open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikolai Prozorov

**Nikolai Prozorov** (24. november 1877 Simbirsk – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1906 Kaasani Veterinaariainstituudi, magister (1912, samas), väitekiri "Материалы к макроскопическому исследованию кровеносной системы хилуса, синуса и коркового слоя почек наших домашных млекопитащих животных и отчасти человека". Oli aastast 1906 Kaasani Veterinaariainstituudis prosektori abi, 1915–1918 Tartu Veterinaariainstituudi anatoomia prosektor, 1918. aastast Saratovi Veterinaariainstituudi anatoomia professor.

## Teadustöö
Uurinud peamiselt neerude ja peaaju mikroehitust.

## Teoseid
* К вопросу о технике вскрытия головного мозга домашних животных. Казань, 1909
* Номенклатура скелетных мышч домашних млекопитающих животных, сгруппированных по функциям. Казань, 1914
* Топография мозговых желудочков и техника вскрытия вещества головного мозга домашных млекопитащих животных Юрьев, 1917.

## Viited

## Kirjandus
* J. Tehver. Einiges aus der Geschichte der Dorpater Veterinärschule und des Veterinär-Instituts. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1931) 4/5, 130, 160.
*
Aarne Pruks

**Aarne Pruks** (31. märts 1949 Tartu – 15. veebruar 2021) oli eesti keemik.

## Elulugu
Aarne Pruks on tööliste poeg.

Lõpetas 1967. aastal Tartu 7. Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, keemiamagister (1996, TRÜ), väitekiri "CO, CO2, NH3 ja C12 elektroodreaktsioonid ja amperomeetriline määramine". Oli 1974–1989 TRÜ elektrokeemia labori vanem- ja 1989–1992 juhtivinsener, 1993–1994 füüsikalise keemia instituudi teadur, 1994–1997 keemik, 1997–1998 Tartu Ülikooli tehnoloogiakeskuse keskkonnatehnoloogia osakonna tehnoloogiaspetsialist ja erakorraline teadur, 1998– füüsikalise keemia instituudi kolloid- ja keskkonnakeemia õppetooli assistent.

## Teadustöö
Uurimusi elektrokeemiast ja keskkonnakeemiast. 35 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2009 Tartu Ülikooli aumärk
* 2014 Tartu Ülikooli medal

## Teoseid
* Ion sensitivity of polypyrrole electrodes (kaasautor). // ACUT 966. Publications on chemistry. XXI. Tartu, 1993
* Voltammetric study of polypyrrole chloride electrode (kaasautor). // ACUT 966. Publications on chemistry. XXI. Tartu, 1993
* Application of the enhanced biological phosphorus removal in waste water treatment plants (kaasautor T. Tenno). // Proc. Estonian Acad. Sci. Chem. 44 (1995)
* Problems and chemical aspects of industrial and municipal wastewater treatment in Estonia (kaasautorid T. Tenno, K. Orupõld). // Critical Reviews in Analytical Chemistry 28 (1998) 2
* Enhanced nutrient removal in activated sludge systems – useful lessons for constructed wetlands (kaasautorid T. Tenno, Ü. Mander). // Constructed Wetlands for Wastewater Treatment in Cold Climates. Int Series on Advances in Ecological Sci 11. Southampton, 2003.

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 135.
*
Juhan Pruuden

**Juhan Pruuden** (3. märts 1936 Tallinn – 3. juuli 2020) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Juhan Pruuden oli teenistujate poeg.

Lõpetas 1954. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1959. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) insener-elektrikuna, tehnikakandidaat (1987, TPI), väitekiri "Реализация проблемно-ориентированных пакетов программ и инструментальные средства их создания". Täiendas end 1992 USA Tolliakadeemias ja 1995 Rootsis. 

Oli 1959–1960 Eesti NSV TA Energeetika Instituudi insener ja vaneminsener, 1960–1961 Küberneetika Instituudi vaneminsener, 1961–1965 nooremteadur, 1966–1968 peainsener, 1968–1990 Küberneetika Instituudi ja ühtlasi Moskva Elektronjuhtimismasinate Instituudi osakonnajuhataja, 1991–1997 Küberneetika Instituudi osakonnajuhataja, 1997–2000 Küberneetika AS osakonnajuhataja, 2000–2003 Cybernetica AS osakonnajuhataja, 2003– InfoSys OÜ juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: infotehnoloogia, arvutitarkvara, infosüsteemid, instrumentaaltarkvara. Arendas spetsialiseeritud programmeerimiskeelte ja tarkvarasüsteemide loomise meetodeid. Aastail 1991–1998 lõi ja arendas Eesti Tolli info- ja kontrollisüsteemi. 1996. aastast oli ajakirja Baltic IT&T Review Eesti-poolne toimetaja. 

Nõukogude Eesti preemia (1965, koos ), NSVL riiklik preemia (1987, kollektiivis). Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Система автоматического программирования обработки деталей (kaasautor B. Tamm). // Методы подготовки информации для станков с программным управлением. Тлн., 1963
* Problem oriented computer languages for simulating engineering processes (kaasautor B. Tamm). // Information Processing 68 (1969)
* APROKS – a programming system for NC flame cutters. // Numerical Control Programming Languages (1970)
* On the processor design problems for the specialized programming systems (kaasautor E. Pruuden). // Computer Languages for Numerical Control (1973)
* Мониторная система САПР в машиностроении (kaasautor A. Markuš). // Вычислительная техника социалистических стран. Bып. 11: Финансы и статистика. М, 1982
* An approach to integrated CAD/CAM system implementation (kaasautorid B. Tamm, R. Küttner). // Advances in CAD/CAM (1983)
* Eesti tolli info- ja kontrollisüsteem. // Eesti Maj Teataja 82 (1998) 3
* Estonia taking new steps towards the information society. // EDISTY 2 (2001).

## Viited

## Kirjandus
* Eesti TA Küberneetika Instituut 1990. Tallinn, 1990, 35, 46.
*
Külvi Pruuli

**Külvi Pruuli** (aastani 1964 **Külvi Mendik**; sündinud 18. veebruaril 1942 Tartus) on eesti keeleteadlane.

## Elulugu
Lõpetas 1960 Tartu 5. Keskkooli, 1966 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, 1973 aspirantuuri, filoloogiamagister (1997, TÜ), väitekiri "Väljendusõpetus isiksuse arengu teenistuses". 

Oli 1966–1969 Nõo Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1969–1971 Tartu linna haridusosakonna logopeed, 1974–1992 TÜ eesti keele kateedri vanemõpetaja, 1989–1992 ka Jyväskylä Ülikooli eesti keele lektor, 1992–1997 TÜ eesti filoloogia osakonna eesti keele õppetooli lektor, 1997–2009 Jyväskylä Ülikooli eesti keele lektor. Ta on avaldanud üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Perekond
Külvi Pruuli isa oli arst Feliks Mendik (11. märts 1913 – 19. juuni 1975). Alates 1989. aastast oli Pruuli abielus Harald-Heino Peebuga. 
Tema tütar on Tiia Reimand ja poeg on Tiit Pruuli.

## Viited

## Teoseid
* Õppemetoodiline käsitlus-essee. Tallinn, 1996
* Kooliessee kogemustest Eestis. // Kuuskymppinen. Jyväskylä, 1996
* Äidinkielen opetus virolaisessa koulussa. // Lähivertailuja 9. Helsinki, 1997
* Kõne- ja kirjakultuurist. // Haridus (1997) 1
* Religioosse ja profaanse tekstitüübi käsitlemine õppetöös. // Lähivertailuja 10. Tampere, 1999
* Teosekeskne ja tekstikeskne ilukirjanduse kasutamine eesti keele õpetamisel soomlastele. // Sadanmiehet. Jyväskylä, 1999
* Piiblimotiivide tähenduse avardumisest. // Lähivertailuja 11. Turku, 2003.

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 229; II, 135.
*
Jaan Pruulmann

**Jaan Pruulmann** (sündinud 29. mail 1954 Viljandis) on eesti füüsik ja infotehnoloog.

## Elulugu
Lõpetas 1972 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1977 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, 2003– TÜ rakendusfüüsika doktorant. Oli 1977–1982 Eesti NSV TA Füüsika Instituudi (FI) röntgenspektroskoopia sektori nooremteadur, 1983–86 arvutite uurimistöös rakendamise kompleksrühma juhataja, 1986–1990 vanemteadur, 1990–1994 FI väikefirma MESO direktor ja AS MESOCOM juhataja, 1995–2005 tegeles firmades 7+7, At Fut ja Curonia Research meditsiiniinfosüsteemide arendamisega, 2005– Cybernetica AS süsteemianalüütik. Õpetanud ioonkristallide struktuuri uurimist spektroskoopiliste meetoditega.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: ioonkristallide struktuuri uurimine spektroskoopiliste meetoditega 60–250 eV ergastusel;  keskkonna loomine eksperimentaalseadme juhtimiseks, eksperimentaalandmete töötlemiseks ja teoreetiliste arvutuste tegemiseks; nõrkade bioloogiliste signaalide mõõtmine ja töötlemine meditsiiniinfosüsteemides. Tegeles arvutite hankimise ja rakendamisega eksperimentide juhtimises ja andmetöötluses. 1978–82 osales regulaarselt Novosibirskis NSVL TA Tuumafüüsika Instituudi kiirendil VEPP 2M tehtud eksperimentides. Eesti Koolifüüsika Ühingu loojaid ja esimene esimees. 7 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* The quantum yield spectra of electron emission of solids in XUV region: alcali chlorides at 100–250 eV (kaasautor). // Phys. Stat. Sol. (b) 114 (1982) 2
* Monte Carlo simulation of electron-phonon scattering in the XUVinduced electron emission of NaCl (kaasautor). // Phys. Stat. Sol. (b) 137 (1986) 2
* Локальная вычислительная сеть для автоматизации физических экспериментов (kaasautor). // Приборы и техника эксперимента (1989) 2.

## Tunnustus
*2021 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Chris Pruunsild

**Chris Pruunsild** (aastani 1992 **Chris Zilmer**; sündinud 26. augustil 1969 Tartus) on eesti arstiteadlane, pediaater ja reumatoloog.

## Elukäik
Ta on lõpetanud 1987. aastal Miina Härma nimelise Tartu 2. Keskkool, 1993. aastal Tartu Ülikooli pediaatria alal ja 1995. aastal Tartu Ülikooli pediaatria internatuuri. Aastatel 1995–2002 õppis Tartu Ülikooli doktoriõppes ja 2002–2007 oli pediaatria residentuuris. Meditsiinidoktor (2007, TÜ), väitekiri "Juvenile idiopathic arthritis in children in Estonia". 

2008. aastast on ta Tartu Ülikooli Kliinikumi lastekliiniku üldpediaatria osakonna arst-õppejõud. Saanud uurimistoetusi.

## Teadustöö
Uurinud juveniilset idiopaatilist artriiti, selle geneetikat ja epidemioloogiat Eestis, ka valu koolilastel. Osalenud Rahvusvahelise Lastereumatoloogiliste Uuringute Organisatsiooni töös, Rahvusvahelise Koordineerimiskeskuse direktor. Eesti Reumatoloogide Seltsi juhatuse liige (aastast 2000), Eesti Lastearstide Seltsi Tartu osakonna juhatuse liige (2004–07), Eesti Lastearstide Seltsi juhatuse liige, sekretär (alates 2007), Euroopa Lastereumatoloogia Ühenduse õppe- ja koolituskomitee liige. Üle 12 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus
* 2019 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Chris Pruunsild on Mihkel ja Kersti Zilmeri tütar ning Kristel Zilmeri ja Mihkel Zilmer juuniori õde.

## Viited

## Teoseid
* Primaarne süsteemne vaskuliit närvisüsteemi kahjustusega. Haigusjuht ja kommentaar (kaasautorid H. Liivamägi, H. Grünberg). // Eesti Arst (2003) 2
* Juveniilne idiopaatiline artriit Eesti lastel (kaasautor). // Eesti Arst (2004) 2
* Juveniilne süsteemne erütematoosne luupus ja sekundaarne antifosfolipiidsündroom 9-aastasel poisil. Haigusjuht ja kommentaar (kaasautorid A. Traat, H. Liivamägi). // Eesti Arst (2006) 8
* Incidence of juvenile idiopathic arthritis in children in Estonia: A prospective population-based study (kaasautor). // Scand. J. Rheumatol. 36 (2007) 1
* Prevalence and short-term outcome of juvenile idiopathic arthritis: a population-based study in Estonia (kaasautor). // Clin. Exp. Rheumatol. 25 (2007) 4.

## Kirjandus
* Eesti Arst (2008) 2, 160
*  

## Välislingid
Ärimehed kavaldasid Tartu linnavalitsuse üle, EPL, 07.12.1995
Tiina Prükk

**Tiina Prükk** (sündinud 1. aprillil 1948 Haapsalus) on eesti arstiteadlane ja infektsionist. 

## Elukäik
Tiina Prükk on meediku tütar.

Lõpetanud 1966. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Meditsiinikandidaat (1990, Leningradi Sanitaaria ja Hügieeni Instituut), väitekiri "Прогностическое значение некоторых показателей гуморального иммунитета при остром гепатите B". 

Oli 1972–1975 Kuressaare Keskhaigla terapeut, 1975–1978 Tartu Riikliku Ülikooli nakkushaiguste, dermatoloogia ja veneroloogia kateedri vanemlaborant, 1978–1992 assistent, 1992–95 Tartu Ülikooli nakkushaiguste kliiniku vanemassistent, 1996. aastast dotsent.

## Teadustöö
Uurinud ägedat viirushepatiiti, puukidega levivaid haigusi, humoraalset ja rakulist immuunsust, hantaviirusinfektsioone. Üle 30 teaduspublikatsiooni, 1 patent, õppevahendeid.

## Tunnustus

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Teoseid
* Циркулирующие иммунные комплексы у больых с острыми и хроническими заболеваниями печени (kaasautorid R. Uibo, H. Nutt). // Терапевтич. архив (1989) 2
* Seroprevalence of Tick-borne Lyme borreliosis in a Defined Population in Estonia (kaasautor). // Scand. J. Infect. Dis. 31 (1999) 4
* Hantaviruses Causing Hemorrhagic Fever with Renal Syndrome (HFRS) in Estonia (kaasautor). // European J. Clin. Microbiol. Infect. Dis. 19 (2000) 12
* Human granulocytic Herlichiosis in Estonia (kaasautor). // Emerg. Infect. Dis. 9 (2003) 11
* West Nile'i viirusinfektsioon. // Eesti Arst (2003) 8
* Puukidega levivad infektsioonid Eestis (kaasautor). Tartu, 2004.

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 135
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 193, 372, 377.
*
Igor Pšenitšnikov

**Igor Pšenitšnikov** (sündinud 25. juunil 1957 Tallinnas) on Eesti arstiteadlane ja kardioloog.

## Elulugu
Igor Pšenitšnikov on arsti poeg.

Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 19. Keskkooli, 1983 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1996; Venemaa Kardioloogia Teaduskeskus, Moskva), väitekiri "Межболевая ишемия миокарда в оценкe тяжести функцонального состояния и прогноза больных со стабильной стенокардиeй". Oli aastatel 1983–1984 Tallinna Pelgulinna Haigla intern, 1984–1987 Narva Kreenholmi Polikliiniku jaoskonna terapeut, ühtlasi 1986 Tšornobõli tuumaelektrijaama  likvideerimise pataljoni ordinaator, 1987–1989 Tallinna Vabariikliku Haigla kardioloogia kliiniline ordinaator, 1989–1994 Eesti Kardioloogia Instituudi nooremteadur, 1994–2003 teadur, 2003–2006 vanemteadur, 2007– Tartu Ülikooli telemeedikumi kardioloogiakeskuse erakorraline teadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: müokardi isheemia; müokardi elektriline ebastabiilsus, biosignaalide interpreteerimine. Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Significance of silent myocardial ischemia in patients with coronary heart disease for disease gravidity evaluation (kaasautor). // Терап. архив (1994) 9
* Müokardi valutu isheemia tähtsus südame isheemiatõve prognoosi määramisel (kaasautor). // Eesti Arst (1997) 3
* Vasaku vatsakese hüpertroofia ning hilispotentsiaalide kliiniline ja prognostiline väärtus kõrgvererõhktõvega haigetel (kaasautor). // Eesti Arst (1999) 4
* Echocardiographic assessment of the different left ventricular geometric pattern in middle-aged men and women in Tallinn (kaasautor). // Blood Pressure 12 (2003)
* Kandesartaani efektiivsus ja turvalisus: selle kasutamise kogemused arteriaalset hüpertooniat põdevate haigete ravimisel Eestis (kaasautor). // Eesti Arst (2006) 11.

## Viited

## Kirjandus
*   

## Välislingid
*
Mare Puhk

**Mare Puhk** (8. november 1938, Tartu – 23. september 2024) oli eesti bioloog-kalakasvataja.

## Elulugu
Mare Puhk oli teenistuja tütar.

Lõpetas 1956 Tartu 2. Keskkooli, 1961 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafia osakonna, bioloogiakandidaat (1971, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI)), väitekiri "Karpkala Eesti NSV tiigimajandeis". Oli 1961–1969 ELVI nooremteadur, 1969–1972 sektorijuhataja, 1972–1990 kalakasvatuse osakonna ning Ilmatsalu kalakasvatuse katsejaama juhataja, 1990–1993 juhtivteadur ja katsejaama juhataja, 1993– OÜ Ilmatsalu Kala juhatuse esimees. Ühtlasi olnud Balti Tsonaalse Kalade Aretuskeskuse juhataja. Õpetanud Türi Sovhoostehnikumis kalakasvatust, juhendanud EPA ja TRÜ kalakasvatusala üliõpilasi.

## Teadustöö
Tema uurimisvaldkond oli kalakasvatus, peamiselt biotehnika, aretus, kunstliku paljundamise tehnoloogia. Ta on välja töötanud Eesti tiigimajandeis kasutusele võetud karpkalakasvatuse süsteemi, karpkala kunstliku taastootmise, söötmise ja täiendkalade kasvatamise tehnoloogia. Juhendanud ja korraldanud Ilmatsalu kalakasvatuskompleksi projekteerimist ja ehitamist. Üleliidulise Põllumajanduse Akadeemia tiigikalakasvatuse osakonna tegevliige (1976–1988), Eesti Kalakasvatajate Seltsi asutajaliige, 1992–1995 president; Eesti Riikliku Kalakapitali Nõukogu, Eesti Kalandusnõukogu jmt organisatsiooni liige. Eesti NSV teeneline kalakasvataja (1988). Üle 120 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Karpkala taastootmise kunstlik meetod ning selle kalamajanduslik tähtsus. // ELVI teadusliku tööde kogumik 40 (1976)
* Kalakasvatus (koostaja, toimetaja). Tallinn, 1976
* Karpkalade toitumisest, toitumisrütmidest ja nende tähtsusest söötmise organiseerimisel. // ELVI teadlaste soovitused tootmisele. Tallinn, 1983
* Karpkalatõugudest ja nende majanduslikest omadustest Eesti NSV-s. // Samas.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 381
* Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut, 46.
*
Palu

**Palu** on Indoneesias Sulawesi saarel asuv linn, Kesk-Sulawesi provintsi keskus.

Palu asub väikese kitsa lahe ääres, mis avaneb Sulawesi läänerannikul olevasse Makassari väina. Palust lähevad maanteed loodesse Donggalasse, põhja Sabangisse, kirdesse Tomini lahe ääres asuvasse Tobolisse ja kagusse saare keskel olevasse Gimpusse. Palust lõunas asub 2480 m kõrgune Lompopana mägi, mis pole Kesk-Sulawesi provintsi kõrgeim tipp.

Palus valitseb ekvatoriaalne kliima. Iga kuu absoluutne maksimumtemperatuur on vähemalt +35 °C, aga üle +38 °C pole Palus sooja täheldatud. Absoluutne miinimum on kõige madalam oktoobris (+17 °C) ja kõige kõrgem jaanuaris (+21 °C).

1958. aastal kannatas Palu Permesta mässu tõttu. USA, kes polnud rahul Indoneesia vasakpoolse valitsusega, korraldas aasta alguses kodusõja, toetades mässulisi niihästi sõjatehnika, näiteks lennukite, kui ka sõduritega. Aprillis pommitasid mässulised õhurünnakutes korduvalt Palut, hävitades sõidukeid ja maju ning isegi ühe silla ja laeva. Keskvalitsus surus mässu juba juunis põhiliselt maha, ehkki isoleeritud vastupanu jätkus 1961. aastani.

24. jaanuaril 2005 kell 4.10 kohaliku aja järgi toimus Palus maavärin magnituudiga 6,2. Selles hukkus 1 ja viga sai 4 inimest, kokku varises 177 maja. Sellegipoolest vallandus rahva seas paanika: inimesed hakkasid kartma tsunamit ja ruttasid kõrgematesse kohtadesse.

31. detsembril 2005 kell 7.35 kohaliku aja järgi toimus Palu turul terrorirünnak: sealihaleti ääres plahvatas naelapomm. Surma sai 8 ja vigastada poolsada inimest, põhiliselt kristlased, kes olid tulnud uusaastapidustusteks toitu ostma.

28. septembril 2018 toimus 78 km kaugusel Palust põhjas Sulawesi maavärin ja tsunami. Maavärina magnituud oli 7,5 ja sellele järgnes kuni 7&nbsp;meetri kõrgune tsunami. Maavärina, tsunami ja maalihete läbi hukkus vähemalt 1347 inimest.

Palu sõpruslinnad on Semarang (Indoneesia) ja Tegucigalpa (Honduras).

## Viited
Rigoberto Garibaldi

**Rigoberto Garibaldi** (sündinud 27. detsembril 1956 El Marañónis Soná ringkonnas Veraguasi provintsis Panamas) on Panama endine poksija.

Garibaldi sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Boriss Kuznetsovile (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene ja on seni ainus Panama poksija, kes on maailmameistrivõistlustel võitnud medali.

Garibaldi poksis veebruarist 1975 kuni juulini 1978 elukutselisena. Ta pidas kokku 14 kohtumist, millest võitis 10 (neist 8 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise.

## Viited

## Välislingid
*
Donjon

***Donjon*** ehk **donžoon** (prantsuse keeles *donjon*; inglise keeles *keep*) on keskaegse linnuse **peatorni** (tornelamu) tüüp, tugevdatud kaitsetorn prantsuse kultuuriruumis.

Prantsuskeelne sõna *donjon* tuleneb ladinakeelsest sõnast *dominionus*.

*Donjon* oli keskaegse linnuse keskse tähtsusega osa, mis asus linnuse keskel või hädaohtlikuimal kohal ning oli kohandatud alaliseks elamiseks (erinevalt ''bergfried'''ist, kus aasta ringi ei elatud). Võitluse ajal oli see viimane vastupanu osutamise koht ja pelgupaik.

*Donjon* oli mitmekorruseline ja algul olid selles ka eluruumid. Hiljem elati pigemini kõrvalehitistes. Väiksemad linnused võisidki koosneda üksnes *donjon*ist.

*Donjon*e hakati ehitama 11. sajandil Loode-Prantsusmaal ja need olid laialdaselt kasutusel ka Inglismaal. Eestis on *donjon* näiteks Paide ordulinnusel ja Vao vasallilinnusel.

Seoses üha laialdasema tulirelvade kasutuselevõtuga XV sajandil muutusid ka linnuseehituse tavad. *Donjon*e hakati ehitama madalamaks või loobuti nende rajamisest üldse. Ka ringmüürid ehitati madalamad, samas massiivsemad; neile hakati rajama suurtükipesi.

## Märkused
Soome peaminister

**Soome peaminister** on Soome valitsuse juht, üks ministritest.

Peaminister tegeleb sisepoliitika ja Euroopa Liidu suunalise poliitika juhtimisega. 2000. aastal jõustunud põhiseadusega tugevnes peaministri roll, samas kui presidendi osa sisepoliitika kujundamises vähenes, jättes talle rohkem esinduskohustusi.

Peaministri valivad parlamendi liikmed ning nimetab ametisse president.

Alates 20. juunist 2023 on Soome peaminister Petteri Orpo.

## Peaministri palk ja muud eelised
;Palk
Peaministrile makstav palk on sama suur kui Eduskunna esimehe palk, mis on perioodil 2019–2022 13&nbsp;390 eurot kuus. 1. maist 2011 alates oli peaministri palk 11&nbsp;675 eurot kuus. Peaministri palk on maksustatav tulu.
;Puhkus
Peaministril on kalendriaastas õigus 30 puhkusepäevale, mille aja otsustab riiginõukogu üldistung. Kui peaminister ei saa puhkust välja võtta, korvatakse see talle rahaga.
;Transpordi- ja turvateenused
Peaministri ametiautoteenus ning transpordi- ja turvakorraldus määratakse riiginõukogu kantselei otsusega.
;Ametikorter
Peaministril on korter riigi majas (Kesäranta), mille hooldus, küte ja valgustus ning sisustus korvatakse ja vajalik personal makstakse riigi varadest. See korter ja sinna juurde kuuluvad teenused on tulumaksuvaba tulu.
;Kuluhüvitised
Peaministrile korvatakse ametikohustuste täitmisega seotud muud mõistlikud kulutused riiginõukogu kantselei otsusega. 

## Vaata ka
*Soome valitsusjuhtide loend

## Viited
Peenes

**Peenes** on purustatud kivimite osakesed tükisuurusega suurem kui tolm või hiib.

**Põlevkivi peenes** on purustatud põlevkivi väljasõelutud osa, mida kasutatakse keevkihtkatlas.

Mulla peenes eristatakse koresest suuruse järgi, sellele kuuluvad mulla osakesed läbimõõduga alla 1 mm.

## Viited
Östermalm

**Östermalm** on Stockholmi linnaosa. Östermalmis elab 36 636 elanikku ja sealsed kinnisvarahinnad on kalleimad Rootsis.

Linnaosa pindala on 2,56 km².

## Vaata ka
*Norrmalm
*Södermalm

## Välislingid
Pitbull

**Pitbull** (õieti **Armando Cristian Pérez**; sündinud 15. jaanuaril 1981) on USA räppar, laulukirjutaja, näitleja ja produtsent.

## Vaata ka
*"Feel This Moment"
Bellerophontes

**Bellerophontes** (vanakreeka keeles Βελλεροφόντης; ka **Bellerophon**, Βελλεροφῶν) on vanakreeka mütoloogias kangelane, kellele anti ülesandeks tappa koletis Kimäär. Tänu jumalate Athena ja Poseidoni abile ning lendavale hobusele Pegasosele see Bellerophontesel ka õnnestus. Bellerophontes sai karistada hobuse lennuvõimekuse kuritarvitamise eest, kui ta lendas Pegasosega jumalate elupaika Olümpose mäele.

## Müüt
Bellerophontes oli noor Korinthóse mees, kes saadeti pagendusse ühe mehe maha löömise eest. Talle pakuti varjupaika Tyrinsi kuningriigis, kus valitses kuningas Proitos. Seal armus kuninga naine Stheneboia Bellerophontesesse, kes kuninganna armastusele ei vastanud. Kättemaksuks süüdistas naine Bellerophontest vägistamiskatses. Kuningas Proitos saatis seejärel Bellerophontese Lüükiasse, kus valitses Stheneboia isa Iobates. Proitos palus Iobatesel Bellerophontes tappa, kuid selmet külaline tappa saatis Iobates Bellerophontese tapma koletist Kimääri.

Bellerophontes sai abi Athenalt ja Poseidonilt, kes juhatasid noormehe maagilise tiibadega hobuse Pegasose juurde. Hobuse abiga suutis mees koletisele kallale söösta ülalt ning ta hukata. Selle kangelasteoga vabastas Belleriohontes Lüükia rahva hädaohust. Jumalad lubasid Bellerophontesel hobuse endale jätta. Pegasose abiga sooritas kangelane veel mitmeid vägitegusid. Ta alistas Kimääri isa, tappis mõned hiiglased, kes Iobatese kuningriiki ähvardasid, ja tõrjus tagasi amatsoonid. Bellerophontes avaldas Iobatesele sügavat muljet ja neist said sõbrad. Iobates andis talle ka naiseks oma tütre Philonoe.

Edu muutis Bellerophontese auahneks. Ta kavatses lennata Olümposele, kuhu ükski surelik ei tohtinud kutsumata tulla. See vihastas peajumal Zeusi, kes saatis Pegasosele kallale parmu. Hobune tõusis valust tagajalgadele ning Bellerophontes kukkus ta seljast alla maa peale ja sai surma. 

## Viited
Statius

**Publius Papinius Statius** (umbes 40 Napoli – arvatavasti 96 Napoli) oli I sajandi rooma luuletaja ja õpetaja, mitme luulevõistluse võitja, oma aja tuntumaid luuletajaisiksusi. 

Statius sai kuulsaks eeposega "Thebais" (12 raamatut), mis kujutab seitsme sõjaretke Teeba vastu. Statiuse eeskujuks peetakse Vergiliust. Lõpetamata eeposes "Achilleis" kujutab autor Achilleuse viibimist Lykomedese juures Skyrose saarel ja kreeklaste sõitu Trooja sõtta. Viiest raamatust koosnev luulekogu "Silvae" ("Metsad") sisaldab sünni, pulmade ja surma puhuks kirjutatud, soosijaid (eriti keiser Domitianust) ja sõpru ülistavaid ning kunstiteoseid ja hooneid kirjeldavaid luuletusi (kokku 32 luuletust). Keskajal loeti ja matkiti Statiuse eeposi palju.

