open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Päikeseloomad

**Päikeseloomad** ehk **päikeselised** (*Heliozoa*, harvem *Heliozoea*) on endine algloomade takson, mida käsitleti tavaliselt juurjalgsete hõimkonna klassina. Uuemais süstemaatikais on selle taksoni alarühmad paljudesse eluslooduse rühmadesse paigutatud.

"Loomade elu" asetab päikeseloomad alamklassina juurjalgsete klassi. 

Päikeseloomi on mitukümmend liiki. Mõned neist elavad magedas ja mõned soolases vees. 

Siia arvati paljud üherakulised organismid, kelle toesega kulendid ehk pseudopoodid väljuvad rakust radiaalselt ja andsid rakule päikese kuju.

Päikeseloom on hulktuumne ainurakne. Tema tuumaaparaat koosneb paljudest ühesugustest rakutuumadest. Need asuvad alati endoplasmas. Suurtel isenditel võib neid olla üle 200. 

Päikeseloomal on hästi palju kulendeid. Need on peenikesed, täiesti sirged ja suunduvad radiaalselt igas suunas. Kulendi sees on tugev elastne telgniit ja sellepärast säilitavad kulendid püsivalt oma kuju. Need kulendid meenutavad päikesekiiri ja andsid sellega kogu loomarühmale nime. Niisuguse ehitusega kulendit nimetatakse kiirkulendiks ehk aksopoodiks. 

Päikeseloom sigib pooldumise teel. Sellele eelneb tuumade jagunemine, mis toimub kogu kahe pooldumise vahelise aja jooksul. Pooldumise käigus nöördub päikeselooma keha kaheks enam-vähem ühesuguseks pooleks. Sugutu sigimise kõrval suudavad päikeseloomad ka suguliselt sigida, aga see kulgeb üsna keeruliselt. 

## Viited
Vetikseened

**Vetikseened** (*Phycomycota*) on endine klass limakute hõimkonnast ja protistide riigist. Veel varem (nt ENE järgi) on neid paigutatud seente rühma, moodustades seal omaette hõimkonna. 

## Varasem ja uuem klassifikatsioon
Käsitletuna seente hõimkonnast kuulusid siia järgmised klassid:
*Cytridiomycetes (tagaviburseened)
*Hyphochytriomycetes (esiviburseened)
*Oomycetes (munasseened)
*Zygomycetes (seigseened). 

Uuemates süsteemides on neid vetikseente klasse käsitletud omaette hõimkondadena. Tagaviburseened ja seigseened (neid on uuemates süsteemides nimetatud ikkesseenteks) on pandud seente riiki ja esiviburseened ning munasseened on paigutatud esiviburlaste (*Stramenophila*) riiki.

Üks tuntumaid vetikseente perekondi on *[[Saprolegnia]]*. Rühma esindajaid leidub ka Eesti veekogudes.

## Vaata ka
*Reoveeseen

## Viited
Survegrupp

**Survegrupp** ehk **surverühm** on legaalselt tegutsev ühendus, katusorganisatsioon, liikumine või võrgustik, mis püüab oma huve (era- või avalikke huve) läbi suruda avaliku arvamuse või poliitikute mõjutamise teel.

## Vaata ka
*Huvirühm
*Otsustusprotsess

## Kirjandus
*Lagerspetz, M., 2004. Kodanikuühiskonna lühisõnastik. Tallinn: Eesti Mittetulundusühenduste Ümarlaud. Võrguteavik: http://tallinn.ester.ee/search~S1*est?/.b1997644/.b1997644/1,1,1,B/l856~b1997644&FF=&1,0,,2,0
Sergi Sednjev

**Sergi Sednjev** (ukr. k Сергій Седнєв; sündinud 19. detsembril 1983 Gluhhivis) on Ukraina laskesuusataja.

Sednjev sai 2004. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Haute Mauriennes 12,5 km jälitussõidus pronksmedali. Samal aastal kuulus ta Minskis toimunud Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali võitnud Ukraina juunioride võistkonda 4x7,5 km teatesõidus. Suvistel laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel 2004. aastal Brezno-Osbrlies sai ta pronksmedali 6 km jälitussõidus. 2007. aasta taliuniversiaadil Torinos võitis ta 20 km eraldistardiga sõidus hõbemedali ja pronksmedali nii 4x7,5 km teatesõidus kui ka 10 km sprindis. Euroopa meistrivõistlustel täiskasvanute arvestuses sai ta 2009. aastal Ufas hõbemedali 12.5 km jälitussõidus ja pronksmedali 20 km eraldistardiga sõidus.

Maailma karikasarjas osales Sednjev esimest korda 17. jaanuaril 2004 Ruhpoldingi etapil 10 km sprindis, kus ta sai 119 startinu seas 67. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 16. detsembril 2007. aastal Pokljukas 20 km eraldistardiga sõidus, kus oli kolmas. Esimese võidu sai Sednjev 2009.-2010. aasta MK-sarja Anterselva etapil 20 km eraldistardiga sõidus.

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Sergi Sednjev on osalenud (seisuga 13. detsember 2010) kokku 70 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 3 korda, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* 
* Serhi Sednjev biathlon.com.ua kodulehel
Venemaa riigihaldus

**Venemaa riigihaldus** on ülevaade Venemaa riigivalitsusorganitest ja riigiasutustest.

## Venemaa seadusandva võimu institutsioonid
Venemaa seadusandva võimu institutsioonid on parlamendi (Venemaa Föderaalassamblee) alamkoda Riigiduuma ja ülemkoda Föderatsiooninõukogu. 

Venemaa põhiseaduse järgi on Riigiduumas 450 neljaks aastaks valitud saadikut ning Föderatsiooninõukogus 168 senaatorikohta, mis täidetakse iga Venemaa föderaalsubjekti (vabariik, oblast, krai, keskalluvusega linn, autonoomne ringkond, autonoomne oblast) esindava 2 senaatoriga.

## Venemaa täidesaatva võimu institutsioonid
Venemaa Föderatsiooni täidesaatva võimu kõrgem riigivalitsemisorgan on Venemaa valitsus, mida juhib peaminister.

 (15.06.1990–27.09.1991); 
 (6.11.1991–15.06.1992);
, (PM kohusetäitja 15.06.–14.12.1992, reaalselt PM 6.11.1991);
 (14.12.1992–23.03.1998);
 (PM kohusetäitja 23.03.1998, 24.04.–23.08.1998);
, (PM kohusetäitja 23.08.–10.09.1998);
 (11.09.1998–12.05.1999);
 (19.05.–9.08.1999, PM kohusetäitja 12.05.1999);
 (16.08.1999–7.05.2000, PM kohusetäitja 9.08.1999);
 (17.05.2000–, PM kohusetäitja 7.05.2000).
 -september 2007),
 (september 2007 – mai 2008)
 (8. mai 2008 – 7. mai 2012)

* Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistus
* Venemaa Föderatsiooni Föderaalne Julgeolekuteenistus 
* Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogu, Venemaa Föderatsiooni Rahvusliku Julgeoleku kontseptsioon
* Venemaa Presidendi Valitsusaparaadi juhataja 
* Venemaa Föderatsiooni Peaprokurör 
* Venemaa keskpank

### Ministeeriumid
Riigivalitsusaparaadi moodustavad:

* Venemaa Föderatsiooni Välisministeerium, mida juhib välisminister
* Venemaa Föderatsiooni Siseministeerium, mida juhib siseminister 
* Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeerium, mida juhib kaitseminister 
* Venemaa Föderatsiooni Rahandusministeerium
* Venemaa Föderatsiooni Justiitsministeerium 
* Venemaa Föderatsiooni Põllumajandusministeerium
* Venemaa Föderatsiooni Kultuuriministeerium  
* Venemaa Föderatsiooni Majandusarengu Ministeerium 
* Venemaa Föderatsiooni Haridus- ja Teadusministeerium

* Venemaa Föderatsiooni Energeetikaministeerium 
* Venemaa Föderatsiooni Kommunikatsiooni- ja Massimeedia Ministeerium
* Venemaa Föderatsiooni Transpordiministeerium
* Venemaa Föderatsiooni Tervise- ja Sotsiaalarengu Ministeerium 
* Venemaa Föderatsiooni Tööstus- ja kaubandusministeerium  
* Venemaa Föderatsiooni Loodusressursside Ministeerium  
* Venemaa Föderatsiooni Regionaalarengu Ministeerium  
* Venemaa Föderatsiooni Spordi-, Turismi- ja Noortepoliitika Ministeerium 
* Venemaa Föderatsiooni Tsiviilkaitse-, Erakorraliste olukordade ja Loodusõnnetuste Ministeerium
Protsessor

**Protsessor** on elektroonikalülitus, milles toimuvaid aritmeetika- ja loogikatehteid juhitakse protsessorisse antavate masinakäskudega. Protsessori põhilised struktuurielemendid on aritmeetika-loogikaüksus, juhtüksus ja register (mäluüksus).

