open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vasakliit

**Vasakliit** (soome keeles *Vasemmistoliitto*, lühend *Vas.*) on Soome uusvasakpoolne partei, teine vasakpoolne erakond Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei kõrval. Vasakliit on Põhjala Vasak-Rohelise Alliansi ja Uue Euroopa Vasakfoorumi asutajaliige. Partei toetus Soome parlamendivalimistel on tavaliselt olnud 10% ringis. Parteil on Eduskunnas 16 kohta.

## Ajalugu
Partei asutati 1990. aasta 28. ja 29. aprillil Helsingis Soome Rahva Demokraatliku Liidu (SRDL), Soome Naiste Demokraatliku Liidu (SNDL) ja pankrotistunud Soome Kommunistliku Partei (SKP) baasil. Esimesed kaks neist olid sisuliselt SKP katusorganisatsioonid.

Vasakliit kuulus aastatel 1995–2003 kahte sotsiaaldemokraat Paavo Lippose juhitud valitsusse, kus neil oli 3 ministriportfelli, ja 2011–2014 Jyrki Kataise valitsusse. Alates 2019. aasta juunist on vasakliit kuulunud Vasakliit sotsiaaldemokraatide Antti Rinne ja Sanna Marini juhitud valitsustesse.

## Vasakliidu liidrid
*Claes Andersson (1990–1998) 
*Suvi-Anne Siimes (1998–2006)
*Martti Korhonen (2006–2009)
*Paavo Arhinmäki (2009–2016)
*Li Andersson (2016–2024)
*Minja Koskela (2024–)

## Vasakliit kohtade arv Eduskunnas alates 1991. aastast
Aasta
1991. 19
1995. 22
1999. 20
2003. 19
2007. 17
2011. 14
2015. 12
2019. 16
2023. 11

Soome parlamendis on 200 kohta.

## Välislingid
*Vasakliidu koduleht
Agaue

**Agaue** oli vanakreeka mütoloogias Teeba printsess, Kadmose ja Harmonia tütar. Tema abikaasa oli üks spardidest, Echion. Ta oli Pentheuse ema.

Agaue oli Dionysose järgija, menaad. (Dionysos oli Agaue õe Semele poeg.) Pentheus seevastu ei tunnistanud Dionysost jumalaks ega isegi oma sugulaseks mitte ning laskis ta vangi panna. Karistuseks saatis Dionysos Agauele hulluse, mille käigus Agaue koos teiste menaadidega tappis purjuspäi Pentheuse, rebis ta tükkideks ja tõi ta pea koju. Alles siis, kui ta oli end kaineks maganud, taipas ta, mida oli teinud, ja tappis end häbist.

Agaue järgi on nimetatud agaav.
Verssok

**Verssok** (vene keeles *вершо́к*) on vana Vene pikkusühik, mille ametlik pikkus kehtestati 18. sajandil Peeter I ajal.

Algselt oli verssok võrdne nimetissõrme pikima lüli pikkusega.

Pärast mõõtühikute ühtlustamist Peeter I valitsusajal võrdsustati üks arssin 28 Inglise tolliga. Seega on üks verssok võrdne 28/16 ehk 13/4 Inglise tolliga.

1 verssok = 1/16 arssinat = 1/4 setverti = 13/4 tolli = 4,445 cm.

## Verssoki võrdlus tänapäeva mõõtudega
Verssok on täpselt võrdne püstikuühikuga, mida kasutatakse seadmepüstikutesse paigaldatavate elektroonikaseadmete kõrguse arvestamiseks, sest ka püstikuühiku aluseks on olnud Inglise toll.

Samuti langevad verssokiga täpselt kokku levinud diskettide mõõdud. 3,5- ja 5,25-tolliseid diskette võib nimetada vastavalt 2- ja 3-verssokilisteks.
Setvert

**Setvert** (vene keeles четверть) on endine vene mõõtühik.

Kuivainete mahuühikuna oli 1 setvert = 8 setverikku = 64 karnitsat = 209,91 liitrit.

Vedelike mahuühikuna 1 setvert = 1/4 pang (mõõt)e = 3,0748 liitrit.

Pikkusühikuna 1 setvert = 4 verssokit = 1/4 arssinat = 17,78 cm.

Pindalaühikuna maa-ala, kuhu külvati 1 setvert rukist (pool tiinu).

## Viited
Pentheus

**Pentheus** oli vanakreeka mütoloogias Echioni ja Agaue poeg, Teeba riigitegelane, Kadmose ja Harmonia tütrepoeg, Menoikeus vanema isa.

Pentheuse ema õde oli Semele, Dionysose ema. Semele suri Zeusi nägemise tõttu enne Dionysose sündi, ent Zeus peitis sündimata poja oma reie sisse, kust see mõne kuu pärast uuesti sündis. Pojast sai veinijumal.

Kui Dionysos oli suureks kasvanud, tuli ta Teebasse oma vanavanemaid ja suguvõsa vaatama. Teda saatsid menaadid: rodu naisi, kes tantsisid ja laulsid, ülistasid Dionysost ja jõid veini. Nad käskisid kõigil Dionysost kummardada, sest tema olevat uus jumal.

Pentheus pidas seda avaliku korra rikkumiseks ja ilma loata meeleavalduse korraldamiseks ning käskis uue jumala vangi panna, nimetades teda petisest nõiaks Lüüdiamaalt.

Pime prohvet Teiresias keelas Pentheust ja ütles, et Dionysos on Semele poeg, kuid Pentheus nägi, et Teiresias on riides samamoodi kui menaadid, eefeuvöödid valgeis juustes, puhkes naerma ega uskunud.

Dionysos mõistis, et Pentheus ei usu tema jumalikkust. Ta ei puigelnud ja tuli vabatahtlikult Pentheuse ette; menaadid põgenesid mägedesse. Pentheus käskis Dionysose türmi heita, kuid kütked ja ahelad ei pidanud teda, lukud kukkusid eest ja uksed avanesid iseenesest.

Seepeale taipas suur osa linnaelanikest, et Dionysosel on üleloomulikud võimed. Paljud naised, sealhulgas Pentheuse ema Agaue ja tädi Autonoe ühinesid menaadidega. Kuid Pentheus jäi endale kindlaks ning sõimas ja ähvardas Dionysost. Dionysos jalutas vanglast minema. Ka Pentheus tormas mägedesse linna naisi otsima, ent siis nuhtles Dionysos neid hullusega, nii et nad purjuspäi pidasid Pentheust lõviks, tapsid ta ja kiskusid tükkideks.

## Kas Pentheus oli Teeba kuningas

Enamik allikaid nimetab Pentheust Teeba kuningaks. Siiski on argumente selle väite vastu.

Mõne allika järgi loobus Kadmos Teeba troonist Pentheuse kasuks, mõne järgi oma poja Polydorose kasuks. On vähetõenäoline, et Kadmos oleks jätnud trooni tütrepojale, kui tal endal oli kaks poega. Osa allikaid väidab, et Pentheuse surm ajendaski Kadmost troonist loobuma.

Kui Pentheus oleks olnud Teeba kuningas, oleks tema surma järel pärinud trooni tema poeg Menoikeus, aga sellenimelist Teeba valitsejat mütoloogias ei ole; Teebat valitsesid Polydorose järeltulijad, mitte Pentheuse järeltulijad.

## Pentheus kunstis

Pentheuse surma käsitleb Euripidese tragöödia "Bakhandid". Seda on ka korduvalt kujutatud antiiksetel vaasimaalidel. Pärast vanaaega on Pentheust kunstis vähe kujutatud.
Michael Gruber

**Michael Gruber** (sündinud 5. detsembril 1979 Schwarzachis) on Austria endine kahevõistleja; olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2003).

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2002  Salt Lake Citys 
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2006  Torinos 
** **olümpiavõitja** meeskonnavõitluses

### [[Suusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 1997  Canmore'is 
** pronksmedal meeskonnavõitluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2003  Val di Fiemmes 
** **maailmameister** meeskonnavõitluses
* 2005  Oberstorfis 
** pronksmedal meeskonnavõitluses

### [[Maailma karikavõistlused kahevõistluses|Maailma karikasarjas]]

Michael Gruber osales 126 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile kahel korral, millest ühe korral oli ta kolmas ja ühe korra teine. 

## Välislingid
* Michael Gruber FIS-i kodulehel
Christoph Bieler

**Christoph Bieler** (sündinud 28. oktoobril 1977 Hall in Tirolis) on Austria kahevõistleja. Olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2003). 

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Taliolümpiamängudel]]

* 2002  Salt Lake Citys
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)
* 2006  Torinos 
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses (HS-134/4x5 km)
* 2014  Sotšis 
**  pronksmedal meeskonnavõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2003  Val di Fiemmes 
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (K-95/4x5 km)
* 2005  Oberstdorfis 
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (HS-137/4x5 km)
 
### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1997  Canmore'is 
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (K-89/3x5 km)

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Christoph Bieler on osalenud 240 maailma karikasarja etapil (seisuga 19. jaanuar 2015) ja jõudnud poodiumile 17 korral, millest 6 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

*Christoph Bieleri koduleht
*
Gran Paradiso rahvuspark

**Gran Paradiso rahvuspark** (itaalia *Parco Nazionale Gran Paradiso*) asub Loode-Itaalias Valle d'Aosta ja Piemonte maakonnas. Gran Paradiso on Itaalia esimene ja tähtsaim rahvuspark. See rajati 1922. aastal endistele Savoia hertsogi jahialadele.

Gran Paradiso hõlmab Graia Alpide kõrgeimat mägederühma; kõrgeim tipp Gran Paradiso on 4061 m, selle lähedal asub 3923 m Piccolo Paradiso tipp. Rahvuspargis laiuvad lehise- ja kuusemetsad ning alpi maastikud. 

## Välislingid
* Gran Paradiso koduleht inglise keeles
* Gran Paradiso kaart
Vercelli

**Vercelli** on linn Itaalias Piemonte maakonnas, Vercelli provintsi halduskeskus. 

Vercelli asub keset Po madaliku tohutuid riisipõlde. 

## Vaatamisväärsused
* Püha Andrease basiilika (*Basilica di Sant'Andrea*), esimene põhjaprantsuse gooti stiilist mõjutatud ehitis Itaalias. Rajati kloostrina paavsti legaadi Guala Bicchieri jaoks 1219–1227.
* Vercelli toomkirik (*Duomo*) 16. sajandist
* Ospedale Maggiore 13. sajandist
* San Cristoforo kirik 13. sajandist

## Viited

## Välislingid

* Vercelli linna ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
* vercelli.net infoleheküljed (*itaalia keeles*)
Tautoloogia

**Tautoloogia**  on väide loogikas, mis on paratamatult tõene. Näiteks: "Kõik varesed on musta või mingit muud värvi". 

Tavaseletuse järgi on tautoloogiline definitsioon selline, mis defineerib midagi iseenda kaudu, tavaliselt läbi ümbersõnastuse. Klassikaline näide: "tautoloogia on see, mis on tautoloogiline".
 
Kõige lihtsam vorm tautoloogilisest definitsioonist on lihtne kordus: "Sinine valgus on valgus, mis on sinine", "Eetris on kaheosalise seriaali teine, viimane osa", "Elu mõte on elu" jne. 

Kirjanduses ka tähendusliiasus, samasõnasus, sama v lähedase tähendusega sõnade ja väljendite tarbetu kordamine. Keerulisemas variandis kasutatakse võõrsõnu või ümbersõnastamist: "viisakad inimesed on need, kes ei käitu ebaviisakalt".
Tautoloogia on kasutusel retoorikavõttena. 

Paljud kõnekeelsed väljendid sisaldavad tautoloogiat: "ette ennustama", "juurde lisama", "innovatiivne uuendus" jpm.

Tautoloogilise tõestuse all mõeldakse loogikaveaga tõestust, kus mõiste defineeritakse sellesama mõiste kaudu. See on tautoloogiline viga. 

Tautoloogia eitus on vasturääkivus.

Suur osa matemaatikast tegeleb tautoloogia uurimisega.

## Tautoloogia näiteid igapäevaelust
Tulevane Riigikogu esimees, Lauri Hussar teatas ETV valimisstuudios saatejuhi küsimusele «Mis on lahendus Nursipalu suhtes?», et «Lahendus on väga lihtne. Tuleb leida lahendus.»

## Vaata ka
*aksioom
*mittevasturääkivus
*pleonasm
*oksüümoron

## Lisalugemist
* Tautoloogia ja pleonasm – 

## Viited
Suguküpsus

**Suguküpsus** on organismi võime suguliseks paljunemiseks. 

Inimese suguküpsus saabub tavaliselt umbes 12. ja 14. eluaasta vahel. 

Bioloogias kasutatakse suguküpse organismi kohta ka termineid **matuurne** ja **adultne** (ladina *adultus*, lühend *ad*.). Enamasti on suguküpsus **[[täiskasvanu]]** peamiseks tunnuseks.

## Vaata ka
*Puberteet
*Täisealisus
*Valmik
*Lina Medina
*Menopaus
Varese

**Varese** [] on linn Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas, Varese provintsi halduskeskus. Asub 56 km Milanost põhjas. Vareses asub Milanot teenindav Malpensa lennujaam.

Linn tekkis tänu jalatsitööstusele, mis tänapäevaks on küll hääbunud.

Linna lähedal asub Varese järv.

## Vaatamisväärsused

* Palazzo Estense barokkstiilis raekoda.
* Itaalia stiilis linnapark (*Giardini Pubblici*), kus asub 18. sajandil ehitatud Villa Mirabello.

## Viited
Eliminativism

**Eliminativism** mingi mõiste või mõistestiku suhtes on seisukoht, et selle mõistestiku kasutamisest tuleb täielikult loobuda ning asendada see fundamentaalsema mõistestikuga.  

## Eliminativism vaimufilosoofias
**Eliminativism** vaimufilosoofias ehk **eliminatiivne materialism** on seisukoht, mille kohaselt tavapärane mentalistlik mõistestik (ehk rahvapsühholoogia ehk intentsionaalne mõistestik) on olemuslikult ebatäiuslik ja kuulub tulevikus asendamisele neuroteadusliku mõtlemisega. Sellised omistused nagu 'usub', 'loodab', 'arvab'  jne pole vaimu juures olulised ega efektiivsed. Selle asemel tuleb opereerida niisuguste mõistetega nagu neuronite aktivatsioonimustrid ja -vektorid, sünapsid, impulsid jne.

Eliminatiivse materialismi tuntud esindajad on Paul ja Patricia Churchland.

## Vaata ka
*Reduktsionism
*Analüütiline biheiviorism
Air Mauritius

**Air Mauritius** on Mauritiuse rahvuslik lennufirma. Selle peakorter asub saare pealinnas Port Louis's. Air Mauritius asutati 14. juunil 1967. Esimene lend oli Réunioni.

