open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Giuseppe Perverdi big band

**Giuseppe Perverdi big band** (ka GPbb) on eesti provokatiivne pungi/*[[rock'n'roll]]*'i kollektiiv, mis alustas tegevust 2005. aasta kevadel. Ansambli koosseisu kuuluvad trummar Juss "Jussike" Rebane, soolokitarrist/vokalist Hannes Mets, kitarrist/vokalist Erki "Erkman" Jesmin, vokalist Marek "Frodo" Kagadze ja basskitarrist Roland "Rolts" Palkov.

GPbb-i koosseis on pidevas muutumises; aeg-ajalt on kollektiivi tegemistesse kaasatud ka vokalist Liisa “TitsMan” Tetsmann ning varem on kaasa teinud bassistina ja kitarristina Lauri "LaruMan" Vaher (2005–2008) ja bassistina Kaspar Mürgimäe (2006–2011). Ansambli esinemisi on võrreldud väikeste tuumaplahvatustega, mille epitsentriks on korraga lava- ja lavaesine.

## Ajalugu
Giuseppe Perverdi big band alustas kvartetina ning andis esimese kontserdi 2005. aasta 1. aprillil Hiiumaal, seda kuupäeva loetakse ka bändi sünnipäevaks. 28. jaanuarist 3. veebruarini 2008 oli lugu “Poisid seenele” Raadio 2 nädala demo. 2008. aastal kogus GPbb tuntust Noortebändi võistluse finaali jõudes. Ansambli viis demovoorust edasi nende venekeelne lugu “Telefon”, tegemist on vene klassikalise luuletusega, mis on bändi visiooni järgi ümber tehtud.

2009. aasta 1. mail avaldas bänd oma esimese kauamängiva "Töö", mis nimetati 2009. aasta juunis Eesti Ekspressi nädala albumiks. 2009 detsembris ilmus 3pea poolt kogumik nimega "Eesti Pops", mille 8. lugu on Giuseppe Perverdi big bandi "Maanteepiraadid". Ohtralt kõmu tekitanud video loole "Hoidke Eemale", mis kogus juba esimesel päeval YouTube'is enam kui 3000 klõpsamist, eemaldati nimetatud keskkonnast loetud tundide jooksul, kuna sisaldas suguakti arbuusiga. 2010. aastal jõudis GPbb Jägermeister Rock Liiga poolfinaali ning tähistas oma 5. aastapäeva. 2011. aasta suve lõpul andis ansambel välja teise täispika albumi "Emaga voodis", mille esimene singel "Nils Holgersson" on kevadest saadaval bändi kodulehel ka tasuta allalaadimiseks. Augustis 2014 avaldatud kolmas album "Pede Rass" ilmus tasuta allalaadimiseks bändi kodulehelt.

## Diskograafia
*"Töö" (2009)
*"Emaga voodis" (2011)
*"Pede Rass" (2014)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Myspace
Elert Thiele

**Elert Thiele** (ka nimekujuga **Elert Diel**; surnud 27. veebruaril 1674 Tallinnas) oli Eestimaal tegutsenud puunikerdaja.

Thiele tuli Tallinna Kopenhaagenist 1652. aastal.

Elert Thiele on 1656. aastal valmistanud Ridala kiriku nelja evangelisti ja Kristuse figuuridega ning kõhrornamentikaga kantsli ning 1660. aastal Vormsi ja Pärnu-Jaagupi kiriku kantsli; samuti Kuusalu kiriku altari figuurid. 

## Viited
Eraomand

**Eraomand** (harvem kasutatud sõna *eraomandus*) on eraisikute ja eraettevõtete õigus omandada, omada, kontrollida, kasutada, likvideerida, loovutada ja pärandada maad, kapitali ja muid omandivorme. Eraomand erineb avalikust omandist, mis viitab riigi, kogukonna või valitsuse varadele.

## Viited
Lüganuse kirik

**Lüganuse kirik** (ka **Lüganuse Ristija Johannese kirik**) on Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule kuuluv kirik Lüganusel Lüganuse vallas Ida-Virumaal.

Lüganuse kirik on pühitsetud Ristija Johannesele, kirikut kasutab EELK Lüganuse Ristija Johannese kogudus.

## Arhitektuur
Lüganuse kirik on õhukeste seinamüüridega, juba algselt võlvimata kastehitis, mis järgis dominiiklaste kasinusnõudlikku ruumiprogrammi. Hoone idaotsa ehitati 15. sajandil kitsam kooriruum koos käärkambriga ja lääneotsa seitsmekorruseline, all nelinurkse, ülaosas ümara põhiplaaniga läänetorn. 15. sajandil võlvisid Tallinna meistrid hoone kahelööviliseks, kuid võlvid hävisid arvatavasti Liivi sõjas ja neid ei taastatud. Ühejaolised kitsad ilma ehisraamistikuta aknad algasid algselt kõrgel seinas, hiljem on aknaavasid allapoole pikendatud. Ehitise otsaviilud on erandlikult kaunistatud: mõlema viilu keskel on suur süvendrist, taasristi kujuga, iga haru läbimas väiksem ristpalk, ja selle all maalitud minusklites tekstirida ([h]elpgotun[dmaria]; praegu jäävad katuse alla). 15. sajandist pärinevad torni ja käärkambri talumita raidportaalid, mille profileeringus on lai süvarihv kahe kitsa ümarvöödi vahel.

Siseruumis viitavad Tallinna meisterkonnale kaks suurt vahepiilariga istenišši kooriruumi lõunaseinas ja altari kujunduses nurgaturpadega *[[stipes]]* kaldpinnaga servistatud mensa all.

18. sajandil sai torn uue kiivri, 19. sajandist pärineb idaakna uusgooti ehisraamistik.

## Sisustus
Lüganuse kiriku põlengus 10. augustil 1941. aastal hävis koos katuse ja torniga ka kogu kunstiväärtuslik sisustus, selhulgas Christian Ackermanni altariretaabel koos maaliga "Püha õhtusöömaaeg" (1673).

Praegune kantsel ja Eduard Kriisa ehitatud orel pärinevad Rakvere Pauluse kirikust. 1995. aastal pühitseti klaasikunstnik Riho Hütti altarivitraaž "Taevaminemine" koori uusgooti raamistusega idaaknas.

## Ajalugu
Lüganuse kirik oli Lüganuse kihelkonna peakirik.

Kihelkonnakirikute rajamisest Põhja-Eestis on tänu Paul Johansenile ülevaade, Taani hindamisraamatus on kiriklike keskuste kujunemislugu antud lausa aastase täpsusega. Kirikute rajajaks ja patrooniks peab Johansen enamikul juhtudest maaisandat, st Taani kuningat. Mõnikord aga siiski võis olla  patrooniks ka vasalliperekond (Viru-Nigula, Kadrina, Lüganuse kirik ja Jõhvi).
Lüganuse kirik (saksa keeles *Luggenhusen*) ehitati 14. sajandi keskpaiku ning sellest algkirikust on säilinud pikihoone. Kiriku esmamainimine oli 1373. aastal., altariruum ja torn ehitati hiljem. Kiriku asutas Taubede suguvõsa esindaja, algselt oli kiriku uksel ka Taubede suguvõsavapp.

Kirik sai kannatada Vene-Rootsi sõja ajal 1656. aastal, kuid jäi puutumata Põhjasõja ajal.

1901. aastal parandati ja uuendati kirik põhjalikult.

### Muinasajal
Evald Tõnissoni arvates võis praeguse kiriku kohal olla muinaslinnus või hiiemägi ning kohaliku üliku elupaik.

