiga ühtse Nasdaq Balti reguleeritud turu osa.

Börs loodi 1993. aastal.

## Kaubeldavad aktsiad
### Põhinimekiri
* Apranga (APG1L)
* Energijos Skirstymo Operatorius (ESO1L)
* Grigeo Grigiškės (GRG1L)
* Klaipėdos nafta (KNF1L)
* Linas Agro Group (LNA1L)
* Lietuvos energijos gamyba (LNR1L)
* Panevėžio statybos trestas (PTR1L)
* Pieno žvaigždės (PZV1L)
* Rokiškio sūris (RSU1L)
* Šiauliai pank (SAB1L)
* TEO LT (TEO1L)
* Utenos trikotažas (UTR1L)
* Vilkyškių pieninė (VLP1L)

### Lisanimekiri
* Amber Grid (AMG1L)
* Agrowill Group (AVG1L)
* Dvarčionių keramika (DKR1L)
* Gubernija (GUB1L)
* INVL Technology (INC1L)
* INVL Baltic Farmland (INL1L)
* INVL Baltic Real Estate (INR1L)
* Invalda INVL (IVL1L)
* Kauno energija (KNR1L)
* LITGRID (LGD1L)
* Linas (LNS1L)
* Snaigė (SNG1L)
* Vilniaus baldai (VBL1L)
* Vilniaus degtinė (VDG1L)
* Žemaitijos pienas (ZMP1L)

## Vaata ka
* Nasdaq Balti börs

## Välislingid
* Nasdaq Baltic
Angela Eagle

**Angela Eagle** (sündinud 17. veebruaril 1961 Bridlingtonis) on Suurbritannia leiboristlik poliitik. Ta on aastast 1992 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige.

Ta sündis aastal 1961 Bridlingtonis East Riding of Yorkshire'i ringkonnas trükitöölisest isa ja vabrikutöölisest ema tütrena. Ta õppis Oxfordi Ülikoolis St. Johni kolledžis filosoofiat, politoloogiat ja majandust, lõpetades ülikooli aastal 1983 bakalaureusekraadiga.

## Isiklikku
Ta oli üks esimesi Suurbritannia parlamendi liikmeid, kes on avalikult lesbi; tema kooselu ametiühinguaktivist Maria Exalliga on registreeritud tsiviilpartnerlusena. Tema kaksikõde Maria Eagle on aastast 1997 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. Ta on olnud Briti noortemeister males.
Helge

**Helge** on Eesti rannasõidu reisilaev, mida kutsutakse ka postipaadiks.

## Ajalugu
Laev sõitis aastaid Kelnase ja Leppneeme sadamate vahel, tagades ühendust Prangli saare ja mandri vahel. Pärast teiste suuremate aluste liinile tulekut on Helget kasutatud tellimussõitudeks.

## Kirjeldus
Laev on suure kalapaadi puitkerega. Laev mahutab kuni 36 reisijat. Laev kapten on Iivar.

## Viited

## Välislingid

*Laevast Praaga Talu Puhkemaja kodulehel
Michał Haratyk

**Michał Haratyk** (sündinud 10. aprillil 1992 Cieszynis) on Poola kuulitõukaja.

Ta võitis 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis kuulitõukes hõbemedali tulemusega 21.16. 

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis tuli ta kuulitõukes 21.41-ga Euroopa meistriks.

2024. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas võitis ta pronksmedali tulemusega 20.94.

Haratyki isiklik rekord on 22.08, mille ta on püstitanud 13. juunil 2018 Ostravas. Sisetingimustes on tema isiklik rekord 21.47, mis on püstitatud 18. veebruaril 2018 Toruńis.

## Viited

## Välislingid
*