open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
WhatsApp

**WhatsApp Messenger** on patenteeritud, mitmeplatvormiline ja krüpteeritud kiirsuhtluse klientrakendus nutitelefonidele. Selle abil saab suhtluspartneritele edastada interneti kaudu lühisõnumeid, dokumente, pilte, videoid, kasutaja asukohaandmeid ja häälsõnumeid, kusjuures side loomisel kasutab rakendus mobiiltelefoninumbreid.

2016. aasta veebruaris oli WhatsAppil miljard kasutajat, mis teeb sellest maailma populaarseima sõnumirakenduse.

Ettevõtte peakorter asub USA California osariigis Mountain View's.

WhatsAppi loojad on Brian Acton ja Jan Koum.

Veebruaris 2014 ostis Facebook ettevõtte umbes 19 miljardi USA dollari eest.

## Turvalisus ja privaatsus
Algselt kritiseeriti WhatsAppi krüpteerimise puudumise eest, kuna see saatis teavet avatud tekstina. Krüpteerimine lisati esimest korda 2012. aasta mais. Lõppkrüpteerimine võeti täielikult kasutusele alles 2016. aasta aprillis pärast kaheaastast protsessi. Alates 2021. aasta septembrist on teada, et WhatsApp kasutab ulatuslikult väliseid töövõtjaid ja tehisintellekti süsteeme, et kontrollida teatud kasutajate sõnumeid, pilte ja videoid (neid, mida kasutajad on märgistanud kui potentsiaalselt solvavaid); ning jagada metaandmeid, sealhulgas tundlikku konto- ja asukohateavet, õiguskaitseorganitega.

Septembris 2022 teatati kriitilisest turvaprobleemist WhatsAppi videokõne funktsioonis Androidile. Tervikliku ülevoolu viga võimaldas ründajal saada täieliku kontrolli ohvri rakenduse üle, kui kahe WhatsAppi kasutaja vahel oli loodud videokõne. Turvalisuse rikkumine viis pärast andmekaitserikkumist ligi 500 miljoni kasutaja andmete müümiseni. Probleem parandati päeval, mil sellest ametlikult teatati.

## Viited

## Välislingid
*Veebileht
Vabadusristi kavaleride kodu

**Vabadusristi kavaleride kodu** oli 1935 Kaitseministeeriumi juurde asutatud riigiasutus. Asutuse eesmärk oli anda peavarju ja muid sotsiaalseid hüvesid abi vajavatele Vabadusristi kavaleridele ja nende perekonnaliikmetele. Asutus haldas Virumaa Udriku riigimõisat ja selle hooneid ning muid objekte.
## Vaata ka
*Imastu Imastu invaliidide kodu
## Viited
Holland Taylor

**Holland Virginia Taylor** (sündinud 14. jaanuaril 1943 Philadelphias) on USA näitleja ja näitekirjanik.

Ta on muu hulgas mänginud telesarjas "Kaks ja pool meest".
Nassau-Usingen

**Nassau-Usingen** oli Saksa-Rooma riigi krahvkond Ülem-Reini ringkonnas, mis sai aastal 1688 vürstkonnaks.

Krahvkonna juured on keskaegses Weilnau krahvkonnas, mille Nassau-Weilburgi krahvid aastal 1602 omandasid. See krahvkond jagati aastal 1629 Nassau-Weilburgi, Nassau-Idsteini ja Nassau-Saarbrückeni liinideks, mis jagati vaid 30 aastat hiljem aastal 1659.

Tekkinud krahvkonnad olid Nassau-Saarbrücken, Nassau-Ottweiler ja Nassau-Usingen. 18. sajandi alguses suri 3 Nassau liini välja ja Nassau-Usingen sai nende järglaseks (1721 Nassau-Idstein, 1723 Nassau-Ottweiler ja 1728 Nassau-Saarbrücken). Aastal 1735 jagunes Nassau-Usingen taas Nassau-Usingeniks ja Nassau-Saarbrückeniks. Aastal 1797 päris Nassau-Usingen Nassau-Saarbrückeni.

17. juulil 1806 astusid Nassau-Usingeni ja Nassau-Weilburgi krahvkonnad Reini Liitu. Napoleon I survel ühinesid krahvkonnad 30. augustil 1806, et moodustada Nassau hertsogkond Nassau-Usingeni vürsti Friedrich Augusti ja tema noorema nõo, Nassau-Weilburgi vürsti Friedrich Wilhelmi ühisvalitsemise alla. Kuna Friedrich Augustil ei olnud pärijaid, nõustus ta sellega, et Friedrich Wilhelm saab pärast tema surma ainuvalitsejaks. Kuid Friedrich Wilhelm suri 9. jaanuaril 1816 Weilburgi lossi trepilt kukkudes ja tema poeg Wilhelm sai ühinenud Nassau hertsogiks.

Tiitlile pretendeeris vürst Friedrich Augusti poolvenna Karl Philippi liin.

## Vaata ka

* Nassau dünastia
* Nassau hertsogkond
* Nassau-Weilburgi dünastia
Gavino Matta

**Gavino Matta** (9. juuni 1910 Sassari, Sassari provints, Sardiinia maakond – 20. jaanuar 1954 Sassari) oli Itaalia poksija.

Matta oli kokku kolmekordne Itaalia meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) aastatel 1934, 1935 ja 1936. 

Matta sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) hõbemedali 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Wilhelm Kaiserile (Saksamaa). 

Ta sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937) 4. koha, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vilmos Énekesile (Ungari) ning andes 3. koha kohtumises loobumisvõidu Wilhelm Kaiserile (Saksamaa). Et ka Kaiser loobus võistlusest, jäid mõlemad 4. kohale.

## Elukutselisena
Matta poksis jaanuarist 1938 kuni juulini 1948 elukutselisena ning pidas kokku 35 kohtumist, millest võitis 24 (neist 6 nokaudiga), kaotas 9 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 2 kohtumist.

## Viited

## Välislingid
* 
*Gavino Matta lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Mattias Käit

**Mattias Käit** (sündinud 29. juunil 1998 Tallinnas) on Eesti jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Rumeenia kõrgliiga klubis Bukaresti Rapid ja Eesti jalgpallikoondises.

## Klubikarjäär
Käit jäi Inglismaa skautidele silma 2012. aasta lõpus, kui mängis Eesti U16 koondisega võõrsil kaks mängu Iirimaa vastu. Väravat Käit küll kahe mänguga kirja ei saanud, kuid jättis sellest hoolimata tippklubide inimestele väga hea mulje. See tõi talle kokkuvõttes 2014. aasta suvel lepingu Inglise klubi Fulhamiga – lepingu allkirjastas noormees, olles ise värskelt 16-aastaseks saanud.

2015. aasta suvel sõlmis ta oma esimese profilepingu, mis kehtis kuni juuni 2017. Veebruaris 2017 sõlmis ta lepingupikenduse, mis hoiab teda Fulhamis kuni 2019. aasta suveni.

