open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Margus Hanson

**Margus Hanson** (sündinud 6. jaanuaril 1958 Tartus) on Eesti poliitik ja endine kaitseminister, XII Riigikogu liige.

Ta on lõpetanud 1976. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse erialal.

Ta kuulub 1997. aastast Eesti Reformierakonda.

Aastatel 1997–2003 oli ta Tartu aselinnapea.

2003–2004 oli ta Eesti kaitseminister. Ta pidi ametist lahkuma seoses riigisaladusi sisaldavate dokumentide hoiunõuete rikkumisega. 

Hanson kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ning sai 1478 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta sai XII Riigikogu liikmeks 1. aprillil 2011, kui Urmas Kruuse loobus oma kohast.

Ta on olnud Eesti Vehklemisliidu president.

Hanson oli aastatel 1979–1989 tegutsenud ansambli Rentaablus liige.

Ta osales 2010. aastal saates "Laulud tähtedega", kus saavutas koos laulupartneri Tanja Mihhailovaga kaheksa lavapaari seas teise koha.

## Riigisaladust sisaldavate dokumentide kaotamine
3. novembril 2004 sai teatavaks, et sellele eelnenud nädalavahetusel, ööl vastu 31. oktoobrit olid tundmatud kurjategijad murdnud sisse Hansoni Tartus olevasse eramusse ja viinud kaasa tema tööportfelli. Minister magas varguse ajal ülakorrusel. Prokuratuuri andmetel tekitasid vargad kahju 13 130 Eesti krooni (839 €): varastati näiteks fotoaparaat ja pangakaardid.

Varguse avalikustamise ajal viibis Hanson Iraagis ega saanud seetõttu kohe olukorda kommenteerida. Esialgu teatas kaitseministeeriumi pressiesindaja, et Hanson ei kandnud kodus tööasju kaasas ja sellepärast ei saanud midagi riikliku julgeoleku seisukohalt olulist kaduma minna. 8. novembril tunnistas Hanson, et tema ministriportfellis olid ka riigisaladust sisaldavad dokumendid. Tema sõnul ta tavaliselt tõepoolest ei toonud tööasju koju, aga viimase aja tihe töögraafik ei võimaldanud tal sellest nõudest kinni pidada. Hanson ei täpsustanud lähemalt, mis varastati, kuid Postimehe andmetel varastati 2 dokumenti templiga "Konfidentsiaalne" ja 1 dokument märkega "Salajane". 10. novembril esitas Hanson peaministrile Juhan Partsile tagasiastumisavalduse, mille Parts lubas rahuldada. 22. novembril vabastas president Arnold Rüütel Hansoni ministriametist ja nimetas tema asemel kaitseministriks Jaak Jõerüüdi. Hanson jätkas tööd riigikogu lihtliikmena ja tema senine asendusliige Silver Meikar pidi riigikogust lahkuma.

25. novembril 2004 kuulutas kaitsepolitsei riigisaladust sisaldanud dokumentide kaotamise eest kuriteos kahtlustatavaks. Riigisaladuse avalikustamise eest ettevaatamatuse tõttu on ette nähtud kuni aastane vanglakaristus. 7. mail 2005 võttis riigikogu õiguskantsleri Allar Jõksi ettepanekul Hansonilt saadikupuutumatuse, mis võimaldas talle esitada ametliku süüdistuse. 22. augustil 2005 algas tema üle kohtuprotsess, mille kohus kuulutas riigisaladuste kaitseks kinniseks. 24. augustil ei tunnistanud Hanson end süüdi.

Kohus mõistis Hansoni süüdi. 20. novembril 2006 jättis Riigikohus süüdimõistva otsuse ning rahalise karistuse 100 päevamäära (97 500 krooni) ulatuses jõusse. Süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisega katkesid tema volitused riigikogu liikmena ja Silver Meikar sai taas tema asemel riigikogu liikmeks.

## Viited
Urmas Alas

**Urmas Alas** (sündinud 1956) on Eesti tõlkija ja ulmekirjanik.

## Teoseid
* "Plahvatus" (1997)

## Tunnustus

* 2019 Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse III preemia ("Pärandus")

## Välislingid
* http://www.obs.ee/cgi-bin/w3-msql/sfbiblio/otsing.html?aid=187
* Urmas Alas Ulmekirjanduse Baasis
* Urmas Alas portaalis "Tartu ilukirjanduses"
Wilhelm I (Braunschweig-Wolfenbüttel)

**Wilhelm** (u. 1392 – 1482), kutsutud **Võidukaks**, oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog.

## Perekond
Wilhelm abiellus aastal 1423 Brandenburgi kuurvürsti Friedrich I tütre Cäciliega (suri aastal 1449). Neil olid järgmised lapsed:

* Friedrich (u. 1424–1495)
* Wilhelm (u. 1425–1503)
Nadeždinski rajoon

**Nadeždinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Primorje krais.

## Loodus
### Geograafiline asend
Nadeždinski rajoon asub Primorje krai edelaosas.

### Veekogud
Peamised jõed on Razdolnaja ja selle lisajõed Ananjevka, Pervaja Retška, Vtoraja Retška, Perevoznaja, Kedrovka ja muud.

### Kliima
Nadeždinski rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja palava niiske suvega.

## Viited

## Välislingid
*Rajooni administratsiooni koduleht
Örnsköldsviki vald

**Örnsköldsviki vald** on vald Rootsis Västernorrlandi läänis. Valla pindala on 6421 km² ja seal elab 55 000 (2011) inimest, kellest 29 000 elab Örnsköldsviki linnas.

## Ajalugu

Vald loodi 1971. aastal Örnsköldsviki linna ja ümberkaudsete valdade liitmise teel.

## Asulad ja külad

### Suuremad asulad

## Sõpruslinnad

*  Äänekoski
*  Sigdal
*  Hveragerði
*  Brande
*  Tarp

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Strömsundi vald

**Strömsundi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Jämtlandi läänis. Piirneb loodes Norraga.

Strömsundi valla keskus on Strömsund. Valla pindala on 11 857 km² ning 2011. aastal elab seal 12 200 inimest.

## Suuremad asulad

## Välislingid
*Valla koduleht
Johannes Kappel

**Johannes Kappel** (2. juuli 1855 Rapla – 1. juuni 1907 Württemberg) oli eesti helilooja, koorijuht ja organist.

Kappel oli Eesti üks esimesi muusikaharidusega kutselisi muusikuid.

Ta õppis Peterburi konservatooriumis orelit professor Louis Homiliuse klassis ja kompositsiooni professor Julius Johannseni klassis, lõpetas konservatooriumi 1881. aastal. Pärast seda asus tööle Peterburi Hollandi kiriku organistina, töötades selles ametis elu lõpuni. Võttis osa Peterburi eesti seltside tegevusest. Käis Eestis juhatamas III, IV, V ja VI üldlaulupidu.

Heliloojana on ta kirjutanud ligi viiskümmend koorilaulu ja kolm kantaati. Tema tuntumad koorilaulud on "Armukese ootel", "Kallis Mari", "Lauliku lapsepõlv", "Ma teretan sind, hommik", "Oleksin laululind", "Rändaja rõõm", "Võõrsil". Tema kantaadid olid Eesti esimesteks muusikalisteks suurvormideks, neist tuntuim on 1892. aastal Mihkel Veske tekstile kirjutatud "Päikesele".

Ta koostas ka laulukogumikke:
* "Kooli laulmise raamat" (1900)
* "Muusika algõpetus" (1903)

Tema nime kannab tänav Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
*
VDSL

**VDSL** (ka **VHDSL**, inglise keeles *Very-high-bit-rate digital subscriber line*) on DSL-tehnoloogia edasiarendus, mis võimaldab andmesideühendust üle tavaliste vaskpaarkaablite (näiteks telefonikaablite) allalaadimiskiirusega kuni 52&nbsp;Mbit/s ja üleslaadimiskiirusega kuni 16&nbsp;Mbit/s ning koaksiaalkaabliga kuni 85&nbsp;Mbit/s mõlemas suunas, kasutades 25&nbsp;kHz kuni 12&nbsp;MHz sagedusriba.
Termodünaamiline versus kineetiline kontroll

**Termodünaamiline ''vs''. kineetiline kontroll** on kaks konkureerivat keemilise reaktsiooni teed, mis viivad erinevate produktide moodustumisele: esmane kiiremini moodustunud produkt on võimeline üle minema stabiilsemaks produktiks (isomeeriks).

**Kineetiline kontroll** keemilises reaktsioonis annab produkti, mille moodustumine on energeetiliselt soodsam, s.t. aktiveerimisenergia on kõige madalam. **Termodünaamiline kontroll** annab produkti, mis on termodünaamiliselt kõige stabiilsem.

Teatud reaktsioonide korral saavad need mõlemad reaktsiooniteed omavahel konkureerivateks ja moodustub produktide segu. Nimetatakse seda olukorda termodünaamiline *vs*. kineetiline kontroll. Sellisel juhul produkt A moodustub kiiremini (see on kineetiliselt kontrollitud produkt) kui produkt B, kuid see on stabiilsem (see on termodünaamiliselt kontrollitud produkt). Reaktsiooni tingimused (temperatuur, rõhk, solvent, kestus) mõjutavad seda, kumb reaktsioonitee on ülekaalus ja milline on erinevate produktide suhteline sisaldus. Praktikas, kui kineetilist produkti A soojendada sedavõrd, et ülekaalu saab termodünaamiline kontroll, siis hakkab segus kogunema produkt B. Kuid jahutamisel B ei lähe üle A-ks.

Termodünaamiline *vs*. kineetiline kontrolli näiteid: 

*butadieeni hüdrobroomimine annab sekundaarse ja primaarse (stabiilsem isomeer) allüülse bromiidi
*isopreeni hüdrokloorimine annab tertsiaarse ja primaarse (stabiilsem isomeer) allüülse kloriidi
*tsüklopentadieeni ja furaani Diels-Alderi reaktsioon annab isomeersed *endo* ja *exo* (stabiilsem isomeer) produktid
*enolaatide keemias on kineetiline produkt enool ja termodünaamiline produkt on ketoon (stabiilsem tautomeer)

## Vaata ka
*Keemiline kineetika
Gerhard Lukk

**Gerhard Lukk** (9. juuli 1891 Ravila vald, Harjumaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti sõjaväelane (mereväeleitnant) ja ettevõtja.

Gerhard Lukk osales Eesti Vabadussõjas ja oli Eesti merejõudude Tehnikaosakonna juhataja. 

Pärast Eesti Vabadussõda töötas ta Vene-Balti laevaehitustehaste direktorina ning oli 1921. aastast Järvakandi klaasivabriku omanik. 

Gerhard Lukk oli Hollandi peakonsul Eestis. 

Gerhard Lukk vahistati NKVD poolt ja küüditati 1941. aastal NSV Liitu.

## Viited
Troonide mäng

"**Troonide mäng**" on George R. R. Martini romaanisarja "Jää ja tule laul" esimene osa, mis eesti keeles ilmus kirjastuses Varrak kahe kõvas köites raamatuna: "Troonide mäng : Esimene raamat" (2006) ja "Troonide mäng : Teine raamat" (2007).

Raamatu põhjal valmis 2011. aastal ka samanimelise teleseriaali esimene hooaeg.
Jaan Lääne

**Jaan Lääne** (1. jaanuar/13. jaanuar 1899 Vitsjärve – 4. november 1977) oli eesti luterlik vaimulik. 

Ta lõpetas aastal 1921 Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumi. Vahepeal, aastatel 1919–1920 võttis ta osa Vabadussõjast. Aastal 1921 õppis Lääne Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ning aastatel 1922–1926 õppis ta usuteaduskonnas. 

Prooviaastal oli Lääne Tartu Ülikooli koguduses ning ta ordineeriti 1. mail 1927 õpetajaks. 

Ta oli aastatel 1927–1948 Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Siseministri otsusega 23. märtsist 1936 (nr. 1261) keelati Jaan Läänel ajavahemikul 23. märtsist 1936 kuni 13. jaanuarini 1937 teenida Märjamaa kogudust, kuna ta osales vapside liikumises. Siseministri otsusega lubati Lääne Märjamaale (vahepeal teenis ta hooldajaõpetajana Häädemeeste ja Tahkuranna kogudust; Märjamaa kogudust teenis vikaarina Theodor Varblane) tagasi 17. detsembril 1936, piiskopi otsusega 19. detsembrist 1936. Aastatel 1944–1947 oli ta ka Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. 

 

2. veebruaril 1948 arreteeris NKVD Jaan Lääne ja ta saadeti hiljem Siberisse, Omski oblastisse.

Aastatel 1956–1977 oli ta Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg Olaf Lääne on Paide Püha Risti koguduse organist.

## Viited

## Kirjandus
*Aet Reinhold. MÄRJAMAA KIRIKU JA KOGUDUSE AJALOOST.
Loodusõpetus

**Loodusõpetus** on õppeaine, mida õpetatakse Eesti koolides põhikooli riikliku õppekava järgi. Loodusõpetuse sisus on bioloogia, geograafia, füüsika ja keemia alused.
Mõrv

**Mõrv** on inimese tahtlik ebaseaduslik tapmine. 

## Mõrva definitsioon Eesti õigussüsteemis
Eesti Karistuseadistiku alusel on:

### '''Mõrv'''
(1) Tapmise eest, kui see on toime pandud:

1)  piinaval või julmal viisil;

2)  üldohtlikul viisil;

3)  kahe või enama inimese suhtes;

4)  vähemalt teist korda;

5)  seoses röövimisega või omakasu motiivil;

6)  teise süüteo varjamise või selle toimepanemise hõlbustamise eesmärgil;

7)  lõhkeseadeldise või lõhkeaine kasutamisega;

8)  kättemaksuks ametialase tegevuse eest;

9)  isiku poolt, keda on varem korduvalt karistatud tahtliku esimese astme kuriteo eest, mille süüteokoosseisu kuuluvaks tagajärjeks on raske tervisekahjustus, 

karistatakse kaheksa- kuni kahekümneaastase või eluaegse vangistusega.

## Vaata ka
* Aumõrv
* Palgamõrv
* Veritasu
* Massimõrv
* Genotsiid
* Hukkamine

## Viited

## Välislingid
Karistusseadustik
Trabzonspor

**Trabzonspor** on 1967. aastal Trabzonis asutatud Türgi jalgpalliklubi, mis hooajal 2011–2012 mängib riigi kõrgliigas. Trabzonspor on kuus korda tulnud liiga meistriks.

## Hooaeg 2011–2012
Hooajal 2011–2012 osaleb klubi UEFA Meistrite Liiga 2011–2012 grupifaasis. Esimeses voorus võideti Milano Internazionale 1:0. Teises mängus tuli viik 1:1 Prantsusmaa klubiga Lille OSC.
TBB pank

**AS TBB pank**, varem **Tallinna Äripank**, oli 1991. aastal asutatud Eesti pank. TBB pank registreeriti 1991. aasta 30. detsembril. See oli vanim Eestis tegutsev kommertspank.

## TBB panga juhtkond ja võrgustik
**AS TBB pank** asub Tallinnas Vana-Viru tänav 7. Sel on kontoridTallinnas Estonia puiestee 5 ja Narvas Paul Kerese tänav 4.

2001. aastani oli TBB panga juhatuse esimees Neeme Roosimägi, kelle asemele asus juhatuse esimeheks senine panga juhatuse liige ja tegevdirektor Valeri Haritonov.

2024. aasta jaanuaris piiras finantsinspektsioon TBB Panga tegevust, kuna tuvastas olulisi puuduseid rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamisel ning panga siseeeskirjad ei vasta nõuetele. Samuti ei jälginud pank piisavalt klientide ärisuhteid ning ei peetud kinni kahtlastest tehingutest teavitamise kohustusest.

2025. aastal jäi asutus pangalitsentsita ja alustas sama aasta aprillis vabatahtlikult likvideerimist.

## TBB pangakontsern
**AS TBB pank** moodustab kontserni koos oma tütarettevõtetega TBB Liisingu AS, TBB Invest AS, Morgan Trade AS. 

TBB Liisingu AS-i, Morgan Trade AS-i ning TBB Invest AS-i aktsiakapital kuulub 100% ulatuses **AS TBB pank**-ile.

## Vaata ka
*Eesti lennufirma Panaviatic

## Viited
 

## Välislingid
*Tallinna Äripanga koduleht
*Argo Ideon, Idapangandus loob Eestis sillapead, Postimees, 19. jaanuar 1996
*Äripanka ähvardab tegevuslitsentsi tühistamine, Õhtuleht, 17.09.1997 
*Tallinna Äripank täitis normatiivid, Eesti Päevaleht, 23. september 1997
*Äripank teenis jaanuaris 1,6 miljonit krooni kasumit, Eesti Päevaleht, 4. veebruar 2000
*Tallinna Äripank alustab tegevust aktiivse kontohaldurina, Eesti Päevaleht, 29. detsember 2000
*Peeter Raidla, Tallinna Äripank tahab jätkata väikepangana, Äripäev, 12.06.2001
*Inspektsioon keelas Äripanga suuromanikul panka juhtida, Eesti Päevaleht, 20. september 2006
*Kadri Masing, Tallinna Äripanga kasum kahekordistus, Eesti Päevaleht, 4. oktoober 2006
*E-panganduses on kõige suurem edasiminek Tallinna Äripangal, Eesti Päevaleht, 4. detsember 2006
*Tallinna Äripank sai 15-aastaseks, Eesti Päevaleht, 8. detsember 2006
*2006. aasta avalik majandusaasta aruanne - Tallinna Äripank, 2006
*Äripank teeb ministeeriumimajast modernse ärihoone, SLÕL Online, 21.06.2007
*Piimajõgede aktsionäriks pankur, Äripäev, 24.03.2009
*Tallinna Äripank teenis viiemiljonilise kasumi, Äripäev, 27.10.2009
*Aivar Hundimägi, Raivo Sormunen, Rikaste TOP: Taas suurimaks omanikuks Andrei Žukov, Äripäev, 1.12.2009 
*Koit Brinkmann, JOKK-skeem: Tallinna Äripanga peidus omanikud, Äripäev, 12.02.2010
*Eestiga seotud firma ostab Moskva pangas suurosaluse, Eesti Ekspress, 19. aprill 2010
*Koit Brinkmann, Äripanga omanikud eksitavad äriregistrit, Äripäev, 16.07.2010
*Koit Brinkmann, Äripanga varjus omanikud eksitavad äriregistrit, Äripäev, 19.07.2010
Julja Volkova

**Julja Volkova** (õieti **Julija Volkova**; vene keeles Юля Волкова; õieti Юлия Олеговна Волкова; sündinud 20. veebruaril 1985 Moskvas) on vene poplaulja, ansambli t.A.T.u. endine liige. 2011. aastal alustas ta soolokarjääri.
Lena Katina

**Jelena (Lena) Sergejevna Katina** (vene keeles Елена Сергеевна Катина; sündinud 4. oktoobril 1984 Moskvas) on vene poplaulja, ansambli t.A.T.u. liige.

## Välislingid
*Lena Katina koduleht
Danica Radojčić

**Danica Radojčić** (artistinimi **Nina**) (serbia keeles Даница Радојчић; sündinud 5. augustil 1989 Belgradis Jugoslaavias) on Serbia laulja. 

Ta esindas Serbiat 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Düsseldorfis lauluga "Čaroban". Esimeses poolfinaalis saavutati 8. koht 67 punktiga ja finaalis 14. koht 85 punktiga.
Karl Thure von Helwig

**Karl Thure von Helwig** (29. jaanuar/9. veebruar 1741 – 10. september 1810) oli Eestimaa mõisnik,  Haapsalu kreisi kreisimarssal, kolleegiumiassessor, Eestimaa maanõunik ning Venemaa keisririigi sõjaväelane (kapten).

Karl Thure von Helwig sündis Voose, Karinõmme, Nehatu ja Kuusiku mõisniku major Karl Friedrich von Helwigi ja vabapreili Charlotte Horn åf Aminne pojana.

Talle kuulusid Virtsu, Paadrema, Aru, Veltsa, Nehatu ja Kuusiku mõis.

Helwig rajas 18. sajandi lõpul Puhtule suvituskoha.

Ta on maetud perekonna rahulasse Puhtus.

## Perekond
Karl Thure von Helwig abiellus 1776. aastal Kuressaares Anna Luise von Dellingshauseniga (sünd. 1763), kes oli Loode mõisniku Thomas von Dellingshauseni (suri 1797) ja Juliane von Vietinghoffi tütar. Abielust sündisid:
* Charlotte Juliane Luise (1778–1804), oli abielus Ämari mõisniku ja Eestimaa maanõuniku Jakob Johann von Patkuliga (suri 1811)
* Anna Christina, Virtsu pärijanna, oli abielus Vatla mõisniku, Eestimaa rüütelkonna peamehe ning Kaasani asekuberneri Otto Johann Stephan von Roseniga (suri 1828)
** tema tütre poja poeg oli bioloog Jakob von Uexküll
* Dorothea Augusta (1781–1826), oli abielus oma sugulase Paadrema mõisniku Jakob von Helwigiga

## Viited
Anna Christina von Rosen

**Anna Christina von Rosen** (sündinud **Helwig**; 13/24. detsember 1780 Virtsu – 3/15. mai 1845 Vana-Varbla) oli Paadrema, Uue-Virtsu ja Vana-Virtsu mõisa omanik ajavahemikul 1826–1838.

Ta püstitas Puhtusse mälestusmärgi Friedrich Schillerile, mis oli maailmas üks esimesi ausambaid sellele luuletajale. Ta oli ka arvatavasti kohtunud Schilleriga ning oli kirjavahetuses tema abikaasa Charlotte von Schilleriga.

## Pere
Tema isa oli Karl Thure von Helwig. 
Tema abikaasa oli Otto Johann Stephan von Rosen. Nende tütar oli Karoline von Uexküll (sündinud Rosen) (kelle tütar oli Elisabeth von Uexküll. 

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Aš

**Aš** (saksa *Asch*) on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Chebi ringkonnas. 

Asub Fichtelgebirges Saksamaa piiri ääres. Linn piirneb nii idas kui ka läänes Saksamaaga.

Aš paikneb merepinnast 666 meetri kõrgusel. Linna lähedal on Weiße Elsteri jõe lähe.

Asula rajasid 11. sajandi alguses saksa kolonistid. 19. sajandi lõpus arenes Ašis tekstiilitööstus ja 1872 sai asula linnaõigused. 

1919 läks linn Saint-Germain-en-Laye rahulepinguga Tšehhoslovakkia koosseisu.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
Gösta Brunow

**Gösta Brunow** (**Carl Gustav Gösta Brunow**; 1936 Hamburg – 10. juuli 2013) oli soome keemik.

Ta kaitses Helsingi Ülikoolis doktoriväitekirja "Lignan groups in lignin: A study with model compounds".

Pärast seda töötas keemiaprofessorina Helsingi Ülikoolis.

## Pere
Tema emapoolne vanaisa oli Jakob von Uexküll.

## Välislingid
*Tema artiklid väljaandes "Acta Chemica Scandinavica"
Caroline Wozniacki

**Caroline Wozniacki** (poola keeles Karolina Woźniacka; sündinud 11. juulil 1990 Odenses) on Taani tennisist, rahvuselt poolatar.

Tema isa Piotr oli elukutseline jalgpallur, ema Anna kuulus Poola käsipallinaiskonda. Vanemad asusid Taani elama siis, kui isa sai lepingu Taani klubiga. Carolinel on 4 aastat vanem vend Patrick, kes on samuti jalgpallur.

2008. aasta olümpiamängudel Pekingis oli Wozniacki Taani ainus tennisist. Asetust ta ei saanud. Avaringis alistas ta Tuneesia tennisisti Selima Sfari 6:4, 6:1 ja seejärel 10. asetusega Slovakkia tennisisti Daniela Hantuchová 6:1, 6:3, kuid kaotas kolmandas ringis 5. asetusega Venemaa sportlasele Jelena Dementjevale 6:7 (3:7), 2:6. Dementjeva tuli üksikmängus olümpiavõitjaks.

Suure slämmi turniiridel oli pikka aega tema parim saavutus 2009. aastal USA lahtiste meistrivõistluste finaali jõudmine. Sel turniiril sai ta 9. asetuse. Ta läbis raskusteta kaks esimest ringi märksa nõrgemate vastaste vastu ja alistas kolmandas 24. asetusega Rumeenia sportlase Sorana Cîrstea 6:3, 6:2. Neljandas ringis võitis ta 6. asetusega Svetlana Kuznetsova Venemaalt 2:6, 7:6 (7:5), 7:6 (7:3), veerandfinaalis USA sportlase Melanie Oudini 6:2, 6:2 ja poolfinaalis Yanina Wickmayeri Belgiast 6:3, 6:3. Finaalis kaotas ta teisele belglasele Kim Clijstersile 5:7, 3:6. Clijstersist sai läbi aegade esimene asetamata ja läbi aegade esimene *[[wild card]]*iga mängima lastud sportlane, kes USA lahtised võitnud. 

Kahel järgmisel aastal jõudis Wozniacki USA lahtistel poolfinaali. 2014. aastal jõudis ta USA lahtistel taas finaali, kuid kaotas seal Serena Williamsile tulemusega 3:6, 3:6.

2018. aastal võitis ta Austraalia lahtised meistrivõistlused alistades finaalis Simona Halepi tulemusega 7:6(7:2), 3:6, 6:4.

Wozniacki tõusis maailma esireketiks 11. oktoobril 2010 ja ta oli seda kuni 29. jaanuarini 2012, välja arvatud üks nädal 2011. aasta veebruaris, mil maailma esireketiks oli Clijsters. Uuesti tõusis Wozniacki maailma esireketiks täpselt kuueaastase vaheaja järel 29. jaanuaril 2018 Austraalia lahtiste meistrivõistluste võidu järel.

### Suure slämmi turniiride finaalid

### WTA meistrivõistluste finaalid

## Välislingid
* Caroline Wozniacki WTA veebilehel
Tony Tan Keng Yam

**Tony Tan Keng Yam** (sündinud 7. veebruaril 1940 Singapuris) on Singapuri matemaatik ja poliitik, kes oli 1. septembrist 2011 kuni 1. septembrini 2017 Singapuri president.

Tal on magistrikraad Massachusettsi Tehnoloogiainstituudist ja doktorikraad rakendusmatemaatika alal Adelaide'i ülikoolist. Kuni 1969. aastani õpetas ta Singapuri ülikoolis matemaatikat, seejärel tegutses panganduse alal. Aastatel 1980–1981 oli ta Singapuri ülikooli asekantsler.

Tony Tan kuulus kuni presidendiks kandideerimiseni Rahvaaktsiooni Parteisse. Aastatel 1979–2006 oli ta parlamendi liige, 1983–1985 rahandusminister, seejärel 1991. aastani haridusminister, 1995–2005 asepeaminister, 1995–2003 ühtlasi kaitseminister ja 2003–2005 julgeolekuminister.

## Välislingid
* Tony Tan Facebookis
Nikolaj Mladenov

**Nikolaj Evtimov Mladenov** (bulgaaria keeles *Николай Евтимов Младенов*; sündinud 5. mail 1972 Sofias) on Bulgaaria poliitik, aastatel 2010–2013 Bulgaaria välisminister.

Ta lõpetas Sofia majandusülikooli rahvusvaheliste suhete alal.

Aastatel 2007–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige, 2009–2010 kaitseminister.

## Viited

## Välislingid
* WHO IS WHO: Bulgaria's New Defense Minister Nikolay Mladenov
Santiago del Estero

**Santiago del Estero** on linn Argentina põhjaosas, Santiago del Estero provintsi halduskeskus.

Santiago del Estero asub Dulce jõe kaldal.

2001. aastal elas linnas 230 614 inimest.

Linnas tegutseb Santiago del Estero ülikool.

Santiago del Estero on Argentina vanim linn. Asula rajati 1553. aastal.

## Viited
Goethe auhind

**Goethe auhind** on Saksamaal Frankfurdis välja antav Johann Wolfgang Goethe järgi nime saanud kirjandusauhind. 

Esialgu anti auhinda igal aastal, alates 1960. aastatest jagatakse seda iga kolme aasta tagant.

## Auhinna saanud
* 1927 – Stefan George, Saksamaa
* 1928 – Albert Schweitzer, Prantsusmaa
* 1929 – Leopold Ziegler, Saksamaa
* 1930 – Sigmund Freud, Austria
* 1931 – Ricarda Huch, Saksamaa
* 1932 – Gerhart Hauptmann, Saksamaa
* 1933 – Hermann Stehr, Saksamaa
* 1934 – Hans Pfitzner, Saksamaa
* 1935 – Hermann Stegemann, Saksamaa
* 1936 – Georg Kolbe , Saksamaa
* 1937 – Erwin Guido Kolbenheyer, Saksamaa
* 1938 – Hans Carossa, Saksamaa
* 1939 – Carl Bosch, Saksamaa
* 1940 – Agnes Miegel, Saksamaa
* 1941 – Wilhelm Schäfer, Saksamaa
* 1942 – Richard Kuhn, Saksamaa
* 1945 – Max Planck, Saksamaa
* 1946 – Hermann Hesse, Saksamaa
* 1947 – Karl Jaspers, Saksamaa
* 1948 – Fritz von Unruh, Saksamaa
* 1949 – Thomas Mann, Saksamaa
* 1952 – Carl Zuckmayer, Saksamaa
* 1954 – Theodor Brugsch, Saksamaa
* 1955 – Annette Kolb, Saksamaa
* 1958 – Carl Friedrich von Weizsäcker, Saksamaa
* 1960 – Ernst Beutler, Saksamaa
* 1961 – Walter Gropius, Saksamaa
* 1964 – Benno Reifenberg, Saksamaa
* 1967 – Carlo Schmid, Saksamaa
* 1970 – György Lukács, Ungari
* 1973 – Arno Schmidt, Saksamaa
* 1976 – Ingmar Bergman, Rootsi
* 1979 – Raymond Aron, Prantsusmaa
* 1982 – Ernst Jünger, Saksamaa
* 1985 – Golo Mann, Saksamaa
* 1988 – Peter Stein, Saksamaa
* 1991 – Wisława Szymborska, Poola
* 1994 – Ernst Gombrich, Suurbritannia
* 1997 – Hans Zender, Saksamaa
* 1999 – Siegfried Lenz, Saksamaa
* 2002 – Marcel Reich-Ranicki, Saksamaa
* 2005 – Amos Oz, Iisrael
* 2008 – Pina Bausch, Saksamaa
* 2011 – ‘Alī Aḩmad Sa‘īd, Süüria
* 2014 – Peter von Matt, Šveits
* 2017 – Ariane Mnouchkine, Prantsusmaa
* 2020 – Dževad Karahasan, Bosnia ja Hertsegoviina
* 2023 – Barbara Honigmann, Saksamaa

## Välislingid
* Koduleht
Ivari Ilja

**Ivari Ilja** (sündinud 3. mail 1959 Tallinnas) on Eesti pianist. Ta on alates 2017. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia rektor ja alates 2025. aastast Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik. 

Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna Muusikakeskkooli Eve Paju ja Laine Metsa klaveriklassis. Aastatel 1977–1981 õppis ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Laine Metsa juures. Aastal 1984 lõpetas ta Moskva konservatooriumi Vera Gornostajeva klaveriklassis ja aastal 1986 samas assistentuuri Sergei Dorenski käe all.

Aastatel 1978–1981 töötas Ivari Ilja kontsertmeistrina RAT Estonias. 1986. aastal asus ta klaveripedagoogina tööle Tallinna Riiklikku Konservatooriumi (1994. aastast dotsent, 1999. aastast professor). 

Aastatel 2000–2015  oli ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia klaveriosakonna juhataja. 3. mail 2017 valiti Ivari Ilja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia rektoriks. Tema ametikohustused rektorina algasid 1. septembril 2017.

Alates 2013. aastast on Ivari Ilja Eesti Interpreetide Liidu juhatuse esimees, alates 2017. aastast Eesti Muusikanõukogu president ning alates 2020. aastast Rahvusooper Estonia nõukogu esimees.

3. detsembril 2025 valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu istungil akadeemikuks.

## Tunnustus
*1999 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (väljapaistev kontserttegevus)
*2001 Eesti Vabariigi kultuuripreemia
*2006 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (silmapaistva rahvusvahelise kontserttegevuse ja tulemusrikka pedagoogi töö eest)
*2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2011 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (väljapaistva loomingulise ja pedagoogilise tegevuse eest)
*2025 aasta interpreet (koos Karis Trassiga)

## Isiklikku
Tema isa oli koorijuht ja muusikapedagoog Harri Ilja.

## Viited

## Välislingid
* CV
* "Kuidas taltsutada stiihiat? Intervjuu Ivari Iljaga" Muusika 8-9/2005
* Leelo Kõlar "Ivari Ilja 50" Sirp, 22. mai 2009
* Riina Luik "Ivari Ilja: Chopini mäng on kui noateral kõndimine" Eesti Päevaleht, 8. märts 2010
Abraham Moresin

**Abraham Moresin** (surnud 19/30. mail 1708 Tartus) oli Tartu raehärra.

Ta oli rügemendiveltveebel ja Tartu linnakirurg. 1696. aastal sai ta Tartu kodanikuks, oli Suurgildi vanem 1698. aastal, raehärra 1701–1707.  

Tartu vallutanud venelased süüdistasid teda spionaažis Rootsi kasuks ja poosid ta koos teise raehärra, Claus Kroppega üles.

Abraham Moresin oli abielus Catharina Helenaga, kelle neiupõlvenimi pole teada. 1708. aastal, lesena, küüditati Catharina Helena Moresin Vologdasse.

## Kirjandus
*Dorpater Ratslinie 1319–1889 und das dorpater Stadtamt 1878–1918. Bearbeitet von Robert Arthur von Lemm. Marburg/Lahn, 1960 Lk. 103.
Claus Kropp

**Claus Kropp** (eesnimi kirjutatud ka **Clas** või **Klaus**, perekonnanimi kirjutatud ka **Kroppe**; surnud 19/30. mail 1708 Tartus) oli Tartu raehärra.

Ta oli 1698. aastal Suurgildi vanem, 1701. aastal kirikuadministraator, 1701–1708 raehärra, 1707. aastal soolakaubanduse komissar.

Tartu vallutanud venelased süüdistasid teda spionaažis Rootsi kasuks ja poosid ta koos teise raehärra, Abraham Moresiniga, üles.

## Kirjandus
**Dorpater Ratslinie 1319–1889 und das dorpater Stadtamt 1878–1918. Bearbeitet von Robert Arthur von Lemm. Marburg/Lahn, 1960.
Jaan Põdra

**Jaan Põdra** (29. mai 1894 Kabala vald, Viljandimaa – 4. veebruar 1942 Kirov, Nõukogude Liit) oli Eesti poliitik ja ettevõtja.

## Elulugu
Põdra sündis Kabala vallas Vanatoal talupidaja Hans Põdra pojana. Ta õppis Nõo Ministeeriumikoolis ja Tallinna Kaubanduskoolis, mille lõpetas 1912. aastal. Seejärel asus ta 28. septembril Võhma Majandusühisuse praktikandiks. Töötas Tallinna Eesti Majandusühisuses ja Pitka ja Ko firmas. Esimese maailmasõja ajal teenis ta 1915–1918 ohvitserina, teenides kapteni auastme. Saksa okupatsiooni ajal organiseeris ta Kaitseliitu ja teenis 1919–1921 ohvitserina ka Vabadussõjas, olles Viljandimaa Kaitseliidu liige ja Viljandi-Pärnu kooliõpetajate pataljoni ülem. 

1921. aastal läks Põdra tagasi Võhmasse, mille lähedal ta sai endale talu ja asus tööle majandusühisuse ärijuhina. Võhmas olles valiti ta majanduseühisuse juhatajaks ning ta mängis olulist rolli Võhma Ühispanga loomisel ja ta suutis mõlemad ühistud kasumlikult juhtida. Põdra oli ka üks ühisuse Võhma Eksporttapamaja mõtte algatajaid ja ühisuse asutamisest peale juhatuse esimees. Põdra oli tegev ka Kaitseliidus Pilistvere malevkonna pealikuna. Samuti oli ta Eesti Rahvapanga ja Eesti Ühistegelise Liidu liige.

Eesti Tarbijateühistute Keskühistu nõukokku valiti Jaan Põdra juba 1923. aastal, 1. veebruaril 1929 valiti ta ka ETK juhatusse, mistõttu ta lahkus Võhmast Tallinna ja tuli ära majandusühisuse töökohalt. Ta jätkas tapamaja juhatuses, kuna selleks ei pidanud Võhmas olema. Kuni 1938. aastani oli Põdra ETK abiesimees. 1938. aasta 1. jaanuarist kuni 1940. aastani oli Põdra ETK juhatuse esimees. Samuti sai Põdra Riigi Majandusnõukogu liikmeks.

1936. aastal oli Põdra Rahvuskogu kandidatuuri ülesseadmine 61. valimisringkonnas kõne all Adavere valla seltskondlikus komitees, kuid ta sai vallakomiteelt vaid 2 poolthäält Peeter Kõpu 17 hääle vastu. Seltskondliku komitee hääletusel sai Jaan Põdra Kõo vallas 17 ja Kabala vallas 25 häält, Peeter Kõpp vastavalt 1 ja 8, kolme väiksema valla komitees sai Peeter Kõpp poolthäälte ülekaalu. Kuna seltskondlik komitee kandidaadi suhtes kokkuleppele ei jõudnud, tuli valimisringkonnas korraldada üldvalimised. Peeter Kõpp sai 2372 ja Jaan Põdra 2222 häält, seega osutus valituks Peeter Kõpp.

1938. aastal pääses Põdra 61. valimisringkonnast hääletuseta I Riigivolikokku, sest ühtegi teist kandidaati ringkonnas valimistele ei esitatud. Ta ehitas endale ja oma perele Nõmmele maja, kuid ta arreteeriti enne, kui selles elada jõudis.

Nõukogude okupatsiooni ajal vahistati Jaan Põdra Nõukogude julgeolekuasutuste poolt 28. jaanuaril 1941 Tallinnas. 12. detsembril 1941 mõistis Eesti NSV Ülemkohus Põdra surma ja ta küüditati Kirovisse vanglasse. Põdra lasti maha 4. veebruaril 1942.

## Viited
August Rennit

**August Eduard Rennit** (17. oktoober 1880 – 29. juuni 1945 Freidberg, Saksamaa) oli Eesti majandus- ja pangandustegelane, AS-i Tartu Pank juhatuse esimees.
Ernst Rosen

**Ernest Rosen** (20. juuni 1884 – 5. august 1962 Saksamaa) oli Eesti majandustegelane,

Ernest von Roseni vanemad olid Gustav ''Arved'' von Rosen (1849–1903), Tallinna Piiritustehaste Omanike Ühisus Rosen & Co direktor (1895–1903), Tallinna viinavabriku "Rosen & Co." asutaja ja Anna Elisabeth (sünd. Zoege von Manteuffel) (1853–1927). Vanaisa ''Woldemar'' Reinhold von Rosen (1815–1889) oli  Eestimaa kubermangu Aktsiisivalitsuse ringkonnaülem

Ernest Rosen oli  Tallinna Piiritustehaste Omanike Ühisus Rosen & Co peadirektor (1938–1940) ja Tallinna Aktsiaklubi president aastatel 1923–1938. 

Enne Diakonisside Asutise sundlõpetamist, kuulus Ernest von Rosen Tallinna Diakonisside Seltsi nõukogusse, Diakonisside Asutises tegutses ka tema õde Erwi Lisinka von Rosen. Ernst Rosen asus 1941. aastal ümberasujana Saksamaale.

## Sugupuu

## Vaata ka
*Rosen (valge)
## Viited

## Välislingid
*Robert Nerman,  Kvaliteetne piiritus tõi Eestile tuntust mitmel pool maailmas, Eesti Päevaleht, 23. märts 2007
Kert Kesküla

**Kert Kesküla** (13. jaanuar 1975 Tallinn – 28. september 2011 Tallinn) oli eesti korvpallur.

Ta lõpetas 1993. aastal Eesti Spordigümnaasiumi ja 2001. aastal Audentese Ülikooli.

Ta töötas OÜ BAO Ohtlike Jäätmete müügijuhina ning MTÜ Eesti Elektroonikaromu projektijuhina.

## Viited

## Välislingid
*Kert Kesküla
*Lasnamäel tapeti noahoopidega endine Eesti tippkorvpallur
*Lasnamäel tapeti endine Eesti tippkorvpallur
*Tapetud Kert Kesküla sõber: ta jäi kadunuks teisipäeval töölt lahkudes
*Kesküla esimene treener esimesest silmapilgust: "Kus oli ilus pikk valge peaga poiss!"
*Prokuratuur saatis Kesküla mõrva kriminaalasja kohtusse
*
Krzeszowice

**Krzeszowice** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas, Krzeszowice valla halduskeskus. Krzeszowice asub Krakówi kesklinnast ligikaudu 23 km lääneloodes.

2012. aastal oli linnas 10 281 elanikku.

## Viited
Ele Pedassaar

**Ele Pedassaar** (sündinud 10. detsembril 1976 Võrus) on eesti sünoptik.

Pedassaar sündis Võrus. Ta on õppinud Eesti Mereakadeemias ja Tallinna Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas meteoroloogiat. Lisaks õppis ta kooli ajal muusikat (viiulit).

Ta töötab Keskkonnaagentuuri ilmaprognooside osakonna peaspetsialisti-sünoptikuna.

Pedassaar esineb ilmateadustajana Eesti Televisiooni uudistesaates "Aktuaalne kaamera".

Võrumaalt pärinevana oskab ta võru keelt ning on ka telesaates ilmateadet võru keeles vahendanud.

## Viited

## Välislingid
* "Iloline inemine: Ilmateadja Ele Pedassaar", ETV saade 2010, järelvaadatav ETV arhiivist
Albrecht (Saksi-Wittenberg)

**Albrecht** (suri 28. juunil 1385) oli Saksi-Wittenbergi hertsogi Otto poeg. Aastal 1370 sai ta oma emapoolse vanaisa järglaseks Lüneburgi vürstkonna troonil.

## Perekond
Albrecht abiellus aastal 1374 Anhalt-Bernburgi vürsti Bernhard III tütre Katharinaga, kes oli Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Magnus II lesk. Neil oli üks tütar:

* Helene (1385-?)
Albrecht

**Albrecht** on saksapärane mehenimi ja perekonnanimi. Selle nime all on tuntud ka mitmed valitsejad:
* **[[Albrecht (Mainz)|Albrecht]]**, Mainzi peapiiskop (1490–1545) 
* **[[Albrecht (Saksi-Wittenberg)|Albrecht]]**, Lüneburgi vürst (suri 1385)
* **[[Albrecht (Castell-Castell)|Albrecht]]**, Castell-Castelli vürst
* **[[Albrecht von Hohenzollern|Albrecht]]**, ka **Albrecht I** ja **Albrecht von Hohenzollern** või **Albrecht von Brandenburg-Ansbach**, Preisimaa hertsog (1490–1568)
* **[[Albrecht (Württemberg)|Albrecht]]**, Württembergi hertsog

*Albrecht (eesnimi)
*Albrecht (aadlisuguvõsa)

## Vaata ka
*Albrecht I
Ranetki

**Ranetki** (vene keeles Ранетки; ingliskeelne nimi Ranetki Girls) on Venemaa *pop-rock*'i ansambel.

See tegutseb 2005. aastast. Ansambli tuntumaid laule on "O tebe" ("Sinust"), mis valiti Rockstari arvutimängu "Grand Theft Auto IV" raadiosse.
Peeter Raudsepp (teatrilavastaja)

**Peeter Raudsepp** (sündinud 20. märtsil 1974 Tallinnas) on eesti teatrilavastaja.

## Eluloost
Peeter Raudsepp lõpetas 1992. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1996. aastal lavastaja erialal Eesti Muusikaakadeemia kõrgema lavakunstikooli. Aastal 2000. sai ta teatrialase magistrikraadi (Eesti Muusikaakadeemia kõrgem lavakunstikool), Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli doktoriõppes on Raudsepp 2011. aastast. 

Ta on töötanud Rakvere Teatris aastatel 1996–1997 ja 1998–1999 lavastajana ning aastatel 1999–2001 dramaturgina. Aastail 2001–2011 oli Raudsepp Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia näitlejameisterlikkuse ja lavakõne lektor ning aastail 2011–2016 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli juhataja ja dotsent. Lisaks on ta juhendanud Viljandi Kultuuriakadeemia 4.–9. lendu ja koos Katariina Undiga lavakunstikooli XXVII lendu. 

2017. aastast asus Peeter Raudsepp tööle Rakvere teatri loomingulise juhina. 2020. ja 2023. aastal valiti ta tagasi teatri loominguliseks juhiks.

Raudsepp oli Eesti Näitlejate Liidu liige  aastail 1996–2000 ja on  Eesti Lavastajate Liidu liige aastast 1997. Aastail 2009–2011 oli ta Lavastajate Liidu esimees.

## Filmograafia
* 2022 "Tehnik" tudengifilm, Jänes
* 2019 "Johannes Pääsukese tõeline elu" mängufilm, Jaan Tõnisson
* 2015 "Roukli" mängufilm 		
* 2013 "Elavad pildid" mängufilm, maakler Lemmik
* 2010 "Lumekuninganna" mängufilm, treener
* 1993 "Hysteria" komöödiafilm

## Tunnustus
* 1994 Voldemar Panso nimeline auhind
* 2007 stipendium "Ela ja sära"
* 2018 Rakvere Teatri kolleegipreemia, parim lavastaja ("Puudutada kuud" ja "Kuni ta suri")
* 2018/2019 Rakvere Teatri publikupreemia, parim lavastus ("Kuni ta suri")

## Viited

## Välislingid
* Peeter Raudsepp: teatrite kiusatus pakkuda kiirkultuuri on suur Postimees, 4. detsember 2010.
* Peeter Raudsepp haarab lavakoolis ohjad Postimees, 10. aprill 2011.
* Peeter Raudsepp: Olen tahtnud seda müüti pöörata. Postimees, 13. mai 2023.
Sten Lassmann

**Sten Lassmann** (sündinud 26. mail 1982) on eesti pianist, keda tuntakse eelkõige Heino Elleri muusika interpreedina.

Sten Lassmann on õppinud Eesti Muusikaakadeemias, Pariisi konservatooriumis ja Rootsi Kuninglikus Muusikaakadeemias.

2002. aastal võitis Sten Lassmann VI Tallinna riikliku klaverikonkursi ning neli aastat hiljem jagas oma esimest rahvusvahelist auhinda (3. koht) Danil Sajamoviga.

## Tunnustus

* 2011 Heino Elleri nimeline muusikapreemia
* 2015 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Heino Elleri kogutud klaveriteoste plaadistamine ja aktiivne kontserttegevus)
*2021 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (järjekindla ja väljapaistva tegevuse eest muusikamaastikul, suure panuse eest Eesti muusika jäädvustamisel)

## Isiklikku
Ta on pianist Peep Lassmanni poeg.

## Välislingid

* Eesti saatkond Londonis
Põhiharidus

**Põhiharidus** on 1.–9. klassini ulatuv koolisüsteemi aste, mis on Eestis kohustuslik üldharidusmiinimum. 

## Omandamine ja ülesehitus
Põhihariduse võib Eestis omandada: 
* osaliselt algkoolis (1.–6. klass), 
* põhikoolis (1.–9. klass) või 
* gümnaasiumis, mille juures on põhikooli klassid.

Põhikool jaguneb kolmeks kooliastmeks:
* I kooliaste – 1.–3. klass;
* II kooliaste – 4.–6. klass;
* III kooliaste – 7.–9. klass.

Põhiharidust saab omandada kolme riikliku õppekava alusel: põhikooli riiklik õppekava, põhikooli lihtsustatud õppekava ja haridusliku erivajadusega õpilasele koostatud individuaalne õppekava. Et lõpetada põhikool, tuleb läbida õppekava ja teha edukalt kolm põhikooli lõpueksamit: 

1) eesti keel ja kirjandus või eesti keel kui teine keel, 

2) matemaatika 

3) eksam õpilase valikul. 

Põhitaseme õppe põhivorm on päevaõpe. Koolikohustuse vanuse ületanud võivad omandada põhihariduse ka õhtuses õppes, kaugõppes või eksternina.

## Lisanõuded
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse kohaselt peab vähemalt 80 protsendil õpilastest, kelle jaoks põhikool on elukohajärgne kool, kuluma kooli jõudmiseks mitte rohkem kui 60 minutit. Munitsipaal- või riigikoolis õppekava alusel toimuva põhi- või keskharidusõppe eest ei tohi õpilastelt ega vanematelt nõuda kaasrahastamist.

Põhikooli õpilase suurim lubatud nädala õppekoormus õppetundides on:
# 1. klassis 20;
# 2. klassis 23;
# 3. ja 4. klassis 25;
# 5. klassis 28;
# 6. ja 7. klassis 30;
# 8. ja 9. klassis 32.

## Täiendavad võimalused
Pärast põhikooli lõppu võib jätkata gümnaasiumis üldkeskharidusega, kutseõppeasutuses kutsekeskharidusega või omandada kutse. Koolikohustusliku ea ületanud põhihariduseta isikutele on mõeldud kutseõpe põhihariduse baasil, mille puhul õpitakse eriala kõrval ka erialaga seotud üldharidusaineid.

Eestis on arutatud ka keskhariduse kohustuslikuks muutmist, kuid siiani pole neid ettepanekuid vastu võetud.

## Viited

## Välislingid
* Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus
* Põhikooli riiklik õppekava (normintellektiga õpilased)
* Põhikooli lihtsustatud riiklik õppekava (kerge vaimupuudega õpilased)
* Toimetuleku riiklik õppekava (mõõduka ja sügava vaimupuudega õpilased)
* Tiina Annus "Põhiharidus kolmandal aastatuhandel" Riigikogu Toimetised, 7/2003
Konn-kuningapoeg

**"Konn-kuningapoeg"** (**[[AT]] 440**) on imemuinasjuttude hulka kuuluv rahvusvaheliselt tuntud muinasjututüüp.

Seda tüüpi esindab Jacob Grimmi ja Wilhelm Grimmi 1857. aastal ilmunud kogumiku "Die Kinder- u. Hausmärchen" esimene jutt "Konn-kuningas ja Raudne Heinrich" (*Der Froschkönig oder der eiserne Heinrich*), mida peetakse Euroopas selle tüübi kõige tuntumaks näiteks.

Tüübiga on seotud ka Disney stuudio 2009. aastal valminud täispikk multifilm "Printsess ja konn", mis põhineb Ameerika Ühendriikide lastekirjaniku Elizabeth Dawson Bakeri 2002. aastal ilmunud romaanil "The Frog Princess".
Iwan Thomas

**Iwan Gwyn Thomas** (sündinud 5. jaanuaril 1974) on Suurbritanniat esindanud Walesi kergejõustiklane (400 m ja 4×400 m jooksja). 

## Saavutused
### [[Kaasaegsed olümpiamängud|Olümpiamängud]]el
1996 hõbemedal 4×400 m teatejooksus (**2.56,60**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
1997 **maailmameister**  4×400 m teatejooksus (**2.56,65**)

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]
1998 **Euroopa meister** 400 m jooksus (**44,52**) ja 4×400 m teatejooksus (**2.58,68**)

## Isiklikud rekordid
### Välisrekordid
*400 m jooks – 44,36, 13. juuli 1997, Birmingham.

## Välislingid
*
Aime Aarmaa

**Aime Aarmaa** (sündinud 18. augustil 1960 Kohtla-Järvel) eesti raamatukogutöötaja.

Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli aastal 1978, Tallinna Pedagoogilise Instituudi aastal 1985.

Ta on 2004. aastast Kohtla-Järve Keskraamatukogu direktor.
Uno Laur (muusik)

**Uno Laur** (8. juuni 1961 Rakvere – märts 2025) oli eesti muusik, punkansamblite Must Mamba ja Röövel Ööbik endine solist.

## Viited

## Välislingid
*"The first band included Kuldar Poska, Allan Hmelnitski and Uno Laur"
*"Lahkuvad Uno Laur ja Kuldar Poska"
*Röövel Ööbik
Liana Zeigo

**Liana Zeigo** (sünninimi **Liana Kolodinskaja**; sündinud 12. novembril 1985 Võrus) on Eesti laulja ja õpetaja. 

Ta on olnud ansambli Paha Polly solist ning pärast seda laulnud ansamblites Maria Stuart ja Duo Sumin.

## Elukäik
Liana Zeigo lõpetas 2004. aastal Lähte Ühisgümnaasiumi, kus ta õppis meediakallakuga humanitaarklassis. Aastatel 2004–2007 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti ja soome-ugri keeleteadust. Õpingute kõrvalt töötas ta Tartus Alo TV-s uudistetoimetaja ja diktorina.

Lõpetanud 2007. aastal ülikooli, töötas Liana Kolodinskaja Järvamaal Imavere põhikooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana, juhendas luule- ja näiteringe ning andis huvilistele kitarritunde.

Hiljem on ta õppinud Tartu Ülikooli magistriõppes eesti keele ja kirjanduse õpetaja õppekaval.

Aastatel 2013–2019 töötas ta raadios Elmar muusikatoimetaja ja saatejuhina. Pärast seda töötas ta Tartumaal Johannes Voldemar Veski nimelises Maarja põhikoolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana.

2025. aasta seisuga töötab Liana Zeigo Tartu Ülikooli turundus- ja kommunikatsiooniosakonnas loovkirjutajana.

## Muusikutee

Lauljana sai Liana Zeigo tuntuks 2005. aastal, mil ta kirjutas eesti bändile Paha Polly laulu "Naerame". Laul sai kuulsaks, sest kõlas Statoili telereklaamis. 

### Paha Polly
Ansambel Paha Polly loodi Võrus 2005. aastal ja esialgu mängiti tuntud *poprock*-bändide, näiteks Nirvana kavereid. Paha Polly asutajaliikmed Alari Uibo ja Harry Ruotsi kutsusid Liana Zeigo enda bändi. Ajapikku hakkas Liana bändile ise lugusid kirjutama. Lisaks laulule "Naerame" on tema kirjutatud näiteks "Ma olen Tartu", "Külm detsember", "Mu valgus" ning "Tule ja leia". Paha Polly avaldas tegutsemise ajal kolm albumit: "ei jäägi üle muud...", "Killud" ja "Kosmos ootab". 

### Maria Stuart

Ansambel Maria Stuart loodi pärast Paha Polly laialiminekut aastal 2013. Bändil on ilmunud kaks albumit: "Emotsioonid" ja "Kollaaž". Ansamblisse kuuluvad veel Meelis Tisler, Margus Sekk, Hanna-Roosi Karro ja Hans K. Pikani.

### Duo Sumin
Alates 2019. aastast laulab Liana koosseisus Duo Sumin, kellega algul esineti nime all Liana Zeigo & Ragnar Häide duo. Peamiselt tuntud eesti ja maailmamuusika hitte mängiv koosseis on salvestanud ka omaloomingut. Näiteks "Kui lendleb lund", "Suur kuu", "Jõuludest" ja "Põhjamaa". Loole "Põhjamaa" on Karin Tuul teinud ka kooriseade ja lugu on Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemilise Naiskoori esituses salvestatud albumile "Südames on Eesti" (2022), dirigent Edmar Tuul. 

### Sooloprojekt ja koostöö
2019. aastal andis Liana välja soolosingli "Mina siia jäin". Ta on koostööd teinud näiteks räppar Vesikaga lugudes "Mitte veel", "Mine", "Parema jala reede 2".

## Viited
Wenzel I (Saksi-Wittenberg)

**Wenzel I** (umbes 1337 – 15. mai 1388 Celle) oli Saksi-Wittenbergi hertsog Askania dünastiast. Ta valitses aastatel 1370–1388 ning oli Saksa-Rooma riigi kuurvürst ja Lüneburgi vürst.

## Järglased
23. jaanuaril 1376 abiellus Wenzel Padua krahvi tütre Cäciliaga. Neil olid järgmised lapsed:

* Rudolf III
* Wenzel (suri aastal 1402)
* Erich (suri lapsena)
* Anna (suri aastal 1426), oli abielus Braunschweig-Wolfenbütteli vürsti Friedrich I-ga
* Albrecht III (suri aastal 1422)
* Margarete, oli abielus Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Bernhard I-ga
Krasnõi Lutš (Pihkva oblast)

**Krasnõi Lutš** on alev Venemaal Pihkva oblastis Bežanitsõ rajoonis, Polisto külaasunduse keskus. Asub 204 km Pihkvast kagu pool.

Asula tekkis 1905. aastal rajatud klaasivabriku juurde. 1958 sai aleviks.

## Viited
Zapljusje

**Zapljusje** on alev Venemaal Pihkva oblastis Pljussa rajoonis. Asub Pljussa jõe ülemjooksul 102 km Pihkvast kirdes. 

Zapljusjel on alevi staatus alates 1961. aastast. Asula peamine tööstusharu on turbatootmine.

## Viited
Ӝ

**Ӝ** (**ӝ**) on kirillitsa täht, mida kasutatakse udmurdi keeles.  Täht on saadud kirillitsa tähele ж treema lisamisel.

Udmurdi tähestikus on see üheksas täht. See hääldub helilise postalveolaarse afrikaadina [ʤ].

## Vaata ka
*ӟ
*ӵ
Kahemehesaag (album)

**"Kahemehesaag"** on Riho Sibula 2011. aastal ilmunud album, mis salvestati Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia stuudios 22.–25. augustil samal aastal.

## Laulud

# Meeles ja keeles 2:40
# Naga nuga 3:18
# Möönan 3:42
# ... 0:17
# Uskmatuse vaev 3:01
# Kõik küla läks 2:21
# Mets on rohkem kui mõistame mõõta 2:30
# Tähesära 3:37
# ... 0:14
# Sangaga tõde 1:38
# Aed 8:06
# Videvik 6:00
# ... 0:29
# Pisitasa 3:05

## Meeskond

* Riho Sibul – kogu muusika, laul ja pillimäng
* Vladislav Koržets – kõik sõnad, luuletus ja epigrammid
* Mari Kaljuste – kujundus ja fotod
* Rainer Koik – salvestus ja kokkumäng
* Arvo Urb – lõppviimistlus

## Välislingid
Friedrich I (Braunschweig-Wolfenbüttel)

**Friedrich** (u 1357 – 5. juuni 1400 Kleinenglis) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonna valitseja aastast 1373. 

## Perekond

Friedrich abiellus aastal 1386 Saksi-Wittenbergi hertsogi Wenzel I tütre Annaga (suri aastal 1388). Abielust sündis kaks tütart:

* Katharina (suri u aastal 1439);
* Anna (suri aastal 1432), oli abielus Tirooli hertsogi Friedrich IV.
Tuulelipp

**Tuulelipp** on kõrgesse paika, tavaliselt hoone katusele, torni või masti tippu paigutatud seadeldis, mis pöördub tuule jõul, näidates tuule suunda.

Beauforti skaalal, mis määratleb tuule tugevuse, vajab tuulelipp liikumahakkamiseks kahepallist ehk kerget tuult.

Aegade jooksul on tuulelipud võtnud kõikvõimalikke fantastilisi vorme. Lääne-Euroopa kristlikel kirikutel on levinud kukekujulised tuulelipud. Üks maailma suuremaid tuulelippe on Yukoni transpordimuuseumis Kanadas Whitehorse'i rahvusvahelise lennujaama kõrval – selleks on endine transpordilennuk Douglas DC-3. Guinnessi rekordite raamatu andmeil on suurim tuulelipp siiski Tío Pepe šerri reklaam Hispaanias Jereze linnas.

Eesti tuntuim tuulelipp on Tallinna raekoja torni tipus paiknev Vana Toomas, mida Tallinna ühe sümbolina on kujutatud paljudel suveniiridel. Tartus on tähelepanu pälvinud Ivar Feldmanni sepistatud hansakogekujuline tuulelipp Lennuk, mis asetseb 2003. aastal üle Emajõe rajatud Turusilla masti tipus.

## Pildid

Douglas DC3.jpg|Tuulelipuna kasutatav transpordilennuk Douglas DC-3 Kanadas, Yukoni transpordimuuseumis
Tuulelipp Tallinnas Lai 19.jpg|Tallinn, Lai 19
Tuulelipp Tallinnas Lai 27.jpg|Tallinn, Lai 27
Tuulelipp Tallinnas Pikk 29.jpg|Tallinn, Pikk 29
Tuulelipp Tallinnas Pikk 37.jpg|Tallinn, Pikk 37
Vao mõisa aida tuulelipp1.jpg|Vao mõisa aida tuulelipp
AmandusAdamsoni Ateljeemuuseum4.jpg|Tuulelipp Amandus Adamsoni Ateljeemuuseumi katusel
Sünnitoetaja

**Sünnitoetaja** ehk ***doula*** (vanakreeka keeles *doula* 'ümmardaja, toetaja' (s.o naine, kes teenib teist naist)) on treenitud isik, kes pakub psühholoogilist ja emotsionaalset tuge teisele naisele ta raseduse ja sünnituse, aga ka sünnitusjärgsel ajal.

## Välislingid
*Eesti Sünnitoetajate Ühendus
*Sünnitaja vajab teenijannat
*www.dona.org
*http://doula.org.uk/content/what-doula
*www.mothersdoula.com
*www.vegfamily.com/vegan-pregnancy/hiring-a-doula.htm