open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Planeetidegi vahel kehtib raskus

**"Planeetidegi vahel kehtib raskus"** on ansambli Sõpruse Puiestee 2011. aastal ilmunud album, millega tähistati 10 aasta möödumist ansambli tegevuse algusest. Albumil on 16 lugu, millest pooled on valik ansambli varasemast loomingust.

## Lood
#"Planeetidegi vahel kehtib raskus" (3:20)
#"2 meest" (2:46)
#"Kummaline reis" (2:34)
#"Krambid" (2:45)
#"Armastuse vajadus" (4:03)
#"Tantsulaul" (2:30)
#"Eestimaa" (3:00)
#"Mustale merele" (4:21)
#"Sinuga koos" (3:13)
#"Ära pahanda" (3:16)
#"Rahu, ainult rahu" (3:02)
#"Öö tuleb" (1:46)
#"Jää hüvasti mu hipist sõber" (3:35)
#"1905" (3:22)
#"On aeg" (5:49)
#"Ma olen õnnelik, et inimesed on nii ilusad ja head" (3:34)

## Kirjandus
*Sõpruse Puiestee avaldas uue plaadi «Planeetidegi vahel kehtib raskus», elu24.postimees.ee, 19. aprill 2011
*Siim Kera. Mina olen maalt, teie aga kosmosest. – *[[Eesti Ekspress]]*, 19. mai 2011, lk 61.
*Esme Kassak. Uut ja vana. – *Postimees*, *AK*, 21. mai 2011, lk 11.

## Välislingid
*varskevark.wordpress.com
Rally Estonia

**Rally Estonia** on Lõuna-Eestis toimuv autorallivõistlus. Tegu on suurima Baltimaades korraldatava rallivõistlusega. Ralli toimub Lõuna-Eesti kruusateedel, võistluskeskus on Tartus (varem on olnud Otepääl). 2020. aastal on kavas Rally Estonia WRC-sarja etapp.

Esimene Rally Estonia toimus 2010. aastal ning on sest peale toimunud igal aastal, välja arvatud 2017. aastal. Aastatel 2014–2016 oli ralli Euroopa autoralli meistrivõistluste etapp, 2019. aastal oli Rally Estonia Autoralli maailmameistrivõistluste (WRC) ametlik promotsiooniralli. 

2020. aastal liitus Rally Estonia WRC-sarjaga, millega jätkati koroonapandeemia tõttu katkenud rallihooaega. Eestist sai 33. riik, kes on võõrustanud ralli MM-etappi, sealhulgas olles esimene Baltimaades.

## Võitjad

## Välislingid
*Koduleht
Janis Rozentāls

**Janis Rozentāls** (18. märts (6. märts vkj) 1866 – 8. jaanuar 1917 (26. detsember 1916 vkj) Helsingi) oli läti maalikunstnik.

Janis Rozentāls alustas kunstiõpinguid Riias saksa kaubanduskoolis. 1888. aastast oli ta vabakuulaja Peterburi Kunstiakadeemias, seejärel jätkas õpinguid samas Vladimir Makovski käe all. Õpingute ajal tegutses koos teiste lätlastest üliõpilastega kunstiringis Rūķis (Kääbus). 1894. aastal valmis diplomitööna maal "Kirikust". Lõpueksami sooritas 1896. aastal.

Pärast õpinguid elas vaheldumisi Peterburis ja Lätis, reisis palju Euroopas. Aastast 1901 elas Riias, kus aastail 1905–1906 töötas kunstiõpetajana B. Blumi erakunstikoolis ja 1906–1910 Riia kunstikoolis.

Janis Rozentāls oli 1903. aastast abielus soome laulja Elli Forsselliga. Neil oli kolm last: Laila, Irja ja Miķelis. Majas aadressil Alberta iela 12, kus aastail 1904–1914 kunstnik perega elas, asub nüüd Jānis Rozentālsi ja Rūdolfs Blaumanise muuseum. 

Rozentāls suri Soomes Helsingis, kuhu ta oli perega 1915. aastal elama asunud. 1920. aastal viidi ta põrm kodumaale ja maeti Riia metsakalmistule.

1936. aastal püstitati rahvuskunstimuuseumi ette Rozentālsi mälestusmärk (skulptor Burkards Dzenis). Tema mälestusmärk on ka Salduses. 

## Looming
Janis Rozentāls oli väga mitmekülgne. Tema loomingusse kuuluvad maastiku- ja olustikumaalid, portreed. Ta viljeles ka graafikat, illustreeris raamatuid ja ajakirju.

### Galerii

Pilt:Rozentals Pasportrets.jpg|"Autoportree" (1900)
Pilt:Rozentals Zem piladza.jpg|
Pilt:Rozentals Makslinieka darbnica.jpg|"Kunstniku ateljees" (1896)
Pilt:Janis Rozentals - The Princess and the Monkey.jpg|"Printsess ja ahv" (1913)
Pilt:Janis Rozentals - Mother and Child.jpg|"Ema ja laps" (1904)
Pilt:Janis Rozentāls - After Church - Google Art Project.jpg|"Kirikust" (diplomitöö, 1894)
Pilt:Rozentals Blaumana portrets.jpg|"Rūdolfs Blaumanise portree" (1908)
Pilt:Rozentals Vignere Grinberga.jpg|"Malvīne Vīgnere-Grīnberga" (1916)


## Vaata ka
* Akadeemiline kunst

## Viited

## Välislingid
Radmila Šekerinska

**Radmila Šekerinska Jankovska** (makedoonia keeles Радмила Шекеринска Јанковска; sündinud 10. juunil 1972 Skopjes) on Põhja-Makedoonia poliitik.

Ta oli novembrist 2006 kuni 2009. aasta maini Makedoonia Sotsiaaldemokraatliku Liidu liider. Ta oli Makedoonia peaministri kohusetäitja 12. maist 12. juunini 2004 ja sama aasta 3. novembrist 15. detsembrini.

Alates 1. juunist 2017 on ta Makedoonia kaitseminister.

## Viited
Oleg Brõžak

**Oleg Brõžak** (ukraina Олег Брижак; 27. oktoober 1960 – 24. märts 2015) oli Kasahstanist pärit ukrainlasest Saksamaa ooperilaulja (bass-bariton). 

Ta lõpetas Karaganda muusikakooli bajaaniklassi ning Alma-Ata konservatooriumi soololaulu klassi. 

Pärast õpinguid töötas ta kaks aastat lauluõpetajana, 1980. aastate lõpul oli ta Lvovi ja Tšeljabinski ooperiteatrite solist.

Seejärel töötas ta kuni 1991. aastani Peterburi Glinka-nimelise Kapelli solistina.

1991 kolis laulja Saksamaale ning oli kuni 1996. aastani Karlsruhe Riigiteatri solist. 1996 sai temast Saksa Rahvusooperi solist. 

Ta gastroleeris paljudes riikides. 

Brõžaki viimane esinemine ooperiteatris toimus Barcelonas, kus ta laulis Richard Wagneri ooperis "Ziegfrid".

Brõžak hukkus Germanwingsi lennuõnnetuses.

## Viited
Neeme tee

**Neeme tee** on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Karepal asuv tee. Neeme tee on Haljala valla avalik tee.

Neeme tee algab Karepa sadama teelt, kulgeb kagu suunas ja on ligikaudu 600 meetrit pikk. Tee ületab Karepa oja. Neeme teelt pääseb jala Karepa neemele.

Tee sai nime 28. aprillil 2009.

## Viited

## Välislingid
*Karepa küla Neeme tee asendiplaan
*Maa-ameti geoportaal. Neeme tee
Rahvamaja tee

**Rahvamaja tee** on tee Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Karepal. Rahvamaja tee on Haljala valla avalik tee.

Rahvamaja tee algab Võle–Vainupea–Kunda maanteelt Karepa rahvamaja juurest, kulgeb edela suunas ja on ligikaudu 430 meetrit pikk.

Tee sai nime 28. aprillil 2009.

## Viited

## Välislingid
*Karepa küla Rahvamaja tee asendiplaan
*Maa-ameti geoportaal. Rahvamaja tee
Karepa neem

**Karepa neem** on Soome lahte ulatuv neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Karepa külas.

Neeme geograafilised koordinaadid on .

## Viited
Laikneeme tee

**Laikneeme tee** on tee Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Karepal. Laikneeme tee on Haljala valla avalik tee.

Laikneeme tee algab Võle–Vainupea–Kunda maanteelt ja kulgeb põhja–loodesuunaliselt paralleelselt Selja jõega jõesuu ja Karepa ranna suunas. Laikneeme tee on ligikaudu 510 meetrit pikk, sellest esimesed 50 meetrit asfaltbetoonkattega, edasi kruusakattega. Laikneeme tee ääres asub Kalame talumuuseum.

Tee sai nime 6. novembril 2009.

## Viited
Karepa sadama tee

**Karepa sadama tee** on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Karepal asuv tee. Karepa sadama tee on Vihula valla avalik tee.

Karepa sadama tee algab Võle–Vainupea–Kunda maanteelt Karepa rahvamaja juurest ja kulgeb kirde suunas Karepa sadamasse. Tee on ligikaudu 1,16 kilomeetrit pikk. Karepa sadama tee äärde jääb Kullo noortelaager.

## Viited
Karepa rahvamaja

**Karepa rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Virumaa maakonnas Haljala vallas Karepa külas.
Rahvamaja asub Võle–Vainupea–Kunda maantee ja Rahvamaja tee ristil.

Karepa rahvamaja ehitasid Karepa külaelanikud talgute korras 1938. aastal. Hoone oli varem Rutja supelhoone, mis võeti koost, toimetati Karepale ja pandi seal uuesti kokku.

Rahvamaja taastati 2003. aastal samuti talgute korras. Rahvamaja omanik ja haldaja on Karepa kandi elanikke ühendav Karepa Selts.

Karepa rahvamajas on eksponeeritud kunstnik Valli Lember-Bogatkina maal "Jumal ütles Noale". 2010. aastast kaunistab rahvamaja tekstiilidisainer Elna Kaasiku loodud gobelään lavapannoo “Kodurand”. 

Karepa rahvamaja juures on Valli Lember-Bogatkinale pühendatud pink.

## Viited
Karepa algkool

**Karepa algkool** oli aastatel 1919–1962 Karepa külas tegutsenud algkool.

Karepa algkool asutati 1919. aastal Rutjal. Karepale koliti 1920. aastal. Kool oli algselt kolmeklassiline. 1930. aastatel muudeti algkool kuueklassiliseks, kuid Karepal asusid vaid I, III ja V klass. II, IV ja VI klass asusid Seljal.

1935. aasta jaanuaris peatati õppetöö koolis üheks nädalaks, et takistada leetrite kiiret levikut, kui pooled kooli õpilastest – arvuliselt 13 – olid juba haigestunud.

Karepa koolis on õppinud ajakirjanik Ott Kool ja kultuuritegelane Arno Kasemaa.

Karepa algkooli juhatajad on olnud Juliane Melanie Peterson-Sikk (1920–1934), Marta Tambik (1934), Leida Hein (1934–1937), Marge Kilkson-Paluri (1937), Ella Puusepp, Salme Tammin, Ärna Linnuste, Helga Esberg, Emilie Viira ja Elli Kasemaa (1947–1962).

Karepa algkooli tegevus lõpetati 1962. aastal.

Endises Karepa algkooli hoones asub nüüd Karepa raamatukogu. Kooli 80. aastapäeval 1999. aastal avati endise koolimaja seinal mälestustahvel.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Muuseumide Veebivärav. Virumaa Muuseumid SA fotokogu. Karepa algkool, Varangu vald
Karepa sadam

**Karepa sadam** on sadam Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Karepa külas Türineeme poolsaare idakaldal. 

Sadam on olnud kasutusel kalasadamana. Sadama rajatised on ehitatud kolhooside algaastatel ja praeguseks lagunenud. Nõukogu perioodil oli Karepal algul Gorki-nimelise kalurikolhoosi (1945–1976), hiljem Kirovi-nimelise kalurikolhoosi brigaadikeskus ja sadam.

Sadama juures on madal kivimuul. Nüüdisajal ei ole Karepa sadam kantud sadamaregistrisse.

2013. aastal kehtestas Vihula vallavolikogu Karepa sadama detailplaneeringu, mille järgi on kavandatud sadama väljaehitamine harrastuskalurite väikesadamaks S3. Planeeringu järgi rajatakse seisukai 16 paadile ja teeninduskai kolmele silduvale paadile.

2013. aastal korraldas Eesti Arhitektide Liit Türineemel asuva Karepa piilkonnamaja kinnistu ja sadamahoone arhitektuurivõistluse.

## Vaata ka
*Karepa sadama tee

## Viited
Teet Veispak

**Teet Veispak** (sündinud 25. septembril 1955) on eesti ajaloolane ja kultuuritegelane.

Ta lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna.

## Töö
Teet Veispak on töötanud Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi teaduri ja direktorina, Ajaloo Instituudi direktori kohusetäitjana, Rakvere Muuseumi teaduri, näitustekorraldajana ja teadusdirektorina ning Virumaa Muuseumid SA Kalame talumuuseumi näituste kuraatorina.

## Publikatsioone
*Rakvere elanikkonna sotsiaalne suurus ja sotsiaalne struktuur 17. sajandi lõpust 1780. aastateni, Eesti NSV Teaduste Akadeemia Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 30, 1981, nr. 2, lk  169–178
*Väitekiri Tallinna 18. sajandi rahvastikust: C. J. Kenézi doktoriväitekirjast "Beiträge zur Bevölkerungsstruktur von Reval in den zweiten Hälfte des 18. Jahrhunderts (1754 - 1804)". Eesti NSV TA Toimetised. Ühiskonnateadused. Köide 32, 1983, nr 1, lk  82–84
*Lübeck ja Venezia. Tallinn: Perioodika, 1988
*Ajalooteadusest kui venestuse ideoloogia kandjaist (1944–1952). Looming 1990, nr. 9
*Teet Veispaki artiklid Eesti artiklite andmebaasis ''Index Scriptorum Estoniae''

## Tunnustus
*2000 Eesti Kultuurkapitali Lääne-Virumaa ekspertgrupi Üllatuse auhind
*2001 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti aastapreemia (Rakvere kunstielu edendamine ja festivali Kananahk korraldamine)

## Viited

## Välislingid
Karepa Selts

**Karepa Selts** on mittetulundusühing Karepa piirkonna kohaliku arengu edendamiseks.

Karepa Selts moodustati 2003. aastal varasema Karepa raamatukogu sõprade seltsi õigusjärglasena. Selts hõlmab üheksa küla – Toolse, Tidriku, Karepa, Rutja, Eisma, Andi, Kiva, Vainupea ja Pajuveski – elanikke. 

Seltsil on umbes 60 liiget. Seltsil on viieliikmeline juhatus, juhatuse esimees on Jüri Sikkut.

2004. aastast kuulub Karepa Seltsile Karepa rahvamaja. Selts korraldab rahvamajas näitusi, etendusi, teatriõhtuid, pidusid.
 
Karepa Selts korraldab igal aastal Karepa kodukandipäevi. Seltsi koordineerimisel on koostatud Karepa piirkonna külade arengukava.

Karepa Selts on MTÜ Arenduskoda liige.

## Viited
Rakvere Muuseum

**Rakvere Muuseum** oli muuseum Lääne-Viru maakonnas, mis tegutses aastatel 1927–2002.

Rakvere Muuseum asutati 1927. aastal, mil kinnitati Rakvere Muuseumi Seltsi põhikiri.

2001. aastal oli Rakvere muuseumil neli filiaali: 
*Rakvere koduloomuuseum
*Rakvere Linnakodaniku Majamuuseum 
*Rakvere ordulinnus 
*Kalame talumuuseum Karepal

2002. aastal moodustati sihtasutus Virumaa Muuseumid, millega Rakvere Muuseum ja selle filiaalid liideti.

## Viited
Eesti Ragbi Liit

**Eesti Ragbi Liit** (inglise keeles *Estonian Rugby Union*, lühend *ERU*) on Eesti ragbi alaliit. 

Liit koordineerib ragbiga seotud tegevust Eestis.

ERU asutati oktoobris 2007. 

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
*Eesti Ragbi Liit Facebookis
*Eesti Ragbi Liit Twitteris
Rain Kurg

**Rain Kurg** (sündinud 17. detsembril 1980 Paides) on eesti ragbimängija ja sporditegelane. 

Ragbit hakkas ta mängima 2005. aastal. 

Ta võitis 2008. aastal võistkonnaga Tallinna RFC Eesti meistrivõistlused ja 2009. aastal sai võistkonnaga Paide RFC meistrivõistlustel hõbeda. 

Ta on Tallinna RFC asutajaid. Ta on 2007. aastal asutatud Eesti Ragbiliidu asutajaid.

## Viited
Tallinna Kalev RFC

**Tallinna Kalev RFC** (varem *Tallinn Sharks RFC*) on Tallinnas asuv Eesti ragbiklubi.

Klubi asutati 2006 nime all *Tallinn Sharks RFC*. 2013 sai klubi nimeks **Tallinna Kalev RFC**.

## Välislingid
*Klubi koduleht
*RFC Kalev Facebookis
*RFC Kalev Twitteris
Tartu Rugby Klubi Lelo

**Tartu Rugby Klubi "Lelo"** on Tartus asuv Eesti ragbiklubi. Klubi nimi "Lelo" viitab klubi Gruusia päritolule. Klubi treener on grusiin Zaza Dzidzadze.

Klubi asutati 2008.

## Välislingid
*Klubi koduleht
Elna Kaasik

**Elna Kaasik** (sündinud 16. novembril 1957) on eesti tekstiilikunstnik.

1983. aastal lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi tekstiili eriala.

1993. aastast töötanud Eesti Kunstiakadeemia õppejõuna, olnud Viru VIll OÜ juhataja ja Elnadisain OÜ disainer.

Loonud vaipu ja interjööritekstiilidena kasutatavaid kootud maalilisi kangaid.

Eesti Tekstiilikunstnike Liidu ja Eesti Disainerite Liidu liige.

Eesti-Jaapani Assotsiatsiooni juhatuse liige (varem direktor ja asepresident).

## Looming
### Näitused
*1991, 1994 Balti Tarbekunsti Triennaal
*1994 Baltic Fashion Fair, Tallinn
*1996 "Kaasik ja ...", Raekoja Tarbekunsti Galerii
*1997 Tallinna Rakenduskunsti triennaal “Tarbetud asjad”
*1999 VI Tekstiili konkurssnäitus, Kyoto, Jaapan
*2000 “Balti disain”, Kopenhaagen, Taani
*2001 Rahvusvaheline vaibanäitus “Karpit”, Budapest, Ungari
*2000, 2002 Rahvusvaheline disainibiennaal, Saint-Étienne, Prantsusmaa
*2002 "Tuli öös", Põhjamaade Nõukogu galerii, Kopenhaagen, Taani
*2004 "Light. Things", Eesti Saatkond, Berliin, Saksamaa
*2004 tekstiilinäitus galeriis "2014", Tokyo 
*2005 e-design kollektsioon Maison&Objet, now!, Pariis
*2011 Eesti krooni surilinad Eesti Tarbekunsti aastanäitusel Ragulka, Tallinna Kunstihoone
*2012–2013 Eesti Tekstiilikunstnike Liidu aastanäitus "Järje hoidja", Uue Kunsti Muuseum, Pärnu
*2015 SADA Eesti tekstiilikunst 1915-2015, Tallinna Kunstihoone

### Teoseid kogudes
* Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum
* Eesti Rahva Muuseum
* Eesti Ajaloomuuseum

### Teoseid ühiskondlikes hoonetes
* Väike-Maarja õppekeskus
* Pärnu Agape kirik
* Korso kirik, Vantaa, Soome
* Eesti Vabariigi Presidendi Kantselei
* Karepa rahvamaja
* Haljala kirik

## Tunnustus
*1987 Eesti Kunstnike Liidu noortekoondise aastapreemia
*1999 aasta tekstiilikunstnik
*2000 Kristjan Raua preemia (1999. aastal loodud silmapaistvalt kõrgetasemelised kompositsioonilt ja koloriidilt väljapeetud põimevaibad ja dekoratiivkangad)

## Viited

## Välislingid
*Inna Grünfeldt. Luuletiivul lendavad vaibad. Virumaa Teataja, 11.04.2014
Eesti Sulgpalliliit

**Eesti Sulgpalliliit** (ka *Eesti Sulgpalliföderatsioon*) on Eesti sulgpalli alaliit. 

Liit koordineerib sulgpalliga seotud tegevust Eestis.

Liidu ajalugu ulatub aastasse 1964, kui asutati *Eesti NSV Sulgpalliföderatsioon*, mis 25. oktoobril 1989 reorganiseeriti *Eesti Sulgpalliföderatsiooniks*.

Liit kuulub aastast 1992 nii Rahvusvahelisse Sulgpalliföderatsiooni (IBF) kui ka Euroopa Sulgpalli Liitu (EBU).

## Välislingid
*Liidu koduleht
Silmuköök

**Silmuköök** on silmude küpsetamiseks kasutatav ahjuga hoone.

Ainus Eestis teadaolev säilinud silmuköök asub Karepal Kalame talumuuseumis Selja jõe ääres endises kalamehe talus. Kalame talu silmuköök on kantud ehitismälestisena kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Kalame talu silmuköök on õhukestest tahutud paekividest laotud, laastudega kaetud viilkatusega hoone. Silmuköögis on lahtise koldega ahi, kus saab raudrestil silmusid röstida. Usutavasti kasutasid silmukööki varem ka teised piirkonna kalamehed.

## Viited
Kalle Köhler

**Kalle Köhler** (sündinud 3. veebruaril 1976) on Eesti sõjaväelane, endine Kaitseliidu Tartu maleva pealik.

## Haridus
* 2009 – 2010 Baltic Defence College Joint Command and General Staff Course
* 2009 Baltic Defence College Army Intermediate Command and Staff Course
* 2004 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused Jalaväepataljoni taktika ja staabiohvitseride kursus 
* 1995 – 1999 Eesti Riigikaitse Akadeemia Sõjakool
* 1991 – 1994 Eesti Spordigümnaasium
* 1983 – 1991 Viljandi V Keskkool

### Täiendkoolitused
* 2010 NATO School (Saksamaa) - Training Analysis, Design and Development Course
* 2008 Õppekeskus Tõru - Õppejõu kommunikatiivsed oskused
* 2008 Kaitseministeerium - Kõrgemad Riigikaitse kursused
* 2007 Canadian Forces (Kanada) - English Course (NATO STANAG 6001)
* 2006 NATO Civil-Military Co-operation Centre of Excellence (Läti) - NATO CIMIC Course for the Baltic States
* 2005 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused - Inglise keele II taseme intensiivkursus;
* 1997 – 1998 Piirivalvekool - Allüksuse ülema kursus;
* 1997 Danish Defence Forces (Taani) - Baltic Platoon Commanders Course

## Teenistuskäik
* 2019 – Kaitseväe Akadeemia toetusteenuste osakonna ülem
* 2014 – 2019 Kaitseliidu Tartu maleva pealik
* 2011 – 2014 Kaitseliidu Sakala maleva pealik
* 2010 – 2011 Kaitseväe Peastaap, personaliosakond, hariduse ja väljaõppe sektsiooni ülem
* 2009 – 2010 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused, täiendõppekeskuse ülem
* 2006 – 2009 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused, õppeosakonna planeerimisjaoskonna ülem õppeosakonna ülema asetäitja
* 2004 – 2006 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused, õppeosakonna planeerimisjaoskonna vanemstaabiohvitser/ülema kohusetäitja
* 2002 – 2004 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused, õppeosakonna taktika õppetooli õppejõud
* 2002 Narva-Jõesuu Piirivalve Õppekeskus, Sissikompanii rühmaülem
* 1999 – 2002 Tallinna reisisadama piiripunkti teenistusohvitser
* 1995 – 1999 Riigikaitse Akadeemia, kadett