## Vaata ka
*Lüganuse kalmistu, Lüganuse kirikuaed, Lüganuse vana kalmistu
*Lüganuse pastoraat

## Viited

## Välislingid

*
Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise kirik

**Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise kirik** (ka *Väike-Lähtru Jumalaema Sündimise kirik*, *Väike-Lähtru õigeusu kirik*) on õigeusu kirik Lääne-Nigula vallas Väike-Lähtru külas.

Historitsistlik-eklektilises stiilis Väike-Lähtru kirik (vene keeles *Вяйке-Ляхтриская Рождества Богородицкая церковь*) ehitati 1889. aastal arhitektide Erwin Bernhardti ja K. Nymani projekti järgi. Sama projekti järgi on ehitatud näiteks Lihula Aleksander Nevski kirik ja Uue-Virtsu Kristuse sündimise kirik. Kirik pühitseti 24. oktoobril 1889 Jumalasünnitaja Sündimise auks Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) poolt.

Kirikus oli ka neli tornikella, millest üks asub praegu Läänemaa Muuseumis. Ülejäänud kolm kella on viimastel aastakümnetel rippunud Estonia teatri laval. Neist kõige suurem tornikell on ühtlasi ka kõige vanem ja kunstiväärtuslikum (valati 1768). Teised kaks kella pärinevad 1890. aastast ning on seega tõenäoliselt valatud just Väike-Lähtru kiriku tarbeks. 2007. aastal tagastas Estonia teater kellad EAÕK-le. Koguduse õigusjärglasena paigutas EAÕK kolm tornikella oma Ahtri tänavas asuvasse Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna peakirikusse.

Väike-Lähtru Jumalasünnitaja Sündimise kogudus tegutses aastast 1885 ning lõpetas tegevuse 1960.–1970. aastatel. Kirik suleti 1976. aastal.

Kirik seisab tühjana ja on avariilises seisukorras. Aastal 1998 kanti kirik Kultuurimälestiste Riiklikusse Registrisse.

## Pildid

Väike-Lähtru kirik.JPG
Väike-Lähtru kirik 2014 (3).JPG
Väike-Lähtru kiriku detail.JPG
Väike-Lähtru kirik 2014 (2).JPG
Väike-Lähtru kirik 2014 (1).JPG


## Vaata ka
*Vene Õigeusu Kiriku Tallinna vikaarpiiskopkonna praostkondade ja koguduste loend

## Viited

## Välislingid
*
David Walliams

**David Edward Walliams** (sünninimi **Williams**; sündinud 20. augustil 1971) on inglise kirjanik, koomik ja näitleja.

Walliams on eelkõige tuntud sketšisarjast "Little Britain", kus ta mängis koos Matt Lucasiga.

## Välislingid
*
Leesi kirik

**Leesi Katariina kirik**; ka **Leesi kirik** on Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule kuuluv kirik Kuusalu vallas Leesis.

Leesi kirikut ehitati aastail 1865–1867 Juminda kabeli järglasena. Hoone ümber asub Leesi kalmistu. 

Kirikut kasutab EELK Leesi Katariina kogudus.


Vaated Leesi kirikule 09.jpg
Vaated Leesi kirikule 01.jpg
Leesi kirik3.jpg
Leesi kirik torn.jpg
Leesi kirik aken.jpg
Vaated Leesi kirikule 11.jpg


## Välislingid

*
Avengers

**Avengers** või **The Avengers** võib tähendada mitut asja.

*Avengers, USA punk-rock ansambel
**"Avengers", nende album aastast 1983

*"Tasujad" (originaalpealkiri "Avengers", ka "Marvel's The Avengers"), 2012. aasta film
*"The Avengers", Briti telsari (1961–1969)

*AN/TWQ-1 Avenger Ameerika Ühendriikide mobiilne õhutõrjesüsteem
Hachikō

**Hachikō** (ハチ公) oli akita tõugu koer, kes pärast omaniku surma teda üheksa aastat rongijaamas ootas. Jaapanis on Hachikō tuntud kui *chūken* Hachikō (忠犬ハチ公, "truu koer Hachikō" (*hachi* tähendab kaheksat, mis viitab sellele, mitmendana ta oma pesakonnas sündis, ning *kō* tähendab printsi või hertsogit)).

 

## Elukäik

Hachikō sündis Ōdate linna lähedal asuvas farmis 10. novembril 1923. Sellest järgmisel aastal võttis Tōkyō ülikooli põllumajanduse professor Hidesaburō Ueno koera endale. Hachikō tuli igal õhtul omanikule Shibuya rongijaama vastu. Niimoodi jätkus see kuni 1925. aasta maini, mil Ueno enam tagasi ei tulnud. Professor suri ajuverejooksu tõttu ning ei naasnud enam kunagi rongijaama, kus Hachikō teda ootas.

Hachikō anti pärast omaniku surma uude perre, kuid ta põgenes sealt alatasa, et oma endisesse koju tagasi minna. Kui koer mõistis, et professor seal enam ei ela, läks ta teda otsima rongijaama, kus nad olid varem iga tööpäeva lõpus kokku saanud. Hachikō tuli järgmised üheksa aastat iga päev Uenot Shibuya jaama ootama.

### Surm
Hachikō suri 8. märtsil 1935. Tema surma kohta levis erinevaid kuulujutte, kuni 2011. aasta märtsis leidsid teadlased Hachikō surma tõelise põhjuse. Tal oli kaugelearenenud vähk ning ussid, samuti leiti kõhust neli ''yakitori'' pulka, mis surmavaid vigastusi küll ei põhjustanud.

Koera topist hoitakse Jaapani riiklikus teadusmuuseumis Tōkyōs. 1934. aasta aprillis püstitati truule koerale Shibuya jaamas pronkskuju, mille avamisel Hachikō ka ise viibis. Praegu Shibuya jaamas seisev pronkskuju pärineb 1948. aastast, sest algne mälestusmärk töödeldi ümber Teise maailmasõja tarvis. Sarnane mälestusmärk on muuhulgas ka Hachikō sünnilinna Ōdate rongijaamas ja linna akita-klubis paikneva muuseumi ees.

Koera ja peremehe taaskohtumist kujutav pronkskuju avati 8. märtsil 2015, Hachikō surma 80. aastapäeval Tokyo Ülikooli Hongō kampuses.

## Viited

## Välislingid
Raimo Pass

**Raimo Pass** (sündinud 22. septembril 1961 Tallinnas) on eesti näitleja.

1980. aastal lõpetas ta Tallinna 16. Keskkooli ja 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11. lend). Samast aastast töötab Eesti Draamateatri näitlejana.

## Filmirollid
*"Tule tagasi, Lumumba" – veoautojuht
*"Saatana pisar" – noor trükkal
*"Sigade revolutsioon" – staabifunktsionäär
*"Kohtumine tundmatuga" – naaber
*"Georg" – kolleeg teatris
*"Soovide puu" – ühiselamu elanik
*"Punane elavhõbe" – Taira õemees
*"Rotilõks" – Kirill
*"Seenelkäik" – ajakirjanik Riho Pukspuu
*"Maastik mitme kuuga" – Jaan
*"Nullpunkt" – Johannese isa
*"1944" – episoodiline roll
*"Vehkleja" – julgeolekuohvitser
*"Õnn tuleb magades" – Andrese isa
*"Sandra saab tööd" – Tiit
*"Jahihooaeg – Eva naaber
*"Kalev" – Aivar Kuusmaa isa
*"Juvenile Inspektor: The Shadow Over Jõhvi" – Pastor

## Rollid teleseriaalides
* "Romet ja Julia" – Rometi isa
* "Padjaklubi" – Kalle, Maria poisssõber
*"Kättemaksukontor" – Emil Narvik (episoodid "Absoluutne võim 1 & 2", Newtoni neljas seadus 1 & 2") / Nikolai Tropov (episoodid "Vahendeid valimata 1 & 2")
* "Papad mammad" – Mitškin
* "Kelgukoerad" - linnavaraameti juhataja (kahtlusalune)(2013)

## Tunnustus
* 1983 – Voldemar Panso nimeline auhind
* 2010 – Eesti Teatrikriitikute Ühenduse Hea Teatri Auhind 
* 2022 – Eesti Näitlejate Liidu auraha

## Välislingid

*Raimo Pass Draamateatri kodulehel
*
*Raimo Pass Eesti Filmi Andmebaasis
Peep Seppik

**Peep Seppik** (26. jaanuar 1942 Tallinn – 19. aprill 1994 Jõhvi) oli eesti näitleja ja muusik. 

Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 1. Keskkool ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend). 

Töötas aastatel 1965–1970 näitlejana Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Hiljem oli orkestrant.

## Viited

## Välislingid

*Peep Seppik andmebaasis IMDb
Talvo Pabut

**Talvo Pabut** (27. veebruar 1962 Tartu – 25. juuni 2017 Tartu) oli eesti näitleja, lavastaja ja teatriuurija.

## Haridus
Pabut lõpetas 1980. aastal Tartu 2. Keskkooli ja õppis aastatel 1980–1984 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris (11. lend). Ta kaitses 2005. aastal Tartu Ülikoolis magistritöö "Mäng, teatraalsus, teater, teatrikunst ja ajastute kontekst" ja sai teatriteaduse magistrikraadi. Doktoritöö kirjutamine samal teemal jäi pooleli.

## Elukäik
Ta töötas aastatel 1984–1989 näitlejana Rakvere teatris ja 1995–2001 Ugala teatris.

Aastatel 1991–1993 oli ta Eesti Kirjanike Liidu kirjanduse propaganda büroo kunstiline juht ja 1993–1994 Eesti Noorsooteatri kirjandusala juhataja. Aastatel 1994–1995 töötas ta Eesti Televisiooni Tartu stuudios. 

2000. aastal moodustas Pabut ühe Ugala teatri lavastuse muusika esitamiseks koos Margus Põldsepa ja Sulev Salmiga ansambli Kiritöö ja Karistus. Hilisromantilise folkmuusika ansambel esitas põhiliselt Talvo Pabuti tekstidele kirjutatud laule ja avaldas 2004. aastal CD "Oli kord...".

Alates 2001. aastast oli Pabut vabakutseline. Pabut on instseneerinud ja/või lavastanud telelavastusi ("Wawautosa", "Kännuvana lood", "Werneri kohvik", "Trimalhio pidu", "Andke neile andeks"). Ta on kirjutanud näidendeid ("Sisyphos", "Oidipuse kompleks") ning jutte, samuti arvustusi ja arvamusartikleid Postimehele.

## Filmid
### Näitlejana
* 1983 Martin, "Küljetuul", telemängufilm
* 1984 Taylor Henry, "Bande"
* 1988 episoodilised rollid, "Vernanda"
* 1988 I sõdur, "Õnnelik lapsepõlv", lühifilm
* 1988 kõrvalosa, "Näkimadalad" III ja IV osa, telemängufilm
* 1989 linnamees, "Äratus"
* 1994 Otto, "Victoria" 
* 1995 härra Roop, "Wikmani poisid", telesari

### Filmitegijana
* 1993 "Naissaar", kroonikafilm – režissöör
* 1993 "Jalgrattamatk Petserisse", kroonikafilm – režissöör
* 1993 "Rahujooks", kroonikafilm – režissöör
* 1993 "Väekargajad", lühimängufilm – režissöör ja stsenarist
* 2019 "Valvuri evolutsioon", lühimängufilm – alusteose autor

## Isiklikku
Tema vend oli sisearhitekt ja disainer Kalle Pabut.

Ta oli aastatel 1985–1989 abielus näitleja Anne Veesaarega, nende poeg on Ott Pabut (sündinud 1986).

## Viited

## Välislingid
* Talvo Pabut andmebaasis IMDb
* Talvo Pabut Eesti Filmi Andmebaasis
* Suri teatrimees ja literaat Talvo Pabut
* Talvo Pabutile surma toonud trauma põhjus jääbki teadmata tartu.postimees.ee, 8. detsember 2017
* Haud Tartu Maarja kalmistul
Viljo Suhonen

**Viljo Suhonen** (hüüdnimega **"Tykki-Ville"**; 1. september 1916 Kotka – 18. juuli 1946 Tiuruniemi, praegu Joutseno, Lappeenranta linn) oli Soome poksija.

Suhonen oli keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) kahekordne Soome meister aastatel 1938-1939. Ta sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1934. aastal ja keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1941. aastal II koha. Ta valiti 1938. aastal Soome parimaks poksijaks.

Suhonen osales kaks korda Eesti – Soome maavõistlustel, kus ta kaotas oma kohtumise 1937. aastal Vallo Leedile ja 1938. aastal Anton Raadikule. Ta osales üldse Soome eest 12 maavõistlusel, kus ta võitis 9 ja kaotas 3 kohtumist.

Suhonen osales 6. Euroopa meistrivõistlustel Dublinis 1939. aastal keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg), kuid kaotas oma kohtumise veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Anton Raadikule (Eesti) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli Soome poksikoondise kandidaat 1940. aasta Helsingi olümpiamängudele, kuid II maailmasõja tõttu jäid need mängud toimumata. 

Suhonen sõdis suurtükiväelasena Talvesõjas ja ei saanud seal haavata, kuid seal lõi tal välja tuberkuloos. Ta küll jätkas veel poksimist, kuid pärast 1941. aasta Soome meistrivõistluste finaalis saadud kaotust loobus võistlemisest ja jätkas ainult harjutamist. Ta sai Jätkusõjas 1942. aastal Äänislinna ruumis õlast haavata. Ta jätkas paranenuna harjutamist, kuid haigestus hoopis veel kollatõppe. Ta läks ravile ja elas oma elu lõpuni Tiuru tuberkuloosisanatooriumis.

## Isiklikku
Ka Viljo Suhose vennad Veikko ja Olavi ning vennapoeg Raimo olid tuntud Soome poksijad.
Räpina kirik

**Räpina Miikaeli kirik** on luterlik kirik Räpinas.

Kirikut kasutab EELK Räpina Miikaeli kogudus.

## Ajalugu
Räpina Miikaeli kirik valmis 1785. aastal. Kirik kombineerib hilisbaroklikku ja varaklassitsistlikku stiili, kiriku müürid on maakivist ja kaetud krohviga. 

Kiriku esikülge kaunistavad samast ajast pärit allegoorilised skulptuurid, mis kujutavad Lootust ja Usku. Kiriku kellatorn on barokses stiilis.

Kirikus asub Carl Antropoffi 1871. aastal maalitud kaheosaline altarimaal "Ülestõusnu ilmumine Magdala Maarjale" ja "Jeesuse haudapanek". 

Aastatel 1895–1896  ehitati Räpina kiriku abikirikuna Mehikoorma kirik.

## Galerii


Pilt:23821RäpinaMiikaeliKirik.jpg|Kiriku interjöör
Pilt:5234RäpinaKirikuOreliprospekt.jpg|Oreliprospekt
Pilt:5178RäpinaKirikuKantsel.jpg|Kiriku kantsel
Pilt:5240RäpinaKirikuAltarKoosAiaga.jpg|Kiriku altar koos aiaga
Pilt:5177RäpinaKirikuAltarimaalKristuseTaganutmine.jpg|Altarimaal "Kristuse taganutmine", C. Antropoff, 1871 (õli, lõuend)



## Viited

## Välislingid

*
Tõhela-Murro Ristija Johannese kirik

**Tõhela-Murro Ristija Johannese kirik** asub Pärnu maakonnas Pärnu linnas Männikuste külas.

Kirik ehitati aastatel 1894–1895 arhitekt Apollon Edelsoni projekti järgi.

