open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kõltsu mõis

**Kõltsu mõis** (saksa keeles *Wellenhof*) oli suvituskoht (saksa keeles "Villa"; vene keeles "дача") ja poolmõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Praegu asub omaaegne mõis Laulasmaa küla lähedal Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.

## Ajalugu
Juba 1689. aastal oli sellenimeline hajatalu Keila kihelkonna Põllküla mõisa koosseisus. Lahustükk Ahtma küla ning Kellso (Kõltsu) ja Fiskare hajatalu eraldati Meremõisa mõisast arvatavasti 1646. aastal vendade Erik ja Friedrich Wartmanni vahel sõlmitud pärandijagamise lepingu alusel. 1806. aasta juulis loovutas Põllküla mõisa pandipidaja Joachim Friedrich von Wrangell pandiõiguse Fiskare ja Kelso talule (kokku 0,25 adramaad talumaad) 2000 bankorubla eest Meremõisa mõisa rentnikule vabahärra Georg Robert Wilhelm von Uexküllile. Ahtma küla jäi endiselt Põllküla mõisa juurde kuuluvaks. Kõltsu maaüksuse praeguseni säilinud suvituskoha hoonestuse rajas paruniproua Benedicte von Uexküll 19. sajandi lõpul, mil eelmainitud talud likvideeriti ning maaüksus jagati viieks suvituskohaks (villa Wellenhof, villa Seehof, villa Koppelmann, villa Tannensee ja villa Koske). Tol aastal kuulus mõisale 100 tiinu maad. 1878. aastal müüsid parunessid Louise ja Friedrike von Uexküll Kõltsu mõisa küljest 1640 ruutsülla suuruse mõisamaakoha Seehof (mereäärne koht) Theodor von Mohrenschildtile, kes müüs selle 1883. aastal Victor von Maydellile.

1891. aastal valmis ka Kõltsu mõisa härrastemaja, mille katust katsid Soomest toodud sindlid. Rahvasuu räägib, et Benedicte armastanud väga roose ja istutanud neid lisaks häärberi ümbrusele ka randa, nii et sealt levinud kurdlehised roosid teistessegi ümbruskonna randadesse. Alates 1909. aastast kuni ümberasumiseni kuulus Kõltsu nime kandev suvituskoht von Mohrenschildtidele. Kuna tegemist ei olnud rüütlimõisaga, ei laienenud sellele 1919. aasta maaseadusega kehtestatud sundvõõrandamine.

Hiljem tegutses seal suviti pansion. Suvitajaid kutsus rannast lõunale kell, mille helin olevat kostnud vaikse ilmaga ka Kersalu randa.

Teise maailmasõja järel tegutses mõisa peahoones Leen Kullmani nimeline Klooga I pioneerilaager. Laste jaoks ehitati uued hooned, kasvatajad elasid häärberis.

2007. aastal koostati mõisahoone taastamise projekt. Projekti autorid olid arhitekt Jüri Irik ning sisekujundajad Kaire Kemp-Tišler ja Ea Andla. Sepistatud piirdeaia ja väravad valmistas Heigo Jelle, vitraažid lõi vitraažikunstnik Valev Sein. Aia projekteerisid aiandusarhitektid Ülle Grišakov ja Triin Järve.

## Tänapäev
Kõltsu mõisat saab rentida ürituste pidamiseks.

## Pildid

Pilt:Pargi poolt vaade Kõltsu mõisale.JPG|Vaade Kõltsu mõisale pargi poolt
Pilt:Kõltsu mõisa saal.JPG|Kõltsu mõisa saal
Pilt:Kõltsu mõisa peahoone.JPG
Kõltsu mõisa kõrvalhoone.JPG|Kõrvalhoone


## Viited

## Kirjandus
*Särg, Alo. *Harjumaa mõisad*. Tallinn: Argo, 2006. Lk 95-96.

## Välislingid
*
*Kõltsu mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

*Kõltsu "mõisa" koduleht
Ökopank

**Ökopank** ehk **keskkonnapank** on keskkonnaprojekte krediteeriv, finantseeriv ja subsideeriv pank, mis võrreldes kommertspankadega ei taotle ainult kasumit, vaid sünergeetilist tulemit. Inglise keeles on **ökopanka** nimetatud nii nimedega *ethical bank* (**eetiline pank**), *social bank*, *alternative bank*, *civic bank*, *sustainable bank*. Seetõttu võib ka eestikeelses kirjanduses kohata erinevaid tõlkevariante.

## Vaata ka
*Eetiline investeering
*Keskkonnafond
*Laenu vahetamine looduskaitse vastu

## Viited
Laenu vahetamine looduskaitse vastu

**Laenu vahetamine looduskaitse vastu** (ka **võlgade kustutamine looduskaitse eest**; inglise *debt-for-nature swap*) on leping võlgades oleva riigi ja laenuandja vahel, millega riik vabastatakse osaliselt või täielikult võlast, kui ta võtab endale teatud keskkonnakaitselisi kohustusi. 

Esimesed laenu vahetamised looduskaitse vastu sõlmiti Maailma Looduse Fondi (WWF) algatusel 1980. aastate teisel poolel. Enamasti on need laenud seotud arengumaadega, kes küll siplevad suurtes välisvõlgades, kuid kelle maades on ka suur elurikkus, mida nad ise ei suuda efektiivselt kaitsta.

## Vaata ka
*Keskkonnafond
*Kolmanda maailma võlakriis
*Ökopank

## Viited
Keskkonnafond

**Keskkonnafond** (inglise *environmental fund*) on rahvusvaheline, riiklik, kohalik, valitsusväline või personaalne fond keskkonnainvesteeringute ja keskkonnaprojektide rahastamiseks.

Eestis loodi **riiklik keskkonnafond** 1993. aastal. Hiljem, 2000. aastalorganiseeriti see ümber Keskkonnainvesteeringute Keskuseks.

## Vaata ka
*Keskkonnainvesteeringute Keskus
*Laenu vahetamine looduskaitse vastu
*Ökopank

## Viited
Józef Gosławski

**Józef Jan Gosławski** (24. aprill 1908 Polanówka – 23. jaanuar 1963 Varssavi) oli poola skulptor ja medalikunstnik.

Gosławski sündis Lublini vojevoodkonnas Polanówkas ja kasvas üles samas vojevoodkonnas Wąwolnicas. Tal oli kaks venda ja kaks õde. Ta õppis läheduses olevas Kazimierz Dolny linnas olevas ehituskunstikoolis ja pärast selle lõpetamist sooritas edukalt sisseastumiseksamid Krakovi kunstiakadeemiasse, aga oli õpingute alustamiseks liiga noor. Seetõttu jätkas ta õpinguid Krakovi riiklikus kujunduskunsti- ja kunsttööstuskoolis. 1932 asus ta lõpuks õppima Krakovi kunstiakadeemiasse. Seejärel õppis ta Varssavis ja sai stipendiumi õpingute jätkamiseks Roomas. Seal lõpetas ta 1937 kuningliku kunstiakadeemia ja jäi Itaaliasse kuni 1939. aastani. Ta osales Itaalias elavate poola kunstnike rühmituse "Kapitol" tegevuses, täites aseesimehe ülesandeid ja esinedes nende rühmanäitustel.

Gosławski sõjaeelne looming on peaaegu täielikult kaduma läinud. Tema varased teosed näitasid kubismi mõju, millele Itaalias lisandus renessansskunsti mõju, mis on eriti märgatav Roomas valminud medalites ja ilutaldrikutes.

