open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Astronoomide loend

*Siin on loetletud [[astronoom]]e*.

__NOTOC__

## A
*Ernst Abbe
*Charles Abbot
*John Couch Adams
*Adelard Bathist
*Al-Bīrūnī
*Johannes Andersen
*Wilhelm Anderson
*Kalju Annuk
*Apollonios Pergest
*Arne Ardeberg
*Friedrich Wilhelm Argelander
*Aş-Şūfī

## B
*Walter Baade
*Johan Backlund
*Tadeusz Banachiewicz
*Edward Emerson Barnard
*Friedrich Wilhelm Bessel
*Adriaan Blaauw
*Johann Elert Bode
*Tycho Brahe
*Heinrich Bruns
*Margaret Burbidge

## C
*Annie Jump Cannon
*Giovanni Domenico Cassini
*Catherine Césarsky
*James Challis
*Carolin Crawford

## E
*Jaan Einasto
*Heino Eelsalu
*Kalju Eerme
*Eratosthenes
*Ene Ergma

## F
*Sigfrid Aronus Forsius
*Paolo Antonio Foscarini
*William Alfred Fowler

## G
*Johann Gottfried Galle
*Carl Friedrich Gauss
*Louis Godin
*Mirt Gramann, eesti astrofüüsik (1961–) 
*David Gregory
*Francesco Grimaldi

## H
*George Ellery Hale
*Edmond Halley
*Roopi Hallimäe
*Viktor Hambardzumjan
*Urmas Haud
*Caroline Herschel
*Wilhelm Herschel
*Edwin Powell Hubble
*Liia Hänni
*Uku Hänni
*Hypatia

## J
*Jaak Jaaniste
*Jing Fang 
*Kalle Jürgenson

## K
*Peep Kalv
*Mihkel Kama
*Enn Kasak
*Johannes Kepler
*’Omar Khayyām
*Muḩammad ibn Mūsā al-Khwārizmī
*Abu al-Kindi
*Aksel Kipper
*Tõnu Kipper
*Indrek Kolka 
*Rutt Koppel
*Nikolai Kozõrev
*Lenka Kotková 
*Gerard Kuiper
*Grigori Kusmin

## L
*Johann Heinrich Lambert
*Pierre-Simon Laplace
*Guillaume Le Gentil
*Urbain Le Verrier
*Laurits Leedjärv
*Grigori Levitski
*Aloysius Lilius
*Anders Lindstedt
*Robert Livländer
*Christen Sørensen Longomontanus
*Bernard Lovell
*Philippe Loys de Chéseaux

## M
*Michael Maestlin
*Brian G. Marsden
*Alla Massevitš, Nõukogude Liidu astronoom
*Laura Mersini-Houghton
*Michael Mumma
*Evald Mustel
*Johann Heinrich von Mädler

## N
*Isaac Newton
*Tiit Nugis

## O
*Valdar Oinas
*Tarmo Oja
*Heinrich Wilhelm Olbers
*Jan Oort
*Aleksandr Jakovlevitš Orlov
*Liisi Oterma

## P
*Cecilia Payne-Gaposchkin
*Jaan Pelt
*Arno Allan Penzias
*Saul Perlmutter
*Giuseppe Piazzi
*Konstantin Pokrovski
*Christian Pollas
*Poseidonios

## Q
*Conrad Quensel

## R
*Hugo Raudsaar
*Regiomontanus
*Adam Riess
*Vladimir Riives
*Taavet Rootsmäe
*Vera Rubin
*Mare Ruusalepp

## S
*Enn Saar
*Veikko Saar 
*Georg Sabler
*Viktor Safronov
*Carl Sagan
*Arved Sapar
*Aleksei Savitš
*Sergei Scharbe
*Bernhard Schmidt
*Brian Schmidt
*Erich Karl Wilhelm Schoenberg
*Peter Carl Ludwig Schwarz
*Friedrich Seeberg
*Harlow Shapley
*Carolyn Shoemaker
*Sima Qian
*Mary Somerville
*Friedrich Georg Wilhelm Struve
*Hermann Struve
*Otto Wilhelm von Struve

## Z
*Jakov Zeldovitš 

## T
*Max Tegmark
*Carl Friedrich Tenner
*Johann Daniel Titius
*Clyde Tombaugh
*Tõnu Tuvikene
*Neil deGrasse Tyson

## U
* Ulugbek
* Undo Uus

## V
*Uno Veismann
*Ülo Veltmann
*Tõnu Viik
*Charles Villmann

## W
*Pehr Wilhelm Wargentin
*Alexander Wilbrecht
*Robert Woodrow Wilson
*Rudolf Wolf

## Ö
*Ernst Öpik
Viievõistlus (kergejõustik)

Kergejõustiku **viievõistlus** oli kergejõustiku võistlusala. Olümpiamängude ajaloos oli see esimest korda kavas 1912. aasta suveolümpiamängudel (nagu ka kümnevõistlus). Viievõistlus peeti veel ka 1920. ja 1924. aastal, kui kahekordseks olümpiavõitjaks tõusis soomlane Eero Lehtonen.

Viievõistlus koosnes kaugushüppest, odaviskest,  200 meetri jooksust, kettaheitest ja 1500 meetri jooksust.

Punkte arvestati kohapunktide järgi. Ühesuguste tulemuste korral jagati punkte võrdselt (näiteks kui teisele kohale vastava tulemuse saavutasid neli sportlast, said nad kõik 2 punkti). Kui võistleja katkestas, võeti temalt punktid ära ja toimus ümberarvestus. 26 võistlejast 12 pääses osalema neljandale alale kettaheitele. Kuus paremat (ja võrdsete punktide korral ka koha jagajad) lubati 1500 m distantsile.

## Vaata ka
*Viievõistlus
*Pentatlon
Kergejõustiku maailmameistrivõistlused

**Kergejõustiku maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused kergejõustikus. 

IAAF-i asutamisel 1913. aastal otsustati lugeda IAAF-i maailmameistrivõistlusteks olümpiamängude kergejõustikuvõistlusi.

1970. aastatel oli IAAF muutuste lainel ja nii otsustati IAAF-i kongressil Puerto Ricos 1978 korraldada 1983. aastal esimesed maailmameistrivõistlused kergejõustikus. 

Võistlusi soovisid korraldada kaks linna, Helsingi ja Stuttgart. 1980. aasta märtsis valiti Pariisis korraldajaks Helsingi. 

Esimesed maailmameistrivõistlused kergejõustikus toimusid Helsingis 1983. aasta 7.–14. augustil.  

Praegu peetakse neid iga kahe aasta tagant paaritutel aastatel.

## Maailmameistrivõistluste toimumisajad ja -kohad

## Eestlaste võidetud medalid

## Kõigi aegade medalite edetabel 1983–2009

## Vaata ka
*Kergejõustiku maailmameistrivõistluste rekordid
*Kergejõustiku maailmameistrivõistluste medalistide nimekiri (mehed)

## Välislingid
* Ametlik veebileht Rahvusvaheline Kergejõustikuliidu kodulehel
Suusasport

**Suusaspordi** alla käivad suusatamisega seotud spordialad. 

Suusaspordi kodumaa on Skandinaavia.

Võistlusspordi liike on kaks: niinimetatud põhja alad (murdmaasuusatamine, suusahüpped ja kahevõistlus (suusahüpped + murdmaasuusatamine)) ning Alpi alad (mäesuusatamine ettevalmistatud radadel).

Põhja alad on olümpiamängude kavas olnud 1924. aasta taliolümpiamängudest saadik ja maailmameistrivõistlusi on peetud alates 1939.

Mäesuusatamine on olümpiaala 1936. aasta taliolümpiamängudest saadik ja alates 1939. aastast on kahe aasta tagant peetud maailmameistrivõistlusi.

1924 loodi Rahvusvaheline Suusaföderatsioon (FIS). Rahvusvaheline Suusaföderatsioon tegeleb järgmiste aladega:
*mäesuusatamine
*murdmaasuusatamine
*suusahüpped
*kahevõistlus
*lumelauasõit
*vigursuusatamine

Föderatsiooni kuulub 102 riiki. Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni president on 2021. aastast Johan Eliasch.

## Vaata ka
*Laskesuusatamine
*Salpausselkä mängud
*Sõjaväelaste maailmameistrivõistlused suusatamises
*1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises
*1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises
*1961. aasta Eesti meistrivõistlused suusatamises
*1962. aasta Eesti meistrivõistlused suusatamises
*1963. aasta Eesti meistrivõistlused suusatamises

## Välislingid

*Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni koduleht
Ekvatoriaal-Guinea riigipeade loend

**[[Ekvatoriaal-Guinea]] riigipeade loend** loetleb riigi presidendid alates riigi iseseisvumisest 1968. aastast.
Djibouti riigipeade loend

**[[Djibouti]] riigipeade loend** loetleb riigi presidendid alates iseseisvumisest (1977). Djibouti sisepoliitika on väga stabiilne, erinevalt ümbritsevatest riikidest.
Manilaid

**Manilaid** (ka **Manija**, kihnu murrakus *Manõja*) on laid Liivi lahes Kihnu saare ja Tõstamaa poolsaare vahel. Halduslikult kuulub saar Pärnu maakonna Pärnu linna alla.

Manilaiul asub Manija küla ja saar kuulub Manija maastikukaitseala koosseisu.

Saare pindala on 2,06 km², olles suuruselt Kihnu järel Pärnumaa teine saar. Saare lähim kaugus mandrist on 800 meetrit.

## Nimi
Saart on nimetatud 1560 *Holm Maune*, 1562 *Манева*, 1566 *Magnö*,1589 *Magno*  ja 1642 *Mano*. Marja Kallasmaa arvates tuletub saare nimi mehenimest Magnus, arvatavasti on saar nimetatud hertsog Magnuse järgi. 

## Asend
Manilaid asub Liivi lahe põhjaosas, Tõstamaa poolsaarest lõunas.

Manilaiu poolsaared: Kuivassääre ots (kirdepoolseim tipp), Nasva ots, Papina ots (edelapoolseim tipp), Sitna ots, Täkulaid, Vareslaid.

## Loodus
Manija saar on 12. juulist 1991 looduskaitse all.

Piki saart kulgeb rändkividerohke kõrgendik, mis ulatub karina merre.

Manijat katavad peamiselt rannaniit, roostik ja kadastik, kuid leidub ka mände. Soontaimeliike on saarelt leitud 337. Enne inimasustuse teket saarel puid ei kasvanud. Haruldasematest taimeliikidest on saarel tuvastatud emaputk, palu-karukell, rand-ogaputk ja harilik muguljuur.

Saarel elab kõre. Saarel on registreeritud 115 linnuliigi pesitsemine, pesitsejatest on tänapäevaks kadunud niidurüdi ja tutkas. Haruldasematest lindudest pesitsevad saarel mustsaba-vigle, kivirullija ja liivatüll.


Fail:Manilaid 2006.JPG|Saare rand
Fail:Manilaid Kihnu Jõnnilt.jpg|Vaade saarele Jõnnilt
Fail:Manilaiu loodus 28.06.2009.JPG|Manilaiu loodus suvel
Fail:Manilaiu rand.jpg|Manilaiu rannik


## Asustus

Laiul asub Manija küla, kus 2017. aasta seisuga elas 52 elanikku. Saarel on sadam ja piki saart kulgeb ainus tee.

Manilaiul tegutseb Riida turismitalu, mis mahutab maksimaalselt kuni 150 inimest.

Papina otsal asub tuletorn. 

## Ajalugu
Esimest korda on saart kirjalikult mainitud 1560. aastal *Holm Maune* nime all (Hertsog Magnuse läänistamiskiri 18. mail 1560 Kuressaares).

Saarel oli alates 19. sajandi keskpaigast vaid Pootsi mõisa heinamaavahi elukoht. 1933. aastal tuli Manõjasse elama naabersaarelt Kihnust 22 kaluriperet kokku 79 inimesega. 1934. aastal avati saarel postitalu. 

Nõukogude ajal kuulus küla Audruranna kalurikolhoosi koosseisu.


Fail:Map of manilaid.png|Manilaiu kaart
Fail:Manilaiu tulepaak 28.06.2009 2.JPG|Manilaiu tulepaak (taamal Kihnu saar)
Fail:Manilaiu tulepaak 28.06.2009.JPG|Manilaiu tulepaak
Fail:Manija tulepaak.jpg
Fail:Manilaiu tuletorn.jpg|Manilaiu tuletorn


## Vaata ka
*Manija
*Manija maastikukaitseala
*Kokkõkivi

## Viited

## Kirjandus
*Moonika Ani: "Manija maastikukaitseala kaitsekorralduskava 2010-2019."

## Välislingid

*
* Kirjeldus valla kodulehel
* Manilaiu 360° aeropanoraam / aerofoto
Costa Rica riigipeade loend

**[[Costa Rica]] riigipeade loend** loetleb Costa Rica presidendid, jättes välja perioodi 4. märts 1824 – 15. november 1824, kui Costa Rica kuulus Kesk-Ameerika Ühendriikide koosseisu ja valitsejateks olid Costa Rica provintsi juhid.
Kari

**Kari** ehk **riff** on laevadele ohtlik kivine või korallidega kattunud madal või allveesäär.
Tallinna lähistel on meresõitjatele tuntud Paljassaare riff ehk Hülgekari.

## Vaata ka
* kare
El Salvadori riigipeade loend

**[[El Salvador]]i riigipeade loend** loetleb El Salvadori presidendid ja muud valitsejad pärast riigi täielikku iseseisvumist Kesk-Ameerika Ühendriikidest.

Valitsejaid 1821–1841 vaata Kesk-Ameerika Ühendriikide riigipeade loendist.
IBA

**IBA** (*Important Bird Areas* – 'tähtsate linnualade projekt') on projekt, mille eesmärk on välja selgitada tähtsamad lindude pesitsus- ja talvitusalad ning rändepeatuspaigad kogu maailmas ja organiseerida nende kaitset.

Projekti algataja on looduskaitseorganisatsioon BirdLife International.

Eristatakse rahvusvahelise ja rahvusliku tähtsusega linnualasid.

Eestis hakati tähtsate linnualade projektiga tegelema Eesti Ornitoloogiaühingu juures 1991. aastal.

## Välislingid
*Eesti tähtsad linnualad EOÜ kodulehel
*Birdlife International 
*Eesti Ornitoloogiaühing
Juminda poolsaar

**Juminda poolsaar** on poolsaar Eesti põhjarannikul Kolga ja Hara lahe vahel, Kuusalu vallas Harjumaal.

## Poolsaare geograafia
Juminda poolsaar on ligi 13 kilomeetrit pikk ja lõunaosas kuni 6 kilomeetrit lai. Poolsaare põhjaosas asub Juminda neem. Juminda poolsaarest idas asub Pärispea poolsaar.

Poolsaar kuulub tervikuna Lahemaa rahvusparki. Suurt osa poolsaarest katab okaspuumets. Poolsaare keskosas on kaks suurt raba: Aabla raba ja Hara soo. Aabla raba põhjaosas asub Eesti suuruselt kolmas hiidrahn Majakivi. Aabla raba lääneküljel kulgeb põhja-lõunasuunaline Pikanõmme luide.

Rammikul on suuri kivikülve Tapurla külast läänes ja Juminda neemel. 

Asustus paikneb põhiliselt rannakülades (Hara, Juminda, Kiiu-Aabla, Kolga-Aabla, Leesi, Pedaspea, Tammistu, Tapurla, Virve). Juminda Poolsaare Selts loeb poolsaare külade hulka ka Pudisoo küla. Vanim on arvatavasti Juminda küla, mida on nimetatud 1290 *Jumentake*.

## Poolsaare militaarajalugu
Teise maailmasõja ajal toimus Juminda poolsaare lähedal Soome lahes Juminda miinilahing. 27. augustil 1941 alanud punavägede evakueerimisel Tallinnast, kus Tallinna kaitsnud Punaarmee üksuste jäänused, põgenevad punategelased, mobiliseeritud ja evakueeritavad – kokku üle 30 000 inimese – paigutati ööl vastu 28. augustit Nõukogude laevadele, mis asusid teele Kroonlinna suunas. Lisaks inimestele oli laevadel ka hulgaliselt materiaalseid väärtusi. Juminda poolsaare kohal sattusid laevakaravanid soomlaste ja sakslaste paigutatud miinitõketele ning langesid ühtlasi pommi- ja torpeedorünnakute alla. 195 laevast (183 laeva Tallinnast, 12 Paldiskist) uputati 55, hukkunute arv võis olla umbes 15 000.

Poolsaare idarannikul asuva Virve küla lähedale rajas NSV Liidu sõjamerelaevastik aastatel 1956–1957 Hara lahte Hara allveelaevasadama, kus demagnetiseeriti laevu (koordinaadid ).

Hara küla juures asus ka NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee NSV Liidu piirivalve Punalipulise Balti Piirivalveringkonna, 6. Punatähe ordeniga Gdynia piirivalvesalga 10. piirivalvekordon.

## Vaata ka
*Majakivi-Pikanõmme õpperada

## Viited

## Välislingid
* Juminda küla
* Juminda lahing @ Mereblog
Papina ots

**Papina ots** (ka **Papinina**, mõnes allikas **Papina neem**) on Manilaiu edelatipp, seal asub ka Manilaiu tulepaak.

## Välislingid
*Kaart (Mapquest)
Islandi riigipeade loend

**[[Island]]i riigipeade loend** koosneb kahest tabelist, kus on loetletud riigi valitsejad iseseisvusperioodil 930–1262 ja alates Taaniga personaaluniooni loomisest 1918. aastal. 

Aastatel 1940–1944 okupeerisid saart liitlasväed, mille komandörid on kirjas eraldi (tabeli all).

## Liitlasvägede komandörid
*1940–1942 Henry O. Curtis (USA) (1888–1964)
*1942–1943 Charles H. Bonesteel (USA) (1885–1964)
*1943–1944 William S. Key (USA) (1889–1959)
Iirimaa riigipeade loend

**[[Iirimaa]] riigipeade loend** loetleb Iirimaa riigipäid alates iseseisvuse väljakuulutamisest 1919. aastal.
Teleportatsioon

**Teleportatsioon** on esemete väga kiire transport või liikumine ühest kohast teise. Enamasti peetakse teleportatsiooni all silmas transporti, mille puhul edastatakse ainult informatsiooni, mille põhjal teises kohas valmistatakse eseme koopia.

## Teadus ja teaduslik fantastika
Teaduslikus fantastikas, mõtteeksperimentides ja füüsikaliste katsete puhul on teleportatsiooni all tavaliselt mõeldud esemete (reaalselt seni elementaarosakeste) ülekandmist ühest kohast teise protseduuri abil, mis hõlmab eseme kohta käiva informatsiooni kodeerimist, informatsiooni ülekandmist teise asukohta (näiteks raadiosignaalina) ja algse eseme koopia valmistamist sihtkohas. Füüsikas on tegeldud kvantteleportatsiooniga.

Teleportatsiooni kasutamisel inimeste transpordiks on palju lahendamata tehnilisi ja filosoofilisi probleeme. Pole selge, kuidas inimese keha nii täpselt kirjeldada, et seda oleks võimalik rekonstrueerida. Samuti pole selge, kas inimese lammutamine ühes kohas ja taaskokkupanemine teises kohas tekitab tunde, et elu sujuvalt jätkub. Probleemid on paljuski samalaadsed nagu vaimuülekande puhul.

Pole selge, kas inimese kopeerimine nõuab täpse kvantoleku reprodutseerimist. Samuti pole selge, kas see nõuab kvantteleportatsiooni, mis eeskuju paratamatult lammutab, või piisab makroskoopilistest mõõtmistest.   Mittelammutava variandi puhul valmistatakse eeldatavasti iga teleportatsiooni puhul uus koopia, kusjuures teleportatsiooni kogeb ainult koopia. Seesugusel tehnoloogial oleks ka muid rakendusi, näiteks virtuaalmeditsiin (salvestatud andmete muutmine, et valmistada koopia, mis on originaalist parem), ränd tulevikku (koopia valmistamine aastaid pärast informatsiooni salvestamist) ja varukoopiad (hiljuti salvestatud informatsiooni põhjal koopia valmistamine, kui originaaliga on juhtunud õnnetus).

## Religioon ja esoteerika

Religioosses, okultistlikus ja esoteerilises kirjanduses tähendab teleportatsioon inimese või eseme hetkelist liikumist ühest kohast teise üleloomulikul või paranormaalsel viisil.

Näiteks Apostlite tegude raamatus (8:39,40) räägitakse, kuidas pärast Etioopia eunuhhi, kuninganna varanduse valitseja ristimist *haaras Issanda Vaim Filippuse, ja eunuhh ei näinud teda enam. Kuid ta läks oma teed edasi rõõmuga. Aga Filippus leiti [[Asdod]]ist.*

Buddha olevat teleportatsiooni teel kandunud Indiast Sri Lankale.

## Vaata ka

*Ime
*Transporter (Star Trek).
Algprintsiip

**Algprintsiip** on Aristotelese õpetuse järgi enesestmõistetav väide, mis võetakse (koos teiste algprintsiipidega) tõestamisel eelduseks. Algprintsiipi ei ole võimalik tõestada.

Tänapäevane aksioomi mõiste hõlmab ka algprintsiibi mõiste.
Tõestus

**Tõestuse** all mõeldakse matemaatikas, loogikas ja filosoofias kehtivat arutlust, mille eelduste tõesus on teada või kokku lepitud. Tõestus võib olla ka arutlus, mis näitab mingi propositsiooni tõesust. Mõnikord mõeldakse tõestamise all ka veenvat põhjendamist. 

Aristotelese järgi on tõestus deduktiivne süllogism, mille eeldused on enesestmõistetavad. Teaduses peavad Aristotelese järgi kõik väited olema tõestatud. 

Füüsikas, keemias ja paljudes muudes loodusseadusi uurivates teadustes kasutatakse paljude asjade uurimisel katse-eksituse meetodit, mille abil saab küll tõendada, aga mitte tõestada.

Matemaatikas kasutatakse antiikajast peale teoreemide tõestamist. Algul mõisteti tõestamise lähtekohaks olevaid aksioome ja postulaate enesestmõistetavana. Tänapäeva matemaatikas võib aksioome suvaliselt valida, mistõttu tõestus taandub järeldumise kindlakstegemisele. Matemaatilises loogikas on tõestuste teooria. 

Tõestamise või tõendamise käigus saab hüpoteesist teooria.  

## Tõestuste liigid
**Deduktiivne tõestus** on suunatud üldiselt üksikule. Näidatakse, et väide kehtib terve hulga kohta, millesse kuulub otsitav element. **Näide**: tõestada, et arv 345345 jagub 1001-ga. Selleks tõestatakse, et iga 6-kohaline arv, mille esimesest 3 numbrist moodustatud arv võrdub viimasest 3 numbrist moodustatud arvuga, jagub 1001-ga, ja näidatakse, et 345345 on samasugune arv.

**Induktiivne tõestus** on suunatud üksikult üldisele. Näidatakse, et väide kehtib iga hulga elemendi kohta, ja järeldatakse, et see omadus on hulgale omane. **Näide**: tõestada, et Loch Nessi koletist pole olemas. Selleks kammiti kogu järv sonaritega läbi ja leiti, et selles pole ühtki vähemalt hülgesuurust elukat. Induktiivseid tõestusi kasutatakse praktikas harva, sest ei saa tõestada, et kõik objektid on üles leitud. Näiteks kaua peeti tõeseks väidet 'kõik luiged on valged', kuni Austraaliast leiti musti luiki.

**Rekursiivne tõestus** kasutab tõestuskäigus iseennast. Tõestus koosneb kahest osast: esiteks erijuhu tõestamine (näidatakse, et väide kehtib mingi konkreetse n korral), teiseks üldjuhu tõestamine (näidatakse, et kui väide kehtib n korral, siis kehtib ta ka n + 1 korral.) **Näide**: tõestada, et iga kümnest suurema arvu faktoriaal lõpeb 00-ga. Algul näidatakse, et 10! lõpeb 00-ga, ja siis näidatakse, et (n+1)! lõpunullide arv ei ole väiksem n! lõpunullide arvust.

## Vaata ka

*Aksiomaatiline meetod
*Argumentatsioon
*Teoreem
Termin (loogika)

**Termin** (kreeka keeles *horos*, ladina keeles *terminus*, inglise keeles *term*) on traditsioonilises loogikas propositsiooni (predikatsiooni, otsustuse) põhiosa. 
 
## Etümoloogia ja sõnakasutus
*Horos* ja *terminus* tähendavad 'äärmine' või 'piir'. 

Aristotelese järgi ei ole termin ise tõene ega väär. Nii propositsiooni alguses kui ka lõpus on üks termin. Neid seob jaatuse või eituse akt. 

Aristotelesel on termin lihtsalt "asi", propositsiooni osa. *[[Port-Royali loogika]]s* on termin psühholoogiline entiteet (idee või mõiste. John Stuart Millil on ta sõna. 

Ükski neist tõlgendustest ei ole tänapäeva loogika seisukohast päris rahuldav. Kui me väidame, et miski on ükssarvik, siis me ei väida midagi millegi kohta. Propositsioon "Kõik kreeklased on inimesed" ei ütle, et kreeklaste ideed on inimeste ideed, ega seda, et sõna "kreeklased" on sõna "inimesed". Propositsiooni ei saa koostada reaalsetest asjadest ega ideedest, kuid terminid ei ole ka tähenduseta sõnad. See probleem ei ole lõpuni lahendatud.
Metafüüsika (Aristoteles)

**"Metafüüsika"** on Aristotelese teos, mis on pandud tema märkmetest või loengute "käsikirjadest" kokku mitusada aastat pärast tema surma. 

Aristoteles ise pole kunagi kirjutanud sellise pealkirjaga teost. Pealkiri tuleneb asjaolust, et "kogutud teoste" väljaandjad paigutasid tekstid, mis ei mahtunud toona traditsiooniliste filosoofia jaotiste –  loogika, eetika ega füüsika –  alla, "pärast" kirjutisi (*ta meta*), mis käsitlesid "füüsikat" (*ta physika*). Need ülejäänud kirjutised, mis esitasid "esimest filosoofiat" kui "teadust olevast kui olevast" läbi "ilmikstoova lausumise", said pealkirja puht kirjandustehniliselt (*ta meta ta physika* lühenes hiljem *metaphysika*-ks), kuid neil on ka sisuliselt *physika*-st tahapoole, üle või väljapoole (*meta*) ulatuvat käsitlusala, mida tänapäeval nimetatakse ontoloogiaks.

Teos koosneb 14 raamatust.

## Vaata ka
*1. raamat
*2. raamat
*4. raamat
*5. raamat
*7. raamat
*8. raamat
*13. raamat
*14. raamat

## Kirjandus
*Syrianos. Kommentaar.
**Wilhelm Kroll (toim). Syrianus. *Commentaria in Metaphysica* (*Commentaria in Aristotelem Graeca*, kd VI, osa I), Berolini, typ. et impensis G. Reimeri 1902.
*Aquino Thomas. Kommentaar.
**Thomas Aquinas. *Commentary on Aristotle's Metaphysics*, J. P. Rowan (tlk), Notre Dame: Dumb Ox Press 1961.

## Välislingid
Metafüüsika 4

**"Metafüüsika 4"** ehk **"Metafüüsika Γ"** on Aristotelese teose "Metafüüsika" 4. raamat. 

Raamat räägib esimese filosoofia ainest.

## Esimene peatükk
### Tõlge
1003a 21

On mingi teadus, mis vaatleb olevat kui olevat ja sellele iseenesest kuuluvat. See ei ole sama mis ükski niinimetatud osateadustest [ἐν μέρει]: sest ükski muudest [teadustest] ei vaatle üldiselt olevat kui olevat, vaid nad lõikavad ära mingi osa sellest, [25] uurides seda sattumuslikult, nagu näiteks matemaatilised teadused. Aga kuna me otsime algeid ja kõige äärmisi põhjusi, siis on selge, et need peavad olema millelgi selle enese loomu poolest. Kui nüüd ka olevate asjade  elementide otsijad otsisid neid algeid, siis peavad ka [30] oleva elemendid olema mitte sattumuslikult, vaid kui olev: sellepärast tuleb meil ka haarata oleva kui oleva esmaseid põhjusi.  

## Teine peatükk
### Tõlge

Aga olevat öeldakse mitmeti, aga ühe ja mingi ühe loomuse suhtes ja mitte ühenimeliselt, vaid nii nagu ka [35] tervet [või tervislikku] iga kord tervise suhtes, kord seda hoidvana, kord seda esilekutsuvana, kord selle märk olevana, kord selleks võimelisena, 

1003b 1

ja arstlikku arstimiskunsti suhtes (sest arstlikku öeldakse kord arstimiskunsti omavana, kord selle jaoks loomu poolest sobivana, kord selle otstarbena), ja me leiame ka teisi asju, mida öeldakse nende sarnaselt, 

[5] nii ka olevat öeldakse mitmeti, aga iga kord ühe alge suhtes: sest mõnesid asju öeldakse olevaks sellepärast, et nad on substantsid, mõnesid sellepärast, et nad on substantsi seisundid [πάθη], mõnesid sellepärast, et nad on tee substantsi poole, või substantsi või substantsi kohta öeldava hävimised või ilmaolekud või kvaliteedid või tekitajad [γεννητικὰ], või nendest mingi või substantsi [10] eitused: sellepärast me ütleme, et ka mitteolev on olev. Ja nii nagu kõigi tervete [või tervislike] asjade kohta on üks teadus, on ka muude puhul. Sest mitte ainult ühe kohta öeldavate puhul ei ole vaatlus ühe teaduse oma, vaid ka ühe loomuse suhtes öeldavate puhul, sest ka neid öeldakse mingil moel  [15] ühe kohta. Seega on selge, et ka olevate kui olevate [vaatlus] on ühe teaduse oma. Igal pool on ju teadmine peamiselt esmase kohta, ja selle kohta, millest teised asjad sõltuvad, ja mille järgi neid öeldakse. Kui nüüd see [esmane] on substants, peab filosoof saama alged ja põhjused substantsist.

## Kirjandus
*Christopher A. Kirwan. *Aristotle's Metaphysics, books ΓΔΕ* (tlk ja komm), Clarendon Aristotle Series, Oxford 1971.

## Välislingid
Psalm 53

**Psalm** 53 on Psalmide raamatu 53. psalm. 

## Tekst

1. *Laulujuhatajale: kurval viisil laulda; [[Taavet]]i õpetuslaul.*

2. Meeletu ütleb oma südames: "Jumalat ei ole!" Nad talitavad riivatult ja jõledasti, ei ole kedagi, kes head teeb.

3. Jumal vaatab taevast inimlaste peale, et näha, kas on mõistlikku, kedagi, kes otsib Jumalat.

4. Kõik nad on taganenud, üheskoos on nad läinud raisku; ei ole kedagi, kes head teeb, mitte ühtainustki.

5. Kas seda siis ei mõista need, kes teevad nurjatust, kes söövad mu rahvast, nagu süüakse leiba? Jumala poole nad ei hüüa.

6. Seal valdab neid hirm, kus ei ole hirmu põhjust, sest Jumal pillab laiali selle luud, kes seab leeri sinu vastu. Sa saadad nad häbisse, sest Jumal on nad hüljanud.

7. Oh, et Iisraelile tuleks pääste Siionist! Kui Jumal oma rahva vangipõlve pöörab, siis hakkab Jaakob ilutsema, Iisrael saab rõõmsaks.

## Kommentaar
2. salmi on tsiteeritud tõendusena, et Jumala olemasolu ei ole enesestmõistetav.

## Välislingid
*Antti Laato: "Kristus Psalmides: Maailm vihkab Kristuse kogudust (Ps 53)" Meie Kirik, 19 detsember 2013
Predikaat

**Predikaat** on traditsioonilises loogikas see, mida millegi kohta öeldakse; termin propositsioonis, mida öeldakse teise termini (subjekti) kohta ehk omistatakse subjektile ehk preditseeritakse subjekti kohta. 

Näiteks propositsioonis "Inimene on elukas" on "elukas" predikaat. 

Hiljemalt Aristotelesest saadik eristatakse lihtsate (kategooriliste) propositsioonide ja otsustuste analüüsimisel seda, *mille kohta* midagi öeldakse (eset, subjekti) ning seda, *mida* millegi kohta öeldakse (**predikaati**). Ranges mõttes mõeldakse subjekti all eset, mille kohta midagi öeldakse, ja predikaadi all seda, mis talle propositsiooniga omistatakse, näiteks mingit omadust. Propositsiooni seda osa, mis osutab esemele, nimetatakse sel juhul *subjektiterminiks* ja propositsiooni seda osa, mis osutab predikaadile, nimetatakse predikaaditerminiks.  

Lihtsad propositsioonid on näiteks: 

#Sokrates on inimene.
#Minu naabri koer magab.
#Sokrates armastab pikkadel veiniõhtutel filosoofia üle arutada. 

Näidetes 1 ja 3 on Sokrates (inimene) subjekt, "Sokrates" (propositsioonide  1 ja 2 esimene osa) subjektitermin. Näites 2 on minu naabri koer (loom, kes hommikuti minu peale haugub) subjekt  ja "minu naabri koer" subjektitermin.
Subjekt (loogika)

**Subjekt** on traditsioonilises loogikas see, mille kohta midagi öeldakse, vastandina predikaadile (sellele, mida subjekti kohta öeldakse).
Dominikaani Vabariigi riigipeade loend

**[[Dominikaani Vabariik|Dominikaani Vabariigi]] riigipeade loend** loetleb iseseisva Dominikaani Vabariigi riigipead. Eraldi on toodud välja Hispaania taasokupatsiooni kubernerid 1861–1864 ja USA okupatsiooni kubernerid 1916–1924. Lisaks veel niipalju, et aastail 1821–1844 kuulus terve Haiti saar Haiti Riigi koosseisu.

## Ajutised koloniaalvalitsejad

1922–1924 oli riigis USA sõjaväeline kohalolek, kuid riiki valitses ajutine president Juan Bautista Vicini Burgos
Logos

**Logos** on vanakreeka tavakeele sõna ja vanakreeka filosoofia termin, mille mitmetahuline tähendus on aja jooksul muutunud.

Logos võib tähendada sõna, lauset, väidet, argumenti, arutlust, kõnet, juttu, väljendust, mõistet, määratlust, selgitust või põhjust, seadust või reeglit, loendatud arvu või määra või mõõtu, suhet ehk relatsiooni, aru või mõtlemist, mõistust jms. 
Juba vanakreeka filosoofias võis sõna "logos" omandada neist paljudest tähendustest erinevaid või siis mitmeid samaaegselt. Filosoofilistes tekstides jäetakse see tihti tõlkimata.

Sõna "logos" tõlgitakse paljudes kontekstides ladina keelde sõnaga *ratio*. Seetõttu on saanud sõna "logos" üheks tuntumaks tähenduseks filosoofias just 'mõistus'. Näiteks Aristotelese inimesemääratlus kõlab "zōon logon echon" ('logost omav loom'), mida tõlgiti ladina keelde *animal rationale* ('mõistuslik olend'). Lisaks 'mõistusele' on tihedamini ette tulevad tähendused 'mõiste', 'määratlus', 'väide', 'argument'.

Uues testamendis Johannese evangeeliumi alguses on Jumal samastatud logosega.

## Loogika
Aristotelese loogikas on logos liigile omase eidose määratlus (definitsioon) soo (traditsioonilises loogikas soomõiste) ja liigierisuse kaudu.

Näiteks inimese logos on 'mõistusega elukas', kus elukas või loomne olend on sugu ja 'mõistusega' on liigierisus, st eristab inimest muudest loomse olendi sukku kuuluvatest liikidest, kel mõistus puudub – nagu hobune, koer, ahv jne.

Sõna "logos" tõlkevasteks selles kontekstis võiks sobida näiteks "määratlus" või "mõiste".
Ujumine

**Ujumine** on organismide (sh inimese) kulgemine vees substraadile toetumata. Ujumine võib olla passiivne (hõljujad, kellel kulgemiselundeid pole) või aktiivne (keha painutades, jäsemetega sõudes jne). 

## Inimese ujumine
Inimeste ujumine on nii ajaviide kui ka spordiala. Ujumine meelelahutusena on populaarne sooja kliimaga riikides.

Ujumisel on mitu tervislikult head külge, kuid samas tuleb vees järgida põhilisi ohutusreegleid.

### Ujumisviisid ja -stiilid
*Koeraujumine
*Küliliujumine
*Liblikujumine ehk delfiin
*Seliliujumine
*Rinnuliujumine ehk konnaujumine
*Vabaujumine ehk krool

## Vaata ka
*Sukeldumine

## Viited
Soome riigipeade loend

**Soome riigipeade loend** loetleb Soome presidendid alates riigi esmakordsest iseseisvumisest 1917. aastal. Friedrich Karl, Hesseni prints (1868–1940) valiti Soome kuningaks 7. oktoobril 1918, kuid ta ei saabunud riiki ja tagandati troonilt 4. detsembril 1918.
Rwanda riigipeade loend

**[[Rwanda]] riigipeade loend** loetleb Rwanda teadaolevad riigipead kuni iseseisvuse kaotamiseni 1890. aastal Saksamaale ja alates autonoomia saamisest 1960. aastal ÜRO käest.
Sloveenia riigipeade loend

**Sloveenia riigipeade loend** loetleb Sloveenia riigipead alates riigi esmakordsest iseseisvumisest 1991. aastal.
Slovakkia riigipeade loend

**Slovakkia riigipeade loend** loetleb Slovakkia presidendid pärast Tšehhoslovakkiast eraldumist 1939. aastal ja 1993. aastal.

## Viited
*Prezident Slovenskej republiky
*List of Candidates for President 2019
*List of Candidates 2016, archive.org
Euroopa Liidu liikmesriik

**Euroopa Liidu liikmesriik** on Euroopa Liidu aluslepingutega ühinenud riik, millele laienevad kõik Euroopa Liidu liikmesusest tulenevad õigused ja kohustused.

Nüüdisajal on Euroopa Liidul 27 liikmesriiki. Viimasena ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 Horvaatia. Eesti kuulub Euroopa Liitu alates 1. maist 2004.

## Liikmesriigid
Loetletud on Euroopa Liidu liikmesriigid 2021. aasta alguse seisuga:

## Lahkunud liikmesriigid
Euroopa Liidust on lahkunud üks riik - Suurbritannia:

## Viited
Pealinnade loend

*Siin on loetletud [[asula]]d, mis on iseseisvate [[riik]]ide [[pealinn]]adeks. On ka [[Endiste pealinnade loend]]*

## A
Abu Dhabi - Abuja - Accra - Addis Abeba - Al-Kuwayt - Alžiir - Amman - Amsterdam - Andorra la Vella - Ankara - Antananarivo - Apia - Ar-Riyād - Asmara - Asunción - Aşgabat - Ateena

## B
Bagdad -  Bakuu - Bamako - Bandar Seri Begawan - Bangkok - Bangui - Banjul - Basseterre - Beirut - Belgrad - Belmopan - Berliin - Bern - Bissau - Biškek - Bogotá - Brasília - Brazzaville - Bratislava - Bridgetown - Brüssel - Budapest - Buenos Aires - Bujumbura - Bukarest

## C
Canberra - Caracas - Castries - Chişinău - Ciudad de la Paz - Conakry - Cotonou 

## D
Dakar - Damaskus - Dhaka - Dili - Djibouti - Dodoma - Doha - Dublin - Dušanbe

## F
Freetown 

## G
Gaborone - Georgetown - Guatemala

## H
Hanoi - Harare - Hartum - Helsingi - Honiara

## I
Islamabad 

## J
Jakarta - Jerevan - Jeruusalemm - Juba

## K
Kabul - Kairo - Kampala - Katmandu - Kigali - Kiiev - Kingston - Kingstown - Kinshasa - Kopenhaagen - Kuala Lumpur 

## L
La Habana - La Paz - Libreville - Lilongwe - Lima - Lissabon - Ljubljana - Lobamba - Lomé - London - Luanda - Lusaka - Luxembourg  

## M
Madrid - Malé - Managua - Manama - Manila - Maputo - Maseru - Masqaţ - Mbabane - México - Minsk - Monaco - Monrovia - Montevideo - Moroni - Moskva - Muqdisho

## N
Nairobi - Nassau - Naypyidaw - N'Djamena - New Delhi - Ngerulmud - Niamey - Nikosia - Nouakchott - Nuku‘alofa - Nur-Sultan

## O
Oslo - Ottawa - Ouagadougou 

## P
Palikir - Panamá - Paramaribo - Pariis - Peking - Phnom Penh - Podgorica - Port Louis - Port Moresby - Port of Spain - Port Vila - Port-au-Prince - Porto-Novo - Praha - Praia - Pretoria - Priština - Pyongyang

## Q
Quito 

## R
Rabat - Reykjavík - Riia - Rooma - Roseau 

## S
Saint George's - Saint John's - San José - San Marino - San Salvador - Sanaa - Santiago - Santo Domingo - São Tomé - Sarajevo - Singapur - Sri Jayewardenepura Kotte - Skopje - Sofia - Seoul -Stockholm - Sucre - Suva

## Z
Zagreb 

## T
Taibei - Tallinn - Tarawa South - Taškent - Tegucigalpa - Teheran - Tel Aviv - Thbilisi - Thimphu - Tirana - Tōkyō - Tripoli - Tunis 

## U
Ulaanbaatar - Uliga / Majuro 

## V
Vaduz - Vaiaku / Funafuti - Valletta - Varssavi - Victoria - Vientiane -Viin - Vilnius

## W
Washington - Wellington - Windhoek 

## Y
Yamoussoukro -  Yaoundé - Yareni ringkond
Türgi riigipeade loend

**Türgi riigipeade loend** koosneb kahest tabelist. Esimeses tabelis on Türgi valitsejad alates aastast 1299, teises aga on valitsejad pärast monarhia kukutamist 1922.

Osmanite riigi (Türgi) monarhid olid kuni 1383 beid, seejärel sultanid, alates 1517 ka kaliifid.
Lääne-Sahara

**Lääne-Sahara** on *de facto* osaliselt Maroko poolt okupeeritud määratlemata staatusega ala Aafrika looderannikul (endine Hispaania Sahara). Lääne-Saharas on välja kuulutatud Sahara Araabia Demokraatlik Vabariik.

Suuremad asulad on El Aaiún, Ed Dâkhla, Es-Smara, Boujdour ja El Marsa. 

Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi ajutine halduskeskus asub Bir Lehlús.
Singapuri riigipeade loend

**Singapuri riigipeade loend** loetleb Singapuri presidendid Malaisia föderatsiooni koosseisus ja pärast iseseisvumist 1965. aastal.
Viirelaid

**Viirelaid** on 87 hektari suurune saar laid Muhu kagurannikul Suures väinas, kuuludes Muhu valda Võiküla küla koosseisu. Saare rannajoone pikkus 6,77 kilomeetrit.

19. jaanuaril 2023 lisas valitsus Viirelaiu püsiasustusega väikesaarte nimistusse, kuna rahvastikuregistri andmetel oli saarele registreeritud seitse elanikku.

Saarel on vesilennuki- ja aluseühendus.

## Nimi
Vanadel merekaartidel on saare nimi *Paternoster* – meieisapalve järgi. Laiu eestikeelne nimi on tuletatud linnunimetusest "viires". 

## Asend
Saar asub Suures väinas, 3,9 km Kuivastust ja 4,1 km Virtsust.

## Loodus
Viirelaid on madal (kuni 4,5 meetrit üle merepinna), tasane ja võsastunud. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Ajalugu
Viirelaid on meresõitjatele ammu tuntud orientiir, mis juhatab lõuna poolt tulijaile teed Viire kurgu kaudu Väinamerre. Saart on esmamainitud 1556. aastal.

Saare kirdeosas paikneb Viirelaiu tuletorn. Saarele ehitati esimene meresõidu tähis 1836. Puidust meremärk valmis 1857. aastal ja tuletorn 1881. aastal. Tänapäeval asub laiul puhkekompleks.

Saarel on elanud majakavahid ja nende pered.

Viirelaiule ja meresõidule viitab tuntud rahvalaul "Viire takka".

Alates 2016. aastast tegutseb saarel Viirelaiu Majakavahi puhkekompleks.

## Pilte

Fail:Viirelaid 2022 08 04.jpg
Fail:Viirelaid 2022 08 02.jpg
Fail:Viirelaid 2022 08 07.jpg
Fail:Viirelaid 2022 08 06.jpg


## Viited

## Välislingid
* Viirelaiu 360° aeropanoraam / aerofoto
* Laiu ajaloost
* Kadri Tüür, "Liikumisteed laidudele ja laidudel: Kesse ja Viire", Eesti Loodus 22/2011
Lembit Öpik

**Lembit Öpik** (sündinud 2. märtsil 1965 Bangoris Põhja-Iirimaal) on Briti liberaaldemokraatlik poliitik. 

Tema vanemad olid põgenikud (isa oli Uuno Öpik) Eestist. Tema vanaisa oli astronoom Ernst Öpik.   

Ta oli parlamendiliige Montgomeryshire'ist alates 1997. aasta valimistest ning liberaaldemokraatide varikabineti Walesi asjade riigisekretär ja Põhja-Iirimaa asjade riigisekretär. Ta kaotas oma parlamendikoha 2010. aasta üldvalimistel.

Ta on olnud University of Bristol Unioni president ning kuulunud organisatsiooni National Union of Students juhtkonda.

Laiale avalikkusele on ta tuntud muretundmise pärast mõne asteroidi võimaliku kokkupõrke pärast Maaga. Ta pooldab asteroidide avastamise finantseerimise suurendamist programmi Spaceguard raames.

Ta on kosmoseriigi Asgardia parlamendi pea.

## Isiklikku
Öpik räägib vabalt inglise, eesti ja saksa keelt ning on õppinud kõmri keelt.  

Õpik tutvus 2001 ITV ilmateadete diktori Siân Lloydiga. Nende suhe algas 2002. Juunis 2004 nad kihlusid. Nende suhe kestis oktoobrini 2006. Paar elas Öpiku valimisringkonnas Powyses. 

Nad tutvusid Liberaaldemokraatide konverentsil, kui ajakirjanikud kohtusid parlamendiliikmetega. Nad vestlesid ning Siân kaotas sõrmuse. Öpik leidis sõrmuse üles, kuid kaotas selle siis ise ära. Ta leidis selle üles alles kaks aastat hiljem ning helistas Siânile. Tollel oli üle pilet The Promsile, ning sellest ajast algas nende suhe, mis nüüdseks on lõppenud.

Lembit Öpik on olnud kihlatud laulja Gabriela Irimiaga ja tal on olnud suhe modell Katie Greeniga.

## Välislingid

*Koduleht  
*Lembit Öpik sõuab oma seksika laululinnuga lõpuks abieluranda, SL Õhtuleht, 22.04.2008
*21. April 2008 BBC -  Öpik to wed Cheeky Girl Gabriela
*Briti parlamendis tembutab Eesti soost pleiboi, Eesti Ekspress, 30. aprill 2008
*Andrus Karnau.  Eestlane soovitab rääkida Al-Qaedaga, Postimees, 6. detsember 2008
Pakistani riigipeade loend

**Pakistani riigipeade loend** loetleb Pakistani riigipead ja neid esindavad kindralkubernerid Briti Rahvaste Ühenduse liikmena aastatel 1947–1956 ja presidendid alates 1956. aastast.
1873

**1873. aasta** (**MDCCCLXXIII**) oli 19. sajandi 73. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* 20. mai (vkj 8. mai) – Tartu veterinaariakool nimetati ümber veterinaariainstituudiks. Ühtlasi loodi selle instituudi juurde Veterinaariavelskrite kool.
* 15. oktoober (vkj 3. oktoober) – Tartus asutati Liivimaa rüütelkonna ülalpeetav Eesti Vallakooliõpetajate Seminar.
* 28. detsember (vkj 16. detsember) – Carl Robert Jakobson valiti Pärnu Eesti Põllumeeste Seltsi presidendiks.
* Narvas kehtestati  linnaseadus.
* Viljandi seltsis "Koit" mängisid eesti teatrilaval esimest korda naiste teatriosasid naised.
* Rakveres avati linnahaigla

## Sündmused maailmas
* sõlmiti Otto von Bismarcki eestvõttel Kolmekeisrilepe
* 17. november – Buda, Pest ja Óbuda ühendati Austria-Ungari keisri ja kuninga Franz Joseph I määrusega ühiseks Budapesti linnaks 
* ...

## Sündinud
* 9. jaanuar – Thomas Curtis, USA kergejõustiklane
* 12. jaanuar – Spyrídon Loúis, kreeka kergejõustiklane
* 13. veebruar – Fjodor Šaljapin, vene ooperilaulja
* 14. märts – Jakob Prei, Eesti sõjaväelane
* 1. aprill – Sergei Rahmaninov, vene helilooja ja pianist
* 17. mai – Henri Barbusse, prantsuse kirjanik
* 20. august – Eliel Saarinen, soome arhitekt
* 10. oktoober – Adolf Friedrich, Mecklenburgi hertsog
* 5. november – Edwin Flack, austraalia kergejõustiklane
* 2. detsember – Eduardo Schaerer, Paraguay president 1912–1916
* 18. detsember – Francis Burton Harrison, Ameerika Ühendriikide ja Filipiinide riigitegelane
* ... - Põlde Liisu, Eesti rahvalaulik

## Surnud
* 27. juuli – Fjodor Tjuttšev, vene luuletaja ja diplomaat
* 28. september – Émile Gaboriau, prantsuse ajakirjanik ja kirjanik

## Viited
1872

**1872. aasta** (**MDCCCLXXII**) oli 19. sajandi 72. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Valmis Tahkuranna Jumalasünnitaja Uinumise kirik
* 8. märts (vkj 25. veebruar) – tegevust alustas Eesti Kirjameeste Selts. Seltsi esimeseks presidendiks valiti Jakob Hurt.
* 13. aprill (vkj 1. aprill) – tegevust alustas Kunda tsemenditehas.
* 14. august (vkj 2. august) – Narva Kreenholmi vabrikus algas suur streik. Streik kestis 30. septembrini (vkj 18. septembrini).
* 17. detsember (vkj 5. detsember) – alustas tegevust esimene naisorganisatsioon Eestis: Venemaa Haavatud ja Haigete Sõjameeste Hooldamise Ühingu Eestimaa Daamide Komitee.
* ...

## Sündmused maailmas
* 1. märts – asutati Yellowstone'i rahvuspark
* 30. november – peeti esimene rahvusvaheline kohtumine jalgpallis. Inglismaa ja Šotimaa Glasgow's toimunud kohtumine lõppes tulemusega 0-0.

## Sündinud
*28. jaanuar – Andrija Radović, Montenegro poliitik
*15. veebruar – metropoliit Aleksander
*19. veebruar – Johan Pitka, Eesti sõjaväelane, kontradmiral
*3. märts – Vilhelms Purvītis, läti maalikunstnik ja Riia Kunstiakadeemia asutaja
*18. mai – Bertrand Russell, inglise matemaatik ja filosoof
*16. juuli – Roald Amundsen, Norra polaaruurija
*18. august – Adolf Schmal, austria jalgrattasportlane ja vehkleja
*24. september – Jaan Teemant, eesti poliitik
*11. oktoober – Jakob Ploompuu, eesti kirjastaja
*18. oktoober – Mihhail Kuzmin, vene kirjanik
*29. oktoober – Aleksander Jaeger, Laura vallavanem
*16. detsember – Anton Denikin, vene sõjaväelane

## Surnud
*4. oktoober – Vladimir Dal, vene leksikograaf ja arst
*31. detsember – Aleksis Kivi, soome kirjanik

## Viited
Meremiil

**Meremiil** ehk **geograafiline miil** on põhiühik kauguste mõõtmiseks merenduses ja lennunduses.

Üks meremiil võrdub Maa meridiaani ühe kaareminuti (laiuseminuti) pikkusega. Meridiaani kaareminuti pikkus on erinev (ekvaatoril 1842,9 meetrit; poolusel 1861,57 meetrit), siis kasutatakse laevajuhtimise praktiliste ülesannete lahendamiseks ka tinglikku, keskmist meremiili, milleks on 1928. aastal kinnitatud standardmiil pikkusega *1852 [[meeter|meetrit]]* (ka 1851,8 m, st 40000/360/60). Viimane võrdub meridiaani ühe kaareminuti pikkusega laiusel 45°.

Meremiili pikkus on eri maades erinev vastavalt riigis kinnitatud referentsellipsoidi suurusele.

Eestis kasutatakse ka nimetust *merepenikoorem* (lühend *mpk*).

## Vaata ka

*Geoid
*Kolmikmeremiil
*Kaabeltau
*Sõlm (kiirusühik)

## Viited

## Välislingid
* How far is a nautical mile?, 1,851.8 metres
1869

**1869. aasta** (**MDCCCLXIX**) oli 19. sajandi 69. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
* Selle aasta esimesel poolaastal oli eriti Eestimaa kubermangus suur näljahäda. Kõige halvem oli seis Läänemaal. 
*2.-3. veebruari öösel toimus Tallinna rannikul maavärin
* 22. märts (vkj 10. märts) – Vene keisririigi senati ukaasiga määrati, et kroonutalupoegadel oli õigus oma rendikohta eluaeg kasutada, seda pärandada ja seda päriseks osta.
* Maikuus ilmus Ferdinand Johann Wiedemanni "Eesti-saksa sõnaraamat".
* Maikuus alustati Balti raudtee ehitust.
* 30. juuni–2. juuli (vkj 18.–20. juuni) – Tartus toimus Johann Voldemar Jannseni ja Aleksander Kunileiu juhtimisel I üldlaulupidu.
* 28. august (vkj 16. august) – Venemaa keiser lubas korjata annetusi kavatsetud Eesti Aleksandrikooli heaks.
*Suvel olid ilmad jahedad ja viljasaak osutus rahuldavaks või heaks ja nälga polnud enam karta.
* 28. oktoober (vkj 16. oktoober) – asutati Viljandi laulu- ja mänguselts Koit.
*Suvel alustati Tallinna–Peterburi raudtee (ühtlasi Balti Raudtee) rajamist.
*Alustati Balti raudtee Raudteede peatehaste ehitamist Tallinna Kopli ja Telliskivi tänava nurgale.
*2. detsember (vkj 20. november) – esimene vedur sõidab Tallinna sadamast Balti jaamani.
*Suure näljahäda tõttu aasta esimesel poolel, sündis Eestimaa kubermangus sel aastal 9315 ja suri 14 324 inimest, seega iive oli –15,5%. See aasta on ka üks suurema suremusega aastaid 18.–19. sajandit vaadates.
*Talurahva rekonversiooni luteri usku püüti Lõuna-Eestis takistada 6 kroonumõisa maa jagamisega õigeusku tulnutele.

## Sündmused maailmas
*Otago Ülikool on asutatud.
*1. juuni – Thomas Alva Edison sai oma esimese patendi, elektrilise hääletusmasina kohta.
*8. juuni – Chicago leiutaja Yves W. McGaffey patenteeris oma "pühkimismasina", mis oli põhimõtteliselt maailma esimene tolmuimeja.
*12. juuli – Napoleon III võttis Prantsusmaal kasutusele parlamentaarse süsteemi.
*15. juuli – Hippolyte Mege Mouris patenteeris Prantsusmaal margariini.
*4. november – Ilmus Briti teadusajakirja *[[Nature]]* esimene number.
*8. detsember – toimus Vatikani I kirikukogu avaistung.

## Sündinud
*10. jaanuar – Grigori Rasputin
*15. jaanuar – Stanisław Wyspiański, poola kirjanik, kunstnik ja sisearhitekt
*18. märts – Neville Chamberlain, Suurbritannia peaminister
*26. veebruar – Nadežda Krupskaja
*11. aprill – Gustav Vigeland, norra skulptor
*21. aprill – Hauk Aabel, norra filmi- ja teatrinäitleja
*2. juuli – Hjalmar Söderberg, rootsi kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija
*26. juuli – Martin Andersen Nexø, taani kirjanik
*2. oktoober – Mahatma Gandhi
*22. november – André Gide
*31. detsember – Henri Matisse, maalikunstnik

## Surnud
* 28. veebruar – Alphonse de Lamartine, prantsuse luuletaja 
* 8. märts – Hector Berlioz, prantsuse helilooja 
* 8. oktoober – Franklin Pierce, USA 14. president 1853–1857
* 23. oktoober – Charles Augustin Sainte-Beuve, prantsuse kirjanik
* 26. november – Albert, Schwarzburg-Rudolstadti vürst

## Viited
1871

**1871. aasta** (**MDCCCLXXI**) oli 19. sajandi 71. aasta.

## Sündmused [[Eesti]]s
*1. jaanuar (vkj 20. detsember) – Tallinna Kaarli kirik õnnistati sisse.
*4. veebruar (vkj 23. jaanuar) – Saaremaal algas õppetöö Kaarma vallakooliõpetajate seminaris.
*10. märts (vkj 26. veebruar) – Balti kubermangudes kaotati rüütlimõisate ainuõigus ehitada veskeid. Sellele lisaks said mitteaadlikest rüütlimõisa omanikud nüüdsest osa võtta maapäevast ja olla valitud omavalitsustesse. Viimaste seas oli ka mitmeid eesti talupoegi.
*12. juuni (vkj 31. mai) – asutati vene õppekeelega Tallinna Aleksandri Gümnaasium.
*26. september (vkj 14. september) – asutati Tallinna Diakonisside Selts.
*26. november (vkj 14. november) – Estonia seltsipoolt mängiti maha Kanuti gildi saalis esimene Eesti näitemäng, milleks oli Carl Hermann Petenbergi "Valelik, kes tõtt räägib" .
*7. detsember (vkj 25. november) – kinnitati Eesti Kirjameeste Seltsi põhikiri.
* On teada, et Tallinnas elas selle aasta seisuga 29 000 elanikku, kellest 52% olid eestlased.
* ...

## Sündmused maailmas
* 18. jaanuar – Versailles's kuulutati välja Saksa Riik Preisimaaga ühinenud Saksa väikeriikidest ja selle esimeseks keisriks kuulutati Preisi kuningas Wilhelm I.
* 18. märts – 28. mai – Pariisi kommuun.
* 8.-10. oktoober – Chicago suures tulekahjus hävines üle 17 500 hoone ning peavarjuta jäi rohkem kui 100 000 inimest.
* 29. november – Peterburis avati esimene peredvižnikute näitus.

## Sündinud
* 5. märts – Rosa Luxemburg, saksa poliitik
* 1. mai – Miklós Ligeti, ungari skulptor ja kunstnik
* 30. mai – Leopold IV, Lippe vürst
* 10. juuli – Marcel Proust, prantsuse kirjanik
* 27. juuli – Theodore Dreiser, ameerika kirjanik
* 29. juuli – Jakob Mändmets, eesti kirjanik  ja ajakirjanik
* 5. september – Friedrich Karl Akel, eesti diplomaat ja poliitik
*28. september – Pietro Badoglio, Itaalia sõjaväelane ja poliitik
* 2. oktoober – Cordell Hull, USA poliitik
* 12. detsember – Umenosuke Bessho, jaapani kirjanik 
* 13. detsember – Emily Carr, kanada kirjanik

## Surnud

* 18. märts – Augustus de Morgan, inglise matemaatik 
* 11. mai – John Herschel, Briti astronoom 
* 12. august – Adam August Otto Paul von Krusenstern, baltisaksa päritolu Vene meresõitja ja polaaruurija.
* 5. oktoober – Aleksandr Afanasjev, vene muinasjutuuurija
* 18. oktoober – Charles Babbage, inglise matemaatik. filosoof ja leiutaja

## Viited