open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grundas

**Grundas** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Grundas asub valla keskosas merepinnast 132 meetri kõrgusel Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 6, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 224 kilomeetri kaugusele.

Külas kasvavad vaher kõrgusega 23.4 m ja tamm kõrgusega 20.2 m on looduskaitse all.

Aastal 2007 oli külas 16 elanikku.

## Viited
Alodzene

**Alodzene** (kohalikus murdes **Olūdzene**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Alodzene asub valla keskosas merepinnast 148 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Mālupest 9, piirkonna keskusest Alūksnest 26 ja Riiast 227 kilomeetri kaugusele.

Külas kasvav Daumanti tamm on looduskaitse all.

1934. aastal avati küla servas Pakalnieši–Kūdupe raudteel Svilte raudteepeatus, mis aga teise maailmasõja järel suleti.

2007. aastal oli külas 17 elanikku.

## Viited
Briedinieki

**Briedinieki** (kohalikus murdes **Brīdinīki**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Briedinieki asub valla edelaosas merepinnast 121 meetri kõrgusel Vētrupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 8, piirkonna keskusest Alūksnest 24 ja Riiast 226 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Žērveļi

**Žērveļi** (ka **Žerveļi**, kohalikus murdes **Žierveļi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Žērveļi asub valla keskosas Igrīve jõe kaldal.

Küla loeti varem Sofikalnsi koosseisu kuuluvaks. Seal asub 	Žerveļi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 15 elanikku.

## Viited
Sofikalns

**Sofikalns** (kohalikus murdes **Sopikols**) on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Sofikalns asub valla keskosas Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 6, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 224 kilomeetri kaugusele.

Sofikalnsi karjamõisa ait on kohaliku kaitse all olev arhitektuurimälestis.

Varem loeti Sofikalnsi koosseisu ka Žērveļi küla.

1934. aastal avati küla servas Pakalnieši–Kūdupe raudteel Mālupe raudteejaam, mis aga Teise maailmasõja järel suleti. Külas on Stradiņši ja Sofikalnsi bussipeatus.

## Elanikkond


* 105 (1970)
* 120 (1979)
* 125 (1989)
* 117 (2000)

* 76 (2011)
* 64 (2019)
* 44 (2021)
* 52 (2025)


## Viited
Mērnieki (Maliena vald)

**Mērnieki** (kohalikus murdes **Miernīki**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Mērnieki asub valla idaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Sviestiņi

**Sviestiņi** (kohalikus murdes **Svīstiņi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Sviestiņi asub valla loodeosas merepinnast 188 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Brencist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 218 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Kopmaņi

**Kopmaņi** (kohalikus murdes **Kūpmaņi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Kopmaņi asub valla keskosas Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 214 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Kopmaņi muinaskalmed ehk Kalmeküngas.

Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.

## Viited
Kaķi

**Kaķi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. 

Kaķi asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Seal asub Kaķi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.

## Viited
Kraukļi

**Kraukļi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Kraukļi asub valla lääneosas merepinnast 143 meetri kõrgusel Ievedne jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.

## Viited
Orissaare Teataja

**Orissaare Teataja** (1997–2017 *Orissaare valla ajaleht*) on aastast 1990 ilmuv ajaleht, mis vahendab Orissaare ja selle lähiümbruse uudiseid, varem Orissaare valla uudiseid. Lehte annab välja Orissaare teenuskeskus.

2015–2017 ilmus see leht Saarte Hääle lisana.

## Viited

## Välislingid
*
Luņķi

**Luņķi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Luņķi asub valla põhjaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 1, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 212 kilomeetri kaugusele.

Küla lähistel asuvad regionaalse kaitse all olevad Luņķi muinaskalmed.

Aastal 2007 oli külas 17 elanikku.

## Viited
Biosfääri programmiala

**Biosfääri programmiala** (inglise keeles *biosphere reserve*) on UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" alusel loodud ala haridus-, seire- ja uurimistöö korraldamiseks ning loodusvarade kaitse ja säästva kasutamise ühitamiseks (säästva arengu seadus).

Ala ülesanne on kaitsta terviklikult ökosüsteeme, mille osa on inimene: nii floorat, faunat ja kogu eluta loodust kui ka kultuuriväärtusi ja inimeste sotsiaal-majanduslikku arengut piirkonnas. Biosfääri programmialal on üks või mitu tuumala, neid ümbritsev puhverala ja neist väljapoole jääv majandusala. Biosfääri programmialad arendavad ning levitavad tasakaalustatud looduskaitse ja looduskasutuse meetodeid ja võtteid. Biosfääri programmialad moodustavad UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" biosfääri programmialade ülemaailmse võrgustiku ja juhinduvad oma tegevuses Sevilla strateegiast (1996), mis käsitleb biosfääri programmialasid säästva arengu mudelaladena. Eestis on loodud Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala. Vaata täiendavalt https://loodusveeb.ee/et/themes/saastev-areng/biosfaari-programmiala 

## Vaata ka
*biosfäär
*biosfäärikaitseala
*kaitseala
*Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*UNESCO Biosfääri programmiala veebileht
Poloda Helü

**Poloda Helü** (1994–2003 **Mikitamäe Valla Leht**) oli 1994–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Mikitamäe valla uudiseid. Lehte andis välja Mikitamäe vallavalitsus. Lehte toimetas Maivi Laar.

Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Mikitamäe vald Setomaa vallaga, annab endise Mikitamäe valla aladel toimuva kohta uudised edasi Setomaa Valla Leht.

## Viited

## Välislingid
*
Pūriņi

**Pūriņi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Pūriņi asub valla lääneosas merepinnast 166 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Brencist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 15 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.

## Viited
Vahtsõt Vallah

**Vahtsõt Vallah** (**Valla Uudised**) on aastast 2017 ilmuv ajaleht, mis vahendab Setomaa valla uudiseid. Lehte annab välja Setomaa vallavalitsus.

Lehe esimene number ilmus nime all *Setomaa Valla Leht*.

Vahtsõt Vallah on endiste vallaajalehtede Meremäe Ajaleht, Poloda Helü ja Värska Valla Sõnumid järeltulija.

## Viited

## Välislingid
*
Brundtlandi aruanne

**Brundtlandi aruanne** (inglise keeles *Brundtland Re­port*) on 1983. aastal ÜRO Peaassamblee eestvõttel asutatud ja Norra peaministri Gro Harlem Brundtlandi juhitud Maailma Keskkonna- ja Arengukomisjoni aruande "Meie ühine tulevik" ("Our Common Future", 1987) mitteametlik nimetus.

Aruanne andis ülevaate maailma keskkonna seisundist ja selle parandamise teedest. Brundtlandi aruandes sõnastati esimest korda säästva arengu kontseptsioon, mille järgi tänase põlvkonna vajaduste rahuldamine ei tohi kahjustada tulevaste põlvede võimalusi rahuldada omi vajadusi. Aruandes populariseeriti säästvat arendamist globaalse koostöö kaudu.

## Vaata ka
*Agenda 21
*Põlvkondadevaheline õiglus

## Viited

## Kirjandus
*
Sebežnieki

**Sebežnieki** (kohalikus murdes **Sebežnīki**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. 

Sebežnieki asub valla edelaosas merepinnast 135 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Brencist 7, piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele. Küla lähistel maantee V398 ääres asub Sebežnieki bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.

## Viited
Rutki

**Rutki** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Rutki asub valla keskosas. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.

## Viited
Naglas

**Naglas** (kohalikus murdes **Noglas**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. 

Naglas asub valla põhjaosas  Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 9 ja Riiast 210 kilomeetri kaugusele. Seal asub Naglase bussipeatus.

Külas asuvad regionaalse kaitse all olevad Naglase muinaskalmed. Naglases asuv Maliena "Dārzniecībase" puudetukk on looduskaitse all.

Aastal 2007 oli külas 12 elanikku.

## Viited
Jätkusuutlik säästumäär

**Jätkusuutlik säästumäär** ehk **kohandatud netosäästmine** (inglise keeles *genuine savings*) on summa, mis koosneb toodetud kapitali kulumist, loodusvarade kulumist ja energiakasutusest (sh CO<sub>2</sub>-heitest tulenev kahju) ning investeeringutest inimkapitali (hariduskulutused).

Töötati välja Maailmapanga jaoks (1997). Negatiivne säästumäär viitab sellele, et ühiskond tarbib praegust kapitalibaasi, st areng ei ole pikas perspektiivis kestlik.

## Vaata ka
*Roheline SKT
*Säästva majandusliku heaolu indeks
*Tõelise arengu indeks
*Hartwicki reegel

## Viited

## Kirjandus
*
Krka

**Krka** on jõgi Horvaatias, mis on tuntud mitmete jugade poolest. Selle pikkus on 72,5&nbsp;km. Jõe ääres asub Krka rahvuspark.

Jõgi algab Dinaari mäestikust Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina piiri ja Knini linna lähedalt. Voolab läbi Knini karstioru ning läbib 25&nbsp;m kõrguse Krčići joa. Pärast Brljansko järve asuvate Manojlovački jugade kogukõrgus on 60&nbsp;m. Jõe paremal kaldal asuvad rooma sõjaväelaagri Burnumi varemed.

Jõgi moodustab Visovacki järve, millel asuval Visovaci saarel on keskaegne klooster ja kirik. Pärast järve suubub Krkasse selle suurim lisajõgi Čikola. Seejärel on jõel Skradinski joad, mille kogukõrgus on 45&nbsp;m. Jugadest allavoolu on jõgi laevatatav. Jõe kaldal asub Skradini linn. Seejärel voolab jõi läbi Prokljani järve ning suubub Aadria mere Šibeniki lahte.

## Viited

## Välislingid

*http://npkrka.hr/stranice/rijeka-krka/85.html
Leo-Henn Humal

**Leo-Henn Humal** (sündinud 17. detsembril 1940) on eesti biofüüsik. 

Ta on lõpetanud 1959. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-füüsikateaduskonna füüsika osakonna, spetsialiseerudes biofüüsikale. 

Tartu Riikliku Ülikooli biomeditsiinifüüsika laboris oli ta esimeste elektrilise bioimpedantsi meetodi arendajate seas Tartus. 

1960. aastate keskel hakkas ta uurima induktsioonkardiograafia ehk Foucault' kardiograafia meetodit, tema uurimistööd pälvisid üleliidulise tähelepanu. Koostöös Jüri Vedruga jätkas ta neid uuringuid 1990. aastatel. 

1990. aastast on ta templitehase Humal Elektroonika OÜ juhatuse liige, 2021. aastast ka tegevdirektor. 

## Isiklikku

Tema isa oli matemaatik ja akadeemik Arnold Humal, tema poeg on Priit Humal, tema õde on Ene-Margit Tiit.

## Välislingid
*
Keskkonnafunktsioon

**Keskkonnafunktsioon** (inglise keeles *environmental function*) on ökosüsteemide ja neid moodustavate organismide võime hoida ökoloogilist tasakaalu ning sellega inimelu alles hoida ja rikastada. Ökosüsteemide struktuurist ja toimimisest lähtuvad funktsioonid pakuvad inimeste väärtustatavaid hüvesid ehk ökosüsteemiteenuseid.

## Viited
 

## Kirjandus
*
Jüri Vedru

**Jüri Vedru** (sündinud 24. detsembril 1948) on eesti teadlane.

Tartu Ülikooli biomeditsiinifüüsika laboris oli ta esimeste elektrilise bioimpedantsi meetodi arendajate seas Tartus.

Ta hakkas induktsioonkardiograafia ehk Foucault' kardiograafia meetodit uurima koos Leo-Henn Humalaga 1970. aastatel ning jätkas neid uuringuid hiljem alates 1990. aastatest.

## Välislingid
*Jüri Vedru ETISes
Vender

**Vender** on ujuvvahendi ja kai või muu sildumiskoha omavahelise vahetu kokkupuute vältimiseks ja pehmendamiseks mõeldud ese või seadis. 

## Kirjeldus
Vendrid on tänapäeval väliskujult peamiselt: 
* silindri- või sigarikujulised ehk toruvendrid, 
* kera- või pirnikujulised ehk pallvendrid; 
* lamedakujulised ehk plaatvendrid;
* nurgakujulised (veesõiduki vööritipule, ahtrinurgale või kai nurgale kinnitatavad) ehk nurgavendrid;
* mitmesugused erikujulised (näiteks redelikujuline) vendrid. 

Algselt kasutati suuremate vendritena lihtsaid puitlatte ja väiksematena köiepunutisega ümbritsetud liivakotte. Seoses tehnika arenguga on arendatud ka paremini pehmendavad vendrid, mis on peamiselt kummi- ja plastikupõhised. Väiksematel ja kergematel veesõidukitel on reeglina kasutusel kergemad täispuhutavad, sadamakaidel aga täismaterjalist vendrid. Täispuhutavatele kummi-plasti-vendritele kinnitatakse eluea pikendamiseks ja parda hõõrdumiskahjustuste vähendamiseks vahel spetsiaalseid tekstiilist vendrikatteid. Suured vendrid võivad olla ujutatavad. 

Sageli, eriti abilaevadel, mis peavad sageli silduma, kasutatakse vendritena kasutatud rehve.

Kummipaatide parraste hõõrdumise vähendamiseks ja eluea pikendamiseks on võimalik kasutada vajadusel lülivendreid.

Suuremate liiniveo-parvlaevade igapäevastes sildumiskohtades võidakse kaivendrite asemel kasutada ka kai külge paigaldatud sobivaid sildumisamortisaatoreid või amortisaatorvendreid.

## Kasutamine
Vendrid kinnitatakse tavaliselt nii sadamakaile kui ka veesõiduki parda äärde piisavate vahedega, et tagada ohutu pehmendus sildumisel ja kai või teise ujuvvahendi parda ääres seismisel. Sadama vendrid on reeglina statsionaarsed, kuid ei pruugi katta täielikult kogu kaid. 

Vendrite kuju ja suuruse valikul ning paigaldamisel tuleb arvestada efektiivsuse ja paindlikkusega. Näiteks ei pruugi olla mõistlik hankida ja paigaldada suuremale veesõidukile suurt hulka väikseid vendreid või nö vendrikimpe, kui sama efekti tagavad ka mõned suuremad vendrid, mida on aga ühtlasi võimalik vajadusel kiiremini välja panna või ümber paigutada. Samas ei pruugi ujuvvahendile piisata igasugusteks (mitte ainult kodusadamas) sildumisolukordadeks vaid mõnest suurest vendrist suure paigaldamisvahega. Kaldega pardale võivad sobida laiemad pallvendrid. Soovitav on hoida sildumistegevusel käepärast varuvendrit, mida on vajadusel võimalik kiirelt täiendavalt rakendada kriitiliseks osutuvas kohas. 

Veesõiduki vendrid on ohutuse mõttes mõistlikum kinnitada parrastele juba enne sadama akvatooriumisse sisenemist. Vajadusel tuleb sildumise käigus vastavalt tingimustele või manöövritele ujuvvahendi parda ääres mõni vender kiirelt teisele kohale ümber tõsta või lisada. Sadamast väljumise järel ja sõidu ajal eemaldatakse veesõiduki vendrid parrastelt (tõstetakse tekile). Sadamates või nende lähistel töötavatel abilaevadel ja praamidel on vendrid kinnitatud sageli statsionaarselt. 

Väiksemate veesõidukite täispuhutavate vendrite pardal hoiustamiseks kasutatakse sageli spetsiaalseid vendrikorve.

## Vaata ka
*Sildumine
*Pollar
*Knaap
*Parras
*Põrkepruss

## Välislingid

EKSS
Castilla–La Mancha Ülikool

**Castilla–La Mancha Ülikool** (hispaania keeles *Universidad de Castilla-La Mancha*) on ülikool Hispaanias Castilla–La Manchas.

Ülikool asutati 1982.

Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase (2006).

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tūja (Alsviķi vald)

**Tūja** (kohalikus murdes **Touja**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. 

Tūja asub valla idaosas merepinnast 184 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Alsviķist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 6 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusel. Seal asub Tūja bussipeatus. 

Küla on tekkinud varasema Tūja mõisa juurde. Tūja mõisa hoonetekompleks, sealhulgas teenijate maja, rehi-küün,  ja elumaja, on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Külas asub looduskaitsealune Tūja rahn. 

Aastal 2007 oli külas 17 elanikku.

## Viited
Meditsiinifüüsika

**Meditsiinifüüsika** (*inglise keeles medical physics*) on füüsika haru, mis tegeleb biomeditsiiniliste nähtuste käsitlemisega füüsikalistest aspektidest.

**Kitsamalt** mõeldakse **meditsiinifüüsika** all meditsiinilist radioloogiat, seda nii kujutise (pildi) saamise juures (röntgenoloogia, tomograafia eri liigid) kui ka kasvajate teraapias (kasvajate hävitamine).

## Vaata ka
*Biomeditsiinitehnika
*Biofüüsika
*Eesti Biomeditsiinitehnika ja Meditsiinifüüsika Ühing
Kliimamuutusega kohanemine

**Kliimamuutusega kohanemine** (inglise keeles *adaptation to climate change*) on tegevused, mis valmistavad ette muutuvates ilmastikuoludes toimetulekut ja tagajärgedega kohanemist kliimamuutuse mõju vähendamiseks nii kodumajapidamiste, asumite ja ettevõtete kui ka majandussektorite ja riikide tasandil. Näiteks rannaalade kaitsmine meretaseme tõusu ja üleujutuste eest, üleujutatavatelt aladelt elanike ümberasustamine, üleminek uute põllukultuuride kasvatamisele, kuumalainete eest varajase hoiatussüsteemi loomine, ilmastikutundlike nakkushaiguste vastu vaktsineerimine.

## Vaata ka
*Kliimamuutuse leevendamine
*Kohanemisvõime
*Toimetulekuvõime

## Viited

## Kirjandus
*
Cardiffi Ülikool

**Cardiffi Ülikool** (kõmri keeles *Prifysgol Caerdydd*, inglise keeles *Cardiff University*) on ülikool Walesis Cardiffis.

Ülikool asutati 1883. aastal nimega University College of South Wales and Monmouthshire.

2016. aastal õppis seal üle 31 000 üliõpilase.

## Välislingid
*Koduleht
Impedantstomograafia

**Impedantstomograafia** (*inglise electrical impedance tomography*) on objekti elektrilise impedantsi (komplekstakistuse) mõõtmisel põhinev tomograafia meetod. Tulemuseks on impedantsi jaotumus objekti vaadeldavas lõikes.

Biomeditsiinitehnikas on elektrilise bioimpedantsi mõõtmisel põhinev impedantstomograafia arenev suund.

Püütakse arendada nii elektroodide kasutamisega, peamiselt kontaktseid meetodeid, kui ka kontaktivabu meetodeid, nende hulgas magnetilise induktsiooni meetodi põhiseid meetodeid.

Impedantstomograafiat kasutatakse biomeditsiinis näiteks kopsude uurimiseks, kui sinna on sattunud vett, impedantsmammograafias jm.

## Vaata ka
* Foucault' kardiograafia
Messier 2

**Messier 2** (ka **NGC 7089**) on kerasparv, mis asub Veevalaja tähtkujus.

Parve avastas 1746. aastal Prantsuse astronoom Jean-Dominique Maraldi kui vaatles koos Jacques Cassiniga komeeti. 1760. aastal taasavastas selle Charles Messier, kes arvas, et see on tähtedeta udukogu. 1783. aastal vaatles William Herschel parve tähti.

Messier 2 asub Maast umbes 55 000 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 175 valgusaastat. Messier 2 sisaldab umbes 150 000 tähte ja see on üks suurimaid teadaolevaid kerasparvi. Parv on umbes 13 miljardit aastat vana ja on Linnutee vanimaid kerasparvi.

## Viited
Čuksti

**Čuksti** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Čuksti asub valla põhjaosas merepinnast 154 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Alsviķist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 191 kilomeetri kaugusel.

Külas kasvab looduskaitsealune Čuksti kask.

## Viited
Maa taluvuspiirid

**Maa taluvuspiirid** ehk **planetaarsed piirid** (inglise keeles *planetary boundaries*) on teadlaste poolt 2009. aastal loodud raamistik planeedile Maa, mida inimkond ei tohi ökosüsteemide funktsionaalse säilimise ja inimkonna tuleviku nimel ületada.

