open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
David Livingstone

**David Livingstone** (19. märts 1813 Blantyre, Šotimaa – 1. mai 1873 Sambia) oli šoti maadeavastaja, arst ja misjonär. Ta uuris Aafrika lõuna- ja keskosa ning oli üks 19. sajandi tuntumaid Aafrika-uurijaid.

Ta tegi Aafrikasse mitu pikka uurimisretke. Aastatel 1853–1856 läbis ta mandri läänerannikult idarannikule, olles üks esimesi eurooplasi, kes selle teekonna läbis. 1855. aastal jõudis ta Victoria joa juurde ja oli esimene eurooplane, kes seda kirjeldas; ta nimetas joa Victoria järgi.

Livingstone tegutses ka orjakaubanduse vastu võitlejana ning püüdis edendada kristlust ja kaubandust Aafrikas. Tema reisid ja kirjutised suurendasid eurooplaste huvi Aafrika vastu.

Ta suri Sambias oma viimase retke ajal, haigestudes malaariasse ja düsenteeriasse. Tema süda maeti Sambiasse, kuid palsameeritud keha viidi Londonisse ja maeti Westminster Abbeysse.

## Viited

## Välislingid
Jäsemed

**Jäsemed** (*membra*, ainsuses *membrum*) on loomade tugi-liikumisaparaadi paarilised jätketaolised osad, inimesel käed ja jalad. Jäsemete peamiseks funktsiooniks on elusolendi ruumiline ümberpaigutamine kulgemise ja liikumise teel.

Paljudel loomadel on jäsemeil ka teisi funktsioone – löömine, haaramine, esemete teisaldamine, kaevamine, kratsimine jm. Inimese liikumisorganeiks on peamiselt jalad, kätega saab aga sooritada hulgaliselt keerukamaid toiminguid eneseväljendamisest (žestid ja kehakeel) kuni käsitöö, tööriistade käsitsemise, pillimängu, kirjutamise ja joonistamiseni.

Kuigi saba kasutavad loomad ka liikumisel ja esemete haaramisel, ei liigitata seda jäsemeks, sest saba on paaritu kehaosa, ning olles selgroogsetel selgroo osa, ei moodusta ta sedavõrd iseseisvat anatoomilist üksust. Jäsemeteks ei loeta ka kalade uimi.

Tiivad on lindudel ja nahkhiirtel seevastu muundunud jäsemed. Putukate tiivad aga pole jäsemed.

Selgroogsete jäsemeid liigitatakse:
*üla- ja alajäsemeteks (käed ja jalad) – kahejalgsetel olenditel
*ees- ja tagajäsemed (jalad) – neljajalgsetel olenditel.

Ülajäsemed on käed või tiivad, alajäsemed on jalad.

Anatoomiliselt võetuna on ülajäsemed ja eesjäsemed ühendatud õlavöötmega, alajäsemed ja tagajäsemed puusavöötmega.

## Jäsemete arv
Selgroogsetel on jäsemeid 4, putukatel 6, ämblikel 8. Selgrootutel võib jäsemete arv ulatuda sadadesse (näiteks tuhatjalgsel *[[Illacme plenipes]]* kuni 750).

## Vaata ka
*Jäseme areng tetrapoodidel
**[[membrum virile]]*

## Pildid

Fail:Putuka jäse.jpg|Putuka jäse
Fail:Velvet worm (2002).jpg|Jäsemed tõugul
Fail:Inimese jalg.jpg|Inimese alajäse – jalg
Fail:Human arm bones diagram.svg|Inimese ülajäsemed – käed
Narva Joala Kool

**Narva Joala Kool** oli vene õppekeelega keskkool Narvas. Kool asus aadressil 26. Juuli tänav 9. 

Koolis alustati õppetööd 1. septembril 1977 **Narva 12. Keskkooli** nime all. Kool kandis Nõukogude Liidu kangelase, kindralmajor Anatoli Kozijevi nime.

Õpilaste arv: 
*2000 – 544
*2001 –	547
*2002 – 518
*2003 – 456
*2004 – 424
*2005 – 404
*2006 –	394

1. septembril 2007 oli kooli nimekirjas 388 õpilast. Kool osales keelekümbluse projektis.

31. augustil 2008 lõpetas kool tegevuse Narva Linnavolikogu 16. jaanuari otsuse alusel, kuigi kooli sulgemise vastu koguti üle 7000 allkirja. Kool liideti Narva 6. Kooliga.

Kooli hoonesse kolis Narva koorikool ja seal tegutses 2013. aastani Eesti-Ameerika Äriakadeemia Narva osakond.

Aastatel 2013.–2016. tegutses endise Joala kooli hoones Narva täppisteaduste kool.

## Kooli direktorid

*Oleg Rumjantsev september 1986 – juuni 2005
*Ljubov Fomina juuni 2005 – august 2007
*Marjam Malõševa (direktori asetäitja) august 2007 – august 2008

## Viited

## Välislingid
*Kooli põhimäärus Riigiteataja,
Matti Martinson

**Matti Martinson** (sündinud 12. detsembril 1959 Tallinnas) on eesti pedagoog ja poliitik.  

Aastatel 1995–2014 oli ta Tallinna Rahumäe Põhikooli direktor.  

## Haridus
Ta on lõpetanud Tallinna 27. 8-klassilise Kooli (1975) ja Tallinna 10. Keskkooli (1978). 1988. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi kunstiõpetuse, tööõpetuse ja joonestamise õpetaja diplomiga. 

## Töökohad
Pedagoogilisel tööl alates 1978. aastast Tallinna 18. 8-klassilises Koolis, 1986. aastast Tallinna 57. 9-klassilises Koolis. 1995–2014 Tallinna Rahumäe Põhikooli direktor.

## Ühiskondlik tegevus
Eesti Koolijuhtide Ühenduse (EKJÜ) liige 1996 aastast, 2001 EKJÜ eestseisuse ja juhatuse liige. Tallinna Koolijuhtide Ühenduse juhatuse esimees 2001–2005 ja juhatuse liige 2005–2011.

Õppefilmide "Me räägime alkoholist" ja "Vaenlane no. 1" (esilinastus 11. oktoobril 2006) kaasautor.

## Poliitiline tegevus
Eesti Reformierakonna liige 1997. aastast. 1999. aastast Nõmme Linnaosa Halduskogu liige. 2002–2013 halduskogu esimees ja Tallinna Linnavolikogu liige. Aprillis 2007 jätkas tööd Nõmme Linnaosa Halduskogu esimehena.

## Tunnustus
*2006 Tallinna aasta õpetaja
*2014 Aasta õppeasutuse juht
## Artiklid
* Matti Martinson: Tallinn ergutab koole raiskama/ Postimees, 11. september 2006
* Kinomaja näitab filme alkoholist. / Õhtuleht, 11. oktoober 2006

## Välislingid
* 288 Matti Martinson (Nõmme) Reformierakond
* Foto
Rudolf Hurt

**Rudolf Hurt** (30. november (vkj 18. november) 1874 Otepää – 10. jaanuar 1918 (vkj 28. detsember 1917) Tallinn) oli eesti vaimulik, Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Rudolf Hurt oli Jakob Hurda poeg ja korp! Fraternitas Estica vilistlane.

## Välislingid
*Vaimulike elulood. Rudolf Hurt
*Külli Keel "Hoia mu lambaid kui karjane!"
PÜHENDUS

**"pÜHENDUS"** on eesti laulja Tõnis Mäe 19. oktoobril 2002 Tartu Vanemuise kontserdisaalis toimunud autorikontserdi DVD-salvestis.

