open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Yokai

***Yokai*** (妖怪) tähistab ebaloomulikke olendeid ja nähtusi Jaapani mütoloogias ja folklooris. Sõna on kombinatsioon *[[kanji]]*'st *妖* (yō – atraktiivne, lummav, õnnetus) ja *怪* (kai – mõistatus, ime). Olendeid võib nimetada ka vaimudeks, koletisteks, deemoniteks ja kollideks. *Yokai*'de maailma kuuluvad kummitused, jumalad, muundatud inimesed ja loomad, legendid ja veidrad nähtused.

Jaapani folklooris on kokku põimitud paljude traditsioonide elemente, mis on pärit Jaapani saartel elavate isoleeritud hõimude rahvausundist. Neid traditsioone muutsid šintoism ja hiljem ka budism, hõlmates samuti elemente Hiina ja India folkloorist ning mütoloogiast. 

Vanimad salvestised Jaapani ajaloo kohta pärinevad 8. sajandist ning sisaldavad Jaapani loomismüüte ja legende eelajaloost. Paljud dokumendid sisaldavad lugusid erinevatest vaatepunktidest ning ka kõige varasemaid ülestähendusi jumalate, deemonite ja muude üleloomulike olendite kohta Jaapani folklooris. Jaapani loomismüütides on maa – kaljud, puud, mäed ja jõed – täis varjatud maagilist energiat. Selle maagia elluäratamiseks ja sellele *yokai* kuju andmiseks on vaja vaid fookuspunkti, näiteks inimeste kirevat kujutlusvõimet.

Iidses Jaapanis arvati, et vaimud ja hinged on vormitud ning inimsilmale nähtamatud, kuid kunstitraditsioonide arenedes tekkis vajadus lugudest pärit vaimude ja koletiste kujutamise järele. Algul maaliti neid kirjarullidesse. Hiljem need arenesid ja laienesid mitmeköitelisteks illustreeritud entsüklopeediateks ning sisaldasid kummalisi müüte ja üleloomulikke lugusid. 

Edo ajastul (1603–1868) ajal toimus Jaapanis enneolematu kultuuri ja kunsti õitseng ning kummituslood ja jutud veidratest nähtustest said üle terve riigi populaarseks. Selle perioodi folkloristid ja kunstnikud panid kokku esimesed ebaloomulikke olendeid kirjeldavad kogumikud kasvavale linnaelanikkonnale tarbimiseks. Nad kogusid selleks lugusid ja suulisi traditsioone Jaapani maapiirkondadest. 

Toriyama Sekien, kodanikunimega Sano Toyofusa, oli selle aja luuletaja, haritlane ja kunstnik. Ta oli esimene, kes kategoriseeris *yokai*'d oma kogumikes süstemaatiliselt. Sekieni *yokai* entsüklopeediad panid aluse teistele kunstnikele ja sündis uus lugude jutustamise traditsioon. See levis kiiresti kõikidesse Jaapani kultuuri aspektidesse, kaunitest kunstidest kõrgteatrini, aristokraatlikest kummituslugude jutustamispidudest madalama klassi kaklusteni.

*Yokai*'de populaarsus vähenes pärast Meiji restauratsiooni, kui Jaapan moderniseeris oma ühiskonda ja kultuuri. *Yokai*'sid hakati nägema kui Jaapani ebauskliku ja piinliku mineviku jääke. Pärast teist maailmasõda taasavastas nende võlu mangakunstnik Shigeru Mizuki, kes mängis Jaapani folkloori ja kultuuri taaselustamises suurt rolli. Ta tutvustas neid kaasaegses Jaapanis oma mangasarjaga "GeGeGe no Kitaro", mis põhjustas inimestes taas huvi ebaloomuliku vastu. Tänapäeval on *yokai*'de mõju näha peaaegu kõikides Jaapani kultuuriaspektides, alates mangast ja animest kuni videomängude, brändide, kirjanduse, kultuuriürituste, kunsti ja religioonini.

## Vaata ka
**[[Nekomata]]*
**[[Baku]]*
**[[Nopperabo]]*
**[[Nure-onna]]*
**[[Ushi-oni]]*
**[[Yūrei]]*

## Viited
Arnold Miller

**Arnold Aleksander Miller** (13. oktoober 1908 Saaremaa Kihelkonna vald Tagamõisa – 1. aprill 1961 Tartu) oli eesti keelemees, tõlkija ja toimetaja.

Arnold Miller sündis 1908. aastal Saaremaal, 1927. aastal lõpetas ta Saaremaa Ühisgümnaasiumi humanitaarharu ja astus seejärel Tartu ülikooli, kus õppis eesti keelt ja kirjandust ning läänemeresoome ja soome-ugri keeli, kuid ei lõpetanud õpinguid ning asus tööle korrektorina.

1940. aastal kutsuti A. Miller tööle vastasutatud RK "Pedagoogiline Kirjandus". Teise maailmasõja ajal töötas ta Moskvas Võõrkeelse Kirjanduse Kirjastuses ja pärast sõja lõppu asus tööle RK "Poliitiline Kirjandus", kus tegutses marksismi-leninismi klassikute teoste toimetajana ja raamatutoimetuse juhatajana. 1947. aastal, kui asutati EKP Keskkomitee Partei Ajaloo Instituut, asus A. Miller tööle instituuti marksismi-leninismi klassikute teoste tõlgete sektori juhatajana, kellena tegutses 1960. aastani ning seejärel töötas Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikus Kõrgema ja Kesk-erihariduse Komitees.

A. Miller oli ka üks "Õigekeelsuse sõnaraamat" (ÕS), 1960 retsensente. Arnold Miller tõlkis tähtsamad Karl Marxi, Friedrich Engelsi (Kommunistliku partei manifest), Lenini ja Stalini teosed ning NLKP otsused ja resolutsioonid, samuti NLKP ajaloo eesti keelde.

Arnold Miller suri 1961. aastal Tartus ning on maetud Metsakalmistule Tallinnas.

## Isiklikku
Tema vend oli ajaloolane, arhivaar, kodu-uurija ja lastekirjanik Voldemar Miller.

## Viited
Harry Lemberg

**Harry Lemberg** (sündinud 12. detsembril 1959 Paides) on kergejõustikutreener ja sporditegelane.

Ta lõpetas aastal 1978 Tõrva Keskkooli ja aastal 1982 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Tema õpilased on Pavel Loskutov, Tiidrek Nurme, Nikolai Vedehin, Jekaterina Patjuk, Külli Pirksaar (Kaljus), Leila, Liina ja Lily Luik, Hans-Christian Hausenberg.

## Tunnustus
*2008 Tartu Ülikooli aumärk
*2018 Tartu Ülikooli medal

## Viited
Andres Võrk

**Andres Võrk** (sündinud 12. märtsil 1974) on eesti majandusanalüütik, Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ökonomeetria nooremlektor ja Johan Skytte poliitikauuringute instituudi analüütik. Võrk õpetab Tartu Ülikoolis ökonomeetriat ja poliitikameetmete mõju hindamise meetodeid. Tema peamised uurimisvaldkonnad on tervishoiu rahastamine, sotsiaalkindlustussüsteemid, majandusprotsesside modelleerimine ja poliitikaanalüüside koostamine.

## Tunnustus
2022 Tartu Ülikooli medal

## Viited
Eesti kaasaegsed slängid

Eesti keel muutub pidevalt ning iga uus põlvkond toob kaasa oma slängisõnad. Tänapäeva släng kujuneb peamiselt noorte vestlustes, sotsiaalmeedias ja meemides ning võib väga kiiresti muutuda – üks päev on mingi väljend popp, aga juba järgmisel hetkel tundub see vananenud.  

