open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Edith Paris

**Edith Paris** (24. märts 1924 Tallinn ‒ 27. aprill 2020) oli eesti graafik. 
 
Kunstnikuna on Edith Parise tuntuks teinud eelkõige 1950. aastate ofordid Ants Laikmaa majast Taeblas, mis on 1960. aastast Läänemaa Muuseumi filiaal. Edith Parise noorus oli seotud Haapsaluga, kus ta lõpetas 1943. aastal gümnaasiumi. 1949. aastal lõpetas Paris graafikuna Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi. 

Edith Parise raamatugraafilistest töödest on tuntuim tiitel ja ornamentaalne kujundus 1951. aasta "Kalevipoja" väljaandele. Näitustel esines ta alates 1949. aastast põhiliselt joonistuste ja akvarellidega. 

Edith Paris oli aastatel 1950‒1970 väga nõutud kui kiire ja korrektne etiketikalligraaf. 1968. aastal tegi ta koos Väino Parisega näituse Tallinna Kunstisalongis, 1974. aastal juubelinäituse sealsamas.
 
## Isiklikku
Ta sündis Tallinnas advokaat Tõnis Jürise perekonnas. Ta abiellus 1948. aastal instituudi samuti graafikuna lõpetanud Väino Parisega, kes pühendus maalimisele. Maalija on ka nende tütar Mall Paris.

Tema ema Edith Schlaff oli Ants Laikmaa onutütre tütretütar, kes on tuntud maestro Haapsalu-perioodi portreelt „Tutty Schlaff“ (1902, Eesti Kunstimuuseum). Tutty Schlaff jõudis jagada oma mälestusi Laikmaast ning värvikad on ka Edith Parise mälestused elust-olust Haapsalus ajakirjas Põlvnemislugu (nr 8, 1999).
Nossivka

**Nossivka** (ukraina *Носівка*) on linn Ukrainas Tšernihivi oblastis, Nossivka rajooni keskus. Asub Rudka jõe ääres.

Asulat on esmamainitud 1147. aastal. 1960. aastal sai linnaks.

## Välislingid
Rude

**Rude** (nõukogude perioodil **Rojupe**, vanasti ka **Ruda**, **Rudsmuiža** või **Rudesmuiža**) on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis  Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 11 meetri kõrgusel Roja jõe kaldal. Rude jääb valla keskusest Rojast 5 ja Riiast 149 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Lubezere mõisa Rude karjamõisa (*Rudden*) juurde. Küla oli Lubezere valla halduskeskuseks. Seal asus ka Stende—Ventspilsi väliraudtee Rudiķi raudteejaam. 1949. aasta 11. aprillil moodustati seal Rojupe kolhoos, millel oli 2049 ha põllumajanduslikku maad. Kolhoos oli üks väiksemaid Talsi rajooni  majandeid, Rude (toonane Rojupe) oli aga selle kolhoosi keskasulaks. Aastal 1987 rajati Rojupesse võõrastemaja.  Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda. Rudega on liidetud endine Birziņciemsi küla.

Rudes asub laste ja noorte initsiatiivikeskus «Varavīksne». Külla jäävad Rojupe ja Lubezeres skola bussipeatused.

Külas kasvav kadakas ümbermõõduga 0.95 m, tamm ümbermõõduga 4.48 m ja talude Jāņkalni ning Birziņsirmi juures kasvavad põlised tammed on looduskaitse all.

## Elanike arv


* 269 (1970)
* 361 (1979)
* 540 (1989)
* 626 (2000)

* 554 (2011)
* 559 (2017)
* 524 (2020)
* 446 (2025)


## Viited
Natalja Vodjanova

**Natalja Mihhailovna Vodjanova** (vene keeles Ната́лья Миха́йловна Водяно́ва (ta ise hääldab Водя́нова); sündinud 28. veebruaril 1982 Gorkis (nüüd Nižni Novgorod)), hüüdnimega Supernova, on Venemaa modell, filantroop, ettevõtja. 

Tema vanaema on ersa rahvusest. 

Ta oli 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel poolfinaalide õhtujuht. 

2012. aastal oli ta Forbesi enimteenivate modellide nimistus kolmandal kohal. 

Teismelisena aitas ta emal tänaval puuvilju müüa. 

Ta on viie lapse ema. 

Aastast 2020 on ta abielus Prantsusmaa multimiljardäri Antoine Arnault‘iga, nad elavad Pariisis koos juba aastast 2011 ja kihlusid aastal 2018.

## Viited
Emine Ceppar

**Emine Ceppar** (ukraina keeles Еміне Айяровна Джапарова, krimmitatari keeles Emine Ayar qızı Ceppar, sündinud 5. mail 1983) on Ukraina ajakirjanik ja riigiametnik.

## Riigi teenistuses
Ta oli 2016-2019 Ukraina infopoliitika ministri esimene asetäitja. Alates 10. juunist 2020 on ta Ukraina välisministri esimene asetäitja.

## Viited

## Välislingid

*Джапарова станет первой представительницей крымскотатарского народа в руководстве украинской дипломатии - ZN.ua, 18.05.2020
*Перша заступниця Мінистра Закордонних Справ Украини, Еміне ͡Джапарова має розпочати viдкритий діалог із громадянським суспільством! -- kmu.gov.ua, 02.08.2021
Vladimir Rjabov

**Vladimir Pavlovitš Rjabov** (1. aprill 1900, Lobaski küla, Itšalki rajoon, Mordva – 22. mai 1938, Saransk, Mordva) oli esimene agronoomia haridusega inimene Mordvast.

Ta on tuntuks saanud professionaalse vene kirjanduse ja 1936. aasta Nõukogude Liidu põhiseaduse tõlkijana ersa keelde.

Ta arreteeriti 1937. aastal. 23. mail 1938 mõisteti Rjabov surma mahalaskmise läbi. Otsus viidi samas kuus Saranski vanglas täide. Ta rehabiliteeriti 1957. aastal.
Pjotr Kirillov

**Pjotr Kirillov** (**Petr Erke**, 1910 Samara oblast – 24. november 1955) oli ersa kirjanik.

1931–1933 õppis ta Moskvas. Ta osales Suures Isamaasõjas. 

Tema teoseid hakati kirjastama 1929. aastal.
Vassili Gorbunov

**Vassili Vladimirovitš Gorbunov**, tuntud ka nimega **Purgine** (31. juuli / 13. august 1914 – 11. detsember 1983 Moskva) oli ersa kirjanik, kirjandusteadlane, kriitik ja pedagoog. 

1970. aastal sai ta filoloogiadoktoriks, 1982. aastal professoriks.
Dagulfi psalter

**Dagulfi psalter** on Karolingide-aegne illumineeritud käsikiri, mis on loodud aastail umbes 793–795, pärit Karl Suure Aacheni pfaltsi õukonnakooli skriptooriumist ja on üks varasemaid sealt pärit käsikirjalisi raamatuid.

## Käsikiri
Nime on käsikiri saanud kirjutaja Dagulfi järgi. Raamat on arvatud olevat Karl Suure kingitus paavst Hadrianus I-le. Et Hadrianus suri 795. aastal, ei viidud käsikirja arvatavasti iialgi Rooma ja see kuulus järgnevatel sajanditel Karolingide suguvõsa varanduse hulka. Tänapäeval asub käsikiri Austria Rahvusraamatukogus Viinis.

Raamat koosneb 161 pärgamentleheküljest mõõdus 19,2 × 12 cm, tekst on kirjutatud tervenisti karolingide minusklis kuldtindiga. Psalter sisaldab Vana Testamendi psalme Vulgata-eelses ladina tõlkes (*[[Vetus Latina]]*) ja valikut frangi antifone tunnipalvusteks. Psalmide avaleheküljed on rikkalikult ornamenteeritud raamitud kompositsioonid suurte initsiaalidega ja algusridadega, kuid puuduvad figuraalsed illustratsioonid, mis on omased muile karolingide käsikirjadele.

