open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kataloonia riigipeade loend

**[[Kataloonia]] riigipeade loend** loetleb Barcelona Krahvkonna riigipead aastail 801–1076 ja Kataloonia Kuningriigi riigipead aastail 1076–1479.

## Vaata ka
*Kataloonia presidentide loend
Vladimir Võssotski

**Vladimir Võssotski** (vene *Владимир Семёнович Высоцкий*; 25. jaanuar 1938 Moskva &ndash; 25. juuli 1980 Moskva) oli vene laulja, luuletaja ja näitleja. Postuumselt NSV Liidu riikliku preemia laureaat (1987).

Ehkki Võssotski pidas end eelkõige näitlejaks ja kirjanikuks, tõid talle suurema kuulsuse kitarri saatel esitatud laulud, mille temaatika ei sobinud kokku valitseva ideoloogiaga. Võssotski laulud levisid laialt koduste ümberlindistuste teel, alles 1970. aastate lõpul salvestas mõned lood ka riiklik plaaditootja Melodija.

Näitlejana töötas Võssotski Taganka teatris, tema tähtsamaid rolle oli Hamlet Juri Ljubimovi lavastatud "Hamletis".

Vladimir Võssotski varasele surmale aitasid arvatavasti kaasa alkoholi- ja opiaadisõltuvus. Võssotski matustele, mis toimusid Moskva olümpiamängude aegu, olevat kogunenud ligi miljon inimest. Ta on maetud Moskva Vagankovo kalmistule.

## Filmid
* 1959 "*Сверстницы*"
* 1961 "*Карьера Димы Горина*" 
* 1962 "*713-й просит посадку*"
* 1962 "*Увольнение на берег*"
* 1963 "*Штрафной удар*"
* 1963 "*Живые и мёртвые*"
* 1965 "*На завтрашней улице*"
* 1965 "*Наш дом*"
* 1965 "*Стряпуха*"
* 1966 "*Я родом из детства*"
* 1966 "*Саша-Сашенька*"
* 1967 "*Вертикаль*"
* 1967 "*Короткие встречи*"
* 1967 "*Война под крышами*"
* 1968 "*Интервенция*"
* 1968 "*Хозяин тайги*"
* 1968 "*Служили два товарища*"
* 1969 "*Опасные гастроли*"
* 1969 "*Белый взрыв*"
* 1972 "*Четвёртый*"
* 1973 "*Плохой хороший человек*"
* 1974 "*Единственная дорога*"
* 1975 "*Единственная*"
* 1975 "*Бегство мистера Мак-Кинли*"
* 1976 "*Сказ про то, как царь Пётр арапа женил*"
* 1977 "*Они вдвоём*"
* 1979 "*Место встречи изменить нельзя*"
* 1980 "*Маленькие трагедии*"

## Isiklikku
Vladimir Võssotski oli abielus kõigepealt Iza Žukova, siis Ljudmila Abramova ja seejärel Marina Vladyga. Teisest abielust on tal pojad Arkadi Võssotski ja Nikita Võssotski.

## Kirjandus
* Marina Vlady. *Katkenud lend: Vladimir Võssotski lugu*, tõlkinud Asta Blumenfeld, Tallinn 1991, ISBN 5-450-01803-7
* David Karapetjan, "Vladimir Võssotski: mälestusi". Vene keelest tõlkinud Ülar Lauk, Tänapäev, Tallinn 2017, 375 lk; ISBN 9789949851836

## Välislingid

* Video telesaade "Noormees Tagankalt. Vladimir Võssotski" (ETV 1972, 56 minutit, ETV2 arhiivis), saatejuht Mati Talvik
* Luuletused, tõlkinud Viljar Ansko – Sirp 24. jaanuar 2003 
* Võssotski Fond laulud, fotod jm
* Vladimir Võssotski - Wysotsky.com
Plutokraatia

**Plutokraatia** ehk **timokraatia** ehk **rikaste valitsus** on valitsusvorm, kus otsustamine on tsentraliseeritud ja otsustusõigus on vaid riigi rikastel kodanikel.

Riigis valitseb tavaliselt suur majanduslik ebavõrdsus ja väike sotsiaalne mobiilsus. Plutokraatia jooni on paljude riikide valitsussüsteemides.

Sõna "plutokraatia" on tuletatud kreekakeelsest sõnast *Plutos*, mis tähendab rikkust. Plutos oli Vana-Kreeka rikkusejumal. Tema nimi on keelelises suguluses allmaailmajumala Plutoni nimega.

Ajaloolastele on plutokraatia jõukate oligarhide valitsusvorm. Näiteks oli seda tüüpi plutokraatia mõnes Vana-Kreeka linnriigis ning Itaalia kaupmeeste linnas, nagu Veneetsia, Firenze ja Genova. Kevin Phillips, kes oli Richard Nixoni poliitiline nõustaja, väitis, et USA-s on plutokraatia, kus sulavad kokku raha ja valitsus.

Plutokraatia esineb tavaliselt riikides, kus on esimene valitsus pärast anoomiaperioodi.

Ateenas jagati kodanikud juba 7. sajandi eKr lõpus tsensusklassidesse, millega määrati maksukohustused, poliitilised õigused ja sõjaväekohustus, sest sõjaväeteenistus oli relvastuse ja hobusepidamise tõttu kulukas. Solon täiustas seda süsteemi ja kehtestas neli klassi esmalt maaomandi suuruse järgi ja pärast omatava vara alusel. Ta määras nii riigi- kui ka sõjaväeametid, mida kindlasse klassi kuuluv isik võis pidada. Alates Peloponnesose sõjast kaotasid need klassid oma tähtsuse, ent neljanda sajandi lõpus kehtestati need uuesti.
Sotsiaalne mobiilsus

**Sotsiaalne mobiilsus** on sotsioloogias inimeste liikumine ühest sotsiaalsest klassist teise.

Sotsioloogid uurivad, kuivõrd on võimalik ühiskonnas ületada staatustevahelisi piire.

Kastisüsteemis on inimese koht sotsiaalses kihistumissüsteemis paika pandud alates sünnimomendist. Omistatud staatus mõjutab kogu tema elu: kui palju haridust saab, millist tööd teeb, kellega võib abielluda, ning vastavalt sellele elab ta kogu oma elu. Ainsaks erandiks võivad olla väga õnnelikud või andekad inimesed.

Klassisüsteemid põhinevad paralleelselt nii omandatud kui ka omistatud staatusel. Võrreldes vanemate ja laste staatuseid, räägime **põlvkondadevahelisest mobiilsusest**. Kui võrdleme inimese staatust tema elu jooksul, siis on tegu **põlvkonnasisese mobiilsusega**. Mobiilsus ehk inimeste liikumine võib olla nii ülenev kui alanev.

**Strukturaalne mobiilsus** viitab ühiskonnatasandi teguritele, mis mõjutavad mobiilsuse taset ühiskonnas tervikuna. Näiteks sõltub vabade töökohtade arv ja nende liik ühiskonnas majanduslikus süsteemis toimuvatest muutustest, aga inimeste arv, kes oleks valmis neid töökohti täitma sõltub eri põlvkondade sündimusest. Nende andmete põhjal saab ennustada ühiskonna mitmesuguste alagruppide vertikaalse (üles või alla) mobiilsuse taset.

***Horisontaalne mobiilsus** on liikumine nende gruppide pinnal, mis on staatuselt/hierarhiliselt samal tasapinnal, näiteks usu vahetamine, kuigi sellel on ka erandeid. Kõik usud ei ole võrdsed. 
***Vertikaalne mobiilsus** on liikumine kõrgemale või madalamale ühiskondlikule positsioonile või staatusele. Liikumise ulatust ja suunda determineerivad muutused isiksuse struktuuris (teadmised, oskused, hoiakud) ja sotsiaalses keskkonnas (sotsiaalsete positsioonide ümberpaiknemine ühiskonnas). 
***Absoluutne mobiilsus** on kui kogu põlvkond liigub ühest staatusest teise.
***Väljuv mobiilsus** on vaadatakse mingit kihti (näiteks juhid) ning uuritakse, kui palju neist läksid teise kihti. 
***Sisenev mobiilsus** on need, kellest formeerub uus kiht.

## Sotsiaalse mobiilsuse tähtsus

Karl Marx nägi sotsiaalses mobiilsuses kui klasside formeerumises kahjulikku nähtust. Poliitikaga seotud sotsiaalne mobiilsus väljendub selles, et kõigi poliitiliste jõudude eesmärgiks on saavutada võimaluste võrdsus. Kui sotsiaalne mobiilsus puudub, pole ka võrdseid võimalusi. 
*Majanduslik tähtsus. Majanduslik efektiivsus sõltub sellest, kuivõrd on võimalik ära kasutada igaühe andeid.
*Sotsiaalne tähtsus. Arvatakse, et sotsiaalset sidusust ja osalust on kergem saavutada siis, kui inimesed usuvad, et oma elukvaliteeti on võimalik muuta oma võimete, annete, jõupingutuste abil.

Kui sotsiaalne mobiilsus on ühiskonnas, siis peetakse neid ühiskondi avatuks ja see tähendab, et need ühiskonnad põhinevad saavutusel ja mitte omistatud omadustel. Avatud ühiskondades põhinevad isiklikel kvaliteetidel.
Zomba

**Zomba** on linn Malawis, Zomba ringkonna keskus. 

Zomba asutati 1880. aastate keskel. See oli Briti Njassamaa halduskeskus Malawi iseseisvumiseni 1964. aastal ning seejärel Malawi pealinn 1975. aastani, kui pealinnaks sai Lilongwe.

Zombas on säilinud palju koloniaalarhitektuuri.

Linnas on Malawi Ülikooli *Chancellor College*.

Linn asub Zomba platoo jalamil.
Sibeliuse monument

**Sibeliuse monument** (soome keeles *Sibelius-monumentti*) on helilooja Jean Sibeliuse mälestuseks püstitatud monument Helsingis Taka-Töölös Sibeliuse pargis. Soomlaste väitel on see maailma üks armastatuimaid abstraktseid skulptuure.

Monumendi autor on skulptor Eila Hiltunen, kes võitis monumendi rajamiseks korraldatud konkursi. Hiltuneni esitatud kavand kandis nime "Passio Musicae" ning see kujutas orelivilesid. Legendi järgi olevat terasoreliviled projekteeritud nii, et teatud tuule suunaga olevat pargis võimalik kuulda Sibeliuse kuulsaimat teost "Finlandia".

Abstraktne skulptuur tekitas 1960. aastatel palju poleemikat ning kunstipubliku nõudmisel tuli Hiltunenil monumenti täiendada Sibeliuse näoreljeefiga, mis asub monumendi kõrval kaljul.
Kunstikriitikud nimetasid monumenti julgeks, eriti kui silmas pidada Soome rahvuslikku heliloojat.
Samas on teosest leitud Sibeliusele nii omast dünaamilisust ja looduslähedust.

Sibeliuse monument avati 7. septembril 1967 helilooja 100. sünniaastapäevaks.

Skulptuur kaalub 24 tonni. Selles on üle 600 toru. Skulptuur on 10,5 meetrit pikk, 6,5 meetrit lai ja 8,5 meetrit kõrge.

Skulptuuri miniatuurne mudel (1964) on UNESCO peakorteris Pariisis ja teose detail ehib ÜRO peakorteri esist väljakut New Yorgis.
6,7 meetri kõrgune monumendi osa eskiis oli 1967. aastal väljas ka Montréali maailmanäitusel, pärast näitust kinkis Soome riik eskiisi Montréali linnale.
Teise maailmasõja ohvrite arv

**[[Teine maailmasõda|Teise maailmasõja]] ohvrite** arvu ei ole võimalik täpselt öelda. Kõige levinum on väide, et hukkus ligikaudu 62 miljonit inimest: teljeriikide (Saksamaa ja selle liitlaste) poolel 11 miljonit ja Nõukogude Liidu ja selle liitlaste poolel 51 miljonit.   

## Ohvrite arv riigiti
Põdrala valla lipp

**Põdrala valla lipp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Põdrala valla lipp.

Lipp kinnitati 4. septembril 1995.

## Lipu kirjeldus

Põdrala valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jagatud diagonaalse (vardapoolsest allnurgast lehvipoolsesse ülanurka) ristikulehelõikelise joonega kaheks väljaks. Ülemine, vardapoolne väli on sinine ja sellel on kuldne pügalrist. Alumine, lehvipoolne väli on aga kuldne ning sellel on viie õielehega sinine linaõis kuldse ringikujulise südamikuga.

Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 (2:3).

## Põhjendus
Pügalrist, muistne Põhjala rahvaste sümbol on siin rahvaliku vaimsuse järjekestvuse võrdkuju. Rist on aga kristliku maailma kõige levinum kujund. Ristikulehelõige viitab põllumajandusele, valla elanike peamisele tegevusalale. Linaõis sümboliseerib linakasvatust, millega on juba vanast ajast jõukustki kogutud. Sinine on nooruse ja puhtuse värv ning kuld väärikuse ja jõukuse sümbol.

## Vaata ka
*Põdrala valla vapp
*Valga maakond

## Välislingid
*Põdrala valla lipp ja vapp valla põhimääruse lisas
*Põdrala valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Læsø

**Læsø** on Taanile kuuluv saar Kattegatis. Asub 19 km kaugusel Jüütimaa rannikust. Saarel asub samanimeline vald.

Saare pindala on 101,2 km&sup2; ja seal on 2100 püsielanikku. Suurim asula on Byrum. Vesterø Havni kaudu on parvlaevaühendus Frederikshavniga mandril.

Læsø saar oli keskajal tuntud soolatootjana. Saare geoloogiliseks omapäraks on soolane põhjavesi (soolsus võib ulatuda 15%-ni).

Tänapäeval on saareelanike peamised sissetulekuallikad turism, villatööstus ja kalandus.

## Välislingid

*Læsø valla koduleht
*Vesterø Havni koduleht
Vietnami riigipeade loend

**Vietnami riigipeade loend** esitab Vietnami alasid valitsenud keisrite ja presidentide nimestiku aastast 937.

## Keisrid
Vietnami keisritega seostub enamasti mitu nime. Neil on sünninimi, pärast surma omistatud templinimi ja postuumne nimi, samuti nendega seotud valitsusperioodi (ajastu) nimi. Siinses tabelis on kirjas neist kaks olulisemat: esimesel kohal templi nimi ja sulgudes keisri/keisrinna sünninimi. Kõigi erandite puhul on tehtud vastav märge konkreetse nime juurde. Hilisemad keisrid on tuntud eelkõige just oma ajastu nime järgi.

Sisetülide ja kodusõdade aegadel võis valitseda korraga mitu dünastiat. Nii aastatel 1533–1592 Mạci dünastia enda kontrolli all Põhja-Vietnami ja Lê dünastia Lõuna-Vietnami. Tây Sơni ajastu 1776–1802 oli teine pikem kodusõdade ja rahutuste periood, mil paralleelselt valitses mitu troonipretendenti.

1553–1789 juhtisid riiki tegelikult Trịnhi perekonna esindajad, kuigi troonil oli ametlikult Lê dünastia. Riigi lõunaosas valitsesid 1558–1775 *de facto* aga Nguyễnide perekonna esindajad. 

1858–1945 valitsesid keisrid Prantsusmaa koloniaalvõimude alluvuses.

## Presidendid

### Presidendid 1945–1976
Selles nimekirjas on esitatud Põhja-Vietnami ja Lõuna-Vietnami presidendid perioodil 1945–1976, mil Vietnami territoorium oli jagatud kahe riigi vahel.

### Presidendid aastast 1976
Selles nimekirjas on esitatud Vietnami presidendid peale Põhja-Vietnami ja Lõuna-Vietnami ühendamist Vietnami Sotsialistlikuks Vabariigiks 2. juulil 1976.

## Vaata ka
*Vietnam
*Vietnami valitsusjuhtide loend
Vakuraamat

**Vakuraamat** oli talude ja nendel lasuvate koormiste (peamiselt maksude) nimekiri Eesti ja Läti aladel. 

Sõna ise tuleneb vakusest, mis oli muinasaegne haldus- ja maksustusüksus. Alates 16. sajandist oli vakus lähestikku asunud külade kokkutulek, et maksta feodaalile makse ja pidada vakupidu. 

14. ja 15. sajandil märgiti vakuraamatusse talupoegade võlad, milleks olid peamiselt saamata jäänud andamid, alates 16. sajandist kõik talul lasuvad koormised ja nende täitmine. Rootsi valitsusajal Mõisate reduktsiooni ajal riigistatud mõisates sisse seatud vakuraamatud ühtlustasid koormised ja välistasid maksude meelevaldse tõstmise. Sealsed koormiste normid muudeti kohustuslikuks riigimõisates 17. sajandi lõpus ja eramõisates 1804. 

Pärast pärisorjuse kaotamist kaotati ka vakuraamatud, mida asendasid talude rendilepingud.

Paljud vakuraamatud on säilinud ja on Baltimaade põllumajanduse ajaloo tähtsad allikad.

## Viited
Binokkel

**Binokkel** (ladina keele sõnadest *bini* kahekordne + *oculus* silm) on kahest omavahel ühendatud pikksilmast koosnev optikaseade, mida kasutatakse kaugel asuvate esemete vaatamiseks kahe silmaga.

Binokli kummaski pooles on läätsedest objektiiv, mille kaudu valgus siseneb, ja okulaar, mille kaudu valgus tuleb vaataja silma. Objektiiv koondab vaateväljalt valgust ja annab esemest ümberpööratud (alaspidise) kujutise. Selle õiget pidi pööramiseks on objektiivi ja okulaari vahel prismad. Okulaar suurendab kujutist (sellega vaadatakse objektiivi tekitatud kujutist kui luubiga). Okulaari ja objektiivi vahelise kauguse muutmisega saab seada objektiivi tekitatud kujutise okulaari fookusse, seega kujutist teravustada.

Binoklites kasutatakse peamiselt kaht tüüpi prismasid:
* Porro-prisma (nimetatud Itaalia leiutaja Ignazio Porro järgi, kes patenteeris selle prismatüübi 1854. a). Kiirte käik on prismas astmeline ja seetõttu on objektiivide vaheaugus suurem kui okulaaridel.
* Katusprisma (ingl *roof prism*), ka Abbe-Königi prisma, mis on saanud nime katust meenutava kuju järgi, võeti laiemalt kasutusele 20. sajandi teisel poolel. Niisuguse prismaga binoklis on objektiivi ja okulaari optilised teljed ühel sirgel.

Porro-prismaga binoklid on suuremad ja raskemad, kuid annavad veidi parema sügavustaju. Katusprismaga binoklid on kompaktsemad ning kukkumistele ja löökidele oluliselt vastupidavamad.

Binoklite tähtsaimad omadused on suurendus (kordades) ja objektiivi läbimõõt (millimeetrites), mis antakse korrutisena, näiteks 10×50. 10-kordse suurendusega binoklist paistavad 100 meetri kaugusel asuvad objektid nagu oleksid nad 10 meetri kaugusel. Objektiivi suurusest sõltub, kui palju valgust ta on võimeline koguma ja vastavalt kui heleda pildi ta annab. Objektiivi läbimõõdu ja suurenduse jagatist nimetatakse väljundavaks ehk pupilliks (näitejuhul on see 50/10 = 5 mm). Pupilli läbimõõt jääb enamasti vahemikku 2,5–5 mm.

Binokli oluline iseloomustaja on ka vaatevälja laius, mis väheneb koos suurenduse kasvuga, Vaatevälja väljendatakse kraadides või vaatevälja laiusena 1000 m kaugusel, kusjuures 1° vastab 17,5 meetrile. Kui vaateväljaks on antud 100 m, siis näiteks 200 m kaugusel on näha objekte 20 m laiuses alas.

Kõige levinumad on binoklid suurendusega 7–10. Üle 10-kordse suurenduse korral kasutatakse stabiilse kujutise saamiseks statiivi või sisseehitatud pildistabilisaatoriga binoklit.

Koos objektiivi läbimõõduga kasvab ka binokli kaal. Näiteks kompaktne 8×20 binokkel kaalub vaid umbes 250 g, 8×32 binokkel 500–600 g, 8×55 jahimehebinokkel näiteks kuni 1000 g.

Saadava pildi heledus ja selgus sõltub optika vääristusastmest. Valguskadude vähendamiseks võivad binoklitel olla ühe- või mitmekihilise vääristusega läätsed ja prismad.

## Vaata ka
* Pikksilm
* Ööbinokkel

## Välislingid
Adrastos

**Adrastos** oli vanakreeka mütoloogias Argose kuningas, Argose kuninga Talaose poeg ja Eriphyle vend. Väidetavalt oli neil veel viis venda **Aristomachos**, Hippomedon, **Mekistos**, Parthenopaios ja **Pronax** ning kaks õde **Astynome** ja **Metidike**.

Tal oli poeg **Aigialeos** ning tütred **Deipyle** ja **Argeia**. Ta naitis Deipyle Aitoolia kuninga abieluvälise poja Tydeusega ning Argeia Teeba kuninga Oidipuse poja Polyneikesega.

Kui Polyneikese vend Eteokles kukutas Polyneikese Teeba troonilt, siis palus Polyneikes oma äialt abi ja too korraldas sõjaretke Seitse Teeba vastu, mis kukkus hiilgavalt läbi. Seitsmest sõjapealikust jäi ellu ainult Adrastos (tänu oma hobusele Areionile); surma said väimehed Polyneikes ja Tydeus, õe Eriphyle mees Amphiaraos, vennad Hippomedon ja Parthenopaios ning Kapaneus.

Kümme aastat hiljem korraldas Adrastos uue sõjakäigu Teeba vastu, mida kutsutakse epigoonide sõjaretkeks. Seda saatis edu, Teeba vallutati ja rüüstati, ent Adrastose poeg Aigialeos hukkus. Südamevalust suri ka Adrastos ning maeti poja kõrvale Megarasse.

Sikyonis austati teda jumalana.
Etioopia riigipeade loend

**Etioopia riigipeade loend** esitab nimestiku Etioopia keisritest, sõjaväelistest valitsejatest ja presidentidest alates Saalomoni dünastia tõusmisest Etioopia troonile 1270.

## Keisrid

Etioopia aladel eksisteeris iseseisev Aksumi kuningriik juba alates 5. sajandist e.m.a, kuid valitsejate kohta enne 13. sajandit puuduvad täpsed andmed. Legendaarne valitseja Menelik I olevat Etioopias juba valitsenud aastal 1000 e.m.a.

Keisri ametlik tiitel oli "kuningate kuningas" (*nəgusä nägäst*), mida eesti keeles lühendatult ja mugandatult on kasutatud kujul "neegus". Suurel osal keisritest olid eraldi sünni- ja trooninimi: tabelis on sel juhul ära toodud esikohal kasutatavam nimi ja sulgudes koos vastava märkega vähem kasutatav nimi.

Kaldkirjas on esitatud regentide, vastukeisrite ja dünastiasse mittekuulunud keisrite nimed.

