open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1932. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1932. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **2**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 4.–6. veebruarini 1932. aastal Cortina d'Ampezzos Itaalias. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala meestel ja 3 ala naistel). Lisaks kiirlaskumisele ja slaalomile lisati ka Alpi kahevõistlus programmi.

Mäesuusatamine ei olnud veel 1932. aasta taliolümpiamängude osa, mis toimusid 4.–15. veebruarini New Yorgi osariigis Lake Placidis. Olümpiamängude programmi lisati see 1936. aastal Garmisch-Partenkirchenis Saksamaal.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 4. veebruar 
Osavõtjaid: 43
Riike: 8
**[https://alpineskiworld.net/worlds32dhm.pdf Tulemused]**


#### [[Slaalom]]




Finaal: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 36
Riike: 7
**[https://alpineskiworld.net/worlds32slm.pdf Tulemused]**


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 4. veebruar 
Osavõtjaid: 43
Riike: 6
**[https://alpineskiworld.net/worlds32acm.pdf Tulemused]**

	
### Naised

#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 4. veebruar 
Osavõtjaid: 32
Riike: 6
**[http://www.fis-ski.com/uk/604/610.html?sector=AL&raceid=14025 Tulemused]**


#### [[Slaalom]]




Finaal: 5. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Riike: 7
**[https://alpineskiworld.net/worlds32slw.pdf Tulemused]**


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 5. veebruar 
Osavõtjaid: 31
Riike: 7
**[https://alpineskiworld.net/worlds32acw.pdf Tulemused]**


## Medalitabel

 Korraldajariik 

## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Gustav Poola

**Gustav Poola** (sündinud 26. novembril 1960) on eesti ettevõtja, elektroonikaettevõtte Artec Group asutaja ja juht.

Ta lõpetas 1984. aastal Tallinna Tehnikaülikooli automaatika ja telemehaanika erialal.

Ta kuulub Eesti Väliskaubanduse Liidu nõukokku.

## Viited

## Välislingid
*Gustav Poola ETIS
*"Guardtime Eesti juhiks sai Gustav Poola" Postimees, 7. juuni 2014
Arnold Võsu

**Arnold Võsu** (6. veebruar 1901 Pangodi vald – 21. juuli 1971 Kiviõli) oli eesti vaimulik. 

Arnold Võsu õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis, ta lõpetas aastal 1925 Tartu linna õhtugümnaasiumi. Vabatahtlikuna Eesti Vabadussõjas osalemise eest sai ta võimaluse õppida tasuta Tartu Ülikoolis usuteadust 1925–1933. Prooviaastal oli ta Otepää Maarja koguduses, Johannes Oskar Lauri juures. Ordineeriti 25. veebruaril 1934 õpetajaks.

1934–1935 oli ta EELK Türi koguduse abiõpetaja, 1935–1937 EELK Rõuge koguduse abiõpetaja, 1937–1943 EELK Roosa koguduse õpetaja, 1943–1945 EELK Tartu Maarja koguduse abiõpetaja ning 1945–1948 õpetaja, 1948–1959 EELK Tartu Pauluse koguduse õpetaja ja 1959–1971 EELK Lüganuse koguduse õpetaja. Lühemat aega on ta teeninud ka Halliste, Kambja ja Kiviõli kogudusi.

Arnold Võsu suri 21. juulil 1971 Kiviõli haiglas.

## Isiklikku

Arnold Võsu oli abielus, tal oli kolm tütart. Vendi ega õdesid Arnold Võsul ei olnud.

## Viited
 

## Välislingid

* https://eelk.ee/elulood/vosu_arnold.html
1931. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1931. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid esimesed maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 19.–23. veebruarini Mürrenis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 4 komplekti medaleid kiirlaskumises ja slaalomis (kaks ala nii meestele kui naistele). Võistlustel osales seitse riiki 56 sportlasega.

## Eellugu

FIS-i 11. rahvusvahelisel suusakongressil, mis toimus Oslos 24.–26. veebruarini 1930, arutati Ivar Holmquisti juhtimisel ja 16 riigi delegaatide osavõtul küsimust mäesuusatamise ja slaalomi võistluste lisamisest FIS-i võistlusreeglitesse.

Karl Daneggeri juhitud uurimiskomisjon kohtus 25. veebruaril Finses kongressist eraldi, et seda küsimust arutada. Komisjoni teisteks liikmeteks olid Walter Amstutz (Šveits), krahv Aldo Bonacossa (Itaalia), Arnold Lunn (Suurbritannia), kolonel Bobkowski (Poola) ja Olaf Helset (Norra).

Suurbritannia Suusaklubi ja Šveitsi Akadeemilise Suusaklubi kahe olemasoleva võistlusmääruste põhjal valmistati ette FIS-i võistlusmääruste lisana eelnõu. FIS-i kongressi viimasel istungil soovitas Danninger uurimiskomisjoni presidendina kongressil mäesuusatamise ja slaalomi võistluste reguleerimist, selgitades komisjoni motiive muu hulgas väitega, et "Alpides on suusatamine eriliste topograafiliste tingimuste tõttu arenenud üsna erinevalt kui põhjas" ning rõhutades, et "FIS-i kohustus on arvestada nende Kesk-Euroopa oludega".

Nikolai Ramm Østgaard, kõneledes kolme Skandinaavia riigi suusaliitude nimel, kes olid varem mäesuusatamise võistluste kaasamise vastu olnud, teatas üllatuslikult ja ilma edasise aruteluta, et kiidaks resolutsiooni heaks, kui võistlusmäärustes oleks kirjas: "Lisaks võib korraldada mäesuusatamise ja slaalomi võistlusi." FIS-i poolt mäesuusatamise ja slaalomi võistluste rahvusvahelise reguleerimisega pandi Oslo kongressil alus mäesuusatamise arengule järgmistel aastakümnetel.

Pärast seda, kui Saksamaa Suusaliidu delegaadid teatasid kavatsusest loobuda 1931. aasta mäesuusatamise võistlustest Oberhofis, tegi Suurbritannia Suusaklubi, mida esindas Arnold Lunn, ettepaneku korraldada meeste ja naiste slaalomi ja kiirlaskumise võistlused Mürrenis Šveitsis, et asendada need FIS-i võistlustega Tüüringis. See ettepanek võeti ühehäälselt vastu. Need esimesed FIS-i rahvusvahelised mäesuusatamise võistlused Mürrenis, mis ametlikult nii nimetati, tunnistati hiljem tagasiulatuvalt esimesteks mäesuusatamise maailmameistrivõistlusteks.

## Osalejad

## Tulemused

### Mehed

#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 20. veebruar 
Osavõtjaid: 25
Riike: 4
Tulemused

	
#### [[Slaalom]]




Finaal: 23. veebruar 
Osavõtjaid: 20
Riike: 5
Tulemused

	
### Naised

#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 21. veebruar 
Osavõtjaid: 17
Riike: 5
Tulemused


#### [[Slaalom]]




Finaal: 19. veebruar 
Osavõtjaid: 18
Riike: 4
Tulemused


## Medalitabel

 Korraldajariik 

## Viited

## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Guaraana-pauliinia

**Guaraana-pauliinia** (*Paullinia cupana*) on ronitaim seebipuuliste sugukonnast pauliinia perekonnast. 

## Morfoloogia

Guaraana-pauliinia on puitunud varrega ronitaim, mis võib kasvada kuni 10 m pikkuseks. Selle liitlehed on suured, sõrmjagused ja paarissulgjad ning koosnevad ovaalsetest ja saagja servaga lehekestest. Väikesed valged õied kasvavad umbes 30 cm pikkuste kobaratena.

Viljad on väikesed, tumekollased, või oranžikaspunased marjad, mille sees seemnerüü ümbritseb ühte lillat või musta seemet. Seemned kuivatatakse, röstitakse ja jahvatatakse. Pulber segatakse veega, kuni saadakse paks pasta, millest vormitakse kangikesi või palle, mis kuivatatakse.

## Levik

Guaraana-pauliinia pärineb Brasiilia ja Venezuela Amasooniast. Kõige rohkem kasvatatakse seda Brasiilias.

## Ajalugu

Esimese eurooplasena märkas guaraanat jesuiidi misjonär aastal 1669. 18. sajandil kasutati seda Brasiilias juba laialdaselt armurohuna ning malaaria ja düsenteeria vastu. Arvatakse, et guaraana jõudis 1817. aasta paiku Lõuna-Ameerikast Prantsusmaale, kus sellest valmistati populaarset karastusjooki. 19. sajandil pälvis guaraana Põhja-Ameerika arstide tähelepanu oma mõõduka närvistimulaatori ja migreeniravimina.

## Legend

Kui guaraana vili lõhki lõigata, näeb see värvikontrasti tõttu välja nagu silm. Sellest on tulnud indiaani Sateré-Maué hõimu legend sellest, et üks kuri jumal olevat tapnud armastatud külalapse. Selleks, et küla lepitada, istutas teine, heatahtlikum jumal lapse vasaku silma metsa ja sellest kasvas metsik guaraanapuu. Seejärel võttis ta lapse parema silma, istutas külla ja sellest kasvas kodustatud guaraanapuu.

## Seemnete toimeained

Guaraana-pauliinia seemned sisaldavad 2–7% kofeiini, lisaks teobromiini, teofülliini, ksantiini, adentiini, guaniini, hüpoksantiini, 25% parkaineid, guaraanaõli, proantotsüanidiine, saponiine, tärklist, valku, tsüanopiide, punast pigmenti, lima, rasvu, vaiku ja koliini. 

Kofeiinisisalduse tõttu on guaraana toimed inimtervisele sarnased kohvi omadega.

## Viited

## Välislingid
* Urmas Kokassaar. Kauge külaline guaraana Eesti Loodus
* European Medicine Agency, EMA/HMPC/897384/2011, Assessment report on Paullinia cupana Kunth ex H.B.K. var. sorbilis (Mart.) Ducke, semen, 15. jaanuar 2013
Francis Crick

**Francis Harry Compton Crick** (8. juuni 1916 Weston Favell, Northamptonshire – 28. juuli 2004 San Diego, California) oli Briti molekulaarbioloog ja füüsik, üks DNA struktuuri kindlakstegijatest, kes pälvis koos James Watsoni ja Maurice Wilkinsiga 1962. aastal Nobeli meditsiiniauhinna.

Juba väga noorelt oli Crick huvitatud teadusest ja luges teadusraamatuid. Esimesi teaduskatseid hakkas ta tegema kodus kümneaastaselt. Keskkoolis oli ta keskendunud reaalainetele. Ta lõpetas Londoni Ülikooli füüsika erialal 21-aastaselt. Doktoritööd alustas 1937. aastal, see aga katkes seoses Teise maailmasõjaga (laborit tabas pomm). 

Sõja ajal oli ta üks Briti mereväe jaoks magnet- ja akustiliste meremiinide väljatöötajaid. 1947. aastal asus Crick õppima Cambridge'i Strangewaysi laboris bioloogiat ja 1949. aastal liitus ta teadlasena Meditsiiniuuringute Nõukogu töörühmaga Cambridge'i Ülikooli Cavendishi laboratooriumis, uurides röntgenikiirte murdumist. Doktoritöö lõpetas Crick 1954. aastal. 

1957. aastal võttis ta kasutusele ka tänapäeval kasutatava mõiste "molekulaarbioloogia tsentraalne dogma". See on tõdemus, et DNA informatsioon, mis on liikunud RNA molekulilt valkudeni, ei saa tagasi liikuda valkudest RNA-le ja DNA-le. 

Ta kirjutas ka neli raamatut.

## Tunnustus
*1959 – valitiLondoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1962 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
*1962 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1964 – valiti Iiri Kuningliku Akadeemia välisliikmeks
*1969 – valiti Leopoldina liikmeks
*1972 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1978 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1985 – valiti India Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Välislingid
*
Martin Schultz von Ascheraden

**Martin Schultz von Ascheraden** (12. juuni 1617 Aizkraukle, Liivimaa – 16. märts 1682 Narva, Ingerimaa kubermang Rootsi kuningriik) oli Rootsi sõjaväelane, vabahärra.

8. novembril 1630 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf tema isale, Böömimaa päritolu kahurväe ooberstleitnant Simon Schultzile (1588–1633) (hukkus Pfaffenhofeni lahingus 1633. aastal), Aizkraukle ordulinnuse ja staarostkonna, ning sellest ajast kuulusid need nende suguvõsa valdustesse.

9. novembril 1652 sai Martin Schultz koos venna, Langholmi mõisniku Johann Philipp Schultziga (1621–1672) Rootsi aadlikuks ning temast sai õukonnarügemendi major, hiljem teenis Skåne ja Blekinge miilitsa ülemkomandandi ametis (Öfwerste Commendeur af Milicen i Skåne och Blekinge). 

1659. aastast Dünamünde komandant. Aastatel 1660−1688 oli ta Liivimaa rüütelkonna Liivimaa maanõunik. 8. aprillil 1673 kinkis Rootsi kuningas Karl XI talle Krüüdneri mõisa Kambja kihelkonnas Tartumaal. 

18. aprillil 1674 sai Martin Schultz Rootsi kuningalt Aizkraukle vabahärratiitli ja immatrikuleeriti 1675. aastal nr 58 all Rootsi rüütelkonda vabahärrade Schultz von Ascheradeni (ka Schoultz von Ascheraden) nimega. 

1674. aastal Skåne kuberner. Osales kindralleitnandina 1676. aastal rootslastele võidukas Skåne sõja Lundi lahingus, juhtides seal Rootsi väe keskosa ja ülendati 1679. aastal jalaväekindraliks.

28. aprillist 1681 kuni surmani 1682. aastal oli Ingerimaa ja Käkisalmi lääni kuberner Narvas (Narva komandandiks oli hilisem Ingeri kindralkuberner Göran von Sperling).

Talle kuulusid Liivimaal lisaks Aizkraukle mõisale (*Schloß Ascheraden*) veel Skrīveri (Rēmera muižā, *Römershof*), Salapi (*Salubben*), Vinterfeldi (*Winterfeld*), Bariši (*Borgeshof, Borigshof*), Šķiliņi (*Schillingshof*), *Stippenhof*, Buļļi (*Bullenhof*), *Jergies*, Krüüdneri (*Krüdnershof*); Rootsis *Meen*, *Oranienburg*, Billingsholm ja Juelsgård ning Ingerimaal *Kaibola* ja *Permesberg*.

## Perekond
Martin Schultz abiellus Anna Margaretha Zimmermanniga (surnud 1664), kes oli Riia bürgermeistri Lorenz Zimmermanni (surnud 1665) ja Catharina Nordhauseni tütar. Abielust sündisid:

*Anna Margaretha, Johann Reinhold von Grotthussi (Grothusen) abikaasa;
*Johann Heinrich (surnud 1670), Rootsi kapten;
*Gustav (1654–1677), Rootsi kapten, hukkus Landskrona lahingus;
*Carl Friedrich (1656–1728), Rootsi ooberst, Liivimaa maanõunik, Aizkraukle ja Krüüdneri mõisnik; 1764. aasta Aizkraukle ja Skrīveri eratalurahvaseaduse (*„[[Aizkraukle|Ascherad]]ensches und [[Skrīveri|Römershof]]sches Bauerrecht“*) autori Karl Friedrich Schoultz von Ascheradeni (1720–1782) (läti *Karls Frīdrihs Šulcs fon Ašerādens*) vanaisa;
*Martin Simon (1660–1730), Rootsi kindralleitnant, suguvõsa Pommeri haru esivanem.

Hiljem abiellus Elisabeth Gertrud von der Brüggeniga (surnud 1686).

## Viited

## Välislingid
* Transéhe-Roseneck, Astaf von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 2: Livland. Görlitz, 1935,  Martin Schultz von Ascheraden
* Elulugu Nordisk familjebok, 1916 (rootsi keeles)
* Elulugu Nordisk familjebok, 1890 (rootsi keeles)
* Aizkraukles muižkungs un viņa “Zemnieku tiesa” (läti keeles)
*
Valge rumm

**Valge rumm** ehk **hele rumm** on kuiv, heledat värvi ning kerge magusa maitsega rumm. Seda valmistatakse suhkruroomahlast ja melassist. 

Erinevalt teistest rummiliikidest, mida hoitakse söestatud tammepuust vaatides, hoitakse valget rummi tavalistes tammepuust või roostevabast terasest vaatides, seetõttu on see ka läbipaistev.

Valge rummi alkoholisisaldus on tavaliselt 40%.

## Valge rummi tootjaid
*Mount Gay Eclipse Silver
*Bacardi
**Superior (maitsestamata)
**Limón (sidrun)
**Razz (vaarikas)
**Cóco (kookospähkel)
*Malibu
**Kookospähkel
**Ananass
*Cruzan
**Banaan
**Tsitrus
**Apelsin
**Ananass
**Mango
**Vanill
*Ron Don Q
*Angostura
Metsülane

**Metsülane** (*Anemone sylvestris*) on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeliik. 

Metsülane on üks kolmest Eesti pärismaisest ülase perekonda kuuluvast liigist (teised kaks on võsaülane ja kollane ülane).

## Välislingid
*
Martini

**Martini** on Itaalia vermuti- ja vahuveinimark (kaubamärk), mida toodab Martini & Rossi Itaalias Torinos.

**Martiini** (nimetus, mitte pärisnimi) on džinni-vermutikokteil, harilikult Martini vermutiga.

## Tooted
*Martini Rosso – alates 1863
*Martini Bianco – alates 1910
*Martini Extra Dry – alates 1900
*Martini Rosato
*Martini D’Oro – alates 1998
*Martini Fiero
*Martini Asti – alates 1863
*Martini Prosecco

## Välislingid

*Martini koduleht
Tambora (trumm)

***Tambora*** (hispaania keeles *tambor* – 'trumm') on afrokariibi päritolu kahepoolne trumm, mida kasutatakse paljudes ladinaameerika muusikastiilides. Tambora on oluline instrument eelkõige *[[merengue]]*'s, aga ka Colombiast pärit *[[cumbia]]*'s ja Venezuela *[[gaita]]*'s.

Tamborat mängitakse traditsiooniliselt isteasendis, hoides trummi süles külili ning lüües ühte membraani trummipulga ja teist palja käega.

Tamboramängijaid nimetatakse *tamborero*'deks.
Juhan Maidlo

**Juhan Maidlo** (kuni 15. veebruarini 1937 Johannes-Ervin Magus; 9. juuli 1930 Tallinn – 6. oktoober 2015 Tallinn) oli eesti spordiajakirjanik ja spordiajaloolane.

Ta lõpetas aastal 1949 Viljandi 2. Keskkooli. Arreteeriti 1950, kuni 1955 Vorkutas.

## Liikmesus
*1960 Eesti Spordiajakirjanike Liit
*1998 Eesti Spordiajaloo Seltsi liige
**2001 juhatuse liige

## Tunnustus
*1974 Kalevi auliige
* 2000 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (aastatepikkuse traditsiooni jätkaja "Eesti spordi aastaraamatu" koostajana)
*2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
*2003 Eesti Spordiajaloo Seltsi auliige
*2010 Eesti Vabariigi spordipreemia (elutööpreemia, koos Erlend Teemäega - pikaajalise tulemusliku tegevuse eest spordiajaloo jäädvustajatena, spordiraamatute autorite ja toimetajatena ning spordiajakirjanikena)

## Viited

## Välislingid
* 
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*
Siim Valmar Kiisler

**Siim Valmar Kiisler** (sünninimi **Siim-Valmar Kiisler**; sündinud 6. novembril 1965 Tallinnas) on Eesti poliitik. Ta oli keskkonnaminister Jüri Ratase esimeses valitsuses.  

Kiisler oli aastatel 2008–2014 regionaalminister Andrus Ansipi teises ja kolmandas valitsuses. Ta oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige ning IRLi Tallinna piirkonna esimees. 

## Haridus
Lõpetas 1984 Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga ja 1991 Tallinna Tehnikaülikooli automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal. Siim Valmar Kiisler on korporatsiooni Fraternitas Liviensis vilistlane.

## Töökäik
Aastatel 1995–2003 Glacier Eesti AS-i nõukogu esimees. 1999–2001 Tallinna Kesklinna vanem. Kesklinna vanemana lõpetas aastaid kestnud linnaametnike ebaseadusliku korteriäri kesklinnas. 2003–2005 ja 2006–2007 oli ta X Riigikogu liige. Aastatel 2003–2005 juhtis Riigikogu Res Publica fraktsiooni, 2007–2008 oli Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi abiminister. 23. jaanuarist 2008 kuni 26. märtsini 2014 oli ta regionaalminister.

## Valimistulemused
Ta kandideeris ka 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 3 (Mustamäe ja Nõmme), sai 556 häält, kuid valituks ei osutunud. 1. septembrist 2015 sai ta XIII Riigikogu liikmeks seoses Jaak Aaviksoo valimisega Tallinna Tehnikaülikooli rektoriks ning seoses Riigikogu liikme Sven Sesteri volituste peatumisega tema nimetamise tõttu Vabariigi Valitsuse liikmeks. 

2019. aastal Ida-Virumaal kandideerides sai ta 379 häält ja Riigikokku valituks ei osutunud. Kiislerist sai pärast Mart Nuti surma XIV Riigikogu liige. Pärast Jüri Ratase teise valitsuse tagasiastumist taastusid Urmas Reinsalu Riigikogu liikme volitused ning Kiisler pidi Riigikogust lahkuma, saades hüvitiseks peaaegu 26 000 eurot. Märtsis 2022 heitis Isamaa juhatus Kiisleri erakonnast välja. Seoses Reinsalu siirdumisega Kaja Kallase teise valitsuse liikmeks sai nüüd juba erakonnatust Kiislerist taas Riigikogu liige. 

