open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gia

**"Gia"** on 1998. aasta USA biograafiline telefilm, mis räägib 1970. aastate lõpus kuulsaks saanud supermodelli Gia Marie Carangi (Angelina Jolie) elust. Film näitab tema karjääri kõrghetki ja madalpunkte, tema võitlust narkootikumidega ja tema tormilist armusuhet jumestaja Lindaga (Elizabeth Mitchell).

## Sisu
Gia Marie Carangi on Philadelphiast pärit 17-aastane tüdruk, kes kolib New Yorki et saada modelliks. Oma värske ja omapärase välimuse tõttu õnnestub tal saada leping Wilhelmina Cooperi (Faye Dunaway) modelliagentuuriga Wilhelmina Models ja temast saab kiiresti üks enimnõutavamaid modelle. Väliselt julge ja tähelepanu nõudev Gia on sisimas väga üksik ja hakkab eneseolu parandamiseks kokaiini tarbima. Gial tekib kirglik suhe jumestaja Lindaga, mis aga Linda kõhkluste ja Gia narkosõltuvuse tõttu pikka aega vastu ei pea. Kui Gia agent Wilhelmina sureb, hakkab Gia heroiini tarbima ning tema karjäär läheb allamäge. Ta kolib mõneks ajaks tagasi Philadelphiasse oma ema Kathleen Carangi juurde ja üritab narkootikumitest loobuda. Seejärel õnnestub tal veel veidi aega modellina töötada, aga tema karjääri kõrgaeg on läbi ja keegi ei taha teda enam palgata. Olles heroiinisõltlasena jagatud nõelast HIV-i saanud, sureb ta 1986. aastal, olles vaid 26-aastane, AIDS-i.

## Osatäitjad
* Angelina Jolie – Gia Marie Carangi
* Elizabeth Mitchell – Linda
* Eric Michael Cole – T.J.
* Kylie Travis – Stephanie
* Louis Giambalvo – Joseph Carangi
* John Considine – Bruce Cooper
* Scott Cohen – Mike Mansfield
* Edmund Genest – Francesco
* Mercedes Ruehl – Kathleen Carangi
* Faye Dunaway – Wilhelmina Cooper
* Mila Kunis  – noor Gia Marie Carangi

## Auhinnad
**[[1999. aasta Kuldgloobuse auhinnad|Kuldgloobus 1999]]**
* Parim naisnäitleja minisarjas või telefilmis – Angelina Jolie 
* Parim minisarja või telefilmi naiskõrvalosatäitja – Faye Dunaway 

**[[Emmy|Emmy 1998]]**
* Parim single camera minisarja või telefilmi montaaž – Eric A. Sears

## Välislingid
*
Francis Poulenc

**Francis Jean Marcel Poulenc** (7. jaanuar 1899 Pariis – 30. jaanuar 1963 Pariis) oli prantsuse helilooja.

## Helilooming
### Tähtsamad teosed
*1917 "Rapsodie nègre" baritonile ja instrumentaalansambile
*1918 "Trois mouvements perpétuels" klaverile
*1924 ballett "Les Biches"
*1932 "Kontsert D-mollis" kahele klaverile ja orkestrile
*1937 "Missa G-duuris"
*1938 "Kontsert" orelile, keelpillile ja timpanile
*1945 "L'histoire de Babar"
*1949 "Klaverikontsert"
*1956 ooper "Dialogues des Carmélites"
*1959 "Gloria G-duuris" sopranile, koorile ja orkestrile
Väikesed lapsed

**"Väikesed lapsed"** on Oscarile nomineeritud 2006. aasta USA draamafilm, mille stsenaariumi on kirjutanud ja lavastanud Todd Field.

Film põhineb Tom Perrotta 2004. aastal ilmunud samanimelisel romaanil ja räägib äärelinnas elavatest koduperenaistest, kelle igapäevarutiini hulka kuulub oma lastega mänguväljakule minemine. Nende suurimaks hirmuks on see, et lastega midagi juhtub, ja kuna naabruses elab ka äsja vanglast vabanenud pedofiil Ronald James McGorvey (Jackie Earle Haley), on nad pidevalt valvel.

## Osatäitjad
*Kate Winslet – Sarah Pierce
*Patrick Wilson – Brad Adamson
*Jennifer Connelly – Kathy Adamson
*Sadie Goldstein – Lucy Pierce
*Ty Simpkins – Aaron Adamson
*Jackie Earle Haley – Ronald James McGorvey
*Phyllis Somerville – Mae McGorvey
*Noah Emmerich – Larry Hedges

## Välislingid
*Koduleht
* 
*New York Timesi ülevaade
Ska-punk

***Ska-punk*** on *[[Fusion_muusika|fusion]]*-muusika žanr, milles on kombineeritud *[[ska]]* ja *[[punk rock]]*.*Ska-punk* saavutas kõige suurema kommertsliku edu Ameerika Ühendriikides 1990. aastate lõpul. ***Ska-core*** (ka ***skacore***) on *ska-punk*'i alamžanr, milles *ska* seguneb ''hardcore punk''<nowiki/>'iga. 

<nowiki/>

*Ska-punk*'i omadused varieeruvad tänu kontrastsete žanrite sulandumisele. Rohkem pungi mõjudega stiil sisaldab tihti kiiremat tempot, kitarrimoonutust, *punk rock*'i stiilist pärit interlüüde ja punkstiilist vokaale.
Suuremate *ska*-mõjutustega *ska-punk* sisaldab täiuslikumate instrumentide kasutust ning puhtamat vokaali ja muusikalist kõla.
Enim levinud instrumentide koosseis sisaldab elektrikitarri, basskitarri, trumme, puhkpille (näiteks tromboone või trompeteid), saksofone ja mõnikord orelit.

## Ajalugu
*[[Ska]]* ja *[[punk rock]]* kombineeriti esimest korda "2 tone" liikumise ajal 1970. aastate lõpul,bändide nagu The Specials, The Selecter, The Beat ja Madness poolt. Kahe žanri segunemine muutus väga laialt levinuks 1980. aastatel kolmanda ''ska''-laine ajal ning seda seostab suurem osa inimesi *ska-punk*'iga. Operation Ivy moodustati 1987. aastal San Franciscos ning seda kollektiivi peetakse žanri pioneeriks. Termin *ska-core* ilmus esimest korda ansambli The Mighty Mighty Bosstones 1993. aasta albumi pealkirjas "Ska-Core, the Devil, and More". Ansamblid nagu Sublime ja No Doubt kogusid* mainstream*-edu *ska-punk*'iga oma albumitega "Tragic Kingdom" (No Doubt) ja "Sublime" (Sublime).

## Viited
Odavlennufirma

**Odavlennufirma** on selline (reisijaveoteenust osutav) lennufirma, mis hoiab kulusid madalana teeninduskvaliteedi arvelt . 

Odavlennufirmad ei paku tavaliselt ümberistumisvõimalusega mitmeetapilisi marsruute, vaid ainult lende otse sihtkohta (nn *point-to-point* lennud). Lennatakse teisejärgulistesse lennujaamadesse , sest sealsed lennujaamamaksud on väiksemad. Lennu ajal salongiteenindus kas puudub või on võimalik lisatasu eest. Pagasile on sageli piirangud, et kiirendada pardale minekut ja lennuki laadimist. Pileteid müüakse kas internetist või telefonimüügist, kasutamata vahendusfirmade ja reisibüroode teenuseid. Kasutamata pileteid tagasi ei osteta. Odavlennufirmade reisidel on ainult üks pardaklass. Reisijate istekohad on märkimata, et kiirendada pardale minekut. 

