open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Viluste

**Viluste** (kohalik nimevariant **Viruskülä**) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla kuulus Räpina kihelkonda. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

Viluste külgneb põhjas Veriora ja Mõtsavaara külaga, idas Vändraga, lõunas Verioramõisaga, edelas Vinsoga, läänes Haavapää ja Laho külaga.

## Loodus
Viluste külast voolab läbi Pahtpää jõgi. Küla lääneossa jääb Haidrasuu.

## Taristu
Viluste küla läbivad Võru–Räpina maantee (65), Viluste–Lindora tee (18199) ja Viluste–Metsavaara–Adleri tee (18230). 

Tartu-Petseri raudtee Veriora raudteejaam on Vilustest umbes 2 kilomeetri kaugusel.

Külas asub Viluste Põhikool.

## Ajalugu
Esimesed kirjalikud teated Viluste küla (*Willusth*) kohta on 1582. aastast.

1769. aastal asutati Viluste külakool.

Nõukogude perioodil asus Vilustes Veriora sovhoosi keskus.

## Tuntud isikuid
Vilustes on sündinud ihtüoloog, bioloogiadoktor Linda Rannak, veterinaariateadlane Hanno Kübar ning narodnik ja kirjamees Jaan Sibul (alias Ivan Narodny).

## Vaata ka
*Veriora sovhoos

## Viited
Lünen

**Lünen** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Unna kreisis. Asub Lippe jõe ääres.

Lünenit on esmamainitud 9. sajandi lõpus. 1341. aastal sai linnaõigused. 1512. aastal hävis suurem osa linnast tulekahjus.

1914., 1923. ja 1928. aastal liideti linnaga linnalähedasi asulaid. 1928. aastal sai Lünen kreisivabaks linnaks. 1975. aastal liideti linnaga Altlüneni vald ja Lünenist sai Unna kreisi osa.

Lünen on endine kaevanduslinn, kus tänapäeval on suur tööpuudus.

## Viited

## Välislingid

*Lüneni koduleht
Riigikord

**Riigikord** on riigi võimukorraldus, peamiselt mõeldakse sellega riigivõimu- ja valitsemisorganite suhteid, struktuuri ja pädevust. Sõna *riigikord* kasutatakse ka riigivormi tähenduses.

## Vaata ka
*Riik
Riigivorm

**Riigivorm** on riigi võimu korraldamise viis. Selle peamised elemendid on **riigivalitsemise vorm** ja **riigi haldusliku korralduse vorm**.

**Riigivalitsemise vormid:**
* monarhia
* vabariik

**Riigikorralduse põhivormid:**
* unitaarriik
* föderatsioon
* konföderatsioon

## Vaata ka

*riik
*riigikord

## Viited
Shiretoko rahvuspark

**Shiretoko rahvuspark** (jaapani keeles 知床国立公園 *Shiretoko-kokuritsukōen*) on rahvuspark Jaapanis Hokkaidō saarel. Ta hõlmab suurema osa Shiretoko poolsaarest, mis asub saare kirdetipus. Sõna "shiretoko" tuleb ainu sõnadest *sir etok*, mis tähendab 'maailma lõpp'.

See asutati 1. juunil 1964 ja hõlmab 386,33 km².

Shiretoko poolsaar on Jaapani üks kõige eraldatumaid piirkondi. See on ligipääsetav jalgsi või paadiga. Poolsaarelt avanevad vaated Venemaale kuuluvale Kunaširi saarele, mida Jaapan endale nõudleb.

Rahvuspargis on mitu vulkaani ja Shiretoko 5 järve. Seal elab Jaapani suurim pruunkarude asurkond. Ainulaadne on Kamuiwakka kuumaveeallikast alguse saav kuumaveejuga. Ainu keeles tähendab *kamui wakka* 'vete jumal'.

Shiretoko rahvuspargi metsad on parasvöötme ja mägimetsad. Peamised puuliigid rahvuspargis on sahhalini nulg *Abies sachalinensis*, kivikask *Betula ermanii* ja amuuri tamm *Quercus mongolica*. Metsapiirist kõrgemal on kääbus-seedermänni *Pinus pumila* läbipääsmatud tihnikud.

2005. aastast kuulub Shiretoko rahvuspark UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Atlantis

**Atlantis** on müütiline, katastroofi järel merre vajunud võimas, rikas ja imeline  maa ja riik.

Pärimus on meieni jõudnud Vana-Kreeka filosoofi Platoni teoste "Timaios" ja "Kritias" järgi (kirjutatud umbes 360 eKr). Platon tegeles palju Atlantise küsimusega. Pärimus jõudis Platonini ilmselt kas tema õpetaja Sokratese kaudu, kes oli seda kuulnud Solonilt, või said selle aluseks Platoni kätte sattunud Soloni ülestähendused. Solon käis isegi Egiptuses Saisi templis sellekohaseid ülestähendusi uurimas ning alustas sellest poeemi "Atlantikos" kirjutamist.
Siiani pole sellest tsivilisatsioonist  kindlaid jälgi leitud.

Atlantist on paigutatud näiteks Vahemerre, Atlandi ookeani, Sumatra saarele ja India ookeani.

Pole täpselt teada ka Atlantise eksisteerimise aeg. See on paigutatud aega kuni 12 000 aastat eKr. Platoni dialoogides paigutatakse Ateena ja Atlantise vaheline sõda 9000 aastat Solonist varasemasse aega.

## Vaata ka
*Atlantis liivades

## Viited

## Kirjandust

* Günther Kehnscherper "Kust otsida Atlantist?"
* Joel Levy "ATLANTISE ja teiste kadunud tsivilisatsioonide ATLAS"
* Атлантида: новые подтверждения её существования. "Климат, лёд, вода, ландшафты"
Film

**Film** on filmikunsti salvestatud teos, mille andmekandjaks on filmilint ning kus on visuaalselt nähtav kaadrite esitus, standardsena 24 kaadrit sekundis. Filmi iseloomustab liikumine ajas ning tavaliselt ka ruumis, eristudes sellega fotograafiast. 

## Vaata ka
*dokumentaalfilm
*Eesti filmide loend
*filmi mõisteid
*filmide loend
*filmimuusika
*filmograafia
*filmoteek
*kaksikfilmid
*kino
*lühifilm
*mängufilm
*Rahvusvaheline Filmikriitikute Ühing
*ulmefilm
Kitakyūshū

**Kitakyūshū** on linn Jaapanis Fukuoka prefektuuris. Asub Kyūshū saare põhjatipus.

Kitakyūshū linn loodi 10. veebruaril 1963. aastal viie linna (Moji, Kokura, Tobata, Yahata ja Wakamatsu) liitmise teel.

Jaguneb seitsmeks linnarajooniks (*ku*).

## Viited

## Välislingid

*Kitakyūshū koduleht
Mikojan-Gurevitš MiG-19

**Mikojan-Gurevitš MiG-19** (vene keeles МиГ-19) (NATO koodnimega Farmer) on Nõukogude Liidus Mikojan-Gurevitši konstrueerimisbüroos projekteeritud ülehelikiirusel lendav hävituslennuk.

MiG-19 oli mitmeotstarbeline lennuk, mida kasutati hävitus-, ründe- ja luurelennukina. Lennukist oli ka kahekohaline treeninglennuki modifikatsioon.

MiG-19 oli arendus lennukist MiG-17. Uuendusena oli kaks keres asuvat telgkompressor-reaktiivmootorit ja suurema noolsusega tiib, saavutamaks suuremat lõppkiirust. MiG-19 oli Nõukogude Liidu esimene relvastusse võetud ülehelikiirusel lendav lennuk.

