open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zgorzelec

**Zgorzelec** (saksa *Görlitz*, ülemsorbi *Zhorjelc*, alamsorbi *Zgórjelc*) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Zgorzeleci maakonna keskus. Asub Neisse idakaldal.

Linn moodustati Görlitzi jagamisega Saksamaa ja Poola vahel 1945. aastal. 6. juulil 1950 sõlmiti Saksa DV ja Poola Rahvavabariigi vahel Görlitzi (Zgorzeleci) leping, millega kinnistati sõjajärgne riigipiir (Oder-Neisse liin).

## Viited
Anthering

**Anthering** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Geograafia

Anthering asub Salzburgi nõost põhja pool. Salzach moodustab läänepiiri, mis on ka piir Baieriga. Idas on väike linn Seekirchen am Wallersee.

## Viited
Rasytė kihistu

**Rasytė kihistu** on siluri ajastu Adavere lademe ja Raikküla lademe  (Leedus eristatava ühise Juuru-Raikküla lademe) ülemise osa kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1993.

Kihistut eristatakse Leedu lääneosas, kus see lamab Apaščia kihistul ja sellel lasub Ragainė kihistu. Kihistu stratotüüp on Stoniškiai-1 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1875–1921 meetril.  Kihistu on kuni 46 meetri paksune, selle moodustab argilliit. Kihistik on nime saanud Rõbatši aleviku leedukeelse nimekuju järgi.

## Viited
Nessi jõgi

**Nessi jõgi** (gaeli keeles *Abhainn Nis*) on umbes 10 kilomeetri pikkune jõgi, mis voolab Loch Nessist ja Loch Dochfourist läbi Invernessi linna ning suubub Beauly Firthi kiillahte Põhjameres.

## Vaata ka
*Loch Ness
Boikott

**Boikott** (kapten Charles Boycotti (1832-1897), Iirimaa järgi) on loobumine kaubandusest konkreetse isiku või ettevõttega või isegi terve riigiga. Boikottis osalejad usuvad, et kõnealune isik või ettevõte käitub amoraalselt või ebaausalt. 

Boikott on vägivallatu, vabatahtlik ja tahtlik hoidumine isiku, organisatsiooni või riigi kasutamisest, ostmisest või temaga suhtlemisest protesti väljendusena, tavaliselt moraalsel, sotsiaalsel, poliitilisel või keskkonnaalal. Boikoti eesmärk on tekitada sihtmärgile majanduslikku kahju või osutada moraalsele nördimusele, püüdes sundida sihtmärki muutma vastumeelset käitumist.

Sõna on nimetatud Iirimaalt üürileandjate agentide kapten Charles Boycotti järgi, kelle vastu rakendati taktikat edukalt Iiri natsionalistliku liidri Charles Stewart Parnelli ja tema Iiri maaliiga ettepanekul 1880. aastal.

## Vaata ka

* bränd
* kuvand
* protest
* tühistamiskultuur
Rõbatši

**Rõbatši** (kuni 1946 Rossitten) on küla (endine alevik) Venemaal Kaliningradi oblastis (endine Ida-Preisimaa) Zelenogradski rajoonis Zelenogradski linnakreisis. 

Alevik on Kura sääre rahvuspargi administratiivkeskuseks.

Aastani 1946 kandis see nime **Rossitten**. Nimi tulenes preisikeelsest sõnast *rosita*, mis tähendab roosi.

Aleviku leedukeelse nimekuju järgi on nime saanud Adavere lademe ja Juuru-Raikküla lademe Rasytė kihistu.

## Ajalugu

Rossitteni kohal asus vana preislaste linnamägi. Aastal 1372 rajas Saksa ordu sinna kindluse. Selle juurde moodustati ka kihelkond.

Sealne loss kaotas sõjalise tähtsuse aastal 1422 ja jäeti lõplikult maha aastal 1507. Sealses lossis leiab aset E. T. A. Hoffmanni jutustus Majoraat.

Sealse kiriku kohta on esimesed teated aastast 1605. XVIII sajandil ja XIX sajandil oli asula Finckensteinide suguvõsa valduses. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1873 (aastast 1992 tegutseb selle ruumides õigeusu kirik). Aastal 1901 asutati sinna maailma esimene ornitoloogiajaam.

Aastail 1922–1945 tegutses Rossittenis purilennukool, mille juures hakkas tegutsema Alexander Lippischi juhitud purilennuselts Rhön-Rossitten Gesellschaft (RRG).

Teise maailmasõja käigus Punaarmee hõivatud Ida-Preisimaa sai aastal 1945 NSV Liidu valduseks, kus Rossitten nimetati 1946. aastal ümber Rõbatšiks. 1947. aastal sai Rõbatši aleviku staatuse, mille kaotas 2005. aastal. Aastail 2006–2016 oli see Kura sääre maapiirkonna nime kandva haldusüksuse halduskeskuseks.

## Elanikkond


* 460 (1910)
* 650 (1933)
* 690 (1939)
* 1128 (1959)
* 751 (1970)

* 779 (1979)
* 806 (1989)
* 960 (2002)
* 839 (2010)


## Tuntud elanikke

*Wilhelm Franz Epha – Saksa insener
*Johannes Thienemann – Saksa ornitoloog

A street in Rybachy, Kaliningrad Oblast (23-08-2006).jpg|Tänavavaade (2006)
Rossitten Thienemann Wohnhaus.jpg|Kunagine ornitoloog J.Thienemanni elumaja (2002)
Rossitten ehem. Vogelmuseum.JPG|Endine linnumuuseum (2013)
Rossitten Kirche.JPG|Restaureeritud endine Rossitteni evangelistlik kirik (2013)


## Viited

## Välislingid
Rossitten kirjasõnas
Bergheim (Flachgau)

**Bergheim** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. Plainberg koos Maria Plaini palverännukirikuga moodustab piiri Bergheimi ja Salzburgi linna (lõunas) vahel.

## Ajalugu

Tänapäeva Bergheimi hõivatud ala on olnud püsivalt asustatud paleoliitikumi ajast (10 000 eKr), nagu tõendavad arheoloogilised leiud Muntigleri mäel. Teised leiud neoliitikumi ajast (3. sajand eKr) viitavad piirkonna katkematule asustamisele juba eelajaloolistest aegadest peale.

1. sajandil eKr hakkasid piirkonda asustama keldid. Keltide Noricumi kuningriik liidendati Rooma riiki 16. aastal eKr. Lähedalasuvates Kerathis ja Kematingis väljakaevatud kaks Rooma mõisa usutakse pärinevat sellest ajast. 488. aastal pKr roomlased kuningas Odoakeri käsul taandusid.

650. aasta paiku hakkasid germaani bajuvaarid Salzburgi piirkonda asustama. Sellest ajast pärineb üks suuremaid matusepaiku Flachgau piirkonnas, välja kaevatud 1896. aastal kihelkonnakiriku juures. Bergheimi nimi usutakse pärinevat sellest ajast, silp *-heim* on bajuvaaride poolt antud kohanimede juures tavaline. Nime varaseim ilmumine dokumentidesse pärineb 927. aastast volikirjas kiriku ja selle kaupade omandiõiguse üleandmisega peapiiskop Adalbertilt diakon Reginoldile.

12. ja 13. sajandil olid Bergheimi isandad Salzburgi peapiiskopkonnas olulistel ametikohtadel, tuues vallale kasu kalapüügiõiguse ning kümnise ja kohtu pidamise õigusega. Pärast seda, kui valitsevad Bergheimi ja Radeckeri perekonnad 14. sajandi lõpus välja surid, läks omand üle Salzburgi peapiiskopkonnale ja kohus viidi Radeckisse.

Napoleoni sõdade ajal (1792–1815) hävis suur osa Bergheimist, kui Prantsuse armee ületas Laufeni juures Salzachi jõe ja piiras Salzburgi. Kui Baieri kuningriik Salzburgi liidumaa 1816. aastal Austriale loovutas, sai Bergheimist piirilinn ja Austria-Saksa piirile on see jäänud tänini.

## Viited
Ääre tänav (täpsustus)

**Ääre tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* **[[Ääre tänav (Elva)|Ääre tänav]]**, tänav Elvas
* **[[Ääre tänav (Kohila)|Ääre tänav]]**, tänav Kohila alevis Kohila vallas
* **[[Ääre tänav (Paikuse)|Ääre tänav]]**, tänav Paikuse alevis Pärnu linnas
* **[[Ääre tänav (Puka)|Ääre tänav]]**, tänav Puka alevikus Otepää vallas
* **[[Ääre tänav]]**, tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis
* **[[Ääre tänav (Vaela)|Ääre tänav]]**, tänav Vaela külas Kiili vallas
Hiroshima kindlus

**Hiroshima kindlus** (jaapani keeles *広 島 城* ehk *Hiroshima-jō*), mida mõnikord nimetatakse ka **Karpkala kindluseks** (*鯉城* ehk *Rijō*), on Jaapani linnas Hiroshimas asuv kindlus, mis kuulus kohaliku *[[Hani süsteem|han]]*-i valitseja *[[daimyō]]* valdustesse. Kompleks ehitati algselt 1590. aastatel, kuid hävitati aatomipommitamise tagajärjel 6. augustil 1945. Kompleks ehitati uuesti üles 1958. aastal. Kuigi see on originaali koopia, asub seal muuseum, mis käsitleb Hiroshima ajalugu enne II maailmasõda.

## Kirjandus
* Takeshi Kaikō, "Jaapani kolmekrossiooper" (Kirjastaja: Eesti Raamat; 1983)

## Välislingid
*
Ōshū

**Ōshū** on linn Jaapanis Iwate prefektuuris. Asub Kitakami jõe äärsel tasandikul Ōu ja Kitakami mäestiku vahel.

Ōshū linn loodi 2006. aastal Esashi ja Mizusawa linna, Isawa ja Maesawa alevi ning Koromogawa küla liitmise teel. 

## Viited

## Välislingid
*Ōshū koduleht
Švenčionysi kihistu

**Švenčionysi kihistu** on siluri ajastu Adavere lademe  kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1958.

Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus sellel lasuvad Jočionysi kihistu ja Paprieniai kihistu. Kihistu stratotüüp on Prienai-3 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 583–615 meetril. Selle neostratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 783,6–799,1 meetril. Kihistu on kuni 32 meetri paksune, selle moodustavad savi, mergel ja savikas lubjakivi. Kihistu on nime saanud Švenčionysi linna järgi Leedus.

## Viited
Berndorf bei Salzburg

**Berndorf** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Geograafia

Vald asub Salzburg-Umgebungi ringkonna kirdeosas. *Grabensee* asub täielikult valla territooriumil. Vallaosad on Berndorf bei Salzburg ja Großenegg.

## Vaata ka

* Salzburg

## Viited
Tours Mercuriales

**Tours Mercuriales** on kaks kontoritorni Seine-Saint-Denise departemangus Bagnoletis.

Kaks torni, mille Eiffage Holdingu ettevõte SAEP ehitas 1975. aastal, asuvad Pariisi ringtee serval *Porte de Bagnolet*i lähedal nelinurgas, mis on eraldatud Jean-Jaurèsi, Adélaïde-Lahaye, Sadi-Carnoti ja Taani tänavatest. avenue Gambetta on ümbritsetud. Neid nimetatakse *Tour Levant*iks (idas) ja *Tour Ponant*iks (läänes).

Need tornid olid osa suurest äripiirkonna projektist Pariisist ida pool, mille eesmärk oli läänes asuva La Défense linnaosa tasandamine.

Tornide arhitektuur on inspireeritud New Yorgi Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornidest. 

## Välislingid
* Tours Mercuriales'i koduleht
Õnne tänav (täpsustus)

**Õnne tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

* Õnne tänav on tänav Aespa alevikus Kohila vallas
* Õnne tänav on tänav Kallastel
* Õnne tänav on tänav Kohtla-Järvel Kukruse linnaosas
* Õnne tänav on tänav Kohtla-Nõmme alevis Toila vallas
* Õnne tänav on tänav Luige alevikus Kiili vallas
* Õnne tänav on tänav Mustla alevikus Viljandi vallas
* Õnne tänav on tänav Mustvees
* Õnne tänav on tänav Mõhküla külas Põltsamaa vallas
* Õnne tänav on tänav Mõisakülas
* Õnne tänav on tänav Narva-Jõesuus
* Õnne tänav on tänav Pusku külas Haapsalu linnas
* Õnne tänav on tänav Põltsamaal
* Õnne tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Liiva asumis
* Õnne tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas
* Õnne tänav on tänav Viisu külas Paide linnas
* Õnne tänav on tänav Vinni alevikus Vinni vallas

## Vaata ka
* Õnne tee
Ragainė kihistu

**Ragainė kihistu** on siluri ajastu Jaani lademe ja Jaagarahu lademete Leedus eristatava ühise Jaani-Jaagarahu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1993.

Kihistut eristatakse Leedu lääneosas, kus see lamab Rasytė kihistul ja sellel lasub Siesartise kihistu. Kihistu stratotüüp on Stoniškiai-1 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1792–1875 meetril.  Kihistu on kuni 110 meetri paksune, selle moodustab argilliit. Kihistik on nime saanud Nemani linna leedukeelse nimekuju järgi.

## Viited
Paprieniai kihistu

**Paprieniai kihistu** on siluri ajastu Jaani lademe ja Jaagarahu lademe alumise osa kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1958.

Kihistus eristatakse Vilkija kihistikku ja Sutkai kihistikku.

Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Švenčionysi kihistul ja sellel lasub Birštonase kihistu. Kihistu stratotüüp on Prienai-3 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 543-583 meetril. Lisastratotüüp Krekenava-7 puurauk, kus kihistu esineb 763,2–831 meetril. Selle neostratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 713,9–783 meetril. Kihistu on kuni 73 meetri paksune, selle moodustab  savika lubjakivi vahekihtidega mergel. Kihistu on nime saanud Paprieniai küla järgi Leedus.

## Viited
Lydia Molander

**Lydia Sofia Katarina Molander** (neiupõlvenimi Lydia Wessler; 22. detsember 1851 Gävle – 13. detsember 1929 Stockholm) oli Rootsi näitleja ja ooperilaulja.

Lydia Molander õppis laulmist aastatel 1869–1872 Kuninglikus Muusikaakadeemias Fredrika Stenhammari juhendamisel. Pärast õpinguid töötas aasta Kuninglikus teatris. Aastal 1874 siirdus Helsingisse, kus ta asus tööle sealses rootsikeelses teatris Svenska Teatern. Selles teatris töötas ta kuni 1894. aastani. Aastal 1901 naasis ta Stockholmi ja töötas sealses Svenska Teaternis. Oma teatrikarjääri lõpetas ta 1922. aastal.

Lydia Molander oli abielus teatridirektori ja -lavastaja Harald Molanderiga. Nende pojad Gustaf Molander ja Olof Molander olid tuntud teatri- ja filmilavastajad, Gustafi poeg Jan Molander näitleja.

Lydia Molander suri Stockholmis 13. detsembril 1929, olles 77-aastane. Ta on maetud Norra begravningsplatsenile.
Paprieniai

**Paprieniai** on küla Leedus Kaunase rajooni Čekiškė vallas.

Küla järgi on nimetatud Jaani lademe ja Jaagarahu lademe Paprieniai kihistu.

## Elanikkond


* 68 (1959)
* 52 (1970)
* 34 (1979)

* 15 (1989)
* 16 (2001)
* 7 (2011)


## Viited
Vindi tänav (täpsustus)

**Vindi tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Vindi tänav on tänav Aespa alevikus Kohila vallas
* Vindi tänav on tänav Narvas
* Vindi tänav on tänav Sindis
* Vindi tänav on tänav Tabasalu alevikus Harku vallas
* Vindi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis
* Vindi tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas
* Vindi tänav on tänav Võrus
Abraham B. Jehošua

**Abraham B. Jehošua** (9. detsember 1936 Jeruusalemm – 14. juuni 2022 Tel Aviv) oli Iisraeli kirjanik.

Eesti keeles on Kalle Kasemaa tõlkes ilmunud tema jutustused "Luuletaja kasvav vaikimine" ja "Raketibaas 612" (Loomingu Raamatukogu, 19, 1992) ning romaan "Viis aastaaega" (Tartu: Ilmamaa, 1995).

## Tunnustus
* 2012 Prix Médicis étranger
Jočionys

**Jočionys** on küla Leedus Trakai rajooni Onuškise vallas. Küla asub Onuškisest kuue kilomeetri kaugusel.

Küla järgi on nimetatud Jaani lademe ja Jaagarahu lademe Jočionysi kihistu.

## Elanikkond


* 184 (1905)
* 149 (1923)
* 131 (1959)
* 191 (1970)

* 70 (1979)
* 58 (1989)
* 46 (2001)
* 23 (2011)


## Viited
Bürmoos

**Bürmoos** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Ajalugu

Bürmoos asutati 1967. aastal (olles kõige viimasena loodud vald liidumaal), kui liideti naaberkülade Sankt Georgen bei Salzburgi ja Lamprechtshauseni ääremaad.

Sel ajal oli see paik olnud asustatud vaid sada aastat. Kuni 19. sajandi alguseni oli see piirkond olnud asustusteta soo. Selle sajandi teisel poolel rajati industrialiseerimise käigus, eriti Ignaz Glaseri poolt, klaasi- ja tellisetööstused, kasutades kütusena tohutuid turbavarusid.

Nende tööstuste kokkuvarisemine pärast Esimest maailmasõda tegi piirkonnast ühe vaeseima liidumaal ning pärast Teist maailmasõda oli see koht Ida-Euroopa saksakeelsetelt aladelt ümberasustatud isikutele.

1967. aastal iseseisvaks omavalitsuseks saamisel kaasnesid elanike massilised protestid. Jäi mulje sotsiaalse ja poliitilise geto kõrvalejäetusest, et päästa konservatiivsete päritolukülade Sankt Georgen bei Salzburgi ja Lamprechtshauseni sotsiaalne ja poliitiline tasakaal. Seetõttu tõid esimesed kohalikud valimised Bürmoosis sotsialistidele rohkem kui 85% häältega ülekaaluka võidu.

21. sajandi alguseks oli Bürmoos oma põhilise taristu ja hea ühistranspordiga muutunud Salzburgi linna jaoks populaarseks magalarajooniks.

## Vaata ka

* Salzburg

## Viited
Õle tänav (täpsustus)

**Õle tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Õle tänav on tänav Harku alevikus Harku vallas
* Õle tänav on tänav Kiviõlis
* Õle tänav on tänav Kohtla-Nõmme alevis Toila vallas
* Õle tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis
* Õle tänav on tänav Tamsalus
* Õle tänav on tänav Varinurme külas Lüganuse vallas
Jočionysi kihistu

**Jočionysi kihistu** on siluri ajastu Jaani lademe ja Jaagarahu lademe alumise osa kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras  Lapinskas aastal 1976.

Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Švenčionysi kihistul ja sellel lasub Verknė kihistu. Kihistu stratotüüp on Jočionysi-299 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 173,6–189,4 meetril. Kihistu on kuni 17 meetri paksune, selle moodustab dolomiit. Kihistu on nime saanud Jočionysi küla järgi Leedus.

## Viited
Parun Profumo

**Parun Profumo** on Sardiinia aadlitiitel, mille asutas kuningas Carlo Alberto 30. novembril 1843. Tiitlit on kandnud järgmised isikud:

* Antonio Profumo (1788–1852)
* Pietro Profumo (surnud 1867)
* Joseph Alexander Profumo
* Albert Profumo (1879–1940)
* John Profumo (1915–2006)
* David Profumo (sündinud 20. oktoobril 1955)
Hilton Valentine

**Hilton Stewart Paterson Valentine** (21. mai 1943 North Shields – 29. jaanuar 2021) oli inglise muusik, ansambli The Animals asutajaliige ja kitarrist aastatel 1962–2001 ja 2007–2008).
Vambola tänav (täpsustus)

**Vambola tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Vambola tänav on tänav Elvas
* Vambola tänav on tänav Luige alevikus Kiili vallas
* Vambola tänav on tänav Narva-Jõesuus
* Vambola tänav on tänav Pärnus
* Vambola tänav on tänav Suure-Jaanis
* Vambola tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosa Sibulaküla asumis
* Vambola tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas
* Vambola tänav on tänav Türil
* Vambola tänav on tänav Võsu alevikus Haljala vallas

## Vaata ka
* Vambola põik Suure-Jaanis
* Vambola põik Narva-Jõesuus
Dorfbeuern

**Dorfbeuern** (keskbaieri: *Dorfbeian*) on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Geograafia

Dorfbeuern asub Salzburgist 30 km põhja pool piiril Ülem-Austriaga.

Vallaosad on Dorfbeuern, Michaelbeuern ja Vorau ning mõned väikesed asundused.

## Vaatamisväärsused

Dorfbeuerni majanduslik ja kultuuriline keskus on Michaelbeuerni klooster, 8. sajandil asutatud benediktlaste klooster. Klooster peab kooli 10–14-aastastele õpilastele *(Hauptschule)*, järgides traditsiooni, mis pärineb 13. sajandist, kui kloostrikooli on esimest korda mainitud.

## Viited
Töökoja tänav (täpsustus)

**Töökoja tänav** on tänav mitmes Eestis asulas:

***[[Töökoja tänav (Are)|Töökoja tänav]]** on tänav Are alevikus Tori vallas
***[[Töökoja tänav (Kiiu)|Töökoja tänav]]** on tänav Kiiu alevikus Kuusalu vallas
***[[Töökoja tänav (Kuressaare)|Töökoja tänav]]** on tänav Kuressaares
***[[Töökoja tänav (Kärla)|Töökoja tänav]]** on tänav Kärla alevikus Saaremaa vallas
***[[Töökoja tänav (Olgina)|Töökoja tänav]]** on tänav Olgina alevikus Narva-Jõesuu linnas
***[[Töökoja tänav]]** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis
***[[Töökoja tänav (Vinni)|Töökoja tänav]]** on tänav Vinni alevikus Vinni vallas

## Vaata ka
* Töökoja tee
Ebenau

**Ebenau** on vald *(Gemeinde)* Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.

## Turism

Vald asub Salzkammerguti piirkonnas otse Salzburgist idas ja on tuntud oma suurepärase maastiku, sealhulgas mitme kanjoni poolest. Matkamise ja kanuuga sõitmise võimalusi on palju.

## Viited
Töökoja tee

**Töökoja tee** on tänav järgmistes Eestis asulates:

*Töökoja tee on tänav Aravete alevikus Järva vallas
*Töökoja tee on tänav Kadjaste külas Põhja-Pärnumaa vallas
*Töökoja tee on tänav Kobela alevikus Antsla vallas
*Töökoja tee on tänav Laekvere alevikus Vinni vallas
*Töökoja tee on tänav Laeva külas Tartu vallas
*Töökoja tee on tänav Mehikoorma külas Põltsamaa vallas
*Töökoja tee on tänav Pauastvere alevikus Saaremaa vallas
*Töökoja tee on tänav Polli külas Mulgi vallas
*Töökoja tee on tänav Riisipere alevikus Saue vallas
*Töökoja tee on tänav Salme alevikus Saaremaa vallas

## Vaata ka
* Töökoja tänav (täpsustus)
Agis IV

**Agis IV** (kreeka keeles Ἄγις Δ; 265 eKr – 241 eKr) oli Sparta kuningas aastatel 244 eKr – 241 eKr. Ta proovis tulutult reformida Sparta poliitilist ja majanduslikku struktuuri. Agis tõusis troonile pärast oma isa Eudamidas II-t.

## Reform
Agis IV sai üheks Sparta kahest kuningast 19-aastaselt, aastal 244 eKr. Temaga koos valitses Leonidas. Ta päris lisaks riigile ka kodumaise kriisi. Sparta kodanikuks saamine eeldas maa omamist, aga see oli kogunenud vaid mõne rikka pere kätte. Rahaline lõhe rikaste ja vaeste vahel oli väga suur. Agise plaan oli tühistada inimeste võlad, tuua tagasi vanad militaardistsipliinid ning jagada Sparta maad 4500 eraldi krundiks. Need krundid oleks jaotatud ära 15 000 mittekodaniku vahel. Agis andis käest ära ka enda maad. Kuigi Agis oli oma kaasvalitseja Leonidase troonilt eemaldanud, ei viidud tema ettepanekut täide, sest 242. eKr aastal valitud efoorid olid tema ideede vastu. Sellest tulenes revolutsioon, mille käigus Agis asendas efoorid enda meestega. Üks neist oli tema onu Agesilaus, kes soovitas kuningal kõik võlgade dokumendid põletada. Agesilaus hakkas aga pidurdama Agise plaane maad laiali jagada.

## Troonilt kukutamine ja surm
Samal ajal tuli Agise jutule Ahhaia kindral Aratus, kes palus temalt abi Isthmuse kaitsmisel Aitoolia liidu eest. Agis sõitis koos kõigi oma järgijatega sõtta. Samal ajal naasis Leonidas ning ta valiti uuesti kuningaks. Leonidas asendas uuesti kõik efoorid, seekord enda meestega. Kui Agis sõjast tagasi tuli, ei võtnud ta oma sõjaväega trooni tagasi, vaid põgenes Athena templisse. Agise asukoht reedeti ning ta viidi vanglasse. Leonidas tuli koos oma efooridega ning küsitles Agist. Agist süüdistati türannias ning hukati kägistades. Ka tema ema Agesistrate ja vanaema Archidameia hukati.

## Vaata ka
* Vana-Kreeka

## Viited
Võitlus (täpsustus)

**[[Võitlus]]** on vägivaldne võistlus.

**Võitlus** võib tähendada veel järgmist:
* Võitlus (ajaleht), aastail 1931–1934 ilmunud Eesti Vabadussõjalaste Keskliidu ja Eesti Vabadussõjalaste Liidu häälekandja
* Võitlus (1927), aastail 1927–1928 ilmunud Eesti ajakiri
* Võitlus (ESRP ajaleht), Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Partei keskkomitee häälekandja
* Võitlus (küla), küla Venemaal
* Võitlus (Rakvere rajooni kolhoos)
Wińsko

**Wińsko** (saksa keeles *Winzig*) on küla Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Wołówi maakonnas, Wińsko valla halduskeskus.

Wińsko sai linnaõigused 1285. aastal. Teises maailmasõjas hävis umbes 70% linnast. 1945. aastal anti Wińsko Saksamaa koosseisust Poolale. Saksa elanikkond saadeti välja ja Wińsko kaotas linnaõigused.

## Viited
József Csatári

**József Csatári** (17. detsember 1943 – 30. jaanuar 2021) oli ungari maadleja. Ta võistles nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses. 

## Välislingid
*
Inverlochy

**Inverlochy** (gaeli keeles *Inbhir Lochaidh*) on küla Šotimaal Fort Williamist vahetult põhjas. Küla läbib matkarada Great Glen Way, mis lõppeb Invernessis.

Küla rajati 1920. aastatel alumiiniumitööstuse tööliste jaoks.


156 458 near Inverlochy Castle.jpg


## Vaata ka
*Inverlochy lahing (1645)
*Inverlochy lahing (1431)
*Inverlochy kindlus

## Välislingid
Great Glen Way

**Great Glen Way** (gaeli keeles *Slighe a' Ghlinne Mhòir*) on Fort Williamist algav, Fort Augustust läbiv, Invernessi ulatuv ning 125 kilomeetrit pikk matkarada Šotimaal, mida on võimalik läbida jalgsi või rattaga. Rada kulgeb mööda Great Gleni murrangusse rajatud Kaledoonia kanalit, mis ühendab Põhja-Šoti mägismaa järvi Loch Lochy'i, Loch Oichi ja Loch Nessi.

## Välislingid
*
Fort Augustus

**Fort Augustus** on Loch Nessi edelakallastel asuv küla Põhja-Šoti mägismaal. Küla läbib Kaledoonia kanal ja Great Glen Way. 

## Viited

## Välislingid
*
Kaledoonia kanal

**Kaledoonia kanal** (inglise keeles *Caledonian Canal*) on kanal, mis ühendab Šotimaa idarannikut Invernessis läänerannikuga Corpachis. Ta läbib Great Gleni orgu. Kanal rajati šoti inseneri Thomas Telfordi projekti järgi 19. sajandi alguses.

## Välislingid
Corpach

**Corpach** (gaeli keeles *A' Chorpaich*) on küla Šotimaal. Asub Fort Williamist mõni kilomeeter põhjas. Seal lõpeb Kaledoonia kanal.

## Välislingid
Indrek Vaheoja

**Indrek Vaheoja** (sündinud 21. märtsil 1977) on eesti muusik ja saatejuht. 

Ta on ansambli Winny Puhh solist (esinejanimega Korraldajaonu), samuti bändis Redel, ning juhib hommikuprogrammi raadiokanalis MyHits. Varem on ta töötanud kümme aastat Raadio 2 hommikuprogrammis, samuti telekanali TV3 saates "Suvesangarid", "Eesti parim pagar", "Seitsmesed juubelimatkal" ja "Kodumäng".

Ta on Eurovisiooni eelvoorukonkursil Eesti Laul osalenud 2013. aastal Winny Puhhi koosseisus, teine kord osales ansambliga Redel 2021. aastal.

Indrek Vaheoja sai 2001. aastal Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi arheoloogias.

Indrek Vaheoja on abielus Pille Vaheojaga. Neil on kolm last.

## Vaata ka

* Winny Puhh
* Eesti parim pagar
* MyHits
* Raadio 2

## Viited
Skorogoszcz

**Skorogoszcz** (saksa keeles *Schurgast*) on küla Poolas Opole vojevoodkonnas Brzegi maakonnas Lewin Brzeski vallas.

Asulat on esmamainitud 1223. aastal, linnaõigused sai 1271. aastal. Teises maailmasõjas hävis 50% linna hoonetest. 1945. aastal läks Skorogoszcz Saksamaa koosseisust Poolale ja kaotas linnaõigused.

## Viited
Jean Delville

**Jean Delville** (19. jaanuar 1867 Leuven – 19. jaanuar 1953 Brüssel) oli Belgia maalikunstnik, kirjanik ja kunstiteoreetik. Ta kuulus sümbolistliku kunstisuuna esindajate hulka ning on tuntud mütoloogiliste ja filosoofiliste teemade käsitlemise poolest

Delville õppis Brüsseli Kaunite Kunstide Akadeemias (Académie Royale des Beaux-Arts de Bruxelles), kus ta sai klassikalise kunstihariduse. Tema loomingut mõjutasid Platoni filosoofia, neoplatonism ja teosoofia.

Üks tema tuntumaid teoseid on maal "Platoni akadeemia" (1889), mis kujutab Platonit ja tema õpilasi. Teos väljendab Delville’i huvi vaimsete ideaalide ja teadmiste poole püüdlemise vastu.
Tiina Rinne

**Tiina Rinne** (õieti **Tiina Maarita Rinne**, abielus **Tiina Maarita Rinne-Reitala**; 24. mai 1929 Turu – 27. jaanuar 2021 Helsingi) oli soome näitleja.

Tiina Rinne mängis Soome draamasarja "Kotikatu" 380 osas Maija Mäkimaad (1995–2012). 

Aastatel 1955–1961 oli ta Turu Linnateatri näitleja, aastail 1965–1977 Helsingi Linnateatri näitleja ja 1977–1994 kuulus ta Soome Rahvusteatri koosseisu.

1987. aastal sai ta Pro Finlandia medali.

Tiina Rinne isa Jalmari Rinne ja ema Anni Aitto olid samuti näitlejad.

Ta oli abielus kunstiajaloolase Aimo Reitalaga ja neil oli kolm last. Poeg Mikko Reitala on tuntud näitleja ja kirjanik. 

## Välislingid
*
Madonna della Corona pühamu

**Madonna della Corona** on neitsi Maarjale pühitsetud katoliiklik palverännukoht (kirik) Verona provintsis, kuhu kogunevad aeg-ajalt palverändurid.

## Nimi
Selles kontekstis ei tähenda *corona* mitte 'krooni', vaid 'kaljut' või 'kaljumüüri'.

## Välislingid
*
Flannani saarte tuletorn

**Flannani saarte tuletorn** on tuletorn Eilean Mòri kõrgemais punktis Flannani saartel, mis kuuluvad Välis-Hebriididesse. 

Tuletorn on tuntud oma kolme hoidja jäljetu kadumise tõttu 1900. aastal; juhtumit ei ole tänini lahendatud. 

Alates 1971. aastast on tuletorn automatiseeritud, mistõttu pole saartel ka elanikke.

## Vaata ka
*Flannan Isle (luuletus)

## Välislingid
Iisaku väljak

**Iisaku väljak** (vene keeles *Исаакиевская площадь*) on Peterburi linna üks peamisi keskväljakuid. See asub Iisaku katedraali ja Maria palee vahel, ületades kohati 97,3-meetri laiust Sinist silda.

## Vaata ka
*Senati väljak (Peterburi)

## Välislingid
*
Flannani saared

**Flannani saared** (inglise keeles *Flannan Isles*, gaeli keeles *Na h-Eileanan Flannach*) on väike saarerühm Šotimaal Välis-Hebriidides, umbes 32 kilomeetrit Lewise saarest läänes. Saared on arvatavasti nimetatud 7. sajandi iiri jutlustaja ja abti püha Flannáni järgi.

Alates Flannani saarte tuletorni automatiseerimisest 1971. aastal ei ole saartel alalisi elanikke.

## Vaata ka
*Püha Flannani kabel
Verknė kihistu

**Verknė kihistu** on siluri ajastu Gėluva lademe ja Jaagarahu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1958.

Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Jočionysi kihistul ja sellel lasub Nevėžise kihistu. Kihistu stratotüüp on Prienai-3 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 422,8–464,8 meetril. Selle neostratotüüp on Jočionys-299 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 128,9–173,6 meetril. Kihistu on kuni 45 meetri paksune, selle moodustavad savikas  dolomiit ja dolomiidustunud mergel. Kihistus eristatakse alumist ja ülemist kihistikku. Kihistu on nime saanud Verknė jõe järgi Leedus.

## Viited
Verknė

**Verknė** on jõgi Leedus, Nemunase vasakpoolne lisajõgi.

Jõe valgla on 703 km², pikkus on 77 kilomeetrit. 

Verknė algab Trakai rajoonis, voolab läände ja suundub Prienai rajoonis Birštonase lähistel Nemunasesse. Ülemjooksul läbib jõgi Vilkokšnise järve. Jõel asuvad  Jundeliškėse paisjärv pindalaga 22 ha ja Aukštadvarise hüdroelektrijaama paisjärv pindalaga 293 hektarit. Jõe alamjooksul on viimased kaks kilomeetrit Kaunase veehoidla poolt üles paisutatud. Jõe keskjooksul asub Verknė ihtüoloogiline kaitseala.

Jõe nimi tuleneb tõenäoliselt tüvest *verk-*, *virk-*, mis tähendab pisaraid, nuttu. Kazimieras Būga arvates võib see tuleneda  ka indoeuroopa algkeele tüvest *ver-*, mis tähendab vett.

Jõe järgi on nimetatud Gėluva lademe ja Jaagarahu lademe Verknė kihistu.

## Viited

## Välislingid
Sutkai kihistik

**Sutkai kihistik** on siluri ajastu Paprieniai kihistu alumine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1978.

Kihistikku eristatakse Leedu idaosas, kus sellel lasub Vilkija kihistik. Selle stratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 765–783,6 meetril. Kihistik on kuni 27 meetri paksune, selle moodustab lubjakivi vahekihtidega mergel. Kihistik on nime saanud Sutkai küla järgi Leedus.

## Viited
Dotnuva kihistik

**Dotnuva kihistik** on siluri ajastu Birštonase kihistu ülemine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1976.

Kihistikku eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Vilkija kihistikul. Selle stratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 649,4–687 meetril. Kihistik on kuni 39 meetri paksune, selle moodustab organogeenne detriiti sisaldav lubjakivi . Kihistik on nime saanud Dotnuva linna järgi Leedus.

## Viited
Sutkai

**Sutkai** on küla Leedus Šakiai rajooni Kriūkai vallas. Külas asub aastal 1825 valminud katoliku kirik.

Küla järgi on nimetatud Paprieniai kihistu Sutkai kihistik.

## Elanikkond


* 133 (1888)
* 199 (1923)
* 185 (1959)
* 150 (1970)

* 108 (1979)
* 66 (1989)
* 55 (2001)
* 56 (2011)


## Viited
Hellenite kuningriik

**Hellenite kuningriik** (kreeka keeles *Βασίλειον τῆς Ἑλλάδος*) või **Kreeka kuningriik** asutati 1832. aastal ja oli Esimese Kreeka Vabariigi järglane. Rahvusvaheliselt tunnustas seda Konstantinoopoli leping, millega Kreeka kindlustas täieliku iseseisvuse neli sajandit kestnud Osmanite võimust.

Hellenite kuningriik lagunes kaks aastat pärast Kreeka-Türgi sõda aastal 1924, mil loodi  Teine Kreeka Vabariik. Sõjaline riigipööre taastas monarhia 1935. aastal ja Kreekast sai 1973. aastani taas kuningriik, mida katkestas Teine maailmasõda. Kuningriik lõpetati seitsmeaastase sõjalise diktatuuri (1967–1974) tagajärjel ja Kolmas Kreeka Vabariik loodi pärast 1974. aastal toimunud referendumit.

*<small>Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Kingdom of Greece]] seisuga 31.01.2021.</small>*
Püha Flannán

**Flannán mac Toirrdelbaig** oli 7. sajandil Iirimaal elanud pühak. Ta oli Dál gCais'st pärinenud pealiku Toirdhealbhachi poeg. Ta astus Püha Molua kloostrisse Killaloes, kus arvatakse, et temast sai abt. Teda mäletati kui suurt jutlustajat.

Ta tegi palverännaku Rooma, kus paavst Johannes IV pühitses ta esimeseks Killaloe piiskopiks. Küla kaitsepühakuks on ta tänini. Ta jutlustas ka Hebriididel, tema järgi on nimetatud Flannani saared. Tema pidupäev on 18. detsember.
Killaloe

**Killaloe** (iiri keeles *Cill Dalua*, otsetõlkes 'Lua kirik') on küla Iirimaal Clare'i krahvkonnas. Küla asub Shannoni jõe ääres, Lough Dergi järve kaldal.

Küla kaitsepühak on Püha Flannán, 7. sajandi Killaloe abt. Püha Flannani katedraal, ehitatud 1185–1225 ja ümber ehitatud 14. sajandil (säilinud vaid varasem romaani portaal), on üks kohalikke vaatamisväärsusi, kus on ruunidega ja ogamitega kivi ning 19. sajandil Kilfenorast toodud kõrgrist. 

## Vaata ka
*Ballina

## Välislingid
*
Jermolai Solženitsõn

**Jermolai Aleksandrovitš Solženitsõn** (vene keeles Ермолай Александрович Солженицын; inglise keeles *Yermolai Solzhenitsyn*; sündinud 1970 Moskvas) on vene juhtimiskonsultant, McKinsey & Company vanempartner. 

Jermolai sündis vene kirjaniku, dissidendi ja nobelisti (1970) Aleksandr Solženitsõni perekonnas. Jermolai ema Natalija Svetlova (sündinud 1939) töötas 1960. aastatel akadeemik Andrei Kolmogorovi juhtimisel Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli matemaatilise statistika laboris; seejärel alates 1968. aastast oli ta kirjanik Solženitsõni abiline. Pere elas Moskvas aadressil ulitsa Gorkovo 12. 

Veebruaris 1974 kirjanik Solženitsõn vangistati. Teda süüdistati kodumaa reetmises, talt võeti kodakondsus ja saadeti Nõukogude Liidust välja. Märtsis lasti perel (emal koos nelja alaealise lapsega) riigist lahkuda. Taasühinemise järel elas pere kuni 1976. aastani Šveitsis, seejärel USA-s Vermonti osariigis. Mais 1994 naasis Solženitsõnite pere (sealhulgas 24-aastane Jermolai) Venemaale. 

## Haridus- ja töökäik
Jermolai Solženitsõn on lõpetanud Harvardi Ülikooli bakalaureusekraadiga Ida-Aasia uuringute erialal. Magistrikraadi sai ta Princetoni Ülikoolist rahvusvaheliste suhete erialal. Õpingute ajal käis ta Hiinas keelt täiustamas.

Mitu aastat töötas ta Taiwanis, seejärel konsultandina Washingtonis Maailmapangas.

Alates 1998. aastast töötab Solženitsõn rahvusvaheliselt tegutsevas juhtimiskonsultatsioonifilmas McKinsey & Company, kus tegutseb mitme ekspertgrupi töös. Ta juhib firma mäe- ja metallurgiatööstuse ekspertgruppi EMEA majandusregioonis (Euroopa, SRÜ, Lähis-Ida ja Aafrika) ning on McKinsey energeetika ja toorme globaalse ekspertgrupi üks juhtidest. Varem (2010) on ta olnud McKinsey Moskva harukontori juht. 

## Isiklikku
Jermolai Solženitsõnil on kaks last: Jekaterina (sündinud 2001) ja Ivan (s. 2002). 

Tema vend Ignat Solzhenitsyn (s. 1972) on USA dirigent ja pianist. Vend Stepan Solženitsõn (s. 1973) on suurfirma juht Venemaa söetööstuses.

## Viited

## Välislingid
*Ермолай Солженицын о ПМЭФ 2018. youtube.com, 5. juuni 2018
Kristján Þór Júlíusson

**Kristján Þór Júlíusson** (sündinud 15. juulil 1957 Dalvíkis) on Islandi poliitik (Iseseisvuspartei).

Kristján Þór Júlíusson lõpetas gümnaasiumi 1977. aastal. 1978. aastal sooritas Reykjavíki merekoolis 1. ja 2. taseme mereväeeksami. 1984. aastal lõpetas ta Islandi Ülikooli islandi kirjanduse ja üldise kirjandusteaduse alal. Aastatel 1978–1981 ja 1981–1985 töötas ta suviti Dalvíkis tüürimehe ja kaptenina. Ta oli Dalvíki merekooli õppejõud aastatel 1981–1986 ja õpetaja Dalvíki koolis 1984–1986. 1986–1994 oli ta Dalvíki linnapea, Ísafjörðuri linnapea 1994–1997 ja Akureyri linnapea 1998–2007.

Kristján Þór Júlíusson on Alþingi liige alates 2007. aastast. 2013–2017 oli ta Islandi tervishoiuminister ja 2017. aastal Islandi hariduse, teaduse ja kultuuri minister.

30. novembrist 2017 kuni 28. novembrini 2021 oli ta Islandi kalanduse ja põllumajanduse minister.

## Viited
Turu tänav (täpsustus)

**Turu tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

* Turu tänav on tänav Aegviidu alevikus Anija vallas
* Turu tänav on tänav Haapsalus
* Turu tänav on tänav Jõgeval
* Turu tänav on tänav Järvakandi alevis Kehtna vallas
* Turu tänav on tänav Kallastel
* Turu tänav on tänav Kanepi alevikus Kanepi vallas
* Turu tänav on tänav Kehras
* Turu tänav on tänav Keilas
* Turu tänav on tänav Kihelkonna alevikus Saaremaa vallas
* Turu tänav on tänav Kilingi-Nõmmes
* Turu tänav on tänav Kiltsi alevikus Väike-Maarja vallas
* Turu tänav on tänav Kiviõlis
* Turu tänav on tänav Koeru alevikus Järva vallas
* Turu tänav on tänav Kohila alevis Kohila vallas
* Turu tänav on tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas
* Turu tänav on tänav Kundas
* Turu tänav on tänav Kuressaares
* Turu tänav on tänav Kiisa alevikus Saku vallas
* Turu tänav on tänav Kärdlas
* Turu tänav on tänav Käru alevikus Türi vallas
* Turu tänav on tänav Märjamaa alevis Märjamaa vallas
* Turu tänav on tänav Narvas
* Turu tänav on tänav Pärnus
* Turu tänav on tänav Raasiku alevikus Raasiku vallas
* Turu tänav on tänav Räpinas
* Turu tänav on tänav Simuna alevikus Väike-Maarja vallas
* Turu tänav on tänav Sindis
* Turu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis
* Turu tänav on tänav Tapal
* Turu tänav on tänav Tartus Kesklinna ja Karlova linnaosas
* Turu tänav on tänav Valgas
* Turu tänav on tänav Vastseliina alevikus Võru vallas
* Turu tänav on tänav Viljandis
* Turu tänav on tänav Võõpsu alevikus Räpina vallas
* Turu tänav on tänav Vändra alevis Põhja-Pärnumaa vallas
* Turu tänav on tänav Ülde külas Põhja-Sakala vallas

## Vaata ka
* Väike-Turu tänav Tartu Kesklinna linnaosas
* Väike-Turu tänav Viljandis
Tuisu tänav (täpsustus)

**Tuisu tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Tuisu tänav on tänav Narvas
* Tuisu tänav on tänav Pärnus
* Tuisu tänav on tänav Rakveres
* Tuisu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Järve ja Tondi asumis
* Tuisu tänav on tänav Viljandis

## Vaata ka
* Tuisu tee
Torni tänav (täpsustus)

**Torni tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Torni tänav on tänav Iisaku alevikus Alutaguse vallas
* Torni tänav on tänav Kehras
* Torni tänav on tänav Kiiu alevikus Kuusalu vallas
* Torni tänav on tänav Kuressaares
* Torni tänav on tänav Käärdi alevikus Elva vallas
* Torni tänav on tänav Siimusti alevikus Jõgeva vallas
* Torni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis
* Torni tänav on tänav Tõravere alevikus Nõo vallas
* Torni tänav on tänav Uuemõisa alevikus Haapsalu linnas
* Torni tänav on tänav Valgas

## Vaata ka
* Torni tee
* Torni põik Iisaku alevikus
Let Go

**"Let Go"** on Kanada laulja Avril Lavigne'i debüütalbum, mis ilmus 4. juunil 2002 plaadifirma Arista Records all.

Album sisaldab singleid "Complicated", "Sk8er Boi", "I'm with You", "Losing Grip" ja "Mobile", mis avaldati singlina ainult Uus-Meremaal.

## Lugude nimekiri

#"Losing Grip"
#"Complicated"
#"Sk8er Boi"
#"I'm with You"
#"Mobile"
#"Unwanted"
#"Tomorrow"
#"Anything but Ordinary"
#"Things I'll Never Say"
#"My World"
#"Nobody's Fool"
#"Too Much to Ask"
#"Naked"
Toome tänav (täpsustus)

**Toome tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Toome tänav on tänav Aaviku külas Rae vallas
* Toome tänav on tänav Abja-Paluojal
* Toome tänav on tänav Halliste alevikus Mulgi vallas
* Toome tänav on tänav Jõõdre külas Haapsalu linnas
* Toome tänav on tänav Kohila alevis Kohila vallas
* Toome tänav on tänav Märjamaa alevis Märjamaa vallas
* Toome tänav on tänav Narvas
* Toome tänav on tänav Põlvas
* Toome tänav on tänav Tamsalus
* Toome tänav on tänav Viljandis
* Toome tänav on tänav Võrus
* Toome tänav on tänav Uudeküla külas Tapa vallas

## Vaata ka
* Suur-Toome tänav Pärnus
* Väike-Toome tänav Pärnus
* Toome tee
* Toome põik
Kākciems

**Kākciems** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lõunaosas.

Külas asuvad Oškalnu darbnīca ja Kākciemsi bussipeatus.

Küla on esmamainitud 1342. aastal. 1819. aastal asutati seal vallakool. Ümbruskonna metsade majandamiseks oli 1916. aastaks rajatud kaks küla läbivat kitsarööpmelise raudtee liini. 1949. aastal asutati külas kolm kolhoosi. 1950. aastal ühendati need põllumajandusartelliks Brīvība. Hiljem oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. 1966. aastal valmis seal klubihoone.

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud mälestusmärgi ja obeliskiga.

## Elanike arv


* 197 (1970)
* 295 (1979)
* 233 (1989)
* 251 (2000)

* 409 (2006)
* 261 (2011)
* 246 (2021)
* 355 (2025)


## Viited
Akureyri Ülikool

**Akureyri Ülikool** (islandi keeles *Háskólinn á Akureyri*) on Islandil Akureyris asuv riiklik ülikool, mis on asutatud 1987. aastal.

2024. aastal oli ülikoolis umbes 270 töötajat ja 2853 üliõpilast.

Akureyri Ülikoolil on seitse teaduskonda:
*Sotsiaalteaduste teaduskond
*Haridusteaduskond
*Õigusteaduskond
*Tööteraapia teaduskond
*Õendusteaduskond
*Loodusressursse teaduskond
*Ärijuhtimise teaduskond
Lielkangari

**Lielkangari** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lõunaosas.

Külas asuvad Lielkangari ja Stacija Kangari bussipeatus. Küla juures asub Lielie Kangari oos.

## Elanike arv


* 25 (1989)
* 72 (2000)
* 73 (2011)

* 129 (2015)
* 63 (2021)
* 142 (2025)


## Viited
Tolli tänav (täpsustus)

**Tolli tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Tolli tänav on tänav Narvas
* Tolli tänav on tänav Kuressaares
* Tolli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis
* Tolli tänav on tänav Türi
* Tolli tänav on tänav Valgas

## Vaata ka
* Tolli põik on tänav Narvas
* Tolli põik on tänav Kuressaares
Vāverkrogs

**Vāverkrogs** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Riiast 37 kilomeetri kaugusel valla lõunaosas.

Külas asub Vāverkrogsi bussipeatus. Küla juures asub Lielie Kangari hoiuala.

## Elanikkond


* 43 (2018)
* 40 (2020)
* 46 (2025)


## Viited
Villasmuiža

**Villasmuiža** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla keskusest Ropažist 4,5 ja Riiast 40 kilomeetri kaugusel.

Külas asuvad Upmaļi, Ceriņi ja Pagrieziens uz Remīnes staciju bussipeatus. Sealsed Naglase muinaskalmed on regionaalse kaitse all.

## Elanike arv


* 90 (1989)
* 144 (2000)
* 162 (2011)

* 219 (2015)
* 207 (2021)
* 249 (2025)


## Viited
Augšciems

**Augšciems** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla idaosas Lielā Jugla jõe kaldal.

Küla lõunaosas asub Augšciemsi bussipeatus. Varem asus selle juures ka Augšciemsi raudteepeatus.

## Elanike arv


* 112 (2015)
* 91 (2021)
* 85 (2025)


## Viited
Bajārkrogs

**Bajārkrogs** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, valla keskusest Ropažist 7 ja Riiast 30 kilomeetri kaugusel.

Külas asub Bajāri bussipeatus. Sealne Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu on tähistatud mälestusmärgiga.

## Elanike arv


* 5 (2000)
* 24 (2011)
* 13 (2015)

* 40 (2021)
* 53 (2025)


## Viited
Jaunbagumi

**Jaunbagumi** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas.

Jaunbagumi rajati suvilapiirkonnana. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, Riiast 35 kilomeetri kaugusel.

## Elanike arv


* 8 (2018)
* 13 (2020)
* 22 (2025)


## Viited
Gaidas

**Gaidas** (vanasti ka **Vecmuiža**) on küla (*ciems*) Lätis  Ropaži piirkonna Ropaži vallas. 

Gaidas rajati suvilapiirkonnana. Külas asub Mežapuķese bussipeatus.

## Elanike arv


* 25 (1989)
* 20 (2000)
* 161 (2011)

* 171 (2014)
* 284 (2021)
* 366 (2025)


## Viited
Salzburgi vanalinn

**Salzburgi vanalinn** (saksa keeles *Altstadt Salzburg* või ametlikult *Historisches Zentrum der Stadt Salzburg*) on Salzburgi vanim linnaosa, mis asub Salzachi jõe mõlemal kaldal. Salzburgi liidumaa pealinna keskne vanalinn lisati 1996. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Vaata ka
*Salzburgi katedraal

## Välislingid
*
Tammetõru tänav (täpsustus)

**Tammetõru tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Tammetõru tänav on tänav Laulasmaa külas Lääne-Harju vallas
* Tammetõru tänav on tänav Rakveres
* Tammetõru tänav on tänav Sauel
* Tammetõru tänav on tänav Taaravainu külas Rakvere vallas
* Tammetõru tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis
* Tammetõru tänav on tänav Tartus Tammelinnas
* Tammetõru tänav on tänav Üksnurme külas Saku vallas

## Vaata ka
* Tammetõru tee 
* Tammetõru põik on tänav Herjava külas Haapsalu linnas
Vaida jalakäijate sild

**Vaida jalakäijate sild** on Tallinna–Tartu maantee 21. kilomeetril asuv osaliselt puidust valmistatud sild. Selle projekteerisid Ragnar Pabort ja Alar Just.

Sild valmis 2008. aastal ja valiti samal aastal Eesti parimaks liimpuitehitiseks. Sild maksis 11,5 miljonit krooni ja ehitati 124 meetri pikkuseks.

2014. aastal hakkasid puitosad lagunema ja sild suleti. Lagunemise põhjustas projekteerimisviga.

2016. aastal renoveeritud.

## Viited
Kangari

**Kangari** on küla (*ciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel, valla keskusest Ropažist 4,5 ja Riiast 34 kilomeetri kaugusel.

Küla on tekkinud endise Kangari raudteejaama ja Pepermuiža talu ümbruskonda. XX sajandi lõpus ja XXI sajandi alguses rajati piirkonda arvukalt individuaalelamuid.

Kangaris asub Kangaru stacija bussipeatus. 

Külas kasvav mänd kõrgusega 11 ja ümbermõõduga 3,4 meetrit on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 43 (1989)
* 166 (2000)
* 203 (2011)

* 134 (2015)
* 205 (2021)
* 221 (2025)


## Viited
Talli tänav (täpsustus)

**Talli tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Talli tänav on tänav Jaska külas Põhja-Sakala vallas
* Talli tänav on tänav Jüri alevikus Rae vallas
* Talli tänav on tänav Kuressaares
* Talli tänav on tänav Luunja alevikus Luunja vallas
* Talli tänav on tänav Olustvere alevikus Põhja-Sakala vallas
* Talli tänav on tänav Pärnus
* Talli tänav on tänav Särevere alevikus Türi vallas
* Talli tänav on tänav Taikse külas Türi vallas
* Talli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas
* Talli tänav on tänav Viljandis

## Vaata ka
* Talli tee 
* Talli põik on tänav Luunja alevikus Luunja vallas
Tihase tänav (täpsustus)

**Tihase tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Tihase tänav on tänav Jõgeva alevikus Jõgeva vallas
* Tihase tänav on tänav Haapsalus
* Tihase tänav on tänav Kose alevikus Võru vallas
* Tihase tänav on tänav Narvas
* Tihase tänav on tänav Paldiskis
* Tihase tänav on tänav Paralepa alevikus Haapsalu linnas
* Tihase tänav on tänav Sindis
* Tihase tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis
* Tihase tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas
* Tihase tänav on tänav Türil
* Tihase tänav on tänav Vasalemma alevikus Lääne-Harju vallas

## Vaata ka
* Tihase tee
Suvila tänav (täpsustus)

**Suvila tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

* Suvila tänav on tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas
* Suvila tänav on tänav Elvas
* Suvila tänav on tänav Jõgeval
* Suvila tänav on tänav Kiisa alevikus Saku vallas  
* Suvila tänav on tänav Narvas
* Suvila tänav on tänav Sõmeru alevikus Rakvere vallas
* Suvila tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis 
* Suvila tänav on tänav Vasalemma alevikus Lääne-Harju vallas

## Vaata ka
* Suvila tee 
* Suvila põik on tänav Kiisa alevikus
Alfred Buckham

**Alfred George Buckham** (6. november 1879 London – 21. september 1956) oli briti fotograaf, kes spetsialiseerus aerofotograafia erialal.

## Viited
Staadioni tänav (täpsustus)

**Staadioni tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

## Tänav linnades

* Staadioni tänav on tänav Abja-Paluojal
* Staadioni tänav on tänav Haapsalus
* Staadioni tänav on tänav Jõgeval
* Staadioni tänav on tänav Kallastel
* Staadioni tänav on tänav Kohtla-Järvel Kukruse linnaosas
* Staadioni tänav on tänav Kundas
* Staadioni tänav on tänav Kuressaares
* Staadioni tänav on tänav Lihulas
* Staadioni tänav on tänav Narvas
* Staadioni tänav on tänav Paides
* Staadioni tänav on tänav Raplas
* Staadioni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis
* Staadioni tänav on tänav Tartus Ülejõe linnaosas
* Staadioni tänav on tänav Tõrvas
* Staadioni tänav on tänav Türil

## Tänav alevites ja alevikes

* Staadioni tänav on tänav Aravete alevikus Järva vallas
* Staadioni tänav on tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas
* Staadioni tänav on tänav Häädemeeste alevikus Häädemeeste vallas
* Staadioni tänav on tänav Juuru alevikus Rapla vallas
* Staadioni tänav on tänav Järvakandi alevis Kehtna vallas
* Staadioni tänav on tänav Kaerepere alevikus Kehtna vallas
* Staadioni tänav on tänav Kehtna alevikus Kehtna vallas
* Staadioni tänav on tänav Kihelkonna alevikus Saaremaa vallas
* Staadioni tänav on tänav Laiuse alevikus Jõgeva vallas
* Staadioni tänav on tänav Märjamaa alevis Märjamaa vallas
* Staadioni tänav on tänav Paikuse alevis Pärnu linnas
* Staadioni tänav on tänav Palamuse alevikus Jõgeva vallas
* Staadioni tänav on tänav Pärnu-Jaagupi alevis Põhja-Pärnumaa vallas
* Staadioni tänav on tänav Rakke alevikus Väike-Maarja vallas
* Staadioni tänav on tänav Rõuge alevikus Rõuge vallas
* Staadioni tänav on tänav Tabasalu alevikus Harku vallas
* Staadioni tänav on tänav Saku alevikus Saku vallas
* Staadioni tänav on tänav Sõmeru alevikus Rakvere vallas
* Staadioni tänav on tänav Taebla alevikus Lääne-Nigula vallas
* Staadioni tänav on tänav Tudu alevikus Vinni vallas
* Staadioni tänav on tänav Vinni alevikus Vinni vallas
* Staadioni tänav on tänav Väimela alevikus Võru vallas
* Staadioni tänav on tänav Vändra alevis Põhja-Pärnumaa vallas

## Vaata ka
* Staadioni tee 
* Staadioni põik on tänav Aruküla alevikus Raasiku vallas