open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Al-Baḩr al-Aḩmari kubernerkond

**Al-Baḩr al-Aḩmari kubernerkond** (araabia keeles البحر الاحمر 'Punane meri') on 1. järgu haldusüksus Egiptuses. Piirneb lõunas Sudaaniga ja idas Punase merega.

## Viited
Huzhou

**Huzhou** on ringkonna õigustega linn Hiina idaosas Zhejiangi provintsis. Asub Tai järvest lõunas.

## Haldusjaotus

Huzhou linn jaguneb 6 maakonna tasemel haldusüksuseks (1 majandusarengutsoon, 2 linnarajooni, 3 maakonda):

*Huzhou majandusarengutsoon (湖州经济开发区)
*Wuxingi linnarajoon (吴兴区)
*Nanxuni linnarajoon (南浔区)
*Deqingi maakond (德清县)
*Changxingi maakond (长兴县)
*Anji maakond (安吉县)

## Välislingid
*Huzhou koduleht
Benjamin Hermann Karl Hesse

**Benjamin Hermann Karl Hesse** (26. detsember 1854 Paide – 5. mai 1910 Berliin) oli Eesti vaimulik.

Hermann Hesse õppis Paides kreiskoolis, aastatel 1867–1873 Pärnus gümnaasiumis. Aastal 1874 oli ta koduõpetaja Seljakülas Lääne-Nigula kihelkonnas. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1875–1878. Oli prooviaastal Sangaste ja Laatre koguduses (Theodor Heinrich Renatus Hesse juures) ning Rõngu Mihkli koguduses (Ludwig August Immanuel Körberi juures). Ordineeriti 30. septembril 1879 Tartus õpetajaks.

Oli 1879–1880 Võru praostkonna vikaarõpetaja. 1880–1888 oli Rõngu Mihkli koguduse (introdutseeriti 11. mail 1880) õpetaja. Aastatel 1889–1897 oli ta Tallinna Diakonisside Asutise rektor, olles 1891–1897 ühtlasi Tallinna Toompea saksa koguduse diakonõpetaja. 1897–1910 oli ta Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, oli ka Tallinna Linnamisjoni asutaja. Suri aastal 1910 Berliinis.

## Isiklikku
Tema isa Carl Hermann Hesse töötas Paides ja Järvamaal maakonnaarstina. Tema onu Conrad Eduard Hesse oli Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja. Tema vend Johannes Hesse oli neli aastat misjonärina Indias. Tema vennapoeg Hermann Hesse oli kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat. 

Tema abikaasa oli Jenny Adele Clever (1858–1929) ja nende pojad olid Tallinna Oleviste koguduse õpetaja Hermann Theodor Karl Hesse, arst Georg Johannes Hesse ja tennisetegelane Hans Hesse.

## Viited

## Välislingid
*
Lakesi osariik

**Lakesi osariik** (ingl *Lakes* 'järved', ar *al-Buḩayrāt*) on 1. järgu haldusüksus (osariik) Lõuna-Sudaanis.

Osariik, toonane provints, eraldati 1948. aastal Ekvatoriaalprovintsist.

2015. aastal jagati Lakesi osariik Eastern Lakesi, Goki ja Western Lakesi osariigiks. 2020. aastal Lakesi osariik taastati.
Al-Buḩayrāti kubernerkond

**Al-Buḩayrāti kubernerkond** (araabia keeles البحيرات) on 1. järgu haldusüksus Egiptuses.

Suuremad linnad on Damanhūr, Abū al-Maţāmīr, Kafr ad-Dawwār, Ad-Dilinjāt ja Rashīd.

## Viited
Magnus von Hirschheydt

**Magnus von Hirschheydt** (sündinud 1981) on saksa ajaloolane, Tübingeni ülikooli õppejõud.

Hirschheydt tegeleb peamiselt 16.–18. sajandi ajaloo uurimise ja õpetamisega. Tema peamisteks uurimisvaldkondadeks on reformatsioon Läänemere piirkonnas, eriti Liivimaal ning Inglismaa ajalugu samal perioodil.

## Teoseid
*Der Krieg, der nie stattgefunden hat. Markgraf Wilhelm von Brandeburg-Ansbach, Reinhold von Buxhövden, die Öselsche Bischofsfehde und das Problem der fehlenden Kriegslegitimation. In: *Geistliche im Krieg*. Hgg. Franz Brendle und Anton Schindling. Aschendorff, Münster, 2009. S. 345–371. 

## Viited

## Välislingid
*Hirschheydt Tübingeni Ülikooli kodulehel
Hermann Theodor Karl Hesse

**Hermann Theodor Karl Hesse** (20. märts 1884 Rõngu – 9. juuli 1921 Bad Oeynhausen, Nordrhein-Westfaleni liidumaa) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Õppis Tallinnas Jucumi koolis ja Tallinna Nikolai Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1903–1910. Ordineeriti õpetajaks Tallinnas.

Oli aastatel 1910–1913 ja 1914–1916 usuõpetaja Tallinna Toomkoolis. 1913–1914 täiendas end Tübingenis ja Leipzigis. 1914–1916 oli ta lisaks usuõpetajaametile Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse vikaarõpetaja. 1916–1921 oli ta Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Suri aastal 1921 Bad Oeynhausenis Nordrhein-Westfaleni liidumaal.

## Isiklikku
Tema isa Benjamin Hermann Karl Hesse oli Rõngu koguduse õpetaja, Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse diakonõpetaja, Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, aga ka Tallinna Diakonisside Asutise rektor ja Tallinna Linnamisjoni asutaja. Tema vanaisa Carl Hermann Hesse töötas Paides ja Järvamaal maakonnaarstina. Tema onu Johannes Hesse oli neli aastat misjonärina Indias. Onupoeg Hermann Hesse oli kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat. Vanaonu Conrad Eduard Hesse oli Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja. Tema äi Adam Rudolf Winkler oli Jüri ja Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse õpetaja. Tema vennad olid tennisetegelane Hans Hesse ja arst Georg Johannes Hesse.

## Viited

## Välislingid
*
Malminkartano

**Malminkartano** on Helsingi linnaosa Kaarela linnajaos.

Malminkartanos on Helsingi linnalähiliinirongi Malminkartano raudteepeatus.

## Viited
Kõrvik-punntigu

**Kõrvik-punntigu** (*Radix auricularia*) on magevees elav liik tigusid. Kuulub perekonda punntigu.

## Välislingid
*
Friedrich Hasselblatt

**Friedrich Wilhelm Anton Hasselblatt** (17. mai 1815 Tallinn – 10. mai 1870 Karuse) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1831–1837 Tallinna Toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1837–1841. Ordineeriti õpetajaks 23. jaanuaril 1844.

Oli Jõhvi ja Iisaku koguduse adjunktõpetaja 1844–1845. Karuse Margareeta kogudust kutsuti ta teenima 20. märtsil 1845, ametisse introdutseeriti 29. aprillil 1845. Karuse kogudust teenis ta 1845–1870.

Hasselblatt oli alates 13. septembrist 1844 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Aastatel 1854 ja 1859 oli ta ÕESi korrespondentliige. 1. juulil 1845 asutas ta abipiibliseltsi ja oli selle eestseisja. Laiendas koguduse raamatukogu, mille tema eelkäija (Aleksander Ludwig Baumann) oli asutanud. Toimetas trükki põhjaeestikeelse katekismuse. Andis välja raamatu "Misjoni laulud" ning ilmutas koos Ernst Wilhelm Woldemar Schultziga eestikeelset vaimulikku ajakirja Leiwakorwikenne. Oli uue lauluraamatu koostaja ja väljaandja. Kirjutas siinmail üleelatud katkuaegadest Aastal 1842 asutas ta Karusele kiriku juurde esimese eestikeelse laenutusraamatukogu.

## Isiklikku
Tema isa Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, vanaisa Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja, vend Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja. Tema väimees Emil Johann Heinrich Bruhns oli Nissi Maarja koguduse õpetaja, tütrepoeg Oskar Alexander Bruhns oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Picea martinezii

***Picea martinezii*** on igihaljas okaspuu kuuse perekonnast. Liigi avastasid botaanikud alles 1983. aastal ning ekslikult peeti seda liiki mõned aastad põhjamehhiko kuuse esindajaks.

## Kirjeldus
Puu kasvab tavaliselt 25–30, harva kuni 40 m kõrguseks. Tüve läbimõõt küündib soodsates oludes kuni ühe meetrini. Tüve koor on õhuke ja plaatjalt lõhenenud. Võra on laikoonusjas. Pungad on jämedad, helepruunid. Võrsed on püstised, helepruunid kuni oranžikaspruunid. Okkad on üliteravad, läikivad, rohelised, 1,6–2,7&nbsp;cm pikkused, lamedad. Käbid on 8,5–16&nbsp;cm pikkused, silinderjad, noorelt rohelised, valmivad 6–8 kuud pärast tolmlemist, valminult oranžikaspruunid, tipp ümarjas. Seemned on mustad, kest 4–5&nbsp;mm pikkune, helepruuni tiivakesega (16–23&nbsp;mm).

## Levila ja ökoloogia
*Picea martinezii* hajutatud populatsioonid asuvad Mehhikos, Ida-Sierra Madre mägedes 2150–2600 m kõrgusel üle merepinna. Põhja- ja lõunapoolsemaid populatsioone lahutab umbes 150&nbsp;km. Piirkonnas valitseb mõõduka niiskusega lähistroopiline kliima, sademeid esineb aastas keskmiselt 600–1000&nbsp;mm. Kuna talved on seal küllalt pehmed, siis talub *Picea martinezii* talviseid külmakraade kuni –7...–12&nbsp;°C.

*Picea martinezii* kasvab peamiselt segametsades. Põhjapoolsema populatsiooni isendid esinevad koos järgmiste puuliikidega: õis-kontpuu (*Cornus florida*), *[[Quercus greggii]]*, *[[Abies durangensis]]* var. *coahuilensis*, ümaraviljaline hikkoripuu (*Carya ovata*) ja *[[Taxus globosa]]*. Lõunapoolsemate populatsioonide puud kasvavad koos järgmiste puuliikidega: *[[Pinus pseudostrobus]]*, harilik ebatsuuga (*Pseudotsuga menziesi*), mehhiko nulg (*Abies vejarii*) ja *[[Juglans major]]*.

Hinnanguliselt kasvab kõigis *Picea martinezii* populatsioonides kokku alla 800 puu. Peamisteks ohtudeks allesjäänud puudele on metsapõlengud ja inbriiddepressioon. Kuna ligi pooled populatsioonid asuvad eramaadel, siis lisandub neile ka metsade maharaiumise oht.

## Viited

## Välislingid

*Lisafoto nr 1
*Lisafoto nr 2
*Lisafoto nr 3
*Lisafoto nr 4
Peter Anton Hasselblatt

**Peter Anton Hasselblatt** (10. aprill 1751 Jõelähtme – 3. juuli 1791 Hageri) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleerus 20. oktoobril 1770 Leipzigi Ülikooli, oli kohal veel aastal 1774. Ülikoolis õppimise ajal külastas filosoof Immanuel Kanti. Ordineeriti õpetajaks 15. jaanuaril 1777.

Oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja (kutsuti õpetajaks 5. juunil 1776, introdutseeriti ametisse 12. veebruaril 1777) aastatel 1776–1791. Sai aastal 1790 Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Suri aastal 1791, maeti 6. juulil 1791 Mõigu kalmistule.

## Isiklikku
Tema isa Gustav Ernst Hasselblatt oli Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja. Poeg Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, pojapoeg Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja, pojapoeg Friedrich Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja. Noorem poeg Otto Johann Hasselblatt oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. Emapoolne vanaisa Anton thor Helle oli Jüri koguduse õpetaja ja piibli eesti keelde tõlkija. Isapoolne vanaisa Christian Hasselblatt oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema väimees Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, tütrepoeg Heinrich Emil August Hörschelmann oli Põltsamaa Niguliste koguduse ja Peterburi Anna koguduse õpetaja, tütrepoeg Carl Anton Ferdinand Hörschelmann oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, tütrepoeg Otto Friedemann Jakob Hörschelmann oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Malmgård

***Malmgård** on Helsingi linnaosa Malminkartano rootsikeelne nimi.
***[[Malmgård (Pernå)|Malmgård]]** on küla Pernå vallas
Justine

**"Justine ehk Vooruse õnnetused"** (prantsuse keeles *Justine ou Malheurs de la vertu* või *Les infortunes de la vertu*) on markii de Sade'i erootiline romaan.

Autor kirjutas selle kahe nädala jooksul 1787. aastal, olles Bastille vanglas vangistuses. Esimest korda avaldati raamat 1791. Selle täiendatud versioon ilmus 1797. Hiljem ilmus kolmaski, viimane versioon loost, mis sisaldas sadakond gravüüri.

"Justine" on kirjutatud vastuseks Samuel Richardsoni 1740 ilmunud romaanile "Pamela ehk Hüvitatud voorus", mis omal ajal oli ülipopulaarne. Richardsoni romaanis elas nimikangelane üle hulganisti katsumusi, aga jäi vooruslikuks ja lõpuks sai talle osaks õnn.

"Justine'i" tegevus toimub enne Prantsuse revolutsiooni. Raamat räägib voorusliku naise Justine'i eluloo. Romaani alguses on ta 12-aastane ja elab koos õega nunnakloostris. Nende sealviibimise maksab kinni isa, aga pärast seda, kui isa mõrvatakse, pole enam kedagi, kes nende eest maksaks, ja abtiss käsib õdedel kloostrist lahkuda. Õdede teed lähevad lahku. Töö ja varjupaiga otsingutel satub "Justine" järjest pervertide ja petiste kätte, kes on peitunud vooruslikkuse maski taha ning piinavad ja vägistavad teda ja teisi inimesi. Lõpuks saab ta kokku oma õega, kuid esialgu ei tunne nad teineteist ära, sest on palju muutunud. Õde Juliette on elanud patust elu ja saanud väga jõukaks. Romaan lõpeb sellega, et 26-aastasele Justine'ile lööb välk pähe ja ta saab silmapilkselt surma.

Sade ise nimetas oma kirjavahetuses "Justine'i" räigeks pornograafiaks ja jumalateotuseks, mida korralik inimene lugeda ei tohiks: "Praegu trükitakse ühte minu romaani, aga see on liiga amoraalne, et saata seda nii arukale ja kombekale inimesele nagu Teie. Mul oli raha vaja, mu kirjastaja palus mult midagi eriti pikantset, ja ma kirjutasin talle raamatu, mis suudaks kuradigi katku nakatada. Selle nimi on "Justine ehk Vooruse õnnetused". Põletage see raamat ja ärge seda lugege, kui see peaks juhuslikult teie kätte sattuma."

Sellegipoolest kirjutas Sade ka vanema õe Juliette'i eluloo "Juliette'i lugu", mis oli Justine'i eluloost hulga pikem. Kaks romaani kokku ilmusid kümnes köites ja ligi 4000 leheküljel. "Justine'i" algversiooni pikkus oli 187 lehekülge. Sarja viimane köide ilmus 1801. aastal.

"Justine" ja "Juliette" ilmusid anonüümsena. Napoleon käskis selle teose autori välja selgitada ja vahistada. Selle tagajärjel viibis markii de Sade oma elu 13 viimast aastat vanglas. Pariisi kuninglik kohus käskis Saja päeva ajal 19. mail 1815 selle raamatu hävitada.

20. sajandil on "Justine'i" korduvalt välja antud, põhiliselt tsenseerituna. Romaani põhjal on tehtud mitu filmi, millest tuntuim on režissöör Jesus Franco 1969. aasta versioon, kus nimiosa mängis 17-aastane laulja Romina Power ja markii de Sade'i Klaus Kinski.

## Viited
Pornhub

**Pornhub** on pornosait. 

See on maailmas külastatavuselt 28. veebisait ja populaarseim pornosait. Eestis on ta külastatavuselt 45. sait.

Pornhubist on võimalik vaadata nii professionaalset kui ka amatöörpornograafiat.

## Külastatavus
Kõike rohkem külastusi saab veebileht USAst (28%), järgnevad Suurbritannia (5%) ja Prantsusmaa (4,8%). Valdavalt külastavad seda mehed, kellel pole lapsi ja kes on 18 kuni 24-aastased ning kellel puudub kõrgharidus. Valdavaks brausimise asukohaks on kodu.

## Vaata ka
*Stripchat

## Viited

## Välislingid
*Pornhubi koduleht
Quzhou

**Quzhou** on ringkonna õigustega linn Hiina idaosas Zhejiangi provintsis. 

Quzhoud läbib Qiantangi jõgi. Põhjaosas asub Qianli Gangi mäeahelik, lõunaosas Xianxia Lingi ahelik.

## Haldusjaotus

Quzhou linn jaguneb 6 maakonna tasemel haldusüksuseks (2 linnarajooni, 1 maakonna õigustega linn ja 3 maakonda):

*Kechengi linnarajoon (柯城区 Kēchéng Qū)
*Qujiangi linnarajoon (衢江区 Qújiāng Qū)
*Jiangshan (江山市 Jiāngshān Shì)
*Changshani maakond (常山县 Chángshān Xiàn)
*Kaihua maakond (开化县 Kāihuà Xiàn )
*Longyou maakond (龙游县 Lóngyóu Xiàn)

## Viited

## Välislingid
*Quzhou koduleht
Jinhua

**Jinhua** on ringkonna õigustega linn Hiina idaosas Zhejiangi provintsis. 

## Haldusjaotus

Jinhua jaguneb 9 maakonna tasemel haldusüksuseks (2 linnarajooni, 4 maakonna õigustega linna ja 3 maakonda):
    
* Wuchengi linnarajoon (婺城区 Wùchéng Qū)
* Jindongi linnarajoon (金东区 Jīndōng Qū)
* Lanxi (兰溪市 Lánxī Shì)
* Yongkang (永康市 Yǒngkāng Shì)
* Yiwu (义乌市 Yìwū Shì)
* Dongyang (东阳市 Dōngyáng Shì )
* Wuyi maakond (武义县 Wǔyì Xiàn )
* Pujiangi maakond (浦江县 Pǔjiāng Xiàn )
* Pan'ani maakond (磐安县 Pán'ān Xiàn)

## Välislingid
*Jinhua koduleht
Eesti Malakoloogia Ühing

**Eesti Malakoloogia Ühing** on Eesti limusteuurijaid ühendav organisatsioon, Eesti Looduseuurijate Seltsi allüksus.

Ühing asutati 1996. aastal.

## Välislingid
*Ühingu koduleht.
*Ühingu koduleht ELUSi portaalis.
Parika Väikejärv

**Väikejärv** (ka **Parika Väikejärv**) on kaitsealune looduslik rabajärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kuhjavere külas, Parika raba lääneosas.

## Kirjeldus
Järv on südamekujuline, selle pindala on 4,5 ha, pikkus 370 m, laius 290 m, kõrgus 45 m ja kaldajoone pikkus 971 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ning Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu, järve äärde ja ümber järve kulgeb Parika väikejärve õpperada, samuti asub järve ääres puhkekoht piknikulaua ja paadisillaga.

## Looduskaitse
Järv kuulub Parika looduskaitseala koosseisu.

## Vaata ka
*Parika raba
*Parika looduskaitseala
*Parika järv
*Parika Pühajärv

## Viited

## Välislingid
*
*
Otto Johann Hasselblatt

**Otto Johann Hasselblatt** (7. jaanuar 1790 Hageri – 15. märts 1830 Ridala) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna Toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1808–1810. Ordineeriti õpetajaks 14. mail 1814.

Oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja 1814–1830.

## Isiklikku
Tema isa Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja, vend Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja.

## Viited
Gustav Ernst Hasselblatt

**Gustav Ernst Hasselblatt** (1. november 1705 Noarootsi – 12. märts 1766 Jõelähtme) oli Eesti vaimulik.

Immatrikuleerus 1. juunil 1726 Halle ülikooli, oli kohal veel aastal 1729. Ordineeriti 13. märtsil 1745 diakoniks, 3. juulil 1748 aga õpetajaks.

Oli 1745–1748 Varbla Püha Urbanuse koguduse diakon, 1748–1766 aga Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja. Oli pietistlike vaadetega vaimulik.

## Isiklikku
Tema isa Christian Hasselblatt ja vanaisa Isaac Svenonis Hasselblatt olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad. Vend Isaac Hasselblatt oli Tallinna Toomkoguduse rootsi õpetaja, vend Carl Friedrich Hasselblatt oli õpetaja Noarootsi ja Reigi kogudustes. Poeg Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Äi Anton thor Helle oli Jüri koguduse õpetaja ja piibli eesti keelde tõlkija.

## Viited
Punntigu

**Punntigu** (*Radix*) on tigude perekond mudatigulaste sugukonnas.

Punnteod elavad põhjapoolkera mageveekogudes. 

Selles perekonnas on mitmeid liike, kuid liikide eristamine on keerukas ja malakoloogid pole kõiges üksmeelel.

## Eesti liigid
**Radix auricularia* – kõrvik-punntigu 
**Radix balthica* – munajas punntigu
**Radix ovata* – harilik punntigu
**Radix peregra* – piklik punntigu
Malakoloog

**Malakoloog** on limuste uurija ehk malakoloogiaga tegeleja.

Eestis on malakoloogid ühinenud Eesti Malakoloogia Ühingusse, mis tegutseb Eesti Looduseuurijate Seltsi allüksusena.

## Eesti malakolooge
*Tiina Talvi
*Annelie Ehlvest
Jaanilinna raudteejaam

**Jaanilinna raudteejaam** (ka **Ivangorodi raudteejaam**, **Narva-Jaanilinna jaam**; vene keeles станция Ивангород-Нарвский) on raudteejaam Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Jaanilinnas.

## Reisirongiliiklus
Raudteejaamas peatusid reisirongid liinil Tallinn–Moskva ja Tallinn–Peterburi.
Liivimaa kodusõda

**Liivimaa kodusõda** oli sisemine relvakonflikt keskaegsel ehk Vana-Liivimaal 13.–16. sajandil. Toona leidis neid aset mitu:

***[[Saksa-Taani konflikt]]** toimus aastatel 1220–1238
***[[Liivimaa kodusõda (1297–1330)|Liivimaa kodusõda]]** Liivi ordu ning Riia peapiiskopi ja Riia linna vahel toimus aastatel 1297–1330
***[[Inkorporatsioonitüli]]** leidis aset aastatel 1374–1397
***[[Saare-Lääne tülid]]** toimusid aastatel 1423–1468
***[[Stodewescheri vaenus]]** toimus aastal 1479
***[[Ordu-Riia sõda]]** toimus aastatel 1481–1491
***[[Saare-Lääne vaenus]]** kestis aastatel 1532–1536
***[[Koadjuutorivaenus]]** leidis aset aastatel 1556–1557
Reinhold Hunnius

**Johann Reinhold Hunnius** (17/29. juuli 1806 Tallinn – 30. jaanuar/11. veebruar 1872 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas Tallinna toomkooli. Aastatel 1827–1830 õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas, oli korporatsiooni Estonia liige. 

Töötas 1830–1833 koduõpetajana Väike-Maarja kirikumõisas. Ordineeriti õpetajaks 1. oktoobril 1833.

Oli 1833–1838 Karja Katariina koguduse adjunktõpetaja ja 1838–1867 sama koguduse õpetaja. Emerituuris olles elas Kuressaares.

## Tunnustus
*1862 kullatud rinnarist

## Isiklikku
Tema naise poolvend Heinrich Eduard Gahlnbäck oli Püha Jakobi koguduse õpetaja. Tema väimees Reinhold Winkler oli Karja Katariina koguduse õpetaja ja viimane Saaremaa superintendent.

## Viited
Malminkartano raudteepeatus

**Malminkartano raudteepeatus** on Helsingi linnalähiliinirongi raudteepeatus Malminkartanos.

Malminkartano peatusele eelneb Kannelmäki raudteepeatus ja järgneb Myyrmäki raudteepeatus.

Raudteepeatus asub tunnelis, mille pikkus on umbes 400 meetrit. 

Peatuse kaugus Helsingi pearaudteejaamast on 11 kilomeetrit.

Malminkartano raudteepeatus avati 1978. aastal.
Livorno

**Livorno** on sadamalinn Itaalias Toscana maakonnas, Livorno provintsi halduskeskus. Livorno asub Liguuria mere ääres.

Livornos on sündinud helilooja Pietro Mascagni, kunstnik Amedeo Modigliani ja poliitik Carlo Azeglio Ciampi.

## Viited

## Välislingid
*Livorno linna koduleht (itaalia keeles)
Carl Bernhard Gebhardt

**Carl Bernhard von Gebhardt** (21. jaanuar 1792 Tallinn – 1. mai 1855 Tõstamaa) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1805–1809 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1810–1812. Töötas koduõpetajana Eestimaal. Ordineeriti 1. juulil 1817 õpetajaks.

Oli aastatel 1817–1855 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Oli aastal 1838 Õpetatud Eesti Seltsi asutajaliige.

## Isiklikku
Tema isa Johann Bernhard von Gebhardt oli Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja, vend Ferdinand Theodor von Gebhardt ja vennapoeg Peter Bernhard Ferdinand von Gebhardt olid Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajad. Tema äi Reinhold Johann Winkler oli Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja. Tema abikaasa vennapoeg Reinhold Winkler oli Karja Katariina koguduse õpetaja ja viimane Saaremaa superintendent.

## Viited
Heinrich Gahlnbäck

**Heinrich Eduard Gahlnbäck** (12. jaanuar 1805 Tallinn – 20. november 1890 Kuressaare) oli Saaremaa vaimulik.

Õppis aastatel 1819–1824 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1824–1827, aastatel 1828–1829 täiendas end Berliinis. Akadeemiliselt oli Korporatsioon Estonia liige. Töötas aastatel 1830–1832 koduõpetajana Eestimaal. Ordineeriti 10. märtsil 1832 õpetajaks.

Oli aastatel 1832–1834 Mustjala Anna koguduse adjunktõpetaja ja 1834–1888 Püha Jakobi koguduse õpetaja. Aastatel 1842–1887 oli ta Saaremaa pastorileskede ja -orbude abistamiskassa juht. Aastatel 1842–1887 kuulus ta Saaremaa provintsi koolikolleegiumisse. Emerituuris olles elas Kuressaares.

## Tunnustus
1863 – kullatud rinnarist

## Isiklikku
Tema õemees Johann Reinhold Hunnius oli Karja Katariina koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Eduard Alexander Hesse

**Eduard Alexander Hesse** (8. märts 1865 Mustjala – 21. jaanuar 1930 Oederquart, Alam-Saksi liidumaa) oli baltisaksa päritolu luterlik vaimulik.

Lõpetas Tartus Kollmanni gümnaasiumi. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1885–1889. Ordineeriti õpetajaks 31. märtsil 1891 Rožištšes (ka Roschyschtsche), Volõõnias.

Oli aastatel 1891–1897 adjunkt Rožištše koguduses, 1897–1899 adjunkt Jekaterinoslavis ja 1899–1926 luteri pastor Jekaterinoslavis.

Alates 21. juunist 1927 oli ta Hannoveri Maakiriku teenistuses. 1927–1930 oli ta pastor Oederquartis (Kehdingeni kreisis, Alam-Saksi liidumaal).

## Isiklikku
Tema isa Theodor Heinrich Renatus Hesse oli 1871–1903 Sangaste koguduse õpetaja. Tema vend Carl Immanuel Philipp Hesse oli 1907–1918 Jõhvi koguduse õpetaja, kes mõrvati bolševike poolt; teine vend Albert Freimund Daniel Hesse oli pastor Sangaste- ja Laatre kogudustes. Tema vanaisa Conrad Eduard Hesse oli 1834–1880 Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja.

## Viited
Georg Christian Seeland

**Georg Christian Seeland** (13. veebruar 1740 Kołobrzeg, Lääne-Pomorze vojevoodkond  – 17. september 1794 Kärla) oli Eesti vaimulik.

Seeland sündis Kolbergis, Pommerimaal (praegu Kołobrzeg, Lääne-Pomorze vojevoodkonnas). Õppis Halle Ülikoolis (immatrikuleerus 7. mail 1759) ja Königsbergi Ülikoolis (immatrikuleerus 30. juunil 1763, oli Königsbergis Immanuel Kanti toanaabriks. Alates 1770 aastast oli koduõpetajaks Eestimaal ja Saaremaal. Oli aastatel 1776–1781 Kuressaare Laurentiuse koguduses diakoniks, olles samal ajal Linnakooli rektoriks. Oli aastatel 1781–1787 (introdutseeriti 25. juulil 1781) Jämaja Kolmainu koguduse õpetaja. Aastatel 1787–1794 oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited
Haselünne

**Haselünne** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.

Linna pindala on 159,2 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 656 inimest. See paikneb Hase jõel, umbes 15 km Meppenist idas.

## Inimesed
* Friedrich Berentzen (1928–2009), ettevõtja (Berentzen)
* Said Bahaji (1975–), väidetav islamiterrorist ja arvatavasti Hamburgi terrorirühmituse liige, kes osales 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutes
* Jens Robben (1983–), jalgpallur
* Dodo zu Innhausen und Knyphausen (1583–1636), väejuht Kolmekümneaastases sõjas, sai surma 1. jaanuaril 1636 Haselünne lahingus.


Pilt:Preĝejo St. Vincentius Haselünne.jpg|St. Vincenti kirik
Pilt:Klosterkirche Haselünne 3.jpg|Kloostrikirik
Pilt:Haselünne Osterbrunnen1.JPG|Lihavõttepühade kaunistused kesklinnas


## Viited

## Välislingid

* www.haseluenne.de
Pariisi linnapea

Enne Prantsuse revolutsiooni juhtis Pariisi linnavalitsust **kaupmeeste rektor** (inglise keeles *provost of the merchants*, prantsuse keeles *prévôt des marchands*). 14. juuli õhtul aastal 1789, pärast Bastille vallutamist, lasti Pariisi kaupmeeste rektor Jacques de Flesselles rahvahulga poolt Pariisi linnavalitsuse hoone (*Hôtel de Ville*) trepil maha. Järgmisel päeval valiti esimene **Pariisi linnapea** (*maire de Paris*).

## Vaata ka
* Pariisi linnapeade loend
Gary Winick

**Gary Scott Winick** (31. märts 1961 New York – 27. veebruar 2011 New York) oli USA filmilavastaja.

Winick lõpetas 1984 Tuftsi ülikooli. Hiljem sai ta magistrikraadi kunsti alal Texase ülikoolist Austinis ja Los Angeleses asuvast filmiülikoolist AFI Conservatory.

Tuntuks on ta saanud filmidega "Tadpole" ja "Üleöö 30". Ta lavastas 2006. aastal filmi "Charlotte koob võrku", mis on Elwyn Brooks White'i samanimelise romaani teine ekraniseering. Selle filmi peaosas esines Dakota Fanning.

Ta on tegutsenud ka produtsendina ("Killud Aprilist" 2003 või "November" 2004). Filmi "Killud Aprilist" kõrvalosatäitja Patricia Clarkson nimetati Oscari kandidaadiks. Filmide produtseerimiseks oli tal oma sõltumatu produktsiooniettevõte InDigEnt, mis asutati 1999 (nimi on lühend sõnadest *Independent Digital Entertainment –* 'sõltumatu digitaalne meelelahutus').

Winick põdes kaua ajuvähki, aga suri kuu aega enne 50. sünnipäeva kopsupõletikku. Ta oli kihlatud Emily McDonnelliga.

## Lavastatud filmid

## Välislingid
*
Delilah

**"Delilah"** on Tom Jonesi 1968. aasta laul albumilt "Delilah". Laulu autor on Les Reed, sõnad kirjutas Barry Mason. 

## Edu
Lääne-Saksamaal ja Šveitsis jõudis "Delilah" edetabelis esikohale. 1968. aasta märtsis jõudis see Briti edetabelis 2. kohale ja oli aasta paremuselt kuues laul. Billboard Hot 100-s jõudis see 15. kohale.

## Laulu sisu
Laulus läheb Tom öösel oma naise Delilah' majast mööda, näeb teda seal teise mehega ja läheb hulluks. Koidikul naise armuke lahkub, samal ajal ootab Tom teisel pool teed. Siis läheb ta majja, Delilah avab ukse ja naerab ta üle. Tom tapab ta noaga, aga nähes oma mõrvarlikku tegu, palub ta Delilah'lt andeks, kuni politsei tuleb ja Tomi vahistab.
Jens Lieblein

**Jens Daniel Carolus Lieblein** (23. detsember 1827 Christiania – 13. august 1911 Eidsvolli vald, Akershus) oli norra egüptoloog. 

Ta sooritas mitu uurimisreisi Egiptusesse. Muu hulgas oli ta koos Henrik Ibseniga kohal Suessi kanali avamisel 1869.  

1876. aastast oli ta Norra esimene egüptoloogia professor Kristiania ülikoolis. 

Ta käsitles oma töödes eriti Vana-Egiptuse kronoloogiat ja usundit. Tema "Dictionnaire de noms hiéroglyphiques" (1871–1892), mis põhines tema kronoloogilistel uurimustel, oli tunnustatud õppevahend Vana-Egiptuse isikunimede ja suguvõsade õppimisel. 

Ta toimetas 1866–1868 kuukirja Norden ja koos Ernst Sarsiga ajakirja Nyt norsk Tidsskrift (1877–1878), millele ta tegi ka mitte-erialast kaastööd. 

## Teoseid
**Dictionnaire de noms hiéroglyphiques, en ordre généalogique et alphabétique* (1871; Hieroglüüfiliste nimede sõnaraamat genealoogilises ja tähestikulises järjekorras) 
**Hieroglyphisches Namenwörterbuch* (1891; Hieroglüüfiline nimesõnaraamat)
**Gammelægyptisk Religion, populært fremstillet*  (3 köidet 1883–1885; Vana-Egiptuse usund populaarses esituses).

## Välislingid
*Sissekanne Norra biograafilises leksikonis
Abū Sunbul

**Abū Sunbul** (kohalikus transkriptsioonis *Abu Simbel*, araabia keeles ابو سنبل) on linn Egiptuse Nuubia osas Aswāni kubernerkonnas umbes 240 km Aswānist edelas 20 km kaugusel Sudaani piirist. 

Elanike arv oli 2006. aasta rahvaloenduse järgi 2403.
Linna serval Nasseri järve saarel on Abu Simbeli templid. 

## Viited

## Välislingid
Johann Bernhard von Gebhardt

**Johann Bernhard von Gebhardt** (3. juuni 1764 Wehlau Ida-Preisimaa – 1. aprill 1845 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Sündis Wehlaus Ida-Preisimaal (praegu Znamensk, Kaliningradi oblastis). Õppis Wehlau koolis. Immatrikuleeriti Königsbergi ülikooli 8. detsembril 1781, oli kohal veel 1785. Sai tööle Tallinna linnakooli aastal 1789, kooli rektoriks 1792. 

Kutsuti Tallinna Niguliste koguduse diakoniks 3. oktoobril 1795, ametisse ordineeriti 28. novembril 1795. Oli Tallinna Niguliste koguduse diakonõpetaja aastatel 1795–1809. Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetajaks sai aastal 1809, emeriteerus aastal 1842. Tallinna linnakonsistooriumi assessoriks sai aastal 1819, Tallinna koolikolleegiumi liikmeks sai aastal 1833.

## Isiklikku
Tema poeg Carl Bernhard von Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, teine poeg Ferdinand Theodor von Gebhardt (ja tema poeg Peter Bernhard Ferdinand von Gebhardt) olid Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajad. Poja Ferdinand Theodori teine poeg Eduard Karl Franz von Gebhardt oli maalikunstnik ja Düsseldorfi Kuns­ti­akadeemia professor. Tema väimees Jakob Johann Gonsior oli Tallinna raehärra.

## Viited
Pürofoorsus

**Pürofoorsus** on aine omadus kokkupuutel õhuga iseenesest süttida (oksüdeeruda).

## Vaata ka
*Isesüttimine
Bob Dudley

**Robert Dudley** (sündinud 14. septembril 1955 New Yorgis) on endine ameerika tippjuht. 

1979. aastast kuni ettevõtte ühinemiseni BP-ga 1998. aastal töötas Dudley Amocos, seejärel BP-s.

Aastatel 2003–2008 oli Dudley TNK-BP president ja tegevjuht. Pärast konflikti ettevõtte TNK-BP Vene osanikega taandati ta tegevjuhi ametikohalt, kuid ta säilitas koha kontserni direktorite nõukogus.

Alates 18. juunist 2010 juhtis Dudley Deepwater Horizoni naftalekke tagajärgedega tegelevat organisatsiooni Gulf Coast Restoration Organisation.

Märtsist 2013 kuni veebruarini 2022 kuulus ta Rosnefti direktorite nõukokku, kust lahkus seetõttu, et Venemaa alustas Ukraina vastu sõda.
Amoco

**Amoco Corporation** oli rahvusvaheline nafta- ja keemiatööstusettevõte.

Ettevõtte eellased olid Standard Oil Company (Indiana), mis asutati 1889. aastal Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Whitingis paiknenud rafineerimistehase ümber, ning 1910. aastal Baltimore'is asutatud American Oil Company.

1998. aastal liideti Amoco BP-ga. Kuni 2000. aastani kandis ühisettevõte nime **BP Amoco plc.**

Amoco saavutuseks peetakse bensiini transportimiseks mõeldud tsisternautode ja bensiinijaamade kasutuselevõttu.
Robert Dudley

* Robert Dudley, Leicesteri krahv, Elizabeth I favoriit.
* Robert Dudley, eelmise poeg, maadeuurija ja kartograaf
* Robert Dudley, ameerika filminäitleja
* Bob Dudley, BP juhtivtöötaja.
Wojciech Jaruzelski

**Wojciech Witold Jaruzelski** (6. juuli 1923 Kurów – 25. mai 2014 Varssavi) oli Poola Rahvavabariigi sõjaväelane ja riigitegelane.

Ta oli Poola Rahvaarmee ülemjuhataja (1983. aastast), Poola Ühinenud Töölispartei keskkomitee esimene sekretär (1981–1989), Poola peaminister (1981–1985), Poola Riiginõukogu esimees (1985–1990) ja president (1989–1990). Jaruzelski loobus võimust pärast 1989. aastal toimunud ümarlauakõnelusi, mille kokkulepete kohaselt viidi Poolas läbi demokraatlikud valimised.

1943. aastal astus Jaruzelski Nõukogude Liidus formeeritud teise Poola väkke. Aastatel 1965–1968 oli ta kindralstaabi ülem, seejärel kuni 1983. aastani kaitseminister. 

1981. aasta detsembris, mil Poolat ähvardas väidetavalt Nõukogude Liidu vägede sissetung, kehtestas ta riigis sõjaseisukorra ning keelustas ametiühinguliikumise Solidaarsus tegevuse. Jaruzelski eitas väidet, mille kohaselt ta olevat enne sõjaseisukorra väljakuulutamist palunud oma Moskva sõbralt marssal Viktor Kulikovilt olukorra rahustamiseks sõjaväe sissetoomist Poolasse.

## Viited

## Välislingid
* Wojciech Jaruzelski 1923–2014, yle.fi, 25. mai 2014
Mercy laht

**Mercy laht** on laht Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus Banksi saare põhjarannikul.

Lahe geograafilised koordinaadid on .

Mercy laht on osa Aulaviki rahvuspargist.

Juulis 2010 leidsid Kanada arheoloogid Mercy lahest hästisäilinud laeva Investigator, mis jäeti jäässe kinnikiilununa maha 1853. aastal John Franklini Loodeväila-ekspeditsioonil kaduma läinud laevu otsides.
Kultaranta

**Kultaranta** on Soome presidendi suveresidents Naantalis Luonnonmaa saarel.

Residentsi geograafilised koordinaadid on .

Residentsi peahoone on aastatel 1914–1916 ehitatud arhitekt Lars Soncki projekteeritud graniidist loss, mida ümbritseval 54 hektari suurusel alal on muu hulgas parke ja kasvuhooneid. Aastal 1922 ostis Soome riik Kultaranna ära ja otsustas sellest teha presidendi suveresidentsi.

## Välislingid
* Kultaranta
Mariin Ratnik

**Mariin Ratnik** (sündinud 29. veebruaril 1976 Tartus) on Eesti diplomaat.

Ta lõpetas 1999. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ettevõttemajanduse erialal. Ta on õppinud rahvusvahelisi suhteid Humboldti ülikoolis ja on lõpetanud Eesti Diplomaatide Kooli.

Alates 2000. aastast töötab ta Eesti välisministeeriumis, 2022. aastast alates välismajanduse ja arengukoostööküsimuste asekantslerina.

Aastail 2010–2011 oli Ratnik Eesti suursaadik Belgia Kuningriigis ja alates novembrist 2010 ühtlasi suursaadik Luksemburgi Suurhertsogiriigis ning aastail 2011–2015 suursaadik Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) juures Viinis. Aastail 2015–2017 töötas Ratnik välisministeeriumi poliitikaosakonna direktorina. Pärast seda oli ta kaks aastat peaministri välisnõunik. 2019.-2022. oli ta Eesti suursaadikuks Hispaanias, Alžeerias ja Andorras. 

Mariin Ratnik räägib eesti, inglise, saksa, vene, prantsuse ja hispaania keelt.

## Viited
Dési Bouterse

**Desiré Delano Bouterse** (13. oktoober 1945 – 23. detsember 2024) oli Suriname sõjaväelane ja poliitik, 12. augustist 2010 kuni 16. juulini 2020 Suriname president. 

Pärast 1980. aasta sõjaväelist riigipööret sai temast riigi *de facto* liider ning ta oli seda kuni 1987. aasta valimisteni.

19. juulil 2010 valis Suriname parlament Dési Bouterse presidendiks. 14. juulil 2015 valiti ta uueks ametiajaks tagasi.

29. novembril 2019 mõistis Suriname sõjaväekohus ta süüdi 15 inimese tapmises 1982. aastal ning karistas teda 20-aastase vangistusega. Varem oli ta 1999. aastal Hollandis tagaselja süüdi mõistetud ka kokaiiniga kauplemise eest ja kuulutatud rahvusvaheliselt tagaotsitavaks. 

## Viited
Wesel

**Wesel** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Weseli kreisi keskus. Asub Reini jõe ääres Lippe suubumiskohas.

Teises maailmasõjas hävis liitlaste pommirünnakutes 97% linna hoonetest. 

Wesel jaguneb viieks linnaosaks.

Elanike arv on 61 000 (2009). 

Weselist oli pärit viimane Tartu piiskop Hermann Wesel.
Fail:PanoramaMarktWesel915.jpg|Weseli turuväljak 1852. aastal
Fail:Willibrordi-Dom Wesel 02.jpg|Weseli toomkirik
Fail:Wesel-Wiki-01.jpg|Wesel ülaltvaates
Fail:Wesel 1945.jpg|Wesel 1945. Linn pommitati II maailmasõja ajal peaaegu maatasa


## Välislingid

*Weseli koduleht
Elvis Efert

**Elvis Efert** (sündinud 13. juulil 1985 Rakveres) on eesti raadioajakirjanik.

Ta lõpetas 2005. aastal  Vinni-Pajusti gümnaasiumi. Ta on töötanud 2008. aastast raadios Viru saatejuhina ja 2010. aastast Rakvere teatris turundusjuhina.  

Elvis Efert kuulus korvpallimeeskonda KK Rakvere, mis tuli 2002. aastal Eesti meistrivõistlustel U20-klassis teiseks ja 2003. aastal U18-klassis kolmandaks.  

Ta on abielus näitleja Marin Mägiga. 3. juulil 2010 sündis neil tütar Elli. 

## Artikleid
*Vaheldub, ei vaheldu. – *[[Virumaa Teataja]]*, 6. november 2008.
*Kära Kantsi olematul laval paugutas Revolver. – *[[Virumaa Teataja]], 28. november 2008.  
*Kosmikud, ärge jätke Rockveret! – *Virumaa Teataja*, 4. detsember 2008. 
*CD: Gunnerite demokraatia Hiina moodi. – *Virumaa Teataja*, 19. detsember 2008. 
*CD: P!nki pihtimus lörri läinud abielust. – *Virumaa Teataja*, 19. detsember 2008.
*Mustanahaline Robin Hood - Tom Morello. – *Virumaa Teataja*, 16. jaanuar 2009.
*Lenduripaberitega lembelaulik - James Blunt. – *Virumaa Teataja*, 23. jaanuar 2009. 
*Everlast "Love, War and the Ghost of Whitey Ford". – *Virumaa Teataja*, 10. veebruar 2009.   
*Lily Allen "It's Not Me, It's You". – *Virumaa Teataja*, 28. veebruar 2009.   
*The Prodigy "Invaders must die". – *Virumaa Teataja*, 19. märts 2009.   
*CD: Razorlight "Slipway Fires". – *Virumaa Teataja*, 25. märts 2009.  
*Pensionärist patrioodi kibe muusikaline süst. – *Virumaa Teataja*, 9. aprill 2009.
*Rabarocki peaesineja au võttis tänavu vihm. – *Virumaa Teataja'', 18. juuni 2009. 
*Lumpen kõneleb, virumaateataja.postimees.ee, 7. detsember 2011
*Tule vastu tulega, virumaateataja.postimees.ee, 11. veebruar 2012
*Repliik: Hoidkem Palermo terviserajad fekaalivabad!, pluss.virumaateataja.ee, 9. august 2012
* Mõtlemapanev rännak ajas tagasi: Muljeid Moldovast, delfi.ee, 1. juuni 2014

## Viited

## Kirjandus
*Kadri Haavajõe. Persoon: Vinüülikrabin hoiab Elvist kütkes, virumaateataja.postimees.ee, 19. oktoober 2010
Sergei Tretjakov

**Sergei Tretjakov** (5. oktoober 1956 – 13. juuni 2010) oli Venemaa välisluure ohvitser ja Ameerika Ühendriikide topeltagent.

Töötanud varem Ottawas, asus ta 1995. aastal välisluure residendiks New Yorgis Venemaa ÜRO missiooni pressiatašee New Yorgis diplomaatilise kattevarju all. Alates 1997. aastast, mil suri Tretjakovi Venemaal elanud ema, tegutses ta topeltagendina. 2000. aasta oktoobris pages ta koos perega. See sai ajakirjanduses teatavaks 2001. aasta jaanuaris, mil Venemaa välisministeerium soovis temaga konsulaarkohtumist, veendumaks, ega ameeriklased Tretjakovi vastu tahtmist kinni pea.

Tretjakovi väitel põhjustasid tema ülejooksmise veendumus, et Venemaal olid võimule tulnud inimesed, kelle teenimine oli moraalivastane, ning soov kindlustada oma tütrele parem elu maal, millel on tulevikku.

2007. aastal sai tema pere Ameerika Ühendriikide kodakondsuse.

Sergei Tretjakov suri 53-aastaselt südameataki tagajärjel. Tema abikaasa palus läbi viia lahkamise FBI järelevalve all.
Ferdinand Theodor von Gebhardt

**Ferdinand Theodor von Gebhardt** (24. mai 1803 Tallinn – 1. veebruar 1869 Kullaaru) oli Eestimaa vaimulik.

Õppis Tallinna kreiskoolis ja Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1822–1824. Korporatsioon Estonia liige.

Ordineeriti õpetajaks 15. novembril 1825.

Kutsuti Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajaks 18. septembril 1825. Oli Järva-Jaani koguduse õpetaja aastatel 1825–1861, Järva praostkonna praost alates 11. detsembrist 1851, Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai mais 1851. Emeriteerus 10. detsembril 1862, kuid jäi edasi assessoriks ja oli Järva praostkonna praost märtsini 1865.

Oli Õpetatud Eesti Seltsi liige 13. maist 1841, Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige aastast 1843. Asutas aastal 1844 Järva-Jaanis abipiibliseltsi ja oli selle juhataja. Koostas ülevaate piiblitrükkide jaotumisest Eestimaal, oli Uue Testamendi eestikeelse tõlke revideerija. Eestikeelse evangeeliumi seletuse (1839, 1841) ja aritmeetika õpiku autor (1854). Koostas eesti keele grammatika, mis aga trükis ei ilmunud.

## Isiklikku
Tema isa Johann Bernhard von Gebhardt oli Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja, vend Carl Bernhard von Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, poeg Ferdinand von Gebhardt oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, poeg Eduard von Gebhardt oli maalikunstnik ja Düsseldorfi Kuns­ti­akadeemia professor.

## Viited
Ferdinand von Gebhardt

**Peter Bernhard Ferdinand von Gebhardt** (20. juuni 1832 Järva-Jaani – 22. november 1902 Järva-Jaani) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1845–1849 Tallinna toomkoolis ja 1849–1853 Tallinna gümnaasiumis. Aastail 1853–1856 õppis ta Tartu ülikoolis ja 1858–1859 Erlangeni ülikoolis usuteadust.

15. jaanuaril 1861 Sai ta Eestimaa vikaarvaimulikuks. 24. oktoobril 1861 kutsuti ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajaks ning ordineeriti 10. detsembril 1861. 1895–1902 oli ta Järva praost ning 1881. aastast Järvamaa koolikolleegiumi liige..

## Isiklikku
Tema vanaisa Johann Bernhard von Gebhardt oli Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja, onu Carl Bernhard von Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, isa Ferdinand Theodor von Gebhardt oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Eduard Karl Franz von Gebhardt oli maalikunstnik ja Düsseldorfi Kuns­tia­kadeemia professor.

## Viited
Teokarp

**Teokarp** on limuste koda, eksoskelett, mis püsib pärast organismi surma.

Teokarbid moodustuvad lubjast, kasvades limuse mantli epidermist eraldunud ensüümide kaasabil.
Koda (zooloogia)

**Koda** on limustel esinev lubjast moodustunud eksoskelett. (Pärast organismi surma järele jäänud koda nimetatakse ka teokarbiks).

Koda on enamikul limustel (nii tigudel kui karpidel) ja puudub nälkjatel.
Koda moodustub lubjast, kasvades limuse mantli epidermist eraldunud ensüümide kaasabil.
Taluperenaine (ajakiri)

**Taluperenaine** **'':** kodumajanduse ja kodukultuuri ajakiri'', oli kodumajanduse ja kodukultuuri ajakiri, mida andis aastatel 1927–1940 Tartus välja Akadeemiline Põllumajanduslik Selts. Ajakirja üheks initsiaatoriks oli Peeter Kõpp, kes Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi 19. jaanuari 1927. a juhatuse koosolekul teeb ettepaneku maanaiste kutseajakirja loomiseks. Otsus kinnitatakse seltsi üldkoosolekul 26. jaanuaril.  

Ajakiri oli Eesti Maanaiste Keskseltsi ja maanaisteseltside häälekandja, peatoimetaja oli agronoom Liis Martinson-Käbin ja vastutav toimetaja Veera Kõpp. Ajakiri imus korra kuus ja maksis 40 senti.

Ajakiri jagunes sisult kuude põhiossa, millest üks oli kokandus, lauakatmine ja toiduainete alalhoid. Toiduretsepte pakuti lugejale igas numbris ja väga erinevale maitsele. Igakuine söögisedel võttis arvesse eelkõige aastaajast tulenevad võimalused. Kõrge tasemega artiklid olid kirjutanud oma ala asjatundjad. Toimetuses töötasid Alma Martin (kodumajanduse ja -kultuuri toimetaja), Hilda Ottenson (toiduainete säilitamise ja konserveerimise osa toimetaja), Marta Põld-Riives (kodumajanduse, toitlustuse ja köögiviljanduse osa toimetaja), Ebba Saral (kudumisosa toimetaja), Helmi Treilman (käsitööosa toimetaja). Toimkonnas töötasid Olga Madisson, Alma Martin, Hilda Ottenson, Marta Põld-Riives, Ella Treffner ja Salme Ungerson. Taluperenaisest kujunes kõige suurema tiraažiga (tellijaid üle 30 000) ajakiri tolleaegses Eestis.

1930. aastast ilmus Taluperenaise lisana Laste Maailm, mille tegevtoimetaja oli Ella Treffner.

1940. aasta sügisel muutub ajakirja nimi Maanaiseks.

## Viited
Harilik järvekarp

**Harilik järvekarp** (*Anodonta anatina*) on jõekarplaste sugukonda kuuluv karbiliik.

Harilik järvekarp elab kruusastes ja liivastes jõgedes ja järvedes, kõval põhjal. Eestis on ta harilik.

Hariliku järvekarbi koja pikkus on kuni 10 cm. Koja värvus on kollakas- või rohekaspruun. 

## Vaata ka
*Eesti limused
*Suur järvekarp
*Ebajärvekarp

## Viited

## Välislingid

*
Ebajärvekarp

**Ebajärvekarp** ehk **õhuke järvekarp** (*Pseudanodonta complanata*) on jõekarplaste sugukonda kuuluv karbiliik.

Ebajärvekarp elab enamasti aeglasevoolulistes mudase põhjaga veekogudes. Eestis esineb ta paiguti, sealhulgas Peipsi järves..

Ebajärvekarbi koja pikkus on kuni 9 cm, koda on väga lame. Koja värvus on tumepruun või rohekas. 

## Vaata ka
*Eesti limused
*Suur järvekarp
*Harilik järvekarp

## Viited

## Välislingid
*
Üheksakraav

**Üheksakraav** (ka *Patsu kraav*) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Liivi külas.

Kraavi pikkus on 2,6 km ning see suubub paremalt Liivi jõkke (8 km suudmest). Kraavi valgla on 5,8 km². Kraavi suudme vastas, Liivi jõe idakaldal on Laiküla soo.

Üheksakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Üheksakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1117300.

## Välislingid

*
Õrnpäevik

**Õrnpäevik** (*Leptophlebia*) on ühepäevikuliste seltsi kuuluv putukate perekond.

## Eesti liigid
**Leptophlebia marginata* – harilik õrnpäevik
**Leptophlebia vespertina* – raba-õrnpäevik
Venekraav

**Venekraav** (ka *Ohtla peakraav*) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Liivi, Mõrdu Ubasalu, Kabeli, Keskvere, Laiküla, Ohtla, Soo-otsa ja Uusküla külas.

Kraavi pikkus on 15,1 km ning see suubub Laiküla külas paremalt Liivi jõkke (4,9 km suudmest). Kraavi valgla on 35,4 km². See saab alguse Uusküla külas.

Venekraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Venekraavi keskkonnaregistri kood on VEE1117400.

## Välislingid
*
Soovälja peakraav

**Soovälja peakraav** on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Lemmikkülas ning Päri, Üdruma ja Laiküla külas.

Peakraavi pikkus on 12 km ning see suubub Laiküla külas vasakult Liivi jõkke (2,2 km suudmest). Peakraavi valgla on 12,5 km². See saab alguse Päri külas. Kraavist lääne ja loode poole jääb Laiküla soo. Kraav kulgeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee kõrval mõnesaja meetri kaugusel lääne pool. Kraavist ida ja kagu poole, teisele poole Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteed jääb Keskküla raba.

Soovälja peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Soovälja peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1117500.

## Välislingid
*
Kaha

**Kaha** on püügivahend maismaaselgrootute püüdmiseks taimestikult.

Kaha sarnaneb liblikavõrguga, kuid on tugevama ehitusega ja riidest kotiga.

## Vaata ka
*Entomoloogiline võrk

## Kirjandus
* Voore, V. 1961. *Zooloogilisi ekskursioone*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, lk 15–18.
Silgi oja

**Silgi oja** on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Liivi ja Ubasalu, Kaasiku ja Nõmme külas.

Oja lähe on Kaasiku külas Marimetsa looduskaitsealal, ülemjooksust kirdesse jääb Marimetsa raba. Oja suubub Liivi külas paremalt Liivi jõkke (14,1 km suudmest).

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Silgi oja keskkonnaregistri kood on VEE1117200.

## Välislingid

*
Ubasalu oja

**Ubasalu oja** on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Jõgisoo, Ubasalu ja Kaasiku külas.

Oja lähe on Kaasiku külas. Ülemjooksust põhja poole jääb Marimetsa looduskaitseala (Marimetsa raba). Oja suubub Jõgisoo külas paremalt Liivi jõkke (15,2 km suudmest).

Oja vees on palju saviühendeid.

Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Ubasalu oja keskkonnaregistri kood on VEE1117100.

## Välislingid

*
Kiisaoja

**Kiisaoja** on oja Läänemaal Lääne-Nigula vallas Allikotsa, Kabeli, Keskvere, Männiku, Rõude, Soo-otsa ja Tammiku külas.

Alamjooksul ületab oja Haapsalu–Laiküla maantee. Oja suubub Rõude külas paremalt Kasari jõkke (10,2 km suudmest). Suue jääb Matsalu rahvuspargi alale.

Kiisaoja on savika veega mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kiisaoja keskkonnaregistri kood on VEE1117600.

## Välislingid

*
Entomoloogiline võrk

**Entomoloogiline võrk** ehk **liblikavõrk** on püügivahend putukate, eriti lendavate putukate püüdmiseks.

## Vaata ka
*Kaha

## Kirjandus
Voore, V. 1961. *Zooloogilisi ekskursioone*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, lk. 16–18.
Putukavõrk

**Putukavõrk** ehk **sääsevõrk** on akende, magamiskoha vm ette paigutatav võrk lendavate putukate eemalhoidmiseks.

Putukavõrgud võivad olla tekstiilist (nt marlist), plastikust või metallist.
Penijõgi

**Penijõgi** on jõgi Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hälvati, Kloostri ja Penijõe külas.

Jõkke suubub paremalt Penijõe kraav (5,2 km suudmest). Jõe lähtealale jääb Lihula maastikukaitseala (Lihula raba), jõe suudmealale jääb Matsalu rahvuspark. Penijõgi suubub Penijõe külas Kasari jõkke 2,5 km kaugusel viimase suudmest.

Jõgi on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Penijõe keskkonnaregistri kood on VEE1117700.

## Välislingid

*
Hälvati soon

**Hälvati soon** (ka *Penijõe kraav*) on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hälvati, Lautna, Pagasi ja Penijõe külas.

Kraavi pikkus on 4,7 km ning see suubub paremalt Penijõkke (5,2 km suudmest). Kraavi valgla on 19,6 km². Kraavi lähe on Lihula maastikukaitseala põhjapiiril.

Hälvati soon on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Hälvati soone keskkonnaregistri kood on VEE1117800.

## Välislingid

*
Käru kirik

**Käru kirik** on kirik Järva maakonnas Käru alevikus.

Puidust kirik ehitati 1860. aastal Vändra abikirikuna.

Kirikut kasutab Käru kogudus.

Käru kirikus peetakse ka kontserte. Kirikus on aastal 1928 August Terkmanni valmistatud orel.

Aastatel 2008–2009 kirik renoveeriti.


Pilt:Käru kirik 2005.jpg|Torn enne remonti
Pilt:Käru kirik seest 2005.jpg


## Vaata ka
*Käru kogudus

## Välislingid

* Tutvustus lehel eestigiid.ee
* Käru kiriku tornikuul peitis mesilasi ja ajalugu, Postimees, 6. november 2008
* Meelelahutusärimehed kuldasid Käru kiriku tornikuuli üle, Maaleht, 4. märts 2009
* Liina Raudvassar. Käru kirik sai katuse alla, Eesti Kirik, 16. september 2009