open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haabersti hõberemmelgas

**Haabersti hõberemmelgas** (ka **Haabersti paju**, **Haabersti hõbepaju**) oli hõberemmelgas (*Salix alba*) Tallinna Haabersti linnaosas Paldiski maantee ääres. 

Puu jäi ette kavandatud Paldiski maantee laiendusele Haabersti ringristmiku remondi ajal. Puu mahavõtmise vastu avaldasid meelt kodanikuaktivistid 2017. aasta suvel. Puu mahavõtmist toetasid Haabersti Korteriühistute Ümarlaud ja Kakumäe Rahva Selts.

Puu langetati 27. juunil 2017. 

## Viited

## Välislingid
*Helen Mihelson. Kodanikeühendus kutsub inimesi Haabersti hõberemmelga kaitsele Postimees, 16. juuni 2017
* Haabersti remmelgas kütab kirgi ERR, 16. juuni 2017
* Muinsuskaitseamet riigikogule: Haabersti paju pole püha puu ERR, 22. juuni 2017
* Dendroloogia selts: hõberemmelgat ei peaks säilitama ERR, 25. juuni 2017
*Puukaitsjad takistasid tulutult tunde Haabersti remmelga mahavõtmist ERR, 27. juuni 2017
Moonwalk (laul)

"**Moonwalk**" on Laura 2005. aasta laul ja ühtlasi singel. Laul on üks Laura albumi "Muusa" lauludest. Laulu kirjutas Sven Lõhmus.

Eurolaul 2005 võistlusel sai laul 2. koha.

## Välislingid
*Laul You Tube'is
Mu kodu

"**Mu kodu**" on Uno Naissoo laul. Laulu sõnad kirjutas Juhan Saar.

Laulu laulis tuntuks Jaak Joala.

## Viited

## Välislingid
*Laul Jaak Joala esituses You Tube'is
*Laulu sõnad ja noot
Alexela Arena

**Alexela Arena** (ka **Paldiski jalgpallistaadion**) on Paldiskis aadressil Pakri tänav 5 asuv jalgpallistaadion. Staadionit haldab MTÜ Heategevusfond Uus Laine.

Staadion avati 31. augustil 2013. Staadion ehitati AS Alexela Terminal kulul.

## Viited

## Välislingid
*
Ambla staadion

**Ambla staadion** on staadion Järva maakonnas Järva vallas Ambla alevikus. Staadion hõlmab jalgpalliväljakut ja kergejõustikurajatisi. Staadioni omanik ja valdaja on kohalik omavalitsus.

## Viited

## Välislingid
*
Jõgeva staadion

**Jõgeva (linna) staadion** on Jõgeva maakonnas Jõgevas aadressil Lai tänav 9 asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalliväljakut ja kergejõustikurajatisi. Staadioni omanik on Jõgeva Linnavalitsus ja valdaja Jõgeva Spordikeskus.

## Viited

## Välislingid
*
Jõgeva aleviku staadion

**Jõgeva aleviku (jalgpalli)staadion** on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Jõgeva alevikus asuv jalgpallistaadion. Staadioni omanik on Jõgeva Vallavalitsus ja valdaja Jõgeva Spordiklubi Noorus-96.

## Vaata ka
*Jõgeva staadion (Jõgevas)

## Viited

## Välislingid
*
August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi staadion

**August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi staadion** on Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuias aadressil Kooli tänav 1 asuv staadion. 

Staadionil on muu hulgas jalgpalliväljak, kus peab oma kodumänge Tõrva JK. 

Staadion omanik on Mulgi vald ja valdaja August Kitzbergi nimeline Gümnaasium.

## Viited

## Välislingid
*
Riikka Pelo

**Riikka Pelo** (sündinud aastal 1972 Helsingis) on soome kirjanik ja stsenarist, kes kirjutab soome keeles. Ta sai aastal 2013 teose "Jokapäiväinen elämämme" (eesti keeles "Meie igapäevane elu") eest Finlandia kirjandusauhinna.

Ta sündis aastal 1972 Helsingis.

Ta sai aastal 1998 J. H. Erkko nimelisel kirjandusvõistlusel ergutusauhinna ja aastal 2002 teise auhinna.

Aastal 2006 ilmus talt esikromaan "Taivaankantaja" ("Taevakandja"), mis sai samal aastal Tiliskivi auhinna. Aastal 2013 ilmus talt romaan "Jokapäiväinen elämämme" ("Meie igapäevane elu"), mis räägib vene poeedist Marina Tsvetajevast ja tema tütrest Ariadna Efronist Stalini-aegses Nõukogude Liidus. Sama aasta detsembris sai ta romaani eest Finlandia kirjandusauhinna. "Meie igapäevane elu" ilmus aastal 2017 ka eestikeelses tõlkes sarjas "Punane raamat" Kadri Jaanitsa tõlkes.

Riikka Pelo teeb doktoritööd filmikunsti alal Aalto Ülikooli kunsti, disaini ja arhitektuuri kõrgkoolis.

## Isiklikku
Riikka Pelo elab Ida-Helsingis Roihuvuoris. Ta on abielus ja kahe lapse ema.

## Välislingid
* Riikka Pelo (veebilehel Teos)
Koeru staadion

**Koeru (jalgpalli)staadion** on Järva maakonnas Järva vallas Koeru alevikus asuv jalgpallistaadion. Staadionit haldab Koeru Vallavalitsus. 

Staadion on JK Koeru kodustaadion.

## Viited

## Välislingid
*
Lasnamäe Spordikompleksi staadion

**Lasnamäe Spordikompleksi staadion** (lühemalt **Lasnamäe SPK staadion**) on Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Pae tänav 1 asuv staadion. Staadioni omanik on Lasnamäe Linnaosa Valitsus ja valdaja Lasnamäe Spordikompleks.

Staadion hõlmab jalgpalli- (nimetatud ka Lasnamäe SPK kunstmuruväljak) ja tenniseväljakut ning kergejõustikurajatisi. Staadioni kõrval asuvad tenniseväljakud, käsipalliplats, korvpalliplats ja jalgpalli harjutusväljak.

## Vaata ka
*Lasnamäe kergejõustikuhalli kunstmuruväljak

## Viited

## Välislingid
*
Leisi palliväljakud

**Leisi palliväljakud** on Saare maakonnas Saaremaa vallas Leisi alevikus asuvad palliväljakud. Väljakutel saab mängida jalgpalli ja rannavõrkpalli. 

Jalgpalliväljak oli endise klubi JK Leisi kodustaadion.

## Viited

## Välislingid
*
Lihula Gümnaasiumi staadion

**Lihula Gümnaasiumi staadion** (ka **Lihula kooli staadion**) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lihulas aadressil Jaama tänav 9 asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalliväljakut ja kergejõustikurajatisi. Staadionit valdb Lihula Gümnaasium. See on ka jalgpalliklubi Lihula JK kodustaadion.

## Viited

## Välislingid
*
Märjamaa staadion

**Märjamaa (Gümnaasiumi) staadion** on Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevis asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalli- ja rannavõrkpall ning kergejõustikurajatisi. Staadioni omanik on Märjamaa Vallavalitsus ja valdaja Märjamaa Gümnaasium.

## Viited

## Välislingid
*
Ulf Stark

**Ulf Gottfrid Stark** (12. juuli 1944 Stockholm – 13. juuni 2017 Stockholm) oli rootsi kirjanik.

Lisaks proosaraamatutele kirjutas ta ka filmistsenaariume, sealhulgas ka enda raamatute põhjal.
Nike Arena

**Nike Arena** on Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Jalgpalli tänav 19 asuv jalgpalliväljak; see kuulub Lilleküla jalgpallikompleksi. Väljakul on FIFA sertifikaat: FIFA 2 STAR. Väljaku omanik on AS Lilleküla Jalgpallistaadion ja valdaja Eesti Jalgpalli Liit.

