open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Konrad von Erlichshausen

**Konrad von Erlichshausen** (1390. aastad - 7. novembril 1449) oli Saksa ordu kõrgmeister aastatel 1441–1449.

## Noorus ja tegevus enne kõrgmeistriks saamist
Konrad von Erlichshausen pärines Švaabimaalt Ellrichshausenist, tema suguvõsa pärines ministeriaalide seast, 14. sajandil olid tema esivanemad saanud Hohenlohe isandate vasallideks. 1401. aastal sai tõenäoliselt Konradi samanimelisest isast Saksa-Rooma riigi riigirüütel. Konrad von Erlichshausen ise sündis tõenäoliselt 1390. aastate esimesel poolel. Tema Saksa ordusse astumise ja Preisimaale asumise aeg pole teada, kuid 1415. aastal on teda märgitud kõrgmeister Michael Küchmeister von Sternbergi kumpanina. 1418. aastal sai temast aga Marienburgi lähedal asunud Grebini foogt, seejärel oli ta mõnda aega (1420–1423) Roggenhauseni foogt ning seejärel taas Grebini foogt. Seejärel tõusis ta aga mõjuka Ragniti komtuuri kohale, valitsedes Memeli lähedal vastu Leedu piiri asuvaid alasid. Komtuurina võttis ta osa mitme Leeduga tehtud lepingu kinnitamisest.

1432. aastal tõusis Erlichshausen ordu suurkomtuuri kohaga, tõustes ordu suurkäsknikuks ning kõrgmeister Paul von Rusdorfi lähimate nõunike ringi. 1434. aastal sai temast aga Saksa ordu suurmarssal asukohaga Königsbergis ehk orduväe sõjaline juht ning sisuliselt teine mees ordus. 1436. aastal vabastati ta aga sellest ametist ning temast sai Kulmi ja Thorni komtuur. Võimalik, et tema ametist tagandamise tingisid vastuolud kõrgmeistri poliitikaga. 1440. aastal juhtis ta Rusdorfi poliitikaga rahulolematute ordukäsknike opositsiooni ning saavutas enda taaskinnitamise marssaliks. 1441. aasta alguses sundis ta Rusdorfi ametist tagasi astuma ning sama aasta aprillis valiti Erlichshausen kõrgmeistriks.

## Kõrgmeistriaeg
Konrad von Erlichshausen püüdis kõrgmeistrina säilitada rahumeelseid suhteid Poola ja Leeduga ning suurendada oma mõjuvõimu Liivimaa orduharu üle. Preisimaa-siseselt püüdis ta lepitada ordu ning Preisimaa seisuste (aadelkond ja linnad) vastuolusid.

1449. aasta novembri alguses sai Erlichshausen rabanduse ning suri mõni päev hiljem. Pärast tema surma valiti järgmiseks kõrgmeistriks tema venna Heinrichi (suri 1481) poeg Ludwig von Erlichshausen.

## Kirjandus
*Klaus Eberhard Murawski, *Zwischen Tannenberg und Thorn: die Geschichte des Deutschen Ordens unter dem Hochmeister Konrad von Erlichshausen, 1441-1449*. Göttingen, 1953.
Grant

**Grant** ehk **uurimistoetus** (inglise keeles *research grant, research funding*) on teadlasele, uurimisrühmale või teadus- ja arendusasutusele tavaliselt konkursi korras antav rahaline toetus uurimisprojekti elluviimiseks. 

Eesti teadus- ja arendustegevuse rahastamise süsteemis on perioodil 2012–2020 kahte tüüpi uurimistoetusi:

**Institutsionaalne uurimistoetus** (*institutional research funding*) on teadus- ja arendusasutuse kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse ja sellega kaasnevate tegevuste (uurimisteemade) rahastamiseks, teadus- ja arendusasutuse teadus- ja arendustegevuse järjepidevuse tagamiseks ning selleks vajaliku infrastruktuuri ajakohastamiseks, täiendamiseks ning ülalpidamiseks eraldatav toetus. 

**Personaalne uurimistoetus** (*personal research funding*) on teadus- ja arendusasutuses töötava isiku või uurimisrühma kõrgetasemelise teadus- ja arendustegevuse projekti rahastamiseks ja järeldoktori teadustöö toetamiseks eraldatav toetus. Personaalse uurimistoetuse üldmõiste alla kuulub eri liike grante.

Uurimistoetuste väljaandmist korraldavad üldjuhul selleks spetsiaalselt loodud riigisisesed või rahvusvahelised teadust rahastavad organisatsioonid. Eestis oli aastail 1990–2011 peamiseks teadust rahastavaks organisatsiooniks Eesti Teadusfond, mis andis välja Eesti Teadusfondi grante. Alates 2012. aastast korraldab institutsionaalsete ja personaalsete uurimistoetuste väljaandmist Eesti Teadusagentuur.

Euroopa Liidu peamiseks teadust rahastavaks organisatsiooniks on Euroopa Teadusnõukogu.

## Välislingid

* Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus 
* Eesti Teadusagentuur
* Euroopa Teadusnõukogu
Paul Fritsch

**Paul François Nicolas Fritsch** (25. veebruar 1901 Pariis – 25. mai 1970 Boulogne-Billancourt, Hauts-de-Seine'i departemang, Île-de-France'i piirkond) oli Prantsusmaa poksija.

Fritsch võitis sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

Fritsch poksis jaanuarist 1921 kuni märtsini 1929 elukutselisena. Ta pidas kokku 45 kohtumist, millest võitis 21 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 11 (neist 1 nokaudiga) ning 12 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Armand Apell

**Armand Apell** (16. jaanuar 1905 Strasbourg – 3. juuli 1990 Strasbourg) oli Prantsusmaa poksija.

Apell sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Antal Kocsisile (Ungari).

## Viited

## Välislingid
*
Spontin

**Spontin** on prantsuskeelne osavald ja asula Belgias Namuri provintsis Yvoiri vallas. Asula keskel, Bocqi jõekäärus, asub Spontini loss.

Kuni ühendamiseni Yvoiri vallaga 1977. aastal oli Spontin omaette vald.


Pilt:Castle of Spontin.jpg|Spontini loss
Pilt:00 Spontin JPG.jpg|Loss ja Bocqi jõgi
Pilt:0 Spontin 050409 (3).JPG


## Välislingid
Spontini loss

**Spontini loss** on keskaegne loss Belgias Namuri provintsis Yvoiri vallas. Loss asub Bocqi jõekäärus, Spontinis.


Pilt:ID91141-CLT-0006-01-Spontin château-PM 35333.jpg|
Pilt:Bocq à Spontin.JPG|
Pilt:00 Spontin JPG.jpg|
Pilt:|


## Välislingid

*Châteaux forts de Belgique : Château de Spontin
*Spontini loss (inglise keeles)
Aimar Jugaste

**Aimar Jugaste** (31. juuli 1957) on eesti ajakirjanik ja ettevõtja.

Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

## Viited
Grete Naaber

**Grete Naaber** (sündinud 29. novembril 1942) on eesti ajakirjanik.

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppes ajakirjanduse erialal 1978. aastal. 

2008. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanike Liidu auliikmeks.

## Tunnustus
*1986 Eesti NSV teeneline ajakirjanik
*2004 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2009 Johann Voldemar Jannseni nimeline auhind

## Viited
Teet Roosaar

**Teet Roosaar** (sündinud 29. juulil 1963) on eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Ta on Pärnu Postimehe uudistetoimetaja ja Pärnu Linnavalitsuse meedianõunik.

## Tunnustus

* 2009 Pärnu teenetemärk (aktiivse tegevuse eest Pärnu linnavolikogus ja Pärnu linna planeeringute menetlusprotsessi tutvustamisel)

## Viited
Psy

**Psy** (õieti **Park Jae-sang**; sündinud 31. detsembril 1977 Soulis) on Lõuna-Korea laulja, laulukirjutaja, räppar ja muusikaprodutsent.

Ta saavutas 2012. aastal ülemaailmse kuulsuse singliga "Gangnam Style", mille video sai 24. novembril 2012 läbi aegade vaadatuimaks videoks YouTube'is. 21. detsembril 2012 ületas vaatajate arv ühe miljardi piiri, purustades sellega senise rekordi.

## Stuudioalbumid
* "PSY from the Psycho World!" (2001)
* "Ssa2" (2002)
* "3 Mi" (2002)
* "Ssajib" (2006)
* "PSYFIVE" (2010)

## Singlid
* "Gangnam Style" (2012)
* "Gentleman" (2013)
* "Hangover" koos Snoop Dogg'iga (2014)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
NCIS: Los Angeles

**"NCIS: Los Angeles"** (*Naval Criminal Investigative Service: Los Angeles*) on USA draamasari NCIS-i  eriagentide igapäevatööst. 
"NCIS: Los Angeles" on *[[spin-off]]* draamasarjast "", mis omakorda on *[[spin-off]]* draamasarjast *[[JAG (seriaal)|JAG]]* ja seda toodab 2009. aasta 22. septembrist Ameerika Ühendriikide telejaam CBS. 

## Osatäitjad
### Peategelased

## Välislingid
* Ametlik leht CBS-is
* NCIS: Los Angeles andmekogus IMDb (inglise)
XV üldtantsupidu

**XV üldtantsupidu** oli üldtantsupidu, mis toimus 1.–3. juulil 1994 Kalevi keskstaadionil. Anti kolm etendust.

Esimest korda pärast 1939. aasta pidu tantsiti vaid eesti rahvatantse ja eesti autorite loomingut. Kavas oli 27 tantsu.

Taasiseseisvunud Eesti esimene tantsupidu algas I üldtantsupeo meenutusega. Tantsiti samu tantse, mis 1934. aastal ("Tüska polka", "Labajalg", "Tuljak"). 

Lavastuse läbivaks jooneks oli Linda ja Kalevi pulmapidu, kuhu oli kutsutud terve Eestimaa. Tantsurühmad esinesid Viru, Harju, Lääne ja Järva piirkondade kaupa. Sarnast piirkondadeks jagamist kasutati ka 1963. aasta peol.

See oli viimane üldtantsupidu, mille üldjuht-lavastaja oli Mait Agu; pealavastaja oli Agu veel ka 1997. aasta noorte tantsupeol. Ta haaras lavastusse ka tuletseremoonia. Tantsupeo tuli süüdati Tartumaal Haldja talus Helju Mikkeli kodus. Hiljem ühines tantsupeotuli laulupeotulega.

Tantsupeol osales 7599 tantsijat ja nende saatjat.

## Lavastusmeeskond
* Pealavastaja – Mait Agu
* Üldjuht-lavastajad – Maie Orav, Linda Raus, Helle-Mare Kõmmus, Andi Einaste, Heiki Unt
* Muusika üldjuht – Erich Loit
* Üldjuht-korraldaja – Juris Žigurs
* Kunstnik-kujundaja – Riina Vanhanen
* Vahetekstide autor – Helju Mikkel
* Helirežissöörid – Asta Kuivjõgi, Hans Brümmel, Uno Tormet, Kalev Timuska

## Etendused
* 1. juulil kell 19 – I etendus
* 2. juulil kell 11 – II etendus
* 3. juulil kell 18 – III etendus

## Viited


## Kirjandus
* 75 aastat Eesti tantsupidusid. Koostajad Lille-Astra Arraste, Ilma Adamson, Anneli Ammas, Ülle Feršel, Kadri Tiis, Juris Žigurs ja Kadri Valner. Kirjastus Varrak, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Tallinn 2009
Kalev Vilgats

**Kalev Vilgats** (11. aprill 1966 Pärnu – 4. august 2025) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1984. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu.

Aastatel 1989–1995 töötas ta Postimehe ajakirjanikuna, seejärel oli kuni 2020. aasta veebruarini Pärnu Postimehe ajakirjanik. Pärnu Postimehest lahkumise järel suundus Vilgats mõneks ajaks ajalehe Võrumaa Teataja peatoimetaja kohale ja oli seejärel vabakutseline ajakirjanik.

## Viited

## Välislingid
*"Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna komsomolisekretär Kalev Vilgats ELKNÜ 21. kongressil ettekannet pidamas". November 1989. Eesti Rahvusarhiiv, ERAF.2.2.7036
Haldus

**Haldus** ehk **haldamine** on kõige levinumas tähenduses riigi funktsioonide teostamise vorm (siinjuures kasutatakse ka terminit "avalik haldus"), s.o riigiasutustuste (näiteks ministeeriumid) tegevus seaduse alusel ja nende täitmiseks. 

Juriidilises tähenduses on haldus organisatsiooniliste toimingute sooritamine inimeste ühises tegevuses seatud eesmärkide saavutamiseks. Haldamine eeldab allumist ühtsele tahtele (autoriteedile, võimule) ja seda teostatakse organisatsioonilistes suhetes.
Kalevipoeg (soomusauto)

**Kalevipoeg** oli Eesti Rahvaväe soomusväe soomusauto Eesti Vabadussõjas.
 
Kalevipoeg ehitati Tallinna Sadamatehastes ning valmis 1919. aasta aprillis.

## Kalevipoeg Eesti Vabadussõjas
Kalevipoja komandör oli Einar Lundborg, kes määrati 16. aprillist omal soovil Soomusautode Kolonni 1. rühma Kalevipoja ülemaks, kellena võttis alates 25. aprillist osa lahingutest Lõuna- ja Viru rindel, Kagu-Eestis, Põhja-Lätis ning Loode-Venemaal, jõudes 25. mail koos Eesti vägedega Pihkvasse ning sai kuulsaks hulljulgete sissetungidega Vene rindejoone taha.

23. augustil 1919, Võru rindel 6. jalaväepolgu ja Lundborgi Kalevipoja pealetungil Pihkva taga Slavkovitši rajoonis, umbes 250–300 m enne Slavkovitši küla läbis maanteed võrdlemisi sügav ja lai, umbes mehekõrguse sügavune kraav, millele oli ehitatud kerge puusild. Soomusautod pidid tagurpidi lahingusse minema, et vältida tabamusi mootorisse, et aga “Kalevipojal” puudus tagumine rool, siis liikus ta tagurpidi ja aeglaselt sillale. Kui tagumised rattad olid sillale jõudnud, vajus sild sisse ja auto jäi keskkohaga rippuma kraavi pervele ega saanud enam edasi ega tagasi liikuda.

6. jalaväepolgu II pataljon alamkapten Aleksander Jaaksoni juhtimisel tõmbus tagasi, jättis Kalevipoja maha. Punased viisid öösel ära selle 37 mm kahuri, kuid jätsid auto rikkumata. Järgmisel päeval jõudis Valgast kohale soomusautode kolonni ülem kapten August Nieländer soomusautol Pisuhänd, et korraldada Kalevipoja päästetöid. Kraavi põhja soomusauto alla ehitati raudteeliipritest tugialus, mille abil saadi auto kõigepealt maa küljest lahti tõsta ja siis tagasi teele toimetada.

