open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Boheemlane

**Boheemlane**, ka **boheem**, on loomingulise ja/või intellektuaalse kalduvusega haritlane, kes elab ja käitub väljaspool konventsionaalse käitumise kriteeriume.

## Mõiste varasem tähendus
Sõna "boheemlane" on tulnud prantsuskeelsest sõnast, mis tähendas mustlast. Algul nimetati boheemlasteks vaba vaimuga rändavaid mustlashingi (eriti neid, kes olid pärit Böömimaalt (ladina *Bohemia*)), autsaidereid, kes olid eraldunud konventsionaalsest ühiskonnast ja keda selle vastuvõtmatus nende suhtes üldse ei häirinud. Böömimaal võis tol ajal elada ja töötada odavalt ning käituda ebakonventsionaalselt, mis oli viljakas pinnas uute eluviiside vohamiseks. See oli "vabade hingede" kollektiiv väljaspool ühiskonda. 

## Mõiste tänapäevane tähendus
Tänapäeval kasutatakse seda nimetust eeskätt kunstiga tegelevate või lihtsalt loominguliste inimeste kohta. Tavaarusaamades on selline inimene muretu ja ebakorrapärase eluviisiga, üldjuhul iseloomustabki teda paindlikkus, muretus, innovaatilisus ja romantika. Eesti õigekeelsussõnaraamatus on boheemlane defineeritud kui "korrapäratu, muretu eluviisiga haritlane". Võõrsõnade leksikon täpsustab, et boheemlane on "ebakorrapärase, muretu eluviisiga inimene (eriti nn vabade elukutsete esindajate – näitlejate, kirjanike, kunstnike hulgast)".

## Boheemlasstiil
Boheemlaslik välimus vihjab mugavale riietusstiilile näiteks kampsuni, salli ja baretiga. 

Boheemlasstiil jagatakse viide suuremasse rühma: *nouveau-*, mustlas-, biitnike, zen- (hipi-) ja dändistiil. 

Boheemluse manifesti on raske luua, kuna tänapäeva boheemlasi ei saa klassifitseerida. Erinevad boheemlaskultuurid segunevad individuaalse suva järgi. 

## Viited
Rahvusvaheline Valuutafond

**Rahvusvaheline Valuutafond** (inglise keeles *International Monetary Fund*, lühendina **IMF**) on rahvusvahelise rahasüsteemi stabiilsuse tagamisega tegelev organisatsioon, mille loomises lepiti kokku 1944. IMF loodi 1945. aastal Bretton Woodsis toimunud rahvusvahelisel rahanduskonverentsil.

Kuni 1970. aastateni oli esiplaanil rahvusvahelise kullastandardi säilitamine. Praegu on Valuutafondi prioriteetideks jätkusuutlik ja stabiilne majanduskasv ning finantskriiside ärahoidmine. Valuutafondil on kokku 191 liikmesriiki. Eesti liitus fondiga 26. mail 1992.

Rahvusvahelise Valuutafondi peamiste tegevusvaldkondadeks on majanduspoliitika seire, finantsabi ja tehniline abi:

*IMF-i seiretegevuse eesmärgiks on julgustada riike rakendama sellist majanduspoliitikat ja institutsionaalseid reforme, mis toetaksid jätkusuutlikku ja tasakaalustatud maailmamajanduse arengut.
*Rahvusvahelise valuutafondi finantsabi kasutatakse aitamaks riiki ajutiste maksebilansiprobleemide ilmnemisel, et vältida likviidsuskriisi ning selle võimalikku negatiivset mõju majanduskasvule ja teistele riikidele. 
*Riigivõimude oskusteabe tugevdamiseks majanduspoliitika planeerimise ja rakendamise osas pakub tehnilist abi.

## Juhtimine
;Rahvusvahelise Valuutafondi juhid

## Eesti osalus Rahvusvahelises Valuutafondis

IMF kõrgemas otsustusorganis aktsionäride nõukogus esindavad Eestit Eesti Panga president ja tema asendusliikmena rahandusministeeriumi kantsler. 

IMF regulaarses tegevuses osaleb Eesti Põhja- ja Baltimaade valijaskonna kaudu. Sellesse valijaskonda kuuluvad lisaks Eestile veel Island, Leedu, Läti, Norra, Rootsi, Soome ja Taani. Eesti riigi majanduspoliitilisi seisukohti IMF juhatuses esindab nimetatud kaheksa riigi poolt määratud direktor. 2004–2005 on valijaskonna riikide 'eesistuja' Norra, mis senise töökorralduse järgi tähendab nii direktori ametikohta direktorite nõukogus kui ka peakoordinaatori rolli valijaskonna ühisseisukohtade formuleerimisel. Valijaskonna direktori kontoris Washingtonis on ametis ka asedirektor ja nõunikud, kelle läbi on Washingtonis esindatud kõik valijaskonna riigid.

IMF liikmesriigina on Eesti Fondiga kuuel korral taasiseseisvumisjärgsete majandusreformide läbiviimise toetamiseks sõlminud tugilaenulepingu, alates 1995. aastast ei ole laenu tegelikult kasutatud. Laenulepingu sõlmimise eelselt koostati sel puhul iga kord Vabariigi Valitsuse ja Eesti Panga konkreetne majandusprogramm, kus formuleeriti programmiperioodi põhieesmärgid ning nende saavutamiseks vajalikud vahendid. IMF-iga sõlmitud laenulepingutega kaasnenud valitsuse ja Eesti Panga majandusprogrammides on kõige konkreetsemalt olnud formuleeritud taasiseseisvunud Eesti majanduspoliitilised suunad ja vahendid seatavate eesmärkide saavutamiseks. 

*Eesti reserv moodustab kogureservidest 0,04%
*Reserv lubab meile 1676 häält (kokku hääli 2 519 720)
*Häälte osa kogu häältest 0,07%

IMFi ametlik hoiuraamatukogu Eestis on Eesti Rahvusraamatukogu.

## Vaata ka
* Bretton Woodsi institutsioonid
* Bretton Woodsi konverents

## Viited

## Välislingid

*Rahvusvaheline Valuutafond
Saksamaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Saksamaa]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Kolmekordse maailmameistri Saksamaa eesmärgid olid MM finaalturniiril tagasihoidlikumad kui kunagi varem. Valusalt tunda andnud põlvkondade vahetuse läbi teinud Saksamaa koondis oli läbi aegade ühes suuremas kriisis. Lothar Matthäusi, Jürgen Klinsmanni ja tollase peatreeneri Rudi Völleri asemele ei olnud kasvanud väärilisi järeltulijaid ja sellest lähtuvalt oli meeskond Lõuna-Koreas ja Jaapanis seadnud endale sihiks pääsemise veerandfinaali. 

Valikturniiril Inglismaa järel alagrupis teiseks jäänud sakslased pääsesid MM-ile läbi play-off ringi, kus nad suhteliselt kindlalt olid paremad Ukrainast.

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener
*Rudi Völler

## Vaata ka
*Saksamaa jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Inglismaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Inglismaa jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Jalgpalli sünnimaa Inglismaa siiani säravaim moment oli 1966. aastast, mil inglastel õnnestus oma kodumaa pinnal peetud MM-i finaalis alistada tollane Lääne-Saksamaa koondis tulemusega 4:2 ja võita ihaldatud auhind. 11. korda finaalturniiril osalev Inglismaa edestas valiksarjas oma pidevat rivaali Saksamaad, võites alagrupis esikohta otsustavas kohtumises sakslasi võõrsil koguni 5:1.

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener
*Sven-Göran Eriksson
Shaţţ al-‘Arab

**Shaţţ al-‘Arab** on jõgi Aasias Iraagis. 

Algab Eufrati ja Tigrise ühinedes. Voolab kagu suunas, suubub Pärsia lahte. Suures osas mõjutavad jõe veetaset mere tõus ja mõõn.

Ülesvoolu ehitatud tammid on vähendanud magevee hulka jões ja jõeveega segunev soolane merevesi põhjustab jõeäärsetes piirkondades keskkonnarobleeme. Samuti reostavad jõevett vesikonna tööstusettevõtted, märkimisväärselt näiteks Iraanis, Ābādānis paiknev naftarafineerimistehas.

## Viited
Itaalia jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Itaalia]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Kolmekordne maailmameister Itaalia erilisi raskusi teel finaalturniirile ei kogenud, tulles kaotusteta läbitud valiksarjas Rumeenia ees oma alagrupi võitjaks. 

## Väravavahid



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Christian Abbiati
8. juuli 1977 
AC Milan
 0 
 0 
  

Gianluigi Buffon
28. jaanuar 1978
Torino Juventus
 32 
 0 
 

Francesco Toldo
2. detsember 1971
Milano Inter
22 
 0 
 


## Kaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Fabio Cannavaro
13. september 1973 
Parma
62  
 0 
  

Mark Iuliano
12. august 1973
Torino Juventus
 17 
 1 
 

Paolo Maldini
26. juuni 1968
AC Milan
128  
 7 
 

Marco Materazzi
19. august 1973 
Milano Inter
 9 
 0 
  

Alessandro Nesta
19. märts 1976
Rooma Lazio
 48 
 0 
 

Christian Panucci
12. aprill 1973
AS Roma
 30 
 2 
 


## Poolkaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Francesco Coco
8. jaanuar 1977 
FC Barcelona
 16 
 0 
  

Luigi di Biagio
3. juuni 1971
Milano Inter
 29 
 2 
 

Angelo di Livio
26. juuli 1966 
Fiorentina
 40 
 0 
  

Cristiano Doni
1. aprill 1973
Atalanta
 6 
 1 
 

Gennaro Gattuso
9. jaanuar 1978
AC Milan
 15 
 1 
 
 
Damiano Tommasi
17. mai 1974 
AS Roma
 20 
 1 


Gianluca Zambrotta
19. veebruar 1977
Torino Juventus
 29 
 0 
 

Cristiano Zanetti
14. aprill 1977
Milano Inter
 14 
 0 
 


## Ründajad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Alessandro Del Piero
9. november 1974 
Torino Juventus
 53 
 21 
 
 
Marco Delvecchio
7. aprill 1973
AS Roma
 16 
 3 
 

Filippo Inzaghi
9. august 1973
AC Milan
 42 
 15 
 

Vincenzo Montella
18. juuni 1974
AS Roma
 16 
 4 

 
Francesco Totti
27. september 1976
AS Roma
 35 
 5 
 

Christian Vieri
12. juuli 1973 
Milano Inter
 30 
 15 
  


## Peatreener

Giovanni Trapattoni 

## Vaata ka

Itaalia jalgpallikoondis
2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Jaapani jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Jaapani jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Üks MM-i korraldajatest Jaapan osales finaalturniiril üldse alles teist korda, debüteerides maailma eliitmeeskondade seas neli aastat tagasi Prantsusmaal. Tollal kõik oma kolm alagrupikohtumist kaotanud ja vaid ühe värava löönud Jaapan üritas koduseinte toetusel näidata kahtlemata paremat esitust, mis ka õnnestus. Omas alagrupis saadi esikoht ja jõuti kaheksandikfinaali, kus kohtuti Türgiga ja jäädi alla 0:1.

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener
*Philippe Troussier
1321

**1321. aasta** (**MCCCXXI**) oli 14. sajandi 21. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 23. märts – Hartung, Saare-Lääne piiskop
* 13. või 14. september – Dante Alighieri, itaalia kirjanik ja filosoof, "Jumaliku komöödia" *("[[Divina Commedia]]")* autor
Paus (noodikiri)

**Paus** (*pausis* kreeka keeles "katkestus") on muusika noodikirjas heli puudumist tähistav märk. 

Mitmehäälses muusikas võib paus esineda ka üksikutes häältes. 

Generaalpaus tähistab üheaegset vaikust kõigis häältes.

Noodikirjas on kasutusel erinevate vältustega pausimärgid: täispaus (1), poolpaus (1/2), veerandpaus (1/4), kaheksandikpaus (1/8), kuueteistkümnendikpaus (1/16), kolmekümnekahendikpaus (1/32) jne.

Pausi järel asuv punkt liidab pausi vältusele poole, kaks punkti poole pluss veerandi, kolm punkti poole pluss veerandi pluss kaheksandiku tema algsest vältusest jne.

Noodikirjas on pausi vastandiks noot. 

## Vaata ka
* muusikaline vaikus.
Partii (muusika)

**Partii**, varem ka **hääl**, on ansambli-, koori- või orkestrimuusikas ühe laulja või lauljate rühma (häälerühma), ühe muusikainstrumendi või instrumentide rühma poolt esitatav muusikaline materjal või selle väljakirjutus. 

Kõigi partiide kirjapandud kogumit nimetatakse partituuriks.

## Välislingid
Partifi. Veebipõhine tasuta tööriist .pdf-formaadis partituurist partiide genereerimiseks
Raimond Kolk

**Raimond Kolk** (8. veebruar 1924 Saru vald, Võrumaa – 3. november 1992 Stockholm) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik.

## Elulugu
 
Raimond Kolk sündis Võrumaal vallasekretäri pojana. Ta lõpetas 1943. aastal Tartu Õpetajate Seminari. 14. jaanuaril 1944 põgenes Soome, kust siirdus Rootsi. Õppis Stockholmi Ülikoolis aastatel 1958–1963, kus omandas kõrghariduse riigiteaduse, rahvamajanduse ja statistika alal. Töötas Rootsi Põllutööministeeriumis ametnikuna.

Kolk kuulus vabatahtlikuna Soome armee jalaväerügementi JR 200.

Raimond Kolk kuulus kirjandusrühmitusse "Tuulisui" ja Eesti Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei Välismaise Koondise juhatusse.

## Teosed
;Triloogia:
*"Vallavanema pärandustomp", romaan (1983), Lund
*"Elu edeneb", romaan (1984), Lund
*"Ajad muutuvad" (1989)
 
;Luuleraamatud, valdavalt võrumurdelised:
*"Ütsik täht" (1946, samanimeline valikkogu 1989)
*"Kõiv akna all" (1952)

;Kogud:
*"Väikemees miks sa nutad?" Novelle ja jutustusi (1950)
*"Müüdud sõrmus" (1959)
*"Kiri" (1977)
*"Võõral maal kirjutatud laulud 1940-1983" (1984)
*"Tulisui ja teised" Mälestusi (1980) Stockholm

;Romaanid:
*"Küla põleb kahest otsast" (1955 ja 2000)
*"Sulajää" (1958), Lund
*"Et mitte kunagi võita" (1969), Lund
*"Mõned päevad septembris" (1972), Lund
*"Truudus elu vastu" (1976), Lund
*"Uskmatu Toomas" (1980), Lund

;Lasteraamat:
*"Vähikuningas" (1957)

## Tunnustus
* 1992 Bernard Kangro kirjanduspreemia

## Viited

## Kirjandus
* Hellar Grabbi, "Paar haugatust vai ka näugatust Raimond Kolgi iin" (luule koondkogu "Võõral maal kirjutatud laulud" arvustus) – Mana 1986, nr. 55 ja Hellar Grabbi raamatus "Tulgu uus taevas", Virgela, Tallinn 1999, lk. 88–94
* Endel Mallene, "Võru- ja eestikeelne poeet Raimond Kolk" – Keel ja Kirjandus 1989, nr. 5, lk. 264–268
* Oskar Kruus, "Tagasivaade Raimond Kolga tööle" – Keel ja Kirjandus 1993, nr. 2, lk. 67–72
* Valev Uibopuu, "Luuleline elulähedus ehk Raimond Kolka mälestades" – Keel ja Kirjandus 1993, nr. 2, lk. 113–115
* Oskar Kruus, "Kirjanik Raimond Kolk: elukäik ja looming". Kuldvillaku kirjastus, Tallinn 1995, 175 lk.
* Jaan Kolk, "Raimond ja Vähikuningas" (kirjaniku poja mälestusi oma isast) – raamatus "Võro kirändüse luumine", Võro Instituut, Võru 2000, lk. 190–193   

## Välislingid
*
Bastille

**Bastille** oli 14.–18. sajandil kindlusehitiste kompleks (fort) Pariisis.

Fort ehitati 14. sajandil Saja-aastase sõja tarbeks, kaitsmaks linnast piki Antoniuse tänavat (Rue Saint-Antoine) välja viivat Antoniuse väravat. Alates 16. sajandist kasutati fordi pea-ehitist poliitiliste vangide kinnipidamiskohana.

14. juulil 1789 vallutas (ja hiljem lammutas) rahvas Bastille (kus sel ajal peeti kinni seitset kriminaalkurjategijat ja vaimuhaiget) kui despootia sümboli. Seda sündmust loetakse enamasti Prantsuse revolutsiooni alguseks ja 14. juulit tähistatakse Prantsusmaal rahvuspühana.

Tänapäeval asub fordi kohal Bastille väljak (*Place de la Bastille*). Fordi põhiehitise kontuur on tähistatud tänavasillutises eri värvi sillutiskividega.

Ühe torni, Vabaduse torni (Tour de la Libertè) jäänused kaevati 19. sajandi lõpul ühe kortermaja ehitamise käigus välja ja laoti uuesti üles pool kilomeetrit edela poole Seine'i äärde ühte parki. Bastille metroojaamas on maa all eksponeeritud fordi ühe vallikraavi kontreskarpmüüri.

## Kuulsaid vange

*Fouquet
*Voltaire (kaks korda)
*Markii de Sade
*Claude de Bourdeille
*René Auguste Constantin de Renneville
*Charles de Valois, Angoulême'i hertsog
*Hugues Aubriot
*Rocheforti krahv (Alexandre Dumas' "Kolmes musketäris") 
*Louis François Armand du Plessis, Richelieu hertsog
*Pierre de Cavagnal, Vaudreuil' markkrahv
*Marguerite De Launay, Staali paruness
*Giuseppe Marco Fieschi
*James Douglas, 4. Mortoni krahv
*Louis Pierre Manuel
*François Henri de Montmorency-Bouteville, Luxembourgi hertsog
*Antoine Nompar de Caumont
*François de La Rochefoucauld
*François de Bassompierre
*André Morellet
*Jacques Pierre Brissot
*Charles François Dumouriez
*Roger de Rabutin, Bussy krahv
*John Vanbrugh

## Vaata ka
*Bastille elevant

## Välislingid
Jaapani jalgpallikoondis

**Jaapani jalgpallikoondis** on Jaapani rahvuskoondis jalgpallis.

## Mängijad
*Detsember 2019 seisuga*

## Vaata ka
* Jalgpall 1968. aasta suveolümpiamängudel
* Jaapani jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
* Jaapani jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
* Jaapani jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
* Jaapani jalgpallikoondis 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid
*Koduleht (jaapani keeles)
Tuulisui

**Tuulisui** oli kirjandus- ja kunstirühmitus, mis asutati Tartus 1940. aasta sügisel Kalju Lepiku ja Enn Kera algatusel. 1945. aastal jätkas rühmitus tegevust Stockholmis paguluses.

Rühmituse manifestis, mis ilmus 1945. aastal koguteoses "Kisendad, kodumaa!", nõuti kirjanduselt ja kunstilt rahvuslikkust, kunstikavatsuslikkust, realismi ja üldinimlike väärtuste kaitsmist.

Paguluses kuulusid rühmitusse Raimond Kolk, Kalju Lepik, Ilmar Talve. Rühmitusega olid lähedalt seotud Karl Ristikivi, Ilmar Laaban, Arvo Mägi, kodumaal Leili Andre. 

1946. aastal ilmus rühmituse koguteos "Homse nimel". Seejärel hakkas rühmitus välja andma ajakirja Sõna. Sõna väljaandmine lõpetati kokkuleppel trükitud kultuuriajakirja Tulimuld kasuks.

## Viited

## Kirjandus
* Raimond Kolk, "Tuulisui ja teised. Märkmeid aastaist 1945–1950" (mälestusi), Teataja, Stockholm 1980, 134 lk.; teine, täiendatud trükk: "Võrumaalt Stokholmi. "Tuulisui" ja teised", Faatum 1992, 160 lk.
* Leili Andre, "Üks kevad põues" (mälestusi) – Looming 1988, nr. 7, lk. 948–950
* Raimond Kolk, ""Tuulisui" pärast Tartut" (mälestusi) – samas, lk. 951–955
* Leili Andre, "Laul sinililledes (Veel "Tuulisuist")" – Keel ja Kirjandus 1994, nr. 12, lk. 747–748
Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Lõuna-Korea]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

MM-i ühe korraldajana valiksarjast vabastatud Lõuna-Korea osaleb finaalturniiril 
juba kuuendat korda (sealhulgas viiendat korda järjest) ja koduseinte toetusel esineva meeskonna ootused olid mõistagi kõrgemad kui kunagi varem. Kõik varasemad viis üritust on korealastel jäänud aga vägagi mannetuks, kuna võita pole suudetud ühtegi seni peetud kohtumist.

2000 aastal koondise etteotsa asunud Hiddink oli üldse Lõuna-Korea esimene välismaalasest peatreener. Varem PSV Eindhoveni, Real Madridi ja Hollandi rahvuskoondise treenerina töötanud Hiddink tegi finaalturniiril põhipanuse kodumaal esinevatele mängijatele, jättes koosseisust välja mitu Euroopa klubides leiba teenivat pallurit. Erandiks olid vaid korealaste suurlootus, Belgia klubis RSC Anderlecht esinenud 22-aastane ründetäht Seol Ki-Hyeon ja AC Perugia klubisse kuulunud poolkaitsja Ahn Jung-Hwan.

## Väravavahid



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Kim Byung-ji
8. aprill 1970 
Pohang Steelers
 58 
  
  

Choi Eun-song
5. aprill 1971
Taejon Citizen
 1 
 0 
 

Lee Woon-jae
26. aprill 1973
Suwon Blue Wings
 32 
 0 
 


## Kaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Choi Jin-cheol
26. märts 1971 
Chonbuk Motors
 15 
 1 
  

Lee Min-sung
23. juuni 1973
Pusan I.cons
 52 
 2 
 

Hong Myung-bo
12. veebruar 1969
Pohang Steelers
 124 
 9 
 

Kim Tae-young
8. november 1970 
Chunnam Dragons
 74 
 3  
  


## Poolkaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Song Chong-gug
20. veebruar 19 
Pusan I.79 cons
 27 
 2 
  

Lee Chun-soo
9. juuli 1981
Ulsan Tigers
 22 
 3 
 

Lee Eul-yong
8. september 1975
Bucheon
 19 
 0  


Park Ji-sung
25. veebruar 1981 
Kyoto Purple Sanga
 30 
 1 
  

Kim Nam-il
14. märts 1977
Chunnam Dragons
 21 
 1 
 

Yoo Sang-chul
18. oktoober 1971
Kashiwa Reysol
 92 
 15 
 
 
Choi Sung-yong
15. detsember 1975 
Suwon Blue Wings
 60 
 1 


Choi Tai-uk
13. august 1981 
Anyang Cheetahs
 16 
 4 


Hyun Young-min
25. detsember 1979 
Ulsan Tigers
 8 
 0 


Lee Young-pyo
23. aprill 1977 
Anyang Cheetahs
 48 
 3 



## Ründajad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Cha Doo-ri
25. juuli 1980 
Korea University
 12 
 1 
  

Ahn Jung-hwan
27. jaanuar 1976
Perugia
 19 
 2 
 

Yoon Jung-hwan
16. veebruar 1973
Osaka Cerezo
 36 
 2 
 

Seol Ki-hyeon
8. jaanuar 1979 
Brüsseli Anderlecht
 31 
 7 
  

Hwang Sun-hong
14. juuli 1968
Kashiwa Reysol
 95 
  49
 

Choi Yong-soo
10. september 1973
JEF United Ichihara
 58 
 27 
 


## Peatreener

Guus Hiddink 

## Vaata ka

Lõuna-Korea jalgpallikoondis
2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Rootsi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Rootsi]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Rootsi jõudis kümnendat korda  jalgpalli MM-finaalturniirile, tulles valikturniiril kaotusekibedust tundmata Türgi ees oma alagrupi võitjaks. Rootslastel oli seejuures kahtlemata ka tublisti loosiõnne, mis võimaldas neil valiksarjas vältida Euroopa tippmeeskondi.

## Väravavahid
 


Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Magnus Hedman
19. märts 1973 
Coventry City
 44 
 0 
  

Andreas Isaksson
13. oktoober 1981
Djurgården
 1 
 0 
 

Magnus Kihlstedt
29. veebruar 1972
FC København
 12 
 0 
 

 
## Kaitsjad
  


Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Patrik Andersson
18. august 1971 
FC Barcelona
 95 
 3>  

Tomas Antonelius
5. mai 1973
FC København
 6 
 0 
 

Erik Edman
11. november 1978
SC Herenveen
 5 
 0 
 

Andreas Jakobsson
8. oktoober 1972 
Rostocki Hansa
 12 
 0 
  

Teddy Lucic
15. aprill 1973
Stockholmi AIK
 41 
 0 
 

Olof Mellberg
3. september 1977
Aston Villa
 21 
 0 
 
 
Johan Mjällby
9. veebruar 1971 
Glasgow Celtic
 35 
4 


Michael Svensson
25. november 1975 
Troyes
 11 
 0 
  
 

## Poolkaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Niclas Alexandersson
29. detsember 1971 
Everton FC
 58 
 6  
  

Daniel Andersson
28. august 1977
Venezia
 38 
 0 
 

Pontus Farnerud
4. juuni 1980
AS Monaco
 2 
 0 
 

Mattias Jonsson
16. jaanuar 1974 
Kopenhaageni Brøndby
 23 
 2 
  

Tobias Linderoth
21. aprill 1979
Everton FC
 19 
 1  
 

Fredrik Ljungberg
16. aprill 1977
FC Arsenal
 31 
 2  
 
 
Anders Svensson
17. juuli 1976 
Southampton
 24 
 6  


Magnus Svensson
10. märts 1969 
Kopenhaageni Brøndby
 24 
 1 



## Ründajad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Marcus Allbäck
5. juuli 1973 
SC Herenveen
 18 
 8  
  

Andreas Andersson
5. juuli 1974
Stockholmi AIK
32  
 8 
 

Zlatan Ibrahimovic
3. oktoober 1981
Amsterdami Ajax
 7 
 1 
 

Henrik Larsson
20. september 1971 
Glasgow Celtic
 67 
 21 
  


## Peatreener
 
Lars Lagerbäck ja Tommy Söderberg 

## Vaata ka
*Rootsi jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Lõuna-Korea jalgpallikoondis

**Lõuna-Korea jalgpallikoondis** on Lõuna-Korea rahvuskoondis jalgpallis.

**Föderatsioon:** ***Korea Football Association*** 

**Aadress:** 110-39, Kyeonji-Dong Chongro-Ku, Seoul 

**President:** Chung Mong-joon

**Asutamisaasta:** 1948

**FIFA liige:** 1954

**Koht FIFA edetabelis:**

**Kõrgeim koht FIFA edetabelis:** 

**Koondise põhivorm:** punane särk, punased püksid, punased põlvikud

**Koondise varuvorm:** must särk, mustad püksid, mustad põlvikud

## Vaata ka
*Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid
*Koduleht
Venemaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Venemaa]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Pärast kuueaastast suurturniiridelt eemalolekut naasis taas maailma jalgpalliareenile Venemaa. Ühtlasi ka Moskva Spartaki peatreeneri ametit pidanud Oleg Romantsevi käe all suutis meeskond valiksarja edukalt läbida, võites oma alagrupi Sloveenia ja Jugoslaavia ees.

## Väravavahid



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Aleksandr Filimonov
15. oktoober 1973 
Elista Uralan
 16 
  0
  

Ruslan Nigmatullin
7. oktoober 1974
Verona Hellas
 20 
 0 
 

Stanislav Tšertšessov
2. september 1963
Innsbrucki Tirol
 49 
 0 
 

 
## Kaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Vjatšeslav Dajev
6. september 1972 
Moskva CSKA
 6 
  0
  

Juri Kovtun
5. jaanuar 1970
Moskva Spartak
 44 
 2 
 

Juri Nikiforov
16. september 1970
PSV Eindhoven
 56 
 6 
 

Viktor Onopko
14. oktoober 1969 
Real Oviedo
 97 
6 
  

Dmitri Sennikov
24. juuni 1976
Moskva Lokomotiiv
 4 
 0 
 

Andrei Solomatin
9. september 1975
Moskva CSKA
 5 
 1 
 
 
Igor Tšugainov
6. aprill 1970 
Elista Uralan
 30 
 0 



## Poolkaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Dmitri Alenitšev
20. oktoober 1972 
FC Porto
 43 
 6  
  

Dmitri Hohlov
22. detsember 1975
Real Sociedad
 38 
 3 
 

Marat Izmailov
21. september 1982
Moskva Lokomotiiv
 8 
 1 
 

Valeri Karpin
2. veebruar 1969
Celta Vigo
 69 
 16 
  

Aleksandr Mostovoi
22. august 1968
Celta Vigo
 58 
 12 
 

Sergei Semak
27. veebruar 1976
Moskva CSKA
 30 
 1 
 
 
Igor Semšov
6. aprill 1978 
Moskva Torpeedo
 2 
 0 


Aleksei Smertin
1. mai 1975
Bordeaux' Girondins
 26 
 0 
 
 
Jegor Titov
29. mai 1976 
Moskva Spartak
 33 
 4 



## Ründajad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Vladimir Bestšastnõhh
1. aprill 1974 
Moskva Spartak
 64 
 24 
  

Aleksandr Kerzhakov
27. november 1982
Peterburi Zenit
3 
 0 
 

Ruslan Pimenov
25. november 1981
Moskva Lokomotiiv
1 
 0
 

Dmitri Sõtšov
26. oktoober 1983 
Moskva Spartak
 3 
 1 
  



## Peatreener
 
Oleg Romantsev 

## Vaata ka
*Venemaa jalgpallikoondis
*2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Mittemetallid

**Mittemetallid** on suure elektronegatiivsusega elemendid, mis keemilistes reaktsioonides peamiselt liidavad elektrone. 

Perioodilisustabelis asuvad need pea-alarühmades ülal paremal, nende hulgas ka vesinik, mis asub tavaliselt esimese elemendina ülal vasakul. Mittemetallide hulka kuuluvad ka väärisgaasid, kuigi need ei liida elektrone, sest nende väline elektronkiht on maksimaalselt täitunud.

Keemilistes reaktsioonides moodustavad nad teiste mittemetallidega tavaliselt kovalentse sideme, metallidega tavaliselt ioonilise sideme.

## Mittemetallide lihtainete omadused

* Ei juhi elektrit ja juhivad halvasti soojust,
* neil puudub metallidele iseloomulik läige;
* esinevad nii gaasi (vesinik, fluor, hapnik, lämmastik, kloor, väärisgaasid), vedeliku (broom) kui ka tahkisena (seleen, väävel, boor, räni, jood, fosfor, süsinik);
* nad on rabedad, ei ole sepistatavad;
* valdavat värvi ei ole, on hallikad.
Aprill 2005

**Aprill 2005**, kroonika

## [[2. aprill]]

* Paavst Johannes Paulus II suri kell 21.37 Kesk-Euroopa suveaja järgi. Algas *[[sede vacante]]* periood.
*Riccardo Muti astus alluvate vastuseisu tõttu Milano La Scala muusikajuhi kohalt tagasi.
*Nepalis vabastati endine peaminister Girijā Prasād Koīrālā koduarestist.
Bismarck (Põhja-Dakota)

**Bismarck** on linn Ameerika Ühendriikides, Missouri jõe kaldal, Põhja-Dakota osariigi pealinn ja Burleigh' maakonna halduskeskus.

Linn asutati 14. mail 1872, algselt oli linna nimeks Edwinton. 1873. aastal nimetati ümber Saksamaa liidukantsler Otto von Bismarcki järgi, kui Northern Pacific Railway hakkas linna lähedal ehitama raudteed. Uue nimega loodeti linna meelitada saksa immigrante.

Elanike arv on 61 300 (2010).

## Viited

## Välislingid
*
Saksa

Sõna "**Saksa**" või "**saksa**" võib tähendada:
* **[[Saksamaa]]d**

* **[[Saksa küla]]** Rapla maakonnas Kehtna vallas
* endist **[[Saksa küla (Luunja)|Saksa küla]]** Tartu maakonnas Luunja vallas
Leelismuldmetallid

**Leelismuldmetallid** on klassikalises mõistes metallid, mille oksiidid ("leelismullad") sarnaselt leelismetallide oksiididega annavad veega reageerides tugevaid aluseid (leeliseid) ning mille oksiidide sulamistemperatuur on sarnaselt muldmetallide oksiidide ("muldade") sulamistemperatuuriga kõrge.   

Leelismuldmetallide hulka arvati  kaltsium, strontsium, baarium ning hiljem ka raadium. Et aga viimane ei ole stabiilne element, jäetakse ta mõnikord muldmetallide hulgast välja. 

Kõik leelismuldmetallid kuuluvad perioodilisussüsteemi teise rühma pea-alarühma. Peale nimetatute kuuluvad sinna ka magneesium ja berüllium, mis on  elektronkatte ehituselt leelismuldmetallidega sarnased, kuid aatomite väiksema raadiuse ning kõrgema ionisatsioonipotentsiaali tõttu on nende  omadused leelismuldmetallide omadest erinevad (nende hüdroksiidid ei lahustu vees ega ole leelised). Mõnikord arvatakse leelismuldmetallide hulka ka berüllium ja magneesium. Käesolevas artiklis berülliumi ja magneesiumi **leelismuldmetallide** hulka ei arvata, küll aga arvatakse nende hulka raadium.   

Et leelismuldmetallide aatomitel on väliskihis ainult kaks elektroni, mis asuvad tuumast kaugel, loovutavad nad need elektronid kergesti, muutudes positiivse laenguga ioonideks. Elektronide väliskihi ja eelviimase kihi ühesugusest ehitusest on tingitud kõikide leelismuldmetallide omavaheline suur sarnasus, erinevused seisnevad peamiselt suurema järjenumbriga elementide oluliselt suuremas keemilises aktiivsuses. Keemiliste omaduste poolest kuuluvad leelismuldmetallid kõige aktiivsemate metallide hulka leelismetallide järel. Nad on väga tugevad redutseerijad.

Looduses esinevad leelismuldmetallid eranditult ühenditena. Kaltsiumkarbonaat on paekivi, lubjakivi ja paljude muude looduslike kivide peakoostisaine. Loomades on kaltsium tähtis luude koostisosa. Strontsium ja baarium on palju haruldasemad kui kaltsium ja raadium on oma radioaktiivsuse tõttu veelgi haruldasem.

Kõik leelismuldmetallid moodustavad hüdroksiide, mis lahustuvad hästi vees (v.a. kaltsiumhüdroksiid, mis on vähelahustuv) ja dissotsieeruvad, eraldades hüdroksiidiioone.

## Vaata ka
*Leelismetallid
Siuru

**Siuru** oli eesti kirjandusrühmitus, mis loodi 1917. aastal. Sinna kuulusid August Gailit, kes oli ka selle rühmituse asutaja, Marie Under, Johannes Semper, Friedebert Tuglas, Artur Adson, Henrik Visnapuu. Siurulaste motoks oli „Loomise rõõm – see olgu meie ainus tõukejõud“ – Tuglas.

Siuru esimene avalik õhtu toimus 8. oktoobril 1917 Tallinnas Estonia saalis.

Aastail 1917–1919 ilmus Siuru ühisväljaannetena kolm albumit. 

1919. aastal tekkis siurulaste vahel konflikt, mille tulemusena lahkusid avalikult Marie Under ja Artur Adson. Konflikti tekitas August Gailiti 1919. aasta sügisel läbi mitme Postimehe numbri ilmunud pamflett "Sinises tualetis daam. Paradoksid luulest ja Marie Underist", kus autor pilkas poetessi peenutsevat ja ilutsevat armastusluulet, kasutades teravaid isiklikke väljendeid. Sellisest pilkavast kirjutisest oleks kergemini üle saadud, kui see oleks tulnud väljastpoolt. Kuid kuna rünnati seestpoolt, siis rikuti sellega rühma distsipliini, vaimu ja hävitati ühingu olemasolu mõte. Et viga parandada, leiti vahendaja kaudu lahendus – välja astusid August Gailit ja Henrik Visnapuu ning seejärel tulid ühingusse tagasi Under ja Adson. Nii jäi rühma neli liiget – Under, Semper, Tuglas ja Adson. Järgnes ühingu taastamine kuuele liikmele – allesjäänutega liitusid August Alle ja Johannes Barbarus. Ent see ei päästnud ühingut – lapitud ja paigatud, ei võtnud ta enam hinge sisse. Siuru kui ühing, koguteoste väljaandja ja kirjastus läks hingusele. Aeg oli muutunud, puhkenud Eesti Vabadussõda.

Siuru rühmituse teeneks peetakse seda, et nad muutsid kirjanduse populaarseks ja tõmbasid sellele üldsuse tähelepanu. Siuru oli jätkanud Noor-Eesti traditsioone, liikudes sümbolismi suunas. Loomingus oli eelistatud lüürika ja novellid.

Siurulased tähtsustasid armastusluulet ja viisid selle uuele stiilitasandile. 

## Vaata ka
*Siuru (kultuurikeskus)

## Viited

## Kirjandus
* Artur Adson, "Siuru-raamat", Tallinn, Tänapäev, 2007, 2017
Paraguay jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[Paraguay jalgpallikoondis]] [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

Lõuna-Ameerika väikeriik Paraguay pääses jalgpalli MM-finaalturniirile teist korda järjest. Kokku on nad osalenud viiel MM-turniiril. Neli aastat tagasi Prantsusmaal peetud turniiril mängisid paraguaylased vägagi võitluslikult ja südilt, kaotades kaheksandikfinaalis alles lisaajal hilisemale maailmameistrile Prantsusmaale. 

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener
 
Cesare Maldini  

## Vaata ka

Paraguay jalgpallikoondis
2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Paraguay jalgpallikoondis

**Paraguay jalgpallikoondis** (Asociación Paraguayana de Fútbol) on Paraguay rahvuskoondis jalgpallis. 

2021. aastast on peatreener Guillermo Barros Schelotto. Rahvuskoondis loodi 1906. FIFA liige on koondis 1921. aastast. 

2005. aastal oli FIFA edetabelis 30. kohal, 2023. aastal 48. kohal. Kõrgeim koht FIFA edetabelis: 8. koht (juuli 2001), madalaim koht 103 (september 1995).  

Koondise põhivorm: punavalgetriibuline särk, sinised püksid, sinised põlvikud

Koondise varuvorm: valge särk, valged püksid, valged põlvikud

## Viited


## Vaata ka

*Paraguay jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Paraguay jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid

*Koduleht
Mehhiko jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**Mehhiko jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel**

Mehhiko on osalenud 11 MM-finaalturniiril ja senise parima saavutusena finaalturniiride ajaloos on ette näidata pääs veerandfinaali, millega meeskond sai hakkama kahel (1970 ja 1986) korral kodusel pinnal toimunud turniiril. Valiksarja kesiselt alustanud ja kolme peatreeneri käe all esinenud võistkond suutis MM-i pileti lunastada alles viimases kohtumises koduväljakul saadud 3:0 võiduga Hondurase üle.

## Väravavahid



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Jorge Campos
15. oktoober 1966 
UNAM
 123 
 0 
  

Oscar Perez
1. veebruar 1973
Cruz Azul
 37 
 0 
 

Oswaldo Sanchez
21. september 1973
Guadalajara
 22 
 0 
 


## Kaitsjad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Melvin Brown
28. jaanuar 1979 
Cruz Azul
 8 
 0  
  

Salvador Carmona
22. august 1975
Toluca
 56 
 0 
 

Francisco Gabriel de Anda
5. juuni 1971
Pachuca
 15 
 1 
 

Rafael Márquez
13. veebruar 1979 
AS Monaco
 36 
 4 
  

Alberto Rodriguez
1. aprill 1974
Pachuca
 13 
  0
 

Manuel Vidrio
23. august 1972
Pachuca
 27 
 1 
 


## Poolkaitsjad
 


Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Jesús Arellano
8. mai 1973 
Monterrey
 49 
 5 
  

Alberto Garcia Aspe
11. mai 1967
Puebla
 108 
 22 
 

Gabriel Caballero
5. veebruar 1971
Pachuca
 5 
 0 
 

Rafael Garcia
14. august 1974 
Toluca
 21 
 2 
  

Braulio Luna
8. september 1974
Necaxa
 15 
 1 
 

Sigifredo Mercado
21. detsember 1968
Atlas
 18 
 0 
 
 
Ramon Morales
10. oktoober 1975 
Guadalajara
 17 
 1 


Johan Rodriguez
15. august 1975
Santos Laguna
 14 
 1 
 

Gerardo Torrado
30. aprill 1979
Sevilla
 28 
 2 
 

German Villa
2. aprill 1973
Club América
 46 
 0 
 


## Ründajad



Mängija
Sünniaeg
Klubi
Mänge
Väravad


Cuauhtémoc Blanco
17. jaanuar 1973 
Real Valladolid
 75 
 16 
  

Jared Borgetti
14. august 1973
Santos Laguna
 29 
 10 
 

Luis Hernandez
22. detsember 1968
Club América
 85 
 45 
 

Francisco Palencia
28. aprill 1973 
Espanyol
 29 
 10 
  


## Peatreener
* Javier Aguirre 

## Vaata ka
* Mehhiko jalgpallikoondis
* 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Vene

**Vene** (vanavene keeles *Рѹ́сь*; ladina keeles *Ruthenia*, vanapõhja keeles *Garðaríki*) on 9. sajandi lõpus kujunenud idaslaavi Kiievi-Vene tuumikala tähistav geograafiline nimetus, mis jäi regiooni tähistama ka pärast Kiievi-Vene killustumist. "Vene" oli selle riigi endanimi, "Kiievi-Vene" ja "Vana-Vene" aga sellele hiljem pandud nimed. Nimi "Vene" kannab tugevat riikluse traditsiooni, mis seostub esimese idaslaavi ühisriigi Kiievi-Vene pärandiga. Eesti keeles ei ole õige kasutada nime "Vene" Venemaa kohta. Seda vahet teevad ka venelased ise, kelle jaoks Vene on *Русь*, kuid Venemaa *Россия*.

## Nime etümoloogia
Vene ladinakeelse nime Ruteenia päritolu pole päris selge. 

Sõna "vene" päritolu kohta eesti keeles pole ühtset seisukohta. Arvatavasti tuleneb see Läänemere lõunakaldal elanud lääneslaavi hõimu venetite ehk veneetide nimest. Venetite otsesed järeltulijad tänapäeval on sorbid.

## Nime kasutus ajaloos
Julius Caesar nimetas üht Gallia hõimu *Ruteni*'ks, aga slaavlastega polnud sel hõimul pistmist. 

Esimest korda kasutati nime teadaolevalt 12. sajandil Augsburgi aastaraamatutes. See võib olla seotud traditsiooniga, mille järgi barbarite hõime nimetati mõne antiikautori mainitud nimetusega, nagu näiteks taanlasi nimetati daaklasteks ja sakslasi teutoonideks. 12. sajandi lõpuks oli nimi Ruteenia laialt levinud, sealhulgas paavsti koostatud dokumentides.

Leedu Suurvürstiriik koosnes enne Poolaga liitumist (1569) kolmest põhilisest alast: Litwa, kus elasid valgevenelased, Žemaitija, kus elasid leedulased, ja Russ või Ruteenia, kus elasid ukrainlased. Kogu vürstiriigi kultuurikeskuseks oli algul Navahrudak (Novogorodok), seejärel Vilnius.

Kiiev oli Kiievi-Vene ajal õigeusu keskus. Hiljem, kuulutades ennast Ida-Rooma keisririigi pärijaks ja jätkajaks, hakkas Moskva suurvürstiriik ennastki Veneks nimetama, et koondada Moskvasse õigeusu jõud. Vana Vene nime asemel hakkasid venelased Ukraina alasid nimetama Väike-Veneks. Sellest ajast alates nimetati ukrainlasi kuni 20. sajandini väikevenelasteks.

Poolakeelne nimi Ruś märgib pärast Lublini uniooni Rzeczpospolitas Poola Krooni maade hulka, st Poola kuningriigile kuulunud idaslaavi alasid. Praegu kuulub suurem osa neist aladest Ukraina koosseisu. Nimi hõlmas Podlaasia, Ruśi, Belzi, Volõõnia, Podilski, Bratslavi, Kiievi ja Tšernigivi vojevoodkondi. Teatud juhtudel vastab poola *Ruś* eesti keeles "Vene". Näiteks on *Ruś Biała* 'valge-Vene' ja *Ruś Czarna* 'must-Vene'.

