open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bonifato mägi

**Bonifato mägi** (*monte Bonifato*) on kõrgendik Itaalias Sitsiilia saarel Alcamo vallas. Geograafilised koordinaadid on 37°57′39″ N, 12°57′22″ E. Kõrgus merepinnast on 825 m.

Mäel on männimets ja Bosco di Alcamo looduskaitseala. 

Kõrgendiku nõlvadel on esiaegse kalmistu jäänused ja antiikaegse asunduse jäljed. Näha on jäänused suurest mahutist (Funtanazza) ja väravast (Porta della Regina), mille põhjal võib oletada linnamüüri olemasolu.

Bonifatot mainitakse viljakasvatuskülana 1182. Aastal 1332 andis Sitsiilia kuningas Federico III küla elanikele ühe privileegi. 

Tipul on jäänused nelja torniga Ventimigliade linnusest, mille laskis 14. sajandi lõpus ehitada Ventimigliad, kes olid tollal ka praeguse Alcamo valla ala lääniisandad. 

Kõrgendiku jalamil on Alcamo. 

20. sajandi esimeste kümnendini kasvas ainult mäe tipus iilekstammede ja karvaste tammede mets. 1930. aastail hakati istutama metsa, eriti süüria mändi, mis praegu domineerib. 

Mäe tippu ja looduskaitsealale viib vallatee Via per il Monte Bonifato. Tee ääres on arvukalt elamuid. Tee on valgustatud, välja arvatud viimased poolteist kilomeetrit enne looduskaitseala.

Mäelt paistavad muu hulgas Palermo mäed idas ja Marettimo saar läänes, selge ilmaga ka Ustica põhjas ja Monte Cammarata kagus.

Mäest Alcamoni ulatub peaaegu lõpuni ammutatud travertiini leiukoht. 

Ühest Monte Bonifato koopast on travertiini seest leitud kääbuselevandi *[[Elephas falconeri]]* jäänused (tagapurihambad) ning suure maismaakilpkonna kivistunud sfäärilised munad ja kilp. Viimaseid säilitatakse Gaetano Giorgio Gemmellaro muuseumis Palermos. See leiukoht on võimaldanud ka korrigeerida perekonna *[[Elephas]]* stratigraafiat Sitsiilias, sest ühest travertiinitükist, mis on täidetud sellest travertiinist palju noorema paleomullaga, leiti keskmise suurusega elevandi *[[Elephas mnaidriensis]]* jäänused (varem peeti teda ekslikult kääbuselevandi eellaseks).
Epictinae

***Epictinae*** on madude alamsugukond.

## Klassifikatsioon
Alamsugukonda *Epictinae* liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:   
* *[[Epictia]]* Gray, 1845
* *[[Mitophis]]* Hedges, Adalsteinsson & Branch, 2009
* *[[Rena (perekond)|Rena]]* Baird & Girard, 1853
* *[[Rhinoleptus]]* Orejas-Miranda, Roux-Estève & Guibé, 1970
* *[[Siagonodon]]* Peters, 1881
* *[[Tetracheilostoma]]* Jan, 1861
* *[[Tricheilostoma]]* Jan, 1860
* *[[Trilepida]]* Hedges, 2011.

## Viited

## Välislingid
* Adalsteinsson, Branch, Trape, Vitt & Hedges,*[http://www.cnah.org/pdf_files/1341.pdf "Molecular phylogeny, classification, and biogeography of snakes of the Family Leptotyphlopidae (Reptilia, Squamata)."]*,  Zootaxa, 2244: 1–50 (2009) Veebiversioon (vaadatud 14.10.2013) (inglise keeles)
Pits-kõrvsamblik

**Pits-kõrvsamblik** (*Umbilicaria torrefacta*) on kõrvsambliku perekonda kuuluv liik.

## Botaanilised tunnused
Pits-kõrvsambliku tallus on väike, kõigest 2–5 cm läbimõõdus, ainuhõlmaline ning õhuke. Pits-kõrvsamblik, nagu nimigi ütleb, on habras, servadest kitsalt lõhestunud ja võib olla läbipaistev, vahel kääruline ja mulgustunud. Talluse värvus varieerub tumepruunist hallikaspruunini ja matist läikivani. Tallusel on siksakilised lõhed. Alumine pool on heledam ja värvus varieerub rohekast hallikaspruuni ja punakaskollaseni. Naba ümbert või talluse alumine pool olla täiesti hele, võivad esineda pisikesed näsad. Talluse alakülg on kaetud radiaalselt paiknevate lamedate või ümarate ritsiinide ja naastudega.

## Paljunemine
Pits-kõrvsamblik paljuneb sugulisel teel. Apoteetsiumid ehk viljakehad on tumedad ja kõverdunud. Apoteetsiume esineb palju ja nende paiknemine ei ole liigisiseselt ühtlane, nad võivad esineda hajusalt või kogumikena. Viljakeha on kas korrapäraselt või ebakorrapäraselt ümarad ja 0,5-2 mm läbimõõdus. Apoteetsiumites paiknevad eosed on värvitud ja lihtsad, suurusjärgus 8–12x 4–7 μm. 

## Keemia
Pits-kõrvsamblikud sisaldavad gürofoor-, umbilikaar- ja lekanoorhapet või norstikt- ja stikthapet.  Võivad sisaldada ka teisi aineid. Südamikukiht värvub kaaliumhüdroksiidi toimel kollaseks või punaseks ning kaltsiumhüpokloriti või kaaliumhüdroksiidi ja kaltsiumhüpokloriti järjestikusel pealekandmisel punaseks.

## Levik
Pits-kõrvsamblik on epiliitne liik nagu kõik teised kõrvsamblikud. Leida võib kõrvsamblikku peamiselt mäestikes olevatelt toitainerikastelt kõvadelt räni sisaldavatelt kividelt. Pits-kõrvsamblikku võib nimetada arktoalpiinseks liigiks.
### Levik Eestis
Eestist on pits-kõrvsamblikku leitud Tallinna lähedalt, Pedassaarest, Laulasmaalt, Osmussaarelt, Keila-Joalt ja Hiiumaalt. 

## Ohustatus
Punase nimestiku järgi kuulub pits-kõrvsamblik Eestis ohuväliste liikide hulka.

## Viited

## Kirjandus
*Tiina Randlane, Hans Trass. 1994. *Eesti suursamblikud*. Tartu. Tartu Ülikool.  lk 349-350.
*Frank S. Dobson.1992. *Lichens. An illustrated guid to the British and Irish Species*. Singapore. The Richmond Publishing. lk 340.
Leptotyphlopinae

***Leptotyphlopinae*** on madude alamsugukond.

## Klassifikatsioon
Alamsugukonda *Leptotyphlopinae* liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:   
* *[[Epacrophis]]* Hedges, Adalsteinsson & Branch, 2009
* *Leptotyphlops* Fitzinger, 1843 – ahassuumadu
* *[[Myriopholis]]* Hedges, Adalsteinsson & Branch, 2009
* *[[Namibiana]]* Hedges, Adalsteinsson & Branch, 2009.