Slängi kasutatakse selleks, et kõne oleks lõbusam, väljendusrikkam ja vahetum. Näiteks sõnad nagu "raju" (väga äge või intensiivne), "käbe" (kiire või osav) ja "möll" (suur pidu või segadus) on üsna levinud ja neid võib kuulda nii noorte kui ka vanemate inimeste suust. Samas on eesti keelde imbunud ka rahvusvahelisi slängisõnu, nagu "sus" (kahtlane), "flex" (kelkimine) ja "grindima" (järjepidevalt pingutama).

Släng võib erineda ka sõltuvalt linnast või seltskonnast – näiteks Tallinnas, Tartus ja Pärnus võivad noored kasutada veidi erinevaid väljendeid. Samuti on igal subkultuuril oma släng – mängurid, spordifännid ja muusikud võivad kasutada sõnu, mida teised ei pruugi üldse mõista. 

Kuigi släng on vahva ja aitab vestlustele vürtsi lisada, tasub meeles pidada, et see ei sobi igale poole. Sõpradega rääkimisel on see täiesti normaalne, aga koolis, tööl või ametlikes olukordades võiks kasutada neutraalsemat keelt.
Nagu vaataks pilvi

"**Nagu vaataks pilvi**" on Põhjamaade Hirmu järjekorras teine sooloalbum, mis ilmus aastal 2021.

## Laulude loend

# Pooleli
# Alasti
# Pole vaja
# Ou, kellel tuld on
# Nemad
# Plastik
# Ja nii me ootamegi suve
# Nagu vaataks pilvi
# Lõpp on lähedal
# Aloha

## Viited
Kabja-keratiiniseen

**Kabja-keratiiniseen** (*Onygena equina*) on kottseente liik.

Seen kasvab tavaliselt veislaste loodusesse visatud koljude sarvedel.

## Välislingid
* Kabja-keratiiniseen andmebaasis eElurikkus
Christoffer Gottfried Schröder

**Christoffer Gottfried Schröder** (surnud 1709) oli Rootsi sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas. 

## Sõjaväeteenistus
Christoffer Gottfried Schröder astus sõjaväeteenistusse Lieweni Liivimaa jalaväerügemendis, kus sai lipniku auastme. 1704. aastal ülendati ta seal leitnandiks ja neli aastat hiljem kapteniks. 1708. aasta 15. augustil augustil osales ta Vinni lahingus, mille järel langes vangi. 

Christoffer Gottfried Schröder suri 1709. aasta juunis Moskvas. 

## Kirjandus
* Lewenhaupt, Adam. *Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar*. Lk 608. 1920.
Harilik urvaliudik

**Harilik urvaliudik** (*Ciboria caucus*) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.

Kasvab veebruarist aprillini sangelepa, haava või paju vanadel mahakukkunud urbadel.

## Välislingid
* Harilik urvaliudik andmebaasis eElurikkus
5LOOPS

**5LOOPS** on eesti hiphopansambel, kuhu kuuluvad s'Poom, Hr. Kivi, DJ Kayot ja Otto Suits.

## Diskograafia

* "2010LP" (2010)
* "2012EP" (2012)
* "2013LP" (2013)
* "ToastEP" (2013)
* "Voog" (2015, koostöös Krickiga) 
* 2000misiganesLP (2017)
* "Vaikus..." (2022)

## Viited
Gustaf Eneskjöld

**Gustaf Eneskjöld** (surnud 1719) oli Eneskjöldide aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane, kes osales Põhjasõjas. 

Gustaf Eneskjöld sündis Engelbrecht ja Elisabeth Eneskjöldi (sünninimega Grothusen) peres. 

1674. aastal alustas alustas Eneskjöld ratsanikuna sõjaväeteenistust Åbo ja Björneborgi ratsarügemendis. Järgmisel aastal ülendati ta kapraliks ning siis adjutandiks. 1676. aastal sai ta leitnandi auastme. 1678. aastal ülendati ta rittmeistriks. 

1682. aastal abiellus Eneskjöld Bernhard von Rehbinderi tütre Hildegard Elisabeth von Rehbinderiga. Abielust sündis kümme last.

Põhjasõja alguseks oli ta tõusnud majori auastmeni. 1701. aastal määrati ta ratsarügemendi ooberstiks. Üksusega osales ta Erastvere lahingus, kus ta ka vangi langes. 1708. aastal vahetati ta venelaste poolt välja, kuid naasis Rootsi sõjaväeteenistusse, langedes 1709. aastal pärast Poltava lahingut taas vangi. 

Gustaf Eneskjöld suri 1719. aastal. 

## Kirjandus
* Lewenhaupt, Adam. *Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar*. Lk 176. 1920.
* Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade svenska adelns ättartavlor*. Lk 567.
Kirill Mazurov

**Kirill Trofimovitš Mazurov** (vene keeles *Кирилл Трофимович Мазуров*,valgevene keeles *Кірыл Трафімавіч Мазураў*; 25. märts / 7. aprill 1914 Rudnja-Pribõtkovskaja, Gomeli maakond, Mogiljovi kubermang – 19. detsember 1989 Moskva) oli Valgevene NSV ja NSV Liidu partei- ja riigitegelane. Ta oli aastatel 1956–1965 Valgevene Kommunistliku Partei esimene sekretär.

Ta sündis 1914. aastal Rudnja-Pribõtkovskajas Gomeli maakonnas Mogiljovi kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Homieli rajoonis Homieli oblastis) talupoja perekonnas.

Ta lõpetas 1933. aastal Gomeli maanteetehnikumi ja 1947. aastal Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei juures asuva Kõrgema Parteikooli.

Aastatel 1936–1938 teenis ta Punaarmees, seejärel töötas Valgevene Raudtee poliitosakonnas.

1940–1941 oli ta Homieli LKNÜ linnakomitee sekretär, seejärel Bresti LKNÜ oblastikomitee esimene sekretär. 

1941–1942 oli ta Punaarmees, osales lahingutes idarindel, sai haavata. Septembris 1942 saadeti ta Partisaniliikumise Keskstaabi esindajana alampolkovniku auastmes Saksa vägede tagalasse Valgevenes, kus ta sõdis partisaniüksustes 1943. aasta lõpuni; oli Valgevene LKNÜ põrandaaluse keskkomitee sekretär.

Aastatel 1943–1946 oli ta Valgevene LKNÜ keskkomitee teine sekretär ja 1946–1947 Valgevene LKNÜ keskkomitee esimene sekretär.

Aastatel 1947–1948 töötas ta Valgevene Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee aparaadis, 1949–1950 oli Valgevene kommunistliku (bolševike) partei Minski linnakomitee teine, hiljem esimene sekretär.

Aastatel 1950–1953 oli ta Minski oblasti parteikomitee esimene sekretär. Aastatel 1953–1956 oli ta Valgevene NSV Ministrite Nõukogu esimees. Aastatel 1956–1965 oli ta Valgevene Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.

Aastatel 1965–1978 oli ta NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja. Aastal 1968 vastutas ta Varssavi Lepingu Organisatsiooni sissetungi eest Tšehhoslovakkiasse poliitilise juhtimise eest.

1978. aastast oli ta üleliidulise tähtsusega personaalpensionär.

Aastatel 1986–1989 oli ta üleliidulise sõja- ja tööveteranide organisatsiooni nõukogu esimees.

## Isiklikku
Tal on kaks tütart ja üks poeg. Tütar Natalja on abielus Ivan Kapitonovi poja Vladimiriga.
Liftsild

**Liftsild** (ka *tõstesild*) (inglise keeles *vertical-lift bridge*) on avatava silla alltüüp, mille sildeehitis tõuseb vertikaalselt, jäädes sillatekiga paralleelseks.

## Vaata ka
*Tõstesild
*Klappsild
*Pöördsild

## Viited
Klappsild

**Klappsild** (inglise keeles *bascule bridge*) on avatava silla alltüüp, millel on tõstetav sildeava (kas tervikuna või kahes osas – vasak ja parem sildeosa), et võimaldada laevade läbisõitu. Tõstmise energiakulu vähendamiseks on sildeosad varustatud vastukaaluga. Vastukaal võib asuda sillatekist madalamal või kõrgemal.