## Rakendused väljaspool geograafiat
Tartus sündinud keemik Carl Claus avastas 1844. aastal Uuralites kaevandatud plaatinamaagist ruteeniumi ja nimetas selle Venemaa Keisririigi ladinapärase nime järgi.
Alai ahelik

**Alai ahelik** (kirgiisi *Алай кырка тоосу* (Alaj kõrka toosu), tadžiki *қаторкӯҳи Олой* (katorkuhi Oloj)) on mäeahelik Kesk-Aasias, mis kulgeb Hisori-Alai mäestiku idaosas ida-lääne sihis. 

Aheliku põhjanõlvad laskuvad laugelt Fergana orgu, samas kui lõunanõlvad langevad järsult Alai orgu.
Mehhiko jalgpallikoondis

**Mehhiko jalgpallikoondis** on Mehhiko rahvuskoondis jalgpallis.

## Mängijad
Mehhiko jalgpallikoondis 2019. aasta CONCACAF Gold Cup'il.
***Väravavahid**: Jonathan Orozco, Hugo González, Guillermo Ochoa
***Kaitsjad**: Néstor Araujo, Carlos Salcedo, Diego Reyes, Héctor Moreno, César Montes, Fernando Navarro, Luis Rodríguez, Jesús Gallardo
***Poolkaitsjad**: Edson Álvarez, Jonathan dos Santos, Orbelín Pineda, Carlos Rodríguez, Luis Montes, Roberto Alvarado, Érick Gutiérrez, Andrés Guardado (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Uriel Antuna
***Ründajad**: Raúl Jiménez, Alexis Vega, Rodolfo Pizarro

## Kuulsamad mängijad
Rafael Márquez - Javier Hernández - Omar Bravo - Carlos Vela - Guillermo Ochoa - Oswaldo Sánchez

## Saavutused
***[[CONCACAF Gold Cup]]** (enne 1991. aasta **CONCACAF Championship**)
** Võidud (10):  1965, 1971, 1977, 1993, 1996, 1998, 2003, 2009, 2011, 2015

***[[FIFA konföderatsioonide karikas]]**
** Võidud (1): 1999

## Vaata ka

*Mehhiko jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
*Mehhiko jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid

*Koduleht
Kāmaśāstra

**"Kamašastra"** on Vana-India seksuaalelu käsiraamat või traktaat. Selle täielik tekst ei ole säilinud või (teistel andmetel) on saladuses hoitud.

Pärimuse kohaselt koostas "Kamašastra" Mahadeva (Šiva) õpilane Nandi ning see koosnes 1000 peatükist. Järgnevalt oli Auddalaka Shvetaketu lühendanud seda 500 peatükiks ning seejärel Vabhravya veel omakorda kokku võtnud seitsmeks osaks ja 150 peatükiks. Hiljem olid paljud autorid kirjutanud eraldi raamatuid Vabhravya teose erinevate osade põhjal.

Vatsyayana kasutas neid raamatuid, koostades *[[Kama Suutra]]*, mis koosneb 7 osast ja 36 peatükist. Lisaks seksuaalelule käsitleb Kama Suutra India ühiskonna paljusid aspekte, andes Vana-India ühiskonnast detailse pildi.

Kama Suutra oli populaarne teos üle kogu India ning sellest on lähtunud suurel arvul teisi samateemalisi traktaate. Nende hulgas näiteks Damodargupta *Kuttanimata* (8. sajandil), Kuchumara *Kuchopanisad* (10. sajandil), Padmashrijnana *Nagarsarvasva* (10./11. sajandil), Yashodhara *Jaymangala* ja Ksemendra *Vatsyayanasutrasara* (11. sajandil), Ksemendra *Samayamatrka* ja Kokkoki *Ratirahasya* (12. sajandil), Ananta *Kamasamuha* (15. sajandil).

*Ratirahasya* pälvis suure kuulsuse ning sellest lähtus omakorda palju traktaate. Nende hulgas näiteks Jyotirishvari *Panchashayaka* (14. sajandil), Immadi Paudhadevaray *Ratiratnapradipika* (15. sajandil) and Kalyanmalla *[[Anangaranga]]* (15./16. sajandil). Nende hulgas oli *Anangaranga*, kirjutatud Jaunpuri valitseja Ahmad Khan Lodi pojale Lad Khanile, kõige tuntum. Sellel põhineb 17. sajandil Vyasajanardani koostatud *Kamapravodha*, mis tõlgiti 19. sajandil pärsia keelde ning hiljem inglise, urdu, prantsuse ja saksa keelde.
Kaamasuutra

**"Kaamasuutra"** (sanskriti *Kāmasūtra*) on Vana-Indias umbes 5. sajandil Vātsjājana koostatud seksuaalelu käsiraamat. Pärimuse kohaselt põhineb "Kaamasuutra" varasemal mahukamal teosel "Kaamašaastra".

"Kaamasuutra" koosneb umbes 1250 värsireast ning on jagatud 7 osaks, 36 peatükiks ja 64 lõiguks.

Autori kohta on vähe andmeid: oletatakse, et Vātsjājana on perekonnanimi; eesnimi oli kas Mallinaga või Mrillana. Samuti pole kindel Kaamasuutra koostamise aeg ega autori eluaeg; enamasti paigutatakse see 1. ja 6. sajandi vahele.

Armukunstile ja seksuaaltehnikale on "Kaamasuutras" pühendatud umbes viiendik traktaadi mahust. Ülejäänud osas kirjeldatakse üksikasjalikult "härrasmehe" eluviise, majapidamist, toitumist jpm, andes detailse ülevaate Vana-India eluolust.

"Kaamasuutra" akadeemilised tõlked inglise keelde on teinud Richard Burton (1883), Indra Sinha (1970. aastatel), Wendy Doninger ja Sudhir Kakar (2002). "Kaamasuutra" on tõlkinud sanskriti keelest eesti keelde Linnart Mäll. Tõlge ilmus osade kaupa Akadeemilise Orientaalseltsi väljaandes Sõnumitooja (1989–1991).

"Kaamasuutra" võib olla ka mitmesuguste india armukunsti kajastavate raamatute üldnimetus.

## Välislingid
 
* "Kaamasuutra" inglise keeles
Maarahvas

**Maarahvas** on eestlaste varasem endanimetus, mille päritolu kohta on erinevaid hüpoteese. 

Tänapäeval kasutavad eestlaste kohta nimetust "maarahvas", eesti keele kohta "maakeel" ja Eesti kohta "Maavald" peamiselt maausulised ja taarausulised. 

Tavakeeles tähendab "maarahvas" maal ehk väljaspool linna elavaid inimesi, vastandina linnarahvale ehk linlastele.

## Nimetus

Esimesed mainimised *Aestii* kohta eestikeelses tekstis on 17. sajandist, eesti rahva suus sai nimetus üldiseks 19. sajandil seoses rahvusliku eneseteadvuse ärkamisega, sellele eelnevalt kasutasid eestlased enda kohta nimetust *maarahvas* ja nimetasid oma keelt *maakeeleks.* Liitsõna *maarahvas* osadest *maa* on eeldatavasti vana ning uurali keeltele ühine (**maγe*, *mage*, *mae*), *rahvas* on vanaskandinaavia (*þrawwas* – täiskasvanud inimesed) laen läänemeresoome keeltes.

Jürgen Beyeri järgi on tegu tõlkelaenuga keskaja saksa sõnast *Landvolk* ('põlisrahvas').

Kalle Eller on seesuguse etümoloogia vaidlustanud oma essees "Maarahvast", juhtides tähelepanu, et ka vadjalased on oma keelt nimetanud *maa tšeeli*, ilma et neil oleks olnud põhjust end "sakstele" vastandada "maa" rahvana. "Maarahva" mõiste oli endanimetusena kasutusel ka eesti asundustes Venemaal ("kraasna maarahvas", "luutsi maarahvas" jmt).