## Viited

## Välislingid
* Dagulfi psalter portaalis Earlier Latin Manuscripts
* Dagulfi psaltri faksiimileväljaanne
* Dagulfi psalter Wikimedia Commonsis
Korjukivka

**Korjukivka** (ukraina *Корюківка*) on linn Ukrainas Tšernigivi oblastis, Korjukivka rajooni keskus. Asub 86 km Tšernigivist kirdes, Bretši jõe ääres.

Asula rajasid 1657. aastal asunikud paremkalda Ukrainast. 1958. aastal sai linnaks.

## Välislingid
*Linna koduleht
Jonas Sjöstedt

**Tor Jonas Sjöstedt** (sündinud 25. detsembril 1964 Göteborgis) on Rootsi poliitik, publitsist ja endine metallitööline. Aastatel 2012–2020 oli ta Vasakpartei esimees ja 1995–2006 Euroopa Parlamendi liige. Pärast 2010. aasta valimisi on ta olnud Riksdagi liige.

## Elukäik
Sjöstedt kasvas üles Göteborgis, kuid hüdroenergia valdkonnas insenerina tegutsenud isa töö tõttu pidi pere korduvalt kolima. Sjöstedt elas lapsepõlves muuhulgas ka Sundsvallis, Västeråsis ja Vänersborgis. 

Tema poliitikahuvi tärkas varakult ja 1978. aastal astus ta kommunistlike noorte organisatsiooni. 

1990. aastast elas ta Umeås, kus töötas Volvo veoautode montöörina ning oli aktiivne ametiühingutegelane.
 

1994. aastal pälvis ta üleriigilist tähelepanu, kui lõi kaasa Euroopa Liitu astumise vastases kampaanias. Kui Rootsi siiski Euroopa Liiduga ühines, kandideeris 1995. aastal Euroopa Parlamenti ja osutus koos kahe teise vasakparteilasega valituks. Ta valiti tagasi ka 1999. ja 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel. Euroopa Parlamendis kuulus ta Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete ja Põhjala Vasak-Roheliste (GUE/NGL) fraktsiooni. Euroopa Parlamendi liikmena vedas ta 2003. aastal eest Rootsis euro kasutuselevõtu vastast kampaaniat, mis osutus edukaks. 2006. aastal loobus ta europarlamendiliikme kohast, kuna kolis Ameerika Ühendriikidesse. 

Aastatel 2006–2010 elas Sjöstedt New Yorgis, kus tema diplomaadist abikaasa Ann Måwe töötas Rootsi Alalises Esinduses ÜRO juures. New Yorgis elades lõi Sjöstedt kaasa erakonna Socialist Party USA rohujuuretasandi tegevuses. Samal ajal debüteeris ta ka kirjanikuna, üllitades muuhulgas Euroopa Parlamendi olustikus toimuva kriminaalromaanide triloogia. Samuti on ta kirjutanud ajaloo teemadel. 

Tagasi Rootsis, valiti ta 2010. aastal Riksdagi liikmeks. 

2012. aasta 6. jaanuaril valiti ta Vasakpartei esimeheks. Parteijuhina on ta korduvalt tõstatanud teema, et tuleks keelustada hoolekandeteenuste osutamise eest saadav kasum. 

2020. aasta jaanuaris teatas Sjöstedt kavatsusest mais Vasakpartei juhi kohalt tagasi astuda. Tema abikaasa on alates 2019. aastast Rootsi suursaadik Vietnamis ning Sjöstedt plaanis Vietnamisse pere juurde kolida. Koroonapandeemia lõi tema plaanid segamini, partei kongress lükati edasi 2020. aasta oktoobrisse ning Sjöstedt juhtis erakonda oktoobrini. 31. oktoobril toimunud partei kongressil valiti erakonna uueks juhiks Nooshi Dadgostar. 

## Isiklikku
Sjöstedt on abielus diplomaat Ann Måwega, neil on 2007. aastal sündinud kaksikud Tor ja Greta. Varasemast abielust on tal tütar Karin.  

## Viited
Mina, supervaras 2

**"Mina, supervaras 2"** (inglise keeles "Despicable Me 2") on 2013. aastal valminud Ameerika Ühendriikide animafilm. 

Filmi režissöörid on Pirre Coffin ja Chris Renaud, stsenarist Sergio Pablos. Filmi tootsid Universal Pictures ja Illumination Entertainment.

## Välislingid
*
Illumination Entertainment

**Illumination Entertainment** on alates 2007. aastast tegutsev Ameerika Ühendriikide animatsioonistuudio, Universal Picturesi tütarettevõte.

## Animafilmid
*"Mina, supervaras" (*Despicable Me*) – 2010
*"Hop" – 2011
*"Looraks" (*The Lorax*) – 2012
*"Mina, supervaras 2" (*Despicable Me 2*) – 2013
*"Käsilased" (*Minions*) – 2015
*"Lemmikloomade salajane elu" (*The Secret Life of Pets*) – 2016
*"Laula" (*Sing*) – 2016
*"Mina, supervaras 3" (*Despicable Me 3*) – 2017
*"Grinch" (*The Grinch*) – 2018
*"Lemmikloomade salajane elu 2" (*The Secret Life of Pets 2*) – 2019
*"Laula 2" (*Sing 2*) – 2021
*"Käsilased 2" (*Minions: The Rise of Gru*) – 2022
*"Super Mario Bros. Film" (*The Super Mario Bros. Movie*) – 2023
*"Pardid!" (*Migration*) – 2023
*"Mina, supervaras 4" (*Despicable Me 4*) – 2024
Ivan Mihhailovitš Karpov (kunstnik)

**Ivan Mihhailovitš Karpov** (itaaliapäraselt **Giovanni Karpoff**; 30. jaanuar 1898 Novotšerkassk – 6. juuli 1970 Milano) oli vene-itaalia kunstnik.

### Loomingu näited

Artgate Fondazione Cariplo - Karpoff Ivan, Naviglio d'inverno.jpg|"Naviglio d'inverno", u 1940
Artgate Fondazione Cariplo - Karpoff Ivan, Fiori.jpg|"Fiori", u 1950
Artgate Fondazione Cariplo - Karpoff Ivan, Fiori - 2.jpg|"Fiori", u 1950
Ivan Karpov

**Ivan Karpovi** nime kannab mitu isikut:

*Ivan Jegorovitš Karpov (1917–1998) oli sotsialistliku töö kangelane;
*piiskop Nikolai (kodanikunimega Ivan Iljitš Karpov (1890–1932) oli vene õigeusu piiskop;
*Ivan Mihhailovitš Karpov (1898–1970) oli vene-itaalia kunstnik;
*Ivan Mihhailovitš Karpov oli Georgi ordeni kavaler (nr 4759, 25.12.1833), kindralmajor;
*Ivan Nikolajevitš Karpov (1892–?) oli Nõukogude Liidu riigitegelane;
*Ivan Petrovitš Karpov (1913–1944) oli Nõukogude Liidu kangelane;
*Ivan Prokofjevitš Karpov (1904–1977) oli julgeolekutöötaja, Eesti NSV riikliku julgeolekukomitee juhataja 1954–1961;
*Ivan Semjonovitš Karpov (s. 1937) on vene füüsik;
*Ivan Stepanovitš Karpov (1888–1986) oli diakon;
*Ivan Jakovlevitš Karpov (1927–1956) oli Nõukogude Liidu kangelane.
Ivan Prokofjevitš Karpov

**Ivan Prokofjevitš Karpov** (vene Иван Прокофьевич Карпов; 1904 Podlesje küla, Oudova maakond, Peterburi kubermang – oktoober 1977 Moskva) oli NSV Liidu julgeolekutöötaja (auaste polkovnik), Eesti NSV MN juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimees 1954–1961.

Ivan Karpov astus 1935. aastal NKVD kooli. Pärast seda töötas NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi operatiivtöötajana ja SARKi rajooniosakonna ülemana. Aastatel 1943–1954 oli Ivan Karpov Arhangelski oblasti riikliku julgeoleku valitsuse ülema asetäitja.  

Aastatel 1954–1961 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimees, pärast seda lahkus Eestist. 

## Viited

## Välislingid
*Jaak Pihlau, EESTI LÄHIAJALOOST: KUIDAS LOODI ENSV MN JUURES ASUV RIIKLIKU JULGEOLEKU KOMITEE, AKADEEMIA, 13. AASTAKÄIK 2001 NUMBER 3, lk 460
Ivan Jegorovitš Karpov

**Ivan Jegorovitš Karpov** (1. märts 1917 – 12. märts 1998) oli sotsialistliku töö kangelane (1952) ja Vene NFSV Ülemnõukogu 5. koosseisu liige.
Vene Õigeusu Kirik Välismaal

**Vene Õigeusu Kirik Välismaal** (lühend **VÕKV**; vene keeles Русская православная церковь заграницей, РПЦЗ *Russkaja pravoslavnaja tserkov zagranitsei*, *RPTsZ*; inglise keeles *Russian Orthodox Church Outside Russia*, *ROCOR*) on Vene Õigeusu Kiriku koosseisus olev poolautonoomne õigeusu kirik. Kiriku keskus asub Ameerika Ühendriikides New Yorgis.

Vene Õigeusu Kirik Välismaal asutati 1920. aastal vene emigrantide vaimulikuks juhtimiseks. Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Tihhoni määruse järgi (nende VÕKV piiskopkondade ajutisest autokefaaliast, millel on võimatu pidada ühendust kiriku keskusega) juhib VÕKV piiskoppide Sinod ja sellel valitud esihierarh kuni selle ajani, mil olukord Venemaal muutub ning saab jälle võimalikuks ühtne juhtimine. Taasühinemine toimus 17. mail 2007.

VÕKV-l on 17 piiskoppi (neist 5 emeriitpiiskoppi), umbes 600 kogudust (peamiselt Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Lõuna-Ameerikas, Austraalias ja Saksamaal), 39 kloostrit.
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse üheksas parandus

**Ameerika Ühendriikide põhiseaduse üheksas parandus** on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse täiendus, mis annab isikule Ameerika Ühendriikides voli täiendavatele põhiõigustele ka siis, kui neid ei ole konstitutsioonis loetletud, kuid millised on tuletatavad sotsiaalse ja demokraatliku õigusriigi põhimõtetest.

Parandus võeti vastu Kongressis 25. septembril 1789 ja ratifitseeriti osariikide tasemel 15. detsembril 1791.

## Tekst

### Inglise keeles

### Eesti keeles

## Vaata ka
*Bill of Rights (1791)
Colgate-Palmolive

**Colgate-Palmolive Company** on Ameerika rahvusvaheline tarbekaupade ettevõte, mille peakontor asub New Yorgi Midtown Manhattani linnaosas Park Avenuel. See on spetsialiseerunud majapidamis-, tervishoiu-, enesehooldus- ja veterinaartoodete tootmisele, levitamisele ja müümisele.
Defeatem

**Defeatem** on Eesti metalbänd, mis loodi 11. novembril 2010. aastal Valgas.

## Diskograafia

### Albumid
2010 – Death From a Nightmare (Album)

2015 – Absolute Destruction (EP)

2021 –  Cut The Wire (Album)

### Singlid
2019 – Bring It On

2020 – Juba Linnukesed

2021 - Sometimes...
Miškan

**Miškan** ehk **Miškino** (mari keeles *Мишкан*, vene keeles *Мишкино*) on küla Venemaal Baškortostanis, Miškino rajooni keskus.

2020. aastal oli Miškan soome-ugri kultuuripealinn.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 6021 inimest, neist 71,5% marid, 16% tatarlased, 7,1% venelased, 4,9% baškiirid ja 0,5% tesitest rahvustest. Elanikest 47,6% olid mehed ja 52,4% naised.

## Viited
Miškino

**Miškino** on mitme asula venekeelne nimi Venemaal:

* **Miškino** ehk **[[Miškan]]**, küla Baškortostanis, Miškino rajooni keskus
* **Miškino** ehk **[[Miškan (Baltatševo rajoon)|Miškan]]**, küla Baškortostanis Baltatševo rajoonis
* **[[Miškino (Kurgani oblast)|Miškino]]**, alev Kurgani oblastis Miškino rajooni keskus
* **[[Miškino (Leningradi oblast)|Miškino]]**, küla Leningradi oblastis Tosno rajoonis
* **[[Miškino (Pihkva oblast)|Miškino]]**, küla Pihkva oblastis Porhovi rajoonis
* **[[Miškino (Grahhovo rajoon)|Miškino]]**, küla Udmurtias Grahhovo rajoonis
* **[[Miškino (Šarkani rajoon)|Miškino]]**, küla Udmurtias Šarkani rajoonis
EXPO 2020 Dubai Eesti paviljon

**EXPO 2020 Dubai Eesti paviljon** tähendab Eesti paviljoni Dubais toimuval maailmanäitusel EXPO 2020 (mis on koroonapandeemia tõttu edasi lükatud 2021.–2022. aastale).

Eesti osalemise maailmanäitusel Dubais otsustas Vabariigi Valitsus 22. novembrisl 2018. 

Eesti läheb Dubai maailmanäitusele esimest korda ajaloos riigi ja ettevõtete koostöös. Maailmanäitusel osalemist korraldab Sihtasutus EXPO 2020 Dubai Eesti Esindus, mis on asutatud 25. veebruaril 2019. Sihtasutuse asutasid: 

* Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit
* Eesti Kaitsetööstuse Liit
* Smart City Lab
* Digitaalehituse klaster 
* Personalised Medicine Association 
* Eesti Tööandjate Keskliit

Eesti rendib korraldajatelt kahekorruselise hoone, mille kummalgi korrusel on 400 m2 põrandapinda. 

Esimene korrus on avatud kõikidele külastajatele ning sealse ekspositsiooni selgroog on e-Eesti edulugu. Riiki ja ettevõtteid tutvustav ekspositsioon on jagatud kolme ossa: digitaalsed lahendused, nutikad lahendused ja loodusega kooskõlas elamine. Esimesel korrusel on avatud ka tänavatoitu pakkuv kohvik. 

Paviljoni teisel korrusel asub ärikeskus, kus tutvustatakse kõiki osalevaid ettevõtteid. Lisaks on teisel korrusel seminariruum sajale inimesele ning kaks väiksemat ruumi kohtumisteks ja koosolekuteks. Eesti paviljoni hoone fassaadi ja paviljoni ekspositsiooni loob arhitektuuribüroo KOKO Arhitektid OÜ koos visuaalse kommunikatsiooni bürooga Motor.

Mais 2020 otsustas Maailmanäituste Büroo (BIE) koroonapandeemia tõttu maailmanäituse ühe aasta võrra edasi lükata: uus toimumisaeg on 1. oktoobrist 2021 kuni 31. märtsini 2022. Ürituse nimi EXPO 2020 Dubai jääb kehtima ka uue ajakava puhul. 

## Välislingid
* EXPO 2020 Dubai koduleht
* EXPO 2020 Dubai Eesti paviljoni koduleht
* Bureau International des Expositions (BIE) Maailmanäituste büroo veebileht
Nika

**Nika** (vene keeles Ника) on Venemaa rahvuslik filmiauhind, mida annab välja Venemaa Filmikunstiakadeemia, Oscari analoog Venemaal.

Filmiauhinna Nika asutas 1987. aastal NSV Liidu Kinematografistide Liit. 1991. aastal sai NSV Liidu Kinematografistide Liidu õigusjärglaseks Kinoliitude Konföderatsioon (sellesse kuulub ka Eesti Kinoliit). Filmiauhinna Nika väljaandmiseks asutati Venemaa Kinematograafia Akadeemia.

Filmiauhinda Nika jagatakse 20 kategoorias, sealhulgas 2002. aastast ka kategoorias "Parim SRÜ ja Baltimaade film".

Kategooria võitjale antakse tiivulist võidujumalannat Niket kujutav vasest tehtud ja kullaga kaetud auhinnakuju Nika, mille autor on skulptor Sergei Mikulski. Nikad valmistatakse käsitsi ja nende maksumus on umbes 700 USA dollarit. 

Enim kordi (6) on Nika saanud filmirežissöör Aleksandr Sokurov.

## Nomineeritud Eesti filmiloojad

Parima animafilmi kategoorias võitis Nika 1988. aastal Priit Pärna film "Eine murul".

### Nominatsioonid
#### Kategoorias "Parim animafilm"
*1987 – Rao Heidmetsa film "Kaelkirjak"
*1988 – Priit Pärna film "Eine murul"
*1989 – Rao Heidmetsa film "Noblesse oblige"

#### Kategoorias "Parim [[helirežissöör]]"
*1990 – Enn Säde (film "Ainult hulludele ehk Halastajaõde")

#### Kategoorias "Parim populaarteaduslik film"
*1991 – Rein Marani film "Suitsupääsuke"

#### Kategoorias "Parim [[SRÜ]], [[Baltimaad]]e ja [[Gruusia]] film"
*2003 – Sulev Keeduse film "Somnambuul"
*2006 – Peeter Simmi film "Kõrini!"
*2008 – Veiko Õunpuu film "Sügisball"
*2011 – Sulev Keeduse film "Kirjad Inglile"
*2012 – Peeter Simmi film "Üksik saar"
*2015 – Elmo Nüganeni film "1944"
*2019 – Andres Puustusmaa film "Kohtunik"

### Eesti filmiloojad, kelle filmitööd on kahel korral nomineeritud Nikale

Rao Heidmets 1994 (cropped).jpg |Rao Heidmets (1987, 1989)
Keedus, Sulev.IMG 1646.JPG | Sulev Keedus (2003, 2011)
Simm, Peeter.IMG 6435.JPG | Peeter Simm (2006, 2012)


## Vaata ka
*Zolotoi Orjol

## Viited

## Välislingid
*Лауреаты и номинанты. kino-nika.com
Seoul Broadcasting System

**Seoul Broadcasting System** (**SBS**) on Taeyoungi tšeboli omanduses olev Lõuna-Korea riiklik televisiooni- ja raadiovõrk. 2000. aasta märtsis sai ettevõte juriidiliselt tuntuks kui SBS, muutes oma ärinime Seoul Broadcasting System (서울방송). See on pakkunud maapealse digitaaltelevisiooni teenust ATSC-vormingus alates 2001. aastast ja T-DMB (digitaalse multimeediumülekande) teenust alates 2005. aastast. Tema lipulaeva maapealne televisioonijaam on kanal 6 nii digitaalse kui kaabeltelevisiooni jaoks.
GMM Grammy

**GMM Grammy Public Company Limited** (Tai: จีเอ็มเอ็ม แกรมมี่ või **G"MM' Grammy**) on Tai suurim meediakonglomeraatide meelelahutusettevõte. Ta väidab, et Tai meelelahutustööstuses on 70 protsenti. Grammy kunstnike hulka kuuluvad Thongchai McIntyre, Silly Fools ja Loso. Lisaks muusikaärile tegeleb ettevõte kontserditootmise, artistide juhtimise, filmi- ja telesaadete tootmise ning kirjastamisega.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Allaži vald

**Allaži vald** (läti keeles *Allažu pagasts*) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Sigulda linnaga, Sigulda, Inčukalnsi, Mālpilsi ja Krimulda vallaga ning Ropaži piirkonna Ropaži vallaga.

Valla pindala on 156,4&nbsp;km². 2016. aasta seisuga elas seal 1889 inimest. Valla keskus on Allaži küla. Vallamaja asub aadressil Birzes iela 4, vallavanem on Vija Vāvere.

## Ajalugu

Allaži valla territooriumile jäid varem Pullēni, Plānupe, Šķiliņi ja Allaži mõis. Aastal 1927 oli vallas 1360 elanikku. Aastal 1935 oli Allaži valla pindala 15 065 hektarit.

Aastal 1945 moodustati vallas Mucenieki ja Allaži külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Allaži külanõukoguga likvideeritav Mucenieki külanõukogu, aastal 1958 aga Jūdaži külanõukogu Dzirkstele kolhoosi alad. Aastal 1963 liideti Mālpilsi sovhoosi maad Mālpilsi külanõukoguga. Kokku moodustati valla aladel viis kolhoosi, millest aastaks 1973 oli järgi jäänud üks. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald, mis 2009. aastal Sigulda piirkonna koosseisu arvati.

## Loodus

Valla veed jagunevad Jugla ja Koiva vesikondade vahel. Suuremad jõed on Lielā Juglasse voolavad Tumšupe, Suda ja Krievupe ning Koivasse suubuv Lorupe. Valla maastik on künklik, seal asub Mazie Kangari oos. Kõrgeim koht on valla edelaosas asuv Sauleskalns (113,8 m).

Looduskaitse all on Ezernieki karstiala, Černauskase tamm ja kaks nimetut põlispuud. Vallas asuvad 27 ha suurune Mežmuiža allikate hoiuala ja 348 hektari suurune Mazie Kangari hoiuala.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Allaži kirik, hiiepaik Černauskase kivi ning Saknītese ja Atvasītese muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Allaži vana kalmistu muinaskalmed, Kapurga muinaskalmed ja Zviedri kirik ning keskaegne kalmistu.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1535 lätlast, 201 venelast, 24 valgevenelast, 20 ukrainlast, 22 poolakat ja 21 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Tumšupe - panoramio.jpg|Tumšupe
Karsta procesi - mikroskops - Panoramio.jpg|Ezernieki karstiala
Černausku dižakmens - panoramio.jpg|Černauskase kivi


## Viited

## Välislingid
Venemaa Kinematograafia Akadeemia

**Venemaa Kinematograafia Akadeemia Nika** (vene keeles Российская академия кинематографических искусств "НИКА") on Venemaa filmiloojate ühendus, mis annab välja filmiauhinda Nika.

Venemaa Kinematograafia Akadeemial oli 2017. aasta märtsi seisuga 621 liiget (akadeemikut). Akadeemia juhtorganid on 18-liikmeline akadeemia nõukogu (eesotsas presidendiga) ja 70-liikmeline akadeemia presiidium. Tuntumaid vene režissööre Nikita Mihhalkov, Nikaga konkureeriva filmiauhinna Zolotoi Orjol asutaja, ei kuulu akadeemia liikmeskonda.

