open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Riia sadam

**Riia (vaba)sadam** (läti keeles *Rīgas brīvosta*) on kaubasadam Lätis Riias, Läänemere idarannikul Liivi lahe rannikul ja Daugava suudmes. Sadama pindala on 6348 ha.

2016 oli sadama kaubavedude maht 37 miljonit tonni. Suur osa sadama kaubavedudest on pärit SRÜ riikidest või suundub SRÜ riikidesse.


HNLMS Tromp (F803) and HNoMS Roald Amundsen (F311) in port of Riga.jpg|Sõjalaevad Riia reisisadamas (2022)


## Vaata ka
*Liepāja sadam
*Ventspilsi sadam

## Välislingid
*Sadama koduleht
Ljohhovo

**Ljohhovo** (vene keeles Лёхово) on mitme välismaa asula nimi:
*Ljohhovo on asula Pihkva oblastis Novorževi rajoonis
*Ljohhovo on asula Pihkva oblastis Neveli rajoonis
*Ljohhovo on asula Pihkva oblastis Opotška rajoonis
Ljohhovo (Novorževi rajoon)

**Ljohhovo** (vene keeles Лёхово) on küla Venemaal Pihkva oblastis Novorževi rajoonis Vehno külaasunduses.

2002. ja 2010. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud.

## Viited
Lõvi tänav

**Lõvi tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

Lõvi tänav sai nime 29. veebruaril 2012. Tänav on saanud nime Pioneerpataljoni sümboli, lõvi järgi.

## Viited
Triinu Tamm (ehitusinsener)

**Triinu Tamm** (sündinud 4. aprillil 1987) on eesti ekstreemsportlane (*[[basejumper]]*), langevarjur ja ehitusinsener.

Ta on Eesti ainus naissoost BASE-hüppaja. BASE-hüpetega tegeleb ta alates 2009. aastast. Esimese hüppe tegi ta Prantsusmaal asuvalt 145 meetri kõrguselt sillalt. Madalaima hüppe on ta teinud 45 meetri kõrguselt antennilt. Ta on hüpanud alla Hispaanias, Austrias ja Türgis asuvatelt sildadelt ja kaljudelt. Ta on teinud üle 300 hüppe. 12. juulil 2017 hüppas ta alla Tallinna teletornist (kõrguselt 175 m). Peaaegu vertikaalselt kulgenud õhulend kestis vaid 13 sekundit. Langevari avanes 3 sekundit pärast lahtitõuget.

Ta harrastab ka tavapäraseid langevarjuhüppeid. Sellel alal üritab ta 2017. aasta juulis festivalil Parasummer uuendada koos kaaslastega Eesti naiste rekordit kujundlendamises.

## Haridus- ja töökäik
Ta on lõpetanud Viljandis C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi. 2010. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna magistrikraadiga keskkonnatehnika erialal.

Ta töötab Rotermanni kvartali tehnosüsteemide ehitusjuhina ning on tegev biogaasijaama ehituses.

2015. aastal, pärast Nepalis toimunud ohvrirohkeimat maavärinat, töötas ta kolm kuud taastamistöödel, kus ta ehitusinsenerina õpetas maavärinakindlate majade ehitamist.

## Isiklikku
Ta on pärit Sürgaverest. 

## Viited

## Välislingid
*Triinu Tamm. facebook.com
Karl Adelbert

**Karl Adelbert** (eesnimi ka **Kaarel**; 31. mai 1877 Särevere vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 12.september 1939 Tallinn) oli Eesti ametnik ja vanglaülem.

Ta lõpetas 1899. aastal Paide linnakooli.

Ta alustas 1898. aastal tööd vanglate alal Tallinna eeluurimisvangla kantseleiametnikuna, oli 1905. aastal Lasnamäe vangla ülem ja hiljem Eestimaa kubermanguvangla ülema abi. 

1908. aastal rändas Venemaale ning oli Tveri kubermangus ja linnas vanglaametnik, alates 1923. aastast ka Tveri vangla ülem. Ta opteerus 1920. aastal Eesti kodakondsusse ning naasis samal aastal Eestisse. 

Veebruaris 1921 määrati ta Keskvangla ülemaks. Ta kõrvaldati kaebuse peale novembris 1922 ametist ja alustati tema kohta kriminaaluurimist. 1923. aastal lõpetati uurimine kuriteokoosseisu puudumise tõttu. 

Ta oli hiljem eeluurimisvangla ja Harku vangimaja ülem ning vangimajade inspektor.

## Viited
BASE-hüppaja

**BASE-hüppaja** (ka **''basejumper**)* on [[langevarjur]], kes tegeleb [[BASE-hüpe|BASE-hüppe]] spordialaga.

== Võrdlus langevarjuritega ==
Langevarjurit ja BASE-hüppajat eristab hüppamise koht. Langevarjur hüppab ainult õhus olevalt objektilt, ent BASE-hüppaja hüppab ainult maas olevalt objektilt. BASE-hüppaja hüppab [[Varulangevari|varulangevarjuta]].

BASE vihjab hüppekohtade neljale kategooriale inglise keeles: *'B**uildings (hooned), **A**ntennas (antennid), **S**pans (silded ehk sillad) ja **E'''arth (maa ehk kaljud). Hüppaja, kes on hüpanud kõigi nelja kategooria objektidelt, saab endale BASE-numbri, mida 2025. aastaks on antud ligi 3000.

## BASE-hüppajaid
*Triinu Tamm
*Toomas Talts

## Viited
Kauksi külanõukogu

**Kauksi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1963. Külanõukogu halduskeskus asus Järve külas.

Kauksi külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Mooste valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Mooste vald likvideeriti ja Kauksi külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Külanõukokku kuulusid Miiaste, Kauksi, Kanassaare, Järve, Labassaare, Suurmetsa, Hirmu ja Kiviküla.

Kauksi külanõukogu likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 18. jaanuari 1963 seadlusega ja selle alad jagati Mooste ja Peri külanõukogu vahel.

## Viited
Zmijivka

**Zmijivka** (variantnimi Zmiivka; ukraina keeles Зміївка; saksa keeles Schlangendorf) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Berõslavi rajoonis.

Külas elab 92 inimest (2024).

Külaga on liidetud hiiurootslaste küla Gammalsvenskby.

Küla on mainitud 1852. aastal, mil ta sai loa luterliku pastoraadi rajamiseks.

## Viited
NIHILIST.FM

**NIHILIST.FM** oli Eesti kultuuri- ja arvamusportaal, mis tegutses 2014–2017.

Portaal koosnes kasutajate loodud sisust, mis tihti seisnes ühiskonnakriitikas ja ilukirjanduses. Portaali käivitasid Kaur Kender, Randel Uibo ja Jüri-Franciscus Lotman, kes olid tegevad kultuurirühmituses ZA/UM; selle toimetajate hulka on kuulunud Siim Sinamäe ja Mikk Pärnits. Väljaanne juhtis muuhulgas tähelepanu fentanüüliprobleemile Eesti ühiskonnas; 2016. aastal avaldati raamatuna "Kuidas minust sai HAPKOMAH" varem portaalis ilmunud ja palju tähelepanu pälvinud väidetava fentanüülisõltlase lood. 

2014. aasta lõpus avaldas Kaur Kender NIHILIST.FM-is novelli "Untitled 12", mis tõi talle kaasa süüdistuse lastepornograafia levitamises. Aastal 2017 ilmus veebikeskkonnas avaldatud tekstidest kogumik "Nihilist.fm. Final Cut", mis tähistas portaali aktiivse tegevuse lõppu.

