open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
U2 (täpsustus)

**U2** on: 

*iiri ansambel (**[[U2]]**) 
*Berliini metrooliin (**[[U2 (Berliin)|U2]]**)
*Viini metrooliin (**[[U2 (Viin)|U2]]**)
*Lennuk U-2

## Vaata ka
*2U
U1

**U1** on: 

*Berliini metrooliin (**[[U1 (Berliin)|U1]]**)
*Viini metrooliin (**[[U1 (Viin)|U1]]**)
*Stuttgardi metrooliin (**[[U1 (Stuttgart)|U1]]**)
*Frankfurdi metrooliin (**[[U1 (Frankfurt)|U1]]**)
*Müncheni metrooliin (**[[U1 (München)|U1]]**)
*Hamburgi metrooliin (**[[U1 (Hamburg)|U1]]**)
*Nürnbergi/Fürthi metrooliin (**[[U1 (Nürnberg)|U1]]**)

*Londoni bussiliin (**[[U1 (London)|U1]]**)

*Šveitsi telejaam (**[[U1 TV]]**)

***U1** ehk **U-1** ehk **[[Unterseeboot 1]]** (Saksamaa allveelaevad)

## Vaata ka
*U-1
*U2 (iiri ansambel)
*U2 (täpsustus)
*U3
*U4
*U5
*U6
*U 96
*U 96 (muusikaprojekt)
*1U – püstikuühik (*[[:en:Rack unit|1U]]*), 1U = 1,75 tolli
U2 (Berliin)

U2 on Berliini metrooliin. 

Liini alguspunkt on Pankow S-Bahn (linnalähirong) jaamas, sealt kulgeb see läbi Alexanderplatzi ja Potsdamer Platzi Ruhlebeni rongijaama.20,7-kilomeetri pikkusel liinil on 29 peatust. Koos liinidega U1,U3,U4, oli U2 osa varasest Berliini metroovõrgustikust, mis on ehitatud enne aastat 1914.

## Peatused
U2

**U2** [j'uut'uu] on iiri rock ansambel, mis alustas tegevust 1976. aastal.

U2 albumeid on maailmas müüdud ligikaudu 170 miljonit eksemplari ning see on üks edukamaid ansambleid läbi aegade.

## Liikmed

*Bono (Paul Hewson)
*The Edge (Dave Evans)
*Adam Clayton
*Larry Mullen, Jr.

## Ajalugu

Ansambel moodustati 25. septembril 1976, kui trummar Larry Mullen pani oma kooli teadetetahvlile kuulutuse, kus otsis liikmeid uude ansamblisse. Kuulutuse peale tulid kohale kuus poissi: Adam Clayton, Dave Evans, Paul Hewson, Evansi vend Dik ning Mulleni sõbrad Ivan McCormick ja Peter Martin. Mõne aja pärast võeti bändi nimeks **Feedback**. Martin ilmus kohale vaid esimesel kohtumisel ja Ivan heideti grupist välja mõne nädala jooksul, sest ta oli Claytoni arvates liiga noor. Pooleteise aasta pärast muudeti nimi **The Hype'iks**. Esimest korda jäädi silma ühel talendivõistlusel, mille nad võitsid ja teenisid 500 naela auhinnapreemiat ning lisaks said nad üles võtta oma esimese demo. 

1978 lahkus Dik Evans bändist ning ansamblile pandi taas uus nimi – **U2**. 1980 allkirjastas U2 lepingu Island Recordsiga ning sama aasta oktoobris anti välja esimene album "Boy". 1981 anti välja teine album "October".

Läbimurre õnnestus bändil aga 1983 albumiga "War" ning lugudega "Sunday Bloody Sunday" ja "New Year's Day". Viimane jõudis esimese U2 singlina Suurbritannias esikümnesse. Veel aasta hiljem avaldati album "The Unforgettable Fire" ning 1985 osaleti Bob Geldofi korraldatud Live Aid kontserdil. 

1987. aastal avaldati "The Joshua Tree", mis on bändi seni suurima läbimüügiga album ning U2 mängis esimest korda pidevalt väljamüüdud staadionidel. 

Järgmist albumit "Rattle and Hum" nii suur edu ei saatnud. Kuigi albumit osteti miljoneid, olid kriitikute arvamused üldiselt negatiivsed. Pärast seda otsustas bänd teha pausi.

1991. aasta album "Achtung Baby" oli varasematega võrreldes tumedam. Album sai väga hea vastuvõtu osaliseks ja on paljude arvates koos "The Joshua Treega" bändi parim töö.

Järgmisi albumeid "Zooropa" ja "Pop" ei saatnud kõige suurem edu, sest olid varasematega võrreldes eksperimentaalsemad. 

2000. aasta album "All That You Can't Leave Behind" ja 2004. aastal välja antud "How to Dismantle an Atomic Bomb" sarnanevad bändi varase loominguga ning mõlemad albumid on võitnud auhindu. 

## Stuudioalbumid

#1980 "Boy"
#1981 "October" 
#1983 "War" 
#1984 "The Unforgettable Fire"
#1987 "The Joshua Tree" 
#1988 "Rattle and Hum" 
#1991 "Achtung Baby" 
#1993 "Zooropa" 
#1997 "Pop" 
#2000 "All That You Can't Leave Behind" 
#2004 "How to Dismantle an Atomic Bomb"
#2009 "No Line On The Horizon"
# 2014 "Songs of Innocence"
# 2017 "Songs of Experience"
# 2023 "Songs of Surrender"

U2 on saanud 22 Grammy auhinda.

## Välislingid
*
Alberto Gilardino

**Alberto Gilardino** (sündinud 5. juulil 1982 Piemonte maakonnas Biellas) on Itaalia jalgpallikoondise endine ründaja.
 
Gilardino esimene klubi oli Piacenza Calcio, kus ta mängis 2001. aastani. Siis siirdus ta Hellas Veronasse, kelle särgis mängis 39 mängu ja lõi 5 väravat. Esimesse suurde klubisse siirdus ta 2002. aastal, kui juba Veronas teda treeninud Cesare Prandelli ostis lubava mängija Parmasse. Teine hooaeg klubis oli tal suurepärane, 23 väravaga oli ta Serie A-s (Itaalia jalgpalliklubide kõrgeim liiga) paremuselt teine väravalööja. 2005. aasta juulis ostis AC Milan ta 18 miljoni naelsterlingi eest. 

Gilardino on alla 21-aastaste Euroopa meister ja 2004. aasta olümpiamängudelt Ateenas on tal ette näidata pronksmedal.

Gilardino debüteeris Itaalia rahvuskoondises 4. septembril 2004, kui mängiti Norraga. 2006. aastal tuli ta Itaalia koondisega maailmameistriks. MM-il lõi ta alagrupi teises mängus USA vastu avavärava. Mäng lõppes viigiga 1:1. Gilardino mängis koondises aastatel 2004–2013 kokku 57 korda ja lõi 19 väravat.

## Isiklikku

Alberto Gilardino on 185 cm pikk ja kaalub 78 kg.

## Vaata ka

* Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid

*Koduleht
*Infot 2006 MM-ilt
U3 (Berliin)

U3 on Berliini metrooliin. 

Kitsavaguniline liin ühendab Nollendorfplatzi Krumme Lankega.

Peatused:
U4 (Berliin)

**U4** on Berliini metrooliin. 

U4 on peale U55 lühim metrooliin Berliinis. Liinil sõidavad ainult lühikesed rongid. Ta ühendab Nollendorfplatzi Innsbrucker Platziga.
U3

**U3** on: 

*Berliini metrooliin (**[[U3 (Berliin)|U3]]**)
*Viini metrooliin (**[[U3 (Viin)|U3]]**)

## Vaata ka
*3U – püstikuühik  (*[[:en:Rack unit|3U]]*), 3U = 5,25 tolli
U4

**U4** on: 

*Berliini metrooliin (**[[U4 (Berliin)|U4]]**)
*Viini metrooliin (**[[U1 (Viin)|U4]]**)

## Vaata ka
*4U – püstikuühik  (*[[:en:Rack unit|4U]]*), 4U = 7 tolli
Robert Trujillo

**Robert Trujillo** (täisnimega *Roberto Agustín Hipólito Miguel Santiago Samuel Pérez de la Santa Concepción Trujillo de Niño de Jesús Veracruz*; sündis 23. oktoobril 1964) on bassist, kes on mänginud ansamblites Suicidal Tendencies, Infectious Grooves, Cyco Miko, Black Label Society ja koos Ozzy Osbourne'iga enne liitumist Metallicaga aastal 2003. 

Trujillo valiti Metallica bassistiks alles kaks aastat pärast eelmise bassimehe Jason Newstedi lahkumist ja bändi albumil "*[[St. Anger]]*" mängis bassi Metallica produtsent Bob Rock.

## Välislingid
A Portuguesa

**A Portuguesa** on Portugali riigihümn. Selle kirjutasid Henrique Lopes de Mendonça (sõnad) ja Alfredo Keil (muusika). 

## Sõnad

Heróis do mar, nobre povo,
Nação valente e imortal,
Levantai hoje de novo
O esplendor de Portugal!
Entre as brumas da memória,
Ó Pátria sente-se a voz
Dos teus egrégios avós,
Que há-de guiar-te à vitória!

Às armas, às armas!
Sobre a terra, sobre o mar,
Às armas, às armas!
Pela Pátria lutar
Contra os canhões marchar, marchar!

Desfralda a invicta Bandeira,
À luz viva do teu céu!
Brade a Europa à terra inteira:
Portugal não pereceu
Beija o solo teu jucundo
O Oceano, a rugir d'amor,
E teu braço vencedor
Deu mundos novos ao Mundo!

Saudai o Sol que desponta
Sobre um ridente porvir;
Seja o eco de uma afronta
O sinal do ressurgir.
Raios dessa aurora forte
São como beijos de mãe,
Que nos guardam, nos sustêm,
Contra as injúrias da sorte.

## Välislingid
* "A Portuguesa" sõnad ja MP3 Portugali valitsuse veebilehel.
Károlos Papoúlias

**Károlos Papoúlias** (kreeka keeles *Κάρολος Παπούλιας*) (4. juuni 1929 Ioánnina – 26. detsember 2021) oli Kreeka jurist ja poliitik.

Ta oli 8. veebruarist 2005 13. märtsini 2015 Kreeka president. Ta oli 1985–1989 ja 1993–1996 välisminister ning 1997–2004 parlamendiliige.
Clas Åkesson Tott

* **[[Claes Åkesson Tott|Clas Åkesson Tott]] vanem** (umbes 1530–1590) oli Rootsi riiginõunik ja väejuht, Clas Åkesson Tott noorema vanavanaisa.
* **[[Claes Tott|Clas Åkesson Tott]] noorem** (1630–1674) oli Rootsi krahv, riiginõunik ja väejuht.
2006. aasta Slovakkia parlamendivalimised

**Slovakkia 2006. aasta parlamendivalimised** toimusid laupäeval, 17. juunil 2006, et valida Slovakkia parlamendi (Slovaki Vabariigi Rahvusnõukogu) 150 liiget. 

Valimistel osales 54,67% hääleõiguslikest kodanikest (väikesi erinevusi allikate vahel seletab asjaolu, et üllatavalt suur hulk Slovakkia valijaid võtab küll lehe, aga ei anna seda enam ära). Valituks osutusid parteid, mis kogusid vähemalt 5% kõigist kehtivatest häältest. Parlamendivalimised võitis 29,14% valijate häältega sotsiaaldemokraatlik partei Suund – Sotsiaaldemokraatia, saades parlamendis 50 kohta. 

Valituks osutus 24 naist ehk 16% parlamendiliikmetest on naised.http://app.statistics.sk/nrsr_2006/angl/obvod/results/graf3.jsp

## Valimistulemused

Hääleõiguslikke: 4 272 517
Osalus: 2 329 852; 54,5% 
Kehtetuid hääli: 26 713; 1,1%
Kehtivaid hääli: 2 303 139; 98,9%

#### Slovakkia parlamendivalimisi
*2002. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1998. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1994. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1992. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1990. aasta Slovakkia parlamendivalimised 

#### Vaata ka
Slovakkia Statistikaamet
Cristian Zaccardo

**Cristian Zaccardo** (sündinud 21. detsembril 1981 Formigine linnas Modena provintsis) on Itaalia jalgpallikoondise endine kaitsja, kes tuli 2006. aastal maailmameistriks. Ta mängis viimati Malta klubis Hamrun Spartans.

Zaccardo tuli 2004. aastal kuni 21-aastaste Euroopa meistriks. Itaalia rahvuskoondises mängis ta esimest korda 17. novembril 2004.

Zaccardo lõi 2006. aasta MM-i alagrupikohtumises USA vastu (lõppseis 1:1) omavärava.
 
## Isiklikku

Cristian Zaccardo on 184 cm pikk.

## Välislingid

*Info 2006 MM-il
U5 (Berliin)

**U5** on Berliini metrooliin. See avati 21. detsembril 1930 ning seda pikendati 1973. ja 1989. aastal. 2020. aastal peaks valmima selle ühendus U55 liiniga.

U5 on laiade vagunitega. See on ka ainuke liin, mida Saksa Demokraatliku Vabariigi ajal pikendati. Liin ühendab Hönowi Alexanderplatziga. Aastal 2009 võeti kasutusele liin U55, mis on kavandatud U5 pikendamiseks. Pikendust alustati teisest otsast ja kahe otsa vaheline ühendus kesklinnas seni veel puudub.  U5 jätk, mis ühendab praeguse U5 liini U55-ga, avatakse seniste plaanide kohaselt 2020. aastal.  Kurioosne on sel liinil see, et Hönowi lõpp-peatuse platvormi üks ots asub väljaspool Berliini, mida teistel U-Bahni liinidel ette ei tule, see-eest ulatuvad paljud S-Bahni liinid kilomeetreid Brandenburgi liidumaale välja.

## Peatused

## Viited
Augusta

Augusta on tiitel. Tähendab keisrinnat. See ei kuulu automaatselt keisri naisele, vaid antakse eraldi ja võidakse anda ka muudele perekonnaliikmetele. Tiitli leiutas Augustus oma testamendis, andes selle Liviale, kes oli ta lesk ja järgmise keisri ema.

**Augusta** on  ka mitme koha nimi, mh. mitmed Augustuse asutatud linnad.

***[[Augusta (Maine)|Augusta]]** on USA Maine'i osariigi pealinn. 
***[[Augusta (Georgia)|Augusta]]** on linn USA-s Georgia osariigis.
***[[Augusta (Austraalia)|Augusta]]** on linn Lääne-Austraalias.
***[[Augusta (Itaalia)|Augusta]]** on omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Sitsiilia maakonnas.

Augusta on ka levinud naiste eesnimi, mh. **[[Augusta (Saksi-Gotha printsess)|Augusta]]** (1719–1772) oli Saksi-Gotha printsess ja Walesi printsess.

## Vaata ka
*Augusta Treverorum, roomlaste rajatud linn
U6 (Berliin)

Berliini metrooliin U6 on laiade vagunitega ja ühendab Alt-Tegelit alt-Mariendorfiga.

