open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maḩmūd ‘Abbās

**Maḩmūd ‘Abbās** (araabia keeles محمود عباس; sündinud 26. märtsil 1935 Ẕefatis) on Palestiina poliitik, alates 15. jaanuarist 2005 Palestiina omavalitsuse president.

Alates 1948. aastast elas tema perekond eksiilis Süürias, kus ta sai ka hariduse. Ta lõpetas Damaskuse Ülikooli ja jätkas õigusteaduseõpinguid Egiptuses. 1982. aastal kaitses ta Moskvas väitekirja "Salajased sidemed natsionaalsotsialistide ja sionistliku liikumise juhtide vahel" ning sai doktorikraadi.

Poliitikas on ‘Abbās tegev 1950. aastatest, ta on üks poliitilise liikumise Fataḩ asutajaliikmeid. Sel perioodil sai temast ka üks Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) juhtfiguure. Need organisatsioonid tegutsesid tollal peamiselt eksiilis, hiljem kujunes temast PVO mõõdukama tiiva juht.

Märtsist oktoobrini 2003 oli ta Palestiina omavalitsuse peaminister.

Pärast Yāsir ‘Arafāti surma sai Maḩmūd ‘Abbāsist 11. novembril 2004 Palestiina Vabastusorganisatsiooni täitevkomitee esimees. Sellel ametikohal on ta siiani. 

9. jaanuaril 2005 valiti ta Palestiina omavalitsuse presidendiks ja kuus päeva hiljem astus ta ametisse.

12. novembril 2006 valis Fataḩi Revolutsiooniline Nõukogu ta oma üldjuhiks. 

16. detsembril 2006 kutsus ta üles korraldama Gaza sektoris ennetähtaegseid valimisi. Selle tagajärjel puhkesid kähmlused Fatah' ja Hamasi pooldajate vahel. 15. juunil 2007 nimetas ‘Abbās sõltumatu parlamendiliikme Salam Fayyadi Palestiina erakorralise valitsuse peaministriks. 

## Viited
Aleksandria kubernerkond

**Aleksandria kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus Egiptuses.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht  (*araabia keeles*)
* Aleksandria kuberneride nimekiri fotodega (1798–2000) (*araabia keeles*)
Karatšai järv

**Karatšai järv** on väike järv Venemaal Uuralites. 

Alates 1951. aastast kasutati järve Nõukogude Liidus tuumajäätmete prügilana. 1960. aastatel hakkas järv kuivama, järve põhja jäid üliradioaktiivsed setted. 1968. aastal kandis tugev tuul järvepõhjast tolmu laiali 1800 km² alale, kus elas umbes 500 000 inimest. Laiali kandunud saasta radioaktiivsus oli 185 petabekrelli, mis on võrreldav Hiroshimale heidetud tuumapommi põhjustatud radioaktiivse saastega.

1978–1986 kaeti järv betoonplokkidega.

Tänapäeval on järve kaldal radioaktiivsus 600 röntgenit tunnis, mis on inimesele surmav.

Enne jäätmete järve ladustamise algust oli järve pindala 0,26 km2. 1962. aastaks oli järve pindala veetaseme tõusu tõttu juba 0,5 km2.

## Välislingid

*Ohtlikem paik maailmas: järv Venemaal, mis on nii reostunud, et juba tunnike selle kaldal tapab
*Карачай исчезнет через пять лет
*Озеро Карачай — хранилище радиоактивных отходов под открытым небом
Asterix

**"Asterix"** (prantsuse **"Astérix"**) on Prantsuse koomiksisari, mille autorid olid René Goscinny (tekst) ja Albert Uderzo (pildid). 

Pärast Goscinny surma 1977. aastal on Uderzo kirjutanud ka koomiksite tekstid. Esimesed koomiksid ilmusid 1959. ning esimene koomiksiraamat tuli välja 1961. aastal. 2013. aastast on koomiksi autorid Jean-Yves Ferri (tekst) ja Didier Conrad (pildid).

Kõige uuema Asterixi seiklustest jutustav koomiksi teksti autoriks on Fabcaro ja see ilmus 26. oktoobril 2023.

Eesti keeles ilmus esimene Asterixi koomiks "Asterix. Gallia kangelane" 1994. aastal Egmont Estonia kirjastuselt. Eesti keelde tõlkijaks oli Helle-Iris Michelson.

Alates 2024. aastast on kirjastus taasalustanud Asterixi seikluste eesti keeles välja andmist neli korda aastas.

Koomiksi tegevus toimub esimese aastatuhande alguses ühes väikeses Gallia külas, mille elanikud seisavad vastu Rooma okupatsioonile. Kohaliku druiidi valmistatud võlujook annab külaelanikele tohutu jõu. Raamatute peategelased rändavad sageli ringi ka mööda Euroopat.

Kokku on ilmunud 40 koomiksiraamatut, mida on tõlgitud enam kui sajasse keelde.

Asterixi koomiksi põhjal on loodud ka filme, animafilme ja arvutimänge.

## Peamised tegelaskujud
*Asterix – nutikas ja vapper Gallia sõdalane
*Obelix – menhiritahuja, kes kukkus väiksena võlujoogi patta ja on seetõttu üliinimliku jõuga. Obelix on Asterixi parim sõber ning tal on koer Ideefix
*Aquavitix – küla druiid, kes valmistab võlujooki
*Majestix – küla pealik
*Lyrix – küla bard, kelle vilets laulu- ja musitseerimisoskus pahandab külaelanikke
*Automatix – küla sepp
*Crevetix – küla kalakaupmees
*Julius Caesar – Rooma keiser

## Koomiksiraamatud

Esitatud on ilmumisaasta, prantsuskeelne pealkiri ja kui raamat on ilmunud ka eesti keeles, siis ka eestikeelne pealkiri ja ilmumisaasta.

*
Tuusula vald

**Tuusula** on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Piirneb Vantaa, Nurmijärvi, Hyvinkää, Mäntsälä, Sipoo, Järvenpää ja Keravaga.

Vallas on 3 linnalist asulat: Hyrylä, Jokela ja Kellokoski.

Tuusula sõprusvald Eestis on Vinni vald.

1643. aastal moodustati Tuusula abikiriku kogudus. Seda loetakse Tuusula valla sünniaastaks. 1924. aastal eraldus vallast Kerava ja 1951 Järvenpää.

## Viited

## Välislingid

* Tuusula koduleht
Väike sekund

**Väike sekund** on intervall, mille astmeline suurus on 2 ja tooniline suurus ½ tooni. 

Väikese sekundi enharmooniline intervall on suurendatud priim. Väike sekund on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust.

Väikest sekundit on võimalik ehitada:
*mažooris VII - I ja III - IV helirea astmele
*minooris II - III ja V - VI helirea astmele

Kõige rohkem kasutatakse väikese sekundi ehitamist minoori II-lt astmelt, mis laheneb III-sse ja I-sse astmesse.

    minooris
 
 3  III - III  
 2   II
 1      \ I

## Kuula
* väike sekund (pooltoon):
** üles 
** alla
Albert Uderzo

**Albert Aleandro Uderzo** (25. aprill 1927 – 24. märts 2020) oli prantsuse koomiksikunstnik. 

Alustas kunstnikukarjääri 1945. aastal Pariisis. 

Ta oli koos René Goscinnyga koomiksisarja "Asterix" autor.

## Tunnustus
* 2005 Prantsuse Auleegioni orden
Suur septim

**Suur septim** on intervall, mille astmeline suurus on 7 ja tooniline suurus 5½ tooni. 

Suure septimi enharmooniline intervall on vähendatud oktav. Suur septim on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust.

Suurt septimit on võimalik ehitada:
*mažooris I - VII ja IV - III helirea astmele
*minooris III - II ja VI - V helirea astmele

Kõige rohkem kasutatakse suure septimi ehitamist mažooris I-lt (laheneb intervalli puhas oktav) ja minooris III-lt astmelt (laheneb intervalli suur sekst).

    mažooris (C-duuris)        minooris (a-mollis)
 
 2                                    II (h)
 1              /I                           \ I
 7       VII(h)
 6
 5
 4
 3                                    III(c) - III
 2   
 1         I(c) - I

## Kuula
* suur septim:
** üles 
** alla
Suur terts

**Suur terts** on intervall, mille astmeline suurus on 3 ja tooniline suurus 2 tooni. 

Suure tertsi enharmooniline intervall on vähendatud kvart. Suur terts on konsoneeriv intervall ja on mažoorse kolmkõla alumine terts.

## Kuula
* suur terts:
** üles 
** alla
Väike sekst

**Väike sekst** on intervall, mille astmeline suurus on 6 ja tooniline suurus 4 tooni. 

Väikese seksti enharmooniline intervall on suurendatud kvint. Väike sekst on konsoneeriv intervall.
Suur sekst

**Suur sekst** on intervall, mille astmeline suurus on 6 ja tooniline suurus 4½ tooni. 

Suure seksti enharmooniline intervall on vähendatud septim. Suur sekst on konsoneeriv intervall.
Vähendatud sekst

**Vähendatud sekst** on intervall, mille astmeline suurus on 6 ja tooniline suurus 3½ tooni. 

Vähendatud seksti enharmooniline intervall on puhas kvint. Vähendatud sekst on altereeritud intervall.
These Broken Remains

**These Broken Remains** on eesti *[[metalcore]]*-bänd, mis tegutseb aastast 2005.

Bänd alustas sisuliselt garaažibändina ning selle stiil ja koosseis oli küllaltki kõikuv. Ent 2005. aasta lõpust muutusid need kindlamaks ning 2006. aastal võitis bänd Hard Rock Laagri Noorte Bändide võistluse ja esinesid ka üritusel. 2007. aasta augustis ilmus ka nende esimene album "No Forever After".

## Välislingid
*TBR estonianmetal.com-is
Chuck Norris

**Carlos Ray Norris** (10. märts 1940 – 19. märts 2026) oli USA filminäitleja.

Norris on peamiselt tuntud telesarja "Walker, Texase korravalvur" ("Walker, Texas Ranger") nimitegelasena, kuid ta on mänginud ka sõjafilmides ("Delta Force", "Missing in Actioni" kolm osa), mis on taganud talle eriliselt karmi märulikangelase imidži.

Lisaks näitlejatööle on ta avaldanud raamatuid ning osalenud erinevates heategevus- ja ühiskondlikes algatustes. 2000. aastatel saavutas Chuck Norris laialdase tuntuse ka internetikultuuris levinud humoorikate „Chuck Norrise faktid“ kaudu, mis kujutavad teda liialdatult kõikvõimsa tegelasena.

## Osaline filmograafia

## Televisioonirollid (osaline)

## Viited

## Välislingid

* Ametlik veebileht
* ERR kultuur: Suri näitleja Chuck Norris
*
Polütsüteemia

**Polütsüteemia** ehk **erütrotsütoos** on  vererakkude suurenenud arv tsirkuleerivas veres. Tavaliselt mõeldakse polütsüteemia all suurenenud erütrotsüütide hulka veres.

## Polütsüteemia veterinaarias
### Polütsüteemia klassifikatsioon
* Relatiivne polütsüteemia – hematokrit on tõusnud, kuid erütrotsüütide üldarv on normaalsuse piires.
* Absoluutne polütsüteemia – erütrotsüütide üldarv on tõusnud.
** Primaarne polütsüteemia – erütropoetiinist sõltumatu erütrotsüütide üldarvu suurenemine.
** Sekundaarne polütüteemia – erütropoetiinist sõltuv erütrotsüütide üldarvu suurenemine.
***Kohane sekundaarne polütsüteemia
***Ebakohane sekundaarne polütsüteemia
Sosigenes

**Sosigenes**e nime all on tuntud mitu inimest:
***[[Sosigenes Aleksandriast]]**, astronoom, kes nõustas Julius Caesarit Juliuse kalendri loomisel
***[[Sosigenes Peripateetik]]**, kreeka filosoof 2. sajandil pKr

## Vaata ka
***[[Sosigenese kraater]]**, kraater Kuul
Sosigenes Aleksandriast

**Sosigenes Aleksandriast** oli hellenistliku Egiptuse astronoom, kes aitas Julius Caesaril luua Juliuse kalendrit.

Egiptuses oli kalendrireformi 238 eKr püüdnud läbi viia Ptolemaios III. Sosigenes oli sellest tõenäoliselt teadlik ning pakkus seetõttu ka Caesarile välja väga lihtsa kalendrivariandi, kus iga neljas aasta oleks liigaasta. Aasta keskmiseks pikkuseks tegi see 365,25 ööpäeva, mis pole aga päikeseaasta reaalne pikkus, mis on umbes 365,2422 ööpäeva. Et aga Egiptuses oli aasta pikkus üldse vaid 365 päeva, siis tundus see pikkus olevat piisavalt õige. Kas Sosigenes oma välja pakutud aasta pikkuse ebakorrektsusest ka teadis, on vaieldav. Võimalik, et ta ei pidanud seda tähtsaks, sest ühepäevane viga tekib Juliuse kalendris alles 128 aastaga ning umbes 700–800 aastat ei pööratud sellele ka erilist tähelepanu. 

Sosigenesest endast on teada vähe: ainult seda, et ta oli Aleksandria astronoom ning Julius Caesar kutsus ta 45 eKr appi kalendrit reformima. Tema nimi esineb Plinius Vanema ajalooraamatus.
Slaalom (täpsustus)

**Slaalom** on termin, mis võib tähendada ükskõik millist spordiala, kus on mõeldud läbida keppide või väravatega märgistatud rada võimalikult kiiresti.

Alad, kus on slaalom kasutuses:

* Kärestikuslaalom
* Slaalom (mäesuusatamine)
* Slaalom (veesuusatamine)
* Suurslaalom (lumelaud)
* Suurslaalom (mäesuusatamine)
* Ülisuurslaalom (mäesuusatamine)
Slaalom

**Slaalom** on mäesuusatamise aladest kõige tehnilisem. Siin võistleja üritab võimalikult kiiresti vaheldumisi läbida kahest punasest ja kahest sinisest kepist moodustatud värava. Väravaid on meestel 55–75 ja naistel 45–65, väravad ei või olla üksteisele lähemal kui 75 cm ning kahe värava vahemaa ei või olla üle 13 meetri.

Väravakepid on valmistatud plastist ning kinnitatud nii, et need painduvad, kui sportlane neist lähedalt möödub.

Slaalomivõistlus kestab 50–60 sekundit. Võistlustel on kaks laskumist, mille tulemuste liitmisega selgitatakse võitja.

Slaalomisuusad on 155–165 cm pikkused.

## Vaata ka

* Suurslaalom 
* Ülisuurslaalom
* Kiirlaskumine
* Alpi kahevõistlus
Suurslaalom

**Suurslaalom** on slaalomist veidi kiirem mäesuusatamise ala. Meeste raja kõrguste vahe peab olema 250–450 meetrit ja naistel vastavalt 250–400 meetrit. Maailma karikasarjas on lubatud väiksem kõrgustevahe 300 meetrit.  

Suurslaalomis on vähem väravaid kui slaalomis ja mäenõlv on laugem. Rajal on kurvid pikemad ja nõuavad sportlaselt tehnika valdamist, eriti osavat suuskade valitsemist ja head suunatunnetust. Suurslaalomi värav koosneb kahest kepist, mida ühendab värviline tähis. Väravate laius on 4–8 meetrit ja kahe värava vaheline kaugus peab olema vähemalt 10 meetrit. 

Suurslaalomi võistluslaskumine kestab 1,15–1,45 minutit. Igal võistlusel on kaks laskumist, mille liitmisel selgub võitja. 

Suurslaalomi suusad on 190–203 cm pikkused.  

## Vaata ka

* Slaalom
* Ülisuurslaalom
* Kiirlaskumine
* Alpi kahevõistlus
Ülisuurslaalom

**Ülisuurslaalom** või ka **supersuurslaalom (super-G)** on mäesuusatamise ala, kus on ühendatud kiirlaskumise ja suurslaalomi tehnika. Kiirlaskumist meenutab see sellepärast, et harilikult võisteldakse kiirlaskumisrajal, mida on paarisaja meetri võrra lühendatud ja võistlustel on üks laskumine ning laskumine kestab enam-vähem sama kaua kui kiirlaskumises. Kiirus ei tõuse ülisuurslaalomis nii suureks kui kiirlaskumises ja rajal on rohkem kurve. Suurslaalomiga võrreldes on super-G kiirem.

Ülisuurslaalomis on meeste raja kõrgustevahe 500–600 meetrit ja naistel vastavalt 350–600 meetrit. Kurvide maksimummäär on 10% kõrgustevahest. Minimaalselt on meestel 35 ja naistel 30 väravat, kui mitte  arvestada stardi- ja finišiväravat. Ülisuurslaalomis on kasutusel kahesugused väravad: horisontaalsed (lahtine) ja vertikaalsed (kinnine). Lahtised väravad on 6–8 meetrit laiad ja asuvad üksteisest vähemalt 25 meetri kaugusel, kinnised väravad on 8–12 meetrit laiad ja nendevaheline kaugus on vähemalt 15 meetrit.

Ülisuurslaalomis kasutatakse samu suuski kui kiirlaskumises ja need on 208–235 cm pikkused.

Ülisuurslaalom oli maailmameistrivõistluste kavas esimest korda 1987. aastal ja olümpiamängude kavas 1988. aastal.

## Vaata ka

* Slaalom
* Suurslaalom
Namp'o

**Namp'o** (korea keeles 남포특별시 (南浦特別市)) on eristaatusega linn Põhja-Koreas P'yŏngan-namdo provintsis. Asub P'yŏngyangist 55 km edelas Taedongi jõe suudmes. Jõe suudmes on 8 km pikkune tamm.

Namp'o on sadamalinn. Seal on laevaehitus- ja värvilise metallurgia tehased.

## Viited
Tsementiit

**Tsementiit** ehk **raudkarbiid** on raua ja süsiniku ühend, mille keemiline valem on Fe3C. 

Ühendi süsinikusisaldus on 6,6%. 

Tsementiit on väga kõva, kuid habras. 

Tsementiit on austeniidi ja perliidi kõrval üks terase koostisosi.

## Vaata ka
* Malm
2007. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**2007. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid 39. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 3.–18. veebruarini Rootsis Åres. Ka 1954. aastal toimusid seal MM-võistlused.

## Radade tutvustus



## Võistluste ajakava

6. veebruar – **M** supersuurslaalom
6. veebruar – **N** supersuurslaalom
8. veebruar – **M** superkahevõistlus (kiirlaskumine + slaalom)
9. veebruar – **N** superkahevõistlus (kiirlaskumine + slaalom)
10. veebruar – **M** kiirlaskumine
11. veebruar – **N** kiirlaskumine
13. veebruar – **N** suurslaalom
14. veebruar – **M** suurslaalom
16. veebruar – **N** slaalom
17. veebruar – **M** slaalom
18. veebruar – võistkonnavõistlus

## Osalenud riigid

Võistlustest võttis osa 60 riiki (sulgudes osalenud sportlaste arv)

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 17. veebruar
Osavõtjaid: 74
Maailmameister 2005: Benjamin Raich, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 14. veebruar
Osavõtjaid: 75
Maailmameister 2005: Hermann Maier, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 6. veebruar
Osavõtjaid: 69
Maailmameister 2005: Bode Miller, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 11. veebruar
Osavõtjaid: 56
Maailmameister 2005: Bode Miller, USA
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 8. veebruar
Osavõtjaid: 69
Maailmameister 2005: Benjamin Raich, Austria
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 16. veebruar
Osavõtjaid: 83
Maailmameister 2005: Janica Kostelić, Horvaatia
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]



Finaal: 13. veebruar
Osavõtjaid: 92
Maailmameister 2005: Anja Pärson, Rootsi
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 6. veebruar
Osavõtjaid:
Maailmameister 2005: Anja Pärson, Rootsi
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 11. veebruar
Osavõtjaid: 35
Maailmameister 2005: Janica Kostelić, Horvaatia
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 9. veebruar
Osavõtjaid: 45
Maailmameister 2005: Janica Kostelić, Horvaatia
Ametlikud tulemused


### Meeskonnavõistlus




Finaal: 18. veebruar
Osavõtjaid: 11 võistkonda
Maailmameister 2005: Saksamaa
Võistkonda kuulus 6 sportlast, kolm mees ja kolm naist. Võisteldi ülisuurslaalomis ja slaalomis. Avesse läks neli paremat tulemust mõlemal alal. Võitis see võistkond, kelle kohapunktide summa oli väiksem.


## Medalid








## Välislingid

*Ametlikud tulemused FIS-i kodulehel
Torre Mapfre

**Torre Mapfre** on pilvelõhkuja Hispaanias Barcelonas Sant Martí linnaosas. See asub mereranna lähedal.

Torre Mapfre on Barcelona kõrgeim hoone koos kõrval asuva Hotel Artsiga. Mõlemad on 154 meetrit kõrged.

Hoone valmis 1992. aastal.

Aadress on Carrer de la Marina, 18.

## Välislingid

*Torre Mapfre andmebaasis EMPORIS
Vesikupp

**Vesikupp** (*Nuphar*) on vesiroosilaadsete seltsi vesiroosiliste sugukonda kuuluv perekond.

Vesikupu areaaliks on põhjapoolkera parasvööde. 

Perekonda kuulub sõltuvalt klassifitseerimisest 1–25 liiki. Mõned botaanikud loevad vesikupu perekonda ainult kollast vesikuppu ning ülejäänuid selle alamliikideks ja vormideks. Enamik botaanikuid tunnustab aga 10–15 liiki. Viimased geneetilisel tasemel tehtud uuringud näitavad, et euroopa liigid on rohkem sugulased omavahel ja ameerika liigid omavahel.

Vesikupu perekond sarnaneb väliskujult suuresti vesiroosi perekonnaga. Tähtsaimad erinevused on kroon- ja tupplehtede vahel: vesikupul on kroonlehed palju väiksemad kui 4–6 helekollast tupplehte, vesiroosidel on seevastu kroonlehed suuremad kui tupplehed; samuti erineb kahe perekonna vilja valmimine: vesikupu vili valmib veepinnast kõrgemal, aga vesiroosi vili vajub vee alla kohe, kui õis sulgub. Kuid lehed on mõlemal sarnased.

## Eesti liigid
Eestis on esindatud kaks vesikupu liiki:
*kollane vesikupp (*Nuphar lutea*), tavaline
*väike vesikupp (*Nuphar pumila*), peamiselt Kagu-Eestis

## Liigiloend
* *Nuphar advena* – tulnuk-vesikupp
* *[[Nuphar japonica]]*
* *Nuphar kalmiana* – Kalmi vesikupp
* *Nuphar lutea* – kollane vesikupp
* *[[Nuphar microphylla]]* 
* *Nuphar polysepala* – kaljumägede vesikupp
* *Nuphar pumila* – väike vesikupp
* *[[Nuphar saggitifolia]]* 
* *[[Nuphar variegata]]* 

### Hübriidid
* *Nuphar × rubrodisca* (*N. microphylla* × *N. variegata*)
* *Nuphar × saijoensis* (*N. japonica* × *N. pumila*)
* *Nuphar × spenneriana* (*N. lutea* × *N. pumila*) – keskmine vesikupp

## Vesikupp kultuuris
Kreutzwaldi muinasjutus "Kullaketrajad" muutus põgenenud neiu vesikupuks.
Kollane vesikupp

**Kollane vesikupp** (*Nuphar lutea*) on vesiroosiliste sugukonda vesikupu perekonda kuuluv mitmeaastane ühekojaline ujulehtedega veetaim (nümfeiid). 

## Levila ja kasvukoht
Levinud Lääne- ja Ida-Euroopas, Kaukaasias, Siberis, Kesk- ja Väike-Aasias. Eestis tavaline.

Kasvab järvedes ja tiikides, aeglase vooluga ojades ja jõgedes. Taime juured on kinnitunud põhja ja lehed ujuvad veepinnal.

## Kirjeldus
Lehed suured, ovaalsed, sügavalt lõhestunud südaja alusega. Leht pealt kollakasroheline, alt veidi heledam. Lehe laius on 8–22 cm. Lehed ujuvad pika rootsu otsas veepinnal. Leheroots on ülaosas kolmekandiline või lapik, kandid ümarad. Harva esinevad ka veesisesed lehed, need on ujulehtedest õhemad, kortsulised, heledamad, lühikeste rootsudega.

Õied on mõlemasoolised kaheli õiekattega, putuktolmleja. Taim õitseb juunist septembrini. 

Veekogu põhjamudas on taimel lihakas, jäme ja tugev risoom, millele kinnituvad arvukad lisajuured. Risoomi pind on tihedalt kaetud äralangenud lehtede armidega.

## Kasutamine
Kollast vesikuppu on pikka aega kasutatud meditsiinis: taime juuri (pandud ka nahale) ja seemneid on söödud mitme haiguse raviks. Taime seemneid süüakse tavaliselt jahuga kaetult, juured on samuti söödavad, kuid mõnel taimel võivad need olla väga mõrkjad.

## Välislingid
*
Sublimeerumine

**Sublimeerumine** ehk **sublimatsioon** (ladina *sublimare* 'üles tõstma') on aine vahetu üleminek tahkest agregaatolekust gaasilisse (sublimaadiks; vahepeal vedelaks muutumata)

Sublimatsioon on võimalik aine kolmikpunktile vastavast rõhust ja temperatuurist madalamal rõhul ja temperatuuril. See toimub kindlal ainele omasel rõhust sõltuval sublimatsioonitemperatuuril. Protsessi käigus neeldub energia. Vajaliku soojushulga (sublimatsioonisoojuse) saab aine kas ümbritsevalt keskkonnalt või iseenda jahtumise arvelt. Näiteks tahke süsinikdioksiid ehk kuiv jää sublimeerub atmosfäärirõhu juures temperatuuril –78&nbsp;°C.

Tehnikas rakendatakse sublimatsiooni näiteks ainete puhastamiseks soovimatutest lisanditest.

## Vaata ka
*Agregaatolek
*Lendumine

## Viited
Kõneliik

**Kõneliik** on tegusõna grammatiline kategooria, mille liikmed on eesti keeles ja paljudes teistes keeltes jaatav kõne (afirmatiiv) ja eitav kõne (negatiiv). Jaatav kõneliik väljendab öeldisverbiga kirjeldatava tegevuse jaatust, eitav kõneliik väljendab öeldisverbiga kirjeldatava tegevuse eitust. 

## Kõneliik eesti keeles
Eesti keeles loetakse kõneliiki morfoloogiliseks kategooriaks, kuna mõnede vormide eituse väljendamisel kasutatakse lisaks eitussõnale ka jaatavast erinevat pöördsõnavormi, nt *elasime : ei elanud, elan : ei ela, elatakse : ei elata*.

Lause jaatava sisu märkimiseks ei kasutata eesti keeles tavaliselt spetsiaalseid vormivahendeid. Kui need esinevad, siis väljaspool öeldist. Jaatust märkivad rõhumäärsõnad võivad esineda üksnes vastuses küsimusele, näiteks: *Kas Sulle maitsevad seened? - Jah, maitsevad küll*.

Eitusvormid on verbi liitvormid, milles eitust väljendavad eitussõnad *ei* või *ära*, mida võib käsitleda vaegmuuteliste pöördsõnadena. 

## Vaata ka

*Eitus
*Jaatus
*Jaatav kõne
*Eitav kõne
*Öeldise jaatav vorm fokuseeritud eituse korral‎
*Lauseeitus
Veetaimed

**Veetaimed** ehk **hüdrofüüdid** on taimed, mis on kohastunud eluks veekeskkonnas. Kuna elamine vees ja veepinnal vajab mitmeid spetsiifilisi kohastumusi, saavad paljud veetaimed kasvada ainult vees (veekeskkonnas) või alaliselt liigniiskes pinnases. 

Veetaimede seas on nii alamaid taimi (näiteks vetikad) kui ka kõrgemaid taimi.

Veetaimede hulgas on liike, mis levivad võõrliikidena. Mitmed neist paljunevad vegetatiivselt varretükikeste kaudu. Eestis on näiteks selline võõrliik kanada vesikatk.

Kui jõe vool on kiire, siis veetaimede juured hoiavad neid kinni.

## Veetaimede kohastumusi
Veetaimedel on rida iseloomulikke omadusi: 
*õhuke või puuduv kutiikula;
*õhulõhed on suurema osa ajast avatud, kuna vett on peaaegu alati küllaldaselt; see tähendab, et sulgrakud on valdavalt inaktiivsed;
*õhulõhed võivad olla nii lehe üla- kui ka alaküljel;
*taime varred on suhteliselt nõrgad, märkimisväärse tugikoeta;
*taimedel võib esineda veepinnal ujulehti (näiteks kollasel vesikupul);
*suhteliselt väikesed juured, kuna vesi difundeerub ka lehtede kaudu;
*spetsiifilised juured hapniku hankimiseks;
*heterofüllia – veesisesed lehed erinevad ehituse poolest ujulehtedest ja veest välja ulatuvatest lehtedest (näiteks harilikul vesitähel).

## Veetaimede üldine jaotus
Veetaimede klassifikatsioone on aja jooksul välja pakutud väga palju. 

Eesti oludes on üks kasutatavamaid Aime Mäemetsa (1985) loodud liigitus, kus ta on lähtunud taimede ökoloogiast ja kasvuvormist:
:1. ujutaimed ehk lemniidid
:2. veesisesed taimed (sünonüümid: submerssed taimed, sukeltaimed)
:2A. põhjataimed
::a) isoetiidid (tuttidena või madala vaibana veekogu põhjas juurdunult)
::b) samblad
::c) mändvetikad
:2B. elodeiidid
:2C. nõrgalt juurdunud ehk tseratofülliidid
:3. ujulehtedega (ujulehised) taimed ehk nümfeiidid
:4. kaldaveetaimed ehk helofüüdid

Lisaks eelmainituile on ka amfiibseid taimi (nt ristlemmel (*Lemna trisulca*), kes võivad sõltuvalt tingimustest kasvuvormi muuta.

### Kõrgemate taimede jaotus lehtede asendi ja kinnitustüübi järgi
*Nümfeiidid, neid nimetatakse ka veetaimedeks *sensu stricto* (näiteks kollane vesikupp)
*Isoetiidid (näiteks vesilobeelia)
*Elodeiidid (näiteks harilik vesihernes)
*Lemniidid (näiteks väike lemmel)

## Vaata ka
*helofüüdid
*hügrofüüdid
*kserofüüdid 
*makrofüüdid
*mesofüüdid
*mikrofüüdid
*oksülofüüdid

## Viited

## Välislingid
Berend Otto von Mohrenschildt

**Berend Otto von Mohrenschildt** (1718 Tallinn – 9. mai (28. aprill) 1789) oli Eestimaa maanõunik ja mõisnik ning Venemaa Keisririigi sõjaväelane (leitnant).

Berend Otto von Mohrenschildt sündis Risti, Hatu, Tammiku ja Leebiku mõisniku Berend Johann von Mohrenschildti ja Hedwig Katharina von Ulrichi (surnud 1773) pojana.

Ta sai tõelise riiginõuniku teenistusastme.

Talle kuulusid Valingu, Jõgisoo, Kõmmaste ja Risti mõis. 1785 elas ta oma majas Tallinnas Laial tänaval, Oleviste kiriku kõrval.

Berend Otto von Mohrenschildt suri 1789. aastal Tallinnas ja maeti Tallinna toomkirikusse.

## Perekond

Berend Otto von Mohrenschildt abiellus esimest korda 2. juunil 1747 Marie von Rammiga (1716–1758), kes oli Padise mõisniku Reinhold von Rammi (1665–1755) tütar. Abielust sündisid:

*Berend Reinhold von Mohrenschildt (1748–1817), Risti mõisnik
*Katharina Elisabeth von Mohrenschildt (1750–1824), abiellus Mõisamaa ja Kassari mõisniku Justus Friedrich von Stackelbergiga (1737–1800)
*Otto Hermann von Mohrenschildt (1752–1822), Perila ja Rätla mõisnik
*Marie Helene von Mohrenschildt (1754–1827), abiellus Kurisoo mõisniku Gideon von Mohrenschildtiga (surnud 1804)
*Johann Heinrich von Mohrenschildt (1756–1820), Jõgisoo mõisnik

Teist korda abiellus Berend Otto von Mohrenschildt 27. märtsil 1759 Valingul Maria Eleonora von Knorringiga (1730–1763), kes oli Valingu mõisniku Magnus Gabriel von Knorringi ja Sophie Helene von Rammi tütar. Abielust sündis:

*Sophie Elonore von Mohrenschildt (1761–1815), abiellus krahv Robert Archibald Douglasega (surnud 1818).

## Esivanemad

## Vaata ka
*Mohrenschildt

## Viited
Valingu mõis

**Valingu mõis** (saksa keeles *Walling*) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine Valingu mõis Saue valda Harju maakonnas, tänapäeva Valingu  küla lähedale.

## Ajalugu

Valingu mõis rajati 17. sajandi esimesel poolel. Mõisa omanike hulka kuulusid nii Hornid, Bielked kui Scheidingud.

Valingu mõisa juurde kuulus Pällu karjamõis.

1733. aastal omandas mõisa Magnus Gabriel von Knorring ja 1761. aastal tema väimees, riiginõunik Berend Otto von Mohrenschildt. 

Alates 1794. aastast kuulus mõis pandivaldusena Berend Heinrich von Tollile. 1814–1919 kuulus mõis Samson-Himmelstjernade suguvõsale.

## Mõisakompleks

Mõisa 19. sajandi alguses rajatud peahoone oli ühekorruseline klassitsistlik kiviehitis. Hoone kolme akna laiune keskosa oli kahekorruseline ja seda kaunistasid hammaslõikeline kolmnurkfrontoon ja neli joonia stiilis pilastrit. 
Mõisa peahoone pole kaasajani säilinud.

Mõisa arvukad abihooned paiknesid peamiselt härrastemaja esise auringi äärtes. Säilinud kõrvalhoonetest on tähelepanuväärseim kolme kaaravaga ait. Suurem osa hooneid on hävinud või tugevasti ümber ehitatud.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Välislingid
*
*Omanike nimekiri
*Eesti mõisaportaal
Kaldaveetaimed

**Kaldaveetaimed** ehk **helofüüdid** on need veetaimed, mille alamosa asub kevadest sügiseni vees. Sügisel taimede maapealsed osad surevad ja ebasoodsad perioodid (tavaliselt talve) elavad nad üle mudas asuvate uuenemispungade kaudu. Enamik helofüüte on püsikud, mis paljunevad hästi vegetatiivselt risoomil asuvate pungade kaudu.

Nende hulka kuuluvad pilliroog, järvkaisel ehk kõrkjas, soo-alss, konnaosi, kalmus, hundinuiad, luigelill, haruline jõgitakjas, suur tulikas, mõned tarnaliigid ja muud.

## Vaata ka
*halofüüdid
*hüdrobotaanika
*hüdrofüüdid
*hügrofüüdid
*makrofüüdid
*nümfeiidid
*roostik

## Viited
Varna (India)

**Varnad** on India traditsioonilises kastisüsteemis neli seisust.

Need seisused on: 

*braahmanid (preestrid ja õpetlased)
*kšatrijad (valitsejad ja sõdurid)
*vaišjad (karja- ja põllupidajad, käsitöölised ja kaupmehed)
*šuudrad (töölised)
Hermann Karl von Vietinghoff

**Hermann Karl von Vietinghoff** (13. veebruar 1737 Peterburi  – 3. oktoober 1812 Taevere mõis) oli Liivimaa mõisnik.

Vietinghoffide suguvõsast pärinenud Hermann Karl von Vietinghoffi sündis Venemaa riigitegelase Erich Johann von Vietinghoffi (1699–1761) ja Beata Regina von Ficki (1708–1785) kolmanda lapse ja vanima pojana. Tema emapoolne vanaisa oli kuulus Venemaa riigitegelane Heinrich von Fick (1678–1750).

Hermann Karl von Vietinghoff immatrikuleeriti koos oma noorema venna Heinrich Reinholdiga septembris 1760 Kieli ülikooli.

Ta oli maakohtuassessor (1779) ning Viljandi kreisikohtunik.

Talle kuulusid Adavere ja Hermani mõis.

Hermann Karl von Vietinghoffiga kohtumist on lühidalt oma päevaraamatus kirjeldanud Vene-Rootsi sõja ajal vangi langenud Rootsi sõjaväevaimulik ning päevikupidaja Anders Winberg (1753–1831), kes külastas koos ohvitseridest kaasvangidega Adavere mõisa oma teekonnal Tallinnast Venemaale:
"*26.* [juulil 1789] *sõime hommikusööki Adaveres, eelmainitud proua mehevenna, ühe von Vietinghoffi, juures. Adavere on kaunis mõis. Liivimaal, nii linnades kui mõisates, pakutakse suurepärast kalja. Kuid see, mida pakuti Adaveres, oli parim. See oli tõeliselt võrreldamatu.*"

Hermann Karl von Vietinghoff suri 3. oktoobril 1812 Taevere mõisas ning maeti 10. oktoobril Vietinghoffide perekonnakalmistule Adavere mõisas.

## Perekond
Hermann Karl von Vietinghoff abiellus 1769. aastal Johanna Luisa von Bergholtziga (1742–1809), kes oli Karl Magnus von Bergholtzi (1714–1792) ja Luise Margaretha von Patkuli (1713–1747) tütar. Abielust sündisid:
*Erich Johann von Vietinghoff (1770–1858), Adavere mõisnik, Püha Vladimiri ordeni 4. järgu kavaler;
*Helene Luise von Vietinghoff (1772–1800), Hermani mõisa pärijanna, abiellus 1798. aastal rittmeister Bernhard Caspar von Stackelbergiga (1768–1845), hilisema Adavere, Imavere, Hermani ja Võrevere mõisnikuga;
*Karl Magnus von Vietinghoff (1773–1775)

### Sugupuu

## Vaata ka
*Vietinghoff

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne Balti rüütelkondade genealoogilises käsiraamatus
*
293. Politsei Jalaväepataljon

**293. Politsei Jalaväepataljon** (*Polizei Füsilier Bataillon 293*) oli pataljon mille formeerimist alustati 1944. aastal Eestis mobiliseeritutest. Pataljoni formeerimist ja väljaõppeid lõpuni ei viidud. 

