open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti-Soome maavõistlused poksis

Eesti ja Soome maavõistlusi poksis peeti aastatel 1926–1938 ja uuesti alates 1994. aastast.

## [[1926]]

1. maavõistlus toimus Helsingis 17. detsembril 1926. Soome võitis 5:3.

## [[1927]]

2. maavõistlus toimus Tallinnas 25. novembril 1927. Eesti võitis 5:3.

## [[1928]]

3. maavõistlus toimus Helsingis 14. detsembril 1928. Soome võitis 5:3.

## [[1929]]

4. maavõistlus toimus Tallinnas 6. detsembril 1929. Eesti võitis 4:4, kuna otsustav oli viigilise tulemuse juures raskekaalu võit.

## [[1930]]

5. maavõistlus toimus Helsingis 14. detsembril 1930. Soome võitis 7:1.

## [[1931]]

6. maavõistlus toimus Tallinnas 4. detsembril 1931. Soome võitis 6:2.

## [[1932]]

7. maavõistlus toimus Helsingis 11. detsembril 1932. Soome võitis 6:2.

## [[1933]]

8. maavõistlus toimus Tallinnas 12. novembril 1933. Soome võitis 4:4, kuna otsustav oli viigilise tulemuse juures raskekaalu võit.

## [[1934]]

9. maavõistlus toimus Helsingis 21. novembril 1934. Soome võitis 5:3.

## [[1935]]

10. maavõistlus toimus Tallinnas 3. novembril 1935. Eesti võitis 6:2.

## [[1936]]

11. maavõistlus toimus Viiburis 1. novembril 1936. Soome võitis 5:3.

## [[1937]]

12. maavõistlus toimus Tallinnas 4. novembril 1937. Eesti võitis 5:3.

## [[1938]]

13. maavõistlus toimus Helsingis 1. novembril 1938. Eesti võitis 5:3.

## [[1939]]

Kuna maavõistlus toimus harilikult aasta lõpul, jäi 1939. aasta maavõistlus ära Soome osalemise tõttu Teises maailmasõjas. Edaspidi polnud enam Eesti riiki. Järgmine maavõistlus toimus juba pärast Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamist, 1994. aastal.

## [[1994]]

14. maavõistlus toimus 24. septembril Kotkas. Soome võitis 9:3.

## [[1995]]

15. maavõistlus toimus 2. septembril Narvas. Soome võitis 7:5.

## [[1996]]

16. maavõistlus toimus 8. septembril Kirkkonummel. Soome võitis 8:4.

## [[1997]]

17. maavõistlus toimus 20. septembril Tallinnas. Eesti võitis 8:4.

## [[1998]]

18. maavõistlus toimus 21. novembril Lahtis. Soome võitis 7:5.

## [[1999]]

19. maavõistlus toimus 26. septembril Sillamäel. Eesti võitis 6:6, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav üliraskekaalu võit. Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Eesti sai siin loobumisvõidu.

## [[2000]]

20. maavõistlus toimus 22. oktoobril Helsingis. Soome võitis 7:4.

## [[2001]]

21. maavõistlus toimus Tallinnas. Soome võitis 7:5.

## [[2002]]

22. maavõistlus toimus Heinolas. Soome võitis 6:4.

## [[2003]]

23. maavõistlus toimus Tallinnas. Soome võitis 4:3.

## [[2004]]

24. maavõistlus toimus Kirkkonummel. Soome võitis 6:5.

## [[2005]]

25. maavõistlus toimus 9. oktoobril Tartus. Soome võitis 7:4.

## [[2006]]

26. maavõistlus toimus 8. oktoobril Lohjas. Soome võitis 6:3.

## Vaata ka
*Eesti NSV - Soome sõpruskohtumised poksis
1928. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**Eesti-Soome 1928. aasta maavõistlus poksis** toimus 14. detsembril Helsingis Remanderi maja Valges saalis (Aleksanterinkatu 16). Soome võitis 5:3.

Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Runar Dickman (FIN) – Valter Mürk (EST) 3 – 0

Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Nils Strömberg (FIN) – Erich Taar (EST) 3 – 0

Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Sulo Tirinen (FIN) – Anatoli Luts (EST) TKO 1

Kergekaal (kuni 61,2 kg): Walfrid Resch (FIN) – Hugo Saasepp (EST) 3 – 0

Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Kaarlo Väkevä (FIN) – Artur Maasik (EST) KO 3

Keskkaal (kuni 72,6 kg): Valter Palm (EST) – Johan Hellström (FIN) 3 – 0

Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Roman Kuura (EST) – Holger Westerberg (FIN) 3 – 0

Raskekaal (üle 79,4 kg): Karl Tender (EST) – Wulff Gourewitsch (FIN) RSC 3

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis
Arno Arrak

**Arno Arrak** (sündinud 5. märtsil 1963) on eesti kunstnik.

Ta emigreerus aastal 1989 Kanadasse. Elab USA-s.

Ta harrastab kujutluslikku (meditatiivset) maastikumaali.

Aastal 2001 oli tal näitus Tallinna Linnagaleriis.

## Pere
Tema isa oli kunstnik Jüri Arrak ja ema oli nahakunstnik Urve Arrak.

Aastast 2000 on tema abikaasa Katrin Tammik-Arrak.

## Viited

## Välislingid
*Arno Arraku koduleht
1938. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 1938. aasta [[Eesti-Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus Helsingis 1. novembril 1938. Eesti võitis 5:3.

Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Olli Lehtinen (FIN) – Arnold Torpel (EST) 3 – 0

Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Veikko Huuskonen (FIN) – Boriss Gridin (EST) 3 – 0

Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Karl Käbi (EST) – Eino Pelkonen (FIN) 3 – 0

Kergekaal (kuni 61,2 kg): Harald Kanepi (EST) – Leo Novola (FIN) 3 – 0

Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Sulo Rossi (FIN) – Voldemar Röding (EST) 2 – 1

Keskkaal (kuni 72,6 kg): Anton Raadik (EST) – Viljo Suhonen (FIN) 2 – 1

Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Valentin Issajev (hiljem Vallo Leet) (EST) – Hannes Koivunen (FIN) 2 – 1

Raskekaal (üle 79,4 kg): Martin Linnamägi (EST) – Kaleva Sampila (FIN) 2 – 1
Ivar Kull

**Ivar Kull** (25. november 1928 Tallinn – 28. juuni 1989 Viljandi) oli eesti loogik, matemaatik ja informaatik.

1948. aastal lõpetas ta kuldmedaliga Tartu 1. Keskkooli. 1953. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatikuna.

1958. aastal kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Kahekordsete summeeruvate ridade korrutamine" (juhendaja professor Gunnar Kangro).

1959–1961 oli ta vastloodud ülikooli arvutuskeskuse esimene juhataja.

Ta oli TRÜ dotsent, õpetas TRÜ-s programmeerimist ja matemaatilist loogikat. Uurimistöös tegeles loogiliste paradokside matemaatilise käsitlusega, matemaatilise planeerimise metoodikaga, inimese vaimse tegevuse modelleerimisega ja matemaatilise semiootikaga.

Ta oli Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige.

Ivar Kull on maetud Tartusse Vana-Jaani kalmistule.

## Teosed
*Ivar Kull. *Reaalmuutuja funktsioonide teooria*. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1962 (2. trükk 1963.)
*Ivar Kull. *Matemaatiline loogika*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964
*Ivar Kull. *Arvutid ja programmeerimine. 1.*  Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1965
*Ülo Kaasik, Ain Korjus, Ivar Kull. *Programmeerimine* Tallinn: Valgus, 1971
*Ülo Kaasik, Ivar Kull. Programmeerimine ALGOLis. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1972

## Viited
Tartu Ülikooli arvutuskeskus

**Tartu Riikliku Ülikooli arvutuskeskus** oli Tartu Riiklikus Ülikoolis 1959. aastal tööd alustanud allüksus.

Arvutuskeskus asutati 1958. aastal, kui Tartu Riiklik Ülikool sai arvuti Ural-1. Esimesed matemaatikud ja elektroonikainsenerid asusid keskuses tööle jaanuaris 1959.