## Sihtkohad
Air Mauritiuse lennusihtkohad on 2010. aasta jaanuari seisuga järgmised:

### Aafrika
* Keenia
**Nairobi – Jomo Kenyatta rahvusvaheline lennujaam
* Madagaskar
**Antananarivo – Ivato lennujaam
* Mauritius
**Plaisance – Sir Seewoosagur Ramgoolami rahvusvaheline lennujaam (kodulennujaam)
**Rodrigues – Sir Gaëtan Duvali lennujaam
* Réunion
**Saint-Denis – Roland Garrosi lennujaam
**Saint-Pierre – Pierrefondsi lennujaam
* Lõuna-Aafrika Vabariik
**Kaplinn – Kaplinna rahvusvaheline lennujaam
**Durban – King Shaka rahvusvaheline lennujaam
**Johannesburg – OR Tambo rahvusvaheline lennujaam

## Aasia
* Hongkong
**Hongkong – Hongkongi rahvusvaheline lennujaam
* India
**Bengaluru – Bengaluru rahvusvaheline lennujaam
**Chennai – Chennai rahvusvaheline lennujaam
**Delhi – Indira Gandhi rahvusvaheline lennujaam
**Mumbai – Chhatrapati Shivaji rahvusvaheline lennujaam
* Malaisia
**Kuala Lumpur – Kuala Lumpuri rahvusvaheline lennujaam
* Pakistan
**Karachi – Jinnahi rahvusvaheline lennujaam
* Singapur
**Singapuri Changi lennujaam

## Euroopa
* Prantsusmaa
**Pariis – Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam
* Saksamaa
**Frankfurt – Frankfurdi lennujaam
**München – Müncheni lennujaam
* Itaalia
**Milano – Malpensa lennujaam
* Hispaania
**Madrid – Barajase lennujaam *(hooajaline)*
* Šveits
**Genf – Genfi rahvusvaheline lennujaam
* Ühendkuningriik
**London – Londoni Heathrow' lennujaam

## Okeaania
* Austraalia
**Melbourne – Melbourne'i lennujaam
**Perth – Perthi lennujaam
**Sydney – Sydney lennujaam

## Lennukipark
Air Mauritiuse lennukipark koosneb 2009. aasta 18. novembri seisuga järgmistest lennukitest:
Busto Arsizio

**Busto Arsizio** on linn Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Asub 25 km Milanost loodes Olona jõe ääres.

20. sajandil on Busto Arsizio teinud tööstuslikus arengus suure hüppe ning saanud oluliseks tekstiilitööstuse (eriti puuvillatööstuse) keskuseks.

## Vaatamisväärsused

* Santa Maria di Piazza kirik (1515–1523), arhitekt Donato Bramante; renessanss.
* San Giovanni Battista kirik (1617); barokkstiil. Kiriku kõrval seisab 13. sajandist pärinev kampaniil.

## Viited

## Välislingid
* Busto Arsizio valla koduleht (*itaalia keeles*)
Viru-Nigula valla lipp

**Viru-Nigula valla lipp** on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viru-Nigula valla lipp.

Lipp on kinnitatud 3. oktoobril 1995.

## Lipu kirjeldus

Viru-Nigula valla lipp on vapilipp, mille ruudukjuline kangas on jaotatud vertikaalselt kolmeks võrdseks väljaks, sini-valge-sinine. Valgel väljal on vaheldumisi üksteise all kolm musta s-kujulist lahtist varrast ja kolm musta ratasristi. Kandelipu suurus on 105x105 cm. 

## Põhjendus
Lipukujundid ning neist moodustuv ornament tähistavad Viru-Nigula harukordset muististerohkust ja tugevat muinsuskaitseliikumist. Samuti viitavad kujundid visuaalselt õ-tähele, mille O. W. Masing Viru-Nigulas töötades tarvitusele võttis.

## Lipu heiskamine

Valla lipp heisatakse:
#Alaliselt  vallamajal. 
#Valla pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel ning suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega.
#Koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, maakonna, omavalitsuse või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna teise riigi lipust, Eesti riigilipust või mõnest muust lipust vasakul.

Valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.

## Vaata ka
*Viru-Nigula valla vapp

## Välislingid
*Viru-Nigula valla sümboolika valla kodulehel
*Viru-Nigula valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kehra lipp

**Kehra lipp** oli Eesti omavalitsusüksuse Kehra linna lipp.

Lipp oli kasutusel 8. oktoobrist 1993 kuni 2002. aastani. Eesti Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002. aasta määrusega on Kehra Anija valla vallasisene linn.

## Lipu kirjeldus

Kehra linna lipp koosnes kolmeteistkümnest võrdsest horisontaalsest laiust – seitsmest sinisest ja kuuest valgest.

## Vaata ka
*Kehra vapp
*Anija valla lipp

## Välislingid
*
Boami kuristik

**Boami kuristik** on kuristik Aasias Tian Shanis. Eraldab Kirgiisi ahelikku läänes ja Küngej ahelikku idas. Kuristikku läbib lõunast põhja voolates Tšüj jõgi.
Bobisõit 1992. aasta taliolümpiamängudel

**[[Bobisõit]] [[1992. aasta taliolümpiamängud]]el** toimus Albertville'is Prantsusmaal 5.–22. veebruarini 1992. Võisteldi kahel alal ning võistlused toimusid La Plagne bobi-, kelgu- ja skeletonirajal. 

Albertville'i taliolümpiamängude bobisõiduvõistlused toimusid naaberorus La Plagne'is. Raja ehitus algas 1988. aastal ja see valmis 1990. aasta detsembriks. Raja pikkus oli 1507 m, kõrguse langusega algusest lõpuni oli 124 m, keskmise kaldega 8,29% ja see hõlmas 19 kurvi. See on olnud maailmakarika võistluste regulaarne peatuspaik alates avamisest.

Need mängud näitasid olümpiabobisõidu osavõtu tippaega, kui rajale läks 77 kelku 25 riigist. See oli rekord, mida nüüd tõenäoliselt ei ületata, kuna IBSF piiras osalejate arvu kvoodisüsteemi abil.

Vaatamata suuremale osalejate arvule eeldati, et 80ndate tugevaimad riigid, Saksamaa ja Šveits, on ikkagi võitjad. Šveits võitis küll kahebobi võistluse, kuid neljabobi võistluse meeleheitlikult tasavägine lõpp tõi võidu Austria autsaiderite meeskonnale.