Protsessorit tuntakse eelkõige funktsionaalüksusena arvuti kesktöötlusseadmes.

## Ajaloost
Esimesed protsessorid valmistati üksikosadest (transistoridest, takistitest) trükkplaadil. Kui 1960. aastail toimus üleminek integraallülitustele, koostati protsessor mitmest komponendist (nn kivist). Lülituse elementide mikrominiaturiseerimise käigus sai 1971. aastal võimalikuks paigutada protsessori kõik elemendid ühele räniplaadikesele – kiibile. Niisugust elektroonikakomponenti hakati nimetama mikroprotsessoriks. Kui edaspidises kasutuses kõneldakse lihtsalt protsessorist, siis mõeldakse alati mikroprotsessortehnika lülitust või komponenti. 

## Protsessorituumad

Tänapäeva protsessorites on mitu protsessorituuma, kusjuures iga tuum on suuresti omaette andmetöötlusüksus. 

## Protsessorite liike
* Graafikaprotsessor – kuva moodustamise lülitus. 
* Digitaalsignaali protsessor, signaaliprotsessor – spetsiaalne mikroprotsessor, mis tegeleb digitaalsignaali töötlusega (lühend DSP, *Digital Signal Processor*). 
* Pildiprotsessor  – spetsiaalne protsessor, mis sisaldab riistvaralist platvormi ning programme keeruliste pilditöötlustoimingute kiireks sooritamiseks. 
* Heliprotsessor – kasutatakse helistuudiotes ja raadiojaamades.
* Võrguprotsessor – tegeleb võrgutoimingute töötlemisega.

Suhteliselt lihtsad protsessorid on näiteks pesumasinates, piletiautomaatides, DVD-mängijates jm seadmetes paiknevate manussüsteemide mikrokontrollerid.

Käsustiku arhitektuuri (ülesehituse) alusel eristatakse järgmisi protsessoreid:
* CISC-protsessor (*Complex Instruction Set Computer*) – mitmekülgse käsustikuga protsessor;
* RISC-protsessor (*Reduced Instruction Set Computer*) – vähendatud käsustikuga protsessor;
* ARM-protsessor (*Advanced RISC Machines*) – RISCi edasiarendus, laialdaselt kasutusel mobiilseadmetes.

## Viited

## Välislingid
*  Mis on ARM protsessorid?
Lai tänav (Tartu)

**Lai tänav** (saksa keeles *Breitstraße*) on tänav Tartus.

Tänav algab Toomemäelt, suundub üldjoones kirdesse ning lõpeb Emajõe ääres, ristudes Vabaduse puiesteega. See on ligikaudu 610 m pikk ning vanalinna tänavale omaselt kurviline. Tänav asub tervikuna Tartu muinsuskaitsealas.

Lai tänav ristub Jakobi ja Kloostri tänavaga vasakult ning Jaani, Rüütli ja Magasini tänavaga paremalt. Alates Jakobi tänavast on see peatee.

Nimest hoolimata ei ole Lai tänav tänapäeva mõistes kuigi lai.

## Liiklus
Lai tänav kulgeb veidi allamäge. Tänav on kahesuunaline. Juulini 2011 oli see ühesuunaline: seda mööda tohtis sõita ainult mäest alla Emajõe suunas. Kes tahtis sõita vastupidises suunas, pidi seda tegema Kroonuaia tänava kaudu, mis kulgeb Laia tänavaga enam-vähem rööbiti sellest loodes ja on ühesuunaline. 30. juulil 2011 muudeti tänav kahesuunaliseks.

Lai tänav on tänapäeval oluline transiittänav, sest seda mööda saabuvad Tartusse Tallinna poolt tulevad sõidukid Jakobi tänava kaudu.

## Ümbruskond ja hooned

Tänava ühes otsas on Vabadussild, teises Toomemägi.

Toomemäe nõlval olev maja Lai 1 on tuntud kui Ado Grenzsteini maja, kus asus ka ajalehe Olevik toimetus. 

Laia tänava ääres asuvad Tartu vanim puitehitis (nr 24), Tartu vanim elumaja (Jaani (20) ja Laia tänava nurgal – kus tegutseb ka Korporatsioon Fraternitas Tartuensis), korporatsiooni Vironia Tartu konvendihoone (Lai tänav nr 30) ning Tartu botaanikaaed (Lai tänav nr 38). 

Rüütli tänava ja Laia tänava (29) nurgal asus Tartu rajooni sidesõlm, mis on ümber ehitatud DUO Lofti kortermajaks, Rüütli tänava poolne hoone on valminud 1979. aastal ja selle taga olev vanem neljakorruseline maja 1938. aastal.

Lai tänav 35 ehk Magasini 12 hoones elas 1918–1921 skulptor Jaan Koort, õue on paigaldatud ka tema bareljeef.

Laia tänava jõepoolses otsas on ainsana maapealse rajatisena säilinud Tartu keskaegse linnamüüri katked. Linnamüüri ääres ja Vene tänava juures paiknes keskajal ka Tartu Püha Vaimu kirik.

## Nimi
Tänava nimi oli aastail 1950–1987 **Ivan Mitšurini tänav**, vene sordiaretaja Ivan Mitšurini auks.

## Galerii


Tartu motiiv, EKM j 7287 G 7236.jpg|Laia ja Jakobi ristmik aastal 1938-1939
Lai 1 2010-01-09.JPG|Lai 1
Lai tänav 2.JPG|Lai 2, endine Toomemäe pargivahi elamu, 1864
Lai tänav 30.JPG|Lai 30, korporatsiooni Vironia Tartu konvendihoone
Lai 33 3.JPG|Lai 33
Lai tänav 34 1.JPG|Lai 34
Lai tänav 36 1.JPG|Lai 36
Lai tänav juuni varahommikul.jpg|Lai tänav varahommikul, juuni 2015
Lai tänav 37 2.JPG|Lai 37, Tartu Uue Teatri maja, 1890


## Vaata ka
*Tartu Uus Teater

## Viited


## Välislingid
Osasco

**Osasco**  on linn Brasiilia kaguosas São Paulo osariigis, 16 kilomeetrit São Paulost loodes.

Linnas oli 2009. aastal 718 646 elanikku.

## Sõpruslinnad
*  – Osasco

## Viited

## Välislingid

*Osasco  koduleht (*portugali keeles*)
Vallikraavi tänav

**Vallikraavi tänav** on tänav Tartus. See piirab Toomemäge ning selle pikkus on kokku umbes 735 meetrit.

Varem on tänav olnud pikem, osa sellest nimetati Karl Ernst von Baeri tänavaks.

Vallikraavi tänava ääres asub Tartu Püha Luuka kirik, Rahvaste mälestussammas, Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur, kolm Tartu Ülikooli Kliinikumi endist onkoloogiakorpust ja üks Tartu Kunstimuuseumi endine hoone.

Vallikraavi tänavat ühendavad Wilhelm Struve tänavaga Senffi trepid.

## Vallikraavi 4
Majas asus Mattieseni trükikoda, hiljem H. Heidemanni nimeline trükikoda, veel hiljem Wilde kohvik.

## Vallikraavi 10
Vallikraavi 10 asub puust, saelõikeornamendiga kaunistatud maja, mis ehitati 1873. aastal. Maja 1892. aastal omandanud doktor Faure ehitas sinna kirurgilise erakliiniku, kus suri 1919. aastal Eesti Vabadussõja kangelane Julius Kuperjanov. Hiljem asus hoones võõrastemaja Grand Hotell, pärast sõda Toome Hotell. Seejärel asus majas Tartu Ülikooli Kliinikumi onkoloogiakorpus.

## Vallikraavi 14
Hoone projekteeris 1896. aastal Tartu ehitusinsener Otto Schröder kortermajaks. Majas on elanud Gustav Suits (aastail 1929–1939], majal on tema mälestustahvel. Pärast teist maailmasõda oli maja pikka aega kasutusel Tartu Kunstimuuseumi hoonena ja ehitati juurde külgtiivad. Aastal 2020–2022 ehitati maja ümber korterelamuks.

## Pilte

Tartu (4).jpg|
Vilde iirish pub.jpg|Vallikraavi 4
Vallikraavi 8 1.JPG|Vallikraavi 8
Vallikraavi 10 12 1.JPG|Vallikraavi 10
Vallikraavi 16.JPG|Vallikraavi 16
Vallikraavi 21 1.JPG|Vallikraavi 21
Puitelamu Tartus Vallikraavi 25, 19.saj..JPG|Vallikraavi 25
Rahvaste mälestussammas Tartus.JPG|Rahvaste mälestussammas
ULA baar Tartus.jpg|Vallikraavi paviljon, kus tegutseb ULA baar


## Viited
Jakobi tänav

**Jakobi tänav** (saksa keeles *Jakobstraße*) on tänav Tartu kesklinnas.

Tänav kulgeb üldiselt loodesse ja on 770 m pikk.

Jakobi tänav algab Ülikooli tänavalt, jätkudes teisel pool seda Küütri tänavana, ning lõpeb Kreutzwaldi tänava ja Laulupeo puiestee ristis Tähtvere pargi servas, jätkudes Kreutzwaldi tänavana.

Jakobi tänavaga ristuvad Munga tänav (paremalt), Lutsu tänav (paremalt), Lai tänav (risti), K. E. von Baeri tänav (vasakult), Kroonuaia tänav (paremalt), Tähtvere tänav (paremalt), Veski tänav (vasakult) ja K. A. Hermanni tänav (vasakult).

Kõigil ristmikel on Jakobi peatänav, välja arvatud Laia tänava ristmikul, kus peatee kulgeb kirdesse Laiale tänavale ja loodesse mööda Jakobi tänavat, ning Ülikooli tänava suhtes.

Jakobi tänaval asuvad Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna hoone (Tartu Ülikooli vana keemiahoone; Jakobi 2) ja Tartu Katoliku Hariduskeskuse Jakobi tänava õppehoone, nn Agathe maja (Jakobi 41).

## Galerii


Tartu, Jakobi 54 - id 6960, September 30, 2011.jpg|Jakobi 54

## Ajalugu
Tänav sai nime Jakobi kiriku järgi, mis paiknes ajaloolise Tartu linnamüüri Jakobi värava juures. Jakobi ja Laia tänava nurgal asusid ka  Tartu Püha Katariina klooster ja Tartu Püha Katariina kirik Baltisaksa uurija Richard Otto versiooni järgi kasutas Katariina klooster esialgu töötavat Jakobi kirikut, mis alles 15. sajandil liideti kloostriga ja sai uue kaitsepühaku järgi nimetuse. Algselt kandis praegune Jakobi tänav osalt Küütri, osalt Kooli (1583. asutatud jesuiitide gümnaasiumi järgi) ning osalt Jakobi (*platea Sancti Jacobi*) nime. 

Jakobi ja Lutsu tänava vaheline ala asub Tartu kolme suure kiriku vahel ning omal ajal oli siit hõlbus minna nii Jaani kirikusse, ülikooli peahoone asukohas paiknenud Maarja kirikusse kui ka Toomemäele toomkirikusse. "See on nii keskne koht, et arvatavasti võis siin elada jõukam rahvas". 

1821. aastal ehitati Jakobi 5 krundile Tartu Ülikooli maneeži kivihoone, mis 1920ndail ehitati ümber võimlaks. Hoone põles sõjas ära ja vanadele alusmüüridele ehitati kehakultuuriteaduskonna õppehoone.

Hiljem oli nüüdse Jakobi mõne osa nimi Väike-Maarja ja Suur-Maarja (kunagise Maarja kiriku järgi) Seoses Tartu Ülikooli 300. aastapäevaga 1932. aastal nimetati tänav (koos Küütri tänava ja praeguse Laulupeo puiesteega) ümber **Gustav Adolfi tänavaks** ülikooli rajaja, Rootsi kuninga Gustav Adolfi järgi. Nõukogude ajal (14. oktoobrist 1949  1.septembrini 1989) oli see **Viktor Kingissepa tänav**. 

Jakobi 4 hoones tegutses 1922–1940 Eesti Karskusliit.

Gustav-Adolfi tänav 10 asus Tartu kino „Ateen" hoone.

Eesti taasiseseisvumisega seoses Jakobi tänava nimi taastati.

## Vaata ka
* Toome pood

## Viited

## Kirjandus
* Aili Raendi "Isikunimelised tänavad Tartus" Tln: Eesti Raamat, 1987, lk 28-29
## Välislingid
*Maarit Stepanov, Tartu parkla all oli peidus põhjasõjaeelne maailm, novaator.err.ee, 26.01.2021
Viktor Kingissepa tänav

**Viktor Kingissepa tänav** on mitme tänava endine nimi ja mitme endise tänava nimi:
***[[Veski tänav (Antsla)|Veski tänav]]** Antslas
***[[Suur-Lossi tänav]]** Haapsalus
***[[Suur tänav (Jõgeva)|Suur tänav]]** Jõgeval
***[[Torujõe tänav]]** Kohtla-Järvel
***[[Nõlva tänav (Järvakandi)|Nõlva tänav]]** Järvakandis
***[[Aia tänav (Kehra)|Aia tänav]]** Kehras
***[[Tallinna maantee (Keila)|Tallinna maantee]]** Keilas
***[[Pargi tänav (Kuressaare)|Pargi tänav]]** Kuressaares
***[[Pikk tänav (Kärdla)|Pikk tänav]]** Kärdlas
***[[Mere tänav (Loksa)|Mere tänav]]** Loksal
***[[Viktor Kingissepa tänav (Maardu)|Viktor Kingissepa tänav]]**, endine tänav Maardus
***[[Pärnu tänav (Mõisaküla)|Pärnu tänav]]** Mõisakülas
***[[Mõisa tänav]]** Narvas
***[[Virulombi tänav]]** Otepääl
***[[Posti tänav (Paide)|Posti tänav]]** Paides
***[[Muuli tänav]]** Paldiskis
***[[Lossi tänav (Põltsamaa)|Lossi tänav]]** Põltsamaal
***[[Kuninga tänav (Pärnu)|Kuninga tänav]]** Pärnus
***[[Viktor Kingissepa tänav (Püssi)|Viktor Kingissepa tänav]]**, endine tänav Püssis
***[[Meierei tänav]]** Raasikul
***[[Vabaduse tänav (Rakvere)|Vabaduse tänav]]** Rakveres
***[[Karu tänav (Tallinn)|Karu tänav]]** Tallinnas (1940–1941)
***[[Liivalaia tänav|Liivalaia]]** ja **[[Juhkentali tänav]]** Tallinnas (1944–197?)
***[[Liivalaia tänav|Liivalaia]]**, **[[Pronksi tänav|Pronksi]]** ja **[[Jõe tänav (Tallinn)|Jõe tänav]]** Tallinnas (197?–1992)
***[[Kandle tänav]]** Tamsalus
***[[Kalmistu tänav (Tapa)|Kalmistu tänav]]** Tapal
***[[Küütri tänav|Küütri]]** ja **[[Jakobi tänav]]** ning **[[Laulupeo puiestee]]** Tartus
***[[Ernst Enno tänav]]**  Valgas
***[[Lossi tänav (Viljandi)|Lossi tänav]]** ja **[[August Maramaa puiestee]]** Viljandis 
***[[Vana tänav]]** Vändras
Geomaatika

**Geomaatika** on geograafilisi andmeid käsitlev tegevuste kompleks. See hõlmab erinevaid teadusharusid, peamiselt geodeesiat ja geoinformaatikat.  

Geomaatika on tavaliselt tehnikateaduste hulka arvatav valdkond. Üheselt pole kokku lepitud, mis täpselt on geomaatika osad. Üldiselt peetakse selle alla kuuluvaks geodeesia (maamõõtmine, kartograafia, kaugseire, fotogramm-meetria), GIS, ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem, geofüüsika ja geograafia. See tegeleb ka kinnisvara ja maaressursside planeerimise, hindamise ja korraldusega ning geoinformaatikaga – ruumiandmete haldamise, analüüsi ja ruuminähtuste modelleerimisega.

Geomaatika üks juhtivaid ettevõtteid Eestis on AS Regio.

## Ajalugu
Geomaatika mõistet hakati kõigepealt kasutama 1970. aastate alguses Prantsusmaal. Tollal oli see vähetuntud ja kitsa tähendusega, tähistades arvuti abil kaartide loomist. 1981. aastal pakkus sama mõiste välja Kanadas Québecis elav maamõõtja Michel Paradis, luues prantsuskeelse sõna *<span lang="fr" dir="ltr">géomatique,</span>* teadmata, et see juba Prantsusmaal eksisteerib. Seekord levis mõiste ülemaailmselt, kuna oligi mõeldud tähistama kiirelt muutunud ja arenenud valdkonda, mille senised nimetused olid vananenud.

1986. aastal hakkas Lavali ülikool Kanadas õpetama uuendatud, modernset geomaatika bakalaureuseõppekava, olles esimene sellealane akadeemilise hariduse andja maailmas. 1989. aastal korraldati ülikooli struktuure ümber ning loodi geomaatikauuringute keskus, mis jagunes kuueks haruks: geodeesia ja metroloogia, fotogramm-meetria, kartograafia, maamõõtmine, kaugseire, ruumilised infosüsteemid. See aitas defineerida geomaatika terminit eraettevõtete, valitsuste ja ka ülikoolide jaoks, mis hakkasid järjest looma geomaatika õppetoole.

## Mõiste
Geomaatikat tõlgendatakse kohati erinevalt, ühtede jaoks on see termin ja teiste jaoks teadus. Kuna geomaatikat pole erinevates klassifikaatorites (ETIS, CERCS) otseselt nimetatud, võiks järeldada, et geomaatika on termin, mis võtab kokku hulga teisi teadusi. Brian John Coutts leidis oma 2017. aastal tehtud teadustöös, et paljud erialaspetsialistid pole siiani geomaatika terminit tunnistanud ega omaks võtnud.

## Õpe Eestis
Geomaatika-nimelist õppekava Eesti koolides ei ole. Aastatel 2002–2015 oli Eesti Maaülikoolis geomaatika bakalaureuseõppekava, mis nimetati ümber geomaatika segadusttekitava mõiste pärast. Nüüd on see geodeesia, kinnisvara- ja maakorralduse õppekava, mida õpetatakse geomaatika õppetoolis nii bakalaureuse- kui ka magistriõppes.

Geomaatikaga vähemal määral seotud õppekavasid leidub veel:

* Tallinna Tehnikaülikooli teedeehituse ja geodeesia integreeritud õppekava, milles saab spetsialiseeruda ehitusgeodeesia erialale 
* Tartu Ülikooli bakalaureuse- ja magistriõppe geograafia õppekava
* Tallinna Tehnikakõrgkooli rakenduskõrghariduse õppekava – rakendusgeodeesia
* Kehtna Kutsehariduskeskuse kutseõppe 4. taseme õppekava – maamõõdutehnik

## Viited

## Välislingid
* Eesti Maaülikooli geomaatika õppetooli koduleht
Valge torn

**Valge torn** on Tallinna lähedale 1821–1823 Vene võimude poolt Väike-Paljassaarele rajatud Tallinna kindluse suhtes ettenihutatud kindlustis (fort ja selle põhiosa – suurtükitorn), mille eesmärk oli eelkõige Tallinna sõjasadamasse läänepoolse sissesõidu kaitsmine.

## Eellugu
Pärast 1810. aastate pingetõusu Euroopas koostati aastatel 1819–1820. aastal ja kinnitati keiser Aleksander I poolt 10. mail (vkj)/ 22. mail 1820. aastal uus Tallinna kaitsekava. Selle järgi kavatseti Tallinna kindluse nii mere- kui ka maarinde uutesse fortidesse ehitada mitu kivist kasemattidega suurtükitorni Prantsuse inseneri René de Montalemberti loodud süsteemi järgi. Ehitada jõuti aga ainult üks torn.

## Ehitus
Torni püstitamist alustati 1821. aastal Väike-Paljassaare loodeotsas ja see valmis 1823. aastal. Keldris olid laoruumid ja veel sügavamal veekogumis- ja äravoolusüsteem, I korrusel oli sissepääs üle vallikraavi ja kergsilla, vahtkonnaruumid ning kasematid 45 püssilaskeavaga, II korrusel olid kasematid 12 suurtükiava ning lisaks veel rinnatisega lahtine platvorm. Järgmisel, 1824. aastal ehitati platvormile peale katus.

Paljal saarel paistis lubikrohvitud torn kaugele ning rahvas tundis seda Valge tornina. Ametlikult pole torn seda nime kunagi kandnud, venekeelsetes projektides oli selle nimi Kaitsetorn [Väike-Paljassaarel] (vene keeles Оборонительная башнья [въ [островѣ] Маломъ Карлосѣ] *Oboronitelnaja bašnja* [*v malom Karlose*]).

Tallinna kaitse täiustamisel 1834. aastal ehitati I korruse püssilaskeavad ümber suurtükkidele ning vahtkonnaruumide aknad ümber püssilaskeavadeks. Suured korrastustööd tornis olid aastatel 1846–1848.

## Krimmi sõda 1853–1856
Alanud Krimmi sõja tõttu uuendati 1853. aastal Väike-Paljassaare kõiki kindlustisi, ent juba järgmisel aastal vallutasid britid ja prantslased Ahvenamaal väheste jõududega venelaste Bomarsundi kindluse (seal oli ka Valge torniga sarnaseid ehitisi), mis oli venelastele üsna suur šokk.

Seetõttu otsustati kõik Vene eraldiseisvad ja maavägede poolt halvasti toetatavad mere- ja rannikukindlustised jätta maha ja muuta kasutamiskõlbmatuks. Midagi üritati ka Väike-Paljassaarel lõhkuda, kuid enda ehitatut polnudki nii kerge lammutada. Krimmi sõja käigus okupeerisid liitlased mõlemat Paljassaart, kuid teadaolevalt püsivalt sinna ei jäädud ega kasutatud ka venelaste kindlusehitisi. 

Pärast Tallinna kustutamist 1864. aastal kindluslinnade nimekirjast kasutati säilinud kindlustisi peamiselt õppelaskmiste märklauana.