## Sõjaväelised valitsejad

Peale keiser Haile Selassie I kukutamist 12. septembril 1974 läksid riigipea kohustused üle Ajutise Sõjaväelise Administratiivnõukogu esimehele. Amha Selassie I kuulutati Administratiivnõukogu poolt kuningaks, kuid ta keeldus valitsemast ja 21. märtsil 1975 likvideeriti monarhia lõplikult. 

## Presidendid

10. septembril 1987 jõustus Etioopia uus põhiseadus. Sellest ajast alates täidab riigipea rolli vaatamata riigi nime ja põhiseaduste korduvale muutumisele president. 

## Vaata ka

*Etioopia
*Etioopia valitsusjuhtide loend

## Välislingid
*http://www.4dw.net/royalark/Ethiopia/ethiopia.htm
*http://web.archive.org/web/20060430060746/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/ethiopia/ethiopia.html
Kallirrhoe

**Kallirrhoe** (kreeka keeles 'ilus vool') oli vanakreeka mütoloogias Kreeka suurima jõe Acheloosi jõejumala Acheloosi tütar.

Acheloosi jõe deltasse moodustus setetest saar, millele varsti kolis Alkmaion. Ta oli tapnud oma isa Amphiaraose palvel oma ema Eriphyle karistuseks selle eest, et too teda surma saatis. Enne surma needis ema poja ära, soovides, et Alkmaion mitte ühelgi olemasoleval maal rahu ei saaks. Sellepärast asuski ta Delfi oraakli soovitusel maale, mida needmise ajal veel olemas polnud.

Alkmaionil oli naine, Arkaadia kuninga **Phegeose** tütar **Alphesiboia**, keda on nimetatud ka Arsinoeks. Alphesiboia jäi Arkaadiasse, sest jõesaarel polnud mingeid mugavusi. Alkmaion palus Kallirrhoed endale naiseks ja Acheloos nõustus tingimusel, et Alkmaion toob talle oma ema juveelidega kaunistatud rüü, mida too oli poja needmise ajal kandnud. See oli Phegeose juures. Kui Alkmaion oma endiselt naiselt ja äialt rüü kätte saai, laskis Phegeos oma poegadel Alkmaioni jälitada ja ta tappa, sest see oli väiksem häbi kui lahutus.

Kallirrhoe ei jõudnudki Alkmaioniga abielluda, ent sünnitas talle siiski kaksikud pojad Amphoterose ja Akarnanose. Kallirrhoe palus Zeusilt, et pojad kiiremini suureks kasvaksid, et võiksid isa eest kätte maksta. Zeus täitis naise soovi. Vennad lõid maha nii Phegeose, tema naise kui ka kõik nende pojad.

Amphoteros asutas Arkaadia uue dünastia, millest väitis end põlvnevat Atika aristokraadisuguvõsa alkmaioniidid. Seevastu Akarnanos naasis Acheloosi jõe kallastele, mis tollal voolas läbi Aitoolia. Akarnanos eraldas Aitoolia maakonna vähearenenuma osa, mis jäi Acheloosist läände (jõgi oli piiriks) ja sai uue maakonna, mida tema järgi nimetati Akarnaaniaks. Ta hakkas seda koos emaga valitsema.

Kallirrhoe järgi on nimetatud Jupiteri kaaslane **[[Kallirrhoe (kuu)|Kallirrhoe]]**.
Giorgio Napolitano

**Giorgio Napolitano** [dž'ordžo napolit'aano] (29. juuni 1925 Napoli – 22. september 2023 Rooma) oli Itaalia poliitik.

15. maist 2006 kuni 14. jaanuarini 2015 oli ta Itaalia 11. president.

Ta valiti presidendiks 10. mail 2006. 20. aprillil 2013 valiti ta teiseks ametiajaks presidendiks tagasi. 2014. aasta aastalõpukõnes teatas 89-aastane president kavast tagasi astuda. Ta täitis oma lubaduse 14. jaanuaril 2015.

## Elulugu

Giorgio Napolitano astus 1942 Napoli Federico II Ülikooli, mille lõpetas juristina. 

Teise maailmasõja ajal asutas ta antifašistliku rühmituse, millega osales võitluses Mussolini ja Saksa vägede vastu. 1945–1991 kuulus ta Itaalia Kommunistlikku Parteisse. IKP-s kuulus ta eurokommunistlikku suunda ehk eitas kommunismi kehtestamist revolutsiooni teel. 1953 valiti ta Saadikutekotta ja erakonna juhatusse. Ta juhtis erakonna Lõuna-Itaalia komisjoni, 1966–1969 erakonna keskbürood, hiljem vastutas erakonna majanduspoliitika ja välissuhete eest. 

1970. aastate keskel kutsuti Napolitano Massachusettsi Tehnoloogiainstituuti külalisõppejõuks, ent USAei andnud talle kui aktiivsele kommunistile viisat. Tänu president Giulio Andreotti toetusele ja heale läbisaamisele USA suursaadiku Richard Gardneriga sai ta 1980. aastate keskel USA viisa ning sellest ajast on ta korduvalt USA-s käinud, sealhulgas mitmes ülikoolis külalisõppejõuna. 

Pärast IKP laialisaatmist 1991 kuulus ta sotsiaaldemokraatlikku Vasakdemokraatlikku Parteisse, mis 1998. aastal reorganiseeriti Vasakdemokraatideks. 

1992–1994 oli ta Saadikutekoja eesistuja. 1996–1998 oli ta Itaalia esimene kommunistist siseminister, 1999–2004 Euroopa Parlamendi liige. Oktoobris 2005 nimetati ta eluaegseks senaatoriks. 

2006–2015 oli ta Itaalia president.

## Viited

## Välislingid
Kiivitaja

**Kiivitaja** (*Vanellus vanellus*) on tülllaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus

Kiivitaja on 28–31 cm pikkune. Ta tiibade siruulatus on 67–72 cm. Sulestik on põhiliselt must ja valge, ülapool roheka läikega. Tiivaotsad on ümara kujuga. Peas on kiivitajal suletutt.

## Levik

Kiivitaja pesitseb Euraasia parasvöötmes. Valdavas osas levilast on kiivitaja rändlind, talvitusalad ulatuvad Põhja-Aafrika, India põhjaosa ja Hiinani. Lääne-Euroopa populatsioon on paikne.

Eestis hinnatakse kiivitaja pesitsusaegset arvukust 40 000–60 000 paarile.

## Pesitsemine

Kiivitaja pesitseb madala taimestikuga avamaastikel – põldudel (eelistades suviviljapõlde), rohumaadel ja soodes. Vähese vooderdusega pesa asetseb maapinnal. Täiskurnas on kolm või neli rohekasbeeži, tumepruuni mustriga muna.

## Toitumine

Kiivitaja toiduks on selgrootud: putukate valmikud ja vastsed, limused, väheharjasussid.

## Rahvapärased nimetused

Kiivitajat on nimetatud tema iseloomuliku häälitsuse ning agressiivse käitumise järgi järgmiselt: hirmutaja, kiiber, kiivit, poola kana, tillvitt ja vaenulind.

## Kaitse
Rahvusvaheline Looduskaitseliit hindas kiivitaja 2015. aastal võrdlemisi kiire arvukuse vähenemise tõttu ohulähedaste liikide hulka. Tema arvukuse vähenemist põhjustavad põllumajanduspraktikate muutused.

## Varia
2001. aastal valis Eesti Ornitoloogiaühing kiivitaja aasta linnuks. Sel puhul ilmus Eesti Postilt 4. aprillil postmark ja esimese päeva ümbrik.

## Viited

## Välislingid

* 
*Kiivitajaga postmargi kirjeldus Eesti Posti kodulehel
Tromsø

**Tromsø** on linn (tiheasustusega paikkond) Norras, Tromsi maakonna ja Tromsø valla keskus. Kesklinn asub Tromsøya saarel.

Elanike arv on 2020. aasta seisuga 40 979. Aastal 2017 oli elanikke 38 980.

