open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rein-Karl Loide

**Rein-Karl Loide** (sündinud 20. märtsil 1942 Tallinn) on Tallinna Tehnikaülikooli füüsika emeriitprofessor, matemaatika-loodusteaduskonna endine dekaan.

## Haridus
Õppinud Tallinna 2. Keskkoolis (Tallinna Reaalkool) 1949–1960, Tallinna Muusikakoolis 1960–1962, Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonnas füüsika erialal 1962–1967; TRÜ aspirant 1967–1972. Täiendusõpe: Leningradi Riiklik Ülikool 1980; Moskva Insenerifüüsika Instituut 1984; Moskva Füüsikatehnika Instituut 1988; Helsingi Ülikool 1990; Kõrgemad riigikaitsekursused 2003.  

Füüsika-matemaatikateaduste kandidaat 1973; füüsika-matemaatikateaduste doktor 1990 (Relativistlikud lainevõrrandid suvalise spinniga väljadele ja superväljadele, ETA Füüsika Instituut); dotsent 1980; professor 1991. 
## Töökäik
E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika kateedri vanemõpetaja 1973–1975.

TTÜs 1972/73, 1975–…: füüsika kateedri vanemlaborant 1972, assistent 1972–1973, vanemõpetaja 1975–1977, dotsent 1977–1991, juhataja 1982–1992; füüsikainstituudi teoreetilise füüsika professor 1991–2014; direktor 1992–1995; teoreetilise füüsika õppetooli juhataja 1994 ja 2005-2014; matemaatika-füüsikateaduskonna dekaan 1994–2002; matemaatika-loodusteaduskonna dekaan 2002–2004; füüsikainstituudi teadur 2014-2016; aastast 2017 loodusteaduskonna emeriitptofessor.

Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste (KVÜÕA) Kõrgema Sõjakooli täppis- ja loodusteadusainete õppetooli ülem 1997–2002.
ASi Eesti Post emissioonikomisjoni esimees 2004. aastast.

## Teadustöö
Teoreetiline ja matemaatiline füüsika; kõrgema spinniga väljad ja superväljad.

Avaldanud 95 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 3 magistri- ja 2 doktoritööd.

Eesti TA Toimetiste füüsika-matemaatika seeria toimetuskolleegiumi liige; Eesti Füüsika Seltsi liige.

## Ühiskondlik tegevus
Aastatel 2002–2014 oli ta ka Kaitseliidu Tallinna maleva Lääne malevkonna pealik.
Ta on ka Eesti Filatelistide Liidu juhatuse esimees.

## Tunnustus
* 1992 Tallinna Tehnikaülikooli teenetemedal
* 2003 Kaitseliidu Valgeristi III klassi teenetemärk 
* 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk 
* 2009 Kaitseliidu Valgeristi II klassi teenetemärk

## Harrastused
Muusika, filateelia (Eesti Filatelistide Liidu esimees 1992–2005), fotograafia.

## Teoseid
* Sissejuhatus kvantmehaanikasse : sissejuhatus kvantteooriasse. Kvantmehaanika alused / Rein-Karl Loide ; [toimetanud Ave Mõtt]. Kirjastus Avita, 2007; ISBN 9789985212820

## Viited

## Kirjandus
* EE 2000, 14.

## Välislingid
*
* Rein-Karl Loide 60
* https://www.youtube.com/watch?v=K3jD4E9wrzI Professor Rein-Karl Loide loeng "Kaasaegne füüsika II" YouTube'is.
* http://parsek.yf.ttu.ee/~physics/SKM.html Tallinna Tehnikaülikooli õppematerjal, mis sisaldab Rein-Karl Loide õpikut "Sissejuhatus kvantmehaanikasse"
Eduard Friedrich Lossius

**Eduard Friedrich Lossius** (24. august/5. september 1811 Võru – 17. märts/29. märts 1870 Võru) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1825–1827 Töttelstädtis (praegu Erfurdi linnaosa, Tüüringi liidumaal Saksamaal), aastatel 1827–1830 õppis ta Gothas gümnaasiumis. Aastatel 1830–1833 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Ordineeriti 13. detsembril/25. detsembril 1836 õpetajaks.

Oli aastatel 1836–1837 Torma Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1837–1852 oli ta (introdutseeriti 5. oktoobril/17. oktoobril 1837) Kodavere Mihkli koguduse õpetaja. Aastatel 1852–1869 oli ta (introdutseeriti 6. jaanuaril/18. jaanuaril 1852) Võru Katariina koguduse õpetaja. Jäi 25. septembril/7. oktoobril emerituuri.

Ta on Johann Georg Schwartzi õpikusarja "Koli-ramat" kolmanda jao õpiku "Öppetus Jummala lomadest, mis Ma peäl on" (Tartu 1853) autor.  

## Isiklikku
Tema äi Anton Georg Bosse oli Dikli ja Rubene koguduste õpetaja. Tema poeg Johannes Valentin Lossius oli Tartu Ülikooli Raamatukogus ja ÕES-i raamatukogus raamatukoguhoidja, tegeldes käsikirjaliste materjalide korraldamise ja avaldamisega ja Christian Kelchi kroonika trükivalmis seadmisega.

## Viited

## Välislingid
*ISIK-us Lossius
Scott Turow

**Scott Frederick Turow** (sündinud 12. aprillil 1949 Chicagos) on ameerika kirjanik ja advokaat.

Ta sündis USA-s Chicagos, kus lõpetas Amherst College'i (1970). Seejärel jätkas ta haridusteed Stanfordi ja Harvardi ülikoolis. 

Aastatel 1978–1986 töötas advokaadina. Pärast seda pühendus kirjandustegevusele. 

## Looming
* "Süütuse presumptsioon" – *Presumed Innocent*, 1987; eesti keeles: Ersen, 1999
* "The Burden of Proof", 1990
* "Pleading Guilty", 1993
* "The Laws of Our Fathers", 1996
* "Guilty As Charged", 1996 
* "Personal Injuries", 1999
* "Reversible Errors", 2002
* "Ordinary Heroes", 2005
* "Limitations", 2006
* "Innocent", 2010

## Tunnustus
* 1987 – Suurbritannia kriminaalkirjanduse auhind Silver Dagger (kriminaalromaani "Süütuse presumptsioon" eest)
* 1988 – Rootsi kriminaalkirjanduse auhind Martin Becki auhind (kriminaalromaani "Süütuse presumptsioon" eest)

## Isiklikku
Scott Turow abiellus 1971. aastal kunstnik Annettega. Neil on kolm last.

## Viited

## Välislingid

* Scott Turow. DekkariNetti
* Scott Turow. Krimi-Couch.de
Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupi embleem

**[[Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupp|Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupi]] embleem** on vapp, mille sinisel vapikilbil punase keele ja punaste küüntega tagajalgadel seisvat hõbedast lõvi, kelle paremas esikäpas on kuldne mõõk ja vasakus esikäpas kuldne oliivioks.

Vapikilbi all on kirjarullil deviis *Ad omnia paratus*.

Embleemi ametlik kirjeldus on rootsi keeles: *I blått fält ett lejon av silver med röd beväring hållande i högra framtassen ett svärd och i en vänstra en olivkvist, allt av guld.*
Heinrich Gutsleff

**Heinrich Gutsleff** (1680 Tallinn, Rootsi kuningriik – 26. märts/15. märts 1747 Kullamaa, Läänemaa, Venemaa keisririik) oli baltisaksa pietistlik kirjamees ja kirikuõpetaja.

Heinrich Gutsleff oli aastatel 1710–1747 Kullamaa Püha Johannese koguduse pastor ja aastatel 1719–1747 Maa-Lääne praostkonna praost.

Pietismisõbralik pastor Heinrich Gutslaff asutas 1713. aastal oma Kullamaa kihelkonnas Kullamaa  kihelkonnakooli ja võttis ametisse õpetajaks köstri.

## Isiklikku
Heinrich Gutsleffi isa Eberhard Gutsleff oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja ja seotud Piibli uue tõlke ettevalmistamisega, vend Eberhard Gutsleffi oli Tallinna koolide inspektor ja Oleviste kiriku abipastor, Saaremaa superintendent ja Kuressaare Laurentiuse koguduse pastor, Johann Christoph Gutsleff Suure-Jaani Johannese koguduse pastor.
## Viited

## Välislingid
*
Taani kirjanike loend

*Siin on loetletud [[taani keel]]es kirjutanud või kirjutavaid kirjanikke.*

## A
*Jens Aaby Christensen
*Karen Aabye (1904–1982)
*Andreas Aagaard (sündis 1731)
*Carl Vilhelm Aagaard (1877–1960)
*Christen Aagaard
*Hilda Aagaard
*Jens Aagaard
*Jens Andreas Aagaard
*Sigfred Aagaard
*Kim Fupz Aakeson (1958)
*Jeppe Aakjær
*Erik Aalbæk Jensen
*Jane Aamund
*Emil Aarestrup
*Klaus Aarsleff (1950)
*Karl Lauritz Aastrup (1899–1980)
*Kjeld Abell
*Ove Abildgaard (1916–1990)
*Finn Abrahamowitz
*Jussi Adler-Olsen (1950–)
*Erik Amdrup
*Benny Andersen
*Carlo Andersen
*Flemming Andersen
*Hans Christian Andersen (1805–1875)
*Leif Esper Andersen
*Maria Andersen
*Vita Andersen
*Martin Andersen Nexø (1869–1954)
*Jens Anker
*Johannes Anker Larsen
*Claus Ankersen (1967–)

## B
*Solvej Balle
*Erik Balling (1924–2005)
*Asta Bang
*Carl Bang
*Herman Bang
*Kirsten Bang
*Niels Aage Barfoed
*Jacob Bech Nygaard
*Knuth Becker
*Bibi Berliner
*Franz Berliner
*Erik Bertelsen
*Sam Besekow
*Elin Bing
*Jørn Birkeholm
*Thøger Birkeland
*Karl Bjarnhof
*Henrik Bjelke
*Anne Marie Bjerg
*Kristen Bjørnkjær
*Thorkild Bjørnvig
*Charlotte Blay
*Steen Steensen Blicher
*Ingvar Blicher-Hansen
*Karen Blixen
*Lars Bo
*Anders Bodelsen
*Cecil Bødker
*Lars Bonnevie
*Jytte Borberg
*Ole Brandstrup
*Mogens Brandt
*Poul Thomas Brandt
*Hans Christian Branner
*Jens Branner
*Bodil Bredsdorff
*Willy Breinholst
*Sophie Breum
*Aage Brodersen
*Suzanne Brøgger
*Tage Brüel
*Tine Bryld
*Cecil Burton
*Jørgen Budtz-Jørgensen

## C
*Ib Henrik Cavling
*Inger Christensen
*Martha Christensen
*Ole E. Christiansen
*Gerda Christophersen
*Jacob Clausen
*Jørgen Clevin
*Lotte Clevin
*Bente Clod
*Karen Conrad

## D
*Albert Dam
*Leif Davidsen
*Claus Deleuran
*Lars Dilling
*Marie Dinesen
*Thomas Dinesen
*Tove Ditlevsen
*Aage Dons
*Jette Drewsen
*Ellen Duurloo

## E
*Anne Marie Ejrnæs

## F
*Else Faber
*Jens Fink-Jensen

## G
*Karl Gjellerup
*Jens Christian Grøndahl

## H
*Bent Haller
*Martin Alfred Hansen
*Robert Hansen
*Thorkild Hansen
*Bent Hardervig
*Yahya Hassan
*Piet Hein
*William Heinesen
*Helle Helle
*Maria Helleberg
*Peter Høeg
*Svend Holbæk
*Ludvig Holberg
*Sven Holm (1940–)

## J
*Jœrgen-Frantz Jacobsen
*Johannes Vilhelm Jensen
*Ida Jessen
*Ingeborg Johansen
*Bodil Justesen

## K
*Lene Kaaberbøl
*Søren Kierkegaard
*Hans Kirk
*Ole Lund Kirkegaard
*Holger Knudsen

## L
*Michael Larsen
*Grete Lund

## M
*Svend Åge Madsen
*Valdemar Madsen
*Torben Meyer
*Ib Michael
*Kaj Munk

## N
*Kaspar Colling Nielsen
*Henrik Nordbrandt
*Lise Nørgaard

## O
*Lars-Henrik Olsen

## Ø
*Jess Ørnsbo
*Poul Ørum
*Kristjan Østergaard (1855–1931)

## P
*Leif Panduro
*Jan Peiter
*Henrik Pontoppidan

## R
*Morten Ramsland
*Klaus Rifbjerg

## S
*Astrid Saalbach
*Peer Schaldemose
*Hans Scherfig
*Peter Seeberg
*Jens Sigsgaard
*Margrethe Skovsted
*Villy Sørensen
*Helle Stangerup

## V
*Kjeld Vaag
*Erik Valeur

## W
*Iboja Wandall-Holm
*Charlotte Weitze
*Mogens Wenzel-Andreasen
*Lisbeth Werner
*Anders Westenholz
*Gustav Wied
*Gunnar Wille
*Dorrit Willumsen

## Vaata ka
*Taani kirjandus
Islandi kirjanike loend

*Siin on loetletud [[islandi keel]]es kirjutanud või kirjutavaid kirjanikke.*

## A
* Aðalsteinn Ásberg Sigurðsson
* Álfrún Gunnlaugsdóttir
* Andri Snær Magnason
* Arnaldur Indriðason
* Árni Bergmann
* Árni Þórarinsson
* Auður Jónsdóttir

## B
* Birgir Sigurðsson
* Bjarni Bjarnason
* Björn Th. Björnsson
* Böðvar Guðmundsson

## D
* Davíð Oddsson

## E
* Einar Hjörleifsson Kvaran
* Einar Kárason
* Einar Már Guðmundson
* Eiríkur Örn Norðdahl
* Elín Ebba Gunnarsdóttir
* Elísabet Jökulsdóttir
* Eyvindur P. Eiríksson

## F
* Fridrik Erlingsson

## G
* Gerður Kristný
* Gestur Pálsson
* Guðbergur Bergsson
* Guðmundur Andri Thorsson
* Guðrún Eva Mínervudóttir
* Guðrún Helgadóttir
* Gunnar Gunnarsson
* Gyrðir Elíasson

## H
* Halldór Laxness
* Halldór Stefansson
* Hallgrímur Helgason
* Hallgrímur Pétursson
* Hermann Stefánsson

## I
* Ingibjörg Haraldsdóttir
* Ísak Harðarson

## J
* Jón Helgason
* Jón Kalman Stefánsson
* Jón Sveinsson
* Jónas Hallgrímsson
* Jónas Kristjánsson

## K
* Kristín Marja Baldursdóttir
* Kristín Ómarsdóttir
* Kristín Steinsdóttir
* Kristján B. Jónasson

## L
* Linda Vilhjálmsdóttir

## M
* Magnús Eiríksson
* Matthías Jochumsson
* Matthías Johannessen

## N
* Njörður P. Njarðvík

## O
* Ólafur Haukur Símonarson
* Ólafur Jóhann Ólafsson
* Ólafur Jóhann Sigurðsson

## P
* Pétur Gunnarsson

## R
* Ragna Sigurðardóttir

## S
* Sjón
* Snorri Sturluson
* Stefán Hörður Grímsson
* Steinar Bragi
* Steinunn Sigurðardóttir
* Svava Jakobsdóttir
* Sveinbjörn Egilsson

## T
* Thor Vilhjálmsson
* Þórarinn Eldjárn
* Þórbergur Þórðarson
* Þorsteinn frá Hamri
* þorsteinn Jonsson
* Torfhildur Þorsteinsdóttir 

## U
* Unnur Jökulsdóttir

## V
* Vigdís Grímsdóttir
* Viktor Arnar Ingólfsson
* Vilborg Davíðsdóttir

## Y
* Yrsa Sigurðardóttir

## Vaata ka
* Islandi kirjandus
Karlevi ruunikivi

**Karlevi ruunikivi** on ruunikivi, mis asub Ölandi saarel Karlevis Kalmari väina lähedal Rootsis.

Arvatakse, et Karlevi ruunikivi pärineb 10. sajandist. Karlevi ruunikivile on talletatud ruunikirjas vanim teadaolev skaldiluule stroof:

:*Fulkin likr hins fulkþu*
:*flaistr uisi þat maistar*
:*taiþir tulka þruþar*
:*traukr i þaimsi huki*
:*munat raiþ uiþur raþa*
:*ruk starkr i tanmarku*
:*aintils iarmun kruntar*
:*urkrantari lanti*

Stroof on värsimõõdus nimega dróttkvætt, see on ainus teadaolev ruunikivil täielikult säilinud terve skaldiluule stroof.

