open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaan Hanson

**Jaan Hanson** VR II/3 (Vabadusristi annetamise otsuses 11. juunist 1920 Jaan Hansen, Vabariigi Valitsuse otsusega 8. juulist 1938 loetud annetatuks Jaan Hanssonile; 1./13. veebruar 1897 Enge vald, Pärnumaa – 5. aprill 1995 Pärnu-Jaagupi) oli eesti põllumees ja Vabadussõja veteran (kapral, 1978 lipnik?).

Ta osales Esimeses maailmasõjas Vene Petrogradi tagavarapataljonis ja Kroonlinna suurtükiväepolgus, Vabadussõjas Pärnu kaitsepataljoni ja 9. jalaväepolgu koosseisus, 19. novembril 1919 sai Narva all Aleksandrovskaja Gorka küla juures haavata. Pidas Juhani talu, VRVÜ Pärnu osakonna liige. 1950 oli lühikest aega kolhoosi Edasi esimees, hiljem põllutööline. Osales 24. juulil 1989 Vabadusristi päeval Adaveres.

Maetud Pärnu-Jaagupi kalmistule.

## Tunnustus
* 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk
* 1993 Pärnu vapimärk (Vabadussõja veteran)
* 1993 Pärnumaa vapimärk (Vabadussõja veteran)
August Hindrei

**August Hindrei** VR II/3 (kuni 1910 **August Abel**, vene keeles Гиндрей Август Гансович; 2/14. september 1894 Tallinn – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti kommunist.

Ta osales Vene sõjaväes Esimeses maailmasõjas, Vabadussõjas Ratsapolgu ja 1. Ratsapolgu koosseisus (reamees). Vabadusristi II liigi 3. järk 11. juunil 1920. 1920. aastal astus põrandaaluse EKP liikmeks, Tallinna sadamas kirjutaja, Üle-Eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu liige, mais 1922 ajalehe Punane Täht toimetaja. 

Põgenes augustis 1923 Nõukogude Liitu, töötas Leningradi sadamas, mõisteti kümneks aastaks vangi "välismaise kaubaga äritsemise pärast" ja heideti parteist välja. 

Ta mõisteti hiljem poliitilise süüdistuse alusel surma.

## Viited
Tiiu Peäske

**Tiiu Peäske** (sünninimi **Tiiu Heinsalu**; sündinud 21. novembril 1946) on eesti viiuldaja ja pedagoog. 

Ta lõpetas 1970. aastal Tallinna Muusikakeskkooli viiuli erialal. 

Ta oli Tallinna Muusikakeskkooli õpetaja ja keelpilliosakonna juhataja. Hiljem on ta töötanud Tallinna Muusika- ja Ballettkooli ning Rakvere Muusikakooli õpetajana. 

Tema õpilaste hulgas on olnud Triin Ruubel, Juta Õunapuu-Mocanita, Maano Männi, Harry Traksmann ja Sigrid Kuulmann.

## Tunnustus

* 2006 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (silmapaistvate tulemuste eest noorte viiuldajate koolitamisel)
* 2007 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2013 – Presidendi hariduspreemia
* 2013 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
* 2014 – Tallinna Muusikakeskkooli õppeaasta tegu 2013-2014: klassikatäht Katariina Maria Kitse juhendamine

## Isiklikku

Ta on abielus pianist Toivo Peäskega, neil on kaks poega.

## Viited

## Välislingid

* ERR Tähtpäevasaade: Päikseline Tiiu Peäske. Novembris tähistas 60. sünnipäeva armastatud viiulipedagoog Tiiu Heinsalu-Peäske. Juubilari ja tema õpilase Maano Männiga vestleb saate autor Virve Normet.
Siesikai

**Siesikai **on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Siesikai valla halduskeskus. Alev asub Siesikai järve kaldal Obelise jõe ääres. 

Siesikais on gümnaasium, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Alevis on kohaliku metskonna keskus. Vaatamisväärsusteks on Siesikai mõisa hoonetekompleks ja 1537. aastal ehitatud katoliku kirik.

## Ajalugu

XIII sajandil rajati Siesikai linnus. 1441. aastal on esimest korda mainitud Siesikai lossi, samal aastal ehitati selle juurde ka esimene kirik. Sealsest alevist on esimesed teated XVI sajandi teisest poolest. Praegune kirikuhoone valmis 1537. aastal kohaliku mõisniku initsiatiivil. Alev sai turuõigused aastal 1748. XVIII sajandil läks Siesikai Radziwillide valdusse.

Tsaariajal kasutati Siesikai kohta venekeelset nimekuju Сѣсики. Siesikai kuulus XIX sajandil Dowgiałłodele. Aastal 1943 sündis alevis Leedu majandusteadlane Julius Veselka. Nõukogude ajal oli Siesikai kohaliku sovhoosi keskasula.


Siesikai paminklas.JPG|Siesikai
Siesikų vidurinė mokykla.JPG|Koolimaja
Siesiku baznycia is siaures vakaru puses.jpg|Siesikai kirik


## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Austerlased

**Austerlased** on Austria põhirahvas. Kujunenud germaani hõimude segunemisel slaavi ja romaniseerunud keldi, illüüri ja reedi hõimudega. Austerlased räägivad saksa keelt. Austerlased on valdavalt katoliiklased.

## Viited
Siesikai vald

**Siesikai vald** (leedu keeles *Siesikų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 168 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1541 inimest. Valla keskus on Siesikai alev, kus aastal 2011 oli 508 elanikku. Vallamaja asub aadressil Draugystės g. 2. Vallavanem on Algirdas Kaušas.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Babism

**Babism** on 19. sajandi esimese poole usuline liikumine Pärsias. 

Liikumise algataja oli Shīrāzist pärit olnud Sajjid Ali Muhammad Širazi (1819–1850) ja liikumine saanud nime Sajjid Ali Muhammad Širazi lisanime Bab järgi. Tema õpetus lähtus küll islami Pärsias (Iraanis) levinud šiiitluse harust, kuid hülgas selle põhitõed. 

Järgijate tegevus arenes 1848. aastal feodalismi- ja despootiavastaseks ülestõusuks, mille Pärsia valitsus 1852. aastal veriselt maha surus. Sajjid Ali Muhammad Širazi hukati kui usust taganeja 1850. aastal

## Viited
Babuiin

**Babuiin** (*Papio cynocephalus, Chaeropithecus cynocephalus*) on Ekvatoriaal-Aafrikas elutsev paaviani perekonda kuuluv liik. Babuiini karv on kollakas, pea meenutab koera oma. Babuiinid on segatoidulised, liiguvad karjas. Isased isendid võivad kasvada pikamaks kui 1 meeter ja kaaluda üle 30 kilo.


French Equatorial Africa.PNG|Prantsuse Ekvatoriaal Aafrika
Papio cynocephalus papio nbg.jpg|Babuiinid
Maria Blower-Porter

**Maria Blower-Porter** (sünninimi **Maria Blower**; aastatel 1990–1994 **Maria Kuum**; sündinud 21. augustil 1964 Leicester, Inglismaa) on Briti endine jalgrattur.

Ta sai naiste ühisstardiga maanteesõidus 1984. aasta Barcelona olümpiamängude jalgrattavõistlustel 29. koha. See oli esimene võistlus, kui naiste jalgrattasport oli kaasaegsete olümpiamängude kavas. Ta sai naiste ühisstardiga maanteesõidus 1988. aasta Souli olümpiamängude jalgrattavõistlustel 6. koha.

## Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli eestlasest Norra jalgrattur Jaanus Kuum ja nende poeg on Briti jalgrattur Elliott Porter.

## Viited

## Välislingid
* 
*Maria Blower. Cycling Archives. Inglise keeles
161 eKr

**161. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DXCIII (593).

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Marcus Valerius Messalla ja Gaius Fannius Strabo.
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Nikanor, Seleukiidide riigi väejuht
Bagi

**Bagi** (*ik. Buggy*), ühe vedava sillaga, kerge lahtise kerega sõiduauto maastikul sõitmiseks. Bagi raam on baasautost lühem, et vähendada pöörderaadiust. Esimesed bagid valmistati Ameerika Ühendriikides, kus peeti ka esimesed võistlused 1960 aastal.


RallyDakar2013 (8370000821).jpg|
Fornasari Racing Buggy 000 2008-XXXX Pharaons Rally 2012 frontright 2012-12-06 A.jpg|
Buggy 1600 (Mitshubishi Evo 9 Buggy).jpg|
Rinald Bamberg

**Rinald Bamberg** (28. august 1932 Põltsamaa, Viljandimaa – 14. november 2011 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener ning laulja (tenor). 

Lõpetas 1949. aastal tislerina 12. tööstuskooli Tartus. 

## Poksija ja poksitegelasena
Ta hakkas poksimisega tegelema 1948. aastal Tööjõureservides Heino Villumi juhendamisel.

Ta oli 1951. aastal Eesti NSV noorte meister sulgkaalus (kuni 57&nbsp;kg). 

Ta oli aastatel 1952–1956 sundajateenistuses NSV Liidu mereväes. Ta tuli aastatel 1952, 1954 ja 1955 Vaikse ookeani laevastiku meistriks, aastatel 1953 Vladivostoki ja 1955 Primorje krai meistriks ning 1956. aastal relvajõudude ametiühingute meistriks.

Pärast sõjaväeteenistuse lõppu hakkas ta poksima Tallinna Kalevis Raimond Turja juhendamisel. Ta sai 1956. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5&nbsp;kg) 3. koha. Ta tuli aastatel 1956–1958 Tallinna meistriks ja 1957. aastal Tööjõureservide üleliiduliseks meistriks. Ta osales 1958. aastal Eesti NSV ja Leedu NSV sõpruskohtumisel ning võitis oma kohtumise II kergekeskkaalus (kuni 67&nbsp;kg).

Ta pidas kokku 163 kohtumist ja võitis neist 132. 

Ta tegutses aastatel 1966–1988 poksikohtunikuna ning aastatel 1993–2007 poksitreenerina spordiklubides Kuldkinnas ja Merepojad.

## Lauljana
Ta oli muusikas iseõppija. Ta laulis aastatel 1965–1978 Estonia teatri ooperikooris ja mängis ka kõrvalosi. Ta esines lauljana ka mujal, sealhulgas solistina Tombi-nimelises kultuuripalees. 

### Rolle
*1976 kaputsiin (Eino Tambergi "Cyrano de Bergerac")
*1972 Tinca (Puccini "Mantel")
*1971 Teener/Sancho Panza (Mitch Leigh’ "Mees La Manchast")
*1969 röövel (Ülo Vinteri ja Ülo Raudmäe "Pipi Pikksukk")
*1966 sõdur (Hervé "Mam'zelle Nitouche")
### Filmis
*1972 sepasell ("Verekivi")

## Tunnustus
*1967 üleliidulise kunstilise isetegevuse festivali laureaat

## Viited

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 365

## Välislingid
*
*Rinald Bamberg ja tema sporditulemused
*"Üleliidulise kunstilise isetegevuse festivali laureaat J. Tombi nim. Kultuuripalee vokaalsolist Rinald Bamberg esinemas". Foto: Valdur-Peeter Vahi, 1967. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogu
*Mitch Leigh' muusikal "Mees La Manchast". Katrin Karisma (Aldonza), Rinald Bamberg (Teener/Sanco Panza). Foto, 13. veebruar 1971. Andmekogu AIRE
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Märten Matsu

**Märten Matsu** (sündinud 15. detsembril 1992 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2012. aastal Saue Gümnaasiumi ja 2017. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (11. lend). 

Alates 2017. aastast töötab ta näitlejana Rakvere Teatris.

## Filmirolle
*2015  "Vabad mehed" teleseriaal, Merimaa
*2016 "Ema" mängufilm, Karl-Andreas
*2017 "Siberi võmm" teleseriaal, Harri Vernik 
*2019 "Janu", lühifilm
*2019 "Kättemaksukontor" teleseriaal, Ilmar Ubin

## Teatrirolle
*2015  Arto Paasilinna, Maailma parim küla, lavastaja Jaanus Rohumaa,  Nooremkonstaabel ja Jussi    
*2016  Grigori Gorin,  Thijl Ulenspiegel, lavastaja Üllar Saaremäe, Lamme Goedzak   
*2017  Anthony Burgess, Kellavärgiga apelsin, lavastaja Ringo Ramul, Dim, arst, vang, turvamees 
*2017  Ken Kesey / Dale Wasserman, Lendas üle käopesa, lavastaja Eili Neuhaus,  Martini  
*2018  Brian Friel, Lõikuspeo tantsud, lavastaja Eili Neuhaus,  Michael   
*2018 Oskar Luts / Urmas Lennuk,  Paunvere poiste igavene kevade,  lavastaja Urmas Lennuk, Imelik    
*2019  Reeli Reinaus,  Verikambi,  lavastaja ja dramatiseerija Jaanika Juhanson,  Joonas  
*2019  Ingmar Bergman / Jenny Worton, Nagu peeglis, lavastaja Madis Kalmet, Max. 

## Tunnustus
*2017, 2019 Rakvere Teatri kolleegipreemia, parim meesnäitleja 

## Viited

## Välislingid
*
*Märten Matsu Rakvere Teatri kodulehel
*Märten Matsu näitab ennast muusikuna, Virumaa Teataja 21. september 2019
*25-aastasest Märtenist 55-aastaseks Michaeliks, Kultuur 14. juuni 2018
Aleksandr Litvinenko mürgitamine

**[[Aleksandr Litvinenko]]** (1962–2006) oli endine KGB ja FSB ohvitser, kes põgenes Venemaalt kohtuliku jälitamise eest ja sai asüüli Suurbritannias.

Litvinenko haigestus ootamatult 1. novembril 2006 ja viidi haiglasse, kus ta kolm nädalat hiljem suri. Surma põhjustas radionukliid poloonium-210-st tingitud äge kiiritusmürgitus. Litvinenko väited FSB valgustkartvate tegude kohta, samuti surivoodil esitatud süüdistus, et tema ebatavalise haigestumise taga on Venemaa president Vladimir Putin, said ülemaailmse meediakajastuse.

## Taust

Pärast Londonisse saabumist toetas Litvinenko paguluses viibivat vene oligarhi Boriss Berezovskit viimase meediakampaanias Venemaa valitsuse vastu.

Vaid kaks nädalat enne surma süüdistas Litvinenko Putinit Anna Politkovskaja mõrva tellimises.

## Haigestumine ja mürgistus
Litvinenko haigestus äkitselt 1. novembril 2006. Samal päeval oli ta kohtunud kahe endise KGB ohvitseri, Andrei Lugovoi ja Dmitri Kovtuniga. 

Paar päeva hiljem tekkis Litvinenkol tugev kõhulahtisus ja oksendamine ning ta palus kutsuda kiirabi.

Litvinenko hospitaliseeriti varjunime Edwin Carter all. Tema vere- ja uriiniproovid saadeti tuumarelvastuse asutusse (AWE), kus neid uuriti gammaspektroskoopia meetodil. Gammakiirgust ei leitud, kuid ilmnes väike piik 803 keV juures. Juhuslikult juures viibinud teine teadlane, kes oli osalenud Briti aatomipommi uuringutes paarkümmend aastat varem, kuulis arutelu ja määras selle piigi kui poloonium-210 poolt kiiratavate alfaosakeste signaali. 22. novembri õhtuks, veidi enne Litvinenko surma, informeeriti tema arste, et mürgiks oli tõenäoliselt poloonium-210. Täiendav uriinianalüüs alfaosakeste suhtes kinnitas seda järgmisel päeval.

Erinevalt tavalistest kiirgusallikatest ei kiirga poloonium-210 mitte gammakiiri, vaid hoopis alfaosakesi, mis ei suuda läbida isegi paberilehte ega inimese nahka ning on seetõttu nähtamatud tavapärastele kiirgusdetektoritele. See selgitas, miks Geigeri loendur andis haiglas negatiivse vastuse. Nii gammakiirgus kui ka alfaosakesed on ioniseerivad kiirgused. Alfa-kiirgav aine võib tekitada olulist kahju ainult siis, kui see on alla neelatud või sisse hingatud, mõjudes vahetult organismi rakkudele. Paar tundi enne surma jõuti Litvinenkot uurida ka eriaparatuuriga alfaosakeste suhtes.

## Surm ja rahvusvaheline diplomaatiline ebakõla
Litvinenko surma asjaolude uurimine Suurbritannias viis tõsise diplomaatilise ebakõlani Suurbritannia ja Venemaa valitsuse vahel. Aastatel 2014–2015 toimunud kohtuprotsessil ütles Scotland Yardi esindaja: "Tõendid viivad ainsa usutava järelduseni, et Venemaa on ühel või teisel moel Litvinenko mõrvaga seotud." Teise tunnistaja ütluse kohaselt on Dmitri Kovtun avalikult rääkinud Litvinenko tapmise plaanist. Dmitri sõnul oleks see hea näide "reeturi" karistamisest. Kuriteo toimepanemise peamine kahtlusalune endine FSB ohvitser Andrei Lugovoi jäi Venemaale, sest Venemaa valitsus keeldus teda Suurbritannia võimudele välja andmast. 2007. aasta sügisel kandideeris Andrei Lugovoi Vladimir Žirinovski juhitava Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei nimekirjas Venemaa Riigiduumasse ja osutus valituks.

## Viited
Norman Triplett

**Norman Triplett** (1. oktoober 1861 – 1934) oli USA psühholoog. 

Norman Triplett avaldas 1898. aastal esimese sotsiaalpsühholoogia alase artikli (Strubbe, 2005). Ta uuris sotsiaalse hõlbustamise efekti. Triplett uuris Ameerika ratturite kohta kogutud andmeid, võrreldes sõidukiirust individuaalselt ja grupis sõites, ning avastas, et üheskoos võidu sõites hoiti kiiremat tempot kui üksinda aja peale sõites. Sellise tähelepaneku alusel järeldas Triplett, et kaasvõistlejate juuresolek vabastab teatavad energiavarud, mis parandavad sooritust. Sportlik tegevus oli Tripletti jaoks siiski lihtsalt üks viis grupis tegutseda ja ratturid pakkusid talle tänuväärset katselapikest. See tähistas aga olulist verstaposti liigutustegevuse aluseks olevate tegurite uurimisel, mis andis tunnistust sellest, kuidas psüühilised ja sotsiaalsed aspektid mõjutavad inimese kehalise tegevuse potentsiaali.

Kaasates 40 last näitas Norman Triplett oma uurimuses, et lapsed, kel paluti kerida õngerulli nii kiiresti kui nad suudavad, tegid seda märgatavalt kiiremini kui ruumis olid teised lapsed. Oma uurimistöö tähelepanekutele tuginedes järeldas Triplett, et kaaslaste juuresolek vabastab teatavad energiavarud, mis parandavad sooritust.

Hilisemad uurimused on näidanud, et parem sooritus kaldub avalduma pigem inimese jaoks kergetes ja tuttavates kui keerulistes ja uuemates ülesannetes. Viimaste puhul teeb inimene teiste juuresolekul ka märgatavalt rohkem vigu.
Baltistika

**Baltistika** on balti rahvaste ajalugu, keeli, kirjandust, arheoloogiat käsitlev teadusala. Baltistikale pandi alus 19. sajandil, kui Franz Bopp uuris preisi, Friedrich Kurschat leedu ja August Johann Gottfried Bielenstein läti keelt. 20. sajandi esimesel poolel tegeleti baltistikaga peamiselt slavistikakeskustes. Läti Ülikoolis Riias ja Leedu Ülikoolis Kaunases avati vastavalt 1919. ja 1922. aastal balti keelte õppetool ja tekkisid iseseisvad baltistika koolkonnad.

## Viited

## Välislingid

* Läti Ülikool
* Vytautas Suure Ülikool
Lõhnav kood

**Lõhnav kood** on programmeerimises tunnus programmi lähtekoodis, mis viitab võimalikule sügavamale probleemile koodis.

Lõhnav kood on puuduliku tarkvara disaini ja tarkvara kirjutamise käigus tehtud halbade otsuste tulemus.

Lõhnava koodi tunnused võivad olla näiteks koodikordus, liigne keerukus ja liiga pikad meetodid või klassid.

## Viited
Baroteraapia

**Baroteraapia** on füsioteraapia liik, kus raviseanss toimub kas üle- või alarõhuga barokambris. Ülerõhulist baroteraapiat nimetatakse ka hüperbaariliseks oksügenatsiooniks. Seda kasutatakse vere hapnikuhulga suurendamiseks, kudede hapnikuvaeguse kaotamiseks ning mitmete südamehaiguste puhul. Käte, jalgade vereringe parandamiseks rakendatakse paikset baroteraapiat, seda kas alarõhulises või vaheldumisi ala- ja ülerõhulises barokambris.

Uuringud ülerõhulist baroteraapia alal on sageli halvasti konstrueeritud ja puuduvad selged tõendid selle kohta, et selline ravi on efektiivne väljaspool kessoontõve ja õhkemboolia ravimist.

## Viited

## Välislingid
* Mis on baroteraapia? Põhjarannik, 27.02.2016
Benediktiin

**Benediktiin** on aromaatne liköör alkoholisisaldusega 43% vol. Hakati valmistama 16. sajandil Normandias benediktlaste kloostris. Esialgu tarvitati ka ravimina.

## Viited
Subjekt ja predikaat

**Subjekt ja predikaat** on lauseloogikas väite või propositsiooni kaks komponenti, mis koos moodustavad vähima võimaliku informatsioonilise või tähendusliku üksuse.

Kui loomulikus keeles väljendatud lausel puudub subjekt, aga on olemas predikaat, siis ei saa predikaati millelegi omistada ning lausel puudub sisu või edasiantav teadmine. Sama kehtib ka olukorra kohta, kus lausel on ainult subjekt, aga puudub predikaat, mida subjektile omistada.

Subjektist ja predikaadist koosnevat lauset võib väljendada kujul "S‒P", kus kriips subjekti ja predikaadi vahel väljendab nende kokkukuulumist ehk koopulat, olemasolutaotlust või pretensiooni tõesusele, mis on iga väite või propositsiooni osaks. Kuna subjektile ja predikaadile lisaks kuulub lausesse ka side nende vahel, siis on tegu kolmetise struktuuriga, näiteks infotehnoloogias kirjeldataksegi fakti või väidet kujutavat andmeüksust semantilise kolmikuna.

Filosoofias on vaidlusküsimuseks, kas iga tähendust omav lause peab koosnema subjektist ja predikaadist ning nende omavahelisest sidemest.

## Vaata ka
*Täislause
*SVO
Naised ettevõtluses

**Naised ettevõtluses** moodustavad kõigist maailma ettevõtjatest umbkaudu kolmandiku. Euroopa Liidus on üksikettevõtjate seas naisi 34,4% ja iduettevõtjate seas 30%..

Ettevõtlust peeti enne 20. sajandit meeste pärusmaaks, kuid soolise võrdõiguslikkuse ideede levides ning jõudes ühiskondlikku tegelikkusse on naiste osalus ettevõtluses tõusnud tänapäevaks võrreldavaks meeste osalusega. Seejuures iseloomustab naiste motivatsiooni ettevõtluses osaleda pigem põhinemine vajadusel, samas kui ettevõtlusega tegelemise põhjuseks meeste hulgas on pigem võimaluse kasutamine. Ettevõtlus naiste seas on kõrgem arengumaades ja madalam arenenud maades.

## Eesti naised ettevõtluses

Eestis on ettevõtlus naiste seas kasvavas trendis, nt aastatel 2014‒2016 kasvas see 11,7 protsendi võrra. Samas on jätkuvalt naisjuhtidega ettevõtete osakaal vaid 5 protsenti, kuigi Euroopa Liidu keskmine on tõusnud 10 protsendini ning Eesti on naisettevõtluse indeksi 2015. aasta uuringu järgi maailmas 22. kohal. 2017. aastal oli Eestis naiste osakaal kuni kolm ja pool aastat tegutsenud ettevõtjate seas ligi 12% (Lätis oli see 9,6%, Soomes 5,6% ja Saksamaal 3,1%). Populaarseimad valdkonnad, kus naised ettevõtlust alustavad on tervise- ja sotsiaalteenuste ning hariduse valdkond, samuti hulgi- ja jaekaubandus ning selliste professionaalsete teenuste pakkumine nagu näiteks finants, raamatupidamine ja administreerimine.

Naisettevõtjaid koondavad Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon ja Eesti Naisettevõtjate Liit, naiste osalust ettevõtluses on uurinud, seda edendavaid konverentse jmt üritusi korraldanud Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus. Naisuurimus- ja teabekeskus juhib ka naisettevõtluse võrgustikku ning on koordineerinud poliitikasoovituste koostamist Eesti ettevõtluse kasvustrateegiasse 2014‒2020.

## Naised infotehnoloogia erialadel

Olgugi et infotehnoloogia on valdkonnana Eestis eelisarendatud, siiski on SA Kutsekoja andmetel valdkonna sooline struktuur on tugevalt meestekeskne. Mehed moodustavad 71 protsenti põhikutsealade töötajatest, naised 29 protsenti, tarkvaraarendajate, elektroonikainseneride ja infotehnoloogiakompetentsiga juhtide hulgas küündib meeste osakaal 80 protsendini. Naisi on 55 protsenti tootmise operaatorite hulgas, tarkvaraanalüütiku ja -arhitekti põhikutsealal töötajatest on naised veidi alla poolte töötajatest.

Naiste osakaalu tõstmise ning infotehnoloogia kui eriala populaarsuse tõstmiseks on Eestis sellised algatused nagu Tech Sisters ja Superheroes. Teaduskeskus Ahhaa osaleb tüdrukute seas STEM-erialade populariseerimise algatuses HYPATIA jpm.

## Tuntud naisettevõtjaid Eestis
*Kristel Kruustük
*Kaidi Ruusalepp
*Eva-Maria Õunapuu
*Katriin Jüriska
*Kriss Soonik-Käärmann
*Kristi Täht
*Karoli Hindriks
*Maire Forsel
*Kristi Saare
*Mari Tool
*Tiina Mõis 
*Karin Rask

## Viited

## Välislingid
*Tech Sisters
*Superheroes: The bravest leadership program for girls!
*WEgate – uus värav Euroopa naisettevõtlusele Euroopa Komisjoni toetusel
*Ettevõtlike naiste assotsiatsioon
Taujėnai vald

**Taujėnai vald** (leedu keeles *Taujėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ukmergė rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 231 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1599 inimest. Valla keskus on Taujėnai alev, kus aastal 2011 oli 365 elanikku. Vallamaja asub aadressil Užugirio g. 1,. Vallavanem on Elvyra Tulušienė. Vald on tänapäevastes piirides XXI sajandi algusaastatest, mil sellega liideti osa Vidiškiai vallast.

## Viited
Vikiresident

**Vikiresident** (inglise keeles *Wikipedian in residence* 'resideeriv vikipedist') on asutuse, haldusüksuse vmt juures ametlikult tegutsev ning sageli palgaline vikipedist. Vikiresident on tüüpiliselt kureeritud mõne teadus- või mäluasutuse poolt ning tema tegevused ei piirdu Vikipeediaga, vaid võivad olla orienteeritud ühele või mitmele sõsarprojektile, nt Wikimedia Commons, Vikiandmed jne, lisaks sellele on vikiresidendi ülesanne korraldada suhtlust Vikipeedia kaasautorite kogukonnaga.

Esimene teadaolev vikiresident oli 2010. aastal Liam Wyatt, kes resideeris viie nädala jooksul Briti Muuseumis ning tegeles muuseumi kogudes leiduva materjali kättesaadavaks tegemisega Vikipeedias ja selle pildipangas. Vikiresidente on hiljem resideerinud eri asutuste juures üle maailma, sh Briti Raamatukogus, Norra Rahvusraamatukogus, Walesi Rahvusraamatukogus, Šveitsi Föderaalarhiivis, Versailles' lossis, Museo Soumaya kunstimuuseumis, Barcelona Picasso Muuseumis, Smithsonian Institutionis, RIDC NeuroMatis, Rutgersi ülikoolis jpt.

Vikiresidentide projekt on praeguseks laienenud ning 2013. aastal algatati Vikipeedia külalisõpetlaste programm, mille raames on kogenud vikipedistidest teadlased käinud Vikipeediaga seotud uurimisprogramme jm seotud tegevusi toetamas kahekümnes ülikoolis või instituudis üle maailma. Esimene Vikiandmete külalisteadlane oli 2016. aastal Simon Cobb, kes resideeris Walesi Rahvusraamatukogus.

Eesti kõrgkoolides, mäluasutustes ja muudes institutsioonides siiani ametlikult vikiresidente ega vikiõpetlasi peetud pole. Küll aga tegutses 2020 digikultuuriaasta raames esimese vikiresidendina Helena Eglit, kes pani kokku virtuaalnäitusi.

## Vaata ka
*Kirjutamismaraton

## Viited

## Välislingid
* Wikipedian in Residence Wikimedia Outreach
Konstantin Rudakov

**Konstantin Ivanovitš Rudakov** (vene keeles Константин Иванович Рудаков; 26. märts 1891 Peterburi – 1949 Leningrad) oli vene graafik, kunstnik, karikaturist ja disainer.

Ta sündis Maria teatri dekoraatorite peres Peterburis. Joonistamist ja maalimist hakkas ta õppima Tsarskoje Selo lütseumis Vassili Savinski erastuudios Pavel Tšistjakovi juhendamisel. 1910. aasta alguses külastas ta uut kunstistuudiot, mida juhtisid Boriss Kustodijev, Jevgeni Jevgenjevitš Lansere ja Mstislav Valerianovitš Dobužinski. Aastal 1913 astus ta IAH-i maalimise, skulptuuri ja arhitektuuri kõrgkunstikooli, kus algul õppis arhitektuuriosakonnas, kuid 1915. aastal läks üle maali erialale, mida juhendas Dmitri Kardovski. Ta lõpetas selle kursuse 1922. aastal. Aastatel 1918–1920 töötas ta kunstistuudio juhendajana ja samal ajal õpetas ka matemaatikat Läänemere laevastiku meremeestele.

1918. aastal hakkas ta osalema näitustel. Ta kuulus revolutsioonilise Venemaa kunstnike assotsiatsiooni ühendusse. 1920. aastatel joonistas ta karikatuure ajakirjadele Siskin, Hedkid, Behemoth, Laughers, Krokodil, Nepmen (1928–1932), Lääs (1932–1934), Alasti Kunstniku Mudel (1930).

Alates 1929. aastast õpetas ta Leningradis VHUTEIN-is (proletariaadi kunstiinstituut, Leningradi maali-, skulptuuri- ja arhitektuuriinstituut) Repini graafikaosakonnas.

Aastal 1930 töötas ta riigi kirjastuse lasteosakonnas, kus illustreeris raamatuid, näiteks Aleksander Puškini "Jevgeni Onegin" (1934), Emile Zola "Nana" (1935–1937), Guy de Maupassanti "Kallis sõber" (1935–1937), E. T. A. Hoffmanni "Pähklipureja" (1937), Lev Tolstoi "Anna Karenina" (1942–1945) ja "Sõda ja rahu" (1941–1948), Nikolai Gogoli "Audiitor" (1948), Antoine François Prévosti "Manon Lescaut" (1948) jm.

Aastatel 1938–1940 töötas ta eksperimentaalses litograafia töörühmas LOSSH. 1940. aastatel hakkas ta tegelema teatraalse-dekoratiivkunstiga. Leningradi Akadeemilises Suures Draamateatris tegi ta kostüümide eskiise (Aleksandr Gribojedovi "Häda mõistuse pärast", "Aleksander Puškin" (1940–1941), "Anton Tšehhovi pulmad" (1942)) ja Leningradi Music Halli teatrile (William Shakespeare'i "Palju kära ei millestki" (1943, mida ei esitatud)).

Ta on maetud Peterburi Literatorski surnuaeda.

Rudakovi teoseid leidub paljudes muuseumides ja erakogudes, sealhulgas Vene Muuseumis, Tretjakovi galeriis, Puškini muuseumis ja mujal.

## Viited

## Välislingid
* Konstantin Ivanovitš Rudakovi tööd
* Konstantin Rudakovi elulugu
Barokamber

**Barokamber** on hermeetiliselt isoleeritud ruum, kus saab rõhku kas madaldada või kõrgendada. Barokambris uuritakse üle- ja alarõhu toimet organismile, treenitakse lendureid ja kosmonaute. Barokambris ravitakse ka mitmeid haigusi, seda nimetatakse baroteraapiaks.


40" Mild Hyperbaric Chamberexternal.jpg|
Ontario Hyperbaric Oxygen Therapy Centre.jpg|
Barokomora Nis hyperbaric center.JPG|


## Viited
Taujėnai

**Taujėnai** on alev Leedus Ukmergė rajoonis, Taujėnai valla halduskeskus. Alev asub Mūšia jõe ääres. 

Taujėnais on keskkool, postkontor, seltsimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Taujėnai mõisa hoonetekompleks ja 1858. aastal ehitatud katoliku kirik.

Sealset mõisa on esmamainitud 1595. aastal. 1858. aastal ehitati selle juurde katoliku kirik. Tänapäevane asula kujunes suures osas välja Nõukogude perioodil, mil Taujėnaist sai aiandusliku suunitlusega sovhoosi keskasula.

1960. aastal sündis seal Leedu poliitik Saulius Nefas, 1976. aastal poliitik Aivaras Tušas.


03taujenu baznycios varpine2013.JPG|Kellatorn
TaujenuMokykla.jpg|Koolimaja
Taujenu baznycia2013.JPG|Taujėnai kirik


## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Novitšok

**Novitšok** (vene keeles Новичок 'uustulnuk') on närvimürkide perekond, mis töötati välja Nõukogude Liidus ja Venemaal aastatel 1971–1993.

Novitšoki rühma kuuluvatest kemikaalidest võttis A-230 ja A-232 kasutusele Nõukogude armee. A-230 on väidetavalt 5–8 korda mürgisem kui närvimürk VX. Peale nende on teada vähemalt kuus ainet. Näiteks A-242 fosfonaat, mis on palju toksilisem, kui tuntumad Novitšoki teised variandid, inimese tapmiseks piisab 10mg. Readingi Ülikooli farmakoloogiaeksperdi Gary Stephensi selgitusel on see ohtlikum ja keerukam toimeaine kui sariin või VX ja seda on keerulisem tuvastada. 

Novitšoki ja sellega seotud nõukogude keemiarelvaprogrammi avalikustas maailmale Venemaa teadlane Vil Mirzajanov. 1992. aastal ilmus nädalalehes Moskovskije Novosti tema artikkel "Mürgitatud poliitika". Keemikut üritati riigisaladuse paljastamise eest kriminaalvastutusele võtta, kuid tal õnnestus põgeneda Ameerika Ühendriikidesse, kus elab tänini. Novitšoki keemiline valem on avaldatud tema raamatus "State Secrets: An Insider's Chronicle of the Russian Chemical Weapons Program" ('Riigisaladused: Venemaa keemiarelva programmi kroonika').

4. märtsil 2018 kasutati Novitšoki tüüpi närvimürki А-232 GRU endise ohvitseri Sergei Skripali ja tema tütre Julija mürgitamiseks Suurbritannias Salisbury linnas. Sama rühma närvimürki А-242 kasutati 2020. aasta augustis Venemaa opositsioonipoliitiku Aleksei Navalnõi vastu.

## Viited

## Kirjandus
*Vil S. Mirzayanov. *State Secrets: An Insider's Chronicle of the Russian Chemical Weapons Program*. Outskirts Press, 2009. 604 pages. ISBN 1432725661, ISBN 9781432725662

## Välislingid
*"Novitšoki mürgi looja ERR-ile: Navalnõid ei tahetud tappa, vaid teha temast invaliid" ERR, 8. september 2020
Gerhard Bonnier

**Gerhard Bonnier** (sündides **Gutkind Hirschel**; 1778–1862) oli saksa juut, kes asutas Taanis kirjastuse. Ta oli Rootsi raamatukirjastajate dünastia Bonnier asutaja.

Kasvas üles Dresdenis traditsioonilises juudi peres, tema isa Löbel Salomon Hirschel (sündinud 1745) oli juveeli- ja mündikaupmees, ka pankur, ema Feile f. Strasser. Suguvõsa pärineb saksa-juudi riidekaupmehest Jacob Schyest, kes elas Sobortenis Böhmenis (sünd 1674). Tema poeg juveelikaupmees Löbel Schie (1718–1790) oli Löbel Salomon Hirscheli isa. Löbel Salomon Hirscheli ema oli mitte-juudi päritolu teenijatüdruk.

1801 sügisel kolis Gutkind Hirschel Dresdenist Kopenhaagenisse, kus ta sai laenuraamatukogu omanikuks, samal ajal teenis ta elatist ka prantsuse keele õpetajana. Tal oli väga suur huvi prantsuse keele ja kultuuri vastu. 1804 sai ta Kopenhaagenis elamisloa ja võimaluse avada raamatupood Købmagergadel, kus ta avaski oma äri. Mõni aasta hiljem vahetas ta nime Gerhard Bonnier'iks. Nimi Bonnier võib olla prantsuspärane vaste saksa eesnimele Gutkind, võetud mõrvatud prantsuse aadliku Antoine Bonnier d'Alco (1750–1799) järgi, kes oli Rastatti rahukonverentsi suursaadik.

Gerhard Bonnieril oli kolm poega: Adolf, Albert ja David Felix.
Axams

**Axams** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 874 m kõrgusel merepinnast.

Valla pindala on 22,16 km².

Axamsi rahvastik on viimastel kümnenditel kasvanud. Näiteks 1951. aastal elas seal 1768, 1971. aastal 2898 ja 1991. aastal 4903	inimest. 1. jaanuaril 2016 elas seal 5847 inimest.

Nimi "Axams" on keldi päritolu ja tähendab umbes 'koht kõrgel'.

Möödunud sajandil oli külale tähtis lina.


Axams NE.JPG|
Axams 01.jpg|
Axams Jennisweg 3 Kuntiler.jpg|
Axams-parrocchiale 11.jpg|


## Viited

## Välislingid

* www.axams.tirol.gv.at
* Linnakese ajalugu
Baumkirchen

**Baumkirchen** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 593 m kõrgusel merepinnast.

Valla pindala on 4,03 km².

1. jaanuaril 2016 elas seal 1247 inimest.

Baumkirchen asub Inntalis Inni jõest põhja pool Gnadenwaldi terrassi nõlval. Külla jõuab Inntali kiirteed pidi.


Baumkirchen Zentrum.JPG|Blick auf Baumkirchen
Baumkirchen, Ortsteil Unterfeld 2.jpg
Wegkreuz mit Rastbank bei Baumkirchen.jpg
Baumkirchen von Westen.jpg


## Viited

## Välislingid

* www.baumkirchen.tirol.gv.at
* Linnakese ajalugu
* Baumkircheni vald: valla koduleht Hall-Wattensi piirkonnas
Elfvik Film

**Elfvik Film** on Rootsi filmistuudio. See on tootnud dokumentaalfilme.

Koostöös filmistuudioga Röde Orm Film AB valmis 2011. aastal film "Cubaton".

## Viited

## Välislingid
*Elfvik Filmi koduleht
*
Eesti National Film

**Eesti National Film** oli Eesti filmistuudio.

## Filme
*1924 "Mineviku varjud", mängufilm
*1924 "Õnnelik korterikriisi lahendus", mängufilm
*1924 "Uus toidustamine kaitseväes", filmikroonika
*1925 "Tšeka komissar Miroštšenko", mängufilm

## Viited

## Välislingid
*
Kim Chŏng-nam

**Kim Chŏng-nam** (ka **Kim Jong-nam**; 10. mai 1971 – 13. veebruar 2017) oli Põhja-Korea juhi Kim Chŏng-ili vanim poeg. Aastatel 1994–2001 peeti teda kõige tõenäolisemaks isa järglaseks riigijuhina. Ta langes soosingust välja 2001. aastal, kui ta üritas valepassiga külastada Tokyo Disneylandi.

Kim emigreerus Põhja-Koreast 2003. aastal.

Kim suri 13. veebruaril 2017 Malaisias. USA Riigidepartemangu sõnul tapeti Kim VX-närvimürgiga.

## Viited
Seiðr

***Seiðr*** (vanapõhja keeles 'nöör') oli Põhjamaades peamiselt hilisel rauaajal levinud šamanistlik võlumise ja manamise kombetalitus, milles osalesid enamasti naised.

See oli seotud tuleviku ennustamise ja kujundamisega. Talituste täpne päritolu pole teada ning see hääbus järk-järgult pärast Skandinaavia ristiusustamist. Viiteid *seiðr*ile võib leida saagadest, on ka arheoloogilisi leide.

## Vaata ka
*Arbumine
Estofilm

**Estofilm** oli Eesti filmitootja.See moodustati Eesti Kinofondi juurde ja  peadirektor oli Olav Neuland.

1989 tootis Estofilm dokumentaalfilmi "Hitler & Stalin 1939".

## Viited

## Välislingid
*
Film Tower Kuubis

OÜ **Film Tower Kuubis** on Eesti filmitootja. Ettevõtte asutasid 2001 Hindrek Maasik ja Margus Õunpuu. 

Film Tower Kuubis on tootnud peamiselt reklaame ja muusikavideoid, aga ka dokumentaal- ja mängufilme.

## Filme
*2010 "Taevavõti
*2011 "Cubaton" (üks tootjatest)
*2015 "Kristus elab Siberis"
*...

## Viited

## Välislingid
*
Film-Klubi

**Film-Klubi** oli filmindusega tegelev Eesti organisatsioon. Klubi asutati 1925.

Klubi liige Voldemar Päts asutas klubi juurde filmigrupi, kes 1927 tootis filmi "Kevade unelm".

## Viited

## Välislingid
*
Juhan Vildenau

**Juhan Vildenau** (7./19. august 1856 , Jõhvi kihelkond, Virumaa – 5. veebruar 1937 Jõhvi) oli Eesti seltsi- (eelkõige tuletõrje-) ja omavalitsustegelane.

## Varasem elukäik
Ta õppis Jõhvi kihelkonnakoolis. Pärast kooli läks ta Peterburi, kus elas kümmekond aastat ning töötas sadulsepana. Ta tuli 1880. aastate algupoole Eestisse tagasi ning jäi elama Jõhvi. Ta asutas seal sadulsepaettevõtte ning ehitas Jõhvi alevikku maja. 

## Seltsitegevus
Ta oli aktiivne seltsitegelane juba Peterburi Eesti Seltsis ning laulis sealse Eesti Heategeva Seltsi laulukooris, mida juhtis Johannes Kappel. Ta tegi ka kaastööd eesti ajalehtedele. 

Hiljem Jõhvis lõi ta kaasa Jõhvi tuletõrjeühingus ja põllumeesteseltsis ning oli ka tarvitajateühingu asutajaliige. 

Ta oli ka Jõhvi alevivolinik, kirikupäeva liige ning Kaitseliidu toetajaliige.

## Tunnustus
*Jõhvi tuletõrjeühingu auliige

## Isiklikku
Tema isa oli Puru küla koolmeister Priidik Vildenau.

Tema poeg oli sõjaväelane, diplomaat, advokaat ja ajakirjanik Nikolai Viralu. 

## Kirjandus
*"Jõhvi vanim tegelane suri". Virumaa Teataja nr 15, 8. veebruar 1937. Lk 6
Filmimees (filmistuudio)

OÜ **Filmimees** on Eesti filmitootmisettevõte. 

OÜ asutas Raivo Lugima. 

## Filme
*2004 "Kasvamise aeg, dokumentaalfilm
*...

## Viited

## Välislingid
*
Eesti Põlevkivi (filmistuudio)

**Eesti Põlevkivi** oli Eesti NSV amatöörfilmi, mis tegutses 1964–1989. Klubi stuudios toodeti eri žanrites filme üle 150.

1968 tunnistati klubi vabariiklikul amatöörfilmide ülevaatusel Eesti NSV parimaks amatööride koondiseks.

## Viited

## Välislingid
*
Maanus Mikkel

**Maanus Mikkel** (sündinud 29. augustil 1956 Tartus) eesti keraamik.

Õppis Tartus Miina Härma koolis. Aastatel 1972–1976 õppis ta Tartu Kunstikoolis puidu kunstilist kujundamist ja 1978–1988 ERKIs keraamikat. 1988–1996 töötas Eesti Kunstifondi Tartu Kombinaadis Ars ja 1996 "Ceramicumis" keraamikuna. 2001. aastast alates on ta vabakutseline keraamik.

1993. aastal võeti ta Eesti Kunstnike Liidu liikmeks.

Oma keraamikaga on näitustel esinenud alates 1987. aastast.

## Näitused
* 1987–1996 mitu Tartu tarbekunstinäitust. Tartu
* 1992	"Kade keraamik". Galerii „Sinimandria”, Tartu 
* 1993	Jyväskylä, Soome (isikunäitus)
* 1994	Eesti tarbekunsti aastanäitus, Tallinn 
* 1994	Galerii Sammas, Tallinn (isikunäitus)
* 1990	Tartu Kunstimuuseum – (Maanus Mikkel, Pille Kängsep, Piret Veski) 
* 1990 Kiek in de Kök, Tallinn – (Maanus Mikkel, Pille Kängsep, Piret Veski) 
* 1991	Urilugu. Tartu Kunstimuuseum – (Maanus Mikkel, Kaido Kask) 
* 1992	Kuressaare loss – (Maanus Mikkel, Kaido Kask) 
* 1992	Savi ja raud. Galerii „Illegaard”, Tartu – (Maanus Mikkel, Ivar Feldman) 
* 1994	Galerii „Rüütli”, Tartu – (Maanus Mikkel, Kaido Kask, Piret Veski) 
* 1995	Kuressaare loss – (Maanus Mikkel, Kaido Kask, Piret Veski)

## Välislingid
*Keraamikuteliit – Maanus Mikkel
Valvur (ajakiri)

**Valvur** oli Tartus 1930. ja 1932. aastal ilmunud ajakiri.

Enda määratluse järgi oli Valvur "eraomandust ja kodukoldeid kaitsev ajakiri", "juutide marxismi ja fašismi vastane ajakiri", "kodukoldeid ja rahvuslikku kultuuri kaitsev ajakiri" ning "juutide, sotsialismi-kommunismi vastane ajakiri".

Ajakirja väljaandja ja toimetaja oli Peeter Rootslane. 

Toimetaja väitel oli ajakirja väljaandmise ajendiks kindral Johan Undi tapmine 1930. aastal. "Meie peame olema valvel, sest liikvel on pimeduse jõud! Need sõnad, mis ütles truu Eesti poeg, salavaenlase kuulist tabatuna, oma surma eel – olid nii mõjuvad, et sünnitasid ajakirja "Valvur". Kõlagu need sõnad niikaua, kui Eesti rahva ja riigi viimne salavaenlane meie maalt on kadunud! Tõusku mälestusmärk kindralmajor Johan Unt'i hauale! Aga veel tähtsam mälestus olgu ajakirja "Valvuri" aastakäigud raamatukogudes. Veel kauges tulevikus hoovaku "Valvuri" seest noorte hingesse vaimustusetuld ja armastust oma isamaa ja sugurahva vastu! Kodukollete, oma vanemate varanduse, kodanliste vabaduste ja kultuuri kaitsemine olgu igale noorele ülimaks eesmärgiks ja pühaduseks!"

1930. aastal ilmus neli numbrit ja 1932. aastal üks number, kõik kokku 80 lehekülge. 1930. aasta viimases numbris ennustati juutide leiutatud epideemia puhkemist Euroopas 1931. aastal. 

Ajakirja väljaandmine lõppes majanduslikel põhjustel.

## Välislingid
*https://www.ester.ee/record=b1321521*est
Albert Paap

**Albert Paap** (15. juuni 1903 Alatskivi vald – 12. detsember 1987) oli eesti karikaturist ja kunstnik.

Sündis Alatskivi vallas talupidaja perekonnas. Õppis Alatskivi külakoolis ja Treffneri gümnaasiumis. Aastatel 1922–1926 kõrgemas kunstikoolis Pallas. Pärast üld- ja maaliklassi lõpetamist oli Konrad Mäe ja hiljem Ado Vabbe õpilane. Ühtlasi õppis ta Eduard Wiiralti ateljees graafikat kuni tema Pariisi siirdumiseni. Nikolai Triigi ja Ado Vabbe juhendamisel õppis kompositsiooni. Õppetöö kõrvalt joonistas karikatuure. Albert Paabu karikatuure ilmus Tartumaa Teatajas ja muudes ajalehtedes Jorsa pseudonüümi all.

Albert Paap rajas 1935. aastal oma Mäe talus puukooli, kus kasvatas 25 sorti õunapuid, kokku üle 2000 taime. Lisaks kasvas seal suurel arvul pirni-, kirsi- ja ploomipuid ning vaarikaid ja sõstraid. Samuti oli seal palju ilupuid ja -põõsaid.

1936. aastal oli ta Kaitseliidu Tartumaa Maleva Alatskivi malevkonna gaasikaitse pealik. Selle eest pidi ta kaheksa ja pool aastat kandma karistust Komi ANSV Vorkuta vangilaagris, kus sai siiski kunstiga tegelda. 1940. aastatel töötas ta õpetajana Elvas ja Otepääl, õpetades matemaatikat ja joonistamist. 1956. aastal tegeles kunstiga põhitöö kõrvalt, peamiselt viljeles akvarelli ja õlimaali. Esines näitustel. Vanemas eas töötas Kokora kolhoosis aednikuna. Tema isikunäitusi on olnud Tartus, Tallinnas, Jõgeval ja Alatskivil.

## Isiklikku
Albert Paabu tütar on nahakunstnik Ülle Paap.

## Viited

## Välislingid
* Fotis - foto Albert Paapist
Rootslane (perekonnanimi)

**Rootslane** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Rootslane (Rotzlan) on pandud Ahja ja Kurista mõisas Võnnu kihelkonnas Tartumaal. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rootslane Eestis 31 mehel ja 30 naisel.
Fantaasiafilm (filmistuudio)

**Fantaasiafilm** on Eesti filmitootja.

## Filme
*1991 "Ankur"
*1992 "Eesti apokalüpsis. Andrus Kasemaa"
*1996 "Elmine"
*...

## Viited

## Välislingid
*
Virmalise tort

**Virmalise tort** on kolmekihiline liivatainapõhjaga tort, mille kihte seovad hapukas moos (povidlo) ja pralineekreem ning mida katab šokolaadipumat ja kaunistusena võikreem. Nimi tuleneb tordi väljanägemisest läbilõikes, kus kihid meenutavad virmalisi taevalaotuses.

Virmalise tordi retsepti avaldas esmalt Kondiitritööstuse Peavalitsus 5. augustil 1968 kinnitatud kogumikus "Jahuliste kondiitritoodete tehnoloogiajuhendid". Selle retsepti järgi toodeti Virmalise torti Pärnu, Kingissepa, Viljandi, Rakvere, Tallinna, Kohtla-Järve, Tartu ja Narva leivakombinaadis. Tort oli populaarne, näiteks 1985. aastal toodeti Tartu Leivakombinaadis 35 000 Virmalise torti. 1986. aastal ilmunud kogumikus Tartu Leivakombinaadi teemal oli Virmalise tort turustatud tordiliikide seas neljandal kohal.

Pärast Nõukogude aja lõppu jätkati Virmalise tordi tootmist erafirmades nagu Pere Leib, Astri Köök, Eesti Leivatööstus jm. Ajalehe Postimees lugejaküsitluses 2014. aasta oktoobris oli Virmalise tort 13. kohal Eestis tuntud ja Eestile iseloomulike maiustuste seas.

## Viited
Marrandi

**Marrandi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Marrandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ehrenverth (Koigi vallas 1936. aastal ja Särevere vallas 1937. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Marrandi Eestis 28 mehel ja 31 naisel.

*Heino Marrandi (1911–1989), eesti põllumajandustegelane
*Jaanus Marrandi (sündinud 1963), Eesti põllumajandusettevõtja ja poliitik 
*Rein Marrandi (1883–1973), Eesti poliitik
*Toomas Marrandi (sündinud 1979), Eesti orienteeruja

*Sirje Ohu (endine Sirje Marrandi, 1937–2013), eesti agronoom
Kess (perekonnanimi)

**Kess** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kess on pandud Jõgeva mõisas Laiuse kihelkonnas Tartumaal ja Adavere mõisas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Kess uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kass ja Przhevalinski. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kess Eestis 20 mehel ja 18 naisel.
Kassihend

**Kassihänd** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kassihänd (Kassihend) on pandud Uue-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kassisaba (perekonnanimi)

**Kassisaba** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kassisaba (Kassisabba) on pandud Lohu mõisas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2025 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadosoo

**Aadosoo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aadosoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adoson (Lüganuse vallas 1940. aastal).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadomaa

**Aadomaa** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Aadomaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Tannebaum (Järvakandi vallas 1938. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadomaa Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Jeff Bergman

**Jeffrey Allen** **Bergman** (sündinud 10. juulil 1960 Philadelphiais Pennsylvania osariigis), esinejanimega **Jeff** **Bergman,** on Ameerika Ühendriikide koomik, filmi- ja seriaalinäitleja.

## Välislingid
*
Teater Noorele Vaatajale

**Teater Noorele Vaatajale** on Eesti laste- ja noorteteatrite ülevaatefestival. Festivali korraldab ASSITEJ Eesti Keskus.

2017. aastal toimus viies festival.

Festivali raames toimuvad ka teemakohased seminarid, töötoad ja etenduste arutelud.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist Eesti Teatri Agentuuri andmebaasis
Säilitustähtaeg

**Säilitustähtaeg** on lühim aeg, mille jooksul dokumenti tuleb säilitada, ja mis väljendatakse tavaliselt aastates või alatisena.

Säilitustähtaeg oleneb dokumendi väärtusest. Enim kasutatud säilitustähtajad on 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat, 55 aastat ja alatine.

Mõningate dokumentide, näiteks raamatupidamisdokumentide, töötervishoiu ja tööohutuse dokumentide, personalidokumentide säilitustähtajad on määratud kindlaks seaduses. Avaliku arhiivi ülesannetes on Rahvusarhiivi ülesandeks hinnatada dokumendiliikide säilitamisvajadust ning vajadusel määrata neile alatine säilitustähtaeg.

## Vaata ka
*Andmed
*Andmete varundamine
*Arhiiv
*Arhiiviseadus

## Viited

*eRT, Arhiivieeskiri, riigiteataja.ee
*Published on Aug 25, 2015, Tööinspektsiooni infokiri Tööelu 4/2015, LK 32,  Kui kaua tuleb dokumente säilitada?, issuu.com
Arhiivikirjeldamine

**Arhiivikirjeldamine** on toimingute kompleks, mille käigus luuakse arhiivimoodustaja ja selle arhiivi täpne esitus arhivaalide säilimise, haldamise ja kasutamise võimaldamiseks.

Arhiivikirjeldamine lihtsustab juurdepääsu dokumentidele nende säilitamise ajal ning aitab mõista dokumentide tekkimise asjaolusid ja konteksti. Arhiivikirjeldamine lihtsustab dokumentide leidmist arhiivist ning lihtsustab säilitatavate dokumentide üle arvestuse pidamist.

Arhiivikirjeldamisel kasutatakse mitmetasandilise kirjeldamise tehnikat, mille kohaselt iga arhiivi, sarja, säiliku või arhivaali kohta saab koostada üksikkirjelduse lähtudes Rahvusarhiivi koostatud kirjelduselementide loetelust.

Säilitatavate dokumentide nimekirjad tuleb koostada soovitatavalt kolme kuu jooksul pärast asjaajamisperioodi lõppu. Tavaliselt on asjaajamisperiood kalendriaasta. Asjaajamisperioodi kestus määratakse asjaajamiskorras. Arhiivis võetakse arvele kõik (ka lühiajalise säilitustähtajaga) toimikud organisatsiooni dokumentide loetelu kohaselt. Arhiivi dokumentide arvestust on otstarbekas pidada elektrooniliselt.
Paradoks (ansambel)

**Paradoks** oli Paidest pärit Eesti vokaal-instrumentaalkollektiiv, mis viljeleb rokkmuusikat. 1979. aastal asutatud ansambel on korduvalt teatanud tegevuse lõpetamisest, kuid vaheaegade järel siiski musitseerimise juurde naasnud.

Paradoksi esimene plaadistusena ilmus 1989. aastal riikliku plaadifirma Melodija kogumikul "Eesti pop. X" pala "Ära möödu must lähedalt", mis on tänini on ansambli loomingu tuntuim näide.

1996. aastal ilmunud samanimelisel helikassetil "Ära möödu must lähedalt" nimetati nimiloo muusika autoriks Peeter Kirss ja sõnade autoriks Aita Kivi. Kassett salvestati Tallinna Linnahalli stuudios, tootja oli Kaljuste Music Group. Kassetil esinesid ansambli koosseisus Peeter Kirss (laul, saatelaul), Jaan Reim (kitarrid, saatelaul) Andrus Särev, (basskitarr), Enno Rõõs (süntesaatorid) ja Kuldar Eller (trummid). Saatelauljana oli kaastegev ka Mait Paldra. Omaloomingu kõrval kasutati ka Juhan Viidingu, Astri Tederi, Tõnu Trubetsky, Ellen Niidu ja Aita Kivi tekste.

Ansambel pälvis tunnustust nii Eestis kui ka välisriikides. Haapsalu festivalil VIA 81 (vokaal-instrumentaalansamblite konkurss) tuli Paradoks laureaadiks, VIA festivali võitis muusikakollektiiv korduvalt ka hiljem. Kontsertreisidel esineti Venemaal, Kasahstanis, Lätis, Leedus ja Soomes.

Paradoksi helindeid on kasutatud mitmel muusikakogumikul nagu 1996. aasta CD-l "Top '96-'97", 2001. aasta CD-l "Eesti kaheksakümnendad", 2003. aasta CD-l "Tähesadu Episood 2: vanad tähed säravad uues valguses!" jt. 2011. aastal tegi menuloost "Ära möödu must lähedalt" ingliskeelse versiooni "Hurricane" Nick van Eede.

## Viited

## Välislingid
* KÖP: KÖP. OI, AEGU AMMUSEID... Paradoks. Eesti Raadio, 30. september 2000
* Madis Aesma. Nahka riietatud Paide isasaurused. Eesti Ekspress, 18. aprill 2010
* Silja Paavle. Paide rokisaurused teevad taas bändi: "Ilma muusikata oli elus midagi puudu". Õhtuleht, 12. juuni 2015
* Paradoks rokib sama võimsalt ka mitukümmend aastat hiljem. ERR, 14. veebruar 2016
* Täna suri rokkansambli Paradoks trummar Kuldar Eller. Postimees, 20. jaanuar 2018
* https://kultuur.postimees.ee/7848546/lahkus-ansambli-paradoks-legendaarne-kitarrist Postimees, 5. september 2023
* https://jarvateataja.postimees.ee/7955914/lahkus-paide-legendaarse-rokkansambli-solist Järva Teataja, 9. veebruar 2024
Eesti Lümfiteraapia Liit

**Eesti Lümfiteraapia Liit** (lühend **ELTL**) on mittetulundusühing, mis loodi 2009. aastal eesmärgiga suurendada teadlikkust lümfiteraapia võimalustest nii arstide kui ka patsientide hulgas ning parandada lümfiteraapia kättesaadavust ja kvaliteeti Eestis.

## Juhatus
ELTL juhatusse kuuluvad:
*Raili Raik – juhatuse esimees
*Kadri Allikmäe – juhatuse liige
*Toomas Juhanson – juhatuse liige

Eesti Lümfiteraapia Liit on lümfimassööri ja lümfiterapeudi kutse andjaks.

## Liikmed
Liidul on asutajaliikmed ja tegevliikmed (lümfiterapeudid, lümfimassöörid, massaažiterapeudid ja meditsiini ning taastusravi valdkonnas tegutsevad juriidilised ja füüsilised isikud), toetajaliikmed (isikud, kes on huvitatud Liidu eesmärkide saavutamisest ja kes Liidu tegevusele aineliselt või oma tegevusega kaasa aitavad) ja auliikmed (võivad olla kõik füüsilised isikud).

## Välislingid
*Koduleht