open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Imperiali kvoot

**Imperiali kvoot** on kvoot, mida kasutatakse valimistel mandaatide jagamiseks. Seda kasutatakse kõige sagedamini üksiku ülekantava hääle meetodi puhul, kuid võidakse kasutada ka nimekirjavalimistel suurima jäägi meetodi puhul. Mandaatide jagamisel Imperiali kvoodi abil juhtub sageli, et valituks osutub mandaatide arvust suurem arv inimesi ning tulemust tuleb täpsustada teiste meetodite abil. Seetõttu kasutatakse seda meetodit harva.

Kvoot arvutatakse valemiga:
Q=\frac{V}{S+2}\,\!

V – häälte koguarv
S – mandaatide arv

Annab parteidele suurima täisosa ja vähendab ülejäänuid kohti, kuid ei löö kohtade arvu lõhki. Meetod on kõige ebavõrdelisem valimismeetod. Üks väheseid riike, kus seda kasutatakse, on Ecuador.
Näide:
4 kohta jaotada
Partei A saab 500 häält
Partei B saab 400 häält
Partei C saab 300 häält
Kvoot: 1200/(4+2)=1200/6=200 häält
Partei A saab 2,5 kvooti
Partei B saab 2 kvooti
Partei C saab 1,5 kvooti
Täiskohtade järgi: A saab 2, B saab 2 ja C 1 koha. Et 4 kohani viia, hakatakse ülejäägi järgi sõeluma. Aga kuna ülejääk on võrdne, siis varureeglite järgi otsustatakse kohtade saatus. Üks üldlevinum varumeede on kvoodi suurendamine nõnda, et valituks osutuks kohtade arvuga võrdne arv kandidaate. Ehk sisuliselt D'Hondti alternatiivprotseduur.
Imperialist on ka võrdlusarvude meetod.
koefitsient=\frac{V}{S+1}\,\!,
kus 

S = 1 kõigil parteidel kohe alguses.
V – häälte arv
S – kohtade arv
Sierra Leone riigipeade loend

**Sierra Leone riigipeade loend** loetleb Sierra Leone riigipead alates iseseisvumisest 1961. aastal.

## Vaata ka
*Sierra Leone kindralkuberneride loend
Sõjaliste operatsioonide loend

**Sõjalisi operatsioone** on aegade jooksul nimetatud erinevate koodnimedega, et vaenlast petta või teadmatuses hoida. 

## Teise maailmasõja olulisemaid operatsioone

* *[[A-Go]]*
* *[[Alarich (operatsioon)|Alarich]] (ka [[Ache (operatsioon)|Achse]] ja [[Konstantin (operatsioon)|Konstantin]])*
* *[[Anton (operatsioon)|Anton]] (algul [[Attila (Sõjal)|Attila]])*
* *[[Argonaut (operatsioon)|Argonaut]]*
* *[[Aster (operatsioon)|Aster]]*
* *[[Avalanche (operatsioon)|Avalanche]]*
* *[[Bagration (operatsioon)|Bagration]]*
* *[[Barbarossa plaan|Barbarossa]]*
* *[[Battleaxe (operatsioon)|Battleaxe]]*
* *[[Baytown (operatsioon)|Baytown]]*
* *[[Birke (operatsioon)|Birke]]*
* *[[Birkhahn (operatsioon)|Birkhahn]]*
* *[[Blau (operatsioon)|Balu]]*
* *[[Bolero (operatsioon)|Blero]]*
* *[[Braunschweig (operatsioon)|Braunschweig]]*
* *[[Büffel-Bewegung (operatsioon)|Büffel-Bewegung]]*
* *[[Capital (operatsioon)|Capital]]*
* *[[Cartwheel (operatsioon)|Cartwheel]]*
* *[[Catapult (operatsioon)|Catapult]]*
* *[[Crossbow (operatsioon)|Crossbow]]*
* *[[Crusader (operatsioon)|Crusader]]*

## Araabia-Iisraeli konflikt
*Operatsioon Fookus
*Operatsioon Vikerkaar
*Operatsioon Sulatina

## Afganistani sõda (2001)
*Operatsioon Moshtarak
Mitmemandaadiline valimisringkond

**Mitmemandaadiline valimisringkond** on valimisringkond, kust valitakse mitu esindajat. Võrdelise valimissüsteemi üks põhitunnuseid ja mitmepartei süsteemi eeldus.

Vastand: ühemandaadiline valimisringkond, enamusvalimised.
Droopi kvoot

**Droopi kvoot** on kvoot, mida kasutatakse mandaatide jagamiseks valimistel. Seda kasutatakse kõige sagedamini üksiku ülekantava hääle meetodi puhul, kuid võidakse kasutada ka nimekirjavalimistel suurima jäägi meetodi puhul Hare'i kvoodi asemel.

Droopi kvoot arvutatakse valemiga:

Q=\frac{V}{S+1}+1\,\!

kus:
 
V – häälte koguarv

S – mandaatide arv

Tulemus ümardatakse allapoole täisarvuni. Saadud arv näitab ühe mandaadi saamiseks vajalikku häälte arvu. Kandidaat või nimekiri, kellele antud häälte arv selle ületab, saab mandaadi.

## Näide
Olgu jaotamiseks 4 kohta. Partei A sai 500 häält, partei B sai 400 häält ja partei C sai 300 häält.

Kvoot on (1200/5)+1 = 241 häält. Selle järgi sai A 2,07 kvooti, B 1,66 kvooti ja C 1,24 kvooti. Täisosade järgi saab A 2 kohta, B saab 1 koha ja C saab 1 koha.

Droopi kvoodi võttis kasutusele inglise advokaat ja matemaatik Henry Richmond Droop (1831–1884).
Briti Columbia

**Briti Columbia provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kanada riigi lääneosas.

Briti Columbia on ainus Kanada provints, mis piirneb Vaikse ookeaniga. Seda eraldab Alberta provintsist Kaljumäestik.

## Loodus
Suuremad saared on Kuninganna Charlotte'i saared põhjas ning 460 km pikkune Vancouveri saar lõunas.

Läbi kogu Briti Columbia kulgeb teda Alberta provintsist eraldav Kaljumäestik. Lääne pool asub Rannikuahelik, mis moodustab Kanada Vaikse ookeani ranniku ning kuhu liustike tegevuse tagajärjel on ohtralt fjorde ja väikseid saari uuristunud. 

Kaljumäestiku ja Rannikuaheliku vahel on suured metsamassiivid, looduslikud rohumaad ja hulgaliselt järvi.

Briti Columbias elab arvukalt metsloomi, sealhulgas grislid, baribalid ehk kaeluskarud, põdrad, lisaks mitmesugused veelinnud. Sealseid elupaiku kaitstakse kokku 675 looduskaitsealaga, mida külastab umbes 22 miljonit turisti aastas. 

Provintsi tohututes laanemetsades kasvab suur osa Kanada tulumetsadest. Sealt saavad toorainet puidu-, paberi- jm tööstus.

## Haldus
Provintsi pealinn on Vancouveri saarel paiknev Victoria. Linn asub kohas, kuhu 1843 rajati esimene Euroopast väljarännanute koloonia.

Provints jaotakse 28 regionaalseks piirkonnaks ja Stikine regiooniks, mis on inkorporeerimata ala.

Provints on osaliselt jaotatud ka kohalikeks omavalitsusteks. 2022. aasta seisuga oli omavalitsusi üle 160, kuid need katsid kõigest 11% provintsi pindalast. Samas elas kohalike omavalitsuste piires 89% provintsi elanikest.

### Regionaalseks piirkonnad

Märkused:


## Rahvastik

2021. aasta Kanada rahvaloenduse järgi elas Briti Columbias 5 miljonit inimest.

Kuigi enamik provintsi elanikest on Briti juurtega, elab seal ka palju indiaanlasi (2006. aasta rahvaloenduse andmetel 4,7% elanikkonnast) ja Indiast pärit immigrante. Lisaks paikneb seal Põhja-Ameerika suuruselt teine (San Francisco järel) hiina kogukond.

2011. aasta rahvaloenduse järgi oli 44,6% elanikest kristlased ja 44,1% ei seostanud ennast ühegi usulahuga. Lisaks tunnistasid 4,7% sikhismi, 2,1% budismi, 1,8% islamit ja 1,1% hinduismi.

2016. aasta rahvaloenduse järgi kõneles inglise keelt emakeelena 70,52%, pandžabi keelt 4,42%, kantoni keelt 4,31%, mandariinihiina keelt 4,15%, tagalogi keelt 1,75%, saksa keelt 1,49%, prantsuse keelt 1,23% ja korea keelt 1,17% elanikest.

Suur osa asustusest paikneb provintsi edelanurgas. Ligi 60% provintsi elanikest on koondunud kahte linna: Victoriasse ja Vancouverisse.

## Majandus
Peamised sissetulekuallikad on puidutööstus koos kaevandustega, turismi- ja teenindustööstus. 

Tiheneb majanduslik koostöö Jaapani, Lõuna-Korea ja teiste Aasia riikidega. 

## Viited
Alberta

**Alberta provints** on 1. järgu haldusüksus Kanadas. See on üks kolmest Kanada preeriaprovintsist.

Alberta piirneb lõunas Ameerika Ühendriikide Montana osariigiga, läänes Kanada Briti Columbia provintsiga, põhjas Loodealadega ja idas Saskatchewani provintsiga.

Alberta pindala on 661 848 km². See on Québeci, Ontario ja Briti Columbia järel suuruselt neljas provints.

## Ajalugu
Provints loodi 1905. aastal ja sai nime kuninganna Victoria neljanda tütre printsess Louise'i järgi, kelle sünninimi oli Louise Caroline Alberta.

## Rahvastik
2010. aastal oli elanike arv 3 724 832.

### Keel
2006. aasta rahvaloenduse andmetel rääkis emakeelena inglise keelt 79,99% elanikest. Prantsuse keelt rääkis emakeelena 1,90% elanikest.

### Asustus

## Majandus
Alberta provintsi majandus on üks Kanada tugevamaid. 2009. aasta SKT oli 178,225 miljardit Kanada dollarit (181,19 miljardit USA dollarit), mis teeb ühe elaniku kohta 49 563 Kanada dollarit.

Alberta provints on Kanada suurim toornafta ja maagaasi tootja.

## Viited
Manitoba vapp

**Manitoba vapp** on Kanada Manitoba provintsi vapp.

Vapp kinnitati ametlikult vastavalt Inglise kuninga Edward VII loale 10. mail 1905.

Vapi ülaosas on punane rist valgel taustal (Püha Jüri rist), mis on Inglismaa sümbol. Vapi alumisel osal kujutatakse ameerika piisonit.
Manitoba lipp

**Manitoba lipp** on Kanada Manitoba provintsi lipp.

Lipp kinnitati õigusaktiga 11. mail 1965 ja kuulutati avalikult välja 12. mail 1966.
Ontario

**Ontario provints** on 1. järgu haldusüksus Kanadas. Ontario on pindalalt Québeci provintsi järel teisel kohal.

Provints on nime saanud Ontario järve järgi.

## Rahvastik
Ontario on Kanada rahvarikkaim provints. 2010. aastal oli rahvaarv 13 210 667.

### Religioon
2010. aasta seisuga oli kõige suurem osa elanikkonnast protestandid (34,9%). Teised suuremad grupid olid katoliiklased (34,7%) ja moslemid (3,1%). Mitteusklikke oli 16,3%.

### Asustus
Ontario suurim linn on Toronto. Ontarios asub ühtlasi Kanada pealinn Ottawa.

## Viited

## Välislingid
*http://www.ontario.ca/
Algoritm

**Algoritm** on astmeline tegevusjuhis, juhend või eeskiri mingi tegevuse sooritamiseks või eesmärgi saavutamiseks. Kõige sagedamini kasutatakse seda terminit matemaatilise ülesande lahendamiseks mõeldud eeskirja kohta. Algoritmi esitust mingis formaalses keeles, tavaliselt programmeerimiskeeles või masinakoodis, nimetatakse **[[arvutiprogramm]]iks**. 

Sõna "algoritm" tuleb 9. sajandi araabia matemaatiku Muḩammad ibn Mūsā al-Khwārizmī hüüdnimest "al-Horazmi" ('horezmlane') tema sünnilinna, praeguses Usbekistanis asuva Hiiva tolleaegse nime järgi. Al-Horazmi tööd tõlgiti 12. sajandil ladina keelde ja autorinimeks märgiti Algorithmi. Selle töö kaudu jõudis Lääne-Euroopasse mitu võrrandite lahendamise eeskirja, mis kõik algasid fraasiga "Nõnda kõneles Algorithmi ...". Selle järgi hakatigi üksikasjalikke tegutsemisjuhiseid algoritmideks kutsuma.

Mittematemaatiliste algoritmidega puutume kokku iga päev, näiteks kokaraamatus olevad retseptid või sõbrale jäetud juhised kohtumispaika jõudmiseks. Algoritmid on ka koolis õpetatavad mitmekohaliste arvude kirjaliku liitmise, lahutamise, korrutamise ja jagamise eeskirjad.

Esimesed katsed anda algoritmile matemaatiliselt range kuju tehti 1920. aastatel. Esmalt arvati, et formaliseerimiseks kõlbab lihtrekursiivne funktsioon. 1928 avaldas Wilhelm Ackermann näite funktsioonist, mis on algoritmiliselt arvutatav, kuid ei ole lihtrekursiivne. 1930. aastatel lõid Alonzo Church ja Stephen Kleene lambdaarvutuse. Sel ajal lõid ka Alan Turing ja Emil Leon Post Turingi masina ning Kurt Gödel ja Jacques Herbrand võtsid kasutusele täisrekursiivse funktsiooni mõiste.

## Rekursiivne algoritm
Rekursiivne algoritm ehk iseenesessepöörduv algoritm on algoritm, mis kutsub töö käigus välja iseennast. Leidub programmeerimiskeeli, milles puudub tsüklikäsk ja milles tsükkel realiseeritakse reeglina rekursiooni kaudu, näiteks Prolog.

Väga suure korduste arvu korral on parem realiseerida iteratiivne algoritm, sest igal enesessepöördumisel eraldatakse rekursiivsele alamprogrammile mälu ja kui rekursiooni sügavus (iseenesessepöördumiste arv) ületab miljoni piiri, on märgatav kiiruse eksponentaalne erinevus.

## Vaata ka
*Algoritmide loend
*Algoritmiline keerukus
*Algoritmide tüübid
*Andmestruktuur
*Programmeerimine

## Välislingid

* Algoritmid ja nende keerukus
* 4. Algoritm ja plokkskeem Programmeerimise algkursus, Tartu Ülikool
* Dictionary of Algorithms and Data Structures (*inglise keeles*)
* Special Interest Group on Algorithms and Computation Theory (*inglise keeles*)
* MIT 6.046J / 18.410J Introduction to Algorithms – Fall 2005 (*inglise keeles*)
Nunavut

**Nunavuti ala** (inuktituti ᓄᓇᕗᑦ) on 1. järgu haldusüksus (ala) Kanada riigi põhjaosas. Suurem osa ala elanikest on inuitid.

## Ajalugu
Nunavut moodustati 1. aprillil 1999 peamiselt Loodealadest eraldatud territooriumil.

### Nimi
"Nunavut" tähendab inuktituti keeles 'meie maa'.

## Geograafia
Nunavuti pindala on 1 932 255 km2. Suurema osa Nunavuti territooriumist moodustavad saared. Kui Nunavut oleks iseseisev riik, oleks ta maailmas suuruselt 15. kohal.

### Ressursid
Nunavutis leidub järgmisi loodusressursse: kulda, pliid, tsinki, niklit, vaske ja teemante.

## Rahvastik

2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Nunavutis 31 906 inimest ja 2006. aasta rahvaloenduse järgi 29 474 inimest. 83,6% elanikkonnast pidas ennast inuittideks.

Provintsi suurim linn on Iqaluit, kus elas 2006. aastal 6184 inimest.

## Vaata ka
*Cape Dorset

## Viited

## Välislingid
*Nunavuti valitsuse koduleht
Saskatchewan

**Saskatchewan** võib tähendada mitut asja:
***[[Saskatchewani jõgi]]** Kanadas
***[[Saskatchewani provints]]** Kanadas
***[[Saskatchewan (film)|Saskatchewan]]**, 1954. aasta film
Saskatchewani provints

**Saskatchewani provints** on 1. järgu haldusüksus Kanadas.

## Viited

## Välislingid
* Provintsivalitsuse koduleht
Haile Gebrselassie

**Haile Gebrselassie** (amhari ኃይሌ ገብረ ሥላሴ, haylē gebre silassē; sündinud 18. aprillil 1973 endises Arsi provintsis Etioopias) on Etioopia endine kergejõustiklane, pikamaajooksja. Tema nimel on kehtiv maratoni tippmark 2:03:59, mille ta jooksis 2008. aasta Berliini maratonil. Ta on püstitanud 26 maailmarekordit.

Novembris 2010 teatas ta, et loobub tippspordist.

2021. aasta novembris oli Haile Gebreselassie Etioopias lahingurindel Tigray mässuliste vastu.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1996 Atlantas 
**olümpiavõitja** 10 000 m jooksus (**27.07,34**)
* 2000 Sydneys
**olümpiavõitja** 10 000 m jooksus (**27.18,20**)

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
 
* 1993 Stuttgardis 
**maailmameister** 10 000 m jooksus (**27.46,02**)
hõbemedal 5000 m jooksus (**13.03,17**)
* 1995 Göteborgis
**maailmameister** 10 000 m jooksus (**27.12,95**)   
* 1997 Ateenas
**maailmameister** 10 000 m jooksus (**27.24,58**)   
* 1999 Sevillas
**maailmameister** 10 000 m jooksus (**27.57,27**)   
* 2001 Edmontonis
pronksmedal 10 000 m jooksus (**27.54,41**)
* 2003 Pariisis
hõbemedal 10 000 m jooksus (**26.50,77**)

### [[Kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused|Sisemaailmameistrivõistlustel]]

* 1997 Pariisis 
**maailmameister** 3000 m jooksus (**7.34,71**)
* 1999 Maebashis
**maailmameister** 1500 m jooksus (**3.33,70**)
**maailmameister** 3000 m jooksus (**7.53,57**)
* 2003 Birminghamis
**maailmameister** 3000 m jooksus (**7.40,97**)

### [[Juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
 
* 1992 Kingstonis
**juunioride maailmameister** 5000 m jooksus (**13.36,06**)
**juunioride maailmameister** 10 000 m jooksus (**28.03,99**) 

### [[Krossijooksu maailmameistrivõistlused|Krossijooksu maailmameistrivõistlustel]]

*1992 Bostonis
juunioride hõbemedal (**23.35**)
*1994 Budapestis
pronksmedal (**34.32**)

### [[IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlused|IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlustel]]

*1995 Monte Carlos
**1. koht** 3000 m jooksus (**7.35,90**)
*1998 Moskvas
**1. koht** 3000 m jooksus (**7.50,00**)

### [[Poolmaratoni maailmameistrivõistlused|Poolmaratoni maailmameistrivõistlustel]]

*2001 Bristolis
**maailmameister** poolmaratonis (**1.00,03**)

## Isiklikud rekordid

## Isiklikku

Haile Gebrselassie on 164 cm pikk ja kaalub 55 kg.

## Välislingid
*
Ontario (täpsustus)

**Ontario** on:
* **[[Ontario provints]]** Kanadas
* **[[Ontario järv]]** Põhja-Ameerikas
* **[[Ontario jõgi]]** Kanadas
* **[[Ontario (California)|Ontario]]** linn Ameerika Ühendriikides Californias
Québec

**Québeci provints** on 1. järgu haldusüksus Kanadas.

1980. ja 1995. aastal toimunud iseseisvusreferendumitel lükati iseseisvumine tagasi.

2018. aastast on provintsi valitsusjuht François Legault (CAQ).

## Rahvastik
2010. aastal elas Québecis 7 886 108 inimest.

### Keel
Suurem osa elanikest räägib prantsuse keelt, mis on ka provintsi ametlik keel. 2006. aasta rahvaloenduse järgi räägib prantsuse keelt emakeelena 80,1% elanikkonnast. Inglise keelt räägib emakeelena 7,8% inimestest.

### Asustus

Provintsis asub 230 linna.

## Majandus
Québec toodab Kanada SKP-st 19,9%.

Québecis leidub loodusressursse nagu kulda, titaani, teemante, liitiumi, tsinki ja hõbedat. Québec toodab ka alumiiniumi, mis moodustab maailma turuosast 10%.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb halduslikult 17 piirkonnaks.

## Vaata ka
* Québeci iseseisvusliikumine
* Nunavik

## Viited

## Välislingid

* Provintsivalitsuse koduleht
Manitoba provints

**Manitoba provints** on 1. järgu haldusüksus Kanadas.

## Geograafia
Manitoba pindala on 649 950 km². Provints piirneb idas Ontarioga, läänes Saskatchewaniga, põhjas Nunavuti ja Loodealadega ning lõunas USA Põhja-Dakota ja Minnesota osariigiga. Kirdes on Hudsoni laht.

Manitobas on üle 110 000 järve ja seal valitseb mandriline kliima.

48% pindalast on kaetud metsaga.

Manitobas elab palju jääkarusid.

## Rahvastik
2010. aastal elas Manitobas 1 232 654 inimest.

### Asustus

## Majandus

Manitoba majandus põhineb suuresti loodusressurssidel. 2008. aastal oli Manitoba SKT 50,834 miljardit Kanada dollarit.

2009. aasta oktoobris oli töötus 5,8%.

## Viited
Araabia Ühendemiraatide riigipeade loend

**[[Araabia Ühendemiraadid|Araabia Ühendemiraatide]] riigipeade loend** loetleb presidente alates iseseisvumisest 1971. aastal.

President valitakse iga viie aasta tagant seitsme emiraadi emiiride poolt. Sealjuures järgitakse aga tava, et presidendiks on Abu Dhabi emiir, ning peaministriks (ja asepresidendiks) Dubai emiir.
C++ Standard Template Library

***C++ Standard Template Library*** ehk ***STL*** on Hewlett-Packardis (Alexander Stepanov, HP Labs) loodud C++ teek, mis on suuremas osas võetud üle C++ standardteeki. STL põhineb mallidel ning hõlmab *konteinereid*, mis võimaldavad kasutada üldistavaid ja abstraktseid andmetüüpe; *iteraatoreid*, mis võimaldavad ühetaolist ligipääsu konteinerite jms elementidele; *algoritme* ja *funktoreid* (funktsiooniobjekte) ehk predikaate, mille abil saab modifitseerida algoritmide tööd (nt kirjeldada sortimise järjekorda).

## Kasutamine
Näitena on **STL** abil võimalik luua kaherealine nö "stringi"-tabel mällu vaid mõne reaga

```cpp
#include <map>
 #include <string>
 /.../
 std::map<std::string, std::string> strTbl;
```

Konteineri kasutamine *C array* asemel:

```cpp
#include <vector>
 /.../
 std::vector<int> intArray(100); /* C puhul staatiline analoog: int intArray[100]; */
```


## Välislingid
*STL programmer's guide Ametlik juhend SGI-lt. 
*STLport, mis baseerub SGI STLil, on üks *STL*i, *iostreams* ja *string* teekide implementatsioone.
C++

**C++** on üldotstarbeline staatiliste andmetüüpidega multifunktsionaalne programmeerimiskeel, mis toetab abstraheerimist, polümorfismi, protseduraalset, objektorienteeritud ja üldistavat programmeerimist.

## Ajalugu
Keelt arendas Bjarne Stroustrup alates 1979. aastast objektorienteeritud programmeerimist võimaldava täiendusena programmeerimiskeelele C ja see kandis algselt nime *C with Classes*. Nime C++ sai ta 1983. aastal.

Nimi C++ on mäng tema eellase C ja sealt tuntud `++` operaatoriga. Avaldis `C++` tähendab kummaski keeles: suurenda muutuja `C` väärtust ühe võrra.

1990. aastatel sai C++ üheks populaarseimaks programmeerimiskeeleks, kuid viimasel ajal on keelele lisatud ka olulisi uuendusi. C++ on üks esimesi objektorienteeritud programmeerimiskeeli, mida kasutatakse laialdaselt tänaseni.

## Pakutavad võimalused
C++ on (üksikute mööndustega) tagasiühilduv programmeerimiskeelega C ning võimaldab kasutada olemasolevaid C teeke ja koodi.

Tänapäevane C++ põhitugevus seisneb just *üldistamises* ehk võimes manipuleerida veel teadmata andmetüüpidega (vaata C++ Standard Template Library), samal ajal olles ka riistvaralähedane ning kiirem võrreldes Java ja C#-ga.

C++ laiendus AspectC++ võimaldab lisaks ka aspekt-orienteeritud programmeerimist.

C++ on laialt kasutust leidnud rakendustes ja ka operatsioonisüsteemides. Näiteks enamik Windowsist ja selle tarkvarast on kirjutatud C++is, lisaks osa MacOS-ist ning palju muid rakendusi, alustades Google'ist, Facebookist, Mozilla Application Suitest ning Amazonist lõpetades Microsoft Office'i, Adobe Systemsi ja Doom 3-ga.

## Hello world
Hello world programm C++ keeles, nii nagu esitas seda keele looja Bjarne Stroustrup oma raamatus:



```cpp
#include <iostream>

 int main()
 {
   std::cout << "Tere, maailm!\n";
 }
```



## Kasutusalad
C++ kasutatakse tihti suuremate ja veakindlate süsteemide loomisel, mille puhul on kiirus oluline. C osutuks selleks liiga raskelt hallatavaks, Java ja C# liiga aeglaseks või suureks või mõnel muul põhjusel mittesobivaks.

## Vaata ka
* Mall (programmeerimine)
* C++ Standard Template Library
* GNU Compiler Collection
* C
* C#
* Java

## Välislingid
*C++ keel
*Nimekiri vabadest C/C++ kompilaatoritest
*Nimekiri C++ programmidest ja rakendustest
Riistvara

**Riistvara** (inglise keeles *hardware*), slängis **raudvara**, on arvuti koosseisu või arvuti juurde kuuluvad seadmed ja seadised. Enamiku riistvarakomponentide sisse on paigaldatud väike mälu, mis sisaldab riistvara tasandil tööks vajalikke juhiseid, mis enamasti ei ole muudetavad ega juurdepääsetavad. Suuremate riistvarakomponentide tõrkevabaks tööks on vaja operatsioonisüsteemi tasandil töötavat seadmedraiverit, mis valmistatakse samuti koos selle komponendiga ja paigaldatakse arvuti kõvakettale.

## Riistvara ja tarkvara
Lisaks riistvarale on arvuti tööks tarvilik tarkvara, mis kõige üldisemalt öeldes sisaldab riistvara instruktsioone.

## Riistvara komponendid

Riistvara hulka kuuluvad näiteks
*emaplaat
*protsessor
*mälu
*videokaart
*kõvaketas
*CD-ROM, DVD-ROM (või mõni muu seade – laserketas)
*disketiseade
*helikaart
*võrgukaart
*modem
*toiteplokk
*korpus

*Kuvar ehk monitor
*Klaviatuur
*Hiir
*Printer
*Veebikaamera
*Skanner
*Kõlarid
*Puhvertoiteallikas ehk UPS (lühend sõnadest *uninterruptible power supply*)
Arvuti lisaseadmed

**Arvuti lisaseadmete** alla kuuluvad arvutiga ühendatavad seadmed, mis pole arvuti töötamiseks esmavajalikud:
*Disketiseade
*CD-, DVD- või Blue ray seade
*Klaviatuur
*Kuvar
*Hiir
*Helikaart
*Printer
*Skanner
*Kõlarid
*ID-kaardi luger
*Mälukaardiluger
Mozilla

**Mozilla** on üldnimetus erinevatele Netscape'i veebilehitseja arendusest väljakasvanud vaba tarkvaraga seotud mõistetele. 

Mõiste Mozilla all võidakse silmas pidada järgnevat:

* **Mozilla** on koodnimi Netscape veebilehitseja versioonidele.
* **[[Mozilla (maskott)|Mozilla]]** oli Netscape Communications Corporationi maskott.
* **Mozilla** oli avatud lähtekoodiga Mozilla Suite internetikomplekti algne ametlik nimi.
* **Mozilla projekt** on vaba tarkvara arendamisega tegelev projekt.
** **[[Mozilla Foundation]]** Mozilla projekte haldav mittetulundusühing.
** **[[Mozilla Corporation]]** on Mozilla Foundationi tütarettevõte.
** **[[Mozilla Messaging]]** on Mozilla Foundationi tütarettevõte.
* **Mozilla** on üldnimetus Mozillal põhinevatele veebilehitsejatele (Mozilla Firefox, Mozilla Suite, Camino jne).
* **[[Mozilla rakendusraamistik]]** (*Mozilla application framework*)
Polümorfism (informaatika)

**Polümorfism** on tehnika, mille puhul on võimalik kasutada sama koodi ja funktsioone erinevate andmetüüpidega, mille tulemuseks on rohkem üldised ning abstraktsed implementatsioonid.

Polümorfismi võib esineda nii funktsioonide puhul kui ka andmetüüpide korral. **Polümorfne funktsioon** on funktsioon, mida saab kutsuda välja erinevate andmetüüpidega või mis väljastab erinevaid andmetüüpe. **Polümorfne andmetüüp** on andmetüüp, mille tüüp on spetsifitseerimata või mis võib osutuda teiseks andmetüübiks kui näidatud.

On olemas põhimõtteliselt kahte tüüpi polümorfismi:
*Kui kasutatavate andmetüüpide hulk on lõplik ja nende kombinatsioonid tuleb määratleda enne kasutamist, nimetatakse seda *oodatud* polümorfismiks (*ad-hoc*).
*Kui kogu lähtekood on kirjutatud ilma konkreetsele tüüpidele viitamata ja seega võib seda kasutada suvaliste uute andmetüüpidega, nimetatakse seda *parametriseeritud* polümorfismiks (*parametric*).

Viimase mooduse abil programmeerimist nimetatakse üldistavaks programmeerimiseks (*generic programming*).

## Näide
Järgnevas C++ näites on *printNumber* polümorfne funktsioon. Selle argumendi tüüp võib olla mis tahes klassist *Number* pärinev alamklass (*Integer* või *Float*).

```cpp
class Number {
  public:
    virtual void print() = 0;
};

class Integer : public Number {
  public:
    virtual void print() { /* print Integer */ }
};

class Float : public Number {
  public:
    virtual void print() { /* print Float */ }
};

void printNumber(Number& obj) {
    obj.print();
}

int main()
{
    Integer i;
    Float f;
    printNumber(i);
    printNumber(f);
}
```
C (programmeerimiskeel)

**C** (hääldus inglispäraselt [sii]) on standardiseeritud programmeerimiskeel, mille lõid 1970. aastate alguses Brian Kernighan, Dennis Ritchie ja Ken Thompson eesmärgiga leida sobiv keel uue operatsioonisüsteemi UNIX programmeerimiseks. Tänapäeval saab C programmeerimiskeelt kasutada praktiliselt igas operatsioonisüsteemis, ning sellest on saanud üks populaarsemaid keeli, mida kasutatakse laialdaselt nii süsteemi- kui ka rakendustarkvara loomisel. Programmeerimiskeelel C on palju järeltulijaid, tähelepanuväärseim neist on C++, mis peamise vahega toob C-sse klassid.

## Ajalugu
Keele tekkimine on tihedalt seotud ja paralleelne operatsioonisüsteemi UNIX loomisega 1969–1973 firma AT&T Bell Labs-i arenduskeskuses. C eellasteks on BCPL ja B programmeerimiskeeled. Esimene C-s kirjutatud suurem rakendus oli 1973. aasta suvel kirjutatud arvuti PDP-11 UNIX-i tuum (kernel). Järgnevatel aastatel arendas meeskond keelt edasi, keskendudes peamiselt ja andmetetüüpide arendamisele, ning C-s kirjutatud programmide teistele riistvara platvormide ülekantavusega seotud küsimustele. Esimene avalikult keelt tutvustav raamat, B. Kernighani ja D. Ritchie: *The C Programming Language*, ilmus 1978. aastal, ning sellest sai mitteametlik C standard järgmiseks kümnendiks. Esimesena uutest riistvaraplatvormidest kanti C üle arvutitele Interdata 8/32 ja DEC VAX 11/780. Keele kiire levik algas 1980. aastate alguses, esimene ametlik ANSI standard võeti vastu 1989. aasta lõpus (ANSI 89 C).

C-l on mitu otsest järglast, näiteks Objective C, C++, Concurrent C , C*, Modula 3 ja Eiffel.

## Süntaks
Lihtsaim programm C-keeles näeb välja nii:

```c
int main()
{
  return 0;
}
```

See programm ei tee mitte midagi muud, kui väljastab operatsioonisüsteemile veakoodi 0 (mis tavaliselt tähendab vigadeta väljumist).

### Hello, World!
Hello world on C-keeles järgmine:

```c
#include <stdio.h>

int main(void)
{
    printf("Tere, maailm!\n");
    return 0;
}
```

See programm väljastab teksti "Tere, maailm!".

## Võrdlus teiste keeltega
Paljud tänapäevased programmeerimiskeeled on pärit kaugest sugulasest **C**-st. Mitmetel on osaliselt sarnane süntaks – C++, C#, Java, JavaScript, PHP, Perl. Algajatele on **C** enamasti raskelt omandatav viitade, mäluhalduse ja stringide töötlemise keerukuse tõttu.

## Kasutusalad
Kuna C on riistvarale lähedane keel, siis kasutatakse seda operatsioonisüsteemide draiverite (ehk ajurite) ning operatsioonisüsteemide tuumade (kernel) kirjutamiseks, näiteks BSD, Linux, Solaris, Windows jpt.

## Vaata ka
* ALGOL
* C++
* COBOL
* C#
* Pascal
* Fortran
* GNU Compiler Collection
* Java
* Lisp
* C--
*!=

## Välislingid
### Kompilaatorid
*Esimesed C kompilaatorid
*Nimekiri vabadest C/C++ kompilaatoritest

### Loojad
*Ken Thompson
*Dennis M. Ritchie

* http://www.cs.bell-labs.com/who/bwk/ Brian Kernighan
* http://www.cs.bell-labs.com/who/dmr/ Dennis M. Ritchie
* http://www.cs.bell-labs.com/who/ken/ Ken Thompson

### Ajalugu
*C keele ajalugu

### Koodinäited
* The International Obfuscated C Code Contest – rahvusvaheline programmeerimisvõistlus hägustatud C keeles
Fail

**Fail** (inglise keeles *file*) on nimeline ja terviklik andmekogum, mis on salvestatav, loetav, kopeeritav ja kustutatav arvuti välismälust. Faile võib avada, muuta ja kopeerida lõpmatult palju kordi. Failidesse andmete salvestamine on võrreldav sõnade kirjutamisega paberile. Failidega töötamine toimub üldjuhul operatsioonsüsteemide abil.

On olemas palju failitüüpe, iga tüüpi kasutatakse eri eesmärkidel. Fail võib olla loodud selleks, et salvestada pilte, kirjalikke sõnumeid, videoid, arvutiprogramme ja muid andmeid. Mõnda tüüpi failid saavad sisaldada korraga kahte või enamat andmete tüüpi, näiteks arhiivifailid, mis võivad sisaldada pildi-, video- ja tekstifaile.

Kuna kaasaegsete personaalarvutite välismälus (kõvaketastel) on harilikult väga palju faile (sadu tuhandeid või isegi rohkem), siis on need pandud gruppidesse – kaustadesse, mida kasutaja saab omaduste järgi sorteerida. Igale failile on antud nimi, mille abil fail leitakse.

## Ajalugu

Sõna "fail" pärineb ladinakeelsest sõnast *filum* .

Sõna "*file*" rakendati arvuti mälus esimest korda 1950. aastal Radio Corporation of America reklaamis Popular Science Magazine'is, kus öeldi, et arvutuste tulemusi saab säilitada "failis", kuhu salvestatakse numbreid  ja neid võib täiendada.

1952. aastal oli sõna "fail" seotud perfokaartidega. Esialgu tähistati terminiga "fail" salvestusseaded, mitte selle sisu.

## Faili omadused
### Faili nimetus
Enamikus failisüsteemides kasutatakse faili nimetust märkimiseks, millise faili juurde tehakse päring. Enamik operatsioonsüsteeme vajab failinime unikaalsust failidel, mis asuvas ühes kataloogis/kaustas, mõned operatsioonsüsteemid lubavad ühe nimetuse mitme faili jaoks.
* Windowsi operatsioonsüsteem lubab nimetada faile suur- ja väiketähtedega, numbritega, mõnede kirjavahemärkide ja tühikuga.
* Linuxi operatsioonsüsteemis on lubatud kõik sümbolid välja arvatud "/".
* MS-DOSi failide nimetuses on lubatud ainult ladina suurtähed ja numbrid.

### Failinime laiend
Failinime laiend eksisteerib FAT16, FAT32 ja NTFS-failisüsteemides, mida kasutavad MS-DOS, DR-DOS, PC DOS, MS Windows. Laiendeid kasutatakse failitüübi määramiseks, need annavad süsteemile teada millise rakendusega seda faili avada.
Vaikimisi on Windowsi operatsioonisüsteemil laiend peidetud.

### Põhiatribuudid

### Kellaaeg
Faile võib sorteerida loomise, muutmise ja viimase avamise järgi.

### Faili omanik ja grupp
Mõnes failis saab märkida faili omaniku ja omanikugrupi.

### Juurdepääsuõigused
Mõned failisüsteemid pakuvad kasutajatele võimalust piirata juurdepääsu faili sisule.

## Toimingud failidega
* Faili avamine
* Faili sulgemine
* Faili kirjutamine – faili sisse pannakse andmed
* Faili lugemine – faili andmed pannakse mällu

## Vaata ka
*Failisüsteem
*Failihaldus
*Faililaiend
*Failitüüp

## Viited
Objektkood

**Objektkood** või **objektfail** on üks programmi loomise vaheetappe, kus lähtekoodi failid on kompileeritud, kuid nad ei moodusta veel ühtset tervikut, *programmi*. Erinevatest objektkoodi failidest saab *[[linkija|linkimise]]* tulemusena panna kokku lõpliku arvutiprogrammi või teegi.

## Tehniline kirjeldus
Objektfaili vorming on failivorming, mida kasutatakse objektkoodi salvestamiseks kompilaatori või assembleriga, enamasti masinkoodina. Objektfail ei sisalda tihti mitte ainult objektkoodi, vaid ka ümberpaigutamise ehk *relocationi* informatsiooni, mida linkija kasutab objektfailide ühendamisel tervikuks. Samuti võib objektfail sisaldada sümboleid (muutujate ja funktsioonide nimesid) ning veasilumise (*debugging*) informatsiooni.

Objektfailivorminguid on palju, kunagi oli kõikidel eri tüüpi arvutitel oma failivorming. Peale UNIXi ja sarnaste operatsioonisüsteemide loomist on jäänud kasutusse vähem vorminguid, näiteks COFF ja ELF.

Objektfailivormingu disain on tihti operatsioonisüsteemi disaini üks olulisemaid osi, see mõjutab nii linkimise kui ka arvuti kiirust, programmeerija tööviljakust, seega kaudselt ka kasutajat. Enamik objektfaile sisaldab struktureeritud andmeplokke, mis loetakse käivitades arvutiprogrammist operatsioonisüsteemi mällu ning käivitatakse etteantud *koodiplokk*.

Lihtsaim objektfailivorming on DOS COM, mis kujutab endast lihtsalt binaarandmeid, mis loetakse alati kindlaksmääratud aadressile arvuti mällu. Enamus teisi vorminguid sisaldab ka muud infot peale koodi; võimaldades programmil paikneda mälus erinevatel aadressidel.

## Vaata ka
*COFF
*ELF
*Microsoft Portable Executable (PE) and Common Object File Format (COFF) Specification
Alamprogramm

**Alamprogramm** (veel kutsutud **toiming**, **protseduur**, **funktsioon**, **rutiin** või **meetod**; inglise *routine, subroutine*) on informaatikas lähtekoodi korduvkasutatav osa, mis täidab kindlat ülesannet.

Alamprogrammi saab programmi eri osadest välja kutsuda, vähendades seega programmeerimise ajakulu, programmi haldamise vaeva ja koodi pikkust. Ühtlasi suureneb tavaliselt programmi ülevaatlikkus ja programmi tekstist on lihtsam aru saada.

Enamikus programmeerimiskeeltes eristatakse funktsioone ehk alamprogramme, mis väljastavad mingi omistatava väärtuse, ja protseduure ehk ülejäänud alamprogramme. Vahetegemine käib formaalse tunnuse põhjal: funktsioonil on 1 väljundparameeter, protseduuril muusugune arv väljundparameetreid (0, 2 või üle 2). Mõnes keeles (FORTRAN, Pascal) on funktsiooni ja protseduuri erinevus kirjapildi põhjal otsustades suhteliselt suur, mõnes keeles (C, FoxPro) üsna väike ja mõnes (Prolog) puudub neil vähimgi erinevus.

Protseduraalne programmeerimine on programmeerimise stiil, kus alamprogramme kasutatakse palju ja peaprogramm on väga lühike. Sellele vastandub jadaprogrammeerimine, kus peaprogramm on pikk ja alamprogramme suhteliselt vähe. Tänapäeval peetakse viimast halvaks stiiliks.

Alamprogrammide ja peaprogrammide kirjutamise järjekorras eristatakse ülalt-alla-meetodit, mille järgi kirjutatakse valmis kõigepealt peaprogramm ja siis alamprogrammid, ning alt-üles-meetodit, mille järgi kirjutatakse kõigepealt valmis alamprogrammid ja peaprogramm valmib viimasena.

## Vaata ka
*Klass (programmeerimine)
*Meetod (programmeerimine)

## Viited
Linkur

**Linkur** (inglise keeles *linker*) on arvutiprogramm, mis võtab erinevad objektikoodi ja teegifailide nn importteegid ning ühendab need kokku ühtseks, käivitatavaks programmiks (või ka uueks programmiteegiks).

Tavaliselt on iga arvutiprogramm *lingitud* ka mitme operatsioonisüsteemi teegi külge.

On kaks põhilist linkimisviisi:
* staatilise linkimise korral toimub sümbolite lahendamine vahetult pärast programmi kompileerimist; kõik viidatud teegiosad kopeeritakse samasse binaarfaili koos programmi enda koodiga;
* dünaamilise linkimise korral toimub sümbolite lahendamine programmi käivituse või töö ajal. Mällu laaditakse eraldi programmi binaarfail ja ka teegifailid; programmis kasutatud sümbolite viidad suunatakse teegifailile. Windowsi operatsioonisüsteemidel tunneb ära dünaamilised teegifailid nende laiendi ".DLL" järgi; Unixi-laadsetes operatsioonisüsteemides kasutatakse eesliidet "lib" ja laiendit ".so".

## Staatiline linkimine
Staatilise linkimise ajal kopeeritakse osa teekide sisust binaarfaili (programmifaili). See tähendab, et kui mitu binaarfaili kasutab teegi samu osi, eksisteerib neist arvutis mitu eksemplari. See-eest ei jää programmikood sõltuvaks süsteemis eksisteerivast teegifailist. Viimane võib olla probleemiks näiteks siis, kui mitu programmi nõuavad eri versioone samast teegist. Seda fenomeni kutsutakse vahel DLL-põrguks ("DLL hell").

## Dünaamiline linkimine
Nagu eelpool mainitud, dünaamiline linkimine viiakse läbi programmi käivitamise ajal. Seetõttu ei ole programmi binaarfail iseseisev, vaid jääb sõltuvaks välistest teegifailidest. Sarnaselt staatilise linkimisega lahendab linkur binaarfaili loomise ajal programmis kasutatud sümbolid, kuid neid ei panda programmifaili sisse, vaid märgitakse ära, kust teegifailist neid käivituse ajal otsida.

Dünaamilist linkimist kasutatakse ära olukordades, kus olenevalt käivituskeskkonnast täidetakse teatud toiminguid eri viisidel, näiteks eri versioonides samast operatsioonisüsteemist. Seda kasutavad ära ka eri operatsioonisüsteemide ühenduskihid, näiteks Wine'i tarkvara Windowsi programmide kasutamiseks Unixi-laadsetel platvormidel.

Dünaamilise linkimise võib liigitada veel kaheks: laadimisaegseks ja nõudmisel (*on-demand*) linkimiseks. Nagu nimetustest võib järeldada, täidetakse üks programmi käivitamise ajal ning teine siis, kui mõne linkimata sümboli poole pöördutakse. Viimane lähenemine on populaarne uutes programmeerimiskeeltes, kus eraldi linkimisfaasi ega sümboleid polegi (küll aga võidakse linkida programmikoodi interpretaator).

## Vaata ka
* Kompilaator
* Teek
* GNU Binutils

## Välislingid
* John R. Levine'i raamatu "Linkers and Loaders" käsikiri
Interpretaator

**Interpretaator** on arvutiprogramm masinkoodiks kompileerimata programmikoodi käivitamiseks. Interpretaator võib käivitada nii lähtekoodi kui ka sellest kompileeritud baitkoodi. Baitkoodi kasutatakse interpretaatori tõhususe tõstmiseks, see kompileeritakse läbipaistvalt vahemälus ja selle käivitamisega välditakse lähtekoodi korduvat parsimist. Kompilaatori ja interpretaatori erinevus on tihti hägune.

Programmeerimiskeele lähtekoodi käivitatamise meetod ei ole tavaliselt keelespetsiifiline, samal keelel võivad olla nii interpretaatorid kui ka kompilaatorid.

Võõra arhitektuuri masinkoodi käivitavat interpretaatorit kutsutakse emulaatoriks.

Populaarsed programmeerimiskeeled, mida tavaliselt interpreteeritakse, on näiteks BASIC, Perl, Python, PHP.

## Vaata ka
*Kompilaator
Dekompilaator

**Dekompilaator** analüüsib olemasolevat arvutiprogrammi või teeki ning tekitab sellest lähtekoodi. Sisuliselt töötab dekompilaator vastupidi kompilaatorile.
Enamasti on kommertsprogrammide dekompileerimine seadusvastane. Dekompilaatoreid kasutatakse programmide ehituse tundmaõppimiseks ning sarnaste programmide loomiseks. Dekompilaatoreid kasutavad ka kräkkerid programmide kopeerimis- ja muude kaitsete eemaldamiseks.

Tänapäeva arvutiprogrammide keerulisuse tõttu on dekompileerimine raske ja aeglane tegevus. Enamasti ei õnnestu tervet programmi lähtekoodiks teisaldada (erandina Java, Python, C# jt .Net programmid). Saadav lähtekood on paremal juhul C, halvemal juhul assemblerkeel, mille analüüsimiseks võib minna kuid ja aastaid.

## Vaata ka
*Disassembler

## Välislingid
*Dis# – .NET dekompilaator
*IDA – mitmesuguste protsessoriarhitektuuride programmikoodi dekompilaator
Pauleta

**Pedro Miguel Pauleta** (õieti **Pedro Miguel Carreiro Resendes**; sündinud 28. aprillil 1973 Assooridel Ponta Delgadas) on Portugali endine jalgpallur. Ta mängis ründajana Portugali jalgpallikoondises.

Pauleta debüüt Portugali koondises oli 20. augustil 1997, kui mängiti Armeeniaga ja võideti 3:1. Esimese värava lõi Pauleta koondise kasuks 26. märtsil 1999, kui kohtuti Aserbaidžaaniga ja saadi suureskooriline võit 7:0, kusjuures kaks väravat lõi Pauleta. 2008. aastal ta lõpetas koondises mängimise. Tema saldoks jäi 88 mängu ja 47 väravat.

## Klubid
* 1995 União Micaelense
* 1995–1996 Estoril Praia
* 1996–1998 Salamanca
* 1998–2000 Deportivo La Coruña
* 2000–2003 FC Girondins de Bordeaux
* 2003–2008 Paris Saint-Germain

## Saavutused
* 2000 Hispaania meister
* 2002, 2008 Prantsuse Liiga Karikas
* 2002 Prantsusmaa parim väravalööja
* 2002, 2003 Prantsusmaa aasta jalgpallur
* 2004, 2006 Prantsusmaa Karikas

## Isiklikku
Pedro Miguel Pauleta on 180 cm pikk.
Fernando Couto

**Fernando Manuel Couto** (sündinud 2. augustil 1969 Espinhos) on Portugali jalgpallikoondise endine kaitsja.

Portugali rahvuskoondises mängis Couto 110 korda ja lõi kaheksa väravat. Debüüt koondises toimus 19. detsembril 1990, kui mängiti USA-ga ja võideti 1:0. Esimese värava koondise kasuks lõi Couto 24. veebruaril 1993, mil mängiti Itaaliaga ja kaotati 1:3.

## Klubid

* 1987–1988 FC Porto
* 1988–1989 Famalicão
* 1989–1990 Académica de Coimbra
* 1990–1994 Porto
* 1994–1996 Parma FC
* 1996–1998 FC Barcelona
* 1998–2005 Lazio
* 2005–2008 Parma FC

## Saavutused

* 1989 kuni 20-aastaste maailmameister
* 1988, 1992, 1993 Portugali meister 
* 1988, 1992, 1993 Portugali karikas
* 1991, 1993 Portugali superkarikas
* 1995 UEFA karikas
* 1997, 1999 UEFA karikavõitjate karikas
* 1997, 1999 Euroopa superkarikas
* 1997, 1998 Hispaania karikas
* 1998 Hispaania meister
* 1998, 2000 Itaalia superkarikas
* 2000 Itaalia meister
* 2000, 2004 Itaalia karikas

## Isiklikku

Fernando Couto on 184 cm pikk ja kaalub 84 kg.
Jakob Johann Hastfer

Krahv **Jakob Johann Hastfer** (11. detsember 1647 Tallinn – 24. detsember 1695 Riia) oli Liivimaa päritolu Rootsi riigitegelane ja sõjaväelane, feldmarssal (1690). Greiffenburgi krahv, Kostivere vabahärra, Vibyholmi, Sjöholmi, Claestorpi, Möllerö ja Siggesta isand.

Ta sai 3. märtsil 1678 Rootsi rüütelkonnas vabahärra tiitli (nr 240) ja 10. detsembril 1687 krahvitiitli (nr 31). 

Ta oli 1686–1687 Liivimaa kuberner, 1687–1695 Liivimaa kindralkuberner ja 1690–1695 Tartu Ülikooli kantsler. 

Reformis Liivimaa kubermangu haldust, surus maha Liivimaa aadli vastupanu mõisate reduktsioonile, saatis laiali 15. septembril 1694. aastal vastuolude tõttu Rootsi kuningavõimuga Liivimaa maanõunike kolleegiumi.
## Perekond
Tema vanemad olid Harjumaa meeskohtunik, Kostivere ja Udeva mõisnik, Ewold Hastfer (1596–1678) ja Emerentia Veronika von Mengden (1631–1676), kes oli Engelbrecht von Mengdeni (1587–1648) ja Velise mõisast pärit Margaretha Taube (1596–1668) tütar. 

Ta abiellus 1674 vabapreili Sigrid Gyllenstierna af Lundholmiga (1638–1700), kes oli kammerhärra ja vabahärra Johan Gyllenstierna af Lundholm (1597–1658) ja Christina Gyllenhorni tütar, ning riiginõuniku, erisaadiku ja vabahärra Göran (Jöran) Klasson Fleming af Liebelitzi (1628–1667) lesk. Abielust sündisid:
*Ewold Hastfer (1675–1695), Namuri piiramisel Üheksaaastases sõjas hukkunud Rootsi ooberst;
*Margaretha Elisabeth Hastfer (?–1703), 1694. aastast oobersti ja Menģele (Altenwoga) vabahärra Magnus Gustav von Mengdeni (1663–1726) esimene abikaasa;
*Charlotte Hastfer (1670–1705), 1700. aastast ooberst Mauritz Posse af Säby ( –1724) abikaasa;
*Anna Christina (1681–1762), Poltaava lahingus hukkunud oobersti ja vabahärra Carl Fredrik Meijerfeldti (1662–1709) abikaasa.

Tema abikaasa tütar esimesest abielust, Anna Katarina Fleming af Liebelitz (1658–1718), oli abielus krahv Nils Strombergiga.

## Viited

## Kirjandus
*Agathon Hammarskjöld. "Grefve Jakob Johan Hastfer" / Bidrag till Livlands historia under Karl XI:s regering. / Historisk tidskrift, Stockholm 1888, lk. 231-266 (rootsi keeles)

## Välislingid
*Elulugu Nordisk familjebok (rootsi keeles)
*Jakob Johan Hastpher Svenskt biografiskt handlexikonis (rootsi keeles)
*Jacob Johann Hastferi korraldused Eesti Ajalooarhiivi fondides
Paleontoloogia

**Paleontoloogia** on bioloogia ja geoloogia piirteadus, mis uurib taimede (paleobotaanika) ja loomade (paleozooloogia) jäänuseid (kivistisi) ning teeb nende põhjal kindlaks ammu elanud organismide kuju, ehituse, arengu, sugulussuhted ja eluviisid.

Sõna "paleontoloogia" tuleb kreeka keelest:  παλαιός, palaios, ehk "vana, muistne, iidne", ὄν, on (gen. ontos), ehk "olev" ja λόγος, logos, ehk "mõiste, õpetus" – kivististeteadus.

Eesti paleontoloogid uurivad muu hulgas ordoviitsiumi ja siluri ajastu käsijalgseid, trilobiite ja muid selgrootuid loomi, devoni ajastu kalu ning kvaternaari ajastu taimede õietolmu.

## Vaata ka
*Paleontoloogia mõisteid
*Paleobotaanika
Üldistav programmeerimine

**Üldistav programmeerimine** (inglise keeles *Generic programming*) on programmeerimistehnika, mis võimaldab kasutada erinevaid andmetüüpe seni kuni andmetüübid täidavad teatud tingimusi. Seda tehnikat kasutavad mitmed kaasaegsed keeled, sealhulgas C++, D, Eiffel, Ada, BETA. C++ mallid on üheks üldistava programmeerimise edasiviijaks ja populariseerijaks.

## Näide

Kui tahetakse luua programmeerides üldistavat loendit, oleks üheks võimalikuks deklaratsiooniks

 list

kus T oleks andmetüüp. Kui `list` kasutusele võetaks, võiksime luua sellised loendid:

 list IntegerList
 list AnimalList

Peale sellist deklaratsiooni on loend käsitletav täpselt nii nagu antud andmetüübi loend.
Antropoloogia

**Antropoloogia** on teadusharu, mis uurib inimest kui bioloogilist ja sotsiaalset olendit, tema iseärasusi ja põlvnemist. Antropoloogia on ka teadus inimesest kui ühiskondlikust olevusest, kultuurikandjast. Eelkõige on tegu võrdleva teadusega, mis ei piirdu ainult traditsiooniliste ühiskondade kirjeldamisega, vaid üritab välja jõuda sügavama tunnetuseni inimese olemusest üldse.

Kitsamalt eristatakse füüsilist antropoloogiat ja kultuuriantropoloogiat.

Neist esimene, mida võib nimetada ka inimbioloogiaks, tegeleb peamiselt inimese füüsilise karakteristika uurimise ja analüüsiga. Selles hõlmatud küsimused seostuvad mitmesuguste teadusharudega: bioloogia, biokeemia, meditsiin, geneetika jt. Uuritakse näiteks inimese bioloogilist evolutsiooni, rasside kujunemist, aga ka erinevat vastuvõtlikkust teatud haigustele, mis kuulub juba otseselt tänapäevaste probleemide ringi.

Kultuuriantropoloogia huviorbiiti jääb inimene kui ühiskondlik olevus, tema käitumismustrid, tavad, kombed. Ühelt poolt püütakse leida universaalset, midagi, mis on ühine kõikidele kultuuridele. Teiselt poolt tuleb aga märgata just ainulaadset, seda mis eristab ühte kultuuri teisest, muutes ta unikaalseks, kordumatuks.

Erinevus sotsioloogia ja antropoloogia vahel on sageli ähmastunud, kuna mõlemad valdkonnad kasutavad tihti samu uurimismeetodeid ja ühist andmebaasi. Paljudes ülikoolides kuuluvad need kaks distsipliini sama osakonna juurde. 

## Eesti antropoloogia
Eestis õpetatakse kultuuri- ja sotsiaalantropoloogiat täismahus bakalaureuse- ja magistriprogrammina Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis. Tartu ülikoolis saab õppida etnoloogiat/kultuuriantropoloogiat bakalaureuseõppes kirjanduse ja kultuuriteaduste õppekaval, magistriõppes etnoloogia, folkloristika ja rakendusantropoloogia õppekaval. 2017. aastal ilmus esimene eestikeelne antropoloogiaõpik "Sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia"  (koostanud Aet Annist ja Maarja Kaaristo).  

Eestis tegutseb Antropoloogia Ühendus.

## Vaata ka
*filosoofiline antropoloogia
*paleoantropoloogia

## Viited
Bulawayo

**Bulawayo** on linn ja 1. järgu haldusüksus (provints) Zimbabwes. Elanike arvult teine linn pealinna Harare järel.

## Viited

## Välislingid
Harare

**Harare** (endine nimi kuni 1982. aastani *Salisbury*) on Zimbabwe pealinn ja riigi suurim linn, riigi haldus-, äri- ja kommunikatsioonikeskus.

Harares töödeldakse tubakat, maisi, puuvilla ja tsitrusvilju. Toodetakse ka tekstiili, terast ja kemikaale. 

Piirkonnas leidub kulda.

## Välislingid
* Pilte linnast