open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
It's a Long Way to Tipperary

**"It's a Long Way to Tipperary"** (eesti k. "See on pikk tee Tipperaryni") on muusikahalli laul, mille on kirjutanud Henry James "Harry" Williams ja kaaskrediteeritud Jack Judge'ile. Originaalselt krediteeriti nii, et laulu kirjutas Jack Judge ja on kaaskrediteeritud Henry James "Harry" Williamsile. Väidetavalt kirjutati see 5-šillingi panuse eest Stalybridge'is 30. jaanuaril 1912 ja see esitati järgmisel õhtul kohalikus muusikahallis. Nüüd üldtuntud nimega "It's a Long Way to Tipperary", originaaltrükitud muusika nimetab seda **"It's a Long, Long Way to Tipperary"** (eesti k. "See on pikk, pikk tee Tipperaryni"). See sai Esimeses maailmasõjas sõdurite seas populaarseks ja seda peetakse selle sõja lauluks.

## Sõnad
Up to mighty London

Came an Irishman one day.

As the streets are paved with gold

Sure, everyone was gay,

Singing songs of Piccadilly,

Strand and Leicester Square,

Till Paddy got excited,

Then he shouted to them there:

**Refrään**

It's a long way to Tipperary,

It's a long way to go.

It's a long way to Tipperary,

To the sweetest girl I know!

Goodbye, Piccadilly,

Farewell, Leicester Square!

It's a long long way to Tipperary,

But my heart's right there.

Paddy wrote a letter

To his Irish Molly-O,

Saying, "Should you not receive it,

Write and let me know!"

"If I make mistakes in spelling,

Molly, dear," said he,

"Remember, it's the pen that's bad,

Don't lay the blame on *me!*"

**Refrään**

Molly wrote a neat reply

To Irish Paddy-O,

Saying "Mike Maloney

Wants to marry me, and so

Leave the Strand and Piccadilly

Or you'll be to blame,

For love has fairly drove me silly:

Hoping you're the same!"

**Refrään**

An alternative bawdy concluding chorus:

That's the wrong way to tickle Mary,

That's the wrong way to kiss.

Don't you know that over here, lad

They like it best like this.

Hoo-ray *pour les français*,

Farewell *Angleterre*.

We didn't know how to tickle Mary,

But we learnt how over there.
Vankriratas

**Vankriratas** (võru murdes *tsõõr*) on keskpunkti läbiva telje ümber pöörlev ringikujuline vankri  osa maad mööda kulgemiseks.

## Ajalugu
Puutüvest risti välja saetud pakkrattaid on Eestis harva kasutatud, enamasti kivi- veeveovankreil.

Tavalisel vankrirattad olid radiaalsete kodarate ning keskel asuva rummuga kodarrattad, mille kokkupanekuks kasutati enamasti rattapinki. Kodarad valmistati tammest või saarest, ka pihlakast. Rattaring liideti 5–6 kaarekujulise kasepuu tükiga ehk pöiaga salapulkade abil. Pöiad, mis valmistati piirelaua abil, olid rautamata puuratastel 10–13&nbsp;cm paksud. Iga pöid oli rummuga ühendatud kahe kodara abil, rumm oli enamasti kasepakust ja pikkusega 30–40&nbsp;cm. Kodaraaugud lasti oherdiga rummusse ja raiuti peitliga neljakandiliseks. Algselt tahuti rumm kirvega välja ja vesteti noa ning liimeistriga siledaks. Treitud rummud tulid eesti talurahva hulgas üldkasutusele alles ühes rautatud ratastega ja kutselise rattavalmistuse üldiseks muutumisega 19. sajandi teisel poolel. Seda ratast nimetati ka pöidrattaks.   

19. sajandil ja 20. sajandi esimeses pooles valmistati  peamiselt Ida- ja Lõuna-Eestis,  rattapainikul painutatud saarepuust rattaringe, millest ehitati 10 kodaraga vitsrattaid. 

Esimesed vankriratta raudosad olid rummu sisse ja ümber kinnitatud raudvõrud, et vältida rummu kulumist ja lõhenemist. 19. sajandil  alustati vankriratastele rauast rehvide (rattavitsade) peale paigaldamisega.

## Tänapäev
Tänapäeval kasutatakse hobuvankri rattaid rohkem disain- või miljööelementidena ning neid müüakse vanavara korras.

Lapsevankri rattaid valmistatakse 12–14 tolliste ratastena, millel on õhkrehvid, metallist kodarad, kroomitud või must valuvelg, kuullaagrid  ja piduriketas.

## Viited

## Välislingid
*Vankriratas, Soera Talumuuseum
*Eesti murrete sõnaraamat
Automaatlüps

**Automaatlüps** on lüpsiloomade lüpsmine täisautomaatselt ehk täielikult ilma inimese sekkumiseta. 

## Ajalugu
Poolautomaatsed lüpsiautomaadid võeti kasutusele juba 1930. aastatel. Täisautomaatsed lüpsirobotid võeti kasutusele 20. sajandi lõpus.

## Vaata ka
*Tootmise automatiseerimine

## Viited
Lędziny

**Lędziny** (saksa *Lendzin*) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Bieruń-Lędziny maakonnas. Lędziny asub Bieruńist umbes 6 km põhjakirdes.

Asula oli olemas juba 12. sajandi keskpaiku. Saksamaa võimu alt Poola koosseisu läks Lędziny rahvahääletuse tulemusel 1922. aastal. Lędziny sai linnaõigused 1966. aastal, kuid kaotas need 1975. aastal, mil liideti Tychy linna koosseisu. Uuesti sai Lędziny iseseisvaks linnaks 1991. aastal.

## Viited
Grand Central Oyster Bar & Restaurant

**Grand Central Oyster Bar & Restaurant** on tuntud meretoite serveeriv restoran New Yorgis, mis asub maailma suurima raudteejaama Grand Central Terminali keldrikorrusel.

## Välislingid
Pudrunui

**Pudrunui** on toidu tampimise nui. 
See on pikliku kujuga ja tömbi otsaga tööriist, millel on vars kinnihoidmiseks. Pudrunuia kasutatakse toidu tooraine tampimiseks või lömastamiseks. Köökides on laialt levinud kartulipudru nuiad.

## Vaata ka
*petkel
*uhmer ja uhmrinui

## Viited
Koroonapandeemia Moldovas

**Koroonapandeemia Moldovas** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimesed nakatunud tuvastati Moldovas 7. märtsil 2020.

## Kronoloogia



Tuvastatud nakatunuid Moldovas, allikad: https://ansp.md/index.php/category/actualizarea-situatiei-privind-coronavirus/


## Viited

## Välislingid
* The EU provides €36.4 million to tackle COVID-19 and support police reform in the Republic of Moldova. Euroopa Komisjon, 28. september 2021
Koroonapandeemia Montenegros

**2020. aasta koroonapandeemia Montenegros** oli osa ülemaailmsest koroonapandeemiast.

## Kronoloogia

Esimesed nakatunud tuvastati Montenegros 17. märtsil 2020.

22. märtsil suri haiglas 65-aastane mees, kellest sai esimene koroonaohver Montenegros.

24. mail teatas Montenegro terviseamet, et riigis ei ole enam koroonaviirusega nakatunuid. 324 tuvastatud nakatunust tervenes 315 ja suri 9 inimest.

14. juunil registreeriti 7 uut nakatunut. 15. juuliks oli riigis registreeritud 1453 aktiivset koroonajuhtu.



Tuvastatud nakatunuid Montenegros, allikad: https://www.ijzcg.me/me/ncov, https://www.vijesti.me/


## Viited

## Välislingid
*https://www.ijzcg.me/
Międzyrzecz

**Międzyrzecz** (saksa *Meseritz*) on linn Poolas Lubuszi vojevoodkonnas, Międzyrzeczi maakonna ja Międzyrzeczi valla halduskeskus. Międzyrzecz asub Gorzów Wielkopolskist umbes 40 km lõunakagus.

Asulat on esmamainitud 1005. aastal, linnaõigused sai enne 1259. aastat. Teise Poola jagamise tagajärjel läks Międzyrzecz 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Tagasi Poolale läks linn 1945. aastal.

## Viited
Smash Mouth

**Smash Mouth** on Ameerika Ühendriikide rokkansambel San Josest Californiast. 

Bänd loodi 1994. aastal ning selle algkoosseisu kuulusid Steve Harwell (peavokaal), Kevin Coleman (trummid), Greg Camp (kitarr) ja Paul De Lisle (basskitarr). 

Ansambli tuntumad laulud on "Walkin 'on the Sun" (1997), "All Star" (1999), "Then The Morning Comes" (1999) ja kaver ansambli The Monkees loost "I'm a Believer" (2001).
Long Island Rail Road

**Long Island Rail Road** (aruandlusmärgina **LI**), sageli lühendatuna kui **LIRR**, on Ameerika Ühendriikide hõivatuim pendelrongisüsteem. New Yorgi osariigi kaguosas asuv rongiühendus ulatub Manhattani saarelt kuni Suffolki maakonna idatipuni Long Islandi saarel. See on maailmas üks väheseid lakkamatult töötavaid rongiühendusi, mis toimib aasta läbi nädalapäevast ja kellaajast sõltumata.

East Side Accessi projekti raames ühendati see süsteem 2022. aastal Grand Central Terminaliga.
Lustenau

**Lustenau** on alev ja vald (saksa *Marktgemeinde*) Austrias Vorarlbergi liidumaal Dornbirni ringkonnas. See asub Reini jõe ääres, mis moodustab piiri Šveitsiga. Lustenau on Vorarlbergi suuruselt neljas linn.

## Ajalugu

1830. aastani oli Lustenau iseseisev krahvkond, mida valitsesid Waldburg-Zeil-Lustenau-Hohenemsi krahvid. Pärast 1830. aastat sai sellest Austria osa. Lustenau nimi tuleb Karolingide kuninga Karl Paksu allkirjastatud dokumendist pealkirjaga "Lustenauua curti regali", mis tähendab Lustenau kuninglikku kohust.

1902. aastal andis keiser Franz Joseph I Lustenaule alevi (Marktgemeinde) nimetuse.

## Inimesi

* Manfred Schurti (* 1941), Liechtensteini võidusõitja
* Fredmund Malik (* 1944), majandusteadlane
* Marc Girardelli (* 1963), mäesuusataja
* Markus Peintner (* 1980), jäähokimängija
* René Swette (* 1988), jäähokimängija
* Barbara Gasser (* 1989), võimleja

## Viited

## Välislingid
*http://www.lustenau.at/
Kuressaare komandant

**Kuressaare komandant** (rootsi keeles *kommendant i Arensburg*, vene keeles *комендант Аренсбурга*) oli Rootsi kuningriigi ja Venemaa keisririigi võimuperioodil Kuressaare kindluse ja Kuressaare garnisoni ülem. Kuressaare kustutati kindluste nimekirjast 1834. aastal ja komandandi ametikoht kaotati.

## Kuressaare komandandid 1645−1834
### Rootsi kuningriik 1645−1710

### Venemaa keisririik 1710−1834

## Viited
Feldkirchi ringkond

**Feldkirchi ringkond** on ringkond Austrias Vorarlbergis.

Ringkonna halduskeskus on Feldkirch.

## Haldusjaotus

# Feldkirch
# Frastanz
# Götzis
# Rankweil
# Altach
# Düns
# Dünserberg
# Fraxern
# Göfis
# Klaus
# Koblach
# Laterns
# Mäder
# Meiningen
# Röns
# Röthis
# Satteins
# Schlins
# Schnifis
# Sulz
# Übersaxen
# Viktorsberg
# Weiler
# Zwischenwasser

## Viited
Kaspars Putniņš

**Kaspars Putniņš** (sündinud 26. oktoobril 1966 Riias) on läti dirigent.

Alates 1992. aastast on ta olnud Läti Raadio Koori dirigent. Aastal 1994 asutas ta koori solistide baasil ansambli Läti Raadio Kammerlauljad. Aastail 2005–2008 oli ta Eesti Rahvusmeeskoori kunstiline juht ja peadirigent. Külalisdirigendina on Kaspars Putniņš juhatanud mitmeid Euroopa nimekaid koore, nagu BBC Singers, RIAS Kammerkoor, Berliini Rundfunkchor, NDR Koor, Hollandi Raadio Koor, Collegium Vocale Gent, Flaami Raadio Koor jt.

Alates 2014/2015. hooajast kuni 2019/2020. hooaja lõpuni oli ta Eesti Filharmoonia Kammerkoori kunstiline juht ja peadirigent. Alates 2020/2021. hooajast on ta Rootsi Raadio Koori peadirigent.

## Tunnustus
* 1998 Läti Muusika *grand prix*
* 2000 Läti Ministrite Nõukogu auhind saavutuste eest kultuuri ja teaduse vallas
* 2019 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk
* 2019 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (pühendunud tegevus Eesti muusikakultuuris)

## Viited

## Välislingid
* Kaspars Putniņš Eesti Filharmoonia Kammerkoori kodulehel
Guntis Gailītis

**Guntis Gailītis** (sündinud 11. veebruaril 1949 Līgatnes) on läti lavastaja ja avaliku elu tegelane.

Ta õppis lavastamist Läti Muusikaakadeemias. 2005. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli, kus õppis pedagoogikat ja psühholoogiat.

Aastail 1975–2006 oli ta Läti Rahvusooperi lavastaja. Alates 1983. aastast on ta pidanud loenguid Läti Muusikaakadeemias.

Ta on olnud rohkem kui 500 festivali, kontserdi ja kultuuriürituse lavastaja.

2002. aastast on ta Riia Läti Seltsi liige, 2011. aastast esimees.

## Tunnustus
* 2002 Kolme Tähe ordeni ohvitser
* 2012 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Guntis Gailītis Riia Läti Seltsi saidil
Henning Koppel

**Henning Koppel** (8. mai 1918 – 27. juuni 1981) oli Taani kunstnik ja kujundaja. Enim tuntakse teda Teise maailmasõja järgsetel aastatel Georg Jenseni heaks tehtud töö eest, kuid ta on ka kujundanud portselani (Bing & Grøndahl, klaas (Holmegaard) ja lampe (Louis Poulsen & Co).
Serhi Kornitšuk

**Serhi Kornitšuk** (ukraina keeles Сергій Петрович Корнійчук, sündinud 12. septembril 1965 Orativis Vinnõtsja oblastis) on Ukraina sõjaväelane (kindralleitnant).

## Sõjaväeteenistus
Ta oli 27. märtsist 2020 kuni 28. juulini 2021 Ukraina Relvajõudude kindralstaabi ülem.

## Autasud
* 2005 - Danõlo Halõtskõi orden

## Auastmed
* 2015 – kindralmajor 
* 2019 – kindralleitnant

## Viited
Porioja

**Porioja** ehk **Koke peakraav** on oja või kraav Kastre vallas, Tartumaal.

Oja pikkus on 5,4 km, valgala suurus 13,4 ruutkilomeetrit.

