open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lembitu Varblane

**Lembitu Varblane** (13. august 1923 Meelva, Läänemaa – 13. märts 2013 Haapsalu) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta lõpetas 1943. aastal Lihula Gümnaasiumi ja pärast Teist maailmasõda kaugõppes Tallinna Õpetajate Instituudi ja Tartu Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna.

Alates 1943. aasta oktoobrist kuni 1944. aasta septembrini teenis Soome mereväes. Eestisse naasmise järel mobiliseeriti Punaarmeesse.

Töötas õpetajana Matsalu koolis, hiljem oli Taebla Kooli direktor, Haapsalu haridusosakonna juhataja ja Haapsalu 8-klassilise Kooli direktor.

Ta on maetud Haapsalu Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1944 Soome 2. klassi Vabadusmedal
*1963 Eesti NSV teeneline õpetaja
*1997 Haapsalu vapimärk
*1998 Kodanikupäeva aumärk
*2002 Soome Lõvi Rüütelkonna teeneterist

## Viited
Myanmari lauljate loend

* Mar Mar Aye 
* Bobby Soxer 
* Chan Chan 
* Chit Thu Wai 
* Connie 
* Than E 
* Htun Aeindra Bo 
* Irene Zin Mar Myint 
* K Ja Nu 
* Khin Yu May 
* Kyi Kyi Htay 
* L Khun Yi 
* N Kai Ra 
* Annabella Lwin 
* Maykhala 
* Me N Ma Girls 
* Ah Moon 
* Hay Mar Nay Win 
* Ni Ni Khin Zaw 
* Oba Thaung 
* Phyu Phyu Kyaw Thein 
* Rebecca Win 
* Sung Tin Par 
* May Sweet 
* Nwe Yin Win 
* Yuzana
Kadri Pettai

**Kadri Pettai** (sündinud 1. detsembril 1972) on eesti kirjanik ja tõlkija.

## Kirjanduslik tegevus
* 2011 – "Muna", ilmus kogumikus "Täheaeg 9. Joosta oma varju eest"
* 2012 – "Jaanik(a)", kirjastus Tänapäev
* 2013 – "Kaarina ja võluvärgid", kirjastus Tänapäev
* 2015 – "Sei tu bah", ilmus kogumikus "Täheaeg 14. Teise päikese lapsed"

Kadri Pettai luuletekste on ilmunud kogumikus "Lemberaamat", tema näidendeid on lavastatud harrastusteatrites. 

## Tunnustus
* 2002 – Eesti Näitemänguagentuuri laste- ja noortenäidendite võistluse äramärgitud töö ("Kuidas printsess koju sai")
*2011 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud algupärase noorteromaani võistluse äramärgitud töö ("Jaanik(a)")
* 2012 – Eesti Lastekirjanduse Keskuse, ajakirja Täheke ja kirjastuse Tänapäev korraldatud lastejutuvõistluse "Minu esimene raamat" äramärgitud töö ("Kaarina ja võluvärgid")

## Välislingid
* Kadri Pettai Ulmekirjanduse baasis
* Kadri Pettai Näkimaailmas
Pakistani lauljate loend

* Qawwal Bahauddin Khan 
* Zeenat Begum 
* Aaron Haroon Rashid 
* Nusrat Fateh Ali Khan 
* Ahmed Rushdi
Karl Heinz Pintsch

**Karl Heinz Pintsch** (ka **Karl-Heinz Pintsch** ja **Karlheinz Pintsch**; (3. juuni 1909 – ?) oli Kolmanda Reichi sõjaväelane *[[Sturmbannführer]]*'i auastmes ja NSDAP asefüüreri ja Hitleri erasekretäri Rudolf Heßi vanemadjutant.

Pintschil oli kommertskooliharidus.

NSDAP-sse astus ta kahel korral, 1925. (nr oli 24400) ja 1928. aastal.

## Heßi adjutant
Rudolf Heßi vanemadjutant oli leitnant Pintsch alates 1934. aastast.

## Heßi Šotimaa-lend (1941)

1940. aasta oktoobrist alustas Hess treeninglende, enamasti laupäevahommikuti, Bf110-l Messershmitti tehase peakatselenduri Wilhelm Störi käe all. Tema saatjaks oli vanemadjutant Pintsch.

Hess andis kaks pitseeritud kirja Pintschi kätte juba jaanuaris 1941, kui Bf110-t lennuks ette valmistati. Üks pitseeritud ümbrik oli adresseeritud Pintschile ja teine Adolf Hitlerile. Pintsch sai käsu avada oma kiri siis, kui Hess pole nelja tunni möödudes tagasi jõudnud.

Laupäeval, 10. mail 1941, enne kui Ilse Hess jõudis Rudolfile lisaküsimusi esitada, jättis Hess temaga kiiresti hüvasti ja lahkus ametiautoga Mercedes-Benz koos Karlheinzi, isikliku käskjala Josef Palzeri ja ihukaitsja Franz Lutziga. Nad suundusid Haunstetteni lennuväljale.

Jeames Leasori sõnade kohaselt intervjueeris tema Pintschi enne viimase raamatu ilmumist Rudolf Hessist 1962. aastal, läinud Hess koos Pintschiga Kadeni ametiruumidesse, kus Hess tegi ühe telefonikõne – Pintsch ootas.

11. mail viinud Pintsch Hitlerile adresseeritud kirja Berghofi. Albert Speer, kes juhtus läheduses olema, meenutas, et Hitler möirgas pärast kirja lugemist Martin Bormanni järele.

Pintschi sõnutsi võtnud Hitler teate vastu rahulikult ja olla Hessi lennuasja juba varem pühendatud olnud.

1941. aasta mais pärast Heßi Šotimaa-lendu Messerschmitt Bf 110E-2/N-ga (raadiokood VJ+0Q, tehasenumber 3869) Augsburgist Šotimaale, arreteeriti Pintsch kui väidetav kaasteadja ning saadeti karistusüksusesse.

Hiljem on Pintsch väljendnud kahetsust selle üle, et abistades Hessi tema lennu ettevalmistustes tunneb ta ennast süüdi, et andis Hessile erisaabaste asemel paari karusnahaga vooderdatud lendurisaapaid, mis võisid tal langevarjuga maandumisel põhjustada hüppeliigesevigastuse.

## Nõukogude sõjavangina
1945. aastal võtsid Nõukogude sõjaväelased Pintschi vangi ja vabastasid 1955. aastal.

2010. aastal avastasid ajaloolased Moskvas Pintschi 1948. aastal kirjutatud 28-leheküljelise märkmiku, mille kohaselt olla Hitler veendunud olnud, et "leping englismannidega" võiks edukas olla.

Teda piinati. Piinamiste käigus murti tal käed, nii et ta ei olnud võimeline enam nuga ega kahvlit käes hoidma.

## Viited

## Kirjandus
*Henrik Eberle, Matthias Uhl, "Hitleri toimik. NKVD salajane ettekanne Jossif Stalinile, koostatud Hitleri isikliku adjutandi Otto Günsche ja kammerteener Heinz Linge ülekuulamise protokollide põhjal Moskvas 1948/1949", saksa keelest tõlkinud Toomas Huik, Tammerraamat, 2006
*Roy Conyers Nesbit ja Georges Van Acker, "Rudolf Hessi lend. Müüdid ja reaalsus". Inglise keelest tõlkinud Hillar Tali. Olion, Tallinn 2009
Nikolai Neustrojev

**Nikolai Denissovitš Neustrojev** (jakuudi keeles Николай Денисович Неустроев; 15. detsember (3. detsember vkj) 1895 Bajagaidanski uluss, Jakuudi oblast – 21. juuli 1929 Jakutsk) oli jakuudi kirjanik (näitekirjanik ja prosaist), jakuudi kirjanduse rajajaid.

Ta õppis aastatel 1910–1913 neljaklassilises Jakutski linnakoolis. Samal ajal õppisid seal Platon Sleptsov ja Maksim Ammossov. Neustrojev huvitus kirjandusest ja teatrist. 1916. aastal tõlkis ta koos Sleptsoviga jakuudi keelde Nikolai Gogoli komöödia "Revident".

