open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaan Rõõmussaar

**Jaan Rõõmussaar** (7. november 1950 Tallinn – 14. detsember 2020) oli eesti ajakirjanik ja näitleja.

Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1974. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (VI lend, juhendajad Grigori Kromanov ja Mikk Mikiver).

Näitlejana töötas ta aastatel 1974–1977 Lydia Koidula nimelises Pärnu Draamateatris ja aastatel 1977–1982 Eesti Riiklikus Noorsooteatris.

Hiljem töötas ta ajakirjanikuna Eesti Raadios, Kuku Raadios, TV 1-s ja Kanal 2-s. Pärast aktiivset ajakirjanikutööd oli ta Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise pressiesindaja, lõppeks töötas Tallinna Linnakantseleis linna avalike suhete teenistuses.

## Rolle
* 1974 Shakespeare "Suveöö unenägu" (Demetrius)
* 1975 Molière "Tartuffe" (Damis)
* 1975 Bertolt Brecht/Kurt Weill "Kolmekrossiooper" (Walter)
* 1976 Tennessee Williams "Iguaani öö" (Pancho)
* 1977 Rūdolfs Blaumanis "Rätsepad Sillamatsil" (Ruudi)
* 1977 Fernand Crommelynck "Suurepärane sarvekandja" (Estrugo)
* 1978 Olav Ehala/Aleksei Tolstoi/Adolf Šapiro "Buratino" (Pierrot)
* 1978 Anton Tšehhov "Kajakas" (Treplev)
* 1979 August Kitzberg/Priit Aimla "Rätsep Õhu Meenutused" (Henn)
* 1981 Mati Unt "Kameeliadaamid" (Armand Duval)

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1974–1979 abielus Kaie Mihkelsoniga. Nende poeg on oboemängija Nils Rõõmussaar. 

## Viited

## Kirjandus
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

## Välislingid
* "Suri ajakirjanik Jaan Rõõmussaar" ERR, 14. detsember 2020
Lamprophiinae

***Lamprophiinae*** on madude alamsugukond. 

## Klassifikatsioon
Alamsugukonda *Lamprophiinae*  klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:

* *[[Boaedon]]* Duméril, Bibron & Duméril, 1854
* *[[Bothrolycus]]*  Günther, 1874
* *[[Bothrophthalmus]]* Peters, 1863
* *[[Chamaelycus]]* Boulenger, 1919
* *[[Dendrolycus]]* Laurent, 1956
* *[[Gonionotophis]]* Boulenger, 1893
* *[[Hormonotus]]* Hallowell, 1857
* *[[Inyoka]]* Kelly, Branch, Broadley, Barker & Villet, 2011
* *[[Lamprophis]]* Fitzinger, 1843
* *[[Lycodonomorphus]]* Fitzinger, 1843
* *Lycophidion* Fitzinger, 1843 - huntmadu
* *[[Pseudoboodon]]* Peracca, 1897.

## Levila
Nad elavad Sahara-taguses Aafrikas. 

## Viited

## Välislingid
Pseudoxyrhophiinae

***Pseudoxyrhophiinae*** on madude alamsugukond. 

## Klassifikatsioon

Alamsugukonda *Pseudoxyrhophiinae* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad: 
* *[[Alluaudina]]* Mocquard, 1894
* *[[Amplorhinus]]* Smith, 1847
* *[[Brygophis]]* Domergue & Bour, 1989
* *[[Compsophis]]* Mocquard, 1894
* *[[Ditypophis]]* Günther, 1881
* *[[Dromicodryas]]* Boulenger, 1893
* *[[Duberria]]* Fitzinger, 1826
* *[[Exallodontophis]]* Cadle, 1999
* *[[Heteroliodon]]* Boettger, 1913
* *[[Ithycyphus]]* Günther, 1873
* *Langaha*  Bonnaterre, 1790  - võramadu 
* *[[Leioheterodon]]* Boulenger, 1893
* *[[Liophidium]]* Boulenger, 1896
* *[[Liopholidophis]]* Mocquard, 1904
* *[[Lycodryas]]* Günther, 1879
* *[[Madagascarophis]]* Mertens, 1952
* *[[Micropisthodon]]* Mocquard, 1894
* *[[Pararhadinaea]]* Boettger, 1898
* *[[Parastenophis]]* Nagy, Glaw & Vences, 2010
* *[[Phisalixella]]* Nagy, Glaw & Vences, 2010
* *[[Pseudoxyrhopus]]* Günther, 1881
* *[[Thamnosophis]]* Jan, 1863.

## Levila

Neid madusid võib kohata Aafrikas. 

## Viited

## Välislingid

* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne veebisaidil Wikispecies
Pärisboalased

**Pärisboalased** (*Boinae*) on madude alamsugukond.Nad on kägistajamaod - igati sobivad saakloomad kägistatakse kehakeerdudega.  

## Klassifikatsioon

Pärisboalaste alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
* *[[Acrantophis]]*  Jan, 1863 
* *Boa*  Linnaeus, 1758 - boa
* *[[Candoia]]* Gray, 1842
* *[[Chilabothrus]]* Duméril & Bibron, 1844 
* *Corallus*  Daudin, 1803 - puuboa
* *Epicrates*  Wagler, 1830 -silehuulboa
* *Eunectes*  Wagler, 1830 - anakonda
* *[[Sanzinia]]* Gray, 1849 

**** Kivistised:
*** *†[[Bavarioboa]]* Szyndlar & Schleich, 1993
*** *†[[Boavus]]* Marsh, 1871
*** *†[[Tallahattaophis]]* Holman, 1988
*** *†[[Titanoboa]]* Head, Bloch, Hastings, Bourque, Cadena, Herrera, Polly & Jaramillo, 2009.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Encyclopædia Britannica-s
*Sissekanne Fossilworks Paleobiology Database-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne Roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies
Pärismürknastiklased

**Pärismürknastiklased** on madude alamsugukond.  

## Klassifikatsioon

Pärismürknastiklaste sugukond liigitatakse järgmisteks mao perekondadeks:
** *Acanthophis* (surmarästik) Daudin, 1803
***Aspidelaps*  (kilpkobra) Fitzinger, 1843
***Aspidomorphus*  (ebaaspiid) Fitzinger, 1843
***[[Austrelaps]]*  Worrell, 1963
***[[Brachyurophis]]*  Günther, 1863
***Bungarus* (krait) Daudin, 1803
***[[Cacophis]]* Günther, 1863
***Calliophis* (kaunismadu) Gray, 1835
***[[Cryptophis]]* Worrell, 1961
***Demansia*  (pruunmadu) Gray, 1842
***Dendroaspis* (mamba) Schlegel, 1848
***Denisonia* (denisoonia) Krefft, 1869
***[[Drysdalia]]* Worrell, 1961
***[[Echiopsis]]* Fitzinger, 1843
***[[Elapognathus]]* Boulenger, 1896
***Elapsoidea* (tripiaspiid) Bocage, 1866
***[[Furina]]* Dumeril, 1853
***[[Hemachatus]]* Fleming, 1822
***[[Hemiaspis]]* Fitzinger, 1861
***[[Hemibungarus]]* Peters, 1862
***[[Hoplocephalus]]* Wagler, 1830
***[[Loveridgelaps]]* McDowell, 1970
***[[Micropechis]]* Boulenger, 1896
***[[Micruroides]]* Schmidt, 1928
***[[Micrurus]]* Wagler, 1824
***Naja* (kobra) Laurenti, 1768
***[[Neelaps]]* Günther, 1863
***[[Notechis]]* Boulenger, 1896
***[[Ogmodon]]* Peters, 1864
***[[Ophiophagus]]* Günther, 1864
***[[Oxyuranus]]* Kinghorn, 1923
***[[Parapistocalamus]]* Roux, 1934
***[[Parasuta]]* Worrell, 1961
***[[Paroplocephalus]]* Keogh, Scott & Scanlon, 2000
***[[Pseudechis]]* Wagler, 1830
***Pseudohaje* (puukobra) Günther, 1858
***[[Pseudonaja]]* Günther, 1858
***[[Rhinoplocephalus]]* Muller, 1885
***[[Salomonelaps]]* McDowell, 1970
***[[Simoselaps]]* Jan, 1859
***[[Sinomicrurus]]* Slowinski, Boundy & Lawson 2001
***[[Suta]]* Worrell, 1961
***[[Toxicocalamus]]* Boulenger, 1896
***[[Tropidechis]]* Günther, 1863
***[[Vermicella]]* Gray, 1858
***[[Walterinnesia]]* Lataste, 1887 .

## Viited
Madera maakond

**Madera maakond** (*Madera County*) on maakond USA-s California osariigis.

Maakonna halduskeskus on Madera. 

Maakonna pindala on 5577 km&sup2;. Veepindala on 45 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 150 865. Aastal 2000 oli elanikke 123 109. 

## Naabermaakonnad
*Fresno maakond (lõunas ja läänes)  
*Mercedi maakond (loodes)
*Mariposa maakond (põhjas) 
*Tuolumne'i maakond (kirdes)
*Mono maakond (kirdes)

## Ajalugu
Madera maakond moodustati 1893. aastal Mariposa maakonna lõunaosast. Maakond on nime saanud hispaaniakeelse sõna *"madera"* ('puit') järgi.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Ahwahnee
*Bass Lake
*Bonadelle Ranchos-Madera Ranchos
*Chowchilla
*Coarsegold
*Fairmead
*Knowles
*La Vina
*Madera
*Madera Acres
*Nipinnawasee
*North Fork
*O'Neals
*Oakhurst
*Parksdale
*Parkwood
*Raymond
*Ripperdan
*Rolling Hills
*Sugar Pine
*Yosemite Lakes

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Madera maakonnas oli 123 019 inimest, 36 155 leibkonda ja 28 598 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 22 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 40 387 (keskmine tihedus 7/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 62,2%
*mustanahalisi 4,1%
*põlisameeriklasi 2,6% 
*aasialasi 1,3%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,2%  
*teistest rassidest 24,4% 
*kahest või enam rassist 5,2%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 44,3%.  

36 155 leibkonna seas oli 
*40,20% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*60,90% koos elavaid abielupaare; 
*12,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*20,90% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*16,50% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*7,70% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 3,18 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,52 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*29,60% alla 18-aastasi; 
*9,90% 18–24-aastasi; 
*29,10% 25–44-aastasi; 
*20,40% 45–64-aastasi; 
*11,00% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 33 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 91,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 86,00 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 36 286 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 39 226 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 33 658 dollarit, naistel 24 415 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 14 682 dollarit.  

21,40% elanikkonnast ja 15,90% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 28,60% alla 18-aastasi ja 9,00% üle 65-aastasi.

## Kaitsealad
*Devils Postpile'i rahvusmonument
*Inyo metsakaitseala (osa)
*Sierra metsakaitseala (osa)
*Yosemite'i rahvuspark (osa)

## Viited

## Välislingid
*Madera maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Aivo Adamson

**Aivo Adamson** (sündinud 25. aprillil 1965) on eesti ettevõtja ja riigiametnik. 

Ta on lõpetanud 1991. aastal Tallinna Tehnikaülikooli raamatupidamise ja finantsanalüüsi erialal ja täiendanud end Vaasa Ülikoolis. 

Aastatel 2012–2015 oli Aivo Adamson Maanteeameti peadirektor, keskendudes avalike teenuste arendamisele ja juhtimisele. Enne ja pärast seda on ta tegutsenud mitmes suurettevõttes, olles muu hulgas Hansapanga juhatuse liige, Starmani grupi juht Baltikumis, Versobanki juhatuse esimees ning Alexela tegevjuht ja juhatuse liige.  

Aastast 1993 on ta Eesti Vabariigi vannutatud audiitor (tunnistus nr 196). 

## Isiklikku

Aivo Adamson on abielus, tal on 2 last. Adamsoni ema on tunnustatud tantsujuht Ilma Adamson.
1989. aasta Nõukogude režiimi vastased revolutsioonid

**1989. aasta Nõukogude režiimi vastased revolutsioonid** (ingliskeelses kirjanduses ka "Fall of Communism, the Collapse of Communism, the Revolutions of Eastern Europe, the Autumn of Nations") olid 1989. aastal Kesk- ja Ida-Euroopa kommunistlikes riikides toimunud vastuhakud Nõukogude võimu vastu.
Pavel Irtel

**Pavel Irtel** (Freiherr von **Brenndorff**, 1896 Peterburi – 1979 Göttingen) oli Tallinna literaat ja pangatöötaja.

Ta oli Tallinna Poeetide Tsunfti juht.

Ta oli ungari päritolu valgekaardi ohvitser. Tallinnast läks ta Poolasse Brombergi, kus oli saksa armee tõlgiks. Pärast sõda elas Göttingenis.

## Viited
Anomalepidae

***Anomalepidae*** on madude sugukond.

## Klassifikatsioon

Sugukonna *Anomalepidae* maoperekondi klassifitseeriti varem pimemadulaste (*[[Typhlopidae]]*) alamsugukonnas. Käesoleval ajal aga eraldi sugukonnana.

Sugukonda *Anomalepidae* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad: 
* *[[Anomalepis]]* Jan, 1860
* *[[Helminthophis]]* Peters, 1860
* *[[Liotyphlops]]* Peters, 1881
* *[[Typhlophis]]* Fitzinger, 1843.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Anomalepididae]] seisuga 30.04.2014.*
Horacio Cartes

**Horacio Manuel Cartes Jara** (sündinud 5. juulil 1956) on Paraguay poliitik, kes oli 15. augustist 2013 kuni 15. augustini 2018 Paraguay president.
Gerrhopilidae

***Gerrhopilidae*** on madude sugukond.

## Klassifikatsioon
*Gerrhopilidae* sugukonda liigitatakse üksainus maoperekond: *[[Gerrhopilus]]*.
Ahassuumadulased

**Ahassuumadulased** on madude sugukond.

## Klassifikatsioon
Ahassuumadulaste sugukond liigitatakse järgmisteks alamsugukondadeks:   

* *[[Epictinae]]* Hedges, Adalsteinsson & Branch, 2009
* *[[Leptotyphlopinae]]* Stejneger, 1892.

## Viited

## Välislingid
* Adalsteinsson, Branch, Trape, Vitt & Hedges,*[http://www.cnah.org/pdf_files/1341.pdf "Molecular phylogeny, classification, and biogeography of snakes of the Family Leptotyphlopidae (Reptilia, Squamata)."]*, Zootaxa, 2244: 1–50 (2009) Veebiversioon (vaadatud 14.10.2013) (inglise keeles)
Püssirohu tänav

**Püssirohu tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis. Püssirohu tänav algab Juhkentali tänavalt ja lõpeb Võistluse tänaval Kalevi Keskstaadioni ääres.

Püssirohu tänav on peaaegu põhja-lõunasuunaline ja ligi 100 meetri pikkune.

Püssirohu tänav kannab praegust nime alates 23. veebruarist 1882. Tänava saksakeelne nimi oli *Pulvergasse* ja venekeelne *Пороховая улица*. Tänav sai nime Aafrika tänava (praegu Võistluse tänav) ääres asetsenud püssirohuaida järgi.

## Galerii

Pilt:Püssirohu 6 2013-09-27.JPG|Elamu Püssirohu tn 6 / Võistluse tn 11
Pilt:Püssirohu 7 2013-09-27.JPG|Elamu Püssirohu tn 7 / Võistluse tn 13


## Viited
Madera

**Madera** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Madera maakonna halduskeskus ja suurim linn. Asub San Joaquini orus.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 61 416. Aastal 2000 oli 43 207.

Linn on nime saanud hispaaniakeelse sõna *madera* ('puit') järgi. Asula asutati 1876. aastal, sel ajal oli asula peamine majandusharu metsaraie.

Esimene postkontor avati Maderas 1877 ja 27. märtsil 1907 sai Madera linnaõigused.

Maderas on poolkõrbeline kliima. Keskmine temperatuur jaanuaris on 7,6 °C ja juulis 27,7 °C.. Kõrgeim temperatuur registreeriti 13. juulil 1961, kui oli 47 °C. Madalaim temperatuur mõõdeti 10. jaanuaril 1949, kui oli –9 °C. Sademeid langeb aastas 279 mm. Sademerohkeim aasta oli 1983, kui aastas langes sademeid 562 mm. Sademevaeseim aasta oli 1932, kui aastas langes sademeid 120 mm.

Maderas on sündinud jooksja ja kahekordne olümpiavõitja Lee Evans.

## Viited

## Välislingid
* Madera koduleht
Suur-Laagri tänav

**Suur-Laagri tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. 

Suur-Laagri tänav algab Vana-Kalamaja tänavalt, ristub Väike-Laagri tänavaga ja lõpeb Noole tänaval.

Suur-Laagri tänav on põhiosas (alates Väike-Laagri tänava ristmikust) enam-vähem kagu–loodesuunaline ja ligikaudu 280 meetri pikkune.

Suur-Laagri tänav sai nime 1900. aastast. Tänava saksakeelne nimi oli *Grosse Lagerstrasse* ja venekeelne *Большая Лагерная*. Tänav on nime saanud seal asunud sõjaväe laagriplatsi järgi.

## Viited
Väike-Laagri tänav

**Väike-Laagri tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. 

Ligi 75 meetri pikkune Väike-Laagri tänav algab Soo tänavalt ja lõpeb Suur-Laagri tänaval.

Väike-Laagri tänav kannab seda nime alates 1900. aastast. Tänav on nime saanud seal asunud sõjaväe laagriplatsi järgi.

## Viited
Thomas Leslie

**Thomas Leslie** on ameerika arhitektuuriteadlane, -õppejõud ja arhitekt. 

Leslie on käsitlenud oma artiklites muuhulgas tehnoloogia rolli arhitektuuri ajaloos, rääkides nii peegelklaasist 1890. aastate Chicago arhitektuuris kui ka lennujaamade ümberehitamisest hiidlennukite ajastul.

## Haridus- ja elukäik
Thomas Leslie lõpetas 1989. aastal Illinoisi Ülikooli bakalaureusekraadiga arhitektuuris. Kolm aastat hiljem (1992) kaitses ta Columbia ülikoolis magistrikraadi. 

Leslie on töötanud aastail 1993–2000 arhitektina arhitektibüroos Foster and Partners Londonis, kus osales arhitektina mitme objekti, muuhulgas Omahas asuva Joslyni kunstimuuseumi, Riyadh’is asuva Al Faisliah' keskuse ja Stanfordi Ülikooli kliiniliste teaduste uurimiskeskuse projekteerimisel.

Leslie on 2000. aastast Iowa ülikooli College of Disaini õppejõud ja alates aastast 2011 Pickard Chiltoni arhitektuuriprofessor. Ta peab loenguid komplekssest projekteerimisest, sealhulgas käsitleb hoonete tehnoloogiat ja ajalugu.

## Leslie Eestis
2006. aastal viibis Leslie Eestis ning pidas arhitekti ja inseneri koostöö teemalise ettekande Louis Kahni päevadel Kuressaares 6. ja 7. oktoobril. Selles ettekandes peatus ta lähemalt Kahni ja tema olulisima kaastöötaja August Komendandi suhetel. Ta kirjeldas Kahni kui orkestreerijat, kes üldisemat arhitektuuri eesmärki silmas pidades oskuslikult manipuleeris süsteemide ja nende osadega. Komendant seevastu otsis alati ideaalseid ehituslikke lahendusi; üsna tihti osutusid need Kahni leitud lahendustest tõhusamaks. Seejärel analüüsis Leslie neid maailmaarhitektuuri tähtobjekte, mille puhul Kahni ja ka Komendandi mõju on ilmne.

## Tunnustus
Thomas Leslie pälvis 2013. aastal Rooma Ameerika Akadeemia auhinna Booth Family Rome Prize itaalia arhitekti Pier Luigi Nervi loomingu uurimise eest. 

## Raamatud
*Thomas Leslie "Louis I. Kahn: Building Art and Building Science" (“Louis I. Kahn – ehituskunst, ehitusteadus”). Kirjastus George Braziller, 2005 (vt http://www.amazon.com/Louis-I-Kahn-Building-Science/dp/0807615439)
*Thomas Leslie "Iowa State Fair: Country Comes to Town". Princeton Architectural Press, 2007.  
*Jason Alread, Thomas Leslie "Design-Tech". Routledge, 2007
*Thomas Leslie "Chicago Skyscrapers, 1871–1934". University of Illinois Press, 2013. (vaata http://www.amazon.com/Chicago-Skyscrapers-1871-1934-Thomas-Leslie/dp/0252037545)

## Artikkel
*Thomas Leslie. "Vältimatud nuhtlused" Maja. 16.01.2007.

## Viited

## Välislingid
*Thomas Leslie koduleht (inglise keeles)
*Thomas Leslie Iowa ülikooli kodulehel (inglise keeles)
*Iowa State University architecture professor wins esteemed Rome Prize Iowa ülikooli kodulehel (inglise keeles)
*Toivo Tammik "Kahn jõudis Eestisse tagasi, Komendant mitte veel" Sirp. 27. oktoober 2006
Oktaav (trükindus)

**Oktaav** on trükinduses kaheksandikformaat (8°), mille puhul paberipoogen on murtud kaheksaks ja moodustab 16 lehekülge; väike oktaav on kuni 18,5&nbsp;cm, suur oktaav kuni 25&nbsp;cm.
Pimemadulased

**Pimemadulased** (*Typhlopidae*) on madude alamseltsi sugukond.

## Klassifikatsioon

Pimemadulaste sugukonda liigitatakse järgmised alamsugukonnad: 
**[[Afrotyphlopinae]]* Hedges, Marion, Lipp, Marin & Vidal, 2014
**[[Asiatyphlopinae]]* Hedges, Marion, Lipp, Marin & Vidal, 2014
**[[Madatyphlopinae]]* Hedges, Marion, Lipp, Marin & Vidal, 2014
**[[Typhlopinae]]* Merrem, 1820.

### Nägemismeel ja silmad

Pimemadulastel on küll kaks silma, kuid neid loetakse peaaegu pimedateks.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Animal Diversity Webis
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-es
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBios
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Typhlopidae]] seisuga 30.04.2014.*
Jeff Foxworthy

**Jeffrey Marshall** "**Jeff**" **Foxworthy** (sündinud 6. septembril 1958 Atlantas) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

## Välislingid
*
Carlos Mencia

**Ned Arnel Mencía** (sündinud 22. oktoobril 1967 Hondurases San Pedro Sulas) on Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik ja kirjanik.