Oja suubub Emajõkke paremalt.

## Viited
Vitsratas

**Vitsratas** on vitspöiaga vankriratas.

Vitsratta ring valmistati noorest saarest. Esimese ratta pakk pidi olema 2,5 m, tagumise oma 3,1 m pikk. Pakud lõhestati kirve ja kiilu abil, saadud vitsapuud tahundati ära ja hööveldati siledaks. Toorest vitsapuud hautati umbes kahe tunni jooksul aurutorus, seejärel painutati vitsapuu rattapainiku abil ringikujuliseks ja jäeti kuivama.  Kuivanud vitsal lõigati otsad saega maha. Otste vahele jäeti umbes pooletolline vahe.  Paigaldati 10 kodarat, rattavitsa jätkukoht tugevdati puuliistuga ning kulumise vastu mähiti ratta ümber kadakavitsad. Vitsrattaid kasutati enamasti sõiduvankritel ja pöidrattaid töövankritel. Mõlemad rattatüübid olid tuntud, kasutamise erinevused pigem piirkondlikud.

## Viited

## Välislingid
*Vankriratas, Soera Talumuuseum
*Märjamaa Nädalaleht 13.02.2019
Tuvihall

**Tuvihall** on üks hallidest värvitoonidest, kodutuvi värvi sinaka või lillaka varjundiga hall. Tõlkelaen saksa keelest.

Merriam-Websteri kirjelduse järgi on tuvihall lillaka varjundiga hall, mis on punakam ja heledam kui sookure sulestiku hall, graniithallist heledam, kuid tuhkhallist tugevama tooniga ning punakama ja sügavama tooniga kui tsingi värvus.

## Pildid

Columba livia Baltasound Shetland 1.jpg|Metsik kaljutuvi (*Columba livia*)
Columba Livia from Finland-1.jpg|Kodutuvi (*Columba livia domestica*)
Columba palumbus -garden post-8.jpg|Kodutuvist pruunikama sulestikuga kaelustuvi (*Columba palumbus*)
ColumbaOenas.jpg|Õõnetuvi (*Columba oenas*)


## Variatsioonid
ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamat "Color: universal language and dictionary of names" määratleb tuvihalli (*dove gray*) heleda lillakashallina  , metstuvihalli (*wild pigeon*, *wild dove grey*) kui pruunikashalli  .

Prantsuse keeles kasutatav värvinimetus *gris tourterelle* või *tourterelle* tähistab heledat violetjashalli värvust .

Pantone värvitoon 15-0000 *Dove* on soojatooniline keskmine hall  , toon 16-4400 *Mourning Dove* sellest tumedam hall  , värvitoon 17-1501 *Wild Dove* on tumedam ja külmem keskmine hall   ja toon 16-1606 *Purple dove* lillakashall  .

Pantone värvitoon 15-4704 *Pigeon* on rohekana näiv keskmine hall   ja toon 12-5202 *Turtledove* tuhkhalli taoline neutraalne helehall  .

Veebivärv *Dove Grey* on soojatooniline tumehall  .

## Vaata ka
* tuvisinine
* *[[colombin]]*, *[[gorge de pigeon]]*

## Viited
Cīruļi (Valdgale vald)

**Cīruļi** on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla kirdeosas.

Küla asub valla keskusest Pūņasest 4,5, piirkonna keskusest Talsist 16 ja Riiast 134 kilomeetri kaugusel.

Cīruļi kujunes 1920. aastatel Stende-Ventspilsi väliraudtee Cīruļi raudteejaama juurde. Nõukogude perioodil asus seal kolhoosi *Vārpa* keskasula, 1963. aastal asus seal ka Ziedoņi külanõukogu halduskeskus.. Külas asub Ārlava babtistide kirik. Sinna jääb ka Cīruļi bussipeatus.

## Elanike arv


* 98 (1970)
* 115 (1979)
* 115 (1989)
* 124 (2000)

* 118 (2011)
* 109 (2020)
* 116 (2025)


## Viited
Ģibzde

**Ģibzde** () on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla loodeosas Atara jõe kaldal.

Küla asub valla keskusest Pūņasest 16, piirkonna keskusest Talsist 29 ja Riiast 148 kilomeetri kaugusel. Ģibzdes asuvad Mežniecība ja Ģibzde bussipeatus.

Ģibzdes asuvad Ošbiržese muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 4.11 m.

## Elanike arv


* 33 (1965)
* 43 (2000)
* 31 (2011)

* 31 (2017)
* 33 (2020)
* 28 (2025)

## Viited
NSV Liidu Maleföderatsioon

**NSV Liidu Maleföderatsioon** (vene keeles Шахматная федерация СССР) oli NSV Liidu Spordikomitee juurde loodud ühiskondlik organisatsioon, spordialaliit, mis koos NSV Liidu Spordikomitee male- ja kabespordivalitsusega juhtis male kui spordiala tegevust Nõukogude Liidus ja esindas nõukogude maletajaid Rahvusvahelises Maleföderatsioonis (Nõukogude Liit astus FIDE liikmeks 1947. aastal). 

Maleföderatsioon ühendas maletajaid, maletreenereid ja malekohtunikke. Maleföderatsiooni häälekandja oli ajakiri Šahmatõ v SSSR.

## Ajalugu

1924. aastal kaotati Ülevenemaaline Maleliit ja selle asemele loodi **Üleliiduline Male-kabesektsioon** (1951. aastast **Üleliiduline Malesektsioon**). Sektsioon tegutses aastatel 1930–1936 Üleliidulise Kehakultuuri Nõukogu ja 1936. aastast Kehakultuuri ja Spordi Üleliidulise Komitee juures. 1959. aastal Üleliiduline Malesektsioon reorganiseeriti **NSV Liidu Maleföderatsiooniks** (tegutses NSV Liidu Spordikomitee juures).

## Juhtimine
Üleliidulise Male-kabesektsiooni ja NSV Liidu Maleföderatsioone juhte:
*Nikolai Krõlenko (1924–1938)
*Mihhail Botvinnik (kohusetäitja 1938–1939)
*Vladimir German (1939–1941 ja 1945–1947)
*Boriss Vainštein (1942–1945)
*Vladislav Vinogradov (1947–1949, 1952–1954 ja 1961–1962)
*Mihhail Harlamov (1949–1952)
*Vladimir Alatortsev (1954–1961)
*Boriss Rodionov (1962–1968)
*Dmitri Postnikov (1969–1972)
*Juri Averbahh (1972–1977)
*Vitali Sevastjanov (1977–1986 ja 1988–1989)
*Aleksandr Tšikvaidze (1986–1988)

## Vaata ka
*Ülevenemaaline Maleliit
*Venemaa Maleföderatsioon
Vecpūņas

**Vecpūņas** (vanasti ka **Pūņumuiža**) on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla kirdeosas.

Küla asub valla keskuse Pūņase lähinaabruses, olles sellega praktiliselt kokku kasvanud.

Vecpūņas on tekkinud endise Pūņase mõisa (*Puhnjen*') keskuse juurde.

Külas kasvab looduskaitsealune saar, mille ümbermõõt on 5,67 meetrit.

## Elanike arv


* 78 (2000)
* 67 (2011)
* 58 (2017)

* 48 (2020)
* 44 (2025)

## Viited
Rattapink

**Rattapink** oli ratasseppade põhiline töövahend vankrirataste kokkupanekul.

Algelised rattapingid tehti sobivast kaheks paralleelseks haruks hargnenud puutüvest, mis toetus tüveotsa alla pandud ühele jalale. Põhiliselt kasutati siiski kahest ristühendusega  kinnitatud pressist rattapinke. Pinkide laius oli tellitav otstes asuvate sõlgede abil. Pingid olid erinevad, iga meister tegi sellise, nagu temale sobis.

## Viited

## Välislingid
*Rattapink, Karilatsi Vabaõhumuuseum
Gambija

**Gambija** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla keskosas.

Küla asub valla keskusest Pūņasest 4, piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 135 kilomeetri kaugusel.

Gambija nimi tuleneb Gambiast, mis kuulus 1651–1661 Kuramaa hertsogiriigile. Küla hakati nii kutsuma sealsete alaliselt halbade teeolude tõttu. Nimi võeti ametlikult kasutusele 1960. aastatel.
## Viited
Lielsalas

**Lielsalas** (vanasti ka **Moricas**) on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla kirdeosas.

Küla asub Raķupe jõe kaldal merepinnast 41 meetri kõrgusel. Lielsalas jääb valla keskusest Pūņasest 11, piirkonna keskusest Talsist 23 ja Riiast 140 kilomeetri kaugusel.

Lielsalas tekkis 1960. aastatel kui Salase soos Sloka turbavabriku tarbeks turvast kaevandanud tööliste elupiirkond. Turbakaevandamine on jätkuvalt asula peamiseks tööandjaks.

Aastal 2018 süttis sealne turbahoidla. Järgnev tulekahju levis mitme hektari suurusele maa-alale, hävitades osaliselt ka ümbruskonna metsad.

## Elanike arv


* 66 (2000)
* 48 (2011)
* 60 (2017)

* 55 (2020)
* 36 (2025)

## Viited
Piirelaud

**Piirelaud** (ka *piirilaud*, Lõuna-Eestis *kaarilaud*) on puust vankriratta pöia väljaraiumiseks kasutatud pöia eeskujuvorm ehk vormilaud.

Piirelauaks kasutati võimalikult looduskõverat puud, et kindlustada pöidratta jaoks valmistatava pöia suurem tugevus.

## Viited

## Välislingid
*Ratta piirilaud, Eesti Rahva Muuseum
Pobuži

**Pobuži** (vanasti ka **Pobužmuiža** või **Pobužumuiža**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla kirdeosas.

Küla asub valla keskusest Pūņasest 6,5, piirkonna keskusest Talsist 19 ja Riiast 139 kilomeetri kaugusel. Pobužis asub Pobuži bussipeatus.

Pobuži on tekkinud endise Pobuži mõisa (*Pobuschen*') keskuse juurde.
## Viited
Ülevenemaaline Maleliit

**Ülevenemaaline Maleliit** (vene keeles *Всероссийский шахматный союз*) oli ühiskondlik organisatsioon, mis ühendas Venemaa Keisririigi ja hiljem Nõukogude Liidu maletajaid.

1885. aastal esitas Mihhail Tšigorin ajakirjas Šahmatnõi Vestnik idee asutada Venemaal ülevenemaaline maleliit, mis hakkaks korraldama iga-aastast malekongressi ja -turniiri. See idee realiseerus alles 10. aprillil 1914 Peterburi maleklubi eestvedamisel. Maleliidu esimeheks valiti Pjotr Saburov, kes oli 8. aprillil 1914 Peterburis alanud esindusliku rahvusvahelise turniiri korralduskomitee esimees. Maleliidu üheks kahest sekretärist sai Samuil Vainštein. 1914. aasta suvel alanud esimese maailmasõja tõttu maleliidu tegevus soikus. 

1920. aastate algul toimunud Petrogradi maletajate kokkutulekul tehti ettepanek taasluua Ülevenemaaline Maleliit. See viidigi ellu. Maleliidu etteotsa valiti Samuil Vainštein. Esimeseks sekretäriks sai Pjotr Romanovski.

1924. aastal toimunud 1. ülevenemaalisel malekongressil leiti, et Ülevenemaalise Maleliidu tegevus ei vasta nõukogude maleliikumise nõuetele, ja maleliit kaotati. Selle asemele loodi NSV Liidu Kehakultuuri Kõrgema Nõukogu juurde Üleliiduline Male-kabesektsioon.

## Vaata ka
*NSV Liidu Maleföderatsioon
Valdgale

**Valdgale** (vanasti ka **Valgale** või **Talsu Valgale**) on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Valdgale valla lõunaosas.

Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Pūņasest 9,4, piirkonna keskusest Talsist 4,5 ning Riiast 122 kilomeetri kaugusele. Valdgales asub Valdgale bussipeatus.

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Valdgale mõisa keskus, sealhulgas juustutorn, ait, tuulik, ait-lusthoone, teenijatemaja, kutsari- ja aednikumajake.

Valdgale on tekkinud endise Valdgale mõisa (*Waldegahlen*) keskuse juurde. Külla rajati Stende-Ventspilsi väliraudtee Valdgale raudteejaam.

## Elanike arv


* 93 (19769)
* 74 (1989)
* 90 (2000)
* 79 (2011)

* 75 (2017)
* 67 (2020)
* 61 (2025)


## Viited
Valgale

**Valgale** (ka **Abavciems**, vanasti ka **Sabiles Valgale**, **Valgals muiža** või **Valgales muiža**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla keskosas.

Küla asub merepinnast 68 meetri kõrgusel Valgale jõe ääres. Valgale jääb Abava ürgoru maastikukaitseala piirile.

Valgalet on esmamainitud 1230. aastal. Toona asus seal  tänapäeval muinsusmälestisena riikliku kaitse all olev Valgale linnamägi. Linnamäe juures juures paiknevad ka Valgale muinaskalmed ja hiiepaik Valgale Kirikumägi, mis on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Ka asuvad seal regionaalse kaitse all olevad Mazvalgale muinaskalmed. Hiljem asus linnamäe juures Valgale mõisa Mazvalgale karjamõis (*Klein-Walgalen*).

Tänapäevane Valgale küla on kujunenud Valgale mõisa (*Walgalen*) keskuse juurde. Küla oli varem Abava valla halduskeskuseks. Valgales asuvad Abava raamatukogu ja Upesgrīva internaatpõhikooli Valgale osakond. Külla jääb ka Sabile piirkonna muuseum. Seal asuvad Valgales skola  ja Abavciemsi bussipeatused. 

Raamatukogu ühe saali interjöör on kunstimälestisena regionaalse kaitse all. Looduskaitse all on üks külas kasvav tamm ja üks pärn.

## Elanike arv


* 111 (1970)
* 118 (1979)
* 102 (1989)
* 63 (2000)

* 56 (2011)
* 66 (2017)
* 59 (2020)
* 66 (2025)


## Viited
Dūmciems

**Dūmciems** (ka **Dumciems**) on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve valla keskosas.)

Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Tiņģerest 7, piirkonna keskusest Talsist 24 ning Riiast 132 kilomeetri kaugusele.

Dūmciemsi on esmamainitud 1582. aastal. Küla kuulus varem Īve mõisale. Seal asub kalmistu. Dūmciemsis on Nikuži bussipeatus.

## Elanike arv


* 71 (1967)
* 39 (1989)
* 49 (2000)
* 23 (2011)

* 30 (2017)
* 28 (2020)
* 21 (2025)


## Viited
Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused

**Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused** (*Commentationes Archivi Traditionum Popularium Estoniae*) on alates aastast 1935 ilmuv raamatusari, mida annab välja Eesti Rahvaluule Arhiiv.

Sarja toimetajaks on olnud Ergo-Hart Västrik.

## Sarja köiteid
*1. Loorits, Oskar 1935. *Das misshandelte und sich rächende Feuer* I. Tartu.
*2. Anderson, Walter 1935. *Studien zur Wortsilbenstatistik der älteren estnischen Volkslieder*. Tartu.
*3. Loorits, Oskar 1935. *Pharaos Heer in der Volksüberlieferung* I. Tartu.
*4. Anderson, Walter 1935. *Zu Albert Wesselski's Angriffen auf die finnische folkloristische Forschungsmethode*. Tartu.
*5. Tampere, Herbert 1935. *Eesti rahvaviiside antoloogia. Anthologia cantuum popularium Estonorum*. I. Tartu: Eesti Rahvaluule Arhiiv.
*6. Loorits, Oskar 1937. *Some Notes On the Repertoire of the Estonian Folk-Tale*. Tartu.
*7. Anderson, Walter 1937. *Kettenbriefe in Estland*. Tartu.
*8. Põldmäe, Rudolf; Tampere, Herbert 1938. Valimik eesti rahvatantse. Tartu: Eesti Rahvaluule Arhiiv. [Kordustrükk: Tallinn: Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts, 2001.]
*9. Loorits, Oskar 1939. *Gedanken-, Tat- und Worttabu bei den estnischen Fischern*. Tartu: Eesti Rahvaluule Arhiiv.
*10. Viidalepp, Richard 1939. *Valimik muistendeid koolide kogumisvõistluselt 1939*. Tartu.
*11. Loorits, Oskar 1939. *Endis-Eesti elu-olu I. Lugemispalu kaluri ja meremehe elust*. Tallinn: Kultuurkoondis. 
*12. Loorits, Oskar 1940. *Ununevast kultuurimiljööst*. Tartu.
*13. Viidalepp, Richard 1940. *Tööjuhiseid rahvaluulekogujaile*. Tartu.
*14. Loorits, Oskar 1940. *Das sog. Weiberfest bei den Russen und Setukesen in Estland*. Tartu.
*15. Loorits, Oskar 1941. *Endis-Eesti elu-olu II. Lugemispalu metsaelust ja jahindusest*. Tartu: Teaduslik Kirjandus.
*16. Põldmäe, Rudolf 1941. *Eesti rahvanaljandid I. Inimese eluperioodid*. Tartu: Teaduslik Kirjandus.
*17. Loorits, Oskar 2000. *Endis-eesti elu-olu III. Lugemispalu põllumehe elust*. (Hiiemäe, Mall, toim.) Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum.
*18. Loorits, Oskar 2001. *Endis-eesti elu-olu IV. Lugemispalu karjakasvataja elust*. (Hiiemäe, Mall, toim.) Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum. 
*19 (11) Loorits, Oskar 2002. *Endis-eesti elu-olu I. Lugemispalu kaluri ja meremehe elust*. Teine, täiendatud ja parandatud trükk. (Hiiemäe, Mall, toim.) Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum. 
*20. Hiiemäe, Mall; Labi, Kanni 2002. K*ogumisest uurimiseni. Artikleid Eesti Rahvaluule Arhiivi 75. aastapäevaks*. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum.
*...
*27. Oras, Janika 2008. *Viie 20. sajandi naise regilaulumaailm. Arhiivitekstid, kogemused ja mälestused*. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseumi teaduskirjastus.
*29. Sarv, Mari (toim.) 2012. Regilaulu müüdid ja ideoloogiad. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum.
*34. Rootsmäe, Lemming; Rootsmäe, Ilse 2016. *Võnnu kihelkonna kohanimed ja minevik*. (Kalla, Urmas, toim.) Tartu–Võru: Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus, Võru Instituut.

## Vaata ka
*Monumenta Estoniae Antiquae
Īve

**Īve** (vanasti ka **Īvsmuiža** või **Īvesmuiža**) on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve vallas.

Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Tiņģerest 3 kilomeetri kaugusele. Īves on Īve bussipeatus.

Īve on tekkinud endise Īve mõisa keskuse juurde. Mõisa peahoone on varemetes, ent säilinud on metsõunapuude pärnade ja lehistega park ning mitmed kõrvalhooned, sealjuures ka muinsusmälestisena regionaalse kaitse all olev  Īve tuulik.

Külas kasvab looduskaitsealune Īve kuusk, mille kõrgus on 32 meetrit ja ümbermõõt 3,8 meetrit. Tegemist on suurima kuusega Läti aladel.

## Elanike arv


* 38 (1989)
* 44 (2000)
* 31 (2011)

* 23 (2017)
* 22 (2020)
* 19 (2025)


## Viited
Ozolmuiža (Īve vald)

**Ozolmuiža** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve valla lääneosas.

Küla asub merepinnast 67 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Tiņģerest 7, piirkonna keskusest Talsist 24 ning Riiast 132 kilomeetri kaugusele.

Ozolmuiža kujunes endise Īve mõisa laudakompleksi (karjamõisa, *Oseln*) juurde.

## Viited
Byczyna

**Byczyna** (saksa *Pitschen*) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Kluczborki maakonnas, Byczyna valla halduskeskus. Byczyna asub Kluczborkist umbes 16 km põhjas.

Asulat on esmamainitud 1228. aastal, linnaõigused sai enne 1268. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.

## Viited
Kaubajaam

**Kaubajaam** (inglise keeles *goods station*, *freight station*; saksa keeles *güterbahnhof*; vene keeles *грузовая железнодорожная станция*) on raudteejaam või selle osa, mis ehitatakse tavaliselt suurtesse linnadesse, tööstuskeskustesse, nafta ja kivisöe tootmise piirkondadesse, sadamatesse või muudesse kohtadesse, kus on vaja laadida väga suurtes kogustes kaupa. 
Nendest jaamadest viivad sageli ka haruteed lähedalasuvatesse tööstusettevõtetesse ja paiknevad suured mehhaniseeritud laod. 

Kaubajaamade juures asuvad sageli ka sorteerimisjaamad. 

## Vaata ka
* Ülemiste kaubajaam
* Sillamäe kaubajaam
* Maardu kaubajaam
* Muuga kaubajaam
* Pärnu kaubajaam
* Kopli kaubajaam

## Viited
Riiklik nakkushaiguste instituut

**Lazzaro Spallanzani riiklik nakkushaiguste instituut** on Itaalias Roomas 1936. aastal asutatud meditsiiniasutus. Instituudile on antud Itaalia katoliku preestri, bioloogi ja füsioloogi Lazzaro Spallanzani (1729–1799) nimi.

Asutus on ebola patsientide referentkeskus.

2019.–2020. aasta koroonapandeemia ajal tuvastas Spallanzani instituut esimese Euroopa teadusasutusena SARS-CoV-2 genoomi järjestuse.

## Viited
Kalnmuiža (Īve vald)

**Kalnmuiža** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve valla loodeosas.

Küla asub merepinnast 73 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Tiņģerest 2, piirkonna keskusest Talsist 29 ning Riiast 137 kilomeetri kaugusele.

Kalnmuiža kujunes endise Īve mõisa laudakompleksi (karjamõisa, *Berghof*) juurde. Küla lähistel paikneb valla kõrgeim punkt.

## Viited
Silmuiža

**Silmuiža** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve valla lõunaosas.

Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel Greimica jõe kaldal. Silmuiža jääb valla keskusest Tiņģerest 6, piirkonna keskusest Talsist 21 ja Riiast 129 kilomeetri kaugusele. Silmuižas on Sili bussipeatus.

Silmuižat on esmamainitud 1582. aastal. Külas asub endine Sile karjamõis, seal asus ka nn kuberneri maja, kus elas parun Wilhelm Heinrich von Lieven. Mõisakompleksist on säilinud üksnes kalatiigid ja nende lüüs.

## Viited
Ķurbe

**Ķurbe** (vanasti ka **Ķurbsciems**, **Ķurbesciems**, **Ķurbsmuiža** või **Ķurbesmuiža**) on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve valla põhjaosas.

Küla asub merepinnast 50 meetri kõrguse. Ķurbe jääb valla keskusest Tiņģerest 5, piirkonna keskusest Talsist 31 ning Riiast 140 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis Dundaga mõisa Ķurbe karjamõisa (*Kurben*) juurde. Teise maailmasõja eel asusid seal kohalik meierei, telefonikeskjaam ja postkontor. Külas asub kohalik kalmistu.

Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4.58 m.

## Elanike arv


* 25 (1989)
* 19 (2000)
* 20 (2011)

* 15 (2017)
* 13 (2020)
* 9 (2025)


## Viited
Peno Alnovo

**Peno Alnovo** (kodanikunimega **Osvald Madisson**, 8. märts 1902 Narva – 11. november 1937 Leningrad) oli eesti kirjanik.

Hukati.

## Teoseid
*Oktoobrilaulud. Eesti Proletaarsete Kirjanikkude Assotsiatsioon. Leningrad : Külvaja, 1931

## Viited

## Kirjandus
*Edasi : Venemaa Kommunistline (enamlaste) Partei Peterburi Eesti osakonna häälekandja, nr. 1, 1. jaanuar 1934, lk 3 https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=edasivene19340101.2.17.1
Koroonapandeemia Soomes

**Koroonapandeemia Soomes** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Soomes 28. jaanuaril 2020. Nakatunu oli 32-aastane Hiinast Wuhanist pärit naine.

16. märtsil kuulutas valitsus välja eriolukorra.

19. märtsil keelas  valitsuse kriisikomisjon alates 22. märtsist pendelrände Soome ja Eesti vahel. Samas ei muutnud Soome võimud pendelrände korda Soome piiridel Rootsi ja Norraga.

20. märtsil suri esimene koroonaviirusega nakatunu.

28. märtsil eraldati Uusimaa maakond muust Soomest.

11. aprillil jõustus kuni 13. maini kehtestatud täiendav reisikeeld, mille kohaselt ei ole lubatud välismaalt laevaga saabuvatel reisijatel enam riiki siseneda.

15. aprillil lõpetas valitsus Uusimaa eraldamise muust Soomest.

## Statistika

### Surmajuhtumite vanuseline jaotus
 

### Nakatunute arv


Tuvastatud nakatunuid Soomes märts-mai 2020. Allikas: https://experience.arcgis.com/experience/d40b2aaf08be4b9c8ec38de30b714f26


## Viited

## Välislingid
*Soome tervishoiu ja heaolu instituudi uudised koroonaviiruse levikust
Leo Tepaks

**Leo Tepaks** (ka **Pavlov-Tepaks**; 26. mai 1913 Novouzenski maakond, Samara kubermang – 23. detsember 1984 Tallinn) oli eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane. 

Ta lõpetas 1930. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ja 1933. aastal Grenoble'i Ülikooli Polütehnilise Instituudi hüdrotehnikainsenerina. Ta õppis aastatel 1933–1934 Tartu Ülikoolis matemaatikat. Akadeemiliselt oli ta EÜS Põhjala liige. 

Tehnikakandidaat 1950. aastal Tallinna Polütehnilises Instituudis väitekirjaga "Energiakaod voolamisel prismaatilistes sängides". Tehnikadoktor 1977. aastal V. Kuibõševi nimelises Moskva Inseneri-Ehitusinstituudis väitekirjaga "Равномерное турбулентное движение в трубах и каналах". 

Oli 1934–1936 Tartu Ülikooli tehnikateaduskonna assistent, 1936–1937 TTÜ vee-ehituse ja aluspõhjamehaanika labori vanemassistent, 1937–1941 Teedeministeeriumi Raudteevalitsuse insener, 1941–1944 Tallinna Õhtutehnikumi õpetaja.

Oli 25. detsembrist 1944 kuni 13. augustini 1945 poliitilistel põhjustel vangistatud Nõukogude okupatsioonivõimu poolt.

Aastatel 1944–1946 oli ta Tallinna Polütehnilises Instituudi ehitiste kateedri assistent, 1946–1950 teede ja vesiehitiste kateedri assistent ja vanemõpetaja, aastatel 1950–1956 hüdrotehnika ja geodeesia kateedri ning aastatel 1956–1968 sanitaartehnika ja hüdraulika  juhataja ja dotsent, ühtlasi 1962–1964 sanitaartehnika probleemlabori teaduslik juhendaja, 1968–1984 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi vanemteadur.

## Teadustöö põhisuunad
Turbulentne voolamine torudes ja kanalites, hüdraulika ja hüdraulilised masinad, veepuhastustehnoloogia. 

## Teoseid
28 teaduspublikatsiooni.
*August Velner, Leo Tepaks. "Veeolude uurimise tulemusi 1920-1940 Eesti NSV territooriumil". Tallinna Polütehniline Instituut. Tallinn 1947. 64 lk
*"Hüdraulika". Valgus. Tallinn 1967. 422 lk
*"*Равномерное турбулентное движение в трубах и каналах*". Tallinn 1975. 256 lk

## Isiklikku
Tema ema Stepanida (1875–1953) vennad (onud) olid haridustegelane ja poliitik Nikolai Kann ning sõjaväelane ja riigikohtunik Peeter Kann.

## Viited

## Kirjandus
*ENE 7. Tallinn 1975. Lk 542
*"Ehitusinsenerid TPI-st". Tallinn 1986. Lk k 235
*EE 14. Tallinn 2000. Lk 527
*"Leo Tepaks. Eesti hüdrotehnilise hariduse suurmees". Koostanud Maire-Liis Hääl, toimetanud Arvo Järvet. Eesti Veeühing. Tallinn 2018. 122 lk

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*
*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
Edith Roks

**Edith Alisa Roks** (sünninimi **Alice Bradka**; kasutusel ka **Bratka**; esimesest abielust **Tobre**; 30. september 1906 Pärnu – 1967 Tallinn) oli eesti tõlkija. Ta tõlkis ilukirjandust peamiselt inglise, aga ka vene ja saksa keelest.

Ta lõpetas 1926. aastal Võru Rahvahariduse Seltsi tütarlastegümnaasiumi ning 1932. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna rahvaluule erialal.

Ta oli Filiae Patriae liige.

Edith Roks maeti 4. novembril 1967 Tallinna Rahumäe kalmistule (hauaplatsi asukoht teadmata).

## Ilmunud tõlkeid
### Inglise keelest
* Louisa May Alcott, "Väikesed mehed". Tallinn: Rahvaülikool, 1939 (kordustrükk Tallinn: KRK, 1995)
* Truman Capote, "Rohukannel". Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1962 (Loomingu Raamatukogu, 16/17)
* Gilbert Keith Chesterton, "Isa Browni lugusid". Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1958 (Loomingu Raamatukogu, 32)
* Edward Morgan Forster, "Teine kuningriik". Tallinn: Ajalehtede ja Ajakirjade Kirjastus, 1961 (Loomingu Raamatukogu, 13)
* Graham Greene, "Vaikne ameeriklane". Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus], 1958 (Loomingu Raamatukogu, 5/6) (kordustrükk Tallinn: Varrak, 2006)
* William W. Jacobs, "Säravad suled ja teisi humoreske". Tallinn: Eesti NSV Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1957 (Loomingu Raamatukogu, 2)
* "Küla ilma meesteta: iiri jutte". Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1960 (Loomingu Raamatukogu, 47)
* William Somerset Maugham, "Värisev leht: novellid Lõunamere saartelt". Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1959 (Loomingu Raamatukogu, 16) (kordustrükid W. S. Maughami kogumikes. Tallinn: Canopus, 2003, 2007, 2009)
* John O'Hara, "Perekondlik koosviibimine". Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1960 (Loomingu Raamatukogu, 9)
* John Steinbeck, "Pärl". Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1957 (Loomingu Raamatukogu, 13)
* Robert Louis Stevenson, "Röövitud poiss". Tallinn: Rahvaülikool, 1938
* Angus Wilson, "Halb seltskond". Tallinn: Ajalehtede ja Ajakirjade Kirjastus, 1959 (Loomingu Raamatukogu, 45)

### Vene keelest
* Maksim Gorki, "Kelle poolt olete teie, "kultuurimeistrid"?" Tallinn: Ilukirjandus ja Kunst, 1949
* Maksim Gorki, "Jutustusi, olukirjeldusi, visandeid: 1906–1907" (koos Ella Reimi ja Nigol Andreseniga). Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1957
* Olesja Kravets, "Koit Hanpu kohal". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1955
* Aleksei Mussatov, "Stožarõ". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1951
* Galina Nikolajeva, "Lõikus" (koos Debora Vaarandiga). Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1952
* Vladimir Solouhhin, "Kastetilk". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1963

### Saksa keelest
* Else Hofmann, "Seene perekond ja teisi muinasjutte". Tallinn: Rahvaülikool, 1938
* Else Hofmann, "Vallatu kuuseke ja teisi muinasjutte". Tallinn: Rahvaülikool, 1938

## Viited

## Välislingid
* Foto, EAA.2100.1.1164.10
Grodnieki

**Grodnieki** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve valla lääneosas.

Küla asub merepinnast 53 meetri kõrgusel Dižklajamdīķise tiigi kaldal. Silciems jääb valla keskusest Tiņģerest 7, piirkonna keskusest Talsist 24 ning Riiast 132 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Silciems

**Silciems** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve valla lõunaosas.

Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel Roja jõe kaldal. Silciems jääb valla keskusest Tiņģerest 7, piirkonna keskusest Talsist 20 ning Riiast 128 kilomeetri kaugusele.

Looduskaitse all on mänd ümbermõõduga 3.25 m.

Silciemsis asuvad kalmistu ja liivakarjäär. Küla on tekkinud endise Sile karjamõisa (*Sillen*) kasutuses olnud maadele. Küla juures asus Roja jõel Ventspilsi-Stende väliraudtee veevõtukoht. Silciemsis on Tiltiņi ja Tiņģeres pagrieziensi bussipeatused.

## Viited
Graniithall

**Graniithall** on üks hallidest värvitoonidest, neutraalse tooniga tumehall.

Kuigi graniiti leidub looduses mitmes eri toonis punakast ja helehallist mustani, määratletakse graniithalli eelkõige tumeda hallina, kuid antratsiithallist heledamana.

Värvinimetust kasutatakse sisekujunduses, viimistlusvahendite ja ehitusmatejalide nimetustes, tekstiilide, olmetarvete jm värvuse kirjeldamiseks.

## Pildid

Wicklow Mountains National Park Glenealo Valley 21.JPG|Halli graniidi pangad rahvuspargis Wicklow's Iirimaal
Hatshepsut-wearing-the-khat-headdress2.jpg|Hatšepšuti kuju mustast graniidist. U 1503-1482 eKr
Père-Lachaise - Division 97 - Aharonian 01.jpg|Hauamonument Père-Lachaise'i kalmistul


## Variatsioonid
Pantone värvitoon 18-5204 TCX *Granite Gray* on neutraalne tumehall  .

RAL Classic värvitoon RAL 7026 *Granitgrau* on sinaka-roheka varjundiga tumehall  .

Värvitoon *Granite* on ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamatus "Color: universal language and dictionary of names" purpurjashall (*purplish gray*)  .

## Viited
Lerotholi Seeiso

**Lerotholi David Mohato Bereng Seeiso** (sündinud 18. aprillil 2007 Maserus) on Lesotho prints ja vahetu troonipärija.

Tema vanemad on kuningas Letsie III ja kuninganna 'Masenate Mohato Seeiso. Maseru peapiiskop Bernard Mohlalisi ristis ta 2. juunil 2007 nimega **David**.
Mokciems

**Mokciems** on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Īve valla lääneosas.

Küla asub merepinnast 70 meetri kõrgusel. Mokciems jääb valla keskusest Tiņģerest 4, piirkonna keskusest Talsist 24 ja Riiast 136 kilomeetri kaugusele.

Mokciemsis asub Maizkalni kalmistu; selle aladele jääb ka hüljatud Dzirnieki kalmistu. 

Küla nimi tähendab tõlkes valuküla. See on saanud nime küla lähedal kasvanud kuusikust, mille vahel suur Dundagast Riiga viiv tee väga halb ja alatasa mudane oli. Voorid kaotasid seal alatasa vankrirattaid ja nii said nime mets ja selle järgi ka küla. Mokciemsis asus varem kolm kõrtsi, neist kaks on tänapäeval elumajadeks ümber ehitatud. Küla kuulus vanasti vaheldumisi Tiņģere mõisale ja Īve mõisale, sest nende omanikud armastasid väga õnnemänge ja mängisid küla alatasa üksteisele maha.

Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4.29 m.

## Viited
Pöidratas

**Pöidratas** on harilikult viiest pöiast jätkatud rattaringiga vankriratas.
Pöidratast, mis oli levinud üle kogu Eesti, kasutati põhiliselt veovankrite juures. 

Kaarjas rattapöid lõigati välja kasepuust, kasutades piirelauda. Pöidasid oli tavaliselt 5, nad olid 10–13&nbsp;cm paksused ning nad olid ühendatud omavahel salapulkadega (*suurvarnapulgad*). Iga pöid oli kahe kodara abil, mis ulatusid pöiast läbi, ühendatud rattarummuga. Rumm vähendas puutelje kulumist ning ohtu murdumiseks. Rummupuuks sobis paremini sitke ja kisklik paraja jämedusega kasetüvi. Rattategemisel tahuti rumm harilikult kirvega välja ja vesteti noa ning liimeistriga siledaks. Treitud rummud tulid eesti talurahva hulgas üldkasutusele alles ühes rautatud ratastega 19. sajandi teisel poolel. Vana rautamata puuratta rummu pikkus oli 30–40 cm, läbimõõt keskpaigast 18–20 cm.

Kodaraaugud lasti oherdiga rummusse ja raiuti peitliga neljakandiliseks. Kodarakohtade vähema kulumise tõttu võisid rattad aja jooksul muutuda kergelt kandiliseks. Selle vältimiseks löödi pöidadesse kodarate vahele 1–2 lisapulka (*nekipulgad*).

## Viited

## Välislingid
*Vankriratas, Hiiumaa Muuseumid
Kollaaž (muusika)

**Kollaaž** (prantsuse keeles *collage* 'kleebing') on eri stiilide ja väljendusvahendite põiming, mis sai alguse maalikunstist. 20. sajandi õlimaalile võis kleepida tekstiili, paberit vm. 

Muusikas on eri ajastute stiilid kõrvutatud, justkui eelnev läbi lõigatud ja teisega kokku liidetud (seda võis ühes teoses mitu korda teha), moodustades uue teose.
Francesco Boccia

**Francesco Boccia** (sündinud 18. märtsil 1968 Bisceglies) on Itaalia poliitik, ta on Demokraatliku Partei liige. Ta oli 5. septembrist 2019 kuni 13. veebruarini 2021 Itaalia regionaalminister.

Ta sündis aastal 1968 Bisceglies (asub praeguse haldusjaotuse järgi Barletta-Andria-Trani provintsis Apuulia maakonnas). Ta lõpetas Bari Ülikooli politoloogina ja Bocconi ülikooli, kust omandas ärijuhtimise magistri kraadi.

Ta oli 5. septembrist 2019 kuni 13. veebruarini 2021 Itaalia regionaalminister.

## Isiklikku
Ta oli pikaajalises suhtes Benedetta Rizzo'ga, suhtest sündisid poeg ja tütar. Aastast 2011 on ta abielus Il Popolo della Libertà poliitiku Nunzia De Girolamoga, neil on tütar.
Tuhkhall

**Tuhkhall** on üks hallidest värvitoonidest, tuha värvi kahvatu hele hall.

## Pildid

Werner's nomenclature of colours greys.jpg|"Werner's Nomenclature of Colours" (1821), tahvel hallide värvitoonidega
Hallid color nomenclature for naturalists.jpg|Värvus nr 16 (*cinereous*, sõna-sõnalt tähendab tuhkhalli) on heledast tuhkhallist tugevama tooniga


## Variatsioonid
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." nimetab tuhkhalli (*Aschgrau*) puhtaimaks halliks ja sedastab, et see võib olla kohati tumedam ja kohati heledam.

1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" kirjeldab tuhkhalli (*ash gray*) kui etalon-halltooni, mille valmissegamise komponente ta ei anna, ning toob näidetena loodusest esile tanutihase rinnasulestiku värvuse, põletatud puidust saadud tuha ning tulekivi halli värvuse.

Pantone värvitoon 16-3802 *Ash* on keskmise tumedusega hall toon  .

Veebivärv *Ash grey* on hele rohekashall toon  .

### ''Cinereous''
Omadussõna *cinereous*, mis esineb süstemaatikas liikide ladinakeelsetes nimetustes, tähendab sõna-sõnalt tuhkhalli. ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamat "Color: universal language and dictionary of names" peab värvinimetuse *cinereous* vasteks heledat sinakashalli , sinakashalli  või helehalli  .

Veebivärv *Cinereous* on ebamäärane hallikaspruun  .

## Tuhkhall looduses

Wood ash.jpg|Puutuhk
File:I am addicted to their eyes! (3986659743).jpg|Tanutihane (*Baeolophus bicolor*)
Brahiopod.Ærø.jpg|Brahhiopoodi fossiil tulekivitükis
Red-throated Loon (Gavia stellata) - Summer plumage breeding adult2.jpg|Tuhkhalli peasulestikuga punakurk-kaur (*Gavia stellata*)
Strix uralensis, Kotka, Finland 1.jpg|Händkaku (*Strix uralensis*) loor on tuhkhall


## Vaata ka
* Grafiithall
* Suitshall
* Tuhkur (värvus)

## Viited
Lucas Cranach noorem

**Lucas Cranach noorem** (Lucas Cranach der Jüngere [jʏˈŋɛʁə]; 4. oktoober 1515, Wittenberg, Saksamaa – 25. jaanuar 1586, Wittenberg) oli Saksa renessansiaegne maalikunstnik ja portretist, maalikunstnik Lucas Cranach vanema poeg.

Protestantlik reformatsioon algas Wittenbergis 1515. aastal. Cranach vanem oli usureformaator Martin Lutheri sõber ning sai kuulsaks ühe peamise protestantliku propagandakunstnikuna. 1550. aastal lahkus Cranach vanem Wittenbergist oma patrooni Johann Friedrich I, Saksimaa valijavürsti juurde eksiili. Pärast isa lahkumist jäi Cranach nooremale täielik vastutus perekondliku kunstitöökoja eest. Selles ametis suutis ta edukalt hoida ülal töökoja kunstitoodangu, sealhulgas reformaatorite portreede. Ehkki Cranach noorem polnud kunagi õukonnamaalija, töötas ta ühiskondliku eliidi, sealhulgas vürstide ja aadlike heaks. Pärast tema surma 1586. aastal kirjutas teoloog Georg Mylius, et Cranach noorema töid võis näha "kirikutes ja koolides, lossides ja majades".

## Teoseid

File:Adam and Eve, by Lucas Cranach the younger.jpg|"Aadam ja Eeva"
File:CranachLucretia1538BambergNeueResidenz.jpg|"Lucretia" (1538)
File:Nymph of the Spring MET DT3097.jpg|"Kevadnümf" (1545-1550)
File:Christ Blessing the Children MET DP280362.jpg|"Kristus lapsi õnnistamas" (1545-1550)
File:Cranach the Younger Sigismund I the Old.jpg|Sigismund I Vana portree (u 1553)
File:Georg-Cracow and his family by Lucas Cranach the YoungerFXD.jpg|Georg Cracowi perekonnaportree (1563)
File:Lucas Cranach d.J. - Kurfürst Johann Friedrich der Großmütige von Sachsen (1578).jpg|Johann Friedrich I, Saksimaa valijavürsti portree (1578)
File:Portrait of Philipp Melanchthon.jpg|Philipp Melanchthoni portree (1562)


## Viited

## Välislingid

* Cranach Digital Archive (CDA) (The Internet Archive)
* "Fifteenth- to eighteenth-century European paintings: France, Central Europe, the Netherlands, Spain, and Great Britain", PDF-vormingus maalikataloog (Cranach noorem on nr 10 all)
Berehove

**Berehove** (ukraina keeles *Берегове*, ungari keeles *Beregszász*) on linn Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis, Berehove rajooni halduskeskus (oblastilise alluvusega Berehove ise ei kuulu rajooni koosseisu).

Berehove asub Ungari piirist umbes 7 km kaugusel.

Berehove on Taga-Karpaatia ungarlaste kultuuri keskus.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Berehove elanikest ungarlasi 48,1%, ukrainlasi 38,9%, mustlasi 6,4% ja venelasi 5,4%.

Berehovest on pärit Euroopa Parlamendi liige Andrea Bocskor.

## Viited
Alekhsandre Tšikvaidze

**Alekhsandre Tšikvaidze** (gruusia keeles ალექსანდრე ჩიკვაიძე; vene keeles Александр Давидович Чикваидзе *Aleksandr Davidovitš Tšikvaidze*; 19. jaanuar 1932 Tiflis – 8. mai 2012 Thbilisi) oli Gruusia riigitegelane ja diplomaat.

Tšikvaidze lõpetas 1955. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 1967. aastal asus diplomaatilisele tööle. 1979. aastal lõpetas NSV Liidu Välisministeeriumi Diplomaatia Akadeemia. Oli aastatel 1979–1983 NSV Liidu peakonsul San Franciscos.
Töötas suursaadikuna Keenias (1983–1985) ja Hollandis (1989–1992). Aastatel 1992–1995 oli ta Gruusia Vabariigi välisminister.

Tšikvaidze tegutses malefunktsionäärina. Oli aastatel 1974–1978 Gruusia NSV Maleföderatsiooni ja 1986–1988 NSV Liidu Maleföderatsiooni esimees.