## Auastmed
* 2024 – kolonel 
* 2017 – kolonelleitnant 
* 2011 – major
* 2007 – kapten
* 2004 – leitnant
* 2001 – nooremleitnant
* 1998 – lipnik
* 1995 – kadett

## Tunnustus
* 2013 –  Kaitseliidu III klassi teenetemedal
* 2013 –  Lõuna Prefektuuri teenetemärk
* 2011 –  tänuavaldus eeskujuliku teenistuse eest, KVPS ülem
* 2010 –  hinnaline kingitus BALTDEFCOLi eduka lõpetamise eest, kaitseväe juhataja
* 2008 –  tänuavaldus eeskujuliku teenistuse eest, KVÜÕA ülem
* 2007 –  kaitseväe eeskujuliku teenistuse rist, kaitseväe juhataja
* 2005 –  hinnaline kingitus eeskujuliku teenistuse eest, kaitseväe juhataja
* 2003 –  tänuavaldus, KVÜÕA ülem
* 1999 –  tänuavaldus, PVA peadirektor

## Isiklikku
Kalle Köhler on abielus, tal on neli last.

## Viited
Meistriliiga (saalihoki)

**Meistriliiga** Eesti klubisaalihoki kõrgeim liiga, mis kannab aastast 2019 nime PAF Saalihoki liiga.

Aastast 1995 korraldab liigamänge Eesti Saalihoki Liit. Meistriliiga mänge peetakse aastast 1995.

## Meeste võitjad 1995–2024
*2023–2024 Jõgeva SK Tähe
*2022–2023 Sparta team Automaailm
*2021–2022 Sparta team Automaailm
*2020–2021 Sparta team Automaailm
*2019–2020 Jõgeva SK Tähe
*2018–2019 TalTech
*2017–2018 Sparta team Automaailm
*2016–2017 EMÜ SK
*2015–2016 SK Link/Saku
*2014–2015 TTÜ/Team Exel
*2013–2014 Jõgeva SK Tähe
*2012–2013 Jõgeva SK Tähe
*2011–2012 Augur
*2010–2011 Augur
*2009–2010 Augur
*2008–2009 Jõgeva SK Tähe
*2007–2008 TTÜ/Team Exel
*2006–2007 TTÜ SK
*2005–2006 Jõgeva SK Tähe
*2004–2005 TTÜ SK
*2003–2004 Jõgeva SK Tähe
*2002–2003 Jõgeva SK Tähe
*2001–2002 SBK Bändidos
*2000–2001 Jõgeva SK Tähe
*1999–2000 Jõgeva SK Tähe
*1998–1999 Jõgeva SK Tähe
*1997–1998 Mustamäe SK MC Aeg
*1996–1997 Jõgeva SK Tähe
*1995–1996 Jõgeva SK Tähe
*1994–1995 Mustamäe SK Aeg

## Naiste võitjad 2002–2023

*2022–2023 Sparta
*2021–2022 Sparta
*2020–2021 EMÜ SK
*2019–2020 SK LINK/Saku
*2018–2019 EMÜ SK
*2017–2018 Sparta Spordiselts
*2016–2017 EMÜ SK
*2015–2016 Sparta Spordiselts
*2014–2015 EMÜ Spordiklubi
*2013–2014 EMÜ Spordiklubi
*2012–2013 SK Saku Fortuna
*2011–2012 SK Saku Fortuna
*2010–2011 SK Saku Fortuna
*2009–2010 SK Saku Fortuna
*2008–2009 Jäneda SHN
*2007–2008 SK Saku Fortuna
*2006–2007 SK Saku Fortuna
*2005–2006 SK Saku Fortuna
*2004–2005 SK Saku Fortuna
*2003–2004 Jõgeva SK Tähe
*2002–2003 Tallinna Järveotsa Gümnaasiumi SK
*2001–2002 Jõgeva SK Tähe

## Viited
* http://saalihoki.ee/
* http://saalihoki.ee/Liit/Default.aspx
* http://saalihoki.ee/Liit/Kronoloogia.aspx

## Välislingid
* Meistriliigast Eesti Saalihoki Liidu kodulehel
Samuel Golomb

**Samuel Golomb** (sündinud 17. jaanuaril 1957) on Eesti haridus- ja kultuuritegelane, ajakirjanik ja toimetaja.

Golomb lõpetas 1973. aastal Rakvere 2. Keskkooli, 1981. aastal Moskva Riikliku Kultuuriinstituudi kultuuri- ja haridustöö korraldamise erialal.

Ta on töötanud Rakvere teatris lavatöölisena ja abikoosseisu näitlejana, Tapa Raudteelaste Kultuurimajas kunstilise juhina ning Vinni Näidissovhoostehnikumis klubi juhatajana. Samuti on ta olnud Rakvere kutsekeskkooli, Rakvere õhtukeskkooli ja Aaspere Põhikooli õpetaja ning Aaspere Põhikooli direktor.

2009. aasta sügisel oli ta lühikest aega Tallinna Juudi kooli direktor.

Golomb on vabakutseline ajakirjanik, meelelahutusürituste korraldaja, tseremooniate läbiviija, reklaamikonsultant ning päeva- ja õhtujuht. Ta on olnud valla- ja linnalehtede toimetaja Tapal, Tartus, Kiviõlis, Kundas, Lüganusel ja Mäetagusel ning tõlgib eesti-vene/vene-eesti tõlkesuunal. 

## Isiklikku
Samuel Golomb on isa poolt eestlane, tema ema oli Läti juut, kes tuli Eestisse 1930. aastail. Tal on Eesti kodakondsus ja ta on saanud venekeelse hariduse.

Golomb on filatelist ja filateelia populariseerija. Tal on kaks poega ja üks tütar.

## Viited

## Välislingid
* Rein Sikk "Samuel Golomb: Ma ei ärka igal hommikul, huulil sõna “holokaust”!" Maaleht, 26. märts 2013
* Video: Globaalsest ökoloogiast filateelia keeles
Germanwings

**Germanwings GmbH** oli Saksamaa odavlennufirma, mille peakorter asus Kölnis. Ettevõtte omanik oli Lufthansa. Peamised sõlmlennujaamad asusid Kölni-Bonni, Stuttgardi, Hamburgi, Berliini Tegeli, Düsseldorfi, Hannoveri ja Dortmundi lennujaamades.

Oktoobris 2015 alustati lennufirma liitmist Eurowingsiga, mis lõpetatakse 2016. aasta jooksul.

## Õnnetused

*24. märtsil 2015 kukkus lennul 4U9525 Barcelonast Düsseldorfi Nice'ist 100 kilomeetrit loodes, Prantsuse Alpides alla lennuk Airbus A320-211, D-AIPX, 144 reisija ja 6 meeskonnaliikmega pardal. Kõik pardalolijad hukkusid. Uuringud on tuvastanud, et lennukiõnnetuse põhjustas tahtlikult lennuki kaaspiloot, Andreas Lubitz.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Eesti Digiraamatute Keskus

**Eesti Digiraamatute Keskus OÜ** (lühend **EDRK**) on Eesti ettevõte, mis on asutatud 2010. aastal, asub Tallinnas ning tegeleb e-raamatute valmistamise ja müügiga.

Firma pakub traditsioonilistele kirjastustele võimalust valmistada väljaannete trüki- või käsikirjafailidest e-raamatuid ja neid EDRK loodud müügiplatvormi kaudu turustada. Samuti võivad oma teoseid EDRK kaudu e-raamatuna välja anda ka autorid ise. Ettevõttel on ka e-pood, kust EDRK valmistatud ja vahendatud väljaandeid saab osta ilma vahendajateta.

Ettevõtte sisujuht on tõlkija Eva Kolli.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Digiraamatute Keskuse koduleht
Ludvik Aškenazy

**Ludvik Aškenazy** (24. veebruar 1921 Český Těšín – 18. märts 1986 Bolzano) oli tšehhi kirjanik ja ajakirjanik.

Ta sündis aastal 1921 Český Těšínis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Morava-Sileesia maakonnas Tšehhis) tšehhi-juudi segaperekonnas. Ta õppis lühikest aega Lvivi ülikoolis slaavi filoloogiat. Aastal 1939, pärast Lääne-Ukraina ühendamist Nõukogude Liiduga, deporteeriti ta Kasahstani. Teisest maailmasõjast võttis ta osa 1. Tšehhoslovakkia armeekorpuses (juhiks Ludvík Svoboda).

## Isiklikku
Tema abikaasa Leonie (1916–1986) isa oli kirjanik Heinrich Mann.
Vihula külanõukogu

**Vihula külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis.

Vihula külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Virumaa Vihula valla koosseisus, kuhu lisaks Vihula külanõukogule kuulusid veel Annikvere külanõukogu ja Karula külanõukogu. Vihula külanõukogu oli Vihula valla osa kuni valla likvideerimiseni 1950. aastal. 26. septembril 1950 moodustati Loksa rajoon ja Vihula külanõukogu arvati Loksa rajooni koosseisu. Loksa rajoon likvideeriti 1957. aastal ja Vihula külanõukogu kuulus seejärel Rakvere rajooni koosseisu.

1960. aastani tegutses Vihula külanõukogu endises Vihula vallamajas.
1960. aastal Vihula külanõukogu likvideeriti ning territoorium jagati Haljala, Kunda ja Viitna külanõukogu vahel.

Vihula külanõukogu moodustati uuesti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 31. märtsi 1972 seadlusega Haljala, Kunda ja Viitna külanõukogu maadest.
12. detsembrist 1991 moodustati Vihula külanõukogu ja Võsu alevinõukogu ühendamisel Vihula vald ning Vihula külanõukogu likvideeriti.

## Viited
Trbovlje

**Trbovlje** on linn Sloveenia keskosas, Trbovlje valla keskus. Linn asub Sava jõe vasakkaldal. Trbovlje sai linnaõigused 1952. aastal.

Esimesed kirjalikud teated pärinevad aastatest 1220–1230. Asula on läbi aegade kandnud nimesid Prefeul, Prevuol, Trevol, Triuella, Trefeul, Treboule ja lõpuks Trbovlje.

Suurema tähenduse omandas piirkond 19. sajandi alguses, kui 1804. aastal rajati esimene söekaevandus. Pärast 1849. aastat, kui rajati raudtee Ljubljanasse, on Trbovlje olnud oluline kaevandus- ja tööstuspiirkond.

Trbovlje sõpruslinn on Prantsuse linn Sallaumines, mille järgi on nimetatud ka üks Trbovlje tänav.

## Viited
Kunda külanõukogu

**Kunda külanõukogu** oli külanõukogu Rakvere rajoonis.

Kunda külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlusega, millega jagati varasema Vihula külanõukogu territoorium Kunda, Haljala ja Viitna külanõukogu vahel.

Kunda külanõukokku kuulusid Andi, Andja-Paasküla, Aru, Eisma, Hiieküla, Iila, Kabeli, Kalda, Kaliküla, Karepa, Katela, Kiviküla, Kunda, Kureküla, Kutsala, Kuura, Letipea, Liiva, Linnuse, Malla, Marinu, Ojaküla, Paasküla, Pari, Põllu, Rannaküla, Rutja, Selja, Simunamäe, Soo, Tidriku, Toolse, Vainopea ja Villavere külad ning Andja, Aru ja Selja asundus. Kunda külanõukogu elanike arv 1970. aasta rahvaloenduse andmetel oli 1168.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 27. detsembri 1968 seadlusega vähendati Kunda külanõukogu territooriumi 31 hektari võrra, mis liideti Kunda linnaga. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 31. märtsi 1972 seadlusega Kunda külanõukogu likvideeriti ning territoorium jagati Vihula, Kaarli ja Viru-Nigula külanõukogu vahel.

Kunda külanõukogu kuulus piiritsooni.

## Viited
Esiliiga (jäähoki)

**Esiliiga** oli Eesti jäähoki tugevuselt teine liiga (esimene on Meistriliiga). See liiga eksisteeris 2006–2009. 

## Välislingid
*http://epl.delfi.ee/news/sport/loodi-jaahoki-eesti-esiliiga?id=51055587
Praha astronoomiline kell

**Praha astronoomiline kell** (tšehhi keeles *Pražský orloj*) on keskaegne astronoomiline kell Praha vanalinna raekoja seinal. Valminud 1410. aastal, on see gooti teaduse ja tehnika väljapaistev saavutus ning oluline kultuurimälestis, olles ühtlasi astronoomilistest kelladest maailmas vanuselt kolmas ja vanim siiani töötav.

## Ajalugu
Praha raekoja kellatorn valmis 1410 ja selle seinale ehitati Karli ülikooli matemaatika ja astronoomia professori Jan Šindeli plaani järgi mehaaniline kellamehhanism. Astronoomiline numbrilaud ja skulptuurid valmisid kümme aastat hiljem. 15. sajandi lõpus lisandus astronoomilisele numbrilauale kalender. 16. sajandi keskel lisandusid kaks päikesekella. 17. sajandil omandas kella numbrilaud lõpliku kuju. Astronoomilise numbrilaua kohal aknaist väljuvad kaheteistkümne apostli skulptuurid lisati 19. sajandil. Elektrilise ajami sai kell 1954.

Praha astronoomiline kell on samal kohal aega näidanud 600 aastat. Aegade jooksul on kell korduvalt riknenud ja parandamist vajanud. 18. sajandi lõpus oli kell väga viletsas seisukorras. Seda parandati aastail 1787–1791 ja uuesti 1866. Siis asendati esialgne kroonrattaga käigumehhanism pendelmehhanismiga. Kell sai tugevasti kannatada mais 1945 Praha ülestõusu ajal. Kell taastati 1948.

## Tehnilised detailid
Kell asub raekoja lõunaseinal. Kellamehhanismil on kolm peamist komponenti:
* astronoomiline numbrilaud, mis näitab päikese ja kuu asendit taevas ning muid astronoomilisi detaile
* 12 apostli skulptuuri, mis teevad oma ringkäigu täistunnil
* kalender

Astronoomiline numbrilaud on kellamehhanismiga liigutatav astrolaab. Sellel on liikumatu keskmine ring ja liikuv välimine ring. Numbrilaua keskel on kolm liikuvat osutit:
* päikeseosuti, mis näitab päikese aastaringset liikumist
* kuuosuti, mis näitab kuu aastaringset liikumist ning kuu faase
* sodiaagimärkidega ekliptika, mis näitab päikese ja kuu asendit sodiaagil

Kalender on astronoomilse kella all. See näitab kuid ja päevi. Kalendri ketas teeb täisringi 365 päevaga.

Kaksteist apostlit teevad oma ringkäigu täistundidel kella üheksast hommikul kella üheksani õhtul. Apostlite ringkäigu lõppedes väljub apostlite kohal olevast aknast kukk ja kireb täistundi.

Sodiaagiringiga numbrilaua kummalgi küljel on kaks skulptuuri. Vasakul on Edevus ja Ahnus, paremal Surm, käes liivakell, ja Iha.

## Vaata ka
* Antikythera mehhanism
* Armillaarsfäär

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Teatro Gioco Vita

**Teatro Gioco Vita** on  1971. aastal rajatud Itaalias Piacenzas töötav lasteteater. Alates 1970. aastate lõpust kasutatakse seal varjuteatri tehnikat. 

Teatri kunstilised juhid on Diego Maj ja Fabrizzio Montecchi.

## Välislingid
*Koduleht
*Tutvustus veebisaidil vimeo.com
*Teatri videod Youtube'is
Le Théâtre des Ombres

**Le Théâtre des Ombres** on Prantsusmaal 1988. aastast tegutsev varjuteatritrupp. Selle liikmed kuuluvad ka Toulouse'i teatri Théâtre de la Voix Lactée truppi.  

## Välislingid
*Koduleht
*"Pierre et Loup"
Le Théâtre du Petit Miroir

**Le Théâtre du Petit Miroir** on Prantsusmaal tegutsev trupp, mis annab lastele marionetiteatri ja varjuteatri etendusi. 

Teatri rajas 1978. aastal Jean-Luc Penso, kes oli viis aastat õppinud Taiwanil Li Tienlu juures.  

## Välislingid
*Koduleht
Meghan Trainor

**Meghan Elizabeth Trainor** (sündinud 22. detsembril 1993 Nantucketis Massachusettsis) on USA laulja, helilooja ja produtsent.

Ta hakkas laulmist õppima 6-aastaselt ja laule kirjutama 11-aastaselt. Keskkooli ajal laulis ta džässansamblis ja ansamblis Island Fusion. Ta on lõpetanud Berklee Muusikakolledži.

2014. aastal avaldas ta debüütsingli "All About That Bass", mis püsis kaheksa nädalat singlite edetabelis Billboard Hot 100 esikohal. 2015. aastal ilmus debüütalbum "Title". Laul "All About That Bass" pälvis 57. Grammyde jagamisel aasta salvestise ja laulu auhinna.

2016. aastal võitis ta uue artisti Grammy auhinna.

Tema teine stuudioalbum "Thank You" ilmus 2016. aasta märtsis.

Trainori muusika on segu *[[bubblegum pop]]*ist, *[[blue-eyed soul]]*ist ja *[[doo-wop]]*ist.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
* "Title" (2015)
* "Thank You" (2016)
* "Treat Myself" (2020)
* "A Very Trainor Christmas" (2020)
* "Takin' It Back" (2022)

### Singlid
* "All About That Bass" (2014)
* "Lips Are Movin" (2014)
* "Dear Future Husband" (2015)
* "Like I'm Gonna Lose You" (koos John Legendiga; 2015)
* "No" (2016)
* "Me Too" (2016)

Ta on teinud kaasa ka näiteks Fifth Harmony laulus "Brave Honest Beautiful" (albumilt "Reflection"; 2015), Jason Derulo laulus "Painkiller" (albumilt "Everything Is 4"; 2015) ja Charlie Puthi laulus "Marvin Gaye" (EP-lt "Some Type of Love"; 2015)

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Meelte ja tunnete taimed

**"Meelte ja tunnete taimed"** (“Mielen ja rakkauden kasvit”) on Soomes 2006. aastal Werner Söderström Osakeyhtiö avaldatud taimeraamat, millesse autorid Sinikka Piippo ja Ulla Salo on kogunud valiku taimedest (ja üksikutest seentest).  

Raamat on eesti keeles ilmunud 2007. aastal Mari Vihuri tõlkes.

Kirjeldatud on maailma eri paigus kasvavaid taimi, nagu beetlipähkel, guaraana, kakaopuu, kohvipuu, katapõõsas, kokapõõsas, teepõõsas, harilik humal, teekummel, tseiloni kaneelipuu, harilik ingver, paprikad, sojauba, harilik vanill, harilik viinapuu, amasoonase kaapiväät, peioote-uimakaktus, must belladonna, harilik kanep, meskaliini-keepuu, inglitrompetid, kookospalm, kreeka pähklipuu, liht-naistepuna, harilik rosmariin, hõlmikpuu jpt.   

Taimede kirjeldustele on lisatud teavet botaanika, biokeemia, füsioloogia, farmaatsia, taimede ajaloo, kulinaaria, kosmeetika ja veel mitme valdkonna kohta ning illustratsioonid. 

## Viited

## Välislingid
* Maija Haavisto, Kirja-arvostelu: Mielen ja rakkauden kasvit, 23. aprill 2012
Stockholmi Eesti Segakoor

**Stockholmi Eesti Segakoor** on Stockholmis tegutsev umbes 30-liikmeline segakoor, mis on asutatud 2002. aastal. 

Koori repertuaaris on olulisel kohal eesti koorimuusika. Koor esineb traditsiooniliselt talve- ja kevadkontserdiga Stockholmis. Lisaks sellele osaleb koor Stockholmi eestlaskonna jaoks olulistel üritustel, nagu vabariigi aastapäeva tähistamine, esimese advendi jumalateenistus ning jõululaupäeva jumalateenistus.

Stockholmi Eesti Segakoori dirigendid on 2015. aasta alguse seisuga Epp Jaansoo, Toomas Tuulse ja Henry Turu. Varem on koori dirigeerinud ka Kaspar Kõrvits, Jaan Seim. Koori proovid toimuvad Stockholmi Eesti Majas.

2012. aastal esines Stockholmi Eesti Segakoor Tallinnas ning Pärnus kavaga "Varjud ja valgus". Koor on esinenud Eestis ka 2004., 2005. ja 2007. aastal. Samuti on segakoor osalenud Eesti üldlaulupidudel. Koor teeb koostööd Göteborgi Eesti Segakooriga, tantsurühmaga Virvel, ansambliga Sweedest Song, kammerkooriga Amabile ning teiste kultuurirühmade ja organisatsioonidega. Koor kuulub Rootsi Eestlaste Liitu.

## Kontserdid
*2004 – laulupidu Tallinnas ja ESTO Riias
*2005 – kaks kevadkontserti – Eduard Tubin 100 ja ühiskontsert Olav Ehalaga
*2005 – talvekontsert – jõulumuusika, sh Anders Grönwalli "Gaudete"
*2007 – kevadkontsert – Kosjasõit
*2008 – talvekontsert – talvekontsert (jõululaulud Eestist ja mujalt maailmast)
*2009 – kevadkontsert – kevadkonsert (laulupeo repertuaar)
*2009 – talvekontsert – Cyrillus Kreegi muusika
*2010 – kevadkontsert – Reis imede aega ja tagasi
*2010 – talvekontsert – Veni Creator Musica
*2011 – kevadkontsert – 80 taktiga ümber maailma
*2011 – talvekontsert – Valge
*2012 – kevadkontsert – Varjud ja valgus
*2012 – talvekontsert – Soovikontsert
*2013 – kevadkontsert – Laulu vägi (Veljo Tormise muusika)
*2013 – talvekontsert – Jõuluootus
*2014 – kevadkontsert – Eesti laulab ka Rootsis
*2014 – talvekontsert – Vivaldi Gloria
*2015 – kevadkontsert – Laululiigutus (uuemat ja vanemat rahvamuusikat Eestist ja Rootsist)
*2015 – talvekontsert – Jõulurahu
*2016 – kevadkontsert – Toomas Tuulse 60 aastat muusikas
*2016 – talvekontsert – Maailm seda valgust vajab 
*2017 – kevadkontsert – Elu nagu filmis
*2017 – talvekontsert – Sügav rahu 
*2018 – kevadkontsert – Tähti täis õhtu 
*2018 – talvekontsert – Laulupeoga jõuludesse 
*2019 – kevadkontsert – Ära mind lahti lase 
*2019 – talvekontsert – Jõuluks koju

## Välislingid
*Stockholmi Eesti Segakoori koduleht
Benacuse järve lahing

**Benacuse järve lahingus** võideldi Itaalia põhjaosas Garda järve, mida roomlased tundsid nimega *Lacus Benacus*, kallastel. Lahing peeti kas aastal 268 või 269. aasta alguses keiser Claudius II juhatuse all võidelnud Rooma armee ja germaani hõimude alemannide ja juthingide vahel.

## Taust
Aastal 268 olid alemannid, kes olid teinud Rooma aladele rüüsteretki Marcus Aureliuse valitsemisajast alates, murdnud Doonau juures Rooma piirist läbi ja ületanud Brenneri kuru kaudu Alpid. Rooma väejuhi ja usurpaatori Aureoluse mässust, keiser Gallienuse mõrvamisest ja sellest tulenenud vastuseisust Aureoluse ja surivoodil Gallienuse poolt uueks keisriks nimetatud Claudius II vahel tekkinud võimuvõitlused Mediolanumis (tänapäeva Milano) sundisid roomlased vähendama vägede hulka piirialadel.

Alemannid kasutasid ära sedagi, et Rooma väed võitlesid gootide juhitud barbarite sissetungiga ka Balkani ja Anatoolia provintsides ning samal ajal kui roomlased olid Naissuse lahingus gootidega hõivatud, suutsid alemannid vallutada osa Põhja-Itaaliast. On võimalik, et Claudius püüdis germaanlastega nende tagasi tõmbumise osas läbi rääkida, kuid pärast nende keeldumist otsustas ta neile lahingus vastu astuda. Pärast seda, kui Claudius oli Aureoluse Mediolanumi piiramisel alistanud ja tapnud, juhtis ta oma väe koos Aureoluse väe riismetega põhja poole, et astuda vastu germaanlastele.

## Lahing
Väed põrkasid kokku tänapäevase Garda järve lähedal ja kuna alemannid olid tulnud Itaaliasse rohkem kui 100 000 mehega, oli nende ülekaal keisri 35 000 mehe üle märgatav. Lahingu üksikasju ei ole teada, kuid kindlasti oli seal oma roll täita tulevasel keisril Aurelianusel. Suur osa (arvatavasti ligikaudu pool) germaanlaste armeest tapeti sõjaväljal ja ülejäänud taganesid keisririigi piiride taha. Pärast seda kirjelduste järgi täielikku võitu võttis Claudius endale tiitli *Germanicus Maximus* ja naasis Rooma, et tegeleda riigiasjadega.

## Tagajärjed
Võidud Naissuse ja Benacuse järve lahingutes tähistasid seda, et keisririik hakkas väljuma riiki 3. sajandil raputanud kriisist ja kaotatud alasid tagasi võitma.

Kui alemannid oli oma aladele tagasi jõudnud, hakkas konföderatsioon kohe uusi rünnakuid kavandama ja nende hulka kuulunud juthingide hõim naasis Itaalia põhjaossa juba 270. aastal. Itaaliasse naasnud alemannid võitsid aastal 271 Placentia lahingus keiser Aurelianuse vägesid, kuid hiljem alistati nad uuesti Fano ja Pavia lahingutes.

## Viited
Inimkeha

**Inimkeha** (*corpus humanum*) on inimese keha.

See koosneb peast, kaelast, kerest, kätest (õlavartest, küünarvartest ja labakätest) ja jalgadest (reitest, säärtest ja labajalgadest). Kõik kehaosad koosnevad rakkudest.

## Pea

Peas asub inimese kõige tähtsam elund aju, aga ka suu, silmad, kõrvad ja nina. Tavaliselt katavad pead juuksed.

## Kael
Kael on pead ja ülejäänud keha ühendav osa.

## Kere
Kere on keha keskne osa, kuhu kinnituvad jäsemed ja pea.

## Käed

Käed on inimese ülajäsemed. Nende osad on labakäsi, küünarvars, õlavars. Labakäed hargnevad sõrmedeks.

## Jalad

Jalad on inimese alajäsemed. Nende osad on reied, sääred ja jalalabad. Jalalabad hargnevad varvasteks.

## Vaata ka

* Laip
Genfi lennujaam

**Genfi lennujaam** (prantsuse **Genève Aéroport**; IATA: **GVA**, ICAO: **LSGG**) on rahvusvaheline lennujaam Šveitsis. See asub 4 kilomeetrit Genfi linnasüdamest loodes Le Grand-Saconnex' ja Meyrini valla territooriumil.

Lennujaama territoorium piirneb Šveitsi ja Prantsusmaa piiriga ning lennujaama pääseb mõlemast riigist.

2014. aastal läbis lennujaama üle 15 miljoni reisija.
Nikolai Tann

**Nikolai Tann** (4. mai 1890 , Võrumaa – 27. oktoober 1963) oli eesti õpetaja ja luterlik vaimulik.

## Elukäik
Nikolai Tann sündis talupidaja ja ehitusmeistri Augusti pojana. Õppinud Kooraste-Kaagvere vallakoolis, Otepää-Tammemäe ja Kanepi kihelkonnakoolis, Võru linnakoolis, mille lõpetas kiituskirjaga 1908. aastal. Õppinud Peterburis Õpetajate Instituudis ja 1929. aastal lõpetas Tartu ülikooli juures korraldatud kaheaastased keskkooliõpetajate ettevalmistuskursused. 

Töötas õpetajana Urvaste-Koigu vallakoolis, Ahja-Valgesoo ja Nasina algkoolis, Võnnu kihelkonnakoolis ja eesti keele õpetajana Tartu Vene gümnaasiumis, Põltsamaa reaalgümnaasiumis (3 aastat), Väike-Maarja reaalgümnaasiumis (1 aasta) ja Läänemaa ühisgümnaasiumis (7 aastat), kust gümnaasiumi koondamise tagajärjel siirdus õpetajaks Kärdla alg- ja täienduskooli. 1935. aastast juhatas Raja vene õppekeelega algkooli.

## Tegevus
Seltskonnategelasena oli Nikolai Tann Ahja-Valgesoo Rahva Raamatukogu Seltsi asutaja ja töötas selle juhatuses, 1918–1919 oli tegev Tartu kirjastuse Ühistöö agitatsiooniosakonna juhatajana. Osales juhatusliikmena Haapsalu Kaunistamise Seltsis, Läänemaa Muuseumi ühingus, Läänemaa Rahvaülikooli seltsis, Hõimuühingus jne. Oli Haapsalu linnavolinik ja Kärdla alevivolinik, töötas Haapsalu ja Kärdla kirikunõukogus. Nikolai Tann oli tegev Eesti Kirjanduse Seltsi ja Karskusliidu usaldusmehena. 

Tegi kaastööd vene ajakirjale Vestnik Znanija ja ajalehtedele Škola i Žizn, Postimees, Päevaleht, Maa Hääl. Avaldas artikleid ajakirjades Agu ja Eesti Kirjandus ja vaimulikke luuletusi Noorte Elus, Eesti Kirikus ja mujal. Tõlkis vene ja soome keelest. Nikolai Tann kujundas ja kirjastas "Uurali Soome-Ugri Samojeedi rahvaste hargnemis- ja keele puu", mille redigeeris prof Lauri Kettunen, koolides kasutusel olnud seinatabelid "Käänded, mis käivad ainsuse omastava järele" ja "Eesti deklinatsioonide liigitelu ülevaade".

## Tegevus vaimulikuna

## Isiklikku
Nikolai Tann on oli abielus soomlannaga, kellega sündis neil seitse last.

## Allikad
*Nikolai Tanni 50 aasta sünnipäeva ja 30 aasta ametijuubel – Maa Hääl, 3.05.1940
Uduniisutus

**Uduniisutus** rakendatakse taimede kaitseks atmosfääripõua eest. 

Uduniisutusega saab oluliselt suurendada õhuniiskust ja alandada õhutemperatuuri 5–10 °C võrra. Selleks tuleb põua ajal kord tunnis udustada umbes üks kuupmeeter vett hektari kohta. Udu (piiskade läbimõõt 10–100 mikronit) tekitatakse udugeneraatoriga, mis koos veepaagiga haagitakse traktori järele, millega üle põllu sõitmisel levib udu allatuult laiali 1–1,5 kilomeetri ulatuses. Nii kastetakse põldu tavaliselt kümme korda ööpäevas. Uduniisutus on eriti levinud teeistandustes, kus kuumadel päevadel pritsitakse teepõõsaid. Selle mõjul suureneb teelehtede saak ja paraneb kvaliteet. 

Eestis esineb atmosfääripõuda väga harva, seepärast see niisutusviis ei leia rakendust. Kasutades udu tekitamiseks taimekaitsepritse, võib uduniisutust rakendada puuviljaaedades. Selle tulemusel paraneb õunte kvaliteet ja välimus.
Tallinna–Haapsalu postimaantee

**Tallinna–Haapsalu postimaantee** oli postimaantee Tallinna ja Haapsalu vahel.

Postiühendus Tallinna ja Haapsalu vahel loodi 1739. aastal Venemaa keisririigi peapostmeistri krahv Heinrich Johann Friedrich Ostermanni korraldusel. Postitrakt ei toiminud kaua, 1743. aastal Eestimaa rüütelkonna survel, kelle õlul olid postijaamade ülalpidamisega seotud kulud, see suleti. Rüütelkond põhjendas oma palvet seigaga, et sel teel ei veetud posti isegi Rootsi võimu ajal. Parun Maydell (Keilast) tõstatas Haapsalu posti küsimuse juba 1740. aastal, nimetades seda tarbetuks ettevõtmiseks. 1783. aastal taasavati Tallinna ja Haapsalu vahelise tee postijaamad, sealhulgas Keilas.

1798. aastal saabus Eestimaa rüütelkonda Eestimaa kindralkuberneri reskript ettekirjutusega avada Haapsalu teel postijaamad ka reisijate veoks. 1798. a. avaldatud Valitseva Senati ukaasiga nõuti kreisilinnade ühendamist kubermangulinnadega postimaanteede abil. Eestimaa rüütelkond püüdis vastu puigelda. Reisijaid hakati vedama 1799. aastal pärast seda, kui rüütelkonnale teatati, et reisijateveost Tallinna–Haapsalu maanteel on huvitatud Venemaa keiser Paul I isiklikult. Postijaamade vahemaa tolleaegsel teetrassil oli näiteks Keilast Tallinna 22 versta. Uue keisri ajal esitas rüütelkond uuesti palvekirja reisijateveo lõpetamiseks. 

Tallinna–Haapsalu postimaanteel olid järgmised postijaamad (esitatud koos teelõikude pikkusega):
* Tallinnast → Keilasse 22 versta,
* Keilast → Padisele 20 versta,
* Padiselt → Seljakülasse 29 versta,
* Seljakülast → Haapsalusse 26 versta.

1804. aastal keiser Aleksander I käsul postimaantee suleti ning Tallinna ja Haapsalu vahel korraldasid postivedu ümbruskonna mõisnikud kuni Krimmi sõjani. Pärast seda avati uuesti Eestimaa rüütelkonna ülalpidamisel olev postitee.

Kui 1860. aastail kerkis Eestis päevakorda raudteede ehitamine, hakkas Eestimaa rüütelkond kaaluma postijaamavõrgu ümberkorraldamist. Näiteks võeti 1865. aastal vastu otsus, et suurte kulutuste pärast tuleb jätta Keilasse spetsiaalsed postijaamahooned ehitamata. 24. oktoobril 1870 algas posti- ja reisijatevedu Paldiski–Tallinna–Peterburi raudteel. 1905. aastal avati liikluseks ja postiveoks Keila–Haapsalu raudtee. Postimaantee kaotas senisel kujul tähtsuse.

## Vaata ka
*Tallinna–Riia postimaantee

## Viited
Vihmutus

**Vihmutus** on niisutusviis, mille korral surve all olev vesi paisatakse vihmutitega surve all õhku. Seal vesi pihustub ja sajab vihmana maapinnale, niisutades nii mulda, taimi kui ka õhku. Vihmapiisad on udupiiskadest palju suuremad (läbimõõt 0,5...3 millimeetrit). Vihmutuse peaeesmärk on mulla veevarude suurendamine. 

Vihmutus on üks paremaid niisutusviise, kuna seda saab hästi mehhaniseerida ja automatiseerida. Vihmutada võib igasuguseid muldi, kastetav ala ei pea olema tasane ja koos kastmisveega saab mulda viia ka väetisi. Vihmutusega võib teha ka öökülmatõrjet ja taimekaitset. 

Vihmutuse osatähtsus suureneb kogu maailmas, eriti ebastabiilse ja parasniiske kliimaga aladel, kus niisutus on vajalik periooditi. Ariidses kliimas pole vihmutamine sageli otstarbekas, sest suurte kastmisnormide tõttu on seadmete jõudlus väike ja liiga palju vett (30...40% kastmisveest) aurub mulda jõudmata. Eestis on vihmutus igati sobilik niisutusviis rohumaade ja köögiviljade kastmisel. 

## Vihmutuse eelised

•	Suhteliselt hea niisutusühtlus, ilma pindmise äravoolu tekketa

•	Võimalik kasutada nõlvuse korral

•	Tööjõud võib olla suhteliselt vähe koolitatud

•	Automatiseerimise võimalus

## Vihmutuse puudused

•	Suur soetuskulu

•	Käitluskulud suuremad kui mittesurvelisel süsteemil

•	Nõudlik veekvaliteedi suhtes (soola, võõrised)

•	Veetaseme kõigutamine veehaardes

•	Mittestandardseid põlde raske kasta

•	Tuulised kohad põhjustavad suurt veekadu

•	Madala infiltratsioonivõimega muldasid ei saa vihmutada
Rūķis

**Rūķis** oli 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses Peterburis tegutsenud kunstiring, kuhu kuulusid Peterburi Kunstide Akadeemias, Stieglitzi kunstikoolis ja Peterburi konservatooriumis õppivad lätlastest üliõpilased. Samuti võtsid kunstiringi tegevusest osa Peterburis elavad läti kunstnikud.

Kunstiringi tegevuses lõid kaasa Jūlijs Jaunkalniņš, Ādams Alksnis, Vilhelms Purvītis, Janis Rozentāls, Jānis Valters, Artūrs Baumanis, Kārlis Brencēns, Artūrs Baumanis, Rūdolfs Pērle jpt.
Push the Button (Sugababes)

"**Push the Button**" on inglise tüdrukute ansambli Sugababesi 2005. aastal esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.  

## Videod
* "Push the Button" YouTube'i muusikavideo

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Push the Button (Sugababes song)]] seisuga 27.03.2015.*
Pagryžuvys

**Pagryžuvys** on küla Leedus Kelmė rajoonis Tytuvėnai vallas. Küla asub Gryžuva jõe kaldal.

Külas asub linnamägi, mis oli kasutusel I aastatuhandel ja II aastatuhande alguses. Kirjalikult on linnamäe paika esmamainitud XVI sajandil, mil seal asus Pagryžuvyse mõis. Asulat on esmamainitud XV sajandil. Tänapäeval asuvad seal algkool ja raamatukogu, mõisakompleksis on tuberkuloosihaigete sanatoorium ning vaimse puudega inimeste hooldekodu.

## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Eesti jääpallikoondis

**Eesti jääpallikoondis** on Eesti esinduskoondis jääpallis. Koondis kuulub Eesti Jääpalliliitu.

Eesti jääpallikoondis tegi esimesed mängud 1920. aastatel. Soome vastu mängis Eesti kuus maakohtumist, kaotades neist kõik. 

Pärast taasiseseisvumist osales Eesti esimest korda jääpalli maailmameistrivõistlustel 2003. aastal, kus saadi seni parim, 8. koht.
Eesti saalihokikoondis

**Eesti saalihokikoondis** on Eesti esinduskoondis saalihokis. Koondis kuulub Eesti Saalihoki Liitu.

Koondise peatreener on Risto Lall.

## Maailmameistrivõistlused
Koondis osales esimest korda saalihoki maailmameistrivõistlustel 1996. aastal ja sai 11. koha.
Kokku on osaletud 7 korda.

## Viited

## Välislingid
*Koondisest Eesti Saalihoki Liidu kodulehel