open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sophron

**Sophron** (vanakreeka keeles Σώφρων, *[[floruit]]* 430 eKr) oli Itaaliast Sürakuusast pärit vanakreeka miimikirjanik.

## Elukäik
Sophroni elukäigu kohta on andmeid vähe, need võtab kokku 10. sajandist pärineb Bütsantsi entsüklopeedia "Suda" (σ&nbsp;893): ta oli Agathoklese ja Damnasyllise poeg ning Xerxes I-e ja Euripidese kaasaegne, ta kirjutas proosavormis ning dooria dialektis meeste- ja naistemiime, mida olevat lugenud ka Platon. Kuna Xerxes I suri juba 464. aastal eKr ning Euripides elas 485–406 eKr, siis on kolme mehe kaasaegsus üsna tinglik, mistõttu on pakutud, et Xerxese asemel tuleks "Suda" tekstis lugeda Artaxerxes (Xerxese poeg, kes suri 424 eKr). 

## Miimid
Sophroni miimid on kirjutatud rütmilises proosas, mistõttu teda on vahel nimetatud ka luuletajaks. Erinevalt Herondasest on Sophroni miimides tegelasteks alati kas ainult mehed või ainult naised.

Miimidest on säilinud ainult katkendid, neist pikim on 49-st kohati väga kahjustatud reast koosnev papüürusefragment, mis pärineb 1. sajandist ja mis on avaldatud väljaande *Papiri della Società Italiana* 11. köites (1935; PSI&nbsp;1214). Ülejäänud katkendeist on vaid üks pikem kui üks rida ning enamik on sellest lühemad; neid on tsiteerinud teisted antiikautorid, kelle eesmärgiks on olnud mõne kreeka keele dialekti- või sõnavaranüansi valgustamine.

Säilinud pealkirjad viitavad sellele, et miimide sisuks oli kodune või ühiskondlik elu nagu ka näiteks Herondasel. 

### Naistemiimid
Naistemiimide hulka kuuluvad:
* "Õmblejannad" (Ἀκέστριαι)
* "Naised, kes väidavad, et ajavad jumalannat välja" (Ταὶ γυναῖκες αἳ τὰν θεὸν φαντὶ ἐξελᾶν)
* "Isthmose mänge vaatavad naised" (Ταὶ θάμεναι τὰ Ἴσθμια)
* "Pruutneitsi" (Νυμφοπόνος)
* "Ämm" (Πενθερά)
* "Koos hommikust söövad naised" (Ταὶ συναριστῶσαι, oletuslik pealkiri; naisenime Koikoa sisaldavatele fragmentidele pakkus selle välja Ulrich von Wilamowitz-Moellendorff Menandrose samanimelise komöödia ning Herondase mimiambi põhjal). 

### Meestemiimid
* "Sõnumitooja" (Ἄγγελος)
* "Kalur põllumeheks" (Ὡλιεὺς τὸν ἀγροιώταν)
* "Tuunikütt" (Θυννοθήρας)
* "Ehmatad poisikese ära" (Παιδικὰ ποιφυξεῖς, pealkirja täpne tähendus ei ole selge)
* "Promythion" (Προμύθιον, pealkirja tähendus ei ole selge)
* "Vanamehed" (Γέροντες, oletuslik pealkiri)

## Viited

## Kirjandus
* J. H. Hordern. *Sophron's mimes: text, translation, and commentary*. Oxford: Oxford University Press, 2004. ISBN 0-19-926613-1
* *Theophrastus,* Characters. *Herodas, Mimes. Sophron and other mime fragments*. Edited and translated by Jeffrey Rusten, I. C. Cunningham. (Loeb Classical Library; 225.) Cambridge, Massachusetts; London, England: Harvard University Press, 2002. ISBN 0-674-99603-8
Custeri maakond (Montana)

**Custeri maakond** (*Custer County*) on maakond USA-s Montana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 46°27' N, 105°58' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Miles City.

Maakonna pindala on 9824 km&sup2;, millest 26 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 699. Aastal 2000 oli elanike arv 11 696.

## Naabermaakonnad

* Prairie maakond (põhjas)
* Falloni maakond (idas)
* Carteri maakond (kagus)
* Powder Riveri maakond (lõunas)
* Rosebudi maakond (läänes)
* Garfieldi maakond (loodes)

## Ajalugu

Custeri maakond moodustati 1882. aastal. Maakond on saanud nime George Armstrong Custeri järgi.

## Välislingid

* Custeri maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Lancasteri maakond (Nebraska)

**Lancasteri maakond** (*Lancaster County*) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°78' N, 96°69' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lincoln.

Maakonna pindala on 2194 km&sup2;, millest 21 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 285 407. Aastal 2000 oli elanike arv 250 291.

## Naabermaakonnad

* Saundersi maakond (põhjas)
* Cassi maakond (kirdes)
* Otoe maakond (kagus)
* Johnsoni maakond (kagus)
* Gage'i maakond (lõunas)
* Saline'i maakond (edelas)
* Sewardi maakond (loodes)
* Butleri maakond (loodes)

## Ajalugu

Lancasteri maakond moodustati 1859. aastal. Maakond on saanud nime George Armstrong Custeri järgi.

## Välislingid

* Lancasteri maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Douglase maakond (Nebraska)

**Douglase maakond** (*Douglas County*) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°30' N, 96°15' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Omaha.

Maakonna pindala on 2194 km&sup2;, millest 21 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 285 407. Aastal 2000 oli elanike arv 250 291.

## Naabermaakonnad

* Dodge'i maakond (loodes)
* Washingtoni maakond (põhjas)
* Pottawattamie maakond (idas)
* Sarpy maakond (lõunas)
* Saundersi maakond (läänes)

## Ajalugu

Douglase maakond moodustati 23. novembril 1854. aastal. Maakond on saanud nime USA senaatori Stephen A. Douglase järgi.

## Välislingid

* Douglase maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Miinitraaler

**Miinitraaler** (ka *traaler*) on veeteede, sadamate ja muu akvatooriumi meremiinidest puhastamiseks ja leitud meremiinide hävitamiseks valmistatud sõjalaev.

Tänapäeval on paljud miinitraalerid asendatud suuremate võimalustega miinijahtijatega, kuid on siiski efektiivsed miinisõja tingimustes.

## Kirjeldus ja jagunemine
Miinitraalerid on valmistatud võimalikult mittemagnetilistest materjalidest. Laevad on tavaliselt relvastatud lähi-enesekaitseks kergete kahurite ja kuulipildujatega. Sageli on neil meremiinide pealevõtmise ja veeskamise võime. Enamasti on miinitraalerid aeglasekäigulised ja vajavad suuremate sõjalaevade poolset julgestamist ning kaitset.
 
Miinitraalereid on võimalik klassifitseerida vastavalt otstarbele ja mõõtmetele (vene süsteemi näitel):
* jõetraalerid ja kaatertraalerid – töödeks sadamates, siseveekogudel ja kitsamatel või väiksematel veeteedel;
* reiditraalerid ja baasitraalerid – töödeks rannikulähedasel merel ja lahtedes;
* meretraalerid – töödeks avamerel ja liikumiseks suurte sõjalaevakoondiste koosseisus kõigil meredel.

## Miinide traalimine
Miinide traalimine toimub tavaliselt kas vettelastava kontakttraaliga (kontaktmiinid), veetava akustilise või magnetilise traaliga (akustilised miinid ja magnetmiinid). Kontakttraaliga purustatakse kontaktmiini ankrutross ja miin kerkib veepinnale, misjärel on võimalik see hävitada. Magnetmiinide ja akustiliste miinide õhkimiseks simuleeritakse pukseeritava traali impulsiga vastavat välja. Miinidest puhastatud laevatee või läbipääs miinitõkkest märgistatakse poidega.