Arvutuskeskus asus Ülikooli tänaval 18a ülikooli kohviku kõrval, seejärel Tõnissoni tänaval praeguses Eesti Üliõpilaste Seltsi majas, ning 1972. aastal lõppes kolimine Liivi tänavale.

Arvutuskeskuse esimene juhataja oli loogik Ivar Kull.

2000. aastal nimetati arvutuskeskus infotehnoloogia osakonnaks, IT-osakond paikneb 2002. aasta sügisest arvutuskeskuse algsel aadressil Ülikooli tänaval.

2008. aastal loodi Tartu Ülikooli teadusarvutuste keskus, mida nimetatakse jätkuvalt suupäraselt arvutuskeskuseks. Teadusarvutuste keskus paikneb Tartu Ülikooli Delta keskuses ja Lossi tänav 3 õppehoones.

## Viited
Jaan Tõnissoni tänav

**Jaan Tõnissoni tänav** on Jaan Tõnissoni auks nimetatud tänav Tartus.

Tänav algab Kastani tänava ja Julius Kuperjanovi tänava ristmikult, kulgeb edelasse ning lõpeb Vaksali tänaval. Tänavast vasakul pool on Vaksali park, paremal pool on majad. Tõnissoni tänav ristub Kooli tänava ja Anna Haava tänavaga (mõlemaga paremalt). Tänava pikkus on umbes 330 meetrit.

Tänava varasemad nimed on **Viljandi tänav** (**Fellinsche Straße**, kuna oli jätkuks teisel pool raudteed kulgevale Viljandi maanteele) ja 14. aprillist 1961 **Juri Gagarini tänav** (Juri Gagarini auks). 1987. aasta sügisel, kui oli plaanis nimetada Hiinalinna Gvardeiskaja tänav J. Gagarini tänavaks, siis et vältida kahe samanimelise tänava teket Tartus, oleks praegune J. Tõnissoni tänav saanud Seltsi tänavaks. Praegust nime kannab endine Viljandi tänav 1.septembrist 1989.

Tänava suurim majanumber on 13, paarisnumbriga majad puuduvad, sest sel tänavapoolel on park. Enne hoonestuse hävimist Teises maailmasõjas oli Viljandi tänav asustatud mõlemalt poolt ja olid ka paarisnumbrid. 

Tõnissoni tänaval asuvad Eesti Üliõpilaste Seltsi maja ja Miina Härma gümnaasiumi hoone.

## Galerii

File:Tõnissoni 1, Tartu.jpg|Tõnissoni 1, Eesti Üliõpilaste Seltsi maja
Pilt:Gümnaasiumihoone Tartus J.Tõnissoni 3, 1914.a. 1.JPG|J.Tõnissoni 3, Miina Härma Gümnaasium
File:Tõnissoni tn.,vaksali tn. poolt.JPG|


## Viited

## Välislingid
Semantiline supositsioon

**Semantiline supositsioon** (*suppositio semantica*) on supositsioon (formaalse supositsiooni ja materiaalse supositsiooni kõrval), mille puhul mingit väljendit kasutatakse selleks, et rääkida mis tahes sama tähendusega väljendist.

Mõiste võttis kasutusele Niels Egmont Christensen artiklis "The Alleged Distinction between Use and Mention" (*[[Philosophical Review]]*, kd 76, lk 1967, lk 358–367.) Ta toob näitena laused 

:(1) Ära mitte iial ütle "mitte iial".
:(2) "Okulist" tähendab sedasama mis "silmaarst".

Esimeses lauses on tsitaadis esinev väljend semantilises positsioonis ja teises lauses teises tsitaadis tsiteeritav väljend on semantilises supositsioonis.

See mõiste on vähe kasutust leidnud.   

## Kirjandus
*Eugênio Pagotti. Inserções enunciativas, autonímia e a atualidade do conceito de suposição semântica. – *[[Interdisciplinar]]*, kd 2, 2006, nr 2. Sama: *[[Filología e Lingüística Portuguesa]]*, 2006, nr 8.
Lääne maakonna mereosade loend

*Siin on loetletud Lääne maakonna territooriumile jäävaid lahtesid ja väinu.*

*Soome laht
*Keibu laht
*Dirhami laht
*Hara laht (Noarootsi)
*Paslepa laht
*Voosi kurk (väin)
*Haapsalu laht
**Tagalaht
**Rokkasilm (väin)
**Kropi silm (väin)
**Tahu laht
**Ninaauk (laht)
**Nodaski laht
**Klippa lõuk (laht)
**Killaste silm (väin)
**Saunja laht
**Riimi meri (laht)
**Saaremõisa laht (käsitletakse ka rannajärvena)
**Suur viik (laht)
**Eeslaht
*Väinameri
*Pusku viik (laht)
*Topu laht
**Lõpe laht
*Matsalu laht
**Saimi laht
*Topi laht
*Mõisaküla laht
*Suur väin
*Türni lõpp (laht)
*Mõniste laht
*Viire kurk (väin)
*Saare kurk (väin)
*Rame laht
**Vanalubi laht
**Mõisalaht
*Ruilõpp
*Liivi laht

*Vormsi saare ümbrus*

*Invike (laht)
*Obholmsviken (laht)
*Kroken (laht)
*Sviby laht
*Humleviken (laht)
*Öknasviken (laht)
*Hullo laht
*Austurvike (laht)
*Sandviken (laht)
*Hari kurk (väin)
*Västerviken (laht)
*Borrbyviken (laht)
*Rälby laht
*Rännan (laht)
*Rälby Austurvike (laht)
*Tjucsundet (väin)
*Diby laht
*Oxtainvike (laht)
Lääne maakonna saarte loend

*Siin on loetletud Lääne maakonna territooriumile jäävaid saari.*

*Ahessäär
*Alarahu
*Endurahu
*Esirahu
*Gutagrunne
*Hanemaa
*Harilaid
*Hobulaid
*Hosgrunne
*Härglaid
*Härjamaa
*Ipurahu
*Kadrinarahu
*Kajakarahu
*Kakrarahu
*Karurahu
*Kibissäär
*Killasterahu
*Kingissepalaid
*Kivirahu
*Kodurahu
*Koharahu
*Kolmenasv
*Koplirahu
*Korset
*Kumari saar
*Kõrgrahu
*Kärkgrunne
*Kübarrahu
*Lammaslaid
*Langgronne
*Laususäär
*Liia saar
*Maielaid
*Mallerahu
*Merikajakarahu
*Mihkrahu
*Millasanken
*Moori säär
*Mustarahu
*Mustassaar
*Ninarahu
*Norrsanken
*Nätegrunne
*Oorahu
*Osmussaar (*Odensholm*)
*Paljarahu
*Paljaslaid
*Papilaid
*Papirahu
*Pasilaid (*Pasja*)
*Paskarahu
*Pihlalaid
*Pisukerahu
*Plokilaid
*Polvergimadal
*Pudurahu
*Põdrarahu
*Pöia rahu
*Rohelserahu
*Rohenina
*Roograhu
*Ruilaid
*Rukkirahu
*Räimerahu
*Salsgrunne
*Seasaar (*Mäln*)
*Siimurahu
*Silmarahu
*Sipelgarahu
*Sitarahu
*Skoggrunne
*Stora Åbbargrunne
*Storstaingrunne
*Sunna Åbbargrunne
*Sunnasanken
*Suurlaid
*Suurrahu
*Suurrahu
*Sõmeri saar
*Tagarahu
*Tauksi saar
*Tiirurahu
*Tjuka
*Tondirahu
*Tälmen
*Tälms Norrgrunne
*Ulassaar (*Olasäurn*)
*Umpu saar
*Unnikarahu
*Uulutilaid
*Vaherahu
*Valgerahu
*Valgerahu
*Varsarahu
*Vipa
*Vormsi saar (*Ormsö*)
*Väike Härjamaa
*Väike Kakrarahu
*Väike Munarahu
*Väike Pudurahu
*Väike Roograhu
*Väike Siimurahu
*Väike-Tjuka saar (*Lilltjuka*)
*Väikerahu
*Ärmarahu
*Öörahu
*Ülerahu
Peeter Villmann

**Peeter Villmann** (sündinud 30. novembril 1949) on eesti tõlkija.

## Pere
Tema isa oli astronoom Charles Villmann. Tema lapsed on Villu Villmann, Tsipe Aavik ja Indrek Hagur.

## Välislingid
*Tõlgitud teoseid
Microsoft Publisher

**Microsoft Publisher** on Microsofti loodud ja Microsoft Office'i kontoritarkvara paketti kuuluv küljendustarkvara.
Frederiksberg

**Frederiksberg** on asum Taanis Pealinna piirkonnas Kopenhaageni linnas.

Ta on endine Kopenhaagenist eraldi paiknenud linn, mis nüüd on osa Kopenhaageni linnast kui asulast, kuid moodustab eraldi Frederiksbergi valla, mis on enklaavina täielikult ümbritsetud Kopenhaageni vallast. 

Frederiksbergis asub Frederiksbergi loss.

Frederiksberg on Tartu sõpruslinn.

## Viited

## Välislingid
*Frederiksbergi koduleht
Laurent Fignon

**Laurent Fignon** (12. august 1960 – 31. august 2010) oli prantsuse elukutseline jalgrattur.

Laurent Fignon võitis aastatel 1983 ja 1984 Tour de France'i ja 1989. aastal Giro d'Italia.
Juhan Liivi tänav

**Juhan Liivi tänav** (kuni 14. maini 1936 *Hetseli tänav*, saksa keeles *Hetzelstraße*) on tänav Tartus.

Juhan Liivi tänav ühendab Baeri tänavat Veski tänavaga, olles seejuures 285 meetri pikkune. Juhan Liivi tänavalt Rahvusarhiivi juurest Baeri tänavale kulgev teelõik kandis varem nime Juhan Liivi põik, kuid nimetati veebruaris 2012 ümber Hezeli tänavaks.

Juhan Liivi tänaval asub Tartu Ülikooli arvutuskeskus koos matemaatika-informaatikateaduskonna hoonega, samuti endine Eesti Ajalooarhiiv (Juhan Liivi 4). Aadressil Juhan Liivi 2d tegutseb Tartu Rahvusvaheline Kool.

Tänav on nimetatud luuletaja Juhan Liivi mälestuseks. Haljasalal Ajalooarhiivi hoone ja Eesti Rahva Muuseumi hoone vahel on Juhan Liivi mälestuskivi.


Toivo Leiger nurgakivi panemisel.jpg|Nurgakivi panemine Liivi 2 hoonele
J.Liivi 3.JPG|Puitelamu, J. Liivi 3
J.Liivi 5.JPG|Puitelamu, J. Liivi 5


## Viited

## Välislingid
Mauri Raus

**Mauri Raus** (27. jaanuar 1942 Tartu – 11. oktoober 1990 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend). 

Aastatel 1965–1977 töötas ta näitlejana Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris.

Raske lapsepõlv jättis jälje kogu tema elule. Ta oli pärit Vägevalt, kus nende kuuelapseline pere 1951. aastal kulakuks tembeldati. Kuigi nad pääsesid Siberisse küüditamisest, tuli neil oma kodust välja kolida ning järgnes väga keeruline eluperiood. Elu lõpupäevil kannatas ta närvikahjustuse all, mis viis surmani Paide haiglas.

## Looming
### Rollid Noorsooteatris
*Boriss Berzer (A. Andrejev, Mikk Mikiver. Otsustage meie üle, inimesed, 1965)
*Sir Sallivan jt (P. Kohout. 80 päevaga ümber maailma, 1966)
*Röövel; Kuninga vahtkond (Jevgeni Švarts. Lumekuninganna, 1966)
*Marcellus (William Shakespeare. Hamlet, 1966)
*1. laskur (Kmicic) (J. Broszkiewicz. Ma jutustan teile oma loo, 1966)
*Vladimir Mokšin (J. Voltšek. Kohtukroonika, 1967)
*Valvur (Jean Anouilh. Antigone, 1967)
*Garik Jevrumjan (A. Hmelik. Rohupudelid, 1967)
*Hääl; Ivan Bukin; Noormees matustel (Maksim Gorki. Ema, 1967)
*Lignière; Kaardiväelane; Kadett (E. Rostand. Cyrano de Bergerac, 1968)
*Margus (August Kitzberg. Libahunt, 1968)
*Polaarrebane (Juhan Smuul. Pingviinide elu, 1968)
*Lugeja (Marie Under, Betty Alver. Hingetulv, 1968)
*Tõnisson (Oskar Luts. Kevade, 1969)
*Molvik (Hendrik Ibsen. Metspart, 1969)
*Mercutio (William Shakespeare. Romeo ja Julia, 1969)
*Garik Jevrumjan (A. Hmelik. Miltoni miljonid, 1970)
*Filmirežissöör (Z. Skowronski. Õnneseen, 1970)
*Happy (Arthur Miller. Proovireisija surm, 1970)
*Cliff (J. Osborne. Vaata raevus tagasi, 1971)
*Sergei (J. Žuhhovitski. Isekeskis ingliteta, 1971)
*Puujalg (Jüri Tuulik. Hübriidgloobus, 1972)
*Gnapheus (J. Broszkiewicz. Kuuenda raamatu lõpp, 1973)
*Zolotujev või Miilits (A. Vampilov. Hüvasijätt juunis, 1973)
*Osatäitja (A. Mann, K. Komissarov. Protsess, 1975)

### Filmirollid
* "Vaikne hooaeg" (1968) – Greban
* "Ta ei olnud üksi" (1969)
* "Risk" (1970)
* "Tuulevaikus" (1970) – Alfred (http://www.imdb.com/title/tt0447499/)
* "Varastatud rong" (1970, NSV Liit, Bulgaaria) – vanemleitnant

### Raamatud
* Valge maur ja tema aur : mõttepudemeid : [valik aforisme]. - Tallinn, 1989
* Hingehaige : [luulekogu]. - Tallinn, 1991

## Isiklikku
Ta oli Linda Rausi poeg. Tema vend Sander Raus oli Eesti Draamateatri ja Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja.

## Kirjandus
* Anne Tuuling, Iivi Lepik. Ma jutustan teile oma loo : Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri teisest lennust. - Tallinn : Valgus, 2006

## Välislingid
*Mauri Raus kino-teatr.ru lehel
Rabivere maastikukaitseala

**Rabivere maastikukaitseala** on kaitseala Raplamaal Kohila vallas Põikma, Mälivere, Aandu, Kadaka, Hageri, Pihali, Rabivere, Adila ja Rootsi külas ning Rapla vallas Röa, Koigi ja Kuku külas. Kaitseala pindala on 2157,6 ha, geograafilised koordinaadid on . 

Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Sootaguse peakraav, Padriku oja, Maidla jõgi, Kaselaug, Pikklaug (Ida-Pikklaug), Pikklaug (Lääne-Pikklaug), Kõnnujärv, Seli raba laugas, Sopi järvik, Sopi järv. 

Rabivere maastikukaitseala kattub Natura-alaga **Rabivere loodusala**. 

Kaitseala on moodustatud aastal 1981 **Rabivere raba kaitsealana**.

Rabivere maastikukaitseala kaitse-eesmärk on:
# elupaigatüüpide – huumustoiteliste järvede ja järvikute, lubjarikkal mullal kuivade niitude, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niitude, puisniitude, looduslikus seisundis rabade, siirde- ja õõtsiksoode, liigirikaste madalsoode, vanade loodusmetsade, vanade laialehiste metsade, rohunditerikaste kuusikute, soostuvate ja soo-lehtmetsade ning siirdesoo- ja rabametsade, samuti eesti soojumika (*Saussurea alpina ssp. esthonica*) kaitse;
# soomaastiku, erinevate sootüüpide, sealse elustiku ning kohalike veevarude kaitse ja säilitamine.

## Vööndid

* Rabivere piiranguvöönd (1800,4 ha),
* Rabivere sihtkaitsevöönd (357,1 ha).

Rabivere maastikukaitseala Keskkonnaregistri kood on KLO1000246.

## Välislingid

*Rabivere maastikukaitseala
*
*Rapla raj. RSN TK otsus nr. 268 Looduskaitse kohta Rapla rajoonis
Rabivere soo

**Rabivere soo** ehk **Hagudi soo** ehk **Rabivere raba** on raba Raplamaal Kohila vallas ja alevis. Soo jääb Rabivere maastikukaitseala piiresse.

Soo jääb Kohila alevist edelasse. Raba on osa Rabivere maastikukaitsealast, välja arvatud loode- ja läänepoolne osa, kus toimub freesturba tootmine. Rabast kagu poole jääb Kõnnu raba, lääne poole jääb Pihali soo. Mõlemad kuuluvad Rabivere maastikukaitsealale ja kõik koos moodustavad peaaegu katkematu rabamassiivi. Rabas on hulgaliselt laukaid (Pikklaug, Kaselaug). Kuna piirkonnas on palju karsti, siis kaovad rabast väljuvad veed peagi maa alla (Urge kurisu). Raba servades ja laugaste ümbruses kasvab laiguti jõhvikaid. Raba sügavuseks hinnatakse kuni 6 m, suhteliseks kõrguseks kuni 3 m, seega on turbalasundi paksus kohati üle 8 m. Raba on vähe uuritud. Kaitse alla võeti aastal 1981. Ei ole lubatud vee reguleerimist ja turba tootmist. Raba on tähtis maastikuliselt, ökoloogiliselt ja veesäilitusalana, samuti jõhvikasoona ja karstialade toitealana. Kuid raba seisund on kohati ebarahuldav (kuivenduse ja freesturba pärast).

## Välislingid
*
Kim Britov

**Kim** Nikolajevitš **Britov** (8. jaanuar 1925 Sobinka – 5. jaanuar 2010 Vladimir) oli vene maalikunstnik.

## Tunnustus
* 1995 Venemaa teeneline kunstnik
* 2002 Issaak Levitani nimelise preemia laureaat
* 2003 Vladimiri aukodanik
Pihali soo

**Pihali soo** on soo Raplamaal Pihali, Adila, Põikma ja Rabivere külas. Pihali soo kuulub Rabivere maastikukaitseala lahusossa, mida põhiosast eraldab Hageri–Kodila–Kuusiku tee.

## Vaata ka

* Rabivere soo
Ruunavere sild

**Ruunavere sild** on sild Märjamaa vallas Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 48. kilomeetril üle Kasari jõe. Sild ehitati aastal 2004. Silla pikkus on 4,78 m, laius on 28 m, sõidutee laius on 11 m.

Maanteeameti sildade registris on silla number 266.

## Välislingid

* Ruunavere sild, muis.ee
Leo Kokle

**Leo Kokle** (3. märts 1924 Alūksne – 7. detsember 1964 Riia) oli Läti maalikunstnik. 

Alustas kunstiõpinguid 1942. aastal professor Tillbergi stuudios, 1944–1947 õppis Läti Kunstiakadeemias, kuid oli sunnitud õpingud katkestama nõrga tervise (luutuberkuloos) tõttu. Maalis peamiselt tundlikke portreid, hilisemal loomeperioodil ka värvijulgeid maastikke. Tema tööd eristusid oma aja pealesunnitud sotsialistliku realismi kaanonist. Oli 1956 üks noorte kunstnike näituse traditsiooni algataja. 

Abiellus 1956, aastal Terēze Vilcānega. Koklel oli Läti kunsti- ja kultuuriinimeste seas lai suhtlusringkond, vaatamata oma väiksele kasvule ja küürule elas ta Riias kaunis tormilist seltsielu. Oli küllalt tugev maletaja. 

Raimonds Pauls on Läti Rahvusteatri jaoks kirjutanud Kokle elust muusikali "Leo. Viimane boheem" (2010).

Leo Kokle on maetud Riia Metsakalmistule.
Vanamõisa mõisa park

**Vanamõisa mõisa park** on kaitsealune park Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Seira külas. Pargi pindala on 6,2 ha. Pargi geograafilised koordinaadid on . Park jääb Vanamõisa jõest ida poole ja Kirbla–Rumba–Vana-Vigala teest lõuna poole. Kaitseala koosseisu on arvatud ka allee, mis jääb Kirbla–Rumba–Vana-Vigala teest põhja poole.

## Vaata ka

*Vanamõisa mõis

## Välislingid

*
* 
*Lihula Rajooni TSN TK otsus 25.04.1958 nr. 34 Looduskaitse olukorrast Lihula rajoonis
Vanamõisa mõis

**Vanamõisa mõis** on mitme mõisa nimi:
***[[Vanamõisa mõis (Keila)|Vanamõisa mõis]]** (*Wannamois*) – rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal
***[[Vanamõisa mõis (Kose)|Vanamõisa mõis]]** (*Wannamois*) – Saarnakõrve mõisa karjamõis Kose kihelkonnas Harjumaal
***[[Vanamõisa mõis (Kirbla)|Vanamõisa mõis]]** (*Wannamois*) – rüütlimõis Kirbla kihelkonnas Läänemaal
***[[Vanamõisa mõis (Ridala)|Vanamõisa mõis]]** (*Wannamois*) – poolmõis Ridala kihelkonnas Läänemaal
***[[Vanamõisa mõis (Haljala)|Vanamõisa mõis]]** (*Altenhof*) – rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal
***[[Vanamõisa mõis (Rõuge)|Vanamõisa mõis]]** (*Altenhof*) – Rõuge mõisa karjamõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal
***[[Vanamõisa mõis (Viitina)|Vanamõisa mõis]]** (*Alt-Kosse*) – Viitina mõisa kõrvalmõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal
***[[Vanamõisa mõis (Halliste)|Vanamõisa mõis]]** (*Friedrichsheim*) – rüütlimõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal
***[[Vanamõisa mõis (Leebiku mõisa kõrvalmõis)|Vanamõisa mõis]]** (*Althof*) – Leebiku mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal
***[[Vanamõisa mõis (Patküla mõisa karjamõis)|Vanamõisa mõis]]** (*Althof*) – Patküla mõisa karjamõis Helme kihelkonnas Viljandimaal
***[[Vanamõisa mõis (Holstre)|Vanamõisa mõis]]** (*Pihla-Althof*) – Holstre mõisa karjamõis Helme kihelkonnas Viljandimaal
***[[Vanamõisa mõis (Taagepera mõisa karjamõis)|Vanamõisa mõis]]** (*Alt-Wagenküll*) – Taagepera mõisa karjamõis Helme kihelkonnas Viljandimaal
***[[Vanamõisa mõis (Holdre )|Vanamõisa mõis]]** (*Wanamõisa*) – Holdre mõisa karjamõis Helme kihelkonnas Viljandimaal
***[[Vanamõisa mõis (Torma)|Vanamõisa mõis]]** (*Alt-Padefest*) – Torma mõisa kõrvalmõis Torma kihelkonnas Tartumaal
***[[Vanamõisa mõis (Otepää)|Vanamõisa mõis]]** (*Althof*) – Arula mõisa karjamõis Otepää kihelkonnas Tartumaal
***[[Vanamõisa mõis (Sangaste)|Vanamõisa mõis]]** (*Althof*) – Restu mõisa karjamõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal
***[[Vanamõisa mõis (Võnnu)|Vanamõisa mõis]]** (*Marienhof*) – Alatskivi mõisa karjamõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal
***[[Vanamõisa mõis (Maarja-Magdaleena)|Vanamõisa mõis]]** (*Althof*) – Saare mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal
***[[Vanamõisa mõis (Kodavere)|Vanamõisa mõis]]** (*Althof*) – Alatskivi mõisa karjamõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal

## Vaata ka
***[[Luunja-Vanamõisa mõis]]** (*Wannamois*) – Luunja mõisa kõrvalmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal
***[[Saare-Vanamõisa mõis]]** (*Althof*) – Saare mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal
***[[Taagepera-Vanamõisa mõis]]** (*Alt-Wagenküll*) – Taagepera mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal
Harilik lottsuru

**Harilik lottsuru** (*Hemaris tityus*) on surulaste sugukonda lottsuru perekonda kuuluv liblikaliik.

## Elupaik ja levik
Harilik lottsuru on levinud kõikjal Eestis, kuid pole arvukas. Elupaigaks niidud, pargid, aiad ja metsalagendikud. Valmikud valmivad juunis. Lendavad vaid päikeselistel päevadel. Mai ja juuni päikeselistel päevadel kohtab lottsurusid sageli lendlemas sirelite, tõrvalillede, pusurohtude või padjandflokside õitel.

## Kirjeldus
Väliselt kimalast meenutavad kilejate (soomusteta) tiibade ja lühikese töntsaka kehaga liblikad. Tiivade välisservi ääristab kitsas tume rant. Mõõtmed: tiibade siruulatus on keskmiselt 35 mm. Röövikud toituvad äiataril.

Hemaris tityus - MHNT CUT 2010 0 510 - Strasbourg France - male dorsal.jpg|*Hemaris tityus* ♂ 
Hemaris tityus - MHNT CUT 2010 0 510 - Strasbourg France - male ventral.jpg|*Hemaris tityus* ♂   △
Hemaris tityus - MHNT CUT 2010 0 510 - Strasbourg France - female dorsal.jpg|*Hemaris tityus* ♀ 
Hemaris tityus - MHNT CUT 2010 0 510 - Strasbourg France - female ventral.jpg|*Hemaris tityus* ♀ △ 


## Viited

## Välislingid
*
Tudulinna Rahu kogudus

EELK **Tudulinna Rahu kogudus** on luterlik kogudus Tudulinnas.
Kogudus kuulub Viru praostkonda, varem kuulus Tartu praostkonda.

Koguduse hooldajaõpetaja on Avo Kiir, organist Kaja Viiul. 

Jumalateenistused on kord kuus algusega kell 12.00 Tudulinna kirikus.
Treimani kogudus

EELK **Treimani kogudus** on luterlik kogudus Treimanis.

Kogudus kuulub EELK Pärnu praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Tauno Teder, organist Mall Karp. Juhatuse esimees on Tiiu Hunt.

## Koguduse vaimulikud
*1946–1950, Gustav Küla, hooldajaõpetaja Saardest
*1950–1953, Hillar Põld, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
*1954–1955, Rein Laubach, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*1955–1964, Ain Eenmaa, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*1964–1969, August Arumäe, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*1969–1969, Arnold-Ferdinand Tammik, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*1969–1971, Kalle Mesila, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*1971–1974, Hermann Nirk, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*1975–1978, Villu Jürjo, hooldajaõpetaja Häädemeestelt 
*1978–1980, Reet Mägedi, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*1982–1983, Evald Saag, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
*1983–1984, Tõnu Linnasmäe, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*1984–1990, Richard Võlli, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
*1990–1998, Andres Põder, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
*1992–2002, Enri Pahapill, hooldajaõpetaja Saardest
*2003–2006, Marek Roots, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*2002–2003, Tauno Kibur, hooldajaõpetaja Saardest
*2003–2006, Marek Roots, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*2006–2007, Tiina Janno, hooldajaõpetaja Audrust
*2007–2008, Marek Roots, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
*2008–2012, Enn Auksmann, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
*2012–, Tauno Teder, hooldajaõpetaja Häädemeestelt

Jumalateenistused on kuu kolmandal pühapäeval algusega kell 14.00 Treimani luteri kirikus.
## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Treimani kogudus, e-kirik.eelk.ee, 4. november 2021,
Tarvastu Peetri kogudus

EELK **Tarvastu Peetri kogudus** on luterlik kogudus Tarvastus. 

Kogudus kuulub EELK Viljandi praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on alates 14. juunist 2025 Arvo Lasting, juhatuse esimees on Piret Paal.

Jumalateenistused on kuu 1. ja 3. pühapäeval ning kirikupühadel algusega kell 11.00 Tarvastu Peetri kirikus.

## Koguduse pastoreid ja kirikuõpetajaid

* 16 ..– 1641, Christian Kerner
* 1641–1649,  Erich Papp. 
* 1658–1699,  Stefan Callenius (Stephan Callenis) (surn. 1699) 
* 1700,  Heinrich Teucher
* 1707, Nicolaus Hering 
* 1705–1715, Andreas Stålfot, 
*1711/1719–1727, Anton Theophil Lau, 
* 1716–1721, Christoph  Heinrich oder Christian Hieronymus Vick (1685–1737)
*1746–1748, Johann Friedrich Körber, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1747–1749, Johann Christoph Schmidt, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1767–1779, Friedrich David Lenz, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1779–1788, Johann Adam Andreae, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1789–1795, Johann Christian Friedrich Moritz, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1796–1799, Johann Christian David Moritz, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1799–1807, Karl Ernst von Berg, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1807–1815, Carl Heinrich Julius Paessler, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1816–1841, Justus Johannes Mickwitz, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1842–1872, Paul Carlblom, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1872–1879, Georg Eisenschmidt, Tarvastu Peetri koguduse pastor
*1883–1923, Michael Jürmann, Tarvastu Peetri koguduse kirikuõpetaja, 1898–1920 Viljandi praostkonna praost
*1924–1948, Henrich Rudolf Laas, Tarvastu Peetri koguduse kirikuõpetaja
*1949–1952, August Ruus, Tarvastu Peetri koguduse kirikuõpetaja
*1952–1953, Eduard Salumäe, Tarvastu Peetri koguduse kirikuõpetaja
*1954–1955, Juhan Kallaste, Tarvastu Peetri koguduse diakon
*1955–1987, Harri Haamer, Tarvastu Peetri koguduse kirikuõpetaja
*1987–1990, kogudust hooldas praost Herbert Kuurme, jutlustajana teenisid Harri Haameri lesk Maimu Haamer ja usuteaduse üliõpilane Ano Laan
*1991–1997, Naatan Haamer 
*1999–2006, Markus Haamer (teenis aastatel 1997–1999 samas diakonina)
*2007–2011, Anna-Liisa Vaher (teenis aastatel 2006–2007 samas diakonina)
*2011–2025, Elve Bender
*2025– Arvo Lasting, hooldajaõpetaja Helmest

## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Tarwast, 1843, seite 99–100
S-Video

**S-Video** on videosignaali analoogkujul edastamise liides. S (inglise keeles *Separated* ’eraldatud’) osutab sellele, et heledussignaal (Y) ja värvisignaal (C) edastatakse teineteisest eraldi. S-Video tagab parema kvaliteedi kui komposiitvideo ehk liitvideo, mille korral videosignaal edastatakse ühe kaablisoone kaudu, kuid jääb maha komponentvideost, mis kasutab videosignaali jaoks kolme kanalit. S-Video ei võimalda edastada audiosignaali.

