Güldenstubbe

**Güldenstubbe** (rootsi keeles *Gyllenstubbe*, vene keeles *Гильденштуббе*) on ilmselt Holsteinist pärit aadlisuguvõsa, Knutseni suguvõsa haru.

## Ajalugu
### Päritolu ja varasem ajalugu

Güldenstubbed on Knutseni suguvõsa haru. Viimase päritolu ei ole teada, kuid ilmselt võisid nad pärineda Holsteinist või Taanist. 21. aprillil (vkj) 1708 tõstis Rootsi kuningas Karl XII Saaremaa mõisarentniku Peer Tage Knutseni (suri 1703) vanema poja Peer Anton Knutseni (1671−1757) aadliseisusse ja ta sai perekonnanimeks **Gyllenstubbe**. Kuni 1730. aastateni oli käibel nimekuju *Güllenstubbe*, seejärel saksapärane *Güldenstubbe*. 3. juulil (vkj) 1731 annetas Rootsi kuningas Fredrik I Peer Antonile aadlidiplomi, kuid Rootsi rüütelkonda teda ei introdutseeritud. Tema kahest pojast: Johann Gustav von Güldenstubbest (1700–1739) ja Karl Friedrich von Güldenstubbest (1703–1787) said alguse suguvõsa Kaarma-Loona ja Muratsi pealiinid.

### Gyldenstubbe

Peter Karl Ludwig von Güldenstubbe (1795−1876) adopteeris Karl von Hoyningen-Huene vallaspoja Amandus Nikolai Ernsti (1815–1875), kes sai perekonnanimeks **Gyldenstubbe**; tema ja tema järeltulijad kasutasid Güldenstubbe suguvõsa vappi. Ta võeti 1865. a paiku Saaremaa rüütelkonna matriklisse.

## Güldenstubbed rüütelkonna matriklis
Peer Anton von Güldenstubbe võeti 1724. aastal Saaremaa rüütelkonda; 1741. aastal immatrikuleeriti ta valminud Saaremaa rüütelkonna matriklisse. 1844. aastal immatrikuleeriti Liivimaa rüütelkonna matriklisse Alexander von Güldenstubbe, Karl von Güldenstubbe ja Ludwig von Güldenstubbe. 2. veebruaril (vkj) 1902 võeti Eestimaa rüütelkonna matriklisse Karl Gustav von Güldenstubbe (1798−1867) ja Friedrich Ludwig Magnus von Güldenstubbe (1813−1872) järeltulijad.

## Vapp
Suguvõsa vapp on kõnelev vapp. Selle vapikilbil on kujutatud kuldseid kände (rootsi keeles *gyllen* ‘kuldne’ + *stub* ‘känd’). 1731. aastal aadlidiplomiga annetatud vapil oli lisaks kujutatud suurtükki ja granaate. XX sajandi algul võeti uuesti kasutusele algne 1708. aastast pärit vapp. 1934. aastast pärit perekonnaotsusega kasutab Güldenstubbe ja Gyldenstubbe suguvõsa vanemat vappi.

## Suguvõsa liikmeid
*Peer Anton von Güldenstubbe (1671−1757), Rootsi sõjaväelane (kapten), Saaremaa maanõunik, Saaremaa ökonoomiakomissar, Aru, Muratsi, Kasti, Lööne, Rahu, Rannaküla mõisnik ja Tolli, Kaarma-Loona, Ratla ja Sikassaare pandivaldaja ning Leisi, Lümanda, Torgu ja Muhu-Suuremõisa rendivaldaja
*Johann Gustav von Güldenstubbe (1700−1739), Kaarma-Loona, Kaarma mõisnik, maakohtu assessor
*Karl Friedrich von Güldenstubbest (1703–1787), sõjaväelane
*Johann Gustav von Güldenstubbe (1731−1780), Saaremaa maamarssal, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
*Heinrich Nikolaus von Güldenstubbe (1738−1790), kolleegiumiassessor, Saaremaa ökonoomiakomissar, mõisaomanik
*''Karl'' Gustav von Güldenstubbe (1739−1814), tõeline riiginõunik, Saaremaa aadlimarssal, Saaremaa maanõunik, südametunnistuskohtunik, Saaremaa konsistooriumi direktor, mõisaomanik
*Peter Ludwig von Güldenstubbe (1772−1819), õuenõunik, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
*Johann Gustav von Güldenstubbe (1775−1847), Muratsi, Lööne, Mäe, Jõgise mõisnik, kolleegiumiassessor, sillakohtunik, Saaremaa maakohtunik, Saaremaa aadlikonvendi saadik
*Alexander Georg Anton von Güldenstubbe (1786−1848), Saaremaa maanõunik, Saaremaa konsistooriumi direktor, paljude vaimulike kirjutiste eesti keelde tõlkija, mõisaomanik
*Peter Karl Johann von Güldenstubbe (1795−1876), Venemaa keisririigi sõjaväelane (staabikapten), tõeline riiginõunik, Liivimaa kubermangu postimeister
*Karl Gustav von Güldenstubbe (1798−1867), Saaremaa maamarssali kohusetäitja, Saaremaa maanõunik, Saaremaa konsistooriumi president, mõisaomanik

