open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rivella

**Rivella** on Šveitsist pärit alkoholivaba karastusjook, mille valmistamisel on kasutatud 35% piimavadakut.

Rivella lõi 1952. aastal Robert Barthi perekond.

Nimi Rivella on inspireeritud Riva San Vitale linna järgi Šveitsi itaaliakeelses piirkonnas ning itaaliakeelse sõna *rivelazione* ('ilmutus') järgi.

## Sordid
* Rivella Red
* Rivella Blue (Rivella Light)
* Rivella Green (rohelise tee ekstraktiga)
* Rivella Rhubarb (jõudis müügile 2014–2016 Rivella CLIQ Rhubarb)
* Rivella Tropical Mango
* Rivella Yellow (taimse päritoluga Rivella) (2008–2011)
* Rivella CLIQ Peach (2014–2016)
Dutch Rivella:
* Rivella Original
* Rivella Green Tea
* Rivella Cranberry

## Ajalugu
* 1950. aastal ostis Robert Barth koos vennaga vadakupõhise joogi retsepti: millest hiljem sai Rivella. Tootmine algab Stäfas.
* 1952 Rivella AG asutamine ja Rivella Red tootmise algatamine.
* 1954 Ümberasustamine Stäfast Rothristisse.
* 1958 Hollandis Rivella Blue tootmise algatamine, millest sai üks esimesi väikese kalorsusega jooke.
* 1977 Alustati koostööd Šveitsi meeste suusakoondisega.
* 1999 Rivella Green tootmise algatamine.
* 2007 Rivella brändi taasavamine koos uue välimuse ja uue Rivella Green retseptiga, mis sisaldab 50% vähem suhkrut.
* 2007. aasta 29. märts: asutaja Robert Barth suri 85-aastaselt Rothristis. Ettevõte jäi asutaja pere kätte.
* 2008 Šveitsi suurim supermarketite kett Migros hakkas tootma oma kaubamärgi all sama koostise päritoluga karastusjooke.
* 2008 August: Rivella Yellow, taimse päritoluga Rivella tootmise algatamine.
* 2014 Rivella CLIQ virsiku ja rabarberi tootmise algatamine.
* 2015 Rivella Green taasavamine uue retsepti ja logoga.
* 2015 Rivella Cranberry tootmise algatamine.
* 2016 Uus tootekujundus Šveitsi turul.
* 2017 Rivella Mango tootmise algatamine.

## Retsept
Original Rivella koostisosad:
* Vesi
* Piima vadak (35%)
* Suhkur
* Süsihappegaas
* Happesuse regulaator
* Karamelliseeritud suhkur
* Looduslikud lõhna- ja maitseained
 
Rivella Original sisaldab 9 grammi suhkrut energiasisaldusega 160 kJ/100 ml (u 37 kcal). 
Rivella Blue sisaldab 14 grammi piimasuhkrut kui ka kunstlikke magusaineid (tsüklamaat, atsesulfaam) rafineeritud suhkru asemel. Seetõttu on energiasisaldus madalam 30 kJ/100 ml (u 7 kcal). 
Rivella Green sisaldab lisaks rohelise tee ekstrakti. Energiasisaldus 90 kJ/100 ml (u 22 kcal).
Rivella CLIQ sisaldab rabarberi ja virsiku aroome. Energiasisaldus mõlema variatsiooni puhul 160 kJ/100 ml (u 37 kcal). 
Rivella Mango Tropical energiasisaldus üle 150 kJ/100 ml (u 35 kcal). 

## Levik
Rivella on tuntud Šveitsi rahvusjoogina.
2013. aastal oli Rivella AG turuosa Šveitsi karastusjookide turul 15,3 protsenti. Rivella on Šveitsis populaarsuselt Coca-Cola järel teine. Rivella Light toodi Madalmaade piirkonda 1958. aastal diabeetjoogina ning aasta hiljem turustati seda Šveitsi turul Rivella Blue nime all. Madalmaad on tänaseks suurim välisturg. Rivellat eksporditakse Saksamaale, Hollandisse, Luksemburgi, Prantsusmaale, Austriasse, USA-sse ja Koreasse.

## Viited

## Muud allikad
* https://de.wikipedia.org/wiki/Rivella 
* https://en.wikipedia.org/wiki/Rivella
Inemuri

***Inemuri*** (jaapani keeles 居眠り, いねむり) on Jaapani kultuuriruumis laialdaselt levinud nähtus, mis tähendab üleväsimuse tõttu igal võimalikul ajahetkel tukastamist.

Jaapanlased eristavad väga selgelt *inemuri*'t tavalisest magamisest või pärastlõunasest lühikesest jõudu taastavast unest (nn *powernap*'ist). Vihje nähtuse olemusse võib anda sõna enda tähenduse lahtimõtestamine. Väljend koosneb kahest osast, millest "i" tähendab 'kohal viibima' ja "nemuri" tähendab 'magama'. Seega *inemuri* sooritaja on teiste inimeste silmis justkui kohal, sest teatud tõlgenduse järgi on inimene oma kohalolekuga igas olukorras mingil alateadlikul viisil esindatud. Oluline on silmas pidada, et tukastaja ei segaks oma tegevusega ümbritseva toimimist. Inimese uinumist tööpostil võetakse kui kindlat märki, et ta teeb palju tööd ja on seetõttu väsinud, olukord mille leevendamist *inemuri* abil võetakse elu loomuliku osana.

## Ajalooline taust
Ehkki *inemuri* on Jaapani kultuuris peaaegu 1000-aastane nähtus, siis nähtavalt ja massiliselt kerkis see ühiskonnas esile Teise maailmasõja järgse Jaapani kiire majanduskasvu ajal 1960.–1980. aastatel (nn Jaapani majandusime). Töötajate tööpäevad olid intensiivsed ja venisid tihti hiliste õhtu- ja öötundideni, millele järgnesid ka eraeluga seotud kohtumised ja tegevused. See kõik tuli aga une- ja puhkeaja arvelt. Jaapanlased ise on oma töökultuuri üle väga uhked, kuid inimvõimetel on piirid. Seetõttu on täiesti tavaline, et inimesed tukastavad keset tööpäeva, kus iganes nad seda teha saavad – ühissõidukis, tänavapinkidel, aga ka koosolekutel või loengutes. Oluline on, et ühiskond ei tauni seda, vaid tööandjad võimalusel soosivad *inemuri*'t. Töötamisest tulenevat üleväsimust peetakse auasjaks ning pigem tunnustatakse seda, kui inimene tuleb rampväsinuna kas koosolekule või ka vabaajaüritusele ja jääb seal magama, kui et ta jätab kohale tulemata. 

## ''Inemuri'' kirjutamata reeglid
*Inemuri* kohta kehtivad Jaapani kultuuriruumis kirjutamata reeglid, mille kohaselt: 

* Ühissõidukis magades ei tohiks toetuda teistele inimestele, välja arvatud juhul, kui sa liikled koos sõbra või tuttavaga. Kõige aktsepteeritavam on magamine lõug rinnal, sest pea kuklas magamine võib ebaväärikas välja näha. Oma käekotti võib kasutada peaalusena, kui see on võimalik.
* Kontoris võib laua taga olles magada pea laual, aga kindlasti ei tohi seda teha laua all või mitut tooli kokku lükates. Kasutada ei tohiks patja, magamiskotti, rippvõrku ega muid abivahendeid, sest tegemist ei ole magamise vaid *inemuri*'ga.
* Norskamine ja muu häälitsemine on väga taunitav. Nagu ka vali äratus või telefonihelin.

## Viited
Traakia kiirtee

**Traakia kiirtee** (bulgaaria keeles *Aвтомагистрала "Тракия"*) tähisega **A1** on Bulgaarias asuv kiirtee, mis moodustab osa Portugalis algavast ja Türgi-Iraani piiril lõppevast maanteest E80. Kiirtee ühendab pealinna Sofiat Plovdivi linna ja Musta mere rannikul asuva Burgase linnaga.

## Ülevaade
Kiirtee on saanud nime ajaloolise Traakia piirkonna järgi: maantee läbib läänest itta selle põhjapoolset Bulgaaria osa. Maantee kogupikkus on 360 kilomeetrit ja selle viimane osa avati 2013. aasta 15. juulil pärast 40 aasta pikkust ehitustööd.

Traakia kiirtee läänepoolne ots on ühendatud Sofia ringteega, võimaldades seeläbi kiiret ligipääsu osaliselt valminud Hemuse kiirteele (A2) ja Kreekasse suunduvale Struma kiirteele (A6). Tulevased ristumised planeeritava Euroopa kiirtee lõikudega peaksid leevendama transiitliikluse olukorda Sofia linna ümbruses.

Tee idapoolses otsas, Burgase lähedal, ühineb Traakia kiirtee planeeritava Musta mere kiirteega (A5), pakkudes lõuna poolt kiiret ligipääsu Varna linnale ja Musta mere ääres asuvatele rannakuurortidele.

Kiirtee 169. kilomeetril asuvas Orizovo eritasandilisel ristmikul hargneb teest Maritsa kiirtee (A4), mis ühendab Traakia kiirtee Türgiga.

## Ajalugu
Kiirtee ehitus algas 1973. aastal ja selle esimesed 10 kilomeetrit Sofiast Novia Hani asulani võeti kasutusele 1978. aastal. Aastal 1984 jõudis maantee riigi suuruselt teise linna Plovdivini. Aastal 1995 valmis Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga kaasrahastuse toel 32 kilomeetri pikkune lõik Plovdivi linnast Plodovitovo eritasandilise ristmikuni. Aastal 2000 saadi Euroopa Investeerimispanga garantii laenule kahe järgmise osa ehitamiseks (esimene neist Orizovo eritasandilise ristmiku ja Stara Zagora linna vahel ning teine Karnobati linna ja riigi suuruselt neljanda linna Burgase vahel). Esimene lõik jõudis Stara Zagora linnani aastal 2007 ja teine lõik võeti kasutusele 2006. aastal.

Aastal 2005 allkirjastati vastuoluline kontsessioonileping Bulgaaria valitsuse ja Portugaliga seotud konsortsiumi vahel. Sellega anti konsortsiumile 35 aasta pikkune kontsessioon ilma pakkumiskonkursita ja see hõlmas 433 kilomeetrit maanteid Serbia piirist Burgaseni. Ent leping tühistati aastal 2008 ja Stara Zagora ning Karnobati vaheliste lõikude ehitustööde rahastamiseks saadi tuge Euroopa Liidu struktuurifondidest.

Aastatel 2009 ja 2010 viidi läbi hanked ning allkirjastati lepingud järgmise kolme teelõigu ehitamiseks Stara Zagorast Karnobatini (kogupikkusega 116,8 kilomeetrit). Neist lõikudest esimesed avati liiklusele 2012. aasta keskpaigas ja viimase osa ehitustööd lõppesid 2013. aasta 15. juulil.

## Mahasõidud

## Galerii

Pilt:Trakia highway near to Nova Zagora.jpg|Traakia kiirtee Nova Zagora lähistel
Pilt:Trakiya highway 05.jpg|Traakia kiirtee Vakareli küla lähistel
Pilt:Magistrala-Trakia-pri-Vakarel.jpg|Vakarel-Panagyurishte ristmik Traakia kiirteel
Pilt:Magistrala Trakia.jpg|Traakia kiirtee Burgase lähistel


## Viited
Aegruum

**Aegruum** (inglise keeles *spacetime*) on füüsikaline mudel, mis ühendab kolme ruumimõõdet ja ühe ajamõõtme ühtseks neljamõõtmeliseks kontiinumiks.

## Ajalugu
Aega neljanda koordinaadina käsitles juba 1813. aastal Joseph-Louis Lagrange. 1901. aastal avaldas Menyhért Palágyi artikli "Ruumi ja aja uus teooria", milles arendas aja ja ruumi ühtsuse ideed ning käsitles aega neliruumi imaginaarse koordinaadina.

1905. aasta septembris ajakirjas Annalen der Physic ilmunud Albert Einsteini erirelatiivsusteooriat käsitlevas artiklis loobus autor oma eelkäijate Hendrik Lorentzi ja Henri Poincaré poolt tunnistatud eetri hüpoteesist ja pidas esmatähtsaks revideerida seniseid arusaamu ajast ja ruumist. 

Einsteini esimesed artiklid relatiivsusteooriast olid nii põhjalikud, et teistel ei jäänud enam suurt midagi lisada. Erandiks oli vaid Hermann Minkowski, keda häiris Einsteini käsitluses see, et üksainus realiteet võimaldas erinevaid kirjeldusi. Ta oli kindel, et asju peab saama esitada ka teisiti, tegelikkusele lähedasemalt. Ta leidis, et selleks tuleb käsitleda aega, justkui see oleks ruumi neljas mõõde. On peaaegu võimatu kujutada neljamõõtmelist maailma. Teda saab käsitleda üksnes algebrasümbolite varal. Nii andiski Minkowski 1907. aastal erirelatiivsusteooriale adekvaatse matemaatilise vormi. Ta käsitles aega ja ruumi ühtse neljamõõtmelise muutkonnana – aegruumina (Minkowski ruum) ehk sündmuste maailmana, mille elementideks – maailma punktideks – on sündmused.  Sündmust iseloomustab toimumiskoht – kindel ruumipunkt – ja kindel ajahetk. Laiemat tähelepanu äratas Minkowski ettekanne "Raum und Zeit" ("Ruum ja aeg"), mille ta pidas 1908. aastal Kölnis Saksa Loodusuurijate ja Arstide Seltsi aastakoosolekul.

Einstein suhtus algul Minkowski ideesse tõrjuvalt. Ent taibanud eeliseid, võttis ta selle kahel käel vastu ja püüdis just sedakaudu avardada oma teooriat uutele nähtustele. Minkowski geomeetriline lähenemine relatiivsusteooriale oli ootamatu isegi Einsteini jaoks. Võrrandite tensorkuju pidas ta esialgu "liigseks õpetatuseks". Kuid 1912. aastal omandas Einstein tensormetoodika ja 1916. aastal tunnistas tänulikult, et Minkowski käsitlus kergendas tal oluliselt edasiminekut erirelatiivsusteoorialt üldrelatiivsusteooriale.

## Vaata ka

*Minkowski aegruum
*Aegruumi kõverus

## Viited
Minkowski ruum

**Minkowski ruum**, ka **Minkowski aegruum**, (inglise keeles *Minkowski space*, *Minkowski spacetime*) on matemaatilises füüsikas kolmemõõtmelise eukleidilise ruumi ja aja kombinatsioon neljamõõtmeliseks muutkonnaks, kus kahe sündmuse vaheline intervall on sõltumatu inertsiaalsüsteemist, milles need registreeriti. 

