open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ignati Kratškovski

**Ignati Julianovitš Kratškovski** (vene keeles Игнатий Юлианович Крачковский; 16. märts (vkj 4. märts) 1883 Vilno, Vilno kubermang — 24. jaanuar 1951 Leningrad) oli Venemaa ja Nõukogude Liidu arabist, 1921. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia (1925. aastast NSV Liidu Teaduste Akadeemia) akadeemik.

Ignati Kratškovski ilmutas juba lapseeas huvi idamaade kultuuride vastu ja õppis iseseisvalt idamaade keeli. Ta õppis aastatel 1901–1905  Peterburi ülikooli idamaade keelte teaduskonnas ja lõpetas seal araabia-pärsia-türgi-tatari keele kursuse. Ta pälvis kuldmedali üliõpilastöö "Kaliif al-Mehdi valitsemine araabia allikate alusel" eest.

Alates 1910. aastast oli ta Peterburi (Leningradi) ülikooli orientalistika teaduskonna eradotsent (1918. aastast professor) araabia luule, araabia kristliku kirjanduse ja araablaste tänapäeva kirjanduse valdkonnas.

Kratškovski oli vene arabistika koolkonna loojaid. Üle 450 teadusliku töö autor.

Ignati Kratškovski on tuntud koraani vene keelde tõlkijana. Ta oli "1001 öö" esimese täieliku venekeelse väljaande toimetaja. Tema 1945. aastal avaldatud mälestusteraamatu "Araabia käsikirjade kohal" ("Над арабскими рукописями") eest anti talle Stalini preemia (1951). Töö "Araablaste geograafilise kirjanduse ajalugu" ("История географической литературы у арабов") kirjastas Araabia Liiga 1963. aastal.

## Töid
* "Очерки по истории русской арабистики" (1950)
* "Введение в ефиопскую филологию" (1955)
* "Арабская географическая литература" (1957)
* "Над арабскими рукописями" (1945)

## Viited
Abavnieki

**Abavnieki** (nõukogude perioodil **Jaunsāti**) on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas, Jaunsāti valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel Abava jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 16 ja Riiast 78 kilomeetri kaugusel. Abavniekis asuvad rahvamaja, raamatukogu ja postkontor.  Külla jääb Abavnieki bussipeatus.

Abavnieki rajati nõukogude perioodil endise Jaunsāti kirikumõisa juurde. Aastal 1975 sai sellest Jaunsāti külanõukogu halduskeskus (varem oli külanõukogu keskuseks Vecsāti) ja kolhoosi Draudzība keskasula.

## Elanike arv


* 200 (1989)
* 165 (2000)
* 148 (2011)

* 157 (2018)
* 142 (2021)
* 140 (2026)


## Viited
Jaunsāti

**Jaunsāti** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. 

Küla asub Abava jõe kaldal, asudes valla keskusest Abavniekist 2,8, piirkonna keskusest Tukumsist 15,6 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusel.  

Küla kujunes endise Jaunsāti mõisa (*Neu-Sahten*) keskuse juurde. Külas asub Jaunsāti bussipeatus.

## Viited
Vecsāti

**Vecsāti** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas. Küla asub Abava jõe kaldal, asudes valla keskusest Abavniekist 6,4, piirkonna keskusest Tukumsist 16,4 ja Riiast 81,8 kilomeetri kaugusel.

Külas asub Rideļi bussipeatus.

Küla kujunes endise Vecsāti mõisa (*Alt-Sahten*) keskuse juurde. Kuni aastani 1975 oli see Jaunsāti külanõukogu halduskeskuseks.

## Viited
Hiina Riiklik Kosmoseamet

**Hiina Riiklik Kosmoseamet** (inglise keeles **China National Space Administration** (**CNSA**)) on Hiina riiklik kosmoseamet. 

Amet tegeleb Hiina kosmoseprogrammi arendamisega ning vastutab kosmosega seotud sammude ning tegevuste planeerimise eest. Varem kosmosetööstusministeeriumi haldusalasse jäänud teemad jagunevad tänapäeval kosmoseteaduse- ja tehnoloogia korporatsiooni ja riikliku kosmoseameti vahel. CNSA on Hiina teaduse, tehnoloogia ja kaitsetööstuse riikliku administratsiooni (SASTIND) alluvuses, SASTIND omakorda on allutatud Hiina tööstus- ja IT-ministeeriumile (MIIT).

Ameti peakorter asub Pekingi Haidiani rajoonis.

## Ajalugu
CNSA asutati 1993. aastal, kui Hiina kosmosetööstusministeerium jaotati CNSA-ks ja Hiina kosmoseteaduse- ja tehnoloogia korporatsiooniks (CASC). Kosmoseamet tegeleb peamiselt juriidilise ja teoreetilise poolega, CASC tegeleb praktilise poolega. Alguses ei töötanud selline jaotus eriti hästi, kuna reaalsuses olid CASC ja CNSA endiselt üks ja seesama suur, sama juht- ja töötajaskonnaga amet.

1998. aasta reformide käigus jaotati CASC mitmeks väiksemaks riigiettevõtteks. Sellise muudatusega prooviti jäljendada läänepärast kaitsehangete süsteemi, milles riigiametid seavad paika strateegia ning väiksemad ettevõtted, mis on küll riigi omandis, kuid mitte valitsuse haldusalas, korraldavad hanked.

## Ülesanne
Mandaadi CNSA loomiseks andis kaheksas Hiina rahvakongress. Üheksas rahvakongress tegi CNSA-st Hiina teadus-, tehnoloogia- ja kaitsetööstuskomisjoni (COSTIND) siseameti. CNSA põhiülesanded on organisatsioonide nimel kosmosealaste lepingute sõlmimine, rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö elluviimine, riikliku kosmosepoliitika elluviimine ning riikliku kosmoseteaduse, -tehnoloogia ja -tööstuse haldamine.

Siiani on Hiina sõlminud kosmosealase koostöö lepingu Ameerika Ühendriikide, Brasiilia, India, Itaalia, Pakistani, Prantsusmaa, Saksamaa, Tšiili, Ukraina, Venemaa, Ühendkuningriigi ning veel mõne riigiga.

CNSA juhi määrab Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu.

## Taikonaudid

2013. aasta seisuga on kosmoses käinud 13 Hiina astronauti (tähestikulises järjekorras):


File:Jing Haipeng.JPG|Jing Haipeng (景海鹏)
File:Liu Boming.JPG|Liu Boming (刘伯明)
File:LIU Wang CUHK 2012.JPG|Liu Wang (刘旺)
File:LIU Yang CUHK 2012.JPG|Liu Yang (刘洋)

File:Yangliwei01.jpg|Yang Liwei (杨利伟)
File:Zhai Zhigang.JPG|Zhai Zhigang (翟志刚)
|Wang Yaping (王亚平)

*Zhang Xiaoguang (张晓光)
*Chen Dong (陈冬)

## Juhid
Praegu on CNSA juht Zhang Kejian, asejuht on Wu Yanhua, Tian Yulong on ameti peasekretär.

*1993–1998 Liu Jiyuan
*1998–2004 Luan Enjie
*2004–2010 Sun Laiyan
*2010–2013 Chen Qiufa
*2013 Ma Xingrui
*2013–2017 Xu Dazhe
*2017 Tang Dengjie
*2018– Zhang Kejian

## Osakonnad
CNSA alluvuses on neli osakonda:
*Planeerimise osakond
*Süsteemide osakond
*Teadustöö, tehnoloogia ja kvaliteedikontrolli osakond
*Rahvusvahelise suhtluse osakond

## Vaata ka
*Hiina kosmoseprogramm
*Hiina kuu uurimise programm
*Riiklike kosmoseametite loend
*Prantsusmaa kosmoseprogramm

## Viited

## Välislingid
*Kosmoseameti veebisait
The Dubai Mall

**The Dubai Mall** on kaubanduskeskus Dubais Araabia Ühendemiraatides. See on suuruselt teine kaubanduskeskus maailmas. Dubai Mall kuulub 20 miljardi dollari kompleksi ning sisaldab 1200 poodi. 2011. aastal oli see kõige külastatum hoone, mis meelitas aastas kohale rohkem kui 54 miljonit külastajat. Kaubanduskeskuse sissepääs asub Doha tänaval, mis 2009. aasta aprillis ehitati ümber kahekorruseliseks teeks.

## Statistika
Dubai Mall müüs esimese viie päeva jooksul 61 000 piletit akvaariumisse pärast selle avamist.2009. aastal külastas kaubanduskeskust 37 miljonit inimest ja iga nädal rohkem kui 750 000 külastajat. Ka 2012. aastal oli Dubai Mall maailma populaarseim ostukeskus ja vaba aja veetmise sihtkoht. See tõi rohkem kui 65 miljonit külastajat, mis on 20% rohkem võrreldes 2011. aastaga, kus oli külastajate arv 54 miljonit.

## Kirjeldus

Kaubanduskeskuse pindala on 1 124 000 m², mis on kokku umbes 50 jalgpalliväljaku jagu. Samuti on seal 250 numbritoaga luksushotell, 22 kinoekraani ja 120 kohvikut ja restorani. Seal on kolme parkla peale kokku üle 14 000 parkimiskoha.

The Dubai Mallis asuvas akvaariumis on näha rohkem kui 300 merelooma liiki.

2009. aastal avati teemapark, kus saab nautida üle 150 mängu. Pargis on 15 sõitu ja hulgaliselt lõbustusmänge, kaasa arvatud liikumisstimulaatoreid, karnevalimängud ja oskusmängud. Teemapark suleti 1. juunil 2017 pärast SEGA litsentsi lõppemist. See avati uuesti veebruaris 2018, kui teemapark nimetati virtuaalreaalsuse järgi VR Park Dubaiks.

2012. aasta detsembris avati 820 meetri pikkune tee, mis on ühendatud Burj Khalifa / Dubai Malli metroojaama ja kaubanduskeskusega.

## Auhinnad ja saavutused

* Dubai Mallis asub maailma suurim kommipood Candylicious, mille suurus on 930 m2. 
* Dubai Mallis käis 2010. aasta märtsis 5 miljonit inimest, kui toimus Dubai ostufestival, püstitades kõigi aegade rekordi. 
* 2012. aastal nimetati Dubai Mall maailma kõige populaarsemaks kaubanduslikuks ja vaba aja veetmise sihtkohaks.
* 2017. aastal avati maailma suurim OLED-ekraan.

## Viited
Louwna

**Louwna** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Dr Ruth Segomotsi Mompati ringkonnas Kagisano-Molopo vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Louwna elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,66%, valgeid 15,41%, värvilisi 2,95% ja teisi 0,98%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 81,31% inimesi, afrikaani keelt 14,43% ja inglise keelt 2,62%.

## Viited
Jaunsāti vald

**Jaunsāti vald** (läti keeles *Jaunsātu pagasts*) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Irlava, Pūre, Tume, Kandava ja Zemīte vallaga.

Valla pindala on 95,1 km². 2016. aasta seisuga elas seal 982 inimest. Valla keskus on Abavnieki küla. Vallavanem on Santa Heimane (ühine Pūre vallaga).

## Ajalugu

Vald on kujunenud Abava mõisa (*Abaushof*), Jaunsāti mõisa (*Neu-Sahten*), Vecsāti mõisa (*Alt-Sahten*) ja Kukšase mõisa (*Kukschen*) maadele.

Aastal 1945 moodustati Grenči vallas Abava külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1960 liideti Abava külanõukoguga Tume külanõukogu kolhoosi Pumpurs maad. Aastal 1965 liideti sellega Zemīte külanõukogu kolhoosi Zaļā zeme territoorium, ent kolhoosi Druva maad liideti Irlava külanõukoguga. Aastal 1968 nimetati Abava külanõukogu ümber Jaunsāti külanõukoguks. Aastani 1975 oli külanõukogu keskuseks Vecsāti. Aastal 1975 liideti külanõukoguga osa Aizdzire külanõukogu territooriumist. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 

## Loodus

Suurimaks jõeks on Abava jõgi. Looduskaitse all on Kīši hiidmänd ja veel viis nimetut põlispuud.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all  Vecsāti linnus ja asulakoht. Kukšase mõisa hoonetekompleks, park ja häärber on regionaalse kaitse all. 

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 890 lätlast, 74 venelast, 21 valgevenelast, 11 ukrainlast, 10 poolakat ja 7 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 


Winter - panoramio - Ainars Brūvelis (1).jpg|Kukšas
Jaunsāti manor.jpg|Jaunsāti mõisa häärber


## Viited

## Välislingid
Aasta lind (Saksamaa)

**Saksamaa aasta lind** (*Vogel des Jahres*) valimisega tegeleb 1899. aastal loodud Naturschutzbund Deutschland (NABU).

Valimised toimuvad igal aastal alates 1971. aastast.

## Saksamaa aasta linnud
*1971 – rabapistrik
*1972 – kivikakk
*1973 – jäälind
*1974 – räästapääsuke
*1975 – rüüt
*1976 – vaenukägu
*1977 – loorkakk
*1978 – sookurg
*1979 – suitsupääsuke
*1980 – teder
*1981 – musträhn
*1982 – suurkoovitaja
*1983 – kaldapääsuke
*1984 – valge-toonekurg
*1985 – punaselg-õgija
*1986 – künnivares
*1987 – kadakatäks
*1988 – väänkael
*1989 – tiigi-roolind
*1990 – peoleo
*1991 – nurmkana
*1992 – punarind
*1993 – väiketüll
*1994 – valge-toonekurg (2. korda)
*1995 – lõunaööbik
*1996 – kiivitaja
*1997 – suur-kirjurähn
*1998 – põldlõoke
*1999 – talvike
*2000 – puna-harksaba
*2001 – tuttpütt
*2002 – koduvarblane
*2003 – piiritaja
*2004 – käblik
*2005 – kassikakk
*2006 – puukoristaja
*2007 – tuuletallaja
*2008 – kägu
*2009 – jäälind (2. korda)
*2010 – Kormoran
*2011 – lepalind
*2012 – hakk
*2013 – tikutaja
*2014 – roherähn
*2015 – kanakull
*2016 – ohakalind
*2017 – kodukakk
*2018 – kuldnokk
*2019 – põldlõoke (2. korda)
*2020 – turteltuvi
*2021 – punarind
*2022 – vaenukägu
*2023 – kadakatäks

## Viited
Aasta lind

**Aasta lind** on linnuliigile antav ajutine nimetus. Eestis valitakse aasta lindu 1995. aastast. Seda korraldab Eesti Ornitoloogiaühing oma projekti "Aasta lind" raames. Üks eesmärke on tutvustada rahvale ühe hästi tuntud linnu kaudu nii linde üldse kui ka nende kaitse põhiprobleeme.

Alates 2001. aastast annab Eesti Post igal aastal välja aasta linnu margi, esimese päeva ümbriku ja 2004. aastast ka maksimumkaardi.

Esimesena valiti Eesti aasta linnuks rukkirääk. Sarnaselt Eestiga oli rukkirääk hiljem ka esimene Venemaa aasta lind (1996) ja esimene Läti aasta lind (1996).

