open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rehabilitatsioon

**Rehabilitatsioon** on meditsiinis harilikult arstlikule ravile järgnev inimese tervise või töövõime taastumine või taastamine.  

## Vaata ka
*Rekreatsioon (virgestus)

## Viited
Ando Meritee

**Ando Meritee** (sündinud 30. juulil 1974 Tallinnas) on eesti rendžumängija.

Meritee on rendžus neljakordne maailmameister (1993, 1999, 2001 ja 2005). Kahel korral on ta maailmameistrivõistlustel võitnud hõbemedali (1995 ja 1997) ning ühel korral pronksi (2003). Samuti on ta kolmekordne Euroopa meister (1996, 1998 ja 2006).

## Välislingid
*
Rift Valley provints

**Rift Valley provints** (suahiili keeles *Mkoa wa Bonde la Ufa*) oli kuni märtsini 2013 1. järgu haldusüksus (provints) Keenias. Seejärel moodustati provintsi alal 14 maakonda.

See oli Keenia suurim provints, selle pindala oli 182 413 km². Samuti oli see seitsmest provintsist rahvarohkeim, 2009. aastal elas seal 10 006 805 inimest.

Provintsi keskus oli Nakuru. Provints jagunes 36 ringkonnaks.

## Vaata ka
*Trans Nzoia
*Kitale
*Mbagathi
Tunnet Taimla

**Tunnet Taimla** (21. juuni 1988 Viljandi – 9. veebruar 2023) oli eesti rendžumängija. 

Tunnet Taimla oli viiekordne rendžu maailmameister ja 8. dani suurmeister (2009). 

Ta lõpetas Gustav Adolfi gümnaasiumi (2007) ja õppis TTÜ Tallinna Kolledžis rahvusvahelist majandust ja ärikorraldust.

## Saavutused
### Noorte individuaalarvestuses
* 1999 – 11-aastaselt kuni 14-aastaste noorte Euroopa meister 
* 2001 – 14-aastaste Euroopa meister
* 2002 – 14-aastaste maailmameister 
* 2005 – kuni 18-aastaste Euroopa meister 
* 2003 – kuni 20-aastaste Euroopa meistrivõistluste hõbemedal 

### Täiskasvanute individuaalarvestuses
* 2003 ja 2013 – maailmameister
* 2009 – maailmameistrivõistluste hõbemedal
* 2002 – Euroopa meistrivõistluste hõbemedal
* 2010 – Euroopa meistrivõistluste hõbemedal
* 2008 – Euroopa meistrivõistluste pronksmedal

### Võistkondlikult
Kuulus alates 2000. aastast Eesti koondisse. 
* 2008, 2014 ja 2016 – maailmameister 
* 2002, 2004, 2006 ja 2010 – maailmameistrivõistluste hõbemedal 
* 2006 ja 2007 – Rootsi meister (Eesti I võistkonna koosseisus)

### Eesti meistrivõistlused
* 2003, 2004, 2007 ja 2008 – Eesti meister individuaalarvestuses

## Treener
Tunnet Taimla treener oli Ants Soosõrv.

## Isiklikku
Ta oli Toomas Taimla poeg.

## Viited

## Välislingid
*
Stanley Tucci

**Stanley Oliver Tucci Jr.** (sündinud 11. novembril või 11. jaanuaril 1960 /erinevate allikate järgi/ Peekskillis New Yorgi osariigis) on USA filminäitleja, stsenarist, filmiprodutsent ja režissöör. Ta on pälvinud Oscari nominatsiooni parima kõrvalosatäitja kategoorias filmis "Minu armsad luud" ning võitnud Emmy osatäitmise eest telefilmis "Winchell".

## Filmograafia
Probleemid Pollyga

**"Probleemid Pollyga"** (inglise keeles "Along Came Polly") on 2004. aastal esilinastunud Ameerika Ühendriikide romantiline komöödiafilm. 

Filmi stsenarist ja režissöör on John Hamburg, peaosi mängivad Ben Stiller ja Jennifer Aniston. Hoolimata sellest, et kriitikute meelest oli film kehv, saatis filmi äriedu.
Adolfas Mekas

**Adolfas Mekas** (30. september 1925 Semeniškiai – 31. mai 2011) oli leedu päritolu USA filmilavastaja.

1944. aasta juulis põgenes ta koos vennaga Saksamaale. Ameerika Ühendriikidesse jõudis ta 1949. aastal.

Tema lavastatud film "Hallelujah the Hills" (1963) võitis Locarno filmifestivalil paremuselt teise auhinna, Hõbedase Leopardi.

Tema vanem vend Jonas Mekas oli samuti tuntud filmilavastaja.

Aastal 1954 asutas ta vennaga filmiajakirja Film Culture.

Aastatel 1971–2004 töötas Adolfas Mekas Bardi kolledžis.

## Välislingid
*
*"Adolfas Mekas, Avant-Garde Filmmaker and Teacher, Is Dead at 85"
Almost Famous

"**Almost Famous**" on mitme teose pealkiri. Näiteks

*"**[[Almost Famous (Lumidee)|Almost Famous]]**" on Lumidee album.
*"**[[Almost Famous (Living Legends)|Almost Famous]]**" on ansambli Living Legends album.
*"**[[Almost Famous (Eminem)|Almost Famous]]**" on Eminemi lugu albumilt "Recovery".
*"Kuulsuse jahil" (originaalpealkirjaga "**Almost Famous**") on  2000. aasta koomiline draamafilm, režissöör Cameron Crowe.
Antsiranana provints

**Antsiranana provints** on endine 1. järgu haldusüksus (provints) Madagaskari põhjaosas.

Provintsi pindala oli 43 406 km² ning 2004. aastal elas seal 1 291 100 inimest. Provintsi keskus oli Antsiranana.

2004. aastal jagati provints kaheks piirkonnaks: Diana ja Sava. 2009. aastal said piirkondadest Madagaskari 1. järgu haldusüksused ning provintsid kaotati.
Kuulsuse jahil

"**Kuulsuse jahil**" (inglise keeles "Almost Famous") on 2000. aasta komöödiadraama, mille stsenarist ja režissöör on Cameron Crowe. Film pälvis neli Oscari nominatsiooni ja võitis neist ühe – parima originaalstsenaariumi kategoorias. Film võitis ka kaks Kuldgloobust: parima filmina ja Kate Hudson parima naiskõrvalosatäitja kategoorias. Filmi *[[soundtrack]]* võitis Grammy-auhinna. 

Film räägib noorest ajakirjanikust, kes kirjutab ajakirjale Rolling Stone väljamõeldud bändist nimega Stillwater. Tegu on poolautobiograafilise filmiga, tuginedes suurel määral Cameron Crowe'i enda ajakirjanduslikele kogemustele Poco, The Allman Brothers Bandi, Led Zeppelini, The Eaglesi ja Lynyrd Skynyrdi kontserditurneedel. Tegelik ansambel Stillwater avaldas 1970. aastatel kaks albumit ning lubas pärast käsikirja lugemist Crowe'il kasutada filmis nende nime.
Lelle Püha Kolmainu kirik

**Lelle Püha Kolmainu kirik** on õigeusu kirik Kehtna vallas Lelles.

Kirikut kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Lelle Püha Kolmainu kogudus.

Kirik ehitati aastail 1866–1868 ja pühitseti 26. augustil 1876 Kolmainu Jumala auks.

Kirik on 1998. aastast arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
Karje 4

"**Karje 4**" (inglise keeles "Scream 4", samuti ka stiliseeritud kujul "Scre4m") on 2011. aastal esilinastunud Ameerika Ühendriikide *[[slasher]]*.  

