open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kungla (mütoloogia)

**Kungla** on eesti mütoloogias õnnemaa, muinasjutumaa. Arvatakse, et selle sõna võttis esimesena kasutusele F. R. Kreutzwald, kes mõtles selle all eelkõige Ojamaa saart.

Kungla nimi tuleneb rootsi keelest ("det kungliga folket").

## Laul
Eesti muusikas on "Kungla rahvas" (Friedrich Kuhlbars / Karl August Hermann) väga tuntud laul:
:Kui Kungla rahvas kuldsel a’al 
:kord istus maha sööma, 
:siis Vanemuine murumaal 
:läks kandlelugu lööma.....

## Kalevipoeg
Kunglat on mainitud eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda. Pulmad.), kui Lindale tuleb viiendana kosja Kungla kuninga poeg.

Kunglast on juttu ka eepose üheksateistkümnendas loos (Sarvik-taadi aheldus,  Õnneaeg,  Pidu ja Kalevi tarkusraamat,  Sõjateated).
Peale Sarviku aheldamist ja allilmast naasmist on Kalevipoeg koos kaaslastega Lindanisas pidutsemas. Sõbrad paluvad Kalevipoega kosja minna:
:Pane kihlad kottidesse,
:Meelitused märssidesse,
:Mine Kungla kosimaie,
:Noorikuda nõudemaie!
:Kunglas kasvab kodukanu,
:Neitsikesi neljakesi.....
:Kungla neitsid koovad kangast,
:Teevad kullast toimelista,
:Koovad hõbelõngalista,

## Viited
Vladimir Solouhhin

**Vladimir Solouhhin** (vene Владимир Алексеевич Солоухин; 14. juuni 1924 – 4. aprill 1997) oli vene proosakirjanik ja luuletaja.

Vladimir Solouhhin sündis Alepino külas (tänapäeval Sobinski rajoon, Vladimiri oblast) talupoja perekonnas. Lõpetas Vladimiri Mehaanikatehnikumi. Teenis aastatel 1942–1945 aega Punaarmees, kuulus Kremli valvemeeskonda. 1951. aastal lõpetas ta Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. Aastatel 1958–1981 oli ta ajakirja Molodaja Gvardija toimetuskolleegiumi liige, seejärel oli ajakirja Naš Sovremennik toimetuskolleegiumis.

Vladimir Solouhhin oli nn vene külaproosa silmapaistvamaid esindajaid. 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul kritiseeris Solouhhin teravalt Leninit ja idealiseeris revolutsioonieelset Venemaad ("При свете дня" ("Päevavalgel" (1992)).

## Teoste tõlked eesti keelde
*Kastetilk : [jutustus]. Tallinn, 1963
*Luupeaga taskunuga : [jutustused]. Tallinn, 1978
Provints (Hiina)

**Provints** on Hiinas 1. järgu haldusüksuste üks tüüpidest. 

Hiina Rahvavabariigil on ametlikult 23 provintsi (arvestades nõudlust Taiwanile). Enamik provintse on praegustes piirides Mingi dünastiast saadik.

## Provintside nimekiri
*Pindalad on antud ruutkilomeetrites. Rahvaarvud on antud [[2010. aasta Hiina rahvaloendus|2010. aasta Hiina rahvaloendus]]e andmetel.*

## Vaidlustatud provints
Oma rajamisest saadik 1949 peab Hiina Rahvavabariik Taiwani oma 23. provintsiks. Ent Hiina Vabariik kontrollib Taiwani provintsi, Jinmeni maakonda ja üht valda Fujiani provintsis Lianjiangi maakonnas.

## Endised provintsid

## Vaata ka
*Hiina haldusjaotus
Kutsekoda

**Kutsekoda** ehk **kutseesinduskoda** on mingil kutsealal töötajate või töötajate koondiste esindusorgan. 

Eestis on ajaloos kutsekojad olnud näiteks Kaubandus-Tööstuskoda ja Põllutöökoda.

## Viited
Ringkond (Hiina)

**Ringkond** (地区 *dìqū* 'piirkond') on Hiina Rahvavabariigis 2. järgu haldusüksus.

2. järgu haldusüksused on ka aimakid (盟 *méng*), ringkonna õigustega linnad (地級市 *dìjíshì*) ja autonoomsed ringkonnad. 

Ringkonnad on säilinud ainult hõreda asustusega ääremaadel.
Autonoomne ringkond (Venemaa)

**Autonoomne ringkond** (*автономный округ*) on Venemaa 1. järgu haldusüksus. Neid on kokku 4:

*Handi-Mansi Jugra autonoomne ringkond (*Ханты-Мансийский автономный округ – Югра*), nimirahvused handid ja mansid.
*Jamali Neenetsi autonoomne ringkond (*Ямало-Ненецкий автономный округ*), nimirahvus neenetsid.
*Neenetsi autonoomne ringkond (*Ненецкий автономный округ*), nimirahvus neenetsid.
*Tšuktši autonoomne ringkond (*Чукотский автономный округ (Чукотка)*), nimirahvus tšuktšid.

2005. aastani oli Venemaal ka Permikomi autonoomne ringkond, 2007. aastani Korjaki autonoomne ringkond, Evengi autonoomne ringkond ja Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomne ringkond ning 2008. aastani Aga Burjaadi autonoomne ringkond ja Ust-Orda Burjaadi autonoomne ringkond.
Kõlli Toomas

**Kõlli Toomas** (2. detsember 1778 – surmaaeg teadmata) oli Eestimaa talupoeg; Kose-Uuemõisa ülestõusu eestvedajaid.

Ta oli Karla küla Aabrami talu sulane.

## Viited
Teostatavus

**Teostatavus** ehk **tehtavus** ehk **realiseeritavus** ehk **reaalsus** on plaani, ülesande või eesmärgi omadus, mis seisneb selles, et tema teokstegemine ehk realiseerimine on praktiliselt võimalik.
Maakond (Hiina)

Hiina Rahvavabariigis on **maakonnad** (lihtsustatud kirjas 县, traditsioonilises kirjas 縣, *xiàn*)  3. järgu haldusüksused autonoomsete maakondade, maakonna õigustega linnade, hošuunide, autonoomsete hošuunide ja allringkondade kõrval. 

Seisuga 9. veebruar 2013 on Hiina Rahvavabariigis 1452 maakonda. 

Hiina Vabariigi Taiwani provintsis on **maakond** (縣, *xiàn*) maakonna õigustega linna kõrval 2. järgu haldusüksus. Maakondi on 14. Nende keskused on suurvallad, vahel vallad, millel on sageli juba väga linlik iseloom.

## Taust
Maakondade arv peaks Mandri-Hiinas tulevikus vähenema, sest maakondi muudetakse sageli maakonna õigustega linnadeks või linnarajoonideks. 

Enamasti alluvad Hiina Rahvavabariigi maakonnad 2. järgu haldusüksustele. Keskalluvusega linnades Beijing Shis, Tianjin Shis, Shanghai Shis ja Chongqing Shis ning osalt Hainani provintsis alluvad nad otse 1. järgu haldusüksustele, sest 2. järku haldusüksus puudub.

Kriteerium maakonna muutmiseks maakonnaõigustega linnaks on linnastumise aste koos teatud kaugusega maakonna õigustega linna keskusest. 

Kriteerium maakonna muutmiseks linnarajooniks on kaotatava maakonna keskasula kokkusulamine maakonna õigustega linna linnarajoonidega.

## Vaata ka
*Hiina haldusjaotus
*Taiwani haldusjaotus
Ladislav Ballek

**Ladislav Ballek** (2. aprill 1941 – 15. aprill 2014) oli slovaki kirjanik, poliitik ja diplomaat.

Ladislav Ballek õppis aastatel 1959–1963 Banská Bystrica Pedagoogilises Instituudis slovaki keelt, ajalugu ja kunstiteadust. Töötas seejärel õpetajana ja raadios. 1968–1972 oli ta Banská Bystricas ilmuva ajalehe Smer kultuuriosakonna juhataja. 1972. aastal asus ta elama Bratislavasse, kus töötas algul kirjastuses Slovenský Spisovatel toimetajana. Aastatel 1977–1980 oli ta Slovaki Sotsialistliku Vabariigi Kultuuriministeeriumi kirjandusosakonna juhataja ja 1980–1984 Slovaki Kirjandusfondi direktori asetäitja. Aastatel 1984–1989 oli ta Slovaki Kirjanike Liidu sekretär.

1992–1994 oli ta Slovaki Vabariigi Rahvusnõukogu (parlamendi) liige. Seejärel oli õppejõud Nitra Pedagoogikaülikoolis ja Bratislava Komensky-nimelises Ülikoolis. 1998. aasta märtsis kandideeris ta Slovakkia presidendiks, kuid ei osutunud valituks. 2001–2008 oli Ballek Slovakkia suursaadik Tšehhi Vabariigis.

## Teosed
*"Útek na zelenú lúku" ("Põgenemine rohelisele niidule"), novell, 1967
*"Púť červená ako ľalia" ("Tee, punane nagu liilia"), novell, 1969
*"Biely vrabec" ("Valge varblane"), romaan, 1970
*"Južná pošta" ("Lõunapost"), romaan, 1974
*"Pomocník. Kniha o Palánku" ("Abiline : (raamat Palánkist))", romaan, 1977 (eesti keeles 1984)
*"Agáty" ("Akaatsiad"), romaan, 1981
*"Kraj za vinicami" ("Viinamarjaistanduste piirkond"), proosakogu, 1983
*"Lesné divadlo" ("Metsateater"), romaan, 1987
*"Čudný spáč" ("Imelik magaja"), romaan, 1990
*"Trinásty mesiac" ("Kolmeteistkümnes kuu"), romaan, 1995
*"Trojou a vŕškom pamäti", 2013

## Viited
Antoinette Fouque

**Antoinette Fouque** (sündinud **Grugnardi**; 1. oktoober 1936 – 20. veebruar 2014) oli psühhoanalüütik, kes oli seotud prantsuse naisliikumisega. 

Feminismi teoorias on ta positsioneeritud essentsialistiks.
Theodor Lemba

**Theodor Lemba** (9. oktoober 1876 Tallinn – 16. mai 1962 New York) oli eesti pianist. Teda nimetatakse esimeseks eestlasest kontsertpianistiks.

## Elulugu
Theodor Lemba sündis muusikute peres. Tema vend oli pianist ja helilooja Artur Lemba (1885–1963) ja õde metsosopran Ludmilla Hellat-Lemba (1879–1945). Theodor Lemba lõpetas 1901. aastal Peterburi konservatooriumi Felix Blumenfeldi ja Karl van Arki klaveriklassis.

Lembat saatis edu kontsertidel nii Lääne-Euroopas kui ka Venemaal. Eriti menukad olid tema ülesastumised tšehhi viiuldaja Jan Kubelikiga. 1904. aastal võttis ta osa Teodor Leszetycki meistrikursustest Viinis.

Aastatel 1905–1914 õpetas Lemba Riia muusikakoolis, mille direktor ja kaasomanik ta oli. Aastatel 1915–1922 oli ta Petrogradi konservatooriumi õppejõud, 1919. aastast professor. Siis naasis ta Eestisse ning oli vahemikus 1922–1944 klaveriõpetaja Tallinna Konservatooriumis. 

1944. aastal põgenes ta Nõukogude korra eest Saksamaale, kust emigreerus 1949. aastal USA-sse ning asus elama Montana osariiki Great Fallsi linna.

## Kirjandus
*"Eesti entsüklopeedia" 14. Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus 2000. Lk 234
EEPROM

**EEPROM**, ka **E<sup>2</sup>PROM** (ingl *Electrically Erasable Programmable Read-Only Memory*, elektriliselt kustutatav programmeeritav püsimälu) on püsimälu, milles salvestatud informatsiooni saab kustutada elektriliselt (elektripinge impulssidega). Selle poolest erineb ta EPROMist, mis vajas kustutamiseks UV-kiirgust. EEPROMi edasiarendus on välkmälu (Flash EEPROM); siin seisab peamine erinevus selles, et kui EEPROMis kustutatakse andmeid biti (adresseeritava üksusena baidi) haaval, siis välkmälus suuremate üksustena – plokkidena.

EEPROMi kiibil saab andmeid muuta (kustutada ja üle kirjutada) ilma seda trükkplaadilt eemaldamata (nagu see oli vajalik EPROMi korral).  EEPROM-komponendi eluiga piirdub enamasti mõnekümne tuhande programmeerimiskorraga. 

## Tööpõhimõte
Nii nagu EPROM koosneb ka EEPPROM ujupaisuga väljatransistoride maatriksist, kusjuures iga niisugune transistor esitab ühte bitti. Programmeerimisel (andmete mäluelementidesse kirjutamiseks) antakse  elektripinge impulsiga tekitatud elektrivälja vahendusel  ujupaisule elektrilaeng, mis jääb sinna kestvalt püsima. Laengu puudumine või olemasolu ujupaisul määrab selle, kas mäluelementi salvestatud biti väärtus on 1 (transistori lätte ja neelu vaheline kanal on juhtiv) või  1 (kanal suletud). Kustutamiseks eemaldatakse laeng mäluelemendi transistori ujupaisult vastupidist polaarsust omava pingeimpulsiga. Andmete salvestamine on võrdlemisi aeglane ja võib kesta palju kauem kui lugemine.

Lugemiseks rakendatakse mäluelemendi transistori lätte ja neelu vahele pinge, mis on tunduvalt madalam kui programmeerimisel või kustutamisel ja biti väärtuse määrab see, kas vool läbib transistori või mitte.

Lisaks ujubaisuga transistorile on iga mälupesa struktuuris veel teine transistor, mis aitab juhtida kirjutamise ja kustutamise käiku. Kahe transistori asemel võib siiski olla üks kolme paisuga transistor (üks ujupais, kaks juhtpaisu). 

## Liidesed
Andmevahetus EEPROMiga võib toimuda jada- või rööpliidese kaudu.

### Jada-EEPROM
Levinumad jadaliideste tüübid on SPI, I²C, Microwire, UNI/O ja 1-Wire. Need liidesed vajavad töötamiseks 1–4 juhtimissignaali ja mälukompoonendi korpused on enamasti 8 kontaktiga.

### Paralleel-PROM
Paralleelseks andmeedastuseks on üldiselt 8-bitine andmesiin ja piisavalt lai aadressisiin, et katta kogu mälu. Enamikul seadmetel on kiibi valimise ja kirjutamiskaitse kontaktid. 

Paralleel-EEPROM on jada-EEPROMiga võrreldes kiirem, kuid tal on palju kontakte (28 või rohkem). Peamiselt seetõttu eelistatakse jada-EEPROMi või Flash-EEPROMi.

## Kasutamine
EEPOM leiab kasutamist peamiselt väiksemahulise andmesalvestina elektri- ja elektroonikaseadmetes, kus  andmed peavad säilima ka siis, kui elektritoide on välja lülitatud. EEPROMi on kasutatud nii eraldi komponendina kui ka sisseehitatuna protsessorisse või kontrollerisse, näiteks temperatuuriandurites, taimerites, kalibreerimisseadmetes jm.

Seda mälutüüpi kasutati ka arvutimängude käigu ja seadete salvestamiseks enne välkmälude kasutuselevõttu.

2010. aastail on välkmälu EEPROMi asendanud peaaegu kõigis senistes rakendustes.

