open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mart Siimer

**Mart Siimer** (sündinud 27. oktoobril 1967) on eesti helilooja ja organist.

## Haridus
Mart Siimer lõpetas 1990. aastalTallinna Konservatooriumi professor Eino Tambergi õpilasena ja täiendas end aastatel 1992–1993 Norra Muusikaakadeemias. Aastatel 1996–1998 omandas ta magistrikraadi kompositsiooni erialal Eastmani Muusikakoolis Rochesteris, USAs, kus ta juhendajateks olid Christopher Rouse, Augusta R. Thomas ja James Willey. 

## Tegevus
Mart Siimer on töötanud õppejõuna Columbias Bogotá eraülikoolis Universidad Javeriana, praegu on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ning Tallinna Muusikakeskkooli õppejõud. 

Siimer on tegutsenud ka muusikakriitiku ja -uurijana ning muusikatoimetajana ajakirjas Teater. Muusika. Kino (1989–1991), ta on töötanud Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi muusikaosakonnas (1993–1996), olnud Tallinna Peeter-Pauli kiriku organist (vaheaegadega 1988–2004) ning klaveri- ja orelisaatja mitme koori (nt Tallinna Poistekoor 1993–1996) juures. 
2010. aastal töötas ta Norras Hordalandis Odda vallas organistina.

Siimer on ka EELK Rakvere Kolmainu koguduse organist.

## Looming
Mart Siimer kirjutab enamasti heakõlalist muusikat, milles võib leida ajalooliste stiilide ja uue muusika väljendusvahendite ootamatuid, peenekoelisi ühendusi. Tal on arvukalt koorimuusikat, milles on kasutatud tõsimeelseid vaimulikke tekste ja eesti ning välismaa väärtluulet, ka tema vähesed orkestriteosed kannavad liturgilisi ja eksistentsiaalseid sõnumeid.

## Tunnustus
*2007 – Heino Elleri nimeline muusikapreemia
*2009 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
*2013 – Aasta koorihelilooja
*2020 – Aasta kirikumuusik

## Viited

## Välislingid
Mart Siimeri laul "Homme" ETV saates "Üks koorilaul"
Liikumisvõrrand

**Liikumisvõrrandiks** nimetatakse diferentsiaalvõrrandit, mis määrab keha või süsteemi dünaamika. Näiteks Newtoni mehaanika korral on keha (massiga *m*) ühemõõtmeline liikumine jõu *F* toimel kirjeldatud võrrandiga (Newtoni II seadus)

: \frac{d^2x}{dt^2}=\frac{F(x)}{m}.

Mõnikord nimetatakse liikumisvõrrandiks ka eelpoolmainitud diferentsiaalvõrrandi lahendit, mis sätestab koordinaadi (*x*, *y*, *z*) sõltuvuse ajast (*t*). Näiteks algkiirusega *v*0 vertikaalselt üles visatud keha liikumisvõrrand on järgmine:

: y(t)=y_0+v_0t-\frac{1}{2}gt^2,

kus *g* on raskuskiirendus.

## Vaata ka

* Euleri-Lagrange'i võrrandid
Toivo Tulev

**Toivo Tulev** (sündinud 18. juulil 1958) on eesti helilooja.

Ta lõpetas 1990. aastal Tallinna Konservatooriumi professor Eino Tambergi õpilasena, täiendas end Sven-David Sandströmi juures Stockholmi Kõrgemas Muusikakoolis (1991) ja elektroakustilise muusika alal Kölni Kõrgemas Muusikakoolis (1996) ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppes (1995–1998).

## Tegevus
Toivo Tulev on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kompositsiooni eriala õppejõud, alates 2005. aasta sügisest kompositsiooniosakonna juhataja ning alates 2018. aastast heliloomingu juhtiv professor.

## Looming
Toivo Tulevi loomingus põimuvad ekspressionistlik ja sakraalne elutunnetus, eksistentsiaalne heitlus tasakaalu- ja pingeseisundite vahel. Tema helikeelt on mõjutanud tegevus mitmes vanamuusikaansamblis ja süvenemine gregooriuse laulu traditsioonidesse.
 
## Tunnustus
* 2001 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (viiulikontsert ja tulemuslik loominguline aasta)
* 2002 stipendium "Ela ja sära"
* 2003 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (2003. aasta looming)
*2003 Eesti Muusika Päevade preemia ("Siis oled vaikusen mu ligi üksi Sina")
* 2006 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (väljapaistvate heliteoste loomise eest)
*2010 Eesti Muusika Päevade preemia (löökpillikontsert "Flow")
*2016 Lepo Sumera nimeline heliloomingu preemia
*2017 LHV uue heliloomingu Au-tasu ("Black Mirror" ansamblile ja sümfooniaorkestrile)
* 2019 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2021 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (rahvusvahelise haardega sügav ja haarav looming ning mitmekesiselt helisev panus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia heliloomingu õpetusse)

## Isiklikku
Taavi ja Triin Tulev on tema lapsed.

## Viited

## Välislingid
*Biograafia, teoste loetelu ja helinäited Eesti Muusika Infokeskuses
*Mirjam Tally, "Toivo Tulev ja rockmuusika", Sirp, 28. jaanuar 2005
*Brigitta Davidjants, "Toivo Tulev: kõik pole müüdav", Eesti Päevaleht, 10. oktoober 2006
*Kaur Garšnek, "Toivo Tulev – väsimatu areneja", Eesti Päevaleht, 12. juuli 2008
Sving

**Sving** (ka **svingmuusika**; inglise keeles *swing*, *swing music*) on džässmuusika stiil, mis sai alguse 1930. aastatel. Svingmuusikat esitavateks pillideks olid klarnet, saksofon, trompet, tromboon, klaver, kontrabass ja trummid, mis olid koondatud svingmuusika orkestrisse ehk bigbändi. Mõnikord esitati svingi ka oreliga.

## Erinevused võrreldes traditsioonilise džässiga

* Džässmuusika esitajaid oli korraga rohkem, st svingorkestris oli rohkem muusikuid kui traditsioonilise džässi ansamblites.
* Džässmuusika oli nüüd improvisatsioonivaesem.
* Svingmuusikat kasutati ka tantsumuusikaks.

## Kuulsaid svingmuusikuid

### Orkestrijuhid
Duke Ellington, Count Basie, Fletcher Henderson, Benny Goodman, Cab Calloway, Earl Hines, Artie Shaw, Glenn Miller.

### Klarnetimängijad

Benny Goodman, Artie Shaw

### Saksofonistid

Coleman Hawkins, Johnny Hodges, Ben Webster, Lester Young

### Trompetimängijad

Louis Armstrong, Roy Eldridge, Harry Edison

### Pianistid

Duke Ellington, Count Basie, Earl Hines, Art Tatum, Oscar Peterson, Jelly Roll Morton

### Lauljad

Ella Fitzgerald, Frank Sinatra, Nat King Cole, Billie Holiday

## Vaata ka
* *[[Lindy-hop]]*
Vaba maailm

**Vaba maailm** oli külma sõja ajal kasutatud mõiste lääneliku demokraatiaga, või selle poole pürgivate riikide kohta, mille juhtriigiks peeti Ameerika Ühendriike; tuntud ka kui I maailm, millele vastandus  kommunistlik ehk II maailm eesotsas Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei juhtkonnaga.

