open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tatra maakond

**Tatra maakond** (poola *powiat tatrzański*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Zakopane linnas.

Tarta maakond piirneb läänes, idas ja lõunas Slovakkiaga ning põhjas Nowy Targi maakonnaga. Tatra maakond on ainus maakond Poolas, mis piirneb ainult ühe maakonnaga.

Tatra maakond moodustati 1999. aastal.

Tatra maakond on mägine, seal asub Tatrate mäeahelik. Tatra maakonna ja Slovakkia piiril paikneb Poola kõrgeim mägi Rysy (2499 meetrit).

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Zakopane.

Tatra maakonnas on neli valda:
*Biały Dunajeci vald
*Bukowina Tatrzańska vald
*Kościelisko vald
*Poronini vald

## Viited
Sandomierzi maakond

**Sandomierzi maakond** (poola *powiat sandomierski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Sandomierzi linnas.

Sandomierzi maakond on olemas olnud Poola Kuningriigi ajast kuni tänini, vaheaegadega aastatel 1939–1944 ja 1973–1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Klimontów, Koprzywnica, Sandomierz ja Zawichost.

Sandomierzi maakonnas on kaheksa valda:
*Dwikozy vald
*Klimontówi vald
*Koprzywnica vald
*Łoniówi vald
*Obrazówi vald
*Samborzeci vald
*Zawichosti vald
*Wilczyce vald

## Viited
Kazimierza Wielka maakond

**Kazimierza Wielka maakond** (poola *powiat kazimierski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Kazimierza Wielka linnas.

Kazimierza Wielka maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Kazimierza Wielka, Opatowiec ja Skalbmierz.

Kazimierza Wielka maakonnas on viis valda:
*Bejsce vald
*Czarnocini vald
*Kazimierza Wielka vald
*Opatowieci vald
*Skalbmierzi vald

## Viited
Włoszczowa maakond

**Włoszczowa maakond** (poola *powiat włoszczowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Włoszczowa linnas.

Włoszczowa maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Włoszczowa.

Włoszczowa maakonnas on kuus valda:
*Kluczewsko vald
*Krasocini vald
*Moskorzewi vald
*Radkówi vald
*Secemini vald
*Włoszczowa vald

## Viited
Kielce maakond

**Kielce maakond** (poola *powiat kielecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Kielce linnas, mis maakonda ei kuulu.

Kielce maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kümme linna: Bodzentyn, Chęciny, Chmielnik, Daleszyce, Łagów, Łopuszno, Morawica, Nowa Słupia, Pierzchnica ja Piekoszów.

Kielce maakonnas on 19 valda:
*Bieliny vald
*Bodzentyni vald
*Chęciny vald
*Chmielniki vald
*Daleszyce vald
*Górno vald
*Łagówi vald
*Łopuszno vald
*Masłówi vald
*Miedziana Góra vald
*Mniówi vald
*Morawica vald
*Nowa Słupia vald
*Nowiny vald
*Pierzchnica vald
*Piekoszówi vald
*Rakówi vald
*Strawczyni vald
*Zagnański vald

## Viited
Pińczówi maakond

**Pińczówi maakond** (poola *powiat pińczowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Pińczówi linnas.

Pińczówi maakond on moodustatud 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Działoszyce ja Pińczów.

Pińczówi maakonnas on viis valda:
*Działoszyce vald
*Kije vald
*Michałówi vald
*Pińczówi vald
*Złota vald

## Viited
Skarżysko-Kamienna maakond

**Skarżysko-Kamienna maakond** (poola *powiat skarżyski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Skarżysko-Kamienna linnas.

Skarżysko-Kamienna maakond moodustati 1999. aastal.

Metsad katavad 60% maakonna pindalast.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Skarżysko-Kamienna ja Suchedniów.

Skarżysko-Kamienna maakonnas on neli valda:
*Bliżyni vald
*Łączna vald
*Skarżysko Kościelne vald
*Suchedniówi vald

## Viited
Guînes

**Guînes** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Ajalooliselt kirjutati seda *Guisnes*.

7. jaanuaril 1785 lõpetas Prantsuse vesinikuga õhupalli lennunduspioneer Jean-Pierre Blanchard esimese La Manche'i-ületuse, maandudes metsa Guînes'ist lõunas, kus täna seisab mälestussammas.

Guînes asub Boulonnais' ja Calais' territooriumi piiril, nüüdseks kuivendatud rabade servas, mis ulatuvad sealt rannikule. Guînes'i kanal on ühenduses Calais'ga.


Canal-guines01.JPG|Tõstesild ja kanal
62397-Guînes-Sols.png


## Ajalugu

Ajalooliselt oli Guînes samanimelise väikese krahvkonna pealinn.

Pärast roomlaste lahkumist 5. sajandil on linnast vähe teada. Pimedal keskajal läks Guînes'i territoorium legendi järgi ühele Burgundia kuninga Theudebert II majordoomusele Aignericile.

928. aastal, kui taanlased sisse tungisid ja selle koha hõivasid, oli see tõenäoliselt kaitsetu küla. Taanlaste poolt rajati varsti tarastatud küngas ja kahekordne kraav. Sellest sai alguse Guînes'i linnus. Flandria krahv Arnulf I, saades aru, et vasturünnak läheb kulukaks, korraldas oma tütre Elstrude'i abiellumise taanlaste juhi Sigfridiga, andes talle Guînes'i krahvi tiitli, kuid tema kui Flandria krahvi vasallina. Sigfridi järglaste ajal omandas Guînes'i krahvkond märkimisväärse tähtsuse.

11. sajandi alguses asutas krahv Manassès benediktlaste ordu kloostri. See pandi lähedalasuva Püha Léonardi kloostri jurisdiktsiooni alla. Sel ajal koosnes Guînes oma müüride vahel kolmest kihelkonnast, mille kirikud olid pühitsetud pühale Bertinusele, pühale Peetrusele ja pühale Medardusele. Väljaspool linnavalle asusid Püha Léonardi klooster, Püha Blaise'i kirik Melleke asunduses ja Püha Quentini leprosoorium Spelleke asunduses.

11. sajandi lõpus ehitas Balduin II Sigfridi vanale künkale tohutu kivilinnuse ning piiras linna kivimüüriga ja kaitsetornidega iga sissepääsu juures. Tema vend Fulk osales Esimeses ristisõjas.

22. jaanuaril 1351, kolm aastat pärast Calais' vallutamist Edward III poolt, anti inglaste kätte ka Guînes'i linnus. 1360. aastal loovutati linn ja krahvkond Brétigny rahuga Inglismaale ning lõpuks said nad osaks Pale of Calais'st, viimasest inglaste valdusest Prantsusmaa mandriosas. "Kuldkanga väli", kus 1520. aastal kohtusid Henry VIII ja François I, asus selle lähedal Balinghemis.

