open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Siim Tammsaar

**Siim Tammsaar** (sündinud 2. juulil 1986 Pärnumaal) on eesti tarkvaraarendaja ja ettevõtja. Ta on lõpetanud Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi aastal 2004 ning õppinud kaks aastat Tallinna Tehnikaülikoolis. 

Siim Tammsaar on Skype'i rakenduse üks loojatest. Sel ajal oli ta kõigest 17-aastane. Koos kaasautorite Jaan Tallinna, Ahti Heinla ja Priit Kasesaluga loodi rakendus ning hakati tegema koostööd rootslase Niklas Zennströmi ja taanlase Janus Friisiga. Registreeriti osaühing Lewis Group. 2005. aastal müüsid nad ettevõtte 2,6 miljardi dollari eest internetioksjonifirmale eBay, mis müüs selle omakorda 2011. aastal 8,5 miljardi dollari eest Microsoftile. Hiljem pole Siim ettevõttega seotud olnud.

Kui Skype maha müüdi, hakkas Siim töötama välja teisi programme. Ta on olnud abiks Soome ettevõtte Rovio Mobile tarkvaraarendajatel, kui nad töötasid välja arvutimängu "Angry Birds". Lisaks on ta võrgupõhise arvutimängu "DarkSide Tetris: The Second Block" kaasautor.

2008. aasta suvel oli ta Southwesterniga USAs raamatuid müümas.

2010. aastast on Siim tegelenud kinnisvara investeeringutega.

2013. aastast on Siim müügikoolitaja. Ta on teinud koostööd selliste ettevõtetega nagu Viasat, Elion, Tele2 jpt.
Õpetatud sepp

**Õpetatud sepp** oli Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna määraline abiõppejõud, kelle ülesanne oli õppesepikoja juhatamine, õpetuse andmine hobuserautamiseks ja kabjatervishoiuks.

Õpetatud sepa ametikoht loodi 1. jaanuaril 1938 jõustunud õppekohtade nimekirjaga. Õpetatud sepaks võisid olla isikud, kes olid omandanud Tartu Ülikoolis doktori või sellele vastava teadusliku kraadi. 

Tartu Ülikooli õpetatud sepa k.t. aastail 1938–1940 ja 1941–1945 oli Rudolf Säre.

## Viited

## Kirjandus

*Vakantsele Tartu Ülikooli õpetatud sepa kohale kandideerija teaduslikkude tööde arvustused. Tartu, 1938.
Valters Kaminskis

**Valters Kaminskis** (sündinud 26. märtsil 1968) on läti orienteeruja ja rogainija.

Rogaini MMil on ta võitnud segavõistkondade arvestuses 2 pronksi – 2008. aastal Karulas koos Dace Traniņa ja Guntis Pikursiga ning 2010. aastal Uus-Meremaal Cheviotis koos Anita Liepiņaga. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel on ta võitnud segavõistkondade arvestuses koos Anita Liepiņaga 3 kulda (2012, 2013 ja 2015) ja 2 pronksi (2010 ja 2014) ning meesvõistkondade arvestuses 2008. aastal hõbeda koos Guntis Pikursiga.

## Viited

## Välislingid
*Valters Kaminskis-Anita Liepina, European rogaining champions 2013 in mixed open category. IRF Newsletter No 196

‏‎
Laane raudteepeatus

**Laane raudteepeatus** oli raudteepeatus Põlva maakonnas Vastse-Kuuste vallas Tartu–Petseri raudtee ääres. Avamisel jäi peatus Vana-Kuuste valda, selle läheduses asus Laane metsavahitalu.

Peatus asus Rebase ja Vastse-Kuuste raudteejaama vahel (23,3. kilomeetril) Logina külas. 2001. aastal suleti peatus koos paljude muude Lõuna-Eesti raudteepeatustega, ent erinevalt mõnest muust peatusest seda ei taastatud.

## Viited

## Välislingid
* Paksude metsade keskel asuvas Karulaane talus kasvatatakse taimi; Koit, nr. 99, 1. september 2011. DIGAR
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Erkki Aadli

**Erkki Aadli** (sündinud 26. märtsil 1974) on eesti orienteeruja.

## Haridus
Ta lõpetas 1992. aastal Saue Keskkooli. 1997. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ehituse eriala.

## Töö
Töötab ehitusettevõtte AS Parmeron projektijuhina.

## Sporditulemused
Aastatel 1996–2014 on ta orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel võitnud 8 kulda, 9 hõbedat ja 8 pronksi.

Aastatel 2002–2014 on ta OK Saue Tammede võistkonnas tulnud 9 korda Jüriööjooksu võitjaks.

Orienteerumisjooksu EMil 2006. aastal Otepääl sai tavarajal 29.koha. Orienteerumisjooksu MMil 2007. aastal Kiievis sai tavarajal 24. koha ja teatejooksus Eesti meeskonnas 10. koha. 

## Viited

## Välislingid
*World of O. Athlete profile: Erkki Aadli
Edward H. White

**Edward Higgins "Ed" White II** (14. november 1930 – 27. jaanuar 1967) oli Ameerika Ühendriikide aeronautikainsener, õhujõudude ohvitser ja NASA astronaut. 3. juunil 1965 sai temast Gemini programmi raames esimene ameeriklane, kes väljus avakosmosesse, viibides seal 36 minutit.

1967. aasta 27. jaanuaril hukkus Edward White koos kaasastronautide Gus Grissomi ja Roger B. Chaffeega Apollo 1 tulekahjus.

## NASA karjäär
### Gemini

White oli üks üheksast mehest, kes valiti 1962. aastal NASA astronautide teise gruppi. NASA määras White'i koos James McDivittiga Gemini 4 meeskonda ja 3. juulil 1965 väljus White avakosmosesse. See kogemus oli piisavalt väsitav, nii et McDivitt käskis White'il naasta kosmoselaeva planeeritust varem. Kosmosekõnni ajal hõljus laevast välja White'i varukinnas ja sellest sai kosmoseprügi. Tänaseks on kinnas atmosfääris ära põlenud.

Pärast Gemini 4 lendu oli White Gemini 7 varumeeskonnaliige.

### Apollo

1966. aasta märtsis määrati White esimese Apollo lennu vanempiloodiks. Teised meeskonnaliikmed olid komandör Gus Grissom ja piloot Roger Chaffee. Algselt plaaniti Apollo 1 lend sooritada 1966. aasta lõpus, aga viivituste tõttu pidi lend toimuma 1967. aastal.

## Surm

27. jaanuaril 1967 olid Apollo 1 meeskonnaliikmed Saturn V kanderaketi tipus asunud Apollo juhtimismoodulis treeningul. Ootamatult puhkes moodulis tulekahju, mille tõttu jäid mehed moodulisse lõksu. Kuigi mehed jõudsid enne raadioside katkemist tulekahjust teatada ja häire anti kohe, sai kogu meeskond surma, sest White ei suutnud moodulis olnud kerge ülerõhu tõttu ust avada. Kui päästetöötajad ukse 5 minutit pärast põlengu algust avada suutsid, leiti White'i surnukeha keskmiselt istmelt ukse poole küünitamas.

## Viited
Albin Kurti

**Albin Kurti** (sündinud 24. märtsil 1975 Prištinas) on Kosovo poliitik. Ta oli 3. veebruarist kuni 3. juunini 2020 ja on uuesti alates 22. märtsist 2021 Kosovo peaminister. Ta oli aastatel 2004–2015 liikumise Vetëvendosje! (Enesemääramine) juht.

25. märtsil 2020 lagunes Kurti juhitud valitsuskoalitsioon ja Kosovo parlament avaldas tema valitsusele umbusaldust. Kurti jäi edasi peaministri kohusetäitjaks kuni uue valitsuse moodustamiseni.

## Elulugu

Ta õppis Priština Ülikoolis, oli seal sõltumatu üliõpilasliidu liider ja üliõpilaste vastupanuliikumise serblaste vastu Kosovos üks organisaatoreid. Aastal 1997 ühines ta Kosovo Vabastusarmeega. Aastatel 1997–1999 organiseeris ta Prištinas ja teistes Kosovo linnades üliõpilaste protestimiitinguid.
Nemi

**Nemi** on vald (*comune*) Itaalias Lazio maakonnas città metropolitana di Roma Capitales.

Albani mägedes Nemi järve kaldal asuva Nemi kõrgus merepinnast on 521 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Haldus
Nemi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ariccia, Genzano di Roma, Rocca di Papa, Velletri.

Nemi halduspiirides asuvad järgmised asulad: Parco dei Lecci, Valle delle Colombe, Valle Petrucola, Vigna Grande, Ville di Nemi.

## Sõpruslinnad
*  – Montreuil-le-Gast, alates 1993. aastast
*  – Intepé, alates 2004. aastast

## Viited

## Kirjandus
* Giovanni Antonio Ricci, *Memorie storiche dell'antichissima città di Alba Longa e dell'Albano moderno*, Roma, Giovanni Zempel, 1787, pp. 272.
* Emanuele Lucidi, *Memorie storiche dell'antichissimo municipio ora terra dell'Ariccia, e delle sue colonie di Genzano e Nemi*, Iª ed., Roma, Tipografia Lazzarini, 1796.
* Nicola Ratti, *Storia di Genzano, con note e documenti*, Iª ed., Roma, Stamperia Salomoni, 1797.
* Antonio Nibby, *vol. I* in *Analisi storico-topografico-antiquaria della carta de' dintorni di Roma*, IIª ed., Roma, Tipografia delle Belle Arti, 1848, pp. 546.
* Gaetano Moroni, *Dizionario di erudizione storico-ecclesiastica*, Iª ed., Venezia, Tipografia Emiliani, 1840.
* Ferdinand Gregorovius, *Storia della città di Roma nel Medioevo*, Torino, Einaudi, 1973, ISBN 88-06-37689-6.
* Giuseppe Lugli, *Studi e ricerche su Albano archeologica 1914-1967*, IIª ed., Albano Laziale, Comune di Albano Laziale, 1969, pp. 265.
* Filippo Coarelli, *Guide archeologhe Laterza - Dintorni di Roma*, Iª ed., Roma-Bari, Casa editrice Giuseppe Laterza & figli, 1981.
* Ugo Mancini, *Lotte contadine e avvento del fascismo ai Castelli Romani*, Iª ed., Roma, Armando Editore, 2002, pp. 405, ISBN 88-8358-337-X.

## Välislingid

* Foto del Paese di Nemi
* Parco dei Castelli Romani
Sander Vaher

**Sander Vaher** (sündinud 23. mail 1985) on eesti orienteeruja.

## Haridus
Ta lõpetas 2005. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 2011. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse eriala ning sai tehnikamagistri kraadi.

## Sporditulemused

Aastatel 2006–2017 võitis ta orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel 15 kulda, 9 hõbedat ja 11 pronksi.

Ta on osalenud Eesti koondises orienteerumise maailmameistrivõistlustel ja Euroopa meistrivõistlustel. Orienteerumisjooksu EMil Otepääl sai ta 2006. aastal 9. koha ja 2010. aastal Bulgaarias Primorskos sprindis 32. koha. Orienteerumisjooksu MMil sai ta 2007. aastal Kiievis lühirajal 22. koha ning 2015. aastal Šotimaal Invernessis teatejooksus Eesti meeskonnas koos Timo Silla ja Lauri Sillaga 6. koha. 

2008. aastal võitis ta üliõpilaste maailmameistrivõistlustel orienteerumisjooksus lühirajal kulla ja teatejooksus Eesti meeskonnas hõbeda.

## Isiklikku

Tema õed Maret ja Ruth Vaher on samuti orienteerujad.

## Viited

## Välislingid
*World of O. Athlete profile: Sander Vaher
*Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Vaher, Sander
Piiskopisau

**Piiskopisau** ehk **karjasesau** (ladina keeles *baculus pastoralis*) on katoliku kirikus, õigeusu kirikus ja mõnedes protestantlikes kirikutes (anglikaani kirik, luterlik kirik) piiskopi ja kloostriülema ametivõimu sümboliseeriv, vasakus käes hoitav ese (karjasekepp). Sau on tüüpiliselt keerdpäine ja selle võrsepungad sümboliseerivad elu.  

Vanim dokumenteeritud teade piiskopisauast on 633. aasta Toledo IV kirikogust.

## Vaata ka
* Mitra

## Viited
Bartninkai

**Bartninkai** on alev Leedus Vilkaviškise rajoonis, Bartninkai valla halduskeskus. Alev asub Aista jõe kaldal.

Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 1790. aastal valminud katoliku kiriku varemed (selle kõrval seisab uus puidust kirikuhoone) ja Bartninkai mõisa hoonetekompleks.

## Ajalugu

Asula tekkis XVI sajandi teisel poolel. Küla on esimest korda mainitud 1649. aastal. Asula nimi tuleneb ilmselt elanike vanast tegevusalast (slaavi päritolu sõna *бортники* tähendab mesinikke). Esimene kirik rajati sinna 1663. aastal. Toona kuulus see Alytuse mõisale.

1744. aastal sai Bartninkaist alev. Mõisa omanik Antoni Tyzenhaus rajas sinna kangakudumise ja rauasulatuse ettevõtted, ent pärast seda, kui ta oma valdused kaotas, käis tööstus allamäge. Ta lasi ka asula radiaalselt ümber mõisakompleksi välja ehitada ning mitu tänavat sillutada. Tolle aja planeering on osalt veel praegugi säilinud.

1783. aastal sai Bartninkaist kohaliku kihelkonna keskus. Kihelkonnakool oli seal tööd alustanud juba 1781. aastal. 1790. aastal ehitati vana kiriku asemele uus kivist kirikuhoone, 1865. aastal lisati sellele ka torn.

1944. aastal sai alev sõjas kannatada. Õhku lasti ka sealne kirikuhoone, mille asemele ehitati 1950. aastal uus puidust kirik. Nõukogude võimu ajal oli Bartninkai kohaliku kolhoosi keskasula.

## Tuntud elanikke
*Elvyra Žebertavičiūtė – Leedu näitleja

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Video alevi ajaloost
Harald Tannberg

**Harald Tannberg** (28. oktoober 1910 – 22. jaanuar 2004 Stockholm) oli väliseesti kunstnik ja arhitekt.

## Elulugu
Harald Tannberg astus 1934. aastal vanemate soovil Tartu Ülikooli matemaatikat õppima. 1935. aastal alustas ta maaliõpinguid Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Nikolai Triigi käe all. 

Ta põgenes 1944. aastal Saksamaale. Seal astus ta Müncheni Tehnikaülikooli, mille lõpetas arhitektina. Ta töötas seejärel samas õppeasutuses arhitektuuriprofessor Döllgasti assistendina. Siirdus hiljem Rootsi, kus töötas arhitektuuribüroos.

Harald Tannberg on maetud Stockholmi Metsakalmistule.

## Looming
Tannberg hakkas näitustel esinema juba Eestis ning jätkas seda väliseesti kunstinäitustel. Viljeles akvarellimaastikke, figuraalkompositsioone, vaikelusid ja portreemaali. Katsetas ka monotüüpiatehnikas portreekunstiga. 1955. aastal ilmus temalt kaheksaleheline graafikamapp Tallinna vanalinna vaadetega.

## Isiklikku
Harald Tannberg oli abielus kunstnik Silvia Leituga.

## Viited
Eesti Arheoloogiaselts

**Eesti Arheoloogiaselts** (kirjutatud ka *Eesti Arheoloogia Selts*)  Eesti arheoloogiaga tegelev selts.

1990-1991 andis selts välja Eesti Arheoloogiaseltsi Teatajat.

## Väljaandeid
*Eesti Arheoloogiaseltsi Teataja (ilmus 1990-1991)
*Stilus (1. osa). Eesti Arheoloogiaselts, 1992
*Arheoloogilised välitööd Eestis 1996. Archeological Field Works in Estonia in 1996. Eesti Arheoloogiaselts, 1997

## Vaata ka
*MTÜ Arheoloogiakeskus

## Viited
Roger B. Chaffee

**Roger Bruce Chaffee** (15. veebruar 1935 – 27. jaanuar 1967) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane, aeronautikainsener, katselendur ja astronaut. 

Chaffee hukkus koos Gus Grissomi ja Edward H. White'iga Apollo 1 põlengus.

## Viited
Visuotinė lietuvių enciklopedija

**"Visuotinė lietuvių enciklopedija"** (lühend VLE; "Leedu üldentsüklopeedia") on leedukeelne üldentsüklopeedia, mis ilmus aastatel 2001–2015. Entsüklopeedia koosneb 25 köitest ja 1 täiendusköitest. Ühe köite maht on umbes 800 lehekülge, kokku on umbes 20 000 lehekülge. Selle andis välja *Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras* (Teaduse ja entsüklopeediate kirjastuskeskus).

See on esimene iseseisvas Leedus ilmunud entsüklopeedia ning asendab 1976–1985 ilmunud 13-köitelist "Leedu nõukogude entsüklopeediat" (*Lietuviškoji tarybinė enciklopedija*).

Entsüklopeedia keskendub Leedule: 20–25% kõikidest artiklitest käsitleb Leeduga seotud teemasid, nende seas on umbes 6000 Leedu inimeste isikuartiklit (sealhulgas üle 1400 artikli välisleedulastest).

Entsüklopeedia artiklite autoreid oli 2957.

Väljaandmist juhtis toimetuskolleegium, mille president oli Leedu Teaduste Akadeemia president Zenonas Rokus Rudzikas ja esimees Juozas Tumelis, alates 2007 Stasys Vaitekūnas.

### Köited

* 2001, I kd: A–Arktinis oras, 799, [1] lk + lisa (30 lk) ISBN 5420014858
* 2002, II kd: Arktis–Beketas, 799, [1] lk + lisa (31 lk) ISBN 5420014998
* 2003, III kd: Beketeriai–Chakasai, 800 lk ISBN 5420015129
* 2003, IV kd: Chakasija–Diržių kapinynas, 832 lk + lisa (64l k)
* 2004, V kd: Dis–Fatva; I–IV köite täiendused, 800 lk
* 2004, VI kd: Fau–Goris, 832 lk + lisa (64 lk)
* 2005, VII kd: Gorkai–Imermanas, 800 lk
* 2005, VIII kd: Imhof–Junusas, 847, [1] lk + 1 lisa (77 lk)
* 2006, IX kd: Juocevičius–Khiva, 800 lk
* 2006, X kd: Khmerai–Krelle. I–X köite täiendused, 831, [1] lk + 1 lisa (55 lk)
* 2007, XI kd: Kremacija–Lenzo taisyklė, 816 lk
* 2008, XII kd: Lietuva, 848 lk
* 2008, XIII kd: Leo–Magazyn, 800 lk
* 2008, XIV kd: Magdalena–México, 800 lk
* 2009, XV kd: Mezas–Nagurskiai, 800 lk
* 2009, XVI kd: Naha–Omuta, 800 lk
* 2010, XVII kd: On–Peri, 800 lk
* 2010, XVIII kd: Perk–Pra, 816 lk
* 2011, XIX kd: Pre–Reu, 816 lk
* 2011, XX kd: Rėv–Sal, 816 lk
* 2012, XXI kd: Sam–Skl, 848 lk
* 2012, XXII kd: Sko–Šala, 848 lk
* 2013, XXIII kd: Šalc–Toli, 848 lk
* 2014, XXIV kd: Tolj–Veni, 848 lk
* 2014, XXV kd: Venk–Žvo, 848 lk ISBN 9785420017418
* 2015, Täiendusköide. Abaluja–Źwikiele, 624 lk ISBN 9785420017548

## Viited

## Välislingid
*Entsüklopeedia kirjastuse kodulehel
Akadeemiline Filosoofia Selts

**Akadeemiline Filosoofia Selts** oli Eestis filosoofiaga tegelev selts. See asutati 1922. aastal ja tegutses kuni 1940. aastani, mil Teise maailmasõja ajal Nõukogude okupatsioonivõimud katkestasid Eestis peaaegu eranditult kõikide humanitaarteaduslike erialaliste seltside tegevuse. 

Akadeemilise Filosoofilise Seltsi tegevus suudeti taastada vaid mõneks ajaks pärast Eesti taasiseseisvumist 1990. aastate alguses. 

3. novembril 1922 Tartu Ülikooli nõukogus registreeritud seltsi 30 asutajaliikme seas olid selle esimene esimees, Tartu Ülikooli filosoofia professor Walther Schmied-Kowarzik (1885–1958), abiesimees Konstantin Ramul (1879–1975), Walter Freymann (1883–1960), Hugo Rahamägi (1886–1941, haridusminister 1924–1925, EELK piiskop 1934–1939), Oskar Loorits (1900–1961) jt.

Ehkki nime poolest oli see "filosoofilise kultuuri keskkoht", viibis selts 1920. aastate lõpus pikemat aega sisuliselt "varjusurmas". 1930. aasta kevadel alustas selts taas "intensiivselt tööd" filosoofilise oskussõnastiku koostamiseks ja selle juurde loodi vastav toimkond. Märtsis 1930 hakkas kehtima uus eritoimkonna koostatud seltsi põhikiri ning jooksvaks aastaks valiti uuendatud juhatus, mille koosseisu kuulusid esimees Konstantin Ramul, abiesimehed Walter Freymann ja Alfred Koort (1901–1956, Tartu Riikliku Ülikooli rektor 1944–1951) ning sekretär üliõpilane Ilmar Tõnisson (1911–1939, riigivanem Jaan Tõnissoni poeg).

15. oktoobril 1939 pidas selts ülikooli peahoones referaatkoosoleku, mis oli mõeldud ühtlasi dotsent Walter Freymanni austamiskoosolekuks tema Saksamaale ümberasumise puhul. Koosolekule oli ilmunud suurel arvul nii seltsi liikmeid kui ka Freymanni isiklikke sõpru. Koosoleku algul mälestati püstitõusmisega Ilmar Tõnissoni, kes oli mõned päevad varem surnud. Pärast referaati, mille pidas Freymann, võttis tervituskõneks sõna professor Ramul, kes tuletas meelde Freymanni suuri teeneid Akadeemilise Filosoofia Seltsi ja üldse Eesti filosoofilise teaduse arendajana ning teatas, et selts tema teenete eest valinud asutajaliikme Freymanni oma auliikmeks. 

Selts tegutses kuni 1940. aasta teise pooleni, mil Nõukogude okupatsioonivõimud katkestasid selle (nagu peaaegu eranditult ka kõikide teiste Eesti rahvuslike ja humanitaarteaduslike erialaseltside) tegevuse. 

Seltsi tegevus suudeti taastada piiratud kujul ja vaid mõneks ajaks pärast Eesti taasiseseisvumist 1990. aastate alguses. Aastatel 1992–1993 oli seltsi esimees Peep Mühls (s. 1966, hilisem Hill & Knowlton Eesti tegevdirektor).

## Viited
Haapsalu Kaunistamise Selts

**Haapsalu Kaunistamise Selts** oli 1921-1940 Haapsalus tegutsenud selts. Seltsi eesmärk oli kujundada Haapsalu kuurortlinnaks. Seltsi esimees oli Hans Alver.

Seltsi oluline tegelane oli Roman Haavamägi (enne 1937. aastat Espenberg), kelle eestvedamisel ehitati Haapsalu kaldakindlustused, ja kes oli ka paljude Haapsallu ilu eesmärgil püstitatud monumentaalsete ja teiste teoste looja.

## Viited
Haridusselts

**Haridusselts** on selts, mille eesmärk on elanikkonna seas levitada haridust ja teadmisi.

## Eesti haridusseltse
Eestis hakati haridusseltse moodustama 19. sajandil. 1909 oli Eestis 90 haridusseltsi (s.t kooli- ja noorsookasvatuse seltsid). Haridusseltsid pidasid üleval spetsiaalseid õppeasutusi: haridusseltsi koole.

Haridusseltse:
* Nehatu Haridusselts
* Tartu Haridusselts

## Vaata ka
* Eesti Rahvahariduse Selts

## Viited
Keturvalakiai

**Keturvalakiai** on alev Leedus Vilkaviškise rajoonis, Keturvalakiai valla halduskeskus.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 1950. aastal valminud katoliku kiriku hoone, 1861. aastal valminud kabel ja 1848. aastal ehitatud pastoraadi ait.

## Ajalugu

Keturvalakiaid on esmamainitud 1613. aastal. Esimene kirik rajati sinna 1769. aastal. 1777. aastal sai Keturvalakiaist kohaliku kihelkonna keskus. Kihelkonnakool alustas seal tööd juba järgmisel aastal. 1786. aastal valmis uus kirikuhoone.

1944. aastal sai alev sõjas kannatada. Hävis sealne kirikuhoone, mille asemele ehitati 1950. aastal uus puidust kirik. 3. augustil 1945 hõivasid asula mõneks ajaks Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli Keturvalakiai kohaliku kolhoosi keskasula.

## Tuntud elanikke
*Juozas Burba – leedu raamatutele spetsialiseerunud salakaubavedaja
*Jeronimas Plečkaitis – Leedu poliitik
*Nijolė Miliauskaitė – leedu luuletaja

## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
James McDivitt

**James Alton "Jim" McDivitt** (10. juuli 1929 – 13. oktoober 2022) oli Ameerika Ühendriikide õhuväelane, katselendur, aeronautikainsener ja astronaut. McDivitt lendas missioonidel Gemini 4 ja Apollo 9. Hiljem juhtis ta aastatel 1969 kuni 1972 NASAs Apollo missioone.

## Viited
Hikkoripuu

**Hikkoripuu** (ladina *Carya*) on heitlehiste puude perekond pähklipuuliste sugukonnas, mis on pärit Põhja-Ameerika idaosast. 

Perekond koosneb umbes , millest 14 kasvavad looduslikult Põhja-Ameerikas, 6 Aasias. 

Hikkoripuudele on omased suured pähklid. Peened võrsed lõpevad suure tipupungaga, lehekesed on sageli väga suured. Puit on tugev, kuid painduv, mis sobib mitmesuguste esemete valmistamiseks. Nimetus pärineb indiaanlastelt ja tähendab 'pähklit koksima'. Hikkoripuudel on suured pähklid ning lehed on suured ja tiivakujulised, mille alakülg on udekarvane.

Hikkoripuu pähklid:
* Valk: 12,72 g
* Kaltsium: 61 mg
* Rasv: 64,37 g
* Kaalium: 436 mg

Kõrgem klassifikatsioon: Pähklipuulised

## Liigid

**Pekani-hikkoripuud** (*Carya illinoinensis*) paiknevad Lõuna-Iowast Mehikko põhjaosani. Pekani-hikkoripuu on kõrgeim looduslik hikkoripuu (52 m). Puud paiknevad ainult soojadel aladel ning Briti saartel leidub neid väga harva.

Puude võra on laiem kui enamikul hikkoripuudel, harud ja tüved on saledad. Puu koor on hallikaspruun, tihedalt rõmeline. Võrsed on algul tihedalt karvased, hiljem läikivad ja pruunid. Pungadest on tipupung väike, šokolaadipruun, tipust udekarvane.

**Valge-hikkoripuu** paiknevad pigem soojadel aladel, Briti saartel harva. 

Vanemas eas ümar, kõrge tüvi, kõrgus kuni 27 m. Koor purpurjas hall, madalate, ümarate, risti-rästi rõmedega. Võrsed läiketa pruunid, lühikeste jäikade karvadega. Pungad :tipupung väga suur, sametjas. Lehed on hiigelsuure paksu, rippuva, lehekesega, pealt läikiva tumerohelised. Viljad on väga paksu kestaga luuviljad, mittesöödavad.

**Hatune-hikkoripuu** paikneb New Yorgist Oklahomani. 1804.a leidub Briti saartel harva, paiknevad suurtes soojades alades

Võra kitsas, ebakorrapärane, kõrgel tüvel, kõrgus kuni 27 m. Koor muutub liistakutena korduvaks, kitsad kooresoomused ülalt ja alt väljapoole kaardus. Võrsed kollased kuni roosad, algul udekarvased. Tipupung hiigelsuur, udekarvaste roheliste kuni pruunide kattesoomustega. Lehed hikkoripuude seas suurimad, 7 tugeva lehekesega, tipmise lehekese roots 1 cm, pealt peaaegu paljad, alt peenelt udekarvased, ei lõhna. Viljad on pähklikujulised luuviljad, peaaegu sama head nagu pekani-hikkoripuul.

## Kasutusalad
Hikkoripuu on väga tugev, kõva, tihe ja löögikindel. Seda kasutatakse näiteks tööriistade käepidemete, vibude, põrandaliistude ja trummipulkade valmistamisel.
Gemini 4

**Gemini 4** (ametlikult **Gemini IV**) oli NASA Gemini programmi teine mehitatud lend, mis toimus 1965. aasta juunis. See oli USA kümnes mehitatud lend. Lennu meeskonnaks olid astronaudid James McDivitt ja Edward H. White.

Gemini 4 tegi nelja päeva jooksul orbiidil 66 tiiru ümber Maa ja 3. juunil 1965 sai White esimeseks ameeriklaseks, kes väljus avakosmosesse. Samuti oli missioon esimene kord, kui USA kosmoselaeval tehti mitmeid teaduslikke katseid. Katsete hulgas uuris meeskond uuris tulevase Apollo programmi jaoks, et kas sekstanti saab kasutada Kuule lendudel navigeerimisel.
Rahvusvaheline Kinnismälestiste Nõukogu

**Rahvusvaheline Kinnismälestiste Nõukogu** (prantsuse keeles *Conseil international des monuments et des sites*; inglise keeles *International Council on Monuments and Sites*; lühend **ICOMOS**) on ekspertidest koosnev nõukogu, kes tegeleb kinnismälestiste, arhitektuursete ansamblite ja ajalooliste paikade säilitamise, kaitse ja väärtustamisega.

## Nimi
ICOMOSi nime on eelkõige inglise keelest eesti keelde tõlgitud mitmeti, näiteks ICOMOSi Eesti komitee asutamise eel 1992. aastal pakuti toortõlkena nime "Rahvusvaheline Mälestusmärkide ja Ajalooliste Paikade Nõukogu", kuid juba pärast asutamiskooolekut 27. veebruaril 1992 kasutati toortõlke asemel edaspidi sisulist tõlget "Rahvusvaheline Kinnismälestiste Kaitse Nõukogu".

## Ajalugu
ICOMOS asutati 1965. aastal Varssavis. 1973. aastal toimus ICOMOSi rahvusvaheline kollokvium Vilniuses, 1985. aastal aga suuremahuline rahvusvaheline kollokvium Tallinnas, millel osales ka ICOMOSi tollane president Michel Parent. Veebruaris 2010 toimus Tallinnas ICOMOSi Põhjamaade rahvuskomiteede väljasõiduistung ja 2023. aastal Tallinnas, Tartus ja Lõuna-Eestis ICOMOSi Euroopa grupi aastakoosolek ja. teaduskonverents " 20. sajandi pärandi kaitse väljakutsed".

ICOMOSi peakorter asub Pariisis, töökeeled on prantsuse ja inglise keel, ametlikud keeled on veel hispaania ja vene keel.

ICOMOS on UNESCO üks ametlikke eksperdiorganisatsioone, mis tegutseb kultuuripärandi kaitsel koostöös ICOMi, ICCROMi, UNESCO Maailmapärandi Komitee, TICCIHi jt organisatsioonidega. ICOMOSi tegevus põhineb peamiselt enda allorganisatsioonide (rahvuslike komiteede ja rahvusvaheliste teaduskomiteede) rahvuslikul, regionaalsel ja rahvusvahelisel koostööl.

## Eestlased ICOMOS-s
Esimene eestlane ICOMOSi rahvusvahelises juhatuses on Riin Alatalu, kes valiti juhatuse liikmeks 2017 ja organisatsiooni asepresidendiks 2020 ja 2023. Riin Alatalu ametiaeg lõpeb 2026.

2025. aastal valiti Ave Paulus ICOMOSi Kliima aktsiooni töögrupi juhiks kolmeks aastaks.

## ICOMOS Eestis

Eestis tegutseb rahvusliku komiteena alates 1992. aastast ICOMOSi Eesti komitee.

## Viited

## Kirjandus
*1998 Jevgeni Kaljundi. "Veidi ICOMOS-ist". Ehitame nr 8 (198), aprill 1998. Lk 7
* 2010 Riin Alatalu. "ICOMOS – Rahvusvaheline Monumentide ja Muinsusväärtuste Nõukogu". // Muinsuskaitse aastaraamat 2009. Lk 104–105
* 2012 Riin Alatalu. "ICOMOS Eestis". // Muinsuskaitse siirdeühiskonnas 1986-2002: rahvuslikust südametunnistusest Eesti NSV-s omaniku ahistajaks Eesti Vabariigis. Doktoritöö Eesti Kunstiakadeemias. Tallinn 2012. Lk 97–102
* 2024 Riin Alatalu, Fredi Tomps. "Minu sajand. Muinsuskaitsja Fredi Tomps". Tallinn 2024. Lk 190–197

## Välislingid
* ICOMOSi koduleht. Inglise keeles
Sootaga raudteepeatus

**Sootaga raudteepeatus** oli raudteepeatus Tartu maakonnas Tartu vallas Kastli külas Tapa–Tartu raudtee ääres.

Peatus asus Tabivere ja Kärkna raudteejaama vahel (kilometraaž 412,31).

Avamisel jäi peatus Sootaga valda. Viimane reisirong peatus Sootaga raudteepeatuses 2001. aastal.

Peatuskoht oli varustatud madala (kõrgus 20 cm) 70 meetri pikkuse reisijate ooteplatvormiga, mis lammutati Tabivere–Kärkna raudteelõigu remondi ajal 2005. aastal. Ooteruum lammutati paar aastat varem.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Sootaga raudteepeatus aastal 2002; Baltic Trains Picture Gallery
Trubetsky Pictures

**Trubetsky Pictures** on Eesti filmistuudio. See on tootnud Tõnu Trubetsky ansambliga Vennaskond seotud filme.

## Filmograafia
Filmistuudio Trubetsky Pictures filmid:
*Vennaskond. Millennium, 1998, muusikafilm
*Vennaskond. Ma armastan Ameerikat, 2001, dokumentaalfilm
*Vennaskond. Sügis Ida-Euroopas, 2004, dokumentaalfilm
*Vennaskond. New York, 2006 
*Pirates of Destiny, 2007 
*The Swindle Continues, 2012 
*New York Tour 2012

## Viited
Fulguriit

**Fulguriit** on looduslik kvartsklaas, mis võib tekkida pikselöögi mõjul kvartsirikastes kivimites ja setetes.

Fulguriit on näiteks liivasesse pinnasesse löönud äikese tõttu ülessulanud ning tardumisel välgunoole-kujuliselt ühte tükki jäänud liiv.

Rahvakeeles on fulguriiti nimetatud ka **"kuradisõrmedeks"**.

## Viited
Gemini 12

**Gemini 12** (ametlikult **Gemini XII**) oli Ameerika Ühendriikide 18. ning Gemini programmi kümnes ja viimane mehitatud lend.

## Meeskond

Gemini 12 meeskonnaliikmeteks olid komandör Jim Lovell, kellele see oli teine lend ja Buzz Aldrin, kellele see oli esimene lend.

## Eesmärgid

Peale Gemini 11 lendu polnud NASA endiselt suutnud demonstreerida, et astronaudil on võimalik avakosmoses töötada ilma ohtlikult väsimata. Gemini 12 lennu eel tegi NASA treeningus tähtsa muudatuse ja hakkas meeskonda ka vee all treenima, et stimuleerida avakosmoses töötamist. Tulemuseks oli edu, sest Aldrin töötas avakosmoses 2 tundi ja 20 minutit ilma, et oleks ohtlikult kurnatud olnud. Aldrini kaks järgmist väljumist olid samuti edukad.

Missiooni teine eesmärk oli harjutada põkkumist Agena sihtmärgiga.

Missiooni planeerimisel tekkis võimalus, et Gemini programmi viimane missioon toimub Apollo programmi esimese missiooniga samal ajal, kuid Apollo 1 start hilines ja see määrati 27. veebruarile 1967.
Gemini 3

**Gemini 3** (ametlikult **Gemini III**) oli Gemini programmi esimene mehitatud lend. Meeskonda kuulusid astronaudid Gus Grissom ja John Young. Gemini 3 startis 23. märtsil 1965 ja lend kestis 4 tundi, mille jooksul tegi kosmoselaev kolm tiiru ümber Maa.

Gemini 3 oli viimane missioon, mida juhiti Ameerika Ühendriikide Florida osariigis asuvast Cape Canaveralist. Pärast seda missiooni koliti NASA missiooni juhtimiskeskus USA Texase osariigis asuvasse Houstonisse.

## Viited
Gemini 8

**Gemini 8** (ametlikult **Gemini VIII**) oli Gemini programmi kuues mehitatud lend. Kosmoselaev startis 16. märtsil 1966. Gemini 8 meeskonnaks olid Neil Armstrong ja  David Scott. Missioonil sooritati NASA esmakordne põkkumine kuid seda varjutas esmakordne lennuaegne rike NASA kosmoselendude ajaloos, mis ohustas astronautide elusid.

Gemini 8 meeskond sattus ohtu, kui ootamatult tekkis kontrollimatu pöörlemine, mille põhjustas kinnikiilunud RCS-tõukur. Armstrong ja Scott ei saanud alguses aru mis pöörlemist põhjustab. Varsti muutus kosmoselaeva kiirenev pöörlemine ohtlikuks ja kardeti et mõlemad mehed kaotavad teadvuse. Kui meeskonnaliikmed lülitasid vigase tõukuritesüsteemi välja ja kasutasid teist RCS-tõukurite süsteemi, mis oli mõeldud atmosfääri sisenemiseks, suudeti pöörlemine peatada ning sooritada edukas hädamaandumine.

Järgmine lennuaegne rike NASA kosmoselaevaga, mis oli Gemini 8 avariist tunduvalt ohtlikum, juhtus Apollo 13 lennul kui umbes 350 000 kilomeetri kaugusel Maast plahvatas kosmoselaeva hapnikutank.
David Scott

**David Randolph "Dave" Scott** (sündinud 6. juunil 1932 San Antonios Texase osariigis) on Ameerika Ühendriikide insener ja astronaut. Ta valiti NASA 3. astronautide gruppi, mis moodustati oktoobris 1963. Scott on seitsmes Kuu pinnal kõndinud USA astronaut.

Scotti esimene missioon oli Gemini 8, mille teine meeskonnaliige oli Neil Armstrong. Teiseks missiooniks sai Apollo 9 ja kolmas missioon oli Apollo 15, mille käigus sai temast seitsmes inimene, kes kõndis Kuu pinnal, ja esimene, kes selle pinnal sõitis.

