open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
STS-114

**STS-114** oli esimene Space Shuttle'i programmi missioon pärast kosmosesüstiku Columbia katastroofi. 

Missiooni teenindanud Discovery startis Kennedy kosmosekeskusest 26. juulil 2005 kell 10.39 kohaliku aja järgi. NASA kiitis stardi heaks umbes 29 kuud pärast Columbia hukku ja tegi seda hoolimata võimalikust rikkest väliskütusepaagi kahes kütusesensoris, mis oli takistanud 13. juulil toimuma pidanud starti.

Missioon lõppes 9. augustil 2005, kui Discovery maandus Edwardsi õhujõudude baasis. Halva ilma tõttu loobuti Kennedy kosmosekeskusse maandumisest.

Stardisalvestisi läbi vaadates avastati taas, kuidas Discovery stardil eraldus vahutükk väliskütusepaagist. See põhjustas NASA-s murelikkust, sest STS-107 ajal oli stardi ajal väliskütusepaagist eraldunud vahutükk lõhkunud augu Columbia kuumuskilpi ja tulemuseks oli laeva purunemine Maa atmosfääri sisenemisel. Selle STS-114 ajal eraldunud vahutüki tõttu otsustas NASA ülejäänud Space Shuttle'i missioonid edasi lükata ja järgmine missioon oli STS-121, mis toimus 4. juulil 2006.

## Meeskond

## Missioon

STS-114 oli esimene missioon pärast Columbia ja tema meeskonna hukku ja Space Shuttle'i programmi teine missioon, mida juhtis naiskomandör. Lisaks oli see teine kord, kui kosmosesüstiku toimunud katastroofi järgse esimese missiooni tegi Discovery. 17 aastat varem teenindas Discovery missiooni STS-26, mis oli esimene missioon pärast Challengeri katastroofi.

Missiooni pidi esialgsete plaanide kohaselt teenindama Atlantis, kuid insenerid avastasid laeva süsteemidest tehnilise rikke. Discovery hoolduse ajal avastati ka sellelt analoogne rike ja selle tulemusena otsustasid insenerid, et kõik kosmosesüstikud tuleb igaks juhuks üle kontrollida. Vigane süsteem asendati kõigil süstikutel ja kuna Discovery parandati ära esimesena, määratigi see missioonile.

STS-114 viis ISS-i varustust ja uusi seadmeid. ISS-is kontrolliti esimest korda ka Discovery kuumuskilpi. ISS-ist tehtud piltidelt avastati, et kuumuskilbis on väljaulatuv tükk, mida saadeti uurima ja parandama astronaut Stephen K. Robinson, kes suutis teha vajalikud parandused. Samuti märgati võimalikku kahjustust ka komandöri akna juures. Insenerid uurisid seda piltidelt ja testisid atmosfääri sisenemist tuuletunnelis. Pärast katsetusi ja veendumist, et süstiku sisenemine on ohutu, andsid insenerid loa süstik Maale tuua.

Kuna NASA pikendas missiooni ühe päeva võrra, oli Discovery meeskond abiks ISS-i meeskonnale ja lisaks viis Discovery ISS-i kõrgemale orbiidile. Jaam liikus Discovery tõuke abil 1220 meetri võrra kõrgemale. ISS kaotab kõrgust umbes 30 meetri võrra päevas.

Discovery sisenes Maa atmosfääri 9. augustil ning sisenemine ja maandumine möödusid probleemideta. Discovery maandus Edwardsi õhujõudude baasi kohaliku aja järgi kell 8.11.

## Viited
Elektroenergeetika

**Elektroenergeetika** on energeetika haru, mis tegeleb elektrienergia tootmise, ülekandmise, jaotamise ja kasutamisega. 

Elektrienergiat toodetakse elektrijaamades, kantakse üle elektriliinide kaudu ja jaotatakse elektrivõrkude ning alajaamade abil elektritarbijatele. 

Elektrijaamades muundatakse elektrienergiaks peamiselt kütuste põletamisel saadavat soojust (vt  soojusenergeetika), vee potentsiaalsed energiat (hüdroenergeetika), tuuleenergiat (tuuleenergeetika), päikeseenergiat (päikeseenergeetika) ja tuumaenergiat.

Eri liiki allikate energiat muundatakse elektrienergiaks sellepärast, et seda on suhteliselt kerge üle kanda (ka kauge maa taha) ja jaotada ning tarbijatel muundada mõnda teist liiki energiaks (mehaaniliseks energiaks, soojuseks, valguseks, keemiliseks energiaks jne).

Esimesed ettevõtete elektrijaamad rajati 1870. aastail (peamiselt kaarlampide toiteks). Üldtarbijaile mõeldud elektrijaamu hakati ehitama 1880. aastail pärast hõõglambi leiutamist (1879).  Juba sajandivahetuseks loodi esimesed energiasüsteemid.

## Vaata ka
* Energiatehnika
* Elektrivõrk
* Alajaam

## Välislingid
*Energy and Climate Data
Kretingalė vald

**Kretingalė vald** (leedu keeles *Kretingalės seniūnija*) on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis. Vald ulatub lääneosas Läänemere kaldale.

Valla pindala on 110 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4736 inimest. Valla keskus on Kretingalė alev (2011. aastal oli seal 936 elanikku). Teine alev vallas on Plikiai (607 elanikku 2011. aastal). Vallavanem on Vytautas Gūžas.


Dutchman's_hat_(Olando_Kepure).jpg|Vaade Läänemerele Olando kepurėlt
Karkles-kapines.jpg|Karklė kalmistu
DvůrKalotė01.JPG|Kalotė mõis
Kalotės_ežeras.jpg|Kalotė järv


Vallas on järgmised külad.

## Viited
Priekulė vald

**Priekulė vald** (leedu keeles *Priekulės seniūnija*) on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis. Vald ulatub lääneosas Kura lahe kaldale.

Valla pindala on 162 km². 2011. aasta seisuga elas seal 7829 inimest. Valla keskus on Priekulė linn (2011. aastal oli seal 1413 elanikku).  Vallavanem on Daiva Bliūdžiuvienė.


Drevernos_krantine.JPG|Dreverna
Vilhelmo_kanalas.jpg|Kuningas Wilhelmi kanal
PriekulėUliceKlaipėdosG.JPG|Priekulė


Vallas on järgmised külad.

## Viited
Józef Ignacy Kraszewski

**Józef Ignacy Kraszewski** (28. juuli 1812 Varssavi – 19. märts 1887 Genf) oli poola kirjanik, publitsist ja kirjastaja.

Józef Ignacy Kraszewski oli pärit vaesunud aadliperekonnast. 1829. aastal alustas ta meditsiiniõpinguid Vilniuse Ülikoolis. 1830. aastal arreteeriti ta põrandaalusesse salaorganisatsiooni kuulumise eest. Vahi alt vabanes ta 1832. aastal ja kuni 1833. aastani oli politseijärelevalve all.

Aastatel 1838–1860 elas ta Volõõnias, kus tegeles kirjandusloomingu ja ühiskondliku tegevusega ning pidas mõisa. 1860. aastal asus Kraszewski elama Varssavisse. 1863. aasta ülestõusu mahasurumise järel oli ta sunnitud põgenema välismaale. Kuni 1885. aastani elas ta Saksamaal Dresdenis, seejärel Šveitsis Genfis.

Józef Ignacy Kraszewski kirjanduslooming on väga mahukas. Oma teostes käsitles ta põhiliselt Poola ajalugu ning ühiskonna- ja kultuuriprobleeme.