Vaba maailma loeti ka terve rida autoritaarse režiimiga riike, kes vastustasid kommunismi, ent ei tahtnud ise või ei suutnud vajalikul määral tagada kodanikuõigusi ega kõiki rahvusvaheliselt tunnustatud inimõigusi, näiteks mitmed diktatuurimaad Ladina-Ameerikas, Aasias ja Aafrikas.
30. Kaitsepataljon

**30. Kaitsepataljon** (saksa keeles *Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 30*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt Eestis moodustatud sõjaväeüksus. 

Vabatahtlik kaitsepataljon värvati jaanuaris 1942 Tallinnas Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel väegrupi Nord tagalateenistuse jaoks. 

Pataljon oma täiskoosseisu ei saavutanud, 1942. aasta lõpus oli pataljon arvel 88 mehega kui tagavarapataljon. Pataljoni juurde kuulus ka puhkpilliorkester. 

30. Kaitsepataljon likvideeriti jaanuaris 1943, pataljoni orkester viidi 35. Kaitsepataljoni koosseisu, ülejäänud isikkoosseis jagati teiste kaitsepataljonide vahel. 

## Vaata ka
*Kaitsepataljonid
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
Panama maakitsus

**Panama maakitsus** on maakitsus Põhja-Ameerika lõunaosas Panama territooriumil. Maakitsusele on rajatud Panama kanal.
Twentynine Palms

**Twentynine Palms** (tuntud ka kui **29 Palms**) on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis San Bernardino maakonnas.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 28 063. Aastal 2010. aasta oli elanikke 25 048.

Linn paikneb 606 meetri kõrgusel merepinnast Mojave kõrbes. Linn piirneb lõunas Joshua Tree rahvuspargiga ning seal asub ka üks rahvuspargi sissepääse. Twentynine Palmsis on võrreldes paarikümne kilomeetri kaugusel edelas asuva Palm Springsiga mõnevõrra jahedam kliima, eriti talvekuudel, kuid siiski on seal sarnased lähistroopilisele kõrbekliimale iseloomulikud olud. Jaanuaris on keskmine õhutemperatuur 10 °C ja juulis 32 °C. Miinuskraade võib esineda oktoobrist aprillini. Suvel võib õhutemperatuur tõusta üle 45 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 112 mm. Kõige enam sajab augustis (20 mm), mil sademeid toob Põhja-Ameerika mussoon.

Twentynine Palmsile andis nime seal kasvanud palmipuude järgi kolonel Henry Washington, kes seal 1852. aastal maamõõtmisi läbi viis. 1927. aastal avati Twentynine Palmsis postkontor. Twentynine Palms sai linnaõigused 23. novembril 1987.

Linna läbib maantee California State Route 62.

Linnas on sündinud kergejõustiklane ja kahekordne olümpiavõitja DeeDee Trotter.

Led Zeppelini endise liikme Robert Planti 1993. aasta stuudioalbumil "Fate of Nations" on laul "29 Palms".

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Panter

**Panter** (*Panthera*) on kaslaste perekond, kuhu kuuluvad lõvi, tiiger, leopard, jaaguar ja lumeleopard.

## Liigid
* **[[Lõvi]]** *Panthera leo*
* **[[Jaaguar]]** *Panthera onca*
* **[[Leopard]]** *Panthera pardus*
* **[[Tiiger]]** *Panthera tigris*
* **[[Lumeleopard]]** *Panthera uncia*

Väljasurnud liigid:
* ***[[Panthera atrox]]*** †
* ***[[Panthera crassidens]]*** †
* ***[[Panthera gombaszoegensis]]*** †
* ***[[Panthera palaeosinensis]]*** †
* ***[[Panthera pardoides]]*** †
* ***[[Panthera schaubi]]*** †
* ***[[Panthera schreuderi]]*** †
* ***[[Panthera toscana]]*** †
* ***[[Panthera youngi]]*** †

## Välislingid
Peeter Proos

**Peeter Proos** (sündinud 19. novembril 1983) on eesti trummar ja vandenõuteoreetik. Ta on mänginud trumme ansamblites The Creep, Vennaskond (pseudonüüm: Pet Creep) ja Chasper Kazparovich and The Deltahead (pseudonüüm Pete Green).

Proos kandideeris 2009. aasta valimistel Sindi linnavolikogusse.

Hiljem on ta tegelenud veebiportaali Vanglaplaneet.ee haldamisega, mis levitab vandenõuteooriaid, valeinfot ja Vene propagandat. 2015. aastal nimetas Proos vaktsiine "legaalseks mürgiks".

## Viited
Mine

**Mine** (jaapani 美祢) on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuri keskosas.

Linnaõigused sai 1954. aastal. 2008 liideti linnaga Mine ringkond.

1. veebruaril 2026 oli linnas 20 129 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*Mine koduleht *(jaapani keeles)*
Yokhanan Vollakh

**Yochanan Vollach** (või **Jochanan Wallach**; sündinud 14. mail 1945) on Iisraeli jalgpallur.

Ta kuulus Iisraeli jalgpallikoondisse, kui Iisrael mängis 1970. aasta jalgpalli MM-il.

## Klubid
* 1958–1962 Maccabi Qiryat Bialik
* 1965–1977 Hapoel Haifa
* 1977–1979 Maccabi Haifa
* 1985–1990 HKFC

## Isiklikku
 
Yochanan Vollach on 186 cm pikk ja kaalub 87 kg.

## Välislingid
*Hall of fame
San Bernardino

**San Bernardino** on linn USA-s California osariigis, San Bernardino maakonna keskus. Linn sai alguse 1851. aastal mormoonide asundusest. 

Linnas asub San Bernardino rahvusvaheline lennujaam.

Linnas toimuvad iga-aastaste üritustena Route 66 Rendezvous, National Orange Show ja pesapalli Little League'i meistrivõistlused.

1940. aastal sai linnast alguse McDonald'si kiirtoidukett.

1. augustil 2012 esitas linnavalitsus kohtule taotluse pankrotikaitse rakendamiseks. Vastava otsuse võttis linnavolikogu vastu 10. juulil. Linna eelave puudujääk oli 46 miljonit USA dollarit.

2. detsembril 2015 toimus linnas terrorirünnak, mille käigus abielupaarist terroristid tapsid tulirelvadega 14 inimest ja haavasid raskelt 22 inimest.

## Välislingid

*San Bernardino koduleht
Rina Stikanova

**Rina Stikanova** (sündinud 11. mail 1983 Tallinnas) on Eesti modell.

Ta oli 2004. aasta Miss Estonia I printsess ja sama aasta Eesti Top Modeli konkursi võitja.

Ta oli Playboy Eesti väljaande 2007. aasta novembrinumbri *[[Playmate]]*.

Tal on üritusturundus- ja reklaamifirma Most Wanted.

## Viited

## Välislingid
*"Eesti playmate: pornoajakirjad võivad mind kohe ära unustada", elu24.ee
*Foto
Peterburi Zenit

**Peterburi Zenit** (vene keeles *ФК "Зенит" Санкт-Петербург*) on 1925. aastal asutatud Venemaa jalgpalliklubi. Zenit mängib Venemaa kõrgliigas.

Peterburi Zenit on tulnud seitse korda Venemaa meistriks. 2008. aastal klubi on võitnud UEFA karika ja Euroopa superkarika.