1939. aasta juulis tuli Gosławski Poolasse tagasi. Ta pidi hakkama Varssavi kuningalossis konservaatorina tööle, aga Teise maailmasõja puhkemise tõttu ei saanud ta ametisse asuda. Okupatsisiooniaja saatis ta mööda kodukülas Wąwlnicas. Sõjaaeg ei läinud tema loomingulise tegevuse jaoks kaduma. Sel ajal hakkas ta huvituma pisiplastikast. Sel ajal loodud medalid on peamiselt seotud poola rahva märterlusega.

Pärast sõda töötas ta natuke aega Kazimierz Dolnys majade restauraatorina. 1947 hakkas ta Poznańis riiklikus kunstikoolis tööle medalikunsti ja metallskulptuuri õppetooli juhatajana. Ühtlasi oli ta Poola Kunstnike ja Skulptorite Liidu (ZPAP) Poznańi osakonna juhataja.

Gosławski abiellus 1948 oma õpilase Wanda Mankiniga. Neil oli kaks tütart Bożena Stefania ja Maria Anna. 1956 kolis ta perega Varssavisse, kus sai ZPAP skulptuuriosakonna juhatajaks. Józef Gosławski suti ootamatult 1963.

Gosławski kujundas münte (nt kalamehe kujutisega viiezlotine), medaleid (nt "Aasta 1939") ja monumente. Üks tema kõige tuntumaid töid on Fryderyk Chopini monument Żelazowa Wolas, mille skulptor lõi 1955, ent mis avati alles pärast tema surma, 13. juulil 1969. Gosławski võitis arvukalt kunstikonkursse ning pälvis Poola Vabariigi hõbedase teeneteristi.

Józef Gosławski töid on raske liigitada. Pidev visandamine ja kunstiline rahutus suunasid teda kasutama eri vorme ja materjale. Kuid tema kunsti keskmes oli alati inimene - nii kangelasena kui ka igapäevaelus. Gosławski oli tagasihoidlik ja sõbralik ning isegi tema karikatuurid, mis on skulptorite jaoks väga haruldane žanr, kannavad endas pigem heatahtlikku huumoritaju kui õelust.

Gosławski eluajal toimus tal 14 isikunäitust. Kokku esitleti tema teoseid enam kui 60 näitusel Poolas ning rohkem kui 20 näitusel välismaal.

Józef Gosławski on maetud Varssavi Powązki kalmistule.
Toomas Truuverk

**Toomas Truuverk** (sündinud 8. septembril 1974) on eesti ajakirjanik ja ärijuht.

Truuverk on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli ja Estonian Business Schooli.

1995. aastast töötab ta ajalehes Äripäev, kus alustas börsitoimetajana, 2000. aastal siirdus aga tööle finantsdirektorina. 2006. aastal sai temast peadirektor Igor Rõtovi asetäitja.

Toomas Truuverk on abielus ning tal on kaks last.

## Viited

## Välislingid
* Toomas Truuverk Äripäeva kodulehel
Nevjanski torn

**Nevjanski torn** (vene keeles Невьянская башня), ka **Nevjanski viltune torn**, on kellatorn Venemaal Sverdlovski oblastis Nevjanski linnas, tuntud ka kui Demidovi viltune torn. 

## Ajalugu
Nevjanski torn on ehitatud 18. sajandi esimesel poolel vene ettevõtja Akinfi Demidovi käsul. Torni kõrgus on 57,5 meetrit, torn on ruudukujulise põhiplaaniga, küljepikkus on 9,2 meetrit. Torni ülemine osa on kaheksatahuline ja aheneb astmeliselt kolmes järgus ning  tipneb telkkiivriga. Torn on viltu – kalle 1,8 meetrit. 

Torni sisemus oli jaotatud korrusteks. Esimese korruse otstarve pole kindlaks tehtud. Teisel korrusel paiknes Demidovi-aegne kantselei ja arhiiv. Kolmandal korrusel oli Demidovi-aegne laboratoorium. Neljandal-viiendal korrusel olid vaid trepimarsid. Korrus kõrgemal oli võlvlaega akustiline ruum, mille otstarve on teadmata. Seitsmendal ja kaheksandal korrusel paikneb tänini inglise kellameistri Richard Phelpsi konstrueeritud isemängiv kariljon.

Torni ehitusmeistrid ei ole teada, kuid uurijad on leidnud, et torni ehitamisel on kasutatud tolle aja kohta uuenduslikke tehnoloogiaid, näiteks seinte ladumisel kasutati suuremat tugevust tagava erikoostisega telliskive, tarinduse uurimisel avastati malmtalasid, mille alumisele küljele olid kinnitatud raudlatid. Malm töötab tõmbele halvemini kui survele ja selle puudujäägi pidi kompenseerima malmi ja raua koostöö. Torni telkkiiver oli varustatud piksevardaga, mis läänemaailmas oli sel ajal veel leiutamata.

## Viited

## Välislingid
*Nevjanki torni Nevjanski muuseumi kodulehel
*Vaata videolõiku Nevjanski tornist
Nevjansk

**Nevjansk** on linn Venemaal Sverdlovski oblastis Neiva jõe kaldal, 75 km Jekaterinburgist põhjas.  

Linn on Nevjanski linnaringkonna halduskeskus.  

Elanike arv oli 2010. aastal 25 147.

## Ajalugu
Nevjansk asutati Peeter I ukaasiga seoses malmi- ja rauasulatustehaste rajamisega. Tootmine läks käima 15. detsembril 1701 ja seda kuupäeva peetakse Nevjanski – maailma esimese linn-tehase – asutamise päevaks. Järgmisel aastal andis tsaar Peeter I oma ukaasiga riigile kuuluvad tehased üle Demidovite suguvõsa rajaja Nikita Demidovi omandisse.

18. sajandi esimesel veerandil muutus Nevjanski tehas Venemaa üheks suuremaks ja eesrindlikumaks ettevõtteks. Üks neljast Nevjanski kõrgahjust oli maailma võimsaim ja tootis ööpäevas neli korda rohkem malmi kui Inglismaa võimsamad kõrgahjud.

Peaaegu 100 aastat oli Nevjanski tehases toodetud raua peamiseks ekspordiriigiks Inglismaa. Kuid 18. sajandi lõpul lõi Inglismaa oma võimsa metallurgiatööstuse ja peaaegu lõpetas metalli importimise Venemaalt. Vaid kõrgkvaliteedilist rauda, mida nende oma ahjud ei suutnud sulatada, vedas Inglismaa jätkuvalt sisse Venemaalt. 

Tehase laienemisega kasvas ka asula selle juures. Tegelikult nimetatigi asulat ja tehast kokku **Nevjanski Zavodiks** (*Невьянский Завод*, 'Nevjanski Tehas'), sest kõik kuulus tehase omanikule. Sisuliselt oli Nevjansk linna mõõtu asula Uuralites, sest elanike arvult edestasid Nevjanskit sealkandis vaid  Jekaterinburg ja Orenburg. Akinfi Demidovi „valitsemise“ ajal (suri 1745) oli Nevjanskis 800 maja, aastal 1770 juba poolteist korda rohkem – 1200 maja.    

Nevjanski Zavodi nime kandis asula aastani 1919. Asula sai linnaõigused aastal 1919.

## Vaatamisväärsused
Nevjanski viltune torn on Kesk-Uuralite tuntuim arhitektuurimälestis, ehitatud 18. sajandi esimesel poolel. Torni kõrgus on 57,5 meetrit. 

Issanda Muutmise peakirik (*Спасо-Преображенский собор*) on ehitatud 19. sajandil. Nõukogude ajal valmistati selles kaitsetööstuse tellimusel pomme. Kellatorni kõrgus on 64 meetrit.

