open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Raipesööjad

**Raipesööja** ehk **nekrofaag** on lihatoiduline organism, kes toitub raipest, keda kiskja või tema liigikaaslased pole ise maha murdnud.

Raipesööjad on näiteks mitmed kärbsed, raisakotkad.

## Vaata ka
*Korjusekooslus
Vesivaksurlased

**Vesivaksurlased**, ka vesivaksiklased (*Hydrometridae*) on lutikaliste seltsi kuuluv veeputukate sugukond.

## Välimus
Vesivaksurlased on hallikat või helepruuni värvi ja suhteliselt suured võrreldes teiste liikidega *[[Gerromorpha]]* infraseltsis. Nad on enamasti ligikaudu 8 mm pikad, kuid võivad kasvada pikemaks kui 15 mm. Nende keha ja jalad on pikad ja saledad, meenutades kojuselisi. Vesivaksurlased on enamjaolt tiibadeta, kuid esineb ka tiivulisi liike. Nende pea on pikk, tavaliselt pikem kui keha. Silmad on pea keskkohast tagapool ja enamasti pea pinnalt väljaulatuvad. Tundlad on neljasegmendilised.

## Levila ja eluviis
Vesivaksurlased on suhteliselt tavalised ja neid leidub kõikjal maailmas. Kõige suurem liigirikkus esineb troopikas. Väljaspool troopikat esineb ainult perekond vesivaksik (*Hydrometra*).

Vesivaksurlased on tavaliselt järvede, lompide ja märgalade kallaste lähedal, enamasti veekogudes, kus puuduvad kalad. Nad eelistavad viibida veetaimestikus või liuglevad vaikselt üle veepinna, kus nad ärrituse korral on võimelised tegema kiireid sööste.

Vesivaksurlased on röövloomad, kuid toituvad ka jäänustest. Nende meelistoiduks on veepinnal elavad hooghännalised. Nad on võimelised ronima taimedel, kus nad jahivad teisi putukaid. Neil on viis vastsefaasi ja täiskasvanuks arenevad vastsed 4–6 nädalaga.

## Süstemaatika
Vesivaksurlaste sugukonnas on 3 alamsugukonda ja 17 perekonda. Teada on 144 liiki.

## Eesti liigid
Eestis elab 2 liiki vesivaksurlasi
**Hydrometra gracilenta* Horváth, 1899 – vesivaksik
**[[Hydrometra stagnorum]]*

## Viited
Martin Zobel

**Martin Zobel** (sündinud 25. veebruaril 1957 Tallinnas) on eesti bioloog ja ökoloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2010).

## Haridus
Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 1. Keskkooli. Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bioloogiaosakonna lõpetas aastal 1980. 1984 kaitses Tartu Riikliku Ülikooli juures bioloogiakandidaadi väitekirja teemal "Eesti rannalähedaste loopealsete taimekoosluste ökoloogia ja dünaamika”.

## Töökäik
1980. aastatel töötas Tartu Riikliku Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituudis (endises taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedris) inseneri, vaneminseneri, assistendi, vanemõpetaja, dotsendina. 1992. aastast on ta Tartu Ülikooli Ökoloogia ja Maateaduste Instituudi botaanika osakonna taimeökoloogia korraline professor, aastatel 2008–2015 oli ta bioloogilise mitmekesisuse tippkeskuse FIBIR juhataja.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 2010. aastal ökoloogia alal. Ta kuulub akadeemia bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda. Ta on Eesti TA polaaruuringute komisjoni liige.

## Teadustöö
Uurimistöö põhisuunad: liikide kooseksisteerimise teooria kui bioloogilise mitmekesisuse varieeruvuse seletaja; liigirikkust mõjutavate ökoloogiliste mehhanismide eksperimentaalne uurimine; abbuskulaar-mükoriissete seente bioloogiline mitmekesisus ja selle varieerumise põhjused globaalsel ja lokaalsel tasandil; liigirikaste niidu- ja metsakoosluste dünaamika ja eksperimentaalne taastamine.

Zobel kuulub enim viidatud tänapäeva Eesti teadlaste sekka ja ühtlasi oma valdkonnas maailmas enim viidatud teadlaste hulka.

## Ühiskondlik tegevus
1992. aastast on ta IAVS (International Association for Vegetation Science) nõukogu liige, sh 2007–2011 asepresident; 1994–2006 ja 2009–2016 Eesti Vabariigi teaduspreemiate komisjoni liige; 2003–2009 Haridus- ja Teadusministeeriumi Teaduskompetentsi Nõukogu esimees. Alates 2000. aastast on ta mitmesuguste teadust rahastavate institutsioonide (nt Euroopa Komisjon, Soome Teaduste Akadeemia, Šveitsi Riiklik Teadusfond jt) ekspert.

## Tunnustus
* 1995 Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste ning põllumajandusteaduste alal (kollektiivi liige)
* 1998 Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal (kollektiivi juht)
* 2007 Eesti Vabariigi Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2007 Tartu Ülikooli medal
* 2016 Eesti Vabariigi teaduspreemia geo- ja bioteaduste alal (kollektiivi juht)
* 2017 Tartu Ülikooli suur medal
* 2022 Karl Ernst von Baeri medal

* 2025 Teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"

## Isiklikku
Tema isa oli arhitekt ja arhitektuuriajaloolane Rein Zobel, vend on bioloog Kristjan Zobel.

## Viited

## Kirjandus
* Margus Maidla. Akadeemik Martin Zobel, ökoloogia laiendaja. - Teaduste Akadeemia - Eesti kollektiivne aju. Tallinn, 2014, lk 577–584

## Välislingid
* 
* Martin Zobel Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel
* "Püramiidi tipus", ETV teadussaade, 24. jaanuar 2013
Langud

**Langud** on abikaasade vanemad omavahel. Langud on ka ühe abielupoole suguvõssa kuuluvad isikud teise abielupoole sugulaste suhtes. Samuti on see mõrsja- ja peiupoolsete pulmaliste vastastikune kõnetlussõna pulmades, mõnes kohas nimetati varem nii ka kõiki pulmalisi (Varbla, Pärnu-Jaagupi) .

Veljo Tormise laulutsüklis "17 eesti pulmalaulu" on laul "Sööge, langud!".

## Vaata ka
*Sugulussuhted
*Terminid - Eesti Genealoogia Selts:langud on abielu kaudu ühte suguvõssa kuuluvad isikud s.o mehe ja naise sugulased üksteise suhtes:http://www.genealoogia.ee/Abimaterjal/terminid.html

## Viited
Pimestamisvastane ekraan

**Pimestamisvastane ekraan** (inglise keeles *Anti-Glare screen*) on ekraan, , et see ei segaks kuvaril oleva info nägemist. Näiteks ekraanilt peegelduv päikesevalgus vähendab ekraani kontrasti ja teravust ning on silmadele väsitav. Tänapäeval on paljude tootjate arvutite LCD-ekraanid pimestamisvastased.

2. On Olemas kahte sorti Anti-Glare ekraane. Esimene Anti-Glare kõige tavalisemalt on töötlemata matte viimistatud ekraan, ja hajutab valgust mis töötab väga teisiti kui sileda pinnaga ekraan milles valgus peegeldaks ekraani vaatleja näkku. Aga seda sorti Anti-Glare ekraani ei ole soovitatud kasutusele võtta inimestele kellel on töö voi huvi alaks piltide, või filmide töötlemine, sest selline Anti-Glare ekraan töötab väga rangelt vastu nende inimeste huvidele. Ei ole soovitatav sest valgust imev matte viimistatud ekraan neelab liiga palju kontrasti, teravust, ja värve. Teist sorti Anti-Glare Ekraan kasutab pimestamis vastase aluseks keemilist varianti. See keemiline variant töötab täpselt sama põhimõttega, aga valguse neelamine on tunduvalt nõrgem keemilise alusega.
Suurbritannia Iseseisvuspartei

**Suurbritannia Iseseisvuspartei** (ka Ühendkuningriigi Iseseisvuspartei; inglise keeles *UK Independence Party*, UKIP (/ˈjuːkɪp/) on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi euroskeptiline parempopulistlik poliitiline partei, mis asutati Londonis 3. septembril 1993. 

UKIPi peamiseks poliitikaks on olnud Suurbritannia eraldumine Euroopa Liidust. Partei on hetkel esindatud Walesi rahvusassamblees Seneddis ühe liikmega. Partei ajutine liider on Neil Hamilton ja ajutine asejuht Patricia Mountain. 2019. aasta seisuga on parteil 26 447 liiget.

Kõige edukam oli UKIP 2010. aastate keskel, mil see oli suurim Suurbritannia partei Euroopa Parlamendis. 2009. aastast kuulusid UKIPi saadikud Euroopa Parlamendis fraktsiooni Vaba ja Demokraatlik Euroopa (Europe of Freedom and Democracy) saadikuterühma, mis koondas euroskeptilisi, paremäärmuslikke ja natsionalistlikke poliitilisi rühmitusi. Lisaks oli neil kaks Suurbritannia parlamendi alamkoja liiget (Douglas Carswell ja Mark Reckless) ning kolm ülemkoja liiget: endised konservatiivid Lord Pearson (partei liige 2007–2019), Lord Willoughby de Broke (partei liige 2007–2018) ja Lord Stevens (partei liige 2012–2018). UKIPi esipoliitik oli Nigel Farage, kes juhtis erakonda 2006–2009 ning 2010–2016 ja lahkus parteist 2018. aastal.

## Euroopa Parlamendi valimised
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Suurbritannias sai UKIP 3,2% häältest ega saanud parlamendis ühtegi kohta.

2014. aasta Euroopa parlamendi valimistel sai UKIP 27% häältest ning 24 kohta 73st, olles seega edukaim Suurbritannia partei valimistel.

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai UKIP 16,5% häältest (ja 13 kohta parlamendis). Nad olid häälte hulgalt teisel kohal ja edestasid ka võimul olevat Leiboristlikku parteid.

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai UKIP 15,6% häältest,12 kohta ja häälte hulgalt kolmanda tulemuse.

1999. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai UKIP 6,5% häältest, 3 kohta ja häälte hulgalt neljanda tulemuse.

1994. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai UKIP 1% häältest ega saanud parlamenti ühtegi kohta.

## Viited

## Välislingid
* Briti Iseseisvuspartei sai uue liidri, Postimees, 29. september 2017
Puhverdusvõime (ökoloogia)

**Puhverdusvõime** on ökosüsteemi või mõne selle komponendi võime teha kahjutuks saasteaineid ja tasandada muid välismõjusid, ilma et muutuks selle süsteemi olek, seisund ja talitlus.

Järvede puhverdusvõime tagab sageli karbonaatpuhversüsteem, mis tasandab pH suuremaid kõikumisi.

## Vaata ka
*Karbonaatpuhversüsteem

## Viited
Shiyi

**Shi Yi** (十翼 shí yì, "Kümme tiiba") on "Yi Jingi" kuuluvad ja selle põhiteksti täiendavad seitse (kümneks jaotatud) kommenteerivat traktaati. Neid nimetatakse enamasti "Kümneks lisaks".

"Muutuste raamatu" põhitekstile hiljem kirjutatud ja lisatud kommentaarid koosnevad järgmistest traktaatidest:

1. (1. ja 2.) "Tuan Zhuan" (彖傳 tuàn zhuán) – "Otsustamise traditsioon" kahes osas. Käib otsuste juurde. Vaatleb kuusjooni joonte ja neid moodustavate kolmjoonte põhjal, et selgitada üldisi otsuseid.

2. (3. ja 4.) "Xiang Zhuan" (象傳 xiàng zhuán) – "Kujude traditsioon" kahes osas.
:(3.) "Daxiang Zhuan" – "Suur kujude traditsioon" vaatleb kuusjooni kolmjoontest lähtudes ja annab juhiseid eetiliseks käitumiseks.
:(4.) "Xiaoxiang Zhuan" – "Väike kujude traditsioon" vaatleb kuusjoonte jooni eraldi. Selgitused, mis tuginevad kuusjoonte siseehitusele, käsitlevad põhiliselt endeid.

3. (5. ja 6.) "Xici Zhuan" (系辞傳 xì cí zhuán) ehk "Da Zhuan" – "Otsustusi selgitav kommentaar" ehk "Suur kommentaar " kahes osas. Selles esitatakse raamatu aluselised filosoofilised põhimõtted ontoloogia, kosmoloogia, gnoseoloogia ja eetika kohta; ennustamistehnika ja omalaadne Vana-Hiina kultuuri ajalugu.

4. (7.) "Wenyan Zhuan" (文言傳 wèn yán zhuán)- "Kirja ja keele kommentaar ", mis koosneb kahe esimese kuusjoone terminite ja väljendite selgitustest.

4. (8.) "Shuogua Zhuan" (說卦傳 shuō guà zhuán) – "Kolmjoonte kommentaar ".

5. (9.) "Xugua Zhuan" (序卦傳 xù guà zhuán) – "Kuusjoonte järgnevuse kommentaar ".

6. (10.) "Za gua Zhuan" (杂卦傳 zá guà zhuán) – "Erinev gua’de kommentaar ", mis annab kuusjoonte nimedele lisaks ka teised täiendavad nimed.

 

Eri väljaannetes on lisade paigutus erinev. Vanema traditsiooni järgi asetatakse kahe esimese kuusjoone järele vastavad kommentaarid "Wenyan Zhuanist" (teksti lõikes) ja kogu põhiteksti järele ülejäänud lisad. 3. sajandi alguse saanud teise traditsiooni järgi pannakse üksikute kuusjoonte põhitekstidele kohe järgnema neile vastavad "Tuan Zhuani" ja "Xiaoxiang Zhuani" ütlused. "Xiaoxiang Zhuani" ütlused on jagatud neile vastavate joonte otsustuste alla, mille kohta nad käivad. Ülejäänus on lisade paigutus sama, mis esimeses traditsioonis.

Kõik kommentaarid, peale "Xici Zhuani" ja "Shuogua Zhuani", käsitlevad otseselt põhiteksti ja selle märkide järgnevust – mõtestavad seda avaramalt lahti ja toovad juurde tähenduste nüansse.

## Vaata ka
*Muutuste raamat
*Xici Zhuan

## Kirjandus
*Richard Wilhelm: I Ging. Das Buch der Wandlungen. Anaconda, Köln 2007, ISBN 978-3-86647-079-8.
*Перев. с кит. Б. Б. Виногродского. И цзин-Чжоу И. М. "Северный ковш", 1999.
Kaisa Mäkäräinen

**Kaisa Leena Mäkäräinen** (sündinud 11. jaanuaril 1983 Ristijärvil) on Soome laskesuusataja. Ta esindab spordiklubi Kontiolahden Urheilijat.

Ta valiti 2011. aastal Soome aasta sportlaseks.

## Karjäär

2007. aasta maailmameistrivõistlustel Anterselvas sai ta 12,5 km ühisstardiga sõidus 7. koha ja 15 km eraldistardiga sõidus 8. koha. 2008. aasta MM-il Östersundis oli ta 12,5 km ühisstardiga sõidus 15. kohal. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis saavutas ta 10 km jälitussõidus neljanda koha. Ta startis 10 km sprindis saadud 22. kohalt ning finišeeris 18 kohta eespool.

Laskesuusatamise maailma karikasarjas osales Mäkäräinen esimest korda 28. novembril 2005 Östersundis 7,5 km sprindis, kus ta sai 109 startinu seas 94. koha. Juba järgmisel MK-etapil Hochfilzenis jõudis ta 30 parema hulka, kui sai 7,5 km sprindis 29. koha. Esimest korda jõudis Mäkäräinen kolme parema hulka 15. detsembril 2007 Pokljukas, kui ta sai 7,5 km sprindis teise koha. Esimene võit MK-etapil tuli 2010.–2011. aasta MK-sarja avavõistlusel 3. detsembril Östersundis 7,5 km sprindivõistlusel.

## Saavutused

### [[Maailma karikavõistlused laskesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Kaisa Mäkäräinen on (seisuga 15. märts 2020) jõudnud MK-etappidel esikolmikusse 79 korral, millest 27 etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Kaisa Mäkäräineni koduleht
* Kaisa Mäkäräinen IBU kodulehel
Aastarütm

**Aastarütm** ehk **annuaalne rütm** on biosüsteemi sündmuste toimumine kord ühe aasta jooksul.

## Vaata ka
*Biorütmid
Abiogeensus

**Abiogeensus** ehk **abiogeenne päritolu** on pärinemine eluta loodusest.

## Vaata ka
*Biogeensus
*Abiootilisus
*Abiogenees
Keskkoolimuusikal 2

**"Keskkoolimuusikal 2"** (inglise "High School Musical 2") on 2007. aastal linastunud filmisarja "Keskkoolimuusikal" teine film.

## Sisu
Troy (Zac Efron), Gabriella (Vanessa Hudgens), Chadi (Corbin Bleu) ja Taylori (Monique Coleman) jaoks pole seekordne suvepuhkus rannas vedelemiseks. Nad töötavad klubis ning iga-aastane lauluvõistlus on ukse ees. Sharpay (Ashley Tisdale) püüab Troyd enda laulupartneriks saada, aga Gabriella ei ole selle üle sugugi õnnelik. Kas noored mõistavad, et nad on teineteise jaoks loodud? Või on tõesti juba liiga hilja, et koos veel üks kord laulda?

## Osades
* Zac Efron – Troy Bolton
* Vanessa Hudgens – Gabriella Montez
* Ashley Tisdale – Sharpay Evans
* Lucas Grabeel – Ryan Evans
* Corbin Bleu – Chad Danforth
* Monique Coleman – Taylor McKessie
* Mark L. Taylor – Hr. Thomas Fulton
* Bart Johnson – Jack Bolton
* Robert Curtis Brown – Mr. Vance Evans
* Jessica Tuck – Pr. Darby Evans 
* Alyson Reed – Preili Darbus
* Olesya Rulin – Kelsi Nielsen
* Chris Warren Jr. – Zeke Baylor
* Ryne Sanborn – Jason Cross
* Kaycee Stroh – Martha Cox
* Tanya Chisholm – Jackie
* Kelli Baker – Lea
* McCall Clark – Emma
* Leslie Wing Pomeroy – Pr. Lucille Bolton

## Laulud
* What Time Is It – Troy, Gabriella, Sharpay, Ryan, Chad, Taylor
* What Time Is It (kordus) – Troy, Gabriella, Sharpay, Ryan, Chad, Taylor
* Fabulous – Sharpay ja Ryan
* Work This Out – Troy, Gabriella, Chad, Taylor, Kelsi, Zeke, Martha, Jason
* You Are The Music In Me – Troy ja Gabriella
* Humuhumunukunukuapua'a – Sharpay ja Ryan
* I Don't Dance – Chad ja Ryan
* You Are The Music In Me (kordus)- Troy & Sharpay
* Gotta Go My Own Way – Gabriella
* Bet On It – Troy
* Everyday – Troy ja Gabriella
* All For One – Troy, Gabriella, Sharpay, Ryan, Chad, Taylor

## Välislingid
* Koduleht
Aerofiil

**Aerofiil** on õhkkeskkonnalembene veetaim, mis eelistab kasvada õhu käes, kattudes aeg-ajalt veega. Taimi, kes saavad kõik eluks vajalikud ained õhust, nimetatakse aerofüütideks.

Näiteks aerofiilsed vetikad kasvavad kividel ning nende peamiseks veeallikaks on pritsmed.

## Vaata ka
*Aerofüüt
*Aeroplankton
*Vetikad

## Allikad
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Korvpalli Meistriliiga

**Korvpalli Meistriliiga** (lühend **KML**) on kõrgeim rahvuslik meeste korvpalliliiga Eestis. Hooajast 2024/25 on liiga suurtoetaja Optibet. 

KML turniiri korraldab MTÜ Eesti Korvpalliliit. Mängud toimuvad vastavalt FIBA reeglitele.
  
Liiga valitsev meister on BC Kalev/Cramo.

Põhiturniir mängitakse Eesti-Läti Korvpalliliiga raames, mille tulemuste põhjal tekivad asetused ning mängitakse Korvpalli Meistriliiga play-off.

## Liiga nimi

* **Meeste meistriliiga**
* alates 2002 **Peugeot' Eesti Meistriliiga Korvpallis**
* alates 2004 **SEB Eesti Korvpalli Meistriliiga** (sponsorleping SEB pangaga)
* alates 2009 **G4S Korvpalli Meistriliiga** (sponsorleping turvaettevõttega G4S)
* alates 2013 **Alexela Korvpalli Meistriliiga** (sponsorleping ettevõttega Alexela Group)
* alates 2018 **Olybet Korvpalli Meistriliiga** (sponsorleping ettevõttega Olympic Entertainment Group)
* alates 2019 **PAF Korvpalli Meistriliiga**  (sponsorleping ettevõttega Paf)

## Klubid hooaegade kaupa

### 2025/2026 hooaja klubid
*Kalev/Cramo
*Pärnu Sadam
*Tartu Ülikool Maks & Moorits
*Taltech/ALEXELA
*Viimsi
*Keila Coolbet
*Keila KK

## Medalistid

## Varasemad meistrid

## Vaata ka
* Korvpalli Meistriliiga 1944
* Korvpalli Meistriliiga 2010/2011
* Korvpalli Meistriliiga 2011/2012
* Korvpalli Meistriliiga 2012/2013
* Korvpalli Meistriliiga 2013/2014
*Eesti karikavõistlused korvpallis

## Välislingid
* Liiga koduleht
*EESTI MEESTE MEISTRIVÕISTLUSED, Tulemused: 1925-..., www.sport24.ee
Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam

**Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam** (IATA: **CDG**, ICAO: **LFPG**) (prantsuse keeles *Aéroport Paris-Charles de Gaulle*), tuntud ka kui **Roissy** on lennujaam Pariisis, Prantsusmaal. See on maailma üks tähtsamaid lennunduskeskusi ja Prantsusmaa suurim lennujaam.

Lennujaam on nimetatud sõjaväelase ja riigimehe Charles de Gaulle'i järgi.

See on Air France'i, Delta Air Linesi, easyJeti ja FedEx Expressi baaslennujaam.

Liinil Tallinn-Pariis lendas aastatel 2003–2015 Estonian Air, aga alates 2014. aastast lendab AirBaltic.
Ralph von zur Mühlen

**August Hermann Hugo Ralph Emil von [[zur Mühlen]]** (14. oktoober / 26. oktoober 1873 Eistvere mõis – 28. aprill 1947 Kopenhaagen) oli Eesti vaimulik.

Mühlen lõpetas aastal 1892 Tartus eragümnaasiumi. Õppis Tartu ülikoolis aastatel 1892–1893 majandust ja 1895–1899 usuteadust. Oli Kurista mõisas koduõpetaja. Ordineeriti 1. oktoobril 1900 õpetajaks.

Oli aastatel 1900–1904 Viljandi Pauluse koguduse adjunktõpetaja ja 1904–1906 Keila Miikaeli koguduse adjunktõpetaja. 17. detsembrist 1906 kuni 1939. aastani oli ta Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastal 1939 pastor Danzigis (Gdanskis) ja 1939–1944 pastor Gurskes (Górsk) Thorni (Toruń) lähedal. Aastal 1945 oli ta haigena Berliinis, edasi elas ta Kopenhaagenis, kus ta ka aastal 1947 suri.

## Perekond

Ralph von zur Mühlen abiellus 1901. aastal Eugenie Gertrud Elisabeth Baltziga (sünd. 1871). Abielust sündisid:
*Lydia von zur Mühlen (sünd. 1903)
*Irene von zur Mühlen (sünd. 1905)
*Elisbeth Dorothea von zur Mühlen (1907–1966)
*Cara-Marie von zur Mühlen (sünd. 1912)
*Hans-Otto von zur Mühlen (sünd. 1913)

### Sugupuu
Viited:

## Viited
Abiootilisus

**Abiootilisus** ehk **elutus** on seotus eluta looduse moodustatud keskkonnaga. 

## Vaata ka
*Abiootilised tegurid
*Abiogeensus
*Biootilisus

## Viited
Kask (perekonnanimi)

**Kask** on eesti perekonnanimi.

Eestis Liivimaa Talurahva seadusega (1819) võetud nimede pingereas oli Kask 10. kohal. 

Kask on ka tänapäeval Eestis tavaline perekonnanimi. 

Detsembris 2010 kandis rahvastikuregistri andmetel seda nime 2882 inimest. 8. mail 2012 oli neid 2876.  1. jaanuari 2017. aasta seisuga oli Eestis perekonnanimi Kask 1362 mehel ja 1504 naisel. 1. jaanuari 2019. aasta seisuga oli Eestis perekonnanimi Kask 1379 mehel ja 1516 naisel.

1. jaanuari 2024. aasta seisuga on perekonnanimi Kask 1365 mehel ja 1480 naisel. Perekonnanimede levikult on Kask nii meeste kui ka naiste puhul 6. kohal.

Perekonnanime Kask kandja on keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus on 42). Kõige levinum on perekonnanimi Kask vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 23,34, ja Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 42,75.

## Nime kandjaid
* Alar Kask
* Aleksander Kask
* Aleksander Kask (tõstja)
* Aleksander Kask (Soldina jaamaülem)
* Arnold Kask
* Erni Kask
* Eve Kask
* Jaanus Kask
* Jana Kask
* Jüri Kask
* Kalju Kask
* Karin Kask
* Leili-Maria Kask
* Maret Kask
* Margot Kask
* Margus Kask
* Mihkel Kask
* Leili-Maria Kask
* Oskar Kask
* Peet Kask
* Rahuleid Kask
* Ralf Kask
* Rein Kask
* Rein Kask (poliitik)
* Rudolf Kask
* Teet Kask
* Tõnis Kask

## Vaata ka
* Kõiv, murdekeelne kask
## Viited
Goldman Sachs

**Goldman Sachs Group** on Ameerika Ühendriikide investeerimispank.

Goldman Sachs tegutseb üleilmselt investeerimispanganduse ja väärtpaberite vahenduse, investeeringute juhtimise ja muude finantsteenuste valdkonnas, teenindades peamiselt institutsionaalseid kliente.

Ettevõtte asutas 1869. aastal saksa immigrant Marcus Goldman. 1882. aastal kaasas Goldman ärisse oma väimehe Samuel Sachsi, ettevõtte nimeks sai Goldman Sachs & Co.

Goldman Sachsi aktsiad on 1999. aastast noteeritud New Yorgi börsil (aktsia sümbol on GS).

Goldman Sachsi tegevjuht on David Solomon. Ettevõtte peakorter asub New Yorgis Manhattanil. 

Eestis tegutsevad piiriüleste pangateenuste osutajatena Saksamaal registreeritud Goldman, Sachs & Co. oHG, Suurbritannias registreeritud Goldman Sachs International Bank ja Iirimaal registreeritud Goldman Sachs Bank (Europe) Plc.

Pangas on töötanud Robert Rubin ja Henry Paulson, kellest mõlemast sai Ameerika Ühendriikide rahandusminister, vastavalt Bill Clintoni ja George W. Bushi valitsuses. Samuti on pangas töötanud hilisem Euroopa Keskpanga president Mario Draghi.

2001. aastal võttis toonane Goldman Sachsi ökonomist ja hilisem investeerimispangale kuuluva varahaldusettevõtte Goldman Sachs Asset Management nõukogu esimees Jim O'Neill kasutusele akronüümi BRIC, mis tähistab nelja kiiresti arenevat ja maailmamajanduses oma mõju suurendavat riiki – Brasiiliat, Venemaad, Indiat ja Hiinat.

## Süüdistused seoses 2008. aasta finantskriisiga

Goldman Sachsi on süüdistatud 2008. aasta finantskriisi tekkimisele kaasa aitamises. Senati uurimiskomisjoni aruande kohaselt võimendas ettevõte aastatel 2004–2007 kinnisvarabuumi, pakkides riskantsed (*sub-prime*) kinnisvaralaenud võlakirjadesse, mis 2007. aastal omakorda tuletisväärtpaberitesse pakendati. Seejärel panustas Goldman Sachs väärtpaberite langusele, informeerimata üldsust oma lühikesest positsioonist ja müües riskantsed kinnisvaratehingud oma klientidele. 2010. aasta aprillis kaebas USA finantsjärelevalve SEC Goldman Sachsi investeerimispettuse süüdistusega kohtusse, kuna ettevõte võimaldas oma riskifondil panustada selliste varade langusele, mida ettevõte samas oma klientidele müüs. Goldman Sachs saavutas SECiga kokkuleppe ja nõustus maksma 550 miljonit dollarit.

Finantskriisi ajal sattus raskustesse ka Goldman Sachs ja 2008. aasta viimases kvartalis jäi pank esimest korda pärast börsile minekut kahjumisse. Juba järgmises kvartalis oli pank taas kasumis. 2008. aasta sügisel andis Ameerika Ühendriikide rahandusministeerium pangale 10 miljardi dollarit laenu, mis maksti tagasi järgmise aasta juunis.

## Viited

## Kirjandus
* William Cohan. Money and Power: How Goldman Sachs Came to Rule the World. Doubleday & Allen Lane 2011. 672 lk.

## Välislingid
* Ettevõtte veebileht
Giorgi Baramidze

**Giorgi Baramidze** (gruusia: გიორგი ბარამიძე, sündinud 5. jaanuaril 1968 Thbilisis) on Gruusia poliitik,
asepeaminister alates 2006. ja euroatlantilise integratsiooni riigiminister aastatel 2004–2012.

2003. aasta novembrist kuni 2004. aasta juunini oli Baramidze Gruusia siseminister.

Aastatel 1992–2003 oli ta parlamendi liige, algul Gruusia Rohelise Partei, 1994. aastast aga Eduard Ševardnadze Gruusia Kodanike Liidu liikmena.

2002. aastal sai Baramidzest opositsioonilise Ühinenud Demokraatide partei liige.
Anatoli Loopman

**Anatoli Loopman** (ka **Loopmann**; 1905–1973) oli Venemaal sündinud eestlane, kes oli mitme vene keele grammatika õpiku autor. 

Ta lõpetas Leningradi ülikooli vene filoloogia erialal.

## Teosed
*"Vene keele grammatika. 1. osa, Hääliku- ja vormiõpetus. Грамматика русского языка", Eesti Riiklik Kirjastus 1951
**2., täiendatud trükk: Anatoli Loopman, Ernst Nurm, "Vene keele grammatika: hääliku ja vormiõpetus. Грамматика русского языка : фонетика и морфология", Eesti Riiklik Kirjastus 1954
*Anatoli Loopman, Ernst Nurm, "Грамматика русского языка : лексикология, фонетика и морфология", Эстгосиздат 1957
*Anatoli Loopman, Ernst Nurm, "Vene keele grammatika. Грамматика русского языка", Valgus 1968

### Tõlkijana
*Fjodor Panfjorov, "Lagunemine : näidend neljas waatuses", Leningrad, Külvaja 1931
Isiku tuvastamine

**Isiku tuvastamine** on protsess, mille käigus pädev avaõiguslik asutus (Eestis: Politsei- ja Piirivalveameti allasutused) veendub põhjalike järelpäringute tulemusel, et isik on see, kes ta väidab ennast olevat. 

Isikutuvastamise toiminguks kasutatakse nii neid, mis on ette nähtud isikusamasuse kontrollimisel, kui ka võimalusel isiku küsitlemist, arhiivi jms dokumentide põhjal ütluste kontrolli, biomeetriliste isikuandmete töölemist ja muid isikusamasuse tõsikindlaks veendumiseks vajalikke protseduure. 

Tavaliselt on isiku tuvastamise eesmärgiks kas isikut tõendava dokumendi väljastamine, oma isikulist identiteeti varjava isiku kindlaks tegemine või tuvastamata surnud isiku välja selgitamine. Selle protsessi alusel välja antud isikut tõendav dokument on hiljem riiklikes ja eraõiguslikes suhetes edasise isikusamasuse kontrollimise aluseks. Tihti ei osata mõisteid *isiku tuvastamine* ja *[[isikusamasuse kontrollimine]]* eristada ning neid samastatakse ekslikult.

## Vaata ka
* Elektrooniline isikutuvastamine 

## Välislingid
* Dokumendi taotleja isiku tuvastamise ja isikusamasuse kontrollimise kord, Riigi Teataja, Vastu võetud 10.07.2009 nr 25
Võrendik

**Võrendik** ehk **võreng** on veevoolu uuristatud sügav koht jões või järves. 

Võrendikud asuvad jõesängis tavaliselt põrkeveeru ääres laugmikus ehk sängisüvikus.

Võrendik on tavaliselt väiksem kui süvik (laiemas tähenduses).

## Vaata ka
*Laugmik (sängisüvik)
*Põikmadal

## Viited
Juurdepääsuõiguste tõendamise meetod

**Juurdepääsu tõendamise meetod** on viis, kuid kasutaja tagab ligipääsu soovitud ressursile, millele ligipääs on piiratud.
 
Juurdepääsuõiguste tõendamise meetoditena on kasutusel kolm põhimõtteliselt erinevat kontrollmehhanismi, mida kasutatakse nii eraldiseisvalt kui kombineeritult:
*mida ma tean (salasõnad, PIN ja PUK koodid, vastused kontrollküsimustele jms); 
*mida ma oman (PIN kalkulaatorid, koodikaardid, magnetkaardid, jms); 
*mida ma olen (biomeetriliselt mõõdetavad isiku tunnused nagu näiteks sõrmejälg, näopilt, silmaiirise muster, DNA, jne)
Põhjasetted

**Põhjasetted** on veekogu põhja moodustunud setted. Sõltuvalt vaadeldavast veekogust saab rääkida:
*järve(põhja)setetest,
*mere(põhja)setetest,
*jõe(põhja)setetest.

Põhjasetetes elavate loomade kogumit nimetatakse zoobentoseks.
Harilik valgepöök

**Harilik valgepöök** (*Carpinus betulus*) on kaseliste sugukonda, valgepöögi perekonda kuuluv heitlehine puu.

## Kirjeldus
Valgepöögid kasvavad 10–20, harva kuni 30 meetrit kõrgeks. Lehed on 3–10 cm pikad, saagja servaga. Isas- ja õied kasvavad samal puul, kuid ühel oksal on kõik õied samast soost. Valgepöök on tuultolmleja. Vili on väike, 3–6 mm pikk pähkel. Pähklid kasvavad kobaras, ühes kobaras tavaliselt 10–30 pähklit.

## Kasutamine
Valgepöögi puit on valkjashall. Kuivanud puidu keskmine tihedus on 750 kg/m² ja Brinelli kõvadus 3,5 kgf/mm². Puit kuivab aeglaselt ja selle käigus võivad tekkida praod, sest kuivades väheneb puidu ruumala rohkem kui teistel puuliikidel. Lõikeriistaga on puitu raske töödelda. Ilma eritöötluseta peab puit hallitusele halvasti vastu. Poleerimise suhtes on ta kapriisne.

Valgepöögist valmistatakse muusikariistu, spooni, tisleritooteid ja parketti. Minevikus kasutati puitu masinaehituses, eriti süstikute valmistamiseks. Pöögiparketi tarvitamisel tuleb arvestada, et niiskudes ja kuivades muutub puidu ruumala rohkem kui teistel puuliikidel.

## Kooslused
Valgepöögil toituvad mitut liiki liblikate röövikud, näiteks *[[Epirrita autumnata]], [[Hemithea aestivaria]], [[Colotois pennaria]], [[Amphipyra berbera]]* ja harilik külmavaksik.


Baden-Baden-Carpinus betulus-04-Hainbuche-Ententeich-2014-gje.jpg
Baden-Baden-Carpinus betulus-08-Hainbuche-Ententeich-Stamm-2012-gje.jpg
Baden-Baden-Carpinus betulus-44-Hainbuche-Bluete-2012-gje.jpg
Baden-Baden-Carpinus betulus-54-Hainbuche-Blatt-2012-gje.jpg
Baden-Baden-Carpinus betulus-60-Hainbuche-Blatt-2020-gje.jpg
Baden-Baden-Carpinus betulus-64-Hainbuche-Frucht-2012-gje.jpg


## Välislingid
*
Sõrg

**Sõrg** on sõraliste varba otsa kattev kõva nahamoodustis (küünise teisend), vastab kabjale.

Mõhnjalalistel sõrg puudub.

## Vaata ka
*Kabi
*Sõrgats

## Viited
Monika

**Monika** on naisenimi.

## Eestis

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 1699 Monika-nimelist inimest. Kõige populaarsem oli see nimi 1970. aastatel.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Monika 1722 naisel. Monika oli Eestis populaarsuselt 105. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Monika vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 35,12 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,79. Monika oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 41). 

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Monika 1732 naisel. Monika oli Eestis populaarsuselt 97. naisenimi.

## Läti

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Monika 1043 inimesel.

## Ameerika Ühendriigid

USA-s kuulus Monika 1000 kõige populaarsema tüdrukule pandud nime hulka 1961–1998. Kõige kõrgemal, 710. kohal oli see eesnimi 1978. aastal. Sealjuures on see nimi populaarsuselt jäänud igal aastal alla nimedele Monica ja Monique.

## Nime kandjaid
*Monika Bachmann, šveitsi ratsutaja
*Monika Bejnar, poola kergejõustiklane
*Monika Bergmann-Schmuderer, saksa mäesuusataja
*Monika Borejza, poola sprinter
*Monika Debertshäuser, saksa suusataja
*Monika Germann, Šveitsi suusataja
*Monika Hess, Šveitsi mäesuusataja
*Monika Holzner, saksa kiiruisutaja
*Monika Hunnius, baltisaksa laulja, laulupedagoog ja kirjanik
*Monika-Aino Jõesaar, eesti kodu-uurija
*Monika Järvekülg, eesti karikaturist ja illustraator
*Monika Kaldalu, eesti klassikaline filoloog
*Monika Kaserer, Austria mäesuusataja
*Monika Maierhofer, Austria mäesuusataja 
*Monika Mattiesen, eesti flötist
*Monika Michalik, poola maadleja
*Monika Mägi, eesti advokaat
*Monika Puutsa, eesti ajakirjanik
*Monika Pyrek, poola teivashüppaja
*Monika Salu, eesti ärijuht
*Monika Seleš, ungari-jugoslaavia päritolu USA tennisist
*Monika Sjomgina, Eesti muusik
*Monika Sutt, eesti laulja
*Monika Zehrt, saksa jooksja
*Monika Tamla, eesti ajakirjanik ja riigiametnik
*Monika Tuvi, eesti tantsutreener
*Monika Vehlmann, eesti orienteeruja
*Monika Übner, eesti keskkonnateadlane
*"Monika", Eduard Wiiralti teos

## Vaata ka
* Mónika
* Moonika

## Viited
Eesti Psühholoogide Liit

**Eesti Psühholoogide Liit** (lühend **EPL**) (inglise keeles *Union of Estonian Psychologists*) on 31. mail 1988 asutatud mittetulundusühing. Liidul on märts 2014 seisuga 113 liiget ja kaks auliiget.

Liidu eesmärgiks on kõrgetasemelise psühholoogiateaduse ja -praksise arendamine Eestis. Lisaks seab liit enda eesmärgiks psühholoogide esindamise ning kaasaaitamise Eesti Vabariigi elanike psüühilise heaolu kasvule. Oma eesmärkide täitmisel osaleb EPL kutseliste psühholoogide ettevalmistamisel, seisab psühholoogide õiguste eest ja aitab kaasa oma liikmete ja teiste psühholoogide ning psühholoogiateaduse saavutuste paremale rakendamisele Eesti Vabariigis, arendab psühholoogi kutse-eetikat ja jälgib sellest kinnipidamist ning analüüsib ühiskonnas toimuvat psühholoogiateaduse seisukohalt.

Eesti Psühholoogide Liit annab välja laualehte, mida seisuga märts 2014 on ilmunud 53 numbrit.

Eesti Psühholoogide Liit on Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsiooni liige.

## EPL-i presidendid
* 1988–1994 – Jüri Allik
* 1994–1997 – Toomas Niit 
* 1997–2001 – Maie Kreegipuu 
* 2001–2003 – Aune Valk
* 2003–2007 – Tiia Tulviste
* 2007–2012 – Kadi Liik
* 2012–2014 – Peeter Tulviste
* 2014-2018 – Kairi Kreegipuu
* 2018-... – Kariina Laas

## EPL-i eetikakoodeks
* Psühholoog uurijana, õppejõuna ja praktikuna seisab hea indiviidi vaimse ja hingelise heaolu eest antud ühiskonnas.
* Psühholoog on ühiskonna teenistuses sedavõrd, kuivõrd ühiskond seisab hea indiviidi heaolu eest.
* Psühholoog ei tee midagi, mis lõppkokkuvõttes võiks indiviidi kahjustada, olenemata võimalikest majanduslikest, ideoloogilistest või poliitilistest õigustustest.
* Psühholoog lähtub oma tegevuses oma kompetentsuse piiridest. Ta ei loo ootusi, mida ta ei suuda täita.
* Psühholoog ei soodusta pettekujutluste, illusioonide, väärarvamuste teket ega levikut.
* Psühholoog ei kasuta oma töös kontrollimata ja teaduslikult põhjendamata töömeetodeid ega vahendeid.
* Psühholoog ei kasuta oma eriala- ja ametinimetusi eraisikuna tegutsedes.
* Teadlasena kehtivad psühholoogi suhtes kõik teaduseetika nõuded (uurimistulemuste tõepärasus, publikatsioonid jm.) pluss erinõuded inimestega tehtavatele katsetele.
* Õppejõuna tagab psühholoog edastatavate teadmiste ja oskuste vastavuse maailmatasemele ja nende omandatuse.

### Auliikmed
*Theodor Künnapas EPL-i auliige (alates 18.12.1992) 	 
*Kalju Toim EPL-i auliige (alates 30.09.1994) 	 
:: Auliikmete nimistu seisuga märts 2014

## Vaata ka
* Ameerika Psühholoogide Assotsiatsioon (inglise *American Psychological Association*, APA)
* Psühholoogiateaduste Assotsiatsioon (inglise *Association for Psychological Science*, APS)

## Viited

## Välislingid
*Laualehed
* Eesti Psühholoogide Liidu liikmed
*  Eesti Psühholoogide Liidu eetikakoodeksi saamise ja kasutamise lugu
*  Psühholoogid
* EPL liikme eetilised nõuded
*  EPL
* Uued akadeemikud valitud
* Directory of National Associations of Psychology
Jagune leht

**Jagune leht** on lehelaba keskrooni või aluseni ulatuvate väljalõigetega leht. Väljalõiked ulatuvad kuni 2/3 lehelabast.

Jagunemine võib olla kas sõrmjas või sulgjas. 


Pilt:Ranunculus acris 0.1 R.jpg|Kibetulika sõrmjalt jagunenud leht
FSB juhtide loend

*Siin on loetletud Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Vastuluureteenistuse (kuni 1995. aastani) ja [[FSB|Föderaalse Julgeolekuteenistuse]] juhte ning nende asetäitjaid (alates 1993. aasta detsembrist).* 

## Vastuluureteenistuse ja Julgeolekuteenistuse direktorid

## Direktori 1. asetäitjad

## Direktori asetäitjad
Winterthur

**Winterthur** on linn ja vald Šveitsis Zürichi kantonis, Winterthuri ringkonna keskus. Asub Tössi orus. 

Winterthur on elanike arvult kuues Šveitsi linn. 

Halduslikult jaguneb 7 linnaosaks (saksa keeles *Stadtkreis*).

Rooma ajal oli asula tuntud nime all **Vitudurum**. 919 toimus tänapäeva linna kohal lahing Švaabimaa hertsogi Burchard II ja Ülem-Burgundia kuninga Rudolf II vägede vahel. Linna asutamisaastaks loetakse 1180, mil linn oli Kyburgi krahvide valduses. Kui Kyburgi suguvõsa meesliin välja suri, pärisid linna 1264. aastal Habsburgid, kes andsid asulale linnaõigused, kuid müüsid linna 1467. aastal Zürichile.

Winterthuril on head transpordiühendused Šveitsi ja Saksamaa linnadega.

## Viited

## Välislingid
* Winterthuri koduleht *(saksa, prantsuse, itaalia ja inglise keeles)*
* Turismibüroo koduleht
Pööristähk

**Pööristähaks** nimetatakse tähka, mille pähikuraod on ligistunud või kokku kasvanud peateljega ja on lühemad kui pähikud.

## Vaata ka
*pööris
Liittähk

**Liittähk** on harunenud liitõisik, mille peateljele (õisikuraole) kinnituvad külgharud kannavad raotuid või lühiraolisi pähikuid.

Kõrreliste liittähka nimetatakse ka liitpeaks.
Valts Ernštreits

**Valts Ernštreits** (ka Valt Ernštreit; sündinud 26. mail 1974 Riias) on liivi kultuuritegelane ja keeleteadlane.

Ernštreits lõpetas 1991. aastal Riia 1. gümnaasiumi. Õppis aastatel 1991–1998 Tartu Ülikoolis soome-ugri keeli bakalaureuseõppes ja 1998–2002 magistriõppes. Töötas aastatel 2003–2008 Läti Ülikoolis liivi ja teiste soome-ugri keelte õpetajana. 2018. aastast on ta Läti Ülikooli Liivi Instituudi direktor.

Ta kaitses 10. detsembril 2010 doktoritöö liivi kirjakeele arengust: "Liivi kirjakeele kujunemine" (juhendaja filoloogiadoktor Tiit-Rein Viitso, oponent prof. dr. Eberhard Winkler Göttingeni ülikoolist). Temalt on ilmunud lätikeelne monograafia "Lībiešu rakstu valoda" (Rīga: Latviešu valodas aģentūra, Līvõ Kultūr sidām, 2011), millest on tehtud ka täiendatud ja parandatud eestikeelne tõlge "Liivi kirjakeel" (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013).

Ernštreits on portaali livones.lv ja saidi niceplace.lv üks loojaid ning eesti-läti sõnaraamatu toimetaja.

## Tunnustus
* 1998 Norra Kuningriigi Püha Olafi orden
* 2012 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk
* 2012 Hõimurahvaste programmi rahvusteaduste auhind
* 2015 Läti Vabariigi Tunnustusristi V klassi teenetemärk
* 2020 Hõimurahvaste programmi Ilmapuu auhind

## Viited

## Välislingid
*Keelesaade. Liivi keel, Vikerraadio, 21. aprill 2013
*Keelesaade. Liivikeelsest luulest, Vikerraadio, 18. september 2022
Eberhard Winkler

**Eberhard Klaus Wolfgang Winkler** (sündinud 31. juulil 1955 Münchenis) on Saksamaa soome-ugri keelte professor.

Ta õppis aastatel 1977–1984 germaani lingvistikat, fennougristikat ja skandinavistikat Müncheni ja Helsingi ülikoolis, 1984. aastal sai magistrikraadi. Promoveeriti 1987. aastal filoloogiadoktoriks (Dr. phil.) germaani lingvistika alal. Habiliteerus veebruaris 1996 Müncheni ülikoolis fennougristika alal.

Ta on uurinud liivi keele vanimaid keelemälestisi.

Oktoobrist 2002 töötab ta soome-ugri keelte professorina Göttingeni ülikoolis. 10. detsembril 2010 oponeeris ta Valts Ernštreitsi doktoritöö ("Liivi kirjakeele kujunemine") kaitsmisel.

## Tunnustus
*2008 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk
*2016 Tartu Ülikooli audoktor

## Viited
Söll

**Söll** on tavaliselt katlakujuline suletud lohk maapinnas. Söllide läbimõõt on enamasti kuni paarsada ja sügavus kuni paarkümmend meetrit. Söllide kogumit nimetatakse **söllistikuks**.

Söllid on tekkinud kas liustiku taandumisel setteisse mattunud mahajäänud irdjää sulamisel või liustiku all (või ka selle serva ees) sulamisvee evorsiooni tagajärjel. 

Enamasti on söllis väike soo või järv (söllijärv). 

## Vaata ka
*Sulglohk

## Viited

## Kirjandus
*EE 9. köide, 1996.
Mantel

**Mantel** ehk **palitu** on pikemat sorti rõivaese, mida kantakse ülerõivana teiste riiete peal. Tavaliselt kantakse mantlit külma ja tuulise ilmaga, mistõttu need on enamasti paksust ja soojast riidest.

Mantlite eelkäijaid võib leida juba antiikajast, mil kreeklaste pealisrõivaste hulka kuulusid *[[chlamys]]* ja *[[himation]]*. Uusaegsed mantlid muutusid populaarseks 17. sajandil, 18. sajandil võeti need laialdaselt tarvitusele ka sõjaväes. Tänapäeval on soojemates maades mantlitest sõjaväemundri osana siiski loobutud, kuna füüsilise tegevuse seisukohalt on need jäigad ja ebapraktilised.

Ehkki mantlite põhikuju on pikka aega püsinud muutumatu, kasutatakse sõltuvalt kliimast ja aastaajast eri mantlitüüpe. Kevad- ja sügismantlid on tavaliselt õhemad kui talvemantlid, samuti võivad need olla lühemad: talvemantel ulatub enamasti allapoole põlvi. Lisaks sünteetilisele ja looduslikule riidele valmistatakse mantleid ka (kunst)nahast.

Tuntumate mantlitüüpide seas on näiteks polo, pontšo, redingot ja sinel.

## Vaata ka

*Vihmamantel
*Hommikumantel
*Poolmantel
*Kasukas
Evorsioon

**Evorsioon** ehk **virustus** on erosiooni liik, mille käigus vertikaalselt langev vesi uuristab kivimeid. 

Harilikult on langev vesi pöörleva liikumisega ja uuristab kivimit puuritaoliselt, näiteks joa all.

## Viited
Suured lootused

**"Suured lootused"** (inglise keeles "*Great Expectations*") on Charles Dickensi romaan.

"Suurte lootuste" esmatrükk ilmus ajakirjas All the Year Round 1. detsembrist 1860 kuni augustini 1861. Kirjastus Chapman & Hall avaldas teose 1861. aastal kolmes köites.

"Suured lootused" on arenguromaan, mille tegevus toimub 19. sajandi keskel Kentis ja Londonis. Raamat koosneb kolmest osast. Peategelane on orb Philip hüüdnimega Pip, kes elab oma õe ja sepast õemehe juures suhtelises vaesuses, kuid saab tundmatuks jääda soovivalt heategijalt kopsaka varanduse ja kasvab suureks suhtelises rikkuses. Kolmas osa käsitleb tema elu täiskasvanuna. Tolle aja kohta ebatavalisena ei lõpe romaan pulmadega, Pip on endiselt vallaline.

Pärast avaldamist sai romaanile osaks peaaegu üleüldine kiitus. Kui romaan alles ajakirjas ilmus, oli Dickens rahul niihästi lugejate tagasiside kui ka müüginumbritega. Isegi Dickensi kaasaegne Thomas Carlyle, kes nimetas romaani "selleks Pipi mõttetuseks", tunnistas, et reageeris igale järgmisele ajakirjas ilmunud romaaniosale naerumöiretega. Hiljem kiitis romaani George Bernard Shaw, nimetades seda terviklikuks ja läbinisti tõepäraseks.

Tänapäeval on romaan kriitikute seas endiselt kõrgelt hinnatud. Kui 2003. aastal valiti projekti "Big Read" raames Suurbritannia elanikele enim meeldinud kirjandusteost, saavutas "Suured lootused" seal 17. koha, Dickensi teostest kõrgeima.

Eesti keeles ilmus see esimest korda 1997. aastal Asta Blumenfeldi tõlkes kirjastuses Eesti Raamat. 2001. aastal andis raamatu välja kirjastus Ersen (tõlkija Jana Linnart).
Biomeetrilised isikuandmed

**Biomeetrilised isikuandmed** on isiku kui füüsilise olendi unikaalsed (ja ka mitteunikaalsed) eripärad, mis on seotud tema kehast tulenevate mõõdetavate iseärasustega. Sellisteks kasutatakse kõige erinevamaid isikute füüsilise keha tunnuseid, mis tagavad lihtsa ja selge mõõtmise. Laiemalt on tuntud sõrmejälgede, näo ja DNA põhjal isikuandmete kogumine ja isikuandmete töötlemine.

## Vaata ka
*ABIS 
*Silmaiirisepõhine tuvastamine
*Näotuvastus
*Biomeetriline tuvastamine
Isikusamasuse kontrollimine

**Isikusamasuse kontrollimine** on toiming, mille käigus võrreldakse isikut ja isikusamasuse pädeva tuvastaja välja antud isikut tõendava dokumenti eesmärgiga veenduda, et isik on see, kes ta väidab ennast olevat. 

Isikusamasuse kontrolli võib teostada ka isikut mitte tõendava dokumendiga, näiteks juhiloaga (jalgratta juhtimise luba e jalgratturiluba, autojuhiluba, paadijuhtimisluba, lennuki juhtimise luba), üliõpilaspiletiga, töötõendiga vms, kuid sel juhul ei ole tegemist isikut tõendavate dokumentide seaduse mõttes isikusamasuse kontrollimisega. Sellised olukorrad on tavalised madalama usalduslävega kontrollprotseduurides. Erisuse moodustavad jõustruktuuride töötõendid, mis ei ole küll seaduse alusel isikut tõendavad dokumendid, kuid kätkevad endas lisaks isikutuvastusele ka erivolitusi (pidada kinni isikuid, kanda tulirelva, teostada menetlustoiminguid jmt). Tihti ei osata eristada mõisteid "isikusamasuse kontroll" ja "isiku tuvastamine" ning samastatakse neid ekslikult.

**Digitaalset isikusamasuse kontrolli** (seaduste mõttes) teostatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse alusel välja antud digitaalse isikutunnistusega. Elektrooniline isikutuvastus toimub digitaalsele isikutunnistusele kantud salajaste võtmete, elektrooniliste sertifikaatide ja avaliku võtme infrastruktuuri vahendite abil. See annab nii elektroonilises keskkonnas teenuseid osutavale osapoolele (näiteks pank, riik, e-pood jne) ja/või tavakasutajale õigustatud ootuse, et tuvastatud isik on seaduslikus mõttes vastutav ja seotud tegevustega, mis tema nimel on elektroonilises keskkonnas teostatud.

Igapäevakäsitluses on digitaalne isikusamasuse kontrollimine isikute isikusamasuse kontroll elektroonilises keskkonnas nii digitaalse isikutunnistuse, paroolide, kolmandate osapoolte teenuste (näiteks internetipanga tunnuste) vms elektrooniliste vahenditega.

## Viited
Sertifitseerimine

**Sertifitseerimine** (ingl *certification*) on mingi staatuse, isiku, olukorra või süsteemi töö formaalne kinnitamine, et vaadeldav isik, süsteem jms vastab asjakohastele standarditele ja spetsifikatsioonidele. 

Isikutuvastuse valdkonnas on sertifitseerimine digitaalseks tuvastamiseks ning digitaalallkirja andmiseks ja kontrollimiseks vajalike sertifikaatide väljaandmist, sertifikaatide alusel antud digitaalallkirjade kontrollimise võimaldamist ning sertifikaatide kehtivuse peatamise, kehtivuse peatatuse lõpetamise ja kehtetuks tunnistamise menetlemist võimaldav tehniliste tegevuste kompleks. Sertifikaate on kahte tüüpi: isikutuvastussertifikaat ja allkirjastamissertifikaat.

Isikutuvastussertifikaat – dokument, mis on välja antud selleks, et võimaldada digitaalset isikutuvastamist, e-kirjade signeerimist ja krüpteerimist ning milles avalik võti seotakse üheselt sertifikaadi omanikuga. Sertifikaadis peavad sisalduma selle number, omaniku nimi, omaniku isiku- või registrikood, omaniku avalik võti, kehtivusaeg, väljaandja ja registrikood, kasutusvaldkonna piirangute kirjeldus. Sertifikaadi väljaandja kinnitab iga tema poolt välja antud sertifikaadi. Sertifikaadi omanik on füüsiline isik, kelle andmetega on sertifikaadis sisalduv avalik võti samas sertifikaadis seotud.

Allkirjastamissertifikaat – dokument, mis on välja antud selleks, et võimaldada digitaalallkirja andmist ja kontrollimist ning milles avalik võti seotakse üheselt sertifikaadi omanikuga.
Sertifikaadis peavad sisalduma selle number, omaniku nimi, omaniku isiku- või registrikood, omaniku avalik võti, kehtivusaeg, väljaandja ja registrikood, kasutusvaldkonna piirangute kirjeldus. Sertifikaadi väljaandja kinnitab iga tema poolt välja antud sertifikaadi. 
Sertifikaadi omanik on füüsiline isik, kelle andmetega on sertifikaadis sisalduv avalik võti samas sertifikaadis seotud.

Sertifikaadi väljaandja – isik või asutus, kes on sertifikaadi välja andnud ja vastutab sertifikaadis sisalduvate andmete tõesuse eest (Eestis Politsei- ja Piirivalveamet).

## Vaata ka
*Sertifitseerimiskeskus

## Viited
Kehtivuskinnituse teenus

**Kehtivuskinnituse teenus** on Sertifitseerimiskeskuse (SK) teenus, mille kaudu on võimalik kontrollida, kas isikut tõendava dokumendi sertifikaadid on kehtivad või mitte. 

Sertifikaatide kõrval osutab Sertifitseerimiskeskus info- ja kehtivusteenuseid, mille kaudu saab infot sertifikaatide kehtivuse kohta ning mis on muuhulgas vajalikud digitaalallkirja kasutamiseks. Kehtivusteenused on oluline komponent digitaalallkirjade kehtivuse tagamisel. Digitaalallkirja seaduse kohaselt kehtivad ainult need allkirjad, mis on antud allkirja andmise ajal kehtiva sertifikaadiga. Samas peab olema võimalik kontrollida allkirja õigsust ka pärast sertifikaadi kehtivusaja lõppu või tühistamist. Selleks pakubki SK kehtivusteenuseid, mille kaudu saab digitaalallkirjale lisada vajaliku tehnilise tõestusmaterjali.

Kehtivuskinnituse teenus lisab digitaalallkirjadele õigusjõu. Teenuse käigus lisatakse digitaalallkirjale automaatselt elektrooniline märge, mis määratleb ära allkirja andmise aja ja näitab, et allkirja andmiseks kasutatud sertifikaat sel ajal kehtis. Kui allkirja andmise aeg pole digitaalallkirja seaduse nõuetele vastaval viisil ära näidatud, on digitaalallkiri kehtetu. 
Kehtivuskinnituse teenuse teine kasutusvaldkond on isikutuvastusel sertifikaadi kehtivuse reaalajas kontrollimine. 

## Viited

## Välislingid
*Kehtivuskinnituse teenus Sertifitseerimiskeskuse kodulehel
Karp

**Karp** on väike kast, millel on harilikult ka kaas. 

Karbi kuju võib olla erinev, kuid tavaliselt on see suhteliselt madal. Karpe tehakse näiteks papist ja plekist.. 


Pizza in Karton.jpg|Pitsakarp
Satura cake box.jpg|Tordikarp
Boxes.jpg|Värvilised erikujulised karbid
Open Pink Gifft Box with White Ribbon.JPG|Kingikarp
Many Victoria Shoe Boxes.jpg|Kingakarbid


## Vaata ka
* Pappkarp

## Viited
Väike mudil

**Väike mudil** ehk **väike mudilake** (*Pomatoschistus minutus*) on väike ahvenaliste seltsi mudillaste sugukonda kuuluv kala. 

Väikese mudila pealevila on Atlandi ookeani rannik Portugalist Põhjamere ja Läänemereni. Teda leidub ka Vahemere põhjaosas ja Mustas meres (alamliik *P. m. elongatus*). Elavad umbes 20 m ja väga harva kuni 70 m sügavuses. Suvel elavad madalamas vees ja talvel liiguvad sügavamale.

Väikese mudila värv on liivakarva kollakaspruun roostepruunide tähnidega.  Kalade pikkus võib ulatuda kuni 10 cm. Eluiga on tavaliselt 15–18 kuud, maksimaalselt 2 aastat. Koevad märtsist septembrini. 

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited

## Välislingid
* 

*Väike mudil andmebaasis Fishbase.org