## Viited

## Kirjandus
* Madli Kullaste, Henri Kõiv. Nihilist.fm – must materjal, muurileht.ee, 16. juuni 2015
* Made Luiga. Uksed ühisele väljale, sirp.ee, 10. juuli 2015
* Meelis Oidsalu. Nihilist.fm-i vastuoluline võitlus horisontaalse tsensuuriga. – Vikerkaar, 2016, nr 7/8. Sama tekst, kultuur.err.ee, 25. august 2016
* Tiit Hennoste Nihika viimne ohe Eesti Ekspress, 13. september 2017

## Välislingid
* nihilist.fm
Andrea Orlando

**Andrea Orlando** (sündinud 8. veebruaril 1969 La Spezias) on Itaalia poliitik, ta kuulub aastast 2007 Demokraatliku Partei ridadesse. Ta on aastast 2006 Itaalia Parlamendi alamkoja liige. Ta oli aastatel 2013–2014 Itaalia keskkonna-, maa- ja merekaitse minister. 22. veebruarist 2014 kuni 1. juunini 2018 oli ta Itaalia justiitsminister.

Ta sündis aastal 1969 La Spezias Liguuria maakonnas. Tast sai aastal 1989 Itaalia Kommunistlike Noorte Föderatsiooni La Spezia provintsi sekretär. Aastal 1990 valiti ta Itaalia Kommunistliku Partei La Spezia provintsi nõukogusse, hiljem juhtis ta Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei fraktsiooni.

2006. aasta Itaalia parlamendivalimistel valiti ta koalitsiooni "Oliivipuu" koosseisus Itaalia parlamendi alamkoja liikmeks. Samuti valiti ta Itaalia parlamendi alamkoja liikmeks 2008. aasta ja 2013. aasta Itaalia parlamendivalimistel.

28. aprillist 2013 kuni 22. veebruarini 2014 oli ta Itaalia keskkonna-, maa- ja merekaitse minister;  22. veebruarist 2014 kuni 1. juunini 2018 oli ta Itaalia justiitsminister.

Ta kuulus aastani Itaalia Kommunistliku Partei ridadesse, aastatel 1991–1998 kuulus ta Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei ridadesse, aastatel 1998–2007 kuulus ta erakonda Vasakdemokraadid. Aastast 2007 kuulub ta Demokraatliku Partei ridadesse.

## Välislingid
* Andrea Orlando koduleht (itaalia keeles)
Triinu Tamm (täpsustus)

**Triinu Tamm** on mitme isiku nimi.

***[[Triinu Tamm]]** on eesti tõlkija ja toimetaja.
***[[Triinu Tamm (ehitusinsener)|Triinu Tamm]]** (sündinud 1987) on eesti ehitusinsener.
***[[Triinu Tamm-Raudver]]** (sündinud 22. juunil 1974 Haapsalus) on eesti viiuldaja ja pedagoog.

## Viited
Hulk (koomiks)

**"Hulk"** on Marvel Comicsi avaldatud koomiks, millel on samanimeline peategelane. Esimest korda ilmus 1962. aastal.

1996. aastal on valminud joonissari "Hämmastav Hulk".
Villem Tomingas

**Villem Tomingas** (12. oktoober 1911 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 14. juuni 1990 Nõo vald, Tartu maakond) oli eesti agronoom.

Ta õppis aastatel 1931–1937 ja 1945–1946 Tartu Ülikooli (TÜ) põllumajandusteaduskonnas ning oli üliõpilasseltsi Liivika liige.

Ta oli 1941. aastal Õisu piimandusinstituudi õppe- ja katsemajandi juhataja ning aastatel 1941–1942 Õisu ja 1942–1944 Heimtali riigimõisa valitseja. 1944–1945 Sootaga sovhoosi direktori kohusetäitja ja peaagronoom, 1945–1950 TÜ Raadi õppe- ja katsemajandi direktor, seejärel kuni 1961. aastani Saduküla ja Viiratsi sovhoosi peaagronoom. 

Aastatel 1961–1968 oli ta Kehtna näidissovhoosi ning 1969–1976 Gagarini-nimelise näidissovhoostehnikumi direktor ja direktori asetäitja.

## Isiklikku
Tema tütrepoeg on hematoloog ja arstiteadlane Ain Kaare.
Jaan Teetsov

**Jaan Teetsov** (ka **Jaan Tõõtsow**, **Jaan Teetso**, **Jan Teetsov**; 20. veebruar 1884 Penuja vald, Pärnumaa – 8. veebruar 1942 Sverdlovski oblast) oli eesti põllumajandustegelane ja poliitik.

1920. aastate alguses korraldas ta Eesti Põllumajanduse Keskseltsi agronoomina piimaühistute loomist Saaremaal.

Ta oli Eesti Maarahva Liidu, hiljem Põllumeestekogude liige ja organiseerija Saaremaal.

Aastatel 1923–1932 oli ta II, III ja IV Riigikogu liige.

1935. aastast oli ta Saare maavalitsuse abiesimees (abimaavanem), 1939. aastast maanõuniku kohusetäitja, 1940. aastast põllumajanduse inspektor.

Hukkus nõukogude vangilaagris Sverdlovski oblastis.

## Viited
Korovino

**Korovino** (vene keeles Коровино; variantnimi Korovina; vene keeles Коровина) on mitme Venemaa asula nimi:
*Korovino on küla Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis
*Korovino on küla Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis
*Korovino on küla Udmurtia vabariigis
Moloskovitsõ

**Moloskovitsõ** (soome keeles *Moloskovitsa*; vene keeles Молосковицы) on mitme Venemaa asula nimi:
*Moloskovitsõ on küla (vene keeles деревня) Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Kaložitsõ külaasunduses.
**Moloskovitsõ kirik
**Moloskovitsõ kogudus
*Moloskovitsõ on asula (vene keeles посёлок) Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Kaložitsõ külaasunduses. Asulas asub:
**Moloskovitsõ raudteejaam
*Moloskovitsõ on asula Leningradi oblastis Volossovo rajoonis Kurski külaasunduses
Vihula järv

**Vihula järv** (ka *Vihula paisjärv* või *Vihula veehoidla*) on paisjärv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vihula külas. 

Vihula järve pindala on 10,6 ha ja suurim sügavus 3,7 m. Järv on põhja-lõunasuunaline ja seda läbib Mustoja. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda. 

Kaladest leidub järves särge, ahvenat, haugi ning harvemini jõeforelli.

## Viited

## Välislingid
*
*
Basket Case

**"Basket Case"** on USA rokkbändi Green Day seitsmes laul ning kolmas singel albumilt "Dookie".

## Laulu sünnilugu
Green Day solist Billie Joe Armstrong võitles närvihaigusega ning tema meelest ainus viis seda mõista oli see, et ta kirjutas laulu selle kohta. 

## Kontsertesitused
Laulu on esitatud sageli bändi tavakontsertidel alates 1992. aastast. Märkimisväärne juhtum oli 21. septembril 2012 Las Vegases üritusel iHeartRadio, kus kärbiti Usheri jaoks Green Day esinemisaega 15 minuti võrra. Märgates, et esineda on jäänud üks minut, lõpetas Armstrong poole pealt laulu ning vihastas, kukkudes ropendama ja karjuma. Lõpuks lõhkus ta kitarri ära, virutades selle vastu maad.