Prototüübi esmalend toimus 5. jaanuaril 1954. Tootmisse läks see 1955. aastal, kokku valmistati ligikaudu 8500 lennukit. Litsentsi alusel valmistati MiG-19 ka Hiinas Shenyang J-6 nime all.

MIG-19 relvastus varieerus. Uuendusena oli MiG-19PM relvastatud esimeste Nõukogude Liidu juhitavate õhk-õhk tüüpi rakettidega.

## Teenistus
MiG-19 kuulus Egiptuse, Hiina, Ida-Saksamaa, Kuuba, Põhja-Vietnami, Põhja-Korea, Pakistani ja Poola õhujõudude relvastusse.

Põhja-Vietnami õhujõududes kasutati MiG-19 ka Vietnami sõjas. Samuti kasutati MIG-19 edukalt pommitajana maapealsete sihtmärkide ründamiseks. Sõja hilisemas faasis aga tulistati see enamasti USA õhujõudude hävituslennuki McDonnell F-4 poolt alla.

Nõukogude Liidus vahetati MiG-19 1960. aastate alguses MiG-21 vastu välja, teistes Varssavi pakti riikides toimus väljavahetamine 1970. aastate alguseni.

## Tehnilised näitajad
* 
***Meeskond:** 1
***Pikkus:** 12,5 m
***Tiivaulatus:** 9,2 m
***Kõrgus:** 3,9 m
***Tühimass:** 5447 kg 
***Mootor:** 2 × Tumanski RD-9B forsaažikambriga telgkompressor-r-mootor, 31,9 kN (2x 7,178 lbf)
***Kiirus:** 1455 km/h 
***Tegevusraadius:** 2200 km
***Lennulagi:** 17 500 m
Väike-Veerksu

**Väike-Veerksu** (kohalik hääldus **Väiku-Viirksu**, kasutatakse ka nime **Veerksu**) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

Küla kuulus Räpina kihelkonda. 

Külas asub looduskaitse all olnud Kübara kattai. 


Kahar pettai Väike-Veerksu külas.jpg|Kaitsealune Kahar pettai

## Viited
Kivimurru männik

**Kivimurru männik** on männimets Jõgevamaal Jõgeva vallas Mustveest ligi 2 km kaugusel loodes vanade liivaaukude ümbruses.

Kivimurru männiku kaitseala loodi 1968. aastal, selle pindala oli 54 ha. 2013. aastal moodustati senise kaitseala piirides Kivimurru looduskaitseala.

## Viited
Allergeen

**Allergeen** on allergiat tekitav aine.

Allergeenideks osutuvad ained varieeruvad eri inimestel (ja ka teistel loomadel). Mõne inimese jaoks on keskkonnas allergeene palju, teise jaoks vähe.

Allergeeniks võivad olla näiteks tolmulesta eritis, tolmuterad, loomakarvad jne. Toiduallergiad pole nii tavalised kui teatud toiduainete talumatus, kuid mõned toiduained, näiteks pähklid, võivad olla väga tugevaks allergeeniks.

## Vaata ka
*Antigeen
Karl Benz

**Karl Friedrich Benz** (hilisem nimekuju *Carl*; sündinud kui **Karl Friedrich Michael Vaillant** 25. november 1844 Mühlburgis Karlsruhe lähedal Badeni Suurhertsogiriigis – 4. aprill 1929 Ladenburgis, Saksamaal) oli saksa leidur, bensiinimootoriga auto leiutaja, auto Mercedes-Benz looja. 

## Haridus
*Aastatel 1860–1864 õppis ta Karlsruhe Polütehnikumis. 

## Ettevõtted
*1871. aastal asutas ta Bertha Ringersi kapitaliga Mannheimis koos mehaanik August Ritteriga rauavalu- ja mehaanikaettevõtte. 

### Die Benz & Cie.

*1883. aastal lahkus Carl Benz oma esimesena asutatud firmast Mannheimi Gaasimootoritevabrik (saksa keeles "Mannheimer Gasmotorenfabrik"); 
*1883. aasta oktoobris asutas ta koos kaupmeeste Max Caspar Rose ja Friedrich Wilhelm Eßlingeriga Mannheimis Saksamaa esimese autotootmisettevõtte *Die Benz & Cie. Rheinische Gasmotorenfabrik Mannheim*. 
*1886. aastal sai ettevõte patendi kolmerattalisele ligroiinil töötavale-*Veloziped*ile, mida müüdi *Benzi patent-mootorsõiduk number 1*-na (saksa keeles *Benz Patent-Motorwagen Nummer 1*).
### C. Benz Söhne

*9. juunil 1906 asutas Carl Benz koos vanema poja Eugen Benziga Ladenburgis autotootmisettevõtte *C. Benz Söhne*.

## Eraelu
Carl Benz abiellus 20. juulil 1872 Bertha Ringeriga. Peres oli viis last. 
*Eugen Benz (1. mai 1873 Mannheim – 9.märts.1958)
*Richard Benz (21. oktoober 1874 – 19. september 1955) 
* Klara (sündis 1. augustil 1877)
* Thilde (sündis 2. veebruaril 1882) 
* Ellen (sündis 16. märtsil 1890)

## Müüt: Carl Benz ja [[bensiin]]

Üks legend, mis paistab eriti populaarne olevat ingliskeelsete riikide mälumängijate seas, väidab, et bensiin on samuti nime saanud Carl Benzi järgi, kes olevat seda esimesena autokütusena kasutanud. See pole tõsi – sõna «bensiin» on saksa keelde jõudnud ladinakeelsest bensoest (benzoë), mille eeskujuks oli omakorda araabiakeelne luban jawi, mis algselt tähistas bensoevaiku. Termini bensiin (Benzin) võttis laiemalt kasutusele saksa keemik Eilhard Mitscherlich (1794–1863).

Carl Benzi esimeste autode mootorites oli kütusena kasutusel hoopis ligroiin ehk toorbensiin, mida tol ajal müüdi apteegis. Heidelbergi lähedal asuv Wieslochi apteek, kust Bertha Benz 1888. aastal läbi sõites ligroiini ostis, reklaamib end tänapäeval maailma esimese tanklana.

## Välislingid
*Automuseum Dr. Carl Benz, Ladenburg/Germany
*Bertha Benz Memorial Route
Charles Vyner Brooke

**Sir Charles Vyner de Windt Brooke** (26. september 1874 London – 9. mai 1963 London) oli kolmas ja viimane Sarawaki valge radža 17. maist 1917 kuni 1. juulini 1946.

Ta oli teise Sarawaki radža Charles Anthony Johnson Brooke'i ja viimase abikaasa Margaret Alice Lili de Windti poeg, kuulutati isa poolt troonipärijaks 31. juulil 1891 ja järgnes troonil tema surma järel 17. mail 1917.

21. veebruaril 1911 abiellus Brooke Sylvia Brettiga.

25. detsembrist 1941 kuni 11. septembrini 1945 oli Sarawak okupeeritud Jaapani poolt, sel ajal oli radža eksiilis Austraalias. Brooke'ide võim taastati 14. aprillil 1946, kuid sama aasta 1. juulil loovutas ta Sarawaki Briti kroonile ja temaga lõppes valgete radžade dünastia. 

## Välislingid
*http://www.4dw.net/royalark/Malaysia/sarawak5.htm
Abhaasid

**Abhaasid** (abhaasi keeles *аҧсуаа*) on Kaukaasia rahvas.

Abhaasid kõnelevad abhaasi-adõgee keelte hulka kuuluvat abhaasi keelt, mis on tuntud oma väga keerulise konsonantide süsteemi poolest. Abhaasid on etniliselt tihedas sidemes tšerkessidega.

## Rahvaarv
Kui Venemaa vallutas 1864. aastal Abhaasia, hakkasid seal toimuma abhaaside ülestõusud. Nende mahasurumise järel 1867. aastal toimus moslemitest abhaaside massiline väljasaatmine Osmanite riiki (umbes 20 000 inimest). Vene-Türgi sõjale (1877–1878) järgnes "reeturlike abhaaside" ulatuslik küüditamiste laine, millega koos lahkus Türgisse erinevail hinnanguil 120 000 – 200 000 abhaasi. 1886. aasta seisuga oli Venemaa keisririigi andmetel Abhaasias 118 000 abhaasi. Türgis arvatakse praegu elavat kuni 600 000 abhaaside järeltulijat, kes on nüüdseks üldiselt assimileerunud. 

Nõukogude Liidu lagunemise alguses 1989. aastal oli sealsete abhaaside arv umbes 93 000 (18% Abhaasi ANSV elanikkonnast), samas kui grusiinidest elanikke oli 240 000 (45%). Suur oli ka armeenlaste (15% kogu elanikkonnast) ja venelaste (14% elanikkonnast) arv. Pärast 1992.–1993. aastal toimunud Abhaasia sõda suurenes abhaaside arv piirkonnas teiste rahvaste väljarände arvel ligikaudu 45%-ni elanikkonnast.

Abhaasias elas 2003. aastal rahvaloenduse andmetel 94 600 ja 2011. aastal 122 175 abhaasi. Venemaal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 11 249 abhaasi, Gruusias 3 527 abhaasi (2008). Suurim diasporaa asub praegu Türgis, kus võib abhaasi keelt kõnelevaid inimesi olla mitukümmend tuhat, väiksemad rühmad elavad Süürias (5000 – 10 000) ja Jordaanias. 

Eestis elas 1989. aasta rahvaloenduse andmetel 25 abhaasi, 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 13 abhaasi ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 15 abhaasi.

## Religioon
Abhaasid jagunevad põhiliselt Abhaasia õigeusu kristlasteks ja sunniitlikeks moslemiteks (kes elavad peamiselt Türgis). Kristlus sai 6. sajandil Bütsantsi keisri Justinianus I valitsemisajal abhaaside domineerivaks religiooniks ja seda järgiti ka keskajal. Osmanid tutvustasid abhaasidele 16. sajandil islamit ja piirkonna moslemite arv suurenes pidevalt kuni nende väljasaatmiseni 19. sajandi teises pooles. Kolm neljandikku Abhaasia abhaasidest on kristlased, veerand islamiusulised.

## Vaata ka
*Abhaasia ajalugu
*Abhaasi keel
*Abhaasia ja Lõuna-Osseetia tunnustamine

## Viited

## Välislingid
*Jaanus Piirsalu. Abhaasia on väsinud ja pettunud. Diplomaatia nr 182, november 2018.
Charles Anthony Johnson Brooke

*Sir* **Charles Anthony Johnson Brooke** (3. juuni 1829 – 17. mai 1917) oli Sarawaki teine valge radža 11. juunist 1868 kuni surmani.

Kirikuõpetaja Francis Charles Johnsoni ja viimase abikaasa Emma Frances Brooke'i (esimese radža James Brooke'i õde) poeg, nimetati Charles Anthony Brooke 1865 oma onu poolt troonipärijaks ja järgnes talle troonil 11. juunil 1868.

28. oktoobril 1869 abiellus Charles Anthony Johnson Brooke Margaret Alice Lili de Windtiga.

14. juunil 1888 sai Sarawakist Briti protektoraat.

## Välislingid
http://www.4dw.net/royalark/Malaysia/sarawak4.htm
James Brooke

Sir **James Brooke** (29. aprill 1803 – 11. juuni 1868) oli esimene Sarawaki valge radža 18. augustist 1842 kuni surmani.

James Brooke teenis pikka aega Briti Ida-India Kompanii sõjaväes Birmas.

1835 ostis ta saadud päranduse eest kuunari "The Royalist" ja sõitis sellega Kalimantani põhjarannikule, kus ta aitas Brunei sultanil pärismaalaste ülestõusu maha suruda. Sultan määras ta oma vasalliks ja Sarawaki radžaks, mille eest ta pidi sultanile maksma 500 naelsterlingi aastas.

## Välislingid
*http://www.4dw.net/royalark/Malaysia/sarawak4.htm
Iskandar

**Sultan Iskandar Al-Haj ibni Almarhum Sultan Sir Ismail Al-Khalidi** (8. aprill 1932 – 22. jaanuar 2010) oli Johori sultan alates 10. maist 1981 kuni surmani. Ta oli Malaisia kuningas aastail 1984–1989.
Abissaare

**Abissaare** (ka **Abisaare** ja **Pusu**, kohakääne Abissaarde) on küla Põlvamaal Kanepi vallas.

Küla läbib Kanepi–Võru maantee. Külas asub Abissaare karjäär.

Kohta on esmamainitud 1503. aastal kujul *Abisar*. Järgnesid mainimised 1506 kujul *Abiſar*, 1582 kujul *Awistfer*, 1601 kujul *Awisaar* ja 1839 nimetati karjamõisa *Abbisaar*. Küla asus Kambja kihelkonnas ja kuulus Veski mõisale.

Nime algusosa tuleb tõenäoliselt isikunimest. Pikemalt räägitakse sellest artiklis Abikülä.

Erandlik kirjapilt *Awistfer* on moodustunud osistest *Abi* + *-ste* + *-vere*.

19. sajandil asendus Abissaare kohanimena Pusuga. Külas asusid Pusu karjamõis ja kõrts. Seda kohanime mainiti 1796 kujul *Pussu* ja 1839 kujul *Pussi*. 1923. aasta andmeil oli Pusu niihästi küla kui asundus. Pusu on tänini säilinud bussipeatuse nimena. Külas on ka Pusu tee.

Abissaare nimi võeti Pusu asemel kasutusele taas pärast teist maailmasõda, 1945. 1977 liideti Abissaarega lõunas olnud ja kunagi Kanepi kihelkonda kuulunud Reinu küla ja läänes olnud Nõoste ehk Tigase küla.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda.

## Viited
Constance Cummings

**Constance Cummings** (15. mai 1910 Seattle – 23. november 2005) oli Ameerikas sündinud Briti näitleja.

## Elukäik
Tema sünninimi oli Constance Halverstadt. Ta sündis Dallas Halverstadti ja Kate Cummingsi peres.  

Lavadebüüdi tegi ta New Yorgis Broadwayl 18-aastaselt. Broadwayl esinedes märkas Constance'i Sam Goldwyn, kes viis ta 1931. aastal Hollywoodi. 

Aastatel 1931–1934 mängis ta 21 filmis, neist kuulsaimad olid "Movie Crazy" koos Harold Lloydiga ja "American Madness", mille lavastas Frank Capra. 

Constance Cummings oli abielus näitekirjaniku ja stsenaristi Benn Levyga (1900–1973) kuni viimase surmani. Neil oli poeg ja tütar.

## Välislingid

*
Kooli

**Kooli** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. 2021. aastal elas Kooli külas 35 inimest.  Kooli küla naaberkülad on Aiaste, Hauka, Pikajärve, Puugi ja Valgjärve. 

Küla kuulus Kanepi kihelkonda.

## Viited
Krüüdneri

**Krüüdneri** (kohalik hääldus **Krüüneli**, kasutatakse ka nime **Järve**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. Küla lähistel on Krüüdneri järv.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda.

Küla kuulus Kambja kihelkonda ja külas asus Krüüdneri mõis.

## Vaata ka
* Krüüdneri abikirik
* Krüüdneri vald

## Viited
Mügra

**Mügra** (kohalik hääldus **Mügrä**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda.

Küla kuulus Kanepi kihelkonda.

## Vaata ka
*Hoboala

## Viited
Pikajärve

**Pikajärve** (kohalik hääldus **Pikäjärve**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. 2021.a elas Pikajärve külas 42 inimest.  Pikajärve naaberkülad on Hauka, Kooli, Pilkuse, Puugi ja Vana-Otepää. 

Küla lähistel paikneb Pikajärv.

Küla kuulus Kanepi kihelkonda, külas on olnud Pikajärve mõis.


Pikajärv.jpg|Pikajärv
Pikajärve mõisa peahoone1.jpg|Pikajärve mõisa peahoone
Pikajärve mõisa peahoone3.jpg|Pikajärve mõisa peahoone
Pilt:Pikajärve-manor-pond.JPG|Pikajärve
Pilt:Pikajärve-manor-ponds.JPG|Pikajärve
Pilt:Pikajärve-manor-lake.JPG|Pikajärve
Pilt:Pikajärve-manor-lake2.JPG|Pikajärve
Pilt:Pikajärve-manor-lake3.JPG|Pikajärve


## Viited
Pikareinu

**Pikareinu** (kohalik hääldus **Pikäreinu**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. 2021. aastal elas Pikareinu külas 41 inimest.  Pikareinu küla naaberkülad on Abissaare, Ivaste, Krüüdneri, Puugi, Sulaoja ja Valgjärve.

Küla lähistel voolab Pikareinu oja.

Küla kuulus Kanepi ja Kambja kihelkonda.

Pikareinu külas on sündinud luuletaja ja proosakirjanik Elise Rosalie Aun.

## Viited
Puugi

**Puugi** (ka: **Kaarli**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda. 2021. a elas Puugi külas 42 inimest.  Puugi naaberkülad on Ivaste, Kooli, Krüüdneri, Neeruti, Pikajärve, Pikareinu, Valgjärve ja Vana-Otepää.

Küla kuulus Kambja kihelkonda, külas oli Puugi poolmõis.

## Viited
Saverna

**Saverna** (kohalik hääldus **Savõrna** ja **Sabõrna**, kasutatakse ka nime **Saverna-Reino**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Valgjärve valla halduskeskus.

Küla lähistel voolab Saverna oja.

Küla kuulus Kanepi kihelkonda, külas on Saverna mõis.

Saverna mõis (*Sawwern*) on muuhulgas kuulunud eesti päritolu Liivimaa aadlikule Hermann Savijärvele (ka Sawijerwe; surnud pärast 1483. aastat), kelle tütar Anna Savijärve abiellus Rannult pärit Reinhold von Tiesenhauseniga. Samast suguvõsast pärineb ka Tartu piiskop Bartholomäus Sawijerwe (oli piiskop 1441–1459). Sawijerwe nimi esineb Liivimaa ajalooürikutes alates 1289. aastast. Arvatavasti on Savijärve perekonnanimi ja Saverna (saksa *Sawwern*) kohanimi omavahel seotud.

Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

Savernast on pärit ajakirjanik Valdo Pant ja orienteeruja Maret Vaher.


Saverna lasteaed.JPG|Lasteaed
Saverna põhikool.JPG|Saverna põhikool
Saverna Põhikooli võimla.JPG|Kooli võimla


## Viited
Sulaoja küla

**Sulaoja** (ka: **Sulaoja-Lullu**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas Sulaoja lähistel. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda.

Küla kuulus Kambja kihelkonda. Aastatel 1945–1954 asus Sulaojal Krüüdneri külanõukogu halduskeskus.

Sulaojas asub Krüüdneri abikirik.

Pärast II maailmasõda liideti Sulaoja külaga Lullu ja Kula.

## Viited

## Välislingid
*"Valgjärve laululava hävis tules täielikult" Eesti Päevaleht, 8. mai 2009
Sulaoja

**Sulaoja** (ka **Mollinosoo peakraav**) on jõgi Kambja, Kanepi ja Otepää  vallas. Sulaoja suubub Leevi jõkke.
Ajalooline koolkond

Saksa **ajalooline koolkond** on 19. sajandi intellektuaalne liikumine saksa õigusteaduses. Romantismi taustal on see rõhutanud seaduste ajaloolisi piire, vastandudes loomuõiguse koolkonnale (*Vernuftschaft*), mille liikmed arvasid, et õiguse sisu on tuletatav ratsionaalsel teel inimloomusest.

Ajalooline kool põhineb Gustav Hugo ja Friedrich Carl von Savigny kirjutistel. 

Ajaloolise seaduste kooli peamiseks eesmärgiks oli, et seadus ei oleks vaid juhuslik kogum võimude poolt kirja pandud norme, vaid inimeste tõekspidamiste väljendus sarnaselt keele ja tavadega. Seadus pidavat põhinema "rahva vaimul" (*Volksgeist*).

Kuigi autorid võivad seadusi mõjutada, arenevad need tavaliselt siiski orgaanilisel kombel läbi aja ilma võimuorganite sekkmuiseta. Alalises muutumises olevad praktilised vajadused mängivad selles orgaanilises arengus väga suurt rolli.

Õigussüsteemi arendamine on professionaalsete juristide kohus – mingis mõttes tööjaotus ühiskonnas. Nende akadeemiline töö seisneb "rahva tahte" kindlakstegemises. Nõnda kehastavad juristid üldist rahva tahet.

Saksa ajalooline koolkond jagunes **romanistideks** ja **germanistideks**. Romanistid, kelle hulka kuulus ka Savigny, arvasid, et *Volksgeist* tulenes Rooma õigusest. Germanistid, nagu Karl Friedrich Eichhorn, Jakob Grimm, Georg Beseler, Otto von Gierke, nägid Saksa seadusi Saksa enese *volkgeisti* väljendusena.

Saksa ajalooline koolkond omas arvestatavat mõju akadeemilisele õigusõppele Saksamaal.
Georg Friedrich Puchta ja Bernhard Windscheid jätkasid romanistide suunda, luues **pandektilise koolkonna** (*Pandektenwissenshaft*), mida peetakse mõistejurisprudentsiks (*Begriffsjurisprudenz*).

Ajaloolise koolkonna liikmed rajasid ka võrdleva õigusteaduse akadeemilise distsipliinina.
Vissi (Kanepi)

**Vissi** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valgjärve valda.

Küla on esimest korda mainitud 1582. aastal (nimega Wiesth). Küla oli 19. sajandil jagatud Vana-Prangli, Vastse-Prangli ja Raanitsa mõisate vahel. Raanitsa mõisale kuulus külas kõrts, mis suleti 1914. aastal.

Küla kuulus Kambja kihelkonda.

## Viited
Aarna

**Aarna** (ka **Kiuma-Aarna**, kohakääne Aarnale) on küla Põlvamaal Põlva vallas. 

Aarna külgneb lõunas Kiuma, Tännassilma ja Puuri külaga, idas Mammastega, põhjas Kiidjärve ja Koorverega, läänes Kanepi valla Ihamaru ja Karilatsi külaga. Aarna küla läänepiir kulgeb suuremas osas mööda Ahja jõge, küla loodenurgas on piiriks Leevi jõgi, kirdeosas on piiriks Põlva–Reola maantee.

## Loodus

Küla lääneossa jääb Ahja jõe keskjooksu oru nõlv. Põlva–Saverna maantee ja Ahja jõe ristumise kohta kutsutakse Aarna oruks.

Kähri–Koorvere tee ääres asuvad Hatiku järved (Hatiku Edejärv ja Hatiku Tagajärv), Kogresoos asub väike rabajärv Hatiku Kogrõjärv.
Külast voolab läbi Hatiku oja.

Külas kasvab kaks looduskaitsealust põlispuud – Karo kakutu pettai ja Kraaviotsa pettai. Põlva–Saverna maantee ääres kasvavad Aarna ristipuud.

## Taristu

Külas asub Põlva Agro OÜ farmikompleks. Aarna lüpsikarjalaut (arhitekt Andres Tambek) valiti 2003. aastal parimaks puitehitiseks.

Külas asub Järve krossirada.

Aarna küla läbivad Põlva–Saverna maantee (89) ja Kähri–Koorvere tee (18155).

## Ajalugu

Küla edelaosas, Ahja jõe ürgoru paremal pervel asub kaks kääbast, mis on dateeritud I aastatuhande teise poolde. Kääpad on arheoloogiamälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Nõukogude perioodil asusid külas Põlva kolhoosi Aarna suurfarm ja kanala.

Tänapäeval kuuluvad Aarlasse lisaks veski ümbrusele Hatiku, Kiumamõisa, Piirimäe asundustalude küla ja Trohvõ küla. Kuni 1977. aastani kandis see paik Kiuma-Aarna nime.

1977 liideti Aarnaga Mõtsanuka ehk Metsanurga küla, mis ajalooliselt on seotud hoopis Mammastega.

## Nime päritolu

"Aarna" oli algselt vesiveski nimi. 1638 mainiti veskimeest *Ahrna Jacob*, 1798 *Orna* veskit ja 1839 *Arna* veskit. Veski asus Põlva kihelkonnas ja kuulus Kiuma mõisale.

1638. aastal nimetati Aarna mõisa selle 16. sajandi omanike Taube (Tuwe, saksa keeles 'tuvi') järgi *Tuwi Kywi*. Seda veskit pidaski talupoeg *Ahrna Jacob*. Varasemas, 1627. aasta revisjonikirjas pidas seda veskit *Arendt der Moeller*. Eesnimi *Ar(e)ndt* on germaani *Arnold*i variant. Sellest tulnud *Arn* või *Orn* võiski olla lisanime Aarna aluseks. Aarna nime pärinemine mölder Arendti nimest pole tõestatav, ent on siiski tõenäoline.

Talupoja lisanimena esines Aarna 17. sajandil mujalgi Põlva kihelkonnas. Alamsaksapärast hellitusliidet sisaldav *Arnke* on aluseks mitmele Lõuna-Tartumaa Aarike talunimele. Moostes olev Aarniku veski ja Võnnu lähedal olev Aarniku võiksid olla sama päritolu.

Lauri Kettunen oletas, et nimi Aarna võiks olla omastav Vana Testamendi eesnimest Aaron.

## Viited

## Välislingid
*Aasta puitehitis 2003 – Aarna laut
Adiste

**Adiste** (kohakääne Adistesse, kohalik hääldus **Atstõ** või **Adistõ**, kohakääne Atstõhe või Aditsihe) on küla Põlvamaal Põlva vallas.

Adiste asub Põlvast umbes 5 km kirdes. Näiteks lähim raudteejaam ongi Põlvas.

Küla läbib Kanepi–Leevaku tee. Adiste külast voolab läbi Kooskora oja.

Adiste külas asub kääbaskalmistu, mis koosneb 13 kääpast. Kääpad on arheoloogiamälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Küla on esmamainitud 1627. aastal kujul *Atzi Kuella*. Edaspidi mainiti teda 1638 kujul *Atzty külla*, 1685 kujul *Addista Kylla* ja 1757 kujul *Addist*. Küla asus Põlva kihelkonnas ja kuulus Vana-Koiola mõisale.

19. sajandi esimesest poolest tegutses Adiste Algkool, mis suleti 1965. aastal. Algkooli juhataja aastatel 1929–1940 oli Albert Ivask.

1965. aastal võeti Ibesoo kaguküljel asunud mahajäetud kruusa-liivakarjäär kasutusele prügilana.
Pärast taasiseseisvumist oli Adistes Põlva maakonna ainuke prügila. Prügila suleti 2009. aastal. Ladustatud prügist kujundati kuplikujuline pinnavorm, mis kaeti geotekstiili ja pinnasega.

Adistega liideti 1977. aasta väikekülade ühendamise raames lõuna poole jääv Viiraperä küla ja osa põhja poole jäävast Kooskora külast.

2010. aastal asutati külaliikumist edendav MTÜ Adiste. 2012. aastal avati korrastatud külaplats. Adiste külavanem on Eino Kuivalainen.

Adiste küla osad on Haidaku, Koti, Kriiva ja Tsura.

Adistes on sündinud majandusteadlane Heidi Soe.

## Nime päritolu

Sama päritolu näib olevat Raplamaal olev Adila. Nime aluseks võib oletada mingit isikunime, sest nii *-la* kui *-ste* on sageli isikunimedest tuletatud kohanimede lõpus.

Adiste küla 17. sajandi nimekujud on lähedased tänapäevasele kohalikule hääldusele. 1627. aasta nimekuju saab analüüsida ka kui *Atsi(dõ)* või *Aditsi(dõ)*. Selle algusosa *Adi* või *Ati* võib pidada tulnuks muinasgermaani isikunimest, näiteks *Atte, Adde, Ati* või *Adi*. Noorema mugandusena võiks *Adi* pärineda Andreasest või Adolfist, aga Adiste küla nimi on nii vana, et see pole tõenäoline.

## Viited

## Välislingid
*E-kultuuripärand. Võrumaa Muuseumi fotokogu. Adiste algkooli hoone (1948)
Andre

**Andre** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Külas on olnud Andre karjamõis.

Külas asub Andre Tõnisekivi.

## Viited
Eoste

**Eoste** (võru keeles **Eostõ**) on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Eoste külgneb läänes Valgesoo ja Taevaskoja külaga, edelas Mammastega, lõunas Himmastega, idas Adistega, põhjas Mooste valla Säässaare külaga. Eoste küla läänepiir kulgeb mööda Orajõge ja Ahja jõge.

## Loodus
Ahja jõe ääres asub Eoste hoiuala.

## Kultuur
Eoste külas asuvad mitmed arheoloogiamälestisena kaitse alla võetud kääpad. Arheoloogiamälestistena on kaitse all ka Eoste Ristimägi ja Keldrimägi. Külas asuvad ka Eoste ristipuud ja Porgandi ristipuud.

## Taristu
Eoste küla läbivad Himmaste–Rasina tee (18162) ja Kärsa–Eoste tee (18181).

## Vaata ka
*Porgandi vesiveski

## Viited
Välisluure

**Välisluure** on salajase informatsiooni kogumine välisriikidest. Info kogujat nimetatakse **luureagendiks** ehk spiooniks.

Välisluuret teevad kõik luureametid (v.a vastuluureametid). Neid eristatakse kogutava info erialalisuse (sõjaväeluureametid koguvad sõjaväelist infot, sõjaväeluure hulka liigitatav **mereväeluure** kogub infot sõjalaevastike ja sõjalaeva tehnika kohta jne) ja info kogumisel kasutatava kogumisvahendi järgi (agentuurluure ja tehniline luure).

Välisriigis tegutsevat agentide võrku nimetatakse **residentuuriks**, seda juhtivat elukutselist luureohvitseri **residendiks**. Residentuurid liigitatakse **legaalseteks** ja **illegaalseteks** residentuurideks. Legaalne residentuur on seotud suursaatkonnaga, kus diplomaadiameti kattevarjus jadiplomaatilise kaitse all olevad luureohvitserid juhivad agentide võrke. Illegaalsed residentuurid diplomaatilist katet ei kasuta. Ühes riigis võib suurtel luureametkondadel olla mitu üksteisest sõltumatut residentuuri.

Välisluure teeb ka vastuluuret välisriikides: püüab leida informatsiooni kodumaal tegutsevate välisriikide spioonide kohta, samuti vastutab suursaatkondade luurealase kaitse eest. 

## Vaata ka
* Kaitsepolitsei
* Luure 
* Luureagentuur
* Luureamet
* Riigisaladus
* Salakuulamine
* Sideluure
* Spioon
* Sõjaväeluure
* Tehniline luure
* Tööstusspionaaž
Liza Minnelli

**Liza May Minnelli** (sündinud 12. märtsil 1946 Los Angeleses Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.

Liza Minnelli ema oli näitleja Judy Garland ja isa filmirežissöör Vincente Minnelli.

Esimese filmirolli tegi Minnelli kaheaastaselt koos emaga filmis "In the Good Old Summertime". Peaosa eest Bob Fosse'i filmis "Kabaree" (1972) sai ta mitu filmiauhinda, sealhulgas ka Oscari ja BAFTA auhinna.

Aastal 1977 mängis Liza Minnelli Robert de Niroga filmis "New York, New York". Tema lauldud ja filmis kõlanud nimilaul sai hitiks.
## Valik filme

## Isiklikku
Liza Minnelli on olnud abielus neli korda: Peter Alleniga (1967–1974), Jack Haley juunioriga (1974–1979), Mark Geroga (1979–1992) ja David Gestiga (2002–2007). Kõik abielud lõppesid lahutusega. Lapsi tal ei ole.

Liza Minnellil on olnud probleeme alkoholi ja narkootikumidega.

## Viited

## Kirjandus
### inglise keeles
* Freedland, Michael (2003). *Liza, with a 'Z': The Traumas and Triumphs of Liza Minnelli.* Pavilion Books, 270 pages, ill. ISBN 978-1-8610-5681-8
* Leigh, Wendy (1993). *Liza: Born a Star.* ‎Dutton, 304 pages. ISBN 978-0-5259-3515-5
* Mair, George (1996). *Under the Rainbow: The Real Liza Minnelli*. Carol Publishing, 248 pages, ill. ISBN 978-1-5597-2312-1
* Schechter, Scott (2004). *The Liza Minnelli Scrapbook.* Kensington Books/Citadel Press, 227 pages. ISBN 978-0-8065-2611-9
* Spada, James (1983). *Judy and Liza.* Doubleday & Co., 232 pages. ISBN 978-0-2839-8993-3

## Välislingid

*
Luureagentuur

**Luureagentuur** on luureamet, mis tegeleb agentuurluurega ehk salajase teabe kogumisega välisriikidest, kasutades selleks **luureagente** ehk spioone.

## Luureagentuure
*CIA – *Central Intelligence Agency*, Ameerika Ühendriikide Luure Keskagentuur
*Mossad – Iisraeli Vastuluure ja Erioperatsioonide Instituut
*SVR – *Служба внешней разведки Российской Федерации* (СВР РФ), Venemaa Föderatsiooni välisluureamet
*BND – *Bundesnachrichtendienst*, Saksamaa välisluureamet
*Välisluureamet – Eesti Vabariigi välisluureamet

## Vaata ka
*luure
*sõjaväeluure
*tehniline luure
*sideluure
*spioon
*riigisaladus
*Kaitsepolitseiamet
Luureamet

**Luureamet** on riigiasutus, mille ülesanne on koguda ja analüüsida salajast või raskelt kättesaadavat teavet ehk teha luuret.

Luureametid liigitatakse peamiselt välis- ja vastuluureametiteks.

**Välisluureametid** liigitatakse vastavalt infokogumise viisile agentuur- ja tehnilise luure ametiteks.

Luureameteid liigitatakse veel ka vastavalt sellele, kas nad koguvad **tsiviil**- või **sõjaväealast** infot, viimast koguvad sõjaväeluure ametid.

## Eesti
Eestis tegeleb välisluurega Välisluureamet ja vastuluurega Kaitsepolitseiamet.

## Vaata ka
*riigisaladus
Tehniline luure

**Tehniline luure** on salajase või raskesti kättesaadava info kogumine tehniliste vahenditega.

## Vaata ka
*ECHELON ja NSA
*luureagentuur
*luureühendus
*riigisaladus
*sideluure
*spioon
*sõjaväeluure

## Välislingid
*Põnev ajalugu: levinud kontoriseade – CIA tõhus spioon külma sõja ajal, delfi.ee, forte, 14. juuni 2012
*Venemaa arendab ülemaailmset luuresüsteemi „kõikenägev silm“ (Mitmepositsiooniline luure- ja informatsioonisüsteem (MRIS)), Delfi.ee, 30. november 2012
Tantsude loend

*Siin on loetletud [[tants]]e.*

## A
*Aagenpits
*Aeglane fokstrott
*Aeglane valss
**[[Allemande]]*
* Aleksandra valss
*Anglees

## B
* *[[Bachata]]*
* *[[Bailatino]]*
* Ballett
* *[[ballo]]*
* *[[barriera]]*
* *[[basse danse]]* / *[[bassadanza]]*
* *[[bergamasca]]*
* *[[Boogaloo]]*
* Boolero
* Bossanoova ehk bossa
* Boston
* Bourrée
* *[[branle]]*
* Breik
* *[[Brička]]*
* Bugi-vugi

## C
* *[[cakewalk]]*
* *[[canario]]*
* *[[carole]]*
* *[[cascarda]]*
* *[[chaconne]]*
* *[[country dance]]*
* *[[courante]]*

## D
**[[Dalton's delight]]*
*Džaiv
*Džiig

## E
*Ekossees
*Estampii

## F
* Fandango
* Farandool
* Flamenko (*flamenco*)
* Fokstrott
* Folia
* Forlana
* Franssees
* Furiant

## G
*Galjard (gagliarda, galliard, gaillarde)
*Galopp
*Gavott
*Gigue

## H
* Habaneera
* Halling
* Hopakk
* Hora
* *[[hornpipe (tants)|hornpipe]]*
* Hota

## I
*Ingliska
*Inglisjakk

## J
* *[[Jácara]]*
* Jenka
* Jooksupolka

## K
*Kadrill
*Kaerajaan
*Kalamies
*Kalüpso
*Kamaarinskaja
*Kandali
*Kankaan
*Karoobuška
*Kargus
*Kasatski
*Kasatšokk
*Kihnumua
*Kihnu ratas
*Kikapuu
*Kivikasukas
*Kohaanuška
*Kolmekuusinen
*Kolmõ puari
*Kontratants
*Kotiljon
*Krakovjakk
*Kupparimuori
*Kurant
*Kägara
*Kännujuurimine

## L
*Labajalavalss
*Lambada
*Lender
*Lesginka
*Lendler
**[[Lindy-hop]]*

## M
*Mambo
* *[[Marizápalos]]*
*Masurka
**[[Melbourne shuffle]]*
*Menuett
**[[Merengue]]*
*Milonga
**[[Moonwalk]]*
* *[[moriskitants|moresca]]*
*Morris
**[[Mugurdancis]]* (seljatants)
*Müsett

## N
*Neljapuari
*Numeett
*Nummerpolka
*Nõianeitsi

## O
*Oberek
*Oige ja vasemba
*Onestep

## P
* Padespann (padespaan)
* *[[Paradetas]]*
* Pasodoobel
* Passakalja (*passacaglia*)
* Passemezzo
* Passepied
* Pavaan (*pavane*)
* *[[Pavaniglia]]*
* Perekonnavalss
**[[Plena]]*
* Polka
* Polonees
* Polska

## Q
**[[Quickstep]]*

## R
*Rebolation
*Reel
**[[Reggaeton]]*
*Reinlender
*Reinlender (baieri polka)
*Rigodoon
*Ristpulkade tants
*Rivitants (*line*-tants)
*Robot
*Rumba
*Räditants

## S
*Sabatants
*Salsa
*Samba
*Sarabanda (saraband)
**[[Sardana]]*
*Savikoja venelane
*Seenepolka
*Seguidilla
*Serjooža
*Sirtaki
*Sitsiliaana
*''Skanking''
*Skrooder
* *[[Spagnoletta]]*
*Stepptants
*Suboota
*''Show''-tants

## Š

## Z
*Zumba

## Ž

## T
*Tango
*Tarantella
*Targa rehealune
*Tibutants
*Tinna
* *[[tourdion]]*
*Trepakk
*Tsam
*Tšaarlston
*Tšaardaš (*Csárdás*)
*Tšatša ehk tša-tša-tšaa
*Tuljak
*Tuustepp
*Tvist

## U

## V
*Valss
**[[Vogue (tants)|Vogue]]*
*volta
*Vurrsahkadi
*Värbunkoš (*Verbunkos*)

## Ö
**[[Ördög útja]]* (*Drumul dracului*)

## Ü
*Üks, kaks, kolm, neli, viis, kuus, seitse
Türi kevadfestival

**Türi kevadfestival** toimub alates 2007. aastast Eesti kevadpealinnas Türil. Festivalil on ühendatud klassikalise muusika ja loodus.

Festivali algataja, kunstiline juht ja produtsent on klavessinist Iren Lill.

Türi kevadfestivali korraldavad Türi Arengu Sihtasutus ja Türi vallavalitsus.

## Viited
Jantra

**Jantra** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla läbib Madala oja.

Jantra ja Madala vahel Pokomäel asub arvukalt kaitsealuseid kääpaid.

## Viited
Vivva

**Vivva** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla üheks piiriks on Tartu–Petseri raudtee.

Külas asus Orava mõisa hobusetall.

Loodusobjektidest asub külas Liphardi mänd, mida arvatakse olevat üle 300 aasta vana.

## Viited
Sõjaväeluure

**Sõjaväeluure** on riigi kaitseväe tegevus, mille eesmärk on eri tasemetel ja meetoditega riigi sõjaliseks kaitseks koguda ja töödelda teavet võimalike vastaste kohta. Eestis on kaitseväeluure eesmärk koguda ja töödelda teavet: 

* riigi sõjaliseks kaitsmiseks;
* rahvusvahelise sõjalise operatsiooni ettevalmistamiseks ja läbiviimiseks;
* riigi vastu suunatud luuretegevuse ennetamiseks või tõkestamiseks riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud juhtudel ja korras;
* rahvusvahelise sõjalise operatsiooni piirkonnas operatsioonil osaleva Kaitseväe üksuse kaitseks samas seaduses ettenähtud korras;
* taustakontrolli teostamiseks.

Riigi ja sõjaväe juhid korraldavad luuretööd, et koguda sõjaväelist salastatud teavet. Luuretööd tehakse koostöös riigi luureühenduste sõjalise luure allüksustega. Luuretöös kogutakse ja töödeldakse (analüüsitakse) teavet võimaliku ja reaalse vaenlase kohta. Kogutud teave edastatakse sellest huvitatud isikutele ja asutustele. Sõjaväeluuret tehakse nii rahu- kui ka sõjaajal.

Sõjaväeluure eesmärk on sõjategevuse ettevalmistamisel hankida vajalikku teavet võimaliku vaenlase tegevuse kohta, et tagada kaitseressursside õigeaegne ja tõhus kasutamine. 

Sõjaväeluure kolm tasandit on:
*strateegiatasandi luure, mida korraldab sõjaväe ülemjuhatus ehk kindralstaap nii sõja- kui ka rahuajal riigi huvides ja kaitsevõime kindlustamiseks;
*operatsioonitasandi luure, mida korraldab sõjaväeringkondade, väegruppide, rinnete (laevastike), armeede (flotillide) juhtkond ja staap nii sõja- kui ka rahuajal, eesmärgiga saada tegevuseks (sh operatsioonide kavandamiseks ja teostamiseks) vajalikku teavet;
*taktikatasandi luure, mida korraldavad üksikute väeliikide, väeosade ja allüksuste juhid ja staap eelkõige sõjaajal. Eesmärk on saada teavet vastase mere- või maavägede või tulevaste sõjategevuse piirkondade kohta. Kogutud teavet kasutatakse lahingutegevuse ettevalmistamiseks ja edukaks teostamiseks. Erandiks võivad olla piiritsoonis või neutraalsetes riikides tegutsevad sõjaväeluure allüksused ja organisatsioonid.

Sõjaväeluureüksused on igas riigis välja kujunenud tavade järgi kas ühendasutused või jagunevad vastavalt sellele, mis väeliigi kohta nad teavet koguvad. 

## Organisatsioonid
### Euroopa
*  - sõjaväeluure keskasutuseks on Kaitseväe Luurekeskus (sõjaline luure ja vastuluure) ja kaitseväe peastaabi luureosakond.
*  - CII (*Centro Intelligence Interforze*) 
*  - MAD (*Militärischer Abschirmdienst*) 
*  - DI (*Defence Intelligence*)
*  - HUR MO (*Holovne upravlinnia rozvidky Ministerstva oborony Ukrainy*)  
*  - Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsus

### Põhja-Ameerika
* *  - DIA, G-2, MIC

### Varem tegutsenud organisatsioonid
* Abwehr
* Eesti sõjaväeluure oli aastatel 1918–1940 Sõjavägede Staabi II osakond

## Vaata ka

*signaalluure
*riigisaladus
*luureagentuur
*Välisluureamet
Kamnitsa

**Kamnitsa** (kohalik hääldus **Kaamnitsa**) on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla lähistel voolab Kamnitsa oja. Külast loodesse jääb Meenikunno looduskaitseala.

Küla äärealal asus Kõrgemäe vahtkonna puukool.

## Viited
Kliima küla

**Kliima** on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla lähistel asus Kliima raudteejaam.

Külas on tegutsenud pood.

Kliima külast Pura talust on pärit Leo Kunnas.

## Viited
Hanikase

**Hanikase** (kohalik hääldus **Haankasõ**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Enne 2017. aasta haldusreformi kuulus Põlva maakonna Orava valda.

Küla territooriumilt voolab läbi Tuderna oja. Küla lõunapiiril voolab Liinamäe oja.

Külas asus kool (1873–1997). Tänapäeval tegutsevad koolimajas Hanikase külakeskus ja raamatukogu.

18.–19. sajandil jagunes küla kaheks ning tekkisid Mäe-Hanikase ja Ala-Hanikase. Need külad liideti uuesti 1977. aastal. Lisaks liideti samal aastal Hanikase külaga ka Süväoja (Süvaoja) ja Varigu (Variku).

## Viited
Kahkva (Võru)

**Kahkva** on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres.

Külas on tegutsenud Kahkva kool. Tegevus lõpetati 1977. aastal, seejärel asus hoones rahvamaja.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla läbib Niitsiku–Võmmorski tee.

Küla kirdenurk ulatub Mädajõeni. Mööda Mädajõge põhja pool asub teine samanimeline küla.

Kahkval asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu.

## Viited
Kõivsaare

**Kõivsaare** (kohalik hääldus **Kõivsaarõ**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) kuulud küla Põlva maakonnas Orava valda.

Külas asub mitu väiksemat sooala. Suur osa territooriumist on kaetud metsaga.

## Viited
Kõliküla

**Kõliküla** (ka: **Kõlli**) on küla Võru maakonnas Võru vallas Tartu–Petseri raudtee ääres.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla ääres asub Piiroja soo ja veel mitu väiksemat sooala.

## Viited
Armeegrupp Felber

**Armeegrupp Felber** (saksa keeles *Armeegruppe Felber*) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väeüksus.

## Ajalugu

Formeeriti 25. mail 1942. aastal XXXXV eriotstarbelisest korpusest Prantsusmaal. 26. augustil 1943. aastal formeeriti
ümber 19. armeeks.

## Komandörid

:*Hans Felber (25.05.1942)

## Allunud väeosad

22. detsember 1942.:
:*328. jalaväediviis
:*335. jalaväediviis
:*326. jalaväediviis
:*327. jalaväediviis
7. juuli 1943.:
:*326. jalaväediviis
:*388. tagavaradiviis
:*356. jalaväediviis
:*715. jalaväediviis
Kosmoseluure

**Kosmose**- ehk **satelliitluure** (inglise keeles *Geospatial Intelligence* ehk *GEOINT*) on salajase või raskesti kättesaadava info kogumine kosmoses paiknevate luuresatelliitide abil.

Kosmoseluure eeldab luuresatelliidi olemasolu, see on väga kallis ning seetõttu tegelevad kosmoseluurega üksikud riigid.

Suurim kosmoseluuret koordineeriv luureamet on Ameerika Ühendriikide Riiklik Julgeolekuagentuur NSA (*National Security Agency*).
## Vaata ka
 
*sõjaväeluure
*tehniline luure
*sideluure
*spioon
*riigisaladus
*luureagentuur
*Kaitsepolitseiamet
*Välisluureamet
*Echelon
Debiilik

**Debiilikuks** nimetati varasemas meditsiiniterminoloogias debiilsust (*debilitas mentis*) põdevat inimest. Tänapäeval on meditsiinis sellest terminist loobutud, sest see sõna on muutunud sõimusõnaks. Selle asemel räägitakse vastavalt RHK-10 klassifikatsioonile kerge vaimse alaarenguga isikust.

## Vaata ka
*vaimne alaareng
*vaimne küündimatus

## Välislingid
Sophia Loren

**Sophia Loren** (sündinud **Sofia Villani Scicolone**; 20. septembril 1934 Roomas) on Oscariga pärjatud itaalia näitleja ja seksisümbol. Teda peetakse sageli Itaalia populaarseimaks naisnäitlejaks. 

## Elukäik
Hariduse sai Sophia Loren Pozzuolis. Tema perekond oli väga vaene. 12-aastaselt astus ta kohalikku õpetajate instituuti, lootes õppimise ajaks saada ka elukoha. Loren on meenutanud, et sel ajal oli ta pikk, inetu ja sünge. Järgnevatel aastatel ta kosus ning pärast teise koha võitu iludusvõistlusel asus elama Rooma, kus lootis saada filmitäheks. Tema läbimurre toimus 1950. aastal, kui ta tutvus filmiprodutsent Carlo Pontiga, kellega hiljem ka abiellus.

Ponti toetas Loreni näitekunstiõpinguid ning andis talle esimese filmirolli. Kolmel järgmisel aastal tegi Sophia kaasa 20 filmis. Mõnikord osales ta isegi ühel perioodil kolme filmi võtetel. Ta sai populaarseks kogu Euroopas. 1955. aastal mängis ta esimest korda USA filmis "The Pride and the Passion", kus astusid üles ka Cary Grant ja Frank Sinatra.

1961. aastal võitis Sophia Loren briljantse osatäitmise eest Itaalia filmis "La ciociara" ("Ciociaralanna") parima naisnäitleja Oscari.

1960. aastate keskel sai Loren Prantsuse kodakondsuse.

## Filmograafia

## Tunnustus
* 1958 – Volpi karikas
* 1959, 1965 ja 1978 – David di Donatello auhind
* 1961 – Kuldne Palmioks Cannes'i filmifestivalil rolli eest filmis "Ciociaralanna"
* 1961 – Oscar rolli eest filmis "Ciociaralanna" eest
* 1961 – viis Kuldgloobust
* 1986 – Premio Simpatia
* 1987 – Maschera d'oro
* 1987 – Ameerika Christopher Columbus Award (panuse eest Itaalia ja USA suhete arendamisse)
* 1988 – Telegatto
* 1988 – Premio Napoletani illustri nel mondo (auhind maailmas tunnustatud Napoli päritolu isikule)
* 1989 – Premio Fiuggi
* 1991 – Academy Honorary Award
* 1991 – Césari auhind
* 1991 – Auleegioni orden
* 1998 – Elutöö Kuldlõvi
* 2003 – Kiievi rahvusvahelise filmifestivali Molodist auhind panuse eest maailma filmivaramusse

## Välislingid
*
Aizkraukle rajoon

**Aizkraukle rajoon** oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leeduga.

Rajoonis asus Daugava jõel Baltimaade suurim hüdroelektrijaam, Pļaviņase HEJ.

1. juulil 2009 jagati rajoon Aizkraukle, Koknese, Nereta, Pļaviņase, Skrīveri ja Jaunjelgava piirkonnaks.

## Haldusjaotus
### Linnad
* Aizkraukle
* Jaunjelgava
* Pļaviņas

### Vallad
Rajoonis oli 18 valda.
Balvi rajoon

**Balvi rajoon** oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes idas Venemaaga.

Rajoonis oli kaks linna: Balvi ja Viļaka.

2009. aastal loodi rajooni asemele neli piirkonda: Balvi, Baltinava, Rugāji ja Viļaka piirkond.
Luureohvitser

**Luureohvitser** on sõjaväelise auastmega luurealase koolituse läbinud ohvitser, kelle ülesanne on koguda varjatult salastatud informatsiooni välisriikides või juhendada värvatud agente ehk spioone.

Luureohvitseri, kelle ülesandeks on juhendada koostööle värvatud spiooni, nimetatakse kontrollohvitseriks.

Vastuluureohvitser on sõjaväelise auastmega ohvitser, kes on saanud vastava väljaõppe ning kelle ülesanne on välisriigi agentide avastamine, ümbervärbamine, varjatud jälgimine jne. 

## Vaata ka
*sõjaväeluure
Lepassaare

**Lepassaare** (kohalik hääldus **Lepässaarõ**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla läbib Valga–Petseri raudtee ja sellel paikneb Lepassaare raudteejaam.

Külas on asunud algkool ja apteek.

1977. aastal liideti Lepassaarega suurem osa Lossina külast (väiksem osa Hellekunnu külaga).

21. oktoobril 2023 avati külas Eduard Pütsepa mälestuskivi.

## Viited
Liinamäe

**Liinamäe** on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Küla põhjaküljel voolab Liinamäe oja. Külast voolab läbi Tuderna oja

## Viited
Kõvera

**Kõvera** (kohalik hääldus **Kõvõra**) on küla Võru maakonnas Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Külas on Kõvera järv ning sellest põhja pool asuvad Väikujärv ja Kõvera väikejärveks nimetatud Tahojärv.

Kõvera Tornimäel asus varem triangulatsioonitorn ja tegutses saekaater.

Küla territooriumi läänepiiri märgib Tartu–Petseri raudtee. Lähim peatus asub Rõssal (Orava raudteejaam).

## Viited
Praakmani

**Praakmani** on küla Võru maakonnas Võru vallas Valga–Petseri raudtee lõunaküljel.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Põlva maakonnas Orava vallas.

Külas on olnud Praakmani mõis.

Külaterritooriumi läänepiiri märgib Viluste–Lindora tee.

## Viited