Tromsø on sadamalinn ja selles paikneb Norra suurim kalasadam.

Tromsø asub 500 km polaarjoonest põhja pool. Seal asuvad maailma põhjapoolseim ülikool (Tromsø ülikool), toomkirik, botaanikaaed ja planetaarium.

Tromsø ülikool on Arktika uurimise keskus. Ülikoolil on mitu linnakut, lisaks Tromsøle veel Narvikis, Altas, Harstadis, Hammerfestis, Bardufossis ja Kirkenesis.

Põhja-Atlandi hoovuse tõttu pole kliima nii külm kui sellel laiuskraadil tavaliselt. Jaanuari keskmine temperatuur on –4 °C. Madalaim registreeritud õhutemperatuur on –18,4 °C. Suvel tõuseb õhutemperatuur üle 20 °C.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi Tromsø IL.

## Vaata ka
* Macki õlletehas
* Tromsø lennujaam

## Viited

## Välislingid
Ѣ

**Ѣ ѣ** (eesti kõnekeeles **jätt**, vene keeles *ять*) on kirillitsa täht, mis tähistas vanaslaavi ja vanavene keeles pikka täishäälikut [æ:] või täishäälikuühendit [ie:]. Tänapäeva vene keeles kasutatakse *Ѣ* asemel tähte *E* ja ukraina keeles tähte *I*. Vanemas kirillitsas oli see 32. täht.

Venemaal kasutati jätti kuni bolševike vene keele õigekirja reformini 1918. aastal, kuigi juba 19. sajandi lõpuks hääldati seda samamoodi nagu e-d enamikus vene keele murretes. Väljaspool Nõukogude Venemaad kasutati vene keeles jätti kohati edasi, sealhulgas ka Eesti venekeelses kirjanduses ja ajakirjanduses.

Bulgaaria keeles oli täht *Ѣ* kasutusel kuni 1945. aastani.

Unicode'is on *Ѣ-*tähe kood 0462.

Paljude rahaühikute (euro, dollar, jeen, nael, vonn) lühendina kasutatakse mõnda tähte, millest on üks või mitu kriipsu läbi tõmmatud. Jätist läheb samuti põikikriips läbi ja sellepärast on tehtud ettepanek hakata jätti kasutama Vene rubla tähisena. 

## Jätt Eesti kultuuris
Oskar Lutsu jutustuses "Kevade" on stseen, kus Joosep Toots peab minema klassi ette ja kirjutama tahvlile jäti. Toots seda aga ise ei oska ning Arno Tali kirjutab talle jäti ette. Õpetaja aga märkab seda ning paneb Tootsi karistuseks nurka seisma.

Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum on kasutanud selle seiga tõttu tuntuks saanud jätti oma logona.

## Viited
1111

**1111. aasta** (MCXI) oli 12. sajandi 11. aasta.

## Sündmused maailmas

* Heinrich V krooniti paavst Paschalis II poolt Saksa-Rooma keisriks
* Rathbreasaili sinod otsustas iiri kiriku struktuuri muuta kloostrilisest diötseesiliseks

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* Andrei Bogoljubski, Kiievi suurvürst

## Surnud

* 22. veebruar – Roger Borsa, Sitsiilia kuningas
* 17. aprill – Robert Molesme'ist, Prantsusmaa munk ja reformija, kes asutas tsistertslaste ordu
* 8. november – Otto II von Habsburg, üks Habsburgide valitsejasuguvõsa rajajaid
* 19. detsember – Abū Hāmid al-Ghazālī, pärsia päritolu teoloog, filosoof, jurist ja müstik
Alumiiniumkaaliumsulfaatdodekahüdraat

**Alumiiniumkaaliumsulfaatdodekahüdraat** ehk **kaaliumalumiiniumsulfaatdodekahüdraat** ehk **alumiiniumkaaliummaarjas** (aktsepteeritud lühendnimetus **alumiiniumkaaliumsulfaat**; triviaalnimetused **maarjajää**, mineraalina **maarjas**, varem *alaun*, keemiline valem 
AlK(SO4)2·12H2O, ka K2SO4·Al2(SO4)3·24H2O) on alumiiniumkaaliumsulfaadi kristallhüdraat.

## Füüsikalised omadused

Maarjajää on valge kristalliline pulber.

Ta moodustab ka suuri läbipaistvaid värvituid, enamasti oktaeedrilisi kristalle. Kristallid võivad olla ka kuubilised, nagu varem puhtuse tõttu hinnatud Rooma maarjal. Kuubiliste kristallide saamiseks lisatakse kuumale kontsentreeritud vesilahusele kaaliumkarbonaati, kaltsiumkarbonaati või ammoniaaki, kuni tekib püsiv sade, ning lastakse alles siis jahtuda; nii saadud maarjakristalle nimetatakse neutraalseks või nüriks maarjaks ja need kujutavad endast aluselisi soolasid.

Kristalle kasvatatakse kuumast küllastunud vesilahusest.

Kui kristall pikemat aega õhu käes seisab, moodustub selle pinnale õhuke valge läbipaistmatu murenenud aine kile.

Sulamistemperatuur umbes 92 või 93&nbsp;°C, 200&nbsp;°C juures laguneb. Kuumutamisel sulandub maarjas algul oma kristallisatsioonivees, lõpuks jääb järele lõtv valge läbipaistmatu mass (põletatud maarjas, *alumen ustum*).

Tihedus on 1,76 g/cm3, erikaal Koppi järgi 1,924.

Kristallisatsioonivee sisaldus on umbes 45%.

Lahustub vees väga hästi, etanoolis ei lahustu. Lahustuvus külmas vees on väga väike, kuuma vees väga suur. See on 20&nbsp;°C juures 120 g/l, 80&nbsp;°C juures umbes 2&nbsp;kg/l. Vesilahus on happelise reaktsiooniga.

On peaaegu lõhnatu, kirbe-magusa maitsega.

Molekulmass on 474,205 amü, molaarmass 474,39 g/mol.

## Ettevaatusabinõud
Tuleb vältida maarjajää tolmu sissehingamist ning aine sattumist nahale ja silma. Suurtes kogustes sööduna võib mõjuda kahjulikult.

## Saamine
Alumiiniumkaaliumsulfaatdodekahüdraadi saamiseks kuumutatakse nõrgalt põletatud, võimalikult rauavaba savi 50-protsendises väävelhappelahuses. Eraldub ränihape ning moodustub alumiiniumsulfaat. Lahust lahjendatakse veega ning eemaldatakse lahustumatu ränihape. Lisatakse kaaliumsulfaati või ka kaaliumkloriidi. Eraldub valge pulbrina "maarjajahu", mis puhastatakse ümberkristalliseerimise teel kuumast veest välja ja muudetakse suurteks kristallideks. Tooraineks sobivad ka boksiit ja krüoliit.

## Kasutamine
Maarjajääd kasutatakse vee puhastamiseks, kanga tulekindluse suurendamiseks, mõningate antiperspirantide koostises.

Varem kasutati seda laialdaselt naha parkimiseks ning lõnga värvimisel värvi säravamaks muutmiseks. Nüüd on selle asemel kasutusel alumiiniumsulfaat.

Rahvameditsiinis kasutatakse maarjajääd väikeste verejooksude peatamiseks. Varem on maarjajääst pulka tarvitatud habemeajamisel tehtud väikeste sisselõigete verejooksude korral, kuna ta peatab verejooksu väga kiiresti.

Toiduainetööstuses kasutatakse maarjajääd tähisega **E 522** happesuse regulaatori ja stabilisaatorina.

## Vaata ka
*Maarjad

## Välislingid
* Alum-(K) Mineral Data (*inglise keeles*)
Tsipi Livni

**Tsipi Livni** (kasutatakse ka nimekuju **''Tzipi** Livni*; täisnimega *'Tsipora Livni''', heebrea: ציפי לבני; sündinud 8. juulil 1958 Tel Avivis) on Iisraeli paremtsentristlik poliitik, aastatel 2006–2009 Iisraeli välisminister ja ühtlasi peaministri kohusetäitja (täitis peaministri kohustusi tema äraolekul). Aastail 2009–2012 oli ta Iisraeli opositsioonijuht. 

Tsipi Livni isa Eitan Livni sündis Hrodnas (praegu Valgevene) ja kuulus pärast Iisraeli asumist sionistlikku rühmitusse ETZEL. Ta oli lühikest aega ka Iisraeli parlamendi Knesseti liige erakonna Likudi nimekirjas.

Tsipi Livni teenis Iisraeli armees, kust läks erru leitnandi auastmes. Seejärel oli ta 4 aastat riikliku luureagentuuri Mossad teenistuses (analüütikaosakond). Ta on lõpetanud Bar Ilani Ülikooli juristina ning töötas aastaid avaliku ja äriõiguse alal.

Poliitikas oli Livni aastaid Likudi liige, mille liikmena valiti ta 1999 esimest korda Knessetisse. Ta toetas tollase peaministri Ariel Sharoni otsust Likudist lahku lüüa ja astus 20. novembril 2005 Sharoni uude parteisse Kadima.

2001. aastast on ta olnud eri ametikohtadel Iisraeli valitsuses: regionaalse koostöö minister, põllumajanduse ja maapiirkondade arengu minister, immigratsiooniminister ja ehitusminister. Oktoobrist 2005 maini 2006 oli ta justiitsminister ja alates jaanuarist 2006 ühtlasi välisminister. 4. mail 2006 sai temast ühtlasi asepeaminister Ehud Olmerti uues valitsuses.

Tsipi Livni on Golda Me'iri järel teine naisvälisminister Iisraeli ajaloos.

17. septembril 2008 valiti ta Ehud Olmerti tagasiastumise järel Iisraeli valitseva Kadima partei esimeheks, mis avas talle ühtlasi tee peaministri ametikohale. 22. septembril tegi president Shimon Peres Livnile ülesandeks valitsus moodustada. Edu korral oleks Livnist saanud Iisraeli ajaloo teine naispeaminister. Et Livnil ei õnnestunud valitsust moodustada, soovitas ta 25. oktoobril korraldada ennetähtaegsed parlamendivalimised, kus Kadima kaotas parempoolsele Likudi parteile.

27. märtsil 2012 kaotas ta erakonna esimehe koha sisevalimistel endisele kaitseministrile Shaul Mofazile. Sama aasta 1. mail teatas ta ka oma lahkumisest parlamendiliikme ametikohalt, kuid kinnitas, et jääb edasi poliitikasse. Novembris teatas ta, et naaseb poliitikasse uue vasaktsentristliku partei Hatnua (Liikumine) juhina.

Kui arvamusküsitlused näitasid, et Hatnua parteil pole mingit võimalust valimiskünnist ületada, teatas Tzipi Livni 18. veebruaril 2019, et loobub poliitikast ja partei loobub valimistel osalemisest. 
 
Ta on abielus advokaat Naftali Schnitzeriga ja kahe täiskasvanud lapse ema.

## Viited
Heinrich Johann von Jannau

**Heinrich Johann von Jannau** (6. märts (23. veebruar vkj) 1753 Holstre – 30. jaanuar (18. jaanuar vkj) 1821 Laiuse) oli baltisaksa päritolu Liivimaa publitsist ja kirikutegelane.

## Elulugu
Ta oli pärit vanast reformatsiooni ajal Böömimaalt lahkunud suguvõsast. Tema isa oli Holstre mõisavalitseja ja rentnik Friedrich Gustav Jannau (u 1717−1788) ja ema Anna Catharina von Heydeken. Õppis Riia toomkoolis, kus õpetajaks oli Johann Gottfried Herder. 1770–1773 tudeeris Göttingeni ülikoolis teoloogiat ja kuulas muuhulgas saksa valgustajast ajaloolase August Ludwig von Schlözeri loenguid. Liivimaale naasnuna sai temast esmalt 1776. aastal Põlva pastor-adjunkt ja seejärel 1779. aastal Laiuse pastor, kellena oli ametis surmani. Kui tema isa omandas 1784. aastal Püha Rooma keisrilt aadlitiitli (rüütel), tõsteti aadliseisusse ka Heinrich Johann. Aastal 1814 sai temast Tartu praostkonna praost ja 1819. aastal Liivimaa konsistooriumi assessor.

## Heinrich Johann von Jannau tähtsus
Ta avaldas kirjutisi Balti kubermangude olude ja ajaloo kohta, arvustas pärisorjuse liialdusi ning nõudis talupoegadele mõningat omandiõigust. Samuti taotles ta talupoegade koormiste normeerimist, talurahvakohtute asutamist ja talurahvakoolide eest hoolitsemist. Tema peateos *Geschichte der Sklaverey und Charakter der Bauern in Lief- und Ehstland* (1786) on vanim eesti talurahva ajalugu käsitlev monograafia.

## Rääbise mõis
1802. aastal omandas ta vabahärra Hermann von Wrangellilt Rääbise pandimõisa. 1811. aastal pantis ta selle edasi.

## Perekond
Tema vend Carl Gustav von Jannau (1752−1810), oli Riia bürgermeister ja Riia konsistooriumiringkonna  Riia linnakonsistooriumi president.

Naitus 1784. aastal Võikvere mõisaomaniku tütre Auguste Johanna von Yhrmanniga (1761−1800). Pärast viimase surma abiellus 1803. aastal leskproua Sophie Elisabeth von Wrangelliga (sündinud von Mandenstierna) (1776−1836). Tema poeg Heinrich Georg von Jannau oli Hargla ja Laiuse, teine poeg Otto August von Jannau Riia Jakobi koguduse pastor.

## Teoseid
**Sitten und Zeit, ein Memorial an Liefund Ehstlands Väter* (1781) http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/2089/sittenundzeit.pdf?sequence=1&isAllowed=y
**Provinzialblätter an das lief- und ehstländische Publikum* (1786) http://dspace.ut.ee/handle/10062/25402
**Geschichte der Sklaverey und Charakter der Bauern in Lief- und Ehstland* (1786) http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/2123/jannausklaverey.pdf?sequence=2&isAllowed=y
**Die Sophisterey in Ehstland, Ein Fragment an Herrn A. v. Kotzebue* (1787) http://dspace.ut.ee/handle/10062/25382
**Geschichte von Lief- und Ehstland pragmatisch vorgetragen* (2 köidet) (1793 ja 1796) http://dspace.ut.ee/handle/10062/38233 http://dspace.ut.ee/handle/10062/38534

## Viited

## Kirjandus
**Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977.
* 

## Välislingid
*
Cádizi provints

**Cádizi provints** on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Cádizi linn.

## Kliima

Cádizi aasta keskmine temperatuur on +16,1 °C, jaanuaris +12,7 °C, augustis +24,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 120 mm, sealhulgas jaanuaris 92 mm ja augustis 3 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 3016 tundi, sealhulgas jaanuaris 174 ja augustis 343 tundi.

## Haldusjaotus

### Vallad
Cádizi provintsi kuuluvad järgmised 45 valda:

## Viited
Córdoba provints

**Córdoba provints** on provints Hispaania lõunaosas Andaluusia autonoomses piirkonnas. Provintsi keskus on Córdoba linn.

## Kliima

Córdoba provintsi aasta keskmine temperatuur on +10,4 °C, jaanuaris +4,2 °C, augustis +17,7 °C.

Aastas sajab keskmiselt 608 mm, sealhulgas jaanuaris 82 mm ja augustis 3 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2767 tundi, sealhulgas jaanuaris 162 ja augustis 338 tundi.

## Haldusjaotus

### Vallad
Córdoba provintsi kuuluvad järgmised 77 valda:

*Vallad on loetletud nende artikleid arvestamata* 

## Viited
Francisco Ramón de Eguía Letona

**Francisco Ramón de Eguía Letona** (15. mai 1750 Bilbao – 6. jaanuar 1827 Madrid) oli Hispaania regendinõukogu esimees 1823. aasta maist oktoobrini.

## Välislingid
* Lühibiograafia
Südamepauna tamponaad

**Südamepauna tamponaad** on eluohtlik kardioloogiline seisund, mille korral südamepauna koguneb vedelikku, mis võib tekitada paisu südame parema poole ees ning viia kardiogeense šoki tekkimiseni.

Südametamponaadi korral on vedeliku eemaldamiseks sageli vaja teha perikardiotsenees: nõela abil eemaldatakse (tavaliselt ultrahelikontrolli all) südamepaunast liigne vedelik.
Tahhükardia

**Tahhükardia** ehk **südamepekslemine** on tavapärasest kõrgem südame löögisagedus. Tahhükardia piiriks loetakse kokkuleppeliselt 100 lööki minutis.

Nagu ka muid südame rütmihäireid, esineb tahhükardiat tervetel inimestel sageli; see ei pruugi olla seotud mingi püsiva tervisekahjustusega ega kutsu iseenesest seda esile. Terve inimene talub kaebusteta südame löögisageduse kõikumist vahemikus 40–160 (ja enam) lööki minutis. 

Südame löögisageduse suurenemist võivad tervetel inimestel esile kutsuda füüsiline pingutus, teatud ravimite tarvitamine, autonoomse närvisüsteemi või endokriinsüsteemi talitluse omapärad.

Tahhükardia on sage ärevushäirete sümptom.
Terve südame korral tahhükardiat ei ravita.

Tahhükardia võib olla ka südame teatud haiguslike seisundite sümptom. 

## Viited
Gabriel de Císcar y Císcar

**Gabriel de Císcar y Císcar** (17. märts 1760 Oliva, Valencia – 12. august 1829 Gibraltar) oli Hispaania regendinõukogu liige 1823. aasta juunist oktoobrini.

## Välislingid

* Lühibiograafia
Amphoteros

**Amphoteros** oli vanakreeka mütoloogias Arkaadia kuningas, Alkmaioni ja jõejumala Acheloosi tütre Kallirrhoe poeg, kellest väitsid end põlvnevat Atika aristokraadisuguvõsa alkmaioniidid.

Alkmaion oli abielus Arkaadia kuninga **Phegeose** tütre **Alphesiboiaga**. See abielu läks lõhki. Alkmaion leidis endale uue naise Kallirrhoe ja läks Arkaadiasse oma ema ehete järele. Phegeos laskis oma poegadel teda jälitada ja tappa, sest see oli väiksem häbi kui lahutus.

Pärast Alkmaioni surma sünnitas Kallirrhoe kaksikud pojad Amphoterose ja Akarnanose. Ta palus Zeusilt, et pojad kiiremini suureks kasvaksid, et võiksid isa eest kätte maksta. Zeus täitis naise soovi. Vennad lõid maha nii Phegeose, tema naise kui ka kõik nende pojad.

Amphoteros asutas Arkaadias uue dünastia. Tema vend Akarnanos naasis kodumaale ja asutas seal uue riigi Akarnaania, mida valitsema hakkas.
Alumiiniumkaaliumsulfaat

**Alumiiniumkaaliumsulfaat** (keemiline valem KAl(SO4)2) on alumiiniumi ja kaaliumi kaksiksulfaat. 

Molekulmass on 258,207 amü. 

Ta esineb peamiselt hüdratiseerunud kujul alumiiniumkaaliumsulfaatdodekahüdraadina.

Toiduainetetööstuses kasutatakse alumiiniumkaaliumsulfaati lisaainena küpsetuspulbris ning selle E-aine kood on **E522**.
Maarjas

Sõna "**maarjas**" võib tähendada 
***[[alumiiniumkaaliumsulfaatdodekahüdraat]]**i
*või mis tahes keemilist ühendit, mis kuulub **[[maarjad|maarjate]]** hulka.
Süsteemibioloogia

**Süsteemibioloogia** ehk **süsteembioloogia** on suhteliselt uus lähenemisviis bioloogias, mis püüab molekulaar-, raku-, organismi- ja teiste tasandite struktuure tervikuna uurides mõista, kuidas bioloogilised süsteemid töötavad. Uurides suhteid ja interaktsioone bioloogilise süsteemi eri osade (näiteks geeni- ja valguvõrgustikud, signaliseeriv süsteem, metaboolsed rajad, organellide süsteem jne) vahel, loodetakse lõpuks aru saada,  kuidas kogu tervik töötab. 
	
Molekulaarbioloogiaga võrreldes ei ürita süsteemibioloogia süsteemi tükkideks lammutada, uurida tükke eraldi ja siis üritada nendest tükkidest tervikut kokku panna. 
	
Kasutades molekulaarbioloogia teadmisi, on süsteemibioloogid võimelised esitama hüpoteese, mis seletavad terviksüsteemi käitumist. Mis veel tähtsam, nad on ka võimelised nende hüpoteeside järgi looma süsteemi matemaatilise mudeli. Neid mudeleid aga saab kasutada, et ennustada, kuidas erinevad muutused süsteemis mõjutavad süsteemi ja nende usaldusväärsust saab päris elus testida. Uued meetodid üritavadki selleni jõuda, et teha võimalikult täpseid mudeleid, millega saaks ennustada, millised muutused leiavad aset organismis, kui me teda teatud viisil mõjutame.

Süsteemibioloogia põhiprintsiibid on sõnastanud Denis Noble.

Eestis on süsteemibioloogiat õpetanud Toomas Neuman. Süsteemibioloogiale oli pühendatud 39. teoreetilise bioloogia kevadkool aastal 2013.

## Välislingid
*Anthony Trewavas: A Brief History of Systems Biology, *[[The Plant Cell]]* 18:2420-2430 (2006)
*Citizendiumi artikkel süsteemibioloogiast
Parthenopaios

**Parthenopaios** on vanakreeka mütoloogias üks või kaks tegelast.

Tavaliselt räägitakse ühest Parthenopaiosest, kes oli Hippomenese ja Atalanta ainus laps ja langes sõjas Seitse Teeba vastu ühena sõjapealikest, olles kaotajate poolel.

Esiteks tundub Hippomenese ja Atalanta poeg liiga noorena selleks, et sõjas Seitse Teeba vastu pealikuks saada. Äärmisel juhul sobiks 10 aastat hiljem toimunud epigoonide sõjaretk. Teiseks torkab silma, et enamik sõjapealikke olid omavahel sugulased; ei Hippomenes ega Atalanta kuulunud Argose kuningasukku. Kolmandaks kasvas Hippomenese ja Atalanta poeg üles Boiootias, mille pealinn oli Teeba, ja pidi seetõttu sõdima oma pealinna vastu.

Apollodorose järgi oli Parthenopaioseid kaks. Üks neist oli Hippomenese ja Atalanta poeg. Teine oli Argose kuninga Talaose poeg ning seega Adrastose ja Hippomedoni vend, Amphiaraose naisevend, Polyneikese ja Tydeuse äia vend.

Parthenopaiose tappis Apollodorose järgi Periklymenos, Euripidese järgi **Amphidikos**. Adrastos pidas langenute matusetuleriida juures kõne, mille järgi Parthenopaiost mehed austasid ja paljud naised armastasid. Ta ei teinud iial ülekohut, rõõmustas, kui tema rahvas rõõmu tundis, ja kurvastas, kui tema rahvas oli kurb.

Pole teada, et tal oleks naist või järglasi olnud.
Hansumäe kivikülv

**Hansumäe kivikülv** asub Harjumaal Viimsi vallas Muuga külas Muuga Kabelikivist 700 meetri kaugusel loodes Hansumäe talu ümbritsevas soises sanglepa-toomingalodus. See koosneb 10 rändrahnust: 6 neist lesib üsna lähestikku vana talumaja ümber, 4 üksikult pisut kaugemal.

Neist suurim rahn on 31,2-meetrise ümbermõõduga Hansumäe hiidrahn. Hiidrahnu ümbruses on mitmesaja meetri laiune kivikülv. Kive jätkub kõrvalasuva Mustamäe talu metsa allagi.

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Viited
Kolpino

**Kolpino** (vene keeles *Колпино*) on Peterburi haldusalasse kuuluv linn Venemaal. Kaugus Peterburi kesklinnast on 25 km. Asub Ižora jõe kaldal. Kuulub Peterburi Kolpino rajooni.

## Ajalugu
Linnaõigused sai 1912. aastal.

Linnas asub rasketööstusettevõte Ižorski Zavod.

## Viited

## Välislingid

*http://www.kolpinfo.ru/
*http://kolpino-city.ru/
Vormel 1 konstruktorite karikas

Vormel 1 **konstruktorite karikas** (inglise *Constructors' World Championship*) on karikas, mis antakse hooaja jooksul enim punkte kogunud meeskonnale.

## Vormel 1 konstruktorite maailmameistrid
Click OK

**Click OK** oli Eesti popmuusikaansambel, mille liikmeteks olid Monika Sjomgina, Kariny Joala, Grete Rämmalit ja Kairi Sihiga. Joala on olnud ka Bad Angels tantsugrupi liige. Click OK andis 1998. aastal välja albumi "Lase lõdvaks". Paljud lood on ka ilmunud kogumikel: näiteks "Casanova", "Narkopolitsei" ja "Taas kord saabub jõulumees".

## Liikmed
*Monika Sjomgina
*Kariny Joala
*Grete Rämmal
*Kairi Siht

## Diskograafia
*1998 "Lase lõdvaks"

## Teised laulud
*"Casanova"
*"Narkopolitsei"
*"Taas kord saabub jõulumees"

## Välislingid
* 
* "Clicki-piigad on Eesti parimad", Eesti Päevaleht, 30. september 1999
1112

**1112. aasta** (MCXII) oli 12. sajandi 12. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Giorgi II, Gruusia kuningas
* Henry, Portugali krahv
Macki õlletehas

**Macki õlletehas** (norra *Macks Ølbryggeri*) on Norras Tromsø linnas asuv õlletehas, mille asutas  1877. aastal Ludwig Markus Mack. See oli 2000. aastani maailma põhjapoolseim õlletehas.

## Õllesorte

***Mack pilsner**
***Haakon** - kange õlu
***Freeze**
***Arctic Beer** - pilsner
***Isbjørn** - pilsner
***Ludwig Hvete** - nisuõlu

Lisaks õllele villitakse mineraalvett ja toodetakse karastusjooke.
Lampedusa

**Lampedusa** on saar Vahemeres, Pelagie saarte suurim saar. Ta asub 205 km kaugusel lõunas Sitsiiliast ja 113 km kaugusel idas Tuneesiast.

Lampedusa kuulub poliitiliselt Euroopasse, täpsemalt Itaalia Agrigento provintsi, ent loodusgeograafiliselt Aafrikasse, sest meri saare ja mandri vahel ei lähe sügavamaks kui 120 m. Saare pindala on 20 km².

Lampedusa vald hõlmab ka 45 km kirdes asuva Linosa ja 17 km loodes asuva Lampione saare. Esimene neist on asustatud (450 elanikku), teisel asub vaid automaatne tuletorn. Valla ametlik nimi on Lampedusa ja Linosa.

Lampedusal ei ole muid veeallikaid peale vihma, mida ei saja just palju (300 mm aastas). Elanike peamised elatusallikad on kalandus, põllumajandus ja turism. Saarel on ka USA rannavalvejaam.

Lampedusat Sitsiiliaga ühendavad parvlaevad käivad Agrigento provintsist Porto Empedocle sadamast. Lampedusal on ka väike lennujaam, mis töötab peamiselt suvel.

Veel 1834. aastal oli saar asustamata.

15. aprillil 1986 tulistas Liibüa paar Scud-raketti USA rannavalvejaama pihta kättemaksuks selle eest, et ameeriklased Tripolit ja Benghazit pommitasid.

Viimastel aastatel on saar Euroopa Liitu pääseda soovivate illegaalsete immigrantide peamisi sihtpunkte. Itaalia on sõlminud Liibüaga kokkuleppe, et kõik põgenikud Lampedusalt toimetatakse kiiresti Liibüasse.

## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
* BBC uudised: Itaalia deporteerib immigrante (inglise keeles)
Akarnanos

**Akarnanos** oli vanakreeka mütoloogias Alkmaioni ja jõejumala Acheloosi tütre Kallirrhoe poeg, Akarnaania maakonna rajaja ning kuningas.

Alkmaion oli abielus Arkaadia kuninga **Phegeose** tütre **Alphesiboiaga**. See abielu läks lõhki. Alkmaion leidis endale uue naise Kallirrhoe ja läks Arkaadiasse oma ema Eriphyle ehete järele. Phegeos laskis oma poegadel teda jälitada ja tappa, sest see oli väiksem häbi kui lahutus.

Pärast Alkmaioni surma sünnitas Kallirrhoe kaksikud pojad Amphoterose ja Akarnanose. Ta palus Zeusilt, et pojad kiiremini suureks kasvaksid, et võiksid isa eest kätte maksta. Zeus täitis naise soovi. Vennad lõid maha nii Phegeose, tema naise kui ka kõik nende pojad, ja viisid Eriphyle ehted Acheloosile.

Amphoteros asutas Arkaadias uue dünastia, millest väitis end põlvnevat Atika aristokraadisuguvõsa alkmaioniidid. Seevastu Akarnanos naasis Acheloosi jõe kallastele, mis tollal voolas läbi Aitoolia ja suubus seal ka merre. Ta eraldas Aitoolia maakonna vähearenenuma osa, mis jäi Acheloosist läände (jõgi oli piiriks), sai uue maakonna, mida tema järgi nimetati Akarnaaniaks, ja hakkas seda koos emaga valitsema. Pole teada, et tal naist või järglasi oleks olnud.
Hippomedon

**Hippomedon** oli vanakreeka mütoloogias Argose prints, kuningas Talaose poeg. Väidetavalt oli tal viis venda Adrastos, **Aristomachos, Mekistos**, Parthenopaios ja **Pronax** ning kolm õde **Astynome**, Eriphyle ja **Metidike**.

Ta elas Peloponnesoses Lerna järve lähedal ning paistis silma suure kasvu ja füüsilise jõu poolest.

Sõjakäigul Seitse Teeba vastu sattusid sõjamehed Nemea metsa, kus Hippomedon tappis lohe. Hippomedon osales sellel retkel ühena seitsmest sõjapealikust.

Sõjakäik ebaõnnestus. Peale sõjakäigu üldjuhi Adrastose said kõik Argose sõjapealikud surma. Aischylose järgi oli Hippomedon üks viimaseid, kes langes.

Adrastos pidas langenute matusetuleriida juures kõne, mille järgi Hippomedon oli kütt ja sõjamees ning talus vapralt kõiki raskusi. Juba lapsepõlvest saadik olevat ta kerget elu põlanud.

Pole teada, et Hippomedonil oleks naist või järglasi olnud.
Olivenza

**Olivenza** (portugali keeles **Olivença**) on linn Hispaanias Badajozi provintsis. 

## Ajalugu
Linn kuulus Portugalile 1297. aastast kuni 1801. aastal sõlmitud Badajozi rahuni, mil linn läks Hispaania valdusse, kuid Portugali arvates tühistas Viini kongress selle leppe. Seetõttu peab Portugal linna *[[de jure]]* endale kuuluvaks.

## Viited