open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kohtla valla lipp

**Kohtla valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Kohtla valla lipp.

Lipp kinnitati 10. septembril 1997.

## Lipu kirjeldus

Ristkujuline lipp on varda poolt lipu 1/3 pikkuse kohal püstiselt sirglőikega ning all servast lipu 2/7 laiuse kohal pőigiti lainelőikega jaotatud neljaks väljaks. Vardapoolne ülemine on valge ja alumine sinine ning väljad lipu lehvivas otsas on vastandvärvides. Ülemiste väljade, valge ja sinise piirile on paigutatud kollane kroon.

Lipu kujunduse aluseks on Kohtla valla vapp, kuid pööratud kujul, kuna seda eeldab lipu olemus ja sümbolite paigutus. 

Kandelipu suurus on 105×165 cm ning Laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Põhjendus

Kroon viitab eeposele "Kalevipoeg", mille järgi saabus Kalev põhjakotka seljas ja maandus kõrgel Viru kaldal, milleks tõenäoliselt oli Ontika (56 m). Hõbedane piit on Ontika paekallas heraldilisel kujul. Vasakul asuv paekallas kujutab Kohtla valla paiknemist Toila vallast läänes. Toila vapil on paekallast kujutav piit paremal. Lainelõige ja jalus tähistavad vett ja veerikkust.

## Lipu kasutamise kord

Valla lipp heisatakse:
#Alaliselt volikogu ja valitsuse haldushoonel.
#Ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel. 
#Hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta lipuvardasse, vastavasse hoidjasse või lipumasti.
#Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, mõne teise Eesti maakonna, valla või linna lipuga, asub valla lipp lipurivi tagant vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest lipurivi tagant vaadates paremal.
#Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või valitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga. 

## Vaata ka
*Kohtla valla vapp

## Välislingid
*Kohtla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Aníbal Cavaco Silva

**Aníbal António Cavaco Silva** (sündinud 15. juuli 1939 Portugalis Algarve piirkonnas Boliqueimes) on Portugali poliitik, kes oli 9. märtsist 2006 kuni 9. märtsini 2016 Portugali president. Aastatel 1985–1995 oli ta Portugali peaminister.

## Elulugu
Koolis ei paistnud Aníbal millegagi silma. 13-aastaselt visati ta koolist välja ja vanaisa pani ta karistuseks oma tallu tööle. Järgmisel aastal naasis ta kooli ja temast sai eeskujulik õpilane. Ta hakkas õppima Lissaboni Tehnikaülikooli majandus- ja rahandusteaduskonnas ning lõpetas 1964, saades kokkuvõttes 20-pallisüstemis hindeks 16, mis on väljapaistev saavutus.

Kohustusliku sõjaväeteenistuse läbis Silva Mosambiigis, mis oli sel ajal Portugali asumaa, sõjaväeametnikuna Mosambiigi pealinnas Maputos, mis tollal kandis nime Lourenço Marques.

1966. aastast töötas Silva ülikoolis assistendina samas teaduskonnas, mille ta lõpetanud oli. 1968 läks ta Yorki ülikooli, kus 1973 kaitses väitekirja majanduse alal ja sai doktorikraadi. Ta naasis Portugali ning sai Lissaboni Tehnikaülikoolis 1974 abiprofessoriks, 1975 Portugali Katoliiklikus Ülikoolis professoriks, 1979 Lissaboni Uues Ülikoolis erakorraliseks professoriks ja lõpuks Portugali panga osakonnajuhatajaks. Ta on avaldanud teadustöid monetaarpoliika ja rahaliidu kohta.

Poliitikasse astus ta pärast 1974 Portugalis toimunud revolutsiooni, millega taastati demokraatlikud vabadused. Ta valiti Portugali Sotsiaaldemokraatliku Partei juhiks 2. juunil 1985. Samal aastal võitis tema erakond parlamendivalimised, saades senise 75 koha asemel 88 kohta 250-kohalises parlamendis ja moodustas uue valitsuse. 1987 ja 1991 peetud parlamendivalimised olid tema ja tema erakonna jaoks täielik triumf: PSP võitis vastavalt 50,2% ja 50,4% häältest ning saavutas absoluutse enamuse parlamendis. 1993. aastal tabas Portugali majanduskriis, mistõttu Silva otsustas 1995. aasta valimistel mitte kandideerida. Ilma korraliku juhita sai erakond valimistel lüüa. See-eest kandideeris ta 1996. aastal Portugali presidendiks ja kaotas ka nendel valimistel sotsialist Jorge Sampaiole.

22. jaanuaril 2006 toimunud presidendivalimiste esimeses voorus sai Cavaco Silva 50,6% häältest, mistõttu polnud valimiste teist vooru vaja korraldada.

## Tunnustus
Eesti president Toomas Hendrik Ilves andis aastal 2008 Cavaco Silvale mittetunnustamispoliitika toetamise eest Maarjamaa Risti keti.

## Isiklikku
20. oktoobril 1963 abiellus ta Maria Alves da Silvaga, Lissaboni ülikooli lõpetanud saksa filoloogiga, kellega ta sai kaks last, Patricia ja Bruno.
Ushuaia departemang

**Ushuaia departemang** on 2. järgu haldusüksus  Argentinas  Tulemaa provintsis, Tulemaa saare kaguosas.

Departemangu halduskeskus on Ushuaia, mis on ühtlasi departemangu ainuke kohalik omavalitsus.  

Departemangu pindala on 9390 km².

Departemangu elanike arv oli 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 45 785. Rahvastiku tihedus selles departemangus on 4,9 in/km². 

Departemangus on Antarktisele kõige lähemal asuv süvaveesadam.

Ushuaia departemangus asub ka Tulemaa rahvuspark.
Elias Lönnrot

**Elias Lönnrot** (9. aprill 1802 – 19. märts 1884) oli soome rahvaluulekoguja, filoloog, arst ja botaanik.

Elias Lönnrot koostas rahvaluule ainetel soomlaste rahvuseepose "Kalevala" (1835; uus, täiendatud versioon 1849).

Teda teatakse ka kui soome keele arendajat.

## Kirjandus
### Raamat
* Oskar Albin Kallio, "Elias Lönnrot: Soome rahvuskultuuri rajaja". Tõlkinud ja täiendanud August Palm. Sari Suurmeeste elulood, nr 18, EKS, Tartu 1934, 160 lk

### Artikleid
* Oskar Kuningas, "E. Lönnroti viibimisest Rõuges". Keel ja Kirjandus, 1977, nr 4, lk 239-240
* Heldur Niit, "Lisaandmeid Elias Lönnroti Eestis käigu kohta". Keel ja Kirjandus 1986, nr 6, lk 321–329 ja nr 7, lk 403–411
* Henni Ilomäki, "Kreutzwald ja Lönnrot – kaks meest, kaks maailma" (ettekanne 46. Kreutzwaldi päevadel Tartus 19. 12. 2002). Soome keelest tõlkinud Viia Väli – Paar sammukest XX: Eesti Kirjandusmuuseumi aastaraamat, Tartu 2003, lk 93–101
* Paul Alvre, "Elias Lönnrot oma aja peeglis" (Pertti Karkama raamatu "*Kansakunnan asialla: Elias Lönnrot ja ajan aatteet*" arvustus) – kogumikus "Uralistika müüdid ja faktid = *Myths and facts in Uralistic*", Tartu 2004 (*Fenno-Ugristica*; 26), lk 311–316

## Välislingid

* 
* Matthias Johann Eisen, Elias Lönnrot Eestis., Eesti Kirjandus nr 8/1923
* Soomekeelne info
* Aino Suits, "Lönnrot’i ja Faehlmann’i kokkupuuteid ja ühiseid harrastusi" – Eesti Kirjandus 1931, nr 3, lk 157-169; loetav Kirjandusarhiivis ja ka digiteeritud ajakirjanduse aadressil 
* "Võru noormees Lönnroti jälil" (intervjueeris Erika Klaats) – Maaleht 6. 3. 2003, lk 25
* Maie Toomsalu, "Meditsiinidoktor Elias Lönnrot" (PDF-vormingus) – Eesti Arst 2005, nr 12, lk 888–894
Oleg Sõlg

**Oleg Sõlg** (Oleg Jolkin; 31. juuli 1951  Hiiumaa – 17. märts 2006 Tallinn) oli eesti muusik, ansamblite Polyphon ja Consilium solist.