Staadioni kõrval asub Sportland Arena ja A. Le Coq Arena.

## Viited

## Välislingid
*
*Sportland Arena ning jalgpallihall said uue aadressi Postimees, 18. juuni 2019
Sadolini spordihoone

**Sadolini spordihoone** (ametlikult *Sadolin Spordihoone*) on spordihoone Rapla maakonnas Raplas aadressil Viljandi maantee 69a. Hoones on muuhulgas korvpalliväljak, *[[squash]]*i-saal ja siselasketiir. Hoone omanik ja valdaja on SA Rapla Spordirajatised.

## Viited

## Välislingid
*Spordihoone koduleht
*
Saku staadion

**Saku staadion** on Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Staadioni tänav 2 asuv staadion. Staadion hõlmab jalgpalli-, rannajalgpalli- ja rannavõrkpalliväljakut, samuti kettagolfi rada. Staadioni omanik on Saku Vallavalitsus ja valdaja Saku Valla Spordikeskus.

## Viited

## Välislingid
*
Saku koolistaadion

**Saku koolistaadion** on Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Tallinna maantee 10 asuv staadion. Staadion hõlmab kunstmurukattega jalgpalliväljakut ja kergejõustikurajatisi. Staadioni omanik on Saku Vallavalitsus ja valdaja Saku Valla Spordikeskus.

Jalgpalliväljak on jalgpalliklubi Saku Sporting kodustaadion.

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone

**Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone** on Tallinna Tehnikaülikooli spordihoone, mis asub Tallinnas aadressil Männiliiva tänav 7.

Spordihoones on suur saal, aeroobika, jõusaalid, mitu palliväljakut, sealhulgas tenniseväljak ja rannavolle väljakud.

Spordihoone on TTÜ pallimänguvõistkondade kodusaal.
    
## Viited

## Välislingid
*Spordihoonest ülikooli kodulehel
*
Kveenimaa

**Kveenimaa** (muudes keeltes ka **Kvenland**, **Kvänland**, **Cwenland** ja **Kænland**) on piirkond.

Kveenimaa, s.o Peräpohjola ehk Pärapõhjala ning rootsi keeles Norrbotten vastab enam-vähem ajalooallikatest tuntud Kainuu aladele. 

Algset olnud suurem maa-ala, kattis pool praegusest Rootsi riigist ja ulatus nn Sabme, s.o saamide asualani Põhjalas. Soome pool Põhjalahte ehk Botnia lahte ulatus see ala aga peaaegu Turu linna haldusaladeni välja.

9. sajandil elanud norra kaupmehe Ottari reisikirjelduses ning teistes vanainglise ja vanaskandinaavia allikates leiduvate vihjete põhjal, oli kveenide levikualaks Cwena land (ka Cwenland), mis asus Läänemere põhjarannikul Põhjalahe ümber tänapäeva Kirde-Rootsis ja Loode-Soomes. Ottari järgi asuvat kveenide maa permlaste alast loode pool soode ja rabade taga kahenädalase teekonna kaugusel. Ottari reisikirjelduses mainitakse, et kveenid on alaliselt sõjajalal skandinaavlastega. Ottari  märkis, et kveenid on sõjakad, kuna aga laplased tasuvad skandinaavlastele (nagu permlastelegi) alandlikult andameid. Ottari lisas, et kveenidel on väga kerged ja kiired paadid, mida nad veavad üle maa soid ning rabasid pidi, tungides skandinaavlastele ootamatult kallale.

1070. aasta paiku on maininud kroonik Bremeni Adam, et maal, mida valitsetakse Helsinglandist ja kus elavad nn skrithifinnid (suusataja-laplased?), on „naiste maa“, Terra feminarum, (rootsi keeles *en kvinna* – 'naine'). Kveenimaa nimi olevatki seotud asjaoluga, et sealsed mehed, kelle elualaks oli jahipidamine, jäid oma n-ö Põhja-retkedel kauaks kodust ära ning majapidamine oli naiste kanda.

## Vaata ka
* Kveenid
* Kveeni keel
* Metsasoomlased

## Viited
Akpatõr

**"Akpatõr"** (mari keeles "Акпатыр") on Erik Sapajevi kahevaatuseline ooper, mille esmaesitus oli 4. aprillil 1963. Ooperi libreto põhineb Sergei Tšavaini samanimelisel ajaloolisel näidendil. Ooperi tegevus toimub Jemeljan Pugatšovi ülestõusu ajal 18. sajandil. "Akpatõr" oli esimene mari ooper.

## Viited
E-kodaniku harta

**E-kodaniku harta** on kodaniku ja avaliku sektori elektroonilise suhtlemise kvaliteedistandard. 

2007. aastal auditeeris Riigikontroll avalike teenuste kvaliteeti, analüüsides teenuste osutamise kooskõla hea halduse põhimõtetega ja tegi ettepaneku, et avalike teenuste kvaliteedi parandamiseks oleks vaja algatada e-kodaniku harta koostamine.

2017. aastal alustati veebisaidil  panustamist e-kodaniku harta loomisesse, mille eestvedajateks on Eesti Koostöö Kogu, Open Knowledge Estonia ja vabaühenduste liit EMSL. E-kodaniku harta esialgset versiooni esitlevad koostajad 5. juulil Brüsselis *e-Citizen Charter* üle-euroopalisel kohtumisel.

E-kodaniku põhimõtted on kokku pandud 2008. aastal Riigikontrolli poolt koostatud e-riigi harta alusel, keskendudes e-kodaniku õiguste (mitte e-teenuste osutamise) vaatele.
# Igaühel on õigus taotleda ja tarbida avalikke teenuseid lihtsalt ja mugavalt.
# Igaühel on õigus teada, milliseid andmeid on ametiasutus tema kohta kogunud ja kuidas tema andmeid kaitstakse.
# Igaühel on õigus saada infot tema kohta käiva asjaajamise seisu kohta.
# Igaühel on õigus väikese vaevaga saada infot avalike teenuste ja avalikes huvides küsimuste kohta vastavalt enda huvidele ja vajadustele.
# Igaühel on õigus valida avaliku info ja teenuse kanalit, nii analoog- kui ka digikanalit. Kõiki ei saa sundida e-kodanikeks. 
# Igaühel on õigus anda tagasisidet – esitada ideid, ettepanekuid, vastuväiteid – ning osaleda teenuse parendamise protsessis. Samamoodi on igaühel õigus seda protsessi jälgida, sh teiste tagasisidet.
# Igaühel on õigus osaleda ühiskonda tervikuna ja teda ennast puudutavate otsuste tegemisel.

## Vaata ka
* E-teenus

## Viited

## Välislingid
* E-kodaniku harta töövihik, Matt Poelmans blogi, Versioon 2.2. detsember 2006, vaadatud 16.06.2017
Vireši

**Vireši** on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonnas, Vireši valla halduskeskus. Vireši asub Riiast 150 kilomeetri kaugusel merepinnast 80 meetri kõrgusel Koiva jõe paremal kaldal  maantee A2 ääres. 

Külas on lisaks vallavalitsusele veel postkontor. Seal asub Vireši bussipeatus.

Asula tekkis Riia–Pihkva maantee äärde ristmikule endise Koivaliina valla vallamaja juurde.  Nõukogude ajal oli seal nii Vireši külanõukogu kui ka Vireši kolhoosi keskasula. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

Virešis kasvab seitse looduskaitsealust mändi. Küla asub osaliselt Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.

## Elanikkond


* 118 (1970)
* 151 (1979)
* 130 (1989)
* 160 (2000)
* 105 (2011)

* 112 (2016)
* 106 (2018)
* 91 (2021)
* 107 (2025)


## Vaata ka
*Vireši-Tallinna gaasijuhe

## Viited
Vidaga

**Vidaga** on küla (*ciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Vireši vallas. Vidaga asub merepinnast 81 meetri kõrgusel paigas, kus Vidaga jõgi Koiva jõkke suubub.

Asulas asus varem Vidaga veski. Nõukogude ajal ehitati küla välja Vireši kolhoosi keskasulaks. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Hopa piirkonda.

Külas on raamatukogu. Seal asub Vidaga bussipeatus.

Vidagas asub looduskaitsealune Vidaga dolomiidipaljand. Kaitse all on ka sealne lehiseallee koos lehisetukkadega ja Vizla oru paljandid koos Žākļi rändrahnuga. Vidaga asub osaliselt Ziemeļgauja kaitstaval maastikul. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

## Elanikkond


* 87 (1970)
* 179 (1979)
* 249 (1989)
* 253 (2000)
* 192 (2011)

* 193 (2016)
* 186 (2018)
* 138 (2021)
* 155 (2025)


## Viited
Viljandi Haigla psühhiaatriakliinik

**Viljandi haigla psühhiaatriakliinik** on Viljandi maakonnas Viljandi vallas Jämejala külas asuv tervishoiuasutus. Asutus kuulub sihtasutusele Viljandi haigla.

## Nimetused
Asutusel on aja jooksul olnud mitu nime: Jämejala psühhiaatriakliinik, Jämejala psühhiaatriahaigla, Jämejala Vabariiklik psühhoneuroloogiahaigla,  Jämejala psühhoneuroloogiahaigla, Jämejala vaimuhaigla.

## Ajalugu
Asutus (*Anstalt Marienhof*) asutati 1897 Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Seltsi ja Viljandi mõisa omaniku Oswald Ungern-Sternbergi eestvõttel. Asutuse rajamiseks osteti apteeker Ewald von Deblerilt kolm talu (Kaljapulga, Västriku ja Jämejala), mis olid ühendatud Marienhofi kinnistuks suurusega 142 ha. Ühe talu nime järgi sai asutus ka oma hilisema eestikeelse nime.

Esimesed haiged paigutati asutusse (*Anstalt Marienhof bei Fellin für Blöde und Epileptische*) vkj 24. oktoobril / ukj 5. novembril 1897. Haiglahooneks kujundati üks kinnistu elumajadest, nn Immanueli ühekorruseline maja, millest sai langetõbiste ja nõdrameelsete ravi- ja hoolekandeasutus. 1898. aasta lõpuks oli asutuses juba 26 hoolealust. 1904. aastal oli haigete arv juba 80–90 ja haiglas töötas üheksa nais- ja neli meespõetajat, kaheksa teenijat ja üks sulane. 

1919. aastal hakkas Jämejala haiglat kui peremeheta vara haldama Viljandi maakonnavalitsus. 1923. aastal viidi haigla üle Töö- ja Hoolekande Ministeeriumi alluvusse ja nimetati ümber Tervishoiu Peavalitsuse Jämejala Vaimuhaiglaks, juhataja oli (1923–1932) Osvald Soo, 1932–1940 Nikolai Born, 1940–1944 Bernhard Saarsoo.

Jämejala haiglas viibis lühikest aega ka 1954. aasta detsembris Konstantin Päts, enne Moskva lähedale praeguse Tveri oblasti Buraševo külla Litvinovi-nimelisse Psühhoneuroloogiahaiglasse viimist, kus ta ka 18. jaanuaril 1956 suri.

## Vaata ka
*Jämejala vaimuhaigla kalmistu

## Viited

## Kirjandus
*Malle Laursoo. "100 aastat Jämejala haiglat". Eesti Õde 5/ 1997. Lk 15
*Heiki Raudla. "Jämejala vaimuhaigla  – psühhiaatriahaigla". // Kilde Viljandi meditsiini ajaloost. 2012. Lk 99–136.

## Välislingid
*
LGBT-kogukond

**LGBT-kogukond** või **GLBT-kogukond** (ka: **geikogukond**) on lõdvalt defineeritud lesbide, geide, biseksuaalsete ja transsooliste inimeste (LGBT) ning LGBT-inimesi toetavate inimeste, organisatsioonide ja subkultuuride grupeering, mida ühendab ühine kultuur ja sotsiaalsed liikumised. Need kogukonnad tähistavad LGBT uhkust, mitmekultuurilisust, individuaalsust ja seksuaalsust. LGBT-aktivistid ja sotsioloogid näevad LGBT-kogukondade ehitamises vastukaalu laiemas ühiskonnas olevale heteroseksismile, homofoobiale, bifoobiale, transfoobiale, seksualismile ja survele kohaneda ühiskonnaga. Mõistet LGBT uhkus kasutatakse, et väljendada LGBT-kogukonna identiteeti ja ühist jõudu. LGBT-paraadid on üheaegselt parim näide sõna kasutusest ja demonstratsioon selle laiemast tähendusest. LGBT-kogukond on mitmekesine poliitiliselt kuuluvuselt. Kõik LGBT-isikud ei pea end osaks LGBT-kogukonnast.

LGBT-kogukonnad võivad tekkida erinevates maailma kohtades. Nende loomisel võib olla erinevaid motiive. Näiteks luua LGBT-inimestele kogukond või toetada LGBT õigusi.

## Vaata ka
*LGBT+
Trapene vald

**Trapene vald** (läti keeles *Trapenes pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Koivaliina, Vireši ja Hopa vallaga, Gulbene piirkonna Lejasciemsi vallaga ning Alūksne piirkonna Alsviķi ja Ilzene vallaga. Põhjas piirneb vald Võrumaa Rõuge vallaga (varem Mõniste vallaga).

Valla pindala on 137 km². 2016. aasta seisuga elas seal 759 inimest. Valla keskus on Trapene küla. Vallavanem on Irisa Popoviča.

Valda läbib Peetri jõgi, teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Blīgzne ja Baltiņupe.

## Ajalugu

Aastal 1902 liideti Bormaņi mõisavald (*Treppenhof*) Koivaliina vallaga, ent aastal 1923 loodi vald taas. Aastal 1925 nimetati Bormaņi vald ümber Trapene vallaks. Aastal 1935 oli valla pindala 111,5 km² ja seal oli 1394 elanikku. 1945. aastal moodustati Trapene valda Mežase ja Trapene külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 likvideeriti Mežase külanõukogu, aga selle alad liideti Trapene külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Hopa piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mikuži palvemaja. Kaks Mikuži eluhoonet, Līzespastsi hobupostijaam, Līzespastsi kõrts, Repji muinaskalme ja Naugrubis asuv hiiepaik Tinābele on regionaalse kaitse all. Kohaliku kaitse all on Bormaņi mõisa hoonetekompleks (tall, park, härrastemaja) ja Naugrubi muinaskalme. Looduskaitse all on Tuulepesamänd, Tinābele õunapuu, Brice pahaga kask, 19 Trapene allee lehist ja Trapene allee. Valda jäävad ka 66 hektari suurune Melnupe metsade hoiuala ja 348 hektari suurune Tetersala soo hoiuala.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 713 lätlast, 48 venelast, 5 valgevenelast, 10 ukrainlast ja 9 poolakat.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Līzespasta zirgu pasta stacija (5).jpg|Līzespastsi hobupostijaam
Līzespasta krogs (7).jpg|Līzespastsi kõrts
Mikužu dzīvojamās ēkas (4).jpg|Mikuži
Mikužu saiešanas nams, Trapenes pagasts, Apes novads 05.jpg|Mikuži palvemaja sisevaade
Mikužu dzīvojamās ēkas (8).jpg|Mikuži majad


## Viited

## Välislingid
Viimsi haigla

**Viimsi haigla** oli haigla Harju maakonnas Viimsi vallas Haabneeme alevikus. 2012 kustutati AS Viimsi Haigla Äriregistrist ja see ühines Fertilitase haiglaga.

## Viited
Öö ei lase magada

"**Öö ei lase magada**" on ansambli Kosmikud album, mis ilmus 2011. Albumi tootis Viska Mulda Records.

2012. aasta Eesti Muusikaauhindade valimisel oli album üks aasta rokkalbumi nominente.

## Lood
:I Üks võimalus kuuest – 5:08
:II See lend veab tänagi meid alt – 3:53
:III Hirm meid hoiab koos 3:57
:IV Pimedus, sulle pühendan palve – 4:13
:V Sina ole jumal – 3:23
:VI Su öödest – 4:15
:VII Öö ei lase magada – 3:42
:VIII Eikellegimaal – 4:16
:IX Mere äärde – 3:51
:X Kellelgi täna on valus – 4:39

## Viited

## Välislingid
*Albumist Discogsi andmebaasis
*http://elu24.postimees.ee/631636/nadala-plaat-kosmikud-oo-ei-lase-magada
We Are Family

**We Are Family** võib tähendada järgmist:
*"We Are Family" on USA ansambli Sister Sledge album, mis ilmus 1979
**"We Are Family", selle albumi nimilaul
*"We Are Family", Jeff & Sheri Easteri album aastast 2009
*"We Are Family" on Eesti ansambli Family album, mis ilmus 2002
*...
Viimane

**"Viimane"** on ansambli Smilers album, mis ilmus 2011. aasta novembris. Albumi tootis Popcorn Production.

2012. aasta Eesti Muusikaauhindade valimisel oli album üks aasta rokkalbumi auhinna nominente.

## Lood
#"33" 3:23
#"Nagu Chuck Norris" 5:08
#"Halloo Kosmos" 4:24
#"Veebruar" 4:17
#"Kolm musketäri" 3:31
#"Tähtede all" 4:22
#"Vihmatants" 4:24
#"Karmapolitsei" 3:49
#"Tantsin nagu loom" 4:05
#"Ärkavale päevale vastu" 4:23

## Viited

## Välislingid
*Albumist Discogsi andmebaasis
Soolo (Black Velvet)

**"Soolo"** on Eesti ansambli Black Velvet laul, mis ilmus 1999. aastal. Laulu muusika ja sõnad kirjutas Sven Lõhmus. Laul oli üks Black Velveti albumi "Greatest Hits" laule.

Laul osales võistlusel "Eurolaul 1999", kus sai 5. koha.
Ring the Alarm

**"Ring the Alarm"** on Teele & Tuuli & ULA laul. Laulu autorid on Priit Uustulnd ja Teele Viira.

Laul osales võistlusel Eesti Laul 2013, kus saavutas 5. koha.
Palve (Tõnis Mägi)

"**Palve**" on Eesti laul, mille autorid on Tõnis Mägi ja Villu Kangur.

Laul on olnud mitme Eesti suursündmuse (näiteks X noorte laulupidu, Märkamisaeg) laulude nimekirjas. Ott Lepland esitas laulu 25. septembril 2018 Tallinnas paavst Franciscusele.

## Välislingid
*Laul You Tube'is
*Laulu sõnad laulud.ee kodulehel
Mägede hääl

"**Mägede hääl**" on ansambli Mahavok laul, mis avaldati 1984. Laulu meloodia lõi Heini Vaikmaa ja sõnad kirjutas Madis Tross. Laul oli Mahavoki 1987. aasta albumi "Ansambel "Mahavok"" esimene lugu.

## Välislingid
*Laul You Tube'is
*Laulusõnad laulud.ee kodulehel
Sinilind (laul)

"**Sinilind**" on Raimond Valgre laul, mille ta kirjutas 1940.

## Viited

## Välislingid
*Laul You Tube'is Uno Loobi esituses
*Laulusõnad laulud.ee kodulehel
Aivo Ivi

**Aivo Ivi** (kodanikunimega **Ivan Grigorjevitš Vekšin**, udmurdi keeles **Иван Григорьевич Векшинлэн**, vene keeles **Ивана Григорьевич Векшин**; 24. veebruar 1892 Kuzebajevo, Vjatka kubermang – 1963 Udmurdi ANSV) oli udmurdi proosakirjanik ja luuletaja.

Ta sündis 1892. aastal Kuzebajevos Vjatka kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Grahhovo rajoonis Udmurtias) talupoja perekonnas. Lõpetas 1927. aastal Brjussovi kõrgema kirjanduslik-kunstilise instituudi. 

Ta tegi koostööd Tsentrizdatiga. 1932. aastal mõisteti ta süüdi "Kuzebai Gerdi asjas" (gruppi udmurdi kirjanikke süüdistati kulakluse propagandas ja kontrrevolutsioonilises tegevuses). Aastal 1936 vabanes ta vanglast, kuid kirjandusliku tegevuse ta juurde tagasi ei pöördunud.

## Isiklikku
Tema õde oli silmaarst ja esimene udmurdi naisluuletaja Ašaltši Oki.
Kentmanni kohtumaja

**Kentmanni kohtumaja** oli Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Kentmanni tänav 13 asuv ehitis. 

Ehitis oli  2018. aastani Harju Maakohtu üks kolmest kohtumajast (teised kaks lid Liivalaia kohtumaja ja Tartu maantee kohtumaja). 2. aprillil 2018 alustas Harju Maakohtu Kentmanni kohtumaja tööd Justiitsministeeriumi endistes ruumides Tõnismägi 5a. 16. juuliks 2018 koliti kolm kohtumaja ühte Tallinna kohtumajja, Lubja tänav 4.

Viiekorruseline ehitis valmis 1971. Ehitise üldpind on 2611 m². Hoone projekteeris arhitekt Heili Volberg-Raig.

Nõukogude ajal kasutas hoonet Eestimaa Kommunistliku Partei Harju Rajoonikomitee Tööpartei esimees Tiit Toomsalu sõnul andis  valitsus 7. oktoobril 1991 Kentmanni 13 hoone tervikuna tolleaegse iseseisva Eestimaa Kommunistliku Partei ja tema õiglusjärglase EDTP tähtajatusse kasutusse.  1997. aastal võttis Justiitsministeerium hoone üle Eesti Demokraatlikult Tööparteilt

2019 aasta lõpus avati Kentmanni tänaval endises kohtumajas uus Hestia Hotel Groupi, Hestia Hotell Kentmanni. 

## Viited

## Välislingid
*http://www.postimees.ee/2507507/uus-skandaal-kentmanni-13-hoone-umber-justiitsministeerium-nouab-tooparteilt-maja-tegelikku-uleandmist
Liivalaia kohtumaja

**Liivalaia kohtumaja** on Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Liivalaia tänav 24 asuv ehitis. 

Ehitis oli Harju Maakohtu üks kolmest kohtumajast (teised kaks olid Kentmanni kohtumaja ja Tartu maantee kohtumaja) kuni uue kohtumaja valmimiseni Lubja tänaval.    

## Ajalugu
Ehitis valmis arhitekt Paul Madaliku projekti järgi 1987. aastal ning hoone jäi tühjaks 2018. aastal. Kui hoonet 1970. aastate lõpul projekteerima hakati, arvestati toonaste vajadustega, kui Tallinnas oli nelja kohtumaja peale kokku kaksteist kohtunikku. Igale kohtunikule oli projekti järgi ette nähtud oma saal, lisaks veel üks avaram auditoorium suuremate protsesside menetlemiseks. Kohtutegevus koliti hoonesse aga alles 1990. aastal ja selleks ajaks oli õigusemõistjaid juba märksa rohkem. Tippajal töötas majas kohtunikke lausa 56. Riigi Kinnisavara Aktsiaseltsi teatel on plaan hoone lammutada.

Hoone seinal asus Aime Kuulbusch-Mölderi 1991. aastal loodud bareljeef "Justitia", mis hiljem paigutati ümber Lubja tänava kohtumaja suurde kohtusaali.

10. mail 2018 kirjutasid ERR-i uudised, et RKAS on algatanud detailplaneeringu uute hoonete rajamiseks Liivalaia kohtuhoone asemele ning loodab arendusprojekti pärast planeeringu vastuvõtmist maha müüa. Alles juunis 2023 panigi RKAS kinnistu enampakkumisele ning alghinnaks määrati 4,5 miljonit eurot ja pakkumiste tähtajaks 14. august. Selleks ajaks ei laekunud aga ühtki pakkumist. RKAS jäi ootele kuniks linn detailplaneeringu kinnitab, enne hoonet ja kinnistut uuesti müüki ei panda. Lisaks oodatakse, et linn kinnitaks ka teede- ja tehnovõrkude lepingu. Kuni uue omaniku leidmiseni on hoone konserveeritud ja mingeid tegevusi seal ei toimu. 

2018. aastal algatatud planeering nägi ette, et senise kohtumaja kinnistule tuleb viis uut hoonet, neist kaks 14-korruselised, kaks 10-korruselised ja neli neljakorruselised. Seejuures Liivalaia tänava kui magistraali äärde tulevad kõrgemad ja sisehoovi poole madalamad hooned. Hoonetesse tuleb äri- ja kaubanduspindu, büroopindu ja ka korterelamuid. 

27. mail 2025 kiitis aga Tallinna linnavalitsus heaks detailplaneeringu, mis lubab endise kohtumaja asemele maksimaalselt 12-korruselise hoone rajamise. RKAS pani kohtumaja taas müüki 2025. aasta sügisel alghinnaga 4,14 miljonit eurot.

## Viited
Mustamäe Laste Loomingu Maja

**Mustamäe Laste Loomingu Maja** (lühend MLLM) on Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Eduard Vilde tee 54 tegutsev noorteasutus. MLLMi direktor on Erna Podanjova.

MLLM asutati 1. novembril 1984. Tollal õppis MLLMis 200 õpilast. 

Tänapäeval on MLLMis 45 huviringi, 40 pedagoogi ja umbes 1100 õpilast.

## Viited

## Välislingid
*MLLMist Tallinna kodulehel
Hantõ Jasang

**Hantõ Jasang** (handi Хӑнты ясаӈ; tõlkes Handi sõna) on Hantõ-Mansiiskis ilmuv handikeelne ajaleht.

Ajaleht asutati 1957. aastal. Aastani 1991 ilmus Hantõ Jasang koos mansikeelse ajalehe Luiima Seripos (tõlkes Hommikukoidik) **Lenin Pant Huvat** (tõlkes Lenini jälgedes) nime all. 

2000. aastate keskpaigast ilmuvad artiklid neljas handi murdes: vahhi, kazõmi, surguti ja šurõškari murretes. 

Aastal 2012 ilmus Hantõ Jasang kaks korda kuus neljal küljel tiraažiga umbes 400 eksemplari. Hantõ Jasangi lisana ilmub lasteleht Haltõje.

## Vaata ka
*Luhh Avt

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Bhāvanā

***Bhāvanā*** (sanskriti ja paali keeles *bhāvanā* 'arendamine', 'kasvatamine' või 'olevaks tegemine'; tiibeti keeles *sgom pa*; hiina keeles 修習 *xiuxi*; jaapani keeles *shūjū*) on budismis ja mitmetes India õpetustes meeleharjutus, mis kitsamas mõttes tähendab visualiseerimist, laiemas tähenduses aga meeleharjutusi või mediteerimist üldse. 

## Mõiste

Paalikeelne sõna *bhāvanā* on verbijuure *bhū* ('olema') tuletis ja tähendab 'olevaks tegemist' ja 'arendamist' viidates sellele, et praktiseerija laseb midagi oma meelde tulla, teeb selle olemasolevaks. Selleks võib olla mingi abstraktne mõiste (näiteks sõbralikkus või kaastunne) või konkreetne visuaalne kujund (näiteks mandala või idami kujutis, mida kasutatakse näiteks vadžrajaanas).

## Budism

Tipitakas leidub mitmeid õpetusi meele arendamiseks.:
* *citta-bhāvanā* ehk "teadvuse arendamine"
* *kāya-bhāvanā* ehk "keha arendamine."
* *mettā-bhāvanā* ehk "sõbralikkuse arendamine"
* *paññā-bhāvanā* ehk "tarkuse arendamine"
* *[[Samadhi|samādhi]]-bhāvanā* ehk "keskenduse arendamine".

Peamised kaks meetodit tänapäeva budismi praktikas on meelerahu (*samatha-bhāvanā*) ja analüüsiva vaatluse (*vipassanā-bhāvanā*) arendamine.

## Vaata ka

* Meditatsioon
* Samadhi

## Viited
Õhtusöök viiele

**"Õhtusöök viiele"** oli TV3-s näidatud kokandusteemaline telesari. Telesarja saadetes valmistasid iga nädal viis üksteisele võõrast inimest õhtusöögi, mida üksteisele pakuti ja hinnati. Nädala lõpus selgus, kes viiest inimesest oli nädala parim kokk.

Telesarja viimane, 5. hooaeg oli aastal 2013.

## Tuntud telesarjas osalejaid
*Hans Teiv 
*Inara Luigas‎ 
*Nikolai Bentsler ‎
*Aune Suve-Kütt
*Ain Tähiste

## Viited

## Välislingid
*Telesarjast TV3 kodulehel
Välismääraja

"**Välismääraja**" (kasutatud ka nimekuju "**Väli(s)määraja**") on Raadio Kuku raadiosaade, milles käsitletakse välispoliitikat. Saade kestab üks tund ja selle jooksul analüüsitakse tavaliselt kolme vastava nädala kõige aktuaalsemat välispoliitika teemat. Saates on enamasti kaks stuudiokülalist, enamjaolt välispoliitika eksperdid.

2017. aastal juhivad saadet Erkki Bahovski ja Hannes Hanso.

## Viited

## Välislingid
*Saatest Raadio Kuku kodulehel
Biljanõ (Tšernivtsi rajoon)

**Biljanõ** (ukraina keeles Біляни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 1818.
Biljanõ (Murovani Kurõlivtsi rajoon)

**Biljanõ** (ukraina keeles Біляни) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 265. Pindala on 1,06 km².
Biljanõ

**Biljanõ** on mitme asula nimi:

* **[[Biljanõ (Murovani Kurõlivtsi rajoon)|Biljanõ]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis
* **[[Biljanõ (Tšernivtsi rajoon)|Biljanõ]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis
Sukatši (Ivankivi rajoon)

**Sukatši** (ukraina keeles Сукачі) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Ivankivi rajoonis. Elanike arv on 1602. Pindala on 2,6 km².
Romet ja Julia

"**Romet ja Julia**" oli Kanal 2-s 2012–2013 näidatud Eesti teleseriaal.

Seriaali läbiv teema on vaesest perest pärit poisi Rometi (Kaarel Targo) ja rikkast perest pärit tüdruku Julia (Carolin Ligi) armastuslugu, mis on täis raskusi. Seriaali stsenarist on Martin Algus ja režissöör Ergo Kuld.

Seriaali kõrvalosades mängivad teiste seas Ivo Reinok, Lauri Pedaja, Indrek Taalmaa, Teele Viira.

## Viited

## Välislingid
*Seriaalist Kanal 2 kodulehel
Bormaņi mõis

**Bormaņi mõis** (ka *Trapene mõis*, saksa keeles *Treppenhof*, läti keeles *Bormaņu muiža*, ka *Trapenes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Koivaliina kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Smiltene piirkonnas Trapene vallas Trapene külas.

## Ajalugu

Valduse läänistas Cisse von dem Rutenberg ühele Treppeni nimelisele mehele, ja aastal 1590 kuulus see tema järglastele Hans ning Wilhelm Treppenitele. Aastal 1592 müüs Hans mõisa Mathias Riviusele, kelle tütar mõisas veel koos oma abikaasa Melchior Bluhmiga aastal 1627 elas. Toona omandas mõisa Heinrich Röling, kes oli Treppenite suguvõsa järeltulija. Darseni andis Gustav II Adolf aastal 1632 Melchior Bornmannile, ent juba järgmisel aastal müüs too valduse Heinrich Rölingile. Aastal 1682 müüsid Rölingid mõisad Andreas Bornmannile. Aastal 1738 müüs Catharina Dorothea von Essen (sündinud Bornmann) valduse 28 500 taalri eest valduse  Carl Friedrich von Radinghile. Aastal 1822 pantis tema poeg Alexander von Radingh mõisa 72 800 rubla eest Alexander von Glasenappile  (1777–1840).

Kümneaastase pandilepingu järel omandasid mõisa Glasenappid. Aastal 1858 müüs Emilie von Glasenapp (lapsendatud, sündinud Möller) 143 00 rubla eest  Ludwig Sigismund Johann Wolffile.

## Mõisaansambel

Mõisa peahoone rajati 19. sajandi alguses ja algselt asus seal Koivaliina mõisa omanike Wulffide jahiloss, ka oli hoone kasutusel Trapene kultuurimajana. Jahilossi juurde rajati ka faasaniaed.

Aastaks 1810 oli jahilossist saanud mõisa peahoone, kus sündis Friedrich Bidder. Mõisakompleksi juurde rajati ka muid ehitisi; tänapäevani on mõisakompleksist säilinud tallid ja nelja tiigiga park. Mitmed mõisa hooned on tänapäeval Trapene valla muuseumi käsutuses. Peahoone juures asub kirjanik Linards Laicensile püstitatud mälestussammas, kes töötas oma noorusaastatel mõisas aednikuna.

Mõisasüdamest viib Riia–Pihkva maanteeni viie kilomeetri pikkune lehiseallee, mis on üks pikimaid alleesid Läti aladel ja kuhu on istutatud 630 lehist. Allee põhiliigiks on Euroopa lehis. Allee looduskaitsealuses osas kasvavad veel Dauuria lehis, harilik pärn, harilik vaher ja õunapuu. Sellest edasi tuleb lõik, kus kasvavad valdavalt pärnad, viimased kaks kilomeetrit kasvavad allees aga lehised ja sookased. Allee lasi rajada Bormaņi mõisa mõisavalitseja 20. sajandi alguses.

Mõisakompleks, park, tallid ja häärber on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal viis adramaad, sellele allus 303 mees- ja 383 naishinge.

Aastal 1627 oli mõisa suurus 8 ja 1/2 adramaad, sellest üks adramaa oli haritavat maad. Aastal 1641 oli adramaid 1 ja 3/4, aastal 1688 aga 4 ja 1/2, nii ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus viis adramaad. Aastal 1823  oli selle suurus 12 ja 1/3 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal  12 ja 1/9 adramaad maad, aastal 1881 oli neid aga 6 ja 62/80, lisaks allus mõisale 14 ja 35/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Darsen ja Brundshof.

## Viited

## Välislingid
The 1975

**The 1975** on Suurbritannia rokkansambel, mis on pärit Manchesterist. 

Bändi kuuluvad Matthew “Matty” Healy (põhilaulja, klahvpillid, kitarr), Adam Hann (peakitarrist, taustalaulja, klahvpillid), Ross MacDonald (basskitarr, klahvpillid, taustalaulja) ja George Daniel (trummid, taustalaulja). 

Nad on välja andnud 4 EP-d ("Facedown" (2012), "Sex" (2012), "Music for Cars" (2013) ja "IV" (2013)) ja 2 albumit. Esimene album "The 1975" anti välja 2. septembril 2013. Teine album "I like it when you sleep, for you so beautiful yet so unaware of it" tuli välja 26. veebruaril 2016. 

Bändi esimene turnee sai teoks 2013. aasta septembris Inglismaal. Samal aastal andsid nad kontserte ka Põhja-Ameerikas ja Euroopas. 2014. aastal esines bänd Uus-Meremaal ja Austraalias.

## Liikmed
*Matthew Healy (laulja), sündinud 8. aprillil 1989, kasvas üles Newcastle'is ja Cheshire'is. Ta on näitlejate Denise Welchi ja Tim Healy poeg.
*George Daniel (trummid) sündinud 23. märtsil 1990 ning kasvas üles Brüsselis Belgias.
*Adam Hann (kitarr) sündinud 20. juunil 1989 ning kasvas üles Manchesteris Inglismaal. 
*Ross Macdonald (basskitarr) sündinud 6. juunil 1990 ning kasvas üles Cheshire'is Inglismaal.

Kõik bändi liikmed tutvusid keskkoolis 2002. aastal Wilmslowis. Juba seal alustati muusika loomist, kaverdades algul punklaule. Matthew mängis siis trumme bändis, kus olid ka tema praegused bändikaaslased Adam Hann, Ross MacDonald ja George Daniel.  

Bändil on varem olnud palju nimesid, näiteks Talkhouse, Bigsleep, The Slowdown jpm.    

## Looming
The 1975 on post-modern pop-rokkbänd. Samuti võib bändi muusikat nimetada indie'likuks. Tegu on bändiga, mis viljeleb paljusid stiile. Kohati on The 1975 bändi muusikas 1980ndate stiili, *groove'i*, R&B-d ja elektroonilist muusikat. Samuti on bändil palju eeskujusid, näiteks Michael Jackson, Otis Redding, Kendrick Lamar, Mike Skinner. The 1975 sooviks on oma muusikaga teistest erineda.  

Tuntumad lood:  

* Robbers (2013)
* Sex (2013)
* Girls (2013)
* Chocolate (2013)
* Somebody Else (2016)
* UGH! (2016)
* A change of heart (2016)

## Auhinnad
* 2014 – NME Awards, halvima bändi auhind 
* 2016 – Q Awards, parim album "I like it when you sleep for you are so beautiful yet so unaware of it" 
* 2016 – BBC Music Awards Radio 1, aasta *live*'-esitus “What makes you beautiful” 
* 2017 – NME Awards, parim *live*-bänd 
* 2017 – Brit Awards, parim Briti ansambel 

## Viited
Bakeliit

**Bakeliit** on fenoolformaldehüüdvaigul põhinev termoreaktiivne plast, esimene täielikult sünteetiline tööstuslikult toodetud plast. Selle töötas välja Belgia päritolu Ameerika keemik Leo Baekeland 1907. aastal.

## Vaata ka
*Epoksüvaigud
*Fenool ja fenoolid

## Viited

## Välislingid
*
Ruvim Frajerman

**Ruvim Fraerman** (vene Рувим Исаевич Фраерман; 22. september (vkj. 10. september) 1891 Mogiljov – 28. märts 1972 Moskva) oli juudi rahvusest kirjanik, kes kirjutas vene keeles.

Ruvim Frajerman oli pärit vaesest juudi perekonnast. Ta lõpetas Mogiljovi reaalkooli ja 1916. aastal Harkovi Tehnoloogiainstituudi. 1917. aastal asus Fraerman elama Kaug-Itta, kus ta töötas kalurina, joonestajana, raamatupidajana ja õpetajana. Vene kodusõja ajal sõdis ta partisanisalga koosseisus jaapani interventide vastu. Alates 1921. aastast elas ta Moskvas.  1921–1926 töötas ta Venemaa Telegraafiagentuuri (ROSTA) korrespondendina. Seejärel töötas ta mitmete ajakirjandusväljaannete korrespondendina. Alates 1934. aastast oli ta Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu liige. Teises maailmasõjas osales Frajerman rindekorrespondendina, pärast haavatasaamist 1942. aasta talvel demobiliseeriti ta sama aasta mais. 

Ruvim Frajermani teostest on kõige tuntum 1939. aastal ilmunud jutustus "Дикая собака Динго, или Повесть о первой любви" (eesti keeles "Metsik koer Dingo, ehk, jutustus esimesest armastusest", 1965, 2. tr. 1990). Eesti keeles on veel ilmunud biograafiline seiklusromaan "Maadeuurija ning meresõitja kaptenleitnant Golovnini elu ja ebatavalised seiklused" (1956).

## Viited
Kartulid ja apelsinid

**"Kartulid ja apelsinid"** oli TV3-s aastatel 2013–2014 (kahel hooajal) näidatud Eesti telesari. 

Sarja režissöör on Indrek Simm ja stsenarist Eleonora Berg. 

Sarja peategelane on psühholoog Vivian (Elisabet Reinsalu), kes püüab lahendada naiste psühholoogilisi probleeme. 

Sarja pealkiri tuleb sellest, et Vivian on seotud skandaaliga, kus naised liigitati kartuliteks ja apelsinideks.

Sarja tootis Duubel 3 Grupp OÜ.

## Osatäitjad

* Vivian Volkonski  – Elisabet Reinsalu
* Uno  – Lauri Liiv
* Brita  – Kaisa Selde
* Edgar, Viviani isa  – Egon Nuter
* Viki, Viviani ema  – Kaie Mihkelson
* Laura, Viviani õde  – Kersti Tombak
* Kevin, Viviani vend  – Jüri Tiidus
* Mark Volkonski – Aarne Soro
* Otto, Laura mees  – Ilmar Pukk
* Lisette, Viviani õetütar  – Isabella Laaniste
* Laurette, Viviani õetütar  – Sofia Laaniste
* Lorette, Viviani õetütar  – Stefani Josephine Suurkivi
* Evelyn, Viviani ülemus  – Kärt Kross-Merilo
* Naabrimees Boris – Sulev Võrno
* Sven Birkenfeldt – Janek Sarapson
* Urmas – Kait Kall
* Kersti, Marki naine – Britta Soll

## Viited

## Välislingid
*Sarja koduleht
*Saatest TV3 kodulehel
Kalevipojad

**"Kalevipojad"** on Eesti telesari, mis räägib nelja Eesti ehitaja elust Soomes. Sarja näitas Kanal 2 aastatel 2011–2013.

Sarja peategelased on neli Eesti meest (vanuses umbes 20, 30, 40, 50), kes teenivad Soomes ehitajatena leiba, ent peavad koos elama kitsas haagises ja hiljem korteris. Kitsikus ja töö keskkond tekitavad probleeme ja tuleb ette tülisid, ent saab ka nalja. Neid nelja ehitajat mängivad Ivo Uukkivi, Pääru Oja, Andres Mähar ja Vello Janson.

Sarja loomise algataja ja üks autoreid on Ivo Uukkivi. Sarja stsenarist on Martin Algus ja režissöör Ergo Kuld.

## Viited

## Välislingid
*Saatest Kanal 2 kodulehel
*https://elu24.postimees.ee/562224/tana-alustab-kanal-2s-uus-kodumaine-draamasari-kalevipojad
Hopa vald

**Hopa vald** (läti keeles *Apes pagasts*) on vald Lätis Smiltene piirkonnas.

Vald piirneb sama piirkonna Trapene valla ja Hopa linnaga, samuti Alūksne piirkonna Vana-Laitsna, Alsviķi ja Vastse-Laitsna vallaga. Põhjas piirneb vald Võrumaa Rõuge vallaga (varem Varstu ja Mõniste vallaga).

Valla pindala on 125 km². 2016. aasta seisuga elas seal 521 inimest. Valla keskus on Hopa linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.

Valda läbib Vaidva jõgi.

## Ajalugu

Vald on kujunenud endisest Jaunroze vallast. 1935. aastal oli selle pindala 48,91 km² ja seal oli 1014 elanikku. 1945. aastal moodustati Jaunroze valda Jaunroze ja Hopa külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal nimetati Jaunroze külanõukogu ümber Hopa külanõukoguks. 1956. aastal ühendati see Hopa linnaga. Hopa linna maaterritooriumiga ühendati 1963 aastal Vastse-Laitsna külanõukogu kolhoosi Padomju Dzimtene alad. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Hopa piirkonda. 2010. aastal loodi Hopa linna maaterritooriumist Hopa vald.

## Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Lūši kõrts ja Hopa mõisa hoonetekompleks, sealhulgas laut, häärber, ait, teenijate maja ja personali elumaja. Regionaalse kaitse all on  Vastse-Laitsna mõisa jahiloss ja Ķipari muinaskalme (Rootsi kalmistu). Looduskaitse all on Uskani pärn, Gavari mänd, Hopa dolomiidipaljand, Niedrase nulg, Ģērmaņi nulg, Čūski kuusk, Miķeļi kadakas, Grūbe dolomiidipaljand, Dzenīši pajud ja Līdumi paju. Valda jääb ka 76 hektari suurune Aši soo hoiuala, valla põhjaosa jääb osaliselt Korneti-Peļļi hoiualale, samuti Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 451 lätlast, 42 venelast, 5 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 2 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Varem asusid vallas ka Dzeņi, Dzidrumi ja Jaši küla.


Apes dolomītu atsegums, 19.06.2011.jpg|Hopa dolomiidipaljand
Vaidava pie Grūbes dzirnavām 2001-06-16.jpg|Vaidva jõgi Grūbe veski juures
Jaunlaicenes muižas medību pils (11).jpg|Vastse-Laitsna mõisa jahiloss
Vaidava_river_near_Ančkas_(1).jpg|Vaidva jõgi
Lūša krogs (2).jpg|Lūši kõrts


## Viited

## Välislingid
MTÜ Loomus

**MTÜ Loomus** on loomade eestkosteorganisatsioon, mis tegeleb loomade huvide ja õiguste kaitsega ning loomade huvide esindamisega ühiskondlikes aruteludes. Loomus seisab loomade eest, keda kasutatakse põllumajanduses, loomkatseteks, meelelahutustööstuses ja karusnahkade tootmiseks. Loomus teeb teavitustööd meedias, levitab materjale, korraldab üritusi ja osaleb seadusandluse väljatöötamises.

Loomuse juhatuse liige on Anu Tensing.

Loomuse kommunikatsioonijuht on Farištamo Eller.

## Viited
Loomade Nimel

**Loomade Nimel** oli Eesti loomaõiguslik organisatsioon, mille eesmärk oli parandada kõikide loomade elukvaliteeti ja pöörata tähelepanu loomade väärkohtlemisele. Organisatsioon korraldas peamiselt kampaaniaid ja üritusi. Lisaks pidas organisatsioon oluliseks loomasõbralikku eluviisi ehk taimetoitluse tutvustamist.

Aastal 2017 liitus Loomade Nimel organisatsiooniga MTÜ Loomus.

## Viited
Michael Park

**Michael Steven Park** (22. juuni 1966 – 18. september 2005) oli inglise autorallisõitja, Markko Märtini kaardilugeja.

Park sõitis Markko Märtiniga koos 2000. aastast. Ta tegi koostööd varem ka Richard Burnsi ja Colin McRaega.

2003. aastal võideti Märtiniga Kreeka ja Soome ralli, 2004. aastal Mehhiko, Korsika ja Kataloonia ralli.

2005. aasta Walesi ralli viimasel kiiruskatsel sõitis Märtini ja Parki Peugeot 307 vastu puud. Park suri õnnetuse tagajärjel saadud vigastustesse.

See oli esimene surmajuhtum ralli maailmameistrivõistlustel pärast 1993. aasta Austraalia rallit, kui hukkus Rodger Freeth.

Michael Parki lesk on Marie ja lapsed William ja Victoria.

## Mälestuse jäädvustamine
2006. aastal avati Tallinnas Michael Parki mälestusmärk. Monumendi autor on skulptor Mati Karmin.

Michael Parki sõbrad ja kolleegid on andnud välja temanimelist auhinda kaardilugejatele. Pronksist büsti autor on prantslane Francois Chevalier. Auhinna on saanud Timo Rautiainen, Denis Giraudet, Jarmo Lehtinen, Phil Mills, Ilka Minor, Stephane Prevot.

## Viited

## Välislingid

*Märtini kaardilugeja Michael Park hukkus avariis. Postimees, 18.09.2005
Endel Ilves

**Endel Ilves** (9. juuni 1923 Tallinn – 19. veebruar 1991 Pompano Beach, Florida osariik, Ameerika Ühendriigid) oli eesti päritolu insener.

Lõpetas 1939. aastal Tallinna 2. Progümnaasiumi ja hiljem Stockholmi Tehnikaülikooli (*dipl. ing.*). Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Estica liige.

Ta põgenes 1944. aastal Rootsi, kust siirdus 1957. aastal Ameerika Ühendriikidesse.

Ta elas New Jersey osariigis, kuid oli läinud Floridasse sõbra matustele. Seal tabas teda südamerike.

## Isiklikku
Tema abikaasa alates 1950. aastast oli Irene Rebane (1927–2018) ja pojad Toomas Hendrik Ilves (sündinud 1953) ja Andres Ilves.

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
*Haud Stockholmi Põhjakalmistul
Priit Põldme

**Priit Põldme** (sündinud 15. oktoobril 1971) on Eesti sisearhitekt.

Põldme on Eesti Sisearhitektide Liidu liige.

## Viited
Natalja Vihljantseva

**Natalja Konstantinovna Vihljantseva** (vene Наталья Константиновна Вихлянцева; sündinud 16. veebruaril 1997 Volgogradis) on Venemaa tennisist. Tema seni parim koht WTA edetabelis on 54., mille ta saavutas 23. oktoobril 2017.

2017. aasta Ricoh Openi finaalis võitis Anett Kontaveit teda 6:2, 6:3.
Unetus (saade)

**"Unetus"** oli Eesti Televisioonis 2001–2006 eetris olnud telesaade, mis käsitles muu hulgas Eestis elavate venelaste (vt Eesti venelased) ja eestlaste ühiskonnaprobleeme, sealhulgas lõimumisküsimusi.

Algul juhtisid saadet Ainar Ruussaar ja Aleksandr Tšaplõgin (vahepeal oli Aleksandri asemel Dmitri Mihhailov), viimasel kolmel aastal aga Reet Oja koos Aleksandr Tšaplõginiga.

2003. aastal pälvis telesaate kollektiiv Koosmeele auhinna.

## Viited

## Välislingid
*Margot Visnap. Kadus unikaalne telesaade. Sirp, 16. juuni 2006
Rølo de Ylmensalo

**Rølo de Ylmensalo** (** Rølo de Ylmezal**) oli Eestimaa vasall 13. sajandil.

Ainsad olemasolevad andmed temast on tuletatavad pärast tema surma, 1346. aastal, antud kahest ürikust. Ta võis olla surnud juba mitu aastat varem (1343?). Talle kuulus Ylmensalo (Ylmezallo) mõis Harjumaal. Rohkem Ylmensalo-nimelisi isikuid pole teada, tõenäoliselt oli ta viimane oma nime kandja. Ylmensalod võisid varem olla Lodede allvasallid.

Ilmasoo (Ilmaso) küla kuulus 20. sajandi algul Põllküla mõisale Harju-Madise kihelkonnas. Taani hindamisraamatus seda küla mainitud pole.

5. veebruaril 1346 (Livl. U.B. DCCCXLIa, regest 1000a) pantisid Arnoldus Plate ja tema poeg Tylo pärast Rølo de Ylmensalo surma kuningale tagasi langenud ja neile läänistatud Ylmensalo mõisa koos küladega (*alodium Ylmensalo et villulas [[Kallathe]], [[Lodenrode]], [[Amunde]] et [[Langhe]]*) Padise abtile Nicolausele ja tema kloostrile 300 Riia hõbemarga eest.

24. mail 1346 (Livl. U.B. DCCCXLVIIIa, regest 1007a) andis kuningas Valdemar IV (Waldemarus) pärast Rølo de Ylmezali surma temale tagasi langenud valdused (*alodium Ylmezallo et villulas Cullate, Loden-Röde, Aamunde et Lange*) igaveseks ajaks omandiks Padise munkadele.

## Kirjandus
*Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933, S. 861
Ernst von Tritthof

**Ernst Ulrich von Tritthof** (8. veebruar (27. jaanuar vkj) 1869 Põllküla – 17. märts (4. märts vkj) 1917 Haapsalu) oli Põllküla ja Ämari mõisnik.

Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 1889. aastal.

Tema vanemad olid Põllküla mõisnik Rudolf von Tritthof (1825–1889) ja krahvinna Emilie Stenbock (1841–1921). Ernst von Tritthof ei abiellunud. 

Ta tapeti Vene madruste poolt, ta oli viimane mees oma suguvõsast.

## Viited

## Välislingid
*Vogt, Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Bd.: 3, Görlitz, [1930]
*Ernst Ulrich von Tritthof, www.geni.com
Rudolf von Tritthof

**Rudolf Gustav Reinhold Berend von Tritthof** (24. juuni/6. juuli 1825 Kuijõe – 20. detsember 1889/1. jaanuar 1890 Tallinn) oli Põllküla mõisnik.

Tema vanemad olid Põllküla ja Kuijõe mõisnik Hermann von Tritthof (1794–1871) ja krahvinna Elisabeth Stenbock (1802–1833).

Ta õppis 1844–1848 Tartu Ülikoolis diplomaatikat ja õigusteadust, Korporatsioon Estonia liige.

Ta oli põllumees Kolga ja Kiiu mõisas.

1857 abiellus ta krahvinna Emilie Stenbockiga (1841–1921). Nende ainus poeg, Põllküla mõisnik Ernst von Tritthof, viimane mees oma suguvõsast, tapeti Vene madruste poolt.

## Välislingid
*http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000601/images/index.html?id=00000601&groesser=&no=&seite=358
*Arnold Hasselblatt: *"Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat"*, Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Matrikkel 4582, lk.337
Vladimir Antonov

**Vladimir Antonov** (; sündinud 20. juunil 1975 Navois) on vene pankur, ettevõtja ja investor.

2007. aastal hinnati Antonovi isikliku vara suuruseks 300&nbsp;miljonit dollarit, millega ta oli Venemaa miljonäride seas 182. kohal.

## Viited