## Viited

## Välislingid
*Nevjansk vanadel fotodel
*Nevjanski ajaloost ja videolõik Nevjanski tornist ja peakirikust
Rakvere foogtikohus

**Rakvere foogtikohus** oli Rakvere omavalitsus- ja kohtuasutus kuni 1889. aastani. 

Foogtikohtu koosseisu kuulusid kohtufoogt ja kaks linnavanemat. Kohtu liikmed valiti kohaliku kodanikkonna poolt kolmeks aastaks.

Linna kantseleid juhatas notar, kes valiti kodanikkonna poolt. Foogtikohtu juures oli kohtuteener.

## Rakvere foogtikohtu koosseis 1843. aastal

* Kohtufoogt Gottlieb Friedrich Fleischer
* Kaasistuja Samuel Gottetreu
* Kaasistuja Ferdinand Gottlieb Gööck
## Rakvere foogtikohtu koosseis 1865. aastal
* Kohtufoogt Johann Brandt
* Kohtuvanem F. Lindquist
* Kohtuvanem J. Ellram
## Viited
Paide foogtikohus

**Paide foogtikohus** oli Paide omavalitsus- ja kohtuasutus kuni 1889. aastani. 

Foogtikohtu koosseisu kuulusid kohtufoogt ja kaks linnavanemat. Kohtu liikmed valiti kohaliku kodanikkonna poolt eluks ajaks.

Linna kantseleid juhatas notar, kes valiti kodanikkonna poolt. Foogtikohtu juures oli kohtuteener.

## Paide foogtikohtu koosseis 1843. aastal
* Kohtufoogt Johann Christian Schmidt
* Kohtuvanem Gottlieb Hermann Bergfeldt
* Kohtuvanem Christian Bettcher
## Paide foogtikohtu koosseis 1865. aastal
* Kohtufoogt Greenkohr
* Kohtuvanem D. Martinson
* Kohtuvanem R. Ottenberg
## Viited
Valga raad

**Valga raad** (saksa *Magistrat in Walk*) oli Valga valitsemis- ja kohtuorgan kuni 1889. aastani. Raad tegutses Valga raekojas.

Rae koosseisu kuulusid bürgermeister, kaks raehärrat ja sündik.

## Valga rae koosseis 1770. aastal
*1760-1770 aastad, Bürgermeister Ernst Bernhard Witt (1713-1781)
*Raehärra Carl Gustaf Franzen (1725-1796)
*Raehärra Wilhelm Hermann Wichmann
*Raehärra Joachim Sparwart.

3. juuli 1783/ 14.07.1783(ukj) moodustati Valga kreis ja selle keskuseks määrati Valga linn. Valga rae liikmete arvu suurendati kuueni, kusjuures tuli valida kaks bürgermeistrit senise ühe asemel. Venemaa keisririigi riigivõimu kõrgemaks esindajaks linnas määrati linnafoogt ehk gorodnitši (linnapealik).

## Valga rae koosseis 1802. aastal
* Bürgermeister C. G. Hoffman
* Raehärra Winter
* Raehärra Holm

## Valga rae koosseis 1842. aastal
* Bürgermeister Karl Günther
* Raehärra Andreas Horn
* Raehärra Moritz Frantzen
* Raehärra Gottfried Gerlach
* Sündik ja sekretär Georg Falck
## Viited
Kuressaare raad

**Kuressaare raad** (saksa keeles *Magistrat in Arensburg*) oli Kuressaare linna valitsemis- ja kohtuorgan kuni 1889. aastani. 

Kuressaare sai Saare-Lääne piiskop-elekt Magnuse väljaantud ürikuga 8. maist 1563. aastal linnaõigused ja kogukonna igapäevast elu hakkas juhtima ja korraldama raad. 

Rae koosseisu kuulusid  (2) Kuressaare bürgermeister, sündik, kohtufoogt  (saksa k. *gerichtsvogt*) ja kolm raehärrat.

## Kuressaare bürgermeistrid
* 1645 Hans Zöge, bürgermeister
* 1645 Jacob Kohl, bürgermeister
*–1650/1651 Andreas Redeken
*1685–1699 Nicolaus Kohl (sünd. ca  1628)
* –1736 Adam Fischer
* 1736 – Friedrich Lingen (1688–1756), bürgermeister
*..1775.., 1777, 1779.., Gustav Adolph Dellingshausen (1720–1787)
*..1840.., Constantin Christian Schmidt/Schmid (1808–1889)
*1859– Hugo von der Borg, Kuressaare bürgermeister, alates 1879. aastal ka Kuressaare linnapea.
*1885–1889 Ernst Gottlieb von Schmidt (1823–1900), bürgermeister

## Kuressaare rae koosseis 1842. aastal
* Bürgermeister Konstantin Schmid
* Raehärra Karl Maak
* Raehärra Johann Bazancourt
* Raehärra P. Schulz
* Sündik, kohtufoogt ja sekretär August Dreßler

## Vaata ka
* Kuressaare raekoda
*Kuressaare Linnavalitsus
*Kuressaare vaekoda
*Saaremaa rüütelkonna hoone
*Kuressaare piiskopilinnus
## Viited

## Välislingid
*Mõnda Kuressaare Linnavalitsuse ajaloost aastail 1879 - 1917 
*
Leida Anting

**Leida-Miralda Anting** (31. mai 1919 Tallinn – 22. oktoober 1999 Tallinn) oli eesti aja- ja koduloolane ning muuseumitöötaja.

Alates 1948. aastast õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas.

Ta oli aastail 1944–1993 Eesti Ajaloomuuseumi vanemteadur ja relvakogu hoidja ning tunnustatud relvaekspert. Alates 1963. aastast oli ta Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ringi liige.

1967. aastal ilmus kirjastuse Eesti Raamat väljaandel Leida Antingu uurimus „Tallinna tulirelvameistrid ja relvad XIV–XVI sajandil“.

## Teoseid
*"Tallinna tulirelvameistrid ja relvad XIV–XVI sajandil". Tallinn: Eesti Raamat, 1967.
**tõlge soome keelde: "*Tallinnalaisia aseseppiä ja aseita 1300-1500-luvuilla*". Tallinn: Eesti Raamat, 1970.

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Megion

**Megion** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas.

## Ajalugu

Megion on teada 1810. aastast nime Majon all, 1912. aastast nime Magajon all. 1959. aastal muutus Magajon Megioniks. 

1961. aastal avastati Megioni lähistel nafta leiukoht. 

1964. aastal sai Megion aleviks, 1980. aastal sai linnaõigused.

## Loodus
Megion asub Lääne-Siberi madalikul, Obi jõe keskjooksul, Nižnevartovskist 28 km läänes. Kõrgus merepinnast on 40 m.

## Viited

## Välislingid
*Megioni koduleht
Radužnõi

**Radužnõi** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas.

## Ajalugu
Asula tekkis nafta ja maagaasi leiukohas. 1973. aastal algasid puurimistööd. 1985. aastal sai Radužnõi linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
*Radužnõi koduleht
Ilmari Karro

**Ilmari Karro** (20. mai 1932 Tartu – 6. august 2011 Jõgeva) oli eesti müstik, astroloog ja filmikriitik.

## Teosed
*Müsteeriumid. Viljandi, Sünnimaa, 1999.
*Nõia järeltulija. Viljandi, Sünnimaa, 2000.

## Välislingid
*Liivimaa nõia järeltulija mõõdab inimeste eluaea pikkust
*Nõia järeltulija kogub X-faile
*Tartu müstik eelistab kodumaiseid tondijutte
*Lahkus astroloog Ilmari Karro – mees, kelle elu päästis kunagi kummituspoiss
*Astroloog Ilmari Karro andis sõpradele oma surmast märku?
*Ilmari Karro kogub müstilisi lugusid
Karen Hatšaturjan

**Karen Surenovitš Hatšaturjan** (vene keeles **Карэн Суренович Хачатуря́н**, armeenia keeles **Կարեն Խաչատրյան**) (19. september 1920 Moskva19. juuli 2011Moskva) oli Armeenia päritolu Nõukogude ja Vene helilooja, helilooja Aram Hatšhaturjani nõbu.

Hatšaturjan sündis Moskvas teatridirektor Suren Hatšaturjani pojana. Tema õpingud Genrihh Litinski juures Moskva konservatooriumis katkestas ajateenistus Punaarmee meelelahutusüksuses. Naasnud 1945. aastal õpingute juurde, töötas ta koos Dmitri Šostakovitši ja Nikolai Mjaskovskiga.

Lisaks viiulisonaadile (1947) kuuluvad tema heliloomingusse ka tšellosonaat (1966), keelpillikvartett (1969), neli sümfooniat (1955, 1968, 1982, 1991) ja ballett "Cipollino" (1973), mitmesugused muud orkestriteosed ning teatrimuusika.

Hatšaturjani teoseid iseloomustavad järjekindel rütm ning hoolikas ja idiomaatiline instrumendikasutus. Ta võttis omaks tonaalse lähenemise kompositsioonile. Tema teoseid on salvestanud mõned 20. sajandi suurimad muusikud, teiste seas David Oistrahh, Jascha Heifetz, Mstislav Rostropovitš ja Vladimir Jampolski.

## Tunnustus
*1971 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane

## Looming
*Keelpillitrio viiulile, vioolale ja tšellole.
*Sonaat G-mollis, *op*. 1, komponeeritud 1947. aastal Leonid Koganile – salvestanud J. Heifetz ja L. Steuber RCA Victor Goldi jaoks 1966. aastal (plaadinumber GD87872).
*Tšellosonaat, pühendatud Mstislav Rostropovitšile. Esmaettekanne 10. jaanuaril 1967.
*Somaalia (1972) ja Sansibari (1964) endised hümnid.

## Filmimuusika
* "100 грамм для храбрости" (1976)
* "Okovani soferi" ehk "Edinstvennaya doroga" (1975)
* "Strannõje ljudi" (1969)
* "Vii" (1967, "Вий")
* "Võstrel" (1966) 
* "Семь нянек" (1962)
* "Високосный год" (1962)
* "Bolšaja doroga" (1962)
* "Ждите писем" (1960)
* "Kogda zažigajutsa jolki" (1950) 
* "Žoltõi aist" (1950)

## Tunnustus
Hatšaturjan pälvis Isamaa teeneteordeni (2007), Vene Föderatsiooni au ordeni (2000) ja Sõpruse ordeni (1995). Ta on ka NSV Liidu riikliku preemia laureaat ning Vene Föderatsiooni rahvakunstnik.

## Viited

## Välislingid
*Profiil International Music Publishers Hans Sikorski kodulehel
Rautakirja Estonia

**AS Rautakirja Estonia** (varasema nimega  **AS R KIOSK Eesti**) asutati 31. mail 2010, kui varasema AS-iga R Kiosk Eesti ühinesid AS Apollo Raamatud ja AS Lehepunkt ja AS Forum Cinemas Home Entertainment.

Alates 14. juunist 2011 tegutseb eraldi äriühinguna AS-ist Rautakirja Estonia eraldunud Lehepunkt OÜ.

Rautakirja Estonia kasutab tegevuses kaubamärke Apollo Raamatud, R-kiosk, Filmipood ja Videoplanet. 

Rautakirja Estonia kuulub Soome ettevõtte Rautakirja Oy kaudu rahvusvahelisse Soome päritolu Sanoma kontserni. 

*<small>Selle artikli kirjutamisel on kasutatud soomekeelset artiklit [[:fi:Rautakirja]] seisuga 16.08.2011.</small>*

## Viited

## Välislingid
*Rautakirja 
*Apollo
*R-kiosk
*Filmipood
*Videoplanet
Rautakirja

**Rautakirja Oy** oli Soome päritolu Sanoma kontserni kaubandusüksuse emaettevõte.

Rautakirja Oy  tegevusalade hulka kuuluvad jaemüük kioskites (R-kiosk), raamatukaubandus (Suomalainen Kirjakauppa, Apollo Raamatud), ajalehtede ja ajakirjade müük (Lehepunkt). 

Rautakirja Oy tegutseb Soomes, Eestis, Lätis, Leedus, Rumeenias, Saksamaal ja Venemaal. Rautakirja Oy-le kuulub Eesti ettevõte AS Rautakirja Estonia. 

Rautakirjale on varem kuulunud ka Finnkino kinoäri, mis müüdi 2011. aastal Rootsi päritolu investeerimisettevõttele Ratos.

*<small>Selle artikli kirjutamisel on kasutatud soomekeelset artiklit [[:fi:Rautakirja]] seisuga 16.08.2011.</small>*
Kadalipp

**Kadalipp** (rts *gatlopp* 'tänavajooks') oli ihunuhtluse liik, kus karistatav aeti läbi kahte vastamisi ritta seatud sõdurite vahelt, kes igaüks andis karistatavale hoobi pika vitsa või kepiga. 

Erinevalt teistest ihunuhtluse liikidest ei loetud kadalippu häbistavaks, kuna seda saatsid täide sõdurid, mitte timukas.

Kadalipus seisis 100–500 soldatit ja karistusprotsessi läbiti olenevalt toime pandud süüteost kuni üheksa korda. Kadalipp oli levinud karistus talurahvaülestõusust osavõtjatele.

Rahvasuus "kadalippu läbima" tähendab mingit rasket, pingutust nõudvat teekonda läbima.
Ohustatud liik

**Ohustatud liik** (inglise *endangered species*) on liik, mis võib suure tõenäosusega lähiajal välja surra.

IUCNi punase nimestiku järgi kuuluvad ohustatud liikide hulka kriitilises seisundis, väljasuremisohus ja ohualtid liigid.
## Vaata ka
*haruldane liik
*hävinud liik
*vähe ohustatud liik
*väljasuremine

## Viited
Kubjas

**Kubjas** oli talupojast mõisa ametiisik, mõisasundija, kes tegeles talupoegadest teoliste töölesundimise, järelevalve ja karistamisega. 

Kupjana töötava talupoja talu oli täiesti või osaliselt koormistevaba.

Sillakubjas oli sillutustööde ülevaataja.
## Viited
Haruldane liik

**Haruldane liik** (inglise *rare species*) on piiratud leviku ning väheste ja väikesete populatsioonidega liik.

## Vaata ka
*Endeem
*Ohustatud liik

## Viited
Virtin

**Virtin** (saksa keeles *Wirtin* 'perenaine') on eramajapidamise naissoost juhendaja ja juht.

Eestimaal oli virtin mõisatöötaja, kelle järelevalve all oli mõisa kari, köök ja kelder.
Populatsiooni pudelikael

**Populatsiooni pudelikael** (ka **populatsiooni pudelikaela efekt**; inglise *population bottleneck*, *genetic bottleneck*) on ajutise geneetilise triivi üks erijuhte, mis tuleneb populatsiooni arvukuse järsust, kuid 1–3 põlvkonna jooksul mööduvast, arvukuse langusest. 

Sageli on populatsiooni arvukuse kollaps tingitud looduskatastroofidest, tänapäeval üha sagedamini aga inimtegevuse tõttu. Mõnedel loomadel aga esinevad eriomased perioodiliselt korduvad arvukuse järsud langused ja tõusud, mida nimetatakse nn populatsiooni- ehk elulaineteks. Ka need populatsioonilained võivad oluliselt mõjutada populatsiooni genofondi.