## Eesti aasta linnud
*1995 – rukkirääk
*1996 – suurkoovitaja
*1997 – sookurg
*1998 – must-toonekurg
*1999 – kirjurähn
*2000 – suitsupääsuke
*2001 – kiivitaja
*2002 – varblane
*2003 – harakas
*2004 – valge-toonekurg
*2005 – kanakull
*2006 – hänilane
*2007 – luik
*2008 – teder
*2009 – kodukakk
*2010 – punaselg-õgija ja hallõgija
*2011 – suitsupääsuke
*2012 – tüll (liivatüll ja väiketüll)
*2013 – nurmkana ehk põldpüü
*2014 – jäälind
*2015 – viu
*2016 – rasvatihane
*2017 – turteltuvi
*2018 – metsis
*2019 – öösorr
*2020 – tuttpütt
*2021 – kuldnokk
*2022 – metskurvits
*2023 – aul
*2024 – kägu
*2025 – kormoran
*2026 – piiritaja

## Vaata ka
*aasta loom
*aasta taim

## Viited

## Välislingid
*Projekt "Aasta lind Eesti ornitoloogiaühingu kodulehel
Estlink 2

**Estlink 2** on umbes 170 km pikkune elektrikaabel Eesti ja Soome vahel. Kaabli omanikud on Elering AS (50%), Fingrid Oyj (50%).

## Ajalugu

EstLink 2 eelleping sõlmiti Eleringi ja Fingridi vahel 15. veebruaril 2010 Tallinnas. Ehitusleping sõlmiti 1. novembril 2010.

23. detsembril 2010 sõlmiti mere- ja maa-aluste kaablite tootmise ja paigaldamise leping Nexansiga, konverterjaamade ehitamise leping Siemensiga, Nikuvikeni kaabliterminali rajamise ja Anttila alajaama laiendamise leping Soomes sõlmiti Empower Oy-ga ning lepingu Anttila ja Nikuvikeni vahelise ülekandeliini ehitamiseks sai Bouygues'i osa ETDE.

Kaabli paigaldamine algas 15. oktoobril 2012 ja selle paigaldas kaablilaev Nexans Skagerrak. Kaabli testimine algas 22. oktoobril 2013. Proovitegevus algas 6. detsembril 2013 ja kestis kuni 6. veebruarini 2014, misjärel alustas kommertstegevust.

Kaabel avati pidulikult 6. märtsil 2014.

## Kirjeldus

Estlink 2 kogupikkus on 171 km, see koosneb 145 km pikkusest avamerekaablist, 12 km pikkusest maismaakaablist Eestis ja 14 km õhuliinist Soomes. 12 km pikkune maakaabel saab alguse Püssi alajaamast ja kulgeb Soome lahe rannikul Aseris. Sealt kulgeb 145 km pikkune avamerekaabel Soome Nikuvikeni kaabliterminali jaama. Nikuvikeni kaabliterminali jaam ühendatakse Attila konverterjaamaga 14 km pikkuse õhuliiniga.

Estlink 2 on klassikaline kahesuunaline monopolaarne kõrgepinge alalisvooluühendus liinikommuteeritavate konvertertüristoridega. Selle maksimaalne ülekandevõimsus on 650 MW ja see töötab 450 kV pingega. Selle hinnanguline maksumus on umbes 320 miljonit eurot, millest konverterjaamad maksavad 100 miljonit eurot ja kaabel 180 miljonit eurot. Euroopa Komisjon otsustas eraldada projektile 100 miljonit eurot.

## Jaamad

## Probleemid
2024. aasta jaanuaris lülitati kaabel rikke tõttu välja ning ühendus taastati sama aasta septembris. Rikke põhjuseks nimetati kaabli sisemine lühis, mille võis tingida kaabli keerukas asend. Rikkekoht tuvastati veebruari lõpuks ning umbes 30 miljoni euro maksnud remondi käigus asendati Eesti rannikul ligikaudu 300 meetri pikkune kaablilõik reservkaabliga. Rike avaldas olulist mõju kohalikule elektrihinnale, mis tõusis selle tulemusel rikkeperioodil hinnanguliselt kümnendiku võrra.

Sama aasta 25. detsembril katkes kaabli kaudu toimunud elektriühendus taas. Seekord oli tegemist välise mõjutusega – kaabli (nagu ka Helsingi-Frankfurdi sidekaabli) purustas Venemaa varilaevastikku kuuluv tanker Eagle S, mis lohistas ankrut mööda merepõhja. 28. detsembril arestis Soome keskkriminaalpolitsei Estlink 2 lõhkunud naftatankeri. Kaabli remontimiseks kasutati üldehituslaeva Deep Cygnus. Planeerimine ja laeva remondiks ettevalmistamine kestsid veebruarist aprillini ning kaablit parandati maist juunini. Kaabel võeti taas kasutusse 20. juunil 2025.

## Vaata ka
*Alalisvooluühendus
*Estlink

## Viited

## Välislingid
*https://www.elering.ee/estlink-2
* "Estlink 2 merekaabli rikke põhjustas sisemine lühis" ERR, 4. märts 2024
* "Elering valmistab ette rikkelise Estlink 2 kaabli asendamist reservkaabliga" ERR, 3. juuli 2024
Meriküla (Harku)

**Meriküla** on küla Harju maakonnas Harku vallas. 

Küla eraldati 2018. aastal Ilmandu, Muraste ja Suurupi külast.

## Vaata ka
*Tilgu koopad

## Viited
Alex Iwobi

**Alexander Chuka Iwobi** (sündinud 3. mail 1996 Lagoses) on Nigeeria jalgpallur, kes mängib ründajana Inglise kõrgliiga klubis Fulham ja Nigeeria jalgpallikoondises.

Ta sündis Nigeerias ja kolis Inglismaale nelja-aastaselt. Ta liitus juba algkoolis õppides Arsenaliga. Ta sõlmis klubiga pikaajalise lepingu 2015. aasta oktoobris. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 27. oktoobril 2015 liigakarika mängus Sheffield Wednesday vastu. Premier League'is tegi ta debüüdi neli päeva hiljem mängus Swansea City vastu. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas 19. märtsil 2016 mängus Evertoni vastu. 2017. aastal võitis ta klubiga Inglismaa karika ning aastatel 2015 ja 2017 on tuldud FA Community Shieldi võitjaks. 2018. aasta augustis sõlmis Iwobi Arsenaliga uue pikaajalise lepingu, kuid siirdus aasta hiljem Evertoni.

Suvel 2023 liitus ta ligi 26 miljoni euro eest Fulhamiga.

Kuigi Iwobi kuulus Inglismaa noortekoondistesse, otsustas ta hakata täiskasvanuna esindama koondises Nigeeriat. Debüüdi Nigeeria koondises tegi ta 8. oktoobril 2015 mängus Kongo DV vastu. Esimese värava lõi ta koondises 9. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Sambia vastu.

## Saavutused
;Arsenal
*FA Cup: 2016–17
*FA Community Shield: 2015, 2017

## Viited

## Välislingid
Hertsog Magnus (ansambel)

**Hertsog Magnus** oli Rakveres tegutsenud Eesti punkansambel.

Ansambel asutati 1995.

## Koosseis
*Jüri Lainevoog - laul
*Meelis Voevodin - kitarr 
*Tõnu Kolesnik - kitarr 
*Rainer Lapsanit - bass  
*Urmas Voevodin - trummid.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist punk.bumpclub.ee kodulehel
Punk T

**Punk T** oli Eesti punkansambel.

Ansambel asutati 1979. aastal Tallinnas Sikupillis.

## Koosseis
*Artur Poola - vokaal, kitarr
*Allan Mägi (Muki) - kitarr
*Urmas Tangsoo - bass
*DC (Rainer Männa) - bass
*Rivo - bass
*Rainis Kingu - trummid

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist punk.bumpclub.ee kodulehel
P.V.A.

**P.V.A.** oli Tallinnas tegutsenud Eesti punkansambel.

Ansambel asutati 1991.

## Koosseis
*Siil – kitarr, vokaal
*Pikk – kitarr
*Oi – trummar
*Tõkman – kitarr, vokaal
*Venno (endine) – trummar
*Vakstu (endine) – vokaal

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist punk.bumpclub.ee kodulehel
Laali keel

**Laali keel** on Tšaadis Kesk-Chari piirkonna kolmes külas räägitav umbes 750 kõnelejaga keel.

Laali keel on siiani klassifitseerimata ja seda loetakse isolaatkeeleks. Keelt on tugevalt mõjutanud naabruses kõneldavad Nigeri-Kordofani hõimkonna Adamaoua keelte rühma kuuluvad keeled, vähemal määral ka Tšaadi keeled. Seetõttu on laali keelt mõnikord klassifitseeritud ka Adamaoua või Tšaadi keelena. Osa selle sõnavarast ja morfoloogiast on pärit Afroaasia keelkonda kuuluvatest Tšaadi keeltest, osa Adamaoua keeltest ja suur osa seni tundmatust allikast, milleks võib olla tänapäevaks hääbunud Kesk-Aafrikas levinud tundmatu keelkonna keel.

## Viited

## Kirjandus
* Roger Blench. *Archaeology, Language, and the African Past.* Altamira Press.
* Pascal Boyeldieu. 1977. "Eléments pour une phonologie du laal de Gori (Moyen-Chari), *Etudes phonologiques tchadiennes*, Paris, SELAF (Bibliothèque, 63–64), p. 186–198.
* Pascal Boyeldieu. 1982. *Deux études laal (Moyen-Chari, Tchad)*, in *Verbindung mit SELAF, Paris*.  Berlin: Reimer.  Marburger Studien zur Afrika- und Asienkunde: Ser. A, Afrika; Bd. 29. ISBN 3-496-00557-2.
* Pascal Boyeldieu. 1982. "Quelques questions portant sur la classification du laal (Tchad)". in JUNGRAITHMAYR, H., *The Chad languages in the Hamitosemitic-Nigritic Border Area (Papers of the Marburg Symposium, 1979)*. Berlin : Reimer, p.&nbsp;80–93. Coll. Marburger Studien zur Afrika- und Asienkunde, Serie A : Afrika.
* Pascal Boyeldieu. 1987. "Détermination directe/indirecte en laal". in BOYELDIEU, P., *La maison du chef et la tête du cabri : des degrés de la détermination nominale dans les langues d'Afrique centrale*. Paris : Geuthner, p.&nbsp;77–87. ISBN 2-7053-0339-1
* David Faris, 19 September 1994.  "In-House Summary: Laal/Gori language".  SIL/Chad Survey Team.  (Avaldamata.)
* Florian Lionnet & Konstantin Pozdniakov, "Laal: an isolate language?",https://web.archive.org/web/20120316222007/http://25images.ish-lyon.cnrs.fr/player/player.php?id=72&id_sequence=425&quality=hd in *Language Isolates in Africa* workshop, Lyons, December 4, 2010
ILLUMENIUM

**ILLUMENIUM** on Eesti ansambel.

Ansambli asutasid 2014. aastal DefRage liikmed.

## Diskograafia
*album "Towards Endless 8"
*album "Gehenna"
*album "Jackal"

## Välislingid
*Koduleht
Rhodes (LAV)

**Rhodes** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Senqu vallas.

Rhodes on asutatud 1894. aastal, omavalitsusliku staatuse sai 1897. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rhodes'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,7%, valgeid 6,0%, värvilisi 0,9% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,1%. Koosa keelt pidas emakeeleks 82,1% inimesi, sotho keelt 10,2%, afrikaani keelt 3,5%, inglise keelt 2,7% ja teisi keeli 1,4%.,

## Viited
Ilves, Pulk ja Rahman

**Ilves, Pulk ja Rahman** on Eesti ansambel.

Ansambli moodustavad Aapo Ilves, Jaan Pulk ja Jan Rahman.

2006 andis ansambel välja võrukeelse albumi "Murõt ei olõ".
Incognito

**Incognito** (itaaliakeelne sõna, mugandatult inkognito) võib tähendada järgmist:
*Incognito (Suurbritannia ansambel)
*Incognito (Eesti ansambel)
Rhodes (täpsustus)

**Rhodes** on mitme koha nimi:

***[[Rhodes (Austraalia)|Rhodes]]** on Sydney eeslinn Austraalias.
***[[Rhodes (LAV)|Rhodes]]** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis.
***[[Rhodes (USA)|Rhodes]]** on linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis.

## Vaata ka
***[[Fender Rhodes]]**
Incognito (Eesti ansambel)

**Incognito** oli 1970. aastatel tegutsenud Eesti ansambel.

## Koosseis
*Priit Poom
*Marius Sagadi
*Riho Kuub
*Sulev Kuusik
*Ari Dubin
*Andrus Kerstenbeck
*Olavi Pihlamägi

## Viited
JZ Belle

**JZ Belle** on Eesti ansambel.

Ansambli asutasid 2005. aastal Tatjana Mihhailova ja Timo Vendt. 

## Koosseis
Vokaal – Tatjana Mihhailova

Tants – Viktoria ja Natali

## Diskograafia
Lahing Moskva pärast

**"Lahing Moskva pärast"** (vene keeles "Битва за Москву"; tšehhi keeles "Boj o Moskvu"; vietnami keeles "Cuộc chiến ở Moskva") on 1985. aastal esilinastunud kaheosaline NSV Liidu kinoepopöa. 

Filmi tegid Nõukogude Liidu ja Tšehhoslovakkia filmiloojad (Saksa DV ja Vietnami kineastide osalusel) stsenaristi ja režissööri Juri Ozerovi juhtimisel.

Filmid on pühendatud Saksa-Nõukogude sõja (Venemaal tuntud kui Suur Isamaasõda) algperioodile. Epopöas kujutatakse tegelikke inimesi, nagu Georgi Žukov, Dmitri Pavlov, Konstantin Rokossovski, Richard Sorge, Stalin ja Hitler, ning nende tegevust, sageli kronoloogilise täpsusega.
Aston Bay

**Aston Bay** (afrikaani keeles **Astonbaai**) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas. Aston Bay asub India ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aston Bay elanikest valgeid 94,07%, mustanahalisi aafriklasi 2,90%, värvilisi 2,78%ja teisi 0,13%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 69,19% inimesi, inglise keelt 27,53% ja koosa keelt 1,01%.

## Galerii

RSA-EP-Swimming-001.jpg
RSA-EP-Swimming-002.jpg


## Viited
Salava (organisatsioon)

**Salava** on Saare maakonnas tegutsev mereorganisatsioon. Salava on Saaremaa Merekultuuri Seltsi tütarorganisatsioon.

Salava asutati 1996.

## Viited

## Välislingid
*https://www.saartehaal.ee/2014/07/31/salava-sai-taisealiseks/
History 2

**History 2** (lühend **H2**) on dokumentaaltelekanal.

Maailma ühe populaarseima telekanali History tegijad lõid uue telekanali H2, mis pakub ägedat ajalugu ja “kas-teadsid-et” fakte. History 2 kaevub sündmuste telgitagustesse, uurib teadust, sõjaajalugu ning antiikaega, aga ka kaasaja ajalugu, paljastades vähetuntud fakte maailmast meie ümber. H2-s on rohkem avastamist, rohkem teadmist, rohkem arusaamist, rohkem ajalugu.

Heli: inglise

Subtiitrid: soome
Bolotwa

**Bolotwa** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Intsika Yethu vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bolotwa elanike seas mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Koosa keelt pidas emakeeleks 98,52% ja sotho keelt 0,66%.

## Viited
Alexandru Tănase

**Alexandru Tănase** (sündinud 24. veebruaril 1971 Chișinăus) on Moldova jurist ja poliitik (Moldova Liberaaldemokraatlik Partei).

Ta oli 25. septembrist 2009 kuni 11. maini 2011 Moldova justiitsminister. Teist korda oli ta Moldova justiitsminister alates 10. jaanuarist 2018 kuni 12. märtsini 2018.

Ta oli Moldova Konstitutsioonikohtu president 4. oktoobrist 2011 kuni 12. maini 2017.

## Viited
Dalnegorsk

**Dalnegorsk** on linn Venemaal Primorje krais, Dalnegorski linnaringkonna keskus.

Asula on rajatud 1897. aastal ja kandis esialgu nime Tetjuhhe, töölisasulaks sai 1930. aastal. Dalnegorski nime sai asula 1972. aastal, linnaõigused 1989. aastal.

1965. aastal avati linnas Primorje Mäekeemiakombinaat, mis sai hiljem nimeks Tootmiskoondis "Bor".

## Viited
Sarajevo moslemite resolutsioon

**Sarajevo moslemite resolutsioon** (serbohorvaadi: Sarajevska rezolucija / Сарајевска резолуција) ehk **Sarajevo moslemite 1941. aasta resolutsioon** oli Saksa okupatsiooni ajal Bosnia ja Hertsegoviina 108 tuntud moslemist kodaniku pöördumine nn Iseseisva Horvaadi Riigi korraldatud serblaste massilise mõrvamise ja tagakiusamise vastu (massimõrvadele olid järgnenud serbia tšetnikute vastuaktsioonid, mis olid suunatud ka riigi moslemite vastu). 

Allakirjutanud distantseerusid moslemitest, kes osalesid sellistes kuritegudes, protestisid katsete vastu süüdistada kogu moslemikogukonda neis osalemises, nõudsid Iseseisva Horvaadi Riigi võimukandjatelt selliste kuritegude lõpetamist ja kõigile kodanikele julgeoleku tagamist, sõltumata nende etnilisest taustast, kurjategijate karistamist ja ohvrite abistamist.

Resolutsiooni tekst põhines 14. augustil 1941 toimunud El-Hidaje kogu (Bosnia ja Hertsegoviina ulama) resolutsioonil. Resolutsiooni teksti autorid olid Mehmed Handžić ja Kasim Dobrača.
Suur Sõbralik Hiiglane

**"Suur Sõbralik Hiiglane"** (inglise keeles **"The BFG"**) on Roald Dahli 1982. aastal ilmunud lasteraamat (jutustus).

Selle peategelased on väike tüdruk Sophie ja SSH ehk Suur Sõbralik Hiiglane.

Roald Dahl pühendas teose oma tütrele Oliviale, kes oli 1962. aastal entsefaliiti surnud.

Teose põhjal on loodud kaks filmi, mis linastusid 1989. ja 2016. aastal. Selle põhjal on loodud ka teatrilavastus.

Eesti keeles on teos ilmunud Kristina Uluotsa tõlkes 2001. ja 2016. aastal.
Zakamensk

**Zakamensk** on linn Venemaal Burjaatias, Zakamenski rajooni keskus.

Asula rajati 1933. aastal ja kandis esialgu nime **Gorodok**. Linnaõigused sai Gorodok 1944. aastal. 1959. aastal sai linna nimeks Zakamensk.

## Viited
Louisa Vesterager Jesperseni ja Maren Uelandi mõrv

17. detsembril 2018 leiti Imlili küla lähedal asuvalt Toubkali mäe jalamilt (Maroko Atlase mäed) 24-aastase taani naise **Louisa Vesterageri** ja 28-aastase norra naise **Maren Uelandi** surnukeha. Naised olid reisinud Marokosse vaatamata oma perekondade soovitustele. Ueland oli iroonilisel kombel postitanud sotsiaalmeedias sisserändajaid kiitvaid postitusi.

Maroko politsei on mõrvadega seoses vahi alla võtnud 18 meest. Maroko peaprokurör on mõrva kirjeldanud terroriaktina pärast seda, kui Internetis hakkas levima video, kus mõned kahtlusalused vandusid ustavust Iraagi ja Levandi Islamiriigile.

Islamiterroristide video, mis kujutab seda, kuidas naistel pea maha raiuti, on Skandinaavias keelatud levitada/vaadata. 

Maailma feministlikud ühendused mõistsid barbaarse misogüünse rünnaku teravalt hukka.

## Viited
Madalsoomuld

**Madalsoomuld** on Eestis levinud mulla tüüp, mis valiti aastal 2019. aasta mullaks. Madalsoomullad on õrnad ja liigniisked.

Madalsoomuld on kujunenud põhjaveetoitelistel liigniisketel madalamatel aladel, kus turbakihi tüsedus ületab 30 sentimeetrit. Enamasti koosnevad nad hästi lagunenud toitainerikkast musta värvi turbast, mis on tekkinud looduslikel lagesoodel mitmesuguste tarnaliikide jäänustest.

Madalsoomullad moodustavad umbes 14% Eesti maafondist ja esinevad peaaegu kõikides Eesi piirkondades.

Viimase sajandi jooksul olid  paljud madalsoomullad kuivendatud metsa- ja põllumajanduslikus otstarbeks. Kuivendatud madalsoomuldadel kujutatakse suure saagikusega rohumaad või kuusikud. Kuivendamise ja mullaharimise pärast toimub kiire turba lagunemine, millega kaasneb suures koguses süsihappegaasi lendumine atmosfääri ning mulla kahjustumine.

## Eesti madalsoomullad
Rein Kase koostanud Eesti muldade nimestiku (1988) järgi jaotatakse madalsoomuldi järgmisteks:

Tüüp: madalsoomullad
*Alltüüp: glei-madalsoomullad
*Alltüüp: madalsoomullad
**Variandid:
***#harilikud madalsoomullad
***#karbonaatsed madalsoomullad
***#deluviaalsed madalsoomullad

## Vaata ka
* Eesti mullastik
* soomuld

## Viited

## Välislingid
*Madalsoomulla profill Pilt Mullamuuseumi kogust
Hansahoovi Teater

**Hansahoovi Teater** on teater Tartus aadressil Aleksandri tänav 46.

Teater tegutseb aastast 2006.

## Lavastusi
*2006 Jan Rahman "Sõit"
*...

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
ERMi teater

**ERMi teater** (**Eesti Rahva Muuseumi teater**) on Eesti Rahva Muuseumi peahoones tegutsev teater.

## Lavastusi
*2018 "Seitse Venda ehk Uurali Kajakas"

## Viited

## Välislingid
*https://www.erm.ee/et/events/teater
*Teatrist Eesti Teatri Agentuuri kodulehel
Kelder (ansambel)

**Kelder** on Eesti ansambel.

Ansambel asutati 2007.

## Koosseis
*Allan Vainola (laul, kitarr)
*Anna-Liisa Ovir (elektriorel, laul)
*Heiko Kask (basskitarr) 
*Tiina Tõnisson (löökriistad).

## Viited
Kongomania

**Kongomania** on Eesti ansambel.

## Koosseis
*Marilin Kongo – vokaal
*Erko Laurimaa – kitarr
*Kristjan Kaasik – kitarr
*Riivo Torstenberg – bass
*Priit Mägi – trummid

## Viited
Kristjan (ansambel)

**Kristjan** on Eesti ansambel. Ansambel tegutses 1977–1985. 2018 tuli ansambel uuesti kokku.

## Koosseis
*Gunnar Loho
*....

## Viited

## Välislingid
*https://virumaateataja.postimees.ee/4903396/elust-enesest-ansambel-kristjan-tuli-32-aasta-jarel-kokku
Lainer (ansambel)

**Lainer** oli Eesti ansambel, mis tegutses 1980. aastatel.

## Koosseis
*Jaak Joala – laul, klahvpillid, bass
*Igor Tsõganov – klahvpillid
*Sergei Pedersen – klahvpillid, saksofon
*Taago Daniel – bass
*Tõnu Hallik – kitarr
*Kalev Välk – löökriistad
*Ülo Valdmaa – direktor
*Gunnar Suviste – heli

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist ruja.ee andmebaasis
Kjahta

**Kjahta** (vene keeles Кя́хта, burjaadi keeles Хяагта хот, mongoli keeles Хиагт хот) on Venemaal Burjaatias Mongoolia piiri ääres asuv linn, Kjahta rajooni keskus.

Linna nimi tuleb burjaadi sõnast хяаг (mongoli keeles хиаг), mis tähistab orasheinataolist rohttaime *[[Elytrigia]]*.

Kjahta asub Burjaatia pealinnast Ulan-Udest 234 km edelas piiritsoonis. Kjahta ja Altanbulag moodustavad kaksiklinna. Nende vahelt käib läbi Venemaa-Mongoolia piir. Kjahta on märksa suurem: umbes 20 000 inimest Altanbulagi 4000 vastu. Kui paljude Siberi linnade elanike arv on pärast NSV Liidu kokkuvarisemist vähenenud, siis Kjahta elanike arv on püsinud ja isegi pisut kasvanud (1989. aastal umbes 18 000 elanikku).

Kjahta asutati 1727. aastal kindlustatud tugipunktina, selle juurde rajati 1728. aastal kaubandusasula. Kjahtast 4 km kaugusele ehitati 1727. aastal Novotroitskaja kindlus, mille juurde tekkis Troitskosavski linn. 1743 sai Kjahta slobodaa õigused. 1792. aastal viidi Irkutskist Kjahtasse üle tollipunkt. 1934. aastal Troitskosavsk ja Kjahta ühendati.

Sadakond aastat käis Venemaa ja Hiina vaheline kaubandus läbi Kjahta. Venemaalt viidi Hiinasse kalevit, käsitöö- ja karusnahatooteid ning juhtnahka, Hiinast teed. Praktiliselt kogu Lääne-Euroopat varustati sel ajal Kjahta kaudu veetud teega, kusjuures Venemaal kutsuti seda kjahta teeks ja Lääne-Euroopas vene teeks.

Kjahta tähtsus hakkas vähenema 1860. aastal, kui piirikaubandust lubati kogu Venemaa-Hiina piiri ulatuses. Veel suurema hoobi andis Suessi kanali valmimine 1866, misjärel enamus Lääne-Euroopa kaubandusest Hiinaga hakkas käima läbi Suessi kanali. Pärast 1903. aastat, mil valmis Mandžuuria raudtee, muutus Kjahta üsna tähtsusetuks piiriasulaks.

11.–13. juunil 1921 pidas Kjahta all lahingu Roman Ungern von Sternberg, kes sai bolševikelt lüüa ja pidi taganema Mongooliasse.

## Kliima

Kjahtas on niiske mandriline kliima.

Keskmine õhutemperatuur on kõige kõrgem juulis (+19 °C), kõige madalam jaanuaris (–20 °C) ja detsembris (–-17 °C). Aasta keskmine temperatuur on +1 °C. Maksimaalsed temperatuurid on kõige kõrgemad juulis (+41 °C) ja juunis (+39 °C), jaanuaris pole kunagi plusskraade täheldatud. Minimaalsed temperatuurid on kõige madalamad jaanuaris (–55 °C) ja veebruaris (–49 °C), juulis pole kunagi miinuskraade registreeritud.

Aasta keskmine sademete hulk on 348 mm. Sademed jaotuvad ebaühtlaselt. Kõige sajusemad kuud on juuli (89 mm) ja august (74 mm), kõige kuivem on veebruar (3 mm). Kuid õhuniiskus on suurem pigem nendel kuudel, kui sademeid vähe on: kõige niiskemad kuud on jaanuar ja detsember (79&), kõige kuivemad on aprill ja mai (53%).

Sademetest hoolimata on kõige päikesepaistelisem kuu juuli (279 tundi). Kõige vähem päikest paistab detsembris (127 tundi) ja novembris (153 tundi).

## Viited
Kordelivka

**Kordelivka** (ukraina keeles Корделівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 2902. Pindala on 4,778 km².

Меморіал в Корделівці P1160213.JPG
Marta-Liisa Talvet

**Marta-Liisa Talvet** (sündinud 1998) on eesti helilooja.

Talvet on õppinud Miina Härma Gümnaasiumis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis, kus paistis silma filosoofiaolümpiaadidel (2013/2014 eelvooru võit, 2014 teine koht, rahvusvaheline äramärkimine 2014). Ühtlasi õppis ta kompositsiooni Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis Age Veeroosi juhendamisel. Muusikakooli järel asus ta õppima Tartu Ülikoolis semiootika eriala.

Ta on viisistanud Andres Ehini, Doris Kareva ja Astrid Ivaski luulet ning kirjutanud muusika filmile "Emajõgi" (2015). Tema teoseid on esitanud Islandi kontrabassist Bára Gísladóttir, Eesti klarnetist Erle Kont, neid on ette kantud Eesti heliloojate festivalil (2015), Suure-Jaani muusikafestivalil (2016), Eesti nüüdismuusika organisatsiooni TaHe avakontserdil, Tartu Talvemuusika Festivalil (2018) ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sügisfestivalil (2018). 

Ta on paistnud silma mitmel heliloominguvõistlusel, sealhulgas võitis esikoha 2018. aasta konkursil "Noor helilooja". Žüriiliige Ardo Ran Varres kommenteeris võitu järgmiselt: "Võidutöö tõusis kohe esile tänu meisterlikule salvestusele, noor helilooja oli üllatavalt professionaalne igas aspektis."

Talvet on tegev Eesti nüüdismuusikat tutvustavas organisatsioonis TaHe (Tartu Heli).

## Tunnustus
### Heliloomingu auhinnad
* 2018. aasta konkurss "Noor helilooja": 1. koht teose "Kirjutan su nime" eest klaverile, tšellole ja elektroonikale. 
* 2018. aasta konkurss Tartu Kaarsillal kõlavate heliteoste leidmiseks: 5 võidutöö hulka (57 seast) valiti Marta-Liisa Talveti teos "Õhtul tõuseb päike".
* 2016. aasta konkurss "Noor helilooja": 3. koht teose "Kui oleksin jõgi" eest soolokitarrile.
* IV Villem Kapi nimeline heliloomingu konkurss "Uus Laul", 2016: diplom nooremas vanuserühmas teose "Väike öölaul" eest (sõnad Andres Ehin).
* 2015. aasta konkurss "Noor helilooja": Marta-Liisa Talvet (1998). "Parem kallas" akordionile ja viiulile (2015).

### Filosoofiasaavutused
* 2013 filosoofiaolümpiaad: eelvooru võidutöö
* 2014 filosoofiaolümpiaad: 2. koht
* 2014 rahvusvaheline filosoofiaolümpiaad: äramärkimine

## Isiklikku
Marta-Liisa Talvet on kirjandusteadlase ja hispanoloogi Jüri Talveti noorem tütar

## Kirjutisi
* Kas õpetaja ja õpilane võivad olla sõbrad? Eetikaveeb, 3. september 2014 (2013/14 õppeaasta filosoofiaolümpiaadi eelvooru võidutöö)
* Miks on välja mõeldud naised ja mehed? Delfi / Noorte Hääl, 12. aprill 2017 (Sotsiaalministeeriumi võrdse palga päeva puhul korraldatud 9.–12. klassi õpilaste kirjanduskonkursi paremikku arvatud töö)
* Olümpiaadiessee: Ime – kadunud või kadumatu? Kirik & Teoloogia, 21. aprill 2017

## Viited

## Välislingid
* “Noor helilooja 2018” on Marta-Liisa Talvet Muusika, 3. mai 2018
* Elina Randoja. Noored filosoofid mõtlevad vanu mõtteid Postimees, 3. aprill 2014
* Tartu õpilane Marta-Liisa Talvet pälvis au-äramärkimise rahvusvaheliselt filosoofiaolümpiaadilt Tartu Ülikool, 19. mai 2014
* Marta-Liisa Talvet. "Jardin Secret" (2017) Youtube, 27. september 2018
* Marta-Liisa Talvet. "Kui õhtust koorub öö" (2014) Youtube, 2. detsember 2014, Loomelabor 2014 lõppkontsert
Naturalisatsioon Eestis

**Naturalisatsiooniks** nimetatakse mittesünnijärgset kodakondsuse omandamist. Seda omandatakse perekonnaseisu, isikliku soovi või eriliste teenete läbi. Naturalisatsiooni saamise korda reguleerib kodakondsusseadus.

## Taotlemine
Seda saab taotleda vähemalt 15 aastane isik, kes: 
# omab pikaajalist või alalist elamisluba;
# on sooritanud eesti keele oskuse eksami; 
# on sooritanud Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsuse seaduse tundmise eksami; 
# omab legaalset püsivat sissetulekut; 
# omab registreeritud elukohta Eestis; 
# on lojaalne Eesti riigile.

Need, kes on toime pannud raske kuriteo või on välisriigi sõjaväelased, ei oma õigust taotleda naturalisatsiooni.

## Naturalisatsioon lapsele
Eesti kodakondsuse naturalisatsiooni korras sündimise hetkest saab: alla 15 aastane alaealine, kes on Eestis sündinud või kes asub kohe pärast sündi koos vanema või vanematega püsivalt Eestisse elama, kui tema vanemad või last üksi kasvatav vanem, keda ükski riik ei pea kehtivate seaduste alusel oma kodanikuks, on lapse sünni hetkeks elanud vähemalt viis aastat seaduslikult Eestis.

## Denaturalisatsioon
Denaturaliseerimine on naturalisatsiooni vastand, kus riik jätab ühe oma kodaniku kodakondsusest ilma. Üksikisiku seisukohast tähendab denaturaliseerimine kodakondsuse tühistamist või kaotamist. Denaturaliseerimist saab õigustada mitmete seaduslike põhjendustega. Kõige tõsisem vorm on kodakondsusest ilma jätmine, kus denaturaliseerimine toimub karistusena riigi poolt kriminaalseks peetavate tegevuste eest, mis on tihti vaid kaudselt seotud kodakondsusega, näiteks välisriigi sõjaväes teenimine. Riikides, kus topelt- ja mitmikkodakondsus on keelatud, sealhulgas Eestis, toob vabatahtliku kodakondsuse omandamine teises riigis kaasa algse kodakondsuse automaatse kaotamise; selline keeld võib soodustada ka olukorda, kus isik vabatahtlikult loobub oma esialgsest kodakondsusest.
Kuapa keel

**Kuapa keel** (varem ka **kuapo keel**) on siuu keelkonda kuuluv pärissiuu keel, mida traditsiooniliselt rääkisid tänapäeva USA Arkansase osariigi aladel elanud kuapad. Keelt räägitakse tänapäeval vähesel määral teise keelena USA Oklahoma osariigi kirdeosas.

## Fonoloogia
Kuapa keeles on 7 vokaali ja 26 konsonanti.

Vokaalid: a, e, i, o, ã, ĩ, õ. Konsonandid:

## Viited

## Välislingid
*Inglise-kuapa sõnaraamat
Tsvilihhivka

**Tsvilihhivka** (ukraina keeles Цвіліхівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 277. Pindala on 0,135 km².
Loojang (film 2018)

**"Loojang"** (ungari keeles "Napszállta", ingliskeelne pealkiri "Sunset") on 2018. aastal linastunud Ungari-Prantsuse koostööfilm, mille lavastas László Nemes, kellel on see juba teine täispikk film. 

Film esilinastus 2. septembril 2018 75. Veneetsia filmifestivalil ja sai FIPRESCI auhinna. Filmi näidati ka 2018. aasta Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil. "Loojang" valiti Ungarit esindama 91. Oscarite jagamisele, kuid ei osutunud nomineerituks. Eestis esilinastus "Loojang" PÖFFil.

## Sisu
Filmi tegevus leiab aset 1913. aastal Austria-Ungari pealinnas Budapestis. Majandus kasvab ja moes on laiad peenepitsilised daamikübarad. Kõige kuulsam ja nooblim Leiteri kübaratöökoda valmistub tähistama oma 30. tegutsemisaastat. Ootamatult astub kontorisse keegi Irisz Leiter (Julia Jakab), kes esitleb end segastel asjaoludel hukkunud äri asutajate tütrena. Uuele omanikule Oszkár Brillile (Vlad Ivanov) taoline ootamatu sissetung ei meeldi ning ta püüab Iriszest lahti saada. Irisz kuuleb, et kusagil Budapestis elab ja tegutseb ka tema ammu kadunud vend, ning ta asub Kalmanit otsima linna kuritegelikust ja anarhistlikust allilmast. See on tume paheliste aristokraatide, revolutsionääride ja seksuaalsadistide maailm, mis ka Iriszt üha sügavamale endasse tõmbab.

## Viited


## Välislingid
*
Uussisserändajad Eestis

**Uussisserändajad Eestis** on inimesed, kes on vähem kui 5 aastat Eestis seaduslikul alusel (tähtajalise elamisõiguse või -loaga) elanud. Esmakordsete tähtajaliste elamislubade statistika näitab, et kõige rohkem tulevad välismaalased Eestisse tööle, õppima või pererände korras. Viimastel aastatel on kõige rohkem elamislubasid väljastatud töötamiseks, 2018. aastal oli see arv 1850. Enim tullakse Eestisse Ukrainast, Venemaalt, Indiast, Soomest ja Lätist. Peaasjalikult asutakse elama Harjumaale, Ida-Virumaale, Tartumaale ja Pärnumaale.

## Kohanemisprogramm uussisserändajatele

Kõikidel uussisserändajatel, kes on alla 5 aasta Eestis elanud, on võimalus eesti keele ja kultuuriga tutvumiseks võtta osa kohanemisprogrammist. Kohanemisprogramm koosneb lühikestest ja interaktiivsetest inglis- ja venekeelsetest koolitusmoodulitest. Lisaks praktilisele infole on uues keskkonnas toimetulekuks võtmetähtsusega ka kohaliku keele oskus. Seetõttu sisaldab kohanemisprogramm ka A1-taseme eesti keele õpet. Loe rohkem  

## Vaata ka
* Sisseränne Eestisse

## Viited
Sisseränne Eestisse

**Eestisse sisserände** all mõistetakse ükskõik millise inimese (eestlasest tagasipöörduja, Euroopa Liidu kodanik, kolmandate riikide kodanik jne) ajutist või pikaajalist kolimist Eestisse. Alates 2015. aastast ületab sisseränne väljarännet ja Eesti rändesaldo on positiivne. Enamik sisserännanutest on Ukraina, Venemaa ja Euroopa Liidu kodanikud.

## Pärast II maailmasõda
Nõukogude okupatsiooni ajal saabus Eestisse ühtekokku 1,6 miljonit inimest ning lahkus 1,26 miljonit. Rändesaldo oli positiivne 340 tuhande inimese võrra. 

Eestlaste osakaal langes 88%-lt 61%-le, põlisrahvastiku osakaal 99%-lt 66%-le ja immigrantrahvastik kasvas 1%-lt 34%-le.

## Rahvaarvu muutus 2008–2019

## Vaata ka

* Ränne

## Viited
Tume vald

**Tume vald** (läti keeles *Tumes pagasts*) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Tukumsi linnaga ning Pūre, Jaunsāti, Irlava, Degole, Sēme ja Smārde vallaga.

Valla pindala on 111,8 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1806 inimest. Valla keskus on Tume küla, vallamaja asub aadressil Pasta iela 1A. Vallavanem on Lidija Legzdiņa (ka Degole valla vallavanem).

## Ajalugu

Vald on kujunenud Vecmokase (*Alt-Mocken*), Tume (*Tummen*), Vilkāja (*Wilkajen*) ja Jaunmokase mõisade (*Neu-Mocken*) maadele. Vald moodustati aastal 1884, kui see eraldati Ozolmuiža vallast ja sellega liideti Abava ning Vilkāja mõisavallad. Aastal 1893 liideti sellega Jaunsāti ja Jaunmokase vallad, lisaks veel Sāti ja Tukumsi kirikumõisa ja Buguļi mõisa maad. XX sajandi alguses eraldati Abava vald Tume vallast. Aastal 1935 oli Tume valla pindala 76 km².

Aastal 1945 moodustati vallas Tume ja Rotkaļi külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1954 liideti Tume külanõukoguga likvideeritav Rotkaļi külanõukogu. Aastal 1960 liideti sellega suurem osa Lazdase külanõukogu kolhoosi Zelmenis alad, kolhoosi Pumpurs maad arvati aga Abava külanõukogu koosseisu. Aastal 1961 arvati külanõukogu koosseisu Irlava külanõukogu kolhoosi Dzimtene maad. Aastal 1990 moodustati Tume külanõukogust Tume vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 

## Loodus

Vald paikneb Põhja-Kurzeme kõrgustiku ja Ida-Kurzeme kõrgustiku piirialal. Valda läbib neid eraldav Slocene jõe ürgorg. Suurim järv on 34 hektari suurune Seklis, seal asuvad ka 8,4 ha suurune Jumprava järv ja 2,7 ha suurune Sivēni järv. Maavaradest leidub seal kruusa, savi, dolomiiti ja turvast.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaunmokase mõisa hoonetekompleks ja park ning mõisa ahi, lisaks veel Vecmokase linnamägi. 

Looduskaitse all on Knauķi kastanipuu, Vecmokase alleed, Jaunmokase allee, Vāgnerise aia dendropark,  Pureņi ja Laima tamm, lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Tume valda jääb 68 hektari suurune Tume metsade hoiuala.
## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1622 lätlast, 45 venelast, 32 valgevenelast, 10 ukrainlast, 15 poolakat ja 13 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Jumprava lake.jpg|Jumprava järv
Sic Transit Gloria Mundi. Vecmokas manor. - panoramio.jpg|Vecmokase mõisa häärber
Tumes_muiža_-_panoramio.jpg|Tume mõis
Viena no Vecmoku alejām.jpg|Vecmokase mõisa allee


## Viited

## Välislingid
Tume

**Tume** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas, Tume valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Tume kraavi kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 7 ja Riiast 69 kilomeetri kaugusel. Tumes asuvad keskkool, kultuurimaja, lasteaed, postkontor ja raamatukogu. Külas asuvad Tume, Tumes centrsi ja Skaudrase bussipeatus.

Tume kujunes endise Tume mõisa (*Tummen*) juurde. Nõukogude perioodil rajati sinna kolhoosi Dzimtene keskasula.

Külas kasvav Laima hiidtamm ja üks sealne raagremmelgas on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 301 (1970)
* 430 (1979)
* 647 (1989)
* 680 (2000)
* 585 (2011)

* 590 (2015)
* 594 (2018)
* 540 (2021)
* 578 (2026)


## Viited
Degole vald

**Degole vald** (läti keeles *Degoles pagasts*) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Slampe, Irlava, Tume, Lestene ja Smārde vallaga.

Valla pindala on 67,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 685 inimest. Valla keskus on Vienība küla. Vallavanem on Lidija Legzdiņa (ka Tume valla vallavanem).

## Ajalugu

Vald on kujunenud Degole mõisa (*Degahlen*) maadele. Aastal 1945 moodustati Irlava vallas Degole külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1960 liideti sellega Mežnieki külanõukogu sovhoosi Irlava alad, aastal 1962 aga likvideeritav Praviņi külanõukogu. Aastal 1968 liideti sellega Slampe külanõukogu sovhoosi Vienība maad. Aastal 1973 arvati osa sellest Lestene külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 arvati külanõukogu koosseisu osa Viesātase ja Irlava külanõukogust, aastal 1977 veel osake Irlava külanõukogust. Aastal 1979 arvati osa Degole külanõukogu maadest Irlava ja Jaunpilsi külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 moodustati Degole külanõukogust Degole vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 

## Kaitstavad objektid

Looduskaitse all on mitmed nimetud looduskaitsealused põlispuud.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 579 lätlast, 63 venelast, 26 valgevenelast, 12 ukrainlast, 2 poolakat ja 17 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Vienība

**Vienība** on küla (*ciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas, Degole valla halduskeskus.

Küla asub  piirkonna keskusest Tukumsist 9,8 ja Riiast 70,7 kilomeetri kaugusel. Vienība on Degole valla (varem Degole külanõukogu) halduskeskuseks aastast 1989, seal asuvad valla algkool ja raamatukogu. Külas asuvad Vienības centrsi ja Vienība bussipeatused.
## Elanike arv


* 78 (1970)
* 227 (1979)
* 318 (1989)
* 328 (2000)

* 290 (2011)
* 263 (2018)
* 260 (2021)
* 233 (2026)


## Viited
Karogi

**Karogi** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 4, endisest piirkonnakeskusest Alojast 11 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Küla lähistel paikneb Karogi liivakivikoobas. Külas asub Karogi bussipeatus.

Karogi hiiepaigana kasutusel olnud Karogkalniņši küngas ja seal asuv Ohvrikivi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

## Viited
Ķila

**Ķila** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 4, endisest piirkonnakeskusest Alojast 18 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusel. Külas on alla 100 elaniku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

## Viited
Limšeni

**Limšeni** (ka **Limšēni**, vanasti ka **Limšenu muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 7, endisest piirkonnakeskusest Alojast 15 ja Riiast 150 kilomeetri kaugusel.

Küla asub Salatsi jõe kaldal. Limšeni on kujunenud endise Limšeni mõisa (*Limschen*) hoonetekompleksi juurde. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Limšeni asub Salatsi oru looduspargis. Külas kasvavad Limšēni kask ja Limšēni mänd on looduskaitse all.

## Viited