## Ajalugu

Praeguse klubi meeskonna juured ulatuvad paljudesse klubidesse, mis on Nõukogude ajal palju kordi nimesid ja omanikke vahetanud. Vanim eelkäijaks on dokumentide järgi 1914 asutatud Murzinka, mis mängis aastail 1914–1924 just samal Obuhhovski staadionil, mil meeskond nimetati Bolševikuks. Klubi säilis esimesele maailmasõjale, oktoobrirevolutsioonile ja Vene kodusõjale (1918–1922) vaatamata. Mõjukad poliitilised jõud on manipuleerinud üksikmängijate ja ühtlasi ka kogu klubi saatusega. Aastakümneid kestnud poliitilise surve tõttu on Zenitit sageli ümber nimetatud ja selle juhtkonda vahetanud.

1925. aasta koostati Leningradi Metallitehase (LMZ) töölistest teine FC Peterburi Zeniti eelkäija, Stalinets. Mõlemad eelkäijaklubid mängisid kuni 1939. aastani eraldi, mil nad liideti Zenitiks. Seega 1938. aastal toimunud NSV Liidu meistrivõistlustest osavõtnud Zeniti hulka veel Stalinets ei kuulunud.

Praegune nimi FC Peterburi Zenit registreeriti 1936. aastal, kolm aastat enne Stalinetsi liitumist Zenitiga. 1939. aastal, Jossif Stalini võimu ajal, anti Zenitile käsk võtta liikmeid juurde Metallurgia tööliste meeskonnast, Leningradi Stalinistidest. Sel ajal sai LMZ osaks sõjatööstuses ning mängijad ja mänedžerid viidi üle Zenitisse. Pärast 1939. aasta hooaja lõppu liideti Stalinistid teises liigas mängiva Zenitiga.

## Praegune meeskond
*Seisuga 16. veebruar 2022*

## Saavutused
### Euroopa
*UEFA karikas (1): 2008
*UEFA superkarikas (1): 2008

### Venemaa
*Venemaa meister (8): 1984, 2007, 2010, 2011–12, 2014–15, 2018–19, 2019–20, 2020–21
*Venemaa karikas (4): 1998–99, 2009–10, 2015–16, 2019–20
*Venemaa superkarika võit (6): 2008, 2011, 2015, 2016, 2020, 2021

### Nõukogude Liit
#### Leningradi Zenitina
*Nõukogude Liidu meister: 1984 
*Nõukogude Liidu karikas: 1944
*Nõukogude Liidu superkarikas: 1985
*Nõukogude Liidu föderatsiooni karikavõistluste finalist: 1986

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Mageveekalad

**Mageveekalad** on kalad, kes üldjuhul kogu oma elu veedavad magedas vees (jõgedes ja järvedes). 

41% kõigist tuntud kalaliikidest on mageveekalad. Nii suur osakaal tuleneb sellest, et mageveelised elupaigad on üksteisest eraldatumad ning see soodustab eraldi liikide väljakujunemist.

Euraasia mandril on peamised mageveelised kalad ahvenlased, hauglased, siiglased, silmud jt. Mõned mageveekalad suudavad elada ka riimvees.

Maailma suurimaks mageveekalaks peetakse kaluugat (*Huso dauricus*).

## Vaata ka
*magevee-elustik
31. Eesti Politseipataljon

**288. Kaitsepataljon** ja **31. Eesti Politseipataljon** olid Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt moodustatud Eesti väeosa, mis tegeles Saksa vägede tagalajulgeoleku tagamisega.

## 288. Kaitsepataljon
Pataljoniülem:
*kapten Agu Lannu

**288. Kaitsepataljon** moodustati 1942 suvel Rakveres kasarmeeritud Omakaitse Rakvere, Kunda, Jõhvi ja Narva kompaniidest, kui 288. Kaitsepataljon (*Schutzmannschaft Wacht Bataillon 288*). Pataljoni suuruseks oli 519 meest. 

## 31. Kaitsepataljon II
1943. aasta veebruaris anti 288. Kaitsepataljonile laialisaadetud vabatahtlike 31. Kaitsepataljoni number ja nimi. Ülesannetelt jäi uus moodustatud pataljon aga vahipataljoniks.  

## 31. Eesti Politseipataljon
1943. aasta detsembris muudeti pataljoni nimi 31. Eesti Politseipataljoniks (*Estnische Polizei Bataillon 31*) ja pataljonis kehtinud Wehrmachti auastmed asendati Saksa Korrapolitsei auastmetega.

31. Eesti Politseipataljoni kasutati vahiteenistuses ja Virumaal rannakaitses.

## Pataljoni likvideerimine
31. Eesti Politseipataljon likvideerit 1944. aasta suvel, pataljoni isikkoosseis anti 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni täienduseks. 

## Vaata ka
*Kaitsepataljonid
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
32. Kaitsepataljon

**32. [[Kaitsepataljonid|Kaitsepataljon]]** (saksa keeles *Schutzmannschaft Wacht Bataillon Nr. 32*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt Eestis moodustatud sõjaväeüksus.

## 32. Kaitsepataljon I
### Juhtkond ja koosseis
Vabatahtlik kaitsepataljon värvati Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel väegrupi Nord tagalateenistuse jaoks, 1942. aasta suvel Rakveres tagavarapataljonina, kuid pataljon oma täisloosseisu ei saavutanud.

1943. aasta jaanuaris 32. Kaitsepataljon likvideeriti ja isikkoosseis jagati teiste kaitsepataljonide vahel. 

## 32. Kaitsepataljon II
1943. aasta märtsis formeeriti 32. Kaitsepataljon uuesti algselt 1942. aasta suvel Rakveres, Omakaitse malevate kasarmeeritud Põltsamaa, Tartu ja Viljandi kompaniidest moodustatud 289. Kaitsepataljon (*Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 289*) baasil ja osa likvideeritava 33. Eesti Politseipataljoni meestest. Pataljon oli oma ülesannetelt vahipataljon.  

Pataljoni staap asus algul Rakveres, pataljoni suurus oli sel ajal 456 meest.

## Juhtkond ja koosseis
Pataljoni ülemad:
*major Peeter Plado
*Tartu kompanii ülem leitnant Heido Maimvere (kuni 2. juunini 1942)

## 32. Eesti Politseipataljon
1943. aasta 9. detsembril muudeti pataljoni nimi **32. Eesti Politseipataljoniks** (*Estnische Polizei Batallion nr. 32*) ja pataljonis kehtinud Wehrmachti auastmed asendati Saksa Korrapolitsei auastmetega.

32. Eesti Politseipataljoni kasutati peale formeerimist vahiteenistuseks Rakveres ja 1944. aasta esimesel poolel Tartus.

## Pataljoni likvideerimine
32. Eesti Politseipataljon likvideerit 1944. aasta suvel, pataljoni isikkoosseis anti 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni täienduseks. 

## Vaata ka
*Kaitsepataljonid

## Viited

## Välislingid
*Sõjateeneteriste eesti politseipataljoni meestele Tallinn, 6. märtsil, Virumaa Teataja (1925-1940), nr. 28, 7 märts 1944
32. Eesti Politseipataljon

**32. Eesti Politseipataljon** ehk **32. Eesti SS-Politseipataljon** (saksa keeles *Estnische Polizei Batallion nr. 31*) moodustati suvel 1942 Rakveres kasarmeeritud Omakaitse maleva Põltsamaa, Tartu ja Viljandi kompaniidest kui 289. Kaitse Vahipataljon (*Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 289*). Pataljoni suurus oli 456 meest. 

Pataljoni ülem oli kapten Lanno;
* Tartu kompanii ülem oli leitnant Heido Maimvere (– 2. juuni 1942).
1943. aasta veebruaris anti 289. Kaitse Vahipataljonile laialisaadetud vabatahtlike 32. Kaitse Vahipataljoni number ja nimi ning pataljon oli oma ülesannetelt vahipataljon.  