Eesti keeles on ilmunud "Silvae" 3.5 ja 5.4 "Rooma kirjanduse antoloogias" (Tallinn: Varrak, 2009, lk. 462–465, tõlkinud Triin Rebane).

## Kirjandus
* "Antiigileksikon", Tallinn: Valgus, 1985.
* Lewis, C.S. "Dante's Statius." *Studies in Medieval and Renaissance Literature* (Cambridge, 1966).
* Newlands, C. *Statius' Silvae and the Poetics of Empire* (Cambridge, 2002).

## Välislingid
* Online text: Statius, Thebaid & Achilleid – J.H. Mozley tõlked inglise keelde
* Online text: Statius, Thebaid, Achilleid & Silvae (ladina keeles)
* SORGLL:  Statius, Thebes I.46-87; read by Stephen Daitz – ladinakeelne audiofail
Pranas Končius

**Pranas Končius** (hüüdnimega **Adomas**; 1911 – 6. juuli 1965) oli Leedu metsavend. 

Ta hukkus tulevahetuses Nõukogude vägedega 6. juulil 1965. Teise versiooni järgi lasi ta end 13. juulil ise maha, et mitte vangi langeda. Ta oli viimane Leedu metsavend, kes hukkus võitluses Nõukogude võimudega. 

Enne Teist maailmasõda teenis Končius Leedu sõjaväes ja politseis. Pärast Saksamaa sissetungi Nõukogude Liitu 1941. aastal osales ta Leedu ülestõusus. 2000. aastal anti talle postuumselt Vytautase Risti orden.

## Viited
Öö muuseumis

**"Öö muuseumis"** on 2006. aasta USA fantaasiafilm.

## Sisu

Larry Daley võtab vastu töö öövalvurina. Vana valvur hoiatab teda, et "ta ei tohi midagi sisse või välja lasta". Oma esimesel ööl ta mõistab, mida valvur sellega mõtles. Igal ööl ärkavad muuseumieksponaadid sõna otseses mõttes ellu. Nüüd peab Larry suutma tagada muuseumis öö läbi korda ja suutma lahendada ka eksponaatide vahelisi tülisid. Selles tuleb talle appi ei keegi muu kui Theodore Roosevelt.

## Osades

* Ben Stiller – Larry Daley
* Robin Williams – Theodore Roosevelt
* Jake Cherry – Nicky Daley, Larry poeg
* Mickey Rooney – Gus
* Bill Cobbs – Reginald
* Owen Wilson – Jedediah
* Dick Van Dyke – Cecil Fredericks
* Steve Coogan – Octavius
* Patrick Gallagher – Attila
* Rami Malek – Ahkmenrah
* Mizuo Peck – Sacagawea
* Ricky Gervais – Dr. McPhee, Larry ülemus
* Paul Rudd – Don
Eric Ries

**Eric Ries** (sündinud 22. septembril 1978) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja ja mitme raamatu autor. Ta on töötanud välja uue ettevõtlusmetoodika *[[Lean Startup|lean startup]]*. 

Eric Ries on mitme firma, sealhulgas pbWiki, Bunchball, SpeedDate, illumobile, BlueBet, Rypple, 750i ja KaChing, nõukogu liige. 2001. aastal kaitses bakalaureusekraadi USA Yale'i Ülikoolis. Tegeles lapsepõlvest saati arvutiprogrammeerimisega, mis mõjutas teda otsima ettevõtlusprobleemidele tehnilisi lahendusi. Tegeles alati tootearendusega. Ta on seadnud oma ülesandeks suurendada lãbilöövate innovaatiliste ettevõtete osakaalu. 

## Vaata ka
* *[[Lean Startup]]*

## Viited
Hekate

**Hekate** (vanakreeka keeles Ἑκάτη või Ἑκατα) on vanakreeka mütoloogias kuu-, allmaailma-, öö-, maagia-, nõiakunsti ja teispoolsusega suhtlemise jumalanna.
Hekate pühapaikadeks olid ristteed, kuhu muistsed kreeklased talle öösel ohvriande viisid. 

Hekatet saatsid tema loomad: must emakoer ja tuhkur, kes olid mõlemad ära võlutud naisterahvad. Koer oli Trooja kuninganna Hekabe, kes oli pärast Trooja linna langemist merre hüpanud ja Hekate poolt ümber muudetud. Tuhkur (või muu väike loomake, eri allikate järgi) võis olla kas Hekate poolt oma suurustlemise eest karistatud nõid Gale (Γαλῆ) või Galinthias (Γαλινθιάς), Alkmene ämmaemand, keda sünnitusjumalanna Eileithyia tema liigse heatahtlikkuse eest karistanud oli, kuid kelle kaastundlik Hekate enda juurde võttis.

Hekatet seostati teistest jumalataridest näiteks Selene ja Artemisega.

## Kujutusviise
Kreeka vaasidel kujutatakse Hekatet harilikult naisena, kes hoiab käes kahte leegitsevat tõrvikut. Mõnikord kannab ta tütarlapselikku lühikest seelikut ning jahisaapaid, just nagu Artemis. 

Hekatet kujutati tihti kolmenäolise jumalannana, kes hoiab käes tõrvikut, madu ning nuga.

Hekatet on kujutatud ka kolmepäisena, üks pea koera, teine lõvi, kolmas hobuse oma.

Sammastel kujutati Hekatet sageli kolmenäolisena, pidades silmas, et ta on ristteede jumalanna, kes vaatab igasse suunda.

## Nimi
Hekate nimi (Ἑκατη, Ἑκατα) tuleneb kreeka sõnast *hekatos* ja see tähendab 'see, kes töötab kaugelt', 'kaugtööline'. Sõna meesvorm Hekatos oli jumal Apolloni, kunstide ja muusika kaitsja, tavaline epiteet.

*Hekate* on kreeka nime *Aikaterine* (Αἰκατερίνη) ja selle erinevate tuletiste (sh Catherine, Katariina, Kadri, Kate) üks võimalikest algkujudest.

Hekate Rooma vaste on Trivia.

Hekate järgi on nimetatud asteroid 100 Hekate.

## Päritolu

Hekate oli müstiline jumalus, kelle sünnilugu jääb saladuseks. Tema vanemateks on peetud kord Perseust ja Asteriat, siis jälle Zeusi ja Asteriat või Zeusi ja Pheraead või Herat. On ka arvatud, et ta võis olla viljakusjumalanna Demeteri või ööjumalanna Nyxi järeltulija. 

Hekate võis olla üks titaanide seast, ainus, kel õnnestus ka Zeusi valitsemise all (kui lahingu kaotanud titaanid Tartarosse heideti) vabaks ja edukaks jääda.

## Hekate esinemine Kreeka aastaaegade müüdis

Kui Demeteri tütar Persephone varjudeilma langes, kuulsid tema hüüdeid üksnes päikesejumal Helios ja Hekate. Hekate ütles Demeterile, et kuulis, kuidas Persephone läbi pimeduse appi hüüdis, kuid ta ei teadnud, kelle juurest tüdrukut otsida (selles osas abistas Demeterit Helios).  

