Thomas Burr Osborne

**Thomas Burr Osborne** (5. august 1859 New Haven, Connecticut – 29. jaanuar 1929 New Haven) oli Ameerika Ühendriikide biokeemik.

Thomas Burr Osborne'i peetakse A-vitamiini kaasavastajaks 1913. aastal.

## Haridustee ja karjäär
*Ta õppis Hopkinsi koolis (inglise keeles *Hopkins Grammar School* in New Haven) New Havenis;
*1881 lõpetas ta Yale'i Ülikooli keemia erialal.
*1885 kaitses ta doktorikraadi. Tema doktoritöö pealkirjaga "Nioobiumi kvalitatiivne määramine" (inglise keeles *"The Quantitative Determination of Niobium"*, kirjeldas nioobiumi (varasem nimetus kolumbium) sisalduse analüütilist määramist Connecticutis leiduvas mineraalis *columbite*. 
*1886. aastal kutsus Connecticuti põllumajanduskultuuride katsejaama direktor Samuel William Johnson Burri oma meeskonda tööle analüütilise keemikuna.

## Panus orgaanilise keemia arengusse
Tema põhiliseks töökohaks oli "Connecticuti Põllumajanduskultuuride Katsejaam" (inglise keeles *Connecticut Agricultural Experiment Station*) kus ta viis läbi toitumisalaseid eksperimente. Ta uuris ka paljude taimede seemneid, esimesena neist kaeraseemet (ingl *oat kernel*). Tal õnnestus eraldada kaeras leiduvad valgud puhtas vormis ehk sünteetiliselt kristalliseerituna.
Sel ajal oli valdavalt levinud Justus Liebigi arvamus, et looduses esineb vaid nelja tüüpi valke: albumiin, kaseiin, fibriin ja želatiin. 
*1894. aastal konstateeris Osborne, et kuna globuliinide koostis kanepiseemnetes, *castor bean*, kabatšoki, lina, nisu, maisi ja puuvilla seemnetes on enamjaolt sarnane, siis saab need lugeda identseteks. Ta pakkus nendele globuliinidele nimetuseks edestiin (ingl *edestin*) (hiljem nimetati üksnes kanepiseemnetes leiduv globuliin edestiiniks).
*1909 alustas Osborne koostööd Yale'i Sheffieldi Teaduskooli füüsikalise keemia professori Lafayette Benedict Mendeliga, uurimaks seemnevalkude toitumuslikke omadusi.
*1913 avastas ta koos Lafayette Benedict Mendeliga võirasvas "lisa toitumisfaktori", mis hiljem nimetati ümber A-vitamiiniks.   
*1928. aastaks sai neile selgeks, et rottide sünteetilises toiduratsioonis omavad aminohapped trüptofaan ja lüsiin essentsiaalset rolli loomade kasvamisel, vaatamata asjaolule, et rottide organism suudab teatud aminohappeid sünteesida.

## Publikatsioonid
Ta avaldas üle 250 teaduspublikatsiooni. 
*...
*1907 "Nisutera valgud", (ingl "The Proteins of the Wheat Kernel"), Washington, D.C. : Carnegie Institution of Washington, Veebiversioon (vaadatud 29.08.2013);
*1909 "Juurviljade valgud", (ingl "The Vegetable Proteins")
*Thomas B. Osborne koos Lafayette Benedict Mendeli ja Edna L. Ferryga, "Feeding experiments with isolated food-substances" Veebiversioon (vaadatud 16.08.2013) Washington D.C., 1911, Carnegie Institution of Washington, Publication No 156.
*1912 "Juurviljade valgud", (ingl "The Vegetable Proteins"), London, New York [etc.] Longmans, Green and Co. Veebiversioon (vaadatud 29.08.2013) 
*...

## Tunnustus
### Valitud akadeemiatesse ja teadusseltsidesse
*USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liige (1910) 
*Londoni *[[Chemical Society]]* auliige (1912)
*Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige (1914)
*Ameerika Filosoofiaseltsi liige (1921)

### Muu tunnustus
*1900. aasta Pariisi maailmanäituse kuldmedal (1900).
*Yale'i Ülikooli audoktor (1910)
*John Scotti medal (1922)
*Thomas Burr Osborne'i medal (1928)

## Isiklikku
*1886. aastal abiellus ta Elizabeth Anna Johnsoniga (katsejaama direktori tütrega).
Tohmas Burr Osborne oli Ameerika Ühendriikide Kongressi esindaja Thomas Burr Osbornei pojapoeg.

## Vaata ka
*Thomas Burr Osborne'i medal

## Viited

## Välislingid
*Biographical Memoir of Thomas Burr of Osborne National Academy of Sciences kodulehel (inglise keeles)