open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Udehed

**Udehed** on tunguusi-mandžu rahvas Venemaal Primorje krai põhjaosas ja Habarovski krais. Udehed elavad hajusalt Sihhote-Alini mäestiku laiaulatuslikel taigaaladel. Udehed on orotšide lähedane sugulasrahvas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 1496 udehet, neist Primorje krais 793 ja Habarovski krais 620.

Antropoloogiliselt kuuluvad udehed mongoliidse rassi baikali tüüpi.

Udehe keel kuulub tunguusi-mandžu keelte lõunarühma. Tänapäeval kõneleb enamik udeheid vene keelt. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal udehe keelt ainult 103 inimest.

Udehete traditsiooniline tegevusala on olnud jahipidamine, kalapüük on olnud teisejärgulise tähtsusega. Elatusallikana oli oluline ka ženšennijuurte korjamine, mida müüdi hiinlastele. Maaharimisega hakati laialdasemalt tegelema alles 20. sajandil.

Venemaa võimu alla sattusid udehede asualad 1860. aastal. Vene võimud püüdsid udehesid õigeusku pöörata, kuid šamanismi täielikult välja tõrjuda ei õnnestunud.

## Viited

## Välislingid
*Udehed Vene Impeeriumi rahvaste punases raamatus (inglise keeles)
Halit Ergenç

**Halit Ergenç** (sündinud 30. aprillil 1970 İstanbulis) on türgi näitleja.

Tema ema on albaanlane.

Halit Ergenç õppis ühe aasta İstanbuli Tehnikaülikoolis ja seejärel Mimar Sinani Ülikoolis. Õppimise ajal töötas ta arvutioperaatorina ja turunduses ning lühikest aega taustalaulja ja tantsijana.

Tema esimene roll teatris oli Kuningas Richard Rodgersi ja Oscar Hammersteini muusikalis "Kuningas ja mina" 1996. aastal.

Halit Ergenç on 2009. aastast abielus Şehrazat Evliyaoğlu osatäitja Bergüzar Koreliga sarjast "Tuhat ja üks ööd". Peres kasvab poeg Ali (sündis 8. veebruaril 2010). Varem oli Halit abielus olnud Gizem Soysaldıga (2007–2009).

2011–2014 mängis ta Suleiman Toredat seriaalis "Sajandi armastus". 2010. aasta eluloofilmis "*Dersimiz: Atatürk*" mängis ta tänapäevase Türgi riigi asutajat Mustafa Kemal Atatürki.

## Valik filme ja telesarju

## Välislingid
*
Eha tänav (Tallinn)

**Eha tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Eha tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Amandus Adamsoni tänaval. Eha tänav on põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 225 meetri pikkune. Eha tänav on paralleelne Koidu tänava ja Ao tänavaga.

Aadressil Eha 8 asub Eesti Punase Risti Keskbüroo.

## Tänava nimi ja ajalugu
Tänava varasem nimi oli **Nikitini tänav** (saksa keeles *Nikitinstrasse*, vene keeles *Никитинская улица*). 1885. aastal oli see ka **Nigittina uulits**, mis tulenes Paldiski maantee ning praeguse Eha ja Koidu tänava nurgal asetsenud maja tolleaegse omaniku ja kaupmehe Pimin Nikitini nimest. 

Mõnel juhul on tänavat nimetatud saksa keeles ka nimega *Armentrasse* (Vaeste tänav) selle ja praeguse Amandus Adamsoni tänava nurgal (Nikitini tänav 14) paiknenud Tallinna Toompea koguduse Toomkoguduse vaestemaja järgi. Eesti keeles nimetati tänavat 1884. aastal ka **Nikolai tänavaks**. 

Praeguse nime sai Eha tänav 17. jaanuaril 1923.

## Viited
Rajapunkt

Topoloogilise ruumi alamhulga **rajapunktiks** nimetatakse selle ruumi mis tahes punkti, mille igas ümbruses leidub nii vaadeldavasse hulka kuuluvaid kui ka sinna mittekuuluvaid punkte.

Hulga kõikide rajapunktide hulka nimetatakse selle hulga rajaks.

## Vaata ka

* Puutepunkt
* Sisepunkt
* Kuhjumispunkt

## Viited
David Storl

**David Storl** (sündinud 27. juulil 1990 Rochlitzis) on Saksamaa kuulitõukaja.

Ta on tulnud noorte maailmameistriks (2007) ja juunioride maailmameistriks (2008). Esimese täiskasvanute tiitlivõistluste medali võitis ta 2011. aastal, pälvides maailmameistrivõistlustel Daegus tulemusega 21.78 kuldmedali. Järgmisel aastal lisandusid hõbemedalid sisemaailmameistrivõistlustelt ja Londoni olümpiamängudelt. 2013. aastal tuli ta teist korda maailmameistriks tulemusega 21.73.

2014 sai Storlist Sopoti MM-il kahekordne sisemaailmameistrivõistluste hõbe. 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel tuli ta teist korda Euroopa meistriks tulemusega 21.41 m. 2015 tuli ta Euroopa sisemeistriks.

2015. aasta Pekingi maailmameistrivõistlustel võitis ta tulemusega 21.74 hõbemedali.

2016. aastal tuli ta 21.31-ga kolmandat korda järjest Euroopa meistriks.

Storli isiklik rekord on **22.20**, mille ta püstitas 9. juulil 2015 Lausanne'is. Sisetingimustes on tema isiklik rekord 21.88, mis on püstitatud 9. märtsil 2012 İstanbuli sisemaailmameistrivõistlustel.

## Viited

## Välislingid
*
Forum Cinemas

**Forum Cinemas AS** on 1993. aastal tegevust alustanud ettevõte, mis on Eesti kinode operaator.

1999. aastast on Forum Cinemas AS-i omanik Soome suurim kinokett Finnkino Oy, Eestis, Lätis ja Leedus tegutseb ettevõte edasi Forum Cinemase nime all. Eestis tegutseb Forum Cinemas Viljandis (Centrumi keskuses).

Forum Cinemas AS omab mitme tuntud filmiettevõtte, näiteks Paramounti, Universali jt filmitoodangu levitusõigust Eestis. Lisaks kinofilmidele oli Forum Cinemas esimene, kes tõi Eesti kinomaailma 2008. aastal New Yorgi Metropolitan Opera ooperite otseülekanded, sellele lisandus 2009. aastal London National Theatre, viimase tulekuga alustas kõnealune firma etenduste ülekandeid Forum Cinemase kinodes üle Eesti. 2010. aastal hakkasid Forum Cinemase kinod üle kandma ka Moskva Suure Teatri balletietendusi. Endine Forum Cinemase kino Kosmos Tallinnas ja Ekraan Tartus läbisid täieliku värskenduse, mille käigus said mõlemad juurde ühe kinosaali ja uue kinotehnika. Eesti suurim kino on 2001. aasta märtsis avatud 11 kinosaaliga Coca-Cola Plaza Tallinnas. 2017. aasta märtsis avati Viljandis 260 kohaga kino.

Forum Cinemas oli esimene kinohaldaja, tõi 2008. aastal Eestisse Coca-Cola Plaza kinno 3D-tehnoloogia. 2010. aastal jõudis 3D-tehnoloogia ka Tartus kinno Ekraan.

2013. aasta juulis avaldas Forum Cinemas AS soovi omandada AS Solaris Kino, kuid konkurentsiameti vastuseisul jäi tehing tegemata.

Seoses Coca Cola Plazas Apollo kino omanikuvahetusega jääb alates 6. juunist 2022 ettevõte Eestis tegutsema ainult Viljandi Centrumis.

## Välislingid
* Koduleht
* Forum Cinema üle 700 000 euro suurune nõue oma eksjuhi vastu läheb uueks arutamiseks ERR, 14. aprill 2016
Mõigu tee

**Mõigu tee** on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Tartu maanteelt ja lõpeb Peetri teel, olles ligikaudu 940 meetrit pikk. Sõiduteega paralleelselt kulgeb kergliiklustee.