Peatused:
*Alt-Tegel S25
*Borsigwerke
*Holzhauser straße
*Ottisstraße
*Scharnweberstraße
*Kurt-Schumacher-Platz
*Afrikanische Straße
*Rehberge
*Seestraße
*Leopoldplatz U9
*Wedding S41, S42, S45, S46, S47
*Reinickendorfer Straße
*Schwartzkopffstraße
*Zinnowitzer Straße
*Oranienburger Tor
*Friedrichstraße S1, S2, S5, S7, S75, S9
*Französische Straße
*Stadtmitte U2
*Kochstraße
*Hallesches Tor U1
*Mehringdamm U7
*Platz der Luftbrücke
*Paradestraße
*Tempelhof S41, S42, S45, S46, S47
*Alt-tempelhof
*Kaiserin-Augusta-Straße
*Ullsteinstraße
*Westphalweg
*Alt-Mariendorf
U5

**U5** võib tähendada mitut asja.
***[[U5 (Berliin)|U5]]** on Berliini metrooliin.
***U5** on USA3000 Airlines'i IATA kood.

## Vaata ka
*U-5
*Ultima V, arvutimäng
Asamoah Gyan

**Asamoah Gyan** (sündinud 22. novembril 1985 Accras) on Ghana jalgpallur, ründaja. Ta mängib Türgi kõrgliiga klubis Kayserispor.

Gyan on Ghana rahvuskoondise rekordinternatsionaal ja kõigi aegade suurim väravakütt.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Ghana rahvuskoondises tegi Gyan 19. novembril 2003 mängus Somaaliaga, kus lõi koondises ka oma esimese värava.

2004. aastal kuulus ta Ghana olümpiakoondisse, ent alagrupist edasi ei pääsetud.

2006. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Gyan mängus Tšehhiga, mille Ghana võitis 2:0, avavärava 68 sekundit pärast avavilet. See oli turniiri kiireim ja Ghana kõigi aegade esimene värav maailmameistrivõistlustel. Kaheksandikfinaalis Brasiiliaga teenis ta 86. minutil sukeldumise eest teise kollase kaardi ja pidi mängust lahkuma.

2010. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Gyan mängus Serbiaga 84. minutil penaltist 1:0 võiduvärava. Ka mängus Austraaliaga lõi ta käega mängu eest määratud penalti sisse. Kaheksandikfinaalis USA-ga lõi Gyan lisaajal, mängu 93. minutil otsustava 2:1 värava. Veerandfinaalis Uruguay vastu ei suutnud ta seisul 1:1 käega mängu eest määratud penaltit realiseerida. Lisaajale järgnenud penaltiseerias lõi ta oma löögi väravasse, kuid Ghana kaotas teiste mängijate eksimuste tõttu kohtumise 2:4.

Gyan on alates 2012. aastast Ghana meeskonna kapten.

2012. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste poolfinaalis tõrjus Sambia väravavaht mängu algusel Gyani penalti ja Ghana meeskond kaotas 0:1.

2014. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Saksamaale ja tõusis Roger Milla kõrvale viie maailmameistrivõistluste väravaga. Viimases alagrupimängus lõi ta värava Portugalile ja sai sellega maailmameistrivõistlustel enim väravaid löönud Aafrika mängijaks. Samuti on ta esimene ja seni ainus Aafrika mängija, kes on löönud värava kolmedel erinevatel maailmameistrivõistlustel.

2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel lõi ta teises alagrupimängus värava Alžeeriale.

2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste teises alagrupimängus 21. jaanuaril lõi ta värava Malile.

## Saavutused
;Al Ain FC
*UAE Pro League: 2011–12, 2012–13, 2014–15
*UAE President's Cup: 2013–14
*Arabian Gulf Super Cup: 2012

## Isiklikku
 
Asamoah Gyan on 186 cm pikk ja kaalub 77 kg.

## Vaata ka

*Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
Bakari Koné

**Bakari Koné** (sündinud 17. septembril 1981 Abidjanis) on Elevandiluuranniku jalgpallikoondise endine äärepoolkaitsja.

Elevandiluuranniku rahvuskoondises debüteeris Koné 5. septembril 2004 Sudaani vastu. Ta mängis koondises aastatel 2003–2010 kokku 42 korda ja lõi 9 väravat.

2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal lõi Koné värava alagrupi teises mängus Hollandi vastu. Elevandiluurannik kaotas mängu 1:2.

## Klubid
*2001–2002 ASEC Mimosas
*2002–2003 Al Ittihad
*2003–2005 FC Lorient (esimesel hooajal 10 väravat, teisel 24, millega valiti teise liiga aasta mängijaks)
*2005–2008 OGC Nice
*2008–2010 Marseille Olympique
*2010–2012 Lekhwiya SC
*2012–2013 Qatar SC
*2013–2014 Umm Salal
*2014–2016 Ajman
*2016 Paris FC

## Isiklikku
Bakary Koné on 163 cm pikk.

## Välislingid
*Koduleht
Richard Kruspe

**Richard Z.** **Kruspe** (sündinud 24. juunil 1967 Richard Zven Kruspe nime all Saksa DV-s Wittenberges) on saksa muusik, tuntud ansambli Rammstein asutajana ning juhtkitarristina. Lisaks on ta ansambli Emigrate laulja ja kitarrist.

Ta kasutas aastast 1999 ka nime Bernstein oma LAV-USA päritolu naise Caron Bernsteini järgi, kuid lahutas aastal 2006 ning kasutab taas nime Kruspe.

Richardil on kaks vanemat õde ja vanem vend. Tema vanemad lahutasid, kui ta oli noor. Richard ei saanud oma kasuisaga läbi.  kolisid Weiseni külasse.
 
Lapsena oli Kruspe ansambli KISS fänn.

16-aastaselt külastasid Kruspe ja ta sõbrad Tšehhoslovakkiat, kust ta ostis esimese kitarri. Sealt tekkis huvi selle mängimise vastu.

10. oktoobril 1989, enne Berliini müüri langemist, sõitis ta metroos. Sealt väljudes leidis ta end keset poliitilist demonstratsiooni. Ta vahistati ning pandi 6 päevaks vanglasse. Pärast vabastamist lahkus ta läbi Tšehhoslovakkia Saksamaa Liitvabariiki.

Aastal 1991 asutas ta ansambli Orgasm Death Gimmicks.

Rammstein sündis jaanuaris 1993, kui Till Lindemann, Oliver Riedel, Cristoph Schneider ja Richard Kruspe võitsid Berliini muusikavõistluse. Auhinnaks oli võimalus lindistada professionaalne demo 4 lauluga. Nad palusid Paul Landersil ja Christian Lorenzil ansamblist Feeling B nendega liituda. Pärast seda alustati tööd esimese albumi "Herzeleid" kallal.
Christoph Schneider

**Christoph Schneider** (sündinud 11. mail 1966 Berliinis) on Saksa muusik, tuntud ansambli Rammstein trummarina. Tema hüüdnimi on **Doom.**

## Elulugu
Tema isa oli muusik. Schneider kasvas seitsmelapselises peres: tal on üks vanem vend ja viis õde. 1980. aastal, kui ta oli 14-aastane, andis vend talle trummi, mille ta oli teinud alumiiniumpurkidest. 

1984. aastal astus ta Saksa sõjaväkke. Ta on ainus Rammsteini liige, kes on teeninud sõjaväes.

24-aastaselt kuulus ta ansambli Die Firma koosseisu ja veel mõnda bändi.
Ainaro

**Ainaro**  on linn Ida-Timoris, Ainaro ringkonna keskus. Asub sisemaal, Dilist 78 km lõunas.

Linna haldusalas, kuhu kuuluvad peale Ainaro linna veel Soro, Maununo, Cassa, Suro Craic, Manutassi ja Mau-Ulo külad, elab umbes 12 000 inimest.
Johan Ungerson

**Johan Ungerson** (18. oktoober 1910 Ulila vald, Tartumaa – 20. november 1991 Eskilstuna) oli Eesti poliitik, haridusminister eksiilis 5. juunist 1985 kuni surmani.

Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.
U6

**U6** võib tähendada mitut asja.
***[[U6 (Berliin)|U6]]** on Berliini metrooliin.
***[[U6 (Viin)|U6]]** on Viini metrooliin.
***U6** on Ural Airlines'i IATA kood.

