open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Monaco kalmistu

**Monaco kalmistu** (prantsuse keeles *Cimetière de Monaco*; monegaski keeles *Cemeteri de Múnegu* ja itaalia keeles *Cimitero di Monaco*) on tänapäeval ainus kalmistu (haudu on veel kirikutes ja kabelites) Monacos.

## Ajalugu
Monaco kalmistu avati 1868. aastal. Siis koondati siia kokku kõikide koguduste matmisalad. Kalmistul on ka väike juudi kalmistuala.

2008. aastal paigaldati kaks terminali, kolmas lisati 2016. aastal. Need aitavad külastajatel orienteeruda kalmistul ja leida haudu. Teave neis on prantsuse, itaalia, hispaania ja inglise keeles.

27. augustil 2015 avas prints Albert II kalmistu keskosas mälestusmärgi kokku 92 juudile. Nad kas saadeti Prantsuse valitsuse nõudmisel või Saksa okupatsioonivõimude organiseerimisel Prantsusmaale, samuti olid nende seas 16 Prantsusmaal vahistatud Monaco juudi päritoluga kodanikku. Neist kokku 8 jäid sõjas ellu.

2017. aastal paigaldati kabeli sissepääsu kaldtee. Samuti on kalmistule rajatud veel kolm liikumispiirangutega inimestele mõeldud juurdepääs, et tagada kogu kalmistuala ligipääsetavus.

## Kirjeldus
Kalmistu asub Monaco lääneosas vastu Prantsusmaa piiri. Kalmistu pindala on umbes 1,88 hektarit ja see paikneb terrassidel. Seal on umbes kuus tuhat hauda, kuhu on maetud umbes kakskümmend kolm tuhat inimest. Mitu hauakivi ja skulptuuri on itaalia kujuri Umberto Bassignani (1878–1944) looming.

Kalmistu on aprillist septembrini avatud kell 8–19, ülejäänud aastaajal kell 8–18. Kaheruutmeetrise hauaplatsi kolmekümneaastane pikendatav kontsessioon maksis 2020. aastal 11 500 eurot ja neljaruutmeetrise hauaplatsi oma 28 500 eurot.

## Kalmistule maetuid
*Joséphine Baker
*Jules Bianchi
*Anthony Burgess
*Cécile Chaminade
*Roger Moore
Kalmistule on maetud ka kaks Esimese maailmasõja aegset Briti sõdurit.

## Viited

## Välislingid

* Kalmistu koduleht. Prantsuse keeles, vaadatud 10. detsembril 2025
* Find A Grave
Ameerika Ühendriikide riiklik julgeolekustrateegia

**Ameerika Ühendriikide riiklik julgeolekustrateegia** (inglise keeles **National Security Strategy** (**NSS**)) on perioodiliselt ilmuv dokument, mille koostab Ameerika Ühendriikide valitsus riikliku julgeoleku küsimuste ja nendega tegelemise plaanide kohta. NSS on sätestatud seaduses Goldwater–Nichols Act. Julgeolekustrateegia dokument on nimelt üldsõnaline, täpsemad plaanid töötatakse välja muudes aktides.

## Vaata ka
* Nuclear Posture Review
* Quadrennial Defense Review

## Viited
Eerik Lossmann

**Eerik Lossmann** (sündinud 1. oktoobril 1964 Toris) on eesti tehnikateadlane.

## Haridus
Ta on lõpetanud Vändra Keskkooli 1983. aastal ja Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) automaatikateaduskonna raadioinsenerina 1990. aastal. Seejärel omandas ta TTÜ-s tehnikateaduste magistri (1993) ja doktori (1999) kraadi ning Joensuu Ülikoolis litsentsiaadikraadi rakendusmatemaatika alal (1997).

## Töökäik
Eerik Lossmann oli Tallinna Tehnikaülikooli raadio- ja sidetehnika instituudis insener aastatel 1990–1991, teadur 1995–1999, vanemteadur 1999–2000, dotsent 2000–2001 ja 2011–2016, professor ja telekommunikatsiooni õppetooli juhataja 2001–2011 ning Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudis dotsent 2017 ja vanemlektor 2018–2021.

Ta oli külalisteadur Lundi Tehnikaülikoolis aastatel 1992–1993 ja Joensuu Ülikoolis 1996–1997.

## Teadustöö
Uurimistöö põhisuunad: statistiline signaalitöötlus biomeditsiinis, kõrgemat järku statistikad, liigituslogaritmid, raadiolevi, kodeerimine.

## Liikmesus
* Eesti Elektroonikaühing
* Eesti Raadioamatööride Ühing
* Tallinna Matkaklubi

## Viited

## Välislingid
* Eerik Lossmann Eesti Teadusinfosüsteemis
* Eerik Lossmanni publikatsioone
Klaasnegatiiv

**Klaasnegatiiv**, vahel nimetatud ka kui **fotoplaat**, on varajases fotograafias kasutatud negatiivkujutis, mis on valmistatud valgustundliku kihiga kaetud klaasplaadile. See oli 19. sajandil ja 20. sajandi alguses üks tähtsamaid fotosalvestuse tehnikaid enne filmirullide ja digitaalsete sensorite levikut. Klaasnegatiive toodeti tööstuslikult 1990. aastateni.

## Põhitüübid
Fotograafia ajaloos eristatakse järgmisi klaasnegatiivide põhiklasse:

*albumiinnegatiiv, mille leiutas Abel Niépce de Saint-Victori (1847);
*märgkolloodiumnegatiiv, mille leiutas Frederick Scott Archeri (1851);
*želatiinkuivplaatnegatiiv, mille leiutas Richard Leach Maddoxi (1871).
Louis Désiré Blanquart-Évrard

Louis Désiré Blanquart-Evrard (2. august 1802 – 28. aprill 1872) oli prantsuse leiutaja, fotograaf ja fotode avaldaja. Kuna ta oli ametilt riidekaupmees, tekkis tal 1840. aastatel huvi fotograafia vastu ning ta keskendus fotoprindi masstootmise tehnilistele ja majanduslikele küsimustele. 1850. aastal töötas ta välja albumiinpaberi trükitehnika.
Fotopaber

**Fotopaber** on spetsiaalselt valmistatud paber, mida kasutatakse piltide printimiseks. See on kaetud valgustundliku kihiga, millest saab valgus läbi minna ja tekitada paberile kujutise. Fotopaberit kasutatakse analoogfotograafias, et negatiivid pöörata positiivideks.

Fotopabereid eristatakse mitme omaduse järgi: emulsioon, paberialus, pind ja kontrastsus.
Lokaalselt kompaktne ruum

**Lokaalselt kompaktne ruum** on topoloogiline ruum, mille igal punktil leidub lahtine ümbrus, mille sulund on kompaktne. Mõnikord kasutatakse nõrgemat definitsiooni: piisab sellest, kui igal punktil on kompaktne ümbrus (ümbruse lahtisust ei nõuta). Hausdorffi ruumi korral on need definitsioonid ekvivalentsed.

## Näited ja vastunäited

*Mis tahes kompaktne ruum on lokaalselt kompaktne.
*Mis tahes eukleidiline ruum \mathbb R^n on lokaalselt kompaktne. See järeldub Heine-Boreli lemmast ning sellest, et lõpliku arvu kompaktsete ruumide korrutis on kompaktne.
*Ent ükski lõpmatumõõtmeline normeeritud ruum ei ole lokaalselt kompaktne.
*Mis tahes topoloogiline muutkond on lokaalselt kompaktne.
*Diskreetsed ruumid on lokaalselt kompaktsed (neid nimetatakse mõnikord 0-mõõtmelisteks muutkondadeks), kuid lõpmatud diskreetsed ruumid ei ole kompaktsed.
*Lokaalselt kompaktse ruumi mis tahes kinnine alamhulk on lokaalselt kompaktne.

## Omadused

Lokaalselt kompaktne Hausdorffi ruum on Tihhonovi ruum.

Topoloogilise ruumi *X* ühepunktiline kompaktifikatsioon on Hausdorffi ruum parajasti siis, kui on lokaalselt kompaktne Hausdorffi ruum.

Lokaalselt kompaktse Hausdorffi ruumi alamruum 𝑋 on lokaalselt kompaktne parajasti siis, kui leiduvad kinnised hulgad 𝐴 ja 𝐵 nii, et 𝑋=𝐴∖𝐵. Sellest järeldub, et lokaalselt kompaktse Hausdrffi ruumi tihe alamhulk on lokaalselt kompaktne parajasti siis, kui ta on lahtine. Veel enam, kui suvalise Hausdorffi ruumi alamruum on lokaalselt kompaktne, siis saab selle esitada kahe kinnise hulga vahena; pöördväide ei kehti.

Topoloogiliste ruumide pere korrutis on lokaalselt kompaktne parajasti siis, kui kõik ruumid selles peres on lokaalselt kompaktsed ning kõik peale võib-olla lõpliku arvu on kompaktsed.

Lokaalselt kompaktse ruumi kujutis pideva lahtise kujutuse korral Hausdorffi ruumi on samuti lokaalselt kompaktne.

Lokaalselt kompaktsete Hausdorffi ruumide faktorruumid on kompaktselt tekitatud ruumid. Iga kompaktselt tekitatud Hausdorffi ruum on mõne lokaalselt kompaktse Hausdorffi ruumi faktorruum.

## Lokaalselt kompaktsed rühmad

Lokaalne kompaktsus on eriti oluline topoloogiliste rühmade uurimisel, sest igal lokaalselt kompaktsel rühmal, mille kandja on Hausdorffi ruum, saab defineerida Haari mõõdu, mis võimaldab funktsioone sellel rühmal integreerida. Lebesgue'i mõõt ruumis \R on Haari mõõdu erijuht.

Rühm, mis on Pontrjagini mõttes duaalne topoloogilise Abeli rühmaga 𝐴, on lokaalselt kompaktne parajasti siis, kui 𝐴 on lokaalselt kompaktne. Täpsemalt, lokaalselt kompaktsete Abeli rühmade kategooria on eneseduaalne Pontrjagini duaalsuse suhtes.

Lokaalselt kompaktseid Abeli rühmi rakendatakse harmoonilises analüüsis (abstraktses harmoonilises analüüsis).

## Viited

## Välislingid
*Локально компактное пространство, Научно-образовательный портал «Большая российская энциклопедия»
*Locally Compact, MathWorld
Claude Félix Abel Niépce de Saint-Victor

**Claude Félix Abel Niépce de Saint-Victor** (26. juuli 1805 Saint-Cyr, Saône-et-Loire – 7. aprill 1870 Pariis) oli prantsuse fotograaf, leiutaja ja keemik, keda tuntakse eeskätt klaasnegatiivi, täpsemalt albumiinnegatiivi väljatöötajana. Ta oli  fotograafia ühe rajaja Nicéphore Niépce'i sugulane.

## Viide
Erasmus

**Püha Erasmus**, tuntud ka kui **Püha Elmo** või **Formia Erasmus** (suri u 303) oli kristlik pühak ja märter. Teda austatakse meremeeste ja kõhuvalu kaitsepühakuna. 

## Elu ja märtrisurm
Erasmus oli Formia piiskop Itaalias. Keisrite Diocletianuse (284–305) ja Maximianuse (286–305) valitsemisajal, mil kristlasi taga kiusati, lahkus ta oma piiskopkonnast ja läks Liibanoni mäele, kus ta seitse aastat end varjas. Seal olevat talle ilmunud ingel, kes soovitas linna naasta. 

Teel kohtas ta sõdureid, kes teda küsitlesid. Erasmus tunnistas end kristlaseks ja ta viidi Antiookiasse keiser Diocletianuse. Pärast piinamist ta aheldati ja heideti vanglasse, kust ta ilmunud ingli abil põgenes. 

Lüükias kasvatas ta üles kuulsa kodaniku poja. See tõi kaasa hulga ristimisi, mis äratasid Lääne-Rooma keisri Maximianuse tähelepanu, kes Voragine'i sõnul oli "palju hullem kui Diocletianus". Maximianus käskis Erasmuse vahistada, kuid pühak jätkas oma usu tunnistamist. Maximianus lasi Erasmuse sulgeda väljaulatuvate naeltega täidetud tünni ja mäest alla veeretada. Erasmus jäi väidetava ingli sekkumise tõttu ellu.

Erasmuse legendiga on seotud mitmed kinnitamata lood. Kuigi ta heideti vangi ning prooviti surnuks näljutada, õnnestus Erasmusel põgeneda. Pärast jutlustamist ja arvukate paganate kristlusse pööramist tabati ta uuesti ja piinati Rooma Illüüria provintsis. Legendi kohaselt kohaselt lõigati tal sisikond lahti ja sooled keerati vintsi ümber. See versioon võis tekkida tõlgendades ikooni, kus teda vintsiga kujutatakse, mis sümboliseerib tema kui meremeeste kaitsepühaku rolli. 

## Austus ja patronaaž

Erasmusest võis saada meremeeste kaitsepühak, sest öeldakse, et ta jätkas jutlustamist isegi pärast seda, kui pikselöök tema kõrval maapinda lõi. See ajendas meremehi, keda ähvardasid ootamatud tormid ja välk, tema poole pöörduma. Laevade mastiotstes tekkivaid elektriefekte loeti tema kaitse märgiks ja neid hakati nimetama Püha Elmo tuleks.  

Paavst Gregorius Suur kirjutas 6. sajandil, et Erasmuse säilmeid säilitati Formia katedraalis. Kui saratseenid 842. aastal vana *Formiae* hävitasid, viidi Erasmuse kultus Gaetasse. Praegu on ta Gaeta, Santeramo in Colle ja Formia patroon.

Püha Peetruse basiilika põhjapoolses transeptis on Erasmuse altar.  Altarimaalina on kasutatud Nicolas Poussini *maali "Püha Erasmuse märtrisurm"* koopiat.

Väidetavalt asub Püha Erasmuse kolp, mida austatakse reliikviana, Münchenis Peetri kirikus Saksamaal ja mõned tema kehaosad on Euroopas. 

Lisaks meremeeste pühakuna on püha Erasmus ka laste koolikute, kõhuvalu, soolehaiguste, krampide ja sünnitavate naiste valu  ning kariloomade kahjurite vastane pühak.

## Viited
Mark-Markos Kehva

**Mark-Markos Kehva** (sündinud 12. aprillil 2004 Tallinnas) on Eesti laskesuusataja, kes on alates 2024. aastast võistelnud maailmakarikavõistlustel.

2021. aastast kuni 2024. aasta alguseni võistles Mark-Markos Kehva ainult juunioride tasemel. Ta tegi oma rahvusvahelise debüüdi 2021. aasta veebruari lõpus juunioride maailmameistrivõistlustel, saavutades individuaalsõidus 40. ja sprindis 64. koha. Järgmisel talvel võistles ta juunioride karikavõistlustel ja osales taas juunioride maailmameistrivõistlustel, kus jäi napilt medalist ilma, saavutades teatesõidus neljanda koha koos Jakob Kulbini ja Mehis Udamiga. 2022/23 talvel võistles Kehva vaid mõnel võistlusel, kuid saavutas oma parima tulemuse IBU juunioride karikavõistlustel kümnenda kohaga Haanjas. Samuti saavutas ta üllatuslikult Štšutšinskis toimunud juunioride maailmameistrivõistlustel sprindis kuuenda koha. Jaanuaris 2024. aastal tegi Kehva oma IBU karika debüüdi Ridnaunis, saavutades 53. ja 59. koha. Tema tulemused Euroopa meistrivõistlustel olid keskmisest üsna kehvemad. 2024/25 hooaja alguses, pärast veenvaid tulemusi kvalifikatsioonisõitudes, tegi ta oma maailmakarikavõistluste debüüdi, saavutades Kontiolahtis lühikeses individuaalsõidus oma seni parima tulemuse 76. kohaga. Järgmisel nädalal Hochfilzenis sai ta koos Rene Zahkna, Jakob Kulbini ja Mehis Udamiga tetesõidus kümnenda koha, kindlustades sellega Eesti parima meeste teatesõidu tulemuse alates 2016. aasta jaanuarist. Pärast uut aastat langes ta tagasi IBU karikasarja ja saavutas oma parimad tulemused teisel võistlustasemel, saavutades Otepääl 19. ja 23. koha.

3. detsembril 2025 Rootsis Östersundis toimunud MK-etapil sai Kehva 20 km tavadistantsil 34. kohaga karjääri esimesed MK-punktid. Kolm päeva hiljem toimunud 10 km sprindis läbis ta esimese tiiru puhtalt, eksis teisel tiirul ühel lasul ning liikus suusarajal hea tempoga ning oleks teeninud koha neljanda kümne keskel, kuid unustas teise tiiru järel trahviringile minemata ja sai selle eest kaheminutilise trahvi, mis kukutas ta võistlejaterivi lõppu. Johan-Olav Botnile kaotas ta 3.39,1 ja sellega teenis ta 78. koha.

## Välislingid

* [Mark-Markos Kehva [Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit|IBU] veebilehel]
* [Mark-Markos Kehva [Rahvusvaheline Suusaföderatsioon|FIS]-I veebilehel]
* Mark-Markos Kehva biathlon.ee veebilehel
Kullalööja nahk

**Kullalööja nahk** on looma, tavaliselt veise soolestiku töödeldud välismembraan, mida hinnatakse selle rebenemiskindluse poolest. Termin tuleneb soolte traditsioonilisest kasutamisest lehtkulla valmistamise käigus, kus meister lõi raske haamriga umbes 15 x 15 cm suurust pakki, kuhu õhukesed vastupidavad soolekihid ja kuld asetati vaheldumisi. Protsessis toodeti korraga palju kullalehti.

Sisuliselt on kullasepa nahk pärgament, mida varem valmistati vasika 40–80 cm pikkusest peensoolest. Soolest saadi üliõhukest, 0,05–0,01 mm paksust elastset aga mehaaniliselt tugevat ja pika elueaga pärgamenti. Toornaha keemiliseks töötlemiseks kasutati lühiajalisi protseduure tugevalt aluselises kustutatud lubja ehk kaltsiumhüdroksiidi nõrgas vesilahuses. https://pergament.ee/huvitavat/sonastik/ 

Kullalööja naha valmistamiseks leotatakse härja (või mõne muu veise) sisikonda lahjendatud kaaliumhüdroksiidi lahuses, pestakse, venitatakse, lüüakse lamedaks ja õhukeseks ning töödeldakse keemiliselt, et vältida mädanemist. 1000-lehelise kullalööja naha paki valmistamiseks kulub umbes 400 härja sisikonda ja on 5 mm paksune.
PropsAid

**PropsAid** on Eesti tervisetehnoloogia ettevõte, mis tegeleb meditsiiniõppe ja traumakoolituse simulatsioonivahendite arendamise ja tootmisega. Ettevõtte toodangut kasutatakse esmaabi-, meditsiini- ning sõja- ja katastroofimeditsiini koolitustes.

## Tegevus

PropsAid keskendub meditsiiniliste simulatsioonivahendite, sealhulgas traumamulaažide väljatöötamisele. Neid vahendeid kasutatakse praktiliste meditsiini- ja esmaabioskuste harjutamiseks koolituskeskkondades, samuti kriisi- ja sõjaliste olukordade simulatsioonides. Ettevõtte tegevus on seotud tervisetehnoloogia valdkonnaga, mille rakendusi on Eestis käsitletud ka riigikaitse ja kriisivalmiduse kontekstis.

## Health Founders Estonia

2025. aastal osales PropsAid Eesti tervisetehnoloogia kiirendiprogrammis Health Founders Estonia.

## Viited
Fotograafika

**Fotograafika** tähendab fotograafia kasutamist graafilisel eesmärgil nii kujundusgraafikas, raamatukujunduses kui ka vabagraafikas. Fotograafika rajaneb enamasti nn fotograafia eritehnikatel või fototehnoloogia kombineerimisel graafika jm tehnikatega. Levinumateks eritehnikateks fotograafikas on (pseudo)solarisatsioon e *[[Sabbatier' effekt]],* reliograafia (pseudoreljeef), isoheelia, ülikontrasttrükk, jämetera, kibertera, fotogramm jne. Fotograafiliste eritehnikate sihiks oli foto lähendamine traditsioonilistele kujutavatele kunstidele ja pildi tinglikkustamine. Eesti kunstilises fotos oli fotograafika kõrgajaks 1960.-70. aastad (rühmitus STODOM, Tartu kunstnikud jpt), hiljem fotograafika kasutamine maneeristus.

## Viited
Stanoop

**Stanoop** (inglise k *stanhope*) tähendab mikroskoopilisteks vähendatud läbipaistvad fotod, mis kinnitati suurendusklaasi võ luubi külge. Sageli anti neile dekoratiivne väljanägemine. Säärased suurendusklaasipildid said oma nime Inglise poliitiku ja teadlase krahv Charles Stanhope'i (1753-1816) järgi, kes tegi rea muidki olulisi avastusi trükimeedia ja stereotüüpia jaoks. Stanhope'i suurendusklaas koos 8 mm klaasist pulgakesega, mis toimis kumerläätsena, oli samuti populaarne leiutis. Tasapinnale asetatud 3 mm läbimööduga kujutised, mida niisuguses seadmes vaadata sai, olid hämmastavalt suure suurendusega. Pärast seda, kui John Benjamin Dancer leiutas 1860. a mikrofotograafia, ilmusid stanoobid müügile kõikvõimalikes ehetes, taskukella karbikestes, kaelakeedes jms. Parisi fotograaf René Dagron hakkas mikrofotograafiat kasutama Prantsuse-Saksa sõjas Pariisi lahingute ajal, kus ta pani aluse kirjavahetusele tuvide abil, mille tarvis mikroskoopilised teated ja nende hilisem väljasuurendamine lugemisel sobisid idealselt. Algselt kirjutati sõnumid suurtele paberilehtedele, millest tehti 6 cm suurusi negatiive, mida sai kasutada mikrofotograafiliste vahendite abil. Miniatuurne infokandja kinnitati tuvi sulgede alla ja saadeti teele.Nende suurendamiseks ja lugemiseks kasutati *lanterne photogénique'i*, mille leiutas Louis Jules Dubosq (1817-1886) ja mis oli mõeldud sõnumite projitseerimiseks seinale.

## Viited
Merismodes

***Merismodes*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Merismodes anomala* – murujas kausspoorik
**[[Merismodes fasciculata]]*
**[[Merismodes ochracea]]*

## Välislingid
*
Merismodes fasciculata

***Merismodes fasciculata*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv liik seeni.

Seen kasvab laguneval lehtpuupuidul.

## Välislingid
*
Pallaadiumtrükk

**Pallaadiumtrükk** on paberalust kasutav fototehnoloogia ja sellises eritehnikas tehtud fotograafiline pilt, mille emulsiooni valgustundlikkus põhines pallaadiumisooladel ja mis oma hõbedase tonaalsuse poolest meenutab plaatinatrükki. Pallaadiumtrükki, nagu ka platinotüüpiaid, iseloomustavad õrnad helehallid toonid. Pallaadiumi hakati kasutama pärast esimest maailmasõda plaatina asemel, kui viimane muutus raskesti kättesaadavaks. Selle populaarsus kestis u 1930. aastateni. Vähesed autorid kasutavad seda ka tänapäeval.