Odavlennufirmad kasutavad tavaliselt ainult ühte tüüpi lennukeid, et vähendada koolituskulusid . 

## Tuntud odavlennufirmasid
*easyJet – esimene odavlennufirma, mis Tallinna lende alustas.
*Ryanair
*Pacific Southwest Airlines – USA lennufirma, esimene odavlennufirma maailmas. Αlustas odavlennufirma mudelil põhinevat tegutsemist 1949. aastal.

## Vaata ka
*Odavlennufirmade loend
Baden

**Baden** on mitme koha nimi:
***[[Badeni markkrahvkond]]** (1535. aastal jagunes markkrahvkond kaheks; liideti taas 1771)
****[[Baden-Badeni markkrahvkond]]**
****[[Baden-Durlachi markkrahvkond]]**
***[[Badeni kuurvürstkond]]**
***[[Badeni suurhertsogkond]]**
***[[Baden (piirkond)|Baden]]**, ajalooline piirkond ja endine liidumaa Saksamaal

***[[Baden (Austria)|Baden]]**, linn Austrias Alam-Austria liidumaal, Badeni ringkonna keskus 
***[[Baden (Šveits)|Baden]]**, linn Šveitsis Aargau kantonis

## Vaata ka
*Baden-Württemberg
Trauni jõgi

**Trauni jõgi** on jõgi Austrias. Ta suubub Linzi äärelinnas paremalt peajõkke Doonausse.

Jõgi läbib Hallstatti ja Trauni järve. Selle pikkus on 153 km.

## Välislingid
Dorfchemnitz

**Dorfchemnitz** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Dorfchemnitzi vallas.

Dorfchemnitz asub 18 km Freibergist lõunas, 8 km Frauensteinist edelas, 6 km Saydast põhjas ja 14 km Olbernhaust kirdes.

Asulas on algkool.
Abilehed

**Abilehed** (ladina *stipulae*) on leherootsu alusel (leherootsu varrele kinnitumise koht) olevad lehesarnased väljakasved, lehtedest enamasti palju väiksemad, harva suuremad.

Reeglina ei oma abilehed fotosünteesijana tähtsust. Siis on nad väikesed, vähemärgatavad, varakult varisevad (näiteks tamm, kask). Suured abilehed on olulised fotosünteesi toimumise kohad ning püsivad taimel kogu elu (näiteks aedhernel). Abilehtede hulka loetakse ka keeleke, mis on iseloomulik kõrrelistele.

Mõningatel taimederühmadel (näiteks kõrrelistel) võivad abilehed olla kokku kasvanud, ehk moodustada tõri.
Emakas (botaanika)

**Emakas** (*pistillum*) on õistaimedel õie keskne emassugurakke sisaldav organ, milles arenevad seemnealgmed.  

Emakas koosneb alumisest osast – sigimikust, pikemast või lühemast peenemast osast – emakakaelast (mis mõnikord puudub) ja ülemisest laienenud osast – emakasuudmest. Emaka sigimik koosneb ühest või mitmest viljalehest. Kahe või enama viljalehe esinemisel võivad need olla kas vabad (lahkviljalehine ehk apokarpne sigimik) või liitunud (liitviljalehine ehk sünkarpne sigimik). Ühest viljalehest koosnevat emakat käsitletakse apokarpsena. Kui emakakael on redutseerunud, nimetatakse vahetult sigimikule kinnituvat emakasuuet istuvaks.

Ühe õie emakate kogumit nimetatakse emakkonnaks.

## Vaata ka
*Tolmukas

## Viited
Õietupp

**Õietupp** on õiekatte väline ring. See on tavaliselt roheline. Õietupp koosneb tupplehtedest.

Tupplehed võivad olla vabad (lahklehine tupp) või omavahel kokku kasvanud (liitlehine tupp).
Õiekroon

**Õiekroon** ehk **kroon** (*corolla*) on õiekatte väljastpoolt teine ring, mis ümbritseb tolmukaid ja emakaid tupplehtedest seespool. 

Õiekrooni moodustavad tavaliselt värvilised kroonlehed. Kui kroonlehed on kokku kasvanud, nimetatakse õiekrooni liitlehiseks, vabade kroonlehtedega lahklehiseks õiekrooniks. Liitlehise krooni kokkukasvanud osa nimetatakse putkeks, kokkukasvamata osa **tagasikäändunud osaks** ja nende vahelist suuet **neeluks**.

## Õiekroonide liigitus

#### Aktinomorfne
ehk polüsümmeetriline õiekroon, mille saab vähemalt kahe lõikepinnaga jaotada sümmeetrilisteks poolteks.
Aktinomorfsed liitlehised õiekroonid liigitatakse putke pikkuse, tagasikäändunud osa kuju ja suuruse järgi:
*ratasjas – putk väga on lühike või peaaegu puudub, tagasikäändunud osa on tasapinnaline
*lehterjas – putk avar lehtrikujuline, tagasikäändunud osa suhteliselt väike
*kellukjas – putk ümardunud, tassikujuline ja läheb sujuvalt üle vähemärgatavaks tagasikäändunud osaks
*putkjas – putk silindriline, väga väikese tagasikäändunud osaga või ilma selleta
*liudjas – putk silindriline, laia tagasikäändunud osaga
*kuppeljas – kroonlehed on otstest kokku kasvanud

Pilt:Lysimachia vulgaris 04 ies.jpg|Ratasjas metsvitsa õiekroon
Pilt:Nicotiana obtusifolia 3.jpg|Tubaka lehterjas õiekroon
Pilt:C.m. cv. RoseaII.JPG|Maikellukese kellukjas õiekroon
Pilt:SunFlower1.jpg|Päevalille putkjad õiekroonid
Pilt:Syringa vulgaris 2 beentree.jpg|Sireli liudjad õiekroonid
Pilt:Druivenbloem.jpg|Viinapuu kuppeljad õiekroonid


#### '''Sügomorfne'''
ehk monosümmeetriline õiekroon, mille saab ühe lõikega jagada kaheks sümmeetriliseks pooleks.
Sügomorfsed liitlehised õiekroonid jaotuvad järgmiselt:
*huuljas – tagasikäändunud osa koosneb kahest erineva kujuga huulest
*keeljas – tagasikäändunud osa on keelekujuline
*kannusega – kroonlehed moodustavad õõnsa väljakasve, mida nimetatakse kannuseks

Pilt:Lamium album4 ies.jpg|Iminõgese huuljas õiekroon
File:Passiflora cerulae.jpg|Sinise kannatuslille keeljad õiekroonid 
Pilt:Linaria vulgaris 10 ies.jpg|Hariliku käokannuse kannusega õiekroon

**Asümmeetriline** on õiekroon, mida ei saa jagada sümmeetrilisteks poolteks.
Eesti kalade loend

''Siin on tähestiku järjekorras loetletud Eesti looduslikke kalaliike ja -perekondi ning alamliike. Süstemaatiline loend on Eesti kalade süstemaatilises nimestikus. 

## A
*Abakala
*Ahven 
*Angerjas
*Anšoovis
*Atlandi tuur

## E
*Emakala 

## H
*Harjus
*Haug
*Hink 
*Hõbekoger

## J
*Jõeforell 
*Jõesilm 

## K
*Kammeljas
*Kanalisäga
*Karpkala
*Kefaal ehk meriärn
*Kiisk
*Kilu
*Kirju mudil
*Jämepea
*Koger 
*Koha

## L
*Latikas
*Lepamaim 
*Lest 
*Linask 
*Luts
*Luukarits 
*Lõhe 
## M
*Makrell
*Meriforell
*Merihärg
*Merilest
*Merinõel
*Meripühvel
*Merisiig
*Merisutt
*Meritint
*Merivarblane
*Mudamaim
*Must mudil

## N
*Neljapoiseluts
*Nolgus
*Nugakala
*Nurg
## O
*Ogalik
*Ojasilm
## P
*Pakslaup
*Peipsi siig
*Peipsi tint
*Pisimudil
*Pullukala

## R
*Raudkiisk
*Roosärg
*Räim
*Rääbis 
*Rünt
## S
*Soomuslest
*Suttlimusk
*Säga
*Säinas
*Särg

## T
*Teib
*Tippviidikas
*Trulling
*Turb
*Tursk
*Tuulehaug
*Tõugjas

## V
*Valgeamuur
*Viidikas
*Vikerforell
*Vimb
*Vingerjas
*Vinträim
*Võldas
*Väike mudil

## Ü
*Ümarmudil

## Vaata ka
*Kalade loend
*Eesti kalastik
*Eesti kalade punane nimestik

## Välislingid
Eesti kalad kalavikishttps://kalaviki.fandom.com/et/wiki/Eesti_kalad
Piret Loone

**Piret Loone** (sündinud 7. mail 1973 Tartus) on eesti päritolu advokaat, kes on New Yorgi ja California osariigi advokatuuri liige. Ta töötab California osariigis USAs.

## Hariduskäik

*1991 lõpetas Tartu 2. Keskkooli
*1995 lõpetas Franklin & Marshall College'i; bakalaureusekraad *magna cum laude* politoloogias ja majanduses
*1996 lõpetas Columbia Ülikooli New Yorgis; magistrikraad politoloogias 
*2001 lõpetas Harvard Law Schooli; *[[juris doctor]]*'i kraad

## Isiklikku
Tema ema on Leiki Loone, isa on Eero Loone ja õde Oudekki Loone. Tal on kolm poega.

## Välislingid
*New Yorgi suurfirmade asendamatu abiline. Õpetajate Leht, 1, mai 2009
*Me ei ole väliseestlased. Eesti Päevaleht, 3. juuli 2007
*Kokkulepe vabastas LHV ja Peegi SECi haardest. Äripäev, 4. juuni 2007
*Piret Loone, Meie Ally McBeal. Arter, 25. november 2006
*LHV advokaat lubab koostööd SECiga. Äripäev, 15. november 2005
*Kalli diplomiga eesti ässad. Arter, 15. aprill 2000
*Piret Loone - California State Bar Profile
Aktiin

**Aktiin** on valk, mis moodustab polümeriseerudes tsütoskeleti mikrofilamente.

Aktiin on globulaarne valk molekulmassiga 41,8 kDa, mida on eukarüootsetes rakkudes kõige rohkem, tema hulk rakus võib olla kuni 5% kogu valgu hulgast. Aktiini primaarjärjestus erineb väga vähe fülogeneetiliselt kaugetel liikidel (konservatiivne valk), *[[in vitro]]* katsetes on eri liikidelt eraldatud aktiin üksteisega funktsionaalselt asendatav. 
Aktiin esineb rakkudes kahes vormis: G-aktiin ehk globulaarne aktiin, mis polümeriseerumisel annab F-aktiini ehk filamentaarse aktiini. Tavaliselt on kuni 50% raku aktiinist G-vormis. Üleminek G-vormist F-i ja vastupidi (see tähendab aktiinifilamentide moodustumine ja nende depolümeriseerumine) toimub siis, kui seda on vaja, tänu millele on see rangelt kontrollitud. F-aktiini moodustumine algab rakus pärast vastavat signaali ja see võib toimuda väga kiiresti, minutite jooksul. Signaaliks võib olla mingi induktoraine, mis põhjustab raku diferentseerumist, kemotaktiline signaal, kokkupuude substraadiga jne.
Diferentseerumine

**Diferentseerumine** (ka **eristumine**, **rakuline diferentseerumine**, **asümmeetriline jagunemine**; ladina keeles *differentiatio*) on peamiselt päristuumsete organismide arengus (ontogeneesis) aset leidev, valdavalt normaalne protsess, mille käigus diferentseerumata rakutüübid või koed muutuvad, erinevate tegurite toimel, ümber teistsuguse morfoloogia ja/või funktsiooniga rakkudeks või kudedeks.

Näiteks meristeemi rakkude või tüvirakkude diferentseerumise tulemusel kujunevad mitmesugused spetsialiseerunud koed.

Muutumise all peetakse silmas nii arenemist kui ka küpsemist. Eristumisprotsess võib muuta nii raku kuju, suurust, membraanipotentsiaali, morfogeenide kontsentratsioonigradienti, vastuvõtlikkust signaalidele jm.

Arvatakse, et muutumise ajal muutub fenotüüp, kuid ei muutu raku genotüüp.

Diferentseerumine sõltub ka raku potentsusest, nii moodustuvad totipotentsetest tüvirakkudest kõik rakud, pluripotentsetest mitmesugused ja unipotentsetest tüvirakkudest peamiselt üks kindel tüüp diferentseerunud rakke.

Diferentseerumise käigus toimub geenide valikuline ekspressioon.

Eristatakse kõrget ja madalat diferentseerumist, nii näiteks võib kasvaja (peetakse ebanormaalseks diferentseerumiseks) olla nii madalalt kui ka kõrgelt diferentseerunud.

## Vaata ka
*arengubioloogia
*morfogenees
*morfoloogia (bioloogia)
*sügoot
*transdiferentseerumine
*tüvirakud

## Viited

## Välislingid
* MARTIN CARROLL, YUAN ZHU, ja ALAN D. D'ANDREA, Erythropoietin-induced cellular differentiation requires prolongation of the G1 phase of the cell cycle, Proc. Natl. Acad. Sci. USA, 92. köide, lk 2869-2873, märts 1995, veebiversioon (vaadatud 29.07.2014) (*inglise keeles*)
* Joseph Lotem ja Leo Sachs,Epigenetics wins over genetics: induction of differentiation in tumor cells, seminars in CANCER BIOLOGY, 12. köide, 2002: lk 339–346, veebiversioon (vaadatud 30.07.2014) (*inglise keeles*)
* Hilary L. Ashe ja James Briscoe, The interpretation of morphogen gradients, doi: 10.1242/dev.02238, 1. veebruar 2006, Development, 133, 385-394., veebiversioon (vaadatud 30.07.2014) (*inglise keeles*)
* Cellular differentiation and cell division in bacteria, © Max Planck Institute for Terrestrial Microbiology 2013, veebiversioon (vaadatud 29.07.2014) (*inglise keeles*)
* Rakkude diferentseerumine, veebiversioon (vaadatud 29.07.2014)
* Rein Sikut, Rakuteooriast kloonimiseni, veebiversioon (vaadatud 29.07.2014)
* Chris Jopling, Stephanie Boue ja Juan Carlos Izpisua Belmonte, Dedifferentiation, transdifferentiation and reprogramming: three routes to regeneration, Nature Reviews, Molecular cell Biology, 12. kd, veebruar 2011, lk 79–89, veebiversioon (vaadatud 30.07.2014) (*inglise keeles*)
Sidus graaf

**Sidus graaf** on graafiteoorias graaf, milles iga kahe tipu korral leidub neid tippe ühendav ahel.

Praktilistes ülesannetes ja rakendustes käsitletakse peamiselt sidusaid graafe. Teoreetilistes ülesannetes nagu isomorfismi tuvastamisel, taastatavuse selgitamisel jne käsitletakse nii sidusaid kui ka mittesidusaid.

Väikseimat tippude arvu, mille eemaldamisel muutub graaf mittesidusaks, nimetatakse *sidususarvuks k(G)*. Väikseimat servade arvu, mille eemaldamisel muutub graaf mittesidusaks, nimetatakse *serv-sidususarvuks l(G)*.

Üldiselt moodustavad suurema osa graafidest sidusad graafid. Näiteks kui kolmetipuliste graafide puhul on sidusaid 50%, siis kuuetipuliste puhul on neid 71,79% ja kümnetipuliste puhul juba 97,6%. Edasiselt suureneb see veelgi .

## Kirjandus
Hajuvusmõõdud

**Hajuvusmõõdud** ehk **hajuvuse karakteristikud** iseloomustavad tunnuse väärtuse hajuvust (teisiti öeldes, kas väärtused erinevad üksteisest palju või mitte).

Kasutatavamad hajuvusmõõdud statistikas on:

* minimaalne ja maksimaalne element tunnuse väärtuste hulgas
* tunnuse väärtuste variatsioonrea ulatus
* alumine kvartiil ja ülemine kvartiil
* dispersioon ja standardhälve
* variatsioonikordaja
Alumine kvartiil

**Alumine kvartiil** on tunnuse väärtus, millest väiksemaid (või millega võrdseid) liikmeid on variatsioonreas ligikaudu 1/4 ehk 25%.

## Vaata ka
* Kvartiil
* Ülemine kvartiil
Variatsioonikordaja

**Variatsioonikordaja** on hajuvusmõõt, mis seisneb kogumi standardhälbe ja keskväärtuse suhtes. Variatsioonikordaja on ühikuta suurus ja ta esitatakse tavaliselt protsentides.

Variatsioonikordajat kasutatakse tavaliselt siis, kui on vaja kahe kogumi hajuvust võrrelda, kuid teised hajuvusmõõdud võrdlemiseks ei sobi (näiteks andmed on võrreldamatud oma dimensiooni poolest).
Hai (täpsustus)

* **Haid** ehk **[[hailised]]** on kõhrkalade selts. 
* **Hai** on armeenlaste endanimetus. 
* **Al-Ḩayy** on linn Iraagis. 
* **[[Hai (kiiljaht)|Hai]]** on kiiljaht
* **[[Hai ringkond]]** on ringkond Tansaanias Kilimanjaro piirkonnas.

*HAI on Haiti ROKi maakoodide järgi
Otepää energiasammas

**Otepää Energiasammas** on skulptuur Otepääl Apteekrimäe kõrval Mäe tänaval. 

Sammas avati 1. oktoobril 1992. Skulptuur kujutab endast palgist sammast, millele on kinnitatud 12 karuteemalist sepist, mis valmistati Otepääl 3. juulil 1993 toimunud seppade konkursiks. Samba ja selle lähedusse mäenõlvale paigutatud istepinkide asukoht on sensitiivide valitud. 

Energiavälja tähistamise algatas tolleaegne Otepää linnapea Jaanus Raidal. Energiasammas sümboliseerib väidetavate positiivsete energiaväljade olemasolu Otepääl.

## Vaata ka
* Skulptuur "Energia"
Statistika mõisteid

''Siin on loetletud statistika mõisteid. 

## A
*absoluutne sagedus
*alternatiivne hüpotees
*alumine kvartiil
*andmeanalüüs
*andmed
*andmepunktide lähendamine
*andmete kirjeldamine
*andmete kogumine
*andmete modelleerimine
*anonüümimine
*Anscombe'i kvartett
*aritmeetiline keskmine
*arvandmed
*asümmeetriakordaja

## C
*Cronbachi α

## D
*diagramm
*dispersioon
*dispersioonanalüüs

## E
*empiiriline jaotus
*erind

## F
*faktoranalüüs

## G
*graafik

## H
*hajuvus
*hajuvusdiagramm
*hajuvusmõõdud

## I
*I tüüpi viga
*II tüüpi viga
*imputeerimine
*interaktsioon
*isokvant

## J
*juhuslik suurus

## K
*kaalutud keskmine
*kahe valimi t-test
*keskmisele taandumise reegel
*keskväärtus
*kirjeldav statistika
*klassifikaator
*kogum
*korrelatsioon
*kumulatiivne sagedus
*kvantifikatsioon
*kvartiil

## L
*lineaarne korrelatsioonikordaja

## M
*matemaatiline statistika
*mediaan
*mitteparameetriline statistika
*mood

## N
*normaaljaotus
*nullhüpotees

## P
*paralleelkoordinaadid
*peakomponentide analüüs
*protsent
*põllumajandusloendus

## R
*rakendusstatistika
*regressioonanalüüs
*ruutkeskmine

## S
*sagedustabel
*standardhälve
*standardviga
*statistik
*statistika
*statistiline masintõlge
*statistilise testi võimsus
*statistiliste hüpoteeside kontroll
*struktuurdiagramm
*suhteline sagedus
*sõltumatu muutuja
*sõltuv muutuja

## T
*tabel
*tarbimiskaal
*t-test
*tunnus
*turbulentse kovariatsiooni meetod

## U
*usaldusnivoo

## V
*valiidsus
*valikuuringute teooria
*valim
*variatsioonikordaja
*võrdlusdiagramm
*vähima olulise erinevuse test
*vähimruutude meetodi regulariseerimine
*vähiregister

## Ü
*ühemõõtmeline regressioon
*üldistatud aditiivne meetod 
*üldistatud lineaarne mudel
*üldkogum
*ülemine kvartiil
Maurice Ravel

**Joseph-Maurice Ravel** (7. märts 1875 &ndash; 28. detsember 1937) oli prantsuse impressionistlik helilooja ja pianist.

Ravel elas Prantsusmaal, tema ema oli baski päritolu ja isa Prantsuse päritolu. 

## Helilooming
Ravel ise pidas ennast paljuski klassitsistlikuks heliloojaks. Tema teostes on aga palju ka impressionismi ja ekspressionismi tunnuseid. Tema muusikal on täpne ja selge vorm, kasutab eredaid värvinguid. Ta huvitus džässmuusikast, aasia ja teiste rahvaste muusikast ning kasutas sealseid motiive oma loomingus. Ta oli ka väga hea orkestritundja. Selle heaks näiteks on tema tuntuim teos "Boléro".

### Tähtsamad teosed
*1899 "Pavane pour une infante défunte" klaverile
*1901 "Jeu d'eau" klaverile
*1903 "Shéhérazade" metsosopranile ja orkestrile
*1905 "Introduktsioon ja allegro" flöödile, klarnetile, harfile ja keelpillikvartetile
*1908 "Rapsodie espagnole" orkestrile
*1910 "Ma Mère l'Oye" kahele klaverile
*1912 ballett "Daphnis ja Chloé"
*1914 Trio klaverile, viiulile ja tšellole
*1924 "Tzigane" viiulile ja klaverile
*1925 "L'enfant et les sortilèges"
*1928 "Boléro" orkestrile
*1931 "Klaverikontsert G-duuris"

## Kirjandus
* Johannes Jürisson, "Rossinist Ravelini" (loengukonspekt muusikakoolide õpilastele). Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeerium, Tallinn 1969, 192 lk
* Aleksandr Stupel, "Maurice Ravel" (lühiülevaade elust ja loomingust). Tõlkinud G. Tõnismann. Eesti Raamat, Tallinn 1974, 92 lk
* Leonid Entelis, "XX sajandi heliloojate siluette". Eesti Raamat, Tallinn 1976, 182 lk
Falkenau

**Falkenau** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Flöha linnas.

Kuni 2011. aasta oktoobrini oli Falkenau Falkenau valla keskus.
Frankenstein (täpsustus)

***"[[Frankenstein]]"** on Mary Shelley romaan 1818. aastast. 
****[[Victor Frankenstein]]** on selle romaani nimitegelane, **[[Frankensteini koletis]]e** valmistaja.
***"[[Frankenstein (film 1910)|Frankenstein]]"** on 1910. aasta film.
***"[[Frankenstein (film 1931)|Frankenstein]]"** on 1931. aasta film.
***"[[Mary Shelley Frankenstein]]"** on 1994. aasta film.

