open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kägi pirnipuud

**Kägi pirnipuud** on kaitsealused pirnipuud Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Metsküla külas. Jüri Kägi aretatud pirnipuid oli vana looduskaitseregistri andmetel 45, osa neist (umbes 5) on hävinud.

Puud jäävad Matsalu rahvuspargi alale Kägi talu maadele. Kõrgeim puu on 12-meetrine.

Pirnipuud võeti kaitse alla aastal 1959 ja nende kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Kägi pirnipuude keskkonnaregistri kood on KLO4000617.

## Viited

## Välislingid

*
*ENSV MN korraldus nr. 331-k Maastiku üksikelementide, dendraariumide ja katsekultuuride ning viljapuude ja viljapuuaedade riikliku kaitse alla võtmisest
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Gottfried William August Grohmann

**Gottfried William August Grohmann** (15. juuli (vkj)/ 27. juuli 1862 Tver – 10. august (vkj)/ 23. august 1917 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Grohmann õppis Gahlnbäcki koolis ja Tallinna Aleksandri gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1883–1890.

Prooviaastal oli ta Kuusalu Laurentsiuse koguduses Woldemar Friedrich Kentmanni juures. Ordineeriti 18. juulil/30. juulil 1891 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1891–1893 Tallinna Jaani koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1893–1896 oli ta Risti koguduse õpetaja ja aastatel 1896–1917 oli ta Tallinna Jaani koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Karl Woldemar Emil Grohmann oli luteri vaimulik Tveris ja pärast seda Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Tema vanaisa Woldemar Eugen Grohmann ja vanavanaisa Justus Heinrich Grohmann olid Türi Püha Martini koguduse õpetajad. Tema naisevend Eduard August Maass oli Tallinna Jaani koguduse adjunktõpetaja, Noarootsi Püha Katariina koguduse ja Peterburi Anna koguduse õpetaja.

## Viited
Robert Tasso

**Robert Tasso** (21. juuni 1909 Kurista mõis, Tartumaa – 30. juuni 2005 Tartu) oli jurist, üliõpilasseltsi Liivika taasasutaja.

Robert Tasso õppis Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja selle lõpetamise järel 1927. aastal jätkas õpinguid Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Õpingute ajal osales akadeemilises meeskooris, karskusliikumises ja ÜS Liivikas. 1931. aasta kevadel oli Liivika kandidaat Üliõpilaskonna Edustusse ja sai kohe Edustuse juhatusse ning oli 1932–1934 Edustuse juhatuse esimees. Aastail 1933–1934 oli ta ka Suomi, Eesti, Latvija, Lietuva (SELL) Üliõpilaskondade Liidu president.
Ülikooli õpingute ajal alustas tööd praktikandina Riigikohtus. Pärast paariaastast praktikandiaega sai Riigikohtu koosseisuliseks kantseleiametnikuks ja protokollis kohtuistungeid. Hiljem sai temast Tallinnas Riigikohtu abisekretär. 

Ta arreteeriti 14. juunil 1941 ja viidi juuniküüditamise käigus Siberisse GULAGi metsatöölaagrisse. 1956. aastal vabanes vangist ja naasis Eestisse. Vanglas olnuna ei saanud ta erialast tööd. Oli metallitööl Tartu autoremonditehase tsehhis.

1992. aastal taastati Robert Tasso eestvõttel ÜS Liivika vilistlaskogu Tartu ühendus ning hakati otsima seltsile maja ja värbama noori liikmeid. 1996. aastal sai seltsi kooskäimise paigaks Aino ja Elmar Järvesoo toetusel soetatud maja Baeri tänavas, mis on jäänud senimaani Liivika Koduks.

## Tunnustus

* 1998 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Huik, F., Kallits, A. Põld, A., Raudsepp, K., Reisman, A., Tasso, R., Vint, E. "Hugo Treffner'i gümnaasiumi Karskuse Ring: 1921-1926" Tartu: HTG, 1926.
Kärbla tamm

**Kärbla tamm** on kaitsealune puu, harilik tamm, Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kärbla külas. Puust umbes 700 m lõunas voolab Taebla jõgi, umbes 500 m läände jääb Silma looduskaitseala. Puu võeti kaitse alla aastal 1959. Puu on heas seisus.

Puu mõõtmed: võra läbimõõt 21 m, tüve ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 354 cm või 375 cm, kõrgus 15 m või 17 m. 

Kärbla tamme kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Kärbla tamme keskkonnaregistri kood on KLO4000387.

## Viited

## Välislingid

*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Chuck Schuldiner

**Charles Michael Schuldiner** (13. mai 1967 – 13. detsember 2001) oli ameerika laulukirjutaja, kitarrist ja laulja.

Schuldiner oli laulukirjutaja, rütmi- ja soolokitarrist bändis Death. Ta lõi bändi aastal 1983. Algselt kandis ansambel nime Mantas.

Schuldineri on korduvalt nimetatud *death metal*'i isaks (*Father of death metal*). 

Schuldiner oli Joel Mclveri raamatus "The 100 Greatest Metal Guitarists" ('100 parimat *metal*-muusika kitarristi') kümnendal kohal.

1999. aastal avastati uuringute käigus Schuldineril ajuvähk. Kuna ta töötas vabakutselisena, ei olnud tal ravikindlustust ja ravi oli kallis. Ansamblid Red Hot Chili Peppers, Korn ja Kid Rock korraldasid isiklike asjade oksjoni, mille tulu läks Schuldineri raviks. Ravimite kõrvaltoimed aga nõrgestasid tema organismi ning ta suri 2001. aasta detsembris.

Deathi trummar Richard Christy on intervjuus rääkinud, et Chuck Schuldiner oli rõõmsameelne inimene, kellele meeldisid jõulud ning kes pruulis koduõlut.

## Viited
Karl Woldemar Emil Grohmann

**Karl Woldemar Emil Grohmann** (8. märts (vkj)/ 20. märts 1830 Türi kihelkond, Järvamaa – 22. jaanuar (vkj)/ 3. veebruar 1896 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1841–1849 Tallinna gümnaasiumis ja 1850–1853 Tartu ülikooli usuteaduskonnas.

Oli seejärel 1854–1856 Vatla mõisas koduõpetaja. Aastatel 1857–1858 töötas ta õpetajana Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis Viljandis. Ordineeriti 19./31. juulil 1858 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1858–1870 Moskva konsistooriumiringkonnas, Tveris luteri vaimulik.

Kutsuti aastal 1870 (introdutseeriti 5./17. juulil 1870) Tallinna Jaani koguduse teiseks õpetajaks. Aastast 1874 oli ta Tallinna Jaani koguduse esimese pihtkonna õpetaja. Lisaks tegutses ta 1872–1873 usuõpetajana venekeelses Tallinna Aleksandri gümnaasiumis.

Grohmann oli Tallinna Jaani kirikukoori juht. Aastal 1874 esitati tema juhatusel Joseph Haydni oratoorium. Kuulus 1880. aasta üldlaulupeo ettevalmistamise muusikakomisjoni. Ta oli Ristirahva Pühapäeva Lehe alaline kaastööline.

## Isiklikku
Tema isa Woldemar Eugen Grohmann ja vanaisa Justus Heinrich Grohmann olid Türi Püha Martini koguduse õpetajad, poeg Gottwald Eugen Eduard Grohmann oli Püha Jakobi koguduse õpetaja, poeg Gottfried William August Grohmann oli Risti ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja.

## Viited
Aalupi järv

**Aalupi järv** (ka *Paabo järv, Alopi järv, Alapea järv, Paabu järv*) on järv Põlvamaal Kanepi vallas Rebaste külas, Koorastest 3&nbsp;km lääneedela suunas.

## Kirjeldus
Aalupi järv on võrdlemisi ümariku kujuga orujärv, mille pindala on 7,2 ha, suurim sügavus 15,8 m (1972). Pikkus 310 m, laius 310 m. Järve keskel on kolmeosaline taimestikuga kaetud madalik, mis varem on endast kujutanud kolme saart.

## Läbivool
Alopi järv on vähese läbivooluga, edelanurgast voolab sisse väike oja ja ilmselt esineb allikaid. Välja voolab Alopi oja, mis suubub Kooraste Suurjärve.

Järve veetaset on tõstetud 1 m võrra, selleks on rajatud betoonpais väljavoolu juurde.

## Kalastik
Kaladest esineb järves ahvenat, haugi, särge ja roosärge, sisse on toodud karpkala.

## Viited
Roxette

**Roxette** [rokset] on Rootsi ansambel, mille eesotsas olid Per Gessle ja Marie Fredriksson. Ansambli heliplaate on maailmas müüdud üle 60 miljoni eksemplari, seejuures nii USA-s, Suurbritannias kui Saksamaal üle 10 miljoni. Ansambli edukaim singel on "It Must Have Been Love", mis pärineb filmi "Pretty Woman" ("Kaunis naine", 1990) heliribalt.

Bändi edu algas 1988. aastal ilmunud albumiga "Look Sharp!", millele järgnesid "Joyride" (1991), "Tourism" (1992), "Crash! Boom! Bang!" (1994), "Have a Nice Day" (1999) ja "Room Service" (2001). 2002. aastal diagnoositi Marie Fredrikssonil ajukasvaja ning ansambli tegevusse tekkis paus. Per Gessle hakkas tegelema sooloprojektidega ja liitus ka oma varasema bändiga Gyllene Tider. Koos esineti taas alles 2009. aastal ning 2011. aastal avaldati 10-aastase vahega Roxette'i uus stuudioalbum "Charm School". Sellele järgnes aasta hiljem "Travelling".

23. novembril 2014 esines Roxette Saku Suurhallis.  Kontserte anti Tallinnas ka aastail 2001 ja 2011. 

## Diskograafia
### Albumid
* 1986 – "Pearls of Passion"
* 1987 – "Dance Passion" (*remix*'ide album)
* 1988 – "Look Sharp!"
* 1991 – "Joyride"
* 1992 – "Tourism (Songs From Studios, Stages, Hotelrooms & Other Strange Places)"
* 1994 – "Crash! Boom! Bang!"
* 1995 – "Rarities"
* 1995 – "Don't Bore Us, Get to the Chorus!"
* 1996 – "Baladas en español"
* 1999 – "Have a Nice Day"
* 2001 – "Room Service"
* 2002 – "The Ballad Hits"
* 2003 – "The Pop Hits"
* 2006 – "A Collection of Roxette Hits: Their 20 Greatest Songs!"
* 2006 – "The Rox Box"
* 2008 – "The Pop Hits & Ballad Hits & The Complete Video Collection"
* 2011 – "Charm School"
* 2011 – "Greatest Hits"
* 2012 – "It's Possible"
* 2012 – "Travelling"
* 2013 – "Live: Travelling the World"
* 2014 – "XXX The 30 Biggest Hits"
* 2016 – "Good Karma"

## Viited

## Välislingid
Ametlik koduleht
Väike viik

**Väike viik** (varasemas kirjanduses ka *Väike-Viik*) on järv Lääne maakonnas Haapsalu linnas. 

Järve kaldajoone pikkus on 1964 m. Tegemist on merest eralduva lahesopiga, mis on kraavide kaudu merega ühenduses.

Väike viik on avalikult kasutatav veekogu.

Väikese viigi keskkonnaregistri kood on VEE2051460.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend
*Suur viik

## Viited

## Välislingid

*Väike viik Keskkonnaregistris
Riigivapi teenetemärgi kett

**Riigivapi teenetemärgi kett** on Riigivapi teenetemärgi ainus eriklass, Eesti presidendi ametitunnus. 

Riigipea ametitunnus on 69-millimeetrise läbimõõduga kullast riigivapi ning rubiini, kolme safiiri ja 94 teemandiga 30 mm laiune kuldkett. Vabariigi Presidendi ametiketi kujundas 1936. aastal Paul Luhtein. Ametiketi juurde kuulub rinnal kantav kaheksaharuline 87 mm läbimõõduga kuldtäht, mille südamikus on rahvusmotiividest ümbritsetud suur riigivapp, niisamuti I klassi suurpael (algselt Riigivapi teenetemärgi erisuurpael). Praegune Riigivapi teenetemärgi kett on koopia algsest, mis asub teadmata põhjusel Moskva kremli relvapalatis ja on ikka veel Eesti riigile tagastamata. 

## Ajalugu
Riigivanem Konstantin Päts asutas uued teenetemärgid oma dekreediga 1936. aasta 7. oktoobril, nende hulgas ka Riigivapi teenetemärgi keti. Riigivapi teenetemärgi kullast ametiketi valmistas OÜ Kopfi kullassepatöökoja juveliir Julius Prunsfeldt. Riigikantselei tellis Saksamaalt siidlindid 105 millimeetri laiuse sinise erisuurpaela tarvis. Kui riigihoidja Konstantin Päts valiti 1938. aasta 24. aprillil Eesti presidendiks, anti talle Riigivapi teenetemärgi kett kui presidendi ametitunnus.

President Päts kandis presidendi ametiketti pidulikel sündmustel. Teadaolevalt kandis ta teenetemärgi ketti viimast korda 1940. aasta 17. juulil, kui võttis vastu Nõukogude Liidu uue täievolilise esindaja Vladimir Botškarjovi volikirjad.

Presidendi ametiketi asukoht oli palju aastaid teadmata. 1971. aastal selgus, et presidendi Riigivapi teenetemärk on 1963. aastast saadik Moskva kremli relvapalatis kui "kullast Eesti orden" ja selle kett on Moskva rahandusministeeriumis arvel kui 500 grammi kulda.

Venemaa ei ole röövitud Eesti presidendi ametitunnust Eestile tagastanud. "Stalini relvajõul Tallinnast ära viidud Eesti Vabariigi presidendi ametitunnus asub arusaamatul põhjusel ikka veel seitsme luku taga Kremlis, otsekui kestaks mõnes paigas Stalini kord või vähemasti Stalini bürokraatia edasi," ütles president Lennart Meri 1995. aasta vabariigi aastapäeva kõnes. "Pean endale, aga ka konstitutsioonilisele Venemaale alandavaks selle piinliku teema juurde tagasi tulla."