Kui prantslased 1558. aasta jaanuaris Calais' linna vallutasid, pidas Guînes Inglise komandöri William Grey julgetel pingutustel vastu. Pärast mõnepäevast meeleheitlikku võitlust sai Gray siiski haavata ja tema sõdurid keeldusid edasi võitlemast. Prantslased andsid auväärsed allaandmistingimused ja inglaste valitsemine piirkonnas lõppes.

## Kohad ja monumendid
### Blanchardi sammas

25. mail 1785 püstitati sammas, mis tähistas Jean-Pierre Blanchardi vesinikuõhupalliga La Manche'i ületamist 7. jaanuaril 1785.

## Viited
Jędrzejówi maakond

**Jędrzejówi maakond** (poola *powiat jędrzejowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Jędrzejówi linnas.

Jędrzejówi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Jędrzejów, Małogoszcz, Sędziszów, Sobków ja Wodzisław.

Jędrzejówi maakonnas on üheksa valda:
*Imielno vald
*Jędrzejówi vald
*Małogoszczi vald
*Nagłowice vald
*Oksa vald
*Sędziszówi vald
*Słupia vald
*Sobkówi vald
*Wodzisławi vald

## Viited
Elatusmiinimum

**Elatusmiinimum** (ka: eksistentsimiinimum) on ühe inimese või perekonna äraelamiseks vajalik väikseim elatusvahendite hulk, mis võimaldab tervise ja tööjõu säilitamist ning kõige algelisemate kultuurivajaduste rahuldamist. Seda väljendatakse harilikult rahasummana, mis kulub minimaalse hulga elatusvahendite ostmiseks.

## Elatusmiinimum Eestis

Statistikaameti tõlgenduses on arvestuslik elatusmiinimum ehk absoluutse vaesuse piir väikseim summa, millega on võimalik katta ühe liikmega leibkonna 30 päeva igapäevavajadused. 2022. aastal oli arvestuslik elatusmiinimum Eestis 303 eurot ja 40 senti, sealhulgas minimaalse toidukorvi maksumus 128 eurot, kulutused eluasemele 134 eurot ja 70 senti ning muud kulud 40 eurot ja 70 senti. 2021. aastal elas Eestis allpool arvestuslikku elatusmiinimumi ehk absoluutses vaesuses ehk vähem kui 303 euro ja 40 sendi eest kuus 1,4 % inimesi.

Statistikaameti arvestuslikku elatusmiinimumi võetakse arvesse töötasu arestimisel kohtutäiturite poolt.

Eesti elatusmiinimumi iseloomustab vaid rangelt minimaalsetest füüsilistest esmavajadustest lähtumine. Eestis ei ole eluks vajalike komponentide kõrval arvestatud ühiskondlike ja sotsiaalsete vajadustega, mis on metoodikasse hõlmatud paljudes teistes riikides.

Elatusmiinimum on statistiline näitaja, mis erineb toimetulekutoetuse aluseks olevast toimetulekupiirist. Toimetulekupiir kehtestatakse iga-aastaselt riigieelarves ja see ei arvesta eluasemekulusid.

## Viited
Opatówi maakond

**Opatówi maakond** (poola *powiat opatowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Opatówi linnas.

Opatówi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

2019. aastal oli Opatówi maakonna pindalast metsaga kaetud 15,2%.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Iwaniska, Opatów ja Ożarów.

Opatówi maakonnas on kaheksa valda:
*Baćkowice vald
*Iwaniska vald
*Lipniki vald
*Opatówi vald
*Ożarówi vald
*Sadowie vald
*Tarłówi vald
*Wojciechowice vald

## Viited
Desna kasarmute õhurünnak

17. mail 2022 tabas Venemaa õhuväe õhurünnak Ukrainas Tšernihivi oblastis Desnas sõjaväekasarmuid.

Ukraina võimud teatasid algselt, et kaheksa inimest sai surma ja 12 haavata, kuid uuendasid ohvrite arvu nädal hiljem, kui Volodõmõr Zelenskõi ütles, et leitud on 87 surnukeha.

Vene ametnikud ütlesid, et sõjavägi kasutas "suure täpsusega kaugmaarakette".

See oli sel ajal väidetavalt suurim üksikrünnaku tagajärjel hukkunute arv Ukraina sõjaväes 2022. aasta Venemaa sissetungil Ukrainasse.

## Viited
Staszówi maakond

**Staszówi maakond** (poola *powiat staszowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Staszówi linnas.

Staszówi maakond moodustati 1809. aastal, kuid likvideeriti 1844. aastal. 1954. aastal Staszówi maakond taastati, kuid likvideeriti 1975. aastal. 1999. aastal loodi Staszówi maakond haldusreformi käigus uuesti.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kuus linna:
*Bogoria
*Oleśnica
*Osiek
*Połaniec
*Staszów
*Szydłów

Staszówi maakonnas on kaheksa valda:
*Bogoria vald
*Łubnice vald
*Oleśnica vald
*Osieki vald
*Połanieci vald
*Rytwiany vald
*Staszówi vald
*Szydłówi vald

## Viited
Limaheinik

**Limaheinik** (*Tricholoma ustaloides*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis kasvab limaheinik tammede all, on selgelt piiritletud valge jalaosaga kübara all, ilma radiaalkiudude ja rihvelja servata kübaral ja väga viha maitsega.

## Välislingid
*
Hardinghen

**Hardinghen** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 18 km Calais'st lõunas, teede D127 ja D191 ristumiskoha ümbruses.


Hardinghen - Entrée.JPG|Tee Hardingheni
62412-Hardinghen-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Marguerite'i kirik, ümber ehitatud 19. sajandil.
* Loss, pärineb 18. sajandist.
* 18. sajandi La Trésorerie' loss, hävitati 2006. aastal.
* Hardinghenis on ka iga-aastane *fête*.

## Viited
Herbinghen

**Herbinghen** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 19 km Calais'st lõunas, teede D224 ja D191 ristumiskoha ümbruses.


Herbinghen (Pas-de-Calais) église, façade avec tour.JPG|Herbingheni kirik
62432-Herbinghen-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Riquier' kirik, ümber ehitatud 19. sajandil.

## Viited
Hermelinghen

**Hermelinghen** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 19 km Calais'st lõunas, tee D191 ääres. Seal on Slacki jõe läte.


Hermelinghen - Place - 2.JPG|Hermelingheni keskus
62439-Hermelinghen-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Agathe'i kirik, pärineb 18. sajandist.
* Iidse linnuse varemed.

## Viited
Hocquinghen

**Hocquinghen** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 19 km Calais'st lõunas, teede D215 ja D206E ristumiskoha ümbruses.


Hocquinghen (Pas-de-Calais) city limit sign.JPG|Tee Hocquingheni
62455-Hocquinghen-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Omeri kirik, pärineb 16. sajandist.
* 19. sajandi loss.
* 18. sajandi kantsel.

## Viited
Hames-Boucres

**Hames-Boucres** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 9 km Calais'st edelas, teede D215 ja D231E2 ristumiskoha ümbruses.


Hames-Boucres (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Hames-Boucres'i iidne vallamaja
62408-Hames-Boucres-Sols.png


## Ajalugu

Vald loodi 1819. aastal kahest endisest kihelkonnast Hames ja Boucres. Kaks kihelkonnakirikut asusid peaaegu teineteise vastas ja neid eraldas vaid tänav. Hamesi kirik lammutati revolutsiooni ajal. Inglased hõivasid linnuse 14. sajandil, kuid selle vallutas tagasi François, Guise'i hertsog, kes võitis 1558. aastal Prantsusmaale edukalt kogu *[[Pale of Calais]]' *.

## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist
* Kahekordne feodaalküngas
* Uusklassitsistlik loss, pärineb 18. sajandist
* Thélu loss
* Hermitage'i loss

## Viited
Yōko Kamikawa

**Yōko Kamikawa** (jaapani keeles 上川 陽子 *Kamikawa Yōko*; sündinud 1. märtsil 1953 Shizuokas) on Jaapani poliitik, kes kuulub Liberaaldemokraatliku Parteisse. Ta oli 13. septembrist 2023 kuni 1. oktoobrini 2024 Jaapani välisminister. Ta oli justiitsminister 2014–2015, 2017–2018 ja taas 16. septembrist 2020 kuni 4. oktoobrini 2021. 2007–2008 oli ta soolise võrdsuse ja sotsiaalminister Shinzō Abe ja Yasuo Fukuda valitsustes.

Ta on lõpetanud Tōkyō Ülikooli rahvusvaheliste suhete alal, seejärel õppis ta Harvardi Ülikooli juures asuvas John F. Kennedy nimelises valitsemiskoolis (John F. Kennedy School of Government).

## Välislingid
*https://www.kamikawayoko.net/
Töötuskindlustushüvitis

**Töötuskindlustushüvitis** on töötuna oleku ajal makstav asendussissetulek, mis toetab tööotsinguid ning pakub majanduslikku tuge. 

Töötuskindlustushüvitise saamise õigust reguleerib töötuskindlustuse seadus. 

## Sihtrühm
Töötuskindlustushüvitist on õigus saada töötuna arvel oleval isikul, kes on selleks esitanud avalduse. 

Lisaks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

* isikul on töötuna arvelevõtmisele eelnenud kolme aasta jooksul töötuskindlustusstaaži vähemalt 12 kuud
* isik ei ole viimaselt töö- või teenistuskohalt lahkunud omaalgatusel, kokkuleppel tööandjaga või enda süülise käitumise tõttu. 

Näiteks võivad töötuskindlustushüvitist saada isikud, kes on koondatud; kelle tööandja asutus likvideeriti; kui tähtajaline tööleping lõppes; kui töö- või teenistussuhe lõppes katseajal või kui võlaõiguslik leping lõppes. 

## Töötuskindlustushüvitise taotlemine
Töötuskindlustushüvitist peab taotlema Eesti Töötukassalt. Taotlust on võimalik esitada kolmel viisil: e-töötukassas, töötukassa osakonnas koha peal või telefoni teel. Töötuskindlustushüvitise taotlemiseks on vaja esitada ka töötuna arvele võtmise avaldus. Eesti Töötukassa teeb hüvitise määramise osas otsuse hiljemalt 14 kalendripäeva jooksul, kui kõik vajalikud dokumendid on esitatud. 

Täpsemat infot töötuskindlustushüvitise maksmise, õigustatuse, perioodi ja taotlemise kohta saab Eesti Töötukassa kodulehelt.

## Viited
Menelik II

**Menelik II** (etioopia keeles ዳግማዊ ምኒልክ (*dagmawi mənilək*), hobuse nimi **Abba Dagnew** (amhara keeles አባ ዳኘው (*abba daññäw*)), ristinimi **Sahle Mariam** (ሣህለ ማርያም (sahlä maryam)); 17. august 1844 – 12. detsember 1913) oli Shoa kuningas aastatel 1866–1889 ning Etioopia keiser aastast 1889 kuni surmani. Tema ajal sai 1898. aastal Etioopiast modernne keisririik. 

Riigisiseselt moderniseeris Menelik II Etioopia Keisririiki. Rahvusvahelisel tasemel juhtis ta vägesid esimeses Itaalia-Etioopia sõjas, pärast otsustavat võitu Adua lahingus sai Etioopia rahvusvahelise tunnustuse, mis väljendus välisdiplomaatide saatmises tema õukonna juurde ning Etioopia välispiiride määratlemises. Menelik II laiendas oma kuningriiki lõunasse ja itta oromode, Kaffa, Sidamo, volaitade ja teiste rahvaste ning riikide arvelt.

Oma võimuperioodi teises pooles pani ta kokku Etioopia esimese valitsuse, ministriteks määras Menelik austatud aadlikud. Tema valitud ministrid jäid ametisse ka pärast Menelik II surma Lij Iyasu lühikeseks valitsusajaks (kelle nad kukutasid) ning keisrinna Zewditu ajaks.

## Vaata ka
* Ilemi kolmnurk
* Paul Merab
* Esimene Itaalia-Etioopia sõda

## Viited

## Allikad
* 
* 
* 
* Chris Prouty. *Empress Taytu and Menilek II: Ethiopia 1883–1910*. Trenton: The Red Sea Press, 1986. 
* A. K. Bulatovich *Ethiopia Through Russian Eyes: Country in Transition, 1896–1898*, translated by Richard Seltzer, 2000
* With the Armies of Menelik II, emperor of Ethiopia at www.samizdat.com A.K. Bulatovich *With the Armies of Menelik II* translated by Richard Seltzer
* 
*

## Välislingid
* Imperial Ethiopia Homepages – Emperor Menelik II the Early Years
* Imperial Ethiopia Homepages – Emperor Menelik II the Later Years
* Ethiopian Treasures – Emperor Menelik II
* 'The Emperor's electric chair' – Critical re-examination of a popular legend concerning Menelik II
Starachowice maakond

**Starachowice maakond** (poola *powiat starachowicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Starachowice linnas.

Starachowice maakond loodi 9. detsembril 1973, kuid likvideeriti 31. mail 1975. Maakond loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Starachowice ja Wąchock.

Starachowice maakonnas on neli valda:
*Brody vald
*Mirzeci vald
*Pawłówi vald
*Wąchocki vald

## Viited
Landrethun-lès-Ardres

**Landrethun-lès-Ardres** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 23 km Saint-Omerist loodes, tee D227 ääres.


Landrethun-lès-Ardres (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Landrethun-lès-Ardres'i vallamaja
62488-Landrethun-lès-Ardres-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 19. sajandist.

## Viited
Końskie maakond

**Końskie maakond** (poola *powiat konecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Końskie linnas.

Końskie maakond moodustati 1866. aastal. Maakond llikvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Końskie, Radoszyce ja Stąporków.

