open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rīteri

**Rīteri** on küla (*ciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Klintaine vallas.

Küla asub valla lääneosas Daugava jõe kaldal. Rīteri asub valla keskusest Stukmaņist 9, piirkonna keskusest Aizkrauklest 23 ja Riiast 106 km kaugusel maantee A6 ääres. Külas asub Rīteri bussipeatus.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Elanike arv


* 90 (1970)
* 122 (1979)
* 104 (1989)
* 108 (2000)

* 91 (2011)
* 73 (2021)
* 73 (2026)


## Viited
Salas (Klintaine vald)

**Salas** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Klintaine vallas.

Küla asub valla lääneosas. Salas asub valla keskusest Stukmaņist 6,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 23 ja Riiast 108 km kaugusel maantee A6 ääres.

Küla jääb Koknese-Odziena maastikukaitsealale.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Klintaine

**Klintaine** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Klintaine vallas.

Küla asub valla lõunaosas. Klintaine asub valla keskusest Stukmaņist 3, piirkonna keskusest Aizkrauklest 28 ja Riiast 100 km kaugusel maantee A6 ääres. Külas asuvad Velniņi ja Klintaine bussipeatus.

Küla jääb osaliselt Koknese-Odziena maastikukaitsealale ja Klintaine hoiualale. Osaliselt jääb külla Klintaine kuiv jõesäng ja karstiala. Kaitsealustest puudest jäävad külla  Vozmi künnapuu ja Vozmi tamm.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Zemlejas

**Zemlejas** (vanasti ka **Razbuksala**) on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Klintaine vallas.

Küla asub valla põhjaosas Riia-Daugavpilsi raudtee ääres. Zemlejas asub valla keskusest Stukmaņist 3,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 31,5 ja Riiast 117 km kaugusel.

Küla jääb Koknese-Odziena maastikukaitsealale.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Dīķīši

**Dīķīši** (ka **Plēči**) on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Klintaine vallas.

Küla asub valla keskosas. Dīķīši asub valla keskusest Stukmaņist 2, piirkonna keskusest Aizkrauklest 28,5 ja Riiast 114 km kaugusel.

Küla jääb Koknese-Odziena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on mänd ümbermõõduga 2.73 m.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Tunku Abdul Rahman

**Tunku Abdul Rahman** (Jawi kirjas: تونكو عبد الرحمن, Tunku Abdul Rahman Putra Al-Haj ibni Almarhum Sultan Abdul Hamid Halim Shah; 8. veebruar 1903 Alor Setar – 6. detsember 1990 Kuala Lumpur), laialdaselt tuntud lihtsalt kui **Tunku**, oli Malaisia riigimees, kes oli Malaisia esimene peaminister aastatel 1957–1970. Ta oli ka Malaia Föderatsiooni ainus peaminister aastatel 1955–1957, UMNO (*United Malays National Organisation*) president aastatel 1951–1971 ja Alliansi partei juht aastatel 1952–1971. Omavalitsuse juhtiva eestkõnelejana oli Tunkul keskne roll Malaia iseseisvusdeklaratsiooni ja Malaisia loomise juures 1963. aastal. Teda peetakse laialdaselt riigi asutajaks ja ta on siiani selle teine pikima staažiga peaminister.

Kedahi sultanaadi prints Tunku õppis Malaias ja lõpetas hiljem Cambridge'i Ülikooli St. Catharine'i kolledži. Pärast naasmist liitus ta koloniaalajastu avaliku teenistusega, teenides ringkonnaametnikuna, enne kui 1949. aastal riigiprokuröriks sai. Ta sisenes poliitikasse, võites 1951. aastal UMNO juhtimisvalimised, ja moodustas järgmisel aastal koos Malaisia Hiina Assotsiatsiooni ja Malaisia India Kongressiga Alliansi partei.
Atkinsoni kellatorn

**Atkinsoni kellatorn** asub Kota Kinabalu linnas Sabahi osariigis Malaisias. Kellatorn on linna vanim tänaseni seisev ehitis ja arvatud kultuurimälestiseks.

Puidust 15,24 meetrit kõrge (50 jalga) kellatorn valmis 20. aprillil 1905 ja see on pühendatud 1902. aastal malaariasse surnud Francis George Atkinsonile, kes oli linna esimene ringkonnaametnik. Aastate jooksul on torni korduvalt renoveeritud ja ümber ehitatud.

Esimestel kümnenditel oli see ka maamärgiks sadamasse sisenevatele laevadele, kuid hiljem on merd täidetud, millega on torn merest kaugenenud ning samuti on selle ümbrusse ehitatud hulgaliselt kõrgeid hooneid, mille tõttu see enam hästi välja ei paista.

## Välislingid
* The history of the Atkinson Clock Tower
Brave Search

**Brave'i otsing** (inglise keeles *Brave Search*) on privaatsusele keskendunud veebiotsingumootor, mille on välja töötanud ka Brave'i brauseri loonud ettevõte Brave Software. See kasutab teistest otsingumootoritest sõltumise asemel oma veebiindeksit ning ei jälgi vaikimisi kasutajaid ega kogu isikuandmeid. See teenus sisaldab ka tehisintellektipõhiseid vastuseid ja kasutajate poolt kohandatavaid tulemuste pingeridu.

## Ajalugu
Brave'i otsing töötati välja pärast seda, kui Brave Software omandas 2021. aastal Tailcati otsingumootori ja selle meeskonna, et luua peavoolu otsingumootoritele privaatsuskeskne alternatiiv. Selle täiesti sõltumatu otsinguindeksiga avalik beetaversioon käivitati 2021. aasta juunis. 2023. aasta aprilliks oli Brave'i otsing muutunud täiesti sõltumatuks teiste otsingumootorite API-dest, tuginedes täielikult oma indeksile. Hiljem lisati teenuse juurde arendajatele mõeldud otsingu API ja tehisintellekti loodud vastuste tööriistad.

2025. aasta oktoobris teatas ettevõte, et on jõudnud 20 miljardi päringuni aastas.

## Tehnoloogia
Brave'i otsing kasutab enda loodud veebiämblikut ja indekseerimissüsteemi. Indeks seab esikohale asjakohasuse, filtreerides samal ajal rämpsposti ja madala kvaliteediga sisu algoritmilise järjestamise kaudu. Teenus kasutab tehisintellekti loodud vastuste ja päringute mõistmiseks masinõpet, töötledes samal ajal otsinguid ilma kasutaja profiili koostamata või seansside lõikes käitumist jälgimata.

## Ärimudel
Brave'i otsing töötab tasuta põhiteenuse mudelil. Tasuta teenust toetavad mittejälgivad reklaamid. Kasutajad saavad tellida Brave Premium otsingu, et eemaldada reklaamid ja pääseda ligi lisafunktsioonidele. Arendajatele on saadaval tasuline otsingu API, mille abil integreerida otsingutulemused oma rakendustesse.

## Funktsiooni

### Isikupärastatud otsing
Isikupärastatud otsing võimaldab kasutajatel rakendada kohandatud järjestusreegleid ja filtreid, et muuta otsingutulemuste järjestust oma eelistustele või kogukonna kriteeriumidele vastavaks.

### Otsingu API
Otsingu API pakub arendajatele juurdepääsu Brave'i otsingu sõltumatule indeksile, et seda oma rakendustesse integreerida.

### Vasta AI abil
Vasta AI abil genereerib otsingupäringutele lühikesi vastuseid, kombineerides tehisintellekti kokkuvõtteid mootori veebitulemustega.