1943. aasta detsembris nimetati pataljon **32. Eesti Politseipataljoniks** (*Estnische Polizei Batallion nr. 32*) ja pataljonis kehtinud *[[Wehrmacht]]i* auastmed asendati Saksa politsei auastmetega.

32. Eesti Politseipataljoni kasutati pärast formeerimist vahiteenistuseks Rakveres ja 1944. aasta esimesel poolel Tartus.

32. Eesti Politseipataljon likvideeriti 1944. aasta suvel. Pataljoni isikkoosseis anti 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni täienduseks.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎

## Viited
Kuno Thomasson

**Kuno Thomasson** (9. juuli 1923 Tallinn – 12. jaanuar 2007 Uppsala) oli eesti päritolu Rootsi algoloog, hüdrobioloog ja ökoloog.

## Elukäik
1944. aastal põgenes ta Rootsi, kuhu jäigi. 

1950. aastal lõpetas Uppsala ülikooli, hiljem töötas sealsamas taimeökoloogia instituudis. 1964. aastal sai filosoofiadoktoriks.

Ta on uurinud planktonvetikate süstemaatikat, limnoloogiat ja geobotaanikat. Eriti põhjalikult on ta uurinud lõunapoolkera järvede ikkesvetikaid.

## Tunnustus

*Eesti Loodusuurijate Seltsi auliige
*Valgetähe IV klassi teenetemärk, 2002
Viivi Timm

**Viivi Timm** (19. oktoober 1934 Tartu – 13. veebruar 1997 Puhja) oli eesti zooloog (malakoloog) ja hüdrobioloog. 

## Elukäik
Aastal 1958 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogias. Aastatel 1958–1961 oli kooliõpetaja. Ta oli bioloogiakandidaat (1979; kinnitatud Leningradis 1980). 

Aastast 1961 töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi Võrtsjärve Limnoloogiajaama teadurina (1986. aastast vanemteadurina). 

Ta uuris Eesti järvede zoobentost, eriti mageveelimuseid. Kirjeldas 4 uut herneskarplase liiki.

## Pere
Ta oli eesti zooloogi ja hüdroloogi Tarmo Timmi abikaasa. Tema pojad on hüdrobioloog Henn Timm ja muusik Tõnu Timm.
Striegistali vald

**Striegistal** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Mittweida kreisi.

## Vallaosad
Berbersdorf, Goßberg, Kaltofen, Mobendorf, Pappendorf ja Schmalbach.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
31. Kaitsepataljon

**31. Kaitsepataljon** (saksa keeles *Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 31*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt Eestis moodustatud sõjaväeüksus.

## Juhtkond ja koosseis
Pataljoniülem 
*major Karl Kask,
*major Paul Siegfried Lanno, 
*1. kompanii,
*2. kompanii,
*3. kompanii,
*4. kompanii.

## Isikkoosseis
Kaitsepataljon (saksa *Estnische Schutzmannschafts Abteilung 31*), hilisem 31. Kaitsepataljon värvati Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel vabatahtlikest väegrupi Nord tagalateenistuseks 1942 suvel Rakveres, märtsis 1943. aastal liideti pataljoniga kompaniid Omakaitse Viru maleva Rakverest, Kundast, Jõhvist ja Omakaitse Narva malevast.

Pataljoni ülesandeks oli rannakaitse Virumaal ja partisanide vastane võitlus Kirde-Eestis Eesti-Vene piiri läheduses. 

Pataljoni staap ja 1. kompanii asusid Rakveres, ülejäänud kolm kompaniid Narvas. Pataljoni juurde kuulus ka autotranspordiüksus. 

1944. aasta 29. jaanuarist 1944 asus 31. Eesti Politseipataljoniks (saksa *Estnische Polizei Füsilier Bataillon 31*) ümbernimetatud pataljon jalaväekindral Otto Sponheimeri grupi koosseisus Narva rindel ja Purtse juures rannakaitses. 

1944. aasta 14. veebruaril osales osa pataljonist Meriküla dessandi likvideerimisel.

## Pataljoni likvideerimine
31. Politseipataljon likvideeriti 1944. aasta juuni keskel. Pataljoni mehed jaotati 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni vahel. 

## Vaata ka
*Kaitsepataljonid
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend
Jaan Kundla

**Jaan Kundla** (sündinud 11. oktoobril 1937 Suure-Jaanis) on Eesti poliitik.

## Haridus

Kundla lõpetas Suure-Jaani Keskkooli 1955 ning Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinseneri erialal 1960.

## Töökäik

Jaan Kundla on töötanud Eesti Energia asedirektorina 1960–1990, seejärel Tallinna Karastusjookide Tehases peainsenerina ning eraettevõtjana.

## Poliitiline tegevus
Kundla oli Rahvaerakonna Mõõdukad liige 1996–1999, Keskerakonna liige 2000–2004 ning uuesti 2005–2008 ja Eesti Pensionäride Erakonna liige 2004–2006. Ta oli Pensionäride Erakonna esimees 2004.a. sügisest kuni erakonna ühinemiseni Keskerakonnaga 2006. Aastatel 2014–2017 kuulus ta Rahva Ühtsuse Erakonda. Aastast 2017 on ta uuesti Keskerakonna liige.

Ta oli Paide Linnavolikogu liige 1996–2007. 2007–2011 oli ta XI Riigikogu liige. Riigikogu XI koosseisu vanima liikmena luges ta avaistungil ette Riigikogu liikme ametivande. Ta oli Riigikogu riigikaitsekomisjoni liige, Eesti-Austria ja Eesti-Valgevene parlamendirühma liige.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas, kogus 10 häält ning ei osutunud valituks.

## Skandaalid
2008. aasta veebruaris jõudis avalikkuse ette juhtum, kus Kundla oli oma üürilisi värdjateks nimetanud. Esialgu püüdis ta oma sõnakasutust õigustada, väites, et värdjas tähendab vallaslast. Kuigi ta hiljem vabandas, jäi ta meedia teravdatud tähelepanu alla. Selgus, et ta oli 2007. aastal esitanud tööga seotud kulude katteks toidupoe arved ja kostüümilaenutuse arved. Kundla oli ainuke riigikogulane, keda ei kutsutud 24. veebruaril 2008 presidendi vastuvõtule.

14. aprillil 2008 teatas ta, et on esitanud  avalduse Keskerakonnast lahkumiseks. Ta põhjendas oma sammu sellega, et tema isikut on seoses puhkenud skandaaliga kasutatud erakonna halvustamiseks. Samas otsustas Kundla parteituna jääda edasi Riigikogu liikmeks. 22. aprillil 2008 rahuldas Keskerakonna juhatus Jaan Kundla avalduse erakonnast lahkumiseks.

4. veebruaril 2009 Paide kohtumajas toimunud eelistungil jagas riigikogu liige Jaan Kundla ajakirjanikele väljaprinditud e-kirja, mille ta sai 2007. aasta suvel Kalle Kroonilt. Kirjas seisab: «Võid oma m...i närida, kui tahad, mina ei lähe siit kuhugi.» 

