open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
GeoEye-1

**GeoEye** on kõrglahutusega Maa kaugseire kommertssatelliit. GeoEye-1 viidi 681 km kõrgusele polaarorbiidile 6. septembril 2008.

Satelliit edastab 1,65 m lahutusega spektraalseid kujutisi neljas spektraalkanalis (450–510 nm, 510–580 nm, 655–690 nm, 780–820 nm)  ja 0,41 m lahutusega pankromaatseid (450–800 nm) kujutisi. Vaatevälja ulatus on 15,2 km nadiiris, võimalus vaadata kuni 60° orbiidi tasandist kõrvale, mis tagab vaatlusintervalli vähem kui kolm päeva. Piltide dünaamiline diapasoon on 11 bitti piksli kohta. Satelliit kaalub 1955 kg ja viidi orbiidile raketiga Delta II Vandenbergi baasist Californias. Kavandatud eluiga on rohkem kui 7 aastat, kütusevaru on 15 aastaks.
Jaan Tõnissoni teine valitsus

**Jaan Tõnissoni teine valitsus** oli Eesti Vabariigi Valitsus 30. juulist 1920 kuni 26. oktoobrini 1920.

## Valitsuse koosseis


## Välislingid
*Vabariigi Valitsuse koosolekute protokollid alates 31. juulist 1920
Arvi Lind

**Arvi Kullervo Lind** (sündinud 21. detsembril 1940 Lauritsalas) on soome endine ajakirjanik ja teadustaja. 

Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Arvi Lind 85. koha. Teda on korduvalt nimetatud ka Soome kõige usaldusväärsemaks inimeseks.

Arvi Lind alustas tööd Yleisradio televisiooniuudiste toimetuses 1965. aastal kõigepealt subtiitrite valmistajana ning alates 1967. aastast kodumaiste uudiste reporteri ja saatejuhina. Tema viimane uudistesaade oli eetris 15. oktoobril 2003 kell 20.30, tema tööleping lõppes 2004. aasta alguses. Hüvastijätusaadet vaatas Soomes 1,6 miljonit televaatajat. Tol ajal peeti teda maailma kogenuimaks uudistesaatejuhiks. 

Pärast seda on Lind pidanud ülikoolides loenguid televisioonitööst. 2005. aasta alguses nimetas ajaleht Keskisuomalainen Lindi kaheks aastaks oma lugejate esindajaks.

Ta on mänginud mitmes filmis iseennast.

## Isiklikku
Tema poeg Juha Lind on nii Soome koondises kui ka NHL-is mänginud jäähokimängija. Ka Arvi Lind on jäähokit harrastanud.

## Välislingid
* Tutvustus YLE lehel
* Arvi Lind. 375 humanitaari. Helsingi ülikooli humanitaarteaduskond. 31. juuli 2015.
Enno Penno valitsus

**Enno Penno valitsus** oli ametis 20. juunist 1990 kuni 15. septembrini 1992.

Enno Penno valitsus otsustas 16. juulil 1992 lõpetada oma tegevuse üheaegselt VII Riigikogu esimese istungjärgu algusega 5. oktoobril samal aastal. Kuid sel päeval selgus valitsusele ebameeldiva üllatusena, et majandusminister Mihkel Mathiesen, kes oli tegevuse lõpetamise vastu protesteerinud juba 16. juulil, on 15. septembril nimetanud uue valitsuse.

## Enno Penno valitsus (20. juuni 1990 – 15. september 1992)
*Enno Penno – peaministri asetäitja
*Peeter Luksep – finantsminister
*Johan Ungerson (suri 20. novembril 1991) – haridusminister
*Aino Lepik von Wirén – kohtuminister
*Mihkel Mathiesen – majandusminister
*Helmut Talts (suri 2. juulil 1992) – põllutööminister
*Aksel Mark – siseminister
*Ivar Paljak – sotsiaalminister
*Jüri Toomepuu – sõjaminister
*Jaan Timusk – teedeminister
*Olev Olesk – välisminister
*Arvo Horm – minister
*Ants Pallop – minister
Dariuse kalender

**Dariuse kalender** on Thomas Gangale'i poolt 1985. aastal tulevaste Marsi kolonistide tarbeks leiutatud kalender, mille ta nimetas oma poja järgi.
Ado Birki valitsus

**Ado Birki valitsus** oli Eesti Vabariigi Valitsus 1920. aasta 28. juulist kuni 30. juulini.

Ado Birki valitsus oli vormiliselt ametis 28.–30. juulini 1920. Sisuliselt oli Birki valitsus tegev aga vaid 40 minutit: Asutava Kogu hääletamisest kuni Birki teateni, et valitsus ei saa töötada ja soovituseni Tõnissonil uus valitsus teha. Ametlikult anti Tõnissonile korraldus valitsus moodustada järgmisel päeval.

## Ajalugu
1. juulil tegid Asutava Kogu sotsiaaldemokraadid otsuse oma liikmed valitsusest ära kutsuda. Peaminister Jaan Tõnisson üritas küll uusi ministreid leida, kuid see ei õnnestunud. Siis üritas uut valitsust moodustada tööerakondlane Ado Anderkopp, siis Juhan Kukk, kuid kumbki ei saanud ministreid kokku ja siis tehti ettepanek rahvaerakondlasele Birkile. 22. juulil võttis välisminister Ado Birk pakkumise vastu. 

28. juuli Asutava Kogu istungil teatasid mitu erakonda, et nemad uue valitsuse poolt ei hääleta. 120-liikmelise Asutava Kogu hääletusel sai uus valitsus 18 poolhäält (rahvaerakond ja kristlased) ja 3 vastuhäält (iseseisvad sotsialistid), teised jäid erapooletuks. Pärast 40-minutilist istungivaheaega teatas Birk, et valitsus ei saa töötada, ja soovitas Tõnissonil uus valitsus teha. Pärast uut vaheaega tegi rahvaerakond ettepaneku Tõnissoni valitsuse jäämiseks, aga see ei läinud hääletusele ja Birki valitsus jäi püsima. Asutava Kogu 29. juuli istungil anti Tõnissonile siiski voli riigi asju kuni kriisi lõpuni edasi ajada. 30. juulil tegi Tõnisson teatavaks uue valitsuse koosseisu.

## Valitsuse koosseis
Parasitoloogia

**Parasitoloogia** on teadus parasiitidest ja parasitismist eluslooduses. 

See on arenenud peamiselt kui meditsiini ja veterinaaria eriharu, käsitledes vastavalt inimese või koduloomade sise- ja välisparasiite, nende bioloogiat, profülaktikat ja ravi. Ent samuti on ta bioloogia haru, haarates parasitismi uurimist kõigis elusolendirühmades.

Parasitoloog on parasiitide määramise, ohjamise või uurimisega tegelev arst, veterinaar või teadlane.

## Vaata ka
*arheoparasitoloogia
*parasitaarhaigused
*parasitoloog
*soolenugilised

## Välislingid
*Skandinaavia-Balti Parasitoloogia Ühing 
*Parasitoloogia Eestis
Maailma Arstid Tuumasõja Vastu

**Maailma Arstid Tuumasõja Vastu** (inglise keeles *International Physicians for the Prevention of Nuclear War* (IPPNW)) on 60 meditsiiniorganisatsiooni rahvusvaheline ühendus. IPPNW korraldab uuringuid, koolitusi ja teavitust, et tuumasõda ära hoida ning hävitataks kõik tuumarelvad. 1980. aastate keskel oli IPPNW liikmeskonnas umbes 145 000 liiget ja 1990. aastate alguses umbes 200 000 liiget, kes asusid rohkem kui 60 riigis. Organisatsiooni peakorter asub Ameerika Ühendriikides Cambridge'is.