## Andmete kogumine
Kasutajate andmeid, sealhulgas IP-aadresse, vaikimisi ei koguta.

Brave'i otsing kogub mõningaid andmeid, kui kasutajad liituvad *Web Discovery Projectiga (WDP)*. Kontot ei ole vaja. See järgib eraelu puutumatuse tagamise tava, mille kohaselt andmeid ei seota.

## Piirangud
Brave'i sõnul on hoitakse otsinguindeksit „tahtlikult väiksemana kui Google'i või Bingi indeks“, et vältida rämpsposti ja madala kvaliteediga sisu, mille puuduseks on see, et „Brave'i otsing ei ole pikaajaliste päringute leidmiseks veel nii hea kui Google'“.

## Viited
Sergo Kibus

**Sergo Kibus** (varem **Sergei Kibus**; sündinud 22. mail 1987 Tallinnas) on eesti animafilmirežissöör, stsenarist ja operaator. 

## Haridus
Sergo Kibus on lõpetanud Tallinna Polütehnikumi fotograafia erialal (2008) ning Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudi audiovisuaalse meedia erialal (BA) (2012).

## Töö ja looming
Sergo Kibus töötas Nukufilmis (2010–2018). 2019. aastast on Sergo töötanud Rebel Frame stuudios. Ta on õpetanud animatsiooni ja stsenaristikat Eesti Kunstiakadeemias ning fotograafiat ja videomontaaži Tallinna Majanduskoolis (2017–2020).  2019. aastal pälvis ta Tallinna aasta kutseõpetaja tunnustuse. 

Sergo Kibus asutas koos Kadriann Kibusega animatsiooni- ja filmistuudio Rebel Frame.

2019. aastal tuli välja Sergo esimene autorifilm, plastiliinitehnikas lühianimafilm "Teofrastus", tootjaks Nukufilm OÜ. Film põhineb Astrid Reinla raamatul "Teofrastus". 

2022. aastal lavastas ta Kanada antoloogia jaoks stop-motion-l põhineva õuduslühifilmi „The Undertaker“. 

## Festivaliauhinnad

## Filmid režissöörina

## Filmid operaatorina

## Viited
Čulkstēni

**Čulkstēni** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Klintaine vallas.

Küla asub valla kirdeosas. Čulkstēni asub valla keskusest Stukmaņist 9, piirkonna keskusest Aizkrauklest 32 ja Riiast 117 km kaugusel.

Küla jääb Koknese-Odziena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on Čulkstēni pärn.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Mari Vallikivi

**Mari Vallikivi** (sündinud 5. märtsil 1975) on eesti kunstiajaloolane ja muuseumitöötaja.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Eesti Kunstiakadeemia. Kaitstud bakalaureusetöö  "Pühavaimu kiriku altari ikonograafia" (juhendaja Juhan Maiste, retsensent Juta Keevallik).

2003. aastast töötab ta Viljandis asuvas Kondase Keskuses, vastloodud kunstimuuseumis. Ta töötab seal juhataja ja kuraatorina.

Ta on Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu liige
__NOTOC__
## Tunnustus
*2011 – Viljandi linna kultuuripreemia
*2023 – Viljandi linna kultuuripreemia

## Teosed
* Mari Vallikivi. "Viljandi motiiv / Viljandi in Art". Kujundanud Katrin Kaev. Viljandi: Viljandi Muuseum / Kondase Keskus, 2020, 207 lk 

## Viited

## Välislingid
*20. veebruaril kell 16 esitleme muuseumis Mari Vallikivi raamatut „Viljandi motiiv“. muuseum.viljandimaa.ee
*Raamat "Viljandi motiiv" koondab Viljandi linna loo läbi kunsti. kultuur.err.ee,19.veebruar 2020
Draudavas

**Draudavas** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas.

Küla asub valla lääneosas. Draudavas asub valla keskusest Kriškalnist 10,2, piirkonna keskusest Aizkrauklest 11,6 ja Riiast 113,9 km kaugusel. Külas asub Bunduļi bussipeatus.

Küla jääb Koknese-Odziena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on saar ümbermõõduga 4.19 m.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda. Draudavase ristikiviga muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

## Viited
Madalmaade fort (Pangkor)

**Madalmaade fort** (malai keeles *Kota Belanda*) on fort Pangkori saarel Manjungi ringkonnas Peraki osariigis Malaisias.

Fort rajati Madalmaade Ida-India Kompanii poolt Malaka poolsaarel asuvate tinakaevanduste kindlustamiseks. Madalmaalased nimetasid seda Peraki mandriosas asuva Dindingi jõe ja hilisema koloonia järgi Dindinghi fordiks.

Madalmaalased ehitasid fordi 1670. aastal mandril toimuva tinakaevandamise ja  saarel oleva kaubanduse kindlustamiseks. Tinakaubandus toimus Peraki sultanaadiga ning fordis hoiti ka laevadele minevaid tinavarusid. Malailased hävitasid fordi 1690. aastal.

Madalmaalased ehitasid selle uuesti üles 1743. aastal ja fordi garnisonis oli 60 sõdurit kuni 1748. aastani, mil garnison saadeti laiali ja fort jäeti maha.

Malaisia muuseumiamet juhtis 1973. aastal fordi rekonstrueerimist ja see kuulutati kultuurimälestiseks 1978. aastal. 

## Kirjeldus
Fordi süda asub India ookeanist vähem kui 100 meetri kaugusel. Südahoone koosneb kolmest telliskivimüürist, millel on regulaarsete vahedega laskeavad ja ümarad aknad. Hoonet ümbritsevad madala ringmüüri jäänused, mille ees on olnud vallikraav.

Piirkonnas on külastajatele rajatud väike park ja mõned suveniiripoed ning see on tänapäeval saarel populaarne turismisihtkoht.

## Viited

## Kirjandus
*Perak Gazette, 21. märts 1978

## Välislingid

* Dutch Fort Pangkor Perak, Malaysia – Photo
Lauciņi

**Lauciņi** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Klintaine vallas.

Küla asub valla keskosas. Lauciņi asub valla keskusest Stukmaņist 2,5, piirkonna keskusest Aizkrauklest 31,5 ja Riiast 117 km kaugusel maantee A6 ääres.

Küla jääb Koknese-Odziena maastikukaitsealale.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Louis Ide

**Louis Ide** (sündinud 3. juulil 1973 Roeselares) on Belgia arst ja poliitik, ta on *Uue Flaami Liidu* (N-VA) liige.

Ta lõpetas aastal 1999 meditsiinidoktorina Leuveni Katoliikliku Ülikooli. Hiljem, aastatel 1999–2000, jätkas ta troopilise meditsiini õpinguid Antwerpenis. Ta spetsialiseerus infektsioonide tõrjele, mükoloogiale ja antibiootikumipoliitikale. Aastal 2006 tunnustati teda kliinilise bioloogina ja ta hakkas seda ametit pidama Jan Palfijni haiglas Gentis. Ta töötas ka organisatsioonis Piirideta Arstid, sealhulgas Sudaanis ja Tšaadis.

Ta hakkas (*Uues Flaami Liidus*) (N-VA-s) poliitiliselt aktiivselt osalema selle asutamisest alates. 2004. aastal liitus ta partei juhatusega ja oli aastatel 2004–2008 selle aseesimees. Ide pidas N-VA eest läbirääkimisi 2007., 2009. ja 2010. aasta koalitsioonilepingute üle. Alates 2007. aasta juunist oli ta partei otsevalitud senaator Senatis, kus ta püsis kuni 2014. aasta maini ja oli institutsioonilise ja sotsiaalkomisjoni liige. 2012. aastal võeti vastu Ide seadus, mis lubas inimestel verd loovutada kuni 71. eluaastani. Ta oli ka kvestor aastatel 2011–2013 ja senati asepresident aastatel 2013–2014.

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis ta oma parteiga neljanda koha Euroopa Parlamendis, kus ta oli siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni liige. Ta teenis seal kuni 2014. aasta lõpuni ja seejärel asus tema ametikohale Anneleen Van Bossuyt. 13. detsembril 2014 valiti ta oma partei riiklikuks sekretäriks, ametikohal, mida ta tänaseni täidab.
Kuehneri peenpoorik

**Kuehneri peenpoorik** (*Skeletocutis kuehneri*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seen kasvab tavaliselt kuuse murdtüvel. See on nime saanud Prantsuse mükoloogi Robert Kühneri järgi.

## Välislingid
*
Robert Kühner

**Robert Kühner** (15. märts 1903 Pariis – 27. veebruar 1996 Lyon) oli Prantsuse mükoloog.

Tema järgi on nime saanud näiteks seeneperekond *[[Kuehneromyces]]* ja Kuehneri peenpoorik.
Machiel Noordeloos

**Machiel Evert Noordeloos** (sündinud 16. aprillil 1949) on Hollandi mükoloog.

Tema järgi on nimetatud seeneliigid *[[Entoloma noordeloosi]]* ja *[[Entoloma machieli]]*.
Trakšēni

**Trakšēni** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas.

Küla asub valla lääneosas Odze järve ääres. Trakšēni asub  Riiast 118 km kaugusel. Külas asub Burtnieki bussipeatus.

Küla jääb Koknese-Odziena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on Kalniņi teeäärne tamm.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Īvāni

**Īvāni** on küla (*ciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas.

Küla asub valla lääneosass. Īvāni asub valla keskusest Kriškalnist 6,3 ja Riiast 126 km kaugusel. Külas asub Īvāni bussipeatus.

Küla jääb Koknese-Odziena maastikukaitsealale.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Elanike arv


* 45 (1989)
* 23 (2000)
* 29 (2011)

* 23 (2021)
* 22 (2026)


## Viited
Töövoog

**Töövoog** on ressursside süsteemne korraldamine. Töövoo eesmärgiks on protsesside loomine, mis töötlevad materjale, pakuvad teenuseid või haldavad teavet. See on toimingute jada, mida viib läbi üks inimene, inimrühm või keerukam mehhanism.

Töövoog aitab organisatsioonidel standardiseerida ja optimeerida protsesse. Töövoog aitab parandada tõhusust, kvaliteeti ja läbipaistvust. Toovoogu kasutatakse lihtsates igapäevastes tegevustes ja keerulistes äriprotsessides, võimaldades tööülesandeid selgelt määratleda ja hallata.

Töövoogu kirjeldatakse visuaalselt skeemidena või diagrammidena, mis näitavad, kuidas üks etapp järgneb teisele. Samuti kirjeldab töövoog, millised ressursse või reegleid on vaja etappide täitmiseks. 

Töövoo haldamiseks kasutatakse spetsiaalset tarkvara. Tarkvara automatiseerib korduvad sammud ja aitab tagada, et ülesanded liiguksid erinevate etappide vahel õiges järjekorras. Sellised süsteemid saavad suunata ülesanded õigete inimesteni, jälgida töö edenemist ja toetada nii lihtsat kui ka keerukat protsessi. 

## Viited
Juči

**Juči** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas.

Küla asub valla lõunaosas. Juči asub valla keskusest Kriškalnist 2,9 ja Riiast 124,2 km kaugusel.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Włodzimierz Czarzasty

**Włodzimierz Czarzasty** (sündinud 3. mail 1960 Varssavis) on Poola ettevõtja, ajakirjanik ja poliitik, ta on aastast 2021 erakonna Uued Vasakpoolsed liige. Ta on 18. novembrist 2025 Seimi marssal.

Ta sündis aastal 1960 Varssavis. Ta lõpetas Varssavi 19. Keskkooli ja aastal 1988 Varssavi ülikooli ajakirjanduse ja politoloogia teaduskonna rahvusvaheliste suhete erialal. 1980. aastatel oli ta üliõpilasaktivist, olles Varssavi ülikooli Poola Üliõpilasühingu nõukogu esimees, Varssavi Poola Üliõpilasühingu ringkonnanõukogu aseesimees ja Poola Üliõpilasühingu aseesimees. Ta oli Poola Üliõpilaste Sotsialistliku Liidu liige. Aastatel 1983–1990 oli ta Poola Ühendatud Töölispartei liige ja seejärel Kodanikuliikumise Demokraatlik Aktsioon liige. 1997. aasta Poola parlamendivalimistel kandideeris ta edutult Seimi Demokraatliku Vasakpoolsete Liidu liikmena.

1999. aasta mais nimetas Poola president Aleksander Kwaśniewski Czażasty Riikliku Ringhäälingunõukogu liikmeks. Märtsist 2000 kuni augustini 2004 oli ta nõukogu sekretär. Ta astus sellelt ametikohalt tagasi 2005. aasta jaanuaris.
Kalamaja Suveteater

**Kalamaja Suveteater** on eesti projektiteater, mis on loodud Tallinna suvise kultuuripildi elavdamiseks. Teatri asutasid mittetulundusühinguna 20. oktoobril 2022 lavastaja ja näitleja Piret Viisimaa ning kunstnik Karmo Mende.

Teatri esiklavastusena esietendus augustis 2025 Piret Viisimaa muusikaline näidend "Üksainumas armastus. Kergelt koletu lugu Kalamajast", mille tegevus toimub saja aasta taguses Kalamajas ja mille lavastas Erki Aule. 

Näitetrupi algkoosseisu kuuluvad Liis Haab, Kristjan Lüüs, Külli Reinumägi, Stefan Hein, Siret Tuula, Rauno Kaibiainen, Lea Tikerpuu, Kristi Purge, Jane Meresmaa-Roos, Anneli Aru, Kristjan Arunurm, Urmas Meri, Rainer Miller, Margus Kruusvall ja Lauri Põld.

## Viited

## Välislingid
* Liis Seljamaa. Arvustus | Tagahoov Kalamaja moodi, kus juba sajand tagasi elasid hipsterid, muusikud ja töölisnoored Delfi Kultuur, 14. august 2025
Piret Viisimaa

**Piret Viisimaa** (abielus **Piret Leisalu**, ka **Piret Viisimaa-Leisalu**; sündinud 20. mail 1962) on eesti lavastaja, näitleja ja teatrijuht.

Ta on 1991. aastal loodud Teoteatri ja 2022. aastal loodud Kalamaja Suveteatri asutaja ja kunstiline juht.

## Haridus
Näitlemist hakkas ta õppima ja harjutama Jaan Tombi nimelise Rahvateatri õppestuudios Ellu Puudisti juhendamisel. Seejärel õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis näitejuhtimist ning lõi kaasa sealses üliõpilasteatris, kus tegi ka diplomitöö. 

## Töö ja looming
Jaan Tombi nimelises Rahvateatris (hilisemas Salme Teatris) alustas ta näitlejatööd 1977. aastal ja lavastamist 1986. aastal. 