## Pilte

Pilt:Mõigu tee 08_2013a.jpg|Mõigu tee pärast renoveerimist 2013. aastal
Pilt:Mõigu tee 08_2013b.jpg|Mõigu tee pärast renoveerimist 2013. aastal
Janu

**Janu** ehk **janutunne** (ladina *sitis*) on paljudel selgroogsetel loomadel hüpotalamuses paikneva janukeskuse reguleeritav füsioloogiline tunne.

Jooma ajendav kuivustunne suus ja neelus on valdavalt normaalne tunne, mis tekib organismi veevaeguse ehk vee piisamatu saamise või suure veekaotuse (tugeva higistamise, kõhulahtisuse) ning ülemäärase mineraalsoolade (soolase toidu) tarvitamise tagajärjel. Janutunde põhjustab vere osmootse rõhu suurenemine. Joomine taastab organismi vee ja elektrolüütide tasakaalu ning janu kaob. Vahetult pärast magusa toidu söömist ja mõningate ravimite tarvitamist ning suu limaskesta kuivamisest võib tekkida ajutine janu, mis kaob, kui suud niisutada.

Janu reguleerib täiskasvanutel organismi veetasakaalu. Väikelastel võib eri põhjustel esineda veetustumist.
 
Liigjanusust ehk pidevat janutunnet nimetatakse polüdipsiaks ning see võib viidata kas suhkurtõvele või *[[diabetes insipidus]]*'ele.

## Viited

## Kirjandus
*
Raja (topoloogia)

Topoloogilise ruumi alamhulga **rajaks** nimetatakse selle hulga kõikide rajapunktide hulka.

## Vaata ka

* Sulund (topoloogia)
* Hulga sisemus

## Viited
Hulga sisemus

Topoloogilise ruumi alamhulga **sisemuseks** nimetatakse selle hulga kõikide sisepunktide hulka.

## Vaata ka

* Raja (topoloogia)
* Sulund (topoloogia)

## Viited
Lepiku tee

**Lepiku tee** on tänav Rae vallas Peetri alevikus.

Tänav saab alguse Peetri teelt ja lõpeb Reti teel olles umbes 1,3 kilomeetrit pikk. Sellest 300 meetrit on asfalteeritud ja varustatud paralleelse kergliiklusteega; peale ristumist Vägeva teega on tänava kagupoolne osa aga välja ehitamata ja kujutab endast põlluteed (tavasõidukiga mitte läbitav).

Tänav on saanud nime *Lepiku* talu järgi.

## Pilte
Sisepunkt

Topoloogilise ruumi alamhulga **sisepunktiks** nimetatakse punkti, millel leidub sellesse hulka kuuluv ümbrus.

Hulga kõikide sisepunktide hulka nimetatakse selle hulga sisemuseks.

## Vaata ka

* Puutepunkt
* Rajapunkt

## Viited
Kuhjumispunkt

Topoloogilise ruumi alamhulga **kuhjumispunktiks** nimetatakse selle ruumi punkti, mille igas ümbruses leidub vähemalt üks temast erinev vaadeldavasse hulka kuuluv punkt.

Oluline erijuht on jada kuhjumispunkt, mille võib defineerida ka järgmiselt: element *a* on jada {*a<sub>n</sub>*} kuhjumispunkt, kui leidub osajada {*a<sub>n<sub>k</sub></sub>*} nii, et

:\lim\limits_{k \to \infty} a_{n_{k}}= a.

## Vaata ka

* Sisepunkt
* Piirväärtus

## Viited
Peipsivenelased

**Peipsivenelased** on Eesti venelased, kes elavad Peipsi järve ääres, peamiselt rannaääresetes külades, alevikes ja linnades näiteksMustveel ja Kallaste linnas, Raja külas Kolkja, Kasepää ja Varnja alevikus ning Piirissaarel. 

Vene asustus Peipsi järve ääres on vana, kuid sellele lisandus oluline hulk 17. sajandil Eestisse põgenenud vanausulisi, keda Venemaal pärast õigeusu kiriku reformi taga kiusati. Kasepää ja Peipsiääre vald Tartumaal olid 1934. aastal ametlikult määratud vene vähemusrahvuse enamusega vallad. Tänapäeval ei ole sugugi kõik peipsivenelased vanausulised, ent siiski on Nõukogude-aegsete immigrantide osakaal seal tunduvalt väiksem kui Eesti venelaste teistel tähtsamatel asualadel Kirde-Eestis ja Tallinnas. Tänini on tugev mõju traditsioonilisel kultuuril ja tegevusaladel nagu kalapüük ja sibulakasvatus, mistõttu peipsivenelasi kutsutakse rahvasuus ka sibulavenelasteks (tihti halvustava tooniga).

## Viited

## Vaata ka
*Peipsivenelaste külad
*Vanausulised
*Vanausulised Eestis
Frank Bernhardt

**Frank Bernhardt** (sündinud 26. augustil 1969) on saksa jalgpallitreener.

Frank Bernhardt on jalgpalliklubi Tallinna Kalev treener.
Jaanus Johanson

**Jaanus Johanson** (läti keeles **Januss Johansons**; sündinud 19. aprillil 1956 Riias) on eesti rahvusest Läti näitleja.

Johanson lõpetas 1974. aastal Riia 6. Keskkooli. 1978. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonna ja on pärast seda töötanud Valmiera Draamateatri näitlejana.

2004. aastast on ta Läti Näitlejate Ühingu esimees. 

Jaanus Johanson on tõlkinud eesti kirjanike näidendeid läti keelde.

## Tunnustus
* 2017 Kolme Tähe ordeni V klass

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm poega, tema noorem poeg Eduard (lätipäraselt Eduards Johansons on samuti Valmiera Draamateatri näitleja). Tema vend Valdek Johanson on Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* Jaanus Johanson Valmiera Draamateatri kodulehel (inglise keeles)
* Jaanus Johanson Vikerraadio saates "Eesti lugu"
Mehis Helme

**Mehis Helme** (sündinud 6. veebruaril 1955 Tallinnas) on eesti raudtee- ja sõjaajaloolane. 

Ta on Eesti Muuseumraudtee juhataja. Ta on ka Eesti Muinsuskaitse Seltsi juhatuse liige.

## Teoseid
*"*Pietari Suuren merilinnoituksen rautatie: Eestissä olleiden merilinnoitusten rautatiet 1913–1990*". 1992
*"*Fortress railways of the Baltic shores*". 1994. ISBN 9789949222674 (PDF)
*"Eesti kitsarööpmelised raudteed 1896–1996". 1996. ISBN 998560248X
*"Eesti raudteejaamad: vanu fotosid Aivo Aia ja Mehis Helme kogust = *Bahnhöfe in Estland: alte Ansichten aus den Sammlungen von Aivo Aia und Mehis Helme = Estonian railway stations: old photos from Aivo Aia's and Mehis Helme's collection*". Koostanud Mehis Helme. 2003. ISBN 9985621492
*"*Narrow-gauge supply railways in Estonia 1895–1975*". 2010. ISBN 9789949210619
*"Eesti Muinsuskaitse Selts 25" (kaasautor). 2012. ISBN 978-9949-9385-0-6
*Tiit Pruuli. "*St. Petersburg to Tallinn by train*". Toimetaja Mehis Helme. 2013. ISBN 978-9949-9418-1-0
*"Vana-Läänemaa ajaloo radadel II" (kaasautor). 2014. ISBN 978-9949-33-685-2
*"Õhusõda Eestis 1941-1945". 2014. ISBN 978-9949-512-34-8
*"Militaarraudteed Eestis". 2016. ISBN 978-9949-9746-2-7
*"Eesti raudteede 100 aastat". 2018. ISBN 9789949603350

## Tunnustus
* 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2002 Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal
* 2010 Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi teeneterist
Heinemann Rode

**Heinemann Rode** (surnud juulis 1539) oli arvatavasti Preisimaa päritolu Liivimaa kirikutegelane, 1530–1539 Riia kapiitli toompraost.

Rode saabus Liivimaale arvatavasti 1529. aastal uue Riia peapiiskopi Thomas Schöningu lähikondlasena; selleks ajaks oli tal magistri- ning õigusteaduse litsentsiaadi kraad. 1530. aastal osales ta Liivimaa maapäeval ja teistel kohtumistel peapiiskopi esindajana, kus otsustati markkrahv Wilhelm von Hohenzollern, Riia peapiiskopi koadjuutor, Liivimaale lubada. Sama aasta sügisel, kui markkrahv Liivimaale saabus, kinnitati Rode peapiiskopi toetusel Riia toompraostiks. Peapiiskop, kes oli varem ise toompraost ja hoidis praosti valdusi seni enda käes, andis need Rodele üle 1531. aasta sügisel. Seejärel tekkis Rodel aga vastuolu koadjuutor Wilhelmiga, kes soovis ise Riia toompraostiks saada. Nende vastasseis selles küsimuses kestis kuni 1530. aastate keskpaigani, kuid markkrahvil polnud võimalik oma teiste ettevõtmiste kõrvalt (põhiliselt Saare-Lääne vaenuse tõttu) Riia praostikohta endale haarata ning Rode püüdis teda ka lepitada, pakkudes Wilhelmile oma teeneid ja nõuandeid. Kuna Rode jäi aga veendunud katoliiklaseks ja hoidis Liivi ordu poole, samas kui markkrahv Wilhelm oli sarnaselt oma Preisimaa hertsogist venna Albrechtiga ja teda toetanud Riia linna juhtkonnaga (eriti sündik Johannes Lohmülleriga) luterlane ning poliitiliselt ordu vastu meelestatud, siis jäid nende suhted pingelisteks.

Rode suri 1539. aasta juuli keskel une pealt. See juhtus kolm nädalat enne peapiiskop Thomas Schöningu surma (11. augustil).

## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem, Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert: osa 2, lk 94; osa 4, lk 172.
*Paul Karge, Die Berufung des Markgrafen Wilhelm zum Koadjutor des Rigaschen Erzbichofs. Ein Betrag zur Reformationsgeschichte. In: Baltische Monatsschrift, 48. Jahrgang, Bd. 61. Riia, 1906, lk 117–156.
Orkaan Galvestonis

**"Orkaan Galvestonis"** on King Vidori poolt Ameerika Ühendriikides 1913. aastal loodud tummfilm.

Tegemist on King Vidori režissööri. Väidetavalt kasutas Vidor kodulinnas orkaani filmimiseks sigarikarbist valmistatud kaamerat.

## Viited
Surmaleegion

**"Surmaleegion"** on Tod Browningu poolt Ameerika Ühendriikides 1918. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Edith Storey – vürstinna Maria (naiste surmapataljoni võitleja I maailmasõjas)
* Philo McCullough – kapten Rodney Willard
* Fred Malatesta – suurvürst Paul
* Charles K. Gerrard – suurvürst Orlov
* R.O. Pennell – tsaar Nikolai II
* Grace Aide – tsaarinna Aleksandra Feodorovna
* H. L. Swisher – Kerenski
* Francis Marion – tsareevitš
* Harry Moody – Makar

## Viited
Rannapungerja hobupostijaam

**Rannapungerja hobupostijaam** oli Rannapungerja külas, Peipsi järve põhjarannikul, Rannapungerja jõe suudmes, Jõhvi-Tartu postimaantee ja Rakvere–Rannapungerja maantee ristmikul asunud postijaam. 

Liivimaa kubermangu piirist 2 versta kaugusel asunud Rannapungerja oli esimene postijaam Eestimaa kubermangus, millele järgnesid: Väike-Pungerja postijaam ja Jõhvi postijaam.

17. sajandi keskpaigast korraldas postiliiklust Eestimaal Eestimaa rüütelkond. Eestimaa kubermangu läbis kolm postiteed (trakti), mille äärde oli rajatud postijaamade võrgustik. Rannapungerja postijaam oli osa Suurest Peterburi-Tartu-Riia postiteest, mis algas Venemaa keisririigi pealinnast Peterburist ja läbis Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa kubermangu kuni keisririigi riigipiirini Preisi kuningriigiga. Postiteed kasutasid Vene keisrid ja keisrinnad ning ka keisririigi pealinna külastanud välismaalased sh. Honoré de Balzac, Robert Schumann, Elias Lönnrot, Ferenc Liszt jt.

Esimene postijaam 18. sajandi alguses rajati Peipsi äärde algselt Kauksile, kuid 1735. aastal ehitati uus postijaam juba Rannapungerjale. Postijaamas asusid postijaama peahoone, postipoiste elamu, tallid, ait, küün ja sepikoda. 

## Viited
Kumer hulk

**Kumer hulk** on vektorruumi selline alamhulk *C*, mis koos iga sellesse hulka kuuluva kahe punktiga *x*, *y* sisaldab ka neid punkte ühendavat lõiku

:(1 &minus; *t* ) *x* + *t y*,

kus *t* võtab väärtusi vahemikus [0,1].

## Vaata ka

* Kumer funktsioon

## Viited
Tudulinna hüdroelektrijaam

**Tudulinna hüdroelektrijaam** on hüdroelektrijaam Alutaguse vallas, Rannapungerja jõe ääres. 

Jaam asub Lemmaku külast põhja pool Roostoja Särjetõkke kärestikul, kus Roostoja ja Tagajõgi ei ole veel Rannapungerja jõeks ühinenud. 

Jaama ehitati aastatel 1947–1950 ning see oli ametlikult komsomoli löökehitus.

## Välislingid
*
Parkali tänav (Rakvere)

**Parkali tänav** on tänav Rakvere Vanalinna linnajaos.

Tänav ristub Pika tänava, Parkali platsi (paremalt) ja C. R. Jakobsoni tänavaga ning lõpeb Laial tänaval. Tänava pikkus on 316 meetrit. See on osaliselt ühesuunaline Parkali platsilt Pika tänavani, sellel lõigul on säilinud ka ajalooline munakivikatend. 

## Hoonestus

Aadressil Parkali 4 paikneb AQVA Hotel & Spa, mis on tuntud veekeskus koos hotelli ja restoraniga. Parkali tänava äärde jääb ka Rakvere linnavalitsuse hoone aadressil Lai 2 ning Pika tänava üks tähelepanuväärsemaid ehitisi – eklektiline Kaitseliidu Viru maleva hoone aadressil Pikk 15, mis valmis 1908. aastal kaupmees Julius Johansoni ettevõtmisel.

Parkali 7 asub Pihlaka kondiitritööstus

## Ajalugu
Parkali tänav on üks Rakvere vanemaid. 17. sajandil oli Rakveres vaid viis tänavat: Pikk, Rüüti (praegune Tallinna), Korduani (Rohuaia), Vee (Posti) ja Põrgu. Tee viis Pikalt tänavalt mäest alla Soolikaojani. Ajaloos on tänav kandnud ka Põrgu tänava nime, kuna samas paiknes sepapajad, mille õhtused ääsituled ja mustad mehed andsid selleks nimeks alust. Tänava praegune nimi Parkali (saksa keeles *Gerberstraße*; vene keeles *ул. Паркали; Кожевенная ул*) on pandud seal 19. sajandil tegutsenud parkimistöökodade järgi.

## Viited
Lauret

**Lauret** võib tähendada järgmist:
***[[Lauret (Hérault)|Lauret]]**, vald Hérault' departemangus Prantsusmaal
***[[Lauret (Landes)|Lauret]]**, vald Landes'i departemangus Prantsusmaal
***[[Lauret]]**, Buckskin Joe varasem nimetus
Selli külanõukogu

**Selli külanõukogu** oli külanõukogu Vaimastvere valla ja Jõgeva rajooni koosseisus aastail 1945–1954.

Asutamisel kuulus külanõukogu koosseisu Selli, Villakvere, Kärde, Kemba, Endla (osaliselt) ja Koidu (osaliselt) küla ning Selli asundus.

Seadlusega 17. juunist 1954 ühendati külanõukogu Kõola külanõukoguga, asutades Pedja külanõukogu kuni 1950. aastani eksisteerinud Vaimastvere valla piirides.
Pedja külanõukogu

**Pedja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s Jõgeva rajooni koosseisus aastail 1954–1979.

Külanõukogu moodustati Selli külanõukogu ja Kõola külanõukogu liitmisel 1954 juunis. Külanõukogu keskus asus Kõola külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Bolševiku", "Valguse" ja "Stalinliku Tee" kolhoos.

Pedja külanõukogu maa-ala langes kokku kuni 1950. aastani eksisteerinud Vaimastvere valla omaga.

1977. aastal kuulus külanõukogu koosseisu Endla, Kõola, Kärde, Paduvere, Pedja, Rohe, Selli, Tooma, Vaimastvere ja Vägeva küla.

1979 novembris Pedja külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti külanõukogu Jõgeva külanõukogu territooriumiga.

## Viited
Gustav Ilves

**Gustav Ilves** (14. märts 1923 Tartu – 4. juuli 2013 Falköping) oli Eesti Skautmastrite Kogu Rootsi Koondise esimees ning osales skautluse taastamisel Eestis.

Gustav Ilves lõpetas 1943. aastal kaubanduskooli ning läks vabatahtlikuna Soome armee eesti üksusse. Soomes lõpetas ta ohvitseride kooli lipnikuna ja pöördus tagasi Eestisse, et sügisel 1944 JR200 koosseisus osaleda Punaarmee sissetungi tõkestamisel.

Pärast rinde kokkuvarisemist põgenes Gustav Ilves Rootsi ning asus elama Boråsi, kus ta 1947. aastal hakkas tegema skauditööd, mis jäigi ta suureks huvialaks. Ta jätkas dekoraatoritöö kõrvalt skautlusega tegelemist ka pärast Falköpingisse asumist 1950. aastate algul. Oli Metsakodu loojate hulgas.

Gustav Ilves oli aastail 1951–1957 Eesti Skauttöö Keskuse Rootsis juhataja ja 1972–1988 Eesti Skautmasterite Kogu Rootsi Koondise esimees. Abistas skautluse taastamisel Eesti ning koos abikaasa Ella Ilvesega kogus eesti skautluse arhiivi, mis on nüüdseks Tartusse toimetatud.

Gustav Ilves oli Eesti Skautide Ühingu ja Metsakodu auliige.

## Isiklikku
Gustav Ilves abiellus 1948. aastal vanemgaid Ella Lepikuga, neil on poeg Ott.

## Tunnustus
*Põhjatäht I järgu teenetemärk
*Metsakodu tänumärk (1954)
*Suomen Partiopoikajärjestö raudne teenetemärk (1960)
*Eesti Rahvusfondi kuldmärk (1971)
*Metsakodu teenetemärk kuldkirves (1973)
*Svenska Scoutrådet kuldteenetemärk (1980)
*Rootsi Eestlaste Esinduse kultuuriauhind (1988)
*Eesti Komitee Rootsis auhind (1996)
*Valgetähe medal (2003)

## Viited
Raimond Tamm

**Raimond Tamm** (sündinud 3. augustil 1978 Narvas) on Eesti Reformierakonna poliitik, 2017–2025 Tartu abilinnapea, endine XV Riigikogu liige.

## Haridus
1985–1996 õppis Tamm Jõgeva Gümnaasiumis ja 1996–1998 Kuremaa Põllumajandustehnikumis, mille lõpetas kaubandus-ärinduse erialal kiitusega. 1998–2003 õppis ta Eesti Põllumajandusülikoolis, sai bakalaureusekraadi ökonoomika ja ettevõtluse erialal *cum laude*, jätkas seal samal erialal magistriõpinguid ja sai 2007. aastal magistrikraadi.

## Karjäär
2002–2003 oli Raimond Tamm Estiko-Plastar AS-i trükitsehhi juhataja, 2003–2004 samas ostudirektor ja 2004–2008 tootmisdirektor. 2008–2009 tegutses Tamm ettevõtjana, olles Raimstar Consult OÜ juhatuse liige ja DuPonti kontserni äritegevuse arendamise konsultant Eestis. Aastatel 2015–2017 töötas ta SA Tartu Teaduspark juhatuse liikmena. Aastatel 2011–2017 oli ta MTÜ Tartu Regiooni Energiaagentuur juhatuse liige. Lisaks eelnevale on ta OÜ Tartu Veekeskus nõukogu esimees, SA Tartumaa Turism nõukogu esimees ning SA Tartu Eluasemefond nõukogu esimees. 

## Poliitiline tegevus
2009. aastal oli ta Tartu linnavolikogu asendusliige Reformierakonna fraktsioonis. Aastatel 2009–2014 töötas ta Tartu abilinnapeana. Aastatel 2014–2017 oli Tartu linnavolikogu liige Reformierakonna fraktsioonis ning aastatel 2015–2017 ühtlasi ka fraktsiooni esimees. Alates 15. novembrist 2017 kuni 2. detsembrini 2025 töötas Tamm taas Tartu abilinnapeana, tema vastutusvaldkonnad on linnamajandus, energiamajandus, keskkonnakaitse, ettevõtlus ja turism.

Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 886 häält ning ei osutunud valituks. 

2. detsembril 2025 valiti Tamm Tartu linnavolikogu aseesimeheks.

## Muud ühendused
1999–2000 kuulus Tamm Eesti Üliõpilaskondade Liidu volikokku, 1999–2000 oli EPMÜ Üliõpilasesinduse esimees, 1999–2002 EPMÜ nõukogu liige ja 2000–2005 EPMÜ Spordiklubi juhatuse liige. 2007. aastast on ta Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi juhatuse liige ja 2014. aastast Tartu Hansa Kooli hoolekogu liige. 2010. aastast kuulub Tartu meeskoori Akadeemiline Emajõgi ridadesse.

## Isiklikku
Raimond Tammel on elukaaslane ja kolm poega. Vabal ajal tegeleb spordiga.

## Viited

## Välislingid
* Raimond Tamm Tartu linna kodulehel
* Raimond Tamm Maaülikooli kodulehel
* Kristjan Roos. "Tartu abilinnapea tervitab Seedri riigiasutuste kolimise ideed", Linnaleht, 18. jaanuar 2013
* "Raimond Tamm: jah", Postimees, 19. jaanuar 2011 (lühiintervjuu)
Calexico

**Calexico** on linn USA-s California osariigis Imperiali maakonnas. Asub San Diegost 196 kilomeetri (122 miili) kaugusel idas ja Yumast 100 kilomeetri (62 miili) kaugusel läänes. 

Linna nimi tuleneb Mehhiko linna Mexicali nimest.

Calexio asutati 1899. aastal ja algselt oli see telkasula. Esimene postkontor avati Calexicos 1902. aastal.

1983 filmiti Calexicos film "Losin' It" (režii Curtis Hanson).

Linna järgi on nime saanud bänd Calexico.

Calexicos on sündinud helilooja Allen Strange ja poliitik Robert Carlton Wilson.