IPPNW asutasid 1980. aasta detsembris kardioloog Bernard Lown, kes töötas instituudis Harvard School of Public Health, ja Jevgeni Šazov, kes töötas NSV Liidu Kardioloogia Instituudis. Toetudes uurimustele, avaldasid nad "meditsiinilise hoiatuse inimkonnale" meditsiinilistest ja keskkonnaohtudest, mis kaasnevad tuumasõjaga.

IPPNW sai 1984. aastal UNESCO rahuhariduse auhinna ja 1985. aastal Nobeli rahuauhinna.

## Välislingid
* IPPNW koduleht
Commerzbank

**Commerzbank AG** on 1870. aastal Hamburgis asutatud kommertspank. Tänapäeval on tegu Deutsche Banki järel suuruselt teise pangaga Saksamaal, mille peakorter asub Frankfurdis (Commerzbank Toweris).

Commerzbank tegeleb nii äri- kui ka eraklientide teenindamisega. 

Saksamaal on Commerzbankil enamusosalus pankades Comdirect, Essen Hyp ja Eurohypo, mis on Euroopa üks juhtivaid kinnisvaralaene pakkuv pank. Pangal on osalus finantsettevõtetes Hispaanias, Luksemburgis ja Poolas; samuti kuulub neile Balkani maades tegutsev Prokredit Bank. Ukrainas kuulub Commerzbankile 60% Forum Banki aktsiatest, Venemaal 15,32% Promsvjazbanki aktsiatest.

31. augustil 2008 sõlmis Commerzbank Saksamaa finantskontserniga Allianz lepingu alates 2001. aastast Allianzile kuulunud kommertspanga Dresdner Bank ostuks. Tehingu väärtuseks kujunes 9,8 miljardit eurot.

2007. aastal oli kontsernis kokku 36 767 töötajat. Töötajate arvu poolest on Commerzbank Saksamaa suuruselt kolmas finantsettevõte. Aastast 2001 on panga juhatuse esimees Martin Blessing.
Elutsükkel

**Elutsükkel** ehk **arengutsükkel** on mingi organismi (või ka populatsiooni) elujärkude (põlvkondade, elufaaside) kindlasuunaline tsükliline järgnevus, mida iseloomustab periood mingi organismi teatud elujärgust kuni tema järglaste sama elujärguni. 

Looma- ja taimeriigis võivad elutsüklid olla väga varieeruvad. Elutsüklite eristamiseks on mitmeid viise: lähtudes ploidsusest, morfoloogiast, füsioloogiast, reproduktsioonitüübist (suguline, suguta) jne. 

## Elutsüklid rakkude ploidsusest lähtuvalt
Sõltuvalt raku kromosoomistikust eristatakse diploidset, haploidset ja vähem levinud haplodiploidset elujärku. 

Paljudel protistidel, rohevetikatel, sammaldel ja enamikul seentel koosneb elutsükkel haploidsetest (n) rakkudest; seevastu enamikul loomadel, mõnedel pruunvetikatel, kõrgematel taimedel (alates sõnajalgtaimedest) ja mõnedel seentel on elutsükkel diploidne (2n). 

## Vaata ka
*Arengujärk
*Eluiga
*Ontogenees
Vytautas Landsbergis

**Vytautas Landsbergis** (sündinud 18. oktoobril 1932 Kaunases) on Leedu poliitik, pianist ja muusikateadlane; taasiseseisvunud Leedu Vabariigi esimene riigipea (1990–1992).

Landsbergis on lõpetanud 1955. aastal Leedu Konservatooriumi klaveri erialal. 

Saanud 1969. aastal doktorikraadi, töötas ta aastaid muusikaõppejõuna ja oli aastatel 1978–1990 konservatooriumi professor. Teadlasena on ta uurinud peamiselt leedu helilooja Mikalojus Konstantinas Čiurlionise elu ja loomingut.

Ta oli Leedu taasiseseivumise protsessis osalenud poliitilise rahvaliikumise Sąjūdis üks asutajaliikmeid. 1988. aastal kandideeris ta NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi ja osutus valituks, osaledes kongressis muu hulgas Molotovi-Ribbentropi pakti ja selle salaprotokollide hukkamõistu arutanud komisjonis.

Aastatel 1990–1992 oli ta taasiseseisvunud Leedu Vabariigi esimene riigipea ja parlamendi (ülemnõukogu) esimees.

1993. aastal asutas ta koos Gediminas Vagnoriusega uue erakonna Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid (*Tėvynės Sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai*) ja oli selle esimene esimees.

Aastatel 1996–2000 oli Vytautas Landsbergis taas Leedu parlamendi esimees. 1997. aastal kandideeris ta presidendivalimistel, kuid sai vaid 15,9 protsenti häältest ja jäi selle tulemusega kolmandaks.

Alates 2004. aasta valimistest 2014. aastani oli Landsbergis Euroopa Parlamendi liige.

## Tunnustus
* 2002 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
* 2017 – Vabaduse orden (Ukraina)

## Isiklikku
Landsbergise abikaasa Gražina Ručytė-Landsbergienė on samuti pianist ja muusikaõppejõud, poeg Vytautas V. Landsbergis aga filmilavastaja, näitleja ja laulja. Pojapoeg Gabrielius Landsbergis on tipp-poliitik, kes kuulub vanaisa asutatud erakonda Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid ja oli aastatel 2015–2024 selle esimees ning on olnud ka Euroopa Parlamendi liige (2014–2016) ja Leedu välisminister (2020–2024).

## Välislingid
* Former Lithuanian Head Of State On RFE/RL In The Baltics, intervjuu Vabadusraadiole (2:27), 25. juuni 2015 (vene keeles, ingliskeelsed subtiitrid)
Yousaf Raza Gillani

**Yousaf Raza Gillani** (sündinud 9. juunil 1952 Karachis) on Pakistani poliitik, aastatel 2008–2012 Pakistani peaminister.

Ta omandas kõrghariduse ajakirjanduse alal Pandžabi Ülikoolist.

Gillani on  alates 1988. aastast Zulfikar Ali Bhutto asutatud Pakistani Rahvapartei liige ja alates 1998. aastast ühtlasi selle partei aseesimees.

Ta kuulus ministrina Pakistani valitsusse ka aastatel 1985–1986 ja 1988–1990. Aastatel 1993–1997 oli Gillani Pakistani parlamendi alamkoja esimees.

25. märtsil 2008 sai Gillanist Pakistani peaminister.

19. juunil 2012 otsustas Pakistani ülemkohus, et kuna Gillani on jätnud täitmata kohtu korraldused alustada korruptsioonijuurdlust president Asif Ali Zardari vastu ja pole esitanud apellatsiooni selle eest langetatud varasema süüdimõistva otsuse peale, on ta diskvalifitseerinud ennast peaministri ametist. Kohus tühistas Gillani volitused valitsusjuhina tagasiulatuvalt 26. aprillist 2012. Samal päeval langetas riiklik keskvalimiskomisjon ülemkohtu otsusele tuginedes samasuguse otsuse ka tema parlamendiliikme staatuse osas.

## Tunnustus
*2010 – Vabariigi orden (Türgi)
Askaridoos

**Askaridoos** ehk **askaridaas** ehk **solgetõbi** on solkmete (*Ascaris lumbricoides*) tekitatud helmintoos ehk usstõbi.

## Välislingid
* "Troopikas möllav solge vähendab põhjala meeste kopsumahtu" ERR Novaator, 6. jaanuar 2022
Uuring

**Uuring** võib olla:
*teadusuuring
*geoloogiline uuring
*hüdrograafiline uuring
*meditsiiniline uuring
*statistiline uuring
*sotsiaalteaduslik uuring

## Vaata ka
*Longituuduuring ehk pikaajaline uuring - samu inimesi uuritakse aastate või aastakümnete jooksul.
*Läbilõikeuuring - samal ajal uuritakse sama meetodi abil erinevaid inimgruppe.
Kuldīga komtuurkond

**Kuldīga komtuurkond** oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*).

## Moodustamine
Kuldīga komtuurkond moodustus Kuramaa keskossa pärast selle vallutamist 13. sajandi keskel. See kujunes peagi üheks olulisemaks orduvalduseks ja Kuldīga komtuur oli tähtsaim orduametnik Vana-Liivimaa lääneosas. Komtuurkonna keskus olnud Kuldīga sai 14. sajandil ka linnaõigused ja kuulus Hansa Liitu.

## Asend
Kuldīga komtuurkond piirnes põhjas, läänes ja lõunas Kuramaa piiskopi valdustega ehk Piltene stiftiga, lõunas Grobiņa foogtkonna, põhjas Vindavi komtuurkonna, kirdes Kandava foogtkonna ning idas Dobele komtuurkonna ja Liivi ordu maameistri valdustega.

## Valitsemine
Komtuurkonda valitses komtuur, kellele kuulus komtuurkonnas kõrgeim kohtu-, haldus- ja sõjaline võim. Lisaks talle on nimeliselt teada ka teisi ametnikke, näiteks linnusekomtuurid (*Hauskomtur*id), moonamuretsejad ja teised majandustegelased. Samuti on teada neli Kuldīga foogti, kes tõenäoliselt tegelesid kohtumõistmisega ja allusid komtuurile.

Kiriklikult kuulus Kuldīga Kuramaa piiskopkonda ja jagunes kihelkondadeks, mille piirid ei pruukinud ühtida poliitilistega.

Halduslikult jagunes komtuurkond ordu- ja vasallimõisateks, mis kogusid makse ja mõistsid kohalikul tasandil kohut.

## Likvideerimine
Et Kuldīga asus Kuramaal, ei puudutanud Liivi sõda seda alguses otseselt. Kuid 1560. aastal langes Härgmäe lahingus viimane komtuur Werner Schall von Bell venelaste kätte vangi ja hukati. Uut komtuuri enam ametisse ei seatud ja 1562. aastal liideti endised komtuurkonna alad Kuramaa hertsogiriigiga ning Kuldīgast sai selle esimene pealinn.

## Vaata ka
* Kuldīga komtuur
* Kuldīga komtuurkonna ametnike loend
* Kuldīga ordulinnus
Teaduslik uurimistöö

**Teaduslik uurimistöö** (inglise *scientific research*) on metoodiline, süstemaatiline ja loominguline tegevus uute teadmiste saamiseks ning nendele teadmistele uute rakendusalade leidmiseks. Teaduslikule uurimistööle kehtivad kindlad standardid. Erinevates teadusharudes võivad need standardid teatud määral erineda. Näiteks reaalteadustes ja humanitaarteadustes kasutatakse sageli erinevaid uurimismeetodeid. Teadusliku uurimistöö raames viiakse läbi uurimusi ja uuringuid, mille tulemused avaldatakse kas eraldiseisva teosena või teadusartiklina teadusajakirjas.

## Vaata ka
*Teadus- ja arendustegevus
*Teadus
*Teadustekst
*Monograafia

## Viited
Salv

**Salv** (ladina *unguentum*) on rasvataolise konsistentsiga nahale, limaskestale või haavale kantav pehme ravimivorm. Salv koosneb toimeaine(te)st ja salvialusest.

## Vaata ka
*Pasta
Suposiit

**Suposiit** (ladina *suppositorium*) ehk **ravimküünal** on kehaõõnde manustatav ravimvorm, mis on toatemperatuuril tahke ja kehatemperatuuril sulab ja imendub verre. 

Suposiit koosneb doseeritud toimeaine(te)st ja alusest. Suposiidid jagunevad manustamiskoha järgi rektaalsuposiitideks (pärakuküünal) ja vaginaalsuposiitideks (tupeküünal). Rektaalsuposiidid manustatakse pärasoolde, vaginaalsuposiidid ehk gloobulid tuppe.
Liniment

**Liniment** (ladina *linimentum*) on viskoosne vedelik või kehatemperatuuril sulav geel-tarretis, mida kasutatakse naha kaudu sissehõõrumiseks. 

Linimendid on üleminekuvorm vedelate ja pehmete ravimvormide vahel.
Mikstuur

**Mikstuur** (ladina *mixtura*) on seespidine kombineeritud vedel ravimivorm, mis võib sisaldada lahustunud ja lahustumatuid aineid: leotisi, keediseid, tinktuure, ekstrakte.
Kapsel (farmaatsia)

**Kapsel** (*capsula*) on mahuti pulbrite, graanulite ja vedelate ravimite doseerimiseks seespidisel manustamisel. 

Kasutusel on želatiinkapslid, mida täidetakse tehastes.
Pärnu komtuurkond

**Pärnu komtuurkond** oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*). 

## Moodustamine
Pärnu komtuurkond loodi varasema Sakala muinasmaakonna läänerannikule, mõnevõrra võis ta hõlmata ka Alempoisi ja Läänemaa osi. Tõenäoliselt kuulusid need valdused esmalt Viljandi komtuuri võimu alla, kuid pärast Uus-Pärnu linna loomist 1265. aastal tekkis ilmselt ka komtuurkond. Hiljem liideti sellega ka Lihula komtuurkond, mis asus Saare-Lääne piiskopi valduste keskel Lääne-Eestis. 

## Asend
Komtuurkond piirnes läänes Saare-Lääne piiskopkonna, põhjas Tallinna komtuurkonna, idas Viljandi komtuurkonna ja kagus Karksi foogtkonna, hiljem ordumeistri valdustega. Komtuurkonna eraldiseisvaks osaks oli endine Lihula komtuurkond, mis piirnes mere ja Saare-Lääne piiskopkonnaga.

## Valitsemine
Komtuurkonda valitses komtuur, kes omas selles kõrgeimat kohtu-, haldus- ja sõjalist võimu. Lisaks temale oli seal ka teisigi ametnikke, kuid kuna keskaegne linnaarhiiv pole Pärnus säilinud, siis on nimeliselt teada vaid kaks linnusekomtuuri (*Hauskomtur*i): Dietrich Vincke von Ostenfelde (1457–1458) ja Dietrich Schenking (1558–1562). 

Halduslikult jagunes komtuurkond ordu- ja vasallimõisateks, mis teostasid maksukogumist ja kohalikku kohtumõistmist.

Kiriklikult kuulus komtuurkonna põhiosa Tartu piiskopkonda, endine Lihula komtuurkond aga Saare-Lääne piiskopkonda. Need alad jagunesid ka kihelkondadeks, mille piirid ei pruukinud ühtida poliitilistega.

## Likvideerimine
Liivi sõja alguses otsene sõjategevus komtuurkonna maadele ei ulatunud, kuid hertsog Magnus haaras peagi Lihula ja seda ümbritsenud Pärnu komtuurkonna alad enda kätte. 1560. aasta suvel toimus Pärnus viimane Liivimaa maapäev, mis lõpetas ordu ja Magnuse relvakonflikti, kuid komtuurkond Lihulat tagasi ei saanud. 1560. aasta järel, mil venelased vallutasid Viljandi, ulatus nende võimuala juba komtuurkonna piirideni, kuid selle eksistentsi nad siiski ei ohustanud. Nii kestis Pärnu komtuurkond kuni ordu likvideerimiseni 1562. aastal, misjärel see liideti Poola valdustega.

## Vaata ka
*Pärnu komtuur
*Pärnu ordulinnus
Järva foogtkond

**Järva foogtkond** oli algul Taani, hiljem mõõgavendade ordu ja seejärel Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*).

## Moodustamine ja olulisemad muudatused
Järva foogtkond hõlmas üldiselt muistse Järvamaa territooriumi, mis 1222. aastaks oli langenud Taani võimu alla. Ent selle esimene foogt Hebbe tapeti 1223. aastal ja pärast eestlaste vastupanu mahasurumist vallutas Järvamaa  Mõõgavendade ordu. Teatud aja kuulus Järvamaa ka paavsti legaadi poolt moodustatud vaheriiki, kuid hiljemalt 1233. aastaks oli tegelik võim seal taas mõõgavendade käes. Nende esimene ja ainus foogt on teada 1234. aastast. Stensby lepingu kohaselt säilitas oma võimu Järvamaal ka Liivi ordu, kuid ei tohtinud sinna Taani kuninga loata ehitada linnuseid ja pidi kuningat abistama sõjaretkedel venelaste vastu. Seetõttu on ka arvatud, et Järvamaa jäi ametlikult Taani võimu alla ja ordu oli seal kuninga vasall. See arvamus ei tundu aga siiski päris tõele vastavat.

14. sajandil eksisteeris mõnda aega ka Paide komtuurkond, mis hõlmas tõenäoliselt sama ala, mis foogtkondki. Nii eksisteeris Järvamaal kaksikvõim, mis osutus aga ebamõistlikuks. Umbes sajandi keskpaiku ühendati see aga Järva foogtkonnaga.

## Asend
Järva foogtkond piirnes esialgu läänes, põhjas ja idas Taani valdustega, lõunas aga Viljandi komtuurkonna ja Põltsamaa foogtkonnaga. Pärast Põhja-Eesti minekut ordu kätte piirnes foogtkond läänes ja loodes Tallinna komtuurkonna ja kirdes ning idas Rakvere foogtkonna ja osaga Toolse foogtkonnast.

## Valitsemine
Foogtkonna eesotsas oli foogt, kellel oli seal kõrgeim kohtu-, haldus- ja sõjaline võim. Lisaks talle oli seal ka teisi ametnikke, kellest nimeliselt on teada mitmeid linnusekomtuure, kumpaneid ja teisi ametimehi.

Foogtkonna keskuseks oli Paide.

Halduslikult jagunes foogtkond ordu- ja vasallimõisateks, mis tegelesid maksude ja kohaliku kohtumõistmisega.

Kiriklikult kuulus Järva foogtkonna ala Tallinna piiskopkonda ja seega ka Lundi peapiiskopkonda. Tema ala jagunes kihelkondadeks, mille piirid ei ühtinud täpselt poliitilistega.

## Likvideerimine
Järvamaa sattus Vene vägede rünnaku alla juba Liivi sõja alguses, 1558. aasta sügisel. Siiski ei läinud venelastel korda Paidet ei sel aastal ega ka 1560. aastal vallutada. Viimane foogt Bernd von Smerten foogtkonnas küll ei viibinud, kuid see-eest tegutses edukalt tema asetäitja Caspar von Oldenbockum. Seetõttu eksisteeris foogtkond kuni 1562. aastani, mil ordu likvideeriti ja selle alad liideti Poolaga, ent langesid peagi Rootsi kätte.

## Vaata ka
* Järva foogt
* Järva foogtkonna ametnike loend
* Paide komtuurkond
* Paide komtuur
* Paide ordulinnus
Tablett

**Tablett** (ladina *tabuletta*) on kõva doseeritud ravimivorm, mida saadakse toime- ja abiainete pressimisel. Tabletid võivad olla kaetud või katmata.
Graanulid (ravimvorm)

**Graanulid** (*granulae*) on doseerimata ravimvorm. Kujult ümmargused, silinderjad või korrapäratud terakesed ravimi seespidiseks tarvitamiseks. 

Graanulid koosnevad toime- ja abiainetest.
Utria dessandi mälestustahvel

**Utria dessandi mälestustahvel** on mälestusmärk 17. jaanuaril 1919 Eesti Vabadussõjas toimunud Utria dessandi auks.

## Avamine
Utria dessandi mälestustahvel paigaldati Utria muusikaühingu "Olew" algatusel 24. juunil 1939 Utria mererannas kohta, kus maabusid esimesed dessandist osavõtjate paadid. Avasõnad olid "Olewi" ja korraldava toimkonna esimehelt Aleksander Rautsolt (Raudsoo). Mälestustahvli avas Eesti Vabadussõjas merejõudude ülemjuhataja, dessandi organiseerija admiral Johan Pitka. Mälestustahvli õnnistas Narva koguduse õpetaja A. Ingmann. Lisaks said avamisl sõna ka dessandist Narva koolipoisina osa võtnud major J. Lootsaar, Narva linnapea E. Soomuste, reservohvitseride kogu nimel F. Kaba ning veel neli dessandist osavõtnut ja kohalike seltside esindajad.

Mälestustahvlil oli tekst: "SIIN RANDUSID 17. JAANUARIL 1919.A. UDRIA DESSANDI ESIMESED PAADID EESTI JA SOOME VABATAHTLIKEGA VÕITLUSES ENAMLASTE VASTU".

## Lõhkumine
4. novembril 1940, proovis Ridakülast pärit Juhan Oksman mälestusmärki õhku lasta, kuid lõhkelaeng tekitas suurde kivisse, millel plaat asus, ainult mõra. Kuna õhkimine ebaõnnestus, tagus ta plaadi suure haamriga kildudeks.

## Ennistamised
Mälestusmärk taastati 2. juunil 1990 Vaivara kihelkonna päevade raames. Plaadi modelleeris Udria Rautsodest pärinev skulptor Jüri Ojaver, kaasa aitas ka kunstnik Mati Rautso. Plaat valati pronksist Tallinnas ARSi valukojas. Valamist toetas Virumaa Fond, paigaldustööd tegi skulptor tasuta.

Taastatud mälestustahvli tekst oli sama, mis esialgsel mälestustahvlil.

Plaat oli kadunud 1991. aastaks.

Kolmas kord avati plaat Utria dessandi 80 aastapäevaks sõjalis-sportliku mängu "Udria dessant 99" raames 16. jaanuaril 1999. Plaadi avamisel viibisid ja kõnelesid kaitseminister Andrus Öövel ja Soome sõjaväe atašee Eestis Kenneth Nyholm. 

Kolmanda mälestustahvlil on tekst: "SIIN MAABUSID MERELT/ 17. JAAN. 1919/ EESTI JA SOOME VAPRAD POJAD/ ÜHISEKS WÕITLUSEKS/ WABA EESTI EEST/ UDRIA MUUSIKAÜHING/ ENNISTATUD JUULI 1991". Kahetsusväärselt on plaadi taastamist organiseerinud inimeste eksituse tõttu sattunud plaadile vale tekst. Tekst on pärit Utria dessandi mälestussambalt, mis asub külakeskuses ja avati 1933. aastal ning taastati 1991. aastal. 

Pärast kolmandat avamist võeti plaat kivi küljest maha ning viidi Vaivara vallamajja hoiule, et selle saaks pidulikel puhkudel jälle tagasi panna.  

Neljandat korda avati mälestustahvel 1. augustil 2015 Udria Muusikaühingu ja MTÜ Muuseumi Sõprade Klubi poolt. Ka neljandal mälestustahvlil on kirjas sama tekst, mis oli kolmandal.

## Vaata ka
*Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend
*Utria dessant
## Viited
Richard Säägi

**Richard Säägi** (31. märts 1925 Nõmmküla – 23. mai 2013 Leicester) oli Eesti sõjaveteran.

Richard Säägi võitles Eesti Leegioni 45. rügemendis, mis osales 1944. aasta varasügisel Narva jõe ääres, Auveres, Sinimägedes ja Kambja all toimunud lahinguis.

Ta oli üks kahest eestlasest, kellele on korraga antud II ja I klassi Raudrist. 1998. aastal pälvis ta Kotkaristi IV klassi teenetemärgi.

## Teos
* Richard Säägi. "Minu sõjamälestused: mälestuskilde Eesti kaitselahingutest 1943–1945." Tallinn: Grenader, 2007

## Viited

## Välislingid
*Keegi valvas mu üle
Soome jalgpallikoondis

**Soome jalgpallikoondis** on Soome koondvõistkond jalgpallis. Soome on alates 1904. aastast FIFA ja alates 1957. aastast UEFA liige.

2020. aasta Euroopa meistrivõistlused on esimene jalgpalli suurturniir, kuhu Soome kvalifitseerus.

Koondise peatreener on alates 2025. aasta jaanuarist Jacob Friis. Koduväljak on Helsingi Olümpiastaadion. Soome jalgpallikoondises on kõige rohkem mänge (137) mänginud Jari Litmanen ja kõige rohkem väravaid (42) löönud Teemu Pukki.

## Praegune koosseis
Soome koondis 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Kohtumised Eesti koondisega
Eesti jalgpallikoondis on Soomega kohtunud 35 korda (seisuga mai 2021), millest 17 korda on võitnud Soome, 8 korda Eesti ning kümme korda on mänginud viiki. Soome oli esimene FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas.

## Peatreenerid
* ...
*  Jukka Ikäläinen (1994–1996)
*  Richard Møller Nielsen (1996–1999)
*  Antti Muurinen (2000–2005)
*  Roy Hodgson (2006–2007)
*  Stuart Baxter (2008–2010)
*  Mixu Paatelainen (2011–2015)
*  Hasse Backe (2016)
*  Markku Kanerva (2016–2024)
*  Jacob Friis (2025–)

## Viited

## Välislingid
* Soome Jalgpalli Liit
* Soome fännid
Kalamiit

**Kalamiit** (*Calamites*) oli väljasurnud puukujuliste praegustele osjadele lähedane kivisöeajastu ja varajase Permi taimede perekond osjalaadsete seltsi sugukonnast *[[Calamaceae]]*.
Kaless

**Kaless** (saksa sõnast *Kalesche*) on kerge neljarattaline ja neljaistmeline hobusõiduk. Kalessil on allalastav kate. Istmed on paigutatud vastamisi.
Kondoom

**Kondoom** on kotikujuline kummist või soolest preservatiiv, mis kaitseb eostumise, suguhaiguste edasikandumise ja nakkushaiguste eest. See pannakse enne suguühet erekteerunud sugutile.

Kondoome tehakse tavaliselt lateksist. On ka polüuteenist ja polüisopreenist kondoome.

Naiste kondoom on polüuretaankest rõngastega mõlemas otsas, mille naine saab panna oma tuppe kuni 8 tundi enne sugulist vahekorda. See pakub kaitset nii raseduse kui ka sugulisel teel levivate haiguste eest ning sellel pole teadaolevaid kõrvaltoimeid. Suurimaks eeliseks on see, et ta annab naisele kontrolli oma seksuaalse tervise üle. Siiski on see märksa kallim kui meeste kondoom ning pole veel laialdaselt kättesaadav.

## Viited
Present

**Present** (hollandi keeles *presenning*, inglise keeles *tarpaulin* ehk *tarp*) on veekindlaks ja kõdunemiskindlaks impregneeritud  jäme labase sidusega linane või poollinane riie. 

Presendist tehakse esemete katteid, inimeste vihmakatteid, telke ja töörõivaid.  

**Presendiks** nimetatakse ka presendist katet.
Reeder

**Reeder** ehk **laevaomanik** on ettevõtja, kes valdab laeva ja kasutab seda oma nimel ning on kantud vastavasse laevaregistrisse. Reederina käsitatakse ka isikut, kes on võtnud laeva omanikult lepinguga kohustused ja vastutuse laeva meresõiduohutuse alase korraldamise ja tehnilise teenindamise eest.

## Vaata ka
* Laevakompanii
*Balti ja Rahvusvaheline Merendusnõukogu (BIMCO)
*Laevaoperaator

## Viited

*
Reeling

**Reeling** on laeva või muu ujuvaluse välistekki ümbritsev kaitseäär või rinnatis.

Kinnist seinakujulist reelingut nimetatakse **umbreelinguks**. 

Postidest ning käsipuust koosnevat reelingut **varbreelinguks**. 

Laeva kinnitusotste läbiviimiseks umbreelingus olevaid tugevdatud servaga avausi nimetatakse klüüsideks. Varbreelingu puhul kasutatakse klüüside asemel teki servale kinnitatud kiipe.

## Välislingid

* Reeling Merevikis
Kursi komtuurkond

**Kursi komtuurkond** oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*).

## Moodustamine
Komtuurkond asus endise Mõhu muinasmaakonna kaguosas ja Jogentagana loodeosas. Võimalik, et Kursi komtuurkond loodi 1343. aastal, sest sellest ajast on teada esimene komtuur, seega võib see olla seotud ka Jüriöö ülestõusu ja ordu plaanidega Põhja-Eesti enda kätte saamiseks. Komtuurkond oli pindalalt üks väiksemaid orduvaldusi ja komtuur polnud kunagi kuigi oluline orduametnik.

## Asend
Komtuurkonnast idas oli Viljandi komtuurkond, põhjas kuni 15. sajandi lõpuni Põltsamaa foogtkond, seejärel liideti see Viljandiga. Läänes piirnes Kursi Tartu piiskopkonnaga.

## Valitsemine
Komtuurkonda juhtis komtuur, kellel oli selles kõrgeim kohtu-, haldus- ja sõjaline võim. Halduslikult jagunes see ordu- ja vasallimõisateks, mis tegelesid maksude ja kohaliku kohtumõistmisega. Kiriklikult kuulus see Tartu piiskopi diötseesi ja jagunes kihelkondade vahel.

Kursi komtuurkond suutis oma väiksusele ja tähtsusetusele vaatamata üle elada Liivi ordu sisesed muudatused ja mitmete olulisemategi valduste likvideerimised. Seda tõenäoliselt seetõttu, et ordul oli vaja piirkonda, kuhu saaks erru saata mõnel kõrgemal positsioonil mingil põhjusel kõlbmatuks muutunud käsknikku.

## Likvideerimine
Kursi komtuurkonna ala langes Vene vägede kätte Liivi sõja alguses, tõenäoliselt 1558. aasta sügisel. Siis kaotas oma ameti viimane Kursi komtuur, kelle nime pole küll teada, kuid kes on leidnud mainimist Johannes Renneri kroonikas.

## Vaata ka
* Kursi komtuur
* Kursi ordulinnus
Semester

**Semester** on kaheks pooleks jaotatava õppeaasta üks pool.  

Eestis on kõrgkoolides sügissemester (algab 1. septembril või selle kuupäeva paiku) ja kevadsemester (algab veebruari alguse paiku). 

Semestrid on ka mõnes muus õppeasutuses. 

## Vaata ka
*Akadeemiline kalender
*Trimester
*Õppeveerand
*Kursus
Siluett

**Siluett** ehk **varipilt** on loomulik või kunstlik kujutis, mille moodustavad heleda ja tumeda pinna piiriks olevad piirjooned.

Sõna on saadud Prantsusmaa rahandusministri Étienne de Silhouette'i nimest. Silhouette'i peeti ihnsaks ning tema kohta räägiti, et tema majas olevat olnud mööbli asemel paberist välja lõigatud kontuurid.

Kunstlik siluett teostatakse sageli käärilõikena ehk lõigatakse tumedast paberist välja. Varipildi eelkäija oli Ida-Aasia varjumäng, mida Euroopas tuntakse alates 18. sajandist. 19. sajandil levis siluett minatuurportree soodsa hinnaga aseainena.

Sentimentalismi ja biidermeieri ajal populaarne siluetikunst oli üks juugendstiililise graafika inspiratsiooniallikaid, mis säilitas oma ligitõmbavuse *[[art déco]]* kümnendilgi.

Siluetikunsti ehk käärilõiget on harrastanud nii mõnigi Eesti kunstnik. Neist kõige virtuooslikum oli kahtlemata Eveline von Maydelli, kelle näitused Tallinnas 1929. ja 1935. aastal olid ülipopulaarsed. Pallaslane Natalie Mei kasutas käärilõiget oma raamatukujundustes. 

## Vaata ka
* Sulejoonis

## Viited
Skruupul

**Skruupul** (ladina *scrupulum*) on vana kaalumõõtühik, mis võrdub 1/24 untsiga. 

Vana-Rooma skruupul vastab 1,137 grammile. Skruupulites määrati hõbemüntide kaalu, näiteks sesterts kaalus 1 skruupul ja denaar 4 skruupulit. 

Hiljem on skruupul olnud kasutusel apteegikaalu mõõtühikuna, mis vastab 20 graanile ja 1/24 untsile. Vene süsteemis vastab skruupul 1,244 grammile. 

Inglise mõõtude süsteemis võrdub skruupul  1,295978196048120 grammiga.
Sprotid

**Sprotid** (saksa sõnast *Sprotte* 'kilu') on suitsutatud kilud õlis.

## Sprottide valmistamine kodusel viisil

Selleks võetakse suitsukilud või suitsuräimed ja lõigatakse neil pead maha (võib ka soovi korral alles jätta). Kalade kehad laotakse kõhud ülespoole, tihedalt nõusse, mida saab õhukindlalt sulgeda. Kui nõu on suitsutatud kalakehasid täis laotud, valatakse neile peale õlisegu. Suitsukalade kehad tõmbavad õli enda sisse. Vajadusel tuleb õli juurde valada nii palju, et õli kataks kalade kehad. Nüüd pannakse nõule kaas õhukindlalt peale. (Meie esivanemad sidusid spetsiaalsetel kiluämbritel veel ka linanööriga sangad ja kaane kinni, et keetmisel tekkiv aur kaant pealt ära ei lööks). 

Nõu asetatakse teise nõu sisse (puupliidi puhul katlasse), milles on nii palju vett, et nõu oleks kolmveerandi ulatuses vee sees. Ka veenõu kaetakse omakorda kaanega ja lastakse keema tõusta. Keetmise aega (1,5–3 tundi) loetakse hetkest, kui vesi veenõus (või ka pajas) keema tõuseb. Keeduaeg sõltub keedetavate kalakehade kogusest ja liigist, näiteks kilude keeduaeg on keskmisest lühem. Keetmisel tuleb jälgida, et vesi liiga hoogsalt ei keeks ning kui veetase langeb alla kolmveerandi etteantud veekogusest, tuleb keevat vett lisada. Sprotid on valmis keedetud, kui nende kehade selgroog on pehme, kuid nahk veel terve. 

Keetmise lõppedes asetatakse sprottide kehad koos nõudega külma vette ja hoitakse seal kuni täieliku jahtumiseni. Edasi hoitakse neid jahedas kohas, kuid mitte külmas, viimane muudab sprotid pudedaks. Eeltoodud viisil valmistatud sprotte võib kuude kaupa säilitada ja söögiks tarvitada. 

Sprottide valmistamiseks kasutatavaid õlisegusid:

1) 1/3 osa sinepiõli ja 2/3 osa seesamiõli;
2) 1/2 osa seesamiõli ja 1/2 osa sojaõli;
3) 1/2 osa sojaõli ja 1/2 osa oliiviõli;
4) 1 osa puhast oliiviõli.

## Vaata ka
* Eesti köök

## Kirjandus
*Kalatoitude valmistamise käsiraamat, Karl Oskar, Tln. 1927
Skolioos

**Skolioos** ehk **vildakselgsus** on inimese lülisamba kõverdumine küljesuunas.

## Tuntud skolioosihaigeid
* Achmed The Dead Terrorist
* Janey Waney
* James Blake
* Melanie Blatt
* Brooke Brodack
* Gisele Bundchen
* Steve Caballero
* Liz Claman
* Kurt Cobain
* America Ferrera
* Liam Gallagher
* Sarah Michelle Gellar
* Kristin Kreuk
* Michael McCary
* Tracy McGrady
* Gillian McKeith
* Mick Mars 
* Catherine Oxenburg
* Georgie Parker
* Sarah Polley
* Richard III
* Rebecca Romijn
* Eleanor Roosevelt
* Dr. Thaddeus Venture
* Hrithik Roshan
* Isabella Rossellini
* Chloe Sevigny
* Elizabeth Taylor
* Lauren Brady
* Edwin Keung
* Sophie Wilson
* Rita Simons
* Princess Eugenie of York
* William Cody Nolen
* Shailene Woodley

## Vaata ka
* seljavalu
Villtakjas

**Villtakjas** (*Arctium tomentosum*, sünonüümid *Lappa tomentosa* ja *Arctium bardana*) on kaheaastane ühekojaline rohttaim korvõieliste sugukonnast takja perekonnast.

## Levik
Villtakjas kasvab pärismaisena Euroopa mandriosas ja Väike-Aasias. Eestis on ta tavaline. Villtakjas on Eesti levinuim takjaliik , kasvab hoonete ümbruses, teeservas, varemetes, prahipaikadel, jõekallastel ja mujal. Eelistab huumuselist, savikat, niisket pinnast.

## Kirjeldus
Tugeva püstise varrega taime kõrgus on 0,5–1,5 meetrit, võib kasvada ka kahe meetri kõrguseks. Vars on punakas, karvane ja hästi harunenud.

Takjal on suured (25–30 cm) munajad kuni kolmnurksed lihtlehed, tugeva punaka rootsuga, krobelised ja lainja servaga. Leht on tömbitipuline, leheserv ogajate hammastega. Pealt on leht roheline, alt viltjas.
Villtakja lehed on tugevamat sorti.

Õied moodustavad keraja 2–3 cm läbimõõduga korvõisiku. Lillakas väikestest lehekestest koosnev üldkatis on üleni kaetud rohke valge võrkvillaga. Üldkatise lehekestel on haakjad konksud, mis näiteks loomade külge kinnitudes aitavad kaasa taime levimisele. Kahesugulised õied on purpurpunased. Õitseb peamiselt juulis ja augustis ning on putuktolmleja.

Takjas paljuneb seemnetega, mis valmivad teisel aastal alates augustist. Seemnised on äraspidi koonilised, pruunikad heleda-tumeda laigulised, pikiribidega; pikkus 5–6 mm, laius kuni 3 mm. Üks taim võib anda kuni 24 000 seemet.

## Kasutamine
Taime tugevaid ja jämedaid juuri on kasutatud toiduks. Söödavad on ka kevadised võrsed ja noored lehed.

Villtakjas on hea meetaim, millelt saadakse tumedat aromaatset mett.
Vanasti hõõruti seda haavade parandamiseks.
Takjat on kasutatud ravimtaimena paljude terviseprobleemide korral. Farmaatsiatööstuses toodetakse takjast glütseriiniasendajat. Seemnistest saadakse õli.

Haljastuse tarbeks on takjast aretatud ka spetsiaalseid dekoratiivseid vorme.


Bombus lapidarius - Arctium tomentosum - Keila.jpg|Kivikimalane villtakjal
Bombus sylvarum - Arctium tomentosum - Keila.jpg|Metsakimalane villtakjal
Arctium tomentosum - Kulna.jpg|Villtakja õisikud
Arctium tomentosum MHNT.BOT.2011.2.13.jpg|Seemned


## Viited

## Välislingid
*
Grüüne

**Grüüne** oli Erakonna Eestimaa Rohelised ajaleht. See ilmus aastatel 2007–2011.  

Lehe peatoimetaja oli Katrin Mesilane. 

Grüünel oli ka paralleelne venekeelne väljaanne Poljana.

