open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grandeur of the Seas

**Grandeur of the Seas** on kolmas Vision-klassi ristluslaev, mis kuulub ettevõttele Royal Caribbean Cruises Ltd. ja mida käitab laevakompanii Royal Caribbean International.

## Ehitamine

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 492 Helsingis Kværner Masa-Yardsi laevatehases 6. juunil 1995. Vettelaskmistseremoonia toimus 1. märtsil 1996. 20. novembril 1996 sai laev valmis ja anti omanikele üle. Laev ristiti 13. detsembril 1996 Miamis, ristiemaks sai Aviva Ofer. Laev asus oma esmareisile 14. detsembril 1996 Miamist Kariibi mere saartele.

Laev on 279,2&nbsp;m pikk, 32,31&nbsp;m lai ja tema süvis on 7,62&nbsp;m. Laeval on 11 tekki ja ta võib arendada kiirust 22 sõlme. Laeva mahutavus on 74 000. Laev võib peale võtta 2446 reisijat ja laevaperes on 760 liiget.

Keset laeva on aatrium, mis ulatub 4. tekist 10. tekini. 9. tekil on välisbassein. Teine bassein on jõusaaliga solaariumialal. Mõlema basseini juures on veekeerisealad, mida on välisbasseini juures 4 ja sisebasseini juures 2. Laeval on veel 8 eri stiilis söögikohta, teater, konverentsikeskus, raamatukogu, kasiino, hulk kauplusi ja mägironimissein.

## Kasutamine

Esialgu oli laeva kodusadam Miami ja kuni 2000 tehti laevaga 7 ööd kestvaid reise Väikestele Antillidele. Seejärel kasutati seda aeg-ajalt Euroopas, aeg-ajalt Kariibi merel. Suviti väljusid reisid USA idarannikult Norfolkist, Baltimore'ist ja Philadelphiast ning külastati Kariibi mere saari ja Bermudat, kuid ka USA kirdeosa ja Kanada Atlandi ookeani rannikut. Laeva kodusadam muutus korduvalt: selleks olid Tampa, Fort Lauderdale ja New Orleans.

## Õnnetused

30. oktoobril 2000 kadus laeval elekter 5½ tunniks. Lisaks valgustusele lakkasid töötamast kanalisatsioon ja konditsioneerid. Elekter tuli tagasi kell kolmveerand 11 hommikul. Laev pukseeriti Curaçaole Willemstadi ja läks merele tagasi 12 tundi hiljem.

20. aprillil 2005, kui laev saabus Mehhikos olevasse Costa Maya sadamasse, rebenes laeva kere ning sinna tekkis 13&nbsp;m pikkune ja kuni 1½&nbsp;m laiune ava. See asus veepinnast 1½&nbsp;m kõrgemal. Royal Caribbeani sõnul aitasid õnnetusele kaasa 27&nbsp;km/h puhunud tuul ja 5½ km/h tugevune hoovus. 7 päeva pikkune reis lühendati 5 päevale, sest laev oli 2 päeva remondis. Royal Caribbean pakkus reisijatele tasuta transporti New Orleansi või laevasisest krediiti nendele, kes otsustavad siiski laevale jääda. Hiljem saadeti laev kuivdokki ja kahjustus parandati.

## Viited

## Välislingid

*Laeva andmed Royal Caribbean Internationali kodulehel (inglise keeles)
Kiibistik

**Kiibistik** (ingl *chipset*) on arvuti emaplaadil paiknev kiipide komplekt, mis ühendab keskprotsessori arvuti muude osadega ja haldab kogu emaplaadi talitlust. Kui protsessor on arvuti "aju", siis kiibistik on tema "närvisüsteem". 

Varasemad emaplaadid vajasid mitmest integraallülitustest koosnevat komplekti. Pentium 4 jaoks lõi Intel nn sillaarhitektuuri, mis realiseerib kiibistiku kahe kõrgintegreeritud kiibiga – põhja- ja lõunasillaga (põhja ja lõuna nimetused tulenevad kiipide asendist struktuuriskeemil: ülal – all).

## Põhjasild ja lõunasild
*Põhjasild (*northbridge*) haldab kiiret andmevahetust vajavate komponentide omavahelist suhtlust, ühendades omavahel keskprotsessori, graafikakaardi ja põhimälu. Põhjasild suhtleb protsessoriga esisiini FSB (*Front Side Bus*) kaudu. Integreeritud graafikaga emaplaatide puhul on põhjasillas tihti ka graafikakiip. Põhjasild on varustatud jahutussüsteemiga (tavaliselt radiaator ja sageli ka ventilaator). 
* Lõunasild vahendab kõigi ülejäänud komponentide ja seadmete omavahelist suhtlust, luues ühendused PCI-laiendussiinidega ning jada- ja rööpliidestega, seega sisend- ja väljundseadmetega.

## Ajaloost
OCS (Original Chip Set) on kiibistik, mida kasutati varasematel Commodore Amiga arvutitel, mis määras Amiga graafika ja heli võimekuse. Selle järeltulija oli pisut täiustatud ECS (Enhanced Chip Set) ja rohkelt paranenud AGA (Advanced Graphics Architecture). OCS-i kasutati Amiga mudelitel, mis oli ehitatud 1985. ja 1990. aastatel. Kiibistik, mis andis Amigale selle unikaalse graafikavõimekuse, koosneb kolmest peamisest kiibist: Agnus, Denise ja Paula.

*Agnus – üldkontroll terve kiibistiku üle. Kõik operatsioonid olid sünkroonitud väljundvideosiinil.

:*Blitter on Agnuse osa, mis juhib andmete liiklust ja muutmist arvuti mälus. Blitter oli võimeline kopeerima suuri mäluplokke  ühest mälu osast teise suhteliselt kiiresti, nii et CPU sai tegeleda teiste käskudega. Blitteri kasutati peamiselt piltide joonistamiseks ekraanil.
*Denise – kontrollib video ajastust.
*Paula – sisaldab heli mängimise loogikat, disketi juhtimist ja suhtlust protsessori ja inimese vahel.

Veel märkimisväärseid kiibistikke:
* Intel 440BX, mis tuli välja aastal 1998, esisiini kiirus 100 MHz.
* Intel 810E ja 810E2 (1999) oli sisseehitatud graafikakontrolleriga, seega ei vajanud eraldi graafikakaarti.
* Intel 815/E/G/EG (2000) sisaldas graafika-, heli- ja võrgukaarti.

## Tootjad
Tavaliselt on kiibistiku ja emaplaadi tootjad erinevad.

Tänapäevased tuntumad kiibistiku tootjad x86 emaplaadile on nVidia, ADM, VIA, SiS ja Intel.

## Kirjandus
*http://heiki.tpt.edu.ee/eucip/emaplaat.html
*http://www.ria.ee/lib/am-2001-2005/6207_238.HTM
Belémi torn

**Belémi torn** (portugali *Torre de Belém*) on linnus Lissabonis Portugalis. 

Selle rajamisele pani aluse Portugali kuningas João II, et kindlustada Tejo jõe suuet. Samuti pidi see saabujatele olema kui tseremoniaalne värav Lissaboni. Alles aastal 1515, 20 aastat pärast João II surma, hakati Belémi torni Manuel I käe all ehitama.

Seda peetakse üheks manuelismi parimaks näiteks.

Alates 1983. aastast kuulub linnus UNESCO maailmapärandi hulka. 

## Arhitektuur
Ehitis on liigendatud kaheks selgelt eristatavaks mahuks - maismaa pool paiknev nelinurkse põhiplaaniga donjoni tüüpi torn ja jõepoolne lame sakmelise rinnatisega platvorm, kujundatud Itaalia 15. sajandi bastioniarhitektuuri eeskuju järgi ja on ühtlasi alguspunktiks teistele moodsatele kindlusehitistele Portugali asumaades Aafrikas, Aasias ja Lõuna-Ameerikas. Torni loodeküljel on raiddekooris ninasarviku pea kujuline veesüliti, esimene teadaolev selle looma skulptuur Euroopas, mis võib-olla on loodud Afonso de Albuquerque India-reisilt 1515. aastal toodud India ninasarviku järgi. Kreemvalgest Liozi lubjakivist ehitatud torni ja bastioni katavad rikkalikud raidkaunistused nagu köisreljeefid, vapikilbid Kristuse Ordu ristidega, ümarplastilised armillaarsfäärid, ažuursed rõdud ja rinnatised ning mauripärased ribiliste kuplitega konsooltornid torni ja bastioni nurkades.

## Viited

## Välislingid
Juno (1874)

**Juno** on maailma vanim registreeritud ja käigus olev reisijaid majutav Rootsi mootorreisilaev, mis on ehitatud Motala Verkstadi laevatehases 1874. aastal.

Nii Juno kui ka Wilhelm Tham ja Diana on alates 2004. aastast kaitse all.

Laev ehitati ning lasti vette Motala laevatehases 1874. aastal ning sõidab nüüdisajal Göta kanalis Göteborgi-Stockholmi liinil.

## Vaata ka
* Jõereisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Juno Fakta om fartyg kodulehel (rootsi keeles)
Val Barkeri karikas

**Val Barkeri karikas** on suveolümpiamängude poksivõistlustel väljaantav auhind, mis määratakse suveolümpiamängude kogu poksivõistluse parima tehnikaga poksijale (ei pea tingimata olema oma kaalukategooria parim poksija). Karikas on nimetatud Briti poksija ja poksitegelase Val Barkeri järgi ning seda antakse välja alates 1936. aasta suveolümpiamängude poksivõistlusest (Berliin 1936).

## Karika saanud
Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts

**Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts** (EAUS) on 3. aprillil 2006 asutatud teadusselts, mis edendab religiooniuuringute teaduslikku uurimist Eestis.

Selts korraldab alates 2006. aastast usundiloolisi aastakonverentse. EAUS kuulub Ülemaailmsesse Usundiloo Assotsiatsiooni (IAHR) ja Euroopa Religiooni Uurimise Assotsiatsiooni (EASR). 2019. aastal korraldas selts EASRi aastakonverentsi Tartus, milles osales üle 600 inimese 49 riigist.

Seltsi president on Indrek Peedu.

## Vaata ka
*Eesti Kirikuloo Selts

## Välislingid
* Seltsi koduleht
* 2019. aasta EASR konverents Tartus.
Kuuejalgsed

**Kuuejalgsed** ehk **heksapoodid** (*Hexapoda*) on alamhõimkond, mis kuulub lülijalgsete hõimkonda.

Selles alamhõimkonnas eristatakse järgmisi suuri rühmi
**Ectognatha* – välislõugsed
***Insecta* – putukad
**Entognatha* – siselõugsed
***Collembola* – hooghännalised
***Protura* – tõukjalalised
***Diplura* – harkhännalised

Neid kõiki on varem arvatud ka putukate alla.

Kuuejalgsete takson, mille selles koosseisus esitas esimest korda J. Kukalová-Peck 1987. aastal, vastab klassikalisele putukate klassile (Willi Hennig 1953) ja varem oli kuuejalgsed putukate sünonüüm. (Taksoni autor on Henri Marie Ducrotay de Blainville (1816).) Uue definitsiooni järgi vastavad putukad välislõugsetele; siselõugseid (hooghännalised, tõukjalalised ja harkhännalised) enam putukate hulka ei arvata. 

## Kuuejalgsete tunnused

Kuuejalgsetel on mõned tunnused, mille tõttu pole kahtlust, et nad moodustavad loomuliku rühma. 

Peamine tunnus on kindel lülide arv. Pea koosneb tõenäoliselt kuuest omavahel kokku sulanud lülist, mis on äratuntavad peajätkete ja eriti peapiirkonna ganglionide järgi. Pea kannab ühte paari tundlaid ja kolme paari suiseid, mida nimetatakse ülalõugadeks, alalõugadeks ja alahuuleks.
Victor Jørgensen

**Victor Jørgensen** (12. juunil 1924 Hjørringis Hjørringi vald Põhja-Jüütimaa piirkond Taani – 29. august 2001) oli Taani poksija.

Jørgensen oli kokku vähemalt neljakordne Taani meister II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1949–1950 ja 1952–1953.

Jørgensen sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Sergei Štšerbakovile (NSV Liit) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 

Jørgensen sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Július Tormale (Tšehhoslovakkia).

## Viited

## Välislingid
*
PROM

**PROM** (lühend inglise keele sõnadest *Programmable Read-Only Memory*) on ühekordselt programmeeritav pooljuhtmälu, millesse kord salvestatud andmed säilivad püsivalt. Erinevalt algsest mask-ROMist, mida programmeeris tootja, saab PROMi programmeerida (sellesse andmeid kirjutada) kasutaja.

PROM kujutab endast pooljuhtkristallil paiknevat ristuvatest rea- ja veerujuhtmetest (-liinidest) võrku ehk maatriksit, mille igasse ristumiskohta – mälupessa – on ühendatud dioodi või transistori pn-siire ja sellega järjestikku metallist (või amorfsest ränist) sulavriba. Niisuguses mälupesas on bitiväärtus 1. Selleks et programmeerimisel kirjutada mälupessa 0, lastakse sulavribast läbi piisaval tugeva elektrivoolu impulss, mis selle riba ära sulatab (või aurustab). Neid katkestatud ühendusi pole enam võimalik taastada. Seega oli võimalik ainult ühekordne prograrameerimine (OTP, *One Time Programmable*).

Andmete lugemiseks antakse vastava pesa juhtmetele pinge (see on palju madalam kui programmeerimisel). Kui selle tulemusena läbib ahelat vool, registreeritakse väljundis 1, kui mitte, siis 0.

Niisugune programmeerimisviis ei olnud siiski eriti usaldusväärne, sest riba ülessulatamisel eraldunud metallipritsmed võisid kristallile tagasi sadestuda, tekitates väärühendusi.

Seda 1950. aastail väljatöötatud mälutüüpi hakkas 1970. aastail asendama töökindlam ning andmete kustutamist ja taaskirjutamist võimaldav püsimälu EPROM. 

## Vaata ka
*Püsimälu
The Wall Street Journal

**The Wall Street Journal** on ingliskeelne Ameerika Ühendriikide majanduspäevaleht, mis ilmub New Yorgis. 

Wall Street Journalit annab välja ettevõte Dow Jones & Company, mis kuulub News Corporationile. Ajaleht on nime saanud New Yorgi tänava Wall Streeti järgi, mis asub linna finantskeskuse südames.

Wall Street Journal on suurima levi- ja trükiarvuga Ameerika Ühendriikide ajaleht. 2010. aasta märtsis oli ajalehe trükiarv koos digilehetellimuste arvuga kokku 2,1 miljonit (sealhulgas 400 000 digilehetellimust) võrreldes ajalehe USA Today 1,8 miljoniga. 

Wall Street Journali põhiline rahvusvaheline konkurent on Londonis ilmuv majanduspäevaleht Financial Times. Indias ilmuv The Economic Times on trükiarvu suuruselt maailma teine majanduspäevaleht.

Wall Street Journal on ilmunud alates 8. juulist 1889, lehe asutasid Charles Dow, Edward Jones ja Charles Bergstresser. 

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:The Wall Street Journal]] seisuga 15.11.2011.*
Peenkeemia

**Peenkeemia** on väikesemahuline keemiatööstuse haru, mis toodab puhtaid keemilisi aineid spetsiifilisteks otstarveteks. Väärtuslike peenkeemia toodete keemilise sünteesi väljatöötamine ja tootmisprotsess on tihti küllalt kallid ning seotud jäätmete tekkega. 

Tootmise mastaabilt kuuluvad peenkeemia tooted tööstusliku suurtootmise ja laboratoorse sünteesi teel saadavate saaduste vahele. Peenkeemia alla kuulub näiteks ravimite toimeainete (või nende vahesaaduste), pestitsiidide, herbitsiidide, lõhnaainete, fotokemikaalide, tindi koostisainete jms spetsiaalse otstarbega keemiasaaduste tootmine. 
## Vaata ka
*Keemiatööstus
News Corporation

**News Corp** (ametlikult **News Corporation**) on rahvusvaheline meediakonglomeraat peakorteriga Ameerika Ühendriikides. 

Ettevõtte asutaja ja tegevjuht on Rupert Murdoch, kelle perekonnale kuulub eelisaktsiate kaudu häälteenamus News Corporationi aktsionäride üldkoosolekul.

News Corpi aktsiad on noteeritud NASDAQil (tähised , ) ja Austraalia börsil (tähised NWS, NWSLV). News Corpi aktsia hind on aktsiaturuindeksi S&P 500 komponent.

Rupert Murdoch asutas News Corporationi 1979. aastal Adelaide'is Austraalias. Ameerika Ühendriikidesse viidi ettevõtte peakorter 12. novembril 2004.

News Corpile kuuluvad News UK (endise nimega News International) kaudu Suurbritannia ajalehed The Times, The Sunday Times ja The Sun. News Internationalile kuulus nüüdseks tegevuse lõpetanud ajaleht News of the World. News Corporationil oli Suurbritannias osalus kaabeltelevisiooniettevõttes British Sky Broadcasting, mis anti 2013. aastal üle 21st Century Foxile ja müüdi seejärel 2019. aastal Comcastile.

Ameerika Ühendriikides kuulub News Corpile Dow Jones & Company kaudu ajaleht Wall Street Journal, ajaleht New York Post ja kirjastus HarperCollins.

Enne selle kaheks jagamist 2013. aastal kuulusid News Corporationi alla teiste hulgas filmistuudio 20th Century Fox ja Foxi-nimelised tele- ja raadiofirmad Fox Broadcasting Company, Fox News Channel ja Fox Business Network. 2011. aastal puhkenud News of the Worldi ja teiste News Internationali ajalehtedega seotud skandaali tõttu teatas Murdoch, et firma jagatakse kaheks. Firma järeltulijad olid enamasti meediafirmadest koosnev 21st Century Fox ja kirjastusega tegelev ning Austraalia tele- ja raadiofirmasid haldav News Corp.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Ryan Reynolds

**Ryan Rodney Reynolds** (sündinud 23. oktoobril 1976 Vancouveris) on Kanada filminäitleja.

Tema tuntuimate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Peoloom Van Wilder", "Amityville'i õudus", "Ettepanek", "X-Meeste algus: Wolverine" ja "Roheline Latern".

Filmides "X-Meeste algus: Wolverine" ja "Deadpool kehastas ta Marvel Comics'i antikangelast Deadpooli.

Ryan Reynolds abiellus 27. septembril 2008 Scarlett Johanssoniga. Nad läksid lahku detsembris 2010. 2012. aastal abiellus ta Blake Livelyga. Oktoobris 2014 teatas Blake oma blogi kaudu, et nad ootavad Ryaniga oma esimest last.

## Osaline filmograafia

## Viited
Enchantment of the Seas

**Enchantment of the Seas** on viies Vision-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Royal Caribbean Cruises Ltd. ja mida käitab laevakompanii Royal Caribbean International. Laev ehitati Kværner Masa-Yardsi laevatehases Helsingis Soomes  1997. aastal.

## Ehitamine
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 493 Kvaerner Masa-Yardsi laevatehases 26. oktoobril 1995. Vettelaskmistseremoonia toimus 21. novembril 1996. 4. juulil 1997 sai laev valmis ja anti omanikule Enchantment Of The Seas (Royal Caribbean Cruises Ltd.) üle. Laeva ristiemaks sai Colleen Fain. Laev asus oma esmareisile 13. juulil 1997. aastal.  

2005. aastal pikendati 279,6 m pikka laeva Rotterdamis 301,36 meetrini. Uus kesksektsioon valmistati Aker Finnyardsi laevatehases (tänane STX Finland). Enchantment of the Seas ja Grandeur of the Seas on esimesed dünaamilise positsioneerimissüsteemiga ristluslaevad.
2012. aastal kasutati laeva kruiisidel Kariibi mere, Bahama ja Bermuda saartele.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend
## Viited

## Välislingid
*Laeva andmed Royal Caribbean Internationali kodulehel (inglise keeles)
Rhapsody of the Seas

**Rhapsody of the Seas** on neljas Vision-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Royal Caribbean Cruises Ltd. ja mida käitab laevakompanii Royal Caribbean International. Laev ehitati Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases Saint-Nazaire'is Prantsusmaal 1997. aastal.

## Ehitamine
Kiil pandi laevale tehasenumbriga E31 Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases 11. detsembril 1995. Vettelaskmistseremoonia toimus 1. augustil 1996. 1. aprillil 1997 sai laev valmis ja anti omanikele üle. Laeva ristiemaks sai Bodil Wilhelmsen. Laev asus oma esmareisile 19. mail 1997. aastal.  

2002. aasta aprillis Rhapsody of the Seas moderniseeriti. Laeva kasutati kruiisidel Austraalia ja Alaska sadamalinnadesse. 2012. aastal on kavas korraldada kruiise algusega Vancouverist Kanada ning Alaska sadamalinnadesse.

File:Rhapsody of the Seas Crowsnest.jpg


## Viited

## Välislingid
*Laeva andmed Royal Caribbean Internationali kodulehel (inglise keeles)
Leedu NSV Riikliku Julgeoleku Komitee

**Leedu NSV Riikliku Julgeoleku Komitee** oli Leedu NSV-s aastail 1978–1991 tegutsenud NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee struktuuriüksus. Aastatel 1954–1977 kandis organisatsioon nimetust Leedu NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee.

## Juhid ja organisatsioon
### Leedu NSV RJK esimehed
*27. märts 1954 – 30. oktoober 1959, polkovnik/kindralmajor Kazimieras Liaudis (lt), Leedu NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees, endine Leedu KP KK 3. sekretär;
*30. oktoober 1959 – 26. jaanuar 1967, polkovnik/kindralmajor Alfonsas Randakevičius, Leedu NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees;
*26. jaanuar 1967 – 1987, polkovnik/kindralmajor/kindralleitnant Juozas Petkevičius (lt), Leedu NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees;
*1987–1990, kindralleitnant Eduardas Eismuntas (lt), Leedu NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees;
*märts 1990 – 16. märts 1991, polkovnik/kindralmajor Romualdas Marcinkus (lt) (venepärane nimevariant *Марцинкус Ромуальдас Антанович*), Leedu NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees;
*29. august 1991 – oktoober 1991, Anzelmas Armonas,, Leedu NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees.

### Leedu NSV RJK esimehe asetäitjad
* Jakovas Sinicynas, 25. märts 1954 – 5. september 1959
* Jonas Matulaitis, 1. aprill 1954 – 12. juuli 1956 ja juuli 1961 – mai 1972
* Leonardas Martavičius, 28. mai 1954 – 5. september 1959
* Timofejus Župikovas, 26. jaanuar 1960 – 1. märts 1960
* Vasilijus Konoplenko, 25. aprill 1961 – 19. juuni 1968
* Juozas Obukauskas, jaanuar 1967 – august 1971
* Michailas Aleksandrovas, 19. juuni 1968 – 21. juuli 1972
* Henrikas Vaigauskas, juuli 1971 – september 1989
* Vytautas Paplauskas, Leedu NSV RJK esimehe asetäitja, kaadriosakonna ülem, mai 1972 – november 1990
* Pavelas Vorošilovas, Leedu NSV RJK esimehe 1. asetäitja, juuli 1972 – oktoober 1978
* Valentinas Zvezdenkovas, Leedu NSV RJK esimehe 1. asetäitja, oktoober 1978 – märts 1987
* Edmundas Baltinas, alates septembrist 1989
* Gediminas Bagdonas, alates aprillist 1991

## Organisatsioon
Leedu NSV RJK organisatsiooni ülesehitus lähtus NSV Liidu RJK tsentraliseeritud struktuurist ning oli analoogne Eesti NSV RJK struktuuriga ja järgis NSV Liidu RJK organisatsioonilist ülesehitust. 

## Viited

## Välislingid
*SSR KGB vadovybė 1954-1991 metais, leedu keeles
*Контрразведывательный отдел НКВД-МГБ-МВД-КГБ ЛССР
*Leedus avaldati veel 93 KGB reservisti nimed, Delfi.ee, 3. oktoober 2012
Vision of the Seas

**Vision of the Seas** on kuues Vision-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Royal Caribbean Cruises Ltd. ja mida käitab laevakompanii Royal Caribbean International. Laev ehitati 1998. aastal Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases Saint-Nazaire'is Prantsusmaal.

## Ehitamine
Kiil pandi laevale tehasenumbriga F31 Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases 29. oktoobril 1996. Vettelaskmistseremoonia toimus 1. septembril 1997. 15. aprillil 1998 sai laev valmis ja anti omanikele Royal Caribbean Cruises Ltd. üle. Laeva ristiemaks sai Helen Morin Stephan. Laev asus oma esmareisile 2. mail 1998.

2000. aasta aprillis Vision of the Seas moderniseeriti. Laeva kasutati kruiisidel Vahemerel suvel ja Brasiilia sadamalinnadesse talvel; aastail 2012–2013 korraldati viisavabu kruiise Stockholmist Peterburi.

## Viited

## Välislingid
*Laeva andmed Royal Caribbean Internationali kodulehel (inglise keeles)
Hendrik Anniko

**Hendrik Anniko** (ka **Heinrich Anniko**; 9. august 1867 Holdre – 27. november 1954 Baltimore) oli kooliõpetaja, köster ning II ja III Riigikogu liige.

Ta õppis Holdre vallakoolis ja Helme kihelkonnakoolis. Seejärel töötas kooliõpetajana Alamõisas, Helmes, Igaveres ja Pootsis. Aastatel 1890–1898 oli ta Tõstamaa vallakooli juhataja. Ta lahkus venestamise survel koolmeistri ametist ja hakkas köstriks. Aastatel 1898–1909 oli ta Lihula Eliisabeti koguduses ja 1909–1944 (õnnistati kohale 20. oktoobril 1909) Kullamaa Püha Johannese koguduses köster. Ta oli koguduse saadik paljudel kirikupäevadel. Ta oli eesti köstrite peres üks neid, kes oskas hinnata mitmesuguseid olukordi ja kes kõik oma oskused ja kogemused rakendas Eesti kiriku ülesehitamiseks. Ta täitis köster-organistide organisatsioonis juhtivaid ülesandeid ja kohustusi, oli ühtlasi Kirikumuusika Sekretariaadi liige. Oli pikka aega Kullamaa Ühispanga juhatuse esimees.

1917. aastal oli ta Lääne maakonnanõukogu ja Lääne Maavalitsuse liige ning haridusosakonna juhataja. Vangistati bolševike poolt ja toodi Toompeale vangi, kust kahenädalase vangistuse järel Kullamaa rahva nõudmisel vabastati.

Ta oli Riigikogu liige (Kristliku Rahvaerakonna nimekirjas II ja III koosseisus kuni 1. oktoobrini 1928, mil tema asemele asus Hans Pöhl.

1944 . aastal põgenes Saksamaale. Hiljem siirdus Ameerika Ühendriikidesse, kus elas Baltimore'i osariigis ja oli Baltimore'i Markuse koguduse organist.

## Isiklikku
Tema poeg Paul Anniko oli arst.

## Tunnustus
*1938 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=95
Tartu vanalinn

**Tartu vanalinn** on Tartu linnasüda, Tartu vanim linnaosa.

Sõdade ja tulekahjude tõttu on enamik Tartu vanalinnast suhteliselt uus. Kõige vanemad rajatised on ainsana keskajast säilinud Tartu toomkirik ja Jaani kirik. Vanalinnas domineerib 19. sajandi alguse klassitsism, leidub ka stalinistliku uusklassitsismi näiteid. Rohelust pakuvad Teises maailmasõjas linnapilti tekkinud tühemikesse rajatud pargid.

Tinglikult jääb Tartu vanalinn Emajõe, Laia tänava ja Vallikraavi tänava vahele.