***[[Ząbkowice Śląskie]]** (saksa keeles **Frankenstein in Schlesien**) on linn Poolas Alam-Sileesia  vojevoodkonnas.
***[[Frankenstein (Saksimaa)|Frankenstein]]** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Frankensteini vallas.
***[[Frankensteini vald (Saksimaa)|Frankensteini vald]]** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis. 
***[[Frankenstein (Pfalz)|Frankenstein]]** on asula Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Kaiserslauterni kreisis Frankensteini vallas.
***[[Frankensteini vald (Pfalz)|Frankensteini vald]]** on vald Rheinland-Pfalzi liidumaal Kaiserslauterni kreisis.
Frankensteini vald

**Frankensteini vald** on kahe valla nimi:

***[[Frankensteini vald (Saksimaa)|Frankensteini vald]]**, vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis 
***[[Frankensteini vald (Pfalz)|Frankensteini vald]]**, vald Rheinland-Pfalzi liidumaal kaiserslauterni kreisis
Frankenstein (Saksimaa)

**Frankenstein** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Oederani linna koosseisus.

Kuni 1. jaanuarini 2012 oli asula Frankensteini valla keskus.
Lumeredel

**Lumeredel** (ing k *snow fence*, soome k *lumiaita*) ehk **lumevärav** on passiivne lumekaitsevahend.  Need paigutati näiteks põldudele maantee veerde, et lumi põllult teele ei tuiskaks. Sama tehti raudteede ääres. Taludes ehitati neid ka õuede ümber. Maantee ääres täidavad sarnast rolli hekid.

## Tööpõhimõte
Lumeredel toimib tuuletakistusena, mis tekitab õhuvoolus turbulentsi, pidurdab ajutiselt tuule ja koos sellega kanduva lume hoogu: lumi langeb seetõttu maha enne teeni või hoovini jõudmist. 

Mida kõrgem on lumeredel, seda rohkem see lund püüab – siinjuures on oluline just lumeredeli kõrgus ümbritsevast lumevaibast, mistõttu tuli neid talve jooksul vahepeal kõrgemale tõstmas käia. Samuti on oluline lumeredeli alumine serv, mis peab pinnast olema 10–15% kõrgemal, et lumi ei langeks otse lumeredeli alla ning ei vähendaks selle tõhusust.

## Materjal
Lumeredelid on reeglina lippidest kokkunaelutatud tõkked talvel tuisklume kinnihoidmiseks, lippide vahel on õhuvahed. Valmistatud on ka näiteks kuuseokstest lumeredeleid Tänapäeval valmistatakse lisaks lumeredeleid, samuti on saadaval plastist valmistatud võrk, mida saab lahti rullida ja mis toimib samal põhimõttel.

## Ajalugu
Eestis võeti peamiste maanteede ja raudteede tuisulume eest passiivseks kaitsmiseks lumeredelid ja lumehekid kasutusele 1930. aastatel. Teedeministeeriumis eristati 1934. aastal 6 erinevat tüüpi lumeredelit, ühe lumeredeli rahaliseks kuluks aastas hinnati 159 senti. Katsete põhjal hinnati, et kõige tõhusam lumevärava tüüp on see, mille lattide alumised vahed on hõredamad kui ülemised.

1940. aastatel oli Eestis ligi 200 000 lumeredelit, mis võis kaitsta 350 kilomeetrit maanteed.

1950. aastatel olid lumeredelid Eestis peamised passiivsed lumetõrjevahendid, kuid lumerikkal talvel neist siiski kõigi teede lumetõrjeks ei piisanud. 

Samal perioodil konstrueeris Arnold Volberg Paide teedemasinate tehases kokkurullitava lumeredeli ehitamise pingi, millel püstised latid ühendati horisontaalse traadiga, mis lihtsustas ka transporti, sest kui varem mahtus veoautosse 100 meetri jagu lumeredelit, siis rullina mahtus 750 meetrit lumetõrjeaeda. Ühtlasi kiirendas seade konstrueerimistempot: kui varem kulus paarimeetrise lumeredeli valmistamiseks ligi tund, siis nüüd oli võimalik sama ajaga ehitada 60 meetrit aeda.

1960. aastateni istutati ka lumeredeli põhimõttel toimivaid lumekaitsehekke. Sama kümnendi lõpul hakkas lumeredeleid vähem kasutama seoses rasketehnika arengu ja sahkade suurema kasutuselevõtuga. Lumeredelite ehitamine, transport, paigaldamine, hooldamine (redeleid tuli suurema saju korral vahepeal hangest välja tõsta) ja suveks ladustamine oli väga töömahukas tegevus ning seetõttu eelistati mehaanilist lumetõrjet.

## Pilte

Fail:Winter Park Colorado - weathered snow fences - (13843177615).jpg|Puidust lumeredelid Colorados
Fail:Lawinenfangzaun1.JPG|Tänapäevane metallist lumeredel Austrias


## Vaata ka

* Lumekoristus
* Monika lumetorm
* Tuisk

## Viited



## Välislingid
Töö põldudel (1966), Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 16 (845), mai 1966: https://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/14276
Demodikoos

**Demodikoos** ehk **vagellesttõbi** on perekonda *[[vagellest|Demodex]]* kuuluvate parasiitide põhjustatud loomade naha karvafolliikuli ja rasunäärme ning seedekulgla algusosa limaskesta invasioonhaigus.

## Ravi
Kuna vagellest on sageli osa normaalsest naha faunast ja demodikoosi haigestumine on tagajärg, tuleb välja selgitada põhipõhjus ja ravida seda. 

Üheks demodikoosi põhjuseks loomadel on puudulik söötmine, mis nõrgestab immuunsüsteemi.

Koertel kasutatakse demodikoosi raviks kas amitraasi, ivermektiini, milbemütsiini või moksidektiini.

## Viited
Energiaväli

**Energiaväli** on paljude usundiliste ja alternatiivmeditsiini süsteemide järgi väidetavalt eksisteeriv  ruumilise ulatusega esoteeriline energia, mis väidetavalt ümbritseb ja/või täidab näiteks kõiksust või elusorganisme. 

Traditsioonilises Hiina meditsiinis on *[[qi]]* (jaapani keeles *ki*) elujõud või energiavoog, mis ringleb kehas teatud kanaleid pidi ja mille liikumise häired arvatakse avalduvat haigustena. India usundites ja india meditsiinis on tuntud eluenergia praana, mis kontsentreerub kehas teatud sõlmpunktidesse tšakratesse.

Eluenergia mõiste jõudis idamaistest usunditest New Age'i õpetustesse. Laialdaselt on levinud kujutelm elusolendeid ümbritsevast aurast, mille kaudu arvatakse olevat võimalik mõjutada inimese psüühikat või tervislikku seisundit. Ligikaudu samas tähenduses räägitakse energiaväljadest, bioväljadest, vibratsioonidest, kiirgustest, võnkumistest jms. Wilhelm Reich kasutas universaalse eluenergia kohta sõna "orgoon" (energia). Lähedalt seotud mõisted on näiteks eeterkeha ja peenmateeria. Lisaks bioenergiaväljadele on oletatud ka muud liiki energeetiliste nähtuste nagu universaalne infoväli, energoinformatiivne väli, egregor jt olemasolu.

Eesti rahvausundis oli energiat tähistavaks sõnaks "vägi"; maausuliste arvavad väe olevat kõiges, sh inimestes, paikades, rituaalides jm.

On võimalik, et selliste kujutelmade levikule on kaasa aidanud puudulikult mõistetud mateeria omadusi kirjeldavad füüsikateooriad, samuti seni kinnitamata füüsika ja metafüüsika piirimail paiknevad hüpoteesid (torsioonväli; William A. Tilleri, Karl Pribrami ja David Bohmi teooriad jms). Esoteeriliste energiaväljade olemasolu pole senini teaduslikku empiirilist kinnitust leidnud. 

## Vaata ka
*Bioväli
Diskreetne matemaatika

**Diskreetne matemaatika** ehk **lõplik matemaatika** on õppeaine rakendusmatemaatika ja informaatika erialadel, mis koondab põhiliselt diskreetsete ja lõplike matemaatiliste struktuuridega seotud materjali, millel on rakendusi arvutiteadustes. See sisaldab tavaliselt hulgateooria, matemaatilise loogika, kombinatoorika, graafiteooria ning algebralise arvuteooria elemente.

Tinglikult nimetatakse **diskreetseks matemaatikaks** ka matemaatika uurimisvaldkondi, kus vaadeldakse struktuure lõplikel ja loenduvatel hulkadel. Neis valdkondades ei ole otseselt kasutatavad reaalarvu ja piirväärtuse mõistel põhinevad meetodid. 

Diskreetse matemaatika alla kuuluvad eeskätt kombinatoorika, graafiteooria, kodeerimisteooria ja funktsionaalsete süsteemide teooria, niivõrd kui nad vaatlevad lõplikke struktuure. Laiemalt kuuluvad sinna ka näiteks matemaatiline loogika, algebra, arvutusmatemaatika ja tõenäosusteooria, niivõrd kui nad vaatlevad lõplikke struktuure. Ei ole ühtset kokkulepet, kas diskreetse matemaatika alla kuulub ka igasuguste loenduvate struktuuride uurimine. **Lõplikust matemaatikast** rääkides peetakse mõnikord silmas ainult lõplike struktuuride uurimist, mõnikord aga ka loenduvate struktuuride uurimist. 

## Ajalugu
Diskreetse matemaatika elemente on algselt sisaldanud kõik matemaatika harud. Vanaaja matemaatikas uuriti näiteks täisarvude omadusi, millest hiljem kasvas välja arvuteooria. Kombinatoorika ja diskreetne tõenäosusteooria arenesid 17. sajandist seoses mängude uurimisega. Diskreetses matemaatikas olulised algebra mõisted rühm, korpus, ring jne) on välja kujunenud klassikalise matemaatika raames. Matemaatiline loogika kujunes välja matemaatilise ranguse vajadustest.  

Tänapäeva diskreetsele matemaatikale iseloomulik lähenemine on tekkinud matemaatilise küberneetika raames praktiliste probleemide lahendamise vajadustest. Näiteks on arvutite kasutamine arvutamisel tinginud diskreetsete arvutusmeetodite väljaarendamise, millest kujunes arvutusmatemaatika. Arvutite kasutamine on stimuleerinud ka algoritmiteooria väljaarendamist. Praktilistest vajadustest on välja kasvanud ka kodeerimisteooria ja funktsionaalsete süsteemide teooria. Graafiteooria lätted on nii puhteeoreetilistes probleemides kui ka majandusteaduse ja elektrotehnika vajadustes.

## Diskreetse matemaatika erijooni
Suur osa diskreetse matemaatika probleeme on seotud lahenduvusega ning algoritmide väljatöötamisega. 

Diskreetse matemaatika raames on uuritud diskreetseid multiekstreemumülesandeid. Nende ülesannete puhul matemaatilises analüüsis rakendatavad ekstreemumülesannete lahendamise võtted tavaliselt ei tööta. Selliste ülesannete näideteks on optimaalsete käikude leidmine males ning Boole'i funktsioonide minimaalsete disjunktiivsete normaalvormide leidmine.
Ebasarikas

**Ebasarikas** ehk **tsümoosne õisik** ehk **ebasarikõisik** (inglise keeles *cyme*) on sümpodiaalne lihtõisik, mille kõik raod lõpevad õiega. Külgharud võivad seejuures olla suhteliselt pikad, ka pikemad peaharust.

Ebasarika peamised tüübid on monohaasium, dihaasium ja pleiohaasium.

**Dihaasium** on õisik, millel on järgmine ehitus: pearaag lõpeb õiega, millest allpool paikneb kaks külgharu, mis kumbki lõpeb õiega; nende õite raagudel on samuti kaks külgharu, mis lõpevad õiega, kummastki külgharust võib omakorda lähtuda kaks külgharu, millest kumbki lõpeb õiega; jne. Vahel võib pearao tipmine õis ka mitte välja areneda.

Dihaasium esineb näiteks nelgilistel, loalistel ja linalistel.

**Monohaasiumil** areneb tipmisest õiest allpool ainult üks külgharu, sellel omakorda ainult üks külgharu jne.

**Pleiohaasiumil** on harudel külgharusid enamasti rohkem kui kaks.


Pilt:Aralia elata4.jpg|Õitsev kuradipuu
Pilt:JuncusCompressus.jpg|Lapik luga


## Vaata ka
*ratsemoosne õisik ehk kobarõisik

## Viited

## Välislingid
*Dihaasiumi joonis ja fotod
Aktinomorfne õis

**Aktinomorfne õis** ehk **kiirjas õis** ehk **korrapärane õis** on korrapäraselt asetunud õieosadega õis, mida saab vähemalt kahel eri viisil jagada sümmeetrilisteks poolteks.

## Vaata ka
*Sügomorfne õis
Haselbachtal

**Haselbachtal** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

## Vallaosad
Bischheim, Häslich, Gersdorf, Möhrsdorf, Reichenau, Reichenbach.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Astel

**Astel** on torkavaks moodustiseks moondunud oks, leht või abileht taime varrel. 

Astlad on taimede mehaaniline kaitse. Astel võib olla nii lihtne kui harunenud. Erinevalt ogast pole astel lihtsasti äramurtav. Astel tekib võrsesõlmel olevast pungast. See on võsu ilma tipupungata, mõnikord ka ilma külgpungadeta.

Kõnekeeles ei tehta asteldel ja ogadel vahet ning mõlemaid nimetatakse okasteks, näiteks laulus "Ilma okasteta roose pole kandnud ükski pind", kuigi botaanilises mõttes on vastupidi: just okastega roose pole olemas. Roosidel on ogad.

Astlad on mitmel roosõielisel, näiteks ka Eestis kasvaval vereval viirpuul (*Crataegus sanguinea*). Kaktustel on samuti astlad.

Enamikul taimedel on astelde eesmärk taime kaitsmine, näiteks liiga ereda päikese, ärasöömise või muude kahjustuste eest. Paljud taimed kaotavad suurema osa oma veest nii, et see aurub lehtedes olevate õhulõhede kaudu, aga kui lehed on muundunud asteldeks või ogadeks, milles puuduvad õhulõhed, vähendab see aurumist, seetõttu on astlad ja ogad kõrbetaimedel tavalised.

Mõnel taimel on astelde kõige tähtsam ülesanne kondenseerida veeauru. Ja mõnel sukulendil, näiteks vähearenenud juurestikuga kaktusel, on see koguni peamine meetod, kuidas taim endale vett hangib.

Leidub kaktusi, näiteks perekondades *[[Coryphanta]]* ja *[[Ferocactus]]*, millel on nektariastlad. Et tolmeldajaid ligi meelitada, eraldavad nende astlad nektarit.

Astelde maksimaalne pikkus kaktustel on 25 cm; nii pikad on need näiteks liikidel *[[Cereus jamacaru]]* ja *[[Corryocactus brevistylus]]*.

## Välislingid
Laußnitzi vald

**Laußnitz** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

### Vallaosad
Laußnitz, Höckendorf, Glauschnitz.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Leherood

**Leherood** ehk **rood** on lehelabas kulgevad juht- ja tugikoe kimbud.

Leheroodude alusel saab lehti jagada üheroolisteks ja mitmeroolisteks. Enamik taimi omab lehtede mitmeroolisust, üheroolised lehed on näiteks sammaltaimedel. 

Klassikalisel lehel saab eristada kesk- ehk pearoodu (nimetatakse ka I järgu rooks), neist jagunenud külgroodusid (ka II järgu rood) ja viimastest omakord jagunenud rood (III jne järgu rood). 

Lehtede kasvamisel toimub lehe roodumine enamasti korrapäraselt. Kõige ürgsemaks roodumistüübiks loetakse '''dihhotoomset roodumist''', mille puhul taimerood hargnevad kaheks ja need omakorda kaheks jne, kusjuures need hargnenud rood omavahel enam ei ühine. Säärase leheroodumise tüüpiliseks näiteks on hõlmikpuu (*Ginkgo biloba*). 

Enamiku teiste taimede lehtede puhul on tegemist kas '''sulgroodumise''' või '''sõrmroodumisega''', üheiduleheliste taimedel esineb ka '''rööp-''' ja '''kaarroodumist'''. Eriti korrapäraste sulg- ja sõrmroodsete lehtede roodude võrgustike korral saab eristada ka '''võrkroodseid''' lehti.
Lehelaba

**Lehelaba** on lehe peamine, fotosünteesiv osa. See on lehe kõige laiem, suurem ja silmapaistvam osa. Enamasti kinnitub lehelaba varrele rootsu abil, rootsuta lehelabad kinnituvad vahetult varrele, moodustades sageli lehetupe.

Lehelabal saab eristada tipmist osa ehk lehetippu ja alumist osa ehk lehelaba alust.

## Lehelaba kujud
*Elliptiline leht (*g*)
*Hõlmine leht 
*Jagune leht
*Kilpjas leht (*k*)
*Kolmnurkne leht (*t*)
*Lantsetjas leht 
*Lineaalne leht (*c*)
*Lõhine leht (*p*)
*Munajas leht (*f*, *j*)
*Mõlajas leht (*i*)
*Naaskeljas leht (*a*)
*Neerjas leht (*l*)
*Nooljas leht (*s*)
*Nõeljas leht (*b*) 
*Odajas leht (*r*)
*Ovaalne leht 
*Põigiline leht
*Rombjas leht (*o*)
*Soomusjas leht
*Sulghõlmine leht
*Sulgjagune leht
*Sulglõhine leht
*Südajas leht (*n*)
*Süstjas leht (*d*)
*Talbjas leht
*Äraspidimunajas leht (*h*)
*Äraspidisüdajas leht (*m*)
Lichtenbergi vald (Bautzeni kreis)

**Lichtenberg** on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aasta augustini kuulus vald Kamenzi kreisi.

Vallas on kaks asulat: Lichtenberg ja Kleindittmannsdorf.

## Viited
Großhartmannsdorf

**Großhartmannsdorf** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Großhartmannsdorfi vallas.


Pilt:Grosshartmannsdorf Church.jpg|Kirik
Pilt:Grosshartmannsdorf Rathaus.jpg|Vallavalitsus
Neukirchi vald (Bautzeni kreis)

**Neukirch** on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

### Vallaosad
*Neukirch
*Schmorkau
*Gottschdorf
*Weißbach
*Koitzsch

## Viited

## Välislingid
Lohsa vald

**Lohsa** (ülemsorbi keeles *Łaz*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Wittichenau linnast ida pool Kleine Spree jõe kaldal.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

### Valla osad
Dreiweibern (*Tři Žony*), Driewitz (*Drěwcy*), Friedersdorf (*Bjedrichecy*), Groß Särchen (*Wulke Ždźary*), Hermsdorf/Spree (*Hermanecy*), Koblenz (*Koblicy*), Lippen (*Lipiny*), Litschen (*Złyčin*), Lohsa, Mortka (*Mortkow*), Riegel (*Roholń*), Steinitz (*Šćeńca*), Tiegling (*Tyhelc*), Weißig (*Wysoka*) ja Weißkollm (*Běły Chołmc*).

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Oberlichtenau vald

**Oberlichtenau** on endine vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi. 2009. aastal liideti Pulsnitzi linnaga.

### Vallaosad
Oberlichtenau ja Niederlichtenau.

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Hilbersdorf

**Hilbersdorf** on mitme koha nimi:

***[[Hilbersdorf (Kesk-Saksimaa)|Hilbersdorf]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Bobritzsch-Hilbersdorfi vallas
***[[Hilbersdorf (Greiz)|Hilbersdorf]]**, asula Saksamaal Tüüringi liidumaal Greizi kreisis Hilbersdorfi vallas
***[[Hilbersdorf (Vierkirchen)|Hilbersdorf]], asula Saksimaal Vierkircheni vallas
***Chemnitz-Hilbersdorf**, Saksimaa liidumaa [[Chemnitz]]i linna osa


***Hilbersdorfi vald** [[Saksamaa]]l [[Tüüringi]] liidumaal [[Greizi kreis]]is
*endine **Hilbersdorfi vald''' Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis
Ohorn

**Ohorn** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis, üleriigiliselt tuntud puhkekoht.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

### Vallaosad
Oberdorf, Mitteldorf, Röder, Fuchsbelle ja Gickelsberg.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Hilbersdorf (Kesk-Saksimaa)

**Hilbersdorf** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Bobritzsch-Hilbersdorfi vallas.

1. jaanuarini 2012 oli asula Hilbersdorfi valla keskus.
Joe Hahn

**Joe Hahn** (õieti **Joseph Hahn**, esinejanimi **Mr. Hahn**; sündinud 15. märtsil 1977 Glendale'is California osariigis (teistel andmetel Dallases Texase osariigis) USA-s) on ansambli Linkin Park liige.

Bändi palus tal tulla kursusekaaslane Mike Shinoda.

Ta on teinud seriaali "Salatoimikud" eriefekte.

## Viited
Oßlingi vald

**Oßling** (ülemsorbi keeles *Wóslink*) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

### Vallaosad
Döbra, Liebegast, Lieske, Milstrich *(Jitro)*, Oßling, Scheckthal, Skaska, Trado ja Weißig.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Leubsdorf

**Leubsdorf** on mitme koha nimi:
***[[Leubsdorf (Saksimaa)|Leubsdorf]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Leubsdorfi vallas
***[[Leubsdorf (Rheinland-Pfalz)|Leubsdorf]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis Leubsdorfi vallas
*asula Saksamaal Tüüringi liidumaal Lemnitzi vallas 

***[[Leubsdorfi vald (Saksimaa)|Leubsdorfi vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis 
***[[Leubsdorfi vald (Rheinland-Pfalz)|Leubsdorfi vald]]** Saksamaal Rheinland-Pfalz liidumaal Neuwiedi kreisis
Ottendorf-Okrilla vald

**Ottendorf-Okrilla** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis. Asub 20 km Dresdenist kirdes.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.

### Vallaosad
Grünberg, Hermsdorf, Medingen ja Ottendorf-Okrilla; ajaloolised kohad Ottendorf, Moritzdorf, Großokrilla, Kleinokrilla ja Cunnersdorf.

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Leubsdorfi vald

**Leubsdorfi vald** on kahe valla nimi:

***[[Leubsdorfi vald (Saksimaa)|Leubsdorfi vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Freibergi kreisis 
***[[Leubsdorfi vald (Rheinland-Pfalz)|Leubsdorfi vald]]** Saksamaal Rheinland-Pfalz liidumaal Neuwiedi kreisis
Leubsdorf (Saksimaa)

**Leubsdorf** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Leubsdorfi vallas.


Pilt:Leubsdorf, Evangelische Kirche 2.jpg|Kirik
Mike Shinoda

**Mike Shinoda** (sünninimega **Michael Kenji Shinoda**; sündinud 11. veebruaril 1977) on USA laulja ja muusikaprodutsent, bändi Linkin Park laulja.

Tema isa on jaapani-ameerika ja ema vene-ungari päritolu.

Mike'il on ka noorem vend Jason Shinoda (sündinud 1979).

Ta hakkas bändi tegema koos Brad Delsoniga, lõi enda magamistuppa kodustuudio, kus salvestas ta laule. Nende bändi ei võtnud vastu ükski plaadifirma.

Tema esimene bänd Linkin Park sai kuulsaks aastal 2000.
Aastal 2005 tegi ta oma projekti Fort Minor.
Brad Delson

**Bradford Phillip Delson** tuntud ka kui **Big Bad Brad** (sündinud 1. detsembril 1977 Agoura Hills, California) on USA muusik, ansambli Linkin Park kitarrist.

Ta on peaaegu terve elu sõbrustanud Mike Shinodaga, kellega koos ta lõpetas 1996. aastal keskkooli. Samal aastal kujunes ka bänd Xero. Nende sõprussidemed säilisid isegi siis, kui nad läksid eri kolledžitesse. Brad läks UCLAsse. Ta jagas seal ühikatuba basskitarrist Dave Farrelliga. Brad kutsus Dave Xerosse, mis oli alles muutnud oma nime Hybrid Theoryks. Nad lindistasid 1997. aastal oma esimese kasseti Xero Sampler Tape Mike'i kodustuudios.

Ta lõpetas aastal 2000 bakalaureusekraadiga kommunikatsiooni erialal ja ta plaanis minna õiguskooli, kuid see eesmärk ei teostunud, kuna peagi sai Hybrid Theory plaadilindistamislepingu ja oli tõusu teel Linkin Parki nime all aastal 2000.
Lichtenberg

**Lichtenberg** on paljude kohtade nimi:

* **[[Lichtenbergi rajoon]]** Berliinis
* **[[Lictenbergi metroopeatus]]** Berliinis  
* **[[Lichtenberg (Ülem-Frangimaa)|Lichtenberg]]**, linn Saksamaal Baieri liidumaal Hofi kreisis
* **[[Lichtenberg (Kesk-Saksimaa)|Lichtenberg]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Lichtenbergi vallas 
* **[[Lichtenbergi vald (Kesk-Saksimaa)|Lichtenbergi vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis
* **[[Lichtenberg (Kamenzi kreis)|Lichtenberg]]**, asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kamenzi kreisis Lichtenbergi vallas 
* **[[Lichtenbergi vald (Kamenzi kreis)|Lichtenbergi vald]]** Saksamaal Saksimaa liidumaal Kamenzi kreisis
* **[[Lichtenbergi vald (Austria)|Lichtenbergi vald]]** Austrias Ülem-Austria liidumaal
* '''Lichtenberg (Bas-Rhin)''', asula ja vald Prantsusmaal
*...

**Lichtenberg** on ka perekonnanimi, mille tuntuim kandja on olnud saksa loodusteadlane, kirjanik ja filosoof **[[Georg Christoph Lichtenberg]]**.
Lichtenbergi vald

**Lichtenberg** on mitme valla nimi:

* **[[Lichtenbergi vald (Kesk-Saksimaa)|Lichtenbergi vald]]** Saksimaal  Kesk-Saksimaa kreisis
* **[[Lichtenbergi vald (Kamenzi kreis)|Lichtenbergi vald]]** Saksimaal  Kamenzi kreisis
* **[[Lichtenbergi vald (Austria)|Lichtenbergi vald]]** Austrias  Ülem-Austria liidumaal
* **[[Lichtenberg (Prantsusmaa)]]**, asula ja vald Prantsusmaal
Rob Bourdon

**Robert Gregory Bourdon** (sündinud 20. jaanuaril 1979) on USA muusik, kes on tuntud eelkõige rokkansambli Linkin Park endise trummarina. Ta oli bändi asutajaliige ning mängis ansamblis alates selle loomisest 1996. aastal kuni oma lahkumiseni 2017. aastal.
## Muusikutee
Bourdon alustas trummimängu juba noores eas, pärast ühte Aerosmithi kontserti, kus ta tutvus isiklikult trummar Joey Krameriga. Trummimängus oli ta inspireeritud eelkõige Led Zeppelini trummarist John Bonhamist. Bourdoni muusikaliste mõjutajate hulka kuuluvad Led Zeppelin, Tower of Power, Aerosmith, The Police, Bad Religion, Steely Dan, System of a Down, Incubus ja Dave Matthews Band. 

Enne Linkin Parki loomist mängis ta mitmes kohalikus bändis, koos Brad Nelsoniga ka Relative Degrees. 1996. aastal liitus ta koos Mike Shinoda, Brad Delsoni ja teiste muusikutega bändis Xero, mis sai hiljem nimeks Linkin Park.

Linkin Park saavutas kiiresti rahvusvahelise tuntuse oma debüütalbumiga "Hybrid Theory" (2000), mis kujunes üheks 21. sajandi alguse edukaimaks rokkalbumiks. 2020. aastaks oli album saanud  12x plaatinaplaadiks. Bourdon mängis kaasa kõigil bändi stuudioalbumitel, sealhulgas "Meteora" (2003), "Minutes to Midnight" (2007), "A Thousand Suns" (2010), "Living Things" (2012), "The Hunting Party" (2014) ja "One More Light" (2017). 

Pärast solist Chester Benningtoni surma 2017. aastal jäi bändi tegevus pausile, kuigi liikmed jätkasid individuaalseid projekte. Bourdon jäi mõneks ajaks muusikamaailmast tagaplaanile ja teatas teistele liikmetele, et soovib end bändist distantseerida, kuigi osales aeg-ajalt erinevates stuudioprojektides ja tegi koostööd teiste artistidega. Linkin Park teatas oma taasühinemisest 5. septembril 2024, koos uute liikmetega, sealhulgas Bourdoni asendava Colin Brittainiga. 

## Viited
Ohlokraatia

**Ohlokraatia** (kreeka keeles jõuguvalitsus) on demokraatia väärastunud vorm, kõige halvema ja amoraalsema massi valitsus. 

Mõiste võttis kasutusele Vana-Kreeka kirjanik Polybios. Sellega on tegemist juhul, kui rahvamassid hakkavad vägivallatsema ning seaduslikkus ja kord kaovad (Venemaa pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni).

## Vaata ka
* Populism