open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Talleks

**Tootmiskoondis "Talleks"** oli Eesti NSV ettevõte, mis tootis drenaažiekskavaatoreid, Tallinnas Mustamäe tee 6a (algselt Kadaka tee 4). 

Tehas kandis aastatel 1944–1951 nimetust Tallinna Mootor-Remonttehas, 1951–1956 Tallinna Remonttehas, 1956–1975 Tallinna Ekskavaatoritehas, 1975–1992 Tootmiskoondis "Talleks".

## Ajalugu

Tallinna Mootor-Remonttehas allus Eesti NSV Põllutöö Rahvakomissariaadi (hiljem Ministeeriumi) Mehhaniseerimise Valitsusele. Tallinna Mootor-Remonttehase tegevusalaks oli põllumajandustraktorite, statsionaarmootorite, masina-traktorjaamade metallitöötlemispinkide remontimine ja nende osade restaureerimine ning uute osade valmistamine.  Tehase struktuuri kuulusid remondi-, instrumentaal- ja mehaanika tsehhid.  Kadaka tee 6 asus ka Riigimõisate Peavalitsusele allunud Auto-Traktoriremonttehas. Ettevõtte kohta on erinevatel aegadel käibel olnud mitmeid nimetusi, sh. Traktori- ja masinaremonditehas, Traktoriremonditehas, Sovhooside Ministeeriumi Auto-Traktoriremonttehas nr. 1.

1. veebruarist 1951 nimetati NSV Liidu Ministrite Nõukogu otsusega senine Tallinna Mootor-Remonttehas ümber Tallinna Remonttehaseks, tehas allus  Eesti NSV Põllumajanduse Ministeeriumi, Masina-Traktorjaamade Peavalitsusele. Tallinna Remonttehase ülesandeks oli põllumajanduse traktori- ja kombainimootorite kapitaalremont ja statsionaarsete mootorite remont masina-traktorijaamadele, remondiseadeldiste tõmbiku komplektide ja tööriistade valmistamine masina-traktorijaamade töökodade ja traktoribrigaadide jaoks ja muude toodete valmistamine.

1953. aasta kevadel moodustati tehase ehitusgrupp, mis jätkas Paldiski maantee äärde püstitava elamu ehitamist. Ehitusgrupp ehitas  23. detsembriks 1954 valmis Paldiski mnt. äärde teine terrasiitkrohviga elumaja ning 2. juulil 1956 Paldiski mnt. äärde ka kolmas elumaja. Ehitusgrupp rajas Mehaanika tänav 17 tehase lasteaia ning tehase territooriumile ühiselamu. Ehitati ümber söökla, meditsiinipunkt ja konstrueerimisbüroo.

NSV Liidu Ehituse- ja Teedemasinaehituse Ministeeriumi 1. aprillil 1956. aasta käskkirjaga liideti Eesti NSV Põllumajanduse Ministeeriumi Tallinna Remonttehas ja Eesti NSV Sovhooside Ministeeriumi Tallinna Auto-Traktoriremonttehas nr. 1 ning nende kahe tehase baasil moodustati *Tallinna Ekskavaatoritehas*.

:Tehase direktorid:
*Ernst Uukivi, 1944–1946
*Gustav Mõtus, 1946–
*Arnold Veimer, –1954
*Gustav Mettus (Metus, Mõtus), 1954–
*Heinrich Laura, 1957–1960
*Endel Innos, 1961–1975 Tallinna Ekskavaatoritehase direktor
*Endel Innos, 1975–1981 Tootmiskoondis "Talleks" direktor
*
Aastal 1991 ettevõte erastati. Selle järglane on AS Eesti Talleks.

Tootmiskoondisel oli oma jäähokiklubi (Talleks), mis mitu korda tuli ka Eesti NSV meistriks.

## Vaata ka
*Tallinna Ekskavaatoritehase Mõisaküla tsehh

## Kirjandus
* Lembit Juksaar (2012). *Lugu Talleksist ja Talleksi erastamisest : kahes köites.* ISBN 9789949303533

## Välislingid

*Kristiine Leht, "Tallinna Ekskavaatoritehase vanemast ajaloost" Maaleht, 29.09.2012
*Peeter Raidla, "Talleks valmistas võimsaid maaparandusmasinaid" Eesti Päevaleht, 21. august 2022
Laine Kunnberg-Bortnikov

**Laine Kunnberg-Bortnikov** (sündinud 24. aprillil 1961 Tallinnas) on eesti kunstnik, poliitik ja Eesti Punase Risti tegelane.

Ta oli IRL-i Saaremaa piirkonna juht, Kuressaare Haigla nõukogu liige ja endine Eesti Punase Risti Saaremaa seltsi tegevsekretär.

Alates 1990. aastast elab ta Kuressaares.

Bakalaureuse kraad õigusteaduses. Töötanud eelkõige personalitöö vallas. 

## Kunstnikuna
Tema huvideks on maalimine, joonistamine, keraamika. 1990–1992 õppis Tartu Riikliku Kunstimuuseumi Kujutava Kunsti kursusel  joonistamist, akvarelli, õlimaali, kirjaõpetust ja plakatikujundust. Teoorias täiendanud oma teadmisi plastilises anatoomias, perspektiiviõpetuses, maalitehnoloogias, õppinud kunstiajalugu.  

Saaremaa Savistuudio (keraamika) asutajaliige. Alates 2005 Saaremaa Kunstiklubi liige, 2012 klubi president. Saaremaa kunstielus aktiivsemalt tegutsenud alates 2007. Osa võtnud mitmetest maalilaagrititest Eestis ja Lätis. 

2007. aastal toimus tema näitus “Lilled sünnipäevaks” Kuressaare Kunstistuudios. Osalenud 1995 Saaremaa Savistuudio liikmete keraamika ühisnäitusel Holostovi kompleksis, iga-aastastel Saaremaa Kunstiklubi sügisnäitustel ja näitusmüükidel Ferrumi galeriis.

## Viited
Hobutransport

**Hobutransport** ehk **hobuvedu** on loomtranspordi liik, mille puhul veost või inimesi veavad või kannavad hobused.

## Vaata ka
*hoburaudtee
*loomtransport
*veoloom
*voorimees
Uku Nurk

**Uku Nurk** (sündinud 17. juulil 1968) on eesti reklaamindustegelane. 

Ta on töötanud disainerina reklaamiagentuurides Bartalome (hilisem Baltic FCB) ja Kontuur Leo Burnett ning loovjuhina agentuuris Leo Express. Kaks aastat on ta olnud vabakutseline *[[art director]]*. 

Uku Nurk on osalenud Kuldmuna žürii töös, brändi "Welcome to Estonia" ning Leiburi uute toodete väljatöötamisel ja turuletoomisel. 2002. aastal osales ta ka Eesti Rahvusringhäälingu (ERR) veebistrateegia uuendamisel. 

## Hariduskäik
Uku Nurk lõpetas aastal 1987 Tallinna 2. Keskkooli. 1995. aastal sai ta bakalaureusekraadi Eesti Kunstiakadeemias metallikunsti erialal.

## Tunnustatud tööd
Uku Nurk on loovjuhina juhtinud agentuuris La Ecwador projekte, mis on pälvinud nii turundus- kui ka reklaamiauhindu:
* Nõo Lihavürsti Ampsiku lastesari
* Leiburi Ruksi ja Saibi lansseerimine (Turundustegu 2011 – peaauhind)
* Tallinna Vesi SAPO kampaania (Golden Hammer – diplom)
* Miia-Milla-Manda (muuseum) digimäng (Kuldmuna 2010 – pronks)
* Tallinna Vesi aastaraamat (ADC* Estonia Disainikonkurss 2010 – pronks)
* Maanteeameti turvavöö sotsiaalkampaania (Kuldmuna 2010 – pronks)
* Maanteeameti turvavöö telereklaam (Kuldmuna 2010 – pronks)
* Tallinna Vesi elektrooniline aastaraamat (Kuldmuna 2009)
* Estonian Air elektrooniline jõulumäng (Kuldmuna 2007)

## Hobid
Uku Nurk on tuntud ka kui Eesti Jäätisekunn, kes peab eestikeelset jäätiseblogi.

Uku Nurk tegeleb ka heliloominguga. Ta on osalenud Veljo Tormise töötluste kogumiku loomisel ning on ise välja andnud kaks plaati: "Mina laulan" ja "Tateree".

## Isiklikku
Tal on kolm tütart. 

## Viited

## Välislingid
*Heli loob brändile lisaväärtust
*Laupäevaintervjuu Kevad käes! - Jäätisekuningas teab täpselt, kuidas ära tunda parim jäätis
*7 nõuannet, kuidas muuta oma e-pood erakordseks
*Eesti jäätisekunn tutvustas oma suviseid lemmikuid
*Jäätiseblogija: kodune jäätis olgu rammus
*La Ecwador peab oma põlevkivi-kampaaniat edukaks
*Uku Nurk Tudish Piip kampaaniast
Eesti kohalikud postmargid

**Kohalikke [[postmark]]e** on **[[Eesti]]s** 20. sajandil välja antud mitmes linnas ja mitu korda (1918., 1941. ja 1991. aastal).

## Kohalikke postmarke linnati
### Otepää postmargid

### Nõo postmargid

## Vaata ka
*Smiltene postmargid

## Välislingid

*http://www.efur.se/articles/localissues.html
Nõo postmargid

**Nõo postmargid** on Eesti kohalikud postmargid, mida anti välja 1941. aasta juulis Nõos. Tänapäeval on need postmargid filatelistide seas kõrgelt hinnatud.
Heily Aavik

**Heily Aavik** (sündinud 24. juulil 1972) on eesti turundustegelane. 

Ta on agentuuri La Ecwadori omanik ning endine Eesti Reklaamiagentuuride Liidu president (2008–2010) ja juhatuse liige (2002–2010).

Ta on osalenud nii Kuldmuna konkursi kui Aasta Turundusteo žürii töös. Aastatel 2002–2010 oli Heily Aavik Eesti Rahvusliku Kuldmuna konkursi ja gala peakorraldaja.

2002. aastal valis Äripäev tema asutatud agentuuri La Ecwadori reklaamiagentuuride seast võistluse Turunduse TOP võitjaks.

## Hariduskäik
Heily Aavik on lõpetanud Tallinna Rahumäe Põhikooli ja Tallinna Liivalaia Gümnaasiumi. 2003. aastal omandas ta bakalaureusekraadi Eesti-Ameerika Äriakadeemias ärikorralduse alal, 2005. aastal magistrikraadi Tallinna Tehnikaülikoolis rahvusvahelise ärijuhtimise alal.

## Silmapaistvamad tööd
Heily Aaviku juhtimisel on strateegiaagentuur La Ecwador pälvinud turundus- ja reklaamiauhindu: nii Kuldmune kui ka Grand Prix'sid.

Heily Aavik on osalenud:
* Leiburi Ruksi ja Saibi brändi väljatöötamisel ja lansseerimisel;
* Nõo Lihavürsti Ampsiku lastesarja idee väljatöötamisel ja lansseerimisel;
* Eesti Loto brändi loomises;
* kampaania "Joo kraanivett" liikumise väljatöötamises ja aastate vältel selle hoidmises;
* teavituskampaania "Meie õnn on meie maavarad" korraldamises;
* Tallinna Vee SAPO kampaania "Ega pott pole prügikast" korraldamises;
* ERSO uue brändingu loomises;
* projekti "Ideaalne võileib" idee väljatöötamises ja läbiviimises.

## Saavutused
* 2019 – Äripäeva Turunduse TOP-i võitja – agentuur La Ecwador
* 2002 – Äripäeva Turunduse TOP-i võitja – reklaamiagentuur Ecwador
* ERALi rankingu tabelis Ecwador TOP 10 hulgas (aastal 2011 12. kohal) 
* Kuldmuna konkursi ja gala peakorraldaja aastatel 2002–2010

## Esinemised
* Tallinn Marketing Week seminar "Inspireerivad trendid"
* Äripäeva seminar "Kuidas motiveerivalt juhtida?"
* Turundus TREFF II: Internetiturundus edasijõudnutele

## Isiklikku
Heily Aavik on abielus ja tal on kolm poega.

Ta on olnud Tallinna Rahumäe põhikooli hoolekogu liige (1999–2007).

## Viited

## Välislingid
* Tahan, et noored teaksid, kes ja miks on kinni maksnud selle, mida "Padjaklubi tüdrukud" sotsiaalmeedias teevad https://www.bestmarketing.ee/uudised/2017/10/24/heily-aavik-tahan-et-noored-teaksid-kes-ja-miks-on-kinni-maksnud-selle-mida-padjaklubi-tudrukud-sotsiaalmeedias-teevad
*Inspireerivad trendid
* Agentuur tõi võileivaprojektiga kokku viis toiduainete tootjat
* Eesti - Euroopa ilusaim riik
* Selgusid Golden Hammer 2015 võitjad
* Ettevõte kujundas kontori visiitkaardiks
* Uued tuuled Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri kommunikatsioonis
* 5 nippi, kuidas müüa kallimalt
* Turundust võib ka sisse osta
* Ecwadori juht Heily Aavik: Agentuuri jaoks on parim tunnustus, kui kampaania saavutab kliendi jaoks soovitud müügiedu
* Aavik: valimisreklaam riigitelevisioonis ei ole õigustatud
* Ärinaine Heily Aavik: Raha leiab neid, kes midagi väga hästi teevad!
* Aavik: LHV reklaam paneb inimesi pensionist mõtlema
* Alasti inimkeha reklaamis pole kõige loovam lahendus
* Eesti Reklaamiagentuuride Liidu uueks presidendiks sai Heily Aavik
Pimekurt

**Pimekurt** on inimene, kes on pime ja kurt. 

Üks tuntumaid pimekurte oli Helen Keller.

## Tuntud pimekurte inimesi
* Francisco Goya (1746–1828), hispaania maalikunstnik, jäi elu lõpus pimekurdiks
* Victorine Morriseau (1789–1832), esimene hariduse saanud pimekurt Pariisis
* Sanzan Tani (1802–1867), jaapani õpetaja, kes jäi kurdiks lapsena ja pimedaks hiljem, suhtles õpilastega puudutuste abil
* Hieronymus Lorm (1821–1902), leiutaja ja kirjanik
* Laura Bridgman (1829–1889), esimene hariduse saanud pimekurt USA-s
* Mary Bradley (?–1866), esimene hariduse saanud pimekurt Suurbritannias
* Helen Keller (1880–1968), kirjanik, aktivist, esimene kõrghariduse saanud pimekurt
* Alice Betteridge (1901–1966), esimene hariduse saanud pimekurt Austraalias
* Olga Skorohodova (1911–1982)
* Jack Clemo (1916–1994), Briti luuletaja
* Richard Kenney (1924–1979), õpetaja ja luuletaja, kolmas kõrghariduse saanud pimekurt USA-s
* Robert Smithdas (1925– ), esimene magistrikraadi saanud pimekurt USA-s
* Mae Brown (1935–1973), esimene kõrghariduse saanud pimekurt Kanadas
* Theresa Poh Lin Chan (1945? – ), Singapuri õpetaja ja kirjanik
Vana-Karjaküla mõis

**Vana-Karjaküla mõis**, ka Karjaküla mõis (saksa keeles *Alt-Hohenhof*) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas, tänapäeva Karjaküla  aleviku lähedal Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.
## Mõisaomanikud
Mõis moodustati 1600. aasta paiku Keila ordumõisa aladest ja esimene omanik oli Jacob Philipson. 1715. aastal anti Eestimaa kindralkubernerile (1719-1728) krahv Fjodor Matvejevitsh Apraksinile teenete eest  Karjaküla ja Uuemõisa igaveseks pärusvalduseks.

