open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Õigusküsimus

**Õigusküsimus** on küsimus, millele vastamiseks tuleb otsustada, milline on asjaomane õigus ning kuidas kohaldatakse seda konkreetsetele tehioludele.

Õigusküsimusi eristatakse traditsiooniliselt faktiküsimustest.
Faktiküsimus

**Faktiküsimus** on õiguslikus vaidluses tekkinud küsimus faktiväite tõesuse üle.

Faktiküsimusi eristatakse traditsiooniliselt õigusküsimustest.
Indigirka

**Indigirka** (vene keeles *Индигирка*, jakuudi keeles *Индигир*) on jõgi Venemaal Jakuutias.

Indigirka saab alguse 900 m kõrgusel Oimjakoni kiltmaalt, voolab läbi Tšerski mäestiku, möödub läänest Moma ahelikust ja suubub Ida-Siberi merre Kolõma lahte. 

Indigirka pikkus on 1726 km, laius kuni 20 km, valgla 360 000 km², vooluhulk suudmes 1850 m³/s. Jõgi on laevatatav kuni Moma jõe suudmeni, aga oktoobrist kuni mai-juunini on ta jääs.

Indigirka moodustab suudmes suure delta. Sada kilomeetrit enne merd hargneb jõgi kaheks: vasakpoolseks Venemaa suudmeharuks (nimi tuleb sellest, et see on kõige lähemal Venemaa Euroopa-osale) ja parempoolseks Keskmiseks haruks. Allavoolu eraldub viimasest paremale Kolõma haru (nimi tuleb sellest, et jääb Kolõma jõe poole). Suudme läheduses tuleb harusid veelgi juurde. Kokku on deltas 7 madalat saart, mis on 2–12 km pikad ja 1–4 km laiad.

Vasakpoolse jõeharu järgi on saanud nime selle kaldal olev Russkoje Ustje küla, mis on tuntud omapärase kultuuri poolest. Seal on vene kolonistid juba üle saja aasta elanud. 

Indigirka jõgikonnas asub Oimjakon, kus on mõõdetud kõige madalam temperatuur põhjapoolkeral.

Aastatel 1892–1894 uuris piirkonda parun Eduard von Toll, kes geoloogiliste uurimistööde käigus läbis Indigirka basseinis 1 aasta ja 2 päeva pikkuse ekspeditsiooni käigus umbes 25 000 km, sellest 4200 km mööda jõgesid.

Indigirka basseinis on avastatud kulda.

Suuremad parempoolsed lisajõed on Nera, Moma, Badjarihha ning vasakpoolsed lisajõed Elgi, Selennjahh, Ujandina, Allaihha ja Bjorjoljohh.

Indigirka ääres asuvad Ust-Nera, Honuu, Belaja Gora ja Tšokurdahh.
Petšora jõgi

**Petšora** (vene *Печора*, komi *Печӧра*, neenetsi *Санэро’’ яха*) on jõgi Ida-Euroopas. Saab alguse Uuralitest, voolab läbi Komi Vabariigi ja Neenetsimaa ning suubub Petšora lahte. 

Pikkus on 1809 km ja valgla 325 000 km². Suuremad lisajõed on Ižma ja Ussa. 

Jõe ääres asuvad Petšora, Vuktõl ja Narjan-Mar.
Lõuna-Pohjanmaa maakond

**Lõuna-Pohjanmaa maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes Lääne-Soome läänis.

## Haldusjaotus

Lõuna-Pohjanmaal on 2021. aasta seisuga 18 valda, millest 8 on linnad:

## Viited
PAE Panathinaikόs

:*Korvpallisektsiooni kohta vaata artiklit [[Panathinaikos B. C.]]*

**Panathinaikόs FC** (*Παναθηναϊκός*) on 1908. aastal asutatud Kreeka jalgpalliklubi, mis tegutseb Ateenas.

Klubi kodustaadion on Ateena olümpiastaadion.

## Saavutused
### Kreeka
*Kreeka meister (20): 1930, 1949, 1953, 1960, 1961, 1962, 1964, 1965, 1969, 1970, 1972, 1977, 1984, 1986, 1990, 1991, 1995, 1996, 2004, 2010

*Kreeka karikavõistlused jalgpallis (17): 1940, 1948, 1955, 1967, 1969, 1977, 1982, 1984, 1986, 1988, 1989, 1991, 1993, 1994, 1995, 2004, 2010

*Kreeka superkarikas (3): 1988, 1993, 1994

### Euroopa
*Balkani karikas: 1977

## Viited
Magnitogorsk

**Magnitogorsk** on kaevandus- ja tööstuslinn Venemaal Tšeljabinski oblastis. Linn asub Lõuna-Uuralites Uurali jõe ääres. 

Magnitogorsk on asutatud 1929. aastal metallurgiakombinaadi rajamisega seoses. Linnaõigused sai 1931. aastal.

Linnas tegutseb jäähokiklubi Magnitogorski Metallurg.

## Viited
Päris-Soome maakond

**Päris-Soome** (soome keeles *Varsinais-Suomi*, rootsi keeles *Egentliga Finland*) on maakond Soome edelaosas.

Läänide kaotamiseni 2009. aastal kuulus maakond Lääne-Soome lääni.

## Nime päritolu

Ajalooliselt kasutati nime *Suomi* ainult praeguse Soome edelaosa kohta (langeb ligikaudu kokku praeguse Päris-Soome maakonnaga). Pärast seda, kui 17. sajandil Rootsi suurvõimu ajastul laienes nime *Suomi* kasutamine kogu Soomele, läks Edela-Soome tähistamiseks vaja muud nime. 

1650. aastatest on fikseeritud ladinakeelsete nimetuste *Fennigia specialiter dicta* ja *Fennigia presse dicta* kasutamine. 18. sajandil levisid rootsikeelsed nimed *Finland för sig sieft* ja *Egenteliga Finland*. 

Soomekeelne nimi *Varsinais-Suomi* juurdus 1850. aastatel.

## Haldusjaotus

Maakonnas on 27 kohalikku omavalitsusüksust, sealhulgas 12 linna.

Omavalitsusüksused 2015. aasta seisuga (linnad on paksus kirjas):

### Endised vallad

## Viited
Kesk-Pohjanmaa maakond

**Kesk-Pohjanmaa maakond** (rootsi keeles *Mellersta Österbotten*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.

## Haldusjaotus

Maakonnas on kaheksa omavalitsusüksust, millest kaks on linnad:

*  Halsua vald
*  Kannuse linn
*  Kaustineni vald
*  Kokkola linn
*  Lestijärvi vald
*  Perho vald
*  Toholampi vald
*  Veteli vald

### Endised vallad
*  Himanka vald
*  Kaarlela vald
*  Kälviä vald
*  Lohtaja vald
*  Ullava vald
*  Öja vald

## Viited
Murmansk

**Murmansk** (vene keeles *Мурманск*) on linn Venemaal, Murmanski oblasti keskus, Arktika suurim linn.
Linn asub Koola poolsaare põhjakaldal, polaarjoone taga.

Linn on asutatud 1916. aastal.

## Tähtsus
Murmansk oli NSV Liidu ja on tähtis Venemaa Föderatsiooni sõjasadam ning Venemaa sõjalaevastiku Põhjamere laevastiku ja tuumajäämurdjate baas.

## Ajalugu

Koola poolsaare alad olid ajaloolised saamide asualad. Keskajal laienes aladele Novgorodi vabariigi võim, hiljem liideti alad Moskva suurvürstiriigiga.
Venemaa keisririigis 1916&ndash;1917 kandis linn Romanovite dünastia auks nime **Romanov-Murmanil** (*Романов-на-Мурмане*). 

Esimene maailmasõja ajal toimetati Venemaa keisririigi Antanta-liitlaste poole Koola poolsaarele ja Murmanskisse üle miljoni tonni sõjavarustust keisririigi sõjaväele. Saksamaa keisririigi ja Nõukogude Venemaa vahel sõlmitud separaatrahulepingu sõlmimise ja rindejoone lähenemisel Petrogradile, 1918. aasta 6. märtsil maabusid Murmanskis lahingulaev "Glory"lt Suurbritannia sõjaväelased, kokkuleppel Nõukogude valitsusega linnas asuva varustuse kaitseks ning võimaliku saksa pealetungi eest. Alanud Vene kodusõjas kuulutas Murmanski Nõukogu 30. juunil end enesemääramisõiguse alusel iseseisvaks ja eraldunuks Nõukogude Venemaast. Murmanski koalitsiooninõukogu toetas ka Suurbritannia, kelle toel moodustati piirkonnas Briti-Slaavi ja Prantsuse-Slaavi sõjaväeosad. 1918&ndash;1920 oli Murmansk okupeeritud lääneriikide poolt, kes toetasid Vene kodusõjas valgeid, Põhjarindel. 

## Demograafia
Elanike arv on viimastel aastatel kiiresti vähenenud peamiselt väljarände tõttu. Kui 1992. aastal elas linnas 468 300 inimest, siis 2018. aasta alguseks oli elanike arv langenud 295 374 peale.

## Viited

## Välislingid

*Murmanski koduleht
Kardinal Richelieu

Kardinal **Armand Jean du Plessis de Richelieu** (9. september 1585 – 4. detsember 1642) oli prantsuse kiriku- ja riigitegelane, hertsog.

Aastail 1607–1624 oli ta Luçoni piiskop ja 1635–1642 Cluny abt, 1622. aastast kardinal. 1624. aastast surmani oli ta Prantsusmaa tegelik valitseja.   

1635. aastal asutas ta Prantsuse Akadeemia.    

Richelieu oli maletaja ja kuulus kunstipatroon. Mitmete religioossete ja poliitiliste teoste (eriti tema "Poliitilise testamendi") autorina saatis ta oma agendid välismaale otsima raamatuid ja käsikirju oma võrratu raamatukogu jaoks, mille ta oma testamendis täpsustas – jättes selle täielikult rahastatud Armand Jean de Vignerot du Plessis'le –, et see teeniks mitte ainult tema perekonda, vaid oleks kindlaksmääratud aegadel avatud ka teadlastele. Ainuüksi käsikirju oli umbes 900, need olid köidetud koodeksitena punases Maroko kirjas kardinali vapiga. Raamatukogu viidi Sorbonne'i ülikooli 1660. aastal. Ta rahastas paljude kirjanike kirjanduslikku karjääri. Ta oli teatri armastaja, mida sel ajastul ei peetud auväärseks kunstivormiks; tema Pariisi residentsi, Palais-Cardinali, üheks oluliseks tunnuseks oli erateater Grande Salle. Tema klientide hulgas oli ka kuulus näitekirjanik Pierre Corneille. Richelieu oli ka Prantsuse Kirjandusühingu Académie française asutaja ja patroon.  Institutsioon oli varem mitteametlikult tegutsenud; 1635. aastal hankis kardinal Richelieu aga organisatsioonile ametliku patendikirja. Prantsuse Kirjandusühingul on 40 liiget, see edendab prantsuse kirjandust ja on endiselt prantsuse keele ametlik autoriteet. Richelieu oli Académie *kaitsja*. Alates 1672. aastast on seda rolli täitnud Prantsuse riigipea.    

Richelieu'd tuntakse lauanoa leiutajana. Olles tüdinud halbadest kommetest, mida teravate nugade kasutajad söögilauas sageli üles näitasid (kes sageli kasutasid nuga hammaste puhastamiseks), käskis Richelieu 1637. aastal kõigil tema söögilaua nugadel otsad ümardada ja terad nüristada. See disain muutus kiiresti populaarseks kogu Prantsusmaal ja levis hiljem ka teistesse riikidesse.   

## Mälestuse jäädvustamine
1631. aastal rajati Richelieu korraldusel Prantsusmaal Indre-et-Loire'i departemangus tema nime saanud linn. 

1633. aastal Pariisis rajatud Richelieu värava juurde viiv tänav rue Royale sai peagi nimeks rue de Richelieu. Revolutsiooni järgselt kandis tänav 1793. aastast nime rue de la Loi ning Richelieu nimi taastati 1806. aastal.

1641 rajasid prantsuse asunikud Kandadas Quebecis Irokeeside jõe suudmesse Fort Richelieu, mille järgi kinnistus ka jõele nimi Richelieu jõgi.

1840. aastal nimetati kardinali järgi roosisort Kardinal Richelieu.

1873. aastal ehitatud Prantsusmaa puust lahingulaev sai Richelieu nime.
 
Louvre'i muuseumis on Richelieu tiib.

1996. aastal ristiti Prantsusmaa lennukikandja Richelieu'ks, kuid aasta pärast nimetas president Jacques Chirac laeva ümber Charles de Gaulle'iks.

## Vaata ka
*François Leclerc du Tremblay
*hall kardinal

## Välislingid
*Elulugu (inglise keeles)
Papandayan

**Papandayan** on vulkaan Jaaval. Kõrgus 2665 meetrit.

1772. aasta purse hävitas 40 küla. Hukkus peaaegu 3000 inimest.
Torino

**Torino** (saksa, inglise ja prantsuse keeles *Turin*, hispaania keeles *Turín*) on linn Põhja-Itaalias, Piemonte maakonna ja città metropolitana di Torino keskus. See asub Po ja Dora Riparia jõe liitumiskohas. Torino on riigi suuruselt neljas linn ja Milano järel suuruselt teine linn riigi põhjaosas. Torino elanike arv 2012. aasta lõpu seisuga on 872 091, koos eeslinnadega 1,7 miljonit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu

Algselt oli Torino turiinide hõimu asuala. Alates 1. sajandist Rooma koloonia Augusta Taurinorum.
Hannibal hävitas Torino kohal asunud Taurasia linna 218 eKr.

6. sajandist valitsesid seal langobardid; 8. sajandist Frangi krahvid ja 10.–11. sajandini markkrahvid.

1563. aastast oli Torino Savoia hertsogkonna pealinn; 1720. aastast sellest moodustunud Sardiinia kuningriigi pealinn.

Torino oli üks *[[risorgimento]]* peamisi keskusi ja 1861&ndash;1865 Itaalia kuningriigi pealinn.

## Majandus

Torinos asub autotööstuskontserni Fiat peakorter.

### Transport

Linna põhjaosas asub Caselle (TRN) rahvusvaheline lennujaam.

## Vaatamisväärsused

### Kirikud

* San Giovanni Battista katedraal (1492&ndash;1498; 1720)
* San Lorenzo kirik (17. sajand)
* Torino toomkirik (*Duomo*) ehitatuna 1498 on ainus renessanssarhitektuuri näide linnas. Katedraal on pühitsetud Ristija Johannesele. Kiriku *Capella della Sacra Sindone* kabelis säilitatakse reliikviana Torino surilina.
* Superga basiilika (*Basilica di Superga*) (1717&ndash;1731)

### Palatsod

* Palazzo Madama (13. sajand)
* Palazzo Carignano (1680)

### Muuseumid

* Egiptuse muuseum (*Museo Egizio*) on üks maailma parimaid egüptoloogia muuseume.
* Automuuseum (*Museo dell'Automobile*)
* Kuninglik relvakogu (*Armeria Reale*)
* Sabauda galerii (*Galleria Sabauda*)

## Sport
Torino tuntumad jalgpalliklubid on Juventus FC ja Torino FC.

10.–26. veebruaril toimusid Torinos 2006. aasta taliolümpiamängud. Seal toimusid 2009. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus.

## Üritused
### Eurovisioon
*2022. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

## Sõpruslinnad

## Vaata ka

* Barokiaegne Torino

## Viited

## Välislingid

* Torino valla koduleht (*itaalia keeles*)
Norilsk

**Norilsk** on linn Venemaal Krasnojarski krais. See on Siberi kõige põhjapoolsem ja Murmanski järel maailmas suuruselt teine linn, mis jääb põhja poole põhjapolaarjoonest. Norilsk on maailma kõige põhjapoolsem üle 100 000 elanikuga linn.

Norilski lähedal on maailma suurimad niklimaardlad, lisaks kaevandatakse vaske, koobaltit, plaatina ja kivisütt. Linnast põhja pool asub vasetehas. Linna suurim tööandja on Norilski Nikel.

Piirkond on ulatuslikult saastunud. Norilski õhu nikli- ja bensopüreenisisaldus ning vasesisaldus on viimastel aastatel ületanud normi piire.

Aastail 1935–1956 tegutses seal Norilski parandusliku töö laager ehk Norillag, mis kuulus GULAG-i süsteemi.

## Ajalugu
Esimest geoloogide asulat hakati sinna ehitama 1921. aastal. 1935. aastal aga hakati rajama sunnitöölaagrit ja metallurgiakombinaati. Linna rajamisel hukkus tuhandeid Gulagi vange. Linnaõigused 1953. aastast.

Kaevandamine algas 1939. aastal, kui Norilskisse valmis raudtee Dudinkast Jenissei ääres.

Norilski vangilaagritest on läbi käinud üle 500 000 inimese (kellest ametlikel andmetel suri 16 806), sealhulgas ka palju eestlasi.

Linna lähedal asuvad mandritevaheliste tuumarakettide stardiseadmed.

1942. aastal käivitati Norilskis esimest korda sulatusahi, et tankisoomuste jaoks niklit toota.

2001. aastast on Norilsk kinnine linn.

2004. aastal liideti linnaga halduslikult Talnahh, Kajerkan ja Snežnogorsk koos rajoonidega ning moodustati Norilski linnaringkond "Norilski linn", mille pindala on 4512 km² ja arvestuslik rahvaarv oli 1. jaanuaril 2008 206 400 ja 1. jaanuaril 2009 203 900. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linna keskrajooni elanike arv 105 792. Linna elanike arv koos Talnahhi ja Kajerkaniga oli 175 300, koos Snežnogorskiga 176 200.

## Keskkonnaprobleemid
1970. aastal avaldasid kohalikud elanikud meelt keskkonnareostuse vastu. Selleks tõmbasid nad linnas olevale Lenini kujule gaasimaski pähe.

2007. aastal teatas Blacksmithi instituut, et Norilsk on üks maailma kümnest reostatumast paigast, kuna Norilsk Nikelile kuuluva vasetehase läheduses elavatel lastel oli kaks korda suurem tõenäosus haigestuda kurgu-, nina- ja kõrvahaigustesse kui teistes linnaosades elavatel lastel.

Vene keskkonnateadlase Boriss Revitši uuringu järgi esineb linna lastel ülejäänud Krasnojarski regiooni lastega võrreldes 44% rohkem verehaigusi, 38% rohkem närvisüsteemi haigusi ja 28% rohkem luu- ja lihaskonna haigusi.

2010. aastal külastas linna Venemaa president Vladimir Putin ja väljendas reostuse suhtes rahulolematust.

2020. aastal lekkis sealsest soojuselektrijaamast kütusemahuti kandekonstruktusioonide purunemise järel umbes 20 000 tonni diislikütust, millest suur osa jõudis lähedal asuvasse Ambarnaja jõkke.

## Sõpruslinnad
*  Minussinsk, Venemaa

## Vaata ka
* Norilski parandusliku töö laager

## Viited

## Välislingid

*Norilski infoportaal 
*"Siberi linna Norilskit ümbritsevad surnud tsoon ja happevihmad" Eesti Päevaleht, 5. aprill 2007
Valletta

**Valletta** (malta keeles: *il-Belt Valletta*) on Malta pealinn ja üks riigi 68-st omavalitsusüksusest. Linn asub Malta saare Valletta poolsaarel Grand Harbouri ja Marsamxetti sadama vahel.

2021. aasta seisuga elas seal 5157 inimest. See on Euroopa kõige lõunapoolsem pealinn ning pindalaga vaid 0,61 km² on ta Euroopa Liidu väikseim pealinn.

Linn asutati 1566. aastal ja sai nime Johanniidide ordu (Malta ordu) suurmeistri Jean Parisot de la Valette'i järgi. Linn on barokkstiilis, kuid seal leidub ka manerismi, uusklassitsistlikku ja moodsa arhitektuuri elemente. Teine maailmasõda jättis linnale suuri jälgi, sealhulgas hävis linna ooperimaja. Valletta ajalooline kesklinn on aastast 1980 UNESCO maailmapärandi nimistus oleva objekti Valletta linn osa.

2018. aastal valiti Valletta Euroopa kultuuripealinnaks. 2016. aastal nimetati ta ka Euroopa päikesepaistelisemaks linnaks.

## Ehitisi
*Karmeli Mäe Jumalaema basiilika
*Manoeli teater

## Viited

## Välislingid

*Valletta sadamad
Lipetsk

**Lipetsk** (vene keeles Липецк, sõnast *липа* 'pärn') on linn Venemaal, Lipetski oblasti keskus. Asub Oka-Doni madalikul Voroneži jõe ääres, 500 km Moskvast lõunas ja 110 km Voronežist põhjas. Geograafilised koordinaadid on 52° 37' N, 39° 36' E.

## Ajalugu
Lipetsk on asutatud 1702. aastal, linnaõigused sai 1779. aastal.

1803. aastal hakkas linnas mineraalveeallikate juures tegutsema kuurort.

## Rahvastik
Elanike arv on 503 100 (2005).

## Tööstus
Lipetsk on tähtis tööstuskeskus. Tööstustoodangust u 80% annab mustmetallurgia, terasetoodang on u 9 miljonit t aastas. Seal asuvad ka Indesit kodumasinate tehased (külmikud, pesumasinad), suur tsemenditehas jm. Linnas asub soojuselektrijaam.

## Transport

Lipetskis on mitu raudteejaama ja -platvormi, mis asuvad Jeletsi-Grjazi raudteeliinil. On olemas kitsarööpmeline raudtee, mis kuulub Lipetski silikaattoodete kombinaadile. Lipetski lennujaam asub linnast 10 km kaugusel.

Linnatransport on esitatud busside, trollide ja trammidega.

## Välissuhted
Lipetskil on neli sõpruslinna:

## Viited

## Välislingid

*Lipetski linnavaltsuse veebileht
Sektor Gaza

**Sektor Gaza** (vene *Сектор Газа*) oli 1987. aastal Voronežis asutatud vene punkansambel.

Ansambli nimi ('gaasisektor' ja ühtlasi 'Gaza sektor') viitab Voronežis asuva tugevalt saastatud tööstusrajooni rahvapärasele nimele. 

Ansambli juhtfiguur oli Juri Klinskihh (hüüdnimega Hoi) (1964–2000).

1995. aastal esines ansambel ka Tallinnas "Rock Summeril".

## Diskograafia

* 1989 "*Плуги-вуги*" [demo] ('adrad-vugi')
* 1989 "*Колхозный панк*" [demo] ('kolhoosi punk')

* 1990 "*Зловещие мертвецы*" ('õudsed laibad')
* 1990 "*Ядрёна вошь*" ('tüse täi')
* 1991 "*Ночь перед Рождеством*" ('öö enne jõule')
* 1991 "*Колхозный панк*" ('kolhoosi punk')
* 1992 "*Гуляй, мужик!*" ('jaluta, mees!')
* 1993 "*Нажми на газ*" ('vajuta gaasi')
* 1993 "*Сектор газа*" ('gaasisektor')
* 1994 "*Танцы после порева*" ('tantsud pärast kõrilõikamist')
* 1994 "*Кащей Бессмертный*" ('surematu Kaštšei') – punkooper
* 1996 "*Газовая атака*" ('gaasirünnak')
* 1997 "*Наркологический университет миллионов*" ('narkoloogiaülikool miljonitele')
* 1997 "*Сектор газа*" [uuesti salvestus] ('gaasisektor')
* 2000 "*Восставший из Ада*" ('põrgust üles tõusnud')
Piinamine

**Piinamine** on tegevus, mille eesmärk on kellelegi tugevate kannatuste tekitamine.

## Piinamise õiguslik seisund
### ÜRO piinamise vastane konventsioon
ÜRO piinamise vastase konventsiooni artikli 1 lõike 1 kohaselt on piinamine iga tahtlik tegu, millega põhjustatakse isikule tugev füüsiline või vaimne valu või kannatus eesmärgiga saada temalt või kolmandalt isikult informatsiooni või ülestunnistust, karistada teda või kolmandat isikut teo eest, mida ta on toime pannud või milles teda kahtlustatakse või et teda või kolmandat isikut ähvardada või alandada.

### Euroopa inimõiguste konventsioon
Euroopa Inimõiguste ja Põhivabaduste Konventsiooni artikkel 3 sätestab, et
: *Kedagi ei või piinata ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada.*

### Põhiseadus
Eesti Vabariigi põhiseaduse § 18 sätestab, et
: *Kedagi ei tohi piinata, julmalt ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada. Kedagi ei tohi tema vaba tahte vastaselt allutada meditsiini- ega teaduskatsetele.*

Sellest keelust ei tohi vastavalt § 130-le kõrvale kalduda ka erakorralise või sõjaseisukorra ajal.

## Vaata ka

* ülekuulamine
* inimõigused
* loomapiinamine
* inkvisitsioon

## Välislingid

*ÜRO piinamise vastane konventsioon (mitteametlik eestikeelne tõlge)
*Piinamise tõkestamise Euroopa konventsioon (mitteametlik eestikeelne tõlge)
Saratov

**Saratov** (vene keeles Саратов; varasem eestikeelne nimekuju *Saraatov*) on linn Venemaal, Saratovi oblasti keskus. Asub Volga jõe paremal kaldal.

Saratov on suur transpordisõlm ja üks Venemaa suurimaid masinaehituse keskusi, seal on ka lennukitehased (Jak-40 ja Jak-42 tootmine).

Saratovit ühendab Engelsiga sild üle Volga jõe. Kolmest küljest on linn ümbritsetud kuni 300 m kõrguste mägedega. 

Saratovi sõpruslinnad on Bratislava (Slovakkia), Dallas (Ameerika Ühendriigid), Dobrič (Bulgaaria), Taiyuan (Hiina).

## Nimi
Nimi on tulnud põhjaturgi sõnadest *sarı* ('valge, kollane') ja *tau* ('mägi').    

## Ajalugu
Saratov asutati 1590. aastal. Esialgu paiknes linn Volga vasakul kaldal, veidi põhja pool tänapäeva Engelsist. 1674. aastal viidi üle tänasesse asupaika.
1780. aastal sai Saratov kubermangulinnaks. 1870. aastal valminud Tambovi-Saratovi raudtee ühendas linna Moskvaga. 1909. aastal asutas Nikolai II Saratovisse ülikooli (nüüdne N. G. Tšernõševski nimeline Saratovi riiklik ülikool).

Linn on sajandeid olnud üks Venemaa tähtsamaid sadamaid – algul kala- ja soolakaubanduse, hiljem teraviljakaubanduse keskus.

Aastatel 1909–1917 tegutses linnas Keiserlik Nikolai Ülikool. Õppeasutus taastati 1923. aastal ning nimetati Nikolai Tšernõševski auks Tšernõševski-nimeliseks Saratovi Riiklikuks Ülikooliks.

Nõukogude ajal oli Saratov kuni 1991. aastani välismaalastele suletud kui lennukitööstuse keskus, mis mängis tähtsat osa ka Nõukogude kosmoseprogrammis.

## Volgasakslased
Tänu Jekaterina II manifestile 22. juulist 1763 oli Saratov pikka aega volgasakslaste tõmbekeskus. 1941. aastani oli Saratovist üle jõe asuv Pokrovsk (nüüdne Engels) Volgasakslaste ANSV pealinn. 20. sajandi alguses loendati volgasakslasi üle 800 000. Teise maailmasõja ajal küüditati paljud neist Siberisse ja Kasahstani, mõned on hiljem naasnud. Alates 1980. aastatest on enamik Saratovi volgasakslasi emigreerunud Saksamaale.

## Elanike arv
* 858 000 (2005) 
* 841 400 (2007) 
* 836 100 (2008)
* 831 000 (2009)
* 837 800 (2010. aasta rahvaloendus)

## Viited

## Välislingid

* Saratovi koduleht
*Saraatovist võib saada Putingrad 
*Tourism in Saratov Туроператоры Саратов (rus)
Kaitseministeerium (üldmõiste)

Kaitseministeeriumid või sarnaseid ülesandeid täitvad asutused on:

*Eesti Vabariigi Kaitseministeerium
*Ameerika Ühendriikide Kaitseministeerium
* Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Kaitseministeerium,  MOD - UK Ministry of Defense, koduleht -http://www.mod.uk/defenceinternet/home
*
Engels

**Engels** on linn Venemaal Saratovi oblastis Volga jõe vasakul kaldal Saratovi linna vastas. 

1747. aastast on teada linna kohas asunud **Pokrovskaja** asula, mis 1914. aastal sai linnaõigused ja nimetati ümber **Pokrovsk**iks. 1931. aastal nimetati Friedrich Engelsi järgi Engelsiks. 

Katariina II ajal asustati sakslastega.

Aastatel 1922&ndash;1941 oli Volgasakslaste ANSV pealinn.

Linnas asub trollibusse tootev ettevõte Trolza ja raudteevagunite tehas.

Linna lähedal on strateegiliste pommitajate baas Engels-2.

## Vaata ka
*Marx

## Viited
Pokrovsk

**Pokrovsk** (vene keeles *Покровск*) on linn Venemaal Sahhas Leena jõe kaldal, 78 km Jakutskist edelas.

2010. aastal elas seal 9495 inimest. Pokrovsk sai linnaliseks asulaks 1941. aastal ning linnaõigused 1998. aastal.

## Viited
Jaak Uudmäe

**Jaak Uudmäe** (sündinud 3. septembril 1954 Tallinnas) on eesti kergejõustiklane (kolmikhüppaja ja kaugushüppaja). Olümpiavõitja (1980) tulemusega 17.35.

Ta lõpetas aastal 1972 Tartu 8. Keskkooli ja aastal 1979 Eesti Põllumajanduse Akadeemia majandusteaduskonna.

Aastatel 1979 ja 1980 tunnistati Jaak Uudmäe Eesti aasta sportlaseks. 1980. aastal anti Uudmäe treenerile Jaan Jürgensteinile NSV Liidu teenelise treeneri ja Jaagule NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetus. 

Aastal 2001 sai Jaak Uudmäe Eesti Punase Risti II klassi teenetemärgi.

1981. aastal tuli Jaak Uudmäe Euroopa karikavõistluste võitjaks kolmikhüppes tulemusega 16.97.

Tema nimel on kolmikhüppe Eesti rekord 17.35 ja siserekord 17.10.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
*1980 olümpiavõitja **17.35**

### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]
*1977 sisemeistrivõistlustel hõbemedal **16.46**
*1979 sisemeistrivõistlustel pronksmedal **16.91**
*1980 sisemeistrivõistlustel hõbemedal **16.51**

### [[Nõukogude Liidu meistrivõistlused kergejõustikus|Nõukogude Liidu meistrivõistlustel]]
*1978 meistrivõistlustel pronksmedal **16.86**
*1979 meistrivõistlustel hõbemedal **16.84**
*1980 meistrivõistlustel pronksmedal **16.82**

### [[Nõukogude Liidu sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Nõukogude Liidu sisemeistrivõistlustel]]
*1977 sisemeistrivõistlustel kuldmedal **16.72**
*1980 sisemeistrivõistlustel kuldmedal **16.59**
*1983 sisemeistrivõistlustel kuldmedal **17.10**

### [[Eesti meistrivõistlused kergejõustikus|Eesti meistrivõistlustel]]
*1976 Eesti meister **16.08**
*1978 Eesti meister **15.90**
*1983 Eesti meister **16.08**
*1986 Eesti meister **16.03**
*1988 Eesti meister **15.36**

### [[Eesti sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Eesti sisemeistrivõistlustel]]
*1975 Eesti sisemeister **15.72**
*1977 Eesti sisemeister **15.98**
*1978 Eesti sisemeister kaugushüppes **7.29** ja kolmikhüppes **15.44**
*1983 Eesti sisemeister **16.60**
*1985 Eesti sisemeister **15.75**

## Hilisem karjäär
Jaak Uudmäe töötas Tallinnas Rocca al Mare Koolis kehalise kasvatuse õpetajana.

### Poliitiline tegevus
Aastail 1990–1998 oli ta Otepää abilinnapea ja linnavolikogu esimees.
1996. aastal valiti ta valimisliidu Eluterve Otepää nimekirjas 42 häälega Otepää linnavolikogu liikmeks.

2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas Tallinna linnavolikokku ja sai 483 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta pääses asendusliikmena volikokku ja oli 2013–2015 Tallinna linnavolikogu liige.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta IRLi nimekirjas valimisringkonnas nr 3 ja sai 187 häält ning valituks ei osutunud.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta IRLi nimekirjas Tallinnas.

## Tunnustus
* 2001 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk
* 2006 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
* 2015 Eesti Vabariigi spordipreemia (elutööpreemia)
* 2019 Tallinna teenetemärk

## Isiklikku
Abikaasa Maie Uudmäega on ta üles kasvatanud 5 last.

Pojad Jaanus, Jaak Joonas, Meelis ja tütar Merilyn on kolmik- ja kaugushüppajad.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Tambov

**Tambov** on linn Venemaal, Tambovi oblasti keskus. Asub Volga-Doni madalikul Tsna jõe vasakul kaldal. 

Tambov on asutatud 1636. aastal. 

## Vaata ka
*Tambovi hunt
*Tambovi konstant

## Viited

## Välislingid

*Tambovi koduleht
Atašee

**Atašee** (vanaprantsuse keeles *estachier*; prantsuse keeles *attaché*, 'juurde kinnitama') on diplomaatilise esinduse töötajate hulka kuuluv isik (karjääri- või erialadiplomaat), mõnes riigis ühtlasi esimene (madalaim) diplomaatiline teenistusaste.

Sageli omavad atašeed mingi valdkonna eriteadmisi ning mõningates välisteenistuse süsteemides kasutataksegi **erialaatašeesid** (nt kaitseatašee, justiitsatašee, kultuuriatašee, pressiatašee).

Rahvusvahelises diplomaatias on järgmised kategooriad:

1. Sõjaväeatašee – määratakse ühe riigi sõjaväeliste ametkondade poolt teise riigi vastava ametkonna juurde või kuulub selle maa välissaatkonna koosseisu, olles saadiku sõjaline nõunik.

2. Pressiatašee – välissaatkonna töötaja, kelle ülesandeks on tegelda ajakirjandusega ja korraldada infovahetust.

3. Erialaatašee – riigi erinevate ametkondade (tööstuse, kultuuri, kaubanduse, tehnika, teaduse jne) esindaja välissaatkonnas; selles ametis on tavaliselt oma ala asjatundjad, mitte karjääridiplomaadid.

4. Diplomaatiline atašee – madalaim diplomaatiline aste, oma riigi välisministeeriumi poolt välissaatkonda lähetatud karjääridiplomaat.

5. Auatašee – inimene, kes on valinud endale diplomaadi karjääri, kuid ei kuulu veel välisministeeriumi koosseisu ega ole ka selle palgalehel.

Sõjaväe-, kaubandus- või pressiatašee on diplomaatilises missioonis tegelikult palju kõrgem ametikoht, kui atašee aste seda ette näeb. Sageli võivad nad olla seotud luureteenistustega, mis kasutavad atašee ametikohta agendi kattevarjuna, kuid missioonisiseses hierarhias asetuvad need noorematest diplomaatidest palju kõrgemale positsioonile.
Portland Trail Blazers

**Portland Trail Blazers** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub läänekonverentsi loodedivisjoni ja peab oma kodumänge Portlandis Moda Centeris.

## Ajalugu
1970. aastal loodud klubi ainus meistritiitel pärineb 1977. aastast, kui finaalseerias alistati 4 : 2 Philadelphia 76ers. Trail Blazers on NBA finaali jõudnud ka 1990. ja 1992. aastal, kuid siis kaotati vastavalt Detroit Pistonsile ja Chicago Bullsile.

Portland Trail Blazersi viimaste aastate parim tulemus pärineb hooajast 2018/19, kui põhihooajal 53 mängu võitnud meeskond jõudis välja läänekonverentsi finaali, kus tuli aga tunnistada Golden State Warriorsi kindlat paremust.

## Mängijad hooajal 2020/2021
* Carmelo Anthony
* Zach Collins
* Robert Covington
* C. J. Elleby
* Harry Giles
* Rodney Hood
* Derrick Jones jr
* Enes Kanter
* Damian Lillard
* Nassir Little
* CJ McCollum
* Jusuf Nurkić
* Anfernee Simons
* Gary Trent jr

## Kuulsuste halli liikmed
* Lenny Wilkens
* Bill Walton
* Dražen Petrović
* Clyde Drexler
* Scottie Pippen
* Arvydas Sabonis
* Jack Ramsay

## Igavikustatud numbrid
* #1 Lenny Weinberg, võistkonna asutaja ja omanik 1970–1988.
* #13 Dave Twardzik, tagamängija 1976–1980.
* #14 Lionel Hollins, tagamängija 1975–1980.
* #15 Larry Steele, tagamängija 1971–1980.
* #20 Maurice Lucas, ääremängija 1976–1980 ja 1987–1988.
* #22 Clyde Drexler, tagamängija 1984–1994.
* #30 Bob Gross, ääremängija 1975–1982.
* #30 Terry Porter, tagamängija 1985–1995.
* #32 Bill Walton, keskmängija 1974–1978.
* #36 Lloyd Neal, keskmängija 1972–1979.
* #45 Geoff Petrie, tagamängija 1970–1976.
* #77 Jack Ramsay, peatreener 1976–1986.

## Endisi mängijaid
* Jermaine O'Neal
* Scottie Pippen
* Clifford Robinson
* Steve Smith
* Damon Stoudamire
* Rod Strickland
* Mychael Thompson
* Kiki Vandeweghe
* Rasheed Wallace
* Bonzi Wells
* Buck Williams

## Välislingid
*Portland Trail Blazers
Paricutín

**Paricutín** on vulkaan Põhja-Ameerikas Mehhikos.

Vulkaani koonus hakkas äkki tühjale põllule kerkima 1943. aasta 20. veebruaril. Kõrgus praegu 2808 meetrit.

## Välislingid

* Vulkaan, mis kerkis maapinnale täna, 71 aastat tagasi, reaalajas, Delfi Forte, 20. veebruar 2014
Flat Holm

**Flat Holm** (kõmri *Ynys Echni*) on saar Keldi mere Bristoli lahes. 

Pindala umbes 20 ha, kõrgus umbes 30 meetrit. 

Kuulub Suurbritanniale.
Seimi jõgi

**Seim** (ukraina ja vene keeles Сейм) on jõgi Euroopas, täpsemalt Venemaal ja Ukrainas.

Jõgi algab Kesk-Vene kõrgustikult Venemaal Belgorodi oblasti põhjaservas ja voolab valdavalt läände. Lähtest suudme poole minnes ületab jõgi kiiresti Kurski oblasti piiri ja voolab läbi kogu Kurski oblasti. Esimene suur asula Seimi jääres on Krivets. Järgmises, Solntsevos, pöörab jõgi loodesse ja jõuab Kurskisse, kus temasse suubub paremalt Tuskar. Seal keerab jõgi taas läände ning voolab läbi Prjamitsõno ja Kurtšatovi. Vasakult suubub Seimi Reut. Edasi läbib Seim Imeni Karla Liebknechta ja Lgovi ja temasse suubub suurim parempoolne lisajõgi Svapa. Svapa suudmes pöördub Seim lõunasse, möödub loode poolt Ivanovskojest, läbib Rõlski, möödub Korenevost lääne poolt ja suundub siis uuesti läände, läbides Gluškovo. Siis jõuab Seim Venemaa ja Ukraina piirini, keerab seal lõunasse ja voolab lühikest aega piirijõena. Tjotkinos suundub ta läände ja jõuab Ukrainas olevasse Sumõ oblastisse. Enne Burõni pöörab jõgi põhja, Putõvlis uuesti läände ja jõuab Tšernigovi oblastisse. Seal voolab ta läbi Baturini ja suubub Sosnõtsjast idas vasakult Desnasse.

Seimi jõe veed voolavad lõpuks Dnepri kaudu Musta merre.

Enam-vähem kogu ulatuses lähtest suudmeni kulgeb Seimist lõuna pool raudtee, üksnes enne Kurskit on raudtee lühikest aega põhja pool. Burõnist lääne pool on raudtee Seimist pisut kaugemal, läbides Konotopi ja Bahmatši ning jõudes Desnani Makošines. Kurskist kuni Rõlskini kulgeb jõe lõunakaldal ka maantee.

Seimi jõe pikkus on 696 km ja valgla on 27 500 km². Tema lähte kõrgus on 178 m merepinnast ja suudme kõrgus merepinnast 112 m, nii et jõe langus on 66 m ja lang umbes 1 dm/km. Vooluhulk 105 km kaugusel suudmest on keskmiselt 99,6 m³/s.

## Viited
Pedja jõgi

**Pedja jõgi** on Eesti pikkuselt neljas jõgi. See saab alguse Pandivere kõrgustikult Simuna lähedalt ja suubub Emajõkke. Varem peeti seda Põltsamaa jõe suurimaks lisajõeks (A. Loopmann, 1979). Lähtest kuni Onga jõe suubumiseni on tema nimi ka *Avanduse jõgi* ja alates ühinemiskohast Põltsamaa jõega kuni Emajõkke suubumiseni kannab ka nime *Pede jõgi* (varem ka *Paala jõgi*). 

Suurim laius on Pedja jõel enne Emajõkke suubumist, mis on umbes 55 meetrit. Pikkus 125 km, valgla 2688 km².

Jõe ääres asuvad Jõgeva linn, Jõgeva alevik ja Puurmani alevik.
Pedja suuremad lisajõed on Põltsamaa, Onga, Kaave, Pikknurme ja Umbusi jõgi.

## Ajalugu

Jõge (*Pettige*) on piirina mainitud ordumeister Conradt vom Vitinghave läänistuskirjas Hansz Orttele 23. septembrist 1408.  

Aastail 1843–1844 puhastati jõgi alamjooksul kuni Põltsamaa jõeni ja Tartust hakkas Rõika-Meleski peeglivabrikuni kurseerima aurulaev Karl.

Aastail 1923–1924 loeti jõe alamjooksu laevatatavaks veeteeks. Toona pidi veetee nõuetele vastav jõgi olema teatava laiuse ja sügavusega (mitte alla 0,5 meetri), kärestikuvaba ja piisavalt sirge. Ka lõiku ülevalpool Jõgevat loeti parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks), kuigi sealne lõik oli seda ainult ajutiselt.

## Heraldika
Pedja jõgi on kujutatud Jõgeva linna ja Karla Liivola vapil.


Fail:Simuna katkuallikas.jpg|Simuna Katkuallikas, Pedja jõe algus
Fail:Pedja jõgi (Jõgeva).JPG|Pedja jõgi Jõgeval
Fail:Pedja allpool Painküla paisu.jpg|Pedja allpool Painküla paisu
Fail:Pedja allpool Härjanurme paisu.jpg|Pedja allpool Härjanurme paisu
Fail:Jõgeva township north.jpg|alt=|Pedja jõgi ja paisjärv Jõgeva alevikus 2022. aasta juunis


## Viited

## Välislingid
Pelée

**Pelée** on vulkaan Martinique'i saarel. 

Vulkaani kõrgus on 1397 meetrit. Vulkaan purskas viimati aastatel 1929–1932.

Pelée jalamil asub Vulkaani muuseum.

## Välislingid
Poitiers' lahing

**Poitiers' lahingu** nime all on tuntud mitu olulist militaarkonfrontatsiooni:
***[[Poitiers' lahing (732)|Poitiers' lahing]]**, ka **Tours'i lahing**, oli kokkupõrge frankide, keda juhtis Karl Martell, ja araablaste vahel 732, mille võitsid frangid. Seda lahingut on tihti peetud keskaegse Euroopa ajaloos üheks kõige otsustavamaks, kuna see peatas islami ekspansiooni ning kindlustas Frangi riigi püsimajäämise, millest hiljem tekkisid Saksamaa, Prantsusmaa ja Itaalia.
***[[Poitiers' lahing (1356)|Teine Poitiers' lahing]]** oli 1356. aastal inglaste ja prantslaste vahel ning oli üks Saja-aastase sõja otsustavamaid. Inglased saavutasid Musta Printsi Edwardi juhtimisel täieliku võidu ning Prantsuse kuningas Jean II Hea langes nende kätte vangi.
Kuban

**Kuban** (vene Кубань, adõgee Пшыз *Phšõž* ja tšerkessi Псыжь *Phsõž*, abasiini Къвбина) on jõgi Põhja-Kaukaasias. Jõgi saab alguse Elbruse mäe lähedalt ja suubub Aasovi merre. 

Pikkus 870 km, valgla 56 000 km&sup2;. 

Kubani piirkonda ja Krasnodari kraid nimetatakse jõe järgi ka Kubanimaaks. 

Jõe ääres asuvad Krasnodari, Armaviri, Karatšajevski, Nevinnomõsski ja Tšerkesski linn.

Suuremad lisajõed on Urup, Laba, Pšiš ja Belaja.

Kubani jõge tundsid juba vanad kreeklased, kes nimetasid jõge *Hypanis*.

## Välislingid
Amuur

**Amuur** (vene keeles Амур, hiina keeles 黒竜江, traditsioonilises kirjas 黑龍江 (*Heilong Jiang* (*Hēilóng Jiāng*); 'musta draakoni jõgi'), mongoli keeles Хара-Мурэн ('must jõgi'), mandžu keeles ᠰᠠᡥᠠᠯᡳᠶᠠᠨ ᡠᠯᠠ (*sahaliyan ula*; 'must jõgi'), nanai keeles Даи Мангбо (*Dai Mangbo*; 'suur jõgi'), nivhi keeles *La*) on Kaug-Idas asuv jõgi. 

Ta on Venemaa ja Hiina piirijõgi.

## Lähe ja suue

Amuur saab alguse Arguni ja Šilka jõe liitumisel Moguhe küla juures Hiina ja Venemaa piiril. Neist kahest veerikkam on Šilka ning pikem on Argun.

Jõgi suubub Amuuri limaani Amuuri-äärse Nikolajevski lähedal. Amuur suubub Ohhoota ja Jaapani mere piirile. Kumba merre ta siis suubub, selle kohta on arvamusi erinevaid. Suure nõukogude entsüklopeedia järgi suubub ta Jaapani merre.

## Kulg

Amuuri jõe saab jagada kolmeks umbes võrdse pikkusega osaks: ülemjooksuks Arguni ja Šilka ühinemiskohast Zeja suudmeni (883 km, keskmine voolukiirus 5,3 km/h), keskjooksuks sealt kuni Ussuuri jõe suudmeni (975 km, keskmine voolukiirus 5,5 km/h) ning alamjooksuks seal mereni (966 km, keskmine voolukiirus 4,2 km/h.

## Vooluhulk

Suudmes on Amuuri aastane vooluhulk üle 11 000 m³/s. Ta on sellega Venemaa jõgede seas Jenissei, Leena ja Obi järel neljandal kohal. Bogorodskojes on aasta keskmine vooluhulk 10 300 m³/s.

## Kliima ja taimestik

Aastane sademete hulk jõe kallastel on kõige väiksem lähtes (250–300 mm) ja kõige suurem suudme lähedal Sihhote-Alini jalamil (750 mm).

Amuur voolab läbi poolkõrbe, stepi, metsastepi ja taiga.

## Pikkus ja valgla

Amuuri pikkus (koos Šilka ja Ononiga) on 4444 km, Šilka ja Arguni suudmest 2824 km, Herleni lähtest Arguni kaudu Amuuri suudmeni on koguni 5052 km. 

Valgla suurus on 1 855 000 km² ning sellega on Amuur Venemaal Jenissei, Obi ja Leena järel neljandal ja maailmas kümnendal kohal. Valglast kuulub Venemaale 54%, Hiinale 44,2% ja Mongooliale 1,8%.

## Linnad

Suured jõe ääres asuvad linnad on Blagoveštšensk, Heihe, Habarovsk ja Komsomolsk Amuuri ääres.
President

**President** on paljude organisatsioonide, ettevõtete, asutuste ja riikide juhi tiitel. Algselt tähendas president koosoleku või tseremoonia ees istuvat ametnikku. Tänapäeval on president eelkõige täitevvõimu teostaja. 

Muuhulgas on president tänapäeval peaaegu kõigi vabariikide riigipeade ametinimetus.

Eesti president on Alar Karis.

## Vaata ka

*Eesti Vabariigi president
*Eesistuja
*Esimees
Monarh

**Monarh** (kreeka keeles μόναρχος = μόνος 'üksi' + αρχόςon 'valitseja') on monarhistliku riigikorraga riigi valitseja või riigipea.

Monarhi eristamiseks muud tüüpi riigipeast ei ole kindlaid tunnuseid. Enamasti, kuigi mitte alati, on monarhi positsioon eluaegne ja päritav. Kõige tunnuslikum on traditsioonilise monarhitiitli kandmine. Eristatakse piiratud (konstitutsiooniline monarhia), absoluutset ja religioosset monarhiat. Monarhism.

## Euroopalikud (ladina-germaani) tiitlid

## Islamistlikud tiitlid

## Hinduistlikud tiitlid

## Mongolite tiitlid

## Muude monarhide tiitlid

## Vaata ka
*Kõige kauem valitsenud monarhid
Pavlov

**Pavlov** on vulkaan Põhja-Ameerikas Alaska poolsaarel. Selle kõrgus 2504 meetrit. Pavlov on üks kõige aktiivsemaid vulkaane Ameerika Ühendriikides.
A (ansambel)

**A** on briti alternatiivroki ansambel, millele panid 1994. aastal aluse kolm venda (Jason, Giles ja Adam Perry) ning nende kaks sõpra (Mark Chapman ja Steve Swindon). Steve Swidon lahkus ansamblist aastal 1997 ja tema asemele tuli Dan Carter.

## Koosseis
*Jason Perry (vokaal)
*Mark Chapman (kitarr)
*Giles Perry (klahvpillid)
*Dan Carter (basskitarr)
*Adam Perry (trummid)

## Albumid
*"How Ace Are Buildings" (1997)
*"A vs. Monkey Kong" (1999)
*"Exit Stage Right" (2000)
*"Hi-Fi Serious" (2002)
*"Teen Dance Ordinance" (2005)

## Välislingid

*Ametlik veebileht
Mokša jõgi

**Mokša** (vene *Мокша*, mokša *Ю* (Ju)) on jõgi Venemaal. Mokša jõgi saab alguse Penza linna lähedalt, voolab põhja, Mordva Vabariigis läände ja suubub paremalt Oka jõkke.

Pikkus 656 km. Suuremad lisajõed on Tsna, Issa ja Vad.

Jõe ääres asuvad Kovõlkino, Temnikov ja Krasnoslobodsk.
Tsna (Mokša)

**Tsna** (vene keeles *Цна*) on jõgi Venemaal, Mokša jõe vasakpoolne lisajõgi. Tsna saab alguse Oka-Doni madalikult ning voolab põhja läbides Tambovi ja Moršanski linna. Suuremad lisajõed on Kjorša, Kašma ja Võša. 

Pikkus 451 km.
Don

**Don** (vene keeles *Дон*, adõgee keeles *Тен* (Then)) on jõgi Euroopas, saab alguse Tula linna lähedalt ja voolab lõunasse, enne Doni kõrgustikku keerab itta ja enne Volga kõrgustikku edelasse ning suubub Aasovi merre, moodustades delta. 105 km pikkune Volga-Doni kanal ühendab teda Volga jõega.

Doni pikkus on 1870 km, kuid paljude loogete tõttu on lähte ja suudme vaheline kaugus linnulennult  vaid 700 km.

Suuremad lisajõed on Sosna, Voronež, Donets ja Hopjor. Donil asub Tsimljanski veehoidla.

Doni ääres asuvad Novomoskovsk, Liski, Volgodonsk ja Rostov Doni ääres.

Vanad kreeklased tundsid jõge nimega **Tanais** (*Ταναις*).
10 km käimine

**10 km [[käimine (kergejõustik)|käimine]]** on kergejõustiku ala.

Meeste maailmarekordi omanik on venelane Roman Rasskazov ajaga 37.11, mille ta saavutas 28. mail 2000 Saranskis. Naiste maailmarekordi omanik on venelanna Jelena Nikolajeva ajaga 41.04.

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad
### Mehed

### Naised

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad
### Naised

## Vaata ka
*20 km käimine
Ares

**Ares** oli vanakreeka mütoloogias sõjajumal, peajumal Zeusi ja jumalanna Hera poeg.

Ares oli mässuliste ja õiglust armastavate meeste jumal, julm ja halastamatu nõrkade ning helde tugevate vastu. Kõige ulatuslikum oli Arese kultus Spartas. Varajastel aegadel ohverdati talle seal sõjavange. Samuti toimusid Spartas öised koerte ohverdamised Aresele Enyaliose nime all. Ateenas oli Areopaagi jalamil Arese tempel. Roomas temaga samastatud Marsi kultus oli laialdasem.  

Arese ja armastusjumalanna Aphrodite lastena on nimetatud Phobost, Deimost, Harmoniat, Enyaliost, Anterost ja Erost. Lapsi oli tal jumalannadega, inimestega ja muude olenditega kokku 25–34 (eri autorite andmed).

Arese teised tuntumad lapsed olid amatsoonide kuninganna Hippolyte ja tema noorem õde  Antiope, kuningas Theseuse naine (ainus amatsoon, kes abiellus). Mõned versioonid samastavad Hippolyte ja Antiope või peavad Theseuse naiseks Hippolytet. 

Arese sümbolid on kotkas, oda, kiiver ja kilp. Tema vaste vanarooma mütoloogias on Mars.

## Välislingid
Oranjestad

**Oranjestad** on Aruba pealinn ja suurim linn.

Oranjestadi elanike arv on 2005. aasta andmetel 30 000.

## Majandus

### Transport
Linnas on rahvusvaheline lennujaam Queen Beatrix International Airport, mille kaudu toimub lennuühendus Kariibi mere maade, USA ja Euroopaga.

Oranjestadi sadamat külastavad paljud kruiisilaevad. 

## Ajalugu
Enne 1790. aastat oli Aruba keskuseks lõuna pool asuv Savaneta, kuid Oranjestad osutus laevadele paremini ligipääsetavaks. 

Aastal 1796 rajasid hollandlased fordi (*[[Fort Zoutman]]*). Varsti pärast seda kerkisid lähedusse esimesed majad. Sellest ajast ongi Oranjestad Aruba halduskeskus. 

Aastal 1986 Oranjestadi tähtsus kasvas, sest Aruba sai üheks kolmest Madalmade Kuningriigi maast Hollandi ja Hollandi Antillide kõrval.  

## Vaatamisväärsused
Turiste tõmbavad ligi Fort Zoutman, Willem III torn, kuunarisadam paljude *[[tax-free]]*-poodidega ja mitmesuguste sportimisvõimalustega ja väga vaheldusrikas kaubatänav Wilhelminastraat. Kaubatänav on ka Caya G. F. Betico Croes. 

### Arhitektuur
Eriti vanalinnas on väga ainulaadne arhitektuur. Värvilised, rikkalikult kaunistatud, õhulised ja kõrged hooned on hollandipärased. Kogu vanalinnas valitseb hollandi-kariibi õhustik, mis tõenäoliselt eksisteeris juba koloniaalajal.

## Viited
Tula

**Tula** (mööndav on ka varasem eestikeelne nimekuju *Tuula*) on linn Venemaal, Tula oblasti keskus. Asub Moskvast 165 km lõunas, Upa jõe ääres. 

Arvatakse, et Tulat on esmamainitud 1146. aastal (*Taidula*).

Hiljem oli Tula Rjazani vürstiriigi piirilinnaks. 16. sajandi alguses läks Moskva vürstiriigi koosseisu ja 1530. aastal ehitati kivist kreml, mis pidas vastu tatarlaste piiramise 1552. aastal.

1712. aastal külastas linna Peeter I, kelle käsul ehitati Tulasse Venemaa esimene relvatehas. Peagi sai Tulast Ida-Euroopa suurim rauatööstuse keskus. Linn on tänapäeval masinaehituse keskus.

Kodusõja ajal oli Tula Punaarmee relvabaasiks.

Tula lähedal Jasnaja Poljanas asub Lev Tolstoi kodu- ja matusepaik. 

1. jaanuaril 2005 oli elanike arv 465 900. 2005. aastal liideti Tulaga linnalähedased alevid Skuratovski, Kossaja Gora, Gorelki ja Mendelejevski, mille arvel suurenes linna elanike arv ligi 50 000 võrra. 1. jaanuari 2006 seisuga oli Tulas 509 000 elanikku, 1. jaanuaril 2007 oli see arv vähenenud 504 000-ni, 2008. aastal 500 000-ni ja 2009. aastal 496 000-ni.

## Viited

## Välislingid

*Tula infoportaal
*Linna kaart
Upa jõgi

**Upa** (vene keeles *Упа*) on jõgi Tula oblastis, Oka parempoolne lisajõgi. Selle pikkus on 345 km ja valgla pindala 9510 km&sup2;. Jõgi saab alguse Volovo alevikust 3 km põhja pool Verhoupje küla juures, voolab Kesk-Vene kõrgustikul, moodustades suuri jõelookeid. Kuni Tula linnani voolab peamiselt põhja suunas, pärast seda lääne poole. Suubub Oka jõkke Kulešovo aleviku lähedal. 

Parempoolsed lisajõed on Uperta, Šivorona, Šat, Tulitsa, Kolodnja, Plava; vasakpoolne lisajõgi on Solova.

Jõe ääres asuvad Tula ja Sovetski linn ning Odojevi alev. Sovetski juurde on rajatud hüdroelektrijaama veehoidla pindalaga 5,7 km&sup2;.

## Viited
20 km käimine

**20 km [[käimine (kergejõustik)|käimine]]** on kergejõustiku ala.

## [[Olümpiamängud]]e medalivõitjad

### Mehed

### Naised

Vaata ka 10 km käimine (olümpiavõitjad 1992 ja 1996)

## [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistluste]] medalivõitjad

### Mehed

### Naised

Vaata ka 10 km käimine MM võitjad 1987–1997

## Välislingid

* Meeste 20 km käimise kõigi aegade edetabel
* Naiste 20 km käimise kõigi aegade edetabel
* Meeste 20 km käimise edetabelid: 2002 -2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008
* Naiste 20 km käimise edetabelid: 2002 - 2003 - 2004 - 2005 - 2006 - 2007 - 2008
Voroneži jõgi

**Voronež** (vene *Воронеж*) on Doni vasakpoolne lisajõgi.

Jõe ääres asuvad Voroneži ja Lipetski linn.
Pikkus 342 km, valgala 21 600 km&sup2;.

1972. aastal rajati jõele Voroneži linna juurde 30 km pikkune Voroneži veehoidla.
Fredis Refunjol

**Fredis Refunjol** (sündinud 19. detsembril 1950 Arubal) on alates 11. maist 2004 Aruba kuberner.

Enne poliitikukarjääri töötas ta aastatel 1973–1983 õpetajana. 

Refunjol on abielus, tal on kolm last.
Nelson Oduber

**Nelson Orlando Oduber** (sündinud 7. veebruaril 1947) on Aruba poliitik.

Ta on Rahva Valimisliikumise (*Movimiento Electoral di Pueblo*) liige. 

Esimest korda oli ta peaminister aastatel 1989–1994. 1994. aasta parlamendivalimistel tema partei kaotas. 

Teist korda oli ta peaminister 30. oktoobrist 2001 kuni 30. oktoobrini 2009. Tema partei võitis absoluutse häälteenamuse nii 2001. kui ka 2005. aasta valimistel.
Passeerimine

**Passeerimiseks** nimetatakse toiduainete lühiajalist kuumutamist väheses rasvaines.   

Passeerimine võib olla ka köögiviljade pruunistamine rasvas temperatuuril 120 °C, kus leiab aset värvi- ja aromaatainete ekstraheerimine rasva abil. Passeeritakse kuni toiduainete pehmenemiseni, misjärel valmistatakse neist ühtlane mass, mida lisatakse suppidesse, kastmetesse ja täidistesse. Jahu muutub pärast passeerimist muredaks ning selle lisamisel suppidesse, puljongitesse või kastmeleeme nende tihendamiseks ei moodustu klimpe. 

Passeerimist aetakse vahel segi praadimisega, mille eesmärgiks pole ühtlase massi saamine.

## Köögiviljad
Köögiviljad tükeldatakse väikesteks ühesuurusteks kuubikuteks, pannakse potti või kuumutatud rasvaga pannile ning segades küpsetatakse nõrgal tulel, kuni nad saavad pehmeks. Seejuures muutuvad eeterlikud õlid osaliselt rasvaks ning nende edasisel keetmisel suppides või kastmetes nad ei auru, mis muudab maitse paremaks. Rasv saab samuti ereda oranži varjundi porganditest ja tomatitest, mis teeb ka edasiste toodete värvi paremaks. 

Pehmenenud köögiviljad võivad olla ühtlase massi saamiseks aetud läbi sõela või töödeldud blenderi, mikseri või hakklihamasinaga.

## Jahu
Passeerimisel suureneb jahus lahustuvate osakeste kogus, seejuures toorele jahule omased maitse ja lõhn kaovad, valgud lähevad kokku (hüübivad) ning edaspidi ei moodusta selline jahu liimist massi. Jahu passeerimine võib olla *punane* (punaste kastmete jaoks) või *valge* (valgete kastmete jaoks), *rasvaseks* (koos rasvaga) või *kuivaks* (ilma rasvata). 

Passeerimisel koos rasvaga looma- või taimeõli või köögimargariini soojendatakse, puistatakse jahu ning pidevalt segatakse. Punase passeerimise saamiseks jahu kuumutatakse kuni 150 °C ning röstitakse kuni helepruuni värvini; valge passeerimise saamiseks temperatuuril 120 °C röstitakse kuni kreemivarjundini. 

Kõige sagedamini passeeritakse jahu ilma rasvata, kuna suurest kuumutamisest kaotab rasv maitset ning seedib pärast halvemini. Selliseks passeerimiseks puistatakse jahu panni peale võrdse kihina (mitte rohkem kui 15 mm), pannakse praeahju ning röstitakse vastaval temperatuuril, segades iga 3–5 minuti tagant. Jahu on valmis, kui on omandanud soovitud tooni.

## Viited
Belutšistan

**Belutšistan** on maa Aasias. Hõlmab Pakistani edelaosa, Iraani kaguosa ja Afganistani äärmise lõunaosa alad, kus elavad belutšid.

Pindala ligikaudu 300 000 km&sup2;.

## Vaata ka
* Belutšistani provints (Pakistani provints)
* Lääne-Belutšistan (Iraanis)
* Sīstān va Balūchestān (Iraani provints)