Końskie maakonnas on kaheksa valda:
*Fałkówi vald
*Gowarczówi vald
*Końskie vald
*Radoszyce vald
*Ruda Maleniecka vald
*Słupia Konecka vald
*Smykówi vald
*Stąporkówi vald

## Viited
Louches

**Louches** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 19 km Calais'st kagus, tee D225 ääres.


Louches (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Louches'i vallamaja
62531-Louches-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Omeri kirik, pärineb 17. sajandist.

## Viited
Marck

**Marck** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Marck asub 6 km Calais'st idas, teede D940 ja D248 ristumiskoha ümbruses. Autoroute A26 läbib valda ja Louis Blériot' lennujaam on valla keskosas. Elanikkonna hulka arvatakse ka väikesed külad Les Hemmes-de-Marck ja Fort-Vert, mõlemad tee D191 ääres. Calais–Dunkerque'i lennujaam asub vallas.


Marck - Place de l'Europe - 1.JPG|Marcki keskus
62548-Marck-Sols.png


## Vaatamisväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 20. sajandist, 17. jaanuarist 2002 ametlikult ajaloomälestis. Algne kirik, mis pärines 15. sajandist, hävines Teise maailmasõja ajal 1944. aastal lõhkeaineplahvatuses.
* Seal on hauakivi, mis on asetatud nende mälestuseks, kes hukkusid 28. septembril 1944 liitlasvägede poolt Marcki Rue Du Sable'i pommitamise ajal. See pommirünnak tappis üle 30 elaniku ja vigastas paljusid – suurim, millega Marck oli kunagi silmitsi seisnud. Hiljem nimetati tänav selle kohutava tragöödia mälestuseks ümber Rue du 28 Septembre'iks.
* Vana tuuleveski tellistest torn.
* Linna keskel on sõjamälestusmärk linnaelanike nimedega, kes tapeti Esimeses maailmasõjas, Teises maailmasõjas ja muudes järgnenud sõdades.

## Viited
Muncq-Nieurlet

**Muncq-Nieurlet** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Munczq-Nieurlet asub u. 14 km Saint-Omerist loodes, teede D217 ja D219 ristumiskoha ümbruses.


Muncq-Nieurlet (Pas-de-Calais) city limit sign.JPG|Tee Muncq-Nieurlet'sse
62598-Muncq-Nieurlet-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Josephi kirik, pärineb 19. sajandist.

## Viited
Eero Barndõk

Eero Barndõk on Eesti muusik (artistinimega Barbariz) ja disainer ning illustraator. 

Viited:  

https://kultuur.postimees.ee/1603431/barbarizi-muusika-on-protsess-uks-eriline-tunne 

https://soundcloud.com/barbariz
Licques

**Licques** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 24 km Calais'st lõunas Hemi orus, teede D191 ja D215 ristumiskoha ümbruses. Vald on kalkunite ja teiste kanaliste suurtootja.


Licques (Pas-de-Calais) mairie, vestige de l'abbaye.JPG|Licques'i vallamaja
62506-Licques-Sols.png
Licques turkey statue.jpg|Licques'i kalkunikuju
Fete de la dinde or turkey festival.jpg|Kalkunite paraad
Licques turkeys gathered for the annual turkey festival.jpg|Licques'i kalkunid


## Huviväärsused

* 18. sajandi Caheni loss
* Courtebourne'i lossi varemed
* 11. sajandi premonstraatlaste kloostri jäänused, tänapäeval kihelkonnakirik

## Tuntud inimesi

Léon Bence (1929–1987), arst, sündis Licques'is.

## Kalkunifestival

Licques'is korraldatakse igal aastal kalkunifestivali, mille üks osa on traditsioonilistes rüüdes ja kostüümides kohalike avaliku elu tegelaste paraad, kes karjatavad kalkuneid läbi kesklinna, mida juhivad kalkunivennaskonna aadlidaamid ja rüütlid. Kui vanasti pakuti linnaväljakule paigaldatud ühiskatlas soojendatult kohalikku likööri, siis viimastel aastatel jagatakse selle asemel kalkunisuppi.

Kultuuriüritusi korraldatakse kogu päeva ja peetakse suurt taluturgu, kus müüakse kalkuneid ja mitmesuguseid kohalikke tooteid.

## Viited
Nielles-lès-Ardres

**Nielles-lès-Ardres** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Nielles-lès-Ardres asub u. 22 km Saint-Omerist loodes, tee D225E ääres.


Nielles-lès-Ardres (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Nielles-lès-Ardres'i vallamaja
62614-Nielles-lès-Ardres-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Pierre'i kirik, pärineb 1200. aastast.
* La Montoire'i lossi varemed, Vendôme'i hertsog purustas selle 1542. aastal.
* La Cressonnerie' loss, ehitatud aastatel 1808/1812.
* 17. sajandi "Le Colombier", tohutu ümmargune torn.

## Viited
Nielles-lès-Calais

**Nielles-lès-Calais** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Nielles-lès-Calais asub 6 km Calais'st lõunas, teede D304 ja D245E ristumiskoha ümbruses.


Nielles-les-Calais église.jpg|Nielles-les-Calais' kirik
62615-Nielles-lès-Calais-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Marguerite'i kirik, pärineb 19. sajandist.

## Viited
Mariupoli kunstikooli pommitamine

20. märtsil 2022 pommitasid Vene relvajõud Mariupoli **kunstikooli nr 12**, kus Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse varjusid sajad inimesed.

## Taust
24. veebruaril piirasid Venemaa relvajõud koostöös venemeelsete mässulistega Mariupoli sadamalinna, mis tõi kaasa suuri inimohvreid, kuna kohalikel katkesid toidu, gaasi ja elektri tarned. Mariupoli abilinnapea Serhi Orlovi hinnangul oli pommitamiste tõttu hävinud 80–90% linnast. 20. märtsi 2022 seisuga oli kohalike võimude hinnangul alates piiramisest kuni pommitamiseni surma saanud vähemalt 2300 inimest.

## Pommitamine
20. märtsil 2022 teatasid Ukraina võimud, et Vene väed pommitasid kunstikooli, kus varjus umbes 400 inimest. Mariupoli linnavolikogu tegi teate kiirsuhtlusteenuse Telegram kaudu, rõhutades, et paljud koolis varjunud inimesed olid naised, lapsed ja vanurid. Mariupoli linnapea nõunik Petro Andrjuštšenko aga väljendas muret, et puudub täpne arv selle kohta, kui palju inimesi kooli varjupaigana kasutab.

## Viited
Vanemaharidus

**Vanemaharidus** on elukestva õppe protsess, mis võimaldab lapsevanematel arendada oma vanemlikke oskusi, seal hulgas õppida tundma lapse arenguetappe, arendada oma võimet tulla lapsevanemana toime keeruliste olukordade ja emotsioonidega ning anda seda oskust edasi ka oma lastele. 

Vanemlust toetavad programmid loovad keskkonna, kus vanemate pädevus suureneb läbi selle, et nad on toetatud tegema lapse huvides paremaid vanemlikke valikuid. 

Vanemahariduse juurde kuuluvad erinevad tegevused, mis toetavad lapsevanemat erinevate sotsiaalsete, tervist või haridust puudutavate probleemide lahendamisel. 

## Vanemluskoolitused
Eestis on kasutusel erinevaid vanemluskoolitusi, kus lapsevanematel on võimalik osaleda. 

“Imelised aastad” on vanemlusprogramm, mis on mõeldud 2-8-aastaste laste vanematele. Neli kuud kestva koolituse raames õpitakse, kuidas kehtestada tõhusalt piire ja reegleid, kuidas last julgustada ja tunnustada, kuidas õpetada last tugevate tunnetega toime tulema, kuidas arendada last mängu abil, kuidas lahendada konflikte ja kuidas tulla toime stressiga. 

Gordoni perekool on suhtlemiskoolitus lapsevanematele, kus õpitakse, kuidas tulla toime lapse jonniga, kuidas ennast vanemana kehtestada, kuidas last kuulamise abil rahustada, kuidas seada piire ja koduseid reegleid ning kuidas ära hoida ja lahendada konflikte pereliikmete vahel. 

## Kogukonna roll vanemahariduses
Kogukondliku ennetustöö ja vanemaharidusega tegelemiseks on alustatud perepesade loomist. Tegemist on ennetus- ja peretöökeskustega, mis toetab laste ja perede heaolu süsteemse ennetustöö ja varajase märkamisega. Perepesadesse on koondunud vanematele vajalik teave, erinevad teenused ning programmid, aga ka mängutuba, kus lapsed saavad lihtsalt mängida ja uusi kogemusi omandada. Keskuste eesmärk on, et lapseootel ja lastega pered saavad teenused kätte koordineeritult ning kodu lähedalt. 

## Viited
Nortkerque

**Nortkerque** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Selle nimi tuleb hollandi keelest ja tähendab põhjakirikut (võrdluseks naabruses Zutkerque).

Nortkerque asub 24 km Saint-Omerist loodes, teede D224 ja D226 ristumiskoha ümbruses, umbes 800 m eemal kulgeb Autoroute A26.


Nortkerque (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Nortkerque'i vallamaja
62621-Nortkerque-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Martini kirik, pärineb 18. sajandist.
* Kaks lossi.
* "Triumfikaar", kalmistu lähedal.

## Viited
Nouvelle-Église

**Nouvelle-Église** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Nouvelle-Église asub umbes 9 km Calais'st idas, teede D229 ja D219 ristumiskoha ümbruses, umbes 800 m kaugusel Autoroute A16 liiklussõlmest 50.


Nouvelle-Église (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Nouvelle-Église vallamaja
62623-Nouvelle-Église-Sols.png


## Huviväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 19. sajandist.

## Viited
Offekerque

**Offekerque** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Offekerque on põllumajandusküla, mis oli algselt padur, kuid on nüüdseks kuivendatud Oye jõe ja kraavide kaudu kogu vallas, u´mbes 10 km Calais'st idas, tee D230 ääres, umbes 800 m kaugusel kulgeb Autoroute A16.


Offekerque (Pas-de-Calais) mairie.JPG|Offekerque'i vallamaja
62634-Offekerque-Sols.png


## Huviväärsused

* St. Marie-Madeleine'i kirik, pärineb 20. sajandist.
* Tellistest ehitatud tuuleveski.

## Viited
Ostrowiec Świętokrzyski maakond

**Ostrowiec Świętokrzyski maakond** (poola *powiat ostrowiecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna kirdeosas. Maakonna keskus asub Ostrowiec Świętokrzyski linnas.

Ostrowiec Świętokrzyski maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Ćmielów, Kunów ja Ostrowiec Świętokrzyski.

Ostrowiec Świętokrzyski maakonnas on viis valda:
*Bałtówi vald
*Bodzechówi vald
*Ćmielówi vald
*Kunówi vald
*Waśniówi vald

## Viited
Euplectes

***Euplectes*** on lindude perekond kangurlindlaste (*Ploceidae*) sugukonnas. Perekonna liigid elavad Saharast lõuna poole jäävas Aafrika osas.

## Ajaloost
Perekonna kirjeldas briti loodusteadlane William John Swainson 1829. aastal võttes tüüpliigiks lõuna-kangurlinnu (*Euplectes orix*). Perekonna nimi on tuletatud vanakreekakeelsest sõnast *eu* 'hea' ja uusladinakeelsest *plectes* 'kangur'.

## Kirjeldus ja eluviis
Perekonna liikide isaslindude sulestik on sageli eredates kontrastsetes värvides, nagu punane, oranž, kollane ja must, või on neil pikad lehvivad sabasuled. Linnud eelistavad tegutsemiseks avamaastikku.
Selle perekonna liikide emaslinnud paistavad partneri valimisel eelistavat pikema sabaga isaslinde, seda isegi suhteliselt lühikesesabaliste liikide hulgas.

## Liigid
Perekonnas on 18 liiki.
* *Euplectes afer* – väike-kangurlind
* *Euplectes diadematus* – punalaup-kangurlind
* *Euplectes aureus* – rebuselg-kangurlind
* *Euplectes gierowii* – piiskop-kangurlind
* *Euplectes nigroventris* – tuli-kangurlind
* *Euplectes hordeaceus* – krae-kangurlind
* *Euplectes orix* – lõuna-kangurlind
* *Euplectes franciscanus* – põhja-kangurlind 
* *Euplectes capensis* – kimalas-kangurlind 
* *Euplectes axillaris* – kiilsaba-kangurlind 
* *Euplectes macroura* – pugal-kangurlind
* *Euplectes hartlaubi* – padu-kangurlind
* *Euplectes psammacromius* – mägi-kangurlind
* *Euplectes albonotatus* – valgetiib-kangurlind 
* *Euplectes ardens* – händ-kangurlind
* *Euplectes laticauda* – kaelus-kangurlind
* *Euplectes progne* – vedik-kangurlind
* *Euplectes jacksoni* – kukk-kangurlind

## Pildid

Vescovo.JPG|Väike-kangurlind, isaslind
Vescono.JPG|Väike-kangurlind, emaslind
Spiegelwida.jpg|Valgetiib-kangurlind
Euplectes orix 1 Luc Viatour.jpg|Hundsulestikus isane põhja-kangurlind
Euplectes franciscanus 0004.jpg|Puhkesulestikus põhja-kangurlinnud
Moutain Marsh Widowbird flying.jpg|Isane mägi-kangurlind lennul


## Viited
Busko-Zdrój maakond

**Busko-Zdrój maakond** (poola *powiat buski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Busko-Zdrój linnas.

Busko-Zdrój maakond on moodustatud 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Busko-Zdrój, Nowy Korczyn, Pacanów, Stopnica ja Wiślica.