*Selles artiklis on kasutatud rootsi- ja ingliskeelse Vikipeedia artiklit seisuga 30.3.2011.*
Isamaa Ajaloovihik

**Isamaa Ajaloovihik** on Julius Kuperjanovi Seltsi poolt alates 2011. aastast välja antav ja kord aastas ilmuv Eesti ajalooteemaline ajakiri.

## Viited
Portugalikeelsete Riikide Ühendus

**Portugalikeelsete Riikide Ühendus** (portugali keeles *Comunidade dos Países de Língua Portuguesa*) on valitsusteülene sõprusorganisatsioon, kuhu kuuluvad riigid, kus portugali keelel on ametliku keele staatus. 

Organisatsiooni lõid 1996. aastal seitse riiki: Brasiilia, Portugal, Angola, Roheneemesaared, Guinea-Bissau, Mosambiik ning São Tomé ja Príncipe. Pärast iseseisvumist 2002. aastal liitus sellega ka Ida-Timor. Üheksandaks liikmeks sai 2019. aastal Ekvatoriaal-Guinea. Üheksas riigis elab kokku 287 miljonit inimest ning riikide kogupindala on 10 743 000 ruutkilomeetrit. Vaatlejariike on 32.

Organisatsiooni eesmärk on arendada koostööd riikide vahel, mis paiknevad küll eri kontinentidel ja mida lahutavad suured vahemaad, kuid samas seovad keel ja kultuur. 

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*portugali keeles*)
Nikolai Samohvalov

**Nikolai Samohvalov** (18. veebruar 1947 – 22. august 1999) oli eesti estraadilaulja.

Tema esitatud lauludest on kõige suurem hitt "Mary-Helain" (originaal: Tony Bell "Mary Elaine" (1977)).
T27

**T27** oli USA soomusauto prototüüp, mida Studebakeri korporatsioon USA armee jaoks 1944. aastal arendas. Soomusautol oli neli telge, millest kolm olid vedavad (8X6). Vedavad olid esimene, teine ja neljas rattapaar. Soomusauto relvastus koosnes 37 mm kahurist ja kahest .30 kaliibriga kuulipildujast, meeskonnas oli neli liiget.

Aastal 1944 toodeti kaks prototüüpi, kuid tootma seda masinat ei hakatud. Selle asemel valiti hoopis Chevrolet' poolt välja töötatud soomusauto T28 (M38 Wolfhound). 

## Viited

### Kirjandus
* Duncan Crow, Robert J. Icks *Encyclopedia of Armoured Cars*
* David R. Haugh *Searching for Perfection: An Encyclopedia of U.S. Army T-Series Vehicle Development (1925–1958)*
Suluseis

**Suluseis** on mõnes sportmängus teatud keelatud ründamisviis: 

* **[[suluseis (jalgpall)|suluseis]]** jalgpallis (ründaja asumine söödu ajal kaitsjast kaugemal)
* **[[suluseis (jäähoki)|suluseis]]** jäähokis (ründaja liigub värava lähedale enne litrit)

**Suluseisuks** nimetatakse ülekantud tähenduses ummikolukorda.
Turakas

Turakas – kaardimäng 2–6 inimesele. 

Mäng ja selle nimi pärineb Venemaalt (vene k. durak - loll), kus ta on siiamaani üks kõige populaarsematest kaardimängudest, mida lisaks veel nimetatakse trumbimänguks. Ei ole välistatud, et see kaardimäng on pärit Poolast, kus oli ta tuntud juba Sakside ajast kui vankrimäng või haara ehk veel piitsamäng, millest meenutas omal ajal Jędrzej Kitowicz.

Mängimiseks kasutatakse 36 kaardist koosnevat mängukaardipakki, milles on kaardid  kuuest kuni ässadeni. Mängu eesmärgiks ei ole mitte võitja leidmine, vaid hoopis kaotanud mängija ehk "turaka" selgeks tegemine.

=Mängu käik=

Mäng kahele inimesele:
# Mängijatele jagatakse kätte 6 kaarti kolme kaupa.
# Pärast jagamist võtab jagaja esimese kaardi pakist ja keerab selle näoga ülespoole paki alla viimaseks nii, et selle mast ja suurus on näha. Selle kaardi järgi määratakse trumbi mast. 
# Mängija, kes ei jaganud kaarte paneb lauale kõige madalama kaardi, kui too ainult ei ole trumbina. 
# Esimene mängija peab proovima ta tappa kõrgema kaardiga või siis trumbiga. Kui see õnnestub siis kaardid pannakse ära kõrvale ja kaardipakist sikutatakse järgmine kaart, et „käes“ oleks jälle 6 kaarti. 
# Teine mängija alustab.
# Mängijate kaartide arv peab olema kõigile nähtav. 

* Kui mängijal ei ole võimalust katta laual olevat kaarti, siis peab ta korjama laual olevad kaardid oma kätte.
* Võidab see mängija, kes esimesena saab oma kaartidest lahti. 
* "Turakaks" jääb see mängija, kellele jäävad lõpuks kaardid kätte.

= Viited =

= Välislingid =
Mängi internetis:
Põhjamaade suursaatkonnad Berliinis

**Põhjamaade suursaatkonnad Berliinis** (saksa *Nordische Botschaften*) on ühisnimetus Taani, Rootsi, Norra, Soome ja Islandi suursaatkondade kohta Berliinis, mis kõik paiknevad ühises hoonekompleksis Tiergarteni linnajaos.

1999. aastal valminud kompleksi kujundasid arhitektid Tiina Parkkinen ja Alfred Berger. Kompleks koosneb kuuest hoonest. Viies neist paiknevad suursaatkonnad, mis on paigutatud vastavalt riikide geograafilisele asendile. Kuues hoone nimega Felleshuse on ühiskasutuses ning seal paikneb sissepääs kompleksi, auditoorium ja söökla.

## Hoonete arhitektid
*Kompleks ja Felleshus – Tiina Parkkinen, Alfred Berger
*Taani – 3XN
*Island – PK Hönun
*Norra – Snøhetta
*Rootsi – Wingårdh Arkitektkontor
*Soome – Viiva Arkkitehtuuri Oy
Põhjala Maja

**Põhjala Maja** (islandi *Norræna húsið*) on Islandil Reykjavíkis asuv kultuurikeskus, mille tegevust korraldab Põhjamaade Nõukogu.

Hoone projekteeris Soome arhitekt Alvar Aalto ning see avati 1968. aastal.

Põhjala Majas korraldatakse loenguid, näitusi, kontserte, konverentse ja kohtumisi. Lisaks paiknevad keskuses raamatukogu, Põhjamaade disainile ja toidule spetsialiseerunud pood ning kaasaegse Põhjamaade toidu restoran Dill.

