open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jenissei laht

**Jenissei laht** (vene keeles Енисейский залив) on laht Euraasia põhjaosas Venemaal, Kara mere osa. Ta ümbritseb Gõda poolsaare rannikut läänes ja Taimõri poolsaare rannikut idas. Lahe pikkus on umbes 225 km, laius kuni 150 km, sügavus 6...20 m. 

Lahte suubub Jenissei jõgi. Lahe suudmes asub Sibirjakovi saar. Lahe idarannikul suudmepiirkonnas asub Dicksoni sadam.
Fosforüülumine

**Fosforüülumine** (terminina harvem ka **fosforüleerumine**) on keemiline reaktsioon, kus fosfaatrühm (PO4) seostub valgu või mingi muu orgaanilise ühendiga.

Valkude fosforüülumine on üks posttranslatsioonilistest modifikatsioonidest ning see võib muuta valkude funktsiooni ja aktiivsust. Nõnda mängib see väga olulist rolli rakusiseste protsesside kontrollimises ning on seetõttu oluliseks uurimisteemaks biokeemias.

Valkude fosforüülumist viivad läbi proteiinkinaasid, mis kasutavad fosfaatrühma doonorina tavaliselt ATP-d. Selle tulemusena saab ATP-st ADP. ADP-st moodustatakse taas ATP, näiteks oksüdatiivse fosforüülimise abil.

## Vaata ka
*Fotofosforüülumine
Ameetrilisus

**Ameetrilisus** on muusikas meetrumi puudumine.

Rütmikasutus on vaba ja puuduvad korrapärased rõhud.

Noodikirjas ei ole sel juhul märgitud taktimõõtu või on ameetrilisuse taotlus väljendatud sõnaliselt.
August Mutt

**August Mutt** (4. jaanuar 1903 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 21. veebruar 1976 Tallinn) oli eesti insener ja õpetaja.

Ta lõpetas 1928. aastal Tallinna Tehnikumi ja õppis Tallinna Tehnikumi juures pedagoogikakursustel. 

Töötas seejärel Võru tööstuskoolis.

1933–1940 Narva Tööstuskeskkooli juhataja, 1940–1944 Tartu Tehnikumi direktor, 1944–1946 Tallinna Tehnikumi õppealadirektor.

1936. aastal valiti ta Eesti Kutsekooliõpetajate Ühingu esimeheks ja ühingu esindajana Õpetajate Koja nõukogusse.

## Teoseid
*"Matemaatika tööstuskeskkoolile", Tallinn : Oskusraamat, 1940
*"Metallide lõikamine ja lõiketerad", Pedagoogiline Kirjandus, 1947
*"Mälestuskilde", Suurupi : Tamara Mutt, 2007	  	
		
### Tõlkijana
*Jakov Punski, "Tehnilise normimise põhialused masinaehituses", Pedagoogiline Kirjandus, 1948
*Sergei G. Ananjin, "Metalli lõiketöötlemise pingid", Tallinn : Pedagoogiline Kirjandus, 1948
*Isaak Vladimirovitš Katsenelenbogen, Aleksandr Anatoljevitš Popov, "Tehniline mehaanika", Tallinn : Eesti Riiklik Kirjastus, 1950
*Nadežda Ivanovna Itinskaja, "Kütus ja määrdeained", Tallinn : Eesti Riiklik Kirjastus, 1959
*Boriss Zahharov, "Metallide termiline töötlemine", Eesti Riiklik Kirjastus, 1964 

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Jaan Rummo

**Jaan Rummo** (3. september 1897 Nõmmküla, Kehtna vald, Harjumaa – 24. november 1960) oli eesti õpetaja ja kirjanik.

1920–1938 Westholmi gümnaasiumi õpetaja, 1937–1940 Riigi Ringhäälingu laste- ja kirjandussaadete toimetaja.

## Teosed
* "Kõneoskus. Teoreetilisi lähtekohti ja praktilisi juhiseid". Ühiselu, Tallinn 1932, 164 lk; 2., täiendatud trükk: Töökool, Tallinn 1939, 196 lk; 3. trükk: Tallinn, Loomingu Raamatukogu 1990, nr 43/44, 110 lk
* "Antropomorfismist lastekirjanduses ja muinasjuttudes" – Sirp ja Vasar 8. mai 1948, nr 19
* "Kirjandus noorte kasvatusvahendina. Materjale laste- ja noorsookirjanduse probleemidest ja arenguloost". Ilukirjandus ja Kunst, Tallinn 1948, 40 lk

## Isiklikku
Tema vend oli kirjanik Paul Rummo, poeg Vello Rummo oli teatrilavastaja ja -pedagoog.

## Kirjandus
* Ralf Parve, "Jaan Rummo 80. sünnipäeval" – Looming 1977, nr 9, lk 1579–81; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka Ralf Parve raamatus "Aastate astmeilt", Eesti Raamat, Tallinn 1988, lk 163–169
* Eesti kooli biograafiline leksikon, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 1998, lk 215–216, artikli autor Aime Mets
* Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 478, artikli autor Ralf Parve

## Välislingid
*
Peeter Algma

**Peeter Algma** (kuni 1934 **Peeter Adamson**, 6. detsember 1885 Holstre mõis, Viljandimaa – 18. mai 1951 Viljandi) oli eesti kooliõpetaja ja koolijuht, haridus- ja seltsitegelane.

## Haridus

Õppis aastail 1894–1897 Holstre-Pulleritsu algkoolis, 1897–1901 Paistu kihelkonnakoolis ja 1901–1905 Tartu Õpetajate Seminaris.

## Töö

Töötas aastail 1905–1911 Vastemõisa valla Kabila ministeeriumikoolis, 1911–1918 Kärstna ministeeriumikoolis õpetajana ning 1919–1944 Viljandi 3. algkooli juhatajana (alates 1936 vanemõpetaja). Andis tunde ka Viljandi Linnagümnaasiumis ja Viljandi Kaubanduskoolis. 1944–1951 oli Viljandi 2. Mittetäieliku Keskkooli (hiljem Viljandi 3. Mittetäielik Keskkool) direktor.

Oli aastail 1923–1926 Riigikogu liige ning kuulus korduvalt Viljandi linnavolikokku.

1944. aastast alates võttis osa ametiühingutööst olles Hariduse ja Kunstitööliste Ametiühingu Viljandi maakondliku komitee esimees.

## Ühiskondlik tegevus

Kuulus aastail 1926–1940 Eesti Õpetajate Liidu juhatusse ja oli Viljandimaa Õpetajate Liidu ning Õpetajate Koja nõukogu liige.

Algma osales Viljandimaa Rahvaülikoolide Seltsi, Ugala teatriseltsi, Viljandi Kodu-uurimise Seltsi, Noorkotkaste maleva ja Viljandimaa Ühispanga tegevuses. Oli Vastsemõisa Haridusseltsi asutajaid ja Viljandi Helikunsti Seltsi ning Viljandi linna vaeslastekohtu liige.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk (1939)

## Isiklikku
Ta vend oli Toomas Algma.
Toomas Algma

**Toomas Algma** (kuni 1934 **Toomas Adamson**, 15. veebruar 1896 Holstre vald, Viljandimaa – 17. oktoober 1971 Tartu) oli eesti õpetaja.

Algma pooldas Johannes Käisi kooliuuenduslikke põhimõtteid, propageeris neid ajakirjanduse vahendusel ning rakendas töös õpetajana. Koostas 1930. aastatel ajaloo ja maateaduse töövihikuid ning ajaloo ja kodanikuõpetuse õpikuid.