## Viited

* Wictionary East, Ost etc.

## Vaata ka

* Maakeel
* Maavald
* Mererahvas
* Rannarahvas

## Kirjandus
* Paul Ariste. Maakeel ja eesti keel. // Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria 2. Tallinn 1956, lk 117–125
* Riho Grünthal. *Livvistä liiviin. Itämerensuomalaiset etnonyymit.* Castreniumin toimitteita 51. Helsinki: suomalais-ugrilainen laitos, Suomalais-Ugrilainen Seura 1997, lk 184–240
* Jürgen Beyer. Ist *maarahvas* (*Landvolk*), die alte Selbstbezeichnung der Esten, eine Lehnübersetzung? Eine Studie zur Begriffsgeschichte des Ostseeraums''. // Zeitschrift für Ostmitteleuropa-Forschung 56 (2007), lk 566–593

## Välislingid

* Kalle I. Eller, "Maarahvast"
* Rein Taagepera, "Maa rahva auto-genotsiid?"
* Jürgen Beyer, "Maarahvas kui saksa tõlkelaen"
USA jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

**[[USA]] [[jalgpall]]ikoondis [[2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused|2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel]]**

USA on osalenud 6 korda MM-finaalturniirdel ja neljandat korda järjest.   Valikturniiri edukalt alustanud ameeriklased sattusid turniiri teisel poolel suurtesse raskustesse, suutes aga siiski lõpuks välja võidelda edasipääsu taganud kolmanda koha, tagapool Costa Ricast ja võrdse arvu punkte kogunud Mehhikost.

## Väravavahid

## Kaitsjad

## Poolkaitsjad

## Ründajad

## Peatreener
*Bruce Arena
Koidupuna

**Koidupuna** on päikeseketta, taeva (idataeva) ja pilvede punane värvus päikesetõusu ajal ning enne ja veidi pärast seda. Võimalikud on ka oranžid ja violetsed toonid.

## Põhjus
Koidupuna põhjuseks on see, et väiksema lainepikkusega (sinine ja violetne) valgus hajub atmosfääris Rayleigh' hajumise käigus kõige rohkem. Mida madalamal on päike, seda paksema õhukihi peab päikesevalgus läbima, nii et punane valgus, mille lainepikkus on suurim, jääb domineerima.

## Aeg
Koidupuna algab pool kuni kolmveerand tundi enne päikesetõusu.

Olenevalt pilvisusest, geograafilisest asendist ja õhu aerosoolisisaldusest võib koidupuna olla vaadeldav ka hiljem, kui päikeseseis ei ole liiga kõrge.

## Kuutõus
Analoogne nähtus on mõnikord vaadeldav täiskuu tõusu ajal. 

## Vaata ka
*Ehapuna
*Hämarik
*Taevasina

## Välislingid
*Koidu- ja ehapuna (*saksa keeles*)
Võimutahe

**Võimutahe** on inimesele omane soov või tahtmine panna end maksma või valitsema; saavutada eneseteostus; realiseerida oma plaanid ja/või unistused.

Võimutahte kontseptsioon esineb 19. sajandi saksa filosoofias, Arthur Schopenhaueri, Friedrich Nietzsche jt töödes. 

20. sajandil arendas võimutahte kontseptsiooni edasi Alfred Adler oma individuaalpsühholoogias. Adleri kohaselt on võimutahe alateadvuslikult omane kõigile inimestele ning pärit juba lapsepõlvest. 

## Vaata ka
* "Võimutahe" (Nietzsche samanimeline teos).
Vehklemine 1952. aasta suveolümpiamängudel

**[[Vehklemine]] [[1952. aasta suveolümpiamängud]]el** Helsingis

## Mehed
### [[Florett]]
#### individuaalne
65 võistlejat


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Christian d'OriolaPrantsusmaa8
2.Edoardo MangiarottiItaalia6
3.Manlio di RosaItaalia5
4.Jacques LatastePrantsusmaa431
5.Jehan BuhanPrantsusmaa433/29
6.Mahmud YunesEgiptus433/27
7.Sala DessukiEgiptus26/35
8.Giancarlo BergaminiItaalia26/36


#### meeskondlik
15 meeskonda


KohtRiikKoosseis
1.PrantsusmaaJehan Buhan, Jacques Lataste, Claude Netter, Jacques Noël, Christian d'Oriola, Adrien Rommel
2.ItaaliaGiancarlo Bergamini, Manlio di Rosa, Edoardo Mangiarotti, Renzo Nostini, Giorgio Pellini, Antonio Spallino
3.UngariTibor Berczelly, Aladár Gerevich, Lajos Maszlay, Endre Palócz, József Sákovits, Endre Tilli
4.EgiptusSala Dessuki, Osman Abd al-Hafiz, Mohammed Ali Riad, Mohammed Zulficar, Hasan Taufik, Mahmud Yunes


Finaal: Prantsusmaa-Itaalia 8:6.

### [[Epee]]
#### Individuaalne


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Edoardo MangiarottiItaalia7
2.Dario MangiarottiItaalia616
3.Oswald ZapelliŠveits618
4.Léon BuckLuksemburg619
5.József SákovitsUngari5
6.Carlo PavesiItaalia4
7.Per CarelsonRootsi36/20
8.Carl ForssellRootsi36/23


#### Meeskondlik
19 meeskonda


KohtRiikKoosseis
1.ItaaliaRoberto Battaglia, Franco Bertinetti, Giuseppe Delfino, Dario Mangiarotti, Edoardo Mangiarotti, Carlo Pavesi
2.RootsiPer Carelson, Svel Fahlman, Carl Forssell, Bengt Ljungquist, Lennart Magnusson, Berndt-Otto Rehbinder
3.ŠveitsPaul Barth, Willy Fitting, Paul Meister, Otto Rüfenacht, Oswald Zapelli, Mario Valota
4.LuksemburgPaul Anen, Léon Buck, Émile Gretsch, Fernand Leischen


Finaal: Itaalia-Rootsi 8:5.

### [[Espadron]]
#### individuaalne
66 võistlejat


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Pál KovácsUngari8
2.Aladár GerevichUngari7
3.Tibor BerczellyUngari522
4.Gastone DaréItaalia527
5.Werner PlattnerAustria4
6.Jacques LefèvrePrantsusmaa3
7.Vincenzo PintonItaalia232
8.Heinz LechnerAustria235


#### meeskondlik
19 meeskonda

KohtRiikKoosseis
1.UngariTibor Berczelly, Aladár Gerevich, Rudolf Kárpáti, Pál Kovács, Bertalan Papp, László Rajcsányi
2.ItaaliaGastone Daré, Roberto Ferrari, Renzo Nostini, Giorgio Pellini, Vencenzo Pinton, Mauro Racca
3.PrantsusmaaJean Laroyenne, Jacques Lefèvre, Jean Levavasseur, Bernard Morel, Maurice Piot, Jean-François Tournon
4.USANorman Armitage, José de Capriles, Tibor Nyilas, Alex Treves, George Worth


Finaal: Ungari-Itaalia 8:7.

## Naised
### individuaalne florett
37 võistlejat


KohtVõistlejaRiikTulemus
1.Irene CamberItaalia5+1
2.Ilona ElekUngari5
3.Karen LachmannTaani4
4.Janice-Lee YorkUSA4
5.Maxine MitchellUSA4
6.Renée GarilhePrantsusmaa4
7.Lylian Lcomte-GuyonneauPrantsusmaa1
8.Magda NyáriUngari1