## Laulud
# "Hommik" (*intro*)
# "Meduusa pea" (Tõnis Mägi/Villu Kangur)
# "Avatud laul" (Tõnis Mägi/Juhan Viiding)
# "Kes öelda võiks" (Tõnis Mägi/Maarja Mägi, Tõnis Mägi)
# "Vaikelu Waitsiga" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi)
# "Tivoli" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi)
# "Liidiale" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi)
# "Õrn kujutis peeglis" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi)
# "Hinga tuult" (Tõnis Mägi/Andres Noormets)
# "November" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi)
# "Surematus" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi)
# "Aeg on ajatu" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi)
# "Kunstniku kool" (Tõnis Mägi/Juhan Viiding)
# "Ilm / Särav kui ooper" (Tõnis Mägi/Andres Noormets)
# "pÜHENDUS" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi)
# "Üle vee" (Tõnis Mägi/Juhan Liiv)
# "Aeg on lahkuda" (Tõnis Mägi/Tõnis Mägi)

## Muusikud
* Tõnis Mägi – laul
* Jaak Sooäär – kitarr
* Raul Vaigla – bass
* Petteri Hasa – löökriistad
* Mihkel Metsala – trompet
* Meelis Vind – klarnet, klahvpillid

## Välislingid
*
Rumeenia kirjandus

**Rumeenia kirjandus** on rumeenia keeles kirjutatud kirjandus.

Eesti keelde on rumeenia kirjandust vahendanud peamiselt Riina Jesmin, Natalie Alver ja Aleksander Kurtna.

## Rumeenia kirjanikke
*Gabriela Adameșteanu
*Ştefan Agopian
*Vasile Alecsandri
*Tudor Arghezi
*Gheorghe Asachi
*George Bacovia
*Eugen Barbu
*Ion Barbu
*Mihai Beniuc
*Lucian Blaga
*Ana Blandiana
*Max Blecher
*Geo Bogza
*Nicolae Breban 
*George Călinescu
*Eusebiu Camilar
*Ion Luca Caragiale
*Svetlana Carstean
*Mircea Cărtărescu
*Alexandru Cazaban
*Traian T. Coşovei
*Gheorghe Crăciun
*Ion Creangă
*Grigore Cugler
*Lucia Demetrius
*Leonid Dimov
*Ştefan Augustin Doinaş
*Petru Dumitriu
*Alexandru Ecovoiu
*Mircea Eliade
*Mihai Eminescu
*Laurențiu Fulga
*Barbu Fundoianu
*Valeriu Emil Galan
*Radu Pavel Gheo
*Octavian Goga
*Dinicu Golescu
*Paul Goma
*Ioan Grigorescu
*Florin Iaru
*Nicolae Iorga
*Ion Bogdan Lefter
*Gherasim Luca
*Remus Luca
*Norman Manea
*Dan C. Mihǎilescu
*Aurel Mihale
*Ion Minulescu
*Dumitru Mircea
*Francisc Munteanu
*Ion Mureşan
*Gellu Naum
*Mircea Nedelciu
*Octav Pancu-Iași
*Hortensia Papadat-Bengescu
*Dora Pavel
*Perpessicius
*Camil Petrescu
*Cezar Petrescu
*Dumitru Radu Popescu
*Simona Popescu
*Marin Preda
*Sorin Preda
*Liviu Rebreanu
*Doina Ruşti
*Mihail Sadoveanu
*Dan Sociu
*Marin Sorescu
*Zaharia Stancu
*Nichita Stănescu
*Barbu Ştefănescu Delavrancea
*Cecilia Ştefănescu
*Ion Stratan
*Bogdan Suceavă
*Alexandru Duiliu Zamfirescu
*Duiliu Zamfirescu
*Ovidiu Zotta
*Cristian Teodorescu
*Dumitru Țepeneag
*Sorin Titel
*Tristan Tzara
*Radu Tudoran
*Răzvan Ţupa
*Urmuz
*Ion Vinea
*Petru Vintilă
*Alexandru Vlahuță
*Vasile Voiculescu
*Ilarie Voronca
Alexei Tammet-Romanov

**Heino Tammet** (kuni 1935 **Ernst  Viermann**; 24. märts (vkj 11. märts) 1905 Viisu, Järvamaa – 26. juuni 1977 Burnaby, Kanada) oli Kanada elanik, kes väitis end olevat Venemaa troonipärija Aleksei Nikolajevitši.

Elu lõpuaastatel nimetas ta end **Alexei Tammet-Romanoviks**. See nimi on ka tema hauakivil. 

## Viited

## Kirjandus
*Kas ta oli tsaari poeg, keda eestlane kasvatas? Eesti Päevaleht, 13. august 1977, nr. 61, lk. 4.
*Mälestusi mehest kes esines tsaari pojana. Eesti Päevaleht, 14. september 1977, nr. 70, lk. 8.
*Mälestuskilde "tsaari pojast". Eesti Päevaleht, 24. september 1977, nr. 73, lk. 5.
*G. Sääsk. "Eesti tsarevitshi" ümber. Eesti Päevaleht, 22. oktoober 1977, nr. 81, lk. 8.
Lothrop Stoddard

**Theodore Lothrop Stoddard** (29. juuni 1883 Brookline, Massachusetts – 1. mai 1950 Washington) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, ajaloolane ja eugeenik.
Sturmpanzer I

**Sturmpanzer I** täisnimetusega **15 cm sIG 33 (Sf) auf Panzerkampfwagen I Ausf. B** on Teise maailmasõja alguses Saksamaal toodetud liikursuurtükk.

1939. aasta lõpus töötas firma Alkett PzKpfw I Ausf. B šassiil välja kaks liikursuurtüki prototüüpi. Neist esimesele šassiile oli paigaldatud 105 mm haubits sIG 30 (sIG – schwere Infanterie Geschutz) koos soomuskilbi ja ratastega. Teine aga, millest ka seeriamasinad said uue 150 mm haubitsa sIG 33, mis oli paigaldatud šassiile spetsiaalse alusega ja ilma ratasteta. PzKpfw I Ausf. B-l oli eemaldatud torn ning korpuse pealmine (tornialune) soomusplaat, mille asemele paigaldati soomuskast, mis oli avatud pealt ja tagant. Soomuskasti seinad olid 10 mm paksused. Sturmpanzer I kaalus 8,5 tonni ja oli üle 3 meetri kõrge. Kõrgus, mille andis haubits (kaaluga 1,75 tonni), oli masinale suureks ohuks ümberminemisel.

Haubitsat oli võimalik liigutada külgedele 25 kraadi ja vertikaalselt −4 kuni + 75 kraadi. Meeskonda kuulus 4 meest: juht-mehaanik, komandör-sihtur, laadija ja lukustaja. Kahuri laskekomplekti kuulusid kild-, kild-fugass- ja suitsumürsud. Mürsu algkiirus oli 240 m/s ja lennukaugus 4,7 km. 1941. aasta sügisel võeti lahingukomplekti kumulatiivse laenguga mürsud Gr 39 Н1/А, algkiirusega 280 m/s ja kaaluga 25 kg, mis läbistasid 100 meetri pealt kuni 160 mm soomust.

Kõigile Sturmpanzer I-le olid paigaldatud raadiojaamad FuG 5, mille tegevusraadiuseks telefonina oli 2 ja telegraafina 4 km.

Jaanuaris-veebruaris 1940 valmistas firma Alkett 36 seeriamasinat. Nende masinatega relvastati 701–706 kompaniid (sIG (Sf) Kompanien), mis olid ühendatud ühtseks tankidiviisiks, hiljem nimetati ümber tankikorpuseks. Sturmpanzer I võtsid osa lahingutest Prantsusmaal, Balkanil ja Nõukogude Liidus. Viimast korda kasutati neid masinaid 704 kompanii koosseisus 1943. aastal.

Sellest masinatüübist pole tänapäevani säilinud ühtegi eksemplari.

## Välislingid
*  Achtung Panzer ! – PzKpfw I
Madison Grant

**Madison Grant** (19. november 1865 New York – 30. mai 1937) oli USA jurist ja ajaloolane, eugeenik.

## Välislingid
Neljajalgne trohheus

**Neljajalgne trohheus** ehk **trohheiline tetrameeter** on värsimõõt, mis jaguneb neljaks kahesilbiliseks värsijalaks, kus vahelduvad rõhuga ja rõhuta silbid.

Neljajalgset trohheust kasutab näiteks eesti regivärss.

## Vaata ka
*Trohheus
Läbilöök

**Läbilöök** on dielektriku järsk muutumine elektrijuhiks piisavalt tugeva  elektrivälja toimel. Läbilöögi protsessis kasvab vabade laengukandjate hulk laviinitaoliselt. Sellest tulenevalt tugevneb elektrivool hüppeliselt, mis muudab osa või kogu isoleeriva keskkonna juhtivaks. Läbilöögi tulemusel kaotab isoleermaterjal oma isoleerivad omadused (teatud materjalide puhul võib läbilöögi järel isolatsioonivõime siiski taastuda).