## Akadeemia presidendid
*Viktor Merežko (kuni 2001)
*Eldar Rjazanov (2001–2007)
*Aleksei Batalov (2007–2013)
*Andrei Kontšalovski (alates 2013)

## Välislingid
*Venemaa Kinematograafia Akadeemia koduleht
*Akadeemikute nimistu. kino-nika.com
*Новый президент "Ники" Кончаловский ошеломлен оказанным ему доверием. ria.ru, 2. aprill 2013
Jiří Šlégr

**Jiří Šlégr** (sündinud 30. mail 1971 Jihlavas) on endine Tšehhi jäähokimängija (kaitsja).

Ta alustas klubikarjääri Litvínovi CHZ-is. Hooajal 1987–88 debüteeris ta Tšehhoslovakkia kõrgliigas.

1990. aastal valis Vancouver Canucksi ta NHL-i ''draft''is 23. valikuna. Canucksi meeskonnaga liitus ta hooajal 1992–93. NHL-is mängis ta veel viies klubis: Edmonton Oilers, Pittsburgh Penguins, Atlanta Thrashers, Detroit Red Wings ja Boston Bruins. Hooajal 2001–02 võitis ta Red Wingsiga Stanley karika.

Ta mängis veel Rootsi kõrgliigaklubis Södertälje SK, Venemaa kõrgliigaklubis Omski Avangard ja Šveitsi kõrgliigaklubis EHC Biel. Karjääri lõpetas ta 2015. aastal Litvínovis, kui oli oma viimasel hooajal klubiga Tšehhi meistriks tulnud.

1998. aastal tuli Šlégr Tšehhi jäähokikoondise koosseisus olümpiavõitjaks ja 2005. aastal maailmameistriks. Lisaks võitis ta maailmameistrivõistlustelt veel kaks pronksmedalit. Tšehhoslovakkia jäähokikoondise koosseisus võitis ta 1992. aasta taliolümpiamängudel pronksmedali.

Šlégr on Jaromír Jágri kõrval üks kahest Tšehhi jäähokimängijast, kes on tulnud olümpiavõitjaks ja maailmameistriks ning võitnud Stanley karika.

Aastatel 2010–2013 oli Šlégr Tšehhi parlamendi alamkoja liige.

Tema isa Jiří Bubla on endine jäähokimängija, kes mängis samuti Vancouver Canucksis.

## Välislingid
* Jiří Šlégr NHL.com lehel
* Jiří Šlégr hockeydb.com lehel
Võšneve

**Võšneve** (ukraina Вишневе) on linn Ukrainas Kiievi oblastis Butša rajoonis (kuni 2020. aastani asus Kiievi-Svjatošõni rajoonis). Võšneve asub Kiievi kesklinnast umbes 10 km edelas.

Linn sai alguse 1887. aastal, kui Žuljanõ külas avati raudteejaam. 1961. aastal sai asula praeguse nime. Võšneve sai 1971. aastal linnaõigused.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Võšneve elanikest ukrainlasi 89,50%, venelasi 8,56%, valgevenelasi 0,76%, poolakaid 0,25% ja armeenlasi 0,18%.

## Viited

## Välislingid
*http://vyshneve-rada.gov.ua/
Bohuslav

**Bohuslav** (ukraina keeles Богуслав) on linn Ukrainas Kiievi oblastis, Bohuslavi rajooni halduskeskus. Bohuslav asub Rossi jõe ääres, Kiievist umbes 105 km lõunas.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bohuslavi elanikest ukrainlasi 95,20%, venelasi 3,83%, valgevenelasi 0,30%, juute 0,21% ja moldaavlasi 0,06%.

## Viited
Islandil toimunud tagasiastumiste loend

Siin on loetletud **[[Island]]i poliitikas toimunud tagasiastumisi**.

## Ministrid
Valitsusministrite tagasiastumised jõustuvad, kui riigi president nad ametist vabastab.

## Parlamendiliikmed

## Viited
Orihhiv

**Orihhiv** (ukraina Оріхів, vene Орехов) on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis, Orihhivi rajooni halduskeskus.

Orihhiv on asutatud 1775. aastal, linnaõigused sai 1801. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Orihhivi elanikest ukrainlasi 89,68%, venelasi 8,82%, valgevenelasi 0,38%, armeenlasi 0,21%, bulgaarlasi 0,19%, grusiine 0,07%, sakslasi 0,07% ja tatarlasi 0,06%.

## Vaata ka
*Orihhivi lahing

## Viited
Dunajivtsi

**Dunajivtsi** (ukraina Дунаївці, poola Dunajowce, vene Дунаевцы) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Dunajivtsi rajooni halduskeskus. Dunajivtsi asub Hmelnõtskõist umbes 58 km lõunas.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dunajivtsi elanikest ukrainlasi 96,57%, venelasi 2,71%, juute 0,16%, poolakaid 0,14% ja valgevenelasi 0,14%.

## Viited
Loodeprovintsi omavalitsuste loend

Lõuna-Aafrika Vabariigi Loodeprovints on jaotatud neljaks ringkonnaks, mis omakorda jagunevad kaheksateistkümneks vallaks. Siin on loetletud **Loodeprovintsi omavalitsusi**.

## Ringkonnad

## Vallad

## Endised omavalitsusüksused

## Viited
More vald

**More vald** (läti keeles *Mores pagasts*) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Sigulda ja Mālpilsi vallaga ning Līgatne piirkonna Līgatne ja Nītaure vallaga.

Valla pindala on 88,9&nbsp;km². 2016. aasta seisuga elas seal 659 inimest. Valla keskus on More küla. Vallamaja asub aadressil Siguldas iela 11, vallavanem on Zenta Bite.

## Ajalugu

More valla territooriumile jäid varem Kartūži, More, Eglēni ja Akenstaka mõis. Aastal 1935 oli More valla pindala 82,4 km². 1944. aasta septembris toimus valla aladel More lahing.

Aastal 1945 moodustati vallas More ja Kārtuži külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti More külanõukoguga likvideeritav Kārtuži külanõukogu. Aastal 1977 liideti More külanõukogu Nītaure külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati taas More vald. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 2003 läks vald Sigulda piirkonna koosseisu.

## Kaitstavad objektid

Looduskaitse all on Kalna Vaizuļi tamm, Kalna Mežoki tamm, Kāši tammed, Kartūži mõisa tamm, Kaļļi mänd, Akenstaka pargi tamm, Akenstaka pargi pärn, Krustkalni tamm ja kuusteist nimetut põlispuud. Valla põhjaosa jääb osaliselt Gauja rahvusparki.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kalna Vaizuļi muinaskalmed.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 566 lätlast, 24 venelast, 4 valgevenelast, 4 poolakat ja 3 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Olevsk

**Olevsk** (ukraina Олевськ, poola Olewsk, vene Олевск) on linn Ukrainas Žõtomõri oblastis, Olevski rajooni halduskeskus. Olevsk asub Uborti jõe ääres, Žõtomõrist umbes 130 km põhjaloodes.

Olevskit on ürikutes esmamainitud 1488. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks Olevsk 1793. aastal Venemaa Keisririigi võimu alla. 1903. aastast alates läbis Olevski Kiiev–Koveli raudteeliin. 1923. aastal sai Olevsk rajoonikeskuseks. Linnaõigused sai Olevsk 22. mail 2003.

## Viited
Väikemajade liikumine

**Väikemajade liikumine** (inglise keeles *tiny house movement*) on arhitektuuriline ja sotsiaalne liikumine, mis pooldab tagasihoidlikul viisil elamist väiksemõõtmelistes majades. Väikemajadeks peetakse seejuures hooneid, kus kogu elamiseks vajalik on mahutatud 10–37-ruutmeetrisele elamispinnale. Väikemaja ehk minimaja ehk mikromaja võib olla statsionaarne nagu tavaelamu, või treileriga transporditav.

## Ajalugu

Väikemajad on eksisteerinud juba kümnendeid. Tänapäevase väikemajade liikumise alguseks peetakse 1999. aastat, kui Jay Shafer ehitas väikese maja treilerile, millest algas väikemajade populariseerimine. Huvi väikemajade vastu kasvas aeglaselt, kuid 2014. aastal kasvas internetis hüppeliselt otsingufraasi *tiny house* populaarsus.

## Miks valitakse väikemaja?
Iga inimese soov elada väikemajas võib olla tekkinud eri põhjustel, aga peamised kolm tegurit on järgmised.

### Finantseelis
Väikemaja on tunduvalt soodsama hinnaga kui tavaline elamu. Seda saab ka ise ehitada, mis võimaldab veel odavamalt hakkama saada. Väikemajal on ka oluliselt väiksemad ülalpidamiskulud, kuna kulub vähem energiat. Ruumivähesus aitab kokku hoida ebavajalike elamistarvete pealt.

### Lihtsus ja vabadus
Väikemajas elades omab inimene vähem asju ja mõtleb vähem materiaalsete murede peale. Puuduvad mahukad ja rasked hooldustööd.

### Globaalne jalajälg
Väikemajaga väheneb tarbimine, millega väheneb prügi teke. Samuti on energiakasutus väiksem. Tänapäeval on võimalik kasutada päikesepaneele ja tuulegeneraatoreid, et kogu vajaminev energia saada taastuvvaradest.

## Väikemaja külad
Ameerikas ja Uus-Meremaal on püstitatud kodutute jaoks väikemajade külad, kus valitsus on andnud loa kasutada maad ilma, et peaks maksma maamakse. Lahendus on mõeldud neile, kes suudavad maksta minimaalset renti, kuid ei ole võimelised üürima tavalist korterit või tuba. Üldiselt on sellised külad püstitatud korjandustega ja annetuste eest. Külade eesmärk on aidata inimesi, kes vajavad elu keerdkäikude tõttu peavarju. Selliste elamutega külasid on püstitatud ka looduskatastroofide järel, need aga on olnud ajutised võrreldes väikemajadega.

## Vaata ka
* Elementmaja
* Moodulmaja

## Viited
Draginja Vuksanović

**Draginja Vuksanović Stanković** (sündinud 7. aprillil 1978) on Montenegro jurist, poliitik ja õigusteaduse professor Montenegro Ülikoolis. 

Ta oli 2012–2016 parlamendi liige ja on Sotsiaaldemokraatliku Partei president. 

2018. aasta presidendivalimistel oli ta riigi ajaloos esimene naissoost kandidaat.
Markus Leppoja

**Markus Leppoja** (sündinud 18. septembril 1979) on eesti koorijuht. Ta on alates 2019. aastast Tartu Noortekoori peadirigent.

Markus Leppoja on lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ja Tallinna Ülikooli magistrantuuri tõlke erialal. 2014. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kooridirigeerimise erialal Ants Sootsi klassis. 2016. aastal lõpetas ta samas magistriõppe Tõnu Kaljuste klassis.

Ta töötab Miina Härma Gümnaasiumis muusikaõpetaja ja neidudekoori dirigendina ning laulab kammerkooris Collegium Musicale. 

Ta on meeskvarteti Ur2kam asutaja ja on seal ka laulnud. Samuti on ta laulnud Vanemuise teatri ooperikooris ning töötanud aastatel 2012–2017 segakoor Nooruse abidirigendina.

Ta on kirjutanud koorilaule ja seadeid meeskvartetile. 

Aastast 2010 töötab Markus Leppoja Tartu Noortekoori dirigendina ja alates 2019. aastast peadirigendina. Tema juhatusel saavutas Tartu Noortekoor rahvusvahelisel koorikonkursil „Tallinn 2017“ segakooride kategoorias III koha ning 2018. aastal rahvusvahelisel koorikonkursil "Laudate Dominum" Vilniuses I koha.

## Isiklikku
Markus Leppoja isa ja ema on koorijuhid ja muusikapedagoogid Riho ja Kadri Leppoja. Tema üks õdedest - Maria - on samuti muusik.

## Viited
Kriidimaneer

**Kriidimaneer** ehk **pliiatsimaneer**, ka ***crayon manier*** on 18. sajandist pärit sügavtrükitehnikate kombinatsioon, punktiirgravüüri eelkäija.

## Protsess
Ofordilakiga kaetud plaadile asetatakse õhuke paber, sellele tehakse pliiatsi, sangviini või söega eeljoonistus. Joonistust töödeldakse seejärel erinevate graveerimisnõelte, ruleti ja matuaariga, söövitatakse ning lõppviimistlus tehakse mehaaniliselt uuritsa ja graveerimisnõela abil. Jooned näivad selles tehnikas koosnevat punktidest. Tehnika hääbus pärast rokokood pikkamisi klassitsismiperioodi jooksul.

## Ajaloost
Tehnika leiutajaks peetakse prantsuse kunstnikku Jean Charles François'd, kes hakkas kriidimaneeris reprodutseerivat graafikat tegema 1750. aastatel. Gilles Demarteau ja Louis-Martin Bonnet arendasid kriidimaneeri varsti pärast leiutamist keerukaks iseseisvaks graafikaprotsessiks. Hilisem selles tehnikas töötanud nimekas kunstnik oli Francesco Bartolozzi. Kriidimaneeriga reprodutseeriti 18. sajandil väga populaarseid pastelljoonistusi. 

## Vaata ka
* Pastellmaneer
* Pehmelakk

## Viited

## Välislingid
* Zeichnen in Hartgrund (kriidimaneer erinevate graafikatehnikate hulgas, saksa keeles)
* Kriidimaneer veebientsüklopeedias Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte (saksa keeles)
Wina-katk

"**Wina-katk. Üks tähhele pannemise wäärt jut, mis wanna ning noore rahwale juhhatusseks ja kassuks wälja on antud**" on 1840. aastal avaldatud Fr. R. Kreutzwaldi esimene eestikeelne teos, mis kujutab eesti külaelu ja -inimesi 19. sajandi esimesel poolel ning mille keskne eesmärk on joomarluse kahjuliku mõju näitamine.

See on mugandus šveitsi autori Johann Heinrich Daniel Zschokke raamatu "Branntweinpest" (eesti keeles "Viina katk") põhjal. 

"Wina-katk" valmis Õpetatud Eesti Seltsi tellimusel, sest seltsi eesmärgiks oli teadusliku uurimistöö kõrval ka hariva lugemisvara soetamine maarahvale.
Roberto Murolo

**Roberto Murolo** (19. jaanuar 1912 Napoli – 13. märts 2003 Napoli) oli itaalia laulja, laulukirjutaja, kitarrist ja näitleja.

Ta kuulus koos Sergio Bruni ja Renato Carosonega Teise maailmasõja järgse Napoli muusika peamiste esindajate hulka. Ta esitas laule peamiselt napoli keeles.
Aida Garifullina

**Aida Emiljevna Garifullina** (tatari keeles Аида Эмил кызы Гарифуллина, vene keeles Аида Эмилевна Гарифуллина; sündinud 30. septembril 1987 Kaasanis Tatarstanis) on Venemaa tatari ooperilaulja, lüüriline sopran. 

Ta võitis 2013. aastal Operalia võistluse ja on esinenud mitmetel etendustel Peterburi Maria teatris ja Viini Riigiooperis.
Moissei Sverdlov

**Moissei Sverdlov** (24. oktoober 1917 Võru linn – 23. jaanuar 2015 Tel Aviv) oli alates 1940. aastast Eesti NSV komsomoliaktivist, ELKNÜ KK liige ja juunist oktoobrini 1941 hävituspataljoni võitleja. Vanglaülemaks olles elas Tartus Oa tn 2. Võttis juhtiva mõrvarina osa Tartu vangla massimõrvast, peale Tartust põgenemist tappis koos Leonid Nesteroviga (1917–1941) Tartumaa kirde- ja põhjaosas talunikke. 

Aastatel 1948–1951 oli Moissei Sverdlov Rakvere lihakombinaadi direktor (vallandati sobimatuse tõttu), 1951–1964 Tartu lihakombinaadi direktor, 1969–1978 konservitehase direktor. ENSV prokuratuuri hinnangul kuritarvitas ta oma ametiseisundit 1958–1961 ja oli kaasosaline enam kui 60 000 rubla suuruses puudujäägi tekkimises. Sverdlov sai parteilise karistuse, kuid kohtu alla teda ei antud.
Marko Elsner

**Marko Elsner** (11. aprill 1960 Ljubljana – 18. mai 2020 Ljubljana) oli sloveeni jalgpallur, kaitsja.

Klubikarjääri jooksul mängis ta Jugoslaavia klubides Ljubljana Olimpija ja Belgradi Crvena zvezda, Prantsusmaa klubis OGC Nice ja Austria klubis Admira Wacker.

Ta kuulus 1984. aasta Euroopa meistrivõistlustel Jugoslaavia jalgpallikoondisse. Samal aastal võitis ta Jugoslaavia võistkonnaga 1984. aasta suveolümpiamängudelt pronksmedali.

## Isiklikku
Isa Branko Elsner oli jalgpallur ja jalgpallitreener. Marko pojad Luka ja Rok on samuti endised jalgpallurid.
Zakir Həsənov

**Zakir Əsgər oğlu Həsənov** (sündinud 6. juunil 1959 Astara rajoonis) on Aserbaidžaani sõjaväelane ja poliitik. Ta on 22. oktoobrist 2013 Aserbaidžaani kaitseminister.

Ta sündis aastal 1959 Astara rajoonis Aserbaidžaani NSV-s. Ta lõpetas aastal 1976 Džamšid Nahhitševanski nimelise sõjaväelise lütseumi ja aastal 1980 Bakuu Kõrgema Juhtivkoosseisu Sõjakooli.

Ta teenis aastani 1985 Nõukogude armee grupeeringus Saksa Demokraatlikus Vabariigis. Aastatel 1985–1993 jätkas ta teenistust Siberi sõjaväeringkonnas. Aastal 1987 lõpetas ta akadeemilised kursused NSVL-i Kindralstaabi juures.

Aastatel 1993–2003 teenis ta Aserbaidžaani piirivalvevägedes. Seejärel määrati ta Aserbaidžaani riigipiiri talituse rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja ametikohale. Aserbaidžaani Vabariigi presidendi määrusega nr 1130 määrati ta siseasjade ministri asetäitjaks ja sisevägede ülemaks.

22. oktoobril 2013 määrati ta Aserbaidžaani kaitseministriks.

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.
Germanus (Semantšuk)

**Germanus** (ukraina keeles Герман, kodanikunimega Павло Святославович Семанчук *Pavlo Svjatoslavovõtš Semantšuk*; sündinud 27. oktoobril 1973 Ispasis Tšernivtsi oblastis Võžnõtsja rajoonis) on Ukraina Õigeusu Kiriku piiskop.
Rozdilna

**Rozdilna** (ukraina Роздільна, vene Раздельная) on linn Ukrainas Odessa oblastis, Rozdilna rajooni halduskeskus. Rozdilna asub Transnistria (*de jure* Moldova) piirist umbes 8 km kaugusel, Odessast ligikaudu 64 km loodes.

Asula tekkis 1863. aastal seoses raudteejaama rajamisega. Linnaõigused sai Rozdilna 1957. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rozdilna elanikest ukrainlasi 80,11%, venelasi 14,21%, moldaavlasi 1,89%, bulgaarlasi 1,37%, valgevenelasi 0,63%, armeenlasi 0,45, juute 0,13%, poolakaid 0,10%, gagauuse 0,08% ja grusiine 0,07%.

## Viited
Sigulda vald

**Sigulda vald** (läti keeles *Siguldas pagasts*) on vald Lätis Sigulda piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Sigulda linnaga, More, Allaži, Krimulda ja Mālpilsi vallaga ning Cēsise piirkonna Līgatne vallaga.

Valla pindala on 96,3&nbsp;km². 2016. aasta seisuga elas seal 4024 inimest. Valla keskus on Sigulda linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asus aadressil Zinātnes ielā 7, tänapäeval haldab valda piirkonna administratsioon ja vallamaja on üks piirkonna administratiivhoonetest.

## Ajalugu
Sigulda vallaga liideti aastal 1876 Lorupmuiža piirkond, aastal 1896 aga Jūdaži vald. Aastal 1926 eraldati sellest Sigulda alev, mis kaks aastat hiljem sai linnaõigused. Aastal 1935 oli Sigulda valla pindala 96,8 km².

Aastal 1945 moodustati vallas Sigulda ja Jūdaži külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Sigulda külanõukoguga Nurmiži külanõukogu, aastal 1954 aga osa Vildoga külanõukogust. Aastal 1958 liideti külanõukoguga osa Jūdaži külanõukogust, väike osa külanõukogu maadest arvati aga Līgatne külanõukogu koosseisu. Aastal 1974 liideti osa külanõukogust Sigulda linnaga, aastal 1977 aga Krimulda külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald, mis 2003. aastal Sigulda piirkonna koosseisu arvati. Aastal 2020 liideti osa vallast Sigulda linnaga.

## Loodus

Suurim jõgi on valla põhjapiiril voolav Koiva. Looduskaitse all on Nurmiži park, Sauta mägi, Lorupe tamm, Sigulda Beitese allee,Saltavotsi allikas, Külmallikas, Vaimukuusk, Kalnaklaukase künnapuu, Svīķupīte ja Kautraksi kraav, Kaktiņi kraav, Dauda ja Jodupīte org, Kalna Klaukase koobas ning allikad ja üheksa nimetut põlispuud. Valla ja Sigulda linna piirile jääb Kraukļi kuristik. Valla põhjaosa jääb Gauja rahvusparki.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Nurmiži mõisa hoonetekompleks, sealhulgas kasvuhoone ja talli varemed. Riikliku kaitse all on Vildoga linnamägi ehk Kautraksi mägi.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1535 lätlast, 201 venelast, 24 valgevenelast, 20 ukrainlast, 22 poolakat ja 21 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Gauja - mikroskops - Panoramio (2).jpg|Koiva jõgi
Daudas ūdenskritums.jpg|Dauda jõe org
Krauklu aiza - panoramio.jpg|Kraukļi kuristik


## Viited

## Välislingid
Oode

**Oode** (ka *vahepaluke*, Saaremaal *kannatis*, läänemurdes *põlas*) on kerge eine (enne tugevamat söögikorda). 

## Ajaloost
Eriti Lõuna- ja Ida-Eesti taludes oli sügisel varahommikuti tavaks pärast öist rehepeksu ja lina harimist püstijalu süüa *suurust* ehk *pruukosti*, milleks oli veidi leiba lihatükiga või soolatud räime ehk *silguga*. Peale rüübati hapupiima või taari. Hiljem hakati varajast oodet sööma ka suvisel heinateol või viljalõikusel. Kevaditi vastas sellele linnupette võtmine.

Üsna tavaline oli raskete suviste tööde (sõnnikuvedu, heinategu, lõikus) ajal õhtuoote söömine. Lõunaoodet võeti seevastu juhuslikult ning see levis alles 19. sajandi lõpul, põhiliselt Lõuna- ja Ida-Eestis.

Talvel söödi peamiselt vaid hommiku- ja õhtueinet, oodet anti keskpäeval ainult lastele.

