open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Revúca

**Revúca** (varem **Veľká Revúca**, ungari keeles *Nagyrőce*, saksa keeles *Groß-Rauschenbach*) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas, Revúca ringkonna halduskeskus.

## Geograafiline asend
Linn asub Revúca kõrgustiku jalamil, Banská Bystricast ligikaudu 70 km idas. Revúcast vahetult loodes paikneb Muránska planina rahvuspark.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1357. aastal. 1556. aastal rüüstasid Revúcat Osmanite riigi väed. Ürikutes on Revúcat esimest korda linnaks nimetud 1557. aastal. 1870. aastatel ja 1880. aastatel kujunes Revúca oluliseks slovaki rahvusliku liikumise ja kultuurielu keskuseks.

16. septembril 1862 avati Revúcas esimene slovaki õppekeelega gümnaasium. Ungari võimud sulgesid selle 1874. aastal.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Revúca elanikest slovakke 82,86%, mustlasi 4,65%, ungarlasi 1,24%, tšehhe 0,28% ja ukrainlasi 0,27%. Rahvus oli teadmata 10,36%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Lędziny, Poola
* Kazincbarcika, Ungari
* Litovel, Tšehhi
* Pakrac, Horvaatia
* Selca, Horvaatia
* Lipik, Horvaatia

## Viited
Jaanus Barkala

**Jaanus Barkala** (sündinud 22. septembril 1973) on Eesti omavalitsuspoliitik ja kaitseliitlane, 2020–2024 Otepää vallavanem. 

Ta kuulub Isamaa Erakonda ning on erakonna Valgamaa piirkonna juhatuse liige.

Ta on lõpetanud 1991. aastal Otepää Keskkooli ja 2005. aastal Tallinna Ülikooli õigusteaduskonna magistrikraadiga. 

1992. aastal lõpetas Barkala Kaitsejõudude Peastaabi Ohvitseride Kooli II lennu ja talle omistati ohvitseri auaste (aastast 2013 nooremleitnant, aastast 2019 leitnant). Alates 1996. aastast on ta Kaitseliidu Valgamaa maleva pealiku abi. 

Barkala on tegutsenud ka eraettevõtluses. Ta on olnud mitme asutuse nõukogu liige, asutanud Sokka Puhkekeskuse ning töötanud City Motorsi direktorina (2006–2010). 

Jaanus Barkala on olnud Otepää linnavolikogu esimees (1997–1999) ning Otepää vallavolikogu esimees (2002–2005 ja 2017–2020). 

Alates 31. märtsist 2020 oli Otepää vallavanem, detsembris 2021 valiti uuesti vallavanemaks, 27. detsembril 2024 astus Barkala vallajuhi kohalt tagasi. Ta oli ka AS-i Otepää Veevärk nõukogu esimees. 

Barkala oli Lõuna-Eesti kõige suurema palgaga vallavanem: ta sai 2,5-kordset riigi keskmist palka.

## Viited
Klienteelisuhe

**Klienteelisuhe,** ka klienteel (inglise keeles *clientela*) on suhte tüüp huvigruppide ja poliitiliste tegutsejate vahel, kus ühel kindlat huvi esindaval huvigrupil on õnnestunud saada selle valdkonna avaliku võimu kandjate peamiseks koostööpartneriks. See tähendab, et avalik asutus, näiteks ministeerium, suunab oma tegevust ja juhtimist selle huvigrupi soovitustest ja tegevusest lähtuvalt. Klienteelisuhe legitimeerib huvigruppi, kes on muutunud koostööpartneriks ja saavutanud usaldusväärsuse, kuid piirab teiste osaliste ligipääsu.

## Vaata ka
* Huvirühm
* Eestkostesuhe

## Viited
Eestkostesuhe

**Eestkostesuhe,** ka parantela suhe või parenteel (inglise keeles *parantela relationship*) on huvirühmade ja poliitiliste tegutsejate vaheline suhtetüüp, kus ühel huvigrupil on väga lähedased suhted kindla valitsusasutuse või erakonnaga. Selline suhe võimaldab huvirühmadele ligipääsu otsustusprotsessidele ja poliitikakujundamise bürokraatlikule poolele. Eestkostesuhtes vahetavad osapooled üksteisega aktiivselt informatsiooni, samuti võidakse üksteist põhjendusteta eelistada.

Parantela suhteid tänapäeval Euroopas ega Põhja-Ameerikas ei leidu, kuid seda võib esineda Lõuna-Ameerika ja Aafrika riikides.

## Vaata ka

* Huvirühm
* Klienteelisuhe
* eestkoste
* eestkostja
* eestkoste Eestis
* eestkoste Rooma õiguses
* eestkosteasutus
* eestkostepere
* eestkostesuhe

## Viited
Punetav heinik

**Punetav heinik** (*Tricholoma orirubens*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Seene leidis Eestist esmakordselt aastal 2023 Sven Pruul.

## Välislingid
*
Schrattenthal

**Schrattenthal** on linn (*Stadtgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Hollabrunni ringkonnas.

## Viited
Seefeld-Kadolz

**Seefeld-Kadolz** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Hollabrunni ringkonnas.

Seefeld-Kadolz asub Alam-Austria *[[Weinviertel]]i* piirkonnas Pulkau orus. U. 4,72 % valla territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Zellerndorf

**Zellerndorf** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Hollabrunni ringkonnas.

Zellerndorf asub Alam-Austria *[[Weinviertel]]i* piirkonnas Retzi ja Pulkau lähedal. Vaid u. 1,47 % valla territooriumist on metsaga kaetud.

## Viited
Ziersdorf

**Ziersdorf** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Hollabrunni ringkonnas.

Ziersdorf asub Alam-Austria *[[Weinviertel]]i* piirkonnas. U. 18,76 % valla terrirtooriumist on metsaga kaetud.

Valda kuuluvad järgmised külad: Dippersdorf, Fahndorf, Gettsdorf, Großmeiseldorf, Hollenstein, Kiblitz, Radlbrunn, Rohrbach ja Ziersdorf.

## Viited
Rihmsamblikud

## Kirjeldus

Tallus on põõsjas, substraadist eemale hoidev (püstine) või rippuv (lamav), mitmesuguselt harunenud, õlgkollane, kollakas-kuni hallikasroheline, kinnitub substraadile kinnitusketta abil.
Harud lamedad, vähestel liikudel läbilõikes ümarad või niitjad.
Koorkihi all pidev või katkendlik (soonteta) sisemine koorkiht, mis koosneb pikisuunalistest paksuseinalistest hüüfidest.
Südamikukiht tihe või võrkjas, osadel liikidel keskelt õõnes.
Soraalid tipmised ja/või külgmised, mitmesuguse kuju ja suurusega.
Pseudotsüfellid enamasti väikesed, osal liikidel puuduvad.
Apoteetsiumid lekanoraalsed, tipmised või külgmised, hümeenium rohekaskollane, ookerjas või lihakarva, serv tallusega ühte värvi.
Eoseid eisjitus 8, 2-rakulised, paksuseinalised, ellipsoidsed, sirged või kõverdunud, värvusetud.
Pükniide osal liikidel ohtralt, teistel esinevad või pole leitud.
Püknospoorid piklik-silindrilised, 3-5*1-2µm.
Fotobiont:Trebouxia.
Kõik liigid sisaldavad koorkihis usiinhapet, mõned ka atranoriini, ning südamikukihis mitmeid erinevaid samblikuaineid.

## Levik ja ökoloogia

Levik ja ökoloogia: Nemoraalne liik, levinud peamiselt põhjapoolkera sega- ja lehtmetsades. Kasvab leht- ja okaspuudel parkides, puiesteedel, puisniitudel ja metsades. Niiskus- ja valgustingimuste ning substraadi toitainetesisalduse suhtes laia amplituudiga. Kõigist rihmsamblike liikidest õhu saastumise suhtes kõige vastupidavam. Talub võrdlemisi tugevat saastatust. Eestis väga sage, esineb ka linnades. Niisketes ja varjulistes kasvukohtades heledam, vähem harunenud, pikemate ja kitsamate harudega; kuivemates ja paremini valgustatud kasvukohtades tumedam, lühem ja jäigem, rikkalikult harunenud, või vastupidi – suhteliselt väheste laiade lamedate harudega, millel servmiste kõrval harva ka pindmisi soraale. Linnades tumeroheline, lühike ja mitmeti deformeerunud ilmega.

## Rihmsamblikud
* Balti rihmsamblik
* Vagu-rihmsamblik
* Väike rihmsamblik
* Harilik rihmsamblik
* Kimp-rihmsamblik
* Saare-rihmsamblik
* Lame rihmsamblik
* Kiiver-rihmsamblik
* Tolmu-rihmsamblik
* Ranna-rihmsamblik
* Roesleri rihmsamblik
* Kivi-rihmsamblik
* Hiina rihmsamblik
* Kitsas rihmsamblik
* Niitjas rihmsamblik

## Viited
Vatjas lumivoldik

**Vatjas lumivoldik** (*Plicatura nivea*) on seltsi *[[Amylocorticiales]]* kuuluv liik seeni.

Seen sai eestikeelse nime nimetalgute käigus aastal 2024.

See kasvab lehtpuude laguokstel ja -tüvedel.

## Välislingid
*
Lille Noortekeskus

**Lille Noortekeskus** on Tartu kesklinnas aadressil Lille 9 tegutsev noorsootööasutus. Hoones tegutseb kaks noortekeskust: esimesel korrusel 7–11-aastastele ja nullkorrusel 12–19-aastastele. 

Lille noortekeskused on osa Tartu Noorsootöö Keskusest. Noortekeskus lähtub avatud noorsootöö põhimõtetest ning annab noortele võimaluse veeta seal aega vabatahtlikult ja tasuta. Lisaks viivad noorsootöötajad nii noortekeskuse ruumides kui ka välialadel läbi tasuta hariduslikke töötube klassidele ja muudele noortegruppidele.

## Noortekeskus 7–11-aastastele

Alates 1. septembrist 2022 on Lille noortekeskus avatud ka nooremale sihtrühmale, vanusele 7–11. Noortel on vanemast sihtgrupist eraldi ruumid, mis võimaldab läheneda noortele personaalsemalt, nende east lähtuvalt. Uus keskus asub Lille Noortekeskuse esimesel korrusel. Keskus on avatud esmaspäevast reedeni kella 12–18, nädalavahetustel on keskus suletud. 

## Noortekeskus 12–19-aastastele

Noortekeskus on avatud esmaspäevast neljapäevani kella 13–19, reedel kella 14–21 ja laupäeval kella 13–17. Pühapäeviti on keskus suletud.

Noortekeskuses saavad noored suhelda eakaaslastega, mängida lauamänge, piljardit, lauajalgpalli ja Xboxi. Kõik noortekeskuses toimuvad tegevused on noortele tasuta ja avatud osalusega. 

Noortekeskuse fookus on tervis, mida käsitletakse kuue komponendi kaudu – vaimne, keskkondlik, füüsiline, sotsiaalne, spirituaalne ja emotsionaalne. Esmaspäeviti pööratakse rõhku noorte omaalgatusvõimalustele ja nende toetamisele. Kolmapäeviti toimub Aktiivse kolmapäev klubi ja neljapäeviti Kokaklubi. Reedeti peetakse piljarditurniire, filmiõhtuid, tähtpäevi, kultuuriõhtuid jne. Koolivaheaegadel pakutakse kolmepäevaseid koolivaheaja programme. 

Noortekeskusest väljaspool toetavad noortekeskuses töötavad noorsootöö spetsialistid noori omaalgatusprojektide kirjutamisel, korraldavad koolitusi, aitavad organiseerida ülelinnalisi üritusi (näiteks Tartu Noortepäev, Tartu linna lastekaitsepäev) ja viivad koolides läbi noortekeskust tutvustavaid tegevusi.
 
## Tartu Noorsootöö Keskus
Tartu Noorsootöö Keskus on Tartu linnavalitsuse kultuuriosakonna allasutus, mis korraldab noorsootööd Tartu linnas. Keskusel on kokku viis noortekeskust: kaks Anne Noortekeskust (7–11- ja 12–19-aastastele) aadressil Uus 56, kaks Lille Noortekeskust (7–11- ja 12–19-aastastele) aadressil Lille 9 ning Ilmatsalus üks keskus (7–19-aastastele) aadressil Järve tee 8.

## Viited



## Välislingid
Tartu Noorsootöö Keskuse koduleht
Juur-punakõrges

**Juur-punakõrges** (*Rhodocollybia fodiens*) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seda leiti Eestist esmakordselt aastal 2023. Perekond sai eestikeelse nime aprillis 2024 komisjoni kaudu, kuhu kuulusid Eesti juhtivad mükoloogid, sh Irja Saar. Seene nime pakkus välja Sven Pruul.

## Välislingid
*
Ilmatsalu Noortekeskus

**Ilmatsalu Noortekeskus** on Tartu linnas Ilmatsalu alevikus tegutsev noorsootööasutus, mis on osa Tartu Noorsootöö Keskusest. Noortekeskus paikneb aadressil Järve tee 8.

Kahel korrusel tegutsev noortekeskus on mõeldud noortele vanuses 7–19 eluaastat. Noortekeskus lähtub enda tegevuses avatud noorsootöö põhimõtetest, tegevused on noorele vabatahtlikud, avatud osalusega ning tasuta. Lisaks viivad noorsootöötajad nii noortekeskuste ruumides kui välialadel läbi tasuta hariduslikke töötube klassidele ja muudele noortegruppidele.

Noortekeskuses saavad noored suhelda eakaaslastega, mängida lauamänge, ping-pongi, lauajalgpalli, lauahokit, WildEsti, Xboxi ja palju muud.

Ilmatsalu Noortekeskus keskendub võimetekohase aktiivse liikumise propageerimisele: korraldatakse orienteerumisi ning matkasid, suvisel hooajal on olenemata päevast võimalik mängida kettagolfi ning harjutada *[[slackline]]*il tasakaalu.

Ilmatsalu Noortekeskuse fookus on loodusharidus, mille raames tegutseb loodussõprade klubi. Populaarne on ka kokandusklubi. 

Lisaks on noortel võimalik korraldada omaalgatuslikke tegevusi, mille läbiviimisel on abiks noorsootöötaja. 

## Viited



## Välislingid

* Ilmatsalu Noortekeskus
* Tartu Noorsootöö Keskuse kodulehel
Jonas Savimbi

**Jonas Malheiro Savimbi** (3. august 1934 – 22. veebruar 2002) oli Angola revolutsionäär, poliitik ja mässuline, kes pani aluse Angola Täieliku Sõltumatuse Rahvaliidule (UNITA). UNITA pidas aastatel 1966–1974 Portugali koloniaalvõimu vastu partisanivõitlust ning võitles Angola kodusõjas (1975–2002) Angola Vabastamise Rahvaliikumisega (MPLA). Savimabi hukkus 2002. aastal lahingus valitsusvägede vastu.

## Vaata ka
* Kimberley protsess

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
* Heywood, Linda M. "Unita and Ethnic Nationalism in Angola." *Journal of Modern African Studies* 27.1 (1989): 47-66.
* 
* 
* .
* Neto, Pedro Figueiredo. "The Consolidation of the Angola—Zambia Border: Violence, Forced Displacement, Smugglers and Savimbi." *Journal of Borderlands Studies* 32.3 (2017): 305-324.
* 
* .
* Tvedten, Inge. "US Policy towards Angola since 1975." *Journal of Modern African Studies* 30.1 (1992): 31-52.
* Windrich, Elaine. *Cold War Guerrilla: Jonas Savimbi, the U.S. Media & the Angolan War* (1992) 183 pp.

## Välislingid
*Biographical Entry at *[[BlackPast.org]]*
*"White House Statement on the President's Meeting with Jonas Savimbi", 30. juuni 1988.
*"Angola Rebels Demand Death Probe", BBC News, 28 February 2002.
*"The Coming Winds of Democracy in Angola", Jonas Savimbi speech to The Heritage Foundation, 5 October 1989
*Policy Review vol. 35, contains Savimbi's 1986 essay "The War Against Soviet Colonialism".
*French interview of Jonas Savimbi, 1978.
*.
Kristjan Kask (jalgpallur)

**Kristjan Kask** (sündinud 5. juulil 1999 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Pärnu JK Vaprus.

## Klubikarjäär
### Tallinna FC Flora
Kask tegi meeste meistrivõistluste debüüdi 23. aprillil 2015 Esiliiga B-s Flora teise duubli koosseisus Maardu FC Starbunker vastu.

### Viljandi JK Tulevik
6. juulil 2018 liitus Kask hooaja lõpuni kestva laenulepingu alusel Viljandi JK Tulevikuga. Kask tegi Eesti kõrgliiga debüüdi 19-aastaselt 20. juulil 2018 Tallinna FC Flora vastu.

Hooaja lõpuks otsustas Kask oma karjääri Tulevikus jätkata, ning Tulevik omandas Floralt tema mängijaõigused.

### Pärnu JK Vaprus
9. jaanuaril 2022 liitus Kask Pärnu JK Vaprusega.

## Koondisekarjäär
Kask on mänginud Eesti U19 koondises kümme mängu ja löönud kaks väravat ning U21 koondises mänginud kümme mängu.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 29. november 2023*

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
Tsentraliseeritud ostmine

**Tsentraliseeritud ostmine** (ingl.k. *centralized purchasing*) on hanke- ja ostutegevuse strateegia, mille puhul teostab ettevõtte hanke- ja ostutoiminguid selle kõigi allüksuste tarvis üks allüksus. Tsentraliseeritud hankejuhtimise puhul kasutab organisatsioon tsentraalset hanke- või ostujuhtimise meeskonda, kes vastutab tarnijasuhete arendamise eest.

Tsentraalset sisseostmist praktiseeritakse rohkem suurtes ettevõtetes, mille tootmisüksused paiknevad eri asukohtades. Praktiliselt kõik jaekaubandusketid on kasutanud aastakümneid põhimõtet, et ostuallüksuse kätte on koondatud kogu hanke- ja ostutegevus, välja arvatud igapäevane rutiinne ostutellimuste koostamine ja edastamine tarnijaile, millega tegelevad reeglina kauplused. Tsentraalne ostmine ei tähenda seda, et ka ostutellimused tehakse keskse ostuosakonna töötajate poolt. Tänapäeval oleks pigem õige kasutada töökorraldust, mille puhul tehakse suurem osa hanke- ja ostutööst tsentraalselt, välja arvatud ostu operatiivtöö – tellimuste genereerimine, edastamine ja tarnete jälgimine. 

Ettevõttes on kasulik hallata tsentraalselt näiteks järgmisi valdkondi:

* ostuläbirääkimised;
* rahvusvahelised hanked ja ostud;
* ostutegevuse juriidilised aspektid;
* osalemine tarnija kvaliteediprogrammides;
* ostueelarvete haldamine ja ostutöö tulemuslikkuse mõõtmine;
* turu-uuringud ja makroökonoomilised analüüsid;
* ostu kogukulu arvutamine;
* terviklik kvaliteedijuhtimine;
* infosüsteemide haldamine ja arendamine.
Ronaldo Tiismaa

**Ronaldo Tiismaa** (sündinud 2. mail 2001 Pärnus) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes mängib Eesti Premium liiga klubis Pärnu JK Vaprus.

## Klubikarjäär
### Pärnu JK Vaprus
Eesti kõrgliiga ja ühtlasi ka Vapruse debüüdi tegi Tiismaa 1. aprillil 2017 mängus JK Sillamäe Kalevi vastu. Ta pääses mängu vahetuspingilt 83. minutil asendades kapten Karl Palatut. 9 minutit hiljem lõi ta oma esimene värava. Tiismaa oli 15 aastat 10 kuud ja 30 päeva vana. Sellega võttis ta kõrgliiga noorima skooritegija rekordi Raio Piirojalt enda nimele.

## Koondisekarjäär
Tiismaa on mänginud Eesti U16, U17, U18 ja U19 koondises kokku 13 mängu ning löönud ühe värava.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 29. november 2023*

## Saavutused
### Meeskondlikud
;Pärnu JK Vaprus:
*Esiliiga: 2020

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
Kategooriajuhtimine

**Kategooriajuhtimine** (ingl.k. *category management*) hanketegevuse ja varude haldamise kontekstis on ettevõtte poolt pakutavate toodete jaotamine huvipakkuvate ja oluliste tunnuste alusel rühmadesse ehk kategooriatesse ja nendele kategooriatele erinevate juhtimisvõtete ja tegutsemismudelite rakendamine parema müügitulemuse ja suurema kasumi saavutamiseks. Tegemist on ostu-, varude ja tarnete juhtimise meetodiga, mille puhul jaotatakse ostetavad kaubad ja teenused ühesuguste või sarnaste tunnuste alusel rühmadesse. Sarnased tooted ühendatakse ühte tooterühma ja juhitakse neid ühtmoodi või sarnastel alustel. 

Ärijuhtimises ja ärilogistikas on kategooriajuhtimisel kui tegevusel ja protsessil tähendus nii laiemas kui ka kitsamas mõttes. Laiemas tähenduses mõeldakse kategooriajuhtimise all toodete, teenuste, tarnijate, klientide jaotamist eri rühmadesse ja nendele rühmadele erinevate juhtimis- ja haldamismeetodite rakendamist püstitatud eesmärkide saavutamiseks. Kategooriajuhtimisega püütakse ühest küljest minimeerida toodete, tarnijate ja klientide haldamise kulusid, teisest küljest üritatakse saavutada suuremat turuosa, rentaablust ja kasumlikkust. Kitsamas tähenduses mõeldakse konkreetses organisatsioonis kategooriajuhtimise all kas toote-, teenuse-, tarnija- või kliendikategooriate haldamist. 

Kategooriajuhtimine saab alguse kategoriseerimisest, mille käigus töötatakse välja kategooriahierarhia.  Kategooriahierarhia on üldjuhul neljatasemeline – peakategooria, kategooriad, alamkategooriad ja mikrokategooriad. Peakategooriad jagunevad kategooriateks, kategooriad alamkategooriateks ja alamkategooriad omakorda mikrokategooriateks.

Kategooriajuhtimine on pidev protsess, mis eeldab andmete kogumist, nende töötlemist, analüüsimist, kokkuvõtete ja järelduste tegemist ning otsuste vastuvõtmist. Kuna aja jooksul muutub tootevalik, vahetuvad tarnijad ja kliendid, on vaja andmeid koguda ja analüüsida perioodiliselt. Vastavalt analüüsi tulemustele võidakse tooted, teenused, tarnijad ja kliendid allutada uutele, teistsugustele, muudetud juhtimis- ja halduspõhimõtetele.
Digikoristuspäev

**Digikoristuspäev** on Telia Eesti 2019. aastal alustatud kampaania kasutusest välja jäänud digiseadmete kogumiseks ja mittevajaliku digiinfo (digiprügi) koristamiseks telefonidest. arvuteist, tahvleist ja pilvest.

25. jaanuaril 2019 oli esimene Digitaalne koristuspäev. Esimesel koristuspäeval liitus kampaaniaga enam kui 70 ettevõtet ja paar tuhat eraisikut. Koristati ära miljon gigabaiti. 2021. aastal oli algatusega liitunud üle 170 organisatsiooni ning tuhande eraisiku.

Digikoristuspäeval 27. jaanuaril 2023 osales hinnanguliselt üle 10 000 inimese ja ligi 400 organisatsiooni. Digikoristuspäeva üks peamine fookus oli vanade elektroonikaseadmete tagastamisel, et suunata kasutuna seisma jäänud seadmed kas uuele ringile või ümbertöötlemisele. Koguti ligi 12 000 vana seadet ja kustutati üle 9000 GB digiandmeid.

## Viited
Kategooriajuht

**Kategooriajuht** (ingl.k. *category manager*) on enamasti hankeala professionaal, kes spetsialiseerub kindla kategooria toodetele või teenustele ja vastutab selle kategooria kaupade või teenuste hangete eest. Kategooriajuhi kohustus ja vastutus organisatsioonis on kehtestada ja rakendada kategooriatel põhinevad hankestrateegiad ning hoolitseda selle eest, et kategooriajuhtimine tema haldusalas toimiks vastavalt kehtestatud nõuetele, protseduurireeglitele ja poliitikatele. 

Kategooriajuht vastutab ettevõttes strateegilise hankimise eest, koostab kategooria plaani ja teostab regulaarset järelevalvet tootekategooria üle. Kuna ta haldab tarneahelas suhteid oma kategooria toodete osas, peab ta kategooriasse kuuluvaid tooteid ja/või teenuseid hästi tundma. Kategooriajuht peab omama lisaks vajalikele teadmistele ja oskustele kategooriajuhtimise valdkonnas ka oskust juhtida kategooriate funktsiooniüleseid projektimeeskondi. 

Kategooriajuht peab:

* omama tehnilisi ja protsessi juhtimise oskusi mõistmaks kategooriajuhtimise metodoloogiat, tundma protsesse ja protsessijuhtimist;
* oskama eristada olulist ebaolulisest ja kasutada kategooriajuhtimises erinevaid lähenemisviise ning töövahendeid;
* omama uurimis- analüüsi- ja sünteesioskust kogumaks ja analüüsimaks tarnijaturu, tarnijate ja toote- või teenusekategooriatega seotud andmeid;   
* olema suuteline tuletama ettevõtte äritegevuse nõuete baasilt toote- või teenusekategooriatele kehtivad nõuded;
* olema suuteline valima ja rakendama tootekategooriatele sobivaid hankestrateegiaid;
* oskama kasutada peamisi instrumente ja tehnikaid hankestrateegiate rakendamise ning haldamise projektide juhtimisel;
* tundma muudatuste juhtimise põhimõtteid ja olema suuteline muudatusi ellu viima;
* omama läbirääkimisoskust ja kasutama seda nii organisatsioonisiseselt kui ka suhtlemisel tarnijatega;
* olema võimeline kavandama ja ette valmistama läbirääkimisi tarnijatega lähtuvalt kategooriajuhtimise väljunditest;
* tundma lepingute koostamise ja lepinguhalduse valdkonda ning omama vajalikul määral juriidilisi teadmisi lepinguõigusest;
* omama vajalikke teadmisi ja oskusi tarnijasuhete haldamisest ning suutma tuvastada ja rakendada olukorras sobivaid lähenemisviise tarnijate     haldamisel; 
* olema võimeline juhtima ja eest vedama funktsiooniüleseid meeskondi töötamaks hankealgatustega;
* mõistma sidusrühmade huvisid ja suutma veenda ning kaasata erinevaid sidusrühmi;
* omama analüütilisi oskusi kasutamaks tehnikaid ja lähenemisviise andmete ning informatsiooni analüüsimiseks, tulemuste mõtestamiseks ja analüüsi tulemustest teavitamiseks;
* olema suuteline haldama väljakutseid ja konflikte;
* omama võimekust suhete loomiseks ja heade tööalaste suhete arendamiseks.
Ühishange

**Ühishange** (ingl.k. *joint sourcing*) on kahe või enama organisatsiooni koostöös läbiviidav hange, mille puhul ostetakse kõigile hankes osalevatele organisatsioonidele ühe hanke raames ühesuguste tootenimetustega kaupu. Hankes saadakse kasu suurtelt, konsolideeritud ostumahtudelt, mille alusel saadakse tarnijailt üldjuhul soodsamad sisseostuhinnad. Koordineeritud hulgiost aitab säästa nii ostuhinnalt kui ka hankekuludelt. Saadud sääst jaotub ühishankes osalejate vahel. 

Ühishangete idee võeti kasutusele eelmise sajandi algusaastail Ameerika Ühendriikides. Ühised läbiviidavad hanked on näidanud viimasel kümnendil  kasvavat tendentsi nii avalikus kui ka erasektoris. Ühishanked on levinud rohkem avaliku sektori organisatsioonides, kus need omavahel ei konkureeri. Eraettevõtete osalemine ühishangetes on reeglina võimalik ja mõistlik enamasti kaudsete ostude puhul. 

Ühishangete läbiviimise eesmärgiks on tõsta hankeosaliste finantsvõimekust läbi ostukulude alandamise ja saavutada sobivad (kasulikud) hanketingimused tarnijailt. Lisaks kulude kokkuhoiule on taoliste hankeühenduste üheks eesmärgiks olla atraktiivne  tarnijatele ja varustada informatsiooniga ühishankest osavõtvaid organisatsioone. Ühishangete korraldajad on suutelised looma väärtust mõlemale osapoolele, nii ostjale kui ka tarnijale. Ühishanke läbiviija pakub hanketeenusele lisandväärtust ka läbi toodete ja teenuste vajaduse selgitamise, läbi tarneahela toetuse ja tegevuste analüüsi.  

Ühishangete puhul on tegemist üldjuhul kahe erineva võimalusega. Ühel juhul koonduvad väiksemad organisatsioonid, kellel on ühised ostuhuvid. Kui omavahel konkureeritakse, on omavahelist usaldust raske saavutada. Probleemiks on vahel ka asjaolu, et eri organisatsioonides vajatakse ühtesid ja samu tooteid erinevates kogustes, mis ei võimalda küsida tarnijailt arvestatavat allahindlust.  

Teiseks võimaluseks on, et hanke korraldab kolmas osapool, kes suhtleb ostvate organisatsioonidega diskreetselt. Ühishanget teostavaks organisatsiooniks (*Group Purchasing Organization; GPO*) võib olla eraettevõte, avaliku sektori organisatsioon või mittetulundusühing, kes esindab ühiselt korraldavates ostudes osalevaid organisatsioone.
Altenburg (Alam-Austria)

**Altenburg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas.

Seal asub oluline 12. sajandist pärit benediktiinide Altenburgi klooster.

## Viited
Horn (Alam-Austria)

**Horn** on väike linn *(Stadtgemeinde)* Austrias, Alam-Austria liidumaa *[[Waldviertel]]i* piirkonnas, samanimelise ringkonna keskus.

## Sport

2008. aasta Austria karika võitja SV Horn on kohalik jalgpalliklubi.

## Viited
Tüvitekst

**Tüvitekst** (ing: *core text* või *seminal work*) on kultuuriloos ja mõtteloos olulise tähtsusega kirjandusteos. Nimetust kasutatakse mõne valdkonna peateoste kohta (nt *uusaja mõtteloo tüvitekstid*, *Eesti kirjanduse tüvitekstid*).

Tüviteksti oskussõna kasutatakse (ekslikult?) ka laulude ja filmide kohta, mida soovitakse esile tõsta.

## Välislingid

* Arne Merilai, ''Tüviteksti mõistest'', Keel ja kirjandus, 2017, 10.
Vabadussõja väikeskulptuur Tartu Ülikooli aulas

**Vabadussõja väikeskulptuur Tartu Ülikooli aulas** on Vabadussõjas langenud üliõpilaste auks pühendatud mälestusmärk asukohaga Tartus.

Töid mälestusmärgi rajamiseks alustati 1930. aastate alguses. Skulptor Jaan Koort valmistas 1932. aastaks kuju savist visandi. Pärast Koorti surma jätkas töid skulptor Ferdi Sannamees. 

1939. aasta juuli Postimees kirjeldab kavandit järgmiselt: „Mälestusmärk, mille asukohaks nähtud ette ülikooli aula, kujutab üldjoontes kreeka templi fassaadi. Umbes 3 meetri kõrgusel (kummalgi pool kolm kapiteeli) asetseb kolmnurkne karniisiosa, mille süwendis asetseb ülikooli peahoone reljeef. Mälestusmärgi keskosas sammaste wahel, umbes silmapiiri kõrgusele, paigutatakse ringplastikas grupp – kolm mehefiguuri. Kuju alla kinnitatakse mälestustahwel langenud üliõpilastele, kuhu on jäädwustatud Wabadussõjas langenute nimed.“

Rahvusülikooli 20. aastapäeva aktusel 1. detsembril 1939 avati mälestusmärk tunduvalt lihtsamal kujul. Aula otsaseinna raiutud nišši paigaldati pronksist skulptuurigrupp ning selle kohale pronksist tekst „Vabadussõjas 1918–1920 langenud üliõpilastele“ koos esimese liigi kolmanda järgu Vabadusristiga.

Esimesel Nõukogude okupatsiooni aastal ja  Saksa okupatsiooni ajal jäid kuju ja tekst teisaldamata. Hiljem varjati nišš riidega ning ümbrus kaeti nõukoguliku ja stalinistliku sümboolikaga. 

Mälestusmärgi täpne eemaldamisaeg ei ole teada, see arvatakse juhtunud olevat 1950. aastatel. Skulptuurigrupp säilis Tartu Riikliku Ülikooli kunstikogus. Kirjatähtede ja Vabadusristi saatus on teadmata. 

Skulptuurigrupp asetati tagasi oma kohale rahvusülikooli 75. aastapäeval 1. detsembril 1994.

2019. aastal tegi Tartu Ülikooli muuseumi külastusjuht-kuraator Ken Ird ettepaneku taastada mälestusmärk tervikuna. Taastamistööd teostasid kunstnikud Rein Maantoa, Anne Arus, Bruno Kadak ja Maria Väinsar. 

Ennistatud mälestusmärk avati 1. detsembril 2019 rahvusülikooli 100. aastapäeva aktusel.

## Viited
Yaḩyá as-Sinwār

**Yaḩyá as-Sinwār** (araabia keeles يحيى السنوار (29. oktoober 1962 Khān Yūnis – 16. oktoober 2024) oli Palestiina poliitik ja terrorist, 31. juulist 16. oktoobrini 2024 Ḩamāsi kõrgeim juht, 2017–2024 organisatsiooni poliitilise tiiva juht Gaza sektoris. 

Ta oli liikumisega seotud alates selle asutamisest 1987. aastal ning temast sai 2017. aastal selle Gaza sektori tiiva juht. 

Teda on süüdistatud hukkamistes ja inimröövides. Iisrael on teda süüdistanud ka selles, et ta oli üks 2023. aasta Ḩamāsi-Iisraeli sõja rünnakute toimepanijatest. 

Ta sündis aastal 1962 Gaza sektoris Khān Yūnise põgenikelaagris. Ta sai alushariduse Khān Yūnises, misjärel lõpetas ta Gaza Islamiülikooli araabia keele erialal. 

Tema kodulinn Khān Yūnis oli tuntud kui Moslemi Vennaskonna tugipunkt. Liikumine oli eriti populaarne põgenikelaagrite noorte seas pärast seda, kui nad selle piirkonna mošeedes selle mõttemaailmaga tutvusid. 

Gazat okupeerinud Iisraeli võimud arreteerisid Sinwāri kaks korda aastatel 1982 ja 1985, kui teda süüdistati islamistlikus tegevuses. Siis sai ta tuttavaks 1987. aastal asutatud organisatsiooni Ḩamās usujuhi Aḩmad Yāsīniga. Ta asutas sisejulgeolekuüksuse nimega *al-Majd*, mida Hamas on kartma hakanud. Näiteks arreteeris üksus usulistes "moraalirikkumistes" süüdistatavad ja tappis need, keda süüdistati koostöös Iisraeliga. Viimased tapeti väidetavalt väga jõhkral viisil. Ta korraldas väidetavalt ka kahe Iisraeli sõduri röövimise ja tapmise 1988. aastal. Ta arreteeriti ja sai neli eluaegset vanglakaristust 14 palestiinlase mõrva eest. 

Vangistuse ajal muutus ta veelgi radikaalsemaks. Temast sai ka vangla vangide juht. Ta vabastati aastal 2011, kui Iisrael sõlmis kokkuleppe 1027 Palestiina ja Iisraeli araablasest vangi vabastamiseks vastutasuks röövitud Iisraeli sõduri Gilad Shaliti vabastamise eest. Kui ta Gaza sektorisse naasis, olid paljud asjad muutunud. Iisrael oli piirkonnast taandunud ja Hamas oli tõrjunud oma poliitilise rivaali Fataḩi, mis nüüd kontrollis Jordani Läänekallast. 

Sinwār ise tõusis kiiresti juhtivatele kohtadele. Ta saavutas kuulsuse Hamasi asutamise kaudu ja veelgi suurema austuse pärast aastaid Iisraeli vanglas istumist. Ta valiti aastal 2013 Gaza sektori Hamasi poliitilise tiiva liikmeks ning aastal 2017 selle juhiks. 

Ta sai Hamasi kõrgeimaks juhiks pärast rühmituse poliitilise juhi Ismail Haniyeh’ mõrva 2024. aasta juulis Teheranis.
Kui Sinwar Haniyeh’ välja vahetas, ühendas ta Gaza sõjalise ja poliitilise juhtkonna. 

Teda on peetud oluliseks lüliks Hamasi poliitilise tiiva ja selle sõjalise tiiva ʻIzz ad-Dīn al-Qassāmi brigaadide vahel. Samuti on tal tihedad sidemed Iraaniga, kust Hamas on saanud raha, väljaõpet ja relvi. 

Iisrael on pidanud teda 2023. aasta Ḩamāsi-Iisraeli sõja 7. oktoobri 2023 rünnaku toimepanijatest. Rünnakus hukkus umbes 1200 iisraellast ja üle 200 rööviti Gaza sektorisse. Iisraelis peetakse teda rünnaku peasüüdlaseks, kuid sõjalise operatsioonina kahtlustatakse selle taga ka ʻIzz ad-Dīn al-Qassāmi brigaadide juhti Muḩammad aḑ-Ḑaifi. Kui Iisrael alustas vastuseks oma rünnakut Gaza sektorile, võis Sinwār peita piirkonna tohutusse tunnelivõrgustikku.
Vladimir Zavadski

**Vladimir Zavadski**  (11. jaanuar 1978 – 28. november 2023) oli Venemaa sõjaväelane, kindralmajor, Venemaa mereväe 14. armeekorpuse ülema asetäitja.

## Viited
Infallibilism

**Infallibilism** (ka "episteemiline infallibilism") ehk **eksimatus** on hoiak, mille kohaselt propositsiooni tõesuse teadmine ei sobi kokku võimalusega, et propositsioon võib olla vale.

Selleks et, et uskumust saaks lugeda teadmiseks, peavad tõendid või õigustused andma nii tugeva aluse, et veendumus *peab* olema tõene või samaväärselt, et on täiesti võimatu, et see oleks vale. Sellise uskumuse eksimatuses ei saa kahelda.

## Vaata ka

* Fallibilism
* Tõsikindlus
Jason Sudeikis

**Daniel Jason Sudeikis** (sündinud 18. septembril 1975) on Emmy ja Kuldgloobusega pärjatud USA näitleja, koomik, stsenarist ja produtsent.

## Välislingid

* Jason Sudeikis andmekogus IMDb (inglise)
*
Põdra (perekonnanimi)

**Põdra** on eesti perekonnanimi. 

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Põdra 319 inimesel: 155 mehel ja 164 naisel. Perekonnanimede levikult oli Põdra meeste puhul 446. kohal ja naiste puhul 452. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,55.

## Nime kandjaid
*Edgar Põdra, Eesti sõjaväelane (1897–1939) 
*Jaan Põdra, Eesti poliitik ja ettevõtja (1894–1942)
*Mati Põdra, eesti dirigent ja muusikapedagoog (1968–)
*Priit Põdra, eesti insener (1963–)
*...

## Viited
Interpretivism

**Interpretivism** on uurija tõlgendamisega, eelarvamusega ja huvidega arvestav filosoofiline hoiak. Tõlgendus tähendab, et juurdepääs reaalsusele (antud või sotsiaalselt konstrueeritud) toimub ainult sotsiaalsete konstruktsioonide, nagu keele, teadvuse, jagatud tähenduste ja muude vahendite kaudu.

Interpretivism on ühisnimetus filosoofilistele lähenemisviisidele: sotsiaalne konstruktivism, fenomenoloogia ja hermeneutika. Need lähenemisviisid lükkavad ümber objektiivse vaate, mille kohaselt tähendus asub maailmas teadvusest sõltumatult.

Interpretivistliku filosoofia areng põhineb sotsiaalteadlaste positivismi kriitikal. Sellest tulenevalt rõhutavad selle mõttemustri pooldajad kvalitatiivset analüüsi kvantitatiivse analüüsi asemel.
Brunn an der Wild

**Brunn an der Wild** on vald (*Gemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Horni ringkonnas.

Brunn an der Wild asub Waldvierteli piirkonnas, umbes 11 km Hornist läänes. Umbes 27,47% valla territooriumist on metsaga kaetud.

## Viited
Nils Hansson Bagge

**Nils Hansson Bagge** (surnud 1645) oli Rootsi riigitegelane, Rootsi Eesti vürstkonna Narva lossifoogt, Paide asehaldur, Tallinna lossifoogt, Narva asehaldur.

Nils Hansson Bagge oli Rootsi kuninga Karl IX õuejunkur 1602. aastast. 

Aastatel 1604–1606 oli ta Narva lossifoogt, 1609. aastal Rootsi asehaldur Tallinnas ja seejärel Paide asehaldur, 1614. aastast Tallinna lossifoogt, 1615. aastast Narva asehaldur ja 1617. aastast Ingerimaa kubermangu Nöteborgi asehaldur.

Nils Hanssonile kuulusid Pungesundi mõis Nyköpingi läänis Rootsis, Samma mõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal ja Käravete, Raka, Heidmetsa ja Alavere mõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. 

Nils Hansson oli abielus Lucia von Treydeni, Samma mõisniku Wolmar von Treydeni tütrega.

Järglased:
* Johan Nilsson (maetud 1680 Tallinnas), aadeldatud 1652. aastal koos vendadega kui Bagghufvud ja introdutseeritud Rootsi rüütelkonda tituleerimata aadlisuguvõsana Bagghufvud (von Baggo) nr 775 all, Rootsi sõjaväelane (kaptenleitnant), Käravete mõisnik,
* Jakob Nilsson (1620–1705), aadeldatud 1652. aastal, Rootsi sõjaväelane (rittmeister), Pungsundi ja Käravete mõisnik,
* Samuel Nilsson (1624–1669), aadeldatud 1652. aastal, Rootsi sõjaväelane (rittmeister), Pungesundi, Käravete ja Samma mõisnik,
* Nils Nilsson, aadeldatud 1652. aastal, Rootsi sõjaväelane (leitnant), Samma mõisnik.

## Viited

## Välislingid
*Askur Alas, Vabaduse platsilt leiti unikaalne kuldsõrmus , Eesti Ekspress, 10. detsember 2008
Phellinopsis

***Phellinopsis*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
Liigid on liigutatud teistesse perekondadesse.

## Varasemaid liike
**Phellinus conchatus* – pajutaelik

## Välislingid
*
Evangelium Longum

**Evangelium Longum** on ladinakeelne illumineeritud perikoopide raamat, mis loodi umbes 894. aasta paiku Sankt Galleni kloostris. Raamatu tegijad on nimeliselt teada, need olid mungad Sintram (kirjutaja) ja Tuotilo (nikerdatud elevandiluutahvlite, vääriskivide ja metallpealisega kaetud juveliirne köide ning puust kaaned). Tänapäeval asub raamat Sankt Galleni raamatukogus Šveitsis kohaviida Codex Sangallensis 53 all.

## Kirjeldus
Ladinakeelne koodeks on formaadis 398×235 mm ja koosneb 154 pärgamentlehest. Lehed on stiilusega ühtlaselt joonitud, tekstivälja suurus on 275x145 kuni 275x165 mm ja igal lehel on 29 rida teksti. See on kirjutatud ühtlases elegantses hilises karolingide minusklis, niinimetatud Hartmuti minusklis, mis oli Sankt Galleni kloostris kasutusel abt Hartmuti ajal (872–883). Iga lause algab kuldse maalitud initsiaaliga ja selliseid suurtähti võib ühel lehel olla 20–30. Stiili järgi oletatakse, et ka initsiaalid on teinud kirjutaja Sintram.

## Pildid

E-codices csg-0053 p6.jpg|Lehekülg 6 suure initsiaaliga ja majuskelkirjas tekstiga
E-codices csg-0053 008 large.jpg|Lehekülg 8 Matteuse evangeeliumi algusega
E-codices csg-0053 back cover.jpg|Raamatu tagakaas


## Viited
Mänd (täpsustus)

**Mänd** võib olla:
* Harilik mänd, puuliik
* Mänd (perekond), taimeperekond
* Mänd (etnograafia), majapidamisriist
* Mänd (perekonnanimi)
Pajutaelik

**Pajutaelik** (*Phellinus conchatus*) on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente liik.

Pajutaelikul elab Euroopa väikseim põrnikas *[[Baranowskiella ehnstromi]]*.

## Välislingid
*
Tõnu Talve

**Tõnu Talve** (sündinud 1. augustil 1957 Tallinnas) on eesti mälumängur. 

Talve tegeleb mälumänguga alates 1974. aastast. 
Aastatel 1999–2005 oli ta Eesti Mälumänguliidu juhatuse liige. 

Talve on osalenud mälumängu maailmameistrivõistlustel (2004–2005 ja 2007) ning Euroopa (2005) ja Põhjamaade (2008) meistrivõistlustel, viimaselt sai ta 5. koha võistkonnamängus (Kvart). 

Talve on viiekordne Eesti mälumängumeister – paaris- (1 – 1995 koos Jaan Õunpuuga; 3. – 2013 koos Markus Otsusega) ja pildimängus (2 – 2006 ja 2007 Kolm Kraatsiat; 3. – 1986 Tallinngaas) ning seenioride klassis (2019 ja 2023). 

Samuti on Talve saavutanud 2. koha Eesti üksik- (2007; 3. – 2009) ja võistkonnamängu (1997 Barclay hotell ja 2005 Kvart; 3. – 1996 Atlantis, 1998 Barclay hotell ning 2002, 2004, 2007 ja 2008 Kvart) meistrivõistlustel ja 3. koha Eesti Külakilval (1988 ja 1989 Haiba sovhoos). 

Talve on võitnud ka Vändra Karu üksikmängu (2001) ja Pirita Kloostriturniiri (27. turniir 1.–3. – 2006 Kolm Kraatsiat). 

Talve on kuulunud 1990–1996 Eesti Raadio saate „Mnemoturniir” Tarkade Klubisse ja 1996–2001 Kuku Raadio saate „Tarkade klubi” meeskonda. 

Ta on olnud ka Euroopa meistrivõistluste võistkonnamängu (2005, ühtlasi ka Aare Sireli mälestusvõistlus) korraldaja koos Indrek Salise, Jevgeni Nurmla ja teistega ning Eesti üksik- (2001), paaris- (1994) ja pildimängu (2011 koos Tenno Sivadi ja Aare Olanderiga) meistrivõistluste üks korraldajaid ja mängujuhte. 2000. aastast on Talve Eesti Maakilva üks korraldajaid koos Koit Noogi, Tenno Sivadi ja teistega. 

Ta on ka Seenioride Liiga 60+ idee autor ja mängu algataja. Talve meelisteemad on eesti kultuur, kirjandus, muusika, sport.
Severomuiski tunnel

**Severomuiski tunnel** (vene keeles Северомуйский тоннель) on tunnel Baikali-Amuuri magistraalraudteel (BAM). Severomuiski tunnel on Venemaa Föderatsiooni pikim raudteetunnel, 15,34 km, ning asub Burjaatias. Liiklus tunnelis avati 2003. aastal.

Burjaatias on BAM-i teel Põhja-Muia mäeahelik. Aastail 1982–1983 ehitati mäeaheliku ületamiseks 24,6 km pikkune tee aas, millel oli kuni 4% kaldeid. Niisugusel teel võisid sõita ainult mõne vaguniga kaubarongid, reisiliiklus oli keelatud. 1985–1989 ehitati uus 64-kilomeetrine serpentiinidega ja kõrgete viaduktidega tee. Rongide kiirus sellel teelõigul oli 20 km/h, varitses laviinide oht.

Kui BAM-i ehitust taasalustati 1970. aastail, otsustati Põhja-Muia mäeaheliku läbimiseks rajada tunnel. Ettevalmistused algasid 1975. aastal ja tunneli läbistamine mais 1977. 15 343-meetrine tunnel valmis 26 aastaga ja avati liikluseks 5. detsembril 2003.

Tunneli läbindamist alustati mõlemast otsast. Tunnel on seismiliselt aktiivses piirkonnas. Tunneli teele jäi neli tektoonilist murrangut, kus hakkas tunnelisse voolama rohkesti vett. Ka oli väljakaevatavas mäemassis rohkesti radooni, mis tekitas töötajaid ohustava radioaktiivsuse. Tunneli ehitusel osales 4900 töötajat, neist 2200 maa-alustel töödel. Nende majutamiseks rajati kummagi tunneli otsa juurde asula. Esimene rong läbis tunneli 21. detsembril 2001, aga tunnel avati rongiliiklusele alles kaks aastat hiljem. Tunneli ehitamisel leidis aset mitu inimohvritega avariid. 

Tunneli diameeter on 9,5 m ja tunnelis on ainult üks rööpapaar. Tunnelit läbib ööpäevas 14–16 rasket kaubarongi. Tunneli ventileerimiseks sissepuhutavat õhku köetakse, aga talvel ei piisa küttevõimsust ja väljast tulnud külmad rongid jahutavad tunneli keskosa alla nulli – nii hakkavad seal tekkima jääpurikad.

## 2023. aasta plahvatus
29. novembri 2023 hilisõhtul toimus tunnelit läbinud kaubarongis neli plahvatust. Tunnelis oli 50 vaguniga kaubarong, milles oli kuus metallivagunit ning 44 tsisternvagunit diiselkütuse ja lennukikütusega. Plahvatuste järel õnnestus tunnelist välja viia 14 tsisternvagunit, 36 vagunit jäid tunnelisse.

Järgmisel päeval oli plahvatus kaubarongis tunneli ümbersõidutee raudteesillal. Süttisid kuus tsisternvagunit. Vene julgeolekuteenistus FSB teatas 7. detsembril, et pidas kinni valgevenelase, kes lasi Ukraina luureteenistuste korraldusel BAM-il õhku kaks rongi.

Tulekahju tagajärgede likvideerimisel töötas rohkem kui 120 inimest. Tunnel avati uuesti liikluseks 2. detsembri hilisõhtul. Venemaa võimud käsitavad intsidenti kui terroriakti. Ukraina teatas, et see on nende julgeolekuteenistuse diversiooniakt.

Tunnelit läbiva liikluse sulgemine raskendas transpordiühendusi Venemaa ja Hiina ning Põhja-Korea vahel (see tähendab riikidega, keda kahtlustatakse Venemaale majandusliku ja isegi sõjalise abi andmises).

## Viited
Tšehhi põrgu

**Tšehhi põrgu** oli Saksamaa Relva-SS-i 20. eesti diviisi vangistatud sõdurite omakohtu korras tapmine Tšehhi partisanide poolt mais 1945. Eri hinnangutel tapeti umbes 300–500 20. SS-diviisi sõdurit. 

## Viited
Soetuskulu

**Soetuskulu, ka materjalikulu, materjali otsekulu)** (ingl.k. *material cost; direct material cost*) on toote ostuhind koos transpordikulu ja muude võimalike tarnekulude (ekspedeerimiskulu, tollideklareerimise kulu, kindlustuskulu jms) ja maksudega (impordi tollimaks, aktsiisimaks jms). Materjalikulu on muutuvkulu ja see tuleb arvutada välja vajaliku/piisava täpsusega. Vastasel juhul on raske lisada soetuskulule soovitud müügimarginaali ja pole ka põhjust kulutada aega tooteühiku müügist saadava tootekasumi väljaarvutamiseks. Pärast seda, kui edasimüügiks ostetud kaubad on klientidele müüdud, saab soetuskulust  müüdud **kaupade kulu** (ingl.k. *cost of goods sold; COGS*) 

Soetuskulu on ka varaobjekti soetamiseks tehtud kulutus, mis sisaldab objekti ostuhinda ja tema kasutuselevõtmisega seotud kulusid (nt transpordi-, pakendamis-, paigaldus-, seadistus- jms kulusid). 

## Viited
Müügieelne kulu

**Müügieelne kulu**  (ingl.k. *landed cost; total landed cost*) on müügiks ostetud valmistoote või tootmiseks soetatud materjali/komponendi ühiku otsekulu, mis koosneb tarnijale makstavast ostuhinnast, transpordi ja/või ekspedeerimiskulust, tollideklareerimise kulust, impordi tollimaksust, hanke- ja ostukuludest, tellimiskulust jms osakuludest. Müügieelne kulu sisaldab kõiki osakulusid alates hankega alustamisest ja lõpetades kaupade paigutamisega lattu.  

Müügieelne kulu sisaldab rohkem osakulusid kui soetuskulu. Müügieelse kulu väljaarvutamisel kajastuvad müüdava kauba hinnas ka ostuosakonna töötajate kulu, mis on seotud konkreetse kaubapartii hankimisega ja kauba tellimiskulud, milles omakorda sisalduvad lao vastuvõtukulud. 

Kui soovitakse arvutada sisseostetud ja edasimüüdava tooteühiku omahinda võimalikult suure täpsusega, tuleks lähtuda müügieelse kulu kontseptsioonist. Kui see pole vajalik, piisab üldjuhul tooteartikli soetuskulu väljaarvutamisest. Sel juhul sisaldub hankeosakonna töötajate konkreetse ostuga seotud töö ettevõtte üldkuluna/püsivkuluna. Kuna hanke- ja tellimiskulude osa omahinnas on korduvostude puhul suhteliselt väikese osakaaluga ja selle arvutamine on aeganõudev, jäetakse see praktikas enamasti tegemata ja piirdutakse tooteartikli ühiku materjalikulu väljaarvutamisega.
Kaanekant

**Kaanekant** on raamatuplokist üle ulatuv kaane serv.

Kaanekandi laius ja disain on osa raamatu kujundusest. Tavaliselt on väikeseformaadilistel ja õrnadel raamatutel kitsam kaanekant, suureformaadilistel ja paksudel raamatutel laiem.

## Viited
Müügimarginaal

**Müügimarginaal** (ingl.k.*sales margin*)  on hinnalisa protsentides, mis näitab brutotulu suhet müügihinda, ehk seda, kui suure osa müügihinnast moodustab brutomarginaal. Müügimarginaali saamiseks jagatakse müügi- ja ostuhinna (või soetushinna) vahe ehk brutotulu müügihinnaga ja korrutatakse 100%-ga. Seejuures tuleb võtta aluseks käibemaksuta müügihind.  Toote või teenuse ostu- ja müügihindade arvutamisel tuleb käibemaks alati arvestamata jätta, ehk kõik tehted tehakse käibemaksuta hindadega. Vastasel juhul muutub hinnaarvutus vääraks.

Müügimarginaal = brutotulu / müügihind  x 100%
Tooteühiku kasum

**Tooteühiku kasum** (ingl.k. *direct product profitability; DPP*) on tooteartikli ühiku valmistamisest ja/või müügist saadav kasum, millest on maha arvutamata kapitalikulu (intressikulu).

Tooteühiku kasum = tooteühiku brutotulu – tooteühiku püsivkulu
Läbimüügi tasuvuslävi

**Läbimüügi** **tasuvuslävi,** ka kasumilävi väljendab sellist läbimüüki, mille korral võrdub müügitulu kogukuluga, ehk vaadeldaval perioodil kasumit ei teki. See tähendab ühtlasi, et summaarne brutotulu võrdub summaarse püsivkuluga. Ettevõtluses on kasulik teada, milline peaks olema kõigi toodete kaalutud keskmine müügimarginaal, et müügitulu ja brutokasum oleksid ühesuurused. Seda iseloomustab müügi tasuvuslävi.

Müügi tasuvuslävi (€) = 100%  x püsivkulu / müügimarginaal
Cesário Verde

**José Joaquim Cesário Verde** (25. veebruar 1855 Lissabon, Portugal – 18. juuli 1886 Lissabon) oli portugali luuletaja, keda peetakse 19. sajandi teise poole üheks olulisemaks Portugali luule uuendajaks.

Tema eluajal ilmus ajalehtedes ja ajakirjades ligikaudu 40 luuletust, kuid kaasaegne kriitika suhtus tema loomingusse pigem jahedalt. Verde käsitles oma luules sageli linnaelu, eriti Lissaboni argipäeva, ühendades realistlikud tähelepanekud isikliku tundlikkuse ja kujundirohke väljenduslaadiga. Tema loomingus põimuvad realismi ja varase modernismi jooned.

Verde suri 31-aastaselt tuberkuloosi. Alles pärast tema surma hakati tema loomingut laiemalt hindama. 1887. aastal andis tema sõber Silva Pinto välja luulekogu "O Livro de Cesário Verde", mis kindlustas talle koha Portugali kirjandusloos.

Tema luule mõjutas mitmeid hilisemaid autoreid, sealhulgas Fernando Pessoad, ning avaldas mõju Portugali modernismi kujunemisele.

## Välislingid
*Cesário Verde luuletused Project Gutenbergi kodulehel
Rein Tölp

**Rein Tölp** (11. oktoober 1941 Tallinn – 16. aprill 2018 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane (peamiselt keskmaajooksja) ja sporditegelane. 

Lõpetas 1964. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi ja 1978. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

## Sportlasena
Hakkas sportima Kalevi spordikoolis, harrastas Friedel Raudsepa juhendamisel ujumist. Helga Kala juhendamisel harjutas vehklemist ja Abjas Peeter Lapi juhendamisel kergejõustikku. 1959. aastal alustas keskmaajooksutreeninguid, teda juhendas Olav Karikosk.

Ta osales NSV Liidu koondises 1964. aasta Tōkyō suveolümpiamängude kergejõustikuvõistustel. Jõudis 800 m jooksus poolfinaali, kus sai 5. koha (kokkuvõttes 18.) ega pääsenud lõppvõistlusele.

Sai 8. Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus 1966. aastal Budapestis poolfinaalis 5. (kokkuvõttes 10.) koha.

Tuli 1961–1971 400–1500 m distantsil ja 400 m tõkkejooksus 15 korda Eesti NSV meistriks ning oli 7 korral Eesti NSV meistreid ka teatejooksus. Parandas 1963–1968 3 korda 800 m, 4 korda 1000 m ja 2 korda 2000 m jooksus Eesti NSV rekordit. Oli 15 korral Eesti NSV rekordi püstitajaid teatejooksus.

NSV Liidu meistrivõistlustel võitis ta 1968. aastal kuld-, 1963. aastal hõbe- ning aastatel 1962 ja 1965 pronksmedali. Oli aastatel 1963 ja 1964 NSV Liidu rekordi püstitajaid 4 × 800 m teatejooksus. Osales ka autosportlasena NSV Liidu meistrivõistlustel. 

Võistles Eesti NSV ja NSV Liidu koondises kokku 37 korda.

## Sporditegelasena
*kuulunud Kalevi Kergejõustikuklubi eestseisusse 
*1995–1996 Eesti Jalgrattaspordiliidu asepresident

Oli 1972–1976 Tallinna Keskrajooni spordikooli direktor, 1976–1777 Dünamo õppespordivalitsuse ülem ja 1977–1981 Tallinna spordikomitee esimees (a-st 1979 ühtlasi Moskva olümpiamängude purjeregati ettevalmistamise Tallinna osakonna juhataja). 1981–1985 Tallinna Linnahalli asedirektor ning 1985–1989 Salme Kultuuripalee ja 1994–1995 Pirita velodroomi direktor. 

Hiljem on olnud ka paberi hulgimüügikontserni Amerpap asepresident ja Balti regiooni direktor.

## Tunnustus
*1963 NSV Liidu meistersportlane
*1968 NSV Liidu aumeistersportlane
*2002 Soome Lõvi Ordeni I klassi rüütel
*2008 Kalevi auliige

## Isiklikku
Ta oli aastast 1971 abielus baleriini ja balletipedagoogi Tiiu Randviiruga, nende poeg on jalgrattur Urmas Tölp.

## Viited

## Kirjandus
*Tiit Lääne, Sulev Oll. "Keskmaajooks". Tallinn 2000. Lk 69–86 
*Andrus Nilk, Kristo Reinsalu. Eesti jooksjate lood. Tallinn 2015. Lk 101–118

## Välislingid

*
* 
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul