open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laura-Liis Valdmaa

**Laura-Liis Valdmaa** (sündinud 18. juunil 2004 Tartus) on eesti ujuja.

Laura-Liis Valdmaa on õppinud Ülenurme Gümnaasiumis ja Tartu Mart Reiniku Koolis ning õpib Tartu Tamme Gümnaasiumis (meditsiinisuunal).Ta kuulub spordiklubisse Yess (mis kuni 2020. aastani oli Tartu ujumisklubi). Saanud Eesti meistrivõistlustel oma vanuseklassis ja absoluutujumises kokku 30 medalit, millest 12 on kuldsed.

## Ujujakarjäär
Laura-Liisi Valdmaa hakkas ujumisega tegelema Kannikese lasteaias, kui ta oli alles nelja-aastane. Valdmaa lemmikaladeks on kujunenud seliliujumine, peamiselt 200 m. Valdmaa võistleb nii individuaalselt kui ka meeskonnas ning lühiraja ja pika raja basseinides.

Laura-Liis Valdmaa treener oli aastatel 2008–2019 Janno Jürgenson, 2017. aastal sai tema treeneriks Mihhail Strungar. 2018. aastast on ta treener Karel Seli ja üldkehalise ettevalmistuse treener Uku Kams. 

Valdmaa treenib 9 korda nädalas. Kõige suurem maht on soojamaa laagritel ning enne suuri võistlusi toimuvatel koondise laagritel, kus toimuvad tervise- ja sporditestid ning sportlaste videoanalüüsid. 

Eesti meistrivõistlustel on Valdmaa osalenud alates 2014. aastast. Medalite rekordaastaks oli 2018, mil ta tõi kodumaistelt meistrivõistlustelt koju 10 medalit. Eesti meistrivõistlustest sai 2018. aastal kaks eraldi võistlust: Eesti meistrivõistlused ja Eesti juunioride meistrivõistlused. Valdmaa osales mõlemal. Kõige suuremad võistlused, millel Valdmaa on osalenud, on Enofili ja Euroopa juunioride meistrivõistluste finaalides, kuid nendelt ei õnnestunud tal ühtegi medalit tuua.

Laura-Liis Valdmaale pakkus 2018. aastal koostööd Arena ning sellest ajast saati on Arena Valdmaa sponsor. 

## Eesti rekordid
Juuniori vanuseklassis on Valdmaal 100 m ja 200 m seliliujumises Eesti rekordid ning noorte vanuseklassist 800 m vaba-, 50 m selili-, 50 m liblik-, 100 m selili- ja 200 m seliliujumises.

## Isiklikku
Laura-Liis Valdmaa vanemad on Hille Järve ja Andrus Valdmaa. 

## Tunnustus
* 2018. aasta parim noorujuja
* 2020 aasta parim naisjuunior ujumises

## Viited
Aafrika prantsuse keel

**Aafrika prantsuse keel** (prantsuse keeles *français africain*) on prantsuskeelsete lektide kogum, mida kõneldakse Aafrika mandril ja selle lähedastel saartel. Aafrika 34 riigis ja territooriumil valdavad prantsuse keelt vähemalt mingil määral 141 miljonit inimest.

## Märkused
Trigonomeetriline nivelleerimine

Ehituses ja mõõdistamisel kasutatavat nivelleerimise standardmeetodit nimetatakse trigonomeetriliseks nivelleerimiseks. Trigonomeetriline nivelleerimine on punktidevahelise kõrguskasvu määramine viseerimiskiire vertikaalnurga suuruse ja punktidevahelise kauguse järgi (arvestades instrumendi  ja viseerimistähise kõrgust).  Vahemaad mõõdetakse kas otse või arvutatakse geodeetilise mõõdistamistulemuste järgi. Trigonomeetrilise nivelleerimise tegemiseks on vajalik tahhümeeter ja prisma.

Trigonomeetrilist nivelleerimist saab teha **kahel** **järgmisel** **viisil**:

1) **Keskelt nivelleerimine**

2) **Otsast nivelleerimine**

*Esimeses* mõõdetakse punktide horisontaalset kaugust, kui see on võimalik, vaadeldakse vertikaalnurki ja seejärel arvutatakse nende abil kaugused. Pikema vahemaa mõõdistamisel tuleb arvestada Maa kumerust ja murdumist, see lisatakse lineaarselt arvutatud kaugustele. Nivelliir asub kahe punkti keskel.
 
*Teises* tuuakse nivelliir ühe punkti juurde ja teostatakse otsast nivelleerimine teise punkti. Nivelleerimine toimub kahe punkti vahel otse. Kumeruse ja murdumise parandused rakendatakse otse nurkadele. 
 
Nivelleerimise kiiruse ja mugavuse parandamiseks kasutavad tahhümeetrid juba eelnevalt sisestatud lähteandmeid ja mõõdetud horsinataal- ja vertikaalsuuna lugemeid.

## Viited
Musée de l'Air et de l'Espace

**Musée de l'Air et de l'Espace** du Bourget on Prantsusmaa kõige olulisem lennundusmuuseum; see on vanim ja üks suurimaid maailmas.
 
Osa näitusest asub saalides, millest olulisim on “*Grande Galerie*”; kõige vähem habras lennukid on avatud. Muuseumi reserve (teiste hulgas üle 150 lennuki) hoitakse peamiselt lennujaama edelas, Dugny valla territooriumil.

Muuseumi sissepääs on tasuline, välja arvatud kuu esimene pühapäev.
Prantsuse keele geograafiline leviala

Organisatsion internationale de la Francophonie (OIF) 2014. aasta aruande kohaselt kõneleb prantsuse keelt 274 miljonit inimest, kellest 212 miljonit kasutab keelt iga päev, ülejäänud 62 miljonit on seda õppinud võõrkeelena.

## Kõrge levimus
Üle poole elanikkonnast valdab prantsuse keelt järgmistes riikides ja territooriumitel:
*Andorra
*Belgia
*Djibouti
*Prantsusmaa
*Prantsuse Guajaana
*Prantsuse Polüneesia
*Gabon
*Guadeloupe
*Luksemburg
*Martinique
*Mauritius
*Mayotte
*Monaco
*Uus-Kaledoonia
*Kongo Vabariik
*Réunion
*Saint Pierre ja Miquelon
*Seišellid
*Šveits
*Tuneesia
*Wallis ja Futuna

## Vaata ka
*Aafrika prantsuse keel
*Kanada prantsuse keel
Eesti tegevkorvpallurid välisliigades

Sellel lehel on loetletud Eesti korvpallurid, kes mängivad välismaa klubide eest. Leht kajastab klubisid, kus mängija momendil mängib. Siin ei ole kajastatud ajaloolisi andmeid. Tabelis on toodud mängija nimi, sünniaasta, mängija pikkus, mängija praegune meeskond, meeskonnaga liitumise hooaeg ja liiga, kus meeskond mängib. 

Enim mängib Eesti korvpallureid USAs (10 meest ja 3 naist), Hispaanias (8 meest ja 1 naine) ja Itaalias (8 meest ja 1 naine).

## Mehed

### Mehed (USA üliõpilas- ja kolledžite liigad)

## Noormehed

## Naised

### Naised (USA üliõpilas- ja kolledžite liigad)

## Vaata ka
* Korvpallurite loend
* Eesti korvpalliklubide loend

## Viited


## Välislingid
* Eesti korvpallurid välismaal (kaardil) korvpall24.ee
* Eesti Korvpalliliit
Abja-Paluoja tänavate loend

*Siin on loetletud [[Abja-Paluoja]] tänavaid ja toodud nende pikkused.*

## A
*Abja tee (24227 Abjamõisa tee); 0,53&nbsp;km
*Aia tänav; 0,792&nbsp;km
*Aiandi tänav; 0,285&nbsp;km
## H
*Hariduse tänav; 0,172&nbsp;km
## J
*Jaama tänav; 0,38&nbsp;km
*Järve tänav; 0,55&nbsp;km
## K
*Kaare tänav; 0,337&nbsp;km
*Kangru tänav; 0,853&nbsp;km
*Karja tänav; 0,173&nbsp;km
*Kastani tänav; 0,345&nbsp;km
*Kirsi tänav; 0,122&nbsp;km
*Kivi tänav; 0,602&nbsp;km
*Koidu tänav; 0,304&nbsp;km
*Kooli tänav; 0,286&nbsp;km
## L
*Lille tänav; 0,697&nbsp;km
*Lina tänav; 0,112&nbsp;km
*Lühike tänav; 0,067&nbsp;km
## M
*Metsa tänav; 0,085&nbsp;km
*Mäe tänav; 0,289&nbsp;km
*Männi tänav; 0,385&nbsp;km
## N
*Nuia tee (6 Valga - Uulu tee); 0,38&nbsp;km
*Nurme tänav; 0,496&nbsp;km
## O
*Oru tänav; 0,335&nbsp;km
## P
*Pargi tänav; 0,134&nbsp;km
*Pilve tänav; 0,099&nbsp;km
*Posti tänav; 0,148&nbsp;km
*Pärnu maantee (6 Valga - Uulu tee); 1,15&nbsp;km
*Põhja tänav; 0,575&nbsp;km
*Põllu tänav; 1,052&nbsp;km
## R
*Raudtee tänav; 0,63&nbsp;km
*Roheline tänav; 0,143&nbsp;km
*Rohu tänav; 0,308&nbsp;km
## S
*Sarja tee (24181 Abja-Paluoja - Sarja - Tõlla tee); 0,15&nbsp;km
*Soo tänav; 0,466&nbsp;km
*Staadioni tänav; 0,175&nbsp;km
## T
*Tiigi tänav; 0,238&nbsp;km
*Tikuti tänav; 0,117&nbsp;km
*Toome tänav; 0,133&nbsp;km
## U
*Uus tänav; 0,135&nbsp;km
## V
*Veski tänav; 0,53&nbsp;km
*Viljandi tee (24172 Sultsi - Abja-Paluoja tee); 1,52&nbsp;km
Juhan Karu

**Juhan Karu** (8. detsember 1897 Karksi vald, Pärnumaa – 1. oktoober 1923) oli eesti haritlane.

Ta tõlkis eesti keelde olulist bioloogia-alast kirjandust, sealhulgas koos Juhan Auliga (tollal Juhan Klein) ka tähtsa botaanikaõpiku – Strasburger jt 1926.

## Tõlked
*Diels, Ludwig 1924. *Taimegeograafia*. (Teise ümbertöötatud väljaande järele tõlkinud Juhan Karu.) Tartu: Loodus.
*Strasburger, Eduard; Noll, Fritz; Schenck, Heinrich; Schimper, A. F. Wilhelm 1926. *Botaanika õpperaamat*. (XVI väljaande ümber töötanud Hans Fitting, Heinrich Schenck, Ludwig Jost, George Karsten; tõlkinud Juhan Karu ja Juhan Klein; Hugo Kaho redaktsioonis.) (Teaduslikud õppe- ja käsiraamatud 8.) Tartu: Loodus.
Ilmar Rootsi

**Ilmar Rootsi** (12. mai 1937 – 19. veebruar 2021) oli Eesti sportlane (jooksja) ja hundiuurija, üks tuntumaid jahindusloolasi.

Ta oli pärit Harjumaalt Padiselt, kuid suurem osa tema elust möödus Tartus, ta oli ka Tartu Jahindusklubi liige. 

## Sportlasena
Noorena oli Ilmar Rootsi aktiivne sportlane, kahekordne Eesti meister kesk- ja pikamaajooksus. Oma esimese võidu sai ta 1955. aastal Padise külanõukogu spordipäeval, 1500 m jooksus ajaga 5,27,0. Ja sealt algas ka tema tõeline sporditee. Pärast Padise 7-klassilise kooli lõpetamist läks ta edasi õppima Jänedale ja ta ise ütleb, et kui poleks sinna sattunud, poleks ehk olnud neid tulevasi võite ja medaleid.

Oma esimese medali võitis ta aga 21-aastaselt, 1958 aastal, Viljandis toimunud Eesti murdmaajooksu esivõistlustel 3km jooksul 7 koht.

1966. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, töötas treeneri ja metoodikuna, võitis hiljem medaleid veteranide Euroopa meistrivõistlustelt.

## Loodushuvilise ja jahindusloolasena
Jahimehe ja suure ajaloohuvilisena kujunes Ilmar Rootsist aastate jooksul Eesti jahindusajaloo üks parimaid tundjaid ja uurijaid. Ta avaldas üle saja artikli ajakirjades Eesti Loodus, Eesti Mets, Eesti Jahimees, kirjutades Eesti jahinduse ajaloost ja ulukitest, meie esivanemate uskumustest ja kommetest seoses jahi ning ulukitega. 

Tema elutööks kujunes aga hundi mineviku ja rahvapärimuste uurimine. Tõuke selleks sai ta 1980. aasta käigust Eesti Kirjandusmuuseumisse, mil hakkas uurima jahipidamise ja ulukite kohta käivat pärimust Jakob Hurda ja Matthias Johann Eiseni rahvaluulekogudes ja rahvaluule arhiivis. Uurimistöö tulemusena ilmus 2005. aastal monograafia "Tuli susi soovikusta" ja 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi juures doktoritööd "Hunt ja inimene: suhted Eestis XVIII sajandi keskpaigast XIX sajandi lõpuni" (juhendaja professor Tiit Rosenberg). Veel on tema sulest ilmunud raamat "Jaht ja ulukid rahvakultuuris".

Ilmar Rootsi kuulus ajalehe Jahimees ja sellest välja kasvanud ajakirja Eesti Jahimees toimkonda peaaegu väljaande asutamisest alates.

## Tunnustus
2020. aastal autasustas Eesti Jahimeeste Selts teda seltsi kõrgeima autasuga, vapimärgiga "Metsis".

## Viited
Jekaterina Gradova

**Jekaterina Gradova** (vene Екатерина Георгиевна Градова; 6. oktoober 1946 Moskva – 22. veebruar 2021 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja.

Ta sai eriti tuntuks Katrin Kinni (Katja Kozlova) rolliga kultusteleseriaalis "Seitseteist kevadist hetke" ja Svetlana Petrovna Volokušina rolliga teleseriaalis "Kohtumispaika ei tohi muuta". 

Jekaterina Gradova sündis Moskvas arhitekt Georgi Gradovi ja näitleja Raissa Gradova peres. Õppis Moskva Riiklikus Lingvistika Ülikoolis ja Moskva Kunstiteatri (MHAT) stuudiokoolis Vassili Markovi kursusel. 

Aastatel 1970–1987 töötas näitlejana Moskva Satiiriteatris.

Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Venemaal tuntud ja armastatud näitleja Andrei Mironov. Nad olid abielus aastail 1971–1976. Nende tütar Maria Mironova on samuti näitleja. Tema teine abikaasa oli Igor Timofejev, peres kasvas lapsendatud poeg Aleksei (sündinud 1992).

Jekaterina Gradova suri insuldi tagajärjel 22. veebruaril 2021, olles 74-aastane. Ta maeti 24. veebruaril Moskva Trojekurovo kalmistule.

## Tunnustus
* 1982 Rahvaste Sõpruse orden
* 1983 Vene NFSV teeneline kunstnik

## Viited

## Välislingid
*
Hamburg (LAV)

**Hamburg** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas Ngqushwa vallas. Hamburg asub India ookeani rannikul.

Hamburg on asutatud 1857. aastal saksa ümberasujate poolt.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hamburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 95,85%, valgeid 4,01%, värvilisi 0,07% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,07%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,15% inimesi, inglise keelt 4,91%, tsonga keelt 1,56%, afrikaani keelt 1,19% ja sotho keelt 0,67%.

## Viited
Karksi-Nuia tänavate loend

*Siin on loetletud [[Karksi-Nuia]] tänavaid ja toodud nende pikkused.*

## A
*Aasa tänav; 0,249&nbsp;km
*Aia tänav; 0,448&nbsp;km
*Arumäe tänav; 0,64&nbsp;km
## E
*Eha tänav; 0,12&nbsp;km
*Ettevõtluse tänav; 0,207&nbsp;km
## H
*Heina tänav; 0,154&nbsp;km
## J
*Jüri Kivistiku tänav; 0,586&nbsp;km
## K
*Kaare tänav; 0,369&nbsp;km
*Kalda tänav; 0,46&nbsp;km
*Kase tänav; 0,385&nbsp;km
*Kassepa tänav; 0,62&nbsp;km
*Kivi tänav; 0,453&nbsp;km
*Kiviaia tänav; 0,204&nbsp;km
*Koidu tänav; 0,092&nbsp;km
*Kooli tänav; 0,252&nbsp;km
## L
*Lepiku tänav; 0,407&nbsp;km
*Lilli tee (54 Karksi-Nuia-Lilli tee); 0,20&nbsp;km
*Loigu tänav; 0,162&nbsp;km
*Loode tänav; 0,533&nbsp;km
*Lossi tänav; 0,37&nbsp;km
*Lossimäe tänav; 0,164&nbsp;km
*Lõuna tänav; 0,659&nbsp;km
## M
*Metsa tänav; 0,122&nbsp;km
*Mäe tänav; 0,113&nbsp;km
*Männiku tänav; 0,188&nbsp;km
## N
*Niidu tänav; 0,117&nbsp;km
*Niine tänav; 0,190&nbsp;km
*Nurme tänav; 0,288&nbsp;km
## O
*Oru tänav; 0,124&nbsp;km
## P
*Piiri tänav; 1,129&nbsp;km
*Polli tee (24191 Polli tee); 0,53&nbsp;km
*Pärnu maantee (6 Valga - Uulu tee); 0,68&nbsp;km
*Põhja tänav; 0,146&nbsp;km
*Põllu tänav; 0,496&nbsp;km
## R
*Rahumäe tänav; 0,731&nbsp;km
## S
*Soo tänav; 0,212&nbsp;km
## T
*Tartu maantee (6 Valga - Uulu tee); 1,20&nbsp;km
*Tehase tänav; 0,347&nbsp;km
*Tiigi tänav; 0,097&nbsp;km
*Tööstuse tänav; 0,492&nbsp;km
## U
*Umb tänav; 0,70&nbsp;km
*Uus tänav; 0,383&nbsp;km
## V
*Veetorni tänav; 0,467&nbsp;km
*Viljandi maantee (49 Imavere - Karksi-Nuia tee); 1,52&nbsp;km
*Väike tänav; 0,133&nbsp;km
*Väike-Aia tänav; 0,104&nbsp;km
*Võidu tänav; 0,33&nbsp;km
Stalinlikud repressioonid

**Stalinlikud repressioonid** (vene keeles *сталинские репрессии*) olid massilised poliitilised repressioonid Nõukogude Liidus stalinismi perioodil (1920. aastate lõpuaastatest kuni 1950. aastate algusaastateni).

Osa ajaloolasi käsitleb stalinlikke repressioone Punase terrori jätkuna.

Stalinlike repressioonide ametlikuks ideoloogiliseks aluseks loetakse kontseptsiooni klassivõitluse tugevdamisest sotsialismi ülesehitamise käigus, mille formuleeris ÜK(b)P Keskkomitee peasekretär Jossif Stalin Üleliidulise Kommunistliku Partei Keskkomitee pleenumil juulis 1928.

Kõige massilisemate repressioonide, nn Suure terrori (1936–1938) periood, algas Nikolai Ježovi nimetamisega septembris 1936 NKVD juhiks.

## Statistilisi andmeid represseeritute kohta (1928–1953)
11. detsembril 1953 NSV Liidu Siseministeeriumi eriosakonna koostatud tõendis esitati aastate lõikes OGPU-s (eksisteeris kuni 1934), NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadis (NKVD; 1934–1946) ja NSV Liidu Siseministeeriumis (MVD) arreteeritute (kuni 1939) ja süüdimõistetute (kuni 1953. aasta teise poolaastani) koguarvud:

Aastate 1939–1953 kohta ülalmainitud tõendis arreteeritute arv puudub ja süüdimõistetute arv on antud ainult kontrrevolutsioonilise tegevuse eest:

## Vaata ka
*Punane terror
*Suur terror

## Viited
Chauntra

**Chauntra** on asula Indias Himachal Pradeshis Mandi ringkonnas (Pathankoti ja Mandit ühendava) National Highway 20 ääres Joginder Nagari lähedal. Geograafilised koordinaadid on 32°00′53″N, 76°44′05″E. 

Asula asetseb umbes 1300 km kõrgusel merepinnast. Põhja pool paiknevad Dhauladhari mäed, kus paikneb tiibvarjukeskus Billinger. Asulast idas on Bajgad Khadi jõgi, mis saab alguse Gunheri lähedalt põhja poolt ja voolab lõunasse Bhaterhi poole. Maastik alaneb lõuna suunas terrasspõldudena (Lower Chauntra, mis hõlmab ka väikesed külad Bhaterhi ja Sainthal). Suure osa praeguse tiibetlaste asunduse asulast hõlmas varem teepõld, millest väike osa on säilinud. Ala on teekasvatuseks soodne.

## Tiibetlaste kogukond
Tiibeti põgenikud, kes on pärit peamiselt Khamist, asusid Chauntrasse elama 1970. aastatel, rajasid kaks väikest asulat, mida hüütakse "Khang-sarma" ja "Khang-nyingma" ('uute majade' ja 'vanade majade'). Algseid asunikke oli umbes kuuskümmend perekonda.

Chauntras on kaks tiibeti kooli, Sambhota Chauntra ja TCV Chauntra. On rajatud mitu kloostrit, sealhulgas Bhumang Jampaling (*[[Drikung Kagyu]]* koolkond) ja Zabsang Choekhor Ling (ningma koolkond). On ka mungakolledž Dzongsar Khyentse Chökyi Lodrö instituut (Dzongsar Shedra), kus elab palju munki.
Sirkeci raudteejaam

**Sirkeci raudteejaam** ehk **İstanbuli raudteejaam** (türgi keeles *Sirkeci garı* või *İstanbul garı*) on raudteejaam Türgi pealinnas İstanbulis. Gülhane pargist ja Topkapı paleest asub see vahetult loodes, mitte kaugel Sarajburnu neemest.

## Ajalugu
1880. aastate alguses ühendati İstanbul raudteesüsteemiga Mandri-Euroopas. Yedikule raudteejaama läbiv raudtee jõuab Ida-Traakiast kallastpidi Sirkeci raudteejaama, kulgedes kaarena ümber poolsaarel asuva vanalinna.

1890. aastal arhitektuuriliselt orientalistlikus stiilis valminud jaamahoonest väljusid reisirongid Austria-Ungari pealinna Viinini. Osmanite ettevõtte Idaraudtee suunistega teenindati aga Idaekspressi liini isegi algusega Pariisist.

### Muuseumina
2005. aastal muudeti jaamahoone İstanbuli Raudteemuuseumiks. 2013. aastani toimis see veel lõppjaamana, kust sai sõita nii Thessaloníkini kui Bukarestini (ümberistumisvagunitega Sofiasse ja Belgradi). Halkalı raudteejaam teenindab viimast rongiliini siiani, asudes 28 km kaugusel läänes ja olles kogu Euroopa-poolse rongiliikluse tänaseks algus- ja lõpp-punktiks ning kaubajaamaks.

## Vaata ka
*Hajdarpaša raudteejaam

## Välislingid
Idaraudtee

**Idaraudtee** (prantsuse keeles *Chemins de fer Orientaux*, aruandlusmärgina *CO*; türgi keeles *Rumeli Demiryolu* või *İstanbul-Viyana Demiryolu*) oli osmanite raudteekompanii, mis teenindas kunagise Rumeelia aladel Idaekspressi aastail 1889–1937.

Ettevõtte peakorter asus esmalt Pariisis (1869–1878), siis Viinis (1878–1912) ja lõpuks Esimese Balkani sõja järel İstanbulis (1912–1937).

## Vaata ka
*Sirkeci raudteejaam
*Idaekspress

## Välislingid
Leogang

**Leogang** on vald *(Gemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas (Pinzgau piirkonnas). See on kuulus talispordi- ja suvine mägimatkakuurort.

## Vaatamisväärsused

: Kaevandus- ja gootimuuseum
: *[[Schaubergwerk Leogang]]*

## Galerii


 Pilt:AsitzBahn BergStation.JPG|Die Bergstation der Leoganger Gondelbahn im Sommer…
 Pilt:Bergstation Asitzbahn Leogang (Winter).jpg|…und im Winter
 Pilt:AsitzBahn BlickAufLeogang.JPG|Blick in Richtung Leogang von der Asitzbahn aus
 Pilt:Talstation Asitzbahn Leogang.jpg|Die neue Leoganger Talstation im Winter 2006/07


## Viited
Maishofen

**Maishofen** on vald (*Gemeinde*) Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas (Pinzgau piirkonnas).

## Viited
Ante Budimir

**Ante Budimir** (sündinud 22. juulil 1991 Zenicas) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis CA Osasuna ja Horvaatia jalgpallikoondises.

2011. aastal debüteeris ta Horvaatia kõrgliigas Zaprešići Interi ridades. 2013. aastal liitus ta NK Lokomotivaga. Hooajal 2013–14 lõi ta Lokomotiva särgis Horvaatia kõrgliigas 12 väravat.

2014. aasta augustis sõlmis ta lepingu Saksamaa esiliiga klubiga FC St. Pauli, kuid ei suutnud hooajal 2014–15 liigas ühtegi väravat lüüa. Hooajal 2015–2016 mängis ta laenul Itaalia esiliiga klubis Crotone ning lõi sel hooajal liigas 16 väravat.

2016. aastal sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga UC Sampdoria, kuid naasis aasta hiljem Crotonesse, kus mängis veel kaks hooaega.

2019. aasta jaanuaris läks Budimir Crotonest laenule Hispaania esiliiga klubisse Mallorca. Hooajal 2019–20 mängis ta Mallorcaga Hispaania kõrgliigas. Ta lõi sel hooajal liigas 13 väravat ning oli Mallorca hooaja parim ja liigas paremuselt kaheksas väravakütt. 2020. aasta oktoobris läks ta laenule Osasunasse.

Horvaatia jalgpallikoondises tegi Budimir debüüdi 7. oktoobril 2020 sõprusmängus Šveitsi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 11. novembril sõprusmängus Türgi vastu.
Süütepool

**Süütepool** on auto süütesüsteemis induktsioonpool, mis muudab aku pinge süüteküünlas sädemeks, et süüdata kütus. Ühtedel süütepoolidel on sisemine ja teistel on välimine takisti. Takistit on vaja, et piirataa autoakust tulevat voolu. Tänapäevastel autodel on iga silindri jaoks süütepool. Süütepoole kasutatakse peamiselt bensiinimootoris, kuna diiselmootoris kasutatakse kütuse süütamiseks survet.

## Süütepooli ehitus
Süütepool koosneb terassüdamiku ümber keritud primaarmähisest ja sekundaarmähisest. Primaarmähis on jämedast vasktraadist, Peenest traadist sekundaarmähisel on palju rohkem keerde.. Primaarmähise vooluahelas on katkesti, mille  kontaktid on vooluta olekus suletud.

## Tööpõhimõte
Süüte sisselülitamisel läbib primaarmähist elektrivool, mis tekitab magnetvälja. See magnetväli kandub mõlema mähise ühise terassüdamiku kaudu ka sekundaarmähisele. Katkesti lülituskontakt tõmbub südamiku poole, katkestades vooluahela, ja magnetväli variseb kiiresti kokku.  kutsudes sekundaarahelas esile impulsspinge, mida pool transformeerib üles vastavalt sekundaar- ja primaarmähise keerdude arvu suhtele. Voolu katkemise järel katkesti kontaktid sulguvad ja protsess hakkab korduma. Kõrge pinge (15 000–30 000 V) kandub süütekaabli kaudu süüteküünla sädevahemikku, et süüdata mootori silindris olev kütteesegu.

## Vaata ka
* Induktsioonpool

## Viited
Kool (perekonnanimi)

**Kool** on eesti ja hollandi perekonnanimi.

Seisuga 1. jaanuar 2021 oli Eestis perekonnanimi Kool 383 inimesel (184 mehel ja 199 naisel). Perekonnanimede levikult oli Kool meeste puhul 344. ja naiste puhul 347. kohal. Perekonnanimi Kool oli levinuim Tartu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,95.

## Nime kandjaid
*Ferdinand Kool, eesti ajakirjanik ja kirjanik (1895–1973) 
*Karl Kool, Eesti sõjaväelane (1891–1934)
*Karl Kool, eesti vaimulik (1907–1975)
*Ott Kool, eesti ajakirjanik (1930–2000)
*Robin Kool, eesti e-sportlane (s. 1999) 
*...

## Viited
Middelburg

**Middelburg** on linn ja vald Hollandis, Zeelandi provintsi halduskeskus.

Asula oli olemas juba 9. sajandil. Middelburg sai linnaõigused 1219. aastal.

## Vaata ka
* Middelburgi bastion

## Viited
Jaïro Riedewald

**Jaïro Jocquim Riedewald** (sündinud 9. septembril 1996 Haarlemis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib kaitsja või poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Crystal Palace.

Ta alustas klubikarjääri Amsterdami Ajaxis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. Ajaxiga sõlmis ta esimese profilepingu 2013. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2013. aasta detsembris Hollandi karikavõistlustel. Hollandi kõrgliigas debüteeris ta 22. detsembril 2012 mängus Roda vastu. Ta sekkus mängu 80. minutil ning lõi seejärel kaks väravat, tuues Ajaxile Roda vastu 2:1 võidu. Sellega sai Riedewald 17 aasta ja 104 päeva vanuselt Ajaxi ja Hollandi kõrgliiga noorimaks mängijaks, kes on oma debüütmängus värava löönud. Hooajal 2016–17 jõudis ta Ajaxiga UEFA Euroopa Liiga finaali, kus kaotati Manchester Unitedile tulemusega 0:2.

2017. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Crystal Palace'iga. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 24. oktoobril 2020 mängus Fulhami vastu.

Hollandi jalgpallikoondises debüteeris Riedewald 6. septembril 2015 mängus Türgi vastu.

## Viited

## Välislingid
Hajdarpaša raudteejaam

**Hajdarpaša raudteejaam** (türgi keeles *Haydarpaşa garı*) on raudteejaam Türgi pealinnas İstanbulis, mis asub vanalinna Fatihi vastas teisel pool Bosporuse väina.

1909. aastal valminud jaamahoone lasi ehitada Osmanite Anatoolia Raudteed (CFOA), mil sellest sai läänepoolseim lõpp-peatus Hidžazi ja Bagdadi raudteele.

Ehitisest on kujunenud nii suurlinna kui ka riigi sümbol, olles teada-tuntud üle Lähis-Ida.

2012. aastani toimis see peamise sõlmpunktina linnalähiliinide, piirkondlikule ja linnadevahelisele rongiliiklusele. See oli riigi kõige tihedama liiklusega raudteejaam.

## Vaata ka
*Sirkeci raudteejaam

## Välislingid
Maria Alm

**Maria Alm am Steinernen Meer** on vald *(Gemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas.

Vald asub Salzburgi *Pinzgau* piirkonnas, Saalachi lisajõe Urslau oja orus, mis kulgeb Steinernes Meeri mäestiku ja Hochkönigi massiivi (Berchtesgadeni Alpide osa) (põhjas) ning Salzburgi Kiltkivialpide (lõunas) vahel. Vald asub u. 5 km Saalfeldenist idas Bischofshofeni maantee ääres. Vallaosad on Aberg, Alm, Hinterthal ja Winkl.

## Ajalugu

Bajuvaari hõimude poolt 6. ja 7. sajandil asustatuna on u. 1160. aastast alates dokumenteeritud rüütlisugu *von der Almb*. Kihelkonnakirikut *Maria in der Almb* on esmamainitud 1374. aastal, kui ala oli Salzburgi peapiiskopkonna osa. Vürstliku peapiiskopi Leopold Anton von Firmiani valitsemise ajal ehitati see 1730. aasta paiku ümber praegusesse barokk-stiili ja omandas iseloomuliku torni. Samal ajal saadeti arvukalt protestantlikke alamaid Salzburgist välja, kes leidsid uue kodu kaugel eemal Gumbinneni ümbruses Ida-Preisimaal, kuhu nad asusid kuningas Friedrich Wilhelm I kutsel.

Siiani on Maria Alm *Almer Wallfahrti* palverännaku alguspunkt üle Steinernes Meeri mäestiku Püha Bartolomeuse kirikuni Königssee järve ääres. Alates 17. sajandist peetakse seda igal aastal 24. augustil pärtlipäeval.

## Turism

Eriti talveturismi poolest tuntud Maria Alm on osa Hochkönigi suusapiirkonnast, mis on 28 suusapiirkonnast koosneva Ski Amadé võrgustiku liige, mis koos moodustavad suurima mäesuusatamise piirkonna Euroopas.

Lisaks mäesuusatamisele pakub Maria Alm võimalusi murdmaasuusatamiseks, golfiks, mägirattasõiduks, ronimiseks, matkamiseks ja kelgutamiseks. Alpide jalamil, u. 400 m kesklinnast, on Sommersteini bassein, millel on 40-meetrine veeliumägi, praegune kanal ning erinevad lastele mõeldud ujumis- ja mängualad. Basseini ümbrus on murune ja avatud, mistõttu on see suurepärane koht päevitamiseks. Basseinis on ka sise- ja välistingimustes suupistebaar ning riietuskapid riietusruumidega.

## Tuntud inimesi

* Reinhard Spitzy (1912-2010), nats
* Marcus Schmuck (1925–2005), alpinist
* Wolf Haas (* 1960), kirjanik
* Alfred Rainer (1987–2008), suusataja

## Viited
Vahtang Gomelauri

**Vahtang Gomelauri** (gruusia keeles *ვახტანგ გომელაური*; sündinud 24. detsembril 1974 Thbilisis) on Gruusia poliitik. Ta on 8. septembrist 2019 Gruusia siseminister.

Ta sündis aastal 1974 Thbilisis. Ta on lõpetanud Gruusia Riikliku Kehakultuuri- ja Spordiakadeemia.

Ta töötas aastatel 1994–2003 riiklikus julgeoleku eriteenistuses. Järgmised kümme aastat töötas ta Gruusia siseministeeriumi kaitsepolitsei osakonnas, olles mitu aastat Gruusia peaministri Bidzina Ivanišvili ihukaitse ülem. 22. märtsist 2013 kuni 11. detsembrini 2014 oli ta Gruusia siseministri asetäitja. 11. detsembrist 2014 kuni 26. jaanuarini 2015 siseministri esimene asetäitja. 26. jaanuarist 1. augustini 2015 juhtis ta Gruusia siseministeeriumi (oli Eesti mõistes siseministeeriumi kantsler). 1. augustist 2015 kuni 8. septembrini 2019 oli ta Gruusia riikliku julgeolekuteenistuse juhataja. Pärast ametisse asumist nimetas ta Gruusia ees seisvate ohtude hulka Islamiriiki ja "kontrollimatut olukorda Venemaa okupeeritud Gruusia territooriumidel". Ta on julgeoleku kindralleitnant.

8. septembril 2019 nimetati ta Gruusia siseministriks. Ta lubas siseministeeriumi reformida, et parandada riigi turvalisuse taset ja kuritegude uurimise tõhusust.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Ivane Matšavariani

**Ivane Matšavariani** (gruusia keeles ივანე მაჭავარიანი; sündinud 11. veebruaril 1974 Thbilisis) on Gruusia poliitik. Ta oli 12. juulist 2018 kuni 31. märtsini 2021 Gruusia rahandusminister.

Ta on lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli.

Ta oli 12. juulist 2018 kuni 31. märtsini 2021 Gruusia rahandusminister.
Narmada jõgi

**Narmada**(hindi keeles नर्मदा *Narmadā*) on jõgi Indias, üks pühadest jõgedest. See voolab läbi oru Vindhya mägedest lõunas ja Satpura mägedest põhjas lääne suunas ning suubub Gujarati osariigis Araabia merre. Jõe pikkus on umbes 1312 km.

## Tähtsus hinduismis
Narmadat peetakse Gangese ja Yamuna järel pühaduselt kolmandaks jõeks Indias. Sellepärast on jõe ääres palju palverändude sihtkohti, sealhulgas Maheshwar ja Omkareshwar Madhya Pradeshi osariigis. Eriti vagaks peetakse rännata allikast suudmeni ning seejärel mööda teist jõekallast tagasi. See ränd võib võtta kuni kaks aastat. 

## Antropoloogilised ja arheoloogilised leiukohad
Hoshangabadi ringkonnas Narmada jõe oru keskel 40 km Hoshangabadist kirdes Narmada leiukohas avastas geoloog Arun Sonakia 1982. aastal kiviaegse, umbes 236 000 aasta vanuse koljulae, mida nimetatakse Narmada Man või Narmada Skull Cap ning omistatakse *[[Homo erectus]]*ele. See sarnaneb ka *[[Homo helmei]]*ga. Seda peetakse perekonna *[[inimene (perekond)|Homo]]* vanimaks kivistiseks Lõuna-Aasias. Leiti ka 700...200 tuhat aastat vana pügmeoidi  rangluu. Narmada jõe orust on kindlaks tehtud ka pleistotseeni suuremate väljasurnud imetajate luujäänused. Namada org on Lõuna-Aasia pleistotseeni tähtsaim leiupiirkond.

Narmada jõe arendamisele on mõned arheoloogilised  leiukohad ja arhitektuurimälestised ette jäänud. Madhya Pradeshi valitsuse arheoloogia, muuseumide ja arhiivide amet on teinud päästekaevamisi ning hulga templeid teise kohta viinud.

## Viited
Middelburg (Mpumalanga)

**Middelburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis, Nkangala ringkonna ja Steve Tshwete valla halduskeskus.

Asula rajati 1864. aastal ja kandis esialgu nime Nasareth. Praeguse nime sai Middelburg 1872. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Middelburgi elanikest valgeid 48,46%, mustanahalisi aafriklasi 41,59%, värvilisi 5,64%, India või Aasia päritolu inimesi 3,81% ja teisi 0,51%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 50,26% inimesi, suulu keelt 12,39%, inglise keelt 11,12%, pedi keelt 7,63%, ndebele keelt 6,89%, svaasi keelt 3,12% ja sotho keelt 2,28%.

## Viited
Nikoloz Gagua

**Nikoloz Gagua** (gruusia keeles ნიკოლოზ გაგუა; sündinud 21. juunil 1975 Khuthaisis) on Gruusia poliitik. Ta oli 20. juunist 2018 kuni 12. juulini 2018 Gruusia rahandusminister.

Ta sündis aastal 1975 Khuthaisis. Ta on õppinud Williamsi kolledžis Massachusettsis. Ta on lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli.

Ta oli 20. juunist 2018 kuni 12. juulini 2018 Gruusia rahandusminister.
Middelburg (Ida-Kapimaa)

**Middelburg** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Inxuba Yethemba vallas.

Middelburg on asutatud 1852. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Middelburgi elanikest mustanahalisi aafriklasi 49,21%, värvilisi 43,88%, valgeid 6,25%, India või Aasia päritolu inimesi 0,27% ja teisi 0,40%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 52,31% inimesi, koosa keelt 43,58%, inglise keelt 1,90%, sotho keelt 0,47%, tsvana keelt 0,46% ja viipekeelt 0,43%.

## Viited
Niedernsill

**Niedernsill** on vald (*Gemeinde*) Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas. See tuntud eeskätt suusatamis- ja matkamispiirkonnana.

## Viited
Moskva Kunstiteatri stuudiokool

**Moskva Kunstiteatri stuudiokool**, ka **Moskva Kunstiteatri kool-stuudio** (vene Школа-студия MXAT) on 1943. aastal Moskva Kunstiteatri juurde asutatud teatrikool.

Teatrikooli loomise idee algatas Vladimir Nemirovitš-Dantšenko. 

## Viited
Adam Marušić

**Adam Marušić** (serbia kirillitsas Адам Марушић; sündinud 17. oktoobril 1992 Belgardis) on Montenegro jalgpallur, kes mängib parema poolkaitsja või paremkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Rooma Lazio ja Montenegro jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2010. aastal Serbia klubis FK Voždovac. Hooajal 2013–14 mängis ta klubiga Serbia kõrgliigas.

2014. aasta juunis sõlmis ta lepingu Belgia kõrgliiga klubiga Kortrijk. Hooajal 2016–2017 mängis ta Belgia kõrgliigas Oostende ridades.

2017. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Lazioga.

Montenegro jalgpallikoondises tegi Marušić debüüdi 27. märtsil 2015 mängus Venemaa vastu.

## Saavutused
;Lazio
*Coppa Italia: 2018–19
*Supercoppa Italiana: 2017, 2019
Al-Ḩijāzi raudtee

**Hidžazi raudtee** (türgi keeles *Hicaz Demiryolu*, prantsuse keeles *Chemin de fer du Hedjaz*) oli kitsarööpmeline raudtee, mis ulatus 1302 kilomeetrit Damaskusest üle Al-Ḩijāzi piirkonna mägiste kõrbemaastike Mediinasse.

Haruraudteena ulatus see Dar‘ā lähedalt ka Levandi mere äärsesse sadamalinna Haifasse. 

## Ajalugu
Sarawati mäestiku orgudesse suunatud raudtee oli osa Osmanite raudteevõrgust.

Palverännakuid esikohale seadnud planeeringute järgi kulgenuks raudtee täispikkuses umbkaudu 3250 kilomeetrit Osmanite riigi pealinnast İstanbulist (Hajdarpaša raudteejaamast) ehitamata jäänud sihtjaamani islami pühas linnas Mekas.

### Planeerimine

1900. aasta märtsis esitas raudteetaristule tellimuse sultan Abdülhamit II, kutsudes moslemeid üle maailma annetama rajamistööde heaks rahalisi vahendeid.

Töid juhtisid nii Ahmad Izzet al-Abid kui sakslasest insener Heinrich August Meissner, kes täitis samas huve Saksa keisririigi pealinnast Berliinist.

1908. aastaks valmis kohalike tööliste ja sõdurite jõul vastav 96 peatusega ja telegraafiliinidega varustatud lõik, mil toimima pandi kivisütt kasutanud auruveduritega rongiliiklus.

Raudteeühendus arendanuks kokkuvõttes piirialasid ning pakkunuks vastukaalu projekti teostamist takistada püüdnud Briti kohalolekule Suessi kanalil ja Punases meres.

### Lagunemine
Esimese maailmasõja vallandumisega jäi projekt lõpuni viimata, kuna osmanite impeerium langes ja lakkas edasi eksisteerimast, tuues kaasa piirkonna killustatuse.

Sõjas tekitatud kahjustuste ja araabia mässuliste rüüstamiste tõttu raudtee hüljati ning jäeti isekeskis lagunema, paiguti on rööpad vanarauaks röövitud. Ohtlikus ja palavas kõrbepiirkonnas osutasid niisamuti vastupanu kaamelikarvane pidavad hõimud, kes kartsid oma tulude kaotust.

1967. aastaks loobuti mõtetest jäänustes rööpmestikku rekonstrueerida ja rongiliiklust taasavada, kuigi tänaseni opereeritakse endiselt kahel liinil Jordaanias.

### Haramaini kiirrongiliin
2018. aastal valmis Saudi Araabias viie peatusega Haramaini kiirraudtee (keskmise kiirusega 300 km/h). 453 kilomeetri pikkune rongiliin ehitati varem rajamata jäänud marsruudile Mediina-Jiddah-Meka.

Liivaga paiguti kattunud vanaaegset veeremit, rööpmeid ja hooneid nähakse tänapäeval turismiatraktsioonidena.

## Vaata ka
*Anatoolia raudtee
*Bagdadi raudtee

## Viited
BMW M62

**BMW M62** on vabalthingav kaheksasilindriline bensiinimootor, mida toodeti aastatel 1995–2005.  

Tegu on M60 järeltulijaga, millel on alumiiniumist mootoriplokk ning klapiajamis üherealine kett. 1998. aasta uuenduse käigus lisati sisselaskeklappidele muutuv klapiajastusesüsteem VANOS. 

M62 sportlikum ja võimsam versioon kandis tähist S62, mis võeti kasutusele E39 kerega BMW M5 juures. 

Sarnaselt oma eelkäija M60-ga oli tegu kahe ülanukkvõlliga (DOHC) mootoriga ning igal silindril oli neli klappi. Mootoriplokk ja plokikaaned olid valmistatud alumiiniumsulamist.   

## S62

BMW S62 (mootorikood S62B50) on M62 sportversioon, mida kasutati E39 kerega M5 ja E52 tähisega BMW Z8 juures. S62 oli esimene V8-mootor, mille juures BMW kasutas muutuvat klapiajastussüsteemi VANOS nii sisse- kui ka väljalaskeklappidel. 

Mootori võimsus on 294 kW (400 hj) @ 6600 p/min ja 500 N⋅m @ 3800 p/min. Töömaht on 4941 cm3 ning tegu on suurima töömahuga M62 mootoriga.
Bagdadi raudtee

**Bagdadi raudtee** (türgi keeles *Bağdat Demiryolu*, araabia keeles *سكة حديد بغداد‎*, saksa keeles *Bagdadbahn*, prantsuse keeles *Chemin de Fer Impérial Ottoman de Bagdad*) rajati aastatel 1910–1940, et ühendada Saksa Riigi keskus Berliin tollase Osmanite Riigile alluva Bagdadi vilajeti keskuse Bagdadiga. Eesmärgiks oli ehitada Pärsia lahe äärde sakslaste käsutatav sadam ning luua vaba ligipääs Saksa koloniaalimpeeriumile.

Projekti lõpuleviimine võttis mitu aastakümmet ja Esimese maailmasõja puhkedes oli raudtee kavandatud eesmärgist veel ligi tuhande kilomeetri kaugusel. Versailles' rahuleping katkestas sakslaste õiguse raudteele, kuigi seda arendati Türgi, Itaalia, Prantsusmaa ja Suurbritannia rahastajate toel edasi. Viimane lõik Bagdadini ehitati 1930. aastate lõpus. Esimene rong, mis İstanbulist sõitis Iraagi kuningriigi pealinna Bagdadi, väljus 1940. aastal.

Enamik raudteest on tänapäeval läbitav, kuigi see leiab vähest kasutust.

## Kirjandus
* Sean McMeekin, "The Berlin-Baghdad Express: The Ottoman Empire and Germany's Bid for World Power, 1898-1918" (Kirjastaja: Penguin Books Ltd, juuni 2011) ISBN 0141047658

## Vaata ka
*Anatoolia raudtee
*Hajdarpaša jaam
Bagdadi vilajett

**Bagdadi vilajett** (osmanitürgi keeles *ولايت بغداد‎*, latiniseeritult *Vilâyet-i Bagdad*) oli Osmanite riigi esmajärguline haldusüksus Lähis-Ida keskosas aastatel 1869–1918. Vilajeti pealinn oli Bagdad.

## Ajalugu
Vilajetile eelnes aastatel 1535–1624 ja 1638–1864 Bagdadi ejalett.

## Vaata ka
*Basra vilajett
Konya

**Konya** on Türgi suuruselt seitsmes linn. Konya provintsi halduskeskus asub Kesk-Anatoolia regioonis.

## Viited

## Välislingid
*
Eskişehir

**Eskişehir** (türgi keeles *eski* 'vana', *şehir* 'linn') on linn Türgis, Eskişehiri provintsi halduskeskus.

Linn asub 233 km kaugusel Ankarast läänes ja 330 km kaugusel Istanbulist kagus. 

## Viited

## Välislingid
Tubakakott

**Tubakakott** (Saaremaal ka *pakikott*) on kott piibutubaka hoidmiseks ja kaasavõtmiseks.

Eestis on tubakakotte valmistatud nii riidest, põiest kui ka nahast. Nahast tubakakott oli esindusese, selle õmblemiseks kasutati erilist nahka (seemisnahk, hülgenahk, angerjanahk), mõnikord valmistati kott isegi küüntega loomakäpast.   Kodus pargitud nahast valmistati oma tarbeks lihtsamaid kotte, kuid kasutati ka õhukestest vabrikunahkadest kotte, mida telliti professionaalsetelt käsitöölistelt või osteti laatadelt ja harjuskitelt. Nahast kotid jagunesid kolme suuremasse rühma: kotikujulised, lõõtsaga ning rulltubakakotid.  Silindrikujuline tubakott oli hülgenahast, see rulliti kokku ja seoti nahkpaelaga kinni. Lõõtsjad tubakakotid olid tihti ilustatud vaskkõredega ehk -rõngastega. Saartel võttis pruut pulmade eelsel viinutamisel kaasa ilusa tubakakoti, millest ta kosjaviina kõrvale tubakat pakkus.

Tänapäeval leiavad tubakakotid harva kasutamist, samas kasutatakse neid mitte ainult piibutubaka, vaid ka teiste suitsetamistarvete hoiustamiseks.

## Viited

## Välislingid
* Tubakakott. Eesti Rahva Muuseum
* Heegeldatud tubakakott.
Riikliku julgeoleku 3. järgu komissar

**Riikliku julgeoleku 3. järgu komissar** (vene keeles *комиссар государственной безопасности 3-го ранга*) oli aastatel 1935−1945 Nõukogude Liidu riikliku- ja sisejulgeoleku ametkondades kasutusel olnud eriauaste, millele tinglikult vastas sõjaväeline auaste Punaarmees korpusekomandör (1940. aastast kindralleitnant).

Nõukogude Liidus olid riikliku julgeoleku eriauastmed kasutusel NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadis (1935–1945) ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadis (1941–1945).

Riikliku julgeoleku 3. järgu komissari auaste oli riikliku julgeoleku 2. järgu komissarist madalam ja riikliku julgeoleku vanemmajorist (1943–1945 riikliku julgeoleku komissarist) kõrgem. 

## Auastme kaotamine
NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 6. juulist 1945 riikliku julgeoleku eriauastmed kaotati ja asendati sõjaväeliste auastmetega. Seoses sellega toimus auastme kaotamise ajal elus olnud eriauastme omanike ümberatesteerimine, mille tulemusena anti kindralleitnandi auaste 50 riikliku julgeoleku 3. järgu komissarile.
Osmanite Anatoolia Raudteed

**Osmanite Anatoolia Raudteed** (türgi keeles *Osmanlı Anadolu Demiryolları*, prantsuse keeles *Chemins de Fer Ottomans d'Anatolie*, aruandlusmärgina CFOA) oli 1888. aastal Deutsche Banki tütarettevõtte Société du Chemin de fer Ottoman d'Anatolie ainuomandina asutatud raudtee-ettevõte.

Osmanite Riigi pealinn İstanbul, kus asus ettevõtte peakontor, ühendati İzmiti, Adapazarı, Bileciki, Eskişehiri, Ankara, Kütahya ja Konyaga.

Bagdadi raudtee võimaldas läbi Aleppo raudteetranspordi jätku Lähis-Idasse, kuigi esimene rong sõitis Bagdadi alles aastal 1940.

Hidžazi kitsarööpmeline raudtee võimaldas transporti kuni Mediinani.

Ettevõte haldas niisamuti Hajdarpaša sadamat ja Derince sadamat.

1927. aastal võttis ettevõtte juhtimise ametlikult üle Türgi Riigiraudteed. 

## Vaata ka
* Hajdarpaša raudteejaam
* Idaraudtee
Martinson

**Martinson** on eesti ja rootsi perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Martinson 496 inimesel: 221 mehel ja 275 naisel. Perekonnanimede levikult oli Martinson meeste puhul 249. ja naiste puhul 205. kohal. Levinuim oli see Saare maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,23.

## Nime kandjaid
*Aare Martinson, eesti pedagoog (1957–) 
*Allan Martinson, eesti tehnoloogiaettevõtja ja investor (1966–)
*Hanna Martinson, eesti reklaamikirjanik ja stilist (1992–) 
*Hans Martinson, Eesti poliitik (1872–1935)
*Harry Martinson, rootsi kirjanik (1904–1978)
*Helle Martinson, eesti keemik, teadusloolane ja teaduspoliitika kujundaja (1934–) 
*Indrek Martinson, eesti füüsik (1937–2009) 
*Jaan Martinson, eesti ajakirjanik
*Matti Martinson, eesti pedagoog ja poliitik
*Merike Martinson, Eesti arst ja poliitik (1940–)
*Märt Martinson, Eesti poliitik (1890–1948)
*Vassili Martinson, eesti usuteadlane (1874–1955)
*...

## Viited
Tartu Muinsuskaitse Ühendus

**Tartu Muinsuskaitse Ühendus** (TMÜ) oli aastatel 1987-1994 Tartus tegutsenud kultuuriselts, Eesti Muinsuskaitse Seltsi osakond. 

## Organisatsioon

Aastatel 1989-1990 kuulus TMÜ-sse u 1200 liiget 30 algüksusest, selle tegevust juhtis 30-liikmeline volikogu ja 15-liikmeline juhatus. TMÜ esimees oli Tõnn Sarv, palgalisse kesktoimkonda kuulus 4-5 inimest; majandusliku aluse tagasid 3-4 tegutsevat väikeettevõtet. TMÜ asukoht oli Tartu Ülikooli peahoone vastas asuva hoone teisel korrusel aadressiga Ülikooli 15.

## Tegevusi

Tartu vanglas hukatute mälestuse jäädvustamine, Tartu Jaani kiriku restaureerimise eeltöödele kaasa aitamine, ajaloopärimuse kogumine, Vabadussõja monumentide taastamine, Tartu kalmistute ajalooline inventariseerimine jpm. TMÜ volikogu otsusega nõuti ENSV Ülemnõukogu Presiidiumilt poliitvang Enn Tarto vabastamist. 

### Korraldatud üritusi

* Tartu Muinsuskaitsepäevad, 14.-17 aprill 1988. Osavõtjaid u 10 000.

* Juuniküüditamise mälestusoäev 14. juunil 1988. Miiting Tartu raekoja platsil. Kõnelevad Marju Lauristin, Albert Saunanen jt. Rongkäik Aardla raudteejaama juurde ja miiting kahe raudtee vahel. Osavõtjaid u 6000.
* Vangistusest vabanenud Enn Tarto vastuvõtmine 17. oktoobril 1988 Tartu raudteejaamas orkestri, lippude ja kingitustega, koos ERSP-ga.
* Eesti lipu esmakordne heiskamine Tartu Tähetornile. Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamine Tartus, Vanemuise kontserdisaalis 24. veebruaril 1989. Osavõtjaid u 800.
* Märtsiküüditamise mälestuspäev 25. märtsil 1989. Miiting Tartu raekoja platsil. Rongkäik Aardla raudteejaama juurde. Mälestuskivi paigaldamine kahe raudtee vahele ja miiting. Osavõtjaid u 5000.
* Juuniküüditamise mälestuspäev 14. juunil 1989. Miiting Tartu raekoja platsil. Rongkäik Aardla raudteejaama juurde. Kivi avamine küüditatute mälestuseks ja miiting. Osavõtjaid u 4000. Edaspidi hakkas küüditamise mälestuspäevi Tartus korraldama Memento.
* Eesti kodanike registreerimine ja Eesti Kongressi valimiste korraldamine, koostöös Tartu Eesti Kodanike Komiteega, 1989. a suvest kuni Eesti Kongressi  esimese istungjärguni 11. - 12. märtsil 1990.
* Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamine Tartus, Vanemuise kontserdisaalis 24. veebruaril 1990. Osavõtjaid u 800. Edaspidi hakkas Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamisi Tartus korraldama linnavalitsus.

### Algatatud või toetatud organisatsioone

* Tartu Memento (Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liidu Tartu osakond).

* Tartu Eesti Kodanike Komitee.

* Eesti Leegioni veteranide ühing.
* Eesti Vabadussõjast Osavõtnute Hooldusfond.

## Viited
Stalini isikukultus

**Stalini isikukultus** (vene keeles *культ личности Сталина*) oli Nõukogude Liidu riigijuhi generalissimus Jossif Stalini isikukultus – põhjendamatult suur austamine ning tema võimete ja teenete ülistamine massipropaganda abil, kultuuri- ja kunstiteostes ning riigidokumentides.

Stalini isikukultus algas 1920. aastate keskel ja jätkus kuni 1956. aastani, kui NLKP 20. kongressil esines Nikita Hruštšov kõnega, milles mõistis hukka Jossif Stalini isikukultuse.

Järgnenud aastaid (1956–1961) iseloomustab Jossif Stalini isikukultuse pärandist üldine vabanemine. Selle protsessi sümboolseks lõpuleviimiseks oli Jossif Stalini surnukeha mausoleumist väljaviimine ja selle matmine Kremli müüri äärde 1961. aasta 31. oktoobri öösel.

## Vaata ka
*Stalinlikud repressioonid
*Sulaaeg
*Brežnevi isikukultus
NSV Liidu Välisasjade Rahvakomissariaat

**NSV Liidu Välisasjade Rahvakomissariaat** (vene keeles *Народный комиссариат иностранных дел СССР*) oli  aastatel 1923–1946 Nõukogude Liidus eksisteerinud riigivalitsemise organ; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu. 

Detsembris 1922 moodustati liidulepinguga Nõukogude Liit. Juulis 1923 Vene SFNV välisasjade rahvakomissariaat (eksisteeris 1917–1923; viimane rahvakomissar Georgi Tšitšerin) kaotati ja loodi *NSV Liidu Välisasjade Rahvakomissariaat*.

## Juhtimine
### Rahvakomissarid
*1923–1930 Georgi Tšitšerin
*1930–1939 Maksim Litvinov
*1939–1946 Vjatšeslav Molotov

### Välisasjade rahvakomissari esimesed asetäitjad
*193?–1937 Nikolai Krestinski
*1937–1940 Vladimir Potjomkin
*1940–1946 Andrei Võšinski

## Teenistusastmed ja vormiriietus
Mais 1943 seati sisse Välisasjade rahvakomissariaadi ja Nõukogude välisesinduste diplomaatilistele töötajatele teenistusastmed ja neile vastavad vormiriietus ja eraldusmärgid (õlakud). Nähti ette, et vormiriietust kantakse tööl iga päev (nagu teevad seda sõjaväelased). Välismaal viibides üldjuhul vormiriietust ei kantud, kuid saatkonna territooriumil võis seda soovi korral kanda.

Enne 1943. aastat eksisteeris Nõukogude Liidus diplomaatiline vormiriietus, mida kanti vaid pidulikel juhtudel (paljudes riikides kehtib selline tava tänini).

## Ümberkujundamine
1946. aastal NSV Liidu Välisasjade Rahvakomissariaat kujundati ümber NSV Liidu Välisministeeriumiks.

## Välislingid
Gunnar Thoroddsen

**Gunnar Thoroddsen** (29. detsember 1910 Reykjavík – 25. september 1983 Reykjavík) oli Islandi poliitik (Iseseisvuspartei).

Gunnar Thoroddsen lõpetas Islandi Ülikooli õigusteaduse alal 1934. aastal. Magistriõpe põhiseaduse- ja kriminaalõiguse alal Taanis, Saksamaal ja Suurbritannias 1935. aprillist kuni 1936. aasta juulini. Õigusteaduste doktorikraad sai Islandi Ülikoolist 1968. aastal. 1940–1950 oli Islandi Ülikooli professor. 1947–1959 oli ta Reykjavíki linnapea. 1959–1965 töötas ta Islandi rahandusministrina. 1965– 1969 oli ta Isladi suursaadik Taanis. Oli Riigikohtu kohtunik 1970. aasta 1. jaanuarist kuni 16. septembrini. 1971. aastal määrati Islandi Ülikooli professoriks. 1974–1978 oli tööstus- ja sotsiaalminister. Ta oli Alþingii (parlamendi) liige aastatel 1934–1937, 1942–1965 ja 1971–1983. Ta oli Iseseisvuspartei parlamendifraktsiooni esimees aastatel 1973–1979.

1968. aastal kandideeris Gunnar Thoroddsen Islandi presidendiks, kuid ta kogus ainult 34,4% häältest ja jäi alla vastaskandidaat Kristján Eldjárnile, kes sai 65,6% häältest.

Gunnar Thoroddsen oli 8. veebruarist 1980 kuni 26. maini 1983 Islandi peaminister.

## Viited
Piesendorf

**Piesendorf** on vald (*Gemeinde*) Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas (Pinzgau piirkonnas).

## Inimesi

* Alfred Eder (* 1953), laskesuusataja

## Viited
Saksa koloniaalimpeerium

**Saksa koloniaalimpeeriumi** (saksa keeles *Deutsches Kolonialreich*) moodustasid Saksa keisririigi kolooniad, sõltlasterritooriumid ja ülemereterritooriumid. Saksamaa rajas aastatel 1544–1920 Suurbritannia ja Prantsusmaa järel suuruselt kolmanda koloniaalimpeeriumi. See hõlmas mitmeid Aafrika maid, sealhulgas tänapäeva Burundi, Rwanda, Tansaania, Namiibia, Kameruni, Gaboni, Kongo, Kesk-Aafrika Vabariigi, Tšaadi, Nigeeria, Togo ja Ghana alasid ning Uus-Guinead, paljusid Mikroneesia ja teisi saari Vaikses ookeanis. Hiinas vallati lisaks Tianjini linna ja Jiaozhou linna.

Saksa keisririik kaotas oma koloniaalimpeeriumi üle kontrolli 1914. aastal, mil vallandus Esimene maailmasõda. Liitlasväed tungisid sõja esimestel nädalatel kõikidesse keisririigi kolooniatesse. Kaugemates piirkondades pidasid mõned koloniaalüksused kauem vastu: Saksa Edela-Aafrika alistus aastal 1915, Kamerun aastal 1916 ja Saksa Ida-Aafrika aastal 1918. Impeerium lakkas olemast Versailles' rahulepinguga ning igale kolooniale anti Rahvasteliidu mandaat. Natsi-Saksamaa pretendeeris ka Antarktika-kolooniale, mida nimetati Uus-Švaabimaaks (Neu Schwabenland) Teises maailmasõjas kahtlustati, et Kolmanda Riigi eesmärk oli impeeriumi taastamine, kuigi riik kapituleerus juba aastal 1944.

## Vaata ka
* Bagdadi raudtee