## Vaata ka
*U-6
*Ultima VI, arvutimäng
Mitte

**Mitte** (saksa keeles 'keskkoht, keskus') on mitme linnarajooni ja linnaosa nimi. 

***[[Mitte rajoon (Berliin)|Mitte rajoon]]** on linnarajoon Berliinis. 
***[[Mitte rajoon (Hannover)|Mitte rajoon]]** on linnarajoon Hannoveris.
***[[Mitte linnaosa (Berliin)|Mitte linnaosa]]** on linnaosa Berliini Mitte rajoonis. 
***[[Mitte linnaosa (Hannover)|Mitte linnaosa]]** on linnaosa Hannoveri Mitte rajoonis.
Mitte rajoon

**Mitte rajoon** on mitme linnarajooni  nimi. 

***[[Mitte rajoon (Berliin)|Mitte rajoon]]** on Berliini linnarajoon. 
***[[Mitte rajoon (Hannover)|Mitte rajoon]]** on Hannoveri linnarajoon.

## Vaata ka
*Mitte linnaosa
Johannes Sikkar

**Johannes Sikkar** (15. oktoober 1897 Kõnnu, Saadjärve vald, Tartumaa – 23. august 1960 Stockholm) oli eesti poliitik, peaministri asetäitja eksiilis 12. jaanuarist 1953 kuni surmani.

Ta õppis 1920. aastal Tartu Ülikooli matemaatikaosakonnas ja 1929–1936 (lõpetas *[[cum laude]]*) majandusosakonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

Ta oli Voldi põllumeeste konvendi liige ja Riigi Metsatööstuse nõukogu liige.

## Johannes Sikkari valitsus (12. jaanuar 1953 – [[1. jaanuar]] [[1962]])

*Johannes Sikkar (suri 22. augustil 1960) – peaministri asetäitja ja siseminister
*Tõnis Kint – peaministri asetäitja (alates 22. augustist 1960) ja põllutööminister
*Gustav Suits (ei astunud ametisse, suri 23. mail 1956) – haridusminister
*Mihkel Truusööt (kuni 10. septembrini 1956) – majandusminister
*Aleksander Warma – välisminister
*Oskar Lõvi – majandusminister (alates 10. septembrist 1956)
*Peeter Panksep – minister (alates 10. septembrist 1956) 
*Aksel Mark – minister (alates 10. septembrist 1956) 
*Arvo Horm – minister (alates 10. septembrist 1956) 
*Eduard Leetmaa – minister (alates 31. jaanuarist 1959)

## Viited

## Välislingid
*Johannes Sikkari ametisseasutmise pühalik tõotus 12. jaanuaril 1953, ERA.4969.1.6 (SAAGA-s)
*TÜ üliõpilased
Punavuori

**Punavuori** (rootsi keeles *Rödbergen*; mõlemas keeles tähendus   'punamägi') on linnaosa Helsingis. 

Linnaosas on peamiselt korruselamud. Loodenurgas asuvad endised Sinebrychoffi tehasehooned, mis on osalt kortermajadeks ümber ehitatud.

## Viited

## Vaata ka
*Nosturi

## Välislingid

* http://www.kaupunginosat.net/punavuori/
Antroopsusprintsiip

**Antroopsusprintsiip** (inglise keeles *anthropic principle*) on tees, mille kohaselt maailm on niisugune, et seal saaks eksisteerida inimene, sest muidu ei oleks inimesel võimalik seda vaadelda ega kirjeldada.

## Päritolu ja algne sõnastus
Seda väljendit kasutas teadaolevalt esimesena 1973. aastal Cambridge'i Ülikooli  professor kosmoloog Brandon Carter Mikołaj Koperniku 500. sünniaastapäevale pühendatud sümpoosionil "*Confrontation of Cosmological Theories with Observational Data*" (Kosmoloogiateooriate kõrvutamine vaatlusandmetega).

Oma ettekandes (B. Carter.  Large Number Coincidences and the Anthropic Principle in Cosmology. – *[[IAUS]]* 63 (1974), lk 291) sõnastas ta selle mitmes versioonis järgmiselt:
 
* Antroopsusprintsiip: "... see, mille vaatlemist me saame oodata, peab olema piiratud tingimustega, mis on tarvilikud meie kui vaatlejate kohaloluks." (*... that what we can expect to observe must be restricted by the conditions necessary for our presence as observers*).
* Nõrk antroopsusprintsiip: "... me peame olema valmis võtma arvesse asjaolu, et meie koht Universumis on selles mõttes *paratamatult* privilegeeritud, et ta on ühitatav meie kui vaatlejate olemasoluga." (*... we must be prepared to take account of the fact that our location in the universe is* necessarily *privileged to the extent of being compatible with our existence as observers*)
* Tugev antroopsusprintsiip: "... Universum (ning seetõttu fundamentaalsed parameetrid, millest ta sõltub) peab olema selline, et ta mitmetes faasides võimaldab enese sees vaatlejate tekkimist." (... Universe (and hence the fundamental parameters on with it depends) must be such as to admit the creation of observers within it at some stage.'')

## Kirjandus
* Jaan Kalda, "Antroopsest printsiibist" – Akadeemia 1990, nr 8, lk 1682–93; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Tanel Tammet, "Radikaalne skeptitsism kui antroopsusprintsiip mikrokosmoses" – samas, lk 1694–1703
* John Leslie, "Väited ja antroopsusprintsiip", tõlkinud Tanel Tammet – Akadeemia 1992, nr 9, lk 1861–69; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Helgi Kilp, "Väitlus: Antroopsusprintsiip ja antroopsed väited" (John Leslie, "Väited ja antroopsusprintsiip", tõlkinud Tanel Tammet – Akadeemia, nr 9, 1992, lk 1861–69) – Akadeemia 1993, nr 11, lk 2448–52, loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis

## Välislingid
*Carter, Brandon (1974). Large number coincidences and the anthropic principle in cosmology. In: Confrontation of cosmological theories with observational data; Proceedings of the Symposium, Krakow, Poland, September 10-12, 1973. (A75-21826 08-90) Dordrecht, D. Reidel Publishing Co., p. 291-298.
August Kärsna

**August Kärsna** (26. detsember 1902 – 8. veebruar 1987 New York) oli Eesti poliitik, kohtuminister eksiilis 8. maist 1971 kuni surmani. Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides esimees, alates 1. novembrist 1958 Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu esimees. Väliseesti ajalehe Eesti Postimees (*Estonian Courier*) toimetaja.

Enda väitel oli August Kärsna ka Vabariigi Valitsuse eksiilis esindaja ÜRO-s.

## Teosed
*"Agressioon ja anneksioon" (Augsburg 1947)
*"Agressioon ja anneksioon kehtivas rahvusvahelises õiguses" (Augsburg 1948)

## Viited

## Kirjandus
*Kes kaebab? Teataja, 1. juuni 1957, nr 11, lk 3.
Juhan Käis

**Juhan Käis** (4. august 1915 Tartu – 12. november 1984 Toronto) oli Eesti poliitik, teedeminister eksiilis 1. märtsist 1964 kuni surmani.

Juhan Käis õppis aastatel 1936–1942 (lõpetas 1942 *[[cum laude]]*) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas; ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Ta kirjutas aastal 1939 auhinnatöö "Kodaniku vabadused Eesti õiguskorras, nende areng ja tagatised".

Juhan Käis oli kompanii pealik Kaitseliidu Tartu maleva õppurmalevkonnas.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, 1948 siirdus Austraaliasse, 1956 Kanadasse.

Juhan Käis oli Ühinenud Põllumeeste ja Väikemaapidajate Kogude erakonna liige alates aastast 1960.
Arvo Horm

**Arvo Horm** (kuni 1935 **Arnold Horn**, 25. september/8. oktoober 1913 Vastseliina mõis, Võrumaa – 15. aprill 1996 Örnö Stockholmi lähedal) oli Eesti poliitik, majandusteadlane ja ajakirjanik.