## Vaata ka
*Tartu vanalinna muinsuskaitseala
Heide

**Heide** (omastav: *heite*) ehk **emissioon** ehk **keskkonda heitmine** (inglise *emission*, *release*, *discharge*) on ainete, vibratsiooni, soojuse või müra otsene või kaudne väljutamine käitise saasteallikast õhku, vette või pinnasesse. Heite tulemusel keskkonda sattuvaid asju nimetatakse heitmeteks (ainsuse nimetavas samuti *heide*, ainsuse omastavas *heitme*).

Enamasti peetakse **heite** puhul silmas just soovimatu aine või energia juhtimist keskkonda.

## Vaata ka
*Heitmed
*Heitgaas
*Heitkogustega kauplemine
*Heite piirväärtus
*Kasvuhoonegaasid
*Saastamine

## Viited
Emissioon

**Emissioon** on mitmetähenduslik sõna.

***[[Emissioon (füüsika)|Emissioon]]** on füüsikas tahke aine või vedeliku osakeste eritumine gaasikeskkonda või vaakumisse.
**elektroniemissioon
***[[Emissioon (majandus)|Emissioon]]** ehk **väljalaskmine** on majanduses raha ja väärtpaberite (võlakirjade, aktsiate) ringlusse laskmine. 
***Emissioon** on ökoloogias saasteallikast õhkkonda paisatav aine (**[[heide]]**) või paisatava aine hulk (**[[heitkogus]]**); ka see õhkkonda paisatava ehk heidetava aine protsess ise (**[[keskkonda heitmine]]**).

## Kirjandus
*TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011.
Vastutuskindlustus

**Vastutuskindlustus** (harva ka **vastutusekindlustus**) (inglise *liability insurance*) on kindlustus majandusliku kahju vastu, mida kindlustusvõtja võib olla kohustatud kandma, kui toimub mõni sündmus, mis talle sellise vastutuse paneb.

Vastutuskindlustus on näiteks liikluskindlustus.

## Vaata ka
*Vedaja vastutuskindlustus

## Viited
Kallasrada

**Kallasrada** on avaliku veekogu kaldariba. Mõiste on kasutusel Eesti keskkonnaseadustes.

2014. aastal koondati looduskaitseseaduses, veeseaduses ja asjaõigusseaduses olnud kallasrada reguleerivad sätted keskkonnaseadustiku üldosa seadusse.

## Kallasraja laius

Eesti keskkonnaseadustiku üldosa seaduse järgi on kallasraja laius laevatatavatel veekogudel 10&nbsp;m ning teistel veekogudel 4&nbsp;m. Kallasraja laiust arvestatakse lamekaldal põhikaardile kantud veekogu piirist ja kõrgkaldal kaldanõlva ülemisest servast, arvates viimasel juhul kallasrajaks ka vee piirjoone ja kaldanõlva ülemise serva vahelise maariba.

## Juurdepääs kallasrajale
Kallasraja kasutamiseks on vaja sellele juurdepääsu (rada, tee vms), see on vajalik näiteks (mere)päästetöödeks. Kohaliku omavalitsuse üksus peab planeeringutega tagama avaliku juurdepääsu kallasrajale ning kalda omanik või valdaja peab tagama kallasrajale juurdepääsu planeeringuga kehtestatud tingimustel. Rikkumist menetleb Keskkonnaamet ja valla- või linnavalitsus.

Juurdepääsu tingimused määratakse üldplaneeringuga ning juurdepääs ise detailplaneeringuga. Planeering ja juurdepääsu tingimused kehtivad kõigi isikute suhtes ilma servituudi või muu asjaõiguseta kuni vastav planeering kehtib. Seda ka juhul kui planeering nõuab servituudi seadmist, kuid servituut on seadmata.

## Karistused rikkujatele
Planeering õigusnormina on avaliku korra osa. Kallasraja juurdepääsu planeeringu rikkumine on seetõttu avaliku korra rikkumine.

Kallasraja või sellele juurdepääsu sulgemine on karistatav rahatrahviga kuni 300 trahviühikut ehk kuni 1200 eurot, kui rikkuja on füüsiline isik, ja rahatrahviga kuni 3200 eurot kui rikkuja on juriidiline isik.

## Vaata ka
*Igaüheõigus
*soovirada

## Allikas
*Keskkonnaseadustiku üldosa seadus https://www.riigiteataja.ee/akt/Ke%C3%9CS (vaadatud 13.11.2011)

## Viited
Juurdepääs õigusemõistmisele

**Juurdepääs õigusemõistmisele** (inglise *access to justice*) on isiku õigus pöörduda kohtusse või muu erapooletu ja sõltumatu organi poole keskkonnaalases vaidlusküsimuses. 

## Vaata ka
*Århusi konventsioon
*Kaebeõigus

## Viited
Ernst I (Braunschweig-Lüneburg)

**Ernst I** (1497–1546), sageli kutsutud ka **Ernst Usutunnistajaks** (), oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst ning valitses aastast 1520 kuni oma surmani. Ta oli protestantismi eestvõitleja reformatsiooni algaastatel.

Ta oli Heinrich I ja Saksimaa kuurvürsti Ernsti tütre Margarete poeg.

## Järglased
Ernst oli abielus Mecklenburgi hertsogi Heinrich V tütre Sophiega. Neil olid järgmised lapsed, kes täisikka jõudsid:

* Franz Otto (1530–1559).
* Friedrich (1532–1553).
* Heinrich (1533–1598).
* Margarete (1534–1596).
* Wilhelm Noorem (1535–1592).
* Elisabeth Ursula (1539–1586).
* Magdalene Sophie (1540–1586).
* Sophie (1541–1631).

## Välislingid
*Ernst Welfide dünastia kodulehel
*[Allgemeine Deutsche Biographie, vol. 6, p. 260](http://mdz.bib-bvb.de/digbib/lexika/adb/images/adb006/@ebt-link?target=idmatch(entityref,adb0060262))
Keskkonna väärtuse rahaline hindamine

**Keskkonna väärtuse rahaline hindamine** (inglise *monetary environmental valuation*) on kasutatavate loodusvarade rahas hindamine otsesel või kaudsel meetodil. 

Otsese meetodi puhul määratakse küsitluse teel elanike maksevalmidus keskkonnaseisundi parandamise või säilitamise eest või aktsepteerimisvalmidus teatud keskkonnateenusest või hüvest loobumiseks.
Kaudse meetodi puhul tuletatakse maksevalmidus inimeste tavakäitumisest (nt sõit puhkekohta, palk töötamise eest saastatud keskkonnas). 

## Vaata ka
*keskkonnamajandus
*keskkonnavastutus
*tasuvusanalüüs
*ökosüsteemi taastamise kulu

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)
Stephen Ward

**Stephen Robert Ward** (sündinud 20. augustil 1985 Dublinis) on Iirimaa jalgpallur. 

Ta mängib Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Walsall tavaliselt kas äärepoolkaitsja või ründajana.

Iirimaa jalgpallikoondisse kuulus ta aastatel 2011–2018.

## Saavutused
;Wolverhampton Wanderers
*Football League Championship: 2008–09
;Burnley
*Football League Championship: 2015–16
Kompensatsiooniala

**Kompensatsiooniala** ehk **ökotsoon** (inglise *ecological compensation area*) on ökoloogiliselt tasakaalustav ala kultuurmaistus; suhteliselt intensiivse kasutusega alade vahel asuv ekstensiivselt kasutatav ala, mis mahendab keskkonnakahjustusi ja mitmekesistab maastikku. 

