open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alfalaktalbumiin

**α-laktalbumiin** ehk **alfa-laktalbumiin**, lühendatult **LALBA**, on imetajate piimas leiduv väike valk molekulmassiga 14.2 kDa, mis osaleb laktoosi sünteesi reguleerimisel.  α-laktalbumiin on lisaks kaseiinile üks olulisemaid piimas leiduvaid valke, mida rinnapiimas on umbes 2–3 g/l. α-laktalbumiini on puhtal kujul võimalik isoleerida suhteliselt suurtes kogustes ning seetõttu on seda kasutatud valgumudelina biokeemilistes uuringutes pika perioodi jooksul. 

α-laktalbumiin funktsioneerib kui laktoosi süntaasi regulatoorne subühik, moodustades heterodimeerse kompleksi teise polüpeptiidiga, millel on ensümaatiline aktiivsus (β-1,4-galaktosüültransferaas). See dimeerne kompleks sünteesib galaktoosist ja glükoosist lähtudes piimasuhkrut laktoosi.

α-laktalbumiini sünteesi kontrollib hormonaalselt prolaktiin. 

Monomeerne α-laktalbumiin seob Zn2+ ja Ca2+ ioone ning võib olla bakteritsiidse funktsiooniga.

Alternatiivse ruumilise struktuuriga α-laktalbumiin kompleksis oleiinhappe molekuliga on tuntud kui HAMLET (*human α-lactalbumin made lethal to tumor cells*). HAMLET võib osaleda apoptoosi ehk rakusurma esilekutsumises mittediferentseerunud rakkudes ja kasvajates.

Inimese genoomis kodeerib α-laktalbumiini *LALBA* geen.

## Viited
Anna-Kaisa Ikonen

**Anna-Kaisa Ikonen** (sündinud 4. aprillil 1977 Tamperes) on Soome poliitik, ta on Rahvuslik Koonderakonna liige, ta on aastast 2020 Rahvusliku Koonderakonna aseesimees. Ta on 20. juunist 2023 Soome regionaal- ja riigihaldusminister Petteri Orpo valitsuses.

Ta oli Tampere linnapea aastatel 2013–2017 ja 2021–2023. Ta oli eduskunna liige aastatel 2019–2021 ja uuesti aastast 2023. Ta on olnud Tampere linnavolikogu liige aastast 2008.

Ta on pärit Tamperest. Ta lõpetas aastal 1996 Sampo gümnaasiumi ja sai aastal 2001 Tampere Ülikoolist sotsiaalteaduste magistrikraadi. Ta sai sotsiaalteaduste doktorikraadi Tampere Ülikoolist aastal 2010. Tema dissertatsioon käsitles Soome töötushüvitiste pensionisüsteemi.

Ta töötas aastatel 2001–2003 projektijuhina ettevõttes *Net Effect Oy* ja aastatel 2003–2009 *Pirkanmaa TE-keskuse*'s arendusjuhina.

Ta valiti esmakordselt Tampere linnavolikokku 2008. aasta kohalikel valimistel 472 häälega. Aastatel 2009–2011 oli ta Tampere abilinnapea. Aastatel 2011–2013 oli ta Soome regionaalministri Henna Virkkuneni riigisekretär (eesti mõistes kantsler). 

2012. aasta Tampere kohalikel valimistel tuli Ikonen Koonderakonna nimekirjas teisele kohale 1541 häälega. Ta alustas Tampere linnapeana aastal 2013. Septembris 2014 valiti ta firma Keva juhatuse esimeheks. Ta oli Tampere linnapea aastani 2017.

Aastal 2013 pälvis ta Soome Noorte Kaubanduskojalt aasta noore juhi auhinna.

Ta oli jaanuaris-märtsis 2018 Tampere ülikoolide ühendamisele suunatud Tampere3 reformi projektijuht. Alates märtsist 2018 töötas ta pärast Risto Artjoki siirdumist Euroopa Komisjoni Koonderakonna ministrirühma riigisekretärina peaministri kantseleis. Samuti töötas ta aastatel 2017–2021 Tampere Ülikoolis osalise tööajaga tööelu professorina.

2019. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta Pirkanmaa valimisringkonnast eduskunda 9101 häälega. Ta oli eduskunnas halduskomisjoni ja sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni liige ning tulevikukomisjoni asendusliige.

2020. aasta septembris valiti ta Koonderakonna Pori parteikonverentsil partei aseesimeheks.

2021. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valiti ta 5078 häälega Tampere linnavolikokku. 2021. aasta augustis valiti ta tagasi Tampere linnapeaks eduskunnas asendas teda Jari Kinnunen.

2022. aasta juunis valiti ta Kalajoel toimunud Koonderakonna parteikonverentsil Koonderakonna aseesimeheks veel üheks ametiajaks.

2023. aasta veebruaris nimetati Ikonen Koonderakonna kandidaadiks 2023. aasta Soome parlamendivalimisteks. Ta sai valimistel 11 428 häält ja valiti eduskunda. Tema asemel valiti mais 2023 Tampere linnapeaks Kalervo Kummola.

Petteri Orpo valitsuse läbirääkimistel juhtis ta töö- ja jätkusuutliku heaoluühiskonna reformikomisjoni, mis tegeles muu hulgas sotsiaalteenustega. Ta määrati 20. juunil 2023 Soome regionaal- ja riigihaldusminister Petteri Orpo valitsuses.

## Isiklikku
Anna-Kaisa Ikonen on abielus ja tal on kaks last. Ta elab koos perega Tamperes. Tema isa on *A-innsinööri* kauaaegne juht ja Tampere linnanõunik Seppo Mäkinen.
Mapon

**AS Mapon** on sõidukipargi haldamise lahenduste ettevõte, mis arendab ja haldab GPS-jälgimise ja sõidukipargi haldamise platvormi. Ettevõte arendab erinevaid telemaatikalahendusi logistika ja kaubaveo, ehituse, põllumajanduse, kullerteenuste, reisijateveo jt kommertstranspordi valdkondade ettevõtete vajadusteks.

Maponi kontorid asuvad Riias, Tallinnas, Helsingis, Barcelonas ja Århusis ning selle teenused on saadaval enam kui 50 riigis. Mapon on üks juhtivaid sõidukipargi haldamise ja varade jälgimise lahenduste pakkujaid Põhja-Euroopas. Ettevõttel on üle 30 000 kliendi ja lai partnerite võrgustik kuuel kontinendil. Maponi meeskonnas töötab üle maailma 180 töötajat.

2024. aastal emiteeris Mapon 3 miljoni euro väärtuses võlakirju ettevõtete omandamise tehingute finantseerimiseks ja ettevõtte tegevuse laiendamiseks Euroopas. 2025. aasta veebruaris on Maponi emiteeritud võlakirjad kaasatud Nasdaq Riga börsi Balti First North turule.

## Ajalugu
Ettevõte asutati 2006. aastal Lätis Riias. 2018. aasta novembris asutati Eestis tütarettevõte Mapon Estonia OÜ. 2023. aasta juunis sõlmis Mapon tehingu, millega omandas 100% CarCopsi aktsiatest ja selle kliendiportfelli Eestis.

## Arendatud lahendused

* GPS-jälgimine
* Sõidustiili analüüs
* Marsruudi planeerimine
* Temperatuuri jälgimine
* Kütusekulu kontroll
* Sõidukite ülevaatus
* Sõidukipargi hooldus
* Sõidumeeriku failide kauglaadimine
* Sõiduki broneerimine
* Videoseire reaalajas, sündmuste ja arhiivi funktsioonidega

2024. aastal alustas Mapon koostööd Schmitz Cargobulliga, pakkudes telemaatika- ja sõidukipargi haldamise lahendusi haagistele ja poolhaagistele. 2025. aastal alustati koostööd Scania ja Volvoga, et töötada välja uued integratsioonilahendused sõidumeerikute andmete automaatseks allalaadimiseks ja analüüsimiseks.

## Viited

## Välislingid
Koduleht
Jan Uuspõld läheb koju

**Jan Uuspõld läheb koju** on Andres Maimiku ja Rain Tolgi mängufilm, mis on järjeks 2007. aasta filmile "Jan Uuspõld läheb Tartusse". Film esilinastus 25. veebruaril 2025, Solarise Apollo kinos.

Esimese kuuga oli filmil 34 042 vaatajat. Kokku kogus film Eesti kinolevis 2025. aastal 34 868 vaatajat, millega see oli vaadatavuselt 15. kohal ja Eesti filmide seas kolmas.

## Filmist
Kui näitleja Jan Uuspõld peab filmima oma suvearmukese Britta ilusalongile promovideot, helistab talle ametlik abikaasa ja paneb ta fakti ette: mees peab koju tulema ja kõik mahalaristatud rahad tagasi teenima. Kuna Jan teeb alati nii nagu naised tahavad, hakkab ta kimbatavast olukorrast väljapääsu otsima. Lahenduseks näib olevat osaleda oma elust rääkiva filmi uusversioonis. Paraku otsustab lavastaja kehva avaliku mainega Jani kõrvale lükata. Nii ei jää mehel muud üle kui käima tõmmata suvetuur iseendaga peaosas. Aga sellega läheb nagu ikka – elu on see, mis juhtub siis kui sul on parimad kavatsused. 

Teekond koju osutub palju pikemaks ja käänulisemaks, kui esialgu plaanitud. Teekonna jooksul kohtub skandaalne lavaheeros kõiksugu tuntud ja tundmatute seltskonnategelaste, ärihaide, suunamudijate, sekskoolitajate, meesõiguslaste ja nais-ossidega. Looja ise viskab peategelase ette viimased proovikivid...

## Arvamusi filmi kohta
*Režissöör Andres Maimik: "Kojuminek on sümboolne teekond kahe maailma vahel. Ka Homerose Odüsseus sattus koduteel Trooja sõjast tormide, nõidade, kükloopide ja muude kiusajate ohvriks." 
*Andrei Liimets: "Jan Uuspõld läheb koju" püüab seda sama välku uuesti pudelisse saada ja mingis mõttes rihvida sarnase looga, panna rohkem tänasest Eestist detaile sinna, aga see paraku üldse ei toimi sellisel kujul. See alguspunkt on juba nii palju masinlikum. See, mis tuli esimeses osas loomulikult ja mõjus tol hetkel värske, toore ja naljakana, mõjub praegu rohkem pastakast välja imetuna.

## Osatäitjad
* Jan – Jan Uuspõld
* Brita – Liisa Saaremäel
* Influentser SEB – Liisa Linhein
* Influentser Hanna – Hanna Martinson
* Influentser Kelli – Anna-Greta Raal
* Andrei – Andrei Zevakin
* Robin – Robin Valting
* fotograaf – Erlend Staub
* meigikunstnik – Maria Helena Seppik
* režissöör – Ain Mäeots
* helilooja Arvo – Raul Saaremets
* Urmas – Andres Maimik
* Lisette – Grete Jürgenson
* inkassomees – Tarvo Sõmer
* Franz – Franz Malmsten
* Krõll – Ott Sepp
* Sammas – Märten Matsu
* Õun – Mait Vesker
* Krieger – Erich Krieger
* intiimkoolitaja Epp – Karin Rask
* kultuurimaja direktor – Eva Püssa
* Kertu – Saara Nüganen
* Gabriel – Märt Avandi
* Ott – Ott Raidmets
ja teised.

## Viited

## Kirjandus
* Iris Peil. Jan Uuspõld läheb koju, aga lõpetab kraavis. kultuur.err.ee, 26. veebruar 2025.
* Siim Taba filmist “Jan Uuspõld läheb koju”: ma ei tea. Mis see nüüd oli? sky.ee, 3. märts 2025.
* Andrei Liimets. "Jan Uuspõld läheb koju" vaadates ei suuda ise koju pääsemist ära oodata. ekspress.delfi.ee, 5. märts 2025.

## Välislingid
* Jan Uuspõld läheb koju andmebaasis IMDb.
* Jan uuspõld läheb koju Eesti filmi andmebaasis.
* Mängufilm "Jan Uuspõld läheb koju". treiler, YouTube.
Beetalaktoglobuliin

**Beetalaktoglobuliin** ehk **β-laktoglobuliin**, lühendatult BLG, Bos d 5, on piimavalk, mis leidub enamikul imetajatel. Beetalaktoglobuliini leidub veiste ja lammaste piimas, kuid inimese ja näriliste piimas mitte. Lehmapiima vadakuvalgust moodustab beetalaktoglobuliin kõige suurema fraktsiooni (umbes 45–65%). 

Beetalaktoglobuliin on suhteliselt väike 18,4 kD suurune valk, milles on 162 aminohappejääki. Struktuurselt on beetalaktoglobuliin globulaarne valk, mis kuulub lipokaliini perekonda. Beetalaktoglobuliini natiivne struktuur on temperatuuritundlik ja laguneb kuumutamisel. Beetalaktoglobuliini sisaldavad lahused geelistuvad kõrgema temperatuuri- ja mitmesuguste keemiliste mõjurite toimel, mis destabiliseerivad valgu natiivse struktuuri. 

Kuivõrd inimese rinnapiimas beetalaktoglobuliini pole, on lehmapiima beetalaktoglobuliini pikka aega peetud kõige tähtsamaks piimaallergeeniks. Beetalaktoglobuliini allergeenset toimet saab sageli vähendada seda sisaldavate toiduainete kuumutamise teel.

2018. aastal avaldati kaks teadustööd, kus kirjeldati transgeense veise saamist, kellel puudub beetalaktoglobuliini kodeeriv geen. Selliste veiste piim võiks sobida tarbimiseks neile, kes on beetalaktoglobuliini suhtes allergilised.

## Viited
2011. aasta Eesti meeste karikavõistlused võrkpallis

**[[Eesti karikavõistlused võrkpallis|Eesti meeste karikavõistlused võrkpallis]] 2011** oli 64. korda toimunud karikavõistlused Eesti võrkpalliklubidele, mida korraldas Eesti Võrkpalli Liit. Esimene mäng toimus 5. oktoobril ning karikavõistlused lõppesid finaaliga 10. detsembril. Karikavõistlustest võttis osa 8 Eesti meeste Balti-, esi- ja rahvaliigas osalevat võrkpalliklubi.

Karikavõistluste poolfinaalid ja finaal toimusid 9. ja 10. detsembril 2011 Viljandi spordihallis. Kolmandat korda järjest võitis karikavõistlused Selver Tallinn, kes võitis finaalis 3:0 Tartu Pere Leiba.

## Võistkonnad
2011. aastal osales karikavõistlustel 8 Eesti võrkpalliklubi (6 meistriliiga klubi, 1 esiliiga ja 1 rahvaliiga klubi).
### Asukohad ja personal

## Turniiritabel

Allikas: Eesti Võrkpalli Liidu arhiiv, Eesti Karikavõistlused 2011 Tulemused

### Veerandfinaalseeriad

### Poolfinaalid

### Finaal

## Lõppjärjestus

## Viited
Pöördpunktekraan

**Pöördpunktekraan** (tuntud ka kui klapp-ekraan, ''flip-dot''-ekraan või flip-disc-ekraan) on elektromehaaniline kuvamistehnoloogia, mida kasutatakse peamiselt välistingimustes info edastamiseks. Selliseid ekraane kasutatakse laialdaselt ühistranspordis (näiteks busside ja rongide sihtkohasiltidel), muutuvates liiklusmärkides ning avalikes infotabloodes.

## Tööpõhimõte
Pöördpunktekraan koosneb paljudest väikestest ketastest ehk punktidest, mis on ühelt poolt mustad ja teiselt poolt erksavärvilised – tavaliselt valged või kollased. Kettad on kinnitatud teljele musta tausta ees ning neid saab pöörata elektromagnetite ehk solenoidide abil. Kui solenoidile antakse õige suunaga elektriimpulss, pöördub ketas ja näitab oma värvilist poolt. Kui vool katkeb, jääb ketas oma asendisse, mistõttu ei vaja ekraan pildi hoidmiseks pidevat elektrivarustust. Ketta pööramist juhib teljele kinnitatud väike alaline magnet, mis reageerib solenoidi tekitatud magnetväljale. Mõnes konstruktsioonis paikneb magnet otse ketta sees ning solenoidid paigutatakse selle ümber kas külgedelt või otstest.

## Juhtimine
Ekraani tööd juhib arvutipõhine süsteem, mis tõlgendab kuvatavat teavet (nt teksti või numbreid) ja aktiveerib vastavad solenoidid, et pöörata õiged kettad. Mõnedel mudelitel on solenoidi teisel küljel ka reedlüliti, mis aktiveerib LED-taustvalgustuse, võimaldades sisu lugemist ka pimedas ilma täiendava valgustuseta. Solenoidide juhtimiseks kasutatakse sageli maatriksühendust, et vähendada vajalike kaablite ja juhtimisseadmete hulka. See lahendus sarnaneb ajaloolisele ferriitmälu tehnoloogiale: solenoidid aktiveeritakse ainult siis, kui nad asuvad korraga sisse lülitatud horisontaalse ja vertikaalse juhtme ristumiskohas. Tavaliselt toimub juhtimine ridade kaupa ülevalt alla: igal ajahetkel aktiveeritakse üks horisontaalne rida ja selle piires lülitatakse sisse vajalikud vertikaalsed ühendused. Selline järjestikune värskendamine võib kesta paar sekundit ning tekitab iseloomuliku mehaanilise klõbina, mis kaasneb ketaste pöördumisega. Teine levinud juhtimismeetod kasutab dioode, mis isoleerivad mitteaktiivsed solenoidid, võimaldades täpset juhtimist, väiksemat energiatarbimist ja suuremat töökindlust.

## Kasutusalad ja eelised
Pöördpunktekraane iseloomustab väga hea nähtavus isegi otsese päikesevalguse käes, mis teeb need sobivaks välistingimustes kasutamiseks. Lisaks on nende energiatarve väike, kuna ekraan ei vaja pilti hoidmiseks pidevat toidet. Tänu nendele omadustele on pöördpunktekraanid leidnud laialdast kasutust Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Austraalias.

## Viited

## Välislingid
* Flipdots
* Flipdisc
Kujundujumine olümpiamängudel

**[[Kujundujumine]]** (kuni 2017. aastani tuntud kui sünkroonujumine) **on olnud suveolümpiamängude** kavas alates 1984. aasta mängudest. Praegune olümpiakava koosneb naisdueti võistlusest ja segavõistkonna võistlusest.

Naiste duetis läbivad paarid kaks vooru, tehnilise kava ja vabakava, kusjuures medaleid antakse kahe kava punktisummade alusel.

Segavõistkonnad koosnevad kaheksaliikmelisest sportlasest ja punkte jagatakse kolme komponendi alusel: tehniline esitus, vabakava ja akrobaatilisus, kusjuures medaleid antakse koondpunktisummade alusel. Meessportlastel lubati sellel võistlusel osaleda alates 2024. aasta Pariisist, kuid ükski meessportlane pole sellel võistlusel veel võistelnud.

Naiste soolovõistlus eemaldati olümpiaprogrammist pärast 1992. aasta olümpiamänge.

Algselt olid selle spordiala tugevaimad riigid USA, Kanada ja Jaapan, kuid aastatel 2000–2020 võitsid Venemaa sportlased, kes võistlesid Venemaana või Venemaa Olümpiakomitee lipu all, kõik kaksteist saada olevat kuldmedalit.

Pärast sanktsioonide kehtestamist Venemaale,  on Hiina Rahvavabariigist saanud kujundujumises domineeriv jõud.

2023. aastal võeti kujundujumises kasutusele uued reeglid, 2024. aasta olümpiamängud olid esimesed, mis nende reeglite alusel läbi viidi.

## Võistlusalad

## Medalid

2024. aasta olümpiamängude seisuga on üksteist Rahvuslik olümpiakomiteed võitnud olümpiamedaleid 21 alalt. Naiste soolovõistlusel 1992. aasta olümpiamängudel saavutati esikoht võrdselt, hõbedat välja ei antud.

## Välislingid

*[Kujundujumine [ROK]-i veebilehel]
Fram2

**Fram2** oli mehitatud erakosmoselend, mida opereeris ettevõtja Chun Wangi nimel SpaceX. 

Missiooni käigus saadeti Wang ning tema täielikult tsiviilisikutest koosnev meeskond polaarorbiidile. See oli esimene kord mehitatud kosmoselendude ajaloos, kui missioon tiirles polaarorbiidil.

Kolm päeva kestnud missiooni jooksul tegi meeskond teadusuuringuid.

## Viited
Lähedusandur

**Lähedusandur** ehk **lähedustajur** ehk **lähedussensor** on seade, mis tuvastab kehade läheduse ilma puuteta.

## Tööpõhimõtted
Mõned lähedusandurid kasutavad magnetvälja (nt *[[Induktiivtajur]]*), teised mõõdavad elektrivälja muutusi (nt *[[Mahtuvustajur]]*), valguskiirt (nt ''Fotoelektriline andur'') või helilaineid (nt *Ultraheliandur*). Need seadmed suudavad tuvastada objektide läheduse ilma füüsilise kontaktita. 

Üldjoontes toimib andur järgmiselt: kui objekt siseneb määratud tuvastuspiirkonda, tuvastab andur selle olemasolu ning edastab signaali juhtsüsteemile. Lähedusandurid ei mõõda objekti täpset kaugust ega tuvasta mitut objekti korraga, vaid annavad lihtsalt märku, kui tuvastuspiirkonnas on mõni objekt. Samuti ei mõjuta tuvastust objekti värvus, kuna andur reageerib füüsikalistele omadustele, mitte visuaalsele välimusele. 

## Erinevus liikumis- ja asendiandurist
Lähedusandurid eristuvad liikumis- ja asendianduritest eelkõige oma tööpõhimõtte poolest. Lähedusandur tuvastab objekti olemasolu määratletud tuvastuspiirkonnas, ilma et mõõdetaks objekti liikumise suunda, kiirust või täpset asukohta. ''Liikumisandurid'' registreerivad muutusi objekti asukohas ajas, tuvastades liikumise, kuid mitte tingimata selle suunda ega alg- või lõppasendit. ''Asendiandurid'' võimaldavad määrata objekti täpse ruumilise asukoha või pöördenurga, sageli pidevalt muutuva signaali kaudu. 

## Kasutusvaldkonnad
* Metallide ja mittemetallide eristamine
* Eskalaatori automaatne käivitamine ja peatamine
* Etiketi kontrollimine toote peal
* Automaatne ukse avamine
* Nutitelefoni ekraani väljalülitamine
* Autode parkimisandurid

## Vaata ka

* Eskalaator
* Etiket
* Nutitelefon
* Liikumisandur
* Asendiandur
* Induktiivtajur
* Mahtuvustajur
* Fotoelektriline andur
* Ultraheliandur

## Viited
#
Atheniella

***Atheniella*** on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.

## Liike
**Atheniella adonis* – korallpunane mütsik

## Välislingid
*
Pentoosfosfaaditsükkel

**Pentoosfosfaaditsükkel** on üks glükoosi metaboolsetest radadest, mis toodab peamiselt NADPH-d ja riboos-5-fosfaati. Pentoosfosfaaditsükliga kaetakse peaaegu pool kogu inimkehas vajaliku metaboolse redutseeriva energia hulka, mis on vajalik paljude sünteeside ja ensüümide töös.
Marmolada

**Marmolada** (ladiini: *Marmolèda*) on 3343 meetri kõrgune mägi Itaalia kirdeosas. See on  Dolomiitide kõrgeim mägi.

Mäge piirab põhjas Avisio jõe org ja Canazei ning Malga Ciapela vaheline tee. Mäest edelas asub Val Contrini org ja lõunas Cima Ombretta tipp. 

Esimestena ronisid mäe tippu Paul Grohmann, Angelo Dimai ja F. Dimai 28. septembril 1864

## Viited
Beetaoksüdatsioon

**Beetaoksüdatsioon** on rasvhapete oksüdatsiooni põhirada ja lisaks glükolüüsile üks peamiseid keha energiaallikaid. Rasvhapete oluline oksüdatsioon toimub peamiselt maksas, vähemal määral ka südame- ja skeletilihastes ning neerudes. Beeta-oksüdatsioonist saadud energia on eriti oluline pikemaajalisel füüsilisel koormusel, paastumisel või nälgimisel.
William M. Jennings Trophy

**William M. Jennings Trophy** on üks NHL-i igaaastaseid auhindu. Auhind antakse sellele meeskonna väravavahile või kahele esimesele väravavahile, kes on regulaarmängude jooksul saanud kõige vähem väravaid. Väravavaht peab olema mänginud vähemalt 25 mängu hooaja jooksul.

Auhind on nimetatud New York Rangersi pikaajalise presidendi ja Ameerika Ühendriikide jäähoki arendaja William M. Jenningsi auks. William M. Jenningsi auhind anti välja esmakordselt 1981–1982 hooaja lõpus.

Kõige rohkem on William M. Jenningsi auhinna võitnud Martin Brodeur ja Patrick Roy (5), järgnenud on Ed Belfour (4) ja Brian Hayward (3).

## Võitjad

## Viited
Lady Byng Memorial Trophy

**Lady Byng Memorial Trophy** on iga-aastane auhind, mis antakse National Hockey League'i mängijale, kes on põhihooaja jooksul näidanud suurimat spordivaimu ja džentelmenlikkust, kombineerituna suurepärase mänguvõimekusega. Võitja üle hääletavad põhihooaja lõpus jäähokitoimetajad.

Trofee on nimetatud Lady Byngi järgi, kes oli Julian H.G. Byngi, 1925. aasta Kanada pealikgubernööri, abikaasa.

## Võitjad

## Viited
King Clancy Memorial Trophy

**King Clancy Memorial Trophy** on igakuine auhind, mis antakse National Hockey League'is mängijale, kes on näidanud parimaid juhtimisvõimeid jääl ja väljaspool seda ning teinud märkimisväärseid humanitaartegevusi kogukonnas.

Auhind on nime saanud endise mängija, treeneri ja kohtuniku Francis M. "King" Clancy auks. Trofeed anti välja esmakordselt 1988. aastal.

## Võitjad

## Viited
Jack Adams Award

**Jack Adams Award** on auhind, mida antakse aasta parimale treenerile jäähokiliigas NHL.

Auhind on nime saanud Jack Adamsi auks, kes oli Kanada elukutseline jäähokimängija ja -treener.

Esimest korda anti auhind välja hooajal 1973-74.

## Võitjad

**Võitjad riigiti**

## Viited
Drawa

**Drawa** on jõgi Poolas, Noteći parempoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 192 km, valgla pindala 3291 km².

Suuremad jõeäärsed linnad on Czaplinek, Złocieniec, Drawsko Pomorskie, Drawno ja Krzyż Wielkopolski.

## Viited

## Välislingid
*
Gwda

**Gwda** on jõgi Poolas, Noteći parempoolne lisajõgi.

Jõgi saab alguse Studnica järvest, mis asub Szczecinekist kirdes. Ülemjooksul voolab läbi mitmete järvede, läbib Piła linna ja suubub Ujście lähedal Noteći jõkke.

Gwda pikkus on 140 km, valgla pindala 4947 km².

Suuremad jõeäärsed linnad on Bobolice, Szczecinek, Czarne, Okonek, Jastrowie ja Piła.

## Viited

## Välislingid
*
Ted Lindsay Award

**Ted Lindsay Award** (varem **Lester B. Pearson Award**) on Põhja-Ameerika jäähokiliiga NHL-i iga-aastane auhind, mis antakse põhihooaja silmapaistvamale mängijale.

## Võitjad

## Viited
Pilica jõgi

**Pilica** on jõgi Poolas, Wisła vasakpoolne lisajõgi.

Jõgi voolab läbi Małopolska kõrgustiku ja Masoovia madalikuala ning suubub Wisła jõkke Ostruweki küla lähedal.

Jõe pikkus on 333 km, valgla pindala 9258 km².

Suuremad jõeäärsed linnad on Pilica, Szczekociny, Koniecpol, Przedbórz, Sulejów, Tomaszów Mazowiecki, Spała, Inowłódz, Nowe Miasto nad Pilicą, Wyśmierzyce, Białobrzegi ja Warka. 

Aastal 1974 rajati Sulejówi linna lähedale pais, mille tulemusena tekkis 2700 ha suurune Sulejówi järv. Tomaszów Mazowiecki lähedal on allikate kaitseks loodud Niebieskie Źródła looduskaitseala.

Pilica jõgi on populaarne kajaki- ja kanuumatkajate seas.

## Viited

## Välislingid
Sputnik 2

**Sputnik 2** oli kosmoseaparaat ja kosmosemissioon, mille korraldas Nõukogude Liit. See leidis aset 3. novembril 1957. 

Kosmoseaparaadis oli koer Laika, esimene elusolend Maalt, kes jõudis Maa-keskesele orbiidile. 

Aparaadi Sputnik 2 viis orbiidile Nõukogude ballistiline rakett R-7, mis oli valmistatud spetsiaalselt selle missiooni jaoks.

Sputnik 2 oli 4 m kõrgune koonusekujuline kapsel, mille aluse läbimõõt oli 2 m ja mis kaalus umbes 500 kg. See ei olnud küll konstrueeritud eralduma raketi südamikust, mis selle orbiidile tõi, mistõttu selle kogumass orbiidil oli 7,79 tonni. See sisaldas mitut sektsiooni raadiosaatjate, telemeetriasüsteemi, programmeerimisüksuse, salongi regenereerimis- ja temperatuuri reguleerimissüsteemi ning teadusinstrumentide jaoks. Eraldi suletud kajutis oli koer Laika.

Kuigi Laika suri varsti pärast orbiidile jõudmist, tähistas Sputnik 2 Nõukogude Liidule järjekordset suurt edu kosmosevõidujooksus nõukogude liidu ja ameerika ühendriikide vahel, lennutades tolle aja kohta tohutu kasuliku lasti, saates orbiidile looma ja tagastades esimest korda pikema aja jooksul teaduslikke andmeid Maa atmosfääri kohalt. Satelliit naasis Maa atmosfääri 14. aprillil 1958.
Spes, Fides ja Caritas.

**Spes** (Usk)**, Fides** (Lootus) **ja Caritas** (Ligimesearmastus),  või  vanakreeka keeles Pistis, Elpis ja Agape on rühm märtrisurma surnud pühakuid, keda austatakse koos nende ema, püha Sophiaga, kes oli kristlasest lesknaine. Nad elasid Itaalias 2. sajandil.

## Viited
Sophia (eesnimi)

**Sophia** on naisenimi.

2025. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Sophia 148 naisel. Sophia oli populaarsuselt 662. naisenimi.

Kreeka keeles tähendab "σοφία" (sophía) tarkust. 

Nimel on mitmeid vorme nagu Sofia, Sofija, Sofía jt.

## Nime kandjaid
*Sophia Bush, USA näitleja
*Sophia Dorothea (Preisimaa kuninganna)
*Sophia (Gloucesteri printsess)
*Sophia (keisrinna), Bütsantsi keisrinna
*Sophia Lamar, USA ööelu kuulsus
*Sophia Loren, itaalia näitleja
*Sophia Lucia, USA kuulsus

## Vaata ka
*Sonja
*Viiu

## Viited

## Välislingid
*
Gąsawka

**Gąsawka** on jõgi Poolas, Noteći vasakpoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 56,97 km.

Suuremad jõeäärsed asulad on Gąsawa, Żnin, Szubin ja Rynarzewo, mille lähedal jõgi suubub Noteći jõkke.

## Välislingid
*
Rega

**Rega** on jõgi Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas.

Rega pikkus on 188 km, valgla pindala 2767 km².

Suuremad jõeäärsed linnad on Świdwin, Łobez, Resko, Płoty, Gryfice ja Trzebiatów.

## Viited

## Välislingid
*
Karl Loonurm

Siin on lõplik Wikipeedia artikli mustand Karl Loonurma kohta, kus on lisatud teave tema sünnikoha kohta:

---
**Karl Loonurm** (sündinud 10. augustil 1997 Pärnus) on Eesti ettevõtja, sündmuskorraldaja ja lavatehnik, kes on tuntud kohaliku elu edendajana Pärnumaal.

## Elulugu
Karl Loonurm sündis 10. augustil 1997 Pärnu linnas. 2013. aastal diagnoositi tal haruldane silmahaigus, mis põhjustas progressiivse nägemise halvenemise. Kuigi haigus muutis tema igapäevaelu oluliselt, ei lasknud see teda alla anda.

## Töö ja tegevus
Loonurm on alates 2018. aastast tegutsenud lavatehnikuna erinevate sündmuste korraldamisel. Tema tuntumad projektid on:

- **Võiste Suvefestival** - festivali asutaja ja peakorraldaja alates 2020. aastast
- **The Clash** - võitlusspordi suursündmuse korraldaja alates 2024. aastast
- **Võiste kohvipood** - perekondlik ettevõtmine

2024. aastal osales ta koos režissööride Andres Maimiku ja Rain Simmuliga filmi "Jan Uuspõld läheb koju" kaadrite loomisel Võiste Suvefestivalil.

## Tunnustus
- 2023 - "Tegus Pärnumaa noor" tiitel

## Isiklik lähenemine
Loonurm on tuntud oma positiivse eluviisi poolest, öeldes: "Lähen alati naeratus näol võiduka lõpuni." Ta rõhutab, et raskuste korral tuleb keskenduda võimalustele, mitte piirangutele. Tema tegevus on inspireerinud teisi noori, näidates, et ka terviseraskustega inimene võib olla edukas ettevõtja ja ühiskonnaaktiivne isik.

## Välislingid
- Karl Loonurm: "Neile, kel on raske, naeratus näole tuleb edasi pureda ja panna taiega"
- Inspireeriv noor ettevõtja: raske terviserike andis Karl Loonurme elule uue suuna
- Lavatehnik Karl Loonurm on ehe näide
- The Clash peakorraldaja Karl Loonurm
---
Parsęta

**Parsęta** on jõgi Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas.

Jõgi saab alguse soostunud alalt Parsęcko küla lähedal, mis asub Szczecineki linnast kaheksa kilomeetrit loodes. Jõgi voolab üldjoontes loodesuunas ning selle voolusäng on käänuline. Suubub Läänemerre Kołobrzegi linna juures. 

Jõe pikkus on 143 km, valgla pindala 3084 km². Jõe laius alamjooksul on umbes 20 meetrit ning voolukiirus 0,6 m/s.

Suuremad jõeäärsed linnad on Białogard, Karlino ja Kołobrzeg.

## Viited

## Välislingid
*
Violanta (firma)

**Violanta** (kreeka Βιολάντα) on kreeka küpsisefirma. Firma asutati Kreeka sisemaal asuvas Tríkala linnas. Tänapäeval kuuluvad firma alla peale Tríkalas asuva peakorteri veel üksused Lárisas, Ateenas ja Thessaloníkis.

Firma sortimenti kuulub ligikaudu 130 toodet, sealhulgas küpsised "Soft Twins", "Dubai Vibes" ja "Bianca".

## Viited
Bzura

**Bzura** on jõgi Poolas, Wisła vasakpoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 173 km, valgla pindala 7764 km².

Suuremad jõeäärsed linnad on Zgierz, Aleksandrów Łódzki, Ozorków, Łęczyca, Łowicz, Sochaczew ja Wyszogród.

## Viited

## Välislingid
*
Drwęca

**Drwęca** on jõgi Poolas, Wisła parempoolne lisajõgi. Kulgeb Warmia-Masuuria ja Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas.

Jõgi saab alguse Dylewska mägedes 191 meetri kõrgusel merepinnast, voolab edelasse ning suubub Wisłasse 36,6 meetri kõrgusel merepinnast. Lisaks on see  Elblągi kanali kaudu ühenduses Wisła lahega.

Jõe pikkus on 231 km, valgla pindala 5697 km².

Suuremad jõeäärsed linnad on Nowe Miasto Lubawskie, Brodnica, Golub-Dobrzyń ja Toruń.

## Viited

## Välislingid
*
Tríkala

**Tríkala** (kreeka keeles Τρίκαλα) on linn, mis asub Kreekas Tessaalia piirkonna loodeosas ja on Tríkala piirkonnaüksuse halduskeskus. Linn paikneb Pineiósi lisajõe Lithaíose ääres. Kreeka riikliku statistikaameti andmetel elab Tríkalas 81 355 inimest (2011), Tríkala piirkonnaüksuses kokku elab 131 085 inimest (2011).
Fusicolla

***Fusicolla*** on seente perekond kottseente hõimkonnas.

## Liike
* *[[Fusicolla merismoides]]*

## Välislingid
*
Violanta (eesnimi)

**Violanta** on naisenimi.

Violanta pärineb ladinakeelsest sõnast, mis tähendab kannikest ning seostub pehmuse ja õrnusega.

Statistikaameti andmeil elab Eestis Violanta-nimelisi inimesi vähem kui 5.

## Nime kandjaid

*Violanta Gurjanova, ujuja, kolmekordne Eesti juunioride meister

## Vaata ka
*Viola

## Viited
Januse võidukaar

**Januse võidukaar** ehk itaalia keeles **Arco di Giano** on hilisantiikne ehitismälestis Roomas, ainus säilinud neljafassaadiline võidukaar (*quadrifrons* ehk tetrapüloon). Ruudukujulise põhiplaaniga rajatis on ehitatud rooma tellistest ja rooma betoonist ning kaetud marmoriga. Võidukaar ehitati 4. sajandi alguses ristteele Forum Boariumi põhjaküljel Velabrumi piirkonnas.

Ehitis on ruudukujulise põhiplaaniga ja 16 meetrit kõrge. Nimetus *Ianus Quadrifrons* pärineb 16. sajandist. Ehitise algne funktsioon on siiamaani vaidluse objektiks, seda on varem seostatud Januse templiga, hiljem peetud Constantinus Suure auks Constantius II püstitatud võidukaareks. Ehitustehniline võrdlus Carnuntumi Heidentoriga on näidanud, et mõlemad ehitised on sama plaani ja ülesehitusega. Tänapäeval peetakse seda olulisele ristteele püstitatud tetrapülooniks, mille all tegutsesid kaubitsejad nagu muudes Rooma avalikes ruumides.

