open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kiik

**Kiik** on vahend, millel meelelahutuse või mängimise eesmärgil kiigutakse. 

Kiikesid on ehituselt mitmesuguseid. Kõige tavalisem kiik koosneb kahest või rohkemast postist, millele on kinnitatud võll, mille küljes on aisad või nöörid ja nende vahele kinnitatud istumisalus.

Kiikesid leidub näiteks lasteväljakutel, meelelahutuspaikades.

Kiiged jõudsid Euroopasse 1450-1300 aastat eKr.

Kiikedest on inspiratsiooni saanud ka spordiala kiiking. Kiiking leiutati Eestis.

## Vaata ka

*kiiking
* külakiik
*Supilinna kiik
Lesgafti-nimeline Riiklik Kehakultuuri Ülikool

**Lesgafti-nimeline Riiklik Kehakultuuri Ülikool** (vene keeles Национальный государственный университет физической культуры, спорта и здоровья имени П. Ф. Лесгафта) on Venemaal Peterburis asuv avalik-õiguslik ülikool.

Kool asutati 24. augustil 1893 nime all *Kursused Peterburi bioloogia laboratooriumi juures* (vene keeles Курсы при Санкт-Петербургской биологической лаборатории). Hiljem on kool nimetatud Venemaa Keisririigi anatoomi ja bioloogi Pjotr Lesgafti järgi.

Kool on läbi aegade kandnud palju nimesid, nende seas *Leningradi Lesgafti-nimeline Kehakultuuri Instituut*.

## Vaata ka
*Moskva Kehakultuuri Keskinstituut

## Välislingid
*Kooli koduleht
Sverre Kjelsberg

**Sverre Kjelsberg** (18. oktoober 1946 Tromsø – 19. juuni 2016 Tromsø) oli norra muusik.

Aastail 1963–1967 oli Kjelsberg ansambli The Pussycats laulja ja bassimängija.

Koos Mattis Hættaga esindas lauluga "Sámiid Ædnan" Norrat 1980. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laul teenis 15 punktiga 16. koha.
Kummolovo

**Kummolovo** (vene Куммолово) oli küla Venemaal Leningradi oblastis Lomonossovi rajoonis. Tänapäeval on küla elaniketa ja see on kustutatud Venemaa asulate registrist.

Küla on esimest korda mainitud 1500.

1928 elas külas 106 inimest.

Küla hääbus Teise maailmasõja ajal.
Maximi kuulipilduja

**Maximi kuulipilduja** (eestipäraselt ka *Maksimi kuulipilduja*) on raskekuulipilduja. Kuulipilduja töötas 1883 välja inglasest relvameister Hiram Stevens Maxim. See kuulipilduja oli üks esimesi automaatrelvi.

Kuulipilduja Vene modifikatsioon on PM M1910.

Kuulipildujat kasutati laialdaselt Inglise-Buuri sõjas, Esimeses ja Teises maailmasõjas.
Edgar Lawrence Doctorow

**Edgar Lawrence Doctorow** (kasutas nimekuju **E. L. Doctorow**; 6. jaanuar 1931 Bronx, New York – 21. juuli 2015 Manhattan, New York) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik. Teda on nimetatud üheks olulisemaks 20. sajandi USA romaanikirjanikuks.

Doctorow sündis teise põlve vene-juudi sisserändajate peres. Ta õppis Ohio osariigis Kenyoni College'is ja New Yorgis Columbia ülikoolis.

Tema esikromaan oli vestern "Welcome to Hard Times" ("Tere tulemast Rasketesse Aegadesse"; 1960). Tuntuse saavutas ta 1971. aastal raamatuga "The Book of Daniel". Tema romaanides on ühendatud sotsiaalne kriitika ja ajaloolised teemad. 

Ta kirjutas 12 romaani, kolm lühijutustuste köidet, näidendeid ja esseistikat. Nende hulka kuuluvad hinnatud "Ragtime" (1975), "Billy Bathgate" (1989) ja "The March" (2005). Nendes teostes nagu paljudes teistes Doctorow' romaanides asetab kirjanik väljamõeldud tegelased äratuntavasse ajaloolisse konteksti, kus esinevad tuntud ajaloolised isikud. Tihti kasutas ta erinevaid narratiive. Tema lood on tunnustatud originaalsuse ja mitmekülgsuse ning Doctorow'd ennast tema julguse ja kujutlusvõime poolest.

Paljudest tema raamatutest on tehtud filmimugandused, sh "Tere tulemast Rasketesse Aegadesse" ("Welcome to Hard Times", 1961) peaosas Timothy Huttoniga, ja "Billy Bathgate" (1991) peaosas Dustin Hoffmaniga. Tuntumad mugandused on film "Ragtime" (1981) ja Broadway muusikal "Ragtime" (1985), mis võitis neli Tony auhinda.

Doctorow võitis mitu kirjandusauhinda, sh National Book Critics Circle'i auhinna teoste "Ragtime", "Billy Bathgate" ja "The March" eest.

Doctorow suri 2015. aastal 84-aastaselt kopsuvähki.

## Teoseid
* 1960 – "Welcome to Hard Times" (raamatu põhjal valmis 1967 film "Welcome to Hard Times")
* 1966 – "Big As Life"
* 1971 – "The Book of Daniel" (raamatu põhjal valmis 1983 film "Daniel")
* 1975 – "Ragtime" (eesti keeles 1981, Tallinn: Eesti Raamat, tõlkinud Enn Soosaar; raamatu põhjal valmis 1981 film "Ragtime" ja 1998 Broadway muusikal "Ragtime")
* 1980 – "Loon Lake"
* 1985 – "World's Fair"
* 1989 – "Billy Bathgate" (eesti keeles 1996, Tallinn: Tuum, tõlkinud Enn Soosaar; raamatu põhjal valmis 1991 film "Billy Bathgate")
* 1994 – "The Waterworks"
* 2000 – "City of God"
* 2005 – "The March"
* 2009 – "Homer & Langley"
* 2014 – "Andrew's Brain"

## Tunnustus
* National Book Critics Circle Award romaanide "Ragtime", "Billy Bathgate" ja "The March" eest
* National Book Award parima ilukirjandusliku teose eest – "World's Fair" (1986)
*1984 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Viited
Gdovka

**Gdovka** (ka *Oudova jõgi*; vene Гдовка) on jõgi Venemaal Leningradi oblastis Oudova rajoonis. Jõgi suubub Peipsi järve. Jõe pikkus on 23&nbsp;km ja jõe valgla on 150&nbsp;km²

Jõe ääres asub mitu asulat: Oudova, Ustje ja Jevreino.
Ustje

**Ustje** (vene Устье 'suue') on kohanimi:
*Ustje, küla Leningradi oblastis Tihvini rajoonis
*Ustje, küla Leningradi oblastis Volossovo rajoonis
*Ustje, küla Pihkva oblastis Oudova rajoonis
*Ustje, küla Pihkva oblastis Puškinskije Gorõ rajoonis
*Ustje, küla Karjala vabariigis Äänisranna rajoonis
*...

## Vaata ka
*Belskoje Ustje, Pihkva oblastis
*Novoje Ustje, Leningradi oblastis
*Severnoje Ustje, Pihkva oblastis
Phsou

**Phsou** (abhaasi Ҧсоу, gruusia ფსოუ, vene Псоу) on jõgi Lääne-Kaukasuses. Jõgi on kogu oma pikkuses riigipiiriks Venemaa ja Abhaasia vabariigi (või Gruusia) vahel. Jõe pikkus on 53 km ja jõe valgla on umbes 421 km². Jõgi suubub Musta merre.

Jõe suudme lähedal asub Salme küla, mida on jõe järgi nimetatud ka Phsou külaks.
Martõškino

**Martõškino** (vene keeles *Мартышкино*, soome keeles *Tyrö*) on ajalooline piirkond Ingerimaal, nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Venemaa Föderatsiooni Leningradi oblasti Lomonossovi linna osa. 

17. sajandil oli Martõškino, Ingerimaa Tyrö kihelkonna (vene keeles Martõškino) keskus, kus asus Tyrö Jaani kirik.

Seal asub Martõškino raudteepeatus, mis jääb Peterburi-Oranienbaumi raudteele.

## Viited
Plokščiai vald

**Plokščiai vald** (leedu keeles *Plokščių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šakiai rajoonis.

Valla pindala on 98 km². 2011. aasta seisuga elas seal 949 inimest. Valla keskus on Plokščiai küla. Vallamaja asub aadressil Beržų g. 3. Vallavanem on Laimutė Miliūnienė.


PloksciuMok1988.jpg|Plokščiai koolimaja
Ploksciu_baznycia.jpg|Plokščiai kirik


## Viited
Sintautai vald

**Sintautai vald** (leedu keeles *Sintautų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šakiai rajoonis.

Valla pindala on 95 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1645 inimest. Valla keskus on Sintautai alev (2011. aastal elas seal 520 inimest). Vallamaja asub aadressil P. Vaičaičio g. 32. Vallavanem on Kęstutis Birbilas.


Keturnaujiena.JPG|Keturnaujiena kabel
Nova(Šešupė)03.JPG|Nova jõgi
Penta01.JPG|Penta jõgi


## Viited
Virginia Raggi

**Virginia Elena Raggi** (sündinud 18. juulil 1978 Roomas) on Itaalia poliitik, ta kuulub "Viie tähe liikumisse". Ta oli alates 20. juunist 2016 kuni 21. oktoobrini 2021 Rooma linnapea.

Ta sündis aastal 1978 Roomas, ta kasvas üles San Giovanni linnaosas, ta lõpetas Isaac Newtoni lütseumi. Juriidilise kõrghariduse sai ta Rooma Kolmandast Ülikoolist, kus ta spetsialiseerus autoriõigusele, intellektuaalomandile ja uutele tehnoloogiatele.

Ta ühines aastal 2011 Viie tähe liikumisega. Aastal 2013 kandideeris ta koos abikaasaga Rooma linnavolikogu liikmeks, Virginia sai 1525 häälega linnavolikogu liikmeks (saades Viie tähe liikumise kandidaatide seas teise koha, abikaasa sai 132 häält). 5. juunil 2016 sai ta Rooma linnapea valimistel 35,25 % häältest; ta läks koos Demokraatliku Partei esindaja Roberto Giachettiga (kes sai 24,87 % häältest) valimiste teise vooru.̈ Teises voorus 19. juunil 2016 sai Virginia Raggi 67,15 % häältest ja Roberto Giachetti 32,85 % häältest ning Virginia Raggist sai esimene naissoost Rooma linnapea.

## Isiklikku
Tema abikaasa on Andrea Severini, neil on poeg.
Victor Vascenco

**Victor Vascenco** (10. märts 1928 praegune Bistrița-Năsăudi maakond – 26. aprill  2008 Heidelberg) oli rumeenia keeleteadlane, kes keskendus slaavi keeltele (ajalooline grammatika, leksikograafia, dialektoloogia jne). Ta oli vene-rumeenia ja rumeenia-vene sõnaraamatu autor.

1958. aastal sai ta Leningradis filoloogiadoktori kraadi, 1975. aastal Bukarestis filoloogiateaduste doktor-dotsendiks (vastab umbkaudu habiliteerumisele), 1988. aastal Stuttgardis filosoofiadoktoriks. 2002. aastal valiti ta Bukaresti Ülikooli auprofessoriks.

Ta töötas 1954–1985 Bukaresti Ülikoolis, hiljem Saksamaal Mannheimi Ülikoolis.

Ta uuris muu hulgas lipovaane.

## Teoseid
* "Probleme de terminologie lingvistică", București, 1975.
* "Dificultăți ale lexicului rus: elemente de semantică contrastivă", București, 1975.
* "Studii de antroponimie: românească și slavă și interferență antroponimică", București, 1995.
* "Studii de lingvistică teoretică și aplicată", București, 1996.
* "Comentarii și aprecieri lingvistice", București, 1998.
* "Lipovenii. Studii lingvistice", București, 2003.
** Retsensioon teosele.
* "Transliterația cu grafii latine și problemele ei în română", București, 2005.
* "Old believers: rușii staroveri din America", București, 2005.

## Viited
Chauncey Wright

**Chauncey Wright** (10. september 1830 – 12. september 1875) oli ameerika teadusfilosoof.

Ta kirjutas suhteliselt vähe, kuid tal oli tugev mõju filosoofide ringile, kuhu kuulusid Charles S. Peirce, William James ja Oliver Wendell Holmes. Ta oli ka üks varaseid evolutsiooniõpetuse propageerijaid. Ta oli kirjavahetuses Charles Darwiniga.

## Viited
Slavikai vald

**Slavikai vald** (leedu keeles *Slavikų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šakiai rajoonis. Vald piirneb läänes Venemaaga.

Valla pindala on 65 km². 2011. aasta seisuga elas seal 672 inimest. Valla keskus on Slavikai küla. Vallamaja asub aadressil Pasieniečių g. 2. Vallavanem on Vidmantas Benediktas Sprainaitis.


Slavikų_seniūnija.JPG|Vallamaja
Slavikų_bažnyčia,_priekis.JPG|Slavikai kirik


## Viited
Sudargase vald

**Sudargase vald** (leedu keeles *Sudargo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šakiai rajoonis. Vald piirneb idas Venemaaga. 2011. aasta seisuga elas seal 943 inimest. Valla keskus on Sudargase küla. Vallavanem on Rita Grigaitienė.


Sudargas_Laisves_a.jpg|Sudargas
Sudargo_baznycia.jpg|Sudargase kirik


## Viited
Vilkija

**Vilkija** () (poola *Wilki*, ka *Wilkija*, *Wilkiszki*, saksa *Wilkenberg*) on linn Leedus Kaunase rajoonis, endise Kaunase maakonna territooriumil. Asub 25 km Kaunasest loodes, Nemunase paremal kaldal.

Linnas on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsused on aastal 1908 ehitatud katoliku kirik ja vana kalmistu.

Linna järgi on nimetatud Paprieniai kihistu Vilkija kihistik.

## Ajalugu

Vilkijat on ürikutes mainitud 1364. aastal (*Wilkenbethe*). 1450. aastal avati seal tollipunkt (vanim teadaolev Leedu tollipunkt Nemunase jõel). Aastail 1529–1567 oli Vilkija linnaõiguseta linnade nimestikus. 1549. aastal sai sealse mõisa omanikuks Barbara Radziwiłł. 1792. aastal sai linnaõigused, ent Venemaa administratsioon neid õigusi ei kinnitanud ja Vilkija jäi Kovno kubermangu kuuluvaks aleviks. Tsaariajal olid alevi kohta vene keeles kasutusel nimekujud Вилькiя ja Вильки.

1919. aastal avati Vilkijas esimene kool. 1941. aastal hukati seal 800 Vilkija ja selle ümbruskonna juuti. Vilkijast sai taas linn 1950. aastal. Nõukogude ajal oli Vilkija kohaliku sovhoosi keskasula.

## Elanikkond


* 1181 (1862)
* 2286 (1970)
* 2400 (1976)
* 2371 (1979)

* 2629 (1989)
* 2338 (2001)
* 2131 (2011)
* 2030 (2015)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 2131 elanikku, neist 97,89% leedulased ja 0,56% mustlased.


Vilkija prie Nemuno.JPG|Vaade linnale üle Nemunase
Vilkijos baznycia 2010.jpg|Vilkija kirik
Vilkijos keltas (Vilkijos krante).JPG|Parv üle Nemunase


## Tuntud elanikke
*Antanas Juška – leedu vaimulik ja folklorist
*Antanas Mackevičius – leedu vaimulik
*Petras Cvirka – leedu kirjanik
*Vytenis Lipkevičius – leedu korvpallur

## Viited

## Välislingid

*http://www.mockus.us/optimum/deksnys/vilkija.html
* Linn Poola geograafilises sõnastikus
* Linn portaalis vietoves.Lt
Michel Faber

**Michel Faber** (sündinud 13. aprillil 1960 Haagis) on Hollandis sündinud ingliskeelne kirjanik.

Ta sündis aastal 1960 Haagis Hollandis. Ta emigreerus koos vanematega aastal 1967 Hollandist Austraaliasse, ta lõpetas Melbourne'is nii algkooli kui keskkooli. Seejärel õppis ta Melbourne'i Ülikoolis hollandi keelt, inglise keelt, filosoofiat, retoorikat ja inglise kirjandust. Aastal 1993 asus ta elama Šotimaale.

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Naha all", Tallinn: Hotger, 2002.
*"Fahrenheiti kaksikud", Tallinn: Kultuurileht, 2016.
*"Imelike uute asjade raamat", Tallinn: Varrak, 2016.
1961. aasta Eesti meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1961. aasta  [[Moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] Eesti meistrivõistlused** toimusid  20.–24. septembril Tartus. Toona nimetati neid kaasaegse viievõistluse VIII Eesti NSV meistrivõistlusteks.

## Tulemused

Meeskondlikult oli edukaim Tallinna I koosseis 20 452 punktiga, järgnesid Tallinna II (19 307) ja Tartu (16 743).

## Viited
1962. aasta Eesti meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1962. aasta  [[Moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] Eesti meistrivõistlused** toimusid  22.–26. septembril 1962 Tallinnas. Täpsemalt nimetati neid Eesti NSV IX meistrivõistlusteks kaasaegses viievõistluses.

## Tulemused

Linnadest võitis Tallinna I koosseis 40 336 punktiga, järgnesid Tallinna II (37 590,5) ja Tartu (27 969). Spordiühingute arvestuses edestas Kalev (40 005,5) Dünamot (39 556).  

## Viited
1963. aasta Eesti meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1963. aasta  [[Moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] Eesti meistrivõistlused** toimusid  1.–5. juulil 1963 Tallinnas. Neid nimetati kaasaegse viievõistluse X Eesti NSV meistrivõistlusteks.

## Tulemused

Meeskondadest võitis Tallinn 40 825 punktiga, Tartu kogus 39 433,5 punkti.

## Viited
1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1961. aasta  [[Moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] NSV Liidu meistrivõistlused** peeti 18.–22. juunil 1961 Moskvas. Osales 42 võistlejat.

## Tulemused

Samal aastal peeti ka eraldi meeskondlikud meistrivõistlused, mis toimusid samuti Moskvas, 8.-12. juulil. Osales 13 võistkonda, igas 4 võistlejat. Arvesse läksid iga võistkonna kolm paremat tulemust.

Võistlejatest oli parim Igor Novikov 5262 punktiga. Eestlastest oli parimana Dünamo neljas number Kalju Lage 4681 punktiga kümnes, Hanno Selg 13. (4636), E. Sulane 29. (4044), V. Kulla 38. (3468) ja Kalevi neljas number Jaanus Madar 40. (3420).

## Viited
Eesti meistrivõistlused kergejõustikus

**Eesti meistrivõistlused kergejõustikus** on iga-aastased Eesti meistrivõistlused kergejõustikus, mida peetakse alates 1917. aastast.

Alates taasiseseisvumisest on võistlused toimunud peamiselt Tallinnas, kuid ka Pärnus (1992), Kuressaares (1995), Tartus (1997 ja 1999), Haapsalus (2001) ja Rakveres (2005).

## Vaata ka
*Eesti meistrivõistluste medalivõitjad kergejõustikus
*Eesti talvised meistrivõistlused kergejõustikus (sisemeistrivõistlused)
*Tallinna maraton

## Viited

## Välislingid
*Kõik Eesti meistrivõistluste esikolmikud
Maie Lepp

**Maie Lepp** (aastani 1968 **Maie Paju**; sündinud 12. novembril 1938 Tallinnas) on Eesti filoloog (germanist).

## Elukäik
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli saksa filoloogia osakonna.

Ta töötas aastatel 1963–1973 Tartu Riiklikus Ülikoolis ning aastatel 1973–2003 Tallinna Polütehnilises Instituudis ja Tallinna Tehnikaülikoolis saksa keele õpetajana. 

Ta on peamiselt uurinud võõrkeelte õpetamise metoodikat, võõrkeeleõpikute koostamise põhimõtteid ja tehnikakirjanduse tõlkimise probleeme. Ta on koostanud üle 20 võõrkeelte õpiku ülikoolide jaoks.

## Teoseid
*1999 – "*Grammatik ist kinderleicht*". Tallinn 1999, 2. tr 2002. Tõlgitud ka läti ja leedu keelde

## Kirjandus
*2005 – "Lepp, Maie". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 364–365
Žvirgždaičiai vald

**Žvirgždaičiai vald** (leedu keeles *Žvirgždaičių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šakiai rajoonis.

Valla pindala on 56 km². 2011. aasta seisuga elas seal 653 inimest. Valla keskus on Žvirgždaičiai alev (2011. aastal elas seal 242 inimest). Vallamaja asub aadressil A.Liorentaitės g. 18. Vallavanem on Algimantas Baubonis.

## Viited
Šakiai vald

**Šakiai vald** (leedu keeles *Šakių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šakiai rajoonis. 2011. aasta seisuga elas vallas 10395 inimest. Valla keskus on Šakiai linn (2011. aastal elas seal 6051 inimest). Vallamaja asub aadressil Bažnyčios 10/12 . Vallavanem on Dalius Jasevičius.


Šakiai, merija.JPG|Šakiai raekoda
Orija,_ties_Plieniškiais.JPG|Orija jõgi
Siesartis.jpg|Siesartise jõgi
Gotlybiškiai,_gatvė.JPG|Gotlybiškiai


## Viited
Samuel Umtiti

**Samuel Yves Umtiti** (sündinud 14. novembril 1993 Yaoundés Kamerunis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lille.

## Klubikarjäär

### Lyon
Umtiti tegi oma debüüdi Lyoni meeskonnas 8. jaanuaril 2012 mängus linnarivaaliga Lyon-Duchère. Ta mängis kõik 90 minutit ja aitas oma klubil võita 3:1 . 

Umtiti mängis esimese hooajal Lyoniga kõikide sarjade peale 18 mängu.

2012–13 hooajal mängis ta Lyoni meeskonnas 32 kohtumist ja lõi kaks väravat. Esimene värav tuli 12. jaanuaril 2013 Troyese'i vastu.

Hooajal 2015–16 valisid Lyoni Olympique toetajad ta klubi hooaja parimaks mängijaks Alexandre Lacazette'i ees.

### Barcelona
30. juunil 2016 siirdus Umtiti mängima Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona. Klubi maksis ta eest 25 miljonit eurot..

17. augustil debüteeris ta Hispaania superkarikafinaalis Sevillaga, kui Barcelona võitis kahe mängu kokkuvõttes 5:0. Umtiti lõi esimese värava klubi meeskonnas 4. märtsil 2017 Celta Vigo vastu, katalaanid võitsid kodus 5:0.

27. mail 2017 aitas ta Barcelonal alistada Copa del Rey finaalis Alavési 3:1.

### Lille
Suvel 2023 lõppes tema leping Barcelonaga ning ta liitus LOSC Lille'iga.

## Koondisekarjäär

### Noortekoondised
2010. aastal mängis ta Prantsusmaa U17 koondises Euroopa meistrivõistlustel Liechtensteinis.

2013. aastal tuli ta Prantsusmaa U20 koondisega oma vanuseklassi Euroopa meistriks.

### Täiskasvanute jalgpallikoondis
Umtiti kutsuti Prantsusmaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlusteks mängima vigastatud Jérémy Mathieu asemel.

Debüütmängu pidas ta turniiri veerandfinaalis Islandiga, Prantsusmaa võitis 5:2. Samuti mängis ta ka poolfinaalis Saksamaaga ja finaalis Portugaliga, kui Prantsusmaa kaotas lisaajal 0:1.

13. juunil 2017 lõi ta sõpruskohtumises Inglismaaga oma koondise debüütvärava, prantslased võitsid 3:2.

2018. aasta maailmameistrivõistluste poolfinaalis alistas Prantsusmaa Umtiti väravast 1:0 Belgia. Finaalis alistati Horvaatia ja tuldi teist korda maailmameistriks.

## Saavutused

### Klubid
;Lyon
* Coupe de France: 2011–12
* Prantsusmaa superkarikas: 2012
;Barcelona
* La Liga: 2017–18, 2018–19
* Copa del Rey: 2016–17, 2017–18, 2020–21
* Hispaania superkarikas: 2016, 2018

### Rahvuskoondis
;Prantsusmaa jalgpallikoondis
* Kuldmedalist 
** Maailmameistrivõistlused: 2018
* Kuldmedalist 
** U-20 maailmameistrivõistlused: 2013
* Hõbemedalist 
** Euroopa meistrivõistlused: 2016

## Viited

## Välislingid

* Profiil FC Barcelona kodulehel
Benoît Costil

**Benoît Costil** (; sündinud 3. juulil 1987 Caenis) on Prantsusmaa jalgpallur, väravavaht. Alates 2017. aastast esindab ta Ligue 1 klubi Auxerre.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel oli ta Prantsusmaa jalgpallikoondise kolmas väravavaht.
Goce Sedloski

**Goce Sedloski** (makedoonia keeles Гоце Седлоски; sündinud 10. aprillil 1974 Golemo Konjaris) on Põhja-Makedoonia endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2010 100 mängu ja lõi 8 väravat.

## Välislingid
* 
*rsssf
Baže Ilijoski

**Baže Ilijoski** (sündinud 9. juulil 1984) on Põhja-Makedoonia jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2005–2015 13 mängu.

## Välislingid
*
Boban Babunski

**Boban Babunski** (sündinud 5. mail 1968) on Põhja-Makedoonia endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta 1991. aastal kaks mängu. Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1993–2000 23 mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Stevica Ristić

**Stevica Ristić** (sündinud 23. mail 1982) on Põhja-Makedoonia jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Makedoonia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2007–2012 17 mängu ja lõi 1 värava.

## Välislingid
*
Goran Jurić

**Goran Jurić** (sündinud 5. veebruaril 1963 Mostaris) on Horvaatia endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1988–1989 4 mängu. Horvaatia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–1999 15 mängu.

## Välislingid
*
Igor Cvitanović

**Igor Cvitanović** (sündinud 1. novembril 1970 Osijekis) on Horvaatia endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Horvaatia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1992–2001 29 mängu ja lõi 4 väravat.

## Välislingid
*
Andrej Panadić

**Andrej Panadić** (sündinud 9. märtsil 1969 Zagrebis) on Horvaatia endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta 1989. aastal 3 mängu.

## Välislingid
*
Mladen Mladenović

**Mladen Mladenović** (sündinud 13. septembril 1964) on Horvaatia endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Horvaatia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–1996 19 mängu ja lõi 3 väravat.

## Välislingid
*
Jill Alexander Essbaum

**Jill Alexander Essbaum** (sündinud 1971 Bay Citys Texases) on Ameerika Ühendriikide luuletaja, proosakirjanik ja loova kirjutamise professor California Ülikoolis Riverside'is.

Ta on õppinud Austinis episkopaalkiriku teoloogilises seminaris (Seminary of the Soutwest).

Ta on tuntud luuletajana, aga 2015. aastal ilmus tema esikromaan "Hausfrau", samal aastal ilmus romaani eestikeelne tõlge "Üksildane naine on ohtlik naine"; ilmus kirjastuse Helios vahendusel, tõlkija Triin Peek.
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses** peeti 15.–19. augustini Moskvas. Need olid kümnendad selle ala meistrivõistlused.

## Tulemused

11.–15. juulil peeti eraldi meeskondlikud meistrivõistlused, samuti Moskvas.

## Täiskasvanute arvestus

Individuaalselt oli parim Nikolai Tatarinov, Eesti esindajatest J. Peets 17. kohaga.

Samas peeti ka noorte meistrivõistlused, mille võitis Vene NFSV, Eesti esindus oli neljas. 

Koondarvestuses tuli esimeseks Vene NFSV 26 001,5 punktiga Leningradi (25 434) ja Ukraina (25 409) ees, Eesti oli kuues (23 836,5). 

## Viited
1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1963. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses** peeti III rahvaste spartakiaadi raames Moskvas 11.–15. augustil. 

## Tulemused

## Meeskonnad

## Viited
Mato Neretljak

**Mato Neretljak** (sündinud 3. juunil 1979) on Horvaatia endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Horvaatia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2006 10 mängu ja lõi 1 värava.

## Välislingid
*
Tomislav Erceg

**Tomislav Erceg** (sündinud 22. oktoobril 1971 Splitis) on Horvaatia endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Horvaatia jalgpallikoondises mängis ta 1997. aastal neli mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
1962. aasta maailmameistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1962. aasta [[moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] maailmameistrivõistlused** toimusid Mexicos 21.–25. oktoobril 1962.

## Tulemused

## Meeskonnad

## Viited
Kazlų Rūda vald

**Kazlų Rūda vald** (leedu keeles *Kazlų Rūdos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses.  Aastani 1999 oli osa Marijampolė rajoonist.

Valla pindala on 360 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 3908 inimest. Valla keskus on Kazlų Rūda linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil M.Valančiaus g. 12. Vallavanem on I. Černiauskienė. Vallas asub ka Jūrė alev (2011. aastal elas seal 6051 inimest).

## Viited
Ell-Maaja Randküla

**Ell-Maaja Randküla** (29. juuli 1939 Paide – 16. juuni 2016 Tallinn) oli eesti moekunstnik ja -ajakirjanik.

Ta lõpetas 1965. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi moekunstnikuna.

Aastatel 1983–1992 oli ta Tallinna Moemaja moeajakirja Siluett peatoimetaja. 1980. aastatel oli ta Mati Eliste juhitud populaarse telesaate "Reklaamiklubi" iganädalane külaline, jagades moekommentaare.

Ta töötas ka kostüümikunstnikuna järgmistes filmides ja lavastustes: 
*mängufilm "Valge laev", 1970 – kostüümikunstnik
*mängufilm "Maaletulek", 1972 – kostüümikunstnik
*mängufilm "Hukkunud Alpinisti hotell", 1979 – kostüümikunstnik
*mängufilm "Metskannikesed", 1980 – kunstniku assistent
*lavastus "Johnny", Noorsooteater, 1980 – kostüümikunstnik
*dokumentaalfilm "Su(u)ndorienteerumine", 1981 – konsultant

Hiljem tegeles Randküla sisearhitektuuri aastaraamatu "Ruumipilt" koostamisega.

## Välislingid
*Siluett aitas Nõukogude Eestis naiseks jääda, Õhtuleht, 6. detsember 2003
*Absoluutselt populaarne: Ervin Abel, Heino Baskin, Ita Ever, Kärna-Ärni ja teised, KesKus, 17. mai 2008
*Ell-Maaja Randküla – suunaseadja miljoneile, Postimees, 23. aprill 2012 
*Mati Eliste: "Reklaamiklubi" naerutas inimesi üle Eesti, ERR, 7. veebruar 2016
*5 riietuseset, mis peaksid Ell-Maaja Randküla sõnul iga naise kapis olemas olema!, Delfi, 21. juuni 2016 
*Eesti teatri lavastuste andmebaas 
*Eesti Filmi andmebaas "Su(u)ndorienteerumine"
1961. aasta maailmameistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1961. aasta [[moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] maailmameistrivõistlused** toimusid 19.–23. augustil 1961 Moskvas.

## Tulemused

## Meeskonnad

## Viited
Jankai vald

**Jankai vald** (leedu keeles *Jankų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses. Aastani 1999 oli osa Šakiai rajoonist.

Valla pindala on 169 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1194 inimest. Valla keskus on Jankai küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 6. Vallavanem on Jevgenij Kušnarenko. 

## Viited
Antanavase vald

**Antanavase seniūnija** (leedu keeles *Antanavo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses.

Valla pindala on 19 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 764 inimest. Valla keskus on Antanavase küla. Vallamaja asub aadressil Sūduvos g. 1. Vallavanem on Artūras Urbonas.


Antanavo_koplyčia.JPG|Antanavase kabel
Antanavas.JPG|Antanavas


## Viited
Tähti Saar

**Tähti Saar** (30. jaanuar 1944 – 18. juuni 2016) oli eesti arst ja meditsiiniõppejõud.

Ta sündis Viljandis, kuid tema haridustee on kulgenud peamiselt Tartus. 
1962. aastal lõpetas ta kuldmedaliga Tartu 1. Keskkooli (praegune Hugo Treffneri Gümnaasium) ning 1968. aastal *cum laude* Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 

Olles omandanud anestesioloogi eriala, asus ta tööle Kuressaare Haiglas. 
1971. aastal naasis Saar ülikoolilinna, kus jätkas tööd anestesioloogina Tartu Kliinilises Haiglas. 

Paralleelselt kliinilise tööga pühendus ta ka õppe- ja teadustööle ning oli alates 1979. aastast arst-õppejõud. 
Ta avaldas üle 80 teadustöö, eriti suur on Tähti Saare panus kardioanesteesia ja kardiointensiivravi, samuti pulmonoloogilise intensiivravi ja lasteanesteesia arengusse Eestis.

## Tunnustus
* 1992 Eesti Vabariigi teaduspreemia 
* 2010 Tartu Ülikooli aumärk
* 2014 Tartu Ülikooli medal

## Viited
1963. aasta maailmameistrivõistlused moodsas viievõistluses

**1963. aasta [[moodne viievõistlus|moodsa viievõistluse]] maailmameistrivõistlused** toimusid Šveitsis  Magglingenis 22.–26. septembril 1963. Olulise muudatusena peeti alad ebatraditsioonilises järjekorras.

## Tulemused

## Meeskonnad

## Viited
Plutiškėse vald

**Plutiškėse vald** (leedu keeles *Plutiškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kazlų Rūda omavalitsuses.

Valla pindala on 30 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 734 inimest. Valla keskus on Plutiškėse küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 5. Vallavanem on Arūnas Arlauskas. 

## Viited
Didier Deschamps

**Didier Claude Deschamps** ( ; sündinud 15. oktoobril 1968 Bayonne'is) on Prantsusmaa endine kutseline jalgpallur ja praegune Prantsusmaa jalgpallikoondise peatreener.

Ta oli kaitsev poolkaitsja sellistes suurklubides nagu Chelsea, Juventus ja Marseille. Ta oli aastaid Prantsusmaa jalgpallikoondise kapten ning oli ka 1998. aasta maailmameistriks ja 2000. aasta Euroopa meistriks tulnud meeskonna kapten. Marseille ja Juventuse koosseisus on ta kahekordne UEFA Meistrite Liiga võitja (vastavalt 1993. ja 1996. aastal).

2018. aastal oli ta maailmameistriks tulnud Prantsusmaa koondise peatreener. Temast sai sellega kolmas jalgpallur maailmas, kes on tulnud maailmameistriks nii mängija kui ka treenerina. Varem olid seda saavutanud brasiillane Mário Zagallo ja sakslane Franz Beckenbauer.

## Viited
Paldiski sadam

Paldiskis on/oli mitu sadamat:
* **[[Paldiski Lõunasadam]]**
* **[[Paldiski Põhjasadam]]**
*Paldiski sõjasadam
*Paldiski vabasadam

## Vaata ka
*Paldiski sõjamerebaas (Paldiski mereväebaas)
*Paldiski Sadamate AS
Rahvamajanduse Saavutuste Näitus

**Rahvamajanduse Saavutuste Näituste Messikeskus** (vene keeles Выставка достижений народного хозяйства, lühend ВДНХ) on Venemaal Moskvas asuv alaline messikeskus ja lõbustuspark. See on suuruselt teine messikeskus Moskvas ja on maailmas 50 suurima messikeskuse seas. Keskuse pindala on pärast 2014. aasta laienemisi 520 ha, millest paviljonide alla jääb 134 000 m² (13,4 ha).

Keskus ehitati 1935–1954. 1939–1959 kandis see nime *Üleliiduline Rahvamajanduse Saavutuste Näitus* (vene Всесоюзная сельскохозяйственная выставка, lühend ВСХВ). 1959–1991 kandis nime *NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näitus* (vene Выставка достижений народного хозяйства СССР, lühend ВДНХ СССР) ja 1992–2014 *Üle-Venemaaline Näitusekeskus* (vene Всероссийский выставочный центр, lühend ВВЦ).

## Vaata ka
*Eesti NSV Rahvamajanduse Saavutuste Näitus
Paulo Futre

**Paulo Futre** (sündinud 28. veebruaril 1966 Montijos) on Portugali endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Portugali jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1983–1995 41 mängu ja lõi 6 väravat.

## Välislingid
*
Nenad Đorđević

**Nenad Đorđević** (sündinud 7. augustil 1979 Paraćinis) on Serbia jalgpallur, kaitsja.

Ta kuulus Serbia ja Montenegro jalgpallikoondisse 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal.

## Koondisekarjäär

## Välislingid
*
Mario Haas

**Mario Haas** (sündinud 16. septembril 1974) on Austria endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Austria jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2007 43 mängu ja lõi 7 väravat.

## Välislingid
*
Michael Baur

**Michael Baur** (sündinud 16. aprillil 1969 Innsbruckis) on Austria endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Austria jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2002 40 mängu ja lõi viis väravat.

## Välislingid
*
Željko Petrović

**Željko Petrović** (sündinud 13. novembril 1965 Nikšićis) on Serbia endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär

## Välislingid
*
Vlada Avramov

**Vladimir "Vlada" Avramov** (sündinud 5. aprillil 1979 Novi Sadis) on Serbia endine jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär

## Välislingid
*
Dragiša Binić

**Dragiša Binić** (sündinud 21. oktoobril 1961 Golubovacis) on Serbia endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–1991 kolm mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Ranko Despotović

**Ranko Despotović** (sündinud 21. jaanuaril 1983 Loznicas) on Serbia endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Serbia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2007–2011 4 mängu.

## Välislingid
*
Aleksandar Živković

**Aleksandar Živković** (sündinud 28. juulil 1977) on Serbia endine jalgpallur, poolkaitsja.

Ta kuulus Serbia koondisse 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis.

## Koondisekarjäär

## Välislingid
*
Torņakalnsi raudteejaam

**Torņakalnsi raudteejaam** on raudteejaam Riia–Tukumsi raudteeliinil ja Riia–Jelgava raudteeliinil Riia linna Torņakalnsi asumis. 

Jaam koosneb A- ja B-pargist. A-pargis on 6 teed ja kolm ooteplatvormi, B-pargis on 10 teed. Jaamas peatuvad Jelgavasse ja Tukumsisse sõitvad elektrirongid, seal võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine. B-pargi tupikteedel asub Läti Raudtee Ajaloomuuseum. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 2,7 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Torņakalnsi raudteejaam teenindab aastas ligikaudu 31 000 kaubarongi ja 41 000 reisirongi. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni.

## Ajalugu
Jaam rajati aastal 1868 ja algul kandis see nime **Riga-Mitauer Bahnhof**. Tegemist oli Riia ja Jelgava vahelise raudteeliini lõppjaamaga. Jaamahoone asus tänapäevasest vaksalist põhja pool; see on osaliselt säilinud (aadress on Akmeņu ielā 38), kuigi on elumajaks ümber ehitatud. Jaamahoone oli osalt tellistest, aga suuremalt osalt puidust kahekorruseline hoone. Jaamahoones olid daamidele ja härradele mõeldud ruumid, ootesaalid, telegraafijaam, samuti ka liini kantselei.

Aastal 1872 valmis Riia–Bolderaja raudtee, ühtlasi rajati ka raudteesild üle Daugava jõe. See tõi kaasa jaama tähtsuse vähenemise, kuna liini lõppjaamaks kujunes siis Riia keskraudteejaam. Aastal 1877 hakkasid jaamas peatuma Tukumsisse sõitvad rongid. Aastal 1895 hakkas jaam kandma nimetust **Rīga III**. Sel perioodil rajati ka tänapäevane jaamahoone, mis aastal 1994 põles, ent seejärel restaureeriti. Ka rajati selle juurde samanimeline kaubajaam; hiljem (aastal 1912) ühendati need ühtseks Torņakalnsi raudteejaamaks.

Aastal 1941 kasutati Torņakalnsi raudteejaama küüditamisel, raudteejaama juures on aastal 1990 püstitatud mälestustahvel Aastal 1996 lisati ohvrite mälestuseks ka kaubavagun. Aastal 1950 muudeti Tukumsi suunas viiv tee elektriraudteeks, aastal 1972 elektrifitseeriti ka Jelgavasse viiv raudtee.

Torņakalna stacija 17.JPG|Vaade raudteejaamale, tagaplaanil Riia raamatukogu
Torņakalna_preču_stacija.JPG|Kaubajaam
Torņakalna stacija 13.JPG|Mälestusmärk küüditatutele


## Viited

## Välislingid

* Infot jaama kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Jaam vanal kaardil
Tīraine raudteepeatus

**Tīraine raudteepeatus** on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Riia linna Ziepniekkalnsi asumi ja Mārupe piirkonna piiril aadressil Tīraines iela 1. Peatus on nime saanud Tīraine küla järgi.

Iga päev peatub seal 36 reisirongi, ainult tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 7,9 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A tsooni.

Peatus rajati aastal 1928 ja algselt kandis see nime *Tīriņi*. Aastal 1936 sai peatus tänapäevase nime. Teise maailmasõja ajal peatus suleti, taas avati see aastal 1983. 

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Tīraine

**Tīraine** on küla (*lielciems*) Lätis Mārupe piirkonnas. Külas asub Riia–Jelgava raudteeliini Tīraine raudteepeatus. 

Külas on põhikool. Tīraine tekkis XX sajandi alguses turbatööstuse töölisasulana.

## Viited
Baloži raudteepeatus

**Baloži raudteepeatus** on endine raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Olaine piirkonnas Olaine vallas Stūnīši külas. Peatus on nime saanud nelja kilomeetri kaugusel asuva Baloži linna järgi.

Peatus asub Riia raudteejaamast 12,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulus peatus A-tsooni.

Peatus rajati 1907. aastal ja algselt kandis see nime *Rolbušas platforma*. Esimese maailmasõja ajal algas sealt Daugava suunas viiv kitsarööpmeline raudtee. Sel ajal hakkas peatus kandma *Dzeņi* nime. 1950. aastatel sai peatusest raudteejaam; sealt algas Baloži turbavabrikusse viiv kitsarööpmeline raudtee. Sel ajal rajati ka silikaattellistest jaamahoone, mis on tänapäeval kasutusel eluhooonena. Aastal 2003 demonteeriti kitsarööpmeline raudtee ja jaamast sai peatus.

Peatus suleti 15. detsembril 2024 ja seda hakkas asendama uus Medemciemsi raudteepeatus.

Fail:Baložu stacija 01.JPG|Käimla
Fail:Baložu stacija 02.JPG|Veetorn


## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Stūnīši

**Stūnīši** (ka  **Gaismas**) on küla (*lielciems*) Lätis Olaine piirkonnas Olaine vallas Riiast 14 kilomeetri kaugusel. Küla asub merepinnast 9 meetri kõrgusel. Stūnīšis asub Riia–Jelgava raudteeliini Baloži raudteepeatus. 

Külas on raamatukogu. Stūnīši tekkis turbatööstuse töölisasulana; tänapäeval on selle aladele tekkinud arvukad aianduskooperatiivid.

## Viited
Jaunolaine raudteepeatus

**Jaunolaine raudteepeatus** on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Olaine piirkonnas Olaine vallas Jaunolaine külas.

Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 17,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni.

Peatus avati aastal 1983. Peatuse lähistelt algab Olaine raudteejaamast Olaine naftahoidla juurde viiv harutee. 

Jaunolaines stacija 09.JPG|Piletikassa
Jaunolaines stacija 05.JPG|Peatus


## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Jaunolaine

**Jaunolaine** (ka **Olaine**) on küla (*lielciems*) Lätis Olaine piirkonnas, Olaine valla halduskeskus. Küla asub Riiast 21 kilomeetri kaugusel, merepinnast 8 meetri kõrgusel. Jaunolaines asub Riia–Jelgava raudteeliini Jaunolaine raudteepeatus. 

Külas on kultuurimaja ja raamatukogu. Jaunolaine tekkis Nõukogude ajal kohaliku sovhoosi keskasulana endise vallamaja ja Olaine luteri kiriku ümbrusse.

## Viited
Raudteepeatus Biznesa augstskola "Turība"

**Biznesa augstskola "Turība"** (tõlkes 'kõrgem ärikool Turība') on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Riia linna Atgāzene asumis aadressil Laktas iela 5. 

Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 5,2 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.

Peatus avati 29. augustil 2003. Tegemist on esimese peatusega, mis Lätis peale taasiseseisvumist on avatud. Peatuse rajamist finantseeris Kõrgem ärikool "Turība".

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Atgāzene raudteepeatus

**Atgāzene raudteepeatus** on endine raudteepeatus Riia-Jelgava raudteeliinil Riia linna Atgāzene asumis. Peatus asus Riia raudteejaamast 4,4 km kaugusel. 

Peatus rajati 1928. aastal. Algul kandis see *Ģimnastikas iela* nime. 1929. aastas sai peatus tänapäevase nime. 1972. aastal raudtee elektrifitseeriti. 2007. aastal põles vana jaamahoone maha, selle asemele rajati uus ootepaviljon.

Peatus suleti 12. juunil 2024, samal ajal avati sellest poole kilomeetri kaugusel uus peatus Bieriņi / Bērnu slimnīca.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Patrick Wilson

**Patrick Joseph Wilson** (sündinud 3. juulil 1973) on USA näitleja ja laulja. 

Wilson sündis USA Virginia osariigis Norfolkis Mary Kay Wilsoni noorima pojana. Ta ema on lauluõpetaja ja kutseline laulja, isa John Wilson pensionil uudistesaatejuht. Paticku vend Mark töötab uudistesaatejuhi ja reporterina WTVT-s.
 
Ta esivanemad on pärit Inglismaalt. Wilson kasvas üles Florida osariigis Saint Petersburgis ja õppis Shorecrest Preparatory Koolis.
Noorena, 1995. aasta alguses, oli ta Broadway näitleja. Wilson on olnud nomineeritud kaks korda Tony auhinnale rollide eest The Full Monty (2000-01) ja Oklahoma! (2002). Aastal 2003 mängis ta HBO miniseriaalis "Angels in America", mille eest oli ta nomineeritud Kuldgloobuse auhinnale ja Primetime Emmy auhinnale minisarja või mängufilmi parima kõrvalosatäitja kategoorias.

Wilson on mänginud ka filmides "Ooperifantoom" (2004), "Väikesed lapsed" (2006), "Valvurid" (2009), "Astraal" (2010), "Astraal 2" (2013), "Kurja kutsumine" (2013) ja "Kurja kutsumine 2" (2016). Telesarjadest on ta mänginud CBS-i draamasarjas "A Gifted Man" (2011–2012), ja FX-i antoloogia-seriaalis "Fargo" teisel hooajal (2015), mille eest ta esitati kandideerima Kuldgloobuse auhinnale.

## Isiklikku
18. juunil 2005 abiellus Wilson Poola-Ameerika näitleja Dagmara Domińczykiga, samuti lõpetas ta Carnegie Melloni Ülikooli. 23. juunil 2008 sündis neil poeg Kalin Patrick Wilson ja 9. augustil 2009 poeg Kassian McCarrell Wilson. Praegu elab ta koos perega New Jersey osariigis Montclairil.

## Filmid

### Film

### Televisioon

## Viited
Dolgaja Niva (Kingissepa rajoon)

**Dolgaja Niva** (vene keeles *Долгая Нива*) on küla Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis.

## Ajalugu
1920. aasta Tartu rahulepinguga läks küla Eesti Vabariigile, kus see moodustas osa Eesti Ingerist ja kuulus Virumaa Vaivara kihelkonna Narva valda.  Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud. 23. septembril 1940 loodi külas toonase ENSV esimene ühismajand. 

## Vaata ka
*Dolgaja Niva, küla Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis
Otradnoje (Slantsõ rajoon)

**Otradnoje** (vene keeles *Отрадное*, varasema nimega **Omut**, **Omuti**, vene keeles *Омут*) on küla Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis.

Nimi Omut tähendab vene keeles jõehauda, sügavikku, vee neelukohta. Küla kohal Narva jões olevasse kärestikku on külaelanike sõnul uppunud palju inimesi. 

## Ajalugu
Enne 1917. aasta revolutsiooni oli küla jaotatud kaheks. Allavoolu asuv küla kandis härraste (sakste) küla nime ja kuulus krahvinna Konovnitsõnale, teine pool külast oli riigi omand ehk *Павловское городское правление*.

Tartu rahulepinguga jäi küla Eesti territooriumile ja läks 1920. aastal Vaivara kihelkonnas moodustatud Karjati valla (ehk eestipäraselt Raja valla) koosseisu.

1922. kandsid külad vastavalt nimesid aastal Omut I ja Omut II. Esimeses oli 77 majapidamist ning 432 inimest ja teises 63 majapidamist ning 348 inimest. Külas oli kabel. 1926. aastal avati uus koolimaja, kus õppis 50–60 last. Rahvamaja ehitus venis raha puudusel. Külas tegutsesid haridus- ja kultuurihuvilised igas vanuseastmes – lapsed koolis ja täiskasvanud ühenduses Znanie. Korraldati üritusi, sealhulgas kodumajanduse ja kokanduse kursusi. Enne Teist maailmasõda asusid kõik majad ühel, piki jõe kallast kulgeval tänaval, elanikke oli 650.

1944. aasta novembris liideti Omuti Vene NFSV Leningradi oblasti Slantsõ rajooni koosseisu. Külale anti uus nimi – Otradnoje, kuid elanikud nimetavad küla endistviisi Omutiks.

2006. aastal elas külas 28 alalist elanikku. Külas asub paatide laenutus ja kalapüügikeskus Omut, kus on sillad paatidele ning hooned kalastamishuvilistele.

## Viited
Matt K. Miller

**Matthew Kermit Miller** (sündinud 2. veebruaril 1960 Rockville Centre'is New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.

## Välislingid
*
Alajaama tänav (Narva)

**Alajaama tänav** on tänav Narvas Veekulgu linnaosa lääneosas Katlamaja ja Põlevkivi tänava vahel. Ristub Looduse tänavaga. Tänava pikkus on 210 m.
Peaalajaama tänav

**Peaalajaama tänav** on tänav Narvas Kerese linnaosas. Algab Paul Kerese tänavalt, kulgeb põhja poole, pöördub lääne poole ja lõpeb Rahu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 520 m.

Peaalajaama tänava alguses, aadressil P. Kerese tänav 38b, asub peaalajaam, mille järgi on tänav nime saanud.
Jalgratta tee

**Jalgratta tee** on tänav Narvas Pähklimäe linnaosas ja linnast väljaspool. Algab Rahu tänavalt, kulgeb loode poole, pöördub kirde poole ja lõpeb Tuuleveski tänavaga ristudes. Seejärel jätkub Mätta tänava nime all.
Ivan Hašek

**Ivan Hašek** (sündinud 6. septembril 1963 Městec Královés) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1984–1993 54 mängu ja lõi viis väravat. Tšehhi jalgpallikoondises mängis ta 1994. aastal kaks mängu.

## Välislingid
*
Ivo Ulich

**Ivo Ulich** (sündinud 5. septembril 1974 Opočnos) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Tšehhi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2000 kaheksa mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Pavel Horváth

**Pavel Horváth** (sündinud 22. aprillil 1975 Prahas) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Tšehhi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1999–2002 19 mängu.

## Välislingid
*
Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee

**Narva Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee** (lühendatult Narva Linna RSN TK, vene keeles *Исполнительный комитет Совета народных депутатов города Нарва*; 1978. aastani *Narva Linna [[Töörahva Saadikute Nõukogu]] [[Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee|Täitevkomitee]]*, lühendatult *Narva Linna TSN TK*) oli nõukogude täitevvõimu organ Narvas. 

1977. aastal vastu võetud uue Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu ja Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi konstitutsiooni kohaselt nimetati senised Töörahva Saadikute Nõukogud ümber Rahvasaadikute Nõukogudeks.

## Narva linna TSN TK / RSN TK esimehed
*Rudolf Koppelas- 1941?
*1944/1945- , Karl Kuusk Jüri p., Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1946- , Vassili Kala, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees 
*1960–1969, Meta Vannas ehk Meta Jangolenko, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees 
*1969–1973 Aleksandr Zamahhin, Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1973?–1975? , Svetlana Boborenko,– Narva Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1974–1979, Heino Urm, Narva Linna TSN/RSN Täitevkomitee esimees
*1979–1982, Valeri Tšetvergov, Narva Linna RSN Täitevkomitee esimees
*1982–1985, Eduard Rõžakov, Narva Linna RSN Täitevkomitee esimees
*1985–1993, Vladimir Mižui, (1985–1991 – Narva Linna RSN Täitevkomitee esimees, alates 1991 – Narva linnapea.)

## Vaata ka
* Narva Linna Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee, 1917-1919

## Viited

## Välislingid
*Narva Linna TSN Täitevkomitee, 1941, The National Archives of Estonia
Târnăveni

**Târnăveni** (ungari *Dicsőszentmárton*, saksa *Sankt-Martin*) on linn Transilvaanias, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rumeenias Mureși maakonnas. Linn asub Târnava Mică (ungari *Kis-Küküllő*, saksa *Kleine Kokel*) jõe mõlemal kaldal, vanalinn asub jõe paremal (lõuna-) kaldal.

## Ajalugu
Esimene kirjalik teade asulast on 1279. aastast (*Dychen Sent Marton*).

Oli Ungari kuningriigis alates 1876. aastast Kis-Küküllő komitaadi keskus. 

Pärast Esimest maailmasõda läks koos Transilvaaniaga Rumeeniale, 1940 Põhja-Transilvaania all Ungarile, 1945 (ametlikult 1947) tagasi Rumeeniale.

Oli kuni 1950. aastani Târnava Mică maakonna (ungari *Kis-Küküllő vármegye*) keskus. 

Alates 2002. aastast kuulub linna halduspiirkonda kolm asulat: Bobohalma (ungari *Bábahalma*), Botorca (ungari *Őrhegy*) ja Cuștelnic (ungari *Csüdőtelke*), mis kuni 2002. aastani olid Gănești vallas.

## Rahvuslik koosseis
1910. aastal oli 4417 elaniku seas 3210 ungarlast, 957 rumeenlast, 118 sakslast, 125 mustlast ja 7 slovakki.

1992. aastal oli 28 634 elaniku seas 20 054 rumeenlast, 5966 ungarlast, 2368 mustlast, 214 sakslast, 15 juuti ja 7 ukrainlast.

## Vaatamisväärsused
Unitarianistliku kiriku ansambel (rumeenia *Biserica unitariană*) on Rumeenia kultuurimälestis nr MS-II-m-A-16042.

## Viited

## Välislingid

*Târnăveni linnavalitsuse koduleht rumeenia keeles
*Târnăveni koduleht ungari keeles
Pavel Černý

**Pavel Černý** (sündinud 11. oktoobril 1962) on Tšehhi endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1989–1991 neli mängu.

## Välislingid
*
Amir Karić

**Amir Karić** (sündinud 31. detsembril 1973 Oramovicas) on Sloveenia endine jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Sloveenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2004 64 mängu ja lõi ühe värava.

## Välislingid
*
Željko Milinovič

**Željko Milinovič** (sündinud 12. oktoobril 1969) on Sloveenia endine jalgpallur, kaitsja.

## Koondisekarjäär
Sloveenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2002 38 mängu ja lõi kolm väravat.

## Välislingid
*
Klemen Lavrič

**Klemen Lavrič** (sündinud 12. juunil 1981) on Sloveenia endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Sloveenia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2008 25 mängu ja lõi 6 väravat.

## Välislingid
*
Hernán Gaviria

**Hernán Gaviria Carvajal** (27. november 1969 – 24. oktoober 2002) oli Colombia jalgpallur, poolkaitsja.

## Koondisekarjäär
Colombia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1993–1999 27 mängu ja lõi kolm väravat.

## Välislingid
*
Hamilton Ricard

**Hamilton Ricard** (sündinud 12. jaanuaril 1974 Quibdós) on Colombia endine jalgpallur, ründaja.

## Koondisekarjäär
Colombia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2000 27 mängu ja lõi 5 väravat.

## Välislingid
*