Komposiitvideoga võrreldes jätab S-Video rohkem infot videosignaalist muutmata, mistõttu on pilt teravam ja selgem ning värvid puhtamad.

## Ajaloost
S-Video liidese võttis 1987. aastal kasutusele Jaapani firma JVC oma S-VHS (Super-VHS) videomagnetofonis, et luua kaabli abil ühendus videokaamera ja teleriga. Tänu S-Video kaablile sai S-VHS-kassettidelt vaadata nii kvaliteetset pilti, mida videokassett üldse võimaldas. 

1990. aastatel hakati S-Video pesa lisama ka teistele seadmetele, näiteks DVD-mängijatele, satelliidivastuvõtjatele ja mängukonsoolidele. Aastal 2000 tuli välja ka S-Video valmidusega graafikakaart, mis andis võimaluse ühendada teleri arvutiga.

## Adapterid
S-Video signaali on lihtne muuta komposiitvideoks. Selleks tuleb vaid ühendada heleduse ja värvi kontaktid läbi kondensaatori. Selleks on olemas vastavad adapterid. Vastupidine muutmine (komposiitvideo S-Videoks) on aga palju keerulisem: liitsignaali lahutamiseks läheb vaja kammfiltriga elektroonikalülitust.


File:S-video-connection.jpg
File:Close-up of S-video male connector.jpg
File:Close-up of S-video female connector.jpg


## Vaata ka
*Videosignaal
Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu

**Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu** on maailma suurim raamatukogu. See Washingtonis asuv raamatukogu on asutatud 1800. aastal. Raamatukogus on enam kui 130 miljonit eksemplari säilikuid 470 keeles ning erinevatel meediumitel, sealhulgas üle 32 miljoni raamatu ja 61 miljoni trükise. See on suurim haruldaste raamatute kogu Põhja-Ameerikas. Raamaturiiuleid on ühtekokku 1300 kilomeetrit.
 
Lisaks raamatutele säilitatakse seal muu hulgas ka 14,7 miljonit joonist ja fotot, 5,3 miljonit maakaarti, 3 miljonit helilindistust ning 1,9 miljonit liikuvat pilti. Iga päev lisatakse raamatukogusse keskmiselt 12 000 raamatut ja muud trükist. Raamatukogu haldab ka Riiklikku Filmiregistrit.

## Viited

## Välislingid
Johann Christian Quandt

**Johann Christian Quandt** (29. november 1704 Wolferschwenda – märts 1750 Urvaste) oli Eesti vaimulik ja hernhuutlik kirjamees.

Johann Christian Quandt sündis Wolferschwendas (praeguse haldusjaotuse järgi Tüüringi liidumaal Kyffhäuserkreisis). Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 5. juunil 1725) Jena Ülikoolis. Alates 1728. aastast oli seotud vennastekogudusega. Kuna Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja Heinrich Wollin 1731. aastal suri, siis kutsuti Quandt (Kambja koguduse õpetaja Albrecht Sutori poolt) Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetajaks. Quandt introdutseeriti ametisse 24. septembril 1732, Urvaste koguduse õpetaja oli ta kuni surmani.

## Isiklikku
Urvastesse tööle asunult abiellus ta oma eelkäija Heinrich Wollini lese Katharina Elisabeth (sünd. Hellebold) Wolliniga. Nende poeg Johann Christian Quandt oli hernhuutlik kirjamees.

## Johann Christian Quandti tõlgitud kirjandus
*Kolm kaunist Waggausse Eenkojut, nimmitetu: I.Se wagga Karjus, Hennig Kuse; temmä söämelik Pattustkäändminne, kristlik Elläminne, nink önnis koolminne. II.Se wäikenne Jörgel; temmä ütsindä Elläminne Jummalaga, ussin Töteggeminne, Palwus nink Rahhule olleminne. III.Se hä Näütsik, Armelle Nikolas; temmä eggäpäiwane käük Jummalaga, ja pallaw Arm Kristusse wasta. Selle Ma-Rahwale, kumb nakkap, ehk tahhap nakkada Jummalat Söämest otsma, kihhotamisses nink Perräntullemisses, Ma-keelde ümbretettu /[Tõlkija Johann Christian Quandt vanem]. Tallinn 1776. (kordustrükk, esmatrükk aastast 1737 pole säilinud)
*[Vennastekoguduse lauluraamat tartueesti keeles]/ [Tõlkija Johann Christian Quandt vanem] Ilmus 1741. aastal. Märkus: sisaldas 21 laulu. Tsaari ukaasiga 1743. aastast keelati hernhuutlike raamatute kasutamine ja kättesaadud eksemplarid hävitati. Laulud on uuesti trükitud raamatu "Kolm kaunist Waggause Eenkojut" lisas 1776.

## Viited

## Välislingid
*
Demonstratiiviteooria

**Demonstratiiviteooria** on mitme vaate nimi:
***[[tsiteerimise demonstratiiviteooria]]**
***[[nimede demonstratiiviteooria]]**
Jonathan Bennett (filosoof)

**Jonathan Francis Bennett** (17. veebruar 1930 Greymouth, Uus-Meremaa– 31. märts 2024) oli Uus-Meremaa päritolu Briti filosoof, kes  tegeles peamiselt keelefilosoofiaga ja varauusaja filosoofia ajalooga.

Bennett on õppinud Uus-Meremaa Ülikoolis ja Oxfordi ülikoolis. 

Ta on õpetanud Cambridge'i ülikoolis (1956–1968), Simon Fraseri Ülikoolis (1968–1970), Briti Columbia Ülikoolis (1970–1979) ja Syracuse'i Ülikoolis (1979–1997). 1980. aastal oli ta Oxfordi ülikooli Brasenose'i kolledži Tanneri lektor, 1992. aastal Oxfordi ülikooli John Locke'i lektor. 

Bennett uuris ratsionaalsust ning töötas välja tegevusteoorial põhineva tähendusteooria. Ta tegeles ka metafüüsikaga.  

Tema raamat "Kant's Analytic" (1966) koos Peter Strawsoni raamatuga "The Bounds of Sense" andis uue hoo Kanti pärandi uurimisele.

Bennetti veebisaidil on uusaja filosoofia klassikute (sh ingliskeelsete) teoste ümberpanekuid tänapäeva inglise keelde.

Emeriitprofessorina elas ta Kanadas Briti Columbias.  

## Tunnustus
*1985 Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige
*1991 Briti Akadeemia liige

## Teosed
### Raamatud
* 1989 (1964). *Rationality: An Essay towards an Analysis*. Hackett. Google Books
* 1966. *[[Kant's Analytic]]*. Cambridge Univ. Press. Google Books
* 1971. *Locke, Berkeley, Hume: Central Themes*. Oxford Univ. Press. Google Books
* 1974. *[[Kant's Dialectic]]*. Cambridge Univ. Press. Google books
* 1990 (1976). *Linguistic Behaviour*. Hackett. Linguistic Behaviour
* 1984. *A Study of Spinoza's Ethics*. Hackett. Google Books
* 1988. *Events and their Names*. Hackett. Google Books
* 1995. *The Act Itself*. Oxford Univ. Press. Google Books
* 2001. *Learning from Six Philosophers*. Oxford Univ. Press. Google Books
* 2003. *A Philosophical Guide to Conditionals*. Oxford Univ. Press. Google Books

### Artikleid
* 1988. Quotation. *[[Noûs]]* 22, lk 399–418. JSTOR Autor esitab Donald Davidsoni artiklis "Quotation" esitatud tsiteerimise demonstratiiviteooria versiooni vastu oluliste tunnuste argumendi ning esitab demonstratiiviteooria oma versiooni, milles ta enda sõnul kasutab tsiteerimise kirjeldusteooria elemente.

