open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Glūda vald

**Glūda vald** (läti keeles *Glūdas pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Līvbērze, Svēte ja Zaļenieki vallaga, Jelgava linnaga ning Dobele piirkonna Krimūnase ja Bērze vallaga.

Valla pindala on 103,5 km².  2011. aastal oli seal 2889 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 2756. 2011. aastal elas vallas 2036 lätlast, 347 venelast, 261 valgevenelast, 94 ukrainlast, 74 poolakat ja 50 leedulast. Valla keskus on Nākotne küla.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Auzenburgi (*Auzenburg*), Brandenburga (*Brandenburg*), Druka (*Druckenhof*), Šķibe (*Alexandershof*), Kažmēre (*Kasimirshof*) ja Palcgrāve (*Pfalzgrafen*) mõisade maadele. Aastani 1925 kandis vald **Bramberģe** või **Bramberga valla** nime. Aastal 1935 oli valla pindala 63,9 km², elanikke oli seal toona 1177.

1945. aastal moodustati vallas Glūda ja Dorupe külanõukogud, vald likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Glūda külanõukoguga likvideeritav Dorupe külanõukogu ja osa Mazsvēte külanõukogust. Aastal 1963 liideti Cīņa kolhoosi alad Svēte külanõukoguga. Aastal 1974 liideti külanõukoguga osa Svēte ja Līvbērze külanõukogude alasid ning osa Zaļenieki külanõukogu Zemgale kolhoosi alasid. Aastal 1977 liideti sellega veel osa Austrumi külanõukogu alasid. Aastal 1979 läks osa külanõukogu maid Līvbērze külanõukogu koosseisu.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Valla suuremad jõed on Tērvete jõgi ja Auce jõgi.

Looduskaitse all on Gara kalnsi männid, Zemgale tamm, Siliņi männid ja Kažmēre kalmistu mänd, lisaks veel üks saar.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bramberģe mõisa hooned ja park, mõisavalitseja maja, elumaja, väravad ja kaitsesüsteem. Regionaalse kaitse all on Ķīši muinaskalmed ja Auce karjamõisa hooned, sealhulgas ait ning laut. Kohaliku kaitse all on Glūda raudteejaama hooned, Pūri talu elumaja ja Ģintermuiža haigla natsirežiimi ohvrite mälestusmärk.

## Asustus

Vallas on üheksa küla. Valla keskuseks on Nākotne. Teised valla külad on Viesturciems, Smiltnieki, Ģībotkalns, Glūda, Zemgale, Dorupe, Ūdeles ja Bramberģe.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Svēte vald

**Svēte vald** (läti keeles *Svētes pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lielplatone, Platone, Glūda ja Zaļenieki vallaga ning Jelgava linnaga.

Valla pindala on 59,1 km². Valla keskus on Svēte küla.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Jēkabi (*Jakobshof*), Lielsvēte (*Groß-Swehthof*), Boļi (*Klein-Swehthof*), Svēte (*Bewert-Swehthof*) ja Raga (*Ragenhof*) mõisade maadele. Aastal 1920 läbi viidud agraarreformi ajal jagati vallas uusmaasaajatele 143 hektarit Viskāļi mõisa maad. Aastal 1935 oli valla pindala 62,29 km², elanikke oli seal toona 1452.

1945. aastal moodustati vallas Mazsvēte ja Svēte külanõukogud, vald likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Svēte külanõukoguga  osa Mazsvēte külanõukogust. Aastal 1963 liideti Glūda külanõukogu Cīņa kolhoosi alad Svēte külanõukoguga. Aastal 1974 liideti külanõukoguga osa Zaļenieki külanõukogu alasid, ent osa maid liideti Glūda külanõukoguga.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Valla suuremaks jõeks on Svēte jõgi.

Looduskaitse all on Ģinguļi tamm, Vilki tamm, Boļi pappel, Simsoni männid ja Štelmaņi mänd, lisaks veel üks pärn, üks tamm ja üks künnapuu.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Galiņi muinaskalmed, Jēkabnieki rõngasrist, Purva Rapi muinaskalmed ja Svēte mõisa häärber. Kohaliku kaitse all on Svēte valla kool.

## Asustus

Vallas on kaheksa küla. Valla keskuseks on Svēte. Teised valla külad on Āboliņi, Vētras, Muzikanti, Ragumuiža, Atpūta, Jēkabnieki ja Žebri.

Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Rahvastik
2011. aastal oli seal 1714 elanikku, 2025. aastal oli elanikke 1769.

2011. aastal elas vallas 1336 lätlast, 207 venelast, 96 valgevenelast, 23 ukrainlast, 25 poolakat ja 19 leedulast.

## Viited
Marc Angel

**Marc Angel** (sündinud 12. märtsil 1963 Luxembourgi linnas Luksemburgis) on Luksemburgi poliitik, ta on Luksemburgi Sotsialistliku Tööpartei liige. Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige. Euroopa Parlamendis kuulub ta Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni.

Ta õppis aastatel 1984–1988 Viini Ülikoolis ja omandas kraadi (Mag. Phil.) saksa, prantsuse ja inglise keele tõlkijana. Seejärel jätkas ta aastatel 1988–1990 turismiökonoomika õpinguid Viini Majandus- ja Äriülikoolis.

Oma poliitilist karjääri alustas ta 1994. aastal Luxembourgi linnanõukogus, kuhu kuulus 2020. aastani.

Ta osales edukalt 2004., 2009., 2013. ja 2018. aasta valimistel, kus pääses Luksemburgi parlamenti. Ta loobus oma mandaadist pärast seda, kui valiti 2019. aasta mais Euroopa Parlamenti. Euroopa Parlamendis kuulub ta Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni.

## Välislingid
* Marc Angel Euroopa Parlamendi kodulehel
Protseduuriline demokraatia

**Protseduuriline demokraatia** on demokraatia vorm, milles demokraatia kriteeriumiks on võistleva protseduuri olemasolu. See on minimalistlik käsitlus, mille sisuks on poliitiliste eliitide võistlus valijate toetuse pärast, kuivõrd kodanikel on võimalus teatud aja tagant valitsejaid vahetada. Paljudes nüüdiskäsitlustes lisandub protseduurile ka vähemalt sellest sisuline kinnipidamine.

## Vaata ka
* Juhitud demokraatia
* Liberaalne demokraatia
Rohujuuredemokraatia

**Rohujuuredemokraatia** on demokraatia vorm, kus poliitiline otsustamine toimub alt üles või kogukondlikult.
Sunčana Glavak

**Sunčana Glavak** (sündinud 9. detsembril 1968 Čakovecis) on Horvaatia poliitik, ta esindab Horvaatia Demokraatlikku Liitu. Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1968 Čakovecis (asub Međimurje maakonnas). Ta õppis Zagrebi Ülikoolis, lõpetades filosoofia erialal ja omandades seejärel politoloogia teaduskonna ajakirjanduse magistrikraadi. Ta töötas ajakirjanikuna avalik-õiguslikus raadio- ja televisioonijaamas, lõpetades filosoofia erialal ja omandades seejärel politoloogia teaduskonna ajakirjanduse magistrikraadi. Ta töötas ajakirjanikuna avalik-õiguslikus raadio- ja televisioonijaamas HRT ning piirkondlikus jaamas HRT ning piirkondlikus jaamas VTV Televizija.

Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige, Euroopa Parlamendis kuulub ta Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni.

## Välislingid
* Sunčana Glavak Euroopa Parlamendi kodulehel
Līvbērze vald

**Līvbērze vald** (läti keeles *Līvbērzes pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Glūda, Valgunde ja Kalnciemsi vallaga, Jelgava linnaga ning Dobele piirkonna Jaunbērze ja Bērze vallaga.

Valla pindala on 146,2 km².  2011. aastal oli seal 2165 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 2062. 2011. aastal elas vallas 1490 lätlast, 342 venelast, 189 valgevenelast, 38 ukrainlast, 60 poolakat ja 30 leedulast. Valla keskus on Līvbērze küla.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Līvbērze (*Lieven-Bersen*), Svēte (*Schwedthof*), Kirpeti (*Kirpet*) ja Upe (*Bächhof*) mõisade maadele, mis kuulusid Lievenite suguvõsale. Aastal 1935 oli valla pindala 81 km², elanikke oli seal toona 1237.

1945. aastal moodustati vallas Līvbērze külanõukogu, mis likvideeriti aastal 1947. See moodustati taas ja vald likvideeriti 1949. aastal. 1974. aastal liideti külanõukoguga osa Glūda külanõukogu alasid, ent osa alasid liideti Glūda ja Kalnciemsi külanõukogudega. Aastal 1979 läks osa Līvbērze külanõukogu koosseisu osa Glūda ja Valgunde külanõukogude maid.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Valla suuremad jõed on Bērze jõgi, Svēte jõgi ja Auce jõgi.

Valda jääb Kaigi soo hoiuala pindalaga 676 ha. Osaliselt asuvad seal Svēte luha maastikukaitseala ja Līvbērze rabametsa hoiuala. Looduskaitse all on Līvbērze metsa tammed, Skolas iela hiidelupuu, Līgotne tamm, Līve tamm, Līve väike tamm, Teetamm, Jaunakmentiņi tamm, Suži tamm ja Līvbērze paju, lisaks veel kuus nimetut põlispuud.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Līvbērze katoliku kirik, selle altar, kantsel, räästamaalingud ja tornikiivri katus. Regionaalse kaitse all on Līvbērze kõrts ja Līvbērze mõisa häärber. Kohaliku kaitse all on Kuzmas Brakši talu elumaja ja Upesmuiža viljaait.

## Asustus

Vallas on viisteist küla. Valla keskuseks on Līvbērze. Teised valla külad on Bāči, Vārpa, Dobeļi, Upmaļi, Cimāles, Līvesmuiža, Būdiņas, Rubeņi, Jaunciems, Jaunāmuiža, Ģipteri, Avotiņi, Tušķi ja Līvbērzes stacija.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Toorme tänav

**Toorme tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis.

Toorme tänav algab Punaselt tänavalt ja kulgeb sealt kagu suunas.

Toorme tänav sai nime 25. novembril 2025.

Toorme tänav 2 krundile rajatakse Lasnamäe ringmajanduskeskust.

## Viited

## Välislingid
*Toorme tänava ruumikuju skeem
Kalnciemsi vald

**Kalnciemsi vald** (läti keeles *Kalnciema pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valgunde ja Līvbērze vallaga.

Valla pindala on 22,6 km². 2011. aastal oli seal 2221 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 1764. 2011. aastal elas vallas 1047 lätlast, 912 venelast, 103 valgevenelast, 55 ukrainlast, 52 poolakat ja 17 leedulast. Valla keskus on Kalnciemsi küla.

Vald jääb osaliselt Kalnciemsi luha hoiualale ja Ķemeri rahvusparki.

## Ajalugu

Kalnciemsi vallas konfiskeeriti maareformi ajal Kalnciemsi mõisalt (*Kalnzeem*) 321 hektarit maad, Klīve mõisalt (*Klievenhof*) 181 hektarit maad ja Klīve metsamõisalt 1896 hektarit maad.  Aastal 1935 oli valla pindala 18 200 ha.

1945. aastal moodustati vallas  Kaiģi ja Kalnciemsi külanõukogud, vald likvideeriti aga 1949. aastal. Kalnciems sai aastal 1949 linnaõigused, Rūduļi, Valgunde, Kaiģi ja Kalnciemsi külanõukogud allutati sellele aga kui Kalnciemi linna maaterritoorium. Sellesama aasta 31. detsembril taastati Kalnciemsi ja Valgunde külanõukogud.  1977. aastal liideti osa Kalnciemsi linna maaterritooriumist Kalnciemsi külanõukoguga, mis aastal 1979 liideti Valgunde külanõukoguga.

Aastal 1991 kaotas Kalnciems linnaõigused. 2009. aastal liideti Kalnciems ja selle maaterritoorium Jelgava piirkonnaga Aastal 2010 liideti Kalnciems ja selle maaterritoorium ühiseks Kalnciemsi vallaks, mille territoorium erineb peaaegu täielikult varasema Kalnciemsi valla territooriumist.

## Asustus

Vallas on üheksa küla. Valla keskuseks on Kalnciems. Teised valla külad on Kaigu ciems, Kaļķis, Ruduļciems, Poķi, Krasta ciems, 1. masīvs, 2. masīvs ja 3. masīvs.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Lielplatone vald

**Lielplatone vald** (läti keeles *Lielplatones pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Svēte, Platone, Eleja, Vilce ja Zaļenieki vallaga.

Valla pindala on 50 km².  2011. aastal oli seal 804 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 738. 2011. aastal elas vallas 576 lätlast, 97 venelast, 65 valgevenelast, 13 ukrainlast, 5 poolakat ja 37 leedulast. Valla keskus on Lielplatone küla.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Lielplatone (*Groß-Platon*) ja Mazplatone (*Klein-Platon*) mõisade maadele. Aastal 1867 moodustati seal Lielplatone vald. Aastal 1920 läbi viidud agraarreformi ajal jagati vallas uusmaasaajatele 1256 hektarit Lielplatone mõisa maad. Aastal 1935 oli valla pindala 42 km², elanikke oli seal toona 691.

1945. aastal moodustati vallas Lielplatone külanõukogu, mis likvideeriti aastal 1947. Külanõukogu moodustati taas ja vald likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti sellega likvideeritav Ābelīte külanõukogu, aastal 1956 aga Eleja külanõukogu Stalini kolhoosi, Kužase marjakasvatuse ja Eleja sovhoosi maad. Aastal 1963 liideti Gaisma kolhoosi alad Eleja maaterritooriumiga. Aastal 1965 liideti kolhoosi Sarkanā zvaigzne alad Platone külanõukoguga.  Aastal 1974 liideti külanõukoguga osa Eleja maaterritooriumi Lielplatone loomakasvatuskatsejaama alasid, ent osa külanõukogu maid liideti Platone külanõukoguga.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Valla suuremaks jõeks on Platone jõgi.

Looduskaitse all on Vīnava mänd, Skrebji kuused, Grenči tammed, Grenči mänd, Lielplatone mõisa tammed ja Lielplatone mõisa pärnaaallee.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lielplatone mõisa hoonetekompleks, sealhulgas pesuköök, häärber, park, rehi, laut, ait ja teenijate maja. Regionaalse kaitse all on Staņuvēni muinaskalmed, Čurilas-Jaunzemi asulakoht ja Skulmēni asulakoht.

## Asustus

Vallas on kaheksa küla. Valla keskuseks on Lielplatone. Teised valla külad on Braņķi ja Sidrabe.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Valgunde vald

**Valgunde vald** (läti keeles *Valgundes pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cena, Līvbērze, Ozolnieki ja Kalnciemsi vallaga, Jelgava linnaga, Dobele piirkonna Jaunbērze vallaga, Tukumsi piirkonna Slampe ning Džūkste vallaga ja Mārupe piirkonna Babīte ning Sala vallaga.

Valla pindala on 210,6 km².  2011. aastal oli seal 1954 elanikku, 2025. aastal oli elanikke 1868. 2011. aastal elas vallas 1526 lätlast, 254 venelast, 76 valgevenelast, 29 ukrainlast, 26 poolakat ja 22 leedulast. Valla keskus on Valgunde küla.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Ercogi (*Herzogshof*), Kalnciemsi (*Kalnzeem*) ja Valgunde (*Wolgund*) mõisade maadele. Aastal 1867 moodustati Valgunde mõisavallast **Valgunte vald**. XIX sajandi teisel poolel kujunes see tähtsaimaks tellisetootmise piirkonnaks Lätis. Aastal 1887 tootsid valla 300 tellisetehaste töölist kokku neli miljonit tellist.

Aastal 1925 nimetati Valgunte vald ümber Valgunde vallaks.  Aastal 1935 oli valla pindala 72,8 km², elanikke oli seal toona 1470.

1945. aastal moodustati vallas Rūduļi ja Valgunde külanõukogud, vald ise aga likvideeriti 1949. aastal. Kalnciems sai aastal 1949 linnaõigused, Rūduļi, Valgunde, Kaiģi ja Kalnciemsi külanõukogud allutati sellele aga kui Kalnciemi linna maaterritoorium. Sellesama aasta 31. detsembril taastati Kalnciemsi ja Valgunde külanõukogud. Aastal 1954 liideti Valgunde külanõukoguga likvideeritav Ozolnieki külanõukogu ja osa Mazsvēte külanõukogu alasid.  Aastal 1979 liideti külanõukoguga veel likvideeritav Kalnciemsi külanõukogu, osa külanõukogust liideti aga Līvbērze külanõukoguga ja sellest eraldati Ozolnieki alevi alad.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Valla suuremad jõed on Lielupe, Iecava jõgi, Svēte jõgi ja Cena jõgi.

Vald jääb osaliselt Kalnciemsi luha hoiualale, Babīte järve hoiualale, Svēte luha loodusparki ja Ķemeri rahvusparki. Looduskaitse all on osaliselt vallas asuvad Krāckalni mäed, Kurlandi hiidpappel, Mežmauriņi tamm, Mierlauki pappel, Mierlauki pärn, Klosteri mänd, Skaistlauki kolme tüvega pärn, Kangari pajud, Eglīši tamm, Eglīši seedermänd, Vītoliņi tamm, Mazzvīguļi pärn, Zvaņi tamm ja Pumpuri-Inga vaher.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ložmetējkalnsi lahingupaik, Riia õigeusu nunnaklooster, selle kabel, Kristuse muutmise kirik, Jāņis Trepinieksi õigeusu kirik ja selle tsaariväravad. Regionaalse kaitse all on Kapsargi muinaskalmed ja Kalnciemsi kool. Kohaliku kaitse all on Kalnciemsi luteri kirik.

## Asustus

Vallas on üksteist küla. Valla keskuseks on Valgunde. Teised valla külad on Vītoliņi, Tīreļi, Kaļķis, Zvīguļi, Klīvmuiža, Ķīši, Žibukakts, Dambji, Pogas ja Bulgārija.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Tomislav Sokol

**Tomislav Sokol** (sündinud 20. septembril 1982 Zagrebis) on Horvaatia poliitik, ta esindab Horvaatia Demokraatlikku Liitu. Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige.

Ta lõpetas aastal 2006 Zagrebi Ülikooli õigusteaduse kraadiga. Seejärel õppis ta Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis, kus ta lõpetas aastal 2009 õigusteaduse magistriõppe ja omandas aastal 2014 õigusteaduse doktorikraadi.

Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige, Euroopa Parlamendis kuulub ta Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni.

## Välislingid
* Tomislav Sokol Euroopa Parlamendi kodulehel
Hatzet

Hatzet (kodanikuniminimi **Roland Bachmann**; sündinud 3. aprillil 1990 Pärnus) on Eesti pioneer hardstyle ja industrial hardstyle/ hardcore muusik ning produtsent. Ta alustas muusikaga tegelemist 2018. aastal ning on tuntud oma intensiivse ja energilise produktsiooni poolest. Hatzeti loomingule on suur mõju avaldanud Traxstorm Records ja Defqon.1 festival.

Lisaks muusikategevusele on Hatzet osalenud paljude sündmuste korraldusmeeskondades, kus ta on aidanud ürituste sujuvat läbiviimist tagada. Tema looming hõlmab üle 100 välja antud loo, kuigi albumit ei ole veel avaldatud. Ta on saavutanud rahvusvahelist tunnustust ning teeb tihedat koostööd loovmeeskonnaga, kes toetab lugude kirjutamist ja produtseerimist.

Muusikaline stiil ja mõjutused

Hatzeti muusika kuulub hardstyle ja industrial hardstyle žanrisse. Tema stiil on mõjutatud rahvusvahelistest hardstyle väljaannetest ning suurt mõju on avaldanud Traxstorm Records ja Defqon.1 festival. Tema loomingus on sageli kuuldav tugev rütm, energilised bassiliinid ja dünaamilised build-upid, mis on karakteristlikud modernsele hardstyle’ile.

Tunnustused ja koostöö

Hatzet on saavutanud rahvusvahelist tähelepanu ning on uhke oma loovmeeskonna üle, kes toetab lugude kirjutamisel ja tehnilises teostuses. Ta on tuntud ka oma pühendumuse poolest muusika ja sündmuste korraldamise kombinatsioonile, mis loob tervikliku artisti kuvandi.

Diskograafia

Hatzet on välja andnud üle 100 looga, kuid seni pole avaldatud täispikka albumit.
Jaanuar 2026

**Jaanuar 2026**, kroonika.

2026. aasta jaanuar algas neljapäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem laupäeval.

## [[1. jaanuar]]
* Euroopa Liidu eesistujariigiks sai Küpros.
* Bulgaaria võttis kasutusele euro.
* Zohran Mamdani astus ametisse New Yorgi linnapeana.
* 2026. aasta Crans-Montana baari tulekahju: Šveitsis Crans-Montanas hukkus ööklubi põlengus üle 40 inimese ja umbes 100 sai vigastada.
* Šveitsis läks Moutier' vald Berni kantonist üle Jura kantonisse.
* Poolas said linnaks Janów Podlaski, Stanisławów, Małkinia Górna, Staroźreby, Branice ja Janów.

## [[3. jaanuar]]
* 2026. aasta Ameerika Ühendriikide rünnak Venezuelale: USA pommitas sõjalisi sihtmärke Venezuela pealinnas Caracases ja võttis vangi Venezuela presidendi Nicolás Maduro, toimetades ta maalt välja.

## [[7. jaanuar]]
* Ameerika Ühendriikide eriväelased võtsid Atlandi ookeani põhjaosas oma kontrolli alla ja arestisid Venezuelaga seotud Venemaa lipu all sõitva Türgi ettevõttele kuuluva naftatankeri Marinera, mida varem tunti kui Bella 1.

## [[11. jaanuar]]
* Beninis toimusid parlamendivalimised.

## [[12. jaanuar]]
* Ugandas toimusid üldvalimised.

## [[16. jaanuar]]
*Tšiilis puhkesid ulatuslikud metsatulekahjud, milles hukkus vähemalt 21 inimest.

## [[18. jaanuar]]
* Portugalis toimusid presidendivalimised.
* Hispaanias Córdoba provintsis Adamuzis sõitis kiirrong rööbastelt välja. Sellele sõitis otsa veel teine rong. Õnnetuses hukkus 46 ja sai vigastada 292 inimest.
## [[22. jaanuar]]
*Ameerika Ühendriigid astusid välja Maailma Terviseorganisatsioonist (WHO).
## [[23. jaanuar]]

*Pärast Rumen Radevi tagasiastumist sai senine asepresident Iliana Iotova Bulgaaria esimeseks naispresidendiks.
*Vietnami Kommunistliku Partei kongressil valiti Tô Lâm tagasi partei Keskkomitee peasekretäriks.

## [[26. jaanuar]]
*Colombia kirdeosas kukkus alla väikelennuk Beechcraft 1900. Hukkusid kõik pardal viibinud 15 inimest.

## [[27. jaanuar]]
*Hondurase presidendina astus ametisse Nasry Asfura.

## [[28. jaanuar]]
*Londonis astus Canterbury peapiiskopi ja anglikaani kiriku pea ametisse Sarah Mullally.

## [[29. jaanuar]]
*Pakistanis Belutšistani provintsis puhkesid kokkupõrked Belutšistani Vabastusarmee ja Pakistani armee vahel. Hukkus vähemalt 225 inimest.
Quadronno

**Kvartal Quadronno**, mis asub Milaano kesklinna lõunaosas, on tuntud oma 1950. aastate ikooniliste disainimajade poolest, mida on käsitletud arhitektuuriuurimustes üle maailma. Puudele ääristatud avenüüd ja kõrgekvaliteedilised elamud annavad kvartalile eristuva ilme. See piirkond on hinnatud nii kohalike kui rahvusvaheliste kinnisvarahuviliste seas ning selle eksklusiivsus võrreldakse tihti teiste Milano kesklinna piirkondade, näiteks Brera omaga.

## Ajalugu
Kvartal Quadronno areneb ajaloolisel alal Milano vanimas linnaosas. Viale Beatrice d’Este on tuntud oma puude ääristatud avenüüde ja prestiižsete hoonete poolest. Piirkonda on huvi tundnud ka rahvusvahelised kinnisvarahuvilised.

## Luksuslik kinnisvaraturg
Kvartal Quadronno on tuntud oma kõrgete kinnisvarahindade poolest Milaanos. Prestiižikamad kinnistud, sealhulgas Orti Antichi, võivad ulatuda üle 22 000 € ruutmeetri kohta. Piirkonda huvitavad ka rahvusvahelised kinnisvarahuvilised, sealhulgas ärimehed ja kuulsused.  

Kvartal ja Viale Beatrice d’Este sisaldavad ajaloolisi baare ja kohti, näiteks Bar Quadronno. Samuti on piirkonnas esindatud luksusbrändid, näiteks Bottega Veneta.

### Transport
 Santa Sofia (liin Linate lennujaama, 500 meetrit Viale Beatrice d’Este’st)  
 Crocetta (500 meetrit Viale Beatrice d’Este’st)

## Viited
Euroclear

**Euroclear** on Belgia ettevõte, mis tegeleb väärtpaberite depositeerimisega. See sai alguse 1968. aastal, kui JPMorgan Chase'i eelkäija Morgan Guaranty lõi Brüsselis eurovõlakirjade tarbeks Euro-clear Systemi. Aastal 1990 muudeti nimi Euroclear Systemiks.

Aastal 2000 anti Euroclear System üle Euroclear Groupi tütarettevõttele Euroclear Bank ning see on tänaseni üks kahest maailma suurimast väärtpaberite keskdepositooriumist (teine on Luksemburgis tegutsev Clearstream Banking). Euroclear Groupi kuulub veel 2000ndatel omandatud keskdepositooriume Belgias, Soomes, Prantsusmaal, Hollandis, Rootsis ja Suurbritannias.

## Vaata ka
* Kontohaldurist pank
* Depository Trust & Clearing Corporation
* Belgia pankade loend

## Välislingid
* Koduleht
Macan Band

**Macan Band** (pärsia keeles: ماکان بند) on Iraani popbänd, mis moodustati 2017. aastal. Bändi vokalistid on Roham Hadian ja Amir Maghare. Bänd debüteeris 2017. aastal ja saavutas kiiresti edu.

Bändi esimene singel "Baroon" ilmus 2017. aastal ja pälvis laialdast tunnustust. Laul "Baroon" lisati hiljem grupi esimesele albumile "Divooneh Bazi". Bänd saavutas oma populaarsuse tipu singliga "Har Bar In Daro". Bänd pälvis 2018. aastal viiendal iga-aastasel muusikafestivalil rahva lemmiku auhinna parima poplaulu kategoorias kuldse kujukese loo "Yeh Lahzeh Negam Kon" eest.

## liikmed

* Roham Hadian (رهام هادیان) - vokalist
* Amir Maghare (امیر مقاره) - vokalist

## Diskograafia

# Divooneh Bazi (2017)
# Naghashi (2022)
# EP (2024)

## Viited
* Macan Band in En Vikipedia
Dīvūneh bāzī

"**Dīvūneh bāzī**"  on Macan Bandi debüütstuudioalbum, mille andis Avazi No. 2017 välja.

## Laulud

## Viited
Naghāshī

"**Naghāshī**" on Macan Bandi teine ​​stuudioalbum, mille andis Avazi No. 2022 välja.

## Laulud

## Viited
EP (Macan Band)

"**EP**" on Macan Bandi esimene EP (kokkuvõttes kolmas album), mille andis Avazi No. 2024. aastal välja.

## Laulud

## Viited
Midori (viiuldaja)

**Midori Gotō** (jaapani keeles 五嶋 みどり, lavanimega **Midori**; sündinud 25. oktoobril 1971) on jaapani viiuldaja. 

Ta tegi debüüdi New Yorgi filharmooniaorkestriga 1982. aasta aastavahetuse peol üllatusesinejana. 1986. aastal jõudis ta oma esinemisega Tanglewoodi muusikafestivalil koos Leonard Bernsteiniga ajalehe The New York Times esiküljele. Teda peeti imelapseks ning täiskasvanuna sai temast üks maailma silmapaistvamaid viiuldajaid.

Midori on tegelenud muusikaalase heategevuse ja muusikahariduse propageerimisega. 21-aastaselt asutas ta New Yorgi ja Jaapani lastele muusikahariduse andmiseks omanimelise mittetulundusühingu, mis laienes hiljem üle maailma. 2007. aastal nimetati ta ÜRO rahusõnumitoojaks ning 2012. aastal võeti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks. Ta on olnud õppejõud Curtise Muusikainstituudis ja Lõuna-California Ülikooli Thorntoni muusikateaduskonnas.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Nhật Lệ

**Nhật Lệ** (vietnami keeles Sông Nhật Lệ) on jõgi Vietnamis Quảng Bìnhi provintsis.

Jõgi tekib Kiến Giangi ja Long Đại jõe liitumisel ning suubub Lõuna‑Hiina merre Đồng Hới linna juures.

Jõe kogupikkus on ligikaudu 85 km.

Nhật Lệ jõgi on piirkonna jaoks väga tähtis. See varustab kohalikke veega ning toetab põllumajandust ja kalandust. Samuti on jõgi oluline kaubaveo ja transpordi jaoks. Jõe suudme juures asuv Nhật Lệ rand on populaarne koht nii kohalike kui ka turistide seas.

## Viited

## Välislingid
*
Evan Band

**Evan Band** on Iraani muusikaansambel, mis moodustati 2017. aastal. Selle grupi liikmed on kaks inimest: ansambli laulja Hossein Sharifi, helilooja Fawad Ghaffari, laulukirjutaja pr Hadith Dehghan ning ansambli arranžeerija, miksija ja master Mostafa Momeni. Nende kuulsaim laul on "Alijenab".

## Karjäär ja elulood
Hossein Sharifi on ansambli Ivan Band laulja. Ta sündis 12. mail 1987 Rafsanjanis Kermani provintsis. Fawad Ghaffari on veel üks laulja ja helilooja ansamblist Ivan Band. Ta sündis 1. augustil 1983 Shirazis. Ta alustas klahvpillimänguga 9-aastaselt professor Ivani juhendamisel. Oma karjääri jooksul on ta muusika vallas koostööd teinud ka Ali Abdolmaleki ja Meysam Ebrahimiga.

## Diskograafia

# Alijenab (2019)
# Normandy (2021)
# Farmanrava (2024)

## Viited
Đồng Nai provints

**Đồng Nai provints** (vietnami keeles Tỉnh Đồng Nai) on 1. järgu haldusüksus Vietnamis, Hồ Chí Minhist kirdes. Provints piirneb põhjas Laosega, idas Lâm Đồngi provintsiga, lõunas ja edelas Hồ Chí Minhi linnaga ning läänes Tây Ninhi provintsiga. Provintsi halduskeskus on Trấn Biên. 2025. aastal liideti Đồng Nai provintsiga Bình Phướci provints.

Đồng Nai on pinnamoelt mitmekesine: piirkonnas on nii tasandikke kui ka mägiseid alasid, läbivad mitmed jõed, sealhulgas Đồng Nai jõgi, mis on provintsi jaoks oluline veekogu ja transpordivõimalus. 

Majandus põhineb tööstusel, põllumajandusel ja teenindusel, kuid Đồng Nai on ka oluline transporti ja kaubandust toetav keskus, tänu lähedal asuvale Hồ Chí Minhi linnale ja arenenud infrastruktuurile. 

## Vaata ka
* *[[Oligodon cattienensis]]*
Đồng Nai

**Đồng Nai** võib tähendada mitut asja:

* **[[Đồng Nai provints|Đồng Nai]]** on 1. järgu haldusüksus Vietnamis
* **[[Đồng Nai jõgi|Đồng Nai]]** on jõgi Vietnamis
Alexandr Vondra

**Alexandr Vondra** (sündinud 17. augustil 1961 Prahas) on Tšehhi poliitik ja diplomaat, ta esindab Kodanike Demokraatlikku Parteid. Ta on alates 2019. aastast Euroopa Parlamendi liige. Varem oli ta välisminister aastatel 2006–2007 ja Euroopa asjade asepeaminister aastatel 2007–2009, mõlemad peaminister Mirek Topoláneki kabinettides, ning seejärel kaitseminister aastatel 2010–2012 peaminister Petr Nečase ajal. Ta oli ka Tšehhi suursaadik Ameerika Ühendriikides (1997–2001).

Ta sündis aastal 1961 Prahas. Ta lõpetas aastal 1984 Prahas Karli Ülikooli geograafia erialal ja aasta hiljem sai ta loodusteaduste doktorikraadi. 1980. aastate keskel oli ta dissident ja Harta 77 allkirjastaja. Pärast meeleavalduse korraldamist 1989. aasta jaanuaris vangistati ta kaheks kuuks. Novembris 1989, sametrevolutsiooni ajal, asutas ta Kodanikufoorumi.

## Välislingid
* Alexandr Vondra Euroopa Parlamendi kodulehel
* Alexandr Vondra kodulehekülg
Ālījenāb

"**Ālījenāb**" on Evan Bandi debüütstuudioalbum, mille andis välja 2019. aastal Āvā-ye Honar.

## Viited
Cà Mau provints

**Cà Mau provints** (vietnami keeles Tỉnh Cà Mau) on 1. järgu haldusüksus Vietnamis, riigi lõunaosas Mekongi deltas. Provints piirneb põhjas An Giangi provintsi ja Cần Thơ linnaga, idas ja lõunas Lõuna-Hiina merega ning läänes Tai lahega. Provintsi halduskeskus on Cà Mau linn.

2025. aasta haldusreformi käigus liideti Cà Mauga Bạc Liêu provints.

Cà Mau on tuntud tasase pinnamoe, mangroovide ja märgalade poolest. Provints on Vietnamis lõunapoolseim ning selle rannajoon ulatub Lõuna-Hiina mere ja Tai lahe rannikuni. Provintsi läbivad mitmed Mekongi delta jõed ja kanalid, sealhulgas Trẹm, Gành Hào ja Bạc Liêu jõgi, mis on olulised kalanduse, veevarustuse ja transpordi jaoks.

Majandustegevus põhineb traditsiooniliselt kalandusel, põllumajandusel ja mereandide töötlemisel, kuid viimastel aastatel on oluliselt kasvanud ka turism. Provints meelitab külastajaid loodusparkide, mangroovide ja kohalike kultuuriliste vaatamisväärsustega.

## Viited
Kiên Giangi provints

**Kiên Giangi provints** (vietnami keeles Tỉnh Kiên Giang) oli 1. järgu haldusüksus Vietnamis, riigi lõunaosas Mekongi deltas. Provints piirnes põhjas An Giangi ja Vĩnh Longi provintsiga, idas Tiền Giangi ja Bạc Liêu provintsiga, lõunas Cà Mau provintsiga ning läänes piirneb Kambodža ja Tai lahega. Halduskeskus oli Rạch Giá linn.

Alates 1. juulist 2025 on Kiên Giang osa An Giangi provintsist, mis tekkis Kiên Giangi ja An Giangi haldusüksuste ühinemisel uue provintsi all.

Kiên Giang on tuntud tasaste maastike, põllumaade, mangroovide ja saarte poolest. Provintsis voolavad mitmed Mekongi delta harujõed, mis on olulised kalanduse, veevarustuse ja transpordi jaoks. Kõige tuntum saar on Phú Quốci saar, mis on Vietnamis populaarne turismisihtkoht ja pakub külastajatele kauneid randu, loodusparke ning mitmesuguseid puhkevõimalusi.

Majanduse põhitegevused on põllumajandus, kalandus ja turism, kuid provints on oluline ka kaubanduse ja transpordi seisukohalt, tänu oma asukohale Mekongi delta lõunaosas.

## Viited
Hiidrahnu tänav

**Hiidrahnu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.

Hiidrahnu tänav algab Rahumäe teelt ja kulgeb sealt kirde suunas. Tänav kulgeb Rahumäe kalmistu idapoolse osa lõunaküljel ja on üheks juurdepääsuks Rahumäe kalmistule. Hiidrahnu tänav piirneb lõunas Tallinna–Keila raudteega.

Hiidrahnu tänav sai nime 9. septembril 2025. Tänav on nime saanud tänava lõpus asuva Rahumäe hiidrahnu järgi.

## Viited

## Välislingid
*Hiidrahnu tänava ruumikuju skeem
Platone vald

**Platone vald** (läti keeles *Platones pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lielplatone, Svēte, Vircava, Eleja, Jaunsvirlauka ja Sesava vallaga ning Jelgava linnaga.

Valla pindala on 86,6 km². Valla keskus on Platone küla.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Jaunplatone (*Neu-Platon*), Pēteri (*Peterfeld*), Vecplatone (*Alt-Platon*), Reža (*Reschenhof*) ja Lielvircava (*Groß-Würzau*) mõisade maadele. Aastal 1867 moodustati senisest mõisavallast **Vecplatone vald**.  Aastal 1920 läbi viidud agraarreformi ajal jagati vallas uusmaasaajatele 132 hektarit Reža mõisa maad ja 425 hektarit Vecplatone mõisa maad. Aastal 1935 oli Platone valla pindala 52,39 km², elanikke oli seal toona 1090.

1945. aastal moodustati vallas Ābelīte ja Platone külanõukogud, vald likvideeriti 1949. aastal. 1962. aastal liideti Platone külanõukoguga Lielvircava külanõukogu Sarkanā zvaigzne kolhoosi alad, aga aastal 1965 Lielplatone külanõukogu Sarkanā zvaigzne kolhoosi alad. Aastal 1974 liideti külanõukoguga osa Lielplatone ja Vircava külanõukogude alasid ning Eleja maapiirkonnast, ent osa maid liideti Vircava külanõukoguga. Aastal 1979 liideti Platone külanõukoguga veel osa likvideeritavast Vecsvirlauka külanõukogust.

Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Vald asub Kesk-Läti madalikul. Kõrgeim koht (22,5 m) asub valla lõunaosas. Valla suuremad jõed on Platone jõgi ja Vircava jõgi.

Looduskaitse all on Vērdiņi tamm, Undzēni tamm, Zoltneri künnapuu, Raiņi maja haab, Poķi haab, Ābelīši tamm, Ģederts Eliasse saar, Rihardi mänd, Muntēni mänd, Muntēni tammed, Lapase metsa mänd, Daiņi mänd ja Saulgoži kuusk, lisaks veel üks nimetu tamm.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lielvircava luteri kirik ja kunstnik Ģederts Eliasse ning kunstiteadlase Kristaps Eliasse elumaja. Regionaalse kaitse all on Zoltneri asulakoht, Lielvircava muinaskalmed, Jaunplatone muinaskalmed, Pēterlauki tuulik ja Lielvircava mõisa häärber. Kultuuriväärtuslikuks objektiks on Pēterlauki mõisa möldri maja.

## Asustus

Vallas on seitse küla. Valla keskuseks on Platone. Teised valla külad on Paitēni, Pēterlauki, Jaunplatone, Lielvircava, Poķi ja Lapas.

Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Rahvastik
2011. aastal oli seal 1496 elanikku, 2025. aastal oli elanikke 1320.

2011. aastal elas vallas 1084 lätlast, 268 venelast, 61 valgevenelast, 18 ukrainlast, 25 poolakat ja 26 leedulast.

## Viited
Đồng Nai jõgi

**Đồng Nai** (vietnami keeles *Sông Đồng Nai*) on jõgi Vietnamis.

Jõgi saab alguse Kesk-Vietnami mäestikualadel ning voolab läbi mitme provintsi suubudes lõpuks Lõuna-Hiina merre Cần Giờ piirkonnas Soài Rạpi suudmeala kaudu. Jõe suudme piirkonnas kasvavad ulatuslikud mangroovimetsad, mis kuuluvad UNESCO poolt tunnustatud Cần Giờ biosfääri kaitsealasse.

Jõe kogupikkus on ligikaudu 586 km. 

Đồng Nai jõgi on oluline veevarustuse, põllumajanduse, hüdroenergia ja transpordi seisukohalt. Jõe ääres asuvad mitmed suured linnad, sealhulgas Biên Hòa, ning see mängib olulist rolli ka Hồ Chí Minhi linna piirkonna arengus.

Ajalooliselt on jõge tuntud ka teiste nimede all, sealhulgas Đa Đangi nimega, ning jõe eri lõikudel ja harudel on kasutusel olnud erinevad nimetused. Tänapäeval on ametlikult kasutusel nimi Đồng Nai, millest on saanud nime Đồng Nai provints.

## Viited

## Välislingid
*
Nikola Bartůšek

**Nikola Bartůšek** (sündinud 11. mail 1985 České Budějovices) on Tšehhi poliitik, ta esindab populistlikku Přísaha parteid. Ta on aastast 2024 Euroopa Parlamendi liige.

Ta õppis Austrias Linzi ülikoolis migratsioonisotsioloogiat ning Tampere ülikoolis sotsiaalpoliitikat ja politoloogiat. 2015. aasta pagulaskriisi ajal töötas ta Ülem-Austrias immigratsiooni- ja varjupaigaküsimustes administratiivsetel ametikohtadel.

Ta on aastast 2024 Euroopa Parlamendi liige. Euroopa Parlamendis kuulub ta Euroopa Patriootide fraktsiooni.

## Välislingid
* Nikola Bartůšek Euroopa Parlamendi kodulehel
Cát Bà

**Cát Bà** võib tähendada mitut asja:

* **[[Cát Bà saarestik|Cát Bà]]** on saarestik Hạ Longi lahes
* **[[Cát Bà saar|Cát Bà]]** on Cát Bà saarestiku suurim saar
* **[[Cát Bà rahvuspark|Cát Bà]]** on rahvuspark Vietnamis
* **[[Cát Bà (linn)|Cát Bà]]** on linn Vietnamis
Eleja vald

**Eleja vald** (läti keeles *Elejas pagasts*) on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lielplatone, Platone, Vilce ja Sesava vallaga ning Leedu Joniškise rajooni  Satkūnai vallaga.

Valla pindala on 66,7 km².  2011. aastal oli seal 2213 elanikku, 2025 aastal oli elanikke 1850. 2011. aastal elas vallas 1411 lätlast, 477 venelast, 139 valgevenelast, 42 ukrainlast, 54 poolakat ja 102 leedulast. Valla keskus on Eleja küla.

## Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Audruve (*Audrau*), Brieži (*Bredenfeld*), Eleja (*Groß-Elley*) ja Mazeleja (*Klein-Elley*) mõisade maadele. See moodustati aastal 1866 läbi viidud haldusreformi käigus mõisavaldadest. Aastal 1935 oli valla pindala 78,9 km².

1945. aastal moodustati vallas Meitene ja Eleja külanõukogud, vald likvideeriti 1949. aastal. 1950. aastal sai Eleja alevi staatuse. Aastal 1954 liideti Meitene külanõukogu Eleja külanõukoguga, ent osa Eleja külanõukogust iiedti Lielplatone külanõukoguga. Aastal 1957 allutati Eleja külanõukogu Eleja alevile kui alevi maaterritoorium. Aastal 1963 liideti sellega Lielplatone külanõukogu Gaisma kolhoosi maad. Aastal 1977 liideti osa maaterritooriumi alasid Sesava külanõukoguga.

Aastal 1990 kaotas Eleja alevi staatuse ja sellest ning Eleja maaterritooriumist moodustati ühine vald. 2009. aastal liideti vald Jelgava piirkonnaga.

## Loodus

Valla suuremad jõed on Eleja jõgi ja Vircava jõgi.

Looduskaitse all on Simtiņi tamm, Eleja allee, Ķeri tamm, Sesava kirikumõisa vaher, Sesava kirikumõisa robiinia, Eleja mõisa park, Eleja pargi tammed, Eleja pargi hõbehaab, Eleja pargi pappel, Eleja pargi valged männid, Sidrabe mänd, Daumanti saar, Daumanti tamm, Sprandiņi tamm, Meitene piiripunkti mänd, Ozolmuiža tamm, Mūrnieki kalmistu lehis ja Klīvese tamm.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Sesava luteri kirik, selle kantsel, orel ja oreliprospekt, Eleja mõisa hoonetekompleks, sealhulgas häärberi peakorpuse varemed, mõisavalitseja maja, kaevud, rotundpaviljon, pruulikoda, piirdemüür, teemajake, aiatööriistade kuur, park, väravad ning skulptuuridega sissesõidusild. Regionaalse kaitse all on Meitene raudteejaama hooned, Sesava õpetajamaja ja selle aed.

## Asustus

Vallas on kaheksa küla. Valla keskuseks on Eleja. Teised valla külad on Sesavmuiža, Daumanti, Ozolmuiža, Apšukrogs, Zizma, Mazeleja ja Birzītes.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited
Indie

***Indie*** (lühend ingliskeelsest sõnast *independent* – sõltumatu) on muusikastiil ja -liikumine, mis sai alguse 1980. aastatel ning on seotud eelkõige sõltumatute plaadifirmade, iseseisva loometöö ja alternatiivse lähenemisega muusikatööstusele. Mõiste „indie” viitab algselt pigem muusika tootmise ja levitamise viisile kui kindlale helilisele stiilile, kuid aja jooksul on sellest kujunenud ka eristatav muusikaline suund.

### Ajalugu
Indie-muusika kujunes välja Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides 1980. aastatel vastukaaluks suurtele kommertsplaadifirmadele. Paljud artistid soovisid säilitada loomingulist vabadust ega allunud peavoolumuusika reeglitele. Indie mõiste seostus algselt peamiselt indie-rock’iga, kuid hiljem on see laienenud ka teistele žanritele.

# ja 2000. aastatel muutus indie-muusika laiemalt tuntuks ning mitmed indie-artistid saavutasid rahvusvahelise edu, jäädes samas truuks oma iseseisvale kuvandile.

### Iseloomulikud tunnused
Indie-muusikat iseloomustavad sageli:

* loominguline ja isikupärane lähenemine
* lihtsam või teadlikult ebastandardne produktsioon
* ausad, isiklikud või alternatiivsed laulusõnad
* väiksemad plaadifirmad või iseseisev avaldamine

Heliliselt võib indie olla väga mitmekesine, ulatudes rahulikust ja meloodilisest kuni eksperimentaalse ja mürarohkeni.

### Indie kui žanr
Kuigi indie ei ole rangelt piiritletud muusikastiil, kasutatakse seda tänapäeval sageli ka helilise tähistajana. Levinud alamžanrid on näiteks:

* *[[indie rock]]*
* *[[indie pop]]*
* *[[indie folk]]*
* *[[indie electronic]]*

Need stiilid jagavad sarnast sõltumatut hoiakut, kuid erinevad kõla ja mõjutuste poolest.

### Mõju ja tähendus
Indie-muusika on avaldanud suurt mõju kaasaegsele muusikakultuurile, soodustades loovust ja mitmekesisust. Tänu digiplatvormidele saavad indie-artistid tänapäeval oma muusikat levitada ilma suurte plaadifirmadeta, mis on tugevdas indie-liikumise algseid põhimõtteid.

### Kokkuvõte
Indie-muusika tähistab nii sõltumatut tootmisviisi kui ka laia ja mitmekesist muusikalist suunda. Selle keskmes on loominguline vabadus, iseseisvus ja soov eristuda peavoolumuusikast.
Cát Bà saarestik

**Cát Bà saarestik** (vietnami keeles Quần đảo Cát Bà) on saarestik Hạ Longi lahe edelaosas ja kuulub halduslikult Hải Phòngi linna koosseisu.

Saarestikku kuulub üle 360 väikesaare, peasaareks on Cát Bà saar, mis on suurim ja ainus suurem asustatud saar saarestikus. Teised saared on valdavalt lubjakivist ja metsaga kaetud. Osa aladest kuulub Cát Bà rahvusparki.

Saarestik on populaarne turismisihtkoht, pakkudes võimalusi matkamiseks, veespordiks ja looduse vaatlemiseks. Kohalikud tegelevad peamiselt kalanduse, põllumajanduse ja turismiga.

## Viited
Granodioriit

**Granodioriit** on granulaarne süvakivim, mis sarnaneb graniidiga, kuid sisaldab rohkem plagioklassi.

## Vaata ka

## Viited
Berkane

**Berkane** on linn Maroko kirdeosas Vahemere rannikust lõunas  Alžeeria piiri ääres. See on Berkane'i provintsi halduskeskus ja kuulub Orientali piirkonda. Linn on tuntud viljakate apelsinipuuaedade ja põllumajanduse poolest.   

## Ajalugu
Berkane asutati 19. sajandi lõpus ja on ajalooliselt olnud väike põllumajanduslik asula. Linn sai suurema tähtsuse Maroko Prantsuse protektoraadi ajal, kui rajati teed ja ühendusi lähimate suuremate linnadega, näiteks Oujda ja Nador. 20. sajandi teisel poolel kasvas linn kiiresti tänu põllumajanduse arengule, eelkõige apelsini- ja oliiviistanduste tõttu.

## Geograafia
Berkane pindala on 97 km² ja see paikneb umbes 60 km Oujdast ida pool. Linn on Vahemere kliimavöötmes – suved on kuumad ja kuivad, talved pehmed ja niisked. Linnast ida poole algab mäestikuline ala, mis ulatub Alžeeria piiril. Ümbruskonnas on rohkelt viljakaid maid, mida kasutatakse põllumajanduseks, eriti tsitrusviljade kasvatuseks.

## Majandus
Berkane majandus põhineb põllumajandusel, väikestel tööstusettevõtetel ja kaubandusel. Linn on tuntud kui üks peamisi apelsini- ja sidrunitootmise keskusi Marokos. Lisaks on linnal oluline roll regionaalses kaubanduses ja teenustes, kuna see asub ühendusteede ristumiskohas, mis viib Oujda, Nador ja Tangeri.  

## Kultuur
Linnas toimuvad mitmed kohalikud festivalid ja messid, kus esitletakse Maroko käsitööd, toitu ja traditsioonilisi tooteid. Kohalikud turud on populaarne koht nii elanike kui ka turistide seas. Kultuurielu rikastavad ka muusikafestivalid ja teatrimängud.  

## Sport
Berkane on koduks professionaalsele jalgpalliklubile Renaissance Sportive de Berkane (RS Berkane), mis on saavutanud edu nii kodumaal kui ka Aafrika klubijalgpallis. Lisaks on linnas mitmeid spordikomplekse ja noorteklubisid, mis toetavad kohalike noorte sportlikku arengut.

## Transport
Berkane on hästi ühendatud teedevõrgustiku kaudu, mis seob linna Oujda, Nadori ja Tangeriga. Kohalik bussitransport ja taksod teenindavad linnasiseselt ning ühendavad linna ka lähiümbruse küladega.  

## Viited
Cát Bà saar

**Cát Bà saar** (vietnami keeles Đảo Cát Bà) on Cát Bà saarestiku suurim saar ja ainus suurem asustatud saar saarestikus. Saar kuulub halduslikult Hải Phòngi linna koosseisu ning asub Hạ Longi lahe edelaosas.

Cát Bà saare pindala on umbes 285 km², pikkus ligikaudu 30 km ja laius 15 km. 

Saar on geograafiliselt mitmekesine: seal leidub mägiseid alasid, väiksemaid jõe- ja ojaorgusid, tihedaid metsi, liivarandu ning soid. Kõrgeim tipp, Núi Ngọc, ulatub umbes 500 meetri kõrgusele merepinnast.

Saar kuulub osaliselt Cát Bà rahvuspargi kaitse alla, mis hõlmab märgalasid, mangroovimetsi ja lubjakivikoobaste süsteeme. Rahvuspark on koduks mitmetele ohustatud loomaliikidele, sealhulgas haruldasele Cát Bà langurile (*[[Trachypithecus poliocephalus]]*).

Cát Bà saar on populaarne turismisihtkoht, pakkudes võimalusi matkamiseks, veespordiks, kalastamiseks ja looduse vaatlemiseks. Põhilised turismikeskused asuvad peasaare lääneosas, peamiselt Cát Bà linnas, kus on sadam ja hotellid.

Kohalike elanike peamised tegevusalad on kalandus, põllumajandus ja turism, kuid viimastel aastatel on turismist saanud saare majanduses järjest tähtsam sektor. Saar on ühendatud mandriga laevaühenduse kaudu, peamine sadam on Cát Bà sadam.

## Viited

## Välislingid
*
Venemaa keskpank

**Venemaa Föderatsiooni Keskpank** (vene keeles Центральный банк Российской Федерации) on Venemaa keskpank. See asutati aastal 1990. Praeguse keskpanga kauge eelkäija oli 1860. aastal asutatud Venemaa Keisririigi Riigipank.

Venemaa keskpank asub Moskvas Neglinnaja tänaval. Selle tegevus on sätestatud põhiseaduse ning teiste seadustega.

## Vaata ka
* Venemaa majandus
* Nõukogude Liidu Riigipank
* Goznak
* Andrei Kozlov
* Vene Riiklik Kaardimaksesüsteem
* Keskpankade loend

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
* Koduleht
Hạ Long

**Hạ Long** on linn Vietnami põhjaosas Quảng Ninhi provintsis, Tongkingi lahe ääres. Linn on Quảng Ninhi provintsi halduskeskus ning üks olulisemaid rannikulinnu Põhja-Vietnamis.

Hạ Long on rahvusvaheliselt tuntud eelkõige Hạ Longi lahe poolest. Tegemist on ulatusliku merealaga, kus asub mitu tuhat lubjakivist saart ja kaljusammast. Laht on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse ainulaadse looduse ja geoloogilise väärtuse tõttu ning on üks Vietnami külastatumaid turismipiirkondi.

## Rahvaarv
Hạ Longi elanike arv oli Vietnami 2019. aasta rahvaloenduse andmetel ligikaudu 270 000. Pärast linna haldusterritooriumi laiendamist on elanike arv kasvanud ning 2020. aastatel hinnatakse rahvaarvuks ligi 300 000 elanikku.

## Nimi ja ajalugu
Kuni 20. sajandi lõpuni oli piirkonna tähtsaim linn Hòn Gai, mis oli tuntud sadama ja söekaevanduste poolest. Selle kõrval asus Bãi Cháy, mis kujunes peamiselt turismi- ja teeninduspiirkonnaks. 1993. aastal ühendati Hòn Gai ja Bãi Cháy üheks linnaks, mis sai lahe järgi nimeks Hạ Long.

## Linnaosad ja infrastruktuur
Linn koosneb kahest peamisest linnaosast. Hòn Gai asub idas ning seal paiknevad haldusasutused ning tööstuspiirkonnad. Bãi Cháy asub läänepoolses osas ja on tuntud turismikeskusena, kus on enamik hotelle, randu ja meelelahutuskohti. Neid kahte linnaosa ühendab Bãi Cháy sild, mis avati 2006. aastal.

## Majandus
Hạ Long on oluline sadama- ja tööstuskeskus. Seal arendatakse meretransporti, kalandust ja söetööstust, mis on olnud selle piirkonna majanduse põhiharud. Suur osa söetööstusest kuulub riiklikule ettevõttele Vinacomin, mis on Vietnami suurim söe- ja mineraalitööstuse kontsern. Viimastel aastakümnetel on üha olulisemaks muutunud turism ning linnas on rajatud arvukalt hotelle, kuurorte, restorane ja meelelahutusasutusi, mis teenindavad nii kohalikke elanikke kui ka Hạ Longi lahte külastavaid turiste.

## Viited

## Välislingid
*
Quảng Ninhi provints

**Quảng Ninh** (vietnami keeles *Tỉnh Quảng Ninh*) on 1. järgu haldusüksus Vietnamis. Provints piirneb põhjas Hiinaga, edelas Hải Phòngi linnaga ning läänes Bắc Ninhi ja Lạng Sơni provintsiga. Quảng Ninhil on pikk rannik Tongkingi lahe ääres nii looduslike vaatamisväärsuste kui ka tööstuse poolest.

Halduskeskus on Hạ Long, mis on provintsi suurim linn ja majanduskeskus. 

Provintsi pindala on umbes 6100 km². Elanike arv oli 2019. aastal ligikaudu 1,3 miljonit. Viimastel aastakümnetel on rahvaarv kiiresti kasvanud linnastumise ja tööstuse arengu tõttu, muutes provintsi üheks tihedamini asustatud piirkonnaks Põhja-Vietnamis.

Majandus tugineb peamiselt söetööstusele, merendusele ja turismile. Quảng Ninh on ajalooliselt olnud Vietnami peamine söetootja ning suur osa tööstusest kuulub riiklikule ettevõttele Vinacomin, mis juhib ka kaevandusi ja transpordivõrgustikku. Merendus ja kalandus teenindavad nii kohalikke turge kui ka ekspordi vajadusi. Turism on viimastel aastakümnetel muutunud provintsi majanduses üha olulisemaks, eriti Hạ Longi lahe tõttu, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. 

Quảng Ninhi maastik on mitmekesine, hõlmates mägesid, madalikke ja pikki rannikualasid. Provintsis on palju lubjakivist saari ja karstivorme, millest kuulsaim on Hạ Longi laht. Mitmed rahvuspargid ja looduskaitsealad kaitsevad haruldasi taimi ja loomi ning pakuvad võimalusi loodusturismiks. Provintsis on hästi arenenud tee-, raudtee- ja meretranspordivõrgustik, mis ühendab linna- ja maapiirkondi ning piiri Hiinaga, võimaldades sujuvat kaubandust ja turismi.

## Viited