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎
Greif

**Greif** (*gryps*) oli kotka pea ja tiivulise lõvi kehaga loom antiikmütoloogias.

Greife kujutati skulptuuridena assüüria-babüloonia kultuuris. 8. sajandil eKr levis Kreekasse ja Rooma, kust hiljem võeti kasutusele keskaegse ornamendi kujuna.

Greif on kasutusel ka heraldikas vapiloomana.
1. Eesti Politseirügement

**1. Eesti Politseirügement** (saksa keeles *Estnische Polizei Regiment 1*) oli 1944. aastal Eesti politseipataljonide juhtimiseks moodustatud väeüksus Kolmanda Riigi relvajõudude koosseisus. 

Politseipataljonid allusid administratiivselt Kolmanda Riigi SS-i ja politsei kõrgeimale komandörile Reichsführer-SS Heinrich Himmlerile Saksa Korrapolitsei *[[SS-Oberst-Gruppenführer|SS-Oberstgruppenführer und Generaloberst der Polizei]]* Kurt Daluege'i kaudu.  

Eestis formeeritud politseipataljonid allusid Ida maa-alade Riigikomissariaadi SS-i ja Saksa Korrapolitsei kõrgeimale komandörile ning Eestis asunud SS-i ja Saksa Korrapolitsei komandörile Wilhelm von Thadenile.

Vormiriietusena kasutasid politseipataljonide võitlejad Eesti sõjaväe vormiriietust M1935 ja hiljem Saksa sõjajõudude välivormi (sinel, püksid ja frentš), saksa välivormi *Modell 1936* modifikatsioone M39 või M43 Wehrmachti auastmetunnustega.
 
1943. aastal olid sõjategevuse piirkondades ja Wehrmachti tagalapiirkonnas politseipataljonid operatiivselt allutatud Wehrmachti või Relva-SS-i tagala- või rindeüksustele. 

1944. aastal osalesid politseipataljonid Wehrmachti väegrupi Nord ja armeegrupi Narwa alluvuses lahingutegevuses Eestis, lahingutes Narva all, Sinimägedes ja Lõuna-Eestis.

## Juhtkond ja koosseis
Rügemendiülem major Kaarel Saimre.
*286. Politsei Jalaväepataljon, 
*288. Politsei Jalaväepataljon, 
*291. Politsei Jalaväepataljon,
*292. Politsei Jalaväepataljon

## Isikkoosseis
Politseirügemendi staap formeeriti 1944. aasta aprillis. 

Rügement formeeriti Kirde-Eestis rannakaitses ja Tannenbergi liinil olnud 286., 288., 291. ja 292. Politsei Jalaväepataljoni juhtimiseks rindeolukorras.

1. juulil 1944 oli rügemendi koosseisus sakslasi: 5 ohvitseri, 5 ametnikku, 16 allohvitseri; Eesti alalt: 62 ohvitseri, 2 ametnikku, 220 allohvitseri ja 2163 alamväelast.

Relvastus samal ajal: 2327 püssi, 266 püstolit, 69 püstolkuulipildujat, 147 kergekuulipildujat, 32 raskekuulipildujat, 32 keskmist miinipildujat ja 24 tankitõrjepüssi.

1944. aasta 7. juulil moodustati 1. Eesti Politseirügemendi staabi baasil 2. Eesti Politseirügemendi staap. 

Kolmanda Riigi Ukraina Riigikomissariaadi SS-i ja politsei kõrgemale juhile allunud politseirügemendid 4–8 moodustati 1943. aastal Galiitsias.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎

## Viited
2. Eesti Politseirügement

**2. Eesti Politseirügement**  (saksa keeles *Estnische Polizei Regiment 2*) oli Eestis politseipataljonide juhtimiseks moodustatud väeüksus Kolmanda Riigi sõjaväes. Politseirügemendi staap moodustati 1. Eesti Politseirügemendi staabi baasil juulis 1944.   

## Juhtkond ja koosseis
Rügemendi ülem oli , Daugavpilsi lahingute ajal major Kaarel Saimre. Rügemendi koosseisu kuulusid

*37. Eesti Politseipataljon, 
*38. Eesti Politseipataljon,
*40. Eesti Politseipataljon.

## Lahingutee
Rügement formeeriti Lätis, Leedus ja Valgevenes teenistuses olevate 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni juhtimiseks rindeolukorras. Vahetult enne Daugavpilsi rindele sõitmist, 7. juulil moodustati rügemendi staap. Kuna ajapuudusel polnud võimalust uue staabi loomiseks, toodi selleks Viru rindelt senine 1. Eesti Politseirügemendi staap. Rügement anti Friedrich Jeckelni võitlusgrupi koosseisu, mis omakorda allus II armeekorpusele. Korpus pidas sel ajal raskeid lahinguid Daugavpilsist umbes 60 kilomeetrit lõuna pool pealetungivate Nõukogude 6. kaardiväearmee eliitüksustega.

Rügement jõudis 12. juulil 1944 Turmantase jaama ja suundus samal päeval rindele. Seda rindelõiku kaitsesid Läti politseirügemendid, kes olid kandnud raskeid kaotusi. 2. politseirügement osales lahingutes Drūkšiai ja Riči järve ääres ning Taržeķi asulas. Kuigi ühiselt suudeti Läti politseirügementidega punaväe esialgne pealetung tõkestada, langes Daugavpils 27. juulil Nõukogude vägede kätte ning politseipataljonid jäid piiramisrõngasse ja pidid taanduma Jēkabpilsi suunas. 12. augustil taandusid pataljonid üle Väina jõe.

Läti politseirügemendid olid lahingus kandnud nii raskeid kaotusi, et pärast taandumist need saadeti laiali ja isikkoosseis liideti teiste üksustega. 2. Politseirügement saadeti tagasi Eestisse, kuhu jõudis augusti keskel. Jõudnud 14. augustil Tallinna, majutati 38. ja 40. pataljon Tallinna Polütehnikumi hoonesse Pärnu maanteel. Mõne päeva järel selgus, et täienduse puudumisel oli ka 2. Eesti Politseirügement määratud laialisaatmisele. Seejuures liideti 40. pataljon 38. pataljoniga ning rügemendiülem Saimre võttis üle 37. pataljoni juhtimise. Rügemendi staap likvideeriti 20. augustil ja saadeti tagasi Viru rindele 1. Eesti Politseirügemendi juurde.

## Vaata ka
*Teises maailmasõjas osalenud eesti väeosade loend‎
Sensu lato

***Sensu lato*** (lühend ***s. l.***) on ladinakeelne väljend, mis tähendab 'laiemas mõttes'. Väljendit kasutatakse paljudes teadusharudes, näiteks bioloogias ja geoloogias.

Bioloogilises taksonoomias on see mõiste, mis tähistab taksoni käsitlemist laiemas mõttes. Näiteks *Taraxacum officinale* s.l. tähistab harilikku võilille kui mikroliikide rühma.

## Vaata ka
**[[sensu stricto]]*
Miklós Fehér

**Miklós Fehér** (20. juuli 1979 – 25. jaanuar 2004) oli Ungari jalgpallikoondise ründaja. 

Ta suri terviserikke tõttu 24-aastaselt Portugali kõrgliiga kohtumise ajal.

Fehér mängis kodumaa klubis Győri ETO FC ning Portugali klubide FC Porto, SC Salgueiros, SC Braga ja SL Benfica meeskondades.
 
Ungarit esindas ta esimest korda koondises 1998. aasta oktoobris Aserbaidžaani vastu. Järgmise viie aasta jooksul lõi ta 25 mängus seitse väravat.

## Karjäär
Ungaris Győri ETO FC-s mängides jäi Fehér silma FC Porto talendiotsijaile. 1998. aastal sõlmiski ta klubiga lepingu, ent suhteliselt noore mängumehena ei löönud ta klubi koosseisus läbi ning ta laenati kogemuste saamise eesmärgil SC Salgueirosesse. Keskpärase hooaja järel laenati ta S.C. Bragasse, kus tegi oma edukaima aasta, lüües 26 mängus 14 väravat. Pärast seda, kui Porto mängijate agent (sh ka Fehéri) läks tülli omanik Jorge Nuno Pinto da Costaga, polnud tal enam Portos kohta. Ta lahkus Estádio das Antasi staadionilt vaba agendina Benficasse, kus lõi 28 mängus 7 väravat.

## Surm
25. jaanuaril 2004 sõitis Benfica külla Guimarãesesse, et mängida sealse Vitória S.C-ga. Kohtumist näidati televisioonis otseülekandes. Benfica oli juhtimas 1:0, kui Fehér sai teise poolaja lisaminutitel kollase kaardi, toetus äkitselt kätega põlvedele ning langes teadvusetult selili murule.
Kui klubi meedikud mõistsid, et Fehéril oli süda seiskunud, püüti teda elustada ning publik sai aru olukorra tõsidusest. Pärast väikest viivitust pääses kiirabiauto lõpuks väljakule ning viis ta haiglasse, kust natuke enne keskööd tuli teade ungarlase surma kohta. Lahkamine näitas, et 24-aastase Fehéri surma põhjustas hüpertroofse kardiomüopaatia tagajärjel tekkinud ventrikulaarne fibrillatsioon.

Fehéri mälestuseks ei kasuta Benfica enam särginumbrit 29, mida kandis Fehér viimaseks jäänud mängus. Sportlase surm jalgpalliväljakul põhjustas Portugali spordile tõelise šoki. Kuigi Fehér oli mõni aasta varem FC Portost lahkunud ja läinud nende suure rivaali Benfica klubisse, avaldasid eelmise klubi direktor Reinaldo Telles ja tolleaegne peatreener José Mourinho kaastunnet Estádio da Luzil.

## Hooajad, klubid, mängud, väravad
*1995/1996 Győri ETO FC (8 mängu, 2 väravat) 
*1996/1997 Győri ETO FC (29 mängu, 8 väravat) 
*1997/1998 Győri ETO FC (25 mängu, 13 väravat) 
*1998/1999 FC Porto (5 mängu, 0 väravat) 
*1999/2000 FC Porto (5 mängu, 1 värav) 
*1999/2000 SC Salgueiros (14 mängu, 5 väravat) 
*2000/2001 Sporting Braga (26 mängu, 14 väravat) 
*2001/2002 FC Porto (3 mängu, 1 värav) 
*2002/2003 SL Benfica (16 mängu, 4 väravat) 
*2003/2004 SL Benfica (12 mängu, 3 väravat) 

*Kokku: 143 mängu, 51 väravat
Retrorakett

**Retrorakett** on kosmoseaparaadi küljes (üldjuhul ninaosas) paiknev spetsiaalne rakettmootor, mida kasutatakse vastupidi kiirendamisele hoopis kosmoseaparaadi hoo pidurdamiseks õhutühjas ruumis.
Sensu stricto

***Sensu stricto*** (lühenditena kasutuses: *sens. str.*, *s. s.*, *s. str.*) on ladinakeelne väljend, mis tähendab "täpses mõttes, täpses tähenduses".

Väljendit kasutatakse mõistena bioloogilises taksonoomias, kus ta paikneb lühendina (s. str.) taksoni ladinakeelse nime järel ning tähistab taksoni käsitlemist kitsamas mõttes.

## Vaata ka
**[[sensu lato]]*
Kubermang

**Kubermang** on endine haldusüksus  Venemaa Keisririigis, Nõukogude Venemaal, Vene SFNV-s ja Nõukogude Liidus. 

Venemaal ja Nõukogude Liidus oli kubermang 1. järgu haldusüksus.  Kogu Venemaal oli 1917. aastal kokku (kaasa arvatud Soome ja Poola) 78 kubermangu. Kubermangud kaotati 1. augustist 1927 ja nende asemele moodustati oblastid, kraid ja ringkonnad.

## Vaata ka
*Kuberner
*Kindralkuberner
*Kubernerkond

## Välislingid
* ГУБЕРНИЯ
Danilo Türk

**Danilo Türk** (sündinud 19. veebruaril 1952 Mariboris) on Sloveenia poliitik, jurist ja diplomaat.

Ta oli 22. detsembrist 2007 kuni 22. detsembrini 2012 Sloveenia president.

Ta on lõpetanud 1975. aastal Ljubljana ülikooli õigusteaduskonna. 1982. aastast rahvusvahelise õiguse doktor. 

1984. aastast töötas Danilo Türk ÜRO juures. Aastal 1992 sai ta Sloveenia esimeseks suursaadikuks ÜRO juures, 1990. aastate lõpus ÜRO Julgeolekunõukogu esimeheks. 2000–2005 töötas ta ÜRO peasekretäri abina poliitilistes küsimustes. 

2005. aastast oli Türk Ljubljana ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise õiguse kateedri juhataja.

## 2007. aasta presidendivalimised

Presidendivalimiste esimeses voorus 21. oktoobril 2007 jäi teiseks ning pääses edasi koos Lojze Peterlega teise vooru. Teises voorus 11. novembril 2007 ta võitis, olles kogunud 68,03% häältest. 

## 2012. aasta presidendivalimised
2012. aasta presidendivalimiste teises voorus 2. detsembril 2012 kaotas Türk ülekaalukalt Borut Pahorile, kes valiti Sloveenia uueks presidendiks.

## Viited

## Välislingid
* Elulookirjeldus ÜRO kodulehel (arhiveeritult) (*inglise keeles*)
* Presidendivalimiste kampaania koduleht (arhiveeritult) (*sloveeni ja inglise keeles*)
Suurendatud priim

**Suurendatud priim** on intervall, mille astmeline suurus on 1 ja tooniline suurus ½ tooni. 

Suurendatud priimi enharmooniline intervall on väike sekund. Suurendatud priim on altereeritud intervall.
Vähendatud oktav

**Vähendatud oktav** on intervall, mille astmeline suurus on 8 ja tooniline suurus 5½ tooni. 

Vähendatud oktavi enharmooniline intervall on suur septim. Vähendatud oktav on altereeritud intervall.
Suurendatud terts

**Suurendatud terts** on intervall, mille astmeline suurus on 3 ja tooniline suurus 2½ tooni. 

Suurendatud tertsi enharmooniline intervall on puhas kvart. Suurendatud terts on altereeritud intervall.
Vähendatud sekund

**Vähendatud sekund** on intervall, mille astmeline suurus on 2 ja tooniline suurus 0 tooni. 

Vähendatud sekundi enharmooniline intervall on puhas priim. Vähendatud sekund on altereeritud intervall.
Suurendatud septim

**Suurendatud septim** on intervall, mille astmeline suurus on 7 ja tooniline suurus 6 tooni. 

Suurendatud septimi enharmooniline intervall on puhas oktav. Suurendatud septim on altereeritud intervall.
Akordi põhikuju

**Akordi põhikujuks** nimetatakse akordi helide sellist asetust, kus madalaim heli on akordi põhiheli ehk akordi priim.
Olivia Munn

**Lisa Olivia Munn** (hääldus ; sündinud 2. juulil 1980 Oklahoma Citys) on USA näitleja, modell ja saatejuht. Karjääri algusaastatel tunti teda nime Lisa Munn all, kuid 2006. aastast tegutseb ta Olivia Munnina.

Olivia Munni ema Kimberly Nguyen on hiina juurtega, kuid kasvas üles Vietnamis. Isa oli saksa-iiri päritolu ja jättis pere varakult maha. Kui Munn oli 2-aastane, abiellus ta ema USA õhujõudude töötajaga. Munn kasvas üles peamiselt Jaapanis Tōkyō linnaosas Shinjukus, kus ta kasuisa oli Ameerika Ühendriikide sõjaväe teenistuses. Jaapanis töötas Munn moetööstuses modellina ja ta valdab vabalt jaapani keelt.

Olivia Munn õppis Oklahoma ülikoolis žurnalistikat ning kõrvalerialadena jaapani keelt ja näitlemist. Pärast ülikoolist lahkumist elas ta Californias ning töötas Fox Sport Netis Ameerika jalgpalli ja naiste korvpalli telekommentaatorina. See töökoht Munnile ei meeldinud, sest enda sõnul püüdis ta olla keegi, kes ta ei olnud, ja see tegi ta otse-eetris väga ebakindlaks.

2004. aastal sai ta esimese filmirolli, milleks oli episoodiline osa otse-videoväljaandena ilmunud B-kategooria õudusfilmis. Teine roll oli bändi Zebrahead muusikavideos. Pikapeale hakkas ta saama suuremaid osasid paremates filmides.

Munn on osalenud Nike, Pepsi ja Johnson & Johnsoni reklaamikampaaniates ning ta on poseerinud mitmetele ajakirjadele. 2007. aasta veebruaris ilmus Playboys tema *[[non-nude]]*-fotosari (Babe of the Month). Samal aastal poseeris ta ajakirjale Men's Health ja itaaliakeelsele Vanity Fairile. Ta oli kaanetüdruk Men's Health Livingi 2009. aasta kevadtalvises väljaandes, Playboy 2009. aasta juuli-augusti numbris ning Maximi 2010. aasta jaanuari ja 2011. aasta veebruari ajakirjades.

## Filmid

## Raamat
*"Suck It, Wonder Woman: The Misadventures of a Hollywood Geek" (2010)

## Viited

## Välislingid
* http://oliviamunn.org/
Fonograaf

**Fonograaf** oli esimene heli salvestamiseks ja taasesitamiseks mõeldud seade.

Thomas Alva Edison teatas selle „rääkiva masina“ leiutamisest 21. novembril 1877. Edisoni idee järgi oli fonograaf mõeldud kõne salvestamiseks ja taasesitamiseks, kuid peagi leiti, et see sobib ka muusika jaoks. Esimest korda demonstreeris ta seda avalikult 29. novembril 1877 ja patenteeris selle USA patendiametis 19. veebruaril 1878.

Esimese salvestatud fonogrammi luges Edison ise sisse ja selleks oli luuletus "Maryl oli talleke". See salvestis ei ole säilinud, kuid fonogrammi leiutamise 50. aastapäeval 1927 salvestas Edison selle luuletuse uuesti, ja see salvestis on säilinud.

## Tööpõhimõte
Salvestamisel koondas suur ruupor hääle akustilise energia membraanile. Selle küljes olev lõiketera (nõel) jättis pöörlevale vahasilindrile jälje (esialgses variandis oli silinder kaetud tinapaberiga). Vertikaalsuunalise salvestuse korral vastab vao sügavuse kõikumine membraani liikumisele heli toimel. 

Mida tugevam on salvestatav heli, seda suurem on vao sügavuse kõrvalekalle vao keskmisest sügavusest (ehk sügavusest heli puudumisel).

Nõela ja pöörleva trumli omavahelisel pideval nihkumisel kruviajami abil tekib trumlile kindla vahekaugusega kruvijoone kujuliselt paigutuv helivagu.

Taasesitamisel pani helivaos liikuv nõel selle vertikaalsuunalisi võnkumisi järgides võnkuma membraani, mille tekitatud nõrk heli suunati ruupori abil akustiliselt kuulaja poole.

## Fonograaf ja grammofon
Edisoni varasemad patendid näitasid, et ta oli täiesti teadlik võimalusest salvestada heli kettale, aga ta ise eelistas silindreid, sest siis oli nõela liikumise kiirus vaos muutumatu ja Edison pidas seda "teaduslikult õigemaks". Arvatavasti mõtles ta selle juures sagedusala kitsenemist kõrgemate sageduste osas, mis on heliplaatidel kuni kolmekordne plaadi lõpuosas võrreldes salvestusega plaadi alguses seoses joonkiiruse vähenemisega liikumisel keskkoha suunas.

Fonograafis toimub heli salvestamine andmekandjale samal põhimõttel kui grammofonis, kuid erinevalt tavalisest grammofonist sai fonograafiga heli ka salvestada. Seetõttu oli fonograaf nii ametiasutustes kui ka kodustes oludes kasutusel diktofonina kuni magnetofoni laialdase kasutuselevõtuni 1940. aastail.

## Helidokumendid
* "Iola", Edisoni sõjaväeansambel. Salvestatud augustis 1906. Pikkus 116 sekundit.

* "A Picture no Artist can paint", Florrie Forde. Edison Record #13544. Salvestatud septembris 1906. Pikkus 114 sekundit.

* Ernest Shackletoni kirjeldus lõunapooluse ekspeditsioonist. Salvestatud 30. märtsil 1910.

## Vaata ka
*Grammofon
*Magnetofon
Marvolo Gaunti sõrmus

**Marvolo Gaunti sõrmus** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter"  sõrmus, mis kuulus väga ammu aega tagasi ühele Peverelli vendadest. Sõrmus liikus käest kätte ning lõpetas kauge järeltulija Salazar Slytherini valduses. Sõrmuse päris Marvolo Gaunt, kes oli Lord Voldemorti vanaisa. See sõrmus tõendab fakti, et Lord Voldemort on Slytherini pärija. 

## Sõrmuse tähtsus
Gaunti sõrmus on üks Surma vägistest, millega sai teatud kujul surnud inimesi päris maailma tagasi tuua. Kui sõrmus jõudis Voldemorti kätte, tegi viimane sellest varikätki teadmata, et sellel esemel on juba niigi tohutu vägi. Albus Dumbledore hävitas sõrmuse Godric Gryffindori mõõgaga.
Mnemic

**Mnemic** on Taani päritolu *[[metal]]*-ansambel. Bändi nimi on tuletatud sõnadest Mainly Neurotic Energy Modifying Instant Creation.

## Liikmed
* Guillaume Bideau – vokaal
* Mircea Gabriel Eftemie – elektrikitarr, klahvpillid
* Rune Stigart – kitarr
* Tomas "Obeast" Koefod – basskitarr
* Brian "Brylle" Rasmussen – trummid

### Endised liikmed
* Michael Bøgballe – vokaal (lahkus 2005)
* Mikkel Larsen – basskitarr
* Mark Bai – vokaal (lahkus 2000)

## Välislingid
* Koduleht
* Foorum
* Ansambli reklaam
* Myspace
Riddle'i päevik

**Riddle'i päevik** on Harry Potteri romaanisarjas mustade nahkkaantega päevik, mida pidas Tom Marvolo Riddle ehk Lord Voldemort. Hiljem kasutas ta päevikut varikätkina, milles säilitas tükikese oma hingest.

Riddle'i päeviku sai raamatu teises osas enda kätte Ginny Weasley, kes sattus päeviku mõju alla. Voldemort kasutas teda söödana, et Harry't kätte saada.
Aurorid

**Aurorid** on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" Võlukunsti Ministeeriumi poolt välja treenitud võlurid-nõiad, kes jahivad musti võlureid (surmasööjad, Lord Voldemort). Et auroriks saada, on vaja häid eksamitulemusi mustade jõudude vastases kaitses, muundamises, taimeteaduses ja nõiajookides. Hiljem tuleb läbida testid, mis panevad proovile inimese arukuse, leidlikkuse, reageerimisvõime ja hiilimisvõime.

## Teadaolevad aurorid

*Alastor Moody
*Nymphadora Tonks
*Kingsley Shacklebolt
*Dawlish
*Harry Potter
*Ron Weasley 
*Frank Longbottom
*Alice Longbottom