Reykjavíki Põhjala Majas on toimunud muuhulgas Reykjavíki Rahvusvaheline Filmifestival (RIFF), Reykjavíki Rahvusvaheline Kirjandusfestival, Põhjamaade Moebiennaal ja muusikafestival Iceland Airwaves.
## Viited

## Välislingid
*Põhjala Maja koduleht (islandi k.)
Elektro-L 1

**Elektro-L** (vene keeles *Электро-Л*) on geostatsionaarsel orbiidil vene ilmavaatluse tehiskaaslane.

Elektro-L valmis Vene riikliku kosmoseagentuuri tootmiskoondises Lavotškin ja viidi orbiidile Baikonuri kosmodroomilt 20. jaanuaril 2011. Satelliit kaalub 1620 kg, tal on 1,7 kW võimsusega päikesepaneelid. Satelliit on 36 000 km kõrgusel ekvaatori kohal umbes 54° idapikkusel. Satelliidil on 1-km pikslitega nähtava valguse ja 4-km pikslitega lähi-infrapunakaamerad. Satelliit edastab Maa nähtava osa pildi (veidi vähem kui poolkera) iga poole tunni tagant. Visuaalselt loomulike värvifotodena välja nägevad pildid koostatakse punasest ja kahest lähi-infrapunasest spektraalpildist.

## Välislingid
* Электро-Л, Геостационарный гидрометеорологический космический комплекс второго поколения
FC Elva II

**FC Elva II** on Eesti jalgpalliklubi FC Elva duubelmeeskond, mis mängib III liigas.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## FC Elva III
#### 2008
Otepää ja Puka mängijatest komplekteeriti võistkond **FC Elva Puka**, mis oli FC Elva II duubelmeeskond. Kodumängud mängiti Puka staadionil.

### Varasemad liigahooajad

## Viited
Tuli

**Tuli** on kõrgel temperatuuril põlemisel leekide moodustumisel ilmnev nähtus, mille käigus eraldub valgust ja soojust. 

Tule tekkimise eelduseks on kolme komponendi olemasolu: kütus, oksüdeerija ja piisavalt suur kuumus. Oksüdeerija võib olla näiteks õhuhapnik ning peab toimuma süttimistemperatuuri ületamine. Kuna elame õhu atmosfääris, milles kõige aktiivsem oksüdeerija on hapnik, siis enamasti ongi tule puhul tegemist hapniku ja põleva aine (täpsemalt pürolüüsi käigus tekkinud aurude) kiire omavahelise reaktsiooniga. Kuna tuli koosneb kolmest osast, siis ka tule kustutamine, tuletõrje on sihipärane tegevus selleks, et neid osasid vähendada. Tule kustutamiseks tuleb võimalusel vähendada kütuse hulka, alandada temperatuuri ja takistada hapniku juurdepääsu. Kui tule kuumus pole väga kõrge, saab tuld kustutada veega. Kuna vee keemilised sidemed vee molekulides ja molekulidevahelised 
vesiniksidemed kokku omavad küllalt palju energiat, siis neelab vesi palju soojusenergiat-soojeneb suhteliselt aeglaselt. See on põhjuseks, et vesi jahutab tule kollet, vähendades pürolüüsi. Kuna vesi katab põleva pinna, siis takistavad vee molekulid vabade hapniku molekulide juurdepääsu. Kui tule kaks komponenti on piisavalt vähendatud, siis tuli kustub. Kui aga põlemistemperatuur on piisavat kõrge, siis vee molekulid lagunevad ja kuna tekib juurde täiendavat hapnikku, siis põlemisprotsess, tuli muutub hoopis aktiivsemaks. Samuti ei tohi tuld veega kustutada voolu all elektrijuhtmete läheduses.

Suure kuumuse tõttu tekitab tuli põletusi.
Tulest alguse saanud soojusenergia kandub edasi kahel viisil. Nii aine osakeste liikumise kaudu elik konvektsiooni ja soojusjuhtivuse abil, kui ka välja kaudu - elektromagnetilise välja kiirgusena infrapunakiirguse ehk soojuskiirgusena. See on laetud oskeste liikumisest tekkiv kiirgus, mille lainepikkus on suurem kui nähtaval valgusel ja väiksem kui raadiolainetel.

## Vaata ka
*lõke
*plahvatus
*tule süütamine
*tael
*tuleraud
*tulekahju
*tuletikk
*välgumihkel

## Välislingid
*https://www.youtube.com/watch?v=cmZvzDabrV8 (ingliskeelne video tulest ja põhjustest, miks tuld saab veega kustutada)
K

**K** (väiketähena **k**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. K on ladina tähestiku 11. täht. 

K-le vastab kreeka tähestikus kapa ja kirillitsa К.

## Päritolu
II liiga 2010

**II liiga 2010** võitis ida/põhja tsoonis FC Puuma ja lääne/lõuna tsoonis  Tartu FC HaServ.

## II liiga ida/põhi

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## II liiga lõuna/lääs

### Liigatabel

### Mängutulemused

### Edukamad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2010
*Esiliiga 2010
*III liiga 2010
*IV liiga 2010

## Viited
Pärnu JK Vaprus III

**Pärnu JK Vaprus III** oli Eesti jalgpalliklubi Pärnu JK Vaprus üks duubelmeeskondadest.

## Statistika ja loendid
### Eesti jalgpalli karikavõistlused
Lumeleopard (täpsustus)

* **[[Lumeleopard (perekond)|Lumeleopard]]** (*Uncia*) on kaslaste sugukonda kuuluv perekond.
* **[[Lumeleopard]]** ehk **irbis** (*Uncia uncia*) on lumeleopardi perekonna ainus liik.
* **[[Lumeleopard (aunimetus)|Lumeleopard]]** oli Nõukogude Liidus kasutatud aunimetus alpinistile, kes on roninud kõigile üle 7000 m kõrgustele mägedele.
* "**[[Lumeleopard (film)|Lumeleopard]]**" on Riho Västriku 1999. aasta film Jaan Künnapist.
* **[[Mac OS X]] Lumeleopard** (*Snow Leopard*) on versioon 10.6 Apple OS X operatsioonisüsteemist. 

## Viited
Lumeleopard (aunimetus)

**Lumeleopard** (vene *Снежный барс*) on Venemaal ja endistes Nõukogude Liidu vabariikides alpinistidele ehk mägironijatele antav aunimetus, mille saamise tingimusi on paar korda muudetud.

Tiitli ja aumärgi pälvimiseks oli vaja vallutada esialgu neli (hiljem viis) Nõukogude Liidu seitsmetuhandelist mäetippu: Ismoili Somoni/Kommunismi, Džengiše/Pobeda, Lenini ja Korženevskaja tipp. Han-Tengrit (7010 m), mis on üks tehniliselt raskemaid mägesid, ei loetud toona seitsmetuhandeliseks mäetipuks, kuna selle kõrgus on ilma liustikuta 6995 m. Tiitli saamiseks tuleb vallutada eri mäetipud ning sama tipu mitu korda alistamine ei lähe arvesse.

Samuti peavad aunimetuse saamiseks olema tulemused korralikult dokumenteeritud. 

Hiljem on mitu tippalpinisti vallutanud ka samal kõrgmäestikualal, kuid Hiina territooriumil Ida-Pamiiris asuvad veelgi kõrgemad mäed – raske Koskulaki (7028 m) ja tehniliselt kergema Muztagata (7509 m) –, kuid lumeleopardi aunimetusega neid ei seostata.

Alates 1970. aastast peab Lumeleopardide ametlikku nimekirja Vladimir Šatajev.

Aastatel 1961–1984 olid neli nõutavat tippu Ismoili Somoni ehk Kommunismi mäetipp, Džengiše ehk Pobeda mäetipp ning Lenini ja Korženevskaja mäetipp. 1985–1989 oli Pobeda asemel vaja jõuda Han-Tengri mäetippu. Alates 1990. aastast peab aunimetuse saamiseks vallutama kõik viis mainitud tippu.

Aastal 2019 pärast Džengiše tipu alistamist said esimeste eestlastena kõik viis mäetippu vallutatud Ain Rästa ja Priit Joosu.  

## Eesti (EST) kirjega lumeleopardide nimekirjas olevad isikud

## Viited

## Välislingid
* Lumeleopard, 1999, vesilind.ee
* Raskuskategooriate võrdlustabel, jkalpiklubi.ee
* Snow Leopard program. Statistics.
* "Снежный Барс России"
* Открытое первенство альпклуба "Барс" по индивидуальной альптехнике
Fääri kirjandus

**Fääri kirjandus** on fääri keeles või Fääri saarte asukate kirjutatud kirjandus.

Fääri kirjandus selle tavapärases tähenduses on vaid 100–200 aastat vana, tänapäevane kirjandustraditsioon kujunes alles 20. sajandil. Selle peamine põhjus on, et fääri keelel puudus pikka aega ühtne ortograafia. 

