open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nevelsk

**Nevelsk** on linn Venemaal Sahhalini oblastis, Nevelski rajooni keskus. Asub Sahhalini saare lõunaosas Tatari väina kaldal.

Aastatel 1905–1945 kuulus Jaapanile. 1946. aastani oli linna nimi **Honto**. Linn on nime saanud admiral Gennadi Nevelski järgi.

Linn on kalanduskeskus.

2. augustil 2007 toimunud maavärinas said paljud linna hooned kannatada. Lammutamisele läks 85 maja ning peavarjuta jäi umbes 3000 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Fotod linnast pärast maavärinat
Troopiline õhumass

**Troopiline õhumass** on õhumass, mis kujuneb troopika piirkonnas. Päike käib peaaegu kogu aeg kõrgelt ja maapind saab palju soojust. Kuna ilm on peaaegu kogu aeg pilvitu, siis soojendab Päike maapinda palju. Selletõttu on troopiline õhumass väga soe. Õhuniiskus sõltub sellest, kas õhumass kujuneb mandri või ookeani kohal. Troopiline mandriline õhumass on väga kuiv, aga troopiline mereline õhumass on niiske.
Oskar Lutsu hauamonument

**Oskar Lutsu hauamonument** asub Tartus Pauluse kalmistul Oskar Lutsu haual. 

Monumendi autorid on Martin Saks ja Endel Taniloo. Monument valmis 1964. aastal.

## Välislingid
*Oskar Lutsu (1887-1953) haud
Parasvöötme õhumass

**Parasvöötme õhumass** on õhumass, mis kujuneb paraslaiuskraadidel. Päikesekiirte languse nurk muutub aasta jooksul, sellepärast on talvel parasvöötme õhumass külm ja suvel soe. Õhuniiskus sõltub  sellest, kas õhumass kujuneb mandri või ookeani kohal. Parasvöötme mandriline õhumass on kuiv, parasvöötme mereline õhumass aga niiske.
Arktiline õhumass

**Arktiline õhumass** on õhumass, mis kujuneb Arktika piirkonnas. Polaarjoonist pooluseni on polaaröö, millal Päike ei paista. Selletõttu arktiline õhumass on alati külm. Õhuniiskus on väike nii mandri kui ka ookeani kohal, sest ookean on aasta läbi jääga kaetud. Seega on arktiline õhumass kuiv.
Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur

**Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur** on Tartus Vallikraavi tänaval asuv pronksskulptuur, mis kujutab graniitpingil istuvaid kirjanikke Eduard Vildet ja Oscar Wilde'i.

Skulptuuri autor on Tiiu Kirsipuu. 

Monument avati 30. mail 1999.

Skulptuuri koopia kingiti 2004. aastal Iirimaal asuvale Galway linnale.

## Pilte

Vilde iirish pub.jpg|Vaade skulptuurile hoone taustal
Statues of Wilde and Vilde in Galway.jpg|Galway linnas asuv koopia


## Välislingid
*Skulptuur O. Wilde ja Ed. Vilde
*Dorpat.ru: Скульптурная группа "Два Вильде" (Skulptuurikomplekt "Kaks Vildet")
Linköping

**Linköping** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Östergötlandi lääni ja Linköpingi valla keskus. Asub Stångåni jõe kaldal. 

Linköpingis on Saabi lennukitehas.

Linköpingi Ülikool on asutatud 1969. aastal, ülikooliks sai 1975.

Linköpingi toomkirik pärineb 12. sajandist.

1598. aastal peeti 8Linköpingi linna lähedal Stångebro lahing, milles võitlesid omavahel kuningas Sigismundi ja hertsog Karli väed. 1600. aastal toimus Linköpingi veresaun, mille käigus hukati linnaväljakul viis Sigismundi toetanud kõrgaadlikku. 

## Vaata ka
*Linköping HC
*Saab Arena

## Viited

## Välislingid
Robertsforsi vald

**Robertsforsi vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.

Valla suuremad asulad on Robertsfors, Bygdeå ja Ånäset.

## Välislingid

*Valla koduleht
Lofo

**Lofo** on loodusfotoajakiri, mis ilmus Eestis aastatel 2007–2009 100-leheküljelise paberväljaandena ja taas alates 2011. aastast veebiajakirjana. Ajakiri ilmub korra kvartalis. 

Ajakirja peatoimetajad on fotograafid Jaak Põder ja Sven Začek.

## Välislingid

*Lofo koduleht
Piiskop Platoni mälestustahvel

**Piiskop Platoni mälestustahvel** on mälestusmärk, mis on loodud märterpiiskop Platoni mälestuseks, kes tapeti punase terrori käigus Tartu Krediidikassa massimõrvas 14. jaanuaril 1919. 

Mälestustahvel asub Tartus Kompanii tänav 3 maja välisseinal. Pronksbareljeefina teostatud mälestustahvel avati 12. jaanuaril 2003. Selle autor on skulptor Tõnis Paberit. 

## Vaata ka
*Piiskop Platoni mälestussammas (Tallinnas)

## Välislingid
*Piiskop Platoni bareljeef
Kompanii tänav

**Kompanii tänav** (saksa keeles *Kompagniestraße*, aastatel 1949–1989 *Hariduse tänav*) asub Tartus, ühendab Raekoja platsi ja Munga tänavat ning on umbes 220 meetrit pikk.

Tänav ristub Küütri tänava (vasakult) ja Gildi tänavaga.

Tänav on nime saanud Raekoja platsi ääres tegutsenud Mustpeade kompanii järgi.

## Hoonestus
Kompanii tänav 3 maja seinale on kinnitatud piiskop Platoni mälestustahvel.

Kompanii tänaval asub sissepääs Tartu Kunstimuuseumisse. Sellest veidi edasi paiknes linnaraamatukogu keldris kunstigalerii Rael Artel Gallery: Non-Profit Project Space, mis avati 2006. aasta märtsis.

Samal tänaval on veel Tartu Oskar Lutsu nimeline Linnaraamatukogu (Kompanii tänav 3/5) ja Tartu Keskkonnahariduse Keskus (Kompanii tänav 10).

Raekoja plats 16 / Kompanii 2 kunagise Sinimandria keskuse ruumes avati 2007. aasta aprillis ööklubi "Kellele ei meeldiks Johnny Depp?", mille omanikud olid Jarek Kasar, Rein Pakk, Anti Rungi ja Joel Ostrat. 2008. aasta juunist hakkas samas kohas eelnimetatud klubi asemel tööle Aasia toitude restoran Gläm (omanikud Raigo Põder ja Joel Ostrat). 2015. aasta kevadest tegutseb samas Vene restoran Vassilissa.

Majas Kompanii 2 ja Raekoja platsi nurgal asus 1940–1990 Tartu kultuurihoone. 2015. aasta 31. juulil avati maja seinal fotosein kultuurihoone kunagiste töötajate ja seal tegutsenud kultuuritegelaste piltidega.

Kompanii tänav 5 tegutses Liivimaa Maakrediitseltsi Tartu Krediidikassa ja Tartu Krediidikassa keldris, 14.–15. jaanuaril 1919 enne Tartu vabastamist pandi toime Tartu Krediidikassa massimõrv.

Kompanii tänav 6 ja 8, L-kujulise põhiplaaniga hoonetes tehti 1888. aastal Tartu linnainseneri (1880–1890) Peter Wilde projekti järgi ümber- ja juurdeehitused ning majast sai Tartu politseivalitsuse maja. Hoone koosneb kahest ehitusosast ja vanem neist paikneb Gildi ja Kompanii tänava nurgal kuni maja peaukseni, hilisem juurdeehitis on Kompanii tänava ääres.

Hoones töötasid Eesti politsei Tartu-Valga prefektuur ja Politseiameti Tartu Politseiprefektuuri kriminaalpolitsei juurdlejad. 
Tartu Politseiprefektuuri valduses olnud hooned Kompanii tänav 6 ja 8 tagastati 1997. aastal õigusjärgsetele omanikele. Kompanii tänav 10 kuulus Siseministeeriumile. 

