open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Homo sovieticus

***Homo sovieticus*** (pseudo-ladina keeles 'nõukogude inimene') on tüüpilise Nõukogude inimese kohta käiv sarkastiline ja kriitiline nimetus. Seda kasutati ka teiste idabloki riikide inimeste kohta. Termin sai populaarseks tuntud Nõukogude Liidu sotsioloogi ja dissidentliku kirjaniku Aleksandr Zinovjevi raamatu "Гомо советикус" ("*Homo sovieticus*", 1982) ilmumise järel. Sarnane termin vene keele slängis on **sovok** (совок, mitmuses совки *sovki*), pejoratiivne nimetus nõukogude inimese (советский человек *sovetski tšelovek*) kohta.

Zinovjev leiutas ka uuskeelse sõna *homosos* (*гомосос*).

## Tunnused
Idee, et nõukogude süsteem loob uue parema inimtüübi – nõukogude inimese –, pakkusid esmalt välja süsteemi toetajad. Nad nimetasid teda uueks nõukogude inimeseks. *Homo sovieticusest* sai aga negatiivsete seostega termin, mille leiutasid süsteemi oponendid, et kirjeldada nõukogude poliitika reaalseid negatiivseid tagajärgi. Mitmel viisil oli see nõukogude inimese vastand, mõni kirjeldas seda inimtüüpi järgmiselt:

*Tal on töö tulemustest ükskõik (väljendatuna ütluses "Nemad teesklevad, et maksavad meile, ja meie teeskleme, et me töötame").
*Puudub initsiatiiv ja igasuguseid isiklikke kohustusi välditakse.
*Tal on ükskõik ühisomandist ja ta varastab töökohast, nii isiklikuks kasutamiseks kui ka kasu teenimiseks. Rida populaarsest laulust "Kõik kuulub kolhoosile, kõik kuulub mulle" ("всё теперь колхозное, всё теперь моё") tähendas, et inimesed pidasid kogu ühisomanduses olevat vara enda omaks. Seda kasutati mõnikord irooniliselt, et viidata pisivargustele.
* Nõukogude Liidu piirangud reisimisele välismaal, lääne meedia range tsensuur ja propaganda küllus pidi Nõukogude Liidu kodanikud isoleerima lääne mõjudest. Selle tulemusena muutus aga eksootiline lääne popkultuur veelgi huvitavamaks. Nõukogude ametnikud nimetasid seda *lääne ees lömitamiseks* (идолопоклонничество перед Западом).
*See inimtüüp on kuulekas, aktsepteerib passiivselt valitsuse kehtestatut (vt autoritarism).
*Ameerika Ühendriikide endine suursaadik Kasahstanis avaldas arvamust, et kalduvus rohkelt alkoholi pruukida kuulub *Homo sovieticuse* käitumisstiili juurde: "(Kasahstani kaitseminister) tundub nautivat lõdvestumist läbiproovitud ja ehtsas *Homo sovieticuse* stiilis – enda oimetuks joomisega."

## Vaata ka
*Tibla
*Vatnik (vene, ukraina *ватник*, valgevene *ватнік*, läti *vatņiks*)

## Viited

## Lisalugemist
* Cambra, Fernando P. de. Homo sovieticus. La vida actual en Rusia. - Barcelona : Ediciones Petronio, 1975. - 296 p.&nbsp;ISBN 84-7250-399-2
* 
* 
* 
* 
* "The long life of Homo sovieticus" The Economist, Dec 10th 2011
Koldrohu tee

**Koldrohu tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Koldrohu tee algab Helmiku teelt ja lõpeb Puhkekodu teel. Koldrohu tee on lõuna–põhjasuunaline ja ligi 170 meetri pikkune.

Koldrohu tänav sai nime 13. juunil 1958. Tänav on saanud nime liblikõieliste sugukonda kuuluva niidutaime koldrohu järgi.

## Viited

## Välislingid
Allen Kaasik

**Allen Kaasik** (sündinud 23. augustil 1970) on eesti arstiteadlane, biokeemik ja farmakoloog.

## Haridus
Kaasik on lõpetanud 1988. aastal Tallinna 5. Keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli (bioloogia-geograafiateaduskonnas) biokeemia erialal. 1994. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli patofüsioloogia instituudi juures magistritöö türeoidhormooni mõjust südame lihasraku signaalsüsteemidele. Aastail 1994–1998 oli ta doktorantuuris Tartu Ülikooli patofüsioloogia instituudis ja Helsingi Ülikooli biomeditsiini instituudis. 1998. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja teemal "Thyroid hormone control over β-adrenergic signalling system in rat atria" (juhendaja Enn Seppet). 

## Töökäik
Kaasik on alates 1994. aastast töötanud Tartu Ülikoolis: aastail 1994–1997 arstiteaduskonna üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi assistendina ja 1998–1999 farmakoloogia instituudi teadurina. 

Aastatel 1999–2001 töötas ta 10 kuud Pariisis, 2000–2001 oli Tartu Ülikooli farmakoloogia instituudi erakorraline teadur, 2002–2008 vanemteadur, 2008. aastal erakorraline professor. 1. septembrist 2008 on ta Tartu Ülikooli farmakoloogia instituudi professor ja vanemteadur. 

Aastail 2003–2007 oli Kaasik TÜ molekulaarse ja kliinilise meditsiini keskuse juhataja asetäitja, 2009. aastast on ta siirdemeditsiini tippkeskuse tegevjuht, 2011. aastast haigusmudelite kompetentsikeskuse tegevjuht. 

## Tunnustus
* 2001 Noore teadlase preemia
* 2020 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
Anneli Uusküla

**Anneli Uusküla** (aastani 1990 **Anneli Maitse**; sündinud 11. aprillil 1967 Kohtla-Järvel) on eesti dermatoveneroloog ja epidemioloog.

## Haridus
Anneli Uusküla on lõpetanud 1985. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli (arstiteaduskonnas). Ta sai meditsiinidoktori kraadi Tartu Ülikoolis 2001. aastal väitekirjaga sugulisel teel levivate haiguste epidemioloogiast Eestis aastatel 1990–2000 (juhendaja Helgi Silm). 2003. aastal sai ta New Yorgi osariigi ülikooli (State University of New York at Albany, School of Public Health) juures teadusmagistrikraadi tööga "Treatment of the sexually transmitted diseases in Estonia: consistency with the evidence based medicine principles".

## Töökäik
Uusküla oli 1994–1995 Tartu Ülikooli nahahaiguste kliiniku vanemlaborant, 2004–2007 vanemassistent, 2002–2003 ka Tartu Ülikooli tervishoiu instituudi erakorraline teadur, 2004–2007 vanemteadur, 2007–2009 instituudi juhataja. 2007. aastast on ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna tervishoiu instituudi epidemioloogia professor.

## Teadustöö
Anneli Uusküla peamised uurimisvaldkonnad on sugulisel teel levivate infektsioonide ja HIV epidemioloogia ja riskitegurid Eestis ning sugulisel teel levivate infektsioonide ja HIV ravi ning käsitlus.

## Tunnustus

* 2020 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*
Võsu Glämm

**Võsu Glämm** oli 2013–2016 Võsul toimunud ühe filmi filmifestival.

Esimesel aastal oli kavas Toomas Hussari film "Seenelkäik". 

2014. aastal toimunud teisel Võsu Glämmil näidati kahe päeva jooksul kuus mängufilmi: "Mandariinid", "Risttuules", "Karikakramäng II", Malik Bendjellouli parima dokumentaalfilmi Oscari võitnud "Suhkrumeest otsimas" ("Searching for Sugarman"), Benedikt Erlingssoni mängufilm "Hobustest ja inimestest" ("Of Horses and Men") ning "Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus". Võistlusprogrammi kuulus nagu tavaks üks film ja selleks oli Zaza Urušadze film "Mandariinid". 

## Välislingid
*Koduleht
Kose-Uuemõisa mõisa kalmistu

**Kose-Uuemõisa mõisa kalmistu** on kalmistu Harju maakonnas Kose vallas Kose-Uuemõisa alevikus. Ajalooliselt asus kalmistu Kose kihelkonnas. Kalmistu jääb Kose-Uuemõisa mõisa südamest linnulennult umbes 700 meetri kaugusele lääneloodesse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Uexküllid, tõenäoliselt Natalie-Caroline von Uexküll, pärast abikaasa Jakob Johann von Uexkülli surma 1885. aastal võõrsil. Kalmistule ehitati kabel 1886. aastal, siis maeti ka Jakob Johann von Uexküll. Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada.

## Kose-Uuemõisa mõisa kalmistu kabel
1886. aastal ehitatud uusgooti stiilis kabel on eraldi kultuurimälestis (nr 2799 "Kose-Uuemõisa mõisa kabel, 19. saj").

## Kalmistule maetuid
*1886 – Jakob Johann Woldemar von Uexküll (surnud 1885, maetud Kose-Uuemõisa hiljem)
*1911 – Natalie Caroline von Uexküll (sünd Harder)
*Karl Nyman (1864–1920)

## Kirjandus
*Alo Särg. "Kose-Uuemõisa (*Neuenhof*)". // Harjumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2006. Lk 84
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
* 
*Kultuurimälestis nr 2799 "Kose-Uuemõisa mõisa kabel, 19.saj."
*Kose-Uuemõisa mõisa kalmistu kabel Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Kose-Uuemõisa mõisa kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Kose-Uuemõisa mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Paneeli tänav

**Paneeli tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis (Sõstramäe allasumis). Paneeli tänav algab Peterburi teelt, ristub Sõstramäe tänavaga ja lõpeb Betooni tänaval. Paneeli tänav on põhjaloode-lõunakagu suunaline ja ligikaudu 840 meetri pikkune.

Paneeli tänav sai nime 13. veebruaril 1976.

## Viited
Jaaniku tänav

**Jaaniku tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis Varsaallika allasumis. Jaaniku tänav algab Hiie tänavalt, ristub Abaja põiguga ja lõpeb Purde tänaval. Jaaniku tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja ligikaudu 160 meetri pikkune.

Jaaniku tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime lähedalasuva Hiie tänava mõjul.

## Viited
ScRGB

**scRGB** on Microsofti ja HP suure värvisügavusega RGB-värvimudel, mis kasutab sRGB-d, kuid võimaldab värvikomponentide arvväärtusi ulatuses –0,5 kuni +7,5. HDTV-s kasutatava sRGB puhul on värvikomponentide arvväärtused vahemikus 0–1.

Värvuste kirjeldamiseks kasutatakse 30–48-bitiseid täisarve ja väljastus toimub xvYCC-värvimudelit toetava riistvara kaudu.

## Kasutus
Esimene scRGB-rakendus oli Windows Vista GDI+ rakendusprogrammide liides (API).

## Viited
William Schallert

**William Joseph Schallert** (6. juulil 1922 Los Angeles – 8. mai 2016 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Osja tee

**Osja tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. Osja tee algab Vabaõhukooli teelt ja lõpeb Puhkekodu teel. Osja tee on põhjaloode-lõunakagu suunaline ja ligikaudu 155 meetri pikkune.

Osja tee on saanud nime 13. aprillil 1954.

## Viited

## Välislingid
Nulu tänav

**Nulu tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis. Nulu tänav algab Lehise tänavalt ja lõpeb Kuslapuu tänaval. Nulu tänav on enam-vähem lääne–idasuunaline ja ligikaudu 125 meetri pikkune.

Nulu tänav sai nime 28. novembril 1997.

## Viited
Kalamehe tee

**Kalamehe tee** on tänav Pirita linnaosas Pirita asumis. Kalamehe tee algab Randvere teelt, kulgeb esialgu umbes 30 meetrit põhjakirde-lõunaedelasuunaliselt, pöördub siis lääneloode-idakagusuunaliseks, ristub Meremehe tee ja Eduard Bornhöhe teega ning lõpeb ristudes Mõrra teega. Kalamehe tee on kokku ligikaudu 230 meetri pikkune.

Kalamehe tee sai nime 23. detsembril 1955.

## Viited
Jahe tee

**Jahe tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Jahe tee algab Mähe asumi ja Kloostrimetsa asumi piirilt, kulgeb lõunakagu-põhjaloode suunaliselt ja lõpeb Randvere teel. Jahe tee on ligikaudu 190 meetri pikkune.

Jahe tee sai nime 12. juulil 1949. Tänav on saanud nime varjulise Kloostrimetsa mõjul.

## Viited
Looklev tee

**Looklev tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Looklev tee algab Randvere teelt, ristub Hämara teega ja lõpeb Vilu teel. Looklev tee on algul lääne–idasuunaline ja seejärel põhiosas lääneedela–idakirdesuunaline. Looklev tee on ligikaudu 275 meetri pikkune.

Looklev tee sai nime 12. juulil 1949. Tänav on saanud nime oma kuju järgi.

## Viited
Juha Kankkunen

**Juha Matti Pellervo Kankkunen** (sündinud 2. aprillil 1959 Laukaas) on soome endine rallisõitja, neljakordne maailmameister.

Kankkunen tuli maailmameistriks aastail 1986, 1987, 1991 ja 1993. Kokku osales ta 162 MM-sarja kuuluval rallil ja võitis neist 23. Esikolmikusse tuli ta 75 korda. Ta võitis MM-sarjas 700 kiiruskatset ja kogunud 1140 punkti.

Aastal 1993 valiti ta Soome aasta sportlaseks.
Supluse puiestee

**Supluse puiestee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Supluse puiestee algab Pirita rannahoone juurest, ristub Merivälja tee, Metsavahi põigu ja Jahimehe põiguga ning lõpeb Eduard Bornhöhe teel. Supluse puiestee on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 470 meetri pikkune.

Supluse puiestee sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime Pirita supelranna järgi.

## Viited
Metsavahi põik

**Metsavahi põik** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Metsavahi põik algab Metsavahi teelt ja lõpeb Supluse puiesteel. Metsavahi põik on peaaegu lõunaedela-põhjakirde suunaline ja ligikaudu 130 meetri pikkune.

Metsavahi põik sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime Metsavahi tee järgi.

## Viited

## Välislingid
Valguta tänav

**Valguta tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Valguta tänav algab Lepiku asumi ja Mähe asumi piirilt Kupra teelt ja lõpeb Kõlviku teel. Valguta tänav on põhjaloode-idakagu suunaline ja ligikaudu 280 meetrit pikk.

Valguta tänav sai nime 12. mail 1999. Tänav on nime saanud endise Lepiku küla Valguta (Valgota) talu järgi, mille maadele tänav on rajatud.

## Viited

## Välislingid
*Valguta tänav detailplaneeringu joonisel
Mõrra tee

**Mõrra tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Mõrra tee algab Jahimehe teelt ja lõpeb ristudes Kalamehe teega. Mõrra tee on lõunaedela-põhjakirde suunaline ja ligikaudu 205 meetri pikkune.

Mõrra tee sai nime 14. veebruaril 1958. Tänav on saanud nime lähedalasuva Kalamehe tee mõjul.

## Viited
Metsniku tee

**Metsniku tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Metsniku tee algab Kloostrimetsa teelt ja lõpeb Metsavahi teel. Metsniku tee on lõuna–põhjasuunaline ja ligikaudu 95 meetri pikkune.

Metsniku tee sai nime 14. veebruaril 1958. Nagu Metsavahi tee, nii on ka Metsniku tee saanud nime Pirita metsavahikoha järgi.

## Viited
Kosemetsa tänav

**Kosemetsa tänav** pn tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis Lükati allasumis. 

Kosemetsa tänav algab Kose teelt ja kulgeb põhiosas lääne-idasuunaliselt, ristudes Kose põiguga. Seejärel pöördub tänav põhja-lõunasuunaliseks ja lõpeb Kose teel. Kosemetsa tänav on ligi 550 meetri pikkune.

Kosemetsa tänav sai nime 29. mail 1998. Tänav on saanud nime naabruses asuva Kose metsa järgi.

Kosemetsa tänav 11 asub endine Waldfriedi suvemõis.

## Viited
Wolfgang Späte

**Wolfgang Späte** (8. september 1911 Dresden – 30. aprill 1997 Edewecht) oli enne Teist maailmasõda üks tuntuim Saksa purilendur ja sõja ajal sõjaväelane Luftwaffe hävituslendur-äss. Üle 600 lahingulennu tulemusena jäi tema arvele 99 allatulistatud vastase lennukit, neist 90 idarindel, ning 5 (kõik Boeing B-17) läänerindel reaktiivlennukil Messerschmitt Me 262. Autasustatud Raudristi Rüütliristiga ja tammelehtedega rüütliristiga.

Späte lõpetas kiitusega Darmstadti kõrgema tehnikakooli. Andeka purilendurina töötas ta välja ja avaldas ta 1938. aastal purilennu optimaalse ülelennuteooria ja ülelennukiiruste praktilise tabeli, mille alusel leiutas Paul MacCready pärast II maailmasõda oma kuulsa macreadyringi purilennuki variomeetrile..

1934. aastast kuni sõja alguseni oli Späte Saksa purilennu teaduskeskuse (DFS) kaastöötaja ja katselendur. 1938. aasta 19. Rhöni purilennuvõistluste võitis ta kokkuvõttes mitmevõistluse purilennukil Reiher-2.

1942. aasta juulis oli Späte vastutav rakettlennuki Me-163 arendamisel. 1943. aastal organiseeris ta jahilendurite inspektori kindralmajor Adolf Gallandi (sel ajal noorim Wehrmachti kindral) tutvumislennu reaktiivlennukil Messerschmitt Me 262, mille tulemuseks oli sellise maailmas oma aja kohta täiesti uuendusliku lennuki esimene praktiline kasutuselevõtt sõjas.

## Vaata ka
*Teise maailmasõja lennuässad

## Viited

## Välislingid
* Wehrmachti isikuregister
* Põige ajalukku
Kraad (geomeetria)

**Kraad** ehk **kaarekraad** ehk  **nurgakraad** (tähis **°**) on ringjoone kaare või sellele vastava kesknurga mittesüsteemne mõõtühik.  Kraad moodustab 1/360 täisringist. Täisnurk on 90° ja sirgnurk on 180°.

Kraad jaotatakse 60 minutiks (′) ja 3600 sekundiks (′′).

## Vaata ka
*Ruutkraad
*Minut (geomeetria)
*Sekund (geomeetria)
*Radiaan

## Välislingid
*https://www.youtube.com/watch?v=dfWpf2ReXdc Ingliskeelne video vastab küsimusele miks on täisring jaotatud just nimelt 360 kraadiks.
Külli Reinumägi

**Külli Reinumägi** (neiuna **Külli Koik**, sündinud 25. veebruaril 1974) on eesti näitleja.

Külli Reinumägi lõpetas aastal 1996 Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (17. lennu).

Pärast lavakunstikooli lõpetamist alustas ta lavateed Eesti Draamateatris. Hiljem on ta näitlejatööd jätkanud vabakutselisena ning on loomingulise ühenduse MTÜ Oma Lava üks juhte ja loojaid. Ta on mänginud mitmes telesarjas ja lugenud Vikerraadios järjejutte. Ta on osalenud Rein Põdra kuuldemängus "Kuningapuu".  Ta õpetab Muusikalikoolis näitlemist.

## Osatäitmised telesarjades
*"Kättemaksukontor"
*"Unistuste agentuur" – Kristi, Anne sõbranna, juuksur
*"Ment" – Renate, Mendi abikaasa
*"Lõks"

## Filmirollid
*2007 "Sügisball" – Laura töökaaslane
*2010 "Lumekuninganna"
*2012 "Vikatimehe poeg" – Vikatimehe naine
*2014 "Vaikivad orhideed" – Kristi

## Isiklikku
Tema abikaasa on filmiprodutsent Alvar Reinumägi, peres kasvab 2 last, Gert Avar ja Rahel.

## Viide

## Välislingid
*Kirje Eesti Filmiarhiivi andmebaasis
Rodney Williams

Sir **Rodney Errey Lawrence Williams** (sündinud 2. novembril 1947) on Antigua ja Barbuda arst ja poliitik, alates 13. augustist 2014 Antigua ja Barbuda kindralkuberner. 

Ta kuulub Antigua Tööparteisse.

Ta valiti esimest korda parlamenti 1984. aastal. Aastatel 1992–2004 oli ta mitmes ministriametis.
Haris Seferović

**Haris Seferović** (sündinud 22. veebruaril 1992 Sursees) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray ja Šveitsi jalgpallikoondises.

2013–14 mängis ta Hispaania kõrgliigaklubis Real Sociedad. 2014. aasta augustis sõlmis Seferović Saksamaa kõrgliiga klubiga Eintracht Frankfurt kolmeaastase lepingu. Alates 2017. aastast mängis ta Benficas. Hooajal 2018–2019 tuli ta Benficaga Portugali meistriks. Samal hooajal lõi ta liigas 23 väravat, millega oli liiga suurim väravakütt.

Tema vanemad on Bosnia ja Hertsegoviina päritolu.

## Koondisekarjäär
2009. aastal tuli ta alla 17-aastaste maailmameistrivõistlustel Nigeerias Šveitsi noortekoondise koosseisus maailmameistriks. Seferović lõi kokku viis väravat, sealhulgas finaalis värava Nigeeria vastu.

Debüüdi Šveitsi rahvuskoondises tegi Seferović 6. veebruaril 2013 sõprusmängus Kreeka vastu. Esimese värava lõi ta Šveitsi rahvuskoondises 8. juunil 2013 MM-i valikmängus Küprose vastu.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta esimeses alagrupimängus 15. juunil värava Ecuadori vastu mängu kolmandal lisaminutil ja aitas sellega Šveitsi võidule.

2021. aasta Euroopa meistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Türgi vastu ja kaheksandikfinaalis kaks väravat Prantsusmaa vastu.

Ta kuulus Šveitsi koondisse ka 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

## Saavutused
;Eintracht Frankfurt
*DFB-Pokal: Teine koht 2016–17
;Benfica
*Primeira Liga: 2018–2019
*Supertaça Cândido de Oliveira: 2017, 2019

## Viited

## Välislingid
Nils Bernhard Sachris

**Nils Bernhard Sachris** (9. detsember 1923 Tartu – 21. august 2014) oli eesti arst ja tõlkija.

Ta lõpetas aastal 1942 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Samal aasta 17. mail astus ta vabatahtlikult Saksa sõjaväkke (Flugmeldekompanie 38) ja ta teenis seal 5. jaanuarini 1944, mil vabanes sõjaväest hilisemate repressioonideta. Aastal 1942 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1950 arstina. Aastal 1960 astus ta toona põranda all vaikselt tegutsenud Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Teda kutsus professor Rudolf Bernakoff günekoloogiahuvi tõttu oma kateedrisse assistendiks, kuid määramiskomisjonis keelduti teda ülikooli juurde tööle lubamast. Seetõttu suunati ta pärast ülikooli lõpetamist röntgenoloogiks Saaremaale Kingissepa Rajoonihaiglasse, kus ta töötas aastatel 1950–1954. 1954–1956 töötas ta röntgenoloogina Võru-Kubija Tuberkuloosi Sanatooriumis (kuni selle mahapõlemiseni). 1956–1991 töötas ta Tartu Kliinilise Haigla Toome sisehaiguste kliinikus röntgeniosakonna juhatajana ja röntgenoloogina. Seejärel läks pensionile.

Ta on tõlkinud eesti keelde bioeetika konventsiooni ja mitmesuguseid muid materjale ajakirjale Akadeemia, sealhulgas taani keelest. Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi ja Akadeemilise Baltisaksa Kultuuri Seltsi liige.

Ta oli kirglik kalamees, ta on olnud Tartu Kalaspordi Klubi esimees. 1970. aastatel sai temast Kalevi spordiseltsi auliige.

## Tunnustus
*1997 – Riigivapi II klassi teenetemärk
*2004 – Tartu medal

## Viited

## Kirjandus
*Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Lk 986

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944

]
Heinrich Tobias

**Heinrich Tobias** (27. märts 1906 Punase Lageda alev, Krasnodari krai, Venemaa keisririik – 11. mai 2000 Tallinn) oli eesti kirjandusteadlane. 

Heinrich Tobias sündis 1906. aastal, Taga-Kaukaasias Punase Lageda Kaukaasia eesti asunduses, Hiiumaalt Pühalepa kihelkonnast välja rännanud Hindrek (Heinrich) Tobiase peres. 

H. Tobiase lapsepõlv möödus Punase Lagedal, kus ta käis algkoolis. 1920. aastal opteerus perega Eestisse, õppis Petseri Gümnaasiumis, seejärel asus NSV Liitu ja õppis Leningradi Eesti Pedagoogilises Tehnikumis ja Irkutski Pedagoogilises Instituudis. Oli 1925. aastal mõned kuud vangistatud Venemaal, 1927–1937 oli asumisel Siberis, 1938 õpetaja Jenisseiski linnas, 1938–1940 vangistuses.  

Pärast Teist maailmasõda, 1947. aastal saabus ta jälle Eestisse, kus töötas EKP Keskkomitee Vabariikliku Parteikooli õppejõuna ja marksistliku kirjandusteadlasena ning oli koolidirektor Haapsalus ja Tallinnas. Ta oli Eesti Kirjanike Liidu liige. Aastatel 1950–1955 oli ta Keele ja Kirjanduse Instituudi direktor ning 1951–1952 Eesti Kirjandusmuuseumi direktor.

Tobias on kirjutanud töid vene kirjanduse kohta ja järelsõnu A. H. Tammsaare teostele ja teostele "Fr. R. Kreutzwaldi kirjavahetus 1–6". 

## Tunnustus
* Eesti NSV teeneline õpetaja

## Teosed
*Harald Reinop, Heinrich Tobias Pealkiri: Vene kirjandus IX klassile. Kirjastus: Eesti Riiklik Kirjandus, 1963
*Harald Reinop, Heinrich Tobias. *Vene kirjandus : IX klass*. Tallinn : Valgus, 1972
*Heinrich Tobias, Metsas võib mõndagi juhtuda. Tallinn, 2013

## Viited
Kauppakeskus Tuulonen

**Kauppakeskus Tuulonen** on kaubanduskeskus Soomes Hämeenlinnas endise Tuulose valla alal.

See asub Valtatie 10 ja 12 ristumiskohas. Hämeenlinna keskusest on kaubanduskeskusse 26 km, Lahtist 47 km ja Tamperest 79 kilomeetrit.

Kaubanduskeskuse vanem osa avati 2004 ja seal on pinda umbes 6000 m². Keskuse laiendus, kus on pinda umbes 15 000 m², avati 2008. aastal.

Kaubanduskeskuses on üle 60 kaupluse.
Aruküla mõisa kalmistu

**Aruküla mõisa kalmistu** on kalmistu Koeru kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Aruküla külas Järva vallas Järva maakonnas. Kalmistu jääb Aruküla mõisa südamest linnulennult umbes 500 meetri kaugusele lõunasse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Tollid tõenäoliselt pärast 1842. aastat, kui suri Karl Wilhelm von Toll. Kabel on ehitatud 1870. aastatel ning see restaureeriti 1996. aastal. Kalmistule on teadaolevalt maetud 6 inimest, viimane matus oli ajavahemikus 1941–1944.

## Kalmistule maetuid
*1842 – Karl Wilhelm von Toll (1777–1842)
*1861 – Karoline Olga von Toll (sündinud von Strandmann; 1794–1861)
*1880 – Nikolai von Toll (1819–1880)
*1893 – Karl Wilhelm von Toll
*1929 – Eugen von Toll
*1941–1944 – üks naine, Eugeni seltsidaam

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 4006 "Aruküla mõisa kabel"
*Aruküla mõisa kalmistu kabel Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Aruküla mõis (Koeru) ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Lauren Bacall

**Lauren Bacall** (sünninimi Betty Joan Perske; 16. september 1924 New York – 12. august 2014 New York) oli USA teatri- ja filminäitleja.

1999. aastal Ameerika Filmiinstituudi avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" tulemuste põhjal asub Lauren Bacall naisnäitlejate edetabelis 20. kohal.

## Elukäik
Betty Joan Perske sündis New Yorgi Bronxi linnaosas. Tema ema Natalie Weinstein-Bacal oli Rumeeniast USA-sse sisse rännanud juudi immigrant. Isa William Perske sündis USA New Jersey osariigis. William jättis pere maha, kui Betty oli kuueaastane. Olles kaheksa-aastane, võttis ta endale vanaema perekonnanime ja lisas sellel ühe l-i, et nime oleks lihtsam hääldada. 

Lauren Bacall töötas kõigepealt fotomodellina. Filmidebüüdi tegi 19-aastaselt filmis "Kellel on ja kellel pole" ("To Have and Have Not"), kus tema partneriks oli Humphrey Bogart. Hiljem mängisid nad koos veel kolmes filmis. Nad abiellusid 1946. aasta 21. mail Ohios ja see abielu kestis kuni Bogarti surmani. Neil sündis 1949. aastal poeg Stephen ja 1952. aastal tütar Leslie. Pärast Bogarti surma abiellus Bacall 1961. aastal näitleja Jason Robardsiga, kellega tal sündis poeg Sam Robards. Abielu lõppes lahutusega 1969. aastal.

1953. aastal tegi ta kaasa Jean Negulesco romantilises komöödias "Kuidas abielluda miljonäriga". Filmi peaosades olid veel Marilyn Monroe ja Betty Grable.

1960. aastatel hakkas Bacall mängima rohkem teatris. Muusikale "Cactus Flower", "Applause ja "Woman of the Year" saatis suur menu ning viimaste eest võitis ta maineka Tony auhinna. 

1996. aastal mängis Lauren Bacall Barbra Streisandi filmis "Peeglil on kaks nägu" ("The Mirror Has Two Faces"). Bacall kandideeris oma rolliga ka parima naiskõrvalosatäitja Oscarile, aga ei võitnud seda. Küll aga sai ta Kuldgloobuse.

1993. aastal sai ta Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna ja 2009. aastal elutöö-Oscari.

## Filmograafia

## Viited

## Välislingid

*
Audi S1

**Audi S1** on Audi AG poolt aastatel 2014–2018 toodetud väikese luukpära Audi A1 sportlik tippmudel. Mudelinimi S1 võeti uuesti kasutusele austusavaldusena 1980. aastate legendaarsele ralli- ja sportautole Audi Sport Quattro S1.

## Ajalugu ja disain
Audi S1 toodi turule 2014. aastal, kolm aastat pärast baasmudeli Audi A1 esmaesitlust. S1 oli saadaval kahes keretüübis: kolmeukseline luukpära ja viieukseline Sportback. 

Väliselt eristub S1 tava-A1-st agressiivsema disainiga esiosa, nelja väljalasketoru, spetsiaalse tagadifuusori ja standardvarustusse kuuluvate 17-tolliste (valikvarustuses 18-tolliste) velgede poolest. Erinevalt paljudest konkurentidest samas klassis pakuti Audi S1-te ainult kuuekäigulise manuaalkäigukastiga.

## Tehnilised andmed
Audi S1 kasutab 2,0-liitrist neljasilindrilist turboga bensiinimootorit (EA888), mis arendab võimsust 170 kW (231 hj) ja pöördemomenti 370 Nm. 

Tänu Haldex-tüüpi süsteemil põhinevale *quattro* nelikveole on S1 kiirendusomadused omas klassis silmapaistvad:
* 0–100 km/h kiirendus: 3-ukseline versioon 5,8 sekundit, 5-ukseline Sportback 5,9 sekundit.
* Tippkiirus: elektrooniliselt piiratud 250 km/h.

Sõiduomaduste parandamiseks on S1-l muudetud vedrustus ja tagaosas on tava-A1 väändetala asemel kasutusele võetud nelja hoovaga sõltumatu vedrustus, et mahutada ära nelikveosüsteemi komponendid.

## Audi A1 Quattro (Erimudel)
Enne seeriaviisilise S1 tootmist laskis Audi 2012. aastal välja piiratud koguses (333 eksemplari) erimudeli **Audi A1 Quattro**. See oli veelgi võimsam (188 kW / 256 hj), kuid seda peetakse S1 otseseks tehniliseks eelkäijaks.
Kurista mõisa kalmistu (Laiuse)

**Kurista mõisa kalmistu** on kalmistu Laiuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kurista külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Kalmistu jääb Kurista mõisa südamest linnulennult umbes 1,2 km kaugusele edelasse.

Kalmistu rajasid Kurista mõisa tollased omanikud Samson-Himmelstjernad millalgi pärast 1820. aastat ning selle lõunaossa rajati arvatavasti 19. sajandi teisel poolel väravaehitis-kabel, mis praegu on varemetes.  

Kalmistule maetute arv pole teada. Kalmistut on oluliselt lõhkunud selle põhjaossa rajatud kruusakarjäär ja sellesse hiljem rajatud motokrossirada. 

## Kirjandus
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused.  Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
*Alo Särg. "Kurista (*Kurrista*)". // Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2012. Lk 46-47
*Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 5833 "Kurista mõisa kalmistu ja kabeli varemed"
*Kurista mõisa kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
*Kurista mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Life in Estonia

**Life in Estonia** on Eestis ilmuv ingliskeelne ajakiri, mis tutvustab Eestit.

Ajakiri ilmub neli korda aastas. Ajakiri asutati aastal 2002. Seda annab välja kirjastus Positive Projects. Aastal 2003 ilmus ka ajakirja venekeelne versioon.

Ajakirja toimetaja on Reet Grosberg, varem toimetas seda Evelin Ilves.

## Välislingid
*Valik ajakirja numbreid
Lexus RC

**Lexus RC** on Lexuse toodetav kaheukseline kupee. Tegu on väiksema tagarattaveolise kupeega, mis baseerub Lexus IS-il. Seda hakati tootma aastal 2014. RC-l on 2 mootorit: RC 350 (3,5 V6, 310 hj) ja hübriid RC 300h (220 hj). 

Lisaks on saadaval Lexus RC võimsaim versioon **RC-F**, millel 5,0-liitrine V8 ja 348 kW (473 hj). 

RC-F kiirendab 0–100 km/h 5,2 sekundiga ja maksimaalseks kiiruseks on 250 km/h.

Lexus RC 350 Back P4250854.jpg|RC 350
Lexus RC 350 P4250853.jpg|RC 350
Lexus RC F – Frontansicht, 31. Mai 2015, Düsseldorf.jpg|RC F
Gösta Ekman

**Gösta Ekman** on mitme tuntud inimese nimi. 

Nende seas on:
***[[Gösta Ekman seenior]]**, rootsi näitleja (1890–1938)
***[[Gösta Ekman juunior]]**, rootsi näitleja (1939–2017)
Levente Lengyel

**Levente Lengyel** (13. juuni 1933 Debrecen – 18. august 2014 Budapest) oli ungari maletaja.

Ta sai aastal 1962 rahvusvaheliseks meistriks ning aastal 1964 rahvusvaheliseks suurmeistriks.
Seljaajunärvid

**Seljaajunärvid** ehk **spinaalnärvid** (ladina keeles ains *nervus spinalis*, mitm *nervi spinales*) on keelikloomadel seljaajust väljuvad paarilised närvid, mis liigitatakse piirdenärvisüsteemi. Seljaajunärvide ülesanneteks on kõikide elundite sümpaatiline innervatsioon, kogu keha lihaste motoorne innervatsioon, kogu kehast kesknärvisüsteemi tundeerutuste toomine ja väikevaagnaelundite parasümpaatiline innervatsioon Seljaajunärvid väljuvad seljaajust selgmise ja kõhtmise juurena, kus selgmises juures paiknevad temperatuuri, puute- ja valutundlikkust vahendavad sensoorsed närvijuhteteed ning kõhtmises juursed motoorsed närvijuhteteed. Seljaajunärvide selgmistel juurtel paiknevad ka spinaalganglionid. Seljaajunärvide selgmised ja kõhtmised juured liituvad lülidevahelise mulgu piirkonnas. Seljaajunärv väljub lülidevahemulgu kaudu lülisambakanalist ja jaguneb kaheks seganärvi haruks: kõhtmiseks ja selgmiseks. Seljaajunärvide selgmised harud innerveerivad keha selgmiseid lihaseid ning nahka. Seljaajunärvide kõhtmised harud seevastu närvistavad kõhtmist nahka ja lihaseid.

Inimestel on 31 seljaaju segmenti, millel on oma seljaajunärvide paar. Kokku on inimesel 31 paari seljaajunärve:  8 paari kaela-, 12 paari rindkere-, 5 paari nimme-, 5 paari ristluu- ja 1 paar õndranärve. Kaela, õla, nimme ja ristluu piirkonnas ühinevad seljaajunärvide kõhtmised harud seganärvidest koosnevateks närvipõimikuteks. Inimestel on seljaajunärvid väga lühikesed. Seljaajunärvid on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse *[[Terminologia Anatomica]]*.

Madudel varieerub seljaaju segmentide ning seega seljaajunärvide arv nii liigiti kui ka sama liigi erinevatel isenditel . Seljaaju segmentide arv võib madudel ulatuda kuni 500.  

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne Encyclopædia Britannica-s
*Sissekanne Terminologia Anatomica-s A14.2.00.027: Nervus spinalis. Seljaajunärv
*Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Nervi spinales. Seljaajunärvid, lk 130, 5. väljaanne, 2012
Monica Lewinsky

**Monica Samille Lewinsky** (sündinud 23. juulil 1973 San Franciscos Californias) on Ameerika Ühendriikide küberkiusamise vastane aktivist. 

Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks 1998. aastal armusuhte tõttu toonase Ameerika Ühendriikide presidendi Bill Clintoniga. 

## Välislingid
Kannustiiva tänav

**Kannustiiva tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis.

Kannustiiva tänav on peaaegu lääne–idasuunaline, ligikaudu 300 meetrit pikk Sirptiiva tänavalt algav umbtänav.

Kannustiiva tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Kannustiib on perekond sinilibliklaste sugukonnast.

Kannustiiva tänav on rajatud endise Lepiku küla Metsa talu maadele. 

## Viited
Wilson Palacios

**Wilson Roberto Palacios Suazo** (sündinud 29. juulil 1984 La Ceibas) on Hondurase jalgpallur, poolkaitsja. 

2011. aasta augustis sõlmis Palacios Inglismaa kõrgliiga klubiga Stoke Cityga neljaaastase lepingu.

Debüüdi Hondurase rahvuskoondises tegi Palacios 2003. aasta aprillis sõprusmängus Paraguay vastu. Esimese värava lõi ta Hondurase rahvuskoondises 21. veebruaril 2005 Copa Centroamericana alagrupimängus Belize'i vastu. Seisuga 22. august 2014 on ta löönud rahvuskoondise 95 mängus kuus väravat.

Enne Stoke Citysse siirdumist mängis Palacios teises Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur.
Hasse Ekman

**Hans Gösta Ekman** (10. september 1915 Stockholm – 15. veebruar 2004 Marbella) oli Rootsi näitleja, stsenarist ja režissöör. 

Hasse Ekman oli Gösta Ekmani poeg ja Gösta Ekman juuniori isa.

## Filmograafia
* "Blixt och dunder" (1938)
* "Med dej i mina armar" (1940)
* "Swing it magistern" (1940)
* "Magistrarna på sommarlov" (1941)
* "Första divisionen"(1941)
* "Lågor i dunklet" (1942)
* "Lyckan kommer" (1942)
* "På liv och död" (1943)
* "Ombyte av tåg" (1943)
* "En dag skall gry" (1944)
* "Som folk är mest" (1944)
* "Kungliga patrasket"(1945)
* "Vandring med månen" (1945)
* "Fram för lilla Märta" (1945)
* "Kärlek och störtlopp" (1946)
* "I dödens väntrum" (1946)
* "Möte i natten" (1946)
* "Medan porten var stängd" (1946)
* "En fluga gör ingen sommar" (1947)
* "Var sin väg" (1948)
* "Lilla Märta kommer tillbaka" (1948)
* "Mens porten var lukket" (1948)
* "Banketten" (1948)
* "Flickan från tredje raden" (1949)
* "Flicka och hyacinter" (1950)
* "Hjärter knekt" (1950)
* "Kyssen på kryssen" (1950)
* "Den vita katten" (1950)
* "Dårskapens hus" (1951)
* "Eldfågeln" (1952)
* "Vi tre debutera" (1953)
* "Resan till dej" (1953)
* "Glasberget" (1953)
* "Gabrielle" (1954)
* "Egen ingång" (1956)
* "Sjunde himlen" (1956)
* "Ratataa" (1956)
* "Med glorian på sned" (1957)
* "Sommarnöje sökes" (1957)
* "Du är mitt äventyr" (1958)
* "Den store amatören" (1958)
* "Jazzgossen" (1958)
* "Fröken Chic" (1959)
* "Det svänger på slottet" (1959)
* "Himmel och pannkaka" (1959)
* "Kärlekens decimaler" (1960)
* "På en bänk i en park" (1960)
* "Äktenskapsbrottaren" (1964)

## Välislingid
*
Gösta Ekman seenior

**Gösta Ekman** (28. detsember 1890 Stockholm – 12. jaanuar 1938 Stockholm) oli Rootsi näitleja ja režissöör. Gösta Ekman oli Hasse Ekmani isa ja Gösta Ekman juuniori vanaisa. Koos kauni hääle ja võimsa lavalise kohalolekuga köidab Ekman alati oma publikut.

## Filmograafia
* "Aednik" ("Trädgårdsmästaren") (1912)
* *[[Mästerkatten i stövlar (1918)|Mästerkatten i stövlar]]* (1918)
* *[[Thora van Deken]]* (1920)
* *[[Gyurkovicsarna]]* (1920)
* *[[En lyckoriddare]]* (1921)
* *[[Vem dömer]]* (1922)
* *[[Unge greven ta'r flickan och priset]]* (1924)
* *[[Karl XII (film 1925)|Karl XII]]* (1925)
* *[[Faust (film 1926)|Faust]]* (1926) 
* *[[Klovnen]]* (1926)
* *[[En perfekt gentleman]]* (1927)
* *[[Revolutionschochzeit]]* (1928)
* *[[Gustaf Wasa del I]]* (1928)
* *[[Gustaf Wasa del II]]* (1928)
* *[[För hennes skull]]* (1930)
* *[[Mach' mir die Welt zum Paradies]]* (1930)
* *[[Brokiga blad]]* (1931)
* *[[Kära släkten]]* (1933)
* *[[Två man om en änka]]* (1933)
* *[[Kanske en diktare]]* (1933)
* *[[Swedenhielms]]* (1935)
* *[[Kungen kommer]]* (1936)
* *[[Intermezzo]]* (1936)
* *[[Johan Ulfstjerna]]* (1936)
* *[[Häxnatten]]* (1937)
* *[[Än en gång Gösta Ekman]]* (1940)

## Välislingid
*
Sillerdav päev

**"Sillerdav päev"** on 1974. aastal valminud Tallinnfilmi kontsertfilm, milles tutvustatakse Eesti estraadilaule. 

Film valmis NSV Liidu Ministrite Nõukogu Riikliku Televisiooni ja Raadio Komitee tellimusel. 

Esinevad Heidi Tamme, Helgi Sallo, Andres Ots, Jaak Joala, Oleg Melnik ja Ivo Linna.
Yahya Ould Hademine

**Yahya Ould Hademine** (araabia keeles يحي ولد حدمين; sündinud 31. detsembril 1953 Timbédras) on Mauritaania poliitik, kes oli Mauritaania peaminister 21. augustist 2014 29. oktoobrini 2018.

Ta ei kuulu ühtegi erakonda.

## Viited

## Välislingid
* Premier Ministre Yahya Ould Hademine
Demõdivka

**Demõdivka** on mitme asula nimi:

* **[[Demõdivka (Žmerõnka rajoon)|Demõdivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis
* ...
Mõroljubivka

**Mõroljubivka** on mitme asula nimi:
* **[[Mõroljubivka (Pištšanka rajoon)|Mõroljubivka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pištšanka rajoonis
* ...
Live for Speed

**"Live for Speed"** (lühend **LFS**) on 3D-videomäng, mis simuleerib võidusõitu ringrajal. Mängukontrollerina on võimalik kasutada ka rooli.

Mäng keskendub ringrajasõitudele, mida on võimalik sooritada nii üksinda, võisteldes AI-vastastega (*Artificial Intelligence*, 'tehisintellekt', virtuaalsed sõitjad), kui ka võrgumängus teiste mängijatega.

Mängu S2-versioonis (täisversioon) on 20 autot, alustades lihtsamatest maastiku-linnaautodest, lõpetades suurte ringraja- ja vormelautodega, ning 7 rajakompleksi, mis sisaldavad mitmesuguseid ringradasid, nii asfalt- kui ka rallikrossiradu. Mängu S1-versioonis (poolversioon) on saadaval 9 autot ja 4 rajakompleksi, demoversioonis (tasuta versioon) on 3 autot ja 1 rajakompleks.

## Üksikmäng
Üksikmängus sõidetakse üksinda või koos virtuaalsete vastastega. Mängija saab radasid kohandada (lisada ja eemaldada objekte, muuta stardi- ja finišipositsiooni jne). 

## Võrgumäng
Võrgumängus saab samal rajal sõita koos teiste mängijatega.
Reet Grosberg

**Reet Grosberg** (sündinud 31. jaanuaril 1960 Tallinnas) on eesti tõlkija ja toimetaja. 

Ta õppis aastail 1978–1983 Tallinna Pedagoogilises Instituudis inglise-saksa keele erialal. 

Ta on töötanud Tallinna 55. Keskkoolis inglise keele õpetajana, TV3 programmiosakonnas ning on ajakirja Life in Estonia toimetaja. 

Ta on tõlkinud peamiselt filmitekste ja -subtiitreid, aga ka mõne aime- ja lasteraamatu. 

## Tunnustus

* 2007 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Mait Laasiga; rahvusvahelise kollokviumi "Voodoo hing" ja stuudio Nukufilm 50. juubeliaasta korraldamine)

## Viited
Pihlametsa tee

**Pihlametsa tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Pihlametsa tee algab Andrekse teelt ja lõpeb Lauri teel. Pihlametsa tee on enam-vähem lääne–idasuunaline ja ligikaudu 230 meetri pikkune.

Pihlametsa tee sai nime 28. juunil 1996.

## Viited
Mõkola Zelenets

**Mõkola Zelenets** (14. veebruar 1975 Krasnõi Lutš – 22. august 2014 Luhansk) oli Ukraina ettevõtja, Leedu Vabariigi aukonsul Luhanskis.

Mõkola Zelenets rööviti 2014. aasta 10. augustil ühenduse Luhanski Rahvavabariik terroristide poolt, hukati 22. augustil 2014 mahalaskmise teel.

Mõkola Zelenets oli abielus, perekonnas kasvab neli last.

## Viited

## Välislingid
* Зеленец Николай Анатольевич
* Міжнародний скандал! Бойовики викрали і вбили почесного консула Литви
* Литовського почесного консула в Луганську вбили терористи. П'ятниця, 22 серпня 2014, 18:56 
* Бойовики мають відповісти за смерть Почесного консула Литви – МЗС України
* ЕС потрясен убийством консула Литвы в Луганске
* Террористы похитили и убили почетного консула Литвы в Луганске. 22 августа 2014 19:12
* Убийство почетного консула Литвы в Украине – это теракт, — Эштон
Saariku tee

**Saariku tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Saariku tee algab Lauri teelt ja lõpeb Pajustiku teel. Saariku tee on lääneloode-idakagu suunaline ja ligikaudu 110 meetri pikkune.

Saariku tee on nime saanud 12. mail 1999.

## Viited
Mõõna tee

**Mõõna tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Mõõna tee algab Ranniku teelt, ristub Haaviku põiguga ja lõpeb Tõusu teel. Mõõna tee on algul lõuna-põhjasuunaline ja seejärel lõunakagu-põhjaloodesuunaline. Mõõne tee on ligikaudu 190 meetri pikkune.

Mõõna tee sai nime 22. veebruaril 1955. Tänava nimi on lähedalasuva Tõusu tee paarisnimi.

## Viited
Kalevala (Karjala)

**Kalevala** (vene: Калевала; soome: Uhtua) on alev Venemaal Karjala Vabariigis, Kalevala rajooni keskus.

Kuni 1963. aastani oli selle nimi **Uhta** (Ухта).

2010. aasta rahvaloenduse järgi elas seal 4529 inimest.


Kalevala-kirik.jpg|Kirik Kalevalas
Flag of Kalevala.svg|Kalevala lipp
Дом жилой Леонтьевой.JPG|Vana maja Kalevalas


## Viited
Siniladva tee

**Siniladva tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Siniladva tee algab Lehiku teelt ja lõpeb Ranniku teel. Siniladva tee on lõunaedela-põhjakirde suunaline ja ligikaudu 340 meetri pikkune.

Siniladva tänav sai nime 20. septembril 2000. Tänav on saanud nime rohttaimede perekonna siniladva järgi.

## Viited
Tiit Sinissaar

**Tiit Sinissaar** (sündinud 7. detsembril 1947 Tartus) on eesti ajakirjanik ja poliitik, 2000–2003 rahvusringhäälingu nõukogu esimees.

Ta on lõpetanud 1966. aastal Tartu kaugõppekeskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. 

Aastatel 1982–1990 oli ta Eestimaa Kommunistliku Partei liige. 

Aastatel 1980–1992 töötas ta Eesti Raadios, algul reporteri ja hiljem toimetajana. 

1990. aastal juhtis Eesti Televisioonis "Reklaamiklubi" saateid.

Aastatel 2000–2003 oli ta rahvusringhäälingu nõukogu esimees.

Ta on olnud VII, VIII ja IX Riigikogu liige ning Riigikogu Isamaaliidu fraktsiooni esimees.

## Tunnustus
*2001 Riigivapi V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Lea Veelma.

## Viited
Rändrahnu tee

**Rändrahnu tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Rändrahnu tee algab Ranniku teelt ja lõpeb Viimsi põigul. Rändarahnu tee on peaaegu lõunakagu-põhjaloodesuunaline ja ligikaudu 115 meetri pikkune.

Rändrahnu tee sai nime 22. veebruaril 1955. Rändrahnu tee on nime saanud tänavaäärse rändrahnu järgi.

## Viited
Mõniste mõisa kalmistu

**Mõniste mõisa kalmistu** on kalmistu Hargla kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mõniste külas Rõuge vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Mõniste mõisa südamest linnulennult umbes 900 meetri kaugusele edelasse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Wulfid 1843. aastal. Kalmistu on harvaesinevalt ringikujuline ning seda piirab madal kivimüür. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on kalmistu mahajäetud ja rüüstatud, kuid seda on hakatud korrastama.

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg. "Mõniste (*Menzen*)". // Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 24
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

## Välislingid
*
*Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Robert Bresson

**Robert Bresson** (25. september 1901 Bromont-Lamothe – 18. detsember 1999 Droue-sur-Drouette) oli prantsuse filmirežissöör ja -stsenarist, filmikunsti tuntuim minimalist.
Raimo Helminen

**Raimo Ilmari Helminen** (sündinud 11. märtsil 1964 Tamperes) on soome jäähokitreener ja endine jäähokimängija (ründaja).
Tšernjavka (Orativi rajoon)

**Tšernjavka** (ukraina keeles Чернявка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 990. Pindala on 5,248 km².
Oma Mua

**Oma Mua** ('Oma Maa') on karjalakeelne ühiskondlik-poliitiline nädalaleht, mis ilmub Karjala Vabariigis. Ajaleht avaldab materjale karjalaste kultuurist ja ajaloost.

Oma Mua asutajateks on Karjala Vabariigi seadusandlik kogu, Karjala Vabariigi valitsus ja regionaalne ühiskondlik organisatsioon Karjala Rahva Liit (*Karjalan Rahvahan Liitto*).. 

Ajalehte levitatakse peamiselt Prääsä ja Aunuse rajoonis ning Petroskois.

Trükiarv on umbes 1500.

## Viited

## Välislingid
*https://omamedia.ru/publication/oma_mua/
Oma Maa

**Oma Maa** on mitme väljaande nimi:
* **[[Oma Maa (ajakiri, 1884)|Oma Maa]]**, Tartus ilmunud kuukiri (1884–1891)
* **[[Oma Maa (ajakiri, 1907)|Oma Maa]]**, Tallinnas ilmunud ajakiri (1907)
*Oma Maa, Viljandis ilmunud ajaleht (1922–1940)
* **[[Oma Maa (ajakiri, 1946)|Oma Maa]]**, Stockholmis 1946–1951 ilmunud väliseesti ajakiri ja 1959–1960 jätkas ilmumist samanimelise ajalehena
* **[[Oma Maa (ajaleht)|Oma Maa]]**, alates 2000. aastast ilmuv Kaitseliidu Lõuna-Eesti malevate häälekandja

## Vaata ka
* Oma Mua ('Oma Maa'), karjalakeelne ühiskondlik-poliitiline nädalaleht
Ašaltši Oki

**Ašaltši Oki** (udmurdi Ашальчи Оки, kodanikunimega **Lina Grigorjevna Vekšina**; 4. aprill 1898 – 31. oktoober 1973) oli esimene udmurdi naisluuletaja.

Tema esimesed luuletused ilmusid 1918. aastal ajalehtedes Vil sin ja Gudõri. 1925. aastal ilmus luulekogu "Śjures durõn" ("Tee ääres") ja 1928. aastal Kuzebai Gerdi vene keelde tõlgitud luulekogu "О чём поёт вотячка" (”Millest laulab votjaki naine”).

1933. aastal loobus ta poliitilise tagakiusamise tõttu kirjanduslikust tegevusest.

1928. aastast töötas silmaarstina. Teise maailmasõja ajal oli rindekirurg. Pärast demobilisatsiooni 1946. aastal töötas Alnaši rajooni haiglas arstina.

Alnaši külas on tema majamuuseum.

1994. aastal asutati Ašaltši Oki nimeline Udmurtia riiklik kirjandusauhind..

## Isiklikku
Tema vend Ivan Grigorjevitš Vekšin (pseudonüümiga Aivo Ivi (1892–1963)) oli udmurdi kirjanik.

## Viited

## Välislingid
* Ašaltši Oki virtuaalmuuseum
Tšernjavka

**Tšernjavka** on mitme koha nimi:

***[[Tšernjavka (Orativi rajoon)|Tšernjavka]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis
* ...
BM-27 Uragan

**9K57 BM-27 Uragan** (vene keeles: ураган, 'orkaan') on Nõukogude Liidus valmistatud reaktiivsuurtükisüsteemi (GRAU indeks 9P140) mitmelasuline raketiheitja, GRAU indeks 9K57. Ukraina on sellest välja töötatud oma versiooni BM-27 Burevi. 

4-liikmelisel meeskonnal kulub süsteemi paigaldamiseks/teisaldamiseks 3 minutit. 16 raketi kogupaugule kulub 20 sekundit.

Uraganil on mitmeid kasutusalasid. Näiteks saab ühe 220&nbsp;mm kaliibrilise raketiga puistata laiali 312 jalaväe miini (Nõukogude väed kasutasid seda taktikat sageli Afganistanis).

## Vaata ka
* Burevii
* Smertš
* Grad

## Viited

## Välislingid

* Splav State Research and Production Enterprise
* Photo gallery at Armyrecognition.com
Renessanssarhitektuur

**Renessanssarhitektuur** on Euroopa arhitektuur, mis pärineb 15. sajandi algusest kuni 17. sajandi alguseni (eri piirkondades periood varieerub) ning selle peamiseks põhimõtteks on antiikarhitektuuri ja antiikideede teadlik jäljendamine ja taaskasutamine.

Renessansile eelnes arhitektuuris gootika ja järgnes barokk.

Antiikarhitektuuri taassünd sai alguse Firenzes, kus Filippo Brunelleschi oli üks selle pioneere. Stiil levis kiiresti mujale Itaaliasse ning siis Prantsusmaale, Saksamaale, Inglismaale ja Venemaale. Renessansideed jõudsid Euroopa eri paigusse erineval ajal ja olid erineva mõjuga.

Renessansile on iseloomulikud sümmeetria, proportsioon ja elementide reeglipärasus. Eeskujuks võeti eriti Vana-Rooma arhitektuur, millest oli säilinud arvukalt näiteid. Keskaegsed keerukad konstruktsioonid asendati korrapäraste sammaste, pilastrite, poolkaarte, kuplite ja niššidega.

## Eestis

1520.–1530. aastatel hakkasid Eesti arhitektuuris levinud gooti teravkaarmotiivid ning keskajale omane vertikaalne domineerimine ja liigendatus asenduma uute stiilidega. Antiigi eeskujul tekkis horisontaalne liigendatus; aknad ja muud avad läksid laiemaks ja sageli lamekaarseteks, levima hakkasid rustikamotiiv ja ümarkaar. Renessansi üks varasemaid näiteid Eestis on Purtse vasallilinnus; teised tuntuimad esindajad on Mustpeade maja Tallinnas, Tallinna vaekoda (põles 1944, müürid lammutati 1946) dominiiklaste kloostri ait Tallinnas, Pärnu-Jaagupi kiriku pikihoone ning Haapsalu lähedase Kiltsi mõisa liivakiviportaalid (1920. aastatel oluliselt kahjustatud). Eesti kirikutes on säilinud ka mitmeid kunstipäraseid renessansskantsleid ja -altareid.

1630.–1650. aastail hakkas renessanss tasapisi asenduma barokiga.

## Vaata ka
* Uusrenessanss
* Renessanss
Kuzmõntsi (Bari rajoon)

**Kuzmõntsi** (ukraina keeles Кузьминці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 955. Pindala on 1,97 km².