Stratigraafia mõisteid

*Siin on loetletud [[stratigraafia]], [[geokronoloogia]] ning [[Dateerimine (geoloogia)|dateerimisega]] seotud mõisteid.*

## A
*Aaleni lade – 
*absoluutne ajaarvamine – 
*absoluutne kronoloogia – 
*absoluutne vanus – 
*Adavere lade – 
*aegkond – 
*Afebium – 
*Agueoon – 
*ajaarvestuse meetod – 
*ajajärk – 
*ajastik – 
*ajastu (geoloogia) – 
*Akvitaania lade – 
*alamlade – 
*Albi lade – 
*aluskord – 
*aluspõhi – 
*Amata lade – 
*Apti lade – 
*Arhaikum –
*Aruküla lade –  
*Aseri lade –  
*asoikum – 
*avamusala –

## B
*biostratigraafia –
*Billingeni lade –  
*Burtnieki lade –

## C
*Calymm – 
*Chudovo alamlade – 
*Cisural (geoloogia) –

## D
*Dapingi lade – 
*Darriwili lade –
*dateerimine (geoloogia) – 
*Daugava lade – 
*dendrokronoloogia – 
*Devon –
*diatomeeanalüüs –
*Dubniki lade

## E
*Ectas – 
*Ediacara – kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogilise skaala üksus (ajastu), mis vastavad ajavahemikule 600...542 miljonit aastat tagasi
*eelkambrium – 
*Eoarhaikum – 
*eoon (geoloogia) – 
*Eotseen – kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogilise skaala üksus (ajastik), mis vastavad ajavahemikule 55,8...33,9 miljonit aastat tagasi

## F
*Fanerosoikum – 
*Flo lade –
*Furong (geoloogia) –

## G
*Gauja lade – 
*geokronoloogia – 
*geokronoloogiline skaala – 
*geokronoloogiline üksus – ajavahemik geoloogilises ajas
*geokronomeetria – geokronoloogia haru, mis tegeleb geoloogilise aja mõõtmisega absoluutsetes ajaühikutes
*geokronomeetriline üksus – ajavahemik geoloogilises ajas, mis ei põhine stratigraafial
*geoloogiline aeg – ajavahemik Maa kui planetaarse keha moodustumise lõpust kuni ajaloolise aja alguseni
*geoloogiline korrelatsioon – 
*geoloogiline läbilõige – 
*geoloogiline profiil – 
*giga-aasta – 
*Guadalup (geoloogia) –

## H
*Hadaikum – mitteametlik kronostratigraafiline üksus, mis vastab ajavahemikule Maa tekkest kuni 3800 Ma
*Haljala lade –  
*Hilis-Devon – 
*Hilis-Juura – 
*Hilis-Kriit – 
*Hilis-Ordoviitsium – 
*Hilis-Triias – 
*Hirnanti lade – 
*Holotseen – kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogilise skaala üksus (ajastik), mis algas 10 000 radiosüsiniku aastat tagasi ning kestab praeguseni
*Hunnebergi lade –  
*Härma kihistik –

## I
*Idavere lade –  
*iga (geoloogia) – 

## J
*Jaagarahu lade –
*Jaani lade – 
*Juura (geoloogia) –
*Juuru lade –
*Jõhvi lade –  

## K
*Kainosoikum –
*Kallavere kihistu – 
*Kambrium – 
*Karbon –
*Katy lade – 
*Kaugatuma lade – 
*Keila lade –   
*Ķemeri lade –
*Kernavė alamlade – 
*Keskaegkond – 
*Kesk-Devon – 
*Kesk-Juura – 
*Kesk-Kambrium – 
*Kesk-Ordoviitsium – 
*Kesk-Triias – 
*kihilisus – settekivimeile iseloomulik tekstuur, mis väljendub üksteisele järgnevais kihtides
*kihistik – 
*kiht – selgelt eristuvate kihipindadega, litoloogiliselt ühtlane, suure lateraalse ulatusega kivimkeha
*kivisöeajastu – 
*Kriit (ajastu) – 
*kronostratigraafia – 
*kronostratigraafiline üksus – stratigraafiline üksus, mis on tekkinud kindla ajavahemiku jooksul
*Krüogeen – 
*Kukruse lade – 
*Kunda lade –  
*Kuressaare lade –
*Kvaternaar –
*Kõrgekalda kihistu –

## L
*lade – 
*ladejärk – 
*ladekond – 
*ladestik – 
*ladestu – ladekonnast järgmine väiksem kronostratigraafiline üksus, mis jaotatakse ladestikeks
*lamav kiht – kiht, mis on sellel lasuva kihi all
*Lasnamäe lade –  
*lasuv kiht – kiht, mis on tema all oleva lamava kihi peal
*Latorpi lade – vananenud kronostratigraafiline üksus (Ordoviitsiumi lade), mis on asendatud Hunnebergi ja Billingeni lademetega.
*Leivu alamlade – 
*liivakivipaljand – 
*Llandovery (geoloogia) – 
*Loping (geoloogia) – 
*Ludlow (geoloogia) –
*lõikumissuhete printsiip – seaduspärasus, mille kohaselt on geoloogiline struktuur, mis lõikab teist struktuuri lõigatavast struktuurist noorem

## M
*Mesoarhaikum – 
*Mesoproterosoikum – 
*Mesosoikum – 
*Miotseen – kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogilise skaala üksus (ajastik), mis vastavad ajavahemikule 23,0...5,3 miljonit aastat tagasi
*Mississippi (geoloogia) –

## N
*Nabala lade –  
*Narva lade – 
*Neoarhaikum – 
*Neogeen – 
*Neoproterosoikum – 

## O
*Oandu lade –  
*Ohessaare lade – 
*Oligotseen – kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogilise skaala üksus (ajastik), mis vastavad ajavahemikule 33,9...23,0 miljonit aastat tagasi
*Ordoviitsium – 
*Orosir –

## P
*Paadla lade – 
*Pakerordi lade – 
*Paleoarhaikum – 
*Paleogeen – 
*Paleoproterosoikum – 
*Paleosoikum – 
*Paleotseen – kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogilise skaala üksus (ajastik), mis vastavad ajavahemikule 65,5...55,8 miljonit aastat tagasi
*Paljand
*Pennsylvania (geoloogia) – 
*Perm (geoloogia) – 
*Pihkva alamlade – 
*Pinnakate –
*Pirgu lade –   
*Pleistotseen – kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogilise skaala üksus (ajastik), mis vastavad ajavahemikule 1,80...0,0115 miljonit aastat tagasi
*Pļaviņase lade – 
*Pliotseen – kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogilise skaala üksus (ajastik), mis vastavad ajavahemikule 5,33...1,80 miljonit aastat tagasi
*Porkuni lade –  
*prekambrium – 
*Přidoli (geoloogia) – 
*Proterosoikum – 
*põiksus – üksteisel lasuvate, kuid selgelt erineval ajal moodustunud kivimkehade vaheline piirpind
*pärastjääaeg –
*Pärnu lade

## R
*Raikküla lade – 
*Rakvere lade –  
*Rēzekne lade –
*Rhyac –
*Rootsiküla lade –
*rööplasumus – selliste kivimkehade lasumus, mille vahel ei ole põiksust

## S
*Salaspilsi lade – 
*Sandby lade –
*settelünk – katkestus setete ladestumises või ajavahemik, mille jooksul settinud setted või neist moodustunud settekivimid pole säilinud
*Sider – 
*Silur – 
*Snetnaya Gora alamlade –
*Stather – 
*Steno seadus – 
*stratigraafia – geoloogia haru, mis uurib maakoort moodustavate kivimkehade ruumilist levikut ja neid kujundanud sündmuste ajalist järgnevust
*stratigraafiline järjestus – 
*stratigraafiline korrelatsioon – läbilõigete rööbistamine sarnaste üksuste vastavusse seadmise kaudu
*stratigraafiline liigestamine – sarnaste omadustega lõikude eristamine üksikus läbilõikes
*stratigraafiline läbilõige – 
*stratigraafiline lünk  – 
*stratotüüp – 
*suhteline vanus –
*suletiste printsiip – geoloogiline seaduspärasus, mille kohaselt saavad kivimi koostises esineda vaid vanema kivimi fragmendid
*superpositsiooniprintsiip –

## T
*Tertsiaar – 
*Tilžė lade –
*Ton –
*Tremadoci lade –
*Triias –
*Türisalu kihistu –

## U
*Uhaku lade –  
*Uusaegkond – 

## V
*Vadja alamlade – 
*Vanaaegkond – 
*Vara-Devon – 
*Vara-Juura – 
*Vara-Kambrium – 
*Vara-Kriit –
*Varangu lade –   
*Vara-Ordoviitsium – 
*Vara-Triias – 
*Varvokronoloogia –
*Vend (geoloogia) –
*Volhovi lade –  
*Vormsi lade –  

## W
*Wenlock (geoloogia) – 

## Ö
*ökostratigraafia – 

## Ü
*ülemladekond – 
*ülemladestu – 
*Ülgase kihistu – 
*Ürgeoon –