open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
AS Infortar

**AS Infortar** on 1997. aastal asutatud investeerimisettevõte. Infortar tegutseb seitsmes riigis, lisaks Eestile Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis ja Saksamaal. Ettevõtte peamised tegevusvaldkonnad on laevandus, energeetika ja kinnisvara.

Infortaril on 68,47% osalus Läänemere juhtivas merelaevandus- ja transpordikontsernis AS Tallink Grupp ja 100% osalus energeetikakontsernis AS Elenger Grupp, mille hulka kuulub 9000 kiomeetrit gaasijaotusvõrke Eestis, Lätis ja Poolas. 2020. aastal alustas Infortar taastuvenergia tootmisega, avatud on kolm kohalikust toorainest transpordikütust tootvat rohegaasijaama Vinnis, Ilmatsalus ja Oisus, päikeseenergiajaamad Pärnumaal ning Nicas ja Olaines, Lätis. Infortar omab mitmekülgset ja kaasaegset, ca 141 000 m2 suurust kinnisvaraportfelli, millesse kuuluvad neli nüüdisaegset hotelli ning spaad Tallinnas ja Riias, kontserni peahoone Liivalaia 9, Tallinki peahooned Jäämaja ja Tulemaja, Tähesaju Kaksikuteks kutsutud ärihooned Lasnamäel, logistikakeskus Maardus, ärihoone Tallinna vanalinnas (Vana Posti 7) ning Tallink Tennisekeskus Lasnamäel. Infortarile kuuluvad trükiettevõtted Tallinna Raamatutrükikoda ja Vaba Maa, põllumajandusettevõtted Halinga ja Estonia Farmid, ehitusettevõtted INF Ehitus ja INF Infra, ehitusmaavaradega tegelev INF Maavarad  ning paljud teised. Seisuga 30.06.2025 kuulub kontserni 110 ettevõtet: 101 kontserni ettevõtet, 4 sidusettevõtet ja 5 sidusettevõtete tütarettevõtet. Arvestamata sidusettevõtteid annab Infortar tööd 6866 inimesele.

2024. aasta 31. detsembri seisuga oli Infortari omakapital 1166 miljonit eurot ja varade maht 2715 miljonit eurot.

Alates 2023. aastast on Infortari aktsia kauplemistähisega INF1T noteeritud Tallinna börsil.

Ettevõtte suuromanikud on Enn Pant, Kalev Järvelill ja Ain Hanschmidt.

2024. aasta seisuga oli Infortar Eesti suurim investeerimisettevõte.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
* Priit Pokk, "Riigikogu liige müüs kinnisvara ostmiseks suure hulga Infortari aktsiaid", Delfi, 17.08.2024
* "Infortar ostab Tartu Milli omanikelt trükikoja", Delfi, 16.09.2024
Navoiy teater

**Alisher Navoiy Riiklik Akadeemiline Suur Teater** (*Alisher Navoiy nomidagi davlat akademi katta teatri*) on teater Usbekistani pealinnas Taškendis. Teater on saanud nime Alisher Navoiy järgi.

## Ülevaade
Teatrimaja projekteeris Aleksei Štšussev, teater ehitati aastatel 1942–1947 ning avati novembris 1947 Alisher Navoiy 500. sünniaastapäeva puhul. Aastatel 1942–1947 töötasid teatrimaja ehitusel peamiselt Jaapani sõjavangidest sunnitöölised.

Teater mahutab 1400 pealtvaatajat. Pealava on 540 m² suurune.

Alates 2019. aastast töötab teatri kunstilise juhi ja peaballettmeistrina Andris Liepa.
Hatiku Kogrõjärv

**Hatiku Kogrõjärv** on väike rabajärv Põlvamaal Põlva valla Aarna külas.

Järv asub Kogresoos. 

Järve pindala on 0,9 ha, kaldajoone pikkus 374 meetrit.

## Viited

## Välislingid
*
Aleksandras Stulginskis

**Aleksandras Stulginskis** (26. veebruar 1885 Kutaliai (tänapäeval Šilalė rajoon) – 22. september 1969 Kaunas) oli Leedu poliitik, Leedu president 1922. aasta detsembrist kuni 1926. aasta juunini.

1904. aastal lõpetas Aleksandras Stulginskis Liepājas gümnaasiumi. 1908. aastal lõpetas ta Kaunases vaimuliku seminari ja õppis seejärel ühe aasta Innsbrucki Ülikoolis teoloogiat. Kuid Stulginskis ei andnud vaimuliku ametivannet, vaid asus õppima Halle Põllumajandusülikoolis, mille lõpetas 1913. aastal. Leedusse tagasipöördumise järel töötas ta Alytuses agronoomina. Esimese maailmasõja puhkemise järel asus Stulgiskis elama Vilniusse, kus töötas Leedu Abiorganisatsioonis ja samaaegselt töötas gümnaasiumis õpetajana. 1917. aasta 18.–22. septembrini võttis ta Vilniuses osa Leedu Nõukogu (millest hiljem sai Leedu Riiginõukogu) tööst. 16. veebruaril 1918 oli ta üks Leedu iseseisvusdeklaratsioonile allakirjutanutest.

26. detsembrist 1918 kuni 12. märtsini 1919 oli ta portfellita minister Leedu valitsuses. 1919. aasta 12. märtsist kuni 12. aprillini oli ta asepeaminister, siseasjade, toitlustuse ja avalike tööde minister. 1919. aasta 12. aprillist kuni 7. oktoobrini oli Stulginskis põllumajanduse ja riigivarade minister.

1920. aasta mais valiti Aleksandras Stulginskis Leedu Asutava Kogu esimeheks. Sellel ametikohal olles sai ta 19. juunil 1920 Leedu presidendi kohusetäitjaks, kes ta oli kuni 21. detsembrini 1922, mil ta valiti Leedu presidendiks. Ta oli Leedu president kuni 7. juunini 1926.

17. detsembrist 1926 kuni 1927. aasta aprillini oli ta Leedu Seimi esimees. Seejärel lahkus ta poliitikast ja töötas põllumajanduse alal. 13. juunil 1941 vahistasid Nõukogude võimuesindajad Stulginskise ja ta saadeti Siberisse vangilaagrisse. 1952. aastal mõisteti talle 25 aastat vabaduskaotust. 1954. aastal vabastati ta vangistusest ja 1956. aastal lubati tal Leedusse tagasi pöörduda.

## Viited
Töövihik

**Töövihik** on õppevahend teadmiste ja oskuste iseseisvaks kinnistamiseks. 

Töövihik sisaldab enamasti iseseisva töö ülesandeid ja harjutusi, mis võivad olla teksti, aga ka piltide ja jooniste kujul. Sageli kasutatakse lünktekste.

Töövihikuid kasutatakse sageli keelte, matemaatika, füüsika, geograafia, loodusõpetuse ja ajaloo õpetamisel.

Eestis hakati algkoolides töövihikuid kasutama 1920.–1930. aastatel Johannes Käisi algatusel.  

## Viited
Adiste Algkool

**Adiste Algkool** oli algkool Põlva vallas Himmastes.

Adiste kool asutati 19. sajandi 20. aastatel. Pärimuste järgi esimene kooliõpetaja Toru Toomas ei osanud lugeda ega kirjutada, vaid üksnes laulda. Aastatel 1826–1830 toimus kool ühel päeval nädalas talu rehetoas. 1832. aastast oskas kooliõpetaja juba lugeda ja kirjutada, kuid peale testamendi ja lauluraamatu muid õppevahedeid ei olnud. Esimene koolimaja ehitati Adistesse 1860. aastal. 1864. aastast hakati õpetama kirjutamist ja rehkendust, ühtlasi võeti kasutusele seinatahvel ja kriit. 1874. aastal hakati õpetama maateadust.

20. sajandi esimestel kümnenditel oli koolmeistriks Samuel Sabre.

1929. aastast oli Adistes koolmeistriks Albert Ivask, kes aastatel 1930–1940 oli Adiste Algkooli direktor. 1930. aastal muudeti Adiste Agkool 6-klassiliseks kooliks. 1931. aastal hakati rajama kooliaeda.

Adiste Algkool suleti 1965. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Adiste algkool. Koiola vald, 1918
*E-kultuuripärand. Võumaa Muuseumi fotokogu. Adiste algkooli hoone, 1948
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Põlva Talurahvamuuseumi fotokogu. Adiste kool
Zlatko Junuzović

**Zlatko Junuzović** (sündinud 26. septembril 1987 Loznicas) on bosnia päritolu endine Austria jalgpallur (poolkaitsja). Ta oli tuntud karistuslöögispetsialistina.

Klubikarjääri jooksul mängis ta Austria ja Saksamaa klubides. 2010. aastal valiti ta Austria aasta jalgpalluriks.

2022. aastast on ta olnud Salzburgi Red Bulli reservvõistkonna FC Lieferingi abitreener.

## Klubikarjäär
2005. aastal tegi Junuzović 17-aastaselt debüüdi Austria Austria klubis Grazer AK. Aastal 2006 kutsuti ta Austria rahvuskoondisse ning ta sai Grazer AK põhimeeskonda. 2007. aasta suvel läks Junuzović klubisse SK Austria Kärnten ning 2009. aasta suvel ühines ta Viini Austria ridadega.

2010. aastal tunnustati Junuzovići mänguoskust Viini Austrias ja rahvuskoondises: Austria Bundesliga mänedžerid nimetasid ta Austria aasta jalgpalluriks. Ühtlasi hääletati Junuzović koondise toetajate poolt aasta mängijaks ning ta pälvis Kronen Zeitungi iga-aastase auhinna.

2012. aasta jaanuaris ühines Junuzović Saksa Bundesliga klubiga SV Werder Bremen ning sai lepingu 30. juunini 2015, kuid 2015. aasta veebruaris teatati, et mängija lepingut on pikendatud 2018. aastani.

Kuna Junuzović lõpetas 2014-2015 hooaja kuue värava ja 15 resultatiivse sööduga, millega jäi alla vaid Thomas Müllerile ja Kevin De Bruynele, pälvis ta fännidelt Bremeni Werderi hooaja mängija auhinna.

Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi Salzburgi Red Bull, kus ta mängis aastatel 2018–2022.

## Koondisekarjäär
Junuzović mängis Austria U20-koondises 2007. aasta U20 MM-il, kus koondis pälvis neljanda koha. Ta tegi debüüdi täiskasvanute koondises 2006. aastal mängus Kanadaga. Austria koondises mängis Junuzović aastatel 2006–2017 kokku 55 korda ja lõi seitse väravat. Ta kuulus koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

### Koondises löödud väravad

## Viited
Anscombe'i kvartett

**Anscombe'i kvartett** on näide statistikas, mille eesmärk on korrelatsioonanalüüsis lineaarse korrelatsioonikordaja leidmise korral hajuvusdiagrammide tutvumise tähtsuse rõhutamine. Nimelt iseloomustab lineaarne korrelatsioonikordaja vaid lineaarse seose tugevust. Juhul kui punktikogum järgib mingit mittelineaarset kõverat või sisaldab erindeid, siis seose tugevuse hindamiseks lineaarne korrelatsioonikordaja ei sobi. 

Näite nimetus tuleneb tema tutvustajast statistikust Francis Anscombe'ist, kes 1973. aastal demonstreeris sellega andmete visuaalse esitlemise vajalikkust statistiliste üldistuste tegemisel, statistilises analüüsis. 

## Näite lähem kirjeldus
Iga andmehulk koosneb üheteistkümnest punktist koordinaatidega (*x*,*y*), kusjuures *x*-i väärtused on kõigi nelja andmehulga puhul samad:

Kõigi andmehulkade puhul:

Lisaks on 
* keskmise ruutvigade summad (*sum of squared errors*) 110,0
* *x*-i dispersiooni ruutvigade regressioonisummad (*regression sums of squared errors*) = 27,5
* regressioonijoone ruutvigade jääksummad (*residual sums of squared errors*) = 13,75
* determinatsioonikoefitsient (*coefficient of determination*) = 0,67

Ülemine vasakpoolne joonis kujutab enesest lihtsat kahe muutuja lineaarset sõltuvust, mis järgib normaaljaotust. 

Ülevalt parempoolse joonise puhul ei ole tegu normaaljaotusega: kuigi võib näha kahe muutuja ilmset sõltuvust, ei ole tegu lineaarse sõltuvusega ning Pearsoni korrelatsioonikoefitsient 

Alumisel vasakul joonisel on tegu lineaarse jaotuse, kuid erineva regressioonijoonega.

Alumisel paremal joonisel on näha, kuidas üksik erind (*outlier*) võib põhjustada piisavalt suure korrelatsioonikoefitsiendi isegi siis, kui kahe muutuja suhe ei ole lineaarne.

## Viited

## Välislingid
*Department of Physics, University of Toronto
*Dynamic Applet made in GeoGebra showing the data & statistics and also allowing the points to be dragged (Set 5).
Sensitiivsusanalüüs

**Sensitiivsusanalüüs** (inglise keeles *sensitivity analysis*) on analüüsimeetod, mille abil on võimalik tuvastada süsteemi või matemaatilise mudeli väljundis sisalduva määramatuse seos sisendis sisalduva määramatusega.

Sensitiivsusanalüüsi eesmärkideks võib olla:
* testida süsteemi või mudeli vastupidavust (*robustness*) määramatust sisaldavas olukorras; 
* paremini mõista süsteemi või mudeli sisendite ja väljundite suhteid;
* vähendada määramatust, tuvastades sellised süsteemi või mudeli sisendid, mis põhjustavad väljundites sisalduva määramatuse kasvu ning muuta süsteem või mudel selle kaudu vastupidavamaks;
* otsida süsteemis või mudelis vigu ning välistada sisendite ja väljundite soovimatuid suhteid;
* mudelit lihtsustada, määrates kindlaks sellised mudeli sisendid, millel väljunditele mõju puudub ning tuvastada ja eemaldada mudeli ülearused struktuuriosad;
* tõhustada modelleerijate ja otsustajate (*decision maker*) koostööd, muutes soovitused usaldusväärsemaks, arusaadavamaks, vastupandamatumaks või veenvamaks;
* leida sisendite mõjuruumis (*space of input factors*) selliseid tegureid, mille puhul süsteemi või mudeli väljund on kas maksimaalne, minimaalne või optimaalne (st vastav teatud optimaalsetele kriteeriumidele, vt ka optimeerimine, Monte Carlo meetod).
* suure hulga parameetritega kalibreerimismudelite puhul hõlbustada kalibreerimistasandi leidmist, keskendudes vaid sensitiivsetele parameetritele. Parameetrite sensitiivsuse mitteteadmine ning tegelemine mittesensitiivsete parameetritega võib põhjustada uurijale mõttetut ajakulu.
Tytuvėnai vald

**Tytuvėnai vald** (leedu keeles *Tytuvėnų apylinkių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 3073 inimest. Valla keskus on Tytuvėnai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil J. Basanavičiaus g. 2. Vallavanem on Valdas
Ivanauskas. 


Vičiai,_apleista_sodyba.JPG|Vičiai
2011_04_23Pavydai2.JPG|Pavydai
2011_04_23Mockaičiųplk13.JPG|Johampolise linnamägi
2011_04_23Eimančiai2.JPG|Eimančiai


Lisaks küladele on selles vallas veel mitmed huutorid.

Ka on vallas kaks asula staatusega raudteejaama - Tytuvėnai raudteejaam ja Užpelkiai raudteejaam. Esimeses neist oli aastal 2011 37 elanikku, teises 4 elanikku.

## Viited
Suur tänav (Narva)

**Suur tänav** on tänav Narva Vanalinna linnaosas. Algab Koidula tänavalt, ristub Viru ja Heinaturu tänavaga ning lõpeb Kraavi tänavaga ristudes. Piirab idast Raekoja platsi. Tänava pikkus on umbes 430 m.

Suur tänav on Narva üks vanimatest tänavatest. See oli linna peatänav ja ühendas Narva kindlust Karjaväravaga. 1684. aasta Narva linnaplaanil on see saksa keeles nimedega **Lange Gasse auch Schloss- und Burggasse** (*Lange Gasse*, ka *Schlossgasse* ja *Burggasse*). Ajalooliselt kandis tänav **Lossi tänava** nime.  1900. ja 1905. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi **Võšgorodskaja** (*Вышгородская улица*). 1912. ja 1929. aasta linnaplaanidel on tänava nimi vastavalt **Suur uulits** ja **Suur tänav**.

Pärast teist maailmasõda kandis tänav nime **Mahmastali tänav** (*улица Й.Махмасталя*) Nõukogude Liidu diplomaatilise kulleri Johann Mahmastali järgi. Linnavalitsuse otsusega 11. maist 1994 taastati Suure tänava nimi.

## Ajalooline hoonestus
Narva põhjapoolses linnamüüris Suure tänava lõpus asus linna kõige suurem ja kaunim peavärav – Karja- ehk Vene värav.

Vastavalt Vene tsaari Ivan IV (Groznõi) käsule ehitati 16. sajandil Suure tänava lõppu Karjavärava lähedale õigeusu kirik. 1650. aastatel kohandati see väike kirik linna vaestemajaks. 

Keskajal asus Suure ja Viru tänava ristmikul turuplats, mille ääres olid vaekoda ja poed, linnakirikuga külgneval krundil raetuba ja kool.

Raekoja platsi ääres Suure ja Rüütli tänava nurgal olid kuni 1944. aasta märtsipommitamiseni keskaegsed kloostrimüürid.

Elumaja aadressil **Suur tänav 1** kuulus Rootsi müügiesindajale Moskvas, Narva linna burgkrahvile Christoffer vоn Kochenile. Maja peeti kõige suuremaks hooneks linnas. See oli hollandi klassitsismi stiilis ehitatud maja. Fassaadi autor oli Johann Gregor Herold. Hoones asus trükikoda Põhja-Eesti.

Hoones aadressil **Suur tänav 4** asus Eesti Panga Narva osakond.

Hoones aadressil **Suur tänav 8** asus 1806. aastal Narvas asutatud Harmonie seltsi klubi.
 
Elumajas aadressil **Suur tänav 19** elas Narva bürgermeister ja kaupmees Jürgen von Tunderfeldt. Enne sõda asus selles võimsate keldrimüüridega hoones hotell Central.

Elumaja aadressil **Suur tänav 21** kuulus Hanss Fonnele.

Märtsipommitamise ajal hävisid kõik selle tänava hooned. Nende asemele ehitati hiljem kolme- ja neljakorruselised elumajad, nn hruštšovkad.

Pilt:Suur tänav.jpg|Suur tänav. Vaade Mäe tänava ristmikult. Paremal on majad nr 1 ja 3 ning vasakul majad nr 4, 6, 8 jne
Pilt:Suur tänav-1.jpg|Suur tänav. Vaade üle Viru tänava Narva Issanda Muutmise katedraali kellatornile
Pilt:Raekoja plats Suur ja Rüütli tänav.jpg|Suure ja Rüütli tänava ristmik. Vaade Raekoja platsilt. Paremalt vasakule: majad Suur 19 ja Suur 21.
Pilt:Fonne maja Narvas.jpg|Hanss Fonne'i maja (Suur 21)
Pilt:Narvafronten, 1944 - Narvafront036.jpg|Hoonete varemed pärast 1944. aasta märtsipommitamist


## Viited

## Välislingid
*Kristi Tasuja, Narva Suur tänav 22 ja 24 kruntide ehituslugu, Tartu Ülikool, Filosoofiateaduskond, Ajaloo ja arheoloogia instituut, Tartu 2009
Hommiku tänav (Tallinn)

**Hommiku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Pääsküla asumis.

Tänav algab Lauliku tänavalt ja lõppeb Sõnajala tänavaga ristudes.

Enne 1925. aastat kandis tänav nime *Nõmme tänav* ja seejärel nime **Hommiku tänav**. 1940–1941 kandis tänav *Haki tänava* nime.

## Viited
Viive Kõvask

**Viive Kõvask** (4. märts 1932 – 19. veebruar 1995) oli eesti hüdrobioloog.

1956. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli diplomitööga "Eesti NSV kesk- ja lõunaosa järvede fütoplanktonist".

1965. aastal kaitses ta bioloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV ikkesvetikad (*Conjugatophyta*)", juhendaja August Vaga, teaduslik konsultant Erast Parmasto.

Ta töötas aastatel 1956–1973 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi hüdrobioloogia sektoris algoloogina ja uuris vetikaid, tema erihuvi oli ikkesvetikad.

## Viited
Nõmme tänav

**Nõmme tänav** on tänav mitmetes Eesti asulates:

***Nõmme tänav** oli tänav Nõmmel (tänapäevasel Tallinna alal), mille praegune nimi on Hommiku tänav
***[[Nõmme tänav (Elva)|Nõmme tänav]]** on tänav Elvas
***[[Nõmme tänav (Kilingi-Nõmme)|Nõmme tänav]]** on tänav Kilingi-Nõmmes
***[[Nõmme tänav (Kiviõli)|Nõmme tänav]]** on tänav Kiviõlis
*Nõmme tänav on tänav Kudjape alevikus
*Nõmme tänav on tänav Kuusalu alevikus
*Nõmme tänav on tänav Laulasmaa külas
***[[Nõmme tänav (Kuressaare)|Nõmme tänav]]** on tänav Kuressaares
***[[Nõmme tänav (Kärdla)|Nõmme tänav]]** on tänav Kärdlas
*Nõmme tänav on tänav Lohusuu alevikus
***[[Nõmme tänav (Pärnu)|Nõmme tänav]]** on tänav Pärnus
***[[Nõmme tänav (Rakvere)|Nõmme tänav]]** on tänav Rakveres
***[[Nõmme tänav (Tartu)|Nõmme tänav]]** on tänav Tartus
***[[Nõmme tänav (Tõrva)|Nõmme tänav]]** on tänav Tõrvas
***[[Nõmme tänav (Türi)|Nõmme tänav]]** on tänav Türil
*Nõmme tänav on tänav Vahi alevikus
*Nõmme tänav on tänav Vasalemma alevikus
***[[Nõmme tänav (Võru)|Nõmme tänav]]** on tänav Võrus

## Vaata ka
*Nõmme tee
Ilmarise tänav

**Ilmarise tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Hiiu asumis.

Tänav algab Ugala ja Haldja tänava ristumiskohast ja lõppeb tupiktänavana.

Tänav sai nime 16. septembril 1952; see on nimetatud Soome mütoloogilise tegelase Ilmarise järgi.

Ilmarise tänav 19, 21, 23, 25 kuuekorruselised korterelamud valmisid Pääsküla rabaäärsel reljeefsel metsamaastikul ametlikult EKE Vabariikliku Nõukogu eksperimentaalse elamukvartalina. Arhitektid Ants Mellik, Endel Laasi, projekt 1969, kvartal valmis 1971. aastal.

## Viited
Imanta tänav

**Imanta tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

Tänav jääb Võlvi ja Vana-Liivamäe tänava vahele.
## Ajalugu

Imanta tänav Tallinnas Keldrimäe asumis on kandnud ajalooliselt nimetusi  - Väike-Juhkendali tänav, Veike-Juhkendali tänav; saksa keeles *Kleine Joachimstaler Straße* ja *Imantastraße*, vene keeles *Малая Іоахимстальская улица*..

Suur-Arefjevi tänav 6 asus Vene õigeusu kiriku Tallinna 2-klassiline Nikolai kogudusekool.

Tänav  Maakri ja Sibulaküla asumis sai Imanta tänava nime 17. jaanuaril 1923. Enne seda nimetati seda *Arefjevi* ehk *Suur-Arefjevi tänavaks*. 22. jaanuaril 1936 liideti Imanta tänavaga Väike-Juhkentali tänav.

Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee otsusega 13. veebruarist 1976 nimetati Lenini puiesteelt Kingissepa tänavale  kulgenud osa, Ants Lauteri järgi Ants Lauteri tänavaks. Tollasest Kingissepa tänavast Juhkentali poole jätkus senine Imanta tänav.

## Viited
Jaani tänav (Tallinn)

**Jaani tänav** (, *Johannisstraße, Johannispromenade*; vene keeles *Іоановская ул., Іоанновская ул., Ивановская ул.*) oli tänav Tallinnas 20. sajandi alguses, mis ühendas toonast Vene turgu toonase Peetri platsiga. 

Tänapäeval moodustab see Pärnu maantee alguse Viru väljakust Vabaduse väljakuni. 

Tänav sai nime Jaani kiriku järgi, kuid nimi tühistati 22. jaanuaril 1936.

Uuele turule ehitati vastu Jaani tänavat 1896. aastaks kivist vaekoda mõne äriruumiga, turu idaservale püstitati aastail 1900 turuhoone (Riia arhitekt Wilhelm von Stryk) toiduainete müümiseks, mis oli eelkõige mõeldud lihamüüjate tarbeks. Turuhoone Pärnu maantee poole ehitati 20. sajandi algul kaubaputkade read, ning turuplatsi suurendati veidi ida suunas. Kaubaputkad lammutati 1923. aastal ja see muutis turu avaramaks.

Jaani tänava lõunaküljel Viru tänava purkkaevu vastas asus aastatel 1903–1905 Tallinna saksa teater, kui pärast Laia tänava teatri põlemist 1902–1903 Uue turu äärsele haljasalale ehitati Saksa Teatrile ajutine kerge puitteater, nn Interimstheater (mille projekteerisid Riia arhitekt H. Scheel ja Tallinna insener Friedrich Axel von Howen). Teatrihoone oli küünitaoline hall, kus anti teatrietendusi ja näidati kino. 1905. aasta 15. oktoobri ööl põletati teater maha.

Samale Saksa Teatri kohale ehitati hiljem veel mitu puithoonet: 1906 ja 1907 vendade Truzzide tsirkus, mis oli ajutine tsirkusehoone, mis püstitati hooaja alguses mõneks kuuks. 1908. aastal ehitati kõrvuti kaks püsihoonet: kino Metropol ja tsirkusehoone. Aastatel 1908–1911 tegutsenud kino Metropol põles maha ööl vastu 22. juunit 1911. Aastatel 1908–1913 tegutsenud tsirkusehoones asus detsembrist 1910 ka kino Marina. Tsirkusehoone lammutati juulis 1913.

Praeguse Draamateatri kohal asus aastatel 1895–1899 tsirkus Momino. Aastatel 1908–1910 ehitati Saksa Teatri hoone (siiani säilinud), aastatel 1911–1913 aga Estonia teatrihoone.

Jaani tänav 13 (tänapäeval Estonia pst 10 ja Pärnu mnt 13 nurgal Tallinna Inglise kolledži hoone) ehitati aastatel 1913–1916 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi hoone.

## Viited
Vidrike mõis

**Vidrike mõis** (saksa keeles *Friedrichshof*) oli rüütlimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.

## Ajalugu
Mõis rajati 18. sajandi keskel Pilkuse mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 323 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/341.

## Välislingid
*
*Vidrike mõis (Otepää khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vana-Otepää mõis

**Vana-Otepää mõis** (saksa keeles *Schloß Odenpäh*) oli riigimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.

Mõis rajati 13. sajandil.

Otepää mõisa (mille alla kuulusid ka hilisemate Ilmjärve ja Kastolatsi mõisa valdused) läänistas pärast Tartu piiskopkonna hävingut Liivi sõjas Poola kuningas Zygmunt III Waza poolt Tartu ökonoomile Georg Schenkingile, kuid Rootsi kuningas Gustav II Adolf läänistas selle kas 1625 või 1626. aastal Axel Oxenstiernale. 1641. aastal oli Otepää mõisa omanik feldmarssal Herman Wrangel, kes pärandas selle oma pojale, kindral Wolmar Wrangelile, kellele kuningas Karl XI kinnitas selle vara 1674. aastal. Pärast Wolmar Wrangeli järeltulijateta surma 1677. aastal kinnitas kuningas mõisa tema lesele Vasaborgi Kristinale. Suure reduktsiooni tulemusena sai Otepää mõisast kroonumõis.

## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 322 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/13.

## Välislingid
*
Issaku mõis

**Issaku mõis** (saksa keeles *Issako*) oli Kurista mõisa kõrvalmõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal.

Mõisa peahoone ehitati 19. sajandi II poolel. Peahoone on erandlikult esinduslik; enamasti kõrvalmõisate peahooned olid märksa tagasihoidlikumad kui peamõisate peahooned. Issaku mõisa peahoone on tellistest ehitatud ja põhiosas ühekorruseline. Hoone fassaad on keskosas eenduv ja kahekorruseline. Hoonesse pääseb sisse veranda kaudu.

Mõis on tänapäeval eraomanduses.

## Viited

## Kirjandus
*Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 100-1.

## Välislingid
*
*
Džamala

**Sussana Džamaladinova** (ukraina keeles Сусана Джамаладінова; krimmitatari keeles Susana Camaladinova; sündinud 27. augustil 1983 Ošis Kirgiisi NSV-s), esinejanimega **Džamala** (ukraina keeles Джамала), on krimmitatari päritolu Ukraina laulja, spintosopran, Ukraina rahvakunstnik, Kiievi aukodanik. 

2016. aastal võitis Džamala Ukraina esindajana Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "1944".

## Elu ja karjäär
### Noorus
Susanna Džamaladinova sündis Kesk-Aasias, kuhu ta vanavanaema oli koos viie lapsega krimmitatarlaste küüditamise käigus Stalini käsul 1944. aastal Krimmist ümber asustatud. Ukraina taasiseseisvumise järel naasis perekond Krimmi. Susanna ja tema krimmitatarlasest isa on muslimid, ema on kristlane, rahvuselt armeenlanna.

Džamala lapsepõlv möödus Krimmis Maloritšenske külas Alušta lähedal muusikute peres. Susanna ema töötas muusikakoolis õpetajana, isal oli dirigendikutse. Mõistes, et ei suuda peret muusikaga ära toita, oli isa sunnitud tegelema aed- ja puuviljakasvatusega. Aastatel 1992–1998 õppis Džamala Alušta 1. Muusikakoolis klaveri erialal. Muusikakooli lõpetamise järel asus ta õppima Simferopoli Tšaikovski-nimelisse kõrgemasse muusikakooli ning lõpetas seejärel Kiievis Tšaikovski-nimelise Ukraina rahvusliku muusikaakadeemia ooperilauljana.

### Karjäär
Džamala läbilöögiks sai võit 2009. aastal Lätis Jūrmalas peetud noorte lauljate konkursil Uus Laine.

2016. aasta 21. veebruaril sai teatavaks, et Džamala esindab 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Rootsis Stockholmis Ukrainat omaloodud lauluga "1944". Džamala võitis võistluse.
Järgmisel päeval pärast Eurovisiooni võitu andis president Petro Porošenko talle Ukraina rahvakunstniku aunimetuse. 26. mail 2016 nimetati ta Kiievi linna aukodanikuks.

## Diskograafia
### Albumid
* "For Every Heart" (2011)
* "Live At Arena Concert Plaza" (kontsert DVD, 2012)
* "All or Nothing" (2013)
* "Thank You" (2014)
* "Podykh" (2015)

### Singlid
* "1944" (2016)

## Viited

## Välislingid
Armeenia Apostliku Kiriku Eesti Püha Gregoriuse kogudus

**Armeenia Apostliku Kiriku Eesti Püha Gregoriuse kogudus** on 1994. aastal loodud Armeenia Apostliku Kiriku kogudus Tallinnas, mis tegutseb Tallinna Jaani Seegi kirikus.

Koguduse vaimulik (preester) on isa Garnik.

2017. aasta oktoobris esitasid koguduse pühapäevakooli lapsed Mahtra lasteaias armeenia rahvatantse ja -laule .

## Viited
Felix Wiedwald

**Felix Wiedwald** (sündinud 15. märtsil 1990 Thedinghausenis) on saksa jalgpallur. Ta mängib väravavahina Saksa Bundesliga klubis Frankfurdi Eintracht.
Johann Mahmastal

**Johann Mahmastal** ehk **Johann Mahmastol** (vene keeles *Иоганн (Иоханнес) Адамович Махмасталь*; 29. märts vkj/10. aprill 1891, Narva – 2. veebruar 1942, Bagarjak, Tšeljabinski oblast) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane ja diplomaatiline kuller. 

Johann Mahmastal sündis 1891. aastal Narvas töölisperekonnas, lõpetas algkooli ja õppis lukksepaks ning töötas Peterburis. 

Nõukogude võimu kehtestamisel Venemaal osales 1917. aastal Talvepalee hõivamisel  ja organiseeris Narvas 1918. aasta algul Punakaarti. Hiljem sõdis Johannes Raudmetsa juhitud Eesti kütivägede 4. Narva polgus Vene kodusõjas Põhjarindel Arhangelski suunal, tõusis polgukomissariks.

1919. aasta oktoobris suunati ta Vene kodusõja Lõunarindele ja määrati eesti kütidiviisi 2. brigaadi komissariks, kellena sõdis kuni diviisi likvideerimiseni 1920. aastal.

Vene kodusõja järel töötas ta Tšekaas ja seejärel NSV Liidu Välisasjade Rahvakomissariaadis. 1926. aastal lõi ta Läti territooriumil Moska-Riia raudteeliinil tagasi kallaletungi, kui täitis koos Theodor Nettega diplomaatilise kulleri ametiülesandeid ning sai haavata, mille eest autasustati Punalipu ordeniga.

Elas Moskvas, kus 1938. aastal arreteeriti NKVD poolt ja mõisteti süüdi § 58-6-8-11 süüdistuses ja karistati 5-aastase vabaduskaotusega.

Johann Mahmastal evakueeriti  1941. aasta sügisel Moskvast Tšeljabinskisse, ta suri 2. veebruaril 1942. aastal Bagarjakis Tšeljabinski oblastis südamepuudulikkusesse.
## Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi kandis Narva Suur tänav aastani 1994. nime **Mahmastali tänav**. Johann Mahmastali järgi nimetati ka 1990. aastal ehitatud mootorlaev Iohann Mahmastal, IMO: 8603406.

## Viited

## Kirjandus
*Harri Jõgi, “Eesti soost kindralid. Teatmik”, Kirjastus Sisekaitseakadeemia, 1999, lk 30
Yllästunturi

**Yllästunturi** on tundur Soomes Lapi maakonnas Kolari vallas. 

Yllästunturi on 719 meetrit kõrge mägi Pallas-Yllästunturi rahvuspargis. Tundru suhteline kõrgus on üle 500 meetri, hea ilmaga ulatub nähtavus mäe tipust üle saja kilomeetri.

Yllästunturi põhja- ja lõunanõlvale on rajatud mäesuusarajad. Yllästunturil asub Soome ainuke Super-G nõlv. Tundru jalamil asub Ylläse suusakeskus. Tippu viib gondellift. 

Yllästunturist põhja pool asub Äkäslompolo küla, lõuna pool Ylläsjärvi küla.

## Viited
Rein Haljand

**Rein Haljand** (sündinud 12. mail 1945 Tallinnas) on eesti ujuja, spordipedagoog ja sporditegelane.

Ta alustas ujumistreeninguid 1959. aastal Tallinna Kalevis Sylvi Pressi juhendamisel. Ta tuli aastatel 1962–1967 kuuel korral vaba-, selili- ja teateujumises Eesti NSV meistriks ning oli kolmel korral teateujumises Eesti NSV rekordi püstitajaid. Ta kuulus aastatel 1960–1968 Eesti NSV ujumiskoondisse. 

Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1966. aastal TPedI kehakultuuriteaduskonna. Ta kaitses Moskvas 1975. aastal väitekirja liblikujumise liigutuste struktuurist ning sai pedagoogikakandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1966–2012 Tallinna Ülikoolis ja selle eellastes õppejõuna. 1992–2005 oli Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna dekaan, 1997–2002 ja 2005–2007 spordipedagoogika õppetooli juhataja. 1992–1997 ja 2007–2012 oli ta Tallinna Ülikooli kinesioloogia õppetooli juhataja ning 2007–2012 professor, alates 2012. aastast emeriitprofessor.

## Töid
*1989 – "Ujumistehnika mudelid. Õpetamise metoodika ja kontroll"
*1992 – "Ujumisstartide tehnika mudelid. Õpetamise metoodika ja kontroll"
*1995 – "Barcelona ’92. XXV olümpiamängud" (kaasautor)
*2000 – "Swimming technique analyses"
*2007 – "Täiuslik ujumine. Tehnika ja taktika" (kaasautor)
*2010 – "Liikumise ja spordi ABC" (kaasautor)

## Tunnustus
*1964 – meistersportlase järk
*2010 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2013 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi aastapreemia (Eesti ja Euroopa ujumiselu suunanud emeriitprofessor on pidanud loenguid enam kui sajas riigis ja andnud välja hindamatut õppematerjali)
*2013 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
*2017 – Eesti Vabariigi spordipreemia (elutööpreemia – pikaajalise tulemusliku töö eest spordipedagoogi ja rahvusvaheliselt tunnustatud sporditeadlasena)

## Viited

## Kirjandus
*2000 – "Haljand, Rein". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A–Ki. Tallinn 2000. Lk 335.

## Välislingid
*Rein Haljand Eesti Teadusinfosüsteemis
*Rein Haljand Eesti spordi biograafilise leksikoni veebiversioonis
Mait Miljan

**Mait Miljan** (16. september 1939 – 1. juuni 2007) oli eesti majandusteadlane.

## Haridus ja töö
1963. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kaubatundmise eriala. Aastatel 1963–1967 töötas ta Viljandi Kaubastu vanemkaubatundjana ja teenis vahepeal Nõukogude armees. 1967–1968 töötas Üleliidulise Kaubanduskonjunktuuri Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadurina, seejärel asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli aspirantuuri. 

1972. aastal sai ta Tartu Riiklikus Ülikoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Piima ja piimasaaduste turg Eesti NSV-s ja selle arengu perspektiivid" 

1973. aastast Tartu Riikliku Ülikooli kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri vanemõpetaja, 1974. aastast dotsent, 1974–1984 kateedri juhataja. 1990. aastast Tartu Ülikooli turunduse õppetooli juhataja, 1992. aastast majandusteaduskonna erialaõppe prodekaan, 1993. aastast turunduse professor.

Tema uurimisvaldkondadeks olid turunduse juhtimine siirdemajanduses, hind ja hinnakujundus, nõudlus ja selle prognoosimine ning tarbekaupade turgude analüüs ja arengu prognoosimine. Ta nõustas ka Eesti ettevõtteid turundusstrateegia väljatöötamisel.

## Sporditegevus
1963. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlustel teateorienteerumises segateates TRÜ IV võistkonnas pronksmedali. 1971. aastal võitis ta Eesti meistrivõistlustel orienteerumises tavarajal hõbemedali.

1962. aastal tuli ta TRÜ IV võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks. 1972. aastal oli ta koos Jaan Miljaniga Jüriööjooksu rajameister.

## Raamatud
*Hinnakujundus turunduses. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1996
*Turunduse juhtimine. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1998

## Tunnustus

* 2005 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema isa oli põllumajandusteadlane Artur Miljan. Ehitusteadlane Jaan Miljan on tema vend.

## Viited
Užventise vald

**Užventise vald** (leedu keeles *Užvenčio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 3288 inimest. Valla keskus on Užventise linn (2011. aastal 833 elanikku). Vallamaja asub aadressil P. Višinskio g. 10. Vallavanem on Linas Mačernius. 


Užventis,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Martyno_pušis.JPG|Martynase mänd
Pašilėnai.JPG|Pašilėnai
Kolainiu_cerkve.jpg|Kolainiai õigeusu kirik


Ka on vallas üks huutor - Lukšiškė. Aastal 2011 seal elanikke ei olnud.

## Viited
Tallinna Linnagalerii

**Tallinna Linnagalerii** on Tallinnas aadressil Harju tänav 13 asuv kunstigalerii. 

Galerii asutati 1994. Enne seda tegutses samas majas galerii Luum. 

Linnagaleriid haldab ja seal korraldab näitusi SA Tallinna Kunstihoone Fond. Linnagalerii juhataja on Taaniel Raudsepp.

Linnagalerii näitused on tasuta.

## Näitusi
*...
*2016 Fideelia-Signe Roots "Palju õnne naistepäevaks!"
*...

## Vaata ka
*Kunstihoone galerii
*Tallinna Kunstihoone

## Viited

## Välislingid
*Linnagaleriist SA Tallinna Kunstihoone Fond kodulehel
Riiklik Inglise Kolledž

**Riiklik Inglise Kolledž** (ka **Riiklik Kolledž**) oli aastatel 1936–1940 Tallinnas tegutsenud kool.

Kool asutati 1936. aastal Kaarli Eragümnaasiumi põhjal ja aastatel 1936–1937 kandis see ametlikult nime Inglise Kolledž. Riikliku kolledži vana koolimaja Imanta tänaval on hävinud.

Tallinnas oli 1930. aastatel kaks inglise kolledži nime kandvat õppeasutust: üks oli 1932. aastal asutatud erakool Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž, teine 1936. aastal rajatud Riiklik Inglise Kolledž (RIK).

1938. aastal ehitati Riikliku Inglise Kolledži jaoks uus hoone Narva maantee 25. Seda ehitust rahastasid ka lapsevanemad, kuid pärast valmimist sai hoone enda käsutusse 1919. aastal asutatud Tallinna Õpetajate Seminar. Pärast Teist maailmasõda avati seal Tallinna Pedagoogiline Instituut, praegu on seal Tallinna Ülikooli peahoone.

1940. aastal moodustati Riikliku Inglise Kolledži ja Tõrvand-Tellmanni Erakolledži põhjal Tallinna 9. Keskkool. Seejuures Riikliku Inglise Kolledži algkooli ja progümnaasiumi klassid ühendati Tallinna Õpetajate Seminari algkooliga.

Koolis oli inglise keele süvaõpe ja selleks oli õpetajaid kutsutud ka Inglismaalt. Erinevalt paljudest teistest koolidest olid seal usuõpetuse tunnid luteri- ja õigeusulistele eraldi.

Kooli direktor alates avamisest kuni sulgemiseni 1940. aastal oli Paul Vaarask.

## Viited

## Kirjandus
*Lauri Vaska. “Riiklik Õppeasutus Riiklik Inglise Kolledž”. Kirjastus Eesti Keele Sihtasutus. Tallinn 2002, 142 lk. ISBN	998581195X
Klaus Härö

**Klaus Juhani Härö** (sündinud 31. märtsil 1971 Porvoos) on soomerootslasest Soome filmirežissöör.

Ta lõpetas aastal 1999 Aalto Ülikooli kunsti, disaini ja arhitektuuri kõrgkooli (toona Kunstiülikooli) filmikunstiteaduskonna kunstiteaduste magistri kraadiga.

## Filmograafia
### Mängufilmid
* *Näkymätön Elina* (*Elina – som om jag inte fanns*) (2003)
* *Äideistä parhain* (2005)
* *Uusi ihminen* (*Den nya människan*) (2007)
* *Postia pappi Jaakobille* (2009)
* *[[Vehkleja (film)|Vehkleja]]* (*Miekkailija*) (2015)
**Tuntematon mestari* (2019)
**Livet efter döden* (2020)
*"Rakkaani merikapteeni" (2022)
*"Sa pole üksi" ("Ei koskaan yksin"; 2025)

### Muid filme
* *Johannes 10–11 år* (*Johannes 10–11 v.*) (lühifilm, 1993)
* *Jagande efter vind* (*Tuulen tavoittelua*) (lühifilm, 1995)
* *Maraton* (lühifilm, 1997)
* *Två kärlekar* (*Kaksi rakkautta*) (dokumentaalfilm, 1998)
* *Ofödda poeters sällskap* (*Syntymättömien runoilijoiden seura*) (dokumentaalfilm, 1998)
* *Nattflykt* (*Yölento*) (lühifilm, 1998)
* *Sommartider* (*Samassa veneessä*) (lühifilm, 1999)
* *Hem över havet* (*Meren yli kotiin*) (dokumentaalfilm, 1999)
* *Statisten* (*Statisti*) (1999)
* *Nattflykt* (*Yölento*) (1999)
* *Gator av guld* (*Kadut kuin kultaa*) (dokumentaalfilm, 2000)
* *Kolme toivetta* (*Tre önskningar*) (2001)
* *Huvudrollen* (*Päärooli*) (lühifilm, 2005)
* *Dagmamman* (2013)
Vabaduse Risti Vendade Ühendus

**Vabaduse Risti Vendade Ühendus** (ka **Vabadusristi Vendade Ühendus**, lühend **VRVÜ**) oli 1925. aastal *Tartu Vabaduseristi Vendade Ühenduse* (lühend *TVVÜ*) ümberkorraldamisel moodustatud üleriigiline organisatsioon, mis ühendas Eesti Vabadusristi kavalere. 

## Asutamine
TVVÜ asutati 23. veebruaril 1923 Tartus Siegfried Pindingu eestvõttel ja Pinding sai ühtlasi ka TVVÜ juhatuse esimeheks. 1925. aastal täiendati põhjalikult TVVÜ põhikirja ja TVVÜ korraldati ümber **Vabaduse Risti Vendade Ühenduseks** (lühend VRVÜ).

## Eesmärk
VRVÜ üks eesmärke oli koguda andmeid Vabadusristi kavaleride kohta. Andmete põhjal koostati 1935. aastal koguteos "Eesti Vabadusristi kavalerid". Teose kordustrükk ilmus 1984. aastal Stockholmis.

## Osakonnad
VRVÜ-l oli üle Eesti palju osakondi. 1926. aastal asutati osakond Narvas, 1927. aastal Viljandis, Pärnus ja Tallinnas ning 1928. aastal Rakveres, Valgas ja Võrus.

1936. aastal kuulus ühendusse umbes 1000 liiget, neist umbes 400 Tallinna osakonnas.

### Järvamaa osakond
Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Järvamaa osakond oli Järvamaal elavate Vabadusristi kavaleride organisatsioon.

Osakonna asutamiskoosolek toimus 3. oktoobril 1937 Paides, esimees oli kuni osakonna likvideerimiseni 1940. aastal major Voldemar Silbermann VR II/3. Juunis 1939 kuulus osakonda 55 liiget.

### Rakvere osakond
Vabaduse Risti Vendade Ühenduse oli Virumaa lääneosas elavate Vabadusristi kavaleride organisatsioon.

Osakond asutati 20. mail 1928 Rakveres, esimehed olid kolonel Oskar Luiga VR I/2, II/2, II/3 ja kolonel Georg Leets VR I/3, II/3. Mais 1934 kuulus osakonda 54 tegev- ja 7 toetajaliiget.

30. detsembril 1943 peeti Rakveres osakonna taastamiskoosolek, esimeheks valiti major Eduard Paurman VR II/3.

## Viited
Age of Empires II

**"Age of Empires II: The Age of Kings"** on ajalool põhinev reaalaja- ja strateegiamäng. Mängu arendas Ensemble Studios ja andis välja Microsoft. Sarja "Age of Empires" teine mäng anti välja 1999. aastal Microsoft Windowsi ja Macintoshi operatsioonisüsteemidele. Aastal 2000 anti välja esimene uuendus "The Conquerors". 2001. aastal anti välja Playstation 2 versioon.

Võrreldes sarja esimese mänguga toimub mängu tegevus nüüd keskajas. Mäng kulgeb endiselt läbi nelja ajastu, milleks on nüüd pime keskaeg (Dark Age) - sarnane varakeskajale; feodaalaeg (Feudal Age) - umbes 9. sajand, lossiaeg (Castle Age) - sarnane kõrgkeskajale ja impeeriumiaeg (Imperial Age) - sarnane renessanssiajastule.

Tsivilisatsioonid jagunevad taas nelja arhitektuuristiili: Lääne-Euroopa (britid, frangid ja keldid), Kesk-Euroopa (goodid, teutoonid ja viikingid), Lähis-Ida (bütsants, pärslased, türklased ja saratseenid) ja Kaug-Ida (jaapani, hiina ja mongoli). Igal tsivilisatsioonil on nüüd lisaks oma töövõtetele ka ainult neile omased spetsiaalsed üksused - näiteks brittidel inglise pikkvibumehed, teutoonidel ristirüütlid, viikingitel viikingilaevad ja saratseenidel mamelukid. Lisaks saab mängida ka keskaegsete kangelaste vallutusretki: William Vallutaja, Jeanne d'Arc, Friedrich I Barbarossa, Tšingis-khaan ja Saladin.

Aprillis 2013 anti Windowsile, Steami keskkonnale välja "Age of Empires II: HD Edition", kus HD-versioonis on nii originaalmäng, laiendused kui ka ajakohastatud graafika. Lisatud on ka Steam Workshopi abil uue, kasutajate tehtud sisu lisamise võimalus. 5. novembril 2015 andis Microsoft välja laienduse "The African Kingdoms".

### Definitive Edition
14. novembril 2019 andis Microsoft välja mängu "Age of Empires II" uusversiooni **"Age of Empires II: Definitive Edition"**. See sisaldab täiesti uuendatud 4K-graafikat, võimalust mänguvaates detaile suurendada ja vähendada. Lisatud on uus kampaania  "The Last Khans" ning neli uut tsivilisatsiooni: bulgaarlaste, leedulaste, tatarlaste ja Türgi rändrahvaste oma.

## Välislingid
*Mängu "Age of Empires" Eesti infoportaal
Lentoasema raudteepeatus

**Lentoasema raudteepeatus** (lühend Len, rootsi keeles *Flygplatsens järnvägsstation*, km 26+575) on raudteepeatus Soomes. 

See on üks 2015. aastal avatud Kehärata raudteepeatustest. Peatus asub tunnelis Helsingi Vantaa lennujaama kõrval.
Michael Gove

**Michael Andrew Gove** (sündinud 26. augustil 1967 Edinburghis) on Suurbritannia ajakirjanik ja poliitik (Konservatiivne Partei). Ta oli aastatel 2010–2014 Suurbritannia haridusminister Cameroni esimeses valitsuses ning aastatel 2014–2016 justiitsminister ja lordkantsler Cameroni teises valitsuses.

Ta õppis Aberdeenis Robert Gordoni kolledžis ja Oxfordi Ülikooli Lady Margaret Halli kolledžis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta ajakirjanikuna.

## Välislingid
Paralleelkoordinaadid

**Paralleelkoordinaadid** (inglise keeles *parallel coordinates*) on vahend visualiseerida mitmemõõtmelist ehk *n*-dimensionaalset geomeetriat (*high-dimensional geometry*) ning analüüsida mitmemöötmelisi andmeid (*multivariate data*).

Et näidata punkti mitmemõõtmelises ruumis, joonistatakse joonise taustale võrdsete vahedega *n* paralleelset, tavaliselt vertikaalset, erinevaid telgesid kujutavat joont, kusjuures telje järjekorranumber *i* vastab punkti *i*-ndale koordinaadile. 

Mitmemõõtmelises ruumis asuvat punkti kujutatakse hulknurkse joonena (*polyline*), mille tipud paiknevad telgedel. 

Mitmemõõtmelises ruumis asuva punkti visualiseerimine paralleelkoordinaatide abil meenutab väliselt aegrida (*time series*), kuid selle vahega, et kõigil telgedel on punkti väärtused määratud samal ajahetkel.
Vaiguva vald

**Vaiguva vald** (leedu keeles *Vaiguvos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 947 inimest. Valla keskus on Vaiguva küla, vallamaja asub aadressil Alyvų g. 10. Vallavanem on Alvydas Lukošius. 


Vaiguva,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Pakėvis,_dvaras.JPG|Pakėvise mõis
Pakėvis,_gatvė.JPG|Pakėvis
Vaiguva_baznycia.jpg|Vaiguva kirik


Lisaks küladele on selles vallas veel mitmeid huutoreid.

.

## Viited
Radardiagramm

**Radardiagramm** (inglise keeles *radar chart*, ka *web chart*, *spider chart*, *star chart*, *star plot*, *star glyph*, *cobweb chart*, *irregular polygon*, *polar chart* või *kiviat diagram*) on diagramm mitmemõõtmeliste andmete visualiseerimiseks kahemõõtmelise joonisena.

Radardiagrammi puhul on iga mõõde kujutatud telge visualiseeriva kiirena, mis algab joonisel samast punktist. Telgede asukohal ja paiknemisel ei ole tavaliselt eraldi informatiivset tähendust.
Jan Hieronimowicz Chodkiewicz

**Jan Hieronimowicz Chodkiewicz** (1537 – 4. august 1579) oli 16. sajandi Leedu aadlik. 

Jan Hieronimowicz Chodkiewicz oli Žemaitija staarost (al 1563), Žemaitija suurvürstiriigi vanem (al 1564), Telšiai ja Plateliai staarost (al 1566)

Rzeczpospolita Liivimaa hertsogkonna Liivimaa hetman koos Jerzy Zenowicziga 1569. aastast ja Liivimaa kuberner (1566–1578).

Leedu marssal (al 1566), Kaunase staarost (al 1569), Škłoŭ krahv (al 1568), Vilniuse kastellaan (al 1574).

## Järglased
Jan Hieronimowicz Chodkiewiczi poeg oli Jan Karol Chodkiewicz (surnud (1621),  Poola-Leedu väejuht, 1601. aastast  Leedu välihetman ja 1605. aastast Leedu suurhetman.
Aukštelkai vald

**Aukštelkai vald** (leedu keeles *Aukštelkų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Radviliškise rajooni territooriumil.

Valla pindala on 99 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1581 inimest. Valla keskus on Aukštelkai küla, vallamaja aadress on Žalioji g. 1. Vallavanem on Alma Kubilinskienė.


Aukštelkų_ąžuolas.jpg|Aukštelkai tamm
Arimaiciu_ezeras.JPG|Arimaičiai järv
Monument with the Cross of Vytis, dedicated to the Independence of Lithuania in Aukštelkai, Lithuania.jpg|Aukštelkai


Lisaks küladele on vallas veel Rupliškise huutor (2011. aastal oli seal 3 elanikku).
 
## Viited
Järve tee

**Järve tee** on/oli tänav mitmes Eesti linnas:
*Järve tee on tänav Paides
*Järve tee on Tallinnas asuva A. H. Tammsaare tee endine nimi
*Järve tee on tänav Lohusuu alevikus
*...

## Vaata ka
*Järve tänav
Baltika (ansambel)

**Baltika** oli 1960.–1970. aastatel tegutsenud Eesti ansambel.

Ansamblis mängisid muuhulgas Jüri Kõrgema, Mati Maido, Helmut Aniko ja Gunnar Kriik. 1970. aastast laulis ansamblis Baltika Tõnis Mägi. Ansamblit juhatas Olav Murss. Ansambli solistidena esinesid ka Jaak Joala (Arne Oit. "Meri, mu tuhandenäoline meri") ja Marju Kuut (Arne Oit. "Mind veel ei ole").

1971. aastal võitis Baltika parima ansambli auhinna Kaunase estraadimuusikavõistlusel "Kaunase muusikakevad".

## Viited
Jõeküla tee

**Jõeküla tee** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe ja Vismeistri asumis.

Tänav algab Kakumäe teelt ja lõppeb Jõeoti ja Vähi tänava ristumiskohas.

Jõeküla tänav sai nime 25. veebruaril 1994. Tänav on nime saanud endise Jõeküla järgi, mille territoorium jääb praegu Vismeistri asumisse Kakumäe teest lääne poole. 

## Viited
Kaevuri tänav

**Kaevuri tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas.

Tänav algab Sepa ja Kopli tänava ristumiskohast ja lõppeb Treiali tänavaga ristudes.

Kaevuri tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on kandnud ka **Merekalda tänava** nime. Praegune nimi kuulub ametinimetuste sarja. 
## Ajalugu
Ajalooliselt jäi tänav Vene-Balti tehase Vene-Balti asumi elamurajooni.

Kaevuri tänav 14 tegutses Tallinna II Toidukaubastu kauplus Ranna

## Viited
Kinnisvara hindamine

**Kinnisvara hindamine** (*real estate appraisal*) on protsess, mille käigus määratakse kinnisvara väärtus kindlal ajahetkel. Kinnisvara hindamine hõlmab maa ja selle juurde kuuluvate esemete ning õiguste hindamist, et kujundada seisukoht selle väärtusest. Selleks kasutatakse erinevaid meetodeid ja võetakse arvesse kindlaid kriteeriumeid.  

Vastavalt hindamise standardile koostatakse eksperthinnang, mis sisaldab kõiki uuritud materjale ja analüüse, mille abil jõuti hindamistulemuseni.

Eksperthinnang koostatakse laenutagatise turuväärtuse määramiseks, finantsaruandluseks, kohtulike vaidluste puhul, enampakkumistel alghinna määramiseks, investeerimisotsuste tegemiseks, müügihinna määramiseks ning muudel kliendi poolt tellitud juhtudel.

## Kinnisvara hindamise meetodid
Varade hindamisel kasutatakse peamiselt kolme meetodit: võrdlusmeetodit, tulumeetodit ja kulumeetodit.

Võrdlusmeetod põhineb sarnaste varade hiljutiste turutehingute analüüsil. Hindaja valib võrreldavad tehingud, võrdleb omadusi nagu asukoht, kinnisasja suurus ja seisukord ning teeb vastavad kohandused. Lõpptulemusena arvutatakse vara väärtus, tuginedes korrigeeritud tehingute kaalutud keskmisele. Meetod on eriti sobiv turul aktiivselt kaubeldavate varade puhul.

Tulumeetodiga hinnatakse vara väärtust, võttes arvesse, kui palju tulu see tulevikus toob. Selleks kasutatakse kahte viisi: kas otsest kapitaliseerimist, kus jagatakse aastane tulu kindla kapitalisatsioonimääraga või diskonteeritud rahavoogude meetodit. Tulumeetod sobib eriti hästi investeerimisvaradele, näiteks üürikinnisvarale. Väga oluline on osata tulevast tulu õigesti ette ennustada, sest sellest sõltub hindamise täpsus.

Kulumeetod põhineb vara asendus- või taastamiskulude hindamisel, millest arvestatakse maha füüsiline ja funktsionaalne kulumine. Seda meetodit kasutatakse tavaliselt eriotstarbeliste või uute hoonete hindamisel, kui võrreldavaid turutehinguid napib. Vanemate varade puhul võib kulude hindamine olla keeruline. Kulumeetodit rakendatakse sageli juhtudel, kus muud meetodid ei anna usaldusväärseid tulemusi.

## Kinnisvara hindaja kutsestandardid
Eestis on kolm kinnisvara hindaja kutsetaset ning nende väljastamisega tegeleb Eesti Kinnisvara Hindajate Ühing. Kinnisvara hindajate kutsetasemed on järgmised: kinnisvara nooremhindaja (tase 5), kinnisvara hindaja (tase 6) ja vara hindaja (tase 7) tasemeid on võimalik kontrollida SA Kutsekoda kodulehelt.

## Viited
Richard Taylor

**Richard Taylor** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[Richard Taylor (loodusuurija)|Richard Taylor]]**, loodusuurija ja ajakirjade väljaandja
***[[Richard Taylor (filosoof)|Richard Taylor]]**, USA filosoof ja mesinik
***[[Richard Taylor (füüsik)|Richard Taylor]]** (1929–2018), Kanada füüsik
***[[Richard Taylor (filmimees)|Richard Taylor]]**, Uus-Meremaa filmikujundaja
***[[Richard Taylor (matemaatik)|Richard Taylor]]**, Suurbritannia matemaatik
Jannik Vestergaard

**Jannik Vestergaard** (sündinud 3. augustil 1992 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur. Ta mängib Premier League'i klubis Southampton ja Taani rahvuskoondises kaitsjana.

## Viited
Koiva vesikond

**Koiva vesikond** on üks kolmest veeseadusega määratud Eesti vesikonnast Ida-Eesti ja Lääne-Eesti vesikonna kõrval. Veemajanduslik Koiva vesikond hõlmab lisaks Koiva jõe valgla Eesti-osale ka Pedetsi jõe valgla Eesti-osa, mis hüdrograafiliselt kuulub Daugava jõe valglasse.

Erinevalt Ida- ja Lääne-Eesti vesikonnast Koiva vesikonda harilikult alamvesikondadeks ei jagata. Varem on Koiva vesikonnas ainsa alamvesikonnana eristatud Mustjõe alamvesikonda.

## Viited