Suuri klappsildu hakati ehitama 19. sajandi keskel. 1894. aastal ehitati Toweri sild  – tuntuim seda tüüpi sildadest.

Näide ühepoolsest klappsillast (sildeava tõstetakse tervikuna) on 1967. aastal renoveeritud kuuesildeline Liteinõi sild Peterburis (algselt oli sillal pööratav sildeava).

## Eestis

Pärnus 1938. aastal valminud viiesildelise Pärnu Suursilla (ehitas Taani firma Højgaard & Schultz) keskmine ava (sille 21 m; tehtud terasest) ehitati laevade läbilaskmiseks avatavana. Sillaklapi avamiseks kulus mootorite jõul minut, tugeva tuule korral 100 sekundit. Sild õhiti 1944. aastal teises maailmasõjas. 

Suursilla sammastele ehitati aastatel 1954–1956 mitmesildeline Kesklinna sild, mille keskmine ava projekteeriti lahtikäivana, kuid sulgemismehhanism ei hakanudki korralikult tööle, mille tõttu keevitati sillaklapp lõpuks kinni.

## Klappsildu

Broadway Bridge Portland Oregon.jpg|Broadway sild Portlandis (valminud 1913)
Aurora cruiser passes under opened Palace Bridge.jpg|Dvortsovõi sild Peterburis (1916)
Pärnu Suursild.png|Pärnu Suursild (valmis 1938, purustati 1944)
0008871 - Krung Thep Bridge 007.jpg|Krungthepi sild Tais Bangkokis (valminud 1959)
Liteyny Bridge SPB (img1).jpg|Liteinõi sild Peterburis (1879; renoveeritud 1967) 


## Viited
Pöördsild (sild)

**Pöördsild** (inglise keeles *swing bridge*) on avatava silla alltüüp, mida saab pöörata horisontaalselt ümber vertikaaltelje. 
 
Kuuesildelisel Liteinõi sillal (valminud 1879 Peterburis) oli kuni 1967. aastani pööratav sildeava. Pöördeseadet keerasid esialgu käsitsi kaheksa töölist, aja jooksul võeti kasutusele hüdroturbiin.

## Pöördsildu

СПб. Мост Императора Александра Второго (Литейный). 1879г. А.Фелиш 1024 e1.jpg|Liteinõi silla (1879) pööratav sildeava 
Kalpaka tilts 1.JPG|Oskars Kalpaksi sild Lätis Liepājas (1906)
El Ferdan Railway Bridge.jpg|El Ferdani raudteesild Suessi kanalis (2001)
2008 08 06 Pärnu vallikääru sild suletuna.jpg|Vallikraavi sild Pärnus (2008)
Clocktower Bridge in Cape Town.jpg|Clocktoweri sild Kaplinnas


## Viited
Avatav sild

**Avatav sild** (inglise keeles *moveable bridge*) on silla eritüüp, millel on liikuv avaehitis, et võimaldada laevade läbisõitu. 

Avatavate sildade eeliseks (võrreldes staatiliste sildadega) on asjaolu, et laevade takistusteta läbisõidu tagamiseks ei vaja avatav sild suurt sildeava pikkust ja seetõttu pole vaja kõrgeid sillasambaid ega pikki juurdesõiduehitisi sillale. Seevastu puuduseks on see, et avatavate sildade mehhanismid vajavad remonti ja hooldust, samuti see, et maismaasõidukid ei saa üle silla liikuda ajavahemikus kui laev läbib sillaava. 

## Eestis
Eestis on olemasolevatest sildadest avatavad näiteks Vallikraavi sild Pärnus ja Admiralisild Tallinnas. Minevikus on avatavate sildadena eksisteerinud näiteks Kivisild Tartus (valmis 1784) ja Suursild Pärnus (valmis 1938). Mõlemad sillad olid mitmeavalised, mille keskmine ava oli laevasõidu jaoks avatav. Kivisillal oli ülestõstetava puidust keskosa sille umbes 10 m ja Suursillal terasest keskava 21 m pikkune. Mõlemad sillad jäeti taastamata pärast teises maailmasõjas 1944. aastal saadud kahjustusi. 

## Alltüübid
Avataval sillal on hulk alltüüpe, sealhulgas:
*klappsild
*tõstesild
*liftsild
*pöördsild
**[[tilt bridge]]* (kallutatav sild)
**[[folding bridge]]* (kokkuvolditav sild) 
**[[curling bridge]]* (kokkurullitav sild) 

### Alltüüpide skeeme

File:MovableBridge_draw.gif|Klappsild
File:Drawbridge.gif|Tõstesild
File:MovableBridge_lift.gif|Liftsild
File:MovableBridge_swing.gif|Pöördsild
File:MovableBridge tilt.gif|*[[Tilt bridge]]* (kallutatav sild)
File:MovableBridge_fold.gif|*[[Folding bridge]]* (kokkuvolditav sild) 
File:MovableBridge curl.gif|*[[Curling bridge]]* (kokkurullitav sild) 


## Avatavaid sildu

Lagos48.jpg|Ponta da Bandeira kindluse tõstesild Lagoses (17. saj.)
181 PoortBrug Leeuwarden.jpg|Tõstesild Blokhuispoortbrug Leeuwardenis (2006)
Hoernbruecke Kiel.jpg|Kokkuvolditav sild Hörnbrücke Kielis (1997)
The Rolling Bridge by Thomas Heatherwick, Paddington Basin2.jpg|Kokkurullitav sild Rolling Bridge Londonis (2005) 


## Viited
Vöyri vald

**Vöyri** (rootsi keeles *Vörå*) on vald Soomes Pohjanmaa maakonnas.

Valla pindala on 1,499 km2, millest 718 km2 moodustab vesi.

Naabervallad on Vaasa linn, Isokyrö vald, Kauhava linn, Uusikaarlepyy linn ja Mustasaari vald.

KAJ ansambel on pärit Vöyrist.

## Viited
Bruntáli ringkond

**Bruntáli ringkond** (tšehhi keeles *Okres Bruntál*) on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas. Chebi ringkond piirneb põhjas ja kirdes Poolaga. Ringkonna halduskeskus on Bruntál.

## Viited
Harri Kozlovski

**Harri Kozlovski** (ka **Harry**; 26. september 1941 – 9. juuli 1992) oli eesti poksija.

Ta poksis Tallinna Dünamos.

Ta oli 1960. aastal Tallinna meister kärbeskaalus (kuni 51&nbsp;kg).

Oli aastatel 1962 ja 1963 kukk-kaalus (kuni 54&nbsp;kg) ning 1964. aastal sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg), kokku kolmekordne Eesti NSV meister.

Ta osales kaks korda sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg) Eesti NSV – Soome sõpruskohtumisel poksis. Ta kaotas oma kohtumise 1963. aastal Jorma Limmosele ja võitis oma kohtumises 1965. aastal Risto Merost.

## Viited

## Välislingid
*Harri Kozlovski sporditulemused
Heckler & Koch SR9

**Heckler &#38; Koch SR9** on Lääne-Saksamaa poolautomaatvintpüss. Seda kasutatakse peamiselt jahipidamiseks ja täpsuslaskmiseks. Relv on arendus püssist Heckler & Koch HK91, mõned osad on võetud Heckler & Koch PSG1-lt ja Heckler & Koch MSG-90-lt.

## Vaata ka
* Heckler & Koch G3
* Heckler & Koch HK41
Valimiste avalikkuse põhimõte

**Valimiste avalikkuse põhimõte** on täiendav nõue üldiste, vabade, otseste, ühetaoliste ja salajaste valimiste kõrval ja selle sisuks on, et valimiste korralduse ja tulemuse kindlakstegemise olulised sammud peavad olema avalikkuse poolt kontrollitavad, kui seda ei piira kaalutlused mõne teise põhiõiguse tagamiseks.

