Peetri (Rae)

**Peetri** on alevik Harju maakonna Rae vallas. Piirneb Tallinna linnaga.

Peetri tuumik paikneb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteest läänes, kuid aleviku koosseisu kuulub ka maanteest itta jääv Rae valla koosseisu kuuluv Mõigu piirkond. Aleviku pindala on 4,60&nbsp;km², rahvastiku tihedus 1133 in/km².

## Ajalugu
Peetri küla on kirjalikult esmamainitud aastal 1631 (*Petriküll*) seoses Mõigu mõisa müügitehinguga. 1857. aastal oli Peetri külas kolm talukohta (Peetri, Allika ja Vägeva) ning 12 saunikukohta, kokku seega 15 majapidamist.

Kuni 20. sajandi keskpaigani hõlmas Peetri vaid tänavküla tüüpi asulat (nn Peetri vana-küla). Vana-Tartu maantee lähedale jäänud talud moodustasid sel ajal omaette Mõigu küla. Maa-asulate liitmise ajal 1970. aastatel liideti Mõigu küla Peetri külaga. 1970. aastatel ehitati Mõigu kortermajade piirkond.

Peetri aleviku vanim ehitis on endine tuuleveski (1868), kuhu hiljem loodi restoran Külas asub Mõigu-Peetri kivikalme.

## Kool ja lasteaed
Alevikus on üle 500 elumaja, nende hulgas mitukümmend kortermaja. Sügisel 2009 valmis Peetri lasteaed-põhikool koos spordihoone, staadioni ja avaliku raamatukoguga. Aleviku väga kiire kasvu tõttu jäi uus hariduskompleks kiirelt väikeseks ja 2013. aasta sügisel avati nii põhikooli kui ka lasteaia laiendus. Pärast laiendust on koolis 648 õpilaskohta (enne laiendust oli 432), lasteaias on 360 lasteaialapse kohta (enne laiendust oli 120). Sellega muutus Peetri lasteaed suurimaks eestikeelseks lasteaiaks. Koos lasteaed-põhikooli laiendusega laiendati ka Peetri raamatukogu ja kool sai juurde kaasaegse *black box*-ruumi.

## Rahvastik



Peetri oli kaua aega elanike arvult Eesti suurim küla. 2000. aastatel ehitusbuumi ajal küla rahvaarv mitmekordistus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Peetris 4435 elanikku. Sellega on Peetri alevik suurim asula Rae vallas ja ühtlasi suurem ka 13 Eesti linnast. Rae vallavolikogu koostas suvel 2011 otsuse eelnõu nimetada Peetri ümber alevikuks. Regionaalminister Siim-Valmar Kiisler allkirjastas otsuse 22. detsembril 2011 ja Peetri staatus alevikuna jõustus 1. jaanuaril 2012. 01.06.2018.a seisuga ületas Peetri rahvaarv rahvastikuregistri andmetel esimest korda 5000 elaniku piiri, 1. jaanuaril 2025 oli Peetrisse registreeritud 6502 elanikku. Eestlaste osakaal Peetris oli 2011. aasta rahvaloenduse järgi 82,8%; mitte-eestlased moodustavad 17,2%.

## Tänavaid

## Kaubandus ja teenindus
2012. aasta suvel avati Peetris Rae Keegel, kus lisaks sportkeegli radadele paiknevad ka jõusaal, piljardisaal, üürisaun, baar ning õues on külastajatele avatud rannavõrkpalli väljak.

14. novembril 2013 avati Veesaare teel aleviku esimene kaubanduskeskus (Peetri Selver), kus lisaks Selveri hüpermarketile paiknevad ka teiste teenuseosutajate müügiboksid (sh apteek).

Toitlustusteenust osutavad kunagises Lepiku talus tegutsev Peetri Kõrts, Assaku Toidutare (hoolimata nimest paikneb Peetris). Selveri hüpermarketi avamisega lisandusid kiirtoidurestoranid Hesburger ja Subway.


Pilt:Peetri veski.jpg|Restoran Peetri Tuulik Peetri alevikus
Pilt:Peetri terrassmajad.jpg|Terrassmajad Peetri alevikus
Pilt:Vägeva tee paarismajad.jpg|Paarismajad Peetri alevikus
Pilt:Peetri-Vägeva ristmik.jpg|Peetri tee ja Vägeva tee ringristmik Peetri alevikus
Pilt:Vahtra tee korrusmajad.jpg|Korrusmajad Vahtra teel
Pilt:Peetri park.jpg|Peetri park
Pilt:Peetri kool.jpg|Peetri Kool
Pilt:Peetri kooli staadion.jpg|Peetri Kooli staadion
Pilt:Kuldala kortermaja.jpg|Kuldala kortermaja
Pilt:Kuldala pargi laudteed.jpg|Kuldala pargi laudteed
Pilt:Häälinurme tänav.jpg|Elamud Häälinurme tänaval
Pilt:Rootsiküla kvartal1.jpg|Rootsiküla kvartal Peetri alevikus


## Vaata ka
* Peetri park
* Kuldala park
* Häälinurme park
* Kuldala elamukvartal

## Viited

## Välislingid

* Peetri alevikuseltsi koduleht