open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suurbritannia rüütliseisus

**Rüütliseisus** (inglise keeles *knighthood*) on üks kõrgeimaid auavaldusi, mida on võimalik Ühendkuningriigis tänapäeval saavutada. Kuninganna (või keegi kuninglikust perekonnast kuninganna nimel) ülendab kandidaadi rüütliseisusse kas avalikul tseremoonial või eraviisiliselt. Tseremoonial kuninganna lööb kandidaadi rüütliks ja annab talle üle tiitlitunnistuse. Rüütliseisus ei ole päritav.
 
Vaimulike rüütliseisusse ülendamisel ei toimu rüütlikslöömise tseremooniat, nad ei saa ka kasutada tiitlit "Sir" oma nime ees.

Eesti päritolu Austraalia mäeinsener ja tööstur Sir Arvi Parbo, *[[Knight Bachelor|Kt. Bach]]* (1926–2019) oli arvatavasti ainus rüütliseisuses eestlane; 1978. aastal löödi ta rüütliks teenete eest Austraalia tööstuse arendamisel.

## Aurüütliseisus
Välisriikide kodanike (välja arvatud Rahvaste Ühenduse kuningriikide kodanikud) rüütliseisusse ülendamisel ei toimu rüütlikslöömise tseremooniat, nad ei saa ka kasutada tiitlit sir oma nime ees. Välisriikide kodanikele antud rüütliseisust nimetatakse aurüütliseisuseks (*honorary knighthood*), mida võib pidada sümboolseks rüütliseisuseks. Rüütli autiitel tekib neil enamasti sellest, kui neid ülendatakse mõne Briti rüütliordu kõrgema astme liikmeks, millega kaasnevad automaatselt õigused rüütliseisuse saamiseks.

Enim kordi on aurüütliseisusse ülendatud välisriikide monarhe – kuningaid ja kuningannasid, keisreid, sultaneid, šeike, printse ja suurhertsogeid.

### Näiteid teistest valdkondadest
Allikas:  List of honorary British knights and dames

#### Kunst ja meelelahutus
*Maurice Druon, KBE – Prantsusmaa
*Mstislav Rostropovitš, KBE – USA 
*Steven Spielberg, KBE – USA 
*Franco Zefirelli, KBE – Itaalia

#### Poliitika
*Benito Mussolini, GCB (aastast 1928, annulleeritud 1940) – Itaalia
*Ronald Reagan, GCB – USA 
*Josip Broz Tito, GCB – Jugoslaavia 
*Robert Mugabe, GCB (aastast 1994, annulleeritud 2008) – Zimbabwe
*Václav Havel, GCB – Tšehhi Vabariik
*Helmut Kohl, GCMG – Saksamaa 
*Nursultan Nazarbajev, KCMG – Kasahstani '"Rahvuse liider"  
*Eduard Ševardnadze, KCMG – Gruusia

#### Sõjandus
*Johan Laidoner, KCMG – Eesti   
*Carl Gustaf Emil Mannerheim, GBE – Soome
*Dwight D. Eisenhower, GCB, OM – USA 
*Georgi Žukov, GCB – NSVL
*Mihhail Malinin, KBE – NSVL (rindejuhataja Teises maailmasõjas)
*Colin Powell, KCB – USA

#### Äri
*Bill Gates, KBE – USA

#### Muu
*Ema Teresa, OM – India 
*Sergei Kruglov, KBE – NSVL (Jalta ja Potsdami konverentsi turvamine)
*Pelé, KBE –Brasiilia

#### Lühendite seletus
*KBE – Briti impeeriumi ordu rüütelkomandör
*GBE – Briti impeeriumi ordu suurristi rüütel
*KCMG – Püha Miikaeli ja Püha Jüri ordu rüütelkomandör
*GCMG – Püha Miikaeli ja Püha Jüri ordu suurristi rüütel
*KCB – Bathi ordu rüütelkomandör
*GCB – Bathi ordu suurristi rüütel
*OM – Teenete ordu (*Order of Merit*) liige

## Viited
Flesh Parade

**"Flesh Parade"** on Tallinn Daggersi debüütsingel, mis anti välja plaadifirmas Love Forever 16. oktoobril 2010.

Loo "Flesh Parade" originaal oli varem antud välja EP-albumil "The Last Escape". 

Aprillis 2010 ilmus laulu muusikavideo, mille režissöör oli ansambli liige Joosep Volk stuudiost Tolm. 
## Laulud
Singel koosneb originaalist ja viiest remiksist. Kõik lood on masterdanud Taavi Aavik stuudiost Kopter Productions.  Remikside autorid on Birchess, Kalvik, Barthol Lo Mejor, Tursk ja Robosapien. 

# "Flesh Parade" (originaal)
# "Birchess" Italo Remix 
# "Kalvik" Black Ninja Mix 
# "Barthol Lo Mejor" Remix
# "Tursk" Sad Version
# "Robosapien" 69 BPM Mixxx

## Viited

## Välislingid
* Tallinn Daggersi ametlik koduleht
* Birchess
* Kalvik
* Barthol Lo Mejor
Sorø Akadeemia

**Sorø Akadeemia** (taani keeles *Sorø Akademi*) on gümnaasium Taani väikelinnas Sorøs. 

Kooli asutas 1623. aastal rüütliakadeemiana Taani kuningas Christian IV.
 
## Nüüdisajal
Praegu õpib Sorø Akadeemias 450 õpilast, neist 140 elavad internaadis, ülejäänud elavad Sorøs või selle ümbruskonnas.

## Välislingid
* Sorø Akadeemia koduleht (inglise, taani, saksa, prantsuse)
*Torben Glahn, Sorø Akadeemia SORANER-BIOGRAFIER 1584-1737, SORANSK SAMFUND 1978
Taani tehnikaülikool

**Taani tehnikaülikool** (taani keeles *Danmarks Tekniske Universitet*, lühend *DTU*) on ülikool Taanis, Kopenhaagenist põhja pool Lyngbys. Õppeasutus asutati aastal 1829 füüsik Hans Christian Ørstedi algatusel Taani esimese polütehnikumina. Tänapäeval on DTU Euroopa juhtivamaid tehnilisi õppeasutusi ja Skandinaavia parim tehnikaülikool. 

## Ajalugu
Taani tehnikaülikool asutati aastal 1829 Kopenhaageni ülikooli professor Hans Christian Ørstedi eestvedamisel kui Edumeelse tehnoloogia kolledž (taani keeles Den Polytekniske Læreanstalt). Õppeasutuse loomisel oli Ørstedil eeskuju École polytechnique Pariisis, mida ta oli noore teadlasena külastanud.

Uue kolledži esimeseks asupaigaks sai hoone Kopenhaageni kesklinnas. Aastal 1890 avati uus hoonekompleks Sølvgades, mis aga 1920. aastail muutus laienevale koolile kitsaks ja aastal 1929 pandi nurgakivi uuele hoonekompleksile Østervoldis. Hoonestus sai teises maailmasõjas kannatada, tegelikult võeti see kasutusele alles 1954. aastal.

Alates 1933. aastast oli õppeasutuse ametlik nimetus Danmarks Tekniske Højskole (DTH), mida tavaliselt tõlgiti Taani tehnikaülikooliks. 1994. aastal muudeti nimetus ära ja koolist sai Danmarks Tekniske Universitet (Taani tehnikaülikool), lühendina DTU, ja selle nime all on ülikool tänapäevalgi tuntud.

Aastal 1960 otsustati rajada uus hoonekompleks Lyngbysse, Kopenhaagenist põhja poole. Uus hoonestus avati 1974. aastal.

## Viited
Like a Diamond

**"Like a Diamond"** on Tallinn Daggersi esimene täispikk stuudioalbum. Selle andis 6. juunil 2011 välja plaadifirma Love Forever.

## Laulud
Kõik laulud on kirjutanud, esitanud ja miksinud Ardo Kivi ning masterdanud Philip Granqvist.

# "Summertime Sundown" (01:30)
# "Fresco" (04:22)
# "Like a Diamond" (03:53)
# "Letting Go" (04:13)
# "Night Dancer" (03:45)
# "Edge of the World" (04:58)
# "Bang the Beat" (03:42)
# "Tonight I Will" (04:00)
# "At the Pier" (06:03)

### "Night Dancer"
Laulule "Night Dancer" anti 31. mail 2010 välja muusikavideo. Selle režissöörid on Joosep Volk ja Reimo Õun.

## Viited

## Välislingid
* Tallinn Daggersi koduleht
* Tallinn Daggers "Like a Diamond" – Soundcloud
* "Night Dancer" muusikavideo – Vimeo
Arup

**Arup** on Suurbritannias asuv rahvusvaheline kontsern peakorteriga Londonis, mis pakub ehitusvaldkonna inseneriteenuseid. 

Ettevõte on spetsialiseerunud ehitiste kavandamise, planeerimise, projekteerimise, projektijuhtimise ja ehitusnõustamisele, arvestades ehituskeskkonna kõiki aspekte. Arup tegutseb üle maailma. Kontsernil on 92 bürood 37 riigis ja töötajaid kokku üle 10 000. Arup on eri projektidesse kaasatud rohkem kui 160 riigis.

## Asutamine ja reorganiseerimine
1946. aastal asutas Ove Arup Londonis omanimelise ettevõtte **Ove N. Arup Consulting Engineers**, mille nimeks sai 1946. aastal **Ove Arup & Partnerid**.

1963. aastal asutasid Ove Arup ja arhitekt Philip Dowson ettevõtte **Arup Associates**, mis osutas arhitekti- ja inseneriteenust.

1970. aastal asutati ettevõte **Ove Arup Partnership**, mis sai juba nimetatud ettevõtete emaettevõtteks. Alates 2000. aastast on kontsern tuntud lihtsalt kui **Arup**.

## Arupi tuntud töid
*Sydney ooperiteater
*Georges Pompidou keskus Pariisis
*Tappan Zee sild New Yorgis
*Øresundi sild Taani ja Rootsi vahel
*Millenniumi sild Londonis
*Coventry katedraal Kesk-Inglismaal


Pilt:mill.bridge.from.tate.modern.arp.jpg|Millenniumi sild Londonis
Pilt:Coventry Cathedral NewOld.jpg|Renoveeritud Coventry katedraal Kesk-Inglismaal
Pilt:TappanZeeBridgeFromBelow.JPG|Tappan Zee sild New Yorgis


## Kirjandus
*David Dunster. Arups on Engineering. Berlin: Ernst and Sohn, 1999 
*Degenhard Sommer, Herbert Stöcher, Lutz Weiβer. Ove Arup & Partners: Engineering the Built Environment. Basel-Berlin-Boston: Birkhäuser Verlag, 1994, ISBN 3-7643-2954-8 (inglise/saksa)

## Välislingid
*
*Arup Group TEA entsüklopeedias
*Arupi koduleht
John Felton (märter)

**John Felton** (surnud 8. augustil 1570) oli inglise katoliku märter, kes hukati Elizabeth I valitsusajal.

Peaaegu kõik, mida Feltoni elust teatakse, pärineb tema tütre Frances Salisbury jutustusest. Käsikirjas on lünk kohas, kus peaks olema Feltoni vanus. Öeldud on, et ta oli jõukas mees ja pärines Norfolkist. Felton elas Bermondsey Abbeys Southwarki lähedal. Ta oli "väikest kasvu tõmmu mees". Tema naine oli olnud Elizabeth I mängukaaslane, Mary I õuedaam ning ühe Mary audiitori (juriidiline ametnik paavstlikus õukonnas) lesk. Ta oli märter Thomas Feltoni isa.

Felton vahistati, kuna ta kinnitas Londoni piiskopi palee värava külge Saint Pauli katedraali lähedal paavst Pius V bulla "Regnans in Excelsis" ('valitsemas kõrgel'), mis milles paavst ekskommunitseeris kuninganna Elizabethi. See oli riigireetmine, kuna dokumenti, mis vabastas Elizabethi alamad lojaalsusest kuningannale, tuli Inglismaal levitada, enne kui see juriidiliselt jõustus. Feltoni tegu lõpetas senise tolerantsuse nende katoliiklaste suhtes, kes käisid aeg-ajalt kodukirikus, hoides oma tõelise usu enda teada. Peagi paistis reaktsioon õigustust leidvat: Piuse kirjutise levitamisest Inglismaal sai ajendi Ridolfi vandenõu, mille käigus Norfolki hertsog kavatses röövida või mõrvata kuninganna Elizabethi, panna troonile Šoti kuninganna Mary ning seejärel temaga abielludes saada *de facto* kuningaks.

Kohtutoimikute andmeil pani Felton teo toime 24. mail 1570 kella 11 paiku õhtul, kuid Salisbury väitel juhtus see hiljem, kella kahe ja kolme vahel öösel. Felton sai bullad Calais's ning andis ühe oma sõbrale William Mellowesile Lincoln's Innist. See eksemplar avastati 25. mai hommikul ning piinapingil rääkis Mellowes Feltonist, kes vahistati 26. mail. Felton võttis teo kohe omaks ja ülistas seda, "väites riigivastaselt, et kuninganna ... ei peaks olema Inglismaa kuninganna". Ta saadeti ikkagi piinapingile, kuna võimud püüdsid tema tunnistuse abil veeretada süü Hispaania saadiku Guerau de Spesi peale. 4. augustil mõisteti Felton süüdi ja poodi neli päeva hiljem Saint Pauli kiriku aias Londonis. Köie otsast võeti ta elavana alla neljakskiskumise jaoks. Tütre sõnul lausus Felton kord või kaks Jeesuse nime, kui timukas ta südant peos hoidis. 1886. aastal kuulutas paavst Leo XIII John Feltoni õndsaks. 

Elizabethi riiklike dokumentide seas on säilinud kohtuistungi materjalid ning kuninganna salanõukogu paberid suhete kohta Hispaaniaga, mida säilitataks Public Record Office'is.

## Viited

## Kirjandus
* Lock, Julian, "Felton, John (d.1570)". Dictionary of National Biography. London: Smith, Elder & Co. 1885–1900
* Herbermann, Charles, ed (1913). "Bl. John Felton". Catholic Encyclopedia. Robert Appleton Company
Punane Sõdur ja Madrus

**Punane Sõdur ja Madrus** oli Tallinnas 1924. aastal illegaalselt ilmunud ajaleht, EKP ja EKNÜ sõjaväeorganisatsioonide häälekandja.

Ajalehte ilmus 1 number.
Talurahva Hääl

**Talurahva Hääl** oli Tallinnas aastatel 1940–1941 ilmunud ajaleht, EK(b)P KK ja Eesti NSV Põllutöö Rahvakomissariaadi häälekandja. Ajalehe vastutav toimetaja oli Eduard Värav.

Ajaleht ilmus 3 korda nädalas.
Vers une architecture

**"Vers une architecture"** (prantsuse keelest eesti keelde tõlgituna kas "Uue arhitektuuri poole" või "Paljutõotav arhitektuur") on Le Corbusier' 1923. aastal prantsuse keeles avaldatud esseekogumik, milles autor esitas moodsa arhitektuuri põhitunnused: sammastel seisev hoone, vaba põhiplaan ja fassaadikujundus, katusaed, lintaknad.
Narva Tööline

**Narva Tööline** oli Narvas 7. augustist 1940 4. augustini 1941 ja aastatel 1951–1962 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Narva Linnakomitee ja Narva Linna TSN häälekandja.

Ajaleht ilmus kolm korda nädalas. Väidetavalt suleti ajaleht lugejate vähesuse tõttu.

26. juulil 1940 ilmus senise ajalehe Narvski Listok (*Нарвский листок*) põhjal ajalehe Sovetskaja Derevnja (*Советская деревня*) esimene number, seda kuupäeva peetakse Narva Töölise sünnipäevaks. See ajaleht ilmus 4. augustini 1941, kokku ilmus 153 numbrit (1940. aastal kord nädalas, 1941. aastal kolm korda nädalas).

26. juulil 1944 ilmus ajalehe eriväljaanne, milles olid Narva linnas purustatud hoonete varemete pildid.

6. aprillist 1945 kuni sügiseni 1991 ilmus ajalehel rööbiti ka venekeelne väljaanne Narvski Rabotši (*Нарвский Рабочий*), mis alates 1991. aastast ilmub nimega Narvskaja Gazeta (*Нарвская Газета*). 

## Vaata ka
*Narvski Rabotši (2016)

## Viited

## Välislingid
*Narvskaja Gazeta koduleht
Töö Lipp

**Töö Lipp** oli Kiviõlis 6. septembrist 1955 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Kiviõli Rajoonikomitee ja Kiviõli Rajooni TSN häälekandja.

Kuni 3. septembrini 1955 oli ajalehe nimi "Stahhaanovlik Töö", kuigi samal ajal ilmus samanimeline ajaleht ka Pikajärve masina-traktorijaamas Antsla rajoonis.

Ajaleht ilmus 3 korda kuus. Ilmus ka venekeelne paralleelväljaanne **Знамя Труда**.

Ajalehe ilmumine lõppes seoses Kiviõli rajooni likvideerimisega.
Tööliste Leht

**Tööliste Leht** oli Tartus 1921. aastal ilmunud ajaleht. Ajalehe väljaandja oli A. Lieberg, vastutav väljaandja R. Veiram.

Ühtekokku ilmus ajalehte 20 numbrit. Ajalehte trükiti Varraku trükikojas.
Vahipostil

**Vahipostil** oli Tallinnas 15. oktoobrist 1953 kuni 20. veebruarini 1970 ilmunud ajaleht, Eesti NSV Siseministeeriumi häälekandja. Ajalehe toimetaja oli esimesest numbrist kuni 29.detsembrini 1969 Osvald Siimonlatser (1913-2003) , tema järel Juri Vjalõhh (1930-2013).

Ajaleht ilmus 1 kord nädalas.

Ajalehel oli ka venekeelne paralleelväljaanne **На страже** (Na Straže).
Valga Rahva Leht

**Valga Rahva Leht** oli Hummulis aastatel 1992–1994 ilmunud ajaleht. Ajalehe väljaandja oli Valgamaa Taluliit.

Ajaleht ilmus 1 kord kuus.
Heino Sepp

**Heino Sepp** on olnud mitme inimese nimi:
*Heino Sepp (1936–2008) oli Eesti rallisõitja.
*Heino Sepp (1933–1995) oli Eesti jalgpallur.
Ööviiul (ajakiri)

**Ööviiul** on Eesti Orhideekaitse Klubi ajakiri. Ilmub Tallinnas alates 1994. aastast. Toimetaja on Laimi Truus. Ajakiri ilmub kord aastas. Ajakirja numbrid on PDF-vormis allalaaditavad Orhideekaitse Klubi kodulehelt.

## Välislingid
*MTÜ Eesti Orhideekaitse Klubi ajakiri "Ööviiul" Eesti Orhideekaitse Klubi
Tykkimäki

**Tykkimäki** on lõbustuspark Soomes Kymenlaakso maakonnas Kouvolas.

Lõbustuspark avati 17. mail 1986. Lõbustuspargis on umbes 40 atraktsiooni.

## Vaata ka
* Linnanmäki
* Särkänniemi lõbustuspark
* Nokkakivi

## Välislingid
*Tykkimäe koduleht soome, eesti, inglise, rootsi ja vene keeles
Tema Majesteedi Kõige Auväärsem Salanõukogu

**Tema Majesteedi Kõige Auväärsem Salanõukogu** (inglise keeles *His Majesty's Most Honourable Privy Council*; lühemalt *Privy Council*, **PC**) on ametlik nõuandev organ, mis nõustab Ühendkuningriigi monarhi.

Selle liikmed ehk salanõunikud on enamasti kogenud poliitikud, kes kuuluvad (või on kuulunud) Ühendkuningriigi parlamendi Lordide kotta või alamkotta. Nõukogu liikmesus on eluaegne, kuid monarh võib liikmeid sellest välja visata ning liikmetel on võimalik tagasi astuda. Algselt tõi valitseva monarhi surm (*[[Demise of the Crown]]*) kaasa nõukogu laialisaatmise, sest kõik Krooni otsusega tehtud ametisse nimetamised tühistusid. 18. sajandiks lisati valitseja surma ja nõukogu likvideerimise vahele kuue kuu pikkune vaheperiood ning 1901. aasta seadusandlike muudatustega (*The Demise of the Crown Act 1901*) sai Krooni tehtud ametissemääramiste püsivus täiesti sõltumatuks valitsejate vahetumisest.

Ajaloolise **Inglismaa salanõukogu** järeltulijana oli salanõukogu mõjuvõimas institutsioon, kuid selle poliitilisi otsuseid langetab tänapäeval üksnes üks selle komiteedest, Suurbritannia valitsuskabinet. Formaalselt nõustab nõukogu suverääni kuningliku prerogatiivi kasutamisel ning koos annavad nad (niḿe all *King-in-Council*) välja täidesaatvaid akte (*Orders in Council*). Salanõukogul endal on delegeeritud voli anda välja käske (*Orders of Council*), mis peamiselt reguleerivad mõningaid riiklikke institutsioone. Samuti nõustab salanõukogu suverääni kuninglike hartade väljaandmisel, mis annavad organisatsioonidele eristaatuse ning omavalitsustele linna või *borough* staatuse.

Kuninganna ja salanõukogu koos kannavad ka mõningaid kohtulikke funktsioone, ehkki praktikas tegeleb juhtumite ärakuulamise ja otsuselangetamisega üksnes salanõukogu kohtukomitee (*Judicial Committee of the Privy Council*). Kohtukomitee koosneb kõrgematest kohtuametnikest, kes on määratud salanõunikeks: Ühendkuningriigi ülemkohtu kohtunikud, Inglismaa ja Walesi apellatsioonikohtu kohtunikud, Põhja-Iirimaa apellatsioonikohtu kohtunikud, Šotimaa kõrgeima tsiviilkohtu Inner House of the Court of Session kohtunikud, ja teiste Briti Rahvaste Ühenduse liikmesmaade kohtunikud. Varem oli salanõukogu kogu Briti impeeriumi (mitte Ühendkuningriigi) kõrgeim apellatsioonikohus ning see jätkab apellatsioonide vastuvõttu Briti Krooni sõltkondadelt, ülemereterritooriumitelt ja realt Briti Rahvaste Ühenduse liikmesmaadelt.

Nõukogu loodi 1. jaanuaril 1801 Ühendkuningriigi loomisel ning asus asendama varasemaid Inglismaa, Suurbritannia (1708–1800) ja Šotimaa Salanõukogusid.

Seda juhib Nõukogu lordpresident, kelleks on alates 6. septembrist 2022 Penny Mordaunt.

## Välislingid

* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Elu Vaod

**Elu Vaod** oli Tallinnas aastatel 1921–1922 ilmunud ajakiri. 

Ajakirja väljaandja oli Kristliku Kultuuri ja Ilmavaate Edendamise Selts, tegevtoimetaja oli Leopold Raudkepp.

Ühtekokku ilmus ajakirja neli numbrit.
Tokyo Disneyland

**Tokyo Disneyland** (jaapani keeles 東京ディズニーランド, *Tōkyō Dizunīrando*) on üks Tokyo Disney Resorti lõbustus- ja teemaparkidest Jaapanis. Asub Urayasu linnas Chiba prefektuuris Tōkyō lähedal.

Park avati 15. aprill 1983. See oli esimene Disney park väljaspool USA-d.

## Välislingid
*Tokyo Disneylandi koduleht hiina, inglise, jaapani ja korea keeles
Ümera (ajakiri)

**Ümera** oli 1961. aastal Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Hackensackis ilmunud eestikeelne ajakiri, Põhja New Jersey Kalevipoegade ja Lindatütarde ühine väljaanne. 