Eesti keeles on 1900. aastal ilmunud Józef Ignacy Kraszewski romaan "Kuningas" ja 1957. aastal jutustus "Sõnajalaõis".

## Viited
STS-107

**STS-107** oli Space Shuttle'i programmi 113. missioon ja kosmosesüstik Columbia viimane missioon. Columbia startis 16. jaanuaril 2003 Kennedy Kosmosekeskusest. Missioon kestis 15 päeva ja selle kestel tegi meeskond SPACEHAB-is teaduskatseid.

Columbia pardal olnud 7 astronauti hukkusid koos laevaga 1. veebruaril 2003, kui Columbia purunes Maa atmosfääri sisenedes. Õnnetust uurinud komisjon tuvastas õnnetuse põhjusena augu kosmoselaeva kuumuskilbis. Auk tekkis kuumuskilpi stardi ajal, kui Space Shuttle'i välispaagi küljest eraldunud kohvrisuurune vahutükk tabas süstiku vasakut tiiba. Atmosfääri sisenemisel hakkas vasak tiib aeglaselt üle kuumenema ja lagunema. Lõpuks viis see juhitavuse kadumiseni ja laeva purunemiseni.

## Meeskond
Meeskonnas oli seitse liiget ja komandöriks oli Rick D. Husband, kellele see oli teine missioon. Meeskonnas oli laadungi spetsialistina ka Ilan Ramon, kes sai selle missiooniga esimeseks Iisraeli kodanikuks kosmoses.

## Viited
Energia raudteepeatus

**Energia raudteepeatus** oli raudteepeatus Ida-Virumaal Narvas, Tallinna–Narva raudtee ääres.

Peatus asus Soldina ja Narva raudteejaama vahel (kilomeeter 312). Raudteepeatus suleti 2001. aastal seoses Narva–Musta rongiliini sulgemisega.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Nora Brockstedt

**Nora Brockstedt** (20. jaanuar 1923 Oslo – 5. november 2015 Oslo) oli norra laulja.

Brockstedt esindas Norrat 1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Voi Voi" ja 1961. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Sommer i Palma". Laul "Voi Voi" sai 4. koha ja "Sommer i Palma" 7. koha.
Aavo Ots

**Aavo Ots** (25. jaanuar 1951 Vastseliina – 10. juuni 2023) oli eesti trompetist, dirigent ja muusikapedagoog.

## Haridus
Aavo Ots õppis aastatel 1967–1971 Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis trompetit ja koorijuhtimist. 1976. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi dirigeerimise eriala Gustav Ernesaksa ja Olev Oja klassis ning trompeti erialal Tõnu Tarumi klassis. 1986. aastal lõpetas ta Leningradi konservatooriumis Juri Bolšijanovi klassi. 2005. aastal täiendas ta end Šveitsis Andreas Spörri meistrikursustel.

## Töö
Aastatel 1975–1984 töötas Aavo Ots Estonia teatri orkestris, alates 1977. aastast töötas ta ühtlasi Tallinna Muusikakeskkooli õpetaja-metoodikuna. Alates 1984. aastast oli ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud, 1998. aastast dotsent.

2002. aastal asutas ta MTÜ Aavo Otsa Muusikastuudio. 2013. lõi Aavo Ots koos Priit Sonni ja Kaido Kiviga Eesti Noorte Kontsertorkestri, mille tööd koordineerib dirigentide otsusel MTÜ Aavo Otsa Muusikastuudio.

## Tunnustus
* 1997 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Eesti trompetikoolkonna järjekindel edendamine)
* 2001 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (vaskpillimuusika edendamine)
* 2004 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
* 2004 – Eesti Kooriühingu aasta orkestridirigent
* 2005 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Kagu-Eesti muusikaelu viljakas arendamine)
* 2006 – Eesti Kooriühingu aasta orkestridirigent
* 2007 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (puhkpillimuusika edendamine)
* 2008 – stipendium "Ela ja sära"
* 2009 – Eesti Kooriühingu aasta orkestridirigent
* 2010 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (raamatu "Tuulefantaasia. Trompetiõpetaja käsiraamat" ja panuse eest eesti vaskpillimuusikasse)
* 2011 – aasta isa
* 2014 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2019 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (panus eesti puhkpillimuusikasse) 
* 2022 – Eesti Kooriühingu aasta orkestridirigent

## Isikliku
Tema abikaasa on kontsertmeister Meeli Otsa, neil on viis last.

## Viited

## Välislingid
* Aavo Otsa Muusikastuudio
* Aavo Ots – Eesti Interpreetide Liit
* Aavo Ots – Eesti Muusika Infokeskus
* "Tänavune aasta isa on Aavo Ots", Postimees, 13. november 2011
Appi, kollid!

**"Appi, kollid!**" (ingl. *"Aaahh!! Real Monsters"*) on Ameerika Ühendriikide joonissari, mille loojad on Gábor Csupó ja Peter Geffney. Sarja tootis animatsioonistuudio Klasky Csupo kanalile Nickelodeon aastail 1994–1997. Nelja hooaja jooksul läks eetrisse 52 jagu. Jagude pikkus oli 22–24 minutit.

Eestis on sarja näidanud Kanal 2.

## Välislingid
*
Sandra Alusalu

**Sandra Alusalu** (sündinud 6. august 1987) on Eesti kiiruisutaja ja spordipedagoog.

Ta lõpetas 2006. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi, 2009. aastal terviseteaduste bakalaureuseseõppe Tallinna Ülikoolis ja 2011. aastal sporditeaduste magistriõppe Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas.

Aastatel 2011–2015 töötas ta Türi põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana. 2015. aastast on ta Põltsamaa Ühisgümnaasiumis kehalise kasvatuse õpetaja ja uisutamisringi juhendaja. 

Ta on tegelenud kiiruisutamisega alates 2005. aastast Väino Treimani juhendamisel. Ta on tulnud Eesti meistriks 2006. ja 2007. aastal väikeses mitmevõistluses ning 2014. aastal 5000 meetris. Ta on püstitanud mitu Eesti rekordit: 500 meetrit ajaga 48,78; 1000 meetrit ajaga 1.38,93; 1500 meetrit ajaga 2.31,93 ja 3000 meetrit ajaga 5.19,70. Kõik need rekordid püstitas ta 2007. aastal. 

Ta valiti hooajal 2006/2007 Eesti parimaks naiskiiruisutajaks. 

## Isiklikku
Sandra Alusalu õde on kiiruisutaja Saskia Alusalu. Sandra Alusalu elukaaslane on kehalise kasvatuse õpetaja Maikel Mikson, neil on 2020. aastal sündinud tütar Sanna.

## Viited

## Välislingid
*
Olav Keerberg

**Olav Keerberg** (17. aprill 1935 Tartu – 4. november 2015) oli eesti taimefüsioloog.

Ta lõpetas 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika erialal.

Ta töötas 1957–2004 Harkus Eksperimentaalbioloogia Instituudis, algul inseneri ja nooremteadurina, 1972–2004 taimefüsioloogia osakonna juhatajana. 

Ta uuris fotosünteesi, kasutades süsiniku radioaktiivse isotoobi <sup>14</sup>C metoodikat.

1972. aastal kaitses ta Moskvas NSV Liidu Teaduste Akadeemia K. Timirjazevi nimelises Taimefüsioloogia Instituudis bioloogiateaduste kandidaadi väitekirja "Интенсивность света как фактор регуляции фотосинтетического метаболизма углерода" (Valguse intensiivsus kui süsiniku fotosünteetilise metabolismi regulatsiooni tegur). 1989. aastal kaitses ta samas instituudis bioloogiateaduste doktori väitekirja "Süsiniku fotosünteetilise metabolismi kvantitatiivsed karakteristikud".