Hooajal 2016/17 mängis ta Fulhami U23 meeskonnas 20 mängu, lõi neli väravat ja andis ühe väravasöödu. 

18. novembril 2017 jõudis esindusmeeskonna liigamängus Derby Countyga esimest korda pingile. 

Hooaja 2017–18 teises pooles mängis ta laenul Šotimaa kõrgliiga klubis Ross County.

2019. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Sloveenia kõrgliiga klubiga Domžale.

2022. aasta jaanuaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Rumeenia kõrgliiga klubiga Bukaresti Rapid.

## Koondisekarjäär
Koondisedebüüdi tegi Käit 6. jaanuaril 2016 sõpruskohtumises Rootsi vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi ka Hindrek Ojamaa.

Esimese ja teise värava Eesti koondises lõi Käit 7. oktoobril 2016 MM 2018 valikmängus Gibraltari vastu.

## Karjääri statistika

### Koondis
*Uuendatud seisuga 11. oktoober 2021*

### Koondiseväravad

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Äkäslompolo

**Äkäslompolo** on küla Soomes Kolari vallas.

Äkäslompolot tuntakse kui seitsme tundru küla. Küla lähedal asuvad Yllästunturi, Kuertunturi, Kukastunturi, Pyhätunturi, Kesänki, Lainiotunturi ja Kellostapuli. Tundrute vahel kulgeb talvisel hooajal Soome suurim murdmaasuusaradade võrgustik, kogupikkusega umbes 330 km, millest 38 km on valgustatud radu.
Andreas Vaikla

**Andreas Raido Karuks Vaikla** (sündinud 19. veebruaril 1997 Torontos) on Eesti jalgpallur (väravavaht). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis JK Narva Trans.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Vaikla 1. juunil 2016 sõpruskohtumises Andorra vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi ka Jan Kokla.

## Karjääri statistika
### Koondis
*Uuendatud seisuga 26. november 2017*

### Klubi
*Uuendatud seisuga 19. november 2017*

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*UEFA profiil
*SvFFi profiil
*IFK Norrköpingi profiil
*Soccerway profiil
*Koondise mängud
Branford

**Branford** on linn USA-s Connecticuti osariigis New Haveni maakonnas. Linn asub Long Islandi väina kaldal.
Naaritsate aleuudi haigus

**Naaritsate aleuudi haigus** (*morbus aleutica lutreolarum*) on kodutuhkrute, euroopa naaritsate, ameerika naaritsate, pesukarude ja vinuklaste nakkushaigus, mida põhjustab aleuudi haiguse viirus.

Haigust erines varem ainult Põhja-Ameerikas, Jaapanis ja Suurbritannias, 2004. aastast esineb see ka mujal Euroopas. 

## Edasikandumine
Haigus kandub edasi aerosoolide, vere, sülje, kuse ja rooja kaudu otsesel või kaudsel kokkupuutel. Haigus võib üle kanduda ka emasloomalt loodetele.

On terveid nakkuskandjaid. 

## Sümptomid
Kliinilises pildis on apaatia, kaalukaotus, toidust keeldumine, hatune karv, rohke joomine (polüdipsia) ja rohke kusemine (polüuuria), kehvveresus ja tõrvataoline roe.

Lõppstaadiumis esinevad maksapuudulikkus ja neerupuudulikkus. Võib esineda ka  tagajala halvatusega vorm. 

## Diagnoos
Elusal loomal ei ole diagnoosimine võimalik. 

## Ravi ja profülaktika
Ravi on sümptomaatiline, sest haigus on ravimatu.

Kasutatakse sundsöötmist, infusiooni, antibiootikume, põletikuvastaseid ravimeid ja haigestunud loomade karantiini. 

## Kirjandus
* Hanneke Moormann-Roest. *Aleutenkrankheit*. – K. Gabrisch, P. Zwart. *Krankheiten der Heimtiere.* 6. trükk, Schlütersche Verlagsgesellschaft: Hannover 2005, lk 275. ISBN 3-89993-010-X.
Nahastamine

**Nahastuseks** ehk **nahastamiseks** nimetatakse naha mahavõtmist (nülgimist) tavaliselt nahatööstuse, eriti  karusloomakasvatuse kontekstis.

## Karusloomade nahastamine
Nahastatakse novembris ja detsembris, kuna selleks ajaks on loomal karvastik välja kasvanud. Nahastatakse kuue-seitsmekuulisi loomi.

## Viited
Salme Mitt

**Salme Mitt** (neiupõlvenimi: Kangur; sündinud 1939) on karusloomakasvatuse atesteeritud konsulent, veterinaariakandidaat ja endine karusloomakasvataja.

Mitt arendas Eestis tšintšiljade pidamist.

Mitt koostab karusloomakasvatuse käsiraamatu käsikirja.

## Haridus
* 1963. aastal lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna.

## Karjäär
* 1963 – ? Mitt Pärnu rajooni Sauga sovhoosi karusloomakasvatuse veterinaararstiks.
* 1972 – 1989 Karusloomasovhoosi ja -kasvanduse peavetarst
* 1989 – ? Karusloomakasvatajate Selts

## Viited
Jan Kokla

**Jan Kokla** (sündinud 29. mail 1997 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur. Ta on mänginud FC Nõmme Unitedis ja kõrgliiga klubis Tallinna FC Flora. Eesti jalgpallikoondises mänginud ühe mängu. 

20. juulil 2017 teatas Kokla, et lõpetab tervislikel põhjustel mängijakarjääri.

## Klubikarjäär
Kokla alustas mängimist Andres Operi akadeemias, enne kui liikus FC Nõmme Unitedisse. 2014. aastal sõlmis ta lepingu Meistriliiga klubiga Flora ja veetis 2014. aasta hooaja duubelmeeskonnas Flora II. Kokla tegi Meistriliiga debüüdi 13. juulil 2015 võõrsil mängus Viljandi JK Tuleviku vastu, mille võitsid külalised 4:0. Ta mängis kõik 90 minutit ja teenis kollase kaardi. Ta loobus 2017. aastal Mononukleoosi pärast jalgpallist.

## Koondisekarjäär
Koondisedebüüdi tegi Kokla 1. juunil 2016 sõpruskohtumises Andorra vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi ka Andreas Vaikla. 

## Karjääri statistika
### Klubi

### Koondis

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Flora:
* Premium liiga: 2015
* Evald Tipneri karikas: 2016
* Eesti Superkarikas: 2016

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*FC Flora profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Jason Alexander

**Jason Alexander** (õieti **Jay Scott Greenspan**; sündinud 23. septembril 1959 Newarkis New Jerseys) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Ta on eelkõige tuntud George Costanza rolli järgi telesarjas "Seinfeld".

Ta on näidelnud ka teatris ning mänginud mitmes Broaway muusikalis, sh "Jerome Robbins' Broadway", kus esitatud rolli eest võitis 1989. aastal Tony auhinna.