## Vaata ka
* Miinijahtija
* Kalev M414
Lancasteri maakond

**Lancasteri maakond** on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

* **[[Lancasteri maakond (Lõuna-Carolina)|Lancasteri maakond]]** Lõuna-Carolinas
* **[[Lancasteri maakond (Nebraska)|Lancasteri maakond]]** Nebraskas
* **[[Lancasteri maakond (Pennsylvania)|Lancasteri maakond]]** Pennsylvanias
* **[[Lancasteri maakond (Virginia)|Lancasteri maakond]]** Virginias
Rahvusvaheline aatomiaeg

**Rahvusvaheline aatomiaeg**, lühend **TAI** (prantsuse k sõnadest *Temps Atomique International*), on aatomiaja skaala, mille puhul aja mõõtmine põhineb elektromagnetvõnkumistel, mida kiirgavad aatomid siirdumisel ühest energiaseisundist teise.

Aatomiaja ühikuna defineeris Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Büroo (Bureau international des poids et mesures) 1967. aastal aatomisekundi, mis on ka SI ajaühik. Aatomisekund on tseesium-133 põhiseisundi kahe ülipeenstruktuurilise energianivoo vahelisele siirdele vastava kiirguse 9 192 631 770-kordne periood.

Rahvusvahelise aatomiaja täpsuseks saadakse 270 aatomkella keskmisena 2 × 10‒12.

## Välislingid
*TAI64
Efemeriidiaeg

**Efemeriidiaeg** on ühtlaselt kulgev aeg, mille alusel koostatakse efemeriidid ehk astronoomilised kalendrid. 

Efemeriidiaja ühiku ‒ efemeriidisekundi ‒ pikkus on 1/31556925,9747 troopilisest aastast 1900.

Efemeriidiaja mõistet hakati rakendama 1960. a, pärast Maa pöörlemise ebakorrapärasuste avastamist. Alates 1972. aastast asendab efemeriidiaega rahvusvaheline aatomiaeg.
## Välislingid
*Aeg
Mormoonid

**Mormoonid** on Ameerika teise suure ärkamise (*American Second Great Awakening*, 1800–1870) ajal Joseph Smithi rajatud usundi, mormoonlusega seotud usuline ja kultuuriline rühm. Enamik mormoone kuulub Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kirikusse (*edaspidi*: VAP-i kirik), vähem on teiste iseseisvate kirikute liikmeid. On ka palju iseseisvaid või mittepraktiseerivaid mormoone. 

Mormoonide kultuurilise mõju kese on Utah' osariigis. Põhja-Ameerikas on rohkem mormoone kui ühelgi teisel mandril, ehkki enamik mormoone elab väljaspool Ameerika Ühendriike.

Mormoonid on arendanud välja tugeva ühismeeletunde, mille põhijooned tulenevad nende õpetusest ja ajaloost. Nad pühendavad palju aega ja vahendeid teenimisele oma kirikus ning paljud noored mormoonid langetavad valiku teenida täisaeg äsjapöördunu misjonil. Mormoonide tervise-eeskirjad keelavad alkohoolsete jookide, tubaka, kohvi, tee ja muude sõltuvust tekitavate ainete kasutamise. Nad kalduvad olema väga perekesksed ning neil on tugev side põlvkondade vahel ja kaugemate sugulastega. Mormoonide range karskuskoodeks keelab abielueelsed seksuaalsuhted ja nõuab kindlat truudust abielu kestel.

Mõnikord seostatakse mormoone polügaamiaga (mitmikabieluga), mis oli eristavaks tunnusjooneks paljudele varastele mormoonidele; 1890. aastal ütles aga VAP-i kirik sellest lahti ning järgmise 15 aastaga see lakkas. Tänapäeval praktiseerivad polügaamiat üksnes VAP-i kirikust lahku löönud mormooni fundamentalistid.

Enamik mormoone teadvustab end kristlastena, ehkki mõni nende tõekspidamine läheb kristluse peavoolust lahku. Mormoonid usuvad piiblisse ja pühakirja teistesse tekstidesse, nagu Mormoni Raamat. Neil on ainulaadne vaade kosmoloogiale ja nad usuvad, et kõik inimesed on Jumala hinge lapsed. Mormoonid usuvad, et Jumala juurde naasmiseks tuleb järgida Jeesus Kristuse eeskuju ja võtta vastu tema lunastus kindlate usuliste kommete, nagu ristimise kaudu. Nad usuvad, et volitus sooritada eelnimetatud usulisi kombeid taastati Joseph Smithi kaudu ning et nende kirikut juhivad elavad prohvetid ja apostlid. Mormoonide usu keskmeks on uskumus, et jumal räägib oma lastega ja vastab nende palvetele.

## Ajalugu
### Tänapäev
VAP-i kiriku liikmete arv hakkas kiiresti kasvama pärast II maailmasõda ja kahekordistus iga 15–20 aasta järel. 1996. aastaks elas väljaspool USA-d rohkem mormoone kui USA-s. Kõige rohkem on USA-s mormoone Utah' osariigis, kus 68% osariigi rahvastikust on mormoonid. 2012. aasta seisuga oli maailmas umbes 14,8 miljonit mormooni, kellest umbes 57% elas väljaspool USA-d, 2018. aasta seisuga oli mormoone 16&#160;118&#160;169.

#### VAP-i kiriku liikmed maailma riikides

## Vaata ka
* Mormoonlus
* Utah' sõda
* Mountain Meadowsi massimõrv

## Viited
Willoch

**Willoch** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Kåre (Isaachsen) Willoch (sündinud 1928), Norra poliitik
* Odd Isaachsen Willoch (1885–1940), Norra mereväeohvitser
* Herman Willoch (1892–1968), Norra maalikunstnik
* Erik Willoch (1922–1991), Norra vandeadvokaat, jurist ja riigiametnik
* Ingrid I. Willoch (sündinud 1943), Norra poliitik
* Jan Willoch (1924–2001), Norra tehaseomanik ja poliitik
* Johan Willoch Erichsen (1842–1916), Norra teoloog ja piiskop
* Peter Willoch (sündinud 1983), Norra sportlane
* Sigurd Willoch (1903–1991), Norra kunstiajaloolane
Tsütokroomid

**Tsütokroomid** (kreeka keeles *cytos*  'rakk' ja *chroma* 'värv') on enamiku päristuumsete organismide ning paljude prokarüootide endoplasmaatilises retiikulumis ja raku mitokondri sisemembraanides olevad kromoproteiinide hulka kuuluvad heemvalkude kompleksid, mis osalevad rakkude hingamisahelas (ühes elektronide transpordiahelas), toimivad rakusiseste biokatalüsaatoritena, moodustavad kollaseid koepigmente ning redokssüsteeme. Lühendina kasutatakse ka terminit CYT.

## Klassid
Tsütokroomid jaotatakse prosteetilise rühma omaduste ja neeldumismaksimumide alusel järgmistesse klassidesse: 
*tsütokroom a ehk CYTA (ka cyt-*a*, cyta);
*tsütokroom b ehk CYTB (ka cyt-*b*, cytb);
*tsütokroom c ehk CYTC (ka cyt-*c*, cytc);
*tsütokroom d ehk CYTD (ka cyt-*d*, cytd).

### Alaklassid
Üksikuid tsütokroomirühmade liikmeid tähistatakse klassile lisatavate alaindeksitega, näiteks tsütokroom ''b''<sub>562</sub> (*[[Escherichia coli]]*).  
### Ensüümid

Mitmed tsütokroomid toimivad ka ensüümidena, nagu 
*tsütokroomoksüdaas (inglise keeles *cytochrome-c oxidase*) (EC 1.9.3.1), näiteks cytaa3- on inimkeha hingamisahela terminaalne ensüüm;
*L-laktaadi dehüdrogenaas (inglise keeles *L-lactate dehydrogenase* (EC 1.1.2.3);
*tsütokroom P450 (inglise keeles *cytochrome P-450*) (EC 1.4.14.1).
 
