open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Scheiding

**Scheiding** (ka **Scheidingen**) oli tüüringi-saksi päritolu aadlisuguvõsa.

Suguvõsa esindajaid on alates 16. ja 17. sajandist teada näiteks Rootsis, Baltikumis, Venemaal, Poolas.

Rootsi kuningas  Johan III aadeldas Christoffer Schedingi 1582. aastal

Scheidingute suguvõsa liikmed olid kantud Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse   vabahärrasuguvõsana 1625. aastal nr. 71 (Philipp von Scheiding (1578–1646)) ja 1655. aastal  nr 52.

## Suguvõsa esindajaid
*Christoffer von Scheiding (surnud 1617), Södermanlandi hertsogi Karli kammerhärra, Rootsi riiginõunik
*Philipp von Scheiding (1578–1646), Rootsi riigitegelane, Rootsi  õuemarssal,  Narva kindluse asehaldur ja Liivimaa sõjaväeülem, riiginõunik, sõjaväe ülemsõjakomissar Venemaal Novgorodis, Tallinna linnuse, Tallinna ja kogu Eestimaa asehaldur; Tartu õuekohtu president; Tartu ülikooli asekantsler
*Otto Scheiding (1580–1651), Kronobergi lääni asehaldur
*Holger Scheiding  (1583–1631), Nyköpingi asehaldur
*Volmar Didrik Scheiding (surn. 1639), Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant)
*Karl von Scheiding (1621–1678),  Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant), Kexholmi lääni maapealik (1657–1660)
*vabahärra Johan Christopher von Scheiding (1634–1685), Eestimaa asehaldur,  Eestimaa maanõunik, Keila mõisnik
* vabahärra Otto von Scheiding (1637–1714), Liivimaa maanõunik, Lehola, Humala, Valingu, Keila mõisnik
* vabahärra Wolmar von Scheiding (1670–1750),  sõjaväelane Hollandi, Põhjasõjas Rootsi Harjumaa jalaväerügemendis kapten, nominaalne (1719) Pärnu komandant ja Rzeczpospolita teenistuses
## Viited

## Välislingid
*Von Scheiding nr 71, www.adelsvapen.com
*Von Scheiding nr 52, www.adelsvapen.com
Seydlitz

**Seydlitz** (ka **Seidlitz** või **Zeidlitz**) oli aadlisuguvõsa, kelle esindajad elasid ka Baltikumis.

Seydlitz oli Sileesia päritolu suguvõsa ja esimesed teated suguvõsa esindajast (Otto de Sidelicz) pärinevad 1287.

Suguvõsa esindajad olid kantud Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Suguvõsa liikmeid
*Alexander Gottlieb von Seydlitz (1700–1782) (de), Preisi sõjaväelane (kindralmajor)
*Friedrich Wilhelm von Seydlitz-Kurzbach (1721—1773) (de), Preisi sõjaväelane Sileesia ja Seitsmeaastases sõjas, ratsaväekindral
*Florian von Seydlitz (1777–1832) (de), Preisi sõjaväelane (kindralmajor)
*Hermann von Seydlitz-Kurzbach (1810–1895) (de), Preisi sõjaväelane (kindralleitnant)
*Kurt von Seydlitz-Kurzbach (1849–1913), Preisi sõjaväelane (kindralmajor)
*Walther von Seydlitz-Kurzbach (1888–1976) (de), Saksa kindral Teises maailmasõjas

## Vaata ka
*Seidlitz (Väätsa)
*Seidlitz (Sõtke)

## Viited
Araabia lauljate loend

## Araabia Ühendemiraatide
* Ahlam
* Layla Kaylif
* Ruwaida al-Mahrouqi
* Deepa Miriam
## Alžeeria ‎
* Warda Al-Jazairia
* Chaba Fadela
* Cheb Bilal
* Cheb Tarik
* Cheba Zahouania
* Souad Massi
## Bahreini
* Hind
* Mamta Mohandas
* Hala Al Turk
## Egiptuse ‎
* Umm Kulthum
## Eritrea‎
* Abeba Haile
## Iraagi
* Farida Mohammad Ali 
* Seta Hagopian 
* Aida Nadeem 
* Sahar Taha
## Jordaania
* Diana Karazon 
* Rania Kurdi 
* Ayah Marar 
* Mai Selim 
* Farah Siraj 
* Samira Tewfik 
## Katari
* Fahad Al Kubaisi
## Komooride‎
* Nawal 
* Chamsia Sagaf
## Kuveidi
* Diana Karazon
* Rania Kurdi
* Ayah Marar
* Mai Selim
* Farah Siraj
* Samira Tewfik
## Lääne-Sahara
*Aziza Brahim‎ 
## Liibanoni‎
* Elissa
* Şabāḩ
## Liibüa
* Ayman Alatar
* Ahmed Fakroun
* Nasser el-Mizdawi
* Hamid Al-Shairi

## Maroko‎
* Samira Bensaïd
## Mauritaania
* Dimi Mint Abba
* Malouma
## Omaan
* Sham Maskari
* Salim Rashid Suri
## Palestiina‎
* Marwan Abado
## Süüria‎
* Rouwaida Attieh
* Dima Kandalaft
* Adil Şan
## Somaalia
* Saado Ali Warsame
* Saba Anglana
* Magool
## Tuneesia‎
* Ghalia Benali
Equagesic

**Equagesic** on kesknärvisüsteemi osadele, näiteks talamusele ja limbilisele süsteemile, anksiolüütilist toimet avaldav ravimpreparaat,psühholeptikum. Selle molekulaarvalem on C9H18N2O4 ja mass 218,25 g/mol. 
 
Equagesic on ravimi tootenimi. Selle ravimi müügiletulekule ei eelnenud kliinilisi ravimiuuringuid.

Equagesic on karbamaadi derivaat. Selle suukaudne tablett sisaldas 200&nbsp;mg meprobamaati ja 325&nbsp;mg aspiriini.

Mõne allika kohaselt olevat võitluskunstide õpetaja ja näitleja Bruce Lee kurtnudenne surma peavalu ning saanud näitleja Betty Ting Peilt valuvaigistit Equagesic, mis sisaldas aspiriini ja lihaselõõgastit. Mõne allikate kohaselt surigi Lee ravimiallergiast põhjustatud ajuturse tagajärjel ning lahkamisel tuvastatud marihuaana jäljed tema surma ei põhjustanud.
## Viited
Anu Köbas

**Anu Köbas** (sünninimi **Anu Lauring**; sündinud 22. septembril 1941) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

1968. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala Arvo Ratassepa klassi.

Ta on olnud Tartu Üliõpilassegakoori, lastekoori Kurekell, naiskoori Cantare, Aparaaditehase meeskoori ja tervishoiutöötajate naiskoori dirigent. Tegeles ka näitlemisega ning lõpetas Vanemuise teatristuudio.

1980. aastatel töötas ta Tartu 7. Keskkooli muusikaõpetaja ja kooridirigendina.

Aastatel 1991–2008 töötas muusikaõpetaja ja dirigendina Soomes Kuusankoskis.

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Autostrada A22

***Autostrada A22*** (itaalia: *Autostrada del Brennero, Autobrennero*, saksa: *Brennerautobahn*) on Itaalia kiirtee, mis ühendab Modena linna ja kiirteed A1 Austriaga Brenneri mäekuru kaudu, mis asub Brenneri vallas.

Tee operaator on Autostrada del Brennero S.p.A.. 

## Välislingid

* Kiirtee A22 ametlik koduleht
Blade Runner 2049

**"Blade Runner 2049"** on režissöör Denis Villeneuve'i 2017. aastal linastunud *[[neo-noir]]*'i ulmefilm, järg 1982. aastal linastunud "Blade Runnerile". 

Peaosi mängivad Ryan Gosling ja Harrison Ford, kõrvalosades on Ana de Armas, Sylvia Hoeks, Robin Wright, Mackenzie Davis, Carla Juri, Lennie James, Dave Bautista ja Jared Leto. Tegevus toimub 30 aastat pärast esimese "Blade Runneri" filmi tegevustikku.

Filmivõtted toimusid 2016. aasta juulist ja novembris Ungaris Budapestis. Filmi esilinastus oli Los Angelese Dolby Theatre'is 3. oktoobril 2017 ja avalikult Ameerika Ühendriikides 6. oktoobril 2017 2D-, 3D- ja IMAXi-versioonis. Kriitikud on filmi hinnanud üheks kõige aegade paremaks järjeks.

## Osatäitjad

*Ryan Gosling – K
*Harrison Ford – Rick Deckard
*Ana de Armas – Joi
*Sylvia Hoeks – Luv
*Robin Wright – ltn Joshi
*Mackenzie Davis – Mariette
*Carla Juri – Dr. Ana Stelline
*Lennie James – Mister Cotton
*Dave Bautista – Sapper Morton
*Jared Leto – Niander Wallace
*David Dastmalchian – Coco
*Barkhad Abdi – Doc Badger
*Hiam Abbass – Freysa
*Wood Harris – Nandez
*Edward James Olmos – Gaff

## Vaata ka
* tehisintellekt
* küberpunk

## Viited

## Välislingid

* Filmi koduleht
* "Blade Runner 2049" IMDb-s
* "Blade Runner 2049". Rotten Tomatoes
Vene Föderatsiooni Peakonsulaat Narvas

**Venemaa Föderatsiooni Peakonsulaat Narvas** oli Venemaa Föderatsiooni suursaatkonna diplomaatiline esindus Narvas. See asus aadressil Kiriku tänav 8.

Konsulaat suleti 2022. aastal Eesti Vabariigi välisministeeriumi otsusel.

## Viited



## Välislingid
*Narva Vene konsulaat restaureerib Sinimägedel nõukogudeaegset monumenti, err.ee, 23.08.2017
*Vene peakonsul Narvas saadetakse maalt välja, delfi.ee, 26.05.2017
Prisma (kauplus)

**Prisma** on hüpermarketite kett, mis kuulub Soome ettevõttele S-ryhmä. Ketti kuulub umbes 90 kauplust Soomes ja Eestis.

2017. aastani töötasid Prisma kauplused ka Lätis ja Leedus. Lisaks oli Venemaal 17 Prisma kauplust (kuus hüper- ja üksteist supermarketit Peterburis ja Leningradi oblastis), kuid 2022. aasta kevadel teatati nende kaupluste sulgemisest.

Eestisse tulid Prisma kauplused aastal 2000. 2024. aastaks oli Eestis kolmteist Prisma kauplust: seitse Tallinnas, kaks Tartus, üks Narvas, üks Raplas, üks Tiskres ja üks Maardus. Eestis haldab Prisma kauplusi AS Prisma Peremarket. Eestis töötab Prisma kauplustes ligi 1000 inimest. Prisma Peremarketi müügitulu oli 2024. aastal 205,9 miljonit eurot, mille juures jäädi 3,54 miljoni euroga puhaskahjumisse.

## Viited

## Välislingid
*AS Prisma Peremarketi koduleht
Jagdstaffel 35

**Royal Bavarian Jagdstaffel 35** ehk **Jagdstaffel 35** ehk **Jasta 35** ("Baieri Jagdstaffel 35b") oli Esimese maailmasõja ajal tegutsenud militaarne Luftstreitkräfte hävituslennukite Jagdstaffeli üksus. 

See Baieri hävituslennukite eskadrill saavutas esimese maailmasõja ajal 44 õhuvõitu. Jagdstaffel 35 kaotused olid 6 õhulahingutes ja 4 lennuõnnetuses hukkunut, 9 lahingutegevuses ja 5 lennuõnnetuses haavatut ning kaks sõjavangi langenut. 

Jagdstaffel 35 moodustati FEA 6 treeningukeskuses 14. detsembril 1917 ja likvideeriti FEA 1 21. novembril 1918 Schleissheimis.   

## ''[[Staffelführer]]''
# Herbert Theurich: 4. märts 1917 – 14. aprill 1917 
# Otto Dessloch: 15. aprill 1917 – 29. juuni 1917
# Otto Deindl: 29. juuni 1917 – 21. juuli 1917
# Otto Dessloch: 22. juuli 1917 – 24. september 1917
# Ludwig Hanstein: 24. september 1917- 20. jaanuar 1918
# Bruno Justinius: 20. jaanuar 1918 – 30. jaanuar 1918 
# Franz Diemer: 30. jaanuar 1918 – 4. märts 1918
# Ludwig Hanstein: 4. märts 1918 – 21. märts 1918 
# Franz Diemer: 21. märts 1918 – 21. aprill 1918
# Otto Fuchs: 21. aprill 1918 – 7. juuli 1918
# Rudolf Stark: 7. juuli 1918 – 28. juuli 1918
# Gratz: 28. juuli 1918 – 8. august 1918
# Rudolf Stark: 8. august 1918 – 11. november 1918

## Hävituslennukite baasid
# Grossenhain, Saksamaa: 7. jaanuar 1917 – 1. märts 1917
# Colmar Nord: 4. märts 1917 – 12. aprill 1917
# Ensisheim, Saksamaa: 12. aprill 1917 – 7. mai 1917
# Habsheim, Saksamaa: 7. mai 1917 – 21. juuli 1917
# Ichteghem-Vyver: 21. juuli 1917 – 18. september 1917
# Aertrycke: 18. september 1917 – 30. november 1917
# Prémont, Prantsusmaa: 30. november 1917 – 7. veebruar 1918
# Émerchicourt, Prantsusmaa: 7. veebruar 1918 – 28. märts 1918
# Favreuil, Bapaume: 28. märts 1918 – 18. aprill 1918
# Cambrai – Épinoy õhubaas: 18. aprill 1918 – 28. august 1918
# Lieu-Saint-Amand: 28. august 1918 – 29. September 1918
# Bühl, Saarburg, Saksamaa: 29. september 1918 – 12. oktoober 1918
# Givry, Mons: 12. oktoober 1918 – 29. oktoober 1918
# Gosselies, Charleroi, Belgia: 29. oktoober 1918 – 11. november 1918

## Isikkoosseis
Jagdstaffel 35 eskadrilli tuntud liikmed olid Rudolf Stark, Ludwig Hanstein, Fritz Anders ja Rudolf Heß.

## Eskadrilli [[hävituslennuk]]id

*Albatros D.III
*Albatros D.V
*Fokker D.VII
*Pfalz D.XII
*Roland D.V.

## Vaata ka
*Jagdstaffel 1
*Jagdstaffel 2
*Jagdstaffel 3
...
*Jagdstaffel 90

## Viited

## Kirjandus
* 
*Stephen McGinty, *[https://books.google.ee/books?id=zrxgBQAAQBAJ&pg=PT22&dq=Jagdstaffel+35b&hl=et&sa=X&ved=0ahUKEwjpk9255YHXAhUiQpoKHT8NBvUQ6AEIJDAA#v=onepage&q=Jagdstaffel%2035b&f=false Camp Z: How British Intelligence Broke Hitler's Deputy]*, 2011
Gren Eesti

**Gren Eesti AS** (varem *AS Fortum Eesti*) on Eestis energiaettevõte, mille alla kuuluvad Tartu, Pärnu, Viljandi, Kohtla-Järve ja Jõhvi kaugküttevõrgud. Muu hulgas toodab ja müüb ettevõte elektri- ja soojusenergiat, samuti müüb maagaasi. 

Gren kontsern tegutseb lisaks Eestile ka Soomes, Rootsis, Lätis, Leedus ja Suurbritannias.

## Ajalugu
24. aprillil 2003 müüs Kotka Energy Holding enda osaluse Tartu kaugküttevõrgus Soome suurima energeetikaettevõtte Fortum tütarettevõttele Fortum Power and Heat Oy. Selle tulemusena kuulus AS Fortum Tartu aktsiatest 60% Fortum Power and Heat Oy-le ja 40% AS-le Giga. Ülejäänud 40-protsendilise osaluse soetas Fortum 2020. aastal.

AS Fortum Eesti, mille alla kuulus Pärnu kaugküttevõrk, asutati 2011. aastal. Ettevõtte põhiliseks tootmisüksuseks oli 2010. aasta lõpul valminud Pärnu Elektrijaam.

Fortum müüs 2021. aastal oma Baltimaade kaugkütteärid 800 miljoni euro eest Šveitsi investeerimisfirmale Partners Group. Seejärel võttis ettevõte uueks nimeks Gren.

2022. aasta lõpus osteti Viru Keemia Grupilt Kohtla-Järve, Ahtme, Sompa ja Jõhvi kaugküttevõrgud, mis tegutseb nüüd Gren Viru nime all.

2024. aastal ostis Gren Viljandis tegutseva Esro, mis nimetati ümber Gren Viljandiks.

## Vaata ka
*Gren Tartu

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Berdõtšiv

**Berdõtšiv** (ukraina keeles Бердичів, vene keeles Бердичев *Berditšev*, poola keeles *Berdyczów*, jidiši keeles בערדיטשעוו) on linn Ukrainas Žõtomõri oblastis.

Berdõtšiv on Žõtomõri oblastis elanike arvult teine linn ja üks viiest oblastilise alluvusega linnast. Linn on Berdõtšivi rajooni halduskeskus. Elanike arv on 2021. aasta seisuga 73 999. 2001. aastal oli elanike arv 87 575 ja 1989. aastal 91 629. Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Berdõtšivi elanikest ukrainlasi 84,8%, venelasi 9,5%, poolakaid 5,0% ja juute 0,5%.

Linna vaatamisväärsuste hulka kuuluvad muuhulgas 1739. aastast pärinev karmeliitide kindlustatud klooster ja 1826. aastast pärinev Püha Barbara kirik.

Berdõtšiv paikneb Ukraina peamise raudteevõrgustiku ristmikul. Maanteedest on kõige olulisem Žõtomõrist saabuv ja lõuna poole Rumeenia linna Iașisse kulgev Rahvusvahelise E-teede võrgu maantee E583 ning naaberrajoonidesse edelas suunduv maantee P31. Viie kilomeetri kaugusel linnast läänes asub lennuväli.

Berdõtšivis on sündinud kirjanik Joseph Conrad.

## Ajalugu
Asulakohta on esimest korda ürikutes mainitud 1545. aastal. Industrialiseerimisega arenes linn kiiresti. 19. sajandi keskel oli Berdõtšiv tänapäeva Ukraina territooriumil elanike arvu poolest viies linn. 

19. sajandil oli Berdõtšiv üks Ukraina ja Ida-Euroopa juutide tähtsamaid keskusi, mida kutsuti ka Volõõnia Jeruusalemmaks. 1863. aastal elas linnas 51 625 inimest, neist oli juute 46 149 (93%). 1897. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid juudid 78,0% Berdõtšivi elanikest.

## Galerii

St._Nicholas_Berdychiv_Church.jpg|Berdõtšivi kesklinn
Кармелітський монастир, мури.JPG|Karmeliitide klooster
Костел Святої Варвари Бердичів 2008.JPG|Püha Barbara kirik Berdõtšivis


## Viited

## Välislingid
* Fotod
Elaine Chao

**Elaine Lan Chao** (hiina keeles *趙小蘭*; sündinud 26. märtsil 1953 Taipeis Taiwani saarel) on hiina päritolu USA poliitik, kes kuulub Vabariikliku Partei  ridadesse. Ta oli 31. jaanuarist 2017 11. jaanuarini 2021 Ameerika Ühendriikide transpordiminister. Aastatel 2001–2009 oli ta Ameerika Ühendriikide tööminister. Ta on esimene aasia päritolu naine, kes on saanud USA-s ministriks.

Ta sündis 1953. aastal Taipeis Taiwani saarel Mandri-Hiina põgenike tütrena. Aastal 1961 asus ta koos ema ja kahe õega elama USA-sse (isa tegi seda kolm aastat varem).

7. jaanuaril 2021, päev pärast Kapitooliumi ründamist, esitas ta tagasiastumisavalduse. See jõustus 11. jaanuaril 2021.

## Isiklikku
Ta on aastast 1993 abielus USA poliitiku Mitch McConnelliga.
Hotell Narva

**Hotell Narva** on hotell Narvas aadressil Aleksander Puškini tänav 6.

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Rock and Roll Dreams Come Through

"**Rock and Roll Dreams Come Through**" on  Jim Steinmani kirjutatud ja viisistatud laul (1981). 1993. aastal salvestas laulu ka Meat Loaf. Laul avaldati 1993 plaadi "Bat Out of Hell II: Back Into Hell" kolmanda singlina.

Laulu muusikavideo lavastas Michael Bay, kes juhatas ka laulude  "I'd Do Anything for Love (But I Won't Do That)" ja "Objects in the Rear View Mirror May Appear Closer than They Are", muusikavideod. 

"Rock and Roll Dreams Come Through" muusikavideos esitab Meat Loaf ennustajat, kes lohutab hiljuti kodunt pagenud noorukit (teda esitab 
Angelina Jolie). 

## Vaata ka
*"I'd Do Anything for Love (But I Won't Do That)"

## Välislingid
*Rock´N´Roll Dreams Come Through YouTube'i video
Nervous

"**Nervous**" on Iiri laulja-ja laulukirjutaja Gavin Jamesi esitatud laul ka albumi "Bitter Pill" singel. 

## ''Track listing''
#"Nervous" – 3:36
#"Nervous" (akustiline versioon) – 4:11.

## Remiks

2016. aastal tegi Iiri muusikaprodutsent ja DJ Mark McCabe laulust oma remiksi, mis kannab  pealkirja "**Nervous (The Ooh Song) (Mark McCabe Remix)**". 

## Välislingid
*Gavin James - Nervous (The Ooh Song) (Mark McCabe Remix) YouTube'i video
Ergart Männik

**Ergart Männik** (18. märts 1928 Oru vald, Läänemaa – 5. märts 2021) oli eesti maadlustreener.

1969. aastal lõpetas ta Tallinna Kaugõppekeskkooli.

Aastatel 1959–1984 töötas ta treenerina Haapsalu Laste ja Noorte Spordikoolis.

Tema õpilasi on Henn Põlluste, Valdur Pass, Valdek Kaurit, Olev Robam ja Rein Hamburg.

## Tunnustus
*1973 – Eesti NSV teeneline treener
*2015 – Haapsalu vapimärk

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Haapsalu Metsakalmistul
Luksemburgi lauljate loend

## B

* Chris Baldo

*Sarah Bray
## C
* Sophie Carle
## F
* Camillo Felgen
* Sascha Ley
## H
* Yannchen Hoffmann
## M
* Monique Melsen
* Claudine Muno
## W
* Marion Welter
* Thierry Van Werveke
Angola lauljate loend

* Solange Berry
* C4 Pedro
*José Adelino Barceló de Carvalho
*Aline Frazão
* Eduardo Nascimento
*Jandira Sassingui Neto
*Anselmo Ralph
* Lourdes Van-Dúnem
*Neide Van-Dúnem
Vambola Velli-Vällik

**Vambola Velli-Vällik** (3. märts 1939 – 6. september 2022) oli eesti helirežissöör.

1959. aastast töötas ta Eesti NSV Tele- ja Raadiokomitees autojuhina, paari aasta pärast sai sealsamas helitehnikuks. 

1970. aastast töötas stuudios Eesti Telefilm helirežissöörina. Ta on olnud enam kui poolesaja filmi, sealhulgas komöödiafilmi "Noor pensionär" helirežissöör.

Eesti Kinoliidu liige 1982. aastast.

## Tunnustus
*1989 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Arthur von Hunnius

**Arthur Alexander Eduard Konstantin von Hunnius** (17/29. aprill 1867 – jaanuar 1935) oli Habaja ja Saumetsa mõisnik.

Tema vanemad olid Karl Arthur Woldemar von Hunnius (1825–1893) ja Johanna Friederike Landesen (1830–1907). 31. jaanuaril/13. veebruaril 1905 immatrikuleeriti ta Eestimaa rüütelkonda. Arthur von Hunniuse vanaisa oli mudaravi avastanud Karl Abraham Hunnius.

Alates 4/16. juunist 1891 oli ta abielus Elisabeth von Lilienfeldiga, kaks poega (Arthur von Hunnius ja Hans von Hunnius) ja kaks tütart.

## Välislingid
*Hunnius, Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 3, Görlitz, [1930]
*Arthur* Alexander Eduard Constantin von Hunnius, www.geni.com
Kongo Demokraatliku Vabariigi lauljate loend

* M'bilia Bel
* Lucie Eyenga
* Barbara Kanam
* Cindy Le Coeur
* Nathalie Makoma
* Tshala Muana
* Gibson Butukondolo
* Soleil Diva
* Lokua Kanza
* Kaysha
* Wendo Kolosoy
* Josky Kiambukuta Londa
* N'Yoka Longo
* Awilo Longomba
* Vicky Longomba
* Malage de Lugendo
* Maître Gims
* Kanda Bongo Man
* Jessy Matador
* Mohombi
* Bouro Mpela
* Nyboma
* Koffi Olomide
* Bimi Ombale
* Jimmy Omonga
* Tabu Ley Rochereau
* Madilu System
* Alicios Theluji
* Werrason
* Dindo Yogo
Elevandiluuranniku lauljate loend

*Constance Amiot
* Nayanka Bell
* Alpha Blondy
* Fatoumata Diawara
*Tiken Jah Fakoly
* Dobet Gnahoré
*Ismaël Isaac
*Meiway
*Monique Séka
Mosambiigi lauljate loend

* Gito Baloi
* Lionel Bastos
* Moreira Chonguica
* Lizha James
* Stella Mendonça
* Mingas
* Neyma
* Jeremias Nguenha
* Fany Pfumo
* Samito
* Afric Simone
* Stewart Sukuma
* Wazimbo
Gröönimaa lauljate loend

## B
*Julie Berthelsen
## C
*Nukaaka Coster-Waldau
*Rasmus Lyberth
*Simon Lynge
## M
*Angu Motzfeldt
## N
*Nive Nielsen
Jakob von Derfelden

**Jakob Johann von Derfelden** (juuli 1764 – 2/14. jaanuar 1829) oli Karja mõisnik ja Vene sõjaväelane (major).

Tema vanemad olid Kurna ja Jälgimäe mõisnik Detloff Johann von Derfelden (1721–1794) ja Hedwig Elisabeth Stael von Holstein (1736–1768). 

Ta abiellus Anna von Wartmanniga (1778–1848), viis poega ja kolm tütart.

1808. aastal ostis ta Otto Wilhelm von Derfeldenilt Karja mõisa ja müüs selle 1825. aastal Carl Jordanile. Ta immatrikuleeriti Saaremaa rüütelkonda.

## Välislingid
*http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000345/images/index.html?id=00000345&groesser=&no=1&seite=486
*https://www.geni.com/people/Jakob-Johann-von-Derfelden/6000000011356864497
Barbian

**Barbian** (itaalia: *Barbiano*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Bolzanost kirdes.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1601 inimest. 

## Geograafia

Valla pindala on 24,4 km².

Barbian külgneb järgmiste valdadega: Kastelruth, Lajen, Waidbruck, Ritten ja Villanders.

### Frazioni

Barbiani vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Kollmann (Colma), St. Gertraud (Santa Gertrude) ja Saubach.

## Nimi

Linna on esmamainitud aastal 994 kui *Parpian*. Nimi tuleb arvatavasti ladina isikunimest *Barbius*. Nime on tõendatud ka veneedi pealiskirjades Rooma ajast.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,53% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,87% itaalia keelt ja 0,60% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Roheneemesaarte lauljate loend

* Cesária Évora
* Maria de Barros

* Hermínia da Cruz Fortes
* Ana Firmino
* Bana
* Bela Duarte
* Celina Pereira
* Cesária Évora
* Dany Silva
* Djurumani
* Fantcha
* Hermínia da Cruz Fortes
* Gardénia Benrós
* Gilyto
* Ildo Lobo
* Leonel Almeida
* Lura
* Maria Alice
* Maria de Barros
* Mayra Andrade
* Nancy Vieira
* Orlando Pantera
* Fernando Quejas
* Gil Semedo
* Suzanna Lubrano
* Teófilo Chantre
* Titina
* Tito Paris
* Vadú
Haapsalu vapimärk

**Haapsalu vapimärk** on Haapsalu linna teenetemärk, mida antakse füüsilistele isikutele Haapsalule osutatud eriliste teenete eest.

Vapimärgi annab üle linnavolikogu esimees reeglina Eesti Vabariigi aastapäeval.

## Haapsalu vapimärgi kavalerid

*1997 Lembitu Varblane, Eha-Laine Vooremaa, Endel Vooremaa
*1999 Hilja-Lisette Peep, Lembit Põld
*2000 Erich Jaansoo
*2001 Juhan Paju, Bengt Sandvik
*2002 Tiit Salumäe, Klaara Tisler, Heldur Õigus
*2003 Silvi Saarlo, Ilon Wikland, Helga Kariis
*2004 Aasa Ellerhein, Urmas Sukles
*2005 Helju-Laine Zauram, Aarne Õunapuu
*2006 Koidula Sildre, Arvo Tarmula
*2007 Heidi Rohi, Sirje Ginter
*2008 Maie Veiksis, Tõnu Reimann
*2009 Zemfira Tammik, Piret Hallik-Sass
*2010 Epp Maria Kokamägi, Kalev Jaago
*2011 Raimond Lunev, Sulev Saareväli
*2012 Runar Nylund, Ann Roos, Ants Roos
*2013 Aita Mölder, Arnold Juhans
*2014 Alge Vare, Andres Ammas
*2015 Villu Bauman, Ergart Männik, Vivian Hallik
*2016 Anneli Aken, Mati Laimets, Tõnis Siir
*2017 Kaja Rootare, Tarmo Tuisk
*2018 Andres Raie, Ulrika Grauberg
*2019 Ingrid Danilov 
*2020 Leili Jõgisoo, Ago Soomre
*2021 Kalju Aigro, Valli Ender, Vladimir Padama
*2022 Toivo Aardemaa, Lehte Ilves, Roman Sultangirejev
*2023 Arne Veske, Anne Mahoni, Rudolf Lumiste
*2024 Sirje Kaasik, Peeter Nelis, Toomas Siitan
*2025 Aivar Kaus, Viktor Siilats, Toivo Tomingas

## Viited
Konotop

**Konotop** on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Sumõ oblastis, Konotopi rajooni halduskeskus (ei kuulu ise rajooni koosseisu).

## Ajalugu
Kirjalikes allikates mainitakse asulat esimest korda 1634. aastal, linnaõigused sai 1648. aastal.

Konotop on tähtis raudteesõlm, linnas on masina-, ehitusmaterjali-, kerge- ja toiduainetööstuse ettevõtted.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Konotopi elanikest ukrainlasi 90,05%, venelasi 8,31%, valgevenelasi 0,38%, juute 0,24%, mustlasi 0,20%, armeenlasi 0,09%, asereid 0,05%, poolakaid 0,04% ja tatarlasi 0,04%.

### Sõjategevus 2022. aastal
2022. aasta 25. veebruaril okupeerisid linna Venemaa Relvajõud. Kontopi lähedal toimus 2022. aasta veebruari lõpus lahing, mille käigus Ukraina väed hävitasid Vene vägede kolonni.