Kirikus tegutses aastani 1962 Tõhela-Murro Ristija Johannese kogudus.


Tõhela kirik3.jpg|Tõhela kirik (2025)
Tõhela kirik2.jpg|Tõhela kirik (2025)
Tõhela kiriku uks.jpg|Tõhela kiriku uks (2025)


## Välislingid
*Kiriku kohta Tõhela veebis
*Kiriku ja koguduse info arhiiviversioon http://web.archive.org/web/20140708195837/http://www.tostamaa.ee/client/default.asp?wa_id=242
Varbla kirik

**Varbla Urbanuse kirik** on 19. sajandil ehitatud kirik Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Helmkülas. Kiriku kaitsepühak on paavst Urbanus I.

Varbla kihelkond sai oma pastori aastal 1611. Esimene kirik ehitati Varblasse 1638. See oli puust ja hävis 19. sajandil. Seejärel ehitati 1860 kirik, mis oli liiga väike ja madal.

Praegune kirikuhoone on muinsuskaitse all alates 1998. aastast. Kirikut kasutab Varbla Urbanuse kogudus.

Kirikus asub 18. sajandi lõpus valmistatud altar, mis on muinsuskaitse all 1973. aastast.

Varbla kiriku juures on Varbla kirikuaed.


Varbla kirik, vaade edelast.jpg|Varbla kirik
Varbla kiriku tornirist.jpg|Varbla kiriku tornirist
Varbla kirikuaia piirdemüür.jpg|Kirikuaia piirdemüür
Varbla kirik - Varbla church.jpg|Varbla kirik 14.03.2015


## Kirjandus
*Vahur Joala. "Saulepi valitsejad." Tallinn, 2013, 178 lk.

## Välislingid

*Saulepi valitsejad
*
Jorma Väisänen

**Jorma Olavi Väisänen** (hüüdnimega **"Jorkka"**; sündinud 3. märtsil 1946 Helsingis) on Soome endine poksija.

Väisänen oli kokku kahekordne Soome meister – II keskkaalus (kuni 75 kg) 1968. aastal ja poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1971. aastal ning sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1967. aastal ja poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1972. aastal II koha.

Väisänen osales kokku kaks korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel ning kaotas oma kohtumise 1968. ja 1969. aastal.

Väisänen osales 17. Euroopa meistrivõistlustel Roomas 1967. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Väisänen töötas hiljem tolliametnikuna Helsingis sadamates. Ta läks pensionile 2006. aastal ning elab sellest ajast peale peamiselt Eestis.
Tori kirik

**Tori kirik** on Pärnu maakonnas Toris asuv kirik. 

Kirik ehitati 1852–1854 vana kiriku asemele. Hoone põles 1944 ja 1989 algas taastamine. ENSV ajal asus hoone varemetes muuhulgas lasketiir. Kirikut taastab MTÜ Tori Kiriku Taastajate Ühendus. 

Kirikus toimuvad EELK Tori Püha Jüri koguduse korrapärased jumalateenistused taas 1994. aastast.

2011. aastal pühitseti kirik Eesti sõjameeste mälestuskirikuks. Tori kiriku seinale on paigaldatud mälestustahvlid Eesti iseseisvuse eest võidelnutele.

Tori kiriku juures asub Mati Karmini skulptuur "Püha Jüri võitlus lohega", mis avati 20. augustil 2003. Skulptuur püstitati selleks, et tähistada Eesti võitu Vabadussõjas ja Eesti taasiseseisvumist. Tegemist on Eesti esimese ratsamonumendiga.


Fail:Eesti Sõjameeste mälestuskirik.jpg|Eesti sõjameeste mälestuskirik Toril
Fail:Tori kirik 2 nr 16846.jpg
Fail:Tori kiriku altar.jpg|Tori kiriku altar veteranipäeva jumalateenistusel (2013)
Fail:Tori church in Estonia, Pärnumaa (April 2023).jpg|Tori kirik 2023. aasta aprillis
Fail:Tori church in Estonia, Pärnumaa (April 2023) 2.jpg|Tori kirik 2023. aasta kevadel


## Viited

## Välislingid

* 
*Infoleht kiriku kohta
*Postimees: Tori kirikus peeti veteranipäeva jumalateenistust
Paluküla kirik

**Paluküla kirik** on kirik Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palukülas.

Kiriku lasid ehitada "Ungru krahvi" pojad. 1820. aastal pühitseti kirik sisse ning see oli mõeldud Ungern-Sternbergide hauakabeliks. Kirik selleks ei sobinud, sest põhjavesi osutus ootamatult kõrgeks; teadaolevalt pole kedagi sinna maetud.

Tagasihoidlikus Paluküla kirikus oli 100 istekohta, selle juures ei olnud ei pastoraati ega kalmistut. Kirik tegutses Kärdla abikirikuna 1939. aastani, seejärel läks Vene sõjaväe kätte. Alates 1939. aastast oli kirik kasutusel laona ja selle torn vaatluspostina. Pärast Teist maailmasõda ei kasutatud kirikut enam pühakojana ning lao funktsiooni täites see lagunes. 26. aprillil 1990 oli Paluküla kirikus põleng, kiriku pikihoone katus taastati 1994. aastal ja tornikiiver 1996. aastal. Kirik on kultuurimälestiste registris alates 1999. aastast. 

Kirikuruumi all paikneb matusekambriks mõeldud silindervõlvidega keldriruum, millest on tingitud hoone ebaharilikult kõrge sokliosa. Hoone väljapeetud proportsioonid ja kvaliteetne teostus viitab silmapaistvale meistrile, kes on teadmata. Hoone arhitektuur on ilmekas näide Ungern-Sternbergide ambitsioonikusest ja haardest.

Kirikutorni kõrgus jalamist on 29 meetrit.

## Kirik meremärgina
Kirik toimib ka meremärgina ning seda nimetatakse selles kontekstis Paluküla ülemiseks päevamärgiks. Päevamärk moodustab liitsihi Hiiessaare alumise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 2580 meetrit ja sihi asimuut on 229,6°.

## Pildid

Pilt:Paluküla kirik 3.JPG|Eestvaade 2012. aastal
Pilt:Paluküla kirik. Vaade ülevalt.jpg|Vaade ülevalt 2013. aastal
Pilt:Paluküla kirik 1.JPG|Kiriku sisemus 2012. aastal


## Välislingid

*
*
Helgi Annast

**Helgi Annast** (sündinud 10. mail 1945) on eesti näitleja.

Aastal 1972 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend). Alates samast aastast töötab ta Rakvere Teatri näitlejana.

Helgi Annast on mänginud 1991. aastal valminud filmis "See kadunud tee" ning lühifilmis "Õnnelikud inimesed" 2010. Lisaks osalenud teleseriaalides "Ohtlik lend" 2007, "Kelgukoerad" 2008, "Pank" 2018.