Sellise teooria pakkus välja 1908. aastal Hermann Minkowski 1905. aastal Albert Einsteini loodud erirelatiivsusteooria aegruumi geomeetriliseks interpretatsiooniks.

Üldrelatiivsusteoorias kujutab Minkowski ruum endast Einsteini väljavõrrandite triviaalset lahendust vaakumi jaoks (nullise energia-impulsi tensoriga ja nullise lambda-liikmega ruumid).

## Vaata ka
*Anti – de Sitteri ruum
*De Sitteri ruum
BBC News

**BBC News** on Suurbritannia ringhäälingukontserni BBC allüksus, mis kogub ja esitab uudiseid. Üksusel on 50 välismaal asuvat uudistebürood ja üle 250 korrespondendi kogu maailmas.

Üksuses töötab umbes 3500 inimest, kellest 2000 on ajakirjanikud.

Allüksuse veebiüksus on BBC News Online.

## Välislingid
*Koduleht
Astronoomiline interferomeeter

**Astronoomiline interferomeeter** on teleskoopidest, peeglisegmentidest või raadioteleskoopidest koosnev kogum, mis koos töötavad ühe teleskoobina. Interferomeetriga saab interferomeetria abil teha kõrglahutusega pilte näiteks tähtedest, udukogudest ja galaktikatest. Pildi saamine toimub interferomeetrias arvutuslikult, lähtudest mitme teleskoobiga kogutud signaalide liitmisel tekkiva interferentspildi omadustest.

Teleskoopide asukohtade kõikvõimalikke omavahelisi lõike nimetatakse baasjoonteks. Interferomeetriat kasutades saab teoreetiliselt teha pilte nurklahutusvõimega, mis vastab kõige pikema baasjoonega pikkusega võrdse peegliläbimõõduga teleskoobi nurklahutusvõimele.

Interferomeetri peamisteks puudusteks on:
* see ei kogu nii palju valgust kui üks pikimale baasjoonele vastava läbimõõduga teleskoobi peegel;
* vaatlusobjekti kohta saadakse infot ainult baasjoonte sihis;
* mõõtmistulemused on määratud kalibreerimisobjektide kvaliteediga.

## Viited
Einsteini väljavõrrandid

**Einsteini väljavõrrandid**, ka **Einsteini võrrandid** (inglise keeles *Einstein field equations*), on Albert Einsteini loodud kümme üldrelatiivsusteooria valdkonna võrrandit, mis kirjeldavad gravitatsiooni fundamentaalset vastastikmõju massi ja energia toimel kõverdunud aegruumis. 1915. aasta novembris avaldati need esimest korda tensorvõrrandina.

Mõistet võib kasutada ka ainsuses: **Einsteini väljavõrrand**, sest sageli esitatakse Einsteini väljavõrrandid ühe võrrandina tensoravaldise kujul (võrrandi komponendid on sisuliselt võrrandite süsteemid).

Einsteini väljavõrrand näeb välja järgmiselt:

:

kus R_{\mu\nu} – Ricci tensor, R – skalaarne kõverus, g_{\mu\nu} – meetriline tensor, \Lambda – kosmoloogiline konstant,  – arv pii, c — valguse kiirus vaakumis, G – Newtoni gravitatsioonikonstant ja T_{\mu\nu} – aine energia-impulsi tensor.

Toodud võrrandi võib esitada veelgi kompaktsemal kujul:

:

kus Ricci tensorit, skalaarset kõverust ja meetrilist tensorit ühendav Einsteini tensor G_{\mu\nu} = R_{\mu \nu} - \tfrac{1}{2}R \, g_{\mu \nu}

## Vaata ka
*Üldrelatiivsusteooria matemaatiline kirjeldus
*Einsteini väljavõrrandite postuleerimine
*Einsteini väljavõrrandite lahendid
*Einsteini väljavõrrandite täpsed lahendid
*Einsteini väljavõrrandid
*Einsteini väljavõrrand
Katie Bouman

**Katherine Louise Bouman** (sündinud 9. mail 1989 West Lafayette'is Indiana osariigis USAs) on Ameerika arvutiteadlane.

Ta uurib arvutuslikku pilditöötlust arvutites ning on juhtinud meeskonda, mis töötas välja algoritmi, millega saadi Event Horizon Telescope'i ('sündmuste horisondi teleskoobi') abil esimene pilt mustast august. Ta on arvutiteaduse õppejõud California Tehnoloogiainstituudis.

## Lapsepõlv ja haridus
Bouman kasvas üles Indiana osariigis West Lafayette'i linnas, kus lõpetas keskkooli (West Lafayette Junior-Senior High School) 2007. aastal. Keskkooliõpilasena uuris ta pilditöötlust koos Purdue Ülikooli professoritega. Esimest korda kuulis ta Event Horizon Telescope'ist koolis 2007. aastal.

Katie Boumani isa Charles Addison Bouman on West Lafayette'is asuvas Purdue Ülikoolis elektriinsenerinduse professor.

Bouman õppis elektriinsenerindust Michigani Ülikoolis, mille lõpetas bakalaureusekraadiga *[[summa cum laude]]* 2011. aastal. Ta kaitses magistrikraadi samal alal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis (MIT), kus läbis ka doktorantuuri. Bouman kuulus MITi Haystacki Observatooriumi meeskonda. USA Riiklik Teadusfond (National Science Foundation) andis talle stipendiumi (*Graduate Fellowship*). Boumani magistriväitekiri "Estimating Material Properties of Fabric through the Observation of Motion" ("Riide materiaalsete omaduste hindamine selle liikumise jälgimise teel") pälvis Ernst Guillemini auhinna parima magistritöö eest. Järeldoktorantuuriks siirdus Bouman Harvardi Ülikooli, kus liitus Event Horizon Telescope'i pilditöötlusmeeskonnaga. 2016. aastal esines Bouman TEDx-i konverentsil ettekandega "Kuidas pildistada musta auku" ("How to Take a Picture of a Black Hole"), mis selgitas projektis kasutatavat algoritmi. Doktorikraadi elektriinsenerinduses ja arvutiteaduses sai ta MIT-st 2017. aastal.

## Karjäär ja uurimistöö
Boumani meeskond töötas välja algoritmi "Continuous High-resolution Image Reconstruction using Patch priors", lühendina CHIRP. Algoritmi kasutati, et saada pilt ülimassiivsest mustast august galaktika Messier 87 tuumas.

MITis vastutas Bouman algoritmi eest, mida kasutati, loomaks esimesi kujutisi mustast august, mis avaldati 2019. aasta aprillis. Tema meeskond pakkus arvutuslikku tuge tugevates väljades toimiva üldrelatiivsuse tundmaõppimisel. Bouman theorized that black holes leave a background shadow of hot gas. Masinõppealgoritm täidab lüngad kogu maailma teleskoopidest pärinevates andmetes, luues ekstrapolatiivselt virtuaalse Maa-suuruse teleskoobi. Bouman juhtis tööd Sündmuste Horisondi Teleskoobi piltide verifitseerimise ja kujutiste parameetrite valikuga.

2019. aastast töötab Bouman dotsendina California Tehnikainstituudis uute süsteemidega digitaalse pilditöötluse alal.

## Viited

## Välislingid
* Katie Boumani ettekanne "Kuidas pildistada musta auku" ("How to Take a Picture of a Black Hole") projektis kasutatava algoritmi teemal TEDx-i konverentsil 2017
Juhan Mitt (sõudja)

**Juhan Mitt** (10. oktoober 1942 Tartu – 6. jaanuar 1999 Pärnu) oli Eesti sõudja ja sõudetreener.

Sõudmistreeninguid alustas 1955 Pärnu Spartakis Evi Lepiku juhendamisel.

*võitis 1958 Eesti mv-tel roolijaga kahepaadil hõbeda.

Töötas sõudetreenerina 1961–62 Pärnu Kalevis, 1965–66 Dünamo vab nõukogus, 1972–78 Tallinna KSMK-s, 1978–80 Usbekistanis, 1981 Viljandi Kalevis ja 1985–96 Kalevi Tallinna LNSK-s. 

*Õpilasi: Märt Lelle, Rein Põlluste, Tiit Lepa, Arvo Strikholm, Jüri Peterson, Peeter Mitt, Matti Killing, Taivo Killing, Kalju Potsepp, Mati Villsaar.

Kuulus 1972–75 Sõudeföd-i presiidiumi ja 1992–97 Sõudeliidu juhatusse.

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Pärnu Alevi kalmistul
C. C. Catch

**C. C. Catch** (kodanikunimega **Caroline Catharina Müller**; sündinud 31. juulil 1964 Ossis) on hollandi päritolu Saksamaa laulja, kes elab Suurbritannias. 

Tema ande avastas juhuslikult Saksamaal esinedes produtsent ja laulukirjutaja Dieter Bohlen Modern Talkingust. Kiiresti sõlmitud plaadileping tegi C. C. Catchi tuntuks, koostöös Bohleniga avaldati neli albumit ja 12 singlit. Soov mitmekesistada repertuaari omaenda loominguga viis koostöö lõppemiseni Bohleniga. 

1989. aasta lõpus ilmunud C. C. Catchi album "Hear What I Say" erines stiililt märgatavalt varasemast, sisaldades seitset artisti enda kirjutatud laulu. Albumi edu jäi mõõdukaks, tõenäoliselt oli publikul raske omaks võtta laulja drastiliselt muutunud stiili. C. C. Catch tõmbus tagasi muusikaärist, huvitus meditatsioonist ja abiellus joogaõpetajaga. 

2018. aastal esines C. C. Catch Otepääl Retrobestil. 

2026. aastal esines C. C. Catch Rakvere spordihoones Oleg Grossi korraldatud Grossi toidukaupade tänupeol.

## Stuudioalbumid
* 1986 "Catch the Catch"
* 1986 "Welcome to the Heartbreak Hotel"
* 1987 "Like a Hurricane"
* 1988 "Big Fun"
* 1989 "Hear What I Say"

## Viited

## Välislingid

* CC Catch Official UK site
* Official German site
* Official Facebook Page
* CCCatch Official Spanish Fanclub
* C.C.Catch at MusicMoz
Ameerika Filmiinstituut

**Ameerika Filmiinstituut** (inglise *American Film Institute*, lühend AFI) on Ameerika Ühendriikide sõltumatu mittetulundusorganisatsioon, mis tegeleb filmikunstiga seotuga. 

AFI peakontor asub Los Angeleses.

AFI asutas 5. juunil 1967 USA president Lyndon B. Johnson.

AFI on koostanud mitmesuguseid filmidega seotud edetabeleid, näiteks "AFI's 100 Years...100 Movies" ja "AFI's 100 Years...100 Stars". 

1971. aastast korraldab AFI Los Angeleses filmifestivali AFI Fest.

Ameerika Filmiinstituut annab välja alates 1976. aastast AFI elutööauhinda.

## Välislingid
*Koduleht
Antsla Valla Leht

**Antsla Valla Leht** on Antsla valla uudiseid vahendav ajaleht. Ajalehte annab välja Antsla vallavalitsus.

Ajalehe esimene number ilmus 1994.

Aastast 2016 ilmub ajaleht sagedusega üks kord kuus

2018 liideti selle ajalehega Urvaste Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*Ajalehest Antsla valla kodulehel
*
Elva Täht

**Elva Täht** on Elva linna kultuuripreemia, mida antakse üksikisikule või kollektiivile, kellel on tähelepanuväärseid teeneid Elva kultuurielu edendamises. Preemiat annab välja Elva linnavalitsus.

Preemiat antakse aastast 2005.

## Vaata ka
*Elva linna teenetemärk
*Elva linna aukodanik

## Viited
Hiiu maavanem

**Hiiu maavanem** oli Hiiu maavalitsuse juht (maavanem).

## Hiiu maavanemad
*Tarmo Mänd (1989–1994)
*Tiit Laja (1994–1999)
*Hannes Maasel (1999–2012)
*Riho Rahuoja (2012–2017)
Ida-Viru maavanem

**Ida-Viru maavanem** oli Ida-Viru maavalitsuse juht (maavanem).

## Ida-Viru maavanemad
*Ain Kiviorg (1992)
*Märt Marits  (1992–)
*.
*Rein Aidma (1994–2003)
*Ago Silde (2004–2007)
*Riho Breivel (2007–2012)
*Andres Noormägi (2013–2017)
## Viited
Järva maavanem

**Järva maavanem** oli Järva maavalitsuse juht (maavanem).
## Järva maakonnavalitsuse esimees
*1917, Johannes Kreideberg, Eestimaa kubermangu Järva maakonna Maakonnavalitsuse esimees
*1918, Viktor Tomberg, Järva maakonnavalitsuse esimees
*1919–1935 Jakob Sõnajalg, Järva maakonnavalitsuse esimees
*1936 Villem Vessart, Järva maavalitsuse esimees
:Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. 1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas.
*1936–1937 Mihkel Hansen, Järva ajutise maavalitsuse esimees
*1937–1940  Juhan Kaarlimäe, Järva ajutise maavalitsuse esimees ja Järva maavanem
*1940, Hugo Juhvelt, Järva maavanem
...
*1941–1944 Herman Lipp Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse  Järva maavanem

## Järva maavanemad
*Arvo Sarapuu (1989–1997)
*Theo Aasa (1998–2003)
*Üllar Vahtramäe (2004–2009)
*Tiina Oraste (2009–2014)
*Alo Aasma (2014–2017)
## Viited
Jõgeva maavanem

**Jõgeva maavanem** oli Jõgeva maavalitsuse juht (maavanem).

## Jõgeva maavanemad
*Priit Saksing (1990–1994)
*Meelis Paavel (1994–1999)
*Margus Oro (1999–2004)
*Aivar Kokk (2004–2009)
*Viktor Svjatõšev (2009–2017)

## Viited
Pärnu maavanem

**Pärnu maavanem** oli Pärnu maavalitsuse juht (maavanem).

## Pärnu maakonnavalitsuse esimees
*1917 Hugo Reimann, Pärnu maakonnavalitsuse esimees
*1918–1919, Theodor Pool, Pärnu maakonnavalitsuse esimees
*1920–1940, Jüri Marksoo, Pärnu maakonnavalitsuse esimees, ajutise maavalitsuse esimees, Pärnu maavanem
...
*1941 Peeter Siirmets
*1941–1944 Jüri Looväli,  Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse Pärnu maavanem
## Pärnu maavanemad
*Rein Kirs (–1993)
*Toomas Kivimägi (1993–2009)
*Andres Metsoja (2010–2015)
*Kalev Kaljuste (2015–2017)
## Viited

## Välislingid

*Pärnu Postimees Hüvasti, maavanem!  Pärnu Postimees, nr. 213, 1. november 2017
*Olaf Esna, Kui maavalitsustele lüüakse hingekella 1., Pärnu Postimees, nr. 18, 26 jaanuar 2017
* Olaf Esna, Kui maavalitsustele lüüakse hingekella 2., Pärnu Postimees, nr. 57, 23 märts 2017
Põlva maavanem

**Põlva maavanem** oli Põlva maavalitsuse juht (maavanem).

## Põlva maavanemad
*Margus Leivo (1990–1993)
*Kalev Kreegipuu (1993–1998)
*Mart Madissoon (1998–2003)
*Urmas Klaas (2004–2007)
*Priit Sibul (2007–2011)
*Ulla Preeden (2011–2016)
*Igor Taro (2016–2017)
Rapla maavanem

**Rapla maavanem** oli Rapla maavalitsuse juht (maavanem).

## Rapla maavanemad
*Harri Õunapuu (1989–1991)
*Kalle Talviste (1991–2003)
*Tõnis Blank (2004–2009)
*Tiit Leier (2009–2015)
*Tõnis Blank (2015–2017)
Valga maavanem

**Valga maavanem** oli Valga maavalitsuse juht (maavanem).

## Valga maavalitsuse esimehed
*19.4.1919–1.7.1921, Jaan (Johan) Kurvits (1884–1929), Valga maavalitsuse esimees
*1924–1930, Jaan Mõttus, Valga maavalitsuse esimees
*1930–1933, Karl Robert Ruus, Valga maavalitsuse esimees
*1933–1936, Jaan Saul, Valga maavalitsuse esimees ja Valga ajutine maavalitsuse esimees
:Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. 1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas.
*1936–1940, Värdi Velner, Valga  maakonna ajutise maavalitsuse esimees ja Valga maavanem
...
*1941–1943  Värdi Vellner,  Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse  Valga maavanem
## Valga maavanemad
*Uno Heinla (1989–1992)
*Rein Randver (1992–2003)
*Georg Trašanov (2003–2010)
*Margus Lepik (2010–2017)
Viljandi maavanem

**Viljandi maavanem** oli Viljandi maavalitsuse juht (maavanem).

## Viljandi maakonnavalitsuse esimees
*1917, Leo Sepp Viljandi maakonnavalitsuse esimees
*1919, Martin Tibar, Viljandi maakonnavalitsuse esimees
*August Tibar, Viljandi maakonnavalitsuse esimees
*1920-1921 Jüri Kaik, Viljandi maakonnavalitsuse esimees
*1921–1937 Heinrich Lauri, Viljandi maakonnavalitsuse esimees, ajutise maavalitsuse esimees
:Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. 1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas.
*1937–1940 Mihkel Hansen,  ajutise maavalitsuse esimees ja Viljandi maavanem
...
*8. juuli 1940– Vladimir Laante, Viljandi maavanem
*1941–1943  Mihkel Hansen,  Saksa okupatsiooniaegne  Eesti Omavalitsuse  Viljandi maavanem

## Viljandi maavanemad
*Rein Triisa (1990-1993)
*Helir-Valdor Seeder (1993–2003)
*Kalle Küttis (2004–2009)
*Lembit Kruuse (2009–2014)
*Erich Palm (2014–2017)

## Viited
Puidusüü

**Puidusüü** (rahvakeeles ka **puusüü**) on puidukiud, mis moodustub puu kasvamisel. 

Puidusüü välimus ja suund on puidu olulised omadused. Töötlemisel ja käsitsemisel eristatakse pikikiudu, ristikiudu ja otskiudu suund. Kiu suuna arvestamine on puittoodete ja detailide valmistamisel väga oluline. Näiteks liimimisel on tulemus kõige vastupidavam pikikiu puhul. 

## Viited
Tapipesa

**Tapipesa** on puidu sisse uuristatud läbiv või mitteläbiv (umbne, "pime") pesa vastava suurusega tapikeele mahutamiseks. Kasutatakse puitühenduste tugevamaks sidumiseks.

## Viited
Keila laulupidu

**Keila laulupidu** on Harju maakonnas Keila linnas toimuv lauluüritus. 

Esimene pidu toimus 1885. Sellel peol osales 19 koori ja koore juhatas Konstantin Türnpu.

## Viited
Kommunistlik Partei (Šveits)

**Kommunistlik Partei (Šveits)** (itaalia keeles Partito Comunista (Svizzera)) on Šveitsis tegutsev kommunistlik partei. Partei liider on poliitiline sekretär Massimiliano Arif Ay (Ticino kantoni nõukogu saadik). Partei lõid Šveitsi Tööpartei Ticino kantoni liikmed, partei vastustab Euroopa Liitu ja pooldab koostööd BRICS-i riikidega ning on sõbralikes sidemetes Põhja-Koreaga.

## Välislingid
*Partei veebileht
Võru maavanem

**Võru maavanem** oli Võru maavalitsuse juht (maavanem).

## Võru maakonnavalitsuse esimees
*1917–  Julius Grünberg Võru maakonnavalitsuse esimees.
*Jaan Lõo  Võru maakonnavalitsuse esimees
*1921–1940 August Kohver Võru maavanem, ajutine maavalitsuse esimees ja Võrumaa maavanem
:Maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega, senised maavanemad jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena. 1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas.
...
*Mihkel Hansen (1943–1944), Saksa okupatsiooniaegne Eesti Omavalitsuse Võru maavanem

## Võru maavanemad
*Elmar Tiit (1990–1993), Võru maavanem
*Tiit Soosaar (1993–1998), Võru maavanem
*Robert Lepikson (1998–2000), Võru maavanem
*Mait Klaassen (2000–2004), Võru maavanem
*Ülo Tulik (2005–2010), Võru maavanem
*Andres Kõiv (2010–2017), Võru maavanem.

## Viited
Alutaguse hirv

"**Alutaguse hirv**" (ka "**Jõhvi hirv**") on skulptuur Ida-Viru maakonnas Jõhvi linnas

Skulptuuri tegid Aivar Simson ja Kalev Prits. Skulptuur avati 25. novembril 2010.

## Viited

## Välislingid
*http://www.kylauudis.ee/2010/11/18/johvi-linnapiiril-tervitab-seakula-simsoni-hirv/
Hobuse karvavärvuste loend

* must
* ahkmust
* pleekivmust
* pleekimatu must
* raudjas
* heleraudjas
* tumeraudjas
* kõrb
* verevkõrb
* tumekõrb ehk mahagonkõrb
* mustjaskõrb
* tuhkur
* hall
* kollane ehk palomino
* tumekollane
* võik
* kõrbhiirjas ehk ulukvõik ehk põdravõik
* hiirjas
* punahiirjas
* tumehiirjas
* hõbemust ehk kärla sinine
* hõbekõrb
* hõbevõik
* kremello
* valge
* kimmel
* kirju:
: - overo
: - tobiano
: - sabino
: - appaloosa

## Vaata ka
Hobuste värvus

## Välislingid
* Eesti hobuse värvuse variandid ajalooliselt
* Eesti hobuse värvuse kirjeldused

## Kirjandus
I. Randlaht. Värvuste nimetustest eesti keeles. - Eesti hobune. Tallinn, 2011. lk 39-41
301 eKr

**301. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDLIII (453). 

## Sündmused
*Früügias toimus Ipsose lahing.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Antigonos I Monophthalmos, Makedoonia kindral ja satraap
302 eKr

**302. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDLII (452). 

## Sündmused
*Demetrios Poliorketes uuendas Korintose liitu ja asus seda juhtima. 
*Lysimachos tungis Väike-Aasiasse ning vallutas Sigeoni, Synnada, Ephesose ja Kolophoni.
*Neoptolemos tõukas troonilt 17-aastase Epeirose kuninga Pyrrhose, kes läks eksiili.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Antigonos I Monophthalmos, Makedoonia kindral ja satraap
*Glaukias, Illüüria kuningas
*Mithridates II, Kiose valitseja
303 eKr

**303. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDLI (451). 

## Sündmused
*Seleukos I laiendab oma valdusi Indiani ning sõlmib Tšandragupta Maurjaga, milles jättis alad Kabulist ida pool Tšandragupta riigile saades vastutasuks 500 sõjaelevanti.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Kärdla laululava

**Kärdla laululava** on laululava Hiiu maakonnas Kärdla linnas aadressil Uus tänav 5.

Peale muusikaürituste toimuvad laval ka näiteks teatrietendused.

Laululava hävis suuresti 2008. aasta novembris aset leidnud tulekahjus. See taastati annetuste toel 2012. aastal.

## Viited
304 eKr

**304. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDL (450). 

## Sündmused
*Teine samniidi sõda lõppes roomlaste võiduga.

## Sündinud
*Ašoka, India Magadha riigi valitseja

## Surnud
*...
Óliver Torres

**Óliver Torres Muñoz** (tuntud ka kui lihtsalt **Óliver**; sündinud 10. novembril 1994 Navalmoral de la Matas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsja või ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Madridi Atléticos, millega liitus 2008. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2012–13. Järgmise hooaja teises pooles mängis ta laenul Villarrealis. Kogu 2014–15 mängis ta laenul Portugali kõrgliiga Portos. Hooajaks 2015–16 naasis ta Madridi Atléticosse, kuid mängis hooajal 2016–17 taas laenul Portos ning sõlmis Portoga 2016. aasta veebruaris püsiva lepingu. Hooajal 2017–18 tuli ta Portoga Portugali meistriks.

2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Sevillaga.

2012. aastal tuli Óliver Hispaania kuni 19-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.

## Saavutused
;Atlético Madrid
*La Liga: 2013–14
*Copa del Rey: 2012–13
*Supercopa de España: Teine koht 2013
*UEFA Meistrite Liiga: Teised kohad 2013–14, 2015–16
;Porto
*Primeira Liga: 2017–18
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2018
;Sevilla
*UEFA Euroopa Liiga: 2019–20

## Viited

## Välislingid
MEK

**MEK** võib tähendada järgmist:
*mehhaniseeritud ehituskolonn, Nõukogude ajal linnas tegutsenud ehitusorganisatsioonid. Võrdle KEK
*...
305 eKr

**305. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDIL (449). 

## Sündmused
*Teine samniidi sõda: Bovianumi lahingus saavutasid roomlased otsustava võidu.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Paide spordihall

**Paide spordihall** (ka *Paide E-Piima spordihall*) on spordihall Järva maakonnas Paide linnas aadressil Aiavilja tänav 1. 

Hall avati 20. veebruaril 2009.

Hallis on muu hulgas 1400 m² saal koos 792 istekohaga, samuti aeroobikasaal ja jõusaal.

Halli haldab Paide Spordikeskus SA.

## Viited

## Välislingid

*Spordihallist Paide Spordikeskuse kodulehel
*
Põlva linnapea

**Põlva linnapea** oli Põlva linnavalitsuse juht.

Põlva sai linnaõigused 1993. aastal. 2013. aastal ühines linn Põlva vallaga ja sai vallasiseseks linnaks.

## Põlva linnapead
*1993–1999 Sirje Rooden 
*1999–2011 Tarmo Tamm
*2011–2013 Georg Pelisaar

## Viited
Põltsamaa linnapea

**Põltsamaa linnapea** oli Põltsamaalinnavalitsuse juht alates Põltsamaale linnaõiguse andmisest 1926. aastal kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini.

## Alevivanemad
* 1859-1884 Johann Lustig 
* 1884-1904 Leo Naarits 
* 1904-1917 Carl Jürmann
* 1917-1920 Elmar Parikas  
* 1920 25.04-13.08 Hermann Koller
* 1920-1922 Elmar Parikas
* 1922 märts A. Vaimel 
* 1922-1926 Carl Schmidt

## Linnapead
*1926-1927 Carl Schmidt
*1927–1930 Martin Terras
*1930–1938 Georg Kold

## Linnavanemad
*1938–1940 Georg Kold
*1940 Aleksander Puusepp
* 1940 Peeter Mölder

## Täitevkomitee esimehed
*1940-1941 Ernst Jürgen

## Linnapead
*1941-1942 Georg Kold
*1942-1944 Heino Melesk, Saksa okupatsiooni aegne Eesti Omavalitsuse linnapea kohusetäitja ja Põltsamaa linnapea
*September 1944 Oskar Valdmann

## Täitevkomitee esimehed
* 05.1945-09.1949 Karl Mandra 
* 10.1949-10.1950 Elmar Soom 
* 11.1950-02.1952 Johannes Teppan  
* 02.-04.1952 Heino Reisman
* 02.1952-09.1953 Raivo Vaik 
* 09.1953-02.1955 Jüri Peets
* 02.1955-02.1957 Arnold Vahi 
* 1957-1963 Villem Busch
* 1963-1967 Kalju Metsis
* 1967 Aleksander Vaheoja
* 1967-1971 Arnold Prits
* 1971-1977 Richard Saviauk
* 1977-1984 Elmar Raam
* 1984-1989 Aleksander Kossatkin
* 1990-1991 Udo Vellend

## Linnapead
* 1991–1993 Udo Vellend
* 1.07-14.11 1993 Tiiu Pihlakas
* 1993–1996 Ain Saviauk
* 1996–2003 Margi Ein
* 2003–2017 Jaan Aiaots

## Viited
Inga (eesnimi)

**Inga** on naisenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Inga 12 324 inimesel.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 132. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Inga 1456 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Inga Babakova
*Inga Lunge
*Inga Salurand
*Inga Tislar

## Viited

## Välislingid
*
Jaana

**Jaana** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 180. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jaana 1038 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Jaana Eigi
*Jaana Heeringson
*Jaana Kormašov
*Jaana Kukk
*Jaana Padrik
*Jaana Pelkonen
*Jaana Varkki-Truverk
*...

## Vaata ka
*Jana

## Viited

## Välislingid
*
Saue linnapea

**Saue linnapea** oli Saue linnavalitsuse juht kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini.

## Saue linnapead
Janika

**Janika** on eesnimi.

Eestis on Janika nime pandud eeskätt naistele, ent väga harva ka meestele. 2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 222. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Janika 781 naisel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Janika 17 inimesel.

## Tuntud nime kandjaid
*Janika Koppel
*Janika Kronberg
*Janika Leoste
*Janika Lõiv
*Janika Mölder
*Janika Oras
*Janika Päll
*Janika Ruusmaa
*Janika Sillamaa
*...

## Viited

## Välislingid
*
Rapla linnapea

**Rapla linnapea** oli Rapla linnavalitsuse juht.

## Rapla linnapead
*1993–1999 Eero Kalberg
*1999–2002 Aare Heinvee
*2002–2006 Tõnu Susi
*2006–2007 Jaan Urvet
Karin

**Karin** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 52. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karin 2727 naisel.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Karin 2642 naisel. Karin on populaarsuselt 49. naisenimi.

## Tuntud nime kandjaid
*Karin Aasma
*Karin Allik
*Karin Alvtegen
*Karin Andrekson
*Karin Aule
*Karin Bachmann
*Karin Baskin
*Karin Boye
*Karin Enström
*Karin Garder
*Karin Hallas-Murula
*Karin Hiir
*Karin Jaani
*Karin Jaanson
*Karin Karlsbro
*Karin Karm
*Karin Kase
*Karin Kask
*Karin Kaup Lapõnin
*Karin Keller-Sutter
*Karin Knapp
*Karin Kneissl
*Karin Kogermann
*Karin Laasmäe
*Karin Laine
*Karin Lamson
*Karin Lippus
*Karin Lukk
*Karin Luts
*Karin Lüüs
*Karin Mark
*Karin Olentšenko
*Karin Otter
*Karin Paulus
*Karin Peetri
*Karin Rask
*Karin Rava
*Karin Rummo
*Karin Saarsen
*Karin Sein
*Karin Siim-Juse
*Karin Sirgmets
*Karin Strohm
*Karin Suursalu
*Karin Söder
*Karin Tammaru
*Karin Tammemägi
*Karin Truuver
*Karin Tõnissoo
*Karin Täht
*Karin Varik
*Karin Veissmann
*...

## Viited

## Välislingid
*
Külli

**Külli** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 81. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Külli 2084 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Külli Habicht
*Külli Hiiesaar
*Külli Hunt
*Külli Kaljus
*Külli Kangur
*Külli Kingo
*Külli Koik
*Külli Kressa
*Külli Leppik
*Külli Lokko
*Külli Muna
*Külli Nõmm
*Külli Palmsaar
*Külli Pedak
*Külli Pirksaar
*Külli Reinumägi
*Külli Rikas
*Külli Sulg
*Külli Tammur
*Külli Teetamm
*...

## Viited

## Välislingid
*
Viivi

**Viivi** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 217. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Viivi 799 naisel.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Viivi Eestis 691 naisel. Viivika oli esinemissageduselt 256. naisenimi. Viivi oli keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus oli 77). Kõige populaarsem oli eesnimi Viivi vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 42,99.

## Tuntud nime kandjaid
*Viivi Dikson
*Viivi Eksta
*Viivi Luik
*Viivi Maanso
*Viivi Neare
*Viivi Pumpanen
*Viivi Russak
*Viivi Sõnajalg
*Viivi Viilmann
*Viivi Voorand
*Viivi-Anne Soots
*...

## Viited

## Välislingid
*
Valentin

**Valentin** on mehenimi. Nime naissoost vorm on Valentina.

## Eestis

2018. aasta seisuga oli see Eestis levikult 147. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valentin 1185 mehel.

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Valentin populaarsuselt 178. mehenimi ja see oli 937 mehel.

## Tuntud nime kandjaid
*püha Valentin, katoliku pühak
*Valentin Asmus
*Valentin Berežkov
*Valentin Jumašev
*Valentin Katajev
*Valentin Kordas
*Valentin Kuik
*Valentin Mokijevski
*Valentin Moskalenko
*Valentin Pavlov
*Valentin Pikner
*Valentin Pilve
*Valentin Pšenitsõn
*Valentin Rasputin
*Valentin Serov
*...

## Viited

## Välislingid
*
Karmen

**Karmen** võib olla nii inimese ees- kui perekonnanimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 167. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karmen 1156 naisel.

## Nime tuntud kandjaid

### Perekonnanimi
*Roman Karmen, nõukogude filmirežissöör, sõjaoperaator, dokumentalist, ajakirjanik, stsenarist, pedagoog ja publitsist

### Eesnimi
*Karmen Braun, ujuja ja treener
*Karmen Bruus, kõrgushüppaja
*Karmen Joller, perearst, teaduspõhise meditsiini propageerija ja poliitik
*Karmen Maikalu, psühholoog, pereterapeut ja koolitaja
*Karmen Palts, psühholoog-nõustaja ja kommunikatsiooniuurija
*Karmen Pedaru, modell
*Karmen Puis, ooperilaulja
*Karmen Stavec, Sloveenia laulja
*Karmen Turk, vandeadvokaat
*Karmen Viikmaa, semiootik ja maletaja
*...

## Vaata ka
* Carmen (eesnimi)

## Viited

## Välislingid
*
Kersti

**Kersti** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 53. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kersti 2720 naisel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Kersti 7 inimesel.

## Nime tuntud kandjaid
*Kersti Heinloo
*Kersti Kaljulaid
*Kersti Kracht
*Kersti Kreismann
*Kersti Lust
*Kersti Markus
*Kersti Merilaas
*Kersti Miilen
*Kersti Oselin
*Kersti Põldemaa
*Kersti Rattus
*Kersti Rosenberg
*Kersti Sarapuu
*Kersti Sirel
*Kersti Zilmer
*Kersti Tombak
*Kersti Uibo
*Kersti Unt
*...

## Viited

## Välislingid
*
Väino

**Väino** on eesti mehenimi, mille soomekeelne vaste on Väinö.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 155. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Väino 1118 mehel.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 161. mehenimi. Eesnimi Väino oli 1042 mehel. Väino oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 67).

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Väino 1000 mehel. Väino oli populaarsuselt 165. mehenimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Väino 827 mehel. Väino oli populaarsuselt 201. mehenimi.

## Tuntud nime kandjaid
*Väino Aren, balletitantsija ja näitleja
*Väino Hallikmägi, poliitik
*Väino Ilus, kirjanik
*Väino Kaldma, luteri vaimulik
*Väino Kaldoja, ettevõtja, tippjuht ja filantroop.
*Väino Kaljuvee, põllumajandustegelane, majandijuht ja rahvasaadik
*Väino Karo, laulja ning teatri-, kultuuri- ja kirjandustegelane
*Väino Koorberg, ajakirjanik ja õppejõud
*Väino Kull, poliitik
*Väino Laes, näitleja
*Väino Leok, veemotosportlane ja sporditegelane
*Väino Lepasepp, geograaf ja alpinist
*Väino Linde, jurist ja poliitik
*Väino Luup, nukunäitleja ja lavastaja
*Väino Maala, kandlemeister
*Väino Paris, maalikunstnik
*Väino Puura, laulja, ooperi- ja operetisolist
*Väino Puura, geoloog
*Väino Rajangu, majandus- ja haridusteadlane
*Väino Reinart, diplomaat
*Väino Rätsep, eesti arstiteadlane, onkoloogiakirurg ja tervishoiutegelane
*Väino Sammelselg, füüsik, keemik ja materjaliteadlane
*Väino Sinisalu, neurokirurg ja tervishoiuorganisaator
*Väino Sirk, ajaloolane
*Väino Tamm, sisearhitekt ja pedagoog
*Väino Treiman, endine kergejõustiklane ning treener ja sporditegelane
*Väino Uibo, näitleja ja lavastaja
*Väino Unt, füüsik
*Väino Vahtrik, kunstnik, butafoor ja karikaturist
*Väino Viilup, tööstusjuht ja poliitik
*...

## Vaata ka
*Väinö

## Viited

## Välislingid
*
Villem

**Villem** on mehenimi.

2018. ja 2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 298. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Villem 407 mehel, 1. jaanuari 2020 seisuga 419 mehel. 

## Tuntud nime kandjaid
*Villem Kapp
*Villem Lapimaa
*Villem Lüüs
*Villem Ormisson
*Villem Raam
*Villem Reiman
*Villem Reimann
*...

## Viited

## Välislingid
*
Veiko

**Veiko** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 111. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veiko 1559 mehel.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Veiko 1547 mehel. Veiko on Eestis populaarsuselt 113. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Veiko vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,82 ning Rapla maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,68. Ralf on keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus on 42).

## Tuntud nime kandjaid
*Veiko Belials, eesti kirjanik
*Veiko Berendsen, eesti ajaloolane
*Veiko Herodes, eesti arst
*Veiko Jürisson, eesti näitleja
*Veiko Kaasik, eesti meremees
*Veiko Kastanje, eesti mükoloog
*Veiko Kittask, eesti basskitarrist
*Veiko Liis, eesti disainer
*Veiko Märka, eesti luuletaja
*Veiko Palge, eesti filosoof
*Veiko Porkanen, eesti näitleja
*Veiko Ratas, eesti võistlustantsija
*Veiko Siimar, eesti ujuja
*Veiko Spolītis, Läti poliitik
*Veiko Tali, eesti riigiametnik
*Veiko Tubin, eesti lavastaja
*Veiko Uri, eesti metsateadlane
*Veiko Vasar, eesti psühhiaater
*Veiko Vihuri, eesti vaimulik
*Veiko Õunpuu, eesti filmi- ja teatrilavastaja
*...

## Viited

## Välislingid
*
306 eKr

**306. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Quintus Marcius Tremulus ja Publius Cornelius Arvina.
*Demetrios Poliorketes hävitas Salamise lahingus Vana-Egiptuse laevastiku.

## Sündinud
*

## Surnud
*
307 eKr

**307. aasta eKr** oli 307. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 447 *[[ab urbe condita]]*.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Appius Claudius Caecus ja Lucius Volumnius Flamma Violens.
*Demetrios Poliorketes vallutas Ateena
*Epikuros asutas Ateenas oma filosoofiakooli

## Sündinud
*

## Surnud
*
308 eKr

**308. aasta eKr**

## Sündmused
*Seleukos Nikator võttis oma kontrolli alla Babüloonia

## Sündinud
*

## Surnud
*Bomilkar, Kartaago viimane kuningas
*Kleopatra Makedooniast
Laura Nurmsalu

**Laura Nurmsalu** (sündinud 1. juunil 1994 Tartus) on Eesti vibulaskur.

Lõpetas 2013. aastal Viljandi Gümnaasiumi ja 2018. aastal Tartu Ülikooli eripedagoogika erialal. 

Töötanud 2014. aastast Viljandi Kaare Koolis erivajadustega laste õpetajana.

## Sportlasena
Vibulaskmist hakkas harrastama 2005. aastal Viljandi spordikoolis Aune Variku juhendamisel. Ta on tulnud individuaalvõistluses neli korda (2013, 2015, 2017) ja segavõistkonnas 5 korda (2011, 2012, 2015, 2017, 2018) Eesti meistriks ning 4 korral individuaalvõistluses (2011, 2013, 2015, 2018) neli korda Eesti sisemeistriks. Püstitas aastatel 2016–2018 neli Eesti rekordit. Kuulub alates 2013. aastast Eesti koondisse. 

Võitis 2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängude jaoks peetava kvalifikatsioonivõistluse (Antalya, Türgi) ning pääses olümpiamängudel individuaalvõistluses eelvõistluse kaudu põhivõistlusele, kuid kaotas 1. ringis oma võistluse ja jäi kokkuvõttes jagama 33. kohta. 

## Tunnustus
*2013 – Eesti parim naisvibulaskur 
*2015 – Viljandimaa parim naissportlane
*2018 – Viljandimaa parim naissportlane

## Viited

## Välislingid
*
*
Pavlo Ištšenko

**Pavlo Ištšenko** (ukraina keeles *Павло Олегович Іщенко*; sündinud 30. aprillil 1992 Petropavlovsk-Kamtšatskis Venemaal) on Ukraina ja Iisraeli poksija.

2001. aastal kolis pere Ukrainasse Hersoni.

## Harrastajana
### Ukraina meistrivõistlustel
Ta oli Ukraina meister 2011. aastal sulgkaalus (kuni 56&nbsp;kg) ja 2012. aastal kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg).

### Iisraeli meistrivõistlustel
Ta oli aastatel 2017–2018 Iisraeli meister kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg).

### Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta osales sulgkaalus (kuni 56&nbsp;kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel
Ta võitis Ukraina esindajana kuldmedali kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) ja tuli Euroopa meistriks.

Ta sai Iisraeli esindajana pronksmedali kergekaalus (kuni 60&nbsp;kg) 42. Euroopa meistrivõistlustel (Harkiv, 2017), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Gabil Mamedovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

## Elukutselisena
Ta poksis septembrist 2015 kuni veebruarini 2016 elukutselisena. Ta pidas kokku 3 kohtumist ning võitis need kõik (neist 2 nokaudiga).

Kuidas ta pärast elukutselisena poksimist sai osaleda harrastajate Euroopa meistrivõistlustel, pole teada.

## Viited

## Välislingid
* 
*Pavlo Ištšenko lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Jakob (eesnimi)

**Jakob** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 241. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jakob 608 mehel.

## Nime kandjaid
*Jakob Hurt
*Jakob Liiv
*Jakob Kõrv
*Jakob von Uexküll
*Jakob Westholm
*...

## Viited

## Välislingid
*
Dagmar (eesnimi)

**Dagmar** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 392. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Dagmar 315 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Dagmar Kokker
*Dagmar Kutsar
*Dagmar Lamp
*Dagmar Mattiisen
*Dagmar Normet
*Dagmar Oja
*Marija Fjodorovna (1847–1928)
*...

## Viited

## Välislingid
*
309 eKr

**309. aasta eKr**

## Sündmused
*Vana-Rooma diktaatoriks oli Lucius Papirius Cursor.

## Sündinud
*Ptolemaios II, Egiptuse kuningas

## Surnud
*Aleksander IV Aigos, Makedoonia kuningas
310 eKr

**310. aasta eKr**

## Sündmused
*Tuneesia lähedal toimunud lahingus võitsid Sürakuusa väed Kartaagot
*Zenon Kitionist asutas Ateenas oma filosoofiakooli (stoikud)

## Sündinud
*

## Surnud
*
Doris (eesnimi)

**Doris** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 450. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Doris 253 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Doris Akers
*Doris Belack
*Doris Bures
*Doris Day
*Doris Dragović
*Doris Hart
*Doris Kareva
*Doris Kudre
*Doris Laine
*Doris Lessing
*Doris Leuthard
*Doris Tislar
*...

## Viited

## Välislingid
*
Ella (eesnimi)

**Ella** on naisenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Ella 690 inimesel.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 275. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ella 590 naisel.

## Tuntud nime kandjaid
*Ella Fitzgerald
*Ella Ilbak
*Ella Mätik
*Ella Summatavet
*...

## Viited

## Välislingid
*
Hanna (eesnimi)

**Hanna** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 193. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hanna 966 naisel.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Hanna 550 inimesel.

## Tuntud nime kandjaid
*Hanna Allsaar
*Hanna Falk
*Hanna Hellquist
*Hanna Hopko
*Hanna Kosonen
*Hanna Martinson
*Hanna Pruuli
*Hanna Reitsch
*Hanna Salin
*Hanna-Liina Võsa
*Hanna Öberg

## Viited

## Välislingid
*