## Kahebobi
16. veebruar
37 meeskonda.


KohtVõistlejadRiikAeg
1.Gustav Weder, Donat AcklinŠveits4.03,26
2.Rudolf Lochner, Markus ZimmermannSaksamaa4.03,55
3.Christoph Langen, Günther EgerSaksamaa4.03,63
4.Ingo Appelt, Thomas SchrollAustria4.03,67
5.Günther Huber, Stefano TicciItaalia4.03,72
6.Mark Tout, Lennox PaulSuurbritannia4.03,87
7.Brian Schirmer, Herschel WalkerUSA4.03,95
8.Gerhard Rainer, Thomas BachlerAustria4.04,00
9.Dennis Marineau, Christian FarstadKanada4.04,08
10.Christian Meili, Christian ReischŠveits4.04,36
11.Gregory Hoydenluck, David MacEachernKanada4.04,84
12.Pascquale Gesuito, Antonio TartagliaItaalia4.04,94
13.Nicholas Phipps, George FarrellSuurbritannia4.05,39
14.Christophe Flacher, Claude DassePrantsusmaa4.05,56
15.Sandis Prusis, Adris PluksnaLäti4.05,62


## Neljabobi
22. veebruar
31 meeskonda


KohtVõistkondKoosseisAeg
1.Austria IIngo Appelt, Harald Winkler, Gerhard Haidacher, Thomas Schroll3.53,90
2.Saksamaa IWolfgang Hoppe, Bogdan Musiol, Axel Kühn, Rene Hannemann3.53,92
3.Šveitsi IGustav Weder, Donat Acklin, Lorenz Schindelholz, Curdin Morell3.54,13
4.Kanada IChristopher Lori, Kenneth Leblanc, Cleve Langford, David MacEachern3.54,24
5.Šveitsi IIChristian Meili, Bruno Gerber, Christian Reich, Gerold Löffler3.54,38
6.Saksamaa IIHarald Czudaj, Tino Bonk, Axel Jang, Alexander Szelig3.54,42
7.Suurbritannia I3.54,89
8.Prantsusmaa I3.54,91
9.USA I3.54,92
10.Austria II3.55,01
11.USA II3.55,23
12.Itaalia I3.55,88
13.Suurbritannia II3.55,91
14.Läti I3.55,92
15.Itaalia II3.55,98


## Medalite tabel

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Albertville 1992 
|-

## Viited

## Välislingid

*Albertville 1992 Bobsleigh Results
*Bobsleigh Doubles XVI Winter Olympic Games 1992 Albertville (FRA) - 15,16.02
*Bobsleigh Fours XVI Winter Olympic Games 1992 Albertville (FRA) - 15,16.02
Altmargi vaherahu

**Altmargi vaherahu** (harva *Altmarki vaherahu*) oli Rzeczpospolita ja Rootsi vahel 26. septembril (16. septembril) 1629 sõlmitud vaherahu, mis lõpetas 1600 alanud Poola-Rootsi sõja. 

Vaherahu sõlmiti Prantsusmaa ja Inglismaa vahendusel Altmark'i külas Ida-Preisimaal (praegune Stary Targ Malborki ja Sztumi lähedal Poolas) lageda taeva all kuueks aastaks.

## Vaherahu tulemused
Rootsi säilitas Liivimaa hertsogkonna selle osa, mis jäi põhja poole Daugava jõge, (sealhulgas Lõuna-Eesti mandriosa) ning vaherahu kehtivuse ajaks ka vallutatud Preisi linnad Elbingi (praegu Elbląg), Braunsbergi (praegu Braniewo), Pillau (praegu Baltiisk) ja Memeli (praegu Klaipėda) koos nende ümbrusega. Viimastest sai hiljem Preisi kindralkubermang, mille eesotsas oli Axel Oxenstierna. 

Vaherahu pikendati 1635 Stumsdorfis 26 aastaks.

## Vaata ka
*Rootsi dominioonid
## Viited
Menaadid

**Menaadid** ehk **bakhandid** olid veinijumala Dionysose (lisanimega Backhose) saatjad, kelle hulgas oli nii nümfe kui harilikke naisi.

Nad kandsid tõrvikuid ja türsoseid ning eefeudest põimitud loore. Vahel olid eefeud põimitud nende juustesse. Nad riietusid metsloomanahkadesse. Menaadid laulsid Dionysost ja veini ülistavaid laule, tantsisid ja jõid veini. Koos Dionysosega rändasid nad üle mägede ja läbi metsade. Nad kasutasid ka muusikariistu: tamburiine ja teisi kergeid löökpille, samuti flööte. Sageli sattusid nad alkoholi kuritarvitamise tõttu ekstaasi ega andnud siis oma käitumisest endale aru. Purjuspäi ei kartnud nad ühtki metslooma ja ründasid hulgakesi isegi lõvisid, teistest rääkimata. Nad sõid tapetud loomade toorest liha.

Dionysosel ei olnud templeid. Tema kummardamise rituaalid toimusid vabas looduses. Need muutusid sageli orgiateks, mille juurde kuulus enda mürgitamine ja vigastamine ning seksuaalsuhted Dionysose meessaatjate saatürite, sileenide ja Paaniga.

Menaadid rebisid tükkideks Pentheuse ja Orpheuse. Sealjuures oli Pentheuse tapmise ajal menaadide seas tema ema Agaue.

## Menaadid kunstis

Euripides kirjutas tragöödia "Bakhandid".

Kunstis kujutatakse menaade harilikult viinamarjaväätide ja isegi viinamarjakobaratega juustes. Antiiksetel krateeridel, mida kasutati veini ja vee segamiseks, olid menaadid üks kõige levinumaid teemasid. Menaade on ka Pompeji seinamaalingutel.

Menaade on kujutanud William-Adolphe Bouguereau, Annibale Carracci, Albrecht Dürer, Tizian ja William Etty.

## Tsitaadid

Oh, magus on meil mägedes
tantsida ja laulda,
hullupööra tormata.
On magus maha viskuda,
kui loom on metsast püütud, tapetud.
Oh, magus veri, maitsev toores liha!

Euripidese "Bakhandid"
Lukáš Bauer

**Lukáš Bauer** (sündinud 18. augustil 1977 Ostravas) on Tšehhi murdmaasuusataja.

1997. aastal sai Bauer juunioride MM-il 30 km distantsil vabatehnikas hõbemedali.

2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos sai Bauer 15 km klassikas hõbemedali ja kaotas olümpiavõitjaks tulnud Andrus Veerpalule 14,5 sekundiga. Sama kohaga pidi ta leppima ka 2009. aasta MM-il Liberecis, kui oli jälle teine Veerpalu järel. 2010. aasta taliolümpiamängudel võitis 15 km vabatehnikasõidus pronksmedali. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta 50 km klassikas hõbemedali ja oli 15 km vabatehnikas seitsmes. 2017. aastal teatas ta karjääri lõpetamisest. 

Bauer võitis 2007–2008 hooajal nii Tour de Ski kui ka maailma karikasarja üldkarika.

Bauer osales maailma karikasarjas esimest korda 13. detsembril 1997 Val di Fiemmes 10 km klassikas, kus ta sai 115 osaleja seas 54. koha. Esimese poodiumikoha sai ta 2002. aasta novembris Kuusamos 15 km klassikasõidus, kus ta oli teine. Etapivõiduni jõudis ta kaks kuud hiljem 2003. aasta jaanuaris kodusel MK-etapil Nové Městos 15 km vabasõidus.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
*2006  Torinos 
**  hõbemedal 15 km klassikas

*2010  Vancouveris
**  pronksmedal 15 km vabastiilis
**  pronksmedal teatesõidus
** 7. koht 30 km suusavahetusega sõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
*2005  Oberstdorfis:
** 5. koht 15 km vabastiilis
** 11. koht 50 km ühisstardist klassikas

*2007  Sapporos:
** 5. koht 50 km ühisstardist klassikas
** 7. koht 30 km suusavahetusega sõidus

*2009  Liberecis:
**  hõbemedal 15 km klassikas

*2015  Falunis:
**  hõbemedal 50 km klassikas

### Juunioride maailmameistrivõistlustel
*1997  Canmore
**  hõbemedal 30 km vabastiilis

### [[Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* **Üldkarikas**
** **1. koht: 2008** 
** 2 koht: 2010 
* **Tavadistantside karikas**
** **1. koht: 2008**
** 2. koht: 2010
** 3. koht: 2011

Lukáš Bauer on individuaalarvestuses osalenud 224 MK-etapil (seisuga 20. veebruar 2015) ja jõudnud poodiumile 35 korral, millest 16 korral kõige kõrgemal astmel. 

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku

Lukáš Bauer on 181 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 70 kg.

Ta on abielus, peres kasvab kaks last.

## Välislingid

*Lukáš Baueri koduleht
* 
* Veiko Visnapuu. Lukaš Bauer: suurt pinget tunneb Tšehhi rahvas, mitte mina EPL, 18. veebruar 2009
TAS-diagramm

**TAS-diagramm** on Rahvusvahelise Geoloogiaühingu tardkivimite klassifikatsiooni üks põhidiagramme, mida kasutatakse vulkaaniliste kivimite klassifitseerimiseks.

Diagrammi y-teljel on summeeritud kivimi leelisoksiidide (K2O+Na2O) sisaldus (massiprotsent), x-teljel on aga ränioksiidi (SiO2) sisaldus.

TAS-diagrammi kasutatakse siis, kui tardkivimit ei ole võimalik või on väga keerukas klassifitseerida tema mineraloogilise koostise alusel. Sellised on väga peeneteralised kivimid ning samuti kivimid, mis sisaldavad vulkaanilist klaasi ehk kristallstruktuurita amorfset ainet. Niisugustele tingimustele vastavad eelkõige vulkaanilised kivimid. Faneriitseid süvakivimeid klassifitseeritakse QAPF-diagrammi abil.

**TAS** on akronüüm sõnadest: *Total Alkali vs Silica*.

## Vaata ka
*QAPF-diagramm

## Viited
Till Lindemann

**Till Lindemann** (sündinud 4. jaanuaril 1963 Leipzigis) on saksa muusik, *[[industrial metal]]*'i ansambli Rammstein laulja ja sõnadekirjutaja.

Lindemann oli nooruses hea ujuja, mistõttu määrati ta koguni olümpiakoondislaste nimekirja, kuid vigastus ei võimaldanud tal 1988. aasta suveolümpiamängudel osaleda.

Muusikukarjääri alguses oli Lindemann tegev bändis First Arsch ning teenis elatist korvipunumisega.

Ta oli 1994. aastal asutatud ansambli Rammstein asutajaliige ning on siiani selle laulja. Ta tunneb suurt huvi pürotehnika vastu. Seda on ära kasutatud nii Rammsteini kontsertidel kui ka videotes.

Till Lindemann on lahutatud, kasvatab tütart.

## Diskograafia
### First Arsch
*"Saddle Up" (1992)
### Rammstein
*"Herzeleid" (1995)
*"Sehnsucht" (1997)
*"Mutter" (2001)
*"Reise, Reise" (2004)
*"Rosenrot" (2005)
*"Liebe ist für alle da" (2009)
*"Rammstein" (2019)
*"Zeit" (2022)
### Lindemann
*"Skills in Pills" (2015)
*"F & M" (2019)
### Na Chui
*"Till the End" (2020)
### Soolo
*"Zunge" (2023)
Kronofiilia

**Kronofiilia** on eksklusiivne või valdav seksuaalne eelistus (oluliselt) nooremate või vanemate armastuspartnerite vastu.

### Vaata ka

* Pedofiilia
* Efebofiilia
* Gerontofiilia
Hollandi linnade loend

''Siin on loetletud Hollandi linnu.

## A

Alkmaar - Almelo - Almere - Amersfoort - Amstelveen - Amsterdam - Apeldoorn - Arnhem - Assen

## B

Barendrecht - Breda

## C
Culemborg

## D

Delft - Deventer - Doetinchem - Dokkum - Dordrecht

## E

Edam - Ede - Eindhoven - Emmen - Enschede

## G

Gouda - 's-Gravendeel - Groningen

## H

Haag - Haarlem - Haarlemmermeer - Heerlen - Hengelo - 's-Hertogenbosch - Hilversum - Hoogeveen - Hoom - Hoorn

## L

Leeuwarden - Leiden - Lelystad

## M

Maastricht - Middelburg

## N
Nijkerk - Nijmegen

## O
Oss

## P
Purmerend

## R

Rotterdam

## S
Sneek

## T

Tilburg

## U
Urk
- Utrecht

## V
Venlo - Vlissingen

## W
Woerden

## Z

Zaandam - Zoetermeer - Zutphen - Zwijndrecht - Zwolle
Ilim

**Ilim** on jõgi Põhja-Aasias Kesk-Siberi kiltmaal. Voolab valdavalt põhja ja loodesse. Suubub paremalt Angarasse.
Yeu

**Yeu** on saar Biskaia lahes. 

Pindala 23 km&sup2;, kõrgus kuni 35 meetrit. Saarel asub kaks sadamat: Port-Joinville ja  La Meule, mis on tuntust saavutanud tuunikala ja langustide püüdmisega.

Yeu saar kuulub Prantsusmaale.

## Välislingid

* Site officiel de l'Office de Tourisme et la Mairie de l'Ile d'Yeu
Sanxia kuristik

**Sanxia** (hiina keeles 三峡 *Sānxiá*) on kolmest osast koosnev kanjon Hiinas. Kulgeb ida-lääne sihis läbi valdavalt lubjakivist koosnevate mägede. Jaguneb kolmeks osastiskanjoniks, mida lahutavad laugemanõlvalised orulõigud. Kanjonit läbib läänest itta voolates Jangtse. Laevasõitu segab kanjonites kiire vool ning kohati ohtlikud karid ja kärestikud.
Kalifornia

* **[[California]]** on Ameerika Ühendriikide osariik
* "**[[Kalifornia (film)|Kalifornia]]**" on 1993. aastal valminud film
* "**[[Kalifornia (album)|Kalifornia]]**" on ansambel Ultra Bra album

## Vaata ka
* California laht
* California poolsaar
* Baja California 
* Baja California Sur
Viinamarjasordid

**Viinamarjasordid** on hariliku viinapuu ja selle hübriidide aretatud sordid ehk kultivarid. Sageli samastatakse viinamarjasordid veinisortidega, sest eri veinide valmistamisel kasutatakse eri sorti viinamarju ning viimastel aastakümnetel on aina suuremat populaarsust kogunud sordiveinid.

Erinevatest viinamarjasortidest toodetakse väga erinevate omadustega veine. Ainult ühest viinamarjasordist tehtud veine nimetatakse sordiveinideks. Sordiveinid on näiteks Chardonnay, Cabernet Sauvignon, Merlot, Pinot Noir, Riesling ja Sauvignon Blanc.

Seguveinideks nimetatakse kahe või enama sordi segamisel saadud veine. Neist mõned levinumad on "Vignoble du Languedoci" viinamarjasordid, mida edukalt kasutatakse seguveinides: Bourboulenc, Carignan, Cinsault, Clairette, Grenache, Macabeu, Marsanne, Mourvèdre, Piquepoul, Rolle, Roussanne, Syrah, Ugni, Vermentino.

Varem olid Vana Maailma veinid enamasti seguveinid ja Uue Maailma veinid sordiveinid, kuid tänapäeval sellist vahet enam ei ole.

## Vaata ka
*Viinamarjasortide loend

## Välislingid
*Tähtsamad punase veini sordid (*inglise keeles*)
*Rahvusvaheline viinapuusortide kataloog (*inglise keeles*)
Chardonnay

**"Chardonnay"** [šardonn'ee] on Burgundiast pärinev viinamarjasort, mida kasutatakse tuntud valgete sordiveinide valmistamiseks. "Chardonnay'd" kasutatakse ka šampanja koostises; on olemas ka sajaprotsendiliselt "Chardonnay" marjadest valmistatud *blanc de blancs* šampanjad. Prantsusmaal tehakse "Chardonnay" sordist Chablis' veini ning rikkalikke valgeid burgundereid.