2005. aastast kuni surmani töötas ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis, algul taimefüsioloogia osakonna juhatajana, hiljem erakorralise vanemteadurina.

## Tunnustus
*1982 – Eesti NSV riiklik preemia
*1992 – Karl Ernst von Baeri medal

## Viited

## Välislingid
*
Ants-Peep Silvere

**Ants-Peep Silvere** (4. juuli 1933 – 13. mai 1983) oli eesti bioloog, tsütoloog ja mikroskopist.

Ta töötas Eksperimentaalbioloogia Instituudis Harkus, kus rajas elektronmikroskoopia labori. 

## Teoseid
*Silvere, Ants-Peep; Stein-Margolina, Vita 1976. *[[Tetrapodili]] – четырёхногие клещи. Электронно-микроскопическая анатомия, проблемы эволюции и взаумоотношения с возбудителями болезней растений*. Tallinn, 165 lk.
*Silvere, Ants-Peep 1983. Cytological interaction of Agrobacterium tumefanciens with plant cells on storage tissue discs. In: *Endocytobiology* 11. Berlin, 587–592.
*Silvere, Ants-Peep 1983. Rakk – eluslooduse põhiühik ja diskreetsuse alus. Rmt.: Neuman, Toomas; Sutrop, Urmas; Tiivel, Toomas; Viikmaa, Mart (toim.), *Schola biotheoretica* IX (Raku teooria). Tartu, 22–32.
*Silvere, Ants-Peep 1984. Kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete suhete osast elusa looduse mõistmisel (dualismist bioloogias). Rmt: Tiivel, Toomas; Kull, Kalevi; Neuman, Toomas; Sutrop, Urmas (toim.), *Teooria ja mudelid eluteaduses*. Tartu, 13–30. 

## Tema kohta
*Tiivel, Toomas 2003. Loodusteadlane par excellence – Ants-Peep Silvere. Rmt: Rohtmets, Indrek (toim.), *Lehed ja tähed. Aastaraamat*. Tallinn: MTÜ Loodusajakiri, 226–227.

## Viited
Sendvarise vald

**Sendvarise vald** (leedu keeles *Sendvario seniūnija*) on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.

Valla pindala on 72 km². 2011. aasta seisuga elas seal 5033 inimest. Valla keskus on Slengiai küla. Vallavanem on Loreta Kuprienė.


Kalnuvenai_kapinynas_2007.JPG|Kuralaste muinaskalme Kalnuvėnai külas
Jaku-ziedine.jpg|Jakai
Purmalė%2BPurmalių_plk.JPG|Vaade Purmaliai linnamäele


Vallas on järgmised külad.

Lisaks küladele asub vallas veel Klausmyliai huutor, kus aastal 2011 oli 11 elanikku.

## Viited
Rotovormimine

**Rotovormimine** on vormimise meetod, mida kasutatakse seest õõnsate esemete valmistamiseks. Rotovormimise korral täidetakse seest õõnes kuumutatav valuvorm vormitava materjaliga ja pannakse aeglaselt pöörlema. Pehmenenud materjal jaotub ühtlaselt laiali ja kleepub vormi seinte külge.

Enam kui 80% juhtudest on vormitavaks materjaliks polüetüleen.

Tüüpilisteks rotovormimise abil saadud toodeteks on suured veemahutid, liiklustõkked ja -koonused ning laste mänguväljakute osad.

## Viited
Veiviržėnai vald

**Veiviržėnai vald** (leedu keeles *Veiviržėnų seniūnija*) on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.

Valla pindala on 188 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3055 inimest. Valla keskus on Veiviržėnai alev (2011. aastal oli seal 840 elanikku). Vallavanem on Edita Sluckienė.


Pėžaičiai01.jpg|Pėžaičiai
Eiduku_akmuo.jpg|Eidukai rändrahn
Skomantu_piliakalnis.2007-08-19.jpg|Skomantai linnamägi
SalpenuKapines.jpg|Šalpėnai kalmistu


Vallas on järgmised külad.

## Viited
Puriin

**Puriin** (tähis **R**) on bitsükliliste heteroaromaatsete ühendite hulka kuuluv keemiline aine, mille molekulis on neli lämmastikuaatomit. Molekuli ehitus sarnaneb indooli omaga, kuid 3., 5. ja 7. positsioonis on süsinikuaatomi ja vesinikuaatomi asemel lämmastikuaatom. Molekuli võib vaadelda koosnevana pürimidiini ja imidasooli tsüklitest (ta on lihtsaim [4,5-*d*]pürimidiin). Sellepärast on aine teised nimed **3,5,7-triasaindool** ja **7''H''-imidaso[4,5-''d'']pürimidiin**. Molekulivalem on C5C4N4.

CAS-i registreerimisnumber on 120-73-0.

Puriin on puriinide aineklassi põhiliige.

## Levik
Puriin looduses vabalt ei esine, küll aga esineb selle derivaate.

## Saamine ja tootmine
Puriini sai esmakordselt 1884 Emil Fischer kusihappe kuumutamise teel.

Puriini toodetakse aminoatsetonitriilist ja formamiidist või ftalimiidatsetonitriilist ja tris-formaminometaanist. Teine viis põhineb Wilhelm Traube leiutatud Traube sünteesil 4,5-diaminopürimidiinist ja veevabast sipelghappest.

## Füüsikalised omadused
Puriin on normaaltingimustel tahke, moodustab rombilise kristallvõrega värvilisi nõelakujulisi kristalle.

Aine molaarmass on 120,11 g·mol−1, tihedus 1,22 g·cm−3.

Sulamistemperatuur on 217&nbsp;°C.

Puriin lahustub hästi vees, kuumas etanoolis ja benseenis, lahustub halvasti dietüüleetris, atsetoonis ja kloroformis.

Tahke puriini põlemisentalpia on −2708 kJ·mol−1, vastav tekkeentalpia 169,4 kJ·mol−1.

## Keemilised omadused
Puriini molekuli võib käsitada kondenseerunud ringsüsteemina, mis koosneb heterotsüklilistest ühenditest pürimidiinist (punane) ja imidasoolist (roheline).

:

7*H*-puriin on tasakaalus oma isomeeri 9*H*-puriiniga.

:

## Ohutus ja mürgisus
Puriin ei kuulu ohtlike ainete hulka.

Keskmine surmav annus rottidel intraperitoneaalsel manustamisel on 800&nbsp;mg·kg−1.

## Uurimislugu
Puriini sai esmakordselt 1884 Emil Fischer kusihappe kuumutamise teel. Nime pani ta kokku ladina sõnast *purus* 'puhas' koos sõnaga *uricus* 'kusi-' (kusihappe nimetuses *acidum uricum*), sest kusihape on puriini derivaat ja seega on puriin kusihape "puhtal kujul". Aastal 1898 Fischer ka sünteesis puriini esimesena.

## Derivaadid

### Puriinalkaloidid

Puriini derivaadi ksantiini derivaatide seas on ka mõned alkaloidid:

## Kirjandus
*D. G. Watson, R. M. Sweet, R. E. Marsh. The crystal and molecular structure of purine. – *[[Acta Crystallographica]]*, 1965, 19, lk 573–580. Resümee ja algus.
* D. R. Kirklin, E. S. Domalski: Enthalpy of combustion of purine. – *[[The Journal of Chemical Thermodynamics]]*, 1984, 16, lk 633–642. Resümee.