Toimetuse kolleegiumisse kuulusid Leida Leibak, Elmar Lembit Saarniit ja Heino Taremäe.

Ajakirja ilmus ainult 1 number.
Õnnetud Ajad

**Õnnetud Ajad** oli Ameerika Ühendriikides Baltimore'is 1974. aastal ilmunud eestikeelne ajakiri, mis käsitles Eesti ajaloo ja väliseesti ühiskonna probleeme.

Ajakirja toimetaja oli Armin Morgen.

Ajakirja ilmus kolm numbrit.
Man (täpsustus)

**Man** on nimi, mis võib tähistada mitut asja:
* Man on Briti Krooni sõltkond; 
* Man on saar Iiri meres;
* Man on linn Elevandiluurannikus;
* Man on Walesi ansambel;
* Man Group plc on finantsettevõte;
* Man on haldusüksus India vabariigi Maharashtra osariigi Satara ringkonnas;
* Man oli Kuningliku Antropoloogiainstituudi ajakiri 1901–1994;
* Man oli araabia ja pärsia massiühik, mida kasutati 20. sajandi alguseni;
* Das Man on mõiste Martin Heideggeri filosoofias;
* Man võib tähistada ka keldi merejumal Manannanit.

**MAN** tähendab järgmist:
* MAN SE on Saksamaa kontsern
**Metropolitan Area Network* (linnavõrk)
Lammas ja Kits

**Lammas ja Kits** oli ajakiri, mis ilmus Tartus aastatel 1994–2001 ning mida andis välja Eesti Lambakasvatajate Selts. 

Aastatel 1994–1998 oli toimetaja Enhard Musto, seejärel Peep Piirsalu.

Ajakiri ilmus 1–2 korda aastas. Ühtekokku ilmus ajakirja kümme numbrit.

## Viited
Fieldsi medal

**Fieldsi medal** (inglise keeles *Fields Medal*, ametliku nimetusega *International Medal for Outstanding Discoveries in Mathematics* – 'rahvusvaheline medal väljapaistvate avastuste eest matemaatika alal') on rahvusvaheline matemaatikaautasu, mida annab välja Rahvusvaheline Matemaatikaunioon iga nelja aasta tagant toimuvatel rahvusvahelistel matemaatikute kongressidel. See antakse iga kord mitmele eriti väljapaistvale alla 40 aasta vanusele matemaatikule. 

Fieldsi medal on kõige mainekam matemaatikaautasu ning seda loetakse Nobeli auhinna vasteks matemaatika alal. 

Fieldsi medali asutas Kanada matemaatik John Charles Fields. Seda anti esimest korda välja Oslos 1936. aastal.

## Fieldsi medali kavalerid
* 1936 Lars Valerian Ahlfors (Soome), Jesse Douglas (USA)
* 1950 Laurent Schwartz (Prantsusmaa), Atle Selberg (Norra)
* 1954 Kunihiko Kodaira (Jaapan), Jean-Pierre Serre (Prantsusmaa)
* 1958 Klaus Friedrich Roth (Suurbritannia), René Thom (Prantsusmaa)
* 1962 Lars Hörmander (Rootsi), John Willard Milnor (USA)
* 1966 Michael Francis Atiyah (Suurbritannia), Paul Joseph Cohen (USA), Alexander Grothendieck (kodakondsuseta), Stephen Smale (USA)
* 1970 Alan Baker (Suurbritannia), Heisuke Hironaka (Jaapan), Sergei Novikov (Nõukogude Liit), John Griggs Thompson (USA)
* 1974 Enrico Bombieri (Itaalia), David Bryant Mumford (Suurbritannia)
* 1978 Pierre René Deligne (Belgia), Charles Louis Fefferman (USA), Grigori Margulis (Nõukogude Liit), Daneil Quillen (USA)
* 1982 Alain Connes (Prantsusmaa), William Thurston (USA), Shing-Tung Yau (Hongkong)
* 1986 Simon Donaldson (Suurbritannia), Gerd Faltings (Lääne-Saksamaa), Michael Freedman (USA)
* 1990 Vladimir Drinfeld (Nõukogude Liit, Vaughan F. R. Jones (Uus-Meremaa), Shigefumi Mori (Jaapan), Edward Witten (USA)
* 1994 Jean Bourgain (Belgia), Pierre-Louis Lions (Prantsusmaa), Jean-Christophe Yoccoz (Prantsusmaa), Jefim Zelmanov (Venemaa)
* 1998 Richard Borcherds (Suurbritannia), Timothy Gowers (Suurbritannia), Maksim Kontsevitš (Venemaa), Curtis T. McMullen (USA)
* 2002 Laurent Lafforgue (Prantsusmaa), Vladimir Vojevodski (Venemaa)
* 2006 Andrei Okounkov (Venemaa), Grigori Perelman (Venemaa), Terence Tao (Austraalia), Wendelin Werner (Prantsusmaa)
* 2010 Elon Lindenstrauss (Iisrael), Ngô Bảo Châu (Vietnam, Prantsusmaa), Stanislav Smirnov (Venemaa), Cédric Villani (Prantsusmaa)
* 2014 Artur Ávila (Brasiilia, Prantsusmaa), Manjul Bhargava (Kanada, USA), Martin Hairer (Austria), Maryam Mīrzākhānī (Iraan; esimene medali saanud naine)
* 2018 Caucher Birkar (Iraan), Alessio Figalli (Itaalia), Peter Scholze (Saksamaa), Akshay Venkatesh (Austraalia)
* 2022 Hugo Duminil-Copin (Prantsusmaa), June Huh (USA), James Maynard (Suurbritannia), Marõna Vjazovska (Ukraina)

## Vaata ka
*Nevanlinna preemia
*Abeli auhind
Kudõmkar

**Kudõmkar** on linn Venemaa Föderatsioonis Permi krais, Permikomi ringkonna keskus. 

Kudõmkari mainitakse esimest korda 1579. aastal. 1931. aastal muudeti Kudõmkari küla aleviks ja 1938. aastal linnaks.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kudõmkari elanikest komisid 64% ja venelasi 33%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kudõmkari elanikest permikomisid 53% ja venelasi 45%.

## Viited

## Välislingid

* Kudõmkar lehel Мой Город (vene keeles)
* Kudõmkar Permi krai turismi ametlikul kodulehel (vene keeles)
Eranditöötlus

**Eranditöötlus** on konstruktsioon programmeerimiskeeltes või mehhanism riistvaras, mille abil saab tuvastada ja töödelda **erandeid** ehk arvutiprogrammi töös tekkinud eriolukordi.

Erandid võivad tekkida näiteks siis, kui programm üritab lugeda kättesaamatut mälupiirkonda, avada faili, mida ei ole olemas, või jagada arvu nulliga. Erandi tekkimisel käivitatakse **eranditöötleja** ehk vastav programmilõik, mis üritab viga parandada või annab veateate.

Sõltuvalt olukorrast võib programm pärast erandi töötlemist jätkata tööd sealt, kus see pooleli jäi.

Markantne näide eranditöötluse puudumisest on Ameerika Ühendriikide mereväe ristleja USS Yorktown süsteeme kontrolliva arvutivõrgu kokkujooksmine nulliga jagamise tõttu.

## Kasutamine programmeerimises
Erinevates programmeerimiskeeltes on eranditöötlus erinev.

Tavaliselt piiritletakse kood, milles võib erand tekkida, *try*-plokki. Sellele järgneb eranditöötleja *catch*-plokis. Mõnedes programmeerimiskeeltes saab kirjutada ka *finally*-ploki, milles olev kood käivitatakse sõltumata sellest, kas erand töödeldi või mitte. Selles saab vabastada *try*-plokis kasutatud ressursid. Erand tekitatakse käsuga *throw*, või tekib see kaudselt (nt. nulliga jagamine).

Erandi tekkimisel hakatakse otsima eranditöötlejat liikudes pinus ülespoole. Kui funktsioon, milles erand tekkis, ei sisalda eranditöötlejat, siis vaadatakse antud funktsiooni välja kutsunud funktsiooni jne.