## Termini kujunemine
*1884. aastal kirjeldas C. A. McMunn selgroogsetel ja selgrootutel leiduvaid lihasepigmente ja hingamispigmente;

*1920. aastal taasavastas Venemaal sündinud poola päritolu inglise entomoloog David Keilin need hingamispigmendid ehk rakupigmendid ja klassifitseeris need heemvalkudeks;
*1925. aastal võttis David Keilin kasutusele mõiste "tsütokroom" (inglise keeles *cytochrome*), kirjeldamaks algselt putukatel, hiljem ka muude loomade kudedes, taimedes, pärmides ja bakterites leitud hingamispigmente.
## Vaata ka
*Tsütokroom P450
*Tsütokroom P450 2C19
*Tsütokroom P450 2D6
*Tsütokroom P450 3A4

## Viited

## Välislingid
*Nomenclature Committee of the International Union of Biochemistry (NC-IUB): Nomenclature of Electron-Transfer Proteins.
Spionaaž (album)

"**Spionaaž**" on ansambli Agent M 2007. aastal ilmunud album.

#On maksud maksmata
#Väike Tüdruk
#Su ilus nina
#7 Surmapattu
#Painaja
#Araablane New Yorgis
#Kaugel maal
#Kolm kuuli
#Olen hull
#Šokolaad
#Õnnetus loomaaias
#Väike tüdruk - Spionaatika remiks (Jarmo "Chopper" Nuutre)
Tindimurru rauasulatuskoht

**Tindimurru rauasulatuskoht** on muistne rauasulatuskoht Jõgeva maakonnas Pataste külas.

Rauasulatuskoht avastati 1985. aastal, kui ala uuris Jüri Peetsi arheoloogiarühm. Tindimurru rauasulatuskoht on Eesti üks vanimaid, ja on tehtud kindlaks, et seda kasutati ajavahemikul 1. sajand eKr – 2. sajand pKr.

## Viited

## Välislingid
*
Veikko Lehto

**Veikko Lehto** (sündinud 27. veebruaril 1969) on eesti klahvpillimängija ja muusikaõpetaja.

Ta on olnud Kuressaare Lions-klubi president.

## Tunnustus
* 2017 Saare maakonna teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Ivika Laanet, Rein Orn ja Veikko Lehto hakkavad muusikakooli õpetajateks, Saarte Hääl, 29. mai 2013
George Sadowsky

**George Sadowsky** (sündinud 30. septembril 1936 Novotšerkasskis) on ameerika arvutiteadlane, kes on tuntud tänu tegevusele Interneti edendamisel kogu maailmas, eelkõige arengumaades.

## Välislingid

* George Sadowsky koduleht
* PUNKCAST#33 - 'The Future of The Internet' ISOC-NY webcast - NYU - Jan 17 2000 (MP3-fail)
Jüri Leiten

**Jüri Leiten** (sündinud 19. märtsil 1965 Kiviõlis ) on eesti kultuurikorraldaja, trompetist ja dirigent. 

Aastal 1998 asutas ta Estonian Dream Big Bandi, kus tegutses trompetisti ja dirigendina. Lisaks on Leiten teinud koostööd Tallinna Kammerorkestri, Hortus Musicuse Akadeemilise Orkestriga ning Leedu ja Läti kammerorkestritega. Aastast 1991 mängis Leiten trompetit ansamblis Modern Fox. 

Jüri Leiten oli aastatel 1994–2000 Võsu muusikapäevade korraldaja ja 2005–2010 Birgitta festivali üks peakorraldajaid. Ta on kuulunud ka Eesti Muusikanõukogu juhatusse (2003–2010) ja osalenud Leigo järvemuusika festivali korraldavas toimkonnas. 

Aastatel 2010–2018 oli Jüri Leiten Eesti Kontserdi direktor. Alates 2019. aasta veebruarist kuni 2022. aasta veebruarini oli ta Eesti Kontserdi Peterburi Jaani kiriku kontserdisaali juht. 

Aastast 2020 on Leiten Sihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond tegevjuht.

## Tunnustus
*2000 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Estonian Dream Big Bandi rahvusvaheliselt arvestatavale tasemele viimine)

## Isiklikku
Tema abikaasa on Lea Leiten.

## Viited
Jun Murai

**Jun Murai** (jaapani keeles 村井 純 *Murai Jun*; sündinud 29. märtsil 1955 Jaapanis Tokios) on jaapani arvutiteadlane, tuntud ka kui "Jaapani Interneti isa".

## Viited

## Välislingid

* Jun Murai
Maria Ulfsak-Šeripova

**Maria Ulfsak-Šeripova** (sündinud 19. mail 1981 Tallinnas) on filmiajakirjanik ja -kriitik.   

Ta on lõpetanud 2003. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal ning saanud magistrikraadi filmi- ja teleuuringute erialal Warwicki Ülikoolis Inglismaal. 

## Töö filmiajakirjanikuna
Maria Ulfsak-Šeripova töötab Eesti Filmi Instituudis. Ta on varem töötanud Eesti Ekspressi filmitoimetajana ning väljaande Estonian Film toimetaja ja kaasautorina. Ta on olnud filmi- ja kaastootmisturu Industy@Tallinn & Baltic Event programmide koostaja, osalenud Eesti Kultuurkapitali ja Eesti Filmi Instituudi eksperdikomisjonides, PÖFFi programmikomisjonides ning rahvusvahelise filmifestivali FIPRESCI žüriis. Ta on Eesti Filmiajakirjanike Ühingu liige. 

2012. aastal toimunud British Film Institute'i kõigi aegade olulisimate filmide hääletusel hääletas ta muuhulgas järgmiste filmide poolt: "Maria Brauni abielu", "Kodanik Kane", "Tagaaken", "Andrei Rubljov", "Tokyo lugu", "Antikristus", "Torino hobune" ja "Pulp Fiction".

## Tunnustus
* 2016 Aasta filmiajakirjanik
* 2021 Aasta filmiajakirjanik

## Isiklikku
Maria Ulfsak-Šeripova on Lembit Ulfsaki tütar, Juhan Ulfsaki poolõde, tema õde on tekstiilikunstnik Johanna Ulfsak.

Ta on abielus helilooja Sten Šeripoviga, 2013. aasta seisuga oli neil kaks last.

## Viited

## Välislingid

* DELFI teemaleht - Maria Ulfsak-Šeripova
* Tristan Priimägi, "Millest mõtleb aasta filmiajakirjanik?", Sirp, 7. jaanuar 2022
Margit Tõnson

**Margit Tõnson** (sündinud 1978 Jõgeval) on eesti kultuuriajakirjanik. 

Tema artikleid, sealhulgas teatri- ja filmikriitikat, on ilmunud peamiselt Eesti Ekspressis, kus on töötanud toimetajana.

Tõnson on õppinud Tallinna Ülikoolis filmiteadust ja Eesti Humanitaarinstituutis kultuuriuuringuid. Oli aastatel 2005–2007 üks PÖFF-i programmi koostajatest.

Tema lemmikfilmide hulka kuuluvad näiteks "Laineid murdes", "Hirm närib hinge seest", "Peegel", "Persona" ja "Mulholland Drive".

## Tunnustus
* 2006 Aasta filmiajakirjanik

## Viited

## Välislingid
*DELFI teemaleht – Margit Tõnson
Torpeedokaater

**Torpeedokaater** on väike kiirekäiguline sõjalaev (sõjandusotstarbeline kaater või kiirkaater), mille põhirelvastuse moodustavad pealveelaevade hävitamiseks mõeldud torpeedod. 

Torpeedokaatrid on tänapäevaks enamasti kasutusest maha võetud seoses rakettrelvastuse ja raketikaatrite arenguga.

Esimesed kiired ja efektiivsed torpeedokaatrid võeti kasutusele esimese maailmasõja ajal ning neid kasutati kuni teise maailmasõja lõpuni. Viimased seeriatorpeedokaatrid valmistati Nõukogude Liidus 1970. aastatel.
Peitleid

**Peitleid** on maapõuest, veekogust, hoonest või mujalt leitud muistsed esemed, mis minevikus võisid sinna olla peidetud või ka lihtsalt olla säilinud oma tavalises kohas. Hinnalisi materjale, näiteks väärismetalle sisaldavat peitleidu nimetatakse **[[aardeleid|aardeleiuks]]**.

## Eestist leitud peitleide
*Mustmätta peitleid
*Erra-Liiva peitleid

## Viited
Maidla aardeleid

**Maidla aardeleid** (ka **Maidla hõbeaare**) on aardeleid, mis 1974. aastal leiti Märjamaa vallast Maidla liivakarjäärist. See on Eesti üks suuremaid aardeleide. 

Aardeleid sisaldas 1,8 kg hõbedast esemeid: 2 hõbedakangi, 2 hõbekaelavõru, helmeid, naast ja 1092 münti. 

## Viited
Kardla aardeleid

**Kardla aardeleid** on aardeleid, mis 1911. aastal leiti Tartust loodes asuva Kardla küla põllult. Aardeleid sisaldas keskmisest rauaajast ehk 6. sajandist pärinevaid, peamiselt hõbeehteid.

## Viited
Tehumardi peitleid

**Tehumardi peitleid** on peitleid Saaremaalt. 

Peitleid on ainulaadne, sest sisaldab nooremast pronksiajast (umbes 8. sajand eKr) pärinevaid pronksesemeid. Arvatakse, et need esemed on pärit Skandinaaviast, kust need toodi siia pronksivalajatele tooraineks.

## Viited
Piilsi peitleid

**Piilsi peitleid** on peitleid, mis 1930. aastal leiti Piilsi jõe suudme lähedalt.

Peitleid sisaldas 5. sajandist pärinevaid pronks- ja raudesemeid.

## Viited
Thomas Gordon

**Thomas Gordon** (11. märts 1918 – 26. august 2002) oli USA psühholoog. 

Ta propageeris aktiivset kuulamist, mina-sõnumeid ja III meetodit konfliktide lahendamiseks. Tema lähenemist suhtlemisele nimetatakse Gordoni meetodiks. 

## Teosed
**Parent Effectiveness Training. The Proven Program for Raising Responsible Children*, 1970. Eesti keeles: *Tark lapsevanem: Kuidas luua ja säilitada oma lapsega terviklik suhe*, Väike Vanker 2003, tõlkinud Liisa Kiik ja Liis Riikoja. ISBN 9789985941164.
*koos Noel Burchiga, *Teacher Effectiveness Training*, 1974. Eesti keeles: *Õpetajate kool: Kuidas tunda ennast õpetajana paremini*, Väike Vanker 2003, tõlkinud Hegi Soosaar ja Annika Kupits, toimetaja Margit Kiisler. ISBN 9789985975732.
Thomas Gordon (täpsustus)

**Thomas Gordon** on olnud mitme tuntud inimese nimi:
***[[Thomas Gordon (admiral)|Thomas Gordon]]**, šoti päritolu Venemaa admiral (suri 1741)
***[[Thomas Gordon (publitsist)|Thomas Gordon]]**, šoti publitsist (suri 1750)
***[[Thomas Gordon]]**, USA psühholoog (1918–2002)
* **[[Thomas Gordon (filosoof)|Thomas Gordon]]**, šoti filosoof ja matemaatik
Projekt 1234

**Projekt 1234** tüüpi korvett, täiendnimega **Ovod** (vene keeles *Овод*) ehk väike raketilaev (vene keeles Малый ракетный корабль; NATO klassifikatsiooniga **Nanuchka**) on Nõukogude Liidus valmistatud ja seni Vene mereväe relvastuses olev sõjalaev. Klassifitseeritav, kui korvett, kuid relvastatud ka rakettidega pealveelaevade vastaseks võitluseks.

## Ajalugu
Valmimisel oli tegemist seni tugevaima relvastusega korvettidega maailma mastaabis. Tunda on andnud negatiivsena kõrge raskuskese, mis põhjustab suurt kõikumist külglaines. Ehitamine lõpetati 1992. Täna on Vene mereväe kasutuses veel kuni 14 seda tüüpi alust, millest 4 paiknevad ka Läänemerel Balti laevastiku koosseisus. 

Raketilaevad on osalenud erinevates relvakonfliktides. Muuhulgas uputas või vigastas üks neist väidetavalt Venemaa-Gruusia sõja käigus 10. augustil 2008 Mustal merel toimunud vastasseisus Gruusia sõjalaeva.

## Modifikatsioonid
* **1234** – algversioon – 17 tk
** **1234-E** – ekspordiversioon muudetud relvastusega – 10 tk
*** **1234-EM** – ekspordiversioon Alžeeria mereväele
* **1234.1** – täiustatud ja põhiline kasutusse jäänud versioon – 19 (+1) tk
* **1234.7** – eksperimentaalne ümber ehitatud versioon – 1 tk

## Vaata ka
* Projekt 1241 – sarnane väiksem vene sõjalaev.
13. aastatuhat eKr

**13. aastatuhat eKr** ehk **kolmeteistkümnes aastatuhat eKr** on ajavahemik, mis algas 1. jaanuaril 13000 eKr ja lõppes 31. detsembril 12001 eKr.

## Sündmused Eestis
*...

## Sündmused maailmas
* Jaapanis algas Jōmoni periood
*...

## Olulised isikud
*...

## Avastused, leiutised ja uuendused
*...
Riigiküla asulakohad

**Riigiküla asulakohad** on muistsed asulakohad, mis asuvad Ida-Virumaal Narva–Narva-Jõesuu maanteest läänes Tõrvajõe lähedal.

Piirkonnast on leitud mitu asulakohta. Aastatel 1951–1953 avastas Niina Gurina töörühm kolm asulakohta. 1990. aastatel uuris ala Aivar Kriiska töörühm ja avastas mitu uut asulakohta.

## Viited

## Kirjandus
*N. N. Gurina. Iz istorii drevnih plemen zapadnyh oblastej SSSR. Leningrad, 1967
*A. Kriiska. Corded Ware Culture Sites in North-Eastern Estonia. Muinasaja Teadus, 2000, 8

## Välislingid
*
Kate Grenville

**Kate Grenville** (sündinud 14. oktoobril 1950 Sydneys) on Austraalia kirjanik.

Tema teostest on eesti keelde tõlgitud "Salajane jõgi" (originaalis "The Secret River", ilmunud aastal 2005), ilmunud aastal 2009 kirjastuse Eesti Raamat väljaandel, tõlkinud Indra Feldman. Teine raamat "Sarah Thornhilli lugu" (originaalis "Sarah Thornhill", ilmunud aastal 2011) on eelmise järg ning on ilmunud sarjas "Nüüdisromaan" aastal 2013 Maia Planhofi tõlkes.

## Tunnustus
* 2010 – Uus-Lõuna-Walesi Ülikooli audoktor
Raatvere asulakoht

**Raatvere asulakoht** on asulakoht Tartumaal Peipsiääre vallas Raatvere külas. Vanimate leidude vanus ulatub 1. aastatuhande lõppu.

Asulakohast kagus paikneb maa-alune kalmistu (Kalmemägi), mille piiresse jääb ka rauasulatuskoht.

## Viited

## Välislingid
*
Valma asulakoht

**Valma asulakoht** on muistne asulakoht Võrtsjärve läänerannikul.

Valma lõunaservas Võrtsjärve eenduval Saba nurgal on neoliitikumi asulakoht 3. aastatuhandest eKr. Arheoloogilised kaevamised toimusid 1950 ja 1953–1955 Lembit Jaanitsa juhendamisel. Leidudest suurim oli haud, milles oli protolaponoidset tüüpi mehe ja naise luustik. Mehe luustiku järgi rekonstrueeris Mihhail Gerassimov "Valma mehe" büsti.