Siim Valmar Kiisler on alates 2022. aastast Erakond Parempoolsed liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 531 häält ning ei osutunud valituks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Nõmme linnaosas, kogus 1158 häält ning osutus valituks.

## Tunnustus
* 2020 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Siim Valmar Kiisleri abikaasa on Merly Kiisler. Nende lapsed on Taavi Kalle, Heiki Rein, Mati Kalev, Mari Helmi ja Arti Tanel.

## Vaata ka
*Tõmbekeskuste Eesti

## Viited

## Välislingid

* Siim Kiisleri ajaveeb
* Siim Valmar Kiisler. Eesti Vabariigi Valitsus
* Saage tuttavaks: uus regionaalminister Siim-Valmar Kiisler. / Eesti Ekspress 22. jaanuar 2008
* Nädala näod: Väikevenna võimatu missioon / Postimees 09. märts 2013
Sven Kuntu

**Sven Kuntu** (4. aprill 1968 – 27. oktoober 2007) oli eesti helilooja, laulja, muusik, etendaja ja lavastaja.

1980. aastate lõpus oli ta VAT Teatris ja 1990. aastate algul Von Krahli Teatris näitleja. Lisaks töötas ta Eesti Raadio noortesaadete toimetuses.

Teatris otsis ja sünteesis Kuntu väsimatult, olgu tulemuseks siis kontsert-tants "Kaaren", muusikaline dekoratsioonidraama "Tundekasvatus" või *performance*-etendus "Miks Eesti mehed ei tantsi?". Huvitav roll sündis VAT Teatri lavastuses "Kolumats", kus ta esitas isikupärasel viisil inglise kabareepunkgrupi Tiger Lillies muusikat. Sven Kuntu viimase kümnendi loominguline tegevus ei mahtunud enam ühegi konkreetse institutsiooni ega eraldi kunstiliigi raamidesse. Pooleli jäi töö muusikalise lavastusega "Seeneooper", mis pidi esietenduma 2007. aasta suvel Rakveres, rahvusvahelisel teatrifestivalil Baltoscandal.

Sven Kuntu pani aluse aastatel 1990–2008 tegutsenud Eriti Kurva Muusika Ansamblile, mille juht ja peamine laulutekstide kirjutaja ta ühtlasi oli.

Sven Kuntu looming on seotud ka ansambli "Pantokraator" tegevusega – ta osales Pantokraatori 1990. aastal ilmunud debüütplaadi "Pantokraator I" laulu "Sundimatu jutustus tõelisest kevadest" sünni juures. Sama laul ilmus ka 2000. aasta CD-albumi "Jäi servi seisma..." seitsmenda loona. Laulu sõnade autorid peale Kuntu olid Lauri Saatpalu ja Andres Varustin. Pantokraator pühendas oma 2009. aastal ilmunud albumil "Tormidesööjad" ühe loo ka Sven Kuntule ("Pilvedesse sõidan paadi").

Sven Kuntu tekste on laulusõnadena kasutanud veel teisedki esinejad. Näiteks ansambel JääBoiler kasutas oma 2001. aasta albumi "Nii ongi" laulu "Kuu" tekstina Kuntu luuletust "Sinust" (väikeste muudatustega).
Kuntul ilmus ka pisike luulekogu "Aega ei ole" (2005). Seda levitati EKMA kontsertidel, ning laulutekstide ja paari luuletuse kõrval oli seal fotosid bändi varajasest kontserttegevusest.

## Viited

## Välislingid
* In memoriam: Sven Kuntu Postimees, 30. oktoober 2007
Professor Martensi ärasõit

**"Professor Martensi ärasõit"** on 1984. aastal ilmunud Jaan Krossi ajalooline romaan eesti päritolu Vene diplomaadist ja õigusteadlasest Friedrich Martensist. Teos kujutab Martensi elukäiku tema surmaeelse ühekõne ja tagasivaatena.

Sõites rongiga Pärnust Peterburi kõrvutab professor Martens meenutustes oma elukäiku 89 aastat varem elanud Saksa diplomaadi ja õigusteadlase Georg Friedrich von Martensi omaga. Muuhulgas räägib ta esimesest kohtumisest oma tulevase abikaasa Katiga ning vennapoja Johannese vahistamisest. Martens kirjeldab Nobeli rahuauhinna kandidaadiks olemist ja seda, kuidas ta siin-seal ennatlikult auhinna laureaadiks kuulutati. Samuti meenutab ta Portsmouthi lepingu sõlmimisega seotud piinlikku seika, milles Martens jääb Venemaa esindajate nimekirjast kogemata välja ning jaapanlased ei luba tal seetõttu rahuläbirääkimistel osaleda. Rongis kohtab ta eesti päritolu Soome sotsialisti Hella Wuolijokit.

## Tõlked

## Välislingid
* Lea Pild, "Ärasõit kui vabanemine. Eesti teema ja Tolstoi traditsioon Jaan Krossi romaanis "Professor Martensi ärasõit"" (PDF-fail). Venekeelsest käsikirjast tõlkinud Mall Jõgi – Keel ja Kirjandus 2011, nr 6, lk 416–424
Georg Rosenberg

**Georg Rosenberg** (ka **Georg Alfred Rosenberg**; 20. oktoober 1870 Taagepera – 28. jaanuar 1935 Suure-Jaani) oli eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Ta õppis aastatel 1883–1890 Tartus gümnaasiumis ja aastatel 1890–1895 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas; ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Pidas prooviaastat Peterburi Jaani koguduses Jakob Hurda juures, ordineeriti õpetajaametisse 9. märtsil/21. märtsil 1897. Oli aastatel 1898–1935 Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja.

## Välislingid
*
Lepistiku park

**Lepistik** on park Tallinna Mustamäe linnaosa Mustamäe asumis. Asub Sõpruse puiesteest kagus ja A. H. Tammsaare teest edelas.

Lepistik on põhiosalt loodustekkeline. Park on looduskaitse all. Sealsetest Lepasalu allikatest algas ajalooline Mustjõgi. 

## Taimestik

Pargi pindala on 4,6 hektarit. Seal leidub üle 150 rohttaimeliigi. Puudest on valitsev liik sanglepp. Kaasliik on hall lepp, mille osatähtsus on pargi lääneosas suurem. Üksikute puudena kasvab pargi lõunaservas mände, haabu, rabe- ja hõberemmelgaid ning sookaski. Alusmetsas on hõredalt toomingat. 

## Veekogu

Looduskaitse alla kuuluvad pargi üsna veerikkad Lepasalu allikad. Veerikkal ajal moodustab vesi 6 ojakest koguvooluhulgaga 1–10 l/s. See allikaline ala on kujunenud partide talvituspaigaks.  Pargi kirdeosas asub tiik.

## Linnustik

Pesitsejatest on dominantliikideks metsvint (*Fringilla coelebs*), mustpea-põõsalind (*Sylvia atricapilla*), musträstas (*Turdus merula*), hallrästas (*Turdus pilaris*), punarind (*Erithacus rubecula*), künnivares (*Corvus frugilegus*), rasvatihane (*Parus major*). Regulaarselt pesitseb ööbik (*Luscinia luscinia*). Huvitavaim pesitseja on väike-kirjurähn (*Dendrocopos minor*), tõenäolised pesitsejad on soo-roolind (*Acrocephalus palustris*), suurnokk-vint (*Coccothraustes coccothraustes*) ja koldvint (*Serinus serinus*).

Kaitsealustest liikidest esineb toitekülalisena kanakull (*Accipiter gentilis*) (II kat.) ja tõmmukajakas (*Larus fuscus*) (II kat.).

Pargi liigirikkus on viimasel ajal vähenenud. 

Pargi lääneservas asub künnivarese haudekoloonia. Park on talvepoolaastal kujunenud ka seltsingus ööbivate vareslaste koondumis- ja sageli arvuka ühisööbimise paigaks. Künnivaresest on saanud piirkonna probleemliik.

## Inimtegevus

Lepistik on üks Mustamäe kesksemaid parke, mida läbivad igas suunas jalgteed. Aastatel 2002–2003 park rekonstrueeriti. Tööde käigus rajati uusi läbikäiguteid ja uuendati vanade jalgteede kate, uuendati kogu pargi valgustus, süvendati pargi ülemine tiik ja kindlustati kaldaid, rajati uus lastemänguväljak, paigaldati pargi inventar, puhastati läbivoolavate veesoonte sängid ja uuendati teealused truubid, ehitati kõrvaloleva kooli kasutamiseks spordiväljakud ja sild jalakäijatele ning uuendati haljastust. 

Pargi ühe põhilise jalakäijate tee ääres asub aasta läbi tegutsev kohvik-paviljon. 

## Viited

## Välislingid
* Lepistiku asukoha skeem.
* Lepistiku park. Sprindiorienteerumiskaart. 1: 5000, h=2,5
Johannes Märtson

**Johannes Märtson** (25. august 1868 Lõve vald – 9. jaanuar 1935 Tõrva) oli Eesti poliitik.

Õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas rohuteadust, lõpetas 1896. Akadeemiliselt kuulus Fraternitas Esticasse.  

Aastatel 1896–1902 Tõrva apteegi omanik, oli seal tuletõrjeseltsi esimees, seejärel asus Valka, oli sealse apteegi omanik ja au-rahukohtunik Valga rahukoguringkonnas ning vaestelastekohtus, 1902–1917 Valga linnapea ja ka Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu valijamees. Lisaks linnapea ametile oli Märtson ka Säde seltsi ja rea teiste seltside ning ühistute rajajate hulgas. 

1917. aastal asus Tartusse, oli seal 1926–1929 Tartu linnavalitsuse linnanõunik, 1927. aastast juhatas Tartu linnavalitsuse töö- ja hoolekandeosakonda.  

11. veebruaril 1921 pääses Hugo Rahamägi asemel I Riigikokku ning hiljem valiti ka II Riigikogu koosseisu. Kristliku Rahvaerakonna liige.

Alates 1931. aastast elas Tõrvas.

Johannes Märtson maeti 13. jaanuaril 1935 Helme kalmistule.
Lepp

**Lepp** (*Alnus*) on heitlehiste lehtpuude perekond kaseliste sugukonnast.

Eestis kasvab kaks pärismaist lepaliiki:

* hall lepp (*Alnus incana*)
* sanglepp (*Alnus glutinosa*)

Harva esineb halli ja sanglepa hübriidi – värdleppa (*Alnus x pubescens* Tausch).

## Liigid

**Alnus cordata* – itaalia lepp
**Alnus cremastogyne* – rippviljaline lepp 
**Alnus firma *– jäigalehine lepp 
**Alnus fruticosa (Alnaster fruticosus)* – põõsaslepp 
**Alnus glutinosa (Betula alnus)*- sanglepp (must lepp) 
**Alnus glutinosa var. barbata* – habelepp 
**Alnus hirsuta *– lammlepp 
**Alnus hirsuta var. mandschurica* – mandžuuria lepp 
**Alnus incana –* hall lepp (valge lepp) 
**Alnus incana subsp. rugosa * – kurdlehine lepp 
**Alnus japonica*	– jaapani lepp
**Alnus jorullensis* – mehhiko lepp
**Alnus kamtschatica* – kamtšatka lepp
**Alnus × koehnei (Alnus incana × Alnus subcordata)* – Koehne lepp
**Alnus lanata* – villane lepp
**Alnus maritima* – randlepp
**Alnus matsumurae*– Matsumura lepp 
**Alnus maximowiczii* – Maximowiczi lepp
**Alnus nepalensis* – nepaali lepp
**Alnus nitida* – läiklehine lepp
**Alnus oblongifolia* – piklikulehine lepp
**Alnus oregona* – punane lepp
**Alnus orientalis* – idalepp
**Alnus pendula* – rohkeroodne lepp 
**Alnus × pubescens (Alnus glutinosa × Alnus incana)*- värdlepp
**Alnus rhombifolia* – kalifornia lepp
**Alnus serrulata (Betula serrulata)*- peensaagjas lepp
**Alnus sinuata* – sitka lepp
**Alnus subcordata* – kaukaasia lepp
**Alnus tenuifolia *– kaljulepp
**Alnus viridis *– roheline lepp
**Alnus viridis subsp. crispa * – mägilepp
Ants Viirmaa

**Ants Viirmaa** (kuni 1935 **Hans Viirmann**, 10. mai 1897 Kastre mõis, Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 21. aprill 1942 Sevurallag) oli eesti poliitik, kaitseliitlane ja Isamaaliidu liige.

## Elulugu
Ants Viirmaa kolis Türile oma vanemate Jaani ja Emiiliega 1901. aastal. 

Tal oli naine Salme (Mölder) ja lapsed Maret, Sirje-Reet ja Jaan-Ants. NKVD arreteeris ja küüditas Viirmaa perekonna koos tuhandete teistega 1941. aasta 14. juunil. Ta eraldati perest ja viidi Sverdlovski oblastisse metsatöölaagrisse, kus ta maha lasti. Naine lastega saadeti Tomski oblastisse Tšainski rajooni Kolominskije Grivõ külla.

### Hariduskäik
Õppis Türi kihelkonnakoolis ja Tartu Aleksandri gümnaasiumis. Aastatel 1916–1918 õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust, seejärel oli aastatel 1919–1920 Tondi sõjakooli lipnik.

Aastatel 1921–1926 õppis taas Tartu Ülikoolis, seekord majandusteaduskonnas kaubandust.

Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

### Töö ja ühiskondlik tegevus
Viirmaa osales Vabadussõjas ning tegutses Kaitseliidus ja Järva kaitsepataljonis, asutas Türi malevkonna ja oli selle esimene pealik, lisaks kuulus veel mitme seltsi nõukogusse.  
* 1932–1934 töötas ajalehes Postimees 
* 1935–1940 Türi linnapea ja linnavanem 
* 1936 Türi majandusgümnaasiumi õpetaja kohustetäitja majandusteaduse alal

## Tunnustus
* 1939 – Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Lepasalu allikad

**Lepasalu allikad** (ka *Lepistiku allikad*) on rühm allikaid, mis asuvad Lepistiku pargis Mustamäe asumis Tallinna Mustamäe linnaosas. Allikad on koos pargiga looduskaitse all. 

## Asukoht
Lepasalu allikad paiknevad Mustamäe astangust 800 m kaugusel Sõpruse puiestee (Lepistiku bussipeatuse juures) ja Tallinna Tehnikagümnaasiumi (end *Tallinna 43. Keskkool*) vahele jäävas Lepistiku pargis. Allikaalaks on kogu niiske Lepasalu sanglepapark.

## Loodus
Allikad (kuni kaksteist) asuvad 2–3 m kõrguse astangu jalamil ja toituvad Mustamäe liivikul ja Ülemiste luitestikul infiltreerunud veest. Allikate vesi moodustas kolm kuni kuus ojakest. Lepasalu allikate koguvooluhulk on 1–10 l/s. 

## Elukeskkond
Nelja hektari suurune allikaline ala on kujunenud partide talvituspaigaks.

## Ajalugu
Allikatest algab ajalooline Mustjõgi. Osa allikate veest suubus varem piki kraave Löwenruh' pargi forellitiikidesse, nüüd Sõpruse puiestee ääres sademetevee kollektorisse.

## Looduskaitseobjekt
Lepasalu allikad on looduskaitseobjekt, mis on kaitse alla võetud Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 1992 määrusega nr 102. Seal kehtib kaitsekord, mis on kehtestatud keskkonnaministri 2. aprilli 2003 määrusega nr 27 "Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri".

## Kirjandus
* Piret Kiristaja. Linnaloodus kaitse all – Eesti Loodus 2005/6
* Hella Kink, Maire-Liis Hääl. Linna allikad Tallinnas – Eesti Loodus 2006/2
* "Sõpruse pst 195 kinnistu detailplaneeringu koostamise algatamine" – Tallinna Linnavalitsuse korraldus, veebruar 2007  
* Maastikuline liigendus – Mustamäe nõlv ja luitestik – E818 Mustamäe linnaosa üldplaneeringu materjalid. Loodus © E-Konsult AnL 26.08.2002

## Välislingid
* 
* Lepistiku park. Sprindiorienteerumiskaart. 1: 5000, h=2,5
Rabe remmelgas

**Rabe remmelgas** ehk **lember** (*Salix fragilis*) on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuu.

## Kirjeldus
Puukoor on hallikaspruun, vanadel puudel jämedate lõhedega. Lehed on ererohelised, 9–15 cm pikad ja 1,5–3 cm laiad, saagja servaga, hõberemmelga lehtede sarnased. Noored remmelgalehed on siidjate karvadega, kuid erinevalt hõberemmelgast muutuvad lehed kiiresti karvutuks.

Õied on koondunud urbadesse ja neid tolmutavad putukad. Rabedad remmelgad on kahekojalised taimed: isas- ja emasurvad on eri puudel. Mõlemast soost urvad on 4–6 cm pikad.

Rabeda remmelga alamliik *Salix fragilis decipiens* on märgatavalt madalam, 5–7 m kõrge, täiesti karvutute lehtedega, mis on 9 cm pikad ja 2–3 cm laiad. Mõned botaanikud eraldavad nii suurte erinevuste tõttu selle eraldi liigiks *Salix decipiens*. Rabe remmelgas ja *Salix decipiens* ristuvad nii omavahel kui ka hõberemmelgaga. On väidetud, et *Salix decipiens* ise polegi muud kui rabeda remmelga ja vesipaju hübriid.

## Levila ja kasvukoht
Rabe remmelgas kasvab Euroopas ja Lääne-Aasias. Mägedes kasvab ta kuni 1800 m kõrguseni. Ta on Eestis pärismaine liik.

Rabe remmelgas kasvab jõe- ja ojakallastel ning uhtlammimetsades. Ta kasvab kiiresti 10–20, harva kuni 29 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on kuni 1 m.

## Nimetus
Rabe remmelgas on nimetuse saanud selle järgi, et tema raod murduvad kergesti ja puhtalt kuuldava praksatusega. Murdunud raod ja oksad juurduvad pinnases kergesti ning remmelgad võivadki paljuneda niimoodi, et oksad kukuvad pärast murdumist vette ja kanduvad mõnda aega allavoolu.

## Kasutamine
Briti saartel kasutatakse rabeda remmelga sorti *Salix fragilis russelliana* kultuurtaimena. Sellel taimesordil on üksnes emastaimed ning neid paljundatakse okste murdmise ja mahaistutamisega. See sort kasvab 20–25 m pikkuseks ja tema lehed on kuni 15 cm pikad.

## Välislingid
*
Arnold Janno

**Arnold Janno** (17. mai 1902 Kabala vald, Viljandimaa – 1. september 1941 Kirovi linna sisevangla, Kirovi oblast) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1923 Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumi. Osales Vabadussõjas. Aastatel 1923–1929 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, ta oli korporatsiooni Revelia vilistlane. Samuti oli ta Kaitseliidu liige. Prooviaastal oli ta Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti 9. märtsil 1930 õpetajaks.

Ta oli aastal 1930 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja; aastatel 1930–1941 oli ta Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ning alates 1940. aastast Saaremaa praost.

Arnold Janno arreteeriti 14. juunil 1941 ühes oma perekonnaga NKVD poolt ja mõisteti surma. Ta hukati 1. septembril 1941 Kirovi vanglas.

## Isiklikku
Tema pojatütar Tiina Janno on Audru Püha Risti koguduse õpetaja, pojapoeg Jaan Janno on Tallinna Tehnikaülikooli matemaatika professor.

## Viited
1933. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1933. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **3**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 6.–10. veebruarini Innsbruckis Austrias. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 50
Maailmameister 1932: Friedl Däuber, Saksamaa
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 64
Maailmameister 1932: Gustav Lantschner, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 8.-9. veebruar 
Osavõtjaid: 42
Maailmameister 1932: Otto Furrer, Šveits
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 10. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 1932: Rösli Streiff, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 8. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 1932: Paula Wiesinger, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 8. ja 10. veebruar 
Osavõtjaid: 30
Maailmameister 1932: Rösli Streiff, Šveits
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
1934. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1934. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **4**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 15.–17. veebruarini Sankt Moritzis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestel kui ka naistel). 

## Tulemused
### Mehed
#### [[Slaalom]]



Finaal: 17. veebruar 
Osavõtjaid: 42
Maailmameister 1933: Anton Seelos, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]



Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 50
Maailmameister 1933: Walter Prager, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]



Finaal: 15. veebruar ja 17. veebruar 
Osavõtjaid: 50
Maailmameister 1933: Anton Seelos, Austria
Ametlikud tulemused


### Naised
#### [[Slaalom]]



Finaal: 16. veebruar 
Osavõtjaid: 24
Maailmameister 1933: Inge Wersin-Lantschner, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]



Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 27
Maailmameister 1933: Inge Wersin-Lantschner, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]



Finaal: 15-16. veebruar 
Osavõtjaid: 27
Maailmameister 1933: Inge Wersin-Lantschner, Austria
Ametlikud tulemused


## Medalid

## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
1935. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**1935. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **5**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 22.–25. veebruarini Mürrenis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele). 

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]


 

Finaal: 24. veebruar 
Osavõtjaid: 48
Maailmameister 1934: Franz Pfnür, Saksamaa 
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 25. veebruar 
Osavõtjaid: 48
Maailmameister 1934: David Zogg, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 25. veebruar 
Osavõtjaid: 54
Maailmameister 1934: David Zogg, Šveits
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 22. veebruar 
Osavõtjaid: 23
Maailmameister 1934: Christl Cranz, Saksamaa
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 23. veebruar 
Osavõtjaid: 33
Maailmameister 1934: Anny Rüegg, Šveits
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 23. veebruar 
Osavõtjaid: 20
Maailmameister 1934: Christl Cranz, Šveits
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid
* MM-i tulemused FIS-i kodulehel
Aaro Hazak

**Aaro Hazak** (sündinud 8. juulil 1978) on Eesti majandusteadlane. Ta uurib peamiselt finantsanalüüsi ja kapitali struktuuri probleeme.