Eesti Vabariigi 90. aastapäevaks valmis kolme firma ühistööna uus Eesti Vabariigi presidendi ametiraha, mis on 1940. aastal röövitud ametiraha koopia. ARS-Vasetööd OÜ valmistas ametiketi kullast lülid. Kasutusel oli sama press, mis 1937. aastal. Roman Tavast OÜ meistrid koostasid lülidest keti ja tegid keti küljes oleva kullast riigivapi. Miniplast Pluss OÜ valmistas erisuurpaela ja keti karbi.

Riigivapi ketiklassi teenetemärk koosneb kullast ketist, I klassi suurpaelast ning kullast rinnatähest. Kett kaalub 800–900 grammi ning koosneb 48 lülist, keti otsas on kullast riigivapp. Nelja lüli sees on vääriskivid: rubiin ja kolm safiiri, mida ümbritseb 94 teemanti. Rubiin pärineb Lõuna-Aafrikast, rukkilillesinised safiirid Sri Lankalt,
teemandid Euroopa lihvimistubadest, ketikuld on muretsetud Eestist.

## Viited
Ametiraha

**Ametiraha** on kaelas või rinnal kantav suure metallraha kujuline ametitunnus. 

Eestis olid ametirahad 19. sajandil ja 20. sajandi esimesel poolel vallakogukonna juhtivate isikute ametitunnusteks. Eesti Presidendi ametitunnusena võeti kasutusele Riigivapi teenetemärgi kett. Praegu on ametirahad ülikoolide rektoritel ja linnapeadel. Ametitunnustena on kasutusel ka ametiristid vaimulikel.


Pilt:Rektor ved Universitetet i Oslo, professor Bredo Henrik von Munthe af Morgenstierne.jpg|Norra jurist Bredo Henrik von Munthe af Morgenstierne Oslo ülikooli rektori ametirahaga
Pilt:Wilfried Nöbauer Rektor MFO.jpg|Austria matemaatik Wilfried Nöbauer Viini tehnikakõrgkooli rektori ametirahaga


## Vaata ka
* Ametimärk
Woldemar Eugen Grohmann

**Woldemar Eugen Grohmann** (14. august 1802 Türi – 13. november 1874 Türi) oli Eesti vaimulik.

Grohmann õppis Paide kreiskoolis, 1815–1821 Tallinna gümnaasiumis ja 1821–1824 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti õpetajaks 2. detsembril 1828.

Oli aastatel 1828–1874 (kutsuti 14. juunil 1828) Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Oli veel Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi liige (ülemkonsistooriumi nõunik) Peterburis 31. maist 1857 kuni 1866. aastani. Sai 30. juunil 1865 Järva praostiks.

Grohmann asutas Türile kihelkonnakooli tasemel koolmeistrite kooli, kus aastal 1838 oli 11 õpilast. Ta oli Türi piibliseltsi asutaja ja eesistuja, samuti aastast 1841 Õpetatud Eesti Seltsi liige, 9. septembrist 1842 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige ja oli Eestimaa pastorite raamatukogu biliotekaar. Pastor Carl Matthias Henningi aastal 1837 välja antud jutluseraamatus ilmusid ka Grohmanni jutlused. Aastal 1845 andis välja eestikeelse katekismuse koos salmidega. Kuulus aastal 1860 moodustatud uue testamendi revideerimise töörühma. Asutas koos tütardega Türi kiriklas raamatukogu, kirikukoori jm. Türi koguduse meeskoor osales aastal 1869 Tartus peetud I üldlaulupeol.

## Isiklikku
Tema isa Justus Heinrich Grohmann oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja, tema poeg Karl Woldemar Emil Grohmann oli luterlik vaimulik Tveris ja hiljem Tallinna Jaani koguduse õpetaja, pojapoeg Gottwald Eugen Eduard Grohmann oli Püha Jakobi koguduse õpetaja, pojapoeg Gottfried William August Grohmann oli Risti ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja.

Tema tütar Emilie Grohmann korraldas esimese teadaoleva laulupäeva tänasel Järvamaa alal (1866).

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*
*
Jean-Paul Harroy

**Jean-Paul Harroy** (4. mai 1909 Schaerbeek – 8. juuli 1995 Ixelles) oli Belgia riigitegelane, Ruanda-Urundi kuberner 1. märtsist 1955 kuni 1960. aastani ning seejärel Ruanda-Urundi kindralresident kuni 11. jaanuarini 1962, Belgia Kongo asekuberner. 

## Teosed
**Le Rwanda de la féodalité à la démocratie*
**Burundi 1955–1962. Souvenirs d'un combattant d'une guerre perdue*, Bruxelles: M. Hayez 1987.
* Archive Jean-Paul Harroy, Royal museum for central Africa
Pierre Ngendandumwe

**Pierre Ngendandumwe** (1930 – 15. jaanuar 1965) oli hutu päritolu Burundi poliitik UPRONA parteist, Burundi peaminister 18. juunist 1963 kuni 6. aprillini 1964 ja 7. jaanuarist 1965 kuni surmani.
Carnival Miracle

**Carnival Miracle** on laevakompaniile Carnival Corporation & plc kuuluv ristluslaev, mida opereerib maailma suurim kruiisiettevõte Carnival Cruise Lines.

Carnival Miracle'i sõsarlaevad on Carnival Spirit, Carnival Legend, Carnival Pride ning teistsuguse korstnaga Costa Atlantica ja Costa Mediterranea. 

Carnival Miracle on ehitatud Kvaerner Masa-Yardsi laevatehases Helsingis. Laeva ehitus maksis 375 miljonit USA dollarit. Laev lasti vette 1. septembril 2003. 17. jaanuaril 2004 anti laev tellijale üle.

Laev on 292,5 m pikk ja 32,2 m lai, tema süvis on 8,0 meetrit. Laeval on 12 tekki. Laeva kogumahutavus on 88 500.

Laeva masinaruumis on 6 Wärtsilä diiselmasinat, mille koguvõimsus on 62,37 MW. Laeva sõuseadme moodustavad 2 ABB põtkurit, millest kummagi võimsus on 17,6 MW ja koguvõimsus seega 35,2 MW. Laev suudab arendada kiirust 22,0 sõlme.

80% laeva kajutitest on merevaatega ja neist omakorda 80% eraldi rõduga. Iga kajuti kõrval on suur pilt kuulsast filmist või jututegelasest, näiteks pikast John Silverist.

Laeval on kohti 2124 reisijale. Laevaperes on 934 liiget.

Carnival Cruise Linesi laevadele ebatüüpiline on 11-korruseline aatrium Metropolis, millel on rubiinpunasest klaasist katus, ühtlasi osa Y-kujulisest korstnast.

Laev ristiti 27. veebruaril 2004 Floridas Jacksonville'is. Laeva ristiemaks sai Jessica Lynch. Juba samal päeval alustas laev oma esmareisi. Laeva kodusadam on Panamá.

Laev korraldab ristlusreise Kariibi merel, mis väljuvad Floridast Fort Lauderdale'ist. Suvekuudel sõidab ta ka New Yorki. Tüüpiline reis kestab 8 päeva.

Prognoosi kohaselt läbib Carnival Miracle 2013. aasta märtsis Panama kanali ja hakkab baseeruma Ameerika idarannikul. Tõenäolisemalt võtab ta üle Carnival Splendori koha, korraldades talviti reise Los Angelesest Mehhikosse ja Hawaiile ning suviti Seattle'ist Alaskale.