## Viited

## Kirjandus
* Einar Lundborg. SOOMUSAUTOGA EESTI VABADUSSÕJAS. Grenader Grupp, 2012, 207 lk, ISBN 9789949448760

## Välislingid
* Einar Lundborg, Soomusautoga Eesti Vabadussõjas. Minu rindeelamusi 1919–1920
Laeken

**Laeken** (hollandi keeles *Laken*, ) on Belgia pealinna Brüsseli linnaosa, Brüsseli haldusringkonna Brüsseli valla osavald. Laeken ühendati Brüsseli halduspiiridesse 1921. aastal.

Laekenis asub Belgia kuninga ametlik residents, Laekeni kuningaloss, kus elavad Brabanti hertsog ja hertsoginna. Kuningas Albert II ja kuninganna Paola eelistavad elukohana samuti Laekenis asuvat Belvédère'i lossi.

## Galerii

Pilt:0 Château Royal de Laeken.JPG|Laekeni kuningaloss
Pilt:0 Laeken - Monument de la dynastie 1.JPG|Dünastia monument
Pilt:Bxl, Eglise Notre-Dame de Laeken-2.jpg|Laekeni Jumalaema kirik
Pilt:Cimetière de Laeken 01.JPG|Laekeni kalmistu
Pilt:Laken greenhouse dome.jpg|Laekeni kuninglik talveaed


## Välislingid
Taaveti täht

**Taaveti täht** (heebrea keeles *[[magen David]]*) on kahest üksteise peale asetatud võrdkülgsest kolmnurgast moodustatud kuusnurk (heksagramm), mis on juudi rahvuslik sümbol ja kujutatud ka Iisraeli lipul. Taaveti tähena tuntud kujund oli maagilise sümbolina tuntud juba pronksiajal mitmes erinevas kultuuris, juutide rahvuslikuks sümboliks sai see 18. sajandil ja juutide rahvusmärgiks valiti see Sionistide kongressil Baselis 1897. aastal. Tuntud on veel Punane Taaveti Täht, mis vastab Iisraelis Punasele Ristile. Natsi-Saksamaal sunniti juute alates 1940. aastast kandma riietel kollast Taaveti tähte, millele oli kirjutatud sõna *[[Jude]]*.
VII üldtantsupidu

**VII üldtantsupidu** oli üldtantsupidu, mis toimus Komsomoli-nimelisel staadionil 20. ja 21. juulil 1963. Pidu kandis nimetust ENSV I rahvatantsupidu. Ühtekokku toimus kolm etendust. 

VII üldtantsupeol esines 88 sega-, 85 laste- ja 88 naisrühma kokku 3824 tantsijaga. Tantsijaid saatis 520-pillimeheline koondorkester, Tallinna Pioneeride Palee lastekoor, Tartu Kultuurihoone rahvakoor ja Rahvaloomingu Maja naisansambel. 

Esimest korda tegid peol kaasa Leedu ja Läti külalisrühmad. Traditsioonilise avaleelo kandis ette Laine Mesikäpp. Peol tantsiti eesti rahvatantsude kõrval ka leedu, vene, läti-liivi, ukraina, moldova ja soome tantse.

Tantsud jaotati esimest korda peo osadesse piirkonnapõhiselt. Sarnast piirkondadeks jagamise võtet kasutas Mait Agu ka 1994. aasta üldtantsupeol. 

## Lavastusmeeskond
* "Tuljaku" aujuht – Anna Raudkats
* Peo üldjuht ja segarühmade üldjuht – Ullo Toomi
* Naisrühmade üldjuht – Heino Aassalu
* Lasterühmade üldjuht – Niina Raadik
* Muusika üldjuht – Heino Kaljuste
* Puhkpilliorkestrite üldjuht – Helmut Orusaar
* Rahvapilliorkestrite üldjuht – Olev Hõlpus
* Kunstiline kujundaja – Voldemar Peil
* Lavastaja – Ilmar Tammur

## Ajakava
* 20. juulil kell 18 tantsupeo I etendus (etendusele eelnes Eesti NSV 23. aastapäevale pühendatud pidulik miiting) 
* 21. juulil kell 12 tantsupeo II etendus
* 21. juulil kell 19 tantsupeo III etendus

## Viited
Administratsioon

**Administratsioon** (ladina keeles *administratio*) tähendab haldamist ehk haldust, aga ka riigi haldusasutusi (näiteks ministeeriumid) ja asutuse või ettevõtte juhtkonda.
Mord Fustang

**Mord Fustang**, kodanikunimega **Rauno Roosnurm** (sündinud 21. veebruaril 1991) on eesti *[[electro house]]*'i ja *[[dubstep]]*'i produtsent ja DJ.

Ta lõpetas 2006. aastal Kose Muusikakooli klaveri eriala (õp Maarja Laas) ning 2010. aastal Kose Gümnaasiumi.

USA-s resideeriv Mord Fustang oli teinud 2013. aastaks juba neli ülesastumist Miamis toimuval maailma suurimal elektroonilise tantsumuusika üritusel Winter Music Conference, mille iga-aastane külastajate arv ületab 100 000 inimest. 

Aprillis 2013 esines Mord Fustang Californias muusika- ja kunstifestivalil Coachella.

Mord Fustang oli peaesinejaks 12.–13. juulil 2013 Pärnus peetud Grind Festil.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*"Eesti tantsumuusikaprodutsent Mord Fustang vallutab rahvusvahelisi muusikaedetabeleid" elu24, 15. juuni 2011
*"Kõige edukam Eesti muusik maailmas – Mord Fustang" Eesti Ekspress, 12. juuli 2013
Laekeni kuningaloss

**Laekeni kuningaloss** (hollandi keeles *Kasteel van Laken*) on loss Belgia pealinnas Brüsselis, Laekeni linnaosas. Loss on olnud Belgia kuningate ametlikuks residentsiks alates Leopold I kroonimisest 1831. aastal.

Lossi pargis on mitmed järved, golfiväljak, mitmesugused paviljonid, nagu Hiina paviljon ja Jaapani torn.

## Galerii

Pilt:Garden Royal Palace of Laeken (4).jpg|
Pilt:Pig sculpture in garden Royal Palace of Laeken.jpg|
Pilt:Luc Viatour Bruxelles tour japonaise.JPG|
Pilt:Garden Royal Palace of Laeken (8).jpg|
Pilt:0 Château Royal de Laeken 1 - Jardins.JPG|


## Välislingid
Viitina järv

**Viitina järv** (ka Viitina järv, Kose järv, Mäejärv, Suur Viitina järv) on avalikult kasutatav looduslik järv Rõuge vallas.

Järve kaldajoone pikkus on 2508 meetrit, maksimaalne sügavus 11,3 meetrit.

Järves on üks saar.
Karp Tiisik

**Karp Tiisik** (sünninimi **Karl**; 6. märts (vkj 22. veebruar) 1843 Jõõpre – 30. juuli 1922 Tartu) oli eesti õigeusu vaimulik ja professor. 

## Päritolu ja haridus
Karp Tiisik sündis Pärnumaal Audru kihelkonnas Jõõpre mõisapiirkonnas vabadiku ja rätsepa Hindrik Tiisiku ja tema naise Mari pojana. Ristiti 28. veebruaril (vkj) Audru Püha Risti kirikus. Üks ristiisadest oli kohalik pastor Karl Friedrich Paul. Õppis 1853–1863 Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris ning 1866–1870 Moskva Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas usuteaduste kandidaadi kraadiga.

## Töökäik
*1863–1866 eesti keele ja laulu õpetaja Riia Vaimulikus Seminaris
*1870–1872 filosoofia, pedagoogika ja psühholoogia õpetaja Riia Vaimulikus Seminaris
*1872–1874 preester Aruküla Püha Kolmainu koguduses
*1874–1879 preester Haapsalu Maria-Magdaleena koguduses
*1874–1919 usuõpetaja mitmes koolis
*1879–1919 preester Tallinna Aleksander Nevski koguduses ja Tallinna Issanda Muutmise Peakiriku koguduses, alates 1900 ülempreester
*1919–1922 dogmaatika professor Tartu Ülikooli Apostelliku õigeusu õppetoolis

## Muu tegevus
Karp Tiisik oli 1883. aastast alates kreekakatoliku kirikuteenistuse raamatute eesti ja läti keelde tõlkimise toimetuskomitee redaktor, aastatel 1885–1919 Baltimaade vennasteseltsi Eestimaa osakonna esimees. 1889. aastast alates oli ta Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi auliige. 1893. aastal kuulus Tallinna linnavolikokku vaimuliku ametkonna esindajana, olles üks esimesi eestlasi selles ametis. 1917. aastal oli Tiisik Riia piiskopkonna esimese eesti-läti-vene täiskogu juhataja. Lisaks oli ta õigeusu kiriku ajalehe toimetaja ning mitme raamatu autor, toimetaja ja tõlkija.

Karp Tiisikut on iseloomustatud kui "kõva eestlast" ja rahvuslast . Oma vaadete ja meelsuse tõttu sattus ta mitmel korral kohalike kõrgemate riigivõimu esindajatega vastuollu. 1913. aasta 24. augustil Estonia teatrimaja õnnistamise puhuks peetud õigeusu jumalateenistusel esines Karp Tiisik eestikeelse kõnega, seda kuberneri juuresolekul. Eestimaa kuberner Izmail Korostovets nõudis seepeale Tiisiku tagandamist, kuid ülemprokuröri eestkostel lahenes olukord Tiisiku kasuks.

## Teoseid
* "988–1888. Wene rahwa ristmise 900 jubeli aasta" (1888)
* "Kiewi Petseri klooster = Киево-Печерская лавра" (1888)
* "Sergia klooster Moskva ligidal = Свято-Троицкая Сергиевская лавра" (1888)
* "Pihkwa Petseri Klooster" (1889)
* "Дни богослужения Православной кафолической восточной церкви = Õigeusu kõigemaapäälse homikumaa ristikoguduse Pühitsemise päävad" (1892)
* "Keiser Aleksander II elu ja teod." (toimetaja)(1905)
* "Peeter Suur : Kolm könet." (toimetaja)(1905)
* "Algaimed sellest, kuidas meie keha elab ja mis temale kasulik ning kahjulik on." (toimetaja)(1906)

## Tunnustus
*1897 Püha Anna orden, III klass 

## Viited

## Välislingid
*Eesti rahvusbibliograafia. Tiisik, Karp
Surimi

**Surimi** (jaapani keeles 擂り身; sõna-sõnalt tõlgituna 'hakkliha') ehk **makra** on kalalihast või muust lihast valmistatud pasta; sama sõna kasutatakse ka mitmesuguste Aasia toitude kohta, mille peamiseks koostisaineks on surimi. 

Läänemaailmas on tuntuim surimitoode **krabipulgad**, millele antakse sageli pulga kuju ning mis kaetakse punaka värviga, et imiteerida krabi või homaari liha. Eestis tuntakse kalalihast tehtud surimitooteid ka **makrana**. Surimit hakati kõigepealt valmistama Ida-Aasias, üle maailma populaarseks sai toode 1960. aastatel. Tänapäeval on suurimad surimitootjad Jaapan ja Ameerika Ühendriigid.

## Viited

## Välislingid
* "Matkitud krabid ja rongirööv Leningradis" Postimees, 16. jaanuar 2021
Huulepulk

**Huulepulk** on huulte jumestamiseks kasutatav kosmeetikatoode, mis sisaldab värvipigmente, õlisid, vahasid ja niisutajaid. Need annavad huultele värvi ja/või kaitsevad neid. Huulepulka on inimkond tundnud juba aastatuhandeid, esimesed viited selle kasutamisest on leitud Mesopotaamiast.

## Välislingid
Hermann Lotze

**Rudolf Hermann Lotze** (21. mai 1817 Bautzen – 1. juuli 1881 Berliin) oli saksa filosoof, loogik, psühholoog ja semiootik. 

## Kirjandus
*Milkov, Nikolay 2023. *Hermann Lotze's Influence on Twentieth Century Philosophy*. (New Studies in the History and Historiography of Philosophy 12.) De Gruyter.
Hille Tänavsuu

**Hille Tänavsuu** (17. september 1941 Kohila vald – 5. aprill 2014 Tallinn) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1972. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal.

Ta töötas pärast Kohila Keskkooli lõpetamist 1960. aastal ajalehes Säde ja hiljem pikemalt Õhtulehe peatoimetaja asetäitjana. Aastail 1997–2005 töötas ta Pärnu Postimehe Tallinna korrespondendina ja seejärel Postimehe reporter-toimetajana.

## Tunnustus
2006 Eesti Ajakirjanike Liidu auliige

## Isiklikku
Tema poeg Toivo on samuti ajakirjanik.

## Vaata ka
* SA Hille Tänavsuu Vähiravifond

## Viited

## Välislingid
*Lahkus ajakirjanik Hille Tänavsuu. Delfi, 8. aprill 2014
*Haud Hageri kalmistul
Václav Drobný

**Václav Drobný** (9. september 1980 Mělník – 28. detsember 2012 Hradec Králové) oli tšehhi jalgpallur. 

1998–2002 mängis ta FK Chmel Blšanys, 2002–2005 RC Strasbourgis, 2005–2007 Praha Spartas, 2007–2008 FC Augsburgis, 2008–2009 Trnava Spartakis ja 2010–2011 FK Bohemians Prahas. 2004 oli ta laenul Aston Villas, kus tegi kaasa mitmes sõpruskohtumises. 2011 lõpetas ta jalgpallurikarjääri ja asus tööle abitreenerina Tšehhi viienda liiga klubis SK Třeboradice.

Tšehhi rahvuskoondises mängis Drobný 2 korda. 

Ta suri Hradec Králové haiglas Špindlerův Mlýnis kelgutamisel saadud raskete peavigastuste tõttu.
Gangnam Style

"**Gangnam Style**" on Lõuna-Korea muusiku Psy K-popi stiilis singel, mis avaldati 2012. aasta juulis. See pärineb Psy kuuendalt albumilt "PSY 6 (Six Rules), Part 1".

Fraas "Gangnam Style" ("Gangnami stiil") viitab Lõuna-Korea pealinna Seouli Gangnami linnarajoonile. Nii laul kui ka video kasutavad ohtralt viiteid K-popile ja popkultuurile laiemalt, kuid on samas ka selle suhtes iroonilised.

Loo video avaldati YouTube'is 2012. aasta juulis, ootamatult tõusis see vaadatavuselt esikohale. Enim kordi meeldinuks märgitud videona jõudis "Gangnam Style" septembris 2012 Guinnessi rekordite raamatusse. 21. detsembril 2012 sai sellest esimene video, mida internetis on vaadatud enam kui 1 miljard korda. 10. veebruaril 2013 oli seda YouTube'is vaadatud üle 1,3 miljardi korra, eelmine rekord kuulus Justin Bieberi laulu "Baby" videole. 2014. mai lõpus sai "Gangnam Style"'ist esimene YouTube'i video, mida on vaadatud üle kahe miljardi korra.

"Gangnam Style" on omandanud maailma popkultuuris suure mõju, sellest on saanud internetimeem. Arvustused on enamjaolt positiivsed, esile tõstetakse muusika kaasahaaravat rütmi ning PSY tantsuliigutusi, millest on saanud omaette fenomen. Teiste seas on PSY eeskujul üritanud tantsida Briti peaminister David Cameron, USA president Barack Obama ning ÜRO peasekretär Ban Ki-Moon. 2012. aasta lõpus oli laul jõudnud edetabelite tippu enam kui 30 riigis, sh Austraalias, Kanadas, Prantsusmaal, Saksamaal Itaalias, Venemaal, Hispaanias ja Suurbritannias.

Loost on tehtud ka arvukalt paroodiaid. Muuhulgas on oma versioonid avaldanud Põhja-Korea valitsus (rünnates Lõuna-Korea presidendikandidaati Park Geun-hyed), Hiina dissident Ai Weiwei, Greenpeace ja Filipiinide tervishoiuministeerium.

"Gangnam Style'i" leviku üheks põhjuseks on peetud Lõuna-Korea muusikatööstuse sihikindlat tööd viimasel 20 aastal, mis on viinud USA edetabelitesse teisigi K-popi muusikuid. See on omakorda tekitanud ülemaailmse huvi Korea muusika vastu. 2012. aastal kinnitas Lõuna-Korea valitsus, et "Gangnam Style" on toonud riigi muusikatööstusele sisse üle 13,4 miljoni USA dollari.

## Viited

## Välislingid
* YouTube'i video
Introspektsioon

**Introspektsioon** (ladina keeles *introspectare*, sisse vaatama) ehk **enesevaatlus** on psühholoogias meetod, mis põhineb eesmärgipärasel ja ratsionaalsel inimese enda vaimsete seisundite jälgimisel. 

Introspektsioon on tihedalt seotud filosoofilise kontseptsiooniga refleksioonist, vastandudes nii välisele vaatlusele. 

Religioosses (spirituaalses) kontekstis räägitakse introspektsioonist ka kui inimese enda hinge uurimisest.
Tallinna Kooliõpilaste Pataljon

**Tallinna Kooliõpilaste Pataljon** oli Eesti Vabadussõja alguses vabatahtlikkuse alusel Tallinna vanemate klasside kooliõpilastest moodustatud väeosa.

Esimene Eesti Rahvaväe Tallinna kooliõpilaste väeüksus moodustati novembris 1918 pärast Saksamaal toimunud Novembrirevolutsiooni ning Saksa vägede Eestist ja Eesti-Nõukogude Venemaa piirijoonelt lahkumise kavade ilmnemist. Kooliõpilaste tuumiku moodustasid Tallinna Kaubanduskooli ning Tallinna gümnaasiumide vanemate klasside õpilased. Roodu ohvitserideks olid lipnik Adolf Johannes ja lipnik Raudsepp ning 81 kooliõpilast saadeti novembris 1918 Narva kaitseliinile, kus nad alates 28. novembrist tegid kaasa seal puhkenud lahingud.

Vabadussõja alguses Tallinnas toimunud enamliku propaganda tõttu ebastabiilses olukorras asutati pea- ja sõjaministri Konstantin Pätsi korraldusel 15. detsembril 1918 kooliõpilaste rood, kuhu olid kohustatud astuma kõigi gümnaasiumide kolme ja kaubanduskoolide kahe viimase klassi õpilased, aga samuti kõik tehnika-, põllutöö- ja kunstikoolide õpilased. Rood allutati sisekaitse ülemale kindral Ernst Põdderile. Formeeritud roodus oli algul ligi 300 õppursõdurit. 

## Pataljoni moodustamine
23. jaanuaril 1919 moodustati sisekaitse ülema Ernst Põdderi korraldusel roodust, kus oli juba üle 400 õpilase, Tallinna Kooliõpilaste Pataljon, pataljoni ülemaks määrati alamaleitnant Ernst Leithammel.  

Pataljoni koosseisus oli kolm kütiroodu, kuulipilduja- ja töökomando ning orkester. Hiljem täiendati pataljoni veel õppekomandoga, mis tegeles ohvitseride ettevalmistamisega.

Õppursõdurite peamiseks ülesandeks oli põhiliselt siiski sisejulgeoleku kindlustamine Tallinnas ning oma ülesandeid täitsid nad 17. ja 26. detsembril 1918 ja 1. mail 1919 Tallinnas toimunud rahvarahutuste ja meeleavalduste ajal. Tallinnas asudes oli õpilastel võimaldatud osavõtt koolitööst.

Lahingutegevusest sõjatandritel võtsid Tallinna kooliõpilased vabatahtlikena osa Viru ja Lõunarindel võidelnud väeosade koosseisus. Soomusrongide dessantroodudes - Soomusrongil nr. 2 nelikümmend, soomusrongil nr. 3 kaheksakümmend ja Eesti Meredessantpataljonis kaheksakümmend õppursõdurit. Rohkesti teenis õppursõdureid rindel 4. jalaväepolgu koosseisus. Pikemat aega rindel olnud õppursõdurid vahetati aeg-ajalt pataljonist uute vabatahtlikega.

## Juhtkond ja koosseis
*14. jaanuar 1919 – 29. august 1919, alamleitnant Ernst Leithammel, Kooliõpilaste pataljoni ülem.

## Vaata ka
*Tartu kooliõpilaste pataljon
*Viljandi-Pärnu kooliõpilaste pataljon

## Välislingid
*Tallinna Kooliõpilaste Pataljoni Staabi kirjavahetuse ärakirjad
Silvi Vare

**Silvi Vare** (sündinud 17. juulil 1939) on eesti keeleteadlane.

Ta on uurinud ja tutvustanud ka teise keele õpetamise ning kakskeelsuse arendamise põhimõtteid ja metoodikaid, et tõsta muukeelsetele lastele eesti keele õpetamise taset. Ta on üks "Eesti keele grammatika" I–II (1993–1995) autoreid.

## Tunnustus
* 1996 Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 1993 ja 2001 ajakirja Keel ja Kirjandus aastapreemia
* 2014 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Teosed
* Vare, Silvi. Eesti keele sõnapered: Tänapäeva eesti keele struktuurianalüüs. I ja II köide. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. 2012 

## Viited

## Välislingid
* 
* Sergo Selder, Silvi Vare keelearmastus algas kodusaarel Saarte Hääl, 24. august 2009
* Evely Aavik, Keeleteadlane Silvi Vare pälvis aasta teadlase tiitli Saarte Hääl, 29. detsember 2012
Geodeet

**Geodeet** on spetsialist, kes tegeleb Maa geomeetrilise kuju, gravitatsioonivälja ning orientatsiooni mõõtmise ja uurimisega. 

### Tööülesanded
1) geodeetiliste tööde tegemine ehitusobjektidel, planeeringu- ja projekteerimisaladel;

2) geodeetiliste tööde tegemisel saadud andmete töötlemine, analüüsimine, tõlgendamine ja vormistamine;

3) geodeetiliste plaanide ja kaartide koostamine. 

### Kutsestandardid Eestis
1) Maamõõdutehnik, tase 4;

2) Geodeet, tase 5;

3) Geodeet, tase 6.

Nimetatud kutseid annab Eesti Geodeetide Ühing. 

### Haridus Eestis
Geodeediks saab õppida:

1) Eesti Maaülikoolis, kus õpe toimub päevases õppevormis ja kestab kokku kolm aastat;

2) Tallinna Tehnikakõrgkoolis, kus saab õppida rakendusgeodeesia eriala;

3) Tallinna Tehnikaülikoolis, kus õpe toimub päevases õppevormis ning kestab viis aastat;

4) Kehtna Kutsehariduskeskuses, kus on võimalik õppida maamõõdetehniku eriala. Õpe toimub sessioonõppe vormis ning kestab 1 aasta.

### Ajalooliselt väärtuslikud tööd Eestis
Ernst Leopold Von Knorre (1803-1806) määras Tartu ja teiste punktide geograafilised koordinaadid. Magnus Georg Paucer mõõdistas Emajõe sängi,  mille puhul esmakordselt  (1808) kasutati Eesti territooriumil triangulatsiooni. Kindral Carl Tenner tegi esimese Venemaa triangulatsiooni Peterburist kuni Narvani, mis hõlmas osaliselt ka Eestit (1811). 

## Vaata ka
*Geodeesia

## Viited
Aruküla postkontor

**Aruküla postkontor** oli postkontor Arukülas, aadressiga Tallinna maantee 8, 75201 Aruküla. Postkontor tegutses samas hoones koos Konsumi supermarketiga.

Aruküla postkontor suleti 27. jaanuaril 2023.

## Viited
Jean-Pierre Coopman

**Jean-Pierre Coopman** (sündinud 7. novembril 1946 Ingelmunsteri vallas Lääne-Flandria provintsis Flandria piirkonnas Belgias) on Belgia endine poksija, rahvuselt flaam.

Coopman osales raskekaalus (üle 81 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vladimir Tšernõšovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Coopman poksis septembrist 1972 kuni maini 1981 ja uuesti 5. aprillil 1996 elukutselisena. Ta pidas kokku 54 kohtumist, millest võitis 36 (neist 20 nokaudiga) ja kaotas 16 (neist 6 nokaudiga) ning 2 kohtumist jäi viiki. Ta oli 1977. aastal elukutseliste poksiorganisatsiooni EBU Euroopa meister raskekaalus (üle 200 naela ehk 90,7 kg).

Tema tuntuim kohtumine oli 20. veebruaril 1976  San Juanis (Puerto Rico) Muhammad Aliga raskekaalu (üle 200 naela ehk 90,7 kg) maailmameistri tiitlile. 

Coopman on olnud osaline mitmes peamiselt poksiteemalises filmis.

## Viited

## Välislingid
*Jean-Pierre Coopman lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
*Jean-Pierre Coopman lehel ''IMDb''. Inglise keeles
Ninamaa neem

**Ninamaa neem** (ka **Ninamaa**) on neem Harju maakonnas Harku vallas Suurupi poolsaare loodepoolses otsas. Liivakivist pank ääristab mereranda rohkem kui kilomeetri pikkuselt. Kõrgus ei ületa viit meetrit. Liivakivist seinad pole midagi erandlikku, aga Ninamaa liivakivi on omapärane – väänatud, muljutud ja kurdudesse surutud, meenutades pigem abstraktset taiest. Ninamaa neem jääb Muraste looduskaitsealale.

## Pildid

Pilt:Ninamaa jäine pangaastang.jpg|Ninamaa pank
Pilt:Ninamaa pank.jpg|Ninamaa pank
Pilt:Ninamaapank.jpg|Ninamaa pank
Pilt:Ninamaa juga.JPG|Ninamaa (ka Suurupi) juga
Pilt:Ninamaa panga liivapaljand.jpg|Ninamaa panga liivakivi paljand
Pilt:Ninamaa pangaliivakivi.jpg|Ninamaa panga liivakivi paljand
Pilt:Ninamaapanga liivapaljand.jpg|Ninamaa panga liivakivi paljand


## Vaata ka
*Suurupi poolsaar
Genti ülestõus (1449–1453)

**Genti ülestõus** (1449–1453) oli Genti linna ülestõus Burgundia hertsogi Philippe Hea ja tema ametnike vastu. Ülestõus kestis aastatel 1449–1453 ja lõppes vastuhaku mahasurumisega burgundlaste poolt.

1452. aasta 25. mail alistasid Genti väed Burgundia sõjaväe Nevele lahingus. 31. mail kuulutas Philippe Gentile sõja.

1453. aasta 23. juuli Gavere lahingus said Genti maakaitseväelased Philippe III vägedelt lüüa ning ülestõus lõppes Genti alistumise ja Gavere rahuga (1453).
Poeke loss

**Poeke loss** on loss  Belgias Ida-Flandria provintsis Aalteri vallas. 

Gentist läänes, Poeke küla lähistel paiknev loss asub umbes 55 hektari suuruses pargis. Igast küljest veega ümbritsetud hoonesse pääseb lossi esi- ja tagaküljel olevate sildade kaudu.

Esimesed teated praeguse lossi kohal asunud linnuse kohta pärinevad aastast 1139.

Genti ülestõusu ajal vallutas linnuse Genti maakaitsevägi. 5. juulil 1452 vallutas Philippe Hea lossi tagasi, hukkas kaitsjad ja purustas ehitise. 

Loss võeti arhitektuurimälestisena kaitse alla 1943. aastal. Lossi ümbritsev park kuulutati maastikukaitsealaks 1978. aastal.

## Välislingid

*Koduleht
*Vlaams Instituut voor het Onroerend Erfgoed
Raivo Rajamäe

**Raivo Rajamäe** (sündinud 15. jaanuaril 1944 Vara vallas Tartumaal) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Raivo Rajamäe on talupidaja poeg.

Rajamäe lõpetas 1962 Tartu 8. Keskkooli, 1972 Leningradi Ülikooli ja 1979 Moskva Ülikooli aspirantuuri; majanduskandidaat (1979, Moskva Ülikool), väitekiri "Инфраструктура народного хозяйства и ее воздействие на эффективность общественного производства (на материалах Эстонской ССР)". Ta on olnud 1972–1976 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi nooremteadur ja 1978–1987 vanemteadur, 1987–1991 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi dotsent, 1991–1993 Eesti tööministeeriumi osakonnajuhataja, 1991–1994 Tallinna Tehnikaülikooli dotsent, 1993–1995 Tööturuameti osakonnajuhataja, 1993– Akadeemia Nord majandus- ja ärijuhtimise õppetooli dotsent, 1995–2000 TTÜ majandusteaduse ja metodoloogia instituudi dotsent, 2000– TTÜ Tallinna Kolledži dotsent.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: rahvusvaheline majandus ja ärikorraldus, Euroopa Liidu majandus. 20 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Ühiskondlik rikkus ja kultuur. // Vaimne kultuur. Tallinn, 1984
* Majanduskasv ja kapitali rahvusvahelised vood. // Eesti Vabariigi majanduspoliitika ja Euroopa Liit. Tallinn, 1998
* Eurointergratsioon ja Eesti majanduspoliitika. // Haridus ja majandus. Tallinn, 2002
* Majandamise paradigma vahetus ja Eesti majanduspoliitika. Haridus ja majandus. Tallinn, 2005

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 401
*
Raivo Rajamäe (geoloog)

**Raivo Rajamäe** (sündinud 10. septembril 1948 Rakveres) on eesti geoloog.

## Elulugu
Raivo Rajamäe on talupidaja poeg.

Rajamäe lõpetas 1966 Paide Keskkooli ja 1971 Tallinna Polütehnilise Instituudi arvutustehnika insenerina; geoloogia-mineraloogia-kandidaat (1982, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Геохронология позднего плейстоцена северо-западной части Восточно-Европейской равнины по данним усовершенствованного радиоуглеродного метода". 1971–96 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi teadur, seejärel Eesti kiirguskeskuse osakonna juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: isotoopgeoloogilised uuringud, kvaternaariajastu geokronoloogia ning järvede settimisrežiim. Üle 60 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Tallinn Radiocarbon dates I–VI (kaasautor). // Radiocarbon 15–22 (1973–80)
* Изотопно геохимические и физические методы в палеогляциологических исследованиях (kaasautor). // Материалы гляциологических исследовании 27 (1977)
* On dynamics of the second late-pleistocene glaciation in the Northern Hemisphere (kaasautor). //Glacial deposits and glacial history in Eastern Fennoscandia. Apatity, 1981
* Tehnogeensed muutused biogeokeemilises aineringes (kaasautor). // Kurtna järvestiku looduslik seisund ja selle areng II. Tallinn, 1989
* Influence of natural and man-made processes on the Lake Linajärv (NE Estonia) (kaasautor). // Eesti TA Toim. Ökol 4 (1994) 4
* On the age of the meteorite craters at Kaali (Saaremaa Island, Estonia) (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Geol. 44 (1995) 3

## Viited

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 96
*
Priit Sander

**Priit Sander** (sündinud 1. septembril 1973 Tartus) on eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Priit Sander on sidetehniku poeg.

Sander lõpetas 1991 Tartu 10. Keskkooli ja 1995 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna. 1995–1998 oli ta TÜ magistrant, M.A. (majandus, 1998, TÜ), väitekiri "Kapitali struktuuri valik ja laenukapitali maksueelis", Ph.D. (majandusteadus, 2007, TÜ), väitekiri "Uurimusi ettevõtete finantseerimisotsuseid mõjutavatest teguritest: riski-, kontrolli- ja maksuaspektid". 

Ta oli 1995–1999 Tartu Ülikooli rahanduse ja arvestuse instituudi assistent, 1999. aastast on ärirahanduse ja investeeringute (rahanduse) õppetooli lektor. Sanderi peamised loengukursused: investeeringud ja väärtpaberite analüüs, strateegiline finantsjuhtimine, ettevõtlusrahandus jt; ta on koostanud ka õpikuid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: ettevõtete kapitali struktuur, dividendipoliitika, ettevõtte väärtuse hindamine, finantsriskid, riskikapital ja väärtpaberiinvesteeringud. 50 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Portfelliteooria I, II. Tartu, 1999, 2003
* Süstemaatilise riski hindamine väärtpaberiturul. // Riskid Eesti majanduses. Tartu, 2000
* Financing problems in Estonian firms (kaasautorid V. Raudsepp, K. Kask). // Central and Eastern Europe in Transition. IV. New York 2001
* Ettevõtete finantsvõimenduse mõju omakapitali riskitasemele (kaasautor O. Karma). // Riskid Eesti ettevõtetes ja riskijuhtimine. Tartu, 2002
* Capital structure choice in Estonian companies. // Accounting and Finance in Transition 1. Greenwich University Press, 2004
* Dividendipoliitika Eesti suurettevõtetes (kaasautor K. Trumm). // Ettevõtte finantsjuhtimine: regionaalaspekt. Tartu, 2006
* Venture Capital Investments and Financing in Estonia: a Case Study Approach (kaasautor M. Kõomägi). Tartu, 2006
* The allocation of control rights in financing private companies: views of Estonian private equity and venture capitalists (kaasautor M. Kõomägi). // TRAMES 11 (2007) 2

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 161
*
Eino Kuusela

**Eino Jaakko Ilmari Kuusela** (21. september 1899 – 13. veebruar 1973) oli Soome sõjaväelane (kolonelleitnant), Teise maailmasõja ajal Soomes moodustatud 200. jalaväerügemendi ülem 1944. aastal.

Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Viited
Valdur Jürissaar

**Valdur Jürissaar** (kuni 1935. aastani **Ferdinand Jürrison**; 6. märts 1910 Vana-Roela, Tartumaa – 9. aprill 1956 Warrington) oli Eesti ja Saksa sõjaväelane (lipnik, 1933).

1930. aastate lõpul oli ta noortejuht Noorte Kotkaste Tartu malevas.

Valdur Jürissaar astus 1941. aastal vabatahtlikult 181. Eesti julgestusgruppi. Seejärel teenis ta 658. Idapataljonis pataljoni adjutandina.

Pärast eestlastest väeosade koondamist 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi nimetati ta 1945. aastal 46. Relva-SS Grenaderirügemendi ülemaks.

Pärast Teise maailmasõja lõppu oli ta Saksamaal Goslari põgenikelaagri eesti kooli õpetaja ning hiljem elas Suurbritannias, kus töötas söekaevurina.

Ta on kirjutanud raamatu "Kahe rinde vahel: kolonel Rebasega idavõitlustes", mis ilmus 1951. aastal kirjastuse Orto kaudu Roosis Göteborgis.

## Viited
Kalli Kalde

**Kalli Kalde** (sündinud 6. septembril 1967 Tartus) on eesti maalikunstnik, graafik, raamatuillustraator.

Kalli Kalde õppis aastatel 1982–1986 Tartu Kunstikoolis kunstilise kujundamise erialal. Ta lõpetas 1991. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kunstiõpetuse, joonestamise ja käsitöö õpetajana.

Näitustel esineb oma töödega alates 1988. aastast.

Tartu Kunstnike Liidu liige aastast 1995 ja Eesti Vabagraafikute Ühenduse liige aastast 2013.

## Valik illustratsioone
* 1995 – illustratsioonid Juhani Püttsepa raamatule „Kirsiõiedetsember“
* 2005 – illustratsioonid Jaan Kaplinski raamatule "Kaks päikest"
* 2006 – fotod ja kujundus Jaan Kaplinski luulekogule “Vaikus saab värvideks”
* 2006 – illustratsioonid Jaan Kaplinski raamatule “Põhjatuul ja lõunatuul”
* 2007 – illustratsioonid Jaan Kaplinski luulekogule “Õhtu on õunapuu”
* 2008 – fotod ja kujundus Jaan Kaplinski haikukogule “Teiselpool järve”
* 2009 – illustratsioonid ja kujundus Jaan Kaplinski raamatule „Lahkujad“
* 2010 – kujundus Maria Faust Groupi CD-le "Warrior Horse"

## Tunnustus

* 2010 – Tartu Kultuurkapitali loomestipendium

## Viited
Väärtus (täpsustus)

**Väärtus** on mitmetähenduslik sõna:
* **[[väärtus]]** on filosoofias entiteedi omadus, mis põhineb püsival hinnangul
* **[[väärtused|väärtus]]**, ka **[[väärtused]]**, on ühiskonnas arusaam heast (positiivsed väärtused) ja halvast (negatiivsed väärtused), millest inimesed juhinduvad valikute tegemisel ning otsuste langetamisel
* **[[väärtus (majandus)|väärtus]]** on majanduses maksimaalse tulu suurus, mida müüja, arvestades toote või teenuse hankimisele tehtud kulusid, soovib selle müügist saada
* **[[väärtus (õigusteadus)|väärtus]]** on õigusteaduses *consideration*
* **[[väärtus (semiootika)|väärtus]]** on semiootikas ...
* **[[väärtus (matemaatika)|väärtus]]** on matemaatikas muutumispiirkonna üks konkreetne element, mis vaadeldavas mõttekäigus asendab muutujat.
* **[[väärtus (informaatika)|väärtus]]** on informaatikas ...
* **[[noodivältus|väärtus]]** on muusikas noodi vältus
Helgiheitja

**Helgiheitja** ehk **prožektor** on valgusti, mille tugev valgus on peeglite või läätsede abil suunatud kitsasse ruuminurka, ning mida kasutatakse lava nähtavaks tegemisel.

## Komponendid

# Kest – liidab kõik üheks valgustiks, koosneb enamjaolt metallist
# Lääts – koondab valguse kitsamaks, et see ei valguks laiali ja valgustit saaks paremini kasutada.
# Reflektor – peegeldab valguse läätsele, mis valgusallika ümber tekib.???
# „Yoke“ – kinnitusvahend kesta külge kinnitatuna, et lihtsustada helgiheitja kinnitamist.

## Tüübid
Punkt- ja „*wash*“ valgus on põhilised alused valgustite liigitamisel. Punktvalgus ja laialdane valgus on põhilised, mille järgi pannakse valgustid paika. 

* Punktvalgustid annavad täpsemini kontrollitavaid valguskiiri, neid tuntakse ka profiilidena.

* *Wash* tüüpi on kindlat fookusega, ehk võimalik muuta ainult punkti suurust, punkti fookus vastavalt eesolevale klaasile, mida tuntakse kui lääts. 

Jaotatakse ka omakorda laiali:

Laiali valguv (tulvar):

**PAR**

Kõige tuntum ja laialdasemalt kasutust leidev valgusti. Ehituselt samuti lihtne – koosneb metallist tehtud kestast, mille sees on lamp.

**Triipvalgus**

Näevad välja ristkülikukujulised ja tekitavad vastava valguspunkti, ruuduline punkt või ristkülikukujuline, kasutatakse suurte pindade valgustamiseks.

Punktvalgus:

On üldine nimetus teatrites kasutatavate valgustitele, tekitavad punkti lavale.

Jaguneb kolmeks.

**Fresnel spot**

Lääts on sakiline ja tänu sellel on valguskiir udune, millega on lihtne „pesta“ lava, ehk teha lava ühtlaselt valgusega kaetuks. Valguspunkti saab suurendada ja vähendada.

**Profiil**

Fookuse ja punktisuuruse muutmise võimalus. Laialdaselt kasutatav, väga tihti ka näitleja valguse nime all tuntud.

**PC (Pebble Convex)**

Lähedane *fresnel spot*ile, aga lääts on sileda pinnaga ja kumer, valguse punkt konkreetsem kui *fresnelil*.

## Ajalugu
„Helgiheitja“ kui valgusti tuli kasutusele alates 1580. aastatest.  Siis tutvustati küünlaid kindla eesmärgiga teatri rollis, mis täitsid valgusti rolli millega tehti ruum ühtlaselt valgeks, ennist tehti teatrid päevavalgusega, ehk päikese abil. 

Küünlaid hakati asendama õlilampidega alates 1780. aastast, kui Šveitsi keemik Aimé Argand oma leiutist tutvustas. 

Juba 1816. aastal võeti lisaks õlilampidele kasutusele ka gaasilambid. 

1878. aastal tulid kasutusele elektrilised lambid. Need patenteeris Joseph Wilson Swan.

Elektrilised lambid on püsinud kuni tänapäevani, kuid nende töömeetoid ja tüübid on erinenud läbi aastate.
Isikkoosseis

**Isikkoosseis** on kõik väeosa või väeüksuse koosseisu kuuluvad sõjaväelased ja ka seal teenivad eraisikud.

## Vaata ka
*Kaader
Kaadriohvitser

**Kaadriohvitser** on lepingulisel alusel sõjaväeteenistuses olev ohvitser.

## Vaata ka
*Reservohvitser
*Üleajateenija
*Mobilisatsioon

## Kirjandus
*Auraamat Eesti Vabariigi kaadriohvitseridele / koostanud Jaak Pihlau; [toimetanud Anu Seidla] Tallinn : Umara Kirjastus, 2007, ISBN 9789985895344 (köites), ISBN 9789949866120 (PDF)

## Välislingid
*Eesti kaadriohvitseride elektrooniline mälestusmärk
Kaitselahing

**Kaitselahing** on lahing, mille eesmärk on tõrjuda tagasi vaenlase vägede pealetung ja hoida maa-ala või konkreetset positsiooni enda valduses.

Kaitselahingut, mille käigus loovutatakse vaenlasele positsioone ja maa-alasid vahelduvalt organiseeritud vastupanuga, nimetatakse liikuvkaitselahinguks ehk viivituslahinguks.
Nõmmküla raudteejaam

**Nõmmküla raudteejaam** on raudteejaam Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Reisirongid Nõmmkülas ei peatu.

Raudteejaam asub laiarööpmelise Tapa–Tartu raudtee ääres. Jaamahoone valmis 1960. aastatel tüüpprojekti järgi, teine sama projekti alusel Eestisse ehitatud jaamahoone asus Papiniidu raudteejaamas.

1936. aastal avati jaamas telefonikõnepunkt.

## Õnnetused
23. oktoobril 2006 kell 07.58 toimus Nõmmküla ja Tamsalu raudteejaama vahel paikneval Alupere tõkkepuuta ülesõidul II astme raudteeõnnetus, milles suuremõõtmelisi betoonkonstruktsioone vedav haagisega veoauto Scania sõitis ette reisirongile. Kokkupõrkega läks rööbastelt maha diiselrongi juht- ja haakevagun ning osaliselt rongi lõpus olnud mootorvagun. Vedurijuht ja 6 reisijat said kergemaid kehavigastusi.

## Vaata ka

*Nõmmküla
*Nõmmküla mõis (Ambla)

## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* FOTO: Nõmmküla jaamahoone aastal 1998; Baltic Trains Picture Gallery
Otsa raudteepeatus

**Otsa raudteepeatus** oli raudteepeatus Võrumaal Otsa külas. Tänapäevase haldusjaotuse kohaselt jääb selle asukoht Võru valda.

Läbi Otsa kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Peatus jäi enne 2017. aasta haldusreformi Lasva valda ja avamise ajal Pindi valda. 
Reisirongid sõitsid läbi Otsa liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks. Raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.

Otsa raudteepeatusele eelnes Valga poolt tulles Husari raudteepeatus ja järgnes Lepassaare raudteejaam.

## Välislingid
* Mis on saanud endistest raudteejaamadest ja -peatustest, Vagulast Otsani; Wõrumaa Teataja, nr. 84, 30 juuli 2009 (DIGAR)
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Husari raudteepeatus

**Husari raudteepeatus** (algselt *Γуссар*; endise nimega ka *Jänesemäe peatuskoht*) oli raudteepeatus Võrumaal Lasva vallas Husari külas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb peatuse asukoht Võru valda.

2001. aastal suletud peatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.

## Ajalugu

Läbi Husari kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Algselt oli tegemist pooljaamaga, mis jäi avamise ajal Lasva valla aladele. 

1920. aastate keskel võeti kasutusele nimi Jänesemäe, mis tuleneb raudtee juures asetseva mäe nimest, kus raudtee paikneb sügavas kaevandis.
1930. aastatel vahetati peatusenimi tagasi Husariks.

1980. aastate keskel oli Husari peatuse asemel plaanis rajada ühe kõrvaltee ning ET-postist jaamahoonega raudteejaam. Jaama ehitus jäi aga pooleli.

Reisirongid peatusid ja sõitsid läbi Husari liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. 
Praegu kasutatakse raudteed vähesel määral ainult kaubaveoks.

## Jaamahoone
Algses puidust ühekorruselises jaamahoones asus aastast 1928 postiagentuur. Hoone lammutati tõenäoliselt 1970. aastate lõpus. 

1980. aastatel jõuti seoses jaama rajamise plaaniga valmis ehitada silikaadist jaamahoone rolli täitev elektritsentralisatsiooni post, mis seisis aastakümneid ilma kasutuseta raudtee põhjaküljel ja lammutati 2020. aastal. 

Husari raudteepeatusele eelnes Valga poolt tulles Nõnova raudteepeatus ja järgnes Otsa raudteepeatus.

## Viited

## Välislingid
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* EESTIMAA PÄEVIK: Husari. (vaadatud 26.06.2019)
* VALGA - PETSERI - IRBOSKA; Eesti Raudteeajaloo Selts