## Haridus

Õppinud aastatel 1985–1996 Tallinna 7. Keskkoolis, jätkas ta õpinguid Tallinna Tehnikaülikoolis ning sai majandusteaduskonnas õppinult 2000. aastal bakalaureusekraadi, 2002. aastal magistrikraadi ja 2008. aastal doktorikraadi.

Tema magistritöö teema oli "Finantsinformatsiooni analüüsilt ettevõtte terviklikule käsitlusele". Doktorikraadi sai ta väitekirjaga "Kapitali struktuur ja dividendiotsused jaotatud kasumi maksustamise tingimustes". Mõlema teadustöö juhendaja oli Enn Listra ja need kaitsti Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse instituudi panganduse ja rahanduse õppetoolis.

2007. aastal pälvis mitu auhinda uurimuse eest, mis moodustas osa tema doktoritööst ning käsitles maksude ja seadusandlike piirangute mõju ettevõtte finantsotsustele.

2008. aastal tegi finantsökonoomika alast järeldoktori teadustööd Šveitsis Zürichi Ülikooli juures.

## Ametialane tegevus

1998. aastast töötab Aaro Hazak aktsiaseltsis PricewaterhouseCoopers Advisors kriisijuhtimise valdkonna juhtivkonsultandina.

2005. aastast on ta osakoormusega ühtlasi Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud: majandusuuringute teaduskeskuse erakorraline teadur 2005-2008, majandusanalüüsi ja rahanduse instituudi (varem rahvamajanduse instituut, rahanduse ja majandusteooria instituut) erakorraline vanemteadur 2008-2009, professor aastast 2014. Tema juhendamisel on valminud ja valmimisel mitmed ettevõtete jätkusuutlikkust ja kapitali struktuuri puudutavad väitekirjad.

## Mitmesugust

Alates 2006. aastast Eesti Majandusteaduse Seltsi liige. Kuulub ka audiitorkogusse.

Aaro Hazak huvitub filmindusest. Aprillis 2009 pälvis tema esimene lühimängufilm "Distinkt" Eesti Amatöörfilmide Festivalil eriauhinna parima mängufilmi eest täiskasvanute grupis.

## Tunnustus

*2007 – Rein Otsasoni stipendium
*2007 – Eesti Panga teaduspreemia
*2007 – maksundusalaste uurimistööde konkursi doktoriõppe taseme auhind

## Viited

## Välislingid
*
*Aaro Hazaku publikatsioone
Loomingu talvekool

**[[Loomingu talvekool]]id** olid ajakirja Looming peatoimetaja Kalle Kure algatusel korraldatud kahepäevased seminarid, millest võtsid osa noorema põlve kriitikud ja kirjandusteadlased.

Esimene talvekool peeti 1979. aasta veebruaris Lahemaal (Ojaäärsel). Ettekanded: Maie Kalda ja Kalle Kurg (ankeeditulemused: kriitikute arvamused kirjandusest ja oma tööst), Peeter Tulviste (mõtlemistüübid ja nüüdisaja inimese mõtlemisviis), Ülo Kaevats (globaalprobleemide esilekerkimine ja teadus), Rein Ruutsoo (sotsiaalprobleemistik) jm. 

## Kirjandus
*Mall Jõgi. "Kriitikute esimene talvekool Ojaäärsel." Raamatus: Kirjanduse jaosmaa '79. Koostanud Endel Mallene. Tallinn, Eesti Raamat 1981, lk. 94–95.
Barreevõti

**Barreevõti** ehk ***capo*** on seade, mida kasutatakse transponeerimise abivahendina keelpillide (näiteks kitarr, mandoliin, bandžo) mängimisel. Barreevõti lühendab kõiki keeli korraga ja seega muudab nende helikõrgust sama intervalli võrra.

## Vaata ka
*Barree
David Zogg

**David Zogg** (18. detsember 1902 – 26. juuli 1977) oli Šveitsi kahevõistleja ja mäesuusataja, kolmekordne maailmameister mäesuusatamises.

Zogg osales 1928. aasta taliolümpiamängudel Sankt Moritzis, saavutades kahevõistluses 16. koha. Hiljem siirdus mäesuusatamise juurde.

Zogg tuli esimest korda meeste slaalomi maailmameistriks kodumaal Šveitsis Mürrenis korraldatud esimestel mäesuusatamise maailmameistrivõistlustel 1931. aastal. 1934. aastal korraldati MM-võistlused jälle Šveitsis Sankt Moritzis, kus Zogg tuli maailmameistriks kiirlaskumises ja Alpi kahevõistluses. Kiirlaskumises võitis Zogg hõbemedali MM-il Cortina d'Ampezzos 1932. aastal ja Innsbruckis 1933. aastal ning slaalomis hõbemedali Sankt Moritzis 1934. aastal ja Mürrenis 1935. aastal.

1930. aastatel mängis Zogg kolmes talisporti kajastavas filmis.

## Tulemused

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1931  Mürrenis
**  **maailmameister** slaalomis
* 1932  Cortina d'Ampezzos
**  hõbemedal kiirlaskumises
* 1933  Innsbruckis 
**  hõbemedal kiirlaskumises 
* 1934  Sankt Moritzis
**  **maailmameister** kiirlaskumises
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
**  hõbemedal slaalomis
* 1935  Mürrenis
**  hõbemedal slaalomis

## Välislingid

* 
* David Zogg Ski-database kodulehel 
*
Ööbik

**Ööbik** (*Luscinia luscinia*) on linnuliik kärbsenäplaste (varem rästaslaste) sugukonnast ööbiku perekonnast. Ööbiku rahvapärased nimetused on sisask, õitsilind, kiriküüt, lakstigal, lauluisa, teopiits jt.

## Levila
Ta pesitseb Ida-Euroopa maades (v.a põhja piirkonnad) ning Lääne-Siberi kesk- ja lõunaosas. Levila põhjapiiriks on Lõuna-Soome ja Lõuna-Rootsi. Ta talvitub Ida-Aafrika troopika lõunaosas.
Ööbik on Eestis levinud ja tavaline haudelind, tema pesitsusaegset arvukust on hinnatud 130 000 – 200 000 paarile.

## Välimus

Ööbiku välimus on silmapaistmatu. Tema ülapool on oliivipruun, saba roostekarva, alapool hele, küljed pruunikashallid, pugualal on kirju ookerhall laik. Ta on pisut varblasest suurem: kehapikkus on 16–19 cm, tiiva pikkus 9 cm ja kaal ligi 25 grammi. Isas- ja emaslind näevad välja ühtemoodi.

## Laul

Ööbik võib laulda terve öö ehast koiduni, esimesel kahel nädalal pärast laulu algust ka päeval, vaikides veidikeseks vaid keskpäeval. Lauldes istub ta maapinna lähedal oksal, veidi kühmu tõmbununa ja ripakil tiibadega. Üldiselt on ööbik ettevaatlik lind, kes elab varjatult, kuid laulmise ajal ta unustab ohu ja siis võib talle väga ligi minna.

Laulus vahelduvad viled laksutamisega, valjud toonid mahedatega ja kurvad rõõmsatega. Laulustroof vaibub sujuvalt, kuid väikesele pausile järgneb ootamatult uus, katkendlik ja vali.

Noored ööbikud õpivad laulma vanalinde jäljendades. Sellepärast laulavad ühe piirkonna ööbikud sageli paremini mõne teise piirkonna omadest, aga kui linnupüüdjad on paremad lauljad kinni püüdnud, hakkab järgmine põlvkond halvemini laulma. Seevastu kui piirkonda ilmub üks hea laulja, muutub seal ka teiste ööbikute laul ilusamaks.

## Nimetus
Ööbik on saanud nimetuse oma laulu "öö pikk" järgi, mis on linnu nimeks mugandunud. Vanas eesti keeles (nagu lõunamurretes siiani) hüütakse lindu sisaskiks, mis on vana läänemeresoome tüvi.Kui Vanataat lindudele laulu õpetanud, jäänud ööbik hiljaks; Vanataat käskinud ööbikul inimestelt laulu õppida. Enne päikese tõusu kuulama minnes kuulnud ööbik, kuidas sulane kahe härjaga kündma minnes öelnud: Kiri, küüt, käi vagu! Öö pikk! Tüdruk, too piits! Noh, noh, säh, säh! Seda sulase laulu kuuldes hakanud ööbik kohe järele laulma. Sest saadik äratab ta inimesi tööle ja teda hüütakse künnilinnukski.

...

Ööbik ei ärata mitte üksi kündjaid tööle, vaid ka tüdrukuid lehmi lüpsma, hüüdes: Tüdruk, tüdruk, kus lüpsik? Kus lüpsik? Piitsa, piitsa, laks, laks, laks! Teine kord jälle: Ole virk, ole virk, laisk tüdruk, öö pikk, öö pikk!

## Viited


## Välislingid

* 

*Liigikirjeldus
Bijagósi saared

**Bijagósi saared** on saarestik Atlandi ookeanis. Saared kuuluvad Guinea-Bissaule.

Saarte pindala on 2624 km², rahvaarv umbes 30 000 (2006). 

Saared on madalad, kõrgus kuni 34 meetrit. 

## Vaata ka
* Formosa
Rästaslased

**Rästaslased** (*Turdidae*) on lindude sugukond värvuliste seltsist.

Sugukonda kuuluvad järgmised Eestis elutsevad lindude perekonnad:
* punarind *Erithacus*
* ööbik *Luscinia*
* sinisaba *Tarsiger*
* lepalind *Phoenicurus*
* täks *Saxicola*
* kivitäks *Oenanthe*
* kivirästas *Monticola*
* rästas *Turdus*
Euroopas elutsevad veel järgmised rästaslaste perekonnad:
* võsaööbik *Cercotrichas*
* kirjurästas *Zoothera*
* väikerästas *Catharus*
Pärnu JK Tervis

**Pärnu JK Tervis** oli Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn oli Pärnu ja koduväljak Raeküla staadion. 

Aastal 1996 moodustati Pärnu Tervise põhjal Lelle SK.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Välislingid
*JK Tervis Pärnu (–2005)
*Pärnu JK Tervis (2022–)
Vintlased

**Vintlased** (*Fringillidae*) on lindude sugukond värvuliste seltsist.

Vintlased on suur rühm jämeda nokaga linde. Nad on jässaka keha, ümara pea ja lühikese kaelaga. Tiivad on keskmise pikkusega. Sulestik on paks, tihe ja tavaliselt kirev. Mõnel troopikaliigil on peas tutt.

Enamasti elavad vintlased metsades ja põõsastikes, ent mõned liigid on kohastunud eluks kõrbetes ja mägede alpivööndis.

Vintlaste levila hõlmab enam-vähem kogu maailma peale Antarktika ja Austraalia. Troopikas ja lähistroopikas on nad paiksed, parasvöötmes rändlinud. Eristatakse 122 liiki.

Vintlased pesitsevad paaridena. Nende pesad on kausjad, sageli väga peenelt kõrtest ja raagudest punutud ning seest jõhvide ja muu pehme materjaliga vooderdatud. Pesa võib asuda nii puu otsas, põõsas, maapinnal, kivide vahel kui ka kaljulõhes. Kurnas on 3–7 kirjut muna. Hautakse kaks nädalat. Tavaliselt on aastas üks kurn, vahel kaks.

Vintlaste laul ei ole kuigi keerukas, kuid kõlav ja mitmel liigil üsna meeldiv. Sellepärast peetakse neid puurilindudena.

Vintlased toituvad valdavalt seemnetest ja teistest taimeosadest. Ainult poegi toidetakse putukatega. See viitab asjaolule, et vintlased on arenenud välja putuktoidulistest lindudest. Umbrohuseemnete ja kahjurputukate hävitajana on vintlased kasulikud linnud.

Vintlaste sugukonda kuuluvad järgmised Eestis elutsevad perekonnad:
* vint (*Fringilla*)
* koldvint (*Serinus*)
* ohakalind (*Carduelis*)
* käbilind (*Loxia*)
* karmiinleevike (*Carpodacus*)
* männileevike (*Pinicola*)
* leevike (*Pyrrhula*)
* suurnokk-vint (*Coccothraustes*).

Euroopas elutsevad veel järgmised vintlaste perekonnad:
* kõnnuleevike (*Rhodopechys*)
* kõrbeleevike (*Bucanetes*).

## Viited
Rästas

**Rästas** (*Turdus*) on lindude perekond rästaslaste sugukonnast.

Eestis elutsevad järgmised rästaliigid:
* musträstas (*Turdus merula*) 
* hallrästas ehk paskrästas (*Turdus pilaris*) 
* laulurästas (*Turdus philomelos*) 
* vainurästas (*Turdus iliacus*) 
* hoburästas (*Turdus viscivorus*) 

Haruldase läbirändajana on kohatud ka järgmisi rästaliike:
* kaelusrästas (*Turdus torquatus*) 
* mustpugu-rästas (*Turdus ruficollis*) 


Pilt:Turdus torquatus 2.jpg|Kaelusrästas (*Turdus torquatus*) 
Pilt:Blackbird_2.jpg|Musträstas (*Turdus merula*) 
Pilt:Dark Throated Thrush in Temple of Heaven.JPG|Mustpugu-rästas (*Turdus ruficollis*)
Pilt:Turdus_pilaris2.jpg|Hallrästas ehk paskrästas (*Turdus pilaris*) 
Pilt:2018.03.20.-03-Mannheim-Vogelstang--Singdrossel.jpg|Laulurästas (*Turdus philomelos*) 
Pilt:Redwing Turdus iliacus.jpg|Vainurästas (*Turdus iliacus*) 
Pilt:Turdus viscivorus 1.jpg|Hoburästas (*Turdus viscivorus*)
Aurlandi vald

**Aurland** on vald Norras Vestlandi maakonnas. Valla keskus on Aurlandsvangeni küla. Teised suured külad on Flåm, Undredal ja Gudvangen.

2019. aastani kuulus vald Sogn og Fjordane maakonda.


Aurlandsvangen.JPG|Aurlandsvangen
View of the Aurlandsfjord, Aurlandsvangen and Flam from below the Prest Summit.jpg|Vaade Aurlandsfjordile, Aurlandsvangenile ja Flåmile


## Vaata ka
* Myrdal

## Viited