Kurtna järvestik

**Kurtna järvestik** on järvestik Ida-Viru maakonnas Alutaguse ja Toila vallas Iisaku-Illuka mõhnastiku põhjaosas. See on Eesti suurim järvestik.

## Loodusgeograafiline iseloomustus
Kurtna mõhnastik paikneb mattunud Vasavere ürgoru kohal. Kurtna järvestik on Eesti üks unikaalseimaid järvede alasid, kuhu kuulub 42 järve, suurusega 0,2–141,2 hektarit.

Tekkelt on järved termokarstilised.
Järvestiku järved on tekkinud mandrijää taganemisel kruusa ja liivaga kattunud ja mahajäänud hiidjääpankade sulamisel sulamisasemetesse ehk söllidesse. Maha jäänud kruus ja liiv tekitasid omakorda mõhnastiku ja oosid.

## Järvestiku kaitse ja kaitsealused liigid
Järvede ja seda ümbritseva nõmmemetsa kaitseks on loodud Kurtna maastikukaitseala. Mõningates järvedes kasvab haruldasi taimi, nagu vesilobeelia ja järv-lahnarohi.

Kaitseala loodi 1987. aastal 9 km pikkusele ja 3 km laiusele maa-alale. Kurtna maastikukaitseala pindala on 2557 ha. Osa Kurtna järvestiku järvi, näiteks järvestiku suurim, Konsu järv, on jäetud väljapoole kaitseala piire.

## Järvedest alguse saavad jõed
Suurjärvest saab alguse Vasavere jõgi, Peen-Kirjakjärvest Mustajõgi.

## Inimtegevus ja keskkonnaohud

Järvede veetasemele, mis on langenud keskmiselt üle 4 meetri, on halvasti mõjunud põlevkivikaevandused, Oru turbaraba ning teiste rabade kuivendamine ja Vasavere veehaardest väljapumbatava põhjavee suured kogused. Järvede lõikes on veetaseme langus erinev, enamasti 1-7 meetrit; kõige suurem on see Liivjärves – 7,2 m.

Rohke pinna- ja põhjavee tarbimine on kaasa toonud järvede eutrofeerumise. Konsu järvest pumbatakse vett Kohtla-Järve keemiatööstusele ja Kohtla-Järve linnale. Samas pumbatakse (juhitakse) kaevanduste vett Konsu ja Nõmmejärve.

2006. aasta juuli alguses puhkes Liivjärve ääres metsatulekahju, mis kiiresti levis ning hõlmas üle 80 hektari metsa ja kõrvalasuva Oru turbavälja. Tulekahju kustutamine võttis aega mitu nädalat.

Eelpoolöeldut arvestades on Kurtna järvestiku järvede loendis olevate järvede pindalad orienteeruvad.

### Kurtna järvede loend

Järvede nimed (sulgudes kehtivad muud nimed) ja pindalad:
# Konsu järv (järve lõunasoppi nimetatakse ka Peenjärveks) - 141,2 + 8,2 ha
# Kurtna Väike Linajärv (Potrijärv) – 0,4 ha
# Kurtna Linajärv – 0,8 ha
# Räätsma järv – 15,8 ha
# Saarejärv – 6,4 ha
# Sisalikujärv – 0,1 ha
# Nõmme järv – 12,9 ha
# Niinsaare järv – 6,2 ha
# Väike-Niinsaare järv – 0,6 ha
# Mustjärv – 5,5 ha
# Haugjärv – 1,7 ha
# Punane järv – 0,1 ha
# Särgjärv – 2,4 ha
# Ahvenjärv – 2,0 ha
# Peen-Kirjakjärv – 9,5 ha
# Kirjakjärv – 13,8 ha
# Valgejärv – 8,3 ha
# Jaala järv – 19,3 ha
# Must-Jaala järv – 1,1 ha
# Martiska järv – 3,0 ha
# Kuradijärv – 1,5 ha
# Ahnejärv (Kurtna Ahnejärv) – 5,8 ha
# Suurjärv (Kurtna järv) – 33,9 ha
# Väike Laugasjärv – umbes 0,2 ha
# Piirakajärv – 1,3 ha
# Vasavere järv – tehisjärv 41,5 ha
# Aknajärv – 8,6 ha
# Virtsiku järv – 2,1 ha
# Allikjärv – 0,1 ha
# Nootjärv – 5,1 ha
# Kihljärv – 2,0 ha
# Mätasjärv – 1,0 ha
# Konnajärv – 2,2 ha
# Vasavere Mustjärv – kinni kasvanud
# Pannjärv – 1,9 ha
# Ratasjärv (Kurtna Ratasjärv) – 0,9 ha
# Laukasoo Suurlaugas – 0,6 ha
# Lusikajärv – 0,3 ha
# Kulpjärv – 0,6 ha
# Liivjärv (Kurtna Liivjärv) – 4,7 ha
# Rääkjärv – 5,0 ha
# Kastjärv (Kurtna Kastjärv) – 2,5 ha (koos saartega 3,0 ha)

## Viited

## Kirjandus
* Aare Mäemets. Kurtna järvestik praegu ja edaspidi. Eesti Loodus, 7/1983

## Välislingid