Nende hoonete ees asub väike park, mis kandis varem nime Politsei plats ja mis 2015. aastal nimetati ümber Peeter Põllu platsiks seal asuva Eesti esimese haridusministri kuju järgi.

Mitmed Kompanii tänava hooned on arhitektuurimälestised.


Kompanii street, Tartu 05.jpg|Vaade lõunasse – Raekoja platsi suunas
Kompanii street, Tartu 09.jpg|Tartu Kunstimuuseum, Raekoja plats 18
Kompanii street, Tartu 10.jpg|
Kompanii street, Tartu 12.jpg|Kompanii tänav 8
Kompanii street, Tartu 13.jpg|


## Vaata ka
* Raekoja plats 16

## Viited

## Välislingid
Majakivi

**Majakivi** on migmatiidist hiidrahn Juminda poolsaarel Harju maakonnas Kuusalu vallas Hara külas. Tegemist on ruumala järgi Eesti suuruselt kolmanda rändrahnuga. 

Rahnu pikkus on 15,1 m, laius 11,0 m, kõrgus 7,0 m, ümbermõõt 40,9 m ja kivi maht 584 m³.

Rahn on järskude, allosas negatiivse kaldenurgaga külgede ja lameda ebatasase, külgede poole madalduva laega. Rahnus esineb kinnislõhesid. Rahn paikneb soises metsas.

Rahn on alates 1963. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile. Kivi kõrvalt möödub Majakivi-Pikanõmme õpperada.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
*Google Maps
Villem Reimani monument

**Villem Reimani monument** asub Tartus Toomemäel. Monumendiga mälestatakse eesti rahvusliku liikumise tegelast Villem Reimanit. 

1931. aastal paigaldati Toomemäele Amandus Adamsoni loodud Reimani kuju, mis lõhuti 11. mail 1950 ideoloogilistel kaalutlustel. Uus, Mati Variku loodud monument avati 29. juunil 2004.

## Viited

## Välislingid
*Villem Reimani monument
*https://dea.digar.ee/?a=d&d=edasi19880306.2.10
Michael Somare

Sir **Michael Somare** (9. aprill 1936 Rabaul – 26. veebruar 2021) oli Paapua Uus-Guinea poliitik.

Ta oli riigi esimene peaminister pärast iseseisvumist (1975–1980) ja uuesti 1982–1985 ning 2002–2010. 13. augustil 2007 valis Paapua Uus-Guinea parlament ta 86 poolthäälega neljandaks ametiajaks riigi peaministriks.

Ta sündis Ludwig Somare Sana ja Kambe Somare pojana. Ludwig töötas 1922–1947 politseinikuna ja tõusis seersandi aukraadini. Ta julgustas inimesi asutama väikeettevõtteid ja kooperatiive, asutas Angorami kooperatiivide ühingu ja juhatas seda 1961–1967. Seejärel tegeles ta kauplemisega kuni surmani 1972. aastal. Tal oli 4 naist ja 6 last, kellest Michael oli vanim.

Michael kasvas üles Ida-Sepiku provintsis. Teise maailmasõja ajal käis ta jaapanlaste juhatatud algkoolis, kus ta õppis jaapani keeles lugema, kirjutama ja arvutama. Tema isa oli sõja ajal metsas peidus, sest kartis oma elu pärast, aga Michaelile jäid jaapanlastest head mälestused ja kaks olulist välisreisi, esimese välisreisi parlamendiliikmena ja esimese välisreisi peaministrina, tegi ta Jaapanisse.

Algul kuulus ta Pangu Parteisse, mille ta 1967. aastal koos mõttekaaslastega asutas. 1968. aastal valiti ta Uus-Guinea teistel parlamendivalimistel parlamenti. Pangu Partei sai parlamenti 9 liiget, lükkas tagasi kutse koalitsiooniläbirääkimistele ja Somarest sai Uus-Guinea esimene ametlik opositsioonijuht. Parlamendi III koosseisus, mis valiti 1972, moodustas Pangu Partei koalitsioonivalitsuse ning sai algul rahandus- ja hiljem peaministriks. Somare mängis võtmerolli Paapua Uus-Guinea omavalitsuse saamisel 1973. aastal ning iseseisvumisel 1975. aastal, samuti põhiseaduse ettevalmistamisel ja vastuvõtmisel.

Ta oli Rahvusliku Liidupartei (*National Alliance Party*) esimees.

2005. aasta märtsis, kui ta hakkas Austraaliast Brisbane'ist koju lendama, käskis turvatöötaja Somarel rutiinse kontrolli käigus kingad jalast ära võtta. Somare pidas seda solvamiseks ning see põhjustas diplomaatilise protesti ja kahe riigi suhete jahenemise. Port Moresbys marssisid sajad inimesed Austraalia konsulaadi eest läbi, nõudes vabandust ja kompensatsiooni. 

13. detsembril 2010 astus ta ametist tagasi, et vastata talle esitatud süüdistustele ametiseisundi kuritarvitamises.

Ta oli uuesti peaminister 17. jaanuarist 2011 kuni 4. aprillini 2011. 

## Viited
Teodor Lippmaa monument

**Teodor Lippmaa monument** asub Tartus Ülikooli Botaanikaaias. 1982. aastal professor Teodor Lippmaa mälestuseks püstitatud ausamba autor on Olav Männi.

## Välislingid
* 
*T. Lippmaa monument
Skellefteå

**Skellefteå** (lõunasaami keeles *Skillehte*, *Syöldete*, Umeå saami keeles *Syöldate*) on tiheasustusega paikkond Västerbotteni läänis, Skellefteå valla keskus.

## Vaata ka
*Skellefteå Kraft Arena

## Viited
Piteå

**Piteå** (soome Piitime; põhjasaami Biŧon; lule saami Bihtán) on tiheasustusega paikkond Rootsis Norrbotteni läänis,  Piteå valla keskus. 

2005. aastal oli elanike arv 22 650.

## Viited

## Välislingid
Nyköping

**Nyköping** on tiheasustusega paikkond Rootsis, Södermanlandi lääni ja Nyköpingi valla keskus. Asub 100 km Stockholmist edelas.

## Vaata ka

*Nyköpingi loss

## Viited
Palavvöö

**Palavvöö** on Maa soojusvöö, mille moodustab [pöörijoon]]te vaheline ala. Aasta jooksul on seal õhutemperatuurid kõrged ning päev ja öö on enam-vähem ühepikkused.
Kitzscher

**Kitzscher** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

### Linnaosad
Trages, Thierbach, Hainichen ja Dittmannsdorf/Braußwig.

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Kohren-Sahlis

**Kohren-Sahlis** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

2018. aastal liideti ta Frohburgi linnaga.

## Endised linnaosad
Markkleeberg

**Markkleeberg** on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

### Linnaosad

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Robertsfors

**Robertsfors** on tiheasustusega paikkond Rootsis Västerbotteni läänis, Robertsforsi valla keskus.

Asulas elas 2010. aastal 2004 inimest.

Robertsfors on nimetatud šotlase Robert Finlay auks, kes koos John Jenningsiga asutas sinna 1751. aastal metallitöökoja.

## Viited
Pegau

**Pegau** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

Aastal 1813 ööbisid linnas keiser Napoleon I ja keiser Aleksander I.

### Linnaosad
*Wiederau
*Großstorkwitz
*Weideroda
*Carsdorf
*Zauschwitz
*Maschwitz

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
Regis-Breitingen

**Regis-Breitingen** on väikelinn Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.

### Linnaosad
Regis-Breitingen koosneb kolmest osast:
* Regis-Breitingen koos Regise, Regis-Fluri ja Breitingeni piirkonnaga;
* Ramsdorf koos Hagenesti ja Wildenhaini piirkonnaga;
* Heuersdorf.

## Välislingid
*Linna koduleht
Markranstädt

**Markranstädt** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

### Linnaosad
Markranstädt, Albersdorf, Altranstädt, Döhlen, Göhrenz, Großlehna, Kleinlehna, Meyen, Quesitz, Räpitz, Schkeitbar, Schkölen, Thronitz, Kulkwitz, Gärnitz, Seebenisch, Lindennaundorf, Frankenheim ja Priesteblich.

## Välislingid
*Markranstädti linna koduleht (*saksa keeles*)
Rötha

**Rötha** on väikelinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis.

## Vaata ka
*Espenhain

## Viited

## Välislingid
*Linna koduleht
*roetha-info.net
Deutzeni vald

**Deutzen** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.

2014. aastal liideti ta Neukieritzschi vallaga.

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Friedrich Dürrenmatt

**Friedrich Reinhold Dürrenmatt** (5. jaanuar 1921 – 14. detsember 1990) oli Šveitsi saksakeelne proosa- ja näitekirjanik.

## Tunnustus
* 1983 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
* 1986 – Georg Büchneri auhind

## Eesti keeles ilmunud teosed
* "Avarii". Tõlkinud Aleksander Kurtna. Loomingu Raamatukogu 1960
* "Füüsikud" (komöödia kahes vaatuses). Tõlkinud Aleksander Kurtna. Loomingu Raamatukogu 1964
* "Tõotus". Tõlkinud Aino Toomaspoeg. Loomingu Raamatukogu 1967
* "Romulus Suur". Tõlkinud Armand Tungal. Loomingu Raamatukogu 1968
* "Kreeklane otsib kreeklannat". Tõlkinud Rita Tasa. Eesti Raamat 1969
* "Herakles ja Augeiase tall". Tõlkinud Aleksander Kurtna, värsid Ain Kaalep. Loomingu Raamatukogu 1981
* "Kohtunik ja tema timukas". Tõlkinud Ants Kargaja. 1993
* "Kahtlustus". Tõlkinud Ilse Freymann. 2010

## Vaata ka
*Vana daami visiit
Antarktiline õhumass

**Antarktiline õhumass** on õhumass, mis kujuneb Antarktise piirkonnas. Polaarjoonist pooluseni on polaaröö, mil Päike ei paista. Jääkatte peegeldab päikesekiirguse suurimat osa. Õhumass kujuneb mandri pinna kohal kõrgusel 3000 meetrit üle merepinna. Läänetuulte hoovus takistab ookeani mõju Antarktise kliimale. Selletõttu on antarktiline õhumass alati väga külm ja kuiv.
Luigi Pirandello

**Luigi Pirandello** (28. juuni 1867 Agrigento – 10. detsember 1936 Rooma) oli itaalia näite- ja proosakirjanik. 1934. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna.

## Teosed eesti keeles
* "Kadunud Mattia Pascal" (romaan). Itaalia keelest tõlkinud Valentin Pomm; eessõna: Carlo Tivoli. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus, Tartu 1935
* "Vana jumal" (novellid: Vana jumal; Küüraka kolm mõtet; Reis; Candelora; Ninalt taevasse; Põgenemine; Ciaula avastab kuu; Õliastja; Unehirm; Mõtle sellele, Giacomino!; Pisikerakesed; Kitsas frakk; Südametunnistuse vari; Naisõpetaja Boccarme; Katari ketserlus; Kuulutab epistlit; Tuulepuhang). Tõlkinud Valentin Pomm ja Marta Pärna; eessõna: Indro Montanelli. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus 1938 
* "Üks, ei ühtki, tuhat tükki" (romaan). Tõlkinud ja eessõna: Aleksander Kurtna. Loomingu Raamatukogu 1967, nr 47/48
* "Heinrich IV" (tragöödia 3 vaatuses). Tõlkinud ja eessõna: Aleksander Kurtna. Loomingu Raamatukogu 1974, nr 42/43
* "Kadunud Mattia Pascal". Tõlkinud ja järelsõna: Merike Pau. Sari "Sõnameister", Kupar, Tallinn 2001
* "Sitsiilia sidrunid" (novellid). Tõlkinud Merike Pau; järelsõna: Hanna Kaal. Loomingu Raamatukogu 2001, nr 6/7
* "Kuus tegelast autorit otsimas" (näidend; tõlkinud Kristiina Rebane) – kogumikus "20. sajandi näidendeid" I (Maurice Maeterlinck, Luigi Pirandello, Bertolt Brecht). Avita, Tallinn 2006

## Kirjandus
* Johannes Semper, Reaalsus ja illusioon – Looming 1934, nr 9
* Aleksander Kurtna, "Pirandello 100. sünni-aastapäeva puhul" – Sirp ja Vasar 30. juuni 1967
* Väliskirjandus XIX ja XX sajandi vahetusel (kõrgkooliõpik). Valgus, Tallinn 1974, lk 435–440
* Kristiina Rebane, "Luigi Pirandello oma ajas ja ruumis". Sari "Kirjanduse lisamaterjal gümnaasiumile", Avita 2007, 64 lk
Karl Menningu skulptuur

**Karl Menningu skulptuur** on 2006. aastal Mare Mikoffi loodud skulptuur Tartus Vanemuise teatri kohviku (Cafe Shakespeare) terrassil. 

Karl Menningu skulptuur on püstitatud tähistamaks 100 aasta möödumist Eesti kutselise teatri sünnist. Kuju avati aastapäeval, 12. augustil 2006. Avamistseremoonia algas kell 15. 

Skulptuur on valmistatud pronksist. Ta kaalub pisut alla 300 kg. Kuju kõrgus jalgadest peani on 2,20 m. Skulptuuri seljal on Karl Menningu nimi. 

Kuju on paigaldatud terasest alusele, mida on võimalik koos kujuga ringi keerutada. 

## Välislingid
*Kirjeldus puhkuseestis.ee saidil
*"Eesti kutseline teater peab 100. sünnipäeva" Vanemuine
*"Karl Menning naasis Tartusse pidutsema" Postimees, 11. august 2006
Bluusivennad

**"Bluusivennad"** (originaalpealkirjaga "**The Blues Brothers**") on 1980. aasta USA muusikaline komöödiafilm, mille režissöör on John Landis. Selle peaosades on John Belushi "Joliet" Jake Bluesina ja Dan Aykroyd Jake'i venna Elwoodina. Need tegelased arenesid välja NBC komöödiasaate "Saturday Night Live" sketšis "The Blues Brothers". Filmi tegevus toimub Illinoisi osariigis Chicagos ja selle ümbruses. Filmi stsenaristideks on Dan Aykroyd ja John Landis. Selles teevad lauljatena kaasa James Brown, Cab Calloway, Aretha Franklin, Ray Charles ja John Lee Hooker. Lisaks näitlevad selles veel Carrie Fisher ja Henry Gibson. 

Filmile tehti 1998. aastal järg "Bluusivennad 2000".

## Süžee
Film on "bluusivendadest" Jake ja Elwood Bluesist, kes pärast Jake'i vanglast vabanemist saavad püha missiooni aidata rahahädast välja katoliku orbudekodu. Nad panevad kokku oma kunagise bändi The Blues Brothers, et esinemistega raha teenida, kuid koguvad oma tegemiste käigus juhuslikult liiga palju vaenlasi.

## Osatäitjad
### Bänd
*John Belushi (Jake Blues *alias* Joliet; vokaal)
*Dan Aykroyd (Elwood Blues; suupill ja vokaal)
*Steve Cropper (Steve Cropper *alias* the Colonel); rütmikitarr ja taustavokaal)
*Donald Dunn (Donald "Duck" Dunn *alias* Duck; basskitarr)
*Murphy Dunne (Murphy Dunne *alias* Murph; klahvpill)
*Willie Hall (Willie Hall *alias* Too Big; trummid ja muud löökpillid)
*Tom Malone (Tom Malone *alias* Bones; tromboon, tenorsaksofon ja taustavokaal)
*Lou Marini (Marini *alias* Blue Lou; altsaksofon, tenorsaksofon ja taustavokaal)
*Matt Murphy (Matt Murphy *alias* Guitar; soolokitarr)
*Alan Rubin (Alan Rubin *alias* Mr. Fabulous; trompet, löökpillid ja taustavokaal)

### Teised osatäitjad

## Viited


## Välislingid
* Ametlik veebileht
*
Tony Judt

**Tony Judt** (2. jaanuar 1948 London – 6. august 2010 New York) oli juudi päritolu Briti ajaloolane.

## Teoseid
*"Pärast sõda. Euroopa ajalugu 1945. aastast." (Tallinn: Varrak 2007) ISBN 978-9985-3-1398-5

## Välislingid
*Andrei Hvostov. Euroopa ajalugu? Tehtud!. EE 29.07.2007
*Kadri Kõusaar. Judt ja juudiriik. EE 29.07.2007
*Edward Lucas. Tony Judt obituary (The Economist)
* Marek Tamm. Tony Judt, in memoriam, Diplomaatia nr 83/84, August 2010, veebiversioon (vaadatud 26.08.2014)
; Video
* Ed Pilkington, Historian and author, Tony Judt, speaks to Ed Pilkington about living and working with motor neurone disease and his reasons for considering euthanasia, theguardian.com, veebiversioon (vaadatud 26.08.2014) (*inglise keeles*)
The Blues Brothers

**The Blues Brothers** on 1978. aastal USA-s loodud bluusi ja *[[rhythm and blues]]* ansambel. 

Bändi solistid olid algul koomikud John Belushi ("Joliet" Jake Blues) ja Dan Aykroyd (Elwood Blues), kuid pärast John Belushi surma 1982. aastal esineb bänd külalisesinejate najal.

Ansamblist on tehtud kaks muusikalist komöödiafilmi: "Bluusivennad" (1980) ja "Bluusivennad 2000" (1998).

## Koosseis
### Algne koosseis
*"Joliet" Jake E. Blues (John Belushi; laul)
*Elwood J. Blues (Dan Aykroyd; suupill ja laul)
*The Colonel (Steve Cropper; soolokitarr, rütmikitarr)
*Duck (Donald Dunn; basskitarr)
*Murphy Dunne (klaver)
*Too Big (Willie Hall; trummid)
*Getdwa (Steve Jordan; trummid)
*Bones (Tom Malone; tromboon, trompet, saksofon)
*Blue Lou (Lou Marini; saksofon)
*Guitar (Matt Murphy; soolokitarr, rütmikitarr)
*Mr. Fabulous (Alan Rubin; trompet)
*The Shiv (Paul Shaffer; klahvpillid, arranžeeringud)
*Triple Scale (Tom Scott; saksofon)

### Ajutised liikmed
*Zee Blues (James Belushi; laul)
*McTeer ehk Mighty Mack (John Goodman; laul)
*Buster Blues (J. Evan Bonifant; suupill, laul)
*Cab Chamberlain (Joe Morton; laul)
*T (Larry Thurston; laul)
*Knock On Wood (Eddie Floyd; laul)
*Pipes (Tommy McDonnell; suupill, laul)
*The Honeydripper (Rob Paparozzi; suupill, laul)
*The Lion (Leon Pendarvis; klavere, laul, arranžeering)
*G-Force (Danny Gottlieb; trummid)
*Jimmy B (Jimmy Biggins; saksofon)
*Rusty (Anthony Cloud; klahvpillid)
*Crimson Slide (Birch Johnson; tromboon)
*The Red (Eric Udel; bass)
*Smokin (John Tropea; kitarr)
*Funky Time (Lee Finkelstein; trummid)
*Steve Potts (trummid)

## Diskograafia
### Albumid
*"Briefcase Full of Blues" (1978)
*"The Blues Brothers: Music from the Soundtrack" (1980)
*"Made in America" (1980)
*"Best of the Blues Brothers" (1981)
*"Everybody Needs the Blues Brothers" (1988)
*"The Blues Brothers Band Live in Montreux" (1990)
*"Red, White & Blues" (1992)
*"The Definitive Collection" (1992)
*"The Very Best Of The Blues Brothers" (1995)
*"Blues Brothers & Friends: Live from House of Blues" (1997)
*"Blues Brothers 2000: Original Motion Picture Soundtrack" (1998)
*"The Blues Brothers Complete" (1998)
*"The Essential Blues Brothers" (2003)
Curitiba

**Curitiba** on linn Brasiilias, Paraná osariigi pealinn. 

## Viited

## Välislingid

*http://www.curitiba-brazil.com
*http://www.curitiba.pr.gov.br
Brasiilia mägismaa

**Brasiilia mägismaa** (portugali keeles *Planalto Brasileiro*) on mägismaa Lõuna-Ameerika idaosas (3° ja 35° S vahel). Mägismaaa suurim osa paikneb Brasiilias, lõuna osa Uruguays, edelaosa Paraguays ja Argentinas. Kõrgem osa asub idas ja kagus Atlandi ookeani rannikul (Bandeira mägi, 2890 m).
Mägismaade loend

**Mägismaade loend** loetleb mägismaad.

## A
*Ahaggari mägismaa
*Aldani mägismaa
*Anatoolia mägismaa
*Armeenia mägismaa

## B
*Brasiilia mägismaa
*Bureja-Zeja mägismaa

## E
*Etioopia mägismaa

## G
*Guajaana mägismaa

## I
*Ida-Siberi mägismaa
*Iraani mägismaa

## J
*Juuda mägismaa

## K
*Karabahhi mägismaa
*Khorati mägismaa
*Kolõma mägismaa
*Korjaki mägismaa

## L
*Lõuna-Gruusia mägismaa
*Lõuna-Šoti mägismaa

## P
*Patomi mägismaa
*Putorana mägismaa
*Põhja-Baikali mägismaa
*Põhja-Šoti mägismaa

## S
*Serbia mägismaa (Kopaonik)

## Š
*Šani mägismaa

## T
*Tibesti mägismaa
*Tiibeti mägismaa
*Tšuktši mägismaa

## Ü
*Yukoni mägismaa
Lavamaade loend

**Lavamaade loend** loetleb lavamaad ehk platood ja kiltmaad.

## A
*Abomey platoo
*Altiplano kiltmaa
*Anatoolia kiltmaa
*Armeenia platoo

## B
*Baieri kiltmaa

## C
*California lavamaa
*Colorado platoo 
*Cumberlandi platoo

## D
*Dekkani kiltmaa ehk Dekkani platoo 
*Deosai platoo 
*Devoni lavamaa
*Dobrudža platoo

## G
*Giza platoo
*Gniezno järvedelava

## H
*Huanchaca platoo

## I
*Ida-Aafrika kiltmaa
*Ida-Pamiiri kiltmaa
*Iraani kiltmaa
*Isuri lavamaa

## J
*Jukagiiri kiltmaa

## K
*Kagu-Austraalia kiltmaa
*Kanada kiltmaa
*Kapadookia kiltmaa
*Karsti platoo
*Kastiilia kiltmaa
*Katanga lavamaa
*Kesk-Siberi kiltmaa

## L
*Lassithi platoo
*Lunda lavamaa
*Lunda-Katanga platoo

## M
*Malwa platoo
*Masuuria järvedelava
*Mehhiko kiltmaa
*Meseta kiltmaa
*Missouri platoo
*Myślibórzi järvedelava

## N
*Nakai platoo 
*Nazca platoo 
*Norrlandi platoo

## O
*Ozarki platoo

## P
*Pamiiri platoo
*Preikestoleni platoo
*Puno kiltmaa
*Putorana platoo ehk **Putoraana kiltmaa**
*Põhja-Moldova platoo

## R
*Roraima platoo

## S
*Sahara kiltmaa
*Serengeti lavamaa 

## Š
*Šveitsi kiltmaa

## T
*Tiibeti kiltmaa
*Transilvaania platoo

## Z
*Zomba platoo 

## Ü
*Üstirti platoo

## W
*Waterbergi platoo

## Y
*Yukoni platoo
Bluusivennad 2000

**"Bluusivennad 2000"** (originaalpealkirjaga **"Blues Brothers 2000"**) on 1998. aasta USA muusikaline komöödiafilm bändist The Blues Brothers. Film on filmi "Bluusivennad" järg ning on pühendatud vahepeal surnud esimese osa näitlejatele: John Belushile (Jake Blues; surnud 1982), John Candyle (surnud 1994) ja Cab Callowayle (surnud 1994).