Busko-Zdrój maakonnas on neli valda: 
*Busko-Zdrój vald
*Gnojno vald
*Nowy Korczyni vald
*Pacanówi vald
*Solec-Zdrój vald
*Stopnica vald
*Tuczępy vald
*Wiślica vald

## Viited
Valgepea-kangurlind

**Valgepea-kangurlind** (*Dinemellia dinemelli*) on Ida-Aafrikas elav kangurlindlaste (*Ploceidae*) sugukonda kuuluv värvuline.

## Alamliigid
Teada on kaks alamliiki:
* *D. d. dinemelli* (E. Rüppell, 1845) – areaali põhjaosa Sudaan, Etioopia, Somaalia, Uganda, Põhja-Keenia.
* *D. d. boehmi* (A. Reichenow, 1885) – areaali lõunaosa Keenia ja Tansaania

## Kirjeldus
Linnu kehapikkus on 170–190 mm ja kaal 57–85 g. Linnu pea ja alakülg on valged, laudjas ja sabaalused suled erk-oranžpunased. Nokk on must ja koonilise kujuga. Reied on tumepruunid, pruunidel tiibadel kitsad valged vöödid, näha eriti laiali sirutatud tiibadel. Emaslind ja isaslind näevad ühtmoodi välja. Alamliigil *D. d. dinemell*i on saba pruun, alamliigil *D. d. boehmi* must.

Liik elab Etioopias, Keenias, Somaalias, Sudaanis, Tansaanias ja Ugandas. Elupaigana eelistab savanni ja võsasid, eriti kuivi akaatsiavõsastikke.

## Viited
Lipsko maakond

**Lipsko maakond** (poola *powiat lipski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Lipsko linnas.

Lipsko maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Lipsko ja Solec nad Wisłą.

Lipsko maakonnas on kuus valda:
*Chotcza vald
*Ciepielówi vald
*Lipsko vald
*Rzeczniówi vald
*Sienno vald
*Solec nad Wisłą vald

## Viited
The Daily Beast

**The Daily Beast** on poliitikale, meediale ja popkultuurile keskenduv Ameerika Ühendriikide uudiste veebisait. Veebileht asutati 2008. aastal ja selle omanik on IAC Inc.

## Kaastöölisi
Väljaande kaastöötajate hulka kuuluvad sellised tuntud kirjanikud ja poliitaktivistid nagu


*Ayaan Hirsi Ali
*Samantha Leigh Allen
*Martin Amis
*John Avlon
*Mike Barnicle
*Peter Beinart
*Buzz Bissinger
*Jamelle Bouie
*Jimmy Breslin
*Tina Brown
*Christopher Buckley
*Gordon Chang
*Ron Christie
*Eleanor Clift
*Ana Marie Cox
*Christopher Dickey
*Diane Dimond
*Kim Dozier
*Joshua Dubois
*Mark Ebner
*Jon Favreau
*David Frum
*Leslie H. Gelb
*Daniel Genis
*Michelle Goldberg
*Daniel Goldman
*Daniel Gross
*Lloyd Grove
*Shane Harris
*Molly Jong-Fast
*Jackie Kucinich
*Eli Lake
*Bernard Henri Levy
*Matt K. Lewis
*Ira Madison III
*Meghan McCain
*Mark McKinnon
*Michael Moynihan
*Candida Moss
*Maajid Nawaz
*Olivia Nuzzi
*Dean Obeidallah
*P. J. O'Rourke
*Kirsten Powers
*Joy-Ann Reid
*Josh Rogin
*Noah Shachtman
*Mimi Sheraton
*Harry Siegel
*Will Sommer
*Stuart Stevens
*Goldie Taylor
*Michael Tomasky
*Touré
*Michael Weiss
*Rick Wilson



## Viited

## Välislingid
*
Voznessenje

**Voznessenje** (vepsa **Ust'ka**) on alev Venemaal Leningradi oblastis Podporožje rajoonis, Voznessenje linnaasunduse halduskeskus. Asub Sviri ääres kohas, kus jõgi Äänisjärvest välja voolab.

Alev on nime saanud 1563–1764  lähedal asunud kloostri järgi. 1927–1954 oli Voznessenje rajooni keskus.

2023. aasta alguses oli alevi elanike arv 2199.

Voznessenjes asub jõesadam. Alevit läbib Petroskoi-Ošta maantee.

## Välislingid
*http://admvoznesenie.ru/
Szydłowieci maakond

**Szydłowieci maakond** (poola *powiat szydłowiecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Szydłowieci linnas.

Szydłowieci maakond loodi 1809. aastal, kuid likvideeriti 1866. aastal. Maakond taastati 1954. aastal. 1975. aastal Szydłowieci maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Jastrząb ja Szydłowiec.

Szydłowieci maakonnas on viis valda:
*Chlewiska vald
*Jastrząbi vald
*Mirówi vald
*Orońsko vald
*Szydłowieci vald

## Viited
Przasnyszi maakond

**Przasnyszi maakond** (poola *powiat przasnyski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Szydłowieci linnas.

Przasnyszi maakond moodustati 1799. aastal. 1975. aastal Przasnyszi maakond likvideeriti kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Chorzele ja Przasnysz.

Przasnyszi maakonnas on kuus valda:
*Chorzele vald
*Czernice Borowe
*Jednorożec
*Krasne vald
*Krzynowłoga Mała vald
*Przasnyszi vald

## Viited
Łosice maakond

**Łosice maakond** (poola *powiat łosicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Łosice linnas.

Łosice maakond moodustati 1809. aastal, kuid likvideeriti 1842. aastal. Łosice maakond taastati 1956. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Maakond loodi uuesti 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Łosice.

Łosice maakonnas on kuus valda:
*Huszlewi vald
*Łosice vald
*Olszanka vald
*Platerówi vald
*Sarnaki vald
*Stara Kornica vald

## Viited
Gostynini maakond

**Gostynini maakond** (poola *powiat gostyniński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Gostynini linnas.

Gostynini maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Gostynin ja Sanniki.

Gostynini maakonnas on neli valda:
*Gostynini vald
*Pacyna vald
*Sanniki vald
*Szczawin Kościelny vald

## Viited
Mława maakond

**Mława maakond** (poola *powiat mławski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Mława linnas.

Mława maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Mława.

Mława maakonnas on üheksa valda:
*Dzierzgowo vald
*Lipowiec Kościelny vald
*Radzanówi vald
*Szreński vald
*Szydłowo vald
*Strzegowo vald
*Stupski vald
*Wieczfnia Kościelna vald
*Wiśniewo vald

## Viited
Alfred Raoul

**Alfred Raoul** (15. detsember 1938 Pointe-Noire – 16. juuli 1999 Pariis) oli Kongo Vabariigi poliitik ja sõjaväelane. 

Ta oli aastatel 1968–1969 Kongo Vabariigi peaminister ning 1968. aastal ka ajutine vabariigi riigipea. Aastatel 1970–1971 täitis Raoul Kongo Vabariigi asepresidendi ametikohta.