Valge torn on alates 18. augustist 1997 Eesti Vabariigi kultuurimälestis nr 8517.

## Viited

## Kirjandus
*Heino Gustavson. Tallinna rannakaitse kuni 1864. aastani, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 37, 1988, nr. 2, lk 152–160
*Heino Gustavson. Tallinna vanemad merekindlused. Olion. Tallinn 1994
*Robert Treufeldt. "Paljad saared". Eesti Ekspress, 13. oktoober 2005
*Robert Treufeldt. "Valge torni fort". // Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla. MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 30
Gregory Slay

**Gregory Scott Slay** (10. mai 1969 New Orleans – 1. jaanuar 2010 Bodega Bay) oli USA muusik, ansambli Remy Zero asutajaliige ja trummar (1996–2003).
Tšempionide eine

**"Tšempionide eine ehk Hüvasti, sinine esmaspäev!"** (inglise "Breakfast of Champions, or Goodbye Blue Monday") on Kurt Vonneguti 1973. aastal ilmunud romaan.  

Eesti keelde on romaani tõlkinud Valda Raud ning see on ilmunud 1978. aastal kirjastuse Eesti Raamat ning 2003. ja 2010. aastal kirjastuse Tänapäev väljaandena. 

1999. aastal valmis romaani alusel ka samanimeline film, mille peaosades mängivad Bruce Willis, Albert Finney, Nick Nolte ja Omar Epps.

## Välislingid
*"Tšempionide eine ehk Hüvasti, sinine esmaspäev!" Ulmekirjanduse BAASis
Octobass

***Octobass*** on viiuli perekonna suurim ja madalaima kõlaga pill. Kõrgemat kõla saab teha käega keele pikkust muutes, kuid madalama kõla jaoks on sõrmlaual väikesed pulga moodi klambrid, mis klahvi vajutusel vastu sõrmlauda lähevad ja keele pikkust muudavad. Erinevalt teistest viiuli perekonna liikmetest on octobassil 3 keelt.
Afiinsus

**Afiinsus** (ladina *affinis* 'piirnev; suguluses olev') tähendab vastuvõtlikkust.

* '''Afiinsus''' (biokeemia).
* '''Afiinsus''' (keemia).
* '''Afiinsus''' (ökoloogia), 

## Vaata ka
### Matemaatika mõisted
*Afiinne alamruum
*Afiinne algebraline hulk
*Afiinne algebraline muutkond
*Afiinne baas
*Afiinne diferentsiaalgeomeetria
*Afiinne geomeetria
*Afiinne isomorfism
*Afiinne kaarepikkus
*Afiinne kaugus
*Afiinne kerapind
*Afiinne koordinaadistik
*Afiinne kujutus
*Afiinne kõverus
*Afiinne lokaalselt sümmeetriline ruum
*Afiinne minimaalpind
*Afiinne morfism
*Afiinne muutkond
*Afiinne normaal
*Afiinne parameeter
*Afiinne pseudokaugus
*Afiinne reeper
*Afiinne ruum
*Afiinne ruumala
*Afiinne rühm
*Afiinne seostus
*Afiinne skeem
*Afiinne struktuur
*Afiinne teisendus
*Afiinne tensor
*Afiinne täielik universaalalgebra
*Afiinne unimodulaarne rühm
*Afiinsed koordinaadid
Aleksander III sild

**Aleksander III sild** (Pont Alexandre III) on Pariisis üle Seine'i viiv sild, mis valmis 1900. aasta maailmanäituse jaoks. Sild ühendab Champs-Élysées'd Invaliidide toomkirikuga.
The Kid

**"The Kid"** on olnud mitme filmi originaalpealkiri.
*"Väikemees" ("The Kid"), Charlie Chaplini film aastast 1921
*"Suur poiss" ("The Kid", täispealkirjaga "Disney's The Kid"), Jon Turteltaubi film aastast 2000, peaosas Bruce Willis
Agregatsioon

**Agregatsioon** tähendab millegi kokku kogunemist, kuhjumist.

Sõna on kasutusel ka terminina:

* **[[Agregatsioon (ökoloogia)|agregatsioon]]** on teatud alal elavate organismide koondumine mingiks suuremaks rühmaks, nt salgaks, parveks
*... 

## Vaata ka
*Agregaat
Agregatsioon (ökoloogia)

**Agregatsioon** on teatud alal elavate organismide koondumine mingisse suuremasse rühma, näiteks salka. Selles rühmas ületab nende organismide arvukus palju kordi keskmise arvukuse kogupinnal;

näiteks maasika tütartaimed ümber emataime või seeneviljakehade ringid (asundid).

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Menstruaaltsükkel

**Menstruaaltsükkel** on teaduslik termin füsioloogiliste muutuste kohta, mis võivad toimuda viljakas eas naiste organismis seksuaalse paljunemise ja viljastumise eesmärgil. See artikkel räägib inimese menstruaaltsüklist.

Endokriinsüsteemi kontrolli all olev menstruaaltsükkel on vajalik paljunemiseks. Tavaliselt jagatakse see kolmeks: follikulaarne faas, ovulatsioon ja luteaalne faas. Teine võimalik jaotus on menstruatsioon, viljakas faas ja viljatu faas. Menstruaaltsükli raames toimuvad järjestikused sündmused alluvad molekulaarsel tasandil hüpotalamuse-ajuripatsi-sugunäärmete telje kontrollile. 

Menstruaaltsükleid loetakse menstruaalvereerituse esimesest päevast. Hormonaalsed kontratseptiivid sekkuvad normaalsetesse hormonaalsetesse muutustesse, et vältida paljunemist.

## Vaata ka

* menstruatsioon

## Viited
Harti sõda

**"Harti sõda"** (inglise "Hart's War") on ameerika kirjaniku John Katzenbachi romaan. Romaan räägib Teise maailmasõja aegsest sõjavangist. 

Romaani ainetel on tehtud ka samanimeline film, mille peaosi mängivad Bruce Willis, Colin Farrell, Terrence Howard ja Marcel Iureş.
Veekoguja-leht

**Veekoguja-leheks** nimetatakse epifüütide muundunud lehti, mis on kohastunud vihmavee kogumiseks või atmosfäärist ammutamiseks.
Miriam Neureuther

**Miriam Neureuther** (sünninimi **Gössner**; sündinud 21. juunil 1990 Garmisch-Partenkirchenis) on Saksamaa laske- ja murdmaasuusataja.

## Laskesuusatamine
Gössner võitis 2008. aastal Ruhpoldingis laskesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlustel kuldmedali 3x6 km teatesõidus. 2009. aasta juunioride MM-il Canmore'is võitis ta kuldmedali 10 km jälitussõidus, hõbemedali 7,5 km sprindis ja pronksmedali 3x6 km teatesõidus. Maailma karikasarjas jõudis Gössner esimest korda poodiumile 2010.-2011. aasta hooaja avaetapil Östersundis 7,5 km sprindis, kui sai teise koha. Kaks päeva hiljem oli ta finišis jälle teisena, seekord 10 km jälitussõidus. 
 
## Murdmaasuusatamine
Murdmaasuusatamises osales Gössner Saksamaa koondises täiskasvanute arvestuses esimest korda 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis, kui ta suusatas hõbemedali võitnud Saksamaa teatevõistkonnas kolmandat vahetust. Lisaks sai ta 20. koha sprindi distantsil. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta 10 km vabasõidus 21. koha ja kuulus Saksamaa võistkonda 4x5 km teatesõidus, kus võideti hõbemedal. Maailma karikasarjas on Gössler osalenud seni kaheksa korda ja parimad tulemused sai ta 2009.-2010. aasta hooaja Rõbinski etapil, kui sai paarissprindis neljanda ja sprindis viienda koha.