## Osatäitjad
### Peaosatäitjad
*Dan Aykroyd (Elwood Blues)
*John Goodman (Mighty Mack *alias* McTeer)
*Joe Morton (Cabel Chamberlain *alias* Cab, Curtise poeg)
*J. Evan Bonifant (Buster Blues)
*Nia Peeples
*Donald Dunn (Donald "Duck" Dunn *alias* Duck; basskitarr)

### Filmis osalevad muusikud

## Välislingid
*
Mägismaa

**Mägismaa** on ebakorrapärase pinnamoega mägine ala, kus vahelduvad mäeahelikud, üksikud mäemassiivid, lavamaad, mägedevahelised ja sisemägised nõod. 

Mägismaad tekivad tektooniliselt aktiivsetes piirkondades. Mägismaale on iseloomulikud suured absoluutsed kõrgused ja väikesed suhtelised kõrgused. Tüüpilised mägismaad on Armeenia mägismaa, Iraani mägismaa ja Tiibeti mägismaa.

## Vaata ka
*Mägismaade loend
*Kiltmaa
*Lavamaa
Eugenia Basilewsky

**Eugenia Basilewsky** (sündinud **Eugenia von Wirén**; 13. detsember 1917 Sevastopol, praegune Ukraina – 1. veebruar 2006 Solna, Rootsi) oli eestirootsi päritolu tuntud Rootsi joogaõpetaja.

Ta isa Robert von Wirén oli eestirootslane, ema venelanna, kes suri varakult. Kui Eugenia oli 10-aastane, tõi isa ta Eestisse Tallinna, kus ta lõpetas Luise tänaval asunud saksa õppekeelega Tallinna V gümnaasiumi. Ta esimene abikaasa oli Vladimir von Pezold. 

Teise maailmasõja algul siirdus perekond Saksamaale, kus Eugenia DP-laagris tuberkuloosi haigestus. Sanatooriumis juhuslikult kätte sattunud joogaraamat haaras ta meeled ja mõtted. Eugenia tervenes tuberkuloosist täielikult, sooritades joogas ette nähtud hingamis-, krokodilli- ja tiigriharjutusi.

1942 sündis poeg Alexander, kellega 1951. aastal Eugenia Rootsi siirdus. 1953 abiellus ta Ivan Basilewskyga (ka Basilevski) (1898–1989), iseseisvuse ajal Eestis elanud metsainspektori ja andeka välisvene luuletajaga, kes muu hulgas võitles Sinimägedes Punaarmee vastu.  

Eugenia õppis ära sanskriti keele, õpetades seda ka muuhulgas ülikoolis, andis palju joogakursusi Rootsis ja naaberriikides, asutas Yoga Light Centeri ja oli aastaid Rootsi joogaõpetajate liidu esimees. Peale selle aitas ta kaasa sellele, et jooga lisati Rootsi koolide vabatahtlike õppeainete kavva. Ta õppis suurte meistrite käe all, eriti indialase Yesudiani juures Luganos Šveitsis. Ta valdas täiuslikult oma keha.

## Teosed
Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks pärast Rootsi mainekas kirjastuses Bonnier avaldatud raamatu ”Slappna av med yoga” (1976) ilmumist soome keeles pealkirja "Terveyttä joogasta" (Helsingi: Otava, 1979). Seejärel anti välja ka hispaaniakeelne tõlge "Salud con yoga" (Bilbao: Mansajero, 1981). Rootsikeelse joogaraamatu kaanepildil poseerib autor ise ja näitab ka teose arvukatel fotodel, kuidas harjutusi sooritada. Ta õpilastest on paljud asunud tööle terapeutidena alternatiivmeditsiinis. 

## Tsitaat
Tsitaat tema artiklist Rootsi ajakirjas Sökaren (nr 3, 1976): "Jooga on kasulik kehale ja hingele. Tuleb muuta teadvust millegi kõrgema ja parema suunas. Alguses on vaja mõjutada alateadvust, eemaldada kõik negatiivne ja seejärel lisada pidevalt positiivseid mõtteid ja sisendusi."

## Kirjandus
* Uno Schultz, "Legendaarse joogaõpetaja mälestuseks" – Avanemine, nr 1, 2007.
Aristide Bruant

**Louis Armand Aristide Bruant** (6. mai 1851 – 10. veebruar 1925) oli prantsuse kabareelaulja ja koomik.

Aastal 1885 avas Aristide Bruant kabaree Le Mirliton.
Võrdlusmõõtkava

**Võrdlusmõõtkava** on mõõtkava esitamisviis, mis näitab 1 sentimeetrile kaardil vastavat kaugust looduses. Näiteks võrdlusmõõtkava 1&nbsp;cm - 100&nbsp;m tähendab, et 1&nbsp;sentimeetrile kaardil vastab 100&nbsp;meetrit looduses. 

Võrdlusmõõtkava aitab kaardi abil vahemaid arvestada. Näiteks kaardil võrdlusmõõtkavaga 1&nbsp;cm - 100&nbsp;m mõõdeti kaugust 5,8 cm. Arvestame: 5,8*100=580&nbsp;meetrit.

## Vaata ka
*Arvmõõtkava
*Joonmõõtkava
Deutzen

**Deutzen** on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis Deutzeni vallas.


Deutzen Kirche.jpg|Kirik
Deutzen Hp.jpg|Raudteepeatus
Joonmõõtkava

**Joonmõõtkava** on mõõtkava esitamisviis, mille puhul kasutatakse võrdseteks lõikudeks jaotatud sirgjoont. Jaotised näitavad, kui suur vahemaa looduses vastab ühele lõigule kaardil. Nullist vasakule jääv vahemik on jagatud lühemateks lõikudeks.

Joonmõõtkava abil saab mõõta kaugust ka juhul, kui arvmõõtkava ja võrdlusmõõtkava kaardi suurendamisel või vähendamisel muutusid.

## Joonmõõtkava konstrueerimine

Joonmõõtkava konstrueerimiseks kantakse ühele sirgjoonele teatavat lõiku,  mida nimetatakse mõõtkava aluseks a (kusjuures alus on pikkusega 1–5 cm), millele vastab maastikul tüvenumbriga 1 algav lõik (1, 10, 100 m  jne).  

Näiteks
* mõõtkava 1:100 puhul a = 1 cm;
* mõõtkava 1:2000 puhul a = 5 cm;
* mõõtkava 1:2500 puhul a = 4 cm;
* mõõtkava 1:5000 puhul a = 2 cm.

Täpsuse suurendamiseks konstrueeritakse põik- e transversaalmõõtkava, valides sobiva aluse, nagu joonmõõtkaval. Vasakul olevad nn põikjooned ja alusega paralleelsed jooned jagavad aluse kümnendosa aluse sajandikosadeks.

## Joonmõõtkava kasutamine
Sirkli (ka joonlaua või pabeririba) abil mõõdame kaardil vajaliku vahemaa. Asetame sirkli vasaku haara joonmõõtkava nullpunktile. Nihutame sirklit nii palju vasakule, et sirkli parem haar jääks täisarvu tähistavale joonele. Tegeliku vahemaa leidmiseks liidame omavahel nullpunktist vasakule jääva haara kauguse nullpunktist ning nullpunkti ja sirkli parema haara vahelise kauguse.

## Vaata ka
*Arvmõõtkava
*Võrdlusmõõtkava
Kaardivõrk

**Kaardivõrk** on paralleelide ja meridiaanide võrk, mille abil saab määrata eri punktide geograafilisi koordinaate.
Mõõtkava

**Mõõtkava** ehk ka **mastaap** (saksa keeles *Maßstab*, *Maß* 'suurus' ja *Stab* 'vars') on suhe, mis näitab, mitu korda on mudeli suurused vähendatud või suurendatud võrreldes tõeliste suurustega.

Mõõtkava all mõistetakse plaanil või kaardil oleva joonepikkuse (D) suhet vastava maastikujoone horisontaalprojektsiooni (S) pikkusesse.

=Mõõtkava esitused=

Mõõtkava väljendatakse arvmõõtkavana, selgitava mõõtkavana ning graafiliselt joon- ja põikmõõtkavana.

Arvmõõtkava on mõõtkava numbriline väljendus: murd, mille lugejas on 1. Murru nimetajas olev arv N saadakse valemist
::\frac DS = \frac1N.
Murrujoone asemel kasutatakse tavaliselt koolonit. Näiteks arvmõõtkava 1:500 tähendab, et ühele pikkusühikule plaanil vastab 500&nbsp;ühikut tegelikkuses ehk 1&nbsp;cm plaanil vastab 500 cm tegelikkuses. Tihti lisatakse arvmõõtkavale täht M, näiteks M 1:500.

Selgitav mõõtkava ehk võrdlusmõõtkava tähendab mõõtkava esitamist mõõtühikutega, nt. 1&nbsp;cm – 5&nbsp;m .

=Suur ja väike mõõtkava=

Öeldakse, et üks mõõtkava on suurem kui teine, kui esimene arvmõõtkava on suurem. Murru nimetaja suurendamisel murru väärtus väheneb, seega nt. mõõtkava 1:500 on suurem kui mõõtkava 1:5000. Teisisõnu, suurem on see mõõtkava, kus pikkusi on vähem vähendatud.

Kust jookseb piir suure ja väikese mõõtkava vahel, ei ole täpselt paika pandud.

=Mõõtkava täpsus=

Joonepikkust maastikul, mis vastab 0,1 millimeetrile antud kaardi mõõtkavas, nimetatakse selle mõõtkava täpsuseks. Näiteks 1:1000 mõõtkava täpsuseks on 0,1 m; 1:10&nbsp;000 mõõtkava täpsuseks on 1,0&nbsp;m.

Mõõtkava täpsusest järeldub, missuguseid maastikuobjekte saab plaanile kanda mõõtkavaliste leppemärkidega. Samuti ei ole plaanilt joonepikkusi võimalik määrata täpsemini ega kanda plaanile täpsemini, kui seda võimaldab mõõtkava täpsus.
Arvmõõtkava

**Arvmõõtkava** (ka **arvmõõt**) on mõõtkava arvuline väljendus, mis väljendub kaardi ja tegelike pikkuste suhte jagatisena. Arvmõõtkava on murd, mille lugeja on 1 ja nimetaja on mingi arv, mis näitab, mitu korda vahemaid looduses on kaardil vähendatud. 

Arvmõõtkava 1:10&nbsp;000 (üks kümnele tuhandele) tähendab, et kõik kaugused kaardil on vähendatud 10&nbsp;000 korda. 

Kõige levinumad arvmõõtkavad (sulgudes on toodud, millele need on iseloomulikud):
*1:5000 ja 1:10&nbsp;000 (plaanidele)
*1:25&nbsp;000, 1:50&nbsp;000 ja 1:100&nbsp;000 (topograafilistele kaartidele)
*1:500&nbsp;000, 1:1&nbsp;000&nbsp;000, ja 1:1&nbsp;500&nbsp;000 (muudele üldgeograafilistele kaartidele)

Arvmõõtkava aitab erinevate kaartide mõõtkavu võrrelda. Suurem mõõtkava on see, kus nimetaja on väiksem.

## Vaata ka
*Võrdlusmõõtkava
*Joonmõõtkava
Sully Prudhomme

**Sully Prudhomme** [sül'i prüd'om] (õieti **René-François-Armand Prudhomme**; 16. märts 1839 – 6. september 1907) oli prantsuse luuletaja ja esseist, esimese Nobeli kirjandusauhinna laureaat (1901).
Theodor Mommsen

**Christian Matthias Theodor Mommsen** (30. november 1817 – 1. november 1903) oli saksa ajaloolane. Tema tööd Rooma ajaloost omavad endiselt tähtsust. 1902. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Samuti oli ta Preisi ja Saksamaa parlamentide liikmena oluline poliitik. Tema õigusteaduslikel töödel Rooma õigusest ja võlaõigusest oli suur mõju Saksa tsiviilkoodeksi (BGB) koostamisele.

## Tunnustus
*1849 – valiti Saksimaa Kuningliku Teadusseltsi liikmeks
*1852 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks

## Teosed eesti keeles
* Katkend koguteosest "Rooma ajalugu", tõlkinud Andres Ehin – Nädaline 14. juuli 2007, lk 4 (rubriigis "Lühinäiteid nobelistidelt Andres Ehini tõlkes)
Bjørnstjerne Bjørnson

**Bjørnstjerne Martinus Bjørnson** (8. detsember 1832 – 26. aprill 1910) oli norra kirjanik, 1903. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat. 

Bjørnsonit peetakse Henrik Ibseni, Jonas Lie ja Alexander Kiellandi kõrval norra kirjanike "suure neliku" hulka kuuluvaks. 

Bjørnson on Norra hümni "Ja, vi elsker dette landet" sõnade autor. Hümni viisistas Rikard Nordraak, kes oli Bjørnstjerne Bjørnsoni nõbu.

## Teosed eesti keeles
* "Blaaken" (novell). Raamatus "Westelood loomadest". G. Pihlaka kirjastus, Tallinn 1911. Tõlkinud Anna Haava. Sari "Nooresoo Kirjawara" nr 27 (EKSi koolikirjanduse toimekond)
* "Päivila Synnöve" (novell). Tõlkinud August Herms. Sari "Elu lugemisvara", nr 7, kirjastus Elu, Tallinn 1926
* "Lipud üle linna ja sadama", I-II (romaan). Norra keelest tõlkinud Adelaida Lemberg. Kirjastus Valik, Tartu 1935
* "Jumala teedel" (romaan). Norra keelest tõlkinud ja eessõna: Agnes Antik. Sari "Põhjamaade romaane", nr 2. Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, Tartu 1936; 2. trükk: kirjastus Orto, Vadstena 1947
* "Mary" (romaan). Norra keelest tõlkinud Aino Ränk, eessõna: Ernst Raudsepp. Sari "Nobeli laureaadid", kirjastus Loodus, Tartu 1937; 2. trükk: Orto, Toronto 1953
* "Rõõmus poiss" (jutustus). Norra keelest tõlkinud Henrik Sepamaa. Loomingu Raamatukogu 1960, nr 13
* "Maateadus ja armastus" (komöödia). Norra keelest tõlkinud ja järelsõna: Arvo Alas. Loomingu Raamatukogu 1982, nr 49

## Kirjandus
 
* Gustav Suits, "Bjørnstjerne Bjørnson" – ajakiri Noor-Eesti, 1910/1911, nr 5/6, lk 569–588 ja G. Suits, "Vabaduse väraval". Sari "Eesti mõttelugu", Ilmamaa, Tartu 2002, lk 269–293 
* Hilve Rebane, "Uhke põhjamaine: esseid ja uurimusi Põhjamaade kirjandusest". Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus, Tallinn 2003, lk 31–57 (artikkel "Bjørnstjerne Bjørnson ja Eesti")
Frédéric Mistral

**Frédéric Mistral** [freder'ik mistr'al] (provansi keeles **Josèp Estève Frederic Mistral**, Mistrali ortograafias **Frederi Mistral**; 8. september 1830 Maillane (Maiano), Provence, Prantsusmaa – 25. märts 1914 Maillane) oli provansi (oksitaani) luuletaja. 1904. aastal jagas ta Nobeli kirjandusauhinda Hispaania näitekirjaniku José Echegaray y Eizaguirrega.

Mistral oli tähtis provansi keele ja kultuuri edendaja. Tema peateos on provansikeelne poeem "Mireio", mis ilmus 1859. aastal ja on pühendatud prantsuse kirjanikule ja poliitikule Alphonse Lamartine'ile. Poeem tõlgiti umbes 15 Euroopa keelde, prantsuse tõlke tegi Mistral ise. 1863. aastal esietendus selle alusel loodud Charles Gounod' ooper "Mireille". 1906. aastal nimetati poeemi järgi asteroid 594 Mireille.

Oluline osa Mistrali elutööst oli leksikograafiline ja keelekorralduslik. Ta koostas mahuka oksitaani keele sõnaraamatu "Lou Tresor dóu Félibrige", mis ilmus kahes köites 1878–1886 ja on tänini kõige ulatuslikum provansi sõnaraamat. Kakskeelne (prantsuse-oksitaani) sõnaraamat hõlmab kõiki oksitaani keele harusid, sh provansi keelt. Ühtlasi lõi Mistral provansi keelele uue ortograafia, nn Mistrali ortograafia.

Mistral oli üks seitsmest provansi kultuuritegelasest, kes asutasid 21. mail 1854 provansi kultuuri edendamiseks organisatsiooni Félibrige, mis tegutseb tänini. Liikumine kaasas ka katalaani luuletajaid, kelle tegevus Hispaanias oli tollal riiklikult tõrjutud. Oma osa Nobeli auhinnarahast kulutas Mistral Arles'i muuseumi Museon Arlaten loomiseks, kus paikneb suurim Provence'i rahvakultuuri kogu.

Lisaks Nobeli auhinnale pälvis Mistral ka Auleegioni ordeni, mis on erandlik juhtum, kuna seda antakse teenete eest Prantsusmaa ees, Mistrali tegevus oli aga rõhutatult provintslik.

1943. aastal avati Mistrali kodukülas Maillane'is majas, kus Mistral elas aastatel 1875–1914, tema majamuuseum.

Tema (ja Gabriele d'Annunzio) järgi valis oma kirjandusliku pseudonüümi tšiili luuletaja Gabriela Mistral, kes esimese Ladina-Ameerika kirjanikuna pälvis Nobeli kirjandusauhinna 1945. aastal.

## Kirjandus
* J. S. (= Johannes Semper), "Frederi [= Frédéric] Mistrali puhul" – Looming 1930, nr 7, lk 840–843; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka raamatus: J. Semper, "Mõtterännakud" III, Eesti Raamat, Tallinn 1977, lk 231–235
* Frederi Mistral, "Noorusmälestused", Tallinn: EKSA, 2018, prantsuse ja provansi keelest tõlkinud Merike Riives

## Välislingid
José Echegaray y Eizaguirre

**José Echegaray y Eizaguirre** (19. aprill 1832 Madrid – 4. september 1916 Madrid) oli hispaania insener, matemaatik, poliitik ja näitekirjanik.
EKP KK esimene sekretär

**Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär** või lühemalt **EKP KK esimene sekretär** oli EKP KK (varem EK(b)P KK) sekretariaadi juht. Ta valiti EKP Keskkomitee pleenumil. 

See oli Eestimaa Kommunistliku Partei kõige kõrgem ametikoht ja kuni 1990. aastani sisuliselt Eesti NSV kõige kõrgem ametikoht. EKP KK esimese sekretäri kabinet oli Tallinnas Lenini puiesteel asunud EKP KK hoone (praegune Välisministeeriumi hoone aadressil Islandi väljak 1) 9. korrusel.

EKP KK I sekretärile allusid EKP KK osakonnad. 1940. aastal oli EK(b)P Keskkomitee I sekretär Karl Säre, kellele allus organiseerimise-instrueerimise osakond, erisektor, finantsmajandussektor ning tööstuse ja kaubanduse osakond. 1948. aastal allusid EK(b)P KK I sekretärile Nikolai Karotammele partei-, ametiühingu- ja komsomoliorganite osakond ja erisektor.

*25.08.1940 – 03.09.1941 Karl Säre
*28.09.1944 – 04.04.1950 Nikolai Karotamm
*04.04.1950 – 26.07.1978 Johannes Käbin
*26.07.1978 – 16.06.1988 Karl Vaino
*16.06.1988 – 25.03.1990 Vaino Väljas
*25.03.1990 – 15.10.1992 Enn-Arno Sillari
## Galerii

File:Johannes Käbin 1978.jpg|EKP KK esimene sekretär 1950–1978 Johannes Käbin
File:Karl Vaino, endine Eesti NSV parteitegelane 87.jpg|EKP KK esimene sekretär 1978–1988 Karl Vaino
Vaino Väljas, endine Eesti NSV ja Eesti Vabariigi poliitik ning Nõukogude Liidu diplomaat 2013.jpg|EKP KK esimene sekretär 1988–1990 Vaino Väljas


## Viited

## Välislingid
*
Ida-Euroopa lauskmaa

**Ida-Euroopa lauskmaa** ehk **Vene tasandik** on suur lauskmaa Euroopa idaosas. Piirneb Uurali mäestikuga idas ja Kaukasusega lõunas. Ida-Euroopa lauskmaale on omased suurte kõrgustike ja madalike vaheldumine.

Ida-Euroopa lauskmaal asuvad Venemaa lääneosa, Eesti, Läti, Leedu, Valgevene, Ukraina suurim osa, Moldova, Poola idaosa, Rumeenia lõuna- ja idaosa ning Kasahstani lääneosa.

Ida-Euroopa lauskmaa pindala on umbes 4 miljonit km².
John Belushi

**John Adam Belushi** (24. jaanuar 1949 Chicago, Illinoisi osariik – 5. märts 1982 Los Angeles, California osariik) oli USA filminäitleja, koomik ja laulja. 

Ta tegi kaasa meelelahutussaates "Saturday Night Live" ning oli üks ansambli The Blues Brothers asutajaid ja soliste (koos Dan Aykroydiga).

Ka tema vend James Belushi on näitleja.

Belushil oli 1970. aastate alguses ja keskpaigas narkootikumide tarvitamise tõttu terviseprobleeme . Saate *"Saturday Night Live"* näitlejad ja stsenaristid tarvitasid sageli kokaiini , kuid Belushi tarvitamine läks kiiresti kontrolli alt välja ja ta keelati ajutiselt *"Saturday Night Live'i"* võtteplatsil osaleda. Belushi oli teadlik hoiatustest, et teda ootab ees varajane surm – hoiatused, mida mainiti lõpuks 1978. aasta lühifilmis "Ära vaata vihaselt tagasi", milles Belushi on iroonilisel kombel viimane ellujäänud näitlejate liige ja märgib: "Nad kõik arvasid, et mina lähen esimesena. Ma olin üks neist "ela kiiresti, sure noorelt, jäta endast maha kena laip", eks?" * Filmi "Blues Brothers"* võtte ajal astus režissöör John Landis Belushile tema haagissuvilas vastu pärast kokaiinivaru leidmist. Belushi tunnistas tüli käigus pisarsilmil oma sõltuvust. Belushi hilines sageli ka valvekordadele ja lükkas võtteid edasi, uidates võtteplatsilt ära. Produktsioon palkas Smokey Wendelli, et takistada Belushil rohkemate narkootikumide kättesaamist. * Tal õnnestus oma harjumusest loobuda filmi "Continental Divide"* võtete ajal , kuid filmi *"Neighbors"* võtete ajal langes ta tõsiselt tagasi .

Mõni kuu pärast sarja *"Naabrid"* filmimise lõppu, 28. veebruari 1982. aasta õhtul, registreeris ta end sisse Los Angeleses asuvas Chateau Marmonti bangalosse .  Mitu päeva külastas ta erinevaid ööklubisid Sunset Stripil ja Santa Monica puiesteel . 

4. märtsil 1982 külastas Belushi oma kauaaegse mänedžeri Bernie Brillsteini Los Angelese kontorit ja küsis temalt raha. Brillstein keeldus, kahtlustades, et Belushi tahab veel narkootikume.  Hiljem samal päeval tuli Belushi tagasi ja küsis uuesti raha, samal ajal kui Brillstein oli koosolekul. Brillstein ei tahtnud Belushit teise inimese ees noomida ja andis talle raha. 5. märtsi 1982 varahommikul külastasid Belushit tema Chateau Marmonti bungaloos eraldi sõbrad Robin Williams ja Robert De Niro ning Cathy Smith . 

5. märtsi 1982. aasta keskpäeva paiku leidis Belushi treener Bill Wallace Belushi surnuna Chateau Marmonti bungalost. 

1985. aasta septembris toimunud eelkuulamisel tunnistasid kaks patoloogi , et Belushi surma põhjuseks oli kokaiini ja heroiini üledoos .