## Välislingid
*
Pavel Marin

**Pavel Marin** (sündinud 14. juunil 1995 Keilas) on Eesti jalgpallur. Ta mängib ründava poolkaitsjana Eesti Premium liiga klubis Tartu Tammeka.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Marin 29. mail 2016 Balti turniiril Leedu vastu. Esimese värava lõi ta 22. novembril 2016 Antiguale ja Barbudale.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 19. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2026*

### Koondiseväravad

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Levadia:
* Meistriliiga: 2014
* Evald Tipneri karikas: 2014, 2017
* Eesti Superkarikas: 2015, 2018

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Janno Jürisson

**Janno Jürisson** (sündinud 6. oktoobril 1980 Viljandis) on endine Eesti jalgpallur (poolkaitsja).

## Mängijakarjäär
### Klubi

### Koondis
Oma debüüdi koondises tegi Jürisson 26. aprillil 2000 sõpruskohtumises Luksemburgiga.

## Karjääri statistika
*Uuendatud seisuga 23. september 2016*
### Klubi

### Koondis

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
Urmas Kaal

**Urmas Kaal** (sündinud 6. aprillil 1973 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti III liiga klubis JK Kernu Kadakas. 

## Mängijakarjäär
### Klubi
### Rahvuskoondis
Oma ainsa mängu Eesti rahvuskoondises tegi Kaal 9. juunil 1999 EM-valikmängus Leedu vastu.

## Karjääri statistika
*Uuendatud seisuga 23. september 2016*
### Klubi

### Koondis

## Saavutused
### Klubi
;JK Tallinna Sadam:
* Tipneri karikas: 1996, 1997
* Superkarikas: 1996/97

### Individuaalsed

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
Eestimaa Laul

**Eestimaa Laul** oli laulva revolutsiooni ajal üks silmapaistvamaid üritusi, mis toimus 11. septembril 1988 Tallinna lauluväljakul. 

Üritusele kogunes väidetavalt 300 000 inimest üle kogu Eesti esitama poliitilisi nõudmisi ja kuulama isamaalisi laule. Eesti Raadio hinnangul oli osalejaid 200 000. Hiljem on 300 000 osaleja võimalikkus siiski tugeva kahtluse alla seatud, kuna samavõrra rahvarohketel üldlaulupidudel on koos esinejatega platsil viibinud veidi üle 100 000 inimese. 

Üritusel esinenud Trivimi Velliste nõudis esimest korda avalikult Eesti iseseisvuse taastamist ning poliitvang Enn Tarto vabastamist.

## Viited

## Välislingid
*Eestimaa Laulu täispikad helilindistused ERRi digiarhiivis
*Salvestis Eestimaa Laulust Youtube'is
* "AK. Nädal" meenutas 30 aastat tagasi toimunud Eestimaa Laulu, ERR, 9. september 2018
* Meenutusteraamat "Eestimaa laul 88". Kõned, fotod, meenutused, CD. Koostajad: Elme Väljaste ja Enno Selirand. Kujundaja: Eerik Kändler.
Eigo Mägi

**Eigo Mägi** (sündinud 20. augustil 1974 Viljandis) on endine Eesti jalgpallur (poolkaitsja). 

## Mängijakarjäär
### Klubi
### Koondis
Oma ainsa koondise mängu tegi Mägi 27. novembril 1997 sõpruskohtumises Filipiinide vastu.

## Karjääri statistika
### Klubi

### Koondis
*Uuendatud seisuga 23. september 2016*

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
Vilmos Énekes

**Vilmos Énekes** (28. veebruar 1915 Budapest – 7. detsember 1990) oli Ungari poksija.

Énekes võitis kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

## Isiklikku
Vilmos Énekesi vanem vend István oli samuti tuntud Ungari poksija.

## Viited
Mattieseni trükikoda

**Mattieseni trükikoda** (allikates ka *K. Mattieseni trükikoda*, *Mathieseni trükikoda, C. Mattieseni trükikoda*) oli trükikoda Tartus, mis asus praeguse Ülikooli ja Vallikraavi tänava ristmikul.

Trükikoja asutas trükkal Carl Gottlieb Mattiesen  (1809–1865), kes 1848 omandas endale Ülikooli ja Vallikraavi tänava ristmikul oleva kinnistu, kuhu ta tõi trükkal Johann Christian Schünmanni leselt renditud Tartu ülikooli trükikoja. 1864 sai trükikoja omanikuks Mattieseni poeg Carl Emil Johann Mattiesen  (1835–1888). 1878 muudeti trükikoja fassaadi (arhitekt Maximilian Rötscher).

1929 sai trükikoja omanikuks OÜ **K. Mattieseni trükikoda**. 1939 sai trükikoja omanikuks kirjastus OÜ Loodus. 1940 trükikoda natsionaliseeriti ja selle nimeks sai 7.juunil 1941 **[[Hans Heidemann]]i nimeline trükikoda**. 1954 tehti trükikojas kapitaalremont.

1997 ehitati endine trükikoda ümber kohvik-muuseumiks, raamatupoeks ja pubiks.

## Viited

## Välislingid
* Trükikojast Tartu linna kodulehel
Viro tsässon

**Viro tsässon** oli tsässon Setumaal Viro külas, tänapäevase haldusjaotuse järgi  Setomaa vallas Võru maakonnas. 

Tsässona asukohta tähistab Viro kivirist. Tsässonas asunud kivirist pärineb Vilemon Talomehe arvates Petseri kloostri asutamise aegadest (15.–16. sajand). Ristil on kirjad, mis pole loetavad. Risti mõõtmed on: kõrgus 1,3 m, laius 0,92 m ja paksus 0,3 m.

Risti kohal asunud tsässon oli Hilläkeste, Palandõ ja Viro küla Issanda Muutmise pühale (setu keeles *[[Paasapäev|paasapäiv]]*, 6. august) pühitsetud tsässon (ka Palandõ tsässon). Veel 1994. aastal olid hoone seinad püsti, aga katus juba sisse langenud. 2000. aasta kevadel koristas Priit Laanoja lagunenud tsässona palgid ning kohale jäi ainult tsässonas olnud kivirist. 

Kreutzwaldi memoriaalmuuseumi ekspeditsiooni andmetel oli tsässon nelinurkse põhiplaaniga rõhtpalkehitis. Palgid olid kirvega tahutud ning põrand oli kirvega tahutud poolpalkidest. Katus oli laastukatus ning katusel oli rist. 1974. aastaks oli säilinud ainult ikooniruum, eeskoda oli varematel aegadel maha lõhutud. Tsässona mõõdud olid: pikkus 3,6 m, laius 3,4 m ja kõrgus 2,85 m. 

## Viited

## Välislingid
*Pärandkultuuri objekt: "Viro tsässon" (460:TSA:002)
École normale supérieure de Cachan

**École normale supérieure de Cachan** (ENS Cachan) on Prantsusmaa kõrgkool. See on riigi üks prestiižsemaid.

Kool asub Cachanis ja on asutatud 1912. aastal.

## Välislingid
* Koduleht (prantsuse ja inglise keeles)
Detektoristi Leiud

**Detektoristi Leiud** on Eestis ilmuv ajakiri, mille artiklites leiavad käsitlemist otsingud metallidetektoriga ja mitmesuguste metallesemete ajalugu. Samuti on kirjutisi detektoristide kaevamisüritustest. Artiklite autorid on detektoristid, arheoloogid ja ajaloolased. 

Ajakiri ilmub alates 2016. aastast. Ajakirja väljaandja ja peatoimetaja on Toomas Pranstibel.

## Vaata ka
*detektorism
*Eesti Detektoristide Klubi

## Välislingid
https://detektoristileiud.ee/

## Viited
Sihtasutus Kultuurileht

**Sihtasutus Kultuurileht** on Eesti sihtasutus, mis annab välja Eesti kultuuriajakirju ja -ajalehti. Sihtasutus loodi aastal 1999, praegusel kujul tegutseb aastast 2004, mil sellega ühinesid varem kirjastuse Perioodika alla kuulunud ajakirjad.

## Väljaanded

* Akadeemia
* Diplomaatia
* Hea Laps
* Keel ja Kirjandus
* Kunst.ee
* Looming
* Loomingu Raamatukogu
* Muusika
* Müürileht
* Sirp
* Teater. Muusika. Kino
* Tõlkija hääl
* Täheke
* Uma Leht
* Vikerkaar
* Värske Rõhk
* Õpetajate Leht

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Paralepa (Haapsalu)

**Paralepa** on Haapsalu linnaosa, mis jääb Haapsalu lahe lõunarannikule. Paralepas on Paralepa rand, mis on tuntud sooja vee poolest. Paralepas asuvad ka  Paralepa ja Pullapä mets ning Paralepa rändrahn. 

## Viited
Illi mõis

**Illi mõis** (saksa keeles Illi) oli Vastseliina mõisa karjamõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Jõetaguse mõis (Kadrina)

**Jõetaguse mõis** (saksa keeles *Jöhntack*) oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Jõetaguse küla  lähedal Kadrina vallas   Lääne-Virumaal.

Mõis rajati 1709 Neeruti mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Kuhikmürkel

**Kuhikmürklid** on liudseente klassi mürkliliste sugukonda mürkli perekonda kuuluvad söödavad kevadseened. Nagu kõik mürklid, on nad seest õõnes ning kübaral on kärjetaoline muster.

Varem peeti kuhikmürklit omaette liigiks *[https://www.naturephoto-cz.com/kuhik-murkel-picture_et-11349.html Morchella conica]* ja eristati ümarmürklist koonusjama kübarakuju, peamiselt aga korrapärasema kärjemustri tõttu (ülalt alla pikiridadena). 

Geenianalüüsi tulemusel on leitud, et sellise välimuse taga on mitmeid eri liike, mistõttu eestikeelne "kuhikmürkel" on nüüd kõigi nende (kõnekeelne) koondnimetus ja mitte liiginimi. Liiki nimega *Morchella conica* pole enam olemas.

## Viited
Kirna mõis (Hageri)

**Kirna mõis** (saksa keeles *Kirna*) oli eramõis Hageri kihelkonnas Harjumaal.

## Ajalugu
Rootsi kuningas Gustav II Adolf läänisas 18.10.1614 Kirna küla koos Kosma ja Kerne maadega, Wissiferi ja Payeta küladega Norköppingi õiguse järgi Hans von Fersenile.

Mõis rajati 1637 Kohatu mõisast eraldatud alast., kui Rootsi kuninganna Kristiina doneeris Kirna mõisa Hans Fersenile, millega lahutati Kirna, Kohatu mõisast.

## Viited

## Välislingid
*
*Kirna mõis (Hageri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kõrgessaare mõis (Rõuge)

**Kõrgessaare mõis** (saksa keeles *Hohentannen*) oli Pindi mõisa kõrvalmõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kõnnu mõis (Kihelkonna)

**Kõnnu mõis** (saksa keeles *Könno*) oli Pidula mõisa karjamõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.

## Viited

## Välislingid
*
Massu mõis (Vändra)

**Massu mõis** (saksa keeles *Masso*) oli Vana-Vändra mõisa karjamõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kihnu mõis (Pilistvere)

**Kihnu mõis** (saksa keeles *Kihno*) oli Kõo mõisa karjamõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal.

## Viited

## Välislingid
*
Linda Liukas

**Linda Liukas** (sündinud 1986) on Soome arvutiprogrammeerija, lastekirjanik ja illustraator.

## Saavutused
2009. aastal õppis Liukas iseseisvalt selgeks Ruby programmeerimiskeele.

2009. aastal asutas koos Karri Saarineniga programmeerimistöötubade võrgustiku Rails Girls.

Liukas on kirjutanud laste programmeerimisõpiku "Hello, Ruby!".

2015. aasta augustis ilmus raamatu "Hello, Ruby!" soomekeelne tõlge.

2016. aasta septembris ilmus raamatu "Hello, Ruby!" eestikeelne tõlge Tallinnas.

## Tunnustus
2013. aastal nimetas Euroopa Komisjon Liukase Soome digitaalvaldkonna meistriks.

## Välislingid
* Linda Liukas: "Kas arvuti peale tohib karjuda ja teda lüüa?"
Hello, Ruby!

**"Hello, Ruby!"** on Soome lastekirjaniku Linda Liukase kirjutatud programmeerimisõpik. Õpiku eesmärk on õpetada lastele programmeerivat mõtlemist.

Õpiku avaldamiseks kogus Liukas 2014. aasta jaanuaris ühisrahastuskeskkonna Kickstarter kaudu 338 314 eurot. Õpiku käsikiri on inglise keeles ning seda on tõlgitud soome (avaldatud 2015. aasta augustis), rootsi ja eesti keelde (avaldatud 2016. aasta septembris).

Õpiku tegelased on tüdruk Ruby, pingviin, rebane, poiss Django ja robotid.

## Allikad
* Linda Liukas: "Kas arvuti peale tohib karjuda ja teda lüüa?"
Rails Girls

**Rails Girls** on naistele suunatud vabatahtlike programmeerimistöötubade võrgustik.

Selle on 2010. aastal loonud Soome arvutiprogrammeerija Linda Liukas koos oma sõbranna Karri Saarineniga. Töötoa eesmärk on õpetada kirjutama kohe internetis nähtavat programmi.

## Asutamine

Liukas naasis 2010. aastal USA Stanfordi ülikooli programmeerimise kursuselt koju Soome Helsingisse. Liukas oli Stanfordi kogemusest ja sealsest tehnolibertaarlikust keskkonnast lummatud. Kuna Helsingis ei leidnud Liukas sama suurt programmeerimise huvi kui Stanfordis, siis otsustas ta koos oma sõbranna Karri Saarineniga korraldada nädalavahetuseti programmeerimise töötube. 

Esimestesse töötubadesse registreerus üle saja naise.

## Tänapäev

2016. aastal tegutseb Rails Girls enam kui 170 linnas. Tegevuspiirkondadeks on Lähis-Ida, Põhja-Ameerika ja Euroopa. Enamus osavõtjatest on 24–28-aastased naised. Osaleda on lubatud ka meestel, ent tingimuseks on Ruby programmeerimiskeelest huvitatud naise kaasavõtmine.

## Viited
* Linda Liukas: "Kas arvuti peale tohib karjuda ja teda lüüa?"
Auvergne-Rhône-Alpes

**Auvergne-Rhône-Alpes** [ov'ernj-roon-alp] on Prantsusmaa piirkond (1. järgu haldusüksus).

Piirkond moodustati haldusreformi käigus 2014. aastal. Uus haldusjaotus hakkas kehtima 1. jaanuaril 2016.

Piirkond jaguneb järgmisteks departemangudeks: 
#Ain
#Allier
#Ardèche
#Cantal
#Drôme
#Haute-Loire
#Haute-Savoie
#Isère
#Loire
#Puy-de-Dôme
#Rhône 
#Savoia

Rhône'i departemangu kuulub eristaatusega Lyoni metropol.

## Viited

## Välislingid
* Piirkonna koduleht
Kanal 13

**"Kanal 13"** oli Eesti Televisiooni noortesaade aastatel 1968–1969. 

Esimene saade oli eetris 28. novembril 1968. Saatejuht oli Mati Talvik ja toimetaja Piret Saluri.
Vana-Piigandi vald

**Vana-Piigandi vald** (saksa keeles *Alt-Pigant*) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1894 ja siis liideti Vana-Piigandi vald Erastvere vallaga.

Valla alal asus Vana-Piigandi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Siberi võmm

**"Siberi võmm"** oli Eesti kriminaal-telesari.

"Viimase võmmi" jätkusari, kus uue peategelasena on liitunud Siberist esivanemate kodumaale Eestisse koliv uurija. Tema uude keskkonda sulandumine osutub aga parajaks pähkliks, seda enam, et mehega käib kaasas mingi ärevakstegev saladus.

Siberi võmm oli eetris 4. oktoobrist 2016 kuni 24. aprillini 2018.

## Osatäitjad
* Veikko Täär – Viktor Korol (2016–2018)
* Robert Annus – Anders Prikk (2016–2018)
* Üllar Saaremäe – Mikk Kotkas (2016–2018)
* Velvo Väli – Martin Tammets (2016–2018)
* Jaanus Rohumaa – Roland Mõisnik (2016–2018)
* Sandra Ashilevi – Kassandra Kalevipoeg (2016–2018)
* Carmen Mikiver – Rita Suviste (2016–2018)
* Hendrik Toompere – Berni Haller (2016–2018)
* Ursula Ratasepp – Eeva Lindeman (2016–2018)
* Tõnis Niinemets – Sören Keskmaa (2017–2018)
* Ülle Lichtfeldt – Tanja Murrik (2016)
* Saara Kadak – Arabella Kotkas (2016)
* Karl Robert Saaremäe – Paul Õunap (2016)

## Osad

### 1. hooaeg, sügis 2016

### 2. hooaeg, kevad 2017

## Viited


## Välislingid
* "Siberi võmm" Kanal 2 veebilehel
Čerykaŭ

**Čerykaŭ** (transkribeerituna **Tšerõkav**, poola keeles *Czeryków*) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Čerykaŭ rajooni halduskeskus. Čerykaŭ asub Mahiloŭ linnast 77 kilomeetri kaugusel Soži jõe kaldal.

Haridust annavad kaks keskkooli, õhtukool, spordikool ja kunstikool. Linnas on kultuurimaja ja raamatukogu. Linnas on toiduainetetööstus, seal valmistatakse ka ehitusmaterjale.

Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum, osaliselt säilinud vanalinn, XIX sajandil valminud haiglahoone, aastal 1856 valminud katoliku kirik ja paljand. 

## Ajalugu

Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1460. Selle varasemad omanikud olid Krzeczewid. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas Čerykaŭ kuuluma Viciebski vojevoodkonda ja Orša maakonda. Aastaks 1578 oli asulast saanud alev, XVII sajandi alguses sai alevist linn. Magdeburgi õigused ja vapi sai aastal 1641. 

Aastal 1648 hõivasid linna kasakad, kes kasutasid seda baasina rüüsteretkede sooritamiseks Mscisłaŭ ümbruskonda. Uputuse ajal laastasid linna Moskva väed. Aastal 1678 hakkas linn kuuluma Mstsisłavi vojevoodkonda.

Poola jagamisel läks Čerykaŭ aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi maakonda. Ühtlasi sai linnast alev. Juba järgmisel aastal sai Čerykaŭ linnaõigused aga tagasi. Aastal 1787 olid üle poole linna elanikest juudid. Aastal 1792 ehitati sinna esimene katoliku kirik. Aastal 1781 sai linn uue vapi, aastast 1802 hakkas see aga kuuluma Mogiljovi kubermangu.

XIX sajandil hakkas linna läbima Moskva ja Varssavi vaheline maantee. Samal ajal rajati linna juurde Soži jõele kolm jõesadamat. Sinna rajati ka suhkruvabrik, linnas hakkasid toimuma hobuselaadad. Aastal 1839 oli linnas kaks vabrikut, kus valmistati velvetit, seal oli ka kaks vasevalutöökoda. Lisaks olid seal veel linase riide, potase ja nahatöötlemise ettevõtted.

Jaanuariülestõusu ajal moodustati linnas ülestõusnute väeosa, mis hiljem liitus Horki väeüksusega. Aastal 1865 oli linnas neli juudi palvemaja, lisaks asusid seal ka katoliku ja õigeusu kirikud. Aastast 1913 on teada, et linnas tegutsesid veinivabrik ja saekaater-veski.

Aastal 1924 läks Čerykaŭ Valgevene NSV koosseisu. Aastal 2002 taastati linna ajalooline vapp.

## Pilte


Чэрыкаў. Царква ў перабудаваным будынку (02).jpg|Õigeusu kirik
Чэрыкаў. Дзіцячая бібліятэка.jpg|Lasteraamatukogu
Чэрыкаў. Клуб у касцёле.jpg|Endine katoliku kirik, praegune klubihoone


## Tuntud elanikke

*Meyer Basin – üks 26 Bakuu komissarist
*Viktar Karamazaŭ – valgevene kirjanik
*Isak Luban – valgevene neuropatoloog
*Avraham Arnon – iisraeli pedagoog
*Naum Ahiezer – nõukogude matemaatik
*Aleksandr Ahiezer – ukraina füüsik
*Naum Slavin – nõukogude ajaloolane

## Viited

## Välislingid

*Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
*Fotod linnast
*Linna juutide saatus II maailmasõja ajal
Vana-Piigaste vald

**Vana-Piigaste vald** (saksa keeles *Alt-Pigast*) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Vana-Piigaste vald Valgjärve vallaga.

Valla alal asus Vana-Piigandi ja Saverna mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Roosa vald

**Vana-Roosa vald** (saksa keeles *Rosenhof*) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vallamaja asus Varstus.
Vald eksisteeris 1866–1939

Valla alal asus Vana-Roosa mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Vana-Roosa ja Krabi vallast  Varstu vald
## Viited

## Välislingid
*
Vana-Varbla vald

**Vana-Varbla vald** (saksa keeles Alt-Werpel) oli vald Läänemaal Varbla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Vana-Varbla vald Saulepi vallaga.

Valla alal asus Vana-Varbla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Varudi vald

**Varudi vald** (saksa keeles *Wardes*) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Varudi vald Pada vallaga.

Valla alal asus Varudi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vello-Taivo Denks

**Vello-Taivo Denks** (6. august 1936 Võrumaa – 2. juuni 2004) oli Eesti metsaülem, metsaülemate ühingu esimees, looduskaitsja ning Metsaerakonna asutamise algatajaid.

## Haridus
Vello-Taivo Denks õppis Varstu keskkoolis ja Tihemetsa metsatehnilises tehnikumis, mille lõpetas 1956. aastal.

## Töö
Vello-Taivo Denks alustas tööd Võru metsamajandis Roosa metskonna abimetsaülemana. 1966. aastal edutati ta Roosa metsaülemaks. Roosa metsaülemana töötas ta 34 aastat, kuni pensionile jäämiseni 2000. aastal.

### Metsandustöötaja, looduskaitsja, loodusõppe spetsialist
Vello-Taivo Denks andis olulise panuse Paganamaa tutvustamisel, hoidmisel ja kaitsmisel; rajas Paganamaal ühe esimesi tähistatud matkaradasid Eestis, 1978. aastal avaldas Paganamaa kohta raamatu, koostas metsandus- ja loodustrükiseid, oli koduloouurija.

Vello-Taivo Denks kuulus aastaid looduskaitse seltsi juhtkonda ja juhtis seltsi Varstu osakonda. Ta asutas 1963. aastal Krabi koolimetskonna, mis oli üks esimesi Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi koolimetskondade algatusest, ning oli ka Eesti kõige kauem järjepidevalt töötanud koolimetskonna töö juht (1963–2004). 1983. aastal ehitati Pähni loodusõppemaja. RMK Pähni loodusmajas tegutses Vello-Taivo Denks kuni surmani.

1999. aastal toimus "Metsamehe jälgedes" Roosa metskonnas.

Vello-Taivo Denks oli ka erumetsateenijate ühingu Hong esimees kuni oma surmani 2004. aastal.

### Metsaülemate ühing
Eesti metsaülemate ühing taasloodi 1989. aastal, Vello-Taivo Denks valiti avakoosolekul ülekaaluka häälteenamusega (115 134-st) esimeheks. Ametisse jäi ta kümneks aastaks ning oli aktiivne eestvedaja ning väga tegus liige. Metsaülemate ühingu esimehena tegutses ta keerukatel aegadel (NSV Liidu lagunemine, Eesti Vabariigi taasloomise algus). Vello-Taivo Denksi autoriteet ja kohusetunne päästis ta napilt metsaülema töö kaotamisest. Oluline roll oli ühingul 1992. aastal metskondade kui juriidiliselt iseseisvate riigiasutuste loomisel. 1993. aastal hakkas ilmuma ühingu häälekandja Sõnumid. 1998. aastal alustas ühing metsakalendri väljaandmist, mille eestvedajaks oli taas Vello-Taivo Denks.

### Metsaerakond
Metsaerakond loodi 1994. aastal. Vello-Taivo Denks oli riigikogu valimistel erakonna esinumber. 

## Tunnustus
* 2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

## Isiklikku
Ka Vello-Taivo ja Mare Denksi pojad Taivo ja Tarmo on lõpetanud metsanduse eriala Eesti Põllumajanduse Akadeemias ja Luual ning töötavad metsanduse erialal.

Vello-Taivo Denks on maetud Vana-Roosa kalmistule.

## Viited
Vastse-Prangli vald

**Vastse-Prangli vald** (saksa keeles *Neu-Wrangelshof*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Vastse-Prangli vald Krüüdneri vallaga.

Valla alal asus Vastse-Prangli mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vatla vald

**Vatla vald** (saksa keeles *Wattel*) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Vatla vald Illuste vallaga.

Valla alal asus Vatla ja Kiska mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Virtsu vald

**Virtsu vald** (saksa keeles *Werder*) oli vald Läänemaal Hanila kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Virtsu vald Massu vallaga.

Valla alal asusid Vana-Virtsu, Uue-Virtsu mõis ja Hanila kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vatku vald

**Vatku vald** (saksa keeles *Wattküll*) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Vatku vald Aaspere vallaga.

Valla alal asus Vatku mõis. ja Vatku küla.

## Viited

## Välislingid
*
Vorbuse vald

**Vorbuse vald** (saksa keeles *Forbushof*) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Vorbuse küla aladel (Voore külas). 
Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Vorbuse ja Ilmatsalu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Konguta vald

**Väike-Konguta vald** (saksa keeles *Klein-Kongota*) oli vald Tartumaal Puhja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti Väike-Konguta vald Suure-Konguta vallaga.

Valla alal asus Väike-Konguta mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Pakri vald

**Väike-Pakri vald** (saksa keeles *Klein-Rogoe*) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Väike-Pakri ja Suur-Pakri vald üheks Pakri vallaks.

## Viited

## Välislingid
*
Ämari vald

**Ämari vald** (saksa keeles *Habbinem*) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Ämari vald Kloostri vallaga.

Valla alal asus Ämari mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Äntu vald

**Äntu vald** (saksa keeles *Engdes*) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Äntu vald Vao vallaga.

Valla alal asus Äntu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Hommiku paisjärv

**Hommiku paisjärv** on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Epra külas.

Järve pindala on 1,1 ha, kõrgus merepinnast 68 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,01 ha.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Pelda järv

**Pelda järv** (ka **Pelda paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Jaska ja Kuiavere küla piiril.

Järve pindala on 1,1 ha, kõrgus merepinnast 54,5 m ja järv on paisutatud Pelda ojale.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Ellinor Rängel

**Ellinor Rängel** (kuni 1926. aastani **Ellinor Puusepp**; 3. juuni (vkj)/ 16. juuni 1902 Riia – 14. august 1967 Tartu) oli eesti kirjanik.

Ta sündis Riias eestlasest rauatreiali tütrena, õppis 1908–1915 M. Trey progümnaasiumis Riias ja 1915–1919 A. Torsujeva eragümnaasiumi Nižni Novgorodis. 

Ta töötas aastatel 1920–1925 Tallinnas Eesti kaubaagentuuris registraatorina ja arhivaarina ning 1925–1926 Elvas kantseleiametnikuna. Pärast abiellumist oli ta aastatel 1926–1940 koduperenaine. 

1940–1941 oli ta ajakirja Maanaine toimetaja ja samaaegselt ka Glavliti volinik Tartus.

Põgenes 1941. aastal Nõukogude tagalasse, töötas 1942–1944 Kuibõševi oblastis külanõukogu sekretärina.

1945–1946 töötas Rängel Tartus Postimehe toimetuses. 1946–1949 töötas ta kirjastuses Teaduslik Kirjandus korrektori ja toimetajana. Seejärel oli kutseline tõlkija ja kriitik. 

## Looming
Alates 1940. aastast avaldas ta ajakirjanduses lühijutte. Tema näidendeid ("Lahkumine" (1943), "Vaene Ruudi" (1953) ja "Esimees tuli" (1954) on esitatud isetegevuslavadel. Trükis on ilmunud lühinäidend "Hea inimene" (Meie Repertuaar, 1954).

Tema peateos on romaanitriloogia "Kullimaja Marta" (1956, 2. tr. 1984), "Õnne jahil" (1961, 2. tr. 1985) ja "Karmid tuuled" (1966, 2. tr, 1985). Triloogias kujutatakse Riiast pärit ühe töölisperekonna elu rohkem kui veerand sajandi kestel.

## Liikmesus
*Kirjanike Liidu liige alates 1958. aastast

## Viited

## Kirjandus
*Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995, lk 490
Lahmuse järv

**Lahmuse järv** on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Lahmuse külas.

Järve pindala on 3,5 ha, pikkus 820 m, laius 80 m, valgla suurus 34,47 km² ja kõrgus merepinnast 56 m. Järv on paisutatud Lõhavere ojale Lahmuse mõisa vesiveski tarbeks.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Vihi Sillaotsa järv

**Vihi Sillaotsa järv** (ka **Sillaotsa järv** ja **Sillaotsa paisjärv**) on paisjärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vihi külas.

Järve pindala on 1,1 ha, valgla suurus 1 km², kaldajoone pikkus 461 m, kõrgus merepinnast 38,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,01 ha.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kurnuvere paisjärv

**Kurnuvere paisjärv** on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaserval, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kurnuvere külas.

Järve pindala on 1,6 ha, keskmine sügavus 1,4 m, valgla suurus 1 km² ja kõrgus merepinnast 47 m.
Järv on paisutatud Kurnuvere kraavile, mis suubub Tääksi ojja.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Lõhavere järv

**Lõhavere järv** on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Lõhavere külas.

Järve pindala on 0,6 ha, pikkus 200 m, laius 95 m, valgla suurus 17 km², kõrgus merepinnast 64,5 m ja see on paisutatud Lõhavere ojale.
Järv asub Lõhavere külas ja selle edelakallas Päraküla külas. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Väike-Lubjaahju järv

**Väike-Lubjaahju järv** on tehisjärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võhmassaare külas.

Järve pindala on 11,1 ha, valgla suurus 1 km², kaldajoone pikkus 1,716 km ja kõrgus merepinnast 50,5 m.
Järve idakallas asub Järva maakonnas Türi vallas Kahala külas.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kuresoo laugas

**Kuresoo laugas** on soojärv Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sandra külas Kuresoo rabas.

Järve pindala on 0,8 ha, pikkus 300 m, laius 60 m ja kõrgus merepinnast 26 m.
Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu düstroofne ehk rabade huumustoiteline järv.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Yağlı güreş

**Yağlı güreş** ehk Türgi õlimaadlus on Türgi rahvuslik spordiala.

Maadluses osalejaid nimetatakse kangelasteks (*pehlivan*). Türgi õlimaadluse suurim sündmus on Türgi Edirne lähistel toimuv Kırkpınari turnee.

## Ajalugu

Türgi õlimaadlus sai alguse Vanas-Egiptuses ja Assüürias. Algselt võis Türgi õlimaadlus tasavägiste võistlejate korral kesta ööpäevi. Ajalooliselt kandsid võistlejad vesipühvli nahast käsitsi õmmeldud pükse.

## Õlimaadluse reeglistik

Osaleda võib korraga kaks meest. Enne maadlust peavad võistlejad endid üle kogu keha määrima oliiviõliga. Maadeldakse murukattega ringikujulisel areenil. Enne maadlust tänavad maadlejad publikut ja Jumalat. Lisaks on kombeks laksata lihaste ergutuseks kätega vastu reisi. Publik hõikab maadlejatele tervitusi. Taustaks mängitakse *[[davul]]*-trumme.

Õlimaadlus algab kohtuniku märguande peale. Seejärel põrkuvad maadlejad röögatades omavahel kokku. Kohtunik jälgib maadluse ajal reeglite täitmist. Maadlus kestab 40 minutit.

Võitjaks osutub vastase maha surunud või õlgadest kõrgemale lükanud maadleja. Pärast võitu tõstab kohtunik võitja käe üles ning osalejad embavad teineteist ja suudlevad põsele.

## Riietus

Maadlejatel on jalas musta värvi vasikanahast käsitsi õmmeldud lühikesed püksid. Püksi värvlil on sõnum Jumalale või võistleja enda nimi. Enda nime kannavad värvlitel tavaliselt kuulsad maadlejad.

## Viited

## Välislingid
* Õlised kehad ja lendavad nooled, Eesti Ekspress (vaadatud 25. september 2016)
Põhiseaduslik kriis

**Põhiseaduslik kriis** ehk **konstitutsiooniline kriis** on võitlus põhiseaduslike organite vahel põhiseaduses ebapiisavalt reguleeritud võimuvaldkondade jaotumise üle. See erineb mässust, millisel juhul riigi legitiimsus pannakse põhiseaduses nimetamata rühmituste poolt kahtluse alla. Põhiseadusliku kriisi tagajärjed võivad ulatuda valitsusvõimekuse ajutisest vähenemisest kodusõjani.
Reili Rand

**Reili Rand** (sündinud 19. märtsil 1991 Kärdlas) on Eesti poliitik, alates 18. aprillist 2023 XV Riigikogu liige, alates 4. aprillist 2023 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär ja endine Hiiumaa vallavanem.

## Haridus
Reili Rand on lõpetanud Emmaste Põhikooli, 2010. aastal Käina Gümnaasiumi ja 2014. aastal Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi sotsioloogia, sotsiaaltöö ja sotsiaalpoliitika erialal, kaitstes lõputöö teemal "Meeste ja naiste poliitiline orientatsioon ning hinnangud perepoliitika vajalikkusele Eestis".

## Poliitiline karjäär
Ta on alates 2015. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 

Aastatel 2015–2017 oli ta Hiiu vallavanem. Alates 7. novembrist 2017 kuni 25. novembrini 2021 oli ta nelja senise valla ühinemisel tekkinud Hiiumaa valla esimene vallavanem, ehkki alates 2020. aasta algusest viibis lapsehoolduspuhkusel.

2015. aastal valiti ta ka Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Hiiumaa piirkonna esimeheks. Ta on valitud kahel korral erakonna juhatusse, 2019. aastal erakonna aseesimeheks ja 2023. aastal peasekretäriks.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Reili Rand valimisringkonnas nr 5 ja kogus 342 häält. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisel kogus ta 490 häält. 2019. aasta Riigikogu valimistel kogus ta 918 häält ja 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kogus ta 342 häält. 2023. aasta Riigikogu valimistel kogus ta valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 1361 häält ega osutunud valituks, kuid sai XV Riigikogu liikmeks asendusliikmena. 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kogus ta 319 häält.

## Töökohad
* 2013 Perede ja Laste Nõuandekeskuse projektijuht
* 2013–2016 MTÜ Lapse Huvikaitse Koja tegevjuht 
* 2014–2015 Eesti majandus- ja kommunikatsiooniministri abi 
* 2015 Eesti NATO Ühingu büroo- ja projektijuht 
* 2015–2017 Hiiu vallavanem 
* 2017–2021 Hiiumaa vallavanem 
* alates 2017 SA Hiiumaa Haigla nõukogu liige 
* 2021–2022 Hiiumaa valla Emmaste osavallakogu liige
* alates 2022 Riigikogu liige
* alates 2023 Keskkonnainvesteeringute Keskuse nõukogu liige 

## Tunnustus
* 2009 Hea Eeskuju

## Isiklikku
Reili Ranna elukaaslane on Priit Koff. Neil on tütar Friida (sündinud 2020) ja poeg Rudolf (sündinud 2022). Tema huvialad on purjetamine ja tervisesport.

## Viited

## Välislingid
* Reili Rand Riigikogu kodulehel
* Reili Rand: "Rohuküla raudtee on võimalus mõtestada ümber Hiiumaa transpordilahendusi". Lääne Elu. 30.08.2022
* Reili Rand: “Mis mõte on anda 20 eurot lastetoetust lisaks, kui see kohe koolitoidule ära võtta?”. Eesti Päevaleht. 17.09.2022 
* Reili Rand: “Üle jõu elamine ei saa lõputult kesta”. Postimees. 28.09.2023
Salvatore Tripoli

**Salvatore Peter Tripoli** (22. november või 5. detsember 1904 New York – 7. märts 1990 New York) oli USA poksija, rahvuselt itaallane.

Tema perekond ei aktsepteerinud tema poksiharrastust ning seetõttu kasutas ta võitlemisel varjunime **Jackie Williams**. Selle nime all tuli ta 1924. aastal Bostonis Ameerika Ühendriikide harrastajate meistriks kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) ja sai õiguse minna võistlema olümpiale. Ta kasutas seda nime hiljem ka elukutselisena.

Tripoli sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale William Smithile (Lõuna-Aafrika Liit).

## Elukutselisena
Tripoli poksis veebruarist 1925 kuni detsembrini 1931 elukutselisena. Ta osales kokku 66 kohtumisel, võitis neist 34 (neist 5 nokaudiga), kaotas 18 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning 14 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*Salvatore (Al) Tripoli (Jackie Williams) lehel ''BoxRec''
Joseph Salas

**Joseph I. Salas** (23. detsember või 28. detsember 1903 Los Angeles – 11. juuni 1987 Carlsbad, San Diego maakond) oli USA poksija.

Ta tuli 1924. aastal Bostonis Ameerika Ühendriikide harrastajate meistriks sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) ja sai õiguse minna võistlema olümpiale. 

Salas sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis oma kaasklubilisele ja -maalasele, kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jacob Finkelsteinile (USA).

## Elukutselisena
Salas poksis detsembrist 1924 kuni aprillini 1931 elukutselisena. Ta osales kokku 37 kohtumisel, võitis neist 27 (neist 3 nokaudiga), kaotas 6 kohtumist ning 4 kohtumist jäi viiki.

## Viited

## Välislingid
* 
*Joseph (Joe) Salas lehel ''BoxRec''
GLXY

**GLXY.EU** on eestlaste veebileht, mis on suunatud peamiselt homoseksuaalsetele ja biseksuaalsetele meestele ja naistele, kuid samas ka transseksuaalidele. GLXY on Eesti esimene veebileht, mis on mõeldud LGBT-inimestele.

Esimene versioon GLXY avati 1. oktoobril 2008, selle omanikuks ja hooldajaks oli OÜ Hey You. See veebileht on kõrgelt modereeritud, karmide reeglitega üleslaaditavate piltide suhtes, mida võib panna profiilipildiks ning galerii pildid on pideva jälgimise all, milliseid pilte on üles laaditud. Kuigi selgus lubatud piltide osas on tihti ebamäärane ja sõltub tihti moderaatori arvamusest. Veebileht pretendeerib ainukeseks veebileheks terves maailmas, seal juures keelustada kasutajatel otsida kaitsmata vahekordi. 

## Hooldus
Algusest peale on GLXY pakkunud päeviti kaasajastatud uudiseid. Veebilehe arhiivis on septembri 2016 seisuga üle 500 artikli. 
GLXY-il on 9. oktoobri seisuga 6800 kasutajat. Veebileht on tutvuste keskmeks geikommuuni eestlastele.

### Kalender ja ööelu juht
GLXYil on tegevuste kalender geiürituste kohta üle riigi, baaride andmed ning info vabatahtlike organisatsioonide kohta. Seal on ka ööelujuht, koos tavaliseks kohtumiseks geidele üle terve Eesti. 

## Välislingid
* GLXY
John Elliott (Suurbritannia poksija)

**John Elliott** (12. oktoober 1901 Hackney, Suur-London – 3. juuli 1945 Balikpapan: tänapäeval Ida-Kalimantani provints, Indoneesia) oli Inglismaa ja Suurbritannia poksija.

Elliott sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis oma kaasmaalasele, kuldmedali- ja olümpiavõitjale Harry Mallinile (Suurbritannia).

Ta langes 3. juulil 1945 Teises maailmasõjas Balikpapani lahingus tollases Madalmaade Ida-Indias.

## Viited

## Välislingid
*
Lõhavere oja

**Lõhavere oja** (Lõhaverest ülesvoolu **Putku oja**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.

Oja pikkus on 18,2 km, valgla pindala 49,7 km², langus 57,5 m ja lang 3,16 m/km. Oja saab alguse 87,5 m kõrgusel Tällevere külas ja suubub 30 m kõrgusel Vihi külas vasakult poolt Navesti jõkke 38,7 km kaugusel selle suudmest. Ojale on paisutatud Lõhavere järv ja Lahmuse järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Tääksi oja

**Tääksi oja** (ka *Mädaoja*) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 15 km, valgla pindala 59,4 km², langus 24,5 m ja lang 1,6 m/km. Oja voolab põhjaloode-lõunakagu suunalises Tääksi-Välgita-Kehklase ürgorus, see saab alguse oru keskosas 71 m kõrgusel Riiassaare külas ja suubub põhjas Kurnuvere külas 38,5 m kõrgusel vasakult poolt Navesti jõkke 56,8 km kaugusel selle suudmest. Ojale on Tääksi küla keskuses paisutatud Tääksi järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Vaata ka
* Tääksi järv
* Navesti jõgi
* Tääksi-Välgita-Kehklase org

## Viited

## Välislingid
* 
*