Kostivere mõis

**Kostivere mõis** (saksa keeles *Kostifer*) oli mõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal.

Mõisa peahoone asub Kostivere alevikus Maardu–Raasiku riigitee ääres, Jõelähtme jõe kunstlikul saarekesel.

## Ajalugu
Andmed Kostivere küla kohta pärinevad muinasajast, seda on mainitud *Kostæueræ* nime all Taani hindamisraamatus 1241. aastal. Varasemad teated Kostivere mõisa olemasolust pärinevad 1379. aastast, mil küla asukohas on mainitud juba mõisat (*Costiuere*) koos vesiveskiga.

1467. aastal müüs Hans Lechtes, Kostivere koos talu, küla ja muude maatükkidega Ernst Wolthusen von Hersele.

19. märtsil 1531 ostis Ewert von Delwichilt mõisa Pirita kloostri abtiss Birgitta Holstener, ühendades selle juba varem omandatud Parasmäe külaga. Ruth Rajamaa märgib tehingu 430-margasele "sõbrahinnale" (turuväärtus oli 5-10 korda kõrgem) viidates, et müük oli ilmselt toetusavaldus kloostrile. 1566. aasta kuulus Rootsi riigi kameraalandmete järgi kloostrimõisale 34 adramaad, millel elas Parasmäe, Vandjala ja Aela külades 36 talupoega ja 13 vabadikku. Järgnenud aastal võttis riik mõisa kloostrilt ära, kasutades ettekäänet, et "venelane kloostris linna vastu varju on leidnud", ja läänistas selle Henrik Kursellile. Abtiss ja ja nunnad protestisid oma parima mõisa kaotamise pärast kuningale, pidasid süüdistust alusetuks ja palusid otsuse ringi vaadata.

1574. aastal kinkis Rootsi kuningas Johan III mõisa Ewoldt Freytagile. 1615. aastal omandas mõisa Jakob Hastfer, kes abiellus tema tütre Margarethaga. 1629. aastal kinnitas kuningas Gustav II Adolf igaveseks omandiks Kostivere ja Paide läänis asuva Udeva mõisa kuulumist Harju-Viru õiguse järgi Jacob Hastferile ja ta järeltulijatele. Rootsi oobersti, meeskohtunik Ewold Hastferi (1675–1695), ajal oli mõis mõisate reduktsiooni ajal 1688, reduktsioonist vabastatud, kuid kuna Ewold Hastfer oli teinud mõisale suuri võlgu, oli mõis on erinevate kreeditoride käes. 

Vürst Menshikovi korraldusega 1716. aastast liideti Kostivere mõis Maardu mõisaga. 1729. aastal müüs tõeline kammerhärra, krahv Gustav Reinhold von Löwenwolde, Maardu, Kostivere ja Koitjärve mõisad, kindral Herman Johann von Bohnile. 1747. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai Maardu ja Kostivere mõisa tõeline riiginõunik Peter von Brevern (1711–1756). 18. sajandi keskpaiku kuulus mõis Breverni suguvõsa, kelle valitsemisaega langes ka mõisasüdame väljaehitamine 18. sajandi viimasel veerandil. Peteri pärandavara jagamise lepinguga sai Kostivere Johann von Brevern (1749–1803). 1817. aasta pärandavara jagamise lepinguga sai Kostivere ja Kehra mõisa Heinrich Johann von Brevern (1775–1850).

1843. aastal müüs, mereväekapten Johann (Iwan) von Brevern Kostivere, meeskohtunik Karl Johann von Gernetile (1776–1857). Karl Johanni pärija oli 1858. aastast, tema tütar Hedwig von Rosen (sünd von Gernet), kes pärandas 1878. aastal Kostivere oma pojale Richard von Rosenile (1844–1910).

1907. aastal omandas mõisa Alexander Ferdinand von Dehn (1865–1945). Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

1920. aastatel muudeti Kostivere riigimõisaks ning 1941. aastal Kostivere sovhoosiks, mille keskuseks mõisa peahoone oli kuni sovhoosi likvideerimiseni.

## Hooned
Kostivere mõisa peahoone kahekorruseline paekivist ja madala plekist kelpkatusega varaklassitsistlik ehitis on valminud 1776. aastal. Peahoone esifassaadi kaunistavad kõrge kolmnurkfrontooniga keskrisaliit, mille viiluväljal von Brevernite ja Staël von Holsteinide stukkvapid. 

Breverni suguvõsa valitsemise ajal ehitati mõisasüda välja (18. sajandi viimasel veerandil). Enne kivist peahoone ehitamist oli mõisa peahooneks kivivundamendiga ühekorruseline puithoone. Peahoonega samal ajal valmisid ka esiväljakut ümbritsevad majandushooned (tall-tõllakuur, teenijatemaja, ait), millele hiljem lisati kaugemal veel mitu majandushoonet (küünid, kelder, viinavabrik, moonakamaja, sepikoda, karjakastell). Mõisa peahoone põles 1905. aasta rahutuste käigus. Viimase mõisniku Alexander von Dehni ajal peahoone taastati. 

Maja ümbritsesid vabakujunduslik park ja majandushooned.

## Galerii

Kostivere mõisa ait, 19.-20.saj..JPG|Ait
Kostivere mõisa karjakastell, 19.-20.saj..JPG|Karjakastell
Kostivere mõisa kelder, 19.-20.saj..JPG|Kelder
Kostivere mõisa küün 2, 19.-20.saj..JPG|Küün
Kostivere mõisa moonakamaja, 19.-20.saj..JPG|Moonakamaja
Kostivere mõisa sepikoda, 19.-20.saj..JPG|Sepikoda
Kostivere mõisa tall-tõllakuur, 19.-20.saj..JPG|Tall-tõllakuur
Kostivere mõisa viinavabrik, 19.-20.saj..JPG|Viinavabrik

## Viited

## Välislingid

*Kostivere mõis (Jõelähtme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Kostivere mõis Eesti mõisaportaalis
*Kostivere mõis on vastloodud kultuurimõisa läbi uuesti elule sündinud Maaleht, 2. detsember 2012