Peale teatri on ta näidelnud ka telesarjades "Kessu", "Vaba riik", "V.E.R.I.", "Saladused", "Brigaad 3", "Tere siitpere!", "Pilvede all", "Vembu ja Tembu seiklused", "Inimeseloomake", "Suletud uste taga", "Kättemaksukontor" ja "Sinu, minu, meie" ning mängufilmis "Hundi agoonia" (2006).

Pärast Teoteatri loomist on ta seal lavastanud üle paarikümne lavateose. 

1980. aastatel töötas ta Eesti Televisiooni noorte- ja lastesaadete toimetuses administraatori ja režissööri assistendina, mängis peamiselt lastelavastustes ning hiljem oli ka mõne saatelõigu saatejuht. Tema ja Vahur Leisalu mängisid 1983.–1984. aastal peaosi ETV lavastuslikes lastesaatesarjades "Vembu ja Tembu", "Vembu ja Tembu seiklused" ning kehastasid ahve Vembut ja Tembut ka saatesarjas "Näärimees uksele koputab".
 
Alates 1990. aastate lõpust on Piret Viisimaa olnud mitme tänavateatrifestivali ja paljude kogukondlike kultuuriürituste korraldaja.

## Tunnustus
* 1997 – Eesti Harrastusteatrite Liidu Aastasõel (1996. aasta parima lavastuse “Kellele kuulub öö?” eest)
* 2008 – Eesti Harrastusteatrite Liidu teenetemärk

### Teatrisisesed auhinnad
* 2005 – Teoteatri Ellu Puudisti nimeline kolleegipreemia
* 2014 – Teoteatri kolleegipreemia – Turbotigu

## Isiklikku
Piret Viisimaa on baleriin Teesi Viisimaa (1932–2024) ja operetinäitleja Vello Viisimaa (1928–1991) tütar. Tema vanavanaisa Jaan Visman juhtis Sangaste näitemänguseltsi, vanaisa Aarne Viisimaa oli ooperilaulja ning vanaonu tütar Heli Viisimaa oli näitleja, kes oli abielus näitleja Ants Lauteriga. Piret Viisimaal on vanem poolõde Maris Viisimaa (isa tütar esimesest abielust).

Piret Viisimaal on 12 aastat kestnud abielust Vahur Leisaluga täiskasvanud poeg Norman.

## Viited
Kurplased

**Kurplased** (*Thinocoridae*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv lindude sugukond.

Kurbad on väiketülli- kuni nurmkanasuurused linnud. Sulestik on halli-pruunikirju. Pea on väike ja ümar, kael on lühike ja jäme. Tiivad on pikad ja terava otsaga, saba on keskmise pikkusega. Nokk on lühike ja terava otsaga. Jalad on lühikesed ja kollased.

Elavad Patagoonias ja Andides rohtlates ja poolkõrbetes. Lõuna-Ameerika lõunaosas elavad nad madalikel, põhjaosas kõrgmäestikus.

Kurbad toituvad lehtedest, pungadest ja seemnetest.

Pesitsevad maapinnalohus, mis võib olla vooderdatud samblaga. Kurnas on 3–4 muna, mida haub emaslind 26 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 7-nädalaselt.

Sugukonda kuulub kaks perekonda:
**[[Attagis]]*
**[[Thinocorus]]*

Kurplaste lähim sugulane on rohtlakurp.

## Viited
Attagis

***Attagis*** on kurplaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonna *Attagis* liigid meenutavad suuruselt ja kehakujult püüsid, kuid nende tiivad on pikemad ja terava otsaga. Nokk ja jalad on lühikesed.

Ülapool ja rind on pruunikirjud. Noorlindude selg on triibulisem ja labahoosulgede otsad on heledad. Udusulis pojad on kollased mustade täppidega.

Toituvad pungadest ja lehtedest.

Pesa asub maapinnal. Kurnas on 3–4 oliivikollast pruunide täppidega muna.

Perekonda kuulub kaks liiki:
*lumekurp (*Attagis gayi*)
*patagoonia kurp (*Attagis malouinus*).

Sõna *attagis* tähendab vanakreeka keeles mustfrankoliini.

## Viited
Ozolsala

**Ozolsala** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas.

Küla asub valla idaosas Aiviekste jõe kaldal. Ozolsala asub Riiast 135 km kaugusel.

Külla jääb osalselt Vesetnieki niitude hoiuala.

Aastal 1897 asus seal 19 taluga luterlaste küla, kus oli 121 elanikku. Aastal 2009 oli elanikke 5. Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Elanike arv


* 30 (1897)
* 46 (1989)
* 70 (2000)

* 11 (2011)
* 5 (2021)
* 15 (2023)


## Viited
Skujaiņi

**Skujaiņi** on küla (*ciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas.

Küla asub valla idaosas maantee A6 ääres ja Aiviekste jõe kaldal. Skujaiņi asub Riiast 125 km kaugusel. Külas asub Mālkalnu pagrieziensi bussipeatus.

Aastal 1897 asus seal 5 taluga luterlaste küla. Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Elanikkond


* 28 (1897)
* 22 (2009)
* 18 (2026)


## Viited
Thinocorus

***Thinocorus*** on kurplaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonda kuulub kaks liiki:
*kääbuskurp (*Thinocorus rumicivorus*)
*väikekurp (*Thinocorus orbignyianus*)

## Viited
Dankeri

**Dankeri** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas.

Küla asub valla lõunaosas Aiviekste jõe kaldal. Dankeri  asub valla keskusest Kriškalnist 6,4 ja Riiast 126,7 km kaugusel.

Aastal 1897 asus seal 4 elanikuga luterlaste asula. Aastal 2009 oli elanikke 30. Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Lāči (Aiviekste vald)

**Lāči** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas.

Küla asub valla keskosas Riia-Daugavpilsi raudtee ääres. Lāči asub valla keskusest Kriškalnist 4,6 ja Riiast 125,9 km kaugusel.

Aastal 1897 asus seal 9 elanikuga luterlaste talu. Aastal 2009 oli elanikke 40. Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Viited
Maiļupsala

**Maiļupsala** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Aiviekste vallas.

Küla asub valla lõunaosas ja piirneb Pļaviņasega. Seda läbivad Riia-Daugavpilsi raudtee ja maantee A6. Maiļupsala asub valla keskusest Kriškalnist 5,1 ja Riiast 126,3 km kaugusel. Külas asuvad Maiļupsalase ja Kokaudzētava bussipeatus.

Aastal 1897 oli seal luterlaste küla. Aastatel 2009–2021 jäi asula Pļaviņase piirkonda.

## Elanike arv


* 43 (1897)
* 39 (1989)
* 44 (2000)

* 50 (2011)
* 43 (2021)
* 33 (2023)


## Viited
Failitüüp

Failitüübid on erinevad vormingud, milles arvutis faile salvestatakse. Tavaliselt tunneb need ära faililaiendi järgi (see osa nime lõpus).

Näiteid:

.txt – lihttekst

.docx / .pdf – dokumendid

.jpg / .png – pildid

.mp3 / .wav – helifailid

.mp4 / .avi – videod

.zip / .rar – pakitud failid

Iga failitüüp ütleb arvutile, millega ja kuidas seda faili avada või kasutada
Ahto Kruusmann

**Ahto Kruusmann** (sündinud 11. augustil 1972) on eesti DJ, raadiosaatejuht ja muusikajuht. 

#### Ööklubid ja DJ
Ahto Kruusmanni DJ karjäär algas 25. aprillil 1991. Esimene DJ esinemine toimus Tallinnas, Pääsküla koolis. 

Ahto Kruusmann õppis mõned kuud Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Politseiakadeemias uurija ametit. Kursusekaaslastega moodustati diskoklubi "URR".

Esimene esinemine toimus 25. aprillil 1991. Tallinnas Pääsküla koolis. Toona kandis kool nime Tallinna 61. Keskkool. 

Ahto on mänginud mitmetes eesti ööklubides: Club Hollywood, Sugar Club, Club Diva, Lucky Luke, Dekolteejne. 

Alates 26. juunist 2009 on Ahto resident DJ ööklubis Venus.

##### Raadiod
Ahto raadio debüüt toimus Viimsi Raadios.

## Viited
The Star

**The Star** on Malaisia riiklik konservatiivne ingliskeelne ajaleht ja börsil noteeritud **Star Media Group Berhadi** lipulaevväljaanne. Petaling Jaya linnas asuva peakorteriga ajaleht alustas ilmumist 1971. aastal Pulau Pinangi piirkondliku ajalehena. Audit Bureau of Circulations'i andmetel on see trükiarvu poolest Malaisia ​​suurim tasuline ingliskeelne ajaleht. Selle päevane tiraaž on umbes 250 000 eksemplari, mis edestab suurejooneliselt suuruselt järgmise tasulise ingliskeelse konkurendi New Straits Timesi tiraaži (umbes 65 000 eksemplari päevas).

The Star on Asia News Networki liige.

## Ajalugu
The Star ilmus esmakordselt 9. septembril 1971 Pulau Pinangi osariigi kohaliku ajalehena. The Star hakkas ilmuma üleriiklikult 3. jaanuaril 1976, kui avas oma uue esinduskontori Malaisia pealinnas Kuala Lumpuris. 1978. aastal kolis ajalehe peakorter Pulau Pinangist Kuala Lumpurisse. The Star on aastate jooksul avanud mitmeid esinduskontoreid üle kogu Malaisia. 1981. aastal kolis peakorter Kuala Lumpurist Petaling Jayasse (see on peakontoriks tänini), et majutada kasvavat arvu töötajaid ja tehnoloogiaseadmeid.

1984. aasta märtsis hakkas ilmuma ka teine ajaleht The Star Section 2, mis hiljem nimetati ümber Star2-ks.

1987. aastal viis Malaisia autoritaarne peaminister Mahathir Mohamad läbi operatsiooni Lalang, mille käigus võeti The Starilt ja mitmetelt teistelt ajalehtedelt ära väljaandmislitsentsid. The Star jätkas ilmumist viis kuud hiljem, märtsis 1988, kuid pärast taas ilmuma hakkamist kaotas ajaleht oma varasema liberaalse olemuse.

See oli esimene Malaisia ​​ajaleht, mis hakkas ilmuma ka veebiväljaandena.

The Stari domineeriv positsioon Malaisia ​​juhtiva ingliskeelse ajalehena on aastakümneid olnud märkimisväärseks kasumiks selle peamisele aktsionärile, Malaisia ​​Hiina Assotsiatsiooni (MCA) erakonnale (mis oli iseseisvumisest kuni 2018. aastani valitsenud Barisan Nasionali koalitsiooni noorem liige).

Aastatel 1997–2007 hinnati MCA investeerimisharu Huaren Holdings dividendidena teenitud summaks 270 miljonit ringgitit – peaaegu eranditult oma 42% osaluselt Stari emaettevõttes, kusjuures dividendid ulatusid haripunkti aastatel 2005–2007, kui Huaren Holdings teenis 40 miljonit ​​ringgitit aastas. Hoolimata sellest, et märkimisväärne osa neist dividendidest rahastas Nanyang Siang Pau hilisema omandamisega seotud võlgu, maksti MCA-le aastatel 2001–2007 ikkagi kokku 100 miljonit ​​ringgiti.

## Viited
Ruubert Teder

**Ruubert Teder** (sündinud 8. oktoobril 2009) on eesti kahevõistleja.

Ta treenib Nõmme Suusaklubis, tema treeneriks on Juhan Lind. 

Maailma kahevõistluse karikavõistlustel osalemise normi täitis Teder Lillehammeri kontinentaalkarikasarja etapil 2025. aasta veebruaris 15-aastaselt, olles noorim Eesti sportlane, kes on täitnud MK-sarjas osalemiseks vajaliku normatiivi.
2026. jaanuaris Eisenerzi kontinentaalkarikasarja etapil näidatud tulemuste põhjal valiti Ruubert Teder Eesti olümpiakoondise liikmeks osalemaks 2026. aasta taliolümpiamängudel.

Teder õpib Tallinna Muusika- ja Balletikoolis klassikalise kitarri erialal.

## Osalemine tiitlivõistlustel
### Olümpiamängud

## Viited

## Välislingid
*Ruubert Teder Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni kodulehel
* Kahevõistleja Ruubert Tederi lugu. Youtube
Suur keelemudel

**Suur keelemudel** (inglise keeles *large language model*, lühend *LLM*) on keelemudel, mis on treenitud isejuhendatud masinõppe abil tohutu hulga teksti peal eesmärgiga täita loomuliku keele töötluse, eriti loomuliku keele genereerimise ülesandeid. Kõige suuremad ja võimekamad suured keelemudelid on treenitud generatiivtransformerid, mis annavad tänapäevastele juturobotitele põhivõimekuse. Suuri keelemudeleid saab peenhäälestada konkreetsete ülesannete jaoks või juhtida promptide abil. Need mudelid omandavad prognoosimisvõime inimeste keelekorpustes kätkevate süntaksi, semantika ja ontoloogiate suhtes, kuid nad pärivad ka ebatäpsused ja algoritmilise kallutatuse treeningandmetes.

## Viited
Jääkeegel 2018. aasta taliolümpiamängudel

**[[Jääkeegel]] [[2018. aasta taliolümpiamängud]]el** Pyeongchangis Lõuna-Koreas toimus 8.–25. veebruarini 2018. aastal Gangneungi curlingukeskuses. See oli seitsmes kord, kui curling oli olümpiamängude programmis. Nii meeste kui ka naiste võistlustel võistles kümme riiki. 2018. aasta olümpiamängudeks lisati kolmas võistlus, segapaarismäng, kus võistkonnad koosnesid ühest naisest ja ühest mehest. Paarismängus osales kaheksa riiki.

## Tulemused

### Mehed

#### Eelturniir

#### Eelturniiri kohtumiste tulemused

### Naised

### Segapaarivõistlus

## Medalite tabel

*  Korraldajariik (Lõuna-Korea)
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Pyeongchang 2018 
|-

## Viited

## Välislingid

* Curling  Schedule
* XXIII. Olympic Winter Games 2018
* Official Results Book – Curling
Soomuklased

**Soomuklased** (*Lepismatidae*) on sugukond putukaid harjashännaliste seltsist.

## Perekondi
**Ctenolepisma*
**Lepisma* – soomukas
**Thermobia*

## Vaata ka
*kodusoomukas
*paberisoomukas
Lumekurp

**Lumekurp** ehk **punarind-kõrgkurp** (*Attagis gayi*) on kurplaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Lumekurp on 29–31 cm pikk. Tiib on 187–207 mm pikk, nokk 15–19 mm, jookse 23–27 mm, saba 71–93 mm. Kaalub 300–400 g.

Ülapool on pruun valgete ja punakate triipudega. Saba on pruun kollakate triipudega. Alapool on oranžikas- või punakaspruun. Nokk on hallikaspruun. Jalad on kollased või kollakaspruunid. Silmad on pruunid.

Udusulis pojad on helekollased mustade täppide ja triipudega.

*A. g. simonsi* on põhialamliigist veidi tumedama sulestikuga, *latreillii* on kõige tumedam.

Lumekurp sarnaneb välimuselt patagoonia kurbaga, kuid patagoonia kurp on väiksem ja tema alapool on valge.

## Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
**A. g. gayi* Geoffroy Saint-Hilaire ja Lesson, 1831 – Põhja-Tšiilist Santa Cruzi provintsini
**A. g. latreillii* Lesson, 1831 – Põhja- ja Kesk-Ecuadoris
**A. g. simonsi* Chubb, 1918 – Kesk-Peruust Põhja-Tšiilini

Levila põhjaosas elavad 4000–5500 m kõrgusel merepinnast, lõuna pool 1000 m kõrgusel.

## Toitumine
Lumekurbad toituvad taimedest.

Ökoloogiliselt rollilt sarananevad nad lumepüüga.

## Pesitsemine
Lumekurbad pesitsevad üksikult. Kurnas on neli muna.

## Viited

## Välislingid
Saaremaa maanõunik

**Saaremaa maanõunik** (saksa keeles *Landrat*, rootsi keeles *lantråd*, vene keeles *ландрат*) oli Saaremaa rüütelkonna poolt Saaremaa maapäeval eluajaks valitud kollegiaalse juhtimisorgani ja  kõrgeima täidesaatva organi,  Saaremaa maanõunike kolleegiumi liige.

Neli, maapäeva poolt eluks ajaks valitud Saaremaa maanõunikku moodustasid Saaremaa maanõunike kolleegiumi. Maanõunikud täitsid resideeriva maanõuniku nimetuse all järjekorras rüütelkonna jooksvad ülesandeid. Maanõunike ülesandeks oli ka rüütelkonna finantsasjadega tegelemine, nagu rüütelkonna mõisate majandamine ja postijaamade väljarentimine. Saaremaa rüütelkonnale kuulusid: Suure-Kaarma mõis, Elme mõis, Laadjala mõis, Saare mõis ja Uue-Lõve mõis.

Üks Saaremaa maanõunikest oli Saaremaa konsistooriumi president ja teine Saaremaa ülemkirikueestseisja, Saaremaa ülemkirikueestseisja-ameti juht.

Saaremaa maanõunike Saaremaa maanõunike kolleegium koos Saaremaa maamarssaliga moodustasid kõrgeima kohtu (Õuekohtu talurahva departemang Saaremaa Maanõunike Kolleegiumi juures) Saaremaa talupoegade asjades; resideeriv Saaremaa maanõunik, maamarssal ja kreisifiskaal moodustasid Saaremaa Talurahvapanga Komisjoni.

Saaremaa rüütelkond ja Saaremaa maanõuniku amet likvideeriti Eesti Asutava Kogu poolt 1920 vastu võetud Seisuste kaotamise seadusega.

Pärast Seisuste kaotamise seaduse jõustumist 1920. aastal Saaremaa maavalitsus Saaremaa maavanemast ja maavolikogu poolt valitud Saaremaa maanõunikest, kellest üks oli vallavanemate esindaja.

## Saaremaa maanõunikud
NB Nimekiri ei ole täielik

vt. :Kategooria:Saaremaa maanõunikud

## Vaata ka
*Liivimaa maanõunik
*Eestimaa maanõunik

## Viited
Sander Terras

**Sander Terras** (sündinud 2. veebruaril 1996) on eesti teleajakirjanik ja saatejuht.

## Elulugu ja haridus
Terras on õppinud Tallinna 32. Keskkoolis ning jätkanud õpinguid Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudis, kus ta arendas oma oskusi nii imagoloogia kui ka visuaalse jutustamise vallas. Õpingute ajal on ta osalenud ka tudengiteatri lavastustes. Terrase varasem haridus ja kogemused on aidanud tal kujuneda mitmekülgseks teleajakirjanikuks ja loo jutustajaks. Ta on ka mitmete dokumentaalfilmide autor.  

## Karjäär
Terras on töötanud *TV3* uudiste toimetuses, sh välisuudiste ajakirjanikuna, püstolreporterina ning töötanud ja uudisteankruna ja päevajuhina.  Tema töö on hõlmanud nii kodumaiseid kui rahvusvahelisi teemasid. Näiteks on ta keskendunud nii sõjateemaliste sündmuste kui ka poliitiliste arengute kajastamisele. Terras on teinud ka reportaaže, mis käsitlevad sõjategevuse mõju ja inimlikke lugusid konfliktitsoonidest.  

## Viited
Léon Laleau

**Léon Laleau** (3. august 1892 Port-au-Prince – 7. september 1979 Pétion-Ville) oli Haiti kirjanik, poliitik ja diplomaat.

Poliitikuna täitis ta Haiti valitsuses erinevaid ministrikohti (sh välisminister, kultuuriminister, põllumajandusminister). 1934. aastal allkirjastas ta välisministrina Haiti poolt lepingu, millega lõppes USA okupatsioon Haitil.
 
Diplomaadina oli ta Haiti saadik Prantsusmaal, Suurbritannias ja mitmes teises riigis.

## Teoseid
### Romaanid
* "Jusqu'au bord" (1916)
* "La Danse des vagues" (1919)
* "Le Choc" (1932)
### Luulekogud ja poeemid
* "À voix basse" (1920)
* "La Flèche au cœur" (1926)
* "Le Rayon des jupes" (1929)
* "Abréviations" (1929)
* "Musique nègre" (1931)
* "Ondes courtes" (1933)
* "Orchestre" (1937)
* "Apothéoses"" (1953)

Eesti keeles on Léon Laleau luulet ilmunud Jaan Kaplinski tõlkes kogumikus "Antillide luulet" (Tallinn: Eesti Raamat, 1966, lk 19–20).

## Tunnustus
* Püha Gregorius Suure Ordu suurrist
* Auleegioni ordu suurohvitser

## Viited
Narva jalgpallihall

**Narva jalgpallihall** on spordihall Narvas Kreenholmi linnaosas peamiselt jalgpalli, aga ka kergejõustiku harrastamiseks.

Halli aadress on Kreenholmi tänav 64.

Hallis on kunstmurukattega jalgpalliväljak (100 x 64 m). Kergejõustiku siseharjutuspaigas on jooksuring ja kaugushüppepaik.

Hall valmis 2024. aastal.

## Viited

## Kirjandus
*Erki Kalda. "Ekspertiis ⟩ Narva uus jalgpallihall on kõlbmatu ja tuleb lammutada". Põhjarannik, 7. veebruar 2026
*"Põhjarannik: ekspertiis leidis, et Narva jalgpallihall tuleb lammutada". ERR, 7. veebruar 2026

## Välislingid
*Narva jalgpallihall Eesti Spordiregistris. Vaadatud 7. veebruaril 2026
*Narva jalgpallihall Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel. Vaadatud 7. veebruaril 2026
Hebelilised

**Hebelilised** (*Hebelomataceae*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.

Perekond hebel on liigutatud sugukonda *[[Hymenogastraceae]]*.

## Välislingid
*
Kotlaba luiteseen

**Kotlaba luiteseen** (*Tulostoma kotlabae*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

Seent on leitud ka Eestist. Seene nimi viitab Tšehhi mükoloogile František Kotlabale.

## Välislingid
*
DJ Play a Christmas Song

"**DJ Play a Christmas Song**" on Ameerika laulja ja näitleja Cheri singel tema albumilt "Christmas". Laul ilmus 2023. aasta 6. oktoobril plaadifirma Warner Records alt. Selle produtseeris Mark Taylor ning sõnad kirjutas Sarah Hudson, Jessie Saint John, Brett McLaughlin, James Abrahart, Mark Schick ja Lionel Crasta. See oli esimene kord 21 aasta jooksul, mil Cher jõudis USA Billboard Hot 100 edetabelisse, saades seal 90. koha. See jõudis esikohale USA Billboardi edetabelites Dance/Electronic Digital Song Sales ja Adult Contemporary, tehes Cherist ainsa sooloartisti, kellel on olnud vähemalt üks esikohasingel mõnes Billboardi edetabelis igal viimasel seitsmel aastakümnel.

## Viited
Boudieri harisirmik

**Boudieri harisirmik** (*Lepiota boudieri*) on šampinjoniliste (*Agaricaceae*) sugukonda, šampinjonilaadsete (*Agaricales*) seltsi kuuluv liik seeni.

Seene nimi viitab Prantsuse mükoloogile Jean Louis Émile Boudier.

## Välislingid
*
Antillide luulet

**"Antillide luulet"** on 1966. aastal ilmunud antoloogia, mille andis välja kirjastus Eesti Raamat. Selle koostaja ja kommenteerija oli Eerik Teder. Raamatu trükiarv oli 6000.

## Sisu
Antoloogias on avaldatud Antillide luuletajate tekstide tõlkeid prantsuse, inglise ja hispaania keelest. See on varustatud koostaja saatesõnaga, Ott Ojamaa ülevaatega Antillidest ja nende luulest, autoritutvustuste ning vähemtuntud nimede ja mõistete loendiga. Tekstid on tõlkinud Jaan Kaplinski, Eerik Teder, Ain Kaalep, Paul-Eerik Rummo, Andres Ehin ja Linda Alamäe.

Koha- ja isikunimed on allpool antud raamatus esineval kujul.

### Haiti
Léon Laleau, Jacques Roumain, Jean Brière, Étienne Léro, Roussan Camille, Lucien Lemoine, René Depestre, Pierre Moraviah Morpeau, Anthony Phelps, René Philoctète, Auguste Thenor, Gérard Étienne, Davertige, Roland Morisseau, Jean-Richard Laforest
### Guadeloupe
Paul Niger, Guy Tirolien
### Martinique
René Maran, Gilbert Gratiant, Aimé Césaire, Georges Desportes
### Prantsuse Guajaana
Léon Damas
### Barbados
William S. Braithwaite, Frank A. Collymore, Hilton A. Vaughan, George W. Lamming, L. E. Brathwaite
### Bermuuda
Clovis Scott
### Briti Guajaana
Arthur J. Seymour, Martin Carter, Jan Carew, Wilson Harris
### Jamaika
Walter A. Roberts, Claude Mc Kay, Philip M. Sherlock, Basil Mc Farlaine, Andrew Salkey, Michael G. Smith, George Campbell
### Saint Lucia
Derek Walcott
### Saint Vincent
Owen Campbell, E. Mc G. Keane
### Tobago
Eric M. Roach
### Trinidad
Harold M. Telemaque, Tan Mac Donald
### Dominikaani
Tomás Hernández Franco, Manuel del Cabral, Antonio Fernández Spencer
### Puertoriiko
José de Diego Padro, Evaristo Ribera Chevremont, Luis Palés Matos, Francisco Manrique Cabrera, Jorge Luis Morales
### Kuuba
Mariano Brull, Manuel Navarro Luna, Rubén Martínez Villena, Nicolás Guillén, Eugenio Florit, Ramón Guirao, Félix Pita Rodríguez, Emilio Ballagas, Ángel Augier, José Lezama Lima, Indio Naborí, Samuel Feijóo, Ángel Gaztelu, Octavio Smith, Lorenzo García Vega, Luis Marré, Nivaria Tejera, Fayad Jamis, Roberto Fernández Retamar, Pablo Armando Fernández, Roberto Branly, Heberto Padilla, Manuel Díaz Martínez
Patagoonia kurp

**Patagoonia kurp** (*Attagis malouinus*) on kurplaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Patagoonia kurp on 265–290 mm pikk. Tiib on 167–180 mm pikk, nokk 14–15 mm, jookse 21–24 mm, saba 75–91 mm.

Pea ja kael on helekollased pruunide täppidega. Ülapool ja rind on pruuni-valgekirjud. Hoosuled on pruunid. Saba on tumepruun heledate triipudega, sabaots on valge. Kõht ja tiiva alumine külg on valged. Nokk on hallikaspruun. Jalad on kollakashallid. Silmad on pruunid.

Udusulis pojad on helekollased mustade täppidega.

## Levik
Patagoonia kurbad elavad Lõuna-Tšiilis ja -Argentinas.

Elavad peamiselt klibustel mäeharjadel ja nõmmedel, kus kasvavad punased kukemarjad ja asorellid. Pesitsevad 650–2000 m kõrgusel merepinnast.

## Toitumine
Patagoonia kurbad toituvad punasest kukemarjast ja teistest taimedest.

## Pesitsemine
Pesitsevad maapinnal. Pesalohk on vooderdatud sambla ja samblikega. Kurnas on neli muna.

## Viited

## Välislingid
Daugmale raudteepeatus

**Daugmale raudteepeatus** on raudteepeatus Riia–Krustpilsi raudteeliinil Riia linna Šķirotava ja Ķengaragsi asumi vahel. Peatus jääb Šķirotava raudteejaama territooriumile ja asub aadressil Lokomotīves iela 44.

Peatuse juures asub endine reisivagunite depoo. Peatuse juures viib üle raudtee 400 meetri pikkune jalakäijate sild.

Daugmales on kaks perrooni. Peatuse juures on Šķirotava raudteejaama C-park, mis on mõeldud transiitveostele.

Peatus asub Riia keskraudteejaamast 6 km kaugusel. Peatust läbiv raudtee on elektriraudtee. Alates 2009. aastast on sealne piletikassa suletud. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.

Peatus rajati 1930. aastatel sealse depoo tööliste tarbeks. Algul kandis see nime **Depo**, ent 1952. aastal võeti paralleelselt kasutusele nimetus C parks. Aastal 1959 hakkas peatus kandma nime C parks, tänapäevase nime sai peatus aastal 1974.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Šķirotava raudteejaam

**Šķirotava raudteejaam** on raudteejaam Lätis Riia–Krustpilsi raudteeliinil Riia linna Šķirotava ja Ķengaragsi asumi vahel. Šķirotava raudteejaama territooriumile jäävad ka Daugmale, Gaisma ja Jāņavārti raudteepeatus. Jaam asub aadressil Krustpils iela 20, reisijate sektor aadressil Lokomotīves iela 71.

Šķirotavas on kaks perrooni. Tegemist on kaubajaamaga, kus on 5 erinevat rongiparki ja arvukalt teid. Jaam teenindab ööpäevas keskmiselt 5000-5600 vagunit.

Jaam asub Riia keskraudteejaamast 8 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Seal peatuvad Aizkrauklesse suunduvad elektrirongid ja Krustpilsi suunduvad diiselrongid. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.

Rongid peatuvad Jaama A-pargi juures, mis on mõeldud külmutusvagunitele. Pargis on üheksa teed ja kümme tupikteed.

B-park on automaatne vagunite sorteerimispark, millel on 26 teed.

J-park on mõeldud rongide väljasaatmiseks ja seal asuvad mitmed hooned. Ka asub seal Jāņavārti raudteepeatus.

C-park on mõeldud transiitrongide teenindamiseks. Selle juures asub Daugmale raudteepeatus.

E-park on mõeldud kohalike rongide laadimispunktiks. Seal teenendakse vaguneid eelneval broneerimisel. Pargi juures asub Gaisma raudteepeatus.

Jaam rajati aastal 1905 vagunite sorteerimisjaamana. ALgselt kandis see nime *Dreiliņi*.  Avamisajal jäi see Riia kreisi Biķernieki kihelkonda.  Reisirongid seal regulaarselt ei peatunud, seepärast kandis sealne peatuskoht lihtsalt Platvorm nr. 8 nime.

Aastal 2016 algasid jaamas uuendustööd. Tööde ajal kahanes teenindavate vagunite arv 3500 vagunile ööpäevas. Rajati viis kilomeetrit uusi rööbasteid ja uuendati juhtimissüsteeme. Rajati ka uus automaatne vagunite pidurdamissüsteem.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Šmerlise raudteepeatus

**Šmerlise raudteepeatus** on raudteepeatus Valga–Riia raudteeliinil Riia linna Čiekurkalnsi asumis. 

Šmerlises peatuvad kõik Sigulda rongid ja osa Valga ning Valmiera ronge. Jaam asub Riia raudteejaamast 8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni.

Peatuse rajatised valmisid aastail 2023-2024. Avati see 15. detsembril 2024.
## Viited
Lendkala

**Lendkala** (*Fodiator*) on perekond lendavaid kalu seltsist tuulehaugilised.

Perekonnas on liigid *Fodiator acutus* (pikklõug-lendkala) ja *Fodiator rostratus* (koon-lendkala).
Dauderi raudteepeatus

**Dauderi raudteepeatus** on raudteepeatus Riia-Skulte raudteeliinil  Riia linna Sarkandaugava asumis. 

Dauderis peatuvad kõik Skulte  suunas liiklevad rongid. Peatus asub Riia raudteejaamast 8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.

Peatuse rajatised valmisid aastal 2023–2024. Avati see 15. detsembril 2024. Peatus sai nime Dauderi pargilt.
## Viited
Ogre oru looduspark

**Ogre oru looduspark** (läti *Ogres ieleja*) on looduspark Lätis Madona piirkonna Ērgļi ja Sausnēja valla territooriumil, ning Ogre piirkonna Mazozoli, Meņģele, Taurupe, Madliena, Krape, Lēdmane, Rembate ja Ogresgalsi valla territooriumil.

Kaitseala loodi 2004. aastal, et kaitsta Ogre oru loodust ja kultuuriloolisi väärtusi ning  tasakaalustada piirkonna majandustegevust puhkevõimalustega. Tegemist on ka Natura 2000 alaga. Seal esineb 11 biotoopi, mis on üleeuroopaliselt väärtuslikud, lisaks 15 biotoopi, mis on kaitse all Lätis.

Looduspargi moodustab Ogre jõe org Ērgļi ja Ogresgalsi vahel. Looduspark jääb osaliselt Vidzeme kõrgustikule, osalt Kesk-Läti madalikule.

Loodusparki jääb mitmeid väiksemaid kaitstavaid territooriumeid, nende seas Vērene jalakate ja künnapuude metsa hoiuala, Kalnrēžase ja Tarbiņase dolomiitliivakivi paljandid, Brāži kärestike ja Akmeņupīte kose geoloogiline kaitseala, ja Līčupe paljand. Loodusparki jääb Ogresmuiža  valge-toonekure koloonia.

Kaitstavatest muisusmälestistest jäävad loodusparki Ķikuti muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Kaivēni linnamägi, hiiepaik Skudrase linnamäel, Vecpriekšēni muinaskalmed, Priekšēni linnamägi ehk Pumpiņkalns, Baltava piiskopilinnus, Pelīcēni muinaskalmed, Ogre linnamägi, Meņģele kalmistuvärava kabel, Meņģele keskaegne kalmistu, Meņģele kirik, Ozolēni muinaskalmed, hiiepaik Ģērķi Jumalamägi ehk Ģērķi Ohvrimägi, Vērene mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber, kupja maja, ait ning park), Lejasoķēni muinaskalmed, Uženi linnamägi, Jaunzemji muinaskalmed, Beķubode keskaegne kalmistu, Tulki keskaegne kalmistu, Vecdzilnase muinaskalmed ja Kuradikivi nime kandev hiiepaik.

51% kaitsealast on metsa all, 10% on veekogud ja 18,7% asustatud ala. Põllumajanduslikku maad on rohkem Ogre jõe alamjooksul. Metsades kasvab valdaval  hall lepp, järgnevad kask, kuusk ja mänd. Ogre jõele on looduspargis rajatud viis hüdroelektrijaama (Ogre, Vecogre, Aviekste, Lobe ja Ērgļi). Aluskorra moodustavad Frasnes'i lademe kivimid (liivakivi, dolomiitmergel, aleuriit, dolokivi ja dolomiidistunud liivakivi.

Looduskaitsealustest liikidest sinevad seal karvane maarjalepp, valge-toonekurg, must-toonekurg, värbkakk, valgeselg-kirjurähn, punaselg-õgija, rukkirääk, väike-konnakotkas, musträhn, väike-kärbsenäpp, sookurg, hallpea-rähn, laanepüü, roo-loorkull, teder, jäälind, tamme-kirjurähn, nõmmelõoke, kobras, ilves, saarmas, hunt, metsnugis, rohukonn, rabakonn, veekonn, tiigikonn, kivisisalik, harilik hink, võldas, ojasilm, rohe-vesihobu ja paksukojaline jõekarp. Looduspark on Lätis ainus teadaolev Euroopa laikõrva elupaik. Ainult Lätis kaitstavatest liikidest elavad seal nurmkana, hallõgija, jääkoskel, põldvutt ja väänkael.

## Viited

## Välislingid
* Kaitseala piirid (I osa)
* Kaitseala piirid (II osa)
* Kaitseala piirid (III osa)
Osariik (Malaisia)

**Osariik** (malai keeles *negeri*; inglise keeles *state*) on 1. järgu haldusüksus Malaisias.

Malaisias on 13 osariiki.

Üheksa osariiki Lääne-Malaisias on monarhiad (Johor, Kedah, Kelantan, Negeri Sembilan, Pahang, Perak, Perlis, Selangor, Terengganu). Nemad osalevad Malaisia kuninga valimisel.

Neli osariiki ei ole monarhiad (Melaka, Pulau Pinang ning Sabah ja Sarawak Ida-Malaisias), nemad ei osale kuninga valimistel ja neid valitsevad kuninga määratud kubernerid.

Aastatel 1963–1965 oli Malaisia osariik ka Singapur (samuti mittemonarhia ehk ilma kuninga valmise õiguseta).

Lisaks osariikidele on 1. järgu haldusüksus Malaisias ka liiduala.
Bieriņi / Bērnu slimnīca

**Bieriņi / Bērnu slimnīca** on raudteepeatus Riia-Jelgava raudteeliinil Riia linna Bieriņi ja Torņakalnsi asumite vahel. 

Seal peatuvad kõik elektrirongid, diiselrongid seal ei peatu. Peatus asub Riia raudteejaamast 4 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.

Peatuses on kaks perrooni ja kaks teed.

Peatus avati 12. juunil 2024, samal ajal suleti sellest poole kilomeetri kaugusel vana peatus Atgāzene.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)