open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1685

**1685. aasta** (**MDCLXXXV**) oli 17. sajandi 85. aasta.

## Sündmused maailmas
* 20. veebruar – Prantsuse maadeuurija René-Robert Cavelier jõudis Texase rannikule, kuhu rajas tugipunkti.
* 8. märts (vkj 26. veebruar) – Pärast hävitavat kaotust Teises Põhjasõjas oli Taani-Norra kuningas Frederik III sunnitud Rosklide rahulepinguga loovutama Rootsile praegused Lõuna-Rootsi alad.
* 6. juuli – Inglismaa kuningas James II-le lojaalsed väed võitsid Monmouthi mässu otsustavas Sedgemoori lahingus James Scotti vägesid.
* 22. oktoober – Prantsusmaa kuningas Louis XIV andis välja Fontainebleau' edikti, mis tühistas Nantes'i edikti ja kuulutas Protestantismi ebaseaduslikuks, sellega jäid hugenotid ilma kodanikuõigustest.

## Sündmused Eestis
* Forselius võttis oma seminari abiõpetajatena tööle kaks esimest talupojaseisusest palgalist eesti koolmeistrit: Jõesuu Toomase ja Uustalu Bengti.

## Sündinud
* 23. veebruar – Georg Friedrich Händel, saksa helilooja
* 12. märts – George Berkeley, filosoof
* 31. märts – Johann Sebastian Bach, saksa helilooja
* 30. juuni – John Gay, inglise kirjanik 

## Surnud
* 12. detsember – John Pell, inglise matemaatik
* Adriaen van Ostade, Hollandi maalikunstnik ja graveerija

## Viited
1684

**1684. aasta** (**MDCLXXXIV**) oli 17. sajandi 84. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* 6. juuni – Toompea tulekahjus hävis suurem osa Toompea hoonestikust.
* Forselius asutas Riia vaesteraha abil Tartu lähedal Piiskopimõisas esimese eesti koolmeistrite kooli, nn. Forseliuse seminari.
*viljaikaldus Liivi- ja Eestimaal

## Sündinud
*14. jaanuar – Jean-Baptiste van Loo, prantsuse maalikunstnik
*15. märts – Francesco Durante, itaalia helilooja
*10. oktoober – Antoine Watteau, prantsuse maalikunstnik

## Surnud
*1. oktoober – Pierre Corneille, prantsuse näitekirjanik

## Viited
1682

**1682. aasta** (**MDCLXXXII**) oli 17. sajandi 82. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 27. juuni – Karl XII, Rootsi kuningas

## Surnud
* 1. jaanuar – Jakob Kettler, Kuramaa hertsog
* 14. märts – Jacob van Ruisdael, hollandi maalikunstnik
* 16. märts – Martin Schultz von Ascheraden, Rootsi sõjaväelane
* 3. aprill – Bartolomé Esteban Murillo, hispaania maalikunstnik
* 7. mai – Fjodor III, Vene tsaar
1681

**1681. aasta** (**MDCLXXXI**) oli 17. sajandi 81. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* 7. mai (vkj 27. aprill) – Liivimaa maapäev lükkas tagasi eelmisel, 1680. aastal Rootsi kuninga Karl XI läbi surutud mõisate reduktsiooni seaduse. Ühtlasi lükkas maapäev tagasi ka Karl XI ettepaneku vabastada rüütlimõisate talupojad pärisorjusest. 
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 25. mai – Pedro Calderón de la Barca, hispaania kirjanik

## Viited
1679

**1679. aasta** (**MDCLXXIX**) oli 17. sajandi 79. aasta.

## Sündmused maailmas
* 24. jaanuar – Charles II saatis laiali Inglismaa parlamendi.
*5. veebruar – Saksa-Rooma keiser Leopold I ja Prantsuse kuningas Louis XIV kirjutasid alla Nijmegeni rahulepingule.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
*4. detsember – Thomas Hobbes, inglise filosoof
1680

**1680. aasta** (**MDCLXXX**) oli 17. sajandi 80. aasta.

## Sündmused maailmas
* Karl XI surus Rootsi riigipäeval läbi mõisate reduktsiooni seaduse. 
* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Karl XI surus Rootsi riigipäeval läbi mõisate reduktsiooni seaduse. Seda seadust laiendati ka Eesti- ja Liivimaa kubermangule, kus Rootsi ajal jagatud mõisad pidid minema Rootsi riigi kätte.
*Eestimaa ja Tallinna piiskop Jakob Helwig avaldas ta koostöös Liivimaa kindralsuperintendendi Johann Fischeriga,  väikese katekismuse selgituse. Tegemist on Martin Lutheri väikese katekismuse laiendusega, kokkuvõte oli mõeldud talupoegade jaoks, 1682. aastal ilmus lätikeelne tõlge, 1684 tartu- ja 1694 tallinnaeestikeelne tõlge
* 19. november (vkj 9. november) – Tallinnas kandsid Rootsi Kuningliku Gümnaasiumi õpilased ette kooli kantori Johann Valentin Mederi ooperi "Die beständige Argenis" – see oli esimene ooperietendus Tallinnas.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 12. september – Per Brahe, Rootsi ja Soome riigitegelane
* 28. november – Gian Lorenzo Bernini, itaalia skulptor ja arhitekt

## Viited
1678

**1678. aasta** (**MDCLXXVIII**) oli 17. sajandi 78. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Arvukalt eesti ja läti talupoegi läks küüdimeestena Rootsi-Brandenburgi sõtta. Sõjategevuses jäid paljud talupojad kaduma. Sündmusest ja ohvriterohkest tagajärjest ajendatuna läks rahvasuus käibele ütlus "kui vägi Brandenburgi läks".
* ...

## Sündinud
* 4. märts – Antonio Vivaldi, Itaalia helilooja ja viiuldaja
* 7. märts – Filippo Juvarra, Itaalia arhitekt ja teatrikunstnik
* 26. juuli – Joseph I, Saksa-Rooma keiser

## Surnud
* 7. veebruar – Bengt Klasson Horn, Rootsi poliitik ja väejuht
* 15. aprill – Kaspar Zuccalli, Šveitsi päritolu arhitekt ja ehitusmeister
* 18. oktoober – Jacob Jordaens, flaami maalikunstnik

## Viited
1677

**1677. aasta** (**MDCLXXVII**) oli 17. sajandi 77. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
* 26. veebruar – Nicola Fago, itaalia helilooja

## Surnud
*30. juuli – Fabian von Fersen, Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane
* ...
1676

**1676. aasta** (**MDCLXXVI**) oli 17. sajandi 76. aasta.

## Sündmused maailmas
* 29. jaanuar (vkj) – Venemaal tuli oma isa Aleksei surma järel võimule tsaar Fjodor III.
* 1. juuni – Skåne sõda: Oma aja üks suurimaid laevu, Rootsi sõjalaev Kronan uppus Ölandi lahingus, hukkus umbes 800 inimest.
* 17. august – Skåne sõda: Rootsi väed võitsid Halmstadi lahingus taanlasi, see oli viimane Hallandis toimunud kahe riigi vaheline lahing.
* Ole Rømer määras ligikaudselt kindlaks valguse kiiruse. 

## Sündmused Eestis
* Pärnus asutati kroonukoolina garnisonikool, kus rootsi ja soome õpetajad õpetasid soldatite lastele usuõpetust ja lugemist.