Kuni 15. sajandini sarnanes fääri keele ortograafia islandi ja norra keele omaga, kuid pärast reformatsiooni 1538. aastal keelasid Taani võimud fääri keele kasutamise koolides, kirikutes ja ametlikes dokumentides. Seetõttu püsis fääri keel 300 aastat üksnes rikkaliku suulise traditsiooni najal ning kõik luuletused ja lood kandusid edasi vaid suuliselt. 

Vanem kirjanduspärand jagatakse kolme harru: *sagnir* (saagad ehk ajaloolised jutustused), *[[ævintýr]]* (lood) ja *[[kvæði]]* (ballaadid ehk lugulaulud, mida saatsid tihti muusika ja keskaegne rivitants). Vana fääri kirjandus kirjutati üles alles 19. sajandil. Fääri lugulaulude hulgas on Eddade ja Völsungite saagaga samaainelisi lugusid, samuti "Rolandi laulu" kohalikke variante.

1854. aastal avaldas Venceslaus Ulricus Hammershaimb kaasaegse fääri keele ortograafia, mida kasutatakse tänini. Tema loodud kirjaviis ühtib varasema kirjatraditsiooniga, mis ulatub tagasi vanapõhja keeleni.

Fääri keele kauakestnud tõrjutusele vaatamata pärineb Fääri saartelt terve rida kirjanikke ja luuletajaid. Tuntuimad nende seas on Jørgen-Frantz Jacobsen (romaani "Barbara" autor) ning William Heinesen, kes mõlemad kirjutasid taani keeles. Tuntud kirjanike seas on ka Heðin Brú ("Vanamees ja ta pojad") ning Jóanes Nielsen. Luuletajate sekka kuuluvad vennad Janus ja Hans Andreas Djurhuus ning Rói Patursson. Nii Heinesen kui ka Patursson on pälvinud Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna.
S

**S** (väiketähena **s**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. S on ladina tähestiku 19. täht. 

S-ile vastab kreeka tähestikus sigma ja kirillitsa С.

Eesti keeles on S sageduselt 4. täht ja kõige sagedamini esinev kaashäälikutäht. Selle sagedus proosatekstis on 8,5%.

**s** lühendina tähendab **sajand**.

## Päritolu

## Sümbolina
* Väävel
* Siimens
* Svedberg
* Sekund

## Vaata ka
*Pikk s
Caroline Graham

**Caroline Graham** (sündinud 17. juulil 1931) on inglise näitekirjanik, stsenarist ja kriminaalromaanide autor.

Tema tuntumad tegelaskujud on fiktiivse Midsomeri krahvkonna Caustoni politseijaoskonna vaneminspektor Tom Barnaby ja vanemkonstaabel Gavin Troy.

## Elulugu
Caroline Graham sündis 1931. aastal Inglismaa keskosas Warwickshire'i krahvkonnas. 6-aastaselt jäi Caroline emata. 14-aastaselt lahkus tüdruk koolist ja asus erinevate töödega raha teenima. Enne abiellumist, aastatel 1953–1955 oli Caroline Graham mereväes. 1970. aastatel tegutses naine teatris näitleja ja inspitsiendina. Tegi kaastööd nii raadiole kui ka televisioonile, kirjutades stsenaariume. Aastal 1991 omandas ta teatrihariduse Birminghami Ülikoolis.

## Looming
* "Fire Dance" (armastusromaan, 1982)
* "The Envy of the Stranger" (kriminaalromaan, 1984)
* "BMX Star Rider" (lasteraamat, 1985)
* "BMX'ers Battle It Out" (lasteraamat, 1985)
* "Murder at Madingley Grange" (kriminaalromaan, 1990)

### Midsomeri mõrvalood
* "Mõrvad Badger's Driftis" – "The Killings at Badger's Drift", 1987; eesti keeles: Varrak, 2003
* "Õõnsa mehe surm" – "Death of a Hollow Man", 1989; eesti keeles: Varrak, 2004
* "Maskeeritud surm" – "Death in Disguise", 1992; eesti keeles: Varrak, 2004
* "Verega kirjutatud" – "Written in Blood", 1994; eesti keeles: Varrak, 2004
* "Surmani truu" – "Faithful unto Death", 1996; eesti keeles: Varrak, 2006
* "Turvaline paik" – "A Place of Safety", 1999; eesti keeles: Varrak, 2005
* "Kummitus tapamasinas" – "A Ghost in the Machine", 2004; eesti keeles: Varrak, 2005

## Viited

## Välislingid
* Caroline Graham. Krimi-Couch.de
* Caroline Graham. Kaliber .38 - krimis im internet
Hermann Arnold Lezius

**Hermann Arnold Lezius** (31. märts / 12. aprill 1863 Nõo – 1. juuli 1928 Narva) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Lezius õppis aastatel 1870–1871 Blumbergi koolis, aastatel 1872–1879 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1880–1881 õppis ta Tartu Ülikoolis filoloogiat, aastatel 1881–1886 usuteadust (sai aastal 1883 hõbeauraha). Korporatsioon Neobaltia liige.

Prooviaastal oli ta aastal 1886 Kuressaare Laurentiuse koguduses Daniel Burchard Lemmi juures. Ordineeriti 15. veebruaril 1887 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1887–1888 Kuressaare Laurentiuse koguduse adjunktõpetaja, olles selle kõrvalt ka gümnaasiumi ja tütarlastekooli usuõpetaja. Aastatel 1888–1901 oli ta Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja ja ühtlasi Pärnu praostkonna vaimulik koolirevident. Aastatel 1901–1913 oli ta Tartu linna vikaarõpetaja ja ühtlasi õpetaja Zeddelmanni erakoolis, 1902. aasta jaanuarist aprillini oli ta veel Tartu Ülikooli koguduse vikaarõpetaja. Aastatel 1913–1915 oli ta Moskva konsistooriumiringkonnas Samara koguduse õpetaja, teenides sakslasi ja eestlasi. Aastatel 1913–1915 oli ta Siberisse välja saadetud. Aastatel 1917–1922 teenis ta jälle Samara kogudust. Aastatel 1923–1927, pärast opteerumist, oli ta taas Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Jäi 1927. aastal emerituuri ning elas siis Tartus ja Narvas. Narvas ta ka suri.

## Isiklikku
Tema isa Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, vend Friedrich Eduard Lezius oli Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ning Greifswaldi Ülikooli õppejõud, Kieli ja Königsbergi Ülikooli professor. Vanaisa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor, onu Friedrich Ernst Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppejõud, teine onu Paul Roderich Bidder oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja, onupoeg Roderich Bidder oli õpetajaks Harju-Risti, Nissi ja Tallinna Peeteli koguduses, teine onupoeg Alfred Bidder oli õpetajaks Tallinna Toomkoguduses. Tema kälimees Wilhelm Karl Emil Bergmann oli tegeliku usuteaduse professor Tartu Ülikoolis.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kuivajõe meeskoor

**Kuivajõe Meeskoor** on meeskoor Kose vallas Kuivajõel.

Koor loodi aastal 1962.

Koorijuht on Mareks Lobe.

## Välislingid
* Koor Facebookis
Ekstraklasa

**Ekstraklasa** on Poola jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga asutati 1926. aasta detsembri ja esimene liigahooaeg algas 1927. aasta aprillis. Esimesena tuli liiga võitjaks Krakówi Wisła. Kokku on Ekstraklasa võitnud 18 klubi. Kõige edukam on 15 meistritiitliga Varssavi Legia, kellele järgnevad Zabrze Górnik ja Krakówi Wisła (mõlemalt 14 võitu) ning Chorzówi Ruch (13 võitu).

Alates hooajast 2021–22 mängib liigas 18 klubi. Enne seda kuulus liigasse 16 klubi. Iga klubi peab hooaja jooksul 34 mängu. Liigahooaeg kestab juulist maini.

UEFA koefitsiendi järgi oli Poola liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 24. kohal.

## Klubid
Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised 18 klubi:

* Cracovia
* Zabrze Górnik
* Białystoki Jagiellonia
* Kielce Korona
* Poznańi Lech
* Varssavi Legia
* ŁKS Łódź
* Gliwice Piast
* Szczecini Pogoń

* Niepołomice Puszcza
* Radomi Radomiak
* Częstochowa Raków
* Chorzówi Ruch
* Mieleci Stal
* Wrocławi Śląsk
* Poznańi Warta
* Łódźi Widzew
* Lubini Zagłębie

## Ekstraklasa meistrid

## Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
*Ken Kallaste – Górnik Zabrze (2016), Kielce Korona (2016–2019)
*Igor Morozov – Varssavi Polonia (2013)
*Sergei Mošnikov – Pogoń Szczecin (2012), Górnik Zabrze (2013)
*Henrik Ojamaa – Varssavi Legia (2013–2014), Legnica Miedź (2018–2019)
*Sergei Pareiko – Krakówi Wisła (2011–2013)
*Sander Puri – Kielce Korona (2011)
*Konstantin Vassiljev – Gliwice Piast (2014–2015, 2017–208), Jagiellonia Białystok (2015–2017)
*Sergei Zenjov – KS Cracovia (2017–2019)
*Artur Pikk – Legnica Miedź (2018–2019)
*Joonas Tamm – Kielce Korona (2018–2019)
*Bogdan Vaštšuk – Mieleci Stal (2022)
*Rauno Sappinen – Gliwice Piast (2022–2023), Mieleci Stal (2023)

## Viited

## Välislingid
* 90minut.pl
Super League (Kreeka)

**Kreeka Super League** (ametlikult kreeka keeles Σούπερ Λίγκα / Soúper Línka; ka lihtsalt **Super League**) on Kreeka jalgpalli kõrgeim liiga.

Alates 1927. aastast on Kreeka meistriks tulnud kuus klubi. Neist enam kui pooltel kordadel on võitnud Olympiakós (48 võitu), 20 korda on võitnud Panathinaikόs, 13 korda Ateena AEK, 4 korda PAOK, 3 korda Aris ning ühe korra AE Lárisa.

__TOC__

## Klubid
Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised 14 klubi:

*Ateena AEK
*Aris
*Asteras Tripolis
*Atromitos
*Kifisias
*Lamia
*OFI Kreeta

*Olympiakós
*Panathinaikόs
*Panetolikós
*Panserraikos
*PAS Giannina
*PAOK
*Volos

## Liigas mänginud Eesti jalgpallurid
Sander Puri – AE Lárisa 1964 (2010–2011)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Martin Schulzenberg

**Martin Schulzenberg** (2. november 1864 Pöögle – 17. jaanuar 1912 Tartu) oli eesti talunik (Liivimaa kubermangus) ja III Riigiduuma saadik Liivimaa kubermangust. 

Maetud Alatskivi kalmistule. 

## Välislingid
*http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=3297
Tšānakja

**Tšaanakja** (sanskriti चाणक्य Cāṇakya)  (umbes 350–283 ema) oli Vana-India poliitik ja filosoof, Maurja dünastia esimese keisri Tšandragupta (u 340–293 ema) nõuandja, kes aitas keisril võimule tõusta. Tšaanakjat peetakse traditsiooniliselt ka Lõuna-Aasia klassikalise poliitilise teose "Arthaśāstra" autoriks, keda raamat mainib nimede **Kautilja** ja **Višnugupta** all. Tšaanakjat ja Kautiljat on võimalik pidada samaks isikuks ja lokaajata koolkonna esindajaks.

Ehkki Tšaanakja mõju ulatab üle kogu Lõuna-Aasia ning tema õpetused on kõikjal omaks võetud, on ta pärit siiski Indiast. Teda peetakse majandusteaduse ja politoloogia algatajaks. Läänes on Tšaanakjat nimetatud India Machiavelliks, ehkki tema tööd on Machiavelli omadest 1800 aastat varasemad. Tšaanakja oli õpetaja muistses teaduskeskuses Takšašilās ning vastutas Maurja keisririigi loomise eest, mis oli esimene suurriik India subkontinendil. Gupta dünastia lõpul läksid ta tööd kaotsi ning avastati taas alles 1915. aastal.

Eesti keeles on ilmunud valik tema õpetussõnu pealkirja all "Kuninga käsiraamat" (2008, tlk Margus Lattik).

## Viited
Pilliroog (perekond)

**Pilliroog** (*Phragmites*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Eestis kasvab üks liik, harilik pilliroog. 

bat-smg:Nendrė
Virslīga

**Virslīga** on Läti jalgpalli kõrgeim liiga. 1927. aastal asutatud liigas mängib kümme meeskonda. Hooaeg kestab märtsist novembrini. Meister saab õiguse osaleda UEFA Meistrite Liiga eelringis, teiseks ja kolmandaks jäänu UEFA Euroopa Konverentsi Liiga eelringis.

UEFA koefitsiendi järgi oli Läti liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 36. kohal.

## Klubid
2025. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid:
*Auda
*Daugavpils
*Grobiņa
*Jelgava
*Liepāja
*Metta
*RFS
*Riga
*Super Nova
*FK Tukums

## Virslīga võitjad

## Tiitlid klubiti

* **Paksus kirjas** on klubid, mis mängivad Virslīgas 2025.
* *Kaldkirjas* on klubid, mis on tegevuse lõpetanud või mõne teise klubiga liitunud.

## Liigas mänginud Eesti jalgpallureid
* Stanislav Kitto – Rīga (1999–2000), LU/Daugava Riga (2000)
* Jevgeni Novikov – Rīga (2008)
* Maksim Smirnov – Ventspils (2008)
* Kevin Kauber – Jelgava (2016, 2017)
* Bogdan Vaštšuk – Riga FC (2016–2018)
* Artur Pikk – RFS (2021)

## Viited
Kaisel

**Kaisel** (*Schoenoplectus*) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Eestis kasvab kaks liiki, järvkaisel ja kare kaisel.
Šuja

**Šuja** on linn Venemaal Ivanovo oblastis. Asub 32 km Ivanovost kagu pool Kljazma lisajõe Teza ääres.

Šujat on kirjalikult esmamainitud 1393. aastal. 1566. aastal läks linn Ivan Julma opritšnina alla.

Linna valitses Šuja Šuiskite vürstisuguvõsa ligi 200 aasta jooksul. Šuja vürstide soost põlvnes Vene tsaar Vassili IV (Šuiski). 

Šujas asub Ülestõusmise katedraal, mille 106-meetrine kellatorn on kõrgeim eraldiseisev õigeusu kiriku kellatorn.

## Välislingid

*Šuja koduleht
FC M.C. Tallinn

**FC M.C. Tallinn** on endine Eesti jalgpalliklubi.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Klubi kuulsaimad endised mängijad
*Aleksandr Dmitrijev
Tekniikan Maailma

**Tekniikan Maailma** (lühendatult **TM**, eesti keeles *Tehnika Maailm*) on Põhjamaade suurim tehnikaajakiri. 22 korda aastas ilmuv väljaanne ilmub alates 1953. aastast. Ajakiri on tuntud eelkõige oma täpsete ja objektiivsete testide poolest.

Alates 1998. aastast ilmub Eestis Tekniikan Maailma sõsarväljaanne Tehnikamaailm (vahepeal ilmus analoogne väljaanne (TM ehk Technika Mums) ka Leedus).

*''Tekniikan Maailma'' official site
Eesti aasta auto

**Eesti aasta auto** on aunimetus, mida antakse ajakirja Tehnikamaailm algatusel alates 2000. aastast, alates 2023. aastast toimub konkurss Eesti Autospordi Liidu egiidi all. 

Esimesel korral selgus võitja rahvahääletuse teel, alates 2002. aastast selgitab parimad välja autoajakirjanikest koosnev žürii. Konkursil osalevad kõik aasta jooksul Eestisse jõudnud uudismudelid, seejuures algab ja lõpeb autoaasta Tartus toimuva autonäitusega Motoshow.

Seni on autotootjatest edukaim olnud Škoda, kes on võitnud selle nimetuse viiel korral: aastatel 2007, 2009–2010, 2016 ja 2025. Kolmekordsed võitjad on Opel (2011, 2017 ja 2018), Peugeot (2001, 2012 ja 2024) ning Renault (2002, 2015 ja 2026).

## Eesti aasta autod
* 2001 Peugeot 206
* 2002 Renault Laguna
* 2003 Mazda6
* 2004 Honda Jazz
* 2005 Volkswagen Golf
* 2006 BMW 3. seeria
* 2007 Škoda Roomster
* 2008 Ford Mondeo
* 2009 Škoda Superb
* 2010 Škoda Yeti
* 2011 Opel Astra
* 2012 Peugeot 508
* 2013 Mercedes-Benz A-klass
* 2014 Volkswagen Golf
* 2015 Renault Twingo
* 2016 Škoda Superb
* 2017 Opel Astra
* 2018 Opel Insignia
*2019 Kia Stinger
*2020 Mazda 3
*2021 Porsche Taycan
*2022 Hyundai Ioniq 5
*2023 Honda Civic
*2024 Peugeot 408
*2025 Škoda Superb
*2026 Renault 5 E-Tech

## Viited
https://tehnikamaailm.ee/artikkel/porsche-tegi-ajalugu
Sidemereaktsioon

**Sidemereaktsioon** ehk **reaktsioonjõud** on jõud, millega sidet moodustav keha mõjub vaadeldavale kehale. Reaktsioonjõudusid nimetatakse ka passiivseteks jõududeks, kõiki teisi jõudusid aga aktiivseteks jõududeks. Inseneriülesannete puhul nimetatakse sidemeid tihti ka tugedeks ja vastavaid reaktsioonjõudusid toereaktsioonideks.

## Vaata ka
*toereaktsioon

## Viited
Primera Divisió

**Primera Divisió** on Andorra jalgpalli kõrgeim liiga.

Andorra tuntuim klubi FC Andorra ei ole kunagi mänginud Andorra liigas, vaid osaleb Hispaania liigasüsteemis.

__TOC__

## Primera Divisió meeskonnad (hooaeg 2016/17)

## Staadionid
Andorra Jalgpalliliit korraldab *Primera Divisió* ja *Segona Divisió* mängud staadionitel, mis kuuluvad alaliidule. Lisaks annab jalgpalliliit meeskondadele ka staadionid ja väljakud treeningute jaoks. FC Encamp on ainuke klubi kellel on oma staadion (✚), mis asub Prada de Molesis (Camp de Futbol d'Encamp).

### Staadionite asukohad

|-
|

|

|}

## Viited
Erovnuli Liga

**Erovnuli Liga** (gruusia keeles *ეროვნული ლიგა*; otsetõlkes *Rahvusliiga*) on Gruusia jalgpalli kõrgeim liiga.

Alates 2017. aastast kestab liiga kevadest sügiseni. Alates samast aastast mängib liigas ka kümme klubi.

Alates 1990. aastast on Gruusia meistriks tulnud kümme klubi. Ülekaalukalt on edukaim 18 võiduga Thbilisi Dinamo.

## Klubid
2022. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid:
* Gori Dila
* Batumi Dinamo
* Thbilisi Dinamo
* Gagra
* Thbilisi Lokomotiiv
* Thbilisi Saburtalo
* Bolnisi Sioni
* Tskaltubo Samgurali
* Thelavi
* Khuthaisi Torpedo

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Horvaatia jalgpalli kõrgliiga

**SuperSport HNL** (ametlikult horvaadi keeles *Prva hrvatska nogometna liga*, lühend *HNL*) on Horvaatia jalgpalli kõrgeim liiga.

Liiga loodi 1992. aastal. Kokku on liiga võitnud neli klubi. Peaaegu kolm neljandikku kordadest on võitnud Zagrebi Dinamo (kokku 25 võitu), kuus korda on võitnud Spliti Hajduk ning ühe korra HNK Rijeka ja NK Zagreb.

UEFA koefitsiendi järgi oli Horvaatia liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 20. kohal.

Sponsornimed alates 2003:
*2003–2007, Prva HNL Ožujsko 
*2007–2011, T-Com Prva HNL
*2011–2017, MAXtv Prva Liga
*2017–2022, HT Prva Liga
2022–, SuperSport Hrvatska nogometna liga / SuperSport HNL

## Klubid
Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised klubid:
* Zagrebi Dinamo
* Gorica
* Spliti Hajduk
* Istra 1961
* Lokomotiva
* Osijek
* Rijeka
* Slaven Belupo
* Šibenik
* Varaždin

## Meistrid

* 1992: Spliti Hajduk
* 1992/1993: Zagrebi Dinamo
* 1993/1994: Spliti Hajduk
* 1994/1995: Spliti Hajduk
* 1995/1996: Zagrebi Dinamo
* 1996/1997: Zagrebi Dinamo
* 1997/1998: Zagrebi Dinamo
* 1998/1999: Zagrebi Dinamo

* 1999/2000: Zagrebi Dinamo
* 2000/2001: Spliti Hajduk
* 2001/2002: Zagreb
* 2002/2003: Zagrebi Dinamo
* 2003/2004: Spliti Hajduk
* 2004/2005: Spliti Hajduk
* 2005/2006: Zagrebi Dinamo
* 2006/2007: Zagrebi Dinamo

* 2007/2008: Zagrebi Dinamo
* 2008/2009: Zagrebi Dinamo
* 2009/2010: Zagrebi Dinamo
* 2010/2011: Zagrebi Dinamo
* 2011/2012: Zagrebi Dinamo
* 2012/2013: Zagrebi Dinamo
* 2013/2014: Zagrebi Dinamo
* 2014/2015: Zagrebi Dinamo

* 2016/2017: Rijeka
* 2017/2018: Zagrebi Dinamo
* 2018/2019: Zagrebi Dinamo
* 2019/2020: Zagrebi Dinamo
* 2020/2021: Zagrebi Dinamo
* 2021/2022: Zagrebi Dinamo
* 2022/2023: Zagrebi Dinamo
* 2023/2024: Zagrebi Dinamo

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
FK Ventspils

**FK Ventspils** on Läti linna Ventspilsi jalgpalliklubi, mis hooajal 2011 mängib riigi kõrgliigas.

## Viited
FK Liepājas Metalurgs

**FK Liepājas Metalurgs** on endine Läti jalgpalliklubi, mis tegutses Liepāja linnas ning mängis riigi kõrgliigas.

## Nimesid
*...
*1994 FK Liepāja
*1995-1996 DAG Liepāja
*1996-1997 Baltika Liepāja (ka FK Baltika)
*...
FC Daugava

**FC Daugava** on Läti linna Daugavpilsi jalgpalliklubi, mis hooajal 2011 mängib riigi kõrgliigas.

## Välislingid
Skonto FC

**Skonto** on Läti linna Riia jalgpalliklubi, mis hooajal 2012 mängib riigi kõrgliigas. Pärast  Läti taasiseseisvumist 1991. aastal võitis klubi Virslīga 14 aastat järjest. Alles aastal 2005 jäädi FK Liepājas Metalurgsi järel teisele kohale.
Skandinaavia vesinikumaantee

**Skandinaavia vesinikumaantee** (*Scandinavian Hydrogen Highway Partnership*; SHHP) on võrgustik, mis ühendab kolme Põhjamaa kohalikud vesinikutanklate taristute projektid: Denmark Hydrogen Link Projecti Taanis, Norway HyNor Projecti Norras ja Sweden's HyFuture Projecti Rootsis.

Projekti alustati 2006. aastal sihiga saada esimeseks piirkonnaks, mis on kaetud vesinikutanklate võrgustikuga.

## Eesmärgid
Projekti eesmärk on kiirendada vesinikkütustele üleminekut Põhjamaades ning luua keskkonnasõbralikum ja jätkusuutlikum ühiskond. Projekti abil ühendatakse Norra, Rootsi ja Taani huvitatud osapoolte tegevus, et vältida üksiküritajate killustumist ning suurendada projekti efektiivsust. See on esimene vesinikkütuste taristuid arendav kommertsettevõte Euroopas.

Püütakse saavutada, et aastatel 2012–2015 oleks teedel 100 bussi, 500 autot ja 500 muud sõidukit, mis kasutaksid kütusena vesinikku. Selle toetamiseks plaanitakse aastaks 2015 tööle panna 45 vesinikutanklat.

## Tankimisjaamad
2011. aasta aprilli seisuga on valmis ehitatud ja töötavad seitse vesinikutanklat, nendest kaks on Taanis, üks Rootsis ja neli Norras. Planeerimis- või ehitusjärgus on veel üheksa tanklat.

## Sõidukid
Teel vesinikumaantee plaani täiemahuliseks täitmiseks on hetkel veel mitmeid takistusi. Suurimaks neist on probleem, mil moel hankida piisavalt suur hulk vesinikul liikuvaid autosid. Üleminekuetapil peetakse oluliseks kasutada sõidukeid, millel on nii vesinikul töötav jõuajam kui ka traditsiooniline sisepõlemismootor. Vesinikmootoritega autode kiiremal levikul on põhitakistuseks hind, mis on märgatavalt kõrgem kui sisepõlemismootoriga autodel ja elektriautodel. General Motorsi juhatuse esimehe Fritz Hendersoni sõnul ulatub hinnavahe kuni 10 korrani, vesinikuautode kahjuks – seda General Motorsi mudelite Sequel ja Volt näitel, mis vastavalt töötavad vesiniku- ja elektrimootoriga, kusjuures esimese turuhind jääb 400 000 dollari suurusjärku, Volt aga maksab umbes 40 000 dollarit.

## Edasised plaanid
Järgmiste sammudena plaanitakse tanklate ehitamist suuremate linnade, sealhulgas Malmö, Oslo ja Kopenhaageni lähedale ning suuremate magistraalteede äärde. Uued tanklad ühtivad täielikult uue standardiga SAE J2601 ning ka olemasolevad jaamad viiakse sellele standardile üle.

Norras ja Taanis on riiklik plaan, mille kohaselt peaks aastaks 2015 85% linnasisesest liiklusest moodustama elektri ja vesiniku jõul liikuvad sõidukid. Ka teistes Skandinaavia riikides valmistutakse üleminekuks fossiilkütustel töötavatelt sõidukitelt elektri- ja vesinikupõhistele.

## Välislingid
*SHHP
Jaan Parv

**Johannes (Jaan) Parv** (28. september 1867 – 29. oktoober 1899 Vastseliina) oli eesti ajakirjanik, tõlkija ja luuletaja. Kasutas ka pseudonüümi J. Endla.

Töötas mitmes ajalehetoimetuses sh, Hugo Treffneriga Oma Maa ja Postimehe toimetuses, hiljem politsei kantseleiametnikuna Võrus ja 1893. aastast Loosi vallakirjutajana ja 1897. aastast Vastseliina valla- ja kohtukirjutaja. 

## Viited

## Kirjandus
*Rudolf Põldmäe, Sajandi lõpu luuletaja ja kriitik Jaan Parv. Keel ja Kirjandus, 1969, nr 3, lk 160-165
## Välislingid
* J. Parve eestindus Sándor Petőfi luuletusest (ilmunud ajalehes Postimees nr 10, 23. jaanuar 1888, lk 2*),* vt Luuletõlked 19. sajandi eesti ajalehtedest
Aksel Pajupuu

**Aksel Pajupuu** (8. jaanuar 1926 Sigula küla, Kolga vald – 28. juuli 2009) oli eesti muusikategelane ja koorijuht.

## Välislingid
*http://laulupidu.tartu.ee/muuseum/juhid/AKSEL_PAJUPUU.htm
Inga Neissaar

**Inga Neissaar** (1979. aastani **Inga Sahhatševskaja**; sündinud 20. aprillil 1959 Tartus) on Eesti spordipedagoog, Tartu Ülikooli kehakultuuri õppejõud.

## Elulugu
Inga Neissaar on teenistujate tütar. Neissaar sündis Tartus, kuid on elanud ka Sindis.

1977 lõpetas ta Tartu 10. Keskkooli, 1982 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 1991 kaitses ta samas sporditeaduste magistri väitekirja "Rütmivõimlemise kasutamine kehalise tubliduse (fitness) tõhustamiseks naistel".

1978–1983 oli Neissaar TRÜ võimlemiskateedri õppeülesande täitja, 1983–1992 õpetaja, 1993–1995 spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituudi assistent, 1996–1999 lektor, 2000. aastast treeninguõpetuse õppetooli lektor. Ta täiendas end Kanadas, ühtlasi töötas Torontos võimlemisklubi Ritmica treenerina. Ta on õpetanud aeroobvõimlemise metoodika kursust, koostanud võimlemisalaseid metoodilisi väljaandeid ja korraldanud võimlemistreenerite täiendusõpet.

Ta on Eestis tuntud aeroobikatreenerina, kuid on töötanud ka iluvõimlemistreenerina.

Koostöös Rein Jalakuga on ta kirjutanud raamatu "Jõu- ja venitusharjutusi igaühele" (ilmunud 2004, 2006 ja 2008).

## Teadustöö
Inga Neissaare uurimisvaldkond on olnud aeroobvõimlemise mõju töövõimele ja kehalistele võimele, vere lipoproteiidide koostisele ning selle toime ärevusseisundite korral. Ta on uurinud aeroobika mõju naiste enesehinnangule ja isiksuseomadustele. Ta on Eesti Võimlemisliidu juhatuse liige. Neissaar on avaldanud üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2013 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
20-aastaselt abiellus ta korvpallitreeneri Jüri Neissaarega, neil on poeg Ronni. Inga Neissaarel on kaksikõde Ester.

## Teoseid
* Venitusharjutusi korvpalluritele (kaasautorid R. Jalak, H. Valgma). Tallinn, 1992
* Valik stretching-venitusharjutusi (kaasautor R. Jalak). Tallinn, 1993
* Jõu- ja venitusharjutusi igaühele (kaasautor R. Jalak). Tartu, 1994; 6. tr. Tallinn, 2006
* Women engaged in aerobic gymnastics (kaasautor). // Acta Academiae Olympiquae Estoniae 8 (2000)
* Aeroobikaga tegelevate naiste enesehinnang (kaasautor). // TÜ kehakultuuriteaduskonna teadus- ja õppemetoodiliste tööde kogumik 8 (2001)
* Aeroobvõimlemise mõju psüühikale sõltuvalt isiksuse omadustest. // TÜ kehakultuuriteaduskonna teadus- ja õppemetoodiliste tööde kogumik 10 (2002)
* Aeroobika: I ja II tase (kaasautor). Tallinn, 2007

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), lk 114
* Eesti spordi biograafiline leksikon, lk 414
* 

## Välislingid
*
Simulaakrum

**Simulaakrum** (ladina keeles: *simulacrum* *< simulo*; 'kujutis, pilt, sarnasus, näivus') on teabekaos. Simulaakrum on koopia, millel pole tegelikkuses vastet (vōi originaali); ehk märk, millel pole tähistatavat (tegelikku objekti). 

Mõiste tõi ühiskonna- ja inimteadustes laialdasse kasutusse prantsuse filosoof Jean Baudrillard ("Simulaakrumid ja simulatsioon" 1981). Baudrillard'i järgi on simulaakrum koostatud, simuleeritud maailm - reproduktsioon, mis tekitab algse tegelikkusega sideme kaotanud iseseisva reaalsuse. Täpsemalt eristas Baudrillard kolme tüüpi simulaakrumeid:
#kujutis matkib reaalsust 
#kujutis asendab reaalsuse 
#kujutis ja reaalsus on teineteisest eristamatud. 

Gilles Deleuze'i määratluses on simulaakrum süsteemene teabekaos: "süsteem, milles erinev suhestub erinevaga erinevuse enda kaudu". Süsteemne teabekaos jaatab lahknevust ja võimu hajutamist (detsentraliseerimist).

## Viited