Õppis 1934–1938 (lõpetas *[[cum laude]]*) Tartu Ülikoolis majandusteadust. EÜS Põhjala vilistlane.

Põgenes 1943 Soome kaudu Rootsi.

Majandusminister 1. märtsist 1963 kuni 24. augustini 1977 Vabariigi Valitsuses eksiilis, seejärel minister.

Eesti Rahvusfondi juhatuse liige, 1971–1996 ajalehe Teataja toimetaja.

Ta valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

## Välislingid
* 
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
Ohvitser

**Ohvitser** (ladina sõnast *officium*, 'amet') on vastava auastmega isik, kes kuulub relvajõudude, korrakaitsejõudude või sõjaväeliste ametkondade juhtivkoosseisu.

## Eesti ohvitserid
Ohvitser on sõjaväejuht, kes on omandanud vastava ettevalmistuse ja kellele peamiselt tugineb Vabariigi iseseisvuse, sõltumatuse ja julgeoleku ning Vabariigi kehtiva seadusliku korra kaitse teostamine, milleks tema on kohustatud igal silmapilgul valmis olema oma elu ohverdama.

Ohvitseride ametikohad on sõjaväelist kõrgharidust või kõrgharidust ja sõjalist väljaõpet nõudvad sõjaväelise auastmega ametikohad. Ohvitseride ametikohad jagunevad vastavalt haridusele ja ülesannetele:

1) riviohvitserid – juhivad allüksusi ja üksusi või teenivad staapides; omavad ohvitseri sõjaväelist kõrgharidust.

2) erialaohvitserid – konkreetse valdkonna spetsialist (näiteks arst, tehnik); vastaval erialal tsiviilkõrgharidus ja kursustel omandatud ohvitseri baasteadmised.

### Ohvitseride põhiametikohad Eesti kaitseväes
1) kindrali auastmega ametikoht – kaitseväe ülemjuhataja ametikoht; 

2) kindralleitnandi auastmega ametikoht – kaitseväe juhataja ametikoht; 

3) kindralmajori auastmega ametikoht – Kaitsejõudude Peastaabi ülema ametikoht ja maaväe ülema ametikoht; 

4) brigaadikindrali auastmega ametikoht – õhuväe ülema ametikoht ja mereväe ja Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste ülema ametikoht   ; 

5) koloneli auastmega ametikoht – brigaadi (varem rahuaja kaitseringkonna) ülema ametikoht; 

6) kolonelleitnandi auastmega ametikoht – pataljoniülema ametikoht; 

7) majori auastmega ametikoht – staabiohvitseri ametikoht; 

8) kapteni auastmega ametikoht – kompaniiülema ametikoht;

9) leitnandi auastmega ametikoht – rühmaülema ametikoht.

Ohvitseride auastmed jagunevad noorem-, vanem- ja kõrgemate ohvitseride auastmeteks. 

**[[Nooremohvitser]]ide auastmed** on ülenevas järjestuses: 

1) maa- ja õhuväes – lipnik, nooremleitnant, leitnant, kapten; 

2) mereväes – lipnik, nooremleitnant, leitnant, vanemleitnant.

**[[Vanemohvitser]]ide auastmed** on ülenevas järjestuses: 

1) maa- ja õhuväes – major, kolonelleitnant, kolonel; 

2) mereväes – kaptenmajor, kaptenleitnant, mereväekapten.

**Kõrgemate ohvitseride** auastmed on ülenevas järjestuses: 

1) maa- ja õhuväes – brigaadikindral, kindralmajor, kindralleitnant, kindral; 

2) mereväes – kommodoor, kontradmiral, viitseadmiral, admiral.

Kaitseväeteenistuse seadus § 22.§ 30.

## Vaata ka
* Kaadriohvitser
*Kõrgema Sõjakooli lõpetanud ohvitseride loend
*Kindral
*Allohvitser
*Sõdur
*Ohvitseridekogu
*Ohvitseri asetäitja

## Viited

## Kirjandus
* J. Sepp. Ohvitser. Tallinn, J. Pals, 1933.
* Kui ohvitser võtab naist. Esmaspäev, 8. jaanuar 1934, nr. 2, lk. 5.
* Kuidas elab Eesti ohvitser. Uus Eesti, 27. september 1935, nr. 10, lk. 10.

## Välislingid

*Eesti ohvitserid 1918–1940
**Ohvitseride andmekogu
* Eesti Kaitseväe õlakud
*Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused
*Ohvitserimõõga kandmine ja käsitsemine. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR.
* Ohvitseri koduleht
Arved Ruusa

**Arved Ruusa** (varasema nimega **Arved Ruus**; 28. august 1900 Ebro talu, Aakaru küla, Kambja vald, Tartumaa – 15. detsember 1992 Stockholm) oli Eesti Vabariigi riigisekretär eksiilis 8. maist 1971 kuni 9. aprillini 1990.

Osales Vabadussõjas. Ta lõpetas Tartu Kommertsgümnaasiumi ja Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal. Töötas noorena Eesti politseis konstaablina, hiljem riigiametniku ja prokurörina. Saksa okupatsiooni ajal oli Läänemaa abimaavanem. EÜSi liige alates 1924.

Põgenes 1944 perega Haapsalu kaudu Rootsi, oli Eesti Rahvusfondi juhatuse liige.

## Tunnustus
*Valgetähe V klassi teenetemärk, 1938

## Isiklikku
Arved Ruusa abiellus 1937. aastal Tartu Ülikooli lõpetanud juristi Veronika Kallasega. Neil sündis kaks last: Ene (1940) ja Jaan (1952).

Arved ja Veronika Ruusa on maetud Kambja surnuaeda.

## Välislingid
* Toivo Ärtis, Arved Ruusa elutöö rikkus ootab avastamist Kambja valla ajaleht Koduvald.ee, 27. august 2008 
* TÜ üliõpilased
Renate Kaasik

**Renate Kaasik** (kuni 1930 **Renate Palgi**, 1930–1936 **Renate Evert**; 5. september 1906 Voore, Küti vald, Virumaa – 10. aprill 1993 Stockholm) oli minister Heinrich Marga eksiilvalitsus 8. maist 1971 kuni 20. juunini 1990, esimene Eesti Vabariigi naisminister.

Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Linna II Tütarlaste Gümnaasiumi ja 1936. aastal Tartu Ülikooli eesti keele, kirjanduse ja filosoofia alal. Ta oli Korporatsioon Filiae Patriae liige.

Eesti Rahvusfondi juhatuse liige.

Ta suri 10. aprillil 1993 Stockholmis ja maeti 3. juulil 1993 Viru-Jaagupi kalmistule.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1930–1936 abielus kirjastaja Herman Evertiga.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis'' 1918–1944
*Renate Kaasik TLÜAR väliseesti isikute andmekogus
Kruununhaka

**Kruununhaka** (rootsi keeles *Kronohagen*; soome kõnekeeles ka *Krunikka* ja *Kruna*) on linnaosa Helsingis Vironniemi piirkonnas Helsingi kesklinna moodustava poolsaare kirdeosas. Selle läänepiir on Unioninkatu ning lõunapiir on Pohjoisesplanadi lõik, mille vastas on Kauppatori. Ülejäänud osas piirneb see merega (Pohjoisranta idas ja Siltavuorenranta põhjas). Kallio linnaosaga ühendab Kruununhakat sild üle Siltavuorensalmi. 

Linnaosa pindala on 0,57 km². Elanike arv on 7202 (1. jaanuar 2014). Soomlasi on elanike seas 83,5% ja rootslasi 10,9%.

Elanike arv:
*2003: 6763
*2006: 6684 (1. jaanuar)
*2010: 6872 (1. jaanuar)
*2012: 7037
*2014: 7202 (1. jaanuar)

Töökohtade arv oli 31. detsembril 2012 umbes 7100, 31. detsembril 2008 oli töökohti 7574 ja 31. detsembril 2004 oli töökohti 7238.  

Kruununhaka vanemas osas on ampiirstiilis ehitatud Senati väljaku ümbrus ning Pohjoisesplanadi ja Aleksanterinkatu vaheline ala. Linnaosale iseloomulikud on neist põhjas asuvad 20. sajandi alguses ehitatud juugendstiilis elamud Liisankatu ümbruses. Kruununhakas asuvad muu hulgas presidendiloss, Riiginõukogu hoone, Helsingi toomkirik, Bocki maja (vana raekoda), Burtzi maja, Helleniuse maja, Helsingi raekoda, Soome Pank, Säätytalo, Ritarihuone, Helsingi Ülikooli peahoone ja teisi ülikooli hooneid ning mitmed prestiižikad büroohooned. Liisankatul on Sibeliuse gümnaasium, üks Soome tuntumaid gümnaasiume. Üks vähestest algse puithoonestuse jäänustest on 1818 ehitatud kodanikumaja Ruiskumestarin talo, kus on muuseum. Idarannal on Pohjoisranta, selle lähistel on maismaaga tammi kaudu ühenduses olev väike saar Tervasaari, kus on park.  

Kruununhaka alale viidi linn üle 1640. aastal. Algusest peale olid elanike seas linna- ja riigiametnikud.

Linnaosa teenindab Helsingi Ülikooli metroojaam.  

## Nimi
Linnaosa on nime ('Kroonukoppel') saanud praeguse Rauhankatu piirkonnas kunagi paiknenud kroonu suurtükiväe hobuste karjamaa järgi. Veel 18. sajandi alguses jäi see linnast väljapoole, tänapäeval aga kuulub peaaegu kogu tollane linna territoorium Kruununhaka linnaosa alla. 

## Tänavad
Kruununhaka tänapäevane tänavavõrk sündis   Johan Albrecht Ehrenströmi generaalplaanis aastal 1812; ainult mõned linnaosa lõunapoolsemad tänavad olid olemas juba Rootsi võimu ajal. Ka tänavanimed on antud 1820. ja 1830. aastatel ning ainult mõned tänavad on hiljem uued nimed saanud. Suur osa tänavaid on nime saanud Romanovite keiserliku perekonna liikmete järgi. Kõige vanemat praeguseni säilinud tänavanimed on Unioninkatu ja Liisankatu, mis Venemaa keiser Aleksander I kinnitas visiidil Helsingisse 1819. aastal.

Tänavate nimed on Aleksanterinkatu, Hallituskatu, Helenankatu, Katariinankatu, Kirjatyöntekijänkatu, Kirkkokatu, Kristianinkatu, Kruununhaankatu, Kulmakatu, Liisankatu, Maneesikatu, Mariankatu, Maurinkatu, Meritullinkatu, Oikokatu, Pohjoisranta, Rauhankatu, Ritarikatu, Siltavuorenpenger, Siltavuorenranta, Snellmaninkatu, Sofiankatu, Unioninkatu, Vironkatu ja Välikatu. 

## Viited

## Välislingid

* Kruununhaka kvartalid
* Kruununhaan Asukasyhdistys Ry
Mihkel Truusööt

**Mihkel Truusööt** (kuni 1936 **Mihkel Traugot Treuhold**; 5. november 1903 Risti – 23. märts 1993 Stockholm) oli Eesti poliitik ja ettevõtja. Ta oli 1937. aastal Rahvuskogu liige ja Johannes Sikkari valitsuses majandusminister (12. jaanuarist 1953 kuni 10. septembrini 1956). 

Põgenes 15-aastaselt kodunt ja osales alaealisena Vabadussõjas, võitles Scoutspataljoni D-kompaniis. Sai raskesti haavata. 

Ta lõpetas Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja Tartu Ülikooli õigusteaduskonna majandusteaduse osakonna 1929. Korporatsioon Fraternitas Leholensise asutajaliige. Akadeemiliselt kuulus Korp! Rotaliasse. 

Hiljem töötas ta Viljandi Eesti Põllumajanduse Seltsi Kaubanduse Osakonna (VEPSKO) kaubamaja ärijuhina Viljandis, kujundades sellest esimese universaalkaubamaja Eestis. Oli ajalehtede Sakala ja Oma Maa kaasomanik, samuti Kaitseliidu Sakala Maleva Üksiku Raskekuulipilduja Kompanii pealik Viljandis.

Ta on maetud Stockholmi Metsakalmistule. 

## Tunnustus
*Eesti Vabadussõja mälestusmärk
*Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk, 1937
*Kotkaristi teenetemärgi V klass, 1938
*Kaitseliidu Valgeristi III klass

## Isiklikku
Mihkel Truusööt abiellus 1928 Benita Rammoga, kes lõpetas Tartu Ülikooli temaga samal erialal. Nende lapsed: dipl. insener Ants Truusööt (1929–2013), sekretär Õie Wikmark (1938) ja jurist Jüri Sven Truusööt (1947).

## Kirjandus
*Scouts Rügement Vabadussõjas. Koostanud: Aarne Võting. Tallinn: Selts "Scouts-Rügement", 1936.
*J[üri] Adila, M. Truusööt 70-aastane. Eesti Päevaleht (Stockholm), 2. november 1973.
*Mõttevahetus: A. Ots contra M. Truusööt. Eesti Päevaleht (Stockholm), 28. august 1976, lk 5.
Ülikool

**Ülikool** on kõrgem õppeasutus, millel on õigus anda teaduskraade. Eesti õigusaktides on ülikooli defineeritud kui õppe-, loome- ning teadus- ja arendusasutust, kus toimub kõrgharidusstandardile vastav õpe kõrgharidustaseme kolmel astmel. 

Nii ei ole ülikoolid need kõrgkoolid, kus ei toimu doktoriõpet. Pidulikus esituslaadis (kõrgstiilis) on ülikooli kutsutud ladinakeelse väljendiga *[[alma mater]]* ('toitev ema'); vananenud kirjanduses on ülikooli asemel kasutatud ka sõna *suurkool*.

Maailma vanimaks ülikooliks peetakse 859. aastal asutatud al-Qarawiyyini ülikooli Fèsi linnas Marokos.

Esimesed Euroopa ülikoolid asutati 12. sajandil majanduslikult paremal järjel olevates maades, näiteks Prantsusmaal ja Itaalias. Euroopa vanimaks ülikooliks loetakse kas 1088. või 1119. aastal asutatud Bologna ülikooli. 

Ameerika vanimaks ülikooliks on aastal 1540 Mehhikos asutatud Michoacáni Ülikool. Vanimate hulka kuuluvad ka San Marcose Ülikool Peruus ja Mehhiko Ülikool, mis mõlemad on asutatud 1551. aastal.

## Vaata ka
*ülikoolide loend
*akadeemilised tavad
*teaduskraad
*kõrgkoolide pingerida
*vabad kunstid
*ülikooliraamatukogu
*eraülikool
*kool

## Viited

## Välislingid

*Academic Ranking of World Universities - 2011
Tranquillo Barnetta

**Tranquillo Barnetta** (sündinud 22. mail 1985 Sankt Gallenis) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis St. Gallen.

Šveitsi jalgpallikoondises debüteeris ta 8. septembril 2004 mängus Iirimaa vastu. Esimese värava rahvuskoondises lõi ta 1. märtsil 2006 mängus Šotimaa vastu, mis lõppes tulemusega 3:1 Šveitsi kasuks.

## Karjäär

Tranquillo Barnetta hakkas jalgpalli mängima juba nelja-aastaselt FC Rotmonteni juures. 11-aastaselt läks ta üle FC St. Galleni meeskonda, 16-aastaselt sai aga temast Euroopa noorte meister kategoorias U-17. Mõne kuu pärast sõlmis Barnetta juba elukutselise mängija lepingu St. Galleni jalgpalliklubiga. 

Aastal 2004 debüteeris ta Šveitsi rahvuskoondises ja osales Euroopa noorte meistrivõistlustel kategoorias U-21. Samal aastal võttis Tranquillo Barnetta vastu parema pakkumise Saksamaa klubilt Bayer Leverkusen, kuid viimane laenutas ta kohe aastaks välja teisele saksa klubile Hannover 96. Selle klubi koosseisus lõi ta Bundesligas mängitud 7 matši jooksul 2 väravat.

Pöördunud 2005. aastal tagasi Bayer Leverkusenisse, lõi ta esimesel hooajal seal 6 väravat ja sooritas 7 pealelööki, tõustes klubi silmapaistvamate mängijate hulka.

2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel osales Barnetta Šveitsi rahvuskoondise põhikoosseisus. 19. juunil 2006 toimunud mängus Togo vastu tagas ta 88. minutil löödud väravaga šveitslastele 2:0 võidu.

## Isiklikku

Tranquillo Barnetta on 178 cm pikk. Ta on vallaline. Tema hüüdnimi on Quillo.

## Vaata ka

*Šveitsi jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid

*Leverkusen who's who (biograafia, profiil ja pildid, saksa keeles)
*CreditSuisse emagazine: Tranquillo Barnetta: Star Pupil (artikkel, inglise keeles)
Alexander Frei

**Alexander Frei** (sündinud 15. juulil 1979 Baselis) on endine Šveitsi jalgpallur, ründaja. 

Šveitsi jalgpallikoondise ründajana debüteeris ta rahvusmeeskonnas 24. märtsil 2001 mängus Jugoslaavia vastu. Frei oli Šveitsi rahvuskoondise kapten.

Hooajal 2004–2005 nimetati ta Šveitsi parimaks jalgpalluriks. Ühtlasi on ta kõigi aegade kõige enam väravaid (42 väravat) löönud Šveitsi jalgpallur.

7. juunil 2008 toimunud Euroopa meistrivõistluste avamängus Baseli St. Jakob-Parki staadionil sai Frei raskelt vigastada ja pidi ülejäänud meistrivõistluste mängud vahele jätma.

## Klubid

*FC Basel (1997–1998)
*FC Thun (1998–1999)
*FC Lucerne (1999–2000)
*Servette FC (2000–2003)
*Stade Rennais FC (2003–2006)
*Borussia Dortmund (2006–2009)
*FC Basel (2009–2013)

## Isiklikku

Alexander Frei on 179 cm pikk ja kaalub 73 kg.

## Vaata ka

*Šveitsi jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

## Välislingid

*Alexander Frei koduleht (saksa keeles)
Mary, kuninglik printsess ja Harewoodi krahvinna

**Printsess Mary, kuninglik printsess ja Harewoodi krahvinna** (Victoria Alexandra Alice Mary Lascelles, neiupõlvenimega Windsor) (25. aprill 1897 – 28. märts 1965) oli Briti kuningliku perekonna liige ning tiitli "kuninglik printsess" kuues valdaja. 

## Sünd

Printsess Mary sündis 25. aprillil 1897 Norfolkis. Tema isa oli Yorki hertsog prints George ja ema Yorki hertsoginna Mary. Mary sai nime vanavanaema, isapoolse vanaema ja emapoolse vanaema järgi. Sündimise ajal oli ta troonipärimisjärjekorras 5. kohal.

Briti monarhi lapselapselapsena oli tema nimi koos tiitliga "tema kõrgus Yorki printsess Mary". 1898 andis kuninganna välja seaduse, millega ka hertsogite ja hertsoginnade lapsed said tiitli "kuninglik kõrgus". Seega sai Maryst "tema kuninglik kõrgus Yorki printsess Mary".

## Haridus

Printsess Maryt õpetas guvernant, kuid mõne aine tundides osales ta koos vendade prints Edwardi ja prints Albertiga. Ta rääkis vabalt saksa ja prantsuse keelt ning huvitus edasise elu jooksul hobustest ja ratsutamisest. Tema esimene avalik ülesastumine oli 11. juunil 1911 Westminster Abbeys oma vanemate kroonimisel.

## Kuninglikud kohustused

Esimese maailmasõja ajal külastas Mary koos emaga haiglaid ja heategevusorganisatsioone, mis pakkusid tuge Briti sõdurite perekondadele. 1918 võttis ta osa õdede koolitusest ning töötas õena Great Ormond Streeti haiglas.

3. juunil 1917 andis George V talle Briti impeeriumi rüütliordu ordeni ning ta sai aunimetuse *dame*. Järgmiste aastate jooksul pälvis ta veelgi ordeneid. 

## Abielu

28. veebruaril 1922 abiellus printsess Mary Henry Lascellesiga. Nende laulatus Westminster Abbeys oli esimene kuninglik üritus, kus Elizabeth Bowes-Lyon osales kui üks Mary pruutneitsisid. 

Printsessil ja Harewoodi krahvil oli kaks last:

* George Lascelles
* Gerald Lascelles

## Hilisem elu

6. oktoobril 1929 sai Henry Lascellesist 6. Harewoodi krahv, Lascellesi vikont ja Harewoodi parun. Paari vanem poeg pälvis tiitli Lascellesi vikont. 1. jaanuaril 1932 kuulutas George V, et tema ainus tütar peab kandma tiitlit *kuninglik printsess*. 

Printsess oli eriti lähedane oma venna Edwardiga. Pärast tolle troonist loobumist viibisid Lascellesid Edwardi ja Wallise juures Viinis, et näidata oma toetust. 1947. aastal, kui abiellusid printsess Elizabeth ja prints Philip, keeldus Mary laulatusele minemast, et protestida asjaolu vastu, et Edwardit polnud kutsutud. 

Pärast Henry Lascellesi surma 1947 elas printsess oma vanema poja ja viimase perekonna juures. Ta osales Elizabeth II kroonimisel 1952 ning esindas kuningannat 1962 Trinidadi ja Tobago ning 1964 Sambia iseseisvuspidustusel. 

Printsess suri südamerabanduse tõttu 1965. aastal ning on maetud Harewoodi.
Tallinna Mustamäe Gümnaasium

**Tallinna Mustamäe Gümnaasium** (varasem nimi **Tallinna 44. Keskkool**) on üldhariduskool Tallinnas aadressil Keskuse 18. 

Kool on inglise keele, reaalainete, loodusteaduste ja tehnoloogia kallakuga. 

## Ajalugu
Kool avati 1. septembril 1965 ja kandis nime **Tallinna 44. Keskkool**. 960 õpilasele ehitatud hoone (arhitekt Mart Port)  jäi peagi kitsaks, sest Mustamäe laste arv kasvas kiiresti. Kümmekond aastat oli õpilasi ligi 1500, mistõttu õppetöö toimus kahes vahetuses. Paaril õppeaastal õpiti koguni kolmes vahetuses, kusjuures ühes klassis oli sageli üle 40 õpilase. 

Õppetöö ühes vahetuses algas alates 1992/1993. õppeaastast, kui leiti alglassidele õpperuumid lähedal asuvates lasteaedades.

Alates 1997/1998. õppeaastast on kooli nimi **Tallinna Mustamäe Gümnaasium**.

## Direktorid

* 1965–1983 Ellen Kuum
* 1983–1984 Valeri Aava
* 1984–2023 Kaidor Damberg
* 2023– ... Marika Randma

## Tuntud vilistlasi

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Kooli direktori konto sotsiaalmeedias, Instagramis
Havai vares

**Havai vares** (*Corvus hawaiiensis*) on vareslaste sugukonda varese perekonda kuuluv lind.

Havai vares sarnaneb välimuselt mustvaresega, kuid tal on palju paksem nokk ja ümaramad tiivad. Tema kehapikkus on 48–50 cm. Tal on pehme pruunikasmust sulestik ja pikad turris kurgusuled. Jalad, varbad ja nokk on mustad.