## Muusikutee
Muusikaga tegelemist alustas ta Kärdlas koolis käies. Populaarsuse saavutas Sõlg 1974. aasta suvel tegutsemist alustanud Keila ansambli Polyphoni liidrina, kus ta oli nii solist kui klahvpillimängijana. Tema kirjutatud ka valdav osa selle bändi lööklauludest nagu "Väike tüdruk", "Kägu", "Tore öö", "Jane, Jane", "Liisa", "Angelica", "Kadunud laps" jt. 1977. aastal oli Polyphon sunnitud punavõimude nõudmisel tegevuse lõpetama pärast seda, kui Liepajas toimunud ansambli kontserdi ajal toimusid vaimustunud publiku poolt tõsised korrarikkumised, mis levisid üle linna. 1978. aastal andis EKP Harjumaa Rajoonikomitee veidi muutunud koosseisus bändile nime all Consilium loa tegevust jätkata. 

Consiliumi aktiivne kontserttegevus kestis 1986. aastani, hiljem esineti veel aeg-ajalt, sealhulgas ka ärkamisaegsetel öölaulupidudel, kuid Polyphoni edu enam ei saavutatud. 1980. aastate lõpus elas ja töötas Sõlg Soomes. Pärast Eesti taasiseseisvumist musitseeris Sõlg mõnda aega kollektiivis Alka and the Boys, hiljem esines kahemehebändiga, kus lisaks temale mängis pilli veel Consiliumi kitarrist Hillar Sutt ning pärast viimase surma ka Polyphoni bassimees Allan Ladvas. 2005. aastal tegi Polyphon (koosseisus Oleg Sõlg – laul, Rein Laaneorg – soolokitarr, Allan Ladvas – basskitarr, Sulev Hermaste – trummid) eduka comebacki, korraldas kontserdituuri ja andis välja albumi. Oleg Sõlg oli produktiivne poplugude looja, kelle eluajal salvestati rohkem kui 150 tema kirjutatud laulu.

## Albumid, kogumikud
* 1982 "Consilium", LP, Meloodia
* 1989 "Polyphon / Consilium – 15", MC, Kuldnokk
* 1994 "Polyphon & Consilium 20" MC, Theka
* 1999 "Polyphon & Consilium Veerandsada", 2CD, Ü.L.
* 2001 "Oleg Sõlg. Tore öö" Kutse tantsule 17, CD, TopTen
* 2003 "Raha, raha, raha", CD, TopTen
* 2005 "Polyphon 2005", CD, TopTen
* 2006 "Möödunud päevad", CD, TopTen
### DVD
* 2006 Polyphon "Live" TopTen, salvestatud 3. augustil 2005 Tartus
* 2014 "Polyphon / Consilium – 44 Legendaarset lugu" 2xCD, DVD Hitivabrik

## Isiklikku
Oleg Sõle isa oli tšerkessi päritolu Igor Jolkin, kes pärast demobiliseerumist armeest 1948. aastal jäi Hiiumaale, õppis ära eesti keele ja oli Hiiu maakonna spordikomitee esimees. Tema ema oli Hiie Sõlg (Jolkina) ning tal oli üks õde. Sõlg oli neli korda abielus ja tal on viis last. Ta suri kopsuvähki ja on maetud kodusaare Hiiumaa Kärdla kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*
*Vahel sai ka tööluusi pandud, et Olegiga olla. Õhtuleht, 23. juuli 2003.
*Oleg ei teadnud, et tal nii vähe elada on jäänud ... Õhtuleht, 18. märts 2006.
*Kodumaise rokkari Oleg Sõle laamendamis-kaadrid ilmusid ime väel välja. Kroonika, 23. juuli 2021.
*Oleg Sõlg, naised ja muusika! ETV dokumentaalsaade, 2014.
Heino Rebane

**Heino Rebane** on mitme inimese nimi:
* Heino Rebane (sündinud 1958), korvpallitreener
* Heino Rebane (1912–1990), ajakirjanik
* Heino Rebane, kaitseväelane
* Heino Rebane, metsandustegelane
Heino Rebane (ajakirjanik)

**Heino Rebane** (6. detsember 1912 Tartu – 19. jaanuar 1990 Toronto, Kanada) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1931. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning õppis Tartu Ülikoolis vaheldumisi õigus- ja tehnikateaduskonnas. Lõpetas õigusteaduskonna 1941. aastal ja uuesti 1942. aastal.

Töötas aastatel 1933–1940 ajalehe Postimees ja 1942–1944 Landessender Revali kaastöölisena.

1938. aastal valiti ta Tartu Skautide Maleva propaganda- ja informatsioonijuhiks.

1944. aastal põgenes Eestist Saksamaale, alates 1951. aastast elas Kanadas ja töötas sealse eestikeelse ajalehe Meie Elu toimetuses.

Tema vend oli jurist Ilmar Rebane.

Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.

## Viited
Klemens von Metternich

**Klemens Wenzel Lothar Nepomuk, Metternich-Winneburg-Beilsteini vürst** (tuntud ka **kantsler Metternichi** või **vürst Metternichina**; 15. mai 1773 Koblenz – 11. juuni 1859 Viin) oli Austria riigitegelane ja kauaaegne riigikantsler (1821–1848).

Metternich pärines Vestfaali katoliiklikust perest. Ta tegi 18. sajandi lõpul diplomaatilist karjääri ning resideeris 1801 Dresdenis (Saksimaa pealinnas), 1803 juba Berliinis. 1806, kui Saksa-Rooma riik kadus, asus Metternich tööle aga Austria keisri alluvana. 1808 määrati ta Austria välisministriks.

Metternich sai Austria poliitika peamiseks suunajaks 1809. aastal, pärast seda, kui riik oli Napoleon I-lt rängalt lüüa saanud. Metternich suutis prantslaste keisri lepitada, aidates temaga naita Austria keisri Franz I tütre Marie Luise. Järgnevatel aastatel sai ta tuntuks oma ettevaatliku poliitikaga, mis tagas Austriale suhtelise rahu ja stabiilsuse. 1813. aastal liitus ta viimaks Napoleoni-vastase koalitsiooniga, kui läbirääkimised rahulepingu osas olid läbi kukkunud. 1815. aastal saavutas Metternich Viini kongressi kokkukutsumise, misjärel Austriast sai mõneks ajaks Euroopa diplomaatiliselt mõjukaim riik. Ka Euroopa kongressi-järgset ülesehitust ning riikidevahelisi liitudesüsteeme peeti väga suures osas just Metternichi teeneks, mistõttu on Euroopat aastatel 1815–1848 nimetatud ka Metternichi süsteemi Euroopaks.

25. märtsil 1821 sai Metternich Austria riigikantsleriks, mis tähendas tema kui Austria mõjukaima mehe positsiooni lõplikku kinnistumist. Kui keiser Franz I suri, sai võimule tema poeg Ferdinand I, kes oli vaimselt piiratud ja kannatas vesipealisuse all, mistõttu Metternichi tähtsus tõusis veelgi. Siiski hakkasid tema positsiooni õõnestama mitmed kadedad Habsburgide koja liikmed, kellest osa pooldasid liberaalsemat poliitikat, teised ei soovinud aga lihtsalt tema mõjuvõimu liigset kasvu. Seetõttu ei olnud Metternichil oma poliitika ajamine sugugi lihtne ning kui midagi ebaõnnestus, süüdistati selles vaid teda. Nii tekkis Metternichi suhtes üha suurem rahulolematus, mis kulmineerus 1848. aasta Märtsirevolutsiooni ajal, mil ta pidi riigikantsleri kohast loobuma ning Inglismaale põgenema. 1851. aastal tuli ta Viini tagasi ning oli keiser Franz Josephile mõjukas nõuandja kuni oma surmani 1859. aastal.
Biłgoraj

**Biłgoraj** on linn Poola kaguosas  Lublini vojevoodkonnas, Biłgoraj maakonna halduskeskus. Linn asub Lublinist umbes 80 km lõunas.

Biłgoraj sai linnaõigused 1578. aastal.

1921. aastal moodustasid juudid 66% Biłgoraj elanikest ja 1931. aastal 60%.

## Viited

## Välislingid

* http://www.bilgoraj.pl
* http://www.bilgoraj.lbl.pl
* http://www.bilgoraj.com.pl
Maailma lõunapoolseim linn

**Maailma lõunapoolseima linna** staatusele pretendeerib mitu asulat. ÜRO inimasustuse klassifitseerimise kriteeriumide järgi loetakse linnaks asulat, kus elab üle 50 000 elaniku. 

Maailma lõunapoolseim mandrilinn (123 403 elanikuga linn) on Punta Arenas Tšiilis. 

Maailma lõunapoolseim linn on Ushuaia, Argentina linn Tulemaa lõunarannikul, kus elab 82 615 elanikku.

Teisel pool Beagle'i väina Navarino saare põhjarannikul paikneb Ushuaiast pisut lõunapoolsem Tšiili asula Puerto Williams, kus elab 1868 inimest ja mida Tšiilis loetakse linnaks. 

## Vaata ka
*Maailma põhjapoolseim linn 

## Viited
Velika Morava

**Velika Morava** (serbia keeles *Велика Морава*, ka *Морава*) on jõgi Euroopas Serbias, Doonau jõe parempoolne lisajõgi. 

Velika Morava algab Zapadna Morava ja Južna Morava jõe ühinemisel Kruševaci linnast 15 kilomeetri kaugusel, voolab laias orus põhja ja suubub paremalt Doonausse.

Jõe pikkus on 185 km, valgala pindala 38 207 km&sup2;.

Velika Morava ääres asuvad Ćuprija, Lapovo ja Jagodina.

## Viited

## Välislingid
Renno Rumm

**Renno Rumm** (17. märts 1973 – 17. märts 2006) oli eesti kurjategija.

16. märtsil 2006 kell 8.42 tappis ta Tallinnas Ehitajate teel tulirelvaga 33-aastase naise ja põgenes.

Järgmise päeva hommikul sai politsei vihje Rummi asukohast Tallinna–Tartu maanteel ning asus teda jälitama. Tartumaal Tiksoja kandis peatas Rumm oma auto, väljus ja suundus metsa poole, kus kõlas lask ja politseinikud leidsid tema surnukeha.

## Viited
Sampo

**Sampo** on soome mütoloogias väärtuslik õnnetoov ese. Elias Lönnroti tõlgenduse järgi eeposes "Kalevala" oli Sampo sepp Ilmarise poolt Põhjala emandale Louhile pruudilunaks taotud "kirjukaaneline" imeveski, mis jahvatas eimillestki jahu, soola ja raha.

Väinämöinen sõitis laevaga Põhjalasse ja varastas Sampo tagasi. Kui laev olid tagasiteel, lendas Louhi neile kotkana järele ja katsus Sampot röövida. Kokkupõrkes sai Louhi surmavalt haavata, ent Sampo kukkus merre ja jahvatab seal soola edasi.

Erinevad uurijad ja ilukirjanduslikud tõlgendajad on Sampos näinud ka maailmapuud või -telge, ilmasamba ja käsikivi metafoorset ühendust, samuti aardekirstu, tootemisammast, rahavermimismasinat ja algelist kellavärki.

Kosmiline veski on tuntud ka skandinaavia mütoloogias.

## Kirjandus
#### Eesti keeles
*Lennart Meri, "Pikk teekond Sampo juurde" – Keel ja Kirjandus 1973, nr. 8, lk. 475–479
* Matti Kuusi, "Sampo seletusi". Soomekeelsest käsikirjast tõlkinud Heldur Niit – Keel ja Kirjandus 1984, nr. 8, lk. 493–496 
#### Muudes keeltes
*Eemil Nestor Setälä "Sammon Arvoitus" Helsingi: Otava Publishing, 1932
*Uno Harva "Sammon Ryöstö" Helsingi: Werner Söderström Osakeyhtiö, 1943
*Matti Kuusi "Sampo-eepos" Helsingi: Suomalais-ugrilainen seura, 1949
*Juha Pentikäinen "Kalevala Mythology" Bloomington: Indiana University Press, 1989
Ordinaat

**Ordinaat** ehk **y-koordinaat** on teine punkti koordinaatidest ühe-, kahe- või kolmemõõtmelises Descartesi ristkoordinaadistikus või üldse ühe-, kahe- või kolmemõõtmelises afiinses Descartesi koordinaadistikus.

Ordinaadi tähis on *y*. 

## Kahemõõtmeline Descartesi ristkoordinaadistik
Kõige tavalisemal juhul räägitakse ordinaadist Descartesi ristkoordinaatide puhul tasandil.

Sel juhul defineeritakse ordinaat abstsisstelje ehk x-telje (tavaliselt esitatud horisontaalsena) ja ordinaattelje ehk y-telje (tavaliselt esitatud vertikaalsena) abil. Igal ordinaattelje punktil on reaalarvuline koordinaat ühemõõtmelises koordinaadistikus. Tasandi iga punkti *A* läbib parajasti üks sirge, mis ristub ordinaatteljega. Olgu see ristumispunkt punkti *A* puhul *B*.   Siis punkti *A* ordinaadiks nimetatakse punkti *B* abstsissi ordinaatteljel. 

Tasandi punkti ordinaati defineeritakse ka kauguse kaudu abstsissteljest. Kui punkt asub I või IV veerandis, siis punkti ordinaat võrdub punkti kaugusega  abstsissteljest. Kui punkt asub II või III veerandis, siis punkti ordinaat võrdub punkti ja abstsisstelje vahelise kauguse vastandarvuga.    

### Funktsioonide graafikud
Reaalmuutuja funktsiooni graafikul vastab punkti abstsiss tavaliselt funktsiooni väärtusele.

## Vaata ka
*Ordinaattelg
*Abstsiss
*Aplikaat
Strobe Talbott

**Nelson Strobridge Talbott III** (sündinud 25. aprillil 1946 Daytonis) on USA diplomaat ja politoloog. 

Aastatel 1993–2000 oli ta aseriigisekretär, vastutades Venemaad ja teisi endise Nõukogude Liidu riike puudutava USA välispoliitika kujundamise eest.

2000. aastal pälvis ta Eesti Vabariigi Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi.

## Teosed
*"Vene sild: mälestused presidendi välispoliitikast", autori eessõnaga eestikeelsele väljaandele (Tallinn: Tänapäev 2004) ISBN 9985-62-176-X
* Michael R. Beschloss ja Strobe Talbott, "Kõige kõrgemal tasandil: külma sõja lõpu telgitagused" (*At the highest levels: the inside story of the end of the cold war*), II osa (esikaanel ka: Esimest korda Bushi ja Gorbatšovi, Bakeri ja Ševardnadze vahelised salateated ja telefonikõned, kohtumised suletud uste taga Kremlis, Valges Majas, Pentagonis). Inglise keelest tõlkinud Marja Liidja. Ersen, Tallinn 2014, 318 lk; ISBN 9789949255115
Terasuurus

**Terasuurus** on purdosakese keskmine läbimõõt.

Vastavalt terasuurusele nimetatakse purdosakesi rahnudeks, veeristeks, kruusaks, liivaks, aleuriidiks ja saviks. Püroklastilisi osakesi nimetatakse vulkaanilisteks pommideks ja plokkideks, lapillideks ning vulkaaniliseks tuhaks.

Esimeses tabelis on esitatud purdosakeste terasuurusel põhinev purdsetete klassifikatsioon ning teises tabelis püroklastide terasuurusel põhinev tefra klassifikatsiooni. Need klassifikatsioonid põhinevad Uddeni-Wentworthi skaalal.

## Vaata ka
*Fii–skaala
*Uddeni-Wentworthi skaala

## Viited
Henry Kissinger

**Henry Alfred Kissinger** (sündinud **Heinz Alfred Kissinger**; 27. mai 1923 Fürth, Saksamaa – 29. november 2023 Kent, Connecticut, USA) oli Saksamaa juudi päritolu Ameerika Ühendriikide diplomaat ja poliitik, Nobeli rahuauhinna laureaat (1973). 

Aastatel 1973–1977 oli ta Ameerika Ühendriikide riigisekretär. Pooldas pingelõdvendust (*détente*) Nõukogude Liiduga, samas mängis ka juhtrolli suhete taastamisel Hiina RV-ga ja USA-Hiina strateegilise partnerluse arendamisel (mis tugines mõlema ühisele huvile piirata NSV Liidu mõju maailmas).

1994. aastal ilmus tema raamat "Diplomaatia", ulatuslik ülevaade diplomaatia ajaloost. Kissinger lähtus rahvusvaheliste suhete realistlikust koolkonnast, keskendudes mõistete "riiklik huvi" ja "reaalpoliitika" arengule. Raamat on saanud selle valdkonna tüvitekstiks.

Kissinger oli pool sajandit USA kõige mõjukam välispoliitik. Suurte riikide regionaalpoliitika vaate esindajana jagas ta maailma tugevamate mõjusfäärideks.

Davosi majandusfoorumil 24. mail 2022 soovitas ta sõja lõpetamise ettekäändel loobuda Ukrainal osast oma territooriumist.

## Tunnustus
* 1973 – Nobeli rahuauhind
*1987 – Karl Suure auhind
*2016 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Viited

## Kirjandus
* "Diplomaatia" (Tallinn: Varrak 2000) ISBN 9985-3-0256-7
* "Maailmakord" (Tallinn: Varrak 2017) ISBN 9789985339374
* 

## Välislingid
* 
* 
*
Abstsiss

**Abstsiss** ehk **x-koordinaat** on esimene punkti koordinaatidest ühe-, kahe- või kolmemõõtmelises Cartesiuse  ristkoordinaadistikus või üldse ühe-, kahe- või kolmemõõtmelises afiinses Cartesiuse  koordinaadistikus. Vastavat koordinaattelge nimetatakse **abstsissteljeks** ehk **''x''-teljeks**.

Abstsissi tähis on *x*. 

## Kahemõõtmeline Cartesiuse ristkoordinaadistik

Kõige tavalisemal juhul räägitakse abstsissist Cartesiuse ristkoordinaatide puhul tasandil.

Sel juhul defineeritakse abstsiss abstsisstelje ehk x-telje (tavaliselt esitatud horisontaalsena) ja ordinaattelje ehk y-telje (tavaliselt esitatud vertikaalsena) abil. Igal abstsisstelje punktil on reaalarvuline koordinaat ühemõõtmelises koordinaadistikus. Tasandi iga punkti *A* läbib parajasti üks sirge, mis ristub abstsissteljega. Olgu see ristumispunkt punkti *A* puhul *B*.   Siis punkti *A* abstsissiks nimetatakse punkti *B* abstsissi abstsissteljel. 

Tasandi punkti abstsissi defineeritakse ka kauguse kaudu ordinaatteljest. Kui punkt asub I või II veerandis, siis punkti abstsiss võrdub punkti kaugusega  ordinaatteljest. Kui punkt asub III või IV veerandis, siis punkti abstsiss võrdub punkti ja ordinaattelje vahelise kauguse vastandarvuga.  

Kui näiteks punkti koordinaadid on (6, 3), siis punkti abstsiss on 6.   

### Funktsioonide graafikud
Reaalmuutuja funktsiooni graafikul vastab punkti abstsiss tavaliselt funktsiooni argumendile.

## Ajalugu
Termini võttis kasutusele itaalia matemaatik  Stefano degli Angeli. Praeguses tähenduses kasutas seda esimesena arvatavasti Gottfried Wilhelm Leibniz. 

## Vaata ka
* Teljestik
* Ordinaat
* Aplikaat
Advokaat

**Advokaat** (ladina keelest *advocatus* 

## Välislingid
* Vaata, kes advokaatidest sai kõige rohkem tulu!, Delfi, 22. juuli 2011
Lõuna-Saksamaa

**Lõuna-Saksamaa** on kindlalt piiritlemata piirkond Saksamaa lõunaosas. Reeglina loetakse Lõuna-Saksamaaks Baierit, Baden-Württembergi ja Hesseni lõunaosa Mainist lõunas, kuid mõnikord isegi Pfalzi ja Saarimaad.

Saarimaa, Rheinland-Pfalz, Baden-Württemberg ja Hesseni lõunaosa on Edela-Saksamaa.

Baierimaa ja Baden-Württemberg on rahvaarvult Saksamaa teine ja kolmas liidumaa, nende kogurahvaarv on ligi 24 miljonit. Koos Rheinland-Pfalzi ja Saarimaaga on Lõuna-Saksamaa rahvaarv ligi 29 miljonit.

Lõuna-Saksamaale on omased ülemsaksa – alemanni, baieri ja frangi – murded.

Lõuna-Saksamaa suurim linn on ligikaudu 1,35 miljoni elanikuga München, sellele järgneb 600 000 elanikuga Stuttgart. Teised piirkonna suurimad linnad on Nürnberg, Mannheim, Karlsruhe, Augsburg ja Freiburg.

Lõuna-Saksamaale on iseloomulik katoliiklus – 2016. aasta andmetel on Baierimaa elanikest 58,6% katoliiklased ja 23,4% protestandid, Baden-Württembergi elanikest 40,6% katoliiklased ja 37,6% protestandid, Rheinland-Pfalzi elanikest 42,4% katoliiklased ja 34,8% protestandid ning Saarimaa elanikest 68,1% katoliiklased ja 22,3% protestandid; võrreldes protestantliku Põhja-Saksamaaga. Samas on Baieri põhjaosa (Frangimaa) ja Baden-Württembergis endise Württembergi kuningriigi osa luterlik.

Poliitiliselt on Saksamaa lõunaosa tunduvalt konservatiivsem – kõikidel Liidupäeva valimistel alates 1949. aastast on Baierimaa ja Baden-Württemberg hääletanud vastavalt CSU ja CDU poolt; samuti Rheinland-Pfalz (välja arvatud 1998. aasta, kui võitis SPD). Samas on Saarimaa hääletanud SPD poolt 1972. ja 1980. aasta valimistel, ja kõikidel ajavahemikus 1987–2005 toimunud Liidupäeva valimistel.

Majanduslikult on Lõuna-Saksamaa majandus tugevaim – Baden-Württembergis ja Baierimaal on tugev tööstus, peamiselt auto- (Stuttgartds Daimler ja Porsche, Münchenis BMW ja Ingolstadtis Audi) ja masinatööstus. Ka Saksamaa prestiižseimad ülikoolid asuvad riigi lõunaosas (Heidelberg, München, Tübingen, Würzburg, Freiburg, Erlangen ja Stuttgart). Töötuse tase on alati madalaim just Lõuna-Saksamaal - Baieris, Baden-Württembergis, Rheinland-Pfalzis ja Hessenis on see tavaliselt alati alla riikliku keskmise.

Enne Teist maailmasõda oli Lõuna-Saksamaa valdavalt agraarsem, Saksamaa peamine tööstus paiknes riigi põhjaosas: Berliinis, Saksimaal, Tüüringis ja Ruhri linnastus, ning Põhja-Saksamaa sadamalinnades, näiteks Hamburgis ja Bremenis. Seetõttu ei pommitanudki liitlasväed Lõuna-Saksamaad nii palju kui põhjaosa, kus linnad olid praktiliselt varemetes. Ka kommunismiohu tõttu – Ida-Saksamaal moodustati Saksa Demokraatlik Vabariik – kasvas Lõuna-Saksamaa majandus (eriti tööstus) pärast teist maailmasõda kiiresti. Enne sõda tegutses Siemens Berliinis, kuid 1949.–1954. aastal koliti ümber Münchenisse. Ka Audi eelkäija Auto Union tegutses enne sõda Chemnitzis, kuid 1949. aastal koliti Ingolstadti.

## Viited
Jean-François Millet

**Jean François Millet** (4. oktoober 1814 Glucy, Normandia – 20. jaanuar 1875 Barbizon, Seine-et-Marne'i departemang) oli prantsuse maalikunstnik. Prantsuse realismi esindajaid.

Jean-François Millet sündis talupoja peres ja pidas end surmani talupojaks. Ta õppis maalikunsti Cherbourgis ja alates 1837 Pariisis. Aastal 1840 loobus ta õpingutest ja hakkas tööle kunstnikuna, sattudes Honoré Daumier' mõju alla. 1841 ta abiellus, 1844 jäi leseks.

Aastal 1849 kolis ta Barbizoni, kus elas surmani, maalides eeskätt talupoegi, elu lõpupoole ka maastikke. Stiililt oli ta realist, kuid mõjutas tugevasti impressioniste.

Millet ei maalinud kunagi natuurist. Jalutuskäikudel tegi ta ainult visandeid, koju jõudes maalis seda, mis talle meelde oli jäänud. Ta korjas vaid lilli, et neid paremini joonistada.

Jean François Millet töötas ka koos Vincent van Goghiga, ent nende sõprus katkes lahkhelide tõttu.

Millet' majamuuseum on Normandias La Hague'is.

## Looming

*"Külvaja" (1850)
*"Viljapeade korjajad" (1857)
*"Õhtupalve"
*"Kaevajad"

## Välislingid

*Looming ja biograafia (*inglise keeles*)
Fortune Fools

**"Fortune Fools"** on *[[garage rock]]*i ansambli Les Diamants debüütalbum, mis ilmus 29. detsembril 2005. Plaadi andis välja Šveitsi päritolu plaadifirma Roy Strider Records. Kõikide lugude autor, arranžeerija ja esitaja on Les Diamants.

Plaat on salvestatud, miksitud ja monteeritud 2.–4. novembril 2005 Tartus Forwards Stuudios.

## Lood
#"Gimme All Your Diamonds"
#"Boob"
#"Hello Mr Spencer"
#"NY"
#"Beat With Beat"
#"New Favorite Song"
#"Ugly Machines Revenge Upon Beau Monde"
#"Smash Hit 2001"
#"Raw Blues"
#"High Pressure"

## Esitajad
* Hannele Turu – vokaal
* Mart Niineste – kitarr
* Sven Oeselg – bass
* Oliver Koit – trummid
* Alari Piispea (Päss) – klahvpillid (lisamuusik)
* Lauri Liivak – helirežissöör
* Hendrik Luuk – helimontaaž
* Lotte Jürjendal – kaanejoonistused
* Martin Rästa (Mammut) – kujundus

## Välislingid
*
Õudusulme

**Õudusulme** ehk **õudusžanr** ehk **õudusfiktsioon** (inglise keeles *horror*, *horror fiction*) on ulme alamžanr.

Nagu ulme üldse, käsitleb ka õudusulme maailma sellisena, nagu see tavapäraste arusaamade järgi ei ole. Erinevalt teadusulmest ja imeulmest pole õudusulme eesmärk ulmelist maailma teaduslikult seletada ega seda romantiliselt või müstiliselt põhistada, vaid pigem rõhutakse meie suutmatusele maailma põhistuseni või selle seletusteni jõuda ning esitatakse inimest üleloomulike, õudust tekitavate ja kurjade jõudude meelevallas olevana.

Klassikaline õudusulme võte on siduda inimesele tavapärane reaalsus üleloomulike dimensioonidega, mille kaudu puutuvad inimesse kõikvõimalikud õudusolendid ja -nähtused (vaimud, hinged, vampiirid, iseseisvalt eksisteerivad inimkeha osad, zombid, libahundid, pimeduse jõud ja kurjus — inimese sisemine kurjus, looduse kurjus, saatuse kurjus jne).

Õudusulmelised kirjandusteosed on tihti kirjutatud skeptiku või neutraalse kõrvaltvaataja perspektiivist, millega püütakse teose ulmelise sisu käsitlemist alustada üldiselt aktsepteeritavalt positsioonilt, ning alles hiljem, teose käigus sundida lugejat tasapisi loobuma oma üldtunnustatud mõistlikest arusaamadest ja põhjendustest üleloomulike põhjenduste kasuks.

Õuduskirjandust on tugevalt mõjutanud E. T. A. Hoffmann, Ann Radcliffe, Horace Walpole, Mary Wollstonecraft Shelley, John William Polidori, Bram Stoker, Edgar Allan Poe, H. P. Lovecraft, Stephen King.

Õuduskirjandusele ja -filmidele on mõnikord üsna sarnased hirmukirjandus ja -filmid. Teoste jagamine nende kahe žanri vahel ei käi selle järgi, millist emotsiooni nad tekitavad, vaid kas nad on ulmelised või ei. Piltlikult öeldes, kui romaani peategelane võitleb kurjade inimrobotitega kosmosest, siis kuulub see õuduskirjanduse alla, aga kui enam-vähem samasuguses teoses käib võitlus sadistlike kurjategijatega, siis hirmukirjanduse alla.

## Vaata ka
*Fiktsioon

## Kirjandus
*Andrus Org. Õudusfiktsiooni narratiivsed tehnikad (pdf). – *[[Keel ja kirjandus]]*, 2008, nr 6, lk 421–440.
*Märt Väljataga. Luule- ja pärislugude eristus teoorias ja praktikas. I-III. (Fiktsionaalsusest kirjanduses.) Keel ja Kirjandus 2009, nr. 6, lk 401–411; 7, lk 505–526;  11, lk 818–829.  I osa http://keeljakirjandus.eki.ee/401-410.pdf; II osa http://keeljakirjandus.eki.ee/505-525.pdf; III osa http://keeljakirjandus.eki.ee/818-829.pdf
Mehhatroonika

**Mehhatroonika** (sõnadest **mehha**anika ja elek**troonika**) on mehaanika, elektroonika ja informaatika sünergeetilisel koostoimel põhinev rakendusteadus.

Algselt ühendas mehhatroonika mehaanikat (eriti elektromehaanikat ja peenmehaanikat) ning elektroonikat. Aja jooksul on aga mehhatroonika hõlvanud lisaks arvutisüsteemid, mikrosüsteemid ja telekommunikatsiooni. Mikro- ja nanoelektroonika võimaldavad viia juhtimistehnika komponenditasemele ja niiviisi luua kompaktseid sõlmi, mis on suutelised ise analüüsima mõõtetulemusi ja samuti toimima süsteemi teistest osadest  tuleva info alusel.

Mehhatroonika eesmärk on tehniliste süsteemide funktsionaalsete võimaluste täiustamine ja uutel põhimõtetel töötavate seadmete loomine, kasutades süsteemidesse sisseehitatava tehisintellekti põhimõtteid, nutikaid andureid, täitureid, programmeeritavat elektroonikat ning tänapäeva info- ja kommunikatsioonitehnoloogia võimalusi.

Esimest korda mainis mehhatroonikat Jaapani ettevõtte Yaskawa Denki vaneminsener Tetsuro Mori aastal 1969. Rakendusteadusalaks kujunes mehhatroonika 1980. aastail seoses tööstusrobotite servoajamite väljatöötamisega.

## Mehhatroonikaharidus Eestis
* Eesti Maaülikool – rakenduskõrgharidusõpe (tehnotroonika)
* Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus – kutsekeskharidusõpe 
* Tallinna Polütehnikum – kutsekeskharidusõpe, kutseõpe gümnaasiumi baasil
* Tallinna Tehnikaülikool, mehhatroonikainstituut – kõrgharidusõpe 
* Tallinna Tööstushariduskeskus – kutsekeskharidusõpe, kutseõpe gümnaasiumihariduse baasil
* Tartu Rakenduslik Kolledž – kutsekeskharidusõpe
* Võrumaa Kutsehariduskeskus – kutsekeskharidusõpe, kutseõpe gümnaasiumihariduse baasil

## Vaata ka
*Animatroonika

## Viited

## Välislingid
* Eduard Brindfeldt, Virgo Rottenberg, Urmo Lepiksoo. Mehatroonika komponendid. 2014
*Mehhatroonika ühisosad teiste valdkondadega
Kaaliumpäevakivi

**Kaaliumpäevakivid** ehk **K-päevakivid** on leelispäevakivide hulka kuuluvad kaaliumirikkad kivimit moodustavad mineraalid. 

Ideaalse kaaliumpäevakivi keemiline valem on K[AlSi3O8]. Osa kaaliumist on küll peaaegu alati asendunud naatriumiga, kuid kaaliumpäevakivis on kaaliumi alati rohkem kui naatriumi.

Kaaliumpäevakivide hulka kuuluvad näiteks sanidiin, ortoklass, mikrokliin ja adulaar.

K-päevakivi on tüüpiline graniidi koostismineraal.
Fumarool

**Fumarool** on vulkaanilisi gaase ja veeauru eraldav avaus maapinnas.

Fumaroolid paiknevad sageli vulkaanide jalamil, olles nn fumaroolse staadiumi ehk hääbuva vulkanismi ilminguks. Fumaroolid esinevad sageli rühmadena, moodustades fumaroolivälja.

Fumaroolides tekivad gaasid siis, kui maa all suure rõhu all ülekuumenenud vesi jõuab maapinnale, kus tema rõhk langeb atmosfäärirõhu tasemele. Selle tulemesena muutub vesi otsekohe auruks. Tekkivad gaasid sisaldavad tavaliselt suures koguses süsinikdioksiidi, vääveldioksiidi, vesinikkloriidhapet ja vesiniksulfiidi.

Väävlirikkaid fumaroole nimetatakse solfataarideks, booririkkaid fumaroole aga soffionideks.

Fumaroolid võivad esineda nii väikeste pragudena kui pikkade lõhedena. Nad võivad moodustada kaootiliselt paiknevate fumaroolidega fumaroolivälju, nad võivad esineda laavavoolude pinnal ja lõõmpilvega kaasneva püroklastilise voolu paksudes lademetes. Fumarool võib avaneda veekogu põhja ja seda võidakse nimetada kuumaveeallikaks. Pinnavee vaatekohast võibki fumarooli nimetada kuumaveeallikaks, milles kogu vesi aurub maapinnale jõudmise hetkel.

Yellowstone'i rahvuspargis on umbes 4000 fumarooli.

## Viited
Solfataar

**Solfataar** ehk **väävliallikas** on väävlirikkaid gaase eraldav fumarool.

Nimetus "solfataar" viitab Napoli lähedal asuvale Solfatara vulkaanile, mis tegutses viimati 1198. aastal.

Solfatara vulkaani ja selle fumaroolide ümber sadestunud väävlikogumeid kirjeldas esimesena Plinius Vanem.

Lääne-India vulkaanilistel saartel nimetatakse solfataare **soufrière'ks**. Sama nime kannavad selles piirkonnas ka mitu vulkaani ja asulat.

Solfataarigaaside peamiseks koostisosaks ei ole väävliühendid, vaid sarnaselt teiste fumaroolidega veeaur. Muud levinud gaasid on süsinikdioksiid (CO2), divesiniksulfiid ehk väävelvesinik (H2S), vesinik (H2), süsinikmonooksiid (CO), vääveldioksiid (SO2), metaan (CH4), vesinikkloriid (HCl) ja vesinikfluoriid (HF). Solfataari peamiseks väävlirikkaks komponendiks on väävelvesinik. Kuna praktiliselt kõik fumaroolid eraldavad väävliühendeid, siis ei moodusta solfataarid selgelt eristuvat rühma. Enamasti on solfataaride ümbrusse sadenenud väävlit, sest väävelvesinik oksüdeerub õhuhapnikuga kokku puutudes veeks ja väävliks.

Solfataarid tekivad peamiselt plahvatusliku pursketüübiga vulkaanide nõlvadele, sest selliste vulkaanide magma gaasisisaldus on suurem kui valdavalt basaltse koostisega magmat purskaval vulkaanil.

## Viited

## Välislingid
Rahn

**Rahn** on kivi, mille läbimõõt ületab 512 mm. 

Eestis on varem kasutatud ka purdsetete klassifikatsiooni, mille järgi nimetatakse rahnudeks kive, mille läbimõõt on suurem kui 1000 mm ehk 1 m. Enam kui 10-meetrise läbimõõduga kive nimetatakse selle klassifikatsiooni järgi hiidrahnudeks.

Rahne, mis on algsest asukohast liustike poolt eemale transporditud, nimetatakse rändrahnudeks.

## Vaata ka
*Terasuurus

## Viited
Kinaver

**Kinaver**, värvipigmendina ka **tsinnoober** on punakat värvi sulfiidne mineraal, mida kasutatakse ka pigmendina maalikunstis.

Kinaveri keemiline valem on HgS (elavhõbesulfiid).

Kinaver kristalliseerub trigonaalse  süngoonia kristallidena. Kristallid on prismalised või nõeljad. Esineb enamasti teraliste agregaatidena. Erikaal on 8...8,2. Kõvadus Mohsi astmikul on 2...2,5.

Kinaver on peamine elavhõbeda maak. Esineb settekivimeis lõhetäitena ning vulkaanilistes piirkondades fumaroolide ümbruses. Moodustab kooslusi püriidi, stibniidi ning realgaariga; lõhedes ka kvartsi, kaltsedoni, kaltsiidi ning barüüdiga.

Kinaveri suurimad leiukohad asuvad Hispaanias.

## Pigmendina

Pigmendina on kinaveri kasutatud juba alates antiikajast. Varasematel aegadel jahvatati värvi tootmiseks looduslikku mineraali, tänapäeval toodetakse maalimistarvete jaoks sünteetilist kinaveri.

### Omadused
Pigment on nõrgalt mürgine ja mitte eriti valguskindel. Seda on heledamates ja tumedamates toonides, tumedamate kinaveride maalimisomadused on paremad. Kattevõime hea, kuivab aeglaselt. Sobib enamiku värvidega, erandiks on pliid sisaldavad pigmendid, nagu pliivalge.

### Kasutamine
Kinaveri kasutatakse õlivärvides, munatemperas ja akvarellvärvides. Mürgisuse tõttu asendatakse ta enamikul juhtudel oranžika kaadmiumpunasega.

## Vaata ka
* Kinaverpunane

## Viited
Poolsaar

**Poolsaareks** nimetatakse tavaliselt piklikku ja suuremalt jaolt veega ümbritsetud ning kaugele veekokku ulatuvat maismaaosa, mis võib eraldada meresid või lahtesid, või ulatub niisama veekokku.

Poolsaar on üldiselt kolmest küljest veega ümbritsetud ning tüüpilisel juhtumil ühendab teda ülejäänud maismaaga kitsas maakael.
Poolsaare tipus või tippudes asuvad tavaliselt neemed.

Poolsaare defineerimine ning määratlemine on keeruline ning poolsaare piirid on reeglina kokkuleppelised.

Maailma suurim poolsaar on Araabia poolsaar.

## Vaata ka
*neem
*maasäär
*Eesti poolsaarte loend
*maailma poolsaarte loend

## Välislingid
Paroksüsm (geoloogia)

**Paroksüsm** on geoloogias kiire ja väga võimas looduslike jõudude avaldumine.

Paroksüsmiks on näiteks võimsad maavärinad, mis muudavad oluliselt pinnamoodi või plahvatuslikud vulkaanipursked. Vulkaanipurske paroksüsmaalseks faasiks ehk kulminatsiooniks on maksimaalse võimsuse avaldumine, mis võib tuua kaasa näiteks kaldeera tekke.
Paroksüsm

"**Paroksüsm**" on mitmetähenduslik sõna. 

***[[Paroksüsm (meditsiin)|Paroksüsm]]iks** nimetatakse meditsiinis ägedat haigushoogu. 
***[[Paroksüsm (geoloogia)|Paroksüsm]]iks** nimetatakse geoloogias kiiret ja väga võimsat looduslike jõudude avaldumist.
Heinävesi vald

**Heinävesi** on vald Soomes Põhja-Karjala maakonnas. Asub Kermajärvi kaldal. Heinävesi keskus on Heinävesi (Heinävesi kirikuküla).

Läänide kaotamiseni kuulus Ida-Soome lääni.


Heinävesi2.jpg|Heinävesi kirik
Varistaipaleen kanava.jpg|Varistaipale kanal
Heinävesi-map.jpg|Heinävesi vald


New Valamo Monastery main church.jpg|Uus-Valamo mungakloostri peakirik
Lintula Convent 1.jpg|Lintula nunnakloostri peakirik
Lake Kermajärvi Heinävesi.JPG|Kermajärvi


## Viited

## Välislingid

* Heinävesi valla koduleht (*soome, inglise, rootsi, saksa ja ungari keeles*)
Kõrgessaare valla lipp

**Kõrgessaare valla lipp** on Hiiu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõrgessaare valla lipp.

Lipp kinnitati 21. juunil 1994 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui Kõrgessaare vald ühines Kärdla linnaga. Uue valla nimeks sai Hiiu vald ning kasutusele võeti Hiiu valla lipp.

## Lipu kirjeldus
Lipukangas on lainejoonega jagatud kolmeks võrdseks osaks. Ülemine ja alumine osa on sinised, keskmine osa valge.

Lipu kõrguse ja laiuse suhe on 11:17 ning normaalsuurus 1100x1700 mm.

## Lipu kasutamise kord
#Vallalippu võib heisata pidulikel sündmustel, vallapäevadel, valla asutuste aastapäevadel.
#Vallalipu nõuetekohase heiskamise või kasutamise eest vastutab vallasekretär, kes korraldab lipuheiskamist või kasutamist.

## Vaata ka
*Kõrgessaare valla vapp
*Hiiu valla lipp
*Hiiu maakond

## Välislingid
* Kõrgessaare valla sümboolika
Heinävesi

**Heinävesi** (soome keeles ka *Heinäveden kirkonkylä*, *Hasumäki*, *Kirkonkylä*) on asula Soomes Põhja-Karjala maakonnas, Heinävesi valla keskus. Seal elab umbes 1200 inimest.
Leetumine

**Leetumine** on mullateke, mille puhul orgaanilise aine lagunemisel tekkivate hapete mõjul laguneb mulla mineraalosa lahustuvateks ühenditeks, mis mullas liikuvate vete toimel mullast ära uhutakse ja mille läbi mulla keemiline viljakus langeb.

## Vaata ka
*Leetmuld
*Leostumine
Gleistumine

**Gleistumine** on pidevalt liigniiskes ja hapnikuvaeses muldkeskkonnas toimuv protsess, mille käigus anaeroobsed mikroorganismid võtavad endale orgaanilise aine lagundamiseks vajaliku hapniku taandumisvõimelistest mineraalühenditest, peamiselt raud(III)oksiidist, mis taandub raud(II)oksiidiks. Sellel viisil moodustunud ferroühendid reageerivad mulla alumosilikaatidega ning tekivad sinakad või rohekad gleimineraalid (peamiselt sekundaarsed ferroalumosilikaadid).

Kui gleistumine toimub pealmistes mullakihtides, siis nimetatakse seda pinnagleistumiseks;  ülaveetingimustes see on ülagleistumine ning mulla alumistes kihtides toimub põhjavette sattunud orgaanilise aine osalusel süvagleistumine.

Pideva gleistumise juhul tekib mullas sinakas või rohekas gleihorisont (G), kui gleistumine toimub ajutiselt või perioodiliselt, siis tekivad mullahorisontidesse sinakad ja rohekad plekid, laigud ja sooned. Sellisel juhul on horisondi tähis g, mis võib olla kombineeritud horisonti sümboliseerivate teiste tähistega, nt. Ewg, BtG, Cg, CG.

Gleistumise tagajärjel tekkivad gleistunud ja gleimullad.

## Viited
Hanloni habemenuga

**Hanloni habemenuga** on mõttetera, mis kõlab järgmiselt:

::*Ära kunagi pane pahatahtlikkuse arvele seda, millele rumalus on piisavaks seletuseks.*

Mõttetera päritolu on teadmata. Ühe versiooni kohaselt pärineb see ulmekirjanik Robert A. Heinleinilt, kelle 1941. aasta novellis "Logic of Empire" esineb sarnane lause. Seetõttu on väidetud, et Hanloni habemenuga on moonutus "Heinleini habemenoast".

## Vaata ka
* Murphy seadus
* Ockhami habemenuga
Libatse

**Libatse** on küla Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas. Ta asub Tallinna–Pärnu–Ikla maantee ääres ning jääb 6 km Pärnu-Jaagupist Tallinna poole.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halinga valda.

1830. aastal asutati Kaelase ja Roodi mõisale kuulunud talumaadest Libatse mõis (*Wildenau*). Nõukogude ajal oli Libatse Edasi kolhoosi keskus.

2016. aasta 11. novembri seisuga elab külas 361 inimest. Külas on Libatse raamatukogu ja avalik internetipunkt. 2020. aastani tegutses Libatse Lasteaed-Algkool. Suurim tööandja on Boardic Eesti, mis tegeleb vineeri töötlemisega.

## Konkurss "Kaunim kodu"

Aastatel 1994–2008 korraldati Halinga vallas konkurss "Kaunim kodu". Konkurss toimus järgmistes kategooriates: eramud, ühismajad ning hooneterühmad ja üksikhooned (kultuuri-, haridus- ja teenindusasutused, tööstus- ja tootmishooned, põllumajanduskeskused, tootmistalud, suvemajad, turismitalud jne). 

Libatse külast on saadud auhinnalised kohad elamute kategoorias:
*1995 – Mart Põder II koht ja Raivo Lensment III koht
*1996 – Tõnu Põder I koht ja Heino Siitan II koht
*1997 – Väino Gold II koht
*1998 – Kalju Kera II koht
*2000 – Eldur Jõeäär II koht
*2007 – Heino Siitan II koht

Ühismajade kategooria võitjad:
*1998 – KÜ (korteriühistu) Libatse 4
*2001 – KÜ Libatse 8

Hoonerühmade ja üksikhoonete kategooria võitjad:
*2002 – OÜ Auxilium "Wildenau park"
*2006 – Libatse Lasteaed-algkool

## Viited

## Välislingid
*Libatse külaselts
Ockhami habemenuga

**Ockhami** (ka Occami) **habemenuga** ehk **parsimoonia** või **ökonoomsuse printsiip**  (ladina keeles *lex parsimoniae*) on saanud nime inglise frantsiskaani mungalt ja skolastiliselt filosoofilt William Ockhamilt, kes leidis, et eelistada tuleb nähtuse kõige lihtsamat seletust. Ta ei väitnud, et kõige lihtsam seletus on tingimata tõene või tõenäoliselt tõene, kuigi tagantjärele on väga sageli lihtsam seletus osutunudki tõenäolisemalt õigeks.

See printsiip – eelistada vähima eelduste hulgaga seletust – on loodusteadustes laialdaselt kasutusel.

Ladina keeles on Ockhami habemenoa kõige tuntumad sõnastused *numquam ponenda est pluritas sine necessitate* või *entia non sunt multiplicanda praeter necessitatem.* Eesti keeles on üks võimalusi "olemusi ärgu paljundatagu ilma vajaduseta." Erinevaid variante on siiski veel.

Ockhami habemenuga on tavaliselt kasutatud lihtsalt rusikareeglina valimiseks võrdse seletusjõuga hüpoteeside (teooriate) vahel mõne vaadeldavate nähtuste klassi kohta.  Ent enamasti siiski eri teooriate seletusjõud ei ole täpselt võrdne, nii et Ockhami  habemenuga ei saa kuigi sageli kasutada. Tänapäeval on olemas informatsiooniteoorial põhinevad lähenemised, mis püüavad leida tasakaalu seletusjõu ja lihtsuse vahel. Üks nendest minimeerib sõnumi pikkust (minimaalne sõnumi pikkus). 

Ockhami habemenuga kasutatakse sageli vääriti. See printsiip ei ütle, et tuleb valida kõige lihtsam seletus võtmata arvesse seda, kas ta suudab seletada ebatüüpilisi juhtumeid, erandeid ja lähedasi nähtusi või jätab välja midagi olulist. Falsifitseeritavuse printsiip nõuab, et kui mõnda erandit saab usaldatavalt reprodutseerida, siis tuleb loobuda kõige lihtsamast teooriast ning eelistada vähem lihtsat teooriat, mis seletab ka erandit.

Üheks näiteks on gravitatsioon. Aristoteles oli arvamusel, et kõik kehad langevad universumi keskme suunas, kuna arvati et Maa on universumi keskmes, siis Maa keskpunkti suunas. Kuna see on kõige lihtsam seletus, siis Ockhami habemenoa järgi tuleks seda eelistada, kuid see ei ole õige. Newton väitis, et kõik kehad mis omavad massi, tekitavad gravitatsiooni, ning tõmbavad teisi kehasid enda poole. See on õigem. Kuid Einstein täiendas seda veelgi, öeldes et gravitatsioon painutab ruumi.

## Vaata ka

*Hanloni habemenuga
Kaasamine

**Kaasamine** on üks kodanikuühiskonna toimimisvorme, mis tähendab kodanikuühenduse liikmeskonna või sihtrühma paremini rakendamist või aktiivistamist oma eesmärkide teostamisel ja nende üle otsustamisel; avaliku võimu või äriettevõtete tegevus, mille sihiks on anda kodanikele või neid esindavatele ühendustele võimalus osaleda neid mõjutavate otsuste tegemisel, sh õigusloomes. Kaasamise abil on võimalik edendada osalusdemokraatiat ja samas parandada otsuste kvaliteeti. (Kodanikuühiskonna lühisõnastik, Mikko Lagerspetz 2007)

Kaasamine iseenesest ei ole Eesti ühiskonnas midagi uudset ja seda võib käsitleda eri kontekstides. Laiemalt võib kaasamist vaadelda igapäevaelu tasandil. Me kaasame oma pereliikmeid, sõpru ja kolleege erinevatel eesmärkidel ja viisidel, näiteks ühistesse ettevõtmistesse, aruteludesse. Soovime, et meie tegutsemise motiive ja eesmärke mõistetaks ja toetataks. Osapoolte veenmiseks kasutame me erinevaid meetodeid, mõnikord meie ettevõtmisega kooskõlas olevaid, kuid vahel ka sobimatuid.

Kaasamine avalikus sektoris on aga tegevus, mis mõjutab meid ühiskonnaliikmetena hoopis laiemalt. Avalikus sektoris peame kaasamisega silmas partnerlust kaasatavate osapooltega/huvirühmadega strateegiliste dokumentide (nt eelnõude, kontseptsioonide, strateegiate) väljatöötamisel. Õigusloomevallas toimuv kaasamine või kaasamata jätmise mõjutab meid ja meie igapäevaelu läbi parlamendis vastuvõetud seaduste, valitsuse määruste ja korralduste.

Seetõttu on oluline, et me saaksime ühiskonnaelu kujundamises osaleda. Huvirühmi ja avalikkust kaasatakse õigusloomes otsustusprotsessi erineval määral. See ongi koht, kus tõuseb esile vajadus kaasamise hea tava järele.

## Kaasamise hea tava

Kaasamise hea tava on põhimõtete kogum, millest lähtuvalt teevad koostööd kodanikuühendused, huvirühmad, avalikkus ja avalik sektor. Kaasamise hea tava on mõeldud soovituslikuna nii avalikule sektorile kui ka kodanikuühendustele. Ka kodanikuühendustel on vajadus oma liikmeid kaasata. Kokkuleppeid täidetakse alati kahepoolselt ja see tava on seeläbi lähtekohaks mõlemale osapoolele.

2011. aastast sisaldub kohustus lähtuda õigusloomes kaasamise heast tavast ka Vabariigi Valitsuse reglemendis, Täpsem metoodika tava järgimiseks on valitsusel kavas kinnitada hiljemalt 1. jaanuariks 2012.

## Vaata ka
*Üldsuse kaasamine
*Koosotsustamine

## Välislingid
*Osalusveeb "Teeme koos".
Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioon

**Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioon** (EKAK) on dokument, kus on määratletud avaliku võimu ja kodanikualgatuse vastastikku täiendavaid rolle ning koostoimimise põhimõtteid avaliku poliitika kujundamisel ja teostamisel ning Eesti kodanikuühiskonna ülesehitamisel. 

2004. aasta augustis kinnitas vabariigi valitsus EKAK esimese tegevuskava, teine, "Kodanikualgatuse toetamise arengukava" kehtis aastatel 2007–2010 ja 2011–2014 viiakse EKAK põhimõtteid ja eesmärke ellu "Kodanikuühiskonna arengukava" järgi. Tegevusi koordineerivad Siseministeerium regionaalministri haldusalas ning vabaühenduste ja avaliku sektori ühiskomisjon.

Järelevalvet EKAK rakendumise teostab kaudselt parlament – vastavalt EKAKs sätestatule korraldab riigikogu EKAK elluviimise ja kodanikuühiskonna arengu arutamiseks igal teisel aastal vastavasisulise olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu. Esimene toimus 2005. aasta hakul, järgmised 2007., 2010. ja 2012. aastal

## Taust

Mitmes riigis (Eestis, Horvaatias, Inglismaal, Iirimaal, Kanadas ja Šotimaal) on välja töötatud raamistik avaliku sektori ja ühenduste koostoimimiseks lepingu või strateegilise dokumendina – Eestis on selleks 12. detsembril 2002 riigikogus kinnitatud EKAK. Venemaal, Lätis ja Leedus aga alles otsitakse ühenduste rolli ühiskonnas ja sobivat koostööleppe viisi.

## Välislingid
* Kontseptsiooni tekst
* EKAK tegevuskava aastateks 2004–2006
* Vabariigi Valitsuse kodanikualgatuse toetamise arengukava 2007–2010
* Kodanikuühiskonna arengukava 2011–2014
* Riigikogu kuulamiste kokkuvõtted