## Välislingid
*Sissekanne PubChemis
*TOXNET
*sigmaaldrich.com
Ingeburg Lange

**Ingeburg Lange** (sünninimi **Ingeburg Rosch**; 24. juuli 1927 Leipzig – 13. juuli 2013 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Ingeburg Lange isa oli kommunistlik poliitik Alfred Rosch (1899–1945). Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta rätsepaks. 1945. aastal astus ta Saksamaa Kommunistliku Partei liikmeks. Kommunistide ja sotsiaaldemokraatide sundliitmise järel sai temast 1946. aasta aprillis Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei liige. 1946–1961 töötas Ingeburg Lange erinevatel ametikohtadel Saksa Vaba Noorsoo Liidus. 1951. aasta septembrist kuni 1952. aasta juulini õppis ta Moskvas Komsomoli Kõrgkoolis. 1955–1961 õppis ta kaugõppes Parteikõrgkoolis Karl-Marx, mille lõpetas ühiskonnateadlasena.

1961. aasta augustist oli Ingeburg Lange Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee naiste osakonna juhataja. 1963. aastal sai Ingeburg Lange Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaadiks ja 1964. aasta detsembris Keskkomitee liikmeks. Alates 1973. aastast oli ta SSÜP Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat ja Keskkomitee Sekretariaadi naisasjade sekretär. Lisaks oli ta 1952–1954 ja 1963–1989 Rahvakoja (parlamendi) liige.

8. novembril 1989 astus Ingeburg Lange koos kogu poliitbürooga ametist tagasi, kuid ta valiti ka uude poliitbüroosse. 3. detsembril 1989 astus ta koos kogu Keskkomiteega teist korda ametist tagasi. 21. jaanuaril 1990 heideti Ingeburg Lange Demokraatliku Sotsialismi Parteist välja. Hiljem pensionil olles ta poliitikaga ei tegelnud.

## Isiklikku
Ingeburg Lange tütar Katja Lange-Müller (1951) on kirjanik.

## Viited
Vėžaičiai vald

**Vėžaičiai vald** (leedu keeles *Vėžaičių seniūnija*) on teise järgu haldusüksus (vald) Leedus Klaipėda rajoonis.

Valla pindala on 160,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4288 inimest. Valla keskus on Vėžaičiai alev (2011. aastal oli seal 1646 elanikku). Vallavanem on Liudas Laukaitis.


Lapiai.JPG|Lapiai
SkinijaMacuičiaiMlýn.JPG|Maciuičiai vesiveski
HradištěMaciuičiųPlk05.JPG|Maciuičiai linnamägi
Kapinės_prie_Gerduvėnų.JPG|Gerduvėnai kalmistu


Vallas on järgmised külad.

## Viited
Tarbes

**Tarbes** [tarb] on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus. Ta on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on viie kantoni keskuseks. Ta oli ka ajaloolise Bigorre krahvkonna pealinn.

Linn asub Prantsuse Püreneede mäestikus, Oksitaania piirkonna edelaosas ja Hautes-Pyrénées' departelangu kesk-loodeosas.

Linna territoorium asub 284–326 meetri kõrgusel üle merepinna.

Aastal 2011 oli tema linnastu Midi-Pyrénées' regiooni teine linnastu rahvaarvult. Seal elas 116 056 elanikku.

Linna läbivad põhja-lõuna suunal kolm jõge: idas l'Adour ning läänes l'Echez ja temasse suubuv la Gespe.

## Sõpruslinnad ja selleks saamise aasta
*Huesca 1964, (Hispaania)
*Altenkirchen 1972, (Saksamaa)

## Viited

## Välislingid
*Linna ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
*Linna vapi ajaloost (*prantsuse keeles*)
Jaanikildi rahn

**Jaanikildi rahn** on rändrahn, mis asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas Mõõnaste külas, Õisust umbes 3,5 km põhja poole jääva Jaanikildi talu lähistel. 

Jaanikildi rahn on looduskaitse all olev objekt alates 1939. aastast. 

## Viited

## Välislingid
*
*
*
Bagnères-de-Bigorre

**Bagnères-de-Bigorre** [banjeer də bi'gorr] on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus. See on departemangu üks kahest alam-prefektuurist (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskusest.

Linn asub Pürenee mäestikus, Oksitaania piirkonna edelanurgas ja Hautes-Pyrénées' departemangu keskel 440–2872 meetri kõrgusel merepinnast.

Rooma impeeriumi ajal kuulus linn Rooma võimu alla. Impeeriumi kokkuvarisemisest kuni aastani 1171 puuduvad selle kohta aga igasugused märkmed. Arvatakse, et asula jäeti täielikult maha umbes aastal 580 pärast seda tabanud maavärinat ja hiljem laastanud katku. Katk on linna tabanud ka aastatel 1628, 1653 ja 1654.

## Linnaga seotud isikuid
* André Joseph Boussart (1758–1813), vabariiklaste ja keisririigi armeekindral, suri linnas
* Alfred Roland (1797–1874), helilooja ja linna konservatooriumi rajaja
* Marie-Armand d'Avezac de Castera-Macaya (1798–1875), arhivaar ja geograaf, sündis linnas
* Jean-Jacques Vignerte (1806–1870), poliitik, suri linnas
* Charles Dancla (1817–1907), viiuldaja ja helilooja, sündis linnas
* Charles Duclerc (1812–1888), poliitik, sündis linnas
* Dominique Soulé (1863–1953), tööstur, kes rajas 1877. aastal raudteetarvikuid tootva töökoja, mis tegutses aastani 1992
* Blanche Odin (1865–1957), maalikunstnik, suri linnas
* Julián Bourdeu (1870–1932), ajakirjanik ja politseikomissar Argentinas, sündis linnas
* Philadelphe de Gerde (1871–1952), Félibrige organisatsiooni luuletaja, kelle auks on linnas püstitatud monument
* Marcellin Duclos (1879–1969), ooperilaulja, sündis ja suri linnas
* Alan Brooke (1883–1963), Suurbritannia feldmarssal *[[Field marshal|(Field marshal)]]*, sündis linnas
* Pierre-Georges Latécoère (1883–1943), tööstur ja ärimees, sündis linnas
* Tony Poncet (1918–1979), tenor, elas linnas
* Jean Gachassin (1941–), Prantsuse Tenniseföderatsiooni president, sündis linnas
* Jean-Louis Bruguès (1943–), peapiiskop, sündis linnas
* Jean-Paul Betbèze (1949–), majandusteadlane, sündis linnas
* Wilfrid Forgues (1969–) ja Frank Adisson (1969–), 1996. aasta olümpiavõitjad kanuuslaalomis

## Sõpruslinnad
*Tutzing (Saksamaa)
*Alhama de Granada (Hispaania)
*Granarolo dell'Emilia (Itaalia)

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Deborah Kerr

**Deborah Kerr** (sünninimi **Deborah Jane Kerr-Trimmer**; 30. september 1921 Helensburgh, Šotimaa – 16. oktoober 2007 Botesdale) oli šoti päritolu Briti filminäitleja.

Kerr kandideeris kuuel korral parima naispeaosatäitja Oscarile. Aastal 1994 sai ta au-Oscari elutöö eest.

Oma elu viimastel aastatel kannatas ta Parkinsoni tõve all.

## Valik filme

## Välislingid
*
Aureilhan (Hautes-Pyrénées)

**Aureilhan** (hääldus *o'rel'an*) on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus. See on departemangu üks kantoni keskustest. Linn kuulub ka Tarbesi linnastusse.

Linna territoorium asub 284–385 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinn ja selleks saamise aasta
* Alfaro 1981, (Hispaania)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Lannemezan

**Lannemezan** (hääldus *lann'mesa(n)*) on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus.

Linna territoorium asub 442–647 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Linna ja vallaga seotud isikud
* Edmond Lay (1930) – arhitekt, sündis linnas
* Jean-Paul Abadie (1958) – mitmete autasudega pärjatud prantsuse kokk.

## Sõpruslinn ja selleks saamise aasta
* Tondela 1995, (Portugal)

## Viited

## Välislingid
* Linna ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
Vic-en-Bigorre

**Vic-en-Bigorre** [vik e(ö)n bi'gorr] on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus.

Linna territoorium asub 192–323 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Linna ja vallaga seotud isikud
* Marie-Barthélémy de Castelbajac (1776–1868), linnas sündinud poliitik.
* Edmond Desca (1855–1918), linnas sündinud skulptor.

## Viited

## Välislingid
* Linnavalitsuse koduleht (*prantsuse keeles*)
* Piirkonna turismiinfo (*inglise keeles*)
Puriinalused

**Puriinalused** (ka lihtsalt *puriinid*) on DNA ja RNA koosseisus normaalselt esinevad puriinid, nimelt adeniin ja guaniin.
Puriinid

**Puriinid** on puriini derivaadid. Nad kuuluvad heteroaromaatsete ühendite hulka.

Koos pürimidiinidega on puriinid nukleiinhapete olulised koostisosad. Nad ei ole inimorganismis asendamatud ained. Et loomade nahal ja siseelunditel on suur puriinide sisaldus, siis sisaldavad neid rohkesti ka loomsed toiduained. Inimorganismis lagundatakse puriinid kusihappeks ja väljutatakse neerude kaudu; mitmetel muudel loomaliikidel toimub ka edasine lagundamine (näiteks veistel allantoiiniks). 

## Ülevaade
Puriini molekulis 2., 6. ja 8. positsioonil olevate vesinikuaatomite asendamisel teiste jääkidega saadakse mitmesugused puriini derivaadid: 

DNA ja  RNA koosseisus normaalselt ettetulevaid komponente adeniini ja guaniini nimetatakse puriinalusteks või ka lihtsalt puriinideks.  Modifitseerumise tõttu võivad RNA või DNA osadeks ajutiselt olla ka hüpoksantiin ja ksantiin, kuid reparatsiooniensüümid vahetavad nad välja.  

7-metüülguaniin moodustab mRNA mütsi.

Teised tähtsamad puriinid on hüpoksantiin,  ksantiin,  teobromiin, kofeiin, kusihape ja isoguaniin.

## Tautomeeria

Et puriinide molekulid sisaldavad lõike, mille põhimuster on N=C–X–H (kus X = O, S või NH), siis on võimalik  tautomerie (laktaam-laktiimtautomeeria, tiolaktaam-tiolaktiimtautomeeria, imiin-enamiintautomeeria).  

## Bioloogiline tähtsus

Kui adeniin ja guaniin seonduvad 9. positsioonis riboosi (DNA puhul desoksüriboosi C-1-aatomiga, tekivad nukleosiidid adenosiin  ja guanosiin. Riboosi estrifikatsioonil fosfaadiga tekivad nukleotiidid, mis on paljude füsioloogiliselt oluliste molekulide koostisosad. (Vaata ka: riboflaviin, adenosiinmonofosfaat (AMP), adenosiintrifosfaat (ADP), adenosiintrifosfaat (ATP), ribonukleiinhape (RNA), desoksüribonukleiin (DNA), tsükliline adenosiinmonofosfaat (cAMP), nikotiinamiidadeniindinukleotiidfosfaat (NADPH), nikotiinamiidadeniindinukleotiid (NADH), flaviinadeniindinukleotiid (FAD), koensüüm A, suktsinüülkoensüüm A.)
Emil ja salapolitseinikud (film, 1931)

**"Emil ja salapolitseinikud"** on 1931. aastal valminud Saksamaa mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Erich Kästneri samanimelisel raamatul.

## Sisu
Emili ema saadab ta koolivaheajal Berliini vanaema juurde. Ta peab viima vanaemale 140 riigimarka. Rongis aga pakub end härra Grundeisina tutvustanud võõras Emilile unerohuga kommi ja varastab talt raha ära. Tuttavate laste abiga asub aga Emil Berliinis Grundeisi jälitama. Lõpuks õnnestub neil Grundeis tabada, kui see läheb panka raha vahetama. Politsei vahistab Grundeisi ja selgub, et tegelikult on ta pangaröövel Mitlinski. Kurjategija tabamise eest saab Emil 1000 riigimarka preemiat.

## Osatäitjad
*Rolf Wenkhaus – Emil Tischbein
*Käthe Haack – proua Tischbein, Emili ema
*Fritz Rasp – Grundeis
*Rudolf Biebrach – vahtmeister Jeschke
*Olga Engl – vanaema
*Inge Landgut – Pony Hütchen
*Hans Schaufuß – Gustav 
*Hans Albrecht Löhr – "Teisipäev"
*Hans Richter – "Lendav Hirv"
Séméac

**Séméac** [seme'ak] on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus. Ta kuulub Tarbesi linnastusse.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Tarbesi linnastu lehekülg Séméacist (*prantsuse keeles*)
Bordères-sur-l'Échez

**Bordères-sur-l'Échez** (hääldus *bordeer sür l'ešee*) on linn Prantsusmaal Hautes-Pyrénées' departemangus.

Linna territoorium asub 273–378 meetri kõrgusel üle merepinna.

## Sõpruslinnad
* Alcanar (Hispaanias, Kataloonia)

## Viited

## Välislingid
* Linnavalitsuse koduleht (*prantsuse keeles*)
Cahors

**Cahors** [ka'or] on linn Prantsusmaal Loti departemangus. Ta on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on kolme kantoni keskus. Linn oli varasema Prantsuse Quercy provintsi keskus.

Linna territoorium asub 105–332 meetri kõrgusel üle merepinna.

### Linna ja vallaga seotud isikud
* Johannes XXII (Jacques Duèze), paavst, kes pärines linna kõrgklassi perest.
* Clément Marot, 1495. aastal linnas sündinud luuletaja.
* Olivier de Magny, umbes 1529. aastal linnas sündinud luuletaja.
* Guillaume Lacoste, jurist, ajaloolane, proviisor.
* Anne Jacques Jean Galdemar (1769–1837), vabariigi ja keisririigi armee kindral.
* Jean-Pierre Dellard (1774–1832), linnas sündinud vabariigi ja keisririigi armee kindral.
* Léon Gambetta, linnas sündinud poliitik.
* Francis Maratuech, luuletaja, ja ajakirja Quercynois peatoimetaja.
* Ferdinand de Laroussilhe (1852–1919), kirjanik, Loti Õpetlaste Seltsi president 1890. aastal.
* Jean-Jacques Chapou, vastupanuliikumise tegelane Saksa okupatsiooni ajal, Gambetta-nimelise lütseumi õppejõud Cahors'is aastal 1936.
* Augustin Lapeyrière, linnas sündinud rahandustegelane ja restauratsiooni ajal Prantsusmaa rikkaim inimene (tema varanduse väärtuseks hinnati tol ajal 11 miljonit franki).
* Philippe Gaubert, linnas sündinuid muusik, helilooja ja flöödimängija.
* Jean Bouzerand, linnas sündinud ajakirjanik.
* Anatole de Monzie (1876–1947), Prantsuse rahvasaadik ja linnapea.
* Raymond Coly, linnas surnud luuletaja.
* Didier Chamizo, linnas sündinud kunstnik.
* Georges Molinié, linnas sündinud keeleteadlane.
* Charles Dumont, linnas sündinud muusik ja helilooja.
* Laurent Salgues, linnas sündinud stsenarist ja filmirežissöör.
* Philoxène Boyer, linnas sündinud kirjanik.
* Jean-Pierre Ramel (1768–1815), linnas sündinud keisririigi armee kindral.
* Louis Darquier, dit "Darquier de Pellepoix" (1897–1980), linnas sündinud okupatsiooniaegne juudiküsimuste komissar aastail 1942–1944.
* Jean Peyrissac, linnas sündinud maalikunstnik ja skulptor.
* Jean-Michel Berthelot, sotsioloog ja linna Clément-Marot' nimelise lütseumi õppejõud.
* Alexandre Lacassagne, linnas sündinud prantsuse arst ja üks kriminaalantropoloogia rajajatest.
* Léon Bouzerand, linnas sündinud fotograaf.
* Henri de Laborde de Monpezat, linnas elanud Taani prints Henrik.
* Claude-François Rostain, linnas elanud riigiametnik, Prantsuse saadik Nigeris ja Andorras.

Linnal ei ole sõprussidemeid mitte ühegi linnaga.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Sorrukivi

**Sorrukivi** ehk **Sõrrukivi** on migmatiitgneissist rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Viinistu külas.

Rändrahnu pikkus 5,8 m, laius 4,1 m, kõrgus 2,4 m, ümbermõõt maapinnal 15,7 m, maksimaalselt 16,5 m.

Rahn on viilkatusekujuline, roosakat värvi, ebatasaste pindade ja kinnislõhede ning üksikute kvartsisoontega. Rahn on pealt sammaldunud.

Sorrukivi nime all võeti 1937. aastal üksikobjektina looduskaitse alla Jaani-Mardi Suurkivi, mis asub paarsada meetrit edela pool. See eksitav paralleelnimi on Jaani-Mardi Suurkivi puhul kasutusel seniajani. Tegelik Sorrukivi pole üksikobjektina looduskaitse all, kuid asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil.

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
Anne Berner

**Anne-Catherine Berner** (sündinud 16. jaanuaril 1964 Helsingis) on Soome poliitik (Soome Keskerakond). Ta oli 29. maist 2015 kuni 6. juunini 2019 Soome transpordi- ja kommunikatsiooniminister Juha Sipilä valitsuses.

Ta lõpetas aastal 1986 rootsikeelse Svenska handelshögskolani.

## Isiklikku
Ta on abielus ja kolme poja ema.
Imbarė vald

**Imbarė vald** (leedu keeles *Imbarės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis.

Valla pindala on 146 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3135 inimest. Valla keskuseks on Salantai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallavanem on Antanas Turauskis.


Laivių_stogastulpis_2011.JPG|Laiviai
Erlenai_namas_20100423.JPG|Erlėnai
Imbare_piliakalnis_20090421.JPG|Imbarė linnamägi
Juodupenai_kryzius_20000124.JPG|Juodupėnai


## Viited
Simnas

**Simnas** () (poola *Simno*, saksa *Simnen*) on linn Leedus Alytuse rajoonis. 

Asub umbes 70 km Vilniusest edelas 108 m kõrgusel merepinnast. Linn on nime saanud järve järgi, mille põhjakaldal ta asub. Linnast põhja pool asub Giluitise järv.

Simnases asuvad gümnaasium, põllumajanduskool, vaimse puudega laste internaatkool, postkontor, raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on 1520. aastal ehitatud katoliku kirik.

## Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud 1382. aastal, kuigi tänapäevane asula kujunes ilmselt siiski alles XV sajandil pärast Grünwaldi lahingut. Aastal 1494 mainitakse esimest korda sealset mõisa. XVI sajandi alguses sai Simnasest alev. Aastal 1520 ehitati sinna kirik, mis on tänapäevani säilinud ja on kogu Sūduva vanim säilinud hoone.

Linnaõigused sai 1626. aastal. XVIII sajandil hakkas kiriku juures tegutsema kihelkonnakool. Aastal 1870 kaotas Simnas linnaõigused. Asula kandis tsaariajal venekeelset nimekuju Симно. Aastal 1900 olid pooled sealsetest elanikest juudid. Aastal 1899 valmis alevit läbiv raudtee.

Aastal 1941 hukati 541 Simnase juuti, neist 414 12. septembril. Simnas sai linnaõigused taas 1956. aastal. Nõukogude ajal oli linn kohaliku sovhoosi keskasulaks, Krosnasse viiva tee äärde rajati ka maaparandustöötajate linnak.

## Elanikkond


* 1020 (1827)
* 1722 (1889)
* 1642 (1900)
* 1716 (1970)
* 1800 (1976)

* 1625 (1979)
* 2313 (1989)
* 1980 (2001)
* 1514 (2011)
* 1295 (2018)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Simnase elanikest leedulasi 98,48%.

Simnas, Lithuania - panoramio (5).jpg|Simnase tänavavaade
Simnas Gymnasium.jpg|Koolimaja
Simnas.jpg|Linn linnulennult
Simno bazn.jpg|Simnase kirik
Simnas1.JPG|Simnas


## Tuntud elanikke
*Jacob Barit – Leedu pedagoog
*Vytautas Kasiulis – Leedu maalikunstnik

## Viited

## Välislingid

*http://www.simnetas.lt/
*Linn Poola geograafilises sõnastikus
*Linn portaalis Vietoves.lt
Harilik elektrirai

**Harilik elektrirai**, ka marmorrai (ladina keeles *Torpedo marmorata*) on Atlandi ookeani idaosa rannikuvetes ja Vahemeres elav pruunikirju ülapoolega rai.

Ta on kuni 60 cm pikk ja 3 kg raske. Elektrielunditeks muundunud seljalihased võivad tekitada kuni 70-voldilisi laenguid, mida elektrirai käsutab saakloomade (koorikloomad, kalad) uimastamiseks (surmamiseks) ja vaenlaste tõrjumiseks, nõrku laenguid ka orienteerumiseks ja liigikaaslastega kontakteerumiseks.

## Viited

## Välislingid

*
Kartena vald

**Kartena vald** (leedu keeles *Kartenos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis.

Valla pindala on 84 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1719 inimest. Valla keskus on Kartena alev (2011. aastal 931 elanikku). Vallavanem on Gintarė Padvaiskienė.


Dauginčių_atodanga_2014.JPG|Minija Dauginčiai all
Gintarai.JPG|Gintarai
Martynaiciai_piliakalnis_20090629.JPG|Martynaičiai linnamägi
Kartena.jpg|Kartena


## Viited
Melt! festival

**Melt! festival** on elektroonilise muusika festival Saksamaal.

Festival toimub Gräfenhainicheni linna lähedal Ferropolise vabaõhumuuseumis, mis asub endises söekaevanduspiirkonnas. Ferropolis on muudetud kontserdipaigaks ja on tuntud oma suurte tööstusmasinate, kraanade ja ekskavaatorite poolest, mis annavad festivalialale erilise industriaalstiilis ilme.

Melt! toimus esimest korda 1997. aastal. Tavaliselt peetakse festivali juuli kolmandal nädalavahetusel. Üritus toob igal aastal kohale 20 000 – 25 000 külastajat, kuid arv võib varieeruda sõltuvalt esinejatest ja muudest asjaoludest.

Kuigi Melt! keskendub elektroonilisele muusikale (sh *[[techno]]*, *[[house]]*, *[[electro]]*, *[[ambient]]* ja IDM), sisaldab festivali programm ka *[[indie]]*-, pop- ja hiphopmuusikat. Aastate jooksul on seal esinenud mitmed rahvusvaheliselt tuntud artistid, sealhulgas The xx, Florence + The Machine, Tyler, The Creator, Jamie xx, Disclosure, Nina Kraviz, Ben Klock ja Modeselektor.

Lisaks muusikale pööratakse festivalil tähelepanu ka visuaalsele disainile ja keskkonnale. Kasutatakse valgusinstallatsioone, videokunsti ja valgussõusid, mis koos Ferropolise industriaalse arhitektuuriga loovad iseloomuliku audiovisuaalse kogemuse.

Viimastel aastatel on Melt! suurendanud fookust keskkonnasäästlikkusele. Festivalil rakendatakse jäätmete sorteerimist ja taaskasutust, kasutatakse taaskasutatavaid joogitopse ning piiratakse ühekordsete plasttoodete kasutamist. Samuti edendatakse taimset toiduvalikut ja soodustatakse keskkonnasõbralikke transpordilahendusi. Energiakasutuses on tehtud samme taastuvenergia suunas, ning festivali programm sisaldab järjest enam ka keskkonnateemalisi tegevusi ja koostööprojekte.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Kretinga vald

**Kretinga vald** (leedu keeles *Kretingos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis.

Valla pindala on 173 km². 2011. aasta seisuga elas seal 7198 inimest. Valla keskus on Kretinga linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallavanem on Antanas Gedminas.


Tūbausiai200906155.JPG|Tūbausiai
Padvariai.JPG|Padvariai
Pryšmančiai200906154.JPG|Pryšmančiai mõisa varemed
Rūdaičiai2009061502.JPG|Rūdaičiai


## Viited
Kuningas ja mina (film)

**"Kuningas ja mina"** (originaalpealkiri **"The King and I"**) on 1956. aasta Ameerika Ühendriikide muusikafilm. 

Filmi aluseks on Richard Rodgersi ja Oscar Hammersteini muusikal "Kuningas ja mina", mis omakorda põhineb Margaret Landoni romaanil "Anna ja Siiami kuningas".

Filmi lavastas Walter Lang, peaosas Deborah Kerr ja Yul Brynner.

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (1957)
* Parim meespeaosatäitja – Yul Brynner
* Parim kunstnikutöö – Lyle R. Wheeler, John DeCuir, Walter M. Scott, Paul S. Fox
* Parimad kostüümid – Irene Sharaff
* Parim heli – Carlton W. Faulkner 
* Parim filmimuusika – Alfred Newman, Ken Darby

Oscari nominatsioonid:
* Parim film – Charles Brackett
* Parim naisosatäitja – Deborah Kerr
* Parim lavastaja – Walter Lang
Città metropolitana

***Città metropolitana*** (itaalia keeles 'suurlinn') on Itaalia põhiseaduses sätestatud haldusüksuse tüüp Itaalias.

3. aprillil 2014 kiitis Itaalia parlament heaks seaduse, mille kohaselt on Itaalias 10 *città metropolitana* staatuses ala. Seadus jõustus 1. jaanuaril 2015.

16. aprillil 2021 lisandunud città metropolitana di Sassari on Itaalia 15. *città metropolitana* staatuses haldusüksus.

## Loend


Metropolitan city of Bari (region Apulia, Italy).svg|Bari
Map of Metropolitan city of Bologna (region Emilia-Romagna, Italy).svg|Bologna
Map of Metropolitan City of Cagliari (region Sardinia, Italy).svg|Cagliari
Map of Metropolitan city of Catania (region Sicily, Italy).svg|Catania
Map of Metropolitan city of Florence (region Tuscany, Italy).svg|Firenze
Map of Metropolitan city of Genoa (region Liguria, Italy).svg|Genova
Map of Metropolitan city of Messina (region Sicily, Italy).svg|Messina
Map of Metropolitan city of Milan (region Lombardy, Italy).svg|Milano
Map of Metropolitan City of Naples (region Campania, Italy).svg|Napoli
Map of Metropolitan city of Palermo (region Sicily, Italy).svg|Palermo
Map of Metropolitan city of Reggio Calabria (region Calabria, Italy).svg|Reggio Calabria
Map of Metropolitan city of Rome (region Lazio, Italy).svg|Roma Capitale
Map of Metropolitan city of Turin (region Piedmont, Italy).svg|Torino
Map of Metropolitan city of Venice (region Veneto, Italy).svg|Venezia


## Vaata ka
* Suurlinnapiirkond

## Viited

## Välislingid
STS-95

**STS-95** oli Space Shuttle'i programmi 92. missioon ja kosmosesüstiku Discovery 25. missioon. Discovery startis Kennedy Kosmosekeskusest 29. oktoobril 1998 ja naasis Maale 7. novembril.

Missioon sai meedias laialdast kajastust, sest seal osales John Glenn, kes oli Mercury Seveni liige ja oli oma teisel kosmoselennul. Lisaks sai Glennist kolmas ametis olev USA poliitik kosmoses ja vanim inimene, kes on kosmoses käinud. Glenn oli vanim kosmoses käinud inimene 2021. aastani kui kosmosesse lendas Wally Funk. Teine märkimisväärne sündmus oli Pedro Duque lennul osalemine, kellest sai esimene hispaanlane kosmoses.

Missiooni ajal sooritati SPACEHABis teaduskatseid ja muuhulgas uuriti John Glenni peal vananemisega seotud efekte. Lisaks uuriti ka Päikest ja selle mõju elule Maal.

STS-95 start ja maandumine olid ilmaennustuste osas haruldased, sest ametlikud ilmateated lubasid 100% head ilma mõlemal korral.

Bill Clinton sai teiseks ametis olevaks presidendiks, kes jälgis pealtvaatajana USA kosmoselaeva starti. Clinton on ainus USA president, kes käis ametiajal vaatamas Space Shuttle'i starti (president Richard Nixon oli tunnistajaks Apollo 12 stardile).

## Meeskond

## Viited
Diane Charlemagne

**Diane Charlemagne** (2. veebruar 1964 Manchester – 28. oktoober 2015) oli Suurbritannia laulja ja laulukirjutaja. 

1980. aastate lõpus lõi ta kaasa *jazz-funk*i ja *[[RnB]]* bändis 52nd Street ja 1990. aastate alguses laulis *eurodance* muusikastiili viljelenud bändis Urban Cookie Collective. 

1990. aastatel tegi koostööd Goldiega. Muuhulgas laulis sisse Goldie lood "Inner City Life" ja "Kemistry".

2000. aastatel kuulus Moby laivbändi koosseisu.

Charlemagne tegi koostööd paljude tantsumuusika produtsentidega (nt *[[drum and bass]]*i produtsendid High Contrast, Netsky, S.P.Y, Calibre, Cyantific ja London Elektricity ja *[[house]]*i produtsendid Satoshi Tomiie ja Joey Negro). 

Charlemagne suri vähki. 