Viimased kaks Hawaii saarel looduses elavat havai varest surid 2002. aastal. Nad elasid troopilistes metsades Mauna Loa ja Hualālai nõlvadel 300–2500 m kõrgusel merepinnast, kus aastas sajab 600–2500 mm vihma. Vangistuses on säilinud 2010. aasta juuli seisuga 78 isendit San Diego loomaaias. Loomaaiast vabadusse lastud linnud on langenud havai viu ohvriks, mis on ise samuti ohustatud liik.

16. aprillil 2009 eraldas Ameerika Ühendriikide Kalanduse ja Eluslooduse Amet 14 miljonit USA dollarit, et see 5 aasta jooksul kulutada havai varese elupaikade säilitamiseks ja ohtude haldamiseks.

Havai varese havaikeelne nimi on *ʻalalā*. Mõnede havailaste jaoks on havai vares ʻaumakua (perejumalus).

Fossiilsete leidude põhjal on järeldatud, et minevikus oli havai vares kõigil Havai saartel üsna rohkearvuline ja elas seal koos veel 4 vareseliigiga, mis on kõik säilinud. Ta oli tuntud oma hea lennuvõime ja taiplikkuse poolest ning tema väljasuremise põhjused on teadmata. Arvatavasti olid selles olulisel kohal valgete kolonisaatorite poolt sisse toodud haigused toksoplasmoos, lindude malaaria ja linnukatk.

Havai vares on segatoiduline. Ta sööb linnumune ja linnupoegi, selgrootuid, puuvilju, nektarit, lilli, sisalikke ja muud. Ta kangutas puudelt koort lahti ja nokkis selle alt putukaid.

Havai varese laul on mitmekesine. Tema kutsehüüd on kahetooniline "ko-o". Ta suudab teha ka madalamat häält, mis meenutab kassi näugumist. Tal on keerukas vulisev laul, millesse kuulub mitmesuguseid helisid.

Havai varesed kasutavad tööriistu. 2016. aasta novembris lastakse Hawaii saare loodusesse lahti tehistingimustes kasvatatud Havai varesed.

## Viited
Andri Ševtšenko

**Andri** Mõkolajovõtš **Ševtšenko** (ukraina keeles Андрій Миколайович Шевченко; sündinud 29. septembril 1976 Kiievi oblastis Dvirkivštšõnas) on endine Ukraina jalgpallikoondise ründaja. Ukraina kangelane (2004). 

2016. aastal sai ta Ukraina koondise peatreeneriks.

## Klubikarjäär

Ševtšenko oli 9-aastane, kui Kiievi Dünamo treenerid teda märkasid. 1994 debüteeris ta 17-aastaselt klubi põhikoosseisus. Dünamos võitis ta viis korda Ukraina meistrivõistlused (1995–1999), kolm korda karikavõistlused (1996, 1998 ja 1999) ning kolm korda SRÜ karikavõistlused (1996–1998).

Kahe eduka hooajaga Valeri Lobanovski juhtimisel Meistrite liigas sai Ševtsenko tuntuks. Eriti edukas oli 1998. aasta, mil Dünamo võitis FC Barcelona võõrsil 4:0 ja jõudis Meistrite liiga poolfinaali, kus jäi kahe mänguga 3:4 alla Müncheni Bayernile.

AC Milan ostis ta 1999. aastal. Kohe esimesel hooajal tunnistati ta 24 väravaga Serie A parimaks väravalööjaks, olles läbi aegade esimene mitteitaallane, kes seda oma debüüthooajal suutnud. Klubis 8 hooaega mänginud Ševtšenko lõi 322 mängus 175 väravat. Milani rivistuses on ta tulnud Itaalia meistriks (2004), võitnud karika (2003) ja superkarika (2004), võitnud Meistrite liiga (2003) ja Euroopa superkarika (2003). 2004. aasta valiti ta Euroopa aasta jalgpalluriks.

2006–2008 ja 2009 mängis Ševtšenko Chelsea FC-s, lüües 75 mängus 22 väravat. Vahepealse aasta mängis Ševtšenko laenulepingu alusel taas Milanis. Chelseaga võitis Ševtšenko 2007 Inglismaa karikavõistlused ja liigakarika.

2009–2012 mängis Ševtšenko taas Kiievi Dünamos.

## Koondisekarjäär

Ševtšenko debüüt Ukraina rahvuskoondises oli 25. märtsil 1995 Horvaatia vastu. Esimese värava Ukraina kasuks lõi ta 1. mail 1996 sõprusmängus Türgi vastu, ehkki mäng ise kaotati 2:3. Koondises on mänginud 10. novembri 2009 seisuga 94 korda ja löönud 43 väravat, kuid üheski mängus pole ta löönud üle ühe värava. Kõige rohkem väravaid on ta löönud Armeenia (4) ja Poola (3) vastu.

Ševtsenko mängis 2006. aasta MM-il, kus Ukraina jõudis veerandfinaali.

UEFA Euro 2012 esimeses mängus Rootsi koondise vastu lõi Ševtšenko kaks väravat, mis tõid Ukrainale 2:1 võidu.

## Isiklikku

Andri Ševtšenko oli tippsportlasena 183 cm pikk ja kaalus 73 kg.

Ta on abielus USA modelli Kristen Pazikuga. Neil on kaks poega, 29. oktoobril 2004 sündinud Jordan, kes on saanud nime Michael Jordani järgi, ja 10. novembril 2006 sündinud Christian. Pere kodune keel on itaalia keel, sest Ševtšenko ei valda inglise keelt piisaval tasemel.

Jordan Ševtšenko ristiisa on AC Milani omanik Silvio Berlusconi.

## Viited

## Välislingid
*Info 2006 MM-il
*Andriy Shevchenko tribute site (inglise ja hispaania keeles)
HSH Nordbank Arena

**HSH Nordbank Arena**, tuntud ka nimega *Volksparkstadion*, on jalgpallistaadion Hamburgis Saksamaal. Staadion on Bundesligas mängiva Hamburgi SV kodustaadion. Staadion on ka üheks 2006. aasta maailmameistrivõistluste toimumispaigaks.

Esimene samas kohas asunud staadion avati 1925. aastal *Altonaer Stadioni* nime all ligi 50 000 pealtvaatajale. Teise maailmasõja ajal sai see 24. juunist 2. augustini 1943 toimunud Inglise ja Ameerika liitlasvägede õhurünnakute ajal kannatada. Sõja järel ehitati see uuesti üles. Volksparkstadion valmis 1953. aastal juba 75 000 pealtvaatajale. Suure tähelepanu osaliseks avar ja suur staadion siiski ei saanud.

Staadion valiti 1974. aasta maailmameistrivõistluste toimumispaigaks, kus peeti kolm alagrupi mängu. Saades ka 1988. aasta Euroopa meistrivõistluste toimumispaigaks, peeti seal üks alagrupi mäng.

Kui Saksamaa sai 2006. aasta MM-i korraldamise õigused, otsustati ebasoositud ja vananenud staadioni asemele ehitada täiesti uus. 1998. aastal alustatud ja kaks aastat hiljem valminud staadion läks maksma 97 miljonit eurot. Uueks pealtvaatajate kohtade arvuks sai 57 000 istekohta. Ehitustöid raskendas see, et tuli saada eriluba selle ehitamisel, sest staadion asus Hamburi lennujaama maandumisradade lähedal. 

2001. aastal müüdi neljaks aastaks nime õigused AOL kontsernile 15,3 miljoni euro eest. 2005. aastal pikendati lepingut veel kaheks aastaks. 2006. aasta MM-il kannab staadion nime *FIFA WM-Stadion Hamburg*, kuna AOL ei kuulu MM turniiri ametlike sponsorite hulka.

Staadionil mängiti 2006. aasta MM-i neli alagrupimängu ja üks veerandfinaalmäng. Staadion on ka üks UEFA viietärnistaadionist, mis annab õiguse pidada Euroopa jalgpalli karikavõistluste finaalmänge.

## Välislingid

*Koduleht
*Piltide Imtech Arena