open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toomas Patrik Parijõgi

**Toomas Patrik Parijõgi** (sündinud 28. jaanuaril 2008) on Eesti noorsportlane.

Ta on õppinud Rakvere Reaalkoolis ja 2025. aasta seisuga õpib Audentese Spordigümnaasiumis.

## Sport
Toomas Patrik Parijõgi mängib võrkpalli ja on varem mänginud ka tennist. 2024. aastal valiti tema ja ta paariline Armin Johannes Kender Lääne-Virumaa aasta parimaks noortevõistkonnaks rannavõrkpallis.

Parijõgi on osalenud järgmistel noorte tiitlivõistlustel:

* Võrkpalli 2024. aasta U18 Euroopa meistrivõistlused
* Võrkpalli 2023. aasta U16 Euroopa meistrivõistlused
* Võrkpalli 2023. aasta U17 Euroopa meistrivõistluste kvalifikatsioon

## Näitlemine
Toomas Patrik Parijõgi osales 2018. aastal Eesti Päevalehe ja R.A.A.A.M-i suvelavastuses "Kostja ja hiiglane", mida mängiti Viinistu katlamajas. Ta kehastas seal president Konstantin Pätsi pojapoega Mattit.

## Isiklikku
Toomas Patrik kuulub Parijõe perre, kes haldab Kunda jõe ääres asuvat Lammasmäe puhkekeskust.

## Viited


{{JÄRJESTA:Parijõgi, Toomas Patrik))
​
Alfons Kruus

**Alfons Johannes Kruus** (22. oktoober (vkj)/ 4. november 1915 Tartu – 24. juuli 1954 Primorje krai, Vene NFSV) oli eesti poksija.

Ta poksis Tartu Kalevis.

Ta võitis Eesti meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1936. aastal esikoha ja sai 1938. aastal 2. koha.

Ta sai 1935. aastal Eesti Raskejõustikumängude poksivõistlusel Tartu võistlejana kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 3. koha

Vahistati 25. märtsil 1950 Tartus, talle mõisteti 23. juunil 1950 §58-1a järgi (süüdistati Saksa sõjaväes olemist) 25 aastat vangistust ja selle järel 5 aastat asumist. Oli vangilaagris Primorje krais, suri seal ning tema haud on teadmata.

## Viited

## Välislingid
*Alfons Kruusa sporditulemusi
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Ilma Lausvee

**Ilma Lausvee** (**Riispapp**; sündinud 21. juulil 1948 Muuga külas) on MTÜ Maanaiste seltsi EHA  juhataja ning Udeva sovhoosi endine brigadir.

Ta on õppinud Muuga põhikoolis (lõpetas 1963. aastal) ning lõpetas Türi sovhoostehnikumis agronoomia eriala 1968. aastal.

1969–1991 töötas Ilma Lausvee Udeva sohvoosis. 1998. aastal taastas ta MTÜ Maanaiste seltsi EHA (1928. aastal endine Perenaiste selts) ning on selle juhataja tänaseni.

## Maanaiste selts EHA
1998. aastal taastatud Maanaiste selts EHA on endise MTÜ Perenaiste seltsi õiglusjärglane. 1936. aastal muudeti seltsi nimi Muuga Maanaiste selts EHA-ks. Seltsi esimene esinaine oli Alma Tepomees-Riispapp.

1998. aastal tekkis Muuga naistel eesotsas Ilma Lausveega idee hakata tegelema kangakudumisega. Kooskäimisest kasvas välja seltsi taastamine, asutamiskoosolek toimus 3. veebruaril 1998. Esinaiseks valiti Ilma Lausvee, endise seltsi esinaise Alma Tepomees-Riispapi tütar. Seltsi põhieesmärk on külaelu edendamine ja elus hoidmine.

## Ilma Lausvee panus Maanaiste seltsi
2001. aastal koostas ta projekti välisministeeriumile, tänu millele oli võimalik soetada vahendeid lastele käsitöö õpetamiseks. 

2003. aastal koostas ta laulukogumiku "Maanaiste laulik".

2009. aastal koostas ta petitsiooni kohaliku postipunkti sulgemise vastu. Kokku koguti 170 allkirja, tänu millele jäi postipunkt alles kuni 2021. aastani.

2009. aastal osales ta Eesti kohalike omavalitsuste valimistel (Eestimaa Rahvaliidu partei nimekirjas).

2023. aastal hoidis Ilma Lausvee ära Muuga raamatukogu ja spordihoone võimaliku müügi, kutsudes kokku küla kogukonna, kajastades antud teemat meedias ja kirjutades avalduse kohalikule vallavalitsusele.

## Tunnustus
1973. aastal tunnistas ELKNÜ Keskkomitee sekretariaat karjabrigadiride ja farmijuhatajate sotsialistlikus võistluses parimateks Ilma Lausvee koos kaastöölisega Paide rajooni Udeva sovhoosist.

1974.-1977. aastal oli Ilma Lausvee EKP Paide Rajoonikomitee ja Paide Rajooni RSN häälekandja.

2019. aastal püstitati Ilma Lausveele temanimeline pink Muuga raamatukogu ja spordihoone ette.

## Viited
Rein Mäe

**Rein Mäe** (sündinud 17. aprillil 1931) on eesti mäendustegelane. 

Ta on endine Kohtla-Nõmme kaevanduse direktor ja üks Kohtla kaevanduspark-muuseumi rajajaid.

## Elulugu
Rein Mäe lõpetas 1951. aastal Kunda Ühisgümnaasiumi.

Rein Mäe töötas Kohtla kaevanduse direktorina. Kaevandus suleti 2001. aasta aprillis. Mahajäetud Kohtla kaevandus kohandati Kohtla kaevanduspark-muuseumiks, mis nimetati hiljem Eesti Kaevandusmuuseumiks. Rein Mäe aitas pärast kaevanduse sulgemist kaasa muuseumi rajamisele.

Rein Mäe oli 1980. aastatel ka Kohtla-Nõmme mikrorajooni nõukogu esimees. Ta pidas oluliseks, et terve linn näeks korras välja, sealhulgas inimeste tagahoovid. Ta tahtis, et linnas oleks ka kohvik ja pirukabaar, lasi pargis remontida vabaõhulava ja terviseraja ning sulges linlastele probleeme tekitava õllebaari.

Rein Mäe eestvedamisel planeeris Endel Metsalu Aidu esialgse suusaraja skeemi. Tööde käigus tehti hiljem sellesse mõningaid muudatusi. Rajad olid planeeritud Aidu karjääri läbitöötatud lääneväljadele. 

1998. aastal sai Kohtla-Nõmme kaevanduse puhkekompleks Kauni Kodu auhinna, tollal oli kompleksi direktoriks Rein Mäe.

1996. aastal oli Rein Mäe presidendivalimiskogu liige Kohtla-Nõmme vallas.

## Tunnustus
* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

### Nimeline pink
2016. aastal sai Kohtla kaevanduse endine juht Rein Mäe 85. juubelikingiks kunagise kabineti akna vastu nimelise pingi. Pink avati meeskoori ja rahvatantsijate saatel. Rein Mägi mängis suurt rolli Kohtla-Nõmme asula ja Kohtla-Nõmme kaevanduse ümbruse puhtuses ja hoolitsetuses.

## Viited
Barograaf

**Barograaf** (kreeka *baros*-  raskus + *graphein*- kirjutama) on õhurõhu muutust ajas, kellamehanismi abil pöörlevale paberiga kaetud trumlile joonistav riist. Saadud salvestusjoont (kõverat) paberil nimetatakse barogrammiks.
Vabamõtlejad

**"Vabamõtlejad"** on aastast 2020 ilmuv raamatusari. 

Seda toimetab Leo Luks. Kirjastajaks on Vabamõtleja OÜ. Kujundaja on Arvo Rebane.

Sarja kaanekujuneduses on kasutatud sarnasust sarja "Suuri mõtlejaid" kaanekujundusega. (9. köite kaanekujundus erineb teistest.)

## Ilmunud köited
*1. Hasso Krull 2020. *Imelihtne tulevik: manifeste ja mõtisklusi 1995-2009*.
*2. Margo Laasberg 2020. *Rasked valikud*.
*3. Jüri Lipping 2020. *Etüüdid punases*.
*4. Jüri Eintalu 2021. *Tõde või eimiski*. 
*5. Leo Luks 2021. *Filosoofia kui looming*.
*6. Erkki Luuk 2022. *(Üli)reaalsuse päritolu*.
*7. Jan Kaus 2022. *Kolm punkti*.
*8. Roomet Jakapi 2023. *(Ir)ratsionaalne*.
*9. Kiwa 2024. *Kogetud manifestid*.
*10. Madis Kõiv 2024. *Metafüüsiline luul*.
*11. Karmo Talts 2025. *Kahekõned maailmaga*.
*12. Margus Ott 2025. *Inimmaailmas*.
*13. Kadri Tüür 2025. *Kohustuslik kirjandus*.
Alia Bhatt

**Alia Bhatt** [ˈɑːliə ˈbʌt] (sündinud 15. märtsil 1993) on India päritolu Briti näitleja, kes mängib peamiselt hindikeelsetes filmides. ''Ajakiri Time'' andis talle 2022. aastal Time100 mõjuauhinna ja nimetas ta 2024. aastal maailma 100 mõjukaima inimese hulka.

## Viited

## Välislingid

*
S-5-põhimõte

Tõhusa töökeskkonna loomise põhimõte, mis rajaneb viiel märksõnal: sorteeri, säti, sära, standardiseeri, säilita.

Sünonüümid:S-5

Ingliskeelne termin: 5S

### Definitsioon:
A set of principles in Toyota Production System for organising, cleaning, developing and sustaining a productive work environment: sort, set in order, shine, standardize, sustain.

## Viide
SCOR-mudel

**SCOR-mudel** (inglise 
*SCOR*, *Supply Chain Operations Reference-model*) on tarneahela analüüsi mudel, mille eesmärk on kaardistada tarneahela tegevusi, tarneahelate mõõdistamist ning parimaid tegutsemisviise. 

SCOR-mudeli on loonud rahvusvaheline tarneahelaid ühendav organisatsioon Supply Chain Council.

= Viited =
Tiina Kippel

**Tiina Kippel** (sündinud 1959) on eesti õpetaja.

Tiina Kippel on Rakverest pärit muusikaõpetaja, lavastaja ja laulukirjutaja. Ta on juhtinud üle 30 aasta Rakvere Reaalkooli kooliteatrit Karla. Kooliteatri kaudu said oma esimesed lavakogemused hilisemad tuntud näitlejad, sealhulgas Elina Pähklimägi, Mait Joorits, Anneli Rahkema ja Silja Miks.

## Haridus ja töö
Pärast Rakvere 3. Keskkooli lõpetamist õppis Kippel lühikest aega Tallinna Konservatooriumi klassikalise laulu osakonnas. Ta on lõpetanud 1982. aastal Tallinna Pedagoogilisse Instituudi, kus õppis vene keele õpetajaks. Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas ta kutsekoolis huvijuhina ja muusikaõpetajana. Seejärel asus ta tööle Rakvere Reaalkooli, kus ta töötab siiani muusikaõpetuse õpetajana. 1980. aastate lõpus sai ta Rakvere Reaalkoolis klassijuhatajaks, selle klassiga hakkas ta näiteringi tegema. 1988. aastal läks Tiina Kippel Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimist õppima, mille ta 1993. aastal lõpetas. Ta hakkas tegelema laste ja noorte teatritrupi Karlaga.

### Kooliteater
Esimest korda käis ta oma trupiga keskkooli festivalil 1992. aastal Paides. Kooliteatri Karla lavastustest pooled põhinesid Tiina Kippeli enda kirjutatud näidenditel. Lavastajatööde puhul iseloomustab teda praktiline ja kiire tööstiil, sest vajadusel valmisid tekstid ja lavastused paari kuu jooksul. Karla tipplavastuseks on 1996. aastal esietendunud “Reis Pariisi, sealt edasi Rooma ja sealt ringiga koju tagasi“, mille Kippel ise kirjutas. See võitis Viljandis vabariiklikul kooliteatri festivalil peaauhinna ja sellega esineti Baltoscandalil. 2015. aasta Saaremaa miniteatripäevadel pälvis Tiina Kippel parima juhendaja auhinna ning lavastusega “Dezavu ehk Proov” võideti peapreemia. 2016. aastal tähistas teatritrupp Karla 25. aastapäeva suure vilistlaste kokkutulekuga. 2016. aastaks oli Tiina Kippeli käe all lõpetanud 80 Karla õpilast. Tiina Kippel on tegelenud ka improteatriga, millega seoses läbis ta kolmeaastase kursuse.

## Muusika
Muusikuna on Tiina Kippel kuulunud ansamblisse Sõstraõied, trio sponsor oli Rakvere Lihakombinaat.

### "Virumaa laul"
1987. aastal kirjutas Kippel teose "Virumaa laul". Esialgu oli see malevalaul, kuid hiljem muudeti sõnu ning laul kujunes fosforiidisõja sümboliks. Teos esitati esmakordselt poliitlaulude konkursil kitarri saatel, kus seda märkas kohaliku bändi Rekontra liige. Ansambli esituses jõudis laul massidesse ning sellest sai 1980. aastatel Virumaa piirkonda sümboliseeriv hümn. 2005. aastal seadis teose ümber Eri Klas, kasutades seda Eesti Vabariigi aastapäevakontserdil.

## Looming
Kippel on aastate jooksul kirjutanud veel muusikat, kuid avalikkuse ette pole see jõudnud. Tema looming hõlmab ka proosat ja luulet, millest osa on jäänud avaldamata.

## Tunnustus
* 2011 – Rakvere Kroonimärk

## Viited

​
Heinkel He 178

**Heinkel He 178** oli maailma esimene turboreaktiivlennuk, mille esmalend toimus Saksamaal 27. augustil 1939, just mõni päev enne teise maailmasõja puhkemist.
  
### Ajalugu

Eksperimentaalse He 178 arendust toetas lennukitehase omanik Ernst Heinkel isiklikult, rahastades seda oma ettevõttesiseselt salaja riigi ametkondade teadmata, ta ei lootnudki nii uudsele algatusele riikliku toetust saada. Heinkelit tunti lennunduses uute tehnoloogiate, lennukimootorite ja suurte lennukiiruste innuka arendajana.
 
1939. aastaks arendas Heinkeli tehases töötav meeskond noore füüsiku Hans Joachim Pabst von Ohain eestvedamisel täiesti uuelaadse lennukimootori, turbiinreaktiivmootori HeS 3, mille reaktiivjõud oli paljulubav, ületamaks parimate propeller-kolbmootorite võimalikku saavutatavat kiirust. Sellise mootori katsetamiseks konstrueeriti ja ehitati Heinkeli lennukitehases insener Siegfrid Günteri jooniste järgi eriline uurimislennuk.

## Konstruktsioon

He 178 oli sissetõmmatava teliku ja sabarattaga ühekohaline lennuk, mille koorikehitusega duralumiiniumplekkist monokokkeres paiknes üks turbiinreaktiivmootor.

Ülatiivalise lennuki kerge, sirge, väikese V-kujuga puitkonstruktsioon kandepind oli varustatud duralumiiniumkonstruktsioon eleroonide ja tagatiivaga maandumise hõlbustamiseks. Tiib oli hästi õhukese profiiliga, tüves suhtelise paksusega 11%, tippudes 7%. Tiivaprofiili paksem koht (suurim kumeruse kõrgus) paiknes profiili kõõlul 41,8% kaugusel tiiva esiservast.
 
Lennuki ninas oleva suure ava kaudu pääses õhk piloodikabiini alt kulgeva kanalit pidi reaktiivmootorisse. Mootori kuumad gaasid väljusid koonilist kanalt pidi lennuki kere tagaosast.

## He 178 tehnilised andmed
* Pikkus:	7,48 m
* Kõrgus:	2,1 m
* Tiivaulatus:	7,2 m
* Tiiva pindala:	253 kg/m2
* Tühikaal:	1620 kg
* Suurim lennukaal:	2000 tonni
* Suurim horisontaalkiirus: 700 km/h
* Maandumiskiirus:	165 km/h
* Ühekohaline kabiin 
## Mootor
* Turboreaktiiv He S3b tõmbega 550 kg/s
* Kaal:	369 kg

## Viited
1941. aasta Eesti NSV ja Läti NSV sõpruskohtumine poksis

**1941. aasta Eesti NSV ja Läti NSV sõpruskohtumine poksis** oli sõpruskohtumine poksis Eesti NSV ja Läti NSV vahel. See toimus Tallinnas 11. mail 1941 Draamateatris. Eesti NSV võitis 6:2.

*Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8&nbsp;kg): Joosep Everts (Eesti NSV) – Klusovs (Läti NSV)
*Kukk-kaal (kuni 119 naela ehk 54&nbsp;kg): Ozoliņš (Läti NSV) – Harald Reinvald (Eesti NSV)
*Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2&nbsp;kg): Romil Annika (Eesti NSV) – Rozentals (Läti NSV)
*Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2&nbsp;kg): Albert Poom (Eesti NSV) – Arnolds Knīsis (Läti NSV)
*Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7&nbsp;kg): Anton Kanepi (Eesti NSV) – Feldhuns (Läti NSV)
*Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6&nbsp;kg): Bernhard Salong (Eesti NSV) – Veļķis (Läti NSV) 3:0
*Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4&nbsp;kg): Birk (Läti NSV) – Johannes Henno (Eesti NSV)
*Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4&nbsp;kg): Martin Linnamägi (Eesti NSV) – Vilis Grīnvalds (Läti NSV) KN 1r

## Kirjandus
*"Poksivõit 6:2 Läti NSV üle". Noorte Hääl nr 110, 13. mai 1941. Lk 5
40/30/30-reegel

**40/30/30-reegel** on seaduspära, mille järgi kvaliteediprobleemide põhjused tulenevad ligi 40% ulatuses toote konstruktsioonist, 30% ulatuses tootmisest ja 30% ulatuses tarnijate tegevusest. 

## Viited
Vehklemine olümpiamängudel

**[[Vehklemine|Vehklemises]]** on võisteldud kõigil **[[suveolümpiamängud]]el** alates kaasaegse olümpialiikumise sünnist 1896. aasta suveolümpiamängudel Ateenas. Naiste vehklemine liitus olümpiamängudega alates 1924. aasta suveolümpiamängudest Pariisiis. Olümpiavehklemist on kolm vormi:

* Florett — kerge tõukerelv; kehtiv sihtmärk on piiratud torsoga; topeltpuudutus pole lubatud.
* Epee — raske tõukerelv; kehtiv sihtpiirkond katab kogu keha; topeltpuudutused on lubatud.
* Espadron — kerge lõike- ja torkerelv; kehtiv sihtpiirkond hõlmab peaaegu kõike vööst kõrgemat (v.a pea tagaosa ja käed); topeltpuudutus pole lubatud.

## Eestlaste medalivõidud

## Olümpiamängude kokkuvõte

## Medalid
Mayhem (Lady Gaga album)

**"Mayhem"** on Ameerika poplaulja Lady Gaga kaheksas stuudioalbum, mille andis välja Interscope Records 7. märtsil 2025. See salvestati aastatel 2022–2024.

## Laulude nimekiri
### Standardväljaanne

# "Disease" 3:49
# "Abracadabra" 3:43
# "Garden of Eden" 3:59
# "Perfect Celebrity" 3:49
# "Vanish into You" 4:04
# "Killah" (ft. Gesaffelstein) 3:30
# "Zombieboy" 3:33
# "LoveDrug" 3:13
# "How Bad Do U Want Me" 3:58
# "Don't Call Tonight" 3:45
# "Shadow of a Man" 3:19
# "The Beast" 3:54
# "Blade of Grass" 4:17
# "Die with a Smile" (ft. Bruno Mars) 4:11

### Jaapani väljaanne

# "Can't Stop The High" 3:31

### Targeti väljaanne

# "Kill for Love" 4:09

## Viited
Nossa Senhora do Baluarte kabel

**Nossa Senhora do Baluarte kabel** (portugali keeles *Capela de Nossa Senhora do Baluarte*) on 16. sajandist pärinev roomakatoliku kabel mere  ääres Ilha de Moçambique põhjaserval Mosambiigis. Kabel on vanim Portugali koloniaalarhitektuuri ehitis, Mosambiigi ainuke manuelismi stiilis rajatis ja teadaolevalt ka vanim säilinud Euroopa ehitis lõunapoolkeral.

Kabeli ehitasid 1522. aastal Pedro de Castrose laevastiku meresõitjad, kes peatusid saarel teel Indiasse.

Väike kabel on ehitatud lakooniliste mahtudega, tahutud kvaadritest ja manuelismi dekoorielementidega raiddetailidel, mis oletatavasti võeti Portugali kuningriigist kaasa ja algselt olid ilmselt ette nähtud Indiasse viimiseks. Kabelil on kõrge radiaalsete roietega võlvlagi ja raiddekoorist ehissakmetega müüriserv. Ebaühtlast müüriladu ja konstruktsiooni ebatäiuslikkust on seletatud ehitajate kogenematusega.

Kabel ehitati kunagisele rannaäärse suurtükipatarei (*baluarte* 'bastion') asukohale. Arvatavasti 17. sajandil lisati kabelile eeskoda nagu India koloniaalkirikutel. Kabel asub São Sebastião kindluse territooriumil ja seda restaureeriti 1996. aastal Portugali kultuurimälestiste ameti vahenditega.

## Pildid

Capela Nossa Senhora do Baluarte.jpg|Vaade eeskoja poolt teisest küljest
Nossa senhora do Baluarte - entrada.jpg|Sissekäik eeskojas
Nossa Senhora de Baluarte - Inside.gif|Gooti laevõlv
Capela de Nossa Senhora do Baluarte, Ilha de Moçambique (2).jpg|Päiskivi
Nossa Senhora do Baluarte-interior.jpg|Vaade sissekäigule seest
Nossa Senhora do Baluarte - troneira.jpg|Laskeava


## Viited
II Eesti Mängude poksivõistlus

Teiste mängude raskejõustikuvõistlused peeti koos põhimängudega. Poksis olid osalejad nüüd jaotatud põhimängudega sarnaselt maakondade järgi, lisaks eraldi Tallinna ja Tartu võistkond. Maakondades peeti eelvõistlused, sest iga võistkond sai igasse kaalu ainult ühe võistleja. Lõppvõistlused poksis peeti 16–17. juunil 1939 Tallinnas Tõnismäel asunud Kalevi võimlas.

Tulemused: 
*Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg): 1. Joosep Everts, Tallinn; 2. G. Krivanogov, Virumaa; 3. Jaan Künnapas, Pärnumaa
*Kukk-kaal (kuni 119 naela ehk 54 kg): 1. Hans Gutmann, Tallinn; 2. Karl Truu, Harjumaa; 3. Ervin Kallasorg, Tartu
*Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg): 1. Evald Seepere, Tallinn; 2. Johannes Aps, Virumaa; 3. Nikolai Stepanov, Viljandimaa
*Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg): 1. Bernhard Truuberg, Tallinn; 2. Albert Poom, Virumaa; 3. Agu Anmann, Tartu
*Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg): 1. Grigori Loorand, Virumaa; 2. August Toomsalu, Pärnumaa; 3. J. Rüütel, Viljandimaa
*Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg): 1. Arnold Agur, Tallinn; 2. Voldemar Larens, Virumaa; 3. Harry Frey, Tartu
*Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg): 1. Johannes Hennoch, Tartu; 2. J. Tširikov, Virumaa; 3. V. Topmann, Viljandimaa
*Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg): 1. Mihkel Migasto, Tartu; 2. P. Krivanogov, Virumaa; 3. Haldur Liinar, Tallinn

Võistlus kujunes mitme nimeka võistleja puudumisele vaatamata siiski harvanähtavalt huvitavaks. Eriti edukalt võistlesid Virumaa poksijad, ähvardades isegi tõrjuda Tallinna esikohalt. Tallinn võitis viis ja Tartu kaks esikohta ning ühe esikoha võitis Virumaa. 