## Viited
Poljana

**Poljana** on erakonna Eestimaa Rohelised venekeelne ajaleht. Selle esimene number ilmus aastal 2007. 

Poljana on paralleelväljaanne eestikeelsele ajalehele Grüüne. Osa numbreid on ilmunud tirelköites (ühelt poolt eesti-, teiselt poolt venekeelsena).

## Välislingid
* Grüüne ja Poljana koduleht
Meie Kodu

**Meie Kodu** oli 1949. aastast Sydney Eesti Seltsi väljaantav Austraalia eestlaste nädalaleht. 

Suure osa tööst tegid vabatahtlikud, kuid trüki- ja postikulud tõusid sedavõrd, et esmalt hakkas senine nädalaleht 2012. aastal ilmuma üle nädala. Viimane number ilmus 23. jaanuaril 2019.

## Viited

## Välislingid
*Ajaleht "Meie Kodu"
*Meie Kodu koduleht
*Pool sajandit Meie Kodu, Maaleht 17. veebruar 2000
* 4. oktoober 2017, 19.23, Raimu Hanson, Trükikoda lõpetas Austraalia eestlaste ajalehe trükkimise, postimees.ee
* 23. detsember 2018, 17.34, BNS, Ajastu lõpp: Austraalia eestlaste ajaleht lõpetab ilmumise, postimees.ee
Erkki Aaltonen

**Erkki Aaltonen** (17. august 1910 Hämeenlinna – 8. märts 1990 Helsingi) oli soome helilooja.

Ta õppis Helsingi muusikainstituudis, hilisemas Sibeliuse Akadeemias, klaverit, viiulit ja orelit. Hiljem sai ta eraõpetust kompositsioonis Väinö Raitiolt ja Selim Palmgrenilt.

Ta on kirjutanud 5 sümfooniat, 2 belletisüiti, kaks klaverikontserti (1948, 1954), viiulikontserdi (1966), 5 keelpillikvartetti, klaveripalasid ja laule.

## Teoseid
### Sümfooniad
* No. 1 (1947)
* No. 2 (1949) - Hiroshima
* No. 3 (1952) - Rahvalik
* No. 4 (1959)
* No. 5 (1964) - Hämeenlinna rapsoodia orkestrile
Nikolai Protopopov

**Nikolai Vassiljevitš Protopopov** (vene *Николай Васильевич Протопопов*; 1844 – 29. jaanuar 1924 Võru) oli Eesti aladel tegutsenud vene rahvusest õigeusu vaimulik.

Ta lõpetas 1867. aastal Riia Vaimuliku Seminari ja töötas seejärel ühe aasta Riias Schrammi erakoolis õpetajana.

19. veebruaril 1869 pühitseti Nikolai Protopopov preestriks ja saadeti teenima Kähri õigeusu kogudusse. 

1870. aastal viidi ta üle Võru õigeusu koguduse teiseks preestriks. Aastatel 1891–1921 oli isa Nikolai Võru koguduse esipreester. Ühtlasi oli ta 26 aastat ka Võru praost. 

Isa Nikolai Protopopov osales arvukate heategevusseltside töös. Lisaks oli ta tsaarivalitsuse aastatel vaimulikkonna esindajana Võru linnavolikogu liige, vaimulikkonna esindaja Võrumaa karskusseltsis ja isegi Võru maakonna vangla direktor.

Sügisel 1921 lahkus ta kõrge vanuse ja halva tervise tõttu vaimulikust teenistusest.

Isa Nikolai maeti Võru kalmistule. Matusetalituse viis läbi Petseri kloostri arhimandriit Joann.

Eesti Vabariigi aastatel heideti isa Nikolaile ette liigset venemeelsust ja hoolimatust eesti rahvusest koguduseliikmete suhtes. Preester Anton Laar on oma ajalehes Uus Elu ilmunud nekroloogis iseloomustanud Nikolai Protopopovit järgmiste sõnadega: "*Vanakese Protopopoviga langes hauda üks viimastest Vene aja tüübilisematest tegelastest. Äärmuseni ja viimase tähekeseni kohusetruu oli kadunu, ka ei puudunud tal omajagu arusaamist koguduse elust. Kuid ühes asjas oli ta, nii kui kogu endine kirikuvalitsus, täiesti hoolimata, nimelt, kuidas Eesti kogudusi koondada ja elustada. /.../ Ja viimaks, kadunu oma koguduse Eesti osa, üks suurematest Võrumaal, kuivas kadunu ajal paarituhande võrra just hoolimatuse tagajärjel: suure laialdaste piiridega Eesti kogudusele peeti jumalateenistust kell 7 hommikul ja sedagi vist mitte iga püha, kuna päristeenistust ainult käputäie Võru umbkeelse ametnikkude jaoks peeti.*"

## Allikad

**Ülempreester Nikolai Protopopov +*. // Uus Elu, märts 1924, nr. 3, lk 7–8.
Usk ja Elu

**Usk ja Elu** on olnud mitme eestikeelse vaimuliku sisuga perioodilise väljaande nimi:
***[[Usk ja Elu (ajakiri, 1997)|Usk ja Elu]]** on alates 1997. aastast Tallinnas ilmuv Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ajakiri;
***[[Usk ja Elu (ajakiri, 1908)|Usk ja Elu]]** oli aastatel 1908–1917 Riias ilmunud õigeusuliste eestlaste ajakiri;
***[[Usk ja Elu (ajakiri, 1933)|Usk ja Elu]]** oli aastatel 1933–1940 Tartus ilmunud õigeusu ajakiri;
***[[Usk ja Elu (ajakiri, 1971)|Usk ja Elu]]** oli aastatel 1971–1996 Stockholmis ilmunud õigeusuliste eestlaste ajakiri;
***[[Usk ja Elu (ajakiri, 1947)|Usk ja Elu]]** oli aastatel 1947–1994 Torontos ilmunud kakskeelne ajakiri, mida andis välja Estonian Covenant Church in Toronto.

*"**Usk ja elu**" on M. Medemi vaimulik jutustus, mis anti välja 1905 Tallinnas
Antoni Orgusaar

**Anton**, **Antoni**, **Antonius Orgusaar** (8. september 1862 Võisiku mõisavald – 19. juuli 1930 Sindi) oli eesti õigeusu vaimulik.

Ta sündis Võisiku vallas Viljandimaal. Vaimuliku hariduse omandas Riia Vaimulikus Seminaris, mille lõpetas 1884. aastal I järgu diplomiga.

Tema esimeseks töökohaks sai Hiiumaal Pühalepa vallas asuv Kuri õigeusu kogudus, kus ta töötas kümme aastat preester-kooliõpetajana. Tema teenistuse ajal toimus piirkonnas suur usuvahetus – ainuüksi aastatel 1885–1887 läks Pühalepa luteri kogudusest õigeusku üle 1023 inimest. Seoses sellega tuli isa Antonil asuda rajama ka kiriku- ja kogudusehooneid, mis ehitati aastatel 1888–1891.

1894. aastal viidi Anton Orgusaar üle Jõhvi õigeusu koguduse preestriks, kus tema juhtimisel viidi lõpule 1895. aastal uue Jõhvi Issanda Ristimise kiriku ehitus. 13. augustil 1895 pühitses uue kiriku sisse Riia ja Miitavi peapiiskop Arseni.

Töötanud kolmteist aastat Jõhvis, sai isa Antonist 1907. aastal Sindi õigeusu koguduse preester. Seal teenis ta 23 aastat: kuni oma surmani 1930. aastal. Sindis oli ta ka kooliõpetaja. Isa Antonina oli ta mõnda aega Pärnumaa praost, siis kirikliku kohtu uurija ja ka vaimulike pihiisa.

Anton Orgusaar tõlkis eesti keelde vaimulikku kirjandust. Trükis on ilmunud tema tõlgitud kaheosaline "Usk, lootus ja armastus".

Ta maeti 22. juulil 1930 Sindi õigeusu koguduse kalmistule. Isa Anton matusetalitust toimetasid viis preestrit ja kolm ülempreestrit praost Nikolai Leismani eesteenimisel.

## Kirjandus

**+ Ülempreester Antoni Orgusaar.* // Uus Elu, 1930, nr 8, lk 6.
Ruhja komtuurkond

**[[Ruhja]] [[komtuurkond]]** oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*), mis eksisteeris Liivi sõja alguses, aastatel 1559–1560.

## Moodustamine ja likvideerimine
Komtuurkond loodi ordumeister Gotthard Kettleri poolt. See hõlmas tõenäoliselt alasid varem ordumeistri valduses olnud aladest ehk endisest Karksi foogtkonnast, mis aga pärast endise ordumeistri Wilhelm Fürstenbergi saamist Viljandi komtuurkonna haldajaks valitsejata jäid. Samuti oli komtuurkonna loomine ilmselt seotud lõunapoolsete orduvalduste, sealhulgas Bauska foogtkonna, minekuga Poola vägede kontrolli alla, mistõttu sealsetele käsknikele oli vaja uusi ametikohti. Ainsaks Ruhja komtuuriks saigi viimane Bauska foogt Heinrich von Galen, kes langes aga juba 1560. aastal Härgmäe lahingus venelaste kätte vangi ja hukati. Nõnda likvideerus komtuurkond tõenäoliselt juba vähem kui aasta pärast selle asutamist.

## Vaata ka
*Ruhja komtuur
*Ruhja ordulinnus
Ruhja komtuur

**Ruhja komtuur** oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Ruhja komtuurkonda.

Ainsaks komtuuriks oli viimane Bauska foogt Heinrich von Galen, kes oli oma ametikoha kaotanud tänu Poola vägede majutamisele mitmetesse Liivi ordu ja Riia peapiiskopkonna linnustesse. Ta jõudis olla ametis aga vähem kui aasta (1559. aasta sügisest 1560. aasta augustini), sest ta langes Härgmäe lahingus venelaste kätte vangi ja hukati.
Tallinna komtuurkonna ametnike loend

**Tallinna komtuurkonna ametnike loend** loetleb komtuurkonna teadaolevad ametikohad ja kronoloogilises järjestuses ka ametnikud, välja arvatud komtuurid.

## [[Linnusekomtuur]]id (''Hauskomtur''id)
*1350–1351 Bernhard Bose
*1370 Gottschalk von Wickede
*1376–1377 Heinrich von Herike (ka *Herreke*)
*1393–1394 Hermann von Altena
*vahemikus 1410–1415 Gerhard von Nipere, pole teada, kas ta oli enne või pärast järgmist
*1413 Heinrich Fürsting von Schöller
*1417 Hermann von der Dorneburg genannt von der Lage
*1427 Johann von Rodenburg
*1436 Heinrich von Velmede
*1451–1453 Dietrich Lappe von Köningen
*1454–1455 Johann von Fürstenberg
*1456 Eberhard Lappe von der Ruhr
*1466–1469 Dietrich von Kendenich
*1471 Wilhelm von Bönninghausen
*1471–1479 Engelbrecht Monnik
*1483–1484 Otto Hake
*1486–1487 Sweder von der Busche
*1492–1493 Arnd Holtey
*1494–1497 Rutger Kettler
*1498–1500 Dietrich von Fürstenberg
*1501–1505 Heinrich Freitag
*1507–1508 Jürgen von Schwalbach
*1508–1511 Johann von Gondsroth
*1514 Rolf von Bardewisch
*1514–1519 Hermann von Schwege
*1519–1521 Heinrich von Thülen
*1521–1525 Eberhard von Schüren
*1526–1531 Dietrich von der Balen genannt Fleck
**1530 Dietrich von der Steinkuhl, kohusetäitja
*1532–1533 Heinrich Lüdinghausen-Wulff (Wulf genannt Lüdinghausen)
*1536–1537 Johann von Ghoor
*enne 1539 Arnold von Bocholtz
*1539–1550 Klaus von Streithorst
*1550–1552 Dietrich von der Steinkuhl
*1552–1558 Gotthard von Bocholtz
*1558–1560 Johann von Wickede

## ''Schenk''id (majandusametnikud)
*1377 Hartwig
*1549 Johann von Arnim

## Kalameistrid
*1524–1525? Dietrich (võimalik, et Dietrich von der Steinkuhl)
*1531 Johann Sluckert

## Kumpanid
*1376–1379 Johann Tolner
*1387 Konrad Kalkum genannt Lohausen
*1415 Allerd
*1448 Konrad von Plettenberg
*1451 Johann von Fürstenberg
*1560 Johann Grolle

## Peamehed (linnusepealikud)
*1343–1345 ja 1347–1348 Goswin von Herike, kohusetäitja
*1470 Erwin von Bellersheim
*1558–1561 Dietrich von der Steinkuhl

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. lk-d 770–772.
Ayutthaya

**Ayutthaya** on linn Tais, Ayutthaya provintsi halduskeskus. Asub saarel Chao Phraya, Pasaki ja Lopburi jõe ühinemiskohas.

Linna asutas kuningas Ramathibodi I 3. aprillil 1350. 1351–1767 oli Ayutthaya kuningriigi pealinn. 18. sajandi alguses võis linna elanike arv olla ligi 1 miljon ja see oli üks tolle aja suurimaid linnu. Aprillis 1767 hävitasid linna birmalased. Alles jäid vaid kivist ehitatud templid. Linn jäeti maha ja pealinn viidi üle Thonburisse, hiljem Bangkokki. Tänapäeva linn on tekkinud ajaloolise linna varemete juurde saare idaosasse.

Ajaloolise Ayutthaya varemeid hõlmav Ayutthaya ajaloopark kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Viited

## Välislingid

*Ayutthaya koduleht
Kuldīga komtuurkonna ametnike loend

**Kuldīga komtuurkonna ametnike loend** loetleb teadaolevad komtuurkonna ametikohad ja tähestiku järjekorras ka nende täitjad, välja arvatud komtuurid.

## [[Linnusekomtuur]]id (''Hauskomtur''id)
*Heinrich von Sevinghausen
*1445 Ekkard Vogt von Fronhausen
*1451 Dietrich von Poelwijk
*1488 Ludwig Krengel
*1491–1498? Arnd Stryk
*1498 Alexander von Fürstenberg
*1521 Ernst von Münchhausen
*1526 Adam von der Balen genannt Fleck
*1530 Christoph von Neuhof genannt Ley
*1541–1559 Johann von Neuhof genannt Ley
*1560 Robert von Eyken

## Foogtid
*1256–1259 Bernhard von Haren
*1279 Johann von Ochtenhausen
*1305 Reinfried
*1438 Mathias von Boningen

## Linnusemarssalid
*1310 Arnold
*1491 Wennemar Plater von der Broele
*1562 Ludolf von Elmendorf

## ''Schenk''id (majandusametnikud)
*1498 Rutger von Schwansbell
*1554 Robert von Eyken
*1555 Johann von Mosbach genannt Breidenbach

## Kassahoidjad (''Kämmerer'')
*1323 Goswin
*1365 Johann Zabel

## Kumpanid
*1420 Johann Koning
*1463 Abel von Buttlar
*1484 Arnd Stryk
*1493 Gerhard von der Brüggen
*1508 Rolf von Bardewisch
*1520–1531 Rolf von Rhade
*1531 Jobst von Walrave
*1535–1541 Mathias von der Recke
**1543 Franz von Siegenhoven genannt Anstel, oli teine kumpan
*1547–1549 Wilhelm von Hompesch
*1555–1556 Robert von Eyken
*1559 Johann von Mosbach genannt Breidenbach
**1560 Johann von Elsen, teine kumpan

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Lk-d 758–760.