1732. aastal ostis Karjaküla mõisa 1730.-1733. aastal Pärnus teenistuses olnud Peeter I ristipoeg Abram Hannibal  senaator Nikolai Fjodorovitsh Golovinilt. Hannibal asus mõisa elama 37-aastaselt, pärast erruminekut 1733. aastal. Mõis kuulus enne seda Hannibali sõbrale admiral Ivan Golovinile, kes oli selle saanud 1723. aastal kingiks tsaar Peeter I-lt aastatepikkuse laevaehitustöö eest. Mõisa juurde kuulus 50 aakrit maad ja kümmekond pärisorja; hoone olnud väike teivastaraga männipuust kahe toaga ehitis. Hannibali istutatud suur viljapuuaed on tänapäeval veehoidla all.

1747. aastal ostis Karjaküla mõisa Suure Gildi oldermanni Johann von Glehni lesk Catharina von Glehn (sünd Sendenhorst).

## Vaata ka
*Uue-Karjaküla mõis

## Viited

## Välislingid
*
*
*Vana-Karjaküla mõis kinnistute registris, Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
* EKI Eesti kohanimeraamat KNR: http://eki.ee/dict/knr/index.cgi?Q=karjaküla
Vanamõisa mõis (Keila)

**Vanamõisa mõis** (saksa keeles *Wannamois*) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas, tänapäeva Vanamõisa küla lähedal Saue vallas Harju maakonnas.

1670. aastatel eraldati see mõis Saue mõisast.

## Ajalugu
Mõisa kuulus 17. sajandil nii Hastferitele kui ka Helwigitele. 18. sajandil olid mõisa omanikeks järgemööda Ludwigid, von Buxhoevdenid, von Bremenid, von Manteuffelid, von Krusensternid, von Klugenid kui ka von der Pahlenid. 19. sajandi esimesel poolel oli mõis von Mohrenschildtide ja von Stenbockide valduses. 

1853. aastast kuulus mõis Tallinna linnale, selle mõisa tuludest peeti ülal Dr. Martin Lutheri Lastekodu („Vaeste laste maja“). Alates 1882. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni oli mõis Saue mõisa viimaste omanike von Straelbornide käes.

## Viited

## Välislingid
*
Rickettsiales

***Rickettsiales*** on bakterite selts.

## Klassifikatsioon
Selts *Rickettsiales*  klassifitseritakse järgmisteks sugukondadeks: 

**[[Rickettsiaceae]]*
**[[Anaplasmataceae]]*
**[[Holosporaceae]]*.

## Viited
Rickettsiaceae

***Rickettsiaceae*** on bakterite sugukond.

## Klassifikatsioon
### Triibused
Mõned autorid jagavad *Rickettsiaceae* kaheks triibuseks:  
* *[[Rickettsieae]]* 
* *[[Wolbachieae]]*

### Perekonnad
Sugukond *Rickettsiaceae* hõlmab järgmisi bakteriperekondasid:
**[[Rickettsia]]*
**[[Orientia]]*
**[[Occidentia]]*

## Viited
Rickettsieae

***Rickettsieae*** on bakterite triibus, millese klassifitseeritakse kaks bakteriperekonda *[[Orientia]]* ja *[[Rickettsia]]*.
Jaunmokase loss

**Jaunmokase loss** (*Jaunmoku pils*) on loss Lätis Tukumsi piirkonnas Tume vallas. Saksa keeles *Neumocken*.

Jaunmokase mõis kuulus aastail 1536–1781 Brigenite perele. 1892. aastal sai mõisa omanikuks Riia linnavolikogu liige George Armitstead. Aastail 1904–1910 olid mõisa omanikud Brinkenid, pärast seda Ungern-Sternbergid. Enne mõisa võõrandamist oli üsna väikese, 1394 hektari suuruse mõisa viimane omanik Vilhelm Freimanis. Tänapäeval asub mõisas metsandusmuuseum.

Jaunmokase loss rajati 1901. aastal George Armitsteadi jahilossina. Lossi projekteeris arhitekt Wilhelm Ludwig Nicholas Bockslaff ja hoone on uusgooti stiilis. Mõisakompleksi juurde kuuluvad sammastega tallihoone ja tiikidega park.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Video lossist
Alfaproteobakterid

**Alfaproteobakterid** on gramnegatiivsete bakterite klass.

## Klassifikatsioon
Alfaproteobakterite klassi klassifitseeritakse järgmised bakterite seltsid:

* *[[Caulobacterales]]* Henrici & Johnson 1935
* *[[Kiloniellales]]* Wiese et al. 2009
* *[[Kordiimonadales]]* Kwon et al. 2005
* *[[Magnetococcales]]* Bazylinski et al. 2013
* *[[Parvularculales]]*
* *[[Rhizobiales]]* Kuykendall 2006
* *[[Rhodobacterales]]* Garrity et al. 2006
* *[[Rhodospirillales]]* Pfennig & Trüper 1971
* *[[Rickettsiales]]* Gieszczykiewicz 1939
* *[[Sneathiellales]]* Kurahashi et al. 2008
* *[[Sphingomonadales]]* Yabuuchi & Kosako 2006

Osad autorid liigitavad alfaproteobakterite klassi veel ka mitmed mujal klassifitseerimata bakterite seltsid.

## Viited
Mežmuiža mõis

**Mežmuiža mõis** (läti keeles *Mežmuiža muiža*, ka *Augstkalnes muiža*, saksa keeles *Grenzhof*) on mõis Lätis Tērvete piirkonnas Augstkalne vallas Augstkalne asulas. 
Mežmuiža mõis pärineb 19. sajandi keskpaigast. Esimesed omanikud olid Lievenid. Aastast 1954 asub mõisas Augstkalne keskkool. Aastail 1992–1994 restaureeriti mõisa peahoone.

Uusgooti stiilis peahoone ehitati 1870. aastatel. Peahoone juures asuvad ka majandushooned, veski, aedniku, mõisavalitseja ja teenijate majad, veidi eemal asuvad küünid. Mõisa tallis asub kooli spordisaal ja internaat.

Mõisakompleksi juurde kuulub ka sammastega 12 hektari suurune park. Eksootilistest liikidest kasvavad seal palsamnulg ja euroopa nulg, punane tamm, must mänd ja mägimänd, torkav kuusk.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Tuulikki Tolli

**Tuulikki Tolli** (sündinud 15. novembril 1957 Tallinnas) on eesti teatrikunstnik.

Ta on lõpetanud 1976. aastal Tallinna 36. Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi teatrikunsti erialal.

Tolli töötas aastatel 1982–1984 kunstiõpetajana Tallinna 21. Keskkoolis, seejärel on ta tegutsenud vabakunstnikuna. Ta on 1990. aastast Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Teatriliidu liige.

Ta on valmistanud teatridekoratsioone ja -kostüüme paljudele Eesti teatritele ning teinud kostüüme filmidele „Jüri Rumm“ (Jaan Kolberg, 1994), „Elavad pildid“ (Hardi Volmer, 2013). 

Tema vabaloomingu moodustavad ekspressiivse vormikäsitlusega akvarellid. 

## Isiklikku
Tema ema on graafik Vive Tolli, isa oli skulptor Lembit Tolli.

## Viited


## Kirjandus
*Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
Vana-Auce loss

**Vana-Auce loss** (läti keeles *Vecauces pils*) on loss Lätis Auce piirkonnas Auce linnas. Saksa keeles *Alt-Autz*.

Vana-Auce mõisa esimesed omanikud olid Bremenid. Hiljem kuulus mõis Vietinghoffidele ja siis Behridele, 1768. aastast kuni võõrandamiseni 1920. aastal aga Medemitele.

Aastal 1921 anti loss ja selle ümbruse maad Läti Ülikooli põllumajanduse fakulteedile õppekeskuseks. Hiljem kujunes sellest Läti Põllumajandusülikooli õppe- ja katsemajand.

Loss ehitati aastatel 1839–1843 Friedrich August Stühleri projekti järgi. Loss restaureeriti aastail 1988–1993. Praegu asub seal võõrastemaja Vecauce. Kõrvalhoonetest on säilinud aedniku maja ja aidad. 

Park rajati 19. sajandil. Vabakujundusega pargi suurus on umbkaudu 13 hektarit, seda ehivad tiigid ja pärnaalleed.

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Video lossist
Püha maa

**Püha maa** (ka **Püha Maa**); heebrea keeles אֶרֶץ הַקוֹדֵשׁ *Eretz HaQodesh*, araabia keeles الأرض المقدسة *Al-Arḍ Al-Muqaddasah*) on Iisraeli nimi judaismis. Traditsiooniliselt nimetavad nii juudid kui ka mittejuudid seda piirkonda Palestiinaks. Muslimid ja kristlased nimetavad nõnda ka piirkonda Jordani jõe ja Vahemere vahel, mis hõlmab nii tänapäeva Iisraeli kui ka Palestiinat.

See piirkond on osalt tähtis just Jeruusalemma religioosse tähenduse tõttu, kuna linn on püha nii judaismis, kristluses kui ka islamis. Püha maa tähtsus kristlastele oli üks ristisõdade ideoloogilisi aluseid, kuna Euroopa kristlased püüdsid vallutada maa seldžuki türklaste käest, kes olid selle omakorda saanud islami usku araablastelt, kes vallutasid selle kristlikult Bütsantsi keisririigilt.

Paljudesse püha maa paikadesse on juba sajandeid teinud palverännakuid eri usundite esindajad, sealhulgas juudid, kristlased ja muslimid.
NUTS:EE

**NUTS:EE** on Eesti territoriaalne liigendussüsteem statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuri (NUTS) järgi.

NUTSi regioonide aluseks olevad Eesti haldus- ja asustusüksuste andmed pärinevad Maa- ja Ruumiametist ning on liigitatud Eurostati kehtestatud NUTS-klassifikaatori (NUTS) alusel. Statistikaamet on ametlik NUTSi regioonide hoidja ja haldaja Eestis.

NUTS-koodide klassifikatsiooni alusel jaotub Euroopa Liidu majandusterritoorium kolme statistilise taseme vahel.
* NUTS I - suurim piirkond, millel on administratiivne funktsioon.
* NUTS II - keskmise suurusega statistiline piirkond, varieerudes 800000 elanikust kuni 3 miljoni elanikuni.
* NUTS III - väikseim piirkond, enamasti ka halduspiirkond.
Eesti ei jaotu NUTS I ja NUTS II alusel väiksemateks gruppideks.
NUTS III tase koondab maakonnad järgmisteks gruppideks:
# Põhja-Eesti: Harju maakond
# Lääne-Eesti: Hiiu maakond, Lääne maakond, Pärnu maakond ja Saare maakond
# Kesk-Eesti: Järva maakond, Lääne-Viru maakond ja Rapla maakond
# Kirde-Eesti: Ida-Viru maakond
# Lõuna-Eesti: Jõgeva maakond, Põlva maakond, Tartu maakond, Valga maakond, Viljandi maakond ja Võru maakond
Névache

**Névache** on asula ja vald (*commune*) Prantsusmaa kaguosas Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Hautes-Alpesi departemangus. See asub Prantsuse Alpides Itaalia piiri kõrval.

Névache keskmine kõrgus merepinnast on 1596 meetrit. Névache asula paikneb Clarée jõe orus.

Talvekuudel on seal populaarne tegevus murdmaasuusatamine.

## Viited

## Välislingid
Séez

**Séez** on vald (*commune*) asula Prantsusmaa kaguosas Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Savoia departemangus. 

Séez asub Bourg-Saint-Maurice'st 3 km kaugusel kirdes Tarentaise'i orus Väikese Saint-Bernardi mäekuru jalamil Itaalia piiri lähedal, umbes 15 km kaugusel edelas Itaalia vallast La Thuile.

## Viited

## Välislingid
La Brigue

**La Brigue** on asula ja vald (*commune*) Prantsusmaa kaguosas Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Alpes-Maritimesi departemangus.

Vald kuulub Prantsusmaale 1947 sõlmitud Pariisi lepingu alusel. Enne Teist maailmasõda oli see Itaalia provintsi Cuneo osa.

## Viited

## Välislingid
Breil-sur-Roya

**Breil-sur-Roya** (hääldus *bröl sür roja*) on asula ja vald (*commune*) Prantsusmaa kaguosas Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Alpes-Maritimesi departemangus.

See piirneb idas Itaaliaga.

## Rahvastik
Breil-sur-Roya elanike arv aastatel 1968–2008.


ImageSize  = width:350 height:200
PlotArea   = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis   = orientation:vertical 
AlignBars  = late
Colors = 
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period     = from:0 till:2400
ScaleMajor = unit:year increment:500 start:0 gridcolor:linegrey
PlotData =
  color:cobar width:19 align:left
  bar:1968 from:0 till:2148
  bar:1975 from:0 till:2089
  bar:1982 from:0 till:2095
  bar:1990 from:0 till:2058
  bar:1999 from:0 till:2045
  bar:2008 from:0 till:2117
PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1968 at: 2148 text: 2148 shift:(-14,5)
  bar:1975 at: 2089 text: 2089 shift:(-14,5)
  bar:1982 at: 2095 text: 2095 shift:(-14,5)
  bar:1990 at: 2058 text: 2058 shift:(-14,5)
  bar:1999 at: 2045 text: 2045 shift:(-14,5)
  bar:2008 at: 2117 text: 2117 shift:(-14,5)



Pilt:Breil sur Roya, Porte de Gênes 1.JPG|
Pilt:Breil sur Roya, Porte de Gênes 2.JPG|
Pilt:Breil sur Roya, Porte de Gênes 3.JPG|
Pilt:Breil sur Roya, Porte de Gênes 4.JPG|
Pilt:Breil sur Roya, Tour de la Cruella 1.JPG|
Pilt:Breil sur Roya, Tour de la Cruella 3.JPG|
Pilt:Breil sur Roya, Tour de la Cruella 4.JPG|


## Viited

## Välislingid
Valdeblore

**Valdeblore** [val'de'bloor] on vald (*commune*) Prantsusmaa kaguosas Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Alpes-Maritimesi departemangus.

## Rahvastik
Valdeblore'i elanike arv aastatel 1968–2008.


ImageSize = width:350 height:200
PlotArea = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis = orientation:vertical 
AlignBars = late
Colors = 
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:920
ScaleMajor = unit:year increment:100 start:0 gridcolor:linegrey
PlotData =
  color:cobar width:19 align:left
  bar:1968 from:0 till:556
  bar:1975 from:0 till:466
  bar:1982 from:0 till:584
  bar:1990 from:0 till:664
  bar:1999 from:0 till:685
  bar:2008 from:0 till:831
PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1968 at: 556 text: 556 shift:(-8,5)
  bar:1975 at: 466 text: 466 shift:(-8,5)
  bar:1982 at: 584 text: 584 shift:(-8,5)
  bar:1990 at: 664 text: 664 shift:(-8,5)
  bar:1999 at: 685 text: 685 shift:(-8,5)
  bar:2008 at: 831 text: 831 shift:(-8,5)



Pilt: Valdeblore - Saint-Dalmas - Eglise de l'Invention-de la -Sainte-Croix -3.JPG|Kirik l’Invention-de-la-Sainte-Croix 
Pilt: Valdeblore - Saint-Dalmas - Eglise de l'Invention-de la -Sainte-Croix -2.JPG|
Pilt: Valdeblore - Saint-Dalmas - Eglise de l'Invention-de la -Sainte-Croix -1.JPG|
Pilt: Valdeblore - La Bolline - Eglise Saint-Jacques-le-Mineur -1.JPG|
Pilt: Valdeblore - La Bolline - Eglise Saint-Jacques-le-Mineur -2.JPG|
Pilt: Valdeblore - La Bolline - Eglise Saint-Jacques-le-Mineur -3.JPG|
Pilt: Valdeblore - La Bolline - Chapelle Notre-Dame-des-Sept-Douleurs -1.JPG|


## Viited

## Välislingid
Ortoloogid

**Ortoloogid** ehk **ortoloogsed geenid** on geenid, mis on tekkinud ühisest eellasgeenist liigitekke käigus. 

Vahel nimetatakse homoloogseteks ainult neid geene, mis on ortoloogsed.

Liikidevaheliste genealoogiliste suhete rekonstrueerimiseks tuleb võrrelda ortolooge.
Bēne mõis

**Bēne mõis** (läti keeles *Bēnes muiža*, saksa keeles *Behnen*) on mõis Lätis Auce piirkonnas Bēne vallas Bēnes. 

Bēne mõis sai alguse 16. sajandil. 19. sajandi algul olid mõisa omanikud Medemid, seejärel Reked. Viimasteks omanikeks enne võõrandamist olid Birkensteinid. Aastast 1922 oli mõisa peahoone omanik Otto Valdemārs Gailītis, kes rajas sinna Bēne kultuurikeskuse.

Mõisa peahoone rajati aastail 1876–1878. Uusgooti stiilis hoonet rünnati aastal 1905. Säilinud on ka mõned kõrvalhooned: laut, ait, veski, teenijate maja jt. 

Aastal 1880 rajati mõisa juurde allee, mis on tänapäeval looduskaitse all. Domineerivaks puuliigiks on harilik pärn, ent sinna on istutatud ka läänepärna.

## Viited

## Välislingid

*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Červonka

**Červonka** on küla (*vidējciems*) Lätis Augšdaugava piirkonnas. Vecsaliena valla halduskeskus. Asulas asub Vecsaliena  mõisa (saksa keeles *Alt-Sallensee*) peahoone. Lisaks on seal veel raamatukogu ja klubihoone. Aastatel 2009–2021 jäi asula Daugavpilsi piirkonda.


Pilt:Červonka manor in 2000.jpg
Vecsaliena mõis

**Vecsaliena mõis** (läti keeles *Vecsalienas muiža*, ka *Červonkas muiža*, saksa keeles *Alt-Sallensee*, poola keeles *Czerwony dwór*) oli mõis Kuramaal Aizlauce kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Lätis Augšdaugava piirkonnas Vecsaliena vallas Červonkas. 

Vecsaliena mõis kuulus võõrandamiseni von Hahnide perekonnale. Uusgooti stiilis peahoone ehitati aastal 1870. Ehitamiseks kasutatud punaste kivide tõttu sai piirkond nime Červonka (poola keeles tähendab *czerwony* "punane"). Esimese iseseisvusperioodi ajal asus mõisas sõjaväeosa, hiljem kolhoosikeskus. Aastast 1970 on seal kool.

Kõrvalhoonetest on säilinud kaks lauta, ait, tall, teenijate maja. Pargi servas asub 19. sajandil püstitatud õigeusu kirik. Mõisasüdame juurde kuuluvad kalatiigid ja 25 hektari suurune puuviljaaaed. Mõisakompleksist veidi eemal asuvad lubjapõletus- ja telliseahjud. Kunagi 6 hektari suurune park on jäänud 3 hektari suuruseks.

Mõisast veidi eemal on mõisa kabel, mille ümber on Vecsaliena piirkonna vana kalmistu.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Piusa liivakivipaljandid

**Piusa liivakivipaljandid** (ka: **Piusa müürid**) on Piusa jõe orus olevad liivakivipaljandid (võru keeles: müürid). Need on Eesti kõige kõrgemad liivakivipaljandid. Mitmele paljandile on pandud ka nimi, näiteks Paabu müür, Sitka müür, Kalmetumägi, Nakri müür, Härma alumine müür, Härma mäemine müür, Make müür. Paljandite kaitseks on moodustatud Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala.
Keelepesa

**Keelepesa** (inglise *language nest*) on mingi väikese põliskeele (nt võru keele) säilitamisviis laste päevahoius või lasteaias. Nendes asutustes õpetatakse lastele keelt loomulike igapäevaste tegevuste käigus, nt mängimisel, riietumisel, söömisel. 

## Keelepesad Eestis

Eestis töötab (2015. aasta seisuga) üks võru keele õpetamiseks loodud omaette keelepesalastehoid Haanjas ja üks keelepesameetodit kasutav võrukeelne lasteaiarühm Sõmerpalu lasteaias. Lisaks sellele on Võru Instituudis käimas "Rändkeelepesa" projekt, mis keskendub keelepesapäevade korraldamisele erinevates Vana-Võrumaa lasteaedades. Selle käigus toimub igas projektiga liitunud lasteaias terve õppeaasta jooksul korra nädalas läbinisti võrukeelne keelepesapäev. Rändkeelepesa projektiga loodetakse, et osalevad lasteaiad jätkavad pärast projekti oma lasteaias omal jõul võrukeelse keelepesa meetodil töötava rühmaga. Rändkeelepesa projekti arengukava järgi on lähemaks eesmärgiks, et võrukeelne keelepesarühm või omaette keelepesalastehoid töötaks vähemalt igas Vana-Võrumaa kihelkonnas ning Võru ja Põlva linnas. Pikemas perspektiivis nähakse vajadust võrukeelsete keelepesa(rühma)de asutamiseks ka vähemalt neisse kohtadesse väljaspool Vana-Võrumaad, eelkõige Tartusse ja Tallinna, kus võrokesi väljarändest johtuvalt kõige enam elab.

## Keelepesad välismaal

Põliskeelte säilitamise keelepesa-meetod pärineb Uus-Meremaa põlisrahvalt maooridelt, kus see on andnud keele elavdamisel väga häid tulemusi. Meetodit kasutatakse aga edukalt ka näiteks Havail havai keele elavdamiseks ja Põhjamaadest Soomes, kus töötavad põhjasaami-, inarisaami- ja koltasaamikeelsed keelepesad.

## Välislingid
* Võrukeelse keelepesa koduleht
* Keelepesadest Võru Instituudi kodulehel
Klassikaline keemiline analüüs

**Klassikaline keemiline analüüs** (ehk **traditsiooniline keemiline analüüs**) tähendab ainete koostise uurimist meetoditega, mis on välja arenenud koos keemia arenguga ja on kergesti teostatavad lihtsate vahenditega. 

Klassikalised keemilised analüüsid on läbiviidavad ilma keerulist aparatuuri kasutamata. Klassikaline keemiline analüüs tähendab aine karakteerse keemilise muundamise (karakteerse keemilise omaduse) kindlakstegemist või keemilise muundamise kvantitatiivset mõõtmist. Teiste sõnadega: tuntud keemilised reaktsioonid võimaldavad tuvastada mingi aine esinemise proovis ja määrata aine kvantitatiivset sisaldust proovis (nimetatakse „märg keemia”). 

## Määramismeetodeid
* Lihtsalt määratavad füüsikalised suurused. Puhast ainet iseloomustavad kindlad füüsikalised karakteristikud (sulamistemperatuur, keemistemperatuur, tihedus, murdumisnäitaja); ainete segu omadused sõltuvad komponentide suhtelisest sisaldusest.
*Kvalitatiivsed keemilised testid spetsiifiliste reaktiividega võimaldavad määrata mingi ühendi või funktsionaalrühma esinemist või puudumist proovis; jagatakse anorgaanilised (nt leegitest), orgaanilised (nt värvustestid funktsionaalrühmadele) ja biokeemilised testid (nt sensormolekulidega).
*Kvantitatiivne keemiline analüüs, see on ühendi(te) koguse määramine mõõdetud koguses analüütilises proovis: 
**kaalanalüüs (ehk gravimeetriline analüüs) põhineb analüüdi massi määramisele; enamasti peale sadestamist, sademe eraldamist ja sademe kuivatamist. Teatud juhtudel saab proovi kaalutise põletamise (tuhastamise) järel määrata orgaanilise ja anorgaanilise aine hulka.
**mahtanalüüs põhineb aine (analüüdi) reaktsioonil reaktiiviga, mille kontsentratsioon on täpselt teada; leitakse proovi lahuse ja reaktiivi lahuse reaktsiooni ekvivalentpunkt, mis määratakse tiitrimisega. Gaaside segu korral on võimalik mõõdeta (ühe) komponendi lahuses neeldumisel (sorptsioonil) saadud gaasi mahu muutus.

Kaasaegsel keerulisel aparatuuril põhinevad suure efektiivsusega ainete lahutamise meetodid ning aineosakeste ja füüsikalise mõjuri vastastikuse toime määramise meetodid (spektroskoopia) paigutatakse analüütilises keemias instrumentaalanalüüsi valdkonda.

## Vaata ka
*Keemiline analüüs
*Analüütiline keemia
Koduõpe

**Koduõpe** (inglise *home schooling*) on õppevorm, mille korral lapsevanemate soovil või tervisliku seisundi tõttu õpetatakse last mitte koolis, vaid kodus.

Koduõpe on paljudes riikides seaduslik. Koduõpe on kõige levinum Austraalias, Kanadas, Uus-Meremaal, Suurbritannias ja USAs. Mõnes riigis on koduõppe programmid rangelt reguleeritud kui kohustusliku koolisüsteemi laiendus; teised, näiteks Saksamaa  on selle täielikult keelustanud. Teistes riikides ei ole koduõpe küll seadusega piiratud, kuid see pole sotsiaalselt vastuvõetav või on ebasoovitav ja praktiliselt olematu. 

## Viited
Mulgi Kultuuri Instituut

**Mulgi Kultuuri Instituut** on mulgi kultuuri arendav instituut.

## Vaata ka
*Üitsainus Mulgimaa

## Välislingid
*Mulgi Kultuuri Instituudi koduleht
Skujene

**Skujene** (vanasti ka **Skujenes muiža**) on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Skujene valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 205 meetri kõrgusel ja jääb Riiast 93 km kaugusele.

Külas on rahvamaja, raamatukogu ja postkontor, seal asub Skujene bussipeatus.

Skujene ordulinnust on esmamainitud 1440. aastal, kuid tõenäoliselt rajati see juba 1255. aastal. Hiljem kujunes linnuseläänist Skujene mõis, mille keskuse juurde ka tänapäevane küla kujunes. Asula ehitati nõukogude perioodil välja kui kohaliku Skujene sovhoosi keskasula. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Skujene ordulinnus, Skujene kirik, Skujene kiriku keskaegne kalmistu ja Skujene kiriku orel.

## Elanike arv


* 143 (1970)
* 216 (1979)
* 339 (1989)
* 337 (2000)
* 303 (2011)

* 312 (2016)
* 314 (2019)
* 261 (2021)
* 268 (2025)



Skujene3.jpg|Skujene ordulinnuse varemed
Skujenes baznīca.jpg|Skujene luteri kirik

## Viited
Seltz

**Seltz** on linn ja vald (*commune*) Prantsusmaa kirdeosas Grand Esti piirkonnas Bas-Rhini departemangus Wissembourgi kantonis. Asub kohas, kus Saueri jõgi suubub Reini, Saksamaa linna Rastatti vastas.

2015. aastani oli linn Seltzi kantoni keskus.

## Viited

## Välislingid
Sarrewerden

**Sarrewerden** on asula Prantsusmaal Alsace'i piirkonnas Bas-Rhini departemangus Saverne'i ringkonnas
Sarre-Unioni kantonis, Sarrewerdeni valla keskus.
Kikuju keel

**Kikuju keel** (kikuju keeles *Gĩkũyũ [ɣēkōjó]*) on nigeri-kongo keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Keenias Keskprovintsis. Kikuju keeles kasutatakse ladina kirja. Kõnelejate arv on 2009. aasta seisuga 6,6 miljonit inimest ehk 22% Keenia rahvastikust. Kikuju keel jaguneb neljaks murdeks (kirinyaga, muranga, nyeri ja kiambu), mis on vastastikku kergesti mõistetavad.

Kikuju keeles antakse välja kunsti- ja kultuuriajakirja Mutiiri.

## Keele struktuuri andmed
Kikuju keele sõnajärg on SVO (subjekt-verb-objekt) ning nimisõnale järgneb omadussõna.

### Tähestik
Kikuju keele tähestik koosneb 20 tähest: *a b c d e g h i ĩ j k m n o r t u ũ w y*.

Kikuju keeles on seitse vokaali (*a*, *e*, *ĩ*, *i*, *o*, *ũ*, *u*) ja 13 konsonanti.

Vokaalidele *i* ja *u* märgitakse peale tilde.

Konsonanti *r* hääldatakse *l*-i ja *r*-i vahepealsena. Konsonanti *c* aga hääldatakse kui täheühendit *ch*.

## Nimisõnad
Nimisõnad on kikuju keeles jagatud viide rühma (nominaalklassi):
# sõnad, mis tähistavad inimest;
# elusolendid, mis on madalamast klassist kui inimesed (peamiselt suured puud ja taimed);
# linnud, imetajad ja putukad;
# elutud objektid;
# esemed, millel on religioosne, maagiline või tseremoniaalne tähendus.

### Eesliited
Näited:
* *nyũmba* – maja
* *kanyũmba* – väike maja
* *kĩnyũmba* – suur maja
* *tũnyũmba* – väiksed majad
**manyũmba* – suured majad

* *mundũ* – inimene
* *kamũndũ* – väike inimene
* *kĩmũndũ* – suur inimene 
* *tũmũndũ* – väiksed inimesed
* *andũ* – palju inimesi

## Arvsõnad
* *Ĩmwe* – üks
* *Igĩrĩ* – kaks
* *Ithatũ* – kolm 
* *Inya* – neli
* *Ithano* – viis
* *Ithathatũ* – kuus
* *Mũgwanja* – seitse
* *Inyanya* – kaheksa
* *Kenda* – üheksa
* *Ikũmi* – kümme

## Näitelaused
* *We wĩ mũndũ mũkuhĩ mũno.* – Sa oled väga lühike inimene.
* *Ira ndiraire toro.* – Ma ei maganud eelmisel ööl.
* *Maĩ maku magwĩthamba nĩmahiũ.* – Sinu vannivesi on valmis.
* *Wĩtagwo atĩa?* – Mis on sinu nimi?

## Vaata ka
*Kikujukeelne Vikipeedia

## Viited

## Välislingid
*Kikujukeelne Vikipeedia
*Ajakiri Mutiiri
*Ülevaade kikuju tähestikust (video inglise keeles), Youtube
Guillaume Musso

**Guillaume Musso** (sündinud 6. juunil 1974 Antibes'is) on prantsuse kirjanik.

Tema romaane on müüdud üle 32 miljoni eksemplari ja tõlgitud 40 keelde. Nende põhjal on valminud ka mitu filmi.

## Elu- ja loomelugu
Guillaume Musso sündis 6. juunil 1974 Lõuna-Prantsusmaal Antibes'is. Ta isa oli kohaliku linnavalitsuse kõrge ametnik ja ema linnaraamatukogu juhataja. 

Musso luges juba lapsena palju ja unistas raamatute kirjutamisest. 19-aastaselt, pärast keskkooli lõpetamist vaimustus ta Ameerika Ühendriikidest ning siirdus mõneks kuuks New Yorki, kus jagas elupinda teiste noortega ja teenis elatist jäätisemüüjana. Naasnud kodumaale, suundus ta Nice’i ülikooli majandust õppima ning töötas pärast õpingute lõppu majandusõpetajana Phalsbourgis, Lorraine’is ja Valbonne’is. 

Tema esimene romaan, põnevik "Skidamarink" ilmus 2001. aastal ja rääkis maali "Mona Lisa" vargusest Louvre’is. Pärast autoõnnetust hakkas talle huvi pakkuma surmalähedase kogemuse teema, millest lähtudes kirjutas ta 2004. aastal romaani "Mis saab pärast" (pr k "Et après..."). Sellest sai ta läbimurdeteos: romaani müüdi Prantsusmaal üle miljoni eksemplari ning see tõlgiti 23 keelde, sh eesti keelde. 2009. aastal tegi filmilavastaja Gilles Bourdos selle alusel psühholoogilise põneviku, mille peaosades olid John Malkovich ja Evangeline Lilly. 

Guillaume Musso kirjanduslikku stiili iseloomustab detailivähesus. Saades rohkelt mõjutusi kinost, konstrueerib ta oma romaane nagu stsenaariume: koostab sisu nn skeleti, mille visandab suurele paberilehele, ning kavandab esmalt loo lõpu, millest lähtudes hakkab tõmbama tegevusliine. 

### Romaanid
*"Skidamarink" (2001)
* "Et après..." (2004, eesti k "Mis saab pärast..."), 2008. aastal tehti romaani järgi film
* "Sauve-moi" (2005)
* "Seras-tu là?" (2006)
* "Parce que je t’aime" (2007)
* "Je reviens te chercher" (2008, eesti k "Tulen ikka su juurde")
* "Que serais-je sans toi?" (2009)
* "La Fille de papier" (2010)
* "L’appel de l’ange" (2011, eesti k "Ingli kutse")
* "7 ans après..." (2013)
* "Demain" (2013)
*"Central Park" (2014, eesti k "Central Park")
*"L’instant présent" (2015)
*"La Fille de Brooklyn" (2016)
*"Un appartement à Paris" (2017)
*"La Jeune fille et la nuit" (2018, eesti k "Tütarlaps ja öö")
* "La vie secrète des écrivains" (2019)
* "The Reunion" (2019)
* "La Vie est un roman" (2020)

#### Romaanid eesti keeles
* "Tulen ikka su juurde" (pr k tlk Kaja Riesen) sarjas "Nüüdisromaan". Tallinn: Eesti Raamat, 2009. ISBN 9789985657546.
* "Ingli kutse" (pr k tlk Kaja Riesen) sarjas "Nüüdisromaan". Tallinn: Eesti Raamat, 2012. ISBN 9789985659335.
* "Central Park" (pr k tlk Marja Liidja). Tallinn: Ersen, 2016. ISBN 9789949259847.
* "Mis saab pärast..." (pr k tlk Marja Liidja). Tallinn: Ersen, 2018. ISBN 9789949821945.
* "Tütarlaps ja öö" (pr k tlk Ulle Kihva). Tallinn: Varrak, 2020. ISBN 9789985348260.

## Isiklikku
Guillaume Musso on abielus ja tal on kaks last. 

Tema vend Valentin Musso (sündinud 1977) on samuti kirjanik, ta kirjutab detektiiv- ja põnevusromaane. 

## Viited

## Välislingid
* Guillaume Musso koduleht (prantsuse ja inglise keeles)
Küla põleb kahest otsast

**"Küla põleb kahest otsast"** on Eesti kirjaniku Raimond Kolgi esimene romaan, mis ilmus 1955. aastal Lundis Rootsis.

Romaan räägib eesti noormehest üliõpilase kohanemisest Rootsi eluga.

Kirjastuse Eesti Raamat väljaandel ilmus romaan Tallinnas 2000. aastal.
Paat (romaan)

**"Paat"** on Kauksi Ülle 1998. aastal ilmunud romaan. See on esimesi võru keeles kirjutatud romaane.

Raamatu andis välja Eesti Kostabi-$elts (ISBN 9985917723).

## Välislingid
*Olavi Ruitlane, "Kauksi Ülle ammune lubadus. Kauksi Ülle. Paat. Eesti Kostabi $elts, Tartu 1998 Sirp, 15. jaanuar 1999
Sulajää

"**Sulajää**" on Eesti kirjaniku Raimond Kolgi teine romaan, mis ilmus 1958. a Lundis Rootsis. Romaani peetakse Kolgi romaanidest parimaks.

Romaan räägib noore naise dramaatilisest saatusest Eestis kahe maailmasõja vahelisel perioodil. Noor naine visatakse koolist välja ja ta peab mehele minema vanale talumehele. Maalemineku tõttu ei saa noor naine enam osa ihaldatud linnalistest vaimsetest väärtustest.
Sarrewerdeni vald

**Sarrewerden** on vald (*commune*) Prantsusmaa kirdeosas Bas-Rhini departemangus Grand Esti piirkonnas.

Valla keskus on Sarrewerden. Teised asulad on Bischtroff-sur-Sarre ja Zollingen.

## Viited

## Välislingid
Proosakirjanik

**Proosakirjanik** ehk **prosaist** on kirjanik, kes kirjutab proosat. 

## Vaata ka
*kirjanik
*luuletaja
*näitekirjanik
Küpsetis

**Küpsetis** on küpsetamise tulemusena saadud toit. Enamasti mõeldakse küpsetiste all jahust küpsetatud toite, nagu leib, sai, sepik või präänikud. Harvem mõeldakse küpsetiste all küpsetatud liha, kala vm.
Räpina Vabadussõja mälestussammas

**Räpina Vabadussõja mälestussammas** on Vabadussõja langenute või kaduma läinute auks püstitatud mälestussammas Räpinas, mis avati 26. juunil 1927.

Mälestussammas lõhuti 27. augustil 1945 ja osad maeti maha. Tükid leiti 23. veebruaril 1989 ja mälestussammas avati uuesti 24. juunil 1989 Räpina päevade ajal.

Mälestussamba ümbruse korrastamisel 1934. aastal leiti luukeresid, 11. ja 12. sajandi raha ja terariistu.


Räpina Vabadussõja mälestussammas 2024.jpg|Räpina Vabadussõja mälestussammas 2024. aasta juunis
Räpina Vabadussõja mälestussammas 2024 2.jpg|Haiguste ja vägivallaohvrite loend
Räpina Vabadussõja mälestussammas 2024 3.jpg|Teadmata kadunute loend
Räpina Vabadussõja mälestussammas 2024 4.jpg|Vabadussõjas langenute loend


## Vaata ka
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
*Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

## Viited

## Välislingid
*
Orava Vabadussõja mälestussammas

**Orava Vabadussõja mälestussammas** on Vabadussõjas ja Esimeses maailmasõjas langenute auks püstitatud mälestussammas Oraval. Mälestussammas avati 15. juulil 1934. Nõukogude ajal sammas lõhuti. Sammas taasavati 15. juulil 1989. Orava mälestussamba kavandas kunstnik Arkadio Laigo.

## Vaata ka
*Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
*Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

## Välislingid
*
Nathan Adrian

**Nathan Ghar-jun Adrian** (sündinud 7. detsembril 1988 Bremertonis Washingtoni osariigis) on Ameerika Ühendriikide ujuja, viiekordne olümpiavõitja ja kümnekordne maailmameister. Ta on spetsialiseerunud vabaltujumise 50 meetri ja 100 meetri distantsile. Ta on püstitanud 50 meetri distantsil ühe varasema USA rekordi (21,37).

2008. aasta kevadel Manchesteris toimunud lühiraja maailmameistrivõistlustel võitis Adrian 100 meetri vabaltujumises kuldmedali rekordajaga 46,67 ning samal võistlusel võitis ta kuldmedali 4×100 meetri vabaltujumises ja hõbemedali 4×100 meetri kompleksujumises. Suveolümpiamängudel 2008 osales Adrian USA meeskonnas 4×100 meetri vabaltujumise eelvõistlusel. Finaalis võitis USA meeskond kulla, kuid Adrian seal ei osalenud. 2009. aasta Rooma maailmameistrivõistlustel võitis Adrian koos USA meeskonnaga kulla 4×100 meetri vabalt- ja 4×100 meetri kompleksujumises. 2011. aasta suvel Shanghai maailmameistrivõistlustel võitis Adrian 4×100 meetri kompleksujumises kuldmedali ja 4×100 meetri vabaltujumises pronksmedali.

2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis osales Adrian 4×100 meetri teateujumises ja 100 meetri vabaltujumises. Adrian ujus USA teatemeeskonna avavahetust ja ta oli oma vahetuse kiireim. Viimase 50 meetriga möödus Prantsusmaa USA-st ja Adrian sai hõbemedali. 100 meetri vabaltujumises tuli Adrian olümpiavõitjaks ajaga 47,52 sekundit, kusjuures teise koha saanud James Magnussen kaotas vaid ühe sajandikuga.

Barcelona maailmameistrivõistlustel 2013 võitis Adrian 4×100 m vabaltujumises hõbeda ja 100 meetri ujumises pronksi. 2015. aastal Kaasani maailmameistrivõistlustel võitis ta kuldmedali 4×100 m vabaltujumise segavõistluses ja 4×100 m kompleksis ning hõbeda 50 m vabaltujumises.

2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängudel võitis ta kulla 4×100 m vabaltujumise teateujumises ja 4×100 m kompleksteateujumises. 50 meetri ja 100 meetri vabaltujumises võitis ta pronksmedal.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis võitis ta kuldmedali 4×100 meetri vabastiili ja 4×100 m kompleksujumise teatevõistluses ja hõbemedali 100 meetri vabaujumises ning aitas lisaks 4×100 meetri vabaujumise segateatevõistluses püstitada uut maailmarekordit (3.19,60). 50 meetri vabaujumises ta finaali ei jõudnud, jäädes ajaga 21,83 kahe poolfinaali peale kümnendaks. Finaalis ületas Caeleb Dressel Adrianile kuulunud USA rekordi 22 sajandikuga (21,15).

Tema järgi on tema kodulinnas Bremertonis nimetatud tänav Nathan Adrian Drive.

## Isiklikud rekordid

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Nathan Adrian FINA kodulehel
* Nathan Adrian USA Olümpiakomitee kodulehel
Oriküla (Kärla)

**Oriküla** oli Saaremaal Kärla kihelkonnas asunud küla. Praegu on küla alad Karida küla koosseisus.

Oriküla mõis loodi arvatavasti pärast 1628. aastat. Seda mainiti aastail 1645 ja 1798 kujul *Orriküll*.

1920. aastatel rajati mõisa maadele asundus. Pärast maailmasõda see tühjendati ja selle asemele rajati Nõukogude armee raketibaas. Üksikud talud, mis jäid põhja poole Kaarma valda, liideti 1977 Kaarmisega, aga endise asunduse põhiosa, sealhulgas mõisakoht, asub praegu Karida küla piires ja on asustamata.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus Oriküla Lääne-Saare valda.

## Viited
Viti mõis

**Viti mõis**, ka Pöövli mõis (saksa keeles *Wittenpöwel*) oli rüütlimõis  Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Viti  küla lähedal Harku vallas Harju maakonnas.

Mõis moodustati 1630. aastal ja esimene omanik oli Hermann Witt, kelle järgi mõis ka nime sai.

Põhjasõja järel kuulus mõis Hermann von Rentelnile ning 1740test aastatest oli Viti mõis Christian Buchau omanduses, 1785. aastal omandas Viti mõisa Johann Christian von Wistinghausen (1743–1787), Wistinghauseni perekonna kätte jäi mõis rohkem kui seitsmeks aastakümneks. Alates 1858. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni oli mõis von Stackelbergide omanduses.

1893–1899 oli mõisa valitsejaks Eduard Vilde isa. Kirjanik ise viibis mõisa valitsejamajas sagedasti.

## Viited

## Välislingid
*
*Viti mõis (Keila  khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Port Orange

**Port Orange** on linn USA-s Florida osariigis Volusia maakonnas.

Port Orange piirneb 4 linnaga: Daytona Beachi, Daytona Beach Shoresi, South Daytona ja New Smyrna Beachiga. Linn asub DeLandist umbes 35 km kaugusel kirdes ja Orlandost 80 km kaugusel põhjas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 56 048. Aastal 2000 oli 45 823.

Port Orange'i asutas 1867 John Milton Hawks, kes tõi pärast Ameerika Ühendriikide kodusõda oma saeveskisse tööle vabaks lastud mustanahalisi. Esther Hawks asutas sellesse piirkonda esimese integreeritud kooli. Pärast koloonia loomist tekkis vastuhakk ja suurem osa koloniste lahkus.


## Viited

## Välislingid
*Port Orange'i ametlik koduleht (*inglise keeles*)