open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ivar Jüssi

**Ivar Jüssi** (sündinud 24. aprillil 1963) on eesti zooloog.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1986. aastal.

Ivar Jüssi on tegelenud hüljeste uurimisega.

Jüssi võitis Eesti esimese teadusfoto konkurssi 2006. aastal.

## Isiklikku
Ta on Fred Jüssi ja Helju Jüssi poeg. Tema vend on Mart Jüssi ja õde Mari Jüssi.

## Viited
Liigveelase

**Liigveelase** on vesiehitis, mis võimaldab liigset tulvavett juhtida paisust mööda või paisust üle. Liigveelaset võidakse kasutada ka suurvee möödajuhtimiseks.

Paisust mööda lastakse tulvavesi tavaliselt kas kiirvoolu või treppveelaskme kaudu. Üle paisu lastakse vesi aga harilikult ülevooluavade kaudu ning sellist paisu, millest vesi üle voolab nimetatakse ülevoolupaisuks.

## Vaata ka
*Veelase
*Ülevool
*Ülevoolupais

## Viited
Lewis (telesari)

**"Lewis"** (originaali pealkiri *Inspector Lewis*) on Briti kriminaalsari, "Inspektor Morse'i" (1987–1992) jätkusari.

Seriaal põhineb Colin Dexteri teostel, stsenaristid ja režissöörid on jagude kaupa varieerunud. Sarja muusika on kirjutanud Barrington Pheloung. 

Peategelast peainspektor Robbert Lewist kehastab Kevin Whately, tema abilist seersant James Hathawayd Laurence Fox.

Eestis on telesarja näidanud Eesti Televisioon.
Ploomilehine õunapuu

**Ploomilehine õunapuu** ehk **hiina õunapuu** ehk **kitaika** (*Malus prunifolia*) on külmakindel ja saagikas õunapuuliik. Arvatavasti on liik tekkinud mariõunapuude ja aed-õunapuuliikide korduval ristumisel. Viljad väikesed, pika varrega. 

Rahvasuus kutsutakse ploomilehise õunapuu vilja sageli **paradiisiõunaks**. See nimetus on eksitav, sest paradiisi-õunapuu on üks madala õunapuu sorte, mis kannab aed-õunapuu viljadega sarnanevaid täismõõdus õunu.
Hurricane

**Hurricane** tähendab inglise keeles orkaani ehk pööristormi. Sellist või väga sarnast nime või hüüdnime kannavad mitmed asjad ja isikud:

## Kohad
*Hurricane (Utah)
*Hurricane (Lääne-Virginia)
*Hurricane Deck (Missouri)

## Sõidukid
***[[Hawker Hurricane]]**, Briti II maailmasõja aegne lennuk

## Muusika
***[[Hurricane (ansambel)|Hurricane]]**, USA *heavy rock*i ansambel
***[[The Hurricanes]]**, Šoti *indie*-ansambel
***[[Hurriganes]]**, Soome rokkansambel

***"[[Hurricane (Bob Dylani laul)|Hurricane]]"**, Bob Dylani laul
***"[[Hurricane (Natalie Imbruglia laul)|Hurricane]]"**, Natalie Imbruglia laul
*"Hurricane", 30 Seconds to Marsi laul

## Filmid
***"The Hurricane"**, 1937. aasta film; režissöör John Ford, peaosades Jon Hall ja Dorothy Lamour
***"Hurricane"**, 1979. aasta film; režissöör Jan Troell, peaosas Mia Farrow
***"The Hurricane"** (eestikeelse pealkirjaga **"[[Mees kui orkaan]]"**), 1999. aasta film; režissöör Norman Jewison, nimiosas Denzel Washington

## Sport
***[[Carolina Hurricanes]]**, NHL-i jäähokimeeskond

## Inimesed
*Robin "Hurricane" Carter, USA poksija, kellest räägib 1999. aasta film "The Hurricane" ("Mees kui orkaan")
*Gregory Helms, professionaalne *wrestler*, kelle hüüdnimeks on The Hurricane
*Alex "Hurricane" Higgins, Põhja-Iiri suukrimängija

## Muud
*Operation Hurricane (1944), liitlasvägede korraldatud 24 tundi kestnud massiline Saksamaa pommitamise operatsioon 15. oktoobril 1944
*Operation Hurricane (1952), Briti esimene tuumarelva katsetus 3. oktoobril 1952
Lakk (karvad)

**Lakk** on pikem karvastik imetaja kaelal ja seljal.

Kõige tuntum on kabjaliste, näiteks hobuste ja sebrade lakk. Kuid lakk esineb väga erinevatel imetajatel, kes ei ole omavahel kuigivõrd sugulased. Sõralistest on lakk näiteks tüügasseal, gnuul, kaelkirjakul ja piisonil. Kiskjalistest on lakk lõvil ja hüäänil, aga lakkhunt on oma nimegi laka järgi saanud. Lakk võib esineda esikloomalistel, näiteks paavianil, ja isegi loivalistel, näiteks merilõvil.

Lakk esineb sagedamini isasloomal ja on üks silmatorkavaimaid soolise dimorfismi tunnuseid.

Eri liiki loomadel on lakk erisuguse kujuga, näiteks lõvil ümbritseb see tihedalt kogu pead, seevastu hobusel kulgeb pealaelt kitsa ribana mööda kaela ja selgroogu tahapoole.

Inimese juuksed on samuti väga laka moodi, aga traditsiooniliselt neid lakaks ei nimetata.
Kiirvool

**Kiirvool** on suure langu ja käreda vooluga kanal või renn, mille kaudu liigvesi juhitakse paisust mööda või viiakse kanal järsust nõlvast alla
. Et kiirvoolus on voolaval veel suur energia, siis on see põhja- ja küljeerosiooni vältimiseks tugevasti kindlustatud (nt voolusäng on betoonist). 

## Vaata ka
*Treppveelase

## Viited
Koresööt

**Koresööt** on kuiv taimne loomasööt, mis sisaldab palju toorkiudu. Koresöödas peab olema kuivainet 75–85% ja kiudu 15–45%.

Kariloomade peamine koresööt on hein, kuid koresöödana tarvitatakse ka rohukuiviseid, põhku, aganaid jms.

## Vaata ka
*Lehisviht

## Viited
Mägi-õunapuu

**Mägi-õunapuu** ehk **Sieversi õunapuu** (*Malus sieversii*) on looduslik õunapuuliik.

Mägi-õunapuu kasvab Kesk-Aasia mägedes, nimelt Lõuna-Kasahstanis, Usbekistani, Kõrgõzstani ja Tadžikistani idaosas, Põhja-Afganistanis ja Hiinas Xinjiangi provintsis.

Mägi-õunapuu kasvab 5–12 m kõrgeks. Tema vili on suurem kõigi teiste metsikute õunaliikide viljadest, kuni 7 cm läbimõõdus. Ka väliselt võib mägi-õunapuu vilja kergesti pidada mõne aed-õunapuu sordi viljaks. Kuid puude erinevus on selles, et 62,2% puudel lähevad lehed sügisel enne varisemist punaseks, aga aed-õunapuul juhtub see kõigest 2,8% puudest.

Looduses kasvab ta enamasti 1200–1800 meetri kõrgusel merepinnast. Välimuselt on mägi-õunapuud mitmekesised: nii kõrged kui madalad, viljadki erinevad kujult, suuruselt, värvilt ja valmimisajalt. Mägi-õunapuud peetakse aed-õunapuu esivanemaks.

Mägi-õunapuud kirjeldas teaduslikult esimesena Carl Friedrich von Ledebour pärast oma Altai-ekspeditsiooni, mis toimus aastatel 1826–1827. Selle käigus avastas ta üle 400 taime. Ta kirjeldas mägi-õunapuud 1833. aastal, pani sellele nimeks *Pyrus sieversii* ja paigutas selle perekonda pirnipuu. Hiljem eraldati õunad pirnidest eraldi perekonda. Puule pani ta liiginime Johann Sieversi (1762–1795) järgi, kes avastas selle 1793. aastal Alaköli järve suubuva Urdžari jõe orus Kasahstanis.