## Sündinud
* 28. aprill – Fredrik I, Rootsi kuningas
* 21. juuni – Anthony Collins, inglise filosoof
* 26. august – Robert Walpole, Briti riigitegelane
* 19. september – Louis-Nicolas Clérambault, prantsuse organist, klavessinist ja helilooja
* Alexander Selkirk, šoti meremees

## Surnud
* 29. jaanuar – Aleksei I Mihhailovitš, Vene tsaar
* 29. aprill – Michiel de Ruyter, Hollandi admiral
* 27. mai – Paul Gerhardt, saksa teoloog
* 1. juuni – Lorentz Creutz, Rootsi riigitegelane
* 22. juuli – Clemens X, paavst
* 9. september – Paul Chomedey de Maisonneuve, Prantsuse sõjaväelane
* 17. september – Sabbatai Zevi, juudi müstik ja rabi

## Viited
1675

**1675. aasta** (**MDCLXXV**) oli 17. sajandi 75. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s
* Johann Fischer, kes 1674. aastal oli saanud Lõuna-Liivimaa superintendendiks, saab Liivimaa kindralsuperintendendiks. Tema ametisoleku aeg kestab 1700. aastani ja selle aja jooksul korraldab ta tulemusrikkalt siinset kultuuri- ja hariduselu.
* Johann Fischer esitas Karl XI-le ulatusliku tegevuskava  kiriku- ja hariduselu edendamiseks Liivimaal. Teiste seas sai heakskiidu ettepanek avada igas linnas vaestekool.
* Suleti Tallinna Oleviste gild.
* Tallinnas hakkab kohaliku trükikoja omaniku Christoph Brendenkeni toetusel ilmuma esimene nii Eesti ala kui kogu Baltikumi ajaleht Ordinari Post-Zeitung.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1674

**1674. aasta** (**MDCLXXIV**) oli 17. sajandi 74. aasta.

## Sündmused maailmas
* 19. veebruar – Inglismaa kuningas Charles II sõlmis Westminsteri lepingu, millega lõppes kolmas Inglise-Hollandi sõda ning mille tulemusena Inglismaa kindlustas võimu Uus-Hollandi ja Holland Suriname üle.
* 1672–1678 Prantsuse-Hollandi sõda

## Sündmused Eestis
* Johann Fischer sai Lõuna-Liivimaa superintendendiks ja aasta hiljem Liivimaa kindralsuperintendendiks.

## Sündinud
* 2. august – Philippe II, Orléansi hertsog

## Surnud
* 22. veebruar – Jean Chapelain, prantsuse luuletaja ja kriitik
* 12. august – Philippe de Champaigne, prantsuse kunstnik
* Hu Zhengyan, hiina kunstnik, graafik ja kirjastaja

## Viited
1673

**1673. aasta** (**MDCLXXIII**) oli 17. sajandi 73. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

*16. november – Aleksandr Menšikov, Vene sõjaväelane ja riigimees

## Surnud
* 17. veebruar – Molière, prantsuse näitekirjanik ja teatrilavastaja
* 25. juuni – Charles de Batz-Castelmore, Artagnani krahv, Prantsuse sõjaväelane ("d'Artagnan")
1672

**1672. aasta** (**MDCLXXII**) oli 17. sajandi 72. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud
*9. juuni – Peeter I, Venemaa valitseja (1682–1725)

## Surnud

* ...
1671

**1671. aasta** (**MDCLXXI**) oli 17. sajandi 71. aasta.

## Sündmused maailmas
*9. mai – Iirimaa seikleja Thomas Blood varastas Londoni Towerist Briti kroonjuveelid.

## Sündmused [[Eesti]]s
*Rootsi valitsus võttis vastu Liivimaa kubermangu kindralkuberneri Clas Totti politseikorralduse (avaldatud 1668). Korraldus sätestas riiklikul tasemel talupoegade pärisorjuslikud suhted, mis olid varem kehtinud tavaõiguse alusel.
* Narvas valmis raekoda, mis on Rootsi valitsusajal Eesti alale püstitatud ehitistest suuremaid ja monumentaalsemaid.
* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...

## Viited
1670

**1670. aasta** (**MDCLXX**) oli 17. sajandi 70. aasta.

## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

## Sündinud
* August II, Poola kuningas

## Surnud

* ...
Ostensiivne definitsioon

**Ostensiivne definitsioon** on definitsioon, mis põhineb ostensioonil ehk defineeritava näitamisel või sellele osutamisel. Näiteks "punane on *see* värv", koos sõnaga *see* osutatakse teatud omadustega õunale. 

**Otsese ostensiooni** korral osutatakse silmaspeetud objektile või omadusele, **kaudse ostensiooni** korral näidatakse üht asja selleks, et juhtida tähelepanu teisele asjale, näiteks inimesele viitamiseks osutatakse tema fotole.

## Vaata ka
* Määrav kirjeldus
* Tähendus
Laozi

**Laozi** (ka Lao-zi, varem ka Lao Tse, hiina keeles 老子) on umbes 6. sajandil eKr (teistel andmetel 4. sajandil) Hiinas elanud poollegendaarne õpetaja, taoismi rajaja. 

Traditsiooniliselt peetakse teda "Daodejingi" algseks autoriks. **"Laozi"** on sageli kasutusel ka "Daodejingi" sünonüümina. 

## Kirjandus
* Märt Läänemets, "Lao-zi: müüt ja inimene. Ääremärkusi *Daodejing*i geneesi kohta" – Looming 1997, nr. 9, lk. 1227–1240 

## Välislingid

* Lao-zi ja “Daodejing“
Magass

**Magass** on Inguššia pealinn Venemaal. Linn on rajatud eelmisest pealinnast Nazranist 4 km kaugusele lõunasse Põhja-Osseetia piiri lähedale. Linna hakati rajama 1995. ning linnaõigused sai see 2000. aastal. 

## Elanikkond
2002. aasta rahvaloenduse järgi oli linnas ainult 275 elanikku.
2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 2505.

2012. aastal moodustasid Magassi elanikest ingušid 99%, teised rahvused 1%.

## Välislingid

*Linnast portaalis Magas.ru
Trappist

**Trappist** on Belgia õlletüüp, mis on nime saanud trapistide ordu (reformitud tsistertslased) järgi.  

2005. aastal oli 171 trapistide kloostrit, millest 11 pruulisid õlut. Täiendit "Trappist" ja logo "Authentic Trappist Product" tohivad oma õlledel kasutada vaid need 11 kloostri pruulikoda; neist kuus asuvad Belgias, kaks Hollandis ning üks Itaalias, Austrias ja Ameerika Ühendriikides. 

Trappist on pinnakääritusel valmistatud õlu, mida tavaliselt laagerdatakse pudelites. Kanguse järgi eristatakse *single-*, *double-* ja *triple*-tüüpi (hollandi keeles vastavalt *enkel*, *dubbel* ja *tripel*) õlut, mille alkoholisisaldus võib olla 3,5–11,3 mahuprotsenti. *Single* ja *double* on tumedad õlled, *triple* on hele ja kange.
## Rahvusvaheline Trappisti Assotsiatsioon
Trappisti logo reeglipärast kasutamist jälgib 1997. aastal asutatud Rahvusvaheline Trappisti Assotsiatsioon. Tähtsad nõuded on, et
* õlu peab olema tehtud kloostris;
* õlu peab olema tehtud kloostri range järelevalve all;
* enamus kasumist peab minema sotsiaaltööle või sotsiaalabisse.
Assotsiatsiooni kuulub ka Mariawaldi klooster Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal, kuid Trappisti õlut seal ei pruulita.

## Trappisti pruulikojad
Tänapäeval on 11 pruulikoda, millel on luba kasutada Authentic Trappist Producti logo:

‡ – La Trappe'i õlu oli aastatel 1999–2005 ilma RTA tunnustuseta, sest käis vaidlus, kas õlut peavad tootma tingimata mungad või mitte.
## Viited

## Välislingid

* Rahvusvahelise Trappisti Assotsiatsiooni koduleht
* Trapistide ordu koduleht
Muusikavorm

**Muusikavorm** ehk **muusikaline vorm** on muusikaline struktuur ajas.

Muusikavormi ei ole võimalik tuvastada hetkes, sest muusikavorm kujuneb heliteose kui terviku osade järgnevuses.

Muusikavormi kujundavad kordus ja kontrast või nende puudumine. 

Muusikavormile hakati erilist tähelepanu pöörama 18. sajandil klassitsismis, kuid teatud ette ära määratud vorminõuete järgmist võib täheldada kõigi aegade muusikas. 

Muusikavormi paarismõiste on muusikaline materjal.

## Mõiste
Muusikavormi mõistel on erinevaid määratlusi. Muusikavorm on: 
* muusikas väljendusvahendite kogumina realiseeruv heliteose ülesehitus, selle mõtte- ja tundesisu struktuur ajas.
* "heliteose struktuur ja disain." (*The structure and design of a composition.*) 
* "muusika konstruktiivne ehk organiseeriv element." (*The constructive or organizing element in music.*)
* "heliteose kuju ehk struktuur." (*The shape or structure of a musical work.*)

## Muusikavormi kujundavad tegurid

## Muusikavormi tajumine

## Vaata ka
*Muusikavormide loend

## Viited

## Välislingid
*Margus Pärtlas 2009. Muusikalise vormi analüüs
Tuba

**Tuba** on selgelt eristuv hooneosa. Tavaliselt on tuba eraldatud teistest ruumidest või vahekäikudest sise- ja hoonevälisest alast välisseintega, milles võib olla aknaid ja uksi. Vanemas eesti keeles nimetati toaks ka elumaja.

Ajaloolisi tube on leitud juba minoilisest kultuurist Akrotiris Santorini saarel Kreekas, kus 2200 eKr paiku rajatud hoonetes on selgelt eristuvad toad.

## Välislingid
Soololaul

**Soololaul** on muusikažanr, mis on üldmõisteks vokaalmuusika žanritele, millesse kuuluvad ühe laulja poolt esitatavad kas saatega või saateta laulud. 

19. sajandil muutus populaarseks põhiliselt klaverisaatega soololaulu žanr, mida saksa keeles tähistas mõiste *[[Lied]]* ja prantsuse keeles mõiste *[[mélodie]]* 

## Vaata ka
**[[Lied]]*
*Soolo
*Vokaaltsükkel
Vokaalansambel

**Vokaalansambel** on muusikas ansambel, mis esitab vokaalmuusikat.

Vokaalansambli nimetus esitajate arvu järgi:
*duett
*tertsett
*kvartett
*kvintett
*sekstett
*septett
*oktett
*nonett

Eesti popmuusikas pälvisid 1960. aastatel suure populaarsuse oktett Laine ja Eesti Raadio meeskvartett.
Duett

**Duett** on kahest lauljast koosnev vokaalansambel. Duett võib esineda ka koos instrumentaalsaatega.

## Duette
*Code One
*Ele ja Kaja Kõlar
*Hovery Covery
*Kuunkuiskaajat
Vokaalmuusika

**Vokaalmuusika** on muusikažanr, millesse kuuluvaid heliteoseid esitatakse lauldes.

## Vokaalmuusika alamžanrid
* laul
* ooper
* oratoorium
* kantaat

* soololaul
*hümn
*retsitatiiv
*romanss
*ballaad
*aaria
*ariett
*ariooso
*kavatiin
*vokaliis
*šansoon
*kantsoon

### [[Vokaalansambel (žanr)|Ansamblilaulu]] žanrid
*duett
*tertsett
*kvartett
*kvintett
*sekstett
*septett
*oktett
*nonett

### [[Koorimuusika]] žanrid
*Koorilaul
Kvartett

**Kvartett** on neljast esinejast (lauljast või pillimängijast) koosnev ansambel. 

Üks populaarsemaid koosseise 18. ja 19. sajandi muusikas oli keelpillikvartett.
Keelpillikvartett

**Keelpillikvartett** on instrumentaalansamblikoosseis, mis koosneb neljast keelpillist. 

Klassikalise keelpillikvarteti koosseisu kuuluvad järgmised instrumendid:

* Viiul I (esimene viiul, *violino primo*)
* Viiul II (teine viiul, *violino secundo*)
* Alt (vioola, *viola*)
* Tšello (*violoncello*)

Alates 18. sajandist on selline koosseis olnud üsna populaarne. 

**Keelpillikvartett** on ka muusikažanri ja ühtlasi ka muusikavormi nimetus, mille puhul sonaaditsükkel esitatakse keelpillikvarteti poolt.

## Vaata ka

*Keelpillitrio
*Keelpillikvintett
*Tallinna keelpillikvartett
*Järvi Instrumentalists
Kvintett

**Kvintett** on viiest esinejast (lauljast või pillimängijast) koosnev ansambel. 

Ajalooliselt välja kujunenud kindla koosseisuga on keelpillikvintett, klaverikvintett, puhkpillikvintett (flööt, oboe, klarnet, fagott, metsasarv), vaskpillikvintett (2 trompetit, metsasarv, tromboon, tuuba).
Oktett

**Oktett** (itaalia keeles *ottetto*) tähendab number 8-t. See on mitmetähenduslik sõna olenevalt sellest millisest valdkonnast on jutt:

***[[Oktett (muusika)|oktett]]** on muusikas kaheksast esitajast (lauljast või pillimängijast) koosnev ansambel 
***[[Oktett (žanr)|oktett]]** on muusikateos kaheksale esitajale.
***[[Oktett (värsivorm)|oktett]]** on kirjanduses luuleteose kaheksast värsireast koosnev stroof.
***[[Oktett (keemia)|oktett]]** on keemias ja füüsikas kaheksaelektroniline püsiv aatomi väliskiht. (Kõikidel väärisgaasidel (peale heeliumi) on väline elektronkiht maksimaalselt täitunud, sisaldades nelja elektronpaari, kaheksat elektroni ehk elektronoktetti.) Samuti on elektronoktett paljudes molekulides, neid moodustavate aatomite väliskihi elektronide ühine keemilist sidet moodustav hulk.
Koorilaul

**Koorilaul** on muusikažanr, mida esitab lauljate koor. 

Alates ärkamisajast on koorilaul olnud Eestis väga populaarne. 

## Vaata ka
*Laulukoor
*Laulupidu
Dievs, svētī Latviju

**"Dievs, svētī Latviju"** on Läti riigihümn.

Sõnade ja muusika autor on Kārlis Baumanis.

## Sõnad
 
:Dievs, svētī Latviju, 
:Mūs' dārgo tēviju, 
:Svētī jel Latviju, 
:Ak, svētī jel to!
 
:Kur latvju meitas zied, 
:Kur latvju dēli dzied, 
:Laid mums tur laimē diet, 
:Mūs' Latvijā!

## Välislingid
*Kuula helifaili (klõpsa punases kirjas lingile)
Rootsi kirjandus

**Rootsi kirjandus** on rootsi keeles kirjutatud kirjandus.

## Vaata ka
*Rootsi kirjanike loend

## Välislingid
* Per Wieselgren, Vaimseid voolusid tänapäeva rootsi kirjanduses. Looming nr 2/1936
Instrumentaalmuusika

**Instrumentaalmuusika** on  muusika liik, milles heliteos esitatakse muusikainstrumentidega.

## Instrumentaalmuusika žanrid
### [[Soolo]]muusika žanrid
*Prelüüd
*Inventsioon
*Etüüd
*Tokaata
*Eksprompt
*Muusikaline hetk
*Nokturn
*Barkarool
*Serenaad
*Skertso
*Humoresk
*Kapritšo (Kapriis)
*Rapsoodia
*Novellett

### [[Kammermuusika]] žanrid
*duo
*trio
*kvartett
*kvintett
*sekstett
*septett
*oktett
*nonett

### [[Orkester|Orkestri]]žanrid
#### [[Sümfooniline muusika]]
*Sümfoonia
*Instrumentaalkontsert
*Avamäng
*Sümfooniline poeem
*Sümfooniline pilt
*Sümfooniline süit
Kammermuusika

**Kammermuusika** on muusika ühele instrumendile, vokaalansamblile või väikesele (sageli ilma dirigendita) orkestrile. Kammermuusika erineb orkestrimuusikast selle poolest, et iga partiid esitab harilikult ainult üks instrument (orkestris mängivad partiisid pillirühmad).

Kammermuusika (itaalia keeles *musica da camera*) tähendas algselt õukonna tubades (salongides) esitamiseks mõeldud muusikat.

Kammermuusika vormid:
*vokaalmuusikas (helitööd vokaalansamblitele)
**soololaul
**duett
**tertsett jne
*instrumentaalmuusikas (helitööd instrumentaalansamblitele)
**duo
**trio jne

Kõige sagedamini moodustatakse duo mõnest orkestripillist (viiul, flööt vm) ja klaverist. Üks levinud instrumentaalansambleid on keelpillikvartett. Ansamblimuusikat on kirjutatud ka kahele esitajale ühel instrumendil, näiteks klaveripalu neljale käele.

## Vaata ka
*Ansambel (muusika)
*Kammerorkester

## Välislingid
*ACMP - The Chamber Music Network 
*Ameerika heliloojate foorumi (''American Composers Forum'') ja Kammermuusika võrgustiku (''ACMP-The Chamber Music Network'') ühine kammermuusika andmebaas
*Andmete sisestamise liides Ameerika heliloojate foorumi (''American Composers Forum'') ja Kammermuusika võrgustiku (''ACMP-The Chamber Music Network'') ühisele kammermuusika andmebaasile
Mojõnkumi kõrb

**Mujõnkum** (kasahhi *Мойынқұм*) on mitme kõrbe nimi Aasias Kasahstanis.

* Mojõnkumi kõrb (Lõuna-Kasahstan), kõrb Kõzõlorda, Lõuna-Kasahstani ja Žambõli oblasti alal, piirneb edelas ja lõunas Tian Shaniga ning põhjas ja kirdes Tšüj jõega
* Mojõnkumi kõrb (Almatõ oblast), kõrb Almatõ oblastis, asub Balkaši järvest lõunas Ile jõe keskjooksu vasakul kaldal
* Mojõnkumi kõrb (Ulõtau oblast), kõrb Ulõtau oblastis, jääb Sarõsu jõe alamjooksu vasakkaldale
Bernardo Bertolucci

**Bernardo Bertolucci** [bern'ardo bertol'utši] (16. märts 1940 Parma – 26. november 2018 Rooma) oli Itaalia filmirežissöör ja kirjanik.

Tema sünniaasta osas on allikates lahknevusi. Seepärast eelistab näiteks Munzinger-Archiv märkida Bertolucci sünniajaks "16. märts 1940 või 16. märts 1941". 
 
Bertolucci alustas loovkirjutamist 15-aastaselt ja pälvis luuletajana ka kirjandusauhindu. Kineastikarjääri alustas ta režissööri assistendina Pier Paolo Pasolini filmis "Accatone". Kui ta oli 21-aastane, valmis tema enda esimene film "La commare secca" ("Vikatimees"). 

Rahvusvaheline tunnustus saabus filmiga "Il Conformista" ("Konformist"), millega ta kandideeris stsenaristina ka Oscarile. Film tugineb Alberto Moravia samanimelisele romaanile ja kritiseerib fašistlikku ideoloogiat.

Väga vastuolulise filmiga "Ultimo tango a Parigi" ("Viimane tango Pariisis") kandideeris Bertolucci taas Oscarile nagu ka filmi peaosaline Marlon Brando. Ka ta järgmised filmid "1900" ja "La Luna" põhjustasid suurt poleemikat.

Film "L'Ultimo Imperatore" ("Viimane keiser") pälvis 1987. aastal üheksa Ameerika Filmiakadeemia auhinda, ka Bertolucci ise sai Oscari parima režissööri ja koos Mark Peploe'ga parima adapteeritud stsenaariumi kategoorias. Film räägib Hiina viimase keisri Pu Yi elust kuuekümne aasta jooksul. Selle filmi tegemiseks sai ta eriloa filmida Pekingis Keelatud Linnas.

2007. aastal sai ta Veneetsia filmifestivalil elutöö eest 75. aastapäeva Kuldlõvi  (Leone d'oro del 75°), mis oli eriauhind (samal aastal sai elutöö Kuldlõvi Leone d'oro alla Carriera Tim Burton). 

## Filmograafia

## Isiklikku
Bernardo Bertolucci oli abielus filmilavastaja Clare Peploe'ga aastatel 1978–2018. Clare Peploe vend oli filmistsenarist Mark Peploe, kellega ta tegi palju koostööd.

## Viited

## Välislingid
*
Trio

**Trio** on kolmest pillimängijast koosnev instrumentaalansambel. 

Ajalooliselt välja kujunenud kindla koosseisuga on keelpillitrio ja klaveritrio.

## Vaata ka
*Power-trio
Soolo

**Soolo** on üksiku esineja etteaste. 

* Muusikas tähendab **soolo** üksi laulmist, pillimängu, jne. Soolo võib olla iseseisev muusikateos või selle eraldiseisev osa või ka lõik muusikateosest, kus domineerib üks esineja (solist). Soolo ajal teised esinejad vaikivad või saadavad solisti minimaalselt. 

**Sooloartist** on muusik, kes töötab üksi ilma ansamblita.

**Sooloalbum** on ühe esineja poolt välja antud helisalvestis. 

* Koreograafias tähendab **soolo** tantsusoolot, mil üks tantsija esineb üksi või teiste esinejate taustal. 

* Ülekantud tähenduses võib **soolo** tähendada kellegi üksikaktsiooni, tegutsemist ilma teistega kooskõlastamata.
Liit (poliitika)

**Liit** ehk **sõjaline liit** on salajane või avalik ametlik kokkulepe kahe või enama riigi vahel, mille puhul sõjalist ja julgeolekupoliitikat koordineeritakse ühise diplomaatiaga.

## Vaata ka
*Konföderatsioon
*Liiga
*Liitlasriik
*NATO
*Pakt
*Siduv liit
*Vaikiv liit
Robert De Niro

**Robert De Niro** (sündinud 17. augustil 1943) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, režissöör ja produtsent. Parima peaosatäitja Oscari sai ta filmiga "Raevunud härg" ja parima kõrvalosatäitja Oscari noore Vito Corleone rolli eest filmis "Ristiisa&nbsp;2". Ta on olnud nomineeritud kuuele Oscarile. 

De Niro sündis kunstnike perekonnas. Isa Robert De Niro vanem oli itaalia-iiri päritolu abstraktne ekspressionistlik maalikunstnik ja skulptor, ema Virginia Holton Admiral oli inglise-saksa-prantsuse-hollandi päritolu maalikunstnik ja luuletaja. Vanemad lahutasid abielu, kui Robert oli kolmeaastane. Robert kasvas koos emaga New Yorgis Manhattanil Little Italy linnaosas, aga ka isa elas kõigest jalutuskäigu kaugusel ja Robert käis tal sageli külas.