## Saavutused

### Laskesuusatamine
#### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Hantõ-Mansiiskis
**  **maailmameister** teatesõidus
* 2012  Ruhpoldingis
**  **maailmameister** teatesõidus

### Murdmaasuusatamine
#### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2010  Vancouveris
**  hõbemedal teatesõidus
#### [[Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2009  Liberecis
**  hõbemedal teatesõidus

#### [[Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises|Maailma karikasarjas]]
Miriam Gössner on osalenud 9 maailma karikasarja etapil (), kuid pole kordagi poodiumile pääsenud.

## Välislingid
* 
* Miriam Gössner FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
*
Soostunud metsad

**Soostunud metsad** ehk **soovikumetsad** on perioodiliselt liigniisketel muldadel kasvavad metsad. Metsadest on enim esindatud lehtpuu enamusega või segametsad. Soostunud metsade kogupindala Eestis oli 2020. aastal ligi 287 900 hektarit. Valdava osa moodustavad nendest sanglepikud (11,1%), hall-lepikud (10,9%), männikud (10,0%), kuusikud (9,1%), kaasikud (7,8%), haavikud (5,7%) jm.

Soostunud metsa kasvukohatüübid on järgmised:
* sõnajala kasvukohatüüp;
* angervaksa kasvukohatüüp;
* sinihelmika kasvukohatüüp.

## Viited
Otto Leesment

**Otto Leesment** (ka **Otto Lensment**; 25. veebruar 1908 Haimre vald, Läänemaa – 10. september 1979 Victoria, Kanada) oli eesti vandeadvokaat, poliitik ja ehitusettevõtja.

Õppis aastatel 1925–1930 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Pärast õpinguid asus tööle vandeadvokaadina Tallinnas, ta oli Ilmar Tannebaumi abi.

1941. ja 1942. aastal oli ta Eesti Omavalitsuse sotsiaaldirektor ja aastatel 1942–1944 Eesti Rahva Ühisabi peajuht. 

1944. aastal siirdus Saksamaale, hiljem Kanadasse.

## Isiklikku
Ta oli Hendrik ja Liisa Lensmendi poeg.

## Viited

## Kirjandus
*"Sotsiaalolud paranevad". Meie Maa (Kuressaare: 1919-1944) nr. 32, 9. detsember 1941, lk 2.
*ERA 1357.4.1153. Leesment, Otto Hendriku p

## Välislingid
*Korporatsioon Fraternitas Estica
Sin City

**"Sin City"** on Frank Milleri *[[neo-noir]]*'i koomiksisari.

Esimene koomiks "The Hard Goodbye" ("Karm hüvastijätt") ilmus algul 1991. aasta aprillis väljaandes "Dark Horse Presents Fifth Anniversary Special" ning jätkus ajakirja Dark Horse Presents numbrites 51–62. Kokku oli koomiksit 13 osa. Esimesele loole on tehtud mitu erinevate pealkirjadega järge. Kõikide nende tegevus leiab aset Basin Citys, lugudes on korduvaid tegelasi ning lood on omavahel tihedalt põimunud.

Koomiksisarja lood:
*"The Hard Goodbye" ("Karm hüvastijätt", 1991, eesti keeles 2009)
*"A Dame to Kill For"
*"The Big Fat Kill"
*"That Yellow Bastard"
*"Family Values" 
*"Hell and Back"

Koomiksite põhjal on tehtud ka samanimeline film, mille režissöörid Robert Rodriguez ja Frank Miller tegid koostööd Quentin Tarantinoga. Film esilinastus 2005. aastal ning sellele on plaanis teha ka järg.
Gulnora Karimova

**Gulnora Karimova** (usbeki Гулнора Каримова; sündinud 8. juulil 1972) on Usbekistani presidendi Islom Karimovi (1938–2016) vanem tütar, alates 2010. aasta jaanuarist kuni 2012. aasta juulini Usbekistani suursaadik Hispaanias.

Alates 2014. aasta veebruarist on Karimova väidetavalt koduarestis.

Karimovat peetakse korruptiivsel teel omandatud suure isikliku varanduse omanikuks. Teda seostati nüüdseks pankrotistunud Šveitsis registreeritud ettevõttega Zeromax.

WikiLeaksi avaldatud USA Taškendi saatkonna väidetav memo nimetab Karimovat vihatuimaks inimeseks Usbekistanis.

Väidetavalt tegeleb Karimovale kuuluv ettevõte FMN Logistics Afganistanis paiknevate Ühendriikide vägede varustuse transpordiga ja ehitustegevusega USA rajatistes Afganistanis. Endine Briti suursaadik Usbekistanis Craig Murray hindas 2010. aasta aprillis Karimovite ja Ühendriikide lepingute mahu 850 miljonile dollarile.

2008. aasta veebruaris nimetati Karimova Usbekistani välisministri asetäitjaks kultuuri- ja humanitaarküsimuste alal.

2008. aasta septembris nimetati Karimova Usbekistani alaliseks esindajaks ÜRO ja teiste Genfis paiknevate rahvusvaheliste organisatsioonide juures.

## Tunnustus
*2011 – valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks

## Viited

## Välislingid

* Ametliku veebilehe arhiveeritud versioon
Kadõrbek Sarbajev

**Kadõrbek Sarbajev** (sündinud 9. detsembril 1966) on Kõrgõzstani diplomaat, välisminister 2009. aasta jaanuarist kuni 2010. aasta aprillini.

2007. aasta juulist 2009. aastani oli Sarbajev Kõrgõzstani erakorraline ja täievoliline suursaadik Hiina Rahvavabariigis.

Aastatel 2005–2007 oli Sarbajev välisministri asetäitja.

Kõrgõzstani välisministeeriumi teenistusse asus Sarbajev 1992. aastal.
John Godson

**John Abraham Godson** (sünninimi **Godson Chikama Onyekwere**; sündinud 25. novembril 1970 Nigeerias Umuahias) on Poola poliitik, esimene neegrist Poola parlamendi liige.

John Godson on rahvuselt igbo. Ta migreerus Poolasse 1993. aastal ja abiellus Ungarist Szczecinist pärit poola naisega. Ta on lõpetanud Rahvusvaheliste Uuringute Kõrgkooli politoloogia erialal Łódźis. 2001 sai ta Poola kodakondsuse.

2007. aastal kandideeris ta Poola Seimi, kuid ei osutunud valituks. 2008. aastast on ta Łódźi linnavolikogu liige. Valimistel sai ta 4736 häält, mis oli rohkem kui 800 kandidaadi seast paremuselt teine tulemus. Ta kuulub parteisse Kodanikeplatvorm. 14. detsembril 2010 pääses ta Hanna Zdanowska loobumise järel asendusliikmena seimi liikmeks. Zdanowska loobus sellepärast, et valiti Łódźi linnapeaks.

2011 valiti Godson tagasi seimi liikmeks. Ta sai 29 832 häält. Nii suures häälte arvus on oma osa Barack Obama fenomenil ja on teada, et tema poolehoidjad on hüüdnud "*Vivat! Vivat Polski Obama!*" ("Elagu Poola Obama!").

Godson rõhutab sageli hariduse tähtsust ja tal on mitu teaduskraadi. Ta õppis 1987–1992 Nigeerias Abia Riiklikus Ülikoolis põllumajandust ja sai bakalaureusekraadi. 2000–2003 õppis ta Indianas Newburghis Trinity College'is ja seminaris ning sai sealt magistrikraadi personalijuhtimises. 2006–2008 õppis ta Łódźi rahvusvaheliste suhete akadeemias ja sai magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal. Tal on kaks doktorikraadi: Varssavi ülikoolist politoloogias ja Łódźi ülikoolist haldusjuhtimises.

Ta oli vanemõpetajana Szczecini tehnikaülikoolis (1993–1997) ja Poznańis asuvas Adam Mickiewiczi ülikoolis, lisaks külalisõppejõud paljudes kõrgkoolides nii Poolas kui välismaal. Ta on Poola Aafrika Instituudi president.

Godson on endine nelipühilaste Kristuse Issanda kiriku pastor. Ta on enda kohta öelnud, et on "... Jeesuse Kristuse sulane, kutsutud apostliks, välja valitud kuulutama Jumala evangeeliumi" (Piiblis käis see salm Pauluse kohta: Pauluse kiri roomlastele 1:1).

## Välislingid
*John Godsoni koduleht
Texas (täpsustus)

**[[Texas]]** on Ameerika Ühendriikide osariik, endine Texase Vabariik.

## Muusika
*Texas, Šoti ansambel

## Filmid
*"Texas", vestern aastast 1941, peaosades William Holden ja Glenn Ford
*"Texas", telefilm aastast 1994, peaosades Benjamin Bratt ja Patrick Duffy
*"Texas", film aastast 2005, režissöör Fausto Paravidino

## Kirjandus
*"Texas", James A. Micheneri romaan

## Paigad
*Texase kanjon Arizona osariigis
*Texase maakond (Missouri)
*Texase maakond (Oklahoma)
*Texas (Queensland), linn Austraalias
*Texas City, linn Texases Galvestoni maakonnas

## Isikud
*T. Texas Tyler (1916–1972), USA kantrimuusik
*Texas Gladden (1895–1967), USA folklaulja
*Texas Ruby (õieti Ruby Agnes Owens) (1908–1963), USA kantrilaulja
*Texas Terri (õieti Terri Laird) (sündinud 1965), USA punklaulja ja laululooja
*Texas Presley (sündinud 1981), USA pornonäitleja (esineb enamasti nime Texas all)

## Vaata ka
*teksariie
*teksased
Sankülotid

**Sankülottideks** (prantsuse keeles *sans-culottes* 'ilma põlvpüksteta') nimetati Prantsuse revolutsiooni ajal kõige radikaalsemaid vabariigi pooldajaid. Olles lihtrahva hulgast pärit, kandsid nad pikki pükse, samas kui jõukamad mehed tavatsesid käia kitsaste põlvpükstega.

Just sankülotid tõukasid revolutsiooni radikaalsuse suunas. Sõja ja rojalistide mässu ajal muutusid patriootlikud sankülotid kahtlustavaks kõigi teisitimõtlejate suhtes, nähes neis võimalikke reetureid. Kritiseeriti žirondiinide valitsuse vabameelset majanduspoliitikat, nõuti riigivõimu tugevdamist ja suuremat võrdsust kodanike vahel.
Fast Food Nation

**"Kiirtoidu rahvas"** (inglise "Fast Food Nation: The Dark Side of the All-American Meal") on USA uuriva ajakirjaniku Eric Schlosseri raamat USA kiirtoiduettevõtete kohalikust ja ülemaailmsest mõjust. Raamat ilmus 1999. aastal ajakirjas Rolling Stone järjejutuna ning seda on võrreldud "poriurgitseja" (vaata artiklit *[[muckcrakers]]*) Upton Sinclairi romaaniga "Džungel".

Raamatu järgi on tehtud film (lavastaja Richard Linklater) "How to eat: The true story of America".

## Vaata ka

*"Džungel" (1906) Upton Sinclairi romaan 
*"Ülisuur mina", Morgan Spurlocki dokumentaalfilm
*"Chew on This", raamatu adaptatsioon noorematele lugejatele
*"Food, Inc.", dokumentaalfilm
Rasa Juknevičienė

**Rasa Juknevičienė** (sündinud **Rasa Urbonaitė**, 26. jaanuaril 1958 Panevėžysi rajoonis) on Leedu poliitik, alates 2. juulist 2019 Euroopa Parlamendi liige. Ta oli alates 9. detsembrist 2008 kuni 13. detsembrini 2012 Leedu kaitseminister.

Ta kuulub erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid.

Ta lõpetas 1976 Panevėžysi keskkooli ja 1983 Kaunase meditsiiniinstituudi ning töötas seejärel 1983 Panevėžysi keskhaiglas ja 1984–1990 lastearstina Panevėžysi rajoonis asuvas Pasvalysi keskhaiglas.

1988 liitus ta Sajudisega ja sai Sajudise nõukogu esimeheks Pasvalyses. Ta oli üks neist, kes 11. märtsil 1990 kirjutasid alla Leedu taasiseseisvumisdeklaratsioonile. Samal aastal valiti ta Leedu Taastava Seimi liikmeks.

Ta on stažeerinud haldusjuhtimise ja poliitika vallas Prantsusmaal (1993), Norras ja Saksamaal (1995), Suurbritannias (1996) ning USA-s (1998).

Ta oli konservatiivide erakonna Isamaaliit asutajaliige. 1992–1996 oli ta Isamaaliidu parlamendifraktsiooni pressiesindaja ja referent. 1996 valiti ta seimi liikmeks ja on pärast seda kõigil valimistel tagasi valitud. 1996–1999 oli ta erakonna juhatuse liige ja alates 1999 on erakonna aseesimees. 1999–2000 oli ta seimi asespiiker ning ühtlasi seimi delegatsiooni juht NATO parlamentaarses assamblees ja seimi NATO asjade komisjoni esimees.

Ta oskab inglise, vene ja norra keelt. Ta on abielus; tema mees Zenonas Juknevičius on advokaat.
Allegro (rong)

**Allegro** (ka **Sm6**) on reisirong, mis sõidab Helsingi ja Peterburi vahel.

Sm6 tähistab elektrilise mootorrongi (soome keeles *sähkömoottorijuna*) mudelit.

Rong tegi esimese liinisõidu 12. detsembril 2010 Helsingist Peterburi. Ühe otsa läbimiseks kulub umbes 3,5 tundi.

Allegro on Alstomis toodetud Pendolino tüüpi ülikiirrong. Selle maksimaalne kiirus on 220 km/h.

**Sm6** on varustatud tööks nii Soome kui ka Venemaa raudteevõrgus. Rongil on kahesüsteemsed elektriseadmed, mis saavad kasutada nii Soome 25 kV 50 Hz vahelduvvoolu kui ka Venemaa 3 kV alalisvooluga elektrit. Rattapaarid on ehitatud sõitma üle 200 km/h nii Soome 1524 mm rööpmelaiusega raudteel kui ka nominaalselt veidi kitsamal Vene 1520 mm raudteel. Vagunite ukseavades on sissetõmmatavad astmed, mis hõlbustavad nii Soome 550 mm kui ka Venemaa 1100 mm kõrgustelt platvormidelt sisenemist.

Rongil on seitse vagunit, millest üks on restoranvagun. Istekohti on 342, lisaks kaks kohta invaliididele.

Rong kuulub Soome ja Venemaa riiklike raudtee-ettevõtete ühisettevõttele Karelian Trains.

## Galerii

Fail:Sm6 Allegro ohjaamo.JPG|Vedurijuhi vaade
Fail:Sm6 Allegro 1. luokka.JPG|Esimese klassi vagun
Fail:Sm6 Allegro 2. luokka.JPG|Teise klassi vagun
Fail:Sm6 Allegro bistro.JPG|Restoranvagun
Fail:Sm6 Allegro leikkipaikka.JPG|Lastenurk
Fail:Allegro train ticket.JPG|Rongipilet


## Marsruut
Allegro sõidab marsruudil, millel on järgmised jaamad: 

* Peterburi (Soome vaksal)
* Viiburi (Viiburi vaksal)
* Vainikkala
* Kouvola
* Lahti
* Tikkurila
* Helsingi (Helsingi pearaudteejaam)

Rongid peatusid varem ka Pasilas, nagu iga teine ​​Helsingist väljuv ja Helsingisse suunduv reisirong, kuid 27. märtsist 2016 kuni 29. märtsini 2020 Allegrol seal peatust ei olnud.

Vainikkala (Soome pool piiri) ja Viiburi on erijaamad: Soome suunduvates rongides ei tohi reisijad Viiburis rongist lahkuda, kuna rong peatub ainult reisijate pealevõtmiseks; Venemaale suunduvates rongides ei tohi reisijad Vainikkalas rongist lahkuda samal põhjusel.

## Rongiliikluse katkestus
28. märtsil 2022 katkestati Allegro rongiliiklus seoses Vene-Ukraina sõjaga määramata ajaks.

## Viited

## Välislingid
Sfääriline astronoomia

**Sfääriline astronoomia** ehk **sfääriastronoomia** on astronoomia haru, mis tegeleb taevakehade asukoha määramisega ajas taevasfääril. Tegu on vanima astronoomia haruga.
Vene tänav (Tartu)

**Vene tänav** on tänav Tartus.

See asub Ülejõe linnaosas, ühendades Vabadussilda Narva maanteega.

Tänav on umbes 270 meetri pikkune.

## Vaata ka
*Vene värav
Gorž

**Gorž** (prantsuse keeles *gorge*, tähenduses 'kurk' või ka 'kuristik') on kindlusehitise tagaosa.

## Lahtine gorž
Üldjuhul on gorž lahtine (bastioni, raveliini, lüneti, fleši, redaani puhul). 

## Kaetud gorž
Gorž võib olla kaetud kaitsevalli või -müüriga (goržimüür), mis on enamasti nõrgem põhivallist või -müürist, samuti lihtsalt taraga.

#### Tallinna Kalaranna fordi gorž
Kalaranna fordi põhiehitised on erandlikud just selle poolest, et gorži ehitatud hoone (goržihoone) on oluliselt tugevam ja paremini relvastatud kui vaenlase rünnakupoolne fordi põhiosa (antud juhul flešš).

## Eritlemata gorž
Kindlusehitis võib ka igast küljest, ka goržist, olla kaetud ühesuguse kaitsevalli või -müüriga (reduudi puhul). Sellise ehitise lahtine (katmata) ühenduskäik on samuti gorž, kaetud käik on potern.

## Kirjandus
*Gorž. // Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 63
35 (Tallinna bussiliin)

**Tallinna bussiliin 35** sõidab Tallinnas Seli asumi ja Pelguranna vahel. 

Liin on tähtis ühendus kesklinnaga Mahtra, Punase ja Smuuli tänava elanike jaoks. Liin on käigus iga päev ja graafiku järgi on kõik väljumised kõikidel nädalapäevadel lõõtsbusside teenindada. Sõiduaeg Selist kesklinna on tipptunnil 28 minutit, kesklinnast Selisse 27 minutit. Väljumised 18-27 minuti tagant

## Peatused

;Seli > Pelguranna
* Seli
* Ümera
* Raadikusilla
* Raadiku
* Mahtra
* Osmussaare
* Kuuli
* Pikri
* P. Pinna
* J. Smuuli tee
* Kalevipoja
* Liikuri
* Lasnamägi
* Oruvärava
* Oru
* Reidi tee
* J. Poska
* F. R. Kreutzwaldi
* Pronksi
* Hobujaama
* Viru
* Vabaduse väljak
* Tõnismägi
* Koidu
* Taksopark
* Ülase
* Sõle
* Ädala
* Kolde puiestee
* Nisu
* Ehte
* Kari
* Randla
* Pelguranna
* Supelranna

;Pelguranna > Seli
* Supelranna
* Vihuri
* Puhangu
* Ehte
* Nisu
* Kolde puiestee
* Ädala
* Ülase
* Taksopark
* Koidu
* Vabaduse väljak
* Estonia
* Kivisilla
* Raua
* L. Koidula
* J. Poska
* Reidi tee
* Oru
* Lasnamägi
* Liikuri
* Kalevipoja
* P. Pinna
* Lasnamäe turg
* Pikri
* Kuuli
* Osmussaare
* Mahtra
* Raadiku
* Ümera
* Seli

## Vaata ka
* Tallinna ühistranspordiliinid
Trombonist

**Trombonist** ehk **tromboonimängija** on instrumentalist, kes kasutab heliloomingu esitamiseks trombooni.

## Tromboniste
* Ray Conniff
* Tommy Dorsey
* Heiki Kalaus
* Tiit Karis
* Jüri Kivi
* Glenn Miller
* Tricky Sam Nanton
* Ants Nuut
* German Pekarevski
* Ülo Raudmäe
* Mart Sork
Alexela kontserdimaja

**Alexela kontserdimaja** (alates 12. aprill 2018; kuni maini 2014 *Nokia kontserdimaja*, 2014–2018 *Nordea kontserdimaja*) on kontserdi-, teatri- ja konverentsikeskus Tallinnas Solarise keskuse kõrval Estonia puiestee 9 (peasissekäiguga Rävala puiestee poolt).

2009. aasta oktoobris avatud hoones asuv suur saal mahutab kuni 1830 inimest, neist parteris 1029, esimesel rõdul 493 ja teisel rõdul 308.

Kontserdimaja nulltasandi fuajees asub 70 inimest mahutav Teatrikohvik.

Keskuse maa-aluses parklas on kohti 233 autole. Parklat haldab EuroPark.

## Viited

## Välislingid
* Alexela kontserdimaja koduleht
* Alexela kontserdimaja Facebookis
* Alexela kontserdimaja (Kontserdimaja) Twitter
* Kristin Aasma. Prantsuse spetsid lõpetasid Kontserdimaja lava ehitamise. Õhtuleht, 13. august 2009
Zeitschrift für Semiotik

**Zeitschrift für Semiotik** on Saksamaal välja antav semiootikaalane teadusajakiri.

Ajakiri on asutatud 1979. aastal. Ajakirja peatoimetaja on olnud pikka aega Roland Posner.

## Välislingid
*http://www.stauffenburg.de/asp/books.asp?id=21
Eesti Fonogrammitootjate Ühing

**Eesti Fonogrammitootjate Ühing** (lühend EFÜ) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab nii Eesti kui ka välismaiseid fonogrammitootjaid. Organisatsioon loodi 9. märtsil 1998. EFÜ kuulub Rahvusvahelisse Fonogrammitootjate Föderatsiooni (*International Federation of the Phonographic Industry*; *IFPI*).

Eesti Fonogrammitootjate Ühing tunnustab silmapaistvamaid eesti muusikuid igal aastal väljaantavate Eesti muusikaauhindadega.

## Viited

## Lisalugemist
* Raili Maripuu. Muusikapiraatlus Eestis. Ülevaade (1999 detsember). Eesti Fonogrammitootjate Ühingu ülevaade olukorrast ning ettepanekud selle parandamiseks. Kultuuriministeerium.
* Teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon. Koostatud 1961. aasta 26. oktoobril Roomas. Vastu võetud 09.12.1999. Riigi Teataja II 1999, 27, 165

## Välislingid
* Koduleht
* Helga Koger. Muusika esitamise eest tuleb maksta ka fonogrammitootjate ühingule. Pärnu Postimees, 6. september 2007
* Mari Uueda. Muusika avaliku esitamisega seonduvatest kohustustest. Valgamaalane, 14. mai 2009
Üksinda

**"Üksinda"** on Shanoni 2009. aastal välja antud eestikeelne debüütalbum.

Albumi esmaesitlus toimus esmalt Soomes (*Kultuuriareena Gloria*) 2009 aasta 27. augustil näitus-kontserdil "The Night of the Seashells". 

Eesti kontsert leidis aset 18. septembril Tallinna klubis Club Von Überblingenis.

## Lugude nimekiri

## Esitajad
* Taavi Immato – vokaal 
* Janek Harik – kitarr 
* Henry Hinno – trummid 
* Arno Karis – basskitarr 
* Themuri Sulamanidze – klahvpillid 
* Erko Laurimaa – kitarr

## Viited

## Välislingid
* Laulusõnad. Sasslantis
* Nädala plaat. Shanon "Üksinda". Naistemaailm
* Esme Kassak. Soomerokk. Uued plaadid. Elu24