Kompensatsioonialad taastavad loodusvarade (õhu, vee) kvaliteeti ja hulka, annavad elutingimusi näiteks taimeliikidele ning tõkestavad negatiivset inimmõju.

Kompensatsioonialad on näiteks kaitsepuistud kraavikallastel, parkmetsad linnade ümber ning Vahe-Eesti loodusmaastikud Tallinna ja Kirde-Eesti tööstuspiirkondade suhtes. 

Kompensatsioonialadena saab käsitleda ka läbirändel peatuvatele lindudele loodud nn söödapõlde.

## Vaata ka
*puhvervöönd
*keskkonnakahju
*ökoloogiline tasakaal
*ökoton

## Viited
Menden

**Menden** (ametlik nimi **Menden (Sauerland)**) on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Sauerlandis. Linna läbib Hönne jõgi, mis põhjapiiril suubub Ruhri.

Krahv Siegfried von Westerburg andis Mendenile linnaõigused 1276. aastal. 16. sajandil sai Hansa Liidu liikmeks.

1975 liideti linnaga Bösperde, Halingeni, Lendringseni, Oesberni, Schwitteni ja Asbecki vald.

## Välislingid

*Mendeni koduleht
Alan Dzagojev

**Alan Elizbarovitš Dzagojev** (vene keeles Алáн Елизбáрович Дзагóев, osseedi Зæгъойты Алан; sündinud 17. juunil 1990 Beslanis) on Venemaa jalgpallur, Venemaa jalgpallikoondise ja Moskva CSKA poolkaitsja. Ta on rahvuselt osseet.

Mängib CSKAs ja rahvuskoondises alates aastast 2008. Esimese värava Venemaa koondises lõi Dzagojev 2012. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste valikturniiri raames Iirimaa koondise vastu.

## Väravad rahvuskoondises
Seisuga 13. juuni 2012.
Kaebeõigus

**Kaebeõigus** (inglise *right to make a complaint* või *right to file an action*) on isiku õigus pöörduda kohtusse. 

Kaebeõiguseks peab isikul olema põhjendatud asjakohane huvi või tema subjektiivset õigust peab olema rikutud. See, mida mõistetakse põhjendatud huvi ja õiguse rikkumise all, määratakse kindlaks õigusaktidega. 

Rahvusvahelise aluse kaebeõiguseks (mis on seotud keskkonnainfo kättesaadavuses, keskkonnaasjades osalemises ja õiguses pöörduda kohtu poole) annab Århusi konventsioon. Århusi konventsiooni järgi on kaebeõigus ka valitsusvälistel keskkonnaorganisatsioonidel.

## Vaata ka
*Juurdepääs õigusemõistmisele
*Puutumus
*Vabaühendus

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)
Estonija (1948)

**Estonija** (vene keeles *Эстония*) oli üks edukamaid Bolšaja Volga tüüpi (projekt 11) Venemaa kuivlastilaevadest, mis ehitati Krasnoje Sormovo laevatehases Nižni Novgorodis Nõukogude Liidus 1948. aastal. Estonija moderniseeriti samasuguseks nagu projekti 576 kuivlastilaevad, mida 1990. aastatel kasutati ka merel. Laev kanti 2000. aastal maha ja see asub Žukovskaja laevastiku teenindusbaasis.

## Vaata ka
*Estonija (1960), Mihhail Kalinini klassi reisilaev

## Viited

## Välislingid
*"Bolšaja Volga" tüüpi laeva otsitakse ostmiseks (vene ja inglise keeles)
Wilhelm Tham (laev)

**Wilhelm Tham** on majutamisvõimalusega Rootsi mootorreisilaev, mis ehitati Motala Verkstadi laevatehases 1912. aastal.

Laev ehitati ja lasti vette 1912. Alus nimetati Riigipäeva liikme, alates 1877 Husqvarna direktor olnud Wilhelm Thami auks, kes suri 1911. Laev on 31,83 m pikk ja 6,73 m lai ning tema süvis on 2,82 m. Tema mahutavus on 268. Laeva peamasina moodustavad 2 Volvo Penta diiselmasinat D9-300, mille koguvõimsus on 441 kW. Laeva suurim kiirus on 10 sõlme.

Laev sõidab Göta kanalis Göteborgi-Stockholmi liinil. Kodusadam on Rootsi pealinn Stockholm.

1964 asendati Wilhelm Thami aurumasin kahe Scania diiselmasinaga. Seni oli laeva masinate võimsus olnud 184 kW, nüüd suurenes see 338 kW-ni. 2003–06 moderniseeriti laeva, säilitades seejuures selle ajaloolise välimuse. 2007 pandi Scania diiselmasinate asemele kaks Volvo Pentat, mis olid vanadest võimsamad. Esialgu oli laeval 60 kajutikohta ja sama palju reisijakohti, aga ümberehituse käigus suurendati reisijakohtade arvu 150-ni.

Wilhelm Tham on Göta kanalis sõitvatest laevadest vanuselt teine. Koos maailma vanima käigus oleva reisilaevaga Juno ja laevaga Diana on ta alates 2004 kaitse all.

## Viited
Adolf Dassler

**Adolf Dassler** (hüüdnimi **Adi Dassler**; 3. november 1900 Herzogenaurach – 6. september 1978 Herzogenaurach) oli saksa ettevõtja ja spordijalatsitootja, rahvusvahelise spordibrändi Adidas asutaja.

1924. aastal rajas ta koos vanema venna Rudolf Dassleriga pereettevõtte nimega Gebrüder Dassler Schuhfabrik (vendade Dasslerite jalatsivabrik), mis hakkas tootma spetsiaalselt sportlastele mõeldud jalanõusid. Ettevõtte toodang saavutas kiiresti tuntuse, eriti pärast seda, kui Ameerika kergejõustiklane Jesse Owens kandis Dasslerite jalatseid 1936. aasta Berliini olümpiamängudel ja võitis neli kuldmedalit.

Teise maailmasõja järel tekkis vendade vahel tüli, mille tõttu nad otsustasid kumbki oma teed minna. 1948. aastal asutas Adolf Dassler uue ettevõtte, millele pani nimeks Adidas – moodustades selle oma ees- ja perekonnanime kombinatsioonist (Adi + Dassler). Tema vend Rudolf Dassler asutas samal aastal konkureeriva spordijalatsifirma  Puma.

1950. ja 1960. aastatel sai Adidasest üks tuntumaid spordijalatsite ja -riiete tootjaid maailmas. Ettevõtte tooted olid väga populaarsed nii olümpiamängudel kui ka rahvusvahelises jalgpallis. Hiljem hakkas Adidas tootma ka muid sporditarvikuid ning kasvas üheks mõjukamaks spordibrändiks maailmas.

Adolf Dassler juhtis Adidase ettevõtet kuni surmani 1978. aastal. Tema pärand elab edasi ettevõttes, mis tänapäeval kannab nime Adidas AG ja on üks suurimaid spordikaupade tootjaid maailmas.

