open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laekvere vald

**Laekvere vald** oli vald Lääne-Virumaal.

Laekvere vallavanem oli Aarne Laas.

## Asustus

Vallas oli Laekvere alevik ja 18 küla (sulgudes elanike arv seisuga 20. aprill 2006): Alekvere (26), Arukse (27), Ilistvere (5), Kaasiksaare (37), Kellavere (8), Luusika (0), Moora (141), Muuga (276), Paasvere (209), Padu (49), Rahkla (172), Rajaküla (78), Rohu (68), Salutaguse (29), Sirevere (22), Sootaguse (2), Vassivere (36), Venevere (169).

## Ajalugu
Laekvere vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil. 2017. aastal ühines Laekvere vald Vinni vallaga.

## Viited

## Välislingid
* Laekvere vald
Vihula vald

**Vihula vald** oli vald Lääne-Virumaal.

Vald liideti 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Haljala vallaga.

Vihula vallavanem oli Annes Naan.

## Asustus
Vallas oli Võsu alevik ja 52 küla, neist suuremad Käsmu, Palmse, Võsupere, Vergi, Vihula ja Annikvere.

Teised külad: Aasumetsa, Adaka, Altja, Andi, Eisma, Eru, Haili, Ilumäe, Joandu, Kakuvälja, Karepa, Karula, Kiva, Koljaku, Koolimäe, Korjuse, Kosta, Lahe, Lauli, Lobi, Metsanurga, Metsiku, Muike, Mustoja, Natturi, Noonu, Oandu, Paasi, Pajuveski, Pedassaare, Pihlaspea, Rutja, Sagadi, Sakussaare, Salatse, Tepelvälja, Tidriku, Tiigi, Toolse, Tõugu, Uusküla, Vainupea, Vatku, Vila, Villandi ja Võhma.

### Elanike arv
*2144 (1. jaanuar 2006)

## Loodus
Vihula vallas asus Eesti põhjapoolseim saar Vaindloo saar koos Vaindloo tuletorniga. See on kivine ja madal saar Soome lahes. Suurem osa valla territooriumist jäi Lahemaa rahvuspargi aladele. Lisaks oli vallas veel ka Selja maastikukaitseala Selja jõe oru ning Toolse maastikukaitseala Mandri-Eesti ainsa soostunud tammiku kaitseks.

## Ajalugu
Vihula vald moodustati 1991. aasta 12. detsembril.

## Vaatamisväärsused
*Palmse mõis
*Sagadi mõis
*Vihula mõis
*Altja kaluriküla
*Altja ürgorg
*Kalame talumuuseum
*Käsmu kivikülv
*Käsmu meremuuseum
*Käsmu kalmistu
*Ilumäe kirik
*Vainupea kabel
*Vihula linnamägi
*Toolse Ussimägi
*Toolse linnamägi

## Viited
Sõmeru vald

**Sõmeru vald** oli vald Lääne-Virumaal.

2017. aastal ühinesid Rakvere vald ja Sõmeru vald uueks Rakvere vallaks.

Sõmeru vallavanem oli Peep Vassiljev.

## Asustus

Vallas oli Sõmeru, Näpi ja Uhtna alevikud ning 28 küla: Aluvere, Andja, Aresi, Jäätma, Kaarli, Katela, Katku, Kohala, Kohala-Eesküla, Koovälja, Muru, Nurme, Papiaru, Rahkla, Raudlepa, Raudvere, Roodevälja, Rägavere, Sooaluse, Sämi, Sämi-Tagaküla, Toomla, Ubja, Ussimäe, Vaeküla, Varudi-Altküla, Varudi-Vanaküla, Võhma.

## Ajalugu
Enamiku praeguse Sõmeru valla territooriumil asuvate külade ajalugu ulatub muinasaega.

1241. aastal koostatud “Taani hindamisraamatus” on nimetatud Aluvere (*Alouerae*), Andja (*Adnjias*), Kohala (*Tolks*), Rägavere (*Rakkeura*e), Sõmeru (*Someruerae*), Sämi (*Semis*), Ubja (*Ubias*), Uhtna (*Octinus*), Vaeküla (*Wayküll*), Võhma (*Vemais*), Varudi (*Waradas*) külasid.Varudi küla oli oma 45 adramaaga üks suurematest küladest Põhja-Eestis.

Sõmeru valla maadel ei olnud oma kihelkonnakirikut, külad jagunesid kolme kirikukihelkonna – Viru-Nigula, Viru-Jaagupi, Rakvere kihelkonna vahel.

1890. aastal moodustati ühendatud vallakohtu ringkonnad ja 14. oktoobril 1891 moodustati endise Eestimaa kubermangu Rakvere (Viru) kreisi maadest ja täiendavalt Sõmeru vallast (*Neu-Sommerhusen*), Kaarli vallast (*Alt-Sommerhusen*), Arkna vallast (Arknal), Kohala vallast, Uhtna vallast ühendvald, mis kandis sama nime kui asutatud vallakohtu ringkond: “*Sommerhusen*” – Sõmeru vald, mida algusaastatel nimetati ka Kaarli vallaks. “Sõmeru” ja “Kaarli” valla nime kasutati paralleelselt ka hilisemal ajal. Eestimaa kubermangu Talurahva asjade Komissari Rakvere jaoskonna korraldusel kuulutati valla moodustamist Eestimaa Kubermangu Teatajas nr 3 16. jaanuaril 1892. Tolleaegne vallamaja asus Koovälja külas Kohala tee ääres.

Aastatel 1938–1939 viidi Eestis läbi ulatuslik valdade haldusterritoriaalne reform, mille tulemusel vähenes valdade arv neljandiku võrra.
* 

1945. aastal moodustati külanõukogud, Kaarli Küla Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee alustas tegevust 2. oktoobril 1945, olles esialgu kuni 1950. aastani koos Uhtna ja Kohala külanõukoguga veel Sõmeru valla alluvuses, ajani, mil likvideeriti maakonnad ja vallad ning moodustati rajoonid. 1. oktoobrist 1950 läks Kaarli külanõukogu Rakvere Rajooni TSN TK alluvusse.

Kaarli vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil. Sama aasta 30. aprillil nimetati vald ümber Sõmeru vallaks.

## Viited
Tamsalu vald

**Tamsalu vald** oli vald Lääne-Virumaal. Pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisi tekkis olemasoleva Tapa valla ja Tamsalu valla ühinemisel uus Tapa vald.

Vald piirnes läänes Ambla, loodes Tapa, põhjas Rakvere, kirdes Vinni, idas Väike-Maarja ja lõunas Järva-Jaani vallaga.

Tamsalu viimane vallavanem oli Riho Tell.

## Asustus
Vallas oli üks vallasisene linn (Tamsalu), üks alevik (Sääse) ja 30 küla:

Aavere,
Alupere, 		
Araski, 		
Assamalla,		
Järsi, 		
Järvajõe, 		
Kadapiku,			
Kaeva,	
Kerguta, 		
Koiduküla, 			
Koplitaguse, 		
Kuie,		
Kullenga, 		
Kursi,
Lemmküla, 		
Loksa,
Metskaevu, 	
Naistevälja, 	
Piisupi, 	
Porkuni, 	
Põdrangu, 	
Sauvälja, 	
Savalduma,
Türje, 	
Uudeküla,
Vadiküla, 	
Vajangu,
Vistla, 	
Võhmetu, 	
Võhmuta.

## Vaata ka
* Vao ürgorg

## Viited
Viru-Nigula vald (1991)

**Viru-Nigula vald** oli vald Lääne-Virumaal.

Viru-Nigula vallavanem oli Ervins Veitsurs.

2017. aastal ühines Viru-Nigula vald uue Viru-Nigula vallaga.

## Asustus
### Alevik
Viru-Nigula

### Külad
Aasukalda – Iila – Kabeli – Kaliküla – Kanguristi – Kiviküla – Koila – Kunda küla – Kurna – Kutsala –  Kuura – Letipea – Linnuse – Mahu – Malla – Marinu – Metsavälja  – Nugeri – Ojaküla – Paasküla – Pada – Pada-Aruküla – Pikaristi – Pärna – Samma – Selja – Siberi – Simunamäe  – Toomika – Tüükri  – Unukse – Varudi – Vasta – Villavere – Võrkla

## Vaata ka
*Viru-Nigula kihelkond
*Letipea-Mahu

## Viited
Väike-Maarja vald

**Väike-Maarja vald** on omavalitsus Lääne-Virumaal.

Vald moodustati 2005. aasta oktoobris, kui Avanduse vald ja toonane Väike-Maarja vald ühinesid uueks, Väike-Maarja vallaks. 2017. aasta haldusreformi käigus sundliideti vallaga Rakke vald.

Väike-Maarja vallavanem on Indrek Kesküla.

## Asustus
### Alevikud
Väike-Maarja – Simuna – Rakke

### Külad
Aavere – Aburi – Ao – Avanduse – Avispea – Ebavere – Edru – Eipri – Emumäe – Hirla – Imukvere – Jäätma – Kaavere – Kadiküla – Kamariku – Kellamäe – Kiltsi – Kitsemetsa – Koila – Koluvere – Koonu – Kurtna – Kõpsta – Kännuküla – Kärsa – Käru – Lahu – Lammasküla – Lasinurme – Liigvalla – Liivaküla – Mõisamaa – Mäiste – Määri – Müüriku – Nadalama – Nõmme – Nõmmküla – Olju – Orguse – Padaküla – Pandivere – Piibe – Pikevere – Pudivere – Raeküla – Raigu – Rastla – Räitsvere – Salla – Sandimetsa – Sootaguse – Suure-Rakke – Tammiku – Triigi – Uuemõisa – Vao – Varangu – Villakvere – Vorsti – Võivere – Väike-Rakke – Väike-Tammiku – Äntu – Ärina

## Sümboolika
Avanduse ja Väike-Maarja valla ühinemisel jäi kasutusele 1. veebruaril 1995 kinnitatud Väike-Maarja valla sümboolika.

Vapi kujund – veetilk sinisel taustal – sümboliseerib puhast vett ning Väike-Maarja erilist seotust põhjavee- ja loodushoiuga.

Valla lipu kujundiks on veetilk sinisel taustal, mis sümboliseerib puhast vett ning Väike-Maarja erilist seotust põhjavee- ja loodushoiuga.

## Vaata ka
* Vao ürgorg
* Liiva allikad
* Väike-Maarja valla raamatukogu

## Viited

## Välislingid
* Väike-Maarja valla koduleht
Eesti riigiametite loend

**Eesti riigiametid** on Eestis Eesti Vabariigi ministeeriumist madalama staatusega riiklikud keskasutused.

Eesti Vabariigi riigiametid on järgmised:

## Eesti NSV riiklikud ametid
Eesti taasiseseisvumisprotsessis, üleminekuperioodil (1990–1992) moodustati Eesti NSV Valitsuse määrusega nr. 10 (16. jaanuarist 1990. aastal) järgmised Eesti NSV riiklikud ametid:
* Eesti NSV ehitusministri valitsemisalas
**              Kommunaalamet;
*              Eesti NSV justiitsministri valitsemisalas
**              Perekonnaseisuamet;  
*              Eesti NSV keskkonnaministri valitsemisalas
**              Metsaamet (1990–2000);
**              Veeamet;              
*              Eesti NSV kultuuriministri valitsemisalas 
**              Spordiamet;
**              Turismiamet (1990–2000);
*              Eesti NSV majandusministri valitsemisalas
**              Hinnaamet;
**              Litsentsiamet;
**              Standardiamet;
**              Teraviljaamet (1990–1991);
*              Eesti NSV põllumajandusministri valitsemisalas  
**              Maa-amet;
*              Eesti NSV rahandusministri valitsemisalas 
**              Maksuamet (1990–2004);  
**              Tolliamet (1990–2004);            
*              Eesti NSV siseasjade ministri valitsemisalas
**              Tuletõrje- ja Päästeamet; 
*              Eesti NSV sotsiaalministri valitsemisalas
**            Migratsiooniamet;
*              Eesti NSV transpordiministri valitsemisalas
**              Lennuamet (1990–);
**              Maanteede Amet;
**              Veeteede Amet;           
*              Eesti NSV tööstus- ja energeetikaministri valitsemisalas
**              Tehnilise Järelevalve Amet;
*              Eesti NSV riigiministri valitsemisalas
**              Statistikaamet.

## 1992. aasta
*moodustati Eesti Vabariigi siseministri valitsemisalas Eesti Vabariigi Riikliku Kodakondsusameti ja Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Passibüroo baasil Eesti Vabariigi Passiamet
## 1997. aasta
*Riikliku Perekonnaseisuameti (02.01.1992–30.12.1994) ja seejärel Justiitsministeeriumi haldusalas tegutsenud t (02.01.1995–31.12.1996) Riikliku Perekonnaseisuameti ülesanded ja kohustused anti üle 1. jaanuarist Siseministeeriumi perekonnaseisuosakonnale
*19. augustil 1997 otsustas EV Valitsus oma korraldusega organiseerida Riigi Tervisekaitseameti ümber Tervisekaitseinspektsiooniks alates 01.09.1997.
## 1998. aasta
*13. juuli 1998 teede- ja sideministri määrusega korraldati Riigi Elekterside Inspektsioon ümber Sideametiks.
## 1999. aasta
*14. aprillil 1999 kinnitas teede- ja sideminister oma määrusega Raudteeameti põhimääruse

## Viited
Eesti kõrgkoolide loend

**Eesti kõrgkoolide loend** loetleb Eesti endisi ja praegusi kõrgkoole.

## Avalik-õiguslikud kõrgkoolid
*Eesti Kunstiakadeemia
*Eesti Maaülikool
*Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia
*Tallinna Tehnikaülikool
*Tallinna Ülikool
*Tartu Ülikool

## Riiklikud rakenduskõrgkoolid
*Eesti Lennuakadeemia
*Eesti Mereakadeemia
*Eesti Merekool
*Kaitseväe Akadeemia
*Lääne-Viru Rakenduskõrgkool
*Merekalanduse Tehnikum (endine)
*Sisekaitseakadeemia
*Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikum (endine)
*Tallinna Arve- ja Plaanitehnikum (endine)
*Tallinna Elektromehhaanikatehnikum (endine)
*Tallinna Eelkoolikasvatuse Seminar (endine)
*Tallinna Juriidiline Kool (endine)
*Tallinna Mäetehnikum (endine)
*Tallinna Pedagoogiline Seminar (endine)
*Tallinna Rahanduse ja Krediidi Tehnikum (endine)
*Tallinna Tehnikakõrgkool
*Tallinna Tekstiili- ja Õmblustehnikum (endine)
*Tallinna Tervishoiu Kõrgkool
*Tallinna Toiduainete Tööstuse Tehnikum (endine)
*Tartu Ülikooli Õpetajate Seminar (endine)
*Kõrgem Kunstikool Pallas
*Tartu Tervishoiu Kõrgkool
*Viljandi Kultuuriakadeemia (endine)

## Eraülikoolid
*Akadeemia Nord (endine)
*Concordia Rahvusvaheline Ülikool Eestis (endine)
*EELK Usuteaduse Instituut
*Eesti Humanitaarinstituut (endine)
*Estonian Business School
*International University Audentes (Rahvusvaheline Ülikool Audentes)  (endine)
*Rostovtsevi eraülikool (endine)

## Rakenduslikud erakõrgkoolid
*Arvutikolledž (endine)
*EEKBKL Kõrgem Usuteaduslik Seminar
*Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor
*Eesti Hotelli- ja Turismikõrgkool (endine)
*Eesti Infotehnoloogia Kolledž (endine)
*Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar
*Euroakadeemia (endine)
*Majanduse ja Juhtimise Instituut ECOMEN (endine)
*Professionaalse Psühholoogia Erakool (endine)
*Sotsiaalteaduste Erakõrgkool "Veritas" (endine)
*Tartu Teoloogia Akadeemia (endine)

## Riigi kutseõppeasutused õigusega pakkuda rakenduskõrgharidust
*Tallinna Majanduskool
*Võrumaa Kutsehariduskeskus

## Viited
Esseenid

**Esseenid**, olid väike (mõni tuhat liiget) ja kinnine judaistlik usulahk Palestiinas 2. sajandil eKr – 1. sajandil pKr. 

Esseenid olid vastuolus Jeruusalemma preesterkonnaga, nad ei tunnustanud ohverdamist ega templiteenis­tusi. Neil oli dualistlik, valguse ja pimeduse vastandamisest lähtuv maailmakäsitus, maa­ilma lõppu ja messiat oodates elasid nad kõrbes range korra ja kombestikuga kinniste kloosterkogukondadena (Qumrān). 

Esseenide elukorraldus on tugevasti mõjutanud algkristlust.
Haskala

**Haskala** (heebrea keeles: &#1492;&#1513;&#1499;&#1500;&#1492;) on 18. sajandi lõpul tekkinud juudi religioosne valgustusliikumine, ilmaliku hariduse pooldajad, pooldasid juutide kultuurilist lähenemist teistele rahvastele.
Brainfuck

**Brainfuck** on programmeerimiskeel, mille lõi Urban Müller eesmärgiga kirjutada maailma kõige väiksem kompilaator. Loomulikult vajas selline kompilaator ka maailma väikseimat programmeerimiskeelt, milleks saigi Brainfuck.

Urban Mülleril õnnestus kirjutada Amiga OS 2.0-le kompilaator, mis oli vaid 200 baidi suurune. Brian Raiter kirjutas Linuxile kompilaatori, mis saavutas suuruse 171 baiti. Brainfucki kompilaatoreid ja interpretaatoreid on eri autorid kirjutanud paljudes keeltes. Eriti tasub ära märkida Brainfucki interpretaatoreid, mis on kirjutatud Brainfuckis. Eeskätt Daniel B. Cristofani kirjutatud imetilluke variant.

## Süntaks

Brainfuck on minimalistlik keel. Programmis on kesksel kohal üks globaalne viitmuutuja, mis programmi alguses viitab esimesele positsioonile suures baitide massiivis (võib olla näiteks 30 kilobaidi suurune), mis kõik on vaikimisi seatud väärtusele null. Keeles on kaheksa käsku, mis kõik koosnevad vaid ühest sümbolist:

* **>** liigutab viida ühe positsiooni võrra edasi
* **<** liigutab viida ühe positsiooni võrra tagasi
* **+** suurendab viidatavat baiti ühe võrra
* **-** vähendab viidatavat baiti ühe võrra
* **.** kirjutab viidatava baidi tähemärgina programmi väljundisse
* **,** loeb programmi sisendist tähemärgi ja kirjutab selle väärtuse viidatavasse baiti
* **[** liigub edasi vastava ']'-ni, kui viidatav bait võrdub nulliga
* **]** liigub tagasi vastava '['-ni, kui viidatav bait ei võrdu nulliga

## Hello world

Hello world programm Brainfuckis:


```
++++++++[->++++>+>>++>++>>+++>+<<<<<<
<<]>[->++>+++>+++>+>+>++<<<<<<]>.>+++
++.>----..+++.>----.>.>-.<<<.+++.----
--.<-.>>>+.>>++.
```


## Brainfucki interpretaator

Tegu on väga lihtsa C++ programmiga, mis näitab Brainfucki koodi väljundit seda kompileerimata.


```cpp
#include <iostream>
#include <stack>
using namespace std;

int main()
{
   unsigned char buffer[30000] = {0};
   char *ptr = "+++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++.";
   unsigned char *ptr2 = buffer;
   stack<char *> pos_stack;
   while(*ptr && *ptr != EOF)
   {
      if(*ptr == '+') ++*ptr2;
      if(*ptr == '-') --*ptr2;
      if(*ptr == '>') ++ptr2;
      if(*ptr == '<') --ptr2;
      if(*ptr == ',') *ptr2 = cin.get();
      if(*ptr == '.') cout << *ptr2;
      if(*ptr == '[') pos_stack.push(ptr + 1);
      if(*ptr == ']' && *ptr2 != 0) ptr = pos_stack.top();
      else {
         if(*ptr == ']' && *ptr2 == 0) pos_stack.pop();
         ptr++;
      }
      fflush(stdin);
   }
   return 0;
}
```


## Välislingid
* Brian Raiteri Brainfucki lehekülg
* Frans Faasei Brainfucki lehekülg, kust leiab ka õpetuse
* Brainfuck development environment with integrated debugger (IDE) for Windows
* Brian Raiteri assembleris Linuxile kirjutatud Brainfucki kompilaatori lähtetekst
* '''Brainfucked''' kompilaator (Windows/DOS)
Aškenazi juudid

**Aškenazi juudid** ehk **aškenazid** (heebrea keeles אַשְׁכְּנָז kui ka יְהוּדֵי אַשְׁכְּנַז) on Kesk- ja Ida-Euroopa juudid, kes elasid/elavad Saksamaal, endise Austria-Ungari ja Poola-Leedu riigi aladel Poolas ning Venemaa keisririigi aladel   Valgevenes, Ukrainas ja Leedus.

Praegusel ajal elavad aškenazi juudid (sealhulgas peamiselt holokaustis ellujäänute järeltulijad) põhiliselt Iisraelis, Ameerika Ühendriikides (eriti nn kirdeosariikides) ja Prantsusmaal. 

Aškenazi juutide traditsiooniline keel on olnud jidiš. Tänapäeval on nad valdavalt teistele keeltele üle läinud. 

## Ajalugu
Kõik juudid pärinevad Lähis-Idast, juudi rahvus kujunes vanas Mesopotaamias. Umbes 2500 aastat tagasi jagunesid nad kahte rühma, millest ühed suundusid Euroopasse ja Põhja-Aafrikasse ning teine rühm jäi Lähis-Idasse. Ajaliselt langeb see kokku Juudamaa ja Jeruusalemma vallutamisega 586. aastal eKr Babüloonia valitseja Nebukadnetsar II poolt.

Eri allikate põhjal moodustavad ligikaudu 75% maailma juutidest just aškenazi juudid. Tänapäeval on levinud ka ekslik arvamus, et aškenazi juudid pärinevad tegelikult hoopis  kasaaridest. Kasaaride riik asus Volga alamjooksul ja Põhja-Kaukaasia põhjaosas ning sai 6.-9. sajandil tänu kaubitsemisele võimsaks. Kuid muutus liiga tülikaks teistele suurvõimudele ning 10. sajandil hävitasid Kiievi suurvürstid Kasaaria. Kasaarid olid võtnud vastu juudi usu ehk judaismi. 

### Holokaust

## Vaata ka
*juudid
*sefaradi juudid (Türgis, Itaalias ja Kreekas)
*mizrahi juudid (Süürias, Iraagis ja Iraanis)
Saduserid

**Saduserid** oli juudi preesterkonna aristokraatlik usulis-poliitiline rühmitus 2. sajandil eKr kuni 70 aastat pKr, mis sai alguse pärsia- või hellenismiajastul.
Nad nimetasid endid Saadoki järgi, kes oli oletatavasti ülempreester Taaveti ja Saalomoni päevil ning kelle suguvõsas ülempreestriamet sellest ajast alates pärandatavaks muutus (2 Sm 8:17; 1Kn 1:8; vrd Hs 40:46; 43:19; 44:15; 48:11).

Nad juhtisid templiteenistust (teenistus), tunnistasid järgimisväärseks vaid Toorat, eitasid hilisemat suulist pärimust ("Suulist Seadust"), ei uskunud igavest elu ega oodanud messiat.

## Saduseride tegevus

Saduserid olid eluliselt huvitatud poliitikast ja tugevalt mõjutatud hellenismi mõtteviisist.

See hoiak tegi neist variseride vastased (Ap 23:6jj). Makkabite ajal jäid saduserid varjule, kuid hiljem soosisid neid Johannes Hyrkanos, Aleksander Jannaios ja Aristobulos II. Jeesuse ajal oli neil rahva seas küll vähe mõju, kuid saduserid-preestrid moodustasid Suurkohtus ülempreestrile andunud fraktsiooni (Ap 5:17), seega oli nende käes tegelik poliitiline juhtimine.
See oli rikaste ja ülikute partei, mis ajas Jeesuse avaliku tegevuse ajal täiesti roomameelset (Rooma) poliitikat.

Võitluses Jeesuse vastu olid saduserid ja variserid ühte meelt (Mt 16:1, 6, 11j), kuigi erinevatel ajenditel. Variserid vihkasid Jeesust tema õpetuse ja tegevuse pärast, saduserid  pidasid tema kõrvaldamist vajalikuks pigem poliitilistel põhjustel.

## Saduseride õpetused

Oma õpetuses tunnistasid nii saduserid kui variserid viit Moosese raamatut (Toora). Saduserid heitsid kõrvale suulise "isade pärimuse" (halaka) ehk variseridelt pärinevad Seaduse seletused ja ellurakendamise määrused. Nad ei hinnanud ka prohveteid kuigi kõrgelt. Seaduse üksikute sätete puhul olid nad seevastu veel nõudlikumad kui nende vastased.

## Saduserid ja surnute ülestõusmine

Ratsionalistidena eitasid saduserid surnute ülestõusmist (Mt 22:23, Mk 12:18; Lk 20:27, Ap 4:1j, 23:8)
ja elu pärast surma (vrd Lk 16:27jj), samuti inglite ning vaimude olemasolu (Ap 23:8).
Saduseride vastane Josephus nimetas neid  fatalistideks.

Peamistes saduseridest kõnelevates allikates (Josephus, rabide kirjutised, UT) ollakse nende suhtes eitavalt meelestatud.

## Vaata ka

* variserid
* esseenid
* seloodid
* messias
* Toora
* Ristija Johannes

## Viited


## Kirjandus
* Fritz Rienecker, Gerhard Maier " Suur Piiblileksikon", .L.O.G.O.S. 2011, Tõlgitud väljaandest Fritz Rienecker, Gerhard Maier "Lexikon zur Bibel" R. Brockhaus Verlag, 1994, lk 560.
Sefaradi juudid

**Sefaradi juudid** on Hispaaniast ja Portugalist aastail 1492–1497 välja aetud ristimisest keeldunud juudid. Asusid ümber Põhja-Aafrikasse, Itaaliasse ja Osmanite riigi aladele. Nende peamiseks keskuseks sai Saloníki.

Hiljem on nad asunud peamiselt Serbiasse ja Bulgaariasse, vähem Süüriasse ja Palestiinasse.

Sefaradi juudid kõnelevad hispaania keelele lähedast ladiino keelt ehk espanjooli.

Enne Teist maailmasõda oli neid umbes 1,5 miljonit. Tänapäeval on neid Iisraeli juutide hulgas 19–26% (1,1–1,5 miljonit inimest).

## Vaata ka
*juudid
*mizrahi juudid
*aškenazi juudid
Hassiidid

**Hassiidid** (heebrea keeles *hasidim* 'vagad', aramea keeles *chasidajja*; kreeka keeles *Asidaioi*) on juudi religioosne liikumine.

## Hassiidid antiikajal
Hassiidid olid umbes 334 eKr – 152 eKr eksisteerinud juudi usuline rühmitus. Nad olid hellenismi ja rahva religioosse segunemise vastu, pöördusid Toora seaduse range täitmise poole ("tegid aia ümber seaduse"). Moosese seadusele lisasid nad kommentaarid ehk eestipäraselt käsuõpetuse. Jumala käskude täitmiseks koostati eeskirjakogu, mis kaitsesid seadust, kuid kes neid rikkus, ei olnud veel seadust rikkunud (Mk 7,13). Hassiidide järeltulijad on variserid ja Qumrani esseenid.

## Hassiidid keskajal
Talmud

**Talmud** (heebrea keeles תלמוד‎ 'õpetus', 'õppimine') on judaismi pärimuste kogu, mis koostati 2.–5. sajandil.

Talmud on kirjatundjate ehk rabide koostatud, toora juurde kuuluv pärimus. Selle koostamine jõudis lõpule 5. sajandi keskel. 
Talmudis on seletused ja juhised mitmesugusteks elulisteks olukordadeks, sealhulgas jumalateenistuse ja judaistlike pühade pidamiseks. See on "esivanemate pärimuse" kogumik, millele ka Uues Testamendis viidatakse.

Talmudi osad on "Mišna" ja "Gemara". On leitud Babüloonia talmud ja Jeruusalemma talmud.

## Viited

## Kirjandus
* "Isad". Talmudi 4. osa 9. traktaat. Heebrea keelest tõlkinud ja kommenteerinud Andres Gross ja Marju Lepajõe, järelsõna: Tapani Harviainen. Kirjastus Perioodika, Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1990, nr 6, 48 lk
* Ben Zion Bokser, "Talmudi tarkuseraamat: juudi rahva tuhandeaastane vaimuvaramu" (*The wisdom of the Talmud: a thousand years of Jewish thought*). Inglise keelest tõlkinud Maia Planhof. Ersen, Tallinn 2004, 272 lk; ISBN 9985767993
Husqvarna

**Husqvarna** (*Husqvarna AB*) on aia-, metsa- ja haljastustehnikat tootev Rootsi ettevõte, mis arenes välja Huskvarna relvatehasest. Firma kuulus aastatel 1977–2006 Electrolux Groupile.

Husqvarna on tootnud ka mootorrattaid.

Firma aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil.

## Vaata ka
*Husqvarna mootorrattad

## Välislingid
Sünagoog

**Sünagoog** (kreeka keeles συναγωγή *synagogé*, tuleb heebrea keelest בית כנסת *beit knesset* ja tähendab 'kogunemismaja') on judaistide pühakoda.

'Sünagoog' on kreeka sõna, mis tähendab kogunemiskohta. Sünagoog on koguduse elu keskus.

Esimene sünagoog asutati Paabeli hajalas (Ps 74:8 kus EPS 1999 a tõlge on **kogudusekoda**).

Pärast Jeruusalemma templi hävitamist keskendub jumalateenistuslik elu sünagoogides (spetsiaalses teenistusmajas) peetavatele kogunemistele. Sünagoogiteenistuse läbiviimiseks on vaja kümne mehe kohalolu. Sünagoogi vaimulikud on rabid.

## Eesti sünagoogid
*Tallinna sünagoog
*Tartu sünagoog
*Maakri tänava sünagoog

## Vaata ka
*Saalomoni tempel
Rabi

**Rabi** on juudi õpetaja üldnimetus.

Sõna tuleb heebrea keelest *rabbi* (minu õpetaja). Rabi on kirjatundja, kes tunneb Toorat ja Talmudi. On autoriteet õiguse küsimustes.

## Vaata ka
*rabinaat
Sefarad

**Sefarad** on Piiblis Obadja raamatu 20. salmis esinev tundmatu eksiilmaa, mida samastatakse Hispaaniaga või laiemalt Pürenee poolsaarega:

*Ja [[Iisraeli lapsed|Iisraeli laste]] vangiviidud vägi, kes on [[kaananlased|kaananlaste]] seas Sareptani, ja [[Jeruusalemm]]ast vangiviidud, kes on Sefaradis, pärivad Lõunamaa linnad.*
Õsõk-Köl

**Õsõk-Köl** (kirgiisi *Ысык-Көл*) on väljavooluta järv Aasias Kõrgõzstanis Tian Shani mäestikus.

Õsõk-Köl on 182 km pikk ja 60 km lai. Järve pindala on 6236 km². See asub 1606 meetri kõrgusel merepinnast. Mahult (1738 km³) on see maailma 10. järv ja sügavuselt (668 m) maailma 5. järv. Õsõk-Köli keskmine sügavus on 279 m.

Järve kaldajoone pikkus on 688 km ja valgla pindala 15 844 km².

Õsõk-Köl on kergelt soolane (6‰) ega jäätu talvel, toitub lumesulamisveest.

Nõukogude Liidu päevil oli Õsõk-Köl (venekeelse nimega *Issõk-Kul*) tuntud kuurortpiirkond. Järve kaldal oli hulgaliselt sanatooriume ja puhkekodusid.

1970. aastail introdutseeriti järve sevani lõhet, mis elas enne ainult Armeenias Sevani järves. Seetõttu on sevani lõhel head võimalused väljasuremisest pääseda.
Usund

**Usund** on laiemas mõttes religiooni sünonüüm.

Kitsamas mõttes on **usund** religioosne süsteem, mis on omane teatud rahvusele, kultuurile või sotsiaalsele rühmale.

## Usundite liigitus

Sõnu *religioon* ja *usund* kasutatakse ka religiooni (laiemas tähenduses) erinevate sotsiaalselt organiseeritud vormide kohta. Usundeid on liigitatud mitmeti. Jumalate arvu järgi eristatakse monoteistlikke ja polüteistlikke usundeid. Leviku järgi võib usundid jagada maailmausunditeks ja rahvususunditeks. Tüpoloogiliselt: maagilised või animistlikud usundid; prohvetlikud usundid (aabrahamlikud) või seadususundid (dharmalikud). Maailmareligioonidele on vastandatud ka primitiivseid religioone (vt rahvausund), aga tänapäeval püütakse sellistest hinnangulistest liigitustest hoiduda. Ükski neist liigitustest ei ole ammendav.

Eduard Tennmann on lähtuvalt majandusmudelist pakkunud liigenduse: 1. Kartususund, 2. Seadususund, 2 a. Ateism, 3. Panteism, 4. Kristlus.

## Statistika
Erinevate usundite tunnistajate arv 2007. aasta andmetel (kokku 6,6 miljardit):

*Kristlasi arvatakse olevat maailmas 33,2% ehk üle 2,2 miljardi.
*Moslemeid on 20,6% ehk 1,360 miljardit
*Hinduiste 888 miljonit ehk 13,4%,
*Ühessegi usundisse mittekuuluvaid on 787 miljonit ehk 12%,
*Budiste 5,8% ehk 386 miljonit,
*Hiinast pärit usundite esindajaid loetakse 388 miljonit ehk 5,9%, 
*Rahvausundeid pooldab 263 miljonit ehk 4%,
*Ateistideks peab end 154 miljonit ehk 2,3% maailma elanikest.

## Vaata ka
*Religioonide loend
*traditsionaalusund
*Usundi seitse dimensiooni
*religioonigeograafia

## Viited
Äänisjärv

**Äänisjärv** ehk **Onega järv** (varasemad eestikeelsed nimed *Oneega järv*, *Onega*; vene *Онежское озеро*, karjala *Oniegu*, vepsa *Änine*, soome *Ääninen*, *Äänisjärvi*) on mageveejärv Loode-Venemaal Karjala Vabariigi, Leningradi oblasti ja Vologda oblasti piiril. 

See on suuruselt Euroopa teine järv Laadoga järel, kui Kaspia merd mitte arvestada. Äänisjärv kuulub Atlandi ookeani Läänemere vesikonda.

*Pindala 9890 km²
*Maht 280 km³
*Suurim sügavus 127 m
*Keskmine sügavus 30 m
*Kõrgus merepinnast 35 m
*Vesikonna pindala 51 540 km²

Äänisjärv kujunes pärast viimase jääaja lõppu. Ta on jäänuk Balti jääpaisjärvest.

Põhjarannik on kaljune, seal on saari ja lahti, sh. Poventsa laht, samuti on seal suurimad sügavused, kuni 127 meetrit. Lõunarannik on madalam.

Äänisjärve suubub 58 jõge, millest suurimad on Šuja, Suna, Vodla ja Võtegra. Välja voolab ainsana Sviri jõgi. 

Äänisjärve läbib siseveetee Valgest merest Läänemerre (Valge mere – Läänemere kanal) ja Volga vesikonda (kanali kaudu Äänisjärve lõunakaldal ja edasi Valgjärveni).

Äänisjärves on Kiži saar, mis on tuntud oma 18. sajandil ehitatud puukirikute poolest.

Järve läänekaldal asub Karjala Vabariigi pealinn Petroskoi, idakalda kaljustel neemedel kuulsad Äänisjärve kaljujoonised.
Eha Rünne

**Eha Rünne** (sündinud 25. mai 1963 Viljandi) on Eesti kergejõustiklane (kettaheitja, kuulitõukaja).

## Hariduskäik
Õppis Tallinna 16. Keskkoolis, lõpetas 1982. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1989. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

## Isiklikud rekordid
Välistingimustes:
* Kuulitõuge 17.01 (23/05/1986)
* Kettaheide 63.18 (Pärnu 13/07/1988)

Sisetingimustes:
* Kuulitõuge 17.61 (Tartu 06/02/1988)

## Tulemused suurvõistlustelt
* 1994 – 16. Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus Helsingis naiste kettaheites 15. koht
* 1994 – 16. Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus Helsingis naiste kuulitõukes 16. koht
* 1996 – 26. suveolümpiamängude kergejõustikuvõistlustel Atlantas naiste kettaheites 25. koht (58.24)
* 1998 – 17. Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus Budapestis naiste kettaheites 19. koht
* 1999 – 7. maailmameistrivõistlustel kergejõustikus Sevillas naiste kettaheites 29. koht
* 2002 – 18. Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus Münchenis naiste kettaheites 17. koht
* 2004 – 28. suveolümpiamängude kergejõustikuvõistlustel Ateenas naiste kettaheites 37. koht (54.82)

## Tulemused Eesti meistrivõistlustelt
### Kettaheide
* 1988 – Eesti NSV meister 55.44
* 1989 – Eesti NSV meister 57.08
* 1992 – Eesti meister 56.60
* 1993 – Eesti meister 52.10
* 1994 – Eesti meister 54.44
* 1995 – Eesti meister 56.58
* 1996 – Eesti meister 55.72
* 1997 – Eesti meister 54.28
* 1998 – Eesti meister 58.56
* 1999 – Eesti meister 56.70
* 2000 – Eesti meister 56.17
* 2001 – Eesti meister 52.00
* 2002 – Eesti meister 49.77
* 2003 – Eesti meister 51.11
* 2004 – Eesti meister 55.38
* 2005 – Eesti meister 51.26
* 2006 – Eesti meister 53.25
* 2007 – Eesti meister 52.83
* 2008 – Eesti meister 46.14
* 2009 – Eesti meister 52.59
* 2010 – Eesti meister 51.53
* 2011 – Eesti meister 50.78

### Kuulitõuge
* 1985 – Eesti NSV meister 16.11
* 1986 – Eesti NSV meister 15.32
* 1987 – Eesti NSV meister 15.73
* 1988 – Eesti NSV meister 16.60
* 1989 – Eesti NSV meister 16.68
* 1991 – Eesti NSV meister 16.08
* 1992 – Eesti meister 16.01
* 1993 – Eesti meister 16.05
* 1994 – Eesti meister 16.15
* 1995 – Eesti meister 16.18
* 1996 – Eesti meister 16.35
* 1997 – Eesti meister 16.43
* 1998 – Eesti meister 16.40
* 1999 – Eesti meister 16.04
* 2000 – Eesti meister 15.03
* 2001 – Eesti meister 14.50
* 2002 – Eesti meister 15.47
* 2003 – Eesti meister 14.99
* 2004 – Eesti meister 15.15
* 2005 – Eesti meister 14.85
* 2006 – Eesti meister 14.50
* 2008 – Eesti meister 13.83
* 2010 – Eesti meister 13.60

## Isiklikku
Eha Rünne oli sportlasena 183 cm pikk ja kaalus 88 kg. Ta elab Meriväljal. Hobid on reisimine, teater ja filmid. Tema treener oli tema abikaasa Vello Palm.

## Välislingid
* 
* Eha Rünne sporditulemused
*
Jane Salumäe

**Jane Salumäe** (sündinud 17. jaanuaril 1968 Tallinnas) on endine Eesti kergejõustiklane (maratonijooksja).

Tema treenerid on olnud Uno Källe ja Antonio Postigo. Kuulub klubisse Valencia Terra i Mar. 

Tema nimel on Eesti rekordid maratonis ja poolmaratonis.

## Tulemused
*4. koht 2002. aasta Euroopa meistrivõistlustel 

## Tunnustus
* 1998 – Aasta naissportlane
* 1997, 2000, 2002 – Aasta naiskergejõustiklane

## Isiklikku
Jane Salumäe on 169 cm pikk ja kaalub 53 kg. Ta elab Madridis (Hispaania) ja oli 2012. aastani abielus Hispaania jalgpallikoondise juures töötava füsioterapeudi Raúl Martínezega.

Tema hobid on keeled, sport, kokandus ja lugemine.

## Välislingid

*
Ülemjärv

**Ülemjärv** (*Lake Superior*) on järv Põhja-Ameerikas Suures järvistus Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril. See pindalalt teine järv maailmas Kaspia mere järel ja ühtlasi suurima pindalaga mageveejärv.

See on kõige suurema ruumalaga järv Suures järvistus ning mahutavuselt kolmas mageveejärv maailmas Baikali järve ja Tanganjika järve järel. Ülemjärves arvatakse olevat umbes kümnendik maailma magedast pinnaveest.

Järvest voolab välja Saint Mary jõgi.

Suuremad asulad järve kaldal on Thunder Bay ja Sault Ste. Marie Kanadas ning Duluth Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Välislingid
Bill Gates

**Bill Gates** [bill geits] (õieti **William Henry Gates III**; sündinud 28. oktoobril 1955) on USA ettevõtja ja filantroop, tarkvaraettevõtte Microsoft asutaja, ideoloogiline juht ja suuromanik. 

Gates asutas koos Paul Alleniga Microsofti ja töötas seal täiskohaga kuni 2008. aastani. Sellest ajast on ta Microsofti mittetäidesaatev esimees. 

22. novembril 2004 avaldati Suurbritannia ärilehe Financial Times ja audiitoriettevõtte PricewaterhouseCoopers küsitluse tulemused, mille järgi valiti Bill Gates kolmandat aastat järjest maailma kõige hinnatumaks ärijuhiks. 

Gates on tuntud ka filantroobina. Koos oma naisega on ta rajanud ülemaailmselt tegutseva heategevusliku organisatsiooni Bill ja Melinda Gatesi Fondi. Selle eesmärgiks on parandada tervishoidu ja vähendada äärmist vaesust maailmas ning lisaks võimaldada paremat juurdepääsu haridusele ja infotehnoloogiale Ameerika maailmajaos.

## Maailma rikkaim inimene
Tänu Microsofti edule sai Gatesist ettevõtte suuromanikuna 1995. aastal maailma rikkaim inimene.

Kui 13. märtsil 2005 avaldas majandusajakiri Forbes maailma kõige rikkamate inimeste iga-aastase edetabeli, siis hinnati seal Gatesi varanduse väärtuseks 46,6 miljardit USA dollarit ning ta oli Forbesi andmetel maailma rikkaim inimene 11. aastat järjest. 11. märtsil 2006 avaldatud edetabelis hinnati tema vara väärtuseks 666,4 miljardit Eesti krooni.

Juulis 2007 möödus temast rikkuselt mehhiklane Carlos Slim Helú, kuid 12. märtsil 2008, kui Forbes avaldas maailma rikkaimate inimeste edetabeli, oli Gates seal taas 40 miljardi USA dollari suuruse varandusega maailma rikkaim. Võrreldes eelmise aastaga oli ta kaotanud 58 miljardi Eesti krooni suuruse summa ja Carlos Helú oli 35 miljardi dollariga 3. kohal.

Kui 2008. aastal oli mõnda aega maailma rikkaim inimene Warren Buffett, siis 2009. aastal edestas teda taas Gates. 2010. aastast alates on rikkaim Carlos Helú, kuid Gates on püsinud varakuselt maailmas teisel kohal.

2010. aasta alguse seisuga oli Gatesi vara väärtus ligikaudu 53 miljardit USA dollarit. 2015. aasta alguseks oli see kasvanud 79 miljardi dollarini ning Forbes kuulutas ta viimase 20 aasta jooksul 16. korda maailma rikkaimaks inimeseks.

## Tunnustus
*1992 – National Medal of Technology and Innovation

## Isiklikku

Gates abiellus 1. jaanuaril 1994 Melinda Frenchiga. Neil on kolm last: tütred Jennifer Katharine (1996) ja Phoebe Adele (2002) ning poeg Rory John (1999). 2021. aasta mai alguses teatasid Bill ja Melinda abielu lahutamisest.

Gates elab Washingtoni osariigis Medinas.

## Vaata ka
* Silicon Valley piraadid

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Bill Gatesi elulugu Microsofti kodulehel
* Martin Hanson "Bill Gates: miljardärist nohik" Äripäev, 11. jaanuar 2008
* Bill Gates "Elu ongi ebaõiglane — lepi sellega! 11 soovitust noortele, mida koolis ei õpetata" Noorte hääl (Delfi), 11. jaanuar 2012
* Bill Gates on poverty: Three myths debunked | The Economist 22. jaanuar 2014
Moonika Aava

**Moonika Aava** (sündinud 19. juunil 1979 Rakveres) on Eesti endine kergejõustiklane. Talle kuulus 31. augustini 2013 Eesti rekord naiste odaviskes tulemusega 61,42 m.

Moonika Aava osales 2004. aasta Ateena olümpiamängudel ja saavutas kokkuvõttes 33. koha (54.96).

Pekingi olümpiamängudel sai Moonika Aava 26. koha (56.94).

## Saavutused

* 2001 juunioride Euroopa meistrivõistlustel 3. koht
1995 – Eesti meister 48.82
1996 – Eesti meister 50.68
2000 – Eesti meister 53.70
2001 – Eesti meister 53.01
2002 – Eesti meister 54.16 
2004 – Eesti meister 61.42
2005 – Eesti meister 56.48

## Areng

* 1999 – 55.63
* 2000 – 55.29 Pärnu 20. mai
* 2001 – 57.98 Tartu 19. juuni
* 2002 – 55.50 Belém 5. mai
* 2003 – 59.45 Tartu 17. juuni
* 2004 – 61.42 Tallinn 2. juuli
* 2005 – 56.78 Hengelo 29. mai
* 2008 – 59.88 Tallinn 14. mai

## Isiklikku

Moonika Aava on 168 cm pikk ja kaalub 64 kg. Ta elab Pärnus ja Tallinnas ning töötab politseinikuna. Tema treener on Heiko Väät. Varem treenis teda Toomas Merila. Moonika kuulub spordiklubisse Pärnu Altius. Tema hobideks on sport, muusika ja filmid, ta mängib jalgpalli Pärnu JK II naiskonnas.

## Välislingid
* Moonika Aava: sain olümpialt häid emotsioone
*
Messina väin

**Messina väin** on väin, mis ühendab Türreeni ja Joonia merd ning eraldab Sitsiilia saart Apenniini poolsaarest.

Väina laius on 3500 meetrit ja sügavus 115 meetrit. Väina läänerannal on Messina linn ja idarannal Reggio di Calabria.

Väina veetase kõigub vähe, aga loodete faas tema otstes on vastupidine. Seetõttu on väinas tugevad hoovused ja veekeerised.

Itaalia valitsus on korduvalt kaalunud üle väina silla ehitamist, et nii ühendada Sitsiiliat mandriga. 1981. aastal asutati ka silla ehitamiseks riiklik firma Stretto di Messina S.p.A.

2006. aastal plaaniti ehitada ühekordne rippsild, sildega 3300 meetrit, sillal pidanuks olema neli sõidurada kahe hädaabirajaga (2+1 mõlemas suunas), kaherajaline rööbastee ja kaks rada jalakäijatele. Mandril pidanuks sild ühenduma Salerno-Reggio Calabria kiirteega (A2) ja planeeritud Napoli-Reggio Calabria raudteega ning Sitsiilias Messina-Catania (A18) ja Messina-Palermo (A20) kiirteedega. Kuid 12. oktoobril 2006 võttis Itaalia parlament vastu otsuse sillaehitusest loobuda, kuna sillaehitus olnuks liiga kallis ja äratasuvus oli küsitav, lisaks maavärinaoht ja oht, et sillast võivad kasu lõigata kuritegelikud organisatsioonid nagu Cosa Nostra ja Ndrangheta.

2008. aastal peale peaministriks valimist lubas Silvio Berlusconi sillaehituse taas algatada, kuid veebruaris 2013 katkestas selle peaminister Mario Monti valitsus finantsraskuste tõttu. 16. märtsil 2023 teatas Giorgia Meloni valitsus, et sillaehitus on plaanitud taasalustada.

## Vaata ka
*Messina rippsild

## Viited
Sri Lanka saar

**Sri Lanka** on saar India ookeanis.

Saar oli 15. sajandini Aadama Silla kaudu ühenduses Hindustani poolsaarega. Hindustani ja Sri Lankat eraldab Palki väin.

Pindala 65 600 km².

Saare lõunaosas on mägesid; kõrgeim mägi on 2524 meetri kõrgune Pidurutalagala.

Saart hõlmab Sri Lanka riik.
Angervaks (perekond)

**Angervaks** (*Filipendula* Miller) on õistaimede perekond roosõieliste sugukonnast.

Perekonnas on 12 liiki.  Kõik on pärit põhjapoolkera parasvöötmest. Enamik liike on muljetavaldavad kõrged puhmad. Kamtšatkalt ja Põhja-Jaapanist pärineb kamtšatka angervaks, mis kasvab kuni 3 m kõrguseks. 

Harilik angervaks pärineb Kesk-Euroopast. 

Angervaksad on mitmeaastased rohttaimed (puhmad). Vars on püstine, lihtne või harunev. Lehed on suure rootsuga liitlehed. Lehekesi palju või vähe, lehekeste vahel palju lisalehekesi. Õied mõlemasugulised, kobara- või luuakujuliselt pöörises. Viis või kuus kreemi kroonlehte. Tolmukaid palju.

Kromosoomide arv: 2n=14 (angerpist), 2n=14, 16, 24 (harilik angervaks). 

Angervaksad tunnevad end kõige paremini niiskes, aga poorses mullas. Nad on valgus- või poolvarjutaimed.  

Eestis kasvavad angerpist (*Filipendula vulgaris*) ja harilik angervaks (*Filipendula ulmaria*) ning kaks tema alamliiki viltjalehine angervaks ning paljalehine angervaks

## Eesti liigid
**Filipendula ulmaria* – harilik angervaks
***Filipendula ulmaria* subsp. *ulmaria* – viltjalehine angervaks 
***Filipendula ulmaria* subsp. *denudata* – paljalehine angervaks
**Filipendula vulgaris* – angerpist

## Teisi liike
**[[Filipendula angustiloba]]*
**Filipendula glaberrima* – sile angervaks
**Filipendula kamtschatica* – kamtšatka angervaks
**[[Filipendula kiraishiensis]]*
**[[Filipendula multijuga]]*
**[[Filipendula occidentalis]]*
**Filipendula palmata* – ida-angervaks
**Filipendula purpurea* – purpur angervaks
**Filipendula rubra* – punane angervaks
**[[Filipendula vestita]]*
Tšuvaši keel

**Tšuvaši keel** (tšuvaši keeles *чăваш чĕлхи*) on turgi keelte  hulka kuuluv keel, mida kõnelevad tšuvašid.

Et tšuvaši keelel on palju sarnaseid jooni soome-ugri keeltega, siis peeti seda keelt veel 19. sajandi lõpu poolegi ekslikult soome-ugri keelte hulka kuuluvaks.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas Venemaal tšuvaši keelt 1 042 989 inimest. Sealhulgas Tšuvaššias valdas tšuvaši keelt 697 884 inimest.

Hoolimata suhteliselt suurest kõnelejate arvust loetakse tšuvaši keelt ohustatud keeleks. 

2012. aastal ilmus Venemaal 80 nimetust tšuvašikeelseid raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 146 000 eksemplari. 2019. aastal ilmus Venemaal tšuvaši keeles 49 nimetust raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 67 350 eksemplari.

## Murded
Tšuvaši keelel on kaks suurt murret &ndash; *anatri* ja *virjal*.

## Kirjakeel
Kirjakeel on teada 18. sajandist. Alates 1872. aastast kasutatakse kirillitsat.

### Aaped
Tšuvaši aaped ja nende ladinakirjalised vasted (NB! Ei ole transkriptsioon eesti keelde):
   
&#1040;
&#1232;
&#1041;
&#1042;
&#1043;
&#1044;
&#1045;
&#1025;
&#1238;
&#1046;
&#1047;
&#1048;
&#1049;
&#1050;
&#1051;
&#1052;
&#1053;
&#1054;
&#1055;
&#1056;
&#1057;
&#1194;
&#1058;
&#1059;
&#1266;
&#1060;
&#1061;
&#1062;
&#1063;
&#1064;
&#1065;
&#1066;
&#1067;
&#1068;
&#1069;
&#1070;
&#1071;
   
   
&#1072;
&#1233;
&#1073;
&#1074;
&#1075;
&#1076;
&#1077;
&#1105;
&#1239;
&#1078;
&#1079;
&#1080;
&#1081;
&#1082;
&#1083;
&#1084;
&#1085;
&#1086;
&#1087;
&#1088;
&#1089;
&#1195;
&#1090;
&#1091;
&#1267;
&#1092;
&#1093;
&#1094;
&#1095;
&#1096;
&#1097;
&#1098;
&#1099;
&#1100;
&#1101;
&#1102;
&#1103;

   
a
&#259;
b
v
g
d
je
&nbsp;jo
ĕ
&nbsp;ž
z
i
j
k
l
m
n
o
p
r
s
ś
t
u
ü
f
h
c
č
š
šč&nbsp;
&quot;
&nbsp;y
&nbsp;
e
ju
ja



## Kood
ISO 639-1 kood: cv
ISO 639-2 kood: chv

## Viited

## Välislingid

* Koodivahetus. Tšuvaši keelest ja meelest Eestis. Iraida Zahharova lugu Keelekõrv, 14. november 2009
* Эктор Алос-и-Фонт. Оценка языковой политики в Чувашии
* 15 июня 2012 года в Чебоксарах состоялся пикет в защиту чувашского языка
* Эктор Алос-и-Фонт, «Преподавание чувашского языка и проблема языкового поведения родителей», Чувашский государственный институт гуманитарных наук, 2015, Шупашкар.
* Скоро чувашский язык останется «какой-то культурной традицией»
* Тутарстанра чӗлхе пирки сӑмахларӗҫ
Tšuvašid

**Tšuvašid** (endanimetus *чӑвашсем*) on turgi rahvas Euroopas Volga keskjooksul. Nad räägivad tšuvaši keelt.

Peamisteks tšuvaššide asualadeks on Tšuvaššia, Tatarstan ja Baškortostan. 1989. aastal oli tšuvašše Venemaal 1 773 645. Neist vaid 906 922 elas Tšuvaššias. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 1 435 872 tšuvašši, neist Tšuvaššias 814 750.

Tšuvaššide Kaasani khaaniriigi asualad liideti Moskva tsaaririigiga 1552. aastal. Tšuvašid olid paganausulised, kuid nende hulgas oli teataval määral levinud ka islam. 17. sajandil algas tšuvaššide ristimine vene õigeusku, 18. sajandil muutus see massiliseks ja vägivaldseks. Suur osa tšuvašše rändas välja mujale Volgamaile ja Siberisse, et vene õigeusku astumist vältida. Samal põhjusel asus 19. sajandi lõpul Türki ümber umbes 100 000 islamiusulist tšuvašši.

Tšuvašid jagunevad kolme etnograafilise rühma vahel: 
***mäetšuvašid** (*вирьял*, *тури*; Tšuvaši Vabariigi põhja- ja kirdeosas); 
***niidutšuvašid** (*анат енчи*; Tšuvaši Vabariigi kesk- ja edelaosa) ning
***orutšuvašid** (*анатри*; Tšuvaši Vabariigi lõunaosa ning väljaspool Tšuvaššiat).

## Materiaalne kultuur
Materiaalses kultuuris ja eriti ornamentikas on tšuvaššidel palju ühisjooni soome-ugri rahvastega, arvataksegi, et tšuvašid on turgi keelele üle läinud soomeugrilased. 

Üldiselt peetakse tšuvašše koos bulgaarlastega bulgaaride järeltulijaiks.

## Tšuvašid Eestis
Eestis elas 2021. aasta rahvaloenduse andmetel 334 tšuvašši, 2011. aasta rahvaloenduse andmetel aga 373 tšuvašši. Eestis tegutseb kaks tšuvaši kultuuriseltsi: Narvas on 2003. aastal asutatud selts Narspi ja Tallinnas 1990. aastal asutatud Tšuvaši Kultuuriselts. Mõlemal seltsil on oma pärimusmuusika kollektiiv: Narspi ja Palan. 
Tallinnas tegutseb ka tšuvaši *folk-pop*-ansambel Tarai (Тарай).

Tšuvaši päritolu on Eesti laulja Elina Netšajeva ja vehklejast olümpiavõitja Svetlana Tširkova. Tšuvaši päritolu oli ka näitleja Angelina Semjonova.

## Vaata ka
* Tšuvaši kongress

## Viited

## Välislingid

*Artikkel "Чуваши" saidil Hronos (vene keeles)
Marko Aleksejev

**Marko Aleksejev** (sündinud 14. veebruaril 1979 Tartus) on endine Eesti kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Tema nimel on kõrgushüppe Eesti siserekord tulemusega 2.27.

Isiklik rekord on 2.28 (2005). Eesti rekord on 2.30 (5. juuni 1996, Rakvere) ja kuulub Marko Turbanile.

## Saavutused
* 2001 – universiaadil 6. koht.
* 2004 – ületanud Ateena olümpiamängudel nii 2.10 kui ka 2.15 esimesel katsel, ei suutnud Marko kolme katsega jagu saada kõrgusest 2.20 ning sellega olid Ateena olümpiamängud tema jaoks lõppenud. 2.15 andis talle 31. koha jagamise. Olümpiakulla võitis rootslane Stefan Holm tulemusega 2.36, olles ainus selle kõrguse ületaja.

## Isiklikku
Marko Aleksejev on 196 cm pikk ja kaalub 85 kg. Marko Aleksejev elab Varbolas. Tema treener oli Allan Elerand. Hobideks on jaht, matkamine ja matkade korraldamine.

## Välislingid
*
Mikola Jermalovitš

**Mikola Ivanavitš Jermalovitš** (valgevene Мікола *Іванавіч* Ермаловіч; 29. aprill 1921 Malõja Navassiolki küla, praegune Dzjaržõnski rajoon, praegune Minski oblast – 5. märts 2000, Minsk) oli Valgevene kirjanik ja ajaloolane.

## Teoseid
*1970 - "*Дарагое беларусам імя*"
*1989 - "*Па слядах аднаго міфа*"
*1990–1994 - "*Старажытная Беларусь*" (ajalooline uurimus):
** "*Старажытная Беларусь: Полацкі і Новагародскі перыяды*" (1990) 
** "*Старажытная Беларусь: Віленскі перыяд*" (1994)
*2000 – "*Беларуская дзяржава Вялікае Княства Літоўскае*"

## Välislingid
*Lühike biograafia
*Jermałoviči teosed e-kujul
Saami keeled

**Saami keeled** (ka *lapi keeled*) on rühm Uurali keeli, mida kõnelevad Fennoskandia põhjaosas Rootsis, Norras, Soomes ja Venemaa Koola poolsaarel elavad saamid.

## Liigitus
* läänesaami keeled
** lõunasaami keel (Jämtlandi ja Jämtland murded; umbes 500 kõnelejat)
** Ume saami keel (umbes 10 kõnelejat)
** Pite saami keel (umbes 10 kõnelejat)
** Lule saami keel (umbes 2000 kõnelejat)
** põhjasaami keel (meresaami, Ruija ja Tornio murded; umbes  kõnelejat)
* idasaami keeled
** Inari saami keel (umbes 400 kõnelejat)
** Kemi saami keel (*väljasurnud*)
** koltasaami keel (Näätämö ehk Neideni, Paatsjoe-Petsamo, Suonikylä ja Nuortijärve murded; umbes 500 kõnelejat)
** Akkala saami keel (*väljasurnud*)
** Kildini saami keel (umbes 700 kõnelejat)
** turjasaami keel (umbes 20 kõnelejat)

## Ajalugu

Traditsioonilise arusaama järgi pärineb saami algkeel kammkeraamika kultuuriga (3900–3500 eKr) Läänemere äärde levinud soome-ugri keelest, mis hiljem nöörkeraamika kultuuriga piirkonda saabunud indoeurooplaste tõttu jagunes indoeuroopa keelest rohkem mõjutatud läänemeresoome algkeeleks ja vähem mõjutatud saami algkeeleks. Arheoloogiliste kultuuride ja Uurali algkeele muutunud dateeringute ning varasema keeli ja arheoloogilisi leide omavahel sidunud metodoloogia probleemide tõttu on need vaated aga oma populaarsust kaotanud. Uuemate hinnangute järgi jõudis saami keelte eellaseks olnud keelekuju Läänemere lähedusse pigem tekstiilkeraamika kultuuriga (alates 1900 eKr) või veelgi hiljem.

Laensõnad näitavad, et saami algkeelt kõneldi kusagil läänemeresoome, germaani ja balti algkeelte läheduses. Täpsemalt on selle kohana välja pakutud Järve-Soomet või ala Laadoga ja Äänisjärvest lõunas. Hiljem (Ante Aikio järgi millalgi vahemikus 300 eKr – 500 pKr) levis saami algkeel ka Lapimaale, kus seni kõneldi tundmatuid paleoeuroopa keeli, ja jagunes murreteks, millest edaspidi tekkisid erinevad saami keeled. Varakeskajast alates liikus senise saami asustusega aladele soomlasi ja karjalasi, mis tingis lõunapoolsete saami keelte kadumise.

## Kirjakeeled
Saami kirjakeelele pani 17. sajandil aluse luterlik kirikukirjandus. Oma kirjakeel on lõunasaami, Lule saami, põhjasaami, Inari saami, koltasaami ja Kildini saami keelel. Üksnes Kildini kirjakeel põhineb kirillitsal, ülejäänud tarvitavad lisamärkidega ladina tähestikku. Kõige rohkem tarvitatakse põhjasaami kirjakeelt.

## Vaata ka
* Saami kirjandus
* Lapoloogia

## Viited

## Kirjandus
*Arvo Eek. "Lapi keele- ja kultuuriprobleemid arutlusel". Keel ja Kirjandus 1984, lk 382–384
Kastuss Kalinovski

**Kastuss Kalinovski** (valgevene *Кастусь Каліноўскі*; vene *Вицент-Константин Калиновский*; poola *Wincenty Konstanty Kalinowski*; 21. jaanuar 1838 – 10. märts 1864) oli Valgevene revolutsionäär-demokraat, publitsist, üks 1863.–1864. aasta ülestõusu juhte Valgevenes.

## Elulugu
Lõpetas 1860 Peterburi ülikooli õigusalal. 1862–1863 andis välja illegaalset ajalehte Мужыцкая праўда, millel oli suur mõju valgevene rahvusliku vabastusliikumise tõusule. Arreteeriti tsaarivõimude poolt jaanuaris 1864 ja hukati sama aasta märtsis Vilniuses.

## Mälestuse jäädvustamine
*  2022. aasta märtsis liideti tema nimeline pataljon Ukraina relvajõududega.

## Vaata ka
* Kastuss Kalinovski polk

## Viited

## Välislingid
* Biograafia vene keeles
Suur Orjajärv

**Suur Orjajärv** on järv Kanadas, Põhja-Ameerika sügavaim järv.

Järv asub vahetult põhjapolaarjoonest lõunas. Jääkate on järvel keskmiselt kaheksal kuul aastas, sellest ligi kuuel kuul täielik jääkate.

Järve põhjakaldal asub Loodealade keskus Yellowknife. 

## Välislingid
*
Varesrahu

**Varesrahu** on 970 m² suurune saar (rahu) Väinameres Hiiumaast kagus Vareslaiu loodetipu ja Hanikatsi laiu lõunatipu vahel. Saar kuulub Hiiu maakonda Hiiumaa valda Salinõmme küla alla ja asub Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisus.

Saare rannajoone pikkus on 210 meetrit.

## Välislingid
*