Kaart katvad marmorplaadid ja seda kaunistanud ehitusplastika olid valdavalt *[[spolia]]*-detailid. Igal fassaadil paiknesid 12 müüriorva skulptuuridega, mis on kaduma läinud. Nelja väravakaare lukukive kaunistavad ainsa säilinud raiddekoorina nelja jumalanna kujud: Roma ja Minerva ning võib-olla Juno ja Ceres.

Algselt oli ehitisel ka atikakorrus. 19. sajandil peeti seda ekslikult keskaegseks lisanduseks ja korrus lammutati, mistõttu kaar sai tänapäevase jässaka väljanägemise.

1993. aastal sai hoone kannatada Velabro San Giorgio kiriku ees toimunud autopommiplahvatuses, misjärel juurdepääs suleti. 

## Viited

## Välislingid
* Arch of Janus. - World Monuments Fund
* Rome, Arch of Janus Quadrifrons. - Livius
Lauatennis olümpiamängudel

**[[Lauatennis]] on olnud suveolümpiamängudel** alates 1988. aastast, nii meeste kui ka naiste üksik- ja paarismängus. Lauatennises on domineerinud Hiina sportlased, kes on võitnud 42 alalt kokku 66 medalit, sealhulgas 37 võimalikust 42-st kuldmedalist, ja ainult ühel alal, 1988. aasta suveolümpiamängude meesüksikmängu võistlusel, ei õnnestunud võita ühtegi medalit.

## Võistluste formaat

Väljalangemissüsteemis turniir toimub nii meestel kui naistel, nii üksikmängus kui ka võistkonnavõistluses. Mängijad on valitud olümpiale vastavalt ITTF-i maailma edetabelile. Võistkonnavõistlus, mis alates 2008. aasta mängudest asendas paarismängu võistlusi, mängisid kolmeliikmelised võistkonnad igas ringis omavahel neli üksikmängu ja ühe paarismängu.
Hiina domineerimise tõttu lauatennises muudeti 2012. aasta olümpiamängude formaati nii, et igast riigist võib üksikmängus osaleda kuni kaks võistlejat. Kuna soolisel võrdõiguslikkusel oli suur fookus, sai segapaaride võistlus 2020. aasta suveolümpiamängude üheks üheksast uuest segapaarismängust. ROK tutvustas 2028. aasta suveolümpiamängude segavõistkondlikku võistlust, samas kui meeste ja naiste võistkondlikud alad jäetakse välja ning nende asemele  taastati meeste ja naiste paarismängud.

## Medalid

## Välislingid

*[Lauatennis [ROK]-i veebilehel]
*Lauatennis Olympics at Sports-Reference.com veebilehel
Jürgen Joonas

**Jürgen Joonas** (sündinud 20. detsembril 2003) on eesti orienteeruja ja kergejõustiklane.

Orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel on ta võitnud 2 individuaalset kuldmedalit sprindidistantsil (2022 ja 2025) ning 2 kuldmedalit teatejooksus OK Võru meeskonnas (2023 ja 2025), lisaks võitnud 2 hõbedat ja 2 pronksi.

Kergejõustiku Eesti meistrivõistlustel võitis ta 2024. aastal pronksi 10 km maanteejooksus ja 2025. aastal pronksi 5000 meetri jooksus. Sisekergejõustiku EMV-l võitis ta 2023. aastal pronksi 3000 meetri jooksus.

2023. aastal võitis ta Rumeenias toimunud orienteerumisjooksu juunioride MM-i sprindidistantsil  pronksmedali.

2025. aastal võitis ta orienteerumisjooksu Balti meistrivõistlustel kulla tavarajal ja teatejooksus Eesti meeskonna koosseisus.

## Tunnustus
*2025 Aasta meesorienteeruja

## Viited
Violanta (ooper)

**"Violanta"**, *Op.* 8, on Austria helilooja Erich Wolfgang Korngoldi ühevaatuseline ooper. Libreto autor on austria näitekirjanik Hans Müller-Einigen. See on Korngoldi teine ooper, kirjutatud 17-aastaselt.

## Esitusajalugu
Ooper esietendus 28. märtsil 1916 Baieri Riigiooperis koos helilooja teise ühevaatuselise ooperiga "Der Ring des Polykrates", *Op.* 7. Oopereid dirigeeris Bruno Walter. Põhja-Ameerika esietendus toimus 5. novembril 1927 New Yorgi Metropolitan Operas, kus Violantat mängis Maria Jeritza, Alfonsot Walter Kirchhoff, Simonet Clarence Whitehill, Giovannit Angelo Badà ja dirigeeris Artur Bodanzky.

## Viited
Keskkool (ansambel)

**Keskkool** oli Tallinna punkbänd. Ansambel tegutses aastatel 2020–2024 ja saavutas lühikese tegutsemise jooksul suure menu– pealmiselt noorte punkarite seas.

Bändi laulutekstid on enamasti tugevalt ühiskonnakriitilised – näiteks ületarbimisest ja alkoholismist. Samuti propageeritakse tekstides *[[DIY]]–*kultuuri ja kliimateadlikust.

Bändi laulja Isabella Pragi on nimevalikut selgitanud sellega, et kõik peale kitarristi kukkusid keskkoolist välja.

Keskkool andis oma viimase kontserdi 28. detsembril 2024 Tallinnas, klubis Hall.

## Koosseis

* Isabella Pragi – vokaal
* Kaur Pill – kitarr
* Art Ainsoo – basskitarr
* Christofer Nõmm – trummid

## Diskograafia

* Ühiskondlikult Kahjulik Element (2022, Beyond Tartu)
* Päris Maailma Elu (2023, Beyond Tartu)
* Palja Silmaga Nähtav (2024, Beyond Tartu)

## Viited
Biebrza

**Biebrza** on jõgi Poolas, Narewi lisajõgi.

Jõgi saab alguse umbes kilomeetri kaugusel Nowy Dwórist lõunas, Valgevene piiri äärest. Białystokist loodes voolab see käänuliselt läbi Biebrza soode (poola keeles *Bagna Biebrzańskie*), mis pindalalt 1290 km² on Poola suurim sooala. Biebrza suubub Narewi jõkke Wierciszewo küla lähedal.

Jõe pikkus on 164 km, valgla pindala 7092 km².

Suuremad jõeäärsed asulad on Lipsk, Sztabin, Goniądz, Osowiec-Twierdza, Radziłów ja Wizna.

Biebrza jõe org ja ümbritsev maastik on väga mitmekesine nii taimestiku kui loomastiku poolest. Siin kasvab üle 950 soontaime liigi ja pesitseb üle 273 linnuliigi, teiste seas näiteks rohunepp, tutkas, valgetiib-viires, tarna-roolind, suur-konnakotkas, väike-konnakotkas, kääbuskotkas. Ümbritseva looduse kaitseks loodi 1993. aastal Biebrza rahvuspark.

## Viited

## Välislingid
*
Albumiinid

**Albumiinid** on tuntuim valguperekond globulaarsete valkude seas. Kõige tüüpilisemad albumiinide esindajad on seerumalbumiinid, sealhulgas inimese seerumalbumiin ja veise seerumalbumiin..

## Viited
Valguperekond

**Valguperekond** on rühm omavahel evolutsioonlises suguluses olevaid (homoloogseid) ja sarnase ehitusega (aminohapete järjestusega) valke.

Tavaliselt vastab valguperekonnale geeniperekond.
Homoloogia (geneetika)

Kaht geeni (või valku) nimetatakse omavahel **homoloogseteks**, kui need pärinevad ühisest eelkäijast.

Kui kahe geeni nukleotiidide järjestus langeb rohkem kui 30 % ulatuses kokku, siis peetakse vähetõenäoliseks, et neil ei ole ühine päritolu, ning neid peetakse homoloogseteks. Valke peetakse homoloogseteks, kui nende aminohapete järjestus langeb vähemalt 10 % ulatuses kokku.
Milvi Visnapuu

**Milvi Visnapuu** (sünninimi **Milvi Uusmaa**; sündinud 15. juulil 1946 Kuressaares) on eesti käsipallitreener ja spordipedagoog.