Sisuliselt tähendab see, et valimiste läbiviimise sammud peavad olema mõistetavad ja jälgitavad erialase ettevalmistuseta, nö keskmise kodaniku jaoks.

Põhimõtet on väljendanud Saksamaa konstitutsioonikohus 2009. aastal, tuletades selle Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklist 38 ("üldised, vabad, otsesed, ühetaolised ja salajased valimised") koostoimes artikli 20 lõigetega 1 ja 2 ("demokraatlik vabariik", kus "riigivõim tuleneb rahvast", kes "teostab seda läbi valimiste").

Saksamaa konstitutsioonikohus seadis oma 2009. aasta otsuses samasugused nõudmised ka elektroonilise hääletuse kasutamisele: "Elektrooniliste hääletusseadmete kasutamisel peavad valimiste läbiviimise ja tulemuste kindlakstegemise olulised sammud olema usaldusväärselt ja eriteadmisteta järele kontrollitavad."

Eesti avalikkuses on valimiste avalikkuse põhimõtte olulisust e-hääletuse jaoks tutvustanud Märt Põder.

Valimisseaduse muudatuste eelnõu, mis algatati Riigikogu põhiseaduskomisjoni poolt 17. detsembril 2015 ja võeti vastu 13. aprillil 2016, küll nimetab seletuskirjas "valimistoimingute avalikkuse põhimõtet", kuid ei ava selle olemust ega päritolu.

Eesti õiguspraktikas on sarnast põhimõtet väljendanud Riigikohtu esimees Villu Kõve oma konkureerivas arvamuses kohtuasjas 5-23-20: "Nõustun otsuses väljendatud kriitikaga elektroonilist valimist puudutava regulatsiooni kohta ning leian, et olulisuse põhimõttest lähtudes tuleks elektroonilise hääletamise tulemuste kindlakstegemise olulisemad reeglid kehtestada seadusega /---/ ning olema vähemalt üldjoontes arusaadavad ka sügavamaid eriteadmisi omamata /---/."

## Vaata ka
*Valimispõhimõtted
*Elektrooniline hääletus
*Otsast lõpuni kontrollitavus

## Viited
Ruger Mini-14

**Ruger Mini-14** on Ameerika Ühendriikide poolautomaatvintpüss. Seda toodab alates 1973. aastast ettevõte Sturm, Ruger & Co.. Välimuselt sarnaneb see vintpüssiga M14, kuid on väiksem ning kasutab laskemoona 5.56×45mm NATO. Lisaks on Mini-14-l teistsuguse ehitusega sisu.

Ruger on relvast tootnud mitu mudelit, mis erinevad nii välimuselt kui ka laskemoonalt. Relv on kasutusel nii tsiviilisikute seas kui ka sõjavägedes ja politseiüksustes üle maailma.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

### Endised
* 
* Rajneeshpuram
* 
* 

## Välislingid
* Koduleht
M1917

**M1917** on Ameerika Ühendriikide revolver. See mahutab korraga kuus .45 ACP padrunit. Ameerika Ühendriikide sõjavägi võttis selle kasutusele 1917. aastal, et pakkuda püstolile M1911 esimeses maailmasõjas vaheldust. Revolvrist M1917 on kaks põhilist mudelit: Colti toodetud ning Smith & Wessoni toodetud. Pärast esimest maailmasõda hakkas M1917 levima tsiviilkasutuses.

## Kasutajad
*  Ameerika Ühendriigid
*  Brasiilia
* 
* 
*  Hiina
* 
* 
* 

## Vaata ka
* Teenistuspüstol
* Smith & Wesson Model 10
* Smith & Wesson Triple Lock
* Smith & Wesson Model 22
* Smith & Wesson Model 625

## Kirjandus
*Field Manual 23-35 Pistols and Revolvers, 26 February 1953
*
*
*
*
*
*Smith, W.H.B: *"1943 Basic Manual of Military Small Arms"* (Facsimile). Stackpole Books, Harrisburg, Pennsylvania (USA), 1979. 
*Speer Reloading Manual Number 3, Lewiston, Idaho, Speer Products Inc., 1959
*Taylor, Chuck: "The .45 Auto Rim," Guns Magazine, September 2000
*
*Venturino, Mike " WWI Classic Returns", Guns Magazine December 2007, San Diego, Publishers Development Corp. 2007
Andris Celminš

**Andris Celminš** (sündinud 4. juulil 1996 Valgas) on Eesti käsipallur. 

Andris Celminš on 192 cm pikk ja mängib hooajast 2024/2025 käsipalliklubis Mistra.

## Õpingud
Ta on õppinud Valga Põhikoolis, kus alustas käsipallitreeninguid juba esimeses klassis. Hiljem õppis Audentese Spordikoolis. Tema treenerid on olnud Andris Uibo ja Riho-Bruno Bramanis.

## Sportlastee
Celminš on mänginud Eesti noortekoondistes. Celminš viskas hooajal 2014/2015 Valga Kävali ja Audentese SK võistkonnas mängides Eesti liigas 261 väravat ning siirdus 18-aastaselt mängima tugevasse Sloveenia liigasse. Seal mängis ta hooajal 2015/2016 RD Riko Ribnica ja seejärel tippklubides Maribori RK Branik ja Velenje RK Gorenje.

Hooajaks 2020/2021 naasis Celminš Eestisse, kus mängis Põlva Servitis kuni hooajani 2022/2023 ning tuli meeskonnaga ka Eesti meistriks.

Meeste koondise ridadesse kutsus Celminši 2013. aasta lõpus Riia turniiriks treener Jüri Lepp. 11. märtsi 2025 seisuga oli ta osalenud 40 koondise mängus ja visanud 56 väravat.

## Viited

## Välislingid
* Põlva Serviti sai tugeva täieduse lounaleht.ee, 26. juuni 2020.
MG 81

**MG 81** on Saksa kuulipilduja. See konstrueeriti moonale 7.92×57mm Mauser ning oli teises maailmasõjas kasutusel lennukitel. MG 81-ga asendati selles rollis vanemad kuulipildujad MG 15.

Mauser konstrueeris MG 81 täiskuulipilduja MG 34 põhjal eesmärgiga valmistada võimalikult kiiresti ja odavalt toodetav lennukitele mõeldud kuulipilduja. Relv arendati välja aastatel 1938–1939 ning oli tootmises 1940–1945.

## Kasutajad
*  Saksamaa

## Vaata ka
* ŠKAS
* Vickers K
* Tulirelvade loend
* Teise maailmasõja jalaväerelvade loend
Volodõmõr Võnnõtšenko

**Volodõmõr Kõrõlovtš Võnnõtšenko** (ukraina keeles Володимир Кирилович Винниченко; 18. juuli/28. juuli 1880 Jelizavetgrad Hersoni kubermang – 6. märts 1951 Mougins Alpes-Maritimesi departemang) oli Ukraina poliitik ja ühiskonnategelane, proosakirjanik, näitekirjanik ja kunstnik.
JakB-12,7

**JakB-12,7** on Nõukogude Liidu raskekuulipilduja. See on kaugjuhitav, nelja toruga ning kasutab laskemoona 12.7 × 108 mm. Relv töötati välja 1973. aastal helikopterile Mil Mi-24. Relva laskekiirus on 4000–5000 lasku minutis ning see on üks väheseid iselaadivaid Gatlingeid ehk ümberlaadimine toimub gaaside jõul, mitte välise mootoriga.

Uuematel Mil-24 kopteritel asendati JakB-12,7 kuulipildujatega GŠ-30K ja GŠ-23L, kuna see polnud sissekaevunud või soomustatud sihtmärkide vastu piisavalt efektiivne. Relv on endiselt kasutusel vanematel kopteritel Mil Mi-24 ning ka kopteritel Mil Mi-36 ja Mil Mi-40.

## Kasutajad
* 
* 
* 

### Endised kasutajad
* 

## Vaata ka
* GAU-19

## Viited

## Allikad
*
Juha Kallas

**Juha Kallas** (sündinud 18. jaanuaril 1941 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Juha Kallas õppis Tallinna 27. Mittetäielikus Keskkoolis 1948–1955 ja lõpetas Tallinna 7. Keskkooli 1959. Tallinna Polütehnilise Instituudi lõpetas ta keemiatehnoloogiainsenerina 1964 ning 1968–1971 oli TPIs aspirantuuris. Kaitses tehnikateaduste kandidaadi kraadi 1972 TPIs ja tehnikateaduste doktori kraadi 1985 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Üldise ja Anorgaanilise Keemia Instituudis Moskvas. Täiendas end Helsingi Tehnikaülikoolis 1976–1977, Bochumi Ruhri Ülikoolis 1988–1989 ning Dresdeni Tehnikaülikoolis 1986, 1988 ja 1992.

## Töökäik
Töötas Tallinna Juveelitehases meistri ja tehnoloogina 1965–1968, Eesti NSV Ehitusmaterjalide Tööstuse Ministeeriumis vaneminsenerina 1968.

TPIs/TTÜs alates 1968: automaatika kateedri assistent 1968–1971, vaneminsener 1972, vanemteadur 1972–1978, vanemõpetaja 1978–1979; keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri dotsent 1979–1982, vanemteadur 1982–1984, professor ja kateedrijuhataja 1986–1992, vanemteadur 1992–1994; keemia- ja keskkonnakaitsetehnika instituudi erakorraline professor 1992–1994; keemiatehnika instituudi professor 1995–2000, erakorraline vanemteadur 2001, vanemteadur 2004–2006; materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi vanemteadur 2006–2018. Aastast 2010 on TTÜ emeriitprofessor.

Oli Helsingi Tehnikaülikooli professor 1998–1999; Lappeenranta Tehnikaülikooli vanemassistent, vanemteadur, dotsent ja asendusprofessor 1991–2003, professor 2003–2008, emeriitprofessor aastast 2009.

## Teadustöö
Uurimistöö põhisuunad: keemiatehnika ja keskkonnatehnika teoreetilised alused, protsesside modelleerimine, mitmekomponendiliste süsteemide omadused, vee- ja õhupuhastuse tehnoloogiad.

## Tunnustus
* 1974 ELKNÜ teaduspreemia (koos Olav Aarnaga)
* 1991 TTÜ teenetemedal Mente et Manu
* 1994 TTÜ kuldmärk
* 2001 Eesti Vabariigi teaduspreemia (töörühma liikmena)

## Viited

## Välislingid
* Juha Kallas  Eesti Teadusinfosüsteemis
* Juha Kallase publikatsioone
Nitrosoroheline

**Nitrosoroheline** oli tehislik orgaaniline värvaine molekulivalemiga C30H18FeN3O6Na, millega asendati 20. sajandil Hookeri rohelist ja mida on kasutatud ehitusmaterjalide toonimiseks, kummi ja plastide värvimiseks ja tintides. Tänapäeval seda enam ei toodeta.

Värvainete indeksis on nitrosorohelise tähised PG8 (Pigment Green 8) ja 10006, CAS-number on  CAS 16143-80-9.

## Omadused
Ühend on 1-nitroso-2-naftooli ja 1-nitroso-2-naftool-3-karboksüülhappe rauakompleks ja kuulub vanimate kelaatpigmentide hulka. Ühend sünteesiti juba 1885. aastal, ent tootmisse jõudis nitrosoroheline 1921. aastal.

Pigmendil ja sellest tehtud värvil oli väga kaunis sügav-tumeroheline nüansirikas värvitoon, mis võis olla nii kollakas kui ka sinakas, ja hea värviandvus, kuid halb valguskindlus ja vähene vastupidavus hapetele.

## Viited

## Välislingid
* Video: Sap or Hooker's Green, PG8 handmade watercolor paint. - Dirty Blue Tube
* Video: Nitroso Green - PG8 🌲 Is it worth a try? ☘️ - Gabriella Rita Art
Mercedes-Benz L3000

**Mercedes-Benz L3000** on Saksa veoautomudel. Seda tootis Mercedes-Benz ning see oli kasutusel teises maailmasõjas. Seda toodeti neljasilindrilise diiselmootoriga ning see oli kasutuses koos veoautodega Opel Blitz. 

L3000 oli Blitzist veel maastikusuutlikum ning seda kasutati kõikidel rinnetel, eriti palju kasutust leidis see Aafrika korpuses. Aastatel 1938–1944 toodeti L3000-st kolm mudelit: L3000, L3000A ja L3000S. Kokku toodeti üle 27 700 auto ehk L3000 oli teise maailmasõja Mercedes-Benzi enimtoodetud veoautomudel.

## Kasutajad
*  Saksamaa

## Kirjandus
* Oswald, Werner: *Kraftfahrzeuge und Panzer der Reichswehr, Wehrmacht und Bundeswehr*. Motorbuch Verlag, Stuttgart 1982. *(in german)*
* Frank, Reinhard: Mercedes im Kriege - Personenwagen, Lastkraftwagen, Sonderaufbauten. PODZUN-PALLAS-VERLAG, Dorheim. 1985.
RPG-2

**RPG-2** (vene keeles РПГ-2, Ручной противотанковый гранатомёт, *Käeshoitav tankitõrjegranaadiheitja*) on Nõukogude Liidu tankitõrjerelv. See on esimene edukas RPG-disain, sellele eelnes RPG-1, mis kukkus läbi.

RPG-2 oli võrreldes oma eelkäijaga parema laskeulatusega ning tugevam ehk teise maailmasõja teise poole ning hilisemate tankide vastu efektiivsem. RPG-1 seevastu oli tankitõrjeks sisuliselt kasutu. RPG-2-st arendati omakorda välja RPG-7.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 

### Endised
*  Albaania
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  Poola
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  Ungari
* 

### Mitte-riigid
*  Abu Sayyaf
*  Farabundo Martí Rahvavabastusrinne
*  FRELIMO
*  Kachini Iseseisvusarmee
*  Moro Islami Vabastusrinne
*  Rahvusliku Demokraatliku Liidu Armee
*  Rwanda Vabastamise Demokraatlikud Jõud
*  Ţālebān
*  Ta'ang Rahvavabastusarmee
* Uus Rahvaarmee
*  Việt Cộng
*  Ühendatud Wa Riigi Armee

## Kirjandus
* 
* 
* 
*
Ich komme

"**Ich komme**" (saksa keeles) on laul, mida esitab Erika Vikman. Laulu ja sõnad on kirjutanud ROSS+BERG. 

Erika Vikman võitis 2025. aastal selle lauluga UMK ja sõitis 2025. aasta Eurovisoonile Soomet esindama.

Erika Vikman Lauluga: "Ich Komme" Saavutas 1.Koha UMK (Uuden Musiikin Kilpailu) Ja 11.Koha Eurovisooni Lauluvõistlusel.

## Viited
Peterburi Praktiline Tehnoloogiline Instituut

**Keiser Nikolai I Peterburi Praktiline Tehnoloogiline Instituut** (vene keeles Санкт-Петербургский практический технологический институт Императора Николая I) oli kõrgkool Venemaa Keisririigis Peterburis.

Instituut asutati 1828. aastal keisri ukaasiga. Kõrgkooli staatuse sai instituut alles 1862. aastal. 

Nelja-aastane õppeperiood kehtestati kahes osakonnas: mehaanika- ja keemiaosakonnas. Tolle aja õppeaineid: Jumala Seadus, analüütiline geomeetria,  kujutav geomeetria, joonestamine ja joonistamine, mineraloogia, poliitökonoomia ja tööstusstatistika Venemaal, üks võõrkeeltest: prantsuse, saksa või inglise keel. Lisaks õpiti eriaineid: üld- ja tehniline füüsika; ehituskunst; kiuliste ainete töötlemise tehnoloogia. Mehaanikaosakonnas õppijate jaoks oli kohustuslik õppida kõrgemat matemaatikat, analüütilist ja praktilist mehaanikat ning masinaehitust. Abiaineid: anorgaaniline keemia, metallurgia ja keemiatehnoloogia. 