Raamistiku eesmärk on piiritleda ja kvantifitseerida inimtekkeliste häiringute tasemed, mis lubaksid Maal jääda stabiilsetesse ja loomulikesse tsüklitesse. Praegu käsitletakse globaalseid inimtekkelisi keskkonnahäireid peamiselt eraldiseisvate probleemidena (näiteks kliimamuutused, bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, reostus), kuid taoline lähenemine ignoreerib häirete koondmõjusid Maa süsteemi üldisele olekule. Planetaarsed piirid loovad teadusliku raamistiku inimtekkelistest keskkonnamõjudest, mis analüüsib planeet Maa süsteemi kui tervikut.

Maa taluvuspiirid on inimmõju tasemed, mille ületamisel muutuvad ebasoodsad keskkonnamuutused pöördumatuks, ohustades ökosüsteemide vastupanuvõimet ja inimeste toimetulekut. 2023. aastaks on teadlaste poolt eristatavad 9 planetaarset piiri: kliimamuutused (jaguneb: süsihappegaasi sisaldus atmosfääris ja kiirgussund), uute inimtekkeliste mõjurite kuhjumine, stratosfääri osooni hõrenemine, loodusliku mitmekesisuse kadu (jaguneb: geneetiline elurikkuse kadu ja funktsionaalne elurikkuse kadu), saasteosakeste hulk õhus, hapestumine, aineringide (sh lämmastiku- ja fosforiringe) häiringud, magevee liigtarbimine (jaguneb: taimede omastatav vesi ja pinna- ja põhjavesi) ja maakasutuse muutus.

Kõik planetaarsed piirid on omavahel tihedalt seotud. Näiteks laiendades põllumaad loodusliku ala arvelt, vähendame elurikkust ning häirime loomulikku veerežiimi. Maakasutuse muutus toob kaasa CO2 heitme suurenemisele ning kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni kasv kiirendab kliimamuutuste süvenemist.

### Indikaatorite ja kontseptsiooni arendus
Alates 2009. aastast on planetaarsete piiride kontseptsiooni arendatud ning täiendatud. Enim on edasi arendatud elurikkuse indikaatorit ning magevee tarbimise oma. Esialgses töös käis Rockströmi elurikkuse indikaatoriks välja liikide väljasuremise kiiruse ehk mitu liiki miljoni liigi kohta sureb välja ühes aastas. 2015. aastal pakkus algse uurimuse kaasautor Will Steffen asemele indikaatori "mitmekesisuse puutumatuse indeks" (ingl *biodiversity intactness index*), mis sarnaneb 2018. aastal pakutuga "keskmine liikide ohtruse kadu" (ingl *mean species abundance loss*).

Magevee kasutuse indikaatoriks pakkus Rockström magevee kogutarbimise aastas (km3/aastas), kuid kuna see ei peegelda ajalis-ruumilist varieeruvust, sai indikaator palju kriitikat. 2015. aastal pakkus Will Steffen välja indikaatori, mis on valglapõhine ning võtab arvesse ajalis-ruumilist muutust: "veevõtt (protsentides) kuu keskmisest äravoolust".

Nimetatud loetelud ei ole lõplikud – vee ja elurikkusega seotud planetaarse piiri indikaatoreid on viimastel aastatel välja pakutud veel.

## Vaata ka
* Globaalprobleemid
* Globaalse ületarbimise päev
* Keskkonna taluvusvõime
* Rohemajandus
* Sõõrikmajandus
* Tasaareng

## Viited

## Kirjandus
*
Aizupītes

**Aizupītes** on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Aizupītes asub valla idaosas merepinnast 196 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Alsviķist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 2,5 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel. Sisuliselt on tegemist Alūksne eeslinnaga.

## Elanikkond


* 80 (1989)
* 85 (2000)
* 73 (2011)

* 66 (2019)
* 61 (2021)
* 64 (2025)


## Viited
Materiaalne jalajälg

**Materiaalne jalajälg** (inglise keeles *Material Footprint*) on ressursikasutuse tarbimispõhine indikaator. 

See on Thomas O. Wiedmanni ja tema kolleegide välja töötatud näitaja (2013), mis arvestab lisaks kodumaisele ressursikasutusele (*domestic material consumption*) ka imporditud materjali toormekasutust, mille suur osakaal on omane arenenud riikidele. Wiedmann ja tema kolleegid defineerisid materiaalse jalajälje indikaatori kui kaevandatud toorainete ülemaailmse jaotumise riikide lõpptarbimises. Lisaks on seda defineeritud kui näitajat, mis lubab arvesse võtta kõiki toormaterjale, mida üks riik kasutab oma sisetarbimise rahuldamiseks.

Indikaatori eesmärk on aidata paremini mõista seoseid kohtade vahel, kus toimub materjalide tootmine ja tarbimine – ühe riigi materiaalsesse jalajälge kuuluvad nii riigis sees kui ka väljaspool riiki kaevandatud materjalid. Materiaalne jalajälg annab parema pildi ühe riigi ressursikasutuse tõeliselt jalajäljest, võttes arvesse materjalid, mis ammutati nii riigi enda piires kui ka piiridest väljaspool. Näiteks Prantsusmaa praegune indikaator, mis võtab arvesse ainult riigisisese tooraine tarbimise, ei arvesta riigi tegelikku ressursikasutust.

OECD riikide materiaalne jalajälg kasvas aastatel 1990–2008 peaaegu 50%. Kui nendes riikides suurenes SKT 10%, kasvas nende materiaalne jalajälg samal ajal 6%. Euroopa Liit impordib enamiku tarbitavatest fossiilkütustest ja metallidest, samal ajal biomass ja mineraalid on peamiselt Euroopa Liidu seest hangitud. Euroopa Liit sõltub aina enam imporditud materjalidest: kui 2010. aastal importis EL 48% materiaalse jalajälje toorainetest, siis 2019. aastal oli sama näitaja 53%. 

## Vaata ka
*Süsiniku jalajälg
*Ökoloogiline jalajälg

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
*Wiedmann, T.O., Schandl, H., Lenzen, M., Moran, D., Suh, S., West, J., Kanemoto, K. (2013). The material footprint of nations. ''Proceedings of the National Academy of Science''s, 112, 6271–6276.
Steffi Pähn

**Steffi Pähn** (sündinud 21. veebruaril 1995) on eesti näitleja.

Ta lõpetas aastal 2014 Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassi ja 2018. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend, kursuse juhendajad Anne Türnpu ja Mart Koldits). 

Seejärel tegutses ta vabakutselise näitlejana. Alates 2019. aasta sügisest on ta Eesti Noorsooteatri näitleja. 

Ta on vahetusüliõpilasena õppinud Tampere Ülikoolis (2017) ja Londonis Rose Brufordi Kolledžis (2016).

## Filmirollid
*2017 "Sangarid" – episoodiline roll
*2017 "Rohelised kassid" – kullapoe töötaja
*2018 "Võta või jäta" – Evelin
*2023 "Vaba raha" – Liisa
*2023 "Tume paradiis" – Riina
*2024 "Elu ja armastus" – endine koduabiline
*2025 "Uus raha" – Liisa

## Televisioon

* 2022 "Homme põgeneme" – kuningatütar
* 2024-... "Papsid" – Siret

## Isiklikku
2025. aasta novembris sündis tal tütar Uma, kes sai nime Uma Thurmani järgi.

## Viited

## Välislingid
*
Strautiņi

**Strautiņi** (vanasti ka **Ķemeri**) on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 197 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P34. Strautiņi lähistel paikneb endine Punaarmee raketiväebaas (23. raketiväediviisi 30. polgu 1. divisjon).

Külas on raamatukogu. Seal asub Strautiņi bussipeatus.

## Elanikkond


* 87 (1970)
* 150 (1979)
* 248 (1989)
* 220 (2000)
* 194 (2011)

* 224 (2015)
* 213 (2019)
* 190 (2021)
* 202 (2025)


## Viited
Celenski

**Celenski** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub merepinnast 199 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 3 ning Riiast 199 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P39.

Celenski linnamägi on riikliku kaitse all olev arheoloogiamälestis.

Aastal 2007 oli külas 23 elanikku.

## Viited
Etioopia jalgpallikoondis

**Etioopia jalgpallikoondis** on Etioopia rahvuskoondis jalgpallis.

Etioopia meeskond on kvalifitseerunud kümme korda Aafrika rahvaste karikavõistlustele ning võitis turniiri 1962. aastal.
Cerkazi

**Cerkazi** on küla Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 206 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V387. Sealne Ambrozi tamm on looduskaitse all.

Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.

## Viited
Planeeringu rohefaktor

**Planeeringu rohefaktor** (inglise keeles *green space factor*) on Saksamaal välja töötatud mõõtevahend kõrge ökoloogilise väärtusega rohealade tagamiseks planeeringualal.

Eri tüüpi arendusalade jaoks lepitakse kokku taimestikuga kaetud alade nõutav osatähtsus. Ruumilise planeerimise vahendina aitab täita looduskaitselist eesmärki, parandada mikrokliimat, õhukvaliteeti ja sademevee äravoolu.

## Vaata ka
*Looduspõhised lahendused

## Viited

## Kirjandus
*
Kaltiņi

**Kaltiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub merepinnast 181 meetri kõrgusel ning jääb piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 202 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P39.

2007. aastal oli külas kuus elanikku.

## Viited
Ziemeri

**Ziemeri** on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas.

Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 18 ja Riiast 199 km kaugusele. Seal asub Ziemeri bussipeatus.

Küla asub endise Ziemeri mõisa alal. Ziemeri mõisakompleks on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Regionaalse kaitse all on veel häärber, mõisa park, kelder, veetorn, tall, rehi, suur laut, magasiait, kaks lauta, ait, sahver, kolm moonakamaja, kupja maja, mõisavalitseja maja, metsniku ja metsavahi majad.

Külas asuvad Rijase mänd ja Ziemeri tammeallee on võetud looduskaitse alla. Ziemeri jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

Tammeallee on ligi kilomeetri pikkune. Kuigi seda kutsutakse tammealleeks, on seal valdavaks liigiks siiski vaher. Neile lisaks kasvab alleel veel pärnasid. Allee viib põhja poolt mõisasüdame juurde.

## Elanikkond


* 70 (1966)
* 145 (1989)
* 91 (2000)
* 62 (2011)

* 81 (2015)
* 63 (2019)
* 52 (2021)
* 58 (2025)


## Viited
Nēķene

**Nēķene** (ka **Nēķens**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 10 ja Riiast 202 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee V387. Seal asub Nēķene bussipeatus.

Küla asub endise Nēķene mõisa alal. Mõisa hoonetekompleks, sealhulgas tall, küün, magasiait-sepikoda, ait, staarostimaja ait ja moonakamaja, on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Külas kasvab looduskaitsealune Nēķene pärn, lisaks on kaits all Stūrīši mänd.

## Elanikkond


* 30 (1989)
* 20 (2000)
* 29 (2007)


## Vaata ka
*Nēķene vald

## Viited
Ressursitõhusus

**Ressursitõhusus** (inglise keeles *resource efficiency* ehk *resource use efficiency*) on ressursikasutuse tõhusus, sotsiaal-majanduslike teenuste ja kasutatud ressursside suhe..

## Vaata ka
*Energiatõhusus
*Ökotõhusus

## Viited

## Kirjandus
*
Pullans

**Pullans** on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 3 ning Riiast 204 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P43. Sealsed Ķesteri muinaskalmed on regionaalse kaitse all.

## Elanikkond


* 39 (2015)
* 25 (2019)
* 64 (2025)


## Viited
Rezaka

**Rezaka** (ka **Rēzaka**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub merepinnast 143 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 15 ning Riiast 190 km kaugusele.

Külast lähevad läbi maanteed V378 ja V379. Kaks Rezakas kasvavat pärna ja sanglepp on looduskaitse all.

Küla asub endise Rezaka mõisa alal. Rēzaka mõisa hoonetekompleks, sealhulgas keldriga majandushoone, laut, elumajaks ümber ehitatud ait ja mõisavalitseja maja, on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Mõisas tegutses aastani 2000 algharidust andev erakool. Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud nõukogude partisanidele.

Aastal 2007 oli külas 12 elanikku.

## Viited
Silaktis

**Silaktis** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 161 meetri kõrgusel ja jääb piirkonna keskusest Alūksnest 17 ning Riiast 196 km kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P34. Silaktises asub üks kahest Läti õpilaste rehabilitatsioonikeskustest - Strautiņi.

Aastal 2007 oli külas 70 elanikku.

## Viited
Viini loodusmuuseum

**Viini loodusajaloo muuseum** (saksa keeles *Naturhistorisches Museum Wien*) on maailma üks suurimaid, vanimaid ja esinduslikemaid loodusmuuseumeid. Muuseum paikneb Austria pealinnas Innere Stadti edelapiiril Maria Theresia nimelise väljaku kõrval. Praegune hoone valmis aastal 1889 ning seal asub 39 näitustesaali kogupindalaga 8460 m². Väljapanekul on üle 100 000 objekti, kuigi säilikuid ja eksponaate on kogudes ligi 30 miljonit. 

Kogude koostamisemisele pani aluse Saksa-Rooma keiser Franz I, Austria ertshertsoginna ja Ungari kuninganna Maria Theresia abikaasa. Kogudesse kuulub mitu kuulsat ja ainulaadset objekti, nagu 29 500 aasta vanune Willendorfi Venuse kujuke, peaaegu täiuslik Stelleri meriõhvi skelett, suurte dinosauruste skeletid ning maailma vanim ja suurim meteoriitide kogu.

Muuseumit, kus asuvad ka teadusosakonnad, külastab igal aastal ligi kolmveerand miljonit inimest. Seal töötab ligemale 60 teadlast, kes uurivad geoloogia, bioloogia ja antropoloogia erinevaid aspekte. Tegu on Austria suurima iseseisva teadusasutusega.

## Vaata ka
*Kunsthistorisches Museum

## Välislingid

*Ametlik koduleht
Tšiili ralli

**Tšiili ralli** (hispaania keeles **Rally Chile**) on Tšiilis toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. 

Esimene Tšiili ralli toimus 2019. aastal Bío-Bío piirkonnas Concepcióni provintsis Talcahuanos . See koosnes 16 katsest, mis tegi kokku 304,81 kilomeetrit.

## Võitjad

## Välislingid
*Koduleht
Ökosüsteemi taastamise kulu

**Ökosüsteemi taastamise kulu** (inglise keeles *ecosystem restoration cost*) on ökoloogilisest tasakaalust välja viidud keskkonnaobjekti taastamise kulu. Näiteks kaevandatud alade korrastamine, mille puhul taastatakse ka kõik varasemad taime- ja loomaliikide elupaigad. Ökosüsteemi taastamise kulu väljendatakse rahas.

## Vaata ka
*keskkonna väärtuse rahaline hindamine
*taastamisökoloogia
*ökoloogiline taastamine

## Viited

## Kirjandus
*
Maria Theresia väljak

**Maria Theresia väljak** (saksa keeles *Maria-Theresien-Platz*) on keisrinna Maria Theresia nimeline väljak Viini vanalinnas Innere Stadtis, kus asub ka Maria Theresia mälestusmärk.

## Asukoht
Esindusväljak asub Hofburgi tagusel ning see külgneb paremal kunstiajaloo muuseumiga (*Kunsthistorisches Museum*) ja vasakul loodusajaloo muuseumiga (*Naturhistorisches Museum*). Väljaku taga asub Viini ringtee ja selle taga omakorda MuseumsQuartier.

## Vaata ka
*Viini ringtee

## Välislingid
Maria Theresia mälestusmärk

**Maria Theresia mälestusmärk** (saksa keeles *Maria-Theresien-Denkmal*) on Austria ertshertsoginna ning Ungari ja Böömi kuninganna Maria Theresia (1717–1780) mälestusmärk Viini vanalinnas Maria Theresia väljakul.

## Ajalugu

Monument avati 1888. aastal.

## Vaata ka
*Maria-Theresien-Platz

## Välislingid
Odo Clunyst

**Odo Clunyst**, ka **Cluny Odo**, (u 878 Le Mans – 18. november 942 Tours) oli Cluny benediktlaste kloostri teine abt ja üks Cluny reformi initsiaatoritest.

Katoliku kirik kuulutas Odo 1407. aastal pühakuks. Tema mälestuspäev on 18. november. Püha Odot peetakse muusikute kaitsepühakuks püha Cecilia kõrval.

## Eluloolist
Odo oli Déolsi isanda Ebbo I poeg ja isa pühendas ta Toursi pühale Martinile. Esmahariduse sai poiss Guillaume d'Aquitaine'i õukonnas, kus teenis kannupoisina. Pärast astumist benediktlaste ordusse 909. aastal õppis ta vabade kunste Toursis ja Pariisis. Pühitseti preestriks Baume-les-Messieurs' kloostris. 925. nimetati Odo Aurillaci kloostri kolmandaks abtiks, kuid loobus kohast koadjuutori Arnulfi kasuks.

Pärast Baume-les-Messieurs' abti Berno surma võttis Odo 927 üle 910. aastal alustatud Baume'i kloostri tütarkloostri Cluny juhtimise (nn Cluny II perioodil). Ta valvas hoolikalt ordureeglite järgimise üle, juurutas range distsipliini, vaikimiskohustuse ja range askeesi. Vaatamata mitme vaimuliku aukandja vastuseisule saavutas Odo Püha Tooli ja osa aadlike heakskiidul selle, et Cluny kloostrile tekkis arvukalt tütarkloostreid ja sellega kasvas kloostrireformi mõju.

## Muusika
Vabade kunstide hulka, mida Odo oli õppinud, kuulus ka muusika ja ordu kohustuste kõrval leidis Odo aega tegelda muusikaga kiriku tarbeks. Ta lõi gregooriuse laulu viise ja süstematiseeris neid ning kirjutas mõned muusikateoreetilised teosed, talle on ka omistatud traktaat "Dialogus de musica". Traktaadis on määratud kindlaks tänapäevani kasutatavad tähed helikõrguste märkimiseks (Γ, A, B, C, D, E, F, G, a, b, b, c, d, e, f, g, aa), toetudes Eukleidese diatooniliste helide süsteemile, mida keskajal Boethiuse teoste kaudu tunti.

## Teosed
* "De vita sancti Gerardi", Aurillaci püha Geraldi elulugu
* "Collationes", kolm raamatut moraali käsitlevaid esseesid ja jutlusi
* eepiline poeem "Occupatio"
* 12 kooriantifoni püha Martini auks, mida lauldakse tänini Toursi katedraali hommikuteenistustel

## Ikonograafia
Odot kujutatakse pühapiltidel tavaliselt abti riietuses ja raamatuga käes.

## Viited

## Välislingid
* Püha Odo katoliku veebientsüklopeedias
* Cluny Odo Encyclopædia Britannicas
* Odo of Cluny on the Difficulties of Earlier Medieval Governance. - The Historian's Sketchpad (blog)
* C. Bolli. Cluny Abbey. (artikkel haridusportaalis Khan Academy)
Sõõrikmajandus

**Sõõrikmajandus** (inglise keeles *doughnut economics*) on majandusteadlase Kate Raworthi loodud kontseptsioon (2012) planetaarsete piiride täiendamise kohta sotsiaalsete piiridega, millest allapoole langemine tähendab inimühiskonna jaoks vastuvõetamatute puuduste (nälg, terviseprobleemid, vaesus jm) all kannatamist.

Planetaarsete ja sotsiaalsete piiride vaheline ala moodustab keskkonnaohutu ja sotsiaalselt õiglase ruumi ühiskonna täisväärtuslikuks toimimiseks ja majandamiseks. Kujundlikult moodustab see ala sõõriku, mille välimisest ja sisemisest ringist väljaspool elamine ei ole kestlik.

## Näitajad

### Sotsiaalsed sihtasutused
Sotsiaalsed alused on inspireeritud ÜRO säästva arengu eesmärkide sotsiaalsetest eesmärkidest.  Need on järgmised:

* Toiduga kindlustatus
* Tervis
* Haridus
* Sissetulek ja töö (viimane ei piirdu tasustatud tööga, vaid hõlmab ka selliseid asju nagu majapidamine)
* Rahu ja õiglus
* Poliitiline hääl
* Sotsiaalne võrdsus
* Sooline võrdõiguslikkus
* Eluaseme
* Võrgud (viimane hõlmab nii kogukondade võrgustikke kui ka selliseid teabevõrke nagu Internet)
* Energia
* Vesi

### Ökoloogilised laed
Üheksa ökoloogilist lage pärinevad planeetide piiridest, mille esitas rühm Maa süsteemi teadlasi eesotsas Johan Rockströmi ja Will Steffeniga.  Need on järgmised:

* Kliimamuutused – inimtekkelised kasvuhoonegaaside, näiteks süsinikdioksiidi ja metaani heitkogused seovad atmosfääri soojust, muutes Maa kliimat.
* Ookeani hapestumine – kui inimese poolt eralduv süsinikdioksiid imendub ookeanidesse, muudab see vee happelisemaks. Näiteks vähendab see mereelustiku võimet kasvatada skelette ja kestasid.
* Keemiline reostus – mürgiste ainete loodusesse laskmine vähendab bioloogilist mitmekesisust ja vähendab loomade (sh inimeste) viljakust.
* Lämmastiku ja fosfori laadimine – väetise ebatõhus või liigne kasutamine viib väetise voolamiseni veekogudesse, kus need põhjustavad vetikate õitsemist, mis tapab veealuse elustiku.
* Magevee äravõtmine – liiga suure magevee kasutamine kuivatab allika, mis võib kahjustada ökosüsteemi ja olla pärast seda kasutuskõlbmatu.
* Maakasutuse muutmine – maa muutmine majandustegevuseks (nt teede ja põllumaade rajamine) kahjustab eluslooduse elupaiku või kõrvaldab need, kõrvaldab süsiniku neeldajad ja häirib looduslikke tsükleid.
* Bioloogilise mitmekesisuse vähenemine – majandustegevus võib põhjustada liikide arvukuse ja mitmekesisuse vähenemist. See muudab ökosüsteemid haavatavamaks ning võib vähendada nende võimet säilitada elu ja pakkuda ökosüsteemi teenuseid.
* Õhusaaste — aerosoolide (väikeste osakeste) emissioon avaldab negatiivset mõju liikide tervisele. See võib mõjutada ka sademeid ja pilvede moodustumist.
* Osoonikihi kahanemine – osa majandustegevusest eraldab gaase, mis kahjustavad Maa osoonikihti. Kuna osoonikiht kaitseb Maad kahjuliku kiirguse eest, põhjustab selle kahanemine näiteks loomade nahavähki.

## Vaata ka
*mittekasv
*ringmajandus
*rohemajandus
*toimetulekuvõime

## Viited

## Kirjandus
*

## Välislingid
* Sõõrikmajanduse kontseptsioon Kate Raworthi kodulehel
Globaalse soojenemise vandenõu

**Globaalse soojenemise vandenõu** on vandenõuteooria, mille kohaselt olevat globaalne soojenemine vaid teadlaste ja poliitikute omavaheline vandenõu selleks, et vastavaid teaduslikke uuringuid paremini rahastataks.

Selle vandenõuteooria pooldajate (nagu ka kliimaskeptikute ehk kliimamuutuste eitajate) arvates ei toimu praegusel ajal mingit globaalset soojenemist ja isegi kui see toimub, siis pole selle põhjuseks inimtegevus. 

## Viited

## Välislingid

* Eesti teadlane: inimeste süül kliima küll ei soojene! https://ilmajaam.postimees.ee/184880/eesti-teadlane-inimeste-suul-kliima-kull-ei-soojene
* Kliimapaanika. https://uudisjutt.blogspot.com/2019/03/kliimapaanika.html
Messier 4

**Messier 4** (ka **M4** ja **NGC 6121**) on kerasparv, mis asub Skorpioni tähtkujus.

Parve avastas 1745. aastal Philippe Loys de Chéseaux ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi. Messier 4 oli ainus kerasparv, mille tähti õnnestus Messieril edukalt vaadelda.

Messier 4 asub Maast umbes 7200 valgusaasta kaugusel ja on koos NGC 6397ga Maale lähimaid kerasparvi. Parv sisaldab üle 100 000 tähe ja selle vanus on umbes 12,2 miljardit aastat.

See on üks lihtsamini leitavaid kerasparvi, sest see asub Antaaresest ainult 1,3 kraadi läänes.

## Viited
Üks riik, kaks süsteemi

**Üks riik, kaks süsteemi** (traditsioonilises hiina kirjas 一國兩制, lihtsustatud hiina kirjas  一国两制, *[[pinyin]]is* yī guó liǎng zhì) on põhimõte, mille formuleeris Deng Xiaoping 1981. aasta aprillis. Vastavalt sellele põhimõttele oleksid Hongkong, Macao ja Taiwan Hiina Rahvavabariigiga taasühinemise korral säilitanud oma majandus- ja haldussüsteemi.

## Viited
Krogaskols

**Krogaskols** (ka **Krāgaskalns**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas. 

Krogaskols asub valla idaosas. Külast põhjas maantee P39 ääres asub Krāgaskalnsi bussipeatus.

Küla asub endise Tūja mõisa Krāgeskalnsi karjamõisa alal. Mõisa hoonetekompleks, sealhulgas laut-küün, laut suletud tagahooviga ja mõisavalitseja maja, on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

## Viited
Mandri-Hiina

**Mandri-Hiina** on nii geograafiline kui ka geopoliitiline piirkond, mis kuulub Hiina Rahvavabariigi jurisdiktsiooni alla. Mandri-Hiina alla loetakse ka Hainani saar. Mandri-Hiina alla ei loeta tavaliselt Hongkongi ja Macaud.
Messier 6

**Messier 6** (ka **M6** ja **NGC 6405**) on hajusparv, mis asub Skorpioni tähtkujus.

Parve avastas Itaalia astronoom Giovanni Battista Hodierna, kes vaatles seda 1654. aastal. 1746. aastal vaatles parve Jean-Philippe Loys de Chéseaux, keda peeti pikka aega parve avastajaks, kuna Hodierna vaatluste andmed polnud enne 1980. aastaid üldtuntud. Charles Messier vaatles hajusparve 23. mail 1764 ja lisas selle oma kataloogi.

Messier 6 asub Maast umbes 1600 valgusaasta kaugusel ja on umbes 100 miljonit aastat vana.

## Viited
Strautiņi (Ziemeri vald)

**Strautiņi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Strautiņi asub valla lõunaosas merepinnast 192 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 4 ja Riiast 202 kilomeetri kaugusel.

Aastal 2007 oli külas 9 elanikku.

## Viited
Kārkļi

**Kārkļi** (kohalikus murdes **Korkļi**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. Kārkļi asub valla lääneosas merepinnast 180 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 4, piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 199 kilomeetri kaugusel.

Küla jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.

## Viited
Viini ringtee

**Viini ringtee** (saksa keeles *Wiener Ringstraße*) on Viini lai ringjas puiestee, mis kumerdub ümber ajaloolise Innere Stadti ringkonna. Ringtee tähistab suuresti kunagist linnamüüri ja endiste kindlustusrajatiste (nagu glassiide) asukohti. Puiesteed hakati rajama 19. sajandi keskel ning 1860.–1890. aastatel kerkisid selle äärde suured eklektiliselt historitsistlikus stiilis (mida mõnikord kutsuti *Ringstraßenstil*'iks) hooned.

## Vaata ka
*Viini I ringkond

## Välislingid
Ratenieki

**Ratenieki** (kohalikus murdes **Ratenīki**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas.

Ratenieki asub valla lääneaosas merepinnast 192 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 11 ja Riiast 197 kilomeetri kaugusel. Seal asub Ratenieki bussipeatus.

Külas kasvav Ratenieki pärn on looduskaitse all. Ratenieki jääb Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.
## Viited
Messier 7

**Messier 7** (ka **M7** ja **NGC 6475**) on hajusparv, mis asub Skorpioni tähtkujus.

Parv oli tuntud juba antiikajal ja esimese teadaoleva vaatluse tegi 2. sajandil Ptolemaios, kes kirjeldas seda udukoguna. 1764. aastal vaatles parve Prantsuse astronoom Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Inglise astronoom John Herschel kirjeldas seda kui "robustselt laialipuistatud täheparve".

Messier 7 asub Maast umbes 980 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 25 valgusaastat. Parve vanus on umbes 200 miljonit aastat. 

## Viited
Griguļi

**Griguļi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. 

Griguļi asub valla lõunaosas merepinnast 190 meetri kõrgusel. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 5, piirkonna keskusest Alūksnest 7 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel. Küla lähistel maantee V383 ääres asub Griguļi bussipeatus.

Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.

## Viited
Tropaarium

**Tropaarium** oli keskajal kasutusel olnud liturgiline raamat, mis sisaldas troope pidulikel missadel kasutamiseks. Laiemas mõttes võis see tähendada ka liturgilise muusika kogumikku, milles oli nii ühe- kui ka mitmehäälset muusikat. Tuntuimate selliste hulka kuulub oluline muusikaajaloo allikas, kahehäälseid organume sisaldav Winchesteri tropaarium.

## Välislingid
* Pärgamendile kirjutatud 11. sajandi tropaarium Sankt Gallenist, Cod. Sang. 376
* Winchesteri tropaarium (Winchester troper), Cambridge, Corpus Christi College, MS 473
Ukraina Presidendi Administratsiooni hoone

**Ukraina Presidendi Administratsiooni Hoone** on Kiievis asuv hoone, milles tegutseb Ukraina Presidendi Kantselei.
Messier 11

**Messier 11** (ka **NGC 6705**) on hajusparv, mis asub Kilbi tähtkujus.

Parve avastas 1681. aastal Saksa astronoom Gottfried Kirch ja 1764. aastal lisas Charles Messier selle oma kataloogi.

Messier 11 on tihedaim ja üks täherikkamaid hajusparvi. Parv asub Maast umbes 6200 valgusaasta kaugusel ja selle tähesuurus on 6,3. Parv sisaldab umbes 2900 tähte. Messier 11 on üks massiivsemaid teadaolevaid hajusparvi. Parve on laialdaselt uuritud ja see on umbes 316 miljonit aastat vana. 

## Viited
Pauliņi

**Pauliņi** on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas. 

Pauliņi asub valla lõunaosas merepinnast 188 meetri kõrgusel Alūksne järve kaldal. Küla asub valla keskusest Māriņkalnsist 10, piirkonna keskusest Alūksnest 3 ja Riiast 206 kilomeetri kaugusel. 

Pauliņis asub Ziemeri puhkekeskus. Külas asub Pauliņi bussipeatus.

Külas kasvav Pauliņi remmelgas on võetud looduskaitse alla.

Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.

## Viited
Riho Leppoja

**Riho Leppoja** (sündinud 27. juunil 1953 Türil) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog. 

Riho Leppoja lõpetas 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi ning töötas aastatel 1976–1996 muusikaõpetaja ja dirigendina Miina Härma Gümnaasiumis, Võnnu Keskkoolis ja Puhja Keskkoolis. Miina Härma Gümnaasiumis töötades juhatas ta sega-, neidude-, poiste- ja lastekoori ning puhkpilliorkestrit, samuti on ta juhendanud selles koolis ning Tartu Laste ja Noorte Majas mitmesuguseid instrumentaalansambleid.

Aastatel 1980–1982 oli Riho Leppoja Tartu Ülikooli Kammerkoori dirigent. 1983. aastal kutsus ta kokku Tartu Noortekoori ning tegutses selle koori peadirigendina 2019. aastani.

Ta on tegutsenud ka kultuurikorraldajana, juhtides muu hulgas nt Tiigi Seltsimaja. 

Riho Leppoja on dirigeerinud 1993. ja 1997. aasta noorte laulupeol ning oli 2014. aastal Tartu laulupeo kunstiline juht ja peakorraldaja.

## Tunnustus

* 2005 Gustav Ernesaksa koorimuusika edendamise stipendium
*2009 Eesti Teatriliidu aasta lavastuse auhind (rokkooperi "Ruja" lavastusmeeskonna liige)
*2018 Tartu Kultuurikandja auhind (aasta rahvakultuurikandja)
*2018 Tartu medal

## Isiklikku
Riho Leppoja abikaasa on koorijuht Kadri Leppoja. Neil on kolm last: Triin, Markus ja Maria.

## Viited
Messier 14

**Messier 14** (ka **M14** ja **NGC 6402**) on kerasparv, mis asub Maokandja tähtkujus.

Parve avastas 1764. aastal Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Parv asub umbes 30 000 valgusaasta kaugusel ja sisaldab üle 150 000 tähe. Parve tähesuurus on 7,6 ja see on binokliga lihtsasti vaadeldav. M14 koguheledus on umbes 400 000 korda suurem kui Päikesel, mis tähendab, et parve absoluutne tähesuurus on –9,12. Parve diameeter on umbes 100 valgusaastat.

## Viited
UNESCO maailmapärand Indoneesias

**[[Indoneesia]]** alal on **[[UNESCO maailmapärandi nimistu]]s** kaheksa objekti ja 20 objekti kandidaati.

Nimistusse on kantud:
*neli kultuuripärandi objekti:
**1991 Borobuduri templi kompleks
**1991 Prambanani templi kompleks
**1996 Sangirani varajase inimasustuse kaitseala
**2012 Bali provintsi kultuurimaastik. ''Subak''i süsteem kui ''Tri Hita Karana'' filosoofia manifest
*neli looduspärandi objekti:
**1991 Komodo rahvuspark
**1991 Ujung Kuloni rahvuspark
**1999 Lorentzi rahvuspark. Asub Uus-Guinea saarel
**2004 Sumatra troopiliste vihmametsade pärand. Kanti 2011. aastal ohustatud pärandi nimekirja
*nimistusse kandideerib alates 2004. aastast veel 20 objekti

## Viited

## Välislingid
*UNESCO maailmapärand Indoneesias. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles (vaadatud 22. juunil 2019)