See on neljas film "Screami" filmisarjast. Filmi režissöör on Wes Craven ja stsenarist filmide "Scream" ("Karje") ja "Scream 2" ("Karje 2") stsenarist Kevin Williamson.  

Filmi näitlejaansamblisse kuuluvad Neve Campbell, David Arquette, Courteney Cox, Emma Roberts ja Hayden Panettiere.
Zwalm

**Zwalm** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 

## Asulad
Schelde jõe kallastel asuva valla halduspiiridesse kuuluvad järgmised asulad:

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi keeles)
Neve Campbell

**Neve Adrianne Campbell** (sündinud 3. oktoobril 1973 Guelphis Ontario provintsis) on Kanada seriaali- ja filminäitleja. Tõenäoliselt on tema tuntuimad rollid olnud Julia Salinger teleseriaalis "Party of Five" ja Sidney Prescott õudusfilmis "Scream" ("Karje") ja selle järjefilmides. Tuntumad filmid on veel "The Craft" (1996), "Wild Things" ("Metsikud"; 1998), "Panic" ("Paanika"; 2000) ja "The Company" (2003).

## Filmograafia
Londoni Lutoni lennujaam

**Londoni Lutoni lennujaam** (inglise *London Luton Airport* IATA: **LTN**, ICAO: **EGGW**; varasema nimega *Lutoni rahvusvaheline lennujaam*; inglise *Luton International Airport*) on Suurbritannias, Londoni kesklinnast 56 km põhjas Bedfordshire'is Lutoni tervikomavaltsuses asuv rahvusvaheline lennujaam. 

Lennujaam avati 1938. aastal.

Lutoni lennujaama kasutab mitu odavlennufirmat, teiste seas easyJet, Wizz Air, Thomson Airways, Monarch ja Ryanair. 

Aastatel 2011–2013 lendas Tallinnast Londoni Lutoni lennujaama Ryanair.

## Välislingid

*Lennujaama koduleht
Sügis (film)

"**Sügis**" on 1990. aastal valminud Tallinnfilmi film, mille stsenaarium põhineb Oskar Lutsu romaanil "Sügis" ja jutustusel "Argipäev".

## Süžee
"Sügise" süžee ja sündmuste omavahelised seosed erinevad küllalt oluliselt sellest, mida Oskar Luts on kirjeldanud "Argipäeva" ja "Sügise" raamatuveergudel. Mats Traadi filmistsenaariumis on märkimisväärselt suurel hulgal ka sellist, mida algainestikus raamatuveergudel ei leidu. 

Linateose tegevus hakkab hargnema 1920. aastate algul, mil iseseisev Eesti Vabariik teeb oma esimesi samme. Filmis kajastuvad olulised tolle perioodi ajaloosündmused nagu maareform ja vabadussõjas osalenutele kruntide jagamine, isamaalised kõned, seltside tegevus ja väljanäitused. 

Filmi peategelane on Paunvere rätsepmeister Jorh Adniel Kiir. Paunveresse saabuvad kaks noort õmblejannat, Juuli ja Maali. Algul suhtub Kiir neisse kui konkurentidesse, siis aga seab nendega sisse sõbralikud suhted. Kiir abiellub vaatamata oma ema vastuseisule Juuliga, kuid ta ei ole ükskõikne ka Maali suhtes, kellele ta eostab kaksikud. 

Filmis jälgitakse ka Kiire püüdlusi oma talu saamiseks. Ehkki asunikutalu ei ole kohalik vallavõim nõus Kiirele kui rätsepale eraldama, ostab ta laenuraha abil enesele talu, mille õnnistavad filmi lõpuosas sisse endised Paunvere koolikaaslased. Episoodilisemalt kujutatakse filmis Joosep Tootsi, Raja Teele ja teiste paunverelaste käekäiku. Endised koolivennad Toots ja Tõnisson on üle valla lugupeetud taluperemehed, kes on koos Kiirega võidelnud vabadussõjas. Kellamees Lible on endiselt Ülesoo talus abiks nagu "Suves".

Film taastati digitaalselt aastal 2012. 

## Osatäitjad
*Margus Lepa – Kiir
*Liina Tennosaar – Juuli
*Anne Reemann – Maali
*Kaljo Kiisk – Lible
*Tõnu Oja – Benno
*Ita Ever – Mamma Kiir
*Aare Laanemets – Joosep Toots
*Riina Hein – Teele
*Väino Laes – Luts
*Rein Aedma – Jaan Imelik
*Ain Lutsepp – Tõnisson
*Tiit Lilleorg – Kippel
*Aarne Üksküla – Ants Paavel
*Tõnu Kark – Aaberkukk
*Jelena Tarassenko – Aliide
*Arnold Kasuk – pastor
*Andrus Vaarik – asunik
*Maria Klenskaja – Liisi
*Jaanus Orgulas – kaupmees
*Paul Poom – ametnik
*Gert Laanemets – Riks
*Jukka Laanemets – Leks
*Helene Vannari – Linda
*Tõnu Alveus – Lesta
*Arno Liiver – Arno Tali
*Heido Selmet – Visak

## Võttepaigad
Filmivõtteid tehti järgmistes Eestimaa paikades:
*Palamuse (Jõgevamaa)
*Toompea (Tallinn)
*Toompea loss (Tallinn)
*Vabaõhumuuseum (Tallinn)
*Tori (Pärnumaa) – tõuloomanäitus, kõrtsistseen
*Otepää (Valgamaa)
*Kanepi (Põlvamaa)
*Puka (Valgamaa)
*Vigala (Raplamaa)
*Luige Baas (Harjumaa) – tõuloomanäitus
*Hinni talu (Põlvamaa) – Ülesoo talu

## Esilinastus
Filmi esilinastus oli 22. veebruaril 1991 Tallinnas.

## Vaata ka

* Kevade
* Suvi
* Talve

## Viited
Beerlegem

**Beerlegem** (vanemas kirjapildis *Beirlegem*) on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas  Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.

## Nimekujud
*Berlengien* (1177), *Bellengien* (1181), *Berleghem* (1196)


Beerlegem - Sint-Andreaskerk 1.jpg|
Beerlegem - tower of churche.jpg|
Beerlegem - Former Brouwerij De Geyter.jpg|
Beerlegemcentrum.jpg|
Kasteel "Ten Bieze" te Beerlegem.jpg|Ten Bieze loss


## Välislingid
Velana rahvusvaheline lennujaam

**Velana rahvusvaheline lennujaam** (aastail 2011–2016 ametlikult **Ibrahim Nasiri lennujaam**; 1981–2011 **Male rahvusvaheline lennujaam**; 1960–1981 **Hulhulé lennujaam**) on lennujaam Maldiividel, Hulhulé saarel. Asub Maldiivide pealinna Male lähedal.

Lennujaam avati 19. oktoobril 1960. Esimene asfaltkattega rada otsustati rajada 1964. aastal. 11. novembril 1981 sai lennujaamast Male rahvusvaheline lennujaam. 26. juulil 2011 hakkas lennujaam kandma lennujaama rajamise juures suurt rolli mänginud Maldiivide endise peaministri ja presidendi Ibrahim Nasiri nime. 2017. aasta rebrändingu käigus sai lennujaama nimeks Velana rahvusvaheline lennujaam. Nimi Velana on samuti austusavaldus Ibrahim Nasirile. 

2018. aastal valmis uus asfalteeritud 3400 m pikk ja 60 m lai lennurada. Esimene ametlik testlend toimus 18. septembril, rada ise loodetakse lõplikult käiku anda 2019. aastal. See võimaldab vastu võtta ka maailma suurimaid reisilennukeid Airbus A380. Veel aga enne asfalteerimistööde lõppu maandus pooleliolevale rajale eksikombel Air India lend AI263 liinil Delhi–Thiruvananthapuram–Male. Airbus A320neo  sai üksnes minimaalseid kahjustusi ja inimohvreid ei olnud.

Lennujaamal on ka neli rada vesilennukite jaoks.

## Viited


## Välislingid
* Lennujaama koduleht (inglise keeles)
Haar

Sõna "**haar"** võib tähendada:

* nurga haara;
* üht võrdhaarse kolmnurga võrdse pikkusega külgedest;
* üht trapetsi mitteparalleelsetest külgedest;
* üht sirkli või pintsettide kahest osast.

; Kohanimed:
* Haar (Baieri)
* Haar (Vestfaal)

; Perekonnanimed:
* Alfréd Haar (1885–1933) oli Ungari matemaatik
Dikkele

**Dikkele** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.


Dikkele - Brouwerijstraat.JPG|
Dikkele - Sint-Pietersbandenkerk 1.jpg|
Dikkele - Sint-Pietersbandenkerk 3.jpg|
Dikkele - Brouwerijstraat 2.jpg


## Välislingid
Munkzwalm

**Munkzwalm** (vanemas kirjapildis *Munckzwalm*) on hollandikeelne asula Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.


Munkzwalm - Sint-Mattheuskerk 1.jpg|
Zwalmmolen - Munkzwalm - Zwalm.jpg|
Station Munkzwalm - Foto 2 (2009).png|
Zwalmmolen - Munkzwalm - Zwalm - België.jpg
Station Munkzwalm - Foto 3 (2009).png


## Välislingid
Armastuse lahinguväljad

"Armastuse lahinguväljad" on 1992. aastal valminud Tallinnfilmi film.

## Sisu
Filmi tegevus toimub Nõukogude aja lõpus. Peategelane Ain Baumann on näitleja, kuid ta töötab ühes fotoateljees fotograafina. Teda tahetakse võtta Nõukogude armeesse sundaega teenima, mis pingestab tema niigi keerulisi suhteid oma naise Ilonaga ja Ilona vanematega.

## Osatäitjad
*Hendrik Toompere – Ain Baumann
*Carmen Mikiver – Ilona
*Vello Janson – ohvitser
*Marje Metsur – Ilona ema
*Rein Malmsten – Ilona isa
*Tarvo Krall – fotograaf
*Ako Ülavere – desertöör
*Vladimir Laptev – psühhiaater

## Esilinastus
Filmi esilinastus oli 28. augustil 1992.
Hundelgem

**Hundelgem** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas. 

Küla on esmamainitud 1389. aastal.


Hundelgem - Sint-Amanduskerk 1.jpg|
Hundelgem - Krekelstraat - Pedes Molen.jpg|
Pastorie Hundelgem - België.jpg|
Korenwindmolen D'Oude Madrienne - Hundelgem.jpg|
Hundelgem (Zwalm) - zicht op dorp.jpg


## Välislingid
Meilegem

**Meilegem** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.


Meilegem overstromingsgebied.JPG|
Meilegem panorama.JPG|
Meilegem oude Schelde.JPG|
Meilegem kerk op heuvel.JPG|Sint-Martinuskerk


## Välislingid
Paulatem

**Paulatem** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.


PM 13924 B Paulatem.jpg|
Paulatem - Kerk - (Zwalm).jpg|Sint-Gengulphuskerk


## Välislingid
Roborst

**Roborst** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.


Roborst-PM 29393.jpg|
Roborst (Zwalm) - church.jpg|
ID45268-Roborst Parochiekerk Sint-Denijs-PM 29392.jpg|
Roborst-PM 29386.jpg|
Roborst - Village 1.jpg|Keskus


## Välislingid
Rozebeke

**Rozebeke** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.


Rozebeke - Onze-Lieve-Vrouw Bezoekingkerk 1.jpg|
Rozebeke - kerk (Zwalm).jpg|Keskus


## Välislingid
Sint-Blasius-Boekel

**Sint-Blasius-Boekel** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.

## Välislingid
Sint-Denijs-Boekel

**Sint-Denijs-Boekel** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.


Wijlegem Sint-Margarethakapel-PM 05718.jpg|
Vinkemolen Sint-Denijs-Boekel 10-04-2009 17-11-18.JPG|
Vinkemolen Sint-Denijs-Boekel.jpg|
Vinkemolen Sint-Denijs-Boekel 10-04-2009 17-17-48.JPG|
Sint-Dionysiuskerk te Sint-Denijs-Boekel.jpg|Sint-Dionysiuskerk


## Välislingid
Abel Posse

**Abel Ernesto Parentini Posse** (7. jaanuar 1934 Córdoba, Argentina – 14. aprill 2023 Buenos Aires) oli Argentina kirjanik ja diplomaat. 

Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Daimon" ("Daimón", hispaania keelest tõlkinud Tatjana Hallap, Loomingu Raamatukogu 36–39, 1983).

## Teoseid
* "Los bogavantes", 1970
* "La boca del tigre", 1971
* "Daimón", 1978
* "Momento de morir", 1979
* "Los perros del paraíso", 1983 (sai 1987 Rómulo Gallegose auhinna)
* "Los demonios ocultos", 1987
* "La reina del Plata", 1988
* "El viajero de Agartha", 1989
* "Biblioteca esencial", 1991
* "El largo atardecer del caminante", 1992
* "La pasión según Eva", 1994
* "Los cuadernos de Praga", 1998
* "Argentina, el gran viraje", 2000
* "El inquietante día de la vida", 2001
* "El eclipse argentino. De la enfermedad colectiva al renacimiento", 2003
* "En letra grande", 2005
* "La santa locura de los argentinos", 2006
* "Cuando muere el hijo. Una crónica real", 2009
* "Noche de Lobos", 2011

## Tunnustus
* Rómulo Gallegose auhind 1987
Rómulo Gallegose auhind

**Rahvusvaheline Rómulo Gallegose romaaniauhind** ehk **Rómulo Gallegose auhind** (hispaania keeles *Premio internacional de novela Rómulo Gallegos* ehk *Premio Rómulo Gallegos*) on kirjandusauhind, mille asutas 6. augustil 1964 Venezuela president Raúl Leoni. 

Auhind on loodud Venezuela kirjaniku ja poliitiku Rómulo Gallegose auks, kes oli 1948. aastal ka Venezuela president. Auhinda antakse hispaania keeles kirjutatud teostele. Kuni 1987. aastani anti seda välja iga viie aasta järel, seejärel on seda antud üle aasta. 

Auhinda annab välja Venezuela valitsus Rómulo Gallegose Ladina-Ameerika Uuringute Keskuse (*Fundación Centro de Estudios Latinoamericanos Rómulo Gallegos*) vahendusel. See antakse üle 2. augustil, Rómulo Gallegose sünniaastapäeval.

Auhinna summa on 100 000 eurot.

2015. aasta laureaadi Pablo Montoya auhinnasumma väljamaksmine viibis, 2017. aastal auhinda majandusraskuste tõttu välja ei antud.

## Auhinna laureaadid

## Viited
Fernando del Paso

**Fernando del Paso Morante** (1. aprill 1935 México – 14. november 2018) oli Mehhiko proosakirjanik ja luuletaja.

Ta õppis Universidad Nacional Autónoma de Méxicos majandust.

Neliteist aastat töötas ta Londonis BBCs, seejärel Pariisis Radio France Internationalei juures. 1989–1992 oli ta Mehhiko peakonsul Pariisis.

1992. aastal naasis del Paso Mehhikosse ning sai Guadalajara Ülikooli Octavio Pazi nimelise Iberoameerika Raamatukogu direktoriks.

Alates 1996. aastast oli ta Mehhiko Colegio Nacionali liige.

## Tunnustus
* 1966 – Xavier Villaurrutia auhind
* 1976 – Mehhiko romaaniauhind
* 1982 – Rómulo Gallegose auhind
* 1988 – Mazatláni kirjandusauhind
* 2007 – Guadalajara Rahvusvahelise Kirjandusmessi kirjandusauhind
* 2015 – Miguel de Cervantese auhind

## Teoseid
### Romaanid
* "José Trigo", 1966
* "Palinuro de México", 1977
* "Noticias del Imperio", 1987
* "Linda 67. Historia de un crimen", 1995

### Luulekogud
* "Sonetos de lo diario", 1958
* "De la A a la Z", 1988
* "Paleta de diez colores", 1990
* "Sonetos del amor y de lo diario", 1997
* "Castillos en el aire", 2002
* "PoeMar", 2004
Täielik mäluvahetus

"**Täielik mäluvahetus**" (inglise keeles "Total Recall") on mitme teose pealkiri:

*"**[[Täielik mäluvahetus (film 1990)|Täielik mäluvahetus]]**" on 1990. aasta film Arnold Schwarzeneggeriga peaosas.
*"**[[Täielik mäluvahetus (seriaal)|Täielik mäluvahetus]]**" ("Total Recall 2070") on 1999. aastal selle filmi alusel tehtud teleseriaal.
*"**[[Täielik mäluvahetus (film 2012)|Täielik mäluvahetus]]**" on 2012. aastal valminud *remake* filmist, peaosas Colin Farrell.
*"Total Recall" on 1990. aastal tehtud mäng, mis on esimese filmi *spin-off*.
*"Total Recall 2" oli filmi "Minority Report" ("Minority Report – kolmas otsus") tööpealkiri.
Täielik mäluvahetus (film 2012)

"**Täielik mäluvahetus**" (inglise keeles "Total Recall") on 2012. aasta Ameerika Ühendriikide ulmeline *action*-film. Film on 1990. aasta samanimelise filmi uustöötlus. Filmi lavastas Len Wiseman ning peaosades mängivad Colin Farrell, Kate Beckinsale, Jessica Biel, Bryan Cranston, John Cho ja Bill Nighy.
Fever

**Fever** (ingliskeelne sõna tähenduses 'palavik') võib tähendada järgmist:
*Fever (Kylie Minogue), album
*Fever (Little Willie John), singel, 1956
*Fever (Madonna), 1992.a. singel albumilt *[[Erotica]]*, kaver Little Willie John'i samanimelisest laulust
*...
Sint-Maria-Latem

**Sint-Maria-Latem** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.


Sint-Maria-Latem - kerk zonder toren.jpg|
Maria-Latem Kerk.jpg


## Välislingid
Nederzwalm-Hermelgem

**Nederzwalm-Hermelgem** on hollandikeelne küla Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Zwalmi vallas.

## Välislingid
Pangasmäestik

**Pangasmäestik** on mäestik, mis on tekkinud kahe laama piiril olevas murrangulõhes, kus maakoore pangad üksteise suhtes tõusevad (ülang) või langevad (alang).

Pangasmäestikud on Euroopas näiteks Vogeesid ja Ardennid.

## Vaata ka
*kurdpangasmäestik
Veripunane koldrohi

**Veripunane koldrohi** (*Anthyllis coccinea*) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Roosa merikann

**Roosa merikann** (*Armeria maritima* subsp. *elongata*) on tinajuureliste sugukonda kuuluv taim; hariliku merikannu (*Armeria maritima*) alamliik.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Kare jürilill

**Kare jürilill** (*Cardamine hirsuta*) on ristõieliste sugukonda jürilille perekonda kuuluv taimeliik.

Eestis kasvab ta peamiselt saarte rannikul. 

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2004. aastal), hiljem (2014) sealt välja arvatud. Varem kuulunud punasesse raamatusse. 

## Viited

## Välislingid
*
Harilik sügislill

**Harilik sügislill** (*Colchicum autumnale*) on liilialiste sugukonda sügislille perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
Yvoir

**Yvoir** () on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Dinanti haldusringkonnas.

## Asulad
Valla halduspiirides asuvad järgmised asulad: Dorinne, Durnal, Évrehailles, Godinne, Houx, Mont, Purnode, Spontin ja Yvoir.


0 Yvoir - Eglise - JPG1151.jpg|
Bocq à Yvoir.JPG|Yvoir, Bocqi jõgi
Godinne Meuse R01.jpg|Godinne, Maasi jõgi
Yvoir JPG05.jpg|
Castle_of_Spontin.jpg|Spontin, Spontini loss
Yvoir JPG01.jpg|Magistraadihoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Aleksandr Beljavski

**Aleksandr Beljavski** (vene Александр Борисович Белявский; 6. mai 1932 Moskva – 8. september 2012 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja.

Aleksandr Beljavski on maetud Kuzminskoje kalmistule.

## Filme ja telesarju
Beljavski tegi üle saja filmi- ja telerolli.
*"Neli tankisti ja koer"
*"Juulivihm" (1966)
*"Saatuse iroonia ehk hüva leili!" (1975)
*"Kohtumispaika ei tohi muuta" (1979)

## Tunnustus
*2003 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik

## Viited
Kadi Poll

**Kadi Poll** (esinejanimega **Kadiah**; sündinud 18. mail 1993 Võrus) on Eesti poplaulja ja laulukirjutaja.

## Haridustee
Kadi Poll on õppinud Ülenurme Muusikakoolis ja lõpetanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli. 2011. aastal võitis ta Tartu Kivilinna Gümnaasiumi õpilasena koos Jolanta Harakiga e-etteütluse õpilaste kategoorias.

## Diskograafia
2011. aastal kirjutas ta oma esimese singli "Sinuga", mis jõudis nii Raadio 2 kui ka Raadio Elmar edetabelitesse. 2014. aastal andis ta välja loo "Isadepäev". Kadiah pääses "Eesti Laul 2019" finaali lauluga "Believe". 2019. aastal esitles Kadiah koos Púr Múddiga "Kolmeraudses" uut singlit "Tonight", mis avaldati kaks aastat hiljem koos Púr Múddi ja produtsendi Eneko Artolaga pealkirja all "Fly High". 

## Viited

## Välislingid
* Marianne Ubaleht. VIDEO | Eesti Laul 2019 poolfinalist Kadiah: ma loodan, et siit kasvab midagi suuremat välja kroonika.delfi.ee, 20. november 2018
* Katharina Toomemets. "„Eesti laulu“ poolfinalist Kadiah tegi oma muusikavideot 23 aastat: otsustasin selle kokku panna koduvideotest" Õhtuleht, 1. detsember 2018
* "TULEMUSED | Kelle Eesti Laul 2019 võistlusloo hääletasid lugejad selle aasta favoriidiks? kroonika.delfi.ee, 3. detsember 2018
* "Jõulutunnel" | Kadiah ja Kristjan Ruus esitasid loo "Isale" ERR menu, 25. detsember 2018
* "IMELINE LAUL! Eesti Laulu poolfinalist Kadiah esitas “Seitsmeste uhkuses” südamliku laulu" GoodNews, 1. jaanuar 2019
Sombreffe

**Sombreffe** () on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis .

## Asulad
Valla halduspiirides asuvad järgmised asulad: Sombreffe, Boignée, Ligny ja Tongrinne.


0 Sombreffe - Village (1).JPG|Sombreffe
Boignée Ecc1a JPG.jpg|Boignée
Chtfermetongrenelle.jpg|Tongrinne
Tongrinne JPG01.jpg|Tongrinne
0 Sombreffe - Château (2).JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Vresse-sur-Semois

**Vresse-sur-Semois** () on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis. Semois' jõe kallastel asuv vald piirneb lõunas ja läänes Prantsusmaaga.

