Riiklik VEB Fond

**Riiklik VEB Fond** on  Riigikogu otsusega 20. jaanuaril 1993 asutatud fond eesmärgiga koondada sinna Põhja-Eesti Aktsiapanga ja Balti Ühispanga nõuded endises NSV Liidu Välismajanduspangas (*Внешэкономбанк СССР*, Venemaal praeguse nimetusega ВЭБ.РФ) külmutatud kontode kohta. Fondi asutajaks olid Eesti Pank ja Vabariigi Valitsus. Riikliku VEB Fondi haldajaks on Eesti Pank Eesti Vabariigi nimel. VEB Fondi loomise algataja oli Eesti Pank eesotsas tolleaegse EP presidendi Siim Kallasega.

Hiljem otsustati Riiklik VEB Fond reorganiseerida Sihtasutuseks VEB. 22. märtsil 1999 kanti Sihtasutus VEB registrikoodi 90005395 all Eesti Vabariigi mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse.

Fondi ja sihtasutuse juhtideks on olnud Vladimir Mihailov ja Aili Lindpere.

## Nõuete rahuldamine
Fondi loomisel oli sinna koondatud nõudeid 829&nbsp;260&nbsp;870,21 krooni (52&nbsp;999&nbsp;429,28 euro) ulatuses (30.03.1993).

2000. aasta novembris oli sertifikaate tagastatud 2&nbsp;921&nbsp;899,42 USA dollari, 190&nbsp;077 Rootsi krooni, 2&nbsp;936,3 kliiringrubla kood 282 ja 25&nbsp;119,26 kliiringrubla kood 553 ulatuses.

31. augusti 2000 seisuga on nõuete maht NSV Liidu Välismajanduspanga vastu 341&nbsp;715&nbsp;047,75 krooni.

2006. aastaks oli Eesti Panga teatel nõuete maht vähenenud 274,3 miljonile kroonile.

## Kohtuvaidlused

2004. aastal kaebasid viis VEB Fondi sertifikaadiomanikku riigi kohtusse, süüdistades riiki tegevusetuses VEB Fondi nõuete hüvitamisel. AS Akke, AS Tartu Lihakombinaat, AS A.O. Imbi, AS Saare Kalur ja AS Pärnu Kalur Holding taotlesid kohtult, et see kohustaks riiki kompenseerima VEB Fondi sertifikaadid. Halduskohus langetas otsuse 2008. aastal, jättes ettevõtete kaebuse rahuldamata.

Sertifikaadiomanikud kaebasid otsuse edasi Tallinna Ringkonnakohtusse ja said 2010. aastal riigi vastu võidu. Kohus tegi riigile ettekirjutuse, et VEB Fondi sertifikaatide hüvitamise küsimus tuleb lahendada üheksa kuu jooksul.

Riik kaebas selle otsuse edasi riigikohtusse, mis ei võtnud aga kaebust menetlusse. Ringkonnakohtu otsus jäi seega jõusse.

1. novembril 2011 möödus üheksa kuud riigikohtu otsusest, kuid riik polnud kohtuotsust täitnud. 11. jaanuaril 2012 määras Tallinna Ringkonnakohus riigile kohtuotsuse täitmata jätmise eest 3200-eurose trahvi.

## VEB Fondi likvideerimine

15. veebruaril 2012 võttis riigikogu vastu otsuse likvideerida VEB Fond ja jagada fondi varad sertifikaadiomanike vahel kompensatsiooniks. VEB Fond on majandusaasta aruannetes kinnitanud, et tal puudub vara, mille arvelt hüvitisi välja maksta. Riigikogu otsus jätab sertifikaadiomanikud kompensatsioonita.

Märtsis 2012 pöördusid VEB Fondi sertifikaadiomanikud riigikohtusse, et see tühistaks riigikogu otsuse ja tunnistaks selle põhiseadusega vastuolus olevaks. Riigikohus teatas, et kaebust arutab riigikohtu üldkogu ehk kõik 19 riigikohtunikku. Riigikohus võttis 20. novembril 2012 vastu otsuse, milles jättis kaebuse rahuldamata.

## Eesti Panga valeandmetega dokument
Jaanuaris 2013 avaldas Eesti Pank VEB Fondiga seotud auditi tulemused, millest selgus, et Eesti Pangas oli 1995. aastal loodud valeandmetega dokument, millega anti Vene firmale TSL International 32,3 miljoni dollari ulatuses nõudeid NSV Liidu Välismajanduspangale.

## Viited

## Välislingid
* Riigikogu otsus: NSV Liidu Välismajanduspangas külmutatud Eesti pankade kontod Riigi Teataja, vastu võetud 20.01.1993
* Eesti Pangas olemasolev VEB Fondi dokumentatsioon
* Juhtkiri "VEB fond — häbiplekk Eesti Panga pintsaku revääril" Delfi, 11. oktoober 2011
* Toomas Kümmel "VEB Fondi hoolikalt hoitud saladus jõudis päevavalgele" Delfi, 31. mai 2012
* "Audit: keskpank esitas VEB-iga seoses valeandmeid" ERR, 16. jaanuar 2013
* "Jürgen Ligi: VEB Fond oli aja märk" Delfi Majandus, 16. jaanuar 2013
* "Toomas Kümmel: Ka unustuse jõel on kallas kahel pool" Eesti Päevaleht, 17. jaanuar 2013