1919. aastal võttis ta osa Nõukogude võimu kehtestamisest Jakuutias – ta kuulus naslegi revolutsioonikomitee koosseisu. Aastatel 1922–1924 töötas ta kooliõpetajana. 1925. aastal oli ta IV Jakuudi Nõukogude Kongressi delegaat. 1925–1926 töötas ta ajakirja toimetuses.

1927. aastal asus ta õppima Brjussovi-nimelisse Moskva kirjandusinstituuti, kuid tervislikel põhjustel jättis õpingud pooleli. Neustrojev suri Jakutskis 1929. aastal.

## Kirjanduslik tegevus
1915. aastal avaldati ajakirjas Sibirskije ogni ("Сибирские огни") Neustrojevi esimene jutustus "Dikaja žizn" ("Дикая жизнь"), mis oli kirjutatud vene keeles. Neustrojev oli esimene jakuudi näitekirjanik, kes viljeles komöödiažanrit. Tema näidend "Куһаҕан тыын" ('Kuri vaim') esietendus 17. oktoobril 1925. Seda kuupäeva loetakse Jakuudi rahvusteatri sünniajaks. 

1926. aastal ilmus Neustrojevi esimene raamat "Sahha komedijalara" ("Саха комедиялара", 'Jakuudi komöödiad').

Tema kirjanduspärandit on uurinud teiste seas ajaloodoktor Georgi Bašarin.

## Viited
Yuriko Koike

**Yuriko Koike** (jaapani keeles 小池 百合子 *Koike Yuriko*; sündinud 15. juulil 1952 Ashiyas) on Jaapani poliitik. Ta on 2. augustist 2016 Tokyo kuberner. Ta oli aastatel 2005–2009 Jaapani parlamendi alamkoja liige. Ta on olnud ka minister.

Ta sündis aastal 1952 Ashiyas Hyōgo prefektuuris.
Burkina Faso lauljate loend

## A
* Bil Aka Kora 
* Dez Altino 
## C
* Yé Lassina Coulibaly 
## D
* Gabin Dabiré 
* Victor Démé 
## N
* Alif Naaba 
## S
* Sana Bob 
## V
* Jah Verity 
## Z
* Zêdess
Austria ooperilauljate loend

## B
*Walter Berry

## D
*Elfi von Dassanowsky

## E
*Kurt Equiluz
*Adrian Eröd

## G
*Franz Xaver Gerl
*Anna Gottlieb
*Hilde Güden

## J
*Gundula Janowitz

## K
*Waldemar Kmentt
*Erich Kunz
*Selma Kurz

## L
*Eva Lind

## P
*Rosa Papier
*Julius Patzak
*Lucia Popp

## R
*Kurt Rydl
*Leonie Rysanek

## S
*Emil Scaria
*Gretl Schörg
*Regina Schörg
*Friedrich Schorr
*Bertha Schwarz

## T
*Richard Tauber

## V
*Johann Michael Vogl

## W
*Eberhard Wächter
*Bernd Weikl
*Ljuba Welitsch
Belgia ooperilauljate loend

## A
*Blanche Arral
*Désirée Artôt

## C
*François van Campenhout
*Jan van der Crabben

## D
*José van Dam
*Hector Dufranne
*Ernest van Dyck

## E
*Camille Everardi

## H
*Fanny Heldy

## L
*Marc Laho

## M
*Léontine de Maësen
*Guy de Mey

## N
*Jean Noté

## S
*Marie Sasse
*Marguerite Sylva

## T
*Bernard Tokkie
Bulgaaria ooperilauljate loend

## E
*Stefan Elenkov

## G
*Nikolaj Gjaurov

## H
*Boris Hristov

## I
*Petya Ivanova

## K
*Raina Kabaivanska
*Veselina Kasarova

## W
*Ljuba Welitsch

## Ž
*Ženi Živkova
Armeenia ooperilauljate loend

## A
*Lucine Amara

## B
*Isabel Bayrakdarian
*Ara Berberian
*Cathy Berberian

## D
*Zara Dolukhanova

## G
*Gohar Gasparyan

## M
*Arax Mansuryan

## O
*Shavo Odadjian

## P
*Hasmik Papyan

## S
*Levon Sayan
Soome ooperilauljate loend

## A
*Aino Ackté
*Ritva Auvinen

## B
*Kim Borg

## F
*Alma Fohström

## G
*Monica Groop

## H
*Riikka Hakola
*Mirjam Helin
*Jorma Hynninen

## I
*Soile Isokoski 

## K
*Tom Krause

## M
*Karita Mattila

## R
*Jaakko Ryhänen

## S
*Matti Salminen

## T
*Martti Talvela
Tarsina Alango

**Tarsina Alango** (sünninimi **Tarsina Schütz**, 1936. aastast **Tarsina Sütiste**, aastatel 1948–1956 **Tarsina Vilba**; 12. aprill 1923 Tartu – 8. august 2010) oli eesti pianist ja muusikapedagoog.

1936. aastast õppis ta klaveri eriala Tallinna konservatooriumis Sigrid Antropoff-Hörschelmanni ja Theodor Lemba juhendamisel. 1944. aastal lõpetas konservatooriumi klaveri erialal Artur Lemba klassis. 

Aastatel 1944–1976 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi kontsertmeister, 1968–1971 ka kontsertmeistriklassi õppejõud. Aastatel 1976–2001 oli ta Tallinna Muusikakooli kontsertmeistriklassi õpetaja.

## Tunnustus
*1977 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Isiklikku
Tema abikaasa oli laulja ja laulupedagoog Raimond Alango.

## Viited
Tšehhi ooperilauljate loend

## B
*Karel Berman

## D
*Emmy Destinn 

## J
*Maria Jeritza 

## K
*Magdalena Kožená

## N
*Jarmila Novotná

## S
*Ernestine Schumann-Heink
*Leo Slezak

## Š
*Milada Šubrtová

## Z
*Zdenka Ziková

## Ž
*Ivo Židek

## W
*Jadwiga Wysoczanská-Štrosová
Ungari ooperilauljate loend

## C
*Adrienne Csengery

## H
*Julia Hamari
*Felicie Hüni-Mihacsek

## M
*Éva Marton
*Margaret Matzenauer
*Erika Miklósa
*András Muskát

## O
*Aglaja Orgeni

## P
*Ilka Pálmay
*László Polgár
## S
*Sylvia Sass
*Mihály Székely
Saksamaa ooperilauljate loend

## A
*Theo Adam

## B
*Hildegard Behrens
*Oleg Bryzhak

## D
*Diana Damrau
*Eduard Devrient

## E
*Karl Erb

## F
*Brigitte Fassbaender
*Ludwig Fischer
*Dietrich Fischer-Dieskau
*Gottlob Frick

## G
*Christian Gerhaher
*Matthias Goerne
*Josef Greindl
*Eugen Gura
*Werner Güra

## H
*Marie Hanfstängl
*Peter Hofmann
*Hans Hotter

## J
*Siegfried Jerusalem

## K
*Jonas Kaufmann
*Barbara Kemp
*René Kollo

## L
*Lotte Lehmann
*Frida Leider
*Albert Lortzing
*Carl Löwe
*Christa Ludwig

## M
*Waltraud Meier
*Helga Meyer
*Kurt Moll

## O
*Sigrid Onégin
*Lisa Otto

## P
*Helga Pilarczyk
*Hermann Prey

## R
*Maria Radner
*Karl Ridderbusch
*Dorothea Röschmann
*Anneliese Rothenberger

## Q
*Thomas Quasthoff

## S
*Erna Sack
*Heinrich Schlusnus
*Karl Schmitt-Walter
*Rudolf Schock
*Peter Schreier
*Elisabeth Schumann
*Elisabeth Schwarzkopf
*Irmgard Seefried
*Peter Seiffert
*Gerhard Siegel
*Kriemhild Siegel
*Margarethe Siems
*Anja Silja
*Henriette Sontag
*Hans Sotin
*Gerhard Stolze
*Rita Streich

## V
*Martin Vantin
*Klaus Florian Vogt

## W
*Josepha Weber
*Wolfgang Windgassen
*Endrik Wottrich
*Fritz Wunderlich
Norra ooperilauljate loend

## E
*Mari Eriksmoen

## F
*Kirsten Flagstad

## G
*Nina Grieg

## I
*Bergliot Ibsen

## K
*Sissel Kyrkjebø

## L
*Thorvald Lammers

## N
*Eva Nansen
*Eidé Norena

## O
*Gina Oselio
Poola ooperilauljate loend

## B
*Piotr Beczała

## K
*Jan Kiepura
*Miliza Korjus

## O
*Alfred Orda

## P
*Ewa Podleś

## S
*Ada Sari

## Z
*Teresa Żylis-Gara
Horvaatia ooperilauljate loend

## B
* Neven Belamarić
* Branko Blaće 
* Ivanka Boljkovac

## C
*Krunoslav Cigoj 

## Č
*Saša Čano 

## G
* Zlata Gjungjenac 
* Vera Grozaj  

## J
* Sena Jurinac 

## K
* Blaženka Kernic

## L
* Josip Lešaja

## M
* Stjepan Marčec 
* Zinka Kunc-Milanov 
* Tomislav Mužek 

## N
* Tomislav Neralić 

## P
* Tino Pattiera
* Milan Pihler
* Irma Polak 
* Ema Pukšec 
* Ruža Pospiš-Baldani 

## R
* Marijana Radev
* Ferdinand Radovan
* Vladimir Ružđak 

## S
* Vera Schwarz 
* Maja Strozzi-Pecić 

## Š
* Bojan Šober 
## T
* Ljiljana Molnar Talajić 
* Nada Tončić 
* Milka Trnina 

## V
* Dunja Vejzović 

## W
* Tinka Wesel-Polla
Itaalia ooperilauljate loend

## A
*Marietta Alboni

## B
*Fedora Barbieri
*Cecilia Bartoli
*Ettore Bastianini
*Mattia Battistini
*Carlo Bergonzi
*Andrea Bocelli
*Sesto Bruscantini
*Renato Bruson

## C
*Piero Cappuccilli
*Virgilio Carbonari
*Mario Carlin
*Enrico Caruso
*Angelica Catalani
*Patrizia Ciofi
*Plinio Clabassi
*Franco Corelli
*Fiorenza Cossotto
*Karlo Cossutta

## D
*Toti Dal Monte
*Ildebrando D'Arcangelo
*Giovanni Matteo De Candia
*Giuseppe De Luca
*Mario Del Monaco
*Giuseppe Di Stefano

## E
*Renato Ercolani

## F
*Farinelli
*Agostino Ferrin
*Mirella Freni
*Ferruccio Furlanetto

## G
*Beniamino Gigli
*Tito Gobbi
*Giuditta Grisi
*Giulia Grisi

## J
*Eleonora Jankovic

## L
*Luigi Lablache
*Salvatore Licitra

## M
*Giovanni Martinelli
*Anna Moffo
*Napoleone Moriani

## N
*Alda Nonikoloaturni 
*Leo Nucci

## P
*Tancredi Pasero
*Giuditta Pasta
*Adelina Patti
*Tino Pattiera
*Luciano Pavarotti
*Gianna Pederzini
*Fanny Tacchinardi Persiani
*Aureliano Pertile
*Ezio Pinza

## R
*Ruggero Raimondi
*Eugenia Ratti
*Katia Ricciarelli
*Giovanni Battista Rubini
*Titta Ruffo

## S
*Mafalda Salvatini
*Tito Schipa
*Graziella Sciutti
*Renata Scotto
*Cesare Siepi
*Giulietta Simionato
*Ebe Stignani
*Giuseppina Strepponi

## T
*Giuseppe Taddei
*Francesco Tamagno
*Antonio Tamburini
*Renata Tebaldi
*Luisa Tetrazzini

## V
*Cesare Valletti
*Felice Varesi
*Ivo Vinco
*Giacomo Lauri Volpi

## Z
*Giovanni Zenatello
Venezuela ooperilauljate loend

## B
*Soledad Bravo
## G
*Rafa Galindo
*Lorenzo González
## H
*Nelson Henríquez
## I
*Gualberto Ibarreto
*Graciela Naranjo

## P
*Felipe Pirela
## R
*José Luis Rodríguez 
*Ruddy Rodríguez
## S
*Alfredo Sadel
*Simoney
Slovakkia ooperilauljate loend

## B
*Janko Babjak
*Štefan Babjak
*Gabriela Beňačková

## G
*Edita Gruberová

## J
*Dalibor Jenis

## P
*Lucia Popp
Hispaania ooperilauljate loend

## A
* Victoria de los Ángeles

## B
* Teresa Berganza
* Lucrezia Bori
	
## C
* Montserrat Caballé
* Mercedes Capsir

## D
* Plácido Domingo

## F
* Miguel Fleta

## G
* Manuel García
* Maria Gay
	
## K
* Alfredo Kraus

## L
* Pilar Lorengar

## M
* Maria Malibran
* Carlos Marín

## S
*Vicente Sardinero
Rootsi ooperilauljate loend

## A
*Claes-Håkan Ahnsjö
*Sigrid Arnoldson

## B
*David Björling
*Gösta Björling
*Jussi Björling
*Olle Björling

## E
*Selma Ek
*Malena Ernman

## F
*John Forsell

## G
*Nicolai Gedda
*Julius Günther

## L
*Jenny Lind

## M
* Lydia Molander

## N
*Birgit Nilsson

## O
*Anne Sofie von Otter

## S
*Elisabeth Söderström
*Set Svanholm

## T
*Iréne Theorin

## W
*Ingvar Wixell
Hollandi ooperilauljate loend

## A
*Thomas Acda
*Amber
*Elly Ameling
*Dick Annegarn

## B
*Douwe Bob
*Willem Breuker
*Herman Brood

## D
*Christina Deutekom
*Alphons Diepenbrock

## F
*Joan Franka

## K
*Lenny Kuhr

## L
*Thijs van Leer
*Paul de Leeuw

## O
*Johannes Ockeghem
*Trijntje Oosterhuis

## R
*Def Rhymz
*Edsilia Rombley

## S
*Teddy Scholten
*Heintje Simons

## V
*Remco Veldhuis
*Willemijn Verkaik
Šveitsi ooperilauljate loend

## C
*Lisa Della Casa 
*Fernando Corena 

## G
*Herbert Ernst Groh 

## H
*Ernst Haefliger 
*Philippe Huttenlocher 

## M
*Edith Mathis 

## P
*Otto Peter 

## S
*Maria Stader 

## T
*Eric Tappy
Venemaa ooperilauljate loend

## A
*Askar Abdrazakov
*Ildar Abdrazakov
*Vladimir Atlantov

## B
*Georgi Baklanov
*Dimitrij Bortnjanski
*Nikolai Baskov

## G
*Aida Garifullina

## H
*Eduard Hill
*Pavle Holodkov

## I
*Nikolai Ivanov

## J
*Anna Jegorova

## K
*Ljubov Kazarnovskaja
*Aleksander Kipnis
*Bogomir Korsov

## L
*Jelizaveta Lavrovskaja
*Sergei Leiferkus
*Sergei Lemešev

## M
*Margarita Miglau
*Tamara Milaškina

## N
*Jevgenij Nesterenko
*Anna Netrebko
*Antonina Neždanova

## O
*Jelena Obraztsova

## P
*Ivan Petrov
*Aleksander Pirogov
*Boris Popov

## S
*Tamara Sinjavskaja
*Sergei Skorohodov

## Š
*Fjodor Šaljapin

## V
*Galina Višnevskaja
*Mihhail Volkonski
Tušš (muusika)

**Tušš** on lühike fanfaarne instrumentaalmuusikapala, mida mängitakse tervituseks pidulikul austamis- või õnnitlustalitlusel.

## Viited
Tööviljakus

**Tööviljakus** (ka töö tõhusus, tootlikkus) väljendab mingis ajaühikus valmistatud toodangu hulga ja kulu suhet. Käitise tööviljakust arvutatakse ühe töölise tööpäeva või töötunni kohta valmistatud toodangu põhjal.

## Viited
Maksim Vitorgan

**Maksim Emmanuilovitš Vitorgan** (vene keeles Максим Эммануилович Виторган; sündinud 10. septembril 1972 Moskvas) on Venemaa näitleja (teatri- ja filminäitleja).

Ta lõpetas 1993. aastal  Moskvas GITIS-e. Ta töötas  näitlejana aastatel 1993–1999 Moskva Noorsooteatris ja 1999–2001 Lenkomis. 2001. aastal võttis Oleg Tabakov ta Tšehhovi-nimelise Moskva Kunstiteatri näitlejaks.

Ta on tegutsenud telesaadete lavastajana ja telesaatejuhina, samuti osa võtnud mitmest tõsielusarjast. Filmis hakkas ta sagedamini mängima 2000. aastatel. Kokku on ta mänginud enam kui 60 mängufilmis.

## Isiklikku
Maksim Vitorgan on pärit näitlejate perekonnast. Nii isa Emmanuil Vitorgan kui ka ema Alla Balter (suri 2000. aastal) on pälvinud Venemaa rahvakunstniku aunimetuse. Rahvakunstnik on ka Maksimi nõbu dirigent Mark Gorenštein.

Maksim Vitorgani esimesest abielust näitleja Viktorija Verbergiga on tal tütar Polina (sündinud 1996) ja poeg Daniil (2000). Kolmandast abielust ajakirjanik ja telesaatejuht Ksenija Sobtšakiga on tal poeg Platon (sündinud 2016).

## Viited

## Välislingid

*Максим Виторган. kinopoisk.ru
*Ksenija Sobtšaki mees Delfile: ärge muretsege, Venemaa järgmine president on Vladimir Putin. epl.delfi.ee, 4. detsember 2017
Unique Hotels

**Unique Hotels** on Eesti hotellikett. Ketti kuuluvad hotellid, mis asuvad ajaloolistes renoveeritud hoonetes.

Hotelliketti kuulub neli hotelli:
*City Hotel Tallinn
*Kreutzwald Hotel Tallinn
*von Stackelberg Hotel Tallinn
*puhke- ja konverentsikeskus Vihula Mõis (Vihula Manor Country Club & Spa) (vaata Vihula mõis)

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kreutzwald Hotel Tallinn

Kreutzwald Hotel Tallinn on Tallinnas aadressil Endla tänav 23 asuv neljatärnihotell. 

Hotell kuulub hotelliketti Unique Hotels.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Skin (Rag'n'Bone Mani laul)

"**Skin**" on briti laulja ja laulukirjutaja Rag'n'Bone Mani esitatud ja (kaasautorina) loodud laul. 

Laulu autorid on Rory Graham, Jonny Coffer, Jamie Scott, Mike Needle ja Dan Bryer. "Skini" tegi allalaaditava muusikafailina kättesaadavaks 26. jaanuaril 2017 Columbia Records. "Skin" on Rag'n'Bone Mani debüütstuudioalbumi "Human" kolmas singel.

## Välislingid
*Laulu "Skin" ametlik video YouTube'is
*Laulu "Skin" laulusõnad
*"Skin"
Von Stackelberg Hotel Tallinn

**Von Stackelberg Hotel Tallinn** on Tallinnas aadressil Toompuiestee 23 asuv neljatärnihotell. Hotell kuulub hotelliketti Unique Hotels.

Hotell asub 1874. aastal baltisaksa paruni Theophil von Stackelbergi linnaresidentsiks ehitatud hoones, mis restaureeriti aastal 2015. Hoones  on varem tegutsenud TTÜ Eesti Energeetika Instituut.

## Viited

## Välislingid
*Hotelli koduleht
Ülemiste jalakäijate sild

**Ülemiste jalakäijate sild** on Tallinnas Suur-Sõjamäe tänava ja Peterburi tee vahel. Sild kuulub Eesti Raudteele.

## Vaata ka
*Ülemiste viadukt

## Viited

## Välislingid
*https://tallinncity.postimees.ee/2870925/ohtlik-ulemiste-jalakaijate-sild-on-kavas-lammutada
Laekvere Põhikool

**Laekvere Põhikool** on põhikool Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Laekveres aadressil Kesk tänav 8. Kooli direktor on Arne Labe.

Kooli hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks. Hoone ehitati 1930-1931.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*
Gertten

**Gertten** (baltisaksa traditsioonis **Gerten**) on Hattingenist pärit baltisaksa ja Rootsi aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
XVI sajandi lõpus siirdus Berend von Gerten (maeti 1627) Hattingenist Liivimaale Tartusse, kus temast sai peagi raehärra ja bürgermeister. 

Tema järeltulijad aadeldati 1643., 1647., 1653. ja 1663. aastal Rootsi valitsejate poolt ning nad introdutseeriti 1668. aastal tituleerimata aadlisuguvõsana Rootsi rüütelkonda nr 749 all. 1818. aastal võeti nad ka Soome suurvürstkonna Soome rüütelkonda.

## Suguvõsa liikmeid
*Berend von Gerten (maeti 1627), Tartu ja Tallinna bürgermeister, Kärkna mõisnik
*Berend von Gertten (suri 1665), kindralmajor, Eestimaa maanõunik
*Conrad von Gerten (suri 1670), ooberstleitnant, Kärkna mõisnik
*Berend Johann von Gerten (suri 1677), ooberstleitnant, Kärkna mõisnik, Liivimaa maanõunik
*Gustaf Vilhelm von Gertten (1679−1754), Rootsi admiral (1738)
*Johan Vilhelm von Gertten (1727−1779), Rootsi kontradmiral
*Johan Adam von Gertten (1767−1835), ooberst, maalikunstnik
*Magnus Gösta von Gertten (sündinud 1953), filmirežissöör, produtsent
*Carl Fredrik (von) Gertten (sündinud 1956), filmirežissöör, ajakirjanik

## Viited

## Kirjandus
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1927. Lk 53-64 https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Gertten_nr_749.

## Välislingid
*Gerttenite suguvõsa aadlivapp.
On My Mind

"**On My Mind**" on inglise muusikatrio Disciples esitatud laul, mis tehti Ühendkuningriigis kättesaadavaks 
allalaaditava muusikafailina 17. veebruaril 2017 Parlophone'i ja Warner Music Groupi poolt. 

"On My Mind" laulu muusikavideo avaldati YouTube'is 3. aprillil 2017.

## Viited

## Välislingid
* "On My Mind" – YouTube'i muusikavideo
Berend von Gerten

**Berend von Gerten** (ka **Gertten** ja **Garten**) (maetud 1. märtsil 1627 Tallinna) oli Tartu ja Tallinna bürgermeister ning Kärkna mõisnik.

## Elulugu
### Tartu raehärra ja bürgermeister
Ta oli pärit Hattingenist. XVI sajandi lõpul kolis ta Liivimaale Tartusse. 1591−1594 oli ta selle linna Suurgildi oldermann. 1594. aastaks oli temast saanud raehärra ja 1601. aastaks bürgermeister. 

### Tallinna bürgermeister
XVII sajandi algul asus ta elama Tallinna. 1601. või 1608. aastal võeti ta Tallinna kodanikuks. 1608. aastal valiti ta raadi ja 1609−1626 oli ta bürgermeister.

### Surm
Suri Tallinnas 1627. aastal ja maeti Tallinna Niguliste kirikusse.

## Suguvõsa aadliseisus
Rootsi kuninganna Kristiina tõstis tema järeltulijad 1643. aastal aadliseisusse ja kanti Rootsi rüütelkonna tituleerimata aadlisuguvõsana aadlimatriklisse nr 749 all rootsipärase nimekujuga **von Gertten**.

## Kärkna mõis
1602. aastal läänistas Södermanlandi hertsog Karl talle Tartu lähedal Kärkna mõisa, mis tollal oli tuntud Vanamõisana. 1626. aastal kinnitas tema valdusõigust kuningas Gustav II Adolf. Lisaks mõisale läänistati talle mitu ümberkaudset küla. Tema perekonnanime järgi on tulnud mõisa eestikeelne nimi.

## Vaata ka
*Gertten
*Kärkna mõis

## Viited

## Kirjandus
*Lemm, Robert Arthur von. *Dorpater Ratslinie 1319−1889 und das Dorpater Stadtamt 1878−1918*. Marburg/Lahn: 1960. Lk 68.
Conrad von Gerten

**Conrad von Gerten** (ka **Gertten**) (suri 8. november 1670 Turu) oli sõjaväelane ja Kärkna mõisnik.

## Elulugu
Ta sündis Tartu ja Tallinna bürgermeistri Berend von Gerteni ja tema abikaasa Margaretha von Reesi noorema pojana. 1638. aastal immatrikuleeriti ta Tartu ülikooli. Pärast seda astus Rootsi sõjaväeteenistusse, kus ülendati peagi kapteniks. 1647. aastal sai ta koos oma vennaga aadlitiitli ja 1668. aastal introdutseeriti ta Rootsi rüütelkonda. 1659. aastal sai ta Savolaksi jalaväerügemendi ooberstleitnandiks. 

Ta päris oma isalt Kärkna mõisa, millest ta aga Rootsi-Vene sõja ajal 1658. aastal ilma jäi. 

## Vaata ka
*Gertten
*Kärkna mõis

## Viited
Archibald Cronin

**Archibald Joseph Cronin** (19. juuli 1896 Cardross – 6. jaanuar 1981 Montreux) oli Šoti kirjanik ja arst.

Ta sündis aastal 1896 Cardrossis Šotimaal.

Tema loomingust on tuntumad olustikulised ja ühiskonnakriitilised romaanid "Tsitadell" ja "Hispaania aednik" ning näidend "Jupiter naerab".

## Eesti keeles ilmunud
*"Tsitadell" Ilukirjandus ja Kunst 1948, Eesti Raamat 1987
*"Hispaania aednik" Orto 1958
*"Õigus peab võitma" Orto 1962
*"Juudapuu" Orto 1963, Eesti Raamat 1993

## Välislingid
*Kuuldemäng. Archibald Cronin "Tsitadell" Raadioteater 1956
Berend Johann von Gerten

**Berend Johann von Gerten** (ka **Bernt Johan von Gertten**) (hukkus 14. juuli 1677 Skåne sõjas Landskrona lahingus) oli sõjaväelane ja Kärkna mõisnik.

## Elulugu
Ta sündis kindralmajor Berend von Gertteni (suri 1665) ja tema abikaasa Elisabeth Wachtmeisteri (suri 1691) pojana. Astus Rootsi sõjaväeteenistusse ja teenis aastatel 1650−1660 Riia garnisonis. Tõusis ooberstleitnandiks ning oli aastatel 1663−1667  Liivimaa rüütelkonna Liivimaa maanõunik.

Ta sai Rootsi-Vene sõja ajal kaotatud Kärkna mõisa tagasi Liivimaal ja selle omanikuna on teda nimetatud 1668. aastal. 1675. aastal pantis ta selle ära.

## Vaata ka
*Kärkna mõis

## Viited

## Kirjandus
*Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1927. Lk 54 https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Gertten_nr_749.
Pragi kool

**Pragi kool** oli algkool Põlvamaal Koiola külas (tänapäeval Pragi). Kool tegutses 1812-1972. Kooli hoone on säilinud ja seda kasutatakse elumajana.

## Viited

## Kirjandust
*Enn Esko. Põlvamaa aladelt kadunud koolid 1700-2010 ehk raamat Põlvamaa aladel kunagi olnud koolidest. Põlva, 2010.
Vana-Koiola kool

**Vana-Koiola kool** oli kool Põlvamaal Vana-Koiola külas. Kool tegutses aastatel 1926–2010. 

Kool on aja jooksul olnud nii algkool kui ka põhikool. Kooli hooned on säilinud tänapäevani. 

Kooli esimene direktor oli Henno Alfred.
Puhasväärtus

**Puhasväärtus** (ka **isiklik puhasväärtus** ja **netoväärtus**) näitab, kui palju vara jääb inimesele alles pärast kõigi tema võlgade tasumist. 

Üldjuhul on suure puhasväärtusega niisugune inimene, kes teenib palju, aga kulutab oma teenistusega võrreldes vähe. Teisiti öeldes – elab alla oma võimaluste.

## Puhasväärtuse leidmine
Puhasväärtuse arvutamisel võetakse varana arvesse finantsvara ehk lihtsamalt öeldes säästud (raha pangakontodel, väärtpaberid jms), kinnisvara ja muu ajas püsiva või kasvava väärtusega vara. 

Säästud (hoiused, investeerimis- ja pensionifondide osakud, aktsiad jms) võib puhasväärtuse arvutamisel arvesse võtta täies ulatuses, sest need on mõeldud selleks, et katta erakorralisi väljaminekuid või kompenseerida regulaarse sissetuleku vähenemist. Elu- ja pensionikindlustus on samuti sääst (erinevalt vara- ja õnnetusjuhtumikindlustusest) selles ulatuses, mida elukindlustusselts lepingu kohe lõpetamisel maksaks. Erinevad säästude liigid ei pruugi olla igal ajahetkel kohe kasutatavad.

Vallasvara – autot, kodumasinaid, riideid jms – ei ole üldjuhul õige puhasväärtuse hulka arvestada. 

Võlgade all pannakse kirja pangast (näiteks eluaseme ostuks või tarbimiseks), liisingufirmast, sõbralt, tuttavalt ühisrahastusplatvormi kaudu või kiirlaenufirmast võetud laenud, samuti kauplusest järelmaksu või krediitkaardiga ostes tekkinud võlad. 

## Viited
Põlva tütarlaste kihelkonnakool

**Põlva tütarlaste kihelkonnakool** oli tütarlastele mõeldud kihelkonnakool Põlvamaal Põlvas. Kool tegutses 1857-1865 ja 1872-1893. 

Kooli asutas David Donner.

## Vaata ka
*Põlva kihelkonnakool

## Viited

## Kirjandust
*Milvi Hirvlaane. "Põlva Ühisgümnaasium ajast aega". 2005
Põlva õigeusu kihelkonnakool

**Põlva õigeusu kihelkonnakool** oli õigeusu kihelkonnakool Põlva kihelkonnas. Kool asutati Kähri õigeusu kiriku juurde 1851.

## Vaata ka
*Põlva kihelkonnakool
*Põlva tütarlaste kihelkonnakool

## Viited

## Kirjandust
*Milvi Hirvlaane. "Põlva Ühisgümnaasium ajast aega". 2005
Väike-Lähtru kool

**Väike-Lähtru kool** oli kool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Väike-Lähtru külas. Kooli hoone ehitati 1889. Kool lõpetas tegevuse 1970. Kooli hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Ōita staadion

**Ōita staadion** (jaapani 大分スポーツ公園総合競技場 *おおいたスポーツこうえんそうごうきょうぎじょう*) on Jaapanis Ōitas asuv staadion.
Vega (laev, 2006)

**Vega** on Eesti vedurlaev. Laeva ehitas 2006 Poolas Gdanskis ettevõte Marine Projects LTD.

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Vega (laev, 1976)

**Vega** on Eesti vedurlaev. Laeva ehitas 1976 Jaapanis Kobes ettevõte Kanagawa Dockyard Co.

## Viited

## Välislingid
*Laevast e-laevakinnistusraamatus
Jaapani ooperilauljate loend

## A
*Akaike Yu 
*Akizuki Masao   
*Amao Kikuyo  
*Aoyama Yuji  
*Arao Seiichi  
## D
*Doi Manami 
## E
*Ebara Yoko  
## F
*Fujiwara Yoshie 
*Fukushima Akiya  
*Futamura Teiichi 
*Furumi Takuji  
## H
*Hatsukano Takeshi  
*Harada Shigeo  
*Hidenori Sugai   
*Hirano Tadahiko  
*Hirayama Michiko 
## I
*Iba Takashi   
*Igarashi Marie  
*Inada Hiroshi   
## K
*Katsuta Tomoaki   
*Kanaya Masayoshi   
*Katsube Futoshi  
*Kawamura Aya   
*Kawahigashi Touji   
*Kawasaki Yutaka  
*Kitamura Takeo  
*Kimura Yoshiko
*Kokubu Sachiko
*Kojima Youyou 
*Kou Juji 
*Komori Teruhiko 

*Koyama Yumi 
*Kuribayashi Yoshinobu  
*Kuriyama Masayoshi 
*Kuruda Hirushi

## M
*Matsushima Emiko 
*Matsudaira Satoko
*Matsufuji Yumeji 
*Masuyama Michiko  
*Miura Tamaki  
*Midori Tsika  
*Miyake Harue
*Mori Maki
*Morota Hiromi
## N
*Nagatake Yoshiyuki 
*Nakayama Kingo  
*Nakayama Teiichi  
*Natsume Hisako  
*Negishi Kichinosuke   
*Ninomiya Nozomi 
## O
*Ochiai  Miwako
*Ogawa Satomi 
*Okada Naoyuki  
*Ono Tetsuyai 
## S
*Saito Tatsuo 
*Sakamoto Akemi    
*Sasada Kazuko  
*Sasaki Tadatsugu  
*Sato Mitsumasa 
*Sawamura Shoko 
*Shibata Mutsumu 
*Shimizu Kintaro  
*Shimura Toshiko  
*Sugimoto Hiroshi 
## T
*Tahara Shoichiro  
*Taira Koichi  
*Takada Seiko   
*Takada Masao   
*Takai Ruby 
*Takei Motoharu  
*Takiyama  Hisashi  
*Tamura Asako  
*Tanaka Ayako  
*Tanei Shizuo 
*Taniike Etsuko 
*Toda Aiko 
*Tsuchiya Kojiro

## Y
*Yanagida Teiichi  
*Yuasa Fujio 
*Yuuba Tooru 
## U
*Uchiyama Sojuro 
*Utsumi Ichiro 
## W
*Watanabe Yoko
Paldiski maantee raudteeviadukt

**Paldiski maantee raudteeviadukt** on Tallinnas Paldiski maanteel asuv viadukt. 

Algselt 1870. aastal avatud Tallinna-Peterburi-Paldiski laiarööpmeline raudtee kulges linna territooriumil suure ringiga ümber toona hoonestatud alade. Alates 19. sajandi lõpust, kui ka teisel pool Tallinna-Peterburi raudteeliini kujunes linnaelanike arvu kasvu tõttu Pelgulinnas senisest tihedam asustus, muutus aga üha aktuaalsemaks raudteed ületava liiklusvoo suunamise ja korraldamise probleem. Paldiski maanteel tekkis rongi möödumist oodates tõkkepuu taha tihti pea kilomeetripikkune mootor- ja hobusõidukite voor.

Uue raudteetammi ja Paldiski maantee viadukti projekteerisid insener Ferdinand Adoff ja tehnik A. Prikk 1925. aastal. Raudtee tõsteti lõigus Pärnu maanteest kuni Balti jaamani kõrgele muldkehale, nn teetammile ja selle alt plaaniti läbi juhtida kõik kesklinna ja raudteetaguseid eeslinnu ühendavad tänavad. Paldiski maantee viadukti kummagi sildeava alla oli ette nähtud 5,45 m laiune sõidutee ja 2 m laiune kõnnitee.

Viadukt valati monoliit-raudbetoonist. Vundamendid toetuvad toona Eestis veel üsna uudsetele Straussi vaiadele. Ehituse teostas inseneri- ja ehitusbüroo Ipsberg & Rossmann. Esialgu ehitati 1926. aastal valmis üks pool viaduktist kahe rööpmega (Tallinna–Pääsküla rongiliinile), kolmanda rööpme osa (Tallinna-Tapa-Peterburi raudteeliinile) valmis 1928, lõplikult avati viadukt 4. jaanuaril 1929.

Koos Paldiski maantee viaduktiga kavandati ja ehitati ka Rohu tänava viadukt.

Viadukt on tunnistatud kultuurimälestiseks.

## Viited

## Välislingid

*
Drifter

**Drifter** on mitmetähenduslik sõna:
*Drifter on kalapüügilaeva tüüp
*Drifter on Eesti purjelaev (*sailing vessel*), ehitatud 1986
*"Drifter" on Iron Maideni singel
*...
Ants Kiilaspea

**Ants Kiilaspea** (10. august 1909 Sultsi küla, Aidu vald – 12. juuni 1974 Tallinn) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

Ta õppis aastatel 1928–1932 Tallinna konservatooriumis klarnetit Bernhard Luki juhendamisel ja kompositsiooni Artur Kapi juhendamisel. 1934. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogiumi. 1950. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala Tuudur Vettiku klassi.

1930. aastatel töötas koolides lauluõpetajana. Aastatel 1945–1960 töötas ta Tallinna Muusikakoolis, 1951–1957 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis ja 1956–1974 Tallinna Pedagoogilises Instituudis koorijuhtimise õppejõuna. 1957. aastast oli ta TPedI koorijuhtimise kateedri juhataja, 1973. aastast professor. Tema õpilasi on Taavi Esko, Roland Laasmäe, Valve Lepik, Peeter Lokk, Uuno Taremaa, Harry Vilpart, Tiina Ergma.

1949. aastal asutas ta Jaan Tombi Nimelise Kultuuripalee segakoori (hiljem Segakoor Kaleva) ja oli selle koorijuht 1966. aastani.

Ta oli XIII (1950), XIV (1955) ja XVI üldlaulupeol (1965) segakooride üldjuht ning segakooride dirigent ka XVII üldlaulupeol (1969).

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1956 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Spandau vangla

**Spandau vangla** oli Berliini kõige läänepoolsemas rajoonis Spandaus (Lääne-Berliin) tegutsenud vangla.

Spandau vangla ehitati 1876. aastal 134 kongiga Preisi sõjavanglaks. 1919. aastast hoiti seal vangistuses ka tsiviilvange. Tol ajal mahutas ehitis 600 vangi.

1946. aastal võtsid liitlased vangla üle. Selle hilisematel tegutsemisaastatel valvati vange rotatsiooni korras ja sellega tegelesid nii Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia, Nõukogude Liidu kui ka Prantsusmaa vanglatöötajad.

18. juulil 1947 paigutati Spandau vanglasse seitse Nürnbergi protsessides vangistusse mõistetud natsionaalsotsialistliku Saksamaa sõjaroimarit.

*Rudolf Heß, vang nr 7, mõistetud eluaegsesse vangistusse;
*Walther Funk, vang nr 6, mõistetud eluaegsesse vangistusse, vabastati 1957;
*Erich Raeder, vang nr 2, mõistetud eluaegsesse vangistusse, vabastati 1955;
*Albert Speer, vang nr 5, mõistetud vangi 20 aastaks, vabastati 1966;
*Baldur von Schirach, vang nr 1, mõistetud vangi 20 aastaks, vabastati 1966;
*Konstantin von Neurath, vang nr 3, mõistetud vangi 15 aastaks, vabastati 1954;
*Karl Dönitz, vang nr 4, mõistetud vangi 10 aastaks, vabastati 1956.

Spandau vangidele lubati harva külastajaid ja kirju, samuti piirati lugemist ja vangide omavahelist suhtlemist, ka suhtlemist vangivalvuritega.

### Vang nr 5
Albert Speer mõisteti vangi 20 aastaks. Vanglast vabastati Speer 30. septembril 1966. 20 aasta jooksul luges ta läbi rohkem kui 5000 raamatut. Lisaks tegi Speer oma mineviku, vanglasoleku ja mõtete kohta ülestähendusi, millest sai 3000-leheküljeline ajalooallikas. Spandau vanglas olles kirjutas Speer tuhandeid kirju, samuti joonistas pilte, et olla nende abil ühenduses oma kuue lapsega.

### Vang nr 7
 
Rudolf Heß oli Saksa maa- ja õhuväelane, NSDAP asefüürer, Hitleri erasekretär ning Kolmanda Riigi poliitik ja riigipäeva liige, kes mõisteti vangi eluks ajaks.

Heß kirjutas Spandau vanglast oma naisele Ilse Heßile. Esimene Spandaust saadetud kiri kandis kuupäeva 3. august 1947 ning selles kirjeldas ta oma kongi ja aiapidamist vangla mullas, kus ta kasvatas tubakat ja tomateid.

1966. aastast oli Heß Spandaus ainuke vang. Teda valvati katkematult, ka sagedaste haiglasviibimiste ajal.

Saksamaa ja Lääne liitlased kaalusid Heßi vabastamist inimlikel kaalutlustel, kuid Nõukogude pool ei nõustunud sellega.

Talle edastatud ajalehti oli eelnevalt "tsenseeritud" nii, et natsionaalsotsialismi aega käsitlev osa oli välja rebitud. Heß olevat vangistuses lugenud läbi ligi 7000 raamatut ja enne surma olnud vaimustunud televiisorist nähtud Steffi Grafi tennisemängust. Mõne allika kohaselt lõpetas Rudolf Heß elu vanglas enesetapuga, olles end 17. augustil 1987 elektrikaabliga üles poonud.

Teiste allikate kohaselt ei sooritanud Heß enesetappu, vaid ta tapeti.

## Vangla ülalpidamine
Vangla kulud kattis Saksamaa Liitvabariik, ajaleheartikli kohaselt olid need aastatel 1970–1983 20 miljonit Saksa marka.

Vangla lammutati 1987. aastal, rusud tõugati Põhjamerre ja hoone asemele ehitati NAAFI ostukeskus.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud soomekeelset artiklit [[:fi:Spandaun vankila]] seisuga 24.10.2017.*
Ljubov Poljakova

**Ljubov Poljakova** (sündinud 28. detsembril 1950) on vene rahvusest Eesti tantsujuht.

Aastatel 1976–1990 oli ta Narva tantsuansambli Noorus juhendaja.

Ta oli XIII (1985) ja XIV üldtantsupeol (1990) vene ja külalisrühmade üldjuht. XII üldtantsupeol (1981) oli ta vene rühmade üldjuhi assistent ja VI noorte laulu- ja tantsupeol vene rühmade juht.

## Tunnustus
*1981 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1988 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Silvi Saarlo

**Silvi Saarlo** (8. märts 1931 Puise, Läänemaa – 2. juuli 2017) oli eesti käsitöömeister.

Ta lõpetas Kehtna Kodumajanduskooli. 

Ta töötas Haapsalu rajooni tööstuskombinaadis kudujana, hiljem meistrina. Omandas Haapsalu sallide kudumise oskuse ning aastaid juhendas sellel alal teisi käsitöömeistreid. 1992. aastal oli ta üks Haapsalu Käsitööseltsi asutajaid. Ta tegutses ka Haapsalu Pitsikeskuses ja Rannarahva Kultuuriseltsis käsitööringi juhendajana.

## Tunnustus
*2001 – Pärandihoidja (Haapsalu käsitööseltsi esinaine, haapsalu salli traditsiooni hoidmise ja edendamise eest)
*2003 – Kodanikupäeva aumärk
*2003 – Haapsalu vapimärk

## Viited

## Välislingid
*Haud Haapsalu Metsakalmistul
Anempodist Sofronov

**Anempodist Ivanovitš Sofronov**, kirjanduslik pseudonüüm **Alampa**, (jakuudi keeles Анемподист Иванович Софронов; pseudonüüm jakuudi keeles Алампа; 14. november (vkj 2. november) 1886 Botorusski uluss, Jakuudi oblast – 24. oktoober 1935) oli jakuudi kirjanik (luuletaja, prosaist ja näitekirjanik), jakuudi kirjanduse rajajaid.

16-aastaselt astus ta neljaklassilisse kirikukooli, kuid pärast kaht aastat õpinguid (1902–1904) jättis kooli pooleli. 1907. aastal töötas ta ajalehe Jakutski Krai ("Якутский край") trükikojas ladujana.Aastatel 1912–1913 oli ta esimese jakuudikeelse kirjandusajakirja Sahha Sangata ("Саха саҥата", 'Jakuudi hääl') toimetajaid.

Nõukogude võimu ajal tegutses ta kultuuri valdkonnas. Aastatel 1921–1922 oli ta esimese Nõukogude-aegse jakuudikeelse ajalehe Mantšarõ ("Манчары") toimetaja. 1921. aastal sai ta teatritrupi komissariks ja 1925. aastal Jakuudi rahvusteatri esimeseks direktoriks. Ta tegutses ka teatrilavastaja ja näitlejana. 

1927. aastal Sofronov represseeriti ja saadeti asumisele Arhangelski oblastisse. Sealt naasis ta 1933. aastal tuberkuloosihaigena. Suri 1935. aastal ja maeti Jakutski keskkalmistule. Rehabiliteeriti 1962. aastal.

1986. aastal lavastas Andrei Borissov Jakuudi draamateatris Nikolai Luginovi näidendi "Alampa, Alampa ...", mis käsitles Anempodist Sofronovi traagilist saatust.

## Kirjanduslik tegevus
1912. aastal avaldati Alampa esimene luuletus. 1914. aastal trükiti tema esimene näidend "Djadangõ Djaakõp" ("Дьадаҥы Дьаакып" – 'vaene Jakov'). Tema näidendid on jätnud jakuudi teatri arengusse oma jälje. Alampa kirjutas ka satiirilisi jutustusi ja on tõlkinud vene kirjanduse klassikat.

## Isiklikku
Tema abikaasa Jevdokija Jakovleva-Gogoleva (1891–1971) oli Jakuudi draamateatri näitleja.

## Viited
Réduit (Šveits)

**Réduit** (saksa keeles **Schweizer Reduit**; prantsuse keeles **Réduit suisse** või **Réduit national**; itaalia keeles **Ridotto nazionale**; romanši keeles **Reduit nazional**) oli kaitseplaan, mille 1880. aastatel töötas välja Šveitsi valitsus. Selle järgi kindlustati riigi mägist keskosa, et pakkuda kaitset oma sõjaväele, kes pidi välismaise invasiooni puhul sinna taganema ja osutama seal lõplikku vastupanu (vt ka sõna *[[Réduit|réduit]]* laiemas mõistes). 

Niimoodi tekkinud kindlusvöönd kannab samuti nime Réduit. See hõlmas üldiselt mäeahelikud edela-kirde suunas läbi Alpide, keskendudes kolmele suurele kindlusele – St. Maurice, kindlus Sankt Gotthardi kuru ümbruse mägedes ja Sargans. 

1933. aastal võttis Šveitsi valitsus otsuse hakata kaasajastama kindlusvööndit. 25. juulil 1940 esitles kindral Henri Guisan täpsustatud ja täiendatud plaani. Selle kontseptsiooni eesmärk oli heidutada sissetungijat võimalikult rohkem ning teha talle sissetungimine võimalikult raskeks, laskmata tal kasutada Šveitsi olulist taristut.

Põhiosa sellest ehitati ajavahemikul 1935–1946. Teise maailmasõja eel (1938 rajati Sargansi kindlus) ja ajal laiendati ja täpsustati kava eelkõige võimaliku Saksa sissetungi vastu. Kindlusvöönd kaitses peamiselt Alpe Saksamaa ja Itaalia vahel ning välistas seega Šveitsi tööstus- ja asustussüdame kasutamist võimaliku sissetungija poolt. Kuigi eelvööndid ei olnud mõeldud läbimatuks takistuseks, olid need siiski olulised sissetungija nõrgestamiseks põhikindlustistele lähenemisel. Põhikindlused pidid takistama sissetungija liikumist läbi Alpide lõuna (Saksamaa) või põhja suunas (Itaalia), kontrollima peamisi põhja-lõunasuunalisi mäekurusid ja raudteetunneleid. 

Réduit' otstarve ja edasine kasutamine on 21. sajandil olnud arutlusel Šveitsi ühiskonnas, kus selle sajandi algul kaotati mitmeid kindlusi. 

## Vaata ka
*Réduit
Réduit

**Réduit** ([redüi:]; 'tagasitõmbunud' ← prantsuse *réduire* ← ladina *redūcere*) on kindlusehitis, mis paikneb mingi suurema kindlusehitise (kindlus, fort) sees ning on mõeldud kaitsjate (viimase) vastupanupaigana selle suurema kindlusehitise vallutamisel vastase poolt. *Réduit* on suurema kindlusehitise kõige tugevamini kindlustatud ehitis (südakindlustis), mille kõik küljed on kaitstavad.

Kindluse *réduit* on tsitadell, linnuse *réduit* on *bergfried*. Väiksema kindlusehitise *réduit*  on enamasti mingi kindlat liiki kindlusehitis (reduut, suurtükitorn või kaponiir), suurema kindlusehitise (näiteks kindluse) *réduit* (tsitadell) võib olla ehituslikult keerukam, suurema ulatusega ja sisaldada erinevaid väiksemaid kindlusehitisi või nende elemente.

Réduit võib olla ka riigi mingi ala, mis eelkõige oma looduslike eelduste (ümbritsetud mägede või veekogudega ja seetõttu hästi kaitstav) või vajaduste (ühendusteede või muu taristu oluline osa) tõttu on tehtud vastase rünnaku korral põhiliseks (ja ka viimaseks) vastupanualaks, kui vastane on juba vallutanud riigi muid osasid (näiteks Réduit Šveitsis).

## Vaata ka
*Tsitadell
*Bergfried
*Keep
*Donjon

## Kirjandus
**Réduit*. // Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 63
Päkk

**Päkk** (*Gyroporus*) on puravikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni, sugukonna *[[Gyroporaceae]]* ainus esindaja.

## Eesti liike
**Gyroporus castaneus* – kastanpäkk
**Gyroporus cyanescens* – sinipäkk

## Teisi liike

**[[Gyroporus biporus]]*
**[[Gyroporus brunneofloccosus]]*
**[[Gyroporus earlei]]*
**[[Gyroporus fumosiceps]]*
**[[Gyroporus heterosporus]]*
**[[Gyroporus longicystidiatus]]*
**[[Gyroporus malesicus]]*
**[[Gyroporus microsporus]]*
**[[Gyroporus phaeocyanescens]]*
**[[Gyroporus pseudomicrosporus]]*
**[[Gyroporus punctatus]]*
**[[Gyroporus purpurinus]]*
**[[Gyroporus roseialbus]]*
**[[Gyroporus subalbellus]]*
**[[Gyroporus tuberculatosporus]]*

## Välislingid
* Päkk andmebaasis eElurikkus
Ariste

**Ariste** on koha- ja perekonnanimi, näiteks:

* Valjala-Ariste, Saaremaa küla (kuni 2017. aastani Valjala valla koosseisus), endise nimega Ariste
* Ariste (Saaremaa), Saaremaa küla (kuni 2017. aastani Orissaare valla koosseisus)
* Ariste laht, Saaremaa vallas Sõrve poolsaare looderannikul asuv laht
* Ariste (perekonnanimi), Eesti perekonnanimi
Zaynab al-‘Askarī

**Zaynab al-‘Askarī** (زينب العسكري;‎‎ sündinud‎‎ 6. veebruaril 1974) on Bahreini seriaalinäitlejatar.
‘Abīr ‘Īsá

**‘Abīr ‘Īsá** (عبير عيسى‎‎‎‎; sündinud 25. aprillil 1961 Ammanis) on Jordaania tele- ja filminäitlejatar.
Kindlus

**Kindlus** on iseseisev (püsiva garnisoni, relvastuse ja varustusega) sõjaväeline organisatsioon, mis valdab kindlusehitiste kogumi mõjuväljas olevat kohta ning kasutab seda kogumit (nimetatakse samuti kindluseks) oma sõjaväe liikumise, mingi kaitseotstarbe (vastase sõjaväe tõrjumise) jaoks või ründe lähtekohana. 

Kindlus on organisatoorne, kuid ei pea olema ehituslik tervik. 

Kindlus ehituslikult on selle sõjaväelise organisatsiooni kindlusehitistega tugevdatud ning ehituslikult ja/või maastikuliselt oluliselt liigendatud kogum. Tugevast ehitusmaterjalist (loodus- või tehiskivimüüritis, betoon, sardbetoon) kindlusehitistel põhineb kindluse vastupanuvõime vastase raskerelvade (peamiselt suurtükkide) mõjule ning oma garnisoni, relvastuse, varustuse ja ühendusteede kaitsmine.

Sellised kindlused tekkisid 15. sajandil raskete tulirelvadega sõjapidamise arengu mõjul ning need olid olulise tähtsusega kuni 20. sajandi keskpaigani, kohati ka 21. sajandi alguseni.

## Vaata ka
*Merekindlus
*Linnus
*Fort

## Kirjandus
*Kindlus. // Robert Treufeldt. "Kalaranna fort ehk hilisem "Patarei" vangla". MTÜ Castellum. Tallinn 2019. Lk 63
Ljudmila Narussova

**Ljudmila Borissovna Narussova** (vene keeles Людмила Борисовна Нарусова; sündinud 2. mail 1951 Brjanskis) on Venemaa poliitik (senaator) ja ajaloolane, ajalookandidaat.

Ta oli aastatel 1996–1999 Venemaa parlamendi Riigiduuma liige. 2002. aastal valiti ta Föderatsiooninõukogu liikmeks (senaatoriks): aastatel 2002–2010 esindas ta Tõva Vabariiki, 2010–2012 Brjanski oblastit ja 2016. aastast taas Tõva Vabariiki. 

Ta on Anatoli Sobtšaki Fondi president ja Venemaa Juudi Kongressi ühiskondliku nõukogu liige.

## Haridus- ja töökäik
Narussova lõpetas 1974. aastalŽdanovi-nimelise Leningradi Riikliku Ülikooli ajaloolase kutsega. Pärast aspirantuuri lõpetamist NSV Liidu Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi Leningradi osakonnas kaitses ta kandidaadiväitekirja "Общественно-политические взгляды декабристов в 50-60-х XIX века".

Ta töötas õppejõuna aastatel 1978–1981 Leningradi riiklikus ülikoolis ja 1981. aastastKrupskaja-nimelise Leningradi Riikliku Instituudi ajalookateedris assistendi, vanemõpetaja ja dotsendina.

1995. aastal valiti Narussova Riigiduumasse. 1999. aastal Riigiduuma valimistel kaotas ta vastaskandidaadile ja parlamenti ei pääsenud. 2000. aasta presidendivalimistel oli ta Vladimir Putini usaldusisik.

2002. ja 2006. aastal valiti Narussova Tõva Vabariigi täidesaatva võimu esindajaks Föderatsiooninõukogus. 2010. aastal sai ta Brjanski oblasti esindajaks Föderatsiooninõukogus, kuid 2012. aastal vabastas Brjanski oblasti pea Nikolai Denin ta sellest ametist. 

2016. aastast on ta taas Tõva Vabariigi esindaja Föderatsiooninõukogus.

## Isiklikku
Ljudmila Narussova isa Boriss Moissejevitš Narussov (sünninimi Narussovitš) (1923–2008) oli Brjanskis kurtide kooli direktor. 

Ema Valentina Vladimirovna Narussova (sünninimi Hlebossolova) oli Brjanskis kinodirektor. Ta oli sündinud Leningradis. Pärast sõda oli tal keelatud Leningradis elada, sest sõja ajal oli ta koonduslaagris. 

Ljudmila Narussova abiellus 1980. aastal Anatoli Sobtšakiga, kes hiljem sai Peterburi linnapeaks. Nende tütar on ajakirjanik Ksenija Sobtšak.

## Viited

## Välislingid

*Нарусова Людмила Борисовна. council.gov.ru
Mayssa Maghrebi

**Mayssa Maghrebi** (araabia keeles ميساء مغربي; sündinud 19. augustil 1978 Marokos Meknesis) on Araabia Ühendemiraatide–Maroko näitleja.
Med Hondo

**Med Hondo** (sünninimi **Mohamed Abid Hondo**; 4. mai 1936 – 2. märts 2019) oli Mauritaania päritolu filmirežissöör, stsenarist ja filminäitleja.

Tema ema oli Mauritaaniast ja isa Senegalist.

1954. aastal läks ta elama Marokosse, et õppida kokaks, ja 1959. aastal Prantsusmaale, kus töötas koka, farmitöölise, kelneri, laadija ja kullerina. Ta hakkas võtma tunde näitlemises ja lavastamises. 1960. aastate teises pooles hakkas ta mängima televisioonis ja filmides.