## Kasvatamispiirkonnad
"Chardonnay" on maailma levinuim viinamarjasort. "Chardonnay'le" sobivad nii jaheda kliimaga alad kui ka soojad, kuivad alad. Tema peamised kasvualad jäävad Ameerika Ühendriikidesse (California), Austraaliasse, Prantsusmaale (Burgundia, Langudoc-Roussilion, Champagne), Itaaliasse, Tšiilisse, Lõuna-Aafrikasse ja Argentinasse. 

## "Chardonnay'st" valmistatud veinide omadused
Chardonnay-vein on tavaliselt täidlane, suhteliselt suure alkoholisisaldusega ja tundub seetõttu mitte päris kuiv olevat. Sellest marjast valmistatud vein võib olla kerge, värske, elav, nooruslik, samas mõnes teises kliimas võine, kreemjas, kompleksne ja korraliku arengupotentsiaaliga.
Cabernet Sauvignon

**"Cabernet Sauvignon"** on Bordeaux' viinamarjasort, mida kasvatatakse kõikides veinimaades. See on kõige tuntum punane viinamari maailmas.

"Cabernet Sauvignon" on suguluses teistegi Cabernet-nimeliste viinamarjasortidega (näiteks "Cabernet Franc"). Et ta on sellenimelistest tuntuim, levinuim ja populaarseim, peetakse Cabernet'dest kõneldes silmas siiski eelkõige "Cabernet Sauvignoni" (või sellest valmistatud veine).

## Veinid
Kõige kuulsamad Cabernet'd on Bordeaux' kõrval pärit Toscanast, Californiast, Tšiilist, Katalooniast, Austraaliast ja Lõuna-Aafrikast. 

Bordeaux's kasutatakse "Cabernet Sauvignoni" eelkõige Médoci piirkonna veinides. Prantsusmaal segatakse veini valmistamisel "Cabernet Sauvignoni" reeglina teiste sortidega, teistes maades aga toodetakse sellest tihti ka sordiveine.
Vincent Defrasne

**Vincent Defrasne** (sündinud 9. märtsil 1977 Pontarlieris) on Prantsusmaa laskesuusataja. Olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2001).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

**[[2002. aasta taliolümpiamängud|Salt Lake Sity 2002]]**
* pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus

**[[2006. aasta taliolümpiamängud|Torino 2006]]**
* **olümpiavõitja** 12,5 km jälitussõidus
* pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[2001. aasta laskmise maailmameistrivõitlused|Pokljuka 2001]]**
* **maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus
**[[2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Oberhof 2004]]**
* pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
**[[2006. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Pokljuka 2006]]**
* pronksmedal segateatesõidus
**[[2007. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Anterselva 2007]]**
* pronksmedal 12,5 km jälitussõidus

## Isiklikku

Vincent Defrasne on 174 pikk ja kaalub 61 kg. 

## Välislingid
*Koduleht
*Vincent Defrasne biathlonworld kodulehel
Kalifornia (film)

**"Kalifornia"** on 1993. aastal valminud Dominic Sena film, milles peaosi mängisid tollal suhteliselt tundmatud Brad Pitt, Juliette Lewis, David Duchovny ja Michelle Forbes.
Kati Wilhelm

**Kati Wilhelm** (õieti **Katarina Wilhelm**; sündinud 2. augustil 1976 Schmalkaldenis) on Saksamaa endine laskesuusataja. 

Kati Wilhelm on seisuga 18. veebruar 2009 kolmekordne olümpiavõitja (2002 ja 2006) ja viiekordne maailmameister (2001, 2007, 2008 ja 2009). Individuaaldistantsidel on Kati Wilhelm tulnud kolm korda maailmameistriks (2001 ja 2009).

Märtsis 2010 teatas ta, et lõpetab pärast hooaja lõppu tegevsportlase karjääri.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* **[[2002. aasta taliolümpiamängud|2002]]**  Salt Lake Sitys
**  **olümpiavõitja** 7,5 km sprindis
**  **olümpiavõitja** 4×7,5 km teatesõidus
**  hõbemedal 10 km jälitussõidus
* **[[2006. aasta taliolümpiamängud|2006]]**  Torinos 
**  **olümpiavõitja** 10 km jälitussõidus
**  hõbemedal 12,5 km ühisstardiga sõidus
**  hõbemedal 4×6 km teatesõidus
* **[[Laskesuusatamine 2010. aasta taliolümpiamängudel|2010]]**  Vancouveris
**  pronksmedal 4×6 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* **[[2001. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2001]]** Pokljukas 
**  **maailmameister** 7,5 km sprindis
**  hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus
* **[[2003. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2003]]**  Hantõ-Mansiisk
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus
* **[[2004. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2004]]**  Oberhof 
**  pronksmedal 4×7,5 km teatesõidus
* **[[2005. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2005]]** Hochfilzenis/ Hantõ-Mansiiskis 
**  hõbemedal 4×6 km teatesõidus
**  pronksmedal 4×6 km segateatesõidus
* **[[2007. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2007]]**  Anterselvas
**  **maailmameister** 4×6 km teatesõidus
**  pronksmedal 12,5 km ühisstardiga sõidus
* **[[2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2008]]**  Östersundis
**  **maailmameister** 4×6 km teatesõidus
*2009  Pyeongchangis
**  **maailmameister** 7,5 km sprindis
**  **maailmameister** 15 km tavadistantsil 
**  hõbemedal 10 km jälitussõidus

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
****1. koht** – **2006**
** 2. koht – 2005, 2007, 2009
* Sprindikarikas 
****1. koht** – **2005, 2006**
** 2. koht – 2007
** 3. koht – 2008
* Jälitussõidu karikas 
****1. koht – 2006, 2007, 2009**
** 3. koht – 2008
* Ühisstardiga sõidu karikas
****1. koht – 2007**
** 2. koht – 2006, 2008, 2009
** 3. koht – 2005
* Eraldistardiga sõidu karikas
** 3. koht – 2010

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Isiklikku

Kati Wilhelm oli tippsportlasena 173 cm pikk ja kaalus 60 kg.

## Viited

## Välislingid
*Kati Wilhelmi koduleht
*Kati Wilhelm Biathlonworldi kodulehel
Frode Andresen

**Frode Andresen** (sündinud 9. septembril 1973 Rotterdamis) on endine Norra laskesuusataja. Olümpiavõitja (2002) ja maailmameister (2000).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1998  Naganos 
**  hõbemedal 10 km sprindis
* 2002  Salt Lake Citys
**  **olümpiavõitja** 4x7,5 km teatesõidus
* 2006  Torinos
**  pronksmedal 10 km sprindis

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1995  Anterselvas
**  **maailmameister** meeskonnasõidus 
* 1999  Kontiolahtis 
**  pronksmedal 10 km sprindis
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
* 2000  Oslos/ Lahtis 
**  **maailmameister** 10 km sprindis
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
* 2001  Pokljukas 
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus 
* 2002  Oslos
**  pronksmedal 15 km ühisstardiga sõidus
* 2007  Anterselvas
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus
**  pronksmedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** 3. koht: 2001
* Sprindi karikas  
** 2. koht: 2000, 2003
** 3. koht: 1998, 2001, 2001
* Jälitussõidu karikas  
** 3. koht: 2001

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Frode Andresen osales kokku 300 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 43 korda, millest 15 korral kõige kõrgemale astmele.