Eesti Mängude poksivõistlusel tuli ainsana  kahekordselt võitjaks Evald Seepere. Finaalis võitis ta Johannes Apsi, kes oli esimeste mängude kukk-kaalu võitja.

## Vaata ka
*Eesti Raskejõustikumängude poksivõistlus 1935

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 242–243
Mazagão Maarja Taevamineku kirik

**Maarja Taevamineku kirik** on 16. sajandil ehitatud kirik El Jadidas Marokos, kunagises Portugali koloonias Mazagãos.

## Kirjeldus
Kirik on lihtsa vormiga ristkülikukujuline ehitis, neljakandilise kellatorniga kiriku põhjaküljel, mis on hilisem lisandus. Praegune range fassaad pärineb 17. sajandist. 16. sajandi manuelismi arhitektuuri vähesid elemente leiab kooriruumi kujundusest ja põhjaküljel asuva portaali dekoorist. Kirik on El Jadida ajaloolise keskuse osana 2004. aastal kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse. Kiriku algne interjöör ja sisustus pole säilinud. 2014. aastal kasutati ehitist kino- ning teatrisaalina, praegu tegutseb selles butiikhotell.

## Viited

## Välislingid
* Church of Our Lady of Assumption. - HPIP (Heritage of Portuguese Influence/ Património de Influência Portuguesa)
Eha Pärg

**Eha Pärg** (27. aprill 1955 Tallinn – 15. mai 2025) oli eesti laulja (sopran) ja laulupedagoog.

## Haridus
Eha Pärg lõpetas 1973. aastal kuldmedaliga Tallinna 45. Keskkooli ja 1983. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika erialal (Heino Kaljuste klass) ja 1985. aastal lauluerialal (Tiiu Levaldi klass). Täiendas end 1985–1986 Läti Konservatooriumis Ljudmilla Rjabova-Brauni käe all ning osales mitmesugustel koorijuhtide ja muusikaõpetajate täiendkoolitustel.

## Töökäik
Aastatel 1980–1991 kuulus ta Estonia teatri koori, kus esines ka sooloosades, ning 1989–2007 laulis Eesti Filharmoonia Kammerkooris, kus esines ka solistina. 1993–1996 töötas ta Vanemuise teatri külalissolistina. 

Aastatel 2008–2009 oli ta Ellerheina kooristuudio vokaalpedagoog. Alates 2009. aastast oli ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli klassikalise laulu õpetaja (alates 2014. aastast osakonnajuhataja) ning 2015. aastast Eesti Televisiooni tütarlastekoori hääleseadja.

Eha Pärg suri 15. mail 2025. Ta on maetud Rannamõisa kalmistule.

## Looming
Ta viljeles kammermuusikat ning tegi koostööd pianist Frieda Bernšteini ja organist Kadri Ploompuuga. 

Tema repertuaaris oli mitmeid vokaalsuurvorme, kus ta laulis solistina, sealhulgas Johann Sebastian Bachi "Magnificat", F-duur missa ja kantaadid, Marc-Antoine Charpentier’ "Te Deum", Georg Friedrich Händeli "Saul", Claudio Monteverdi "Magnificat", Wolfgang Amadeus Mozarti "Regina coeli" ja väikesed missad, Henry Purcelli "Jubilate" ja "Ood Püha Cecilia päevaks", Alessandro Scarlatti "Stabat Mater", Alfred Schnittke "Requiem" ja Antonio Vivaldi "Gloria". 

### Rolle
* Barbarina – Wolfgang Amadeus Mozarti "Figaro pulm" (1976 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis)
* Agafja – Modest Mussorgski ja Mihhail Ippolitov-Ivanovi "Naisevõtt" (1979 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis)
* Bastienne – Wolfgang Amadeus Mozarti "Bastien ja Bastienne" (1981)
* Juliet – Benjamin Britteni "Me teeme ooperit. Väike korstnapühkija" (1981)
* Bebe – Pál Ábrahámi "Savoy ball" (1982)
* Frasquita – Georges Bizet’ "Carmen" (1982)
* Esmeralda – Bedřich Smetana "Müüdud mõrsja" (1983)
* Printsess – Eugen Kapi "Enneolematu ime" (1983)
* Annie – John Kanderi "Kabaree" (1984)
* Kuldnaine – Veljo Tormise "Eesti ballaadid" (1985)
* Ebu – Valter Ojakääru "Maskeraad Ungrus" (1988)
* Despina – Wolfgang Amadeus Mozarti "Così fan tutte" (1989)

## Viited
Kamon

***Kamon*** on Jaapanis veel tänapäevalgi kasutusel olevad n-ö. embleemid, mis näitavad kandja päritolu - tema perekondlikku põlvnemist, sugulust, sünnipära ja staatust.  Termin *mon* tähendab lihtsalt embleemi/ sümbolit, *kamon*'i nimetusega tähistatakse aga perekonna märki. 

## Heiani periood (794-1185)
*Kamon* tuli kasutusele Heiani perioodi lõpus (8.sajand kuni 12. sajand). Aristokraadid (*kuge*) lasid oma härja vankritele maalida spetsiifilise embleemi, et oleks kohe aru saada kellele kaarik kuulub. Kaarikute märgistamine *kamon*'iga osutus eriti oluliseks tee-etiketi järgimisel (seda etiketti hakati hiljem nimetama ''rotorei''’ks). See oli omamoodi austuse avaldamine teel. See nägi ette, et juhul kui kaks kaarikut tee peal kohtuvad, siis madalamast seisusest inimene peab andma teed kõrgemast seisusest isikule. 

## Kamakura periood (1185-1333)
Kamakura perioodil tõusis võimule ''samurai'<nowiki/>''de klass. Tegelik võim läks *[[Šogun|shogun]]*<nowiki/>'i ehk sõjapealiku kätte, jättes keisrile puht tseremoniaalse funktsiooni. *Kamon* võeti kasutusele ka samuraide seas, mis muutis *kamon'i* tähendust. *Kamon'<nowiki/>*it hakati paigutama mõõgatupele, raudrüüle, vimplile või lipule. Selle eesmärgiks oli eristada liitlast vaenlasest ning samuti personaliseerida oma klanni saavutusi. *Kamon'<nowiki/>*i funktsioonist lähtuvalt teisenes ka *kamon'<nowiki/>*i disain - *samurai'<nowiki/>*de *kamon*'id olid enamasti disainilt lihtsamad, praktilisemad. Nende juures oli oluline, et neid oleks kaugelt lihtne eristada. Nende kõrval olid aadlike poolt kasutatavad disainid peenemad ja keerulisemad. Kuna Kamakura perioodil toimus palju klannidevahelisi sõdu, siis oli *kamon* kui praktiline eristusvahend lahinguväljal seda olulisem. Selle tulemusel lisandus juba kasutusel olevate *kamon'<nowiki/>*ite hulka palju uusi.

## Edo periood (1603-1868)
Kui rahutu ja sõdaderohke aeg (Kamakura; Muromachi periood jne - 1185 kuni umbes 1600) lõppes, algas Edo periood, mida tuntakse Jaapani ajaloos kui rahuaega. Sellel perioodil jõudis *kamon'<nowiki/>*i kasutamine ka lihtrahva sekka.  Kuna sellel ajal ei olnud lihtrahval veel õigust perekonnanimele (see õigus oli vaid aadlikel ja *samurai'<nowiki/>*del), siis kasutati selle asemel *kamon'<nowiki/>*it, mille disaini suhtes oli lihtrahva rohkem vabadust kui *samurai*'del*.* Enim kasutatud motiivid olid taimed ja loomad, aga ka näiteks selline igapäevaelus kasutusel olev rajatis nagu kaev.  