## Viited
Michael Collins

**Michael Collins** (31. oktoober 1930 Rooma – 28. aprill 2021) oli Ameerika Ühendriikide katselendur ja astronaut. Collins kuulus NASA 3. astronautide gruppi, mis moodustati 1963. aastal. Tema esimene missioon oli Gemini 10 ja viimaseks jäi ajalooline missioon Apollo 11. Michael Collins oli lennul juhtimismooduli piloot ja on üks 24 inimesest, kes on lennanud Kuule ning pärast John Youngi teine inimene, kes on üksinda Kuu ümber tiirelnud.

Collins sündis Roomas, Itaalias, kus tema isa töötas Ameerika Ühendriikide sõjaväeatašeena. Ta lõpetas 1952. aastal Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemia. Collins liitus maaväe asemel õhuväega, sest teda huvitas lennundus. Õhuväes sai ta F-86 Sabre piloodiks ning 1960. aastal võeti ta vastu Õhuväe Katselendurite Kooli, mille lõpetas 1963. aastal. Collins valiti samal NASA 3. astronautide gruppi. 

Collins lahkus NASA-st 1970. aastal ning asus tööle välisministeeriumis avalike suhete abiministrina. Aasta hiljem sai temast riikliku lennundus- ja kosmosemuuseumi direktor ning ta töötas seal kuni 1978. aastani, mil asus tööle Smithsonian Institutioni asekantslerina. 1980. aastal sai temast LTV Aerospace'i asepresident. 1985. aastal lahkus ta ametist ning asutas oma konsultatsioonifirma. Koos oma Apollo 11 meeskonnakaaslastega pälvis Collins 1969. aastal Presidendi Vabadusmedali ja 2011. aastal Kongressi Kuldmedali.

## Tunnustus
*1969 – Hubbardi medal
*Ameerika Ühendriikide õhuväe silmapaistva teenistuse medal
*NASA silmapaistva teenistuse medal
*1969 – Presidendi Vabadusmedal
*2011 – Kongressi Kuldmedal

## Viited
Gemini 10

**Gemini 10** (ametlikult **Gemini X**) oli NASA Gemini programmi kaheksas mehitatud lend. Gemini 10 meeskonnaks olid John Young ja Buzz Aldrin. Lend startis 18. juulil 1966 ja kestis peaaegu kolm päeva.
Lihakombinaat

**Lihakombinaat** on ettevõte (kombinaat), mis tapab ehk realiseerib (kari)loomi ja töötleb tekkivaid tapasaadusi.

Lihakombinaadi üksus on tapamaja (tapatsehh).

## Eesti lihakombinaate
*AS Rakvere Lihakombinaat

## Viited
Eesti filmi päevad

**Eesti filmi päevad** (ka *Eesti filmipäevad*) on Eesti Kinoliidu korraldatav iga-aastane filmiüritus, mis keskendub Eesti filmidele. 

2008. aastal toimusid X Eesti filmi päevad.

Eesti filmi päevade lõputseremoonial annab Eesti Kinoliit üle oma aastapreemia.

Eesti NSV ajal oli analoogne sündmus Nõukogude Eesti filmifestival.

## Välislingid
*Eesti Filmi Päevad Facebookis
Gemini 9A

**Gemini 9A** (ametlikult **Gemini IX-A**) oli NASA Gemini programmi seitsmes mehitatud lend. Missioon toimus 3. kuni 6. juuni 1966.

Lennu meeskonnaks olid määratud astronaudid Elliot See ja Charles Bassett kuid nad hukkusid 28. veebruaril 1966 lennuõnnetuses. NASA määras õnnetuse järel lennu meeskonnaks Thomas P. Staffordi ja Eugene Cernani. Meeskond pidi harjutama põkkumist, kuid see ebaõnnestus kanderaketi vea tõttu. Väljumine avakosmosesse oli edukam, kuid selle eesmärgid jäid samuti täitmata, sest Cernan väsis ohtlikult.
Gordon Cooper

**Leroy Gordon "Gordo" Cooper, Jr.** (6. märts 1927 – 4. oktoober 2004) oli Ameerika Ühendriikide aeronautikainsener, katselendur ja üks NASA seitsmest esimesest astronaudist.

Cooper juhtis Mercury programmi pikimat ja viimast lendu, mis toimus 1963. aastal. Ta oli ka esimene ameeriklane, kes magas kosmoses ja viimane ameeriklane, kes viibis kosmoses üksinda. 1965. aastal lendas Cooper komandörina Gemini 5 missioonil.
Juhan Ennulo

**Juhan Ennulo** (sünninimi **Johannes Orik**; 22. detsember 1897 (vkj) / 3. jaanuar 1898 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 27. veebruar 1982 Tallinn) oli eesti arstiteadlane.

Lõpetas 1918. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonda, kust ta samal aastal läks üle arstiteaduskonda, kuid õpingud katkesid, kuna ta võttis osa Vabadussõjast; meditsiiniõpingud jätkas 1919. aastal ja 1925. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Hiljem täiendas ta end Pariisis nina- ja kurguhaiguste arstina. 1932. aastal kaitses Tartu Ülikoolis arstiteaduse doktori väitekirja "Mõningate keemiliste ainete fikseerumisest erütrotsüütidega" ja sai doktorikraadi. 

1928. aastast töötas Tartu Ülikooli haavakliiniku assistendina. 1931. aastast töötas Võru linnaarstina.

1923. aastal oli lühikest aega (2.–12. märtsini, asendusliikmena) I Riigikogu liige. Oli ESDTP liige.

Aastatel 1945–1948 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli hospitaalkirurgia kateedri juhatajana (dotsendina). Seejärel asus tööle Tallinna Kivimäe sanatooriumisse kopsukirurgina. Aastatel 1949–1951 ja 1954–1957 oli ta Eesti NSV Tervishoiu Ministeeriumi Õpetatud Nõukogu teadussekretär ja ühtlasi 1951–1957 Tallinna tuberkuloosidispanseri kirurgiaosakonna juhataja. 1956. aastast töötas ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis, seejuures 1957. aastast tuberkuloosisektori juhatajana; instituudis töötas ta 1964. aastani, mil jäi pensionile. 

## Teoseid
*Кавернотомия в хирургии туберкулеза легких. Таллинн: Академия наук Эстонской ССР, Институт экспериментальной и клинической медицины, 1964
*Kirurg meenutab. Tallinn: Valgus, 1976. 132 lk

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti ohvitserid 1918-1940
*Haud Tallinna Metsakalmistul
*Arstiteadlase Juhan Ennulo hauakivi Metsakalmistul. Foto: Karl Laane, juuli 1982. Rahvuisarhiivi Filmiarhiiv, EFA.683.0.202335
Valeri Legassov

**Valeri Legassov** (vene keeles Валерий Алексеевич Легасов; 1. september 1936 Tula – 27. aprill 1988 Moskva) oli vene keemik (anorgaaniline keemia), NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik.

Ta lõpetas D. I. Mendelejevi nimelise Moskva Keemiatehnoloogilise Instituudi. Ta sai 1967. aastal keemiakandidaadi kraadi ja 1972. aastal keemiadoktori kraadi. Aastatel 1978–1983 oli ta Moskva füüsika-tehnika instituudi professor ning 1983–1988 (kuni surmani) Moskva Riikliku Ülikooli keemiateaduskonna raadiokeemia ja keemilise tehnoloogia kateedri juhataja, olles ühtlasi I. V. Kurtšatovi nimelise Aatomienergeetikainstituudi direktori esimene asetäitja.
Frank Borman

**Frank Frederick Borman, II** (14. märts 1928 Gary, Indiana – 7. november 2023 Billings, Montana) oli Ameerika Ühendriikide aeronautikainsener, katselendur ja astronaut. 

Bormani esimene missioon astronaudina oli Gemini 7, millega püstitatu kosmoselendude kestuse rekord. Pärast Gemini lendude lõppu kuulus ta uurimiskomisjoni, mis uuris Apollo 1 põlengut. Bormani teine lend oli Apollo 8-ga, kus ta oli komandör. Apollo 8 oli Apollo programmi esimene missioon, mis lendas ümber Kuu. 

## Tunnustus
*1969 – Hubbardi medal
Pahkla Camphilli Küla

**Pahkla Camphilli Küla** on Kohila vallas tegutsev sihtasutus, mis rakendab Eestis Camphilli liikumise põhimõtteid, pakkudes kogukonnas elamise teenust erihoolekannet vajavatele täiskasvanutele. Sihtasutus loodi 1992 ühingu *Pahkla Tugikodu* ümberorganiseerimise käigus. 

## Viited

## Välislingid
*Pahkla Camphilli Küla koduleht
Maa tõus

**"Maa tõus"** on 1968. aastal Maast tehtud foto, mille pildistas Apollo 8 missiooni ajal astronaut William Anders.

Ajakiri Life valis 2003. aastal foto "Maa tõus" inimkonda 20. sajandi jooksul kõige enam mõjutanud fotoks.

## Viited
Gemini 1

**Gemini 1** oli NASA Gemini programmi mehitamata katselend ja kogu programmi esimene lend, mis startis 8. aprillil 1964 ja sisenes Maa atmosfääri 12. aprillil. Lennu peamisteks eesmärkideks oli testida lendudel kasutatavat kosmoselaeva ja orbiidile viimiseks kasutatavat kanderaketti. Gemini 1 lendu kasutati ka side- ja jälgimissüsteemide katsetamiseks ning lennujuhtide treenimiseks.

Gemini 1 ei plaanitud kunagi tervena Maale tagasi tuua ning laeva kuumuskilpi puuriti enne starti augud, et laev atmosfääri sisenemist üle ei elaks.
Hoolekandeasutus

**Hoolekandeasutus** on hoolekandega tegelev riigi või omavalitsuse ülal peetav asutus või organ.

## Hoolekandeasutuste liike
*asenduskodu
*hooldekodu
*hooldushaigla
*koolkodu
*noortekodu
*päevakeskus
*rehabilitatsiooniasutus
*SOS-lasteküla
*turvakodu
*vaestemaja
*varjupaik

## Vaata ka
*tervishoiuasutus
Gemini 2

**Gemini 2** oli NASA Gemini programmi teine lend ja viimane mehitamata lend. Lend oli suborbitaalne ja peamiseks eesmärgiks oli testida laeva kuumuskilpi. Lend startis 19. jaanuaril 1965 ja kestis veidi üle 18 minuti.

Lennul kasutatud laeva kasutati ka teist korda USA õhuväe suborbitaalsel lennul. Gemini 2 oli esimene kord, mil kosmoselaev tegi kosmosesse rohkem kui ühe lennu. Järgmine selline kord oli 1981. aastal, kui Kosmosesüstik Columbia sooritas oma teise missiooni.
Eesti ruumiandmete loend

Eesti riigiametite ja asutuste loodud veebiallikad ja andmekogud, mis pakuvad **Eesti kohta allalaadimiseks** **tasuta** ruumiandmeid, mida saab kasutada geoinfosüsteemides (GIS) maakaartide koostamiseks ja ruumianalüüsiks.

## Maa-ameti avalik WMS-teenus

## Maa-ameti geoportaal

## Keskkonnaagentuur

## Keskkonnainvesteeringute Keskus

## Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA)

## Statistikaamet

## Tallinna Geoportaal

## Tartu linna kaardid

## Tartu Ülikool

## Vaata ka
* Tiits, K. Ruumiandmed Eesti riiklikes andmekogudes. Tartu, 1999 
* https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_GIS_data_sources
*Eesti Avaandmete Portaal 
*Eesti geoportaal

## Viited
Gemini 5

**Gemini 5** (ametlikult **Gemini V**) oli Gemini programmi kolmas mehitatud lend. Lennu meeskonnaks olid Pete Conrad ja Gordon Cooper. Gemini 5 startis 21. augustil 1965 ning kestis 7 päeva ja 22 tundi. See oli esimene kord, mil USA kosmoselaev püstitas kestvuslennu maailmarekordi, möödudes Nõukogude Vostok 5 lennust, mis oli toimunud 1963. aastal.

## Viited
Ernst Mill

**Ernst Reinhard Mill** (2. detsember 1896 Pärnu – 17. veebruar 1987) oli eesti arstiteadlane.

Lõpetas 1916. aastal hõbemedaliga Pärnu Aleksandri Gümnaasiumi Venemaal Muromis, kuhu kool oli evakueeritud. Osales Vabadussõjas. 1925. aastal lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna *[[cum laude]]*. Akadeemiliselt kuulus ta Üliõpilasseltsi Concordia. 1929. aastal kaitses Tartu Ülikoolis arstiteaduse doktori kraadi väitekirjaga "Aneemilisest lipemiast: eksperimentaalne uurimus ".

Oli aastatel 1935–1939 Arstide Koja nõukogu liige.

Ernst Mill suri 17. veebruaril 1987 ja ta maeti 21. veebruaril 1987 Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Regiöö

**Regiöö** (ka *RegiÖÖ*) on Tartus toimuv Eesti vanema (arhailise) muusika festival. Festivali peakorraldaja on Tartumaa Rahvakultuuri Keskselts. Esimene Regiöö toimus 2002.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist tartu.ee kodulehel
Tartumaa Rahvakultuuri Keskselts

**Tartumaa Rahvakultuuri Keskselts** (lühend **TRAKS**) on 2001 asutatud selts, mille eesmärk on koondada rahvakultuurist huvitatud Tartumaa inimesi ja organisatsioone.

TRAKS korraldab muu hulgas konverentse, loenguid, seminare, õpitubasid. TRAKS on ka muusikafestivali Regiöö peakorraldaja.

TRAKSil on praegu (2015?) 40 liiget (üksikisikud ja ühendused).

## Viited

## Välislingid
*TRAKSi koduleht
Traksid

**Traksid** on rihmataolised kummist või muust materjalist vahendid, mis käivad üle õlgade, et hoida üleval näiteks pükse või seelikut.

## Viited
Aleksandr Petrov

**Aleksandr Petrov** on mitme tuntud inimese nimi:
* diplomaat Aleksandr Petrov (diplomaat)
* jäähokimängija Aleksandr Petrov (jäähokimängija)
* jalgpallur Aleksandr Petrov (jalgpallur); 
* kirjanik Aleksandr Petrov (kirjanik); 
* maadleja Aleksandr Petrov (maadleja); 
* ajaloolane Aleksandr Petrov (ajaloolane); 
* meresõitja Aleksandr Petrov (meresõitja)
Gemini 11

**Gemini 11** (ametlikult **Gemini XI**) oli NASA Gemini programmi seitsmes mehitatud missioon. Missiooni meeskonnaks olid astronaudid Pete Conrad ja Richard F. Gordon. Missioon startis 12. septembril 1966 ja kestis kolm päeva.
Gemini 7

**Gemini 7** (ametlikult **Gemini VII**) oli NASA Gemini programmi neljas mehitatud lend. Lennu meeskonnaks olid Frank Borman ja Jim Lovell. Gemini 7 startis 4. detsembril 1965 ja kestis peaaegu kaks nädalat. Lennu ajal lähenes Gemini 7 teisele USAkosmoselaevale, milleks oli Gemini 6 ja väikseim distants nende vahel oli umbes 30&nbsp;cm. See oli kosmoselendude ajaloos esimene kord, mil kahe kosmoselaeva lähenemine oli edukas.
Gemini 6A

**Gemini 6A** (ametlikult **Gemini VI-A**) oli NASA Gemini programmi viies mehitatud lend, mis toimus 15.-16. detsembril 1965. Missioonil toimus esimene kosmoselaevade lähenemine kui Gemini 6A lähenes laevale Gemini 7 kõigest 30&nbsp;cm kaugusele. Kui laevad oleksid olnud vastavalt varustatud, oleksid nad saanud ka omavahel põkkuda. Varem oli ka Nõukogude Liit laevade lähenemist proovinud, kuid siis jäid laevad üksteisest kilomeetrite kaugusele.

See Gemini missioon sai tähistuse "6A", sest veidi enne Gemini 6 starti kaotati side missiooniga seotud Agena sihtmärgiga, kuna see plahvatas enne orbiidile jõudmist. Pärast olukorra hindamist otsustas NASA mehed siiski orbiidile saata ja missioon sai tähiseks Gemini 6A.
Thomas Mann (näitleja)

**Thomas Mann** (sündinud 27. septembril 1991 Portlandis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja.

Tema tuntuimad osatäitmised on olnud filmides "Projekt X" (2012), "Nõiakütid Hans ja Grete" (2013) ning "Mina, Earl ja surmasuus tüdruk" (2015).
Gražiškiai

**Gražiškiai** on alev Leedus Vilkaviškise rajoonis, Gražiškiai valla halduskeskus. Alev asub Širvinta jõe kaldal.

Alevis on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1881 valminud katoliku kirik; ka etendatakse seal kahel päeval aastas valge hobuse tantsu.

## Ajalugu

Asula tekkis XVI sajandi teisel poolel. Küla on esimest korda mainitud aastal 1598. Esimesed teadaolevad omanikud olid Gintatutased, kellele kuulus ka küla juures olev mõis. Jonas Naruševičiuse initsiatiivil ehitati sinna aastal 1600 esimene kirik. Aastal 1623 mainitakse kiriku juures tegutsenud kihelkonnakooli. Hiljem põles kirik maha, aastal 1745 ehitati selle asemele uus. Järgmisel aastal sai Gražiškiai omale turuplatsi, ka hakati seal neli korda aastas pidama laata. Aastal 1781 avati taas kihelkonnakool. 

Aastail 1877–1881 ehitati alevisse praegune kirikuhoone.  Nõukogude võimu ajal oli Gražiškiai kohaliku kolhoosi keskasula.

## Pilte

Gražiškiai,_paštas.JPG|Postkontor
Gražiškiai,_paminklas.JPG|Kivi alevi vapiga
Gražiškiai,_bažnyčia.JPG|Gražiškiai kirik


## Viited

## Välislingid

*Alev portaalis vietoves.Lt
*Alevi koduleht
Švenčionėliai

**Švenčionėliai** (, poola *Nowe Święciany*, valgevene keeles traditsiooniliselt Новыя Сьвянцяны) on linn Leedus Vilniuse maakonnas Švenčionyse rajoonis, Švenčionėliai valla halduskeskus. Asub Švenčionysest 10 km lääne pool Žeimena jõe ääres. Linna läbib Peterburi-Varssavi raudtee.

Linnas asub raamatukogu, haridust annavad gümnaasium, progümnaasium ja keskkool.

## Ajalugu

Asula tekkis 1861. aastal Peterburi-Varssavi raudtee äärde, sinna rajatud Švenčionėliai raudteejaama juurde. Švenčionėliai on küll varasem, seda nime kandis XVII sajandil rajatud karjamõis, mis asus aga Švenčionysi lähistel.

Praeguse linna kohal asusid keskajal Juodiskise mõis ja küla. Mõisale kuulunud pagariäri on linna vanim ehitis. 

Aastail 1895–1899 valmis Pastavy-Panevėžysi kitsarööpmeline raudtee ja sealne raudteejaam kujunes sõlmjaamaks. Hiljem lisandusid veel kitsarööpmelised raudteed Naračisse ja Berezweczi.  XIX sajandil hakati seal remontima auruvedureid. Aastal 1900 asula põles.

Aastal 1907 ehitati Švenčionėliaisse kirik, järgmisel aastal moodustati selle ümber kihelkond. Esimese maailmasõja ajal asula elektriseeriti.

Aastail 1920–1939  kuulus Švenčionėliai Poolale. Aastal 1920 sai asula linnaõigused. Aastal 1939 läks asula Valgevene NSV koosseisu, seal kaotas see linna staatuse, taas sai Švenčionėliaist  linn aastal 1946. Leedu koosseisu läks asula aastal 1940.

Teise maailmasõja ajal hukkasid kohalikud aktivistid kommunistidega koostööd teinud juudid. Septembris suunati asula juutidest elanikkond endisesse Nõukogude sõjaväe treeninglaagrisse, kus moodustati geto. Sinna asustati juute ka ümbruskonna asulatest. 8. oktoobril 1941 hukati getos elanud juudid. 20. mail 1942 tapsid sealsed leedulased 26 linnas elanud poolakat. 

Aastal 1959 valmis praegune katoliku kiriku hoone, aastal 1972 ehitati linna ka õigeusu kiriku hoone.

## Elanikkond

* 82 (1880)
* 3 867 (1931)
* 5 979 (1970)
* 6 600 (1976)
* 6 566 (1979)
* 7 712 (1989)

* 6 923 (2001)
* 6 585 (2005)
* 5 950 (2011)
* 4 978 (2018)
* 4 726 (2020)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Švenčionėliais 5950 elanikku, neist leedulasi 70%, poolakaid 14,6%, venelasi 8,6% ja valgevenelasi 3,9%

## Tuntud elanikke
*Edward Pietkiewicz – Poola diplomaat
*Kazimierz Antonowicz – Poola füüsik
*Antanas Dilys – Leedu vaimulik
*Artūras Driukas – Leedu jurist
*Virgilijus Šironas – Leedu poliitik

## Viited

## Välislingid

*Kogukonna koduleht
* Linn portaalis vietoves.Lt
Katselendur

**Katselendur** on erikoolitusega kogenud lendur, kelle peamiseks ülesandeks on uue või modifitseeritud õhusõiduki ja selle süsteemide katsetamine. Katselendur on pädev tegema õhusõidukiga manöövreid varem kindlaks määratud kava järgi, mis lasevad inseneridel katsete tulemusel õhusõidukit vajaduse korral täiustada. Katselendurid on nii sõjaväe kui ka erafirmade teenistuses.

1950. aastad  olid katselendurite kuldajastu, sest reaktiivlennunduse hoogsa arenguga kaasnes palju katselende. Tehnika areng on katselendurite töö tunduvalt ohutumaks muutnud. Iga uut tüüpi õhusõiduki esmakordne juhtimine on ohtlikum tavalisest lennuki juhtimisest.
Ülgase fosforiidikaevandus

**Ülgase fosforiidikaevandus** on endine fosforiidikaevandus Harjumaal Jõelähtme vallas Ülgasel.

1920. aastate alguses ehitati Jõelähtme kihelkonda Ülgase asunduse juurde fosforiidi tootmiseks allmaakaevandus ja sortimistsehh. Toodangu väljaveoks kohandati Koljuotsa kalasadam ja selleni ehitati 2 km kitsarööpmelist raudteed. Kasuliku kihi paksus kaevanduses oli alla ühe meetri. Tootmine sõltus nõudlusest ja oli kuni 10 000 tonni aastas. 1938. aasta märtsis sõlmiti leping Saksamaal IG Farben AG-ga, mille kohaselt tuli sinna kümne aasta jooksul tarnida kuni 340 000 tonni fosforiidikontsentraati aastas, toimeaine (P2O5) sisaldusega 33%.

Ülgase tehnokompleks põles maha 5. detsembril 1938 ja kaevandus suleti. Ülgase kaeveõõned kujunesid koobastikuks ja on kaitse all kui nahkhiirte talvituspaik. Eesti-Saksa lepingu realiseerimiseks rajati 1940. aastal uus fosforiiditööstus Maardusse, põhja poole Narva maanteed Kroodi oja paremale kaldale (Maardu fosforiidikaevandus).

## Vaata ka
* Ülgase koopad

## Viited

## Välislingid
* Uwe Gnadenteich: "Nahkhiirte kuningriik Eesti esimeses fosforiidikaevanduses" Postimees, 8. september 2017