## Filmograafia
*"Tarzoon: Shame of the Jungle" (hääl; 1975)
*"Animal House" (1978)
*"The Rutles: All You Need Is Cash" (1978)
*"Goin' South" (1978)
*"Old Boyfriends" (1979)
*"1941" (1979)
*"Tarzoon: Shame of the Jungle" (hääl; USA dubleeritud versioon; 1979)
*"Bluusivennad" ("The Blues Brothers"; 1980)
*"Continental Divide" (1981)
*"Neighbors" (1981)
Dan Aykroyd

**Daniel Edward Aykroyd** (sündinud 1. juulil 1952 Ottawas Ontario provintsis Kanadas) on Kanada päritolu USA filminäitleja, koomik, stsenarist, laulja ja muusik. 

Ta oli osaline televisiooni meelelahutussaates "Saturday Night Live" ning ansambli The Blues Brothers üks loojaid ja soliste (koos John Belushiga). Aykroyd on ka ärimees, olles kaasasutaja muusikakohtade ketile House of Blues ja Crystal Head Vodka kaubamärgile.

## Osaline filmograafia
Induse madalik

**Induse madalik** on madalik Aasia lõunas, Induse-Gangese madaliku lääneosa. See on ulatuslik, ülitiheda asustusega madalik, mis jaguneb kaheks suuremaks piirkonnaks – Pandžabiks ja Sindhiks.

Madalikul paiknevad Pakistani idaosa ja India põhjaosa. 

## Vaata ka
*Gangese madalik
Induse-Gangese madalik

**Induse-Gangese madalik** on suur alluviaalne madalik Aasia lõuna osas. Madalikul paiknevad India põhja- ja idaosa, Pakistani kõige tihedamalt asustatud osa ja peaaegu kogu Bangladeshi territoorium. 

Madaliku nimi pärineb Induse ja Gangese jõe  nimest. 

## Vaata ka
*Induse madalik
*Gangese madalik
Etioopia mägismaa

**Etioopia mägismaa** ehk **Abessiinia mägismaa** on mägismaa Aafrika kirdeosas Etioopias, Eritreas ja Somaalia põhjaosas.
Lääne-Siberi madalik

**Lääne-Siberi madalik** (ka *Lääne-Siberi lauskmaa*, vene keeles *За́падно-Сиби́рская равни́на*) on suur madalik Aasia lääneosas Venemaal. Läänes piirneb Uurali mäestiku, idas Jenisseiga. 

Lääne-Siberi lauskmaa pindala on umbes kolm miljonit ruutkilomeetrit, pikkus põhjast lõunasse 2500 km, läänest itta 1900 km. 

Peamised jõed on Ob, Irtõš ja Jenissei. 

Taimkate on tundra põhjaosas, taiga keskosas ja stepp lõunas. 

Lavamaal on suured nafta ja maagaasi varud.
Suur Hiina tasandik

**Suur Hiina tasandik** ehk **Põhja-Hiina tasandik** on madalik Aasia idaosas, kus elab Hiina rahvastiku suurim osa. See on tasane (absoluutsed kõrgused vähem kui 100&nbsp;m üle merepinna) madalik, mille pindala on umbes 325 000&nbsp;km2.

Hiinas mõiste *Suur Hiina tasandik* puudub, selles piirkonnas eristavad Hiina geograafid **Põhja-Hiina tasandikku** (hiina keeles *Huabei pingyuan*, 華北平原，华北平原), mis hõlmab Suur-Hiina tasandiku põhja-, kesk- ja osaliselt lõunaosa ning **Jangtse kesk- ja alamjooksu tasandikku** (hiina keeles *Changjiang zhongxiayou pingyuan*, 長江中下游平原，长江中下游平原）), mille põhjaosa asub Suure Hiina tasandiku lõunaosas.
Giosuè Carducci

**Giosuè Alessandro Giuseppe Carducci** (27. juuli 1835 – 16. veebruar 1907) oli itaalia luuletaja. 1906. aastal sai ta esimese itaallasena Nobeli kirjandusauhinna.
Rudolf Christoph Eucken

**Rudolf Christoph Eucken** (5. jaanuar 1846 – 15. september 1926) oli saksa filosoof, 1908. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat.

## Teoseid
*1908. *Der Sinn und Wert des Lebens*. 

## Retseptsioonist Eestis
25. septembril 1926 pidas temast loengu Tartus Walter Freymann.

## Viited
Elstertrebnitzi vald

**Elstertrebnitz** on vald Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis.

## Vallaosad

# Eulau (vallaosa B)
# Elstertrebnitz (vallaosa A)
# Tannewitz (vallaosa C)
# Trautzschen (vallaosa D)
# Greitschütz (vallaosa E)
# Costewitz (vallaosa F)
# Oderwitz (vallaosa G)

## Viited
Paul von Heyse

**Paul Johann Ludwig von Heyse** (15. märts 1830 Berliin – 2. aprill 1914 München) oli saksa kirjanik. Ta sai 1910. aastal Nobeli kirjandusauhinna ja aadliseisuse.

## Teosed eesti keeles
* Mäe neiu" (jutustus). Tõlkinud ("Paul Heyse järele ümberteinud") Elise Aun. Heinrich Laakmanni kirjastus, Tartu 1881, 84 lk 
* "Onupoeg Gabriel" ("Vetter Gabriel"; jutustus). Sari "Rahva kirjakogu", nr 8, Wirulane, Tallinn 1886, 58 lk
* "Kaitseingel" ("Schutzengel"; jutustus). Tõlkinud Gustav Adolf Bach. Põltsamaa, 1902, 80 lk
* "Mere peal" (lühijutt). Tõlkinud Jakob Mändmets, Tallinn 1911, 16 lk 
* "Niino ja Maaso. Ühe Siena linna kroonika järele jutustanud Paul Heyse" ("Nino und Maso"). Tõlkinud ja järelsõna: Johannes Aavik. Keelelise Uuenduse Kirjastik, nr 7, kirjastus Reform, Tartu, 1915, 42 lk
* "Jorinde" (novellid "L’Arrabbiata", "Jorinde", "Emaeesel"). Tõlkinud ja järelsõna: Vilma Jürisalu. Sari "Klassikalised lood". Eesti Raamat, Tallinn 2002, 144 lk
* "Andrea Delfin" (jutustus). Tõlkinud Uno Liivaku. Kirjastus Monokkel, Tallinn 2004, 120 lk

## Kirjandus
* Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu". II köide. RK Teaduslik Kirjandus, Tartu 1941, lk 179–182

## Välislingid
* "Kevadel" (luuletus), rubriigis "Lühinäiteid nobelistide loomingust Andres Ehini tõlkes" – ajaleht Nädaline, 8. september 2007, lk 4; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
Gangese madalik

**Gangese madalik** on madalik Aasia lõunaosas, Induse-Gangese madaliku idaosa. Sellel madalikul paikneb India idaosa ja suurem osa Bangladeshist. 

Nepali piiril asub kitsas (umbes 20 km lai) Gangese madaliku soine ala, mida nimetatakse teraiks.

## Vaata ka
*Induse madalik
Henryk Sienkiewicz

**Henryk Adam Aleksander Pius Sienkiewicz** (5. mai 1846 Wola Okrzejska – 15. november 1916 Vevey, Šveits) oli poola kirjanik. 1905. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Ta oli 19. ja 20. sajandi vahetuse populaarsemaid poola kirjanikke.

Henryk Sienkiewicz on kõige tuntum oma ajaloolise romaani "Quo vadis?" (1896) poolest, mis kujutab varaste kristlaste tagakiusamist Nero-aegses Roomas ja tõi talle rahvusvahelise kuulsuse. Tema triloogia – "Tule ja mõõgaga" (1884), "Uputus" (1886) ja "Pan Wołodyjowski" (1888) – on Poola kirjanduse nurgakivi, kujutades 17. sajandi sõdu ja Poola iseseisvusvõitlusi. Sienkiewiczi teosed, mis on täis patriotismi ja ajaloolist sügavust, tõid talle 1905. aastal Nobeli kirjandusauhinna.

## Viited