## Viited

## Välislingid
*Calexico ametlik koduleht
Adamson

*Adamson on perekonnanimi (vaata kandjate loendit sealt).
*Adamson oli Inglise autofirma, mis tegutses 1912–1925. 
*Adamson on kummituslinn Oklahomas.
Anakonda (täpsustus)

**[[Anakonda]]** (*Eunectes*) on perekond suuri, kägistajamadusid, kes elavad looduslikult Lõuna-Ameerika troopilistel aladel.

**Anakonda** teised tähendused:

* **Anakondaks** võidakse nimetada **[[hiidanakonda]]t** (*Eunectes murinus*), anakonda perekonda kuuluvat madu
* **"[[Anakonda (film)|Anakonda]]"**, 1997. aasta õudusfilm;
* **[[Anaconda (Montana)|Anaconda]]**, linn Montanas;
* **[[La-250]] Anakonda**, Nõukogude Liidu püüdurhävitaja prototüüp
* **"[[Anakonda (sõjaväeõppus)|Anakonda]]"** on septembris 2014 Poolas läbiviidav kümnepäevane relvajõudude õppus.

## Vaata ka

* Endo Anaconda, Šveitsi laulja
* HMS Anaconda, Briti mereväe laev 19. sajandil
* HMAS Anaconda, Austraalia mereväe abilaev Teise maailmasõja ajal
Eesti saalijalgpalli koondis

**Eesti saalijalgpalli koondis** on Eesti esinduskoondis saalijalgpallis.

## Välislingid
*Info Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti rannajalgpalli koondis

**Eesti rannajalgpalli koondis** on Eesti esinduskoondis rannajalgpallis. Eesti rannajalgpalli rahvuskoondis moodustati aastal 2007 ühiselt Eesti Jalgpalliliidu ja Eesti Rannajalgpalli Liidu koostöös. Samal aastal pidas rahvuskoondis oma esimese ametliku mängu, kui osaleti Prantsusmaal Marseille linnas FIFA rannajalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa kvalifikatsiooniturniiril. Esimene mäng peeti Ukraina koondisega, mis lõppes Ukraina 3:1 võiduga.
## Euroliiga Superfinaal 2024
2024. aasta Euroliiga Superfinaalis jõudis Eesti koondis esimest korda veerandfinaali, kus oli vastaseks Valgevene, kuid andis Ukrainas toimuva agressioonisõja tõttu Valgevenele loobumisvõidu.

## Peatreenerid

## Viited

## Välislingid
*Info Eesti Rannajalgpalli Liidu kodulehel
*Info Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel
*Eesti rannakoondis pani Türgi selili ja jõudis Euroopa 12 parema sekka! Soccernet.ee, 12. september 2021
Lembi Mets

**Lembi Mets** (aastani 1979 **Lembi Selberg**; sündinud 11. juunil 1958 Tallinnas) on eesti tšellist ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas aastal 1975 tšelloerialal Tallinna Muusikakeskkooli (õpetajaks Laine Leichter) ja aastal 1981 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Ivo Juuli, Toomas Velmeti ja Peeter Paemurru klassis) ning aastal 2005 magistriõppes Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia interpretatsioonipedagoogika erialal (tööga *"Tšelloõpetuse algusest Tallinnas"*, juhendajad Peeter Paemurru ja Urve Lippus). Ta on täiendanud end eraviisiliselt Moskvas Ivan Monighetti ja Armen Georgiani juures.

Ta töötas aastatel 1981–1987 tšelloõpetajana Tallinna Lastemuusikakoolis, aastast 1984 tšelloõpetajana Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ja aastast 1993 ühtlasi Nõmme Muusikakoolis. Tema õpilasteks on olnud Vahur Luhtsalu, Levi-Danel Mägila, Aike Sõõro ja Kaia Tambi.

Ta on mänginud aastast 2000 Estonia orkestris. Ta on esinenud solistina ja mitmes kammeransamblis. Ta on avaldanud ajakirjades muusikaartikleid ja kontserdiarvustusi.

## Isiklikku
Tema isa oli muusikaajakirjanik Edgar Selberg, ema flötist Liida Selberg, õde harfimängija Kai Visnapuu. Tema abikaasa oli pianist ja muusikapedagoog Rein Mets.

## Kirjandus
*
Morna (Õnne 13)

**Morna** on fiktiivne Eesti väikelinn, kus toimub suurem osa Eesti teleseriaali "Õnne 13" tegevusest ning elab ja töötab enamik selle põhitegelastest.

Sarja idee autor ja esimene stsenarist Astrid Reinla kujundas Morna linna näo suuresti Elva-sarnaseks.

Päriselus asuvad võttepaigad enamjaolt Tallinna aedlinnades – Nõmmel, Hiiul, Rahumäel jm.

## Viited

## Välislingid
* Jaanus Kulli "Morna – milline see päriselt välja näeb?" Õhtuleht, 4. aprill 2009
* Kaspar Käänik "Allani ja Mare Morna korter asub tegelikult Tallinnas" Õhtuleht, 26. veebruar 2009
Kai Visnapuu

**Kai Visnapuu** (aastani 1982 **Kai Selberg**; sündinud 7. juunil 1961 Tallinnas) on eesti harfimängija.

Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Muusikakeskkooli ja aastal 1981 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Zvenislava Sillamaa õpilasena).

Aastast 1979 on ta mänginud Vanemuise orkestris.

## Isiklikku
Tema isa oli muusikaajakirjanik Edgar Selberg, ema flötist Liida Selberg, õde tšellist ja muusikapedagoog Lembi Mets.

## Kirjandus
*
Zvenislava Sillamaa

**Zvenislava Sillamaa** (aastani 1956 **Zvenislava Dobrjanska**; 17. juuli 1932 Lviv – 20. aprill 2006 Tallinn) oli Eesti harfimängija. 

Ta lõpetas aastal 1949 Lvivi Muusikakooli ja aastal 1954 konservatooriumi (Viktoria Poltareva klassis) ning täiendas end Moskvas Kira Saradževa juures. 

Ta töötas aastatel 1951–1954 Lvivi ooperi- ja balletiteatris, aastatel 1957–1987 ERSO-s ja 1964–1984 ka Estonias. 

Ta oli aastatel 1964–1968 õpetaja Tallinna Muusikakoolis, aastatel 1969–1977 ja 1979–1985 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis õppejõud ning aastatel 1972–1979 ja 1987–1995 Tallinna Muusikakeskkoolis pedagoog. Tema õpilased on olnud Eda Peäske, Kai Visnapuu ja Leelet Reimann. 

Ta on esinenud solistina ning tema helisalvestisi on Eesti Raadios ja kogumikplaatidel. 

Zvenislava Sillamaa suri 20. aprillil 2006 Tallinnas ja ta maeti 13. mail 2006 Liiva kalmistule.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli automaatikaprofessor Hanno Sillamaa, nende poeg on pianist ja klavessinist Ivo Sillamaa, pojatütar on laulja Janika Sillamaa.

## Viited

## Kirjandus
*
Hermann Alexander Neppert

**Hermann Alexander Neppert** (10. aprill/22. aprill 1874 Laiuse – 9. oktoober 1944 Gniewkowo Inowrocławi lähedal) oli Eesti ja Saksa vaimulik.

Ta õppis aastatel 1892–1896 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli (ja ühtlasi koduõpetajaks) ta aastal 1898 Palamuse Püha Bartholomeuse koguduses Burchard Sielmanni juures. Ordineeriti 7. mail/12. mail 1899 õpetajaks.

Pärast ordineerimist oli ta Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1899–1900 oli ta Maarja-Magdaleena koguduse vikaarõpetaja, aastatel 1900–1901 vikareeris ta Tartu Maarja kogudust; aastatel 1900–1901 oli ta Pärnu Eliisabeti koguduse vikaarõpetaja. Aastatel 1902–1913 oli ta Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1913–1918 oli ta Tartu linnas vikaarvaimulikuks, vanglavaimulikuks ja usuõpetajaks, aastatel 1918–1919 töötas ta Tartus õpetajana.

Aastatel 1919–1920 oli ta vaimulikuks Hannoveri Naatsareti kirikus. Aastatel 1920–1933 oli ta vaimulikuks Steimbkes (asub Nienburgi kreisis Alam-Saksi liidumaal), aastatel 1933–1943 elas ta emeeritusena Berliinis, kuid aastatel 1943–1944 teenis ta vaimulikuna Argenaus (praegu Gniewkowo, on Inowrocławi lähedal, Inowrocławi maakonnas, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas, Poolas), kus ta ka suri.

## Kirjandus
* Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Maanaised

"**Maanaised**" on Eesti skulptori Mare Mikofi 1974. aastal valminud skulptuurigrupp. Realistlik skulptuur kujutab kaht maanaist, kellest vanem istub pingil ja noorem seisab.

Algselt näituse "Inimene ja põld" jaoks kipsist valmistatud skulptuur valati kultuuriministeeriumi algatusel 1978. aastal pronksi.

Tartu Kunstimuuseumi näitusemaja 25. aastapäeva puhul paigaldati see 28. augustil 2013 Raekoja platsil asuva näitusemaja ette ning on seal tänini eksponeeritud.

Sarnaselt Tartu skulptuuridega "Suudlevad tudengid" ja "Isa ja poeg" on ka see kahefiguuriline.

Mare Mikofi teostest on Tartu avalikus ruumis eksponeeritud ka skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks.

## Viited

## Välislingid
* Püsiekspositsioon Tartu Kunstimuuseum
*Raimu Hanson. "Skulptuur tõmbab kunstimajale pilke". Postimees, 28. august 2013
*Ahti Seppet. "Naisskulptor eelistab olla loomingus realist". Postimees, 29. august 2013 (intervjuu autoriga)
Klaus von Rautenfeld

**Klaus von Rautenfeld** (Klaus Berens von Rautenfeld) (5/18. aprill 1909 Tartu – 5. veebruar 1982 München) oli Liivimaalt pärit Saksa filmioperaator.

### Filmograafia

## Esivanemad
Viited:

## Viited

## Välislingid
* Klaus von Rautenfeld Rahvusvahelises Filmiandmebaasis (ingl. k)
*
Moslemi Vennaskond

**Moslemi Vennaskond** on Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikides tegutsev islami fundamentalistlik rühmitus, mille rajas 1928. aastal Egiptuses Ḩasan al-Bannā panislamistliku, heategevust ja poliitilist aktivismi siduva organisatsioonina. 

Ajalooliselt on see vastustanud kolonialismi ja toetanud ühiskondlikke muudatusi (nt Egiptuse 1952. aasta revolutsiooni), kuid selle lõppeesmärk on islamistliku riigikorra rajamine ning islamimaade ühendamine Kalifaadiks, mis ulatub Hispaaniast Indoneesiani. Moslemi Vennaskonda on süüdistatud terroritegevuses, mistõttu katkestas USA diplomaatilised suhted organisatsiooniga kuni selle võimuletulekuni Egiptuses 2012. aastal.

Araabia sõjaväelistes diktatuurides nagu Egiptus ja Süüria oli vennaskond 20. sajandil enamasti surutud põranda alla, üks väheseid erandeid oli võimuletulek Sudaani 1989. aasta riigipöördes. Araabia kevade revolutsioonidega on see saanud legaalseks poliitiliseks jõuks ning omandanud mõnel pool massiliikumise iseloomu. 2012. aastal võitis Egiptuses presidendivalimised vennaskonna kandidaat Muḩammad Mursī. Ehkki vennaskonna õpetus on sunniitlik, toetab selle tegevust ka šiiitlik Iraan. Vennaskonna fundamentalistlikule poliitikale on järgnenud ka vastulööke, näiteks toimus 2013. aastal Egiptuses sõjaväeline riigipööre, millega president Mursī kukutati.

Vennaskonna toetajaid leidub ka paljude teiste riikide islamistlike poliitikute seas. Näiteks on vennaskonda toetavate seisukohtadega silma paistnud Türgi peaminister Recep Tayyip Erdoğan.

## Ajalugu
1954. aastal keelustati Egiptuses Moslemi Vennaskond, kuna selle liikmed tegid atentaadi Egiptuse presidendile Jamāl ‘Abd an-Nāşirile.

1970. ja 1980. aastatel tapsid Moslemi Vennaskonna liikmed Süürias sadu inimesi, suunates oma terrori eelkõige alaviitide ja valitsuse vastu. 

## Viited

## Välislingid
* Peeter Espak "Moslemi Vennaskond – hunt lambanahas" Postimees, 10. veebruar 2011
* "Moslemi Vennaskond kutsus üles meeleavaldustele Mursi toetuseks" ERR, 24. november 2012
* "Moslemi Vennaskond tahab Iisraeli hävitada" Postimees, 3. veebruar 2011
* "Araabia kevad: ootused, lootused ja ohud" Riigikogu Toimetised, 23/2011 (vestlusringis Erik Männik, Hannes Hanso ja Marko Mihkelson)
* Hille Hanso "Türgi, Egiptus ja "ohtlikud välisjõud"" ERR, 26. august 2013
* Vladimir Sazonov. Süüria stsenaarium Egiptuses. PM, Arvamus, 18. juuli 2013.
* Video: MV Ameerikas: Lääne kultuuri hävitamine seestpoolt
Limes

***Limes*** (***Limes Romanus***, ladina keeles 'Rooma piir') tähistas Vana-Rooma riigipiiri ja piirivalvesüsteemi. Selle tuntumad näited on järgmised:

*Hadrianuse vall – *Limes Britannicus* 
*Antoninuse vall – Šotimaal
**Limes Germanicus* 
**Limes Arabicus*
**Limes Tripolitanus* – tänapäeva Liibüas
**Limes Alutanus*
**Limes Transalutanus*
**Limes Moesiae* – Ida-Rumeenias ja Moldaavias
FC Hiiumaa

**FC Hiiumaa** on Eesti jalgpalliklubi.

Varasem nimi **Kärdla Linnameeskond** muudeti 2018. hooaja eel.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited

## Välislingid
* Kärdla LM facebooki leht
*Võistkond jalgpall.ee
Pärnu FC Metropool

**Pärnu FC Metropool** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Pärnus. 

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited

## Välislingid
* Võistkond jalgpall.ee
* Pärnu FC Metropool Facebookis
Mahlamäe (Elva)

**Mahlamäe** on Elva linna elamurajoon, mis jääb erinevalt ülejäänud linnast Elva jõe paremkaldale. Mahlamäe on aedlinn, kus asuvad peamiselt ühe-kahekorruselised elamud. Piirkonnas tegutseb Mahlamäe Selts. Eesti Looduskaitse Selts ja Elva linnavalitsus püüavad kujundada elamurajooni kõrvale ka parkmetsa, kus on metsapealinna ürituste raames korraldatud istutustalguid.

## Välislingid
* Tiit Lepik "Elvas on kevad käes. Mahlamäel kasvab tuhatkond uut mändi" Eesti Looduskaitse Seltsi blogi, 5. juuni 2013
Printsipaat

**Printsipaat** on Vana-Rooma keisririigi periood 1. sajandist eKr – 3. sajandini, mis eelnes dominaadile. 

Terminid "printsipaat" ja "dominaat" on tuletatud tiitlitest *princeps* ja *dominus* ning väljendavad keisri seisundit. Keisririigi perioodide kohta kasutatakse termineid "varane keisririik" ja "hilisantiik". Kui printsipaati on peetud "liberaalseks monarhiaks", siis dominaadi perioodi on peetud absoluutseks monarhiaks.

## Viited
Pretoriaanid

**Pretoriaanid** (ladina keeles *Praetoriani*) olid Rooma keisri ihukaitseväelased. Keiser Augustus moodustas 2. aastal eKr 9 pretoriaanide kohorti, mida käsutasid kaks pretoriaanide prefekti (*praefecti praetorio*). 3 kohorti paiknes Roomas ja 6 mujal Itaalia linnades. 23. aastal koondas prefekt Seianus kõik pretoriaanid Rooma ja majutas nad kasarmuisse (*Castra Praetoria*). Pretoriaanid sekkusid tihti võimuvõitlusse ja aitasid võimule keisreid. 312. aastal saatis keiser Constantinus Suur need väeosad laiali.  

## Viited
Petteri Koponen

**Petteri Johannes Koponen** (sündinud 13. aprillil 1988 Helsingis) on soome korvpallur.

Koponen on 194 cm pikk ja kaalub 88 kg. Ta valiti 2007. aasta NBA drafti 30. valikuna Philadelphia 76ersi meeskonda.

## Klubid

*2004–2008  Espoon Honka
*2008–2012  Virtus Bologna
*2012–2016  BC Himki
*2016–  Barcelona
Galápagos

**"Galápagos"** on Ameerika Ühendriikide kirjaniku Kurt Vonneguti üheteistkümnes romaan. 

Teose põhiküsimuseks on inimaju väärtus (pigem väärtusetus) evolutsioonilisest vaatevinklist. Raamatu pealkiri tähistab ühelt poolt Galápagose saari, millel on loos oluline koht, ja teisalt on see austusavaldus Charles Darwinile, kelle teoorial põhineb Vonneguti romaan. Romaan ilmus esimest korda 1985. aastal, eesti keeles aga Tiina Randuse tõlkes 2005. aastal.

## Peategelased
* Leon Trout – loo jutustaja, kruiisilaeva Bahía de Darwin kummitus, ulmekirjaniku Kilgore Trouti poeg
* Mary Hepburn – ameeriklannast lesk, kes oli kooliõpetaja Iliumi gümnaasiumis
* Roy Hepburn – Mary abikaasa, kes suri 1985. aastal ajukasvajasse
* Akiko Hiroguchi – Hisako tütar, kelle keha kattis sünnist alates karv 
* Hisako Hiroguchi – ikebana õpetaja, Zenji rase naine
* Zenji Hiroguchi – Jaapani arvutigeenius, kes leiutas sünkroontõlkeaparaadi Gokubi ja selle edasiarendatud testmudeli Mandarax
* Bobby King – kruiisi "Sajandi loodusreis" korraldaja
* Andrew MacIntosh – ameeriklasest finantseerija ja seikleja
* Selena MacIntosh, Andrew 18-aastane pime tütar
* Kazakh – pimeda Selena juhtkoer
* Jesús Ortiz – andekas kelner, kes suhtub hästi rikastesse ja kuulsatesse inimestesse  
* Adolf von Kleist – kruiisilaeva Bahía de Darwin kapten, kellele on plaanitud laevas esindusroll ning kes ei tea suurt midagi laeva juhtimisest ega mehaanikast
* Siegfried von Kleist – Adolfi vend, kes kannab hoolt hotelli El Dorado eest
* James Wait – ameeriklasest 35-aastane petis

## Vorm
Jutustuse süžee kulgeb kronoloogilises järjekorras, ent autor mainib sageli tulevikus juhtuma hakkavat ja minevikus juhtunut. Samuti nimetatakse loo tegevusaastat 1985 miljon aastat tagasi olnud minevikuks. Lisaks on autor teksti sees tähistanud tegelased, kes surevad teatud ajaintervalli jooksul sel 1985. aastal.

## Tsitaadid
Romaan sisaldab arvukalt kuulsate autorite tsitaate. Tsiteerimist leiavad näiteks Anne Frank, Alfred Tennyson, Rudyard Kipling, lord Byron, Benjamin Franklin, Bertolt Brecht, Charles Dickens, William Shakespeare, Jean de La Fontaine, François Rabelais, Michel de Montaigne, Joseph Conrad, T. S. Eliot, Edgar Allan Poe, Edward Lear, Henry David Thoreau, Robert Frost ja Charles Darwin.

## Viited
Pulheim

**Pulheim** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Rhein-Erfti kreisis. Piirneb idas Kölniga.

Linnaõigused sai 1981. aastal.

Pulheim jaguneb 12 linnaosaks.

Elanike arv 2012. aasta lõpus oli 53 100. 

## Välislingid

*Pulheimi koduleht
Põrgupõhja uus Vanapagan (film)

**"Põrgupõhja uus Vanapagan"** on 1964. aastal linastunud film, mille režissöörid on Grigori Kromanov ja Jüri Müür. Film põhineb A. H. Tammsaare romaanil "Põrgupõhja uus Vanapagan". 

Film osales 1964. aastal Balti liiduvabariikide, Valgevene ja Moldaavia filmifestivalil, kus pälvis peaauhinna Suur Merevaik.

## Osatäitjad
*Elmar Salulaht – Vanapagan ehk Põrgupõhja Jürka
*Ants Eskola – Kaval-Ants
*Astrid Lepa – Juula
*Leida Rammo – Lisete
*Heino Mandri – pastor
*Eili Sild – Maia
*Jüri Järvet – Peetrus
*Kaarel Karm – arst
*Lea Unt – Riia
*Olev Eskola – konstaabel
*Jaan Saul – Kustas
*Robert Gutman – Noor-Jürka
*Mikk Mikiver – Noor-Ants
*Oskar Liigand – naaber
*Hugo Laur – mustusevedaja
*Einari Koppel – kivilõhkuja
*Ervin Abel – kraavikaevaja
*Ants Jõgi – turbalõikaja
*Aado Hõimre – konstaabel
*Helmut Vaag – oksjonipidaja
Streets of London (laul)

**"Streets of London"** ('Londoni tänavad') on inglise laulja ja laulukirjutaja Ralph McTelli laul. Lindistatud juba aastal 1969 albumi "Spiral Starcaise" jaoks, ilmus see Suurbritannias singlina alles aastal 1974.

Inspiratsiooni selle laulu jaoks sai ta ajast, mil ta rändas ja esines tänavamuusikuna mööda Euroopat, eriti Pariisis ja Londonis. Enda läbielatu ja kogetu vormis ta laulu tekstiks, kus kirjeldas lühikestes portreedes suurlinna inimesi, kes on ühiskonnas elurataste vahele jäänud: kodutuid, kerjuseid, üksikuid. Autoril olid sügavad kahtlused selle deprimeeriva sisu ja karakteriga laulu suhtes, seepärast ei kasutanud ta seda oma debüütalbumil. Tänu produtsent Gus Dudgeoni julgustusele leidis see lugu aga koha teisel albumil, "Spiral Starcaise". Loost sai suur hitt ning see jõudis briti edetabelites teisele kohale.

Originaalversiooni kôrval võib leida ka palju muid selle laulu esitusi. Nii näiteks on sellest loost oma kaverid sisse laulnud Cliff Richard, Blackmore's Night, Mary Hopkins, Roger Whittaker ja paljud teised.
Väikesaar (Narva jõgi)

**Väikesaar** ehk **Väike saar** on  saar Narva jões Narva linna juures Sutthoffi linnaosas. Saare pikkus on 555 m, suurim laius 140 m, pindala u 5,5 ha.

18. sajandi alguses koostatud Rootsi kaardil on selle saare nimi **Schnellenholm**.

1845. aasta kaardil on selle saare nimi vene keeles *Остр. Клейнгольмъ* – saksa keelest *Kleinholm* 'väike saar'. 1929. aasta linnaplaanil on saare nimi **Väike saar**.

Selle saare järgi sai ilmselt nime **Väikesaare tänav**.

Sama nimega saar on olnud Narva jõel Kreenholmi piirkonnas Suursaarest lõuna pool linnast väljas. Seoses Narva veehoidla rajamisega on see saar kadunud.

## Vaata ka
*Väikesaare tänav

## Viited
Lääne-Uus-Britannia provints

**Lääne-Uus-Britannia** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. See hõlmab Uus-Britannia saare lääneosa, Vitu saared ja mitu väiksemat saart.

Peamine majandusharu on palmiõli eksport.

Provints jaguneb halduslikult Kandrian-Gloucesteri ja Talasea ringkonnaks.
Madangi provints

**Madangi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Provintsis asub hulgaliselt riigi kõrgemaid mäetippe ja aktiivseid vulkaane. 

Provints jaguneb halduslikult kuueks ringkonnaks:

# Bogia ringkond
# Madangi ringkond
# Kesk-Ramu ringkond
# Rai Coasti ringkond
# Sumkari ringkond
# Usino Bundi ringkond
SK Eestimaa Kasakad

**SK Eestimaa Kasakad** on Eesti jalgpalliklubi. 

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad
Western Highlandsi provints

**Western Highlandsi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Western Highlandsi provints on ühtlasi kõige väiksem ja suurima asustustihedusega provints riigis.

## Haldusjaotus
Provints jaguneb halduslikult neljaks ringkonnaks:
# Dei ringkond
# Mount Hageni ringkond
# Mul-Baiyeri ringkond
# Tambul-Nebilyeri ringkond

Varem Western Highlandsi provintsi kuulunud Jimi, Anglimp-South Waghi ja Põhja-Waghi ringkonnast moodustati 2012. aastal Jiwaka provints.
Põhjaprovints (Paapua Uus-Guinea)

**Põhjaprovints** (ka *Oro provints*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Provintsis asub aktiivne vulkaan Mount Lamington.

Provints jaguneb kaheks ringkonnaks: Ijivitari ringkond ja Sohe ringkond.
Tallinna KSK FC Štrommi

**Tallinna KSK FC Štrommi** on Eesti jalgpalliklubi. 

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Välislingid
* Tallinna KSK FC Štrommi Eesti Jalgpalli Liidu lehel
Southern Highlandsi provints

**Southern Highlandsi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Paapua Uus-Guineas. Provintsis asub hulgaliselt lubjakivist mägesid ja koopaid, millest paljud on veel läbi uurimata.

Provints jaguneb halduslikult viieks ringkonnaks:

# Ialibu-Pangia ringkond
# Imbonggu ringkond
# Kagua-Erave ringkond
# Mendi-Munihu ringkond
# Nipa-Kutubu ringkond
Metskapten (film)

**"Metskapten"** on 1971. aastal valminud Eesti mängufilm Juhan Smuuli näidendi "Kihnu Jõnn" ainetel.

Musta mere ääres filmiti Jalta filmistuudio "Aarete saare" (1971) tarvis ehitatud puidust laeval, mille kunstnik Jüri Arrak ümber kujundas. Luule Komissarov tegi selles filmis oma esimese filmirolli.

## Osatäitjad
* Jüri Järvet – Jõnn
* Luule Paljasmaa – Mann
* Katrin Jakobi – Mathilde
* Enn Klooren – Schneider
* Heino Mandri – Lõõtspill
* Rein Aren – Klarnet
* Enn Kraam – Antti
* Ants Ander – Jaan
* Heino Arus – Jürnas
* Margus Tuuling – Mihkel
* Rudolf Allabert – Lauri
* Rolan Bõkov – Admiral
* Lauri Nebel – Jakob
* Villem Indrikson – Peep
* Tõnu Miller – Andrus
* Georg Taleš – Vallin

## Viited
Sam Phillips

**Sam Phillips** (õieti **Samuel Cornelius Phillips**; 5. jaanuar 1923 – 30. juuli 2003) oli USA muusikaärimees ja diskor. Ta asutas 1952. aastal plaadifirma Sun Records. Enne Motowni ei suutnud ükski teine plaadifirma nii sügavat jälge jätta. Kuna ta ei saanud endale lubada õigusteaduskonna õppemakse, sai temast insener, seejärel diskor ja siis produtsent. 1950. aastal asutas ta stuudio Memphis Recording Service eesmärgiga jäädvustada pulmi ja muid sääraseid sündmusi. Seejärel keskendus ta muusika salvestamisele. Uue stuudio aadressiks sai Union Avenue 706 Memphises, Tennessee osariigis.
Kiirabibaas

**Kiirabibaas** on kiirabibrigaadi alaline paiknemiskoht.

2005. aastal oli Eestis 52 kiirabibaasi. 

30-minutilise sõiduaja alusel kiirabibaasist on määratud kiirabibrigaadi vahetu tegevuspiirkonna ulatus.

## Viited
Jaak Jürine

**Jaak Jürine** (7. august 1875 Viiratsi – 12. november 1939 Kohila) oli eesti ajakirjandustegelane. 

Jaak (Adami poeg) Jürine sündis 26. juulil 1875 (vkj) Viiratsis, abiellus 16.02.1903 (vkj) Viljandis kohaliku tütarlapse Marie Elisabeth (Johani t.) Reps'iga, kellega tal oli neli last. 1904. aastal elasid nad juba Tallinnas, kus sündis nende esimene laps.. 

Tallinnas töötas Jaak Jürine H. Mathieseni trükikoja juhatajana. 1905. aasta suvel taotles ta koos Peeter Grünfeldtiga Peterburi Trükiasjade Peavalitsuselt loa Päewaleht "Tööline" avaldamiseks, mis hakkas Päewalehe nime all ilmuma 16. detsembril 1905.a. Jürine töötas ajalehe toimetuses 1908. aastani. Pärast Päevalehest lahkumist töötas Kohila paberivabrikus ajalehepaberimeistrina, seejärel oli trükikodade Külvaja ja Ühiselu meister. 

Jürine Suri 12. novembril 1939 Kohilas ja on maetud Hageri kalmistule.

## Viited
Autonoomia (filosoofia)

**Autonoomia** on isiku võime ja võimalus omada võimu oma tegude üle ning kujundada oma elu vastavalt omaenda põhjenditele ja motiividele.

Autonoomiat kahjustavaks peetakse näiteks ajupesu ja sõltuvusi, mis avaldavad isiku otsustele manipuleerivat või moonutavat mõju. 

Kui autonoomiat peetakse rikutuks, siis tuleb tunnistada osa isiku põhjendeid ja motiive võõrasteks, talle mitte omasteks.   

## Välislingid
*Sarah Buss. Personal Autonomy, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2013. 
*John Christman. Autonomy in Moral and Political Philosophy, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2009. 
*Natalie Stoljar, Feminist Perspectives on Autonomy, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2013.
Kortsleht (ajaleht)

**Kortsleht** oli aastatel 2007–2008 ja 2010 ilmunud Eesti sõltumatu roheline poliitiline ajaleht. Kortslehte andsid vabatahtlikena välja erakonna Eestimaa Rohelised liikmed, kellest suurem osa kuulus tol ajal erakonna opositsiooni postiloendisse Roheline Idu. Sellele vaatamata avaldas ajaleht ka peaaegu kõigi juhatuseliikmete artikleid.

Algselt igakuisena kavandatud ajalehe ilmumistsükkel muutus hõredamaks ning 2008. aasta viimane pabernumber ilmus juunis, juuli- ja augustinumbrite lood avaldati vaid veebilehel. Viimane number (nii paberil kui ka elektrooniliselt) üllitati 2010. aasta mais erakonna sisevalimiste eel ning see toetas otseselt opositsiooni seisukohti. Kokku ilmus Kortslehte 13 numbrit ja üks erileht 2007. aasta ökomessi puhul.

## Välislingid
* Kortslehte arhiiv Internet Archive'is (koopia arhiivist, mille lõi Rohelise Idu postiloendi liige Martin Vahi)