## Viited
Tark Tee

Veebiportaal „Tark Tee“ on Transpordiameti liiklusinfo rakendus mis annab Eesti avalike teede kasutajatele infot liikluspiirangute, teetööde ja tee- ning liiklusolude kohta. Tark Tee portaalis näidatakse reaalajas andmeid teeilmastiku, liiklussageduse, keskmise kiiruse ja elektroonilistel liiklusmärkidel kuvatud näitude, liiklustakistuste ja suuremate avariide kohta. Lisaks kuvatakse infot teesulgemiste, liikluspiirangute, massi-ning gabariidipiirangute ning sõidukiliikidele kehtestatud keeldude kohta. Tark Tee portaalil on olemas andmevärav, kust registreeritud kasutajatele edastatakse masinloetavalt andmeid üle-euroopalises liiklusinfo formaadis DATEX II.  Tark Tee aitab planeerida ohutumat ja efektiivsemat teekonda ning võimaldab teekasutajal saada ühest infokanalist infot Eesti teedel toimuva kohta.

Tark Tee portaal
Käometsa raba

**Käometsa raba** asub Kõrvemaa lõunaosas Raplamaal Rapla vallas Kuimetsa külas Aela maastikukaitsealal.

Nime on rabale andnud Käomets, mis kasvab Käometsa mäel raba kirdeserval. Seal asub ka Kadja järv, millest algab Atla jõgi. Raba keskel on rohkesti laukaid.

Käometsa rabast kirdesse jääb Aela raba, põhja Kihuraba ja edelasse Maassilla raba.

## Viited
Eura kopteriõnnetus

**Eura kopteriõnnetus** juhtus Soomes Eura vallas Kauttuas 17. mail 2025. Kaks Robinson R44 helikopterit põrkasid Eura lennuvälja lähedal 280 m kõrgusel õhus kokku ja kukkusid alla.

Kahes kopteris oli kokku viis inimest: kolm esimeses ja kaks teises. Kõik viis kopterites olnud inimest hukkusid. Need ühte kopteritest piloteerinud ehitusettevõtja Priit Jaagant, tema abikaasa Lilit Jaagant, teist kopterit juhtinud ettevõtja ja muusik Oleg Sõnajalg, motosportlane Tiit Kuusk ning ettevõtja ja rallisõitja Mihkel Kapp.

## Õnnetuse kronoloogia
Mõlemad kopterid väljusid koos Tallinnast 17. mail 2025 kell 11:17 ning suundusid üle Soome lahe Kokemäki linnas asuva Piikajärvi lennuvälja poole. Umbes kell 12:30 kadusid mõlemad kopterid radari ekraanilt Eura lennuvälja läheduses 12–15 km kaugusel. Kokkupõrke tagajärjel süttis üks kopteritest. Kell 12:35 sai Soome politsei teate lennukatastroofi kohalt Eura lennuvälja lähedal. Kopterite rusud leiti metsast üksteisest umbes saja meetri kauguselt – esimene leiti kell 12:58 ja teine kell 13:24.

## Uurimine
Katastroofi uurimine algas sama päeva pärastlõunal. Õnnetust uurivad Soome Keskkriminaalpolitsei ja Ohutusjuurdlusamet (OTKES) ning neile on abiks Eesti Politsei- ja Piirivalveamet ja Ohutusjuurdluse Keskus. Ohutusjuurdlusameti andmetel ei ole veel välja selgitatud, kas kopteriõnnetuse põhjustas inimfaktor või tehniline rike.

Mõlema kopteri vrakid viidi allakukkumispaigast minema 19. mail. OTKES andis samal päeval teada, et õnnetuses süttinud kopteri pardasalvesti on hävinud ja teise kopteri oma on kahjustada saanud, nii et selle viimased andmed ei ole kättesaadavad. Keskkriminaalpolitsei kinnitas, et helikopterite allakukkumist nägid pealt maapinnal viibinud inimesed, kelle sõnul lendas üks kopteritest teadmata põhjustel teisele ootamatult ette.

10. juulil avaldas Soome ohutusjuurdlusamet vahearuande kopteriõnnetuse kohta, kus toodi välja, et kopterid ei lennanud formatsioonis.

## Viited

## Välislingid
* Välisministeerium: Soome kopteriõnnetuses ellujäänuid pole
Intelligentne transpordisüsteem

**Intelligentne transpordisüsteem** (inglise *intelligent transport system*; ITS) on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendite ning info- ja telekommunikatsiooni teenuste kasutamine maanteetranspordi taristus ja sõidukites, arendamaks ja võtmaks kasutusele senisest tõhusamaid ning ohutumaid liiklus- ja transpordisüsteeme. Eesmärgiks on kontrollida ja juhtida tegureid, mis on seotud sõidukite, lastide, reisijate ja marsruutidega parandamaks liiklusohutust, vähendamaks sõidukite kulumist ja kütusetarbimist ning lühendamaks veoaegu.

Tegemist on info- ja sidetehnoloogial põhinevate rakenduste kogumiga, mida kasutatakse transpordisüsteemides – sealhulgas sõidukites, teede infrastruktuuris ja liikluskorralduses eesmärgiga parandada liikuvuse tõhusust, suurendada liiklusohutust, vähendada keskkonnamõjusid ning toetada kasutajate teadlikke otsuseid transpordivõrgu kasutamisel. Intelligentsed transpordisüsteemid võimaldavad suurendada transpordivahendite kasutustõhusust, edendada keskkonnasäästlikku juhtimisstiili ning vähendada energiatarbimist ja liiklusummikuid.

## Seonduvaid mõisteid
**Intelligentne transpordikommunikatsioon** (inglise *intelligent transport communication*; ITC) on satelliitnavigeerimise süsteem, kus igas liitunud veokis on pardaarvuti ja digitaalne raadiosaatja. Iga 15 min möödumisel tuvastatakse veoki asukoht ja saadetakse asukohaandmed veoettevõtte kontori arvutitele. Kontoris haldavad veokorraldajad veokipargi tööd reaalajas.

**Intelligentsed transporditehnoloogiad** (inglise *intelligent transportation technologies*) on intelligentsetes transpordisüsteemides kasutatavad tehnoloogiad nagu sõidukite satelliitnavigatsioon, valgusfooride signaalide juhtimine, veoühikute liikumise haldamine, muutuva teabega märgi- ja infotablood, kiiruskaamerad, parkimisabi- ja parkimisinfo jms.

**Intelligentne sõiduk** (inglise *intelligent vehicle*) on arukaid lahendusi kasutada lubava pardaseadmega varustatud sõiduk, mis võimaldab jälgimisseadmete olemasolu korral ennetada ja vältida õnnetusi, varustada juhti reaalaja andmetega teedevõrgu kohta, liiklusummikute vältimiseks jms vajadusteks.

## Viited
Keelatud Kirjanduse Muuseum

**Keelatud Kirjanduse Muuseum** (inglise keeles *Banned Books Museum*) on eramuuseum Tallinnas, mis avati detsembris 2020 ja töötab aadressil Munga 2. Muuseumi direktor on Eestis elav šotlane Joseph Dunnigan.

Muuseumi peateema on mõtte- ja sõnavabaduse toetamine maailmas eri aegadel praktiseeritud kirjanduse keelustamise võtete ja keelatud teoste tutvustamise kaudu. 

2023. aasta seisuga kuulus muuseumi kogusse 350 raamatut 100 riigist. Tsensuuri ja keelatud kirjandust tutvustatakse regiooniti ja riigiti, suuremad väljapanekud on Ühendkuningriigi, Nõukogude Liidu, Hiina, kuid ka Ameerika Ühendriikide praktika kohta, kus tänapäevani keelustatakse teatud raamatute müüki. Eraldi käsitletakse ajaloos eri põhjustel aset leidnud raamatupõletamisaktsioone. Kuna raamatute keelustamine ja tsenseerimine on maailmas jätkuvalt aktuaalne, laiendatakse kogu pidevalt värskete näidetega. Muuseumile on raamatuid annetanud ka tagakiusatud kirjanikud.

Muuseumi üks eesmärke kirjandusliku tsensuuri ajaloo uurimise ja tutvustamise kõrval on anda inimestele oskus kirjanduslikku tsensuuri ära tunda ning selle kaudu tõsta avaliku diskussiooni taset tsensuuri, propaganda ja sõnavabaduse teemadel. Muuseum on avatud kolmel päeval nädalas ja kuulub Eesti Muuseumikaardi süsteemi.

Joseph Dunnigan hakkas sõnavabaduse ja tsensuuri vastu süvitsi huvi tundma siis, kui ta elas pärast filmikunsti bakalaureuseõpinguid paar aastat Hiinas. Muuseumi asutamise idee sündis tal Tallinna Ülikoolis sotsiaalse ettevõtluse magistriõpingute käigus.

## Viited

## Välislingid
* Keelatud Kirjanduse Muuseumi koduleht
1939. aasta Eesti meistrivõistlused poksis

**17. Eesti meistrivõistlused poksis** peeti 11.–12. märtsil 1939 Tallinnas Tõnismäel asunud Kalevi võimlas.

Haiguste tõttu puudus võistlustelt neli poksijat, kes osavõtmise puhul võinuksid ise tulla meistriks: Martin Linnamägi, Vallo Leet, Alfred Röding ja Hans Gutmann. Kokku võttis osa 40 poksijat.

Tulemused:
*Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg), 2 osavõtjat: Zinovi Purvinski, Tallinna Gong; 2. Gustav Ladva, Tartu Kalev
*Kukk-kaal (kuni 119 naela ehk 54 kg), 2 osavõtjat: 1. Arnold Torpel, Tallinna PK; 2. Ervin Kallasorg, Tartu Kalev
*Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg), 5 osavõtjat: 1. Karl Käbi, Tallinna PK; 2. Evald Seepere, Tallinna Gong; 3. August Anmann, Tartu Kalev
*Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg), 8 osavõtjat: 1. Harald Kanepi, ÜENÜTO; 2. Mihkel Anmann, Tartu Kalev; 3. Albert Poom, Narva Võitleja
*Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg), 11 osavõtjat: 1. Roman Kariste, ÜENÜTO; 2. Bernhard Salong, Tallinna PK; 3. Karl Vahi, Tartu Kalev
*Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg), 4 osavõtjat: 1. Anton Raadik, Tallinna PK; 2. Voldemar Larens, Kiviõli SK; 3. Aleksander Reinke, Tallinna Sport
*Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg), 4 osavõtjat: 1. Arnold Ree, ÜENÜTO; 2. Paul Kõlu, Viljandi Tulevik; 3. Juhan Viderna, Sindi Kalju
*Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg), 4 osavõtjat: 1. Edgar Altmäe, ÜENÜTO; 2. Haldur Liinar, Tallinna PK; 3. Rudolf Lange, Tallinna Sport

Seltside järjestus: 1. ÜENÜTO 13 punkti (4 meistritiitlit); 2. Tallinna PK 13 punkti (3 meistritiitlit); 3. Tartu Kalev 8 punkti; 4. Tallinna Gong 5 punkti (1 meistritiitel), 5.–6. Kiviõli SK ja Viljandi Tulevik 2 punkti; 7.–8. Tallinna Sport ja Sindi Kalju 1 punkt. Esmakordselt jagunesid punktid meistrivõistlustel nii mitme seltsi vahel.  

## Viited

## Kirjandus
*"Uued poksimeistrid. Provintsi poks tõusul. — ÜENÜTO saavutas 4 meistritiitlit". Eesti Spordileht nr 3, 1. märts  1939. Lk 76–77
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 479–480

## Välislingid
*17. EESTI MEISTRIVÕISTLUSED. sport24.ee. Vaadatud 17. mai 2025
Portugali arhitektuur

**Portugali arhitektuur** hõlmab ehitisi, mis on loodud nii tänapäeva Portugali territooriumil Pürenee poolsaarel, Assooridel ja Madeiral kui ka Portugali koloniaalarhitektuuri, mida leidub Portugali endistes asumaades pärandina Portugali koloniaalimpeeriumi perioodist.

Portugali arhitektuuri nagu muud portugali kultuurigi on mõjutanud esiajast peale eri rahvad ja kultuurid, kes on kas asustanud Portugali territooriumi või olnud portugallastega kontaktis riigi ajaloo jooksul: nende hulgas on galiitslased, lusitaanlased, keltibeerid, roomlased, sueebid, läänegoodid, maurid, Goa ja Macau elanikud, kristangid ja paljud teised. Portugali koloniaalarhitektuuri leidub endistes asumaades Brasiilias ja Uruguays Ameerikas, Angolas, Cabo Verdes, São Tomé ja Príncipes, Beninis, Ghanas, Guinea-Bissaus, Zimbabwes, Mosambiigis ja Marokos Aafrikas ning Hiinas, Indias, Indoneesias, Malaisias ja Timoril Aasias.

Portugali arhitektuuris on neoliitiline, keldi ja Rooma periood, läänegootide eelromaanika ja mauri arhitektuuri periood, romaanika ja gootika. Eripärane on Portugali hilisgootika manuelism; Portugali renessanssarhitektuur lähtus rohkem klassikalistest vormidest, samuti manerism ja barokk. 18. sajandi Portugalis sündis Pombali stiil, 19. sajandi historitsismis tekkis uusmanuelism ja 20. sajandi keskpaigas *[[Português Suave]]*.

Tuntumad arhitektid on 15. ja 16. sajandil Diogo de Arruda, 17. sajandil João Antunes, 18. sajandil Eugénio dos Santos ja Carlos Mardel, 19. sajandil José Luis Monteiro, 20. sajandil Raul Lino, Cassiano Branco ja Fernando Távora. Tuntumad tänapäeva arhitektid on Gonçalo Byrne, Eduardo Souto de Moura , António Maria Braga, João Carrilho da Graça ja Álvaro Siza Vieira.

## Viited
Katariina II mälestusmärk Võrus

**Katariina II mälestusmärk Võrus** on Katariina II mälestusmärk Võrus Katariina alleel. Katariina II elusuuruses pronksist kuju autor on Jaak Soans. Mälestusmärk avati 2013. aastal.

## Viited
Rudolph (kardinal)

**Rudolph Johann Joseph Rainer** (8./9. jaanuar 1788 – 23./24. juuli 1831) oli Habsburg-Lotringite dünastiast pärit Austria ertshertsog. Ta oli katoliku kiriku kardinal ning aastatel 1819–1831 Olomouci peapiiskop. 

## Elulugu
Ertshertsog Rudolph Johann Joseph Rainer sündis 1788. aastal Firenzes Toscana suurhertsog Leopoldi ja Hispaania printsess Maria Luisa 16. lapsena. Nooruses teenis ta lühikest aega sõjaväes. Kuni 1811. aastani oli ta jalaväerügemendi nr 14 inhaber. 

1809. aastast võttis Rudolph Ludwig van Beethovenilt klaveritunde. 

Oma kehva tervise ja vagaduse tõttu astus Rudolf vaimulikuseminari. Õpingute ajal sai temast Olomouci (saksa k. Olmützi) peapiiskop Antonín Theodor Colloredo-Waldsee koadjuutor. 1819. aasta 24. märtsil nimetati ta järgmiseks Olmützi peapiiskopiks. Samal aasta 4. juunil nimetas paavst Pius VII ta kardinaliks ja Montorio San Pietro titulaarpiiskopiks. Pühitsemistseremoonia jaoks kirjutas Beethoven missa D-duuris, mis aga tähtajaks (9. märts 1820) valmis ei saanud. 

Oma ametiaja algul kutsus kardinal Rudolph Beethoveni enda juurde klaveriõpetajaks. Ta oli tema toetaja ja patroon. Beethoven pühendas Rudolphile mitmed oma teosed. Rudolph oli ka ise andekas pianist ja helilooja. Ta oli Beethoveni ainuke õpilane, kellele ta kompositsiooni õpetas. 

Rudolph oli huvitatud ka vasegravüüride tegemisest. 

Kardinal Rudolph suri Baden Bei Wienis 24. juulil 1831. Ta maeti Viini Keiserlikku krüpti. Tema süda asub aga Olomouci Püha Wenceslause katedraalis.

## Viited


## Kirjandus
* Urbanitsch, Peter. "Rudolf". *Deutsche Biographie*. Kd. 22. 2005. 
* Weis, Anton. "[Rudolf (Erzbischof von Olmütz)](https://de.wikisource.org/wiki/ADB:Rudolf_(Erzbischof_von_Olm%C3%BCtz))". *Allgemeine Deutsche Biographie.* Kd. 29. Leipzig: Duncker & Humblot, 1889. 
* Wrede, Alphons von. *[https://archive.org/details/geschichtederkun00wred/page/210/mode/2up?view=theater Geschichte der K. u. K. Wehrmacht].* Kd. 1. Viin. 1898.
* Wurzbach, Constantin von. "Habsburg, Rudolph Johann Joseph Rainer". *Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich*. Kd. 7. Viin: Kaiserlich-königliche Hof- und Staatsdruckerei, 1867.
Martin Kasepuu

**Martin Kasepuu** (sündinud 18. märtsil 1957) on eesti laulukirjutaja, laulutekstide autor ja luuletaja. 

Ta on pärit Valga linnast .  Kirjutanud laulutekste erinevatele Eesti ansamblitele.

Leidnud äramärkimist erinevatel luulekonkurssidel. 

Ta on Eesti Autorite Ühingu liige .


## Viited
11.  https://elmar.pleier.ee/podcast/hommikujutt/62905

12. https://www.youtube.com/watch?v=HB9YVP11Ls4&list=RDHB9YVP11Ls4&start_radio=1
Wild Side Story

**"Wild Side Story"** on Lars Jacobi (fr) satiiriline lavateos, mis kanti esmaettelandes ette noortele Kuuba pagulastele 1973. aastal Miami Beachil. Sellest ajast alates on seda esitatud enam kui 500 korda (1973–2004) Floridas, Rootsis, Californias  ja Hispaanias.

Lavastus on pakkunud töökohti sadadele eri rahvustest noortele, sealhulgas Mohombile, Christer Lindarwile, Ulla Andersson Jonesile (Quincy Jonesi naine) ja Helena Mattssonile.

Stockholmis esitati seda 1976. aastal Alexandra klubis ja uuesti kogu 1997. aasta suve jooksul itaalia artisti Lino Ajello ööklubis Camarillo.

"Wild Side Story" etendus viimati Stockholmi vanalinnas 2013. aastal, päeval, mil möödus 40 aastat selle lavastuse esietendusest Floridas.

## Viited

## Välislingid
Gianni Vernetti

**Gianni Vernetti** (sündinud 27. novembril 1960) on Itaalia poliitik, ajakirjanik ja kirjanik. 

## Elukäik
Gianni Vernetti lõpetas 1985 ülikooli Politecnico di Torino arhitektuuri erialal ja sai 1989 ülikoolist Politecnico di Milano doktorikraadi linnaökoloogia alal. Aastatel 1985–1995 tegutses ta arhitekti ja linnaplaneerijana.

Aastatel 1993–1999 oli ta Torino abilinnapea, kes vastutas avalike tööde, keskkonna ja jätkusuutliku arengu ning linnauuenduse eest.

2001. ja 2008. aastal valiti ta Itaalia parlamendi alamkotta Ulivo ja Demokraatliku Partei nimekirjade kaudu.  

2006. aastal valiti ta Itaalia Vabariigi senatisse ning ta sai teise Romano Prodi valitsuse välisministri asetäitjaks.

Alates 2020. aasta maist töötab ta ajakirjanikuna ajalehes La Repubblica, kus kirjutab arvamusartikleid ja reportaaže, mis käsitlevad peamisi maailmakriise, kasvavat vastasseisu demokraatiate ja autoritaarsete režiimide vahel ning Lääne ees seisvaid väljakutseid Venemaa, Iraani ja Hiina režiimide poolt.  

## Raamatud
**Dissidenti. Da Aleksei Navalny a Nadia Murad, da Azar Nafisi al Dalai Lama: incontri con donne e uomini che lottano contro i regimi*. Rizzoli, Milano, 2022.   
**Il nuovo Grande Gioco. Dal Giappone all’Ucraina: viaggio lungo la frontiera fra libertà e autoritarismo*. Solferino Libri, Milano, 2025. 

## Isiklikku

Ta on abielus teleajakirjanik Laura De Donatoga. 

## Viited

## Välislingid
*Gianni Vernetti koduleht
Eesti meistrivõistlused poksis

**Eesti meistrivõistlused poksis** on iga-aastased Eesti meistrivõistlused poksis, mida peetakse alates 1923. aastast.

1923. aastal toimus kaks meistrivõistlust, sest eri organisatsioonid korraldasid eri võistlusi. Üldloetelus on selle aasta võistlusena arvestatud nii esimest kui ka teist võistlust.

Võistlus on toimunud peamiselt Tallinnas. Esimene meistrivõistlus Tartus toimus 1929. aastal, esimene Narvas 1937. aastal ning esimene väikelinnas 1940. aastal (osaliselt Sindis).

Meistrivõistlusi on loetud kahel viisil:
*ainult Eesti Vabariigis toimunud meistrivõistlused aastatel 1923–1940 ja alates 1992. aastast. Okupatsioonide aegseid esivõistlusi pole siin arvestatud;
*kõik Eesti ala esivõistlused järjest vahepealsetest okupatsioonidest sõltumata. Selle arvestuse järgi oli 2023. aastal 100. Eesti meistrivõistlus poksis.

## Vaata ka
*Eesti NSV meistrivõistlused poksis

## Viited

## Välislingid
*Eesti täiskasvanute meistrivõistlused poksis. sport24.ee, vaadatud 17. mail 2025
1940. aasta Eesti meistrivõistlused poksis

**18. Eesti meistrivõistlused poksis** peeti 9.–10. märtsil 1940 Tartus ja Sindis.

Võistlus oli jagatud pooleks: 4 kaalu Tartus ja 4 kaalu Sindis. Tartus osales 12 võistlejat ühel päeval ja Sindis 18 võistlejat kahel päeval. Kokku võttis osa 32 poksijat.

Tulemused:
*Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg): 1. Joosep Everts, ÜENÜTO; 2. Eduard  Pihel, Tallinna Sport; 3. Arno Vare, Petseri Spordiselts
*Kukk-kaal (kuni 119 naela ehk 54 kg), 2 osavõtjat: 1. Hans Gutmann, Tallinna Poksiklubi; 2. Arnold Toomsalu, Sindi Kalju
*Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg), 2 osavõtjat: 1. Karl Käbi, Tallinna Poksiklubi; 2. Karl Samler, Tartu Kalev
*Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg): 1. Mihkel Anmann, Tartu Kalev; 2. Georg Ernits, ÜENÜTO; 3. Valeri Karolin, Tallinna Sport
*Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg): 1. Harald Kanepi, ÜENÜTO; 2. Pavel Klimov, Kiviõli SK; 3. Karl Vahi, Tartu Kalev
*Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg): 1. Rudolf Künnapas, Sindi Kalju; 2. Bernhard Salong, Tallinna Poksiklubi; 3. Vello Nõmm, Sindi Kalju
*Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg): 1. Anton Raadik, Tallinna Poksiklubi; 2. Mihhail Nikitin, Petseri Spordiselts; 3. Johannes Henno, Tartu Kalev
*Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg): 1. Martin Linnamägi, Tallinna Poksiklubi; 2. Haldur Liinar, Tallinna Poksiklubi; 3. Rudolf Lange, ÜENÜTO

Seltside järjestus: 1. Tallinna Poksiklubi 17 punkti (4 meistritiitlit); 2. ÜENÜTO 9 punkti (2 meistritiitlit); 3. Tartu Kalev 7 punkti (1 meistritiitel); 4. Sindi Kalju 6 punkti (1 meistritiitel), 5. Petseri Spordiselts 3 punkti; 6.–7. Tallinna Sport ja Kiviõli SK 2 punkti.  

## Viited

## Kirjandus
*"Osavõtt meistrivõistlusist oli lubamatult leige". Eesti Spordileht nr 3, märts 1940. Lk 149
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 480

## Välislingid
*18. EESTI MEISTRIVÕISTLUSED. sport24.ee. Vaadatud 18. mai 2025
Matthias Manasi

**Matthias Manasi** (sündinud 26. detsembril 1969 Berliinis) on saksa dirigent ja pianist.

## Õpingud
Matthias Manasi õppis orkestridirigeerimist Thomas Ungari juures ja klaverit Andrzej Ratusinski juures Stuttgardi Muusika- ja Etenduskunstide Ülikoolis. Lisaks õppis ta klaverit Carmen Piazzini juures Karlsruhe muusikakõrgkoolis. 

## Muusikakarjäär
Ta alustas dirigendikarjääri Giuseppe Verdi ooperiga "Un ballo in maschera" Sileesia Riigiooperis (Slezske divadlo Opava), millele järgnesid Giacomo Puccini "La bohème", Wolfgang Amadeus Mozarti "Don Giovanni" ja "Die Zauberflöte".

Aastatel 2000–2013 oli ta Orchestra Camerata Italiana peadirigent, aastatel 2010–2013 oli ta Montevideos toimuva rahvusvahelise PuntaClassic festivali muusikajuht ning 2013. aastast kuni hooajani 2015/16 oli ta Wrocławi ooperiteatri dirigent. Aastatel 2017–2021 oli ta USA New Yorgi osariigis Buffalos  asuva Nickel City Opera muusikajuht ja peadirigent. Ta oli ka Orchestra I Solisti di Milano peadirigent.

8. detsembril 2017 dirigeeris ta Bukarestis Rumeenia rahvusringhäälingu orkestriga Rumeenia kuningas Mihkel I mälestuskontserti.

2024. aasta jaanuaris dirigeeris ta Selangori sümfooniaorkestri uusaastakontserti Kuala Lumpuris.

## Salvestisi
2023. aastal salvestasid Manasi ja Slovaki Sinfonietta CD kolmest Mozarti sümfooniast (nr. 34–36) Hänssler Classicu plaadifirma jaoks.

2005. aastal oli ta klavessiinisolist Rossini ooperi "L'occasione fa il ladro" kontsertsalvestusel koos Württembergische Philharmonie Reutlingeni orkestriga.

## Viited

## Välislingid
* Matthias Manasi koduleht
* Abiry Management, Matthias Manasii lehekülg
1931. aasta Eesti meistrivõistlused poksis

**9. Eesti meistrivõistlused poksis** peeti 24.–25. jaanuaril 1931 Tallinnas.

Meistrivõistlust varjutas kohtunike ebaobjektiivne töö ning peakohtunik Konstantin Gerni ühtepidi karm võistlejate diskvalifitseerimine (esimesel päeval seitse meest ja teisel päeval kaks meest) ning teistpidi teatud võistlejate soosimine ja nende vigade märkamatajätmine.

Tallinna Kalevi võistkond lahkuski esimese päeva järel, põhjus kohtunike ebaobjektiivne töö.

Tulemused:
*Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg): 1. Rudolf Lillemägi, Tartu NMKÜ; 2. A. Sild, Tallinna Poksiklubi; 3. Harry Lindenvaldt, Tallinna Sport
*Kukk-kaal (kuni 119 naela ehk 54 kg): 1. Karl Pormann, Tallinna Poksiklubi; 2. Oskar Saag, Tartu NMKÜ; 3. Meinhard Glücke, Tallinna Sport
*Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg): 1. Konstantin Jegorov, Tallinna Sport; 2. Artur Rückenberg, Tallinna Poksiklubi
*Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg): 1. Ferdinand Lester, Tallinna Poksiklubi; 2. Erich Taar, Tallinna Sport; 3. Voldemar Röding, Tallinna Sport. 
*Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg): 1. Leopold Nielender, Tallinna Sport; 2. Erich Lukkin, Tartu NMKÜ; 3. Karl Mänd, Tallinna Sport
*Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg): 1. Erhard-Alfons Misler, Tallinna Sport; 2. Herbert Timmermann, Tallinna Sport; 3. H. Essenson, Tallinna Poksiklubi
*Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg): 1. Roman Kuura, Tallinna Sport; 2. Jaan Visnapuu, Tartu Kalev. 3. Aleksander Muru, Tallinna Poksiklubi
*Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg): 1. Evald Lukkin, Tartu NMKÜ; 2. E. Ots, Tallinna Sport; 3. Arnold Ritsberg, Tallinna Poksiklubi

Seltside järjestus: 1. Tallinna Sport 22 punkti (4 meistritiitlit); 1. Tallinna Poksiklubi 12 punkti (2 meistritiitlit); 23. Tartu NMKÜ 10 punkti (2 meistritiilit); 3. Tartu Kalev 2 punkti.  

## Viited

## Kirjandus
*"Uusi Eesti meistreid poksis". Eesti Spordileht nr 5, 30. jaanuar 1931. Lk 1 ja 3
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 475–476

## Välislingid
*9. EESTI MEISTRIVÕISTLUSED. sport24.ee. Vaadatud 18. mai 2025
Oskar Saag

**Oskar Saag** (10. november (vkj)/ 23. november 1912 Tartu – 26. juuni 1996 Ida-Viru maakond) oli eesti poksija.

Ta alustas poksimist 1929. aastal, tema esimene treener oli Evald Lukkin.

Ta oli 1933. aastal Eesti meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg).

Ta sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5&nbsp;kg) 1931. aasta Eesti meistrivõistlusel 2. koha ja 1932. aasta Eesti meistrivõistlusel 3. koha.

Ta sai soome pesapalli 1932. aasta Eesti meistrivõistlusel Tartu NMKÜ meeskonnas 2. koha.

Hiljem töötas trükitöölisena. Harrastas jalgpalli ja oli ka trükitööliste koondiste liige.

Hiljem oli tunnustatud poksikohtunik.

## Kirjandus
*Mart Keersalu. "Spordiveteran". Leninlik Lipp nr 102, 3. oktoober 1962. Lk 4
*Ü. Raudsepp. "50 aastat poksiringis". Leninlik Lipp nr 228, 23. november 1977. Lk 3
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2018. Lk 453

## Välislingid
*Oskar Saagi sporditulemusi
*Haud Mäetaguse kalmistul
Wkra

**Wkra** on jõgi Poolas, Narewi parempoolne lisajõgi.

Wkra pikkus on 255 km, valgla pindala 5348 km².

Suuremad jõeäärsed asulad on Bieżuń, Radzanów, Strzegowo, Glinojeck, Sochocin, Joniec, Pomiechówek ja Nowy Dwór Mazowiecki.

## Viited

## Välislingid
*
Wisłok

**Wisłok** on jõgi Poolas, Sani jõe vasakpoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse umbes 770 m kõrguselt merepinnast Karpaatides.

Jõe pikkus on 220 km, valgla pindala 3538 km².

Suuremad jõeäärsed asulad on Besko, Haczów, Krościenko Wyżne, Krosno, Wojaszówka, Frysztak, Wiśniowa, Strzyżów, Czudec, Boguchwała, Rzeszów, Czarna, Tryńcza.

## Viited

## Välislingid
*
Rahvusvaheline muuseumipäev

**Rahvusvaheline muuseumipäev** on tähtpäev, mida tähistatakse 18. mail. Traditsioon sai alguse 1977. aastal. 

## Viited