Milvi Visnapuu lõpetas 1964. aastal V. Kingissepa nimelise Kingissepa keskkooli (praegune Kuressaare Hariduse Kool), 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ning 2002. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna sporditeaduste magistrikraadiga. 2009. aastal omandas ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi spordipedagoogika ja sotsiaalteaduste erialal.

Käsipallurina tuli ta 1972. aastal Tartu Ülikooli naiskonnaga Eesti meistriks ning treenerina saavutas Tartu Ülikooli naiskonnaga Eesti meistritiitlid aastatel 1991 ja 1994–2000.

Mängijana kuulus ta Eesti koondisse aastatel 1967–1972 ning oli Eesti naiste käsipallikoondise peatreener aastatel 1990–1996.

Aastatel 1990–1996 oli Milvi Visnapuu Eesti Käsipalliliidu juhatuse ja 1990–2000 treenerite nõukogu liige. Ta kuulus Tartu Ülikooli Spordiklubi juhatusse aastatel 1992–1996 ja 1998–2002 ning oli Tartu Ülikooli spordinõukogu liige aastatel 1998–2002. Aastatel 2004–2021 oli ta Eesti Olümpiakomitee käsipallitreenerite kutsekomisjoni esimees.

Alates 1971. aastast töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli ning hiljem Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas. Aastatel 1971–1977 oli ta sportmängude kateedri õpetaja, 1977–1989 kehalise kasvatuse ja spordi kateedri õpetaja ning vanemõpetaja. Aastatel 1989–1992 töötas ta sportmängude kateedri lektorina, 1992–1995 lektoraadi juhatajana ning seejärel treeninguõpetuse õppetooli sportmängude osakonna vastutava õppejõuna.

## Raamatud
* "Minikäsipall. 7:7 käsipall". Eesti Käsipalliliit 2001
* "Käsipall". Eesti Olümpiakomitee, Eesti Käsipalliliit 2008 (ja 2012)
* "Käsipall liikumisõpetuses". Eesti Käsipalliliit 2020

## Tunnustus
* 2011 – Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema poeg Indrek Visnapuu on korvpallur ja korvpallitreener.

## Viited

## Välislingid
*
Globulaarsed valgud

**Globulaarseteks valkudeks** nimetatakse valke, mille  tertsiaar- või kvaternaarstruktuur on enam-vähem kerakujuline. 

Nende mittepolaarsed külgahelad ulatuvad molekuli sisemusse, polaarsed külgahelad väljapoole, tingides vesilahustuvuse.

Globulaarsed valgud on üks valkude põhiklasse fibrillaarsete valkude ja membraanvalkude kõrval.

Sellesse rühma kuuluvad:
* globiinid
* histoonid ja protamiinid
* albumiinid
* globuliinid 
* prolamiinid
* gluteliinid
* edestiin
Laktalbumiin

**Laktalbumiiniks** on ajaloolistel põhjustel nimetatud kahte erinevat valkude fraktsiooni, mida on võimalik vadakust lihtsate meetodite abil isoleerida.

** Vadaku kuumutamisel sadeneb denatureeritud piimavalkude segu, mida kommertspreparaatides on nimetatud laktalbumiiniks.
** Laktalbumiiniks on nimetatud ka valkude fraktsiooni, mis jääb lahusesse pärast seda kui vadakule on lisatud 50% küllastuskontsentratsioonist ammooniumsulfaati. Sellest laktalbumiini fraktsioonist on eraldatud rida konkreetseid valke, sealhulgas α-laktalbumiin, β-laktoglobuliin ja seerumalbumiin.

α-laktalbumiin  on väike piimas leiduv valk, millel on oluline funktsioon piimasuhkru laktoosi sünteesil.
Ants Vändrik

**Ants Vändrik** (18. aprill 1958 Tallinn – 26. mai 2025) oli eesti korvpallur ja korvpallitreener.

Ta lõpetas 1976. aastal Tallinna 22. Keskkooli ning 1983. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. 

Korvpalli õppis mängima Kalinini rajooni spordiklubis Gunnar Simsoni juhendamisel. Ta kuulus Eesti NSV noortekoondisse ning mängis aastatel 1979–1982 NSV Liidu esiliigas Ehitaja meeskonnas. 

Eesti NSV meistrivõistlustel saavutas ta Standardi meeskonnas neli kuldmedalit (1986, 1987, 1989, 1990) ning ühe hõbemedali (1985). Aastal 1979 võitis ta Metallisti meeskonna koosseisus pronksmedali.

Treeneritööd alustas mängimise ajal, oli 1982. aastast noortetreener. Aastatel 1991–1992 töötas Soomes ja juhendas Nokia võistkonna noori. Aastatel 1993–1998 juhendas ta Eesti meistrivõistlustel mänginud Rakvere Markuse ja Tallinna Kamee meeskondi ning tegeles aktiivselt ka noortekoondiste ettevalmistamisega.

## Viited

## Välislingid
*
Salenieki keraamika

**Salenieki [[keraamika]]** oma nime saanud Põhja-Lätis asuva Salenieki kalme järgi, kust seda tüüpi keraamikat esmakordselt suuremas koguses leiti. Tegemist on enamasti siledapinnalise nõutüübiga, mis levis nooremal rooma rauaajal ja rahvasterännuajal  tänapäeva Eesti ja Põhja-Läti aladel. Oma levikult on ta nii ajaliselt kui ruumiliselt üsna piiritletud, küll aga on aja jooksul Salenieki keraamikast kujunenud teisi keraamika tüüpe.

## Omadused
Selle keraamikastiili voolimismaterjalis on rohkelt liiva ja võib esineda ka kivipurdu, kusjuures keraamika pind on sile, vahel lausa läikiv, kiilaks poleeritud. 
Salenieki stiilis keraamiliste nõude seinad on õhukesed ja kaunistusteta. 
Nõude kuju on nivendiline (ehk murdjoonelise käänukohaga nõu küljel), nõgusa võrikuga (keraamilise nõu kaela ja ülaserva vaheline osa) või sirge võrikuga ja kergelt mõhkjas ning põhi on enamasti lame või nõgus ja esineda võib põhjaranti ehk alast.
## Päritolu ja levik
Antud keraamikastiil on levinud peaaegu kõikjal Eestis, kuid nii ajas kui ruumis ebaühtlaselt. Põhiliselt leitakse seda tüüpi savinõusid või nende katkeid tarandkalmetest, vähesemal määral asulakohtadest või rahvasterännuaja linnustelt.
Varaseimad Salenieki keraamikanäited Põhja-Lätist ja Lõuna-Eesti tarandkalmetest pärinevad umbes 3.–4. sajandist pKr ning on saanud mõjutused ilmselt Läänemere ranniku kaguosast ja Masuuria järvistu piirkonnast.
Lõuna-Eestist levis selline keraamika Kesk-Eestisse, kuid pole kindel, kas ka kaugemale põhja poole. Põhja- ja Loode-Eestis levib selline keraamika alates 5. sajandi keskpaigast, kusjuures sealse keraamikamõjutused võivad pärineda ka Gotlandilt. Salenieki keraamikast on Lõuna-Eestis hiljem välja kujunenud Rõuge tüüpi keraamika ja Põhja- ning Lääne-Eestis Iru tüüpi keraamika. Kirde-Eestis on sellised nõud enne eelviikingiaega haruldased.

## Viited
Aupaiste

**Aupaiste** ehk **pühapaiste** ehk **nimbus** (ladina keeles *nimbus* 'pilv') on religioosses kunstis esinev enamasti sõõrina kujutatud valgusala või kiirte- või leegipärg jumaliku või püha isiku kujutise ümber.