Dielektrikus tekib läbilöök, kui sellele rakenduv pinge saavutab läbilöögitugevusega kindlaks määratud väärtuse (etteantud keskkonnatingimustel).

Läbilöök pooljuhtseadises tähendab seda, et selle pn-siiret läbiv ja normaalrežiimis väga nõrk vastuvool tugevneb teatud vastupingel järsult. Pooljuhtseadises võib toimuda soojusläbilöök, tunnelläbilöök ja laviinläbilöök:
*soojusläbilöök on tingitud ülemäärase soojuse eraldumisest siiret läbiva voolu toimel;
*tunnelläbilöök ehk Zeneri efekt põhineb kvantmehaanikast tuntud tunneliefektil;	
*laviinläbilöök rajaneb laengukandjate laviinitaolisel paljunemisel tugevas elektriväljas.

## Vaata ka
*Läbilöögitugevus
* Lühis
Luidja laht

**Luidja laht** asub Hiiumaa Tahkuna poolsaare ja Kõpu poolsaare vahel.

Lahte suubuvad Luidja oja, Peebu oja ja Poama oja. Lahes asuvad Elmrahu ja Külalaid.

## Välislingid
*Foto
Elektromagnetiline inerts

**Elektromagnetiline inerts** on energia, mis on vajalik elektrivoolu tekitamiseks või katkestamiseks induktiivses ahelas. Induktiivsus on analoogne mehaanilise süsteemi massiga.
Induktiivne ahel

**Induktiivne ahel** on elektriahel, milles ilmnevad induktiivsusest tingitud nähtused. Neid nähtusi põhjustab asjaolu, et induktiivpoolis takistab vastuelektromotoorjõud voolu muutumist. Selle tulemusel tekib näiteks induktiivse ahela katkestamisel sädelemine või kaarleek.

## Vaata ka
* RL-ahel
Inerts

**Inerts**  (ladina keeles *inertia* loidus) on füüsikas keha omadus säilitada oma ühtlast sirgjoonelist liikumist või paigalseisu, kuni mõni jõud seda olekut ei muuda.. Keha inertsi määrab tema mass.

## Vaata ka
*Inertsiseadus
*Inertsimoment

## Viited
Sirelased

**Sirelased** (*Syrphidae*) kärbseliste sugukond, kuhu kuulub umbes 4500 liiki. Soomes elab umbes 400 liiki. Neid võib leida üle kogu maailma. Enamik sirelasi on mimeetilised – neil esineb mimikri. Sirelased sarnanevad tavaliselt astlalistega (mesilased, herilased, kimalased).  

Tihti on sirelased koos herilaste ja mesilastega õitel toitumas. Neil on samasugune triibuline keha. Mürgiastlaga kiletiivaliste moodi olles on sirelased kaitstud putuktoiduliste eest, kuigi neil mürgiastelt ei ole. Neil on suhteliselt suured silmad ning nad lendavad valju suminaga. Meil levinuim liik on *[[Syrphus ribesii]]*. 

Valmikud on väliselt üsna erinevad, kuid väga sarnase eluviisiga – lendavad päeval ja toituvad nektarist. Lendajatena on sirelased osavad trikitajad, nad võivad lisaks tavalisele lennule ka õhus paigal seista ja isegi mingil määral tagurpidi lennata.

Erinevalt valmikutest on sirelaste vastsed mitmekesisema eluviisiga. Mudasirelase vaglad elavad vees. Mõned sirelase vaglad elavad niisketes kändudes ja surnud puude tüvedes. 

Üks omapärasemaid putukaid on mudasirelane (*[[Eristalis tenax]]*) keda kutsutakse "rotisabavastne". See tünnikesetaolise kehaga loomake elab tugevasti reostunud veekogude põhjamudas. Ta hingab atmosfääriõhku, selleks on tagakeha kolmest viimasest lülist kujunenud pikk (kuni 15 sentimeetrit) hingamistoru, mis sirutatakse veepinnale. Vastne võib ka sügavamale mutta pugeda, kuid sel juhul peab ta hingamiseks ikkagi kõrgemale tõusma. Enne nukkumist ronib vastne veest välja, nukk asub mullas.

Kõige suurem osa sirelasevastsetest on lehetäidest toituvad röövloomad. Selline on näiteks liik *[[Syrphus balteatus]]*. Tema vastne imeb arengu jooksul tühjaks kuni 2000 lehetäid.

Kägusirelaste (*Volucella*) vaglad elutsevad kimalasepesades, kus nad toituvad surnud kimalasevakladest ja pesas vedelevast prahist, sealhulgas surnud vakladest, sarnanedes ise kimalasega, erinedes peamiselt tiibade arvu poolest.

## Galerii

Image:Hoverfly on leave.jpg|*Sphaerophoria scripta*
Image:Hoverfly on flower.jpg|*Sphaerophoria scripta*, *Hieracium* sp.
Image:Hoverfly on flower.JPG|*Eristalis*
Image:Episyrphus balteatus on flower (2).jpg|*Episyrphus balteatus*
Image:Syrphid_fly_Temnostoma.jpg|*Temnostoma* sp.
Image:Volucella_inanis_fg1.jpg|*Volucella inanis*
Image:Syrphid_fly_Mallota_1.jpg|*Mallota* sp.
Image:Hoverfly06.jpg
Image:Flower fly Victoria, Australia Oct 2003.jpg
Image:Episyrphus_balteatus_hoverfly_on_yellow_flower.jpg
Image:Helophilus pendulus (female).jpg|*Helophilus pendulus* 
Image:Syrphid_Wynaad.jpg
Image:Hoverflies mating midair.jpg
Pilt:Episyrphus balteatus male - side (aka).jpg|*Episyrphus balteatus* (isane)
Pilt:Episyrphus balteatus male - flying (aka).jpg|*Episyrphus balteatus* (isane)
Pilt:Helophilus pendulus fg01.jpg|*Helophilus pendulus* munemas
Pilt:Helophilus pendulus fg02.jpg|*Helophilus pendulus* munad
Pilt:Helophilus pendulus fg04.jpg|*Helophilus pendulus* vastne
Karakteristik

**Karakteristik** (kreeka keeles *charaktēristikos* iseloomulik) ehk **tunnusjoon** on seadme või selle osade talitlust iseloomustava kahe suuruse vaheline graafiline kujutis, näiteks pinge-voolu karakteristik, sageduskarakteristik (väljendab elektrisignaali sõltuvust sagedusest), antenni või mikrofoni suunakarakteristik (väljendab signaali sõltuvust suunanurgast).
 
Karakteristikut kasutatakse ka iseloomustava suuruse ehk tunnussuuruse tähenduses, näiteks masina karakteristikud.

## Viited
LA

**LA** või **La** võib tähendada:

***LA** on Lennuameti lühend.
***LA** on Los Angelese lühend.
***LA** on Laose 2-täheline ISO 3166 maakood.
***LA** on Louisiana osariigi tähis (USA postiteenistus).
***[[La (muusika)|La]]** on muusikas **[[a (muusika)|a]]** silpnimetus. 
***La** on **[[lantaan]]i** keemiline sümbol.
***La** on lennukimargi **[[Lavotškin]]** lühend.
***la** on ladina keele ISO 639-1 kood

## Vaata ka
*.la
Panameerika mängud

**Panameerika mängud** on iga nelja aasta järel korraldatav spordivõistlus, kus võivad osaleda kõik Ameerika maailmajao riigid.

## Seni toimunud mängud
Kooskõla

**Kooskõla** on mitmetähenduslik sõna:
***kooskõla** võib olla mitmesuguste nähtuste kooskõlalisus
***[[akord|kooskõla]]** all mõistetakse muusikas akordi
***[[konsoon|kooskõla]]** on Leo Semleki muusikateoorias konsoon
***[[konsonants|kooskõla]]** all võidakse muusikas mõista konsonantsi
Põhivõnkumine

**Põhivõnkumine** on keha (elastse keha) võnkumine täies ulatuses . See on liitheli 1. osaheli ja annab põhilise võnkesageduse ehk põhivõnkesageduse.

## Vaata ka
*Harmooniline võnkumine
*Lihtheli
*Füüsiline heli
Elastne keskkond

**Elastne keskkond** on keskkond, mida on võimalik elastselt deformeerida.

## Vaata ka

* Pidev keskkond

## Kirjandus

* K. Kenk "Elastsusteooria lühikursus", 2007
Kristjan Tamm

**Kristjan Tamm** (sündinud 1984. aastal Tallinnas) on eesti muusik, klassikaline kitarrist.  

Ta on lõpetanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli (Jelena Ossipova kitarriklassis). 

Tema soolorepertuaari kuulub muusikat barokist tänapäevani, ta on ka Tartu kitarrikvarteti liige. 

Ta on ennast täiendanud mainekate kitarristide ja pedagoogide meistriklassides ja õpenud klassikalist kitarri Põltsamaa Muusikakoolis ja Tartus Heino Elleri  Muusikakoolis.
Stara planina orden

**Stara planina orden** (bulgaaria keeles орден "Стара планина") on Bulgaaria kõrgeim riiklik autasu.

Orden asutati 4. augustil 1966.


Image:Орден «Стара планина» с лента.jpg|Orden lindiga
Image:Орден «Стара планина» с лента (звезда на ордена).jpg|Ordenitäht lindita
Image:Орден «Стара планина» без лента I степен (без мечове).jpg|I klass mõõkadeta
Image:Орден «Стара планина» без лента I степен (с мечове).jpg|I klass mõõkadega
Image:Орден «Стара планина» без лента II степен (без мечове).jpg|II klass mõõkadeta
Image:Орден «Стара планина» без лента II степен (с мечове).jpg|II klass mõõkadega
Utsunomiya

**Utsunomiya** on linn Jaapanis, Tochigi prefektuuri halduskeskus ja suurim linn.

Utsunomiya asub Tōkyōst umbes 100 km põhja pool.

Linn tekkis Utsunomiya lossi juurde. 10.–14. mail 1868 toimus Utsunomiya lossi lahing, milles keisririigi pooldajad võitsid šogunaadi pooldajaid.

Utsunomiya linn asutati 1. aprillil 1896. 31. märtsil 2007 ühendati sellega Kamikawachi ja Kawachi linn.

Linnas on Canoni optikaseadmete tehas, Honda konstrueerimisbüroo ja Japan Tobacco tubakavabrik.

Linn on Jaapanis kuulus seal valmistatava pelmeenilaadse toidu *[[gyōza]]* poolest.

Utsunomiya loomaaed on tuntust kogunud elevandisõnnikust amulettide tegemisega. 

Utsunomiyal on neli sõpruslinna: Manukau (Uus-Meremaa), Orléans (Prantsusmaa), Qiqihar (Hiina) ja Tulsa (USA).

## Viited


## Välislingid

*Utsunomiya koduleht
Mooka

**Mooka** (jaapani 真岡市 *Mo'oka-shi*) on linn Jaapanis Tochigi prefektuuris. 

## Viited

## Välislingid

*Mooka koduleht
Nasukarasuyama

**Nasukarasuyama** on linn Jaapanis Tochigi prefektuuris. 

Linn loodi 1. oktoobril 2005 Karasuyama ja Minaminasu linnade liitmise teel.

## Viited

## Välislingid

*Nasukarasuyama koduleht
Utö

**Utö** on Soomele kuuluv saar Läänemeres. Asub Hankost 90 km läänes. Saare pindala on 0,81 km².

Halduslikult kuulub Pargase linna, varem Korpo valda. Utö on Soome lõunapoolseim asustatud saar. Seal elab püsivalt umbes 40 inimest. Saarel on tuletorn.

Saarel on parvlaevaühendus Nauvoga. Saar kogus laiemat tuntust seoses 1994. aasta 28. septembris aset leidnud parvlaeva Estonia katastroofiga, kui päästeoperatsiooni käigus toodi osa merest päästetuid kopteritega Utö saarele. 

## Välislingid
*http://www.uto.fi/
*https://visitparainen.fi/fi/uto/
Theodor Kallifatides

**Theodor Kallifatides** (kreeka Θοδωρής Καλλιφατίδης; sündinud 12. märtsil 1938 Moláois Peloponnesose piirkonnas Kreekas) on kreeka päritolu Rootsi kirjanik ja tõlkija.

Kallifatides asus Rootsi elama 1964. aastal. Ta õppis Stockholmi ülikoolis filosoofiat ning tegutses sealsamas 1969–1977 praktilise filosoofia õppejõuna.

Ta on avaldanud rootsi keeles üle 30 raamatu. Ta debüteeris luuleraamatuga, ent keskendus hiljem proosale. Kallifatides on kirjutanud ka filmistsenaariume. Ta oli oma romaanil põhineva filmi "Kärleken" (1980) lavastaja.

## Tunnustus
* 2017 Doblougi preemia

## Teoseid
* "Minnet i exil" (1969)
* "Utlänningar" (1971)
* "Tiden är inte oskyldig" (1971)
* "Bönder och herrar" (1973)
* "Plogen och svärdet" (1975)
* "Den sena hemkomsten. Skisser från Grekland" (1976)
* "Den grymma freden" (1977)
* "Kärleken" (1978), eesti keeles "Armastus" (tõlkinud Anu Saluäär, Loomingu Raamatukogu 34/35, 1981)
* "Mitt Aten" (koos Henrik Tikkaneniga, 1978)
* "En fallen ängel" (1981)
* "Brännvin och rosor" (1983)
* "Lustarnas herre" (1986)
* "En lång dag i Athen" (1989)
* "Sidospår" (1991)
* "Vem var Gabriella Orlova?" (1992)
* "Cypern" (1992)
* "Ett liv bland människor" (1994)
* "Svenska texter" (1994)
* "Det sista ljuset" (1995)
* "Afrodites tårar" (1996)
* "De sju timmarna i paradiset" (1998)
* "För en kvinnas röst" (1999)
* "Ett enkelt brott" (2000)
* "Ett nytt land utanför mitt fönster" (2001), eesti keeles "Uus maa minu akna taga" (tõlkinud Ruth Laidmets, Loomingu Raamatukogu 7, 2015)
* "Den sjätte passageraren" (2002)
* "En kvinna att älska" (2003)
* "I hennes blick" (2004)
* "Herakles" (2006)
* "Mödrar och söner" (2007)
* "Vänner och älskare" (2008)
* "Slump: kollektiv roman" (2008)
* "Det gångna är inte en dröm" (2010)
* "Brev till min dotter" (2012)
* "Med sina läppars svalka" (2014)
* "Ännu ett liv" (2017), eesti keeles "Veel üks elu" (tõlkinud Anu Saluäär, Loomingu Raamatukogu 39-40, 2018)
* "Slaget om Troja" (2018), eesti keeles "Taplus Trooja pärast" (tõlkinud Anu Saluäär, Loomingu Raamatukogu 29–30, 2021)

## Välislingid
* Theodor Kallifatides organisatsiooni Immigrant-institutet saidil
* Loe katkendit uuest Loomingu Raamatukogust: Theodor Kallifatidese "Uus maa minu akna taga"
Roheline energia

**Roheline energia** on taastuvate energiaallikate baasil toodetud energia. Tavaliselt toodetakse niimoodi elektrienergiat. Rohelise energia liikideks on näiteks tuuleenergia,  päikeseenergia, hüdroenergia, loodete energia.
Elurikkus

**Elurikkus** ehk **biodiversiteet** ehk **bioloogiline mitmekesisus** ehk **looduslik mitmekesisus** ehk **elustiku mitmekesisus** on mingi ökosüsteemi, bioomi või kogu Maa taksonite mitmekesisus. Termin tähistab sageli looduslikku ja tervet bioloogilist süsteemi.

Sõna *biodiversity* võeti kasutusele 1980. aastatel Ameerika Ühendriikides. Sõna "elurikkus" on *biodiversity* eestikeelse vastena kasutusel alates 2005. aastast. Seda sõna propageeris Mikk Sarv 2005. aasta 28. oktoobril Eesti Looduseuurijate Seltsi, Jakob von Uexkülli Keskuse ja Tartu Ülikooli eetikakeskuse koostööl toimunud keskkonnaeetika konverentsil "Väärtused ja konfliktid keskkonnaeetikas". 

Bioloogiline mitmekesisus hõlmab looduse mitmekesisust kõikidel selle tasanditel: geeni (geneetiline mitmekesisus), raku, liigi (**liigiline mitmekesisus**), populatsiooni, ökosüsteemi tasandil (sh elupaikade mitmekesisust ja fülogeneetilist mitmekesisust). 

Enamasti peetakse elurikkuse all silmas **liigilist mitmekesisust**. Kõige liigirikkamad kooslused on troopilised laialehised metsad, korallrahud, süvaookean ja suured troopilised järved (näiteks Levin 2001). Eesti kõige liigirikkam taimekooslus on Laelatu puisniit. 

Liigilise mitmekesisuse arvuliseks väljendamiseks on välja töötatud mitmeid indekseid. Laialdaselt on kasutusel Robert H. Whittakeri loodud mitmekesisuse indeksid, milles ta eristab alfa- (α), beeta- (β), gamma- (γ), delta- (δ) ja epsilon- (ε) mitmekesisust.

1992. aastal allkirjastati Rio de Janeiros rahvusvaheline kokkulepe looduse mitmekesisuse säilitamiseks, mis puudutab bioloogilise mitmekesisuse säilitamist nii vabas looduses kui ka kodustatult või kultiveeritult, nii kaitsmise kui ka säästliku kasutamise abil, samuti kõiki tegevusi ja protsesse ühiskonnas, mis seda kas või kaudselt mõjutavad. Eesti ratifitseeris bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni 1994. aastal.

Kõrvuti elurikkusega on Tartu Ülikooli ökoloogide juhtimisel hakatud rääkima ka tumedast elurikkusest, mis väljendab looduskoosluses esineva liigifondi puudolevat osa, ehk neid liike, mis potentsiaalselt sobiksid konkreetsesse kooslusse, aga mida seal mingitel põhjustel siiski ei esine.

Madalamatel laiuskraadidel esinevat suurt liigirikkust ja kõrgematel laiuskraadidel esinevat väikest liigirikkust üritavad biogeograafid ja makroökoloogid seletada mitmekesisuse laiuskraadilise gradiendi kaudu.

2010. aasta oli rahvusvaheline elurikkuse aasta.

## Vaata ka
*biokultuuriline mitmekesisus
*Elurikkuse ja loodushüvede koostöökogu
*elurikkuse tulipunkt
*funktsionaalne elurikkus
*kultuuriline mitmekesisus
*maastike mitmekesisus
*Punane raamat
*rahvusvaheline elurikkuse päev

## Viited

## Välislingid

*Bioloogilise mitmekesisuse teabevõrgustiku avaleht
*Eesti Liikide Register
*Teaduse helisõnastik: Elurikkus (Urmas Kõljalg) – ERR Teadus, 21. jaanuar 2010
* Siim Sepp. "Maailma liigirikkaim piirkond asub Ecuadoris" Novaator, 21. jaanuar 2010
* Piret Pappel. "Rohkem liike, vähem haigusi" Novaator, 3. detsember 2010
* Villu Päärt. "Mis on tume elurikkus?" Novaator, 11. märts 2011
Vooluallikas

**Vooluallikas** on elektrotehnikas elektrienergia allikas, mida kasutatakse peamiselt järgmistes seostes ja tähendustes:
*keemiline vooluallikas ‒ elektrokeemilisel muundamisel põhinev elektrienergia allikas;
*püsivooluallikas ‒ elektriahelate teoorias ideaalne vooluallikas;
*toiteplokk, toiteadapter ‒ väikese võimsusega toiteallikas (inglise k *power supply*), mis muundab elektrienergia parameetreid (peamiselt pinge liiki ja väärtust) elektritarvitile sobivaks.
Viktor Zubkov

**Viktor** Aleksejevitš **Zubkov** (Виктор Алексеевич Зубков; sündinud 15. septembril 1941 Sverdlovski oblastis) on Venemaa poliitik ja majandustegelane. Ta oli Venemaa peaminister aastatel 2007–2008 ja lühikest aega mais 2012.

## Elulugu

Viktor Zubkov on sündinud Sverdlovski oblastis Kuvšino rajoonis Arbati asulas.

1958–1960 töötas lukksepana.

1960–1965 õppis Puškinos Leningradi põllumajandusinstituudis.

1965–1967 teenis Nõukogude armees.

1967–1985 töötas Leningradi oblastis sovhoosides osakonnajuhataja, direktori asetäitja, direktori ja sovhooside ühenduse direktorina.

1985–1991 töötas Priozjorski linna täitevkomitee esimehena, NLKP Priozjorski linnakomitee esimese sekretärina, Leningradi oblastikomitee põllumajanduse ja toiduainetetööstuse osakonna juhatajana ning Leningradi oblasti täitevkomitee esimehe esimese asetäitjana.

1991–1993 töötas Peterburi linnavalitsuse väliskomitee esimehe asetäitjana. Selle komitee esimees oli Vladimir Putin.

1993–1999 töötas Zubkov Venemaa riikliku maksuameti juhataja asetäitjana ja Peterburi osakonna juhatajana.

1999 kandideeris Peterburi linnapeaks. Valimistel kogus ta 8,6% häältest, mis andis 4. koha.

1999–2001 töötas Venemaa maksuministri asetäitjana ja ministeeriumi Peterburi osakonna juhatajana. 2001–2004 töötas Venemaa rahandusministri esimese asetäitjana. 2001–2007 oli Venemaa finantsjärelevalve komitee esimees (2004. aastani esimehe kohusetäitja).

## Venemaa peaminister

12. septembril 2007 esitas president Vladimir Putin ta Venemaa peaministri kandidaadiks. 14. septembril kinnitas Riigiduuma ta 381 poolthäälega 450-st peaministriks.

Ametisse astudes pidas ta oma suurimateks väljakutseteks peaministrina riigi sõjatööstuse võimsuse taastamist ning majandusliku stabiilsuse ja sotsiaalse arengu kindlustamist.

8. mail 2008 kinnitas Riigiduuma uueks peaministriks senise presidendi Vladimir Putini, kelle valitsuses töötas Zubkov kuni 2012. aastani esimese asepeaministrina.

Alates 2008. aastast on Zubkov ka Gazpromi nõukogu esimees.
Juuliku karjamõis

**Juuliku karjamõis**, ka Juuli mõis (saksa keeles *Julienhof*) oli Saku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi Saku vallas Juuliku külas. 

Von Lilienfeld'ile kuuluva vapi kujutis pärineb 30. augustist 1650. Säilinud vapi kirjelduse autor on professor Ad. M. Hildebrandt.

õide 59°18'38.48"N  24°37'49.37"E

## Viited

## Välislingid
*
Buššel

**Buššel** (inglise *bushel*) on mahuühik. Seda kasutatakse eeskätt puisteainete mahu mõõtmiseks. 

Suurbritannia buššel on 36,3687 dm3 ja USA buššel on 35,2391 dm3.
NC

**NC** on mitmetähenduslik kood. 

***NC** on Uus-Kaledoonia 2-täheline maakood standardi ISO 3166 järgi
***NC** on Põhja-Carolina USA postiteenistuse kood
Äntu maastikukaitseala

**Äntu maastikukaitseala** asub Edela-Virumaal Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Maastikukaitseala moodustati 1978. aastal. Selle pindala on 391 ha.

1980. aastal rajati kaitsealale 13 km pikkune matkarada.

Kaitseala huvipakkuvamad objektid on lubjatoitelised Äntu järved:
*Sinijärv
*Vahejärv
*Valgejärv
*Linaleojärv
*Mäeotsa järv
*Umbjärv
*Kaanjärv

Lisaks looduslikele järvedele on maastikukaitsealal veel kruusakarjääridesse tekkinud tehisjärvesid. Mäeotsa järves, Linaleojärves ja Kaanjärves kasvab valge vesiroos, järvesid ümbritseval õõtsikul ubaleht, soopihl ja soo-kuuskjalg. Umbjärve juures kasvab pruunikas pesajuur.

## Viited
Athanasius

**[[Athanasius (eesnimi)|Athanasius]]** on mehenimi, mis on kasutusel püha Athanasios Suure (suri 373) nime (nimi Athanasios) ladinapärase kujuna.  

**Athanasius**e nime all võivad olla tuntud ka mitmed teised kirikutegelased:
***[[Athanasius I]]** oli Napoli piiskop

***Athanasius II** on **[[Athanasios II]]**, Aleksandria patriarhi ladinapärane nimekuju
***Athanasius III** on **[[Athanasios III]]**, Aleksandria patriarhi ladinapärane nimekuju
***Athanasius Athonita** on **[[Trapezundi Athanasios]]e**, Bütsantsi munga ladinapärane nimekuju

## Vaata ka
***[[Athanasius Kircher]]** oli Saksa jesuiit

*Athanasios (täpsustus)
Dr Nick

**Dr Nick** (kodanikunimega **George Constantine Nichopoulos**; 29. oktoober 1927 Ridgway, Pennsylvania – 24. veebruar 2016 Memphis, Tennessee) oli kurikuulus kreeka päritolu USA arst, tuntud Elvis Presley ihuarstina.

Dr Nick õppis meditsiini Vanderbilti Ülikoolis, mille lõpetas 1959. aastal. Elvist hakkas ta ravima 1967. aastal ning oli tema täiskohaga isiklik raviarst aastatel 1970–1977.

Tihti on teda süüdistatud Elvise enneaegse surma põhjustamises, kuna ta kirjutas välja üleliia palju ravimeid, sealhulgas valuvaigisteid. 1980. aastal esitatigi talle süüdistus 14 patsiendile, sh Elvis Presleyle ja Jerry Lee Lewisele, üleliigsete arstirohtude väljakirjutamise eest. Selle tõttu peatati tema arstilitsents kolmeks kuuks kolmeaastase katseajaga. Jätkuva kergekäelise ravimite väljakirjutamise eest aga peatati litsents 1995. aastal jäädavalt. Sel aastal töötas ta ka lühikest aega Jerry Lee Lewise mänedžerina.

Hiljem töötas ta meditsiinikindlustuse nõuete hindajana.

Dr Nick oli temale esitatud süüdistustega nõus, kuid kinnitas, et need ravimid olid vajalikud kroonilistes valudes vaevlevatele patsientidele ning et püüdis Elvise ravimite kogust vähendada, kuid see osutus laulja iseloomu tõttu raskeks.

## Huvitavaid fakte
*Multifilmisarja "Simpsonid" tegelane, kreeka aktsendiga dr Nick Riviera, põhimõttelage ja oskamatu arst, põhineb dr George Nichopoulosel.

## Välislingid

*http://www.elvisdoctor.com/
Päripinge

**Päripinge** on elektroonikas sellise polaarsusega elektripinge, mis põhjustab ühesuunalise elektrijuhtivusega elektriahelas olulise elektrivoolu tekkimise. Päripinge võib olla rakendatud nii komponendile (elektrovaakumseadis, gaaslahendusseadis, pooljuhtseadis) kui ka selle osale (pn-siire).

## Vaata ka
*Vastupinge
AR

**AR** võib tähendada:

***AR** on Argentina 2-täheline maakood standardi ISO 3166 järgi.
***AR** on Arkansas' osariigi USA postiteenistuse kood.
***[[Androgeeniretseptor]]it** (AR)

## Vaata ka

*.ar
*a.r.
*Ar
*Arar
Jadaühendus

**Jadaühendus** ehk **järjestikühendus** on elektriahela elementide niisugune ühendamisviis, mille puhul kõiki elemente läbib üks ja seesama vool; seega on voolutugevus kõigis elementides ühesuurune. Pinge igal elemendil on võrdeline elemendi takistusega.

Ahela elementideks võivad olla takistid, kondensaatorid ja induktiivpoolid, samuti vooluallikad ja elektritarvitid.

Jadamisi ühendatud elemente (1, 2, ... *n*) läbib  ühetugevune vool: 
:I\mathrm = I_1 = I_2 = \cdots = I_n . 

Ahela elementidele langevate pingete summa võrdub toitepingega:
: U\mathrm = U_1 + U_2 + \cdots + U_n .

Jadaahela kogutakistus on võrdne ahela elementide takistuste summaga. Jadaühenduses takistite kogutakistus 
: R = R_1 + R_2 + \cdots + R_n .
Vahelduvvooluahelais on aktiivtakistuse *R* asemel reaktiivtakistus *X* või näivtakistus *Z*.

Jadaühenduses induktiivpoolide koguinduktiivsus
:  L = L_1 + L_2 + \cdots + L_n .

Jadaühenduses kondensaatorite kogumahtuvus  C  saab arvutada valemist
: \frac{1}{C} = \frac{1}{C_1} + \frac{1}{C_2} + \cdots + \frac{1}{C_n}.

Erijuhul, kui kõik mahtuvused on võrdsed: C_1=C_2=...=C_n, siis kogumahtuvus
: C=\frac{C_1}{n}.

Kahe rööbiti ühendatud kondensaatori kogumahtuvus
:C = \frac{C_1 \times R_2}{C_1+C_2}.

Jadaühenduses kasutatakse ka galvaani- ja akuelemente, näiteks galvaani- ja akupatareides. Kui järjestikku ühendatakse  n  elementi pingega  U_e , siis patarei pinge 
:  U = nU_e.

## Vaata ka
*Rööpühendus

## Viited
Helilaine

**Helilaine** on tahkes, vedelas või gaasilises keskkonnas leviv deformatsioonilaine. Vedelas ja gaasilises keskkonnas levib helilaine pikilainena, milles keskkonna osakesed võnguvad laine levimise sihis. Laine levimisega kaasneb keskkonna paisumine ja hõrenemine, seega keskkonna deformatsioon.

Heli saab lainena levida elastses keskkonnas. Vaakumis helilained ei levi, sest puudub keskkond, mis võnkumist edasi kannaks.

Helilaine poolt keskkonna staatilisele rõhule lisanduvat vahelduvamärgilist akustilist lisarõhku nimetatakse helirõhuks. Energiat, mis kandub helilainega ajaühikus läbi laine levimise suunaga risti oleva pinna ühiku, nimetatakse heliintensiivsuseks.
## Helilainevõrrand

Helilainevõrrand on lainevõrrand, mis kirjeldab helilaine levi. Ühemõõtmeline helilainelevi võrrand helirõhu jaoks on vastavalt
: { \partial^2 p  \over  \partial x ^2 }   -  {1 \over c^2} { \partial^2 p  \over  \partial t ^2 }   = 0  
kus

* p on helirõhk Pa
* x on osakese nihe m
* c on helikiirus m/s
* t on aeg s

## Helilaine tajumine

Inimesel tekitab kuulmisaistingu õhus või vees leviva elastsuslaine poolt kuulmekilele avaldatav rõhk. Inimkõrv tajub peamiselt helilaineid, mille sagedus asub vahemikus 16&nbsp;Hz kuni 16 000&nbsp;Hz.

## Vaata ka
*Laine
*Elastsuslaine

## Viited
Wanda Jackson

**Wanda Jean Jackson** (sündinud 20. oktoobril 1937 Maudis Oklahoma osariigis) on USA *[[rockabilly]]-* ja kantrilaulja. Teda loetakse esimeseks naissoost *[[rock'n'roll]]* lauljaks.

Wanda hakkas 1954. aastal kantrilugusid salvestama, kuid läks mõne aasta pärast Elvis Presley (kellega ta mõnda aega käis) soovitusel üle *rock'n'roll*. Ta turneetas Ameerika Ühendriikides koos selliste *rock'n'roll* pioneeridega nagu Elvis Presley, Jerry Lee Lewis ja Buddy Holly. See oli menukas aeg, kuid 1961. aastal naasis ta taas kantri juurde. 1971. aastast jättis aga ilmaliku muusika maha ja esines järgmised 25 aastat kirikutes gospelmuusikat lauldes.
Tasakaaluolek

**Tasakaaluolek** on füüsikas keha niisugune seisund, kui talle mõjuvad jõud tasakaalustavad üksteist, nii et kehale mõjuv resultantjõud on null.  Dünaamikas tähendab tasakaal seda, et keha ei muuda oma olekut.

Võnkesüsteem, mis on püsiva tasakaalu olekus, hakkab pärast tasakaalust väljaviimist võnkuma. Need on enamasti harmoonilised võnked, mille sagedus sõltub võnkumisvõimelise süsteemi parameetritest.

## Viited

## Vaata ka

*Võnkesüsteem
Võnkesüsteem

**Võnkesüsteem** on vastastikmõjus olevatest kehadest koosnev süsteem, milles võib esineda võnkumine. 

Võnkesüsteemide ühised omadused: 
*eksisteerib tasakaaluolek, mille korral süsteemi potentsiaalne energia on minimaalne; 
*tasakaaluolekust välja viidud kehale mõjub koordinaatidest sõltuv jõud, mis püüab teda tasakaaluolekusse tagasi viia; 
*nullist erineva mistahes kiirusega tasakaaluolekusse saabuv keha liigub inertsuse tõttu edasi

Võnkumise võib põhjustada:
*elastsusjõud – kehtib Hooke'i seadus 
*raskusjõud – kehtib gravitatsiooniseadus
Rütm ja bluus

**Rütmibluus** (ka ***rhythm and blues***, lühendatult **RnB**, **R&B**) on popmuusika žanr, mis on välja kujunenud 1940. aastatel Ameerika Ühendriikides džässist, bluusist ja gospelist. Algselt esitasid seda afroameeriklased. Rütmibluusist on välja arenenud *[[rock'n'roll]]*, soul, *[[funk]]* ja *[[reggae]]*.

Rütmibluus on 1940. aastail alguse saanud afroameerika popmuusika žanr. Seda terminit hakkasid kasutama kõigepealt plaadifirmad omaaegse "urbanistliku", džässil põhineva rütmimuusika kohta, mille sihtrühmaks olid linnades elavad afroameeriklased. 
See termin on kandnud oma olemasolu ajal ka erinevaid tähendusvarjundeid – 1950. aastate alguses võis rütmibluusi kohata sageli bluusiplaatidel. 1950. aastatest edasi – olles oma panuse andnud *rock'n'roll*i arengule – hakati R&B-ks nimetama muusikat, mis arenes välja ning samal ajal sisaldas ka *electric blues*i, gospelit ja souli. 1970. aastail kasutati terminit "rhythm and blues" soulmuusika ja *funk*-muusika varjunimena. 1980. aastail arenes välja rütmibluusi uus stiil, mida on hakatud kutsuma kaasaegseks R&B-ks (*contemporary R&B*).

## Nimetus
Muusikaajakirja Billboard ajakirjanik Jerry Wexler kommenteeris 1948. aastal *rhythm & blues*i kui USA muusikatööstuse loodud müügiartikli nimetust. See asendas termini *race music* ('rassimuusika'), mis oli algselt kasutusele võetud küll mustanahaliste poolt, kuid pärast Teist maailmasõda hakkas omandama solvavat varjundit. Ajakirjanik ja muusikaprodutsent Robert Palmer defineeris *rhythm and blues*i kui Ameerika mustanahaliste poolt mustanahaliste jaoks tehtavat muusikat. 

Rütmibluusi ansamblid koosnesid sageli vokaalsolistist, klaverist, ühest või kahest kitarrist, basskitarrist või kontrabassist, trummidest ja saksofonist. Ansambliseadeid lihviti perfektsuseni, sageli kasutati ka taustalauljaid. Suhteliselt lihtsad korduvad partiid tekitasid rütmiliselt aktiivseid, sageli hüpnootilisi helitekstuure. Pillimehed olid tihti riietatud ühesugustesse ülikondadesse või muudesse esinemiskostüümidesse. Laulude tekstid olid sageli fatalistliku sisuga ning kogu see muusika tundus olevat kui midagi vältimatut. 

## Ajalugu
### Eelkäijad
1930. aastatel alanud USA afroameeriklaste migratsioon suurlinnadesse Chicagosse, Detroiti, New Yorki, Los Angelesse ja mujale tekitas uue turu džässile, bluusile ja muudele nendega seotud muusikastiilidele, mida sageli esitasid kutselised muusikud nii üksi kui ka ansamblites. Rütmibluusi eelkäijad tulid džässist ja bluusist, mis hakkasid kattuma tänu sellistele muusikutele nagu Leroy Carr, Cab Calloway, Count Basie ja T-Bone Walker. Sel ajal toimus ka elektrikitarri kui sooloinstrumendi laiem kasutuselevõtt, populaarsed olid ka klaver ja saksofon.

## Vaata ka
* *[[Ragtime]]*

## Viited
Rockabilly

***Rockabilly*** on popmuusika stiil, mis kujunes välja 1950. aastatel USA lõunaosariikides *[[hillbilly boogie]]*, *[[western swing]]*'ist ja *[[rhythm and blues]]*. *Rockabilly-*muusikast on välja kujunenud *[[rock'n'roll]]*.

Nimetus "*rockabilly*" on tulnud sõnade "*rock'n'roll*" ja "*hillbilly*" liitmisest. Varem, kui *rock'n'roll* oli veel välja arenemata, nimetati *rockabilly* "*hillbilly-*muusikaks".

## ''Rockabilly''-esitajaid maailmas
*Johnny Cash
*Eddie Cochran
*Collins Kids
*Bill Haley & His Comets
*Buddy Holly & The Crickets
*Wanda Jackson
*Jerry Lee Lewis
*Roy Orbison
*Carl Perkins
*Elvis Presley
*Gene Vincent & The Blue Caps
*Tennessee Ernie Ford

## ''Rockabilly'' Eestis
### Eesti ''rockabilly''-ansamblid
*Boogie Company
*The Jumpin' Wheels
*Rockin' Lady & her Rivertown Boys
*Tri-Tones
*Wild Ones

### Suuremad ''rockabilly'' seotud üritused Eestis
*Old Iron Weekender
*American Beauty Car Show
*Rockabilly Invasion
*Valga Cruising

## Vaata ka
*Rockerid
*Teddyboyd

## Välislingid
*Eesti ''rockabilly-''foorum
Bill Haley & His Comets

**Bill Haley & His Comets** (tuntud ka nimede all **Bill Haley and the Comets** ja **Bill Haley's Comets**) oli Ameerika Ühendriikide *[[rock'n'roll]]* ansambel, mis loodi 1952. aastal ja tegutses kuni 1981. aastani, mil suri bändi solist Bill Haley.

Bändi eelkäija oli 1949. aastal loodud **Bill Haley and the Saddlemen**.

Nende kuulsaim lugu on 1954. aasta "Rock Around the Clock".
Parmlased

**Parmlased** (*Tabanidae*) on sugukond kärbselisi, kus on peaaegu 3000 eri liiki üle kogu maailma. Eestist on leitud rohkem kui 30 liiki parme. 

## Kehaehitus

Parmud on keskmise suurusega või suured (kehapikkus 7–26 millimeetrit). Väliselt meenutavad nad suurepealisi jässaka kehaga kärbseid. Iseloomulikud on suured eredavärvilised silmad. 

## Eluviis

Parmud tegutsevad ainult päeval. Nad on aktiivsed maikuu lõpust kuni septembri keskpaigani. Eriti rohkesti on neid juuni teisel ja juuli esimesel poolel.

Parmude sigarisarnase kujuga vastsed elavad vees, enamasti põhjamutta kaevunult. Mõne liigi vastsed võivad ka veepinnal ujuda. Suurema osa liikide vastsed toituvad väiksematest organismidest, vaid kibunate vastsed on täiesti taimtoidulised. Nukkumiseks ronivad täiskasvanud vastsed kuivale, mõnikord lähevad nad veekogust üsna kaugele. Elutsükli pikkus on 1 kuni 3 aastat.

## Parmude ohtlikkus
Paljude parmuliikide emased on tuntud agressiivsete vereimejatena, kelle pisted on väga valusad ja nad võivad rünnata kõikvõimalikke loomi roomajatest imetajateni. Ka inimest rünnatakse väga sageli. Kõige suuremad parmuliigid, näiteks veiseparm (*Tabanus bovis*), inimesi ei ründa. Isased parmud toituvad ainuüksi taimemahladest.  Parmude sülg on küllalt mürgine, massilise esinemise korral võivad nad ohvrit tugevasti kurnata. Kuna parmud võivad verd imeda ka mõne päeva vanustelt korjustelt, võib juhtuda, et nad kannavad edasi igasuguseid haigusi. 

Lisaks tavalistele parmudele (*Tabanus*) kuuluvad siia sugukonda veel ka kibunad (*Chrysops*), kes on kirjude tiibade ja ereroheliste silmadega väga valusalt hammustavad putukad, ning sõgelased (*Chrysozona*), kes on väikesed hallikirjude tiibadega väga tavalised parmud, keda rahvasuus ka tohmuseks, pimeloomaks või lätlasteks kutsutakse.

## Perekondi
**Chrysops* – pimeparm
**Haematopota* – sõgelane
**[[Hybomitra]]*
**[[Tabanus]]*

## Pilte

Pilt:Bremse_Tabanidae.jpg
Pilt:Gemeine_Viehbremse_Tabanus_bromius_1.jpg|*Tabanus bromius*
Pilt:Gemeine_Viehbremse_Tabanus_bromius_2.jpg|*Tabanus bromius*
Pilt:Gemeine_Viehbremse_Tabanus_bromius_3.jpg|*Tabanus bromius*
Pilt:Bremse.jpg
Pilt:Kibun_(Chrysops).jpg|*Kibun*


## Viited

## Kirjandus
*Remm, Hans 1953. *Eesti NSV parmlased (Tabanidae). Juhend vaatlusteks, kogumiseks ja määramiseks*. (Abiks loodusevaatlejale 13.) Tartu.

## Välislingid

* "Miks kuumaga parmud ründavad?" ERR Novaator, 13. juuli 2021
Sinusoid

**Sinusoid** on siinusfunktsiooni graafik, laineline lõputu kõverjoon.

## Matemaatiline definitsioon

Lihtsaimal kujul on sinusoid ajafunktsioonina (*t*) kirja pandav:

: y(t) = A\sin(2 \pi f t + \varphi) = A\sin(\omega t + \varphi)

kus:
* *A*, *[[amplituud]]*, tippväärtuse ulatus.
* *f*, *[[sagedus]]*, võnkeperioodide arv ühes sekundis.
* *ω* = 2π*f*, *[[nurksagedus]]*, funktsiooni argumendi muutus ühikutes radiaani sekundis.
* \varphi, *[[faas]]*, mis määrab radiaanides võnkumise oleku ajahetkel *t* = 0. Nullist erineva \varphi korral on kogu lainekuju ajanihkega, mis on võrdne \varphi/*ω* sekundit.  Negatiivne väärtus tähistab ajaviivitust ja positiivne väärtus edenemist.

## Näited
Ilma edasiliikumiseta pöörlemisel joonistab ratta mis tahes punkt ruumis ringjoone, ajas sinusoidi. (Liikumise suund on näidatud alumisel joonisel)

Maa pöörlemisest ja ümber Päikese tiirlemisest tulenevalt on päeva pikkuse muutus aastas kirjeldatav sinusoidiga. Öö pikkus muutub vastasfaasis.

## Vaata ka
*Harmooniline võnkumine
*Lihtvõnkumine
*Siinus
*Koosinus
Botkyrka vald

**Botkyrka vald** on teise järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis Södermanlandi maakonnas. Vald asub Stockholmist edelas, valla keskus asub Tumbas.

Valla elanike arv kasvab. 2009. aasta seisuga elas vallas 80 055 inimest ja 31. detsembri 2010 seisuga 82 608 elanikku. Valla pindala on 194,8 km².

Suurim vaatamisväärsus on 1176. aastal ehitatud Botkyrka kirik, mille järgi vald on nime saanud. Kirik omakorda on nime saanud 12. sajandil elanud kristliku misjonäri püha Botvidi järgi. Püha Botvid on kujutatud ka Botkyrka vapil, kus ta hoiab ühes käes kirvest ja teises kala, sest legendi järgi mõrvati ta kirvega kalapüügi ajal.

Botkyrka vallaga liideti 1971 Grödinge vald ja 1974 loode pool olev väiksem Salemi vald. Viimane eraldati 1984 uuesti omaette vallaks.

Valla osad on Fittja, Alby, Hallunda, Norsborg, Eriksberg, Tumba, Tullinge ja Vårsta.

Valla põhja- ja idaosa kuuluvad Stockholmi linnastusse. Valla lõunaosa on peamiselt põllumajanduslik.

Botkyrka kuulub Stockholmi ühistranspordisüsteemi. Stockholmi metrool on vallas neli peatust ja linnalähirongidel kaks peatust. Valda ulatub tihe linnaliinibusside võrk. Tullinges on väike lennuväli.

Kohalikku nädalalehte Mitt i Botkyrka antakse tasuta kõigile valla elanikele.

51,41% elanikest on pärit välisriikidest. See on Rootsi valdade seas suurim osakaal. Fittjas on 64,5% elanikest teise põlvkonna immigrandid ja 25,7% elanikest on teise riigi kodakondsusega. Seetõttu on Botkyrka vald väga mitmekultuuriline, mille märkideks on suur süüria õigeusu kirik ja ehitatav mošee.

Vallas on umbes 30 700 elamispinda, neist 20 000 mitmepere- ja 10 700 ühepereelamus.

Valla suurim tööandja on vald ise umbes 5800 töökohaga. Töötus vallas on 4,6%. Vallas on umbes 20 000 töökohta, millest järeldub, et enamik inimesi töötab väljaspool valda.

Valla elanikud valivad valdavalt sotsiaaldemokraate.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht (rootsi ja inglise keeles)
Helsingborg

**Helsingborg** (aastatel 1912–1971 **Hälsingborg**) on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis, Helsingborgi valla keskus. Asub Lõuna-Rootsis Sundi rannikul, selle kitsaimas kohas.

## Ajalugu

Linna mainib 1070. aasta paiku Adam Bremenist.

Taani loovutas linna Roskilde rahuga 1658. aastal Rootsile.

Helsingborg on suur sadamalinn. Linnal on parvlaevaühendus 4 km kaugusel asuva Helsingøriga.

## Sport

Jalgpalliklubi Helsingborgs IF mängib Rootsi kõrgliigas.

Gerd Kanter püstitas 2006. aastal Helsingborgis Eesti kettaheiterekordi 73,38 meetrit.

## Haldusjaotus

Linnas on 32 linnaosa. 

### Helsingborgi linnaosad
*(sulgudes on rahvaarv seisuga 9. jaanuar 2006)
#Norr (3600)
#Mariastaden (2302)
#Ringstorp (2802)
#Berga (1720)
#Drottninghög (2708)
#Dalhem (4530)
#Tågaborg (7113)
#Stattena (2549)
#Fredriksdal (4202)
#Slottshöjden (3621)
#Olympia (1843)
#Centrum (3347)
#Eneborg (3816)
#Wilson Park (1988)
#Rosengården (4388)
#Husensjö (1564)
#Sofieberg (1606)
#Adolfsberg (4319)
#Söder (3665)
#Högaborg (4017)
#Fältabacken (930)
#Närlunda (1125)
#Eskilsminne (1835)
#Gustavslund (2772)
#Planteringen (2663)
#Elineberg (2115)
#Ramlösa (4593)
#Miatorp (2406)
#Högasten (1034)
#Ättekulla (3274)
#Råå (3021)

## Vaata ka
* Helsingborgi lahing
* Helsingborgi lahing (1710)
* Sofiero loss
* Hälsingborgi Eesti Ühing

## Viited
Helsingborgi vald

**Helsingborgi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis.

Praegune vald moodustati 1971. aastal, kui Helsingborgi linnaga ühendati neli ümbritsevat maaomavalitsust.

## Sõpruslinnad
Helsingborg on Pärnu sõprusvald.

## Vaata ka

*Sofiero loss 

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht