open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti rahvuskala

**Eesti rahvuskala** on 2007. aastast räim. Rahvuskala on üks rahvussümbolitest.

Eesti Kalaliit MTÜ korraldatud rahvuskala valimisel portaalis kalateebhead.ee esitati finaalis kandidaatideks kilu, räim, ahven, haug ja lest. Hääletusel osales üle 50 000 inimese, kes eelistasid napilt haugi. Konkursikomisjon aga kuulutas võitjaks räime, arvestades ka teistes portaalides toimunud hääletusi ja eksperdiarvamusi. Komisjonis valiti räim rahvuskalaks seitsme poolt- ja ühe vastuhäälega. "Komisjoni üksmeelne otsus oli anda väärikas tiitel räimele kui Eesti rahva põlisele toitjale. Haug on küll väga tähtis kala Eesti harrastuskalameestele, kuid ta ei puuduta nii palju eestlaste elu kui räim," selgitas Kalaliidu juhataja ja valimiskomisjoni esimees Valdur Noormägi.

Konkursi kuulutas põllumajandusminister Ester Tuiksoo välja Eesti Kalaliidu seminaril "Kala teeb head!", öeldes pressiteates, et tunnustab Kalaliidu algatust: "See üritus on meile kui mereriigile oluline - aitab mõtestada meie kalanduse olukorda, tutvuda põhjalikult meie kalaliikidega, aga ka arutleda kala ja kalatoodete tervislikkuse üle." Rahvuskala konkurss oli siiski osa Eesti Kalaliidu 2006. aastal alanud kampaaniast "Kala teeb head!" eesmärgiga ärgitada Eesti elanikke rohkem kala sööma, mitte riiklik ettevõtmine. Ka räime valinud kaheksaliikmelisse ekspertkomisjoni kuulus vaid neli liiget riiklikest institutsioonidest (põllumajandusministeerium, riigikogu, keskkonnaministeerium, valitsus), nende kõrval osales kaks liiget Eesti Kalaliidust, üks arst ja üks kampaania suhtekorraldajaist.

Alates 2019. aastast valitakse ajakirja Kalastaja eestvedamisel Eestis aasta kala. Rahvuskala konkursi finalistidest on aasta kalaks valitud 2021. aastal haug ja 2022. aastal ahven.

## Vaata ka
*eesti köök
*Eesti rahvusloom
*rahvussümbol

## Viited

## Välislingid
* Konkursileht kalateebhead.ee, arhiivikoopia 4. veebruarist 2007, Internet Archive
* Kampaaniaveeb kalateebhead.ee, arhiivikoopia 1. septembrist 2017, Internet Archive
* Konkursi kokkuvõte kampaaniaveebis "Eesti Rahvuskala on RÄIM!", arhiivikoopia 1. septembrist 2017, Internet Archive
* "Tuiksoo kuulutab välja rahvuskala konkursi" EPL, 23. august 2006
* Kaire Uusen, "Viis kala kandideerivad rahvuskala tiitlile" Postimees, 29. jaanuar 2007
* "Rahvuskala konkurssi on võitmas räim", ERR, 11.02.2007 (Finaali viimasel päeval jagunesid 46 000 häält nii: räim 37%, haug 33%, lest 21%, kilu alla 7%, ahven 2%.)
Susan Boyle

**Susan Boyle** (sündinud 1. aprillil 1961) on šoti laulja ja vabatahtlik kirikutöötaja, kelle erakordne lauluhääl avastati Suurbritannia talendisaates "Britain's Got Talent" 2009. aastal.

Boyle'i suur ülemaailmne kuulsus sai alguse lauluga "I Dreamed a Dream" (muusikalist "Les Miserables") saate 3. hooaja esimeses osas, mis jõudis eetrisse 11. aprillil 2009.

Enne, kui Boyle laulma hakkas, suhtus publik temasse vanuse (ta oli saate eetrissemineku ajal 48-aastane) ja välimuse tõttu skeptiliselt. Boyle'i esitus oli aga nii hea, et ta sai tuntuks naisena, kes pani vaikima isegi kriitilise kohtuniku Simon Cowelli (ingl "The Woman Who Shut up Simon Cowell"). Publik ning kohtunikud Amanda ja Piers aplodeerisid talle püsti seistes.

Susan Boyle'ist sai kohe üleilmne internetisensatsioon. Kogu maailmas on temast ajakirjanduses ilmunud palju artikleid, sealhulgas Eestis. Ainuüksi esimese kahe nädalaga kogus Boyle'i YouTube'i video ligi 50 miljonit vaatamist. Simon Cowell pakkus Boyle'ile kohe artistilepingut oma plaadifirmaga Syco Entertainment, mis on Sony Musicu allüksus ja millega Boyle teeb koostööd ka veel 2022. aasta seisuga.
## Lauljakarjäär
### Diskograafia
2009. aastal ilmus tema debüütalbum "I Dreamed a Dream", mida saatis tohutu menu nii Suurbritannias, USA-s kui ka kogu maailmas. Näiteks USA-s osteti seda ainuüksi 2009. aastal 3,1 miljonit eksemplari.

Sellele on järgnenud albumid  
* "The Gift" (2010)
* "Someone to Watch Over Me" (2011)
* "Standing Ovation: The Greatest Songs from the Stage" (2012)
* "Home for Christmas" (2013)
* "Hope" (2014)
* "A Wonderful World" (2016)
* "Ten" (2019)

### Menukamad laulud
Muusikaedetabelites figureerimise järgi on kogu tema karjääri kõige menukamad laulud olnud (2022. aasta seisuga) järgmised:
# "Wild Horses"
# "I Dreamed a Dream"
# "I Know Him So Well"
# "Auld Lang Syne"
# "O Come All Ye Faithful"
# "Amazing Grace"
# "Perfect Day"
# "I Believe In Father Christmas"
# "How Great Thou Art"
# "Whe I Was Born To Be"

Hiljem on ta suurtel kontserdilavadel laulnud duetti näiteks selliste kuulsustega nagu Donny Osmond, Elaine Paige, Barbra Streisand, Sarah Brightman ja Andrea Bocelli. 

2013. aasta seisuga oli tema albumeid müüdud kogu maailmas 19 miljonit eksemplari. 

2022. aasta seisuga on hinnatud tema varanduse väärtuseks 40 miljonit dollarit.

## Isiklikku
Ta põeb Aspergeri sündroomi. 

## Viited

## Kirjandus
* Susan Boyle, "Selliseks ma sündisin". Tõlkinud Krista Kallis. Kirjastus Eesti Ajalehed, Tallinn 2011, 254 lk; ISBN 9789949478507

## Välislingid
* Susan Boyle'i kuulsaks teinud etteaste telesaates "Britain's Got Talent" YouTube'is
* Lühiülevaade Susan Boyle'i elust YouTube'is
Morgenbladet

**Morgenbladet** (norra keeles 'hommikuleht') on Norras ilmuv nädalaleht. Lehe asutas 1819. aastal Niels Wulfsberg Norra esimese päevalehena.

1993. aastal ostis ajalehe Truls Lie ning leht jätkas ilmumist nädalalehena, kusjuures suuremat rõhku hakati pöörama kultuurile, kunstile, poliitikale ja kirjandusele. Lehega ei seostata kindlat poliitilist vaadet.

## Välislingid
*Morgenbladeti koduleht
Bergeni Ülikool

**Bergeni ülikool** (norra keeles Universitetet i Bergen) asub Norras Bergenis. Kuigi ülikool asutati 1946. aastal, oli akadeemiline tegevus toimunud juba 1825. aastast Bergeni muuseumis. Praegu õpib Bergeni ülikoolis 14 500 üliõpilast. 

Ülikoolis on võimalik õppida järgmistes valdkondades:
* humanitaarteadused,
* õigusteadus,
* matemaatika ja loodusteadused,
* arstiteadus ja hambaravi,
* psühholoogia,
* sotsiaalteadused.

## Välislingid

* Koduleht
Dagens Næringsliv

**Dagens Næringsliv** ('Päeva Majanduselu'; lühend **DN**) on Norra ärialane päevaleht. Tiraaž on 82 755 ja päevane lugejaskond 305 000 inimest. Peatoimetaja on 2000. aastast Amund Djuve. Leht kuulub kontserni Norges Handels og Sjøfartstidende.

Ajalehe asutas 1889. aastal nime **Norges Sjøfartstidende** all Magnus Andersen. Esimene number ilmus 1. jaanuaril 1890. 1912. aastal anti lehele nimi **Norges Handels og Sjøfartstidende**. Praeguse nime sai leht 20. jaanuaril 1987.

Lehel on väliskorrespondendid New Yorgis, Brüsselis, Phuketis ja Stockholmis.

## Viited

## Välislingid
*Dagens Næringslivi koduleht
Arvukus

**Arvukus** (harva kasutatud sünonüümi **abundants**) on liigi isendite arv areaalis või muul kindlal alal.

Kui vaadeldakse mingi liigi arvukust oma areaali ulatuses, siis nimetatakse seda vastavalt **liigi arvukuseks**, populatsiooni puhul aga **populatsiooni arvukuseks**.

Arvukust iseloomustavad asustustihedus, frekvents, ohtrus ja katvus. 

## Vaata ka
*Asustustihedus
*Efektiivne arvukus
*Minimaalne arvukus
*Ohtrus

## Viited
Agderposten

**Agderposten** on Norras Arendalis ilmuv päevaleht tiraažiga 23 305. Peatoimetaja on Stein Gauslaa.

Ajalehte annab välja Agderposten AS.

## Viited

## Välislingid
*Agderposteni koduleht
Norra Ülemkohus

**Norra Ülemkohus** (norra *Norges Høyesterett*) on Norra kõrgeim kohtuinstants. See alustas tegevust 1815. aastal vastavalt põhiseaduse § 88, mis ütleb, et viimaseks kohtuinstantsiks on Ülemkohus. 

Ülemkohtu istungid toimuvad Oslos Ülemkohtu hoones.

Norra Ülemkohtu eesistuja (*høyesterettsjustitiarius*) on alates 2002. aastast Tore Schei. Lisaks eesistujale kuulub Ülemkohtu koosseisu 18 kohtunikku.

Paljud Ülemkohtu lahendid avaldatakse ajalehes Norsk Retstidende.
DN (purjekas)

**DN** on rahvusvaheline jääpurjekaklass, mille kereks on kelk.
DN on nime saanud ajalehe The Detroit News järgi, mille juures esimene mudel 1936.–1937. aasta talvel loodi.

* Meeskond = 1 inimene
* Kelgu pikkus = 3,7 m
* Kelgu laius = 2.44 m
* Kelgu kaal = 20,4 kg
* Masti kõrgus = 4,9 m
* Purjepind = 5,57 m²

## Viited
*DN Iceboat Particulars
Svalbardi lennujaam

**Svalbardi lennujaam,** ka **Svalbardi Longyeari lennujaam** (Norra: *Svalbard lufthavn, Longyear*), on ainuke lennujaam Põhja-Jäämeres asuvas Teravmägede saarestikus. See asub 3 km Longyearbyenist loodes ja on maailma põhjapoolseim lennujaam, kus toimuvad avalikud plaanilised lennud. Lennujaama haldab ja juhib Avinor.  

Svalbardi lennujaama hakati ehitama 1973 ja avati ametlikult 2. septembril 1975. 

Suurim tegev lennufirma Svalbardi lennujaamas on SAS, mis lendab iga päev Tromsøsse ja sealt edasi Oslosse ning kaks korda nädalas korraldab ka otselende Oslosse. Aastal 2008 oli lennujaamal 138 934 reisijat ning aastal 2014 juba 154 261 reisijat. 

## Viited

## Märkused
Bindali vald

**Bindali vald** on vald Norras Nordlandi maakonna edelaosas.

Bindali vald on piki rannikut mägine. Valla kõrgeim mägi on Heilhornet (1058 m).

Tähtsaimad tegevusalad on põllumajandus ja metsandus.

## Viited

## Välislingid
* Bindali valla koduleht
Bø vald

**Bø vald** on vald Norras Nordlandi maakonna kirdeosas Langøya saarel.

Valla keskus on Straume.

Vallas on ka Bø asula.

## Viited

## Välislingid
* Bø valla koduleht
Brønnøy vald

**Brønnøy vald** on vald Norras Nordlandi maakonna edelaosas. Haldus- ja ärikeskus on Brønnøysund, teine suurem asula on Hommelstø.

## Vaata ka
* Torghatten

## Viited

## Välislingid
* Brønnøy valla koduleht
Aleko

"**Aleko**" on Sergei Rahmaninovi ooper.

See on tema kolmest lõpetatud ooperist esimene. Rahmaninov lõi selle 1892. aastal Moskva Konservatooriumi lõputööna. Esmaesitus toimus Moskvas sama aasta 19. mail. Suures Teatris esitati ooperit esmakordselt järgmise aasta kevadel. 1893. aasta oktoobris Kiievis ja 1899. aasta mais Peterburis oli dirigendiks Rahmaninov ise.

Venekeelse libreto kirjutas Vladimir Nemirovitš-Dantšenko, kes kohandas selle Aleksander Puškini poeemist "Mustlased".

## Tegelased
*Aleko (bariton)
*Noor mustlane (tenor)
*Zemfira (sopran)
*Vana mees, Zemfira isa (bass(
*Mustlasnaine (kontraalt)
Bø

**Bø** on asula Norras Nordlandi maakonnas Bø vallas Langøya saare edelanurgas.

Asula lõunaosas on sellega kokku kasvanud kalurikülad Steine, Skagen ja Vinje.

Elanike arv oli 2008. aastal 687, 2011. aastal 726 ja 2013. aasta 1. jaanuaril  666.

Asulas on 1824. aastal ehitatud kirik. 

## Välislingid
*Store norske leksikon
Mimesk

**Mimesk** on pantomiimietendus; žanr pantomiimi valdkonnas.  

'Mimesk' on uudissõna, mille kirjanik Ain Kaalep lõi teatris Vanemuine 1981. aastal välja toodud algupärase pantomiimetenduse  (stsenarist, lavastaja ja lavakujunduse autor Kalle Kurg, muusika autorid Sven Grünberg ja Lepo Sumera) tarbeks.  Etendus koosnes kolmest osast ("Valgus", "Pärjaballaad", "Rändlinnu lend") ja sai uudissõnast lähtudes nimeks "Mimeskid". 

"Mimeskide" kavalehel põhjendab Ain Kaalep sõna loomist: "*Grotta* tähendab itaalia keeles koobast. Sellest on tuletatud sõna *grotesco*, mis tänapäeval tähendab lihtsalt 'imelik' (rahvusvaheliselt ja meiegi keeles tuntud kujul on grotesk aga hoopis spetsiifilise tähendusega). Miks nii? – Sest sajandeid tagasi leidsid itaallased iidsetest koobastest roomlaste seinamaale, mida hakkasid jäljendama põhjusel, et nood tundusid huvitavalt imelikud.

*Mimos* tähendab kreeka keeles 'näitleja', ent selle sõnaga tähistati ka väikest tõsielustseene esitavat näidendit. Eesti vaste sellele sõnale oleks 'miim'. Miks ei võiks me siit ühe spetsiifilise tähenduse tarbeks tuletada sõna 'mimesk' – eriti kui me iidsete miimide radu käies leiame üht-teist, mida sobib jäljendada, ühtlasi aga ka edasi arendada – vahest sootuks millekski muuks, kes teab kui huvitavalt imelikukski kujundada? Võtsin niisiis kätte ja tuletasingi selle sõna, et täna mängitavate teoste käsikirjadele ka sobiliku žanrinimetuse saaks märkida."

## Viited
FHS/Sjefskurs

**FHS/Sjefskurs** (2008. aastani **Forsvarets høgskole**) on Norra sõjaväeõppeasutus, mis korraldab seminaritaolisi 10-nädalasi kaitse- ja julgeolekupoliitikakursusi kõrgetele sõjaväelastele ja tsiviilametnikele. Lõpueksamit ei ole. 

Õppeasutus asutati 1949. 

Alates 2002. aastast on see osa ühtsest õppeasutusest Forsvarets høgskole, mis 31. jaanuarini 2009 kandis nime Forsvarets skolesenter.

Õppetöö toimub Akershusi kindluses. Kursused toimuvad kevadel ja sügisel. Peale selle on olemas intensiivkursus jaanuaris ja Norra suursaatkondade kaitseatašeede kursus. 

Kursustel on õppinud umbes 4700 inimest, sealhulgas umbes 3000 tsiviilisikut. Viimaste seas on parlamendiliikmeid, ametnikke, ettevõtete ja asutuste juhtivtöötajaid, õpetajaid ja ajakirjanikke. 

## Välislingid
*Store norske leksikon

Kasutatud on norrakeelset Vikipeediat seisuga 1.5.2009.
Christian Christie

**Eilert Christian Brodtkorb Christie** (24. detsember 1832 Bergen – 13. september 1906 Trondheim) oli Norra arhitekt.

Christian Christie sündis Bergenis. 1849. aastal asus ta õppima Hannoveri Polütehnikumi ning seejärel Karlsruhesse, kus ta õppis Friedrich Eisenlohri käe all. 1855. aastal naasis ta Norrasse.

Christie juhatas mitmete keskaegsete Norra ehitiste restaureerimistöid. Muuhulgas restaureeriti tema juhtimisel Bergeni ja Nidarosi toomkirik, Håkonshallen ning Bergeni Neitsi Maarja kirik.

## Välislingid
*Salmonsens konversatsionsleksikon
Ormen Lange

***Ormen Lange*** (*Pikk Madu*) oli Norra kuninga Olav Tryggvason tellimusel meister Thorberg Skafhogi poolt konstrueeritud sõjalaev, mis võeti kasutusele 999/1000. aasta talvel. See oli üks võimsaim põhjala vetes seilav laev ning kalleim Norras ehitatu sel ajal. Umbes 68 sõudjaga laev oli ligikaudu 55 meetrit pikk, kiilu pikkusega umbes 45 meetrit ning mahutas umbkaudu 300-500 meest.

Vööris ja ahtris olid kuldplaatidega ülelöödud lohepead. Svolderi merelahingus langes laev Taani ja Rootsi kuningate seatud lõksu. Hiljem võeti see uute laevade ehitamisel tihti eeskujuks.

## Viited
San Joaquini jõgi

**San Joaquin** on jõgi Põhja-Ameerikas, California pikkuselt teine jõgi. 

Jõgi algab Sierra Nevada läänenõlvult, ülemjooksul voolab mägijõena edelasse. Laskunud California orgu, pöörab põhja. Alamjooksul hargneb, harud ühinevad Sacramento harudega ja suubuvad Suisuni lahte.

Jõe pikkus on 530 km.
Belkovski saar

**Belkovski** on Venemaale kuuluv saar Põhja-Jäämeres. Zarja väin eraldab seda Kotelnõi saarest.

Belkovski on kõige läänepoolsem Uus-Siberi saarte hulka kuuluvatest Anjou saartest. Saare geograafilised koordinaadid on 

Saare pindala on 500 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 120 meetrit.
Kiivi (vili)

**Kiivi** on taime kiivi-aktiniidia (*Actinidia deliciosa*) vili. Kultuuris kasvatatavad kiivid pärinevad enamasti kiivi-aktiniidia ja sama taimeperekonna (aktiniidia) liikide ristanditelt.

## Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis
2012. aastal toodeti maailmas 1,41 miljonit tonni kiivisid ja kiiviistandike kogupindala oli 0,98 miljonit hektarit. Kiivid sisaldavad rikkalikult C-vitamiini, ületades selle näitaja poolest tuntud apelsini. Lisaks sisaldavad nad polüfenoole.

Kiivi kaalub umbes 60–100 g. Soovitatav kogus on 1-3 kiivit päevas. Kiivit võib süüa koos koorega. Kiivi söömine suurendab soole läbikäimise sagedust, alandab vererõhku ja vähendab vereliistakute kokkukleepumist.

## Vaata ka
* kiiviroheline
 
## Viited
Kibergsneset

**Kibergsneset** on neem Norra mandriosas Finnmargis Vardø vallas Vardø linnast läänes ja Kibergist põhjas. 

Kibergsneset on Norra mandriosa kõige idapoolsem punkt. Äärmuspunkti geograafilised koordinaadid on .

## Vaata ka
*Norra äärmuspunktid
XVI üldtantsupidu

**XVI üldtantsupidu** toimus 2. – 4. juulini 1999. aastal Tallinnas Kalevi staadionil. Kolmel etendusel osales kokku 8059 tantsijat ja pillimängijat. Etendusi käis vaatamas ligi 40 000 inimest. Peo üldjuhid olid Maie Orav, Enn Madi, Angela Arraste ja Helle-Mare Kõmmus.

Tantsupeo kava jõudis enne oma surma teha Mait Agu. Ka kutsus ta kokku peo meeskonna ja valis tantsupeo teemaks "Talismani tantsud". Talismani all peeti silmas rahvatantsujuhi Anna Raudkatsi sõrmust, millest hiljem kaelaehe tehti. Sõrmust, mida teistele rahvatantsujuhtidele edasi anti, kandsid veel Helju Mikkel, Kristjan Torop ja Mait Agu. XVI tantsupeol tulid esitusele nelja talismanikandja tantsud.

## Viited
Tiina Randlane

**Tiina Randlane** (sündinud 10. septembril 1953) on eesti botaanik, lihhenoloog.

Ta on samblike spetsialist, Eesti samblikumäärajate peamisi autoreid.

## Tunnustus

* 2003 Tartu Ülikooli medal

* 2013 Tartu Ülikooli aumärk
* 2021 teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Teoseid
*Randlane, Tiina; Trass, Hans 1994. *Eesti suursamblikud*. Tartu.
*Randlane, Tiina; Saag, Andres (koost.) 2004. *Eesti pisisamblikud*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 9985-56-916-4
*Randlane, Tiina; Saag, Andres; Martin, Ljudmilla; Timdal, Einar; Nimis, Pier Luigi 2011. *Eesti puudel kasvavad suursamblikud Epiphytic macrolichens of Estonia Эпифитные макролишайники Эстонии*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 9789949196524

## Viited

## Välislingid
*
Jacopo Peri

**Jacopo Peri** (20. august 1561 Firenze – 12. august 1633 Firenze) oli itaalia helilooja.

## Elukäik
Jacopo Peri õppis muusikat Lucca linnas Cristofano Malvezzi juures. Hiljem töötas Peri Medicite juures Firenzes. Jacopo Peri oli tuntud laulja ja heliloojana. Tema varasemad teosed kirjastas tema õpetaja Malvezzi. 1580. aasta paiku liitus Peri *Firenze Camerata* muusikaühinguga. Sellesse ühingusse kuulusid muusikud, kes huvitusid tolle aja kohta uudsest dramaatilisest muusikastiilist *nuove musiche* ('uus muusika'). 1608. aastal oli Peri muusikadirektor San Lorenzo kirikus.

## Jacopo Peri ja esimene ooper
Jacopo Peri oli teadaolevalt esimene, kes kirjutas ooperi. Algul nimetati seda teost *dramma per musica*. See oligi maailma esimene ooper "Dafne", mis oli kirjutatud Rinuccini tekstile sai valmis 1597. aastal. Ooperi "Dafne" esiettekanne oli 1597. aastal karnevali ajal Firenzes Palazzo Corsis, kus Jacopo Peri ise mängis Apollot. Seda aastat peetakse ooperi sünniaastaks. Ooper "Dafne" ei ole säilinud, kuid säilinud on Jacopo Peri teine ooper "Euridice" (1600). "Euridice" on samuti kirjutatud Rinuccini tekstile. Esiettekanne oli Henri IV ja Maria de Medici pulmas Firenzes Palazzo Pittis 6. oktoobril 1600. Jacopo Peri ooperiga "Euridice" sai alguse uus monoodiline, dramaatiline stiil. Nagu näha, on mõlemad ooperid kirjutatud antiiksüžeedele. Antiiksüžeed kogusid populaarsust 16.–17. sajandi Itaalias ja Prantsusmaal. Selles ooperis mängis Peri ise Orfeust.

## Jacopo Peri muud teosed
Jacopo Peri lõi aaria "Dunque fra torbid' onde" Arioni osatäitjale Firenze intermeediumide V osas ja laulis seda ise Arioni osatäitjana. Pärast "Euridicet" kirjutas Jacopo Peri muusika näidenditele "Tetide" (1608) ja "Adone" (1620). (1628) Koos Marco Gaglianoga kirjutas Peri ooperi "Flora". (1622–1623) Peri kirjutas muusikat San Nicola kiriku koorile Pisas.

## Jacopo Peri olulised teosed
*"Dafne" (1597) maailma esimene ooper, mis pole säilinud.
*"Euridice" (1600) maailma esimene säilinud ooper.
*Koorimuusika, madrigalid.

## Kirjandus
*Great composers 1300-1900. The H.W.Wilson company New York 1966.

## Välislingid
*/ Werner Music Archive
Adolph Tidemand

**Adolph Tidemand** (14. august 1814 Mandal – 25. august 1876 Christiania) oli norra maalikunstnik.

Adolph Tidemand sündis Norras Mandalis. 18-aastaselt asus elama Kopenhaagenisse, kus õppis viis aastat Kuninglikus Kaunite Kunstide Akadeemias. Aastail 1837–1841 jätkas Tidemand õpinguid Düsseldorfi Kunstiakadeemias ning 1841. aastal Itaalias.

Aastail 1842–1845 reisis Norras. Suurem osa tema töödest on valminud sel perioodil.

Ainuüksi Norra Rahvusgalerii (*Nasjonalgalleriet*) kogudes on kokku üle saja Adolph Tidemandi teose. 

Tema tuntuim teos on "Haugiaanid" (1848). 

## Tuntumad teosed
* "Gustav Vasa taler til dalkarlene i Mora kirke" (1841) 
* "Eventyrfortellersken" (1844) 
* "Søndagskveld i en røykstue i Hardanger" (1845) 
* "Norsk juleskikk" (1846) 
* "Brudeferden i Hardanger" (koostöös Hans Gudega, 1848) 
* "Signe Halvorsdatter Valle i Sætersdalen" (1848) 
* "Haugianerne" (1848)  
* "De ensomme gamle" (tuntud ka kui "Husandakt"; 1849) 
* "Ingeborg Andersdatter Gulsvik, Flå, som brud" (1849) 
* "Aften på Krøderen" (koos Hans Gudega, 1851) 
* "series Bondeliv i Oscarshall" (1852) 
* "Likferd på Sognefjorden" (koos Hans Gudega, 1853) 
* "Den foreldreløse" (1854) 
* "Fiskere i havsnød" (koos Hans Gudega, 1859) 
* "Bestemors brudekrone" (1865) 
* "Fanatikerne" (1865) 
* "Syneve" (1874)
* "Nød" (1874)
Rakkestadi vald

**Rakkestadi vald** on vald Norras Østfoldi maakonnas.

Valla keskus on Rakkestad.

Rakkestadi vald loodi 1. jaanuaril 1838. 1 jaanuaril 1917 eraldati temast Degernesi vald, mis taasliideti 1. jaanuaril 1964. 

Vallas asub Rakkestadi lennujaam.

## Viited
Drammenselva

**Drammenselva** ehk **Dramselva** on jõgi Norra kaguosas Buskerudi maakonnas.

Drammenselva on üks Norra suurematest jõgedest. Jõe valgla pindala on 17 000 km² ja vooluhulk 300 m³/s. Ta voolab välja Tyrifjordeni järvest ja suubub Drammensfjordenisse. Jõgi läbib Drammeni kesklinna.

Sajandite jooksul kasutati jõge palkide parvetamiseks Eikeri piirkonna metsadest paberitehastele ja teistele jõe kaldal asuvatele ettevõtetele. Aktiivse kasutamise tõttu oli Drammenselva 20. sajandiks väga reostunud. 1960. ja 1970. aastatel ettevõtted suleti ning reostus likvideeriti.

Tänapäeval on Drammenselval tähtis roll puhkemajanduses. Drammenselva on tuntud hea lõhejõena.


Drammenselva1.JPG
Drammenselva2.JPG
Otra

**Otra** on jõgi Norras Sørlandeti piirkonnas. See saab alguse Setesdalsheienest Agderi maakonnas Bykle vallas  ning voolab läbi Kristiansandi valla. Ta läbib mitu suurt järve, sealhulgas Åraksfjordeni, Byglandsfjordeni, Hartevatneti ja Kilefjordeni. Suubub Østergapeti lahte.

Otra on 245 km pikk. Ta on Norra jõgede seas pikkuselt kaheksas.
Ustaša

**Ustaša – Horvaatia Revolutsiooniline Liikumine** (horvaadi keeles *Ustaša – Hrvatski Revolucionarni Pokret*) oli rahvusäärmuslik poliitiline liikumine, mis valitses Teise maailmasõja päevil Saksamaa ja Itaalia toetusel osa nende poolt okupeeritud Jugoslaaviast.

Ustaša rajati 1929. aastal eksiilis organisatsioonina, mille eesmärgiks oli luua iseseisev Horvaatia riik. Organisatsiooni nimi tuleb verbist *ustati* ('üles tõusma', 'vastu hakkama').

Teises maailmasõjas sõdis Ustaša sõjaline tiib (Ustaša Armee) teljeriikide poolel. Ustaša võttis osa ka genotsiidist juutide, serblaste ja mustlaste vastu.

## Viited
Oslo toomkirik

**Oslo toomkirik** (norra *Oslo domkirke*) on kirik Norras Oslos. Oslo toomkirik on Oslo piiskopkonna peakirik ning Oslo toomkoguduse kirik. 

Hoone valmis 1697. 

Ta asub Oslo kesklinnas (Sentrum) Stortorveti väljakul Karl Johans gatest kirdes Kirkegata ja Dronningens gate vahel.

Norra kuninglik perekond ja Norra valitsus kasutavad katedraali avalikeks üritusteks nagu pulmad või matused.

Praegune toomkirik on Oslos juba kolmas. 

## Orelid ja organistid
Kiriku vanima oreli valmistas rootslane Carl Gustav Luckvitz. Praeguse põhioreli ehitas Jan Ryde aastal 1997, kui kirik sai 300-aastaseks. Seal on ka kaks väiksemat orelit, mille ehitas Ryde.

Organistid:
* Christian Olsen Rode (1709–1721)
* Johan Fredrik Clasen (1721–1764)
* Johan Adolph Pløen (1764–1769)
* Johan Krøyer (1769–1809)
* Fredrik Christian Groth (1809–1828)
* Frederik Christian Lindeman (1820–1826)
* Jacob Andreas Lindeman (1828–1840)
* Ludvig Mathias Lindeman (1840–1887)
* Christian Cappelen (1887–1916)
* Wilhelm Huus-Hansen (1913–1916)
* Eyvind Alnæs (1916–1932)
* Arild Sandvold (1933–1966)
* Rolf Karlsen (1966–1982)
* Terje Kvam (1982–2015)
* Kåre Nordstoga (1982–...)
* Marcus André Berg (2015–...)

## Vaata ka
*Norra kirik
*Nidarosi toomkirik
*Bergeni toomkirik
*Stavangeri toomkirik

## Välislingid
*Oslo toomkiriku koduleht (norra keeles)
*Asukohakaart
Rakkestad

**Rakkestad** on asula Norras Østfoldi maakonnas 26 km Sarpsborgist põhjas, Rakkestadi valla keskus.

Elanike arv oli 4055 (2008) (3932 (2007)), pindala 3,52 km².

Rakkestadi läbib Østfoldbaneni raudtee idaliin, seal on Rakkestadi jaam.

Asulas ristuvad maanteed riksvei 22, riksvei 124 ja riksvei 111.

Raudteest lääne pool on uus tööstuspiirkond.

## Viited

## Välislingid
* Store norske leksikon (allikas)
Põhja-Norra

**Põhja-Norra** (norra keeles Nord-Norge (''bokmål''), uusnorra keeles Nord-Noreg, põhjasaami keeles Davvi-Norga) on regioon Norra põhjaosas, mis koosneb Nordlandi, Tromsi ja Finnmargi maakonnast.

Selle pindala on 112 951&nbsp;km².

Põhja-Norra suurimad linnad lõuna poolt loetledes on Mo i Rana, Bodø, Narvik, Harstad, Tromsø ja Alta.

Piirkond on multikultuurne: peale norralaste elavad seal põlised saamid, kveenid ja venelased. Valdavalt räägitakse norra keelt, saami keele rääkijaid leidub enamasti sisealadel ja fjordide lähistel. Soome keelt räägitakse ainult mõnes vallas Finnmargi maakonna idaosas.

Helgelandi rannikul peavad kohalikud elanikud hahafarme.

## Põhja-Norra linnad
* Tromsø
* Bodø

Vähem kui 30 000 elanikku, elanike arvu järgi järjestatud:

* Harstad

*Mo i Rana
*Narvik
*Alta
*Mosjøen
*Hammerfest

*Fauske
*Sandnessjøen
*Vadsø
Vähem kui 5000 elanikku, elanike arvu järgi järjestatud:
* Sortland
* Brønnøysund
* Svolvær
* Finnsnes
* Kirkenes
* Stokmarknes
* Honningsvåg
* Leknes
* Vardø

## Vaata ka
*Norra ajaloolised piirkonnad

## Viited
Dovrefjell

**Dovrefjell** on mäeahelik Norra keskosas, mis moodustab looduslikku piiri Ida-Norra ja Trøndelagi vahel Trondheimi ümber. 

Dovrefjelli asustus on väga vana. Juba keskajast on teada mitu Trondheimi suunduvate palverändurite tarbeks ehitatud mägionni.
Piirkonna põhjaosast on teada leprosooriumi varemed. 

Läbi Dovrefjelli kulgeb põhja-lõunasuunaline maantee (E6) ja Dovrebaneni raudtee. Maantee on kasutatav aasta läbi ning suletakse ajutiselt vaid väga keerukate ilmaolude korral. 

Dovrefjelli mäeahelik on mitut liiki haruldaste taimede ja loomade elupaik. 1911. aastal, mil võeti kaitse alla esimesed haruldased taimeliigid, loodi seal rahvuspark. Kui aastal 1921 rajati Oslo ja Trondheimi vahele raudtee, võeti kaitse alla üks soo. 1974 suurenes rahvuspark veelgi ning oma praegused piirid sai ta 2002. aastal. Lisaks Rondane piirkonnale elab Dovrefjellis üks Norra ja Euroopa viimaseid Beringia päritolu põhjapõdrakarju. Dovrefjellis elab ka muskusveiste kari, mis viidi Ida-Gröönimaalt sinna 1932. aastal. 
 
Peaaegu kogu Dovrefjelli territoorium on kaitse all. Dovrefjelli alal on kaks rahvusparki:

* Dovrefjell-Sunndalsfjella rahvuspark – loodud 2002. aastal, hõlmab endist Dovrefjelli rahvusparki.
* Dovre rahvuspark – loodud 2003. aastal, ühendab Dovrefjell-Sunndalsfjella rahvuspargi territooriume Rondane rahvuspargiga.

Piirkonna kõrgeim mägi on 2286 m kõrgune Snøhetta. Mäeahelik pakub suurepäraseid suusatamis- ja matkamisvõimalusi.
Skiensvassdraget

**Skiensvassdraget** ehk **Skieni valgla** on pindala poolest kolmas valgla Norras (Glåma ja Drammenselva valgla järel), kuhu kuuluvad jõed, mis toituvad Norsjø järve Skieni linna üles.

* Vinje-Tokke valgla, mis koosneb Totaki, Bandaki, Kviteseidvatni ja Flåvatni järvest.
* Bø valgla, mis koosneb Sundsbarmvatni ja Seljordsvatni järvedest.
* Tinni valgla, mis koosneb Møsvatni, Kalhovdfjordi, Tinnsjø ja Heddalsvatni järvest.

**[[Skienselva]]** saab alguse Skienis Telemargi kanali esimesest lüüsist ja voolab läbi Porsgrunni suubumiskohani Frierfjordi tööstuskompleksi Norsk Hydro juures.

Porsgrunni vallas nimetatakse seda jõge **[[Porsgrunnselva]]ks** ehk Porsgrunni jõeks.
Porsangeri vald

**Porsáŋgu** (norra *Porsanger*, kveeni *Porsanki*) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta asub Porsangeri fjordi mõlemal kaldal.

Porsáŋgu on ainuke Norra vald, mis on ametlikult kolmekeelne. Pindalalt on see Norra kolmas vald.

Suurim asula ja halduskeskus on Lakselv. Suuremad asulad on veel Kistrand, Olderfjord, Børselv ja Billefjord.

Vallas asub valdav osa Stabbursdaleni rahvuspargist, kus on maailma põhjapoolseim männimets.

1964. aastani oli valla nimi *Kistrandi vald*.

## Viited

## Välislingid
* Porsáŋgu valla koduleht
Skienselva

**Skienselva** (ka *Skieni jõgi*) on jõgi, mis moodustab Skiensvassdrageti ehk Skieni valgla osa Norras Telemargi maakonnas. See algab Skieni linnast, Telemargi kanali esimesest lüüsist, ja voolab läbi Porsgrunni suubumiskohani Frierfjordi tööstuskompleksi Norsk Hydro juures.

Porsgrunni vallas nimetatakse seda jõge Porsgrunnselvaks ehk Porsgrunni jõeks.

## Viited
Steinvikholmen

**Steinvikholmi linnus** (norra *Steinvikholmen*) on linnus Norras Stjørdali lähedal asuval väikesaarel. 
## Ajalugu
Linnuse rajas aastail 1525–1532 Norra viimane katoliiklik peapiiskop Olav Engelbrektsson pärast seda, kui oli naasnud Roomast kohtumiselt paavstiga. Linnus rajati väikesele kaljusaarele. Valminud Steinvikholmeni linnus oli vanamoodne ega pakkunud tõhusat kaitset suurtükkide tulejõu vastu. Kuna saarel puudus kaev, tuli joogivesi tuua sinna mandrilt. Saart ühendas maismaaga kitsas puusild.

Olav Engelbrektssoni ja Frederik I ning tema järeltulija Kristian III vahelise vaenuse ajal olid Steinvikholmeni linnus ning Nidarholmi klooster peapiiskopi viimased tugipunktid. 1537. aastal toimus Norras reformatsioon ning Olav Engelbrektsson oli sunnitud linnusest lahkuma ning pagema Rootsi.

17.–19. sajandini kasutati saart kivimurruna, ning sel ajal lõhuti ka osa linnusemüüre. Sellist käitumist soosisid ka Taani-Norra võimud, kuna linnuses nähti mälestusmärki kuningavastastele.

1992. aastast on linnuses igal aastal ühel keskööl etendatud ooperit "Olav Engelbrektsson", mis räägib viimase peapiiskopi elust.

## Välislingid
*Steinvikholmi linnus (norra k)
*Linnuse rekonstruktsioon
*Ooper "Olav Engelbrektsson" (norra k)
Beaivváš Sámi Našunálateáhter

**Beaivváš Sámi Našunálateáhter** (põhjasaami keeles *saami rahvusteater Beaivváš (Päike)*) on Norras Guovdageaidnus tegutsev saamikeelne teater. Teater asutati 1981. aastal. Teater käib sageli etendusi andmas ka saamide asualadel Rootsis ja Soomes. Teater loodi kodanikualgatuse korras, kuid 1991. aastast saab riigilt toetust. 

2005. aastal käidi lavastusega "Skuolfi" Põhjamaades turneel.

Aastail 2007–2015 oli teatri direktor ja lavastaja Haukur J. Gunnarsson, kes oli sel ametikohal ka 1991–1996. Teatri palgal on neli näitlejat ja kuus tehnilist töötajat.

## Välislingid

*Teatri koduleht
Moss

**Moss** on linn Norras Østfoldi maakonnas, Mossi valla keskus.

Selle osa Bredsand (Dilling) oli endise Rygge valla keskus.

Elanike arv on 40 309 (2008).

Mossis tegutses aastatel 1704–1873 Mossi metallitööstus.


Pilt:Moss, Norway.jpg|Vaade Mossile Jeløyalt
Pilt:Moss 1885.jpg|Mossi vaade aastal 1885


## Välislingid
* Store norske leksikon
Steinar Lem

**Steinar Lem** (9. mai 1951 Oslo – 28. aprill 2009) oli norra kirjanik, ühiskonnakriitik ja keskkonnaaktivist. 

Ta oli aktiivse tarbimisühiskonna kriitik ja tegutses ühiskondliku liikumise Framtiden i våre hender ('tulevik meie kätes') pressiesindajana 1985. aastast alates. 

Ta suri kõhunäärmevähki, mis diagnoositi vaid kaks kuud enne tema surma.

## Teoseid
**Signaler* (kogumik, 1973; auhind "Tarjei Vesaas debutantpris")
**Utenfor bymuren* (novellikogu, 1975)
**Motlys* (1977), romaan
**Grenseovergang* (1979), romaan
**Bjørneboes menneskesyn i Frihetens øyeblikk* (väitekiri, 1981)
**Den tause krigen. Mot de fattige og mot miljøet – og hva som må gjøres* (1994)
**Det lille livet* (2005)

## Viited
Forsvarets høgskole

**Forsvarets høgskole** ('Kaitse [Norra kaitsejõudude] kõrgkool'; **FHS**; 31. jaanuarini 2009 **Forsvarets skolesenter** ('Kaitse koolikeskus')) on Norra kaitsejõudude ühendatud õppeasutus. 

Praegune struktuur ja nimi on tal 1. veebruarist 2009. 

Forsvarets Skolesenter rajati 1. jaanuaril 2002. 

Õppeasutusel on viis osakonda: FHS/Sjefskurs, Forsvarets stabsskole (FSTS), Avdeling for sivil utdanning (ASU), Institutt for forsvarsstudier (IFS) ja Norges idrettshøgskole/Forsvarets institutt (NIH/F). Peale selle on tal staap ja juhtkond. 

Õppeasutuse ülem on kontradmiral Louise Kathrine Dedichen Bastviken.

## Välislingid
* Koduleht

Kasutatud on norrakeelset Vikipeediat seisuga 1.5.2009.
Louise Kathrine Dedichen Bastviken

**Louise Kathrine Dedichen Bastviken** (sündinud 30. aprillil 1964) on Norra sõjaväelane (kontradmiral), alates 1. veebruarist 2008 riiginõunik. 

Ta on esimene norra naine, kes on saanud kõrgema ohvitseri auastme, ja seega Norra kaitseväe kõrgeima auastmega naisohvitser. Ta on Forsvarets høgskole ülem.

Ta on mänginud Norra ohvitseri komöödias "Lange flate ballær II".

## Välislingid

*Artikkel ja foto ajalehes Aftenposten
Toimetus

**Toimetus** on kollektiiv, mis tegeleb kirjandusteoste, kunstiteoste, teavikute, salvestiste jm. kogumise, nende sisulise ning vormilise töötlemisega kas avalikustamise (raamatud, ajakirjad ja ajalehed, ekspositsioonid, saated jm) või säilitamise (hoidlad, raamatukogud, muuseumid, arhiivid) eesmärgil. Toimetus võib töötada koos asjatundjatest koosnevate nõuandvate kollektiividega (toimetuskolleegium, toimetusnõukogu). Toimetuse liige on toimetaja.
Forsvarets overkommando

**Forsvarets overkommando** ('Kaitse ülemjuhatus', lühend **FO**) on olnud kolme Norra organi nimi:
***[[Forsvarets overkommando (1940)|Forsvarets overkommando]]**, relvastatud vastupanu keskus 1940
***[[Forsvarets overkommando (1942–1946)|Forsvarets overkommando]]**, relvavõitluse keskus 1942–1946
***[[Forsvarets overkommando (1970–2003)|Forsvarets overkommando]]**, väejuhatus 1970–2003
Ooberst

**Ooberst** (saksa keeles *Oberst*, taani ja norra keeles *oberst*, rootsi keeles *överste*, soome keeles *eversti*, islandi keeles *ofursti*) on kolonelile vastav sõjaväeline auaste, mis on kasutusel olnud saksakeelsetes riikides ning Rootsis, Taanis, Norras, Soomes ja Islandil. Tänapäeval on oobersti auaste kasutusel Austrias, Saksamaal, Šveitsis, Soomes, Norras, Taanis ja Islandil. 

## Norra

Norras on ooberst (*oberst*) maaväes ja õhujõududes brigaadikindrali (*[[brigader]]*) järel ning ooberstleitnandi (*oberstløytnant*) ees teine staabiohvitseriauaste. Mereväes vastab sellele komandör (*kommandør*). 

Aastal 1975 seati ühe oobersti auastme asemel sisse kaks auastet: *[[oberst I]]*, mis vastab brigaadikindralile (Briti *[[brigadier]]*, USA *brigadier general*), ja ***[[oberst II]]***, mis vastab kolonelile. 1. detsembril 1997 sai *oberst I* praeguse nimetuse *brigader* (brigaadikindral) ja *oberst II* praeguse nimetuse *oberst*.

Oobersti õlakutel on kolm tärni kahe triibu vahel. 

## Välislingid
*Store norske leksikon

Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 1.5.2009.
B-300

**B-300** on granaadiheitja, mis on valmistatud Iisraelis. On aktiivses kasutuses.

## Taktikalis-tehnilised andmed
### Laskeseade
*Kaliiber: 82 mm
*Laskeseadme kaal: 3,65 kg
*Laskekiirus: 3-4 lasku/min
*Pikkus ilma granaadikonteinerita: 775 mm
*Sihikuline laskekaugus: 700 m

### Lasukomplekt MK-1 (HEAT)
*Konteineri pikkus: 725 mm 
*Kaal: 4,5 kg
*Algkiirus: 270 m/s 
*Efektiivne laskekaugus (liikuv sihtmärk): 250 m 
*Soomustläbistavus: 400 mm 

## Iseloomustus
B-300 on valmistatud Iisraelis IMI poolt 1970. aastate lõpus. 
B-300 on kergekaaluline ja lihtsa käsitsemisega efektiivne tankitõrjerelv. Kergeks teeb relva klaaskiust materjal. Optiline sihik on võrgustiku poolest lihtne kasutada. Sihikul on ka suvine ja talvine seade. Päästmine toimub elektriimpulsi abil, mis kogutakse eelnevalt käepideme küljes käsihooba vajutades. Komplekti kuulub tester, millega saab kontrollida elektrisüsteemi korrasolekut. 
Relva on võimalik teenindada 1 inimesega, kuigi tavaliselt teenindab B-300-t lahingupaar.

## Kasutus
### B-300 kasutavad riigid
* (Mk153 SMAW)
*
*
*
*
*
*
*
*

### B-300 [[Eesti kaitsejõud]]udes
Eestisse osteti paarsada B-300-t Iisraeli relvatehinguga 1990. aastate keskpaigas ja võeti kaitseväe relvastusse. Igas jalaväerühmas oli 2 sellist granaadiheitjat. 2002-2003 anti granaadiheitjad pärast Rootsi relvaabi saabumist ja Carl-Gustaf M2-de kasutuselevõttu üle Kaitseliidule.

## Versioon SMAW
USA-s on alates 1984. aastast kasutusel merejalaväes B-300 koopiaversioon Mk153 SMAW *(Shoulder-launched Multipurpose Assault Weapon)*. Selle tehnilised näitajad on praktiliselt samad.
Forsvarets overkommando (1970–2003)

**Forsvarets overkommando** ('Kaitse [Norra kaitsejõudude] ülemväejuhatus'; lühend **FO**) oli Norra kõrgeim sõjaväeline juhtkond 1970. aastast kuni 31. juulini 2003. 

1. augustil 2003 organ reorganiseeriti Stortingi otsusega. Forsvarssjefen ja tema strateegilised funktsioonid integreeriti Kaitseametisse (Forsvarsdepartementet), Forsvarets overkommando kaotati ning loodi Forsvarsstaben.

## Välislingid
*Store norske leksikon (allikas)
Norra kaitsevägi

**Norra kaitsevägi** (norra keeles *Forsvaret*) on Norra Kuningriigi kaitse eest vastutav kaitsevägi. See koosneb maaväest, mereväest, õhujõududest, kodukaitsest ja küberkaitsest. Kaitseväkke kuulub umbes 24 000 inimest ja mobilisatsiooni korral kasvab see 83 000 inimeseni. 

Norras on kohustuslik ajateenistus ja alates 2013. aastast võetakse aega teenima ka naisi. Ajateenistuse suurim probleem on sobivate inimeste vähesus, 2012. aastal kutsuti arstlikku komisjoni 63 841 inimest, kellest aega teenima võeti ainult 9265.  

Kaitsevägi allub kaitseministeeriumile. Kaitseväe ülemjuhataja on praegune kuningas Harald V ja kaitseväe juhataja on admiral Haakon Bruun-Hanssen. Norra kaitseväe peakorter asub Oslos Akershusi kindluses. Ühendpeakorter asub Bodøs. Kaitseväe peamine mereväebaas asub Bergenis, peamised maaväebaasid Bardus, Målselvis ja Renas ning peamised õhuväebaasid Ørlandis ja Bodøs. Norra kaitsejõudude ühendatud õppeasutus on Forsvarets høgskole.

Norra kaitseväe aastane eelarve on 110 miljardit Norra krooni ehk 2% SKP-st.

## Ajalugu
Norra kaitsevägi asutati koos Norra iseseisvumisega 1905. aastal ja pidas iseseisva Norra eest oma esimesed lahingud II maailmasõjas, kui Saksamaa ründas neutraalset Norrat ja Taanit. Kaitsevägi pidas 62 päeva kaitselahinguid, aga oli lõpuks sunnitud kapituleeruma.

1949. aastal loobus Norra neutraliteedipoliitikast ja oli NATO asutajaliige. Külma sõja ajal ehitati Norrasse mitu maa- ja õhuväebaasi ja eriti keskenduti Põhja-Norra kaitsele. Alates 2000. aastatest osaleb kaitsevägi senisest rohkem välismissioonidel.

## Juhtimine ja struktuur
### Poliitiline juhtimine
Norra põhiseaduse § 25 järgi on Norra maa- ja mereväe ülemjuhataja kuningas, st kuningas riiginõukogus.

### Sõjaväeline juhtimine
Kaitseväe juhataja (tavaliselt neljatärnikindral või -admiral) juhib maaväge ja on kaitseministri peamine nõunik.

### Struktuur
Norra kaitsevägi koosneb viiest väeliigist, milleks on:
* Norra maavägi
* Norra kuninglik merevägi
* Norra kuninglikud õhujõud
* Norra kodukaitse
* Norra küberkaitse

Teiste tähtsate struktuuride hulka kuuluvad:
* Kaitseväe erikomando (Forsvarets Spesialkommando) – sõjaväe eriüksuslased
* Norra peastaap – asub Oslos ja allub kaitseväe juhatajale
* Riiklik peakorter – asub Reitanis ja juhib Norra vägesid üle kogu maailma
* Norra kaitselogistika organisatsioon

## Vaata ka
*Ula-klassi allveelaevad

## Viited

## Välislingid

*Norra Kaitseväe koduleht
Forsvarets overkommando (1940)

**Forsvarets overkommando** oli Norra relvastatud vastupanu keskus Norra vallutamise ajal 1940. 

See loodi kuningliku resolutsiooniga 18. mail 1940. 

Kaitseülem oli kindral Otto Ruge. 

Kapitulatsiooniga Põhja-Norras  10. juunil 1940 organ kaotati. 

## Välislingid
*Store norske leksikon

Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit :no:Forsvarets Overkommando seisuga 1.5.2009.
Norsjø

**Norsjø** on järv Norras Telemargi maakonnas. Selle pindala on 55 km².

Järve veepind asub kõrgusel 15 meetrit üle merepinna, selle taset reguleerib Skotfossi pais. Enamik Telemargi maakonna jõgesid läbib Norsjø enne suubumist Skienselva või Porsgrunnselva jõkke. Norsjø on Skieni ja Nome valla jogivee allikas. Norsjø on samuti Telemargi kanali osa.

Järve suubuvad Eidselva jõgi Bandakkanalenist, Bøelva (Gvarvelva) Seljordsvatnist ja Sauarelva Heddalsvatnetist.

## Viited
KV Svalbard

**KV Svalbard** on Norra mereväe rannakaitselaev. Laev suudab murda kuni 1&nbsp;m paksust jääd.

Laeva ehitas Langsten AS Tangeni laevatehases Kragerøs. See lasti vette 17. veebruaril 2001, laeva ristis 15. detsembril 2001 Norra kaitseminister Kristin Krohn Devold ja see võeti rannavalves kasutusele 18. jaanuaril 2002.

KV Svalbard on veeväljasurve poolest Norra merevägede suurim alus. Laeva pikkus on 103,7&nbsp;m, laius 19,1&nbsp;m, veeväljasurve 6375 tonni ja maksimaalne kiirus 17,5 sõlme. Pukseerida suudab ta kuni 100 000-tonniseid laevu.

KV Svalbardi kodusadam on Sortland. Peamiselt tegutseb laev Barentsi merel ja Teravmägede ümbruses.

Laev on projekteeritud varustama ülejäänud 3 Norra rannavalvele kuuluvat kopterikandjat. Laeval asub üks NH90 helikopter. Relvastusse kuulub 57&nbsp;mm Boforsi kahur.

## Välislingid

*KV Svalbard Rannakaitse kodulehel
Röyksopp

**Röyksopp** on Tromsøst pärit Norra elektroonilise muusika duo. 

Duo liikmed on Torbjørn Brundtland ja Svein Berge. Nad ise peavad ansambli moodustamise ajaks 1998. aastat, kuigi samad liikmed olid varemgi duona esinenud. Debüütalbum "Melody A.M." ilmus 2001. aastal. 

Röyksoppi muusikat on palju kasutatud reklaamides ja taustamuusikana telesaadetes ja filmides.

## Tunnustus
2001
*Parim muusikavideo – "Eple" – Spellemannprisen (Norras samaväärne Grammyga)
*Parim elektroonilise muusika album – "Melody A.M." – Spellemannprisen

2002
*Parim muusikavideo – "Remind me" – Spellemannprisen
*Parim muusikavideo – "Remind Me" MTV Euroopa Muusikaauhinnad
*Spellemanni eriauhind
*Parim popmuusika – "Melody A.M. - Alarmprisen
*Parim *house*/tekno – "Melody A.M." - Alarmprisen
*Parim muusika – "Eple" – Alarmprisen

2005
*Parim popmuusikaansambel – Spellemannprisen

2006
*Parim klubihitt – "The Understanding" - Alarmprisen

## Stuudioalbumid
* "Melody A.M." (2001) 
* "The Understanding" (2005) 
* "Junior" / "Senior" (2009)

### Kontsertalbumid
* "Röyksopp's Night Out" (2006)

### Muud albumid
* "Back to Mine" (2007)

## Välislingid
* Röyksoppi koduleht
Norsjö

**Norsjö**  on tiheasustusega paikkond Rootsis Västerbotteni läänis, Norsjö valla keskus.

2005. aastal elas seal 2102 inimest. 

Seal sündis Ameerika Ühendriikide kirjanik Charlotte Agell.

## Viited
Tankihävitaja

**Tankihävitaja** on tankitõrje otstarbeks kohandatud või ümber ehitatud lahinguvõimeline soomusmasin. 

Tankihävitajad on peamiselt kaitseotstarbelised relvasüsteemid. Tankihävitaja on varustatud tankitõrjeraketisüsteemiga, harvem tankitõrjekahuriga ning heade vaatlusvahenditega. Tavaliselt puudub soomustatud pöördtorn, mis võimaldab madalama silueti. Enesekaitseks kasutatakse kuulipildujaid ja suitsugranaadiheitjaid.

Tankitõrjesoomuki platvormiks on tavaliselt võetud soomussõiduk:
* jalaväe lahingumasin,
* soomustransportöör,
* luuresoomuk,
* soomusauto või
* tank.

Tankihävitajad võeti kasutusele teises maailmasõjas ja neid on toodetud peamiselt Saksamaal. Viimase mudelina oli Bundeswehris kasutusel tankitõrjeraketikompleksiga HOT relvastatud tankitõrjetank Jagdpanzer Jaguar.
Mari muusika

**Mari muusika** (*мари сем* või *марий сем*) on maride lüüriline tantsumuusika, mis luuakse soome-ugri rahvaviiside järgi. Muusika oli Marimaal kaua aega oluline suulise pärimuse osa, viisid ja sõnad kandusid edasi põlvest põlve. Esimesed noodid pandi kirja 1920. aastatel. Paljud helisalvestised tehti pärast lintmagnetofonide kasutusele võtmist, tänapäeval salvestatakse need CD-plaatidele ja MP3-mängijatele.

## Viisid

Mari viisid koosnevad korduvatest katkematutest rütmidest. Viiside aluseks on pentatoonika (välja arvatud estraadilauludel), muusikas on ülekaalus kõrged noodid. Traditsioonilisteks pillideks on trumm, pillirooflööt, härjapõiest torupill, mari kannel ehk küsle ja trompetid. Tänapäeval kasutatakse ka bajaani ja viiulit. Armastuslaulud (nende seas on eriline koht kurbadel lauludel) jutustavad eelkõige tunnetest.

Nii vanu kui ka uusi helisalvestisi mängitakse iga päev Mari Eli Raadios, mis on marikeelne ning mõeldud ennekõike maridele.

## Tantsud

Mari Eli Raadio edastab selliseid tantsuviise nagu "Эрвел марий" ja "Йуржо йуреш". On olemas tantsijate rütmistatud tantse bajaani saatel, kiireid noortetantse hoogsa muusikasaatega ning on ka tantse, mida esitavad ainult naised.

## Välislingid
### Kodulehed
* Mari Eli Raadio
* Muusika Marimaal
* Marikeelne muusika
Telemargi kanal

**Telemargi kanal** on kanal Norra lõunaosas Telemargi maakonnas. 

Nimi võeti kasutusele 1990. aastal. Varem räägiti kahest kanalist: Norsjø-Skieni kanal lüüsidega Skienis ja Løveidis ehitati aastatel 1854–1861, Bandak-Norsjø kanal avati aga 1892. aastal.

Telemargi kanalis on 18 lüüsikambrit. Selle pikkus on 105 km ja kõrguste vahe on 72 m.
10BASE5

**10Base5** oli esimene Etherneti standard.

10Base5 kutsutakse vahel ka "jämedaks netiks" (ingl *Thick Ethernet*, *ThickWire*, *ThickNet*) ja võrgukaabli värvuse tõttu ka "kollase kaabliga" võrguks. Võrgu füüsiliseks meediumiks on koaksiaalkaabel läbimõõduga 0,4" (=1&nbsp;cm) ja lainetakistusega 50 oomi, kaabli pingenivoo on ~2,5 V. 10Base5 segmendi suurim lubatud pikkus oli 500&nbsp;m, võrgu läbilaskekiirus on 10&nbsp;Mbit/s.

Arvutid ühendatakse võrgukaabliga N-konnektoriga või transiivriga. Kaabli otstesse pannakse N-seeria 50 oomised terminaatorid.

### Transiivrid
Transiiver ühendatakse kaabli külge spetsiaalse, vampiirihambaks (inglise *vampire tap*, *piercing tap*) kutsutava kruviga.

Arvutiga ühendatakse transiivrid kuni 50 m pikkuse AUI-kaabliga, mis ühendatakse arvuti võrgukaardi pistikupessa. Transiivrit on võimalik AUI-liidese kaudu ühendada ka otse HUBi AUI-pordiga. Ühele kaablisegmendile on võimalik ühendada kuni 100 transiivrit ja need peavad asuma üksteisest vähemalt 2,5&nbsp;m kaugusel.

## Vaata ka
* Kohtvõrk
* Siinvõrk
* 10Base2
Frost

**Frost** on Tromsøst pärit norra elektroonilise muusika ansambel, mis on asutatud 1997. aastal. 

Ansambli liikmed on Aggie Peterson ja Per Martinsen. Debüütalbum "Bedsit Theories" ilmus 1998. aastal. Albumi väljaandmisele aitas teiste hulgas kaasa Röyksoppi laulja Torbjørn Brundtland.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Bedsit Theories" (1998) 
*"Melodica" (2002) 
*"Love! Revolution!" (2007) 
*"Radiomagnetic" (2012)

### Singlid
*"Close To You" (1998) 
*"Clouds Across The Moon" (1998) 
*"Hope You'll Be There" (1998) 
*"Endless Love" (1999) 
*"Pharmacy" (2001) 
*"Amygdala" (2002) 
*"Sleepwalker" (2006) 
*"One Hundred Years" (2007)
NRK1

**NRK1** on Norra Riigiringhäälingu (norra *Norsk rikskringkasting*) põhikanal. NRK1 hakkas ametlikult tööle 1960. aastal, ehkki oli telesaateid regulaarselt edastanud juba 1958. aastast. 

Uudistesaate nimi on "Dagsrevyen". 

## Välislingid
* Koduleht

## Märkused
10Base2

**10BASE2** on Etherneti arvutivõrk, kus kandjaks on 50-oomine koaksiaalkaabel (RG-58) ja süsteemi andmekiirus on 10 Mbit/s. 

Standardi järgi võib see kaabel olla kuni 185 meetri pikkune. Arvutid ühendatakse 10Base2 võrku BNC T-konnektorite abil. Kaabli otsad lõpetatakse 50-oomiste koormustakistustega – terminaatoritega. Kaabli üks ots peab olema maandatud. Ühele kaablile saab paigaldada kuni 30 arvutit või võrguseadet. Rohkemate seadmete ühendamiseks on vaja kaablit jätkata repiiteriga, mille korral tuleb järgida 5-4-3 reeglit, mis tähendab, et võrgus on kuni 5 segmenti, neid võib kokku ühendada 4 repiiteriga ja võrguseadmed võivad olla ühendatud ainult 3 segmendi külge.

10Base2 võrgus peavad kõik ühendused ja võrguseadmed olema kvaliteetsed, kuna kogu võrk lakkab töötamast kui vähemalt üks kontakt või ühendus katkeb. Sellist viga põhjustava sõlme leidmine on keeruline ja aeganõudev. Seetõttu on tänapäevased arvutivõrgud läinud üle 10BASE-T, 100BASE-TX või 1000BASE-T standardile, kus ühe kaabli katkemine (või lahtiühendamine) ei halva kogu arvutivõrku. 

## Vaata ka
* 10BASE5
* Siinvõrk
Hammerfesti vald

**Hammerfesti vald** (põhjasaami *Hámmárfeasta*) on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta hõlmab Kvaløya, Seilandi põhjaosa ja Sørøya idaosa.

Valla suuremad asulad on Hammerfest (umbes 6800 elanikku) ja Rypefjord (umbes 1700 elanikku).

Hammerfesti vallas Fuglenesis asub Struve geodeetilise kaare põhjapoolne otspunkt ().

## Viited

## Välislingid
* Hammerfesti vald