## Asulad
Valla halduspiirides asuvad järgmised asulad: Alle, Bagimont, Bohan, Chairière, Laforêt, Membre, Mouzaive, Nafraiture, Orchimont, Pussemange, Sugny ja Vresse.


Kerk Alle.jpg|Alle
Buurtspoorwegbrug bij Bohan 1.jpg|Bohan
Chairière - Eglise Saint-Walfroid 2.jpg|Chairière
Laforêt 060504 (14).JPG|Laforêt
Pussemange E1JPG.jpg|Pussemange
Semois bank in Membre.jpg|Membre
Mouzaive Semois 1103.jpg|Mouzaive
Sugny JPG01.jpg|Sugny
Vresse-sur-Semois JPG02.jpg|Magistraadihoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Harilik kaljukress

**Harilik kaljukress** (*Hornungia petraea*) on ristõieliste sugukonda kaljukressi perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

## Kasvukoht
Kasvab rannavallidel, kaljudel, kuivadel nõlvadel, kuivas kivises okasmetsas. Esineb paiguti, peamiselt läänesaartel. 

## Kirjeldus
Violetse varjundiga, alusel tugevalt harunev taim. Lehed peenelt sulgjagused. Õitseb mais, juunis. Õied valged, neljatised. Kroonlehed on tupplehtede pikkused või veidi lühemad. Kõdrakesed ovaalsed, tihedas kobaras. Kõrgus 3,5–12 cm.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Siberi võhumõõk

**Siberi võhumõõk** (*Iris sibirica*) on võhumõõgaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Küürlemmel

**Küürlemmel** (*Lemna gibba*) on lemleliste sugukonda lemle perekonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
Väike vesikupp

**Väike vesikupp** (*Nuphar pumila*) on vesiroosiliste sugukonda kuuluv taimeliik. On Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Eksponent

**Eksponent** on isik, asutus või organisatsioon, kes esemeid, kunstiteoseid või muud näitusel või muuseumis eksponeerib.
Boignée

**Boignée** on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Sombreffe'i vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Boignée omaette vald.


Pilt:Boignée Ecc1a JPG.jpg|
Pilt:Boignée Vi1JPG.jpg|
Pilt:Boignée Vi2 JPG.jpg|
Pilt:Boignée Vi JPG.JPG


## Välislingid
Manuel Mejía Vallejo

**Manuel Mejía Vallejo** (23. aprill 1923 Jericó – 23. juuli 1998 El Retiro) oli Colombia kirjanik ja ajakirjanik.

Mejía Vallejo õppis Medellínis Universidad Pontificia Bolivarianas. La Violencia perioodil elas ta 1949–1957 eksiilis Venezuelas, Guatemalas, Hondurases ja El Salvadoris.

Ta oli Medellínis Colombia Rahvusülikooli kirjanduse professor, 1985. aastal sai ta sama ülikooli audoktoriks.

## Tunnustus
*1963 Nadali auhind
*1989 Rómulo Gallegose auhind

## Teoseid
### Romaanid
* "La tierra éramos nosotros" (1945)
* "Al pie de la ciudad" (1958)
* "El día señalado" (1964)
* "Aire de tango" (1973)
* "Las muertes ajenas" (1979)
* "Tarde de verano" (1981)
* "Y el mundo sigue andando" (1984)
* "La sombra de tu paso" (1987)
* "La casa de las dos palmas" (1988)
* "Los abuelos de la cara blanca" (1991)

### Jutustus- ja novellikogud
* "Tiempo de sequía" (1957)
* "Cielo cerrado" (1963)
* "Cuentos de zona tórrida" (1967)
* "Las noches de las vigilias" (1975)
* "Otras historias de Balandú" (1990)
* "Sombras contra el muro" (1993)
* "La venganza y otros relatos (1995)

### Luulekogud
* "Prácticas para el olvido" (1977)
* "El viento lo dijo" (1981)
* "Memoria del olvido" (1990)
* "Soledumbres" (1990)
Ligny (Belgia)

**Ligny** () on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Sombreffe'i vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Ligny omaette vald.

16. juunil 1815, kaks päeva enne Waterloo lahingut, toimus küla lähistel Ligny lahing, kus Napoleon I saavutas oma sõjalise karjääri viimase võidu – kindralfeldmarssal Blücheri juhitud Preisi armee üle.
Sandra Kalniete

**Sandra Kalniete** (sündinud 22. detsembril 1952 Toguris Tomski oblastis) on Läti poliitik ja diplomaat. Ta on Ühtsuse liige.

1981. aastal lõpetas ta Läti Kunstiakadeemia kunstiajaloo ja -teooria erialal. Magistrikraadi kunstiteaduste alal sai 1997. aastal.

Ta on olnud Läti Vabariigi suursaadik ÜRO juures (1993–1997), Prantsusmaal (1997–2002) ja UNESCO juures (2000–2002). Aastail 2002–2004 oli ta Läti välisminister ning 2004. aastal Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu volinik. Alates 2009. aastast on ta Euroopa Parlamendi liige (Euroopa Rahvapartei fraktsioon).

Ta on kirjutanud raamatu "Ar balles kurpēm Sibīrijas sniegos" ('ballikingadega Siberi lumes', 2001), mis on tõlgitud paljudesse keeltesse.

3. märtsil 2015 ei lubatud Boriss Nemtsovi matustele sõitnud Kalnietel Moskvas Šeremetjevo lennujaamas Venemaale siseneda.

## Tunnustus
* 2012 – Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Sandra Kalniete Euroopa Parlamendi kodulehel
Demokraatiapäev

**Demokraatiapäev** on 2007. aastal ÜRO Peaassamblee poolt algatatud rahvusvaheline tähtpäev, mida tähistatakse iga aasta 15. septembril. Samal päeval 10 aastat varem, 1997. aastal oli riikide parlamente ühendav rahvusvaheline organisatsioon Parlamentidevaheline Liit (Inter-Parliamentary Union ehk IPU) võtnud vastu demokraatia ülddeklaratsiooni. 

Demokraatiapäeva tähistamisega soovib ÜRO pöörata maailma riikide ja rahvaste tähelepanu demokraatlikele väärtustele ja demokraatia olukorrale maailma eri paigus.  

ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/62/7 (2007) preambulis rõhutatakse, et demokraatial on küll eri vorme, kuid selle lahutamatuteks osadeks on inimõiguste ja põhivabaduste järgimine: "...demokraatia on universaalne väärtus, mis põhineb inimeste vabalt väljendatud tahtel otsustada oma poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste süsteemide üle ning nende täielikul osalusel oma elu kõigis aspektides."

2012. aastal on ÜRO valinud demokraatiapäeva peateemaks demokraatiahariduse. Eestis tähistatakse 2012. aastal demokraatiapäeva Avatud Eesti Fondi ja Eesti Väitlusseltsi eestvedamisel demokraatiateemaliste väitlustega koolides ja ülikoolides ning kampaaniaga "Meie hääled".

## Viited
Juus-penikeel

**Juus-penikeel** (*Potamogeton trichoides*) on penikeeleliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
Indrek (film)

**"Indrek"** on A. H. Tammsaare raamatu "Tõde ja õigus" teise osa põhjal Tallinnfilmis valminud Eesti film.

"Indrek" räägib eesti maapoisi Indrek Paasi elust härra Mauruse eragümnaasiumis 19. sajandi lõpuaastail. Teinud läbi tõdede ja valede keerulise labürindi, jõuab Indrek tõdedeni, mis sunnivad ta koolist lahkuma. Inimese võitluse inimväärse tõe eest teevad suuremal või vähemal määral läbi kõik filmi tegelased, nii õpetajad kui ka õpilased.

"Indrek" valmis 1975 ning esilinastus aasta hiljem. Filmi režissöör on Mikk Mikiver, stsenaristid Arvo Kruusement ja Lembit Remmelgas, helilooja Veljo Tormis; operaator Mihhail Dorovatovski ning kunstnik Halja Klaar.

## Osatäitjad

*Indrek Paas – Harry Kõrvits
*Maurus – Ants Eskola
*Miralda – Maria Klenskaja
*Wojtynski – Kaljo Kiisk
*Slopašev – Rein Aren
*Usuõpetaja – Jüri Järvet
*Molotov – Aarne Üksküla
*Timusk – Heino Mandri
*Ollino – Jüri Müür
*Miilinõmm – Olev Eskola
*Vihalepp – Ilmar Tammur
*Tigapuu – Enn Kraam

Tuntumatest näitlejatest tegid filmis kaasa ka näiteks Juhan Viiding, Peeter Volkonski, Mihkel Smeljanski, Tõnu Mikiver, Martin Veinmann, Paul Laasik, Harald Zahrens ja Voldemar Panso. Lisaks mängis filmis astronoomi teadlane Harald Haberman ning ühte õpetajat kirjanik Mats Traat. 

Raul Tammet, "Indreku" teine režissöör, ütles telesaates ''„Kaadris: Indrek.“'' (ERR, 2012): „Üks selle filmi tegemise vaikne tagamõte oli, et suudaks veel ära jäädvustada Ants Eskola, sest et tema loomingulises biograafias oli hiilgav osatäitmine Maurusena Eesti Draamateatris.“
Bonneville (Belgia)

**Bonneville** on  prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Bonneville omaette vald.


Pilt:Bonneville 050818 (5).JPG|
Pilt:Bonneville 050818 (10).JPG|
Pilt:Bonneville 050818 (6).JPG|
Pilt:Bonneville 050818 (9).JPG|
Pilt:Bonneville 050818 (2).JPG|Saint-Firminuskerk (11. sajand)


## Välislingid
Dorinne

**Dorinne** on  prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Yvoiri vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Dorinne omaette vald.


Spoorlijn 128.jpg|
2009-07-25 gare Dorinne-Durnal Chemins de fer du Bocq (PFT-TSP).jpg|
Dorinne JPG000.jpg
Koola (täpsustus)

"**Koola**" võib tähendada:
*taimeperekonda **[[koola]]** ehk koolapähklipuu (*Cola*)
***[[koolajook]]i**

## Vaata ka
*Koola laht
*Koola poolsaar
*Koola tuumaelektrijaam
*Kõola
Indrek

**Indrek** on mehenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 16. novembri 2012 seisuga 3544 Indreku-nimelist inimest.

## Nime kandjaid
*Indrek Allmann, arhitekt
*Indrek Erm, arhitekt
*Indrek Galetin, fotograaf
*Indrek Hargla, ulmekirjanik
*Indrek Hirv, luuletaja ja kunstnik
*Indrek Jürjo, ajaloolane
*Indrek Kalda, muusik
*Indrek Kannik, ajakirjanik, poliitik ja julgeolekuekspert
*Indrek Kaseorg, endine kümnevõistleja
*Indrek Koff, tõlkija ja kirjanik
*Indrek Lauri, kergejõustiklane, käija
*Indrek Leivategija, tšellist
*Indrek Martinson, eesti päritolu Rootsi füüsik
*Indrek Martis, muusik
*Indrek Meos, filosoof
*Indrek Mesikepp, luuletaja 
*Indrek Männiste, filosoof
*Indrek Ojari, näitleja
*Indrek Oro, arstiteadlane ja onkoloog
*Indrek Ots, zooloog ja loomaökoloog
*Indrek Paas, muusik, punkbändi Punkentsefaliit asutajaliige
*Indrek Paas, A. H. Tammsaare romaanisarja "Tõde ja õigus" üks peategelasi
*Indrek Paavle, ajaloolane
*Indrek Palu, viiuldaja ja muusikapedagoog
*Indrek Patte, muusik
*Indrek Peil, arhitekt
*Indrek Pertelson, judoka ja ettevõtja
*Indrek Raadik, ansambli Tuberkuloited laulja
*Indrek Raudne, poliitik ja ettevõtja
*Indrek Reiland, filosoof
*Indrek Rohtmets, bioloog ja teadusajakirjanik
*Indrek Rünkla, arhitekt
*Indrek Saar, näitleja ja poliitik
*Indrek Saarepera, arhitekt
*Indrek Sammul, eesti näitleja ja lavastaja
*Indrek Schwede, ajakirjanik
*Indrek Sei, ettevõtja ja ujuja
*Indrek Sell, loodusfotograaf ja mükoloog
*Indrek Sirel, sõjaväelane
*Indrek Zelinski, jalgpallitreener ja endine jalgpallur
*Indrek Taalmaa, näitleja
*Indrek Tarand, poliitik, riigiametnik, ajaloolane ja saatejuht
*Indrek Tart, sotsioloog ja kirjandusteadlane
*Indrek Teder, jurist
*Indrek Tiido, ärimees
*Indrek Tiigi, arhitekt
*Indrek Tobreluts, laskesuusataja
*Indrek Toome, ärimees ja endine poliitik
*Indrek Treufeldt, ajakirjanik
*Indrek Turi, kümnevõistleja

## Viited
Hulhulé

**Hulhulé** (divehi ހުޅުލެ) on saar Malé atollis Maldiividel. Seal asub Male rahvusvaheline lennujaam.

Maldiivide pealinn Male asub Hulhulé kõrval.
Õpetajate päev

**Õpetajate päev** on tähtpäev, mis on ellu kutsutud õpetaja ameti väärtustamiseks, s.o elukutsega seotud probleemidele ja saavutustele tähelepanu pööramiseks.

Õpetajate päeva tähistatakse riigiti erinevatel päevadel, Eestis on selleks 5. oktoober. Samal päeval tähistab UNESCO alates 1994. aastast maailma õpetajate päeva (inglise keeles *World Teachers' Day*).

Eesti koolides on tavaks abiturientidel olla sel päeval õpetajate rollis ja ise tunde anda.

Õpetajate päevale eelnevatel päevadel on tavaks saanud õpetajaid tunnustada ja tänada nii piirkondlikult kui ka üleriigiliselt – korraldatakse vastuvõtte ja kontserte. Samuti toimub näiteks üleriigiline Aasta Õpetaja auhinnagala "Eestimaa õpib ja tänab", kus valitakse aasta õpetaja.

## Mujal maailmas
Usbekistanis on 1. oktoobril tähistatav õpetajate päev riigipüha ja see on tehtud puhkepäevaks.

## Viited
Thon-Samson

**Thon-Samson** on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Thon-Samson omaette vald.


Pilt:SamsonFromRomanFort.jpg|
Pilt:Thon-Samson - château des Forges - JPG.jpg|
Pilt:Thon 050818 (33).JPG|St Remy kirik (1780)
Pilt:Thon-Samson JPG02.jpg|


## Välislingid

* Thon-Samson.be (prantsuse keeles)
Johann Heinrich Förster

**Johann Heinrich Förster** (1750 Saksamaa – 1827 Eesti) oli hernhuutlik kirjamees. 

Õppis ja töötas Neusalmi, Gnadenbergi ja Herrnhuti koolides ja kogudustes. Ta saadeti 1780 koos abikaasaga Baltimaile, kus elas esialgu Kambja pastoraadis pastor J. G. Zimmermanni juures. Seal õppis ta eesti keelt ning suunati 1781. aasta juulis iseseisvale tööle Rannu kihelkonda. Hiljem elas ta Erastveres ning alates 1808. aastast oli vennastekoguduse Tartumaa ringkonna hoolekandja.
Coutisse

**Coutisse** on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Coutisse omaette vald.

## Asulad
Allavaux, Arches royales, Bohisseaux, Croix, Froidebise, Grande Croix, Grosse, Jodion, Kévret, Leumont, Lionfontaine, Nalamont, Sainte-Begge, Saint-Mort, Treton, Vieux Tauves.


Pilt:Andenne-Ohey-15.jpg|Sainte-Begge
Pilt:Andenne-Ohey-4.jpg|Vana raudteetamm
Pilt:Andenne Ohey-2.jpg|Nalamont


## Välislingid

* Castel de Forvent - Salles de réception, traiteur (prantsuse keeles)
Maizeret

**Maizeret** on prantsuskeelne küla Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Maizeret omaette vald.

## Asulad
Bialy, Biche, Core, Gawday, Haie Marie, Moisnil, Sur le Try, Tasseneur, Trieuchamps, Vil-en-Val.


Maizeret 050818 (1).JPG|Sint-Martinuskerk (1926)
Maizeret Fe1aJPG.jpg|
Maizeret Fe1bJPG.jpg|
Maizeret Po1JPG.jpg|


## Välislingid
Landenne

**Landenne** (endine nimi *Landenne-sur-Meuse*) on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Landenne omaette vald.

## Asulad
Besmes, Bois Moreau, Calle, Chant d'Oiseaux, Chaudemont, Coria, Lengien, Loysse, Mostombe, Petit-Waret, Saint-Mort, Troka, Velaine.

## Välislingid
Puutuja

**Joone puutuja** punktis *P* on sirge, mis saadakse kõverjoone punkte *K*1 ja *K*2 läbivatest sirgetest piirprotsessis, kus *K*1 ja *K*2 lähenevad punktile *P*. Tasandilise kõvera puutuja etteantud punktis on sirge, mis läbib vaadeldavat punkti ja mille tõus ühtib kõvera tõusuga selles punktis.

**Pinna puutujaks** nimetatakse sirget, mis on puutujaks mõnele pinnal asuvale joonele.

## Puutuja võrrand
Kui tasandilise joone võrrand on kujul *y* = *f*(*x*), siis puutuja võrrand punktis (*x*0,*f*(*x*0)) on vastavalt

:y = f(x_0) + f'(x_0)(x-x_0),

kus *f*' on funktsiooni *f* tuletis.

## Seotud mõisteid
* Pinna puutujatasand punktis *P* on tasand, mis on moodustatud kõikidest pinna puutujatest punktis *P*.
* Puutujapind on pind mis on moodustatud kõikidest (ruumilise) joone puutujatest.
* Puutujavektor on puutuja sihiline vektor.
* Puutujaruum muutkonna punktis *P* on vektorruum, mis on moodustatud kõigist puutujavektoritest punktis *P*.

## Viited
Tartu (arvuti)

**Iskra 1080 Tartu** oli Eestis välja töötatud koduarvuti, mida toodeti Stšjotmaši (Счётмаш) tehases Moldovas Chișinăus (tookordse nimega Kišinjov) ja ka Haapsalu rajoonis Palivere Ehitusmaterjalide Tehases alates aastast 1989.

Arvuti projekteeris Leo-Henn Humal inspireerituna 1980. aastatel Tartusse jõudnud Apple II mudelitest ja ZX Spectrumi koduarvutist. Töötav prototüüp valmis 1984. aastaks. Tarkvara kirjutasid Jaan Kaasik, Olev Toom ja Mai Toom.

Arvuti prototüüp kandis sünnilinna järgi nime Tartu, 1986. aastaks oli kohapeal katseeksemplare valmistatud kümme, need olid varustatud Robotroni kettaseadmetega ning olid kasutusel õppetöös. Arvuti konkureeris algusest peale Jukuga universaalse kooliarvuti positsioonile, aga jäi alla mitte tehniliste parameetrite, vaid tootmiseks vajalike komponentide ja kokkulepete puudumise tõttu. Näiteks Paliveres toodeti 1989. aastal 50 "Tartu" arvutit, kuid neil puudusid vajalikud kettaseadmed ja printerid.

Tartus projekteeritud mudel sai Iskra 1080 baasmudeliks, mille eri versioonid kannavad lisaks koode 1081, 1083 ja 1084, millele vastavalt võis komplekti kuuluda lindi- või kettaseade, arvuti sai ühendada värviteleri või -monitoriga, aga ka printeri ja kohtvõrguga. Ette oli nähtud nii juhtkangi kui muude sisendseadmete ühendamine, arvuti oli mõeldud nii tööks, programmeerimiseks kui videomängude mängimiseks. Kuigi Juku sai tuntuks Eestis, toodeti Chișinăus Iskra 1080 arvuteid Nõukogude Liidu turu jaoks kokku ilmselt kordades rohkem kui Jukusid.

Iskra 1085 kasutas sama disainiga korpust, kuid oli ZX Spectrumi kloon.

## Tehnilised andmed
Järgnev tabel annab ülevaate Iskra 1080 tehnilisest poolest. 

## Vaata ka
* Iskra 1085
* Juku (arvuti)
* Entel

## Viited
Vinderhoute

**Vinderhoute** on hollandikeelne asula Belgias Flandria piirkonnas Lovendegemi vallas.


Lieve-fietsroute 006 Herenhuis Vinderhoute 23-06-2008 11-35-29.JPG|
LandelijkVinderhoute.JPG|
Lieve-fietsroute 012 Van Vlaenderensmolen in Vinderhoute.JPG|
Vinderhoute - voormalig gemeentehuis - Lovendegem - België.jpg|
Vinderhoute - Sint-Bavokerk 1.jpg|Sint-Bavokerk


## Välislingid
Tui-tähtpea

**Tui-tähtpea** (*Scabiosa columbaria*) on uniohakaliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Tähtpea-sõrmiktiib toitub tui-tähtpeal.

## Välislingid
*
Värvi-paskhein

**Värvi-paskhein** (*Serratula tinctoria*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
Madal unilook

**Madal unilook** ehk **ussikapsas** (*Sisymbrium supinum*) on ristõieliste sugukonda unilooga perekonda kuuluv ühe või kaheaastane rohttaim.

## Levila ja kasvukoht
Niiskematel loodudel, kallastel, põlevkivikarjäärides, kamardumata kohtades. Lääne- ja Põhja-Eestis, paiguti.

## Kirjeldus
Taime kõrgus 7–25 cm.Varsi mitu, lamavad või tõusvad. Lehed sulglõhised või –jagused, hõredalt karekarvased. Õitseb juunist augustini.  Õied valged, õied ja viljad kandelehtedega. Kõdrad varrest eemalehoiduvad, kõverdunud.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2023).

## Välislingid
Niidu-asparhernes

**Niidu-asparhernes** (*Tetragonolobus maritimus*, sünonüüm *Lotus maritimus*) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

## Välislingid
*
Sclayn

**Sclayn** () on prantsuskeelne asula Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Sclayn omaette vald.


Pilt:Église Saint-Maurice de Sclayn 01.JPG|Saint-Maurice'i kirik
Pilt:Sclayn-reserve.jpg


## Välislingid
Seilles

**Seilles** on prantsuskeelne Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Andenne'i vallas.

Enne valdade ühendamist 1977. aastal oli Seilles omaette vald ja kuulus Seilles Liège'i provintsi haldusalasse.