## Vaata ka
*Geneetiline triiv

## Viited
Ülle Hahndorf

**Ülle Hahndorf** (sündinud 15. augustil 1959) on eesti tšellist.

Õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias, tema õpetaja oli Peeter Paemurru.

Töötas Tallinna Vanalinna muusikakoolis.

Tallinna Keelpillikvarteti ja Tallinna Kammerorkestri liige.

## Viited
Demograafiline stohhastilisus

**Demograafiline stohhastilisus** (ka **demograafiline stohhastika**, **demograafilised kõikumised**; inglise *demographic stochasticity*, *demographic variation*) on populatsiooni sündimuse, suremuse ja paljunemiskiiruse juhuslikud (stohhastilised) muutused. Kui populatsiooni arvukus on väike, siis võivad need juhuslikud muutused suurendada nende populatsioonide väljasuremisohtu.

## Vaata ka
*Demograafiline kriis
*Demograafiline tabel

## Viited
Margus Murakas

**Margus Murakas** (sündinud 15. augustil 1964 Koerus) on eesti autosportlane, rallisõitja.

## Viited

## Välislingid

*Statistika ewrc-results.com lehel
*
Väljasuremiskeeris

**Väljasuremiskeeris** (inglise *extinction vortex*) on protsess, kus populatsiooni geneetilise mitmekesisuse kadu koos lähiristumissurutisega, demograafilised kõikumised, keskkonnatingimuste varieerumine jt tegurid koostoimes ja üksteise mõju võimendadas vähendavad populatsiooni arvukust igas järgmises põlvkonnas kuni populatsiooni täieliku väljasuremiseni.

Väljasuremiskeerise kontseptsiooni koos nelja erineva mudeliga arendasid välja M. E. Gilpin and M. E. Soulé, kes oma kuulsas 1986. aasta teadusartiklis "Minimum viable populations: Processes of species extinction" seda esmakordselt tutvustasid.

## Vaata ka
*Ahelväljasuremine
*Minimaalne elujõulise populatsiooni suurus
*Väljasuremiskünnis
*Väljasuremisvõlg

## Viited
Väljasuremiskünnis

**Väljasuremiskünnis** (inglise *extinction threshold*) on looduskaitsebioloogias mõiste, millega seletatakse liigi, populatsiooni või metapopulatsiooni sellist arvukust, mille juures tõenäoliselt arvukus järsult väheneb. Väljasuremiskünnisele jõutakse näiteks populatsiooni oluliselt mõjutava ökoloogilise teguri muutumisel, näiteks elupaikade kadumine.

## Vaata ka
*Ahelväljasuremine
*Minimaalne elujõulise populatsiooni suurus
*Väljasuremiskeeris
*Väljasuremisvõlg
Kulude-tulude analüüs

**Kulude-tulude analüüs** (inglise keeles *cost–benefit analysis*, lühend *CBA*) on nii majanduslike, sotsiaalsete kui ka keskkonnakaitseliste kulude ja tulude rahalistes ühikutes arvestamise meetod. Mingi projekti vm tegevuse tasuvust hinnatakse selle kulu ja eeldatava kasu omavahelise võrdlemise teel.

See on finantsanalüüs, mille eesmärgiks on kavandatavast tegevusest saadavate tulude ja kulude suhte kindlaksmääramine leidmaks võimalikest alternatiividest parimat. Kulude-tulude analüüs sisaldab ka kavandatavate tegevuste rahakäivete arvutamist. 

## Vaata ka
*Kulutõhususe analüüs
*Teostatavusuuring

## Viited
Politseiaed

**Politseiaed** ehk **Politseipark** (endine **Pioneeride väljak**) on park Tallinna kesklinnas Gonsiori, Pronksi, Kunderi ja Kreutzwaldi tänava vahel.

Politseiaias on lisaks haljastusele, pinkidele ja jalgradadele ka koerte jalutusplats, rulapark, laste mänguväljak ja purskkaevud. 1999. aastal uuendati Politseiaeda arhitekt Tiina Linna projekti järgi, lisaks uuendati parki põhjalikult 2003.–2005. aastal.

Pargist kirdesse jääb Raadiomaja, itta hotell Hilton Tallinn Park ning kagusse Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumi hoone.

## Ajalugu
Nüüdse Politseiaia asukohal oli 19. sajandil Venemaa keisririigi sõjaväeosade köögiviljaaed. 1910. aastal läks enamik maast Tallinna linna omandisse, mitu aastakümmet asus seal politsei juurviljaaed. Renditud aiakrundid olid seal veel 1940. aasta kevadel, mil Rahvalehes kirjutati: "Suure hoolega on siin asuvate kruntide rentnikud vedanud sõnnikut ja põletanud alet ning nüüd hakkavad aiaviljapeenrad saama juba valmis."

Politseipark avati 1938. aastal, Eesti NSV ajal kandis see nimetust Pioneeride väljak.  Park omandas tänapäevase kuju alles pärast Teist maailmasõda. Stalinistlikku pargiarhitektuuri peegeldab range teedevõrk 1950. aastatest. Pargis kasvab kastaneid ja iluõunapuid, kuid ka haruldasi puid. 2007. aasta sügisel oli Politseiaias 46 liiki puittaimi.

Politseiaia nimi taastati, senisest Pioneeride väljakust, 12. aprillil 1996. 

## Viited

## Välislingid
* "Politseiaed vajaks politseid" Delfi, 4. juuni 2011
* Piret Peensoo "Politseiaed eraldab koerad lastest" EPL, 9. september 1999
* Politseiaed Tallinna linna kodulehel
2011. aasta Kõrgõzstani presidendivalimised

**2011. aasta Kõrgõzstani presidendivalimised** viidi läbi 30. oktoobril. Esialgsetel andmetel võitis valimised esimeses voorus Almazbek Atambajev.

President valiti kuueks aastaks. Põhiseadus ei luba ühel isikul üle ühe korra presidendiametit pidada. Kandideerida võisid topeltkodakondsuseta Kõrgõzstani kodanikud, kes olid vanemad kui 35 aastat ja nooremad kui 70 aastat. Nad pidid olema riigis elanud vähemalt 15 aastat.

Kõrgõzstani presidendi kandidaatide esitamine lõppes 16. augustil 2011. Üles seati 83 kandidaati, neist 16 parteide poolt. Teiste seas teatasid kavatsusest kandideerida peaminister Almazbek Atambajev (Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei), parlamendiliikmed Kamtšõbek Tašijev (Ata-Džurt), Ömürbek Tekebajev (Ata-Meken) ja Marat Sultanov (Ata-Džurt) ning parlamendist napilt välja jäänud Bütün Kõrgõzstani juht ja endine parlamendi esimees Adahhan Madumarov.
Tekebajev loobus 22. septembriks kandideerimisest.

Iga üles seatud kandidaat pidi 25. septembriks koguma vähemalt 30 000 toetusallkirja ja läbima kirgiisi keele eksami.

Suurem osa kandidaatidest ei suutnud seatud nõudeid täita, ning oktoobriks oli kandidaatide arv vähenenud 19-le. Valimispäevaks loobus veel kolm kandidaati kandideerimast.

Valimisagitatsiooni periood kestis 26. septembrist 29. oktoobrini. Selle aja vältel oli Kõrgõzstani telejaamadel ja kaabeltelevisioonioperaatoritel keelatud edastada välismaiste meediakanalite selliseid teateid, millel võinuks olla mõju valimistulemusele.
Trahv keelu eiramise eest oli 100 000 USA dollarit. Operaatorid pidasid keeldu konstitutsioonivastaseks ning andsid teada, et ei näe teist võimalust kui teatud telekanalite ülekandmine üldse peatada. Operaatorite sõnul sundis keeluseadus neid rikkuma rahvusvahelisi lepinguid.