## Vaata ka
* hommikusöök
* lõunasöök

## Viited
Semenivka

**Semenivka** (ukraina Семенівка, vene Семёновка) on linn Ukrainas Tšernigivi oblastis, Semenivka rajooni halduskeskus.

Semenivka on asutatud 1680. aastal, linnaõigused sai 1958. aastal. 

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Semenivka elanikest ukrainlasi 93,82%, venelasi 5,38% ja valgevenelasi 0,36%.

## Viited
Borõspil

**Borõspil** (ukraina keeles Бориспіль) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Kiievi oblastis. Borõspil asub Kiievi kesklinnast 32 km idas.

Asulat on esmamainitud 1015. aastal. Borõspil sai linnaõigused 1956. aastal.

Linnas asub Kiievi Borõspili lennujaam.

## Välislingid
*http://www.boryspil.osp-ua.info/
Ladõžõn

**Ladõžõn** (ukraina Ладижин, poola Ładyżyn, vene Ладыжин) on linn Ukrainas Vinnõtsja oblastis. Ladõžõn asub Lõuna-Bugi vasakul kaldal, Vinnõtsjast umbes 83 km kagus.

Ladõžõnit on esmamainitud 1240. aastal, linnaõigused sai 1973. aastal. Oblastilise alluvusega linnaks sai Ladõžõn 2000. aastal.

Linnas asub soojuselektrijaam.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ladõžõni elanikest ukrainlasi 89,49, venelasi 9,14%, valgevenelasi 0,40%, poolakaid 0,12% ja moldaavlasi 0,12%.

## Viited
Izjaslav

**Izjaslav** (ukraina Ізяслав, poola Zasław) on linn Ukrainas Hmelnõtskõi oblastis, Izjaslavi rajooni halduskeskus.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Izjaslavi elanikest ukrainlasi 92,35%, venelasi 5,78%, poolakaid 0,68%, valgevenelasi 0,34%, moldaavlasi 0,15% ja juute 0,11%.

## Viited
Lanivtsi

**Lanivtsi** (ukraina Ланівці, poola Łanowce) on linn Ukrainas Ternopili oblastis, Lanivtsi rajooni halduskeskus. Lanivtsi asub Ternopilist umbes 52 km kirdes.

Lanivtsi on asutatud 1444. aastal, linnaõigused sai 2001. aastal. 

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lanivtsi elanikest ukrainlasi 98,21%, venelasi 1,38% ja valgevenelasi 0,13%.

## Viited
Vlasi Sinjavski

**Vlasi Sinjavski** (ka *Vlasiy Sinyavskiy*; sündinud 27. novembril 1996 Narvas) on Eesti jalgpallur. Ta mängib poolkaitsjana Tšehhi kõrgliiga klubis 1.FC Slovacko.

## Klubikarjäär
Aastatel 2015–2018 mängis ta Nõmme Kaljus ja 2018–2021 Floras.

### MFK Karviná
2021. aastal liitus ta Tšehhi kõrgliiga klubiga MFK Karvinága.

### 1.FC Slovacko
2022. aasta mais liitus ta Tšehhi kõrgliiga klubiga 1.FC Slovacko

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Sinjavski 8. juunil 2019 EM 2020 valikturniiri mängus Põhja-Iirimaa vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi veel Erik Sorga.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 17. märts 2023*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 17. märts 2023*

## Saavutused
;Nõmme Kalju FC U21: 
*Esiliiga B: 2017

;Nõmme Kalju FC: 
*Premium liiga: 2018

;Tallinna FC Flora:
*Premium liiga: 2019, 2020
*Eesti karikas: 2020
*Eesti Superkarikas: 2020

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Transfermarkti profiil
Herol Riiberg

**Herol Riiberg** (sündinud 14. aprillil 1997 Tallinnas) on eesti jalgpallur. Ta mängib klubis Viljandi JK Tulevik ning on esindanud mitmeid Eesti noortekoondisi. 

## Viited
Pereštšepõne

**Pereštšepõne** (ukraina Перещепине, vene Перещепино) on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Novomoskovski rajoonis. Pereštšepõne asub Harkivi oblasti piiril, Dniprost umbes 65 km põhjakirdes.

Pereštšepõnet on esmamainitud kasaka-asulana 1764. aastal. Linnaõigused sai 2000. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pereštšepõne elanikest ukrainlasi 86,92%, venelasi 10,98%, valgevenelasi 0,77%, armeenlasi 0,27%, sakslasi 0,15% ja moldaavlasi 0,11%.

## Viited
Koroonapandeemia Luksemburgis

**Koroonapandeemia Luksemburgis** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Esimene nakatumisjuht tuvastati riigi pealinnas 29. veebruaril 2020. 22. mai seisuga oli riigis 3981 kinnitatud haigusjuhtu, 109 inimest oli surnud, 3748 tervenenud.
 
## Andmestik

## Viited
Koroonapandeemia Ameerika Ühendriikides

**Koroonapandeemia Ameerika Ühendriikides** on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.

Ameerika Ühendriikides on tuvastatud rohkem koroonajuhumeid ja -surmasid kui üheski teises riigis. Alates 2021. aasta 4. aprillist on see Hispaania gripi järel tapvuselt teine pandeemia riigi ajaloos.

## Kronoloogia
Esimene nakatumisjuhtum Ameerika Ühendriikides tuvastati 13. jaanuaril 2020.

22. mai seisuga oli riigis 1&nbsp;589&nbsp;223 kinnitatud haigusjuhtumit, 89&nbsp;732 inimest oli surnud. 22. juuni seisuga oli nakatunuid tuvastatud 2 268 651 ja surnud oli 112 624 inimest.
 
Juunil lõpul arvati, et tegelik nakatunute arv USAs võib olla 20 miljonit.

28. juuni seisuga ületas ametlikult kinnitatud nakatunute arv maailmas 10 miljoni piiri, haigusse oli surnud ligi pool miljonit inimest; seejuures oli ligikaudu veerand kõigist maailmas registreeritud nakatumis- ja surmajuhtumitest registreeritud Ameerika Ühendriikides.

8. juulil ületas nakatunute arv 3 miljoni piiri, haiguse tõttu oli surnud üle 131 000 inimese.

Johns Hopkinsi Ülikooli andmetel ületas haiguse tõttu surnute arv 200 000 piiri 22. septembril.

2. oktoobril ületas nakatunute arv 7,2 miljoni piiri, haigus oli nõudnud enam kui 200 000 ameeriklase elu. Samal päeval andis presidendi ihuarst Sean Conley teada president Trumpi ja tema abikaasa Melania Trumpi nakatumisest viirusega.

22. oktoobril registreeriti ööpäeva jooksul 76&nbsp;195 uut nakatumisjuhtumit, mida oli mõnevõrra väheks kui 16. juulil registreeritud 77&nbsp;299 juhtumit.

10 miljoni registreeritud nakkusjuhtumi piir ületati 10. novembril, selleks ajaks oli haigusse surnud vähemalt 237 000 inimest.

10. detsembril avaldatud ööpäeva jooksul haiguse tõttu surnute arv, 3043, oli pandeemia algusest alates suurim, ületades 11. septembri terrorirünnakutes hukkunute arvu.

2022. aasta 12. mail ületas surmajuhtumite arv 1 miljoni piiri.

## Andmestik

## Viited

## Välislingid
* "How the Virus Won" The New York Times, 25. juuni 2020
* Covid-19: US hits record daily case rise three days running, BBC News, 7. november 2020
Vene-Türgi sõda (1806–1812)

**Vene-Türgi sõda (1806–1812)** ehk **Kaheksas Vene-Türgi sõda** oli Venemaa keisririigi ja Osmanite riigi vaheline kaheksas Vene-Türgi sõda, mis vallandus vastukaaluks Napoleoni sõdadele.