## Haridus
Õppis Vastemõisa ja Kärstna ministeeriumikoolis. Lõpetas 1917. aastal Tartu Õpetajate Seminari ja 1923. aastal eksternina gümnaasiumi. Aastail 1923–1927 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

## Töö
Töötas aastail 1917–1918 Vastemõisa Kõrgemas Algkoolis, 1918–1919 Viljandi Linna 1. Algkoolis, 1919–1920 Viljandi Eesti Hariduse Seltsi Tütarlastegümnaasiumis ja 1920–1921 Viljandimaa Poeglaste Reaalgümnaasiumis õpetajana. Oli aastail 1921–1923 Tartu Reaalkooli võimlemisõpetaja ning 1923–1927 õpetaja mitmes Tartu algkoolis. 1926–1940 Tartumaa tagavaraõpetaja.

Oli aastail 1940–1941 Tartumaa rahvahariduse inspektor ja 1941–1942 Tartu linna metoodikakabineti ametnik. 1942–1944 viibis vangistuses Saksa koonduslaagris.

Pärast vabanemist töötas 1944. aastal lühikest aega Tartu koolide inspektorina.

Aastatel 1945–1946 oli ta Tartu 3. Keskkooli direktor, seejärel kuni 1957. aastani Tartu Ehitustehnikumi direktor.

## Ühiskondlik tegevus
Oli Õpetajate Koja nõukogu liige aastail 1936–1940.

## Tunnustus
*1939 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema vend oli Peeter Algma.

## Viited
Albert Seppel

**Albert Seppel** (30. august 1899 Emmaste vald, Läänemaa – 19. detsember 1978 Tallinn) oli eesti õpetaja.

1923–1940 Leisi algkooli juhataja.

Kaitseliidu Leisi malevkonna asutaja ja pealik. Kodu-uurija, esperantist, mesinik. 

1949–1956 asumisel Venemaal.
Anni Warma

**Anni Warma** (ka **Anna**, **Varma**; neiupõlvenimi **Anni Pulk**; 12. märts (vkj)/ 24. märts 1891 Kärstna vald, Helme kihelkond, Viljandimaa – 12. jaanuar 1957) oli eesti õpetaja.

Oli Tallinna Linna Naiskutsekooli juhataja. Külastas 1929. aastal Brüsseli rahvakunstinäitust, et tutvuda eri maade rahvusliku käsitöö ja pitsitööstusega. Külastas ka Barcelona 1929. aasta maailmanäitust. 

Aastatel 1949–1956 oli küüditatuna Vene NFSV-s. 

## Tunnustus
*1929 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk
*1938 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Oli abielus Aleksander Warmaga.

## Viited

## Välislingid
*
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Helme kalmistul
Ott Rünk

**Ott Rünk** (kuni 7. jaanuarini 1937 **Otto Alexander Tief**; 23. juuni 1914 Tallinn – 19. jaanuar 1968 Tallinn) oli eesti matemaatik.

Rünk lõpetas Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi 1932. aastal, Sõjakooli aspirantide klassi kursuse pioneeri alal 1936. aastal (ülendati lipnikuks inseneriväe alal 1937) ja Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna 1938. aastal. Akadeemiliselt oli ta Fraternitas Liviensise liige.

Ta oli alates 1937. aastast Tartu Ülikooli matemaatika ja mehaanika instituudi abijõud.

Ta oli Teises maailmasõjas Saksa relvajõududes, viimati 20. Eesti diviisis (*[[Untersturmführer]]*). 

Ta oli aastatel 1944–1968 Tallinna Polütehnilise Instituudi kujutava geomeetria õppejõud, alates 1961. aastast dotsent.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Nikolai Gorlinski

**Nikolai Gorlinski** (vene keeles *Горлинский Николай Дмитриевич*; 24. juuli 1907 Ohtõrka, Poltava kubermang – 15. jaanuar 1965 Moskva) oli nõukogude sõjaväelane, riigiametnik, kindralleitnant.

Asus tööle Tšekaasse 1920. aastail, 1930. aastail töötas operatriivtööl. Alates 1933. aastast töötas Harkivi ja Tšernigivi oblastis NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi 4. Peavalitsuse operatiivvolinikuna. 

1938–1940 oli Ukraina NSV siseasjade rahvakomissari 2. asetäitja, veebruarist 1941 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi 3. valitsuse ülem, pärast NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi ühendamist 1941. aasta juunis määrati ta NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi 3. (salajas-poliitilise) valitsuse ülemaks.

1943. aasta maist Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi Stavropoli krai valitsuse ülem, juhtis Stavropoli krais kasakaelanikkonna vastu suunatud karistusoperatsioone ja banditismivastast võitlust.

1943–1945 oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi Krasnodari krai valitsuse ülem.

## Seosed Eestiga
1945. aasta septembrist kuni 1947. aasta maini oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi volinik Eesti NSV-s, juhtis nendel aastatel Nõukogude julgeolekuorganite tööd Eestis. 

1949. aasta veebruarist aprillini Leedu NSV riikliku julgeoleku minister, viis läbi 1949. aasta küüditamisoperatsiooni Leedus.

21. märtsist 1949 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Leningradi oblastivalitsuse ülem, viis läbi 1949. aastal nn Leningradi süüasja, mille käigus ÜK(b)P sisemise võimuvõitluse käigus represseeriti (*Н.А. Вознесенский, М.И. Родионов, А.А. Кузнецов, П.С. Попков, Я.Ф. Капустин, П.Г. Лазутин*).

Pärast NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi juhi Viktor Abakumovi vahistamist ning tema kaastööliste represseerimist vallandati julgeolekuorganitest 29. augustil 1951 "jämedate seaduserikkumiste eest", 13. detsembril 1951 viidi üle NSV Liidu Siseministeeriumi ja määrati Volski Parandusliku Töö Koloonia ülema asetäitjaks režiimi ja operatiivtöö alal.

1953. aasta märtsis peale Jossif Stalini surma ning lühikeseks ajaks NSV Liidu juhiks saanud Lavrenti Beria poolt moodustatud NSV Liidu Siseministeeriumi ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi liitmise teel moodustatud NSV Liidu Siseministeeriumi 5. Valitsuse (majandusliku julgeoleku kontroll) ülemaks. Pärast Beria aresti aga vallandati uuesti "ametiseisundi kuritarvitamise ja riigivara riisumise" süüdistusega, samuti Leningradi süüasja organiseerimise eest; 23. novembril 1954 jäeti ilma sõjaväelisest auastmest ja 1955. aastal visti välja NLKP-st.

1964. ennistati sõjaväeauaste kindralleitnant.

## Vaata ka
* NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi volinik Saksamaal
* NSV Liidu RJRK ja SARK volinik Saksamaal,
Karma (Kameloti album)

**"Karma"** on Kameloti viies album. Selle andis 19. veebruaril 2001 välja plaadifirma Sanctuary Records.

## Lugude nimekiri
Kõik laulud on kirjutanud Khan ja Youngblood, arranžeerinud Kamelot (kui ei ole märgitud teisiti).
#"Regalis Apertura" – 1:57 (instrumentaal, muusika autor Miro)
#"Forever" – 4:07 (Igavesti)
#"Wings of Despair" – 4:32 (Lootusetuse tiivad)
#"The Spell" – 4:20 (Loits)
#"Don't You Cry" – 4:18 (Ära nuta)
#"Karma" – 5:12 (Karma)
#"The Light I Shine on You" – 4:15 (Valgus mida säran sulle)
#"Temples of Gold" – 4:11 (Kuldtemplid)
#"Across the Highlands" – 3:46 (Üle mägismaade)
#"Elizabeth: I - Mirror Mirror" – 4:22 (Elizabeth I – Peegel-peegel)
#"Elizabeth: II - Requiem for the Innocent" – 3:46 (Elizabeth II – Reekviem süütule)
#"Elizabeth: III - Fall From Grace" – 4:15 (Elizabeth III – Ebasoosingusse langemine)

Ameerika versioon sisaldab lisalugu:

*13. "Ne Pleure Pas" – 4:14 

Jaapani versioon sisaldab lisalugu: 

*13. "Once and Future King" – 4:29 (Kunagine ja tulevane kuningas)

## Märkused
*"Forever" põhineb "Solveig's Song" (Solveigi laulul), mille kirjutas Edward Grieg. 
*"Don't You Cry" on pühendatud Thomas Youngblood seeniorile, kes suri, kui tema poeg oli veel väga noor.
*"Ne Pleure Pas" on sama lugu nagu "Don't You Cry", kuid lauldud prantsuse keeles. 
*Laulutriloogia "Elizabeth" I, II ja III, mis albumi tavaversiooni lõpetab, põhineb Elizabeth Bathory lool. 
*Pärast laulu "Fall From Grace" lõppu on kuni 11:01 pikk paus. Selle põhjuseks on asjaolu, et kuna "Karma" oli Kameloti viies stuudioalbum, soovisid nad, et albumi kogupikkus oleks 55:55. 

## Koosseis
*Roy Khan – laulja
*Thomas Youngblood – kitarrist
*Glenn Barry – basskitarrist
*Casey Grillo – trummar

## Albumi lisaandmed
*Produtseerinud ja kavandanud Sascha Paeth ja Miro
*Masterdatud Sascha Paeth stuudios Pathway Studios, Saksamaa 
*Juhtkond – KMI Entertainment
*Albumi kaanepilt – Derek Gores
*Fotograaf – Kim Grillo

## Külalismuusikud
*Klahvpillid ja orkestreering – Miro
*Lisakitarr – Sascha Paeth
*Shakuhachi – Farouk Asjadi
*Ooperivokaal lauludes "Requiem for the Innocent" ja "Fall From Grace" – Liv Nina Mosven
*Taustalaul – Olaf Hayer, Cinzia Rizzo, Robert Hunecke-Rizzo ja Miro

## Keelpillikvartett
*Tobias Rempe – esimene viiul 
*Corinna Guthmann – teine viiul
*Marie-Theres Stumpf – vioola
*Patrick Sepec – tšello

## Välislingid
*Koduleht
2009. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**2009. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **40**. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 2.–15. veebruarini Prantsusmaal Val-d'Isère'is. Võistlusi soovisid korraldada ka USA Vail ja Beaver Creek ning Austria Schladming, kuid 3. juunil 2004 Miamis toimunud Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni (FIS) 44. kongressil otsustati MM-i korraldajaks valida Val-d'Isère . Need olid esimesed maailmameistrivõistlused, mis Val-d'Isère'is peeti.

## Tulemused

### Mehed

#### [[Slaalom]]




Finaal: 15. veebruar 
Osavõtjaid: 75
Maailmameister 2007: Mario Matt, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 13. veebruar 
Osavõtjaid: 96
Maailmameister 2007: Aksel Lund Svindal, Norra
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 4. veebruar 
Osavõtjaid: 70
Maailmameister 2007: Patrick Staudacher, Itaalia
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]

 



Finaal: 7. veebruar 
Osavõtjaid: 38
Maailmameister 2007: Aksel Lund Svindal, Norra
Ametlikud tulemused
  

#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 39
Maailmameister 2007: Daniel Albrecht, Šveits
Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Slaalom]]




Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 100
Maailmameister 2007: Šárka Záhrobská, Tšehhi
Ametlikud tulemused


#### [[Suurslaalom]]




Finaal: 12. veebruar 
Osavõtjaid: 98
Maailmameister 2007: Nicole Hosp, Austria
Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]




Finaal: 3. veebruar 
Osavõtjaid: 56
Maailmameister 2007: Anja Pärson, Rootsi
Ametlikud tulemused


#### [[Kiirlaskumine]]




Finaal: 9. veebruar 
Osavõtjaid: 37
Maailmameister 2007: Anja Pärson, Rootsi
Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]




Finaal: 6. veebruar 
Osavõtjaid: 39
Maailmameister 2007: Anja Pärson, Rootsi
Ametlikud tulemused


## Medalid






## Välislingid
* MM-i ametlik koduleht
Tule lähemale

**"Tule lähemale"** (originaalpeakirjaga **"Closer"**) on 2004. aasta USA draamafilm, mis põhineb Patrick Marberi samanimelisel näidendil. Filmi produtsent ja lavastaja oli Mike Nichols ning peaosi mängivad Natalie Portman, Julia Roberts, Jude Law ja Clive Owen.

## Sisu
Alice Ayres (Natalie Portman) ja Dan Woolf (Jude Law) näevad teineteist esimest korda Londoni kaootilisel jalakäijatetänaval. Alice on ameeriklannast striptiisitar, kes alles Londonisse saabunud; Dan on kohalik edutu kirjanik, kelle tööks surmakuulutuste kirjutamine. Kui Alice teed ületades auto alla jääb, viib Dan ta haiglasse ja nendevaheline armulugu algab. 

Aasta hiljem on Dan Alice'i elust romaani kirjutanud ja fotosessioonil ameeriklannast fotograafi Anna Cameroni (Julia Roberts) juures armub mees temasse. Anna keeldub temaga suhet alustamast.

Veidi hiljem kohtub Dan jututoas dermatoloog Larryga (Clive Owen) ja teeskleb, et on Anna, ning lepib Larryga järgmisel päeval kokku kohtumise akvaariumis, kus Anna tihti käib. Larry läheb kohale ja juhtumisi on seal ka Anna, kes Larryle peagi seletab, et teda on ninapidi veetud, ning et ta oli hoopis Daniga jututoas rääkinud. Annast ja Larryst saab peagi paar.

Neli kuud hiljem toimub Annal fotonäitus, kuhu lähevad ka Alice ja Dan. Dan pole ikka veel Annast üle saanud ning nad alustavad salasuhet. Afäär kestab aasta aega, vahepeal abiellub Anna Larryga, enne kui nad oma partneritele sellest räägivad ja nendest lahku lähevad.

Alice hakkab uuesti striptiisitariks ja ühel päeval satub Larry kogemata samasse klubisse, kus ta Alice'i ära tunneb. Alice kasutab nime Jane, aga Larry käsib tal enda päris nime öelda, kuid Alice ei tagane ning väidab, et ta nimi on Jane. Larry üritab veenda Alice't endaga magama, kuid Alice keeldub.

Paar kuud hiljem saab Anna Larryga kokku, et too lahutuspaberitele alla kirjutaks, kuid Larry ei taha endiselt Annast loobuda, ning on nõus seda ainult siis tegema, kui Anna temaga veel viimast korda magab. Anna nõustub, aga Dan saab sellest teada ning nad lähevad lahku. Anna läheb tagasi Larry ja Dan Alice'i juurde.

Larry on Danile rääkinud, et ta kohtas Alice'it striptiisiklubis ja magas temaga. Dan tahab seda aga Alice'i käest kuulda, kuid Alice väidab, et seda pole juhtunud. Ootamatult otsustab Alice, et ta ei armasta enam Dani. Ta ütleb Danile, et magas Larryga ning tahab, et Dan lahkuks. Alice läheb tagasi New Yorki ning passikontrollis selgub, et ta nimi on hoopis Jane Rachel Jones.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*
Sorptsioon

**Sorptsioon** (ka **sorbeerumine**, **sorbeerimine**) on gaasi, vedeliku või mõne nende komponendi neeldumine vedelikus või tahkes aines või kogunemine tahke aine pinnale.

Materjali, milles toimub mingi aine neeldumine, nimetatakse **[[sorbent|sorbendiks]]**. Sorptsiooni protsess toimub, kuni tekib tasakaal tahke aine (pinnakihi) poolt seotud või vedelikus neeldunud aine molekulide ja, vastupidi, sealt eraldunud (desorbeerunud) aine molekulide vahel.

Sorptsiooni pöördprotsessi nimetatakse **[[desorptsioon]]iks**.

Eristatakse absorptsiooni, adsorptsiooni, kemosorptsiooni ja kapillaarkondensatsiooni.
Mõnikord mõeldakse **sorptsiooni** all ka nimetatuist kahe nähtuse samaaegset esinemist.

## Vaata ka
*Adsorptsioon
*Absorptsioon
*Desorptsioon
*Kemosorptsioon
Füüsikaline keemia

**Füüsikaline keemia** on keemia haru, mis uurib keemiliste nähtuste ja ainete struktuuride füüsikalisi omadusi. 

Füüsikalise keemia olulisemaid harusid on keemiline termodünaamika, kolloidkeemia, elektrokeemia jt.

Termini "füüsikaline keemia" võttis kasutusele arvatavasti Mihhail Lomonossov 1752. aastal. 

Omaette keemia allteadusharuna eristus see 19. sajandi teisel poolel.

## Vaata ka

* Keemiline füüsika
Parimad (Monitori album)

**"Parimad"** on ansambli Monitor 2009. aasta album. 

## Lugude nimekiri
#No oota sa
#Suur on mu rõõm kui jääd
#Osta makk mul papi
#Ei näe ma teisi
#Huulevärv su krae peal
#Las kestab arm
#Sind ainult kaupluses näen
#Nii suur kui laotus
#Mu kõige kallim
#Tuulte teed
#Rumal süda
#Head sõnad
#Ära puutu
#Ootan tuult
#Mis ihkab laululind
#Külm tants
#Sa oled

## Välislingid
*
Pavel Londak

**Pavel Londak** (kuni 2003. aastani **Kisseljov**; sündinud 14. mail 1980 Tallinnas) on Eesti jalgpallur, kes mängib väravavahina Eesti Meistriliiga klubis Tallinna JK Legion.

## Koondisekarjäär
Ta on esindanud Eestit koondise 27 mängus. Oma koondisedebüüdi tegi Londak 4. juulil 2001 Balti turniiril Leedu jalgpallikoondise vastu. Mäng kaotati 5:2. Mängu päeval oli Londak 21-aastane. Lisaks temale tegi samas mängu debüüdi ründaja Jarmo Ahjupera. 15. novembril 2011 esindas ta Eestit koondise EM 2012 valikturniiri ''play-off''-mängus võõrsil Iirimaa vastu.

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid

*
Põhjapassaathoovus

**Põhjapassaathoovus** on kolme hoovuse nimi:

***[[Põhjapassaathoovus (Atlandi ookean)|Põhjapassaathoovus]]** Atlandi ookeanis
***[[Põhjapassaathoovus (India ookean)|Põhjapassaathoovus]]** India ookeanis
***[[Põhjapassaathoovus (Vaikne ookean)|Põhjapassaathoovus]]** Vaikses ookeanis
AKV riigid

**Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid** ehk **AKV riigid** (inglise *ACP countries; African, Caribbean and Pacific countries*) on Euroopa riikide endised koloniaalmaad Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani regioonis, kellega Euroopa Liidul on sõlmitud erilepingud kaubanduse ja arenguabi valdkondades. AKV riigid hõlmavad 2007. aasta  seisuga 78 riiki, kes on sõlminud Euroopa Liiduga Cotonou lepingu.  

AKV riikidel ja Euroopa Liidul on ka ühine parlamentaarne assamblee – AKV ja EL-i ühine parlamentaarne assamblee (inglise *ACP, EU Joint Parliamentary Assembly*). See on ühine parlamentaarsete esindajate kogu, mis toob kokku Euroopa Parlamendi ning AKV-riikide esindajad.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Välislingid
* The Secretariat of the African, Caribbean and Pacific Group of States
* Mis on Lome konventsioonid ja Cotonou leping?
Premonition

**"Premonition"** on vähemalt kahe filmi ingliskeelne pealkiri.
* **"[[Yogen]]"** on 2004. aastal Jaapanis loodud film.
* **"[[Halb eelaimus]]"** on 2007. aastal USA-s loodud film, inspiratsiooni saanud eelmisest.
Aasia Arengupank

**Aasia Arengupank** (inglise *Asian Development Bank*; lühend **ADB** või vahel ka **AsDB**) on riikidevaheline arendustegevuse rahastamise asutus, mille eesmärk on vaesuse vähendamine Aasias ja Vaikse ookeani piirkonnas. 

Aasia Arengupanga president on alates aprillist 2013 Takehiko Nakao.

## Allikas
* Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Välislingid
* Koduleht
Huvikaitse

**Huvikaitse** ehk **eestkoste** (inglise *advocacy*) on kodanikuühenduste tegevus, millega püütakse kindlustada oma eesmärkide arvestamist poliitika kujundamisel ning rakendamisel: lobitöö, kampaaniad, võrgustike arendamine, avalikkuse teavitamine.

Lobitöö on selgemini suunatud poliitiliste protsesside või otsustajate mõjutamiseks ja kõikide sidususgruppide/huvigruppide (inglise *[[stakeholder]]s*) kaasamiseks.
 
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Välislingid
* Campaigning Toolkit
Arenguabi agentuur

**Arenguabi agentuurid** (inglise keeles *Aid agencies*) on rahvusvahelises arengukoostöös osalevad rahvusvahelised, riiklikud ja valitsusvälised organisatsioonid. Need on nii ÜRO spetsialiseeritud asutused, rahvusvahelised rahandusorganisatsioonid, riiklikud arengukoostöö koordineerimiskeskused kui arengukoostöö vabaühendused.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Aafrika eksperthinnangumehhanism

**Aafrika eksperthinnangumehhanism** (inglise *African Peer Review mechanism, APRM*) on Aafrika Liidu liikmesriikide vabatahtlik enesemonitooringu mehhanism. Sellega liitunud riigid jälgivad, et osalevate riikide poliitikad ja tegevused oleksid kooskõlas poliitilise, majandusliku ja äriühingute valitsemise väärtuste, koodeksite ja standarditega, milles osalevad riigid on kokku leppinud vastava deklaratsiooniga (*Declaration on Democracy, Political, Economic and Corporate Governance*).

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Gjerstad

**Gjerstad** (ka *Kjørkebygda* 'kirikuküla') on asula Norras Agderi maakonnas, Gjerstadi valla keskus. Ta asub Gjerstadvatneti põhjakaldal, 8 km E18-st põhjas.

1. jaanuaril 2008 oli Gjerstadis 279 elanikku. Asula pindala oli 0,48 km², rahvastikutihedus 581 in/km².

Asulas on Gjerstadi kirik. Selle kohal varem olnud kirikus on teeninud matemaatik Niels Henrik Abeli vanaisa ja isa Hans Mathias Abel ja Søren Georg Abel. Niels Henrik kasvas kiriklas üles.

## Nimi
Asula on nime saanud Gjerstadi talu järgi, kuhu ehitati kirik. Vanapõhja keeles oli see nimi *Geirreksstaðir*, mis tähendab 'Geirrekri talu'.

## Ajalugu
Gjerstad kui kirikukeskus ulatub tagasi umbes 1400. aastani.

## Vaata ka
* Gjerstadi kihelkond
* Gjerstadi jaam
* Holmeni talu

## Viited

## Välislingid
Abiarhitektuur

**Abiarhitektuur** (inglise keeles *aid architecture*) on kokkulepitud skeem, mille järgi toimub ametliku arenguabi andmine. Üleilmne abiarhitektuur on viimase kümne aasta jooksul dramaatiliselt muutunud. Ligi kolmandik ametlikust arenguabist suunatakse läbi partnerlusel põhinevate üleilmsete ja regionaalsete programmide, mille eesmärgid on globaalsed. Varem suunati abirahad enamasti läbi riiklike abiprogrammide.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö
Koostöötalitus EuropeAid

**Koostöötalitus EuropeAid** (ka *EuropeAid-koostööbüroo*) on Euroopa Komisjoni talitus, mis haldab Euroopa Komisjoni abivooge komisjoni välisabi osana. EuropeAid-koostööbüroo ülesanne on rakendada Euroopa Liidu majanduseelarvest ja Euroopa Arengufondist (European Development Fond, EDF) rahastatavaid Euroopa Komisjoni välisabi rahastusinstrumente. Ei osale liitumist ettevalmistavate toetusprogrammide, humanitaarabi, makromajanduslike toetuste, ühise välis- ja julgeolekupoliitika ja kiirreageerimissüsteemi haldamises.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö
* Euroopa Komisjoni peadirektoraatide ja talituste loend

## Välislingid
* EuropeAid
Arenguabi rahavood

**Arenguabi (raha)vood** (inglise *aid flows*) on OECD Arenguabi komitee (DAC) poolt määratletud tingimustele vastavate arenguabi rahaliste vahendite liikumine. Kahepoolse abi vood suunatakse otse doonorilt sihtriiki, seevastu mitmepoolse abi vood kanaliseeritakse arengukoostööga tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö
Maseru

**Maseru** on Lesotho pealinn ja Maseru ringkonna keskus. Linna nimi tähendab sotho keeles punase liivakivi kohta.

Maseru asub Lesotho loodeosas Lõuna-Aafrika Vabariigi piiri ääres Caledoni jõe kaldal. See on Lesotho ainuke suurem linn; 2006. aastal elas linnas 227 880 inimest. Linn asub 1600 meetri kõrgusel merepinnast.

Maseru sai pealinnaks pärast seda, kui Lesothost 1868. aastal Basuutomaa nime all Suurbritannia protektoraat sai. 1871. aastal viidi Basuutomaa haldamine Kapi kolooniasse. Alates 1884. aastast, kui Basuutomaa muudeti Suurbritannia kroonikolooniaks, on Maseru uuesti pealinn olnud. Alates 1966. aastast on Maseru iseseisva Lesotho pealinn.

Linna majanduselus domineerivad toiduainete- ja tekstiilitööstusettevõtted. Oluline osa sissetulekust tuleb ka turismist.

## Viited
Val-d'Isère

**Val-d'Isère** on vald Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Savoia departemangus. Val-d'Isère on tuntud talispordikeskusena. Valla pindala on 94,39 km² ja elanike arv 1632 (1999). Rahvastikutihedus on 17 in/km². Valla madalam kõrgus on 1785 m ja kõrgeim 3300 m.

## Geograafiline asend

Val d'Isère asub Alpides Savoie ajaloolises vallas. See on üks Euroopa tuntumaid mäesuusakeskusi. Val d'Isère moodustab koos naabervalla Tignesiga ühtse koostöökeskuse, mida tuntakse Espace Killy nime all. Seal on 131 laskumisrada, mille kogupikkus on 300 km. Tegu pole küll Euroopa suurima kogukilometraažiga laskumisradadega, kuid need rajad asuvad merepinnast kõrgemal kui muude paikade mäesuusarajad ning igal talvel on seal lume olemasolu ja suusaspordiks vajalik kogus lund tagatud. 

## Ajalugu

Esimese maailmasõja järel oli Val d'Isère külas vaid mõni majapidamine ja selle elanikud tegelesid põllumajandusega. Küla asub kolme oru ristumiskohas ning põllumaa võimaldas pidevalt kasvatada head ja kvaliteetset toodangut. Siis veel ei osatud sealses lumes näha ärivõimalusi. Ala elanikud elasid oma igapäevast ja karmi elu.

1920. aastate alguses püüdsid aga piirkonna mõned asukad igapäevaellu muutusi tuua ja hakkasid looma küla, mis oleks valmis pakkuma sportimisvõimalusi. Vähehaaval kasvas väikesest külast välja märkimisväärne talispordikeskus, kus tänapäeval on ligi 50 mäetõstukit ja -lifti. See pakub sportimisvõimalusi nii mäesuusatajatele kui ka murdmaasuusatajatele.

## Viited

## Välislingid

*Val d'Isère turismikeskuse koduleht 
*Pilte Val d'Isèrest
Walker Percy

**Walker Percy** (28. mai 1916 – 10. mai 1990) oli Ameerika Ühendriikide lõunaosariikide kirjanik. Tema filosoofiliste ja semiootiliste mõjutustega romaanid keskenduvad New Orleansile ja selle lähikonnale. Tema teosed on eksistentsiaalsete otsingute, lõunaosariikide meelelaadi ja katoliku usu unikaalne kombinatsioon.

Kui Percy oli 13-aastane, sooritas ta isa enesetapu. Ta isa nõbu, kirjanik William Alexander Percy adopteeris tema ja ta kaks venda päras seda, kui nende ema autoõnnetuses suri. 1940. aastatel pöörduseid Walker Percy ja ta naine roomakatoliku usku. Percy õppis Columbia ülikoolis arstiteadust ning Bellevue haiglas töötades sai tuberkuloosi. Oma kutsumuse kirjanikuna avastas ta kaheaastase taastumisperioodi ajal eksistentsiaalset kirjandust lugedes.

## Tunnustus
*1972 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Välislingid
*Roger Kimball. Existentialism, Semiotics and Iced Tea. New York Times, 4. august 1985
Ernst Erdmann

**Ernst Erdmann** (25. september 1878 Peterburi – 27. märts 1939 Tallinn) oli eesti kohtunik.

Ta lõpetas Peterburi ülikooli õigusteaduskonna, cand. jur. Korporatsioon Nevania vilistlane.

Aastatel 1910–1911 oli ta Novgorodi 2. jaoskonna linnakohtunik, 1911–1917 Tallinna-Haapsalu 7. ringkonna rahukohtunik, 1917–1919 Tallinna ringkonnakohtu tsiviilosakonna liige, 1919. aastal Kohtuministeeriumi kodifikatsiooniosakonna nõunik, 1920. aastal Eesti-Vene segakomisjoni nõuandja, 1921. aastal sama komisjoni liige, 1922. aastast Kohtukoja tsiviilosakonna liige.

## Tunnustus
* Valgetähe II klassi teenetemärk (1938).
E264

**E264** on Euroopa tee, mis kulgeb põhjast lõunasse läbi Eesti ja Läti.

Eestis asuv osa on Jõhvi–Tartu–Valga maantee.

Lätis asuv osa on riigimaantee A3.

Läbitavad asulad: Jõhvi – Tartu – Valga - Valka - Volmari - Inčukalns.


Jõhvi-Tartu highway near Tartu, 2007-12.jpg|Aovere lähedal
Tartu_Võidu_sild_2011.JPG|Tartu Rahu sild
Jõhvi-Tartu-Valga mnt ristumine Elva-Rannu mnt.jpg|Käo metsapargi lähedal
A3-Latvia_Valmiera.jpg|Volmari möödasõit Lätis



## Vaata ka

* Rahvusvaheline E-teede võrk
Tegevvulkaanide loend

*Siin on loetletud [[tegevvulkaan]]e.*

## A
Agung – 
Alaid – 
Alcedo –
Anatahan –    
Aragats – 
Arenal -
Asama – 
Askja – 
Aso – 
Augustine -
Avatša

## B
Bandai – 
Batur – 
Beerenberg – 
Bezõmjannõi –
Bisoke -
Bulusani vulkaan

## C
Cerro Azul (Galápagose saared) –   
Clevelandi vulkaan -
Colima – 
Cosigüina – 
Cotopaxi

## D
Dabbahu -
Damāvand – 
Dempo

## E
Egon – 
Eldfell – 
Emi Koussi – 
Empung - 
Erebus – 
Erta Ale – 
Etna

## F
Fogo – 
Fourpeaked –
Fuego – 
Fuji

## G
Galerase vulkaan – Galunggung – Gamalama

## H
Hallasan – 
Hekla

## I
Irazú – 
Irruputuncu – 
Izalco –
Iztaccíhuatl

## K
Kamerun – 
Karangetang –
Karõm – 
Kasatochi – 
Katmai – 
Kelud – 
Kerinci –
Kīlauea – 
Kilimanjaro – 
Kizimen –
Kljutševskaja Sopka – 
Komagatake – 
Korjaki sopka –
Krakatau

## L
Llaima – 
Laki – 
Lamington – 
Lassen Peak – 
Liamuiga – 
Llaima – 
Llullaillaco - 
Lokon

## M
Maipo – 
Mauna Kea – 
Mayon – 
Merapi – 
Meru – 
Misti -
Momotombo

## N
Nevado del Tolima – 
Nyamuragira – 
Nyiragongo

## O
Ojos del Salado (pole kindel) –
Okmok –
Ol Doinyo Lengai – 
Ontake -
Orizaba mägi – 
O-shima – 
Osorno

## P
Pagan (vulkaan) – 
Papandayan – 
Pavlov – 
Pelée –
Pico Viejo - 
Piibu vulkaan -
Pinatubo – 
Piton de la Fournaise – 
Popocatépetl – 
Puyehue – 
Puracé

## R
Rainier – 
Raoul – 
Ruapehu – 
Ruiz

## S
Sabancaya – 
Saint Helens (vulkaan) – 
Sakurashima – 
San Migueli vulkaan -
Sangay –
Santorin – 
Shinmoe-dake - 
Sinabung – 
Soputan – 
Soufrière Hills – 
Stromboli – 
Surtsey

## Š
Šišaldin – 
Šivelutš

## T
Taal – 
Tambora – 
Tanaga – 
Taranaki –
Tarawera –
Teide – 
Telica vulkaan - 
Tenggeri kaldeera – 
Torishima – 
Tristan da Cunha – 
Tungurahua –
Toussidé –
Turrialba vulkaan

## U
Ubinas

## V
Vesuuv – 
Vulcano

## Vaata ka
*Vulkaanide loend
Karl Hintzer

**Karl Nikolai Hintzer** (7. september 1895 Tartu – 20. august 1967 Lübeck) oli eesti fotograaf ja õpetaja.
Kasutas ka nimekuju Karl Hinto. 

## Elukäik
Aastatel 1905–1911 õppis ta Tartu 1. algkoolis ja 1912–1915 Hugo Treffneri gümnaasiumis. 

1916. aastal töötas sõjaväeinstruktorina Tartu keskkoolides. 1917–1918 õppis võimlemisõpetajate kursustel. 1918. aastast oli Hugo Treffneri gümnaasiumi võimlemis- ja tööõpetuse õpetaja. ENSV HRK otsusega 15.märtsist 1941 vabastati ta  ametist tagasiulatuvalt 9.veebruarist s.a. ja tema asemele määrati Endel Arand.  

1922 käis Haridusministeeriumi stipendiaadina õppereisidel Rootsis ja Saksamaal. 1922–1926 oli lektor võimlemisõpetajate suvekursustel. Oli 1930. aastatel Noorte Kotkaste Tartu maleva Hugo Treffneri gümnaasiumi malevkonna pealik.

1941–1944 oli Karl Hintzer ajalehe Postimees fotograaf ja Eesti sõjakirjasaatjate grupi fotograaf. 1942–1943 oli ka ajakirja Eesti Pildileht fotograaf. 

1944. aasta suvel evakueerus Karl Hintzer Saksamaale, kus asus tööle Eestist saabuvaid sõjapõgenikke abistavasse Eesti toimkonda Danzigis. Saksamaal pildistas hulga fotosid eestlastest pagulaslaagrites. Hiljem oli tegev Saksamaal eestlaste organisatsioonides. 1952. aastal oli töötu, 1963. aastal elas (sõjaväe)laagris, hiljem Lübeck-Moislingis.

## Fotodest
Karl Hintzer müüs Riigiarhiivile fotosid Tartu ja Lõuna-Eesti sündmustest. 1944. aastal Eestist Saksamaale evakueerudes võttis ta oma negatiivide kogu kaasa ja müüs selle 1958. aastal Herderi Instituudile Marburgis. 

Üks fotokogu, mis sisaldab 393 fotot, asub Eesti Filmiarhiivis EFA.5. 23 000 klaas- ja filminegatiivist koosnev negatiivide kogu asub Herderi Instituudis.

## Välislingid
*KulturNav
*
Ernst Jürgens

**Ernst Jürgens** (30. november 1869 Häädemeeste, Pärnumaa – 23. juuli 1939 Tallinn) oli eesti farmatseut.

Lõpetas 1901 Moskva Ülikooli, korporatsiooni Fraternitas Liviensis vilistlane.

Moskva Eesti Seltsi ja Venemaa rohuteadlaste ühingu esimees.

1920 naasis Eestisse, A/S Ephagi direktor, Eesti Keemiatöösturite Ühingu esimees, Rohuteadlaste Koja nõukogu liige.

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk, 1939
Johann Estam

**Johann Georg Estam** (kuni 1922 **Johann Georg Eschstamm**, 2. oktoober 1891 Pärnu – 11. veebruar 1955 Boston) oli eesti keeleteadlane.

Lõpetas 1915. aastal Moskva ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, 1936 Tartu ülikoolis mag. phil. (Koolijõudluse üleriigiline kontroll võõrkeeltes), 1942 Berliini ülikoolis dr. phil.

Tartu Ülikooli, Balti Ülikooli ja Harvardi ülikooli õppejõud.

## Välislingid
*
Ants Laur

**Ants Laur** (kuni 1923 **Hans Laur**; 27. juuni 1899 Saksi vald (Kadrina kihelkond), Virumaa – 5. märts 1996 Oakville, Ontario, Kanada) oli eesti keemik.

Ta õppis 1919–1925 (lõpetas) Tartu Ülikooli keemiaosakonnas, mag. chem. 1926, Dresdeni Tehnikaülikoolis 1927–1928, dr. ing. 1929 (Dresdeni Tehnikaülikool). Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.

1930. aastatel oli ta üks Tartu Ülikooli keemiaosakonna assistente.

Ta oli 1921–1927 keskkooliõpetaja Tartus, 1923–1927 ja 1929–1935 Tartu Ülikooli anorgaanilise keemia labori assistent, 1927–1928 Tartu Ülikooli teaduslik stipendiaat Utrechti, Grazi ja Dresdeni tehnikaülikoolides. 1930–1937 Tartu Ülikooli eradotsent, 1937–1938 Tartu Ülikooli, 1937–1942 Tallinna Tehnikaülikooli dotsent. 1939–1944 Kohtuliku Ekspertiisi Instituudi direktor.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, oli Wiesbadeni tehnikaülikooli õppejõud, Heidelbergi ülikooli laborijuhataja ja 1948–1951 Ankara ülikooli analüütilise keemia professor. 1951. aastal siirdus Ants Laur Kanadasse.

Ta oli esperanto keele tundja.

## Viited

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
*TLÜAR väliseesti isikud, Ants Laur
Hatanga laht

**Hatanga laht** (vene *Хатангский залив*) on Laptevite mere laht Euraasia põhjaosas Venemaal. 

Lahe pikkus on üle 200 km, laius kuni 50 km, sügavus kuni 29 m. Bolšoi Begitševi saar jagab lahe suudmeosa kaheks väinaks: Severnõi (laius 13 km) ja Vostotšnõi (laius 8 km). Lahte suubub Hatanga jõgi.
Gustav Matto

**Gustav Matto** (26. august 1886 Elistvere vald, Tartumaa – 22. august 1972 Tartu) oli eesti numismaatik ja bibliofiil.

## Teoseid
*Narva suurettevõtete koduraha. Narva, 1935.
*Numismaatik Baltimail. Narva, 1931.
*Rahvusvahelistest tukatitest. Narva, 1932.
*Sõrmus ehtena ja sümbolina. Narva, 1943.
*Tina ehtemetallina. Narva, 1936
*Tinast tarbeesemeist. Narva, 1940.

## Välislingid
*Gustav Matto pärand Tartu Linnamuuseumis
*
Algebraliselt kinnine korpus

**Algebraliselt kinnine korpus** on korpus, millest pärinevate kordajatega polünoomil (ehk igal polünoomil üle selle korpuse) on selles korpuses alati vähemalt üks juur.

## Näited
* Algebra põhiteoreemi järgi on kompleksarvude korpus algebraliselt kinnine. 
* Reaalarvude korpus ei ole algebraliselt kinnine, sest polünoomil x^2 + 1 reaalarvulised juured puuduvad.

## Viited
Vatnajökulli rahvuspark

**Vatnajökulli rahvuspark** on Islandil asuv rahvuspark, mis loodi 7. juunil 2008.

Hõlmab Vatnajökulli liustiku, endiste Skaftafelli ja Jökulsárgljúfuri rahvuspargi ning ümbritsevad alad. 

Pindala on 14 967 km².
Lobitöö

**Lobitöö** (ka **lobi** ja **kuluaaripoliitika,** inglise keeles *lobbying, lobbyism*) on huvigruppide esindajate ametlikud ja mitteametlikud kohtumised riigi poliitikute või ametiisikutega. Kohtumiste eesmärk on mõjutada poliitilisi otsuseid oma grupi huvidest lähtuvalt. Lobitöö tegijaid kutsutakse lobistideks ning lobitööd on kutsutud ka lobimiseks ja lobistamiseks. Lobitöö on osa huvikaitsest.

Lobitööd käsitletakse sageli negatiivse konnotatsiooniga, kuid see on politoloogias pigem viis poliitika kujundamise mõjutamiseks. 

## Viited
Juur (täpsustus)

Sõnal "**juur**" on mitu tähendust:
* Botaanikas on **[[juur]]** taime organ.
* Keeleteaduses tähendab juur **[[juur (keeleteadus)|sõna juurt]]**.
* Matemaatikas võib "**juur**" tähendada
** juurimise tulemit (**[[juur (matemaatika)|juur]]**).
** **[[polünoomi juur]]t**.
** graafiteoorias puu **[[juur (graafiteooria)|juurt]]**, ehk puu üht fikseeritud elementi.
*Anatoomias on **[[juur (anatoomia)|juur]]** elundi teatud osa.
TC2000

**TC2000** on tenniseklubi, mis rajati aastal 2000 Tallinnas. Tenniseklubi peatreener on Rene Busch.

## Välislingid
* Klubi koduleht
Eternity

**"Eternity"** on Kameloti debüütalbum. Selle andis välja 1995. aastal plaadifirma Noise Records. 

Lugude muusika autor on Thomas Youngblood, sõnad kirjutas Richard Warner. Produtseeritud ja kavandatud Jim Morris D.U.A.F. Productionsile; kaasprodutsent Kamelot. Salvestatud, miksitud ja masterdatud firma Morrisound Studios stuudios Florida osariigis Tampas.

## Lugude nimekiri
#"Eternity" – 5:41 (Igavik)
#"Black Tower" – 4:06 (Must torn)
#"Call of the Sea" – 5:15 (Mere kutse)
#"Proud Nomad" – 4:52 (Uhke nomaad)
#"Red Sands" – 4:09 (Punased Liivad)
#"One of the Hunted" – 5:26 (Üks jahitutest)
#"Fire Within" – 4:54 (Sisemine tuli)
#"Warbird" – 5:22 (Sõjalind)
#"What About Me" – 4:20 (Mis saab minust)
#"Étude Jongleur" – 0:50 (Rändmuusiku etüüd)
#"The Gleeman" – 6:19 (Rändmuusik)

## Koosseis
*Mark Vanderbilt – laulja
*Thomas Youngblood – kitarrist, taustalaulja
*David Pavlicko – klahvpillimängija
*Glenn Barry – basskitarrist
*Richard Warner – trummar

### Külalismuusikud
*Taustavokaal – Todd Plant, Leroy Meyers
*Klahvpillid – Howard Helm

## Välislingid
*Koduleht
Benedictus XVI ametisse nimetatud kardinalid

**[[Paavst]] [[Benedictus XVI]]** nimetas ametisse 90 kardinali 5 konsistooriumil. 11. juunil 2007 tühistas Benedictus XVI Johannes Paulus II otsuse, et kui konklaavil ei saavutata 30 valimisvooru (12 valimispäeval) järel selgust, otsustab lõpliku tulemuse 31 voorus lihthäälte enamus eelmises voorus kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel. Benedictus XVI taastas varasema korralduse, mille alusel on konklaavil valituks osutumisel igas voorus nõutav 2/3 häälte arv. 24. novembril 2012 toimunud konsistooriumil ei nimetanud ta ametisse ühtki eurooplasest kardinali. See oli esimene konsistoorium pärast 1927, kui uute kardinalide seas polnud ainsatki itaallast ja esimene konsistoorium pärast 1924, kui määratute seas polnud ühtki eurooplast. Ta sätestas 22. veebruaril 2013 avaldatud *[[motu proprio]]*'s konklaavi reeglid.

## Konsistoorium [[24. märts]] [[2006]]
Avalikustati 22. veebruaril 2006.
# Carlo Caffarra
# Gaudencio Borbon Rosales
# Antonio Cañizares Llovera
# Nicholas Cheong Jin-Suk
# Peter Poreku Dery
# Stanisław Dziwisz
# Andrea Cordero Lanza di Montezemolo
# William Joseph Levada
# Seán Patrick O'Malley
# Jean-Pierre Ricard
# Franc Rodé
# Joseph Zen Ze-Kiun
# Jorge Liberato Urosa Savino
# Agostino Vallini
# Albert Vanhoye

## Konsistoorium [[24. november]] 2007
Avalikustati 17. oktoobril 2007.
# Angelo Bagnasco
# Umberto Betti
# Seán Baptist Brady
# Angelo Comastri
# Giovanni Coppa
# Paul Josef Cordes
# Emmanuel III Delly
# Daniel Nicholas DiNardo
# Raffaele Farina
# John Patrick Foley
# Agustín García-Gasco Vicente
# Oswald Gracias
# Estanislao Esteban Karlic
# Giovanni Lajolo
# Lluis Martínez Sistach
# Urbano Navarrete Cortés
# John Njue
# Francisco Robles Ortega
# Stanisław Ryłko
# Leonardo Sandri
# Théodore-Adrien Sarr
# Odilio Pedro Scherer
# André Vingt-Trois

## Konsistoorium [[20. november]] [[2010]]
#Angelo Amato
#Raymundo Damasceno de Assis
#Fortunato Baldelli
#Domenico Bartolucci
#Walter Brandmüller
#Raymond Leo Burke
#José Manuel Estepa Llaurens
#Kurt Koch
#Reinhard Marx
#Medardo Joseph Mazombwe
#Laurent Monsengwo Pasinya
#Francesco Monterisi
#Antonios Naguib
#Kazimierz Nycz
#Velasio de Paolis
#Albert Malcolm Ranjith Patabendige Don
#Mauro Piacenza
#Gianfranco Ravasi
#Paolo Romeo
#Robert Sarah
#Paolo Sardi
#Elio Sgreccia
#Raúl Eduardo Vela Chiriboga
#Donald William Wuerl

## Konsistoorium [[18. veebruar]] [[2012]]
# Santos Abril y Castelló
# George Alencherry
# João Braz de Aviz
# Karl Josef Becker
# Giuseppe Bertello
# Giuseppe Betori
# Domenico Calcagno
# Francesco Coccopalmerio
# Thomas Christopher Collins
# Timothy Michael Dolan
# Dominik Jaroslav Duka
# Willem Jacobus Eijk
# Fernando Filoni
# Prosper Grech
# John Tong Hon
# Manuel Monteiro de Castro
# Lucian Mureşan
# Edwin Frederick O'Brien
# Julien Ries
# Antonio Maria Vegliò
# Giuseppe Versaldi
# Rainer Maria Woelki

## Konsistoorium [[24. november]] [[2012]]
#Rubén Salazar Gómez
#James Michael Harvey
#John Olorunfemi Onaiyekan
#Béchara Boutros Raï
#Luis Antonio Gokim Tagle
#Baselios Cleemis Thottunkal

## Välislingid
*Benedictus XVI kardinalid.
Inglisild

**Inglisild** on sild Tartus Toomemäel. See valmis 1816. aastal ja sai oma praeguse kuju 1836. aastal.

Seal asub Tartu ülikooli esimese rektori Georg Friedrich von Parroti mälestusmedaljon koos pühendustekstiga.

Silla all-linna poolsel küljel on ladinakeelne tekst "*Otium reficit vires*" ('jõudeaeg taastab jõud'). Algselt oli sillal Karl Morgensterni valitud moto "*Otio et musis sacrum*" ('pühendatud jõudeajale ja muusadele'), see vahetati välja silla remondi käigus kuraator Gustav von Craffströmi valitsusajal (teadusasutustele viidanud moto vahetust vaimuvaesema vastu pidas ülikooli raamatukoguhoidja Emil Anders Craffströmile iseloomulikuks).

## Ajalugu
Sild valmis Johann Wilhelm Krause projekteerimisel 1816. aastal. 

Praeguse kuju sai sild 1836. aastal Tartu ülikooli ehituskunsti professori Moritz Hermann von Jacobi projekti järgi.

1913. aastal paigaldati renoveerimise käigus Inglisillale Georg Friedrich von Parroti mälestusmedaljon (autor Constanze von Wetter-Rosenthal) koos pühendustekstiga "Primo rectori universitatis Dorpatensis" ("Tartu Ülikooli esimesele rektorile"). Samal aastal valmis Toomemäel kümmekond aastat varem lammutatud puitsilla asukohal betoonist Kuradisild. 

Ööl vastu 21. aprilli 2012 sild süüdati.


Inglisild Tartus (1991).jpg|Inglisild 1991. aastal
Tartu (13).jpg|Inglisild 2008. aastal
Tartu Angel's Bridge - panoramio.jpg|Inglisild 2013. aastal
Lumesadu Inglisillal 2016. aasta oktoobris..jpg|Lumesadu Inglisillal 2016. aasta oktoobris


## Inglisild kunstis

TKM 0714G, Toome sild, August Matthias Hagen.jpg|August Matthias Hagen, "Toome sild" (1827–1828)
Ur4443.jpg|Georg Friedrich Schlateri litograafia 1830. aastast
Album von Dorpat, TKM 0031H 14.jpg|Louis Höflinger, "Esimene Toome sild" (1860)


## Viited

## Välislingid

*
*Inglisild Turismiweb
*Inglisild andmebaasis "Tartu ilukirjanduses"
*"Tartu raad lubab põlenud Inglisilla võimalikult kiiresti taastada" Tartu Postimees, 21. aprill 2012
* Dorpat.ru: Ангельский мост (Inglisild)
Tenggeri kaldeera

**Tenggeri kaldeera** on kaldeera Jaava saarel.

Kaldeera läbimõõt on 16 km. 

Suurema kaldeera sees on mitmeid väiksemaid kaldeerasid. Tenggeri kaldeera sees on üks Jaava saare aktiivsemaid vulkaane Bromo.
Hea uus ilm

**"Hea uus ilm"** ("Brave New World") on Aldous Huxley teos düstoopilisest tulevikust, kus inimesi kujundatakse varajasest lapsepõlvest "hea uue ilma" kodanikeks. Raamat nägi esmavalgust 1932. aastal. Prantsuse ajaleht Le Monde valis selle 1999. aastal sajandi 100 parima raamatu hulka.

Pealkiri on võetud William Shakespeare'i näidendist "Torm", mille üks osa kõlab eesti keeles järgmiselt: 

"*Oo imet! Kauneid olendeid kui palju!

*Kui ilus inimkond on! Hea uus ilm,

''kus niisugune rahvas peal!"

## Tõlked eesti keeles

Henno Rajandi tõlkes ilmus teos 1989. aastal eesti keeles kirjastuse Eesti Raamat väljaandes. 2018 ilmus kirjastuse Rahva Raamat väljaandena Ragne Kepleri tõlge.
Creutzfeldti-Jakobi tõbi

**Creutzfeldti-Jakobi tõbi** on harva esinev (üks haigestumine miljoni elaniku kohta aastas) neurodegeneratiivne haigus. RHK-10-s kodeeritakse seda haigust koodiga A81.0. Dementsus, mis tekib Creutzfeldti-Jakobi tõve tagajärjel, kodeeritakse RHK-10s koodiga F02.1.

## Ajalugu
Haigust kirjeldas esimesena 1920. aastal Saksa neuroloog Hans Gerhard Creutzfeldt ja varsti pärast Creutzfeldti teine Saksa neuroloog – Alfons Maria Jakob. 1922. aastal nimetati haigus Creutzfeldti-Jakobi tõveks.

## Tekitaja
Creutzfeldti-Jakobi tõve tekitajaks peetakse priooni, mis võib edasi kanduda nii pärilikult kui ka nakkuslikult.

## Sümptomid
Haigusele on iseloomulikud järjest süvenevad ebakindel kõnnak, dementsus, mäluhäired, isiksuse muutused, hallutsinatsioonid, lihasetõmblused, lihasejäikus.

Võib esineda ka unehäireid, nägemishäireid, kõnehäireid, raskusi kõnest arusaamisega, peapiirkonna närvide halvatust, krambihooge.

## Ravi
Aastal 2008 Creutzfeldti-Jakobi tõve põhjuslikku ravi ei tunta.

## Prognoos
Prognoos elule on halb: haigus lõpeb tavaliselt surmaga 3–12 kuud pärast haigestumist.

## Kirjandus
*Creutzfeldti-Jakobi tõbi
*Dementsus Creutzfeldti-Jakobi tõvest
Clarissa House

**Clarissa House** (sündinud 6. septembril 1954 Melbourne'is) on Austraalia näitleja, kelle tuntuim roll on Elizabeth Ann "Beth" Hunter seebiooperis "Kodus ja võõrsil" (2002–2007).
Surmajärgne uuring

***Postmortem*** (ladina keeles - pärast surma) . Termin meditsiinis, mille all mõeldakse mingi meditsiinilise uuringu läbiviimist pärast surma. Surmajärgseid uuringuid viiakse läbi siis, kui elupuhuselt ei ole seda võimalik teostada - näiteks ajukoe uuring.

## Vaata ka
*Lahang