open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laulu tänav (Tallinn)

**Laulu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.

Laulu tänav algab Vabaduse puiesteelt Jannseni kaubamaja juures, suundub kagusse Pääsküla raba suunas ja lõpeb Ilmarise tänaval. Laulu tänav ristub Taara ja Vanemuise tänavaga.

Tänava alguse koordinaadid on .

Tänava pikkus on umbes 560 meetrit. Vabaduse puiesteelt Taara tänavani suunduv lõik on ühesuunaline.

Laulu tänaval asuvad muu hulgas loomakliinik Loomaarstid Kask ja Michelson (Laulu 6) ning võõrastemaja Silva kodumajutus (Laulu 14).

Laulu tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänava nimi tulenes sealse esimese majaomaniku Pauline Laulu perekonnanimest.

## Viited
Sanatooriumi tänav (Tallinn)

**Sanatooriumi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Kivimäe asumis.

Sanatooriumi tänav algab Põllu tänavalt, suundub kagusse, läbib Sanatooriumi pargi, ristub Sihi tänavaga, ja lõpeb Vabaduse puiesteel. 

Tänava alguse koordinaadid on .

Sanatooriumi tänava pikkus on umbes 560 meetrit. 

Sanatooriumi tänava ja Vabaduse puiestee nurgal asub Hotell Kannike (Vabaduse puiestee 108). Sanatooriumi pargis asub Sanatooriumi pargi pansionaat.


Sanatooriumi tänav.jpg|Vaade Sanatooriumi tänavale Vabaduse puiesteelt


## Viited
Jüri Kärner

**Jüri Kärner** (25. aprill 1940 Tallinn – 25. september 2010) oli eesti bioloog ja Tartu Ülikooli rektor.

## Elukäik
Jüri Kärner lõpetas Tallinna 21. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. 1968. aastal kaitses kandidaadikraadi rakubioloogias.

Ta töötas 1964–1968 Tartu Riikliku Ülikooli meditsiini kesklaboris, 1968–1970 samas elektronmikroskoopia kabineti juhatajana. Seejärel töötas õppejõuna zooloogia kateedris (1970–1976), geneetika ja tsütoloogia kateedris (1976–1986). 1983. aastal kaitses Jüri Kärner Leningradi Eksperimentaalmeditsiini Instituudis bioloogiadoktori kraadi. Aastal 1983 sai ta ka professoriks, aastatel 1984–2005 oli Jüri Kärner Tartu Ülikooli professor. 1993. aastast töötas üldzooloogia korralise professorina. 2005. aastast oli erakorraline professor Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudis.

Jüri Kärner oli 1986–1988 Tartu Riikliku ülikooli prorektor ja 1988–1993 Tartu Ülikooli rektor. 

Tema rektoriaja suurimaks teeneks võib pidada eestimeelse Tartu ülikooli taastamist. See tähendas üliõpilasseltside ja korporatsioonide taastamist, üliõpilasesinduse avamist, magistrantuuri ja doktorantuuri edendamist, korraliste professorite valimist. Jüri Kärneri rektoriks oleku ajal avati sotsiaalteaduskond, taastati usuteaduskond ning taasavati filosoofiateaduskond. 

Ta oli Tartu Rotary Klubi asutajaliige. On maetud Tartu Raadi kalmistule. 

## Teadustegevus
Jüri Kärneri teadustöö põhisuunad olid terviseuuringud ja biomeditsiin, sh arengubioloogia, rakubioloogia ja koebioloogia. Tema juhendamisel on kaitstud mitmeid väitekirju. Ta tegeles ka elektronmikroskoopiaga. Ta on avaldanud üle 70 teadusartikli ja mitu kõrgkooliõpikut. 

## Tunnustus

* 1997 Riigivapi III klassi teenetemärk
* 1998 Tartu Ülikooli autasu "Ülikooli Sammas"
* 2005 Tartu Ülikooli suur medal
* 2005 Tartu Ülikooli aumärk
* 2009 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler

## Isiklikku
Jüri Kärneri poeg Martin Kärner on arengubioloogia õppejõud Tartu Ülikoolis. Tema abikaasa Aime Kärner töötab teadurina Tartu Linnamuuseumis. 

Jüri Kärner harrastas jahipidamist ja botaniseerimist.

## Viited

## Välislingid
* Rainer Kerge: "Rektori lahkumine: ta sobis igati Tartusse" Õhtuleht, 2. oktoober 2010
Pargi tänav

**Pargi tänav** oli 2004. aastal kõigis Eesti linnades. Näiteks järgmistes Eesti asulates:

* **[[Pargi tänav (Abja-Paluoja)|Pargi tänav]]** Abja-Paluojal
* **[[Pargi tänav (Elva)|Pargi tänav]]** Elvas
* **[[Pargi tänav (Haapsalu)|Pargi tänav]]** Haapsalus
* **[[Pargi tänav (Jõgeva)|Pargi tänav]]** Jõgeval
* **[[Pargi tänav (Jõhvi)|Pargi tänav]]** Jõhvis 
* **[[Pargi tänav (Järvakandi)|Pargi tänav]]** Järvakandi alevis
* **[[Pargi tänav (Keila)|Pargi tänav]]** Keilas
* **[[Pargi tänav (Kiviõli)|Pargi tänav]]** Kiviõlis
* **[[Pargi tänav (Kohtla-Järve)|Pargi tänav]]** Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas
* **[[Pargi tänav (Kuressaare)|Pargi tänav]]** Kuressaares
* **[[Pargi tänav (Kärdla)|Pargi tänav]]** Kärdlas
* **[[Pargi tänav (Mustvee)|Pargi tänav]]** Mustvees
* **[[Pargi tänav (Narva-Jõesuu)|Pargi tänav]]** Narva-Jõesuus
* **[[Pargi tänav (Narva)|Pargi tänav]]** Narvas
* **[[Pargi tänav (Otepää)|Pargi tänav]]** Otepääl
* **[[Pargi tänav (Paide)|Pargi tänav]]** Paides
* **[[Pargi tänav (Paldiski)|Pargi tänav]]** Paldiskis
* **[[Pargi tänav (Põltsamaa)|Pargi tänav]]** Põltsamaal
* **[[Pargi tänav (Põlva)|Pargi tänav]]** Põlvas
* '''Pargi tänav''' Pärnus
* **[[Pargi tänav (Püssi)|Pargi tänav]]** Püssis
* **[[Pargi tänav (Rakvere)|Pargi tänav]]** Rakveres
* **[[Pargi tänav (Räpina)|Pargi tänav]]** Räpinas
* **[[Pargi tänav (Rapla)|Pargi tänav]]** Raplas
* **[[Pargi tänav (Saku)|Pargi tänav]]** Saku alevikus
* **[[Pargi tänav (Sindi)|Pargi tänav]]** Sindis
* **[[Pargi tänav (Suure-Jaani)|Pargi tänav]]** Suure-Jaanis
* Pargi tänav Särevere alevikus Türi vallas
* **[[Pargi tänav (Tallinn)|Pargi tänav]]** Tallinnas Nõmmel Hiiu asumis
* **[[Pargi tänav (Tamsalu)|Pargi tänav]]** Tamsalus
* **[[Pargi tänav (Tapa)|Pargi tänav]]** Tapal
* **[[Pargi tänav (Tartu)|Pargi tänav]]** Tartus Kesklinna ja Karlova linnaosa piiril
* **[[Pargi tänav (Vahi)|Pargi tänav]]** Tartu valla Vahi alevikus
* **[[Pargi tänav (Viljandi)| Pargi tänav]]** Viljandis
* Pargi tänav Virtsu alevikus Lääneranna vallas
* **[[Pargi tänav (Võhma)|Pargi tänav]]** Võhmas

## Vaata ka
*Pargi tee
*Pargi põik
Juhan Ehatamm

**Juhan Ehatamm** (aastani 1938 **Johann Eichbaum**, 22. jaanuar 1890 Lähtru vald, Läänemaa – 21. september 1941 Turinski vangilaager, Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti politseinik, Saaremaa prefekt.

Ta lõpetas aastal 1927 Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Õppis 1927–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala vilistlane. 

Ta oli Eesti politsei teenistuses alates 1921. aastast, 1935–1940 Tallinna abiprefekt, 1940 sai Saaremaa prefektiks.

Ta arreteeriti 14. juunil 1941 NKVD poolt. Suri eeluurimisel. 

## Tunnustus
*Valgetähe IV klassi teenetemärk, 1938

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*TÜ üliõpilased
Messier' kataloogi objektide loend

''Siin on loetletud Messier' kataloogi objektid.

# M1, Krabi udukogu (udukogu)
# M2 (kerasparv)
# M3 (kerasparv)
# M4 (kerasparv)
# M5 (kerasparv) 
# M6 (hajusparv)
# M7 (hajusparv)
# M8 (udukogu)
# M9 (kerasparv) 
# M10 (kerasparv) 
# M11 (hajusparv)
# M12 (kerasparv) 
# M13 (kerasparv)
# M14 (kerasparv) 
# M15 (kerasparv) 
# M16 (udukogu)
# M17 (udukogu)
# M18 (hajusparv) 
# M19 (kerasparv) 
# M20 (udukogu)
# M21 (hajusparv)                                                                                                                                                                              
# M22 (kerasparv) 
# M23 
# M24 (hajusparv)
# M25 (hajusparv) 
# M26 (hajusparv) 
# M27 (planetaarudu)
# M28 (kerasparv) 
# M29 (hajusparv) 
# M30 (kerasparv) 
# M31, Andromeeda udukogu (galaktika)
# M32 (galaktika)
# M33, Kolmnurga galaktika (galaktika)
# M34 (hajusparv)
# M35 (hajusparv) 
# M36 (hajusparv) 
# M37 (hajusparv) 
# M38 (hajusparv) 
# M39 (hajusparv) 
# M40 (tähesüsteem)
# M41 (hajusparv) 
# M42, Orioni udukogu osa (udukogu)
# M43, Orioni udukogu osa (udukogu)
# M44 (hajusparv)
# M45, Plejaadid (hajusparv)
# M46 (hajusparv)
# M47 (hajusparv) 
# M48 (hajusparv) 
# M49 (galaktika) 
# M50 (galaktika)  
# M51 (galaktika) 
# M52 (kerasparv) 
# M53 (kerasparv)  
# M54 (kerasparv)  
# M55 (kerasparv)  
# M56 (kerasparv)  
# M57 (planetaarudu)
# M58 (galaktika)
# M59 (galaktika)
# M60 (galaktika)
# M61 (galaktika)
# M62 (kerasparv)
# M63 (galaktika)
# M64 (galaktika)
# M65 (galaktika)
# M66 (galaktika) 
# M67 (hajusparv) 
# M68 (kerasparv)
# M69 (kerasparv) 
# M70 (kerasparv) 
# M71 (kerasparv) 
# M72 (kerasparv) 
# M73 (asterism) 
# M74 (galaktika) 
# M75 (kerasparv) 
# M76 (planetaarudu)
# M77 (galaktika)
# M78 (udukogu) 
# M79 (kerasparv) 
# M80 (kerasparv) 
# M81 (galaktika)
# M82 (galaktika)
# M83 (galaktika)
# M84 (galaktika) 
# M85 (galaktika)
# M86 (galaktika) 
# M87 (galaktika)
# M88 (galaktika) 
# M89 (galaktika) 
# M90 (galaktika) 
# M91 (galaktika) 
# M92 (kerasparv) 
# M93 (hajusparv) 
# M94 (galaktika)
# M95 (galaktika) 
# M96 (galaktika) 
# M97 (planetaarudu)
# M98 (galaktika)
# M99 (galaktika) 
# M100 (galaktika) 
# M101 (galaktika)
# M102
# M103 (hajusparv)
# M104 (galaktika)
# M105 (galaktika)
# M106 (galaktika) 
# M107 (kerasparv) 
# M108 (galaktika)
# M109 (galaktika) 
# M110 (galaktika)

## Välislingid
*http://www.obs.ee/vaatleja/2001_2/messier.html
Sanatooriumi tänav

**Sanatooriumi tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Sanatooriumi tänav (Tallinn)|Sanatooriumi tänav]]**  on tänav Tallinnas Nõmmel.
* **[[Sanatooriumi tänav (Tartu)|Sanatooriumi tänav]]** on tänav Tartus.
* **[[Sanatooriumi tänav (Tsirgumäe)|Sanatooriumi tänav]]** on tänav Tsirgumäe külas.
Laulu tänav

**Laulu tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Laulu tänav (Tallinn)|Laulu tänav]]**  on tänav Tallinnas Nõmmel.
* **[[Laulu tänav (Kiisa)|Laulu tänav]]** on tänav Kiisal.
* **[[Laulu tänav (Orissaare)|Laulu tänav]]** on tänav Orissaares.
* **[[Laulu tänav (Rapla)|Laulu tänav]]** on tänav Raplas.
Sulevi tänav

**Sulevi tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Sulevi tänav (Jõhvi)|Sulevi tänav]]** on tänav Jõhvis
* **[[Sulevi tänav (Narva-Jõesuu)|Sulevi tänav]]** on tänav Narva-Jõesuus
* **[[Sulevi tänav (Pärnu)|Sulevi tänav]]** on tänav Pärnus
* **[[Sulevi tänav (Rakvere)|Sulevi tänav]]** on tänav Rakveres
* **[[Sulevi tänav (Rapla)|Sulevi tänav]]** on tänav Rapla valla Rapla linnas ja Uusküla külas
* **[[Sulevi tänav (Tallinn)|Sulevi tänav]]**  on tänav Tallinnas Nõmmel
* **[[Sulevi tänav (Valga)|Sulevi tänav]]** on tänav Valgas
* **[[Sulevi tänav (Võru)|Sulevi tänav]]** on tänav Võrus

* **Sulevi tänav** on tänav Luige alevikus Kiili vallas
* **Sulevi tänav** on tänav Herjava külas Ridala vallas
Ekstern

**Ekstern** (ladina sõnast *externus* 'väline') on õpilane (eriti üliõpilane), kes õpib iseseisvalt ja sooritab (lõpu)eksameid õppeasutuses, ilma et oleks seal õppinud.

## Vaata ka
*Intern

## Viited
Pargi tänav (Tallinn)

**Pargi tänav** on tänav Tallinnas Nõmmel Hiiu asumis.

Pargi tänav algab Raudtee tänavalt, suundub kagusse Pääsküla raba poole, keerab pärast Haldja tänavat kaarega vasakule ning lõpeb Hiiu tänaval. 

Tänava alguse koordinaadid on .

Pargi tänav ristub Rahu, Hiiu-Maleva, Põllu, Metsa, Nõmme-Kase, Paiste ja Sihi tänava, Vabaduse puiestee ning Taara ja Haldja tänavaga. Tänava pikkus on umbes 1400 meetrit.

Raudtee tänavalt Vabaduse puiesteele suunduv lõik on ühesuunaline. Samal lõigul sõidab buss number 33 (Kopli–Männiku). Pargi tänaval on kaks bussipeatust – Põllu ja Pargi.

Pargi tänava ja Raudtee tänava nurgal asub Tallinna Nõmme Gümnaasium (Raudtee 73). Pargi tänava ääres on ka Sanatooriumi park, Vabaduse puiestee nurgal paiknev Hiiu park ja lasteaed Midrimaailm (Pargi 16). 

Tänava nimi (saksa *Parkstraße*, vene *Парковая ул.*) võeti kasutusele 1922. aastal.


Pargi tänav 04.jpg|Vaade Põllu tänavalt, paremal Sanatooriumi park
Pargi tänav 02.jpg|Vaade Vabaduse puiesteelt raudtee suunas, paremal Hiiu park
Pargi tänav 01.jpg|Vaade Vabaduse puiesteelt raba suunas
Pargi tänav 03.jpg


## Viited
Amorgós

**Amorgós** (uuskreeka keeles Αμοργός) on saar Egeuse meres, üks Küklaadidest. Saare pindala on 122 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 823 meetrit. Kuulub Kreekale.

## Välislingid
Eerik Teentalu

**Eerik Teentalu** (kuni 1937 **Erich Rudolf Tendal**, 24. juuni 1908 Ingliste vald (Juuru kihelkond), Harjumaa – 1. jaanuar 1938 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (lipnik) ja politseinik.

Ülendati 28. novembril 1930 lipnikuks ja arvati reservi. Lõpetas Politseikooli kõrgema kursuse 1937, oli seejärel Keila-Joa rajooni konstaabel. Tallinna politseiametnikkude kogu liige. Õppis 1937–1938 Tartu Ülikoolis õigusteadust. 

Ta jäi Lilleküla raudteepeatuse juures rongi alla.

## Kirjandus
*Keila-Joa konstaabli õnnetu surm rongi all. Uus Eesti, 3. jaanuar 1938, nr. 2, lk. 3.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Karl Kimmel

**Karl Kimmel (Kämmel)** VR II/3 (17. märts 1901 Ropka vald, Tartumaa – 4. märts 1982 Toronto) oli Eesti Vabadussõja veteran. Korp! Sakala vilistlane.

Lõpetas Tartu Reaalkooli 6. klassi. Võttis osa õppursõduri ja vabatahtlikuna Vabadussõjast, osaledes kaitselahingutes Lõunarindel ja pealetungides Paju lahingus, Valga, Petseri ja Pihkva ruumis ning Lätis Landeswehri vastu, samuti Narva ja Irboska lõikudes.

Ta abiellus jõululaupäeval 1924. aastal Elvast pärit Adeline Lauriga. Neil oli kaks last: poeg Aavo ja tütar Katrin Sale.

Ta lõpetas Tapa Linna Ühisgümnaasiumi eksternina, millele järgnesid õpingud Tartu Ülikoolis, teenides samal ajal 4. suurtükiväegrupis ja hiljem 2. diviisi staabis. Eesti okupeerimisega Nõukogude Liidu poolt oli ta sunnitud katkestama õpingud ülikoolis ja arvati reservi sama aasta suvel. 1941. aastal jätkab ta nõukogudevastast võitlust metsavendade ridades Ulila ja Tartu lahingutes. Alates sügisest oli ta Idapataljon 658 (tuntud kui Rebase pataljon) koosseisus idarindel, kuni ta määrati 20. diviisi reservi. Sõja lõppedes ühines ta oma perega Zappendorfi külas Saksamaal Baieris.

1950. aastal emigreerus ta koos perega Kanadasse, elukohaks Belleville’i linn. Aasta hiljem edasi Torontosse, kus töötas aastaid puusepana.

## Kirjandus
*Avo Kimmel, Karl Kimmeri päeviku põhjal, Koolipoisist kuperjanovlaseks, Kultuur ja Elu 1/2007
Zabrze

**Zabrze** (saksa *Hindenburg O.S.*) on maakonnaõigustega linn Lõuna-Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Linn on osa Ülem-Sileesia linnastust.

## Ajalugu

Zabrzet on mainitud 1295–1305. 18. sajandil läks Preisimaa koosseisu ja linnast sai Preisimaa mäetööstuse keskus. 1915 nimetati Zabrze vald ja kreis kindralmarssal Paul von Hindenburgi auks *Hindenburgiks*. 1922 sai linnaõigused. 1945. aastal liideti Poolaga, ennistati vana nimi ja linnas elanud sakslased asustati Saksamaale ümber.

Zabrze on metallurgia-, klaasi- ja toiduainetetööstuse keskus.

Linna jalgpalliklubi Górnik Zabrze on tulnud ajavahemikus 1957–1988 14 korda Poola meistriks.

## Viited

## Välislingid

* Zabrze koduleht
Laulasmaa–Lohusalu tee

**Laulasmaa–Lohusalu tee** (registrinumber 11395) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Laulasmaa ja Lohusalu külas. Tee pikkus on 3,8 km.

Tee saab alguse Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 33. kilomeetril Laulasmaa külas. Tee lõpeb Lohusalu külas Lohusalu sadamas, kus teeb tagasipöördeks silmuse. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 4 truupi. Teega ristub 3. kilomeetril Lohusalu puhkekodu tee. Teele jääb 5 bussipeatust: Puhkekodu, Heliküla, Pansionaat, Lohusalu, Lohusalu sadam.

Tee on mustkattega. Tee on klassita, viimasel kilomeetril on tee klass V. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirangud (30, 40, 50 km/h). Teevalgustus on tee viimasel kilomeetril.
Lohusalu puhkekodu tee

**Lohusalu puhkekodu tee** (registrinumber 11396) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Lohusalu külas. Tee pikkus on 0,2 km.

Tee saab alguse Laulasmaa–Lohusalu tee 3. kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang (50 km/h).
Klooga aiandusühistu tee

**Klooga aiandusühistu tee** (registrinumber 11397) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Laulasmaa külas. Tee pikkus on 1,8 km.

Tee saab alguse Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 33. kilomeetril ja lõpeb sama tee 35. kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang (30 km/h). Teevalgustus puudub.
Louis Leroy

**Louis Leroy** (11. juuli 1812 Pariis – 30. juuli 1885 Pariis) oli prantsuse ajakirjanik, kunstikriitik, graveerija, maalikunstnik ja näitekirjanik, kuid ajalukku on ta läinud eelkõige oma satiirilise retsensiooniga väljaandes *[[Le Charivari]]*, milles ta kritiseeris impressionistide esimesest näitusest, andes niimoodi kogemata sellele kunstivoolule nime.

Leroy kirjutas oma näitust mahategeva retsensiooni vaatajatevahelise dialoogi vormis. Pilgates nõnda ühe tollel ajal tundmatu kunstniku maali, pani ta artiklile pealkirjaks "Impressionistide näitus". Leroy kuulutas, et Claude Monet' "Impressioon. Tõusev päike" (*Impression, soleil levant*) on parimal juhul visand ning seda saab vaevalt pidada lõpetatud kunstiteoseks.

Näitus ise (*Exposition des Impressionnistes*) peeti fotograaf Nadari salongis ja oli organiseeritud *Société anonyme des peintres, sculpteurs et graveurs* (Anonüümse maalijate, skulptorite ja graveerijate seltsi) poolt. Ühendusse kuulusid Camille Pissarro, Claude Monet, Alfred Sisley, Edgar Degas, Pierre-Auguste Renoir, Paul Cézanne, Armand Guillaumin ja Berthe Morisot.

Kunstnikud võtsid termini kiiresti omaks ja nüüdseks on sellest kujunenud nimetus ühele kunstiajalugu enim mõjutanud voolule.

## Välislingid
*"The Exhibition of the Impressionists" – Leroy retsensioon ingliskeelses Vikitekstides
*Lõik Leroy kommentaarist Pissarro töö "Gelée Blanche" kohta (inglise keeles)
Aba piiskopkond (katoliku kirik)

Katoliku kiriku **[[Aba piiskopkond]]** (*Dioecesis Abana*) asutati 2. aprillil 1990, mil see eraldati Umuahia piiskopkonnast. Piiskopkonna keskus on Aba linn Nigeerias. 

Piiskopkond on Owerri peapiiskopkonna alluvuses. 

Piiskopkonna pindala on 2494 ruutkilomeetrit. 

Piiskop on Vincent-Valentine-Egwuchukwu Ezeonyia. 

Territooriumil elas 2006. aasta seisuga 2,322 miljonit inimest, kellest  731 234 olid katoliiklased. 

Kogudusi oli 52, kogudusepreestreid 97, munkpreestreid 19. Munki oli kokku 19, nunni 121. 

## Välislingid
*Sissekanne saidil Catholic Hierarchy
Klooga suvilate tee

**Klooga Suve tee** (registrinumber 11399) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Kloogaranna ja Tuulna külas. Tee pikkus on 1,1 km.

Tee saab alguse Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 37. kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kaht truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang (50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Laagri–Harku tee

**Laagri–Harku tee** (registrinumbriga 11401) on kõrvalmaantee Saue ja Harku vallas. Tee pikkus on 6,3 km. Harkust kuni Laagrini on tee aadressiks **Instituudi tee** ja Laagri alevikus **Veskitammi** tänav.

Tee saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 14. kilomeetril Laagri alevikus. Tee kulgeb läbi Laagri ja Harku aleviku ning Alliku ja Hüüru küla. Tee lõpeb Tallinna–Paldiski maantee 13. kilomeetril Hüüru küla ja Harku aleviku piiril. 

Tee ületab ühe silla (Laagri sild üle Pääsküla jõe tee teisel kilomeetril) ja 10 truupi. Tee teise ja kolmanda kilomeetri vahel on ringristmik maanteega 11420. Teele jääb seitse bussipeatust: Rahnu, Metsa, Pilliroo, Alliku, Tammemäe, Rohtla ja Eri.

2017. aastal valmis maantee kõrval kulgev kergliiklustee.

Tee on asfaltkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas, Harku alevikus 3000–6000 autot ööpäevas. Kiiruspiirang 50 km/h on Alliku külas ning Harku ja Laagri alevikus, ülejäänud teel on piirang 70 km/h. Teevalgustus on maantee põhilistel ristmikel ja kergliiklustee ääres kogu selle pikkuses.
Liiva kalmistu

**Liiva kalmistu** on kalmistu Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis aadressil Kalmistu tee 34. 

## Liiva kalmistu kabel

Kalmistu maa-alal paikneb 1935. aastal valminud kabel (arhitektuurimälestis) ja Punase terrori ohvrite mälestusmärk. Liiva kabel on projekteeritud arhitekt Herbert Johansoni poolt 1934. aastal. Tegemist on klomppaest funktsionalistliku sakraalehitisega.
## Ajalugu
Kalmistu võeti kasutusele 1935. aastal. Esimesena maeti Liiva kalmistule D-kvartalisse 28. jaanuaril 1935 ilmaliku kombetalitusega tolleaegne Eesti Sotsialistlikku Tööparteisse kuulunud Riigikogu liige Hans Martinson. Kalmistu ametlik avamine leidis aset alles 22. septembril 1935.

Kalmistu peasissepääs, kabel ja mälestusmärk moodustavad käsitletaval maa-alal kandva telje. See on Liiva kalmistu sümbol, tunnusobjekt kalmistu külastajatele.

Oma 64-hektarilise pindalaga oli Liiva 1978. aastani Tallinna suurim kalmistu. Looduselt ja pinnaselt on ta oma ülesandeks kõigiti sobiv. Täna on Liiva kalmistu pindalalt taas Tallinna suurim.

Algselt oli kalmistu planeerimisel silmas peetud põhimõtet säilitada matmispaikadeks eraldatud kvartalite vaheradadel puutumatut metsamaastikku, kuid hiljem on matuste arvukuse kasvades sellest loobutud. Algsed vaheteed on hästi avarad. Osa kalmistu territooriumist üle Valdeku tänava idas on säilinud veel puutumata ja korrastamata metsaalana. Seni kasutusel olevates kvartalites domineerivad kalmude asetus sirgetes ridades ja rangete betoonääristega ümbritsetud matmispaigad. Liiva kalmistul leidub ka laiu kvartaleid reahaudadega (invaliididekodude patsientide ja teiste, enamasti omasteta surnute matmiseks), mida algul küll haljastatakse, kuid mis hiljem jäävad mahajäetud kalmudena vaesestama kalmistu üldilmet.

## Maetuid

## Viited

## Välislingid
*Liiva kalmistu plaan
*
Pirita kalmistu

**Pirita kalmistu** (ka *Pirita uus kalmistu*) on kalmistu Tallinnas Pirita linnaosas aadressil Rummu tee 7a. Ajalooliselt jäi kalmistu Harjumaale Jõelähtme kihelkonda. Kalmistu pindala on 0,8 ha.

Uus kalmistu rajati Viimsi ja Nehatu valla elanikele 1896. aastal, esimesed matused on 1898. aastast. 

1930. aastatel korrastati kalmistut ja remonditi piirdeaiad, kuid kõiki plaane (kabeli ehitamine, kalmistu laiendamine jms) ei jõutud teostada. 

Kalmistu suleti matmiseks 1977. aastal ning sinna ei eraldata enam uusi matusekohti. 1988. aastast lubatakse taas matta olemasolevatele pereplatsidele.

Pirita kalmistu on kultuurimälestiste riiklikku registrisse kantud ajaloomälestis. 

## Kalmistule maetuid
*Friedrich Einberg (1873–1953)
*Julius Koppel (1892–1935)
*Rudolf Kuuskmaa (1886–1955)
*Enn Nurmiste (1894–1968)
*Madis Odenberg (1872–1913)
*Jaan Raudsepp (1889–1935)
*Mait Riisman (1956-2018)

## Vaata ka
*Pirita vana kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Karl Laane. Tallinna kalmistud. Tallinn 2002. Lk 71–72
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002
*Robert Nerman. Pirita. Jalutaja teejuht. Solnessi Arhitektuurikirjastus. Tallinn 2008. Lk 61

## Välislingid

* 
*Pirita kalmistu Eesti kalmistute andmekogus
Kärsspealised

**Kärsspealised** (*Rhynchocephalia* ehk *Sphenodontia*) on roomajate klassi kuuluv selts.

See on üks neljast roomajate seltsist, milles on tänapäeval elavaid liike (teised on kilpkonnalised, soomuselised ja krokodillilised).

Kärsspealiste seltsi kuulub kõigest üks tänapäevane sugukond: tuataaralased (*Sphenodontidae*). Sellesse kuuluvad üks perekond ja kaks liiki, kes elavad Uus-Meremaal ja selle läheduses asuvatel tillukestel saartel:
**Sphenodon punctatus* – tuataara ehk hateeria,
**[[Sphenodon guntheri]]*.

Tänapäeva roomajatest on kärsspealistele kõige lähedasemad soomuselised (maod ja sisalikud), kellega nad ühendatakse soomussisalike alamklassi.

Kärsspealised on omapärane loomarühm selle poolest, et neil on pealael kolmas silm. Pea ülapoolel, silmadest veidi tagapool paikneb naha all kiirusilm. Selle elundi otstarve ei ole täielikult välja selgitatud. See on valgustundlik, kuid nägemiseks ei kõlba, vaid pigem tajub valgustatuse astet.

## Evolutsioon

Esimesed kärsspealised on teada varatriiasest ligi 250 miljonit aastat tagasi. Mõned neist olid tuataarale eriti lähedased.

Kärsspealised põlvnevad soomussisalike kõige primitiivsemast rühmast eellohelistest, mis on tänapäevaks välja surnud. Nad erinevad eellohelistest sarvlõugade olemasolu poolest. Nende hambad on luude külge kasvanud, samal ajal kui eellohelistel kinnituvad need eraldi sompudesse. Selle tunnuse poolest on tänapäeva kärsspealised isegi eellohelistest primitiivsemad ja põlvnevad järelikult selle rühma mingitest seni leidmata vormidest. 

Tuataara on kärsspealiste tekkest saadik väga vähe muutunud. Tema ehitus sarnaneb üsnagi oma rohkem kui 200 miljonit aastat tagasi elanud eellaste omaga. Ka teiste soomuseliste esivanemad nägid sel ajal umbes samamoodi välja ja sellepärast on tuataara uurimine ülioluline tänapäeva roomajate põlvnemise seisukohast.

## Viited
Aba piiskopkond

Nigeeria Aba linn on kahe piiskopkonna keskus: 
***[[Aba piiskopkond (katoliku kirik)|Aba piiskopkond]]** katoliku kirikus
***[[Aba piiskopkond (anglikaani kirik)|Aba piiskopkond]]** anglikaani kirikus
Pärnamäe kalmistu

**Pärnamäe kalmistu** on kalmistu Tallinnas Pirita linnaosas Laiaküla ja Lepiku asumis, kontor on aadressil Pärnamäe tee 36.

Praeguse Pärnamäe suurkalmistu alal on olnud kolm varasemat kalmistut – Iru vanadekodu vana kalmistu, Laiaküla kalmistu
ja Iru vanadekodu uus kalmistu. Tänapäeval pole ajalooliste kalmistute ja uue suurkalmistu vahel mingeid piire.

1950. aastate II poolel hakati projekteerima uut suurt kalmistut Tallinna linna jaoks, sest 1930. aastatel rajatud linnakalmistud (Metsa- ja Liiva kalmistu) olid kiiresti täitunud. Projekti koostasid arhitekt Anton Soans ja maastikuarhitekt Lidia Pettai. Algselt oli kavas rajada seal ka uus sõjaväekalmistu, kuid hiljem sellest mõttest loobuti.

Pärnamäe kalmistu ametlikuks kasutuselevõtmise ajaks loetakse 27. novembrit 1963, kui uue kalmistu 1. sektorisse maeti Elfriede Alev.

1993. aasta sügisel avati Pärnamäe kalmistu Eesti esimene krematoorium.

On tänase pindalaga ehk 104 hektarit Eesti suurim kalmistu.  Seal asub eraldi kino- ja filmirahva kvartal. 

## Tuntud maetuid
*Ago Aaloe
*Paul Ambur
*Endel Annus
*Anu Anton
*Hilda Dresen
*Ben Drui
*Aare Ermel
*Tiit Haagma
*Revo Jõgisalu
*Rein Karemäe
*Tõnis Kask
*Krista Kilvet
*Milvi Koplus
*Grigori Kromanov
* Vassili Külaots
* Madis Küla-Nurmik
*Leida Laius
*Harri Lehiste
*Hugo Lepnurm
*Gustav Lokotar
*Jaak Lõhmus
*Viktor Maamägi
* Aleksander Mandrõkin
*Jüri Müür
*Olav Neuland
* Andrus Nilk
*Fred Olbrei
* Vladimir Parvel
* Vladimir Pool
*Vambola Põder
* Erik Püvi (Püüsalu)
* Kuldar Raudnask (vanem)
*Kuldar K. Raudnask
*Mauri Raus
*Sander Raus
* Harry Rehe
*Rudolf Rimmel
*Aleksander Sibul
*Peeter Simm
*Enn Toona
*Georg Tenno
*Marko Tibar
*Agne Trummal
*Elbert Tuganov
*Uno Ussisoo
*Debora Vaarandi
*Robert Vaidlo
*Herbert Vainu
*Andres Valkonen
*Ferdinand Veike
*Artur Verte
*Margarita Voites
*Irena Veisaitė

## Vaata ka
*Iru vanadekodu vana kalmistu
*Laiaküla kalmistu
*Iru vanadekodu uus kalmistu

## Viited

## Välislingid

*Pärnamäe kalmistu kaart
*Pärname kalmistu tutvustus (vaadatud 6.oktoobril 2025)
*
Tuataara

**Tuataara** ehk **hateeria** (*Sphenodon punctatus*) on Uus-Meremaa saartel elav kärsspealiste seltsi tuataaralaste sugukonda kuuluv roomajaliik, kärsspealiste seltsi ainus elusolev liik.

Tuataara on elanud Uus-Meremaa peasaartel, kuid seal tõenäoliselt võõrliigina levinud rottide mõjul (kes nende mullas hauduvaid mune söövad) hävinud ja säilinud üksnes väiksematel saartel Uus-Meremaa peasaarte lähiümbruses. 

Mõnel saarel elab haruldane tuataara alamliik *Sphenodon punctatus guntheri*, keda peeti kuni 2009. aastani eraldi liigiks.

Mõnedele rottideta kaitsealadele Uus-Meremaal on tuataarat tagasi toodud, ning 2008. aastal on seal leitud esimesi munadega pesi.

Täiskasvanud tuataarad on kuni 50–75 cm pikkused. 

Tuataara on morfoloogiliselt viimase 225 miljoni aasta jooksul arvatavasti vähe muutunud, kuid on leitud, et tema genoomis on juhuslike muutuste sagedus suurem kui teistel roomajatel. 

Tuataarad elavad looduses keskmiselt 60-aastaseks, kuid vangistuses on üle 100 aasta vanuseid isendeid. Arvatakse, et nad võivad elada 200-aastaseks. Tuataarad saavad suguküpseks 10-aastaselt, kuid kasvavad esimesed 35 eluaastat.

Tuataarade koguarvu hinnatakse 50 000–100 000 isendile.

## Viited
Kiia–Vääna–Viti tee

**Kiia–Vääna–Viti tee** (registrinumber 11410) on kõrvalmaantee Harku ja Saue vallas. Tee pikkus on 13,6 km.

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski tee 19. kilomeetril Püha ja Kiia küla piiril. Tee kulgeb läbi Püha, Kiia, Vahi, Vääna, Vaila, Liikva, Viti ja Suurupi küla. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 17. kilomeetril Viti ja Suurupi küla piiril. Tee ületab kaht silda (Vahioja sild üle Pihuoja tee 3. kilomeetril, Vaila sild üle Vääna jõe tee 9. kilomeetril) ja kaheksat truupi. Teele jääb 10 bussipeatust: Kiia, Uuevälja, Vahiküla, Kruusaaugu, Vääna  kool, Vääna, Vaila, Liikva, nimeta.

Teega ristub 6. kilomeetril Vääna – Keila-Joa tee ja 11. kilomeetril Liikva–Rannamõisa tee.

Kuni Vaila külani on tee mustkattega, edasi kuni Liikva–Rannamõisa teeni asfaltkattega, tee lõpuosa katte kohta andmed puuduvad. Tee klass on alates Liikva–Rannamõisa teest kuni lõpuni V, tee alguses andmed tee klassi kohta puuduvad. Kuni Vääna – Keila-Joa teeni on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas, edasi kuni Liikva–Rannamõisa teeni 500–1000 autot ööpäevas ning tee lõpuosas andmed liiklussageduse kohta puuduvad. Kiiruspiirangud on tee alguses ja Vääna – Keila-Joa teeristi piirkonnas (50 ja 70 km/h). Teevalgustus on Vääna – Keila-Joa teeristi piirkonnas.
Vääna – Keila-Joa tee

**Vääna – Keila-Joa tee** (registrinumber 11411) on kõrvalmaantee Harku ja Lääne-Harju vallas. Tee pikkus on 6,4 km.

Tee saab alguse Kiia – Vääna-Viti tee 6. kilomeetril Vääna külas. Tee kulgeb läbi Vääna, Naage, Adra ja Türisalu küla ning Keila-Joa aleviku. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 27. kilomeetril Keila-Joa alevikus. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolm truupi. Teele jääb kolm bussipeatust: Vääna, Tisleri talu, Loigu.

Teega ristub 1. kilomeetril Kumna–Vääna tee.

Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Kiiruspiirangud on tee alguses ja Türisalu küla piiril (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Hiinalinn (Tartu)

**Hiinalinn** (ametlikult Jaamamõisa linnaosa) rajati Tartusse pärast II maailmasõda Nõukogude armee ohvitseride peredele, kelle jaoks ehitati tänini säilinud ühekorruselisi puumaju. 

1970.–1980. aastatel ehitati Hiinalinna ka mitmekorruselisi tüüp- ja paneelmaju. Hiinalinna tänavad kandsid selliseid nimesid nagu Gvardeiskaja, Kolhoznaja, Stahhanovi jne. Tartu linnavalitsuse korraldusega 31. jaanuarist 1995 need tänavanimed muudeti.

Perpendikulaarsete tänavatega linnaosa Juudaoja lõunaküljel Jaama tänava ääres. Vanem osa puumajade ja aedadega asub Raadi lennuväljapoolsel küljel. Jõepoole on ehitatud uuemaid tüüp- ja paneelmaju. Hiinalinn on tänini kasutusel elurajoonina. Hiinalinna taaselustamise projektiga rajatakse sinna uusi mitmekorruselisi elumaju.

## Hiinalinna aiad
Hiinalinna aiad on tekkinud lähedalasuvate paneelmajade Vene lennuväe töötajate omal algatusel ning selles kandis on kujunenud omamoodi kogukond. Aedadesse on rajatud kohati ka hütte. Materjalidena kasutati sageli jääke.

Piirkonnas on hakatud 2000. aastatel korraldama kunsti- ja muid üritusi.

Seoses Tartu üldplaneeringu 2030 järgi ehitatava teega kavatsetakse aiad lammutada. Suur osa aiamaadest likvideeriti 2023. aasta augustis.

## Vaata ka

* Vorbuse pilpaküla
* Tallinna lennujaama pilpaküla

## Viited

## Välislingid
*Hiinalinna viimased elanikud pakivad asju, Postimees, 19. märts 2009
Matemaatiline bioloogia

**Matemaatiline bioloogia** on teadusharu, mis tegeleb elussüsteemide matemaatiliste mudelitega ehk bioloogiliste rakendustega matemaatiliste mudelite koostamise ja uurimisega. 

Lähedase tähendusega on **biomatemaatika**, mida võib täpsemini määratleda kui rakendusmatemaatika haru, milles tegeldakse bioloogilise sisuga matemaatikaülesannete lahendamisega. Mõnes käsitluses loetakse **biomatemaatika** ja **matemaatiline bioloogia** sünonüümseteks.

Matemaatilist bioloogiat võib pidada teoreetilise bioloogia osaks. Matemaatilisel bioloogial on suur ühisosa ka biofüüsika ja bioküberneetikaga.

## Harud
Üheks vanemaks ja laia kasutusalaga matemaatilise bioloogia haruks on biostatistika, mis tegeleb peamiselt statistiliste mudelite väljatöötamisega bioloogiliste andmestike töötlemiseks.

Väga ulatuslik ja rikaste teoreetiliste probleemidega on dünaamiliste mudelite rakendamine bioloogias. Selle peamiseks matemaatiliseks vahendiks on diferentsiaalvõrrandite süsteemid ja nende numbriline lahendamine.

Põhiliselt 1990. aastail välja kujunenud matemaatilise bioloogia haru on bioinformaatika, mis tegeleb peamiselt molekulaarbioloogiaga seotud matemaatiliste probleemidega.

Eraldi teadusharudena on välja kujunenud ka matemaatiline ökoloogia, matemaatiline populatsioonibioloogia, matemaatiline geneetika.

## Vaata ka
* biomeetria
* bioinformaatika
* Bulletin of Mathematical Biophysics
* teoreetiline bioloogia

## Viited

## Välislingid
* Rahvusvahelise Matemaatilise Bioloogia Ühingu koduleht
* Journal of Mathematical Biology koduleht
* Bulletin of Mathematical Biology koduleht
Prosimii

***Prosimii*** või ***Prosimiae*** on aegunud esikloomaliste takson, mis hõlmas praeguse strepsiriinsete primaatide alamseltsi ning lisaks veel kandlased ja tupaialased.

Eestikeelset terminit "poolahvilised" (ka "poolahvid") kasutati vanemas kirjanduses *Prosimii* vastena, nüüd mõeldakse selle all ainult strepsiriinsete primaatide alamseltsi (*Strepsirrhini*).

"Loomade elus" jaotatakse poolahvilised (*Prosimii*) kuueks sugukonnaks:
*tupaialased
*aielased
*leemurlased
*indrilased
*loorilased
*kandlased

Nüüdisaegse arusaama kohaselt moodustab *Prosimii* parafüleetilise rühma. On jõutud üksmeelele, et tupaialased moodustavad omaette tupaialiste seltsi, mis ei ole esikloomaliste kõige lähem sugulasselts. Kandlased paigutatakse nüüd enamiku autorite poolt erinevalt teistest poolahviliste sugukondadest haploriinsete primaatide alamseltsi. Ülejäänud liigid moodustavad strepsiriinsete primaatide alamseltsi.  

Väljasurnud esikloomalistest kuuluvad poolahviliste hulka *[[Adapidae]]* ja *[[Omomyidae]]*.
Victor Terras

**Viktor Evald Voldemar Terras** (välismaal elades kasutas nimekuju **Victor Terras**; 21. jaanuar 1921 Põltsamaa – 17. detsember 2006 Chevy Chase, Maryland, USA) oli ameerika ja eesti kirjandusteadlane.

Terras lõpetas aastal 1938 Gustav Adolfi Gümnaasiumi, seejärel jätkas õpinguid Tartu Ülikoolis slaavi ja germaani filoloogia, indoeuroopa keeleteaduse ning ladina ja kreeka keele alal ülemastmes 1941. aastal (magistrikraadi sai 1942). Ta töötas aastatel 1943–1944 Tartu Ülikoolis ladina ja kreeka keele lektorina.

Ta kaitses Chicago ülikoolis 1963. aastal väitekirja Fjodor Dostojevskist ja sai doktorikraadi. 

Seejärel töötas professorina Illinoisi Ülikoolis, Wisconsini Ülikoolis ja Browni ülikoolis. 

Ta on olnud organisatsiooni American Association of Teachers of Slavic Languages and Literatures president ja International Dosotoevsky Society asepresident.

## Teoseid
Terras on avaldanud ligi 20 raamatut (inglise, saksa, vene ja serbohorvaadi keeles) ning mitusada teadusartiklit. 
*Victor Terras. Poetic Form and Language Structure in Estonian Poetry. Lituanus, Vol 16, No 1, Spring 1970. http://www.lituanus.org/1970/70_1_02.htm
*lühimonograafia Aleksis Rannitist
**A Handbook of Russian Literature*
**A History of Russian Literature*

### Eesti keeles
*"Poeetiline vorm ja keelestruktuur eesti luules“, Vikerkaar, 2010, nr 4/5 (tõlkinud Märt Väljataga)
*"Eesti luule sisevorm", Vikerkaar 2015, nr 6 (tõlkinud Märt Väljataga)

## Tunnustus
*Valgetähe V klassi teenetemärk, 2001

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Uno Schultz, "Victor Terras 21. I 1921 – 17. XII 2006", *Sirp*, 23. veebruar 2007
Sünoodiline kuu

**Sünoodiline kuu** ehk **kuukuu** (ladina *lunatio*) on ajavahemik ühest Kuu loomisest järgmiseni ehk Kuu üks sünoodiline periood.

Kuukalendris on sünoodiline kuu täpselt kuutsükli pikkune. Kuutsüklid võivad tänu Maa ja Kuu orbiitide ekstsentrilisusele erineda keskmisest kuni 15 tundi.

Keskmiselt on sünoodiline kuu 29,530589 päeva ehk 29 päeva, 12 tundi, 44 minutit ja 3 sekundit pikk.
Liikva–Rannamõisa tee

**Liikva–Rannamõisa tee** (registrinumber 11412) on kõrvalmaantee Harku vallas. Tee pikkus on 5,2 km.

Tee saab alguse Kiia–Vääna–Viti tee 11. kilomeetril Liikva külas. Tee kulgeb läbi Liikva, Sõrve, Ilmandu ja Rannamõisa küla. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 10. kilomeetril Ilmandu ja Rannamõisa küla piiril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 3 truupi. Teele jääb 4 bussipeatust: Liikva, Sõrve, Kuusiku, Tuuleveski.

Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel on 500...1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta andmed puuduvad. Teevalgustus esineb lühikesel lõigul tee 4. kilomeetril.
Ranna tee (Tabasalu)

**Ranna tee** (registrinumber 11413) oli kõrvalmaantee Harku vallas Tabasalu alevikus. Tee pikkus oli 1,0 km.

Tee sai alguse Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 7. kilomeetril ning lõppes Harku–Rannamõisa tee 4. kilomeetril Tabasalu aleviku ja Rannamõisa küla piiril. Tee ei ületanud ühtegi silda ega truupi, teel ei olnud bussipeatusi.

Tee oli asfaltkattega. Tee klass oli V. Liiklussagedus teel oli 1000–3000 autot ööpäevas. Teel oli kiiruspiirang (50 km/h). Tee oli valgustatud.

Endise riigitee ulatuses on tee kohalik maantee (tänav Tabasalu alevikus) ja liikluspind (aadressiobjekt).
Reduktsioon

*Reduktsioon ehk mõisate riigistamine - vaata Mõisate reduktsioon
*Reduktsioon (keemia) ehk redutseerumine - protsess keemias
*Reduktsioon (keeleteadus) - hääliku artikulatsiooni nõrgenemine
* Reduktsioon on aadlike annetatud maade taasriigistamine
*Reduktsioon (filosoofia) - mõiste filosoofias
*Reduktsioon (arvutuslik keerukus) - algoritm arvutusliku keerukuse teoorias
Jõesuu silla tee

**Jõesuu silla tee** (registrinumber 11474) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. Tee pikkus on 0,3 km.

Tee saab alguse ja ka lõpeb Paldiski–Padise tee 5. kilomeetril. Tee algus on Laoküla ja Põllküla piiril. Tee lõpp on Madise külas. Tee ületab ühe silla (Jõesuu sild üle Vasalemma jõe), kuid mitte truupe. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.

Tee on osaliselt kruusatee, osaliselt mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Aleksandr Kosmodemjanski

**Aleksandr Kosmodemjanski** (Александр Анатольевич Космодемьянский, aastani 1930 **Aleksandr Kozmodemjanski**, Александр Анатольевич Козмодемьянский; 27. juuli 1925 Ossino-Gai, Gavrilovka rajoon, Tambovi oblast – 13. aprill 1945) oli Nõukogude suurtükiväeohvitser. Aastal 1945 oli ta vanemleitnant ja liikursuurtükkide SU-152 patarei komandör. Langes lahingus Ida-Preisimaal.

Talle on antud Nõukogude Liidu kangelase nimetus. Ta on hiljem ümber maetud Moskvasse, Novodevitšje kalmistule oma õe, samuti Nõukogude Liidu kangelase, Nõukogude diversandi Zoja Kosmodemjanskaja kõrvale. Nende ema Ljubov Kosmodemjanskaja on kirjutanud Teises maailmasõjas langenud lastest raamatu "Jutustus Zojast ja Šurast".
Kontrollpunkt

**Kontrollpunkt** (ingl k *checkpoint*, *control*) on orienteerumises, rogainis, seiklusspordis ja matkaspordis maastikul tähistatud koht, mida võistlejad peavad läbima. 

Kontrollpunkti tähisena kasutatakse enamasti rahvusvahelist orienteerumistähist, milleks on kolmnurkne püstprisma valge ja oranži külgtahuga (külgtahu mõõdud 30 x 30 cm). 

Kontrollpunktide läbimise tõendamiseks kasutatakse kas elektroonilist märkesüsteemi (Eestis ja veel mitmes Euroopa riigis on selleks peamiselt SportIdent) või tuleb kontrollpunktis asuva kompostriga teha märge kontrollkaardile.

Kontrollpunkti mõistet kasutatakse ka sõjanduses ja piirivalves, tähistades kohta, kus toimub läbipääsu kontroll.

## Viited

## Välislingid
* SportIdenti märkesüsteem
Kuldne Kalev

**Kuldne Kalev** oli ajalooline korvpallimeeskond, kes osales NSV Liidu meistrivõistlustel korvpallis.

Korvpalliklubi Kalev osales okupeeriva riigi NSV Liidu meistrivõistlustel nii Tallinna Kalevi kui ka Tartu Kalevi nime all. 

Tallinna Kalev võttis meistrivõistlustest osa 1944.–1947. aastal ja 1953.–1954. ning 1958. aastal. 1948.–1952. osalevate tartlaste meeskond kandis nimetust Tartu ÜSK ja siis ja Tartu Kalevi nime all kuni 1977. aastani Alates 1977. aastast kuni 1991. aastani esindas Eestit Tallinna Kalev. 

Kalevi esimene kuldaeg ehk Joann Lõssovi hinnangul nn briljantaeg oli 1940. aastate lõpus ja 1950. aastate alguses, kui klubiks oli Tartu ÜSK ja treeneriks Edgar Naarits. Sellel perioodil tuli Tartu võistkond Nõukogude Liidu meistriks (1949.), saavutas NSV Liidu meistrivõistlustel 2. 3. ja 4. koha ning tuli 8 linna turniiri võitjaks (1950.). Võistkonda kuulusid Joann Lõssov, Ilmar Kullam, Heino Kruus, Ernst Ehaveer, Heino Krevald, Harri Russak, Georg Rekker, Viktor Laats jt. Nendest neli esimest olid ka NSV Liidu koondmeeskonna kandidaatideks.

Kuldseks Kaleviks nimetatakse samuti 1960. aastatel ja 1970. aastate alguses võistelnud Tartu Kalevi meeskonda, kes oli sisuliselt Eesti koondis, koosnedes nii Tartu kui Tallinna parematest mängijatest. Võistkonna  parimaks saavutuseks oli 1967. aastal toimunud NSV Liidu rahvaste spartakiaadil Eesti NSV esindusena võidetud hõbemedal (see tulemus läks arvesse ka kui riigi meistrivõistluste 2. koht). Meistrivõistluste parimateks kohtadeks teistel aastatel olid 4., 5. ja 6. kohad. Meeskonna liidriteks olid  Anatoli Krikun,  Priit Tomson,  Aleksei Tammiste, Tõnno Lepmets, Jaak Lipso ja Jaak Salumets, kes kuulusid ka NSV Liidu koondisse. Juhtivateks mängijateks olid lisaks Ülo Laumets, Valdu Suurkask, Heino Lill, Avo Jans, Jaan Lentsius jt. Peatreeneriks Kuldsel Kalevil oli algselt Ilmar Kullam (1961.–1971.), hiljem olid treeneriteks ka Heino Krevald ja August Sokk.

Kuldseks Kaleviks kutsutakse veel Tallinna Kalevi meeskonda, kes 1991. aastal tuli Nõukogude Liidu meistriks Jaak Salumetsa (peatreener 1985.–1991.) juhtimisel. Võistkonnas mängisid Tiit Sokk, Rauno Pehka, Aivar Toomiste, Margus Metstak, Aivar Kuusmaa, Andrus Nagel, Sergei Babenko, George Jackson, Aleksandr Karavajev, Gert Kullamäe, Marek Noormets, Ivo Saksakulm.

## Vaata ka
*Tartu Kalevi korvpallimeeskond
*Tallinna Kalev (korvpalliklubi)
*Korvpalliklubi Kalev

## Viited

## Välislingid
* "Kalev", 2022. aasta Eesti mängufilm Korvpalliklubi Kalevi hooajast 1990/91.
* Juubilar Ilmar Kullam, ikka terava pilgu ja kriitikameelega. Õhtuleht, 15. juuni 2007
* Aivar Kuusmaa iseloomustab 1991. aasta kalevlasi. Delfi Sport, 23.05.2016.
Hammaskamm

**Hammaskamm** on tupaialistel ning paljudel strepsiriinsetel primaatidel alalõua keskmistest hammastest moodustuv kammitaoline ette suunatud moodustis. 

Tupaialistel moodustub see neljast lõikehambast, primaatidel lisanduvad ka silmahambad. 

Hammaskammi kasutatakse puudelt vaigu kogumiseks ja karvastiku hooldamiseks (komfortkäitumine).
Atlandi heeringas

**Atlandi heeringas** ehk **harilik heeringas** (*Clupea harengus*) on heeringlaste sugukonda heeringa perekonda kuuluv kalaliik.

Atlandi heeringas jaguneb neljaks alamliigiks. Läänemerd asustab räim ehk silk ehk läänemere heeringas (*Clupea harengus membras*). Skandinaavia heeringas ehk kevadkuduheeringas koeb Norra ranniku läheduses, Orkney ja Shetlandi saarte ookeanipoolsetes vetes, Fääri saarestiku ümbruse mandrinõlval ja piki Islandi lõunarannikut. Suvikuduheeringas elab Islandi ja Fääri saarte vetes, Gröönimaa lõunaranniku fjordides ning eriti Uus-Inglismaa ja Nova Scotia šelfialal. Põhjamere heeringa kogu elutsükkel möödub Põhjameres. 

Atlandi heeringas võib kasvada kuni 45 cm pikkuseks ja kaaluda üle poole kilogrammi. Kõige raskemad isendid kaaluvad märgatavalt üle 1 kg.

Nende peamise toidu moodustavad aerjalalised, krillid, noolussid ja väikesed kalad. Atlandi heeringa vaenlased on hülged, vaalad, tursad ja mitmed teised suuremad kalad.

## Kalavarud
Atlandi heeringas on maailma üks tähtsamaid töönduskalu. Neil on tohutu ulatuse ja suure produktiivsusega turgutusala. Nende kasv on kiire, eluiga ulatub 15–18 aastani ja tänu sellele koosneb nende kuduasurkond paljudest vanuserühmadest. 

Seoses püügi intensiivistumisega on palju tähelepanu pööratud heeringa arvukuse uurimisele. Norra teadlased varustasid kümneid tuhandeid kalu terasplaadikestega, mis lasti vedrupüstoli abil heeringa kehaõõnde. Seda märgistamisviisi taluvad heeringad täiesti rahuldavalt. Heeringad lasti merre tagasi. Hiljem kontrolliti püütud heeringatest valmistatud kalajahu elektromagnetitega ja osa märgiseid saadi kätte. Heeringavaru määrati valemi põhjal, mille järgi märgistatud kalade üldhulga ja taaspüütud heeringate suhe võrdub varu ja saagi suhtega. Endise Nõukogude Liidu ihtüoloogid määrasid hüdroakustilise seadme abil heeringaparvede ruumala talvituskohtades ja nende tiheduse veealuse fotografeerimise teel. Mõlemad meetodid andsid sarnase tulemuse: skandinaavia heeringate varu ulatus parima täienduse perioodil 12–12,5 miljoni tonnini.

Suvikuduheeringate viljakus on tunduvalt suurem kui skandinaavia heeringatel, aga nende varu on mitu korda väiksem. 

## Heeringad Araali meres
Aastatel 1954–1956 prooviti atlandi heeringat aklimatiseerida Araali merre. Kolm aastat pärast marja toomist Araali hakkasid kalad seal juba kudema. Esimestel aastatel kasvasid need läänemere heeringa alamliiki kuulunud kalad Araalis väga hästi, tunduvalt paremini kui Liivi lahes või Wisła lahes, kust nad pärinesid. Heeringad sõid vähikesi (*[[Diaptomus]]* ja *[[Dikerogammarus]])*, kuid sellest hoolimata hakkas nende arvukus peagi vähenema. Toidupuuduse, vaenlaste ja toidukonkurentide rohkuse tõttu ei tekkinudki nendest Araali meres töönduslikku kalavaru. Väikesearvuline heeringapopulatsioon elas Väike-Araali järves veel 2008. aasta paiku. 

## Heeringa tänav
Aastatel 1865–1948 kandis praegune Turu tänav Tallinnas nime "Heeringa tänav" (saksa *Heringstrasse*, vene *Селедочная ул.*), mis tõenäoliselt pandi algselt mõne sellel tänaval asunud heeringapoe järgi.

## Viited


## Välislingid

*
Tualettküünis

**Tualettküünis** on teatud esikloomaliste jalgadel spetsialiseerunud küüs või küünis karvastiku hooldamiseks. Sellega tõmmatakse läbi karvade kohtadest, kuhu suu ja hammaskamm ei ulatu.

Tualettküünis on kõigil strepsiriinsetel primaatidel ja kandlastel.  Kandlastel on tualettküünis nii teisel kui ka kolmandal varbal. Strepsiriinsetel primaatidel on ta teisel varbal, välja arvatud aie, kellel on teisel kuni viiendal varbal küünte asemel küünised, ning teadlaste hulgas pole üksmeelt, kas neist mõnda (ja siis milliseid) võib pidada tualettküüniseks.

Tualettküünis koosneb keratiinist ning meenutab kujult tavalist küünist, kuid ei ole nii terava tipuga.

## Viited

## Välislingid
Junior Achievement Eesti

**SA Junior Achievement Eesti** (varem **Junior Achievementi Arengufond)** on ettevõtlus- ja majandusõpet edendav organisatsioon, mille tegevusvaldkondade hulka kuuluvad ettevõtlus- ja majandusalaste õppeprogrammide väljatöötamine üldharidus- ja kutsekoolide tarbeks, õppekirjanduse loomine,õpetajaskonna koolitamine ning ettevõtlusharidusalaste õpilassündmuste korraldamine.

## Taust
Junior Achievement (JA) loodi 1919. aastal Ameerikas kui ettevõtlusalast ja majandusõpet andev mittetulundusorganisatsioon. Järgnevate aastate jooksul on JA programmi läbinud üle 87 miljoni õpilase enam kui sajas riigis. 

Eestisse jõudis Junior Achievement 1992. aastal, kui esimeste eestlastena omandasid Mari Suurväli ja Ida Tšekulajeva JA õpetaja tunnistuse. 1994. aastal registreeriti SA Junior Achievementi Arengufond (JAA) äriregistris. 1996. aastal ühines JAA Euroopa õpilasfirmade liikumist koordineeriva organisatsiooniga Junior Achievement - Young Enterprise Europe. Praegu kannab organisatsioon nime Junior Achievement Eesti (JA Eesti). 

## Tegevus
JA Eesti tegevuse eesmärk on arendada noortes ettevõtlikkust ja otsustusvõimet ning kujundada neist majanduslikult mõtlevad inimesed alljärgnevate üldhariduskoolidele suunatud ettevõtlusõppe programmide abil:

**Algklassidele**
* Seitse sammu
* Ametiguru

**Põhikoolile**
* Inimene, ettevõte, maailm
* Simulaator 7
* Minifirma

**Gümnaasiumile**
* Majandusteooria
* Õpilasfirma
* Töövarjupäev
* TITAN
* Innovatsioonilaager

## Vaata ka
*GLOBE - Global Learning of the Business Enterprise

## Välislingid
*JA Eesti koduleht
*Junior Achievement - Young Enterprise Europe koduleht
*Junior Achievement Worldwide koduleht