Tekst kõlas järgmiselt: "Oh, p****e küll. Ma mängin teile uue kuradi laulu, p****e küll. Laske mul puhata, kurat! Üks minut jäänud. Üks minut jäänud, kurat. Annate mulle ühe kuradi minuti? Vaadake seda s**ast silti seal - üks minut. Las ma kurat ütlen teile midagi, las ma ütlen teile midagi. Ma olen olemas olnud juba aastast 1988, kurat! Ja te annate mulle ühe s**ase minuti?! T*ra, te vist teete minuga nalja! T*ra, te teete minuga nalja! Mida v***u! Ma ei ole mingi kuradi Justin Bieber, te litapojad! T*ra, see peab olema mingi nali. See on mingi kuradi nali. Mul on üks minut, üks minut jäänud. Nüüd pole enam midagi mul jäänud. Las ma näitan teile, mis kuradi tähtsus on ühel s**asel minutil!" Nende sõnadega võttis ta kaelast kitarri ja hakkas seda vastu maad peksma. Kohe liitus temaga bassist Mike Dirnt. Viienda löögi järel purunes kitarri kael. Seejärel tõstis Armstrong kitarri kaela kõrgemale ja karjus: "Üks minut. Jumal armastagu teid, kurat. Me tuleme tagasi!" Samas, kui Armstrongi kitarril purunes kael, läks Mike Dirnti basskitarr hoopiski pikuti pooleks.
Podmogilje

**Podmogilje** (vene keeles Подмогилье) on mitme Venemaa asula nimi:
*Podmogilje on küla Pihkva oblastis Ostrovi rajoonis
*Podmogilje 1 on küla Pihkva oblastis Palkino rajoonis
*Podmogilje 2 on küla Pihkva oblastis Palkino rajoonis
Skamja

**Skamja** (vene keeles Скамья) on küla Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis Zagrivje külaasunduses. 

## Ajalugu

Pärast Tartu rahu jäi küla Eesti alale Skarjatina valda ja hiljem Raja valda. 

Vabariigi Valitsuse otsusega 20. augustist 1940 tunnustati Viru maakonnas Vasknarva ja Raja vallas asuv Vasknarva alevik asulaks koos Narva jõe idakaldal asunud Skamja külaga nimega "Vasknarva“. 

Külas asus Skamja Püha Eliase kirik ja külas tegutses EAÕK Skamja Püha Eliase kogudus.

## Viited
Johan Haagivang

**Johan Haagivang** (ka **Juhan Haagivang**; 5. jaanuar 1878 Palometsa, Võrumaa – 30. oktoober 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli eesti omavalitsustegelane ja poliitik.

Õppis Rõuge kihelkonnakoolis, seejärel oli talupidaja. 1903. aastast vallakohtu liige ja esimees. Aastatel 1913–1915 oli Kasaritsa vallavanem, 1915–1917 osales I maailmasõjas.

Aastatel 1929–1932 oli ta IV Riigikogu liige. 1936. aastast oli ta Võru põllumeeste konvendi esindajana Põllutöökoja liige.

Lisaks oli ta eri aegadel Võru maavolikogu juhataja, Võru ühispanga esimees, Rõuge kirikunõukogu esimees, Isamaaliidu Kasaritsa osakonna esimees, Kaitseliidu Võru linnaümbruskonna malevkonna abipealik ja Kasaritsa Põllumeeste Seltsi auesimees.

1934. aastast oli ta taas Kasaritsa vallavanem. 1937. aastal oli ta Rahvuskogu Teise Koja liige. 1939. aastal määras siseminister ta uue Kasaritsa vallavanemaks. Aastatel 1938–1940 oli ta Riiginõukogu maa, töö ja rahva heaolu komisjoni liige.

Ta arreteeriti NKVD poolt 1941. aasta juunis, erinõupidamise otsusega mõisteti surma, hukati 1942. aastal oktoobris Venemaal Sosva vangilaagris.

## Tunnustus
*1938 Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu II aste

## Viited
Sista jõgi

**Sista** (vene keeles Систа, soome keeles Siestajoki) on jõgi Venemaal Leningradi oblastis, voolates läbi Volossovo, Kingissepa ja Lomonossovi rajooni ja suubudes Koporje lahte. Jõe pikkus on 64 km.

Jõgi voolab läbi mitmest külast, näiteks Sista, Itšipino, Nežnovo.
Paavian

**Paavian** (*Papio*) on perekond pärdiklasi.

Nad elavad kogu Aafrikas ja ka Araabia poolsaare lääneosas. 

## Liigid
Paaviani perekonda kuulub viis liiki:
* *Papio anubis* Lesson, 1827 – anuubis
* *Papio cynocephalus* (Linnaeus, 1766) – babuiin
* *Papio hamadryas* (Linnaeus, 1758) – hamadrill ehk mantelpaavian
* *Papio papio* (Desmarest, 1820) – sfinkspaavian 
* *Papio ursinus* (Kerr, 1792) – karupaavian ehk tšakma 

## Välislingid
*mid-day online correspondent, *[http://www.mid-day.com/articles/international-news-gay-baboon-rapes-five-men-south-africa-village/18219161 When a 'gay' monkey ran amok raping men in an African village]*, 3. mai 2017
* Wilson & Reeder,*"[https://www.departments.bucknell.edu/biology/resources/msw3/browse.asp?id=12100580Mammal Species of the World 3 ed]"*, vaadatud 15. juulil 2017
; Patoloogia 
*S. Knauf, E. K. Batamuzi, T. Mlengeya jt, *[http://journals.sagepub.com/doi/pdf/10.1177/0300985811402839 Treponema Infection Associated With Genital Ulceration in Wild Baboons]*, Veterinary Pathology 49(2) 292-303
* *[[Treponema pallidum]]*: Kristin N. Harper, Robert D. Fyumagwa, Richard Hoare jt, *[http://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0050882 Treponema pallidum Infection in the Wild Baboons of East Africa: Distribution and Genetic Characterization of the Strains Responsible]*, PLOS ONE, 20. detsembril 2012
Lombi kiivrik

**Lombi kiivrik** ehk **kammkiivrik** (*Daphnia pulex*) on *[[Daphniidae]]* sugukonda vesikirbu perekonda kuuluv vähilaadne.

Ta on esimene vähilaadne, kelle genoom on järjestatud.

Emaste isendite pikkus on 3–4 mm ja isastel 1–1,5 mm. 

Teda leidub Euroopa (sh Eesti), Ameerika ja Austraalia veekogudes.

## Välislingid
*
Sista

**Sista** (vene keeles Систа) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Falilejevo külaasunduses. Külast voolab läbi Sista jõgi.

Külas elab 16 inimest (2010).

Küla on esimest korda mainitud 1500.
İsmet Yılmaz

**İsmet Yılmaz** (sündinud 10. detsembril 1961 Gürünis) on Türgi poliitik, ta kuulub Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta oli aastatel 2011–2015 Türgi kaitseminister. Juulist novembrini aastal 2015 oli ta Türgi Suure Rahvuskogu spiiker. 24. maist 2016 kuni 10. juulini 2018 oli ta Türgi haridusminister.

Ta sündis aastal 1961 Gürünis Sivasi provintsis. Aastal 1982 lõpetas ta Istanbuli Tehnikaülikooli merekooli mehaanikainseneri bakalaureusena, aastal 1987 lõpetas ta Istanbuli Ülikooli õigusteaduskonna, spetsialiseerudes mereõigusele. Seejärel sai ta magistrikraadi Maailma Merendusülikoolist Malmöst. Samuti sai ta politoloogia magistriks Marmara Ülikoolis.

## Isiklikku
Ta on abielus ja ta on kolm last.
Tavaline sinikrabi

**Tavaline sinikrabi** (*Callinectes sapidus*) on sametkrabilaste sugukonda kuuluv krabiline.

Liiki kirjeldas esimesena USA zooloog Mary J. Rathbun.