## Välislingid
*
Aldiinid

**Aldiinid** on Veneetsia trükkali Aldus Manutiuse (itaaliapärane nimekuju Aldo Manuzio, 1449–1515) ja tema järglaste poolt 15. sajandi lõpus ja 16. sajandil trükitud raamatud. Neid peetakse oma aja parimateks trükikunsti saavutusteks.

Aldus Manutius asutas oma kirjastuse ja trükikoja Veneetsias 1494. aastal ning andis sealtpeale välja eelkõige kreeka ja rooma klassikute tuntud töid, sekka ka mõningaid kaasaegsete autorite teoseid. Kirjastus on trükinduse ajalukku läinud mitme uuendusega: nad olid esimesed, kes võtsid kasutusele kursiivi (kaldkirjas trükikirja – sellel oli praktiline põhjus, sest nii mahtus ühe rea peale rohkem tähemärke ja Aldus võttis sellele ka patendi) ja nad olid esimesed, kes hakkasid raamatuid trükkima kaasavõtmiseks mugavas taskuformaadis, väikeses oktaavis. Samuti omistatakse kirjastusele semikooloni kasutuselevõttu trükinduses.

1501. aastal võttis Aldus kasutusele delfiini ja ankrut kujutava logo, mida kirjastuse suure populaarsuse ja prestiiži tõttu hakkasid peaaegu kohe kuritarvitama ka erinevad piraatkirjastused nii Itaalias kui ka Prantsusmaal.

Alduse eluajal anti välja 127 raamatut. Pärast mehe surma 1515. aastal võtsid kirjastamise üle ta lesk Maria ja äi Andrea Torresano, neilt omakorda Alduse poeg Paolo (1512–1574) ja seejärel viimase poeg Aldo (1547–1597), kes jätkas raamatute väljaandmist kuni oma surmani, misjärel kirjastuse tegevus lõppes.
Lombardo Boyar

**Lombardo Boyar** (sündinud 1. detsembril 1973 El Pasos Texases) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja räppar.

## Välislingid
*
Tompkinsi maakond

**Tompkinsi maakond** (*Tompkins County*) on maakond USA-s New Yorgi osariigis.  

Maakonna halduskeskus on Ithaca. 

Maakonna pindala on 1233 km&sup2;. Veepindala on 41 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 101 564. Aastal 2000 oli elanikke 96 501. 

## Naabermaakonnad
*Cayuga maakond (põhjas)  
*Cortlandi maakond (idas)
*Tioga maakond (lõunas) 
*Chemungi maakond (edelas)
*Schuyleri maakond (läänes)
*Seneca maakond (loodes)

## Ajalugu
Tompkinsi maakond moodustati 7. aprillil 1817 Seneca ja Cayuga maakonna osadest. Maakond on nime saanud USA asepresidendi Daniel Tompkinsi järgi.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Caroline
*Cayuga Heights
*Danby
*Dryden
*East Ithaca
*Enfield
*Forest Home
*Freeville
*Groton
*Ithaca
*Lansing
*Newfield Hamlet
*Newfield
*Northeast Ithaca
*Northwest Ithaca
*South Hill
*Trumansburg
*Ulysses

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Tompkinsi maakonnas oli 96 501 inimest, 36 420 leibkonda ja 19 120 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 78 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 38 625 (keskmine tihedus 31/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 85,50%
*mustanahalisi 3,64%
*põlisameeriklasi 0,28% 
*aasialasi 7,19%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,04%  
*teistest rassidest 1,09% 
*kahest või enam rassist 2,26%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,08%.  

36 420 leibkonna seas oli 
*25,80% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*41,20% koos elavaid abielupaare; 
*8,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*47,50% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*32,50% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*8,10% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,32 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,93 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*19,00% alla 18-aastasi; 
*26,00% 18–24-aastasi; 
*26,20% 25–44-aastasi; 
*19,30% 45–64-aastasi; 
*9,60% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 29 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 97,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 95,20 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 37 272 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 53 041 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 35 420 dollarit, naistel 27 686 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 19 659 dollarit.  

17,60% elanikkonnast ja 6,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 11,00% alla 18-aastasi ja 5,40% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
*Tompkinsi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Alūksne loss

**Alūksne loss** ehk **Aluliina loss** (läti keeles *Alūksnes pilsmuiža*, *Alūksnes Jaunā pils* ja *Marienburgas pils*) on loss Lätis Alūksne piirkonnas Alūksne linnas aadressil Pils iela 74.

## Ajalugu

1741. aastal kinkis keisrinna Jelizaveta Alūksne oma kantslerile krahv Mihhail Vorontsovile, kes aga sinna elama ei asunud, vaid müüs mõisa juba 1744. aastal Otto Hermann von Vietinghoff-Scheelile. Vietinghoff-Scheelide kätte jäi valdus kuni võõrandamiseni 1920. aastal.

## Loss
Uusgooti stiilis loss ehitati aastatel 1860–1863 Alexander von Vietinghoff-Scheeli ajal. Selle ümber on säilinud mitmed kõrvalhooned: valitsejamaja (endine mõisa häärber), aidad ja aednikumaja. Praegu asub lossis Alūksne muuseum. Hoone on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Aluliina mõisaansambel on samuti riikliku kaitse all. 

## Lossikompleks

Aadressil Pils iela 33 asub riikliku kaitse all olev palmimaja, millest on eraldi riikliku kaitse all veel selle kolme toa interjöör ja  rõdupiirded. Riikliku kaitse all on veel mõisavalitseja maja, vana häärber, viinaköök-sotsiaalseltsi maja, tallid, tall-progümnaasium, rotundpaviljon, kelder ja ait. 

Erinevatel aegadel on lossikompleksi aladele rajatud mitmeid linnahooneid. Riikliku kaitse all on pangahoone Brūža iela 1. Regionaalse kaitse all on pood aadressil Pils iela 25a. Kohaliku kaitse all on trükikojaga elumaja Pils iela 27a ja Pils iela 27 ning Brūža iela 4.

Saarel asuvad Aluliina ordulinnuse varemed ja selle territoorium on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Ka Templimäe linnamägi ja asulakoht on riikliku kaitse all. Selle kõrval asuvad keskaegsed kindlustised ja keskaegne kalmistu on regionaalse kaitse all. Kesklinna ja mõisakompleksi aladele jääb ka riikliku kaitse all olev Aluliina kirik. 

## Lossipark
Lossi ümber on suur XIX sajandil rajatud Inglise stiilis park, mis piirneb Alūksne järve rannaga; lossipark on üks liigirikkamaid Lätis. Seal asub XVIII sajandil rajatud regulaarse planeeringuga ampiirstiilis väravatega aed. Pargis on veel mitmeid väiksemaid dekoratiivseid elemente, nagu Aiolose ja Pomona templid, Vietinghoffide mausoleum (arhitekt Johann Wilhelm Krause), laternatega Veneetsia sild, palmimaja, Hiina paviljon, linnupaviljon, Aleksandri paviljon ja Otto von Vietinghoffi graniitobelisk. Parki ja järvesaarel paiknevat Aluliina ordulinnust ühendab puust sild.

Alūksne lossipark on riikliku kaitse all. Pargi aladele jäävad muinsusmälestistest kolonnaad, kivisild, ümartorn, Aiolose tempel, Otto Herman von Vietinghoffi graniitobelisk, Vietinghoffide suguvõsa mausoleum, Aleksandri paviljon, ja jääkelder.

Pargis kasvavatest puudest on looduskaitse all seitse tamme, kuus sangleppa ja valge mänd

## Vaata ka
*Alūksne ordulinnus
*Aluliina mõis

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Typhlopoidea

***Typhlopoidea*** on madude ülemsugukond, mõnede autorite järgi ka infraselts *[[Scolecophidia]]*. 

## Klassifikatsioon
*Typhlopoidea* ülemsugukond klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmisteks sugukondadeks ja alamsugukondadeks:   

* *[[Anomalepidae]]* Taylor, 1939 
* *[[Gerrhopilidae]]* Vidal, Wynn, Donnellan & Hedges, 2010
* *Leptotyphlopidae* (ahassuumadulased) Stejneger, 1892 
*  *Typhlopidae* (pimemadulased) Merrem, 1820
* *[[Xenotyphlopidae]]* Vidal, Vences, Branch & Hedges, 2010

## Viited
Brevardi maakond

**Brevardi maakond** (*Brevard County*) on maakond USA-s Florida osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul. 

Maakonna halduskeskus on Titusville ja suurim linn Palm Bay. 

Maakonna pindala on 4032 km&sup2;. Veepindala on 1395 km&sup2;.  

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 543 376. Aastal 2000 oli elanike arv 476 320. Brevardi maakond on elanike arvult Florida üheksas maakond.

## Loodus

### Looduskaitse
Kaitstavaid alasid on kokku 650 km². Peamiselt loomastiku ja taimestiku kaitseks on loodud föderaalses alluvuses olevaid reservaate (national wildlife refuges). Nende hulka kuuluvad Merritt Island National Wildlife Refuge, Canaveral National Seashore, St. Johns National Wildlife Refuge ja Archie Carr National Wildlife Refuge.

### Naabermaakonnad
*Volusia maakond (põhjas)  
*Indian Riveri maakond (lõunas)
*Osceola maakond (edelas) 
*Orange'i maakond (läänes)

### Loomastik
Seal on leitud 4000 loomaliiki. Imetajatest on tavalisemad kanada saarmas (*Lutra canadensis*), punailves (*Lynx rufus*), valgesaba-pampahirv (*Odocoileus virginianus*), pesukaru (*Procyon lotor*), tava-sooküülik (*Sylvilagus palustris*) ja opossumlased (*Didelphidae*).

## Ajalugu
Brevardi maakond moodustati 14. märtsil 1844.

## Rahvastik
### Linnad ja alevid
*Cape Canaveral
*Cocoa
*Cocoa Beach
*Grant-Valkaria
*Indialantic
*Indian Harbour Beach
*Malabar
*Melbourne
*Melbourne Beach
*Melbourne Village
*Palm Bay
*Palm Shores
*Rockledge
*Satellite Beach
*Titusville
*West Melbourne

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Brevardi maakonnas oli 476 230 inimest, 198 195 leibkonda ja 132 394 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 181 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 222 072 (keskmine tihedus 84/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 86,61%
*mustanahalisi 8,40%
*põlisameeriklasi 0,37% 
*aasialasi 1,50%
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,06%  
*teistest rassidest 1,09% 
*kahest või enam rassist 1,77%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,61%.  

198 195 leibkonna seas oli 
*26,50% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*53,00% koos elavaid abielupaare; 
*10,20% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*33,20% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*26,90% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*11,60% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,35 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,84 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*22,00% alla 18-aastasi; 
*6,80% 18–24-aastasi; 
*27,10% 25–44-aastasi; 
*24,30% 45–64-aastasi; 
*19,90% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 41 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 95,90 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 93,30 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 40 099 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 47 571 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 36 542 dollarit, naistel 24 632 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 24 484 dollarit.  

9,500% elanikkonnast ja 6,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 13,00% alla 18-aastasi ja 6,50% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid

*Brevardi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Hortus Litterarum

**Hortus Litterarum** on Eesti kirjastus.

Kirjastus on asutatud aastal 1991.

## Kirjastatud raamatud
*Anglosaksi kroonikad ja poeemid. Tõlkinud R. Sepp. 1992. ISBN 5797604035
*Apuleius. Metamorfoosid, ehk, Kuldne eesel. Tõlkinud Anne Lill. 1994. ISBN 9985600371
*Berlin, Isaiah. Valik esseid. Tõlkinud Erkki Sivonen. 1998.
*Bunyan, John. Palveränduri teekond sellest maailmast tulevasse unenäo võrdpildis. Tõlkinud Anne Allpere. 1997. ISBN 9985902890
*Danto, Arthur Coleman. Ühendused maailmaga : filosoofia põhimõisted. Tõlge Tiiu Hallap. 2000. ISBN 9985913760
*Dostojevski, Fjodor. Märkmeid surnud majast. Tõlkinud Johannes Seilenthal ja Lembe Hiedel. 1995. ISBN 9985902815
*Eliot, T. S. Ahermaa ja teisi luuletusi. Tõlge Paul-Erik Rummo. 1999. ISBN 9985913752
*Eliot, T. S. Valitud esseesid. Koostanud ja tõlkinud Jaak Rähesoo. 1997. ISBN 9985902823
*Luik, Viivi. Meie aabits ja lugemik. 1992
*Luik, Viivi. Meie aabits ja lugemik. 2. vlj. 1993. ISBN 9789949361410
*Luik, Viivi. Meie aabits ja lugemik. 3. vlj. 1994
*Mill, John Stuart. Vabadusest. Tõlkinud Kaja Tael. 1996. ISBN 9985902874
*Pascal, Blaise. Mõtted. Tõlkinud Kristiina Ross. 1998. ISBN 9985913744
*Petrarca, Francesco. Secretum. Tõlkinud Ülar Ploom. 1995. ISBN 9985902858
*Russell, Bertrand. Uurimus tähendusest ja tõest. Tõlkinud Tiiu Hallap. 1995. ISBN 998590284X
*Russell, Bertrand. Valik esseid. Tõlkinud Erkki Sivonen. 1994. ISBN 9985902807
*Shelley, Percy Bysshe. Valik lüürikat. Tõlkinud Ants Oras. 1998. ISBN 998591371X
*Taylor, Charles. Autentsuse eetika. Tõlkinud Märt Väljataga. 2000. ISBN 9985913728
*Thoreau, Henry David. Walden ehk Elu metsas. Tõlkinud Erkki Sivonen, värsid tõlkinud Märt Väljataga. 1994. ISBN 9985600363
*Tocqueville, Alexis de. Tähelepanekuid Ameerika demokraatiast. Tõlkinud Henno Rajandi. 1995. ISBN 9985902831
*Uni Jeruusalemmas : valik heebrea luulet. Koostanud ja tõlkinud Kristiina Ross. 1996. ISBN 9985902866
*Vergilius Maro, Publius. Bucolica. Aeneis. Tõlkinud A. Oras. 1992. ISBN 5797604116
*Woolf, Virginia. Esseed. Tõlkinud Malle Talvet ja Jaak Rähesoo, värsid tõlkinud Malle Talvet, Doris Kareva ja Märt Väljataga. 1997. ISBN 9985913701
Viviana

**"Viviana"** on B. Reeves Easoni poolt Ameerikas 1916. aastal loodud tummfilm.

## Näitlejad
* Sylvia Ashton
* Marion Christie
* George Periolat
* Leslie Reed
* Vivian Rich
Söödakultuur

**Söödakultuur** on loomasöödaks kasvatatav põllutaim.

Eestis on söödakultuuridena kasutusel olnud näiteks söödapeet, mais, galeega, lutsern, mesikas jt.

## Vaata ka
*põldhein
Reidikai

**Reidikai **ehk **Kuuli Muna** on Tallinna lahes Miiduranna sadamast 800 m läänes asuv, 1960. aastate lõpus ehitatud Balti laevastiku laevade tankimiseks mõeldud betoonehitis. 

Reidikai on merealuste torude kaudu ühendatud Viimsi maa-aluse kütusehoidlaga. Kütusehoidla ehitati Reidikaiga samal ajal. Kolme torukujulise ligi 800 meetri pikkuse mahuti kogumaht on üle 50000 kuupmeetri ning need on maa all endiselt alles koos ligipääsu- ja teenindussüsteemidega ning pumbakambritega. Väidetavalt purunesid hoidlat ja tankimiskaid ühendavad torujuhtmed üsna varsti pärast Reidikai rajamist kas kärgkastile ehitatud kai vajumise või muu õnnetuse tõttu, ja reaalselt on seal laevu tangitud kas väga lühikest aega või üldse mitte.    

Rahvapärase nime on kai saanud objekti ehitanud Kirovi-nimelise kalurikolhoosi esimehe Oskar Kuuli järgi. Praegu on Reidikai maha jäetud. Reidikai ümbruses on vee sügavus 10–13 m. Kai mõõtmed veepinnal on 10 x 35 meetrit. 

## Viited
Kalle Raudmets

**Kalle Raudmets** (sündinud 6. augustil 1969 Paides) on eesti muusik (kitarrist, laulja, helilooja ja sõnade autor).

Ta oli lauluvõistluse Eesti Laul 2013 poolfinalist lauluga "Lune Sournoise".

Ansamblid: Reminders, Vanemõde, Neogeen, Blue Dreams, Blue Dreams Orchestra, Lion Spirit, Metro Luminal, Airi Allvee & After All, Smile, Why Not, Ventilaator, Must Ronk.
CCD-sensor

**CCD-sensor** (lühend ingliskeelsest terminist *Charge-Coupled Device* – 'laengsidestusseadis') on optoelektrooniline kiirgusvastuvõtja, mis muundab optilise kujutise elektrisignaaliks. CCD-sensorit kasutatakse foto- ja videokaamerates, skannerites, teleskoopides ja mujal.

CCD-sensori valgustundlikud elemendid (ingl *photosite*) moodustavad maatriksi, s.o tasapinnalise kahemõõtmelise kogumi. Valgustundlikeks elementideks on sisemisel fotoefektil põhinevad fotodioodid. Iga diood genereerib elektrone vastavalt teda tabavate valguskvantide arvule; niisiis tekitab iga element tema valgustatusega võrdelise elektrilaengu. Elementide elektrilaengud juhitakse laengsidestuse põhimõttel samm-sammult mööda elemendiridu järjestikku sensori väljundisse, kus muudetakse laengutele vastavateks pingeteks. Nii kujunev analoogsignaal läheb pärast võimendamist analoog-digitaalmuundurisse. 

## Vaata ka
*Laengsidestusseadis
*Pildisensor

## Välislingid
* CCD-Sensoren
Vikerkaar (ajakiri 1922)

**Vikerkaar** oli aastatel 1922–1925 ja 1930–1934 Tallinnas ilmunud noorsooajakiri. 

Ajakiri avaldas palju välismaa noorsookirjanike loomingut.

## Viited
Vastlamängud

**Vastlamängud** (saksa *Fastnachtsspiele*) olid esimesed saksa ilmalikud näidendid. 

Vastlamänge mängiti 14.–16. sajandil Saksa linnade vastlapidustuste ajal. Alates 15. sajandist esitasid neid eeskätt Nürnbergi meistersingerid.

## Vaata ka
*Farss

## Viited
Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest

**"Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest"** on Veiko Õunpuu 2013. aasta film. 

Filmi (antikangelasest) peategelane on noor algaja kirjanik Fred, kelle nn vabakäiguelu saab ühtäkki piirid, kui ta tüdruksõber Susanna jääb rasedaks ja ütleb talle, et kavatseb lapse saada. Kui Susanna talle selle uudise teatavaks teeb, on ta just vallandatud lehest ning mõtiskleb romaani väljaandmise üle. Tal tuleb otsustada, kas jätkata senisel kursil või alustada uut, kohustustega elu. 

Filmi käis avanädalal vaatamas 3928 vaatajat. 2013. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 6237 inimest.

2013. aasta septembri lõpus valis Eesti Oscari-komisjon "Free Range'i" 2014. aasta parima võõrkeelse filmi Oscari kandidaadiks Eestist. Teised kandidaadid, mille seast Õunpuu film valituks osutus, olid "Eestlanna Pariisis", "Deemonid", "Kõik muusikud on kaabakad" ja "Elavad pildid". 

## Põhitegelased
*Noor kirjanik Fred – Lauri Lagle
*Fredi tüdruksõber Susanna – Jaanika Arum
*Fredi isa – Peeter Volkonski
*Susanna isa – Roman Baskin
*Fredi endine tüdruksõber – Laura Peterson
*Susanna ema – Rita Raave

## Retseptsioon
Film tekitas pärast linastumist vastakaid arvamusi nii vormilisest kui ka sisulisest küljest lähtudes. 

Laialt kiideti peategelase osatäitmise eest Lauri Laglet, samuti tema isa kehastanud Peeter Volkonskit. Nii filmiajakirjanik Jaak Lõhmus kui ka Jaan Ruus märkisid, et teema – noorte tööpuudus – on päevakajaline. 

Jaak Lõhmus heitis filmile ette sisulisi vajakajäämisi, mida on varjutatud väga hästi valitud muusikaga. Loo visuaalile allajäämist tajus ka Leo Luks. Filmi sisu ja (muusikalise)vormi ühtsuse ebakõlade kommenteerimisel tõmmati ka paralleele Õunpuu varasemate filmide "Sügisballi" ja "Püha Tõnu kiusamisega", kusjuures need leiti olevat terviklikumad. 

## Festivalid

2014. aastal osaleb film Berliini rahvusvahelisel filmifestivalil Berlinale alamprogrammis "Foorum", kus toimub ka selle rahvusvaheline esilinastus.

## Viited

## Välislingid
*Emilie Toomela "Intervjuu: Veiko Õunpuu". Müürileht, 29. august 2013
*Priit Pullerits "Veiko Õunpuu tajub, et valitseb pärisorjus". Postimees, 14. september 2013
*Donald Tomberg "Puu müüris". Sirp, 26. september 2013
Umboja

**Umboja** on karstialal olev oja, mis lõppeb kurisuga ja seeläbi kaob maa alla.

## Vaata ka
*salajõgi

## Viited
Tiia Porss

**Tiia Porss** (sündinud 7. augustil 1954 Kuressaares) on eesti näitleja ja koolitaja.

Ta lõpetas 1973. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri VIII lennu (kursuse juhendaja Kaarin Raid).

Porss töötas 1978–2004 teatris Vanemuine, aastast 1998 oli ta suure maja perenaine, hiljem vabakutseline näitleja. 

Ta on korraldanud alates 2008. aastast Luke mõisapargi hooaja avaüritusi, sh suvelavastusi.

## Rolle teatrilavastustes
* 1979 Kulno Süvalep "Mehed ja naised" (Ebe Roo)
* 1980 Olev Anton "Laudalüürika" (Leili, Eha ja Laborant)
* 1980 Jakob Lenz / Bertolt Brecht "Koduõpetaja" (Gustchen)
* 1981 Rudyard Kipling / Kulno Süvalep "Kass, kes kõndis omapead" (Lehm)
* 1984 Oskar Luts / Raivo Adlas "Suvi" (Teele)
* 1985 Maksim Gorki "Barbarid" (Stjopa)
* 1986 Tammsaare / Ago-Endrik Kerge "Aeg tulla, aeg minna" (Pearu eit)
* 1988 Walt Disney / Jaan Kiho (Klaara-Vissi)
* 1989 Thomas Stearns Eliot "Mõrv katedraalis" (Koor)
* 1990 Ilmar Külvet "Menning" (Ida Põdram-Tago)
* 1993 Tomson Highway "Me sõidame Torontosse" (Philomena)
* 1994 Eduard Vilde / Merle Karusoo "Pisuhänd / Second-händ" (proua Estman)
* 1995 Jean Anouilh "Orkester" (Pamela)
* 1996 Henrik Ibsen "John Gabriel Borkman" (Toatüdruk)
* 1996 Arthur Miller "Sööst kuristikku" (õde Logan)

## Kirjandus
* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
Vikerlane

**Vikerlane** on 19. sajandi ilukirjanduses kasutusele võetud mõiste, mis märkis viikingiaegset eesti sõdalast ja meresõitjat.

* "Vikerlane" oli ka aastatel 1949–50 Stockholmis ilmunud väliseesti ajakiri

**Vikerlased** võib tähendada:
* "Vikerlased", Evald Aava heroilis-romantiline ooper
* Vikerlased, Tallinnas tegutsenud rahvamuusikaansambel
* Vikerlased, Tallinnas tegutsev LGBT+ segakoor

## Vaata ka
* Vikerlane Vikisõnaraamatus
Vabamüürlus Eestis

Eestisse jõudis vabamüürlus aastatel 1771–1773, kui Tallinnas asutati vabamüürlaste loož Isis, kuhu kuulusid põhiliselt saksa ja vene aadlikud, kaupmehed, ametnikud, professorid, vaimulikud ja kunstitegelased. Eestlastest kuulusid sellesse pastor Otto Wilhelm Masing ja muusik Karl Friedrich Karell. Kuni vabamüürluse keelustamiseni Venemaal 1822. aastal tegutses Eestis neli looži.

Eesti Vabariigis loodi 1926. aastal Tallinnas rahvusvahelise ühisvabamüürliku Ordu Le Droit Humain loož Kalevipoeg (üks selle juhte oli Eduard Hubel). Kuulus prantsuse liini, milles aktsepteeriti ka naisi. Gunnar Aarma väitel olid Eesti esimene president Konstantin Päts ja sõjavägede juhataja Johan Laidoner vabamüürlased, kes kuulusid Rootsi looži. 

Vabamüürlaste organisatsioon taasloodi 1992. aastal, mil alustas tegevust loož Fööniks. Aastatel 1992–2007 loodi Eestis kümme looži ja üks uurimisloož, sealhulgas Tallinnas, Tartus, Pärnus, Rakveres, Haapsalus ja Viljandis.

18. mail 1999 asutati Eesti Vabade ja Tunnustatud Vabamüürlaste Suurloož, mis on Eesti loožide keskorganisatsioon. Eesti suurloož rahvusliku ühendusena kuulub suveräänsena ja võrdväärsena tunnustatud suurloožide perre.

Eestis on praegu umbes 900 vabamüürlast. 

Šoti riituses, mis kehtib Eestis, on 33 astet. Yorki riituses on astmeid ehk kraade 11. Šoti riitus keskendub rohkem spirituaalsetele õpetustele ja Yorki riitus teoloogilistele õpetustele. Yorki riitusega on mõtet liituda vaid kristlastel kuna sealsed alamorganisatsioonid nagu Commandery ja Red Cross of Constantine mittekristlasi vastu ei võta.

Eestis tegutseb lisaks Eesti Vabade ja Tunnustatud Vabamüürlaste Suurloožile ka kümmekonna liikmega Egiptuse sugemetega Memphis-Misraimi riituse loož ning ligi 30 liikmega universaalse ehk sega-vabamüürliku (kuhu kuuluvad võrdselt nii naised kui ka mehed) traditsiooniga loožid Aurora Borealis ja harjutusloož Fiat Lux, mis alluvad Itaalia Suveräänsete Vabamüürlaste Ordule.

## Tegutsevaid ja endisi Eesti vabamüürlasi

* Kalle Küttis (Eesti suurmeister 2022)
* Paul Himma
* Arne Kaasik (Eesti suurmeister)
* Andres Kampmann
* Urmas Karileet
* Elmar Kruusma (loož Fööniks)
* Teet Lainevee
* Koit Latik (loož Rotalia 6)
* Ain Laving (loož Ugandi 4)
* Hiid Lepalaan
* Peeter Lill (loož Fööniks)
* Mati Maanas (loož Patria 2)
* Arne Mikk (loož Patria 2)
* Anti Oidsalu (Eesti Kõrgema Nõukogu suurkomandör)
* Toomas Peek
* Voldemar Promet (loož Patria 2)
* Raido Rüütel (endine Eesti suurmeister)
* Ain Saarmann (loož Fööniks)
* Peep Siimon
* Toomas Sildmäe
* Joel Tammeka (looži Fööniks meister)
* Jaan Tammsalu, 33°
* Peeter Tenjes
* Tõnu Tuppits (loož Patria 2)
* Ants Urvak (loož Fööniks)
* Ain Valdmann (loož Patria 2)
* Kristjan Zobel
* Hando Nahkur
* Toomas Tõnise

### Endisi vabamüürlasi
* Gunnar Aarma
* David Friedrich Ignatius
* Juhan Kahk
* Ivar Kallion (loož Fööniks)
* Karl Friedrich Karell
* Arno Köörna, 33° (endine Eesti suurmeister)
* Otto Wilhelm Masing
* Jaak Ratassepp
* Endel Taniloo
* Aksel Treimann

## Viited

## Välislingid
*Pealtnägija: 928, 5.3.2025.
Genti Ülikool

**Genti Ülikool** (hollandi keeles *Universiteit Gent*, kasutatakse ka nimelühendit UGent) on ülikool, mis asub Genti linnas Belgias.

Ülikool on asutatud 1817. aastal.

Kuni 1830. aastani jagati õpetust ladina keeles. Siis võttis selle koha üle prantsuse keel. 1906. aastal hakati andma esimest hollandikeelset õppeainet ja alates 1930. aastast on õppekeeleks hollandi keel. Genti Ülikool oli esimene hollandi õppekeelele üle läinud õppeasutus Belgias.

See on üks Flandria suuremaid ülikoole. Ülikoolis õpib 41 000 üliõpilast, töötajaid on 9000.

Ülikooli juures on töötanud orgaanilise keemia rajajad Friedrich August Kekulé ja Adolf von Baeyer.

Ülikooli vilistlastest on Nobeli auhinna saanud Corneille Heymans ja Maurice Maeterlinck.
Emassuguelundid

**Emassuguelundid** (ladina keeles *organa genitalia feminina*) on nii sisemised ((kõhu)seesmised)(*organa genitalia feminina interna*) kui välimised (silmaga nähaolevad) (*organa genitalia feminina externa*) emastele omased anatoomilis-füsioloogilised ja paljunemisorganid, mis moodustavad koos kuseelunditega tervikliku kuse-suguelundkonna ehk urogenitaalsüsteemi (*apparatus urogenitalis*). 

## Klassifikatsioon
### Imetajad
Emassuguelundite morfoloogia, klassifikatsioon ja anatoomiline nomenklatuur võivad loomaliigiti ja indiviiditi erineda. 
Emassuguelundid on:
*munasari  (paariline) (*ovarium*);
*munajuha  (paariline) (*tuba uterina*);
*emakas (*uterus*);
*tupp (*vagina*);
*tupeesik (*vestibulum vaginae*);
*häbe (*pudendum femininum*);
*emaskusiti (*urethra feminina*);
*imeti (*mamma*).

## Vaata ka
*Naise suguelundid
*Reproduktsioonitsükkel

## Viited

## Välislingid
*Enn Ernits, Esta Nahkur, * Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
Lännik

**Lännik** (põhjaeesti murretes: *pütt*; Saaremaal: *pang*; rannikumurdes *pütik*) on rahvapärane laudnõu, mis on ümara põhjaga ülalt laienev, väikeste kõrvade, kaane ja kandesangaga kaane küljes. Selle maht on kuni 10 toopi (u 12 liitrit). Lännikut kasutati näiteks hapu- ja kohupiima, või, silkude, liha jt toiduainete kaasavõtmiseks ja hoidmiseks. Lännikuid kasutati veel 20. sajandi algupoolel.

Turul müüdi varem võid väikese, kuid hästi töödeldud  lännikuga, mida Põhja-Eestis nimetati vitsik,  lõunaeesti murretes *vakkene*, mujal *napp*. Vitsikud olid tihedate vitstega ning sageli kaunistatud põletuskirjadega, nende mahtuvus oli 1–5 naela ehk kuni 2 kg.

Lõuna-Eestis kasutati piima, supi jm toidu põllule või metsa viimiseks väikest lännikut (2–4 toopi ehk u 2,5–5 liitrit), mida nimetati *nurmik*. 

## Vaata ka
*Lass
*Toober

## Viited

## Kirjandus
* Eesti rahvapärane puutööndus, Ants Viires. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1960.

## Välislingid
* Lännik. Eesti Rahva Muuseum.
* Vitsik. Eesti Rahva Muuseum.
* Napp Eesti Rahva Muuseum.
Eesti Rahvuslaste Keskliit

**Eesti Rahvuslaste Keskliit** (lühend **ERKL**) oli 1994–1999 Eestis tegutsenud erakond.

Tolleaegses ajakirjanduses seostati erakonda kõige sagedamini neofašismiga, kuigi partei programm seda üheselt väita ei võimaldanud. Esimees Tiit Madisson. Tegi koostööd Venemaa neofašistliku parteiga Vene Rahvuslik Ühtsus. Erakonna tegevus lõpetati aastal 1999 seoses liikmete vähesusega.

## Viited
Eesti Demokraatlik Rahvuslike Jõudude Koostöökoda

**Eesti Demokraatlik Rahvuslike Jõudude Koostöökoda** (lühend: **EDRJKK**) on Eesti organisatsioon.

EDRJKK eesistuja on Henn Põlluaas.

## EDRJKKi liikmesorganisatsioonid
EDRJKKi liikmesorganisatsioone: 
*Eesti Vabadusvõitlejate Liit
*Eesti Vigastatud Sõjameeste Ühing
*Eesti Omanike Keskliit
*Endiste Poliitvangide Liit
*Endiste Õpilasvabadusvõitlejate Liit
*Kindral Johan Laidoneri Selts
*Eesti Memento Liit
*Erakond Isamaa ja Res Publica Liit
*Eesti Reservohvitseride Kogu
*Soomepoiste Pärimusühing

## Viited
Eestimaalaste Radikaalne Erakond

**Eestimaalaste Radikaalne Erakond** (**ERE**) on Eesti registreerimata partei.

Üleskutse ERE moodustamiseks tehti 15. september 2003 Nõmme Raadios. ERE esimees on alates 15. septembrist 2003 Margus Lepa.  	

## Viited
Harderi nääre

**Harderi nääre** (inglise keeles *Harderian gland*, ka *Harder's lacrimal gland*) on paljudel selgroogsetel (roomajad, linnud, enamik imetajad) silmade piirkonnas paiknev eksokriinnääre, mis inimestel on taandarenenud.

## Eritised
Näärme eritiste koostist, otstarvet, biotoimet ja muid omadusi on seni vähe uuritud. Teadlased on välja pakkunud, et näärme eritistel on eri loomaliikide jaoks ka eri funktsioonid, toimides kas lisa pisaranäärmena, lipiide, feromoonide, melatoniini sünteesiva ja porfüriini eritava ja immuunkaitse, osmoregulatsiooni, aga ka valguskaitse elundina.  

## Madudel
Arvatakse, et maolistel paikneb Harderi nääre silmakoopas ja näärme õlijad eritised niisutavad silmakilbise ja sarvkesta ning voolavad Jacobsoni elundisse. 

## Imetajatel
Imetajatel aga eritavat nääre õlijat ollust, millega loomad keha õlitavad. 

## Ajaloolist
Näärme esmakirjeldajaks peetakse Šveitsi arsti ja anatoomi Johann Jacob Harderit (1656 –1711), kes kirjeldas avastust punahirvel ja kabehirvel töös "Glandula nova lachrymalis una cum ductu excretorio in cervis et damis".

## Viited

## Välislingid
*A. P. PAYNE, *[http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1166813/pdf/janat00135-0003.pdf The harderian gland: a tercentennial review]*, J. Anat. (1994) 185, pp. 1-49, with 40 figures Printed in Great Britain, veebiversioon (vaadatud 08.10.2013) (inglise keeles)
* Melatoniin : Djeridane Y, Touitou Y., Melatonin synthesis in the rat harderian gland: age- and time-related effects. Lühikokkuvõte., Exp Eye Res. aprill 2001 ;72(4):487-92., veebiversioon (vaadatud 29.10.2014)(*inglise keeles*)
Kapten (sport)

**Kapten** on spordimeeskonna liige, kes juhib meeskonda väljakul. Eri spordialadel on kapteni ülesanded erinevad; mõnikord on see pigem aunimetus, tihti aga vastutab kapten meeskonnatöö ja strateegia eest mängu käigus (treener tegeleb sel juhul rohkem strateegia mängueelse kavandamise ning meeskonna treenimisega kui mängu suunamisega). Mõnel spordialal on kapteni ülesanne ka suhelda kohtunikega reeglite rakendamise ja tõlgendamise küsimustes. Kaptenid on kasutusel näiteks jalgpallis, ragbis, pesapallis, kriketis, jäähokis ja *[[curling]]*us.

## Vaata ka
*Kapten (jalgpall)
Mihhail Volkonski

Vürst **Mihhail Volkonski** (vene keeles *Михаил Петрович Волконский*; 3. august (vana kalendri järgi 22. juuli) 1891 Keila-Joa –  Moskva) oli vene laulja (bariton).

Ta sündis Keila-Joal, tema isa oli vürst Pjotr Volkonski, ema vürstinna Jekaterina Šahhovskaja (jalaväekindral vürst Aleksei Šahhovskoi tütar).

Ta on laulnud Belgradi ooperis ja hiljem Pariisis.

Aastal 1931 abiellus ta Kiira Petkevitšiga (1911–1995), nende poeg Andrei Volkonski (1933–2008) oli vene helilooja ja klavessiinimängija, pojapoeg Peeter Volkonski on eesti muusik, näitleja ja teatrilavastaja.

Sügisel 1947 pöördus perekond tagasi Nõukogude Liitu.

Mihhail Volkonski suri 1961. aastal Moskvas ja maeti Peredelkino kalmistule.