Ajamäärus

**Ajamäärus** ehk **temporaaladverbiaal** on määrus, mis väljendab sündmuse ajalisi parameetreid: toimumisaega, kestust, korduvust jms.

## Eesti keel

### Ajamääruse liigid
Ajamäärused jagunevad nelja rühma:

a) toimumisaega näitavad määrused,

b) ajapiiri näitavad määrused,

c) kestust näitavad ajamäärused,

d) korduvust näitavad ajamäärused.
#### Toimumisaega väljendav määrus
Toimumisaega väljendav määrus võib olla lauses: 
* määrsõna, nt ***Üleeile*** *nägin ma metsas karu;*
* nimisõna käändevorm, nt ***Õhtul''' hilja võib kuulda ööbiku laksutamist;''
* [[kaassõnafraas]], nt ***Pärast haavata saamist** jäi karu paremat jalga lonkama.''

==== Ajapiiri näitav määrus ====
* Algusaega väljendav määrus vastab küsimusele ''mis ajast alates?'' Lauses on selleks [[nimisõnafraas]], mille peasõna on [[seestütlev kääne|seestütlevas käändes]], või kaassõnafraas.
''Koosolek pidi algama **kella kahest.***

***Alates eelmisest esmaspäevast** olen iga päev jooksmas käinud.''
* Ajalist lõpp-piiri väljendav määrus vastab küsimusele ''mis ajani?'' Lauses on selleks [[rajav kääne|rajavas käändes]] nimisõna või kaassõnafraas.
***Eilseni*' ei teadnud ma tema olemasolust midagi.*

*Ootasin sõbra tulekut **kuni hommikuni**.*

==== Kestust näitav ajamäärus ====
Kestusmäärused vastavad küsimustele *kui kaua? kui pika ajaga? kui pika aja vältel? kui kauaks?*

Kestust näitavaid ajamäärsõnu on kolmesuguseid: 
* Küsimusele *kui kaua?* vastav määrus näitab tegevuse kulgemise kestust ning on [[olevik (keeleteadus)|olevikulise]] põhisuunitlusega. 
*Ma pole Marti juba **ammu** näinud.*

*Koristasin eile **terve päeva**.*

*Klienti paluti **tund aega** oodata.*

*Seisin järjekorras **üle poole tunni**.*

*Tegin eelmisel nädalal **hommikust õhtuni** tööd.*
* Küsimusele *kui kauaks?* vastav määrus laiendab harilikult [[tegusõna|verbe]], mis väljendavad situatsiooni algust või üleminekut ühest situatsioonist teise. Ajamäärus ise näitab situatsiooni kestust.
***Kui kauaks** sa Soome jääd?*

***Etenduse ajaks** tuleb telefon hääletuks panna.*
* Küsimusele *kui pika ajaga?* vastav määrus näitab sündmuse lõpulejõudmiseks kuluvat aega. Lauses on selleks [[kaasaütlev kääne|kaasaütlevas käändes]] [[hulgafraas]] või käändsõnafraas.
*Jõudsin kohale **tunni ajaga.***

*Tegin töö ära **poole päevaga***.
* Eesti keeles kasutatakse ka kinnisstruktuuriga väljendeid, mis märgivad protsessi kulgemise pidevust. 
*Käisin **aeg-ajalt** vaatamas, mida isa teeb.*

***Hommikust hommikusse** käis sama jutt.*

***Iga päevaga** kasvab ootusärevus.*

==== Korduvust näitav ajamäärus ====
Korduvusmäärusi on kahesuguseid.

*'Kardinaalne korduvusmäärus** on
* absoluutset korduvust väljendav määrus, mis vastab küsimusele ''mitu korda?''

''Käisin **korra** teises toas.''

''Olen selles restoranis käinud **mitu korda.***
* suhtelist korduvust väljendav määrus, mis vastab küsimusele ''kui tihti?'' ja on lauses:

[[ajamäärsõna]], nt ''Külastan teatrit '''sageli''';''

[[sihitis|objektikäändeline]] nimisõnafraas, nt ''Ta võib saabuda '''iga hetk''';''

nimisõna või hulgafraas [[kaassõna]]ga, nt ''Käin trennis '''üle päeva''';''

või hulgafraas mõõdusõnaga ''kord'', nt ''Arst soovitas rohtu võtta '''kaks korda päevas'''.''

'''Ordinaalne korduvusmäärus''' vastab küsimusele ''mitmendat korda?''. Seda väljendab lauses:
* määrsõna, nt ***Uuesti** kooli minna oli hirmuäratav.''
* sihitisekäändeline nimisõnafraas, kus [[Fraasi laiendosa|laiendiks]] on [[järgarvsõna]] või selle asendaja ning [[Fraasi peasõna|peasõnaks]] mõõdusõna ''kord'' või ''puhk'', nt ''Helistasin sõbrale **viiendat korda**, kuid ta ei vastanud.''

===Ajamääruse vorm===
* Ajamäärus esineb harilikult [[alalütlev kääne|alalütlevas käändes]]: 
''Me elame **sündmusrikkal ajal**;''

''Peeter läheb **sügisel** kooli''. 
* Harvemini võib ajamäärus olla [[seesütlev]]as käändes:
***Vanas eas*' kipuvad haigused kallale;*

***Minevikus** oli kõik teisiti.*
* Ilma kuupäevata kuu laennimetus käivad seesütlevas käändes:
*Tänavu on mul puhkus **maikuus***;
* Kuupäevaga koos olevad kuunimetused käivad alalütlevas käändes:
***24. veebruaril** oli väga külm ilm.*
* Võrdselt võimalikud on nii *lõpus ~ lõpul, alguses ~ algul,* kui ka *kvartalil ~ kvartalis, ajavahemikul ~ ajavahemikus, etapis ~ etapil:*
*Uue **aasta alguses ~ algul** pakkus päevadeks seltskondlikku vestlusteemat teleprogrammi kirumine.*
* Ajamääruse puhul kasutatakse eesti keeles järjest sagedamini ka [[nimetav kääne|nimetavat käänet]]. Ajaväljendid, mille [[Fraasi peasõna|peasõnaks]] on *kord, aasta, kuu, nädal, päev, õhtu,* võivad olla nii alalütlevas, kui ka nimetavas käändes: 
***Viimane kord = viimasel korral*** tegid sina välja.

***Eelmine aasta = eelmisel aastal** oli soe talv.*
* Sõnad *kord, päev, tund, minut, sekund* käivad alati nimetavas käändes, kui neid laiendab [[määrsõna]] *iga:*
***Iga kord** on see erinev.*

*Söön kala **iga päev.***
* Aastaarvud käivad nimetavas käändes, kui neile ei järgne nimisõna *aastal*:
*See juhtus **tuhat üheksasada kakskümmend neli**.* 'aastal 1924', vrd *See juhtus **tuhande üheksasaja kahekümne neljandal aastal.*** '1924. aastal'
* Kellaaega väljendavad ühendid käivad alati nimetavas käändes: 
*Tunnid algavad **(kell) pool kaheksa.***
* Mõne tähenduse väljendamisel liialdatakse seesütleva käändega:
vrd *Otsus tehti **viies minutis*** ja *Otsus tehti **viie minuti jooksul ~ viie minutiga***; *Võitja selgitati **kolmes setis*** ja *Võitja selgitati **kolmesetise mänguga**''.

## Viited