## Viited

## Välislingid
* Kuidas Jaan Kundlast riigikogu häbiplekk sai SL Õhtuleht, 3. märts 2008
* Tema majesteet Paide kuningas Kusti VI Eesti Ekspress, 17. aprill 2008
* Kohus uurib Jaan Kundla korteriostu Järva Teataja, 28. jaanuar 2009 
* Jaan Kundla: Püha lehm lüpsab rammusat koort Sakala, 20. veebruar 2009.
* Riigikogulane Kundla: valitsuse langemist ma praegu ei toeta, Postimees, 25. mai 2009
* Kundla sooviks endanimelist majoneesi, Postimees, 2. juuni 2009
*Kohus mõistis Kundlalt välja ligi 7000-kroonise võla - Postimees, 7. detsember 2009
* Endine keskerakondlane: Keskpartei on nagu NLKP Delfi.ee, 31. detsember 2010
* Jaan Kundla riigikokku ei kandideeri
Äravooluta valgla

**Äravooluta valg(a)la** ehk **äravooluta ala** on valgla, kust pinnavesi ei voola maailmamerre.

Äravooluta valglale langenud sademed kas kuivavad enne maailmamerre jõudmist, voolavad äravooluta soolajärve või infiltreeruvad pinnasesse. Meile lähim suur sisevooluala on Volga jõgikond Venemaal (suurim "äravooluta" jõgi maailmas).

Äravooluta on näiteks Kaspia mere, Araali mere ja Surnumere valglad. Selliste järvede vesi on tavaliselt suure soolsusega. Suurimad äravooluta alad ongi Sise-Aasias ja Sahara kõrbes, ka Eyre'i järve valgla Austraalias ja Okavango jõe valgla Lõuna-Aafrikas.

## Tähtsamad äravooluta piirkonnad
*Suur osa Kesk-Aasiast:
**Kaspia mere vesikond, maailma suurima järve valgla
**Araali mere vesikond
**Balkaši järve vesikond
**Õsõk-Köli järve vesikond
*Surnumere vesikond Lähis-Idas
*Sise-Austraalia suurim osa – Eyre’i järve vesikond
*Aafrika sisealad:
**Okavango jõe vesikond koos deltaga Kalahari kõrbes Botswanas
**Tšaadi järve vesikond 
**Etosha Pan Etosha Rahvuspargis Namiibias
*Suur nõgu Nevadas ja Utah's.
Taura vald

**Taura** on vald Saksamaal Saksimaa Kesk-Saksimaa kreisis. Kuni 2008. aasta augustini kuulus Mittweida kreisi.

## Vallaosad
Taura, Köthensdorf, Reitzenhain.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Wechselburg

**Wechselburg** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis, Wechselburgi valla keskus.

Wechselburgis asub 12. sajandil rajatud benediktlaste klooster. 1570. aastal saadeti klooster laiali. See asutati uuesti 1993. aastal. 17. sajandil ehitati kloostrivaremetele barokkstiilis loss, mille juurde kuulub 18 hektari suurune park. 12. sajandist on säilinud romaani stiilis basiilika.


Pilt:Wechselburg-Barockschloss.jpg|Loss
Pilt:Schloßpark Wechselburg.JPG|Lossipargi plaan
Pilt:Wechselburg Basilika außen 2.jpg|Kloostri basiilika
Pilt:Wechselburg-Stadtkirche.jpg|St. Otto kirik


## Välislingid
Tiefenbachi vald (Saksimaa)

**Tiefenbach** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Mittweida kreisi. Samal aastal liideti ta Striegistali vallaga.

## Valla osad
Arnsdorf, Böhrigen, Dittersdorf, Etzdorf, Gersdorf, Kummersheim, Marbach ja Naundorf.
Muldentali kreis

**Muldental** oli kreis Saksimaa põhjaosas. 2008 liideti Leipzigi maakreisiga Leipzigi kreisiks.

## Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv 31. detsember 2006)

Linnad:
# Bad Lausick (8860)
# Brandis (9738)
# Colditz (5116)
# Grimma (19 457)
# Mutzschen (2282)
# Naunhof (8658)
# Nerchau (4070)
# Trebsen/Mulde (4281)
# Wurzen (17 620)

Vallad:
# Belgershaini vald (3521)
# Bennewitzi vald (5246)
# Borsdorfi vald (8382)
# Falkenhaini vald (3877)
# Großbotheni vald (3568)
# Hohburgi vald (2985)
# Macherni vald (6746)
# Otterwischi vald (1518)
# Parthensteini vald [keskus: Großsteinberg] (3776)
# Thallwitzi vald (3838)
# Thümmlitzwalde vald [keskus: Dürrweitzschen] (3398)
# Zschadraßi vald [keskus: Hausdorf] (3360)
O.C.

**"O.C."** on aastatel 2003–2007 toodetud USA telesari, mis räägib teismeliste elust ja nende peredest Orange'i maakonnas Californias.

Eestis on telesarja näidanud Kanal 2.

## Süžee

Ryan Atwood (Benjamin McKenzie) on California nooruk, kes koos vanema venna Treyga (Bradley Stryker) satub pärast varastatud autoga tehtud avariid kohtupinki. Vanem vend mõistetakse kolmeks aastaks vangi, temast noorem Ryan jääb aga ühiskondliku kaitsja Sandy Coheni (Peter Gallagher) järelevalve alla. Nii satub Ryan rikkasse Orange'i maakonda, kus tal algab täiesti uus elu rikaste ärahellitatud Cohenite ja Cooperite seltskonnas, kuhu Ryan peab sisse elama ja kelle heakskiidu ta peab leidma.
Martti Raide

**Martti Raide** (sündinud 4. jaanuaril 1965 Tallinnas) on eesti pianist. 

## Haridus
Martti Raide alustas klaveriõpinguid 1972. aastal Tallinna Muusikakeskkoolis, kus tema õpetaja oli Ell Saviauk. Aastail 1983–1990 õppis ta Tallinna Konservatooriumis professor Bruno Luki klaveriklassis. EMTA magistriõppes õppis Raide saateklassi erialal Vilma Mallese juures ning sai 1997. aastal muusikamagistri kraadi tööga klaveripartii faktuurist Robert Schumanni vokaalkammerloomingus. 

## Erialane tegevus
Martti Raide töötab pedagoogina Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kammermuusika osakonnas ning Tallinna Muusikakeskkoolis, kus ta on ühtlasi klaveriosakonna juhataja. 

1997. aastal viibis Raide Eesti Richard Wagneri Ühingu stipendiaadina Bayreuthis. 1998. aastast on ta Eesti Richard Wagneri Ühingu esimees. 

Tegutseb kammermuusikuna. Tema osalusel on esiettekandel kõlanud üle 20 eesti helilooja (nt Mägi, Sumera, Kangro, Kõrvits, Tally, Siimer, Remme, Lattikas jt) uudisteose. 2002. aasta aprillis ilmus tal koostöös Villu Valdmaaga CD ”20. sajandi Eesti vokaalkammermuusika”.

## Tunnustus
1980. aastal pälvis Martti Raide Tšehhis Ústí nad Labeis toimunud noorte pianistide konkursil esikoha. Martti Raide on saanud mitu parima kontsertmeistri preemiat, sealhulgas Tiit Kuusiku nimelisel lauljate võistlusel Tallinnas (1995) ja Aleksandr Dombrovski nimelisel keelpillimängijate võistlustel Riias (1998, 1999).
Zettlitz

**Zettlitz** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis, Zettlitzi valla keskus.


Pilt:ZettlitzKirche.jpg|Kirik
San Bernardino maakond

**San Bernardino maakond** (*San Bernardino County*) on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on San Bernardino.

Maakonna pindala on 52 070 km². Veepindala on 120 km². See on pindalalt USA suurim maakond, kui välja jätta Alaska halduspiirkonnad. Selle pindala ületab üheksa kõige väiksema osariigi pindala.

Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 2 128 133. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 2 035 210. See on elanike arvult osariigi viies ja riigi 12. maakond. Asustustihendus on 39 in/km².

Suurimad linnad peale San Bernardino on Fontana, Ontario, Rancho Cucamonga, Victorville ja Rialto.

## Naabermaakonnad
* Clarki maakond, Nevada (kirdes)
* Mohave maakond, Arizona (idas)
* La Pazi maakond, Arizona (kagus)
* Riverside'i maakond (lõunas)
* Orange'i maakond (edelas)
* Los Angelese maakond (läänes)
* Kerni maakond (loodes)
* Inyo maakond (põhjas)

## Ajalugu
Esimene San Bernardino maakonna alal asunud linn oli Agua Mansa. San Bernardino maakond moodustati 1853. aastal Los Angelese maakonna osast. Osa San Bernardino maakonna lõunaosast moodustati 1893. aastal Riverside'i maakond.

Maakond on saanud nime hispaania misjonäride kiriku San Bernardino järgi, mis omakorda on nimetatud pühak Siena Bernardino järgi.

## Kaitsealad
* Angelese metsakaitseala (osa)
* Havasu National Wildlife Refuge (osa)
* Joshua Tree rahvuspark (osa)
* Mojave National Preserve (osa)
* San Bernardino metsakaitseala
* Surmaoru rahvuspark (osa)

Maakonnas asub lisaks 35 ürgloodusala (*wilderness area*).

## Maanteed

* Interstate 10
* Interstate 15
* Interstate 40
* Interstate 210
* Interstate 215
* U.S. Route 95
* U.S. Route 395
* U.S. Route 66
* State Route 18
* State Route 38
* State Route 58
* State Route 60
* State Route 62
* State Route 66
* State Route 71
* State Route 83
* State Route 127
* State Route 138
* State Route 142
* State Route 173
* State Route 178
* State Route 189
* State Route 247
* State Route 259
* State Route 330

## Linnad

*Adelanto
*Apple Valley
*Barstow
*Big Bear Lake
*Chino
*Chino Hills
*Colton
*Fontana
*Grand Terrace
*Hesperia
*Highland
*Loma Linda

*Montclair
*Needles
*Ontario
*Rancho Cucamonga
*Redlands
*Rialto
*San Bernardino
*Twentynine Palms
*Upland
*Victorville
*Yucaipa
*Yucca Valley

## Vaata ka
* Zzyzx

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Jüri Ristkok

**Jüri Ristkok** (26. detsember 1919 Kurski kubermang – 4. aprill 1994 Tartu) oli eesti ihtüoloog ja hüdrobioloog.

## Elukäik
Ta lõpetas aastal 1938 Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Aastal 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse (leitnandi auastmes). Aastal 1951 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Bioloogiakandidaat 1956. 

Ta oli aastatel 1954–1987 Tartu Riikliku Ülikooli zooloogiakateedri õppejõud.

Ta uuris Eesti järvede ja jõgede, eriti aga Emajõe kalastikku, kalade kudemisaegu ja noorkalade kasvukiirust.

Aastast 1956 oli ta Eesti Loodusuurijate Seltsi järvekomisjoni esimees. Ta kuulus ka sama seltsi fenoloogiakomisjoni juhatusse.

Tema organiseerimisel moodustati Eesti Loodusuurijate Seltsi usaldusmeestest ja kaluritest ihtüoloogiaalane vaatlusvõrgustik. 

## Tunnustus
*1979 Eesti Loodusuurijate Seltsi auliige

## Isiklikku
Tema isa oli Kuressaare Püha Nikolai koguduse preester Vassili Ristkok, vanaisa Aleksei Allik oli Saaremaa praost; tema poeg on majandusteadlane, geograaf ja poliitik Andrus Ristkok.

## Viited
Lühilehine tääkliilia

**Lühilehine tääkliilia** (*Yucca brevifolia*) on asparilaadsete seltsi ja agaaviliste sugukonda kuuluv Põhja-Ameerikas Mojave kõrbes kasvav taim.

## Välislingid
Türkiis

**Türkiis** on läbipaistmatu sinine või roheline poolvääriskivi, mis sisaldab vaske ja alumiiniumi.

Vaatamata üsna vähesele tugevusele on türkiis tänu oma erilisele värvusele sajandite jooksul laialdast kasutust leidnud ehtekivina. Viimasel ajal on imitatsioonide ja sünteetilise türkiisi turustamine tema väärtust alla viinud.

Türkiisi järgi on nimetatud türkiissinine värvus. Iseloomuliku sinise värvuse annab vask mineraali kristallstruktuuris.

Nimetus *türkiis* tuleb prantsuse keelest. *Pierre turquoise* tähendab Türgi kivi. See nimetus anti põhjusel, et need poolvääriskivid jõudsid Euroopasse Türgi kaudu.

Türkiis on üks vanimaid kasutuses olnud vääriskive. Iraagi aladelt on leitud türkiishelmeid, mida kasutati 5000 aastat eKr. Samuti on teada, et Vana-Egiptuses kaevandati türkiisi Siinai poolsaarel juba 3200 aastat eKr.

Vääriskivi erikaal on 2,6–2,9. Mohsi astmik on 5–6. Pleokroism on nõrk.

Kõige rohkem leidub türkiisi Lähis-Idas.

## Viited
Rannavõrkpall

**Rannavõrkpall** ehk **rannavolle** on sportlik pallimäng kahe võistkonna vahel.

Rannavõrkpall sarnaneb üldiselt saalivõrkpalliga. Kolm põhilist erinevust nende mängude vahel on järgmised: rannavõrkpalli mängitakse liival, mitte kõval kattel, võistkonna suurus on 2, mitte 6 mängijat, ja blokk loeb puutena, nii et kui pall puudutab blokki, jääb rannavõrkpallis veel üksnes 2 puudet järele, mitte 3 nagu saalivõrkpallis.

Reeglites on teisigi erinevusi. Väiksema mängijate arvu tõttu on mänguväljak väiksem (9×18 m asemel 8×16 m). Peale mänguväljaku äärejoonte ei ole väljakul teisi jooni, ei ole joont võrgust 3 meetri kaugusel ega vastavat viga, pole ka joont võrgu all ega vastavat viga. Seega tohib jalga võrgu alt läbi panna ükskõik kui kaugele, kui vaid sellega vastaste mängimist ei takistata. Mängijad pallivad vaheldumisi. Vahetusi ei ole. Mängijate asetus platsil on vaba, asetuse vigu ei ole.

Rannavõrkpallipall kaalub 260–280 grammi nagu saalivõrkpallipallgi, aga ta on viimasest pisut suurem (ümbermõõt on 65–67 cm asemel 66–68 cm) ja mitte nii täis pumbatud (siserõhk on 0,3–0,325 at asemel 0,175–0,225 at).

Rannavõrkpallil ei ole oma rahvusvahelist alaliitu. Seda juhib Rahvusvaheline Võrkpalliföderatsioon FIVB nagu saalivõrkpalligi. Rannavõrkpalli üleeuroopaline alaliit on Euroopa Võrkpallikonföderatsioon CEV nagu saalivõrkpallilgi.

## Rannavõrkpall olümpiamängudel

1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas oli rannavõrkpall näidisala. Alates järgmistest olümpiamängudest on rannavõrkpall nii meestele kui naistele alati olümpiamängude medaliala olnud.

Kõige paremini on rannavõrkpallis esinenud USA ja Brasiilia sportlased, kes on kokku võitnud kaks kolmandikku kõigist medalitest ja kõik olümpiakullad peale ühe.