### Erandi töötlemine keeles C#
See koodilõik üritab avada faili nimega "fail.txt". Kui seda ei leita või tekkis mõni muu failiga seotud viga, siis tekitatakse spetsiaalne sisend-väljundoperatsioonide erand IOException. Kui faili pikkus on null, siis tekitab programm ise erandi. Eranditöötleja "püüab" erandi, mis vastab tekkinud veale ja trükib konsoolile veateate. Lõpuks sulgetakse fail, kui selle avamine õnnestus.

```csharp
FileStream f = null;
try
{
    f = File.Open("fail.txt", FileMode.Open);
    if (f.Length == 0)
        throw new Exception("Fail on tühi");
    Console.WriteLine("Programm jooksis edukalt");
}
catch (IOException)
{
    Console.WriteLine("Erandi töötlemine");
    Console.WriteLine("Faili ei saanud avada");
}
catch (Exception e)
{
    Console.WriteLine("Erandi töötlemine");
    Console.WriteLine("Muu viga: " + e.Message);
}
finally
{
    if (f != null)
        f.Close();
    Console.WriteLine("Programmi töö lõpp");
}
```


## Vaata ka
* Katkestusetöötleja
Tsükkel (programmeerimine)

**Tsükkel** ehk **silmus** on konstruktsioon programmeerimiskeeltes, mis võimaldab ühte koodilõiku korduvalt käitada.

Tsükkel koosneb üldjuhul täidetavast koodist ja tingimuslausest.

## Tsükli tüübid
**Eelkontrolliga tsüklis** kontrollitakse esmalt, kas tingimus kehtib. Kui kehtib, siis täidetakse tsükli kood ja kontrollitakse tingimust uuesti. Kui tingimus ei kehti, siis väljutakse tsüklist.

**Järelkontrolliga tsüklis** täidetakse kõigepealt kood, seejärel kontrollitakse tingimust. Kui tingimus kehtib, täidetakse kood uuesti, kui mitte, siis väljutakse tsüklist.

## Tsüklite näited
### While-tsükkel
`While`-tsükkel on eelkontrolliga tsükkel, mis on olemas enamikus programmeerimiskeeltes. Pythonis näeb see välja selline:

```python
x = 0
while x < 5:
    print(x)
    x = x + 1
```


### Do-while-tsükkel
`Do-while`-tsükkel on järelkontrolliga tsükkel. See on olemas näiteks programmeerimiskeeltes Java ja C. Näide C-s:

```c
int x = 0;
do
{
    printf("%d\n", x);
    x++;
} while(x < 5);
```


Operaatorit `++` kasutatakse tihti iteratsioonimuutuja (loenduri) suurendamiseks ühe võrra. `x++` on sama, mis `x = x + 1`. Muutuja vähendamiseks ühe võrra saab kasutada operaatorit `--`.

### For-tsükkel
`For`-tsükkel võimaldab mõnes keeles läbida järjendit elementide kaupa. Näiteks Pythonis

```python
for x in [2,4,6]:
    print(x)
```


Kolmeosaline `for`-tsükkel on olemas Javas ja C-s. Käsk `for` koosneb kolmest semikooloniga eraldatud osast: 1) kood, mis täidetakse ühekordselt enne tsüklit, 2) tingimuslause, 3) kood, mis täidetakse pärast igat tsükli sammu (iteratsiooni).

```c
int x;
for(x=0; x<5; x++)
{
    printf("%d\n", x);
}
```


Kõik kolm osa on valikulised, seega on korrektne ka

```c
int x = 0;
for(;;)
{
    if (!(x < 5)) break;
    printf("%d\n", x);
    x++;
}
```


## Tsükli juhtimiskäsud
Paljudes keeltes on tsüklite juures kasutusel käsud `break` ja `continue`. Käsk `break` väljub tsüklist. Käsk `continue` lõpetab käimasoleva iteratsiooni ja alustab järgmist, sealjuures kontrollitakse tingimuslauset, kui see on olemas.

Näide Pythonis, mis trükib välja kõik paaritud arvud järjendis enne elementi 0 (trükitakse 1, 3, 5):

```python
for x in [1,2,3,4,5,0,6,7]:
    if x == 0:
        break
    if x % 2 == 0:
        continue
    print(x)
```
Poliitiline kaart (geopoliitika)

**Poliitiline kaart** on maailma või mingi piirkonna maade kogum, mis on kujunenud mingiks hetkeks. Poliitilist kaarti iseloomustavad mitmesugused tunnused:
maade arv, piirid nende vahel, nende suurus ja rahvaarv, riigivalitsemise vormid (vabariik, monarhia), riigikorralduse vormid (unitaarne riik, liitriik), riikide tüübid (arenenud riik, arengumaa) jm.

Iga piirkonna poliitiline kaart on pidevas muutumises. Need muutused võivad olla kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed. 

**Kvantitatiivsed muutused** on seotud territooriumi pindala ja piiride muutustega, mis toimuvad rahulikult (nt Siberi vallutamine venelastega 17. sajandil, Alaska otsimine USA-ga Venemaalt 1867. aastal, vabatahtlik loovutamine Prantsusmaaga oma Aafrika koloniaalvalduste osa Saksamaale 1911. aastal jne) või sõjategevuse käigus (riikidevaheliste piiride muutumine Esimese ja Teise maailmasõja tulemusel, Mehhikole kuuluva Texase vallutamine USA armeega 1845. aastal jt). Samuti on kvantitatiivsed muutused riikide lagunemine ja ühinemine (nt Saksamaa taasühinemine, endiste NSV Liidu ja Jugoslaavia lagunemine jt).

**Kvalitatiivsed muutused** on seotud riigivalitsemise või riigikorralduse vormi muutusega (nt endine monarhia Nepal sai vabariigiks 2006. aastal jne). 

Poliitilise kaardi kujunemine toimub mitu tuhandet aastat ja jaotatakse järgmisteks perioodideks:

***Vanim periood** (kuni 5. sajandi eKr) on seotud maakera esimeste riikide arengu ja luhtumisega (Vana-Egiptus, Kartaago, Vana-Kreeka, Vana-Rooma jt.
***Keskaegse perioodi** (5. sajandi eKr – 15. sajandi) jooksul oli kõik suurimad maismaa massiivid (nt Euroopa) täiesti jaotatud eri riikide vahel.
***Uues perioodis** (15.–16. sajandi piirist kuni Esimese maailmasõja lõpuni) toimus eurooplaste koloniaalse süsteemi loomine ja rahvusvaheliste majandussidete levik kogu maailmas.
***Uusim periood** (alates 1917) jaotatakse omakorda kolmeks etapiks.
****1. etapi** käigus oli tekkinud NSV Liit, muutusid piirid Euroopas, laienesid Suurbritannia, Prantsusmaa, Belgia ja Jaapani koloniaalvaldused.
****2. etapi** käigus lagunesid koloniaalsed impeeriumid Aasias, Aafrikas, Ladina-Ameerikas ja Okeaanias, tekkisid sotsialistlikud riigid Euroopas ja Aasias.  
****3. etapi** käigus ühines Saksamaa, endiste NSV Liidu ja Jugoslaavia vabariigid said iseseisvaks.

## Viited
Kormoranlased

**Kormoranlased** ehk **karbaslased** (*Phalacrocoracidae*) on lindude sugukond suulaliste seltsist.

## Süstemaatika
Kormoranlasi on umbes 40 liiki. Peale nende tuntakse fossiilsetena umbes 30 liiki.

## Levik
Kormoranlased on levinud väga laialdaselt, kosmopoliitselt. Paras- ja külmvöödet asustavad linnud on rändsed, soojadel aladel elavad liigid ja populatsioonid on paiksed. 

## Välimus
Kormoranlaste sugukonna lindudel on tüse käävjas keha ja pikk kael. Nokk on keskmise pikkusega, selgelt väljakujunenud konksuga nokatipul. Jalad on kaugele tahapoole nihkunud ja lühikesed, saba on pikk, tiivad lühikesed ja laiad, ümardunud tipuga. Sulestik on valdavalt must ja metalliläikeline, mõnedel liikidel on keha alapool valge. Kormoranlased sulgivad kaks korda aastas, neil on mittetäielik ehk pesitsuseelne, ja täielik sulgimine.
Kormoranlaste sulestik pole kuigi tihe ega vettpidav ning seetõttu peavad nad sukeldumisel märgunud sulestikku kaljunukil, kivi või puu otsas kuivatama, tiivad laiali sirutatud.
Kormoranlaste lend on sirgjooneline, jõuline ja natuke raskepärane, lennusiluett on ristikujuline. Nägemine on neil terav nii õhus kui vee all.
Nahaaluse õhupolstri puudumise ja õhuvaeste luude tõttu istub kormoranlaste keha ujudes sügavasti vees.

## Elupaik ja pesitsemine
Kormoranlased elavad mageveeliste siseveekogude kaldaaladel ja ka mererannikutel. Nad on enamasti seltsingulised pesitsejad, rajavad pesad kaljudele, puude otsa, roostikku või tasasele kaldaalale. Pojad kooruvad pimedate ja paljastena, 7–8 nädala vanuselt hakkavad nad lendama.

## Toitumine
Kormoranlaste põhitoiduks on kalad, mida nad hangivad sukeldudes.
Selges vees teevad nad juba lennul kalaparve asukoha kindlaks. Väljavalitud kala võib kormoran jälitada vee all kümneid meetreid, seejuures sõuavad ta laiade ujulestadaga jalad aerudena ja pikk jäik saba talitleb tüürina.
Peale kalade söövad nad ka limuseid, koorikloomi ja kahepaikseid.

## Perekondi
**Phalacrocorax* – kormoran

## Kaitse
Ohustatud on järgmised liigid. Birdlife

**Phalacrocorax bougainvillii* (guaanokormoran)
**P. campbelli* (campbelli pugalkormoran)
**P. capensis* (kuldkurk-kormoran)
**P. carunculatus* (maoori pugalkormoran)
**P. chalconotus* (pronks-pugalkormoran)
**P. colensoi* (aucklandi pugalkormoran)
**P. coronatus* (meri-kääbuskormoran)
**P. featherstoni* (chathami täpikkormoran)
**P. gaimardi* (laikkael-kormoran)
**P. harrisi* (galápagose kormoran)
**P. neglectus* (tontkormoran)
**P. nigrogularis* (araabia kormoran)
**P. onslowi* (chathami pugalkormoran)
**P. ranfurlyi* (bounty pugalkormoran)

## Kirjandus
* Loomade elu. 6. kd, lk 61
* Heidemaa, I. *Kormoranid*. Eesti loodus 3/1978, lk 156–161
Fakiir (ajakiri)

**Fakiir** oli Tallinnas 1924. aastal ilmunud ajakiri, mis käsitles okultistlikke, parapsühholoogilisi ja esoteerilisi teemasid. 

Ajakirja väljaandja oli Fakiiri kirjastus, vastutav toimetaja oli Leena Kangro.

Ajakiri ilmus kord kuus, ühtekokku ilmus 12 numbrit.

Arvatavasti oli "Fakiir" "Rahvalehe" toimetuse väljaanne, kuna algul asusid nad samal aadressil ja "Rahvaleht" tegi talle tugevat reklaami.

## Viited
Vasikas (ajakiri)

**Vasikas** oli Torontos aastatel 1972–1974 ilmunud eestikeelne kultuuriajakiri. Toimetaja oli Kalle Naelapea.

Ajakiri ilmus kord aastas, ühtekokku ilmus 3 numbrit.
Interaktiivne kaart

**Interaktiivne kaart** on arvutikaart, mis võimaldab kaardi suurendamist, vähendamist, vahemaa ja pindala mõõtmist, koordinaatide määramist, aadressi järgi soovitava koha otsingut jne. Tavaliselt koosneb ta mitmetest kaardikihtidest, mida saab sisse või välja lülitada ning saada palju temaatilisi kaarte.

## Vaata ka
*Google Maps

## Välislingid
### Eesti interaktiivsed kaardid
*Maa-ameti kaardiserver
*Regio interaktiivne Eesti kaart
*Tallinna veebikaart.
*Tartu interaktiivne kaart
*Narva interaktiivne kaart
*EOMapi Eesti veebikaart

### Maailma interaktiivsed kaardid
*Google Maps
*Via Michelin kaardid

### Muud
*Kuidas kasutada interaktiivseid kaarte
George Villiers, esimene Buckinghami hertsog

**George Villiers, esimene Buckinghami hertsog** (28. august 1592 – 23. august 1628) oli Inglismaa kuninga James I favoriit ning mõne allika väitel ka armuke. Vaatamata kesistele poliitilistele ja sõjalistele saavutustele jäi ta kuninga soosingusse ka Charles I valitsusaja esimesel kahel aastal, kuni John Felton hertsogi mõrvas. Ta oli üks paremini tasustatud õukondlasi kogu Inglise õukonna ajaloos.

## Viited
Noor Leninlane

**Noor Leninlane** oli Tallinnas 1941. aasta jaanuarist kuni juulini ilmunud ajakiri, ELKNÜ Keskkomitee häälekandja. Ajakirja väljaandja oli kirjastus Poliitiline Kirjandus.

Ajakirja toimetaja oli  ELKNÜ KK propagandasekretär Vladimir Petrovõhh.

Ajakiri ilmus kord kuus, ühtekokku ilmus seitse numbrit.
Lars Valerian Ahlfors

**Lars Valerian Ahlfors** (18. aprill 1907 Helsingis – 11. oktoober 1996 USA-s Pittsburghis) oli Soome päritolu matemaatik, kes alates 1946. aastast elas USA-s.

Ahlforsi isa Axel Ahlfors oli Helsingi Tehnikaülikooli tehnikaprofessor, ema Sievä Helander suri sünnitusel. Ahlforsid olid soomerootslased ja sellepärast õppis Lars esmalt rootsikeelses erakoolis.

Aastatel 1924–1928 õppis ta Helsingi Ülikoolis, kus tema õppejõudude seas olid Ernst Leonard Lindelöf ja Rolf Nevanlinna. 1930. aastal sai ta Helsingi Ülikoolist doktorikraadi. Seejärel külastas ta muu hulgas Zürichit ja Pariisi. 1933–1936 töötas ta Helsingi ülikoolis abiprofessorina. Kui algas Talvesõda, siis Ahlforsi ei mobiliseeritud, sest ta oli sõjaväeteenistuseks kõlbmatu.

1933. aastal abiellus Ahlfors austerlase Erna Lehnertiga, kes oli koos oma vanematega kolinud algul Rootsi ja siis Soome. Abielust sündis kolm tütart.

Ahlfors oli aastatel 1938–1944 Helsingi Ülikooli professor, 1945–1946 Zürichi ülikooli professor ja 1946–1977 Harvardi ülikooli professor.  

Ahlfors avaldas väljapaistvaid töid kompleksmuutuja funktsioonide teooria alal. Ta uuris Riemanni pindu, analüütilisi funktsioone, kvaasikonformseid kujutusi, jätkates oma õpetaja Rolf Nevanlinna tööd. 