De Niro lõpetas riikliku põhikooli ja õppis mõnda aega kahes humanitaarkallakuga erakeskkoolis, aga neid ta ei lõpetanud. 16-aastaselt lahkus ta koolist, et hakata näitlejaks. Näitlemist õppis ta Stella Adleri konservatooriumis ja Lee Strasbergi näitestuudios.

## Filmikarjäär

De Niro tegi oma esimesed osatäitmised Brian De Palma väikese eelarvega filmides. De Palma tutvustas De Nirot Martin Scorsesele ning Scorsese filmiga "Agulitänavad" tuli ka tunnustus. De Niro on mänginud veel seitsmes Scorsese filmis: "Taksojuht", "New York, New York", "Raevunud härg", "Komöödiakuningas", "Omad poisid", "Hirmu neem" ja "Kasiino". Nendes mängis De Niro peamiselt võluvat, emotsionaalselt ebastabiilset, psühhopaatiliste kalduvustega tegelast.

1980. aastate keskel hakkas De Niro mängima ka komöödiates. Neist tuntuimad on "Saba liputab koera", "Ka gängster on inimene" ja "Kohtumine äiaga". Suurima honorari, 20 miljonit dollarit, teenis ta osatäitmisega filmis "Gängster on ikka veel inimene".

1989. aastal asutas De Niro koos Jane Rosenthaliga produktsioonifirma, mis sai ta kodukoha järgi nimeks TriBeCa Productions. 2002. aastal sai temast üks Tribeca filmifestivali algatajaid.

Filmi "Ristiisa 2" tarvis õppis ta neli kuud Sitsiilia murrakut ja kasutas seda filmis peaaegu läbivalt. Filmi "New York, New York" jaoks õppis ta saksofoni mängima. "Raevunud härja" tarvis õppis ta poksima ja võttis ligi 30&nbsp;kg kaalus juurde. Filmi "Taksojuht" rolliks valmistudes töötas ta ka päriselt taksojuhina.

1998. aastal süüdistati teda Pariisis prostitutsiooni levitamises. Ta eitas kõiki süüdistusi ja lubas enam mitte iial Prantsusmaale oma jalga tõsta.

Sageli on teda võrreldud Al Pacinoga. Nad on koos mänginud kahes filmis: "Ristiisa 2" ja "Pinge". Filmis "Pinge" ("Heat") on ka stseen, kus mõlemad istuvad laua ääres ja räägivad juttu.

## Filmograafia

## Tunnustus
* Parima meespeaosatäitja Oscar
** 1981. aastal rolli eest filmis "Raevunud härg"

* Parima meeskõrvalosatäitja Oscar
** 1975. aastal rolli eest filmis "Ristiisa 2" 

* Parima meespeaosatäitja Kuldgloobus
** 1981. aastal rolli eest filmis "Raevunud härg"

* Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind
** 1976. aastal rolli eest filmis "Taksojuht"
** 1980. aastal rolli eest filmis "Raevunud härg"

* Elutöö Kuldlõvi (1993)

* Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind (2011)

## Välislingid

* 
*
Cheonan

**Cheonan** (ka *Ch'ŏnan*, hangulis 천안, hanjas 天安) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Chungcheongi provintsis.

## Viited

## Välislingid
* http://www.cheonan.go.kr
Lausanne

**Lausanne** on Šveitsis asuva prantsuskeelse Vaudi kantoni pealinn ja suurim linn. Linn asub Genfi järve põhjakaldal linnulennult umbes 51,7 kilomeetrit Genfi linnast kirdes. 

Lausanne'is elab umbes 150 000 inimest, mis teeb sellest Šveitsi suuruselt neljanda linna Baseli, Genfi ja Zürichi järel. Kogu linnastus elab ligikaudu 420 000 elanikku (seisuga jaanuar 2019). Lausanne–Genfi suurlinnapiirkonnas (sealhulgas Vevey–Montreux’, Yverdon-les-Bains'i, Valais ja välisriikide alad), mida üldiselt nimetatakse *Arc lémanique*'iks, elas 2017. aastal üle 1,3 miljoni inimese ning see on Šveitsi kõige kiiremini kasvav piirkond.

Linnas asuvad Rahvusvaheline Olümpiakomitee, Spordi Arbitraažikohus ning umbes 40 rahvusvahelist spordiorganisatsiooni. Šveitsi Föderaalne Ülemkohus peab istungeid Lausanne'is. Linn paikneb tuntud veinikasvatuspiirkonnas. Oma 28 jaamaga metroosüsteemiga on Lausanne maailma väikseim linn, kus on metroo.

## Ajalugu
Roomlased rajasid keltide asula kohale sõjaväetugipunkti nimega Lousanna. 6. sajandil sai Lausanne'ist piiskopkonna keskus.

## Majandus
Soodsa kliima tõttu on linnalähistel aladel levinud viinamarjakasvatus.

## Loodus
Linn asub Genfi järve kaldanõlval.

Linna põhjaosas on väike Sauvabelini järv.

## Haridus
Linnas tegutseb Lausanne'i Ülikool.

## Kultuur
* Collection de l'Art Brut 
* Béjart Ballet Lausanne

1989. aastal toimus linnas Eurovisiooni lauluvõistlus.

## Sport
Rahvusvahelise Olümpiakomitee ja Spordi Arbitraažikohtu peahoone asub Lausanne'is. Lausanne'is on ka Olümpiamuuseum.

2020. aasta jaanuaris toimusid Lausanne'is III noorte taliolümpiamängud.

Lausanne'is tegutsevad jäähokiklubi Lausanne HC ning jalgpalliklubid FC Lausanne-Sport ja FC Stade Lausanne Ouchy.

## Lausanne'is on sündinud
*Umberto Agnelli
*Anthony Bloom
*François-Louis David Bocion
*Johann Ludwig Burckhardt
*Benjamin Constant
*Aloise Corbaz
*Charles Dutoit
*Egon von Furstenberg
*Eugène Grasset
*Bertrand Piccard
*Charles-Ferdinand Ramuz
*Théophile Steinlen
*Elizabeth Thompson (Lady Butler)
*Bernard Tschumi
*Félix Vallotton

## Viited

## Välislingid

* Lausanne'i koduleht (*inglise, prantsuse ja saksa keeles*)
* Lausanne'i turismibüroo koduleht (*inglise, prantsuse ja saksa keeles*)
Boryeong

**Boryeong** (ka *Poryŏng*) on linn Lõuna-Koreas Lõuna-Chungcheongi provintsis.

## Haldusjaotus
; Linnaosad
* Daecheoni linnaosa 대천동
* 1. Daecheoni linnaosa 대천1동
* 2. Daecheoni linnaosa 대천2동
* Dongdae linnaosa 동대동
* Gungchoni linnaosa 궁촌동
* Hwasani linnaosa 화산동
* Jukjeongi linnaosa 죽정동
* Namgoki linnaosa 남곡동
* Naehangi linnaosa 내항동
* *myeon*gcheoni linnaosa 명천동
* Sinheuki linnaosa 신흑동
* Yoami linnaosa 요암동

; Alevvald
* Ungcheoni *eup* 웅천읍

; Vallad
* Cheonbuki *myeon* 천북면
* Cheongra *myeon* 청라면
* Cheongso *myeon* 청소면
* Jugyo *myeon* 주교면
* Jupo *myeon* 주포면
* Jusani *myeon* 주산면
* Nampo *myeon* 남포면
* Misani *myeon* 미산면
* Ocheoni *myeon* 오천면
* Seongju *myeon* 성주면

## Viited
Suured lootused (film 1998)

**"Suured lootused"** (originaalpealkiri "*Great Expectations*") on Charles Dickensi samanimelise romaani ainetel 1998. aastal USAs valminud romantiline draamafilm.

## Osatäitjad
* Ethan Hawke – Finnegan Bell 
* Gwyneth Paltrow – Estella
* Robert De Niro – Arthur Lustig 
* Anne Bancroft – Nora Dinsmoor 
* Hank Azaria – Walter Plane 
* Chris Cooper – Joe 
* Josh Mostel – Jerry Ragno 
* Kim Dickens – Maggie Bell 
* Nell Campbell – Erica Thrall 
* Gabriel Mann – Owen 

## Välislingid
*
Kan

**Kan** (vene *Кан*) on jõgi Aasias Siberis. Algab Sajaanidest. Ülemjooksul voolab põhja. Tasandikule laskunud, voolab keskjooksul laias orus, algul põhja, siis läände. Alamjooksul suundub loodesse, moodustab kärestikke ja suubub paremalt Jenisseisse.
Liitlasriik

**Liitlasriik** ehk **liitlane** on kas 
#riik, keda teise riigiga seob julgeolekuleping, või 
#riik, kes ilma igasuguse lepinguta oma kaitsepoliitikat teise riigiga vaikselt kooskõlastab.

## Vaata ka
*Liit
Delos

**Delos** (kreeka keeles Δήλος *Dílos*) on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres Küklaadide saarestikus. Delos kuulub Lõuna-Egeuse prefektuuri.

Delosest kirdesse jääb Mýkonos, kagusse Náxos, lõunasse Páros, läände Sýros ja põhja Tínos.

Saare pindala on 40&nbsp;km². Saare kõrgeim koht on Kýnthose mägi, mis ulatub 112 meetrit üle merepinna.

2001. aasta seisuga elas Delosel 14 inimest.

## Ajalugu

Legendi järgi oli Delos varem ujuv saar. Titaan Leto, kes oli Zeusist rase, otsis sünnituseks sobivat kohta, kuid Zeusi armukade naine Hera oli kõigil maadel keelanud Letole varjupaika anda. Lõpuks jõudis Leto Delosele, mis Letole halastas, ja Leto sünnitas seal palmi all kaksikud, poja Apolloni ja tütre Artemise. Tänutäheks andis Zeus Delosele kindla asukoha.

Apollon ja Artemis kuulusid 12 tähtsaima olümposlase hulka ja sellepärast oli antiikajal Delos religioosses mõttes tähtis koht. Delos oli Delfi järel tähtsaim Apolloni kultuse paik ja juba varasest ajast usulis-poliitilise liidu amfiktüoonia keskus.

491 eKr alistus Delos Pärsiale ja sai pärast vabanemist 478/477 eKr Ateena Mereliidu keskuseks. Kuni 454 eKr asus Delose Apolloni templis liidu kassa. Alates 425 eKr peeti Ateena algatusel iga 4 aasta järel Delose pidustusi ehk deeliaid. Samast ajast alates ei tohtinud saarel keegi sündida ega surra. Kõik hauad viidi naabersaarele Rheneiale ja see tekitas arheoloogidele tähtsa kronoloogilise pidepunkti, niinimetatud Rheneia piiri. Ateena võim kestis Delosel 314. aastani eKr, seejärel sai temast Makedoonia mõjualune saarekreeklaste liidu keskus.

Pärast Pydna lahingut 168 eKr sai Delos Ateenale alluvaks vabasadamaks. Delosest kujunes Vahemere idaosa suurim kaubanduskeskus, sealhulgas orjaturg, ning kultuurikeskus. 88 eKr ja 69 eKr laastas Delost Pontuse kuningas Mithridates VI ja sellest ajast on saar enamjaolt asustamata olnud.

Alates 1872 korraldas Ateenas asuv prantsuse arheoloogia instituut École française d’Athènes Delosel väljakaevamisi. Tänapäeval on kogu saare muistised välja kaevatud. Paljud majad on hästi säilinud.

Apolloni pühamus paiknevad kolme dooria templi ümber neli dooria stiilis aardekambrit. Pühamus on sammaskäike ja väikesi templeid. Templeist suurim, peripteer, püstitati 6. sajandi lõpus ja uuendati 3. sajandil eKr.

Väljaspool pühamut kaevati välja turuplatse, templeid ja teater. Leto templit ühendas püha järvega rongkäigutee, mille ääres seisid võimsad 6. sajandist eKr pärit lõvikujud. Hellenismiaja paljudest hästi säilinud, enamasti rikkalike mosaiikidega kaunistatud elamutest on kõige tähelepanuväärsem Delfiinide maja, mis pärineb 2. sajandist eKr.

## Vaata ka
*Kuubi duplikatsioon

## Viited

## Välislingid
Buss

**Buss** ehk **autobuss (**ladina *automobile omnibus*, 'iseliikuja kõigile') on teedel ja tänavatel liikuv, suurema hulga inimeste veoks mõeldud sõiduk, milles on vähemalt 10 istekohta (juhiiste kaasa arvatud).

Bussid jagunevad lähiliinibussideks, kaugliinibussideks ja turismibussideks.
 
Kaugliinibussides on enamasti konditsioneer, külmik, videosalvesti ja kuvarid, wifi, käimla. Mõningates pikamaabussides on reisijatele ka magamiskohad. 

Elektriga sõitvaid busse nimetatakse trollibussideks.

## Vaata ka
*Bussijuht
*Koolibuss
*Lõõtsbuss
*Mikrobuss
*Poebuss
*Scania OmniLink
*Väikebuss

## Välislingid
An-Nafūd

**An-Nafūd** (araabia *النفود*) on kõrb Aasias Araabia poolsaarel. Piirneb põhjas Süüria kõrbega ja lõunas Nedždiga. Valdavalt liivakõrb.
Religioonifilosoofia

**Religioonifilosoofia** ehk **usundifilosoofia** tegeleb filosoofia meetodite abil religiooni teemadega. 

Näiteks jumala omadustega (igavene, iseenesest olev, isikuline, hea, armastav, looja), kurjuse probleemiga, nende omavaheliste vastuolude leidmise ja lahendamisega, jumalasse uskumise mõistuspärase põhjendatusega (jumalatõestused), põhjendamatusega (kurjuse probleem), usu mõistuspärase põhjendatuse võimalikkusega. Samuti näiteks tõeteooriatega ja religioonist rääkides kasutatava keele erinevusega teaduse ja filosoofia keelest.
Esko Tasa

**Esko Tasa** (28. detsember 1929 Tartu – 1. detsember 2004) oli eesti ajakirjanik.

Esimestel eluaastatel elas ta Kodijärvel, tema vanemad töötasid sealses koolis. Kui Nõos valmis uus koolimaja, kolis pere sinna. Hiljem mindi Kambjasse. 1941. aastal süüdistati Esko isa kommunismi pooldamises ning lasti juulis Tartu koonduslaagris maha. Ema jäi nelja lapsega üksi. Ta sai küll töökoha Puurmani kooli, kuid sissetulek oli kasin ning Esko ei saanud kooliharidust rohkem kui 9 klassi. 1949. aastal läks ta ajateenistusse, mis kestis kolm aastat ja kolm kuud.

1963. aastal alustas ta tööd raadios. Ta oli saate "Tere hommikust, põllumehed!" idee autor ja juht. Ta juhtis ka "Mnemoturniiri" ning hiljem Kuku-s saadet "Tarkade klubi" .

Moskva kõrgemas mittestatsionaarses parteikoolis õppis ta ajakirjandust.

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Siiam

**Siiam** (tai keeles สยาม (Sayam)) on Tai endine nimi, mida riik kasutas kuni 24. juunini 1939 ning seejärel lühiajaliselt pärast teist maailmasõda kuni 11. maini 1949, mil riigi ametlikuks nimeks sai Tai Kuningriik.

Siiami järgi on saanud nimetused Siiami laht, siiami kass, Siiami kaksikud, siiami tapluskala.

## Viited
Viie elemendi õpetus

**Viie elemendi õpetus** (五行 *wǔxíng*) on Vana-Hiina filosoofias ja kultuuris kasutatav mõtlemisviis.

Traditsioonilises Hiina mõtlemises võib kõik nähtused liigitada viieks elemendiks või faasiks:
* tuli (火 *huǒ*)
* vesi (水 *shuǐ*)
* puu (木 *mù*)
* metall (金 *jīn*)
* maa (土 *tǔ*)

Need viis faasi ei ole materjalid, nagu neist mõistetest võiks aru saada, vaid pigem metafoorid, millega kirjeldatakse, kuidas teatud nähtused on omavahel suhestatud. 

## Viie elemendi kasutuse erivormid
Olulisemad kasutuse erivormid on järgmised:
# neljane tsükkel, milles kasutatakse ainult nelja elementi (puu, tuli, kuld (metall) ja vesi). Sel juhul jäetakse element muld (maa) keskele.
# neljane tsükkel, milles kasutatakse elementi muld (maa) vaid elementide üleminekuperioodide jaoks.
# viiene tsükkel, milles kasutatakse viit elementi.
# kuuene tsükkel, milles elemendi tuli asemel on kaks omaette teistega võrdset faasi: valitseja-tuli (tuli) ja teenija-tuli. Harva kasutati varem ka element muld (maa) kaheks jagamist.
Seejuures on elementide vahekorrad omavahel toodud enamasti välja erinevate seaduspärasustega. 

Üldiselt enamkasutatavas viieelemendises tsüklis kirjeldatakse nende faaside järgnevusi nii loovas (生 *shēng*) kui hävitavas (克 *kè*) ringis. Loovas ringis: puu loob tule, tuli loob mulla (maa), muld loob kulla (metalli), kuld loob vee ning vesi loob puu. Hävitavas (ületavas) ringis: puu hävitab mulla, muld hävitab vee, vesi hävitab tule, tuli hävitab kulla, kuld hävitab puu. 

Viie elemendi õpetus on olnud kasutusel paljudel vana hiina mõttealadel, meditsiinis, muusikas, sõjanduses jpm.

## Viieelemendise liigituse rakendusi

 ElementSuundVärvNoot muusikas
1puuidasinine-roheline*jué* &#35282; (mi)
2tulilõunapunane*zh&#464;* &#24501; (sol)
3maakeskel(Hiina)kollane*g&#333;ng* &#23470; (do)
4metalllääsvalge*sh&#257;ng* &#21830; (re)
5vesipõhimust*y&#468;* &#32701; (la)


## Vaata ka
*yin ja yang
* filmi kohta vaata Viies element

## Kirjandus
* Feng Youlan (Yu-lan Fung), *A History of Chinese Philosophy*, volume 2, p.&nbsp;13
* Joseph Needham, *Science and Civilization in China*, volume 2, pp.&nbsp;262–23
* Maciocia, G. 2005, *The Foundations of Chinese Medicine*, 2nd edn, Elsevier Ltd., London
* Бань Гу О природе пяти элементов // Древнекитайская философия. Эпоха Хань. М.: Наука. Главная редакция восточной литературы. 1990.- С.227- 239.
*  Карапетьянц, Артемий Михайлович|Карапетьянц А.М. Теория «пяти элементов» и китайская концептуальная прото-схема // Вестник МГУ. Сер. 13. Востоковедение. 1994. № 1

## Välislingid

* Five Element Information Five Element interrelationships, concordances and causative factors.
* The sequence of the five elements
Suured lootused (täpsustus)

*"Suured lootused" – on 1861. aastal ilmunud Charles Dickensi romaan.

Romaani põhjal on tehtud palju filme:

*"Suured lootused" – Robert Vignola ja Paul Westi film aastast 1917
*"Store forventninger" – A.W. Sandbergi film aastast 1921
*"Suured lootused" – Stuart Walkeri film aastast 1934
*"Suured lootused" – David Leani film aastast 1946
*"Suured lootused" – sari aastast 1959
*"Suured lootused" – Alan Bridgesi kümneosaline sari aastast 1967
*"Suured lootused" – Leonhard Gmüri film aastast 1971
*"Suured lootused" – Joseph Hardy telefilm aastast 1974
*"Suured lootused" – Julian Amyes 12-osaline sari aastast 1981
*"Great Expectations, the Untold Story" – Tim Burstalli telefilm aastast 1986
*"Suured lootused" – Kevin Connori kuueosaline lühisari aastast 1991
*"Suured lootused" – Alfonso Cuaróni film aastast 1998
*"Suured lootused" – Julian Jarroldi telefilm aastast 1999
Hoorn

**Hoorn** on linn Hollandi loodeosas ning kuulub Põhja-Hollandi maakonda. 

Hoorn'i linna pindala on 52,24 km², millest maismaa moodustab 19,31 km² ja vesi 32,93 km². Linnas elab 68 068 elanikku (2005).

Hoorn sai linnaõigused aastal 1357. 

Hoorni linnas on ajalooline raudtee Hoorni ja Medembliki vahel (*Steamtrain Hoorn Medemblik*).

## Viited

## Välislingid
*Hoorni ametlik lehekülg
*Hoorn
Rannak

**Rannak** ehk **rannanõlv** on randla veealune osa.

Rannaku maismaapoolseks piiriks on keskmine rannajoon. Merepoolseks piiriks on ala, kus lõpeb lainetuse mõju merepõhjale. Rannaku osa, mis paguvee korral kuivaks jääb, nimetatakse paguveerandiks.

## Vaata ka
*Rannik
*Randla
*Rand
Namibi kõrb

**Namibi kõrb** on kõrb Aafrikas. Piirneb läänes Atlandi ookeaniga, idas Suure astanguga, lõunas Oranje ja põhjas Cunene jõega. Laius 50–130&nbsp;km.

Kõrb tõuseb Suure astangu jalamil lavamaadeks, kohati on mägesid.

Rannikul esineb mõnevõrra udu, Suure astangu jalami lähedal sajab suviti mõnevõrra vihma, Oranje jõe lähedal sajab väikeses koguses vihma talviti. Namibi kõrbe keskosas on aga väga kuiv kliima ja vähe taimi.

Suurelt astangult laskub Namibi kõrbe jõgesid, mis   suviti mõnikord voolavad. Namibi kõrbe lõunaosa on liivakõrb. Kõik jõed kaovad liiva. Namibi keskosa läbib Kuisebi jõgi, mis voolab piisavalt tihti, et tuiskliiva ära uhtuda ja Atlandi ookeani suubuda. Väikesi jõgesid on ka Namibi kõrbe põhjaosas, mis on valdavalt kivikõrb, kuigi kohati on sealgi liivakõrbe.

## Vaata ka

*Luukererannik
*Velvitšia

## Välislingid
Randla

**Randla** ehk **rannavöönd** on mere või suurjärve põhja ja maismaad hõlmav vöönd, mida kujundab peamiselt lainetus.

Randla jaguneb veealuseks rannakuks ehk rannanõlvaks ja maismaaliseks rannaks.

Rannavööndi ehitust ja kujunemist uurivat teadusharu nimetatakse rannageoloogiaks.

## Eesti looduslikud rannavööndid ja alltüübid

Kaarel Orviku (1974) on Eestis eristanud kulutus- ja kuhjerannavööndeid. Neil vöönditel on mõlemal 4 alltüüpi.
:Kulutusrannavööndid
::Pankrannavöönd
::Paerannavöönd
::Astangrannavöönd
::Moreenirannavöönd
:Kuhjerannavööndid
::Veeristikrannavöönd
::Liivarannavöönd
::Möllirannavöönd
::Turbarannavöönd

## Vaata ka
*Rannik
*Rannak
*Rand

## Viited
Rand

**Rand** on randla maismaaline osa.

Ranna merepoolne piir on keskmine rannajoon. Maapoolse piiri määrab ajuveeaegse tugevaima tormilaine
mõjupiir.

## Vaata ka
*kallas

*rannik
*rannak
*randla
*supelrand
Rannik

**Rannik** on randlat ja sellega piirnevat mere või suurjärve põhja ja maismaad hõlmav vöönd. Ranniku maapoolne piir on lahepärasid, merepoolne aga poolsaarte tippe ühendav joon. Kui rannikumeres leidub saari, moodustub ranniku piir mööda kõige merepoolsemate saarte merepoolseid külgi.

Rannik jaguneb üldjuhul järskrannikuks ja laugrannikuks. Viimane jaotatakse järsakrannikuks ja lauskrannikuks. Eesti rannik, kaasa arvatud pankrannik, on täies ulatuses laugrannik. Järskrannik on näiteks fjordrannik.

## Rannikutüübid
Rannikul on erinevaid vorme. Et rannajoonel kohtuvad maa, vesi ja õhk, siis on tegemist keerulise süsteemiga, mida mõjutab suur hulk tegureid. Peamine tegur on lainetus ja sellega kaasnev energia ning setete liikumine. Rannikute klassifitseerimisel võetakse arvesse nende dünaamikat ja arengut ning neid mõjutavaid tegureid. Sageli on raske esile tuua üht kindlat mõjurit.

A. I. Jonin, P. A. Kaplin ja V. S. Medvedjev on välja töötanud järgmise rannikutüpoloogia, mille aluseks on rannikut kujundanud jõud.

:***Rannikud, mille kujunemist meri on vähe mõjutanud**. Rannik on kujunenud peamiselt geoloogiliste protsesside tulemusel ning olulist osa etendab algne pinnamood.

::*Dalmaatsia rannik
::*Fjordrannik
::*Riasrannik
::*Skäärrannik
::*Limaanrannik
::*Estuaarrannik
::*Vulkaanrannik

:***Rannikud, mille kujunemist mõjutab meri, kuid mitte lained**. Peamised rannikut kujundavad jõud on vooluvesi, looded, elutegevus, termoabrasioon ja gravitatsioon.

::*Deltarannik
::*Alluviaalrannik
::*Wattenmeer
::*Korallrannik
::*Mangroovrannik
::*Jäätekkeline rannik
::*Termoabrasiooni kujundatud rannik

:***Rannikud, mis on kujundatud peamiselt lainete poolt**. Liigitatakse vastavalt sellele, kuidas muutub rannajoone kuju.

::*Sirgestuvad/õgvenduvad
::*Sirgestunud
:::*Kulutusrannik
:::*Kuhjerannik
:::*Laguun
::*Sekundaarsed

Erinevaid rannikute liigitusi ja nimetusi on väga palju. Jonini ja Kaplini tüpoloogia on ainult üks paljudest. Näiteks järgmised nimetused on pärit teistest liigitustest.

::*Araali rannik
::*Laherannik
::*Laidrannik
::*Padumere rannik
::*Õgurannik

## Vaata ka
*möllirand
*rand
*rannak
*randla
Teiste vaimude probleem

**Teiste vaimude probleem** seisneb küsimuses, miks me usume, et teistel inimestel ja võib-olla et  ka muudel kõrgemalt arenenud loomadel on meiega sarnane teadvus ja vaim. Iga isik on teadvusel olemise tõttu oma teadvuse seisunditest teadlik ja seeläbi teab, et tal on vaim. Kuid teiste isikute vaimuseisundid ei ole talle samal viisil ligipääsetavad.

Tavaliselt põhjendatakse vaimu olemasolu teistel olenditel, lähtudes analoogiast meie käitumise ja sellega seotud vaimuseisundite ning teiste olendite käitumise vahel, seda eriti sarnase käitumise puhul. Samas on mõningad kliinilised seisundid, nagu näiteks kooma, väga tülikad interpreteerida, kuna sel juhul ei sarnane käitumine enam meie omaga.

Mõjuka katse seda probleemi lahendada tegid biheivioristid. Gilbert Ryle'i järgi ei ole vaim mitte kummitus füüsilises masinas, vaid kogum dispositsioone käituda arukalt ja tajuimpulssidele reageerida. Sellistest dispositsioonidest lähtuv käitumine on teiste inimolendite juures hõlpsasti jälgitav ja seega on teiste vaimude probleem kergesti lahendatav. See tekkis tänu segadusele vaimu kontseptsiooni ümber.

Teiste vaimude probleem on muutunud uuesti oluliseks seoses arvutite ja tehisintellekti arenguga.

## Vaata ka

* Hiina tuba
* Privaatkeele argument
* Turingi test
Tsirkusorg

**Tsirkusorg** on liustikutekkeline orulaiend mägedes, millesse kogunenud jääst toituvad liustikud.

Aktiivsed ehk ka tänapäeva klimaatilistes oludes liustikke toitvad tsirkusorud asuvad kionosfääris ehk ülalpool lumepiiri. Tsirkusorgudes toimub lume kuhjumine. Lisanduvate lumekihtide surve all muutub lumi sõmerlumeks ehk firniks ning edasi juba liustikujääks. Kui jää saavutab piisava paksuse, muutub ta plastsemaks ja hakkab piki ruhiorge ehk trooge allapoole voolama. Tsirkusorud on seega liustike toitumis- ehk akumulatsioonialaks.
Negev

**Negev** on kõrb Aasias Iisraeli territooriumil. Piirneb põhjas Juuda mägismaaga, kirdes Juuda kõrbega, idas Al-‘Arabah' oruga, kagus Al-‘Aqabah' lahega ja edelas Siinai poolsaarega. 

Tegu on valdavalt madala mägismaaga.
 
Sademeid esineb talviti, sageli uputusi põhjustava paduvihmana.

## Välislingid
Nuubia kõrb

**Nuubia kõrb** on kõrb Aafrikas Sudaanis. Piirneb läänes ja lõunas Niilusega, idas Punase merega ja põhjas Araabia kõrbega.

Nuubia kõrbe idaosa on mägine. Valdavalt on tegu kivikõrbega.

Kõrbele iseloomulik taim on medeemiapalm.
Kureika

**Kureika** (vene *Курейка*) on küla Venemaal Krasnojarski krais Igarka linna lähistel.

Aastatel 1913&ndash;1917 oli külas asumisel Jossif Stalin. Aastal 1934 rajati külla tema muuseum. 1952. aastal valmis uus suurejooneline muuseumihoone, mis Hruštšovi ajal suleti. 1996. aastal põles hoone maha. 2000. aastate alguses otsustati muuseum taas turismiobjektina üles ehitada, 2006. aastal püstitatud 3,5-meetrine Stalini kuju rüüstati mõne päeva jooksul.