open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tubersent

**Tubersent** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Tubersent asub 8 km Montreuil-sur-Merist kirdes tee D145 ääres.


Tubersent église2.jpg|Kirik
62832-Tubersent-Sols.png
Map commune FR insee code 62832.png|Valla ja sellega piirnevate kohtade kaart


## Ajalugu

Esmakordselt mainitud 9. sajandil kui "Thorbodessem" (või "Thornbodeshem" 877. aastal), hiljem (1097) kutsuti paika "Turbodessem".

## Huviväärsusi

* St. Etienne'i kirik, pärineb 16. sajandist
* Katoliku Liiga ja rojalistide vahelise 1591. aasta lahingu koht
* Vana linnuse vall
* Talu, pärineb 18. sajandist (1735)
* Vesiveski

## Viited
Widehem

**Widehem** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Widehem asub 19 km Montreuil-sur-Merist põhja pool tee D148E5 ääres, 5 km rannikust.

## Ajalugu

877. aastal üles tähendatud kui "Wodingahem", piirkonna germaani pealiku järgi, kes oli Karl Suure vastu.

## Huviväärsusi

Uusgooti stiilis St. Wulmeri kirik, pärineb 16. sajandist.

Widehem on 1999. aastal avatud 6-turbiinilise tuulepargi teedrajav koht.


Widehem mairie.jpg|Vallamaja
62887-Widehem-Sols.png


## Viited
Ambricourt

**Ambricourt** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald on Georges Bernanose 1936. aasta romaani *Journal d'un curé de campagne* tegevuspaik.

Ambricourt asub u. 24 km Montreuil-sur-Merist idas, tee D71 E4 ääres.


Ambricourt mairie-école.JPG|Vallamaja ja kool
62026-Ambricourt-Sols.png


## Viited
Zawiercie maakond

**Zawiercie maakond** (poola keeles *powiat zawierciański*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Sileesia vojevoodkonna idaosas. Maakonna halduskeskus on Zawiercie linn.

Zawiercie maakond moodustati 1. jaanuaril 1927. Zawiercie maakond kaotati 1975. aastal, kuid see taastati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on seitse linna: Łazy, Ogrodzieniec, Pilica, Poręba, Szczekociny, Zawiercie ja Włodowice.

Zawiercie maakonnas on kaheksa valda:
*Irządze vald
*Kroczyce vald
*Łazy vald
*Ogrodzienieci vald
*Pilica vald
*Szczekociny vald
*Żarnowieci vald
*Włodowice vald

## Viited
Kotluban

**Kotluban** (vene keeles Котлубань) on alevik Venemaal Volgogradi oblastis Gorodištše rajoonis.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas asulas 2103 inimest. Asula pindala on 114&nbsp;km², kõrgus merepinnast 70&nbsp;m.

## Ajalugu
Kotluban asutati 1929. aastal.

### Venemaa sissetung Ukrainasse
2024. aasta 29. septembril teatasid Ukraina relvajõud rünnaku sooritamisest asula lähedal asuvale moonalaole.

## Viited
Provintsiaal

**Provintsiaal** on vaimuliku ordu teatava territoriaalse üksuse (kirikuprovintsi) ülem.

## Viited

## Vaata ka
*Katoliku ordude loend
*Ordu
Wodzisław Śląski maakond

**Wodzisław Śląski maakond** (poola keeles *powiat wodzisławski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Sileesia vojevoodkonna edelaosas. Maakonna halduskeskus on Wodzisław Śląski linn. Wodzisław Śląski maakond piirneb lõunas Tšehhiga.

Wodzisław Śląski maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Pszów, Radlin, Rydułtowy ja Wodzisław Śląski.

Wodzisław Śląski maakonnas on viis valda:
*Godówi vald
*Gorzyce vald
*Lubomia vald
*Marklowice vald
*Mszana vald

## Viited
Avondance

**Avondance** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Avondance asub u. 24 km Montreuil-sur-Merist idas, tee D154 ääres, sealt algab väike Planquette'i jõgi.


Avondance mairie.JPG|Vallamaja
62066-Avondance-Sols.png


## Viited
Canlers

**Canlers** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Canlers asub u. 27 km Montreuil-sur-Merist idas tee D154 ääres.


Église Notre-Dame-du-Rosaire de Canlers.JPG|Kirik
62209-Canlers-Sols.png


## Viited
Antanas A. Jonynas

**Antanas A. Jonynas** (sündinud 26. novembril 1953 Vilniuses) on leedu kirjanik ja tõlkija. Ta on kirjaniku ja ajakirjaniku Antanas Jonynase poeg.

Ta lõpetas 1976. aastal Vilniuse Ülikooli leedu keele ja kirjanduse alal. Aastail 1976–1993 töötas ta toimetajana kirjastuses Vagos, aastail 1993–1995 telekanalis Baltijos TV. Alates 1995. aastast on vabakutseline.

Ta debüteeris 1977. aastal luulekoguga "Metai kaip strazdas".

Jonynas on tõlkinud luulet saksa, ukraina, läti, valgevene, horvaadi ja vene keelest.

Jonynas on Leedu Kirjanike Liidu liige ning oli aastail 2011–2018 selle esimees.

## Tunnustus
* 2003 – Leedu riiklik kultuuri- ja kunstipreemia Johann Wolfgang von Goethe "Fausti" tõlke eest
* 2023 – Balti Assamblee kirjanduspreemia luulekogu "Naujieji sonetai" ("Uued sonetid") eest

## Viited
Simón Bolívari mäetipp

**Pico Simón Bolívar** on mägi Colombias Sierra Nevada de Santa Marta mäeahelikus, üks kahest Colombia kõrgemast mäetipust. See on nimetatud Simón Bolívari järgi, kes oli Hispaania vastu peetud Ameerika vabadusvõitluse üks juhte.

Pico Simón Bolívari ja sellest 680 m kaugusele jääva Pico Cristóbal Coloni kõrgus on 5730 m.

1939. aastal tõusid esimestena mäe tippu W. Wood, A. Bakerwell ja E. Praolini.

## Vaata ka
*Pico Bolívar

## Viited
Cristóbal Colóni mäetipp

**Pico Cristóbal Colón** on mägi Colombias Sierra Nevada de Santa Marta mäeahelikus, üks kahest Colombia kõrgemast mäetipust. See on nimetatud Christoph Kolumbuse järgi.

Nii Pico Cristóbal Colóni kui ka sellest 680 m kaugusele jääva Pico Simón Bolívari kõrgus on 5730 m.

## Viited
Domodedovo kalmistu

**Domodedovo kalmistu** (vene keeles Домодедовское кладбище) on kalmistu Venemaal Moskva oblastis Domodedovo linnaringkonnas Istomihha külas.

Domodedovo kalmistu pindala on 127 hektarit.

Domodedovo kalmistu on asutatud 1987. aastal. Kalmistul on kaks kirikut. 2009. aastal avati kalmistusisene autobussiliin.

## Maetuid
*Juri Aihhenvald, luuletaja, tõlkija, memuarist ja inimõiguste aktivist
*Igor Bestužev-Lada, ajaloolane, sotsioloog ja futuroloog
*Ljudmila Davõdova, näitleja
*Genrihh Fedossov, jalgpallur ja jalgpallitreener
*Inna Gulaja, näitleja
*Boriss Jurtšenko, näitleja
*Gennadi Kalinovski, kunstnik ja raamatuillustraator
*Jelena Kamentseva, ajaloolane
*Vladimir Kobzev, jalgpallur ja jalgpallitreener
*Aleksandr Lebedev, näitleja
*Jelena Markova, küberneetik
*Leonid Netšajev, filmilavastaja
*Nikolai Peiko, helilooja, dirigent ja muusikapedagoog
*Boriss Rudnev, näitleja
*Aleksandr Sevidov, jalgpallur ja jalgpallitreener
*Valentina Sorogožskaja, näitleja
*Dmitri Žulin, näitleja
*Vladimir Tšetverikov, kunstnik
*Moissei Vainberg, helilooja
*Aleksandr Varlamov, helilooja, dirigent ja muusikapedagoog
*Leonid Volkov, jäähokimängija

## Viited
Changtse

**Changtse** (tiibeti keeles བྱང་རྩེ, hiina keeles 章子峰) on mägi Tiibetis Himaalajas Mahalangur Himali mäeahelikus. Jääb Džomolungmast vahetult umbes viis kilomeetrit põhja ja on ühendatud viimasega Põhjasadula kaudu.

Changtse kõrgus on **7543 m**.

## Mägironimine
1924. aastal ronisid George Mallory ja Andrew Irvine Changtse idaharjale. 1952. aastal Edmund Hillary ja George Lowe jõudsid šerpade toel umbes 6600 m kõrgusele. 

Esimese õnnestunud tõusu Changtse tippu tegi mitteametlikult 3. oktoobril 1982 Johan Taks Hollandi Everesti ekspeditsioonist, kes ronis ametlikult Everesti põhjaküljele, kuid ilma loata Changtsele. Esimese ametliku loaga tõusid Changtse tippu 11 päeva hiljem, 14. oktoobril Saksa ekspeditsiooni viis liiget Udo Zehetleitneri juhtimisel.

## Välislingid
Pavel Vorobjov

**Pavel Vorobjov** (sündinud 1981) on Eesti maletaja.

Ta tuli 2011. aastal Eesti malemeistriks.

2012. aastal İstanbulis kuulus ta Eesti koondisse 40. maleolümpial, kus ta mängis esimesel laual (+4, =3, -2).

## Välislingid
*Pavel Vorobjov FIDE andmebaasis
Mati Tombak

**Mati Tombak** (sündinud 25. jaanuaril 1942 Tallinnas) on eesti matemaatik ja arvutiteadlane.

Ta lõpetas aastal 1960 Tallinna 2. Keskkooli, 1969 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) matemaatikuna, sai 1981 Leningradi Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatika kandidaadi kraadi väitekirjaga „Об использовании метода предшествования в синтатическом анализе” ("Eelnevusmeetodist süntaksi analüüsis"), täiendas end 1980 Leningradis, 1995 Rootsis, 1996 Taanis, 1997 Soomes. 

Tombak töötas aastatel 1967–1975 Tallinna Polütehnilise Instituudi arvutuskeskuses, oli 1975–1978 TRÜ arvutuskeskuse vanemteadur, 1978–1979 TRÜ matemaatilise statistika ja programmeerimise kateedri vanemõpetaja, 1979–1984 programmeerimise kateedri vanemõpetaja, 1984–1997 dotsent, 1997–2007 teoreetilise informaatika professor, 2007. aastast emeriitprofessor ja 2007–2016 TTÜ informaatika aluste vanemteadur. Tema uurimisvaldkonnad on infosüsteemid, formaalsed keeled, transfeerimismeetodid ja Boole'i funktsioonid. Ta on avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2006 – Tartu Ülikooli aumärk

* 2007 – Tartu Ülikooli medal

## Viited


## Välislingid

* Prof Mati Tombak 60 Universitas Tartuensis, 25. jaanuar 2002
* Mati Tombak 65
* Tartu Ülikooli matemaatikaprofessorite 3*60! Mati Abel, Mati Kilp ja Mati Tombak
Aleksei Tümanok

**Aleksei Tümanok** (22. oktoober 1928 Tallinn – 25. august 2000 Tallinn) oli eesti mehaanikateadlane, leidur ja õpetaja.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 2. Keskkooli, 1952 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna, 1957 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) aspirantuuri ja sai 1966 füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga „О неустановившемся волновом процессе деформации цилиндрической оболочки под действием движущегося осесимметрчного нормального давления”.

Tümanok oli aastatel 1950–1952 Tartu 2. Töölisnoorte Keskkooli õpetaja, 1952–1954 Vändra Keskkooli matemaatikaõpetaja, 1954–1957 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja, 1957–1959 TPI teoreetilise mehaanika kateedri assistent, 1959–1966 vanemõpetaja, 1966–1977 dotsent, 1977–1988 matemaatika kateedri vanemõpetaja ja dotsent, 1988–1992 kulumis- ja dispergeerimise teaduslabori juhtteadur, 1992–2000 materjalitehnika instituudi vanemteadur.

Tümanoki uurimisvaldkonnad olid õhukeseseinaliste koorikute dünaamika, jahvatamise teooria ja praktika, segamise ja mikrosegamise teooria ja praktika, desintegraatorite ehitus. Ta lõi materjalide löökjahvatamise ja jahvatusseadmete konstruktsiooni teoreetilised alused, sõnastas modifitseeritud jaotusseaduse jahvatussaaduste modelleerimiseks ja võtted jahvatussaaduste granulomeetria ja morfoloogia kirjeldamiseks, konstrueeris ja ehitas laborija tööstusdesintegraatoreid, metalsete materjalide eelpeenestusseadmeid, ülipeenjahvatusdesintegraatoreid, desintegraatorid Eestile ja Hispaaniale põllumajandusjäätmete jahvatamiseks, selektiiv-separatsioon-jahvatusdesintegraatori magneesiumijäätmete töötlemiseks ja desintegraatori Jakuutia teemantide töötlemiseks. Tümanok proovis ja katsetas oma kaastöötajatega sadakonda ainet (sh looduslikud ja tehisteemandid, jäätmekõvasulamid, vase- ja alumiiniumlaastud, puidujäätmed, Eesti dolokivi ja turvas, Jordaania põlevkivi, teraviljad, maitseained), loodud desintegraatorite põhjal on välja arendatud roostevaba terase laastu teraspulbriks ja hapra malmlaastu jahvatamise tehnoloogia, kõvasulami eelpeenendamise ja desintegraatorjahvatamise tehnoloogia ning meetodid pulbrite klassifitseerimiseks. Ta avaldas üle 60 teaduspublikatsiooni ja oli üle 20 patendi autor.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli matemaatikaõpetaja Õie Tümanok, nende poeg oli munitsipaalpoliitik Jüri Tümanok.

## Viited


## Välislingid

* Aleksei Tümanok ERIS-s
Forever

**"Forever"** on ansambli Papa Roach singel, mis ilmus 2007. aasta jaanuaris. See on teine singel albumilt "The Paramour Sessions". Singel saavutas Modern Rock Tracks edetabelis teise koha ja püsis seal üheksa nädalat. Lugu saavutas ka Billboard Hot 100 edetabelis 55. koha.

## Lood
#"Forever" (album version) – 4:06
#"Forever" (edited version) – 4:06
Leo Türn

**Leo Türn** (25. detsember 1932 Tallinn – 29. oktoober 2024) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1952 Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga, 1957 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna kütuste keemilise tehnoloogia alal, 1965 TPI-s aspirantuuri, sai 1978 Leningradi Lensoveti-nimelises Tehnoloogiainstituudis keemiakandidaadi kraadi väitekirjaga „Физико-химические аспекты легирования поликристаллического фоточувствительного селенида кадмия”.

Türn oli aastatel 1956–1957 TPI polümeeride sünteesi labori laborant, 1957–1958 vanemlaborant, 1958–1959 nooremteadur, 1959–1962 vaneminsener, 1962–1965 aspirant, 1965–1967 assistent, 1967–1977 vanemõpetaja, 1977–1981 füüsikalise keemia kateedri vanemteadur, 1981–1983 assistent, 1983–1985 vanemõpetaja, 1985–1997 graafika kateedri dotsent, 1997–2013 insenerigraafika keskuse lektor ja dotsent, 2013–2016 insenerigraafika lektoraadi dotsent. Tema uurimisvaldkonnad olid protsessitehnoloogia ja materjaliteadus (tahke keha keemia). Ta avaldas umbes 100 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Tema isa oli maletaja, kabetaja ja sporditegelane Johannes Türn, abikaasa keraamik Elvi Türn, nende tütar on keraamik Anne Türn.

## Viited


## Välislingid

* Leo Türn ETIS-s
Hollywood Whore

**"Hollywood Whore"** on ansambli Papa Roach singel, mis ilmus 2008. aasta oktoobris. See on esimene singel albumilt "Metamorphosis".

## Lood
#"Hollywood Whore" (album version)
#"Getting Away With Murder" (Live in Chicago)
#"Scars" (Live in Chicago)
Scars

**"Scars"** on ansambli Papa Roach singel, mis ilmus 2004. aasta novembris. See on teine singel albumilt Getting Away with Murder. Singel saavutas Billboard Hot 100 edetabelis 15. koha.

## Lood
#"Scars" – 3:28
#"Scars" (acoustic version) – 3:08
#"Getting Away with Murder" (live Napster version)	3:26
#"Scars" – (video)
Raul Uuesoo

**Raul Uuesoo** (2. september 1924 Tallinn – 9. juuni 1992 Tallinn) oli eesti energeetikateadlane.

Ta lõpetas aastal 1941 Tallinna 2. Keskkooli, 1950 Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna, 1959 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Energeetika Instituudis (EI) aspirantuuri ja sai 1959 tehnikakandidaadi kraadi.

Uuesoo oli aastatel 1949–1956 EI nooremteadur, 1959–1960 vanemteadur, 1960–1977 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi sektorijuhataja, 1977–1992 vanemteadur. Tema uurimisvaldkonnad olid peeneteraliste põlevkivide põletamine keevkihis ja vastava menetluse väljatöötamine, põlevkivi kvaliteedi languse mõju nende energeetilise kasutamise efektiivsusele ja tahkete kütuste mineraalosa keemilised muutused nende põlemisel keevkihis sõltuvalt põlemisprotsessist. Ta avaldas üle 80 teaduspublikatsiooni.

## Viited
Allan Sumbak

**Allan Sumbak** (9. oktoober 1928 Keila vald, Harju maakond – 10. mai 2019 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja insener.

## Elulugu
Ta lõpetas aastal 1949 Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga, 1954 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusteaduskonna ehitusinsenerina, 1957 samas aspirantuuri, sai 1961 tehnikakandidaadi kraadi väitekirjaga “Eelpingestatud silindriliste raudbetoonkoorikute arvutamine ja modelleerimine”.

Sumbak oli aastatel 1954–1955 Teadusliku Restaureerimise Töökoja konstruktor, 1957–1962 TPI ehituskonstruktsioonide kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1962–1992 dotsent, 1992–2007 ehitiste projekteerimise instituudi raudbetoonkonstruktsioonide õppetooli dotsent, 2007. aastast emeriitdotsent. Ta õpetas ehitiste katsetamist, modelleerimist, ehituskonstruktsioonide teadusliku uurimise meetodeid.

Sumbaki uurimisvaldkonnad olid pingebetoonkoorikute teooria ja arvutusmeetodid. Ta oli pingebetoonkoorikute katsetamise pioneer, töötas välja meetodid pingebetoonist silindriliste ja pöördkoorikute arvutamiseks, konstrueeris komparaatorid deformatsioonide pikaajaliseks mõõtmiseks, osales mitmete unikaalsete ehitiste ja konstruktsioonide (Tallinna ja Vilniuse laululava akustilised ekraanid, Tallinna Linnahall, Viru hotell, Vanemuise teater, Tallinnas Rävala pst administratiivhoone saali hüperboolne paraboloidkate, Tartu Ülikooli raamatukogu kandekonstruktsioonid, sillad, raudbetoonkoorikud jm) arvutamisel, modelleerimisel, rajamisel ja katsetamisel. Ta oli Eesti Ehitusinseneride Liidu ning selle Projekteerijate ja Ehituskonsultantide Ühingu liige, avaldas 26 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2003, 2008 TTÜ tänukiri

## Viited


## Välislingid

* Allan Sumbak Tallinna Tehnikaülikooli andmekogus
Herbert Valdsaar

**Herbert Valdsaar** (6. detsember 1925 Tallinn – 3. veebruar 2017 Naples, Florida) oli eesti päritolu USA keemik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1943. aastal Tallinna 2. Keskkooli, oli Eesti Kodukaitse ja Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Saksa lennuväe õhuvaatleja Sinimägedes ja Kuramaal, sõja lõppedes Uklei vangilaagris, põgenes aastal 1944 Saksamaale (viibis Lübecki ja Blombergi põgenikelaagrites).

Ta õppis Balti Ülikoolis Hamburgis, lõpetas aastal 1950 Aacheni Tehnikaülikooli.

Siirdus 1950. aastal USA-sse, sai 1952 Maine'i Ülikoolis keemiamagistri kraadi väitekirjaga “The solubility of cellulose in fluorinated axis” ja 1956 Florida Ülikoolis filosoofiadoktorikraadi keemia erialal väitekirjaga “Studies on fluoroapatite reactions”.

Valdsaar oli aastatel 1956–1971 keemiakontserni DuPont de Nemours & Company Inc. uurimiskeskuse (Wilmington, USA) uurimiskeemik ja 1971–1991 vanemkeemik, 1991–1993 vanemteadur, 1993. aastast pensionil. Tema uurimisvaldkond oli anorgaaniline keemia. Ta avaldas töid pigmentide, sünteetiliste abrasiivmaterjalide, kõrge puhtusastmega titaani, silikooni jms saamise, termoelektriliste materjalide, ladustatavate tööstusjäätmete raskmetallidest puhastamise kohta, artikleid ka Balti riikide, sh Eesti kohta. Tema nimel on 7 anorgaanilise keemia patenti.

Valdsaar oli Balti Uurimuste Edendamise Ühingu ja Eesti Teadusliku Ühingu Ameerikas juhatuse liige, ajakirja Vaba Eesti Põhja-Ameerika toetusgrupi asjaajaja ja toimetuse liige ning American Chemical Society ja American Ceramic Society liige.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli laulja Ellen Valdsaar, nende tütar on flötist Leelo Valdsaar-Basham.

## Viited

## Välislingid
* Herbert Valdsaar andmekogus University of Minnesota Libraries
* Andres Raudsepp. Imedega põimitud põgenemine Soomest 1944. aastal vabaeestisona.com, 13. oktoober 2015
Imre Vallikivi

**Imre Vallikivi** (sündinud 4. aprillil 1973 Tallinnas) on eesti keemik.

Ta lõpetas 1991. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1996. aastal Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) matemaatika-loodusteaduskonna keemiatehnoloogia insenerina, sai 1998 TTÜ-s magistrikraadi loodusteaduste alal väitekirjaga “Asendatud karboksüülhapete estrite lipaaskatalüütiline hüdrolüüs” ja 2004 filosoofiadoktori kraadi samal alal väitekirjaga “Lipase-catalysed reactions of prostaglandins” ("Prostaglandiinide lipaas-katalüütilised reaktsioonid").

Vallikivi oli aastatel 1993–1996 TTÜ keemiainstituudi (KI) laborant, 1996 ja 1997 tehnoloogiainsener, 1997–2005 KI bioorgaanilise keemia õppetooli teadur, 2005–2012 Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi vanemteadur, 2009–2021 TBD-Biodiscovery keemik, 2010–2011 Tartu Biotehnoloogia Pargi projektijuht, on 2021. aastast Terviseameti kemikaaliohutuse osakonna peaspetsialist; 1996–1997, 1998, 2000, 2001 töötas Kuninglikus Tehnoloogiainstituudis laborandi ja teadurina. Tema uurimisvaldkonnad on bioorgaaniline süntees, ensüümkatalüüs, ensüümkatalüütiliste reaktsioonide molekulaarne modelleerimine ja kasutamine bioaktiivsete ainete ning nende vaheühendite sünteesil ja modifitseerimisel. Ta on avaldanud üle 20 teaduspublikatsiooni.

## Viited


## Välislingid

* Imre Vallikivi ETIS-s
* Imre Vallikivi ERIS-s
* Imre Vallikivi andmekogus ResearchGate
* Imre Vallikivi Lendteatri kodulehel
* Imre Vallikivi Eesti Lavastuste Andmebaasis
* Imre Vallikivi algrenon.ee veebilehel
Legendaarne (singel)

**"Legendaarne"** on Toe Tagi esimene singel albumilt Legendaarne. Singel ilmus 2004. aasta juunis.

## Lood
#"Legendaarne (Originaal)
#"Legendaarne (Raadio Versioon)
#"Legendaarne (Alko Remix)
#"Legendaarne (Stare Remix)
#"Legendaarne (Def Räädu Remix)
#"Kuhnja Hardkår (Originaal)
#"Kuhnja Hardkår (DJ Critikal Remix)
Kallaste kalmistu

**Kallaste vana kalmistu** on kalmistu, mis asub Kallaste linnas.

Kalmistu asub Võidu tänava alguses, Kallaste aleviku lõunapoolses osas, Peipsi järve kõrgel kaldal.

Kalmistu on rajatud tõenäoliselt 18. sajandil. Kalmistul on matuste seas palju vanausuliste ja apostliku-õigeusu kujundusega  hauaplatse.
## Galerii

File:Kallaste cemetery - panoramio (1).jpg|Kallaste kalmistu   hauaplatsid
File:Kallaste cemetery - panoramio.jpg|
File:Kallaste kalmistu.JPG|
File:Kallaste, 2015 (48).jpg|
File:Kallaste-Friedhof.jpg|
File:Orthodox graveyard kallaste.JPG|

## Vaata ka
*Kallaste uus kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Kallaste vana kalmistu Eesti kalmistute portaalis
*Kallaste kalmistu kultuurimälestiste registri portaalis
Kallaste uus kalmistu

**Kallaste uus kalmistu** on kalmistu, mis asub Kallaste linnas.

Kalmistu asub Võidu tänava alguses, Kallaste lõunapoolses osas.

Kalmistu on rajatud XX sajandil.

## Vaata ka
*Kallaste vana kalmistu

## Viited

## Välislingid
*Kallaste uus kalmistu Eesti kalmistute portaalis
Lõhnav nabaseen

**Lõhnav nabaseen** (*Xeromphalina cauticinalis*) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.

## Välislingid
* Lõhnav nabaseen andmebaasis eElurikkus
Waterford

**Waterford** (iiri keeles **Port Láirge**) on linn Iirimaa kaguosas, Waterfordi krahvkonnas, kuuludes Munsteri provintsi. Linn asub Waterfordi lahe ääres. See on Iirimaa vanim linn, mis on asutatud 914. aastal. Waterford on rahvaarvult Iirimaa viies ja Iiri saare üheksas linn. 

Waterford rajati algselt viikingite asulana ning säilinud on mitmeid keskaegseid kaitseehitisi, sealhulgas 12. sajandist pärinev Reginaldi torn. Linna deviis on *Urbs Intacta Manet Waterfordia* ("Waterford jääb vallutamatuks linnaks"), mis viitab linna edukale kaitsmisele 15. sajandil toiminud piiramise vastu.

Waterford on tuntud ka oma klaasitööstuse poolest, eriti maailmakuulsa Waterford Crystali klaasitehase poolest, kus valmistati kunstklaasi alates 1783. aastast kuni 2009. aastani, mil tehas läks pankrotti. 2010. aastal avati uus Waterford Crystali külastuskeskus ning uute omanikega tootmine jätkus.

## Viited
Pico Bolívar

**Pico Bolívar** on mägi Venezuelas Andides Sierra Nevada de Mérida mäeahelikus, Venezuela kõrgeim mäetipp. See on nimetatud Simón Bolívari järgi, kes oli Hispaania vastu peetud Ameerika vabadusvõitluse üks juhte. Territoriaalselt asub mägi Mérida osariigis.  

Pico Bolívari kõrgus on **4978 m**. Selle silmapaistva Andide tipu kõrgust on ajaloo jooksul erinevatel aegadel hinnatud ja arvutatud. 1912. aastal näitas üks mõõtmine 5002 meetrit. 1928. aastal tuli veel üks arvutus 5007 meetrit, mis oli pikka aega ametlik kõrgus. 2002. aastal tehti uued GPS-mõõtmised andsid kõrguseks 4978,4 ±0,4 meetrit. Need õigemad leiud avaldati 2005. aastal.

1935. aastal tõusid esimestena mäe tippu Enrique Bourgoin, H. Márquez Molina ja Domingo Peña.

## Vaata ka
*Pico Simón Bolívar

## Välislingid
Štšerbinka kalmistu

**Štšerbinka kalmistu** (vene keeles Щербинское кладбище) on kalmistu Moskva oblastis Podolski linnaringkonnas Strelkovskoje külaasunduses. Kalmistu on saanud nime lähedalasuva Štšerbinka linna järgi.

Štšerbinka kalmistu pindala on 90 hektarit.

Štšerbinka kalmistu on asutatud 1982. aastal. Kalmistu jaguneb kaheks eraldi osaks: Lõuna-Štšerbinka ja Kesk-Štšerbinka. Kalmistul on ka budistide ja kurdide sektorid.

## Maetuid
*Vjatšeslav Andrejuk, jalgpallur
*Pavel Arsenov, filmilavastaja ja näitleja
*Olga Bardina, ooperi- ja kammerlaulja
*Stepan Dudnik, kunstnik
*Anatoli Fedorinov, näitleja
*Viktor Kokljuškin, humorist ja satiirikirjanik
*Aleksandr Kuzjakin, zooloog
*Anatoli Masljonkin, jalgpallur
*Konstantin Mikulski, majandusteadlane
*Vladik Nersesjants, õigusteadlane
*Larissa Ordanskaja, näitleja
*Mihhail Pak, ajaloolane-orientalist
*Valeri Pogoreltsev, näitleja
*Leonid Tsvetkov, pedagoogikateadlane
*Alissa Vinogradova, näitleja

## Viited
Topograafiline isolatsioon

**Topograafiline isolatsioon** (inglise keeles *topographic isolation*, saksa keeles *Dominanz*) on mäe, mäetipu või künka minimaalne kaugus võrdse kõrgusega punktini. Viimane võib olla silmapaistmatu punkt platool või muul geomorfoloogilisel pinnavormil, kuid enamasti on see punkt lähedal asuva kõrgema mäe nõlval. Kuna topograafilist isolatsiooni võib olla raske kindlaks teha, on praktikas levinud ligikaudseks lahenduseks võtta kaugus lähima kõrgema naabertipuni (*Nearest higher neighbour*; NHN).

Näiteid:
*Ameerika kõrgeima tipu Aconcagua (6962 m) isolatsioon on 16 520 km, selle lähim kõrgem naabertipp (NHN) on Hindukušis asuv Tirich Mir (7708 m).
*Euroopa kõrgeima tipu Elbrus (5642 m) isolatsioon on 2470 km, selle NHN on Pamiiris asuv Pik Agasis (5877 m).
*Gruusia kõrgeima tipu Shkhara (5193 m) isolatsioon on 10 km, selle NHN on Kaukasuses asuv Dõhtau (5205 m).
*Türgi kõrgeima tipu Suur-Ararat (5137 m) isolatsioon on 379 km, selle NHN on Kaukasuses asuv Shkhara (5193 m).
*Skandinaavia kõrgeima tipu Galdhøpiggen (2469 m) isolatsioon on 1568 km, selle NHN on Kõrg-Tatras asuv Kriváň (2495 m).

## Suur Munamägi
Veebisaidi *peakbagger.com* andmeil on Suure Munamäe (317 m) topograafiline isolatsioon 170 km, sest lähim kõrgem naabertipp asub Pihkva oblastis (Lipnitskaja, 339 m).

## Vaata ka
*topograafiline prominentsus

## Viited
Grigori Gurov

**Grigori Aleksandrovitš Gurov** (vene keeles *Григорий Александрович Гуров*, sündis 31. oktoobril 1985 Stavropolis) on Venemaa noorsoopoliitika juhtfiguure, 2022–2024 ülevenemaalise võimutruu noorteorganisatsiooni "Esimeste liikumine" esimees. 14. septembrist 2024 Venemaa föderaalse noorsoopoliitika agentuuri "Rosmolodjož"  juhataja.

## Elulugu
2002. aastal lõpetas Stavropolis keskkooli ja 2006. aastal Põhja-Kaukaasia Humanitaar-Tehnilise Instituudi majandusteaduskonna Stavropolis. 

2006–2007 Stavropoli linna noorsooameti esimees. 2007–2008 "Tramplini noorsoo-initsiatiivikeskuse" spetsialist noorsootöö alal. Märtsist 2020 Venemaa föderaalse noorsoopoliitika agentuuri "Rosmolodjož" juhataja asetätija. Augustist 2021 kuni detsembrini 2022 Venemaa teaduse ja kõrghariduse ministri asetäitja (kureeris noorsoopoliitikat). 

13. detsembril 2022 nimetas Venemaa president Vladimir Putin ta loodava "Venemaa laste ja noorte liikumise “Esimeste liikumine”" juhatuse esimeheks. 14. septembrist 2024 Venemaa föderaalse noorsoopoliitika agentuuri "Rosmolodjož"  juhataja.

## Viited
Artur Orlov

**Artur Valerjevitš Orlov** (*Артур Валерьевич Орлов,* sündinud 16. märtsil 1989 Kizneris, Udmurdi ANSV) on Vene sõjaväelane, major, tankipataljoni ülem. Osaleja Venemaa invasioonis Ukrainasse. Venemaa Föderatsiooni kangelane (2022). 14. septembril 2024 nimetas Venemaa president Vladimir Putin ta ülevenemaalise võimutruu noorsooliikumise "Esimeste liikumine" juhatuse esimeheks.

## Elulugu
Sündis Kizneri külas tööliste peres. 2010. aastal lõpetas Kaasani kõrgema tankikooli. 2010-2015 oli Tšeljabinski oblastis paiknenud tankiüksuse rühmaülem. Osales 2014-2015 välitreeningu võistlusel “Tankibiatlon”, saavutas Kesksõjaväeringkonna tankimeeskondade seas esikoha ja ülevenemaalisel etapil kolmanda koha. 

2016. aastal osales Vene armee koosseisus lahingutegevuses Süürias. 29. septembril 2016 nimetati 1. tankipolgu ülema asetäitjaks, 2017. aastal nimetati tankipolgu ülemaks. 2022. aastast osales tankipataljoni ülemana Venemaa kallaletungis Ukrainale. 2022. aastal osales lahingutegevuses Popasna linna juures Luhanski oblastis ja sai Venemaa Föderatsiooni kangelaseks. 2023. aastal omandas Vene Föderatsiooni Relvajõudude Sõjaväeakadeemia juures magistrikraadi sõjaväeüksuste juhtimise alal. 

2023. aastal sai temast Vene Föderatsiooni Relvajõudude Ühendakadeemia maaväe sõjalise haridus- ja teaduskeskuse väejuhtimise ja staabiteenistuse 3. osakonna õpetaja ning 2024. aastal juhtis ta keskuse teadusosakonda. 

Osales Putini 1. märtsist 2024 käivitatud "uue Venemaa eliidi loomise" programmis "Kangelaste aeg" («*Время героев*»). 14. septembril 2024 nimetas Putin ta ülevenemaalise võimutruu noorsooliikumise "Esimeste liikumine" juhatuse esimeheks.

## Viited
Sagarmāthā rahvuspark

** Sagarmāthā rahvuspark** on Nepali rahvuspark, mis asub Himaalajas Mahalangur Himalis. Territoriaalselt jääb ta Koshī provintsi Solukhumbu ringkonda.

Sagarmāthā rahvuspark asutati 19. juulil 1976. Alates 1979. aastast kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Rahvuspark on mäestiku ala. Kõrgused varieeruvad 2845 meetrist kuni 8848 meetrini (Džomolungma).

Põhjas piirneb rahvuspark Tiibetis asuva Qomolangma riikliku looduskaitsealaga. Idas külgneb see Makalu Baruni rahvuspargiga ja lõunas ulatub Dudh Kosi jõeni.

## Välislingid
Tydali vald

** Tydal** on vald Norras Trøndelagi maakonnas.

Valla halduskeskus on Ås. Vallas on veel Østby, Titrani, Gressli, Auneti ja Stugudaleni küla.

Kuni 2017. aasta lõpuni kuulus vald Sør-Trøndelagi maakonda.

## Viited

## Välislingid
Trøndelagi maakond

**Trøndelagi maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Moodustati 1. jaanuaril 2018 Nord-Trøndelagi ja Sør-Trøndelagi maakonnast.

Maakonna suurim linn on Trondheim, kuid maakonna halduskeskus on Steinkjer (elanikke umbes 13 000).

Maakond on Norra üks viljakamaid põllumajanduspiirkondi.

Trøndelagi maakonnas on 38 valda.

## Vallad

## Vaata ka
* Trøndelag

## Viited

## Välislingid
Coupelle-Neuve

**Coupelle-Neuve** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Coupelle-Neuve asub u. 26 km Montreuil-sur-Merist idas tee D104 ääres.


Coupelle-Neuve mairie-école.JPG|Vallamaja ja kool
62246-Coupelle-Neuve-Sols.png


## Viited
Joseph Beyrle

**Joseph R. Beyrle** (hüüdnimega *Jumpin' Joe*; 25. august 1923 – 12. detsember 2004) on ainus teadaolev USA sõdur, kes on osalenud teise maailmasõja lahingutes nii USA armee kui ka Nõukogude Punaarmee koosseisus.

Ta osales 506. langevarjujalaväerügemendi liikmena Albany missioonil, 101. õhudessantdiviisi dessantoperatsioonidel 5.–6. juunil 1944. Ta langes sakslaste kätte vangi ning saadeti sõjavangina itta. Pärast mitmeid ebaõnnestunud katseid põgenes Beyrle 1945. aasta jaanuaris Saksa vangilaagrist Stalag III-C ja liitus Nõukogude tankipataljoniga, mis oli Aleksandra Samusenko juhtimise all. Haavatuna ta evakueeriti ja lõpuks suundus ta 1945. aasta aprillis Ameerika Ühendriikidesse.

Beyrle suri 2004. aastal ja maeti Arlingtoni riiklikule kalmistule. Tema poeg John Beyrle sai hiljem Ameerika Ühendriikide suursaadikuks Venemaal.

## Viited
Crépy (Pas-de-Calais)

**Crépy** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Crépy asub u. 32 km Montreuil-sur-Merist idas tee D71 ääres. Metsast lõuna pool asuvat lubjakiviküngast haldab looduse talveaed. Küla paljud hekid on loonud ökoloogilise võrgustiku, mis on eluslooduse jaoks hädavajalik. Nende hekkide ja rohumaade säilitamine on eluliselt tähtis. Piirkonnas pesitsevad mõned haruldased liigid.

## Ajalugu

1944. aastal asus seal Saksa V1 raketi stardiplatvorm.

## Huviväärsusi

* 16. sajandi St. Germaini kirik


Crépy mairie-école.JPG|Vallamaja ja kool
62256-Crépy-Sols.png


## Viited
Daniel (Lepisk)

**Daniel** (kodanikunimega **Margo Lepisk**; sündinud 23. juulil 1971 Kohtla-Järvel) on Eesti õigeusu kiriku vaimulik; alates 4. veebruarist 2024 Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna piiskopkonna vikaarpiiskop, tiitliga Tartu piiskop. 

## Elukäik
Ta sündis aastal 1971 Kohtla-Järvel. Ta lõpetas aastal 1989 Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja aastal 1993 Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna füüsika erialal.

Aastal 1991 ristiti ta Kuremäe kloostris. Aastatel 1993–1996 õppis ta Moskva Vaimulikus Seminaris, seejärel asus ta õppima Moskva Vaimulikku Akadeemiasse, mille lõpetas aastal 2000, kaitstes kandidaadiväitekirja Uue Testamendi kateedris teemal "Uue Testamendi eksegees Moskva metropoliidi Filareti (Drozdovi) töödes".

10. detsembril 2000 pühitseti ta metropoliit Korneliuse poolt diakoniks ja määrati teenima Narva Issanda Ülestõusmise peakirikusse. 20. mail 2001 pühitseti ta metropoliit Korneliuse poolt preestriks ja määrati teenima eesnikuna Haapsalu Neeva Vaga Õigeusulise Suurvürsti Aleksandri kirikusse.

Aastal 2015 valiti ta sinodi liikmeks, uuesti valiti ta sinodi liikmeks aastal 2022.

20. juunist 2017 kuni 21. jaanuarini 2021 töötas ta Tallinna ja kogu Eesti metropoliidi sekretärina. 16. augustil 2018 määrati ta Tallinna ja kogu Eesti metropoliidi Jevgeni korraldusega Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna piiskopkonna nõukogu liikmeks.

21. jaanuaril 2021 määrati ta Tartu Püha Jüri kiriku eesnikuks, samaaegselt jätkas ta teenimist eesnikuna Haapsalu Neeva Vaga Õigeusulise Suurvürsti Aleksandri kirikus. Seoses uude teenistuskohta üleviimisega vabastati ta Tallinna ja kogu Eesti metropoliidi sekretäri, Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna piiskopkonna pressisekretäri ja Tallinna piiskopkonna nõukogu liikme ametikohalt. 1. veebruaril 2022 vabastati ta Haapsalu Neeva Vaga Õigeusulise Suurvürsti Aleksandri kiriku eesniku ametikohalt, jättes ta teenima Tartu Püha Jüri kiriku eesnikuna.

29. jaanuaril 2024 valiti ta Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Sinodi otsusega Tartu piiskopiks, Tallinna piiskopkonna vikaariks.

3. veebruaril 2024 kiitis Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinod kaugvormingus heaks ülempreester Daniil Lepiski valimise Tartu piiskopiks, Tallinna piiskopkonna vikaariks tema mungaks astumise ja arhimandriidi auastmesse tõstmisel.

4. veebruaril 2024 pühitseti ta Tallinnas Aleksander Nevski katedraalis Tartu piiskopiks, Tallinna piiskopkonna vikaariks. Ordinatsiooni viisid läbi: Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Jevgeni, Vilniuse ja Leedu metropoliit Innokenti (Vassiljev), Narva ja Peipsiveere piiskop Lazar (Gurkin), Maardu piiskop Sergi (Telihh) ja Trakai piiskop Ambrosius (Fedukovitš).

Märtsis 2025 esines ta Genfis ÜRO Inimõiguste Nõukogu istungil pöördumisega, milles ta süüdistas Eestit rahvusvahelise õiguse rikkumises ning hoiatas genotsiidiohu eest Eestis.

## Viited
Natsionaalsotsialismi sintide ja romide ohvrite mälestusmärk

**Natsionaalsotsialismi ohvrite memoriaal sintidele ja romidele** () on memoriaal Saksamaal Berliinis. Monument on pühendatud Porajmoses mõrvatud 220 000–500 000 inimese mälestusele – Euroopa sintide ja romide rahvaste natslikule genotsiidile. Selle autor Dani Karavan ja Saksamaa kantsler Angela Merkel avas selle ametlikult 24. oktoobril 2012  president Joachim Gaucki juuresolekul.
Surfamine 2024. aasta suveolümpiamängudel

**[[Surfamine]] [[2024. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 27. juulist 5. augustini 2024 Teahupoʻos, Tahitil, Prantsuse Polüneesias, purustades kõige kaugema rekordi, kus korraldati korraldajalinnast medalivõistlus. Surfamises võistles kokku 48 surfarit (24 meeste ja naiste võistlustel mõlemas), mis suurendas sportlase suurust kaheksa võrra rohkem kui 2021. aastal Tokyos.

## Võistluspaik

Surfivõistlus toimus Tahitil Teahupo'os, Prantsuse Polüneesia Prantsusmaa meretagusel territooriumil Vaikse ookeani lõunaosas. Surfivõistlus otsustati korraldada Mandri-Euroopa asemel Teahupo'os, kuna saarel on kuulsad lained, mis sobivad surfivõistlusteks. Tahiti asub Pariisist 15 000 km kaugusel, püstitades uue rekordi korraldajalinnast medalivõistluse toimumise osas – rekord, mis püstitati viimati 1956. aastal, kui 1956. aasta suveolümpiamängudel Austraalias Melbourne'is pidi toimuma Rootsis Stockholmis, sest Austraalias olid välismaalt saabuvate loomade suhtes ranged karantiinireeglid.

Surfivõistlustel osalejad olid ainsad, kes ei ööbinud L'Île-Saint-Denis'i olümpiakülas, vaid jäid Tahiti külje all ankrusse esimese ujuva olümpiakülana reisi-kaubalaeval Aranui 5. Surfivõistlus oli ka ainus võistlus, kus polnud pealtvaatajaid.

## Võistluste ajakava

 
29. juulil muutus ilm meeste 3. vooru lõpupoole ohtlikuks, mistõttu naiste kolmas voor oli edasi lükatud. Järgmisel kahel päeval olid lained võistlemiseks liiga karmid, mistõttu naiste viimane voor ja kõik finaalid lükati edasi. Surfamine jätkus 1. augustil. Võistlus katkestati taas 3. ja 4. augustil ning poolfinaalid ja finaalid peeti 5. augustil.

## Medalitabel
 Korraldajariik (Prantsusmaa)
{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Pariis 2024  
|- 

## Tulemused

### Mehed

	

Finaal: 5. august 
Osavõtjaid: 24
Riike: 15
Olümpiavõitja 2020: Ítalo Ferreira,  Brasiilia 
**Ametlikud tulemused:** Finaal 


### Naised

	

Finaal: 5. august 
Osavõtjaid: 24
Riike: 16
Olümpiavõitja 2020: Carissa Moore,  USA 
**Ametlikud tulemused:** Finaal 


## Välislingid

*Surfamise ametlik koduleht Pariisi OM-il
Pissuaar

**Pissuaar** on sanitaartehnikaseade, kuhu urineeritakse seistes; eeskätt on see mõeldud meestele. Sarnaselt tualettpottidega on pissuaarid ühendatud kanalisatsiooniga ja on loputusega. Valdavalt kasutatakse pissuaare avalikes tualettides.
Coupelle-Vieille

**Coupelle-Vieille** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Coupelle-Vieille asub u. 26 km Montreuil-sur-Merist kirdes tee D343 ääres.

## Transport

*[[Chemin de fer d'Anvin à Calais]]* avas 1881. aastal Coupelle-Vielle's raudteejaama. Alates 1891. aastast teenindas jaama ka *[[Chemins de fer d'Aire à Fruges et de Rimeux-Gournay à Berck]]*. Raudteed suleti 1955. aastal.


Domaine de la Traxene.jpg|*Domaine de la Traxene*
62247-Coupelle-Vieille-Sols.png


## Viited
Vaskfaasan

**Vaskfasaan** (*Syrmaticus soemmerringii,* tuntud ka kui **Soemmerringi faasan** või **yamadori** |ヤマドリ|****) on endeemne linnuliik Jaapani saarestikus. Liigi ladinakeelne nimi tuleneb Saksa teadlase Samuel Thomas von Sömmerringi nimest. 

Vaskfaasani  populatsioon on kahanenud alates 1970. aastatest, peamiselt üleküttimise,  elupaikade hävimise ja kiskluse tõttu. 

## Välimus
Vaskfaasan on suur vasekarva lind. Tal on kollakas nokk, pruunid silmad ja punane silmade ümbrus. Emaslinnu ülapool on hallikaspruun ja alapool tumepruun. Emaslindude kehapikkus on 51–54 cm ning nad kaaluvad 745–1000 g. Isaslindude kehapikkus on 87,5–136 cm ning nad kaaluvad 943–1348 g. Erinevalt emaslinnust on isaslinnu jalgadel väikesed kannused.  

## Elupaik
Vaskfaasanid elavad valdavalt laialehistes metsades, aga neid leidub okaspuude (jaapani krüptomeeria, küpress) istandustes. Vaskfaasanitele meeldib raiejärgsetel niitudel päikese- ja tolmuvanne võtta.
## Käitumine
Vaskfaasanid häälitsevad harva, ent ohu puhul varieeruvad häälitsused madalast "Kuk-kuk" helist kõrgematoonilise "Kyuk-kyuk" kõlani. Paaritumisperioodil vehivad isaslinnud konkurentide tõrjumiseks tiibadega ja tekitavad heli, mis  meenutab "trummeldamist". 

## Paljunemine
Pesitsemiseks kaabivad vaskfaasanid suurema puu juurde või metsaäärsele rohumaale 20–30 cm sügavuse lohu. Pesa vooderdatakse lehtede ja kuivanud rohuga. Vaskfaasani kurna suurus on tavaliselt 7–10 muna. Üks helebeež muna kaalub 31,9 g.

Vaskfaasanid on monogaamsed linnud. Haudumisperioodil valvab isane hauduvat emaslindu kuni munade koorumiseni. Haudumisperioodi kestus on 24 päeva. Poegade eest hoolitseb emaslind. 

## Viited

## Välislingid
Polüneesia rott

**Polüneesia rott** *(Rattus exulans)* on hiirlaste sugukonda kuuluv rott.

Ta on rändroti ja koduroti järel arvukuselt kolmas rotiliik maailmas ning on laialt levinud Vaikse ookeani ja Kagu-Aasia piirkonnas.

## Eluviis ja toitumine
Polüneesia rott, nagu enamik närilisi, on öise eluviisiga. Ta on vilunud ronija ning elab metsas puu otsas, rohumaal või võsas. 

*Rattus exulans* on omnivoor: ta sööb seemneid, puuvilju, lehti, puukoort, putukaid, vihmausse, ämblikke, sisalikke, linnumune, koorunud linnupoegi jms. On täheldatud, et polüneesia rotid viivad toidusaagi enne söömist turvalisse paika. See instinkt kaitseb neid teiste rottide ja kiskjate eest.

## Viited
Kaaka

**Kaaka** (*Nestor meridionalis*) ehk kaakapapagoi on papagoiliste hulka kuuluv Uus-Meremaa metsade linnuliik.

Kaaka pesitseb peamiselt puuõõntes, kuhu närilised ronides hõlpsasti ligi pääsevad. Liigi  arvukuse kiire kahanemise tõttu on lind märgitud ohualtiks liigiks. Peamisteks vaenlasteks on kärp ja rebaskuusu.

## Alamliigid
Liigil on kaks alamliiki:
* *N. m. meridionalis* (Gmelin, 1788) – Lõunasaarel ja Stewarti saarel
* *N. m. septentrionalis* (Lorenz von Liburnau, 1896) – Põhjasaarel

## Välimus

Kaaka on välimuselt sarnane teise ''Nestori'' perekonda kuuluva kea papagoiga .

Kaaka sulestik on halli-roostekirju, kohati oliivipruun. Täiskasvanud isenditel on pealagi hallikasvalge ning põskedel kollakad laigud. Kael, kõht ja sabaalune sulestik on punakad, tiivad on pealt pruunid ning tiiva alapool on punakasoranž. 

*N. m. meridionalis* on eredama sulestikuga, udusulis pojad on hallid. *N. m. septentrionalis* on tuhmima sulestikuga, pojad on valged.

Kaaka kehapikkus on 45 cm, kaal 390–560 g. Nokk on tugev ja hallikat tooni. Kaakal keel on kohastunud nektarist toitumiseks.
## Levik ja arvukus
Uus-Meremaa kaaka elab parasvöötme laialehistes- ja segametsades ning troopilistes metsades. Kaaka peamised elupaigad asuvad Uus-Meremaa põlismetsades.
Kui eurooplased esmakordselt Uus-Meremaale saabusid, leidus liiki arvukalt, kuid 1930. aastaks leidus kaakat vaid üksikutes piirkondades. Tänapäeval on kaaka levinud Uus-Meremaa metsaparkides ja looduskaitsealadel. Nendel aladel on tehtud tõhusat kiskjate tõrjet, mis on aidanud kaasa liigi arvukuse taastumisele.

IUCN-i punase nimistu andmetel on Uus-Meremaa kaaka populatsiooni suurus ligikaudu 3750–14999 isendit. Hetkel on liik klassifitseeritud ohualtiks (VU) ja arvukus on langustrendis. Kaaka arvukus on looduslikul levialal oluliselt vähenenud elupaikade kadumise ja sisse toodud kiskjate tõttu. Kassid, rottid, opossumid ja nugised söövad kaakasid, nende poegi ja mune.

## Pesitsemine
Pesa asub 3–9 m kõrgusel puuõõnes. Pesitsevad novembrist jaanuarini. Kurnas on 4–5 muna, mida emaslind haub 24 päeva. Poegi toidavad mõlemad vanemad. Pojad saavad lennuvõimeliseks 10 nädala vanuselt.

## Eluiga
Kaaka võib elada 35-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
Dommaraju Gukesh

**Dommaraju Gukesh**, ka **Gukesh D** (telugu keeles దొమ్మరాజు గుకేష్; sündinud 29. mail 2006 Chennais) on India maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2019). Alates 2024. aastast maailmameister klassikalises males. 

Gukeshi isa on arst ja ema mikrobioloog. Maletama õppis ta seitsmeaastaselt. 2018. aastal tuli ta Santiago de Compostelas noorte maailmameistriks vanuseastmes U12. 

Gukesh sai suurmeistriks 13-aastaselt 2019. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Alates 2022. aastast kuulub ta India koondisse maleolümpiatel.

### Pretendentide turniir ja tiitlimatš
Gukesh oli 2023. aasta FIDE Circuiti arvestuses teine ja pääses aprillis 2024 Torontos peetud MM-võistluste tiitlipretendentide turniirile, kus ta tuli võitjaks ja teenis õiguse esitada väljakutse maailmameister Ding Lirenile. 

MM-tiitlimatš toimus novembris-detsembris 2024 Singapuris ja selle tulemusel sai temast 18-aastaselt maailma ajaloo noorim maailmameister klassikalises males.

## Välislingid
*
*Dommaraju Gukesh FIDE andmebaasis
FK Transinvest

**Futbolo klubas Transinvest** (ka *FK Transinvest*) on Leedu jalgpalliklubi, mis tegutseb Galinė.

## Ajalugu
Klubi loodi 2021 FK Transekspedicija, 2022 FK TransINVEST.

## Saavutused
***[[A lyga]]** 
: **Võitja (0):** 
: **?. positsioon ():** 2024
***[[Pirma lyga]]** 
: **Võitja (2):** 2023, 2025
***[[Leedu jalgpallikarikas|Leedu karikas]]** 
: **Võitja (1):** 2023
***Superkarikas**
: **Võitja (0):**

## Statistika ja loendid

## Mängijad
### Praegune koosseis
*Seisuga [[20. veebruar]] 2025.*

  
  
  
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
  
  
  
  
  
  
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
  
  
  
  
  
  
|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
  
  

## Viited

## Välislingid
*FK Transinvest Koduleht
*toplyga.lt lehel
Viirutus

**Viirutus** ehk **viirutamine** on  kunstitehnika, mida kasutades kaetakse pind paralleelselt üksteise kõrval asuvate joontega.
Viirutamise alaliik on **ristiviirutus** ehk **ristviirutamine**, mida kasutades kaetakse ühtpidi viirutatud pind vähemalt ühe kihi teistpidi joontega.

## Viited
Créquy

**Créquy** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Ühena paljudest Artois' väikestest küladest annab Créquy nime väikesele ojale Créquoise, mis algab lähedalasuvatest küngastest ja on üks "Seitsme oru" turismipiirkonna veeteedest.

## Märkimisväärseid inimesi

* Créquy perekond elas läheduses ja võttis omale nime sellelt paigalt.


Créquy mairie-école1.JPG|Vallamaja, kool ja raamatukogu
62257-Créquy-Sols.png


## Viited
Embry

**Embry** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Embry asub u. 16 km Montreuil-sur-Merist idas teede D149 ja D108 ristumiskoha ümbruses.

## Huviväärsusi

* Iidse lossi jäänused
* Sainte Marguerite'i mõisahoone, pärineb 1630. aastast
* 15. sajandi Saint Martini kirik

Alates 2007. aastast on kohalik Kiriku Säilitamise Selts (APSE) olnud aktiivne raha kogumisel ja kiriku osa külapärandis üldisel järelevalvel.


Embry Mairie-Ecole.JPG|Vallamaja ja kool
62293-Embry-Sols.png


## Viited
Villjalg-harisirmik

**Villjalg-harisirmik** (*Lepiota clypeolaria*) on šampinjoniliste (*Agaricaceae*) sugukonda, šampinjonilaadsete (*Agaricales*) seltsi kuuluv liik seeni.

## Välislingid
* Villjalg-harisirmik andmebaasis eElurikkus
Fressin

**Fressin** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Fressin asub 23 km Montreuilist idas, teede D155 ja D154 ristumiskoha ümbruses. Fressin pesitseb Planquette'i orus, mis on üks paljudest väikestest jõgedest, mis voolavad läbi Seitsme oruna tuntud piirkonna. Segapõllu- ja piimakarjakasvatus on elanike valdav tegevusala.

## Huviväärsusi

* 15. sajandi alguses ehitatud kindluse varemed, selle ehitas Jean V de Créquy, üks esimesi Kuldvillaku ordu rüütleid, Philippe Hea nõuandja ja kammerhärra.
* St. Martini kirik, pärineb 15. sajandist. Suur ja muljetavaldav nii väikese küla kohta. Kaks infotahvlit räägivad inglise keeles kiriku ja küla ajaloost.
* Veel üks väiksem loss, pärineb 18. sajandist.

## Märkimisväärseid inimesi

* Georges Bernanos, luuletaja ja kirjanik, veetis seal oma nooruse kuni 1924. aastani


fressin.jpg|Tuvimaja Bernanose kodus
62359-Fressin-Sols.png


## Viited
Fruges

**Fruges** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Fruges asub u. 19 km Montreuil-sur-Merist kirdes tee D928 ääres, orus, mis pole kaugel ajaloolisest Azincourti lahinguväljast.

## Omadused

Fruges on tüüpiline väike alevik Pas-de-Calais's, kus on iganädalane turg, põllumajandustarnijad, Carrefour ja erinevad väiksemad kauplused.

Iga-aastane *Fête des Géants* elavdab augustit marsibändide ja *papier mache* hiiglaste paraadidega.

## Huviväärsusi

* St. Bertulphe'i kirik, pärineb 19. sajandist.

## Sõpruslinnad

* Olsberg, Saksamaa, 1965. aastast

## Transport

*[[Chemin de fer d'Anvin à Calais]]* avas 1881. aastal Fruges'is raudteejaama. 1891. aastast teenindas jaama ka *[[Chemins de fer d'Aire à Fruges et de Rimeux-Gournay à Berck]]*. Raudteed suleti 1955. aastal.


Fruges mairie et monument aux morts.JPG|Raekoda
62364-Fruges-Sols.png


## Viited
Logani safiir

**Logani safiir** on 423-karaadine safiir, mis on välja lõigatud Sri Lankalt leitud kristallist. See on üks maailma suuremaid fassettlihviga safiire.

## Kirjeldus
Logani safiir asub Smithsoniani loodusmuuseumi vääriskivikogus (National Gem Collection). Safiir kaalub 422,98 karaati (84,596 g) ja on umbes väikese kanamuna suurune (49,23 mm × 38,26 mm × 20,56 mm). Kivi asetseb kullast ja hõbedast prossis, raamituna kahekümnest umbes 16-karaadisest ümmargusest briljantlihviga teemandist. See on üks raskemaid ehtesse kujundatud vääriskivisid loodusmuuseumi kogus. 

Sri Lankalt, Birmast ja Kashmirist on leitud maailma kauneimad safiirid, sellele piirkonnale iseloomuliku helesinise kuni keskmise tumedusega sinise värvusega. Logani safiir on segalihviga (üks külg padilihviga) ja sinise värvusega, millel on kergelt violetjas varjund. Ultraviolettkiirguses helendab safiir mõõdukalt punaka-oranžika tooniga. Kivi uuriti 1997. aastal ja tõendati, et sinine toon on naturaalne, kunstliku toonimise märkideta.

## Ajaloost
Logani safiiri kinkis Smithsoniani Instituudile Rebecca Pollard Guggenheim 1960. aasta detsembris. Tema omakorda sai kivi kingituseks 1952.–1953. aasta vahetusel oma abikaasalt kolonel Meyer Robert Guggenheimilt. Rebecca Pollard säilitas omandi 1971. aprillini, mil ta abiellus John Alexander Loganiga (sealt kivi nimetus). Enne Guggenheimi omandusse minekut kuulus kivi Bombay kolmandale baronetile Ellice Victor Sassoonile ja arvatakse, et see oli ost mõnelt India maharadžalt.

## Viited

## Välislingid
* The Logan Sapphire - One of the Largest Faceted Blue Sapphires. - DiamondBuzz
* The Logan Sapphire Brooch. - The World of Famous Gems