Tavaline sinikrabi on pärit Põhja- ja Lõuna-Ameerikast. Euroopa vetes märgati teda esimest korda 1900. Nüüdisajal elab ta ka Lääne- ja Põhjameres, samuti Aasia vetes.
Podura aquatica

***Podura aquatica*** on *[[Poduridae]]* sugukonda kuuluv hooghännaline; sugukonna üks neljast liigist.

Liigi levila on holarktiline.

Liik elab vaid seisuveekogude pinnal ja on raipesööja (inglise keeles *scavanger*).

Isendite pikkus on kuni 1,5 mm ja nad on värvuselt enamasti sinakashallid, ent mõnikord ka peaaegu mustad. Väiksuse ja kehaehituslike omapärade tõttu saavad isendid hüpata ilma pindpinevust lõhkumata.

## Välislingid
*
Zolotaja Niva

**Zolotaja Niva** (vene keeles Золотая Нива) on küla Venemaal Omski oblastis Okonešnikovo rajoonis. Küla asub rajooni keskusest (Okonešnikovo) 13 km loodes.

Külas elab 1299 inimest (2010).

Küla asutasid 1895 eesti talupojad.

## Viited
Tamme tänav (Viljandi)

**Tamme tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

See paikneb edela-kirdesuunalisena Pärna tänava ja Lembitu puiestee vahel.
Tänava pikkus on 174 m.

## Viited
Mihkel Veske puiestee

**Mihkel Veske puiestee** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse Uueveski teelt (teisel pool kulgeb samas sihis Ilmarise tänav) ja suundub idakagusse. Tänav ristub Lydia Koidula tänavaga ja lõppeb Kalda puiesteega ristudes.
Tänava pikkus on 241 m.

## Viited
Ugala puiestee

**Ugala puiestee** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse Musta teelt (teisel pool kulgeb vastassuunas Looga tänav) ja suundub kagusse. Tänav ristub Lina, Kullamäe, Endla, Pähkli, Jalaka ja Saare tänavaga ning lõppeb tupikuga.
Tänava pikkus on 954 m.

## Viited
Saare tänav (Viljandi)

**Saare tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav algab Ilmarise tänavalt ja suundub põhjakirdesse. Enne lõppemist Ugala puiesteel ristub tänav veel Lohu tänavaga.
Tänava pikkus on 329 m.

## Viited
Aleksander Kaal

**Aleksander Kaal** (ka **Sander Kaal**; 25. märts 1876 Uuemõisa vald, Saaremaa – 5. detsember 1941 Irkutsk) oli eesti poliitik.

15.06.1926–24.09.1926 oli ta Põllumeestekogude esindajana III Riigikogu liige. Astus Riigikogu liikme kohalt ise tagasi.

Ta oli Pöide Põllumeeste Seltsi üks asutajaid, Kaitseliidu Pöide malevkonna kassapidaja, Pöide kirikunõukogu esimees ja Saaremaa esindajana Kirikukogu liige.

## Isiklikku

Tal oli üheksa last (viis poega ja neli tütart). Vanim poeg Anton Johannes Kaal oli tunnustatud agronoom Saaremaal. Tütar Alma Vilhelmine Kaal sai tuntuks kirjanikuna. Kaheksas laps, Ilmar Kaal (1920–1985) oli õpetaja, Tornimäe kooli ajalooõpetaja ja direktor. Ilmaril oli neli last: Mati Kaal (s. 1946) – tunnustatud zooloog ja Tallinna Loomaaia direktor, Vambo Kaal (s. 1949) – poliitik ja Riigikogu liige, Peeter Kaal (s. 1953) ja Ülle Kruus (s. 1958) – kunstiajaloolane ja Adamson-Ericu muuseumi direktor.

Aleksander Kaal suri 1941. aastal Irkutskis eeluurimisvanglas tüüfusse.

## Viited
Pärna tänav (Viljandi)

**Pärna tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse Endla tänavalt ja suundub kirdesse. Pärna tänavaga ristuvad Tamme ja Tallinna tänav ning see lõppeb Kõue tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on 311 m.

## Viited
Pähkli tänav (Viljandi)

**Pähkli tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Hobuserauakujuline tänav algab ja lõppeb Ugala puiesteel.
Tänava pikkus on 292 m.

Tänava lähedal asub Uueveski järv.

## Viited
Oja tee (Viljandi)

**Oja tee** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse Carl Robert Jakobsoni tänava ja Tartu tänava ristmikul, ristub Uue, Maasika, Õie, Sõstra tänavaga ja Karjamõisa teega ning lõppeb Põltsamaa teel. Tänav kulgeb osaliselt mööda Kösti järve paisu ja ületab seal Uueveski oja.
Tänava pikkus on 1428 m.

Tänava ääres asuvad Kösti järv, Kösti hüdroelektrijaam (Kösti vesiveski) ja Viljandi Metsakalmistu. 

## Viited
Musta tee

**Musta tee** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse Tallinna tänavalt ja suundub kirdesse. Tänavaga ristuvad Looga tänav / Ugala puiestee ja Roheline tänav. Tänav lõppeb linna piiril. Tänav on osa Viljandi-Põltsamaa maanteest.
Tänava pikkus on 666 m.

## Viited
Meeme tänav

**Meeme tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse August Maramaa puiesteelt ja suundub itta. Meeme tänav ristub Lembitu puiestee ja Uueveski teega ning lõppeb Lydia Koidula tänavaga ristudes.
Tänava pikkus on 696 m.

## Viited
August Maramaa puiestee

**August Maramaa puiestee** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas. Tänav on nimetatud Viljandi endise linnapea August Maramaa järgi.

Tänava algab Uuelt tänavalt, ristub Meeme, Ilmarise, Kungla, Endla, Tallinna, Johan Köleri, Leola ja Veere tänavaga ning lõpeb Heina tänaval.
Tänava pikkus on 953 m.

## Ajalugu
Viljandi linnavolikogu kinnitas rajatud tänavale 1922. aastal Lembitu puiestee nime. Tänava alguses tõkestas algul liikumist  linavabriku küttepuude ladu. Nõukogude okupatsiooni ajal, 1952. aastal anti tänavale koos Lossi tänavaga *Viktor Kingissepa tänava* nimi ja Lembitu puiesteeks nimetati senine Sakala puiestee. 20. mail 1991 nimetas Viljandi linnavolikogu tänava August Maramaa puiesteeks.

## Hoonestus
August Maramaa puiestee 1a – Viljandi baptistikoguduse kirik. Hoone ehitus algas 1990. aastate algul ja kestis ligi 20 aastat.

August Maramaa puiestee 2 – arsti ja linnapea Jaan Varese maja. Nõukogude ajal paigutati majja lasteaed. 2008. aastal kolis lasteaed Mesimumm uude hoonesse Posti 20a. Pärast seda kortermaja.

August Maramaa puiestee 5 – Ortodontiakliinik, varem Maramaa erakliinik. Hoone rajati 1950. aastatel linavabriku lasteaiale.

August Maramaa puiestee 6 – proviisor Johan Luige maja. Nõukogude ajal asus majas lasteaed, 2020. aastate algusest waldorflasteaed.

August Maramaa puiestee 12 – elumaja, arhitektid E. Wolffeldt ja A. Nürnberg.

August Maramaa puiestee 14 – Peeter Rängeli kortermaja. Nõukogude ajal asus majas lastekodu.

## Viited
Lembitu puiestee

**Lembitu puiestee** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Kaarekujuline tänav algab Uuelt tänavalt, ristub Meeme, Ilmarise, Lohu, Kungla, Jalaka, Endla, Kullamäe, Tamme ja Lina tänavaga ning lõppeb Tallinna tänavaga ristudes (teisel pool kulgeb samas sihis Nurme tänav).

Tänava pikkus on 956 m.

## Ajalugu
Uuslinna tänavavõrgu rajamisel anti tänavale 1922. aastal nimi Sakala puiestee. 1952. aastal nimetati paralleelselt kulgev endine Lembitu puiestee Viktor Kingissepa tänavaks (alates 1991 August Maramaa puiestee) ja Lembitu puiesteeks nimetati senine Sakala puiestee.

## Viited
Kungla tänav (Viljandi)

**Kungla tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse August Maramaa puiesteelt, suundub kirdesse ja lõppeb Lembitu puiesteel.
Tänava pikkus on 295 m.

## Viited
Juhan Kunderi tänav (Viljandi)

**Juhan Kunderi tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse Lydia Koidula tänavalt, suundub idakagusse ja lõppeb ristudes Allika tänava ja Kalda puiesteega.
Tänava pikkus on 338 m.

## Viited
Kullamäe tänav

**Kullamäe tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav algab Lembitu puiesteelt ja suundub kirdesse. Tänav ristub Ugala puiestee ja Ravila tänavaga ning lõppeb Kanepi tänavaga ristudes.

Tänava pikkus on 1182 m.

## Viited
Kooliaia tänav

**Kooliaia tänav** on väike umbtänav Viljandis Uueveski linnaosas.

See saab alguse Carl Robert Jakobsoni tänavalt.
Tänava pikkus on 227 m.

## Viited
Kooli tänav (Viljandi)

**Kooli tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav paikneb Viljandi Kesklinna Kooli lähedal lõunaedela-põhjakirdesuunalisena C. R. Jakobsoni ja Uue tänava vahel (sealt edasi suundub samas sihis L. Koidula tänav).
Tänava pikkus on 151 m.

## Viited
Lydia Koidula tänav (Viljandi)

**Lydia Koidula tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse Uuelt tänavalt (teisel pool kulgeb samas sihis Kooli tänav) ja suundub kirdesse. Tänav ristub Juhan Kunderi ja Meeme tänava ning Mihkel Veske puiesteega ning lõppeb Kalda puiesteega ristudes.
Tänava pikkus on 454 m.

Viljandi linnavolikogu otsustas tänavale Koidula nime anda 13. novembril 1922. 

Kunderi tänava ristmikule kavandati Koidula plats koos Lydia Koidula büstiga ja sportimiseks sobiva muruplatsiga. 

## Viited
Kalda põik (Viljandi)

**Kalda põik** on umbtänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav algab Kalda puiesteelt ja suundub lääneloodesse. Tänava pikkus on 127 m.

## Viited
Kaevu tänav (Viljandi)

**Kaevu tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav saab alguse kohast, kus Uueveski tee läheb üle Kalda puiesteeks ja suundub peamiselt kagu suunas, loogeldes Uueveski oja kõrval Uueveski järve ja Kösti järve vahel.
Tänava pikkus on 767 m.

## Viited
Jalaka tänav (Viljandi)

**Jalaka tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav algab Lembitu puiesteelt, suundub kirdesse ja lõppeb Ugala puiesteel. Tänava pikkus on 379 m.

## Viited
Carl Robert Jakobsoni tänav (Viljandi)

**Carl Robert Jakobsoni tänav** on tänav Viljandi kesklinnas.

Tänav saab alguse Valuoja puiesteelt, ristub Leola, Kivi, Savi, Tallinna, Juhan Liivi, Lossi, Koidu, Eha, Uueveski tee, Väike, Kõrgemäe, Kooli, Kooliaia, Allika, Põllu ja Pihlaka tänavaga ning lõpeb Tartu tänaval. Alates Tallinna tänavast kuni Tartu tänavani on tänav ühesuunaline ja see lõik kuulub Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee koosseisu.
Tänava pikkus on 2127 m.

## Hoonestus
Carl Robert Jakobsoni tänaval asuvad järgmised hooned ja asutused.
*Carl Robert Jakobsoni tänav 2a, Tervikum (maakonnahaigla ja tervisekeskus)
*Carl Robert Jakobsoni tänav 8, Villa Doll
*Carl Robert Jakobsoni tänav 14 Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia muusikamaja. Hoone on ehitatud 1888. aastal historitsistlikus laadis kahekorruselise kivist elumajana, mis algselt kuulus Viljandi kreisiülema abile parun von Wolffile. Aastal 1917 asus hoones Viljandi Tööliste, Soldatite, Saadikute ja Talupoegade Saadikute Nõukogu Viljandi sõjarevolutsioonikomitee. Hiljem, 1921–1933 asus hoones Sakala Partisanide Pataljoni staap  ja kasarmu. Eesti NSV ajal kasutati seda kutsealuste värbamiskeskuse ja Viljandi rajooni sõjakomissariaadina. Pärast Eesti taasiseseisvumist asus hoones Riigikaitse Viljandimaa osakond.
*Carl Robert Jakobsoni tänav 16, Viljandi Muusikakool
*Carl Robert Jakobsoni tänav 18, endine Kultuuriseltsi "Koit" maja
*Carl Robert Jakobsoni tänav 21 ja Tallinna tänav 20 nurgahoones asus 1804. aastast, 1797. aastal asutatud Viljandi aadlisoost neidude varjupaik ja selle järglasasutis kuni 1937. aastani, mil hoone anti sõjaministeeriumi valdusse. Eesti NSV ajal oli hoone NSV Liidu sõjaväe valduses.
*Carl Robert Jakobsoni tänav 22 hoones asus ajalehe Sakala toimetusehoone aastatel 1880–1882
*Carl Robert Jakobsoni tänav 47c, Viljandi Huvikool, 
*Carl Robert Jakobsoni tänav 42/42a, Viljandi Kesklinna Kooli algklasside õppehoone (endine Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi hoone).

## Galerii

Fail:Kivi pagar.JPG|Elamu ja ärihoone C. R. Jakobsoni tänav 7
Fail:Sakala toimetuse maja.JPG|C. R. Jakobsoni tn 22, ajalehe Sakala toimetusehoone aastatel 1880–1882

## Ajalugu

Tänav on tekkinud 1789. aastal seoses uute linnakvartalite rajamisega. Algne nimi oli Veski tänav (vanas kirjaviisis ka Veske, sks *Mühlenstrasse*). C. R. Jakobsoni nime kannab tänav 1919. aastast.

1901 hakati tänava äärde rajama Lasteparki (praegune Sõbrapark), kuhu 1912. aastal ehitati linna esimene purskkaev. 

Viljandi aadlipreilide varjupaik ja selle järglasasutis asus Jakobsoni tänav 21 hoonetekompleksis kuni 1937. aastani, mil kinnisvara anti Vabariigi valitsuse 7. mai 1937 otsuse järgi sõjaministeeriumi valdusse. Eesti NSV ajal oli hoone 1940 aastast NSV Liidu sõjaväe valduses.

## Viited
Ilmarise tänav (Viljandi)

**Ilmarise tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav algab Uuelt tänavalt. Kuni ristmikuni August Maramaa puiesteega on tänav ühesuunaline. Tänav ristub veel Lembitu puiestee ja Saare tänavaga. Tänav lõppeb ristumisel Uueveski teega, millest teisel pool jätkub samas sihis Mihkel Veske puiestee.
Tänava pikkus on 837 m.

## Viited
Endla tänav (Viljandi)

**Endla tänav** on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.

Tänav algab Tallinna tänavalt Viljandi bussijaama ja tankla vahelt ning suundub kirdesse. Tänav ristub Ilmarise tänava, August Maramaa puiestee, Pärna tänava ja Lembitu puiesteega ning lõpeb Ugala puiesteega ristudes.
Tänava pikkus on 922 m.