## Teatrirolle
*1972 Mikumärdi, Maret ja Emsi, diplomilavastus Draamateatris
*1975  Vedelvorst, Maali
*1978 Vanad ja noored, Tiina
*1981 Nelikümmend küünalt, Maire-Kariina
*1986  Libahunt, Tammaru perenaine
*1987 Tšehhovi Kirsiaed, Ljubov Andrejevna Ranevskaja
*1991 Jumalaga, Vargamäe, Mari
*1994 Emilia (Shakespeare’i Othello, 1994)
*1995 Faust, Marta
*1997 Don Juan ehk Armastus geomeetria vastu, donna Belisa
*2001 Kajakas, Polina Andrejevna
*2001 Kõrboja peremees, Katku perenaine
*2004 Pidusöök, Else
*2006 Urmas Lennuk, Casanova, lavastaja Hardi Volmer, Anna
*2007  Edmond Rostand, Cyrano de Bergerac,  lavastaja Kalju Komissarov, Ema Margareta   
*2009 Ernest Hemingway/Urmas Lennuk,  Ja päike tõuseb, lavastaja Jaanika Juhanson, Mrs Braddocks ja Hispaanlanna 
*2010 Doris Kareva, Unenäokohvik,  lavastaja Jaanika Juhanson, Vana naine / Ema   
*2012  Charlotte Brontë,  Jane Eyre,  lavastaja Jaanika Juhanson, Jane Rochester   
*2013  Robert Thomas, 8 armastavat naist, lavastaja Eili Neuhaus, Chanelle 
*2014 Anton Tšehhov, Kolm õde,  lavastaja Andres Noormets, Anfissa
*2015  Arto Paasilinna, Maailma parim küla, lavastaja Jaanus Rohumaa,  Eveliina Mättö   
*2016  Andrus Kivirähk,  Maailma otsas, lavastaja Raivo Trass,  Naima  
*2017 Donald Tomberg, Gravitatsioon, lavastaja Raivo Trass,  Vilja 
*2017  Urmas Lennuk, Ükssarvikute farm, lavastaja Urmas Lennuk,  Vanaema  
*2019 Anton Tšehhov, Onu Vanja, lavastaja Eili Neuhaus, Marina
*2019 Reeli Reinaus, Verikambi, lavastaja Jaanika Juhanson, Salme
*2020 Samuel Beckett, Lõppmäng, lavastaja Peeter Raudsepp, Nell
*2022 August Gailit, Urmas Lennuk, Nipernaaditalv, lavastaja Urmas Lennuk, Vana naine

## Tunnustus
* 1979 Eesti NSV Teatriühingu aastapreemia 
* 2020 Rakvere Kroonimärk

## Viited

## Välislingid
*Eesti Teatri Agentuur. Statistika.
*Helgi Annast andmebaasis IMDb
*Helgi Annast, EE
*Helgi Annastil täitus Rakvere teatris 45 aastat, ERR, 2017 
*Rakvere Kroonimärgi saavad Helgi Annast...... Rakvere Linnavalitsuse pressiteade, 19. veebruar 2020.
*Helgi Annast on Vargamäelt alla jõudnud. Virumaa Teataja, 27. veebruar 2020, video.
Mänspe kirik

**Mänsp(ä)e kirik** ehk **Mänsp(ä)e kabel** on Eesti kirik Hiiu maakonnas Mänspe külas.

Kirik on kultuurimälestiste registris alates 1999. aastast.

Hoonet kasutab Emmaste Immanueli kogudus.

## Viited

## Välislingid
*Harda Roosna. Mänspe kirik – hea näide koostööst. saarlane.ee, 20. oktoober 2006
Petri Reima

**Petri Reima** (sündinud 9. novembril 1973 Espoos) on Soome endine poksija ja kikkpoksija.

Reima oli poksi poolraskekaalus (kuni 81 kg) Soome meister 2000. aastal ning sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 2001. aastal II koha. Ta poksis aprillist 2001 kuni maini 2003 elukutselisena, pidas kokku 6 kohtumist ning võitis kõik need kohtumised (neist 5 nokaudiga).

Reima on kikkpoksi eri liikides võitnud mitu harrastajate Euroopa ja maailmameistrivõistluste medalit ning tulnud ühe korra elukutseliste maailmameistriks.

## Välislingid
* 
*Sissekanne saidil Boxing.Fi
Jarno Ruotsalainen

**Jarno Ruotsalainen** (sündinud 24. septembril 1975 Iisalmis) on Soome endine poksija.

Ruotsalainen pidas harrastajana 105 kohtumist ning võitis neist 70 ja kaotas 35 kohtumist. Ta oli kergekaalus (kuni 60 kg) Soome meister 2001. aastal ning sai III koha kergekaalus (kuni 60 kg) 1999. aastal, I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 2002. aastal ja II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2006. aastal.

Ruotsalainen poksis septembrist 2006 kuni maini 2005 elukutselisena. Ta pidas kokku seitse kohtumist ning võitis kõik need kohtumised (neist kaks nokaudiga).

## Välislingid
* 
*Sissekanne saidil Boxing.Fi
Anssi Peräjoki

**Anssi Peräjoki** (sündinud 18. septembril 1973) on Soome endine poksija.

Peräjoki osales harrastajana kokku 153 kohtumisel, millest võitis 132 ja kaotas 21 kohtumist. 

Peräjoki oli kokku viiekordne Soome meister – I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1993–1995 ning II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1998–1999. Ta sai Soome meistrivõistlustel III koha kergekaalus (kuni 60 kg) 1991. aastal ja II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1992. aastal ning II koha I keskkaalus (kuni 71 kg) 1996. aastal ja II keskkaalus (kuni 75 kg) 2000. aastal.

Peräjoki osales 7. maailmameistrivõistlustel Tamperes 1993. aastal I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Sergei Karavajevile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 8. maailmameistrivõistlustel Berliinis 1995. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 31. Euroopa meistrivõistlustel Vejles 1996. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Peräjoki poksis oktoobrist 2000 kuni maini 2003 elukutselisena. Ta pidas 7 kohtumist ning võitis need kõik (sh 3 nokaudiga). Tema mänedžer oli Jaakko Helminen.

## Välislingid
* 
*Sissekanne saidil Boxing.Fi(arhiveeritult)
Anneli Rahkema

**Anneli Rahkema** (sündinud 5. augustil 1979 Rakveres) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Rakvere Reaalgümnaasiumi ja 2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (3. lend). Samast aastast töötab Rakvere Teatris näitlejana. 

## Looming

### Teatrirollid

### Filmirollid

### Telesarjad

## Tunnustus
* 2005, 2006, 2009, 2010, 2016, 2017, 2021 ja 2023 – Rakvere Teatri kolleegipreemia – parim naisnäitleja
* 2009 Rakvere Teatri loomenõukogu preemia
* 2024 Eesti Näitlejate Liidu auraha

## Kirjandus
*Anneli Rahkema: Tore oleks teatrit inimestele lähemale tuua
*Anneli Rahkema andis naisnäitleja kolleegipreemia Silja Miksile

## Viited



## Välislingid
*Anneli Rahkema Rakvere Teatri kodulehel
*Anneli Rahkema andmebaasis IMDb
Ivo Eensalu

**Ivo Eensalu** (sündinud 3. aprillil 1949) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta on lõpetanud 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lennus).

Töötas aastatel 1972–1977 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana. Aastatel 1977–1995 oli ta Eesti Draamateatri näitleja ja lavastaja ning aastatel 1995–2001 lavastaja. 

Alates 2001. aastast on Ivo Eensalu keskendunud rohkem õppejõutööle ja lavastanud külalisena mitmes Eestis teatris.

Näitlejana sai Ivo Eensalu laiemalt tuntuks Mõmmi rolliga Eesti Televisiooni lastelavastuses "Mõmmi ja aabits" (1973–1976). Ta mängis Mõmmit ka lavastuses "Mõmmi ja päkapikud" (2011).

## Tunnustus

* 1997 Salme Reegi nimeline auhind

## Isiklikku
Ivo Eensalu on 1971. aastast abielus ooperilaulja Marika Eensaluga.

## Viited

## Välislingid
*Ivo Eensalu andmebaasis IMDb
Laiuti otsing

**Laiuti otsing** (ka **laiutiotsing**) on graafi läbimise algoritm. Algoritm alustab etteantud tipust, läbib kõik selle tipu naabrid, siis naabrite naabrid jne. Algoritm lõpetab töö, kui kõik võimalikud teed on läbitud või kui otsitav tipp on leitud.

## Laiuti otsing Pythonis
Järgnevas Pythoni koodis läbib meetod `bfs` graafi G alustades tipust s.

```python
def bfs(G, s):
    queue = [s]             # tippude järjekord
    visited = set(s)        # juba külastatud tipud
    while queue:            # kuni järjekorras on tippe
        v = queue.pop(0)        # võta esimene tipp järjekorrast
        yield v                 # tagasta see
        for u in G[v]:          # iga naabertipu kohta
            if u not in visited:    # kui tippu pole külastatud
                queue.append(u)     # lisa see järjekorda
                visited.add(u)      # ja märgi külastatuks

T = {'1': ['2', '3', '4'],
     '2': ['5'],
     '3': ['6', '7'],
     '4': ['8'],
     '5': ['9'],
     '6': ['10'],
     '7': [], '8': [], '9': [], '10': []}
G = {'A': ['B', 'C','E'],
    'B': ['A','C', 'D'],
    'C': ['D'],
    'D': ['C'],
    'E': ['F','D'],
    'F': ['C']}

>>> list(bfs(T, '1'))
['1', '2', '3', '4', '5', '6', '7', '8', '9', '10']
>>> list(bfs(G, 'A'))
['A', 'B', 'C', 'E', 'D', 'F']
```


## Vaata ka
* Sügavuti otsing
Iivi Lepik

**Iivi Lepik** (sündinud 13. oktoobril 1942 Pollis Karksi vallas) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 1961. aastal Nuia Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend) ja töötas seejärel aastatel 1965–1993 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana. Aastatel 1988–1989 oli Eesti Raadios diktor. Aastatel 1994–2009 oli Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis teadur.

Aastatel 1991–1997 (vaheaegadega) on ta õpetanud Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis lavakõnet.

Ta on esinenud luulekavades („Hingetulv”, 1968, „Hamleti laulud”, 1978, „Maarjamaa”, 1988), koostanud kirjandusõhtute kavasid ja esinenud neis („Ununenud naisi”), mänginud telelavastustes („Koidikud on siin vaiksed”, 1972; „Väikevend ja Karlsson katuselt”, „Karlsson tembutab jälle”, mõlemad 1988) ja aastast 2011 Nava Lava suvelavastustes. Koostanud teatriraamatuid („Ma jutustan teile oma loo. Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri teisest lennust”, 2006, „GITIS. Eesti stuudio Moskvas 1948–1953”, 2011, mõlemad koos Anne Tuulinguga; „Tants Kalevipoja ümber. Helmi Tohvelmani päevaraamat”, 2008).

## Isiklikku
Tema elukaaslane on olnud Uno Vark.

## Viited

## Välislingid

*Iivi Lepik andmebaasis IMDb
Kristjan Seaver

**Kristjan Seaver** (3. november 1898 Ravila vald – 28. august 1941 Soome laht) oli eesti kommunist ja Tallinna TRSN TK esimees (Tallinna linnapea) 1941. aastal.

Kristjan Seaver osales poliitilises tegevuses alates 1917. aasta oktoobrist, kui 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni ajal kuulus Harjumaa Ravila vallas bolševike poolt võimu ülevõtmisel ja bolševike poolt läbiviidavates ümberkorraldustes.

Kristjan Seaver osales ka 1924. aasta 1. detsembri mässu ettevalmistamises, tema elukohas toimus ka üks riigipöördekatsest osavõtjate instrueerimine. K. Seaver vahistati 1925. aasta septembris ja talle mõisteti eluaegne vanglakaristus. Ta vabanes 1940. aastal ning osales 1940. aasta juunipöördes.

1940. aastal määrati K. Seaver Tallinna TRSN Täitevkomitee kaadrite osakonna juhatajaks ning 17. jaanuarist kuni septembrini 1941 oli ta Tallinna Töötava Rahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees.

Kristjan Seaver lahkus Tallinnast koos teiste Nõukogude võimu esindajatega 28. augustil 1941 ning hukkus evakuatsiooni käigus Soome lahes miinile sattunud Nõukogude Balti laevastiku laevaga Vironia.
## Isiklikku
Kristjan Seaver oli abielus Maria Seaver(e)ga, (1898–1985), kes tegutses sidepidajana kohalike kommunistlike tegelaste ja Tallinna Keskvangimaja poliitiliste vangidega. Eesti NSV ajal oli Maria personaalpensionär (pensioni maksti Tallinnast evakueerimisel 1941. aastal hukkunud abikaasa Kristjani eest).

## Viited
James Chadwick

**James Chadwick** (20. oktoober 1891 Bollington – 24. juuli 1974 Cambridge) oli Suurbritannia füüsik.

Ta õppis Manchesteri ülikoolis füüsikat teiste seas Ernest Rutherfordi käe all ning sai 1913. aastal magistrikraadi. Hiljem töötas ta koos Rutherfordiga Cambridge'i ülikoolis Cavendishi laboratooriumis. 

Aastal 1932 avastas ta neutroni ja sai 1935. aastal selle eest Nobeli füüsikaauhinna.

Samal aastal nimetati Chadwick Liverpooli ülikooli füüsikaprofessoriks. Aastatel 1943–1946 osales ta Ameerika Ühendriikides Manhattani projektis. Seejärel pöördus ta Inglismaale tagasi ja jäi 1948. aastal pensionile.

## Tunnustus
*1932 – valiti Saksimaa Teaduste Akadeemia Leipzigis korrespondentliikmeks
*1932 – Hughesi medal
*1935 – Nobeli füüsikaauhind
*1945 – Knight Bachelor
*1946 – Melchetti medal
*1948 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1950 – Copley medal
*1950 – Faraday medal
*1951 – Franklini medal
*1967 – Guthrie medal ja auhind
*1970 – Aukaaslaste orden (Companion of Honour)

## Välislingid
* James Chadwick Nobeli auhinna lehel
Charles Thomson Rees Wilson

**Charles Thomson Rees Wilson** (14. veebruar 1869 Midlothian – 15. november 1959 Edinburgh) oli šoti füüsik ja meteoroloog, Nobeli auhinna laureaat.

Aastal 1927 sai ta aurukambri leiutamise eest Nobeli füüsikaauhinna. Ta jagas auhinda Arthur Comptoniga, kelle avastatud Comptoni efektile õnnestus Wilsoni kambri abil kinnitus saada. 

Wilson õppis esialgu Manchesteri ülikoolis bioloogiat ja kavatses arstiks saada, hiljem aga õppis Cambridge'i ülikoolis füüsikat ja keemiat ning huvitus meteoroloogiast. Aastal 1893 hakkas ta pilvi uurima. Ta töötas muu hulgas Ben Nevise observatooriumis, kus uuris pilvede moodustumist. Seejärel proovis ta nähtut esile kutsuda laboris kinnises anumas. Tema katsetuste põhjal sündis aurukamber (Wilsoni kamber), mis võimaldas laetud osakeste teekonna nähtavaks muuta.

## Tunnustus
*1900 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1927 – Nobeli füüsikaauhind

## Välislingid
* Charles T. R. Wilson Nobeli auhinna lehel
David Adjaye

**David Adjaye** [d'eivid 'ädžei] (sündinud 1966 Dar es Salaamis) on Briti arhitekt.

Ta tegutseb Londonis. Talle on iseloomulikud ranged ja selged vormid.

Adjaye sündis Ghana diplomaadi perekonnas.  

Aastal 1994 asutas ta koos William Russelliga arhitektuuribüroo Adjaye and Russell, mis tegutses 2000. aastani. Büroo tegeles algul näitustega ning projekteeris kauplusi ja restorane ning nende sisekujundust. 

Hiljem on Adjaye ilma Russellita juhtinud bürood Adjaye/Associates.

