open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2016. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

** [[2016]]. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** on **48**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimusid Norras Oslos Holmenkollenis 3.–13. märtsini.

Oslo oli ainus linn, mis maailmameistrivõistluste korraldajaks kandideeris. Oslole anti korraldusõigused Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu 10. kongressil 2. septembril 2012 Meranos Itaalias. See oli kuues kord, mil Oslo maailmameistrivõistlusi korraldas. Varem on Oslos korraldatud ka 1986., 1990., 1999., 2000. ja 2002. aasta maailmameistrivõistlused.

## Ajakava

## Tulemused
### Mehed

#### 10 km sprint




Kuupäev: 5. märts
Osavõtjaid: 102
Maailmameister 2015: Johannes Thingnes Bø, 

Ametlikud tulemused


#### 12,5 km jälitussõit




Kuupäev: 6. märts
Osavõtjaid: 60
Maailmameister 2015: Erik Lesser, 

Ametlikud tulemused


#### Individuaaldistants 20 km




Kuupäev: 10. märts
Osavõtjaid: 99
Riike: 31
Maailmameister 2015: Martin Fourcade, 

Ametlikud tulemused


#### Teatevõistlus 4x7,5 km




Kuupäev: 12. märts
Osavõtjaid: 25 võistkonda
Maailmameister 2015:  Erik LesserDaniel BöhmArnd PeifferSimon Schempp
Ametlikud tulemused


#### Ühisstart 15 km




Kuupäev: 15. märts
Osavõtjaid: 30
Riike: 15
Maailmameister 2015: Jakov Fak, 

Ametlikud tulemused


### Naised

#### 7,5 km sprint




Kuupäev: 5. märts
Osavõtjaid: 96
Maailmameister 2015: Marie Dorin Habert, 

Ametlikud tulemused


#### 10 km jälitussõit




Kuupäev: 6. märts
Osavõtjaid: 60
Maailmameister 2015: Marie Dorin Habert, 

Ametlikud tulemused

#### Individuaaldistants 15 km



Kuupäev: 11. märts
Osavõtjaid: 94 võistlejat
Riike: 29
Maailmameister 2015:  Jekaterina Jurlova
Ametlikud tulemused

#### Teatevõistlus 4x6 km



Kuupäev: 11. märts
Osavõtjaid: 23 võistkonda
Maailmameister 2015:  Franziska HildebrandFranziska PreussVanessa HinzLaura Dahlmeier
Ametlikud tulemused


#### Ühisstart 12,5 km




Kuupäev: 13. märts
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Riike: 15
Maailmameister 2019:  Valj Semerenko
Ametlikud tulemused


### Segateatevõistlus
#### 2×6+2×7,5 km segateatesõit





Kuupäev: 3. märts
Osavõtjaid: 25 võistkonda
Maailmameister 2015:  (Veronika Vítková, Gabriela Soukalová, Michal Šlesingr, Ondřej Moravec)

Ametlikud tulemused


## Medalitabel
 Korraldajariik

## Välislingid
* Ametlik koduleht
George Paget Thomson

**Sir George Paget Thomson** (3. mai 1892 Cambridge – 10. september 1975 Cambridge) oli inglise füüsik.

Thomsoni isa Joseph John Thomson pälvis 1906 Nobeli füüsikaauhinna esimese subatomaarse osakese elektroni avastamise eest. Ema Rose Elizabeth Paget (1860–1951) oli arstiteadlase George Edward Pageti tütar.

Thomson õppis Cambridge'i ülikoolis matemaatikat ja füüsikat. Maailmasõja puhkedes ta mobiliseeriti ja alates 1915 oli lennuväes, kus õppis aerodünaamikat. 1920 arvati ta reservi kapteni aukraadis.

1937. aastal sai ta koos Clinton Davissoniga Nobeli füüsikaauhinna. Mõlemad avastasid teineteisest sõltumatult elektronide laineomadused ehk difraktsiooni.

Hiljem keskendus ta tuumafüüsika praktilistele sõjalistele rakendustele. Ta juhtis MAUD komisjoni, mis töötas 1940–41 ning otsustas, et tuumarelva valmistamine on võimalik ja mõttekas.

1943 tõsteti Thomson rüütliseisusse.

Thomson abiellus 1924 Kathleen Buchanan Smithiga (1900–1941), kelle isa oli šoti teoloog George Adam Smith (1856–1942). Neile sündis kaks poega ja kaks tütart. Üks poegadest John Thomson (1927–2018) oli Suurbritannia ülemkomissar (sisuliselt suursaadik) Indias ja alaline esindaja ÜRO-s. Pojapoeg Adam Thomson oli Suurbritannia ülemkomissar Pakistanis ja alaline esindaja NATO-s.
Graeme Simsion

**Graeme C. Simsion** (sündinud aastal 1956 Aucklandis) on Uus-Meremaal sündinud Austraalia kirjanik.

Ta on lõpetanud Monashi Ülikooli ja Melbourne'i Ülikooli. Ta oli algul IT-spetsialist ning on töötanud andmete mudeldamise valdkonnas.

Tema debüütromaanist "The Rosie Project" (ilmunud inglise keeles aastal 2012) sai bestseller. Aastal 2014 ilmus romaanile järg "The Rosie Effect". Mõlemad raamatud on tõlgitud ka eesti keelde pealkirjade all "Naiseotsing" (aastal 2014) ja "Abielu Rosiega" (aastal 2015). Mõlemad raamatud ilmusid sarjas "Nüüdisromaan" ja need tõlkis eesti keelde Eva Velsker. 
Aastal 2017 andis kirjastus Eesti Raamat välja tema "Adam Sharpi parimad palad" (inglise keelest tõlkinud Indra Feldman). Lisaks on ta kirjutanud raamatuid andmete mudeldamisest.

## Isiklikku
Graeme Simsion on abielus, tema abikaasa Anne Buist on Melbourne'i Ülikooli psühhiaatriaprofessor ning neil on kaks last.

## Välislingid
* Graeme Simsioni koduleht (inglise keeles)
Betooni tänav (Tallinn)

**Betooni tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis Sõstramäe allasumis.

Tänav algab Peterburi teelt ja lõppeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 380 m.

Tänav sai nime 13. veebruaril 1976.

Aadressil Betooni 4 asub Tallinna Külmhoone peakontor.

## Vaata ka
*Betooni põik

## Viited

## Välislingid
Ankru tänav

**Ankru tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Tänav algab Kopli tänavalt ja lõppeb Klaasi tänavaga ristudes.
## Hoonestus
* Ankru tänav 1, 2000. aastal ehitatud neljakorruseline korterelamu, munitsipaalmaja
* Ankru tänav 6 ja 8, endised Kummitoodete Tehase Põhjala tootmishooned Marati ja Ankru tänava vahelisel alal

* Ankru tänav 7, endine Ankru kaupluse hoone
*Ankru tänav 10 katlamaja
*Ankru tänav 11 ja 13, tüüpprojekti 1-317А-14E järgi ehitatud viiekorruselised korterelamud (nn hruštšovkad)

* Ankru tänav 12, Päästeameti Põhja päästekeskuse, 1912. aastal ehitatud Bekkeri laevatehase, vabatahtliku tuletõrje Tallinna Kopli Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu, Kopli päästekomando hoone (algne aadress Bekkeri nr 11a)

## Ajalugu
Ankru tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on saanud nime Bekkeri sadama mõjul.
## Galerii


Pilt:EU-EE-Tallinn-PT-Kopli-Ankru.JPG|Ankru tänava hooned Ankru 8 (endine Põhjala tehase tootmishoone) ja 4a
File:Ankru tänav 8.jpg|Ankru 8   (endine Põhjala tehase tootmishoone)
File:Ankru tänav 8 view from Marati str.jpg|Ankru 8  (endine Põhjala tehase tootmishoone, vaade Marati tänava poolt

File:Building Ankru 17 30 kmh Speed Limit Sign Kopli Tallinn 1 March 2016.jpg|Endine Ankru 17  katlamaja, Kopliranna 47
File:Building Ankru 17 Ankru - Kopliranna Junction Kopli Tallinn 1 March 2016.jpg|Ankru 17


## Viited
Nina Simone

**Nina Simone** (sünninimega **Eunice Kathleen Waymon**; 21. veebruar 1933 – 21. aprill 2003) oli USA laulja, laululooja, pianist, arranžeerija ja kodanikuaktivist.

Lapsena tahtis Simone saada kontsertpianistiks, kuid kõrge õppemaksu tõttu jäid tema klaveriõpingud pooleli. Elatise teenimiseks hakkas ta mängima klaverit ööklubis, kus ta pidi seejuures ka ise laulma. Nii sai alguse tema karjäär džässlauljana.

Laulukirjutaja ja arranžeerijana liikus Simone gospelist bluusi, džässi ja folgini, segades oma lugudesse elemente klassikalisest muusikast. Ta salvestas üle 40 albumi.

Simone oli tihedalt seotud võitlusega mustanahaliste kodanikuõiguste eest ning see teema läbis ka tema muusikat. 1970. aastatel lahkus ta Ameerikast ja elas hiljem põhiliselt Prantsusmaal.

2017. aastal pälvis ta postuumselt Grammy elutööauhinna ja 2018. aastal arvati ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

## Välislingid
*Nina Simone'i koduleht
Wolfgang Paul

**Wolfgang Paul** (10. august 1913 Lorenzkirch, Saksimaa – 7. detsember 1993 Bonn) oli saksa füüsik.

1989. aastal sai ta veerandi Nobeli füüsikaauhinnast.
Stephane & 3G

**Stephane & 3G** (gruusia keeles სტეფანე და 3G) on Gruusia pop-grupp, mille liikmed on Stephane Mgebrišvili (სტეფანე მღებრიშვილი), Nini Badurašvili (ნინი ბადურაშვილი), Thamara Gatšetšiladze (თამარა გაჩეჩილაძე) ja Khristine Imedadze (ქრისტინე იმედაძე).

2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele jõudnud ansamblil paluti muuta oma laulu "We Don't Wanna Put In" sõnu. Ansambel keeldus, tulemusena jäeti nad esinejate nimekirjast välja.

## Diskograafia
* 2009: "We Don't Wanna Put In"

## Viited
Uhti mõis

**Uhti mõis** (saksa keeles *Ucht*) oli Reola mõisa kõrvalmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 35-37 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00051.html?prozent=.

## Välislingid
*
*Uhti mõis. Inventariseerimine Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
Vana-Prangli mõis

**Vana-Prangli mõis**, ka **Prangli mõis** (saksa keeles *Alt-Wrangelshof*, varem *Wrangelshof*), oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas.

## Ajalugu
Mõisast on teateid juba 1550. aastatest. Poola valitsusajal anti mõis Tartu jesuiitide kolleegiumile ja pärast Rootsi-Poola sõjas Tartu taasvallutamist, tagastati  Jan Karol Chodkiewiczi poolt 1605. aastal jesuiitide kolleegiumile.

Mõis kuulus 16. ja 17. sajandil Wrangell'ite perekonnale, kelle järgi teda kutsuti saksa keeles Wrangellshof iks, hiljem läks see mõis kroonu valdusse. Enne 1725. aastat, kui mõisast eraldatud alast moodustati Vastse-Prangli mõis, nimetati mõisat **Prangli mõisaks**.

1725. aastal kinkis Venemaa keisrinna Katariina I *osa mõisat* uuesti eraomandiks.  Seda kingitud osa nimetati *Alt-Wrangelshof*, Vene riigile jäi nähtavasti *[[Vastse-Prangli mõis|Neu-Wrangelshof]]*. Nimed püsisid kuni mõisate jaotamiseni. Parast mõisa poolitamist lisati Vene kroonule jäänud osa eristamiseks Kuninga-, seega Kunninga-Prangli, kuna eraomandiks läinud osa sai nimeks Perris-Prangli (1782). Peagi mindi üle tavalistele täienditele:  Vastne- ehk Kuninga-Prangli (1826),  Wanna, Wastne Pranglimois (1840). 1765. aastal asutati mõisas mõisakool.

1792. aastal kuulus mõis parun Diedrich Bruiningkile, 1818. aastal ostis Vana-Prangli mõisa parun Bernhard Gustav Schoultz, kellelt 1824. aastal päris mõisa  tema vend, parun Gustav Schoultz, kes aga 1835. aastal müüs Vana-Prangli mõisa koos Uhti ja Reolaga krahv Georg von Cancrinile. 1852. aasta pärimis- ja jagamisleping Georg von Cancrini laste vahel sai mõisa omanikuks rahv Valerian Michael von Cancrin, kes müüs 1857. aastal Vana-Prangli koos Aksi ja Maaritsaga Carl von Gavelile. 1859. aastal  müüs Karl von Gavel mõisa koos Aksi ja Maaritsaga Robert von Anrepile. 1878. aastal  müüsid Robert von Anrepi pärijad mõisa Richard Löwis of Menarile (1833–1882).

1897. aasta pärijate jagamisaktiga sai mõisaomanikuks Gustav *Edgar* von Löwis of Menar (sünd. 1874). Vana-Prangli mõisnik oli ka 1898. aastal koos Unipiha mõisa omaniku Edgar von Rückeriga  Tartumaa Telefoniühingu asutaja. Tartumaa Telefoniühing oli Tartumaa mõisate telefonikeskjaamade vahelise telefoniühenduse korraldamisega tegelenud ühing.

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.
## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 29-31 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00045.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 170 http://www2.kirmus.ee/grafo/index.php?ID=697.

## Välislingid
*
*
*Vana-Prangli mõis (Kambja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Fernando I (Kastiilia)

**Fernando I** (u 1015 – 24. detsember 1065), tuntud ka kui **Fernando Suur** (**el Mango**) oli Kastiilia krahv oma onu surmast aastal 1029 ja Leóni kuningas pärast oma naise venna võitmist aastal 1037. Teda peetakse esimeseks kroonitud Hispaania keisriks (1056). Ta oli kuningas Sancho III noorim poeg.
Georg Otsa tänav

**Georg Otsa tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Südalinna asumis Estonia puiestee ja Pärnu maantee vahel.

Suur-Karja tänava lõpuosa nimetati ümber eesti laulja Georg Otsa auks 14. oktoobril 1977.

## Viited
William Phillips

**William Phillips** on mitme tuntud inimese nimi.
*William Daniel Phillips on USA füüsik, Nobeli auhinna laureaat.
*William Phillips oli inglise geoloog.
*William Phillips oli Uus-Meremaa majandusteadlane.
*William Phillips on USA korvpallur.
*William Phillips on Briti muusik
*William Phillips, tuntud nime Tully Marshall all, oli USA näitleja.
William Daniel Phillips

**William Daniel Phillips** (sündinud 5. novembril 1948 Wilkes-Barre'is Pennsylvania osariigis) on Ameerika Ühendriikide füüsik.

1997. aastal anti talle, Steven Chule ja Claude Cohen-Tannoudjile Nobeli füüsikaauhind.

## Tunnustus
*2000 – Richtmyeri mälestusauhind
Alaveski loomapark

**Alaveski loomapark** on eraloomaaed Alaveski talus Saru külas Rõuge vallas.

Loomapark tegutseb aastast 2007. Loomapargis on 16 liiki loomi ja linde, sealhulgas karud, ilvesed, rebased, oravad, metssead.

## Viited
Narva Püha Antoniuse kirik

**Narva Püha Antoniuse kirik** oli katoliiklik kirik Narvas vanalinna lähedal aadressil Must tänav 9. 

Vajadus katoliikliku kiriku järele tekkis 19. sajandi teisel poolel, kui Narva saabus ligi 1000 kangrut Poolast Łódźi linnast. 1873. aastal said Narva linna katoliiklased enda omandusse kivimaja kabeli jaoks ja korraldasid seal jumalateenistusi, kuid hoone oli liiga väike ega mahutanud kõiki soovijaid.

11. detsembril 1900 eraldas linna volikogu neile tasuta krundi Peetri eeslinnas kavandatavale Antoniuse tänavale. Raha ehituse alustamiseks said nad Kreenholmi Manufaktuuri direktorilt Julius Andrelt. Kiriku projekteeris Kreenholmi arhitekt Paul Alisch.

Ehitamine algas 27. juulil 1903 ja 11. novembril 1907 pühitseti kirik pühale Antoniusele. See oli uusgooti stiilis punastest tellistest hoone, mille lõunaküljel asus telkkiivriga kellatorn. Kahekorruselises telliskivimajas kiriku kõrval oli kool ja kirikuteenijate korterid. 

Püha Antoniuse kirikul oli oma koor ja alaline organist. Selle juures tegutses ka Püha Roosipärja Elavate Rooside vennaskond. Regulaarsed teenistused toimusid 1944. aastani. Teises maailmasõjas jäi kirik purustamata, hävis vaid selle katus. Müürid lammutati kohaliku võimu algatusel 1980. aastal. 

Rooma-Katoliku Kiriku Narva Püha Antoniuse kogudus taastas oma tegevuse novembris 1993. Enne kogudusemaja tagastamist korraldati teenistusi Aleksandri koguduse väikeses kirikus. Praegu peab kogudus teenistusi Antoniuse kiriku abihoones aadressil Vabaduse tänav 16, mille teisele korrusele on ehitatud kirikusaal.

## Viited

## Välislingid
*Jaak Juske. Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: kuidas Moskva olümpiamängud hävitasid Narva katoliku kiriku. forte.delfi.ee, 16. juuni 2018
Provints (Paapua Uus-Guinea)

**Provints** (*province*) on 1. järgu haldusüksuse liik Paapua Uus-Guineas. Sama järgu üksused on ka autonoomne piirkond (*autonomous region*) ja pealinnaringkond (*district*). Kokku on 1. järgu haldusüksusi 22.

Hela ja Jiwaka provints moodustati 2012. aastal.

Iga provints on jaotatud üheks või mitmeks ringkonnaks, mis omakorda jagatud kohalikeks omavalitsusteks.

Elanike arvult väikseim provints on Manusi provints (50 231), suurim Morobe provints (674 810). Pindalalt on väikseim Manusi provints (2100 km2), suurim Lääneprovints (98 190 km²).

#Bougainville'i autonoomne piirkond
#Chimbu provints
#Eastern Highlandsi provints
#Enga provints
#Gulfi provints
#Hela provints
#Ida-Sepiki provints
#Ida-Uus-Britannia provints
#Jiwaka provints
#Keskprovints
#Lääneprovints
#Lääne-Sepiki provints
#Lääne-Uus-Britannia provints
#Madangi provints
#Manusi provints
#Milne Bay provints
#Morobe provints
#Põhjaprovints
#Southern Highlandsi provints
#Uus-Iirimaa provints
#Western Highlandsi provints
#pealinnaringkond Port Moresby
Avinurme vald (Torma kihelkond)

**Avinurme vald** (saksa keeles *Awwinorm*; varem ka *Avinurme metsavald* ehk *Metsa-Avinurme* *vald* (saksa keeles *Awwinorm-Waldgemeinde*)) oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas (1920. aastast Avinurme kihelkonnas). Vald eksisteeris 1866–1939, kuni 1939. aasta vallareformiga moodustati uus Avinurme vald.

Vallas oli 843 talundit ja need kasutasid 14 099 ha maad. Vallamaja asus Avinurme külas.

Vallas asus Avinurme asundus ja kihelkonnakirik: Avinurme kirik. Enne 1919. aasta mõisate võõrandamist asus vallas Avinurme mõis.

## Vaata ka
*Avinurme metsavald (Ranna-Avinurme)

## Viited

## Välislingid
*
Lioliai vald

**Lioliai vald** (leedu keeles *Liolių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 2522 inimest. Valla keskus on Lioliai alev (2011. aastal oli seal 485 elanikku). Vallamaja asub aadressil Nepriklausomybės g. 47. Vallavanem on Vytautas Mikalauskas.


Rikantai,_gatvė.JPG|Rikantai
Laugalis.JPG|Laugalis
Gailiai,_gatvė.JPG|Gailiai
Maironių_koplytėlė_(2).JPG|Maironiai kabel


Lisaks küladele on selles vallas veel mitmeid huutoreid.

## Viited
Vahtra-noolöölane

**Vahtra-noolöölane** (*Acronicta aceris*) on öölaste sugukonda kuuluv liblikaliik. Ta on levinud peaaegu üle kogu Euroopa. Levila ulatub lõunas kuni Marokoni ja idas Kesk-Aasiasse.

## Välimus ja käitumine
Liblika hele- kuni tumehallid esitiivad on kaetud ebaselge tumeda mustriga. Tagatiivad on valged, vahel tumedate triipudega äärtes. Tiibade siruulatus on 35–45 mm. Valmikud on öise eluviisiga ning neid meelitavad kohale valgus ja suhkur.

Erinevalt valmikust on vahtra-noolöölase röövik väga silmapaistev ja kergesti eristatav. Tema roosa keha on paksult kaetud kollaste ja oranžide karvakestega. Seljal on reas mustade äärtega valged laigud. Pea ja jalad on mustad ning otsmikul on kollane kolmnurk. Rööviku toidutaimedeks on erinevad vahtraliigid, samuti harilik hobukastan (*Aesculus hippocastanum*), suurelehine pärn (*Tilia platyphyllos*), mooruspuu, ja harilik tamm (*Quercus robur*). Vaatamata oma erksale värvusele ei ole röövik mürgine, kuid pikaajalisel kokkupuutel võib siiski nahaärritust põhjustada.

Vahtra-noolöölane talvitub nukuna, enamasti puukoore all, kuid ka lehekõdus ja samblas. Lendamas võib teda näha juunist augustini. Elutseb nii parkides, aedades kui ka metsas.

## Alamliigid
**Acronicta aceris aceris* (Euroopa)
**Acronicta aceris taurica* (Küpros)
**Acronicta aceris judaea* (Levant)


Pilt:Vahtra-noolöölane.JPG|Vahtra-noolöölase röövik
Pilt:Acronicta.aceris.jpg|Valmik


## Viited

Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit :en:Sycamore (moth) seisuga 23.02.2016.

## Välislingid
*
Fredericia vald

**Fredericia vald** on vald Taanis Lõuna-Taani piirkonnas Jüüti poolsaare idarannikul.

Vald kuulub Lõuna-Taani piirkonda, selle pindala on 134,46 km² ja seal elab veidi üle 50 000 inimese (2015. aasta seisuga). Omavalitsuse olulisim linn ja selle vallavolikogu kogunemiskoht on Fredericia.

Fredericia valla naabervallad on Vejle vald põhjas, Koldingi vald läänes ja Middelfarti vald idas. Olgugi et neist viimast eraldavad Fredericia vallast Jüütimaad Fyni saarest eraldava Väike-Beldi veed, asuvad kaks valda väga lähestikku ja sageli on nendevaheline kaugus vähem kui 1,5 km. Kattegati jätkuks olev *Snævringen* algab Fredericia ja Middelfarti linna lähedalt.

Fredericia omavalitsus loodi 1970. aastal haldusreformi käigus. Taani 2007. aasta haldusreformiga Fredericia valda ühegi teise omavalitsusega ei liidetud. Enne 2007. aastat ümbritsesid Fredericia valda Børkopi vald põhjas, Koldingi vald läänes ja Middelfarti vald idas ning vald oli osa Vejle maakonnast.

Valda juhib sotsiaaldemokraat Jacob Bjerregaard.

## Omavalitsuse rahvaarv
1. jaanuari seisuga:
* 1980 – 45 820
* 1985 – 45 879
* 1990 – 46 072
* 1995 – 47 037
* 1999 – 47 947
* 2000 – 48 066
* 2003 – 48 533
* 2004 – 48 857
* 2005 – 49 147
* 2006 – 49 252

## Fredericia linn

Fredericia linna rajas aastal 1650 Taani kuningas Frederik III, kelle järgi see ka nime sai. Fredericia valiti oma keskse asukoha ja suure sadama tõttu peaaegu ka Taani uueks pealinnaks, kuid vajaminevate valitsushoonete ja kuningliku perekonna palee ehitamise kulud kasvasid liiga suureks ning seetõttu plaanist loobuti ja riigi pealinnaks jäi Kopenhaagen.

Linn on üks Taani suuremaid transpordikeskusi. Seal asub ka sõjaväe signaalrügement (*[[Telegrafregimentet]]*), mille kasutuses on kaks kasarmut: *Ryes Kaserne* ja *Bülows Kaserne*.

## Sõpruslinnad
*  Kristiansund, Norra
*  Härnösand, Rootsi
*  Kokkola, Soome
*  Herford, Saksamaa

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
Baba Rahman

**Abdul Rahman** (sündinud 2. juulil 1994 Tamales) on Ghana jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis PAOK ja Ghana jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär
Oma klubikarjääri alustas ta klubides Dreams ja Asante Kotoko. Suvel 2012 liitus Rahman Saksamaa Bundesligasse tõusnud klubiga SpVgg Greuther Fürth. Hooajal 2014–2015 mängis ta Augsburgi ridades.

2015. aasta suvel liitus Rahman Inglismaa Premier League'i klubiga Chelsea. 23. septembril 2015 ta tegi debüüdi League Cupi mängus Walsalli vastu, mille Londoni klubi võitis 4:1.

Hooajal 2016–2017 suundus ta laenule Saksamaa klubisse Schalke 04. 2019. aasta jaanuaris läks ta laenule Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Stade de Reims.

## Koondisekarjäär
2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis Rahman Ghana U-20 koondisega pronksmedali.

Ghana rahvuskoondises mängib Rahman 2014. aastast. 2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel oli ta põhikoosseisu mängija ning Ghana jõudis võistlustel finaalini, kus kaotati penaltiseerias Elevandiluurannikule 9:8.

Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2021 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus São Tomé ja Príncipe vastu.

## Viited
Cheryl

**Cheryl Ann Tweedy** (sünninimega **Cheryl Tweedy**, hiljem **Cheryl Cole**, pärast lahutust Ashley Cole'ist kasutab ta esinejanimena ka mononüümi **Cheryl**, aastail 2014–2016 **Cheryl Fernandez-Versini**; sündinud 30. juunil 1983 Newcastle upon Tyne'is) on Inglise laulja, tantsija ja televisioonisaadetes esineja.  

Tuntuks sai ta ansambli Girls Aloud koosseisus. Ansambli kakskümmend järjestikust singlit jõudsid Briti singlite edetabeli esikümnesse, neist neli esikohale. Samuti andis ansambel välja kuus plaatinaalbumiks saanud albumit, millest kaks jõudsid edetabeli esikohale. 

Tema esimene sooloalbum "3 Words" ilmus 2009. aastal. Selle albumi avasingel "Fight for This Love" jõudis kohe esimesel nädalal Briti singlite edetabelis esikohale ning oli 2010. aastal Suurbritannia enim müünud singel. 2010. aastal ilmunud teise albumi "Messy Little Raindrops" avasingel "Promise This" jõudis samuti esimesel nädalal singlite edetabelis esikohale. Samuti jõudis singlite edetabeli esikohale tema kolmanda albumi "A Million Lights" (2012) avasingel "Call My Name". Tema neljas album "Only Human" avaldati 2014. aastal ning sellelt albumilt jõudsid singlite edetabeli esikohale laulud "Crazy Stupid Love" ja "I Don't Care". Sellega sai Cherylist esimene Briti naisartist, kellel on olnud viis Suurbritannia edetabeli esikohalaulu. Selle arvuni on jõudnud tema järel veel üksnes Jess Glynne.

## Isiklikku
Aastail 2006–2010 oli ta abielus Inglise koondise jalgpalluri Ashley Cole'iga. Aastail 2014–2016 oli ta abielus Prantsuse restoraniomaniku Jean-Bernard Fernandez-Versiniga. 2016. aastal algas ta kooselu inglise laulja Liam Payne'iga ning märtsis 2017 sündis paari esimene laps. 2018. aasta juulis teatasid Liam ja Cheryl, et läksid lahku. 

## Diskograafia
### Sooloalbumid
*"3 Words" (2009)
*"Messy Little Raindrops" (2010)
*"A Million Lights" (2012)
*"Only Human" (2014)
Hilo

**Hilo** on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (*[[census-designated place]]*) Ameerika Ühendriikides Hawaii osariigis, Hawaii maakonna halduskeskus. Hilo asub Hawaii saare kirdeosas ja on saare suurim asula, suuruselt neljas asula Hawaii osariigis ja suurim asula osariigis väljaspool O'ahut.

Linnast avaneb vaade Hilo lahele ja kahele kilpvulkaanile, aktiivsele vulkaanile Mauna Loa ja uinunud vulkaanile Mauna Kea. Hilo lahe rannikut on tsunamid hävitanud kaks korda. Suurem osa Hilo inimasustusest ulatub Hilo lahest kuni vulkaanide külgedel paikneva Waiākea-Ukani.

Hilos asub Hawaii ülikool Hilos, ʻImiloa astronoomiakeskus ja Hilo rahvusvaheline lennujaam.

## Viited
Pakražantise vald

**Pakražantise vald** (leedu keeles *Pakražančio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 2054 inimest. Valla keskus on Griniai küla, vallamaja asub aadressil Centro g. 1. Vallavanem on Alfonsas Sakalauskas. Lisaks asub vallas veel Žalpiai alev (2011. aastal 106 elanikku).


Griniai_20151115.jpg|Griniai
Stulgiu_Sv_apastalo_evangelisto_Mato_baznycia_(Stulgiai_Church)_2013.jpg|Stulgiai kirik
Pakrazancio_Svc_Mergeles_Marijos_baznycia_2013_08-19.jpg|Pakražantise kirik


Lisaks küladele on selles vallas veel mõned huutorid.

## Viited
Kārlis Šadurskis

**Kārlis Šadurskis** (sündinud 11. oktoobril 1959 Riias) on läti matemaatik, haridustegelane ja poliitik. Ta oli aastatel 2011–2014 Euroopa Parlamendi liige. 11. veebruarist 2016 kuni 27. novembrini 2018 oli ta Läti haridus- ja teadusminister (Māris Kučinskise valitsuses).

Ta on lõpetanud Riia 2. Keskkooli. Aastal 1982 lõpetas ta kiitusega Riia Polütehnilise Instituudi. Aastal 1986 kaitses ta samas tehnikakandidaadi väitekirja, aastal 1992 kaitses ta Läti Ülikoolis füüsika-matemaatikadoktori väitekirja.

1993. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Läti Seimi liikmeks. 7. novembrist 2002 kuni 9. märtsini 2004 oli ta haridus- ja teadusminister (Einars Repše valitsuses). 1. detsembrist 2011 kuni 30. juunini 2014 oli ta Euroopa Parlamendi liige; europarlamendis olles kuulus ta Euroopa Rahvapartei / Euroopa Demokraadid fraktsiooni. 11. veebruarist 2016 kuni 27. novembrini 2018 oli ta Läti haridus- ja teadusminister (Māris Kučinskise valitsuses).
Šaukėnai vald

**Šaukėnai vald** (leedu keeles *Šaukėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kelmė rajoonis. 2011. aasta seisuga elas seal 2420 inimest. Valla keskus on Šaukėnai alev (2011. aastal oli seal 596 elanikku). Vallamaja asub aadressil Juodlės g. 1,. Vallavanem on Algimantas
Šukys.


Šaukėnai,_kultūros_centras_ir_seniūnija.JPG|Kultuurikeskus ja vallamaja
Vidsodis,_gatvė.JPG|Vidsodis
Pakupelkio_cerkvė_2.JPG|Pakupelkise õigeusu kirik
Vidsodis,_bažnyčia_2.JPG|Vidsodise kirik
Kalniškiųpiliakalnisšiaurė3.JPG|Kalniškiai linnamägi
KalniškiaiŠaukėnai.JPG|Kalniškiai
Dubėnai_(Kelmė).JPG|Dubėnai
Šaukėnų_pušis.JPG|Šaukėnai mänd


Lisaks küladele on selles vallas veel mitmeid huutoreid.

## Viited
Kanter

**Kanter** on eestipärane perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kanter 162 inimesel: 87 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult on Kanter meeste puhul 997. kohal ja naiste puhul 1388. kohal. Perekonnanimi Kanter on levinuim Lääne maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 4,82.

## Nime kandjaid
*Gerd Kanter, kettaheitja
*Tiiu Kanter (Tiiu Tulp), laulja
*Krista Kilvet (Krista Kanter), raadioajakirjanik, poliitik ja diplomaat

## Viited
Audiosignaal

**Audiosignaal** ehk helisignaal on elektrisignaal, mis edastab helisageduslikku elektrivõnkumist. Inimkõrvale kuuldavate helisageduste alaks loetaks kas 16&nbsp;Hz kuni 16&nbsp;kHz või 20&nbsp;Hz kuni 20&nbsp;kHz.

Audiosignaalide töötlemine kuulub elektroonika, helitehnika ja IKT valdkonda.

## Audiosignaali iseloomustussuurused
### Dünaamikaulatus

Audiosignaali dünaamikaulatus ehk dünaamiline diapasoon võib ulatuda kuni 120 detsibellini. Kui näiteks kuuldeläve tasemele vastab audiosignaali pinge 1&nbsp;μV, siis tavaline kõne annaks signaali tasemel umbes 1&nbsp;mV ja väga tugev heli (120&nbsp;dB) annaks signaali 1&nbsp;V.

### Sagedusriba laius ja signaali-müra suhe
Audiosignaalide sagedusriba laiused ja signaali-müra suhted eri helikandjate ja helisalvestuse seadmete puhul (näiteid):
*magnetlint (kasutamisel professionaalses ehk stuudiotehnikas) – 20&nbsp;Hz kuni 25&nbsp;kHz ja 70&nbsp;dB;
*magnetlint kompaktkassetis lindikiirusel 4,76&nbsp;cm/s ehk helikassett – 20&nbsp;Hz kuni 16&nbsp;kHz ja 60&nbsp;dB;
*heliplaat (vinüülplaat) – 20 Hz kuni 16 kHz ja 70 dB;
*CD  – teoreetiliselt 0 kuni 22 kHz ja 90 dB;
*MP3-fail (128 kbit/s) –  20 Hz kuni 16 kHz ja 90 dB;
*SACD – teoreetiliselt 0 kuni 48 kHz ja 105 dB;
*stuudiomikrofon – 5 Hz kuni 22 kHz ja 80 dB;
*kvaliteetne audiovõimendi – 10&nbsp;Hz kuni 30&nbsp;kHz ja 100&nbsp;dB;
*kvaliteetne elektroakustiline seade (kõlar, kuular) – 30&nbsp;Hz kuni 20&nbsp;kHz.

### Moonutused

Praktiliselt tajumatuks jäävad mittelineaarmoonutused umbes 0,1%. Suuremate moonutuste korral sõltub nende tajutavus suuresti helisignaali iseloomust, taasesitusel kasutatavast helitugevusest ja paljudest muudest asjaoludest. 

Digiteeritud audiosignaali puhul võivad esile tulla veel digiteerimisega seotud nähtused, eriti signaali kadudega pakkimise korral.

## Vaata ka
*Audiosignaali töötlus
*Digitaalne heli
Audiovorming

**Audiovorming** ehk **helifailivorming** on digitaalsete heliandmete failivorming, mis määrab kindlaks andmete struktuuri ja mida kasutatakse audiosignaali töötlemisel, edastamisel, salvestamisel helikandjale ja taasesitamisel.

Audiovormingut iseloomustab andmete diskreetimisel rakendatav kvantimissügavus (väljendatakse bittides) ja kvantimissagedus (kilohertsides). Näiteks 16 bit / 48&nbsp;kHz tähendab, et signaalipinge amplituudil võib olla kuni 216 = 65 536 väärtust (pingetaset) ja pinget mõõdetakse 48 000 korda sekundis.

Digitaalse audiosignaali saamiseks rakendatakse peamiselt kaht kvantimismeetodit:
*impulsskoodmodulatsioon (PCM, Pulse Code Modulation);
*sigma-delta-modulatsioon (DSD, Direct Stream Digital).

Et vähendada digiteeritud audiosignaali salvestusmahtu andmekandjal ja kiirendada andmeedastust, rakendatakse enamasti andmete tihendamist (komprimeerimist, pakkimist) koos digiandmete kodeerimisega. Kasutusel on nii kadudeta kui ka kadudega tihendamise vormingud.
 
Audiovormingu sisu on kindlaks määratud vastava standardiga. Vormingut realiseerib tark- ja riistvaraliselt koodek, millel võib olla sama nimi kui vormingul. Mitu audio- ja ka videovormingut võivad olla koondatud ühte konteinerformaati ehk ümbrisvormingusse.

## Vaata ka
*Andmete pakkimine
*Audiokoodek
Starobilsk

**Starobilsk** on linn Ukrainas Luhanski oblastis, Starobilski rajooni keskus.

2013. aastal elas linnas umbes 18 000 inimest.

Starobilskis töötab Luhanski Ülikool, mis on sinna üle viidud sõja tõttu Donbassis. 

## Viited
Luhanski ülikool

**Luhanski [[Tarass Ševtšenko]] nimeline Rahvusülikool** (ukraina keeles Луганський національний університет імені Тараса Шевченка) on ülikool Ukrainas Luhanski oblastis. Ülikool asutati aastal 1921.

2014. aastal viidi ülikool Donbassi sõja tõttu üle Starobilskisse.
Audiokoodek

**Audiokoodek** on audiosignaali kodeerimise ja dekodeerimise koodek. Audiokoodeki ülesanne on analoogsignaali digitaalne kodeerimine ja samuti audioandmete dekodeerimine (lahtipakkimine) esialgsele signaalile võimalikult lähedasel kujul. Audioandmed võivad seejuures olla failivormingus või voogedastuse vormingus. Kodeerimisega kaasneb enamasti andmemahu vähendamine andmetihenduse teel.

Audiokoodeki programmil võib olla sama nimi kui tema poolt realiseeritaval audiovormingul, nt 
* MPEG-1 Audio Layer III (MP3),
* Advanced Audio Codec (AAC),
* Free Lossless Audio Codec (FLAC)

## Vaata ka
*Andmete pakkimine
Fredericia

**Fredericia** on Taanis Jüüti poolsaare idaosas Fredericia vallas asuv linn, mis kuulub ka kuuest vallast koosnevasse regiooni nimega "Kolmnurk" (*[[Trekanten]]*). Linna rajas aastal 1650 Taani kuningas Frederik III, kelle järgi linn ka nime sai.

Linnas elas 2014. aasta jaanuari seisuga 39 922 inimest ja kogu Fredericia vallas elas 2014. aastal 50 324 inimest.

## Ajalugu
Pärast suuresti kindlustamata Jüütimaal Kolmekümneaastase sõja käigus aset leidnud laastamist mõistis kuningas Christian IV Jüütimaale tugeva kindluse ehitamise vajadust ja otsustas selle projekti ühendada Jüütimaale suure linna ehitamise plaanidega.

Fredericia hilisema asukoha lähedal asunud Lyngs Odde neemele rajati kindlustatud laager, mille kaitsevallid ulatusid mõlemasse suunda, kaitstes seega laagrit rünnakute eest. Ent kindlustused ei olnud täiuslikud ja kui Rootsi feldmarssal Lennart Torstenson Jüütimaale tungis, suutis ta kaitsevallidest edasi tungida. Kuningas Frederik III oli see, kes kaitserajatise plaanid viimaks lõpule viia suutis, lisades sinna ka Taani marssali Anders Bille soovitatud kindlustuste tiiva lähedalasuvale Bers Odde maakitsusele.

15. detsembril 1650 allkirjastas kuningas dokumendi, millega anti linnale selle esimesed õigused ja töö uute kindlustuste kallal võis alata. Aastal 1651 anti linnale kuninga järgi nimeks Frederiksodde ("Frederiki neem") ja 1664. aasta 22. aprillil sai linn uue ladinapärase nime Fredericia.

Iga aasta 6. juulil peetakse Fredericia linnas 1849. aastal toimunud Fredericia lahingu mälestuseks pidustusi. Lahing toimus Esimese Schleswigi sõja ajal ja lahingus võitsid Taani väed linna piiranud Schleswig-Holsteini mässajaid. Fredericia oluline sümbol, kuju *Landsoldaten*, avati 1858. aasta 6. juulil.

## Tänapäev
Fredericia on osa 1,2 miljoni elanikuga Ida-Jüütimaa linnaregioonist ja seal käib koos Fredericia vallavolikogu.

Linn on üks Taani suuremaid transpordikeskusi ja seal asub Taani sõjaväe signaalrügement (*[[Telegrafregimentet]]*), mille kasutuses on kaks kasarmut: *Ryes Kaserne* ja *Bülows Kaserne*.

## Tuntud inimesi
* Cecil Bødker (1927–), proosakirjanik ja luuletaja
* Erik Holtved (1899–1981), etnoloog
* Henrik Pontoppidan (1857–1943), kirjanik
* Thomas Sørensen (1976–), jalgpallur
* Jørgen Vig Knudstorp (1968–), ärimees ja ettevõtte Lego Group juht

## Sõpruslinnad
* Kokkola, Soome (aastast 1948)
* Kristiansund, Norra (aastast 1948)
* Härnösand, Rootsi (aastast 1948)
* Ilulissat, Gröönimaa (aastast 1962)
* Herford, Saksamaa (aastast 1987)
* Šiauliai, Leedu (aastast 1993)

## Vaata ka
*Fredericia vald

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht
Dreams that Glitter

**"Dreams that Glitter – Our Story"** on Briti popansambli Girls Aloud autobiograafia. Raamatu andis 2008. aasta oktoobris välja kirjastus Transworld Publishers kaubamärgi Bantam Press all.

256-leheküljeline raamat sisaldab seni avaldamata fotosid, ülevaadet ansambli liikmete elust, ansambli edust, stiilinõuandeid ning "kõigest sellest, mida nad on õppinud elust, armastusest ja muusikast".

Fraas "Dreams that Glitter" on rida ansambli 2007. aasta laulust "Call the Shots".

## Viited
Gildi tänav (Tallinn)

**Gildi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

Tänav algab Juhkentali tänava lähedalt ja lõppeb Lastekodu tänavaga ristudes.
## Ajalugu

20. sajandi algul kandis tänav *Gildi tänava* nime (saksa Gildenstraße, vene Гильдейская ул.). Nimi *Gildi* tuleb sellest, et tänava ääres oli Suurgildi kasarm (ehitatud 1851, lammutatud 1934). 

27. juunil 1950 nimetati tänav ümber *Kolhoosi tänavaks*. Eesti NSV aegne nimi tuli arvatavasti sellest, et tänava ääres asus "Kolhoosnikute Kodu" ja Keskturg. 

3. augustil 1990 taastati nimi **Gildi tänav**.

## Viited
Turu tänav (Tallinn)

**Turu tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

Tänav algab Mardi tänavalt ja lõpeb Lastekodu tänavaga ristudes.

Turu tänav 8 asub osa Mardi lasteaiast. 

## Ajalugu

Heeringa tänaval puudus 19. sajandi algul nimi ja majade määramisel kasutati ajutisi nimetusi, näiteks „liival kitsal tänaval“ jne. Ajutiselt kasutati ka majaomaniku õuenõunik Salzmanni perekonnanimest moodustatud nimetusi: Salzmann-Dörptsche Strasse (Salzmanni Tartu maantee).  

1865. aastast kandis tänav nime *Heeringa tänav* (saksa Heringstrasse, vene Селедочная ул.), mis tõenäoliselt pandi mõne tänaval oleva heeringapoe järgi. 

Algselt algas tänav Torupilli otsast ja suundus mööda praegust Lastekodu tänavat läände, lõppedes Polgu (praegu Mardi) tänaval. Heeringa tänav lookles poolkõveralt Liivamäe ja Puuvilja tänava vahel, majad tänaval olid madalad, hoovid liivased ning kõrgete väravate ja piirdeaedadega. Ainus kõrgem oli Heeringa tn 12, kahekorruseline kahe paraadtrepiga hoone. 

13. juulil 1948 sai tänav praeguse nime: **Turu tänav**.

## Viited

## Kirjandus
*Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk 127.
Hiiu-Maleva tänav

**Hiiu-Maleva tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Nõmme asumis.

Tänav algab Metsa tänavalt ja lõppeb Pargi tänavaga ristudes.

## Nimed
*Enne 1922 *Ohvitseri tänav*
*17. märts 1922 – 25. september 1959 *Maleva tänav* (1940 lühikest aega *Ava tänav*)
*25. september 1959 – 25. veebruar 1994 *Rahvamaleva tänav*
*alates 25. veebruarist 1994 **Hiiu-Maleva tänav**.

## Viited

## Välislingid
Ilmjärve mõis

**Ilmjärve mõis** (saksa keeles *Ilmjerw*) oli riigimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.

Mõis rajati 18. sajandi keskel Vana-Otepää mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Neeruti mõis (Otepää)

**Neeruti mõis** (saksa keeles *Megel*, varem *Metztaken* ja *Nierothshof*) oli rüütlimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.

## Ajalugu
Mõis rajati 15. sajandi II poolel. 16. sajandil oli omanik Melchior Metztacken, kelle järgi mõis sai nime saksa keeles Metztaken

Metztackenilt päris Neeruti mõisa 16. sajandi lõpul ja kuulus 17. sajandi algul Magnus Nieroth'ile, kelle järglaste kätte ta jäi kuni 18. sajandini. Nieroth'i nime põhjal nimetati mõisat saksa keeles lühikest aega Nierothsgut või Nierothshof. Eesti keeles jäigi mõisale sama nimi:  Neeruti (1782 ja hiljem), Nirotimois (1908)

1637. ja 1641. aastal kuulus Neeruti mõisa valduste hulka ka Vana-Piigaste mõis.

1797. aastal müüs parun Moritz von Posse, Neeruti mõisa Johann Friedrich von Engelhardtile, kes 1798. aastal pantis Neeruti mõisa 90 aastaks Christian Gottlieb von Kymmelile ja järgnevalt läks pandiõigus 1841 Gottlieb Ferdinand von Kymmelile ja seejärel 1860 Ferdinand Karl Eduard von Kymmelile, kes ka mõisa 1870. aastal ostis. 1891. aastal kinkis Ferdinand Karl Eduard mõisa oma pojale, Arthur von Kymmelile.

## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 323-4 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/341.

## Välislingid
*
*Neeruti mõis (Otepää khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Czesław Bessaga

**Czesław Marian Bessaga** (26. veebruar 1932 Lwów – 20. september 2021 Varssavi) oli Poola matemaatik.

1959. aastal kaitses ta matemaatikakandidaadi kraadi Stanisław Mazuri juhendamisel. Aastatel 1965−1998 oli ta Varssavi ülikooli matemaatika instituudi funktsionaalanalüüsi kateedri (hiljem osakonna) juhataja, aastatel 1970−1975 ka matemaatika instituudi direktori asetäitja, 1980. aastast professor. Aastatel 1984−1987 Varssavi ülikooli matemaatika, informaatika ja mehaanika teaduskonna dekaan. Ta oli ajakirja Studia Mathematica kaastoimetaja. Tema juhendamisel on kaitstud neli doktoritööd.

Tema uurimisvaldkonnad olid funktsionaalanalüüs ja lõpmatumõõtmeline topoloogia. Ta tõestas Banachi püsipunkti teoreemi pöördteoreemi, mida nimetatakse Bessaga teoreemiks. Koos Aleksander Pełczyńskiga kirjeldas ta isomorfisme pidevate funktsioonide Banachi ruumi ja nullmõõtmelise kompaktse meetrilise ruumi vahel, samuti niinimetatud Bessaga-Pełczyński valikuprintsiipi.

## Tunnustus
*1961 Stefan Banachi auhind
*1973 Poola taassünni ordeni rüütlirist
*1976 Poola Teaduste Akadeemia korrespondentliige
*1991 Poola Teaduste Akadeemia täisliige

## Publikatsioone
* Czesław Bessaga, Aleksander Pełczyński (1958). On bases and unconditional convergence of series in Banach spaces. *Studia Mathematica*, 17-2
* Czesław Bessaga, Aleksander Pełczyński (1960). Spaces of continuous functions. IV. On isomorphical classification of spaces of continuous functions. *Studia Mathematica*, 19
* Czesław Bessaga (1966). Every infinite-dimensional Hilbert space is diffeomorphic with its unit sphere. *Bulletin L'Académie Polonaise des Science, Série des Sciences Mathématiques, Astronomiques et Physiques*, 14
* Czesław Bessaga, Aleksander Pełczyński (1975). *Selected topics in infinite-dimensional topology*. Monografie Matematyczne, 58, Wydawnictwo Naukowe PWN
* Czesław Bessaga (1993). Linear Operators and Functors Extending Pseudometrics. *Fundamenta Mathematicae*, 142
* Taras Banakh, Czesław Bessaga (2000). On linear operators extending (pseudo)metrics. *Bull. Polish Acad. Sci. Math.*, 48:1

## Viited
Nüpli mõis

**Nüpli mõis** (saksa keeles *Knippelshof*, varem *Moneberge* või *Mynnenberg*) oli riigimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.

Mõisast on teateid alates 1508. aastast.

## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 322-3 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/340.

## Välislingid
*
Eesti Psühhiaatrite Selts

**Eesti Psühhiaatrite Selts** on mittetulundusühing, mis ühendab Eesti psühhiaatreid ja psühhiaatriaga piirnevate erialade kõrgharidusega spetsialiste.

Seltsi tegevuse eesmärkideks on psühhiaatriaalase arstiteaduse, täienduskoolituse, psühhiaatrilise abi ja hoolekande arendamine, rahva vaimse tervise kaitse, psühhiaatrilise tervishoiukorralduse ja arstiabi täiustamine, seltsi liikmete kutseõiguste kaitse ja psühhiaatrite kutsehuvide esindamine riigiasutuste,
kohalike omavalitsuste ja muude asutuste ja ametiisikute ees.

Seltsil on kuus sektsiooni: ambulatoorse psühhiaatria, bioloogilise psühhiaatria, kohtupsühhiaatria, lastepsühhiaatria, söömishäirete ja noorpsühhiaatrite sektsioon.

Eesti Psühhiaatrite Selts on liikmeks Maailma Psühhiaatria Assotsiatsioonis (*World Psychiatric Association*) ja Euroopa Meditsiinispetsialistide Liidus (*European Union of Medical Specialists*), Euroopa Psühhiaatrite Ühingus (''European Psychiatric Association''), Maailma Psühhiaatrite Ühingus (*[[:en:World_Psychiatric_Association|World Psychiatric Association]]*), Maailma Bioloogilise Psühhiaatria Ühingute Liidus (*World Federation of Societies of Biological Psychiatry*), Euroopa Laste- ja Noorukitepsühhiaatria Ühingus (*European Society for Child and Adolescent Psychiatry*) ning Rahvusvahelise Laste- ja Noorukitepsühhiaatria ja Seotud Erialade Ühingus (*[[:en:International_Association_for_Child_and_Adolescent_Psychiatry_and_Allied_Professions|International Association for Child and Adolescent Psychiatry and Allied Professions]]*)

Eesti Psühhiaatrite Seltsi juhatuse esimees on Anne Kleinberg. Enne teda on esimeesteks olnud Andres Lehtmets ja Valdur Jänes.

Eesti Psühhiaatrite Selts asutati 1989. aastal. Nõukogude perioodil, 1950. aastast tegutses Eesti NSV Vabariiklik Teaduslik Neuropatoloogide ja Psühhiaatrite Selts (hiljem Eesti NSV Neuroloogide ja Psühhiaatrite Teaduslik Selts, 1965. aastast Eesti NSV Ludvig Puusepa nimeline Neuroloogide, Neurokirurgide ja Psühhiaatrite Selts). 1989. aasta kongressil otsustati neuroloogide-neurokirurgide ja psühhiaatrite seltsid lahutada ja loodi kaks uut seltsi, Eesti Ludvig Puusepa nimeline Neuroloogide ja Neurokirurgide Selts ja Eesti Psühhiaatrite Selts.

## Viited
Kooskora oja

**Kooskora oja** on oja Põlvamaal, Ahja jõe parempoolne lisajõgi.

Kooskora oja on 10,2 km pikk. Oja lähe asub Soesaare külas, oja voolab läbi Vanaküla, Himmaste, Adiste, Eoste, Säässaare ja Valgesoo küla maade ning suubub Ahja jõkke umbes 3 km Porgandi veskist allavoolu.

Kooskora oja kuulub tumedaveeliste ja humiinainete rikaste jõgede tüüpi.

## Viited

## Välislingid
*
Krang

**Krang** on pahalasest tegelane teismeliste ninja kilpkonnade frantsiisis. Ta on aju meenutav tulnukas dimensioon X-ist ja on Shredderi liitlane ja relvadega varustaja. Temast on mitu erinevat inkarnatsiooni, nt 2012. aasta animasarjas on tema põhjal loodud kuri tulnukarass Kraang, mida juhib Ülemkraang. Kõikides ta esinemistes kasutab Krang põhiliselt oma mehaanilist keha. Tema häält on teinud 1987. aasta animasarjas Pat Fraley ja 2012. aasta Kraangide hääli teeb Nolan North.
Kreenholmi

**Kreenholmi** on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Tallinna–Peterburi raudtee põhjas, raudtee ja Puuvilla tänav loodes ja läänes, Kulgu ja Joala tänav lõunas ning Narva jõe kaldajoon idas.

Kreenholmi linnaosa piirneb põhjas Kerese ja Joaoru, läänes Paemurru ja lõunas Kulgu linnaosaga.

Koos Kreenholmi Manufaktuuri vabrikuhoonetega ehitati Narva jõe läänepoolsele kaldale,  Inglismaa edumeelsemate tööstusasumite eeskujul teenistujate ja tööliste asum.  Kreenholmi asumis oli oma kool ja lasteaed, luterliku ja vene apostliku õigeusu kirikud, suur haiglakompleks, kauplused, arestimaja ja klubihoone. Narva Kreenholmi asumis  asus ka praeguseks hävinud Alexander von Stieglitzi villa (1852). Kreenholmi vabriku asum Joaorus oli 20. sajandi alguses Kreenholmi Manufaktuuri tööliste linnaosa, alates 1917. aastast kuulus Joaorg Narva kesklinna alla.

Kreenholmi asumi muutis Narva samanimeliseks linnaosaks Lenin 1917. aasta detsembris dekreediga, mille eesmärk oli moodustada  Eestimaa kubermang.

## Vaata ka
*Kreenholmi tänav
## Viited
Paemurru

**Paemurru** on Narva linnaosa, mis paikneb linna keskosas. Selle piirideks on Tallinna–Peterburi raudtee põhjas, Elektrijaama tee läänes, Tiigi ja Kulgu tänav lõunas ning raudtee ja Joala tänav idas.

Paemurru linnaosa piirneb põhjas Soldina ja Kerese, idas Kreenholmi, lõunas Kulgu ning läänes Kreenholmi linnaosaga.

Asula on oletatavasti nime saanud temast kirde pool asunud paemurru järgi (märgitud 1905. aasta linnaplaanil).

Venemaa keisririigi aegse Narva linna arengul oli omapära, et tööstuslinnaks arenguga ning uute asumite moodustumisega (Joaoru alev, Narva ja Narva raudteejaama vahel, Peetri alev, Paemurru jt) ei kuulunud need Narva linna koosseisu, vaid Narva linna piirist lääne pool asunud Rakvere kreisi. Narva linn aga kuulus Peterburi kubermangu Jamburgi maakonda.

Paemuuru linnaosas on eramajad ja tööstushooned. Selle territooriumi lõunaosas paikneb AS Narva Bark.
Muš Nadii

**Muš Nadii** (kodanikunimi **Nadežda Ptšelovodova**; sündinud 11. novembril 1976 Vene NFSV-s Udmurdi ANSV Alnaši rajoonis Kadiki külas) on Eestis elav udmurdi luuletaja ja tõlkija.

## Elu ja looming

Nadežda Ptšelovodova lõpetas 1993 Alnaši rajooni keskkooli ning 1998 Udmurdi Riikliku Ülikooli udmurdi filoloogia osakonna udmurdi ja vene keele ning kirjanduse õpetajana. 1998–2004 töötas ta Udmurdi Rahvusraamatukogus udmurdi ja soome-ugri dokumentide osakonnas. 2004–2009 õppis ta Tallinna Ülikoolis ning lõpetas selle humanitaarteaduse magistrina kirjandusteaduses.

Ta on õpetanud Tallinna Ülikoolis udmurdi keelt ja on eesti-udmurdi sõnaraamatu üks autoritest. Ta töötab Kehra Gümnaasiumis eesti keele õpetajana.

Tema luuletusi on ilmunud eesti keeles kogumikes "Paljajalu" ja "Kuum öö: Soome-ugri rahvaste tänapäeva luulet". Ta on tõlkinud udmurdi keelde paljude eesti kirjanike (näiteks Juhan Liiv, Lydia Koidula, Karl Ristikivi, Marie Under, Eno Raud, Hando Runnel, Arvo Valton, Betti Alver, Hasso Krull, Mihkel Kaevats) teoseid.

Arvo Valton on öelnud, et Muš Nadii paistab udmurdi luules silma temaatilise ja laadilise mitmekesisusega, maailmahaardega, julge teemakäsitlusega, huvitavate kujunditega nii traditsioonilises riimluules kui ka vabavärsis. 

2013. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu llige. Ptšelovodova on Udmurdi Ühingu Ošmes juhatuse liige.

### Kirjandusauhinnad
* 2007 Hõimurahvaste programmi kirjandusauhind (Betti Alveri teose „Tähetund / Invis us'tis'kon vakõt“ tõlge udmurdi keelde)
* 2007 Tallinna Ülikooli kirjandusauhind ("Eesti luuleklassika udmurdi keeles")

## Ilmunud luulekogud
*"Осконэ мынам: кылбуръёс", Ижевск: Инвожо, 2003.
*"Эрике мынам: кылбуръёс", Ижкар: Инвожо, 2005.
*"Paljajalu = Куттэмпыд = Barefoot = Босиком", Tallinn 2006.
*"Куттэмпыд = Barfuß = Pieds nus = Meztélláb", Badacsonytomaj 2009.

## Tunnustus
* 2016 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*Nadežda Ptšelovodova ETISes
*Sissekanne veebientsüklopeedias Voršud
*Koduleht luuletustega
*Кавалер ордена Надежда Пчеловодова: в Удмуртии любят эстонскую литературу, Rus.Postimees.ee, 4. veebruar 2016