## Viited

## Välislingid
* Leonhard Hess Stejneger, *[http://archive.org/stream/cbarchive_101461_notesonsomenorthamericansnakes1878/notesonsomenorthamericansnakes1878#page/n3/mode/2up Notes on some North American snakes.]*,  Proceedings of the United States National Museum, vol.14, lk 501–505, 1892, OpenLibrary raamat veebiversioon (vaadatud 14.10.2013) (inglise keeles) 
* Adalsteinsson, Branch, Trape, Vitt & Hedges,*[http://www.cnah.org/pdf_files/1341.pdf "Molecular phylogeny, classification, and biogeography of snakes of the Family Leptotyphlopidae (Reptilia, Squamata)."]*,  Zootaxa, 2244: 1–50 (2009) Veebiversioon (vaadatud 14.10.2013) (inglise keeles)
Tere, ma armastan sind

**Tere, ma armastan sind** on ‎INBoileri album.

=Laulud=

#"Armuke"
#"Ilus poiss"
#"Tere, ma armastan sind"
#"Isale"
#"Vastuhakk"
#"Rohesilmne varas"
#"Pille"
#"Valem"
#"Enne meid"
#"Kas usute või ei"
#"Rändaja"
#"Haige"
Siivertsi

**Siivertsi** on paikkond ja Narva linnaosa linna põhjaosas. See piirneb kagus Sutthoffi ning lõunas ja edelas Pähklimäe linnaosaga, läänes ja põhjas Narva-Jõesuu territooriumiga. Selle idapiir kulgeb Narva jõe kallast mööda.

Siivertsis asuvad muu hulgas Eesti kaitseväe kalmistu, Saksa sõdurite kalmistu, Narva Garnisoni kalmistu ning mitmete koguduste vanad surnuaiad: Peetri surnuaed, Saksa-Soome kalmistu, Siivertsi kalmistu. 

Samuti on seal 1900. aastal avatud Siivertsi monument Narva lahingus (1700) hukkunuile.

## Vaata ka
* Siivertsi kalmistu
*Siivertsi võrgujäänus

## Viited

## Kirjandus
*Indreko, R. Kiviaja võrgujäänuste leid Narvas. – Eesti Rahva Muuseumi Aastaraamat, VIII. Tartu, 1932
Renmin Ribao

**Renmin Ribao** (hiina keeles 人民日报, *Rénmín Rìbào*) on Hiina Kommunistliku Partei häälekandja. Ajaleht on asutatud 1948. aastal ja selle trükiarv on 3–4 miljonit.
Lodi (täpsustus)

**[[Lodi]]** on madala süvisega ühe- või kahemastiline kaubapurjekas.

**[[Lodi (anatoomia)|Lodi]]** on kõrvalesta osa.

**Lodi** võib tähendada veel järgmist:

* Lodi (Itaalia), vald Itaalias, Lodi provintsi keskus
* Lodi (California), linn USA-s California osariigis
* Lodi (singel), Creedence Clearwater Revivali 1969. aasta singel albumilt "Green River"
Lizums

**Lizums** on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas, Lizumsi valla halduskeskus. 

Asulas asuvad Lizumsi mõisa (*Lisohn*) süda, keskkool, postkontor, apteek, raamatukogu, kultuurimaja ja koduloomuuseum. Vaatamisväärsused on veel Lea Davidova-Medene skulptuur "Tautumeita" ja kunstnik Jānis Brekte maja.

Küla juures asus varem Lizumsi raudteejaam. Külas on bussipeatused Lizums ja Lizums III.

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Lizumsi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas tallid, häärber, park, ait, aedniku maja ja kaks teenijate maja. Looduskaitse all on seitse külas kasvavat tamme.

## Elanike arv


* 381 (1935)
* 537 (1970)
* 544 (1979)
* 882 (1989)
* 752 (2000)

* 632 (2011)
* 643 (2015)
* 621 (2017)
* 538 (2021)
* 539 (2025)


## Viited
Contia

***Contia*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Contia* liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
**[[Contia longicaudae]]* FELDMAN & HOYER, 2010
**[[Contia tenuis]]* (BAIRD & GIRARD, 1852).  

## Sigimisvorm
Nende üsna väikeste madude (nii pikkuselt kui ka kaalult, mao kaal on keskmiselt 12 g) sigimisvormiks on ovipaaria. 

## Levila
Nad elavad Briti Columbias ning USA Washingtoni, Oregoni ja California osariigis.

## Viited

## Välislingid
*Baird, Spencer Fullerton, 1823-1887; Girard, Charles, 1822-1895, *[http://archive.org/stream/catalogueofnorth00bair#page/110/mode/2up Catalogue of North American reptiles in the Museum of the Smithsonian institution. Part I.--Serpents (1853)]*, Washington, Smithsonian Institution, lk 110, 1853, Veebiversioon (vaadatud 15.10.2013) (inglise keeles) 
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies 

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Contia]] seisuga 11.12.2013.*
Mõtsavaht

"**Mõtsavaht**" on eesti muinasjutt, mille on Rannu kihelkonnast Valguta vallast kogunud 1890. aastal Johan Peterson.

Muinasjututüübiliselt paigutatakse ta mitmesse tüüpi: ATU 302C, ATU 518, ATU 400, ATU 826, ATU 556F ja ATU 554. 

## Viited

## Kirjandust
*Järv, Risto & Kaasik, Mairi & Toomeos-Orglaan, Kärri (koostanud ja toimetanud.) Eesti muinasjutud I:1
Lõunaküla

**Lõunaküla** (rootsi Storbyn) on küla Harju maakonnas Viimsi vallas Naissaarel.

Küla moodustati 15. juulil 2011, kui otsustati endine Naissaare küla jagada kolmeks külaks: Lõunaküla (Storbyn), Tagaküla (Bakbyn) ja Väikeheinamaa (Lillängin).

Lõunakülas asus lühikest aega tegutsenud Naissaare Nõukogude Vabariigi nn pealinn.


Hülkari light beacon 01.jpg|Hülkari tulepaak
Hukkunud kapteni hauatähis Naissaarel.jpg|Hukkunud kapteni hauatähis
Naissaare Church.jpg|Naissaare kirik
Omari küün Naissaarel (2).jpg|Omari küün


## Vaata ka
*Naissaare mõis
*Naissaare Prantsuse sõjaväekalmistu

## Viited
Tagaküla (Viimsi)

**Tagaküla** (rootsi Bakbyn) on küla Harju maakonnas Viimsi vallas. Küla moodustati 15. juulil 2011, kui otsustati endine Naissaare küla jagada kolmeks külaks: Lõunaküla (Storbyn), Tagaküla (Bakbyn) ja Väikeheinamaa (Lillängin).

Küla on mainitud 1913 (Тага-Кюла). Pärast Teist maailmasõda kuni aastani 2011 oli Tagaküla Naissaare küla osa. Eesti keeles on küla nimetatud ka **Põhjakülaks**.

## Vaata ka
*Naissaare kalmistu

## Viited
Väikeheinamaa

**Väikeheinamaa** (rootsi keeles *Lillängin*) on küla Naissaarel Viimsi vallas Harju maakonnas.

Küla moodustati uuesti 15. juulil 2011, kui otsustati endine Naissaare küla jagada kolmeks ajalooliseks külaks: Lõunaküla (Storbyn), Tagaküla (Bakbyn) ja Väikeheinamaa (Lillängin).

## Viited
Cryophis

***Cryophis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Cryophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus  maoliik:
**[[Cryophis hallbergi]]* Bogert & Duellman, 1963. 

## Viited

## Välislingid
* Bogert & Duellman, *[http://digitallibrary.amnh.org/dspace/bitstream/handle/2246/3340//v2/dspace/ingest/pdfSource/nov/N2162.pdf?sequence=1 *A new genus and species of colubrid snake from the Mexican state of Oaxaca*]*. American Museum Novitates, n° 2162, lk 1-15, 1963, Veebiversioon (vaadatud 15.10.2013) (inglise keeles)
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne SITI-s
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cryophis hallbergi]] seisuga 11.12.2013.*
Nathan MacKinnon

**Nathan Raymond MacKinnon** (sündinud 1. septembril 1995 Halifaxis Nova Scotias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Colorado Avalanche keskründajana.

2013. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Avalanche'i poolt esimese valikuna. Enne seda oli ta mänginud Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Halifax Mooseheads.

Avalanche'i meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2013–14. Ta kogus debüüthooajal 63 punkti (24+39) ning ta pälvis liiga hooaja uustulnukale antava Calder Memorial Trophy. Samal hooajal valiti ta lisaks hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu (*All-Rookie Team*).

Hooajal 2017–18 kogus MacKinnon 97 punkti (39+58), millega oli ta liigas paremuselt viies mängija. Samal hooajal valiti Second All-Star Teami. Järgmisel hooajal tegi ta veelgi parema hooaja, kui kogus 99 punkti (41+58).

2017., 2018. ja 2019. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul.

2015. aastal tuli MacKinnon Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

## Välislingid
* Nathan MacKinnon NHL.com lehel
* Nathan MacKinnon – ESPN
* EliteProspects - Nathan MacKinnon
* Nathan MacKinnon hockeydb.com lehel
Xenopholis

***Xenopholis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
*Xenopholis* perekond liigitatakse roomajate andmebaasis järgmisteks maoliikideks:

* *[[Xenopholis scalaris]]* (Wucherer, 1861)
* *[[Xenopholis undulatus]]* (Jensen, 1900)
* *[[Xenopholis werdingorum]]* Jansen, Álvarez & Köhler, 2009.

## Viited

## Välislingid
* ITIS:700334,*[http://www.cbif.gc.ca/pls/itisca/next?taxa=&p_format=&p_ifx=&p_lang=fr&v_tsn=700334 *Xenopholis* Peters, 1869]* Veebiversioon (vaadatud 15.10.2013) (prantsuse keeles)
*Peter Uetz & Jakob Hallermann. Roomajate andmebaas (ReptileDB): *[http://reptile-database.reptarium.cz/advanced_search?genus=Xenopholis&submit=Search *Xenopholis*]* veebiversioon (vaadatud 15.10.2013) (inglise keeles)
Cesvaine loss

**Cesvaine loss** on endise Cesvaine mõisa peahoone. See pärineb 1896. aastast ja on eklektiline. Kasutatud on Tudorite ajastu Inglismaa ja renessansiajastu arhitektuurilisi elemente. Arhitektid on Hans Grisebach ja August Dinklage.

Peahoone on rüüstamistest pääsenud ja vaatamata 2002. aasta tulekahjule on suur osa interjöörist säilinud. Hoone ehituskvaliteet on märkimisväärselt hea. Praegu asub peahoones Cesvaine kool. Nii loss ise kui ka kolm lossi kaminat ja üks kamin-ahi, lossi uksed, üheksa sealset lage ja neli laemaalingut on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

Mõisa peahoone ehitati Cesvaine piiskopilinnuse asukohale. Linnusest on säilinud ainult üksikud müürijupid.


Cesvaine loss 24.JPG|Peauks
Cesvaine loss 18.JPG|Kelder
Cesvaine loss 26.JPG|Katus
Cesvaine loss 08.JPG|Põlenud katuseosa
Cesvaine loss 16.JPG|Nurgatorn
Cesvaine Palace, 2013, 4.jpg|Aken
Cesvaine loss 06.JPG|Laemaaling
Cesvaine loss 11.JPG|Laemaaling


## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Bikava mõis

**Bikava mõis** (läti keeles *Bikava muiža*) oli mõis Vitebski kubermangus Režitsa maakonnas Bikava vallas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Rēzekne piirkonnas Gaigalava vallas Gaigalavas.

## Mõisaansambel
XIX sajandil rajatud mõisakompleksist on säilinud 1936. aastal tublisti ümber ehitatud peahoone (lisati teine korrus), mõisavalitseja maja, park. Peahoones on Gaigalava kool.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; (*läti keeles*)
Itaalia jõed

**[[Itaalia]] jõed** on Euroopa teiste piirkondade jõgedest suhteliselt lühemad.

Itaalia pikim jõgi on omanimelisel madalikul voolav Po, mille pikkus on 652 kilomeetrit. Itaalia lühim jõgi Aril voolab välja Garda järvest ja on 175 meetri pikkune.

Alltoodud tabelis on loetletud jõed pikkusega üle 100 kilomeetri.

## Viited
Sõjateadus

**Sõjateadus** on interdistsiplinaarne teadusharu, mis uurib sõjalise jõu kasutamist ja selleks valmistumist kõigis sõjapidamisvaldkondades kogu konfliktispektri ulatuses.

## Vaata ka
*polemoloogia
*sõjandus
*sõjanduse mõisteid
*Sõjateadlane (ajakiri)
*:Kategooria:Sõjateadlased

## Viited
1980. aasta rongiõnnetus Balti jaamas

**1980. aasta rongiõnnetus Balti jaamas** toimus 4. oktoobril kell 15:23, kui Balti jaamas põrkasid kokku kaks elektrirongi. 

Õnnetuses hukkus 9 ja viga sai 46 inimest.

## Viited

## Välislingid
* 40 aastat Balti jaama rongiõnnetusest: raudteekatastroof, mis vaikiti maha; Õhtuleht, 02.10.2020
* Suurimad rongiõnnetused Eesti 140-aastasel raudteel; EPL, 03.11.2010
* Ajavaod: 30 aastat hiljem; ERR Digihoidla, 2011
Moe lennuõnnetus

**Moe lennuõnnetus** toimus 19. aprillil 1977 praeguse haldusjaotuse järgi Lääne-Virumaal Tapa vallas Moel. 

Nõukogude armee õhujõudude reisilennuk An-24, mis tõi Pärnu lennuväljalt Tapale sõjaväelendureid, kes olid Tapa lennuvälja lennuraja remondi ajaks lennukeid Pärnu toimetanud, riivas tiivaga tihedas tuisus Moe piiritustehase katlamaja 32 meetri kõrgust telliskorstent. (Piirituse tootmise jätkamiseks ehitati purunenud telliskivikorstna juurde ajutine metallkorsten). Lennuki üks mootor süttis õhus pärast lööki kohe põlema, lennuk paiskus seejärel seliliasendis lähedalolevale põllule, kuhu jäigi tossama. Õnnetuse põhjuseid oli mitu: ootamatu lumetorm, lennukijuhtimise ohutusnõuete rikkumine, korstnal puudusid punased hoiatustuled jne.

Katastroofis hukkusid kõik 15 reisijatena pardal olnud 655. hävituslennuväepolgu lendurit ja 6 An-24 meeskonnaliiget.

## Vaata ka
*NSV Liidu õhukaitseväed Eestis

## Viited

## Välislingid
*Moe lennukatastroof
Thomas Hurka

**Thomas Hurka** (sündinud 1952) on Kanada filosoof.

Ta omandas bakalaureusekraadi Toronto Ülikoolis ning magistri- ja doktorikraadi Oxfordi Ülikoolis.

Ta tegeleb moraalifilosoofia ja poliitikafilosoofiaga.

1978. aastast töötas ta Calgary Ülikoolis. Alates 2002. aastast on ta Toronto ülikooli filosoofiaprofessor.

## Looming
### Rahvusliku erapoolikuse õigustus

## Publikatsioonid
*The justification of national partiality. – Robert McKim, Jeff McMahan (toim). *The Morality of Nationalism*, Oxford: Oxford University Press 1997. Veebiversioon Google'i raamat
*"The Best Things in Life: A Guide to What Really Matters", Oxford University Press, 2011.
*"The Goods of Friendship", *Thinking About Friendship: Historical and Contemporary Perspectives*, Basingstoke: Palgrave Macmillan, 2012.
*"British Ethical Theorists From Sidgwick to Ewing", Oxford University Press, 2014.