1872. aastal kehtestati instituudis viieaastane õppekursus. 

1896. aastal, keiser Nikolai I sajandal sünniaastapäeval, nimetati instituut tema järgi.

Alates 1904. aastast hakkasid kõik instituudi lõpetajad saama insener-tehnoloogi kutse, millega oli neil õigus astuda riigiteenistusse 10. klassi teenistusastmega ning neile anti õigus teha igat tüüpi ehitustöid ja koostada igat tüüpi hoonete ja rajatiste projekte.

Pärast veebruarirevolutsiooni loobuti tsaariaegsest nimest ja õppeasutus hakkas kandma nimetust Petrogradi Tehnoloogiainstituut.

## Professoreid
*Dmitri Mendelejev (1963–1972)
*Aleksei Favorski (1897–1910)

## Vilistlasi
*Leonid Krassin (1891)
*Abram Joffe (1902)
*Vladimir Zworykin (1912)
*Nikolai Leyden (1915)
Peterburi Riiklik Tehnoloogiainstituut

**Peterburi Riiklik Tehnoloogiainstituut (Tehnikaülikool)** (vene keeles Санкт-Петербургский государственный технологический институт (технический университет)) on ülikool Venemaal Peterburis.

## Tsaariaegne instituut

Ülikool loeb enda asutamisaastaks 1828. aastat, kui keisri ukaasiga loodi Peterburi Praktiline Tehnoloogiline Instituut.  Pärast veebruarirevolutsiooni (1917) nimetati instituut **Petrogradi Tehnoloogiainstituudiks**. 

## Instituut Nõukogude Liidus ja Venemaa Föderatsioonis
Nõukogude Liidu ajal kandis instituut erinevaid nimetusi. Alates 1993. aastast on ülikoolil praegune nimi.

### Teaduskonnad
*Ainete ja materjalide keemia
*Keemia- ja biotehnoloogia
*Mehaanika
*Infotehnoloogia ja juhtimine
*Tehnika ja tehnoloogia
*Majandus ja juhtimine
*Kutsekeskhariduse keskus

## Vilistlasi
*Aleksander Meos (1929)
Aleksander Meos

**Aleksander Meos** (vene keeles Александр Иванович Меос *Aleksandr Ivanovitš Meos*; 4. jaanuar (vkj 22. detsember 1896) 1897 Raigastvere, Tartu kreis – 25. veebruar 1971 Leningrad) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu keemik, õppejõud ja insener.

Esimese maailmasõja sõjakeerises sattus Meos Petrogradi, kus ta lõpetas eksternina gümnaasiumi ja 1929. aastal Leningradi Tehnoloogiainstituudi keemiateaduskonna.  1944. aastal sai ta keemiadoktori kraadi.

Tema teadushuvid olid suunatud viskoos- ja polüvinüülalkoholkiudude uuringutele ja tootmisse juurutamisele.

Kui 1946. aastal asuti Eesti NSV Teaduste Akadeemiat rajama, kutsuti sinna akadeemikuks ka professor Meost, kes sellest aust aga loobus ja elu lõpuni Leningradi Tekstiiliinstituudi keemiliste kiudainete kateedri juhatajana töötas, olles tunnustatud teadlane ja õppejõud.

## Viited
Mairo Rääsk

**Mairo Rääsk** (sündinud 30. augustil 1981) on eesti ajaloolane ja ettevõtja.

Ta on lõpetanud 2003. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo erialal.

Rääsk on Eesti kultuuripärandi visualiseerimisega tegeleva Blueray OÜ (tegutseb alates 2003. aastast) asutaja, kaasomanik ja juhatuse liige.

Ta on ka kümmekonna trükise koostaja või autor, sealhulgas raamatu "Sada aastat Eesti teedele: Maanteeameti 100. sünnipäevale pühendatud uurimus" (256 lk) autor (2018) ja raamatu "Eesti sillad = Brücken in Estland = Bridges in Estonia" (207 lk) koostaja (2006).

## Viited
Valentīns Salcevičs

**Valentīns Salcevičs** (28. detsember 1938 – 20. september 1986) oli läti ehitusinsener ja kõrgkooliõppejõud.    

Tema teadustöö Riia Polütehnilises Instituudis hõlmas kaarbetoonkonstruktsioone. 1966. aastal kaitses ta tehnikakandidaadi väitekirja. Hiljem edutati ta dotsendiks.    

Salcevičs koos dotsent Žanis Mēnessi ja insener Teodors Vitkussiga projekteerisid Ogre jalakäijate silla, mis on Läti suurim üheavaline raudbetoonist kaarsild. Sild valmis 1966. aastal.    

20. septembril 1986 varises Ķegumsis hüdroelektrijaama mitmeavalise raudbetoonsilla ülevaatusel seni teadmata põhjusel seitsmes ava ligi 20 m kõrguselt veega täidetud betoonile, võttes elu 11 inimeselt. Hukkunute hulgas oli üle 1,85-kordset ülekoormust lubanud ekspertiisi juht Valentīns Salcevičs.    

Salcevičs on maetud Ikšķiles asuvale kalmistule.

Ta oli abielus kirjandusteadlase Ilona Salcevičaga.    

## Viited
Žanis Mēness

**Žanis Mēness** (26. august 1909 Kuldīga – 8. veebruar 1991) oli läti ehitusinsener ja kõrgkooliõppejõud.    

Ta lõpetas 1941. aastal Läti Riikliku Ülikooli tehnikateaduskonna.

Töötas pikaajaliselt Riia Polütehnilise Instituudi arhitektuuri- ja ehitusteaduskonna ehitustootmise osakonnas dotsendina.    

Mēness koos Valentīns Salcevičsi ja insener Teodors Vitkussiga projekteerisid Ogre jalakäijate silla, mis on Läti suurim üheavaline raudbetoonist kaarsild. Sild valmis 1966. aastal. 

1968. aastal avaldati tema kirjutatud raamat "Betonēšanas darbi" ("Betoonitööd").    

## Viited

## Välislingid
*Haud Dubulti vanal kalmistul
Turbinellus

***Turbinellus*** onv kandseente perekond vurrikulaadsete seltsist.

## Liike
**Turbinellus floccosus* – hatune vurrik

## Välislingid
* ''Turbinellus'' andmebaasis eElurikkus
Remington Model 1875

**Remington Model 1875** on Ameerika Ühendriikide revolver. Selle konstrueeris eelneva eduka revolvri Remington Model 1858 põhjal relvatootja E. Remington and Sons. M1858 ja M1875 on sama suured ning näevad sarnased välja, kuid nende ehitus on mitmes osas erinev. Remington tuli suureraamilise armee stiilis Model 1875-ga turule konkureerima Colt Peacemakeriga. Kasutajad, kelle seas oli nii tsiviilisikuid kui ka korrakaitsjaid, kiitsid uute Remingtoni revolvrite vastupidavust. Model 1875-le järgnesid Model 1888 ja Model 1890.

## Kasutajad
*  Ameerika Ühendriigid
*  Egiptus
*  Mehhiko

## Viited
Smith & Wesson Triple Lock

**Smith &#38; Wesson Triple Lock** on Ameerika Ühendriikide revolver. Seda valmistas relvatootja Smith & Wesson. Triple Lock on kahetoimelise süsteemiga ning mitmete relvaekspertide arvates on see üks aegade paremaid revolvreid.

## Kasutajad
*  Kanada
* 

## Viited
Ülo Pajur

**Ülo Pajur** (31. detsember 1928 Viljandi – 3. juuni 1980 Tallinn) oli eesti koorijuht ja pedagoog.

Ta õppis koorijuhtimist aastatel 1954–1956 Tallinna Muusikakoolis (õpetaja Arvo Ratassepp) ning lõpetas 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal (õpetaja Tuudur Vettik). 

