Pööre (keeleteadus)

**Pööre** on tegusõna grammatiline kategooria, mis näitab,
* et tegevus lähtub alusega tähistatavast tegijast, 
* milline on tegija seos kõneleja ja kuulajaga.
## Eesti keel
Pöördekategoorial kolm ainsuslikku ja kolm mitmuslikku liiget. Need pöördekategooriad esinevad
* kindla kõneviisi jaatavas kõneliigis: *Ma *'söön** šokolaadi''
* [[tingiv kõneviis|tingiva kõneviisi]] jaatavas kõneliigis: ''Ma **oleksin** kukkunud''
* [[käskiv kõneviis|käskiva kõneviisi]] jaatavas ning [[Eitav kõneliik|eitavas kõneliigis:]] ***Ärge*' segage! **Tooge** süüa!*
Kindla ja tingiva kõneviisi eitavas kõneliigis ning [[Kaudne kõneviis|kaudses kõneviisis]] [[pöördetunnus]]ed puuduvad. Sellisel juhul väljendab isikut vastav [[isikuline asesõna]] või [[nimisõna]]: ***Ma** ei söö šokolaadi*; ***Ma** ei oleks kukkunud*; ***Mari** elavat Tartus*.
== Pöördekategooria ainsuslikud liikmed ==
* *'Ainsuse 1. pööre** näitab, et isikuid, kellele tegevus on suunatud, on üks ning see on kõneleja ise. 
: Tegusõna saab olla ainsuse 1. pöördes ainult siis, kui [[alus (keeleteadus)|alus]] on isikuline asesõna'' mina'' ~ '' <nowiki/>ma ''või on lauses juurdemõeldav.
: 1. pöörde tunnus on -***n***: ''Ma laula**n** kõva häälega''; ''Armasta**n** tantsida.''
* **Ainsuse 2. pööre** näitab, et isikuid, kellele tegevus on suunatud, on üks ning see on kuulaja. 
: Tegusõna saab olla ainsuse 2. pöördes ainult siis, kui alus on isikuline asesõna ''sina ~ sa ''või on lauses juurdemõeldav.
:Ainsuse 2. pööre on võib väljendada ka üldisikut, s.t aluseks võib olla kes tahes isik: ''Näe**d** kogu aeg vaeva, aga silmale nähtavaid tulemusi ei ole.''
: 2. pöörde tunnus on -***d***: ''Sa räägi**d** rumalat juttu'', v.a käskivas kõneviisis'': Tee tööd ja ära virise''.
* **Ainsuse 3. pööre** näitab, et tegevus on suunatud alusele, kes on üks väljaspool kõnesituatsiooni viibiv isik või asi.
: Tegusõna saab olla ainsuse 3. pöördes, kui alus on [[nimisõna]]/[[nimisõnafraas]], [[omadussõna]], nimisõnastunud [[kesksõna]], poolnimisõna ehk kvaasisubstantiiv, [[hulgasõnafraas]], ''[[da-infinitiiv|da]]''[[da-infinitiiv|-infinitiiv]](fraas), [[kõrvallause]] või [[asesõna]], mis viitab väljaspool kõnesituatsiooni viibivale isikule või asjale: ''Jüri tee**b** tööd''. ''Talle meeldi**b** laulda.'' 
: Tegusõna saab olla ainsuse 3. pöördes, kui tegevus on suunatud üldisikule, s.t aluseks saab olla kes tahes isik:'' Oma tööd tule**b** teha rõõmuga''. 
: Ka isikuta lauses kasutatakse ainsuse 3. pööret: ''Hommikul hakka**b** lund sadama''. 
: 3. pöörde tunnus esineb ainult kindla kõneviisi olevikus. 
: 3. pöörde tunnus on -***b.***
== Pöördekategooria mitmuslikud liikmed ==
* **Mitmuse 1. pööre** näitab, et isikuid, kellele tegevus on suunatud, on kaks või enam ning üks neist on kõneleja.  
: Tegusõna saab olla mitmuse 1. pöördes ainult siis, kui alus on isikuline asesõna ''meie ~ me ''või on lauses juurdemõeldav. 
: 1. pöörde tunnus on käskivas kõneviisis -***m***, kindlas ja tingivas kõneviisis -***me*** : ''Me käisi**me** eile Tallinnas. Nähke**m** rohkem vaeva!''
* **Mitmuse 2. pööre** näitab, et isikuid. kellele tegevus on suunatud, on mitu ja vähemalt üks neist on kuulaja. 
: Tegusõna saab olla mitmuse 2. pöördes ainult siis, kui alus on isikuline asesõna ''teie ~ te ''või on lauses juurdemõeldav. 
: 2. pöörde tunnus on -***te***: ''Te vaata**te** liiga palju televiisorit'', v.a käskivas kõneviisis: ''Te minge kooli!''
* **Mitmuse 3. pööre** näitab, et isikuid, kellele tegevus on suunatud, on vähemalt kaks, kuid need ei ole ei kõneleja ega kuulaja. 
: Alus võib olla [[nimisõna]]/[[nimisõnafraas]], [[omadussõna]], nimisõnastunud [[kesksõna]], poolnimisõna ehk kvaasisubstantiiv, [[hulgasõnafraas]], ''[[da-infinitiiv|da]]''[[da-infinitiiv|-infinitiiv]](fraas), [[kõrvallause]] või [[asesõna]], mis näitab, et isikuid, kellele tegevus on suunatud, on vähemalt kaks, kuid need ei ole ei kõnelejad ega kuulajad:'' Kass ja koer lamavad diivanil. Nad mängivad palli.''
:Mitmuse 3. pöörde tunnused esinevad vaid kindla kõneviisi olevikus (tunnus -***vad***) ning kindla kõneviisi [[lihtminevik]]us ja tingivas kõneviisis (tunnus -***d***): ''Nad tee**vad** liiga palju lärmi''; ''Jüri ja Mari rääkisi**d*' mulle uusi uudiseid.*

## Vaata ka
*Pööramine

## Kirjandus
* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut, lk 69-72.

## Välislingid
* http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=3&p1=4&id=186