## Töid
*Elektra House (2001) ja teised eramud Londonis
*Idea Stores (sealhulgas Londoni linnaraamatukogu, 2002–2005)
*Nobeli Rahukeskuse näitusehoone Oslos (2005)
*Denveri kaasaegse kunsti muuseumi kunstihall

## Välislingid
*Adjaye arhitektuuribüroo koduleht
Ireen Kennik

**Ireen Kennik** (sündinud 15. jaanuaril 1977 Tartus) on eesti näitleja.

Ireen Kennik on lõpetanud 1995. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1999. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (2. lend).

Ta töötab alates 2000. aastast Endla teatris näitlejana.

Ta on mänginud filmis "Stiilipidu" ja teleseriaalides "Ohtlik lend", "Kelgukoerad",  "Kartulid ja apelsinid" ning "Kättemaksukontor".

## Viited

## Välislingid

*Ireen Kennik Endla Teatri kodulehel
*Ireen Kennik andmebaasis IMDb
Wooster

**Wooster** on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Wayne'i maakonna halduskeskus.

2010. aasta rahvaloenduse järgi elas Woosteris 26 119 inimest.

Linnas tegutseb Woosteri kolledž.

Woosterist olid pärit Comptoni vennad – füüsikud Arthur Compton ja Karl Taylor Compton ning majandusteadlane Wilson Martindale Compton.

## Viited
Audrey Tautou

**Audrey Justine Tautou** (; sündinud 9. augustil 1976) on prantsuse filminäitleja.

Ta on tuntud filmidest "Amélie" (peaosa, 2001), "Da Vinci kood" (Sophie Neveu, 2006), "Coco enne Chaneli" (peaosa, 2009).

## Välislingid
*
Claudio Ranieri

**Claudio Ranieri** (sündinud 20. oktoobril 1951 Roomas) on Itaalia jalgpallitreener ning endine jalgpallur.

2011. aastal töötas Ranieri Milano Internazionales. 2014. aastal oli ta Kreeka jalgpallikoondise peatreener.

Juulis 2015 sai Ranieri Leicester City peatreeneriks. Hooajal 2015–2016 tuli tema juhtimisel Leicester City Inglismaa meistriks. 

2018. aasta novembris määrati ta Inglismaa kõrgliiga klubi Fulhami peatreeneriks. Ta vallandati Fulhami peatreeneri kohalt järgmise aasta veebruaris. Vähem kui hiljem sai ta Itaalia kõrgliiga klubi AS Roma peatreeneriks.
Ōdate

**Ōdate** on linn Jaapanis Akita prefektuuris.

20. juunil 2005 liideti Ōdatega Hinai ja Tashiro. 

## Viited

## Välislingid

*Ōdate koduleht
Kitaakita

**Kitaakita** on linn Jaapanis Akita prefektuuris. Asub Akitast kirdes.

Kitaakita loodi 22. märtsil 2005 Aikawa, Ani, Moriyoshi ja Takanosu liitmise teel. 

## Viited

## Välislingid

*Kitaakita koduleht
528

**528. aasta** (**DXXVIII**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas laupäeval. Arvu 528 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliks oli Flavius Petrus Sabbatius Iustinianus.
* Maavärin tekitas suuri purustusi Antiookias, surmates tuhandeid inimesi. Kahjud olid siiski väiksemad kui 526. aasta maavärinas, milles hukkus 250 000 inimest.
*Paavst Felix IV lasi paganlikust templist pühitseda kristlikuks pühakojaks Rooma Santi Cosma e Damiano kiriku, kus asub teda kujutav mosaiik. Felix IV oli esimene paavst, kellest on säilinud kaasaegne kujutis.
*Bütsantsi keisri Justinianus I käsul alustati seaduste kogu Corpus Iuris Civilis koostamist.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Imelda May

**Imelda May** (kodanikunimi **Imelda Mary Higham**; sündinud 10. juulil 1974 Dublinis) on Iirimaa laulja. 

Ta mängib kitarri ja *[[bodhrán]]*i. 2009. aastal sai ta aasta parima naisartisti kategoorias Meteor Music Awardi.

## Karjäär
Imelda May alustas lauljakarjääri 2003. aastal, kui moodustas oma bändi. 2003. aastal ilmus esimene album, *[[rockabilly]]* stiilis "No Turning Back".

31. jaanuaril 2010 esines Imelda May koos Jeff Beckiga 52. Grammy auhindade jagamise tseremoonial Les Pauli mälestuseks.

## Isiklikku
Imelda May on taimetoitlane.

## Diskograafia
### Albumid
*No Turning Back
*Love Tattoo (2008)
*Mayhem (2010)
*Tribal (2014)

### Singlid
*Johnny Got a Boom Boom (2009)
*Big Bad Handsome Man (2009)
*Psycho (2010)
*Mayhem (2010)
*Kentish Town Waltz (2010)
*Inside Out (2011)
*Roadrunner (2011)
*Call Me (2016)
Semboku

**Semboku** (kohalikus transkriptsioonis **Senboku**) on linn Jaapanis Akita prefektuuris. Asub Akitast idas Omono jõe ääres.

Semboku loodi 20. septembril 2005 Kakunodate, Tazawako ja Nishiki liitmise teel. 

Sembokus asuvad Tazawa järv ja Nyūtō Onsenkyō kuumaveeallikate piirkond.

## Viited

## Välislingid

*Semboku koduleht
Ц

**Ц** (**ц**) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles helitu alveolaarse afrikaadina /t͡s/.

Vene tähestikus on ц 24. täht.

Eesti keelde translitereeritakse *ц* vene nimedes 'ts'.

Ц-l oli numbriline väärtus 900.
Х

**Х** (**х**) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles helitu velaarse frikatiivina /x/.

Vene tähestikus on х 23. täht.

Kirillitsa х pärineb kreeka tähest hii. Ladina kirjas on sarnane täht x.

Eesti keelde translitereeritakse *х* vene nimedes üldjuhul 'h', kuid täishäälikute vahel ja sõna lõpul täishääliku järel **hh**.

Х-l oli numbriline väärtus 600.

## Viited
Я

**Я** (**я**) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles /ja/ või pärast palataliseeritud kaashäälikuid /a/.

Vene tähestikus on *я* viimane, 33. täht. 

Eesti keelde translitereeritakse *я* vene nimedes täheühendiga 'ja'.
Э

**Э** (**э**) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles ümardamata keskkõrge eesvokaalina /e/.

Vene tähestikus on э 31. täht. See märgib vokaalfoneemi /e/ üksikute vene sõnade alguses ning võõrsõnades ja võõrnimedes.

Kirillitsa э pärineb є variandist, mida kasutati 13. sajandist alates. Vene tähestikku lisati see 1708. aastal.

Eesti keelde translitereeritakse *э* vene ja valgevene nimedes 'e'.
Ъ

**Ъ** (**ъ**) (vene keeles *твёрдый знак* (tvjordõi znak) 'kõva märk') on kirillitsa täht. Vene keeles ei märgi see eraldi häälikut ja selle nimetus eesti keeles on **kõvendusmärk**. Bulgaaria keeles märgib see ümardamata keskkõrget tagavokaali [ɤ̞] .

Vene tähestikus on *ъ* 28. täht ja bulgaaria tähestikus 27. täht.  

Kirillitsa ъ pärineb glagoolitsa tähest jer, millega märgiti redutseeritud vokaali [ŭ].

Eesti keeles jäetakse *ъ* vene nimedes märkimata. Bulgaaria nimedes translitereeritakse see vanas transkriptsioonis tähega ǎ, uues tähega a.
Carl Hunnius

**Carl Hunnius** (6. november 1856 Narva – 2. veebruar 1931 Tartu) oli baltisaksa luuletaja ja teoloog, organist, harrastushelilooja ja muusikakriitik.

Ta lõpetas Narvas kirikukooli, seejärel Riia kubermangugümnaasiumi. Õppis aastatel 1876–1882 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Vändra Martini koguduses (Ernst Johann Georg Sokolowsky juures). Ordineeriti 2. jaanuaril / 14. jaanuaril 1883 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1883–1885 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja usuõpetuse õpetaja. Aastatel 1886–1887 oli ta Jelgavas usuõpetuse õpetaja. Aastatel 1887–1894 elas ta Saksamaal ja töötas mitmes kohas.

1902. aastast elas ta Tartus. Andis välja baltisaksa koduraamatut "Heimatstimmen. Ein baltisches Jahrbuch mit Illustrationen" (1904–1912). Oli Tartu saksa lehe kontserdiarvustaja. Tegi kaastööd ka Postimehele.

## Teosed
Luulekogud:
* *Gedichte*, Leipzig, 1898
* *[http://dspace.ut.ee/handle/10062/49334 Zu höheren Sternen. Ein Strauss religiöser Lyrik]*, Stuttgart, 1903
* *[http://dspace.ut.ee/handle/10062/45132 Welt-Ostern. Ein Lied vom Sterben und Auferstehen: ausgewählte Gedichte]*, Dorpat, 1918
* *Aus den Märtyrerakten der Liebe. Ein Epiphaniasstrauss neuer religiöser Liebeslyrik*, Dorpat, 1924

## Isiklikku
Tema õde Monika Hunnius oli baltisaksa laulja, lauluõpetaja ja kirjanik, nende isa Konstantin Hunnius oli Narva Johannese koguduse õpetaja.

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*
Ь

**Ь** (**ь**) on kirillitsa täht, mille nimi vene keeles on *мягкий знак* (mjagki znak 'pehme märk'), **pehmendusmärk**. See ei märgi eraldi häälikut. 

Vene tähestikus on *ь* 29. täht.  

Kirillitsa ь pärineb glagoolitsa tähest jer. Nendega märgiti redutseeritud vokaali [ĭ].

Eesti keeles jäetakse *ь* vene, ukraina ja valgevene nimedes üldjuhul märkimata, kuid täishääliku (välja arvatud e, ё, ю, я) ees märgitakse **j**-ga.

## Viited

## Välislingid
Judy Chu

**Judy May Chu **(hiina 趙美心; Zhào Měixīn; sündinud 7. juulil 1953 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta on alates 2009. aastast USA Esindajatekoja saadik California osariigist.

Ta kuulub Demokraatlikku Parteisse.

Tema vanemad on pärit Xinhuist Guangdongis Hiinas.

## Välislingid
*http://chu.house.gov/
Ы

**Ы** (**ы**) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles ümardamata kõrge keskvokaalina /ɨ/.

Vene tähestikus on ы 28. täht. See märgib vokaalfoneemi /i/ pärast palataliseerimata konsonante.

Kirillitsa ы pärineb ligatuurist Ъ + І või И. 

Eesti keelde translitereeritakse *ы* vene nimedes 'õ'.
Mari-Liis Aasmäe

Mari-Liis Aasmäe (sündinud 7. novembril 1988 Tartus) on eesti laulja. Ta oli aastatel 2003–2007 tegutsenud bändi Dynamint liige.

## Elulugu
Aasmäe on lõpetanud Tartu Kommertsgümnaasiumi ja omandanud bakalaureusekraadi Akadeemia Nordis reklaami ja marketingi erialal. Lisaks sellele on ta lõpetanud Tartu 2. Muusikakooli klaveri erialal. 

Laulmist hakkas Aasmäe õppima viieaastaselt laulustuudios FA# Ingrid Otti juhendamisel. Alg-, põhi- ja keskkooli ajal laulis ta Tartu Kommertsgümnaasiumi laulukooris. Aasmäe on võtnud laulutunde ka Elmet Neumannilt.

Töötab ajalehe Tartu Postimees müügiesindajana.

## Soolokarjäär
Mari-Liis Aasmäe debüütsingel "Varjud" ilmus 2009. aastal, sellel tegi kaasa DJ Whirl. 2009. aasta Raadio 2 Aastahitt Top 40-s hääletasid kuulajad laulu 19. kohale. Raadio Uuno Numero Uuno 2009 Top 100-s platseerus lugu 47. kohale. Lisaks sellele singlile loodi koos veel "Illusioon", "Ingel", "Tõbine" ja "Deja Vu".

2011. aasta aprillis lõi Mari-Liis Aasmäe koos Vahur Valgmaaga loo "Kevadel". Loole lõi remiksi DJ I.M.T.B.

### Singlid
* "Varjud" (koos DJ Whirliga)
* "Ilusioon" (koos DJ Whirliga)
* "Ingel"
* "Tõbine" 
* "Deja Vu" (koos DJ Whirliga)
* "Kevadel" 
* "Lootuse puiesteel"
* "Error"
* "Feel The Light" (koos Igor Blaska'ga)
* "Kustutades sõnumeid"

## Viited
Ơ

**Ơ** (**ơ**) on ladina kirja täht, mis on saadud o-tähest diakriitilise märgi sarv abil. See on kasutusel vietnami keeles ja hääldub [əː].

Olenevalt toonist kasutatakse seda 5 erineva diakriitikuga:
* Ờ ờ
* Ớ ớ
* Ở ở
* Ỡ ỡ
* Ợ ợ
Mālpilsi vald

**Mālpilsi vald** (läti keeles *Mālpils pagasts*) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. 

Vald piirneb Sigulda piirkonna Allaži, Sigulda ja More vallaga, Ropaži piirkonna Ropaži vallaga, Cēsise piirkonna Amata vallaga ning Ogre piirkonna Ķeipene ja Suntaži vallaga.

Valla pindala on 220,9 km². 2019. aasta seisuga elas seal 3350 inimest. Valla keskus on Mālpilsi küla.

## Ajalugu

Läti iseseisvumisel asusid praeguse valla kohal Mālpilsi ja Riktere vallad. 1935. aastal oli Mālpilsi valla pindala 148,41 km² ja seal oli 2052 elanikku. 1945 aastal moodustati selle aladele Mālpilsi ja Vite külanõukogu, vald ise aga likvideeriti 1949. aastal. 1954. aastal liideti Mālpilsi külanõukoguga likvideeritava Vite külanõukogu kolhoosi Vienība alad, 1958. aastal Sidgunda külanõukogu kolhoosi Spartaks alad ning 1963. aastal kogu likvideeritava Sidgunda külanõukogu maad. 1990. aastal moodustati külanõukogust Mālpilsi vald, mis kuulus Riia rajooni. 2009. aastal moodustati vallaga samades piirides Mālpilsi piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Mālpilsi piirkond Sigulda piirkonnaga.

## Mälestised
 
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mālpilsi kirik, Mālpilsi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park ja häärber, Mālpilsi ordulinnuse ase ja Sidgunda linnamägi. Bukase mõisa hooned, Idiņi muinaskalmed, Mālpilsi kiriku keskaegne kalmistu, Mālpilsi linnamägi ehk Viinamägi, Jaunaudriņi muinaskalmed ja Vecrubenīši muinaskalmed on regionaalse kaitse all.

## Loodus

Vald asub Kesk-Läti madalikul, idaosa jääb Vidzeme kõrgustikule. Kõrgeim koht (136 m) asub More valla piiril. Suuremad jõed on  Lielā Jugla ja selle lähtejõed Suda ning Mergupe. Soodest on suurim Torfi soo (479 ha).

Looduskaitse all on Sporta iela tamm, Gunta tamm, rippuv kask ja kümme nimeta põlispuud.

## Asustus

2016. aastal elas vallas 3034 lätlast, 371 venelast, 72 valgevenelast, 52 ukrainlast ja 37 poolakat.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited