open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harilik kibuvits

**Harilik kibuvits** ehk **orjavits** (*Rosa vosagiaca*) on roosõieliste sugukonna kibuvitsa perekonda kuuluv heitlehine põõsas.

Kasvab kuni 2 m kõrguseks. Võrsed paljad, sageli vahakirmega. Liitlehe lehekesed teravatipulised, saagja servaga, pealt helerohelised, alt hallid. Ogad üksikult või paarikaupa lehtede alusel.

Õied heleroosad, ümbritsetud suurte sulgjate kõrglehtedega. Õieraod lühikesed. Tupplehed seest ja servalt karvased. Õitseb augustist septembrini.

Leidub puisniitudel, teeservades, parkides.

## Vaata ka
*Eesti pärismaised põõsad

## Välislingid
*
Koer-kibuvits

**Koer-kibuvits** ehk **roheliselehine kibuvits** (*Rosa canina* L.) on roosõieliste sugukonna kibuvitsa perekonda kuuluv mitmeaastaste heitlehiste põõsaste liik.

## Levik
Koer-kibuvits kasvab Euroopas, Põhja-Aafrikas, Lääne- ja Põhja-Aasias. Eestis on tema kasvukohtadeks liivased männikud, mererannad, kadastikud ja koduaiad.

## Kirjeldus
Kasvab 1–3&nbsp;m kõrguseks. Võrsed on püstised, hiljem kaarduvad; kollakat või rohekat värvi, kuid valguse pool punakad, vanemad võrsed on pruunid kuni hallid.

Ogad on rohkearvulised ja enam-vähem ühesugused sirged või nõrgalt kuni tugevalt kõverdunud, kuni 10&nbsp;mm pikkused.

Koer-kibuvitsa pungad on väikesed ja pruunika kuni punaka värvusega.

Õitseb juunist augustini. Õied on põõsal enamasti kas üksikult või sarikpööristes, kuni 2,5&nbsp;cm pikkused. Tupplehed on sulglõhised ja neid on viis, õitsemise lõppedes allakäändunud. Kroonlehti on viis, nende värvus on valge, varjus aga heleroosa. Tolmukaid ja sigimikke on õiel palju. Õiepõhi areneb marja meenutavaks mahlakaks viljaks – tõrsikuks (kibuvitsamarjad).

Lehed on paaritusulgjad, rootsulised ja kuni 11&nbsp;cm pikkused; lehekesed aga munajad või elliptilised, lihtsaagja servaga.

Viljad on punased, 1,5-sentimeetrise läbimõõdu ning keskmiselt 3-grammise viljamassiga.

## Kasutamine
Koer-kibuvitsa on kasutatud ravimtaimena.

###### Kulinaaria
Kuna viljad on tiheda viljaliha ja ühtlase suurusega, sobivad need töötlemiseks.

## Biokeemiline koostis
Koer-kibuvitsa viljade C-vitamiini sisaldus on vahemikus 670–2820 mg 100 g toormassi kohta.

## Vaata ka
*Eesti pärismaised põõsad

## Viited

## Välislingid

*
Verev kontpuu

**Verev kontpuu** (*Cornus sanguinea*) on kontpuuliste sugukonna kontpuu perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine põõsas. 

Rahvapärased nimetused: **kukerkuusk**, **kukepuu**, **luupuu**.

Musta värvi viljad on kergelt mürgised.

## Levila ja kasvukoht
Levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopas ning Ees-Aasias. Eestis sagedamini Põhja- ja Lääne-Eestis, osaliselt ka Lääne- ja Edela-Eestis. Sageli ilutaimena aedades, ka metsistunult. Kasvab leht- ja segametsades, salumetsas, looniitudel, puisniitudel, põõsarindes. Eelistab lubjarikast pinnast.

Eestis pole taime looduskaitse alla võetud.

## Vaata ka
*Eesti pärismaised puud

## Viited

## Välislingid
* 

*Täiendav info – Tartu Ülikooli loodusteadusliku hariduse keskus
Neodarvinism

**Neodarvinism** on evolutsiooniõpetus, mis põhineb ühel osal Charles Darwini evolutsioonikäsitlusest. See rõhutab juhuslike mutatsioonide ja loodusliku valiku määravat või koguni ainurolli adaptiivses evolutsioonis. 

Neodarvinismi termini võttis kasutusele George Romanes 1895. aastal, tähistades sellega vaadet, mille kohaselt evolutsioon toimub üksnes loodusliku valiku teel – nagu seda kirjeldasid näiteks Alfred Wallace ja August Weismann. Neodarvinismi kohaselt on Darwini poolt võimalikuks peetud pangeneetiline pärandumine (st et ka elu jooksul omandatud tunnused võiksid päranduda järglastele) võimatu. Kuni 1930. aastateni nimetati neodarvinismiks panselektsionistlikku vaadet evolutsioonile. Neodarvinismi 1930. aastate lõpul kujunenud varianti nimetatakse (eriti vene ja saksa kirjanduses) sünteetiliseks evolutsiooniteooriaks. 

## Kriitika
Neodarvinismi suhtes (ja darvinismi suhtes üldse) kriitilisi evolutsiooniõpetusi on 20. sajandil olnud terve rida, näiteks nomogeneesi teooria ja Baldwini efekti tõlgendustele toetuvad teooriad. Eriti tugev kriitika on tulenenud epigeneetika arengust ja epigeneetiliste pärandumismehhanismide selgitamisest alates 20. sajandi lõpust. 

Oluliste neodarvinismi kriitikute hulka kuuluvad näiteks Denis Noble, Gerd B. Müller, Aleksandr Ljubištšev ja Sergei Meien.
Evolutsioonibioloogia

**Evolutsioonibioloogia** (ka **evolutsiooniline bioloogia**) on bioloogia haru, mis tegeleb eluslooduse evolutsiooni uurimisega.

## Vaata ka
*evolutsiooniõpetus
Ornitoloogiajaam

**Ornitoloogiajaam** on bioloogiajaam, kus tegeldakse põhiliselt lindude uurimisega. 

Rossitteni (hiljem Rõbatši) ornitolooogiajaam Kura säärel on olnud üks tähtsaid lindude rõngastamise ja rände uurimise keskusi. Eestis on tegutsenud ornitoloogiajaam Puhtus.
Liivimaa ordu maamarssal

**Liivimaa ordu maamarssal** (saksa keeles *Landmarschall*) oli Liivi ordu kõrge ametnik (käsknik), kelle peamiseks ülesandeks oli tavaliselt orduvägede juhtimine sõjaolukorras.

Oma maamarssalid olid juba Mõõgavendade ordul. Esimene Liivi ordu maamarssal on teada 1241. aastast ehk 4 aastat pärast ordu asutamist. 

Maamarssalid kuulusid alati ordu siseringi, olles ordumeistri peamisi abilisi. Alates 15. sajandist kasvas nende tähtsus veelgi, kui nende valitsemise alla hakati andma laialdasi orduvalduseid. Üha tavalisemaks muutus ka, et ordumeister nimetas oma järglaseks just maamarssali, nõnda said ordumeistriteks endised maamarssalid Wolter von Plettenberg (1494. aastal), Hermann von Brüggenei (1535) ja Heinrich von Galen (1551). 1556. aastal aga püüdis maamarssal Jasper von Münster teha liitu Riia peapiiskopi koadjuutori Christophiga, mistõttu puhkenud koadjuutorivaenuse käigus ta tagandati. 

Viimasel kahel maamarssalil enam erilist poliitilist mõjuvõimu ordus polnud ja 1560. aastal, kui maamarssal Philipp Schall von Bell Härgmäe lahingus vangi langes, jäi ametikoht kuni ordu lõpuni 1562. aastal täitmata.

## Vaata ka
*Liivimaa ordu maamarssalite loend
Wickbert

**Wickbert** (ka *Wickbert* või *Wikbert von Soest*, *Wickbertus*; surnud 1209) oli Mõõgavendade ordu liige ja esimene Võnnu komtuur.

Wickbert pärines tõenäoliselt Soesti linnast Vestfaalist, kuid pole päris selge, mis seisusest ta oli. Võimalik, et ta pärines koguni Soesti foogtide suguvõsast. Seda siiski tõestada ei saa. Wickbert astus 1205. aasta paiku Mõõgavendade ordusse ja nimetati 1207. aastal Võnnu linnuse ja selle ümbruskonna valitsejaks. 1208. aastal vabastas ordumeister Venno ta aga ametist ning asendas Bertholdiga. Wickbert läks Riiga ja püüdis komtuuriametist vabastamise otsuse vastu protesteerida, kuid edutult. 1209. aastal tappis ta samas kirvega Venno ja tema kaplani Johanni. Seejärel püüdis ta kaitset otsida piiskop Alberti juurest, kuid edutult. Ordu mõistis Wickberti surma ja hukkas ta rattal.

Wickberti kuritegu käsitlevad nii Läti Henriku kroonika kui ka Liivimaa vanem riimkroonika, kujutades teda läbinisti negatiivse tegelasena. Tõenäoliselt oli tema veretöö taga aga enamat kui lihtsalt isiklikud vastuolud ordumeistriga, võimalik, et Wickbert kuulus piiskopimeelsete leeri. 

Wickberti Soesti päritolu on kinnitatud Liivimaa vanemas riimkroonikas.

## Kirjandus
*Henriku Liivimaa kroonika
*Liivimaa vanem riimkroonika
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 821 (lk 606).
Hele Everaus

**Hele Everaus** (sündinud 5. jaanuaril 1953 Tartus) on hematoloogiale spetsialiseerunud eesti arst, arstiteadlane ja poliitik, XIV Riigikogu ja XV Riigikogu liige. 

Ta algatas Eestis luuüdi siirdamise.

## Elulugu
Hele Everaus lõpetas 1971. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna (*cum laude*). Aastatel 1977–1978 oli Tartu Maarjamõisa haiglas internatuuris. 1984. aastal kaitses meditsiinikandidaadi väitekirja ja 1993. aastal meditsiinidoktori väitekirja.

Aastatel 1977–1980 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi vanemlaborant, 1980–1987 sisekliiniku hospitaal-sisehaiguste kateedri assistent ja 1987–1993 dotsent. 1985. aastast oli ta ka arstiteaduskonna hematoloogia labori juhataja. Aastatel 1993–1999 oli ta erakorraline professor hematoloogia alal ja 1993–1999 Tartu Lastehaigla intensiivhematoloogia osakonna juhataja.

Aastatel 1998–2003 oli Hele Everaus Tartu Ülikooli arendusprorektor, 2000–2004 arstiteaduskonna hematoloogia-onkoloogia kliiniku professor, 2000–2016 juhataja ja 2004–2016 hematoloogia-onkoloogia õppetooli professor. 2017. aastast on ta emeriitprofessor ja konsultantarst.

Aastatel 2000–2016 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi hematoloogia-onkoloogia kliiniku juhataja ja 2005–2013 ASi Vähiuuringute Tehnoloogia Arenduskeskus konsultant.

## Poliitiline tegevus
Hele Everaus on alates 1994. aastast Eesti Reformierakonna liige, olles ka selle asutajaliige.

Ta on olnud Tartu linnavolikogu liige aastatel 1996–2019 ja on taas alates 2021. aastast.

2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Hele Everaus Tartus valimisringkonnas nr 10 ja sai 1110 häält. Ta sai XIV Riigikokku Urmas Klaasi asendusliikmena. 2023. aasta Riigikogu valimistel samas valimisringkonnas kandideerides sai ta 712 häält ning ei osutunud valituks.

23. juulil 2024 asus Riigikogu liikmeks Hele Everaus Raimond Tamme asendusliikmena, seoses Kristen Michali valitsuse moodustamisega.

## Tunnustus
* 1998 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna medal
* 2001 Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk
* 2003 Tartu Ülikooli aumärk
* 2009 Tartu aastate daam
* 2014 Euroopa Vere ja Luuüdi Transplantatsiooni Ühingu (EBMT) elutööauhind
* 2016 Tartu Ülikooli suur medal 
* 2023 asetati tema jalajäljed Tartu Teerajajate alleele

## Viited

## Välislingid

* Kärt Anvelt. Professor Hele Everaus: Eesti meditsiin on patsiendi vastu hoolimatu Eesti Päevaleht, 22. september 2008
* Hele Everaus: Bioeetikast biomeditsiinilise eetikani Eesti Päevaleht, 30. oktoober 2009
Raitlind

**Raitlind** (ka *äpüornis*; ladinakeelne teaduslik nimetus *Aepyornis maximus* või ka *Aepyornis titan*) on väljasurnud linnuliik silerinnaliste lindude hulka kuuluvast raitlindlaste sugukonnast. 

Raitlinnu perekonda arvavad mõned uurijad neli fossiilset liiki, teiste meelest on tegu ühe liigiga.  

Tal olid taandarenenud tiivad ning olid massiivsed jalad. Kõrgus oli 3 m ja kaal umbes 400 kg. Teda peetakse suurimaks kunagi elanud linnuks. 

Raitlind elas Madagaskaril 10. sajandini.

## Pildid

Pilt:Giantbirds.svg|Hiidlinnud. Lillaga tähistatud *Aepyornis maximus*
Pilt:Aepyornis eggs.jpg|Raitlinnu munad
Protest

**Protest** väljendab avalikult reaktsiooni mingi sündmuse või olukorra kohta. Protest võib olla pooldav, aga peamiselt on protest millegi vastu. Protestijad võivad organiseerida protesti selleks, et mõjutada avalikku arvamust või valitsuspoliitikat. Nad võivad kasutada ka otsest tegutsemist, meeleavaldust või streiki, et nende arvamust kuulda võetaks. 

Protesti võidakse piirata kas seaduste, majanduse olukorra, religioosse ortodokssuse või meediamonopoliga. Sel juhul võib protest kanduda üle tänavatele, kultuuri või väljenduda emigratsioonis.

Protest võib põhjustada ka vastuprotesti. Sel juhul väljendavad vastuprotestijad oma sümpaatiat mingile isikule, poliitikale, tegevusele vms, mis oli protestijate subjektiks.

Adresseerimata protest võib kasvada ja laieneda dissidentluseks, mässuks, sotsiaalseks või poliitiliseks revolutsiooniks.

Protesti võib väljendada protestilauludes. Ajalooliselt on paljudel suurtel protestiliikumistel olnud omad laulud.

Kirjalikult saab protesti väljendada petitsioonide ja protestikirjadega.

Protesti saab väljendada kodanikuallumatusega. Sel juhul kasutatakse meetodeid, mis on seadusega keelatud. Näiteks võib protestida avalikult alasti või *[[topless]]* (PETA kampaaniad karusnaha vastu). 
Raasta-roko on protestivorm, kus inimesed heidavad sõiduteele pikali, et takistada autoliiklust. Sarnane on ka *die-in*, kus inimesed heidavad suvalisele kohale maha ja teesklevad surnuid, mõnikord kattes end loosungitega. Võib ka maalida kehale arme ja siduda ennast sidemetega, et realismi taotleda. Kui otseselt surnut ei teeselda, võib sellist protesti kutsuda ka *sleep-in*.

Mingi riigi poliitika vastu protesteerimiseks kasutatakse tihti lipu põletamist või mõnitamist.

Ekstreemseim protestivorm on enesesüütamine.

Boikott on tarbijate protestivorm, kus keeldutakse mingi riigi või ettevõtte tooteid tarbimast.

## Vaata ka

*meeleavaldus
*streik
Alaotra järv

**Alaotra järv** on järv Madagaskaril Toamasina provintsis 300 km kaugusel Madagaskari saare idarannikust. Geograafilised koordinaadid on 17°28' S, 48°31' E.

Järve pind on merepinnast 50 m kõrgusel. 

Järve pindala on 900 km² ja maht 0,945 km³. Järve suurim sügavus on 1,50 m, keskmine sügavus 0,60 m. 

Järv on bumerangikujuline ja paikneb hiiglaslikul märgalal, mida kasutatakse intensiivselt riisikasvatuseks. See vähendab järve suurust. Et kunagine metsaala on raadatud, on järve libisenud osa kaljuplaadist, mistõttu järve maht väheneb. 

Järve läbib Ambato jõgi, mis 381 km kaugusel suubub India ookeani.
Protest (täpsustus)

*Protest ehk protestiaktsioon
* nõusolematus, vastuvaidlus; 
*Protestiavaldus, 
*Protestikiri, 
*Protestilaul, 
*Protestimarss, 
*Protestinoot 
*Protestistreik, 

*protest protest spordis 

*protestant: protestantismi pooldaja   

*protestima: vastu vaidlema, protesti avaldama; jur, maj veksli lunastamata jätmist notariaalselt tõestama. 
*Protestitud veksel. 

*protestantism: katoliku kirikust eraldunud reformitud kirikute ühisnimetus
Nasv

**Nasv** (ka **nasu**, **näsu**; Pärnu lähedal ka **rava**) on madal väikese pindalaga rohusaareke, mis on kaetud rannaniidule tüüpiliste soolalembeste taimedega ja mis suurvee ajal jääb vee alla. 

Tavaliselt on pinnas savine ja suuri rändrahne pole.

Nasvad (ravad) on näiteks Pikknasv, Silmarava ja Kolmenasv, Kõpussaare nasu.

## Vaata ka
*laid
*rahu

## Viited

## Kirjandus
*Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*. Tallinn, 1972, lk 14.
Afonso de Albuquerque

**Afonso de Albuquerque** (1445, 1450, 1453 või 1462 Alhandra Lissaboni lähedal – 16. detsember 1515 Goa reid) oli Portugali meresõitja, sõjaväelane ja poliitik. 

Aastal 1505 uuris ta Madagaskarit. 

Aastal 1509 sai ta Francisco de Almeida järel India asekuningaks. 

Ta laiendas Portugali koloniaalimpeeriumi Kagu-Aasia rannikuni. Ta hõivas 1510 Goa ja 1511 Malabari ranniku ülejäänud osa ning Tseiloni ja Malaka poolsaare ranniku. Ta maksustas Siiami, Sumatra ja Jaava kuningad.
Patareisadam

**Patareisadam** (sadama kood: EE PAR) on Tallinnas Linnahalli kõrval asuv reisisadam, mis kuulub Tallinna linnale.

Sadama kinnistu hõlmab 2060 m2 maa-ala ja 121 000 m2 veeala. Sadamas on 2 kaid üldpikkusega 215 m. Suurim sügavus kai ääres on 5,6 m.

Kogu tegevusajal on sadamat kasutatud üksnes reisisadamana.

Suurim võimalik laev: pikkus 105 m, laius 20 m, süvis 4,5 m.

## Viited
Pirita sadam

**Pirita sadam** on väikesadam Tallinnas Pirita linnaosa veerel Pirita jõe suudmes. 

## Andmed

Sadama kood on EE PIR.
 
Sadama geograafilised koordinaadid on .

Sadama territoorium hõlmab 52 286 m2 maa-ala ja 128 014 m2 veeala.

Sadamas on 26 kaid üldpikkusega 1818 m. Suurim sügavus kai ääres on 4,2 m. 

Suurim võimalik laev: pikkus 50 m, laius 20 m, süvis 2,8 m.

Sadamasse sissesõitu hõlbustab siht (iseloomuliku kujuga alumise tuletorniga) ning lainetuse eest pakuvad head kaitset ümber sadama rajatud muulid. Akvatooriumi edelaosas asuvad paaditankla ja merepääste õppetaristu. Sadamas on ka piiripunkt. 

Sadamast ja jõest kirde poole jääb Tallinna suurim supelrand.

## Ajalugu
Tõenäoliselt oli Pirita jõesuue paatide randumispaiga ja paadisadamana kasutusel juba muinasajal. 

1913. aastal rajati Peeter Suure sadama ehitamise käigus Pirita jõe suudme vasakule kaldale Tallinna Merelennujaam, mis tegutses 1918. aastani. 1919. aastal võeti lennujaama angaarid koost lahti, üks neist viidi Lasnamäele ja teised kaks Tartusse ning pandi seal uuesti kokku.

1930. aastate lõpul oli Eestis populaarne Artur Rinne laul "Miki merehädas", mille sõnades läheb Miki Piritalt paadi või süstaga merele.

Eesti NSV ajal asusid jõesuudmes Kalevi jahtklubi, spordilaevade katsetehas ja sõjaväe jahtklubi. 

1980. aasta suveolümpiamängudeks rajati seoses Tallinnas olümpiapurjeregati korraldamisega Pirita jõe suudmesse aastatel 1975–1980 suur ja moodne Tallinna Olümpiapurjespordikeskus, mis muinsuskaitse alla võetuna on säilinud üsna algupärasena tänaseni.

Pärast taasiseseisvumist on sadamal kaks põhivaldajat: Kalevi jahtklubi ja Pirita TOP.

## Vaata ka
*Tallinna Olümpiapurjespordikeskus
*Kalevi Jahtklubi sadam
*1980. aasta suveolümpiamängude purjeregatt

## Välislingid
*Pirita sadam Veeteede Ameti sadamaregistri veebis
Aldabra saared

**Aldabra saared** on korallsaartest koosnev saarestik India ookeanis. See on osa Korallisaartest ja kuulub Seišellidele. Nad paiknevad 1000 km kaugusel Seišellide pealinnast Victoriast ning 350 km kaugusel Madagaskari saarest kirdes. 

Saarte kogupindala on 175,91 km². 

Aldabra atollil on hiidkilpkonnade kaitseala.
Melaka

**Melaka** (malai; inglise Malacca) on linn Malaisias, Melaka osariigi pealinn. Asub Malaka poolsaare läänerannikul Malaka väina ääres.

Ajalooliselt oli linn oluline peatuspaik ida ja lääne vahelisel kaubateel. Melaka hakkas meresadamana tähtsust kaotama pärast Singapuri asutamist 1819. aastal. Tänapäeval on see üks Malaisia turismikeskusi.

Kesklinna lähedal asub meres tehissaar Melaka saar.

## Ajalugu
Linn oli Malacca sultanaadi pealinn 15.–16. sajandil. See oli Malaka poolsaare arenenuim piirkond enne portugallaste vallutust 1511. aastal. 1641. aastani oli Melaka Portugali valduses, seejärel kuulus lühikeste vaheaegadega 1824. aastani Hollandile. 1957. aastani kuulus Briti impeeriumile.