Eestit on rannavõrkpallis olümpiamängudel esindanud Avo Keel ja Kaido Kreen 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas ning Kristjan Kais ja Rivo Vesik 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis. Seni on kõik Eesti rannavõrkpallurid kõik mängud olümpiamängudel kaotanud.

## Vaata ka
*Eesti meistrivõistlused rannavõrkpallis
*2022. aasta meeste rannavõrkpalli maailmameistrivõistlused
34. Kaitse Rindepataljon

**34. Kaitsepataljon** (*Schutzmannschaft Front Bataillon nr. 34*)  oli Teise maailmasõja ajal 1944. aastal Eestis moodustatud tagalajulgestusväeosa. 

## Juhtkond ja koosseis

Pataljoni ülem oli Major Rudolf Martinson.

Pataljonis oli 500 meest.

Vabatahtlik kaitsepataljon värvati Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel väegrupi Nord tagalateenistuse jaoks; selle moodustamist vabatahtlikest alustati märtsis 1943. aastal ning pärast formeerimist anti pataljon organisatsiooni Todt alluvusse. 

Pataljon valvas Todti objekte Pihkvas, Luugas, Idritsas, Oudovas, Dnos ja mujal Pihkvamaal kuni rinde taandumiseni Venemaalt jaanuaris 1944.

## 34. Eesti Politseipataljon
1943. aasta detsembris muudeti pataljoni nimi 34. Eesti Politseipataljoniks (*Estnische Polizei Front Batallion nr. 34*) ja pataljonis kehtinud Wehrmachti auastmed asendati Saksa Korrapolitsei auastmetega.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎
Küberstuudio

**Küberstuudio** on flötist Monika Mattieseni ümber koondunud multidistsiplinaarne vahelduva koosseisuga ansambel.

## Tegevus
Küberstuudio eesmärgiks on sünteesida akustilist ja elektroakustilist muusikat, kaasates ka muid valdkondi: valguskunsti, videot, maalikunsti, tantsu, filmi, kirjandust. Küberstuudio liikmeid on inspireerinud IRCAM'iga seotud heliloojate looming. Olulise osa ansambli tegevusest moodustab eesti heliloojate uute teoste esitamine. Ansambel on esinenud nüüdismuusika ja meediakunsti festivalidel Eestis, Soomes, Poolas ja Kreekas.

## Koosseis
Küberstuudio koosseisus on esinenud helilooja Margo Kõlar, flötist Monika Mattiesen, dirigent Erki Pehk, pianist Martti Raide, tšellist Aare Tammesalu.

Küberstuudioga on teinud koostööd valgus- ja videokunstnikud Airi Eras, Ivika Kivi, Ene-Liis Semper ja Jaan Toomik.

## Välislingid
*Küberstuudio Eesti muusika infokeskus
*"Monika Mattiesen ja multidistsiplinaarne Küberstuudio" Sirp, 18.02.2005 
*"Küberstuudio: camp ja kadunud sõna" Sirp, 30.03.2007 
*"Küberstuudio ja müraloor" Teater. Muusika. Kino. 2007/5
*"Küberstuudio audiovisuaalne panoraam" Sirp, 12.10.2007 
*"Küberstuudio 10. Avatud meeled ja intellektuaalsed mõttemängud" Teater. Muusika. Kino. 2010/5
34. Kaitsepataljon

**34. Kaitsepataljon** (*Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 34, ka Estnische Schutzkommando Organisation Todt*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt Eestis moodustatud tagalajulgestusüksus.

34. Kaitsepataljoni moodustamist vabatahtlikest alustati jaanuaris 1942 Valgas ja Võrus.

Vabatahtlik kaitsepataljon värvati Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel väegrupi Nord tagalateenistuse jaoks. 34. kaitsepataljon anti organisatsiooni Todt alluvusse ning see julgestas Todti objekte Pihkvas, Luugas, Idritsas, Oudovas, Dnos ja mujal kuni taganemiseni.

Formeeritud pataljoni isikkoosseisust anti kohe pärast formeerimist 21. jaanuaril 1942 36. Kaitsepataljoni koosseisu lahinguohvitserid (näiteks leitnant Elmar Lipping, leitnant Artur Tammaru, ülemleitnant Viktor Vakar jt). 

## Juhtkond ja koosseis
Pataljoni ülemad
*major Rudolf Martinson
*leitnant Hendrik Sillapere

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎

## Välislingid
*Schutzmannschaft (W) Btl. 34
293. Kaitse Vahipataljon

**293. Kaitse Vahipataljon** (*Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 293*). 

Ei ole teada, kas selle numbri all väeosa tegelikult moodustati või mitte. Number 293 oli eraldatud eesti kaitsepataljonile.
## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎
35. Kaitsepataljon

**35. Kaitsepataljon** (*Schutzmannschaft Wacht Bataillon Nr. 35*) oli Teise maailmasõja ajal Eestis moodustatud tagalajulgestusväeosa. 

35. Kaitsepataljoni moodustamist vabatahtlikest alustati jaanuaris 1942 Pärnus.

Vabatahtlik kaitsepataljon värvati Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel väegrupi Nord tagalateenistuseks.

## Juhtkond ja koosseis
Pataljoniülemad:
*major Reitam,
*kapten Ervin Kivi,
*kapten R. Mölder.
**kompaniiülem, hauptmann Richard-Helmar Sutt

## Tegevus
1943. aasta kevadel saatis pataljoni 200 meest Leningradi rindele 33. Kaitsepataljoni täienduseks. 

Märtsis 1943 viidi pataljon Tallinna ja reorganiseerit tagavarapataljoniks. Mais nimetati pataljon ümber 35. Kaitse Tagavarapataljoniks. Pataljon pidas ka vahi ja valveteenistust Tallinnas.

1943. aasta detsembris nimetati pataljon ümber 35. Politsei Tagavarapataljoniks. Seni väeosas kehtinud *[[Wehrmacht]]i* auastmed asendati saksa politsei auastmetega.

1944. aasta veebruaris oli pataljoni nimekirjas 1500 meest. Pataljoni koosseisu kuulus ka politseiorkester.

1944. aasta lõppus taandus pataljon Saksamaale, kus kõik sinna jõudnud eesti väeosad liideti 20. eesti diviisiga.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎
Zomini looduskaitseala

**Zomini looduskaitseala** (varem ka venepäraselt *Zaamini looduskaitseala*) on looduskaitseala Usbekistanis Jizzaxi vilajetis Zomini rajoonis Turkestani aheliku lääneosa põhjanõlvadel Kulsai, Guralaši, Baikunguri ja Aldašmansai jõe orgudes.

Zomini looduskaitseala on Usbekistanis pikima traditsiooniga. See loodi 1959 ning selle sisse arvati ka
1926–1929 ja 1934–1951 eksisteerinud Guralaši looduskaitseala territoorium. Alates 1978. aastast kuulub ta Usbekistani rahvuspargi (praegu Zomini rahvuspargi) looduskaitsealusesse tsooni.

Looduskaitseala pindala on 10 560 hektarit (aastani 1983 oli ta poolteist korda väiksem). 

Tähtsaimad kaitseobjektid on kohalikud mägede kadakaliigid (nn artšad: zarafšoni kadakas, turkestani kadakas, tömbiviljane kadakas). Mägedes kasvavad kõrged ja pikaealised kadakad on sellel looduskaitsealal kõige paremini säilinud. Maastike seas on ka kõrgmäestikustepid, alpiaasad, kanjonid jm. Taimi on ligi 700 liiki, sealhulgas pihlakas, kuslapuu, kibuvits, kukerpuu, karuputk, naistepuna, rohtlaliiliad, siisimünt, pune, siilirohi, laugud, kõrrelised.