*Magnus Alexander Ludwig von Güldenstubbe (1801−1884), Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral), kindraladjutant, pataljoni-, polgu-, brigaadi-, diviisi- ja korpusekomandör, Moskva sõjaväeringkonna vägede ülemjuhataja, Riiginõukogu liige
*Friedrich Magnus Ludwig von Güldenstubbe (1813−1872), Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
*Johann Ludwig von Güldenstubbe (1817–1873), filosoof, spiritualist, tegutses Pariisis õe Julie Wilhelmine von Güldenstubbega (1827–1888)
*Friedrich Ludwig von Güldenstubbe (1845−1917), maakohtu assessor, Kandla ja Järumetsa mõisaomanik
*Reinhold Karl Maximilian von Güldenstubbe (1850–1931), jurist, Tartu maakohtunik
*Peer Arthur von Güldenstubbe (1855−1909), õigusteaduse kandidaat, Saaremaa rüütelkonna sekretär, Saaremaa maanõunik, mõisaomanik
*Ludwig Karl Oskar von Güldenstubbe (1891−1962), filosoofiadoktor, Müncheni ülikooli slaavi filoloogia professor
*Karl Gustav Ludwig von Güldenstubbe (1894–1945), jurist, Tartu, Viljandi ja Haapsalu rahukohtunik

## Güldenstubbe suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Tolli (*Pargenthal*) (1718−1719)
*Saaremaa:
**Allika (*Hallick*) (XVIII sjandi 2. pool), Anijala (*Hannijall*) (kuni 1769), Ariste (*Arrust*) (alates 1769, liideti Jööri mõisaga), Aru (*Arromois*) (1723−1731 ja 1890. aastad − 1912), Elme (*Magnushof*) (1790.−1810. aastad, rendivaldus), Järumetsa (*Jerwemetz*) (1810. aastad − XIX sajandi lõpp), Jööri (*Jöör*) (1769−1814 ja 1830. aastad), **[[Kaarma mõis (Kaarma)|Kaarma]]** (*Karmelhof*) (1717−? pandi-, enne 1731−1739 ja 1760. aastad − 1919 pärusvaldus), Kaarma-Loona (*Klausholm*) (1735−1739 ja 1776−1837), **[[Kandla mõis|Kandla]]** (*Kandel*) (1810. aastad − 1919), Karala (*Karral*) (1730. aastad, rendivaldus), Kasti (*Kasty*) (1707−1757), Kaunivere (*Kaunifer*) (XVIII sajandi 2. pool − 1837), Koikla (*Koiküll*) (1810. aastad − XIX sajandi 2. pool), Kuusnõmme (*Kusnöm*) (1840−enne 1862), Kärla (*Kergelhof*) (u 1900−u 1914, rendivaldus), Küdema (*Kiddemetz*) (1750. aastad − 1833), Loona (*Kadwel*) (XVIII sajandi algus, immissioon), **[[Luulupe mõis|Luulupe]]** (*Lulopäh*) (1881−1919), Lööne (*Cöln*) (1789−XIX sajandi 2. pool), Muratsi (*Murratz*) (1707 − u 1877), Mõnnuste (*Mönnust*) (1740.−1750. aastad, rendivaldus), Ohtja (*Ochtjas*) (pärast 1749−1833), Rahu (*Rachk*) (1716−1750 ja a-st 1789, Lööne kõrvalmõis), Rannaküla (*Rannaküll*) (1701−1741 ja 1810. aastad − 1817), Torgu (*Torkenhof*) (XVII sajandi 2. pool−XVIII sajand, rendivaldus), **[[Uue-Kaarma mõis|Uue-Kaarma]]** (*Neu-Karmel*) (1872−1919), Vestli (*Wesselsdorf*) (1789−1790), Võhksa (*Wexholm*) (1850. aastad ja 1883−1910)

## Vaata ka
*Gyldenstubbe
*Knutsen

## Viited

## Kirjandus
*Perekond Güldenstubbe, EAA, f. 2074.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1930. Lk 368 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000601,00377.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Oesel. Tartu: Osaühing „Ilutrükk”, 1935. Lk 127–142 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000345,00127.html?prozent=.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Bd VIII. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1968. Lk 135–152.
**Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Bd IV. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1978. Lk 311-312.
*Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. *Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor*. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875. Lk 101-102 https://books.google.ee/books?id=qIouAAAAYAAJ&hl=et&pg=PA101#v=onepage&q&f=false.

## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust