open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Michael Johnson

**Michael** Duane **Johnson** (sündinud 13. septembril 1967 Dallases) on USA kergejõustiklane.

Johnson kuulub IAAFi kuulsuste halli.
## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

* 1992  Barcelonas 
** **olümpiavõitja** 4×400 m teatejooksus **2.55,74**
* 1996  Atlantas 
** **olümpiavõitja** 200 m jooksus **19,32 [[Kergejõustiku maailmarekordid|MR]]**
**  **olümpiavõitja** 400 m jooksus **43,49 OR**
* 2000  Sydneys 
** **olümpiavõitja** 400 m jooksus **43,84**
** diskvalifitseeriti 4×400 m teatejooksus **2.56,35**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1991  Tōkyōs
**  **maailmameister** 200 m jooksus **20,01**
* 1993  Stuttgardis
**  **maailmameister** 400 m jooksus **43,65**
**  **maailmameister** 4×400 m teatejooksus **2.54,29 [[Kergejõustiku maailmarekordid|MR]]**
* 1995  Göteborgis
**  **maailmameister** 200 m jooksus **19,79**
**  **maailmameister** 400 m jooksus **43,39**
**  **maailmameister** 4×400 m teatejooksus **2.57,32**
* 1997  Ateenas
**  **maailmameister** 400 m jooksus **44,12**
* 1999  Sevillas 
**  **maailmameister** 400 m jooksus **43,18 [[Kergejõustiku maailmarekordid|MR]]**
** diskvalifitseeriti 4×400 m jooksus **2.56,45**

### [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekordid]]

## Välislingid
* 
* Michael Johnson USA Kergejõustiku liidu kodulehel
* 
* Michael Johnson baylorbears.com kodulehel
Jackie Joyner-Kersee

**Jackie Joyner-Kersee** (sünninimi **Jacqueline Joyner**; sündinud 3. märtsil 1962 East St. Louises) on USA kergejõustiklane (seitsmevõistleja ja kaugushüppaja). Kolmekordne olümpiavõitja (1988 ja 1992) ja neljakordne maailmameister (1987, 1991 ja 1993). Kehtiva naiste seitsmevõistluse maailmarekordi (**7291**) omanik.

Jackie Joyner-Kersee on IAAFi kuulsuste halli liige.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

Los Angeles 1984 
*hõbemedal seitsmevõistluses **6385**
Seoul 1988 
***olümpiavõitja** seitsmevõistluses **7291**
***olümpiavõitja** kaugushüppes **7.40**
Barcelona 1992 
***olümpiavõitja** seitsmevõistluses **7044**
*pronksmedal kaugushüppes **7.07**
Atlanta 1996 
*pronksmedal kaugushüppes **7.00**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

Rooma 1987 
***maailmameister** seitsmevõistluses **7128**
***maailmameister** kaugushüppes **7.36**
Tokio 1991
* **maailmameister** kaugushüppes **7.32**
Stuttgart 1993
***maailmameister** seitsmevõistluses **6837**

### Maailmarekordid

Kaugushüpe
**7.45** 13. august 1987 Indianapolis (rekordi kordamine)

Seitsmevõistlus
**7148** 6.-7. juuli 1986 Moskva
(12,85 - 188 - 14.76 - 23,00 - 701 - 49.86 -2.10,02)
**7161** 1.-2. august 1986 Houston
(13,16 - 188 - 15.20 - 22,85 - 703 - 50.12 - 2.09,69)
**7215** 16.-17. juuli 1988 Indianapolis
(12,71 - 193 - 15.65 - 22,30 - 700 - 50.08 - 2.20,70)
**7291** 23.-24. september 1988 Seoul
(12,69 - 186 - 15.80 - 22,56 - 727 - 45.66 - 2.08,51)

## Välislingid
* 

Pilte Jackie Joyner-Kerseest
*pilt 1
*pilt 2
*pilt 3
Oljokma

**Oljokma** (jakuudi Өлүөхүмэ; Ölüöhhüme) on jõgi Aasias.

Ülemjooksul voolab kuristikke ja kärestikke läbides Stanovoi mäestikus. Alamjooksul voolab laias orus ja suubub paremalt Leenasse.

Pikkus 1436 km.
Atmosfäär (ühik)

**Atmosfäär** on mittesüsteemne (SI-väline) rõhuühik. Atmosfäär on ligikaudu võrdne atmosfäärirõhuga normaaltingimustel.

Eristatakse kaht peaaegu ühesuurust ühikut:
*füüsikaline atmosfäär ehk normaalatmosfäär (tähis atm): 1 atm = 101&nbsp;325 Pa;
*tehniline atmosfäär (tähis at): 1 at = 98066,5 Pa.

Rahvusvaheline Legaalmetroloogia Organisatsioon (OIML, International Organization in Legal Metrology) on arvanud mõlemad ühikud nende mõõtühikute hulka, mille kasutamisest on vaja võimalikult kiiresti loobuda seal, kus need on veel käibel.

## Vaata ka
*Füüsikaline atmosfäär
*Tehniline atmosfäär

## Viited
Truvor

**Truvor** oli varjaag, kes kutsuti Nestori kroonika andmetel 859. aastal idaslaavlasi (hilisemat Kiievi-Venet) valitsema. 

Ta asus Irboskasse ja valitses oletatavalt valdusi praeguse Venemaa, Eesti ja Läti aladel. Truvor suri kroonika andmetel mõni aasta hiljem (umbes 862) järeltulijateta ning tema valdused päris temaga üheaegselt idaslaavlaste juurde kutsutud varjaag, Truvori sugulane Rjurik. 

Võimalik, et Truvorit polnud ajaloolise isikuna olemas, vaid tema nimi oli tuletatud vanarootsikeelsest väljendist "oma sugu" (*truh vaering*) või "meie ustav" (*trú vor*), mida võidi kasutada Rjuriku kaaskonna kohta. Vene kroonikakirjutajad mungad võisid seda aga vääriti tõlgendada ja kirja panna nimena. Sama kahtlus kehtib ka teise varjaagi Sineuse kohta. 

Arheoloogiliste leidude põhjal on arvatud, et Truvori residentsiks võis olla pigem Pihkva kui Irboska.

Truvori olemasolu kaheldavusest hoolimata on ta Vene ajaloolises traditsioonis saanud olulise koha ning Irboska muinaslinnust nimetatakse tihti Truvori linnuseks. Selle lähedal asuvat suurt kiviristi kutsutakse Truvori ristiks, ehkki see pärineb 14.–16. sajandist ja muinasskandinaavlasest Truvor oli pagan.
Falster

**Falster** on saar Läänemeres. Kuulub Taanile. 

Pindala 514 km&sup2;. Elanike arv 43 400 (1. jaanuar 2010).

Kitsaste väinadega eraldatud Møni, Sjællandi ja Lollandi saarest, kahe viimasega ühendatud sildade kaudu. 

Taani lõunapoolseim osa.
Fehmarn

**Fehmarn** (taani *Femern*) on Saksamaale kuuluv saar Läänemeres, osa Schleswig-Holsteini liidumaa Ostholsteini kreisist. Saare pindala on 185 km².

Saksamaast eraldatud Fehmarnsundiga, mida ületab sild, Lollandi saarest aga Fehmarni Beltiga.

2003. aastal liideti Burg auf Fehmarni linnaga kolm saarel asuvat valda: Bannesdorf auf Fehmarn, Landkirchen auf Fehmarn ja Westfehmarn ning uue linna nimeks sai Fehmarn.

6. septembril 1970 andis saarel toimunud Love-and-Peace-Festivali käigus oma viimase kontserdi Jimi Hendrix.


Fehmarn Nord-Ost-Strand.JPG|Fehmarni rand
Jimi Hendrix memorial P7230128.JPG|Jimi Hendrixi mälestuskivi


## Vaata ka
*Fehmarni väina tunnel

## Viited

## Välislingid
Rosemarie Ackermann

**Rosemarie Ackermann** (sündinud 4. aprillil 1952 Saksimaal Lohsa vallas; sünninimi **Rosemarie Witschas**) on endine Ida-Saksamaa kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1976 Montréal
**[[olümpiavõitja]]** **1.93**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1974 Rooma
**Euroopa meister** 1.95
* 1978 Praha
hõbemedal **1.99**

### Maailmarekordid
Detroiti jõgi

**Detroiti jõgi** on jõgi Põhja-Ameerikas, mis Suure järvistu valglas voolab põhjas Saint Clairi järvest lõunasse Erie järve.

Tiheda laevaliiklusega jõe paremkaldal asub suurlinn Detroit, ja vasakkaldal Kanada lõunapoolseim linn Windsor.

Ameerika Ühendriikide ja Kanada vahel moodustab jõgi kogupikkuses riigipiiri.

## Vaata ka
*Saint Clairi jõgi

## Välislingid
Hobujõud

**Hobujõud** (tähis **hj**) on mittesüsteemne võimsuse mõõtühik. Meeterhobujõudu defineeritakse kui võimsust, mida tuleb rakendada 75 kg raskuse keha (mass  m = 1 \,\text{kg}) ühtlaseks vertikaalseks tõstmiseks kiirusega 1 meeter sekundis (kiirus  v = 1 \,\text{m/s}). SI-süsteemis vastab ühele hobujõule võimsus 735,49875 vatti:
: 1\,\rm{hj} = 75\,\rm{kg} \cdot 9{,}80665\,\frac{\rm{m}}{\rm{s^2}} \cdot 1\,\frac{\rm{m}}{\rm{s}} = 735{,}49875\,\frac{\rm{kg}\,\rm{m}^2}{\rm{s}^3} = 735{,}49875\,W. 

Inglismaal ja USA-s on hobujõud (*imperial horsepower*, tähis **hp** sõnast *horsepower*) võrdne 745,7 vatiga. See väärtus põhineb ühikutel nael, jalg ja minut ja on defineeritud kui võimsus, mida tuleb rakendada 550 naela (~250 kg) raskuse keha ühtlaseks vertikaalseks tõstmiseks kiirusega 1 jalg (30.48 cm) sekundis.

SI-süsteemi kasutavates maades pole SI-väliste ühikute kasutamine soovitatav.

Hobujõu kui võimsusühiku kasutuselevõtt ulatub tagasi James Wattini, kes selle ühikuga soovis kujukalt väljendada aurumasina võimsust – mitme hobuse veojõudu suudab masin asendada. Ühe tööhobuse keskmiseks kestvaks veovõimsuseks (näiteks veskikivi ringiajamisel) loeti 75 kgf·m/s.
Saïd Aouita

**Saïd Aouita** (sündinud 2. novembril 1959 Kénitras) on Maroko kergejõustiklane (800 m, 1500 m ja 5000 m jooksja). Olümpiavõitja (1984) ja maailmameister (1987).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

*Los Angeles 1984 
***olümpiavõitja** 5000 m **13.05,59**
*Seoul 1988 
*pronksmedal 800 m **1.44,06**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*Helsingi 1983 
*pronksmedal 1500 m **3.42,02**
*Rooma 1987
***maailmameister** 5000 m **13.26,44**

### [[Maailmarekord]]id

1500 m
**3.29.46** 23. august 1985   Berliin 

2000 m
**4:50.81** 16. juuli 1987  Pariis              

3000 m 
**7.34,79** 1. juuli 1989Oslo
**7.29,45** 20. august 1989 Köln

2 miili
**8:13.45** 28. mai 1987 Torino 

5000 m
**13.00.40** 27. juuli 1985   Oslo 
**12.58.39** 22. juuli 1987   Rooma

## Isiklikku

Saïd Aouita oli sportlasena 175 cm pikk ja kaalus 58 kg.

## Välislingid
*
Walter Gropius

**Walter Adolph Gropius** [v'alter 'aadolf gr'oopius] (18. mai 1883 Berliin – 5. juuli 1969 Boston) oli saksa arhitekt, Bauhausi asutaja.

Ka tema isa oli arhitekt.
 
Gropius lahkus 1934. aastal, pärast natsipartei võimuletulekut, Saksamaalt. Ta elas ja töötas Inglismaal, sealt siirdus aga USA-sse, kus ta ka 1969. aastal suri.

Walter Gropiuse materjalikäsitlus oli omas ajas väga moodne ja uuenduslik. Tema projekteeritud hooneid võrreldakse tihti abstraktsionismiga maalikunstis.

## Tähtsamad projektid
* Bauhausi koolimaja, 1919–1925, Dessau (Saksamaa)
* Gropius House, 1937, Lincoln (Massachusetts)
* Harvard Graduate Center, 1950, Cambridge (Massachusetts)
* Pan Am Building – lennuettevõtte Pan Am peakorter, 1963, New York

## Tunnustus
* 1956 – Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi kuninglik kuldmedal
* 1959 – Ameerika Arhitektide Instituudi kuldmedal
* 1961 – Goethe auhind
* 1962 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Isiklikku
Gropius abiellus oma armukese Alma Schindleriga pärast Alma abikaasa Gustav Mahleri surma. See abielu ei kestnud kaua ning Alma abiellus hiljem Franz Werfeliga.
Evelyn Ashford

**Evelyn Ashford** (sündinud 15. aprillil 1957 Shreveportis (Louisiana)) on USA naiskergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1984 Los Angeles
**olümpiavõitja** 100 m **10,97**
**olümpiavõitja** 4×100 m **41,65**
* 1988 Seoul
**olümpiavõitja** 4×100 m **41,98**
hõbemedal 100 m **10,83**
* 1992 Barcelona 
**olümpiavõitja** 4×100 m **42,11**

## Maailmarekordid

100 m
**10.79** 3. juuli 1983 Colorado Springs
**10.76** 22. august 1984  Zürich
Hiiumaa rajoon

**Hiiumaa rajoon** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastail 1950–1989.

Hiiumaa rajooni kuulusid:
*Kärdla linn (linn aastast 1938)
*Emmaste külanõukogu (moodustatud 1945)
*Käina külanõukogu (1945)
*Lauka külanõukogu (1945)
*Pühalepa külanõukogu (1945)
### EKP Hiiumaa Rajoonikomitee
EKP rajoonikomitee oli põhikirjajärgselt rajooni parteiorganisatsiooni juhtiv organ, koosnes konverentsil valitud komiteest ja büroost. Komitee oli EKP kohalik võimuorgan, mis tegeles kõigi rajooni probleemidega, kontrollis asutuste ja ettevõtete (eriti kohalike nõukogude) tööd ning kõrgemate parteiorganite otsuste täitmist neis, kinnitas inimesi (ka parteituid) paljudele ametikohtadele, korraldas poliitharidust ja ideoloogiatööd, pidas kommunistide arvestust, kinnitas parteisse vastuvõtu ning sealt väljaheitmise, arutas parteiliikmete personaalküsimusi. Struktuur : sekretariaat (üldosakond), partei-, ametiühingute ja komsomoliorganite osakond (1955. aastast organiseerimisosakond), propaganda- ja agitatsiooniosakond, parteistatistika ja ühtse parteipileti sektor (arvestussektor).