## Isiklikku

Frode Andresen on 191 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 75 kg.

## Välislingid
* 
* 
* Jõulukink olümpiavõitjale – Vancouverisse sõit jääb ära Postimees, 22. detsember 2009
Riia rahu

**Riia rahu** sõlmiti Vene SFNV (ka Valgevene NSV nimel) ja Ukraina NSV (ühelt poolt) ning Poola (teiselt poolt) vahel 18. märtsil 1921 Läti pealinnas Riias.

## Ajalugu
Riia rahuleping lõpetas Nõukogude-Poola sõja (1919-1921). Lepinguga määrati kindlaks Poola idapiir (Poolale läksid Ukraina ja Valgevene läänealad) ja reguleeriti Poola ja Nõukogude vabariikide vahelised majandus-õiguslikud suhted, mille alusel loodi diplomaatilised suhted. Vene SFNV kohustus vastavalt lepingule tasuma Poola riigile aasta jooksul 30 miljonit kuldrubla Poola panuse eest Venemaa majandusse, tagastama sõjatrofeed, kõik teadus- ja kultuuriväärtused. Poola vabastati kohustustest, mis seotud Venemaa impeeriumi võlgade ja muude kohustustega.

Leping koostati kolmes eksemplaris – vene, ukraina ja poola keeles. Lepingu ratifitseeris 14. aprillil 1921 Ülevenemaaline Kesktäitevkomitee, 15. aprillil Ukraina NSV Kesktäitevkomitee ja 15. aprillil Poola seim, misjärel ta ka jõustus. 

Osa lepingust tulenenud kohustusi jättis Nõukogude pool täitmata, põhjendades seda Poola Nõukogude-vaenuliku tegevusega (toetus Nõukogude-vastastele rühmitustele), sõjavangide vabastamise aeglase tempo ja vangilaagrites valitseva halva olukorraga ning Poolas elavatele venelastele, ukrainlastele ja valgevenelastele lubatud võrdsete õiguste mittevõimaldamisega.

Józef Piłsudski osales Riia rahuläbirääkimistel vaid vaatlejana, pidades rahu argpüksluse märgiks. Talle ei meeldinud Ukraina jätmine Vene SFNV meelevalda, kuna tal oli Ukraina Rahvavabariigi juhi Sõmon Petljuraga kokkulepe kaitsta Ukrainat Nõukogude Venemaa agressiooni eest.

Lepingu tagajärjel tekkisid ukrainlaste seas Poola-vastased meeleolud, kuna neile jäi tunne, et Poola hülgas nad.

## Galerii

Peace treaty of Riga 1921.png|Riia rahulepingu viimane lehekülg allkirjade ja pitsatitega


## Välislingid
*Rahulepingu poolakeelne tekst Artiklid I-VI, Artiklid VI(cd)-XV, Artiklid XV(cd)-XXVI
Uusikaupunki rahu

**Uusikaupunki rahu** (rootsipäraselt *Nystadi rahu*, vene keeles *Ништадтский мирный договор*) sõlmiti Rootsi ja Venemaa keisririigi vahel 10. septembril (30. august vkj) 1721 Uusikaupunki linnas Edela-Soomes.
Uusikaupunki rahu lõpetas Rootsi ja Venemaa keisririigi vahelise Põhjasõja ning rahulepingu järgi sai Venemaa keisririik Rootsilt 

Rootsi sai Venemaa keisririigilt täiendava kompensatsioonina 2 miljonit riigitaalrit ning tagasi sõjas hõivatud Soome ala. Rahulepingu järgi sai Rootsi õiguse Baltimaadest iga aastal tollimaksuvabalt välja vedada vilja 50 000 rubla eest.

Kehtima jäid 1710. aastal sõlmitud kapitulatsioonid (Harku kapitulatsiooniakt), millega tagati balti aadlile ja linnadele kohaliku elukorralduse, õiguste ja usundi, seega Balti erikorra säilimise ning Eesti- ja Liivimaale laialdase omavalitsuse.

Uusikaupunki rahuläbirääkimiste sekretäriks oli Eestimaa ja Tallinna piiskopi Johann Jacob Pfeiffi pojapoeg Johan Jakob Pfeiff (1686–1740).

## Vaata ka
* Viiburi kubermang
* Ingerimaa kubermang
* Tallinna kubermang
* Riia kubermang

## Viited

## Välislingid
* Wortlaut des Friedensvertrags von Nystad
* Vertragstext online des Instituts für Europäische Geschichte Mainz
* Ништадтский мирный договор (Uusikaupunki rahulepingu tekst vene keeles)
Ino

**Ino** oli vanakreeka mütoloogias Boiootia pealinna Teeba printsess, Kadmose ja Harmonia tütar, Athamase naine, Melikertese ja **Learchose** ema, Phrixose ja Helle kasuema.

Boiootias asuva Orchomenose linna valitseja Athamas hülgas oma esimese naise **Nephele** ja abiellus Inoga. Esimesest abielust oli tal poeg Phrixos ja tütar Helle. Athamas ja Ino said pojad Melikertese ja Learchose.

Ino vihkas oma kasulapsi. Ta kõrvetas ära kogu seemnevilja. Seeme ei idanenud. Kui rahvas läks oraaklilt nõu küsima, mida ikalduse vastu teha, sundis Ino oraaklit vastama, et Phrixos tuleb jumalatele ohverdada.

Rahva sunnil pidi Athamas seda soovi täitma, aga kui nad olid jõudnud ohvrialtari juurde, tormas sinna jäär, kelle nahk oli puhtast kullast, haaras ohvriks määratud poisi ja tema õe ning kandis lapsed läbi õhu minema. Jäära oli Nephelele andnud Hermes, kes tuli vastu naise palvetele päästa lapsed. Niimoodi sai Ino kasulastest lahti, ilma et oleks neid tapma pidanud.

Kui Ino õde Semele sai Zeusiga poja Dionysose ja enne selle sündi suri, kasvatasid Athamas ja Ino Dionysose üles.

Karistuseks oma mehe sohilapse kasvatamise eest nuhtles Hera Athamast hullusega, nii et ta tappis Learchose. Ino hakkas kartma Melikertese elu pärast ja, poeg kätel, jooksis merre.

Zeusi tänulikkuse märgiks nad päästeti ja muudeti merejumalateks. Mõlemad said uue nime: **Leukothea** ('valge jumalanna') ja Palaimon. Leukothea päästis merehädas viibiva Odysseuse, andes talle oma loori, mis kaitses kõigi ohtude eest, kuni Odysseus lainetes viibis.

**[[173 Ino]]** on Ino järgi nimetatud asteroid.

## Ino kunstis

Johann Christian Bach on Ino ainetel loonud kantaadi ja Gaetano Donizetti ooperi.

Amandus Adamsonil on raidkuju "Ino" (1892).
Vancouver

**Vancouver** on linn Kanadas Briti Columbia provintsis. Asub Kanada läänerannikul Georgia väina kaldal, mis jääb Vancouveri saare ja mandri vahele. 

Nii linn kui saar on saanud nime Briti ohvitseri ja maadeavastaja George Vancouveri järgi, kes uuris Vancouveri piirkonda aastatel 1792–1794.

Vancouveris toimusid 2010. aasta taliolümpiamängud.

Linnas asuvad Briti Columbia Ülikool (UBC), antropoloogiamuuseum ja Vancouveri Kunstigalerii.

Vancouveri jäähokiklubi Vancouver Canucks mängib NHL-is.