## Vaata ka
* Püsimälu
* EPROM
* Välkmälu
Richard Dimbleby loeng

**Richard Dimbleby loeng** (tuntud ka kui *Dimbleby loeng*) loodi BBC legendaarse ajakirjaniku Richard Dimbleby mälestuseks.
Loengut peetakse alates 1972. aastast (vahele on jäänud 1981, 1991, 1993, 2008) ning alati on esinejaks keegi mõjukatest ja silmapaistvatest ühiskonnategelastest, erinevate elualade tunnustatud autoriteetidest.
Köösner

**Köösner** (saksa sõnast *Kürschner*; ka **karusnahatöötleja**, **kasuksepp**) on inimene, kes valmistab pargitud ja viimistletud karusnahast esemeid.

## Viited
Külvaja (kirjastus)

**Külvaja** oli Leningradis tegutsenud Kommunistliku Internatsionaal Eesti sektsiooni kirjastus. Kirjastus andis muu hulgas NSV Liidus välja eestikeelset kirjandust.

Kirjastuse eelkäija olid Eesti Töörahva Kommuuni Kultuuri ja Hariduse Valitsuse kirjastusosakond, mis alustas Juhan Lilienbachi juhtimisel Petrogradis tegevust 1919.a märtsis ja tegutses Petrogradis 1919. aastal veebruarist juulini.Juhtkonda kuulusid peale J.Lilienbachi veel O.Miger ja Artur Vallner.

Peale VTK lõppu allus kirjastusosakond EKP KK Venemaa Büroole. 1922. aasta märtsis asutati Eesti Kirjastuse Ühisus, mis tegutses 1926. aastani ja mille juhid olid Jakob Palvadre, Jaan Ikmelt, P Peterson ja A.Leetsmann. Nimi Külvaja võeti kasutusele 4. märtsil 1922. Leningradis oli see Kommunistliku Internatsionaali Eesti sektsiooni kirjastus aastatel 1923–1934.

1934. aastal liideti Külvaja Välismaatööliste Kirjastusühisusega. Külvajal oli ainsana Venemaal asunud Eesti kirjastustest enda trükikoda (1930. aastast). Trükikoda jätkas ka peale liitumist VTKÜga Külvaja nime all.

## Viited
Ohver (kannatanu)

**Ohver** on millegi või kellegi (õnnetuse, kuriteo vm ebasoodsa olukorra) tõttu kannatanu, kahjustatu või hukkunu. 

Tihti eristatakse tõsisemates olukordades ohvreid (hukkunuid) vigastatutest või kahju kannatanutest (nt loodusõnnetuse, sõja, tulekahju, liiklusõnnetuse jms korral).

## Vaata ka
*Hukkunute arv
*Ohvriabi
Richard Dimbleby

**Frederick Richard Dimbleby** (25. mai 1913 – 22. detsember 1965) oli Suurbritannia tele- ja raadioajakirjanik. 

Ta töötas peamiselt BBC-s.

Tema mälestuseks korraldatakse Richard Dimbleby loenguid.
Ohver

**Ohver** ehk **ohvriand** on miski või keegi, mida või keda annetatakse (ohverdatakse) üleloomulikele või kõrgematele jõududele (jumalatele, haldjatele, vaimudele vms) nende soosingu saavutamiseks või tänuks millegi eest.

Ohvriks võib olla toit-jook, esemed (nt ehted, raha), loomad, ajalooliselt isegi inimene. Loomade ja inimeste puhul toimub ohverdamine rituaalse hukkamise kaudu.

Ohver jäetakse pühasse paika.

## Vaata ka
*Ohverdamine
*Ohvriaed
*Ohvriallikas
*Ohvrikivi

## Välislingid
Energiamuundur

**Energiamuundur** on seade või vahend, mis teisendab mingit liiki energia vastavalt kasutusotstarbele mõnda teist liiki energiaks.

Muundamine võib olla üheastmeline (vt tabel) või mitmeastmeline, näiteks kütuse energia muundamine aurukatlas auruks (soojusenergiaks), see turbiinis pöörlemise mehaaniliseks energiaks ja siis elektrigeneraatoris elektrienergiaks.

Väga sageli on muundamise lõpptulemuseks elektrienergia, sest seda on suhteliselt hõlbus edastada, jaotada ja salvestada.

On ka muundureid, mis on ette nähtud mingi üht liiki energia parameetrite muutmiseks, näiteks
*trafo ‒ elektripinge muutmiseks;
*sagedusmuundur ‒ vahelduvpinge sageduse muutmiseks;
*alaldi ‒ vahelduvvoolu muundamiseks alalisvooluks;
*vaheldi ehk inverter ‒ alalisvoolu muundamiseks vahelduvvooluks.

## Energiavormide muundamise näiteid

## Välislingid
* Energia muundamine
LISREL

**LISREL** on statistiline tarkvarapakett, mida kasutatakse *structural equation modeling* (SEM) jaoks. 

LISREL-i töötas 1970. aastatel välja Karl Jöreskog, kes siis Princetonis *Educational Testing Service*is teadlasena töötas, ja Dag Sörbom, kes hiljem mõlemad Rootsis Uppsala Ülikooli professoriteks said. Viimane versioon 2012 jaanuari seisuga on LISREL 8.8.

## Vaata ka
* Psühhomeetria

## Viited
Rahvaraamat

**Rahvaraamat** oli 15.–19. sajandil ja Eesti alal 18.–19. sajandil lihtrahvale mõeldud ajaviiteline või hariva sisuga odav raamat.

Eelkõige rahvaraamatu kujul tekkiski ja leviski 18.–19. sajandi eestikeelne kirjasõna.

## Viited
Asustusüksus

**Asustusüksus** on omavalitsusüksuse asustuslik jaotis. Eestis loeti enne 2017. aasta haldusreformi asustusüksuse liikideks asula (valdades) ja asum (linnades). Haldusreformi järel võivad ka omavalitsuslikud linnad asulateks jaguneda ning asumeid ei loeta enam asustusüksusteks. Eesti asustusüksused kuuluvad Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatorisse (EHAK).

2003. aastal oli Eestis 4660 asustusüksust.

2024. aastal on Eestis 4714 asustusüksust.

## Vaata ka
*Omavalitsusüksus
*Haldusüksus
*Kant (geograafia)

## Viited
Kroonupalat

**Kroonupalat** (vene keeles *казённая палата*) oli aastatel 1775–1917 Venemaa keisririigi Rahandusministeeriumi kubermanguasutus. Eestimaa ja Liivimaa kubermangus tegutsesid kroonupalati täitevorganid 1783–1917 (kreisirenteid 1922. aastani). 

Asehaldurkorra ajast oli  kroonupalati (vene keeles *Казенная палата*, saksa keeles *Kameralhof*) ülesanne hallata riigi tuluallikaid (kroonumaad ja talupojad, metsad, aktsiisimaksud, pearaha ja muud maksud, samuti maksualuse elanikkonna arvestus ja hingeloendite läbiviimine) ja varasid. Kroonupalati esimeheks oli viitsekuberner, liikmeteks ökonoomiadirektor, tollinõunik, kubermangurentmeister ning assessorid. Kroonupalati ametnike hulka kuulusid ka sekretär, protokollija, registraator-arhivaar, kameriir ja kantseleiametnikud.

Kroonupalati kantselei koosseis muutus vastavalt vajadusele ja jagunes ekspeditsioonideks, mille arv ja koosseis muutusid aja jooksul. Kroonupalat allus algul kubermangu kubernerile, aastatel 1797–1802 Valitsevale Senatileile, 1802. aastast Venemaa Keisririigi Rahandusministeeriumile. 1845. aastast määrati kroonupalatitele direktorid. 

Kroonupalatite ülesanded olid otseste ja kaudsete maksude ning riiklike koormiste arvestus ja sissenõudmine (pearaha, aktsiisid — veini ja soolamaksud, kinnisvaramaks; proviandi, loomasööda ja majutuskohustused, tempelpaberi müük jne), kroonuehitiste ja riiklike tuluallikate (mets, maa, vesi, kroonuettevõtted) haldamine; kroonu-, lossi- ja ökonoomiatalupoegade kureerimine; järelevalve erakaubanduse ja töönduse üle; maksustatava elanikkonna arvestus, hingeloenduste läbiviimine; renteide tegevuse kontrollimine.

1797. aastal kehtestati Eesti alal nekrutikohustus ning Nekrutite vastuvõtuga tegelesid, kuni 1874. aasta üldise sõjaväekohustuse kehtestamiseni, igas kreisilinnas ajutiselt ja kubermangulinnades Kroonupalati juures ühe osakonnana alaliselt moodustatud väeteenistused ehk nn nekrutiametid. 1874. aasta üldise sõjaväekohustuse kehtestamisega langes nekrutikohustuse täimine Kroonupalati funktsioonidest ära ning igas maakonnas hakkasid tegutsema väeteenistuskomisjonid. 

Kroonupalatile allusid kreisirenteid, aastatel 1783–1797 tollivalitsused, alates 1841. aastast läks kroonutalupoegade kureerimine ja metsaasjandus, Riigivarade Ministeeriumi Balti kubermangude riigivarade valitsuse (saksa k. *Domänenverwaltung*) palatite pädevusse, alates 1885. aastast viidi kroonupalatite juures sisse maksuinspektorite ametikohad otseste maksude kogumiseks ja kuni 1905. aastani kaalude ja mõõtude proovikojad, 1893 seaduse järgi loodi kubermangude korterimaksu komisjonid ja alates 1894. aastast ka kubermangude vabrikuinspektsioonid, 1899. aastast kubermangude tööstusmaksu komisjonid.

Venemaa Keisririigi  kroonupalati täitevorganid olid kubermangurentei, kreisi- ehk maakonnarenteid ja maksuinspektorid. 

1863. aastal loodi Venemaa Keisririigi Balti kubermangudes eraldi aktsiisivalitsused ja 1865. aastal loodi Eesti- ja Liivimaa kontrollpalatid ja kroonupalatilt võeti ära finantskontrolli funktsioonid. Kreisirenteid tegutsesid Eesti alal 1922. aastani, misjärel nende ülesanded läksid Eesti Pangale.

## Viited
Kihelkonnakonvent

**Kihelkonnakonvent** oli aastatel 1870–1917 tegutsenud Liivimaa kubermangu kihelkondade omavalitsusorgan. Konvent koosnes kihelkonna mõisnikest ja vallavanematest, konvendi eesotsas oli kihelkonnaeestseisja.

Konvent tegeles peaasjalikult posti, tervishoiu ja kirikuteede korrastusega.

## Viited
Paaliaq (kuu)

**Paaliaq** on Saturni looduslik kaaslane, üks Saturni kaaslaste inuiti grupi kuudest.

Selle kuu avastasid Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, Hans Scholl, Matthew J. Holman, Brian G. Marsden, Philip D. Nicholson ja Joseph A. Burns, kes teatasid selle olemasolust 2000. aasta oktoobris.

Algul sai selle nimeks **S/2000 S 2** (Saturni 2000. aastal avastatud 2. satelliit ehk kaaslane). 2003. aasta augustis nimetati see ümber Michael Kusugaki raamatust "Šamaani needus" ("The Curse of the Shaman") pärit šamaani järgi.

Paaliaq on umbes 22-kilomeetrise läbimõõduga. Kaaslane tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisega samas suunas (prograadsel orbiidil), kusjuures ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 686,9 ööpäeva. Orbiidi pikem pooltelg on 15 200 000&nbsp;km. Oma orbiidil satub Paaliaq üsna lähedale veel üheksale Saturni kuule (vähim kaugus umbes 15&nbsp;km).

Värvuselt on Paaliaq punakas. Infrapunaspektris sarnanes Paaliaqi spekter väga Saturni teiste kuude, Kiviuqi ja Siarnaqi spektriga, mis toetab hüpoteesi, et nad on tekkinud samast purunenud taevakehast.

## Viited
Pärnu kihelkond

**Pärnu kihelkond** ehk **Pärnu-Eliisabeti kihelkond** (lühend **Pär**; saksa keeles *Kirchspiel Pernau-St. Elisabeth*) oli kihelkond Pärnumaal ja Liivimaa kubermangu Pärnu kreisis.

Kihelkond hõlmas Pärnu linna ümbruse, Sauga valla ja Uulu küla põhiosa ning väikseid tükke Audru, Are, Paikuse, Surju ja Häädemeeste vallast.

## Pärnu-Eliisabeti kihelkonna mõisad
* Pärnu-Eliisabeti kirikumõis (saksa keeles *Pastorat St. Elisabeth*)
* Kambi mõis (*Kambi*) Sauga kõrvalmõis
* Reiu mõis (*Reidenhof*) linnamõis
* Rääma mõis (*Rawasaar*) linnamõis
* Sauga mõis (*Sauck*) linnamõis
* Surju mõis (*Surry*) Uulu kõrvalmõis
* Tammiste mõis (*Tammist*) rüütlimõis
* Uulu mõis (*Uhla*) rüütlimõis
* Vaskrääma mõis (*Waldhof*) rüütlimõis.

## Pärnu-Eliisabeti kihelkonna vallad
* Reiu vald
* Rääma vald
* Sauga vald
* Surju vald
* Tammiste vald
* Uulu vald

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Pärnu-Eliisabeti kihelkond, Eesti mõisaportaalis
Skathi

**Skathi** või **Saturn XXVII** on Saturni looduslik kaaslane.

Selle kuu avastasid 2000. aastal Brett J. Gladman, John J. Kavelaars ja teised ning esmaseks ajutiseks nimetuseks sai **S/2000 S 8**.

Nimi Skathi tuleb skandinaavia mütoloogiast, kus Skadi on naishiid, kes on vaanide hulka kuuluva jumala Njördri naine. Vahel on nimetatud seda kuud ka nimega **Skadi**.

Skathi on umbes 8-kilomeetrise läbimõõduga ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 728,2 ööpäeva. Orbiidi pikem pooltelg on tal 15 541 000 km ja orbiidi kalle  on 152,6. Näiv tähesuurus on 23,6.

Skathi võib olla tekkinud mingil ajal Päikesesüsteemi ajaloos Phoebe'i küljest lahti löödud tükkidest selle kokkupõrkel teise taevakehaga.

## Viited
Tõrvala

**Tõrvala** (vene keeles *Смолка* (*Smolka*), soome keeles *Tervola* või *Tervala*) on Narva jõe paremal kaldal Kudruküla ja Riigiküla vastas olev paikkond.

## Ajalugu
Tartu rahulepingu järgi jäi küla Eesti territooriumile Eesti-Ingeri territooriumile Virumaa ja Vaivara kihelkonna Narva valda.  Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud. 

Tõrvala ümbruses asub 50 km² suurune diatomiidimaardla, kust on kaevandatud 1936. aastast.

Tõrvala diatomiidikihtidest leiti aastatel 1938–1955 tehtud arheoloogiliste kaevamiste käigus hilismesoliitikumist pärinevaid luu- ja sarvesemeid..

## Viited

## Kirjandus
*Harri Moora. *Eine steinzeitliche Schlangenfigur aus der Gegend von Narva*. // Suomen Muinaismuistoyhdistyksen Aikakauskirja 1957, 58
Piiroja

**Piiroja** on Võru ja Setomaa valla piiril olev paikkond. Paikkonna läheduses asuvad Koidula, Kolodavitsa, Matsuri ja Vaartsi küla. 

Paikkonda läbib Tartu–Petseri maantee ja raudtee. Seal voolab ka samanimeline oja (ka: Kolodavitsa oja), mis keskajal oli Vana-Liivimaa ja Pihkvamaa piirijõgesid.

Oja lähte juures asuvad Piiroja järv, Piiroja soo ja Piiroja mägi.

Piiroja kõrval asus varasematel aegadel Lopka kõrts, mis teenindas mööda Petseri maanteed liikuvaid inimesi.

1990. aastate keskpaigani tegutses Piiroja raudteepeatus.

## Viited
Districtus Austriae Controllatus

**Districtus Austriae Controllatus** (tähendab Ladina keeles "Kontrollitud Austria Piirkond") on süsteem Austria veinide klassifitseerimiseks. Seda hakati juurutama 2003 aastal ja eeskuju võeti Prantsusmaa **Appellation d'Origine Contrôlée** (AOC) süsteemist. Siiski ei ole see nii range kui Prantsuse AOC.
Aimakk (Hiina)

**Aimakk** (mongoli *аймаг*, , hiina 盟 *meng*) on Hiinas Sise-Mongoolia autonoomses piirkonnas kolme 2. järgu haldusüksuse tüüp.

Sise-Mongoolia autonoomne piirkond oli algselt jaotatud aimakkideks. Enamik nendest muudeti aja jooksul ringkonna õigustega linnadeks. Alates 2003. aastast on järel kolm aimakki: Alxa, Hinggan ja Xilin Gol. 

## Vaata ka
* Aimakk
Lohusuu kihelkond

**Lohusuu kihelkond** (saksa keeles *Lohusu Kirchspiel*) oli 18. sajandil Kirde-Tartumaad hõlmanud kihelkond.

Lohusuu kirikukihelkond moodustati 1682. aastal, kui alad eraldati Torma kihelkonnast. Hiljem liideti kihelkond Torma kihelkonnaga.

Lohusuu ja hiljem Torma kihelkonnas asus Ninasi postijaam, aastail 1772–1877 Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteel tegutsenud postijaam.

## Lohusuu kihelkonna mõisad
* Lohusuu kirikumõis (saksa *Pastorat Lohusu*)
* Avinurme mõis (*Awwinorm*) riigimõis*

== Viited ==


== Kirjandus ==
* 
* 
* Ants Vihman. *Ajalooline traditsioon Torma-Lohusuu ja Avinurme kihelkondadest 1928. aasta suvel'' Eesti Kirjandusmuuseum. Folkloristika osakonna e-raamat. 2018.
Liimpuit

**Liimpuit** on mitmest puidukihist koosnev toode, kus puidukihid on omavahel kokku liimitud vastupidava ja niiskuskindla konstruktsiooniliimiga.

Liimpuitu kasutatakse puitkonstruktsioonides. Lamineerides mitu väiksemat puidutükki, saadakse üks suur ja tugev struktuuri tugiosa. Neid struktuuri tugiosi kasutatakse vertikaalsete tulpadena või horisontaalsete taladena, samuti kaarja kujuna. Liimpuitu saab valmistada erineva välimuse ja kujuga, näiteks on sellele kerge anda kaarjas kuju. Kahe liimpuidu tugiosa ühenduskohad ühendatakse tavaliselt poltidega või terasest tüüblite ja terasplaatidega.

Liimpuidu valmistamisel on võimalik ära kasutada väheväärtuslikku puitu, see ei vaja ilmtingimata kvaliteetset saematerjali.  Nii on võimalik puitmaterjal maksimaalselt ära kasutada.

Liimpuidul on palju väiksem energiasisaldus kui raudbetoonil või terasel ning see on samaväärne või väiksem täispuidu energiasisaldusega. Lamineerimisprotsess võimaldab liimpuidul kauem vastu pidada, kanda raskemaid koormusi ja olla vormitud erikujuliseks. Liimpuit on ⅔ võrra kergem terasest ja 1/6 võrra kergem betoonist. Liimpuidu tootmiseks kuluv energia on kuus korda väiksem kui sama tugevusega terasel.

Liimpuitu saab toota nii sirgelt kui ka kumeralt, mis annab arhitektidele kunstilise vabaduse, ilma et peaks tegema järeleandmisi struktuurilistes nõuetes. Puidul on suurem tõmbetugevus kui terasel ja suurem survetugevuslik jõud kui betoonil.

Tugev ja jäik lamineeritud puit võimaldab taladele ja kaartele pikki vahemaid, ilma et vahepeal peaks olema sambaid, mis omakorda võimaldab rohkem disaini paindlikkust, kui see oleks võimalik traditsioonilisest puidust ehitades. Suurused on piiratud ainult veo- ja käitlemise piirangutega.

## Viited
Dekoor (koondis)

**Dekoor** oli 1928. aastal asutatud Eesti rakenduskunstnike koondis.

Dekoorile aluse pannud iseseisvuse ajal kodumaal hariduse saanud rakenduskunstnikud seadsid oma eesmärgiks *"rakenduskunsti ja ilutunde edendamise, selle propageerimise, nende isikute koondamise ja toetamise, kes rakenduskunsti alal töötavad ja tegutsevad"*.
Asutamiskoosolekust võttis osa 23 (peamiselt Riigi Kunsttööstuskoolis hariduse saanud) noort rakenduskunstnikku. 

Juba esimesel tegevusaastal alustasid Kunsttööstuskooli ruumides tegutsemist Dekoori õhtused joonistuskursused, hiljem avati ka aktiklass. Asutati ka liikmetevaheline tööbüroo. Järgmisel aastal võeti joonistuskursuste õppekavva loovjoonistamise, rahvakirjade ja stiliseerimise õpetus.

4. mail 1931 avati Dekoori korraldatud esimene rakenduskunsti ülevaatenäitus Eestis. Näitus toimus Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse ruumides. Näitusel olid esindatud peaaegu kõik rakenduskunstialad: sisekujundus, mööblikujundus, riide-, lõnga- ja nahkehistöö, keraamika, portselan, emailmaal, filigraan- ja metallehistöö, tarbe- ja dekoratiivgraafika ning skulptuur.

## Allikad
*G. Vestenberg, Dekoor viis aastat, Rakenduskunst nr 1, 1933, lk 31-32
Bebhionn

**Bebhionn** või **Saturn XXXVII** (esmane tähis **S/2004 S 11**) on üks Saturni kaaslane. 

Selle avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle Saturni kaaslase olemasolust 4. mail 2005 vaatluste põhjal, mida tehti 12. detsembrist 2004 kuni 9. märtsini 2005. 2007. aasta aprillis pandi talle iiri mütoloogiast võetud nimi kauni sünni- ja sünnitusjumalanna Bé Findi järgi.  

Bebhionni läbimõõt on umbes 6 km ning ta tiirleb ümber Saturni keskmisel kaugusel 16 898 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal ligikaudu 820,130 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 41° (18° Saturni ekvaatori tasandi suhtes) ja ekstsentrilisus 0,333. Pöörlemisperiood on kosmoseaparaadi Cassini andmetel umbes 16 tundi.

## Viited
Māra Zālīte

**Māra Zālīte** (sündinud 18. veebruaril 1952) on läti luuletaja ja näitekirjanik ning ühiskonnategelane. Ta on olnud alates laulvast revolutsioonist üks Läti kultuurielu suurimaid autoriteete.

## Elulugu

Zālīte sündis Krasnojarski krais küüditatute perekonnas. 1956. aastal sai perekond võimaluse Läitisse tagasi tulla. 1975. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna. Ta töötas Läti Kirjanike Liidu referendina, Noorte kirjanike stuudio juhatajana, ajakirja Liesma luulekonsultandina (1974–1989) ja kirjastuse Karogs ning ajakirja Karogs peatoimetajana (1989–2000). Alates 2000. aastast on ta Läti Autorite Ühingu president. Ta on Läti Rahvusraamatukogu usaldusnõukogu liige, Kultuuriministeeriumi autoriõiguste konsultatiivnõukogu liige, Kultuuriministeeriumi riikliku kultuurinõukogu liige, Läti Teaduste Akadeemia auliige, alates 1999. aastast Kolme Tähe ordeni nõukogu liige. 2002–2004 oli ta riikliku keelekomisjoni eesistuja. Ta on pälvinud Kolme Tähe Ordeni, Barrikaadil osalenu mälestusmedali ja mitmeid kirjandusautasusid, millest tähtsamad on 

*V. Majakovski auhind (1979, Gruusia)
*Andrejs Upītsi auhind (1985)
*Ojārs Vācietise auhind (1989)
*Aspazija auhind (1992)
*J. G. Herderi auhind (1993, Saksamaa)
*Kirjandusaasta näitekirjanduse auhind (2002)
*Aasta kirjanduspreemia (2005).

## Looming
Māra Zālīte luulet avaldati esimest korda 1971. aastal Tukumsi rajooni ajalehes. Ta on kirjutanud laulutekste, oratooriumite tekste ning libretosid selliste läti heliloojate loomingule nagu Raimonds Pauls, Zigmars Liepiņš, Jānis Lūsēns, Pēteris Vasks jt. Tema teoseid on tõlgitud inglise, vene, rootsi, saksa, prantsuse, leedu, eesti, tšehhi, bulgaaria, valgevene, ukraina, gruusia, kasahhi, kirgiisi, moldaavia, türkmeeni ja itaalia keelde.

### Proosa
* "Pieci pirksti" (2013) (eesti keeles "Viienäpu" (2015, kirjastus Randvelt, tõlkija Hannes Korjus)

### Luulekogud
* "Vakar zaļajā zālē" 1977
* "Rīt varbūt" 1979
* "Deviņpuiku spēks" 1985
* "Nav vārdam vietas" 1985
* "Debesis, debesis" 1988
* "Apkārtne" 1997
* "Dzeja" 2003
* "Vējš meklē mājas" 2004

### Näidendid
* "Pilna Māras istabiņa" 1981
* "Tiesa" 1985
* "Dzīvais ūdens" 1988 ("Eluvesi", katkend eesti keeles)
* "Eža kažociņš" 1991
* "Margarēta" 2000
* "Tobāgo!" 2001
* "Zemes nodoklis" 2003
* "Še tev Žūpu Bērtulis!" 2004

### Libretod
* "Lāčplēsis" 1987
* "Meža gulbji" 1995
* "Putnu opera" 1997
* ""Kaupēn, mans mīļais!"" 1998
* "Indriķa hronika" 1999
* "Neglītais pīlēns" 2000
* "Sfinksa" 2000

### Esseekogud
* "Brīvības tēla pakājē" 1990
* "Kas ticībā sēts" 1997

Nora Ikstena on kirjutanud Māra Zālīte biograafia "Zīdtārpiņu musināšana" (2003; "Siidiusside ässitamine").

## Välislingid

*Māra Zālīte koduleht
*Foto ja elulugu
Navajelnia

**Navajelnia** (transkribeerituna **Navajelnja**) on alev Valgevenes Hrodna oblastis Dziatłava rajoonis. Asula nimi on poola keeles *Nowojelnia*. Alev asub Lida-Baranavičy raudtee ääres, paigas, kus Moŭčadźi jõkke voolab Jatranka jõgi.

Navajelnia on kuurortasula, kus on ka toiduainete tööstus. Alevis on keskkool, lisaks asuvad seal veel kaks raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik aastast 1936 ja  õigeusu kirik  aastast 1879, XX sajandi algul ehitatud raudteejaam.

## Ajalugu
Alevit mainitakse esimest korda XVI sajandil. Toona kandis see Jelnia (*Ельня*) küla nime ja asus Navahradaki vojevoodkonnas. XVII sajandil rajati sinna häärber, mis on tänaseks hävinud.

Poola kolmandal jagamisel aastal 1795 läks küla Venemaa koosseisu. Aastal 1842 sai Navajelniast Minski kubermangus asuv alev. Aastal 1884 avati Navajelnias raudteejaam.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Navajelnia Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu.

## Viited

## Välislingid

* Alev Valgevene fotoentsüklopeedias
Raeküla (Pärnu)

**Raeküla** on Pärnu linnaosa, mis paikneb kesklinnast 5–6 km kaugusel.

Raeküla hoonestuses on enim eramuid. Seal asus kuni aastani 2014 Pärnu raudteejaam.

## Ajalugu
Kolmetalulisest Raekülast hakkas iseseisev linnaosa kujunema pärast Jakob Pätsi Tahkurannast Pärnusse kolimist. Ta ostis linnalt kümme tiinu maad (u. 11 ha) ja alustas kinnisvaraarendust. Ta jagas metsast lagedaks tehtud raiesmiku kruntideks ja müüs soovijatele, osale neist isegi maja peale ehitades.

Pärast raudtee Pärnust Valka ehitamist 1896. aastal ja Waldhofi puupapivabriku valmimist 1900. aastal hakkas Raeküla elanike arv suurenema. 20. sajandi alguseks oli seal umbes paarsada majapidamist.

## Raeküla linnaosa tänavad
Raeküla linnaosas on 58 tänavat, milleks on: 

## Vaata ka
*Raeküla männik

## Viited
Papiniidu

**Papiniidu** on paikkond Pärnus, mis jääb Eeslinna ja Raeküla linnaosa vahele.

## Ajalugu
19. sajandi alguses asus Papiniidus mõis ja Alevi kalmistu ja Pärnu jõe vahel Annenhofi suvemõis. Suvemõisa peahoone oli jõe kaldal põlispuudega ümbritsetud pargis. Kuni 1930. aastate lõpuni oli see Eesti kaitseväe kasutuses ja hävis Teise maailmasõja päevil, tulekahjus. Praeguseks on sellest järel väike küngas jõe kaldal. Suvemõisa parki kutsutakse Annemõisa pargiks. Pargi alal asub Pärnu Kalevi sõudebaas (Suur-Jõe tn 50a) ja kämping ning palliplatsid. 

Hiljem tegutses seal 1909. aastal valminud Pärnu Linaketramis- ja Kudumisvabrik, mille hoonete baasil avati seal 1896. aastal Esimese Juurdeveoraudteede Seltsi Pärnu–Mõisaküla–Viljandi kitsarööpmelise raudtee remonditöökoda.

## Vaata ka
*Papiniidu raudteejaam

## Viited
Käva

**Käva** on paikkond Kohtla-Järve linnas Järve linnaosas. Paikkonda jääb Ehitajate tänava lähikonna elamupiirkond, aedlinn ja endine Käva küla.

Aastatel 1925–1972 tegutses seal Käva põlevkivikaevandus.

## Viited
Lahemaa

**Lahemaa** on Põhja-Eesti rannikumadaliku osa, mis jääb Kuusalu ja Kunda vahele. 

See ala on sopilise rannajoonega, mida liigestavad arvukad lahed ja poolsaared. Valdav osa Lahemaast kuulub Lahemaa rahvuspargi hulka.

Ala suurim asula on Loksa linn, alal on palju rannakülasid.

## Viited
Erriapus (kuu)

**Erriapus** (ka **Saturn XXVIII**, esialgne tähis **S/2000&nbsp;S&nbsp;10**) on Saturni kaaslane, mis tiirleb planeedi ümber prograadsel orbiidil. 

Selle taevakeha avastas 2000. aastal Brett Gladmani ja John J. Kavelaarsi uurimisrühm.

2003. aasta augustis pandi sellele kuule nimeks **Erriapo**, kuid 2007. aastal muudeti nimi Erriapuseks. Nimi on võetud gallia mütoloogiast ja pandud hiid Erriapuse järgi. 

Erriapus on umbes 10-kilomeetrise läbimõõduga ja tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas keskmisel kaugusel 17 306 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub Erriapusel 871 ööpäeva. 

Ta on üks Saturni gallia grupi kuudest, mis liiguvad ühesugusel orbiidil ja mille pind on punakas. Arvatakse, et kõik gallia grupi kuud on tekkinud ühest varem purunenud taevakehast. Erriapuse kohta arvatakse, et ta võib ka olla tükk teisest Saturni gallia gruppi kuuluvast kaaslasest Albiorixist. 

## Viited
Skoll

**Skoll** (ka **Saturn XLVII**, esmase tähistusega **S/2006 S 8**) on Saturni kaaslane, mis tiirleb ümber planeedi retrograadsel orbiidil. 

Selle avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan Kleyna, kes teatasid avastusest 26. juunil 2006 vaatluste põhjal, mis tehti 2006. aasta 5. jaanuarist kuni 30. aprillini.

Skolli diameeter on umbes 6 km. Ühe tiiru ümber Saturni teeb ta 878,3 ööpäevaga (eeldusel, et albeedo on 0,04). Skoll tiirleb ümber Saturni sellest keskmiselt 17 665 000 km kaugusel. 

Nime sai ta aprillis 2007 skandinaavia mütoloogia tegelase hiidhunt Skölli, Fenriri poja ja Hati venna järgi.

## Viited
Tarqeq (kuu)

**Tarqeq**, teatud ka kui **Saturn LII** (esmane ajutine nimetus **S/2007 S 1**) on Saturni looduslik kaaslane. Ta avastamisest teatasid 13. aprillil 2007 Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes tegid avastuse vaatluste põhjal, mida teostati 5. jaanuarist 2006 kuni 22. märtsini 2007. 

Ta on nimetatud inuiti kuujumala Tarqeqi järgi ning ta kuulub Saturni kaaslaste inuiti gruppi. Läbimõõduks on tal umbes 7 kilomeetrit. ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 783,5 ööpäeva 

Tarqeqi orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 49,90° (49,77° Saturni ekvaatori tasandi suhtes) ja orbiidi ekstsentrilisus on 0,160. Orbiidi pikem pooltelg on 18 009 000 km. Tarqeqi tiirleb ümber Saturni prograadsel orbiidil perioodiga 894,86 ööpäeva.

## Viited
Albiorix (kuu)

**Albiorix** on Saturni looduslik kaaslane, mis tiirleb planeedi pöörlemisega samas suunas (prograadsel orbiidil). Albiorixi avastas 2000. aastal Matthew J. Holmani juhitud uurimisrühm.

Albiorix on Saturni kaaslaste gallia grupi kuudest suurim.

Nime sai ta 2003. aasta augustis Gallia hiiu Albiorixi järgi. Arvatakse, et Albiorix ja Rooma jumal Mars on samad jumalused ehk Albiorix on Gallia tuletis Marsist.

Albiorix on umbes 32-kilomeetrise läbimõõduga ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 783,5 ööpäeva. Orbiidi pikem pooltelg on 16 182 000&nbsp;km, orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 33,98° ja ekstsentrilisus 0,478. Näiv tähesuurus on 20,5.

Illustreerival pildil on võrreldud Albiorixi orbiiti teiste gallia ja inuiti gruppi kuuluvate Saturni kuudega. Kollasega on näidatud orbiitide ulatused peritsentrist apotsentrini. Kraadid paremal kaarel märgivad orbiidi kallet ekliptika tasandi suhtes ja all horisontaalteljel on märgitud kaugus Saturnist (gigameetrites). On näha, et Albiorixi orbiit on teiste Saturni gallia grupi kaaslaste (Erriapuse ja Travose) omaga sarnane, erineb aga inuiti grupi kaaslaste omast.

Saturni gallia grupi kuude orbiitide ja ka teiste füüsikaliste näitajate sarnasuse tõttu arvatakse, et need kuud võivad pärineda ühelt taevakehalt või kunagiselt Saturni kaaslaselt, mis on millalgi kokkupõrkel teise taevakehaga purunenud.

## Viited
Helga Kangro

**Helga Suits-Kangro** (sündinud **Eeva Helga Emilia Suits**; 19. mai 1924 Tartu – 11. mai 1999 Stockholm) oli eesti arst ja kirjanik.

Ta lõpetas 1942. aastal Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumi. 

1944. aastal põgenes koos emaga Soome, sealt hiljem edasi Rootsi. Rootsis õppis arstiteadust. Ta oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

Ta töötas lastepsühhiaatrina Jönköpingis, Västeråsis ja Göteborgis.

1964. aastal üllitas ta ema raamatu "Gustav Suitsu noorus". See raamat sai aastal 1987 järje teosega "Aino ja Gustavi lugu", mis sisaldab tema vanemate kirjavahetust. Aastal 2000 ilmus Tallinnas postuumselt tema rootsi keelest tõlgitud armastusromaan "Kaarel, kas mäletad?", millel on autobiograafilised sugemed (tõlkija Mare Rebas).

## Looming
* "Aino ja Gustavi lugu" (1978)
* "Kaarel, kas mäletad?" (2000)

## Isiklikku
Ta abiellus 1951. aastal soomepoisi ja arstiteaduse üliõpilase (hilisema ortopeedi) Vello Kangroga. Neil oli kolm last, poeg Toomas Kangro (s. 1953) on arst Västeråsis, Hannes Kangro (1955–2000), Marit-Ann Kangro (s. 1962). Tema isa Gustav Suits oli luuletaja ja kirjandusteadlane; ema Aino Thauvón-Suits oli filoloog ja lavakõneõppejõud, emapoolne vanaisa Emil Thauvón oli Viitasaari koguduse pastor. Õde Maret Suits-Elson oli näitleja ja luuletaja.

## Viited

## Kirjandus
* Vello Lään, "Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood" Olion, 2011
Kazłoŭščyna

**Kazłoŭščyna** (transkribeerituna **Kazlovštšõna**) on alev Valgevenes Hrodna oblastis Dziatłava rajoonis. Alev on Kazłoŭščyna külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles *Kozłowszczyzna*.

Kazłoŭščynas on puidutööstus ja toiduainete tööstus, sealhulgas ka Dziatłava veini- ja viinavabrik. Alevis on keskkool ja laste muusikakool, lisaks asuvad seal veel kolm raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on  õigeusu kirik  XX sajandi algusest ja XIX sajandist pärinev mõisakompleks.

## Ajalugu
Alevit mainitakse esimest korda XVIII sajandil. Toona  asus asula Navahradaki vojevoodkonnas.

Poola kolmandal jagamisel aastal 1795 läks Kazłoŭščyna Venemaa koosseisu,saades aleviks. Asula kuulus Hrodna kubermangu. XIX sajandi teisel poolel rajati asulasse uhke pargiga mõisakompleks. Aastal 1897 sai Kazłoŭščynast taas küla.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Kazłoŭščyna Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Teise maailmasõja ajal tapeti kõik alevikus elanud juudid (üle 300 inimese). Aastal 1948 sai asulast uuesti alev.

## Viited
Kubja

**Kubja** (ka **Kubija**, harvem Võru-Kub(i)ja) on Võru linnaosa. Linnaosa asub Kubija järve läheduses.

Kubja piirkonnas asuvad Lõuna-Eesti Haigla, lauluväljak, hotell ja osa Võru linnakalmistust. 

Enne Kubja ala hoonestamist (1930.–1940. aastatel) oli seal männimets.

## Viited
Kautla

**Kautla** on paikkond Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas.

Enne 1939. aasta vallareformi oli Kautla küla ja kuulus Järva-Madise kihelkonda Järvamaal.

Aastal 1941 toimus seal  Erna luuregrupi/eesti metsavendade ja NKVD üksuste vahel Kautla lahing.

## Viited
Audaku

**Audaku** on paikkond Saaremaal Viidu külas. 

Audaku lähedal asub Saaremaa kõrgeim koht: Rauna mägi (54 m).

Aastatel 1904–1946 tegutses seal Audaku leprosoorium ja aastatel 1947–1961 tuberkuloosihaigete laste sanatoorium.

## Vaata ka
*Viidumäe bioloogiajaam

## Viited
Siarnaq (kuu)

**Siarnaq** (ka **Saturn XXIX**, esmane tähistus **S/2000 S 3**) on üks Saturni mitmest kaaslasest. Selle kuu avastas 2000. aastal Brett J. Gladmandi juhitud uurimisrühm. Nime Siarnaq on ta saanud inuiti mütoloogiasse kuuluva hiiu Siarnaqi järgi. 

Ta on Saturni kaaslaste inuiti grupist suurim, läbimõõduga 40 km.

## Viited
Kulgu

**Kulgu** on Narva linnaosa, mis paikneb linna lõunaosas.

Selle piirideks on Tiigi ja Kulgu tänav põhjas, Elektrijaama tee läänes ning Balti SEJ juurdevoolukanal lõunas.

Kulgu linnaosa piirneb põhjas Kreenholmi ja Paemurru, lõunas Veekulgu ning läänes Elektrijaama linnaosaga.

Kulgus asub aiandusühistuid ja harrastuskalastajate paadisadam. 

Minevikus on Kulgu kaudu peetud kaubavahetust Tartu ja Pihkva vahel.

## Viited
Terrass

**Terrassi** kui arhitektuurilise ehitusliku terminiga mõeldakse väljapoole hoonet jäävat ja seda ümbritsevat avatud ning maastiku suhtes (näiteks park või aed) tõstetud tasast ala. Kuid on olemas ka katuseterrassid, mis asuvad lamekatuse tasasel pinnal.

## Maapinnal asetsevad terrassid

Neid terrasse kasutatakse eelkõige vaba aja veetmiseks – istumiseks, uitamiseks või puhkamiseks. Terrassiks nimetatakse tihti ka tõstetud ala, mis asub suure hoone või selle konstruktsiooni ees ning mis tavaliselt ulatub suurema trepikojani ja on ümbritsetud balustraadiga. Terrass võib toetuda muldkehale või kindlale alusmüürile (ükskõik, kas tegemist on loodusliku või tehisliku pinnaga). Samuti võivad terrassid olla sammastele tuginevad platvormid, ilma et nende all olev ala oleks millegagi täidetud. Siiski on terrassid alati avatud ning võivad olla nii sillutatud kui ka sillutamata.
Minnie Driver

**Amelia Fiona Driver** (sündinud 31. jaanuaril 1970 Londonis) on inglise näitleja ja laulja.

2003. aasta filmis "Hope Springs" mängis ta Verat.

Filmis "Ooperifantoom" mängis ta Carlotta Giudicellit. 

Ta esitati Oscarile Skylari kõrvalosa eest filmis "Hea Will Hunting" ning Emmyle ja Kuldgloobusele töö eest telesarjas "*The Riches*".

Telesarjas "Will & Grace" mängib ta Lorraine Finsterit. 

## Välislingid

*
Jaagarahu

**Jaagarahu** on paikkond Saaremaa lääneosas Kihelkonna lahe juures. 

1927. aastal rajati sinna kohalikust paemurrust saadava paekivi väljavedamiseks Jaagarahu sadam, mis hävis 1969. aastal pärast tormi. Sadamat ja karjääri ühendas 4 kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudtee. 1941. ja 1949. aastal küüditati sadama kaudu saarlasi. Sadama järgi on nime saanud ka siluri Jaagarahu lade ning Jaagarahu kihistu. Sealne puurauk on üks Vilsandi kihtide, Jaagarahu kihistu ja Jaagarahu lademe stratotüüpe.

## Viited
Loodna vald

**Loodna vald** oli vald Rapla maakonnas. 28. oktoobril 2002 liitusid Märjamaa alev, Märjamaa vald ja Loodna vald, ühinenud valla nimeks sai Märjamaa vald.

Loodna vald moodustati 1990. aasta 20. detsembril  ja selle keskus asus Sipa külas, valla pindala oli 282 km².

## Asustus
Loodna valla koosseisu kuulusid järgmised 14 küla: Kohatu, Laukna, Leevre, Loodna, Luiste, Maidla, Mõraste, Männiku, Sipa, Sooniste, Soosalu, Teenuse, Urevere ja Vilta.

## Vaata ka
*Loodna valla lipp
*Loodna valla vapp

## Viited
Kirimäe põletusmatus

**Kirimäe põletusmatus** on 1923. aastal Kirimäe Kabelimäe talu maalt **Kirimäe Kabelimäelt** leitud põletusmatuse paik. Matus pärineb 6. sajandist. 

## Muistise kirjeldus

Põletusmatusekoht on tänapäevaks tugevalt lõhutud. Kuid säilinud osaks võib lugeda kõigest 100 ruutmeetri suurust ala, kus on korrapäraselt laotud suuri kive.

## Arheoloogilised leiud

Peale põlenud luude oli matusekohas ka hulgaliselt esemeid: odaotsi, ambsõlgi, ehtenõelu, putkkirveid, mõõku jne.

## Viited
Kõmsi kivikalmed

**Kõmsi kivikalmed** (ka **Kõmsi tarandkalmed**) asuvad Pärnu maakonnas Lääneranna vallas mõlemal pool Risti–Virtsu maanteed Kõmsi õigeusu kiriku lähedal..

Kivikalmetest 5 pärinevad vanemast rauaajast. Nendest pool kilomeetrit põhja pool asub nooremast rauaajast pärinev põletusmatustega kivikalme.

Kalmeid on uuritud Adolf Friedenthali (1914), Vello Lõuka (1969–1972) ja Mati Mandli (1979–1981) juhtimisel. Kaks paremini säilinud tarandkalmet kaevati läbi ning pärast seda taastati ja jäeti paigale. Neist väiksemas oli 8 m × 6,7 m suurune tarand, suuremas ligi 20 eri suurusega tarandit.

Kalmete lähedal on nelisada muistset põllukivihunnikut. Neistki on 77 läbi kaevatud.

## Viited
Tuletusalus

**Tuletusalus** ehk **alussõna** on lekseem, millest moodustatakse sõnatuletuse teel ehk tuletusliiteid lisades tuletisi ehk uusi alussõnast erineva tähendusega sõnu.
Richard Kirschbaum

**Richard Kirschbaum** VR II/3 (23. november 1897 Sindi alevik – 7. märts 1927) oli Vabadussõja veteran.

Ta oli Sindi äädikavabriku juhataja, teenis Vabadussõjas vabatahtlikuna ja vanemallohvitserina Pärnu kaitsepataljonis, 9. jalaväepolgus ja laiarööpmelisel soomusrongil nr. 3. 23. juunil 1919 sai ta haavata.
Žalnik

**Žalnik** (ka **šalnik**; vene sõnast жальник) on laibahaud, mis on tähistatud kividest ovaali või nelinurgaga. Žalniku peal võib olla madal kääbas. 

Žalnikutesse matmist esineb 11.–16. sajandini idapoolsete läänemeresoomlaste seas. Eestis on žalnikuid leitud nt Jõuga ja Siksali kalmistul.

## Vaata ka
*kurgaan

## Viited