*1947, Peeter Müürsepp, EK(b)P Hiiumaa komitee sekretär
*1949, Johannes Undusk, EK(b)P Hiiumaa Komitee I sekretär; 
*..1973.., Richard Hiis, EKP Hiiumaa Rajoonikomitee I sekretär
*1977–1989, Hillar Eller, EKP Hiiumaa Rajoonikomitee I sekretär;
**Tarmo Mänd, EKP Hiiumaa Rajoonikomitee II sekretär;

### Hiiumaa rajooni RSN Täitevkomitee
*1965 – 1978, Maksim Kauber, Hiiumaa rajooni RSN Täitevkomitee esimees 
*1984, Tõnu Puusepp, Hiiumaa Rajooni RSN Täitevkomitee esimees 
*1984–1989, Tarmo Männi, Hiiumaa Rajooni RSN Täitevkomitee esimees

## Vaata ka
*EKP Hiiumaa Rajoonikomitee
*Hiiumaa Rajooni RSN ja Hiiumaa Rajooni RSN Täitevkomitee
*Hiiu maakond

## Viited

## Kirjandus
*Taavi Koppel. „Hiiumaa jäägu hiidlastele!”: Liikumispiirangud Hiimaa ja mandri vahel aastail 1987–1993. Tartu Ülikool humanitaarteaduste ja kunstide valdkond, ajaloo ja arheoloogia instituut, arhiivinduse osakond. Tartu 2018
Virgilijus Alekna

**Virgilijus Alekna** (sündinud 13. veebruaril 1972 Terpeikiais, Kupiškise lähistel Leedus) on Leedu kergejõustiklane, kettaheitja. Tema isiklik rekord 73.88 m (2000) on maailma kõigi aegade kolmas tulemus.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el
2000 Sydneys
*1. koht **69.30**

2004 Ateenas
*1. koht **69.89** (olümpiarekord)

2008 Pekingis
*3. koht **67.79**

2012 Londonis
*4. koht **67.38**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
1997 Ateenas 
*2. koht **66.70**

1999 Sevillas
*4. koht **67.53**

2001 Edmontonis
*2. koht **69.40**

2003 Pariisis
*1. koht **69.69**

2005 Helsingis
*1. koht **70.17** (maailmameistrivõistluste rekord)

2007 Ōsakas
*4. koht **65.24**

2009 Berliinis
*4. koht **66.36**

2011 Daegus
*6. koht **64.09**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlused]]
1998 Budapestis 
*3. koht **66.46**

2002 Münchenis
*2. koht **66.62**

2006 Göteborgis
*1. koht **68.67**

2010 Barcelonas
*5. koht **64.64**

## Isiklikud rekordid

Kuulitõuge **19.99** 7. veebruar 1997 Potchefstroom 
Kettaheide **73.88** 3. august 2000 Kaunas

## Isiklikku

Virgilijus Alekna oli tippsportlasena 200 cm pikk ja kaalus 130 kg. Tema poeg Mykolas Alekna on kettaheitja. Tema abikaasa poolõde on Remigija Nazarovienė.

## Välislingid
*
Pirani laht

**Pirani laht** (sloveeni *Piranski zaliv*, horvaadi *Piranski zaljev* ehk *Savudrijska vala*, itaalia *Baia di Pirano*) on Aadria mere laht Sloveenia ja Horvaatia piiril. Ta on osa Trieste lahest. Pindala 19 km&sup2;.

Suuremad laheäärsed asulad on Lucija, Piran, Portorož (kõik Sloveenia-poolsel kaldal).

Lahte suubub Dragonja jõgi, mille suudmealal asuvad rannikul soolakuivatustiigid (*Sečoveljske soline*; ainsad Sloveenias).

Lahel kulgev piir Horvaatia ja Sloveenia territoriaalvete vahel on siiani täpselt kindlaks määramata.
Sebastian Coe

**Sebastian Newbold Coe** (sündinud 29. septembril 1956 Chiswickis Londonis) on Suurbritannia kergejõustiklane (800 m ja 1500 m jooksja). 

Sebastian Coe on valitud IAAFi kuulsuste halli.
## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el
* 1980 Moskva
**olümpiavõitja** 1500 m jooksus **3.38,40**
hõbemedal 800 m jooksus **1.45,85**
* 1984 Los Angeles 
**olümpiavõitja** 1500 m jooksus **3.32,53**
hõbemedal 800 m jooksus **1.43,64**

### [[Kergejõustiku maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]
* 1981 Rooma
**1. koht** 800 m jooksus **1.46,16**
* 1989 Barcelona

2. koht 1500 m jooksus **3.35,79**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
* 1978 Praha

pronksmedal 800 m jooksus **1.44,76**
* 1982 Ateena

hõbemedal 800 m jooksus **1.46,66**
* 1986 Stuttgart
**Euroopa meister** 800 m jooksus **1.44,50**
hõbemedal 1500 m jooksus **3.41,67**

### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlustel]]
* 1977 San Sebastián
**Euroopa sisemeister** 800 m jooksus **1.46,54**

### [[Euroopa karikavõistlused kergejõustikus|Euroopa karikasarjas]]
* 1979 Torino
**1. koht** 800 m jooksus **1.47,28**
* 1981 Zagreb
**1. koht** 800 m jooksus **1.47,03**

### Maailmarekordid

## Tegevus spordijuhina
Sebastian Coe on alates 2004. aasta maist juhtinud 2012. aasta Londoni olümpiamängude korralduskomiteed.

## Isiklikku
Sebastian Coe on abielus Nicolaga, paaril on neli last: tütar Madeleine (1992), poeg Harry (1994), poeg Peter (1996) ja tütar Alice (1998).
Võru vapp

**Võru vapp** on Võru maakonnas asuva Eesti Võru linna vapp.

Vapp on kinnitatud 19. septembril 1994.

## Vapi kirjeldus
Rohelise äärisega kuldsel kilbil on roheline kuusk.

## Vapi ajalugu
Võru vapi kinnitas Võrule kui vastloodud maakonnakeskusele 4. oktoobril 1788 Venemaa keisrinna Katariina II: "Vapil on kuldsel väljal kuusk kui märk sellest, et selle linna ümbruses on küllalt palju seda puud kasvamas." Ilmselt oli selle puu sagedane esinemine tähelepanu äratanud.

Võru vappi kasutas asjaajamistes ka Võru kreis.

1864. ja 1866. senatile esitatud Võru linna vapi kujutised on samasugused kuni varasem vapp.

Eesti Vabariigi ajal kasutati ajaloolist vappi – kuuske kuldsel põhjal.

17. detsembril 1937 kiideti vapp linnavolikogu koosolekul heaks, sest muudetud oli vaid vapikilbi kuju. Vapi värvid võeti ka Võru lipule: kollane – roheline – kollane.

## Vaata ka
*Võru lipp

## Viited

## Välislingid
*Võru sümboolika linna kodulehel
*Võru sümboolika riigikantselei kodulehel
Waldemar Cierpinski

**Waldemar Cierpinski** (sündinud 3. augustil 1950 Ida-Saksamaal Neugatterslebenis) on Ida-Saksamaa kergejõustiklane (maratonijooksja).

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
*1976 Montreal
**olümpiavõitja** **2:09.55**
*1980 Moskva
**olümpiavõitja** **2:11.03**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 1983 Helsingi
pronksmedal **2:10.37**
María Colón

**María Caridad Colón Rueñes-Salazar** (sündinud 25. märtsil 1958 Baracoas) on Kuubalt pärit endine odaviskaja, kes võitis 1980. aasta suveolümpiamängudel Moskvas kuldmedali, püstitades sellega uue olümpirekordi.

1980. aasta olümpiamängudel viskas Saksa DV-st pärit Ute Richter kvalifikatsioonis olümpiarekordi 66.66 m. María Colón tuli kvalifikatsioonis 62.42 meetriga kaheksandaks. Finaalis parandas Colón olümpiarekordit esimesel katsel 68.40 meetriga ja sai esimese kuubalasena võidu Nõukogude Liidu esindaja Saida Gunba ja Ute Richteri ees.

1983. aastal võitis ta nagu ka 1979. aastal Pan-Ameerika meistrivõistlused. 1983. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel tuli ta 62.04 meetriga kaheksandaks.

Ta viskas oma parima 70.14 m 15. juunil 1986 Havannas.

María Caridad Colón oli tegevsportlasena 1.69 m pikk ja kaalus 66 kg.

2020. aastal sai Rueñes Rahvusvahelise Olümpiakomitee (ROK) liikmeks.

## Välislingid

*María Colón ROK-i veebilehel
*[María Caridad Colón [World Athletics] veebilehel]
*María Colón Olympedia.org veebilehel
*María Colón Track and Field Statistics veebilehel
Ida-Berliin

**Ida-Berliin** oli Berliini osa, mis jäi Teise maailmasõja lõppedes Punaarmee valdusse. 

Ida-Berliin oli pindalalt Lääne-Berliinist väiksem, olgugi et Lääne-Berliini USA, Briti ja Prantsuse sektorid olid igaüks eraldi NSV Liidu sektorist väiksemad.

Ida-Berliinis asusid Saksa DV valitsusasutused. Nimetus "Ida-Berliin" ei olnud ametlik, sest muidu oleks kinnistunud Berliini jagatus ja oleks tunnustatud Lääne-Saksamaa õigusi Lääne-Berliinile. Saksa DV pealinnana märgiti lihtsalt "Berliin".

Halduslikult jagunes Ida-Berliin üheteistkümneks linnarajooniks. Need olid Friedrichshain, Hellersdorf, Hohenschönhausen (alates 1985), Köpenick, Lichtenberg, Marzahn, Mitte, Pankow, Prenzlauer Berg, Treptow ja Weißensee.

1989. aastal oli Ida-Berliinis 1 279 212 elanikku.

USA, Suurbritannia ja Prantsusmaa ei tunnistanud formaalselt kunagi Saksa DV õigust Ida-Berliinis valitseda. Ametlikult tunnustasid lääneliitlased üksnes Nõukogude armee õigusi Berliinis, sest pidasid nii Ida- kui Lääne-Berliini okupeeritud piirkonnaks ning seda staatust sai lõpetada üksnes neljapoolse kokkuleppega. Nii näiteks protestisid lääneliitlased sageli Saksa DV Rahvaarmee kohaloleku vastu Berliinis, eriti sõjaväeparaadide korral. Lepingutes nimetasid nad Ida-Berliini "valitsuse asukohaks". Suure lahkumineku tõttu formaaljuriidilise seisukoha ja tegeliku elu vahel koostas ja avaldas USA sõjavägi üksikasjalikke juhiseid nii sõjaväelastele kui tsivilistidele Ida-Berliini külastamise juhuks. Kõigest hoolimata avasid kõik lääneliitlased 1970. aastatel Ida-Berliinis oma saatkonna.

3. oktoobril 1990 toimus Saksamaa taasühinemine, mis formaalselt lõpetas Ida- ja Lääne-Berliini olemasolu.

Pärast taasühinemist on Saksamaa valitsus kulutanud palju raha selleks, et Berliini kaks poolt omavahel integreerida ning viia Ida-Berliini infrastruktuur vastavusse Lääne-Berliini standarditega. Sellegipoolest on tänapäevalgi Ida- ja Lääne-Berliini vahel ilmsed erinevused. Ida-Berliin näeb teistmoodi välja osalt sellepärast, et ta sai sõjas vähem kannatada ning säilinud on rohkem sõjaeelseid tänavaid ja fassaade, millest mõnel on endiselt näha sõjaaja kahjustused, osalt Saksa DV-s kasutatud stalinistliku arhitektuuri tõttu.

Nagu teisteski Ida-Saksamaa linnades, vaadati Berliiniski kõik kohanimed üle. Osa neist tunnistati sobimatuks ja nimetati ümber, osa neist, näiteks Karl Marxi allee, Rosa Luxemburgi väljak ja Karl Liebknechti tänav, jäid alles. Nimede ülevaatamine tekitas rahva seas palju poleemikat: osa nägi neis üksnes selle režiimi sümboleid, mis oli langenud ja mida nad ei pooldanud, osa nägi neis ajaloolist tähendust. Berliini üldiselt vasakpoolse linnavalitsuse tahte kohaselt pole väga radikaalseid muutusi tehtud. Arutelu selle teema ümber pole lõppenud tänapäevalgi, näiteks on tehtud ettepanek Ida-Berliinile iseloomulik jalakäijafiguur Ampelmännchen, mida kasutatakse valgusfoorides, samuti kasutuselt kõrvaldada.

## Viited
Mike Conley

**Michael (Mike) Conley** (sündinud 5. oktoobril 1962 Chicagos) on USA kergejõustiklane (kolmik- ja kaugushüppaja). Olümpiavõitja (1992) ja maailmameister (1993).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1984 Los Angeles
hõbemedal kolmikhüpe **17.18**
* 1992 Barcelona
**olümpiavõitja** kolmikhüpe **18.17**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlused]]

* 1983 Helsingi
pronksmedal kaugushüpe **8.12**
* 1987 Rooma
hõbemedal kolmikhüpe **17.67**
* 1991 Tokio
pronksmedal komikhüpe **17.62**
* 1993 Stuttgart
**maailmameister ** kolmikhüpe **17.86**

## Välislingid
*
Ludmila Engquist

**Ludmila Engquist** (sündinud Leonova; 21. aprillil 1964 Tambovi oblastis Vene NFSV-s) on NSV Liidu ja Rootsi endine kergejõustiklane (100 m tõkkejooksja).

1991. aastal tutvus **Ljudmila Narožilenko** rootslasest kergejõustikumänedžeri Johan Engquistiga, kellega ta pärast Rootsi elama asumist 1993. aastal abiellus. Sellest ajast algas Ljudmila vaevaline tee, sest kolm aastat ei lubatud tal rahvusvahelistel suurvõistlustel võistelda. Alles 19. juunil 1996 sai ta Rootsi kodakondsuse ja 5. juulil, kaks nädalat enne Atlanta olümpiamängude algust, andis Venemaa kergejõustikuföderatsioon nõusoleku tal võistlustel esindada Rootsit.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

*1996 – olümpiavõitja (Rootsi koondis)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

*1991 – maailmameister (NSV Liidu koondis)
*1997 – maailmameister
*1999 – pronksmedal
Linford Christie

**Linford Cicero Christie** (sündinud 2. aprillil 1960 Jamaical Saint Andrewsis) on Suurbritannia endine kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja). 

Christie võitis kõigi üllatuseks 100 m jooksus kuldmedali 1986. aasta Euroopa meistrivõistlustel Stuttgardis. Samal aastal Edinburghis toimunud Rahvaste Ühenduse mängudel tuli ta 100 m jooksus teiseks. 1987. aastal Roomas toimunud MM-il sai ta 100 m jooksus pronksi. 1988. aasta Seouli olümpiamängudel tõusis Christie 100 m jooksus hõbemedalile, kui Ben Johnson jäi vahele dopingu tarvitamisega. Ka Christie proov sisaldas siis keelatud aineid, kuid temale jäeti medal alles.

1990. aasta EM-il tuli Christie 100 m jooksus teist korda Euroopa meistriks. 1991. aasta sise-MM-il sai ta hõbemedali nii 60 m kui ka 200 m jooksus. 1992. aasta olümpiamängudel Barcelonas tuli ta 100 m jooksus olümpiavõitjaks; temast sai teine inglane pärast Allan Wellsi, kes on sellel distantsil olümpiavõitjaks tulnud. Ta võitis 100 m jooksus kuldmedali ka 1993. aasta MM-il Stuttgardis isikliku rekordiga 9,87.

1994. aasta EM-il Helsingis tegi ta ajalugu ja tuli 100 m jooksus kolmandat korda järjest Euroopa meistriks. 1996. aasta olümpiamängudel Atlantas tegi ta 100 m jooksus finaalis kaks valestarti ja diskvalifitseeriti.

1999. aastal näitasid tema dopinguproovid nandrolooni kasutamist, mille järel ta lõpetas tippsportlaskarjääri.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1988 Seoul 

hõbemedal 100 m jooksus **9,97** 
hõbemedal **38,28**
*1992 Barcelona  
**olümpiavõitja** 100 m jooksus **9,96**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1987 Rooma

pronksmedal 100 m jooksus **10,14**
* 1991 Tokyo

pronksmedal 4x100 m teatejooksus **38,09**
* 1993 Stuttgart 
**maailmameister** 100 m jooksus **9,87**
hõbemedal 4x100 m teatejooksus **37,77**

#### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 1991 Sevilla

hõbemedal 60 m jooksus **6,55**
hõbemedal 200 m jooksus **20,72**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1986 Stuttgart
**Euroopa meister** 100 m jooksus **10,15**
pronksmedal 4x100 m teatejooksus **38,71**
* 1990 Split 
**Euroopa meister** 100 m jooksus **10,00**
hõbemedal 4x100 m teatejooksus **37,98**
pronksmedal 200 m jooksus **20,33**
* 1994 Helsingi
**Euroopa meister** 100 m jooksus **10,14**

### [[Rahvaste Ühenduse mängud]]el

* 1986 Edinburgh

hõbemedal 100 m jooksus **10,28**
* 1990 Auckland
**kuldmedal** 100 m jooksus **9,93**
**kuldmedal** 4x100 m teatejooksus **38,67**
* 1994 Victoria
**kuldmedal** 100 m jooksus **9,91**
pronksmedal 4x100 m jooksus **39,39**

### Euroopa rekordid

 
## Välislingid
*
Hasely Crawford

**Hasely** Joachim **Crawford** (sündinud 16. augustil 1950 Trinidadil) on endine Trinidadi ja Tobago kergejõustiklane (100 ja 200 m jooksja).

Crawford alustas kergejõustikutreeninguid 17-aastaselt.  

Rahvusvahelise stardi tegi ta Rahvaste Ühenduse mängudel 1970. aastal Panama Citys, kus ta sai 100 m jooksus pronksmedali. Kaks aastat hiljem 1972. aasta olümpiamängudel Münchenis jõudis ta 100 m jooksu finaali, kuid pidi vigastuse pärast katkestama.  

1975. aastal pääses Crawford USA tipptreeneri Bob Parksi rühma harjutama 1976. aasta olümpiamänge silmas pidades. Olümpiamängude aastal jooksis ta vaid valitud võistlustel. Olümpiamängudel Montréalis võitis põlvikutes jooksnud Crawford 100 m jooksu, edestas väga napilt Jamaica jooksjat Don Quarriet, ning temast sai esimene trinidadlasest olümpiavõitja. Ka 200 meetri jooksus jõudis ta finaali, kuid pidi vigastuse pärast katkestama. Ta osales ka 1980. aasta ja 1984. aasta OM-il, kuid finaali ei jõudnud. 

Crawford on kodumaal rahvuskangelane. Tema pilt on olnud postmarkidel ja tema järgi on nimetatud staadion Hasely Crawford Stadium. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1976 Montréal
**olümpiavõitja** 100 m jooksus **10,06**

### [[Rahvaste Ühenduse mängud]]el

* 1970 Edinburgh 

pronksmedal 100 m jooksus **10,33**
* 1978 Edmonton
hõbemedal 4×100 m jooksus **39,29**
pronksmedal 100 m jooksus **10,09**
Ludvík Daněk

**Ludvík Daněk** [l'udviik d'anjek]  (6. jaanuaril 1937 Hořice (Hořice u Blanska; praegu Blansko linna osa Tšehhis) – 16. november 1998 Hutisko-Solanec (leidmise aeg)) oli Tšehhoslovakkia kergejõustiklane (kettaheitja).

15. novembril 1998 oli koduaias töötaval Ludvík Daněkil nõrkushoog, kuid ta ei tahtnud arsti juurde minna. 16. novembri hommikul leidsid naabrid ta oma korterist surnuna. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1964  Tokios
**  hõbemedal kettaheites **59.49**
*1968  Méxicos
**  pronksmedal kettaheites **62.92**
*1972 Münchenis
**  **olümpiavõitja** kettaheites **64.40**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlused]]

* 1971  Helsingis
**  **Euroopa meister** kettaheites **63.90**
* 1974  Roomas 
**  hõbemedal kettaheites **62.76**

### [[Kergejõustiku maailmarekordid|Maailmarekordid]]

(*IAAF-i poolt mitte tunnustatud)

## Välislingid
* 
* Lehekülg Ludvik Danekist
Gail Devers

**Yolanda Gail Devers** (sündinud 19. novembril 1966 Seattle'is) on USA endine naiskergejõustiklane, 100 m jooksja ja 100 m tõkkejooksja. Ta oli üks edukamaid 1990. aastate kergejõustiklasi.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1992 Barcelona
**[[olümpiavõitja]]** 100 m jooksus **10,82**
* 1996 Atlanta
**olümpiavõitja** 100 m jooksus **10,94**
**olümpiavõitja** 4×100 m teatejooksus **41,95**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1991 Tokyo 
hõbemedal 100 m tõkkejooksus **12,63**
* 1993 Stuttgart
**maailmameister** 100 m jooksus **10,82**
**maailmameister** 100 m tõkkejooksus **12,46**
hõbemedal 4x100 m tetatejooksus **41,49**
* 1995 Göteborg
**maailmameister** 100 m tõkkejooksus 1**2,68**
* 1997 Ateena 
**maailmameister** 4x100 m teatejooksus **41,47**
* 1999 Sevilla 
**maailmameister** 100 m tõkkejooksus **12,37**
* 2001 Edmonton 
hõbemedal 100 m tõkkejooksus **12,54**

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlused]]

* 1993 Toronto
**sisemaailmameister** 60 m jooksus **6,95**
* 1997 Pariis
**sisemaailmameister** 60 m jooksus **7,06**
* 1999 Maebashi

hõbemedal 60 m jooksus **7,05**
* 2003 Birmingham 
**sisemaailmameister** 60 m tõkkejooksus **7,81**
* 2004 Budapest 
**sisemaailmameister** 60 m jooksus **7,08**
hõbemedal 60 m tõkkejooksus **7,78**

## Isiklikud rekordid

100 m jooks **10.82** 1. august 1992 Barcelona
200 m jooks** 22.71** 23. mai 1987 Corvallis
400 m jooks **52.66** 4. juuni 1987 
800 m jooks **2:11.07** 1982 
100 m tõkkejooks **12.33** 23. juuli 2000 Sacramento
400 m tõkkejooks **59.26** 1985 
kaugushüpe **6.77** 16. aprill 1988 Westwood
kolmikhüpe **12.97** 1986

## Isiklikku
Gail Devers oli tippsportlasena 160&nbsp;cm pikk ja kaalub 52&nbsp;kg. Aastatel 1988-1992 oli abielus Ron Robertsiga.

## Välislingid
* 
*Koduleht(arhiveeritud esileht)
Ookean

**Ookean** on maailmamere suurem osa. Ookeanid katavad ligikaudu 70,8% Maast ja sisaldavad 97% Maa veest. Maal eristatakse viit erinevat ookeani: Vaikne ookean (suurim), Atlandi ookean, India ookean, Lõuna-Jäämeri ja Põhja-Jäämeri (väikseim). Vaikse ja Atlandi ookeani põhja- ning lõunaosa ei ole eraldi ookeanid.

Ookeanid katavad umbes 361 000 000 km2 planeedist. Ookean on Maa hüdrosfääri peamine komponent ja seega eluks Maal hädavajalik. Ookean mõjutab kliima- ja ilmastikumustreid, süsinikuringet ja veeringet, toimides tohutu soojusreservuaarina. Et ookeanid katavad proportsionaalselt suurema osa lõunapoolkerast (81%) võrreldes põhjapoolkeraga (61%), siis esineb märkimisväärseid erinevusi poolkerade ilmastikus.

Ookeanid on kõige soojemad märtsis.

## Vaata ka
*Ookeaniline maakoor
*Ookeanibassein

## Viited

## Välislingid

*Ookeanide ja merede piirid Rahvusvahelise Hüdrograafiaorganisatsiooni järgi
Ilmar Jaks

**Ilmar Jaks** (4. aprill 1923 Asuküla vald, Ridala kihelkond, Läänemaa – 1. september 2019) oli eesti kirjanik.

Sõdis Soome sõjaväe jalaväerügemendis JR 200. Mobiliseeriti Punaarmeesse, sattus Leningradi tööpataljoni, põgenes 1945 Soome kaudu Rootsi. 

Õppis 1949–1953 Uppsala ülikoolis õigusteadust. Töötas Stockholmis Rootsi Kuningliku Kammerkolleegiumi juures büroodirektori ja juristina.

## Teosed
*1949: "Saaremaalt Leningradi: Tööpataljonlase päevik 1944-1945" (Stockholm; Eesti Raamat, 199 lk; dokumentaaljutustus; avaldatud ka Noorte Hääles 1989)
*1958: "Aruanne" (novellid; Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 287 lk)
*1963: "Eikellegi maal" (ülestähendusi Siimonist; romaan; Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 294 lk; 2. trükk 1991 Tallinna kirjastus Õllu, 172 lk)
*1970: "Mapp: novelle ja katkendeid" (Lund: Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 263 lk)
*1971: "Keldrist pööningule" (Lund; Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 247 lk)
*1977: "Augeiase tallid" (novellid; Lund; Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 211 lk)
*1980: "Talu" (romaan; Lund; Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 194 lk; 2. trükk 1993 Tallinna kirjastus Õllu, 140 lk)
*1981: "Neptun: õiguse telgitagustest" (romaan; Stockholm; Välis-Eesti & EMP; Eestis 1992 136 lk. ISBN 91-86116-04-5)
*1991: "Augeiase tallid" (ilmus "Europeia" sarjas; valikkogu novellikogudest "Aruanne" ja "Augeiase tallid")
*2003: "Pimedus" (novellikogu; Tartu kirjastus Ilmamaa, 152 lk, ISBN 9985-77-076-5 )
*2004: "Pleenum Heaolu Keskasutuses" (Loomingu Raamatukogu nr 18, Tallinn: Perioodika, 79 lk ISBN 9985-853-51-2)

## Tunnustus
*1992 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Number 808")
*1998 Riigivapi IV klassi teenetemärk
*2004 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Armer Adolf")

## Isiklikku
Tema vanemad olid Alexander Jaks (1880–1958) ja Minna Emile Abner (6. veebruar 1895 – 27. märts 1966). 

Tema vennad olid Werner (26. veebruar 1919 – 27. detsember 1992), Uno (23. juuni 1925 – 9. november 2014) ja Sulev (1928–1947). Tema õde oli Ilo Jaks (11. veebruar 1921 – 18. juuli 1964).

Tema esimene abikaasa oli Astrid Kruus (13. oktoober 1929 – 1976) ning teine on prantsuse-vietnami päritolu Ariane Kveld Jaks (sündis 1964), kes on avaldanud mitu prantsuskeelset luulekogu.

## Viited

 
## Kirjandus
*Jaan Undusk. "Jaks, Ilmar". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 141–142
*Jaan Undusk. "Anarhisti pilguga. Ilmar Jaks – Skai Ramli – Sky Rambler". Looming 1993, nr 6, lk 806–827; ka raamatus: Jaan Undusk. "Maagiline müstiline keel". Tallinn 1998, lk 224–257
*Kalle Käsper. Lõpmatult üksildane härg". Sirp, 28. märts 2003
*"Eesti kirjandus paguluses XX sajandil". Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus. Tallinn 2008, lk 210–220 (ülevaate autor Jaan Undusk) ja bibliograafia lk 246–248

## Välislingid

* Foto
* 
*Haud Umeå Põhjakalmistul
Vaikne ookean

**Vaikne ookean** on suurim ookean Maal. See katab umbes kolmandiku Maa pinnast, 179,7 miljonit km² ehk rohkem kui kogu maismaa 

Vaikses ookeanis Mariaani süvikus asub maailmamere sügavaim punkt (11 022 m allpool merepinda). Ookeani keskmine sügavus on 3940 m (koos ääremeredega) või 4188 m (ilma ääremeredeta).

Ookeani ümbritseb suure seismilise aktiivsusega ala Vaikse ookeani tulerõngas.

Põhjast lõunasse on Vaikse ookeani ääremered Beringi meri, Ohhoota meri, Jaapani meri, Ida-Hiina meri, Lõuna-Hiina meri, Filipiini meri, Korallimeri ja Tasmani meri. Idaosas asuvad Põhja-Ameerika mandri ääres Alaska laht ja California laht.

Indoneesia saarte vahel asuvad teiste seas Bismarcki meri, Serami meri, Sulawesi meri, Sulu meri ja Visayani meri.

Vaikse ookeani lõunaosas asuvad saared jagatakse Melaneesiaks, Polüneesiaks ja Mikroneesiaks. 

Jaapanist umbes 300 km idas ja Hawaii saartest umbes 1000 km põhja pool liigub umbes 700 000 km² suurune peamiselt plastjäätmetest koosnev prügisaar, mis kujutab suurt ohtu keskkonnale.

## Hoovused
* Ekvatoriaalne vastuhoovus
* Lõunapassaathoovus
* Läänetuulte hoovus
* Põhjapassaathoovus
* Vaikse ookeani Põhjahoovus

## Vaata ka
*Okeaania
*Vaikse ookeani Idakerge
*Vaikne rannik

## Viited
India ookean

**India ookean** on ookean, mida piiravad Euraasia, Aafrika, Austraalia ja Antarktis. Enamik ookeanist jääb lõunapoolkerale.

India ookean on geoloogiliselt kõige noorem ookean, mis tekkis Gondwana ürgmandri lagunemise tulemusel. India ookean moodustab umbes 21% maailmamere kogupinnast. Ookeani keskmine sügavus on 3850 meetrit.

India ookeani eraldab Atlandi ookeanist 20° idapikkuse meridiaan ning Vaiksest ookeanist suured ja väikesed Sunda saared, Uus-Guinea ja Tasmaania lõunatippu Kaguneeme läbiv meridiaan (umbes 147° idapikkust).

Ookeanipõhja kõige olulisem pinnavorm on ookeani keskmäestik, mille kuju meenutab tagurpidi Y-tähte. Keskmäestik jaotab ookeanipõhja kolme laama vahel, milleks on Aafrika laam, Antarktika laam ja Austraalia-India laam.

Ookeani kõige sügavam koht asub Põhja-Austraalia nõos ja Sunda süvikus, pisut Bali saarest lõunas. See ulatub 7729 meetrit merepinnast allapoole. 

Ookeani keskmäestikust idas on merepõhi kaetud peamiselt pruunika saviga, läänepoolne osa aga peamiselt globigeriinmudaga. Ookeani lõunaosas domineerib valdavalt ränivetikate kodadest moodustunud muda.

India ookeani suurimad saared on Madagaskar ja Sri Lanka. India ja Vaikse ookeani piiriks olevatest saartest on suurimad Sumatra ja Jaava.

Täies osas paiknevad India ookeani saartel Bahrein, Madagaskar, Maldiivid, Mauritius, Seišellid ja Sri Lanka.

## Viited

## Välislingid

* Indian Ocean in World History | A free online educational resource sponsored by the Sultan Qaboos Cultural Center
Lõuna-Jäämeri

**Lõuna-Jäämeri** on ookean, mis moodustub India, Vaikse ja Atlandi ookeani lõunapoolseimatest osadest. See jääb 60. lõunalaiuskraadi ja Antarktise vahele. Lõuna-Jäämerd ei peeta alati omaette ookeaniks.

Lõunamere maksimaalne sügavus mõõdeti 2019. aasta veebruari alguses Five Deeps Expeditioni poolt. Ekspeditsiooni meeskond tuvastas kõige sügavama (7434 meetrit) punkti koordinaatidel 60° 28' 46 „S, 025° 32' 32 “W. Ekspeditsiooni ja allveelaeva juht Victor Vescovo on teinud ettepaneku panna sügavaimale punktile nimeks Factorian Deep, võttes aluseks mehitatud allveelaeva DSV Limiting Factor nime, millega ta käis 3. veebruaril 2019 esimest korda Lõunamere põhja uurimas.

## Viited
Friisimaa provints

**Friisimaa provints** on Hollandi 1. järgu haldusüksus.

Provintsi ametlikud keeled on hollandi ja friisi keel.

## Vaata ka
* Ida-Friisimaa
* Põhja-Friisimaa

## Viited

## Välislingid

* Provintsi koduleht (*hollandi, inglise ja saksa keeles*)
Lutz Dombrowski

**Lutz Dombrowski** (sündinud 25. juunil 1959 Zwickaus) on Saksa DV kergejõustiklane (kaugushüppaja). Olümpiavõitja (1980).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

*1980 **olümpiavõitja** **8.54**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlused]]

*1982 **Euroopa meister 8.41**

### Euroopa rekordid

## Isiklikku

Lutz Dombrowski oli sportlasena 187 cm pikk ja kaalus 87 kg.
Sfäär

**Sfääriks** ehk **kerapinnaks**  nimetatakse kõikide punktide hulka, mis asuvad mõnest fikseeritud punktist *O* kaugusel *r*. Punkti *O* nimetatakse sfääri **keskpunktiks** ja sfääri punktide ning selle keskpunkti vahelist kaugust *r* sfääri **[[raadius]]eks**. 

## Definitsioon

Olgu antud meetrilise ruumi *X* element *a* ∈ X  ja positiivne  reaalarv *r* > 0. Sfäär on defineeritud kui hulk 

: \{\mathbf{x} | \rho(\mathbf{a},\mathbf{x}) = r, \mathbf{x} \in X \}, \,

kus ρ(*x*,*y*) tähistab punktide *x* ja *y* vahelist kaugust. Elementi *a* nimetatakse sfääri keskpunktiks ja arvu *r* sfääri raadiuseks.

## Sfäär eukleidilises ruumis

Kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis moodustub selline punktihulk ringjoone pöörlemisel ümber oma diameetri. Seega on sfäär pöördpind.

Lõiku, mis ühendab kaht sfääri punkti ja läbib ühtlasi selle keskpunkti, nimetatakse **sfääri diameetriks**. Diameeter on võrdne sfääri kahe raadiusega.

Öeldakse, et sfäär *piirab* kera. 

### Sfääri pindala

Sfääri pindala kolmemõõtmelises ruumis on:

:S = 4 \pi r^{2}. \, 

Üldisemalt, *n-1*-mõõtmelise sfääri *n-1*-mõõtmeline ala on

:S = 2 \frac{\pi^{n/2}}{\Gamma(n/2)}r^{n-1},

kus &Gamma;(*z*) on Euleri gammafunktsioon.

## Vaata ka

*Kera
Atlandi ookean

**Atlandi ookean** on suuruselt teine ookean Vaikse ookeani järel.

Piirneb läänes Põhja- ja Lõuna-Ameerika mandriga, idas Euraasia ja Aafrika mandriga, põhjas Põhja-Jäämere ning lõunas Antarktise mandriga (või Lõuna-Jäämerega, kui viimast pidada eraldi ookeaniks). Atlandi ookean hõlmab umbes viiendiku Maa pinnast. Ookean jaotatakse lõuna- ja põhjaosaks, neid eraldavaks piiriks loetakse tavaliselt ekvaator.

Atlandi ookeani põhjaosas asus palju väiksemaid meresid: Vahemeri, Mehhiko laht, Kariibi meri, Läänemeri, Hudsoni laht, Põhjameri, La Manche, Iiri meri ja Saint Lawrence'i laht. Mõnele Atlandi ookeani osale on pandud omaette nimi, kuid nende osade piire pole täpselt kindlaks määratud. Sellised on näiteks Sargasso meri, Bahama meri ja Labradori meri.

## Hoovused
* Angola hoovus
* Benguela hoovus
* Brasiilia hoovus
* Falklandi hoovus
* Golfi hoovus
** Põhja-Atlandi hoovus
* Guajaana hoovus
* Guinea hoovus
* Kanaari hoovus
* Labradori hoovus
* Lõunapassaathoovus
* Läänetuulte hoovus
* Põhjapassaathoovus

## Vaata ka
*Atlandi künnis
*Atlandi ookeani ületus
Voronež

**Voronež** [vor'oonež] on linn Venemaal, Voroneži oblasti keskus.
Asub Voroneži jõe alamjooksul, Oka-Doni madaliku lääneserval.

Asutatud 1589. aastal.

## Rahvastik

**Rahvaarv rahvaloenduste andmetel** (tuh. in.)

## Loodus
### Kliima
Voronežis on mandriline paraskliima parajalt külma talve ja palava suvega. Veebruari keskmine õhutemperatuur on –6,5 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 20,5 °C. Aasta keskmine õhutemperatuur on 6,9 °C. Aasta sademetehulk on 587 mm.

## Vaata ka
*Voroneži ülikool
*Novovoronež
*Gagarini ja Žukovski nimeline sõjaväeline lennuakadeemia (Военно-воздушная академия имени профессора Н. Е. Жуковского и Ю. А. Гагарина)

## Viited

## Välislingid
*http://www.voronezh.ru/
*http://www.voronezh.net/
Vologda

**Vologda** on linn Euroopa-Venemaa põhjaosas. See on Vologda oblasti ja Vologda rajooni keskus. Asub Vologda jõe ääres.

Linna on esmamainitud 1147. aastal.

1917. aastani oli Vologda poliitiliste dissidentide asumisele saatmise koht.

## Viited

## Välislingid

*Vologdaelektrosvjazi portaal Vologda.ru (vene keeles)
*Vologda ajalugu portaalis Vologda.ru (vene keeles)
*William C. Brumfield: Tracing Russia's Past and Present in Vologda - ''Moscow Times'', Thursday, Jul. 3, 1997
*Spasso-Prilutski klooster (vene keeles)
*Spasso-Prilutski klooster (vene keeles)
Anton Denikin

**Anton** Ivanovitš **Denikin** (vene keeles Антон Иванович Деникин [ant'on iv'aanovitš den'iikin]; 16. detsember (4. detsember vkj) 1872 – 8. august 1947) oli Vene sõjaväelane (kindralleitnant), üks valgekaartlaste relvastatud üksuste Vabatahtlike Armee ja Lõuna-Venemaa Relvajõudude juhte Venemaa kodusõjas.

## Noorus
Anton Denikin oli pärit piirivalveohvitseri perekonnast, lõpetas Kiievi jalaväejunkrukooli ja 1899. aastal Nikolai Kindralstaabi Akadeemia.

Anton Denikin osales Vene-Jaapani sõjas

Aastatel 1910–1914 oli Denikin 17. Arhangelski jalaväepolgu komandör, 1914. aastast kindralmajor.

## Teenistus I maailmasõja ajal
I maailmasõja eel teenis Denikin Kiievi sõjaväeringkonna staabiülemana, sõjakuberneri kindral Nikolai Ivanovi alluvuses.

Esimese maailmasõja alguses oli Denikin – kindral Aleksei Brussilovi 8. armee kindralkortermeister, kuid omal soovil lasi Denikin end üle viia 4. Küti (raud) brigaadi komandöriks. 1915. aastal edutati ta kindralleitnandiks.

Venemaa Keisririigi armee kindralleitnant Denikin juhtis Esimese maailmasõja ajal brigaadi, diviisi, korpust.

1916. aastal autasustati teda Briljantidega Georgi relvaga ja määrati 8. armeekorpuse komandöriks.

## Teenistus pärast veebruarirevolutsiooni
1917. aastal määrati ta Kõrgema Ülemjuhataja staabiülema abiks ja hiljem Läänerinde ja Edelarinde ülemjuhatajaks.

Pärast Kornilovi mässu vahistati ning paigutati koos Lavr Korniloviga Bõhhovski vanglasse, kust ta 1917. aasta novembris põgenes Novotšerkasskisse.

## Venemaa kodusõjas
1918. aasta jaanuaris oli Denikin 1. Vabatahtlike diviisi ülem, 1. Kubani sõjaretke ajal oli Denikin kindral Kornilovi Vabatahtlike Armee juhataja asetäitja; pärast Lavr Kornilovi hukkumist ajal Jekaterinodari piiramisel, kui mürsk purustas ta peakorteri ning Kornilov sai surmavalt haavata, sai Denikinist valgekaardi nn Vabatahtlike Armee ülemjuhataja.

Denikin juhatas 2. Kubani sõjaretke ning juhtis võitlust Punaarmee 11. armee vastu. 1918. aasta septembris pärast kindral Aleskejevi surma määrati ta Vabatahtlike Armee Ülamjuhtajaks ja 1918. aasta detsembrist oli Denikin Lõuna-Venemaa Relvajõudude ülemjuhataja. Pärast ebaõnnestunud pealetungi Moskvale 1919. aastal ja lüüasaamist Punaarmee käest andis Denikin ülemjuhatuse üle Peter von Wrangellile. 1920. aastal emigreerus Denikin Inglismaale, kust kolis edasi Belgiasse ning seejärel 1926. aastal Prantsusmaale. 
## Tegevus emigratsioonis
Välismaal tegeles kirjandustegevusega.
Prantsusmaalt emigreerus Denikin 1945. aastal Ameerika Ühendriikidesse. Pärast surma maeti ta algul USA New Jersey osariigi Jacksoni linna ning tema abikaasa Pariisi. 2005. aastal maeti nende põrmud ümber Moskva Donskoi kloostri kalmistule.

## Kirjandustegevus
*Vene mäsu märkmed (*«Очерки русской смуты»*), 5 kõidet 
**«Офицеры»* (Париж, 1928), 
**«Старая армия»* (Париж, 1929–1931), 
**«Русский вопрос на Дальнем Востоке»* (Париж, 1932),
**«Брест-Литовск»* (Париж, 1933), 
**«Кто спас Советскую впасть от гибели?»* (Париж, 1937), 
* *«Мировые события и русский вопрос»* (Париж, 1939),
*воспоминания *«Путь русского офицера»* (Нью-Йорк, 1953)

## Välislingid
* Kindral Denikini põrm maeti Moskvasse, 4. oktoober 2005
Guy Drut

**Guy Drut** (sündinud 6. detsembril 1950 Oignies's) on Prantsusmaa endine kergejõustiklane (110 m tõkkejooksja).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1972  Münchenis
**  hõbemedal **13,34**
* 1976  Montréalis
**  **olümpiavõitja** **13,30**

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1974  Roomas  
**  **Euroopa meister** **13,40**

### Euroopa rekordid
Jordanka Donkova

**Jordanka Donkova** (bulgaaria: Йорданка Донкова; sündinud 28. septembril 1961 Gorni Bogrovis, Sofia) on Bulgaaria endine kergejõustiklane (100 m tõkkejooksja). 

Ta püstitas 100 m tõkkejooksus viis maailmarekordit. 1988. aastal püstitatud maailmarekord 12,21 püsis kuni 2016. aastani.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

*1988 olümpiavõitja 100 m tõkkejooksus (12,38)
*1992 pronksmedal 100 m tõkkejooksus (12,70)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

*1982 hõbemedal 100 m tõkkejooksus (12,54)
*1986 Euroopa meister 100 m tõkkejooksus (12,38) ja hõbemedal 4×100 m (42,68)
*1994 pronksmedal 100 m tõkkejooksus (12,93)

### Maailmarekordid

**12,36** 13. august 1986 Sofia               
**12,34** 17. august 1986 Köln               
**12,29** 17. august 1986 Köln                
**12,26** 7. september 1986 Ljubljana                             
**12,21** 21. august 1988 Stara Zagora 

## Välislingid
*
Annelie Ehrhardt

**Annelie Ehrhardt** (neiupõlvenimega **Annelie Jahns**; 18. juuni 1950 Ohrsleben – 22. oktoober 2024) oli Saksa DV naiskergejõustiklane (100 m tõkkejooks).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

*1972 olümpiavõitja (12,59)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlused]]

*1971 hõbemedal (12,94)
*1974 Euroopa meister (12,66)

## Maailmarekordid

**12,5** 15. juuni 1972 Potsdam 
**12,3** 22. juuli 1973 Dresden 
Elektrooniline ajavõtt
**12.59** 8. september 1972 München
Lee Evans (jooksja)

**Lee** Edward **Evans** [lii 'eduard 'evanz] (25. veebruar 1947 Madera (California) – 19. mai 2021) oli USA kergejõustiklane (400 m jooksja), 1968. aasta kahekordne olümpiavõitja.

1966. aastal, pärast keskkooli lõpetamist tuli ta USA meistriks 440 jardi jooksus (402 m). USA meistriks tuli ta ka kolmel järgmisel aastal, lisaks tuli ta 1968. aastal USA üliõpilaste meistriks.

Esimese maailmarekordi tegi ta 1966, kui osales USA 4×400 m teatejooksumeeskonnas, mis esimest korda purustas 3 minuti piiri (2.59,6). Järgmisel aastal püstitas ta Fresnos 4×200 jardi teatejooksu maailmarekordi (1.22,1).

1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos võitis ta 400 m jooksu (43,86) ja ankrumehena 4×400 m teatejooksu (2.56,1). Mõlemad tulemused olid maailmarekordid, mis püsisid üle 20 aasta, teatejooksu tulemus isegi kauem kui Robert Beamoni 8.90 kaugushüppes. 400 meetri jooksus sai USA kolmikvõidu.

1972. aastal tuli Evans küll USA meistriks, ent olümpia katsevõistlustel jäi alles neljandaks. Selletõttu arvati ta olümpiakoondisse ainult 4×400 meetri teatejooksus ankrumehena. Kuid 400 meetri jooksu medalimehed Vincent Matthews ja Wayne Collett diskvalifitseeriti ebasportliku käitumise pärast autasustamistseremoonial, üks sportlane sai vigastada ning USA 6 ülesantud mehest oli ainult 3 järel, mistõttu teatemeeskond ei saanud osaleda.

Seejärel hakkas Evans elukutseliseks sportlaseks. 1980. aastal anti talle amatööri õigused tagasi, ent ta oli kunagise vormi minetanud ja suutis 400 m joosta vaid 46,5-ga.

## Vaata ka
*Kergejõustik 1968. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
*
Paul Ereng

**Paul Ereng** (sündinud 22. augustil 1967 Trans Nzoias Kitale lähistel Keenias) on Keenia kergejõustiklane (400 ja 800 m jooksja).

## Saavutused

*1988 olümpiavõitja (800 m jooks; 1.43,45)
Barbara Ferrell

**Barbara Ferrell** (sündinud 28. juulil 1947 Mississippi osariigis Hattiesburgis) on USA naiskergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja).

## Saavutused

*1968 olümpiavõitja 4×100 m (42,88) ja hõbemedal 100 m (11,15)

## Maailmarekordid

**200 m**
**22,94** 17. oktoober 1968  México
**22,86** 17. oktoober 1968  México

**4×100 m**
**43,4** 19. oktoober 1968 México (Barbara Ferrell, Margaret Bailes, Mildrette Netter, Wyomia Tyus)
**42,8** 20. oktoober 1968 México (Ferrell, Bailes, Netter, Tyus)