## Viited

## Välislingid
*
Olustvere asulakoht

**Olustvere asulakoht** on muistne asulakoht, mis asub Olustvere mõisa pargi idaservas.

Asulakohta uuriti aastatel 1978–1985 Ain Lavi, Valter Langi jt eestvõttel. Asulakoha kultuurkihi vanimad leiud olid 1. aastatuhande keskpaigast.

1978. aastal kaevati aednikumaja lähistelt välja kaks Olustvere aardeleidu, millest esimene sisaldas hõbemünte 9.–11. sajandist ja teine ligi 7000 hõbemünti 14. sajandist.

## Viited

## Välislingid
*
Aado Lintrop

**Aado Lintrop** (sündinud 9. juunil 1956) on eesti folklorist, usundiuurija ja kirjanik.

Ta lõpetas Tartu Ülikooli kaugõppes eesti ja soome-ugri filoloogia erialal 1995. aastal. Samal aastal sai ta ka magistrikraadi eesti ja võrdleva rahvaluule erialal. Doktorikraadi sai ta Tartu Ülikoolis 2000. aastal eesti ja võrdleva rahvaluule erialal.

Lintrop laulab Tartu setu meestelaulukooris Liinatśuraq.

## Teoseid
Valik teaduslikke publikatsioone
* Šamaaniraamat. Tartu: Ilmamaa, 1995.
* Udmurdi usundi peamised tunnusjooned XIX ja XX sajandil Tartu 2000. Multimeediaväljaanne.
* Udmurdi usund. Eesti Rahva Muuseumi sari 5, Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 2003.
*Loomisaja lood. Uurimusi ja tõlkeid Põhja-Euraasia rahvaste usundist. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus 2014.
*Loomisaja laulud. Uurimusi eesti rahvalaulust. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus 2016.
* Suur tamm, kuduvad neiud ja punane paat, kadunud harjast rääkimata. Mäetagused 1999, nr 10, lk 7–23.
* "Ema haual" lego ja lauluna. Regilaul – keel, muusika, poeetika. Tartu 2001, lk. 299–313.
* Ennustamisega seotud motiivid regilauludes. Mäetagused 2004, nr 24, lk 119-132.
* Uhkest laevast Petropavlovskist, revolutsiooni kuulutajast. Paar sammukest XXII. Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat 2005. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum 2006, lk. 49–65.
* Vana traditsioon, noored esitajad Mäetagused 2007, nr 35, lk 7-26.
* Udmurdi vetehaldjast ja püha mõiste kujunemisest permi rahvastel. Sator 6. Artikleid usundi- ja kombeloost. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus 2007, lk 116-133.
* Great Oxen of Twilight: Storytelling and Riddlemaking at Calendar Solstices. Mythic Discourses: Studies in Uralic Traditions. Studia Fennica Folkloristica 20. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura 2012, pp 396–412.

Luuleraamatud
* Asuja. Tallinn: Eesti Raamat, 1985.
* Sõnaristi. Ilmamaa, 2000.
* Annapurna. Ilmamaa 2010.
* Õhtud sõidavad õue. Ilmamaa 2011.
* Uksed ja inimesed. Ilmamaa 2012.
* Orus ja mäel. Ilmamaa 2013.
*Päev on ulakas plika. Ilmamaa 2016.
*Söepõletaja. Luulet aastatest 1984 - 2018. Kamsuraamat 2018.

Esseed ja reisikirjad
* Imeline koda. Ilmamaa 2014.
*Tõusta mägede õlule. Luuletaja Himaalajas. Go kirjastus 2018.
*Minagi olin Jaakobiteel. Ilmamaa 2020.

Tõlkeraamatud

* Linn seitsme tiivaga raudhobuse seljas. Mansi rahvaluulet, Tartu: EKM Teaduskirjastus 2019.

## Tunnustus
* 1999 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (uurali ja soome-ugri rahvaste pärimuse jäädvustamine ning multimeedia väljaande "Udmurdid. Zetsh bures" koostamine) 
* 2023 HTM hõimurahvaste programmi kirjandusauhind
* 2025 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
*Aado Lintropi võrgumaja
Naakamäe asulakoht

**Naakamäe asulakoht** on neoliitikumiaegne asulakoht, mis asub Saaremaal Hirmuste külas.

Asulakohta uuris 1958–1959 ja 1961–1962 Lembit Jaanitsa arheoloogiarühm. Kaevamiste käigus saadi umbes 1600 leidu.

## Viited

## Välislingid
*
Huaqingi tiik

**Huaqingi tiik** (*Huaqing chi*, *Huáqīng chí*, traditsioonilises kirjas 華清池, lihtsustatud kirjas 华清池) ehk **Huaqingi kuumaveeallikad** on kuumaveeallikate kompleks Hiinas Shaanxi provintsis umbes 25 km kaugusel Tangi dünastia läänepealinnast Chang'anist (praegu Xi'an) leebe kliimaga ja maalilise maastikuga paigas Qin Mountains Qinlingi kolme tähtsama mäe hulka kuuluva Li mäe põhjajalamil. 

Tiigi laskis rajada 723 Tangi dünastia keiser Xuanzong Huaqingi palee (華清宮) osana, kasutades geotermaalenergiat. 

Koht on kuulus Xuanzongi ja Yang Guifei armuloo tegevuspaigana. Seal leidis aset ka 1936. aasta Xi'ani intsident: endine sõjapealik Zhang Xueliang röövis Chiang Kai-sheki ning sundis teda osalema Teises Ühisrindes Hiina Kommunistliku Parteiga Jaapani vastu.

Huaqingi tiik on praegu tähtis vaatamisväärsus.

## Ajalugu
Sellesse kohta on paleesid ehitanud teiste seas keiser Youwang Zhou dünastiast ja Qin Shi Huangdi Qini dünastiast ning sealset paleed on laiendanud Wu Han Hani dünastiast. Tangi dünastia keisrite Taizongi ja Xuanzongi ajal ehitati palee ümber ja nimetati Huaqingi paleeks. An Lushani mässu tõttu sai koht kõvasti kannatada.

Kohta mainitakse Bai Juyi luuleteoses "Chang hen ge": 

:Ühel külmal kevadpäeval laskis ta talle osaks saada aul supelda temaga Huaqingi tiigis,	
:legendi järgi on see tiik, mida kasutasid Yang Guifei ja keiser.
:Kuumaveeallikate veed olid mahedad ja uhtusid naise kahvatut valget nahka. 
:Palee ümmardajad aitasid tal tiigist välja tulla, sest ta oli nii habras ja jõuetu.
:See oli siis, kui keiser hakkas teda soosima.

## Gallery

Pilt:Hua-Qing-Chi-Gui-Fei-Tang.jpg|Guifei tiik (貴妃湯)
Pilt:Hua-Qing-Chi-Lian-Hua-Tang.jpg|Lianhua tiik (蓮花湯)
Pilt:Hua-Qing-Chi-Yang-Gui-Fei.jpg|Yang Guifei kuju
Pilt:Huaqingchi 1.JPG|Kivikuju "Huaqingi tiik"
Pilt:Huaqingchi 2.JPG|Huaqingi tiik kunstlootosega.
Pilt:华清池贵妃泉.JPG|Guifei allikas (Emanda allikas)
Pilt:华清池飞霜殿.JPG|Feishuangi hall
Pilt:华清池的一副壁画.JPG|Üks Huaqingi tiigi müüridest
Pilt:华清池的杨妃池.JPG|Qingi dünastia ajal rekonstrueeritud Emand Yangi tiik, mida hiljem kasutas Chiang Kai-shek 
Pilt:贵妃出浴.jpg|Kuju, mis kujutab emand Yangi suplemast tulemas


## Märkused
Vello Marken

**Vello Marken** (20. august 1936 – 7. juuli 2021) oli eesti laulja ja kitarrist. 

Ta laulis Eesti Raadio meeskvartetis.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ansamblite andmebaas (vaadatud 22.07.2013)
Riigiküla

**Riigiküla** on paikkond Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Kudruküla ja Tõrvajõe küla territooriumil.

Riigikülast on leitud muistsed asulakohad (Riigiküla asulakohad).

## Vaata ka
*Riigiküla kalmistu (Vaivara vallas Peeterristi külas)
Xaa-Arg-dipeptidaas

**Xaa-Arg-dipeptidaas** ehk **X-Arg-dipeptidaas** ehk **aminoatsüül-lüsiin-dipeptidaas** ehk **N2-(4-amino-butürüül)-L-lüsiin-hüdrolaas** ehk **[[Ensüümikomisjon|EC]] 3.4.13.4** on üks dipeptiidide hüdrolüüsi (peptiidsideme lõhkumist) katalüüsiv ensüüm. See kuulub dipeptidaaside hulka. 

See ensüüm on imetajatel laialt levinud.

## Viited

## Kirjandus
*Kumon, A., Matsuoka, Y., Kakimoto, Y., Nakajima, T. and Sano, I. (1970). "A peptidase that hydrolyzes α-N-(γ-aminobutyryl)lysine". Biochim. Biophys. Acta 200: 466–474.

## Välislingid
*IUBMB Enzyme Nomenclature: EC 3.4.13.4
Minerali maakond (Nevada)

**Minerali maakond** (*Mineral County*) on maakond USA-s Nevada osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°54' N, 118°43' W.

Maakonna halduskeskus on Hawthorne.

Maakonna pindala on 9876 km&sup2;, millest 148 km&sup2; moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4722. Aastal 2000 oli elanikke 5071.

## Naabermaakonnad

* Lyoni maakond (loodes)
* Churchilli maakond (põhjas)
* Nye maakond (kirdes)
* Esmeralda maakond (kagus)
* Mono maakond (edelas)

## Ajalugu

Minerali maakond moodustati 1911. aastal Esmeralda maakonna osast. Maakond on saanud nime mineraalide järgi, mida maakonnas rohkesti leidub.

## Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Minerali maakonnas 5071 inimest, 2197 leibkonda ja 1379 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli alla 1 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 2866 (keskmine tihedus 0/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 73,89%
*mustanahalisi 4,77%
*põlisameeriklasi 15,36% 
*aasialasi 0,81% 
*Vaikse ookeani rassist 0,10%
*teistest rassidest 2,68% 
*kahest või enam rassist 2,39%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 8,44%.  

2197 leibkonna seas oli 
*25,40% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*45,20% koos elavaid abielupaare; 
*11,50% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*37,20% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*31,60% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*15,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,26 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,78 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*24,40% alla 18-aastasi; 
*6,20% 18–24-aastasi; 
*22,50% 25–44-aastasi; 
*27,10% 45–64-aastasi; 
*19,80% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 43 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 101,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,30 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan 32 891 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 39 477 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 31 929 dollarit, naistel 25 262 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 952 dollarit.  

15,20% elanikkonnast ja 11,00% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 17,70% alla 18-aastasi ja 10,70% üle 65-aastasi.

## Linnad

*Aurora
*Hawthorne
*Luning
*Mina
*Schurz
*Walker Lake

## Kaitsealad
* Inyo metsakaitseala (osa)
* Toiyabe'i metsakaitseala (osa)

## Välislingid

* Minerali maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Emil Hácha

**Emil Dominik Josef Hácha** (12. juuli 1872 Trhové Sviny – 27. juuni 1945 Praha) oli Tšehhoslovakkia riigitegelane, poliitik ja jurist. Ta oli 1938–1939 Tšehhoslovakkia president ning 1939–1945 Böömi- ja Määrimaa Riigiprotektoraadi president.

Emil Hácha lõpetas Praha Karli ülikooli õigusteaduse erialal 1896. aastal. Seejärel töötas ta Prahas Böömi Kuningriigi Maakomitees. Esimese maailmasõja puhkemise järel sai temast Viinis Tsisleitaania Kõrgema Administratiivkohtu kohtunik. 1918 asus ta tööle Tšehhoslovakkia Kõrgemasse Administratiivkohtusse, olles 1925–1938 selle president.

Kui president Edvard Beneš pärast Müncheni kokkuleppe sõlmimist ametist tagasi astus, valiti Emil Hácha 30. novembril 1938 Tšehhoslovakkia kolmandaks presidendiks.

14. märtsil 1939 kutsus Adolf Hitler Hácha Berliini nõupidamisele. Hitler laskis Háchat tunde oodata. Lõpuks 15. märtsi öösel kohtus Hitler Háchaga.

Hitler andis seejärel Tšehhi presidendile kaks valikut: teha koostööd Saksamaaga, mille puhul "Saksamaa vägede sisenemine toimub talutaval viisil" ja "võimaldatakse Tšehhoslovakkiale tema omaenda elu, autonoomia ja teatud riiklik vabadus..." või seista silmitsi olukorraga, kus "vastupanu murtakse relva jõuga, kasutades kõiki vahendeid". Niimoodi survestati Hácha alla kirjutama Tšehhoslovakkia iseseisvuse kaotamise aktile. 15. märtsil 1939 okupeerisid Saksa väed Tšehhi. 16. märtsil kuulutati välja Böömi- ja Määrimaa Riigiprotektoraat.

Emil Hácha jäi oma ametikohale edasi ning temast sai Böömi- ja Määrimaa Riigiprotektoraadi president. Konstantin von Neurath määrati Böömi- ja Määrimaa riigiprotektoriks. Kui 1941. aasta septembri lõpus määrati aseriigiprotektoriks Reinhard Heydrich, siis kaotas Hácha igasuguse reaalse võimu. 

Praha hõivamise järel Punaarmee poolt arreteeriti Hácha 13. mail 1945. Ta suri vangla haiglas ebaselgetel asjaoludel.

## Viited
Esteetika ja Vabade Kunstide Sõltumatu Akadeemia

**Esteetika ja Vabade Kunstide Sõltumatu Akadeemia** (vene keeles Независимaя академия эстетики и свободных искусств) on Venemaa üks paljudest akadeemiatest, mis tekkisid 1990. aastatel pärast Nõukogude Liidu lagunemist.

Sõltumatu akadeemia asutati 1993. aastal Moskvas. Akadeemia peab oma strateegiliseks eesmärgiks edendada Venemaa intellektuaalse ja kultuurilise potentsiaali arengut. 

## Struktuur ja liikmeskond
Akadeemial oli 2013. aastal 31 liiget, neist kuus liiget olid välismaalt: Aserbaidžaanist, Eestist (Leonid Stolovitš), Itaaliast, Jaapanist, Serbiast ja Usbekistanist. 

Liikmete seas oli ka 1950. aastail Tartu Riikliku Ülikoolis vene kirjanduse kateedri juhatajana töötanud Boriss Jegorov.

Liikmeskond on jaotatud kahte osakonda:
*kunstilise loomingu osakond; 
*esteetika, kultuuriteooria, kirjandus- ja kunstiteaduse osakond.

## Akadeemia liikmeid
*Şirindil Alışanlı (Širindil Alõšanov), kirjandusteadlane
*Nikolai Balašov, kirjandusteadlane, kultuuriajaloolane ja kultuuriteoreetik
*Hamidulla Baltabayev (Hamidulla Baltabajev), kirjandusteadlane, esteetik ja kunstiteadlane
*Juri Borev, kultuuriteoreetik ja esteetik 
*Sergei Botšarov, filoloog
*Anatoli Fomenko, pianist
*Georgi Gatšev, kirjandusteadlane, kultuuriteoreetik ja filosoof
*Vjatšeslav Glazõtšev, arhitekt, arhitektuuriteoreetik
*Tatjana Grigorjeva, japanoloog
*Pavel Grintser, sanskritoloog ja kirjandusteadlane
*Marlen Hutsijev, filmirežissöör
*Ilja Iljin, teatriteadlane, kirjandusteadlane ja esteetik
*Tomonobu Imanichi, esteetik
*Wolfgang Iser, kultuuriteoreetik, esteetik
*Fazil Iskander, kirjanik
*Oksana Jablonskaja, pianist 
*Dmitri Jablonski, dirigent ja tšellist
*Boriss Jegorov, russist
*Andrei Mihhailov, medievist ja kirjandusteadlane
*Vil Mirimanov, kunstiteadlane ja afrikanist
*Joann Miroljubov, preester ja teoloog
*Vladimir Mikuševitš, filosoof, luuletaja ja tõlkija  
*Thengiz Mirzašvili, kunstnik
*Bulat Okudžava, luuletaja
*Vitali Patrov, skulptor
*Nikolai Petrakov, majandusteadlane
*Mark Poljakov, filoloog, teatriteadlane ja semiootik
*Svetlana Prožogina, filoloog
*Dmitri Sarabjanov, kunstiteadlane
*Svetlana Semjonova, kirjandusteadlane
*Anatoli Smeljanski, teatriteadlane
*Innokenti Smoktunovski, näitleja
*Zurab Sotkilava, ooperilaulja
*Leonid Stolovitš, esteetik
*Vittorio Strada, russist ja kultuuriteoreetik
*Miloslav Šutić, kirjandusteadlane ja esteetik
*Aza Tahho-Godi, klassikaline filoloog ja kirjandusteadlane
*Grigori Tšuhrai, filmirežissöör
*Vladimir Vahrušev, kirjandusteadlane
*Viktor Vanslov, kunstiteadlane
*Anatoli Vassiljev, lavastaja
*Oleg Vinogradov, balletitantsija, koreograaf, stsenarist ja balletilavastaja

## Välislingid
*Независимaя академия эстетики и свободных искусств Esteetika ja Vabade Kunstide Sõltumatu Akadeemia koduleht (*vene keeles*)
Arved Haug

**Arved-Valentin Haug** (5. november 1922 Viimsi vald – 18. oktoober 1995 Kuressaare) oli eesti helilooja ja laulja. 

## Muusikutee
Arved Haug õppis 1947.–1952. aastal Tallinna Muusikakoolis klarnetit ja laulu. 1963. aastal lõpetas Eesti NSV Heliloojate Liidu noorteseminari. 

Haug oli II maailmasõja ajal eesti laskurkorpuse ansamblijuht. Mängis koos mitme tuntud muusikuga (R. Valgre, L. Verlin, E. Laansoo jt). Alates 1945. aastast mängis ta mitmes orkestris saksofoni, kontrabassi ja löökriistu. Samuti laulis ta bassi Eesti Raadio segakooris. Ta mängis saksofoni, kontrabassi, löökpille, klaverit, akordionit, kitarri. 

Aastatel 1961–1986 töötas HaugEesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiosakonna toimetajana, ta oli ansambli Laine, orkestri Vana Toomas ja ansambli Erfia juht. 1960.–1964. aastal laulis ta Eesti Raadio meeskvartetis koos Uno Loobi, Kalju Terasmaa ja Eri Klasiga.

Ta kirjutas muusikat estraadietendustele ja lõi üle 400 laulu. Neist paljud on olnud populaarsed pikka aega, näiteks “Hõissa, pulmad!”, “Sepa jutustus”, “Kui kõnnib mannekeen”, “Rannapiiga”, “Selle laulu mina ise luuletasin”, “Mere muusika”, “Saadan oma varju”, “Rahu hällilaul”, “Kodu”, “Ööbiku valss”, “Sel õnnepäeval”, “Lõbus korstnapühkija”, “Lõpp poissmeheelule!”, “Laev lahkub hommikul” jt.

Arved Haug on mänginud telemängufilmis "Näitleja Joller" (muusik) ja mängufilmis "Juhuslik kohtumine" (Hinno). Ta osales Eesti Televisiooni esimeses täispikas muusikafilmis "Helisev päev" (1960). Arved Haugi 85. sünniaastapäevaks valmis muusikaline dokumentaalfilm "Armuigatsus".

 

## Tunnustus

1985. aastal sai Haug Eesti NSV teenelise kunstitegelase aunimetuse.

## Isiklikku
Arved Haugi vanemad olid Mihkel Eduard Haug ja Magda Auguste Haug. Tal oli kaks venda ja õde. 

Tema esimene abikaasa oli Ella Haug (sündinud Niinepuu, 1921–2013), nende tütred on Reet Linna ja Eve Haug. 

Teine abikaasa Juta Haug (sündinud 1926, sünninimi Metsatalu) oli Tallinna Moemaja mannekeen ja tantsuorkestri Mickeys solist. 

Haugi kolmas abikaasa oli Anne-Reet Margiste, kellega ta abiellus 1984. aastal. 

Arved Haug maeti 26. oktoobril 1995 Metsakalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Arved Haug. Laule / Arved Haug. Kirjastus Eesti Raamat. Tallinn 1969.
*Arved Haug. Laule – Arved Haug. Kirjastus Eesti Raamat. Tallinn 1982.
*Arved Haug. Laule: III valik. Kirjastus Eesti Raamat. Tallinn 1987.

## Välislingid
* Arvi säras, sest ta armastas inimesi. Kultuur ja Elu, 04.2002.
* Anne Margiste on õnnelik talle loodud laulude pärast. Sakala, 7. november 2002.
* Arved Haug sai tütarde hülgamise andeks alles surivoodil. Õhtuleht, 19. august 2016.
* Näitlejanna Anne-Reet Margiste: Arved Haug oli mu elu armastus. Kroonika, 25. aprill 2018.
* Muusikaline tund. Arved Haug - 70. arhiiv.err.ee.
Toonika (ansambel)

**Toonika** oli Eesti popansambel, mis tegutses Tallinnas 1960. ja 1970. aastatel. Ansambel alustas avalikke esinemisi märtsis 1965 ja lõpetas tegevuse augustis 1972.

Tavaliselt neljaliikmelisena esinenud ansambli tuumiku moodustasid Koit Kaaristu (laul, basskitarr), Olavi Suurtee (kitarr, laul) ja Jaan Kivisild (kitarr, basskitarr, laul), kuid ansamblis musitseerisid eri aegadel ka Priit Meier (trummid), Tõnu Saidermaa (trummid), Jaak Raude (klahvpillid), Jaan Abner (saksofon), Avo Seder (kitarr, laul), Enn Laidre (trummid, flööt, laul, helirežissöör), Ülle Reino (laul), Tõnu Tormis (rütmikitarr, vokaal), Toomas Paults (basskitarr), Paap Kõlar (trummid) jt.

Mängiti algul Tallinnas Ehitajate Majas ja hiljem Tuletõrjemajas. Ehkki lauldi kas inglise või eesti keeles, moodustas suure osa ansambli austajatest venekeelne publik.

## Lugusid
* "Su silmade sära"
* "Kevad on käes"

## Viited

## Välislingid
* Ansamblist (vaadatud 22.07.2013)
Radar (ansambel)

**Radar** oli Eesti popmuusika ansambel, mis viljeles ka progerokki ja *[[jazz fusion]]*it ning tegutses aastatel 1977–1987. Oli aastatel 1977–1983 Jaak Joala saateansambel. 

Ansambli viimaseks esinemiseks Eestis jäi kontsert Tallinna Linnahallis 11. septembril 1987. Päris viimane kontsert toimus sama aasta oktoobris Budapestis. 

Ansambli direktor oli Raivo Sersant (sündinud 16. detsembril 1952), kes on olnud abielus Ly Rannega ja Ele Kõlariga.

## Koosseis
Ansambli koosseis läbi aastate:

*Jaak Joala – vokaal (1977–1983)
*Riho Lilje – soolokitarr (1977–1981)
*Sergei Pedersen – klahvpillid (1977–1987)
*Vladimir Potjomin – löökpillid (1977, 1978)
*Andres Põldroo – soolokitarr (1977–1980)
*Vladimir Šeripov – basskitarr (1977–1980)
*Harry Kõrvits – löökpillid (1978, 1979)
*Paap Kõlar – löökpillid (1979–1987)
*Enn Vain – klahvpillid (1979, 1980)
*Toivo Unt – basskitarr (1981–1982)
*Aare Põder – klahvpillid (1981–1984)
*Nevil Blumberg – soolokitarr (1981–1985)
*Raul Vaigla – basskitarr (1981–1985)
*Ele Kõlar – vokaal (1981–1984)
*Kaja Kõlar – vokaal (1981–1984)
*Valeri Belinov – soolokitarr (1985–1987)
*Paul Kikerpuu – basskitarr (1985–1987)
*Raivo Narits – klahvpillid (1984–1987)
*Rein Soontak al.1985
*

## Tunnustus
* 1982, 1983, 1984 *[[Grand prix]]* Tartu muusikapäevadel
* 1985 Parim instrumentaalansambel Tartu VII muusikapäevadel
* 1986 Bratislava džässifestivali laureaat

## Viited

## Välislingid
* Eesti ansamblite andmebaas (vaadatud 22.07.2013)
* Tartu levimuusikapäevad: Radar ETV, 1985.
Şirindil Alışanlı

**Şirindil Həsən oğlu Alışanlı** (ka **Alışanov**; venepäraselt Шириндил Гасан оглы Алышанов; 28. oktoober 1952 Aserbaidžaani NSV Laçıni rajoon Əhmədli küla – 14. märts 2024) oli aserbaidžaani kirjandusteadlane. 

Ta kaitses 1981. aastal Juri Borevi juhendamisel kandidaaditöö romantismist. Tema doktoritöö teema oli "Aserbaidžaani kirjandusteaduse teoreetilis-metodoloogilised probleemid".

## Tunnustus
*Esteetika ja Vabade Kunstide Sõltumatu Akadeemia (Moskva) liige
*Aserbaidžaani Progressi medal (Tərəqqi)
MAZ 5428

**MAZ 5428** on Minski autotehases toodetud sadulveok. 

Selle rattavalem oli 4×2. Mudelit toodeti aastatel 1977–1990. Sellega vahetati välja mudel 504V.

## Mootor

Jõuallikana kasutati Jaroslavli mootoritehase kuuesilindrilisi diiselmootoreid Jamz-236 ja kaheksasilindrilisi mootoreid Jamz-238.

## Viited
Monitor (ansambel)

**Monitor** on Eesti ansambel, mis asutati 1982 Tallinnas ja tegutses 1980. aastate lõpuni.  

Algkoosseisu kuulusid Alar Kotkas (bass), Rein Salme (trummid), Agu Kotkas (kitarr), Piret Palm (vokaal), Andres Meister (soolokitarr).  

Algul harjutati Tallinna 27. 8-klassilises koolis, kus Agu Kotkas andis muusikatunde. Seejärel tegutseti kuni 1980. aastate lõpuni Tallinnas Pikal tänaval asunud Jaan Kreuksi nimelises Noorsoo Kultuuripalees (Mustpeade maja), kus ansambliga tegi koostööd muusikamänedžer Ari Dubin. Pärast seda tegutseti veel mõnda aega Tallinna vanalinnas toonases Eesti Trükitööstuse kultuuriklubis. 

1983. aastal lindistati pala "Ei näe ma teisi" (Shakin' Stevensi "You Drive Me Crazy" kaver), millest sai ansambli esimene raadiomenuk. Ansambliga liitus saksofonist ja klahvpillimängija Urmas Laht ning trummariks oli Rein Salme asemel Andrus Kerstenbeck, keda 1984. aastast asendas Jüri Mazurtšak. Hiljem hakkas ansambliga koostööd tegema laulja-klahvpillimängija Jaak Jürisson, kelle vahetas Monitori lõpuaastatel välja Ilmar Laisaar. Lauljad olid üksteise järel Piret Palm, Marika Uus, Angela Kaasik jt. 

Ansambli repertuaar koosnes eestistatult Lääne poplugudest, 1980. aastate keskpaigas hakkas ansamblile laule kirjutama Elo Kongo. 

Monitor oli tuntud moodsa ja ladusa helikeele poolest, kasutati palju süntesaatoreid. 

1990. aastate alguses moodustas Alar Kotkas Monitori baasil ansambli 2 Quick Start. 

Ansambli lugu "Sind ainult kaupluses näen" peetakse Eesti esimeseks räppimist sisaldavaks ja helikandjal avaldatud looks.

## Koosseis
Ansambli koosseis:
*Angela Kaasik – vokaal
*Piret Palm – vokaal
*Marika Uus – vokaal
*Jaak Jürisson – klahvpillid, vokaal
*Rein Salme – trummid
*Agu Kotkas – kitarr
*Alar Kotkas – basskitarr
*Esko Põldvere – kitarr
*Urmas Laht – saksofon, klahvpillid
*Andres Meister – soolokitarr
*Andrus Kerstenbeck – trummid
*Jüri Mazurtšak – trummid, vokaal

## Diskograafia
### Albumid
* 1985 "Maailm" EP, C62 22667 005, Meloodia
* 2009 "Parimad" 4743212005826, MIG Music

## Viited

## Välislingid
* 
* Eesti ansamblite andmebaas
* Monitor – Ootan tuult, www.youtube.com.
* Monitor – Sind ainult kaupluses näen (Juustulaul), www.youtube.com.
Tsütokroom b

**Tsütokroom b** on tsütokroomide rühma valkude kompleks (lühendina kasutatakse CYPB; ka cyt-*b* ehk Cytb).

Tsütokroom *b* varasem nimetus oli **tsütokroom ''o***.


==Esinemine organismides==
CYPB esineb enamiku [[päristuumsed|päristuumsete]] organismide ning paljude [[prokarüoodid|prokarüootsete]] [[endoplasmaatiline retiikulum|endoplasmaatilise retikuulumis]] ja raku [[mitokonder|mitokondri]] [[sisemembraan]]ides.
Tsütokroom *b*-d sisaldavad ka [[leukotsüüt|leukotsüüdid]] ja [[erütrotsüüt|erütrotsüüdid]] ning paljud teised rakud.

==Funktsioonid==
Tsütokroom b rühma liikmed, kelle morfoloogia (potents, struktuur jms) võib pisut erineda, osalevad [[rakuhingamine|rakuhingamises]] (elektrontranspordis) ja redutseerumis-oksüdeerumisprotsessides.

*[[Tsütokroom b2|tsütokroom *b*<sub>2</sub>]] ka [[Ensüümikomisjon|EC]] 1.1.2.3 – esineb [[pärm]]ides;
*[[Tsütokroom b3|tsütokroom *b*<sub>3</sub>]] pole piisavalt uuritud, kuid arvatavasti esineb osades taimekudedes
*[[Tsütokroom b5|tsütokroom *b*<sub>5</sub>]] esineb [[loomad]]e rakkudes ja [[erütrotsüüt]]ides
*[[Tsütokroom b7|tsütokroom *b*<sub>7</sub>]]
*[[Tsütokroom b8|tsütokroom *b*<sub>8</sub>]]

==Teaduses==
===Fülogeneetika===
Tsütokroom *b*-d kasutatakse [[organismid]]e [[põlvnemiskäik|põlvnemiskäigu]] ja [[evolutsioon]]i[[bioloogia]] ning fülogeneetiliste seoste väljaselgitamiseks, aga ka perekondade ja liikide määramiseks (näiteks [[rästik]]u [[fülogenees]]).

==Cytb geneetika ja meditsiin==
*Teatud mutatsioone *Plasmodium falciparum*i tsütokroom *b* toimimises seostatakse [[ravimiresitentus|resistentsusega]] [[malaaria]]ravimile *Atovaquone''
*Cytb molekulis Asp(290) asendumisel Gly-ga langeb cytbc1 kompleksi aktiivsus ja see avaldub inimestel koormustalumatusena.
 
## Vaata ka
*Tsütokroomid

## Viited