## Vaata ka
*Konotopi lahing (2022)

## Viited
Malta näitlejate loend

* Gillian Attard
* Coryse Borg
* Joseph Calleia
* Madeleine Collinson
* Mary Collinson
* Marama Corlett
* Helena Dalli
* Moira Delia
* Eileen Montesin
Mongoolia lauljate loend

* Ganbaataryn Khongorzul
* Nominjin
* Namjilyn Norovbanzad
* Oyunaa
* Sarantuya
* Sambuugiin Serchmaa
* Jamyangiin Urantögs
* Wuyuntana
Šostka

**Šostka** on linn Ukrainas Sumõ oblastis, Šostka rajooni halduskeskus. Šostka asub Sumõst umbes 145 km kirdes Desna lisajõe Šostka ääres.

Asula sai alguse 1739. aastal, linnaõigused anti Šostkale 1924. aastal.

Šostkas asub 1931. aastal rajatud tootmiskoondis "Svema", kus valmistatakse filmilinti.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šostka elanikest ukrainlasi 86,74%, venelasi 9,19%, valgevenelasi 0,30%, juute 0,12% ja armeenlasi 0,11%.

## Viited
Eesti ooperilauljate loend

## A
*Lydia Aadre
*Riina Airenne
*Aile Asszonyi

## E
*Rauno Elp

## G
*Germán Gholami

## K
*Anu Kaal
*Renate Karhu
*Vaike Kiik-Salupere
*Miliza Korjus
*Hendrik Krumm
*Voldemar Kuslap
*Tiit Kuusik

## M
*Teo Maiste

## O
*Georg Ots

## P
*Annely Peebo
*Ivo Posti
*Väino Puura
*Eha Pärg

## R
*Kai Rüütel

## Z
*Jassi Zahharov

## T
*Külli Tomingas
*Margus Toode
*Taimo Toomast

## V
*Aarne Viisimaa
*Margarita Voites
Kivila tänav

**Kivila tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas.

Tänav sai praeguse nime 19. juulil 1994. Aastatel 1981–1995 kandis tänav Eesti NSV riigitegelase ja majandusteadlase Arnold Veimeri auks nime *Arnold Veimeri tänav*.

## Viited
Madagaskari lauljate loend

* Fanja Andriamanantena
* Hanitra
* Véronique Lortal
* Lalao Rabeson
* Perline Razafiarisoa
* Mama Sana
* L Saphira
Kõrkja tee

**Kõrkja tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis.

Tänav sai nime 6. oktoobril 1953.

## Viited
Rwanda lauljate loend

*Siin loetletakse [[Rwanda]] lauljaid.*

* Simon Bikindi
* Corneille
*Gaël Faye
* Cécile Kayirebwa
* Kizito Mihigo
*Dorothée Munyaneza
* Alpha Rwirangira
* Jean-Paul Samputu
*Miss Shanel
* Enric Sifa
*Nadege Uwamwezi
Kätki tänav

**Kätki tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.

Kätki tänav sai nime 5. aprillil 1991. Tänav on saanud nime lähedal asuva Hälli tänava mõjul (kätki – 'häll').

## Viited
Mali lauljate loend

* Amadou et Mariam
* Khaira Arby
* Bako Dagnon
* Fanta Damba
* Mah Damba
* Ramata Diakité
* Fatoumata Diawara
* Chéché Dramé
* Déné Issébéré
* Amy Koita
* Babani Koné
* Kandia Kouyaté
* Saranfing Kouyaté
* Mamani Keïta
* Inna Modja
* Madina N'Diaye
* Oumou Sangaré
* Djénéba Seck
* Sali Sidibé
* Tata Diakité
* Fantani Touré
* Rokia Traoré
Vietnami lauljate loend

*Siin loetletakse [[Vietnam]]i lauljaid.*

* Amee
* Cẩm Vân
* Thanh Lam
* Hà Phương
* Mỹ Tâm
* Ngô Thanh Vân
* Lệ Quyên
Fääri saarte lauljate loend

*Siin loetletakse [[Fääri saared|Fääri saarte]] [[laulja]]id.*

* Malan Eyðunsdóttir
* Eivør Pálsdóttir
* Linda Andrews
* Guðrun Sólja Jacobsen
* Evi Tausen
Njurgun Bootur (ooper)

**Njurgun Bootur** (jakuudi keeles Ньургун Боотур; vene keeles Нюргун Боотур) on jakuudi ooper samanimelisest olongho tegelasest, jakuudi esimene rahvuslik ooper.

4-vaatuselise ooperi lõid 1947. aastal heliloojad Mark Žirkov ja Genrihh Letinski varem etendunud muusikalise draamalavastuse "Djurulujar Njurgun Bootur" ("Дьурулуйар Ньургун Боотур", 'Tarmukas Njurgun Bootur') põhjal (lavale toodi 1940. aastal samanimelise olongho ainetel). 

Muusikalise ja folkloorse alusmaterjali ooperile esitas olonghode pajataja Ustin Nohsorov. Ooperi libreto kirjutas Suorun Omolloon. Ooperi sünnile aitas konsultandina kaasa rahvalaulik Sergei Zverev.

## Viited
Messerschmitt M23

**Messerchmitt M 23** ehk **BFW M.23** oli Saksamaa lennukikonstruktori Willy Messerschmitti loodud kahekohaline sport- ja õppelennuk, mida ehitati Baieri lennukitehases Bayerischen Flugzeugwerken. 

Messerchmitt M 23 loodi võistluslennuki Messerschmitt M 19-e baasil, selle suurendatud variandina. Tervenisti puitkonstruktsiooniga M-23-sid ehitati lennukiehitusettevõttes Bayerische Flugzeugwerke AG. M 23 esmalend toimus 1929. aastal. 

M on tuletatud Messeschmitt AG peakonstruktori Messerschmitti (26. juuni 1898 – 15. september 1978) nimest.

### M 23 versioonid

***M 23a** peamiselt katselendudeks ja müüdi mõned;
***M 23b** müüdi rohkem kui 70 lennukit; 
***M 23c** ehitati 11 lennukit, ühega neist võitis Friedrich-Wilhelm Morzik (10. detsember 1891 – 17. juuni 1985) FAI organiseeritud võistluse Euroopa ringlend 1929 (prantsuse keeles *Challenge International de Tourisme*).

## Lennuki tehnilised andmed
; 

#### M 23 b
Saksamaa maa- ja lennuväe sõjaväelane, NSDAP asefüürer ja Hitleri erasekretär Rudolf Hess oli kirglik lennundushuviline. 

1930. aasta juulis annetas NSDAP ajaleht Rahvavaatleja (*Völkischer Beobachter*) Rudolf Hessile väikelennuki. See kahekohaline monoplaan BFW (Bayerische Flugzeugwerke AG) M23b, registritunnus D-1920, tehasenumber 497, registreeriti Hessi nimele.
  
Juba mais 1931 omandas Hess veel ühe lennuki BFW M23c (konstruktor Willy Messerschmitt), registritunnusga D-1890.

## Viited

## Kirjandus
*Roy Conyers Nesbit ja Georges Van Acker, "Rudolf Hessi lend. Müüdid ja reaalsus". Inglise keelest tõlkinud Hillar Tali. Olion, Tallinn 2009

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Messerschmitt M23]] seisuga 22.10.2017.*
Vassili Filippov

**Vassili Vassiljevitš Filippov** (jakuudi keeles Василий Васильевич Филиппов; 1. aprill 1951 Gornõi uluss Jakuudi ANSV – 31. mai 2022) oli jakuudi rahvusest Sahha tehnikateadlane ja poliitik, Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliige.

Ta oli eriteadlane ekstreemsetes tingimustes ekspluateeritavate konstruktsioonide ja ehitiste püsivuse alal. 

Ta oli Sahha (Jakuutia) Vabariigi Teaduste Akadeemia president (1994–2001 ja 2003–2008) ning Jakutski Riikliku Ülikooli rektor (1991–1998). Aastatel 1998–2003 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) Vabariigi Koja esimees. Il Tümene II ja III koosseisu rahvasaadik (1998–2008).

## Haridus ja töökäik
Filippov lõpetas 1973. aastal Kuibõševi-nimelise Moskva Ehitusinseneride Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse teaduskonna ehitusinseneri kutsega. 1977. aastal lõpetas ta samas aspirantuuri. 1978. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja "Сопротивляемость сталей хрупкому разрушению в строительных конструкциях, эксплуатирующихся в агрессивных среда".

1991. aastal kaitses ta tehnikadoktori kraadi väitekirjaga "Работоспособность металлических конструкций производственных зданий с геометрическими несовершенствами и коррозионными повреждениями (на примере объектов, эксплуатирующихся в Якутской АССР)".

1992. aastal anti talle professori kutse.

Ta töötas aastatel 1973–1998 Jakutski Riikliku Ülikoolis (rektorina 1991–1998), aastatel 1998–2003 Sahha parlamendis vabariigi koja esimehena, 2003–2008 Sahha teaduste akadeemias presidendina ja 2008–2011 Širšovi-nimelises Venemaa Teaduste Akadeemia Okeanoloogia Instituudis teadusdirektorina. 2012. aastast on ta energeetikakompanii Federalnaja Setevaja Kompanija juhatuse esimehe nõunik.

## Tunnustus
*1993 – valiti Sahha (Jakuutia) Vabariigi Teaduste Akadeemia akadeemikuks
*1997 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
*1997 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimeline riiklik preemia riigiehituse valdkonnas
*2001 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline teadustegelane
*2011 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Teaduste Akadeemia kuldmedal

## Viited
Messerschmitt

**Messerschmitt** võib olla

* Messerschmitt AG, Saksamaa endine ettevõtte, nimetatud selle peakonstruktori Willy Messerschmitti järgi
* Messerschmitt GmbH, Saksamaa endine ettevõte

## Vaata ka
*Messerschmitt Bf 165
*Messerschmitt M23
*Messerschmitt Me 262
Say It Isn't So

**Say It Isn't So** võib olla:

* ''Say It Isn't So'' (film), 2001. aasta komöödiafilm, kaastegevad Chris Klein ja Heather Graham
* "Say It Isn't So" (Irving Berlini laul), 1932. aasta laul, mille loojaks Irving Berlin
* "Say It Isn't So" (Hall & Oates'i laul), Hall & Oates'i 1983. aasta singel 
* "Say It Isn't So", The Outfield'i laul ja singel nende albumilt *[[Play Deep]]*
* "Say It Isn't So" (Bon Jovi laul), Bon Jovi 2000. aasta singel
* "Say It Isn't So" (Gareth Gatesi laul), Gareth Gatesi 2003. aasta singel.
Aleksander Pergament

**Aleksander Pergament** (vene keeles Александр Викторович Пергамент; 18. juuni 1906 Peterburi – 1969 Leningrad) oli juudi rahvusest Vene lavastaja.

Aastatel 1934–1956 oli ta Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri kunstiline juht. 1956–1958 oli ta Leninliku Komsomoli nimelise Leningradi Riikliku Teatri pealavastaja ja 1958–1961 Petroskoi teatri pealavastaja. 

1961. aastast oli ta Leningradi Kultuuriinstituudi dotsent ja lavastuskateedri juhataja.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli näitleja Jevgenija Tserebilko (1913–1985).

Ta on maetud Peterburi Bogoslovskoje kalmistule.

## Tunnustus
*1942 Vene NFSV teeneline kunstnik
*1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1951 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1952 Vene NFSV teeneline kunstitegelane
*1959 Vene NFSV rahvakunstnik

## Viited
Bangladeshi lauljate loend

*Siin loetletakse [[Bangladesh]]i lauljaid.*

*Kafil Ahmed
*Asif Akbar
*Salma Akhter
*Ankhi Alamgir
*Fakir Alamgir
*Ayub Bachchu
*Bijori Barkatullah
*Anjuman Ara Begum
*Firoza Begum
*Momtaz Begum
* Badrunnesa Dalia
*Shakib Khan
*Andrew Kishore
* Runa Laila
*Altaf Mahmud
*Rafiath Rashid Mithila
*Adity Mohsin
*Kazi Nazrul Islam
* Farida Parveen
*Sabrina Porshi
*Imran Rahman
*Zulfiqer Russell
*Shapla Salique
*Meher Afroz Shaon
*Habib Wahid
* Sabina Yasmin
Say It Isn't So (Gareth Gatesi laul)

"**Say It Isn't So**" on inglise poplaulja Gareth Gatesi laul. Laulu autorid on David Krueger, Per Magnusson ja Jörgen Elofsson.
"Say It Isn't So" singel tema teiselt stuudioalbumilt *[[Go Your Own Way (album)|Go Your Own Way]]* anti välja 8. detsembril 2003. Muusikavideo filmiti Lõuna-Aafrikas.

## ''Track listing''
; ÜK CD1
# "Say It Isn't So" (singli miks) - 4:06
# "She Doesn't Even Know" - 3:07
# "Dance With Me" - 3:59
# "Say It Isn't So" (video) - 4:10

; ÜK CD2
# "Say It Isn't So" (albumi versioon) - 4:13
# "Sunshine" (T&F Moltosugo raadio versioon) - 3:24.

## Välislingid
*"Say It Isn't So"  muusikavideo
*MetroLyrics: "Say It Isn't So" sõnad
Notseebo

**Notseebo** tuleneb ladinakeelsest sõnast *nocere* – kahju tekitama.  Termini võttis esimesena kasutusele Walter Kennedy aastal 1961, vastandiks terminile platseebo. 

**Notseeboefekt** on vastand platseeboefektile ja tähistab nähtust, kus patsient või katsealune tunnetab kahjulikku mõju toimeta või vähese toimega ravimil, platseeboravimi kahjulikke nähtusid.   Mõlemad, platseebo- ja notseeboefekt on psühhogeensed, kuid suudavad luua mõõdetavaid muutuseid nii kehas kui ajus. Ühes artiklis, kus vaadeldi 31 uurimust notseeboefekti kohta, leiti, et notseebosümptomiteks võivad olla näiteks uimasus, kõhuvalu, sügelused, depressioon, uneprobleemid, söögiisu kaotus, seksuaalsuse kadu ja hüpotensioon (madal vererõhk).  

## Viited
Sri Lanka lauljate loend

* Yolande Bavan
* Malani Bulathsinhala
* Mercy Edirisinghe
* Mignonne Fernando
* Saheli Rochana Gamage
* Mariazelle Goonetilleke
* Tharanga Goonetilleke
* Nanda Malini
* Nirosha Virajini
* Chandralekha Perera
* Rukmani Devi
* Gresha Schuilling
* Vivienne de Silva Boralessa
* Latha Walpola
* Neela Wickramasinghe
Korosten

**Korosten** on linn Ukrainas Žõtomõri oblastis. Korosten asub Uži jõe ääres, Žõtomõrist ligikaudu 78 km põhjas.

Korosten on raudteesõlm ja tööstuskeskus.

Asulat on esmamainitud 945. aastal. Linna ajalooline nimi oli Iskorosten. 1240. aastal hävitasid mongolid linna. 1370. aastast oli Iskorosten Leedu suurvürstiriigi ja hiljem Rzeczpospolita võimu all. Magdeburgi linnaõigused sai Iskorosten 1589. aastal. 

Poola kolmanda jagamise tulemusel sattus Iskorosten 1793. aastal Venemaa Keisririigi koosseisu. 1917. aastal nimetati Iskorosten ümber Korosteniks. Uuesti sai Korosten linnaõigused 1926. aastal.

## Viited
Eesti Lasteuuringute Võrgustik

**Eesti Lasteuuringute Võrgustik** (**ELAV**) on uurijate võrgustik, kes tegelevad lastel kasutatavate ravimite, nende mõju ja annustamise uurimisega. Võrgustikku kuuluvad pediaatrid, lasteõed, proviisorid, keemikud ja matemaatikud. Eesmärk on teha kliinilisi uuringuid lastel, järgides  eetika printsiipe ja head kliinilist tava, ning suhelda rahvusvaheliste võrgustikega. 

## Viited

## Välislingid
* ELAV inimesed.
Hans Fleig

**Hans August Fleig** (4. november 1916 Basel – 19. veebruar 1988) oli Šveitsi ajakirjanik. 

Ta õppis Baseli, Fribourgi ja Londoni ülikoolides. Ta kaitses 1942. aastal Baseli Ülikooli filosoofia-ajalooteaduskonnas doktorikraadi.

Aastatel 1948–1950 oli ta Zürichi päevalehe Tat korrespondent Londonis, alates 1951. aastast oli ta sama ajalehe välistoimetaja. Ta oli alates 1961. aastast nädalalehe Zürcher Woche välistoimetaja. Ta kirjutas ka teistele väljaannetele ning oli tegev Šveitsi ja Lääne-Saksamaa raadios ja televisioonis.

Ta oli aastatel 1954–1961 tuntud kui Šveitsi ringhäälingu ekspert Nõukogude Liidu alal (saksa keeles *Russland-Kommentator*). Ta oli esimesi ajakirjanikke, kes hakkas tutvustama Eesti ajalugu ja tollast hetkeolukorda televisioonis ja raadios nii Šveitsis kui ka Lääne-Saksamaal. 

## Teoseid
*1942 – *Die Schweiz im Schrifttum der deutschen Befreiungszeit 1813–1817* (Šveits Saksa vabastusperioodi (1813–1817) aegses kirjanduses). Doktoriväitekiri Baseli Ülikooli filosoofia-ajalooteaduskonnas. Helbing & Lichtenhahn. Basel 1942
*1965 – *Die Schweiz und die arabischen Staaten* (Šveits ja araabia riigid). // Schriften des Schweizerisch-Arabischen Dokumentationzentrums Zürich. Zürich 1965

## Isiklikku
Tema abikaasa oli alates 1948. aastast väliseesti tegelane Šveitsis Õie Fleig-Tamm.

Hans on koos abikaasa Õiega maetud Luganosse Šveitsis.

## Välislingid
*''Munzinger Online/Personen - Internationales Biographisches Archiv''. Saksa keeles
*Õie ja Hans Fleigi haud Luganos (Šveits). Karl Ristikivi Seltsi koduleht
Wilhelm Stör

**Wilhelm "Willi" Stör** ka **Willi Stoer** (10. mai 1893 – 12. detsember 1977) oli Esimeses maailmasõjas Saksamaa lennuväes õhulahingutes võidelnud hävituslendur (lennuäss), 1935. aastast Messerschmitti tehase peakatselendur ja vigurlendur. 

Störi arvele on kirjutatud 5 võitu õhulahingutes

Pärast Esimest maailmasõda viidi Stör üle Luftstreitkräfte ridadesse, kus temast sai jahieskadrilli (Jagdstaffel 68) hävituslendur. Esimese ja Teise maailmasõja vahelisel ajal oli Stör katselendur ja lennuinstruktor. Ta oli Saksa Liinilendurite kooli (*Deutsche Verkehrsfliegerschule*) piloot ning kuulus 1930. aastatel Saksamaa vigurlennupilootide eliiti.

1935. ja 1936. aastal tuli Stör lennukil Messerschmitt M35 Saksamaa meistriks vigurlennuvõistlustel.

1935. aastast oli Stör Messerschmitti Augsburgi tehase katselendur.

Saksamaa maa- ja lennuväe sõjaväelasel, NSDAP juhi asetäitjal ja Hitleri erasekretäril Rudolf Hessil oli kirglik huvi lennunduse vastu ja mitmed plaanid, mille täitumiseks oleks ta vajanud kindlat tüüpi lennukit ja lennuoskusi, kuid Adolf Hitler oli tal keelanud lennukiga lennata. Mitmed lennukitehased keeldusid talle lennukit andmast, mispeale pöördus Hess oma vana sõbra Willy Messerschmitti poole Augsburgis. Juba oktoobris alustas Hess treeninglende ´Messerschmitt Bf-110-l, tema lennuinstruktoriks sai tol ajal tehase peakatselendurina töötanud Wilhelm Stör.

Mais 1941 sai Stör käsu toimetada kaks hävituslennukit Bf 109 Kanagawa Kawasakisse Jaapanis ja tema asemel asus Hessi õpetama Helmut Kaden. 

Pärast interneerimist Jaapanis, pöördus W. Stör 1947. aastal Saksamaale tagasi. Ta töötas lennuõpetajana, põhitööks oli siiski autode müümine Augsburgis. Saksamaa Lennuklubi austas W. Störi kõrgeima austusmärgi – Dädalus medaliga. W. Stör oli mõni aeg vanim Saksa piloot.

## Viited

## Kirjandus
*Roy Conyers Nesbit ja Georges Van Acker, "Rudolf Hessi lend. Müüdid ja reaalsus". Inglise keelest tõlkinud Hillar Tali. Olion, Tallinn 2009
Zedd

**Anton Igorevitš Zaslavski** (vene keeles: Антон Игоревич Заславский; sündinud 2. septembril 1989), esinejanimega **Zedd**, on vene-saksa produtsent, DJ, muusik, multiinstrumentalist ja laulukirjutaja. 

Zedd on enamasti *[[electro house]]*'i stiili produtsent ja esitaja, kuid ta on oma muusikat rikastanud elementidega stiilidest nagu *[[progressive house]]*, *[[dubstep]]* ja klassikaline muusika. Zedd kasvas üles ning alustas karjääri Kaiserslauternis Saksamaal.

## Zeddi diskograafia (osaline)
;Stuudioalbumid
*"Clarity" (2012)
*"True Colors" (2015)

## Vaata ka
*"Get Low"
*"Born This Way"
*"Let Me Love You" 
*"Stay"
Ulpan

**Ulpan** (heebrea keeles אולפן) on õppekeskus, kus Iisraeli elama saabuvatele juudi immigrantidele õpetatakse heebrea keelt.

Esimene ulpan avati Iisraelis 1949. aastal. Tänapäeval on Iisraelis 220 ulpani.

## Viited
Get Low (Zeddi ja Liam Payne'i laul)

"**Get Low**" on vene-saksa päritolu DJ Zeddi ning inglise laulja ja laulukirjutaja Liam Payne'i laul. Laulu autorid on Charles Hinshaw, Zedd, Tristan Landymore ja Fabienne Holloway. 
"Get Low" tegi 6. juulil 2017 kättesaadavaks Interscope Records. 

## Viited

## Välislingid
* Laulu "Get Low" sõnad MetroLyricsis
Klausen (Lõuna-Tirool)

**Klausen** (itaalia: *Chiusa*; ladiini: *Tluses* või *Tlüses*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost kirdes.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 5144 inimest. 

## Geograafia

Valla pindala on 51,4 km².

Klausen külgneb järgmiste valdadega: [Feldthurns]], Lajen, Sarntal, Vahrn, Villanders ja Villnöß.

### Frazioni

Klauseni vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Gufidaun (Gudon), Latzfons (Lazfons) ja Verdings (Verdignes).

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 91,30% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 7,88% itaalia keelt ja 0,81% ladiini keelt.

## Sõpruslinnad
* Nürnberg (Saksamaa), aastast 1970

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Villnöß

**Villnöß** (itaalia: *Funes*; ladiini: *Funès*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost kirdes.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2552 inimest.

## Geograafia

Valla pindala on 81,2 km².

Villnößi vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Koll (Colle), St. Jakob (San Giacomo), St. Magdalena (Santa Maddalena), St. Peter (San Pietro), St. Valentin (San Valentino) ja Teis (Tiso).

Villnöß külgneb järgmiste valdadega: Brixen, Klausen, Lajen, Urtijëi, San Martin de Tor, Santa Cristina Gherdëina ja Feldthurns.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,69% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,99% itaalia keelt ja 0,32% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Steve Mahre

**Steven Irving Mahre** (sündinud 10. mail 1957 Yakimas) on USA endine mäesuusataja, maailmameister.

Ta võitis 1984. aasta taliolümpiamängudel Sarajevos slaalomis venna järel hõbemedali. Maailmameistrivõistlustel võitis ta 1982. aastal Schladmingis suurslaalomis kuldmedali.

Tema kaksikvend Phil Mahre on samuti endine mäesuusataja, kes on tulnud olümpiavõitjaks ja maailmameistriks.

Steve Mahre kirjutas kahasse vennaga raamatu "No Hill Too Fast", mis ilmus 1985. aastal.
Stay (Zeddi ja Alessia Cara laul)

"**Stay**" on vene-saksa päritolu DJ Zeddi
ja Kanada laulja Alessia Cara laul. Laulu autorid on Linus Wiklund, Sarah Aarons,
Anders Frøen, Alessia Caracciolo, Anton Zaslavski ja Jonnali Parmenius. 
"Stay" singli tegi allalaaditavaks 23. veebruaril 2017 Interscope Records. 

"Stay" ametlik muusikavideo avaldati YouTube'is 18. aprillil 2017.

## ''Track listing''

## Viited

## Välislingid
*Zeddi koduleht
*MetroLyrics Laulu "Stay" sõnad
*YouTube:Laulu "Stay" video
Phil Mahre

**Phillip Ferdinand Mahre** (sündinud 10. mail 1957 Yakimas) on USA endine mäesuusataja, olümpiavõitja ja maailmameister.

Ta võitis slaalomis olümpiamängude kuldmedali 1984. aastal Sarajevos ja hõbemedali 1980. aastal Lake Placidis. 

Aastatel 1981, 1982 ja 1983 võitis ta mäesuusatamise maailma üldkarika. Kokku võitis ta 27 maailma karika etappi.

Tema kaksikvend Steve Mahre on samuti endine mäesuusataja, kes võitis 1984. aasta taliolümpiamängudel Sarajevos venna järel hõbemedali.

Phil Mahre kirjutas kahasse vennaga raamatu "No Hill Too Fast", mis ilmus 1985. aastal.
William Hyde Wollaston

**William Hyde Wollaston** (6. august 1766 – 22. detsember 1828) oli inglise keemik ja füüsik, kuulus Kuninglikku Seltsi ja oli selle president 1820. aastal.

Ta avastas 1803. aastal pallaadiumi ja 1804. aastal roodiumi. Aastal 1802 avastas ta Päikese spektris tumedad neeldumisjooned, mis said nime küll hilisema teadlase Joseph Fraunhoferi järgi, kes uuris ja kirjeldas jooni põhjalikumalt (Fraunhoferi jooned).
Lajen

**Lajen** (itaalia: *Laion*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost kirdes.

## Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2610 inimest.

Valla pindala on 37 km².

Lajen külgneb järgmiste valdadega: Barbian, Kastelruth, Klausen, Urtijëi, Villanders, Villnöß ja Waidbruck.

### Frazioni

Lajeni vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Albions, Freins (Fraina), Ried (Novale), St. Peter (San Pietro), Tanirz (Tanurza) ja Tschöfas (Ceves).

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 89,93% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,93% itaalia keelt ja 6,14% ladiini keelt.

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Lüsen

**Lüsen** (itaalia: *Luson*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis, paiknedes umbes 40 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 74,2 km².

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1543 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,77% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,39% itaalia keelt ja 0,83% ladiini keelt.

Lüsen (Luson) külgneb järgmiste valdadega: Brixen, Mareo, Natz-Schabs, Rodeneck, St. Lorenzen ja San Martin de Tor.

Vallas on järgmised *[[frazione]]*'d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Berg (Monte), Petschied (Pezzè), Rungg (Ronco) ja Flitt (Valletta).

## Välislingid

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Joseph von Fraunhofer

**Joseph Ritter von Fraunhofer** (6. märts 1787 – 7. juuni 1826), oli saksa füüsik ja optikainstrumentide valmistaja. Teda peetakse teaduslikule teleskoobiehitusele alusepanijaks. Tema uuringud lõid aluse spektroskoopiale, ta uuris difraktsiooni, vaatles Päikese ja esimesena maailmas teiste tähtede spektrit, arendades astronoomiat. Tema leiutatud akromaatilised läätsed on amatöörastronoomias kasutusel tänapäevani.

Joseph Fraunhofer sündis vaese klaasimeistri peres ja jäi 11-aastaselt orvuks. Ta anti ühte Müncheni peeglilihvimistöökotta õpipoisiks. 1801. aastal juhtus õnnetus, töökoda varises kokku. Rusude alt päästeti noor Fraunhofer. Päästetöödes osales kuurvürst Maximilian IV, kes kinkis imekombel pääsenud noormehele 18 tukatit, mille eest Fraunhofer ostis klaasilihvimismasina. Ta jäi silma ka ettevõtja Joseph v. Utzschneiderile, kes toetas tema haridusteed. 1806 võeti Fraunhofer optikuna tööle Utzschneideri, Reichenbachi ja Liebherri matemaatika ja peenmehaanika instituuti, kus valmistati astronoomia ja geodeesia instrumente.

Optikatöökojad viidi 1807 üle Müncheni lähistele endisse Benediktbeuerni kloostrisse.

1814. aastal taasavastas Fraunhofer inglise teadlase Wollastoni poolt 1802. aastal juba avastatud neeldumisjooned Päikese spektris. Ta valmistas spektrograafi ja uuris ning kirjeldas suure täpsusega selle abil nähtut, leides, et Päikese spekter pole pidev. Spektris avastas teadlane 574 tumedat joont. Neid neeldumisjooni nimetatakse Fraunhoferi joonteks.  Kuigi Fraunhofer ei suutnud seletada nende joonte tekke põhjust, kasutas ta neid eri klaasisortide murdumisnäitajate uurimiseks ja võrdlemiseks, mis võimaldas hakata tegema senisest paremaid läätsi.

1819 viidi optikainstituut üle Münchenisse, klaasikoda jäi Benediktbeuernisse. Fraunhofer võeti 1821 Baieri Teaduste Akadeemia erakorraliseks (puuduliku hariduse tõttu) liikmeks. 1823 sai temast täisliige ja füüsikakabineti juhataja. 1826 suri ta kopsutuberkuloosi.

Fraunhoferi suurim saavutus olid tema akromaatilised läätsed, mis ületasid tublisti oma omadustelt varasemaid. Münchenis asus ta katsetama ka teleskoobiehitust, et uut tüüpi läätsedest maksimaalselt kasu oleks. Fraunhoferi esimese suure teleskoobi (fookuskaugus 4,33 m, objektiivi läbimõõt 244&nbsp;mm), nn Suure Fraunhoferi refraktori sai 1824. aastal Struve tellimusel Tartu tähetorn. Teleskoobil oli ekvatoriaalne monteering, täpne kellamehhanism ja tol ajal maailma suurim akromaatobjektiiv, lisaseadmena saatis Fraunhofer Struvele mikromeetri. Sarnane teleskoop valmis 1829 (juba pärast Fraunhoferi surma) Berliini observatooriumi tarvis, samuti heliomeeter Königsbergi observatooriumile.  

## Välislingid
*https://opik.fyysika.ee/index.php/book/view/74#/section/34758 Tõnu Viik. Joseph von Fraunhoferist e-õpikus füüsika kohta