Hekate abistas Demeterit, kui too allilmas oma tütart otsis. Ta käis oma kahe loitva tõrvikuga ema Demeteri ees, näidates talle teed. Ta leidis Demeteri tütre Hadese embusest ning lasi emal ja tütrel taas kokku saada. 

Hiljem, taas allilmas, kui lugu oli leidnud lõpplahenduse ja Persephonele oli Zeusi kohtuotsusega määratud pooleaastane vaheldumisi viibimine kummaski riigis, oli Hekate Demeteri tütre lähim abiline ja nõuandja allilma asjades.

## Viited

## Välislingid

*Hekatele pühendatud (ingliskeelne) laul (hea ülevaade sümboolikast)
Öö muuseumis 2

**"Öö muuseumis 2"** on 2009. aasta USA fantaasiafilm.

## Sisu

Larry Daleyst on saanud edukas ärimees. Ühel päeval avastab ta, et tema muuseumieksponaatidest sõbrad tahetakse muuseumi väljapaneku uuendamise käigus kõrvaldada. Ta üritab seda vältida, kuid ta ettevõtmine ebaõnnestub. Ta otsustab sõpru aidata, kui saab neilt äreva kõne. Nüüd tuleb tal rinda pista iidse Egiptuse vaaraoga, abiks Amelia Earhart.

## Osades

* Ben Stiller – Larry Daley
* Amy Adams – Amelia Earhart, Tess
* Owen Wilson – Jedediah
* Hank Azaria – Kahmunrah
* Robin Williams – Theodore Roosevelt
* Christopher Guest – Ivan the Terrible
* Jon Bernthal – Al Capone
* Alain Chabat – Napoleon Bonaparte
* Steve Coogan – Octavius
* Mizuo Peck – Sacagawea
* Ricky Gervais – Dr. McPhee
* Bill Hader – George Armstrong Custer
* Mindy Kaling – Dotsent
Ixion

**Ixion** (vanakreeka keeles Ἰξίων) on vanakreeka mütoloogias Tessaalias elanud lapiitide kuningas. Ta oli petis ja tüssaja.

Ixion röövis Deioneusi tütre Dia, et temaga abielluda. Kuningas lubas tüdruku isale pulmade ajal lunaraha tasuda, kuid tasumise asemel otsustas ta Deioneusi hoopis lõksu meelitada. Ta kaevas lossi lähedale augu ning täitis selle tulise söega. Kui äiapapa kohale ilmus, lükkas Ixion ta auku. Sugulase tapmine vallandas Ixioni vastu suure pahameele, kuid millegipärast hakkas peajumal Zeusil temast kahju ning ta kutsus kuninga külalisena Olümpose mäele. Ent ka jumalate seas ületas Ixion sündsuse piire, kui ta asus võrgutama Zeusi naist Herat. Mõnedes müütides kirjeldatakse, et Ixion seoti karistuseks päikesekettaga sarnaneva ratta külge, teistes lugudes aga, et põleva ratta külge, mis Tartaroses igavesti pöörlema jäi.

## Viited
Tantalos

**Tantalos** (vanakreeka keeles Τάνταλος) on vanakreeka mütoloogias Sipylose kuningas ja Zeusi poeg.

Zeusi sugulasena lubati Tantalosel, kes oli surelik, jumalatega koos einestada. Tantalos aga kippus seda privileegi halvasti ära kasutama: ta lobises välja jumalate saladusi, varastas nende toitu, et viia see surelikele, ning pakkus jumalatele süüa omaenese tapetud poja liha.

Karistuseks saadeti Tantalos allilma kannatama igavest janu ja nälga. Kui ta proovis vett juua, kadus vesi maa sisse. Iga kord kui ta aga tema kohal rippuvaid vilju püüdis noppida, puhus tuul neid kandvad oksad eemale.

Tänapäevani on kasutusel väljend Tantalose piinad, mis tähendab lõputut piina ja vaeva.

## Viited
Päidla Ahvenjärv

**Ahvenjärv** (ka *Päidla Ahvenjärv*, *Vastsetare järv*) on Valgamaal Otepää vallas Päidla küla juures asuv avalik järv. Ta kuulub Päidla järvestikku.

Ta kuulub Ida-Eesti vesikonda Peipsi alamvesikonda. Pindala 5,6 ha, suurim sügavus 5,1 m, pikkus 370 m, laius 170 m, kaldajoone pikkus 981 m. Keskmise karedusega kihistumata suurtaimerikas järv, on ühenduses Näkijärvega (Päidla Suurjärv).

Järves kasvab üliharuldane nõtke näkirohi, mis kuulub I kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka.
Augmentatsioon

**Augmentatsioon** on muusikas kompositsioonitehniline operatsioon, mille tulemusel toimub helivältuse pikenemine. Augmentatsioon on diminutsiooni vastandmõiste.

Augmentatsiooni mõistet hakati kasutama renessansspolüfoonia kontekstis, kui proportsionaalse notatsiooni puhul teatud muusikalõigu või hääle kõigile noodivältustele lisati teatud väärtus mõne kindla matemaatilise suhte (näiteks 2/1) alusel. Mõiste tuli kasutusele diminutsiooni vastandmõistena, et tähistada olukorda, kui pärast diminutsiooni taastusid algsed noodivältused.

Augmentatsiooni kui kompositsioonitehnilist operatsiooni on kasutanud paljud heliloojad. Näiteks Johann Sebastian Bach kasutab fuuga teema augmentatsiooni oma orelifuuga C-duur BWV 547 kulminatsioonis.

## Vaata ka
*diminutsioon
Madli Puhvel

**Sirje Madli Puhvel** (sünninimi **Sirje Madli Hansen**; sündinud 26. juulil 1939 Tallinnas) on eesti arstiteadlane ja mikrobioloog, tõlkija.

## Elulugu
Ta põgenes 1944 koos vanematega Rootsi, siirdus sealt 1950 Kanadasse. Lõpetas 1956 Londonis (Ontario, Kanada) keskkooli, 1961 California Ülikooli (Los Angeles), Ph.D. (mikrobioloogia ja immunoloogia, 1963, samas), väitekiri "Studies in Staphylococcal L-Forms". Oli 1963–64 California Ülikooli Meditsiinikooli järeldoktorant, 1965–72 California Ülikooli (UCLA) uurimisassistent-immunoloog, 1972–73  uurimisassistent-immunoloog, 1973–78 , aastast 1978 adjunktprofessor.

## Teadustöö
Avaldanud töid naha bioloogiast ja mikrobioloogiast, immunoloogia ja akne kohta. Koostanud ka Lydia Koidula elu käsitleva raamatu. Society for Investigative Dermatology, American Society for Microbiology, American Federation for Clinical Research'i, Sigma Xi liige. Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Sirje Madli Puhvel on Jaan Puhveli abikaasa.

## Looming
### Teadustöö
* Characterization of Corynebacterium Acnes. // J. Gen. Microbioloogia. 50 (1968) 2
* Dermatologic anaerobic infections (kaasautor). // Anaerobica Bacteria – Role in Disease. Sprongfield, 1974
* A re-evaluation of fatty acids as inflammatory agents in acne (kaasautor M. Sakamoto). // J. Invest. Dermatol. 68 (1977) 2
* Vitamin A deficiency and the induction of cutaneous toxicity in murine skin by TCDD (kaasautorid M. J. Connor, M. Sakamoto). // Toxicol. Appl. Pharmacol. 107 (1991) 1
* The hr locus and the toxicity of 2,3,7,8-tetrachlorodibenzo-p-dioxin (TCDD) in newborn mice (kaasautor). // Arch. Toxicol. 69 (1994) 2
### Eesti kirjandus
* "Symbol of dawn. The life and times of the 19th-century Estonian poet Lydia Koidula". Tartu: TÜ kirjastus, 1995, 2. trükk 1999; parandatud väljaanne 2025.
* "Lydia Koidula: Elu ja aeg", tlk Tiina Randviir, Katrin Kiik, Krista Mits, 2016, 2. trükk 2017.
### Tõlked
* Tõnu Õnnepalu, "Border state". Evanston: Northwestern University Press, 2000

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 381
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 96
* American Men and Women of Science, 1986, 5, 1137
* Eesti kirjanike leksikon. Tallinn, 2000, 421.
*
Karl Puidak

**Karl Puidak** (2. aprill 1901 Porhovo, Pihkva kubermang – 14. detsember 1976 Kansas City, USA) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Karl Puidak oli talupidaja poeg.

Võttis osa Vabadussõjast Kuperjanovi partisanide pataljoni koosseisus. Lõpetas 1929 Tallinna Tehnikumi elektriinseneri erialal (lõpuprojekt käsitles Tallinna-Pääsküla elektriraudtee vooluvarustust). Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Leola. Täiendas end 1938 Austrias ja Ungaris. 

Oli 1924–1928 Tallinna Tehnikumi elektrotehnika tugevvoolu labori assistent, 1931–1934 Riigi Turbatööstuse insener, 1936–1940 Eesti Rahvusliku Jõukomitee abidirektor, 1940–1941 ja 1942–1944 TTÜ õppeülesande täitja elektrijõumajanduse alal. Koostanud õppevahendeid. 

1944. aastal põgenes Saksamaale, kus oli Eesti insenere ühendanud Tehnika Koondise sekretär. 1948. aastast töötas Ameerika Ühendriikides ettevõtte Pritchard & Co elektrijaamade projekteerijana.

## Teadustöö
Eesti elektrifitseerimise üldkava üks põhiautoreid. Osales kava elluviimisega seotud tehniliste ja majandusarvutuste tegemises, ühtse elektritariifisüsteemi väljatöötamises ning Kohtla-Tapa-Tartu ja Türi-Viljandi ülekandeliinide projekteerimises, uuris kõrgepingeliinidest põhjustatud raadiohäirete vähendamise võimalusi.

## Viited

## Teoseid
* Asinkroon mootori diagramm (kaasautor O. Reinvaldt). Tallinn, sine anno
* Elektri kasutamine maal kõrgepingevõrgust. // Ühistegevusleht (1937) 3
* Eesti elektrifitseerimise kava (kaasautorid K. Hangelaid, A. Ottenson). Tallinn, 1937.

## Kirjandus
* TT ja TTÜ õppe- ja abijõud 1918–1944, 50
* Tallinna Tehnikum 1918–1928. Tallinn, 1928, 55
* Mägi, V., Metusala, T. Rahvuslik Jõukomitee Eesti energiamajanduse kavakindla arendamise algatajana. // TPI Toimetised 565 (1983), 131–147
* Mägi, V. Eesti elektrifitseerimise üldkava. // Tehnika ja Tootmine (1989 5, 42–44.
*
Ülo Puidak

**Ülo Puidak** (10. september 1929 Ahja vald,  Tartumaa – 2. detsember 2013) oli eesti loomaarstiteadlane.

## Elulugu
Ülo Puidak oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1949 Tartu 6. Keskkooli, 1954 EPA veterinaariateaduskonna. Ta oli 1954–1957 Moskva Veterinaariaakadeemia aspirant ja kaitses 1960 Leningradi Veterinaaria Instituudis veterinaariakandidaadi kraadi (väitekiri "Сравнительная оценка методов определения свежести рыбы" ("Kala värskuse määramise meetodite võrdlev hinnang")). 

Oli 1958–1961 Üleliidulise Veterinaar-sanitaarinstituudi nooremteadur, 1961–1963 Üleliidulise Eksperimentaalse Veterinaaria Instituudi vanemteadur, 1963–1966 Eesti Mereihtüoloogia Labori vanemteadur, 1967–71 Riigireservide Teadusliku Uurimise Kesklabori vanemteadur, 1971–1991 Balti Tsonaalse Teadusliku Uurimise Veterinaarialabori direktor.

## Teadustöö
Tema peamine uurimisvaldkond oli lindude haigused ja nende profülaktika. Tal ilmus umbes 10 teadustööd.

## Viited

## Teoseid
* Ветеринарно-санитарная экспертиза рыбы и рыбыпродуктов. // Вет. энц. I. М, 1968
* Mõningate Eesti rannaveekalade tabandumisest parasiitidega. // ENSV TA Toim. Biol (1965) 4
* Haudejaamade osa lindude nakkushaiguste levikul (kaasautorid M. Aidnik, E. Pavel). // EPA tead tööde kogumik (1975)
* Ветеринарно-санитарные требования к перепелиным СПФ-фермам, продающим биопредприятиям инкубационное яйцо (kaasautor). Л., 1989.
*
Edgar Puide

**Edgar Leopold Puide** (aastani 1937 **Edgar Leopold Puksmann**, 5. veebruar 1907 Tallinn – 27. aprill 1986 Stockholm) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Edgar Leopold Puide oli sepa poeg.

Lõpetas 1926 Tallinna Ühistehnikagümnaasiumi. 1936. aastal lõpetas Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna, kaitses diplomitöö "Põhiveepinna kõikumine metsamaadel ülikooli õppe- ja katsemetskonnas 1930.–1934. a."  

Oli 1930–33 (üliõpilasena) TÜ õppe- ja katsemetskonna assistendi kohusetäitja, 1933–35 Tudu metskonna metsnik, 1936–44 Voltveti Metsakooli (aastast 1939 Tihemetsa Metsatehnikum) õpetaja. Õpetas metsamelioratsiooni, maamõõtmist ja ehitusõpetust. Läks 1944 Rootsi, kus oli 1945–52 Riigimaade ja -metsade Valitsuse ametnik, 1952–62 metsanduskonsulent, 1962–64 büroosekretär, 1964–72 büroodirektor. Ühtlasi oli 1961–65 Rootsi Kuningliku Metsaülikooli metsamelioratsiooni õppejõud, 1968–74 Carpenbergi Metsakooli praktikumide juhendaja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põhjaveerežiim ja metsakasvu mõjutavad tegurid. Pani aluse süstemaatilistele uuringutele selles valdkonnas. Etendas juhtivat osa Rootsi metsamelioratsiooni viimisel kaasaegsele teadustasemele. Töid metsakuivendusest. Võttis osa arvukatest erialakonverentsidest ja kongressidest Rootsis, Soomes jm. Tegeles ka eesti ilukirjanduse tõlkimisega rootsi keelde (Mati Unt "Sügisball" ("Höstbal", 1983) koos ). Oli 1956–76 Eesti Metsamees Eksiilis toimetaja liige, professor Andres Mathieseni kapitali nõukogu ja Eesti Metsateadlaste Ühingu Rootsis liige (1975–86 esimees). Ligi 30  ja aimeartiklit.

## Viited

## Teoseid
* Põhjaveepinna kõikumine metsamaadel Ülikooli Õppe- ja Katsemetskonnas 1930. – 34. a. Tartu, 1936
* Märkmeid metsakraavitamisest Rootsis. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1954) 14
* Metsakuivendamisest Rootsis. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1955) 19
* Metsaväetamisest Rootsis. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1966) 46.

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 454
* Kohh, E. Edgar Puide 50-ne aastane. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1957) 23, 25–26
* Raukas, A. Edgar Puide. In memoriam. Mälestuskilde ühe eesti metsateadlase elukäigust. // Eesti Päevaleht. Stockholm (1986) 21. V
* Margus, M. Edgar Puide. // Mets ja Puu (1992) 1, 31,32
* Margus, M., Meikar, T. Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakond 80. Tartu, 2000, 47.
*
Tiiu Puik

**Tiiu Puik** (sündinud 11. aprillil 1941 Padise vallas Harjumaal) on eesti oligofrenopedagoog ja logopeed.

## Elulugu
Tiiu Puik on talupidaja tütar.

Lõpetas 1959 Keila Keskkooli, 1965 Tartu Pedagoogika Kooli, 1974 TÜ defektoloogia erialal, 1981 aspirantuuri. Oli 1974–75 Rapla Keskkooli logopeediaklassi õpetaja, 1975–77 TÜ eripedagoogika kateedri õpetaja, 1977–91 vanemõpetaja, aastast 1992 mitmes asutuses logopeed. Õpetanud logopeediat, koolieelse kasvatuse erimetoodikat.

## Teadustöö
Uurinud kurtide laste isiksust, koolieelikute ja algklasside õpilaste kõnepuudeid. Koostanud aastail 1997–2005 üle 20 õppevahendi I–III klassi õpilastele (emakeele ja õigekirja töövihikud, õigekirja õpikud). Umbes 30 teaduspublikatsiooni, aimeartikleid.

## Teoseid
*Logopeedia. Tartu, 1985
*Koolieelse kasvatuse erimetoodikate programm ja metoodiline juhend. Tartu 1988
*Logopeedia õppemetoodiline juhend. Tartu 1989

## Viited

## Kirjandus
*Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 43; II, 135.

## Välislingid
*
Priidu Pukk

**Priidu Pukk** (30. september 1943 Kuressaare – 29. aprill 2022 Stockholm) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Priidu Pukk oli Otto Puki poeg.

Pukk põgenes 1944 koos perega Rootsi. Ta lõpetas 1962 Gubbängeni Gümnaasiumi, 1974 Kuningliku Tehnikaülikooli (KTH) inseneriteaduse erialal, temast sai tehnikamagister masinatehnikas ja masinate konstrueerimises (1972, samas). Ta täiendas end 1971 pedagoogikaülikoolis ning alustas 1974 doktoriõpet (väitekiri kaitsmata).

1971. aastast on Pukk olnud KTH õppejõud – teadusassistent, lektor, dotsendi kohusetäitja, 1985. aastast korraline dotsent. Ta on õpetanud mehaanikat, tugevusõpetust, masinaelemente, joonestamist ja masinate konstrueerimist ning koostanud õppevahendeid. Samuti on ta osalenud konstruktorite õppe loomises Eskilstunas Mälardaleni Ülikoolis ning töötanud seal 1977. aastast korduvalt külalisõppejõuna.

## Teadustöö
Priidu Puki peamine uurimisvaldkond on masinaehitus. Peamiselt on ta tegelenud Rootsi tööstuse tootearendusega, olnud projektijuht ning osalenud asutuste ja ettevõtete uurimis- ja tootearendusprojektides. Ta on pidanud ettekandeid konverentsidel Rootsis, Eestis, Saksamaal jm.

1991. aastal oli Pukk TTÜ külalisõppejõud, millele järgnes koostöö TTÜ mehaanikateaduskonna instituutidega, sh kaastegevus projektis TEMPUS kaasaegse tootearendusõppe loomisel TTÜ-s. Ühtlasi on ta juhendanud KTH-s TTÜ õppejõude. Ta on DAAAM Balticu rahvusvahelise programmikomitee liige, Rootsi Eestlaste Esinduse/Rootsi Eestlaste Liidu (REE/REL) esinduskogu liige (1966–2006) ning TTÜ audoktor (2006).

## Viited

## Kirjandus
* "Korporatsioon Fraternitas Estica 1907–1982" Toronto, 1983, lk 139
* "Mente et manu" 7. juuni 2006
* Priidu Pukk Tallinna tehnikaülikooli kodulehel
*
Karl Puhvel

**Karl Puhvel** (24. september 1894 Härgmäe vald, Valgamaa – 21. august 1966 Huntingdon, Kanada) oli eesti metsateadlane.

## Elulugu
Karl Puhvel oli talupidaja poeg, Jaan ja Martin Puhveli isa.

Lõpetas 1910 Valga linnakooli, 1916 Pihkva maamõõdukooli, õppis 1916–1917 Peterburi sõjaväetopograafide koolis, 1918–1919 Omski Polütehnilise Instituudis, 1921–1923 Tartu Ülikooli metsaosakonnas, mille lõpetas 1925. 

Oli 1911–1912 Koorküla algkooli õpetaja, 1916 Pihkvas maamõõtja-taksaator, 1918–1920 Siberis Koltšaki armees ja Punaarmee staabi topograafiaohvitser, 1921–1923 EV Põllutööministeeriumi Metsade Peavalitsuse metsakorralduse maamõõtja, 1923 Iisaku metsaülem, 1923–1925 Harju maakonna metsaülema abi ja ühtlasi Saku metsaülem, 1925–1927 Lääne-Harju metsarevident, 1927–1929 Rahandusministeeriumi kinnisvarade hindamise ameti (hilisem katastriamet) kontrolör ja maamõõduosakonna juhataja, 1929–1931 inspektor, 1931–1940 ja 1941–1942 katastriameti juhataja, 1942–1944 riigimetsavalitsuse metsainspektor. Ühtlasi oli 1923–1932 Nõmme linna maamõõtja ning 1927–1933 Tallinna Tehnikumi geodeesia ja metsanduse õpetaja. Omas aastast 1931 Aegviidus üht Eesti suurimat karusloomafarmi. Läks 1944 Rootsi, kus oli metsakorraldaja ja maamõõtja. Siirdus 1949 Kanadasse, kus töötas peamiselt joonestaja ja maamõõtjana, aastast 1955 farmer.

## Teadustöö
Töid peamiselt geodeesiast, dendroloogiast ja karusloomakasvatusest. Tema juhtimisel valmis (1934–1940) Eesti skemaatiline katastrikaart mõõtkavas 1:10000.

## Tunnustus
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Teoseid
* Metsa piirid. // Eesti Mets (1922) 11
* Karusnahksete loomade kasvatuse võimalused Eestis. // Eesti Mets (1930) 2
* Katastri hindamine Eestis. // Geodeet (1935) 5/6
* Kanada vahtrad. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1965) 45.
* *Helmelõimed elulõngal*. Tartu: Ilmamaa, 2013. ISBN 9789985774632 (köites)

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 140
* Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932 1918–1938, 208
* Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) 1936–1986, 36
* Eesti Mets (1930) 8, 188–189
* Tuiskvere, B. Karl Puhvel 65-aastane. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 30 (1959), 31–32
* Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 47 (1966), 18
* Meie elu (1966) 15. IX
* Tallinna Tehnikumi ja Tallinna Tehnikaülikooli õppe- ja abijõud 1918–1944. Tallinn, 1993, 50
* Potter, H. Karl Puhvel (1894–1966). // Geodeet 16 (1998), 12–13
* Margus, M., Meikar, T. Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakond 80. Tartu, 2000, 46–47.
*