open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taani troonipärimisjärjekord

**Taani troonipärimisjärjekord** on nimekiri inimestest, kellel on õigus Taani kuningriigi troonile juhul, kui eelnev inimene peaks troonist loobuma või surema. Praegu on troonipärimisjärjekorras esimesel kohal kroonprints Christian, kes saab Taani kuningaks, kui praegune kuningas Frederik X loobub troonist või sureb. 

Taani troonipärimissüsteem on alates 1953. aastast samasugune kui Briti troonipärimisjärjekorra süsteem, kus eesõigus troonile on kõrgeimal positsioonil oleva meessoost isiku kõigil järeltulijatel, alles seejärel tema nooremate vendade järeltulijatel, ja seejärel naissoost järeltulijatel. 

1953. aasta määrusega piirati troonipärimisjärjekorda kuningas Christian X ja tema abikaasa kuninganna Alexandrine järeltulijatega, kui järeltulijad on sündinud kuninglikult heakskiidetud abieludest. Kui tekib olukord, kus sobivaid troonipärijakandidaate pole, määrab uue kuninga Taani parlament. 

Enne 1953. aastat kehtis Taanis Saali õigusel põhinev troonipärimissüsteem, mille järgi naistel puudus võimalus saada Taani troonile – troonipärija leidmiseks mindi meesliini pidi tagasi nii kaugele kui võimalik. 

Kuigi Briti, Norra ja Kreeka kuninglikud perekonnad on Taani kuningliku perekonnaga suguluses, ei ole neil alates 1953. aastast õigust Taani troonile. Kreeka kuninga järeltulijad kasutavad siiani tiitlis viidet Taanile (näiteks Kreeka ja Taani printsess Alexia). 

Taani parlament on esimesel lugemisel vastu võtnud seadusemuudatuse, mille kohaselt saaks troonile vanim järeltulija sõltumata soost (sarnaselt Rootsi troonipärimisjärjekorra süsteemiga). Enne muudatuse jõustumist peab selle heaks kiitma ka teine parlamendi koosseis ja rahvahääletus.

## Troonipärimisjärjekord
Praegune monarh: kuningas Frederik X (kuninganna Margrethe II vanem poeg, s. 1968)
:1. prints Christian (Frederiki poeg, s. 2005)
:2. printsess Isabella (Frederiki tütar, s. 2007)
:3. prints Vincent (Frederiki poeg, s. 2011)
:4. printsess Josephine (Frederiki tütar, s. 2011)
:5. prints Joachim (kuninganna Margrethe II noorem poeg, s. 1969)
:6. prints Nikolai (prints Joachimi esimene poeg, s. 1999)
:7. prints Felix (prints Joachimi teine poeg, s. 2002)
:8. prints Henrik (prints Joachimi kolmas poeg, s. 2009)
:9. printsess Athena (prints Joachimi esimene tütar, s. 2012)
:10. printsess Benedikte (kuningas Frederik IX tütar, kuninganna Margrethe II õde, s. 1944)

## Vaata ka
* Briti troonipärimisjärjekord
* Norra troonipärimisjärjekord
Rootsi troonipärimisjärjekord

**Rootsi troonipärimisjärjekord** on troonipärimiskorra alusel koostatud järjestatud nimekiri inimestest, kellel on teoreetiline õigus Rootsi kuningriigi troonile valitseva monarhi surma või troonist loobumise korral. Nimekiri muutub sündide ja surmade puhul Rootsi kuninglikus perekonnas. Kui troon vabaneb, on õigus troonile astuda parajasti selle nimekirja eesotsas oleval isikul. 

Praegu on troonipärimisjärjekorras esimesel kohal kroonprintsess Victoria, kes saab Rootsi kuningannaks, kui praegune kuningas Carl XVI Gustaf sureb enne teda.

Sündimise ajal oli troonipärimisjärjekorras esimesel kohal prints Carl Philip (tollal kroonprints Carl Philip). Alates 1. jaanuarist 1980 kehtib Rootsis tagasiulatuvalt võrdne ehk absoluutne esmasünniõigus (primogenituur), mis tähendab, et vanim laps, sõltumata soost, on troonipärimisjärjekorras eelispositsioonil. Sellest ajast on troonipärija kroonprintsess Victoria. Rootsi on esimene riik maailmas, mis asendas mehi eelistava troonipärimisjärjekorra sellisega, kus järeltulija sugu ei mõjuta tema positsiooni järjekorras.

## Troonipärimisjärjekord 26. märtsil 2021
Praegune monarh: kuningas Carl XVI Gustaf

# kroonprintsess Victoria (Västergötlandi hertsoginna, kuninga vanem tütar, sündinud 1977)
# printsess Estelle (Östergötlandi hertsoginna, kroonprintsess Victoria tütar, sündinud 2012)
# prints Oscar (Skåne hertsog, sündinud 2016)
# prints Carl Philip (Värmlandi hertsog, kuninga poeg, sündinud 1979)
# prints Alexander (Södermanlandi hertsog, sündinud 2016)
# prints Gabriel, Dalarna hertsog (sündinud 2017)
# prints Julian, Hallandi hertsog (sündinud 2021)
# printsess Madeleine (Hälsinglandi ja Gästiklandi hertsoginna, kuninga noorem tütar, sündinud 1982)
# printsess Leonore, Gotlandi hertsog (sündinud 2014)
# prints Nicolas, Ångermanlandi hertsog (sündinud 2015)
# printsess Adrienne, Blekinge hertsoginna (sündinud 2018)

## Vaata ka
* Briti troonipärimisjärjekord
* Taani troonipärimisjärjekord
* Norra troonipärimisjärjekord
Ida-Aafrika kiltmaa

**Ida-Aafrika kiltmaa** on kiltmaa Aafrika idaosas, mis hõlmab suurt piirkonda Etioopia mägismaast põhjas kuni Njassa järve põhjaotsani lõunas ning Kongo jõe nõost läänes India ookeani rannikutasandikeni idas. Kiltmaa pikkus on 1750 km, laius on 1400 km. Ida-Aafrika kiltmaa territooriumil paiknevad täiesti või osaliselt Keenia, Uganda, Rwanda, Burundi, Tansaania, Sambia, Malawi.

Kiltmaa kõrgus on 500–1500 m, lääneosas on Ruwenzori mäed (Margerita mägi, 5109 m) ja Virunga massiiv. Lõuna pool paiknevad Mitumba mäed (3305 m). Kiltmaa kirdeosas asuvad vulkaanid Elgon (4221 m), Kenya (5199 m), Meru (4566 m), Kilimanjaro (5895 m), keskel asub Ngorongoro vulkaani kaldeeraga Kratri kiltmaa. Ida-Aafrika kiltmaal asub Ida-Aafrika alanguvööde, kuhu kuulub murrangute ja alangute (riftide) ahelik. 

Kiltmaa koosneb vanadest kristalsetest ja noortest vulkaanilistest kivimitest. Piirkond on väga seismiline, toimub vulkaanipurskeid. 

Kiltmaa piirkonnas on kivisöe, fluoriidi, polümetalli maagide ja haruldaste metallide leiukohad, vääriskivid ja teemantidega Mwadui diatreem.   

Ida-Aafrika kiltmaalt saavad aluse Aafrika suurimad jõed Niilus, Kongo jõgi ja Sambesi; seal asuvad suured järved Viktoria järv, Edwardi järv, Tanganjika järv, Turkana järv. Kõrgemate mägede tippudes on liustikud.

Kiltmaa paikneb ekvatoriaalses ja lähisekvatoriaalses kliimavöötmes, kliima on palav ja ajuti niiske. 

Ülekaalus on savanni hõredad metsad ja põõsastikud. Mägedes on levinud niisked troopilised metsad, lähisalpi- ja alpiniidud.

