open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rakvere Spordikeskus

**Rakvere Spordikeskus** on Rakvere linna spordiobjekte haldav keskus, mis on loodud 2004. aastal. 

Objektideks on Rakvere spordihall, staadion ja kergejõustikuruum, Rahu hall, kunstmurustaadion, tennisestaadion, Palermo terviserajad, spordiväljakud ja kergliiklusteed. Rakvere Spordikeskus on võõrustanud spordihallis ja staadionil mitmeid rahvusvahelisi ja kodumaiseid spordivõistlusi ning üritusi.

## Objektid
### Rakvere spordihall
20. mail 2004 avatud Rakvere spordihall on suuruselt teine spordihall Eestis. Spordihalli aadress on Kastani puiestee 12. Spordiürituste kõrval korraldatakse Rakvere spordihallis kontserte, tsirkuseetendusi, messe, näitusi, seminare ja palju muud. Paljusid rahvusvahelisi võistlusi ja Eesti spordi tippüritusi võõrustavat Rakvere spordihalli külastab igal aastal üle 100 000 inimese. Spordihallis on võimalik harrastada paljusid spordialasid. On olemas korv- ja võrkpalliväljakud, judosaal, 15 meetri kõrgune kaljuronimissein, jõusaal, lauatennise- ja aeroobikasaal. Vaba aega aitavad meeldivalt sisustada ka infrapunasaun ja leilisaunad ning kohvik. Õppeklassis saab korraldada koosolekuid kuni 50 inimesele ning VIP-ruumis nõupidamisi kuni 12 inimesele.
### Staadion ja kergejõustikuruum
Staadion ja kergejõustikuruum asuvad Rakvere Spordihalli kõrval aadressil Kastani puiestee 12. Staadion avati 29. mail 1930, viimati remonditi seda 2004. aastal. Staadioni kõrval on 2500-kohaline statsionaarne tribüün ja kergejõustikuruum ehk maneež. 

### Kunstmurustaadion
Kunstmurustaadion asub aadressil Võidu 67. Kompleksi kuuluvad kunstmurukattega jalgpalliväljak, pallimänguplatsid (korvpall, võrkpall, tennis, rannavolle), kergejõustikuosa (8 rajaga jooksusirge, kuulitõukesektor ja kaugushüppekastid), 250-kohaline teisaldatav tribüün.
### Tennisestaadion
Tennisestaadion asub aadressil Näituse 2a. Tennisestaadionil on kolm savi-liivaväljakut, riietus. ja pesemisruumid ja spordiõpperuum. 

### Rahu hall
Rahu hall asub Rahu 15. Hallis on täismõõtmetes pallimängusaal (korvpall, võrkpall), judosaal ja jõusaal. 

### Palermo terviserajad
Terviserajad asuvad Palermo linnaosas.1930. aastatel asusid seal lasketiirud, 1985. aastast valgustatud suusarada, alates 1999 terviserajad. Radade pinnakate on looduslik või kaetud saepuruga ning radade pikkus on 2,2 km ja 3 km. 

### Spordiväljakud
Rakvere Spordikeskus haldab eri linnaosades paiknevaid spordiväljakuid ja -platse, mida on Rakveres kokku 19: 
* Kastani puiestee korvpalliväljak
* Kastani puiestee *[[skatepark]]*
* Kastani puiestee rannavolleplatsid (2)
* Kastani puiestee uisuplats
* Lepiku tänava võrkpalliväljak
* Vahtra puiestee võrkpalliväljak
* Lennuki tänava korvpalliväljak
* Lennuki tänava võrkpalliväljak
* Lennuki tänava jalgpalliväljak
* Moonaküla jalgpalliväljak
* Moonaküla korvpalliväljak
* Rahu tänava võrkpalliväljak

## Välislingid
* Rakvere Spordikeskuse koduleht
Anton

**Anton** võib tähendada mitut asja.
***[[Anton (eesnimi)|Anton]]** on mehenimi.
***[[Anton (perekonnanimi)|Anton]]** on perekonnanimi.
***[[Anton (Bulgaaria)|Anton]]** on küla Bulgaarias samanimelises vallas.
***[[Anton (Colorado)|Anton]]** on asula Colorado osariigis.
***[[Anton (Texas)|Anton]]** on linn Texase osariigis.
***[[Antoni jõgi]]** on jõgi Suurbritannias Hampshire'i krahvkonnas.
Somebody's Crying

"**Somebody's Crying**" on Chris Isaaki kirjutatud ja esitatud laul tema viiendalt stuudioalbumilt "Forever Blue". Laul avaldati 1995. aasta mais albumi esimese singlina.

## Välislingid
* Somebody's Crying YouTube'is
Harju KEKi tehnotalituse hoone

**Harju KEKi tehnotalituse hoone** oli tähelepanuväärne 20. sajandi arhitektuuri näide Eestis.

## Ajalugu

1985. aastal valmis Keilas aadressil Paldiski mnt 21 arhitektide Ain Padriku ja Rein Tominga projekteeritud Harju KEKi tehnotalituse hoone. See oli osalt kahe- ja osalt kolmekorruseline silikaattellistest raudbetoonkarkassiga tahukalise vormiga hoone, kus rõhutatult avatud raudbetoonkarkass fassaadil mõjus ka mängleva dekoratiivelemendina. Konstruktivistlikku iseloomu rõhutasid akende alumiiniumkonstruktsioonid, žalusiirestid, keravalgustid fassaadi karkassikonsoolidel ning interjööris, sisemised klaasitud valgusšahtid, lahtiste trepisüsteemide metallpiirded ja mõned muud detailid. Konstruktivistlik lähenemine, mis Eestis tuli moodi 1980. aastatel, soosis igati tarindi eksponeerimist.

Kui esimesel korrusel olid tööruumid kabinetisüsteemis, siis teisel ja kolmandal korrusel oli valdav lahtine büroosüsteem. Sisekujunduse oli teinud sisearhitekt Rein Laur. Kunstiajaloolase Krista Kodrese hinnanguil oli tegemist Eesti interjöörikujunduse esimese *[[high-tech]]*'i ideede kontseptuaalse rakendusega. Ruumides olid kõik kommunikatsioonid nähtavale jäetud.

Harju KEKi uus peahoone valiti 1985. aastal Eesti NSV parimaks ehitiseks. Objekt leidis tunnustust ka NSV Liidu tasandil: 3. üleliidulisel arhitektuuriteoste konkurss-ülevaatusel pälvis see teise preemia. Hoones asusid ka Braavo kaubamaja ja Keila vallavalitsus. Jaanuaris 2021 algas hoone lammutamine, mis lõppes sama aasta aprillis. Lammutati ka 1950. aastatel ehitatud KEK-i vana peahoone. Samasse kohta hakati kevadel 2024 ehitama Keila Keskuse hoonet, mis peaks valmima 2026. aasta I kvartalis. 

## Pilte

Harju KEKi peahoone 01.jpg
Harju KEKi peahoone 02.jpg
Harju KEKi peahoone 03.jpg
Harju KEKi peahoone 04.jpg
Harju KEKi peahoone 05.jpg
Harju KEKi peahoone 06.jpg
Harju KEKi peahoone 07.jpg
Harju KEKi peahoone 08.jpg
Harju KEKi peahoone 09.jpg
Harju KEKi peahoone 10.jpg
Harju KEKi peahoone 11.jpg
Harju KEKi peahoone 12.jpg
Harju KEKi peahoone 13.jpg
Harju KEKi peahoone 14.jpg
Harju KEKi peahoone 16.jpg
Harju KEKi peahoone 17.jpg
Harju KEKi peahoone 18.jpg
Harju KEKi peahoone 19.jpg


## Viited

## Välislingid

*Harju KEK-i tehnotalituse hoone Kultuurimälestiste riiklik register
*"Järjekordne arhitektuuripärl läheb lammutamisele. Auhinnatud maja pole kellelegi vaja". Maaleht, 17. detsember 2020
*
Aed-mustköömne eeterlik õli

**Aed-mustköömne eeterlik õli** (*Nigellae sativae aetherolum*; EO) on aed-mustköömne seemnetest veeauruga destilleeritud või kemikaalidega ekstraheeritud eeterlik õli.

Seemnetest saadava eeterliku õli kogus ja koostis varieeruvad ning sõltuvad ka taime kasvupiirkonnast. 

## Teadusuuringutes

Ühe uuringu kohaselt sisaldas aed-mustköömne eeterlik õli, mida kasutati diabeetikutel veresuhkru näitajate parandamisel, mitmeid hormoone – folliikuleid stimuleeriv hormoon, luteiniseeriv hormoon, prolaktiin, progesteroon, testosteroon, östradiool, ja need võivad põhjustada häireid menstruaaltsüklis.

Eeterlikul õlil on võrreldes tetratsükliini, tsefuroksiimi ja tsiprofloksatsiiniga tugevam antibakteriaalne ja võrreldes klotrimasooliga tugevam seenevastane toime.

## Viited

## Kirjandus
* Bahman Nickavar, Faraz Mojab, Katayoun Javidnia, Mohammad Ali Roodgar Amoli, Chemical Composition of the Fixed and Volatile Oils of Nigella sativa L. from Iran, Z. Naturforsch. 58 c, lk 629–631 (2003); 18. veebruar/31. märts 2003
* Saptha Jyothi Gerige; Mahesh Kumar Yadav Gerige; Muralidhara Rao; Ramanjaneyulu, GC-MS analysis of Nigella sativa seeds and antimicrobial activity of its volatile oil, Brazilian Archives of Biology and Technology, Braz. arch. biol. technol. 52. väljaanne, nr 5 Curitiba sept/okt 2009
* Harami M. Adamu, E.O. Ekanem ja Suleiman Bulama, Identification of Essential Oil Components from Nigella sativa Seed by Gas Chromatography-mass Spectroscopy, Pakistan Journal of Nutrition 9 (10): 966-967, 2010
* T. Ainane, Z. Askaoui, M. Elkouali, , M. Talbi, S. Lahsasni, I. Warad, T. Ben Hadda, Chemical composition and antibacterial activity of essential oil of Nigella sativa seeds from Beni Mellal (Morocco): What is the most important part, Essential Oil or the rest of seeds?, J. Mater. Environ. Sci. 5 (6) (2014) lk 2017-2020
Ortoos

**Ortoos** on liigese, jäseme või muu kehapiirkonna toestamiseks ja kaitseks kasutatav enamasti plastikust või elastsest materjalist tehniline abivahend.

Ortoose kasutatakse vigastuste, reumaatiliste või artrootiliste haiguste korral, samuti pärast operatsiooni liigese, jäseme või mõne muu kehapiirkonna toetamiseks või fikseerimiseks.

Ortoosid aitavad vähendada koormust liigesele ja fikseerivad liigese loomuliku asendi, vältides liigese moondumist või vale asendi kujunemist. Ortoosid ka toestavad lihaseid ja sidemeid, vähendades neile langevat koormust. Levinumaid ortoose valmistatakse masstoodanguna suuruste järgi, kuid vastavad töökojad teevad vajadusel ka konkreetsele inimesele sobiva erimõõtmetega ortoosi.

Toestatava kehapiirkonna järgi eristatakse järgmisi ortoose:
*kaelaortoos
*seljaortoos
*rindkereortoos
*puusaortoos
*jalaortoos
*põlveortoos
*hüppeliigese ortoos
*kannaortoos
*varbaortoos
*õlaortoos
*käeortoos
*küünarliigeseortoos
*randmeortoos
*sõrmeortoos

Eestis on mitmed ortoosid sotsiaalhoolekande seaduse alusel osaliselt kompenseeritavate tehniliste abivahendite nimekirjas.

## Viited

## Välislingid
* https://www.jalakabinet.ee/
* http://www.ortoosikeskus.ee/
* http://abivahendid.ehaigla.ee/
* http://www.gadox.ee/ortoosid/
* http://www.jalaexpert.ee
Ott Ojaveer

**Ott Ojaveer** (sündinud 10. juunil 1965 Tallinnas) on eesti koolijuht, Hugo Treffneri Gümnaasiumi direktor, Tartu Ülikooli teaduskooli nõukogu liige.

Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna 1. Keskkooli. 1990. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli geofüüsikuna.

Ta oli aastatel 1991–2001 Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi direktor. 2001. aastast on ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi direktor. 

## Tunnustus
* 2009 Valgetähe IV klassi teenetemärk
### Nominatsioon
* 2016 aasta õpetaja gala "Eestimaa õpib ja tänab" aasta koolijuhi nominent

## Isiklikku
Tema ema Helle-Maire Ojaveer on eesti tehnikateadlane ja isa Evald Ojaveer oli eesti merebioloog. Tal on kaksikvend Henn Ojaveer, kes on eesti bioloog.

## Viited
Rutja sõjaväelennuväli

**Rutja sõjaväelennuväli** (vahetevahel on kasutatud ka nime **Kunda lennuväli**) on mahajäetud endine Nõukogude Liidu lennuväe varulennuväli Lääne-Virumaal Haljala vallas Rutja ja Kiva küla maadel. 

Lennuvälja stardirada on 2,5 km pikk ja kaetud betoonplaatidega.

Rutja lennuväli oli Nõukogude Liidu 656. õhukaitse hävituslennuväepolgu ehk Tapa polgu varulennuväli. Lennuväli rajati 1980. aastate alguses, maaeralduse lennuvälja rajamiseks tegi Eesti NSV Rakvere rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee 9. aprillil 1981.

Lennuvälja ala on maakatastris riigikaitsemaa, mida haldab Kaitseliidu Viru malev. Malev kasutab lennuvälja territooriumi väljaõppeks, sinna on rajatud ka lasketiir.

## Viited

## Välislingid
*Ain Tähiste, Mart Mõniste (2014). Rutja lennuväli Lääne-Virumaal Vihula vallas
Spartakuse ülestõus

**Jaanuariülestõus** (ka **Spartakuse ülestõus**, saksa keeles *Spartakusaufstand*) oli Berliinis 5.–12. jaanuarini 1919 toimunud üldstreik ja relvastatud võitlus, mille mahasurumisega lõppes Novembrirevolutsioon. Ehkki ülestõusu seostatakse Spartakuse Liiduga, ei osalenud see ega kommunistlik partei ülestõusu kavandamises ega vallapäästmises ning need liitusid ülestõusuga alles selle alguse järel.

Mäss suruti vabakorpuste toetusel maha ning selle käigus vahistati ja hukati Saksa kommunistide liidrid Karl Liebknecht ja Rosa Luxemburg.
Dominium maris baltici

***Dominium maris baltici*** ('Läänemere dominioon') on hiliskeskajast pärit ladinakeelne fraas, millega peeti silmas Taani ja Rootsi kuningriigi eesmärki saavutada võim Läänemerel.

Fraasi kasutas esimest korda 1563. aastal Poola kuningas Sigismund II August.
Jaak

**Jaak** on eesti mehenimi. Jaak on lühivorm nimest Jacob (Jakob).

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Jaak 1951 mehel. Jaak on Eestis populaarsuselt 92. mehenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Jaak vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 40,78, ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 25,76. Jaak on keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus on 57).

## Nime kandjaid
*Jaak Aab, Eesti poliitik
*Jaak Aaviksoo, Eesti poliitik
*Jaak Ahelik, eesti trummar
*Jaak Allik, Eesti teatrikriitik, teatrijuht, lavastaja ja poliitik
*Jaak Jaaniste, eesti astronoom
*Jaak Joala, eesti laulja
*Jaak Johanson, eesti näitleja ja pärimusmuusik
*Jaak Juske, eesti ajaloolane ja poliitik
*Jaak Jõekallas, eesti ooperilaulja
*Jaak Jõerüüt, Eesti proosakirjanik, luuletaja, diplomaat ja poliitik
*Jaak Jõevee, eesti arhitekt
*Jaak Kangilaski, eesti kunstiajaloolane
*Jaak Lensment, Eesti diplomaat
*Jaak Lipso, eesti endine korvpallur ja treener
*Jaak Madison, Eesti poliitik
*Jaak Mae, murdmaasuusataja
*Jaak Palmse, eesti filmikunstnik
*Jaak Prozes, soome-ugri aktivist
*Jaak Põldmäe, eesti kirjandusteadlane
*Jaak Rähesoo, eesti tõlkija ja teatrikriitik
*Jaak Salumets, Eesti poliitik, endine korvpallur ja korvpallitreener
*Jaak Soans, eesti skulptor
*Jaak Urmet, eesti kirjanik
*Jaak Uudmäe, eesti kergejõustiklane
*Jaak Vackermann, eesti põllumees
*Jaak Valge, eesti ajaloolane
*Jaak Vilo, eesti teadlane
*Jaak-Peeter Järvekülg, eesti arst
*...

## Viited
Kaarel

**Kaarel** on eesti mehenimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kaarel 1388 mehel. Kaarel oli populaarsuselt 127. mehenimi.

Kaarel oli keskmiselt 33 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 33). Kõige populaarsem oli eesnimi Kaarel vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 21,25. Kõige populaarsem on eesnimi Kaarel Hiiu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 20,49.

## Nime kandjaid
* Kaarel Eenpalu, Eesti poliitik ja jurist
* Kaarel Ird, eesti näitleja, lavastaja ja teatrijuht
* Kaarel Kiidron, eesti jalgpallur
* Kaarel Kilvet, eesti näitleja, lavastaja ja laulja
* Kaarel Kirde, eesti geofüüsik ja meteoroloog
* Kaarel Kressa, eesti luuletaja ja kriitik
* Kaarel Liimand, eesti maalikunstnik
* Kaarel Nurmsalu, Eesti kahevõistleja ja suusahüppaja
* Kaarel Orumägi eesti lavastaja, helilooja, laulja ja näitleja
* Kaarel Orviku, eesti meregeoloog
* Kaarel Parts, Eesti jurist
* Kaarel Pogga, eesti näitleja
* Kaarel Tarand, eesti ajakirjanik
* Kaarel Torop, Eesti jalgpallur
* ...

## Viited
Marie Kaldvee

**Marie Kaldvee** (kuni 2021. aastani **Marie Turmann**; sündinud 23. jaanuaril 1995) on eesti kurlingumängija.

Ta lõpetas 2014. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 2018. aastal Eesti Lennuakadeemia lennunduse side- ja navigatsioonisüsteemide alal.

## Sportlikud saavutused
Kurlinguga on Kaldvee tegelenud aastast 2004 ning kuulunud aastast 2008 Eesti koondisse.

Kaldvee esindas Eestit noorte taliolümpiamängudel Innsbruckis 13.–22. jaanuaril 2012, kus tuli segavõistkondlikult 16. ja segapaaride arvestuses 17. kohale. 
### Maailmameistrivõistlused
Marie Kaldvee on võistelnud maailmameistrivõistlustel segapaaride arvestuses koos Harri Lillega.
* 2016 – 6. koht
Alagrupis jagati 1.–2. kohta Venemaaga. Väljalangemismängudes võideti kaheksandikfinaalis Norrat, kuid kaotati veerndfinaalis Hiinale.
* 2018 – 13. koht
2018. aasta MM-il võitis ta koos Harri Lillega küll alagrupi, kuid hilisemate mängudega 8 parema sekka ei pääsenud.
* 2019 – 5. koht
Võideti alagrupp ning väljalangemismängudes Šotimaa, kuid veerandfinaalis kaotati Ameerika Ühendriikide võistkonnale.
* 2021 – 19. koht
* 2022 – 14. koht
* 2023 – 5. koht
Alagrupis saadi teine koht, kuid veerandfinaalis kaotati Norrale ning jäädi jagama 5. kohta Šotimaaga.
* 2024 – hõbemedal
Alagrupis tuldi kolmandale kohale. Veerandfinaalis võideti Kanada 6:5, poolfinaalis Norra 8:6 ning finaalis jäädi alla Rootsile 4:8.
* Kaldvee oli Eesti naiskonna kapten juunioride kurlingu maailmameistrivõistlustel 2015. aastal, kus saavutati 8. koht. Võistlused peeti Tallinnas Tondiraba jäähallis.
*Ta oli 2021. aastal esimest korda MM-i finaalturniiril osalenud ja 14. koha saanud Eesti naiskonna kapten.
### Euroopa meistrivõistlused
Kaldvee võistles Eesti naiskonna koosseisus.
* 2014 – 8. koht
* 2019 – 8. koht
* 2023 – 6. koht
### Eesti meistrivõistlused
* Kaldvee on tulnud Eesti meistriks naiskondlikult aastatel 2017–2022 (6 korda).
* Ta on Eesti meister segapaaride arvestuses aastatel 2016, 2018–2025 (9 korda)
* Ta on olnud Eesti meister segavõistkondade arvestuses aastal 2014.

## Tunnustus
* 2023 – Harjumaa parim naissportlane
* 2024 – Harjumaa parim naissportlane
* 2024 – Aasta võistkond: kurlingu segapaar Marie Kaldvee – Harri Lill
* 2025 – Eesti Vabariigi spordipreemia: Harri Lill ja Marie Kaldvee - kurlingu MMi hõbemedal segapaaride arvestuses.

## Viited

## Kirjandus
* Deivi Kivi. Marie Turmann jääkeeglist: mõttetöö, füüsiline vorm ja taktika. kroonika.delfi.ee, 9. mai 2015.

## Välislingid
*Marie Kaldvee ESBL andmebaasis.
*Marie Kaldvee. results.worldcurling.org.
* MM-i hõbemedalist siiamaani naeratav Marie Kaldvee: ma ei oleks üldse kurb, kui jõuluvana kingiks panni tooks. video, sport.delfi.ee, 23. detsember 2024.
Mihkel

**Mihkel** on eesti mehenimi. Aramea ܡܝܟܐܝܠ (Mīkhāʼēl [miχaˈʔel]).

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mihkel 2972 mehel. Mihkel oli populaarsuselt 47. mehenimi. Mihkel oli keskmiselt 33 aasta vanune (mediaanvanus oli 29). Kõige populaarsem oli eesnimi Mihkel vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 51,52.

## Nime kandjaid
*Mihkel Aitsam, eesti kirjanik, ajakirjanik ja kodu-uurija
*Mihkel Aksalu, eesti jalgpallur
*Mihkel Janson, eesti poliitik
*Mihkel Jürmann, eesti vaimulik
*Mihkel Kabel, eesti näitleja
*Mihkel Kallaste, eesti näitleja
*Mihkel Kama, eesti astrofüüsik
*Mihkel Kampmaa, eesti kirjandusloolane
*Mihkel Kangur, eesti ökoloog ja poliitik
*Mihkel Kree, eesti füüsik
*Mihkel Kunnus, eesti semiootik
*Mihkel Kärmas, eesti ajakirjanik
*Mihkel Kübar, eesti kultuuritegelane
*Mihkel Laid, eesti vaimulik
*Mihkel Lees, eesti poliitik
*Mihkel Lüdig, eesti helilooja
*Mihkel Martna, eesti poliitik ja ajakirjanik
*Mihkel Mathiesen, eesti insener
*Mihkel Mattisen, eesti muusik
*Mihkel Mutt, eesti kirjanik
*Mihkel Mõttus, eesti muusik
*Mihkel Mäesalu, eesti ajaloolane
*Mihkel Nestor, eesti majandusanalüütik
*Mihkel Oviir, eesti jurist
*Mihkel Pung, eesti poliitik
*Mihkel Pärn, Tartu linna kaupmees ja ühiskonnategelane
*Mihkel Ratt, eesti laulja
*Mihkel Raud, eesti laulja, kitarrist, poliitik, ajakirjanik ja kirjanik
*Mihkel Reimann, eesti poliitik
*Mihkel Räim, eesti jalgrattur
*Mihkel Seeder, eesti näitekirjanik
*Mihkel Smeljanski, eesti laulja ja näitleja
*Mihkel Solvak, eesti politoloog
*Mihkel Soodla, eesti metsavend
*Mihkel Tikerpalu, eesti näitleja
*Mihkel Toomse, eesti keeleteadlane
*Mihkel Truusööt, eesti poliitik
*Mihkel Ulman, eesti stsenarist, näitekirjanik ja prosaist
*Mihkel Uudla, eesti sõjaväelane
*Mihkel Varblane, eesti võrkpallur
*Mihkel Veiderma, eesti keemik
*Mihkel Vellema, eesti poliitik
*Mihkel Vendel, eesti näitleja
*Mihkel Veske, eesti teoloog

## Vaata ka
*Mihkel (ajakiri)
*Michael
*Miikael

## Viited
Quadrilatero

**Quadrilatero** (tõlkes "nelinurkne") on nimi, mida traditsiooniliselt kasutatakse Austria keisririigi Lombardia-Veneetsia kuningriigis asunud kaitserajatiste süsteemi kohta. Kindlustuste võrgustik koosnes järgmisest neljast Mincio, Po ja Adige jõe vahel asunud kindlustusest: Peschiera, Mantua, Legnago ja Verona.

Nimi Quadrilatero viitab sellele, et kindlustuste asukohad moodustavad kaardil nelinurga. Napoleoni sõdade lõpust aastal 1814 kuni 1848. aasta revolutsioonideni olid need ainsad täielikult kaasajastatud ja relvastatud kindlused Austria keisririigis. 

Alates ligikaudu 1850. aastast saadeti positsioonidele varustust ja abivägesid uut Veneetsia–Milano raudteed pidi.

Kogemus Itaalia teisest iseseisvussõjast aastal 1859, kui Itaalia armee kasutas esmakordselt vintpüsse, sundis austerlasi ehitama veel teisegi kindlustuste liini. See koosnes kaheksast peakindlustuste joonest umbes nelja kilomeetri kaugusel asuvast kindlustusest, mis valmisid 1866. aastal ning asusid ümber Verona.

## Vaata ka
* Itaalia ühendamine

## Viited
Como toomkirik

**Como toomkirik** (ka **Como katedraal**, itaalia keeles *Cattedrale di Santa Maria Assunta*, *Duomo di Como*) on katoliku pühakoda Itaalias Lombardia maakonnas Como linnas. Toomkirik on ka Como piiskopkonna keskus ja see on pühitsetud neitsi Maarja taevaminekule.

## Ajalugu
Como järve lähedal asuv katedraal on üks piirkonna olulisemaid hooneid. Tavaliselt räägitakse sellest kui viimasest Itaalias ehitatud gooti stiilis katedraalist: selle ehitus kohal, kus varem oli romaani stiilis *Santa Maria Maggiorele* pühitsetud katedraal, algas 1396. aastal ehk 10 aastat pärast Milano toomkiriku ehituse algust.

Lorenzo degli Spazzi di Laino järelevalve all alanud ehitustööd ei lõppenud enne kui aastal 1770, mil valmis Filippo Juvarra kavandatud rokokoostiilis kuppel. Hoone imposantne läänepoolne esikülg valmis aastatel 1457–1498 ning sealt leiab lisaks roosaknale ka Comost pärit Plinius Vanema ja Plinius Noorema kujude vahel oleva portaali.

## Kirjeldus
Hoone on 87 meetrit pikk, 36–56 meetrit lai ja kupli tipp on 75 meetri kõrgusel. *Duomo* põrandaplaan on ladina risti kujuline, sel on keskel asetsev peamine lööv ja kaks külglöövi, mida eraldavad sambad. Kiriku ristlööv pärineb renessansiajast ja ristumiskoha kohal kõrgub imposantne kuppel. Apsiidid ja kooriruum pärinevad 16. sajandist.

Interjöörist leiab mõned ajaloolise tähtsusega gobeläänid, mis on valmistatud muuhulgas 16. ja 17. sajandil Ferraras, Firenzes ja Antwerpenis. Lisaks leiab pühakojast ka hulga 16. sajandist pärinevaid Bernardino Luini ja Gaudenzio Ferrari maale.

## Viited

## Kirjandus
* "Como, Cernobbio e Brunate". Editrice Lariologo. ISBN 88-87284-21-0.

## Välislingid
* Duomo di Como (itaalia keeles)
* Sito del comune di Como (itaalia keeles)
* Kiriku panoraamvaade
Mikk

**Mikk** on eesti mehenimi. Mikk on lühivorm nimest Nikolaus.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Mikk 1230 mehel. Mikk oli siis Eestis populaarsuselt 141. mehenimi. Mikk oli keskmiselt 27 aasta vanune (mediaanvanus oli 29).

Kõige populaarsem oli eesnimi Mikk vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,36, ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 15,68.

## Nime kandjaid
*Mikk Aamisepp
*Mikk Granström
*Mikk Haavistu
*Mikk Jürjens, eesti näitleja
*Mikk Kiisler, eesti tehnikateadlane
*Mikk Langeproon
*Mikk Marran
*Mikk Mikiver, eesti näitleja, õppejõud ja lavastaja
*Mikk Murdvee, eesti helilooja, kirjanik
*Mikk Mutsu, eesti arhitekt ja publitsist
*Mikk Mäe, eesti poplaulja
*Mikk Mägi
*Mikk Otsmann, eesti geofüüsik
*Mikk Pahapill, eesti kergejõustiklane
*Mikk Pikkmets
*Mikk Pinnonen
*Mikk Purre, eesti inspitsient ja produtsent
*Mikk Pärnits
*Mikk Rand
*Mikk Reintam, eesti jalgpallur
*Mikk Saar
*Mikk Sarv
*Mikk Titma, eesti sotsioloog
*Mikk Tuisk, Saaremaa vallavanem
*Mikk Valtna
*Mikk Üleoja, eesti koorijuht ja laulja
*...

## Viited
Paavo

**Paavo** on eesti ja soome mehenimi. Paavo on üks soomekeelne variant nimest Paul (variandid on veel Paavali, Pauli).

Paavo nimepäev on Eestis ja Soomes 25. jaanuaril.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Paavo 262 mehel. Paavo oli levikult 391. mehenimi. Mati oli keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus oli 50). Kõige populaarsem oli eesnimi Paavo vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,74.

## Nime kandjaid
*Paavo Järvi, eesti dirigent
*Paavo Kangur, eesti ajakirjanik
*Paavo Kivine, eesti ajakirjanik, spordipublitsist ja endine kergejõustiklane
*Paavo Lipponen, Soome poliitik
*Paavo Matsin, eesti õppejõud, kirjanduskriitik ja kirjanik
*Paavo Nurmi, soome pikamaajooksja
*Paavo Piik, eesti luuletaja, näitekirjanik ja dramaturg
*...

## Viited
Mait

**Mait** on eesti mehenimi. Mait on lühivorm nimest Mattias. Nime eestikeelne variant on Matteus.

1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Mait 934 mehel. Mait oli siis Eestis populaarsuselt 176. mehenimi. Mait oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 43).

Kõige populaarsem oli eesnimi Mait vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,14, ning Rapla maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 15,09.

## Nime kandjaid
*Mait Agu, eesti koreograaf
*Mait Klaassen, eesti teadlane ja poliitik
*Mait Malmsten, eesti näitleja
*Mait Maltis, eesti laulja
*Mait Metsanurk, eesti kirjanik
*Mait Vaik, eesti muusik ja laulusõnade autor
*...

## Viited
Kulturkampf

Mõistega ***Kulturkampf*** ('kultuurivõitlus') tähistatakse Saksamaal Otto von Bismarcki valitsetud Preisi Kuningriigi (hilisema Saksa Keisririigi) ja paavst Pius IX aegse katoliku kiriku vastuseisu. Konflikt kestis ametlikult 1871–1887.

## Bismarcki meetmed
Vastasseisu alguseks peetakse 1871. aasta juulit, mil riigikantsler Otto von Bismarck likvideeris liberaalide toetusega Preisi kultuuriministeeriumist roomakatoliku ametkonna. Novembris keelas ta preestritel poliitiliste sõnavõttude pidamise. Järgnevalt kehtestati Bismarcki juhtimisel veel mitmeid korraldusi, mida võib näha katoliku kiriku vastu suunatuna.

### Saksa Keisririigi tasandil
*Detsember 1871: nn "kantsliparagrahviga" keelati vaimulikel ametikohustusi täites "avalikku rahu" ohustada.
*Juuli 1872: keelati jesuiitide tegevus Saksamaal.
*Veebruar 1875: kehtestati tsiviilabielu.

### Preisi Kuningriigi tasandil
*Märts 1872: vaimulik koolikorraldus asendati riiklikuga.
*Mai 1873: kehtestati riiklik kontroll vaimulike väljaõppe ja ametisse nimetamise üle.
*Jaanuar 1874: ainsaks seaduslikuks abieluvormiks jäi tsiviilabielu, mille pidid sõlmima ka kõik kiriklikult abielluda soovijad.
*Aprill 1875: kaotati riiklikud toetused kirikutele (nn "Leivakorviseadus", saksa keeles "*Brotkorbgesetz*").
*Juuni 1875: saadeti laiali vaimulikud ordud.

Konflikti jooksul vahistati 1800 katoliku preestrit ja võõrandati kirikuvarasid 16 mlj kuldmarga ulatuses. 1872 katkestas Bismarck Preisimaa suhted Vatikaniga.

## Konflikti lõpetamine
*Kulturkampf*i lõpetamine algas 1878. aastast pärast paavst Pius IX surma. 

Selleks ajaks ei olnud Bismarck saavutanud kõiki soovitud eesmärke. Üheks põhjuseks oli protestantide vastuseis tsiviilabielule ja riiklikule koolikorraldusele. Ka liberaalid nägid Bismarcki meetmetes põhiõiguste ohustamist. Kuna Bismarck soovis 1878. aastal Riigipäevas läbi suruda sotsiaaldemokraatide vastast seaduseelnõud ning vajas selleks liberaalide toetust, oli ta valmis kirikuvastaseid meetmeid lõdevandama.

Uue paavsti Leo XIII tulekuga hakkasid ka Preisimaa suhted Vatikaniga soojenema. Diplomaatilised sidemed taastati suvel 1882. 1886 ja 1887 vastu võetud "Rahuseadused" (saksa keeles *Friedensgesetze*) viisid konflikti lõpetamiseni. 23. mail 1887 kuulutas Leo XIII ametlikult lõppenuks.
Peeter

**Peeter** on eesti mehenimi, mugandus apostel Peetruse nimest.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Peeter 3656 mehel. Peeter oli levikult 26. mehenimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Peeter 3887 mehel. Peeter oli Eestis levikult 25. mehenimi. Seisuga 2019. aasta 1. jaanuar oli Eestis eesnimi Peeter 3967 mehel. Peeter oli Eestis populaarsuselt 24. mehenimi. 

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Peeter 4105 mehel ja see oli levikult 23. mehenimi. Peeter oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 56). Kõige populaarsem oli eesnimi Peeter vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 64,81 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 66.

## Nime kandjaid
*Peeter Allik
*Peeter Arumaa
*Peeter Asmus
*Peeter Ernits, eesti zooloog, ajakirjanik
*Peeter Hein
*Peeter Jakobi
*Peeter Kaljumäe
*Peeter Kard
*Peeter Kirt, Eesti kelgukoondise peatreener
*Peeter Kopvillem
*Peeter Kümmel, eesti suusataja
*Peeter Larin
*Peeter Lindsaar
*Peeter Oja
*Peeter Olesk
*Peeter Orle
*Peeter Pere
*Peeter Põld
*Peeter Pähkel, eesti õigeusu vaimulik
*Peeter Päll, keeleteadlane
*Peeter Saari
*Peeter Saul
*Peeter Sauter
*Peeter Simm
*Peeter Süda
*Peeter Tammearu
*Peeter Tarvas
*Peeter Tarvel
*Peeter Tauk
*Peeter Tooma
*Peeter Tooming
*Peeter Torkram
*Peeter Torop
*Peeter Tulviste
*Peeter Volkonski
*Peeter Vähi, eesti helilooja
*Peeter Võsa

## Viited
Aasa Käsi

**Aasa Käsi** (aastast 1952 **Aasa Drui**; sündinud 11. oktoobril 1929 Tartus) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 1948. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio.

Ta oli aastatel 1953–1970 Draamateatri näitleja. Aastatel 1970–1985 oli ta Eesti Pimedate Ühingu helistuudio diktor.

## Isiklikku
Ta oli aastast 1952 abielus Ben Druiga. Nende poeg Heini Drui on dokumentaal- ja muusikafilmide režissöör.

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

## Rolle
* 1953 Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais "Figaro pulm" (Krahvinna)
* 1953 Shakespeare "Antonius ja Cleopatra" (Octavia)
* 1957 Dumas/Radzinski "Kolm musketäri" (leedi Winter)
* 1958 Maksim Gorki "Jegor Bulõtšov ja teised" (Jelizaveta)
* 1958 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe" (Pearu naine)
* 1959 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe vanad ja noored" (Juuli)
* 1960 Viktor Rozov "Ebavõrdne võitlus" (Antonina)
* 1966 Shakespeare "Troilus ja Cressida" (Andromache)
* 1966 Federico Garcia Lorca "Bernanda Alba maja" (Magdalena)
* 1966 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe" (Pearu naine)
* 1967 Viktor Rozov "Vilistlased" (Liisa)
Rootsi lõvi mälestusmärk

**Rootsi lõvi mälestusmärk** on mälestusmärk Narvas. Sellega mälestatakse Põhjasõja Narva lahingut.

Mälestusmärk taastati kolmandiku võrra väiksemana ja selle avas 18. novembril 2000. aastal Narva lahingu 300. aastapäeva puhul Rootsi asepeaminister Lena Hjelm-Wallén. Kuningalossi lõvi asemel on skulptuur koopia Stockholmi Kuningliku Kunstiakadeemia peasissekäigu treppi kaunistavast lõvist. Stockholmis asuv lõvi on omakorda loodud Medici lõvide eeskujul. Karl XII monogrammi uuel sambal ei ole.

Taastatud Narva lõvi mälestusmärk asub Joaorus Linnuse tänaval.


Pilt:The Swedish Lion - panoramio.jpg|Rootsi lõvi mälestusmärgi panoraam
Pilt:2013NovNarva214.jpg|Mälestusmärk öösel (2013)
Pilt:The Swedish Lion Monument.jpg|Mälestusmärk suvepäeval
Pilt:Mälestusmärk " Rootsi lõvi" Narvas.jpg|Mälestusmärk sügisöösel
Pilt:The Swedish Victoria monument in Narva - panoramio.jpg|Mälestusmärk talvel
Pilt:The Swedish Lion Monument (9412007651).jpg|Mälestusmärki tutvustav teave eesti, vene ja inglise keeles


## Esimene mälestusmärk (1936–1944)

18. oktoobril 1936 avasid Rootsi laevastiku hävitajaga HMS Klas Horn Eestit külastanud Rootsi prints Gustaf Adolf ja krahv Folke Bernadotte Narva lahingu monumendi Narva linna sissesõidutee ääres Härmamäel. Stockholmi kuningalossi ees asuva Bernard Foucquet' pronkslõvi koopiana arhitekt Ragnar Österbergi kavandi järgi valmistatud 8,5 m kõrgune mälestusmärk koosnes Lääne-Rootsi graniidist väljaraiutud alusest ja sellel seisvast umbes 1,5 m kõrgusest ja üle 2 m pikast lõvist, mis oli valatud Otto Meyeri kunstivalukojas Stockholmis ning mida kohalik rahvas hakkas nimetama Rootsi kutsikaks. Mälestusmärgi ühel küljel oli Karl XII monogramm ja selle all aastaarv MD CC, teisel küljel kiri "SVECIA MEMOR, MC M XXXVI". Teise maailmasõja ajal mälestusmärk hävis, pronksist lõvi laaditi raudteevagunile ja ilmselt sulatati Saksamaal.


File:Sõjaväe tehnikakooli õppeväljasõidul Narva.tif|Sõjaväe tehnikakooli õppurid õppeväljasõidul Narva
Pilt:Narvalejonet 1936.jpg|Lõvi kuju 1936. aastal
Pilt:Sönderskjutet Lejon 2.jpg|Endise mälestusmärgi rusud (1944)


## Viited

## Välislingid
Rootsi Suursaatkond Tallinnas

**Rootsi Suursaatkond Tallinnas** on Rootsi diplomaatiline esindus Eestis Tallinnas. Suursaatkond asub aadressil Pikk 28 (Roseni palee).

11. detsembril 1989 avati Tallinnas Endla tn 4a Rootsi Leningradi peakonsulaadi Tallinna büroo. Büroos töötasid avamisel ajal konsul 'Håkan Damm, asekonsul Ann Kask, viisaspetsialistina Valdo Kask, konsulaar- ja informatsiooniküsimuste assistent Maarika Saarna, lisaks veel kaks abitöötajat Rootsist.

Enne teist maailmasõda asus Rootsi saatkond Riias, Tallinnas asus Rootsi konsulaat Valli tänav 4.

## Vaata ka
*Eesti Suursaatkond Stockholmis

## Välislingid
*Saatkonna (?) koduleht
Eesti Suursaatkond Stockholmis

**Eesti Suursaatkond Stockholmis** on Eesti diplomaatiline esindus Rootsis Stockholmis. Suursaatkond asub aadressil Tyrgatan 3/3a. Eesti suursaadikuks Stockholmis on alates 2025. aastast Margus Laidre.

## Vaata ka
*Eesti suursaadik Rootsis
*Rootsi Suursaatkond Tallinnas

## Välislingid
*Saatkonna koduleht
Metsküla (Noarootsi kihelkond)

**Metsküla** (rootsi keeles Derskogen või Stora Derskogen) oli küla Noarootsi kihelkonnas. Külas elasid valdavalt rootsieestlased. Metsküla lähedal asusid/asuvad külad Klaanemaa (rootsi keeles Lilla Derskogen) ja Suur-Nõmmküla (rootsi keeles Klottorp).
Tuletõrjujate mälestusmärk

**Tuletõrjujate mälestusmärk** on töökohuste täitmisel hukkunud tuletõrjujate mälestuseks püstitatud mälestusmärk Mänsaku tänaval (majade nr 6 ja 7 vahel) Kristiine linnaosas Tallinnas.

Mälestusmärk püstitati 1983. aastal (tollal oli see koht Linnu teel), kui 1982. aastal valmis läheduses tuletõrje tehnilise talituse uus hoone (tollase aadressiga Linnu tee 75a). Hiljem oli hoones Mustamäe komando, praegu on hoone aadress Mänsaku 8. Kuni 1986. aastani kanti mälestusmärgile 10 hukkunud tuletõrjuja nimi.

## Mälestusmärgile kantud hukkunud tuletõrjujate nimed
*1934 – **Aleksander Vender**. Sündis 8. oktoobril 1900. Sai raskelt haavata 1. detsembril 1934 Koplis põleva elamu kustutamisel, kui selle pööningul plahvatas seal olnud mürsk. Suri 2. detsembril 1934 haiglas. Maeti 8. detsembril 1934 Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistule
*1935 – **Pavel Dmitrijev**. Sündis 28. detsembril 1890 Pihkva kubermangus. Oli 8. juulil 1935 kustutamas Viktoria kastitehast Koplis Tallinnas. Maeti 12. juulil 1935 Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistule
*1941 – **Aleksandr Subbotin**. Hukkus 24. augustil 1941 kustutustöödel Lasnamäel. Maeti augustis 1941 Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistule
****Jaan Parve**. Sündis 28. veebruaril 1892 Põlva kihelkonnas Võrumaal. Oli 26. augustil 1941 kustutamas vendade Tofferite lauatehast Lasnamäel, kui jäi kustutamist takistama tulnud Nõukogude sõjaväelaste tule alla. Maeti 31. augustil 1941 Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistule
****Aleksander Piipuu**. Hukkus augustis 1941 kustutustöödel Pärnus. 
*1948 – **Bernhard Valing**. Sündis 7. veebruaril 1916 Tallinnas. Maeti aprillis 1948 Tallinna Tuletõrjeühingu kalmistule
*1953 – **August Soots**. Sündis 22. septembril 1907. Hukkus 22. aprillil 1953. Maeti Saarde kalmistule
*1969 – **Elmar Sarapik**. Sündis 19. septembril 1932. Hukkus 12. veebruaril 1969 Koplis laevapõlengu kustutamisel, kui sai gaasimürgistuse. Maeti Hageri kalmistule
*1983 – **Vladimir Sintsov**
*1986 – **Silver Pärtmaa**. Sündis veebruaris 1957. Hukkus 16. juunil 1986. Maeti Tallinna Pärnamäe kalmistule

## Viited
Aby Warburg

**Aby Warburg** (kodanikunimega **Abraham Moritz Warburg**; 13. juuni 1866 Hamburg – 26. oktoober 1929 Hamburg) oli saksa kunstiajaloolane ja kultuuriteoreetik.
Jõhvi lennuväli

**Jõhvi lennuväli** on Jõhvi vallas Puru külas asuv lennuväli, mis paikneb Jõhvi linnast umbes 2 km lõuna pool Tartu maantee ääres.

Nõukogude perioodil oli käigus lennuliin Leningrad–Jõhvi–Tallinn. 3. juunil 1969 toimus Jõhvi lennuväljal kaaperdamisintsident, mil neli relvastatud isikut nõudsid Aerofloti lennuki Rootsi suundumist.

Taasiseseisvumisjärgsel ajal on lennuvälja kasutanud hobilendurid ning metsapõlenguid kustutavad lennukid.

2. juunil 2007 toimus lennuväljal lennunduspäev, millega tähistati lennuvälja taastamise algust. 2008. aasta alguses rajati lennuvälja renoveerimiseks sihtasutus Jõhvi Lennuväli. 2010. aastal eraldas PRIA lennuvälja haldavale sihtasutusele 500 000 krooni lennuvälja planeeringuks ja ehitustööde ettevalmistuseks. Jõhvi valla üldplaneeringu järgi pidi lennurada pikendatama 1200 meetrini, et võimaldada vajadusel ka suuremate lennukite maandumist. Lennuväli plaaniti kohandada väikelennukitele. 2013. aastal arvas sihtasutuse nõukogu esimees ja toonane vallavanem Tauno Võhmar, et asfalteeritud 1200 meetri pikkune maandumisrada valmib 2016. aastaks.

Jõhvi lennuvälja ICAO kood on EEJI.

## Viited
Eesti NSV Siseministeeriumi 7. osakond

**Eesti NSV Siseministeeriumi 7. osakond** oli Eesti NSV Siseministeeriumi osakond, kriminaaljälituse operatiivtöötajate poolt kontrollitavate või läbitöödeldavate varjatud jälgimisega tegelenud allüksus.

Siseministeeriumis nimetati seda ka "tipa-tapa" osakonnaks. 1970. aastast asuti Tallinna vanalinnas Suur-Karja tänav 10 endise Rekordi poe peal teisel ja kolmandal korrusel. Kontorisse siseneti kangi alt Karja tänavalt. Osakonda juhtis pikka aega polkovnik Kaasik, kes oli pärit Saaremaalt ja ka miilitsapolkovnik Eduard Jürna, seejärel Valdur Kõdar.

Mustamäel Artelli tänav 12 omati salajast ühe korrusega garaažikompleksi, kus hoiti operatiivsõidukeid, kus asus ka saunakompleks ja ka õppeklass. Eemalt paistis tagasihoidliku asutusena, kus nagu hoitaks mingi ettevõtte-asutuse sõidukeid. Osakond omas operatiiv-konspiratiivkortereid kõigis Eesti suuremates linnades. Omati ka purjekat Pirital aga see likvideeriti joomingute tõttu. Erastati.

Osakonna salastatuse tõttu oli lisaks oma personalitöötaja, fototehnik, tehnik tehnika hoolduseks ja ka neli garaažikompleksi valvurit ja kaks automehaanikut. Samast osakonnast alustas luurajana oma miilitsa karjääri ka Jüri Pihl. Osakonna töö jätkus edasi Eesti Politsei alluvuses. Peale taasiseseisvumist sai osakonna juhiks Valdur Kõdar. Asetäitjaks Villi Antonis. 1991 alustati venelaste välja vahetamist eestlaste vastu. Paljud venekeelsed siirdusid tööle Pihli juurde KAPOSSE. See pani inimesi imestama, sest suhtumine Eesti Vabariiki oli neil paljuski negatiivne. Reeglina töötati kolmest autost koosnevate brigaadidena, igas autos kolm luurajat. 

## Viited
Vabad mehed

**"Vabad mehed"** on Eesti seriaal.

Seriaali esimene hooaeg oli eetris 2015. ja teine 2017. aastal.

Seriaali stsenarist on Mihkel Seeder, režissöörid Ilmar Raag (2015) ja Martin Korjus (2017).

Tegevus toimub Lõuna-Eestis Kuperjanovi jalaväepataljonis. 

## Osatäitjad
* Karl-Robert Saaremäe – Rait Keskpaik (2015, 2017)
* Lauri Mäesepp – Kristo Kriis (2015, 2017)
* Silver Kaljula – Robert Pärg (2015, 2017)
* Alexandr Domowoy – Denis Burdin (2015, 2017)
* Kristjan Lüüs – Mauno Mesine (2015, 2017)
* Mihkel Kallaste – Maario-Siim Ilus (2015, 2017)
* Mihkel Vendel – Allan Tomson (2015, 2017)
*Kreidy Naudre – Nooremseersant Kägu (2017)
* Martin Tikk – Sergo Teder (2017)
* Margus Grosnõi – Toomas Saar (2017)
* Grete Jürgenson – Elina Toigas (2017)
* Triin Lepik – Leevi Torm (2017)
* Ain Mäeots – Artur Kull (2017)
* Anti Reinthal – Sander Torm (2015, 2017)
* Triin Tenso – Reet Võrask (2015, 2017)
* Jaanika Tammaru – Hundimets (2015, 2017)
* Kaarel Targo – Sepp (2015, 2017)
* Katrin Sutt – Austa (2015)
* Karl Sakrits – Rex (2015)
* Sander Rebane – Talviste (2015)
* Saara Kadak – Dea (2015)
* Karol Kuntsel – Mäger (2015)
* Janek Vadi – Sadu (2015)

## Osad
### 1. hooaeg, kevad 2015

### 2. hooaeg, talv 2017

## Veebel Tormi 1001 imetegu
1 Tegi kurdist kuulja.

1 Alguses ei olnud mitte sõna, vaid veebel Tormi käsk.

6 Kõikide tüdrukute telefoninumbrid asenduvad relval oleva numbriga.

69 Veebel Tormi absoluutselt ei koti, kas tegu on ajateenija või reservväelasega.

91 Sõdur ei aja veebel Tormi ja kamraadi segi.

92 Märtritest saavad sprinterid.

92 Veebel Tormi ei koti sinu arvamus.

212 ja #213 Sõdur ei pea oma kaasvõitlejat vaenlaseks ja ei ürita teda sõelapõhjaks lasta.

222 Kõige hullem mõeldav karistus.

265 Veebel Torm kaotab gravitatsiooni.

315 Sõdur ei sea oma kaasvõitlejaid relvaga ohtu.

925 Vabamaadlejatest saavad kummipallid.

1001 Veebel Torm on kõikjal.

Lisa:

Reamees Sepa imetegu: Naisi ei eksisteeri, see on kõigest miraaž.

Reamees Kriisi imetegu: Hävitab kisaga kogu ökosüsteemi.

Reamees Keskpaiga imetegu: Loivajatele kasvavad tiivad.

## Viited


## Välislingid
* Vabad mehed TV3
Nädalalõpp Kanal 2ga

"**Nädalalõpp Kanal 2ga**" oli Kanal 2-s näidatud meelelahutussaade. Saade oli eetris reedeti. Saatesse kutsuti külalisi, kus nad ka laulsid ja mängisid mänge. Saadet juhtisid Kristjan Jõekalda ja Teet Margna.
Maidla kivikalme

**Maidla kivikalme** on Raplamaal Märjamaa vallas Maidla külas asuv kivikalme.

Maidla kivikalmesse maeti inimesi 5.–6. sajandil ning eriti palju 11.–13. sajandil. Kalme suurus on umbes 2300 m². See on ebaühtlane korrapäratu kivilade, mille vahel ja all olid põletusmatused, aga ka üksikud laibamatused. Kalme alal olnud 2–2,5 m läbimõõduga tahmalaigud on nähtavasti kunagised tuleriida kohad.

Maidla kivikalme kaevati Mati Mandli juhtimisel aastail 1983–1985 ja 1987–1990 tollal teada olnud ulatuses täielikult läbi. Saadi 7036 leidu, sealhulgas 12 mõõka, 68 odaotsa, 15 kirvest, 25 vikatit, nuge, kaaluvihte, suuraudu, ehteid ja kilbikupal.

2010. aastal leiti kalmete ümbruse magnetomeetrilisel uuringul, et kalmeväli võib olla seniarvatust suurema ulatusega. 2011. aastast on kaevetööd Mati Mandli juhtimisel suviti jätkunud ning 2014. aastaks oli leide kogunenud varasemaga kokku umbes 10 000.

## Viited
Lindora kääbaskalmistud

**Lindora kääbaskalmistud** asuvad Võrumaal Võru vallas Võru–Petseri ürgoru lõunanõlval Lindora ja Tabina vahel.

Lindora kääbaskalmistuid on kaks: vanem idapoolne, mis pärineb I aastatuhande hilisemast poolest, ning uuem läänepoolne, mis pärineb 11. sajandi hilisemast ja 12. sajandi varasemast poolest.

Vanemas kalmistus on 21 piklikku ja ümarat kääbast. Neist kaevati 1951 Harri Moora ja 1959–61 Marta Schmiedehelmi juhtimisel läbi 6 pikk-kääbast ja 2 ümarkääbast. Kääpais olid põletusmatused. Nende juurest leiti helmeid, pronksist pannal, pintsett, tuluskivi, vikat ja suur savist urn.

Uuemas kalmistus on 16 laibamatusega kääbast. 1977–78 kaevati need Silvia Laulu juhtimisel kõik läbi. Kääpad jagunesid mehe- ja naisehaudadeks. Mehehaudadest saadi kirves, tuleraud, nuge ja pandlaid. Naisehaudadest leiti potikedral valmistatud savist nõu ning mitmesuguseid klaasist ja pronksist ehteid.

## Viited
Laossina kääbaskalmistud

**Laossina kääbaskalmistud** asuvad Võrumaal Setomaa vallas Tartu–Räpina–Värska maantee ümbruses Laossina küla lähedal.

Laossina kääbaskalmistud koosnevad rohkem kui 60 kääpast, mis paiknevad mitme kilomeetri ulatuses 5 rühmana. 29 nendest on pikk-kääpad, ülejäänud ümarkääpad.

Riikliku kaitse all on 46 kääbast, millest kultuurimälestised registrinumbritega 11084–11100 ja 11127–11129 asuvad Laossina külakeskusest vahetult läänes mõlemal pool maanteed, osaliselt Toomasmäe küla territooriumil. 12 kaitsealust kääbast (11101–11110, 11125, 11126) asuvad neist omakorda umbes 500 m põhja pool ja ülejäänud (11111–11124) linnulennult ligi 2 km lõunakagus. Viimastest kagus on Rõsna kääbaskalmistud.

1974–1984 kaevati Mare Auna juhtimisel läbi 6 pikk- ja 4 ümarkääbast. Kõige pikem kääbas oli 53 m pikk. Leiti 34 põletusmatust, neist 1 savist urnis, ja 1 laibamatus. Pikima kääpa keskel olid söestunud puitehitiste jäänused. Hauapanused pärinesid 1. aastatuhande hilisemast poolest ja neid oli vähe.

## Viited

## Välislingid
* Laossina I kääbaskalmistu (mälestise pass)
* Laossina II kääbaskalmistu (mälestise pass)
* Laossina V kääbaskalmistu (mälestise pass)
Ilumäe kabel

**Ilumäe kabel** on kabel Ilumäe külas Haljala vallas.

1730. aastate algul püstitati Ilumäele väike puitkabel, mille sisustust on säilinud uues kabelis. Carl Magnus von der Pahlen ehitas samasse kohta praeguse kabeli perioodil 1814–1843.

EELK Ilumäe kogudus kasutab kabelit kirikuhoonena.


File:Ilumäe kabel1.JPG|Kabeli sisevaade
File:Ilumäe kabel2.JPG|Kabeli sisevaade
File:Altarimaal Ilumäe kabelis.JPG|Altarimaal "Kristus Õlimäel", Carl Sigismund Walther, 1843
File:Ilumäe kabeli kantsel.JPG|Kantsel


## Välislingid

*
Surmanuhtlus Eestis

Artiklis "**Surmanuhtlus Eestis"** käsitletakse kohtu poolt mõistetud ja ametlikult täideviidud surmanuhtlusi Eestis läbi aja.

7. mail 1535 hukati pea maharaiumise teel Harju eesvärava alal Johann von Uexküll.

1934. aasta Kriminaalkohtupidamise seadustiku §701 järgi tehti surmamõistetule ettepanek oma elu lõpetada mürgiga. Kui ta seda viie minuti jooksul ei teinud, poodi ta üles. Esimesena hukati sellisel viisil 20. augustil 1935 Keskvanglas Tallinnas Paul Võigemast (võttis ise mürki).

Viimane surmaotsus Eesti NSV-s viidi täide 18. veebruaril 1970 Keskvanglas Tallinnas. Hiljem viidi surmamõistetud üle teistesse NSV Liidu vanglatesse, peamiselt tõenäoliselt kuskile Leningradi.

Viimast korda viidi Eestis kohtuotsusega kinnitatud surmaotsus täide 11. septembril 1991, kui Tallinnas hukati Rein Oruste.

## Surmanuhtluse kaotamine Eestis
Surmanuhtlus rahu ajal kaotati Eesti NSV-s üleliidulise seadusega 26. mail 1947.

Surmanuhtlus taastati 12. jaanuaril 1950. aastal "kodumaa reeturite, spioonide ja õõnestajate-diversantide" juhtumitel. 30. aprillist 1954 võis surmanuhtlust rakendada ettekavatsetud tapmise karistamisel. 15. veebruarist 1962 võis surmanuhtlust rakendada vägistamise karistamisel, 20. veebruarist 1962 suures ulatuses altkäemaksu võtmise puhul.

Inimesi mõisteti surma ka pärast 11. septembrit 1991, kuid surmanuhtlust ei viidud enam täide. Varsti pärast iseseisvuse taastamist pidas Eesti poliitiline eliit vajalikuks Euroopa Liidu riikide eeskujul asendada surmanuhtlus eluaegse vangistusega, kuigi raskete kuritegude osatähtsus Eestis 1990. aastate alguses suurenes.

13. jaanuaril 1997 esitas valitsus Riigikogule "Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli nr 6 ratifitseerimise seaduse eelnõu", mis nägi ette surmanuhtluse kaotamise. Surmanuhtlus säilis meie seadustikus kuni 1998. aastani.

Pärast surmanuhtluse kaotamist on Eesti ühiskonnas arutatud surmanuhtluse taastamist eriti raskete kuritegude puhul. Eesti Kirikute Nõukogu tellis 2015 aastal OÜ Saar Pollilt küsitluse, mille tulemusena selgus, et 1002 inimesest vanuses 15–74 pooldasid surmanuhtlust 70%.

2019. aasta jaanuaris MTÜ Ühiskonnauuringute Instituudi tellimusel Turu-uuringute AS-i poolt 1001 valimisealise Eesti kodaniku seas läbi küsitluses toetas Eestis surmanuhtluse taastamist 40% ja vastu oli 53% vastanutest. 7% oma seiskoht puudus.

## Viited

## Kirjandus
*Malle Elvet. "Retk vanglaellu aitab tunnetada vabaduse väärtuse mõõtmatust". Lõunaleht, 12. august 2010
*"Raidkiri bandiitide kalmistul palub ka nende pattudele andestust". Postimees, 26. november 2011
Kalevi-Liiva

**Kalevi-Liiva** on liivaluidetega paikkond Harjumaal Jõelähtme vallas Kaberla külakeskusest põhjas Kaberneeme küla territooriumil.

See paikkond on tuntud kuni 2000 holokaustiohvritest juudi ja mustlase hukkamispaik (mälestusmärgil on kirjas eksitavalt 6000). Paikkonna lähedal asus Jägala koonduslaager. Kalevi-Liivale viidi Kesk-Euroopa juute, kes seal hukati. Juutide kõrval oli ohvrite hulgas ka mustlasi ning peamiselt eesti ja vene päritolu poliitvange.

Muistendi järgi olevat Kalevi-Liivale maetud Kalevipoja varandus.

## Vaata ka
*Kalevi-Liiva fašismiohvrite mälestusmärk

## Viited
Eesti-Soome suhted

**Eesti ja Soome suhted** on välissuhted Soome ja Eesti vahel. 

Mõlemad riigid taastasid diplomaatilised suhted 29. augustil 1991.  
Soomel on suursaatkond Tallinnas (Soome Suursaatkond Tallinnas) ja aukonsulaat Tartus (Soome aukonsulaat Tartus). Eestil on suursaatkond Helsingis (Eesti Suursaatkond Helsingis) ja 5 aukonsulit, kes asuvad Oulus, Turus, Kuopios, Ahvenamaal ja Vaasas. Mõlemad riigid on täisliikmed Läänemeremaade Nõukogus, Euroopa Liidus ja eurotsoonis.
1992. aasta põhiseaduse referendum

**1992. aasta põhiseaduse referendum** toimus 28. juunil 1992, kui Eestis oli referendum ehk rahvahääletus Eesti Vabariigi põhiseaduse eelnõu, põhiseaduse rakendamise seaduse eelnõu ja  nendega kaasneva lisaküsimuse osas.

Hääletajatelt küsiti, kas nad kiidavad Põhiseaduse Assamblee poolt esitatud uue põhiseaduse heaks ja on valimisõiguse laiendamise poolt Eesti kodakondsuse taotlejatele, kes on taotluse esitanud 1992. aasta 5. juuniks. Uue põhiseaduse kiitsid heaks 91,9% hääletajat, samas kui valimisõiguse laiendamise lükkasid tagasi 53,5% hääletajatest. Hääletamisest osavõtt põhiseaduse küsimuses oli 66,8% ja valimisõiguse laiendamise küsimuses 66,7%.

## Viited