Imetajaid eluneb seal umbes 40 liiki, linde üle 150 liigi, roomajaid mitu liiki. Loomastikku kuuluvad muu hulgas siberi kaljukits, valgeküüneline pruunkaru, turkestani ilves, okassiga, metssiga, tolai, mäger, kivinugis, nirk, kivikana, nurmkana, must-toonekurg, habekotkas, kaljukotkas, raisakotkas, kaeluskotkas, *[[Ancistrodon halys]]* ja nastikud.

Looduskaitsealal on vaatamisväärseid kanjoneid, kaljusid ja puid.

Aastal 1972 rajati looduskaitsealale Šaraf Rašidovi otsusega vabariikliku tähtsusega sanatoorium, mis tegutseb tänini. 

## Välislingid
* Sissekanne saidil orexca.com (*vene keeles*)
Z

**Z** (**z**) ehk **zett** on ladina tähestiku viimane (26. täht). 

Eesti tähestikus on see  21. täht š- ja ž-tähe vahel. Tähe z (ts-hääliku märkimiseks)  võttis eesti keeles kasutusele Carl Robert Jakobson oma 1868. aastal ilmunud geograafiaõpikus. „Eesti keele õigekirjutuse-sõnaraamatu“ ilmumisega 1918. aastal hakkas muutuma z-tähe hääldus, senise saksapärase ts-häälduse asemele tuli aegamööda arusaam, et see täht esindab võõrkeelte helilist s-häälikut (vene з), mis eesti häälduses esineb küll helituna.

Inglise keeles (eelkõige koomiksites) võib ühe- või mitmekordne z-täht tähistada magamist või norskamist.

Keemias ja füüsikas tähistatakse tähega Z aatomnumbrit ehk laenguarvu  (prootonite arvu aatomituumas).  

Matemaatikas tähistab \mathbb{Z} või **Z** täisarvude hulka.

2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse muutus Z Venemaa sissetungi pooldajate sümboliks.

## Viited

## Vaata ka
*Z (sümbol)
*З
*Dzeeta
Ferdinand von Saar

**Ferdinand Ludwig Adam von Saar** (30. september 1833 Viin – 24. juuli 1906 Viin (Döbling)) oli Austria realistlik kirjanik.
З

**З** (**з**) on kirillitsa täht. Vene tähestiku *з*-le vastab eesti kirjas z.  

З märgib tavaliselt helilist alveolaarset frikatiivi.
Helle Simm

**Helle Aida Simm** (kuni 1947. aastani **Helle Aida Luberg**; 23. jaanuar 1920 Tallinn – 7. oktoober 1991 Tallinn) oli eesti hüdrobioloog ja hüdrokeemik

## Elukäik
Aastal 1945 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli farmakoloogia alal. Kuulus korporatsioon Indla liikmeskonda (*coetus* 1938/II). Bioloogiadoktor 1972.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta sealsamas õppejõuna. Aastatel 1950–1990 töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Professor 1976

1977. aastal valiti ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks hüdrobioloogia ja hüdrokeemia alal. Ta oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia keemia-, geoloogia- ja bioloogiateaduste osakonna juures töötanud sisevete antropogeense eutrofeerumise probleemkomisjoni esimees.

## Tunnustus
*1972 Nõukogude Eesti preemia
*1985 Eesti NSV teeneline looduskaitsja
*1989 Eesti Teaduste Akadeemia medal

## Isiklikku
Helle Simm oli Valve Erika Saarma kaksikõde.
Sõrmuse Vennaskond

**"Sõrmuse Vennaskond"** (inglise keeles *"The Fellowship of the Ring"*) on esimene osa inglise kirjaniku J. R. R. Tolkieni triloogiast "Sõrmuste isand".
Za Industralizatsiju

**Za Industrializatsiju** ("За индустриализацию"; 'Industrialiseerimise eest') oli tööstusajaleht, mis ilmus 1930–1937 Moskvas. Aastani 1931 oli see Kõrgema Rahvamajandusnõukogu, hiljem Rasketööstuse Rahvakomissariaadi häälekandja.   

Septembrist 1937 septembrini 1940 ilmus ajaleht nimega **Industrija** ning oktoobrist 1940 augustini 1941 nimega **Tšornaja Metallurgija**.
Johann V

**Johann V** nime kandvad valitsejad:
***[[Johann V (Brandenburg)|Johann V]]**, Brandenburgi markkrahv 1308–1317
***[[Johann V (Mecklenburg-Schwerin)|Johann V]]**, Mecklenburg-Schwerini hertsog 1423–1442
***[[Johann V (Nassau)|Johann V]]**, Nassau-Dillenburgi krahv 1475–1516
***[[Johann V (Liége)|Johann V Arkel]]**, Liége'i piiskop 1364–1378
***[[Johann V (Trier)|Johann V von Isenburg]]**, Trieri peapiiskop 1547–1556
***[[Johann V (Riia peapiiskop)|Johann von Wallenrodt]]**, Riia peapiiskop 1393–1418
***[[Johannes V (Saare-Lääne piiskop)|Johann V Münchhausen]]**, Saare-Lääne ja Kuramaa piiskop (viimases Johann IV nime all) 1542 (Kuramaal 1540) – 1560

## Vaata ka
***Johannes V Blankenfeld**, Tartu piiskop, oli Riia peapiiskop Johann VII Blankenfeld
*Johannes V

*Johann I
*Johann II
*Johann III
*Johann IV
*Johann VI
*Johann VII
*Johann VIII
*Johann IX
Johann VI

**Johann VI** nime kandvad valitsejad:
***[[Johann VI (Mecklenburg-Schwerin)|Johann VI]]**, Mecklenburg-Schwerini hertsog 1464–1474
***[[Johann VI (Nassau)|Johann VI]]**, Nassau-Dillenburgi krahv 1559–1606
***Johann VI**, Liège'i piiskop 1389–1418, oli Baieri hertsog **[[Johann III (Baieri)|Johann III]]**
***[[Johann VI (Trier)|Johann von der Leyen]]**, Trieri peapiiskop 1556–1567
***[[Johann VI Ambundi]]**, Riia peapiiskop 1418–1424

## Vaata ka
***[[Johannes VI Bey]]** oli Tartu piiskop 1528–1543
*Johannes VI

*Johann I
*Johann II
*Johann III
*Johann IV
*Johann V
*Johann VII
*Johann VIII
*Johann IX
Johann VII

**Johann VII** nime kandvad valitsejad:
***Johann VII** ehk Johann von Wallenrode, Liege'i piiskop 1418–1419 
***[[Johann VII (Mecklenburg-Schwerin)|Johann VII]]**, Mecklenburg-Schwerini hertsog 1464–1474
***[[Johann VII Blankenfeld]]**, Riia peapiiskop 1524–1527
***[[Johann VII (Nassau-Siegeni krahv)|Johann VII]]**, Nassau-Siegeni krahv 1559–1606
***[[Johann VII (Trier)|Johann VII]]**, Trieri peapiiskop 1581–1599
***[[Johann VII (Hoya)|Johann VII]]**, Hoya krahv ja väejuht, suri 1535

## Vaata ka
*Johannes VII
*Johann I
*Johann II
*Johann III
*Johann IV
*Johann V
*Johann VI
*Johann VIII
*Johann IX