1936. aastal toimunud rahvusvahelisel matemaatikute kongressil Oslos sai ta esimeste teadlaste seas Fieldsi medali. 1981. aastal sai ta Wolfi preemia. Ükski teine soomlane pole neid auhindu pälvinud.
Kopenhaageni metroo

**Kopenhaageni metroo** (taani keeles *København Metro*) on Taani pealinnas Kopenhaagenis töötav metroosüsteem.

Metrool on neli liini. Esimene liin avati Nørreporti ja Lergravsparkeni vahel 19. oktoobril 2002. Teine liin Nørreporti ja Frederiksbergi vahel avati 29. mail 2003. Metrool on neli liini ja 44 jaama, millest 30 on maa-alused. Liinid M1 ja M2 teenindavad vastavalt Amageri lääne- ja idaosa (sealhulgas Kopenhaageni lennujaama), jagades ühist liini kesklinna ja Vanløse vahel. M3 on täielikult maa-alune ringliin, mis ühendab Kopenhaageni keskraudteejaama Vesterbro, Frederiksbergi, Nørrebro, Østerbro ja Indre Byga. Uusim liin, M4, täiendab liini M3 ja ühendab seda Nordhavni ja Sydhavniga, samuti Valbyga Kopenhaageni lõunaosa kaudu. Viies liin, M5, on praegu planeerimisjärgus ja hakkab teenindama Refshaleøenit ja ehitusjärgus Lynetteholmeni naabruskonda ning selle eeldatav avamiskuupäev on 2036. aastal.

Kasutusel on ilma juhtideta rongid, mida jälgitakse ühtsest juhtimiskeskusest. Metrood kasutab umbes 360 000 inimest päevas.

## Liinid

## Välislingid
*Kopenhaageni metroo koduleht
Valged ööd

**Valged ööd** tekivad suvel, kui Päike käib kõrgel ja kaob silmapiiri taha vaid mõneks tunniks, mistõttu võib juhtuda, et Päike ei laskugi ülaltoodud kõrgusteni. Eristatakse astronoomilist, nautilist ja tsiviilset valget ööd. Eesti laiuskraadil kestavad astronoomilised valged ööd 25. aprillist kuni 18. augustini ja nautilised valged ööd 16. maist kuni 28. juulini. Tsiviilseid valgeid öid Eestis ei esine.

## Valgete ööde geograafia
Valged ööd esinevad järgmistes piirkondades: Soomes, Islandil, Gröönimaal ja Antarktisel; Venemaa, Kanada, Alaska, Rootsi ja Norra suuremas osas; Eestis, Lätis, Leedu põhjaosas ja Suurbritannias Shetlandi ja Lõuna-Orkney saartel. Polaarjoonte taga esinevad valged ööd enne ja pärast polaarpäeva.

## Viited
Karagassi keel

**Karagassi keel** ehk **tofa keel** ehk **tofalari keel** (varem *karagas*, tofa keeles *тоъфа* või *тоъфа дыл*, *tòfa dıl*) on turgi keelte hulka kuuluv keel, mida kõneleb umbes 30 inimest Venemaal Irkutski oblastis.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal 93 karagassi keele oskajat.

## Tofa tähestik
Briti Arhitektide Kuninglik Instituut

**Briti Arhitektide Kuninglik Instituut** (*Royal Institute of British Architects*, ka *Institute of British Architects in London*, lühendatult **RIBA**) on arhitektide ühendus Suurbritannias. Asutatud 1834. aastal. Liikmeid on üle 44 000.

## RIBA väljaantavad auhinnad
RIBA annab välja auhindu, tuntumad neist on
* Kuninglik kuldmedal (*Royal Gold Medal*) ja
* Stirlingi auhind (*Stirling Prize*).

## Vaata ka
* Ameerika Arhitektide Instituut

## Välislingid
* RIBA ametlik koduleht (inglise)
Kuninglik kuldmedal

**Kuninglik kuldmedal** (inglise keeles *Royal Gold Medal*, ka **RIBA kuldmedal**) on iga-aastane arhitektuuriauhind, mida annab Briti monarhi nimel välja Briti Arhitektide Kuninglik Instituut, tunnustades üksikisiku või grupi olulist panust rahvusvahelise arhitektuuri arengusse. Auhind asutati 1848. aastal.

## Laureaate 19. sajandil
Esimene auhind anti 1848. aastal inglise arhitektile ja arheoloogile Charles Robert Cockerellile. Järgmisel aastal sai auhinna itaalia arhitekt ja arheoloog Luigi Canina. Aastal 1850 läks kuldmedal Charles Barryle, kes oli Londoni Westminsteri palee renoveerimisprojekti üks autoreid. Erandlik oli Kuningliku instituudi otsus 1885. aastal – kuldmedal anti saksa kaupmehele ja arheoloogile Heinrich Schliemannile.

## Laureaate  20. sajandil
### Arhitektid
Kuningliku kuldmedali on saanud paljud tuntud 20. sajandi arhitektid, sealhulgas 1925. aastal Giles Gilbert Scott (projekteeris Liverpooli katedraali ja Battersea elektrijõujaama), Frank Lloyd Wright (1941), Edward Maufe (1944), Eliel Saarinen (1950), Le Corbusier (1953),  Walter Gropius (1956), Alvar Aalto (1957), Ludwig Mies van der Rohe (1959), Louis Kahn (1972), Jørn Utzon (1978), Oscar Niemeyer (1998), Frank Gehry (2000) ja Nicholas Grimshaw (2019).

1967. aastal anti auhind arhitektuuriajaloolasele Nikolaus Pevsnerile.

### Ehitusinsenerid
Aastal 1992 sai Iiri ehitusinsener Peter Rice teise insenerina Kuningliku kuldmedali; esimene oli Ove Arup 1966. aastal. Kuid tegelikult on auhinnasaajate hulgas insenere olnud varemgi, näiteks 1960. aastal anti auhind Pier Luigi Nervile, kes oli küll väljapaistev arhitekt, kuid veel kuulsam ehitusinsener. 

### Erandlik auhinnasaaja 1999. aastal
Märkimisväärne erandlik autasustamine toimus 1999. aastal, kui kuldmedali sai mitte üksikisik, vaid Barcelona linn.

## Vaata ka
*AIA kuldmedal

## Välislingid
* Kuninglik kuldmedal RIBA kodulehel
*  Kuldmedali saajad 1848–2008 (PDF)
Grave Digger

**Grave Digger** on Saksa *[[heavy metal]]*/*[[power metal]]* bänd, mis moodustati aastal 1980.

Grave Digger on üks tuntumatest ja edukamatest 1980. aastatel esile kerkinud Saksa metal-bändidest. Ansambli debüütalbum "Heavy Metal Breakdown" ilmus 1984. aastal, järgmisel aastal anti välja "Witch Hunter" ja 1986. aastal "War Games". Pärast seda otsustasid bändi liikmed püüda saavutada laiemat edu, muutes ansambli nime Diggeriks ja andes 1987. aastal välja pop-rocki sugemetega albumi "Stronger Than Ever". Kuid oodatud edu ei järgnenud ja seetõttu läks bänd sama aasta lõpul laiali.

1991. aastal otsustasid Grave Diggeri laulja Chris Boltendahl ja kitarrist Uwe Lulis Grave Diggeri uuesti kokku kutsuda. Järgnevalt välja antud albumitel "The Reaper" (1991) ja "Symphony of Death" (1994) olnud lood olid sarnased bändi algusaegade muusikale ja kindlustasid Grave Diggerile taas edu. Aastatel 1996–1999 andis bänd välja kolm temaatilist albumit: "Tunes of War" (Šotimaa ajaloost), "Knights of the Cross" (Templirüütlitest) ja "Excalibur" (Kuningas Arthuri legendidest), mida hiljem hakati nimetama Grave Diggeri keskaja triloogiaks. 2001. aastal järgnes album "The Grave Digger", mis põhines Edgar Allan Poe novellidel, 2003. aastal aga "Nibelungide laulu" teemaline "Rheingold". 2005. aastal anti välja album "The Last Supper", mis osaliselt lahkas Jeesuse ilmaliku elu viimaste päevade tegevust. 2008. aastal ilmus album "Ballads of a Hangman" ning 2010. aastal taas Šotimaa-teemaline "The Clans Will Rise Again". 2012. aastal ilmus Vana-Kreeka mütoloogiaaineline album "The Clash of Gods".
Peter Falk

**Peter Michael Falk** (16. september 1927 New York – 23. juuni 2011 Beverly Hills) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

Tema tuntuim roll oli mõrvauurija inspektor Columbo kriminaalsarjas "Columbo", mida tehti aastatel 1968–1978 kokku 69 jagu. Sarja on näidatud 44 riigis, sealhulgas ka Eestis. Peter Falk pälvis selle rolli eest neli Emmyt (Primetime Emmy Awards, 1972, 1975, 1976, 1990) ja Kuldgloobuse (1973).