## Viited

## Välislingid

*Carnival Miracle'i sait (inglise keeles)
Venom

**Venom** on Inglismaal Newcastle'is 1979. aastal asutatud *[[heavy metal]]* ansambel.

## Liikmed
*Conrad Lant – basskitarr, vokaal (1979–1987, 1995–)
*Stuart Dixon – kitarr (2007–)
*Danny Needham – trummid (2009–)

### Endised liikmed
*Anthony Bray – trummid (1979–1999)
*Jeffrey Dunn – kitarr (1979–1986, 1988–2002)
*Clive Archer – vokaal (1979–1980)
*Mike Hickey – kitarr (1986–1987, 2005–2007)
*Jim Clare – kitarr (1986–1987)
*Tony Dolan – vokaal, basskitarr (1988–1992)
*Alastair Barnes – kitarr (1988–1991)
*V.X.S. - klahvpillid (1991-1992)
*Steve White – kitarr (1992)
*Anthony Lant – trummid (2000–2009)

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Welcome to Hell" (1981)
* "Black Metal" (1982)
* "At War with Satan" (1984)
* "Possessed" (1985)
* "Calm Before the Storm" (1987)
* "Prime Evil" (1989)
* "Temples of Ice" (1991)
* "The Waste Lands" (1992)
* "Cast in Stone" (1997)
* "Resurrection" (2000)
* "Metal Black" (2006)
* "Hell" (2008)
* "Fallen Angels" (2011)
* "From the Very Depths" (2015)
* "Storm the Gates" (2018)
Total

**Total** on Prantsusmaa naftakompanii, üks kuuest suuremast mitteriiklikust energiakompaniist (inglise keeles *supermajors*). Total on töötajate arvult suurim ettevõte Prantsusmaal ja 2009. aasta seisuga üks kümnest suurimast maailmas. 2008. aasta lõpu seisuga oli Total turukapitalisatsiooni poolest eurotsooni suurim ettevõte.

Totali tegevusalad hõlmavad tootmisahela täies ulatuses, alates nafta- ja gaasiväljade uurimisest, toornafta ja maagaasi ammutamisest energiatootmise ja turustamiseni. Total tegutseb ka keemiatööstuses.

Asutati 1924. aastal. Esialgne nimi oli *Compagnie française des pétroles*.

2022. aasta detsembris saatsid MTÜd Friends of the Earth, Survie ja neli Uganda valitsusvälist organisatsiooni naftakontserni Total kohtusse ja süüdistasid seda Prantsuse suurettevõtete valvsuskohustuse seaduse rikkumises inimõiguste ja keskkonna seisukohast.

## Välislingid
* Ettevõtte veebileht
* 21. oktoober 2014. *[[BBC News Online]]*. Total's CEO Christophe de Margerie dies in Moscow plane crash (*inglise keeles*)
Justus Heinrich Grohmann

**Justus Heinrich Grohmann** (31. mai / 11. juuni 1764 Tallinn – 10./21. juuli 1826 Türi) oli Eesti vaimulik.

Grohmann õppis Tallinna gümnaasiumis. Ta immatrikuleeriti 18. oktoobril 1781 Leipzigi ülikooli ja 2. mail 1783 Jena ülikooli, kus oli kohal veel 1784. aastal. Ordineeriti 3. juulil 1793 õpetajaks.

Oli aastatel 1793–1828 (kutsuti 13. mail 1793) Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Juunis 1825 sai ta Järva praostiks. Asutas mais 1821 Türi abipiibliseltsi.

## Isiklikku
Tema poeg Woldemar Eugen Grohmann oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja, pojapoeg Karl Woldemar Emil Grohmann oli luterlik vaimulik Tveris ja hiljem Tallinna Jaani koguduse õpetaja, pojapojapoeg Gottwald Eugen Eduard Grohmann oli Püha Jakobi koguduse õpetaja, pojapojapoeg Gottfried William August Grohmann oli Risti ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja.

## Viited
Kävlinge vald

**Kävlinge vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. 

Praegune vald moodustati 1974. aastal.

Vallas on 9 üle 200 elanikuga tiheasustusega paikkonda (rootsi keeles *tätort*): 

Vallas asub Barsebäcki loss. 

Kävlinge vallas asus kahe reaktoriga Barsebäcki tuumaelektrijaam, mis hakkas tööle 1975. Esimene reaktor suleti 1999 ja teine 2005.

## Välislingid

*Valla koduleht
Äriingel

**Äriingel** (inglise keeles *angel investor*, *business angel*) on ettevõtja, kes otsib oma vabale rahale kasumlikku väljundit, omandades osaluse alustavas ettevõttes. Äriinglid on kõrgema riskitaluvusega, paigutades raha ettevõtetesse, millel on raskusi finantseerimise leidmisega.

Äriinglitest räägitakse eelkõige innovaatiliste, näiteks tehnoloogiaettevõtete puhul.  

Äriinglid toetavad väikesi alustavaid interneti kaudu teenuseid osutavaid ettevõtteid, mis on liiga väikesed, et pakkuda huvi riskikapitaliettevõtetele. Suur osa äriingleid on oma vara teeninud 1990. aastate lõpu tehnoloogiamulli ajal (*dot-com bubble*) ning on soovivad alustavaid ettevõtteid toetada lisaks rahale ka oma oskusteabega.

Mõned äriinglid, nagu endine Google'i töötaja Aydin Senkut oma juhitava ettevõtte Felicis Ventures kaudu ja ettevõtte Floodgate Fund juhtivpartner Mike Maples, teevad vahel investeeringuid, mis on mahult võrreldavad riskikapitalifondide omadega, kaasates investeeritavat kapitali institutsionaalsetelt investoritelt. 

Kuni ühe miljoni USA dollari suurused investeeringud äriinglitelt ettevõtte kohta ei ole ebatavalised. Omavahel võrgustike või klubide kaudu koostööd tegevad äriinglid võivad investeerida ka suuremaid summasid.  

New Hampshire'i Ülikooli riskikapitali uurimiskeskuse andmetel investeerisid äriinglid Ameerika Ühendriikides ettevõtetesse 2010. aastal 20 miljardit USA dollarit ning 2009. aastal 17,6 miljardit USA dollarit. Suur osa nendest investeeringutest on tehtud tarbijatele interneti kaudu otse teenuseid osutavatesse ettevõtetesse ning pilvede kaudu kasutatavaid programme (inglise keeles *apps*) arendavatesse ettevõtetesse.

## Vaata ka
* Riskikapital
* Eesti Äriinglite Assotsiatsioon

## Viited
Tõnu Kipper

**Tõnu Kipper** (24. september 1939 Tartus – 18. oktoober 2022) oli eesti astrofüüsik. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1958. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli astronoomia erialal.
Ta oli üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.

Oli aastatel 1963–1968 FAI aspirant.
Alates 1963. aastast on ta töötanud Tartu Observatooriumis nooremteadurina, vanemteadurina, 1973–2010 oli eksperimentaalse astrofüüsika sektori ja tähtede füüsika labori juhataja. 

1975. aastal töötas kuus kuud Kanadas Dominion Astrophysical Observatorys ning 1993. aastal kolm kuud Taanis Niels Bohri Instituudis külalisteadurina. 1992–1993 oli ka Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika ja astrofüüsika kateedri dotsent.

## Teadustöö
1968. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja ning 1979. aastal Moskva Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatikadoktori väitekirja "Hilist spektritüüpi tähtede atmosfääride uurimine".

Uurimisalad: jahedate tähtede atmosfääri teooria ja spektroskoopia, täheatmosfääride struktuuri modelleerimine. Osalenud spektroskoopilise aparatuuri loomises.

Juhendanud kolme kandidaadiväitekirja koostamist.

Ta oli Rahvusvahelise Astronoomiauniooni ja Euroopa Astronoomiaseltsi liige.

## Teaduspublikatsioone
* Kipper, T., Kipper, M. Technetium abundances in red giant atmospheres. Soviet Astronomy Letters 1984, 10(6) 363-365.
* Kipper, T., Kipper, M. The spectrum of FG Sge in 1992. Astronomy & Astrophysics, 1993, 276(2), 389-392.
* Kipper, T., Jorgensen, U.G., Klochkova, V.G., Panchuk, V.E. Chemical composition of metal-poor carbon stars in the halo. Astronomy & Astrophysics, 1996, 306(2), 489-500.
* Kipper, T., Klochkova, V.G. The chemical composition of Sakurai's object. Astronomy & Astrophysics, 1997, 324(3), L65-L68.
* Asplund, M., Lambert, D.L., Kipper, T., Pollacco, D., Shetrone, M.D. The rapid evolution of the born-again giant Sakurai's object. Astronomy & Astrophysics, 1999, 343(2), 507-518.
* Kipper, T., Klochkova, V.G., Annuk, K., Hirv, A., Kolka, I., Leedjarv, L., Puss, A., Skoda, P., Slechta, M. The peculiar variable V838 Monocerotis. Astronomy & Astrophysics, 2004, 416(3), 1107-1115.
* Kipper, T., Klochkova, V.G. A cool R Coronae Borealis star ZUMi. Baltic Astronomy 2006, 15(4), 531-537.

## Isiklikku
Akadeemik Aksel Kipper oli tema isa.

## Välislingid
*
Laane tammed

**Laane tammed** on kaks kaitsealust tamme Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Voose külas Laane talu maadel. Puud jäävad Karuse–Saastna tee äärde ja on Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteest umbes 800 m põhja pool. Puud võeti kaitse alla aastal 1959. Puud on heas seisus.

Puude mõõtmed: 

# tüve ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 289 cm või 300 cm; kõrgus 19 m või 20 m.
# tüve ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 359 cm või 368 cm; kõrgus 17 m. 

Laane tammede kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Laane tammede keskkonnaregistri kood on KLO4000812.

## Viited

## Välislingid

*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Valner Krinal

**Valner Krinal** (3. detsember 1929 Tapiku, Pajusi vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 19. juuni 2014) oli eesti majandusteadlane, Tartu Ülikooli professor. 

Ta lõpetas 1949. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

1964. aastal kaitses ta kandidaadidissertatsiooni ja asus samal aastal tööle õigus-majandusteaduskonda. 1968. aastal sai temast dotsent ja taasloodud iseseisva majandusteaduskonna esimene dekaan. 1989. aastal sai temast professor ja 1995. aastal emeriitprofessor.

Ta on töötanud Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi juhatuse esimehena ja oli Eesti Ühistegelise Liidu nõukogu liige.

Ta oli Üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.
## Tunnustus

* 1996 Tartu Ülikooli suur medal
* 1999 Tartu Ülikooli suur medal
* 2004 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
*"Noorte rahvusriikide majanduslikust arengust". Eesti Raamat. 1965
*"Unistusest teaduseks". Eesti Raamat. 1970
*"Kapitalistlike riikide majandusajalugu (1. osa)". Tartu Riiklik Ülikool. 1978
* EESTI MAJANDUSAJALUGU, TARTU 1992
*"Maailma majanduse arengust (1. osa)". Tartu Ülikool. 1993
*"Maailma majanduse arengust (2. osa)". TÜ Kirjastus. 1995
*"Majandusteaduse ajaloost". TÜ Kirjastus. 1999

## Isiklikku
Tema abikaasa oli laulja ja näitleja Maimu Krinal.

## Viited

## Kirjandus
*2000 – "Krinal, Valner". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 109

## Välislingid
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
Laikmaa kadakad

**Laikmaa kadakad** on kaitsealused puud, 20 kadakat, Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kadarpiku külas. Puud asuvad Ants Laikmaa kodupargis, Ants Laikmaa majamuuseumi tee ääres alleena. Puud võeti kaitse alla aastal 1959. 

Laikmaa kadakate kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

28. juunil 2010 algatas Keskkonnaamet Laikmaa kadakate väljaarvamise kaitstavate looduse üksikobjektide hulgast, kuna nende kaitse tagatakse kaitsealuse Ants Laikmaa kodupargi koosseisus.

Laikmaa kadakate keskkonnaregistri kood on KLO4000776.

## Viited

## Välislingid

*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Eestis registreeritud kunstnike loend

**Eestis registreeritud kunstnike loendis** on Haridusministeeriumi Kutseoskuse Osakonnas registreeritud isikud, kellele anti Kunstnikkude kutseõiguste seaduses ettenähtud õigused. Sulgudes on registreerimise aasta.

## Kujutavad kunstnikud
### Maali alal
*August Jansen (1939)
*Aarne Miikma (1939)
*Lepo Mikk (1939)
*Richard Uutmaa (1939)

### Skulptuuri alal
*Linda Sõber (1939)

### Graafika alal
*Eduard Rüga (1939)
*Agate Veeber (1939)

### Rakenduskunsti alal
*Arnold Alas (1939)
*Hilda Vilhelmine Linnus (1939)
*Ella Luup (1939)
*Evald Mudist (1939)
*Linda Ormesson (1939)
*Richard Pallas (1939)
*Karl Pehme (1939)
*Adeele Reindorff (1939)
*Rudolf Saaring (1939)
*Joann-Voldemar Saarniit (1939)
*Karin Siim (1939)

## Helikunstnikud
*Liidia Adler (1939)
*Endel Ainomäe (1939)
*Anna Elbrecht (1939)
*Hilja Greenberg (1939)
*Martin Kruus (1939)
*Olga Kuutma (1939)
*Hermann Känd (1939)
*Aleksander Käoke (1939)
*Friedrich Mihkelsoo (1939)
*Malle Mägi (1939)
*Ludmilla Orav (1939)
*Herbert Peterson (1939)
*Eugenie Pitser (1939)
*Heino Reemet (1939)
*Hillar Saha (1939)
*Ida Talvari (1939)
*Leida-Magdalene Tippel (1939)
*Adolf-Johann Vedro (1939)

## Balletikunstnikud
*Anna Ekston (1939)
*Edith Oltrop (1939)

## Näitekunstnikud
*Lilli Aluoja (1939)
*Adolf-Melanchton Himbeck (1939)
*Karl Länts (1939)
*Hans Piller (1939)
*Hilda Põlla (1939)
*Hilda Sooper (1939)
*Arnold Suurorg (1939)
*Linda Tubin (1939)
*Heino Uuli (1939)
Kulje vald

**Kulje vald** (vene keeles *Кулейская волость*) oli vald Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Aprillis 2015 liideti Krupi vallaga. 

2010. aastal oli valla elanike arv 1050 ja 2013. aastal 883. Vallas oli 21 küla. Valla keskus oli Kiršino küla.

Valla alale jäi mitu saart, neist suurim Kolpino saar.

Pihkva oblastis Petseri rajooni Kulje valda kuulusid külad: Kulje, Dubki, Kolpino küla, Medli, Šartovo, Zabolotje, Zamošje, Drislivik, Glazovo (Glazova), Kiršino, Suhlovo, Dalnevo, Martõšovo, Krasnaja Gora, Kolomtsõ, Lisje, Budoviž, Seltsõ, Medovo, Kamenka, Rožitets.

## Viited
Tiit Nugis

**Tiit Nugis** (sündinud 3. detsembril 1942 Tallinnas) on eesti astronoom ja astrofüüsik.

## Elulugu
Tiit Nugis on riigiametniku poeg.

1961 lõpetas ta Pärnu 1. Keskkooli, 1969 Tartu Ülikooli füüsika osakonna optika-spektroskoopia erialal. 1974 kaitses ta TÜ-s füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Изучение оболочек звезд типа Вольфа-Райет". 

1969–77 oli Nugis Füüsika ja Astronoomia Instituudi ja Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi insener ja nooremteadur, 1977–90 AAI vanemteadur, 1990–95 juhtivteadur, 1995. aastast Tartu Observatooriumi vanemteadur. Ta on töötanud külalisteadurina Tšehhoslovakkias, Indias, Poolas ja Suurbritannias.

Nugis on Üliõpilasselts Liivika vilistlane.

## Teadustöö
Tiit Nugise põhiline uurimisvaldkond on astrofüüsika, peamiselt tähtede atmosfääride ja ümbriste spektroskoopiline uurimine. Ta on teinud kindlaks Wolf-Rayet' tüüpi tähtede keemilise koostise anomaalsuse ning selgitanud infrapuna- ja raadiokiirgust analüüsides kuumade mittestatsionaarsete tähtede tuulte iseärasusi, tuletanud tähetuule tempo määramise universaalse valemi. Ta on Rahvusvahelise Astronoomia Liidu liige (1985) ning Euroopa Astronoomiaühingu asutajaliige (1992). Ta on avaldanud üle 80 teaduspublikatsiooni, sh 5 monograafiat (osadel kaasautor), samuti aimeartikleid. Ta on avaldanud üle 900 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* "On the chemical composition of Wolf-Rayet stars" // Variable Stars and Stellar Evolution. Proc. IAU Symp. 67 (1975)
* "Ultraviolet spectrum of the Wolf-Rayet star HD 192163. Identification of numerous blended emission lines of FeV and FeVI" (kaasautor Arved Sapar) // Sov. Astron. Lett. 11 (1985)
* "Universal formula for stellar mass loss rate" // Sov. Astron. Lett. 15. (1989)
* "Deceleration zones in the winds of WR and P Cygni type stars" // Astrofisica 32 (1990) (Jerevan)
* "The chemical composition of the Wolf-Rayet envelopes" // The Photospheric Abundance Connection. Proc. IAU Symp. 145 (1990)
* "Chemical composition of Wolf-Rayet stars II: hydrogen-to-helium ratio" (kaasautor A. Niedzielski) // Astron. Astrophys.300 (1995)
* "Clumping-corrected mass-loss rates of Wolf-Rayet stars" (kaasautorid P. A. Crowter, A. J. Wielis) // Astron. Astrophys. 333 (1998)
* "Mass-loss rates of Wolf-Rayet stars as a function of stellar parameters" (kaasautor H. J. G. L. M. Lamers) // Astron. Astrophys. 360 (2000)
* "The mass-loss rates of Wolf-Rayet stars explained by optically thick radiation driven wind models" (kaasautor H. J. G. L. M. Lamers) // Astron. Astrophys. 389 (2002)
* "Kinematical structure of Wolf-Raiet winds. II. Internal scatter in WN stars" (kaasautorid A. Niedzielski, W. Skorzynski) // Acta Astron. 54 (2004)
* Nugis, Tiit "Mass loss from stars: the universal formula for mass loss rate" Tallinn: Valgus, 1989

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 328
* 

## Välislingid
*
Linamaa kivid

**Linamaa kivid** (**Linnamaa kivid**) on kaks kivi (rändrahnu) Läänemaal Lääne-Nigula vallas Nõmmemaa külas. Koha geograafilised koordinaadid on . 

Kivide mõõdud: 
# pikkus 8,6 m, laius 6,5 m, kõrgus 3,6 m, ümbermõõt 24,1 m. 
# pikkus 6,2 m, laius 3,4 m, kõrgus 2,6 m, ümbermõõt 16,1 m. 

Kivid võeti kaitse alla aastal 1939. Kivid on rabakivigraniidist ja asuvad Musa-Linama talu maadel Vaisi–Kuijõe tee ääres põllul.

Kividele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (1,55 ha).

Linamaa kivi keskkonnaregistri kood on KLO4000915.

## Kivide iseloomustus

Kaks peaaegu ühesuurust rahnu, vahekaugusega umbes 300 m. Need on tee ja põllu suhtes ühesuguse asendiga.

Linamaa põhjapoolne rahn (I) on ovaalse põhiplaaniga ja teravaharjaline. Põhjaotsa kõrval kasvab pihlakas, lõunakülje kõrval on võsa. Kirdeots on järsk ja sammaldunud. Rahnul on reeper. 

Linamaa lõunapoolne rahn (II) on püstjas, osalt eenduvate külgedega. Selle idakülje kõrval kasvab pihlakas.

## Kivide uurimisest

# P. Lunts, 1932 - lühiandmed, foto ?.
# Karl Pärna, 1937 - lühiandmed põhjapoolse rahnu kohta (GI arhiivis).
# Priit Kohava, 1988 - geodeetiline plaanistamine ja mõõdistamine, kirjeldus.
# Herbert Viiding, Karl Müürisepp, 1988 - täiendav ülevaatus, slaidid.
# Enn Pirrus, 5.08.1993. a. - revisjonülevaatus, täiendused.

## Kirjandust

# *Loodushoid ja Turism*. 1939, nr. 6, lk. 352.
# Priit Kohava, *Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid*. Käsikiri. 1988. Eesti Metsakorralduskeskus.

## Viited

## Välislingid

*
*Sotsiaalministri otsus üksikute puude ja rändrahnude looduskaitse alla võtmise asjus. 6. oktoobril 1939.
*
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Friedrich Karm

**Friedrich Karm** (21. jaanuar 1907 Tallinn – 3. oktoober 1980 Tallinn) oli eesti jalg- ja jääpallur. 

Ta mängis Eesti jalgpallikoondises aastatel 1920–1927 13 kohtumist ning lõi 9 väravat.

Ta oli viiekordne Eesti meister jalgpallis ja seitsmekordne Eesti meister jääpallis.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Tarmo Linnumäe

**Tarmo Linnumäe** (sündinud 11. novembril 1971) on endine eesti jalgpallur. 

Ta lõpetas 1989. aastal Tartu 3. Keskkooli.

Ta mängis aastatel 1992–1996 Eesti jalgpallikoondises 29 mängu.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Urmas Kaljend

**Urmas Kaljend** (sündinud 24. juulil 1964) on endine eesti jalgpallur. 

Ta mängis aastatel 1992–1994 Eesti jalgpallikoondises 20 mängu.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Dehongi Tai-Tsingpo autonoomne ringkond

**Dehongi Tai-Tsingpo autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. Piirneb läänes ja lõunas Birmaga.

## Haldusjaotus
Jaguneb kaheks maakonna õigustega linnaks ja kolmeks maakonnaks: 
* Luxi
* Ruili
* Lianghe maakond
* Yingjiangi maakond
* Longchuani maakond

## Välislingid
* Ringkonnavalitsus
Enn Mainla

**Enn Mainla** (sündinud 21. novembril 1944 Nõo vald, Tartumaa) on eesti spordiajaloolane. 

Ta on lõpetanud 1962. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Akadeemiliselt on ta üliõpilasseltsi Liivika liige. 

Sportima hakkas koolipõlves, võistles kergejõustikus ja males. 

Aastatel 1969–1971 oli ta Tartu 1. Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetaja. 

Aastatel 1971–2001 oli ta Eesti Spordimuuseumi direktor, 2001–2016 samas juhtivteadur ning 2016–2017 SA Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum teadur-kuraator.

## Tunnustus
* 1997 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2004 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (aastakümneid kestnud töö eest Eesti Spordimuuseumis spordi ajaloo väärtustaja ja hoidjana)
* 2024 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Meelis Lindmaa

**Meelis Lindmaa** (sündinud 14. oktoobril 1970) on endine eesti jalgpallur. 

Ta osales aastatel 1992–1996 Eesti jalgpallikoondises 28 kohtumises.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Jalgpall 1924. aasta suveolümpiamängudel

**[[1924. aasta suveolümpiamängud]]e [[jalgpall]]iturniir** peeti 25. maist–9. juunini Pariisis. See oli kuues kord, kui jalgpall oli olümpiamängudel. Sellel turniiril osales 22 riiki, sealhulgas esimest korda Lõuna-Ameerika riik Uruguay. See oli läbi aegade esimene mandritevaheline jalgpalliturniir ning esimest korda mängis Lõuna-Ameerika meeskond Euroopa ja Põhja-Ameerika meeskonna Ameerika Ühendriikide vastu. Saksamaa ja Austria ei osalenud. Toimumiskohad olid Pariisis kirdes asuvas äärelinnas Colombes asuv Stade Olympique de Colombes, kus toimus kaksteist mängu, Stade Pershing Bois de Vincennes'is, mis sel ajal veel Pariisi koosseisu ei kuulunud, Stade Bergeyre Pariisis ja Stade de Paris (täna Stade Bauer) Pariisi lähedal põhja pool Saint-Ouen-sur-Seine'is.

1921. aastal lubas Belgia jalgpalliliit esmakordselt mängijatele välja maksta töölt kaotatud aja eest; järgnevatel kuudel lubasid neli muud liitu (nende hulgas Šveits ja Itaalia) sarnaseid toetusi. Võib-olla pidas jalgpalliliit ettenägelikult oma 1884. aasta avaldust selliseks, mida FIFA peaks edaspidi järgima. Nad olid öelnud: "Kõiki selles ühingus registreeritud mängijaid, kes saavad tasu ... mis tahes eespool nimetatud ... tegelikult makstud vajalikud kulud, peetakse professionaaliks."

1923. aastal otsisid neli Suurbritannia assotsiatsiooni kinnitust, et FIFA aktsepteerib seda määrust; neli FIFA esindajat Rahvusvahelise Jalgpalliliidu juhatuses keeldusid selgitustest ja seetõttu loobusid nii Ühendkuningriik kui ka Taani oma jalgpallurite saatmisest 1924. aasta olümpiamängudele. 

Uruguay tegi meeldejääva debüüdi, võites kuldmedali ja lõpetades võitmatuna. Silmapaistev mängija oli “Must ime” (“La Maravilla Negra”) José Leandro Andrade. Rezultatiivseim oli 7 väravaga Pedro Petrone Uruguayst. Šveitsi jaoks on teine ​​koht seni parim tulemus rahvusvaheliste jalgpalliturniiride ajaloos.

## Eestlased olümpiamängudel

Eestlasi osales Eesti jalgpallikoondise koosseisus 15: August Lass, Eduard Ellman, Ernst Joll, Harald Kaarman, Elmar Kaljot, Arnold Pihlak, Voldemar Rõks, Hugo Väli, Ralf Liivar, Evald Tipner, Heinrich Paal, Bernhard Rein, Oskar Üpraus, Alfei Jürgenson, Otto Silber.

Eesti pidas ainult ühe mängu, kus eelvoorus kaotati 15. minuti penaltist USA-le.
## Võistluspaigad
## Tulemused
### Eelvoor

----

----

----

----

----

### Väljalangemismängud

#### 1/8 finaalid

----

----

---- 

 
----

---- 

----

----

#### Veeranfinaalid

---- 

----

---- 

#### Poolfinaalid

----

### 3. koha mäng

### Finaal

### Medalivõitjad

### Parimad väravalööjad

## Medalitabel
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Pariis 1924 
|-

## Vaata ka

*Jalgpall olümpiamängudel
Crescendo

***Crescendo*** (lühend ***cresc.***) on dünaamika mõiste ja noodikirja märk, mis tähistab helitugevuse muutumist valjemaks.
Sotra sild

**Sotra sild** (norra keeles *Sotrabrua*) on rippsild Norras Vestlandi maakonnasis. Ta ühendab mandrit ja Litlesotra saart (Bergeni ja Øygardeni valda).

Sild on 1236 m pikk, pikim sildeava on 468 m ja kõrgus 50 m.

Sotra sild on pikima sildeava pikkuselt 69. rippsild maailmas.

Sild avati liiklusele 11. detsembril 1971. See on osa Norra riigimaanteest 555.

2005. aastal ületas silda päevas keskmiselt 25 494 sõidukit.
Benedict Witte vanem

**Benedict Witte** (november/detsember 1735 Tallinn – 16. mai/27. mai 1781 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleeriti 17. septembril 1753 Helmstedti ülikooli. Tallinna linnakooli rektoriks kutsuti aastal 1758. Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetajaks kutsuti 16. juunil/27. juunil 1764.

## Isiklikku
Tema poeg Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, tema väimees Peter Friedrich Bornwasser oli Rõuge ja Karula koguduse õpetaja.

## Viited
Pille Saar

**Pille Saar** (sündinud 25. veebruaril 1961 Tallinnas) on eesti pianist ja pedagoog.

## Haridus
Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna Muusikakeskkooli klaveri eriala (*cum laude*) ning 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri eriala (*cum laude*). 1984–1987 oli ta P. I. Tšaikovski-nimelise Moskva Riikliku Konservatooriumi klaveri eriala assistentuuris-stažuuris, 1999. aastal osales täienduskursustel Norras Stavangeris professor Jiri Hlinka juures. 2010. aastast õpib ta Tallinna Ülikooli doktorantuuris.