## Rahvastik
2006. aasta rahvaloenduse järgi elas Vancouveris 578 041 inimest. 2010. aasta oletatav rahvaarv oli 642 843.
Vancouver on elanike arvult Kanada kaheksas linn (linnastu on suuruselt kolmas), mis on tuntud kõrge elukvaliteedi poolest. Economist Intelligence Uniti maailma linnade elukvaliteedi uuringutes on Vancouver saavutanud korduvalt esikoha.

## Majandus
Vancouver on Kanada üks tööstuskeskuseid.

## Vaata ka
*Canada Place
*General Motors Place
*Vancouveri Eesti Selts

## Viited

## Välislingid

*Vancouveri koduleht
Thomas Morgenstern

**Thomas Morgenstern** (sündinud 30. oktoobril 1986 Spittalis) on Austria endine suusahüppaja. Kolmekordne olümpiavõitja (2006, 2010), kolmekordne juunioride ja kaheksakordne täiskasvanute maailmameister (2005–2013).

2014. aasta septembris ta teatas, et loobub tippspordist.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2006  Torinos 
**  **olümpiavõitja** suurel mäel 
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses suurel mäel
* 2010  Vancouveris 
**  **olümpiavõitja** suure mäe meeskonnavõistluses
* 2014  Sotšis 
**  hõbemedal suure mäe meeskonnavõistluses

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005  Oberstdorfis  
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses normaalmäel 
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses suurel mäel 
* 2007  Sapporos
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses suurel mäel 
**  pronksmedal normaalmäel
* 2009  Liberecis
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses suurel mäel
* 2011  Oslos
**  **maailmameister** normaalmäel
**  **maailmameister** normaalmäe meeskonnavõistluses
**  **maailmameister** suure mäe meeskonnavõistluses
**  hõbemedal suurel mäel
* 2013  Val di Fiemmes
**  **maailmameister** suure mäe meeskonnavõistluses
**  hõbemedal segavõistkonnavõistluses

### [[Suusalennu maailmameistrivõistlused|Suusalennu maailmameistrivõistlustel]]

* 2004  Planicas
**  pronksmedal meeskonnavõistluses lennumäel
** 13. koht individuaalvõistluses
* 2006  Kulmis
**  pronksmedal individuaalvõistluses
** 4. koht meeskonnavõistluses
* 2008  Oberstdorf
**  kuldmedal meeskonnavõistluses
** 7. koht individuaalvõistluses
* 2010  Planicas
**  kuldmedal meeskonnavõistluses
** 7. koht individuaalvõistluses
* 2012  Vikersundis
**  kuldmedal meeskonnavõistluses
** 8. koht individuaalvõistluses

#### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2003  Sollefteas 
**  **juunioride maailmameister** normaalmäel
**  **juunioride maailmameister** meeskonnavõistluses normaalmäel
* 2004  Stryni vallas 
**  **juunioride maailmameister** normaalmäel

### [[Suusahüpete maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Thomas Morgenstern osales 245 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 76 korda, millest 23 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarjas

* **1. koht**: **2008**

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Viited

## Välislingid

*Thomas Morgensterni koduleht
*Thomas Morgenstern FIS-i koduleht
Lars Bystøl

**Lars Bystøl** (sündinud 4. detsembril 1978 Vossis) on Norra suusahüppaja. Olümpiavõitja (2006) ja lennumäe maailmameister.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

**[[2006. aasta taliolümpiamängud|Torino 2006]]**
***olümpiavõitja** normaalmäe suusahüpetes
*pronksmedal suure mäe suusahüpetes

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

**[[2003. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|Val di Fiemme 2003]]**
*pronksmedal suure mäe suusahüpetes
**[[2005. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused|Oberstdorf 2005]]**
*pronksmedal suure mäe suusahüpetes
**[[2006. aasta lennumäe maailmameistrivõistlused|Kulm 2006]]**
***maailmameister** lennumäe suusahüpetes

## Välislingid
*  Suusahüppe olümpiavõitja jäi dopingukontrollis vahele Postimees, 16. jaanuar 2009
Severomorsk

**Severomorsk** (vene *Североморск*) on linn Venemaal Murmanski oblastis. Asub Barentsi mere Koola lahe kaldal, 25 km Murmanskist põhjas.

19. sajandil tekkis praeguse linna kohale **Vajenga** küla, mis 1951. aastal sai linnaõigused ja ühtlasi muudeti nimi Severomorskiks.

Severomorskis asub Venemaa Põhjalaevastiku peabaas ja seetõttu on Severomorsk kinnine linn.

Linna haldusalasse kuuluvad ka asulad Rosljakovo, Safonovo, Safonovo-1, Severomorsk-3 ja Štšukozero.

Severomorskis asuvad laevaremonditehased.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
*Mitteametlik koduleht
Indrek Raadik

**Indrek Raadik** (esinejanimega **Summer**; sündinud 13. märtsil 1975) on ansambli Tuberkuloited laulja.

## Välislingid
*Summer on ajalugu. Elagu Indrek Raadik! www.Publik.ee 3. veebruar 2009
*PLEIER. Indrek Raadik. CD "Kas mäletad veel?".
Franciacorta

**Franciacorta** [frantšak'orta] on Itaalia veinipiirkond Lombardias Brescia provintsis Iseo järvest lõunas.

Alates 1995. aastast omistatakse Franciacorta nime vaid traditsioonilisel meetodil valmistatud DOCG kvaliteediklassi vahuveinidele. Sama piirkonna kvaliteetseid lauaveine toodetakse Terre di Franciacorta nime all.

Piirkonna veinid olid varem tuntud vaid kohapeal, kuid 1960. aastatel tuli spumantetootja Berlucchi välja esimeste Franciacorta vahuveinidega, mis tõid rahvusvahelise tuntuse. Valgeid Franciacorta veine toodetakse traditsioonilisel šampanjameetodil viinamarjasortidest Chardonnay, Pinot Blanc, Pinot Noir ja Pinot Gris. Lisaks valgetele esineb ka roosasid Franciacorta vahuveine.

## Välislingid
*Franciacorta koduleht itaalia keeles
Summer

**Summer** on mitmetähenduslik sõna.
***Summer** on **[[sumisti]]** rahvapärane nimetus.
***Summer** on suur suvine rahvakogunemine, näiteks Õllesummer, Rock Summer.
***Summer** on **[[Indrek Raadik]]u** esinejanimi.
***Summer** on perekonnanimi.
**Donna Summer, USA laulja
**John Daniel Summer, USA gospelilaulja
*"Summer" on Calvin Harrise laul.
Oltrepò Pavese

**Oltrepò Pavese** [oltrep'oo pav'eeze] on Itaalia veinipiirkond Lombardias Pavia provintsis Po jõe lõunakalda küngastel, Lombardia suurim viinamarjakasvatusala. Nimi tähendabki "teispool Po'd Pavias". 

Kõige enam kasvatatakse piirkonnas Pinot Noiri. Suur osa marjadest müüakse Piemonte maakonna spumantetootjatele.

Oltrepò Paveses endas valmistatud veinid kannavad DOC kvaliteeditähist. Valmistatakse 20 veini. Mainimisväärseim on Barbera marjadel põhinev punane seguvein Oltrepò Rosso, millele Croatina marjad lisavad vürtsi ja täidlust ning Uva Rara magusust ja aroomi. 

Oltrepò Pavese veine hinnatakse Itaalia veinide seas hinna ja kvaliteedi suhte poolest.