## Välislingid
Plaan (kartograafia)

**Plaan** on väikese maa-ala suuremõõtkavaline (1:10000 ja suurem) kaart. Plaani mõiste tuleneb planimeetrilisest mõõdistamisest, kus kaardistamine toimub tasapinnal ehk Maa kumerust arvestamata. See on võimalik alal, mille läbimõõt jääb alla 10 kilomeetri. Suure mõõtkava tõttu on plaanil võimalik kujutada kõiki objekte üldjuhul mõõtkavalistena. Seetõttu kasutatakse plaane seal, kus vajatakse suurt detailsust. Olulisemaks on see linnade ja muude tiheasustusalade haldamisel, maakatastris, detailplaneerimisel, ehitustöödel, aga ka põllumajandustööde korraldamisel, kohapõhistel uuringutel (näiteks arheoloogia), orienteerumisel jne. 

Linnade plaanistamisest tulenevast traditsioonist nimetatakse üldiselt kõiki linnaalade kaarte ka tänapäeval pigem plaanideks. Plaanid võivad olla sealhulgas ka lihtsustatud. Turistidele suunatud linnaplaanid on sageli skemaatilised, generaliseeritud, esitades vaid olulisemaid objekte. Linnasüdame ülessuurendamiseks kasutatakse vahel ka mitmesuguseid moonutusi. 

Topograafilised plaanid jaotatakse mõõtkava alusel: 
* väikesemõõtkavalised topograafilised plaanid (1:10000–1:5000), 
* keskmisemõõtkavalised topograafilised plaanid (1:5000–1:1000), 
* suuremõõtkavalised topograafilised plaanid (1:1000–...). 
Plaane koostatakse kas looduses topograafilise või silmamõõduline mõõdistuse käigus või aerofoto dešifreerimisel.
Kuusik (perekonnanimi)

**Kuusik** on eesti perekonnanimi.

2008. aastal kandis Eestis seda perekonnanime 1384 inimest, mis paigutas selle levikult 47. kohale. Sellest veel sagedasemad on Kaasik (22. koht), Lepik (23.), Mets (42.) ja harvemad Leppik (58.), Männik (82.) ja Tammik (184.).

8. mai 2012 seisuga elas Eestis Rahvastikuregistri andmetel 1361 inimest perekonnanimega Kuusik.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuusik 1376 inimesel (636 mehel ja 740 naisel).

## Nime kandjaid
* Aare Kuusik, entomoloog 
* Aleksander Kuusik, vaimulik
* Aleksis Kuusik, kooliõpetaja ja koolijuht
* Edgar Kuusik, arhitekt ja pedagoog
* Heino Kuusik, põllumajandus- ja omavalitsustegelane
* Jaanika Kuusik, dirigent
* Juuro Kuusik, kunstnik ja karikaturist
* Karolin Kuusik, stilist ja moekunstnik
* Mart Kuusik, sõudja
* Oliver Kuusik, laulja
* Otto Kuusik, spordiajakirjanik
* Paul Kuusik, näitleja
* Paul Voldemar Kuusik, vaimulik
* Reijo Kuusik, jalgpallur
* Taimo Kuusik, kunstiajaloolane
* Tiit Kuusik, laulja
* Timotheus Kuusik, kooli- ja kirjamees
* Vello Kuusik, programmeerija ja küberneetik
* Villem Kuusik, kommunist ja riigiametnik

## Vaata ka
* Kuuse
* Kuusk

## Viited
Kuusk (perekonnanimi)

**Kuusk** on eesti perekonnanimi.

See harilikule kuusele viitav perekonnanimi on Eestis väga laialdaselt levinud  – 2008. aastal kandis seda 1747 inimest, mis paigutas selle levikult 26. kohale. 8. mai 2012 seisuga elas Eestis Rahvastikuregistri andmetel 1769 inimest perekonnanimega Kuusk.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuusk 858 mehel ja 933 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kuusk meeste puhul 19. ja naiste puhul 20. kohal.  Levinuim on see Saare maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 74,59.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kuusk 864 mehel ja 945 naisel. Perekonnanimede levikult on Kuusk 19. kohal nii meeste kui naiste puhul.

## Nime kandjaid
* Aivar Kuusk, eesti meelelahutustegelane
* Albert Kuusk, Eesti sõjaväelane
* Ivo Kuusk, eesti ooperilaulja, lavastaja ja muusikapedagoog
* Kaimo Kuusk, eesti diplomaat
* Kersti Kuusk, eesti laulja ning muusikapedagoog
* Külliki Kuusk, eesti kirjandusteadlane
* Piret Kuusk, eesti füüsik
* Priit Kuusk, eesti muusikateadlane
* Priit Kuusk, eesti ajakirjanik
* Vilma Kuusk, eesti botaanik

## Vaata ka
* Kuuse
* Kuusik

## Viited
Suund

**Suund** on informatsioon, mis määrab ühe punkti suhtelist asukohta teise punkti suhtes kaugust määramata. Suunad võivad olla suhtelised mingit kindla objekti suhtes (nt viiulid sümfooniaorkestris asuvad tavaliselt dirigendi suhtes vasakul) või absoluutsed mingit varem kokkulepitud objekti suhtes (nt New York asub Madridist lääne pool). Suuna võib määrata käsitsi nimetissõrmega või kujutada noole abil. 

Geograafias määratakse suunda ilmakaarte järgi kompassi abil. Täpsemat suunda saab määrata asimuudiga. 

Matemaatikas on suund üks joonepunktide kahest võimalikust järjestusest. Kui üks järjestus fikseerida, siis on joon varustatud suunaga.

## Vaata ka

* Navigatsioon
* Siht

## Viited
Maailmakaart

**Maailmakaart** on Maa pinna kaart.

Maailmakaardid on tavaliselt kas poliitilised või füüsilised. Maailma poliitilise kaardi peamine eesmärk on näidata maade, enamasti riikide piire; looduskaardi  peamine eesmärk on näidata geograafilisi objekte, nagu mäestikke, muldade tüüpe või maa kasutamist. 

## Temaatilised maailmakaardid

Pilt:World map.png | Maailma looduskaart
Pilt:CIA WorldFactBook-Political world.pdf| Maailma poliitiline kaart
Pilt:BlankMap-World-162E.svg | Vaikse ookeani tsentriline kaart (kasutatakse tavaliselt Jaapanis, Hiinas ja Austraalias) 
Pilt:CO2 responsibility 1950-2000.svg | Inimtekkelise CO2 heide riigiti
Pilt:UN Human Development Report 2008.svg | 2008. aasta ÜRO inimarenguindeks riigiti
Pilt:Volcano Map.png | Maailma tektooniline kaart
Pilt:Kliimavöötmed.svg | Maailma kliimavöötmete kaart (Alissovi järgi)
Pilt:World Köppen Map.png| Maailma kliimakaart (Köppeni järgi)
Triinu

**Ajakiri Triinu** ilmus 1952. aastast Stockholmis stentsileerituna, hiljem trüki teel paljundatuna. Ajakirja asutas Vera Poska-Grünthal, kes oli pikka aega ka selle toimetaja.

Ajakiri ilmus aastatel 1952–1995. Väljaandja oli Toronto Eesti Naisseltsi Triinu Komitee. Aastatel 1985–1995 toimetas ajakirja Tanni Kents.

Ajakiri ilmus kord kvartalis. Ajakiri oli algul mõeldud naisteajakirjaks, kuid kujunes pereajakirjaks. Ajakirjas avaldati kirjeldusi eestlaste tööst, eriti eestluse säilimisest väljaspool Eestit. Ajakiri avaldas artikleid rahvatraditsioonidest ning tõi etnograafidelt rahvariiete kirjeldusi ja mustrilehti.

## Viited