Ülo Pajur töötas aastatel 1961–1964 muusikaõpetajana Keila 1. Keskkoolis ning juhatas 1964–1980 Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi kunstilise kasvatuse kabinetti.

Ta oli 1959. aastast Tallinna Tuletõrjeühingu segakoori Sõprus dirigent. Oli ka mitme laulupäeva üldjuht.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn 1990, lk 175
Konteerimine

**Konteerimine** on majandustehingu kajastamine vähemalt kahel omavahel seotud kontol, järgides põhimõtet, et deebet võrdub kreeditiga. See on protsess, mille käigus raamatupidaja kannab tehingu vastavad summad raamatupidamisregistritesse ehk pearaamatusse, et kajastada tehingu mõju ettevõtte finantsseisundile ja tegevusele. Täpsed ja korrektselt kirjendatud tehingud aitavad koostada täpseid finantsaruandeid ja eelarveid. Raamatupidamise seaduse § 6 „Majandustehingute dokumenteerimine ja kirjendamine“ sätestab, et kõik toimunud majandustehingud tuleb dokumenteerida ja kirjendada.

## Konteerimise kirjeldus
Raamatupidaja töö üheks oluliseks osaks on majandustehingute korrektne kirjendamine ehk konteerimine. Konteerimine tähendab majandustehingu sisu ja raamatupidamisreeglite alusel sobivate kontode valimist ning korrektse raamatupidamiskande koostamist.

Raamatupidaja registreerib tehinguid deebetite ja kreeditite abil. Konteerimisel kehtib põhimõte, et deebetite ja kreeditite kogusummad peavad olema võrdsed. 

Deebet esindab kontoseisu suurenemist (näiteks vara või kulude kontod), samal ajal kui kreedit vähendab sama tüüpi kontoseisu. Vastupidi, kohustiste, tulude ja omakapitali kontodel suurendab kreedit vastavat saldot ning deebet vähendab seda.

Iga majandustehing kirjendatakse debiteeritavatel ja krediteeritavatel kontodel. Seda nimetatakse kahekordseks kirjendamiseks. Kahekordne kirjendamine on vajalik täpseks ja usaldusväärseks finantsandmete haldamiseks ning tagab aruandluse terviklikkuse.

Tehingud tuleks kanda pearaamatusse õigeaegselt, et vältida andmete kuhjumist ja tagada aruannete täpsus.

## Näiteid konteerimisest

#### Lihtne kanne kahe kontoga, pangakontole laekus 1 euro intressitulu :
deebet (D) pangakonto 1 euro

kreedit (K) intressitulu 1 euro

deebet 1 = kreedit 1

#### Kanne kolme kontoga, väljastasime teenuse müügiarve koos käibemaksuga:
D nõue ostjale 1200 eurot

K müügitulu 983,61 eurot

K käibemaksuvõlg 216,39 eurot

Deebet 1200 = kreedit 983,61 + 216,39

## Raamatupidamise seadus
RPS § 6 lõike 5 kohaselt peab konteering sisaldama vähemalt järgmisi andmeid :

 1) majandustehingu kuupäev;

  2) kirjendi identifitseerimistunnus, näiteks number või numbri ja tähe kombinatsioon;

  3) debiteeritavad ja krediteeritavad kontod ja vastavad summad;

  4) viide kirjendi aluseks olevale alg- või koonddokumendile.

Korrektne raamatupidamislausend lähtudes RPS § 6 lõike 5 sisust näeb välja selline: 

* 15.08.09;
* reg.nr. 1;
* Deebet Kassa 1010 – Kreedit Pank 1011 = 5000.-;
* sularaha pangast kassasse toomine majanduskulude katteks;
* dokument VMO nr 11100099

## Viited
Waco F-seeria

**Waco F-seeria** on Ameerika Ühendriikide treeninglennukite seeria. F-seeria lennukid on biplaanid, mida tootis Waco Aircraft Company. Neid toodeti alates 1930. aastatest nii tsiviil- kui ka militaarkasutusse.

## Kasutajad
*  Ameerika Ühendriigid
* 

## Kirjandus
* 
* 
* 
* 
*
Smith & Wesson Safety Hammerless

**Smith &#38; Wesson Safety Hammerless** on Ameerika Ühendriikide revolver. See on kahetoimeline. Relvatootja Smith & Wesson valmistas seda aastatel 1887–1940. Disaini osas võeti eeskuju revolvrist Smith & Wesson Model 2, selle kukk asub relva sees ning sellel on kaitseriiv. Safety Hammerlessi valmistati laskemoonale .32 S&W ja .38 S&W ning seda toodeti kuni teise maailmasõja alguseni.
Realgaar

**Realgaar** (prantsuse keeles *réalgar*, tulnud araabia keelest *ar rahj al-ghār* 'koopatolm') on oranžkollane kuni punakasoranž mürgine mineraal, koostiselt arseeni sulfiid (valemiga kas  AsS, As2S2 või As4S4) nagu temaga sageli looduses koos leitav kollane mineraal auripigment.

## Kirjeldus
Realgaar kuulub monokliinse kristallistruktuuriga mineraalide hulka ja moodustab sageli prismaatilisi väljavenitatud kujuga umbes 12 cm pikkusi kristalle. Samuti esineb see peene- või jämedamateralise mineraalina või koorikja kattena. Värsked mineraaliproovid võivad olla läbikumavad, säravpunast kuni oranžpunast värvi, rasva- või teemandiläikelise pinnaga.

## Omadused
Realgaar on väga ebastabiilne ja laguneb õhu ja nähtava valguse toimel auripigmendiks (As2S3) ja arseenioksiidiks (As2O3) ja pararealgaariks (AsS). Ühend lahustub osaliselt hapetes ja kaaliumhüdroksiidis, eraldades mürgist, küüslaugulõhnaga arsiini (AsH3).

## Värvipigment
Realgaari on keskajal ja varauusajal kasutatud värvipigmendina ja see oli kaua ainus oranž pigment, kuni sünteesiti kroomoranž. Ehkki sama levikuga, on realgaari pigmendina kasutatud mõnevõrra harvem kui auripigmenti. Realgaari kasutamise näiteid on säilinud Bütsantsi ja Süüria illumineeritud käsikirjades, põhiliselt Väike-Aasias ja Balkani poolsaarel, kindlalt vähemalt 13. sajandi algusest, aga ka üksikjuhtudel 16. ja 17. sajandi maalikunstis. Vana realgaarileiukoht on Allcharis Balkani poolsaarel Makedoonias.


Titian - The Holy Family with a Shepherd - Google Art Project.jpg|Tiziani "Püha perekond karjasega". Realgaari ja auripigmendiga on tehtud Joosepi mantli laseeriv ülemaaling.
Titian Bacchus and Ariadne.jpg|Tiziani "Bacchus ja Ariadne". Taldrikutega bakhandi mantel keskel on maalitud realgaari ja auripigmendiga.


## Viited

## Välislingid
* Realgar. - CAMEO
* Realgar. - ColourLex
Puškini sild

**Puškini sild** (vene keeles Пушкинский мост) on jalakäijate sild Moskva linnas üle Moskva jõe.

Sild avati 2000. aastal 1,5 km jõe ülesvoolu asunud demonteeritud ajaloolisest Andrei sillast, mille peakandur (sillakaar) transporditi praamidel tervikuna 1,5 km allavoolu ja monteeriti Puškini silla vastrajatud kaldasammastele. Peasilde pikkus on 135 m. Sild katustati klaasseinte- ja katusega.


Moscow Gorky Park Pushkinsky Bridge 08-2016 img1.jpg|
Moscow Gorky Park Pushkinsky Bridge 08-2016 img3.jpg|
Pushkinski-1000.jpg|


## Vaata ka
*Bohdan Hmelnõtskõi sild
Andrei raudteesild

**Andrei raudteesild** (vene keeles Андреевский железнодорожный мост) on kaheteeline raudteesild Moskva raudtee väikesel ringraudteel Moskva linnas üle Moskva jõe.