Tänapäeval on mägi-õunapuu ohustatud liik. Tema metsade kogupindala on üksnes 110 km². Kõige suuremat ohtu kujutab endast ebaseaduslik metsaraie. Mägi-õunapuumetsi raiutakse selleks, et teha ruumi karjamaadele ja elamutele. Näiteks Almatõ rahvaarv on aastail 1959–2009 suurenenud 2,9 korda. Mõningane probleem on ka ristumine aed-õunapuuga.

Palju aastaid on uuritud aed-õunapuu põlvnemist. Hiljuti selgus, et kõige suurema panuse aed-õunapuu geenidesse on andnud tänapäevani säilinud asurkond, mis kuulub mägi-õunapuu liiki ja kasvab Ili jõe orus Tjan-Šani põhjanõlvul Loode-Hiinas ja Kasahstanis. Kuid ka mets-õunapuu on andnud oma panuse aed-õunapuu genoomi. On oletatud, et aed-õunapuu kujunemises on osalenud ka *[[Malus baccata]]*, aga selle kohta pole andmeid.

Tänapäeval kasutatakse mägi-õunapuud aretusprogrammides, mille abil loodetakse saada selliseid õunapuusorte, mis kasvavad aed-õunapuule praegu sobimatutes tingimustes. Peamiselt tähendab see õunapuu külmakindluse suurendamist. Samuti kasutatakse mägi-õunapuud teistsugustes aretusprogrammides, mille abil loodetakse suurendada aed-õunapuu vastupidavust haigustele.

Kasahstani suurim linn Almatõ on nime saanud õunte järgi, mis kasahhi keeles on *алма*. Linn asub mägi-õunapuu loodusliku levila keskel ja tema nime tõlgitakse sageli kui 'õunu täis'. Nõukogude võimu ajal kandis see linn nime Alma-Ata, mis kasahhi keeles tähendab 'õunte isa'. *Alma* tähendab õunu teisteski turgi keeltes, samuti ungari keeles.

## Viited
Volodõmõr Klõtško

**Volodõmõr Volodõmõrovõtš Klõtško** [volod'õõmõr klõtšk'oo] (ukraina keeles **Володимир Володимирович Кличко**, saksapäraselt **Wladimir Klitschko**, venepäraselt **Vladimir Klitško**; sündinud 25. märtsil 1976 Semej's Kasahstanis) on Ukraina poksija. 

## Harrastajana
Klõtško alustas poksimistreeninguid 1989. aastal. Ta osales harrastajana kokku 140 kohtumisel, millest võitis 134 (neist 65 nokaudiga) ja kaotas 6 kohtumist. Ta on viiekordne Ukraina meister. 

Klõtško võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Luan Krasniqile (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksei Lezinile (Venemaa). 

## Elukutselisena
Klõtško jätkas detsembris 1996 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 29. aprill 2017) pidanud 69 kohtumist ning on neist võitnud 64 (neist 53 nokaudiga) ja kaotanud 5 kohtumist (neist 4 nokaudiga).

## Tunnustus
*2017 – Vabaduse orden 

## Isiklikku
Ka Volodõmõr Klõtško vanem vend Vitali oli tuntud Ukraina poksija.

## Viited

## Välislingid

* 
* 
*Vendade Klõtškode koduleht. Inglise, saksa, vene ja ukraina keeles
Vaikne Don

**"Vaikne Don"** (vene keeles Тихий Дон) on Mihhail Šolohhovi romaan.

Šolohhov alustas "Vaikse Doni" kirjutamist Vjošenskaja staniitsas, kuhu ta aastal 1926 elama asus. 

Romaan ilmus neljas köites (1928 (1. ja 2. köide), 1932 (3. köide), 1940 (4. köide)).

Romaanil on perekonnakroonika ja ajaloolise epopöa sugemeid. See käsitleb realistlikus võtmes Doni kasakate elu maailmasõjaeelsest ajast kuni kodusõjani. Vaikselt voolav Don on elu jätkuvuse sümbol. Šolohhov pöörab palju tähelepanu Grigori ja tema abikaasa Aksinja armastusele. Kirjaniku muu looming jääb kunstiliselt kvaliteedilt sellele teosele tunduvalt alla .

Ilmumise järel asuti teose esimest köidet kiiresti tõlkima: 1929 avaldati see Saksamaal ja Austrias, 1930 Tšehhoslovakkias, Hispaanias, Rootsis, Hiinas, 1931 Prantsusmaal, Inglismaal ja USA-s, 1932 Taanis, 1934 Jaapanis ja Bulgaarias. Romaan oli välismaal menukas.

Nõukogude kriitikud heitsid romaanile ette endiste aegade ja mässuliste kasakate ülistamist. Tsensuur kimbutas teda, sest peategelane otsustas valgete kasuks.

Aastal 1965 sai Šolohhov "Vaikse Doni" eest Nobeli kirjandusauhinna.

Alates ilmumisest on teos olnud üks 20. sajandi vene kirjanduse suuri mõistatusi ja vaidlusobjekte. Romaani ja selle autorsust on ümbritsenud teravate ideoloogiliste heitluste tulevärk, risti vastandlike tõlgenduste, oletuste ja legendide tihe padrik. 1920. aastate lõpul räägiti Moskvas salapärasest eidekesest, kes käivat mööda toimetusi kaebamas, et tema punaste poolt tapetud poja käsikiri on avaldatud Šolohhovi nime all. Esimesed raamatud teose autorsuse kohta ilmusid 1970. aastate keskel Pariisis. Kirjandusteadlane Irina Medvedjeva-Tomaševskaja pakkus romaani autoriks unustatud kirjanikku, Doni kasakate elu suurepärast tundjat Fjodor Krjukovit (1870–1920), seda versiooni toetas oma saatesõnas Aleksandr Solženitsõn.
 
Ühe usaldusväärsema uurijana paistab silma USA slavist Herman Ermolaev, kes on mitmeid plagiaaditeooriaid väga asjalikult arvustanud (raamat "Mihhail Šolohhov ja tema looming", 2000). Ameerika kriitik Ernest Simmens on öelnud, et "Vaikne Don" on vaatamata poliitika üleküllusele eeskätt "suur ja liigutav armastuse lugu, võib-olla ainus tõeline armastusromaan nõukogude kirjanduses". 

## Jätk
Aastal 1959 ilmus "Vaikse Doni" jätk "Hobused Donil", mida peetakse kunstiliselt nõrgaks.

## Film
Aastal 1958 valmis film "Vaikne Don".

## Eestikeelsed väljaanded
#Vaikne Don, vene keelest tõlkinud A. Koit, Tartu, Kalev, (1. osa 1936, 2. osa 1937, 3. osa tõlkinud Justa Kurfeldt 1948) 
#Vaikne Don. Tõlkinud A. Kurfeldt. – Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1957 (sarjas "Suuri sõnameistreid")
#Vaikne Don. 2. kd. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1957 (sarjas "Suuri sõnameistreid")
Vesiehitus

**Vesiehitus** on ehitustegevus, mis hõlmab vesiehitiste rajamist veekogudesse.

Vesiehituse ja veekaitse hüdrotehnikainseneri kutsestandardile vastavat haridust on Eestis võimalik omandada ainult Eesti Maaülikoolis.

## Vaata ka
*Looduslähedane vesiehitus
*Ökoloogiline vesiehitus
*Vesiehitis
*Hüdrotehnika
Veejuhe

**Veejuhe** on ehitis, mille kaudu saab vett ühest kohast teise juhtida. Veejuhtmed on näiteks kanal ja torustik. 

Isevoolset (gravitatsioonijõul liikuva veega) veejuhet, millega tuuakse vett kaugest allikast, nimetatakse samuti **veejuhtmeks**.

## Vaata ka
*Akvedukt

## Viited

## Kirjandus
*Keskkonnasõnaraamat 2004 http://mot.kielikone.fi/mot/endic/netmot.exe?UI=ened&height=165
Planktoniammuti

**Planktoniammuti** on tööriist, mida kasutatakse planktoniorganismide arvu määramiseks soovitud sügavuselt kindla ruumalaga veeproovi kohta. 

## Ehitus
Enamasti on planktoniammuti silindrikujuline. Planktoniammuti külgsein on tehtud tihedast siidist ning see on osaliselt avatav ja suletav, põhi ja pealmine osa on ühendatud raudvarbadega. Metallpõhja küljes on väike kraaniga mahuti, kuhu kurnatav plankton kogutakse. 

Siseveekogudes kasutatakse harilikult 10-liitriseid planktoniammuteid.

## Vaata ka
*Planktonivõrk
*Batomeeter

## Viited

## Kasutatud allikad
*EE 7. köide, 1994.
Planktonivõrk

**Planktonivõrk** on vahend, mille abil saab koguda veekogu planktonit ja määrata liigilist koosseisu. 

Planktonivõrk koosneb koonusekujulisest siidvõrgust ja selle põhjal olevast otsikust ehk kannist, mis on kraaniga avatav. 

Planktonivõrk lastakse nööri või trossi otsas soovitud sügavusele ja tõstetakse aeglaselt käsitsi või mehaaniliselt veesõidukile. 

Suletava planktonivõrguga saab võtta ka kvantitatiivseid veeproove. 

## Vaata ka
*batomeeter
*planktoniammuti

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia 7. köide, 1994.
Kalakaitse

**Kalakaitse** on teaduslikul alusel põhinev kalade, teiste veeloomade ja -taimede ning töönduspüügi reguleerimine. 

Eestis reguleerib kalapüüki kalapüügiseadus.

## Ajalugu
Esimene Eesti kalapüügieeskirja (kehtestati Peipsi ja Pihkva järves) koostas Karl Ernst von Baer. See kinnitati 1859. 

## Viited

## Välislingid
*Kalapüügiseadus
Kalamürgid

Sõnal "**kalamürgid**"" on mitu tähendust:

***kalamürgid** ehk **[[ihtüotsiidid]]**, mürkained, millega hävitatakse veekogudes soovimatuid kalu
***[[kalamürgid (ihtüoloogia)|kalamürgid]]**, mürgid, mida kalad toodavad enda kaitseks
***[[kalamürgid (toidumürgid)|kalamürgid]]**,  kalatoodete või kala riknemisel tekkinud mürgid
Kalapaat

**Kalapaat** on veesõiduk, mida kasutatakse ranna lähedal ja siseveekogudel kalapüügiks. 

Maailmas on kasutusel väga palju erinevaid kalapaaditüüpe, mis on tingitud peaasjalikult eri püügiviisidest ja püütava piirkonna suurusest. 

## Viited
Ultrafiltratsioon

**Ultrafiltratsioon** ehk **ultrafiltrimine** ehk **ultrafiltreerimine** on nähtus, kus vedelik liigub läbi poolläbilaskva (semipermeaabli) bio- või tehismembraani.

Ultrafiltratsioon erineb osmoosist selle poolest, et osmoos on iseeneslik protsess, aga ultrafiltratsioonis rakendatakse hüdrostaatilist survet.

## Vaata ka
*Ultrafilter

## Kirjandus
*EE 10. köide, 1998.
Tummpilt

**Tummpilt** (prantsuse keeles *tableau* 'tahvlike, pilt') on levinud lavastusvõte 19. sajandi näidendites: etenduse lõppedes tarduvad tegelased maaliliseks grupipildiks, kuni eesriie langeb.

## Viited
Triloogia

**Triloogia** (kreeka keeles *tri-* "kolm, kolmik" ja *logos* "mõiste, käsitlus") on kolmest iseseisvast teosest koosnev tervik.

## Triloogiaid
### Kirjanduses
*Oskar Lõvi "Kolm naist"
*Viktor Suvorov "Viimane vabariik"
*J. R. R. Tolkien "Sõrmuste isand"
*Günter Grassi Danzigi triloogia
*Douglas Adamsi "Pöidlaküüdi reisijuht galaktikas" on viieosaline triloogia.
*Astrid Lindgreni Karlssoni-triloogia
*Väinö Linna "Siin Põhjatähe all"
*Trudi Canavan "Musta võluri triloogia"
*Eno Raud "Lugu lendavate taldrikutega"

### Muusikas
*Carl Orff "Trionfi"

## Vaata ka
*Tetraloogia
*Diloogia

## Viited
Tetraloogia

**Tetraloogia** (kreeka keeles *tettares* – 'neli' ja *logos* – 'mõiste, käsitlus') on neljast iseseisvast teosest koosnev tervik.

Tetraloogiaks nimetatakse ka Vana-Kreekas kolmest tragöödiast ja ühest saatürdraamast koosnevat näidendite gruppi, mida esitati Dionysose pidustustel.

Tetraloogia on näiteks Anatoli Rõbakovi romaan "Arbati lapsed" koos teiste romaanidega "1935 ja järgmised aastad" (1989), "Hirm" (1990) ning "Tuhk ja tolm" (1994). 

## Vaata ka
*Diloogia
*Triloogia

## Viited
Riigimehed

**"Riigimehed"** on Eesti telesari, poliitiliseks satiiriks liigitatav draama, mille esimene hooaeg valmis 2010. aastal. 14-osalise sarja peaosatäitja on Taavi Teplenkov. 

Sarja tootis filmistuudio Catapult Films. Sari esilinastus Eesti Televisioonis alates 31. oktoobrist 2010 kuni 31. oktoobrini 2013.

"Riigimeeste" stsenaristid on Ott Sepp ja Õ-Fraktsioon, lavastaja Kaaren Kaer ning produtsendid Tõnis Leht ja Gerli Veermäe.

## Osatäitjad
* Taavi Teplenkov – sotsiaalse sidususe minister
* Jaak Prints – nõunik ehk Juhe
* Gert Raudsep – Ühenderakonna peasekretär
* Külliki Saldre – sotsiaalse sidususe ministeeriumi kantsler
* Ott Sepp – ministeeriumi turvamees
* Mirtel Pohla – ministri sekretäri hääl; ministri sekretär
* Allan Noormets
* Märt Avandi
* Liina Vahtrik – soolise võrdõiguslikkuse volinik
* Getter Jaani – Getter Jaani
* Marko Reikop – "Ringvaate" saatejuht Marko Reikop
* Kaidor Kahar – "Puutepunkti" saatejuht Kaidor Kahar

## Osad
**1. hooaeg**
* 01 – **Avaosa** (31. oktoober 2010)
* 02 – **Avatud uksed** (7. november 2010)
* 03 – **Seenioride eine** (14. november 2010)
* 04 – **Sallivusstrateegia** (21. november 2010)
* 05 – **Rahvusvaheline edu** (28. november 2010)
* 06 – **Võim või võrdsus?** (5. detsember 2010)
* 07 – **Autopiloot** (12. detsember 2010)
* 08 – **Telgitagused** (19. detsember 2010)
**2. hooaeg**

* 09 – **Uus piloot** (8. september 2013)
* 10 – **Suur sisenemine** (15. september 2013)
* 11 – **Korjemaa** (22. september 2013)
* 12 – **Kokku hoid** (29. september 2013)
* 13 – **Mineviku varjud** (6. oktoober 2013)
* 14 – **Riigimeeste manifest** (31. oktoober 2013)

## Tegevustik
Riigimehed omab nii mõneski osas sarnasusi BBC Four poolt alates 2005. aastast toodetava telesarjaga "The Thick Of It", mis jälgib sotsiaalafääride ministri elu Briti võimukoridorides.

## Kirjandus
* Karilin Engelbrecht. Eesti Televisiooni uus sari teeb poliitikud naerualusteks. Elu24, 20. oktoober 2010
* Hanno Pevkur. 12 häälega tegelikult ministriks ei saa. Delfi, 1. november 2010
* Filmimees Talvik: "Riigimehed" on uus tase Eesti telemaastikul. Delfi, 1. november 2010
* Raul Sulbi. Ruussaar: "Riigimehed" iseloomustab Reformierakonna ideoloogiat. Postimees, 6. november 2010
* Andres Keil. Sotsiaalse Sidususe Ministri esimene intervjuu. Eesti Ekspress, 6. november 2010
* Suured ootused seriaalile "Riigimehed". Virgo Kruve veebikodu ja blogi
* Riigimehed. Aeglane ja igav? Gerd Tarand

## Välislingid
* Telesarja "Riigimehed" koduleht, Eesti Televisioon, ERR
* "Riigimehed" Facebookis
* Sotsiaalse sidususe minister Facebookis
Diloogia

**Diloogia** (kreeka keeles *di(s)* "kaks korda" ja *logos* "mõiste, käsitlus") ehk **kaksikteos**, on kahest iseseisvast osast koosnev tervik.

Diloogiat iseloomustavad ühised tegelased ja ühine teema või tegevusaeg minevikus.

## Diloogiaid
*Karl Ristikivi. "Kõik, mis kunagi oli" ja "Ei juhtunud midagi".

## Vaata ka
*Jõgiromaan
*Triloogia
*Tetraloogia

## Viited
Dialoog

**Dialoog** ehk **kahekõne** (kreeka keeles *dialogos* 'vestlus') on kahe või enama isiku omavaheline vestlus.

Dialoog on näitekirjanduse põhikomponent. Dialoogi kasutatakse sageli ka proosakirjanduses tegelaste otsekõnena.

## Vaata ka
*Suhtekorralduse dialoogiteooria
*Duoloog
*Monoloog
*Polüloog

## Viited
Jõgiromaan

**Jõgiromaan** on romaaniseeria, milles iga üksikteos on omaette tervik ning samal ajal seotud ühiste tegelaste, teema või kujutatava ajastu kaudu.

Jõgiromaane hakati kirjutama 19. sajandil. Tuntud on näiteks Honoré de Balzaci "Inimlik komöödia", mis koosneb ligi sajast teosest. Balzaci jõgiromaan kujutab Prantsusmaa kõigi kihtide elu ajavahemikul 1815–1848 ning selles on mitmeid teosest teosesse korduvaid tegelasi.

Jõgiromaane on kirjutanud ka John Galsworthy ("Forsyte'ide saaga") ja Romain Rolland (10-osaline arenguromaan "Jean Christophe").

## Vaata ka
*Romaan

## Viited
Duoloog

**Duoloog** (ladina sõnast *duo* 'kaks' ja kreeka sõnast *logos* 'sõna, kõne') on kahe tegelase vaheline kõnelus näidendis ja eepilistes žanrides.

Duoloog on dialoogi erijuhtum.

## Viited
Arnold Annebat

**Arnold Annebat** (ka *Arnoldus* või *Arnold Anebat* või *Arnold von Anneberg*; suri 19. jaanuaril 1551) oli katoliiklik Tallinna piiskop aastatel 1536–1551.

Arnold Annebat oli pärit Tallinnast, tema isa Gert tuli 1490. aastal Mustpeade gildi liikmena Tallinna. Et sinna kuulusid enamasti vallalised mehed, sündis Annebat tõenäoliselt pärast seda. Annebati ema oli Katharina Hunnynckhusen.

Võimalik, et Annebat oli juba 1508. aastal preester Narvas (seal tegutses *her Arnold*). Esimene kindel teade temast on aga 1517. aastast, mil ta oli piiskop Johann Blankenfeldi sekretär. Selles ametis oli ta kuni 1523. aastani, mil Blankenfeld nimetas ta Tallinna toomkapiitli dekaaniks. Selles ametis oli ta kuni 1536. aastani, mil ta Johannes Roterdi surma järel Tallinna piiskopiks valiti. See toimus tõenäoliselt 1536. aasta suvel, sest sama aasta 5. septembril kinnitas paavst Annebati Tallinna piiskopiks. Annebat suri 1551. aasta alguses, misjärel järgmiseks Tallinna piiskopiks sai tema koadjuutor Friedrich von Ampten.

Arnold Annebat maeti Rakvere Püha Mihkli kloostri kirikusse. Tema hauaplaat avastati kloostri varemeist 19. sajandil ja paigutati Rakvere Kolmainu kirikusse, kus see on tänini. 

## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*. 

## Välislingid
*
Kadunud sugupõlv

**Kadunud sugupõlveks** (inglise keeles *lost generation* "kadunud põlvkond") hakati nimetama Esimeses maailmasõjas osalenud ja sellest osavõtmise tulemusena invaliidistunud või vaimselt ning moraalselt muserdatud noort põlvkonda.

Tuntud on Erich Maria Remarque'i romaan "Läänerindel muutuseta".

## Vaata ka
*Biitnikud
*Liigne inimene
*Noored vihased mehed
*X-põlvkond

## Viited
Monoloog

**Monoloog** (vanakreeka sõnadest *mono* 'ainus' ja *logos* 'kõne') ehk **ainukõne** ehk **ühekõne** on näidendis või kirjandusteoses pikem üksikkõne endamisi või dialoogi osana.

Monoloogi sisuks võib olla tegelase lüüriline eneseväljendus, pihtimus, pöördumine publiku poole, jutustus laval näitamata sündmustest, refleksioon ja hinnang toimunule.

Monoloog võib olla ka tegelase sisedialoog küsimuste-vastuste kujul, nagu Hamleti kuulus monoloog "Olla või mitte olla".

Monoloogi algatajaks peetakse vanakreeka tragöödiakirjanikku Euripidest.

Monoloogi soositi klassitsismi ja romantismi perioodil. 19. sajandil realistlikus draamas kasutati seda vähem. Uuesti hakati seda rohkem viljelema 20. sajandi ekspressionistlikus näidendis (täpsemalt: ad spectatores).

Tervenisti monoloogile on üles ehitatud monodraama. Monoloog on oluline väljendusvorm dramaatikas. Monoloogi esineb ka lüürikas ja eepikas.

## Vaata ka

*Sisemonoloog

## Viited
Samuel Hinds

**Samuel Archibald Anthony Hinds** (sündinud 27. detsembril 1943) on Guyana poliitik, alates 11. augustist 1999 kuni 20. maini 2015 Guyana peaminister.

Ta kuulub Progressiivsesse Rahvaparteisse. Ta oli peaminister ka 9. oktoobrist 1992 kuni 6. märtsini 1997 ja 19. detsembrist 1997 kuni 9. augustini 1999.

6. märtsist kuni 19. detsembrini 1997 oli ta Guyana president.
Rahvusvaheline lasteraamatupäev

**Rahvusvaheline lasteraamatupäev** on 2. aprillil Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu (IBBY) ja selle rahvuslike sektsioonide poolt tähistatav päev.  

Päeva tähistatakse 1967. aastast Hans Christian Anderseni sünniaastapäeval.

## Välislingid
Käsmu kirik

**Käsmu kirik** (ka *Käsmu kabel*) on luteri kirik Lääne-Virumaal Käsmus. Ajalooliselt jäi kirik Haljala kihelkonda.

Käsmu puitkirik valmis kabelina 1864. aastal. Käsmu kirikut kasutab EELK Käsmu kogudus. Kirikut ümbritseb Käsmu kalmistu.

Käsmu kirikus  on Tallinna Rootsi-Mihkli kirikust pärinev orel, mille tõenäoliselt ehitas 1813. aastal orelimeister Johann Andreas Stein.

1880. aastatel annetas kabelile kroonlühtri Tõnikse talu peremees Jakob Kaskni. Tema algatusel ehitati 1892. aastal ka kabeliaia kivimüür.  

Rosenwaldi 1893. aastal valminud altarimaali kinkis kirikule Käsmu talunik Preedik Lepni. 

## Viited

## Välislingid

*
Benedict Witte

**Benedict Witte** (25. aprill/6. mai 1768 Tallinn – 17. oktoober/29. oktoober 1822 Moskva) oli Eesti vaimulik.

Witte immatrikuleeriti 23. septembril 1785 Jena ülikooli, oli kohal veel aastal 1788. Ordineeriti õpetajaks 2. oktoobril/13. oktoobril 1799.

Ta oli aastatel 1799–1813 (kutsuti 17. augustil/28. augustil 1799) Ambla Maarja koguduse õpetaja. Lahkus ametist mais 1813.

## Isiklikku
Tema isa Benedict Witte vanem oli Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja. Tema äi Johannes Heinrich Felicius vanem ja naisevend Johannes Heinrich Felicius olid Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajad. Tema kälimees Georg Friedrich Harten oli Mustjala Anna koguduse õpetaja. Tema õemees Peter Friedrich Bornwasser oli Rõuge ja Karula koguduse õpetaja.

## Viited
Autogramm

**Autogramm** (kreeka keeles *autos* 'ise' ja *gramma* 'täht, kirjutis') on omakäeline nimekirjutus.

Levinud on tuntud inimeste autogrammide kogumine. Eestis on sellega tegelenud näiteks Ivar Kümnik, Siim Juhkam, Mati Vihman ja Anto Sepp. Kaasajal on selle asemel enam levimas selfide tegemine.

Omakäeline nimekirjutus dokumendil, mis väljendab allakirjutanu nõusolekut dokumendi sisuga või selle teatavaksvõtmist, on tuntud kui allkiri. Omakäeline kirjutus, näiteks pühendus raamatus, on autograaf.

## Vaata ka
*Allkiri
*Autograaf

## Viited
Autograaf

**Autograaf** (kreeka keeles *autos* 'ise' ja *graphō* 'kirjutan') on omakäeline kirjutus.

Autograaf võib olla kiri, käsikiri, aga ka pühendus raamatus.

Autograafidel on nii teaduslik kui ka kogumisväärtus.

## Vaata ka
*Allkiri
*Autogramm

## Viited

## Kirjandus
*Felix Albert Leopold Wittlich. Käekiri ja iseloom: käekirja karakteroloogia ja kohtuliku grafoloogia alused, Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1938.
*Hain Tankler jt. Tartu Ülikooli professorite, NSV Liidu Teaduste Akadeemia liikmete portreid ja autograafe. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1977.
*Vaime Kabur. Autograafid raamatutes: näituse kataloog (1983, 1990). Tallinn: Eesti Raamatuühing, 1990.
*Piret Noorhani. Käsi kirjutab: valik autograafe Eesti Kultuuriloolisest Arhiivist. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, 2003.

## Välislingid
*Friedrich Ludwig Schardiuse autograafide kollektsioon (Tartu Ülikooli raamatukogu andmebaas)
Vahelihas

**Vahelihas** ehk **diafragma** on lai kuplikujuline lihas, mis eraldab rinnaõõnt kõhuõõnest. 

Vahelihase äärmine osa on lihaseline, keskosa kõõluseline. Kõõluseline osa on lihaselise osa jätk ning koosneb omavahel põimuvatest kõõluskiududest. 

Vahelihast läbivad järgmised elundid:
* aort (*aorta*);
* rinnalümfijuha (*ductus thoracicus*);
* söögitoru (*oesophagus*);
* uitnärvid (*nervi vagi*);
* alumine õõnesveen (*vena cava inferior*);
* suur sisusenärv ja väike sisusenärv (*nervus splanchnicus major, nervus splanchnicus minor*);
* *[[vena azygos]]* ja *[[vena hemiazygos]]*;
* sümpaatiline piiriväät (*truncus sympathicus*);
* sisemised rindkere veresooned (*vasa thoracica interna*).

Vahelihas muudab võimalikuks hingamise: selle pinguldumisel liigub diafragma külgmine osa allapoole, suureneb rindkere ruumala (selles suurenemises osalevad ka välimised roidevahelihased) ning kopsudesse voolab õhk. Selle käigus surutakse kõhuõõne elundid allapoole ning kõht kummub väljapoole. Vahelihase lõdvestumisel liigub see kõhulihaste suurenenud toonuse mõjul üles, rindkere maht väheneb ning õhk surutakse kopsudest välja. Väljahingamisel osalevad ka sisemised roidevahelihased.

Vahelihasel on oma roll ka oksendamise, defekatsiooni ja urineerimise korral, sest ta avaldab teatud elunditele survet.

## Viited
Kamassi keel

**Kamassi keel** on väljasurnud samojeedi keel, mida rääkisid Lääne-Siberis Sajaanides elanud kamassid. Kamassi keel kuulub koos sölkupi ja matori keelega lõunasamojeedi keelerühma. Kamassi keele dialektid on kamassia ja koibali.

Kamassi keelt uurisid Matias Aleksanteri Castrén ja Kai Donner. Donner kogus 20. sajandi alguses materjali, mille publitseeris Aulis Joki. 20. sajandi alguses oli keel juba välja suremas. Seda rääkis vaid mõni pere Abalakovo külas (tänapäeval Krasnojarski krai Sajanski rajooni Malinovski külanõukogus). Suurem osa kamasse läks üle hakassi või vene keelele. 1963. aastal leiti Ablakovo külast veel mõned vanurid, kes mäletasid lapsepõlves räägitud keelt. Kamassi keele viimane kõneleja Klavdija Plotnikova suri 1989. aastal. 

Eestis on kamassi keelt uurinud Ago Künnap. Ta kaitses Helsingi ülikoolis aastal 1971 filosoofiadoktori väitekirja teemal "System und Ursprung der kamassischen Flexionssuffixe" ning aastal 1974 Tartu Ülikoolis filoloogiadoktori väitekirja teemal "Pööramine ja käänamine samojeedi keeltes" ("Склонение и спряжение в самодийских языках (сравнительно-исторический анализ первичных словоизменительных суффиксов)").

## Grammatika
### Arvsõnad
Alltoodud tabelis on kamassi arvsõnad.

## Sõnavara
### Sugulus soome-ugri keeltega
Osadel kamassi sõnadel on uurali tüved, mis on sarnased nii samojeedi kui ka soome-ugri keeltes. 

Allpool on näiteid kamassi sõnadest, mille tüved on sarnased eesti või mõne teise soome-ugri keele tüvedega:

* база-, безет- (*baza-*, *bezet-*) – pesema
* ваза (*waza*) – vask
* джага (*ćaɣa*) – jõgi
* кhи (*khi*) – kuu
* кола (*kola*) – kala
* колмэ (*kolmǝ*) – surnukeha
* куро (*kuro*) – kurg
* ле (*le*) – luu
* ман (*man*) – mina
* миӈэм (*mińǝm*) – minema
* мунӱй (*munuj*), мунӭй (*munǝ̑j*) – muna
* мо (*mo*) – mis
* не̄ (*nē*), не (*ne*) – naine
* ним (*nim*), нэм (*nǝm*) – nimi
* пhа (*pha*) – puu (ungari keeles *fa*)
* пил (*pil*), пьел (*pjel*), пе̄л (*pēl*) – pool
* сима (*sima*) – silm
* сы (*sõ*) – süda
* тан (*tan*) – sina (mordva keeltes *тон* (*ton*))
* тhу (*thu*), т’у (*t’u*) – järv (ungari keeles *tó*)

## Viited

## Kirjandus
*Kai Donner, "Kamassisches Wörterbuch nebst Sprachproben und Hauptzügen der Grammatik", Helsinki 1944.
*Ago Künnap, "System und Ursprung der kamassischen Flexionssuffixe" I-II, Helsinki 1971–1978.
Giljotineerimine

**Giljotineerimine** ehk **giljotiinimine** on hukkamine giljotiini abil.

Üks esimesi, kes giljotineeriti, oli Prantsusmaa kuningas Louis XVI.
He Got Game

***"He Got Game"** (eestikeelse pealkirjaga **"[[Pall on tema käes]]"**) on 1998. aasta spordidraama; filmi lavastas Spike Lee, peaosas Denzel Washington.
***"[[He Got Game (Public Enemy album)|He Got Game]]"** on Public Enemy 1998. aasta album, mis oli selle filmi *[[soundtrack]]*-album.
***"[[He Got Game (Jay Tee album)|He Got Game]]"** on Jay Tee 2005. aasta *[[mixtape]]*-album.
Saprolegnia

**Vesihallik** (*Saprolegnia*) on heterokontide hõimkonda kuuluvate magevee-eluliste organismide perekond. Traditsiooniliselt on neid peetud seenteks. Tüüpiliselt on nad valged. Enamasti võib neid kohata kasvamas organismide kudedel (nt surnud kalade peal).  

## Vaata ka
*Reoveeseen
Termotuumarelv

**Termotuumarelv**, tuntud ka kui **vesinikupomm** ja **termotuumapomm**, on massihävitusrelv, milles kasutatakse relva hävitava jõu saavutamiseks termotuumareaktsiooni ehk tuumasünteesireaktsiooni, kus kergete aatomituumade ühinemisel (tuumasüntees) vabaneb plahvatuslikult väga suur kogus energiat.

Termotuumalaenguna kasutatakse vesiniku isotoope deuteeriumi (²H) ja triitiumi (³H). Vesinikupomm on tavaliselt koostatud kahejärgulisena: termotuumareaktsiooni esilekutsumiseks kasutatakse uraan-235 lõhustamise või plutooniumi ahelreaktsiooni tulemusena vabanenud energiat. Raskete aatomituumade (uraan-235) või plutooniumi lagunemine (tuumalõhustumine) on seega aatomidetonaatoriks, millest saadud energia arvel saavutatakse termotuumareaktsiooniks (²H + ³H → 4He + n) vajalik ülikõrge temperatuur (umbes 10 MK) ja rõhk.

Termotuumarelva katsetusi on teinud kuus riiki: USA, Venemaa, Suurbritannia, Prantsusmaa, Hiina ja India. Inimkonna esimese termotuumalaengu plahvatuse korraldas USA 1952. aastal.
## Tsaarpomm

30. oktoobril 1961 lõhkas Nõukogude Liit Novaja Zemlja polügoonil 50-megatonnise termotuumapommi RDS-220. See on suurim tehislik plahvatus. Pomm kaalus 27 tonni. Selle transpordiks kohandati pommituslennuk Tu-95. Pomm ei mahtunud tervenisti lennuki pommišahti, see jäi lennuki kere all osaliselt väljaulatuvaks. Pomm heideti lennukilt Tu-95 10,5 km kõrguselt langevarjuga alla, mis lõhkes, nagu plaanitud, 4 km kõrgusel. Nii jäi pommi kandval lennukil aega eemalduda 39 km kaugusele. Pommituslennukit saatev vaatluslennuk Tu-16 oli plahvatuse ajaks jõudnud 53,5 km kaugusele plahvatuse epitsentrist. Plahvatuse lööklaine tabas Tu-95 115 km kaugusel. Kontroll lennuki üle säilis ning see jõudis tagasi Koola poolsaarele, kust see pommiga startis. Plahvatuse tuumaseen ulatus 67 km kõrgusele ja kasvas 95 km läbimõõduni. Saja kilomeetri raadiuses purunesid puumajad, kivimajad kaotasid katused. Plahvatuse lööklaine põhjustas aknaklaaside purunemise kuni 900 km raadiuses, aknaklaase purunes ka Soomes ja Norras. Plahvatuse jõud oli võrreldav umbes viiepallise maavärinaga. 2020. aasta augustis postitati YouTube'i dokumentaalfilm RDS-220 lõhkamisest.

6. jaanuaril 2016 teatas Põhja-Korea vesinikupommi katsetusest, kuid seda pole sõltumatud allikad kinnitanud.

## Vaata ka
* W87, USA termotuumalõhkepea

## Viited
Tõrva kõrtsihoone

**Tõrva kõrtsihoone** on ajalooline maakivist ehitis Lõuna-Eestis Tõrva linnas. Seda peetakse Tõrva üheks esimeseks tänaseni säilinud ehitiseks ning linna sümboliks. Kõrtsihoone ehitati esmakordselt Pärnu–Tartu ja Viljandi–Valga maantee ristumiskohale 1834. aastal .2026. aasta alguse seisuga tegutseb hoone idanurgas Malmizza itaalia restoran.

Algselt oli hoone valmistatud puidust ning see kuulus tollase Patküla mõisa omandisse. 1890. aasta sügisel põles vana puidust kõrtsihoone maha ning hoone ehitati taas üles maakivist. Kõrtsihoones tegutses kõrts ning tall.

Ümberehitatuna oli kõrtsihoone pikk krohvimata dekoratiivselt laotud maakivihoone, mis kaetud poolkelpkatusega. Uste ja akende avad olid historitsismile omaselt markeeritud valgete krohviraamistustega. Enamus hoone algsest väljanägemisest on restaureeritult säilinud tänaseni.

19. sajandi viimasel veerandil oli kõrtsihoone omanik ja kõrtsipidaja ning hobupostijaama ülem tollal Tõrva lähistel asuva Riiska talu omanik Hugo Wecram. Sajandi lõpus ostis kõrtsihoone läti rahvusest ärimees Zakrits, kes tellis uue kõrtsipidajana seniste savi- ja puunõude asemele klaaskannud ja fajansstaldrikud, mille alla oli varguste ennetamiseks graveeritud "Tõrva kõrtsist varastatud".

Pärast Teist maailmasõda tegutsesid hoones einelaud ja Tõrva Tarbijate Kooperatiivi kauplused.

Aastatel 1998–2000 renoveeriti Tõrva linna omandisse kuuluv kõrtsihoone, mille käigus vahetati välja hoone sarikad, laoti uus kivikatus ning restaureeriti hoone maakividest müüritis.

2025. aasta Tõrva Vallavalitsuse projektiga on plaanis kõrtsihoonesse kavas rajada mitmeotstarbeline kontserdisaal ja tehnilised abiruumid. Saali ülemisele tasandile on ette nähtud rõdu ning hoone keskossa jääb fuajee. Teisele korrusele kavandatakse seminariruum, mida kasutatakse ühistegevuste, kunstinäituste ja huviringide tarbeks. Projekti ettevalmistamisega tegelevad Infragate Eesti, projektijuht Kirstjan Õim ning arhitektuuribüroo Apex koos arhitekt Kristi Järvikuga.

## Välislingid
*
Johannes Roterd

**Johannes Roterd** (ka **Johannes Rotert**; surnud 1536) oli Tallinna piiskop aastatel 1531–1536.

Roterd pärines Tallinna kodanikkonnast. 1501. aastal immatrikuleeriti ta Rostocki ülikooli, kuid tema teaduskraadi kohta teateid pole. 1511. aastal nimetati teda Niguliste kirikhärraks, kuid pole selge, kas ta oli ka Tallinna toomhärra. Ühetähenduslikult kapiitli liikmena on teda mainitud 1512. aastal. 1524. aastal on teda mainitud toomkiriku fabrikaatorina.

Roterd valiti Tallinna piiskopiks pärast Georg von Tiesenhauseni surma 1530. aasta oktoobris. Seetõttu on võimalik, et tema ametiaeg algab veel selle aastaga. Paavsti kinnituse sai ta aga alles 1531. aasta 30. augustil. Roterd suri enne 1536. aasta septembrit, kuna siis kinnitas paavst järgmiseks Tallinna piiskopiks Arnold Annebati.

## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Christian Czernekow

**Christian Czernekow** (surnud 1514) oli Tallinna piiskop aastatel 1513–1514.

Czernekow pärines Danzigi kodanike hulgast. 1476. aastal immatrikuleeriti ta Rostocki ülikooli ning arvatavasti 1478. või 1479. aastal omandas ta samast bakalaureusekraadi. Hiljem omandas Czernekow ka magistrikraadi. Liivimaale saabus ta arvatavasti kohe pärast seda ning 1487. aastal on teda mainitud Tallinna raesekretärina. Seda ametit pidas ta 20 aastat ning uuesti aastatel 1512–1513.

Czernekow oli Tallinna toomhärra, teda on sellena esmamainitud 1495. aastal. 1510. aastal on teda lisaks nimetatud ka Saare-Lääne toomhärraks, lisaks Tallinna piiskopi Gottschalk Hageni kirjutajaks. Samal ajal nimetati teda ka Schwerini diötseesist pärinevaks vaimulikuks ja notariks, mis läheb mõneti vastuollu teiste andmetega, mis kinnitavad tema pärinemist Danzigist.

Tõenäoliselt 1513. aasta oktoobris valiti Czernekow Tallinna piiskopiks. Juba novembris asus ta teele Rooma, et paavsti käest kinnitus saada. Teekond venis pikaks ja paavsti käest õnnestus tal kinnitus piiskopikohale saada alles 6. veebruaril 1514. Seejärel asus ta tagasiteele. Sama aasta juuli alguses on teda elusolevana mainitud siis toimunud Liivimaa maapäeval. Czernekowi surmaajaks võis olla 16. juuli, ta oli maetud Tallinna toomkirikusse. 

Pärast Czernekowi surma valis toomkapiitel uueks Tallinna piiskopiks Christian Bomhoweri, kuid paavst kinnitas piiskopiks Johann Blankenfeldi.

## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*, Teil II (1902), lk 52; Teil III (1904), lk 57; Teil IV (1914), lk 117 ja 337.
Linnastumise määr

Piirkonna **linnastumise määr** ehk **linnastumise aste** on linnades elavate inimeste (linnarahvastiku) osatähtsus piirkonna rahvastikus. 

Arenenud riikides toimus kõige suurem muutus linnastumise määras 19. sajandil tööstusliku pöörde tõttu. Näiteks Inglismaal suurenes see 17 protsendilt 1801. aastal 72 protsendile 1891. aastal. Kogu maailma rahvastikust elas 1900. aastal linnades 15%. 2007. aastal oli kogu maailma linnastumise määr umbes 50%.

Ennustatakse, et 2050. aastaks on arenenud maades linnastumise määr 86% ja arengumaades 64%.

## Vaata ka
*Linnastumine

## Viited
Rohekeviklased

**Rohekeviklased** (*Chloroperlidae*) on kevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Eestis esineb vähemalt kaks liiki:
**Siphonoperla bumeisteri* (kärestikukevik) 
**Isoptena serricornis* (liivakevik)
Salekeviklased

**Salekeviklased** (*Leuctridae*) on kevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Eestis on vähemalt kaks liiki:
**[[Leuctra digitata]]* 
**[[Leuctra hippopus]]*
Keviklased

**Keviklased** (*Nemouridae*) on kevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Eestis on vähemalt kuus liiki:
**Nemoura cinerea* (harilik kevik) 
**[[Nemurella picteti]]*
**[[Protonemura intricata]]* 
**[[Amphinemura sulcicollis]]* 
**[[Amphinemura standfussi]]* 
**[[Amphinemura borealis]]*
Kollakeviklased

**Kollakeviklased** (*Perlodidae*) on kevikuliste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Eestis on vähemalt kuus liiki:
**Isoperla grammatica* (harilik kollakevik) 
**[[Isogenus nubecula]]* 
**Perlodes microcephala* (kollane kirjukevik) 
**Perlodes dispar* (pruun kirjukevik) 
**[[Diura bicaudata]]* 
**[[Diura nanseni]]*
Ali Afshar

**Ali Afshar** (tuntud ka kui **Alex Dodd**, **Alexander Dodd**, **Alex Todd**) on USA filminäitleja ja elukutseline võidusõitja. 

Ta vanemad on põllumajandusärimees Eskandar Afshar ja pärsia poeet Leila Kasra.

## Filme

## Välislingid
* Ametlik veebileht
*
Ojasääriklased

**Ojasääriklased** ehk **säärikliidriklased** (*Platycnemididae*) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Eestis on vähemalt üks liik:
**Platycnemis pennipes* (harilik ojasäärik ehk säärikliidrik)
Lihtleht

**Lihtleht** on leht, mis koosneb ainult lehelabast ja leherootsust.

## Lihtlehtede liigid

* Sõrmhõlmine leht
* Sõrmjagune leht
* Sõrmlõhine leht
* Sulghõlmine leht
* Sulgjagune leht
* Sulglõhine leht

## Vaata ka
* Liitleht
Tondihobulased

**Tondihobulased** (*Aeshnidae*) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Sellesse seltsi kuuluvad suhteliselt suured kiilid. 

Põhja-Ameerikas elab neid 41 liiki, Saksamaal 14 liiki. 

## Eesti liigid
Eestis elab kaksteist liiki tondihobulasi.
**Aeshna grandis* pruun-tondihobu
**Aeshna viridis* rohe-tondihobu
**Aeshna cyanea* metsa-tondihobu
**Aeshna caerulea* taiga-tondihobu
**Aeshna isosceles* rohesilm-tondihobu
**Aeshna juncea* soo-tondihobu
**Aeshna mixta* sügis-tondihobu 
**Aeshna subarctica* raba-tondihobu
**Aeshna osiliensis* e. *A. serrata*) Saaremaa tondihobu
**Anax imperator* rohevööt-kuningkiil
**Anax parthenope* kollavööt-kuningkiil
**Brachytron pratense* väike-tondihobu

bat-smg:Laumžėrgis
Vöötkiillased

**Vöötkiillased** (*Cordulegastridae*) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Eestis on vähemalt üks liik:
**Cordulegaster boltonii* (harilik vöötkiil)
Johannes Heinrich Felicius vanem

**Johannes Heinrich Felicius** (23. september 1742 Flensburg – 21. detsember 1819/2. jaanuar 1820 Harju-Jaani) oli Eestimaa vaimulik.

Faustus, *gen.* Felicius sündis Flensburgis, praeguse haldusjaotuse järgi Schleswig-Holsteini liidumaal. Ta immatrikuleerus 24. aprillil 1760, oli kohal veel aastal 1763; Helmestadti ülikooli immatrikuleerus 28. aprillil 1763. Ordineeriti õpetajaks 2. juulil/13. juulil 1770

Oli aastatel 1770–1819 (kutsuti adjunktõpetajaks 4. märtsil/15. märtsil 1770, õpetajaks introdutseeriti 13. juunil/24. juunil 1770) Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, Ida-Harju praostkonna praostiks sai 15. jaanuaril/26. jaanuaril 1798, Eestimaa Konsistooriumi assessoriks sai 21. jaanuaril/1. veebruaril.

## Isiklikku
Tema poeg Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, väimees Georg Friedrich Harten oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, teine väimees Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, äi Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Hiilgekiillased

**Hiilgekiillased** (*Corduliidae*) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Eestis on viis liiki:
**Cordulia aenea* (harilik hiilgekiil)
**Epitheca bimaculata* (kakslaik-kiil)
**Somatochlora flavomaculata* (kollatähn-läikkiil)
**Somatochlora metallica* (harilik läikkiil)
**Somatochlora arctica* (põhja-läikkiil)
Kõrsiklased

**Kõrsiklased** (*Lestidae*) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Kõrsiklaste hulka kuulub 9 perekonda kokku 153 liigiga. 

Euroopas elab selle sugukonna 9 liiki.

## Eesti liigid
Eestis on leitud kuus liiki:
**Lestes virens* – väikekõrsik
**Lestes sponsa* – luhakõrsik 
**Lestes dryas* – tumekõrsik
**[[Lestes barbarus]]*
**Sympecma paedisca* – ida-pronkskõrsik
**Sympecma fusca* – lääne-pronkskõrsik
Vesineitsiklased

**Vesineitsiklased** (*Calopterygidae*) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Sugukonda kuulub 17 perekonda kokku umbes 150 liigiga. Euroopas esineb ainult üks liik. 
Liigirikkamad perekonnad on
**[[Hetaerina]]* – 37 liiki 
**[[Calopteryx]]* – 29 liiki
**[[Mnesarete]]* – 22 liiki

Eestis on esindatud üks perekond vesineitsik kahe liigiga:
**Calopteryx virgo* (harilik vesineitsik) 
**Calopteryx splendens* (vööt-vesineitsik)

Keha on neil metalselt helkiv, tiivad värvilised ja laiad. Tiivad on puhkeolekus asetatud kas selja kohale või veidi avatuna kaldu keha külgedele.
Vesikiillased

**Vesikiillased** (*Libellulidae*) on kiililiste seltsi kuuluv putukate sugukond. 

Sellesse seltsi kuulub kokku ligi 1000 liiki, mis on jaotatud 142 perekonda.

## Eesti liigid
Eestis on esindajaid neljast perekonnast:
**Leucorrhinia* – rabakiil (5 liiki)
**Libellula* – vesikiil (3 liiki)
**Orthetrum* – sinikiil (2 liiki)
**Sympetrum* – loigukiil (5 liiki)

Eestis elab kokku viisteist liiki:
**Leucorrhinia pectoralis* – suur rabakiil
**Leucorrhinia albifrons* – valgelaup-rabakiil
**Leucorrhinia caudalis* – hännak-rabakiil
**Leucorrhinia dubia* – väike-rabakiil
**Leucorrhinia rubicunda* – punakas-rabakiil

**Libellula depressa* – lapik vesikiil
**Libellula quadrimaculata* – harilik vesikiil
**Libellula fulva* – triip-vesikiil

**Orthetrum cancellatum* – harilik sinikiil 
**Orthetrum coerulescens* – lõuna-sinikiil

**Sympetrum sanguineum* – puna-loigukiil
**Sympetrum danae* – must loigukiil
**Sympetrum flaveolum* – kollatähn-loigukiil
**Sympetrum vulgatum* – harilik loigukiil
**Sympetrum striolatum* – ranna-loigukiil
Kolmetine leht

**Kolmetine liitleht** on kolmest lehekesest koosnev liitleht.

Kolmetine leht on näiteks maasika perekonda kuuluvatel liikidel.

## Vaata ka
* Kahelikolmetine leht
Sõjaseisukord

**Sõjaseisukord** on riigis või selle osas erakorralistel asjaoludel (näiteks sõda, loodusõnnetused, massirahutused) kõrgeima võimuteostaja poolt kehtestatud eriolukord, mille jooksul valitsetakse sõjaaja seaduste järgi.

## Eestis
Eesti Vabariigis kehtis sõjaseisukord 1918–1920, 1924–1926 ja 1934–1940. Tallinnas, raudteede läheduses ja Nõukogude Liiduga piirnevatel aladel 1918–1940. 1930. aastast nimetati seda ametlikult kaitseseisukorraks.

Riigi julgeoleku ja avaliku korra huvides võidakse seadusega ettenähtud juhtudel ja korras piirata isikute õigusi ja vabadusi ning panna neile kohustusi.

## Vaata ka
* Eriolukord
* Sõjaolukord
* Sõjaseisukord Eestis (1918-1940)
* Sõjaseisukord Poolas

## Viited
Ronald Fisher

**Ronald Aylmer Fisher** (17. veebruar 1890 – 29. juuli 1962) oli inglise matemaatik ja evolutsiooniteoreetik.

Ta formaliseeris loodusliku valiku teooria ja formuleeris loodusliku valiku teoreemid. Ta tegeles statistiliste meetoditega ning arendas katse planeerimise teooriat.

1930. aastal esitas Ronald Fisher *runaway* hüpoteesi ehk Fisheri hüpoteesi (inglise keeles Fisherian runaway), millega saab seletada ühe tunnuse eelistamist isastel emaste poolt (vt Suguline valik#Fisheri hüpotees). 

## Tunnustus
*1929 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1958 – Darwini-Wallace'i medal
Sõrmjas leht

**Sõrmjas liitleht** on liitleht, kus leherootsu tipule kinnituvad kiirjalt viis või enam lehekest.

## Vaata ka
* Leht


Pilt:Jonathan h4.jpg|Metsviinapuu sõrmjas leht
Pilt:Aesculus-hippocastanum-sectorial-chimera.JPG|Hariliku hobukastani sõrmjas leht
Pilt:Cannabis 02 bgiu.jpg|Hariliku kanepi sõrmjas leht
Sulgjas leht

**Sulgjas leht** on liitleht, mille lehekesed kinnituvad pearootsule enamasti vastakuti paarikaupa.

Sulgjad lehed võivad olla nii paaritusulgjad kui ka paarissulgjad.

## Vaata ka
* Leht
* Kahelisulgjas leht
Jõeliuskurlased

**Jõeliuskurlased** (*Veliidae*) on lutikaliste alamseltsi kuuluv putukate sugukond. 

## Eesti liigid
Eestis peaks elama neli liiki jõeliuskurlasi:
**[[Microvelia buenoi]]* Drake, 1920 (= *Microvelia umbricola* Wroblewski, 1938)
**[[Microvelia reticulata]]* (Burmeister, 1835)
**[[Velia saulii]]* Tamanini, 1947
**[[Velia caprai]]*

## Vaata ka
*pisiliuskurlased (*Microveliidae*)
Paaritusulgjas leht

**Paaritusulgjas leht** on sulgjas liitleht, millel esineb tipmine leheke.


File:Sorbus sargentiana1.jpg|Sargenti pihlakas
File:288 Filipendula ulmaria.jpg|Harilik angervaks


## Vaata ka
* Leht
*Paarissulgjas leht
Nerehta

**Nerehta** [n'erehta] on linn Venemaal Kostroma oblastis, Nerehta rajooni keskus. 

Asub Nerehta jõe ääres. 

Linn sai alguse merjalaste asulast ja seda on kroonikas mainitud 1214. aasta all. Linnaõigused sai 1776.

19. sajandil kujunes tekstiilitööstuse keskuseks.

Linnal on raudteeühendus Jaroslavli, Kostroma ja Ivanovoga. 

## Välislingid

*Linna koduleht
Vahelduv leheseis

**Vahelduv leheseis** ehk **spiraalne leheseis** on leheseis, mille korral lehed kinnituvad võrsele eri kõrgusel üksikult.

File:Diosp blancoi L 070311 075 ipb.jpg|Filipiini diospüür
File:Atropa belladonna - Bele-dame ataetche ôternêye des foyes.jpg|Vahelduvad lehearmid karumustika varrel


## Vaata ka
*Männaseline leheseis
*Vastak leheseis
*Liitleht
Leheseis

**Lehtede seis** (*phyllotaxis*) võib olla männaseline, vahelduv või vastak.

## Vaata ka
* leht
* liitleht
Siege

***[[Siege (ansambel)|Siege]]** on USA *hardcore*-punkbänd
***"The Siege"** (eestikeelse pealkirjaga **"[[Sõjaseisukord (film 1998)|Sõjaseisukord]]"**) on 1998. aasta film, mille režissöör on Edward Zwick ning peaosi mängivad Denzel Washington, Bruce Willis, Annette Bening ja Tony Shalhoub.