Ida-Aafrika kiltmaal asuvad muu hulgas Virunga ja Serengeti rahvuspark. 

Kiltmaad uurisid 19. sajandi teisel poolel Euroopa maadeuurijad John Hanning Speke, Richard Francis Burton, James Augustus Grant, David Livingstone, Henry Morton Stanley.
Jääpuursüdamik

**Jääpuursüdamik** on liustikust puurimise teel saadud silindrikujuline jääproov. Sademete akumuleerumisel muutub lumi rõhu survel firniks ning seejärel jääks. Lumekristallide vahel olev õhk jääb jää tekkimisel lõksu suletistesse, mida teadlased kasutavad jääpuursüdamike analüüsimisel. 

Tähtsat rolli mängivad jääpuursüdamikes hapniku ja süsiniku isotoobid ning süsihappegaasi ja metaani kontsentratsioonid. Nende abil on võimalik uurida varasemate aegade kliimat ning paremini mõista tänapäeval toimuvaid muutusi Maa kliimasüsteemis.

Et külmematel aladel ei tõuse temperatuur tavaliselt üle külmumispunkti, siis ei sula jää ära ning sademete akumuleerumise tulemusel tekibki aja jooksul jääkilp. Seega on alumistes kihtides vanem jää ja ülemistes kõige hilisem.
T. S. Eliot

**Thomas Stearns Eliot** (26. september 1888 Saint Louis, Missouri, USA – 4. jaanuar 1965 London, Suurbritannia) oli inglise kirjanik, keda peetakse üheks 20. sajandi tähtsamaks luuletajaks. Kuid ta kirjutas ka esseid, näidendeid ja kirjanduskriitikat ning tegutses kirjastajana.

1914. aastal kolis Eliot Ameerika Ühendriikidest Inglismaale, kus ta sai 1927. aastal Suurbritannia kodakondsuse.

Elioti esimene suuremat tähelepanu pälvinud luuletus oli "J. Alfred Prufrocki armulaul" ("The Love Song of J. Alfred Prufrock" 1915), mida peeti modernistliku stiili meistriteoseks. Tema tähtteosteks peetakse ka poeemi "Ahermaa" ("The Waste Land" 1922) ning luuletusi "The Hollow Men" (1925), "Tuhkapäev" ("Ash Wednesday" 1930) ja "Neli kvartetti" ("Four Quartets" 1943).

1948. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna "suure panuse eest tänapäeva luulesse".

Tema luulekogu "Old Possum's Book of Practical Cats" on olnud Andrew Lloyd Webberi ülipopulaarse muusikali "Kassid" libreto aluseks.

Tema näidenditest on kõige menukamad olnud "Murder in the Cathedral" (1935) ja "The Cocktail Party" (1949).

## Tunnustus

### Akadeemiline tunnustus
* Phi Beta Kappa liige (1935)
* Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks (1943)
* Nobeli kirjandusauhind "suure panuse eest tänapäeva luulesse" (1948)
* Hamburgi Goethe auhind (1955)
* 13 ülikooli (sh Oxfordi, Cambridge'i, Sorbonne'i ja Harvardi ülikooli) audoktor
* Ameerika Filosoofiaseltsi välisliige (1960)

### Kunstiauhinnad
* Tony auhind parima näidendi eest – Broadway lavastus "The Cocktail Party" (1950)
* 2 Tony auhinda tema luuletuste eest muusikalis "Kassid" (1983)

### Muud tunnustusavaldused
* Tema järgi on nimetatud Inglismaa Kenti ülikooli Elioti kolledž
* Teda on kujutatud mitmel USA mälestuspostmargil
* Täht Saint Louise kuulsuste alleel

## Teosed

### Eesti keeles
* "Valitud esseesid", Hortus Litterarum 1997, tõlkinud Jaak Rähesoo.
** "Traditsioon ja individuaalne talent"
** "Hamlet"
** "Christopher Marlowe"
** "Metafüüsilised luuletajad"
** "William Blake"
** "Neli Elizabethi-aegset näitekirjanikku"
** "Shakespeare ja Seneca stoitsism"
** "Pascali "mõtted""
** "Kaasaegne haridus ja klassikaline stuudium"
** "Byron"
** "Yeats"
** "Poe'st Valéryni"
** "Euroopa kultuuri ühtsus"
** "Luule ühiskondlik funktsioon"
** "Luule kolm häält"
** "Mis on klassik?"
** "Kriitika piirid"
** "Goethe kui tark"
** "Kriitiku kriitikat"
** Jaak Rähesoo "T. S. Eliot kriitikuna"
* "Ahermaa ja teisi luuletusi", Hortus Litterarum 1999, tõlkinud Paul-Eerik Rummo

## Vaata ka
* T. S. Elioti luuleauhind

## Viited

## Välislingid

* T. S Eliot Encyclopædia Britannicas
* Ants Oras, T. S. Elioti neoklassiline luuleteooria Looming nr 2/1932
* T. S. Eliot – Sõnad, kui kõne on läbi, jõuavad vaikusesse "Ööülikool", 2008
Karl Gjellerup

**Karl Adolph Gjellerup** (2. juuni 1857 – 13. oktoober 1919) oli taani luuletaja ja proosakirjanik, kes koos oma kaasmaalase Henrik Pontoppidaniga sai 1917. aastal Nobeli kirjandusauhinna.

## Teosed eesti keeles
* "Tuuleveski" (*Møllen*; romaan). Taani keelest tõlkinud Adelaida Lemberg; eessõna: Per Wieselgren. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus, Tartu 1936, 400 lk
* "Katkend vestlusest Louis Schmidtiga" (lühinäiteid nobelistide loomingust Andres Ehini tõlkes) – Nädaline 20. oktoober 2007, lk 4
Henrik Pontoppidan

**Henrik Pontoppidan** (24. juuli 1857 Fredericia – 21. august 1943 Kopenhaagen) oli taani kirjanik, kes 1917. aastal jagas Karl Gjellerupiga Nobeli kirjandusauhinda.

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Surnute riik". Tõlkinud August Hanko. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus, 1937.
* "Per Õnneseen". Tõlkinud Eva Velsker. Sari "Hieronymus", Eesti Raamat, 2021.

## Vaata ka
* Skageni maalijad
Tabel

**Tabel** on andmete esitamise süsteemne viis. Iga tabel koosneb horisontaalsuunalistest ridadest ja vertikaalsuunalistest veergudest, mille ristumiskohtades moodustuvad lahtrid. 

Tabeli analüüsides tuleb arvestada:
*tabeli pealkirja;
*näitajade nimetusi, mis on antud tabeli ülemises reas (tabelipäises);
*mõõtühikud, mis on antud tabelipäises või pealkirjas;
*aastat, mille kohta on demograafilised või majanduslikud andmed esitatud;
*näitajate huvipakkuvaid minimaalseid, maksimaalseid ja keskmisi väärtusi või näitajate muutmise võimalusi.

## Vaata ka
*Mendelejevi tabel
*Tabelarvutus
*Maatriks
*Beauforti skaala
*Mercalli skaala
*Richteri skaala
*Mohsi skaala
*Troopiliste tsüklonite skaala
*
Carl Spitteler

**Carl Friedrich Georg Spitteler** (24. aprill 1845 Liestal – 29. detsember 1924 Luzern) oli Šveitsi saksakeelne luuletaja, kirjanik ja esseist. 

Ta sündis Šveitsis Liestalis ning õppis teoloogiat ja filosoofiat Zürichi ja Heidelbergi ülikoolides. Kuigi temast ei saanud vaimulikku, mõjutasid filosoofilised ja eetilised küsimused tugevalt tema loomingut.

Aastatel 1871–1879 töötas Spitteler Venemaal koduõpetajana, muu hulgas Peterburis ja selle ümbruses, ning need kogemused kajastuvad hiljem ka tema autobiograafilistes kirjutistes. 1892. aastal asus ta elama Luzerni.

Spitteler kirjutas peamiselt luulet ja eepilisi teoseid, milles käsitles mütoloogilisi, sümboolseid ja inimlikke teemasid. Tema tuntumad teosed on eepilised poeemid "Olympischer Frühling" ja "Prometheus und Epimetheus", kus ta kasutas antiikmütoloogiat, et arutleda inimese vabaduse, vastutuse ja ühiskonna üle.

Lisaks ilukirjandusele oli Spitteler ka aktiivne esseist ja ühiskonnakriitik. Esimese maailmasõja ajal astus ta avalikult välja Šveitsi vaimse sõltumatuse ja neutraalsuse kaitseks. Ta rõhutas, et Šveits peaks hoiduma nii poliitilisest kui ka kultuurilisest samastumisest sõdivate suurriikidega ning säilitama iseseisva mõtteviisi.

Neid seisukohti väljendas Spitteler kõnes "Unser Schweizer Standpunkt" (1914), milles ta rõhutas, et Šveitsi tugevus ei seisne sõjalises jõus, vaid vaimses sõltumatuses, moraalses vastutuses ja ühiskondlikus ühtsuses. Kõne pälvis omal ajal laialdast tähelepanu ning avaldas mõju Šveitsi avalikule arutelule rahvusliku eneseteadvuse ja neutraalsuse teemal.

1919. aastal pälvis Carl Spitteler Nobeli kirjandusauhinna, tunnustusena tema originaalse luule ja vaimse sügavuse eest. Ta oli esimene ja seni üks väheseid Šveitsi kirjanikke, kellele see auhind on omistatud. 

Spitteler suri 1924. aastal ning teda peetakse üheks olulisemaks Šveitsi kirjanduse klassikuks.

## Viited

## Kirjandus
* Marie Under, "Carl Spitteler" – Tallinna Teataja 23. november 1920, nr 266, lk 2; loetav ka digiteeritud ajalehtede portaalis
* Carl Spitteler, Katkend 1915. aastal Baselis peetud kõnest – Nädaline 10. november 2007, lk 3, rubriigis "Lühinäiteid nobelistide loomingust Andres Ehini tõlkes"
Miguel Ángel Asturias

**Miguel Ángel Asturias Rosales** (19. oktoober 1899 – 9. juuni 1974) oli Guatemala kirjanik ja diplomaat (Guatemala suursaadik Pariisis). 1967. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Asturias sündis kohtuniku perekonnas. Ilukirjandust hakkas kirjutama 1920. aastate lõpul Pariisis.

Tema esimene raamat "Leyendas de Guatemala" ('Guatemala legendid') ilmus 1930. aastal. Tema esikromaan "El Señor Presidente" ('härra president') valmis 1933. aastal, kuid trükki jõudis 1946. aastal. Romaan "Hombres de maíz" ('maisiinimesed') 1949 ning aasta hiljem valmis esimene osa Asturiase peateosest, triloogia esimene raamat "Marutuul". Sellele järgnesid "Roheline paavst" (1954) ja "Maetute silmad" (1960). Hiljem ilmusid romaanid "Keegi mulatinaine" (1963) ja "Kevaduim" (1965).

Lisaks romaanidele on ta kirjutanud luulet. Tema esimene suurem luuleraamat ilmus 1949. aastal.

Asturiase jutustus "Nädalalõpp Guatemaalas" (1959) on ilmunud sarjas "Loomingu Raamatukogu".

Teda on tunnustatud ka Lenini rahupreemiaga.

## Viited
Järvistu

**Järvistu** on üksteisega seotud järvede kogum. Kõige tuntumad on Suur järvistu Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril ning Saimaa järvistu Soomes. 

## Järvistuid
*Bałduki järvistu Valgevenes
*Dellen Rootsis
*Masuuria järvistu Poolas
*Mecklenburgi järvistu Saksamaal
*Northeimi järvistu Saksamaal
*Peipsi järvistu

## Vaata ka
*Järvestik
Verner von Heidenstam

**Carl Gustaf Verner von Heidenstam** (6. juuli 1859 – 20. mai 1940) oli rootsi kirjanik. Ta sai 1916. aastal Nobeli kirjandusauhinna.

Eesti keeles on temalt ilmunud sarjas "Nobeli laureaadid" teos "Karl XII sõjakaaslased" ("Karolinerna") Ernst Raudsepa tõlkes 1937, redigeeritud uusväljaanne "Karoliinid" 2005, ning "Rootslased ja nende valitsejad" ("Svenskarna och deras hövdingar") Anu Saluääre tõlkes 2015.
Khalil Gibran

**Khalil Gibran** ehk **Kahlil Gibran** (sünninimega **Gibran Khalil Gibran**; araabia keeles جبران خليل جبران (*Jibrān Khalīl Jibrān*); 6. jaanuar 1883 Bšarri – 10. aprill 1931 New York) oli Liibanoni päritolu araabia- ja ingliskeelne ameerika kirjanik.

Ta sündis aastal 1883 Bšarris, praeguse haldusjaotuse järgi Bšarri distriktis Põhja-Liibanoni kubernerkonnas. Aastal 1895 asus perekond USA-sse. Aastal 1904 hakkas ta kirjutama araabiakeelsesse ajalehte Al-Mouhajer, kuid pärast 1918. aastat kirjutas ta inglise keeles.

Tema tuntuim teos on 26 esseest koosnev "Prohvet", teos ilmus aastal 2012 ka eesti keeles, tõlkija (inglise keelest) Doris Kareva. Aastal 2000 ilmus eesti keeles lühijutukogumik "Prohveti aed", tõlkija (inglise keelest) Heikki Silvet. Aastal 2001 ilmus eesti keeles mõistujutu- luule- ja aforismikogumik "Liiv ja vaht", tõlkija (inglise keelest) Heikki Silvet. Aastal 2018 ilmus eesti keeles teos "Murtud tiivad", tõlkija (araabia keelest) Üllar Peterson. Veel ilmus aastal 2018 "Hullumeelne. Tähendussõnad ja luuletused", tõlkija (inglise keelest) Rauno Alliksaar.
Graafik

**Graafik** (kreeka keeles *graphikos* kirjutatav, joonistatav) on mitmetähenduslik sõna:
* ajagraafik – millegi toimumise ajaline järjestus (ajakava); üksikasjalik aja kasutamise plaan (ajaplaan) 
* graafik (arvjoonis) – funktsionaalset sõltuvust väljendav arvjoonis, ka seda sõltuvust kujutav joon
* graafik (kunstnik) – graafikat viljelev kunstnik

## Viited
Kõrreliselaadsed

**Kõrreliselaadsed** (*Poales*) on õistaimede hõimkonda üheiduleheliste klassi kuuluv rohttaimede selts.

2000. aasta uuringud näitasid, et kõrreliselaadsed tekkisid peaaegu 115 miljonit aastat tagasi Lõuna-Ameerikas. Avastatud on hiliskriidist pärit fossiilset õietolmu ja vilju.

Õied on tavaliselt väikesed, koondunud õisikutesse ja ümbritsetud kandelehtedega, välja arvatud sugukonnas *Mayacaceae*, kus iga varre otsas on üks õis. Paljude liikide õied on tuultolmlejad. Seemned sisaldavad tavaliselt tärklist.

Liigirikkaimad kõrreliselaadsete sugukonnad on kõrrelised (12 070 liiki), lõikheinalised (5000 liiki), *Bromeliaceae* (1400 liiki) ja *Eriocaulaceae* (1150 liiki). Kõige suurema praktilise tähtsusega on samuti kõrrelised, sest sellesse sugukonda kuuluvad teraviljad hirss, kaer, mais, nisu, oder, riis ja rukis ning bambus, hundinui ja suhkruroog. Veel kuuluvad kõrreliselaadsete hulka ananass, papüürus ja pilliroog.

Tänapäeva taimetaksonoomia süsteemi, APG II süsteemi järgi kuuluvad kõrreliselaadsete seltsi järgmised kaheksateist sugukonda 18 325 liigiga:

**[[Anarthriaceae]]*
**Bromeliaceae* – bromeelialised
**[[Centrolepidaceae]]*
**Cyperaceae* – lõikheinalised 
**[[Ecdeiocoleaceae]]*
**[[Eriocaulaceae]]*
**[[Flagellariaceae]]*
**[[Hydatellaceae]]*
**[[Joinvilleaceae]]*
**Juncaceae* – loalised 
**[[Mayacaceae]]*
**Poaceae* – kõrrelised 
**[[Rapateaceae]]*
**[[Restionaceae]]*
**Sparganiaceae* – jõgitakjalised 
**[[Thurniaceae]]*
**Typhaceae* – hundinuialised 
**[[Xyridaceae]]* 

On ka teistsuguseid käsitlusi, mille järgi kõrreliselaadsed jagunevad 16 või 17 sugukonnaks.

## Välislingid
*Kõrreliselaadsete taksonoomia
Jacinto Benavente

**Jacinto Benavente y Martínez** (12. august 1866 Madrid – 14. juuli 1954 Madrid) oli hispaania näitekirjanik. 1922. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna.
Władysław Reymont

**Władysław Stanisław Reymont**, sünninimega **Stanisław Władysław Rejment** (eesti keeles varem lühendatult Wladislaw St. Reymont; 7. mai 1867 – 5. detsember 1925) oli poola realistlik kirjanik, kirjandusrühmituse Noor-Poola liige. Aastal 1924 sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Valdav osa Reymonti teoseid on realistlikud, naturalismi ja sümbolismi sugemetega. Tema viimane teos "Mäss" ("Bunt", ilmus 1922, raamatuna 1924), kirjeldab aga taluloomi, kes võtavad talus võimu, et kehtestada "võrdsus", mis peagi mandub terrorirežiimiks. 1917. aastal Venemaal toimunud Oktoobrirevolutsiooni metafoorina kirjutatud romaan oli 1945-1989 sotsialistlikus Poola Rahvavabariigis keelatud, nii nagu ka George Orwelli sarnase süžeega romaan "Loomade farm" (1945). On teadmata, kas Orwell oli Reymonti kaks aastakümmet varasemast teosest teadlik. Reymonti romaan ilmus Poolas taas pärast pikka pausi 2004. aastal.

Eesti keeles on ilmunud Reymonti jutustus "Õiglus" (tõlkija Artur Roose, kaas Peet Aren; Tartu: Valik, 1927), novellikogu "Kaebealune nr. 437" (tõlkija Artur Roose; Tartu: Noor-Eesti, 1929), romaan "Tõotatud maa" ("Ziemia obiecana"; tõlkija Lydia Skomorowska, eessõna Jerzy Kaplinski, kaaneümbris Ernst Kollom; Tartu: Loodus, 1936) ja tema peateos, romaanitsükkel "Talupojad" ("Chłopi"):
* "Sügis: "Talupoegade" esimene köide" Tõlkija Artur Roose, kaas Peet Aren. Tartu: Noor-Eesti, 1929
* "Talv: "Talupoegade" teine köide" Tõlkija Bernhard Linde, kaas Peet Aren. Tartu: Noor-Eesti, 1931
* "Kevade: "Talupoegade" kolmas köide" Tõlkija Bernhard Linde, kaas Jaan Vahtra. Tartu: Noor-Eesti, 1934
* "Suvi: "Talupoegade" neljas köide" Tõlkija Bernhard Linde, kaas Jaan Vahtra. Tartu: Noor-Eesti, 1934

2007. aastast kannab Reymonti nime Poolas Łódźi linnas asuv Władysław Reymonti nimeline Łódźi lennujaam (Port Lotniczy Łódź im. Władysława Reymonta).

## Välislingid
Ruja (album)

"**Ruja**" on ansambli Ruja 1982. aastal ilmunud omanimeline album.

## Laulud

### A-pool
#"Õunalaul" (Rein Rannap / Ott Arder)
#"Doktor Noormann" (Rein Rannap)
#"To Mr Lennon" (Urmas Alender)
#"Tule minuga sööklasse" (Rein Rannap / Ott Arder)
#"Inimene õpib" (Rein Rannap / Ott Arder)

### B-pool
#"Kus on see mees?" (Rein Rannap / Ott Arder)
#"Lapsena televisioonis" (Jaanus Nõgisto / Juhan Viiding)
#"Rahu" (Rein Rannap / Urmas Alender)
#"Eile nägin ma Eestimaad!" (Rein Rannap / Ott Arder)
#"Siin oled sündinud" (Rein Rannap / Paul-Eerik Rummo)

## Koosseis
*Urmas Alender (laul)
*Jaanus Nõgisto (kitarr)
*Rein Rannap (klahvpillid)
*Tiit Haagma (basskitarr)
*Jaan Karp (trummid)

## Välislingid
*
Kreeka kuninglik perekond

**Kreeka kuninglik perekond** põlvneb otseselt Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi dünastiast, mis valitses Kreekat aastatel 1863-1924 ja 1935-1973. Kreeka esimene kuningapaar oli kuningas Geórgios I ja kuninganna Olga Konstantinovna.

1967. aastal põgenes Kreeka kuningas Konstantinos II maalt ja 1973. aastal kuulutati välja vabariik. Konstantinose abikaasa kuninganna Anne-Marie on Frederik IX noorim tütar. Kõik perekonna liikmed omavad tiitlit Kreeka ja Taani prints(ess).

## Kuningapere liikmed
*kuningas Konstantínos II (snd 1940) ja kuninganna Anne-Marie (snd 1946) 
**Printsess Alexia
**Kroonprints Pávlos ja kroonprintsess Marie-Chantal
***Printsess Maria Olympia
***Prints Konstantínos Alexios
***Prints Achilleas Andreas
***Prints Odysseas Kimon
***Prints Aristidis Stavros
**Prints Nikólaos ja printsess Tatiana
**Printsess Theodóra
**Prints Philippos
Harilik lubikas

**Harilik lubikas** (*Sesleria caerulea*) on lubika perekonda ja kõrreliste sugukonda kuuluv mitmeaastane taim. 

Kasvab peamiselt lubjarikastel niitudel, soodes ja hõredates metsades. Levinud üle Eesti, kuid oluliselt rohkem leidub teda Põhja- ja Lääne-Eestis.

## Viited

## Välislingid
* 

*Harilik lubikas: info
Longus helmikas

**Longus helmikas** (*Melica nutans*) on kõrreliste sugukonda ja helmika perekonda kuuluv üheiduleheline taim.

Teda võib leida peamiselt varjukates kuuse-segametsades, laialehistes saludes, tihedais põõsastikes. Eestis on ta võrdlemisi sage.

## Üldkirjeldus

Longus helmikas moodustab hõredaid kogumikke, kus domineerivad mitteõitsvad võsud. Värvuselt on ta tuhm- kuni roheroheline. Maa all on tal 6-10 cm pikkune suhteliselt peenike risoom. Kõrs on 30-60 cm pikk, sihvakas, peen, pöörise alt kare. Lehetuped on karedad, alumised purpurpunased. Lehelabad on 3-5 mm laiad, tugeva keskrooga. Pähikud on 6-8 mm pikad ja ripuvad ühe või kahe (väga harva kolmega) õiega õisikus ühekülgselt lühikestel (3-4 mm pikadel) raagudel.
Libled on 5-6 mm pikad, tugevalt purpurpruunid või lillakad. Tolmukapead on 1,5 mm pikad, helekollased. Teris on umbes 2,5 mm pikk ja 1,5 mm lai, tumepruun, ovaalne, lapik, paljas, sile, läikiv, nõrga vaoga ventraalsel küljel. 

Longus helmikas õitseb mais ja juunis.

## Välislingid
* 

*Longus helmikas portaalis bio.edu.ee
Harilik naistesõnajalg

**Harilik naistesõnajalg** (*Athyrium filix-femina*) on naistesõnajalaliste sugukonna naistesõnajala perekonda kuuluv mitmeaastane eostaim.

## Vaata ka
*maarjasõnajalg (*Dryopteris filix-mas*)

## Välislingid
*
Offenburg

**Offenburg** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Ortenau kreisis.

## Viited

## Välislingid

*Offenburgi koduleht
Sinclair Lewis

**Harry Sinclair Lewis** (7. veebruar 1885 – 10. jaanuar 1951) oli ameerika kirjanik. 1930. aastal sai ta esimese ameeriklasena Nobeli kirjandusauhinna.

## Tunnustus
*1935 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Teosed eesti keeles
* "Sam Dodsworth: romaan". Maa Hääle lisa, Tallinn 1935 [?], 152 lk
* "Babbitt" (romaan). Inglise keelest tõlkinud J. Seilendal (= Johannes Seilenthal); eessõna: Heinrich Mutschmann. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus, Tartu 1935, 448 lk; 2. trükk: Canopus, Tallinn 2006, 410 lk; ISBN 9789985965771
* "Mantrap (Põgenemine loodusesse). Ameerika Ühendriikide elukeerisest ja suvitaja seiklustest Mantrapi jõel / Sinclair Lewis'i romaan". Maa Hääle jutulisa, Tallinn 1936 [?], 92 lk
* "Peatänav: Carol Kennicotti lugu" (*Main Street*; romaan). Inglise keelest tõlkinud J. Seilendal (= Johannes Seilenthal; eessõna: Heinrich Mutschmann. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus, Tartu 1937, 496 lk; 2. trükk: toimetanud ja järelsõna autor Tõnu Lember, Canopus, Tallinn 2005, 552 lk; ISBN 998595954X
* "Waba õhk: romaan" (*Free air*). Vaba Maa, Tallinn 1937, 80 lk
* "Doktor Arrowsmith" (romaan). Tõlkinud J. Seilendal (= Johannes Seilenthal); eessõna: Heinrich Mutschmann, Loodus, Tartu / Tallinn 1938, 518 lk; Pulitzeri preemia 1926; 2 trükk: "Arrowsmith", sari "Suuri sõnameistreid", järelsõna autor Tamara Motõljova, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1958, 562 lk; 3. trükk: toimetanud Tõnu Lember, Canopus, Tallinn 2005, 512 lk; ISBN 9985959515
* "Pajude allee" (jutustus). Inglise keelest tõlkinud Hans Luik. Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1960, nr 51, 36 lk
* "Voorimees" (novell), tõlkinud Lia Rajandi – raamatus "Broadway öö. Valimik ameerika novelle", ERK, Tallinn 1962, lk 19–26
* "Kuninganna kiri" (valik novelle; tõlgitud raamatust *Selected short stories of Sinclair Lewis*), tõlkinud Hans Luik ja Urmas Rattus, sari "Nobeli laureaat", Kuldsulg, Tallinn 2001, 254 lk; ISBN 9985936310
* Katkend autobiograafiast, tõlkinud Andres Ehin – Nädaline 26. jaanuar 2008, lk 4, rubriigis Lühinäiteid nobelistide loomingust Andres Ehini tõlkes

## Kirjandus ja välislingid
* Ants Oras, "Sinclair Lewis Nobeli laureaadiks" – Looming, 1930, nr 9, lk 1050–51; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka Ants Orase kriitikaraamatus "Barbaaria", Ilmamaa, Tartu 2009, lk 148–149
* Ants Oras, "Vastukaju Sinclair Lewise auhindamisele" – Looming 1931, nr 1, lk 110; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Romaani "Babbitt" arvustused: August Jakobson (Eesti Raamat 1936/1) ja H. Paukson (= Harald Parrest, Looming 1935/9, lk 1045-47)
* Valentin Pomm, "Sinclair Lewis'i uus romaan "Kuninglik veri"" – Looming 1949, nr 1, lk 123–126; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "20. sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik), Valgus, Tallinn 1971, lk 561–566
Erik Axel Karlfeldt

**Erik Axel Karlfeldt** (20. juuli 1864 – 8. aprill 1931) oli rootsi luuletaja, keda peetakse üheks Rootsi 20. sajandi alguse olulisemaks lüürikuks.

Karlfeldti loomingut iseloomustab sügav seotus Rootsi maaelu ja rahvakultuuriga, väljendades samas ka eksistentsiaalseid ja romantilisi teemasid. Tema luule on tihti kirjutatud rahvalikus vormis ning sisaldab rohkelt viiteid Dalarna loodusele ja rahvapärimusele.

Ta valiti 1904. aastal Rootsi Akadeemia liikmeks ning ta oli 1913. aastast kuni elu lõpuni akadeemia alaline sekretär.

1931. aastal pälvis Karlfeldt postuumselt Nobeli kirjandusauhinna, olles üks väheseid kirjanikke, kellele see autasu on antud pärast surma. 1918. aastal, oli ta auhinnast keeldunud, tõenäoliselt seetõttu, et kuulus juba siis akadeemia juhtkonda, mis vastutas Nobeli kirjandusauhinna määramise eest.
John Galsworthy

**John Galsworthy** (14. august 1867 – 31. jaanuar 1933) oli inglise kirjanik, tuntud eelkõige romaanide poolest, mis käsitlevad Briti ühiskonna sotsiaalseid ja moraalseid küsimusi. Tema looming hõlmab nii realistlikke perekonnasaagasid kui ka ühiskonnakriitilisi teoseid. 

1932. aastal pälvis Galsworthy Nobeli kirjandusauhinna, tunnustamaks tema panust kaasaegse inglise kirjanduse arengusse ning sügavat inimlikku ja sotsiaalset mõtlemist tema teostes.

Lisaks kirjanikutööle oli Galsworthy aktiivne ka rahvusvahelises kirjanduselus. Ta oli rahvusvahelise kirjanikke ühendava organisatsiooni PEN-klubi esimene president. 

## Teoseid
* "Esimene ja viimane". Tõlkinud Mihkel Reiman. Loodus 1927.
* "Forsyte'i pääsmine". Tõlkinud Armand Tungal. Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus 1958.
* "Forsyte'ide börsil". Tõlkinud Jüri Ojamaa. Eesti Raamat 2001.
* "Forsyte'ide saaga" (I–III). Tõlkinud Marta Sillaots. Loodus 1936; Eesti Riiklik Kirjastus 1960; Eesti Raamat 1991.
* "Häärber". Tõlkinud Karin Suursalu. Eesti Raamat 2004.
* "Kaasaegne komöödia" (I-III). Tõlkinud Helga Kross. Eesti Raamat 1991.
* "Patriits". Tõlkinud Helga Kross. Kuldsulg 1995. 
* "Saare variserid". Tõlkinud Leo Anvelt. Eesti Riiklik Kirjastus 1961.
* "Tume õis". Tõlkinud Helmi Kivisepp. Loodus 1930; Kuldsulg 1995.
* "Valge ahv". Tõlkinud A. H. Tammsaare. Eesti Kirjanduse Selts 1928.
* "Vendlus". Tõlkinud Ruth Annus ja Helja Vallikivi. Ersen 2003.
* "Villa Rubein". Tõlkinud Karin Suursalu. Perioodika 2002.
* "Õunapuu". Tõlkinud Johannes Schwalbe. Eesti Kirjanduse Selts 1927.
* "Üle piiri". Tõlkinud Auguste Pärn. Loodus 1937.

## Viited

## Välislingid
Roger Martin du Gard

**Roger Martin du Gard** (23. märts 1881 – 22. august 1958) oli prantsuse kirjanik, keda peetakse 20. sajandi oluliseks realistlikuks autoriks. Ta on tuntud eelkõige oma mitmeosalise romaanisarja "Les Thibault" poolest, mis käsitleb ühe perekonna saatust ja ühiskondlikke muutusi Esimese maailmasõja eel ning ajal. Selle teose eest pälvis ta 1937. aastal Nobeli kirjandusauhinna, mille komisjon tõstis esile tema sügavat psühholoogilist tunnetust ja ausust inimloomuse kujutamisel.

Martin du Gard oli sündinud Pariisi lähistel ning õppis ajaloolaseks, kuid keskendus peagi kirjandusele. Tema loomingus on tugev rõhk moraalsetel ja eetilistel küsimustel ning ühiskonna kriitilisel kajastamisel. Ta oli aktiivne ka sotsiaalsete ja poliitiliste teemade käsitlemisel, mis peegeldusid tema kirjutistes.

Elu lõpus elas ta Lõuna-Prantsusmaal Nice'i lähedal ning tema soov oli olla maetud seal, kus ta veetis olulise osa oma elust ja karjäärist. Ta on maetud Cimiezi kloostri kalmistule Nice'is.

## Teosed eesti keeles
* "Perekond Thibault" 2 esimest köidet: I köite tõlkinud Marta Sillaots, II köite tõlkinud Justa (= Aita) Kurfeldt; eessõna: Aleksander Aspel. Sari "Nobeli laureaadid", kirjastus Loodus, Tartu/Tallinn 1938
* "Perekond Thibault" I–IV: 1. köite tõlkinud Marta Sillaots; 2. köite tõlkinud Aita Kurfeldt; 3. ja 4. köite tõlkinud Heiti Kaarde. Köidete eessõnad: Villem Alttoa. Sari "Suuri sõnameistreid", Eesti Riiklik Kirjastus 1960

## Kirjandus
* "Tänavune Nobeli laureaat" – Looming 1937, nr 9, lk 1054–55
* Johannes Semper, "Roger Martin du Gard" – Looming 1937, nr 10, lk 1144–52 ja J. Semper, "Mõtterännakud" II, 1971
* "20. sajandi väliskirjandus" (kõrgkooliõpik). Valgus, Tallinn 1971, lk 84–100
Keflavíki rahvusvaheline lennujaam

**Keflavíki rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **KEF**, ICAO: **BIKF**, islandi keeles Keflavíkurflugvöllur) on Islandi peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma Icelandair baasjaam. Lennujaam asub 50 km Reykjavíki kesklinnast edelas. 

Lennujaamal on kaks 60 meetri laiust rada:

* 02/20 – 3054-meetrine asfaltrada;
* 11/29 – 3065-meetrine asfaltrada.

## Ajalugu
Lennujaam avati 1941. aasta detsembris USA õhujõudude baasina.

## Vaata ka
*Reykjavíki lennujaam
Kopenhaageni lennujaam

**Kopenhaageni lennujaam** (IATA: **CPH**, ICAO: **EKCH**, taani keeles Københavns Lufthavn, Kastrup) on Taani peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma SAS baaslennujaam. See avati 20. aprillil 1925. Lennujaam asub Amageri saarel, 8 km Kopenhaageni kesklinnast lõunas.

2015. aastast opereerib Tallinn–Kopenhaagen liini SAS. Samuti on liini teenindanud nii Estonian Air kui ka Nordica.

## Õnnetused
26. jaanuaril 1947 juhtus KLM-i lennukiga õnnetus. Selles hukkus 22 inimest, seal hulgas ka Rootsi prints Gustav Adolf.
Henri Bergson

**Henri-Louis Bergson** (18. oktoober 1859 – 4. jaanuar 1941) oli prantsuse filosoof.

Bergson oli 20. sajandi alguskümnenditel üks tuntumaid ja mõjukamaid filosoofe.

1927. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna ja 1930. aastal Auleegioni ordeni.

## Teosed eesti keeles
### Raamatud
* "Loov evolutsioon" (*L'Évolution créatrice*). Tõlkinud Margus Ott, Heete Sahkai; eessõna: Margus Ott. Sari "Avatud Eesti eaamat", Ilmamaa, Tartu 2005, 360 lk; ISBN 9985771389
* "Essee teadvuse vahetutest andmetest" (*Essai sur les données immédiates de la conscience*). Tõlkinud ja järelsõna: Margus Ott. Sari "Avatud Eesti raamat", Ilmamaa, Tartu 2006, 190 lk; ISBN 9985771885
* "Aine ja mälu. Essee keha ja vaimu vahekorrast" (*Matière et mémoire*). Tõlkinud Margus Ott. Sari "Avatud Eesti raamat", Ilmamaa, Tartu 2007, 256 lk; ISBN 9789985771891
* "Naer: essee koomika tähendusest" (*Le rire: essai sur la signification du comique*). Tõlkinud ja järelsõna: Margus Ott. Sari "Avatud Eesti raamat", Ilmamaa, Tartu 2009, 152 lk; ISBN 9789985773055

### Artiklid
* "Sissejuhatus metafüüsikasse". Tõlkinud Margus Ott – Akadeemia 2007, nr 8, lk 1743–1778
* "Teadvus ja elu". Tõlkinud Margus Ott – Akadeemia 2009, nr 2, lk 346–364

## Viited

## Kirjandus

* Alfred Koort, "Henri Bergson moralistina" – Looming 1934, nr 8, lk 922–930; 2. trükk A. Koorti raamatus "Kaasaegset filosoofiat" I, Tartu 1938; 3. trükk A. Koorti raamatus "Inimese meetod", Tartu 1996, lk 166–178
* Alfred Koort, "Henri Bergsoni loova evolutsiooni filosoofia" – Akadeemia 1938, nr 3, lk 153–164; 2. trükk – "Kaasaegset filosoofiat" I; 3. trükk – "Inimese meetod", lk 149–165
* Will Durant, "Lood filosoofia ajaloost IV-V". Tõlkinud Aira Kaal ja Leo Anvelt, EKS, Tartu 1938 (V osa "Irratsionalismi uuestisünd: Nietzsche, Bergson ja kaasaegsed filosoofid"); 2. trükk: Will Durant, "Lood filosoofia ajaloost" (ühes köites), Olion, Tallinn 1998, lk 361–376
* Gilles Deleuze, "Bergson, 1859–1941". Tõlkinud Margus Ott – Akadeemia 2007, nr 8, lk 1779–1792
* Gilles Deleuze, "Bergsonism" (*Le bergsonisme*). Tõlkinud Margus Ott. Sari "Avatud Eesti Raamat", Ilmamaa, Tartu 2008, 120 lk; ISBN 9789985772560
* "20. sajandi mõttevoolud", Tartu Ülikooli Kirjastus, Tallinn-Tartu 2009, lk 85–105 ("Henri-Louis Bergson", autor Margus Ott); ISBN 9789949191628

## Välislingid

* Eik Hermann, "Liiga lihtne Bergson" (raamatu "Loov evolutsioon" arvustus) Postimees, 10. märts 2006
* Tõnu Viik, "Evolutsioon on loov" (raamatu "Loov evolutsioon" arvustus) Eesti Ekspress, 12. aprill 2006 
* Tõnu Õnnepalu, "Elu hoog ja aru paine" (raamatu "Loov evolutsioon" arvustus) Sirp, 19. mai 2006
* Tanel Pern, Raamatu "Loov evolutsioon" arvustus portaalis www.raamat.ee 
* Triinu Pakk-Allmann, "Aeg antud elada, aeg antud mõõta, aeg antud tunda" (raamatu "Essee teadvuse vahetutest andmetest" arvustus) Eesti Päevaleht, 3. november 2006
* Kaia Sisask, "Kestev Bergson" – intervjuu tõlkija Margus Otiga Sirp, 10. november 2006
Oslo Gardermoeni lennujaam

**Oslo Gardermoeni lennujaam** (IATA: **OSL**, ICAO: **ENGM**, norra keeles *Oslo lufthavn, Gardermoen*) on Norra peamine rahvusvaheline lennujaam ning lennufirmade SAS ja Norwegian Air Shuttle baasjaam. Lennujaam asub 48 km Oslo kesklinnast põhja pool Nannestadi ja Ullensakeri valla piiril. Lennujaamal on kaks 60 meetri laiust rada.

Liinil Tallinn-Gardermoen lendas aastatel 1998–2001 ja 2003–2015 Estonian Air ning alates 2006. aastast lendab Norwegian Air Shuttle, 2015. aastast Nordic Aviation Group ja Scandinavian Airlines.

## Ajalugu
Lennujaam avati 1980. aastal.

## Lennufirmad ja sihtkohad

## Liiklus
Oslo lennujaamal on teenindusala, kus elab 2,5 miljonit inimest, mille alla kuulub suurem osa Ida-Norrast ja 0,3 miljonit inimest Rootsist. 2009. aastal teenindas lennujaam 18 087 722 inimest, 77 761 tonni veoseid ja 211 048 lennukiliigutust. Euroopa Majanduspiirkonnas oli Oslo lennujaam 2008. aastal 17. kohal üldise lennuliikluse ja 16. kohal riigisisese liikluse tiheduse poolest. Oslo lennujaam on Põhjamaades lennuliikluse tiheduse järgi suuruselt teine lennujaam Kopenhaageni lennujaama järel.
Diagramm

**Diagramm** (kreeka keeles *diágramma* piirjoon) on arvjoonis, mille koostisosad on üldjuhul koordinaadistik, skaalad ja diagrammikujundid. Nende kujundite järgi kasutatakse näiteks joon-, tulp-, lint- ja sektordiagramme.

Joondiagrammi, mis esitab kahe muutuja vahelist funktsionaalset sõltuvust, nimetatakse graafikuks.

## Viited
Võrdlusdiagramm

**Võrdlusdiagramm** on diagrammi tüüp, mille abil saab võrrelda kahe või enama nähtuse mahtu. Suuruste võrdlemisel joonistatakse tulp-, joon- või lintdiagramm. 


Pilt:Infantmortality-region.jpg|Tulpdiagramm
Pilt:Infantmortalityandchildbearing-region.jpg|Lintdiagramm
Struktuurdiagramm

**Struktuurdiagramm** on diagrammi tüüp, mille abil saab millegi koostist iseloomustada. Selleks kasutatakse sektordiagrammi, kastidiagrammi või osadeks jaotatud tulpdiagrammi.


Pilt:Pie chart EP election 2004.png|Sektordiagramm
Pilt:Prisoners on death row by race 1968-2003.jpg|Osadeks jaotatud tulpdiagramm



## Välislingid
Tartu Vangla

**Tartu Vangla** on vangla Justiitsministeeriumi haldusalas, asub Tartu äärelinnas – Ropka tööstusrajoonis. 

## Arhitektuur
Hoone arhitektuurse ja sisekujundusprojekti autor on Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus, projekteerija EstKONSULT ning hoone ehitas peatöövõtjana Skanska EMV.

Vangla kogumaksumus oli 423 miljonit krooni (27,1 miljonit eurot), millest ehitusmaksumus oli 365,8 miljonit. Tartu Vangla ehitamise finantseerimiseks sõlmis Eesti Vabariik Põhjamaade Investeerimispangaga 13 miljoni eurose laenulepingu.

Tartu Vangla hoone nimetati 2002. aasta betoonehitiseks. Tunnustamise põhjustena toodi välja järgmist:

*terviklik hoonetekompleks koos kiriku, sportimisvõimaluste ja muude selliste osadega;
*betoonkonstruktsioonidega oli saavutatud ökonoomne, kuid samas vastupidav ja kestev lahendus;
*kompleks on nii visuaalselt kui ka ruumiliselt hästi lahendatud;
*kokku kasutati betoonkonstruktsioone ligi 20 000 kuupmeetrit;
*tellija oli ehituslahendustega väga rahul.

Üldpinda on vanglas 23 000 m2, mille moodustavad
*administratiivhoone, 
*vastuvõturuumid, 
*puhke- ja spordiruumid, 
*õppeklassid,
*tootmispinnad metalli-, puu- ja tekstiilitööks, 
*ruumid usutalituste korraldamiseks, 
*abiruumid.

## Ajalugu

Algtõuke sai Tartu vangla projekteerimine sellest, et Amnesty International inspekteeris Patarei vanglat ja tuli järeldusele, et see ei vasta mitte mingitele tänapäevastele kriteeriumidele.

Tartu Vangla valitsusasutusena moodustati justiitsministri määruse alusel  13. detsembril 2000.  

Tartu Vangla hakkas kinnipeetavaid vastu võtma 16. oktoobril 2002, sellest algas ka Eesti vanglasüsteemi üleminek laagersüsteemilt kambersüsteemile.

Vangla pidulik avamistseremoonia toimus 15. novembril 2002.

2007. aastal esitas Eesti justiitsministeerium Tartu Linnavalitsusele taotluse rajada Tartu Vangla juurde avavangla osakond. Tartu Linnavolikogu otsusega 2008. aastast algatati detailplaneering, mis 2010. aastal pole veel lõplikku kinnitamist leidnud.

1. juulist 2024 vähendatakse Tartu vanglas kohti poole võrra viies mitusada vangi üle Tallinna vanglasse. Kuna vangide arv on Eestis vähenenud ja Tartu vangla on Eesti kolmest vanglast kõige vanem, siis muudetakse see piirkondlikuks vanglaks, kuhu jääb esialgu alles 400 vangi. Kokku on aga 2024. aasta jaanuari seisuga Eestis 1827 vangi.

2025. aastal on arutluse alla tühjeneva Tartu vangla osaline väljarentimine Rootsi vangide majutamiseks.

## Vangla direktorid

* 2001–2006 Andrus Kõre
* 2006–2007 Toomas Malva
* 2007–2012 Kalev Ilves
* 2012 (18.03.–31.12) Rait Kivimets
* 2013–2019 Raini Jõks
* 2020–2021 Raul Kadaste
* 2021–2024 Edvard Remsel
* 2024–2025 Kalle Meho
* 2026 – ... Merle Ulst

## Pildid

Image:Prison of Tartu 2007 1.JPG

Image:Prison of Tartu 2007 4.JPG
Image:Prison of Tartu 2007 5.JPG
Image:Prison of Tartu 2007 6.JPG


## Viited

## Välislingid
*Tartu Vangla koduleht
Eesti Spordigümnaasium

**Eesti Spordigümnaasium** (algse nimega **Tallinna Spordiinternaatkool** (lühend **TSIK**)) oli aastatel 1967–2000 Tallinnas tegutsenud riigikool, mis andis spordialast keskeriharidust. Alates 2000. aastast jätkab spordialase hariduse andmist eraõppeasutus Audentese Spordigümnaasium.

Tallinna Spordiinternaatkool tegutses Tallinnas omaaegse Dunteni (Tondi) mõisa territooriumil aadressil Tondi tänav 84/88. Mõisaaegadest on säilinud iidsed pargipuud ja kaks väikest tiiki. Puude vahele ehitati 1960.–1961. aastal hoonetekompleks Tallinna II Internaatkoolile, mille baasil alustas tööd ka Tallinna Spordiinternaatkool. Tallinna II Internaatkoolilt päranduseks saadud hoonetekompleksile (peahoone, magalad, söökla ja katlamaja) lisandusid hiljem spordihall (kilehall 1973–200?), staadion, tennisekeskus ning võimlakompleks koos meditsiinikeskuse ruumidega (1978).

1. septembril 1972 loodi Tallinna Spordiinternaatkooli juurde suusatamise osakond, mis tegutses Otepääl. Esimesel õppeaastal komplekteeriti 7. klass. Kool tegutses Otepää Internaatkooli baasil ja osakonna õppe- ja sporditööd juhendas Otepää Internaatkooli direktor.

1997. aastal sõlmis AS Audentes Eesti Spordigümnaasiumiga lepingu kooliruumide rentimiseks ühes spordigümnaasiumi õppehoones aadressil Tondi 88. 2. veebruaril 1998 alustas Audentese Erakool seal tööd ja 2000. aastal sõlmis Audentes Haridusministeeriumiga lepingu Eesti Spordigümnaasiumi hoone rentimiseks 20 aastaks. See leping võimaldas luua Audentese Spordigümnaasium ja tööd sai alustada Audentese Erakooli gümnaasium. Uus koolihoone ja õpilaskodu võeti kasutusele pärast remonti juba 2000. aasta sügisel.
## Viited

## Välislingid
*"Eesti Spordigümnaasiumi kolm aastakümmet". Õhtuleht, 29. aprill 1997
Tartu Kaubamaja

**Tartu Kaubamaja** on kaubanduskeskus Tartus aadressil Riia tänav 1. Tartu Kaubamaja kuulub Tallinna Kaubamaja Gruppi.

Kaubanduskeskust haldab Tartu Kaubamaja Kinnisvara OÜ.

Kaubanduskeskuses on üle 40 kaupluse ja 9 toidukohta. Kaubanduskeskuse ankurüürnikuks on Kaubamaja.

2006. aasta seisuga oli hoones 32 123 m2 kasulikku pinda, millest 15 967 m2 oli üüripind. Hoones on kaks parklakorrust 227 parkimiskohaga.

## Ajalugu
Tartu Kaubamaja praegune hoone avati 12. oktoobril 2005. Enne praeguse hoone valmimist tegutses Tartu Kaubamaja aadressil Riia tänav 2.

2013. aastal avati Tartu Kaubamajas uus laste- ja kodumaailm.

2016. aastal lõppesid Tartu Kaubamajas ligi aasta kestnud ehitustööd, mille eesmärk oli renoveerida kaubanduskeskust nii seest kui ka väljast.

## Kriitika
Tartu Kaubamaja arhitektuur on pälvinud kriitilisi hinnanguid. Tartu abilinnapea Jarno Laur ütles Tartu linnavolikogu ees kaubamaja lisakorruse arutelu sissejuhatuseks: "Sees on mõnusam olla kui väljas, sest seest sa seda ei näe." Püstitamise järel sai kaubamajahoone hüüdnimeks "Tallinna Ülikool". Kunstiajaloolane Enriko Talvistu on öelnud: "Mitte kuidagi ei saa aru nendest otsustajatest, kes arvasid, et Vanemuisest sobibki vaadata vaid tehniliste ruumide kuubikuid mingite sammastega kasti peal. /---/ Hoonel pole aknaid ega liigendatust ning läikivad kiviseinad meenutavad pigem palatit nr 6. Kogu see hoone on introvertne nagu Harry Potteri raamatutes, kus dementorid neelavad sind igaveseks enesesse. See maja on Tartusse imporditud sobimatu väliskraamina ning õigus on nendel, kes sambaid üle lugedes saavad aru, et see on "Tallinna Ülikool" Tartus."

## Vaata ka
*Tartu vana kaubamaja
*Uueturu park

## Viited

## Välislingid
* Tartu Kaubamaja koduleht
* Tallinna Kaubamaja Grupp koduleht
Printsess Lilian

**Printsess Lilian**, **Hallandi hertsoginna** (Lilian May Davies) (30. august 1915 – 10. märts 2013) oli Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi onunaine ja Rootsi kuningliku perekonna liige. 

Ta sündis Swanseas Walesis William ja Gladys Mary Daviese perekonnas. 

## Esimene abielu
1940. aastatel oli ta lühikest aega abielus näitleja Ian Craigiga. Sõja ajal töötas ta raadiotehases ja haiglas õena.

## Teine abielu
1943. aastal tutvus ta Londonis oma 28. sünnipäevapeol Rootsi printsi Bertiliga (praeguse kuninga onu) ning peagi sai neist paar.

Pärast seda, kui Gustaf Adolf 1947. aasta jaanuaris lennuõnnetuses hukkus, oli üsna kindel, et prints Bertilist saab järgmine kuningas, kuna Gustaf Adolfist oli jäänud maha vähem kui aastane poeg ning teised troonipärijad olid kaotanud õiguse kroonile. Et mitte kaotada oma kohta troonipärimisjärjekorras, otsustas Bertil Lilianiga mitte abielluda, ja nad elasid diskreetselt koos 30 aastat.

Prints Bertil ja Lilian abiellusid 7. detsembril 1976, kui Carl Gustaf oli saanud täisealiseks ning kroonitud kuningaks.

## Hilisemad aastad
Pärast prints Bertili surma 5. jaanuaril 1997 võttis printsess Lilian enda kanda mitmeid kuninglikke kohustusi, patronaaže ning oli mitme organisatsiooni auliige.

2000. aastal avaldas ta eluloo, mis räägib temast ja prints Bertilist.

Surres 97-aastaselt oli printsess Lilian Rootsi kuningliku perekonna vanim liige.

## Tunnustus
*1995 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
Printsess Birgitta

**Printsess Birgitta**, **Hohenzollern-Sigmaringeni printsess** (**Birgitta Ingeborg Alice**; 19. jaanuar 1937 Haga loss, Rootsi – 4. detsember 2024 Mallorca) oli Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi õde. Ta sündis Rootsis Haga lossis.

## Vanemad ja õed-vennad

Tema isa oli Västerbotteni hertsog prints Gustaf Adolf ja ema Saksi-Goburg-Gotha printsess Sibylla.

Tal on kolm õde: printsess Margaretha, proua Ambler; printsess Désirée, Silfverschiöldi paruness; printsess Christina, proua Magnuson.

## Kihlus ja abielu

1959. aasta reisil Saksamaale tutvus Birgitta kokteilipeol oma tulevase mehega ja 15. detsembril 1960 kuulutati välja tema kihlus Hohenzollern-Sigmaringeni printsi Johann Georgiga (suri aastal 2016). 

25. mail 1961 toimus Stockholmi kuningalossis ilmalik laulatus ja 31. mail 1961 Saksamaal Sigmaringeni palees kiriklik laulatus. Birgittale anti Hohenzollern-Sigmaringeni printsessi tiitel ning sellega säilitas ta oma koha ka Rootsi kuninglikus perekonnas. 

Printsess Birgitta ja prints Johann Georg kolisid 1990. aastal lahku, kuid olid siiani ametlikult abielus. Birgitta elas Mallorcal ning tema abikaasa elab Münchenis ja on muuseumidirektor.

## Lapsed

*Hohenzollerni prints Carl Christian
*Hohenzollerni printsess Désirée
*Hohenzollerni prints Hubertus

## Kuninglikud kohustused

Väljaspool Rootsit esindab printsess Birgitta mitut golfi- ja heategevusorganisatsiooni ning Rootsis on ta Rootsi Kuningliku Golfi Ühenduse auliige (alates oma onu prints Bertili surmast). Mallorcal korraldab ta iga-aastast omanimelist Printsess Birgitta auhinnavõistlust. Lisaks osaleb ta iga-aastastel Rootsi luutsinapäeva pidustustel ja Rootsi rahvuspäeval korraldataval golfipeol.