Mesilasrassid

**Mesilasrassid** on meemesilase mitmesugused osalt kodustatud ja aretusest mõjutatud populatsioonid. Neid kasutatakse mesinduses ja tänapäeval on need levinud üle maailma.  

Meemesilaste osalt ikka veel looduslikult tekkinud morfoloogiliselt eristatavaid populatsioone nimetatakse ajaloolistel põhjustel rassideks. Ent nagu "geograafiliste rasside" puhul üldse, on üha enam hakatud kasutama alamliigi mõistet. Sellepärast käsitatakse samu üksusi mõnikord nii rassidena kui ka alamliikidena. 

## Aretus
Toimetades mesilasperesid mesinduses kasutamiseks kaugele, on inimene algselt vikareeriva levikuga meemesilasealamliikide levikumustrit muutnud ning transportimisest tingitud  hübridisatsiooni kaudu, viimastel aastakümnetel ka aretuse tagajärjel, nende iseloomu muutnud. Aretusega muudetakse traditsiooniliselt levinud, metsikute või mesinike poolt koduloomana peetud  looduslikke alamliike ja ökotüüpe geneetiliselt, mis mõnel juhul ohustab nende säilimist.

Meemesilase alamliigid on looduslikult tekkinud üksused, mis osalt on mesinduseks erineval määral soodsad. Seetõttu on inimesed mõnesid neist eelistanud ja võtnud kasutusele ka väljaspool nende looduslikku levilat. Alles hiljuti on tekkinud tõud. Mõnikord kehtestatakse tõustandardid ka looduslikele alamliikidele, nagu näiteks kraini mesilane; see ähmastab erinevust rassi ja tõu vahel.

Meemesilaste aretuse eesmärk on tugevdada kunstliku valiku abil soovitud geneetilisi omadusi ning nõrgendada soovimatuid omadusi. Eelkõige tahetakse suurendada mee tootmist ning arendada vähese sülemlemistungiga rahumeelseid mesilasi. Et saada puhtaverelisi järglasi, luuakse puhtad liinid. Sisearetusega suurendatakse geneetilist kaugust metsikvormidest, metsikult elavatest populatsioonidest. Sisearetus vähendab mesilaste elujõudu. Meemesilase puhtad liinid ei jää üldiselt looduses ellu.

Alles uusajal alanud aretus pani alguse liinidele ja tüvedele, mis mõnikord olid teadliku ristamise tulemus. Ristumine toimus ka eri rassidest mesilaste kõrvuti pidamise tõttu (looduslik hübridisatsioon).

Näiteks Buckfasti mesilane on saadud eri alamliikide ristamisel. Karl Kehrke (vend Adam) alustas 1916 tööd benediktlaste Buckfasti kloostri mesinikuabilisena. Hiljem rakendas ta sisearetust, ristamist ja valikut, et tugevdada teatud omadusi (näiteks korjetung ja rahumeelsus) ja vähendada teisi (näiteks sülemlemistung).

Teine näide on tapjamesilane, kes tekkis, kui Lõuna-Ameerikasse toodud rass *[[Apis mellifera scutellata]]* metsistus. Looduslikud hübriidid seal peetud euroopa meemesilase  rassidega osutusid looduses eluvõimeliseks. 

Et saada ja stabiliseerida soovitud puhtaid liini, kasutati varem põhiliselt puhta liini alasid (*Belegstellen*). Viimsetel aastakümnetel on lisandunud võimalus mesilasemasid kunstlikult seemendada, mis on aretust lihtsustanud ja võimalusi oluliselt suurendanud. Tõuparanduse survel on *[[Apis mellifera mellifera]]* nüüd ohustatud.

## Alamliigid

Liiki meemesilane saab jaotada rühmadeks, mida traditsiooniliselt nimetatakse mesilasrassideks ja mida enamasti käsitletakse enamasti alamliikidena:

### Tumemesilased
* *[[Apis mellifera mellifera]]* Linnaeus, 1758), autohtoonne kohalik meemesilane Põhja-, Ida- ja Lääne-Euroopas
* *[[Apis mellifera iberiensis]]* Engel, 1999, *syn.* *[[Apis mellifera iberica]]* Goetze, 1964)
* *[[Apis mellifera intermissa]]* v. Buttel-Reepen, 1906
**[[Apis mellifera major]]* Ruttner, 1975
* *[[Apis mellifera sahariensis]]* Baldensberger, 1922
* *[[Apis mellifera ruttneri]]* Sheppard, Arias, Grech & Meixner, 1997

### ''Carnica'' rühm
* *[[Apis mellifera carnica]]* Pollmann, 1879, üle maailma ekporditav ja kasutatav rass
* *[[Apis mellifera ligustica]]* M. M. Spinola, 1806, üle maailma ekporditav ja kasutatav rass
* *[[Apis mellifera macedonica]]* Ruttner, 1988
* *[[Apis mellifera cecropia]]* Kiesenwetter, 1860
* *[[Apis mellifera anatoliaca]]* Maa, 1953)
* *[[Apis mellifera siciliana]]* Grassi, 1881, valesti ka *Apis mellifera sicula* Montagano, 1911

### Troopilise Aafrika mesilased
* *[[Apis mellifera scutellata]]* Lepeletier, 1836
* *[[Apis mellifera monticola]]* Smith, 1849) (leebem kui *A. m. scutellata*, elab Ida-Aafrika vihmarikastes metsades 2400 kuni 3000 m kõrgusel)
* *[[Apis mellifera capensis]]* Escholz, 1821
* *[[Apis mellifera lamarckii]]* Cockerell, 1906
* *[[Apis mellifera jemenitica]]* Ruttner, 1975
* *[[Apis mellifera litorea]]* Smith, 1961
* *[[Apis mellifera adansonii]]* Latreille, 1804
* *[[Apis mellifera unicolor]]* Latreille, 1804

### Ees-Aasia mesilased
* *[[Apis mellifera caucasica]]* Gorbachew, 1916, üle maailma eksporditav ja kasutatav rass 
* *[[Apis mellifera armeniaca]]* Skorikov, 1929
* *[[Apis mellifera meda]]* Skorikov, 1929
* *[[Apis mellifera syriaca]]* v. Buttel-Reepen, 1906
* *[[Apis mellifera cypria]]* Pollmann, 1879)
* *[[Apis mellifera adami]]* Ruttner, 1975

### Üks alamliik Kesk-Aasias
* *[[Apis mellifera pomonella]]* Sheppard & Meixner, 2003

## Märkused

## Kirjandus
*Heinrich Friese. *Die Bienen Europas (Apidae europaeae)*, 1895–1901. Faksiimile: Akademische Druck- und Verlagsanstalt, Graz 1969.
*Michael S. Engel. The taxonomy of recent and fossil honey bees (Hymenoptera: Apidae: Apis). – *Journal of Hymenoptera Research* 8, 1999.