Ettevõtte tunnusmärgiks on kolm triipu.

## Viited
Ján Zachara

**Ján Zachara** (27. august 1928 Kubrá (praegu Trenčín) Slovakkia – 2. jaanuar 2025 Nová Dubnica) oli Tšehhoslovakkia poksija, rahvuselt slovakk.

Zachara oli kokku vähemalt kahekordne Slovakkia meister – kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1947. aastal ja sulgkaalus (kuni 57 kg) 1948. aastal ning neljakordne Tšehhoslovakkia meister sulgkaalus (kuni 57 kg) aastatel 1951 ja 1954–1956. Ta esindas maavõistlustel Tšehhoslovakkiat vähemalt 15 korda ning võitis neist 7 ja kaotas 8 kohtumist.

Zachara võitis sulgkaalus (kuni 57 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Pentti Hämäläisele (Soome) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Zachara osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kuid kaotas 2. ringis Thomas Nichollsile (Inglismaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 12. Euroopa meistrivõistlustel (Praha, 1957), kuid kaotas 1. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Mario Sitrile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Ernests Gūtmanis

**Ernests Gūtmanis** (sündinud 15. jaanuaril 1901 – surmaaeg ja -koht on teadmata) oli läti poksija.

Gūtmanis osales kergekaalus (kuni 61,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

See oli Läti esindaja esimene ning ka ainus Läti Vabariigi esimese perioodi (1918–1940) poksivõistlus nüüdisaegsetel olümpiamängudel. 

## Elukutselisena
Gūtmanis poksis maist 1926 kuni aprillini 1929 ning veel ühe korra 29. oktoobril 1933 elukutselisena Prantsusmaal ja Hispaanias, kasutades nime **Humberto Gutman**. Ta pidas kokku 36 kohtumist, millest võitis 17 (neist 4 nokaudiga), kaotas 8 (neist 2 nokaudiga) ning viigistas 7 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
*Ernests Gūtmanis Läti Olümpiakomitee lehel. Läti keeles
* 
*Ernests Gūtmanis (Humberto Gutman) lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
August Weismann

**Friedrich Leopold August Weismann** `[vaismann]` (17. jaanuar 1834 Frankfurt – 5. november 1914 Freiburg) oli saksa bioloog.

Ta töötas Freiburgi Ülikoolis.

Ta tõendas, et omandatud tunnused ei ole päritavad. Tehes eristuse somaatiliste rakkude ja iduteerakkude vahel, näitas ta (muu hulgas eksperimentaalselt), et keskkonnast tingitud muutused somaatilistes rakkudes ei pärandu järgmisele põlvkonnale. Weismann oli üks esimesi biolooge, kes eitas lamarkismi täielikult. 

Weismann pani aluse neodarvinismile.

## Tunnustus
*1902 nimetati Tartu Ülikooli auliikmeks
*1906 valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1908 Darwini-Wallace'i medal
*1910 valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks

## Viited
Jätkusuutliku arengu indikaator

**Jätkusuutliku arengu indikaator** ehk **jätkusuutliku arengu näitaja** ehk **jätkusuutliku arengu mõõdik** (inglise keeles *sustainable development indicator*, lühend **SDI**) on statistiline näitaja jätkusuutliku (säästva) arengu seireks. 

Et jätkusuutliku arengu teemad on väga laiaulatuslikud, võivad ka jätkusuutliku arengu indikaatorid kajastada laia teemaderingi. Need indikaatorid võivad kajastada nt keskkonnaseisundit või elukvaliteeti jätkusuutlikkuse seisukohast.

## Vaata ka
*Keskkonnaindikaator
*Keskkonnaruum
*Majandusindikaator
*Materjalivoo analüüs
*Sotsiaalne indikaator
*Ökoloogiline jalajälg

## Viited
Estonija

**Estonija** (Эстония) oli venekeelne Eesti ajaleht, mis ilmus aastatel 1991–2004. 

Enne 1991. aastat kandis ajaleht nime Sovetskaja Estonija, 2004. aastast oli ajalehe nimi **Vesti Dnja**.

Ajalehe peatoimetajad on olnud 
 
*Voldemar Tombu; 
*Vjatšeslav Ivanov (aastatel 1992–1997);
*Vladimir Velman;
*Ilja Nikiforov;
*Boris Tuch;
*Pavel Ivanov;
*Aleksandr Tšaplõgin.

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud venekeelset artiklit [[:ru:Советская Эстония]] seisuga 16.11.2011.*

## Vaata ka
*MK-Estonija

## Välislingid
* PM: Ajaleht Estonija muutis koos nimega ka näo. Äripäev, 6. aprill 2004.
* Ajaleht Estonija ehib end Tööpunalipu ordeniga. ETA teade, 15. oktoober 2002.
Sotsiaalne indikaator

**Sotsiaalne indikaator** ehk **sotsiaalne näitaja** ehk **sotsiaalne mõõdik** (inglise keeles *social indicator*) on igasugune regulaarselt kogutav sotsiaalne statistika, mida on võimalik kasutada ühiskonna üldise seisundi ja sotsiaalse heaolu muutuste kirjeldamiseks. 

Levinuimad sotsiaalsed indikaatorid näitavad kirjaoskuse, kuritegevuse, suremuse ja tervishoiuteenuste taset.

Tänapäeval on statistiliste üldistuste kõrval tunnistatud tundlikumate vahendite olulisust, eriti disagregeeritud ehk sotsiaalsete rühmade erinevat olukorda peegeldavate näitajate tähtsust.

## Vaata ka
*Inimarengu indeks
*Sotsiaalne aruanne
*Säästva arengu indikaator
*Vaesusindeks

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)
Sovetskaja Estonija

**Sovetskaja Estonia** (Советская Эстония) oli venekeelne Eesti ajaleht aastatel 1940–1991, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee häälekandja.

Ajaleht ilmus Tallinnas alates 1. novembrist 1940. Esimene peatoimetaja oli Simon Perlmann. 1941. aasta augustist kuni 25. jaanuarini 1950 oli Sovetskaja Estonija peatoimetaja Daniil Rudnev. Ajalehe ilmumine taastus 19. veebruaril 1944 Leningradis, kui 1944. aasta veebruari keskpaiku otsustas EK(b)P Keskkomitee büroo taasalustada «Sovetskaja Estonia» väljaandmist, esialgu Leningradis. Daniil Rudnev määrati jälle selle ajalehe toimetajaks. 19. veebruaril ilmuski esimene number. Ajalehe toimetus asus «Leningradskaja Pravda» ruumides ja lehte trükiti tema trükikojas, tiraažiga 8000 eksemplari. 

Aastatel 1972–1975 töötas Sovetskaja Estonija toimetuses vene kirjanik Sergei Dovlatov, kes on toimetuse ja enda tööd Sovetskaja Estonija ajakirjanikuna kirjeldanud oma romaanis "Kompromiss".

Sovetskaja Estonija toimetuses on töötanud ka ajakirjanikud Dimitri Klenski, Mihhail Roginski, Mark Levin ja Leivi Šer ning fotograaf Aleksander Aizenštadt (Aisenstadt). Ajalehe fotograaf oli Faivi Kljutšik.

1991. aasta 21. augustist kandis ajaleht nime Estonia. Kuni 23.augustini 1991 ilmus ikka veel Sovetskaja Estonia nime all, olles  EKP KK, ENSV  ÜN ja ENSV MN häälekandja. 

**Ajalehe [[peatoimetaja]]d**

* Nikifor Poljakov (15.veebruar- 7.august 1941)
* Daniil Rudnev (8.august 1941 – 6.veebruar 1950)
* Artur Nugis (7.veebruar 1950 - 2.aprill 1950)
* Sergei Sjomin (3.aprill 1950 - 30.september 1951)
* Nikolai Karnaušenko (1.november 1951 - 31.detsember 1953)
* Nikolai Senko (1.jaanuar 1954 - 31.detsember 1954)
* Nikolai Karnaušenko (1.jaanuar 1955 - 1.detsember 1959)
*
* Stepan Štšetinin (2.detsember 1959 - 1.aprill 1961)
* Juhan-Kaspar Jürna (1.juuni 1961–1.oktoober 1971)
* Genrih Turonok (15.oktoober 1971– 31.detsember 1985)
* Sergei Tarakanov (1.veebruar 1986 - 1.veebruar 1990)
* Voldemar Tombu  (1.märts 1990 - 22.august 1991 )
* Vjatšeslav Ivanov (1992–1997)
* Vladimir Velman
* Ilja Nikiforov
* Boris Tuch
* Sergei Sergejev
* Mark Levin9
* Vitali Belobrovtsev
* Pavel Ivanov
* Aleksandr Tšaplõgin

## Viited

## Välislingid
* Советская Эстония – 70 лет. Сотрудники редакции. 1947-1951 годов в рисунках Льва Самойлова, Eesti Juudi Muuseumi veebileht
Majandusindikaator

**Majandusindikaator** ehk **majandusnäitaja** ehk **majandusmõõdik** (inglise *economic indicator*) on näitaja, mis aitab analüüsida majandusolukorda ja tulevikuväljavaateid nii ettevõtte kui ka riigi tasandil. 

Majandusindikaatorid saadakse tavaliselt majandusteadusele kohandatud statistilisi meetodeid kasutades. Sageli kasutatavateks majandusindikaatoriteks on näiteks statistika tööhõive, investeeringute, varade, hindade, tulude ja kulude, laenude, tootmise, kaubanduse jms kohta.

## Vaata ka
*Majanduskasv
*Roheline SKT
*Sisemajanduse kogutoodang
*Säästva arengu indikaator

## Viited
Chantiers de l'Atlantique

**Chantiers de l'Atlantique** on üks suuremaid laevatehaseid Euroopas ja maailmas,  Lõuna-Korea STX Offshore & Shipbuildingi osa, üks  STX Europe'i laevatehastest, mis asub Loire'i suudme ääres Saint-Nazaire'is Prantsusmaal. 
 
Aastatel 1984-2006 oli Alstom Leroux Navali koosseisus. 2006. aasta jaanuaris müüdi 75 protsenti aktsiatest Aker Yards-ile (praegu STX Europe).

## Ehitatud laevu
* Viimane ookeaniliinilaev *[[Queen Mary 2]]* (2003)
* Reisilaevad: *[[Lutetia (1913)|Lutetia]]* (1913), *[[Paris (1921)|Paris]]* (1921), *[[Georges Philippar]]* (1932), *[[Normandie]]* (1935), *[[Norway]]* (endine *France*) (1962); Nordic Empress (1990); Royal Caribbean Internationali: Sovereign of the Seas Monarch of the Seas, Majesty of the Seas, Legend of the Seas, Splendour of the Seas,Rhapsody of the Seas, Vision of the Seas ning ka kõik MSC Crociere suured kruiisilaevad (2001–2010) *[[MSC Lirica]]*, *[[MSC Opera]]*, *[[MSC Armonia]]*, *[[MSC Sinfonia]]*, *[[MSC Musica]]*, *[[MSC Orchestra]]*, *[[MSC Poesia]]*, *[[MSC Fantasia]]*, *[[MSC Splendida]]*, *[[MSC Magnifica]]*
* supertanklaevad *Batillus* ja *Prairial*,
* lennukikandja *[[Foch (R99)|Foch]]* (1960)
 
File:Batillus tanker in Saint-Nazaire.jpg|*Batillus*
File:ChantiersAtlantique2003.JPG|Laevatehases
File:ChantiersAtlantique.jpg|Chantiers de l’Atlantique 


## Välislingid
*Laevatehas ''Chantiers de l’Atlantique'' (inglise keeles)
*Laevade andmed ja pildid (prantsuse keeles)
Marja Unt

**Marja Unt** (sündinud 27. jaanuaril 1982 Tartus) on eesti kirjandusteadlane ja tõlkija.

## Haridus
Ta on lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 2004. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kirjanduse ja rahvaluule erialal, 2007 kaitses samas teadusmagistrikraadi tööga "Eesti luule 1968–1988 luulearutluse peeglis".

## Töökäik
Marja Unt on teinud mittekoosseisulisena tõlkija ja keeletoimetaja tööd. 2007. aastast on ta Eesti Kirjanduse Seltsi teadussekretär, alates 2008. aastast töötab ka Tartu Ülikooli eesti kirjanduse õppetooli lektorina. Ta on kirjandusfestivali Prima Vista programmijuht.

Tema peamisteks uurimisvaldkondadeks on eesti luule 20. sajandi teisel poolel ja sama perioodi kirjanduskriitika. Ta on tegelenud ka 20. sajandi euroopa ja angloameerika kirjandusega, kirjutanud järelsõnu ning tutvustavaid autorikäsitlusi.

## Liikmesus
*Eesti Kirjanduse Selts
*Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsioon

## Isiklikku
Marja Unt on Jaan ja Kersti Undi tütar.

Ta on Jaan Toominga teatritrupi Sagar Sagitta liige.

## Välislingid
*
*Merilyn Merisalu. Kirjandus on Marja Undi elu loomulik osa Universitas Tartuensis, 5. mai 2009
*Raimu Hanson. Marja Unt hüppab üle lõkke, kui soovib Tartu Postimees, 19. juuni 2009 (intervjuu Marja Undiga)
Keskkonnavastutus

**Keskkonnavastutus** (inglise *environmental liability*) on keskkonnakahju heastamine kahju tekitaja poolt. 

Keskkonnavastutus on "saastaja maksab"-põhimõtte rakendamise vahend, mis peale finantsvastutuse tekitatud keskkonnakahju eest hõlmab ka kahjustatud keskkonna taastamist või asendamist. 

Euroopa Liidus reguleerib keskkonnavastutust keskkonnavastutuse direktiiv (inglise *Environmental Liability Directive*).

## Vaata ka
*Kahju tekitamine
*Keskkonna väärtuse rahaline hindamine
*Vastutusekindlustus

## Viited
 

## Kirjandus
*Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. http://www.seit.ee/sass/?ID=1&L_ID=125 (vaadatud 13.11.2011)