## Välislingid
*Koduleht Toronto ülikooli saidil
**CV
*ametlik koduleht
**Artiklid
Sõjateadlane (ajakiri)

**Sõjateadlane** (inglise keeles *Estonian Journal of Military Studies*), endise nimega *KVÜÕA toimetised* (Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste toimetised; inglise keeles *ENDC Proceedings*), on Eesti sõjateaduslik ajakiri, mida annab välja Kaitseväe Akadeemia.

Ajakiri ilmub aastast 2003. Ilmumissagedus on vähemalt kord aastas, lisaks allsarjad. Artiklid ilmuvad nii eesti kui ka inglise keeles. Alates aastast 2016 kannab ajakiri nime Sõjateadlane. Sõjateadlase peatoimetaja on Andres Saumets.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirja koduleht
Eesti 2008.–2010. aasta majandussurutis

**Eesti 2008.–2010. aasta majandussurutis** (kõnekeeles ka **masu, täpe** ja **pupu**) oli põhjustatud ülemaailmsest suurest majandussurutisest, mis algas 2007. aasta detsembris. 2010. aasta lõpuks hakkas Eesti majandus taas kasvama, kuid surutisest taastumine on osutunud prognoositust aeglasemaks.

Kriisi või surutise lõpu kohta on esitatud erinevaid hinnanguid, majandusteadlase Andres Arraku sõnul lõppes see juba 2009. Kriisieelsete majandusnäitajateni jõudmine võttis Eestil aga veel aastaid.

## Viited

## Välislingid
* Tõnu Mertsina "Majanduskriisi mõju Eesti majanduse struktuurile" ettekanne Tallinna ettevõtluspäeval 07.10.2010
* Mihkel Eliste "Majanduskriisi mõju kinnisvaraturu arengutrendidele" EMÜ, 2015
Kojutulek

*"Kojutulek" ("Homecoming") on Harold Pinteri näidend.
*"Kojutulek" ("Coming Home") on Rosamunde Pilcheri romaan (eesti keeles ilmunud 1998).
*"Kojutulek. Viis lugu soomepoiste päevilt" on Heino Susi 1975 ja 1989 ilmunud raamat. 
*"Kojutulek" ("Coming Home") on Hal Ashby 1978. aasta film. Filmi peaosades mängivad Jon Voight ja Jane Fonda, kes mõlemad võitsid oma rollisooritustega nii  Kuldgloobuse kui ka Oscari.
Reima kadakas

**Reima kadakas** ehk **Suursoo kadakas** (ka **Karla kadakas**) on kaitsealune kadakas Harju maakonnas Rae vallas Suursoo külas. 

Reima kadaka tüve ümbermõõt rinnakõrguselt on 129 sentimeetrit ja kõrgus seitse meetrit. Puu vanust hinnatakse 300 aasta peale. Rae vald on Suursoo külas kasvava kadaka looduskaitse alla võtnud. Puu kaitsevööndi suuruseks on määratud üheksa meetrit. Sellest lähemal on keelatud igasugune majandustegevus. Reima kadaka kõrvalt läks mööda Põhjasõja-aegne tee Tallinna.

## Välislingid
*Reima kadakast Rae valla kodulehel
Uurali rahvad

**Uurali rahvad** on  samojeedi ja soome-ugri rahvad, keda seob omavahel keelesugulus. Uurali rahvad räägivad uurali keeli, mis samuti jagunevad samojeedi ja soome-ugri keelteks. Uurali rahvaid ja keeli uurib uralistika. Ka eestlased kuuluvad uurali rahvaste hulka.

Nii nagu uurali rahvaste mõiste on ennekõike keelepõhine, on ka nende võimalikku sugulust teiste rahvastega (nt turgi või altai rahvastega) väidetud ennekõike võrdleva keeleteaduse andmete põhjal.
Armastus (täpsustus)

Armastuse mõistest ja nähtustest, mida nimetatakse armastuseks, räägib artikkel **[[Armastus]]**. 

**Armastus** on mitme teose pealkiri:
***"[[Armastus (Genialistid)|Armastus]]"**, ansambli Genialistid album
***"[[Armastus (film 1927)|Armastus]]"**,  1927. aasta film, "Anna Karenina" ekraniseering
***"[[Armastus (film 2012)|Armastus]]"**, Michael Haneke film (2012)
***"[[Armastus... (film)|Armastus...]]"**,  2017. aasta Eesti dokumentaalfilm
***"Armastus"**, Ervin Lillepea kogumik
***"[[Armastus (Genialistide laul)|Armastus]]"**, ansambli Genialistid laul
Tallinna Linnavalitsuse nimekomisjon

**Tallinna Linnavalitsuse nimekomisjon** (lühemalt: **nimekomisjon**) on Tallinna Linnavalitsuse nõuandev organ, mis tegeleb Tallinnaga seotud kohanimeküsimustega.

## Ajalugu
Nimekomisjon asutati 1965. aastal ja asutamisest aastani 1973 kandis nime *Tallinna tänavanimede komisjon*. Aastatel 1973–1990 kandis nime *Tallinna nimevaliku komisjon*.

## Viited
Uralistika

**Uralistika** on teadusharu, mis uurib uurali rahvaid ja keeli. Uralistika jaguneb fennougristikaks, mis uurib soome-ugri rahvaid ja keeli, ning samojedistikaks, mis uurib samojeedi rahvaid ja keeli.

Tuntuimate uralistikaväljaannete hulka kuulub Eestis ilmuv Linguistica Uralica.
Uulu Segakoor

**Uulu Segakoor** on Eesti segakoor.

Koor asutati 2011. aastal ja selle kodusaal on Uhlapere seltsimaja Uulus.

Koori dirigent on Annely Kuningas.

Infot Uulu Segakoori kohta saab aadressilt https://www.facebook.com/uulusegakoor

## Välislingid
* Uulus äratati ellu laulupüha traditsioon, Delfi, 23. juuli 2012
Soome-ugri hõimuliikumine

**Soome-ugri hõimuliikumine** on soome-ugri rahvaste seas alates 20. sajandi algusest levinud hõimuliikumine, mis rõhutab soome-ugri rahvaste kultuurilist ja keelelist ühisosa. Omariikluse saavutanud soome-ugri rahvad (eestlased, soomlased ja ungarlased) toetavad selle raames väiksemate, peamiselt Venemaal elavate soome-ugri rahvaste kultuuri, keele ja ühiskonna püsimajäämist ja arengut.

Nõukogude ajal oli hõimuliikumine suuresti takistatud ning keskendus peamiselt teadusuuringutele, sh fennougristikale ja etnograafiale. Tänapäeval tehakse hõimuliikumise raames koostööd ennekõike omariikluseta soome-ugri väikerahvaste kultuuri ja keele toetuseks ja arenguks, kuid ka kodanikuühiskonna arendamiseks. Eestis korraldab Fenno-Ugria Asutus koos teiste organisatsioonidega hõimupäevi ja muid sugulasrahvaste teemalisi üritusi.

Hõimuliikumise edendamiseks on loodud rahvusvahelisi organisatsioone, nagu näiteks soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee ja noorteorganisatsioonide ühendus MAFUN, kahepoolsete sidemete hoidmisele keskendunud seltse, nagu Eesti-Saami Selts ning lokaalseid organisatsioone, nagu näiteks Eestis tegutsev Fenno-Ugria Asutus. Eestis on soome-ugri teemadega tegelnud hõimupoliitikud nagu Andres Heinapuu, Jaak Prozes ja Juku-Kalle Raid; neist viimane oli ka Riigikogu soome-ugri toetusrühma esimees, mis oli sellal Riigikogu suurim saadikurühm.

## Ajalugu
1930ndate keskel tõstatus Türgi liitumine soome-ugri hõimuliitu. Selle suurimaks propageerijaks oli Ungari Türgi saadik M. Jungert, kes tutvustas ideed ka Türgi juhile Kemal-Pashale, kes seda ka toetas.
## Viited
Nõmme Haridus- ja Rahvamajaselts

**Nõmme Haridus- ja Rahvamajaselts** oli Nõmmel aastatel 1928–1940 tegutsenud selts.  

http://www.nommeraadio.ee/meedia/pdf/RRS/Haridus%20ja%20-Rahvamaja-selts.pdf

Aastatel 1928–1930 kandis selts nime *Nõmme Haridusselts*. 

Aastal 1929 hakkas seltsis tegutsema Nõmme Rahvaülikool.

17.12.2013. aastal registreerisid Jaak Tuuksam, Andro Roos ja Margus Lepa Nõmme Haridus- ja Rahvamajaselts MTÜ, mille esimene suurem ettevõtmine on seltsielu taastamine Nõmme keskuses Kahro majas.  

Ühingu eesmärk on edendada kodanike hariduse omandamist ja kunstilist eneseväljendust, eestimaalaste mandunud au- ja häbitunde taaselustamist, mille vahendina jätkab ühing Hjalmar Mäe alustatud ning okupatsioonide aastatel katkenud tegevust Nõmme Rahvaülikooliga.

Ühingul on oma lipp, vapp, pitsat ja kahur.  

## Viited
Nõmme Heakorra Selts

**Nõmme Heakorra Selts** on Nõmmel aastatel 1908–1939 ja aastast 1988 tegutsev selts. 

Seltsi asutas Nikolai von Glehn.

Nõmme Heakorra Seltsil on leheküljestik Internetis.

## Viited
Tallinna Raudteelaste Klubi

**Tallinna Raudteelaste Klubi** oli Tallinnas 1950. aastatest kuni 1990. aastate alguseni tegutsenud raudteelasi ühendanud klubi. 

Klubi tegutses Kopli tänav 3 hoones. See ehitati Raudteelaste Kodu jaoks ning aastatel 1929–1940 tegutses seal hoones Raudteelaste Ühing "Raudam". 

## Vaata ka
*Vabadussõjas langenud raudteelaste mälestustahvel

## Viited
Vipera berus sachalinensis

***Vipera berus sachalinensis***  on hariliku rästiku alamliik, mõnede autorite järgi liik *Vipera sachalinensis*.

## Klassifikatsioon
*Vipera berus sachalinensis* klassifitseeriti  McDiarmidi, Campbelli ja Touré  poolt (1999) (järgides Golay jt klassifikatsiooni (1993)) hariliku rästiku (*Vipera berus*) alamliigina.
Osa autoreid vaatleb seda eraldi rästikuliigina.

## Levila
Nad elavad Venemaal (Amuuri oblastis ja Sahhalinil), Hiinas (Jilini provintsis) ja Põhja-Koreas.

## Vaata ka
*Harilik rästik

## Välislingid
*Göran Nilson, Claes Andrén, Zbigniew Szyndler, The systematik position of the Common adder, Vipera berus (L.) (Reptilia, Viperidae) in North Korea and adjacent regions), Bonn.zool,Beitr. Bd 45, H.1., lk 49–56, Bonn, aprill 1994, Veebiversioon (vaadatud 16.10.2013) (inglise keeles)

## Viited
Vambola Rähn

**Vambola Rähn** (15. veebruar 1923 Eristvere, Jõgeva vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa – 18. jaanuar 1984 Tartu) oli eesti näitekirjanik, teatrikriitik ja publitsist.

Ta õppis Painküla algkoolis, Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja lõpetas aastal 1941 Viljandi 2. Keskkooli. Aastal 1942 astus ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Aastal 1943 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke. Pärast sõda õppis ta lühemat aega Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu, kuid sunniti ülikoolist lahkuma.

Ta on töötanud inspitsiendina Vanemuises ja näitlejana Ugalas, hiljem juhendas Tartus näite- ja estraadiringe. 

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tartu Maarja kalmistul
Riigikogu üldkoosolek

**Riigikogu üldkoosolek** oli põhiseaduslik institutsioon 1938. aasta põhiseaduse alusel. 

Riigikogu üldkoosolek koosnes Riigivolikogu ja Riiginõukogu liikmeist, keda kokku oli 120. Koosolekut juhatas Riigivolikogu esimees.

Riigikogu Üldkoosoleku I koosseis koosnes I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu liikmeist. See koosseis pidas 24. aprillist 1938 kuni 2. maini 1940 üheksa koosolekut. 1. (pidulikul) üldkoosolekul astus Konstantin Päts Vabariigi Presidendi ülesandeisse.

## Välislingid
*Riigikogu üldkoosoleku stenograafilised aruanded ja nende lisad (ainult 1.–5. koosolek)
Hõimupäevad

**Hõimupäevad** on soome-ugri rahvaid, keeli ja kultuuri tutvustav avalikkusele suunatud üritustesari, mida Eestis on korraldatud 1928. aastast ja mille eestvedaja on Fenno-Ugria Asutus. Hõimupäevade tähistamisel osaleb soome-ugri rahvaste kultuuritegelasi, poliitikuid, teadlasi ja muusikuid Venemaalt, Ungarist, Soomest jm. Oluline roll on Eestis elavatel soome-ugri rahvastel ning nende loodud seltsidel ja folklooriansamblitel. 

Oktoobri kolmandal nädalal kulmineeruv üritustesari sisaldab soome-ugri rahvaid tutvustavaid kontserte, näitusi, filmiõhtuid ja muid kultuuriüritusi. Igal aastal toimub ka hõimupäevade konverents. Fenno-Ugria kõrval sisustavad kultuuriprogrammi muudki kultuuriorganisatsioonid ja -seltsid. Osa üritusi toimub maakondades ja on suunatud koolinoortele.

1931. aastal võttis Helsingis toimunud neljas soome-ugri kultuurikongress vastu otsuse hakata tähistama hõimupäeva tähtpäevana oktoobri kolmandal nädalavahetusel. 1930. aastatel tähistati Eestis hõimupäeva laialt koolides ja valdades. Nõukogude ajal hõimupäevade traditsioon katkes, kuid 1988. aastal see taastati. 

1990. aastal kasvas üheõhtustest üritustest välja nädalapikkune sari, mida hakati nimetama hõimupäevadeks. 

Sügiseste hõimupäevade pidamine on saanud traditsiooniks ka Venemaa soome-ugri aladel. 1931. aasta otsust kinnitas 2000. aastal Helsingis toimunud soome-ugri rahvaste III maailmakongressi otsus. 2011. aastal kuulutas Riigikogu oktoobri kolmandal laupäeval tähistatav hõimupäev riiklikuks tähtpäevaks.

## Viited

## Välislingid
* Hõimupäevade ajalugu ja eesmärk MTÜ Fenno-Ugria Asutuse koduleht
*Hõimupäevad Jupiteris: dokumentaalfilmid, tele- ja raadiosaated ERR Jupiter
*Hõimupäevad 2021 MTÜ Fenno-Ugria Asutuse koduleht
* Hõimupäevad 2020 MTÜ Fenno-Ugria Asutuse koduleht
* Hõimupäev sai riiklikuks tähtpäevaks Postimees 17. veebruar 2011
Cantagallo

## Geograafia
* Cantagallo – omavalitsusüksus Brasiilias
* Cantagallo – omavalitsusüksus Colombias 
* Cantagallo – omavalitsusüksus Hispaanias (Salamanca provintsis)
* Cantagallo – omavalitsusüksus Itaalias (Prato provintsis)

## Muud
* Cantagallo – tegelaskuju Walt Disney 1973. aasta filmis "Robin Hood"
Vipera berus bosniensis

***Vipera berus bosniensis*** on hariliku rästiku alamliik, mõnede autorite järgi liik *Vipera  bosniensis*. Ta on mürkmadu. Ta on levinud vaid Balkani poolsaarel.

## Klassifikatsioon
Hariliku rästiku (*Vipera berus*) alamliigina on *Vipera berus bosniensis*'e klassifitseerinud McDiarmid, Campbell ja Touré (1999) ning varem Golay jt (1993). Osa autoreid käsitleb teda eraldi rästikuliigina.

## Viited

## Välislingid
*T. Malina, L. Krecsak, D.A. Warrell, *[http://qjmed.oxfordjournals.org/content/101/10/801.long Neurotoxicity and hypertension following European adder (Vipera berus berus) bites in Hungary: case report and review]*, QJM (2008) 101 (10): 801-806, doi:10.1093/qjmed/hcn079, 2008, Veebiversioon (vaadatud 16.10.2013) (inglise keeles)
Lodi (California)

**Lodi** on linn USA-s California osariigis San Joaquini maakonnas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 62 134. Aastal 2000 oli 68 000.

Lodi asutati 1859 pärast California kullapalaviku lõppu. Asula sai 1869 raudteeühenduse ja 1906 linnaõigused. Lodi on nime saanud Itaalias asuva Lodi linna järgi. Kuni 1874. aastani oli linna nimi **Mokelumne**.

Linn on tuntud Primitivo veini tootmise keskusena. 19. sajandil rajati Lodisse saeveski, viljaveski, mitmed viinamarjaistandused ja viljapuuaiad. Tänapäeval on Lodi piirkonnas mitmed suurtootmise, üldteenuste ja põllumajanduse ettevõtted.

Lodis on jahedad ja sademeterohked talved ning kuumad ja kuivad suved. Keskmine temperatuur jaanuaris on 13 °C ja juulis 33 °C. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur, milleks oli 44 °C, registreeriti 15. juunil 1961. Külmarekordiks on 11. jaanuaril 1949 mõõdetud -12 °C. Sademeid langeb 462 mm aastas. Jaanuar on sademeterohkeim kuu. Lumesadu on haruldane, kuid 12. jaanuaril 1930 langes 3,8 cm lund.

## Sõpruslinnad
Lodil on 2 sõpruslinna.

*  Kōfu, Jaapan
*  Lodi, Itaalia

## Viited

## Välislingid
*Lodi ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Cantagallo vald (Itaalia)

**Cantagallo** on vald (*comune*) Itaalias Toscana maakonnas Prato provintsis.

423 meetri kõrgusel merepinnast asuva Cantagallo asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta. 

Cantagallo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Barberino di Mugello (FI), Camugnano (BO), Montale (PT), Montemurlo, Pistoia (PT), Sambuca Pistoiese (PT), Vaiano, Vernio.

Cantagallo halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Carmignanello, Fossato, Gavigno, Gricigliana, Il Fabbro, L'Acqua, La Villa, Luicciana, Migliana, La Rocca di Cerbaia, Usella.

## Vaatamisväärsused
### Sakraalarhitektuur
* San Lorenzo kirik Fossatos, XI sajand
* Santa Maria kirik Castello Averardis, XII sajand
* San Michele kirik Luiccianas, XII sajand
* San Biagio kirik, XIII sajand
* Santa Maria Assunta kirik, XX sajand
* San Lorenzo kirik Usellas, X sajand
* San Michele kirik Codilupos
* San Rocco oratoorium Fossatos, XVIII sajand
* San Donato oratoorium l'Acquas

### Muud vaatamisväärsused
* Rocca di Cerbaia, XI sajandi kindluse varemed
* Ponte di Cerbaia
: Cerbaia sild Bisenzio jõel
* Bosco Tondo seikluspark (Gavignos)

### Sõpruslinnad
*  – Zoug

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
River Rouge

**River Rouge** on linn USA-s Michigani osariigis Wayne'i maakonnas. See on üks Detroiti eeslinnadest.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7903. Aastal 2000 oli elanikke 9917.

Linn on nime saanud Rouge'i jõe (*River Rouge*) järgi.

River Rouge'i sai 1899. aastal külaõigused. 1922. aastal sai see linnaõigused.

Linnas asub tööstuslik Zugi saar, mis paikneb Rouge'i jõe suudmes.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli River Rouge'is oli 9917 inimest, 3640 leibkonda ja 2504 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 1434 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 4080 (keskmine tihedus 590/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 52,58%

*mustanahalisi 42,01%
*põlisameeriklasi 0,78% 
*aasialasi 0,16%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,04%  
*teistest rassidest 1,63% 
*kahest või enam rassist 2,80%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,96%.  

3640 leibkonna seas oli 
*36,00% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*31,40% koos elavaid abielupaare; 
*30,40% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*31,20% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*26,30% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*8,90% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,72 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,25 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*31,20% alla 18-aastasi; 
*10,20% 18–24-aastasi; 
*29,20% 25–44-aastasi; 
*18,80% 45–64-aastasi; 
*10,60% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 31 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 89,40 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 84,10 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 29 214 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 33 875 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 35 613 dollarit, naistel 24 391 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 13 728 dollarit.  

22,00% elanikkonnast ja 19,10% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 30,60% alla 18 aastasi ja 10,50% üle 65 aastasi.

## Galerii

Pilt:RiverRougeHighSchoolMI.jpg|River Rouge'i keskkool
Pilt:Clarence B Sabbath Middle School 2.jpg|Sabbath Middle School
Pilt:Ann Visger Elementary School 2.jpg|Visgeri põhikool
Pilt:River_Rouge_Public_Library_(Michigan)_2.jpg|Avalik raamatukogu
Pilt:River Rouge Post Office (Michigan) 2.jpg|Postkontor
Pilt:River Rouge.jpg|Tööstusala piki Rouge'i jõe ääres


## Välislingid
*River Rouge'i ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Regina Tõško

**Regina Tõško** (aastast 1968 **Regina Süvalep**; sündinud 11. juunil 1938 Luuga rajoonis Leningradi oblastis) on Eesti baleriin, ballettmeister-repetiitor ja näitleja. 

Ta lõpetas aastal 1955 Tallinna Koreograafiakooli (Liia Leetmaa klassis). 

Ta oli aastatel 1955–1976 Vanemuise solist, olles aastast 1960 ühtlasi balletitrupi pedagoog, aastast 1974 repetiitor ja aastast 1982 lavastaja assistent. Ta on mänginud ka sõnalavastustes, loonud tantse ja seadnud liikumist (Dmitri Kabalevski "Kevad laulab", 1964).

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1963–1984 abielus Kulno Süvalepaga.

## Tunnustus
* 1988 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Rolle
* 1955 – Pjotr Tšaikovski "Pähklipureja" (Nukk)
* 1958 – Lydia Auster "Tiina" (Mari)
* 1959 – Edvard Grieg "Peer Gynt" (Ingrid ja Roheline tüdruk)
* 1961 – Eduard Tubin "Kratt" (Kratt ja Peretütar)
* 1962 – Nikolai Peiko "Orleans'i neitsi" (Agnes Sorel)
* 1964 – Bertolt Brecht / Kurt Weill "Kolmekrossiooper" (Lucy)
* 1965 – Eduard Vilde / Kulno Süvalep "Raudsed käed" (Juuli)
* 1965 – Kulno Süvalep "Naeratus" (Riina)
* 1967 – Ülo Vinter "Kevade" (Teele)
* 1967 – Igor Stravinski "Ööbik" (Kunstööbik)
* 1967 – Maurice Ravel "Kontrastid: Hispaania rapsoodia" (Naine)
* 1967 – Ain Kaalep "Iidamast ja Aadamast" (Eeva)
* 1968 – Igor Morozov "Doktor Ai-ai-ai" (Tanja ja Pääsuke)
* 1969 – Tammsaare / Kulno Süvalep "Kärbes" (Tiksi)
* 1971 – Astrid Lindgren / Epp Koger "Väike Tjorven, Pootsman ja Mooses" (Pelle)
* 1973 – Kulno Süvalep "Soolaleivapidu" (Aime)
* 1977 – August Kitzberg "Saabastega kass" (Saabastega kass)
* 1978 – Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" (Väike röövlitüdruk)

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
Madude oru needus

"**Madude oru needus**" (vene: "Закля́тие доли́ны змей", poola: "Klątwa Doliny Węży") on Eesti NSV ja Poola koostöös 1988. aastal valminud ulme- ja seiklusfilm.

Filmile kirjutas muusika Sven Grünberg.

## Sisu
Prantsuse lendur Traven leiab 1950. aastate algul ühe sõjalise operatsiooni käigus Indohiinas budistlikust templist kalliskividega kaunistatud laeka ja viib selle Euroopasse kaasa. Kolmkümmend aastat hiljem tuleb ta koos poola orientalisti Jan Tarnasiga ekspeditsioonile Tuhande Mao orgu, kuhu juhatab laekast leitud kaart. Peatselt on nende kannul mustad jõud ja kurjad maod.

## Osatäitjad
*Krzysztof Kolberger – Tarnas
*Roman Wilhelmi – Traven
*Ewa Salacka – Christine
*Zbigniew Lesień – Noiret
*Leon Niemczyk – mustade prillidega mees
*Igor Prezegrodski – Breecher
*Zygmunt Bielawski – Morineau
*Henryk Bista – toimetaja
*Lan Bich – Numi
*Le Van Toan – munk-saatja
*Thinh Trinh – ametnik
*Tuan Tu – I munk
*Minh Tam – II munk
*Huu Hien – III munk
*Sergei Desnitski – Buturlin
*Tõnu Saar – Saar
*Margus Tuuling – inspektor
*Mikk Mikiver – organisatsiooni direktor
*Ain Jürisson – laboratooriumi valvur
*Guido Kangur – ärakaduva lennuki piloot
*Marek Piestrak – ärakaduva lennuki piloot

## Viited

## Välislingid
*
Bisenzio

**Bisenzio** on jõgi Itaalias Põhja-Toscanas, Arno parempoolne lisajõgi.

47 kilomeetri pikkune jõgi voolab esimesed 10 km Cantagallo vallas, järgmised 6 km Vernios, seejärel 8 km Vaianos, 9 km Pratos, 8 km  Campi Bisenzios (Firenze) ning 6 km  Signas (Firenze), kus suubub Arnosse.

## Galerii

Prato-05,02,2012-Bisenzio e Ponte Mercatale.jpg|Bisenzio Pratos
Ponte di Cerbaia 1.jpg|Cerbaia sild Cantagallos
Carmignanello Ponte Rotto 1.jpg|Sessanto sild Carmignanellos
Santa Lucia 28.jpg|Bisenzio Santa Lucias
Bisenzio 001.jpg|Bisenzio suue Signas
Vaiano 04.jpg|Bisenzio Vaianos


## Välislingid
Lurich

**"Lurich"** on 1984. aastal valminud film eesti maadlejast Georg Lurichist. Filmi režissöör on Valentin Kuik ja filmi tootis filmistuudio Tallinnfilm.

## Osatäitjad
*Tõnu Lume – Lurich
*Enn Klooren – Jakob
*Regina Razuma – Anna
*Leonid Ševtsov – politseiülem
*Tatjana Kotova – Sofia Andrejevna
*Rein Karemäe – Berglund
*Tõnu Aav – Grünberg
*Jüri Järvet – advokaat
*Rems Razums – Peeter
*Ain Lutsepp – Madis
*Jüri Krjukov – konferansjee
*Erich Udras – mustkunstnik
*Girta Raudsepp – akrobaat
*Aino Talvi	– Berglundi ema
*Kaarel Toom – hotelli portjee
*Lembit Peterson – Anna mees, skulptor
*Eve Kivi – linnapea proua
*Endel Pärn	– parunihärra
*Omar Volmer – linnapea

## Viited

## Välislingid
*
Emajõe külanõukogu

**Emajõe külanõukogu** (kuni 17. juunini 1954 **Piiri külanõukogu**) oli külanõukogu Luunja valla ja alates 1950. aastast Tartu rajooni koosseisus.

Asutamisel kuulus külanõukogu koosseisu Metsa, Sava, Sääsekõrva, Kalda, Sirgo, Kõivu, Saksa, Saeveski, Siugsoo, Kikaste, Alevi, Poksi, Viira ja Pajupuustuse küla.

3. septembril 1960 liideti külanõukogu Luunja külanõukoguga.
Piiri külanõukogu

**Piiri külanõukogu** oli külanõukogu, mis Muhu valla koosseisu asutamisest 13. septembril 1945 kuni 1950. aastani, aastail 1950–1959 Orissaare rajooni ja aastail 1959–1960 Kingissepa rajooni koosseisu.

Asutamisel kuulusid külanõukogu koosseisu Piiri, Vanamõisa, Ridasi, Nurme, Aljava, Linnuse, Leeskopa, Nautse, Tupenurme, Kapi, Kallaste, Raugi, Ranna ja Pallasmaa küla.

Seadlusega 17. juunist 1954 ühendati külanõukoguga Pöitse külanõukogu.

Seadlusega 3. septembrist 1960 liideti külanõukogu Hellamaa külanõukoguga Muhu külanõukoguks.
Krabi külanõukogu

**Krabi külanõukogu** oli külanõukogu Varstu valla koosseisus 1945–1950 ja Antsla rajooni koosseisus 1950–1954.

Asutamisel kuulus külanõukogu koosseisu Mutemetsa, Krabi, Soolätte, Tikuta, Kahrosoo, Harjuküla, Paganamaa, Rüütli ja Tagakolga küla.

1954. aastal arvati külanõukogu Varstu külanõukogu koosseisu.
Kuldre külanõukogu

**Kuldre külanõukogu** oli külanõukogu Urvaste valla koosseisus aastail 1945–1950 ja Antsla rajooni koosseisus aastail 1950–1954. 

1954. aastal liideti külanõukogu Urvaste külanõukoguga.
Alcamo Santa Maria Assunta basiilika

**Alcamo Santa Maria Assunta basiilika** (*Basilica di Santa Maria Assunta* ('Taevasse Läinud Püha Maarja basiilika'), *Chiesa Madre*, *Chiesa Matrice* ('Jumalaema kirik')) on kirik Sitsiilias Alcamo kesklinnas *[[piazza Ciullo]]* kõrval, Alcamo peakirik.

Samal kohal oli 14. sajandil rajatud kultushoone, millest on säilinud väike  kellatorni portaal (1499), mis omistatakse Bartolomeo Berrettarole, ning gooti stiilis La Santa Spina kabel (1430). Praegune hoone on saadud endise hoone ümberehitamisel 17. sajandist 1669  Angelo Italia ja Giuseppe Diamante juhendamisel. Klassitsistlik fassaad pärineb 1786. aastast.

Kirik on kolmelööviline, Guglielmo Borremansi freskodega apsiidis ja kuplil. Külgkabelites  on Antonello Gagini tööd, sealhulgas marmorist triptühhon (Madonna pühade Filippuse ja Jaakobuse vahel; 1519).

Aastal 2010 avati kiriku juures vaimuliku kunsti muuseum, kus eksponeeritkse töid Alcamo kirikutest. Nende seas on 14. sajandist pärit maalingutega rist.

## Välislingid
*Sissekanne valla kodulehel
Eesel heliredelil

"**Eesel heliredelil**" on Eesti 1993. aasta joonisfilm, mille režissöör on Peep Pedmanson. Joonisfilmi tootis filmistuudio Tallinnfilm.

Filmi pikkus on 20 minutit. Muusika autor on Riho Sibul.

## Viited
Hotell E

"**Hotell E**" on Eesti animafilm, mille režissöör on Priit Pärn. Animafilmi tootis filmistuudio Tallinnfilm. 

Film on 30 minutit pikk ja see on mõeldud täiskasvanutele.

## Viited
Põld (film)

"**Põld**" (*[[Vene keel|vene k.]] «Поле»)* on 1978. aastal ilmunud animafilm, mille režissöör on Rein Raamat.  

Multifilm räägib raskest ja õilsast põllutööst. Filmi peetakse ka motivatsiooni kaotamise ja selle taasleidmise metafooriks. Film on mõeldud täiskasvanutele. 

## Auhinnad ja Festivalid
*"Põld" on osalenud kokku kümnel filmifestivalil ja auhinna pälvinud kahel.*

**Premeeritud**

* 1979 *[[Üleliiduline filmifestival]]*: *Turkmeeni NSV Kunstnike Liidu auhind.*
* *1980 [[Nõukogude Eesti filmifestival]]: I auhind - režissööritöö multifilmis.*

##### Osalus
* Üleliiduline filmifestival   (NSVL - 1979)
* Festival de Cannes   (Prantsusmaa - 1979 )
* Nõukogude Eesti filmifestival   (NSVL - 1980)
* Varna maalima animafilmide festival   (Bulgaaria - 1979)
* FILMEX-80 rahvusvaheline filmifestival   (USA  - 1980)
* Annecy rahvusvaheline animafilmide festival   (Prantsusmaa - 1987)
* CINANIMA animafilmide filmifestival   (Portugal - 1990)
* Rouen Nordic   (Prantsusmaa - 1990)
* Tampere filmifestival   (Soome - 1991)
* PÖFF *Animated Dreams* - animafilmide festival  (Eesti - 2011)
Lend (film)

"**Lend**" on 1973. aastal ilmunud animafilm, mille režissöör on Rein Raamat. Film on mõeldud täiskasvanutele.
Külma kõhuga… kuid roheline

"**Külma kõhuga ... kuid roheline**" on 1992. aasta Eesti animafilm, mille režissöör on Hillar Mets. Filmi tootis filmistuudio Tallinnfilm. 

Animafilm on lugu nooruslikust hädavaresest vargast. Animafilmis on kasutatud Hillar Metsa karikatuure.

## Viited
Kartuliporss

**Kartuliporss** ehk **kartulipõrsad** on väidetav eesti rahvustoit: praetud sealihast ning kartulipudrust valmistatud õhuke ahjus küpsetatav kook või pätsikesed.

Samas pole kartuliporsi kui eesti rahvustoidu kohta gastronoomilistes allikates muid viiteid peale tuntud vene skandinavisti ja kulinaariateadlase William Pohljobkini 1978. aasta raamatu "Meie rahvaste rahvusköögid" ("Национальные кухни наших народов"), kus leidub ohtralt muidki vigu (näiteks nimetatakse eesti rahvustoitudena "makskastmess" ja "hautagul kala"). Kogu järgnev  "kartuliporsi" kajastus tugineb Pohljobkinile.

## Viited

## Välislingid
* Toidu valmistamisõpetus (vaadatud 17.10.2013)
Bubert

**Bubert** () on õhuline pudrutaoline magustoit, mis on valmistatud piimast, jahust, suhkrust ja vahustatud munadest. 

Bubertit serveeritakse jahtunult kisselli või kompotiga või lihtsalt moosisilmaga.

## Õhuline bubert
### [[Lia Virkus]]e [[retsept]]i koostisosad
* 1 liiter piima
* 125 g nisujahu
* 150 g suhkrut
* 5 munakollast
* 3 munavalget
* vedelat toormoosi või kisselli (serveerimiseks)

### Valmistamine
Sellest kogusest jätkub neljale. Valmistusaeg: 20 minutit. 
# Enamik piimast kallata potti (jätta väheke piima jahuga segamiseks alles) ja kuumuta keemiseni. Segada kõrvalepandud piim jahuga ja vispeldada kuuma piima hulka. Kuumutada segades, kuni segu pakseneb.
# Vahustada munakollased suhkruga ja segada kuuma piima hulka. Lasta jahtuda ja tõsta vaagnale.
# Lisada munavalged piima-munavahule ja segada pliidil kuumutades ettevaatlikult korra veel läbi. Tõsta valmis bubert kausikestesse ja lasta jahtuda. 

## Buberti variatsioone
Jahu asemel võib valmistamisel kasutada ka mannat (või jahu mannaga pooleks) või riisi, kuid eriline õhulisus saavutatakse just jahu korral.
Bubert on Eesti, Saksa ja Läti köögile omane magustoit. Mannabubert (*mannas buberts*) on lätlaste rahvustoit.

## Viited

## Välislingid
* Buberti valmistamisõpetus Nami-Nami retseptikogust
Piparkook

**Piparkook** on kook või küpsis, mis on valmistatud siirupiga magustatud ja tugevasti vürtsitatud tainast. Piparkoogid on traditsiooniline jõulude ajal söödav magustoit Eestis, Rootsis, Norras, Soomes ja Lätis.

Ehkki piparkooke müüakse hulgaliselt ka poes, on Eestis endiselt levinud komme valmistada neid kodus. Enamasti siiski ei segata piparkoogitainast ise, vaid kasutatakse valmistainast.

Jahus õhukeseks rullitud tainast lõigatakse spetsiaalsete vormide abil välja tükid; traditsioonilised piparkoogikujud on kuusk, kuusirp, täht, kuusnurk, kolmnurk, õun, mehe- ja naisekuju jms.

Ahjuplaadile laotud piparkoogid küpsetatakse praeahjus, enne seda võidakse neid pintseldada muna või piimaga.

Küpsenud piparkookidel lastakse jahtuda ning seejärel kaunistatakse need glasuuriga. Tavaliselt kasutatakse tänapäeval kas poes müüdavat valmisglasuuri või segatakse glasuur valmis kodus poest toodud pulbrist.

Piparkookide valmistamine on tavapärane ühistegevus, mille eri faasides saavad osaleda kõik pereliikmed, kuid eelkõige lapsed.

## Viited

## Välislingid

* "Suur piparkook oli keskajal staatuse sümbol" ERR menu, 23. detsember 2024
Seljanka

**Seljanka** (vene keeles *солянка*, 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algul kasutati kirjapilti *селянка*) on paks liha-, kala- või seenesupp, mis on tugevasti vürtsitatud ning kuhu võib olla lisatud näiteks sibulat, hapukurki, tomatipüreed. 

Seljanka on vene rahvustoit, mis võis omakorda pärineda poola roast bigos.

## Viited
Albi

## Geograafia
* Albi – küla Valgamaal
* Albi – omavalitsusüksus Itaalias
* Albi – linn Lõuna-Prantsusmaal
* L'Albi – Hispaania omavalitsusüksus
Albi vald

**Albi** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas Catanzaro provintsis.

710 meetri kõrgusel merepinnast asuva Albi asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Albi piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Fossato Serralta, Magisano, Pentone, Sellia, Taverna, Zagarise.

Albi halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Buturo, San Giovanni.

## Vaatamisväärsused
* *Museo della Civiltà agrosilvopastorale, delle Arti e delle Tradizioni*
**Abbazia di Santa Maria di Pesaca*

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)