Vanalinnas asub nn Punasel väljakul 1750. aastal ehitatud Kristuse kirik. Selle kõrval asuvad kunagine raekoda ja ajaloomuuseum. Portugallaste ehitatud A Famosa kindlus on üks vanemaid eurooplaste ehitisi Aasias. Melakas on ka hästi säilinud Hiinalinn (Chinatown).

2008. aastast kuuluvad Melaka ja George Towni ajaloolised keskused UNESCO maailmapärandi nimistusse, kui Malaka väina ajaloolised linnad.

## Vaata ka
* Malaisia Arhitektuurimuuseum
* Malaisia Vanglamuuseum

## Välislingid

* Melaka koduleht
Maile Aale

**Maile Aale** (sündinud 26. aprillil 1983 Kuressaares) on Eesti omavalitsustegelane. Ta oli 2008. aasta septembrist kuni 2009. aasta septembrini Torgu vallavanem.

## Haridus
Maile Aale on lõpetanud 1999. aastal Valjala Põhikooli, 2002. aastal Orissaare Gümnaasiumi ja 2005. aastal Kuressaare Ametikooli turismikorralduse erialal. 

## Töö ja poliitika
Ta kandideeris 2005. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Keskerakonna nimekirjas Valjala valla volikokku, kuid ei osutunud valituks.

Enne vallavanemaks asumist töötas ta Tallinna abilinnapea Taavi Aasa abina.

## Välislingid
* Raul Vinni, Torgu sai 25-aastase vallavanema, Oma Saar, 30. august 2008
Harilik tuvihernes

**Harilik tuvihernes** (*Cajanus cajan*) on liblikõieliste sugukonda kuuluv kultuurtaim. 

Teda kasvatatakse troopikas ja lähistroopikas söödakultuurina ning seemneid tarvitatakse toiduks. 

Madagaskaril kasvatatakse harilikku tuvihernest (***ambrevade***) siidikultuurina. Lehetäide puretud tuvihernes eritab lakina kasutatavat ainet.
Bioloogia ja lingvistika

**"Bioloogia ja lingvistika"** oli Tartus 1.–2. veebruaril 1978 peetud teaduskonverents, mis oli üks esimesi rahvusvahelisi konverentse maailmas biosemiootika alal.

Konverentsi esinejate seas olid Juri Lotman, Julius Schreider, Sergei Meien, Vassili Nalimov, Sergei Tšebanov, Aleksei Šarov, Aleksander Levitš jt.

Konverentsi raames korraldati Mihhail Zlatkovski graafikanäitus Tartu Ülikooli kohvikus, mille ülikooli juhtkond keelustas.

Konverentsile eelnes teoreetilise bioloogia talvekool Viitnal. Konverentsi ja talvekooli korraldasid Tartu, Leningradi ja Moskva teoreetilise bioloogia grupid.
Andrianampoinimerina

**Andrianampoinimerina** (umbes 1740...1745 Ikaloy – 1810 Ambohimanga) oli Madagaskari kuningriigi rajaja.

Aastal 1787 sai ta oma isa Andriamiaramanjaka järeltulijana Ambomihanga kuningaks. Tema residents Ambomihanga oli Antananarivost 20 km põhja pool. Aastal 1794 vallutas ta Antananarivo kuningriigi ning viis oma residentsi üle Antananarivosse. 

Andrianampoinimerina laiendas järk-järgult oma mõjusfääri kogu Madagaskari saarele ning rajas niiviisi Madagaskaril merinade kuningriigi. Ta andis välja palju seadusi, sealhulgas karistusseadustiku, viis ellu maareforme ning korraldas haldust. 

Tema valitsusajal hakati merinade pärimust kirja panema ("Tantaran'ny Andriana").

Tema nimi tähendab 'prints merinade südames'. 

Andrianampoinimerina järglane oli Radama I.
Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituut

**Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituut** on 2007. aastal loodud instituut Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas.  

Alates 1. jaanuarist 2016 kuulub filosoofia ja semiootika instituut Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonda. 

Instituudi koosseisus on kaks osakonda: filosoofia osakond ja semiootika osakond ning eetikakeskus. 

Instituudi juhataja oli aastail 2007–2013 Margit Sutrop, 2013–2019 Peeter Torop, alates 2019. aastast Bruno Mölder.

Alates 2011. aasta augustist asub instituut aadressil Jakobi tänav 2.

## Vaata ka
* Frege loengud
* Lotmani loengud
* Uexkülli loengud

## Välislingid
*Instituudi koduleht
Andringitra mäed

**Andringitra** on Madagaskari saare Kõrgplatool Fianarantsoa provintsi lõunaosas paiknev graniitmägede massiiv.

Kõrgeim tipp on Body (2658 või 2666 m). 

Piirkonnas on 1999. aastast Andringitra rahvuspark.
Androy piirkond

**Androy piirkond** on 1. järgu haldusüksus Madagaskaril Madagaskari saare lõunatipus. See piirneb läänes Atsimo-Andrefana piirkonnaga ja idas Anosy piirkonnaga. Lõunas on India ookean. 

Androy on Madagaskari kõige lõunapoolsem piirkond. See asetseb Kaljukitse pöörijoonest lõunas.  

Piirkond loodi 2004. aastal Toliara provintsis, 2009. aastal provintsid kaotati ja piirkonnad said 1. järgu haldusüksusteks.

Androy piirkonna pindala on 19 317 km² ja elanike arv 476 600 (2004). 2003. aasta Madagaskari rahvaloenduse (1. august) järgi oli elanikke 396 016. Hinnang 2011. aasta kohta on 636 554.

Piirkonna keskus on Ambovombe. 

## Nimi
Androy tähendab malagassi keeles 'koht kus leidub mimoos *[[Mimosa delicatula]]* (*roy*)'. Nime tõlgitakse okaspõõsamaaks ja okaskõrbeks.  

## Loodus
Piirkond on kuiva kliimaga. 

Piirkond asetseb ligikaudu Mandrare jõe ja Menarandra jõe vahel. Piirkonnas on veel Linta jõgi ja Manambovo jõgi. 

Piirkonnas on Andohalela rahvuspark ja Sainte-Marie neeme looduskaitseala. 

## Rahvastik
Elanike arv on 476 600 (2004). 2003. aasta Madagaskari rahvaloenduse (1. august) järgi oli elanikke 396 016. Hinnang 2011. aasta kohta on 636 554. Aastal 2005 hinnati elanike arvuks 600 000, iibeks 2,7% (mis tähendab kahekordistumist 25 aasta jooksul). 

Rahvastiku tihedus 2004. aasta hinnangu järgi on 25 in/km².

Seal elavad põhiliselt antandroid, kes tegelevad karjakasvatusega, ja karembolad (edelas). Vähesel määral on antanosisid, mahafalisid, merinasid ja betsileosid. 

Mujal Madagaskaril elab umbes 150 000 antandroid, kellest paljud on Androyst põgenenud korduvate näljahädade eest. 

Peaaegu pool rahvastikust elab Ambovombe-An droy ringkonnas, kus rahvastiku tihedus on 40 in/km². Bekily ringkonnas on umbes 150 000 elanikku (24 in/km²), Beloha-Androy ringkonnas umbes 110 000 elanikku (16 in/km²) ja Tsihombe ringkonnas umbes 75 000 elanikku (29 in/km²).

Naaberhõimud on läänes mahafalid, idas antanosid ja põhjas barad (alates Isoanalast). 

## Haldus
Piirkonna ülem on 2007. aastast Andrien Hatrifenjanahary.

### Haldusjaotus
Piirkond jaguneb neljaks ringkonnaks:
*Ambovombe-Androy ringkond
*Bekily ringkond
*Beloha ringkond
*Tsihombe ringkond 

Piirkonnas on 51 valda ja 881 *[[fokontany]]*.

## Liiklus
Lähim lennujaam on Toliara lennujaam. 

## Viited
Arnold Sinka

**Arnold Sinka** VR II/3 (26. november 1897 Kaisma, Pärnumaa – 17. detsember 1986 Thirlmere, Austraalia) oli Eesti (kolonelleitnant) ja Saksamaa sõjaväelane (Standartenführer).

## Elulugu
Arnold Sinka õppis Käru Algkoolis, Barclay de Tolli nimelises Linnakoolis Viljandis ja Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis.

Arnold Sinka astus Venemaa keisririigi sõjaväkke, 1916. aastal lõpetas ta Gattšina allohvitseride kooli.

## Teenistus Eesti Vabariigis
Vabadussõjas teenis ta Kuperjanovi Partisanide polgus rooduülemana, ülendati 26. veebruaril 1920 lipnikust alamleitnandiks seoses vanusega 11. juulil 1917.

1929. aastal lõpetas Sinka Soome sõjaväeakadeemia ning oli aastatel 1929–1935 Eesti Sõjavägede kindralstaabi 2. osakonna ja Sõjavägede Staabi II osakonna A-jaoskonna ülem. 

15. juunil 1935 määrati ta sõjaväeatašeeks Nõukogude Liitu.

Aastatel 1940–1941 oli ta 10. Üksiku Jalaväepataljoni ülem.

## Teises maailmasõjas
1943. aastal määrati ta Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Omakaitse Peavalitsuse peainspektoriks
Teise maailmasõja ajal saavutas ta Standartenführeri auastme.

3. septembril 1944 anti kindral-inspektor *[[Oberführer|SS-Oberführer]]* Johannes Soodlale ja Omakaitse komandörile kindral Arnold Sinkale üle 2. klassi Raudrist. Mõlemad olid eelmistel päevadel paistnud silma isikliku tublidusega.. 

Arnold Sinka lahkus koos Saksa vägedega 1944. aastal Eestist.

Aastatel 1948–1986 elas ta Austraalias.

Arnold Sinka oli abielus Anna Sinkaga (sündinud Mölder, 30. juuli 1899 Viljandi – 25. aprill 1958 Sydney).

## Viited

## Välislingid
*SINKA, ARNOLD, TLÜAR väliseesti isikud
*Ohvitseride andmekogu
Ankaratra mäed

**Ankaratra** on uinunud vulkaanidest koosnev mäemassiiv Madagaskari saare kõrgplatool Antananarivo provintsi kaguosas. 

Kõrgeim tipp on Tsiafajavona ('mitte kunagi udust väljas, pilvede koguja'; 2638 või 2642 m), mis on üks kõrgemaid mägesid Madagaskaril.
Valdeku tänav

**Valdeku tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas. Tänav läbib nelja asumit: Nõmme, Männiku, Liiva ja Raudalu. Valdeku tänav on üle 3,7 kilomeetri pikkune.

Suurematest teedest ja maanteedest ristub Valdeku tänav Pärnu maantee, Vabaduse puiestee, Männiku tee ja Viljandi maanteega. Valdeku tänav ristub ka raudteega.

Väiksematest teedest ja tänavatest ristub Valdeku tänav järgmistega: Piibri, Raku, Silikaltsiidi, Mahla, Kraavi, Võidu, Nelgi, Astri, Lootuse puiestee, Kreegi, Aate, Pesa, Sihi, Liiva, Ravila, Metsa, Roheline, Tiiru ja Õie tänav.

Ühesuunaline on Vabaduse puiesteelt Pärnu maanteele suunduv teelõik on kuni Õie tänavani.

## Nimi
20. sajandi algul asus Valdeku tänava ja Männiku tee nurgal kõrts nimega Valdeki (*Waldeck* – saksa keeles metsatukk).

Enne tänavanimede eestistamist 1920. aastate keskpaigas kandis tänav nime ***Waldecker Straße***.Eesti NSV ajal, aastatel 1940-1941 kandis tänav nime **Punatähe tänav**.

## Rekonstrueerimine
2008. aastal tehti Pärnu maantee ja Vabaduse puiestee vahele asuval Valdeku tänava lõigul kanalisatsiooniremonti, mille käigus sai tänav uue teekatte. 

## Asutused Valdeku tänaval

* Valdeku tänav 13 – endise Tallinna Valdeku Põhikooli hoone, mida kasutatakse asenduspinnana eri koolide remontimise ajal
* Valdeku tänav 15 – Valdeku tänava sauna- ja spordihoone, mis valmis 2013. aastal.
*Valdeku tänav 22  tegutses Eesti NSV ajal Teeninduskombinaadi "Kiir" saun nr 11.
*Valdeku tänav 24 asus 1931. aastal ehitatud esimene avalik saun Nõmmel. Hoone projekteeris Nõmme arhitekt Robert Natus. 2006. aastal renoveeriti hoone elumajaks ja bürooruumideks
*Valdeku tänav 62 – Valdeku Väikeloomakliinik
*Valdeku tänav 66 – Üks Maja (varem oli seal kohvik Tädi Anni Juures)
*Valdeku tänav 114 – Maxima toidupood (algne kauplus Männiku)
*Valdeku tänav 132 – AS Malmerk Fassaadid
*Valdeku tänav 168 – AS Bestor Grupp

## Kirjandus
*Hirmus leid Valdeku tänavas – SL Õhtuleht, 15. aprill 1999
*Aasta ohvriterohkeim avarii nõudis neli elu – Postimees, 26. veebruar 2007
*Politsei eest põgenenud teismelised tegid avarii – Postimees, 11. juuli 2007
*Fotod Tallinnas Valdeku tänaval juhtunud avariist – Postimees, 11. juuli 2007
Tallinna Valdeku Põhikool

**Tallinna Valdeku Põhikool** (algselt **Tallinna 30. Keskkool**, hiljem **Tallinna Valdeku Keskkool** ja **Tallinna Valdeku Gümnaasium**); vene: *Таллиннская Валдекуская основная школа*) oli kool Tallinnas Nõmme linnaosas aadressil Valdeku tänav 13. 

## Ajalugu
Venekeelset haridust andnud **Tallinna 30. Keskkool** alustas Valdeku tänaval koolitööd 1. septembril 1951, seni olid venekeelsed klassid töötanud Hiiu koolimajas (Raudtee 55).

Alates 31. augustist 2006 kujundati kool ümber **Tallinna Valdeku Põhikooliks**, kuid Tallinna Linnavolikogu 22. veebruari 2007. aasta otsusega liideti Tallinna Valdeku Põhikool Tallinna 53. Keskkooliga ning kooli tegevus Valdeku tänava hoones lõpetati 1. septembrist 2007.

Põhikoolis õppis viimasel, 2006/2007. õppeaastal 148 õpilast ja töötas 30 töötajat, neist 19 pedagoogid (15 põhikohaga ja 4 tähtajalise töölepinguga). Valdeku 13 hoone ehituslik mahutavus oli 650 õpilast.

Järgnenud aastatel oli hoone kasutusel manööverpinnana: alates 1. septembrist 2007 kasutas ruume Tallinna Ühisgümnaasium ja alates 2009. aasta jaanuarist kuni sama aasta juunini Tallinna Lilleküla Gümnaasium.

2012. aastal valmis Nõmme linnaosavalitsuses plaan Valdeku tänava koolihoone ümberehituseks Nõmme põlvkondade majaks, kuhu koliksid kokku linnaosavalitsuse ametid ja sotsiaalkeskus.

## Viited
Hiiu tänav

**Hiiu tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.

Hiiu tänav algab Hiiu raudteeülesõidu juures Pärnu maanteelt. Tänava alguse geograafilised koordinaadid on .

Hiiu tänav ristub Raudtee, Rahu, Hiiu-Maleva, Põllu, Metsa, Nõmme-Kase, Paiste ja Sihi tänava, Vabaduse puiestee ning Lehola ja Tähe tänavaga. Tänav lõpeb metsas.

Hiiu tänava pikkus on umbes 1500 meetrit. Vabaduse puiesteelt Pärnu maanteele suunduv lõik on ühesuunaline. Samal lõigul sõidab buss number 33. Hiiu tänaval on kolm bussipeatust: Hiiu, Metsa ja Raudtee. Tänava suurim majanumber on 52.

Hiiu tänava ääres asuvad muu hulgas IT-bussi töökoda (ajaloolises Hiiu raudteepeatuse hoones), Vabaduse park, Hiiu park, kirjastus Koolibri, Tallinna Diakooniahaigla (Hiiu 42), Põhja-Eesti Regionaalhaigla Hiiu korpus (Anestesioloogiakliinik ja Onkoloogiakeskus) ja Jõe apteek (Hiiu 44).
## Ajalugu
1922. aastal nimetati senine Andrejevi tänav Nõmme alevivalitsuse otsusega ümber Hiiu tänavaks. 

1930. aastatel valmis Nõmme linna generaalplaan, mille autorid olid arhitekt Robert Natus ja maamõõtja Karl Puhvel. Hiiu tänav plaaniti muuta Nõmme peatänavaks. Hiiu raudteejaamast pidi saama Nõmme peajaam. Hiiu tänava ja Vabaduse puiestee ristumiskohal olevale haljasalale pidi tulema linnavalitsuse hoone, Hiiu tänava lõppu Pääsküla rabasse aga lennuväli.

Eesti okupeerimise ja Nõmme Tallinnaga liitmise tõttu jäid need plaanid teostamata, kuid kajastuvad tänavaskeemis Vabaduse puiesteest lõuna pool.


Hiiu_jaamahoone_ja_raudteeülesõidu_koht.jpg|Hiiu jaamahoone ja raudteeülesõidukoht
Hiiu park 01.jpg|Hiiu park


## Viited
William Baffin

**William Baffin** (1584 – 23. jaanuar 1622) oli inglise maadeavastaja ja tüürimees.

Tema järgi on nimetatud Baffini saar ja Baffini laht.
Papilaid

**Papilaid** (1642 Prestholm, 1716 Papenholmen, 1798 Papis Laid) on laid Väinameres Kesselaiust põhjas. Laid asub Matsalu rahvuspargi Väinamere vabavee sihtkaitsevööndis ja jääb Lääneranna valla Esivere küla territooriumile.

Laiu pindala on 10 hektarit. Laid ulatub kuni 6,8 meetrit üle merepinna. Papilaid hakkas merest kerkima umbes 300. aasta paiku. Vaatamata väikesele pindalale on see üks Väinamere vanemaid ja kõrgemaid laidusid.

Papilaidu on kirjeldatud kui merelist ja ürgse ilmega saart.

Saare nimekuju tekkeloost pajatab rahvapärimus:

*See nimetus olevat tulnud järgmisel põhjusel. Kord tulnud meie maale ristiusu kuulutaja võõras papp. Ei olevat rahvale sugugi meeldinud uus usk ja selle kuulutaja. Et papist lahti saada, viidud ta paadiga nimetatud laiule ja jäetud sinna nälga surema. Sellepärast hakatud seda laidu nimetama Papilaiuks.* 

ERA II 227, 565/6 (3) – 1939

## Asukoht

Kirde-edelasuunalise pikliku Papilaiu ümber lõunas ja läänes on väikesed kared ja rahud.

Papilaiust 1,5 km lõunas asub väike Papirahu ja 4,5 km lõunas Kesselaid (Suursäär). Muhu Püssinina jääb 4,5 km edelasse ja lähim maanina mandril (Moori neem) 4,5 km itta. 8,5 km loodes on Sipelgarahu ja Kumari laid ning 8,5 km kirdes Puise nina.

Papilaiust läänes on Kumari kanali lõunapoolne ots.

## Loodus
Papilaiul pesitsevad kalakajakad, naerukajakad, merikajakad, hõbekajakad, randtiirud, väiketiirud, hallhaned, hahad, tõmmuvaerad, jääkosklad, rohukosklad, punajalg-tildrid, meriskid, kiivitajad ja teised linnud kokku vähemalt 32 liigist.

Laid on kivise pinnamoega, seal leidub väga palju rändrahne. Laid on kaetud rohttaimestikuga ja seal kasvab üks puu.

## Inimtegevus
Papilaidu on mainitud esimest korda 1650 (*Prestholm*, hiljem on kasutusele võetud *Papenholm* ja *Papenholmen*). 

Papilaid on olnud asustatud, seal on asunud kõrts, samuti on seal heina niidetud.

Pärast Kumari kanali rajamist ehitati laiu põhjakaldale 1917. aastal päevamärk (paak). See oli värvimata nelinurkne sõrestikehitis; kõrgus maapinnast 15,8 meetrit, merepinnast 17 meetrit. Tänapäeval Papilaiul meremärke ei ole.

Papilaiul ning seda ümbritseval veealal (500 meetri ulatuses) on keelatud inimeste viibimine, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödeks ning teaduslikeks uurimistöödeks.

## Viited

## Välislingid
*Papilaiu aeropanoraam (aerofoto)
Vabaduse puiestee

**Vabaduse puiestee** on tänav mitmes Eesti linnas:

* **[[Vabaduse puiestee (Tallinn)|Vabaduse puiestee]]** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas.
* **[[Vabaduse puiestee (Tartu)|Vabaduse puiestee]]** on tänav  Tartus.
* **[[Vabaduse puiestee (Kiviõli)|Vabaduse puiestee]]** on tänav Kiviõlis.
Arvamus

**Arvamus** on fakti tõlgendamise tulemus, mida inimene või inimeste rühm peab tõeseks. 

Juba vanaaja filosoofias tehti vahet arvamusel (*doxa*) ja teadmisel (*episteme*). 

Keskajal nimetati arvamust, mille põhjendamine on ratsionaalsete argumentide abil võimatu ning mille tõesus põhineb autoriteedil, dogmaks. 

Ühiskondlike nähtuste tõlgendamise tulemusel tekkinud suurema inimeste ühenduse hinnangut, mis avaldub suhtumisena ühiskonna tegevusse, nimetatakse avalikuks arvamuseks.

Inimest, kelle arvamust peetakse tõeseks ilma fakte kontrollimata, nimetatakse arvamusliidriks. 

Faktide ebapiisava tundmise alusel kujundatud arvamust nimetatakse eelarvamuseks.

## Vaata ka
*Arvamusfestival
*Arvamusliider
*Avalik arvamus
*Dogma
*Eelarvamus
*Usk
Alastiolek

**Alastiolek** ehk **alastus**  on inimese rõivasteta olek. 

Kujutava kunsti teost, mis kujutab alasti inimest, nimetatakse aktiks. 

Nudism ehk alastikultuur on ühise alastioleku harrastus. 

## Vaata ka

*Alasti ujumine
Wang Nan

**Wang Nan** (hiina 王楠, *Wáng Nán*; sündinud 23. oktoobril 1978 Fushunis Liaoningi provintsis) on Hiina lauatennisist. 1999–2001 oli ta ITTF naiste edetabelis esikohal.

2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys tuli ta olümpiavõitjaks nii üksik- kui paarismängus. 
2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas tuli ta olümpiavõitjaks paarismängus. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis tuli ta olümpiavõitjaks Hiina naiskonna koosseisus. Üksikmängus võitis ta hõbemedali kaotades finaalis kaasmaalasele Zhang Yiningile.

Wang Nan on vasakukäeline.

## Vaata ka
*Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel
Zhang Yining

**Zhang Yining** (hiina 张怡宁, *Zhāng Yíníng*; sündinud 5. oktoobril 1982 Pekingis) on Hiina lauatennisist, neljakordne olümpiavõitja ja kümnekordne maailmameister. 

Ta on ITTF naiste edetabelis 2009. aasta mai seisuga 1. kohal nii üksik- kui paarismängus.

2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas tuli ta olümpiavõitjaks nii üksik- kui paarismängus. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis tuli ta olümpiavõitjaks üksikmängus ja Hiina naiskonna koosseisus. 

2008. aasta suveolümpiamängudel andis ta sportlaste esindajana olümpiatõotuse.

## Vaata ka
*Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel

## Viited
Hemotooraks

**Hemotooraks** (*hemothorax*), ka **verirind** on vedeliku, mille hematokrit on vähemalt 25% perifeerse vere omast, esinemine pleuraõõnes.

Sagedasemaks hemotooraksi põhjuseks koeral on trauma või hüübimishäired.
Ants Laikmaa tänav

**Ants Laikmaa tänav** on tänav Tallinnas Kesklinnas Südalinna ja Kompassi asumis.

Tänav algab Narva maantee ja Hobujaama tänava ristmikult, lõunasse suundudes ristub Gonsiori tänavaga ja jätkub kuni Rävala puiesteeni, kus tänav lõpeb. Enne Rävala puiestee pikenduse väljaehitamist lõppes tänav Tartu maantee alguses. Ka trammiliinide 2 ja 4 trammitee kulges 1970. aastani Narva maanteelt Tartu maanteele mööda Ants Laikmaa tänavat.

Tänav on nimetatud maalikunstnik Ants Laikmaa järgi. 

## Ajalugu

Laikmaa ja Gonsiori tänava nurgal asuv stalinistlik viiekorruseline hoone ehitati 1950. aastail. 

1974. aastast asus aadressil Ants Laikmaa tänav 5 Tallinna Teenindusmaja, mis kuulus Eesti NSV Teenindusministeeriumi haldusalasse. Hoone projekteeris RPI Eesti Tööstusprojekti arhitekt Maimu Kaarnaväli. Teenindusmajas tegutsesid individuaalõmblusvabrik Lembitu, iluteenuseid osutav teeninduskombinaat Junor, puhastusteenuseid (pesumaja ja keemiline puhastus) osutav Kiir, fotograafid ja linna suurim kübarasalong. Laenutusteenusest oli võimalik laenutada majatarbeid, lauanõusid ja valmisriideid. Hoone valmimisega suleti Gonsiori tänava vana siht, mis kulges praegusest veidi põhja pool. 

2004. aasta kevadel avati endises teenindusmaja hoones Eesti suuruselt teine hotell Tallink City Hotel. 

Paarisnumbritega poolel asus Narva maantee 2 aadressiga Tallinna Linna Lastehaigla ja Kesklinna Lastepolikliinik (lammutatud 1980. aastate algul).

## Hoonestus
: Tallinna kaubamaja, Gonsiori tänav 2
: Viru keskus, Viru väljak 6
:Eluhoone koos äriruumidega (apteek) 1. korrusel, Narva maantee 2
* Tallink City Hotel, 2004. aastal avatud hotell, Ants Laikmaa tänav 5
*Ants Laikmaa tänav 11 // Tartu maantee 1
*City Plaza, Ants Laikmaa tänav 13 // Tartu maantee 2
*Euroopa Liidu Maja, Ants Laikmaa tänav 15 // Rävala puiestee 4


Pilt:Viru_keskus_tallinn.jpg|Vasakul A. Laikmaa tänav, paremal Narva maantee, esiplaanil Viru keskus
Pilt:Tallinna kaubamaja, Laikmaa tänav.JPG|Tallinna kaubamaja, Gonsiori 2
File:15-08-14-Tallinn-RalfR-015.jpg|Vaade Laikmaa tänavale
File:A. Laikmaa tänav, Tallinn.jpg|Laikmaa tänava ja Narva maantee ristmik, 2010


## Viited

## Välislingid

*A. Laikmaa tänava valgusvann
Hematokrit

**Hematokrit** on vererakkude (täpsemini punavereliblede ehk erütrotsüütide) osa vere üldmahus.
Hematokriti saab määrata kapillaari kogutud verest vererakkude protsendi määramisega pärast tsentrifuugimist või rakuloenduriga.
Eos (jumalanna)

**Eos** (*Ἠώς*) on vanakreeka mütoloogias koidujumalanna.

Ta on titaanide Hyperioni ja Theia tütar, Heliose ja Selene õde.
Liisi (laev)

**Liisi** oli Kihnu Veeteede parvlaev, mis sõitis aastail 2004–2015 Pärnu–Kihnu liinil. Laev on ehitatud Norras ning kandis varem nime **Nesøy**. Pärast Pärnu–Kihnu liinilt lahkumist on parvlaeva nimi **Light of the Sea**.

Eestisse ostes oli laev kavandatud sõitma liinil Rohuküla–Vormsi.

## Viited

## Välislingid
* Liisi lahkumine Pärnust - Õhtuleht
Graham Priest

**Graham Priest** (sündinud 1948. aastal Londonis) on Suurbritannia filosoof. Tuntud oma uurimuste poolest mitteklassikalise loogika alal ning nende rakendustega metafüüsikale ning ida ja lääne filosoofia ajaloole.
Männiku tee

**Männiku tee** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas. See läbib kolme asumit: Rahumäe, Liiva ja Männiku asumit.

## Asutused Männiku teel
*Männiku tee 2, Circle K tankla, 
*Männiku tee 6, Silikaadi Rimi mini, 
*Männiku tee 89, Hotell Dzingel, 
*Männiku tee 99, Neste automaattankla, 
*Männiku tee 100, Pihlaka Rimi super, 
*

## Pildid

Pilt:Männiku_tee_01.jpg‎|Enne remondi
Pilt:Männiku_tee_02.jpg‎|Hotell Dzingel, Männiku tee 89
File:Pihlaka Säästumarket.JPG|Pihlaka Säästumarket, Männiku tee 98
File:Araxes Männiku - Männiku tee 101.jpg|Männiku tee 101
File:EU-EE-TLN-Nõmme-Männiku tee.JPG|Männiku tee linnapiiri lähedal
File:353TAK.JPG|Vaade Remmelga tänavaga ristmikule
File:Beginning of Männiku street.JPG|Männiku tee algus
File:Kerese bus stop.JPG|Kerese bussipeatus
File:Irisbus Crossway.JPG|Busside 5, 32 ja 33 alg- ja lõpp-punkt 


## Ajalugu
Männiku tee rajati umbes 1938. aastal, kui koos Vabaduse puiesteega (rajati arvatavasti 1937) sai Nõmme linn esimese betoontee.

## Viited

## Välislingid
*Männiku tee kapitaalremont sulgeb liikluse 28. augustil – Postimees, 24. august 2007
*Männiku tee elanikud kutsuvad kõiki puid kaitsma – Postimees, 3. september 2007
*Hotelli Dzingel koduleht
Hiiu madal

**Hiiu madal**, tuntud ka kui **Suurrahu** ja rannarootsi tõlkelaenuna **Näkimadalad** (saksa keeles *Neckmansgrund*), on laiaulatuslik madal Hiiumaast loodes.

Madal paikneb 10 kilomeetri kaugusel kaldast ning on umbes 9 kilomeetrit pikk ja 5,5 kilomeetrit lai (ligi 50 km2), kohati on meri ainult 1,2 meetrit sügav.

Kuigi Suurrahu tuntakse Eesti ühe parima lestapüügikohana, on see mitmete laevahukkude tõttu olnud meresõitjate seas kardetud. Madalaga on seostatud pärimust suurest mustast merekoerast, kes tormide ajal ulgudes meremehi ja laevu hukutatusse meelitas.

Eeskätt ajalooliselt aitas meremeestel ohtlikku madalat vältida Kõpu tuletorn. 20. sajandil teenis piirkonnas ujuvmajakana ka tulelaev Hiiumadal (*Nekmangrund*), mille uputas Teise maailmasõja käigus 1943. aasta juunis Saksa mereväe torpeedokaater. Tänapäeval on madal tähistatud toodritega.

## Nimetused
Hiiu madal ehk Suurrahu on rannarootslastele tuntud kui *Neckmansgrund*. Kirjanik Herman Sergo tõlkis selle oma rannarootsi ainelises triloogias "Näkimadalad" eesti keelde Näkimadaladeks, misjärel see tõlkelaenuline nimi on eesti keeles omakeelse Hiiu madala ja Suurrahu kõrval kiiresti rööpkäibesse läinud. Neckmansgrundi on rahvapäraselt nimetatud ka Näkmaniks.

## Vaata ka
* Apollo madal
* Hiiumadal

## Viited

## Välislingid
* 
* "Ettevaatust - Hiiu madal!" (1981). *ERR*
Akt

**Akt** tähendab järgmist:
***[[Akt (kunst)|akt]]**, alasti inimkeha kujutis kas fotol, maalil, joonistusel;
***[[Akt (tegevus)|akt]]**, toiming, tegu;
***[[Akt (dokument)|akt]]**, ametlik dokument; toimik, dokumendikaust;
***[[Akt (glossemaatika)|akt]]**, glossemaatika mõiste;
***"[[Akt (skulptuur Hirvepargis)|Akt]]"**, skulptuur Hirvepargis;
***akt**, vanemas kirjanduses sama mis vaatus.

**AKT** tähendab järgmist:
*proteiinkinaas B
Ma Lin

**Ma Lin** (hiina 马琳, *Mǎ Lín*; sündinud 19. veebruaril 1980 Shenyangis Liaoningi provintsis) on Hiina lauatennisist, 3-kordne olümpiavõitja. Ta oli ITTF meeste edetabelis 5. detsembril 2007 üksikmängus 2. kohal.

2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas tuli ta olümpiavõitjaks paarismängus. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis tuli ta olümpiavõitjaks üksikmängus ja Hiina meeskonna koosseisus. 

Maailmameistrivõistlustel on ta 3 korral tulnud hõbedale ja võitnud 7 korral maailma karika.

Ma Lin on agressiivne mängija, kes on tuntud erinevate servide, kiire jalgade töö ja võimsate kolmanda palli rünnakute poolest.

Ta on 173 cm pikk ja kaalub 73 kg.

## Vaata ka
*Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel
Akt (kunst)

**Akt** on alasti inimkeha kujutis kujutavas kunstis. 

Akt võib olla maal (aktimaal), joonistus, foto (aktifoto) või skulptuur.

## Aktifoto

Aktifoto, millel pildistatav isik on äratuntav, on aktiportree. Kunstilisel aktifotol pole pildistatava nägu ja selle ilme alati peateema ning vahel polegi nägu nähtav, sest olulisem on pildistada ja edastada vaatajale kehavorme. 

Aktifoto erineb erootilisest fotost, sest siin pole seksuaalsuse väljendamine ja edastamine oluline.

Nii aktifoto kui ka aktimaal on tavaliselt tervikteos, millel jälgitakse kogu pildi kompositsiooni, kuid peatemaatika on inimene, tema mõtte- ja tundemaailm. 

Kehavormide paremaks edastamiseks kasutatakse pildistamisel valgust, varju (valgus-varju) ja vahel ka mustvalget gradatsiooni. Samal eesmärgil vahel keha õlitatakse või tehakse märjaks.
Kassari laht

**Kassari laht** (ka *Hiiu väin*) on Väinamere lääneosa, mereala Hiiumaa, Muhu ja Saaremaa vahel.

Tinglikult on läänepiiriks Soela väin, idapiiriks mõtteline joon Hiiumaalt Sarve poolsaarelt Muhu Seaninani.

Laht on 35 kilomeetrit pikk ja 22 kilomeetrit lai ning kuni 10 meetrit sügav.

Merepõhjas leidub palju agarikku (furtsellaariat).

## Vaata ka
*Hiiu väina laevatee
Kaevatsi laid

**Kaevatsi laid** on 1,25&nbsp;km² suurune laid Väinameres Hiiumaast kagus. Laid asub Sarve küla territooriumil.

## Nimi
1564 on laidu nimetatud *Kwiste*, 1565 *Caesthe*, 1576 oli laiu peremees Kaiatze Matz up Swinholm, 1586 *Kaatzholm*, 1656 *Kayetze* ja 1708 *Kaiuatzelayd*.

Paul Ariste arvates tuletub laiu nimetus nimisõnast "kaev" või tegusõnast "kaevama". Lauri Kettunen pakkus, et laiu nimi tuletub sõnast "kaevand".

## Asukoht

Kaevatsi asub Sarve poolsaarest 400 meetri kaugusel. Laiu ja Hiiumaa vahel on madal meri, vahemaad on võimalik jalgsi läbida. Kaevatsi asub Saarnaki ja Heinlaiu vahel; Saarnaki jääb 2,7&nbsp;km läände ja Heinlaid 2,4&nbsp;km itta. Hanikatsi laid jääb 2,7&nbsp;km lõuna-edelasse.

Kaevatsi ümber paiknevad väiksemad rahud (Võrkrahu, Paasrahu). Põtkurahu on Kaevatsi laiuga liitunud. Laid on sirpja kujuga, läänerannik on sopiline.

Kaevatsi ja Saarnaki varjus asub Sarve sadam.

Rohuküla–Heltermaa laevateelt vaadates sulandub saar Hiiumaaga ühte.

## Loodus
Kaevatsi laid ulatub põhjaosas kuni 7,7 meetrit üle merepinna. Eesti Geoloogiateenistuse ja Tartu Ülikooli geoloogid avaldasid 2022 aruande, mille alusel leidub Kaevatsi laiu lähistel magnetilist rauamaaki.

Kaevatsit katab valdavalt kadastik, samuti leidub metsa ja võsa.

Kaevatsi ja lähedalasuvad rahud arvatakse küll Hiiumaa laidude hulka, kuid ei kuulu Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisu. Kaevatsi laid kuulub Väinamere hoiuala koosseisu.

2015. aastal sattus saarele hunt ja murdis seal lambaid.

## Inimtegevus
Kirjalikes allikates on Kaevatsi laidu esmamainitud 1564. aastal, siis olnud Kaevatsil kaks talu.

1780. aastatel (teistel andmetel 1778) oli Kaevatsil kohaliku tähtsusega paemurd.

1970. aastal elas saarel 7 elanikku. 1974. aastal jäi Kaevatsi püsielanikest tühjaks. Hooned on säilinud.

Saarel töötas tuuleveski.

Sarnaselt Saarnaki laiu Saarnakite ja Hanikatsi laiu Hanikattidega kandsid (ja kannavad) laiult pärit inimesed perekonnanime Kaevats.

## Viited

## Välislingid
* 
*Aerofoto 360°