Aupaiste esineb paljude usundite kunstis alates vanaajast nii Euroopas kui ka Aasias ja sel on kindel koht ka kristlikus ikonograafias. Aupaiste võib ümbritseda nii isiku pead kui ka tervet keha (näiteks mandorla).

## Näiteid

TrilogyDetail.JPG|Indra, Buddha ja Brahma Kušaani Kaniška relikviaari kaanel, 127
Gandhara Buddha (tnm).jpeg|thumb|Seisev Buddha Gandhāra kunstis, 1. sajand
Apollo1.JPG|Apollon kiirtega nimbusega Vana-Rooma mosaiigil. Tuneesia, 2. sajand
Coin of the Iranian goddess Anahita, minted during the reign of Khosrow II.jpg|Iraani mütoloogia jumalanna Anahita Husrav II mündil, 6.–7. sajand
ChristAsSol.jpg|Kristus Sol Invictusena, Rooma mosaiik nekropolis Peetruse basiilika lähedal, enne 4. sajandit
Maitri.jpg|Budistlik pronkskuju kahekordse aupaiste ja mandorlaga, Põhja-Wei, 524
Spas vsederzhitel sinay.jpg|Kristus Kõigevalitseja ikoon Siinai Püha Katariina kloostrist, 6. sajand
Christus Ravenna.jpg|Ristinimbusega Kristus mosaiigil Sant'Apollinare Nuovo basiilikas Ravennas, 6. sajand
Meister von San Vitale in Ravenna.jpg|Justinianus I mosaiigil Ravennas, 6. sajand
Michaelsberg Michaelskirche Schlussstein hl Geist 20070127.jpg|Romaani päiskivi Püha vaimu kujutisega tuvina Cleebronni Miikaeli kirikus
Benedikt_von_Nursia_20020817.jpg|Benedictus Nursiast. 13. sajandi fresko Subiaco kloostris Umbrias.
Compianto sul Cristo morto.jpg|Giotto "Kristuse taganutmine", 1305
Fra Angelico 082.jpg|Fra Angelico "Maarja kroonimine", 1425–1450
Pisanello 014.jpg|"Madonna Püha Antoniuse ja Püha Jüriga", Pisanello, u 1445
Madonna Benois.jpg|Leonardo da Vincile omistatud "Benois' madonna" poolläbipaistvate, perspektiivses lühenduses kujutatud aupaistetega
Medieval Persian manuscript Muhammad leads Abraham Moses Jesus.jpg|Muhammad juhib Aabrahami, Moosest ja Jeesust. Pärsia miniatuur, 15. sajand
Transfiguration by Feofan Grek from Spaso-Preobrazhensky Cathedral in Pereslavl-Zalessky (15th c, Tretyakov gallery).jpeg|Tähe- ja ringikujuline aupaiste Issanda muutmise ikoonil, 15. sajand
Altenberg Madonna9.jpg|Madonna Altenbergi toomkirikus, 1530
Elisabet av Thüringen.jpg|Tüüringi Elisabeth Edmund Leightoni maalil, 1895


## Viited
Elblągi jõgi

**Elbląg** on jõgi Põhja-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas.

Jõgi saab alguse Drużno järvest, kulgeb põhjasuunas läbi Elblągi linna ning suubub seejärel Wisła lahte.

Jõe pikkus on 14,5 km.

## Viited

## Välislingid
*
Põltsamaa portselan

Portselan on hinnatud kõrgkuumutatud materjal, mille savimassi töötlemise järel saadakse tugev, veekindel ja kohati isegi läbikumav materjal. Põltsamaa portselani toodeti Põltsamaa portselanimanufaktuuris aastatel 1782–1800 ning seal toodetud koobaltsinine, harvem mitmevärviline lilledekooriga portselan on võrdlemisi haruldane.

## Uurimislugu
Portselanitootmise kohta Põltsamaal ol allikamaterjali teada suhteliselt vähe. Enam sai valdkond tähelepanu tänu Jüri Kuuskemaale, kes 1971. aastal avastas Põltsamaa linnuse hoovilt mõned portselanikillud ning korraldas 1972.–1973. aastal proovikaevamised nn meistrite maja piirkonnas.
Nende tööde põhjal, samuti avastatud praaktoodangut aluseks võttes selgitas Kuuskemaa, milliseid nõusid Põltsamaal toodeti ning kirjeldas avastatud meistrimärke. Esimeste mittearheoloogiliste kaevetöödega Põltsamaa lossihoovil tehti algust juba aastatel 1947–1952, mil Põltsamaa kogudus otsustas taastada kiriku. Erinevate ehitustööde tõttu tehti mitmeid kaevetöid ka 1970.-80. aastatel, kus mõnel juhul koguti ka portselani valmistamisega seonduvat ainest. Arheoloogilise suunitlusega välitöödeni jõuti alles 1998. aastal, mil 
väravahoones juhatas kaevamisi arheoloog Andres Tvauri.

## Põltsamaa portselani iseloomustus

Kuna suur osa väljakaevamistel ja maastikuvaatlustel leitud portselanikildudest on praaktoodang või selle osa, baseerub ka üldine Põltsamaa portselani iseloomustus nendel leidudel. Teisalt on praakmaterjal hea indikaator keraamika tootmiskoha leidmiseks.Portselani maalingute loomiseks kasutati väga erinevaid värvitoone, kuid valdava enamuse moodustas koobaltsinine värvitoon. Üldplaanis saab Põltsamaa 
manufaktuuri toodangu jagada kahe suurema kunstistiili vahel – rokokoo ja 
klassitsismi ning valdava osa toodangust moodustasid söögi- ja tarbenõud, lisaks vaasid ja pisiplastika.
Maalingute eeskujuks võisid olla "Taani lillede" temaatika (just tänu Saksa meistrite palkamisele ning viimaste kokkupuutele Taani meistritega) , kuid kindlasti mitte ainsana. Lisaks koobaltsinisele on väga palju ka kirjuvärvilist leiumaterjali, kuid nende detailne kokkupanek on keerulisem.
## Portselanileiud

Siim Pärtma on 2013. aastal koostatud bakalaureusetöös Põltsamaa portselani hulka kuuluvateks nimetanud järgmised nõuvormid: tassid, alustassid, glasuurialuse sinise maalinguga nõud, pisiplastika, tooside ja kaante nupud, figuraalplastika, statuetid, kannud jne. Oluline tunnus, mille põhjal Põltsamaa portselani teistest sarnase dekooriga nõudest eristada, on põhjamärgid (viitavad nii selle valmistanud tehasele, modelleerijale, 
dekoreerijale või ka vabriku omanikule ning loomisajale), millest Pärtma oma töös ka täpsemalt räägib.  Näiteid esemetest ja esemeleidudest võib leida näiteks Põltsamaa Muuseumi eksponaatide või Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi kogude hulgast.

## Vaata lisaks
Siim Pärtma bakalaureusetöö

## Viited
Heiki Einpaul

**Heiki Einpaul** (sündinud 22. märtsil 1962) on eesti ettevõtja.

Ta on olnud AS Hekotek omanik ja juhatuse esimees, 2024. aastast sama ettevõtte nõukogu esimees.

## Tunnustus
*2018 aasta tööstur
*2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2019 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja aumärgi I klass

## Isiklikku
Jürgen Einpaul on tema poeg.

## Viited
Lovise Harriette Koppel

**Lovise Harriette **(ka *Harriet*)** Koppel** (sündinud 30. mail 2006) on eesti orienteeruja.

2025. aastal võitis ta orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel 2 kulda – sprindis ja segateatesprindis Tartu Katoliku Spordiklubi võistkonnas.

2022. aastal võitis ta suusaorienteerumise Euroopa noorte meistrivõistlustel teatesõidus Eesti naiskonnas pronksmedali. 

## Viited

## Välislingid
*Lovise Harriette Koppeli sporditulemused