## Töökäik
Ta oli 1984–1987 Eesti Muusikaakadeemia keelpilliosakonna kontsertmeister. Alates 1981. aastast töötab Tallinna Ülikooli kunstide instituudi muusika osakonnas lektorina.

Esinenud solisti ja kontsertmeistrina Eestis, Soomes, Rootsis, Norras, Lätis, Leedus, Moldaavias, Ukrainas, Tšehhis, Saksamaal, Šveitsis, Austrias, Itaalias, Prantsusmaal, Venemaal. Tihedamas koostöös olnud ooperisolistide H. Raamatu, K. Johannsoni, A. Tõnuri, V. Kruusemendi, M. Voitese, K. Parmasega.
Töötanud instrumentaalsolistide J. Schütsi, M. Leibaku, P. Tarvase, H. Nagla, M. Aedna kontsertmeistrina.

## Tunnustus
*Rahvusvahelise konkursi laureaat 1974: Ústí nad Labem, Tšehhi Vabariik (I preemia ja eripreemia).

## Välislingid
*
Tiit Tralla

**Tiit Tralla** (19. juuni 1937 Rannapungerja – 5. oktoober 2025) oli eesti laulja (tenor). 

Tiit Tralla lõpetas 1964. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Aleksander Arderi lauluklassis. Aastatel 1955–1969 laulis ta Estonia ooperikooris. 

Aastatel 1969–2001 oli Tralla Estonia ooperisolist, 1984. aastast ka lavastaja assistent arvukate operettide ja ooperite juures. 

Lavaartistina sobisid talle igasugused karakterrollid. Esile on tõstetud tema osatäitmist Šuiskina Modest Mussorgski ooperis "Boriss Godunov" (1980). Talle oli otsekui loodud Saare Juhani roll Gustav Ernesaksa ooperis "Tormide rand" (1967), mille kuulsat kõrtsistseeni esitas ta koos Teo Maistega lugematutel kordadel galakontsertidel. 

Tema lavanatuuri on iseloomustatud "rammusalt isikupärasena" ning on leitud, et ta suutis huvitavaks mängida ka kõige väiksemad rollid, nagu näiteks rohupoe müüja Ülo Vinteri ja Ülo Raudmäe muusikalis "Pipi Pikksukk". Kui vaja, vihtus ta Imre Kálmáni opereti "Krahvinna Mariza" lavastuses (1990) tantsida tšaardašit, olles sellal ise juba kaugelt üle keskea.

Lisaks teatritööle tegutses ta aastatel 1977–1986 ansambli Hortus Musicus hääleseadjana, 1981–1986 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis pedagoogina ja 1990. aastal ka ooperistuudio õppejõuna. Samuti on ta juhendanud aastatel 1995–2014 Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli ooperiklassi.

## Tunnustus
* 1985 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Tema lesk on kunstnik ja muusik Eha-Marje Tralla ning poeg on viiuldaja ja laulja Juhan-Hannes Tralla.

## Viited

## Kirjandus
* Tiit Tralla: [lühiülevaade ooperi- ja operetilaulja loometeest / koostanud ja toimetanud Pille Palm] [S.l.]: [Eesti NSV Kultuuriministeerium], 1987 (Tallinn: EKP Keskkomitee Kirjastuse trükikoda)
Pulsita elektriline aktiivsus

**Pulsita elektriline aktiivsus (PEA)** ehk **ebaefektiivne süstol (ES)** ehk **elektromehaaniline dissonants (EMD)** on vereringeseiskuse vorm, mille korral on säilinud südamelihase ehk müokardi elektriline aktiivsus. Süda saadab endiselt elektriimpulsse välja, kuid südamelihas pole enam võimeline lööke sooritama.

## Põhjused
* alajahtumine ehk hüpotermia;
* südamepauna tamponaad;
* hüpovoleemia ehk vedeliku vähesus organismis (näiteks suurte verejooksude korral);
* hüpoksia ehk hapnikupuudus organismis;
* hüpokaleemia või hüperkaleemia (vere liiga suur või väike kaaliumisisaldus);
* vere väike suhkrusisaldus ehk hüpoglükeemia;
* mürgised ained (näiteks narkootikumid);
* pingeline õhkrind;
* müokardi infarkt;
* kopsuarteri trombemboolia.

## Ravi

Kuna pulsita elektriline aktiivsus toob kaasa vereringe- ja hingamisseiskuse (kliinilise surma), vajab see kohe käsitlemist (hapnikupuuduse tõttu hakkavad pöördumatud ajukahjustused tavaliselt tekkima 3.–6. minutil, elustamise või madalate temperatuuride korral saabuvad ajukahjustused hiljem). Raviks on südamemassaaž ja kunstlik hingamine. Põhiravim on adrenaliin, mida süstitakse veeni 1&nbsp;mg suuruste annustena iga 2–5 minuti järel. Kui sagedus on vähem kui 60 impulssi minutis, süstitakse ka atropiini (3&nbsp;mg). Vere atsidoosi vähendamiseks on näidustatud soodalahuse kasutamine, mida olenevalt patsiendi kaalust manustatakse umbkaudu 125 ml.

## Viited
Nooremveebel

**Nooremveebel** on Eesti kaitseväes kasutusel olev sõjaväeline auaste, mis on vanemseersandist kõrgem ja veeblist madalam.

Nooremveebel on madalaim vanemallohvitseri auaste. Eesti Kaitseväes on nooremveebel tavaliselt meeskonna ülema, jaoülema või rühmavanema auaste.
Otto August von Jannau

**Otto August von Jannau** (26. aprill (ukj 8. mai) 1800 Laiuse – 27. juuni (ukj 9. juuli) 1865 Riia) oli Liivimaa kirikutegelane ja publitsist.

## Elulugu
Sündis Laiuse pastori Heinrich Johann von Jannau (1753−1821) ja Auguste Johanna von Yhrmanni (1761−1800) pojana. Astus 1819. aastal Tartu ülikooli, kus tudeeris 1822. aastani teoloogiat. 1835. aastal ordineeriti vaimulikuks. 

Otto August von Jannau oli 1835−1865 oli Riia konsistooriumiringkonna Riia Jakobi koguduse eesti pihtkonna pastor ja 1837−1865 ka Riia Jakobi kiriku saksa pihtkonna diakon.

Otto August von Jannau  tõlkis eesti keelde, 1832. aasta Venemaa evangeelse luterliku kiriku seaduse 

## Perekond
Abiellus Auguste von Wolffiga. Tema vend Heinrich Georg von Jannau oli Laiuse pastor. Poeg, August Christian von Jannau (1852–1889) oli vaimulik ja Kuramaa Piltene kihelkonnakoguduse pastor.

## Teoseid
**Könnelemissed sagge öppimisseks ma-rahwale, kes saksa-keelt, ja saksa-rahwale, kes ma-keelt tahhab öppida* (1850)
**Lühhike kramatika* (1863)
**Ma-rahwa Koddo-Arst ehk lühhikenne juhhataja, kuida iggaüks mõistlik innimenne ommas maias ja perres, kui kegi haigeks saab, agga arsti ep olle sada, wõib aidata* (1857-1894)

## Viited

## Kirjandus
**Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1977.

## Välislingid
*
*