## Kasutamine fotograafias
Fotograafid hindavad pallaadiumprindid kolme olulise omaduse tõttu. Esiteks, hea arhiveeritavus - väärismetallina on pallaadium väga vastupidav oksüdeerumise ja väävlistumise suhtes ning selle osakesed seonduvad tugevalt paberikiududega, tagades kauakestvad prindid. Teiseks, iseloomulik visuaalsus - protsess annab tulemuseks sametised kesktoonid ja sügavad mustad toonid, mida digitaaltrükiga harva saavutatakse. Selline toonide sügavus loob väljanägemise, mida paljud fotograafid peavad huvitavaks. Ja kolmandaks, loomupärane individuaalsus – kuna iga prinditöö kaetakse käsitsi ja trükitakse kontaktmeetodil, on iga pilt ainulaadne. Tänapäeval kombineerivad paljud fotograafid pallaadiumi plaatinaga, et tasakaalustada oma toonigammat. See lähenemisviis ühendab pallaadiumi soojad ja pehmed toonid plaatina jahedama neutraalsusega. See alandab ka plaatina kõrget hinda, pakkudes kunstnikele tasakaalu ilu, püsivuse ja praktilisuse vahel.

## Viited
Pilliroo-mütsik

**Pilliroo-mütsik** (*Mycena belliarum*) on mütsikuliste sugukonda kuuluv seeneliik.

Seen kasvab pillirool.

## Välislingid
*
Perforatsioon

**Perforatsioon** (ladina k. *perforatio)* tähendab otsetähenduses korrapärast mulgustust, pilustust ja sälgustust. 

## Perforatsioon fotograafias
Fotograafias tähendab see filmi edasikerimise ehk transpordi jaoks loodud struktuur filmi äärealadel. Nii tselluloidfilmi kui ka perforatsiooni leiutamine olid kinematograafia tekkimisel olulise tähtsusega. T. A. Edisoni (1847-1931) kaastöölise Laurie Dicksoni (1860-1935) sõnutsi töötas perforatsiooni 1888. aastal välja selleks, et kaameras või projektoris saaks täpselt ja ühtlase kiirusega transportida nn malta risti (*greiferi*) abil lühikesi filmilõike. Katsetusteks kasutati 2 cm laiust ja 6 perforatsiooniauku kaadri kohta lühikesi filmilõike. Filmilindi hüppeline transport viis Edisoni kinematograafias lõpuks ka hammastrumli leiutamiseni. Uues kaameramudelis 1890. aastast kasutas Edison juba 35 mm laiust filmilinti (senine Kodaki 70 mm film poolitati ja perforeeriti). Perforatsiooni augukesed olid algselt ümarad, hiljem kandilised, ja nende arv oli kalkuleeritud kaadrite suhtes.

## Viited
Pigmenttrükk

**Pigmenttrükk** on eriliselt valmistatud pilt, mille tegemisel kasutati erineva iseloomuga aluspabereid, millele kanti segu kolloidiumist, pigmentidest, kaaliumbrikromaadist jms. Pigmenttrükk oli populaarne 1895.-1915. aastatel ning selle eeliseks oli protsessi kerge kontrollitavus fotograafi poolt. Nii sai näiteks selliste piltide osi ja detaile välja pesta, samuti pilte uuesti ilmutada. Nn kummitrükkides kasutatakse kolloodiumina kummiaraabikut. Sageli säritatakse kujutist negatiivi all korduvalt. Kujutis ilmub pigmenttrüki pildile pesemise, mitte ilmutamise protsessis.

## Pigmenttrüki tehnoloogiline areng
Pigmentide keemiline koostis on alates 1950. aastatest palju paranenud. Varased sünteetilised pigmendid valmistasid sageli jäiku kangaid, millel oli halb värvikindlus. Akrüülpõhiste sideainete väljatöötamine 1960. aastatel parandas oluliselt pigmendi nakkumist ja kanga pehmust. 1980. aastatel võeti kasutusele mikrokapseldatud pigmendid, mis parandasid värvide eredust ja vastupidavust. Need uuendused aitasid pigmenditrükil esmakordselt reaktiivsete värvimisprotsessidega konkureerida. Digitaalne pigmenditrükk tekkis 1990. aastate lõpus, kuid varased süsteemid kannatasid aeglase tootmiskiiruse ja piiratud värvigamma all. 2010. aastad tõid kaasa suuri edusamme kiirete prindipeade ja nanopigmentide formulatsioonidega. Viimase kümnendi jooksul on tehtud märkimisväärseid edusamme keskkonnasõbralike pigmendiformulatsioonide osas. Kaasaegsed veepõhised pigmendisüsteemid pakuvad väiksemat keskkonnamõju, säilitades samal ajal suurepärase trükitulemuse.

## Viited
2hollis

**Hollis Parker Frazier-Herndon** (sündinud 5. jaanuaril 2004), tuntud oma esinejanimega **2hollis**, on Ameerika räppar ja produtsent. 

## Biograafia
Frazier-Herndon sündis 5. jaanuaril 2004 Chicagos Illinoisi osariigis. Tema isa on muusik John Herndon (tuntud esinejanimega A Grape Dope), ansambli Tortoise trummar, ja ema on Kathryn Frazier, PR-firma Biz 3 asutaja ja plaadifirma Owsla kaasasutaja. Tema lapsepõlvekodu põles 2025. aasta jaanuari Lõuna-California metsatulekahjude ajal maha.

Frazier-Herndon alustas oma muusikukarjääri produtsendi/artistina varjunime "**Drippysoup**" all 2018. aastal. 032c kirjeldas tema esimesi laule kui "keskaegset trapi". Hollis pälvis esmakordselt avalikkuse tähelepanu oma 2022. aasta albumiga "White Tiger". Tema 2023. aasta laul "Poster Boy" lisati EA Sports FC 24 heliribale. Ta sai veel kuulsamaks 2024. aastal pärast singlite "Crush" ja "Jeans" ilmumist ning sellele järgnenud kolmanda stuudioalbumi "Boy" ilmumist.

2024. aastal oli Frazier-Herndon Ken Carsoni 2024. aasta tuuri The Chaos Tour avaesineja. Pärast seda tuuri teatas Frazier-Herndon oma esimesest Põhja-Ameerika turneest nimega "Leg One". 2025. aastal nimetas Ameerika väljaanne Ones to Watch 2hollise 26 parima artisti hulka, keda 2025. aastal jälgida tasub, koos selliste artistidega nagu Addison Rae, Katseye ja Mk.gee. Samuti andis ta 2025. aastal välja oma albumi "Star", mis langes kokku hiljem samal aastal alanud tuuriga.

## Diskograafia

### EP-d

* Game World (2020)
* Tree (2020)
* Meta (2021)
* As Within, So Without (2022)
* Lost Files (2022)

### Mixtape'id

* The Jarl (2021)
* Finally Lost (2022)

### Stuudioalbumid

* White Tiger (2022)
* 2 (2023)
* Boy (2024)
* Star (2025)
Tormisaare Maija (film)

**"Tormisaare Maija"** (rootsi keeles "Stormskärs Maja", soome keeles "Myrskyluodon Maija") on 2024. aasta rootsikeelne ajalooline draamafilm, soomlannast režissöörilt Tiina Lymilt.

## Sündmustik
Kaluriga vastutahtsi abiellunud talunaise elutee keerdkäikudele ja tema perekonna rasketele väljakutsetele keskenduv film põhineb soomerootslasest kirjaniku Anni Blomqvisti eeposlikul viieköitelisel romaanil.

19. sajandi elu Ahvenamaa saarestikus ilmestavad kaks talve kestnud merelahingud.

## Tunnustus
2025. aasta Jussi filmiauhindade tseremoonialt võitis mängufilm 7 auhinda.

## Vaata ka
*Amanda Jansson (Maija)
*Linus Troedsson (Janne)

## Viited

## Välislingid
*https://jupiter.err.ee/1609864147/tormisaare-maija
Lars Adaktusson

**Lars Göran Peter Adaktusson** (sündinud 6. augustil 1955 Jönköpingis) on Rootsi ajakirjanik, teleuudiste diktor ja poliitik, ta on Kristlike Demokraatide erakonna liige. Ta oli aastatel 2014–2018 Euroopa Parlamendi liige ja on aastast 2018 Riksdagi liige.

Varem töötas ta Rootsi Raadios uudiste diktorina ja väliskorrespondendina Viinis, Washingtonis ja Jeruusalemmas.

## Välislingid
* Lars Adaktusson Riksdagi kodulehel (rootsi keeles)
* Lars Adaktusson Euroopa Parlamendi kodulehel
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu uurimine Palestiinas

:*Mitte segi ajada [[RKK kaasus Iisraeli okupatsiooni kohta Palestiinas|RKK kaasusega Iisraeli okupatsiooni kohta Palestiinas]] ja [[Lõuna-Aafrika Vabariigi genotsiidikaasus Iisraeli vastu|Lõuna-Aafrika Vabariigi genotsiidikaasusega Iisraeli vastu]].*

**Rahvusvahelise Kriminaalkohtu uurimine Palestiinas** on uurimine Palestiinas toimepandud sõjakuritegude kohta. Selle algatas 20. detsembril 2019 Rahvusvahelise Kriminaalkohtu prokurör Fatou Bensouda ning see puudutab alates 13. juunist 2014 Iisraeli sõjaväe ja Hamasi ning muude Palestiina relvarühmituste poolt toime pandud tegusid.

Varasemad süüdistused on puudutanud Iisraeli asundusi okupeeritud Jordani Läänekaldal ning Iisraeli sõjaväe ja Hamasi poolt toime pandud sõjaõiguse rikkumisi 2014. aasta Gaza sõjas. Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (RKK) hinnangul on alust arvata, et Iisraeli juhid on alates 8. oktoobrist 2023 Palestiinas toime pannud kuritegusid, nagu näljutamine, mõrv, tsiviilisikute meelega sihtimine ja tagakiusamine. Hamasi juhtide kuritegude hulgas on RKK hinnangul väljapressimine, mõrv ja pantvangide võtmine.

Iisrael ei ole RKK liige ning vaidleb kohtu jurisdiktsioonile Palestiinas vastu, kuna ei pea Palestiinat riigiks ja seega ei saaks Palestiina olla Rooma statuudiga RKK liige. RKK peaprokuröri Karim Ahmad Khani sõnul kuuluvad Gaza sõja ajal toime pandud Iisraeli sõjakuriteod Palestiinas ja palestiinlaste kuriteod Iisraelis kohtu jurisdiktsiooni alla. Iisraeli peaminister Benjamin Netanyahu on süüdistusi ja uurimist nimetanud "antisemiitlikuks", seda hinnangut on omakorda peetud antisemitismi relvastamiseks. Iisraeli jõustruktuurid on selle uurimisega seoses RKK juhte jälginud, survestanud ja väidetavalt ähvardanud.

Rahvusvaheline Kriminaalkohus väljastas 21. novembril 2024 vahistamismäärused peaminister Benjamin Netanyahu, kaitseminister Yoav Gallanti ja Hamasi al-Qassami brigaadide juhi Mohammed Deifi kohta seoses sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegudega (hiljem selgus, et Deif oli mõni kuu varem hukkunud Iisraeli õhurünnakus).

## Vaata ka
* Okupeeritud Palestiina territooriumile müüri ehitamise õiguslikud tagajärjed
* RKK kaasus Iisraeli okupatsiooni kohta Palestiinas
* Lõuna-Aafrika Vabariigi genotsiidikaasus Iisraeli vastu
* Haagi grupp
* ÜRO teabekogumismissioon 2014. aasta Iisraeli-Gaza konflikti kohta

## Viited
Jaunbebri

**Jaunbebri** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Bebri vallas.

Küla asub valla idaosas merepinnast 105 m kõrgusel Pērse jõe ääres. Jaunbebri asub valla keskusest Vecbebrist 7, piirkonna keskusest Aizkrauklest 33 ja Riiast 110 km kaugusel. Külas asuvad Recijase ja Odzienas pagrieziens bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Jaunbebri mõisa (*Neu-Bewershof*) keskuse juurde. Aastal 1841 leidis toona Carl von Tiesenhausenile kuulunud mõisas aset Kartulimäss.

Küla jääb osaliselt Koknese-Odziena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on saar ümbermõõduga 3.51 m.

## Viited
Gaidupes

**Gaidupes** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Bebri vallas.

Küla asub valla kaguosas. Gaidupes asub valla keskusest Vecbebrist 2, piirkonna keskusest Aizkrauklest 28 ja Riiast 104 km kaugusel. Külas asub Mehāniskās darbnīcase bussipeatus.

## Viited
Phloeomana

***Phloeomana*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Phloeomana speirea* – raomütsik

## Välislingid
*
Tupiešēni

**Tupiešēni** on küla (*mazciems*) Lätis Aizkraukle piirkonna Bebri vallas.

Küla asub valla põhjaosas Bebrupe jõe ääres. Tupiešēni asub valla keskusest Vecbebrist 4, piirkonna keskusest Aizkrauklest 29 ja Riiast 106 km kaugusel. Külas asub Tupiešēni bussipeatus.

## Viited
Musée Marmottan Monet

**Musée Marmottan Monet**, asub Pariisi 16. linnaosas Renelaghi aedade ja Boulogne'i metsa vahel aadressil rue Louis Boilly 2. See hõlmab olulist maalikunstniku Claude Monet' ja teiste impressionistide, näiteks Renoiri, Manet' ja Morisot' teoste kollektsiooni.

## Ajalugu
Muuseumihoone oli algselt Valmy 3. hertsogi François Christophe Edmon Kellermanni (1802–1868) jahimaja. 1883. aastal päris Paul Marmottan (1856–1932) hoone, mille oli ostnud tema isa Jules Marmottan (1829–1883) ja kus ta oli loonud olulise saksa, flaami ja itaalia primitiivsete maalide kollektsiooni. Kunstiajaloolane ja suur kollektsionäär Paul laiendas seda Esimese Keisririigi ajastu kunstiteoste ja maalide seeriaga. Pärast oma surma 1932. aastal pärandas ta nii hoone kui ka kogu kollektsiooni Kaunite Kunstide Akadeemiale, millest sai Marmottani muuseum.

1957. aastal sai muuseum annetuse oma isa Georges de Bellio pärijanna Victorine Donop de Monchy kollektsioonist. Georges de Bellio oli Manet', Monet', Pissarro, Sisley ja Renoir' maalide doktor ning üks esimesi impressionistliku maalikunsti austajaid.

1966. aastal pärandas kunstniku teine ​​poeg Michel Monet akadeemiale oma isa maalikogu, mis oli maailma tähtsaim Claude Monet' teoste kogu. Hiljem lisas muuseum ka teisi annetusi, näiteks Henri Duhemi ja Mary Sergeanti (1987) ning Denis ja Annie Rouart'i fondi (1996) teosed Manet', Berthe Morisot', Degas', Renoir' ja Henri Rouart' loomingust.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Kaido Kallas

**Kaido Kallas** (sündinud 4. märtsil 1939 Võrus) on eesti majandusteadlane.

## Haridus
Ta lõpetas Võru 1. Keskkooli 1957 ja Tallinna Polütehnilise Instituudi insenermajandusteaduskonna ökonomist-raamatupidaja kutsega 1963. Ta õppis Moskva Majandusstatistika Instituudi aspirantuuris 1966–1969 ja sai majandusteaduste kandidaadi kraadi 1970. Doktoriväitekirja kaitses ta Moskva Riiklikus Ülikoolis 1990.