## Viited

## Välislingid
*Discogs
*Charlemagne'i koduleht
*Jenna G with a tribute to Diane Charlemagne – kahetunnine raadiosaade Charlemagne'i lugudega
Hlõbotšok (Vinnõtsja oblast)

**Hlõbotšok** (ukraina keeles Глибочок) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Haissõni rajoonis. Pindala on 2,376 km².
Tarassivka (Tultšõni rajoon)

**Tarasivka** (ukraina keeles Тарасівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 866.
Serbanivka

**Serbanivka** (ukraina keeles Сербанівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 384. Pindala on 1,2 km².
Tai kiri

**Tai kiri** (tai keeles อักษรไทย, tai omaladinas *akson thai* [ʔàksɔ̌ːn tʰāj] ) on kiri, mida kasutatakse tai keele ja teiste Tais kõneldavate keelte kirjapanemiseks. 

Tai kiri on konsonant-vokaalne kiri. Selles on 44 konsonandimärki (พยัญชนะ, *phayanchana*), 15 lisamärki vokaalide märkimiseks (สระ, *sara*), millest saab moodustada vähemalt 28 vokaalikuju, ja 4 toonidiakriitikut (วรรณยุกต์, *wannayuk*, ehk วรรณยุต, *wannayut*). Ilma lisamärkideta konsonandimärgid hääldatakse vokaaliga *a* või *o*. Konsonandimärgid kirjutatakse horisontaalselt vasakult paremale; vokaale tähistavad lisamärgid paigutatakse vastava konsonandimärgi kohale või alla või sellest vasakule või paremale või eri asendites märkide kombinatsioonina. 

On olemas ka araabia numbritega analoogselt kasutatavad Tai numbrid (เลขไทย, *lek thai**lek hindu arabik*).
Žalgirise vald

**Žalgirise vald** (leedu keeles *Žalgirio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis.

Valla pindala on 135 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3359 inimest. Valla keskus on Raguviškiai küla. Vallavanem on Bronius Talmontas.


Jokubavas_paminklas_Stulginskis_2006.jpg|Jokūbavase mõisa park
Dupulčiai.JPG|Dupulčiai
Baubliai.JPG|Baubliai
MostRaguviškiai.JPG|Raguviškiai. Sild üle Minija jõe


## Viited
Eesti tatarlased

**[[Tatarlased]]** on üks **[[Eesti]]** territooriumil elavaist vähemusrahvustest.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1993 tatarlast, neist Tallinnas 1012.

Eestis tegutseb näiteks Tatari Kultuuri Selts, Narva Tatari Kultuuriselts, Eesti Tatariselts Altõn.

## Viited
Eesti ukrainlased

**[[Ukrainlased]]** on üks **[[Eesti]]s** elavaid rahvusvähemusi.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22&#160;573 ukrainlast, neist Tallinnas 11&#160;565.

2019. aasta seisuga oli enamik võõrtöölistest Eestis pärit Ukrainast, ametlikel andmetel umbes 17&nbsp;000.

Eestis tegutseb katusorganisatsioon Eesti Ukrainlaste Kongress.

## Viited
Angaar

**Angaar** ehk **lennukikuur**  (prantsuse keeles *hangar*) on suur vahetoestamata löövidega hall/kuur lennuväljal lennukite, helikopterite ja aerostaatide hoidmiseks ning hooldamiseks. Angaari ühte või mõlemat puuduvat otsaseina (või külgseina) asendavad terve vaba löövi ulatuses lükatavad/tõstetavad otsa- või külgväravad.

## Vaata ka
* Tallinna vesilennukite angaar

## Viited

## Välislingid
STS-31

**STS-31** oli Space Shuttle'i programmi 35. missioon ja kosmosesüstiku Discovery 10. missioon. Discovery startis Kennedy Kosmosekeskusest 24. aprillil 1990 ja viis orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi.

Discovery meeskond paigutas Hubble'i orbiidile 25. aprillil ning veetis seejärel ülejäänud aja teaduskatseid sooritades ja IMAX kaameratega missiooni jäädvustades. STS-31 oli pärast 1986. aasta jaanuari esimene missioon, kus stardikompleksis oli samaaegselt kaks süstikut: Discovery, mis asus 39B-s, ja Columbia, mis asus 39A-s.

## Meeskond

Missioon oli algselt planeeritud 1986. aasta augustisse ja seda pidi teenindama Atlantis, aga Challengeri katastroofi järel lükati seda tunduvalt edasi. Missiooni komandöriks pidi olema John Young, kellele see olnuks rekordiline seitsmes missioon, aga ta oli missiooni ajaks juba suunatud kontoritööle ja tema asemel sai komandöriks Loren J. Shriver.

* Komandör Loren J. Shriver (teine kosmoselend)
* Piloot Charles Bolden (teine kosmoselend)
* Missiooni spetsialist 1 Bruce McCandless II (teine kosmoselend)
* Missiooni spetsialist 2 Steven A. Hawley (kolmas kosmoselend)
* Missiooni spetsialist 3 Kathryn D. Sullivan (teine kosmoselend)

## Missioon

STS-31 startis 24. aprillil 1990 kell 8:33 kohaliku aja järgi. Missioon pidi algselt startima 10. aprillil, aga see tuli 4 minutit enne startimist tehnilise rikke tõttu edasi lükata. Vigane seade vahetati välja ja kosmoseteleskoobi akud laeti uuesti täis. 24. aprillil katkestati stardiloendus uuesti, kui Discovery arvutid ei sulgenud starditorni kütusetoru klappi. Insenerid sulgesid klapi manuaalselt ja loendus sai jätkuda.

Discovery peamine laadung oli Hubble'i kosmoseteleskoop, mis tuli viia väga kõrgele orbiidile. Seetõttu liikus Discovery üle 500 km kaugusele Maast ja missiooni ajal saavutatud orbiit oli tollal Space Shuttle'i programmi kõrgeim.

Hubble paigutati orbiidile 25. aprillil. Hubble'i orbiidile paigutamise ajal ei avanenud üks selle päikesepaneelidest ja missiooni spetsialistid McCandless ja Sullivan valmistusid avakosmosesse väljuma, juhul kui seda Maalt parandada ei suudeta. Päikesepaneel suudeti siiski raadio teel avada ning Sullivan ja McCandless avakosmosesse ei läinud. Pärast Hubble'i orbiidile paigutamist tegi meeskond kosmosesüstiku pardal mitme valdkonna teaduskatseid.

Kosmosesüstik naasis Maale 29. aprillil ja maandus kohaliku aja järgi kell 6:49 Edwardsi õhujõudude baasis.  

## Viited
Rolf Wenkhaus

**Rolf Wenkhaus** (9. september 1917 Berliin – 31. jaanuar 1942 Donegali krahvkond, Iirimaa) oli saksa filminäitleja.

Rolf Wenkhaus oli näitleja Kurt Wenkhausi (1891–1965) poeg. Ühtekokku mängis ta kolmes filmis. Esmajoones on ta tuntud seoses Emil Tischbeini rolliga filmis "Emil ja salapolitseinikud" (1931). 1932. aastal valminud komöödiafilmis "Läbikriipsutatud arve" oli tal väike kõrvalosa. 1933. aasta filmis "SA-mees Brand" mängis ta hitlerinoort Erich Lohnerit.

Teise maailmasõja puhkemise järel astus Rolf Wenkhaus vabatahtlikuna Luftwaffesse. Rolf Wenkhaus hukkus 31. jaanuaril 1942 lahingulennul, kui neljamootoriline pommituslennuk Focke-Wulf Fw 200 Condor, mille meeskonda ta kuulus, Iirimaal Donegali krahvkonnas ranniku lähedal mere kohal alla tulistati.

## Viited

## Välislingid
*Rolf Wenkhaus andmebaasis IMDb