## Tulemused
Esialgsetel andmetel kogus valimised võitnud Almazbek Atambajev 63,24 protsenti häältest. Adahhan Madumarov sai 14,77 ning
Kamtšõbek Tašijev 14,32, ülejäänud 13 kandidaati igaüks alla ühe protsendi häältest. Kõigi kandidaatide vastu antud hääli oli 0,51%.

Tašijev ja Madumarov teatasid juba valimispäeval, et keelduvad tulemusi tunnistamast.

OSCE vaatlusmissioon kommenteeris positiivselt kandidaatide registreerimise protsessi ning valimiskampaania käiku, kuid teatas, et kõike seda varjutasid olulised reeglite eiramise juhtumid valimispäeval, eriti häältelugemise ja kokkuarvutamise käigus. Missioon leidis, et valijate nimekirjad vajavad täiustamist, valimisseadustik ja hääletusprotsess parandamist.

Shanghai Koostööorganisatsiooni vaatlusmissiooni peasekretär avaldas arvamust, et kaotajate pretensioonid on põhjendamatud ning "pole ühtki riiki, kus kaotajad peaksid valimistulemusi tõepärasteks".

2. novembril parlamendis toimunud valimiskomisjoni, fraktsiooni- ja komisjonijuhtide ning presidendikandidaatide kohtumisel tunnistasid kandidaadid parlamendi esimehe Ahmatbek Keldibekovi sõnul Atambajevi võitu, kuid rääkisid, milliseid rikkumisi esines. Keskvalimiskomisjoni esindaja tunnistas vigu ja puudujääke.

## Viited

## Välislingid
* Jooksvad valimistulemused Keskvalimiskomisjoni veebilehel
* OSCE vaatlusmissiooni dokumendid inglise, vene ja kirgiisi keeles
Badri Bitsadze

**Badri Bitsadze** (ბადრი ბიწაძე; sündinud 27. aprillil 1960) on endine Gruusia piirivalve juht, kindralleitnant, endise parlamendi esimehe Nino Burdžanadze abikaasa.

Bitsadze on pidanud riigi peaprokuröri abi ja siseministri asetäitja ametit.

Piirivalve juhi kohalt astus ta tagasi 2008. aasta oktoobris. Bitsadze väitel oli käimas kampaania piirivalve diskrediteerimiseks ja selle põhjuseks oli asjaolu, et Bitsadze on abielus Nino Burdžanadzega.

Bitsadze osales 2011. aasta 26. mail toimunud opositsiooni meeleavaldustel, misjärel talle esitati süüdistus politsei grupiviisilises ründamises. Juunis kuulutati ta tagaotsitavaks.

19. augustil mõistis Thbilisi linnakohus ta tagaselja viieks ja pooleks aastaks vangi. Kohtu arvates oli ta süüdi paramilitaarse rühmituse loomises eesmärgiga rünnata politseid ja õhutada ulatuslikke füüsilisi vastasseise. Bitsadze kaitsjate sõnul on süüdistused fabritseeritud ja võtmetunnistajate ütlused antud surve all. Kaitsjad kavatsevad kohtuotsuse edasi kaevata.

Burdžanadzel ja Bitsadzel on kaks poega.

## Viited
Edmund Leighton

**Edmund Blair Leighton** (21. september 1852 – 1. september 1922) oli inglise maalikunstnik. Leighton maalis ajaloolistel teemadel, eelkõige regendiajast (1811–1820) ja keskajast.

## Välislingid
*Edmund Blair Leighton at the Art Renewal Center where Kara Ross is researching and writing the Catalogue Raisonné for Edmund Blair Leighton.  (inglise)
Deutscher Werkbund

**Deutscher Werkbund** oli saksa tootjate ja ettevõtjate liit. Asutatud 1907 Münchenis Saksamaal. Liit ühendas arhitekte, tarbekunsti käsitöölisi ja uuendusmeelseid ettevõtjaid. Liidu eesmärgiks oli viia ehitus ja tarbekunsti käsitöö uutele tööstuslikele alustele. Werkbundi tegevus soikus seoses Esimese maailmasõja algusega.

## Werkbundi näitus (1914)
1914. aastal toimus Werkbundi näitus Kölnis. Paljud näitusel esitatud tööd pälvisid tähelepanu, teiste seas Walter Gropiuse klaasist ja metallist vabriku mudel, Bruno Tauti klaaspaviljon ja Henri van de Velde projekteeritud teatrimaja mudel.

## Vaata ka
*Bauhaus
MARS Group

**MARS Group** (inglise keelest 'MARSi grupp', täisnimi *The Modern Architectural Research Group* – 'moodsa arhitektuuri uurimisgrupp') oli Briti arhitektide ja arhitektuurikriitikute ühendus, mille eesmärk oli toetada modernistliku arhitektuuri voolu Suurbritannias.  
__NOTOC__
## Asutamine
MARS Group loodi 1933. aastal. Asutajate hulgas olid arhitektid Wells Coates ja Berthold Lubetkin ning ehitusinsener Ove Arup.
 
## Tegevus
MARS Groupi tegevus oli haripunktis 1938. aastal, siis ulatus liikmete arv kuni 57 inimeseni. Grupi silmapaistvamaks projektiks oli sõjajärgse Londoni rekonstrueerimise plaan.

MARS Group tegutses kuni aastani 1957.

## Vaata ka
Tectoni büroo

## Viited
Tectoni büroo

**Tectoni büroo** (inglise keeles **The Tecton Group**) oli arhitektibüroo, mille asutas 1932. aastal grupp radikaalseid arhitekte, kelle hulgas Berthold Lubetkin, Denys Lasdun ja mõned teised. Büroo nimi tulenes kreekakeelse sõna *architecton* lõpuosast. Rühmitus oli üks esimesi Mandri-Euroopa arhitektuuris levima hakanud modernismivoolu propageerijaid Suurbritannias.

## Edu toonud tööd
Tectoni esimene töö oli aastail 1932–1934 gorillamaja projekt Regent's Parkis asuvas Londoni loomaaias. Pärast selle edukat lõpetamist projekteeriti sama loomaaia jaoks pingviinide bassein, mis sisaldas suurt ujumisala ja spiraalseid kaldteid.

Tectoni edu jätkus. Projekteeriti veel kahes loomaaias. Seejärel sündis korterelamu projekt Highpoint I (1935), hiljem ka Highpoint II (1938).

## Vaata ka
* MARS Group

## Viited
Langepass

**Langepass** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas.

## Ajalugu
Langepassi alevit hakati ehitama 1980. aastal ning juba 1985. aastal sai Langepass linnaõigused.

Linn on nime saanud handikeelsest sõnast *лӑңкипос* (*langkipos*), mis tähendab *oravapesa*.

## Loodus
### Geograafiline asend
Langepass asub Lääne-Siberi madalikul, Obi jõe keskjooksul, Hantõ-Mansiiskist 430 km idas. 

### Kliima
Linnas valitseb parasvöötme mandriline kliima. Talv kestab umbes seitse kuud ja suvi kaks kuud. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –17,7 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 17,8 °C.

## Viited

## Välislingid
*Langepassi koduleht
Urai

**Urai** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas.

## Ajalugu

Urai rajasid 1922 ümberasujad Euroopa Venemaa keskosast. 

1960. aastal avastati Urais esimene nafta leiukoht Lääne-Siberis. 

1965. aastal sai Urai linnaõigused.

## Rahvastik
**Rahvaarv rahvaloenduste andmetel** (tuh. in.)

## Viited

## Välislingid
*Urai koduleht
Hampstead

**Hampstead** on paikkond Londoni Camdeni linnaosas, Charing Crossist 6,4 km kirdes.

Hampsteadi nimi on tulnud vanainglise sõnadest *ham* ja *stede*. See tähendab sama mis tänapäeva inglise sõna *homestead* ('talund') ja on sellega etümoloogiliselt sugulane.

Hampsteadi on esmamainitud 986. aastal, kui kuningas Ethelred II annetas selle kandi Westminsteris asuvale Püha Peetruse kloostrile. Seda on mainitud ka 1066. aastal koostatud viimsepäevaraamatus. Siiski algab Hampsteadi ajalugu millalgi 17. sajandi lõpu paiku.

Hampstead oli 18. sajandil tuntud balneoravikuurordina. Inimesed läksid sinna jooma mineraalvett, mis oli rikas rauaioonide poolest. 19. sajandil oli Hampstead kõige populaarsem Londoni lähipiirkonna kuurort, aga 19. sajandil jäi ta teiste kuurortide varju. 1882 lammutati lõpuks Hampsteadi spaa ja üksnes purskkaev jäi sellest järele.

Raudtee ehitamine Londoni ja Hampsteadi vahel 1860. aastatel hõlbustas nendevahelist ühendust. Inimesed hakkasid sinna elama asuma. Esialgu oli see rikaste elukoht. 1870. ja 1880. aastatel rajati sinna palju tolle aja mõistes luksuslikke elamuid, millest suur osa on säilinud.

1889 liideti Hampstead halduslikult Londoni krahvkonnaga. 1899 loodi Hampsteadi linnaosa. 1965 liideti see Holborni ja St Pancrase linnaosaga Londoni Camdeni linnaosaks.

Hampstead kuulus poliitiliselt Hampsteadi ja Highgate'i valimisringkonda. 1992–2010 esindas seda ringkonda Suurbritannia parlamendis Leiboristliku Partei saadik Glenda Jackson, endine näitleja, kes on pälvinud 2 Oscarit, Kuldgloobuse, Emmy ning BAFTA auhinna. 2010. aasta valimiste eel muudeti valimisringkonna piire ning sellest sai Hampsteadi ja Kilburni valimisringkond. Napi häälteenamusega pääses Jackson taas piirkonna esindajaks Suurbritannia parlamendis.

Hampsteadis asub Isokon Building. See on arhitektuurimälestis, kus on elanud Agatha Christie, Henry Moore, Ben Nicholson ja Walter Gropius. West Hampsteadis on sündinud Nicholas Winton.

Hampsteadi kõige suurem tööandja on riikliku tervishoiusüsteemi haigla (Royal Free Hospital).

Kultuurikeskustest asuvad Hampsteadis Sigmund Freudi majamuuseum, John Keatsi majamuuseum, Kenwoodi loss, Burghi maja, kus asub Hampsteadi muuseum, ja Camdeni kunstikeskus. Kenwoodi lossi (Kenwood House) lähedal toimuvad suvel laupäevaõhtuti suured vabaõhukontserdid. Fentoni majas (Fenton House) toimuvad aeg-ajalt klavessiinikontserdid.

14. augustil 1975 sadas Hampsteadis 155 minuti jooksul 169 mm sademeid. See on tänapäevani Inglismaa rekord.

## Hampstead Heath

Hampsteadis asub Londoni suurim park Hampstead Heath (pindala 320 hektarit). Pargis on üle veerandsaja tiigi. Ühele neist tiikidest ehitati 19. sajandil mitmeavaline kivivõlvkaarsild The Red Arches ehk The Viaduct.

Hampstead Heathi üks vaatamisväärsusi on 9 meetri kõrgune "The Writer" (2005), mille valmistamiseks kulus lisaks puidule 6 tonni metalli. Skulptuuri autor on Giancarlo Neri. 

Hampstead Heathis asuvalt Parliament Hillilt avaneb hea vaade Londoni panoraamile.

## Viited
Ronald Jenkins

**Ronald Jenkins** (1907–1975) oli inglise ehitusinsener, kes  oli insenerifirma Arup & Partners üks neljast asutajaliikmest (partnerist) 1946. aastal. Jenkins oli Sydney ooperiteatri koorikkatuse tehnilise lahenduse üks väljatöötajatest.  

Aastail 1938–1946 töötas Ronald Jenkins firmas Arup & Arup Ltd.

## Viited
Congrès internationaux d'architecture moderne

**Congrès internationaux d'architecture moderne** (prantsuse keelest – 'rahvusvahelised moodsa arhitektuuri kongressid'), lühendatult **CIAM**, oli rahvusvaheline arhitektide ühendus, mis koosnes rahvuslikest töörühmadest.

CIAM loodi 1928. aastal ja see tegutses kuni 1959. aastani. Ühendus propageeris moodsa arhitektuuri ideid üle maailma, kaasates nimekaid arhitekte.

Ühenduse asutasid 28 arhitekti 1928. aastal Le Corbusier' eestvedamisel Šveitsis. Kokku peeti aastatel 1928–1959 Euroopa eri paigus 11 kongressi.

Neljandal kongressil Ateenas 1933. aastal võeti vastu niinimetatud Ateena harta, mis jäi enamiku arhitektide jaoks siduvaks 1970. aastateni. Selles propageeriti linna jagamist põhifunktsioonide põhjal elu-, haldus-, tootmis-, jaekaubandus- ja vaba aja veetmise piirkondadeks.

## Viited
Isokon Building

**Isokon Building** on hoone Londonis Hampsteadis, modernistliku arhitektuuri varane näide Suurbritannias.

Hoone projekteeris arhitekt Wells Coates ja hoone valmis 1934. aastal. 

Isokon Buildingu tellis disainiettevõte Isokon, mille nimi oli kuni 1931 Wells Coates ja Partnerid. See on 36 korteriga monoliitsest raudbetoonist elumaja, kus ka mööbel oli modernistlik. Ettevõtte omanikud ja juhid olid Jack ja Molly Pritchard, kes ise elasid selles majas katusekorteris. Ettevõte lõpetas tegevuse 1939.

Isokon Building valmis omalaadse ühiselueksperimendina. Enamikul korteritest oli väga tilluke köök, see-eest oli majas suur ühisköök, mis oli ühendatud teiste korrustega pisikese esemete teisaldamiseks mõeldud lifti abil. Ühisköök muudeti 1937 restoraniks Isobar.

Majas on eri aegadel elanud arhitektid Marcel Breuer, Walter Gropius, Arthur Korn ja James Stirling, kirjanik Agatha Christie, kunstikriitik Adrian Stokes, NKVD agent Arnold Deutsch ning teisi loomeinimesi.

1969 ehitati ka Isobar ümber korteriteks. 1972 müüdi hoone Londoni Camdeni linnaosa valitsusele. Pikkamööda maja seisukord halvenes, kuni see 1990. aastatel mitmeks aastaks täielikult maha jäeti.

Isokon Building kanti I klassi kaitsealuse hoonena Inglismaa kultuuripärandi nimekirja. See asetas ta arhitektuuriliselt kõige olulisemate ehitiste hulka Inglismaal. Pärast seda hoone taastati ning seda kasutatakse riigitöötajate, sealhulgas õpetajate ja arstide ametikorteritena.
 
## Viited

## Välislingid

*Image of England English Heritage (inglise keeles)
Ernő Goldfinger

**Ernő Goldfinger** (11. september 1902 Budapest – 15. november 1987) oli juudi päritolu Briti arhitekt ja mööblidisainer, modernist. 

Goldfinger õppis Pariisis, kus tutvus Mies van der Rohe ja Le Corbusier'ga. Goldfingerit mõjustas tugevalt Le Corbusier' teos "Vers une architecture".
 
1934 kolis Goldfinger Londonisse, kus asus elama majja, mis on tuntud Highpoint I nime all.

Sõjajärgseil aastail projekteeris ta Londonis tornkortermaju, teiste seas 27-korruselise Balfron Toweri. Ta oli vasakpoolsete vaadetega ning temalt telliti ajalehe Daily Worker kontorihoone ja Suurbritannia Kommunistliku Partei peahoone projekt. Suurbritannia tervishoiuministeeriumi jaoks projekteeris ta Alexander Flemingi maja, mis tänapäeval on tuntud nime all Metro Central Heights. 1950. aastatel projekteeris ta kaks Londoni algkooli, mis ehitati tellisetäidisega eelvalatud betoonist eelpaigaldatavatest detailidest. Üht nendest hoonetest kahjustas petisest kinnisvaraarendaja, mistõttu hoone tuli lammutada ja petis võeti 2008 kohtulikule vastutusele.

1938 ehitati Goldfingeri projekteeritud eramud 1–3 Willow Road, millest keskmises (2 Willow Road) elas Goldfinger ise koos oma abikaasa Ursula (sündinud Blackwell) ja lastega oma surmani. Tema kodumajas on tänapäeval 20. sajandi kunsti muuseum, majad 1 ja 3 on endiselt eramajad.

Willow Roadi hoonete ehitamiseks tuli seal varem olnud hooned lammutada. See pahandas mitut kuulsat kohalikku elanikku, kelle seas olid pärastine Suurbritannia siseminister Henry Brooke ja kirjanik Ian Fleming. Vastuseks avaldas Fleming 1959 romaani "Kuldsõrm" (inglise keeles "Goldfinger"), mille tegelane Auric Goldfinger oli Ernő Goldfingeri järgi nimetatud. Auric ja Ernő sarnanevad üksteisega nii välimuse kui ka iseloomu poolest. Ernő Goldfinger oli tuntud mehena, kes ei mõistnud nalja, ja tema raevuhood olid kuulsad; Auric on samasugune.

Ernő Goldfinger pahandas Flemingi peale väga ja kaalus tema kohtussekaebamist, kuid lõpuks sõlmiti kohtuväline kokkulepe. Flemingi kirjastajad nõustusid tasuma Goldfingeri kulud juriidilisele abile, ta sai 6 eksemplari Flemingi raamatust ja lubaduse, et raamatutegelase Goldfingeri nime kasutatakse alati koos eesnimega.

## Välislingid
Kliimamuutustega kohanemine

**Kliimamuutustega kohanemine** (inglise *climate change adaptation*) on tegevused, mis valmistavad ette muutuva kliima tingimustes toimetulekut ja tagajärgedega kohanemist kliimamuutuse mõju vähendamiseks, nii kodumajapidamiste, asumite ja ettevõtete, kui ka majandussektorite ja riikide tasandil. 

Praktilised sammud, mida kliimamuutustega kohanemiseks on rakendatud või rakendatakse, hõlmavad teiste seas meretaseme tõusu tõttu rannaalade kaitsmise üleujutuse eest, elanike ümberasustamise üleujutatavatelt rannikualalt, uute põllukultuuride kasvatamise.

## Vaata ka
*Kliimamuutuse leevendamine
*Kliima soojenemine

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=627 (vaadatud 16.08.2011)
Kliimamuutuse leevendamine

**Kliimamuutuse leevendamine** (inglise keeles *climate change mitigation*) tähistab tegevusi, mille eesmärk on leevendada kliimamuutuste kiirust ja mõju. Põhiliselt vaadeldakse selle all kasvuhoonegaaside, sh süsihappegaasi (CO2) heitkoguste vähendamist ning atmosfääris leiduva CO2 sidumist metsade ja ookeanide elutegevuse kaasabil või läbi CO2 kogumise allmaareservuaaridesse.

Süsihappegaasi heitmete vähendamiseks on oluline energiatootmise muutmine keskkonnasõbralikumaks ja energiatarbimise vähendamine. See hõlmab näiteks taastuvenergia kasutamise laiendamist, tuumaenergia laiemat kasutamist, majade paremat soojustamist, säästvat transporti, jms.

Suur osa riike on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni liikmed, mille eesmärgiks on stabiliseerida atmosfääris olevate kasvuhoonegaaside kontsentratsioon sellisele tasemele, mis hoiaks ära ohtlikud inimese poolt esile kutsutud globaalse kliimasüsteemi muutused. 2010 leppisid selle liikmed kokku, et püüavad hoida keskmise temperatuuri tõusu väiksemana kui 2,0 °C võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse ajaga. Seni on maailma keskmine temperatuur tõusnud juba 0,8 ºC.

Kuna kliimamuutused näivad olevat vältimatud, siis võetakse ühtlasi meetmeid kliimamuutustega kohanemiseks.

## Viited
Londoni loomaaed

**Londoni loomaaed** (inglise keeles *London Zoo*) on loomaaed Londonis Regents Parki põhjaservas. 

Londoni loomaaed on vanim teaduslik loomaaed maailmas. Loomaaed avati 1828. aastal teadusuuringute jaoks nime all **London Zoological Gardens**. Külastajatele avati loomaaed 1847. aastal. 

Loomaaias on üle 16 800 looma 755 liigist. 

Loomaaeda juhib Londoni zooloogiaselts (asutatud 1826. aastal). 

## Vaata ka
* Londoni loomaaia gorillamaja
* Londoni loomaaia pingviinide bassein

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* ZSL keskkonnaalaste probleemide lahendamise kohta
Isolatsioon

**Isolatsioon** on eraldamine, eraldumine, eraldatus (ehk **isoleeritus**), ühtlasi isoleerimisvahend.
***[[Elektriisolatsioon]]** on konstruktsioon, mis väldib elektriseadme pingealuste osade vahelisi elektrilisi kokkupuuteid  ja ka pingealuste osade vahel ülelöögi, kaarleegi tekkimist.
***[[Heliisolatsioon]]** on hoone või ruumi piirdest läbi tungiva heli tugevuse vähendamine.
***[[Isolatsioon (ehitus)|Isolatsioon]]** on ehitise kaitse välistemperatuuri ja muude välismõjude eest.
***[[Isolatsioon (bioloogia)|Isolatsioon]]** ehk **isoleeritus** on bioloogias populatsioonidevahelise ristumise puudumine.
***[[Isolatsioon (sotsioloogia)|Isolatsioon]]** on ühiskonnale ohtlike haigete või vabadusekaotusega seotud eraldamine ümbrusest, tavaliselt selleks ettenähtud ruumidesse.
***[[Soojusisolatsioon]]** ehk **soojustus** on kuuma vedeliku või gaasi teisaldamise torustiku või soojusseadme väliskate, mille otstarve on soojuskadude vähendamine.
***[[Isolatsioon (energeetika)]]** on soojuse, elektri, vee vm läbitungimist takistav aine, vahend või kiht.
***[[Vibroisolatsioon]]** on kaitse mehaanilise võnkumise ehk vibratsiooni eest.

## Vaata ka
*Isolatsionism

## Viited
Isolatsioon (bioloogia)

**Isolatsioon** ehk **isoleeritus** on lähedaste liikide või liigisiseste populatsioonide vahelise ristumise püsiv või pikemaajaline puudumine.

Saab eristada geograafilist ja bioloogilist isolatsiooni. Mõnikord eristatakse bioloogilise isolatsiooni alaliigina ökoloogilist isolatsiooni.

## Vaata ka
*Adaptiivne radiatsioon
*Liigiteke

## Viited