## Ajalugu
Viljandi linnavolikogu kinnitas Endla tänava nime 13. novembril 1922. 

Nõukogude okupatsiooni algul rajati tänava lõpus väike niinimetatud Uueveski vennaskalmistu, kus 9. mail 1948 avati Nõukogude sõduri betoonkujuga mälestusmärk. Sündmuse eel anti tänavale uus nimi – Võidu puiestee. Endla tänava nimi ennistati 1989. aastal. Mälestusmärk kui okupatsiooni sümbol eemaldati 3. septembril 1991. Kevadel 1995 asetati kalmistule mälestuskivi kirjaga „Siin puhkavad aastatel 1905–1953 hukkunud“. 7. novembril 2022 kalmistu likvideeriti, maetud ekshumeeriti  ja 1. detsembril 2022 maeti ühishauda Viljandi metsakalmistul.

## Viited
Sargėnai mõis

**Sargėnai mõis** (leedu *Sargėnų dvaras*) on endine mõis Leedus Kaunases Šilainiai vallas Šilainiai asumis. Mõisa säilinud hooned asuvad aadressil Panerių g. 263E.

Mõisat on esmamainitud novembriülestõusu (1830–1831) ajal, mil selle omanikeks olid Macianskised. Pärast ülestõusnute luhtunud rünnakut Kaunasele kindlustasid nad end mõisa hoonetes. Vene vägedel ei õnnestunud mõisa rünnakuga vallutada ja nii süütasid nad sealsed hooned põlema, sisse põlesid ka mõisa kaitsjad.

Macianskiste valdusse jäi mõis ka edaspidi. 1898. aastal rajas toonane omanik Ignatijus Karlovičius Macianskis mõisa juurde telliselöövi, mis sai hoo sisse küll alles Esimese maailmasõja järel, mil sõjakahjustuste likvideerimiseks kulus palju telliseid. Sõja järel tükeldati suurem osa mõisa maadest; pärast maareformi kuulus mõisale 80 hektarit maad mõisasüdame ümber. Evelina Macianskienė müüs selle maa 1923. aastal Amanda Pudymaityte-Šodienele, kes asus mõisa maadest tükke ümbruskonna põllumeestele müüma. Mõis likvideeriti 1938. aastal, mil riigi eestvedamisel kõik selle maad kruntideks jagati.

Mõisakompleks kaotas valduste tükeldamise tagajärjel oma terviklikkuse. Hiljem rajati selle kohale Šilainiai asumi korterelamud, mõisa ehitistest on säilinud vaid kivist lehmalaut, mis ehitati ümber kahekorruseliseks korterelamuks, ja teenijatemaja. Ülejäänud mõisakompleksi hooned, mis olid puidust, on hävinud. Osaliselt on säilinud on mõisapark, kuigi see on kaotanud oma esialgse struktuuri: puuduvad teed ja praktiliselt on tegemist jäätmaaga.


Sargėnų_dvaras._Tvenkinys.JPG|Mõisa tiik
Sargėnų_dvaro_parkas_prie_Šilainių.JPG|Mõisa park


## Viited

## Välislingid

*Mõis Kaunase keskraamatukogu kodulehel (*leedu keeles*)
Kanaari paelrohi

**Kanaari paelrohi** (*Phalaris canariensis* L.) on paelrohu (*Phalaris* L.) perekonda kuuluv liik  kõrrelisi.

Levinud Lõuna-Euroopas. Mitmel pool maailmas kasvatatakse teda kultuuris linnutoiduks.

Eestisse on sattunud võõrliigina, muuhulgas imporditud linnutoiduga talilindudele või puurilindudele.

## Välislingid
*
Machine Gun Kelly (räppar)

**Richard Colson Baker** (sündinud 22. aprillil 1990 Houstonis Harrise maakonnas Texases), enam tuntud esinejanimedega **MGK** ja **Machine Gun Kelly**, on USA räppar ja näitleja.

MGK alustas muusikuteed teismelisena, oma esimese *mixtape*'i avaldas ta oma kulu ja kirjadega 2006. aastal (2015. aastaks oli neid ilmunud juba kümmekond). 2011. aastal sõlmis ta plaadistuslepingud Bad Boy ja Interscope Recordsiga. Tema suure plaadifirma debüütalbum "Lace Up" ilmus 2012. aasta oktoobris ja võeti kriitikute poolt hästi vastu. Album sisaldas singleid "Wild Boy", "Invincible", "Stereo" ja "Hold On (Shut Up)" ning jõudis edetabelis Billboard 200 neljandale kohale. Albumit müüdi üle 178&nbsp;000 eksemplari. 2015. aasta algul avaldas ta singlid "Till I Die" ja "A Little More" oma teiselt stuudioalbumilt "General Admission". Album ise ilmus sama aasta oktoobris ning jõudis Billboardi edetabelis samuti neljandale kohale. Tema edukaim singel on 2016. aastal ilmunud "Bad Things" (koos Camila Cabelloga), mis jõudis edetabelis Billboard Hot 100 neljandale kohale, oli esikohal edetabelis Mainstream Top 40, jõudis kahekordseks plaatinaplaadiks ning pälvis Radio Disney muusikaauhinna parima koostöö kategoorias. Tema kolmas album "Bloom" ilmus 12. mail 2017 ning oli esimesel müüginädalal Billboardi edetabelis kaheksandal kohal. Tema neljas album "Hotel Diablo" ilmus 5. juulil 2019. Album sisaldas singleid "Hollywood Whore", "el Diablo" ja "I Think I'm Okay(featuring Travis Barker ja Yungblud).

## Stuudioalbumid
*"Lace Up" (2012)
*"General Admission" (2015)
*"Bloom" (2017)
*"Hotel Diablo" (2019)
*"Tickets to My Downfall" (2020)
*"mainstream sellout" (2022)

## Viited
Bad Things

*"Bad Things", Jace Everetti laul, 2005, sarja "True Blood" ("Puhas veri") tunnuslaul
*"Bad Things", Machine Gun Kelly ja Camila Cabello laul, 2016
Lainer

Sõna "**lainer**" võib tähendada:
***[[liinilaev]]**
***[[liinilennuk]]**
***[[silmalainer]]**
***[[lainer (toru)|lainer]]** ehk **leiner**, mõnede suurtükkide vahetatav vintlõikelise õõnega õhuke terasest sisetoru

**[[Lainer (ansambel)|Lainer]]** oli Eesti ansambel.
Võitmatu

* "Võitmatu" (ingliskeelne pealkiri "Invincible"; saksakeelne pealkiri "Unbesiegbar"), 2001. aasta draamafilm, režissöör Werner Herzog
* "Võitmatu" (originaalpealkiri "Invincible"), 2001. aasta telefilm, režissöör Jefrey Levy
* "Võitmatu" (originaalpealkiri "Invincible"), 2006. aasta spordidraama, Mark Wahlbergiga peaosas

*"Võitmatu", Uku Suviste laul
*"Võitmatu", Ott Leplandi laul albumilt "Öö mu kannul käib"
Ižora

**Ižora** (vene keeles *ижора* – 'isurid') on mitme asja nimi:
*Ižora on küla Leningradi oblastis Gattšina rajoonis Verevo külaasunduses
*Ižora on küla Leningradi oblastis Gattšina rajoonis Jelizaveta külaasunduses
*Ižora jõgi
*...

## Vaata ka
*Bolšaja Ižora
Inkere kihelkond

**Inkere kihelkond** oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal.

Kihelkonna kirik, Püha Andrease Voiskorovo kirik (vene k. Церковь Святого Андрея) (1839) asus Kirkkonkyläs ehk Voiskorovas (vene k. Voiskorovos), Ižora jõe ääres.

Kihelkond moodustati 1623–1626 Rootsi suurvõimu ajastul  Rootsi Ingeris Ingerimaa kubermangu Nöteborgi lääni Ingris pogostis, Svante Gustafsson Banéri lääni aladest. 

Esimene kirikukihelkonna kirik ehitati koguduse moodustamise ajal 1623–1626, kihelkonnakogudus kabeliga, kuulus Venjoki kihelkonnakogudusse. Teine puidust kirik ehitati 1769. aastal ning kolmas kirik 1839. aastal.

Inkere kihelkonna aladel asus Venemaa keiser Paul I, Pavlovski palee ja  5 km kaugusel  Tsarskoje Selo.

Inkere (rootsi k. *Ingeris*)  ehk Ižora kihelkond (saksa k. *Ingeris oder Ischora* kirikukihelkond kuulus Ida-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas ja asus Peterburi kubermangu Tsarskoje Selo maakonnas.

1865. aastal kuulus Inkere kihelkonnakogudusse 2 396 inimest, 1905. aastal 3 226 inimest sh luterlased Kolpinost ja ka Saaplinast, 1917. aastal 3 686 inimest, 1928. aastal  3 550 inimest.

Kihelkonnakirik suleti NSV Liidus 1938. aastal ja hävines 1944. aastal.
## Kihelkonna külad
Inkere kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad: Anola, Hapoisi (Taskopsina), Hovinmäki, Iisakkila, Kavattila (Niippola), Kirtsala, Kortela, Lankila, Masala, Mokkola, Montila, Olosi (Olosinmäki), Papusi, Petrovsina, Potola, Putronmäki, Rahikkala, Riihikylä, Tuomaala, Uusi-Kallila, Vanha-Kallila, Voiskorova

Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jäävad kihelkonna alad Leningradi oblasti Tosno ja Gattšina rajooni.

## Viited

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, –90
*Matthias Akiander. Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865, s. 137-138 8. Ingeris.
*Saulo Kepsu, Inkerin pogostit, Helsinki, Kotimaisten kielten keskus, 2020, s. 21-22

## Välislingid

*Inkere, Virtuaali-Inkeri  (soome keeles)
Ossinovaja Roštša

**Ossinovaja Roštša** (vene keeles Осиновая Роща; soome keeles Haapakangas) on ajalooline rajoon (vene keeles исторический район) Peterburi piirkonnas; nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Peterburi põhjaosas Viiburi rajoonis. 

Piirkonda (küla) mainitakse esimest korda 1500 (Хабаканка, vigaselt Хапакангас).

Ajalooliselt on piirkond olnud üks Ingeri kihelkondi: Haapakangase kihelkond.
Haapakangase kihelkond

**Haapakangase kihelkond** oli  ajalooline Ingerimaa kirikukihelkond, territoriaalne luteriusu Ingerimaa kiriku halduspiirkond Ingerimaal, Karjala kannasel.

Kihelkonnakirik, Jukinkylä kirik   (ru) (ehitatud 1911)  asusJukinkyläs (vene k. Jukki) külas, Ossinovaja Roštša piirkonnas. 
Haapakangase kihelkonnakogudus moodustati 1908. aastal Toksova kihelkonnakogudusest. 

Kirikukihelkond kuulus Põhja-Ingerimaa praostkonda,  Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku VELK Peterburi konsistooriumiringkonnas. Venemaa keisririigi ajal kuulus Haapakangase kihelkond Peterburi kubermangu Schlüsselburgi maakonda. 

1859. aastal kuulus Toksova-Haapakangase kihelkonnakogudusse 6 674 inimest, 1860. aastal 6 700,  1905. aastal 9 700, 1917. aastal 10 791 inimest, 1919. aastal oli Haapakangase kihelkonnakoguduses 4 000 inimest.

Kihelkonnakoguduse tegevus lõppes NSV Liidus 1937. aastal ja kirik suleti 1939. aastal ning oli klubihooneks, kuni hävinemiseni 1991. aastal.

## Kihelkonna külad
Haapakangase kirikukihelkonda kuulusid Ingeri külad: Enkkola, Haapakangas, Haapaoja, Hyväselki, Kasimo, Kissula, Korpiselkä, Luuppola, Mäntysaari, Mistola, Parkala (vene k. Pargolovo), Poroskylä, Pukrankylä/Pukra, Saarselki, Sierattala, Vartiamäki.

## Tänapäev

1996. aastal ehitati Jykkis uus Ingeri Evangeelse Luterliku Kiriku kirikuhoone, mida kasutab Ingeri kiriku Peterburi praostkonna Jykki kogudus.
## Viited

## Välislingid
*Haapakangas, Suomen Sukututkimusseura. Tietoja Suomen seurakunnista (vaadatud 14.01.2026)
Koltuši

**Koltuši** (vene keeles Колтуши; soome keeles Keltto) on küla Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis Koltuši külaasunduses; ühtlasi selle külaasunduse keskus. 

Külas elab 173 inimest (2010).

Küla on esimest korda mainitud 1500.

Koltuši on olnud ingerlaste küla. Koltusi on Ingeri Kiriku Keltto kihelkonna keskus.
Hawkwind

**Hawkwind** on 1969. aasta novembris asutatud inglise rokkansambel. See oli üks varasemaid *[[space rock]]*i ansambleid.

Ansambli laulja ja kitarrist on Dave Brock. Aastatel 1971–1975 mängis ansamblis basskitarri Lemmy Kilmister.

Hawkwind on teinud pikka aega koostööd inglise ulmekirjaniku Michael Moorcockiga. 1975. aasta alguses salvestas ansambel plaadi "Warrior on the Edge of Time", mis põhineb Moorcocki teoseid läbival igavese kangelase (Eternal Champion) motiivil. Taas kasutati Michael Moorcocki laulusõnu ja häält kolmel 1981. aastal salvestatud plaadil: "Sonic Attack", "Church of Hawkwind" ja "Choose Your Masques". 

Koostöö tipuks kujunes nende ambitsioonikaim projekt "The Chronicle of the Black Sword" (1985), mille aluseks oli Moorcocki fantaasiaromaanide sari võlur Elricust, keda laval kehastas Tony Crerar. Moorcock kirjutas projekti laulusõnad, ent esines ise vaid mõnel kontserdil. Kontserditurnee salvestiste põhjal anti välja plaat "Live Chronicles" ja video "The Chronicle of the Black Sword". Kuuldused, mille kohaselt olevat ansambel nime saanud Moorcocki tegelase Hawkmooni järgi, on kirjanik siiski ümber lükanud.

## Albumid
* Hawkwind (1970)
* In Search of Space (1971)
* Doremi Fasol Latido (1972)
* Hall of the Mountain Grill (1974)
* Warrior on the Edge of Time (1975)
* Astounding Sounds, Amazing Music (1976)
* Quark, Strangeness and Charm (1977)
* 25 Years On Released as Hawklords (1978)
* PXR5 (1979)
* Levitation (1980)
* Sonic Attack (1981)
* Church of Hawkwind (1982)
* Choose Your Masques (1982)
* The Chronicle of the Black Sword (1985)
* The Xenon Codex (1988)
* Space Bandits (1990)
* Electric Tepee (1992)
* It Is the Business of the Future to Be Dangerous (1993)
* White Zone – Released as Psychedelic Warriors (1995)
* Alien 4 (1995)
* Distant Horizons (1997)
* In Your Area (1999)
* Spacebrock (2000)
* Take Me to Your Leader (2005)
* Take Me to Your Future (2006)
* Blood of the Earth (2010)
* Onward (2012)
* Stellar Variations – Released as Hawkwind Light Orchestra (2012)
* The Machine Stops (2016)
* Into The Woods (2017)
* The Road to Utopia (2018)
* All Aboard the Skylark (2019)
* Carnivorous – Released as Hawkwind Light Orchestra (2020)
* Somnia (2021)
* The Future Never Waits (2023)
* Stories from Time and Space (2024)
* There Is No Space for Us (2025)

## Kirjandus
* Kris Tait "This is Hawkwind: Do Not Panic" (1984, ansambli enda kirjastatud)
* Ian Abrahams "Sonic Assassins" (SAF publishing, ISBN 0-946719-69-1)
* Carol Clerk "Saga of Hawkwind" (Music Sales Limited, ISBN 1-84449-101-3)
Kolppana

**Kolppana** (soome keeles Kolppana; vene keeles Колпаны) on endine ingerlaste küla, mis nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub Venemaal Leningradi oblastis Gattšina rajoonis. 

Kolppana küla oli Ingeri Kiriku Kolppana kihelkonna keskus, kus asus Kolppana Peeter-Pauli kirik. 

Endisaegse küla kohal asuvad tänapäeval Bolšije Kolpanõ ja Malõje Kolpanõ küla.
## Viited
Kobrino

**Kobrino** (vene keeles Кобрино; soome keeles Koprina) on küla Venemaal Leningradi oblastis Gattšina rajoonis Kobrino külaasunduses.

Külas asub  (vene keeles Домик няни А. С. Пушкина). Muuseum asutati 1974.

Külas elab 120 inimest (2014).

Küla on esimest korda mainitud 1500.

Küla oli Ingeri Kiriku Koprina kihelkonna keskus. Külas asus Koprina kirik.

## Viited
Kalmotka

**Kalmotka** (vene keeles Калмотка; soome keeles Kaalmutka) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis.

Eesti vabadussõja ajal augustis 1919 toimusid küla lähedal Eesti 1. diviisi kaitselahingud Punaarmee 6. diviisi vastu.
Lahhovo

**Lahhovo** () on küla Venemaal Pihkva oblastis Opotška rajoonis, 48&nbsp;km Opotška linnast ja 10&nbsp;km Duhnovo külast idas.

2000. aastal elas asulas 23 elanikku.

1894. aastal sündis Lahhovos Julius Kuperjanov.

## Viited
Pāle vald

**Pāle vald** (läti keeles *Pāles pagasts*) on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Viļķene, Katvari, Salatsi, Aloja ja Brīvzemnieki vallaga.

Valla pindala on 146,3 km². 2016. aasta seisuga elas seal 769 inimest. Valla keskus on Pāle küla. Vallavanem on Gita Kārnupe.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli Pāle valla pindala 174,6 km² ja seal oli 3096 elanikku. 1945 moodustati valla aladele Pāle, Ārciemsi ja Āstere külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Pāle külanõukoguga likvideeritav Ārciemsi külanõukogu, aastal 1977 aga osa Katvari ja Salatsi külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Pāle vald Limbaži piirkonda.

Muinsusmälestistest on kohaliku kaitse all Kalnazaķi muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Jaunkadegase keskaegne kalmistu (Surnumägi või Bikši säär). Riikliku kaitse all on Dreiliņi mõisa uksed.

## Loodus

Pāle vald asub Kesk-Läti madalikul. Kõrgeim koht ulatub 72,5 meetrit üle merepinna. Vallast saab alguse Korģe jõgi, seal voolab ka Svētupe jõgi. Seal asub 578 hektari suurune Ērgļi Suursoo.

Looduskaitse all on Laveri paju, Kormuiža pajud, Malējkalni pärn, Suurmänd, Tuulepesamänd, Bērzkalni elupuu, Gulbīši paju, Kaksiktamm, Zirbuļi tamm, Jaunkadegase mänd, Vecturmati paju, Drieliņi lehis, Drieliņi saar, Lāči pärnad, Lāči tamm, Lāči mänd, Ulmaņi tamm, Somi tamm, Luhatamm, Lanči tamm, Svētupe tamm, Vallamaja tamm, Neljatüveline künnapuu, Lõhega kuusk, Kasega kuusk, Jaunīši pärn, Baloži tamm ja Jaunpilkase tamm. Valla põhjaosa asub osaliselt Niedrāji-Pilkase soo hoiualal, vald ise asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 697 lätlast, 19 venelast, 5 valgevenelast, 10 ukrainlast, 5 poolakat ja 1 leedulane.
Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Drieliņu muiža 2003-05-01.jpg|Dreiliņi mõisa peahoone
Ceļš mežā Pāles pagastā, netālu no Tenīšiem, Pāles pagasts, Limbažu novads, Latvia - panoramio.jpg|Tee Tenīši lähistel


## Viited

## Välislingid
Pāle

**Pāle** on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas piirkonna keskusest Limbažist 25 ja Riiast 111 km kaugusel, merepinnast 50 meetri kõrgusel. Külas on Pāle valla halduskeskus.

Pāle kujunes Pāle mõisa (*Sepküll*) juurde. Liivikeelse Sepaküla asendas tänapäevane lätikeelne nimekuju, mis tulenes mõisa omanike Pahlenite nimest. Lisaks vallavalitsusele asuvad külas veel koduloomuuseum, kus tutvustatakse Liivimaa liivlaste elu, postkontor, põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu.

1912. aastal avati küla lähistel Pāle raudteejaam, mis suleti 1979. aastal. Külas asuvad Pāle ja Pāles skola bussipeatus.

Looduskaitse all on Zirbuļi tamm ning üks põline pärn.

Küla kalmistul asub natsismiohvrite ühishaual mälestusmärk, ka asub seal mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

Pālest loodes asub Pāle luteri kirik.
## Elanikkond


* 123 (1970)
* 185 (1979)
* 381 (1989)
* 259 (2000)

* 212 (2011)
* 219 (2017)
* 220 (2021)
* 206 (2025)

## Viited
Siduri tänav

**Siduri tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis.

Siduri tänav sai nime 4. aprillil 2007. Tänav on saanud nime lähikonnas asuvate remonditöökodade järgi.

## Viited
2017. aasta ujumise maailmameistrivõistlused

**2017. aasta [[ujumise maailmameistrivõistlused]]** olid 17. maailmameistrivõistlused ujumises. Võistlused toimusid Ungaris Budapestis 14.–30. juulil. Võisteldi kuuel spordialal: avaveeujumine, kujundujumine, ujumine, veepall, vettehüpped ja kaljuhüpped. Võistlustel osales 2360 sportlast 182 riigist. Kokku jagati välja 75 medalikomplekti.

Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA) valis 15. juulil 2011 Shanghais toimunud kongressil 2015. ja 2017. aasta maailmameistrivõistluste korraldajad. 2015. aasta maailmameistrivõistluste korraldajaks valiti Venemaa linn Kaasan ja 2017. aasta korraldajaks Mehhiko linn Guadalajara. 2015. aasta veebruaris teatas Guadalajara, et ei saa rahapuuduse tõttu võistlusi korraldada. 11. märtsil 2015 anti teada, et 2017. aasta maailmameistrivõistluste korraldajaks määrati Budapest.

Maailmameistrivõistluste ametlikud maskotid olid Lili ja Lali.

## Võistluspaigad
Võistlused toimusid järgmistes paikades:
* Duna Aréna
* Alfréd Hajósi riiklik ujumisstaadion
* Balatoni järv

## Ajakava

## Tulemused

*  Avaveeujumine
*  Kaljuhüppped
*  Kujundujumine
*  Ujumine
*  Veepall
*  Vettehüpped

## Medalitabel
 Korraldajariik

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht (*inglise keeles*)