Läbiva sõiduteega teraskaarsild rajati aastatel 1999–2000 ajaloolise Andrei raudteesilla asukoha lähedal (22 m allavoolu). Peasilde pikkus on 135 m ja sillakaare kõrgus 21,5 m.

## Ajalooline sild (1907–1999)
Praeguse Andrei maanteesilla asukohas rajati aastatel 1905–1907 Lavr Proskurjakovi projekteeritud kaheteeline kolmeavaline raudteesild, mille 135 meetri pikkune peasille oli tarinduselt läbiva sõiduteega kaarsild. Arhitektuurse osa projekteeris arhitekt Aleksandr Pomerantsev. 

Sild oli samatüübiline Vana Krasnolužki sillaga.

Silla algne nimetus oli **Sergei sild** (Сергиевский мост; suurvürst Sergei Aleksandrovitš Romanovi auks). Pärast veebruarirevolutsiooni kandis nimetust **Andrei sild** (lähedalasuva Andrei kloostri järgi). 

1999. aastal sild demonteeriti ja peakandur (sillakaar) transporditi praamidel tervikuna 1,5 km ülesvoolu ja monteeriti Puškini silla vastrajatud kaldasammastele. 

## Vaata ka
*Lužnetski sild
Rolling Bridge

**** on Thomas Heatherwicki kineetiline skulptuur ja ühtlasi ainulaadne avatav sild Londonis Paddingtoni basseinis.

Silla tõstetav terasest sõrestikuline sildeava rullub kompaktselt kokku, et võimaldada paatidele vaba läbisõitu kanalisoppi.

Rolling Bridge'i projekteerisid Paddingtoni basseini ümberehitamise raames Heatherwick Studios Anthony Hunt ja Packman Lucas. Ehitustööd teostas Littlehampton Welding Ltd.

Sild valmis ja avati 2004. aastal. 2005. aastal võitis sild Briti Ehitusterasetööstuse Assotsiatsiooni auhinna. 

## Viited
Kineetiline kunst

**Kineetiline kunst**, ka **kineetiline skulptuur** on moodsa kunsti suund, mis taotleb esteetilist elamust mehaanilise liikumise ja valgusefektidega, vahel ka helidega.

Kineetiline kunst tekkis 1920.–1930. aastatel. Selle esindajad soovisid ületada skulptuuri traditsioonilist staatilisust ja integreerida seda ümbritsevasse keskkonda. Eksperimente dünaamilise plastilise kunsti loomisel võib leida futurismist, dadaismist, Vene konstruktivismist ja kunstikoolis Bauhaus.

Venemaal seostatakse kineetilise kunsti ideid eelkõige Vladimir Tatliniga, kes lõi Kolmanda Internatsionaali monumendi maketi (1919–1920).

Šveitsi kunstnik Jean Tinguely (1925–1991) otsis endale lõputuid inspiratsiooniallikaid ning kasutas neid otseses või kaudses mõttes ära ka oma teostes. Elu jooksul avas ta väga palju isikunäitusi üle maailma ning tema kineetilised ja ennasthävitavad skulptuurid olid kunstimaailmas märkimisväärsed ja isikupärased.

Inglise kunstniku Thomas Heatherwicki (s. 1970) loodud kineetiline skulptuur "The Rolling Bridge" (2005) on ühtlasi ainulaadne kokkurullitav jalgsild Londonis.

Installatsioonikunstnik Kaarel Kurismaa (s. 1939) on üks Eesti esimesi kineetilise kunsti viljelejaid.

## Kineetilisi skulptuure

Zürichhorn - Blatterwiese 2013-06-13 15-07-26.JPG|"Heureka" (Jean Tinguely, 1964)
Jerusalem Tinguely Eos.jpg|"Eos" (Jean Tinguely, 1965)
Wiele1.JPG|"Kinetische Kreisspirale II" (Jörg Wiele, 2004)
The Rolling Bridge opening and closing (600px, 5x speed).ogv|thumbnail|255px|"The Rolling Bridge" (Thomas Heatherwick, 2005)
David Ascalon Kinetic Sculpture Mobile memphis TN.JPG|"Wings to the Heavens" (David Ascalon, 2008)
MP35

:*Mitte segi ajada püstolkuulipildujatega [[Erma EMP-35]] ja [[MP 34]].*

**MP35** (saksa keeles *Maschinenpistole 35* (*Püstolkuulipilduja 35*)) on Saksa püstolkuulipilduja. See oli sõjaväes, Waffen-SS-s ja politseis kasutusel enne teist maailmasõda ning selle ajal. Selle konstrueeris 1930. aastate relvur Theodor Bergmanni poeg Emil Bergmann ning seda toodeti Bergmannide vabrikus Suhlis Tüüringis. Samas vabrikus konstrueeriti ka üks maailma esimesi püstolkuulipildujaid MP 18.

## Kasutajad
* 
* 
*  Etioopia
*  Hispaania
*  Itaalia vastupanuliikumine
* 
* 
* 
* 
*  Ungari

## Vaata ka
* Suomi (püstolkuulipilduja)
* PPD-40
* PPŠ-41
* MP 40

## Viited
Phaeohelotium

***Phaeohelotium*** on seltsi *[[Tiksikulaadsed|tiksikulaadsete]]* kuuluv seente perekond.

## Liike
**Phaeohelotium epiphyllum* – lehe-pärispitsik
**[[Phaeohelotium fagineum]]*

## Välislingid
* ''Phaeohelotium'' andmebaasis eElurikkus
Cyathicula

***Cyathicula*** on seltsi *[[Phacidiales]]* kuuluv seente perekond.

## Liike
**Cyathicula coronata* – suur hammaspitsik
**[[Cyathicula culmicola]]*
**Cyathicula cyathoidea* – harilik pisipeekrik

## Välislingid
* ''Cyathicula'' andmebaasis eElurikkus
Nikolai Leyden

**Nikolai Gustav Leyden** (12. mai (vkj)/ 24. mai 1887 Kolga vald, Kuusalu kihelkond, Harjumaa – ?) oli baltisaksa päritolu Eesti ehitusinsener.    

Ta lõpetas 1915. aastal Keiser Nikolai I Petrogradi Praktilise Tehnoloogilise Instituudi. 

Leyden teenis Vene tsaariarmees ja Eesti sõjaväes (oli Vabadussõjas lipniku auastmes remontrongi ülem, seejärel astus Balti pataljoni).    

1922. aastal nimetati ta Maanteede ja Sisemiste Veeteede Valitsuse Harju jaoskonna juhatajaks. Oli aastatel 1923–1924 teedeministeeriumis maanteede inspektor.    

Alates 1924. aastast töötas ta Pärnu maavalitsuse teenistuses maainsenerina.    

## Looming

Aastatel 1932–1933 ehitati Leydeni projekti järgi raudbetoonist 40-meetrise avaga Sindi-Lodja kaarsild, mille kohta ehitusajaloo uurija Hubert Matve on kirjutanud, et Reiu jõe kõrgete kallaste tõttu oli valitud tarindus arhitektuuriliselt väga õnnestunud, ja ka seda, et Sindi-Lodja sild on Eesti ilusamaid raudbetoonsildu.    

1933. aastal valmis Olev Siinmaa projekteeritud Pärnus Ranna puiesteel puidust funktsionalistlik staadionihoone. Projekti konstruktiivse osa lahendas Leyden.    

Aastatel 1935–1937 ehitas Taani ettevõte Højgaard & Schultz raudbetoonist Siimu silla. Eelprojekti sillale koostas Leyden.

## Viited
Psilachnum

***Psilachnum*** on seltsi tiksikulaadsed kuuluv seente perekond.

## Liike
**[[Psilachnum chrysostigmum]]*
**Psilachnum inquilinum* – osja-harjaspitsik

## Välislingid
* ''Psilachnum'' andmebaasis eElurikkus.