## Välislingid
*Bennetti veebisait uusaja filosoofiaklassikute ümberpanekutega
*Sissekanne Syracuse'i ülikooli saidil
Tallinna Linnakantselei

**Tallinna Linnakantselei** on ametiasutus, mis tagab Tallinna linnavalitsuse organisatsioonilise ja tehnilise töö.  

Linnakantselei tööd juhib linnapea poolt ametisse nimetatud linnasekretär. Linnakantselei koosseisu kuuluvad linnasekretäri, linnapea ja abilinnapeade bürood, 2 teenistust (sisekontrolöri teenistus ja õigusteenistus), 2 osakonda (üldosakond ning teeninduse ja asjaajamise osakond) ning 1 hallatav asutus (Tallinna Linnaarhiiv). Linnakantselei üldosakond haldab linnavalitsuse esindushoonet, Tallinna raekoda, Jaan Poska maja ning hooneid aadressidel Ernst Särgava allee 4 ja Roosikrantsi 4b. 

Tallinna Linnakantselei esimesel korrusel paikneb teenindusbüroo, kust saab infot Tallinna linna teenuste kohta. 

## Linnakantselei põhiülesanded

Linnakantselei lähtub oma töös põhimäärusest, millest tulenevad põhiülesanded on järgmised: 
* linnavalitsuse asjaajamise korraldamine; 
* elanike vastuvõtu korraldamine linnavalitsuse liikmete ja linnakantselei ametnike poolt; 
* linnavalitsuse istungite organisatsiooniline ja tehniline ettevalmistamine ning läbiviimise tagamine vastavalt linnavalitsuse reglemendile; 

* linnavalitsuse liikmete ja linnakantselei õigusalane teenindamine; 
* Tallinna õigusaktide avaldamine ja avalikustamine; 
* linna avaliku teenistuse koordineerimine, linna ametiasutuste ühtse personali-, koolitus- ja palgapoliitika väljatöötamine ja elluviimine; 
* linna infotehnoloogia arengustrateegia loomine, arendamine ja teostamine; 
* linna eelarve ja eelarvekava koostamine, eelarve täitmise korraldamine, majandusarvestuse korraldamine; 
* linna eelarvestrateegia kujundamine ja elluviimine; 
* kohalike maksude haldamise korraldamine; 
* linnavalitsuse tegevust kajastava informatsiooni kogumine ja levitamine; 
* riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikku registrisse esitatavate andmete kogumine ja kontroll andmete esitamise üle; 
* Tallinna linna nimel ostjana riigihankeid teostatavate asutuste metoodiline juhendamine riigihangete teostamisel, selle tegevuse juhtimine Tallinnas ja Tallinna riigihangete arvestuse pidamine; 
* linna ühtse sisekontrolli süsteemi koordineerimine ning juhtimis-, administratiivse ja finantskontrolli teostamine.

## Välislingid
* Tallinna Linnakantselei
Uhtinõna

**Uhtinõna** (ka *Uhti nina*) on neem Peipsi ja Lämmijärve piiril.

Uhti nina juures asuvad Liitesaar ja Uhtinõna kurk.

Uhti ninast Piirissaare põhjaranda ja sealt Podborovje neemeni ulatuvat kujutletavat joont käsitletakse Lämmijärve põhjapiirina.

## Viited
Triaksiaalkaabel

**Triaksiaalkaabel** (inglise k lühendatult *triax*) on koaksiaalkaabli eriliik, millel on kaks kontsentrilist teineteisest isoleeritud varjestuskihti. Seega on niisugusel kaablil kolm koaksiaalset (ühistelgset) juhtivat soont, millest ka nimetus (ladina k *tri* kolm, *axis* telg).

Triakskaaablil on koaksiaalkaabliga võrreldes väiksem sumbumus, suurem ribalaius ja parem häirekindlus.

Triaksiaalkaablit kasutatakse peamiselt televisioonitehnikas, näiteks  videokaamerate signaali edastamiseks, samuti täppismõõtetehnikas.
## Vaata ka
*Koaksiaalkaabel
## Välislingid
* Video triaxial cables
Inna Uit

**Inna Uit** (sündinud 1. septembril 1965 Jõhvis) on Eesti läbi aegade edukam naiskulturist.

## Saavutused
* 1990–1991 kahekordne Eesti absoluutne meister
* Kahekordne NSV Liidu meister
* 1990 IFBB Euroopa meistrivõistlustel 4. koht
* 1990 IFBB maailmameistrivõistlustel 10. koht
* 1991 IFBB Euroopa meistrivõistlustel 4. koht
* 1991 ILBB EM-võistluste absoluutne võitja
* 1995 IFBB Euroopa meistrivõistluste 1. koht
* 1996 IFBB maailmameistrivõistluste 1. koht

## Välislingid
* Inna Uit IFBB maailmavõistlustel, video
* Inna Uit 100 % eelarvamusteta Eesti Päevaleht, 22. märts 2000
* Inna Uit alustab lauljakarjääri Eesti Päevaleht, 10. mai 2000
* Inna Uit tahab Jumala poolt antut kasutada delfi.ee, 20. jaanuar 2001
* Inna Uit on kodutu Kroonika, 15. mai 2002
* Inna Uit ei jäta selga hilpugi Õhtuleht, 5. august 2002 
* Inna Uit: blondi ei saa must enam iialgi! elu24, 10. detsember 2008
* Inna Uit: minul polnud vaja habet ajada ERR Uudised, 3. detsember 2009 (+ video)
* Inna Uit: naised ajasid habet ja rinnakarvu Postimees Online Sport, 4. detsember 2009
* Inna Uit nõuab kohtus sadu tuhandeid elu24.ee, 22. detsember 2009
*
Kola

**Kola** on linn Venemaal Murmanski oblastis, Kola rajooni keskus. Asub Kola ja Tuloma jõe ühinemiskohas 12 km kaugusel Murmanskist.

## Viited
Heinrich Wollin

**Heinrich Wollin** (28. märts 1688 Anklam – 23. märts 1731 Urvaste) oli Eesti vaimulik.

Sündis Anklami linnas Pommerimaal (praeguse haldusjaotuse järgi Ostvorpommerni kreisis Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal). Õppis Rostocki Ülikoolis (immatrikuleeriti 17. juulil 1713). Saabus septembris 1718 laevaga Rostockist Riiga (koos hilisema Kambja koguduse õpetaja Albrecht Sutoriga).
Oli aastatel 1718–1731 Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Oli abielus Katharina Elisabeth (sünd. Hellebold) Wolliniga. Kui Heinrich Wollin suri, abiellus tema lesk aastal 1732 uue Urvaste koguduse õpetaja Johann Christian Quandtiga.

## Viited
Kadri Tamberg

**Kadri Tamberg-Lipping** (sündinud 25. juunil 1954) on eesti endine näitleja ja inspitsient. 

Kadri Tamberg on lõpetanud 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (7. lend).  

Töötas alates 1976. aastast Eesti Draamateatris näitejuhi abina, 1992. aastast trupijuhina ja aastatel 1996–1999 produtsendina, mängis näitlejana kõrvalosi. 

Aastatel 2000–2002 töötas Tamberg Ameerika Ühendriikide saatkonnas (Port of Spain, Trinidad ja Tobago) ning 2003–2005 Eesti Vabariigi konsulaadis (Kiiev, Ukraina). 

Ta on mänginud telelavastustes („Oma päikese poole”, 1976; „Onu Tiki-Taki seiklused”, 1981 jm). 

Ta asutas 2012. aastal Eesti Rahvuskultuuri Fondi allfondina Eino Tambergi fondi ja on selle halduskogu liige. 

Hiljem suundus ta elama Võrumaale.

## Isiklikku
Kadri Tambergi isa oli helilooja Eino Tamberg ja ema Linda Tamberg.
Heinrich Frost

**Heinrich Frost** (**Henricus Frost**; 1689 Pärnu – märts 1731) oli Eesti vaimulik.

Õppis (immatrikuleerus 22. detsembril 1705/2. jaanuaril 1706) Academia Gustavo-Carolinas (Pärnus), ja (immatrikuleerus 25. augustil 1710) Jena Ülikoolis, mille lõpetas mag. theol. astmega. Ordineeriti õpetajaks juunis 1711.

Oli aastatel 1711–1714 Suure-Jaani ja aastatel 1714–1731 Helme Maarja koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Joachim Frost oli kaupmees ja postmeister Pärnus. Tema poeg Heinrich Johann Frost oli Rõngu Mihkli koguduse ja Kambja koguduse õpetaja.

## Viited
Jaan Aule

**Jaan Aule** (21. jaanuar 1889 Mäe talu, Epra küla, Vastemõisa vald – 4. veebruar 1939 Sürgavere) oli Lelle ja hiljem Sürgavere valla- ja kohtukirjutaja (ehk vallasekretär). Oli 1928–1934 ja 1938–1939 Sürgavere Ühispanga juhatuse liige. Samuti tegutses eri aegadel Kaitseliidu Sürgavere kompanii juhatuse liikmena ja Sürgavere Tuletõrje Kogu juhatuse liikmena ning oli pikka aega Sürgavere Ühistegelise Kindlustuskassa asjaajaja.

## Teenistuskäik
*1908–1911 Sürgavere valla- ja kohtukirjataja abi
*1911–1912 Koonga valla- ja kohtukirjutaja abi
*1912–1921 Lelle valla- ja kohtukirjutaja
*1921–1939 Sürgavere valla- ja kohtukirjutaja
Johan Caspar Meder

**Johan Caspar Meder** (18. oktoober 1703 Tennstedt – 3. detsember 1771 Rannu) oli Eesti vaimulik.

Meder sündis Tennstedtis, Langensalza kreisis (praeguse haldusjaotuse järgi Unstrut-Hainich-Kreisis, Tüüringi liidumaal. Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 12. märtsil 1725) Halle Ülikoolis.

Oli (introdutseeriti 7. detsembril 1729) aastatel 1729–1771 Rannu Püha Martini koguduse õpetaja.

## Viited
Emmaste kihelkond

**Emmaste kihelkond** (lühend **Emm**; saksa keeles *Kirchspiel Emmast*) oli haldusüksus Läänemaal.

## Ajalugu

Kihelkond asus praeguse Hiiu maakonna Emmaste valla alal. Kihelkond moodustati aastal 1866 Käina kihelkonna lõunapoolsest osast. Kihelkonnakirik valmis aastal 1867. 20. sajandi algul ehitati Sõru sadam.

## Emmaste kihelkonna mõisad
*Emmaste (*Pastorat Emmast*) kirikumõis
*Emmaste (*Emmast*) rüütlimõis
*Emmaste-Kuriste (*Emmast-Kurrist*) poolmõis, eraldati Emmaste mõisast.
*Alliksaare mõis (*Alixer*),  rüütlimõis
*Harju mõis (*Harjo*; Vaemla karjamõis)
*Kurisu mõis (*Kurriso*; Suuremõisa karjamõis)
*Metsalauka mõis (*Metsalauk, Metzalauck oder Neuenhoff*; Emmaste karjamõis)
*Nurste ratsurimõis (*Hofwet Nurms, Hoflägret Nurmis*) (Emmaste)

## Emmaste kihelkonna vallad
*Emmaste vald (*Emmast*) (1866–1950)

## Viited

## Kirjandus
* Leo Tiik, Kohanimesid Hiiumaalt. Emmaste, Keel ja Kirjandus nr 10, 1970
* Leo Tiik. Emmaste talust kuni Emmaste kihelkonnani. Akadeemia, 1995, nr. 7, lk. 1508–1512.

## Välislingid
*Emmaste kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
Nitrofert

**AS Nitrofert** on Kohtla-Järvel tegutsev mineraalväetisi tootev keemiatööstuse ettevõte.

Kasutades peamise toorainena Venemaalt tarnitavat maagaasi, toodab Nitrofert ammoniaaki ja prilleeritud karbamiidi. Tootmismahtusid reguleeritakse sõltuvalt konjunktuurist ja väetiste maailmaturu hindadest.

Aktiivse tootmise perioodil tarbis ettevõte kuni 5% Eestis müüdavast elektrienergiast ja umbes 25% Eestis müüdavast maagaasist.

2007. aastal oli ettevõtte käive umbes miljard krooni ja kasum üle 170 miljoni krooni.

2009. aasta veebruaris otsustas ettevõte tootmise ajutiselt peatada. Kuni selle otsuseni andis Nitrofert tööd ligi 500 inimesele. Töötajaid ei koondatud.

Nitrofert asutati 1993. aastal. Omanik on Küprosel registreeritud Balmat Holdings Ltd, peadirektor Aleksei Nikolajev. 2006. aastani kuulus ettevõte Venemaa ja Ukraina gaasiärimeestele kuulunud Oriental Chemtrade Ltd-le. Praegune omanik Balmat Holdings Ltd kuulub 
Austrias tegutsevale ettevõttele OSTCHEM Holding AG, mis omakorda on osa Ukraina ärimehele Dmitri Firtašile kuuluvast Group DF-ist.

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
Välisvõlg

**Välisvõlg** on võlg välismaisele võlausaldajale, sealhulgas erapangad, valitsused ja rahvusvahelised finantsinstitutsioonid.

Eesti Vabariigi välisvõla üle peab arvestust Eesti Pank. Eesti Pank võtab välisvõlastatistika koostamise aluseks "rahvusvahelises investeerimispositsioonis kajastatud välisnõuded ja kohustused, mis on oma olemuselt võlad ehk millega kaasneb tagasimaksmise kohustus".

## Viited
Victoria Silvstedt

**Karen Victoria Silvstedt** (sündinud 19. septembril 1974 Skellefteå vallas Skelleftehamnis) on Rootsi modell, näitleja, laulja ja televisioonisaatejuht.

## Elukäik
Silvstedt saavutas 1993. aastal teise koha nii Miss Rootsi iludusvõistlusel kui ka Miss Worldi poolfinaalis. Silvstedt on tegelenud edukalt modellindusega Pariisis, töötades Chaneli, Christian Diori ja Giorgio Armani moemajas.

Victoria Silvstedt räägib vabalt rootsi, inglise, prantsuse ja itaalia keelt. Ta on olnud enam kui 500 ajakirja kaanel.

## Isiklikku
Silvstedt on 179 cm pikk ja kaalub 63 kg. 

Tal on sinised silmad ja blondid juuksed.

## Välislingid

* Victoria Silvstedti koduleht
*
Kitsas tänav

**Kitsas tänav** (saksa keeles *Schmalstraße*) on tänav Tartu kesklinnas. See algab Tartu Ülikooli raamatukogu vastast Wilhelm Struve tänavalt. Tänava pikkus on 97 m. Tänava alumises otsas, mis viib Ülikooli tänavale, on algne hoonestus hävinenud, kuid uuesti täis ehitatud ja tänava alumine ots kujutab endast majadevahelist treppi.

Kitsa ja Wilhelm Struve tänava nurgal asub Eesti Looduseuurijate Seltsi maja. Tänava äärde jääb ka ajalooline tõllakuur.

## Viited
Kitsas tänav (täpsustus)

**Kitsas tänav** on tänav mitmes Eesti linnas:
*Kitsas tänav on tänav Kuressaares
*Kitsas tänav on tänav Paides
*Kitsas tänav on tänav Tallinnas
*Kitsas tänav on tänav Tartus