Pilt:Belgique - Andenne - Eglise Saint-Étienne de Seilles - 01.jpg|Saint-Étienne'i kirik
Pilt:Seilles1.JPG|
Pilt:Seilles2.jpg|


## Välislingid

* Centre apicole du château de Seilles (prantsuse ja hollandi keeles)
* Quelques photos de l'église Saint-Étienne (prantsuse keeles)
Éghezée

**Éghezée** () on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis.

## Asulad
Éghezée halduspiirides paiknevad järgmised asulad: Éghezée, Aische-en-Refail, Bolinne, Boneffe, Branchon, Dhuy, Hanret, Leuze, Liernu, Longchamps, Mehaigne, Noville-sur-Mehaigne, Saint-Germain, Taviers, Upigny ja Waret-la-Chaussée.


Éghezée - Église St-Hubert (1).jpg|Éghezée
Bolinne - Eglise Saint-Martin.jpg|Bolinne
Saint-Germain 051030 (2).JPG|Saint-Germain
Liernu 050816 (1).jpg|Liernu
Aische-en-Refail Fe1.jpg|Aische-en-Refail
Liernu 050616 (19).JPG|Liernu
Aische-en-Refail - Chapelle Croix-Monet.jpg|Aische-en-Refail
Taviers JPG00a.jpg|Taviers
Éghezée - Maison communale (1).jpg|Magistraadihoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Mārtiņš Roze

**Mārtiņš Roze** (28. september 1964 Riia – 8. september 2012 Liepāja) oli Läti poliitik, aastatel 2002–2009 Läti põllumajandusminister.

Ta lõpetas aastal 1982 Liepaja 1. Keskkooli, aastal 1987 lõpetas ta Läti Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna bioloogi, bioloogia- ja keemiaõpetaja kvalifikatsiooniga. Aastal 1992 lõpetas ta aspirantuuri, uurimisteemaks "Качество выращенной в Латвии пшеницы, ячменя и овса в зависимости от состава резервных белковых веществ". Aastal 1992 lõpetas ta Läti Ülikooli sotsiaalteaduskonna, 

Aastatel 2001–2002 oli ta Euroopa Liiduga integreerumise osakonna ja Läti põllumajandusministeeriumi välissuhete osakonna direktor. Ta oli Läti Seimi 9. koosseisu liige (Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas). Aastatel 2002–2009 oli ta Läti Vabariigi põllumajandusminister (Einars Repše, Indulis Emsise, Aigars Kalvītise 1. ja 2. valitsuses ning Ivars Godmanise valitsuses).

Mārtiņš Roze suri ootamatult 8. septembril 2012.
Cecilia Malmström

**Anna Cecilia Malmström** (sündinud 15. mail 1968 Stockholmis) on Rootsi ja Euroopa Liidu poliitik. 

Ta oli kuni 2023. aastani Rootsi Liberaalse Rahvapartei liige. 

Aastatel 1999–2006 oli ta Euroopa Parlamendi liige ja aastatel 2006–2010 Rootsi Euroopa Liidu asjade minister. 

Aastatel 2010–2014 Euroopa Komisjoni siseasjade volinik Barrose teises komisjonis ja aastatel 2014–2019 Euroopa Komisjoni kaubandusvolinik Junckeri komisjonis.
Vampire Weekend

**Vampire Weekend** on USA *[[indie rock]]*i ansambel, mis tuli kokku New Yorgis 2006. aastal. 

Bändil on leping plaadifirmaga XL Records. 

Esimene album "Vampire Weekend" anti välja 2008 ning sellelt on pärit singlid "Mansard Roof", "A-Punk", "Oxford Comma" ja "Cape Cod Kwassa Kwassa". 2010. aastast pärit "Contra" on bändi uusim album.

## Liikmed
* Ezra Koenig – laul, kitarr, sõnad
* Rostam Batmanglij – klahvpillid, kitarr, taustalaul, sõnad
* Chris Tomson – trummid, löökriistad
* Chris Baio – basskitarr, taustalaul

## Diskograafia
#### [[Stuudioalbum]]id
*"Vampire Weekend (album)" (2008)
*"Contra" (2010)
* "Modern Vampires of the City" (2013)
* "Father of the Bride" (2019)

#### EP-d
*"Vampire Weekend" EP (2007)
*"iTunes Session" digitaalne EP (2010)
Talb

**Talb** oli kivist, luust või sarvest tööriist, mida kasutati peamiselt puidu lõhestamiseks ja voolimiseks.

## Viited
Talbjas leht

**Talbjas leht** on talba meenutava põhikujuga taime leht; üks lehetüüpidest. Talbja lehe kõige laiem koht on lehetipu lähedal ja leht aheneb aluse suunas ühtlaselt.

## Vaata ka
*Mõlajas leht
*Südajas leht
Sõrmlaud

**Sõrmlaud** on kaelaga keelpillide pikk ja kitsas osa, mille poole vajutatakse pillikeeli, et määrata keele kõlava osa pikkus ja seega helikõrgus. 

Sõrmlaud võib olla varustatud astmetraatide ehk krihvidega, nagu näiteks kitarril.

Tavaliselt on sõrmlaud valmistatud eebenipuidust.

Ilma kaelata keelpillidel asuvad keeled kõlalaua kohal.


Pilt:Violinfingerboard.JPG|Viiuli krihvideta sõrmlaud
Pilt:Parlor guitar inlay of fretboard.png|Kaunistatud sõrmlaud
Puikule

**Puikule** (vanasti ka *Puiķele*) on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas 9 km kaugusel Aloja linnast. Külas on Brīvzemnieki valla halduskeskus

Puikules on Puikule mõis, kool ja raamatukogu, seal on ka Puikule bussipeatus.

Asulat läbis varem laiarööpmeline Tallinn–Pärnu–Mõisaküla–Riia raudteeliin, külas asus Purezersi raudteepeatus. Läbi Puikule liiklesid reisirongid 1990. aastate keskpaigani, amortiseerunud raudtee likvideeriti 2006 aastal. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Looduskaitse all on Puikule park ja viis nimetut pärna.

Küla järgi on nime saanud Puikule kihistik. Sealne puurauk on ka selle kihistiku stratotüüp. Lisaks on see Õhne kihistu ja selle Rozēni ning Rūja kihistike neostratotüüp. 

## Elanikkond


* 185 (1970)
* 285 (1979)
* 333 (1989)
* 383 (2000)
* 307 (2011)

* 328 (2015)
* 283 (2018)
* 241 (2021)
* 240 (2025)


## Viited
Gembloux' klooster

**Gembloux' klooster** (prantsuse keeles *Abbaye Saint-Pierre de Gembloux*) oli benediktiinide klooster Gembloux' linna lähistel Namuri provintsis Belgias. 

936. aastal asutatud klooster oli pühitsetud pühale Peetrusele ja märter Exuperiusele.

Tänapäeval asub kloostri ruumides 1860. aastal asutatud Gembloux' Maaülikool (FUSAGx), mis ühendati 2009. aastal Liège'i Ülikooliga teaduskonnana ja kannab sellest ajast saadik nimetust Gembloux Agro-Bio Tech (GxABT).

## Märkused

## Kirjandus
* Ursmer Berlière, *Monasticon belge*, vol.1, p. 15-26.
* Ursmer Berlière, L'abbaye de Gembloux, dans *Revue Bénédictine*, vol.4, 1887, p. 303-307.
* Bernard Gineste, «Otton Ier: *Confirmation de donations faites à l’abbaye de Gembloux* (20 septembre 946)», in ''Corpus Étampois'', 2008.

## Välislingid
*GxABT-i koduleht (prantsuse keeles)