open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Calcidius

**Calcidius** (ka *Chalcidius*; 4. sajand või 5. sajandi esimene pool) oli filosoof, kes tõlkis ladina keelde Platoni dialoogi "Timaios" alguse (7a–53c; pole teada, kas ta tõlkis ka ülejäänud osa) ning varustas selle kommentaaridega. Tõlge on pühendatud Hispaania piiskopile Córdoba Osiusele. 

See oli ainus Platoni teos, mida varakeskaegses Lääne-Euroopas (kuni "Menoni" ja "Phaidoni" tõlkeni 1158) tunti. See teos tõi varakeskaegsesse mõttemaailma maailmahinge idee, mis mõjutas Chartresi koolkonda (Bernard Chartresist, Thierry Chartresist), ning suletud korrastatud universumi idee. 

Calcidiuse elust pole midagi kindlalt teada. Arvatakse, et ta sai kristlaseks. 

## Väljaanded
* *Timaeus a Calcidio translatus commentarioque instructus* édi. par J. H. Waszink, Leyde, éd. Brill, coll. "Plato Latinus" n° 4, 1962. Google'i raamat
* *Commentario al Timeo di Platone* (itaaliakeelne tõlge), Milano, 2003 ISBN 88-45-29232-0

## Kirjandus
* J. C. M. Van Winden. *Calcidius on Matter. His Doctrine and Sources*, Leyde, éd. Brill, 1965.
* J. Den Boeft. *Calcidius on Fate. His Doctrine and Sources*, Leiden, 1970; 1997 ISBN 90-04-01730-5
* J. Den Boeft. *Calcidius on Demons*, Leiden, 1977 ISBN 90-04-05283-6
Ko Akuma Usagi no Koibumi to Machine Gun

**Ko Akuma Usagi no Koibumi to Machine Gun** (小悪魔USAGIの恋文とマシンガンe.p.; *Väikese Deemonküüliku Armastuskiri ja Automaatpüstol*) on An Cafe kolmas EP, mis ilmus Jaapanis 29. oktoobril 2008.

## Laulud

### CD
#"My ♡ Leaps for "C"   
#"Kawayu's ЯocК" (可愛湯's ЯocК; *Kawayusu Rokk*) 
#"Zetsubou" (絶望; *Meeleheide*)
#"Nyappy in the world 4 -Hannyaka Kyo no Theme-" (Nyappy in the world 4 -般ニャ化教のテーマ-; *Nyappy Maailmas*) 

### DVD
#"My ♡ Leaps for "C"
Absoluutne sagedus

**Absoluutne sagedus** on statistikas väärtusele vastav objektide arv.

## Vaata ka
*suhteline sagedus
*kumulatiivne sagedus
Kumulatiivne sagedus

**Kumulatiivne sagedus** (sageduste summa) on statistika mõiste. Kumulatiivse sageduse puhul absoluutsed sagedused liidetakse kuni käsiloleva väärtuse sageduseni (kaasa arvatud), kasutatakse ka kumulatiivset suhtelist sagedust (liidetakse suhtelised sagedused).
Ungari kirjanike loend

''Siin on loetletud ungari kirjandust kirjutanud kirjanikke.

## A
*Tamás Aczél (1921–1994)
*Endre Ady (1877–1919)
*Anonymus
*Lajos Aprily (1897–1973)
*János Arany (1817–1882)

## B
*Mihály Babits (1883–1941)
*Bálint Balassi (1554–1594)
*Attila Bartis (1968-)
*János Batsányi (1763–1845)
*Dániel Berzsenyi (1776–1836)
*György Bessenyei (1747–1811)
*Kata Bethlen (1700–1759)
*Miklós Bethlen (1642–1716)
*Péter Bornemissza
*Sándor Bródy (1863–1924)

## C
*Géza Csáth (1887–1919)
*Mihály Csokonai Vitéz (1773–1805)

## D
*Tibor Déry (1894–1977)
*György Dragomán (1973)

## E
*József Eötvös (1813–1871)
*Péter Esterházy (1950–2016)

## F
*István Fekete (1900–1970)
*Milán Füst (1888–1967)

## G
*Erzsébet Galgóczi (1930–1989)
*Géza Gárdonyi (1863–1922)
*Loránd Gáspár (1925–)
*Ágnes Gergely (1933–)
*Árpád Göncz (1922–2015)
*Pál Gyulai (1826–1909)

## H
*Anna Hajnal (1907–1977)
*Béla Hamvas (1897–1968)
*János Háy (1960–)
*Miklós Hubay (1918–2011)

## I
*Gyula Illyés (1902–1983)

## J
*Éva Janikovszky (1926–2003)
*Mór Jókai (1825–1904)
*Attila József (1905–1937)
*Gyula Juhász (1883–1937)

## K
*Margit Kaffka (1880–1918)
*Ferenc Karinthy (1921–1992)
*Frigyes Karinthy (1887–1938)
*Lajos Kassák (1887–1967)
*József Katona (1791–1830)
*Ferenc Kazinczy (1759–1831)
*Zsigmond Kemény (1814–1875)
*Imre Kertész (1929–2016)
*Károly Kisfaludy (1788–1830)
*Sándor Kisfaludy (1772–1844)
*József Kiss (1842–1921)
*Ferenc Kölcsey (1790–1838)
*Emil Kolozsvári Grandpierre (1907–1992)
*György Konrád (1933–)
*Dezső Kosztolányi (1885–1936)
*László Krasznahorkai (1954–)
*Ágota Kristóf (1935–2011)
*Gyula Krúdy (1878–1933)

## L
*Ervin Lázár (1936–2006)

## M
*Imre Madách (1823–1864)
*Iván Mándy (1918–1995)
*Sándor Márai (1900–1989)
*Miklós Mészöly (1921–2001)
*Kálmán Mikszáth (1847–1910)
*Ferenc Molnár (1878–1952)
*Ferenc Móra
*Zsigmond Móricz (1879–1942)

## N
*Péter Nádas (1942–)
*Lajos Nagy (1883–1954)
*László Nagy (1925–1978)
*Ágnes Nemes Nagy
*László Németh (1903–1975)

## O
*Géza Ottlik (1912–1990)

## P
*Janus Pannonius (1434–1972)
*Sándor Petőfi (1823–1949)
*János Pilinszky (1921–1981)

## R
*Miklós Radnóti (1909–1944)

## S
*György Somlyó (1920–2006)
*György Spiró (1946–)
*Dezső Szabó (1879–1945)
*Lőrinc Szabó (1901–1957)
*Magda Szabó (1917–2007)
*Miklós Szentkuthy (1908–1988)
*Antal Szerb (1901–1945)
*Dezső Szomory (1869–1944)
*Sütő András (1927–2006)

## Z
*Lajos Zilahy (1891–1976)
*Miklós Zrínyi (1620–1964)

## T
*Áron Tamási (1897–1966)
*Sándor Tar (1941–2005)
*Józsi Jenő Tersánszky (1888–1969)
*Árpád Tóth (1886–1928)
*Krisztina Tóth (1967–)

## V
*István Vas (1910–1991)
*Mihály Vörösmarty (1800–1955)

## W
*Sándor Weöres (1913–1989)

## Ö
*István Örkény (1912–1979)
Hajuvusdiagramm

**Hajuvusdiagramm** ehk **korrelatsiooniväli** on kahe tunnuse ühisjaotuse graafiline esitus. Teisiti öeldes: korrelatsiooniväli on koordinaattasandile kantud punktide hulk, kus punkti esimeseks koordinaadiks (x-koordinaadiks) on objekti esimese tunnuse väärtus ja teiseks koordinaadiks (y-koordinaadiks) sama objekti teise tunnuse väärtus.

Hajuvusdiagrammile kantakse kõik valimi objektid. 

Kui hajuvusdiagrammil paiknevad punktid tõusvas või langevas "pilvekeses", siis viitab see ühisele tendentsile tunnuste käitumises.

## Viited
Sagedustabel

**Sagedustabel**  - võtab andmetabelist kokku mitmel objektil mingit väärtust esineb ehk esitab vastava sageduse.

Peame teadma milliseid väärtusi tunnus võib omandada ja kui sageli iga väärtus esines (...mitmel üliõpilasel on hallid silmad...).
Lineaarne korrelatsioonikordaja

**Lineaarne korrelatsioonikordaja** ehk **Pearsoni korrelatsioonikordaja** *r* kasutab hajuvusdiagrammi informatsiooni ning on kõige levinum kordaja. Excel'is r = CORREL(X,Y) 

Korrelatsioonikordaja r omab tähendust vaid pidevatele ja normaaljaotusega tunnustele.

Mida lähemal on r absoluutväärtus ühele, seda tugevamalt on tunnused omavahel seotud. 

## Matemaatiline definitsioon
Lineaarne korrelatsioonikordaja *r* avaldub kujulː

r = \frac{\sum (x_i - \overline{x})(y_i - \overline{y})}{n \sigma_X \sigma_Y},

kus *n* on juhuslike suuruste *X* ja *Y* väärtuste x_i ja y_i paaride arv (valimi maht), \overline{x} ja \overline{y} aritmeetilised keskmised ning \sigma_X ja \sigma_Y vastavad standardhälbed.

## Omadused
*Väärtus asub lõigus –1 kuni 1   -1≤r≤1.
*Kui tunnused on kasvavalt seotud on r>0.
*Kui tunnused on kahanevalt seotud, on r 0.7. 

## Puudused
*Mõjutub erinditest (paar erindit võivad “venitada” kordaja suureks, kuigi tegelikult on seos nõrk) – erind välja jätta 
*Mõjutub kolmandast tunnusest ehk punktid moodustavad mingi kolmanda tunnuse suhtes tõusva (langeva) pilve – uurida kordajaid kolmanda tunnuse väärtuste kaupa 
*Tunneb ära vaid lineaarse seose, muu seose korral (ruutfunktsionaalne seos vms) võib anda tulemuseks nõrga või olematu sõltuvuse.
Kõigil juhtudel on üldjuhul probleem nähtav hajuvusdiagrammilt.

## Vaata ka

* Korrelatsioon

## Viited
Laiakivi

**Kõpu laiakivi** on Põhja-Sakala vallas Supsi külas asetsev graniidist rändrahn, mille ümbermõõt on 21,2 meetrit ja kõrgus maapinnalt 3 meetrit. Kivi pikkus on 8,4 meetrit ja laius 5,4 meetrit. Arvatavasti on 2/3 kivist maa sees.

Legendid räägivad, et Rootsi ajal olevat kivil elusalt ära põletatud nõid. Pärast seda hakanud kivi pimedas hiilgama, mida võidud näha pimedal sügisööl. Kivil on lohk, mis meenutab inimese magamisaset.

## Kirjandus
* Elma Tomson "Kõpu kihelkond", Viljandi 1995

## Välislingid
*
*
*
*Laiakivi aare Geopeitus.ee
Seemnerüü

**Seemnerüü** ehk **arill** ehk **arillus** (*arillus*) on seemet osaliselt (mõnikord vaevalt nähtavana) või täielikult ümbritsev lihakas kate.
 

Tavaliselt moodustub ta seemnealgme jalast ehk funiikulusest või on muundunud seemnesoomus. Mõnel liigil tõlgendatakse seda ka *[[sarcotesta]]* jäänusena. 

Seemnerüü on sageli erksat värvi. Ta võib olla kollane, punane või isegi sinine. Värviline seemnerüü meelitab ligi loomi, kes söövad selle koos seemnega ära. Seemnerüü sisaldab tavaliselt taimerasva, parkaineid, valke ja tärklist. Seemned läbivad loomade seedekulgla ilma seedumata. Nii levivad seemned zoohooria teel. 

Seemet ümbritsev kate ei ole alati seemnerüü: piimalilledel on mikropüülide piirkond (eksostoom) lihakas: seda vormi nimetatakse seemnelisemeks. 

## Näiteid
Seemnerüü moodustub mõnel paljasseemnetaimede sugukonnal: jugapuulistel, kivijugapuulistel ja peajugapuulistel. Teistele paljasseemnetaimedele iseloomuliku käbi asemel kasvab neil viljataoline moodustis.  

Jugapuudel on seemnerüü ainus inimestele mittemürgine osa, sest ta ei sisalda taksiini. 

Katteseemnetaimedel esineb seemnerüü üksikutel perekondadel ja liikidel ning nad see võib olla mitmesuguse välimusega. Näiteks:
*Kikkapuudel ümbritseb seemnerüü seemet täielikult. 
*Lõhnaval muskaadipuul nimetatakse seemnerüüd muskaatõieks ning ta on peenelt lõhestunud. 
*Vesiroosidel on seemnerüü õhku täis koti kujuline ning toimib ujupõiena. 
*Litši söödav osa on hiina litšipuu seemnerüü, mangostani söödav osa mangostanipuu seemnerüü, longani söödav osa on longanipuu seemnerüü. Ka maitsva akipuu seemet ümbritsev viljalihataoline söödav osa on seemnerüü. Granadilli lihakad osad on purpur-kannatuslille seemnerüü. Duriani söödavad osad on hariliku durianipuu seemnerüüd.
*Maduväädil (*Hibbertia*), kannatuslillel (*Passiflora*), rüüpuul *[[Prumnopitys andina]]* ja kopsurohul (*Pulmonaria*) on samuti väga arenenud seemnerüü.

## Vaata ka
*Elaiosoom     

## Viited
Surnud 25. juunil

''Siin loetletakse 25. juunil surnud tuntud inimesi.
*1533 –  Mary Tudor, Prantsusmaa kuninganna, Suffolki hertsoginna
*1673  – Charles de Batz-Castelmore, Artagnani krahv, Prantsuse sõjaväelane ("d'Artagnan")
*1767 – Georg Philipp Telemann, saksa helilooja
*1856 – Max Stirner, saksa filosoof ja ajakirjanik
*1898 – Ferdinand Cohn, Saksa bioloog ja taimefüsioloog
*1914 – Georg II, Sachsen-Meiningeni hertsog
*1916 – Jaan Bergmann, eesti luuletaja
*1933 – Anna Brigadere, läti kirjanik
*1938 – Nikolai Trubetskoi, vene keeleteadlane
*1937 – Colin Clive, Briti teatri- ja filminäitleja
*1949 – Julius Vambola, eesti ehitusinsener, ettevõtja, sporditegelane ja talisupleja
*1957 – Juuli Jõgi, eesti näitleja
*1960 – Torashirō Kawabe, Jaapani sõjaväelane 
* 1960 – Walter Baade, Saksamaa ja USA astronoom
*1962 – Ervin Roos, eesti keele- ja kirjandusteadlane, klassikaline filoloog
*1965 – Konstantin Kanep, Eesti sõjaväelane
*1976 – Juuli Kotkas, eesti luuletaja
*1979 – Jaan Villard, eesti laulja
*1982 – Aleksander Tois, Eesti metallitööline ja poliitik
*1983 – Alberto Ginastera, Argentina helilooja
*1984 – Michel Foucault, prantsuse filosoof
*1986 – Luulik Kokamägi, eesti maalikunstnik
*1990 – Raoul Kernumees, eesti graafik ja maalikunstnik
*1993 – Elmar Liiv, eesti pedagoog ja orkestrijuht
*1994 – Alo Tael, Eesti sõjaväelane
*1996 – Elmar Karu, eesti psühhiaater
*1997 – Jacques-Yves Cousteau, prantsuse mereväeohvitser, maadeuurija, ökoloog, filmiprodutsent, teadlane, fotograaf ja kirjanik
*1998 – Raivo Erendi, eesti viiuldaja ja pedagoog
*1999 – Jevgeni Morgunov, vene näitleja
*2002 – Juhan Kalam, eesti geneetik
*2004 – Riita Hansen, A. H. Tammsaare tütar
*2005 – Gerard Batliner, Liechtensteini poliitik ja jurist, peaminister aastatel 1962–1970 
* 2005 – Olga Lauristin, eesti riigi- ja ühiskonnategelane
*2006 – Seema Aissen Weatherwax, ukraina-juudi päritolu USA fotograaf 
* 2006 – Sophie Maslow, USA koreograaf 
* 2006 – Jaap Penraat, hollandi arhitekt 
* 2006 – Akbar Hossain, Bangladeshi poliitik
*2007 – Nina Võrubova, vene baleriin 
* 2007 – Mahasti, Iraani poplauljatar 
* 2007 – Chris Benoit, Kanada profimaadleja 
* 2007 – Jaak Hion, eesti matemaatik, üldalgebra uurimissuuna rajaja Eestis
*2009 – Michael Jackson, USA poplaulja 
* 2009 – Farrah Fawcett, USA näitleja
*2010 – Kalev Kesküla, eesti kirjanik, ajakirjanik, kirjandus- ning veinikriitik 
*2012 – Ilkka Koivisto, soome bioloog
*2016 – Giuseppe Ferrara, itaalia filmilavastaja ja -stsenarist
*2017 – Talvo Pabut, eesti näitleja, lavastaja ja literaat 
* 2017 – Ants-Johannes Martin, eesti zooloog (mürmekoloog)
*2019 – Eerik-Juhan Truuväli, eesti jurist, õigusteadlane ja õiguskantsler
* 2019 – Ringaudas Songaila, Leedu NSV partei- ja riigitegelane
*2022 – Raul Tammet, eesti filmi- ja teatrilavastaja
*2023 – Siiri Veromann, eesti bioloog
AISI-316

**AISI-316 ja AISI-316L** on austeniitse struktuuriga happekindel (roostevabateras) teras. L tähises tähistab terase väikest süsinikusisaldust. Omab suurt keemilist vastupidavust ja on (praktiliselt) mittemagnetiline. Ei ole karastatav termilise töötlusega, kuid karastub mehaanilisel külmtöötlusel (deformeerimisel).

Koostis: süsinik <0,08%, mangaan <2%, räni <1%, fosfor <0,045%, väävel <0,03%, nikkel 10–14%, kroom 16–18%, molübdeen 2–3%.

Kuulub koos selliste roostevabade terastega nagu näiteks AISI-302, AISI-304, AISI-306 ja AISI-312 austeniitsete teraste hulka, olles seejuures nendest mõnevõrra suurema keemilise vastupidavuse ja nõrgema magnetismiga.
Vähendatud süsinikusisaldusega AISI-316 (<0,03%) tähis on AISI-316L
Sarnase koostisega, kuid mõnevõrra suurema legeerivate elementide sisalduse ja suurema korrosioonikindlusega on AISI-317 teras.

Kasutatakse korrosioonikindlate anumate, torude, seadmete, jms valmistamiseks keemiatööstusele ja toiduainetetööstusele jm.
Sobib kasutamiseks näiteks paadiehituses (sellest vahel kasutatav *marine grade steel* tema korrosioonikindluse suhtes).

Austeniitsed roostevabaterased moodustavad umbes 70% roostevabateraste kogutoodangust.

## Vaata ka
* Teras
* Edelstahl AISI-316
* ASTM International

## Välislingid
* Xiaoli Tang 2005, Sigma Phase Characterization in AISI 316 Stainless Steel
* SubsTech AISI-316
* Sulamite koostiseid
Moskva metroo

**Moskva metroo** (vene keeles *Московский метрополитен*) on Moskvas ja selle eeslinnades (Krasnogorsk, Reutov, Ljubertsõ ja Kotelniki) asuv metroo.

Moskva metroos on 14 liini 226 metroojaamaga ja kogupikkusega 387,6 km. Keskmiselt teenindab metroo 6,6 miljonit reisijat päevas, nädalavahetustel üle 7 miljoni päevas. 2009. aastal oli metroos 2,3922 miljardit reisijat. Tipptunnil sõidavad rongid poolteiseminutilise intervalliga.

Üldjuhul on metrooliinide otspunktid äärelinnas ja keskkoht kesklinnas. Lisaks on olemas 2 ringliini, mis võimaldab peaaegu igalt liinilt igale liinile ümber istuda.

Igale metrooliinile on määratud oma number, nimi ja värvus. Rongis peatuste teatamisel kasutatakse liinide nimesid, aga kõnekeeles harilikult värve, välja arvatud roheliste liinide kohta, sest mitmele liinile on määratud üsna lähedane roheline värv. 

Peatusi teatab meeshääl, kui rong sõidab äärelinnast kesklinna suunas, ja naishääl, kui rong liigub kesklinnast äärelinna suunas. Ringliinil teatab meeshääl peatusi päripäeva sõites ja naishääl vastupäeva sõites.

Metroo avatakse hommikuti umbes kell 5.30. Täpne aeg sõltub rongide saabumisest konkreetsesse jaama. Kõik metroojaamad suletakse kell 1.00.

## Õnnetused ja terrorirünnakud
8. jaanuaril 1977 plahvatas pomm rahvast täis vagunis. Hukkus 7 ja raskelt vigastada sai 33 inimest. Rünnakus mõisteti süüdi 3 armeenlast, kes hukati.

Juunis 1981 toimus Oktjabrskaja jaamas tulekahju, milles hukkus vähemalt 7 inimest.

17. veebruaril 1982 kukkus Aviamotornaja metroojaamas kokku eskalaator. Hukkus 8 inimest, 30 sai raskelt vigastada.

30. märtsil 1983 hukkus mitu inimest kahe metroorongi kokkupõrkes Belorusskaja jaamas.

6. veebruaril 2004 hukkus pommiplahvatuses Avtozavodskaja ja Paveletskaja jaamade vahel 40 inimest, vigastada sai üle 100.

29. märtsil 2010 kell 7.56 ja 8.38 toimusid metroos Lubjanka ja Park Kulturõ jaamas kaks plahvatust. Neis hukkus 38 ja vigastada sai 102 inimest. Arvatakse, et plahvatused panid toime Kaukaasia päritolu enesetaputerroristidest naised.

15. juulil 2014 sõitis metroorong Slavjanski bulvari ja Park Pobedõ metroojaama vahel rööbastelt välja. Hukkus üle 20 inimese, üle 150 sai vigastada.

## Galerii

Pilt:Soviet Ministry of Railways. Maps of Moscow Metro.jpg|Metroo kaart 1988. aastast 
Pilt:Metro train 81-717.5M-714.5M 2606 in tunnel.jpg|81-717.5М/714.5М-tüüpi rong
Pilt:Москва 2020.jpg|81-775/776/777 (Moskva-2020) tüüpi rong
Pilt:MosMetro KomsomolskayaKL img2 asv2018-01.jpg|Komsomolskaja metroojaama perroon
Pilt:Escalators at Dubrovka metro station.JPG|Eskalaator


## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Bréhat

**Bréhat** (prantsuse *Bréhat*, bretooni *Enez Vriad*) on saar La Manche'i edelaosas Paimpoli lähedal Bretagne'i poolsaare rannikust umbes 1 km kaugusel. 

Saare pindala on 309 ha. Saar on madal, kõrgus kuni 34 m.

Saar kuulub Prantsusmaale.
AISI-317

**AISI-317 (AISI-317L)** on austeniitse struktuuriga korrosioonikindel roostevaba teras. L tähises tähistab väiksema süsinikusisaldusega varianti. Ei ole karastatav termilise töötlusega, kuid karastub mehaanilisel külmtöötlusel (deformeerimisel).

## Keemiline koostis
Koostis: süsinik <0,08% (AISI-317L <0,03%), mangaan <2%, räni <1%, fosfor <0,045%, väävel <0,03%, nikkel 11–15%, kroom 18–20%, molübdeen 3–4%.

## Omadused
* Tihedus 8 g/cm³
* Sulamistemperatuur 1370–1400 °C
* Kõvadus (HRB) 95 (max) 

Kuulub austeniitsete teraste hulka, kuhu kuuluvad ka roostevabad terased AISI-302, AISI-304, AISI-306, AISI-310, AISI-312, AISI-314, AISI-316 jt. AISI-316 on sarnase koostisega, kuid mõnevõrra väiksema legeerivate elementide sisaldusega ja pisut väiksema mehaanilise tugevuse- ja korrosioonikindlusega.

Kasutatakse korrosioonikindlate anumate, torude, seadmete jms valmistamiseks keemiatööstusele ja toiduainetetööstusele.

Austeniitsed roostevabad terased moodustavad umbes 70% roostevabade teraste kogutoodangust.

## Viited

## Välislingid
*Metal Suppliers Online
Mihhail Beilinson

**Mihhail Beilinson** (29. juuli 1941 – 20. juuni 2009) oli Eesti pedagoog, Tallinna Juudi Kooli direktor aastatel 1993–2009.

## Välislingid
* Suri Tallinna Juudi Kooli direktor Mihhail Beilinson ERR.ee, 21. juuni 2009
Nera jõgi (Indigirka)

**Nera** on jõgi Venemaa Aasia-osas.  

Jõgi saab algab Nera mägismaalt. Moodustub Deljankiri ja Hudžahi jõe ühinemisel ning voolab valdavalt loodesse, kus suubub Ust Nera juures paremalt Indigirkasse. 

Jõe pikkus on 106 km (koos Deljankiriga 331 km), valgla pindala 24 500 km². Jõe veestamine pole selge, ülekaalus on ilmselt vihmavesi. Keskmine äravool suudmest 65 km kaugusel on 119 m³/s. Oktoobrist kuni mai-juuni alguseni on jõgi kaetud jääga, detsembrist aprillini põhjani külmunud. 

Nera jõe orus kulgeb Ust Nera–Magadani maantee.
Lennart Peep

**Lennart Peep** (sündinud 23. juunil 1984 Tartus) on eesti lavastaja ja harrastusteatrijuht.

Ta on lõpetanud 2002. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppinud aastatel 2002–2006 Tartu Ülikoolis (TÜ) teatriteadust, kuid õpingud jäid pooleli. 2015. aastal lõpetas ta TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia harrastusteatri juhi erialal ning 2019. aastal kaitses TÜ-s magistrikraadi teatriteaduse erialal.

Peep on olnud Tartus kooliteatrite ja näiteringide juhendaja, aastatel 2007–2011 Noorte Teatritehase juht ja lavastaja. 2014. aastal oli ta üks teatri Must Kast asutajaist ja selle lavastaja.

## Rolle
*"Noorte Hääl" – Raimo 
*"Keskaeg – julm aeg" – Pontu
*"Mikamaka" – Aasper
*"Lõvi, nõid ja riidekapp" – hunt
*"Ninasarvik" – juhataja

## Lavastusi
*"Erak ja Kuuevarbaline"
*"Ameerika"
*"Metamorfoos"
*"Eks ta ole"
*"Üles taevasse"
*"Ringmäng"
*"Ihata vihata"
*"Edasi?!"
*"Ühel mehel oli nii madal lagi, et ta sai ainult lesta süüa"
*"Kanala"
*"And you will know us by the trail of dead"
*"Hamlet"
*"Tüdruk nimega Maricruz"

## Viited
Semjon Školnikov

**Semjon Školnikov** (vene keeles *Семён Семёнович Школьников*; 14. jaanuar 1918 Bahmut, Donetski oblast või Bobruiski lähedal Valgevenes – 27. juuli 2015 Tallinn ) oli vene päritolu Eesti NSV filmioperaator ja Eesti poliitik.

1948. aastast oli ta Tallinna Kinostuudio (hilisema Tallinnfilmi) kroonika- ja dokumentaalfilmide filmioperaator ja režissöör. Školnikovi filmograafia ainus mängufilm on "Varastati Vana Toomas".

Školnikov oli 2007. aastal Tallinna Linnavolikogu Keskerakonna fraktsiooni liige.

Školnikov on maetud Pärnamäe kalmistule, filmirahva kvartalisse. 

## Teosed
* В объективе – война, Moskva 1979
* Я сотворил себе кумира, Tallinn 1986
* Сквозь огонь и стужу, Tallinn 2007

## Tunnustus
* Stalini preemia teine järk (1943) – rindekroonika võtete eest
* Stalini preemia esimene järk (1947) – kinokroonika "Nõukogude Eesti" eest (1946)
* Stalini preemia teine järk (1951) – värvilise kinokroonika "Nõukogude Eesti" eest (1950)
* Punatähe orden (16.11.1943)
* Isamaasõja ordeni esimene järk (6.11.1985)
* Isamaasõja ordeni teine järk (2.12.1944)
* Orden Austuse märk
* Rahvaste Sõpruse orden
* Eesti NSV teeneline kunstitegelane (1957)
* Eesti NSV rahvakunstnik (1978)
* Tallinna teenetemärk (2003)
* Vene rahvuslik filmiauhind Nika (2005)
* Vene Filmioperaatorite Gildi preemia "Belõi kvadrat" (2005)

## Viited

## Välislingid
* EFIS: Semjon Školnikov
* ﻿Seppa asendab volikogus 89-aastane Školnikov. Ärileht, 23. veebruar 2007
* Kuidas Stalini preemia laureaat tuppa kinni pandi ehk tsirkus linnavolikogus. Eesti Ekspress, 1. märts 2007
* Ад сквозь объектив кинокамеры
* Semjon Školnikov (1918‒2015). Rahvusarhiivi ajaveeb, 2015
Salme Klaos

**Salme Klaos** (3. oktoober 1896 Sootaga vald (Äksi kihelkond), Tartumaa – 1973) oli eesti teoloog ja tõlkija, esimene Tartu Ülikooli usuteaduskonna lõpetanud naine, ühtlasi esimene teoloogia teadusmagistrikraadi omandanud naine.

Ta sündis Julius Klaosi ja Marie Riivese peres, lõpetas 1916. aastal Miina Härma Gümnaasiumi Tartus , õppis 1920–1925 (cand. theol.) Tartu Ülikooli usu- ja 1925–1926 filosoofiateaduskonnas, mag. theol. 1926 (Metodisti kogudused Eestis, nende tekkimine ja arenemine)..

Salme Klaos on tõlkinud teoloogilist kirjandust, sealhulgas Martin Lutheri teosed "Kiriku Paabeli vangipõlvest", "Saksa rahvusest kristlikule aadlile: kristliku seisundi parandamisest", "Orjastatud tahtest" .

## Viited
Nicolás Massú

**Nicolás Alejandro Massú Fried** (sündinud 10. oktoobril 1979 Viña del Maris) on Tšiili tennisist.

Nicolás Massú tuli nii üksikmängus kui ka paarismängus 2004. aastal Ateenas olümpiavõitjaks.

## Isiklikku
Nicolás Massú on 1,89 m pikk ja kaalub 80 kg.

## Saavutused olümpiamängudel
Nicolás Massú on osalenud kolmedel olümpiamängudel:
*Sydneys 2000 kaotas ta avaringis Slava Dosedelile.
*Ateenas 2004 tuli ta kahekordseks olümpiavõitjaks .
*Pekingisse aastal 2008 sai ta *[[wild card]]*iga. Ta jõudis üksikmängus teise ringi. Paarismängus kaotas koos Fernando Gonzalesiga esimeses ringis.

## Välislingid
*Tennis.com
*http://sports.yahoo.com/ten/players/359
*http://www.youtube.com/watch?v=1fhIgouNdLs
Sony Ericsson Xperia X2

**Xperia X2** on kõrgtaseme nutitelefon Sony Ericssonilt, mida toodab HTC Corporation. See on oma seeriast teine mudel.

X2 operatsioonisüsteemiks on Windows Mobile 6.5, mida on võimalik uuendada 7.0-ks. Kaamera on 8,1 megapiksline ja automaatse fookusega. Keskprotsessor on sama kiirusega kui eelmisel mudelil. Sisse on ehitatud kiirendusandur, mille abil oskab telefon oma pilti vastavalt ekraanile paigutada. Lisaks on PS3 funktsionaalsus. Puuteekraan on 3,5 tolline OLED *(orgaaniline LED*) WVGA.

## Vaata ka

*Sony Ericsson Xperia X1
*Sony Ericsson Xperia X10

## Välislingid

*http://www.sonyericsson.com/
Otto Kivima

**Otto Kivima** (kuni 1935 **Otto Kleemann**, 3. mai 1895 Kehtna – 26. juuli 1979 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant), Eesti merekindluste Suuropi Komandantuuri Suuropi komandant.

## Tunnustus
* 1938 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Suguvõsa



## Välislingid
* EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.
Mündrik

**Mündrik** (saksa k. *Mündrich*) oli ametimees keskajal, kes pidas paadiühendust mandri ja kaubalaevade vahel.

Mündriku amet oli vajalik mereäärsetes linnades, kus puudus sadam või oli sadamas olev veetase kaubalaevade jaoks liialt madal, nagu näiteks keskaegne Pärnu sadam Pärnu jõe suudmes, kus jõkke pääsesid vaid kerged ja väikesed purjepaadid ja Tallinna sadamas. Kaubalaevad seisid reidil ja last veeti laevadele aerupaatidega.

Säilinud ürikmaterjalis leidub mündriku nimetus Tallinnast esmakordselt umbes 1360. aastast pärinevas Tallinna "Bursprake" tekstis, mis reguleeris  Tallinna mündrike tööd ja töötasu. Mündrik töötas peamiselt suurte paatidega ja nendega veeti kaupa sadamast reidile laevade juurde ja ka vastupidises suunas. Vanim säilinud mündrike tsunfti skraa pärineb 1506. aastast ning Friedrich Georg von Bungele toetudes võib väita, et nad tõotasid Tallinnas veel 19. sajandi keskpaigaski.

August Wilhelm Hupeli andmetel oli *Mündrichs-Boot* kohalik balti saksa sõna ja nii nimetati Tallinnas paate, millega veeti küttepuid suurematelt laevadelt sadamasse. Nende paatide omanikke kui ka paadimehi nimetatakse *Mündrichsleute*. Woldemar von Gutzeiti (1816–1900) saksa-eesti sõnaraamatu andmetel mündrik tähendab nii paadimeest kui ka erilist paati. Leo Tiigi oletas, et mündriku nimetus ja termin kujunes välja keskajal Ojamaal, algul tähistati sellega nimelt paadimeest, kelle tegevusväli asus sadamasuu või -lahe piirkonnas. Paadimehelt võis nimetus kanduda edasi paatidele.
## Viited

## Kirjandus
*Leo Tiik, Kes ja mis on mündrik?. Keel ja Kirjandus, 1963, nr 7, lk 405-408
## Välislingid
*Mündrik (Jüri Kuuskemaa järgi) Piret Lilleväli, Alavere Põhikool
Asjur

**Asjur** (prantsuse keeles *chargé d'affaires*) on saadikust madalam diplomaadi ametiaste.

Asjurid jagunevad Eesti Vabariigi Välisteenistuse seaduse alusel kaheks: alalisteks ja ajutisteks asjuriteks. 

Asjuri varasemad nimetused on: asjaajaja, alaline asjaajaja, ajutine asjaajaja.

## Alaline asjur
Kõnealuse seaduse § 16 määratleb alalise asjuri ametikoha järgmiselt: *"Välisriikidesse ja rahvusvaheliste organisatsioonide juurde, kus ei ole ette nähtud erakorralise ja täievolilise suursaadiku ametikohta, nimetab välisminister Vabariigi Presidendi teadmisel alalise asjuri."*   

## Ajutine asjur
Ajutine asjur (prantsuse keeles *chargé d’affaires ad interim*) on diplomaat, kes täidab ajutiselt oma riigi välismaises diplomaatilises esinduses suursaadiku äraolekul tema ülesandeid või on saadetud ametisse sinna riiki, kuhu pole suursaadikut nimetatud. Laialt levinud praktika tänapäevases diplomaatilises suhtlemises.

Staatus määrati 1961. aasta Viini diplomaatiliste suhete konventsiooniga. Kui ajutine asjur määratakse ametisse pärast uue diplomaatilise esinduse avamist ja saadikut pole sinna veel määratud, antakse talle kaasa oma maa välisministri volikiri asukohamaa välisministrile. Ajutine asjur kasutab diplomaatilise korpuse juhi õigusi ja diplomaatilise puutumatuse privileege, kuid talle ei laiene mõned protokollilised austusavaldused.

### Eestis
Ajutine asjur on § 17 kohaselt: 
: *(1) ... diplomaat, kes juhib Eesti välisesindust erakorralise ja täievolilise suursaadiku nimetamiseni, samuti tema äraolekul.*
: *(2) Erakorraline ja täievoliline suursaadik määrab enda äraolekuks ajutise asjuri, teatades sellest Välisministeeriumi kantslerile. Muul juhul määrab ajutise asjuri kantsleri ettepanekul välisminister.*
Operatsioon Z

**Operatsioon Z** oli Jaapani Mariaanide kaitseplaan teises maailmasõjas, mis keskendus iseäranis saarestiku suurima saare Saipani kaitsmisele.

1944. aasta algul maabusid ameeriklased Kwajaleini atollil ning pommitasid Karoliinide saari. Admiral Mineichi Koga eestvedamisel koostati Mariaanide kaitseplaan, mille eesmärgiks oli võita ameeriklasi otsustavas merelahingus (*[[Kantai Kessen]]*).

1944. aasta 31. märtsil kukkusid taifuunis alla nii Mineichi Koga kui ka Shigeru Fukudome lennukid. Koga vaatas üle Jaapani vägede taganemist ning Fukudome transportis Davaosse Jaapani vägede rünnakuplaani. Filipiini kalurid päästsid Fukudome ja dokumendid, mida ta uputada üritas. Sealtkaudu jõudsid plaanid ameeriklaste kätte.

Algselt nimetati Operatsiooniks Z ka rünnakuplaani Pearl Harborile.
Artemi Lebedev

**Artemi Andrejevitš Lebedev** (*Артемий Андреевич Лебедев*; sündinud  13. veebruaril 1975) on vene disainer.
Läkiläki

**Läkiläki** (murretes ka **karbus**) on allapööratavate karusnahksete kõrvadega talvemüts.

## Kasutus
Põhja-Euroopas on kõrvadega talvemütsid laialdaselt tuntud mitmesugustes variantides. Lätis on sarnase mütsi leide juba I aastatuhande lõpust. Eestis oli läkiläki kõige levinum meeste talvemüts ning seda kasutatakse tänini.

## Valmistamine
19. sajandil tehti läkiläkid tumedast kodukootud kalevist või ka mustast parknahast.
Mütside lambanahkse voodriga pealagi oli ümara kujuga ning see õmmeldi kokku neljast siilust. Läkiläki kõrvad, mis olid pealael paelaga kokkuseotavad, ja mütsi kuklataguse kitsam ääris olid mustast lambanahast ning need sai koos vajaduse järgi alla käänata või üles tõsta. Jõukamatel talumeestel oli lambanaha asemel rebase- või saarmanahk.  
  
Mütsidest oli Eestis läkiläkiga kõige sarnasem lontmüts.
 
## Vaata ka

* Peakatete loend
Eestis varem kantud vanemat tüüpi mütse:
*härjasüdamemüts
*kabimüts
*kikk-kõrvamüts
*ketasmüts
*lontmüts
*murumüts
*nelja sopi müts
*nokkmüts

*pottmüts
*punane kübar
*rannamüts
*ratasüll
*rumm-müts
*sariküll
*topsmüts
*tuttmüts
*udarmüts
*võrkmüts


## Viited

## Välislingid
* Läkiläki Saaremaa Muuseum
Kapukas

**Kapukas** (mitmuses *kapukad*; saarte murdes ja läänemurdes **kapetad**, võru murdes *kaputad*) oli  varrastel kootud villane sokk, mida enne sukkade tulekut kanti koos sääriste või ribadega

Eesti meeste kapukad olid enamasti tumedad ning sääristega ühte värvi. Naistel olid need valged ning kaunistatud värviliste äärekirjadega. Muhus oli ääristel lai (kuni 13 cm) männakiri, mis oli must või tumepunane, hlisematel aegadel oranž.

## Ajaloost
Kapukad olid  Lääne- ja Kesk-Euroopas laialdaselt tuntud juba keskajal. Eestis kanti viimati kapetaid Muhu saarel 19.- ja 20. sajandi vahetusel.

## Tänapäev
Tänapäevased kapukad on pehmest materjalist jalatsid peamiselt veel mitte kõndivatele väikelastele. Enamasti valmistatakse need mikrofliisist voodri ning tuule- ja veekindla softshell materjalist pealispinnaga. Kapukad on varustatud kummipaelaga, mis tagab, et nad hästi jalas püsiksid ja võimaldab vastavalt vajadusele pahkluu juurest kapukaid lõdvemaks või pingumale sättida. 

## Vaata ka
*jalarätid
*ribad
*säärised

## Viited

## Välislingid
*Kapetad, Eesti Rahva Muuseum
Harilik alang

**Harilik alang** ehk **alang-alang** (*Imperata cylindrica*) on rohttaimeliik kõrreliste sugukonnast alangi perekonnast.

Liik on pärismaine Lõuna-Aasias, Austraalias ning Ida- ja Lõuna-Aafrikas.

Mitmeaastane, puhmikuid moodustav, püstiste lehtedega kõrreline. Taime kõrgus on umbes 30&nbsp;cm. Kohevates pööristes õied õitsevad juulist septembrini. Sügise lähenedes muutuvad lehed vasevärviliseks.

## Kasvatamine
Kasvatatakse ilutaimena, eriti punaselehelist vormi. Istutatakse nii peenrale kui potti. Sobiv kasvukoht on päikeselisest poolvarjuliseni; vajab niisket toitaineterikast ja vett hästi läbilaskvat mulda. Kevadel tuleb taim tagasi lõigata. Paljundamine kevadel jagamise teel.

Sordinimi 'Red Baron' on 'Ruba' sünonüüm. Alang-alangi kutsutakse ka **jaapani mererohuks**.

Risoomi kasutatakse üldtugevdava joogi Lingzhi Tonic koostisosana.
Ameerika hiidhirss

**Ameerika hiidhirss** (*Pennisetum americanum*) on üheaastane taim kõrreliste sugukonnast.

Taim on pärit Põhja-Aafrikast.

## Kirjeldus
Taime kõrgus on 120 kuni 150 cm. 

Lehed, varred ja õietõlvikud on tumedat purpurikarva. Tõlvikud on 30 cm pikkused.

## Kasvatamine
Istutatakse mitmekaupa peenrale või suuremasse istutusnõusse. Istutatakse soojale ja kaitstud kohale, kus öine temperatuur ei lange alla +18 °C. Taim nõuab sooja ja vett hästi läbilaskvat mulda.

Kui ameerika hiidhirssi kasvatatakse kasvuhoones, on noored taimed esialgu üleni rohelised.

Seemned külvatakse aprillis pottidesse. Idanemisaeg on +22 kuni +25 °C juures umbes üks nädal.
Seemikjuurestik

**Seemikjuurestik** ehk **generatiivne juurestik** on juurestik, mis esineb seemnest tekkinud taimedel, millel ei kasva varrest välja lisajuuri.

Seemikjuurestikuga taimedele on iseloomulik juurekael – koht, kus juur läheb üle varreks.

## Vaata ka
*Lisajuurestik
Lisajuurestik

**Lisajuurestik** ehk **vegetatiivne juurestik** on juurestikutüüp, mis esineb vegetatiivselt paljunevatel taimedel. 

Neil taimedel puudub juurekael. Esineb ebajuurekael, mille asukoht sõltub kasvusügavusest ja ühtib maapinnajoonega. Lisajuurestik tekib taime varrele ja okstele, millel on kokkupuude mullaga.

## Vaata ka
*Seemikjuurestik
Sõlm (botaanika)

**Sõlmed** ehk **varresõlmed** on kohad varrel, kuhu kinnituvad lehed.

Kahe sõlme vahelist osa nimetatakse sõlmevaheks ehk varrelüliks. 

Sõlme kohal lehekaenlas tekib kaenlapung.

## Vaata ka
*Võrsumissõlmkond

## Viited
Uinuv pung

**Uinuv pung** ehk **uinupung** on mitmeaastasel oksal paiknev puhkeolekusse jäänud külgpung. Uinuvad pungad alustavad kasvu teiste pungade hävimise korral.
Ainuroog

**Ainuroog** (*Hakonechloa macra*) on taim kõrreliste sugukonnast.

Taim on pärit Jaapanist.

Ainuroog kasvab 30–60 cm kõrguseks. Ta moodustab sassis mättad heleroheliste bambuselaadsete lehtedega, mis asuvad mitmekaupa piki vart. Mättad kasvavad üsna aeglaselt, kuid ajapikku saavad suureks ja tihedaks. Augustis-septembris arenevad pöörised on peenikesed ja punakaspruunid.

## Kasvatamine kultuurtaimena
Õhulist ja dekoratiivset ainuroogu kasvatatakse ilutaimena. Kasvukoht võib olla poolvarjulisest päikeseliseni, sobib näiteks äärisetaimeks. Eelistab parasniisket toitainerikast ja huumusesisaldusega mulda. Ainuroogu võib istutada ka potti, mida hoitakse ületalve plusskraadidega ruumis. Ainuroog on tundlik talvise liigniiskuse suhtes, samas tuleb teda kuivaperioodidel või päikeselisel kasvukohal kasta. Soovitatav on mättad talveks kinni katta.

Kevadel tuleb taim tagasi lõigata. Paljundatakse kevadel jagamise teel.

Sordil 'Aureola' on dekoratiivsed kollase äärega lehed, mis muutuvad sügisel punakaspruuniks.
Henry Laks

**Henry Laks** (7. jaanuar 1961 – 10. mai 2023) oli Eesti laulja, kunstnik ja luuletaja. 

Ta lõpetas Tallinna 37. Keskkooli, kus oli õppinud matemaatika süvaõppega klassis. Asus õppima Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis arhitektuuri, kuid pärast teist õppeaastat läks üle nahakunsti erialale ja kõrgkooli lõpetas 1985. aastal. 

Ta töötas Martna koolis kehalise kasvatuse ja joonistamise õpetajana, hiljem Kuusalu Keskkoolis kunstiõpetuse õpetajana.

Henry Laks on maetud Tallinna Metsakalmistule, mitme tuntud muusiku naabrusse.

## Looming
Keskkooli ajal laulis Henry Laks punkansamblis Pelikan (bassi mängis Elmo Nüganen, kitarri Arvo Lall, trumme Indrek Saul). Henry Laks osales veel ansamblites Reval (koos Raoul Kurvitsaga), Zaltus Lumel, Kuues Meel, Henry Laks Band, Seitsmes Meel, Toora, lühikest aega ka ansamblis In Spe. Ta tegi viljakat koostööd helilooja Alo Mattiiseniga, hiljem esines peamiselt sooloprojektidega. 

Henry Laksil on ilmunud kolm luulekogu: "Omal viisil" (Huma 1998), "Ilmaratas" (Henry Laks 1991) ja "Märk" (Henry Laks 2007). Ta tegeles ka maalimisega, on kujundanud enda luulekogud illustratsioonidega ja kasutanud kõigil enda plaatidel maale ja graafikat. 

Tuntumad laulud: "Salaja", "Tule kui leebe tuul", "Kevadele", "Hoia mu poole", "Ilmaratas" (esitati 2019. aasta üldlaulupeol), "Õpetaja" jt. Konkursil "Eurolaul 1994" esines ta lauluga "Lähedus".

## Diskograafia
*"Seitsmes Meel" (1988, MC)
*"Tule kui leebe tuul" (1996, CD)
*"Hoia mu poole" (1996, CD)
*"Läbi aja" (2000, CD MC)
*"Märk" (2007, CD)
*"Ööst saab pikem päev" (2012)
*Henry Laks, Eesti Kullafond (2015 3xCD)
*"Kuulen Su häält" (2018, CD)
*"Seitsmes Meel" (2024, LP)

## Isiklikku
Tal on pojad Joonas ja Rasmus.

Kooliaastatel tegeles ta kergejõustiku, eelkõige kümnevõistlusega, kusjuures lemmikalaks oli kettaheide. Tõkkejooksus tuli ka korra Tallinna meistriks. Üliõpilaspõlves tegeles karatega ja tuli meeskondlikult Eesti meistriks, individuaalselt oli parim saavutus meistrivõistlustel 2. koht. 

2004. aastal sattus ta kontserdilt koju sõites roolijoodiku süül ränka liiklusõnnetusse ja oli seejärel pikka aega haige. Oli oht jääda ratastooli, ent endise sportlasena suutis Henry Laks kolm aastat pärast õnnetust siiski taas jalgadele tõusta.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* 	Ansambel Zaltus Lumel, laulja Henry Laks. Tartu levimuusikapäevad 84. Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum.
* Tule kui leebe tuul. Henry Laks.
* Henry Laks unistab Eesti karatemeistri tiitlist. Õhtuleht, 7. november 2000.
* Henry Laks laulab inimesed valgusesse. Kultuur ja Elu, aprill 2003.
* Henry Laks: Olles kahe jalaga maas, olen ma üsna paigas. kuma.ee, aprill 2013.
* Kui Laksab: puhas sport ..... KesKus, november 2018.
* Henry Laks - Ilmaratas 4K (Laulupidu 2019). Youtube.
* Henry Laksi poeg Joonas isa kadumisest: uudis on see, et uudist ei olnud. Postimees, 6. detsember 2021.
Õiepung

**Õiepung** on taimeorgan, kus paiknevad õiealgmed. Õiepungad on tihti kasvupungadest suuremad ja võivad olla nii kasvukuhikuga kui ilma.

Õiepungadest arenevad õienupud (vt pilti paremal). Puhkenud õienuppu nimetatakse õieks.

## Vaata ka
*Kasvupung
*Segapung
Sarikas (botaanika)

**Sarikas** (*umbella*) ehk **sarikõisik** on õisik, kus ühepikkused õieraod väljuvad ühest kohast.

Sarikas on pearaag lühenenud, aga külgraod pikenenud, nii et nad on kõik ühepikkused. Kõik õied ja hiljem ka kõik viljad on seetõttu ühesugusel kõrgusel maapinnast. Õied moodustavad vihmavarjulaadse struktuuri.

Õieraagude alusel asuvaid kõrglehti nimetatakse katiseks.

Lihtsarikas on õisik, mis koosneb peatelje tippu kinnituvaist ühesuguste, kiirjalt asetunud raagudega õitest. Liitsarikas on liitõisik, mille pearao tipult lähtuvad kiirjalt ühepikkused harud, mis omakorda kannavad sarikjaid osaõisikuid.

Sarikas esineb laugulistel, nurmenukulistel, amarüllilistel, araalialistel ja loomulikult sarikalistel.

Kännases on samuti kõik õied ühekõrgusel, aga seal ei ole õieraod ühepikkused, raod ei lähtu samast kohast, vaid madalamalt lähtuvad õieraod on pikemad ja kõrgemalt lähtuvad õieraod on lühemad.

## Vaata ka
*nutt
*ebasarikas
Paljasvili

**Paljasvili** on vili, mis on tekkinud ainult sigimikust. Paljasvili esineb ülemise sigimikuga liikidel, näiteks luuviljalistel.
Kobar

**Kobar** (*racemus*) on pika peatelje ja lühikeste õieraagudega püstine või rippuv õisik.

Raolised õied kinnituvad peateljele kas spiraalselt, vastakalt või ühekülgselt.
Õied puhkevad õisiku aluselt tipu poole.

Kobar esineb roosõielistel, ristõielistel, mailaselistel, käpalistel ja veel mitmes sugukonnas. 

## Vaata ka
*Pööris
*Urb
Pööris

**Pööris** on kobarasarnane liitõisik. Pöörisõisikul kinnituvad peateljele külgteljed, millele omakorda õied.

Pööris esineb viinapuul, kõrrelistel, õlipuulistel ja kivirikulistel.
Rüüsvili

**Rüüsvili** on vili, mille tekkimisest on osa võtnud lisaks sigimikule ka teised õieosad, sagedamini õiepõhi. Esineb alumise sigimikuga liikidel, näiteks sõstardel.
Lõu oja

**Lõu oja** (ka *Lõu jõgi*) on oja Saaremaal Saaremaa vallas Ansekülas ja Lõu külas.

Oja on mitteavalik veekogu.

Oja pikkus on 3,4 km. Suubub merre.

Oja keskkonnaregistri kood on VEE1167300.

## Vaata ka
* Lõu laht

## Viited
Möldri oja

**Möldri oja** (ka *Möldri jõgi*) on oja Saaremaal.

Oja on mitteavalik veekogu.

Oja pikkus on 8,4 km. Suubub Möldri külas merre.

Möldri oja keskkonnaregistri kood on VEE1167400.

## Viited
Tehumardi peakraav

**Tehumardi peakraav** on peakraav Saaremaa vallas Saaremaal. Peakraavi suubumiskoht Salme jõkke on 1,5 km kaugusel viimase suudmest.

Peakraav on mitteavalik veekogu.

Tehumardi peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1166800.

## Viited
Puukool

**Puukool** on maa-ala, kus kasvatatakse vilja-, ilu- või metsapuude ja marja- või ilupõõsaste istikuid, valdavalt müügiks.

## Eesti puukoole
*RMK Tartu puukool
*Erika puukool (Eerika puukool) (enne Teist maailmasõda)
Istik

**Istik** on alalisele kasvukohale istutamiseks ettekasvatatud taim. Istikud võivad olla nii omajuursed (enamik marjakultuure) kui ka poogitud alusel. 

Istikuid müüakse enamasti paljasjuursena istutusaegadel (kevad, sügis) ja nõuistikuna (ehk konteinertaimena) aasta läbi.

## Vaata ka
*Pistik

## Välislingid
*Istikute tootmise viisid Räpina aianduskool
Tehumardi karjäär

**Tehumardi karjäär** on tehisjärv Saare maakonnas Saaremaa vallas Tehumardi külas. 

Järve kaldajoone pikkus on 1016 m. Järv on mitteavalik veekogu. Rekultiveeritud karjäär, väljavooluta.

Järve keskkonnaregistri kood on VEE2095410.

## Viited
Koguvili

**Koguvili** on vili, mis areneb paljude emakatega õiest. Koguvili on näiteks maasikal ja vaarikal.

Eristatakse kogupähkleid, -luuvilju, -marju ja -kukkurvilju.

## Vaata ka
* Ebamari
* Kaun
* Köder
* Vili
*
Sooba jõgi

**Sooba jõgi** on Salme jõe läänepoolne ots, mis suubub Ariste lahte. Varem, kui Salme jõe ida- ja lääneosa vahel puudus ajutiselt läbivool, oli Sooba jõgi keskkonnaregistris eraldi jõena. Sooba jõe keskkonnaregistri kood oli VEE1700001. Registrisse kuulunud jõeosa pikkus oli 2,7 km ja selle lähe arvati Üüdibe külla.

## Viited
Kaugatuma–Lõu rand

**Kaugatuma–Lõu rand** on veemajanduslik mereala Sõrve poolsaare läänerannikul Lõu lahe (lõunas) ja Ariste lahe (põhjas) vahel. Läänest piiravad seda veel Kriimi laid ja Ooslamaa, idarannikule jäävad Kaugatoma pank ja Lõu pank, kirdes on Pitsinina.

Mere sügavus ei ole seal üldiselt üle 10 m. Veepeegli pindala on umbes 15,4 km². Rannikul on mitmed nimetud laiud. Ooslalaiust 1 km põhja poole jääb Võrkrahu. 

Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3267000.
Sulgvili

**Sulgvili** on kuivvili, mis seemnete valmimisel ei avane ja variseb taimelt maha. Sulgviljad on näiteks pähkel, pähklike, seemnis, teris ja tõru. Kuni idanemiseni jäävad seemned ümbritsetuks viljakestaga.

## Vaata ka
*Avavili
Luuvili

**Luuvili** on lihakvilja tüüp.

Luuvili on arenenud ülemise sigimikuga õiest. Ta on paljasvili ja koosneb kolmest kihist: õhuke väliskest ehk eksokarp, võrdlemisi paks mahlane vahekest ehk mesokarp ja kivisrakkudest koosnev sisekest ehk endokarp, mis moodustab tugeva luu, kaitsmaks selle sees olevat seemet. 

Mahlakad luuviljad esinevad paljudel roosõielistel, näiteks kirsipuul, ploomipuul, aprikoosipuul ja toomingal. Kuivad luuviljad on näiteks harilikul mandlipuul. 

Mõnel taimel on marjataolised luuviljad, näiteks leedril ja paakspuul.

Luuvilja mahlane vahekest meelitab loomi seda sööma. Niimoodi aitavad loomad luuviljadega taimedel levida: nad söövad ülejäänud vilja ära, aga sisekesta selles oleva seemnega viskavad ära, vahel emataimest kaugele. Paljud luuviljad ei kaota idanemisvõimet ka pärast ärasöömist, vaid nad läbivad looma seedeelundkonna ja vahel idanevad isegi paremini, kui on mõne looma soolestikust läbi käinud.

Luuvili on ka kookospalmil, aga see on muundunud. Kookospähkli suuruse tõttu on ebatõenäoline, et mõni loom selle alla neelaks, mistõttu ta pole selleks kohastunud. Kookospähkli vahekest ei ole mahlakas, vaid kiuline, ja kookospähkel on kohastunud eriti pikkadeks merereisideks veepinnal.
Kirjurahu madal

**Kirjurahu madal** on madalik Liivi lahes, 14,5 km Leeltseninast itta. Madala geograafilised koordinaadid on .  

Veepeegli pindala on umbes 1,8 km². Vähim sügavus on 3,9 m. Madalast 4 km kirde poole jääb Kerju saar. 

Kirjurahu madala keskkonnaregistri kood on VEE3407000.
Lahetaguse laht

**Lahetaguse laht** on madal laht Saaremaa edelarannikul.

Lahesuus on Separahu, Kivirahu ja veel mõned nimetud laiud. Veepeegli pindala on umbes 1,1&nbsp;km².  Mere sügavus ei ole seal üldiselt üle 2 m.

Lahe kõige tagumist soppi kutsutakse Süvalõukaks. Läände jääb Sääremaa poolsaar, mille idapoolseim ots on Hiriste nina.

Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3263000.

## Viited
Laidunina-Roomassaare rand

**Laidunina-Roomassaare rand** on veemajanduslik mereala Suure katla rannikuvööndis, Kaavi ninast Roomassaare sadamani.

Veepeegli pindala on umbes 53,8 km².

Mere sügavus ei ole seal üldiselt üle 5 m. Rannikul on mitu nimetut laidu. Rannas suubuvad merre Salme jõgi, Nasva jõgi ja Laiaselja oja. Kuressaare lahe suudme ligidal asub Loode sild (laid).

Rannikul on Laidunina, Pagila rand, Läätsa sadam, Järve luitestik, Nasva sadam, Loodenina, Roomassaare nina. Loodeninast 2 km lõuna-kagusse jääb Puskarahu.

Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3406010.

## Viited

## Välislingid
*
Võrse

**Võrseks** nimetatakse taime maapealse varre kasvavat, hargnemata ja samal aastal moodustunud osa koos temale kinnituvate lehtedega. Pärast tipupunga moodustumist ja lehtede varisemist muutub võrse üheaastaseks oksaks. 

Võrse kasv algab varre tekkega kasvukuhikust. Varem kasvu alustanud võrsed kasvavad harilikult pikemaks. Võrse kasvu kiirust näitab selle sõlmevahede pikkus. Alumises osas ja ladvaosas on sõlmevahed lühemad kui keskosas. Sõlmevahede pikkus sõltub ka liigist ja sordist. Lühemate sõlmevahedega taimedel on sageli ka väiksem ja kompaktsem võra. Võrse kasvu lõpetab tipupunga teke.

Kui võrsel on sõlmevahed selgesti nähtavad, on tegu pikkvõrsega. Kui varresõlmed on lähestikku ja sõlmevahed pole märgatavad, on tegemist lühivõrsega.

## Vaata ka
*võsu
*kännuvõsu
Seemik

**Seemik** ehk **seemiktaim** on seemnest kasvanud taim. Mõiste on kasutusel puuviljanduses ja metsanduses.

Sugulisel paljunemisel saadud seemnetest kasvanud seemiktaimed ei sarnane täpselt emastaimega, vaid omavad ka isastaime tunnuseid, erinevalt vegetatiivsel paljundamisel saadud taimedest.

## Vaata ka
*Istik
Leeltserahu

**Leeltserahu** (ka **Leeltse rahu**) on madalik Liivi lahes, 5 km Leeltseninast idakagus.

Veepeegli pindala on umbes 1,4 km².

Vähim sügavus on 0,8 m. 

Leeltserahu keskkonnaregistri kood on VEE3404000.

## Viited
Lõu laht

**Lõu laht** asub Saaremaal Saaremaa vallas, Sõrve poolsaare looderannikul.

Lahte loetakse Kaugatoma lahe kagusopiks. Lahte voolab lõunast Sopi oja ja kirdest Lõu oja. Lahe loodeserva jääb Ooslamaa.

Lõu lahe keskkonnaregistri kood on VEE3268000.

Lahe veepeegli pindala on umbes 9,1 km². Laht on üldiselt madal, sügavus jääb alla 5 m. Vaid lahesuus ulatub see üle 7 m.

Lahe järgi on nime saanud siluri Kaugatuma lademe Lõo kihid.

## Viited
Käbi

**Käbi** on okaspuu emaspaljunemisorganite kogumik. See koosneb teljest ja sellele kinnituvaist kattesoomustest. Viimaste kaenaldes seemnesoomustel asetsevad seemned. 

Mõnda liiki okaspuude käbidel puuduvad kattesoomused.

Kadakal on lihakaist soomustest moodustunud marjataoline käbi.


Pinus-sylvestris-cone-2.jpg |Hariliku männi käbid
Juniperus communis communis Italy.jpg|Hariliku kadaka käbid
DouglasFir 7491t.jpg|Ebatsuuga käbi
Pinus coulteri MHNT Cone.jpg|Coulteri männi käbi


## Vaata ka

* Isaskäbi
Kriimi-Möldri rand

**Kriimi-Möldri rand** on madal mereosa Saaremaa edelarannikul, Möldri nina ja Kalja nina vahel. Itta jäävad Ariste laht ja Kriimilaid. Kagusse jääb Kaugatuma-Lõu rand, põhja jääb Möldri laht, loodesse jääb Lahetaguse laht. Rannikul on mõned nimetud laiud. Loodeossa jääb Separahu karistik.

Veepeegli pindala on umbes 13,6 km².

Mere sügavus ei ole seal üldiselt üle 10 m. 

Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3265000.

## Viited
Merise madal

**Merise madal** on madalik Liivi lahes, 3 km Leeltseninast loodes.

Veepeegli pindala on umbes 2,1 km².

Vähim sügavus on 2 m. 

Merise madala keskkonnaregistri kood on VEE3405000.

## Viited
Puuviljandus

**Puuviljandus** on aianduse haru, mis hõlmab puuvilja- ja marjakasvatust. Puuviljanduskultuurid on mitmeaastased kultuurtaimed, mille vilju kasutatakse toiduks. 

## Vaata ka
*Pomoloogia
Vladimir Surovtsev

**Vladimir Dmitrijevitš Surovtsev** (vene Владимир Дмитриевич Суровцев; 23. jaanuar 1856 – 8. september 1900 Riia) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. 

Ta oli tiibadjutant (1879), kindralmajor (1895) ja Liivimaa tsiviilkuberner 7. märtsist 1896 kuni 21. septembrini 1900. 

Talle kuulus 1200 tessatini suurune mõis Saratovi kubermangus Balašovi maakonnas.

## Tunnustus
* Püha Stanislavi ordeni III järk (4. august 1877)
* Püha Anna ordeni III järk (17. oktoober 1877)
* Püha Stanislavi ordeni II järk (17. aprill 1878)
* Püha Anna ordeni II järk (30. august 1884)
* Prantsusmaa Auleegioni ohvitser (9. oktoober 1887)
* Püha Vladimiri orden IV järk (30. august 1888)
*Preisimaa Punase Kotka ordeni 2. klass (4. oktoober 1890)
* Püha Vladimiri ordeni III järk (30. august 1893)
* Püha Stanislavi ordeni I järk (1. jaanuar 1898).

## Perekond
Tema esimene abikaasa oli Sofia Pavlovna Abamelik (sünd.1858), kes oli õuenõuniku ja keisri kammerjunkru, vürst Pavel Aleksandrovitš Abameliku (1829–1895) ja Maria Petrovna Kurdimanova tütar. Abielust sündisid:
*Ksenja (1879)
*Aleksandr (1881), porutšik
*Dmitri (1882–1914), staabikapten, Georgi 4. klassi ordeni kavaler (postuumselt)
*Maria (1884)

Hiljem abiellus ta Katharina von Steinheiliga (1878–1920), kes oli Tallinnas sündinud inseneri Leonhard von Steinheili (1843–1918) ja Katariina Pavlovna Kamenski tütar.

## Viited