## Teenistuskäik
Kaido Kallas töötas 1963–1965 Balti Manufaktuuris kudumisvabriku arvestuskontori juhatajana ning asus 1966  stažöörina tööle TPI statistika ja raamatupidamise kateedrisse, kust ta suunati aspirantuuri.
Töötas aastast 1970 TPI/TTÜ raamatupidamise kateedris (alates 1992 majandusarvestuse instituut) assistendi, vanemõpetaja, dotsendi (1974–1991), professorina (1991–2003) ja vanemteadurina (2003–2004), oli kateedrijuhataja 1975–1977 ja instituudi direktor 2002–2003. Ta oli 1990–2004 vannutatud audiitor ja 1995–2001 rahvusvahelise audiitorifirma Arthur Andersen Eesti AS-i tegevjuht. Aastast 2003 on Kaido Kallas Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna emeriitprofessor.

## Teadustöö
Kaido Kallase uurimisala oli raamatupidamisarvestus, sealhulgas finantsraamatupidamise, kulu- ja juhtimisarvestuse metoodika ja korraldus ning raamatupidamisarvestus õigusaktid.

Ta oli Eesti Raamatupidamise Toimkonna esimees 1990–1992.

## Viited

## Välislingid
* Kaido Kallas Eesti Entsüklopeedias
* Kaido Kallase publikatsioone
Birgitta Ahlqvist

**Birgitta Ahlqvist** (neiuna **Birgitta Hedqvist**; sündinud 16. mail 1948 Byskes) on Rootsi sotsiaaldemokraatlik poliitik. Ta oli aastatel 1994–1995 ja 1998–2006 Riksdagi liige ning aastatel 1995–1998 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sündis aastal 1948 Byskes, mis asub praeguse haldusjaotuse järele Skellefteå vallas Västerbotteni läänis.

Ta oli Riksdagi liige aastatel 1994–1995 ja 1998–2006. Ta tegeles Riksdagis rahvusvaheliste suhetega, samuti tegeles ta organisatsioonis *Save the Children*, kus ta on olnud juhatuse liige, ja ÜRO Naiste Arengufondis, kus ta on olnud üks Rootsi sektsiooni esimeestest.

Aastatel 1995–1998 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

## Välislingid
*Birgitta Ahlqvist Riksdagi kodulehel (rootsi keeles)
*Birgitta Ahlqvist Euroopa Parlamendi kodulehel
Pam Bondi

**Pamela Jo Bondi** (sündinud 17. novembril 1965 Tampas) on Ameerika Ühendriikide advokaat ja poliitik, alates 5. veebruarist 2025 Ameerika Ühendriikide justiitsminister. Ta kuulub Vabariiklikusse Parteisse.

Ta sündis ning kasvas üles Tampa Bay piirkonnas Floridas ning lõpetas Florida ja Stetsoni Ülikooli. Aastatel 1994–2009 töötas ta Hillsborough' maakonnas osariigi abiprokurörina. Aastal 2010 valiti ta Florida justiitsministriks. Aastal 2014 valiti ta ka teiseks ametiajaks, mis lõppes aastal 2018.

Aastal 2020 oli Pam Bondi üks president Donald Trumpi advokaatidest tema esimesel tagandamisprotsessil. Aastani 2024 juhtis ta Trumpi-meelse mõttekoja America First Policy Institute õigusosakonda. Novembris 2024 teatas ametisse valitud Trump, et kavatseb esitada Pam Bondi justiitsministriks. Senat kinnitas ta ametisse 4. veebruaril 2025 häältega 54-46 ning ta vannutati järgmisel päeval.

## Vaata ka
* Ameerika Ühendriikide valitsuse naisliikmete loend

## Viited
Vähi Vastu Võitlemise Selts Eestis

**Vähi Vastu Võitlemise Selts Eestis** oli aastail 1934–1940 Eestis tegutsenud ühing.

Ühing kanti 14. märtsil 1934 ühingute, seltside ja nende liitude registrisse nr. 4240 all juhatuse asukohaga Tartus.

Seltsi sihiks ja ülesandeks oli vähktõve teaduslik uurimine nii kliiniliselt kui ka eksperimentaalselt, vähi statistika korraldus Eestis, võitlus kõikide võimalikkude abinõudega vähktõve vastu.

1940. aastal oli ühingul umbes 100 liiget, juhatusse kuulusid Ludvig Puusepp (esimees), Ulrich Karell, Reinhold Kleitsmann, Voldemar Üprus, Voldemar Vadi, Jüri Haldre, Karl Schlossmann, Artur Linkberg, Albert Valdes, Oskar Rütli ja Karl Menning. Juhatus asus Naistekliinikus Toomemäel.

Seltsil võimaldati kasutada mitmesuguste meditsiiniliste organisatsioonide ruume ja vallasvara, tal endal märkimisväärset inventari ega varandust polnud. Seltsi juures oli fond raadiumi muretsemiseks (25,97 krooni) ja President K. Päts'i kapital (1058,50 krooni) patsientide sõidukulude katteks. Majanduslikel põhjustel suutis selts oma tegevusest realiseerida ainult propagandalist osa (loengud, näitused), kuna rakenduslik osa oli takistatud vastavate summade puudumisel.

Seltsi aupatroon oli Konstantin Päts ja auliige oli endine esimees Jaan Miländer, kes suri 25. märtsil 1940. 

## Viited

## Välislingid
*Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia
Jane Frey

**Jane Frey** (sündinud 1. septembril 1950 Hiiumaal) on eesti bioloog. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina. Ta kaitses doktorikraadi 1981. aastal (juhendaja Vello Ross).

Ta on töötanud Zooloogia ja Botaanika Instituudis ja Tartu Ülikooli geograafia instituudis.

## Tunnustus

* 2010 Tartu Ülikooli medal
* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
*Raivo Aunap, Jane Frey, Tiit Hang, jt. 2014. *Üldmaateadus: õpik kõrgkoolidele*.	Tartu: Eesti Loodusfoto.

## Pere
Tema abikaasa oli ökoloog Toomas Frey.

## Viited
Ermes (aadlisuguvõsa)

**Ermes** oli baltisaksa põlisaadlisuguvõsa.
Suguvõsa (Ergemes, Ermes, Ermiss, ka Argemes, Argmes ja Armitz) liikmeid on mainitud allikates 15. ja 16. sajandil.

Suguvõsa kanti 1745. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 22 all,  1747. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 1 all, 

## Suguvõsa liikmeid
*Nicolaus Erghemes (Ergermes), Praha ülikooli rektor (1390)
*Bartholomaeus Ermes (surn. 1431), Saksa ordu Liivimaa orduvasall
*Bartholomaeus Ermes (suri pärast 1477), Saksa ordu Liivimaa orduvasall, Liivimaa Luke, Kogenbergi mõis
*Laurens Ermes/Lorenz de Ergnis (surn. 1501), Kivijärve, Luke mõis, Repsi mõisnik
*Johann  Ermes (surn. 1538), Luke mõisnik (1518)
*Frommhold Ermes (surn. 1538), Luke mõisnik (1518), Tõdva-Kõnnu pandimõisnik Salla, Koila mõisnik (1533),
*Lorenz Ermes (surn. 1560), Harju-Viru rüütelkonna pealik, Salla mõisnik 
*Jacob Ermes/Ermy (surn. 1596), Eestimaa aadlilipkonna rittmeister, Eestimaa maanõunik –1596, Eestimaa Triigi, Koila, Salla mõisnik
* Lorenz Ermes, Koila, Triigi mõisnik
*Caspar Ermes (1592–1648) (:sv:Caspar Ermes), Rootsi sõjaväelane (ooberst), Kogenbergi mõisnik
*Johann Caspar Ermes (surn. 1681), Rootsi sõjaväelane (rittmeister) ja sillakohtunik Riias, Viigandi mõisnik
*Johann Arend von Ermes (suri 1754), Kogenbergi,  Vīganti mõisnik

## Viited

## Kirjandus
* Otto Magnus von Stackelberg (Bearb.): *[[Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften]]* Teil 2, 1.2: *Estland*, Görlitz 1930, s. 678–679. 
* Maximilian Gritzner: *[[J. Siebmacher’s großes und allgemeines Wappenbuch]]*, Bd. 3, 11. Abt., T. 1, Bd. 2: *Der Adel der russischen Ostseeprovinzen*, Teil 1: *Die Ritterschaft*, Bd. 1: *Fürsten, Grafen, Barone und Edelleute (Adamowicz–Heringen)*, Nürnberg 1898, S. 285–286; Tfl. 93.
Sirje Normet

**Sirje Normet** (aastani 1977 **Sirje Vihma**; sündinud 9. septembril 1954 Tartus) on eesti kultuuriajakirjanik.

Ta on lõpetanud 1982. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaverierialal (Virve Lippuse klass) ja 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli inglise keele erialal. Aastatel 1996–1998 töötas ta ajalehe Kultuurimaa muusikatoimetaja ja peatoimetajana, jaanuarist novembrini 2002 Rapla ajalehe Nädaline tegevtoimetajana ning olnud seejärel vabakutseline kultuuriajakirjanik. Vabakutselisena on ta kirjutanud eri väljaannetele peamiselt muusika- ja kultuuriloolisi artikleid, sealhulgas Eesti Päevalehele, ajalehele Nädaline ja Torontos ilmuvale ajalehele Eesti Elu.

## Raamatud Leo Normetist
2009. aastal ilmunud Sirje Vihma-Normeti raamatus "Kahekõne Leo Normeti päevaraamatuga" on Leo Normeti päeviku leheküljed läbi põimunud Sirje Normeti meenutustega, mis kord täiendavad päevaraamatu ridu, kord uitavad kaugematel radadel. Põhiteemaks on kahe inimese armastuslugu, alates tutvumisest, abiellumisest ja kooselust kuni ühe poole surmani – kokku ligi 20 aastat.

Vihma-Normeti 2022. aastal koostatud "Puhkus Viljandis" on mälestusteraamat Leo Normetist. Teos on omapärase vormiga – see tõukub Sirje ja Leo Normeti nende Viljandis elatud aastail peetud külalisteraamatust. Nende südamlikku koju sattus palju kultuuriinimesi, kes siis esimeseks asjaks vaimustusid korteri aknast avanenud imelisest vaatest Viljandi järvele ega jätnud omi emotsioone vaka alla, vaid lasid õnnelikul pererahval oma vaimustusest osa saada.

## Isiklikku
Tema ema oli Helgi Vihma. Ülo Vihma on tema vend.

Sirje Normet oli abielus Leo Normetiga.

## Looming
### Teosed
*2004 – "Sibeliuse kaudu maailma". Leo Normet (autor), Sirje Vihma-Normet (koostaja). Tartu: Ilmamaa (462 lk)
*2006 – "Kapilooma seiklused: Pühendatud Hans Christian Andersenile". Tallinn: H.-S. Vihma (37 lk)
*2008 – "Vanalinnakillud". Loo (Harjumaa): Saar Graafika (77 lk)
*2009 – "Kahekõne Leo Normeti päevaraamatuga: mälestused, kirjad, väljavõtted päevikust". Tallinn: Varrak (316 lk)
*2022 – "Puhkus Viljandis". Tallinn: Sirje Vihma-Normet (212 lk)

### Filmistsenaariumid
*2012 – "Armud jäänud, armud tulnud" (dokumentaalfilm; kaasstsenarist)

## Viited

## Välislingid
*Sirje Normet. "Kolm pilku Viljandile läbi Juhan Muksi maalide". Sakala, 17. september 2005
*Sirje Vihma-Normet. "Baltimaade teadusajaloolased ja -filosoofid pidasid konverentsi Tallinnas". Eesti Elu, 22. juuli 2011
Vabaharidus

**Vabaharidus** on täiskasvanutele suunatud õppimise ja enesearengu vorm, mis rõhutab inimese vabadust õppida sõltumata varasemast haridustasemest, vanusest või sotsiaalsest taustast. See kuulub elukestva õppe alla ning keskendub isiksuse arengule, loovuse ja ühiskondliku aktiivsuse toetamisele.

Vabahariduslik õpe on valdavalt mitteformaalne ning ei ole suunatud akadeemiliste kraadide omandamisele. Eestis pakuvad vabahariduslikku õpet muu hulgas rahvaülikoolid ja erinevad kodanikuühendused. Vabaharidusliku õppe valdkonda koordineerivad ja esindavad Eesti Vabaharidusliit ja Eesti Rahvaülikoolide Liit.

## Vaata ka
*Rahvaülikool
*Täiskasvanuharidus
*Elukestev õpe

## Viited
Musée des Plans-Reliefs

**Musée des Plans-Reliefs** () on kindlustiste makettide muuseum, mis asub Invaliidide Kodus Pariisi 7. linnaosas Prantsusmaal.

Louis XIV sõjaminister Louvois' markii François-Michel le Tellier alustas 1668. aastal kindlustiste makettide kogumist sõjalistel eesmärkidel. Erilist tähelepanu pöörati ka maastikuosistele, nagu kõrgendikud ja sadamad. 1700. aastal paigutati kogu Louvre'i muuseumi.

Algselt ehitasid makette sõjaväeinsenerid välitingimustes, kuid 1743. aastal rajati nende ehitamiseks kaks töökoda Béthune'is ja Lille'is.

Austria pärilussõja (1741–1748) ajal ja pärast seda ehitati suur hulk makette, et kujutada äsjavallutatud paiku. Kogu uuendati 1754. aastal, kuid seejärel hakkas see jääma kasutusest välja. Viimaste hulgas ehitati *[[Ancien Régime]]*'i ajal Saint-Omeri (1758) ja Felipe kindluse (Menorca saarel; 1759) makett.

1774. aastal oleks kogu peaaegu hävitatud, kui Louvre'i galerii korraldati taas ümber ainult maalide jaoks.

1777. aastal viidi kogu Invaliidide Kodusse, kus see on tänaseni. Napoleoni ajal ehitati uus makettide komplekt, sealhulgas Luxembourg'i (1802), La Spezia (1811), Bresti (1811) ja Cherbourg'i (1811–1813) makett.

1814. aastal viidi Berliini 17 maketti, peamiselt Saksa linnadest. Preislaste kaasavõetud makettide hulgast tehti hiljem Strassburgi ja Landau in der Pfalzi linnale lisamakette. Mõni makett asendati ja nende tootmine jätkus seejärel umbes 1870. aastani. Kokku loodi aastatel 1668–1870 umbes 260 maketti, mis esindasid umbes 150 kindlustist. 

## Muuseumina
Kogu kuulutati ajaloomälestiseks 1927. aastal ja muuseum asutati 1943. aastal. Tänapäeval on muuseumi kogudes 112 maketti kindlustistest La Manche'i väina, Atlandi ookeani ja Vahemere ranniku ning Püreneede ääres. 

Praegu on muuseumis Pariisis väljas 28 maketti, samuti on väljapanekul tutvustatud makettide ehitamist ja kasutamist. 15 maketti asub Lille'i kujutava kunsti muuseumis.

2012. aastal esitleti osa muuseumi kogust Suures Palees näituse "Prantsusmaa reljeefselt. Meistriteosed makettide kollektsioonist Louis XIV-st Napoleon III-ni" raames, mis oli avatud 18. jaanuarist kuni 17. veebruarini 2012.

## Välislingid

* Muuseumi koduleht. Prantsuse keeles
* Isabelle Warmoes. "*Le Musée des plans-reliefs*". Editions du patrimoine. Paris 1997
* George A. Rothrock. "*The Musee des Plans-Reliefs*". French Historical Studies, Vol. 6, No. 2 (Autumn), 1969. Lk 253–256
Casa Moncler

**Casa Moncler** on luksusmoebrändi *Moncler* uus maailmasekretariaat, mis asub Milanos, linnadistrikti **Symbiosis** südames. Ala on sümbol linnaplaneerimise taassünnist ja kasvab moe, disaini ja luksuse keskuseks, olles kaasaegne alternatiiv traditsioonilisele Montenapoleone moekvartalile.

## Arhitektuur
Casa Moncler ulatub umbes 77 000 ruutmeetrini ja koosneb kuue korrusega hoonest, mille kõrgus on umbes 32 meetrit, kavandanud rahvusvaheline ACPV Architects (Antonio Citterio & Patricia Viel).  
Arhitektuur ühendab tööstusliku pärandi ja kaasaegse stiili elemente, klaasfassaadid lasevad loomulikul valgusel siseneda ja ruumid on mõeldud koostööks ja jätkusuutlikkuseks.

Hoones on kontorid, moeshowroomid, loomingulised ruumid, ühised alad nagu ettevõtte restoran, kohvik ja jõusaal, ning samuti rohelised alad töötajate heaolu jaoks.

## Linnakontekst
Casa Moncler asub **Symbiosis Community District**, piirkonnas, mis on muudetud endisest tööstuspiirkonnast büroode, elamute, kultuuri ja disaini linnakeskuseks. See kvartal on edukas näide linnaplaneerimise taassünnist Milano lõunaosas ja kujuneb “uueks luksuse keskpunktiks Milanos”, konkureerides traditsioonilise Montenapoleone moekvartaliga.

Piirkond on seotud ka teiste linnaprojektidega, nagu Prada Fondatsioon ja Milano-Cortina 2026 olümpiaküla, aidates kvartalit muuta multifunktsionaalseks linnakeskuseks.

## Tähendus ja funktsioon
Casa Moncler ei ole lihtsalt kontorhoone, vaid sümbol brändi identiteedist ja visioonist, mõeldud innovatsiooni, loovuse ja koostöö edendamiseks töötajate vahel. Remo Ruffini, Moncler S.p.A. president ja tegevjuht, ütles, et uus peakorter esindab «manifesti sellest, kes me oleme ja kes me tahame jätkuvalt olla».

## Kultuuriline ja majanduslik mõju
Uus peakorter tugevdab Milano positsiooni rahvusvahelise moe ja luksuse linnana, meelitades ülemaailmset tähelepanu ning aidates kaasa piirkonna majanduslikule ja kultuurilisele arengule. Casa Moncler on sageli näide “jätkusuutlikust linnaplaneerimisest ja loomingulisest keskusest kaasaegses Milanos”.

## Välislingid
* Moncleri ametlik koduleht

## Viited
Nina Krajnik

**Nina Krajnik** (sündinud 9. juunil 1985 Kranjis) on Sloveenia psühhoanalüütik, filosoof ja kirjanik. Ta on tuntud Jacques Lacani psühhoanalüüsi uurijana. Tema uurimisvaldkonnad on poliitikafilosoofia, kultuuriteooriat ning ühiskonna- ja sõjatraumad. 2022. aastal kandideeris ta Sloveenia presidendivalimistel sõltumatu kandidaadina. Krajnik on Sõjatrauma Instituudi asutaja ja direktor, mis tegutseb sõjapiirkondades Ukrainas ja Lääne-Balkani riikides.

## Viited
Rahvuskogu (Tai)

**Tai Rahvuskogu** (tai keeles รัฐสภาไทย, *Ratthasapha Thai*) on Tai Kuningriigi kahekojaline parlament. Selle hoone on 2021. aastal valminud Sappaya-Sapasathan Dusiti linnaosas Bangkokis.

Rahvuskogu loodi aastal 1932, kui riigi esimese põhiseadusega muudeti riigikord absoluutsest monarhiast konstitutsiooniliseks monarhiaks.

2013. aasta poliitilise kriisi ajal saatis peaminister Yingluck Shinawatra parlamendi alamkoja laiali, kuid konstitutsioonikohus tühistas selle otsuse. Pärast 2014. aasta riigipööret kehtestati põhiseadus ning Rahvuskogu asendati sõjaväe kontrolli all olnud ühekojalise Rahvusliku Seadusandliku Koguga.

Aastal 2017 võeti vastu uus põhiseadus, millega Rahvuskogu küll taastati, kuid sõjaväe kontrolli all olnud Rahvuslik Seadusandlik Kogu säilis kuni 2019. aasta valimisteni.

## Vaata ka
* Tai Rahvuskogu president
* Tai valitsus
* Tai poliitika
* Tai põhiseadus
* 2007. aasta Tai põhiseadus
* Tai Senat
* Esindajatekoda (Tai)
* Tai valimised
* Parlamentide loend

## Välislingid
* Koduleht
Charlotte Cederschiöld

**Ulla Margareta Charlotte Cederschiöld** (neiupõlvenimega **Charlotte Lundahl**; sündinud 28. septembril 1944 Gävles) on Rootsi poliitik, kes esindab Moderaate. Ta oli aastatel 1985–1994 Riksdagi liige. Aastatel 1995–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

Ta õppis politoloogiat Stockholmi ülikoolis, lõpetades selle 1970. aastal. Ta valiti 1979. aastal Stockholmi maakonnavolikokku ja 1988. aastal Riksdagi. Aastatel 1995–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

Ta töötas 1970. aastatel Berliinis sünkroontõlgina, kus ta aitas Ida-Saksamaa tudengitel läände põgeneda. Lisaks rootsi ja saksa keelele räägib ta ka inglise ja prantsuse keelt.

Ta on aastast 1972 abielus 	Carl Cederschiöldiga, neil on poeg ja tütar.
Esindajatekoda (Tai)

**Esindajatekoda** (tai keeles สภาผู้แทนราษฎร, *Sapha Phuthaen Ratsadon*) on Tai parlamendi ehk Rahvuskogu alamkoda. Tais kehtib parlamentaarne demokraatia ja konstitutsiooniline monarhia. Seadusandlik võim on kujundatud Westminsteri süsteemi järgi. Esindajatekojas on 500 liiget, kellest 400 valitakse ühemandaadilistest valimisringkondadest ning 100 valimisnimekirjade järgi.

Esindajatekoda on korduvalt sõjaväeliste riigipöörete käigus laiali saadetud. Nii juhtus ka pärast 2014. aasta riigipööret, kui Esindajatekoda asendati ühekojalise 250-liikmelise ning sõjaväe kontrolli all olnud Rahva Seadusandliku Koguga. Esindajatekoja töö taastati pärast uue põhiseaduse vastuvõtmist aastal 2017.

## Vaata ka
* Tai põhiseadus
* 2007. aasta Tai põhiseadus
* Rahvuskogu (Tai)

## Viited
Uku Jürjendal

**Uku Jürjendal** (sündinud 4. veebruaril 1989 Tallinnas)  on elukutseline eesti kikkpoksija, kes võistleb praegu GLORY raskekaalus.

## Viited
Post mortem portree

***Post mortem'' portree''' (ingl ''death portrait''')***  on foto surnud inimesest. Dagerrotüüpia ja märgkolloodiumfotograafia perioodil (19. saj keskel) tehtud dagerro- ja ferrotüüpidel kujutati sageli äsja elust lahkunud inimesi, tihti lapsi. Viimaseid püüti üldiselt näidata uinunute või hällis magavatena, vahel olid säärastel piltidel ka leinavad vanemad. Levinud olid ka *post mortem* fotod noortest inimestest, keda kujutati koos lillekimpudega. Mõnikord mängiti siingi ,,justkui elus" -efektile: surnud modelle pandi lebama diivanile või istuma nende kunagisele lemmiktoolile. Niisuguseid pilte graveeriti ka hauaplaatidele selleks spetsiaalselt väljatöötatud ja patenteeritud meetodite abil. 

## Viited