## Elulugu
Alfred Raoul sündis tollal Prantsuse koloonia olnud Kongos 15. detsembril 1938 Cabindast pärit Jorge Antonio Raouli ja kongolase Amélia Minga lapsena. Ta omandas hariduse Lycée Pierre Savorgnan de Brazza internaatkoolis ning värvati seejärel Saint-Cyri sõjakooli, olles esimene Kongo sõdur, kes Saint-Cyri saadeti. 

Raoul sai 27-aastaselt staabiülema asetäitja positsioonile. Pärast seda, kui Marien Ngouabi tollase presidendi Alphonse Massamba-Débat 1968. aasta augustis kukutas, lubas ta Massamba-Dèbat' uuesti võimule pärast seda, kui too lubas moodustada uue Ngouabile truu valitsuse, mille peaministriks määrati Raoul. Armee survel astus Massamba-Débat 4. septembril 1968 ametlikult tagasi ja Raoul sai täitis ajutiselt ka Kongo Vabariigi riigipea kohta, olles 5. septembrist oli 31. detsembrini 1968 kokku 144 päeva nii riigipea kui ka peaministri rollis. 

Pärast seda, kui Ngouabi 31. detsembril 1968 asus ise presidendi ametikohale, jätkas Raoul peaministrina 1969. aasta lõpuni, kui peaministri ametikoht kaotati. Siis sai Raoul Kongo asepresidendiks, kellena teenis 1971. aasta lõpuni. Raoul tegutses peamiselt Ngouabi lähiringkondlasena, mitte iseseisva juhina. Tema peaministri ja asepresidendi ajastut iseloomustas ebastabiilsus, sest Ngouabi tegeles opositsiooni allasurumisega, mis tekitas riigis rahutusi. 

Peaministrina ja hiljem ka asepresidendina mängis Raoul olulist rolli sotsialistliku Kongo Rahvavabariigi loomisel ja Nõukogude Liidu ning Hiina toetuse otsimine külma sõja ajal. Teda peetakse rahvavabariigis korraldatud riigistamise kava arhitektiks. Juba 1969. aastal kohtus Raoul Mao Zedongiga, kellega pidas nõu, kuidas korraldada eraettevõtete ja Prantsusmaa kontrollitud raudteede riigistamist. 1970. aastate algul toimunud riigstamist arvatakse olevat Raouli poolt korraldatud. Sellest hoolimata kirjeldasid Raouliga kokku puutunud isikud teda kui "kõige prantsuse- ja läänemeelsemat ohvitseri Ngouabi lähiringkonnas". 

Raoul oli Ngouabi esimeseks asendajaks ja riigivõimu esindajaks, kuni ta langes soosingust 1972. aastal. Ta suri 16. juulil 1999 Pariisis ja maeti Pointe-Noire'i.  

#### Isiklikku
Raoul oli abielus Emilienne Raouliga, kes oli aastatel 2002–2016 Kongo Vabariigi sotsiaalminister. Kokku sai paar ühe lapse. Raouli lapsepõlvesõber oli Théophile Obenga, tuntud Aafrika diasporaa uuringute spetsialist.

Vabal ajal mängis Raoul saksofoni.

Raouli nime kannab iseseisvusüritusi tavaliselt korraldav Brazzaville'i bulvar.

## Viited
Piaseczno maakond

**Piaseczno maakond** (poola *powiat piaseczyński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist lõunas. Piaseczno maakonna idapiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Piaseczno linnas.

Piaseczno maakond moodustati 1. juulil 1952. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotud
Maakonnas on neli linna: Góra Kalwaria, Konstancin-Jeziorna, Piaseczno ja Tarczyn.

Piaseczno maakonnas on kuus valda: 
*Góra Kalwaria vald
*Konstancin-Jeziorna vald
*Lesznowola vald
*Piaseczno vald
*Prażmówi vald
*Tarczyni vald

## Viited
Pruszkówi maakond

**Pruszkówi maakond** (poola *powiat pruszkowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist edelas. Maakonna keskus asub Pruszkówi linnas.

Pruszkówi maakond moodustati 1999. aastal.

Pruszkówi maakond on kõige väiksema pindalaga ja kõige suurema asustustihedusega Poola maakond.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Brwinów, Piastów ja Pruszków.

Pruszkówi maakonnas on neli valda:
*Brwinówi vald
*Michałowice vald
*Nadarzyni vald
*Raszyni vald

## Viited
Otwocki maakond

**Otwocki maakond** (poola *powiat otwocki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist kagus. Otwocki maakonna läänepiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Otwocki linnas.

Otwocki maakond moodustati 1. jaanuaril 1958. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Józefów, Karczew ja Otwock.

Otwocki maakonnas on kuus valda:
*Celestynówi vald
*Karczewi vald
*Kołbieli vald
*Osiecki vald
*Sobienie-Jeziory vald
*Wiązowna vald

## Viited
Pułtuski maakond

**Pułtuski maakond** (poola *powiat pułtuski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Pułtuski linnas.

Pułtuski maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Pułtusk.

Pułtuski maakonnas on seitse valda:
*Gzy vald
*Obryte vald
*Pokrzywnica vald
*Pułtuski vald
*Świercze vald
*Winnica vald
*Zatory vald

## Viited
Legionowo maakond

**Legionowo maakond** (poola *powiat legionowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist põhjas. Maakonna keskus asub Legionowo linnas.

Legionowo maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Legionowo ja Serock.

Legionowo maakonnas on neli valda:
*Jabłonna vald
*Nieporęti vald
*Serocki vald
*Wieliszewi vald

## Viited
Lääne-Varssavi maakond

**Lääne-Varssavi maakond** (poola *powiat warszawski zachodni*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist läänes. Maakonna keskus asub Ożarów Mazowiecki linnas.

Lääne-Varssavi maakond moodustati 1999. aastal. Kuni 31. detsembrini 2005 asus maakonna keskus Varssavis.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Błonie, Łomianki ja Ożarów Mazowiecki.

Lääne-Varssavi maakonnas on seitse valda:
*Błonie vald
*Izabelini vald
*Kampinose vald
*Leszno vald
*Łomianki vald
*Ożarów Mazowiecki vald
*Stare Babice vald

## Viited
Wołomini maakond

**Wołomini maakond** (poola *powiat wołomiński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist kirdes. Maakonna keskus asub Wołomini linnas.

Wołomini maakond moodustati 1952. aastal. 1975. aastal Wołomini maakond likvideeriti, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaheksa linna: Jadów, Kobyłka, Marki, Radzymin, Ząbki, Zielonka, Tłuszcz ja Wołomin.

Wołomini maakonnas on kaheksa valda:
*Dąbrówka vald
*Jadówi vald
*Klembówi vald
*Poświętne vald
*Radzymini vald
*Strachówka vald
*Tłuszczi vald
*Wołomini vald

## Viited
Żuromini maakond

**Żuromini maakond** (poola *powiat żuromiński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna loodeosas. Maakonna keskus asub Żuromini linnas.

Żuromini maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Bieżuń, Lubowidz ja Żuromin.

Żuromini maakonnas on kuus valda:
*Bieżuńi vald
*Kuczbork-Osada vald
*Lubowidzi vald
*Lutocini vald
*Siemiątkowo vald
*Żuromini vald

## Viited
Mińsk Mazowiecki maakond

**Mińsk Mazowiecki maakond** (poola *powiat miński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavis idas. Maakonna keskus asub Mińsk Mazowiecki linnas.

Mińsk Mazowiecki maakond moodustati 1842. aastal. Mińsk Mazowiecki maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaheksa linna: Cegłów, Halinów, Kałuszyn, Latowicz, Mińsk Mazowiecki, Mrozy, Stanisławów ja Sulejówek.

Mińsk Mazowiecki maakonnas on 11 valda:
*Cegłówi vald
*Dębe Wielkie vald
*Dobre vald
*Halinówi vald
*Jakubówi vald
*Kałuszyni vald
*Latowiczi vald
*Mińsk Mazowiecki vald
*Mrozy vald
*Siennica vald
*Stanisławówi vald

## Viited
Zwoleńi maakond

**Zwoleńi maakond** (poola *powiat zwoleński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Zwoleń linnas.

Zwoleńi maakond moodustati 1954. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti haldusreformi käigus 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Kazanów ja Zwoleń.

Zwoleńi maakonnas on viis valda:
*Kazanówi vald
*Policzna vald
*Przyłęki vald
*Zwoleńi vald
*Tczówi vald

## Viited
Pljohhovo

**Pljohhovo** (vene keeles Плёхово) on küla Venemaal Kurski oblastis Sudža rajoonis. Küla asub 2,2&nbsp;km kaugusel Vene-Ukraina piirist, 93&nbsp;km kaugusel Kurskist edelas ja 11&nbsp;km kaugusel Sudžast kagus. Elanike arv oli 2021. aasta seisuga 620.

2023. aasta 16. septembril sai killutabamuse läbi surma 30-aastane külaelanik.

## Viited
Ostrów Mazowiecka maakond

**Ostrów Mazowiecka maakond** (poola *powiat ostrowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Ostrów Mazowiecka linnas.

Ostrów Mazowiecka maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Brok, Małkinia Górna ja Ostrów Mazowiecka.

Ostrów Mazowiecka maakonnas on kümme valda: 
*Andrzejewo vald
*Boguty-Pianki vald
*Broki vald
*Małkinia Górna vald
*Nuri vald
*Ostrów Mazowiecka vald
*Stary Lubotyńi vald
*Szulborze Wielkie vald
*Zaręby Kościelne vald
*Wąsewo vald

## Viited
Oye-Plage

**Oye-Plage** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Oye-Plage asub umbes 11 km Calais'st idas, teede D219 ja D940 ristumiskoha ümbruses. Vald asub ligi 1,6 km kaugusel La Manche'ist.


La tour penchée - Oye-Plage - Pas-de-Calais.jpg|*La tour penchée*
62645-Oye-Plage-Sols.png


## Ajalugu

Vald on iidse päritoluga. Nime on esmamainitud 8. sajandil kui *Ogia*, mis tähendab 'saart' (germaani algkeeles **aujō*), kasutati nende saarte kohta, mis elasid üle tõusulaine.

Viikingid maabusid seal 879. aastal eesmärgiga tungida Morinysse.

Boulogne'i krahvkonnas 1259. aastani, Artois' krahvidele 1346. aastani, inglastele 1558. aastani ja sealt alates Prantsusmaa kuningatele, Oye krahvkonna nime all.

Just Oye lossis kirjutati 6. juulil 1439 Prantsusmaa ja Inglismaa vahel alla rahulepingule. Lossist ja külgnevatest kindlustest, mille ülesandeks oli blokeerida tee esmalt flaamide ja seejärel hispaanlaste vastu, pole midagi alles.

Ainus mineviku tunnistaja, 1953. aastal taastatud kirikutorn, ehitati inglaste poolt 1553. aastal Mary I valitsusajal. Saint-Médardile pühitsetud kirikusse maeti paljud inglased, kes hukkusid 1346. aastal Calais' piiramise ajal, ja Prantsuse armee surnud, kes tapeti Calais' vallutamisel Gravelinesi lahingus (1558).

Sadam ummistus järk-järgult ja suleti lõpuks 18. sajandil.

27. septembril 1992 sai Oye-Plage'i sõprusvallaks Capel-le-Ferne Inglismaal.

## Huviväärsused

* La Tour Penchée : kirikutornikujuline plokkmaja. Selle eesmärk oli petta Saksamaal sihtmärke pommitanud liitlaste lennuväelasi, kuna need kasutasid juhistena sageli visuaalseid vihjeid. Selle valetorni võib segi ajada mõni kilomeeter lõuna pool asuva linna omaga. Kui sõda lõppes, üritati hoonet lõhkeainega hävitada. Sellest ei piisanud. Nüüd on torn umbes paarkümmend kraadi kaldu, sellest ka nimi (penchée = kaldumine).
* Tänapäevane St. Médardi kirik.
* Lossi jäänused, mis oli paljude rünnakute sihtmärk (Flandria krahv, Bourgogne'i hertsog jne.) ja hävitati 1558. aastal.
* Tellistest ehitatud tuuleveski.
* Platier d'Oye looduskaitseala (391 ha), loodud 1987. aastal.
* 9 km randa.
* Sõjamälestusmärk, rajatud 1920. aastal.

## Viited
Peuplingues

**Peuplingues** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Peuplingues asub 8 km Calais'st edelas, teede D243 ja D243E ristumiskoha ümbruses, umbes 1,6 km kaugusel möödub Autoroute A16. Eurotunneli Prantsusmaa-poolne värav asub füüsiliselt Peuplinguesis.


Peuplingues église3.jpg|Peuplinguesi kirik
62654-Peuplingues-Sols.png


## Huviväärsused

* Notre-Dame'i kirik, pärineb 17. sajandist.

## Viited
Płoński maakond

**Płoński maakond** (poola *powiat płoński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Płoński linnas.

Płoński maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Czerwińsk nad Wisłą, Nowe Miasto, Płońsk, Raciąż ja Sochocin.

Płoński maakonnas on kümme valda:
*Baboszewo vald
*Czerwińsk nad Wisłą vald
*Dzierzążnia vald
*Jonieci vald
*Naruszewo vald
*Nowe Miasto vald
*Płoński vald
*Raciążi vald
*Sochocini vald
*Załuski vald

## Viited