open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Libatse raamatukogu

**Libatse raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Libatse külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Kaisma raamatukogu

**Kaisma raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kaisma külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu sai alguse 1914 Pärnumaa Rahvahariduse Seltsi Kaisma haruseltsi raamatukoguna.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Paikuse raamatukogu

**Paikuse Raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Paikuse asulas. 

2014. aasta 24. oktoobrist asub Paikuse Raamatukogu Paide mnt 19 asuvas spordi- ja tervisekeskuse kompleksis. Hoones asuvad lisaks raamatukogule ka kool, spordikeskus, tervise-keskus ja huvikool. Raamatukogus on lisaks avarale ja tänapäevasele laenutusruumile hubane lugemisaal, kus võimalik mõnusalt ajalehti ja ajakirju lugeda. Lugemissaalis on lugejatele 4 arvutikohta ja Wi-Fi. Raamatukogul on ka koolituseks sobiv klassiruum. 

Raamatukogu juhataja on Gerli Lehemets. 

## Viited

## Välislingid
*Paikuse Raamatukogu
Pootsi raamatukogu

**Pootsi raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Pootsi külas. Raamatukogu juhataja on Birgit Pere.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Tõstamaa valla kodulehel
Pärnjõe raamatukogu

**Pärnjõe raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnjõe külas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu juhataja on Epp Kont.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Põhja-Pärnumaa valla kodulehel
Pärnu-Jaagupi raamatukogu

**Pärnu-Jaagupi raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi asulas, Põhja-Pärnumaa Raamatukogu haruraamatukogu.

## Välislingid
* Koduleht
Sindi raamatukogu

**Sindi raamatukogu** on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Sindi linnas aadressil Pärnu mnt 55a, 86703. 

Raamatukogu juhataja on Rita Raudsepp 

## Ajalugu
Raamatukogu ajalugu on käsitlenud Kaljo-Olev Veskimäe raamatus „Kahte kappi on ühetassa majas tarvis: leivakappi ja ramatokappi”: “Sindi „Sõpruse“ raamatukogu on seda väärt, et sellel lähemalt peatuda. See oli üks vähestest, mis pidas vastu kõikidele raskustele ja tegutses juba 1882. aastast peale, ülalpidajaks Sindi kalevivabriku töölised ja teenistujad." Alalisi lugejaid oli siis 250 ning aasta jooksul tehti umbes 10 000 laenutust.

Raamatukogu on korduvalt kolinud ja kandnud erinevaid nimesid.

Sindi raamatukogu ajalugu aastatel 1882–2012 on talletatud raamatus “Sindi raamatukogu 130”.

2013–2020 jätkus tegevus Sindi Seltsimaja II korruse ruumides, kus asus raamatukogu kokku ligi 20 aastat.

2019. aastal sai Sindi Linnaraamatukogust Sindi raamatukogu. 2020. aasta kevadel koliti raamatukogu endisse Sindi Postkontori majja, mida oli raamatukogu tarbeks põhjalikult remonditud. Seal on suur ruum lastekirjanduse ja -tegevuste jaoks, pakutakse senisest hubasemat kohallugemise võimalust ja eraldi ruumina on tegelustuba ettevõtmiste ja näituste korraldamiseks. Hoone lähedal asuvad bussipeatus, kauplus, seltsimaja, kool.

### Raamatukogu töötajad

#### 1882–2012
* Karl Kirschbaum
* August Kask
* Lilli Liivaste
* Helene Haasma
* Anette Meola
* Vaike Kuller
* Heljo Osol
* Herta Lille
* Helmi Vihuri
* Õilme Jakobson (Koitla)
* Helja Rätsep
* Milvi Eamets
* Vaike Abram (Mirme)

* Tiiu Peiker (Lilleväli)
* Raja Šorina
* Aino Kosenkranius
* Marju Lõiv
* Aino Tumma
* Sirje Vill
* Piret Bärlin (Luukka)
* Ene Pärkma (Michelis)
* Kaja Vaabel
* Anne Pusse
* Anne Ats
* Anu Saks
* Rita Raudsepp
* Marie Pärkma

#### 2013–2019
* Ene Michelis
* Rita Raudsepp
* Anne Pusse
* Marie Pärkma
* Sirje Ristikivi
* Lea Küünal 
* Reelika Kullerkan 
* Marie Pärkma
* Anu Saks


## Viited

## Välislingid
* Sindi raamatukogu Facebookis
* Sindi raamatukogu Instagramis
* "Sindi raamatukogu 130"
* Sindi raamatukogu kuni 31.12.2017
* Tori Valla Raamatukogu koduleht
Suigu raamatukogu

**Suigu raamatukogu** on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Tori vallas Suigu külas aadressil Tootsi tee 6, 87302. 

Raamatukoguhoidja on Viiu Tamla.

## Ajalugu
Suigu raamatukogu eelkäijaks peetakse piirkonna vanimat, 1910. aastal loodud Suigu Raamatukogu Seltsi. 1909. aastal asus Suigu Vene kooli õpetajana tööle kohalik noormees Mihkel Martin, kes suure kirjandushuvilisena organiseeris kodukandis noorte meeste lugemisringi. Selle liikmed soetasid endile raamatuid, mis jäid ringi ühisvaraks. Koos Suigu vallakooli õpetaja Hans Siitamiga asutati 1910. aastal raamatukoguselts. Seltsil oli ametlik luba korraldada tuluõhtuid, et saadud raha eest raamatukokku raamatuid osta. Suigu Vene koolist alguse saanud raamatukogu on eri aegadel olnud lugejatele avatud Suigu (Tabria) koolimajas, Jõe talus ning Suigu kolhoosi kontor-klubis ja kauplus-sööklas.

2006. aasta 1. septembrist asub Suigu raamatukogu Suigu seltsimaja ruumides, mis kunagi juba oli raamatukogu koduks, tegutsedes siis kontor-klubina.

### Raamatukogu töötajad 1946–2010
* Hans Siitam
* Ella Alvet
* Margaretha Berg
* Vaike Paavle
* Maie Lehola (Ojaste)
* Eha Naaris (Rööp)
* Milvi Tõnsing (Eamets)
* Anne Tensing (Somelar)
* Silvia Rõuk (Alamaa)
* Signe Rõngas
* Eveli Kuslap

## Viited

## Välislingid
*Suigu raamatukogu Facebookis
*Tori Valla Raamatukogu koduleht
Surju raamatukogu

**Surju raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Saarde vallas Surju külas. Raamatukogu juhataja on Riita Lillemets.

## Viited

https://raamatukogu.surju.ee/index.php/raamatukogust/ajalugu

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Tali raamatukogu

**Tali raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Saarde vallas Tali külas. Raamatukogu juhataja on Anne Parts.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Saarde valla kodulehel
Varbla raamatukogu

**Varbla raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Varbla külas. Raamatukogu juhataja on Silvia Veeäär.

Alates 1. septembrist 2018 on raamatukogu koos teiste Lääneranna vallas asuvate raamatukogudega Lääneranna Raamatukogu haruraamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Lääneranna valla kodulehel
Võiste raamatukogu

**Võiste raamatukogu** on raamatukogu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Võiste asulas. Raamatukogu juhataja on Ülle Toomla.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht blogina
Põhja-Pärnumaa Raamatukogu

**Põhja-Pärnumaa Raamatukogu** on Põhja-Pärnumaa valla 10 raamatukogu ühendav valla keskraamatukogu. 

Raamatukogu alustas tegevust **1. märtsil 2019**, kui Halinga, Tootsi ning Vändra alevi ja valla liitumisel ühendati Vändra raamatukogu ning Vihtra, Võidula, Suurejõe, Pärnjõe, Kaisma, Libatse, Tootsi, Pärnu-Jaagupi ja Vahenurme haruraamatukogud.

**Võidula raamatukogu suleti lõplikult 2024. aastal.** Tänaseks kuuluvad Põhja-Pärnumaa Raamatukogu koosseisu üheksa haruraamatukogu: Vihtra, Võidula, Suurejõe, Pärnjõe, Kaisma, Libatse, Tootsi, Pärnu-Jaagupi ja Vahenurme.

## Välislingid
*Põhja-Pärnumaa Raamatukogu koduleht
*Põhja-Pärnumaa Vallavalitsuse koduleht
*
Aste raamatukogu

**Aste raamatukogu** on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Aste alevikus. Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu.

## Välislingid
* Saare Maakonna Keskraamatukogu koduleht
Audla raamatukogu

**Audla raamatukogu** oli raamatukogu Saare maakonnas Laimjala vallas Audla külas. Raamatukogu lõpetas tegevuse 1. jaanuarist 2008.

## Viited

## Välislingid
*Laimjala vald lõpetab Audla raamatukogu tegevuse
Liiva raamatukogu

**Liiva raamatukogu** on raamatukogu Saare maakonnas Muhu vallas Liiva külas. See on üks kahest raamatukogust Muhu saarel (teine on Hellamaa raamatukogu).

Liiva raamatukogu asutamisaastaks loetakse 1910. aastat, mil asutati Muhu-Suurevalla raamatukogu (Muhu-Suuremõisa valla raamatukogu).

1926. aastal nimetati raamatukogu ümber Piiri Raamatukoguks. Piiri Raamatukogu on asunud tolleaegse Piiri algkooli hoones, Piiri vanas vallamajas, "Ühenduse" kolhoosi kontori majas ja Viira küla Kuusikul.

1991. aastal nimetati Piiri Raamatukogu ümber Liiva Raamatukoguks ja 1990. aastal koliti raamatukogu Viira külast Liiva külla Muhu Lasteaia hoonesse. 1992. aastal ühendati Nõmmküla raamatukogu Liiva raamatukoguga. Aastatel 1991–1995 oli Liiva Raamatukogu juhataja Helve Saartok (enne seda alates 1970. aastast Piiri Raamatukogu juhataja) ja 1995–2020 Erika Pints. Alates 2020. aastast töötab Liiva Raamatukogu juhatajana Marie Saarkoppel.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Muhu vallal kodulehel
Ruhnu raamatukogu

**Ruhnu raamatukogu** on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Ruhnu külas. Raamatukogu juhataja on Silvi Meerits.

## Viited

## Välislingid
* "Enne surma peab kindlasti külastama Ruhnu raamatukogu" Saarte Hääl, 10. märts 2015
Sandla raamatukogu

**Sandla raamatukogu** on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Sandla külas. 

## Välislingid
* Saare Maakonna Keskraamatukogu koduleht
Priit Vene

*Priit Vene (sündinud 1963), Eesti sporditegelane, Spordikoolituse ja -Teabe SA treenerite koolituse juht
*Priit Vene (sündinud 1967), Eesti korvpallur ja treener
Karja rahvamaja

**Karja rahvamaja** on rahvamaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Karja külas. 

Rahvamaja haldab valla hallatav asutus Saaremaa Kultuur. Rahvamaja kultuurikorraldaja on Lii Mägi.

## Viited

## Välislingid
*Saaremaa Kultuuri koduleht
Järvselja raamatukogu

**Järvselja raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Järvselja külas.

Raamatukogu tegutseb 1913. aastal ehitatud endise Kastre mõisa tõllakuuri hoones. Varem asus samas hoones 1948–2011 Järvselja algkool. Raamatukogu kolis hoonesse 2008. aastal.

Raamatukoguhoidja on Ene Runtel.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kastre valla kodulehel
Kambja raamatukogu

**Kambja raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja asulas. Raamatukogu juhataja on Toivo Ärtis.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Kavastu raamatukogu

**Kavastu raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Luunja vallas Kavastu külas. Raamatukogu juhataja on Ille Edenberg.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Kokora raamatukogu

**Kokora raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kokora külas. Raamatukoguhoidja on (2017. aasta seisuga) Maret Rätsep.

## Viited
Kolkja raamatukogu

**Kolkja raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kolkja asulas. Raamatukogu juhataja on Kiira Ratmanova.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Konguta raamatukogu

**Konguta raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas (enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi Konguta vallas) Annikoru külas. Raamatukogu juhataja on Õilme Kasetalu.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Koosa raamatukogu

**Koosa Raamatukogu-Peipsiääre Valla Keskraamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Koosa külas. Raamatukogu direktor on Sirje Leini.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Kallaste raamatukogu

**Kallaste raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Kallaste linnas. Raamatukogu juhataja on Liidia Opikova.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kallaste linna kodulehel
Kureküla raamatukogu

**Kureküla raamatukogu** oli raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Kurekülas.

Raamatukogu asutati 1967. aastal. 2011. aastast tegutses ta Rannu raamatukogu harukoguna. Kureküla raamatukogu suleti 1. jaanuaril 2016.

## Viited
Luunja raamatukogu

**Luunja raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Luunja vallas Luunja asulas. Raamatukogu asutati 1908. aastal. 

## Ajalugu
Luunja raamatukogu sündis seltsiliikumisest, mis algas Eestis 19.sajandi teisel poolel laulu- ja mänguseltside rajamisega ning jõudis 20. sajandi algupoolel eriala- ja harrastusorganisatsioonideni. Teiste hulgas asutati ka raamatukoguseltsid, mis olid loodud raamatukogude toetamiseks. Luunja valla raamatukogude seltside edendajaks oli Kaarel Eenpalu.

Luunja raamatukogu asus aastatel 1908–1911 Luunja koolimajas, 1911–1928 asus raamatukogu vallamajas ning seejärel kuni 1940. aastani asus see seltsimajas. 

Seltsiliikumise kaotamispoliitika tulemusena likvideeriti Luunja rahvaraamatukogu selts 23. oktoobril 1940. Uuesti alustas raamatukogu tegevust 12 aasta pärast Luunjast eemal asuvas Lohkva külas, kus tegutses aastatel 1952–1978. Raamatukogu viidi taas Luunja keskusse 1978. aastal.

## Direktorid
Raamatukogu direktorid on olnud:

* Maret Jõks (1955–1966)
* Helga Sokk (1966–1983)
* Helju Hallap (1983–1991)
* Kairit Alver (1991–2008)
* Ele Kiisk (2008–2012)

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Lääniste raamatukogu

**Lääniste raamatukogu** oli raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Lääniste külas. Raamatukogu juhataja oli Riina Gordejeva.

Raamatukogu suleti 2019. aastal.

## Viited
Meeksi raamatukogu

**Meeksi raamatukogu** on raamatukogu Põlva maakonnas Räpina vallas Meeksi külas. Raamatukogu juhataja on Tiiu Rôzova.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Meerapalu raamatukogu

**Meerapalu raamatukogu** oli raamatukogu Tartu maakonnas Meeksi vallas Meerapalu külas. Raamatukogu suleti 2016. aasta lõpus.

## Viited
Melliste raamatukogu

**Melliste raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Melliste külas. Raamatukogu juhataja on Kätlin Link.

## Viited

## Välislingid
* Melliste raamatukogu
* Raamatukogu Facebooki leht
* "Melliste raamatukogu suureneb" Postimees, 4. märts 2004
Nina raamatukogu

**Nina raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Nina külas. Raamatukogu juhataja on Maarika Helaja.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Lohkva raamatukogu

**Lohkva raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Luunja vallas Lohkva külas. Raamatukogu juhataja on Kairit Alver.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Laeva raamatukogu

**Laeva raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Laeva külas. Raamatukogu juhataja on Virve Tamm.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Piirissaare raamatukogu

**Piirissaare raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Tooni külas. Raamatukogu juhataja on Zinovia Ventšikova.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Rannu raamatukogu

**Rannu raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Rannu asulas. 

Raamatukogu juhataja on Viive Vink.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Roiu raamatukogu

**Roiu raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Kastre vallas Roiu asulas. Raamatukogu juhataja on Elle Kruus.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Rõngu raamatukogu

**Rõngu raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Rõngu asulas.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Kõrveküla raamatukogu

**Kõrveküla raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrveküla asulas. See on ühtlasi Tartu maakonna keskraamatukogu. 

Alates 1999. aastast on raamatukogu direktor Hele Ellermaa (snd 25.02.1956). 

1993. aastani paiknes Tartu maakonna keskraamatukogu Tartu linnas Narva maanteel ajaloolises Katariina majas (ehk Pistohlkorsi majas), mis tagastati omanikule ja kus alates 2001. aastast tegutseb Tartu linnamuuseum. Aastatel 1993–1999 asus raamatukogu ühes korteris Luunja vallas, endise Luunja sovhoosi Anne osakonna keskusehoone esimesel korrusel. 1999. aastal nõustus Tartu vald võtma raamatukogu vallamaja teisel korrusel välja ehitamata ruumidesse. 

Alates 2021. aasta jaanuarist asub raamatukogu Kõrveküla põhikooli vastvalminud juurdeehitises. 

Aastatel 2003–2011 andis keskraamatukogu välja Tartumaa raamatukoguhoidjate ajalehte Meie Leht.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kõrveküla maakonnaraamatukogu kodulehel
Abja raamatukogu

**Abja raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Abja-Paluoja linnas. Raamatukogu juhataja on Ingrit Porkanen.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Halliste raamatukogu

**Halliste raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kulla külas. Raamatukogu juhataja on Sirle Tellis.

## Viited

## Välislingid
*[Https://mulgivald.ee/raamatukogud Raamatukogust Mulgi valla kodulehel]
Holstre raamatukogu

**Holstre raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas. Raamatukogu juhataja on Ene Karu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Vana-Võidu raamatukogu

**Vana-Võidu raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Vana-Võidu külas. Tegutseb koos Viljandi Kutseõppekeskuse raamatukoguga ja asub kutseõppekeskuse hoones.

Raamatukogu direktor on Erika Lond.

Raamatukogu alustas tegevust 1. jaanuaril 1996.

2004. aastast kasutab Vana-Võidu raamatukogu oma töös Raamatukogude Info- ja Kataloogisüsteemi RIKS. Alates 2015. aastast on kogu täielikult kantud elektroonilisse kataloogisüsteemi. 

**Töötajad:**

Tiia Paistu 1991-2005

Lagle Räga 2005-2011

Signe Kaasla 2011-2012

Liina Tammela 2012-2014

Erika Lond 2014-

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Toomas Meritam (arst)

**Toomas Meritam** (18. juuli 1933 Tartu – 12. detsember 2017) oli eesti arst (günekoloog ja onkoloog).

Ta sündis 1933. aastal Tartus suurtükiväe ohvitseri Toomas Meritami ja kehakultuuriõpetaja Mai Meritami pojana. 

Ta õppis Tallinna 7. keskkoolis, Tallinna Õpetajate Seminari Harjutuskoolis, Tallinna 20. Keskkoolis ja lõpetas 1951. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 1957. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna arsti kvalifikatsiooniga.

Ta suunati tööle Kingissepa Rajooni Haiglasse, kus ta töötas akušöör-günekoloogi, günekoloogia ja sünnitusabi osakonna juhataja ning rajooni tervishoiu osakonna juhatajana. Ta oli günekoloogia alal I kategooria arst.

1975. aastast töötas ta Tallinnas Eesti Onkoloogiakeskuses radioloogina, seal töötas ta veel aastal 1997.

## Isiklikku
Tema isa oli suurtükiväeohvitser Toomas Meritam. Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli arst Aino Meritam, abielust sündis kaks poega. Tema teine abikaasa oli dr. Tiiu Kull.
Puiatu raamatukogu

**Puiatu haruraamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Puiatu külas. Raamatukoguhoidja on Kristiina Mitt

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Ramsi raamatukogu

**Ramsi haruraamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ramsi asulas. Raamatukogu juhataja on Vaike Hantson.
  

## Välislingid
*Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Saarepeedi raamatukogu

**Saarepeedi raamatukogu** asub Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Alates 01.09.2020 sai Saarepeedi raamatukogust Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu haruraamatukogu.

Uue-Võidu Lugemisring avati koosolekuga, mis toimus 6. jaanuaril 1913. aastal Tõllasepa talus. Lugemisringi liikmeteks soovis astuda 26 inimest. Esimeheks valiti Tõnis Parik, raamatukoguhoidjaks Tõnis Valdmann. Samal koosolekul otsustati avada raamatukogu. Selts hakkas korraldama pidusid ja näitemänge. Piletirahana saadud tulust läks osa ka raamatute ostmiseks.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Kolga-Jaani raamatukogu

**Kolga-Jaani raamatukogu** (varem *Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu*) on raamatukogu, mis tegutseb Viljandi vallas  Kolga-Jaani asulas teenuskeskuse majas.

## Ajalugu

1892. aastal asutas Villem Reiman Kolga-Jaanis koguduse raamatukogu, kus juba 1894. aastal oli üle 500 raamatu ja 1902. aastal 1400 raamatut. Villem Reiman oli ise raamatukogu täiendaja, korraldaja ja laenutaja.

1926. aastal asutati Kolga-Jaani avalik raamatukogu, mis asus Kolga-Jaani rahvamajas kuni 1994. aastani. 1994–2001 aastal asus raamatukogu Kolga-Jaani lasteaiaga ühes majas. 2001. aastast alates asub raamatukogu Kolga-Jaani teenuskeskuses.

1. septembrist 2020 muudeti Kolga-Jaani raamatukogu Kolga-Jaani Rahvaraamatukoguks ning tema harukogudeks said Leie, Tänassilma ja Saarepeedi raamatukogud ning Karula teeninduspunkt. 2024. aastast on Kolga-Jaani raamatukogu Viljandi valla raamatukogu harukogu.

## Töötajad
* Oskar Ernits, Rudolf Hubel, Helena Liiv 1945–1952
* Magda Nurme 1952–1977
* Hovard Nurme 1977–1990
* Mall Moorits 1990–2015
* Kaja Kärp 1992–1994
* Merike Andresson 1994–
* Kristel Jaago 2020–

## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
Meleski raamatukogu

**Meleski raamatukogu** oli raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Meleski külas.

Meleski raamatukogu asutati 1. oktoobril 1947.  Esimese raamatukoguhoidjana tööd alustanud Asta Lehismets on meenutanud: "Kuna Meleski raamatukogul alguses raamatuid ei olnud, tuli raamatuid tuua lähedal asuvast Lätkalu raamatukogust. Minna tuli 4 km läbi metsa ja jalgsi. Kohver käe otsas. Kuna raamatukogul ruume polnud, toimus raamatute laenutamine oma kodus".  

Esimene saabunud raamatute sissekanne Meleski raamatukogu inventariraamatusse on tehtud 1. jaanuar 1948. 

1951. aastal Lalsi külanõukogu poolt koostatud aktist saab lugeda, et raamatukogu asus Meleski klaasivabriku keskuses. Ruumilised tingimused olid väga viletsad, sest asus üheskoos sideasutuse ja klaasivabriku kontoriga. Raamatukogu kasutuses oli ainult üks kapp. Umbes 600 uuemat teost asusid pakkides läbikäidavas lukustamata korteris. 

Alates 1957. aastast asus raamatukogu Meleski klaasivabriku punanurgas. Raamatute hoidmiseks mõeldud 3 kappi olid igaüks ise ruumis. 

1959. aastaks oli raamatukogu saanud esimese iseseisva ruumi, mis oli küll väike, 12 m2, kuid värskelt remonditud, küttekolded korras, talveaknad ja elektrivalgustus olemas. Raamatukogu asus Meleski klaasivabriku territooriumil, ühes tööliselamutest, kus elas veel viis klaasitsehhi töölise perekonda.  

Järjekordsed uued ruumid saadi 1967. aasta juulis tänu Meleski klaasitsehhi tollasele juhatajale Heino Koortile.  Raamatukogu asus klaasivabriku kontorihoone teisel korrusel, Klaasitsehh pani raamatukogusse keskkütte. Peale raamatukogu asusid selles majas veel klaasivabriku kontor, -klubi ja -muuseum, postkontor, ühiselamu ja mõned korterid. Nendes ruumides asus raamatukogu 1993. aastani, mil toimus tulekahju ja mille tagajärjel maja hävis. Raamatukogu varast suudeti päästa väike osa. Põlengus hävinuna ja kustutusvees kahjustatuna kanti maha 6063 raamatut. Tollane kauaaegne juhataja Tõnu Sild organiseeris raamatukogule ruumid vanasse tööliselamusse ja tänu tema aktiivsusele sairaamatukogu oma tööd jätkata. Tõnu Sild asus Meleski raamatukogusse tööle 1965. aastal ja töötas seal 35 aastat.  

Internetiühenduse sai raamatukogu 2002. aasta detsembris, 2005. aastal telefoni ja samast aastast oli ka tasuta Wi-Fi kasutamise võimalus.  

Elektroonilist laenutust alustati 2007. aastal.  

Meleski raamatukogu suleti 2021.aastal ruumide amortiseerumise tõttu.  

## Töötajad
* 1947–1949  Asta Lehismets
* 1949–1955 Vaike Pullisaar
* 1956–1961 Elli Kõks
* 1962–1965 Anne Kiis
* 1965–2000 Tõnu Sild
* 2000–2021 Astrid Dreving

Raamatukogu juhataja on Astrid Dreving.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Kolga-Jaani valla kodulehel
Tallinna Ülikooli teenetemärk

**Tallinna Ülikooli teenetemärk** on Tallinna Ülikooli autasu, millega tunnustatakse pikaajalise suurepärase tööga silma paistnud ülikooli töötajaid ja ülikooli ees suuri teeneid omavaid isikuid väljastpoolt ülikooli.

Teenetemärk on hõbedast rinnamärk. Märgi kujunduses on kasutatud abstraktset kristallivormi, sümboliseerides kultuuriprotsessi pikaajalisust. Märgi dekooril on Hartmann Schedeli teose "Liber chronicarum…" ja Juri Lotmani teose "Kultuur ja plahvatus" fragmendid.

Teenetemärgi andmise otsustab ülikooli rektor.

## Tallinna Ülikooli teenetemärgi kavalerid
*2010 Lylian Meister, Krista Mits
*2011 Mait Arvisto, Andres Avarand, Anzori Barkalaja, Martin Ehala, Hille Erik, Mati Heidmets, Leif Kalev, Henn Kukk, Rein Lang, Suliko Liiv, Mihhail Lotman, Lauri Läänemets, Romi Mankin, Kersti Markus, Heli Mattisen, Tiiu Olm, Tõnis Palts, Juhan Parts, Ülar Ploom, Marvi Pulver, Jüri Ratas, Priit Raudkivi, Mailis Reps, Edith Sepp, Imbi Teiter, Kristel Toom, Taimi Tulva, Elviine Uverskaja, Anne Valmas, Tõnu Viik, Sirje Virkus
*2012 Jüri Rent, Rein Raud
*2013 Kaido Fridolin, Anu Iho, Keit Paal, Viive-Riina Ruus, Kaarel Zilmer
*2014 Jüri-Ruut Kangur, Ene Käpp, Viivi Maanso
*2015 Jyrki Käkönen, David Lamas, Timo Tobias Ley, Aurika Meimre, Peeter Normak, Ellu Saar, Hagi Šein
*2016 Angela Arraste, Sirje Runge, Luule Sakkeus, Anne Tali, Rein Veidemann, Indrek Vijard, Maie Vikat
*2018 Kadri Herde, Sirje Lämmergas, Linda Elken
*2019 Allan Puur, Andi Kivinukk, Anne Tiko, Arvo Iho, Ene Lind, Georg Sootla, Irina Belobrovtseva, Jüri Kruusvall, Karin Baskin, Katrin Saks, Marek Tamm, Marga Lvova, Marika Veisson, Marje Lepanen, Meeli Roosalu, Mihhail Lotman, Orest Kormašov, Renee Nõmmik, Zhu Lu, Tõnis Põder, Viiu Tuulik
*2020 Tarmo Rajaleid, Tõnu Talpsep, Tiia Artla, Kristjan Port, Airi Värnik, Maris Kurel, Madis Lepik, Pille Eslon, Ants Sild, Sulev Oll, Kadri Kiigema, Eveli Ojamäe-Veider, Helen Joost, Raimo Pullat, Jekaterina Koort, Martin Sildos, Kersti Sirel, Toomas Karjahärm, Maie Pihlamägi, Merle Tischler, Toomas Meister
*2021 Kairit Tammets, Kai Pata, Maia Muldma, Talvi Märja, Tiina Selke, Indrek Ibrus, Otto Jastrow, Krista Kerge, Merike Sisask, Erik Terk, Tiit Land, Eve Kikas, Aleksander Pulver, Tiiu Koff, Andres Kollist
*2023 Ene Alas, Krista Aren, Saima Kuu, Aira Lepik, Krista Loogma, Rando Tuvikene, Aino Ugaste, Raivo Vetik
*2024 Andres Jõesaar, Ruth Shimmo, Kirsi Tirri, Matthew Earl Crandall, Mart Laanpere, Peep Nemvalts, Tõnis Saarts, Tiina Tambaum
*2025 Birgit Vilgats, Hans Põldoja, Tiia Õun, Aili Tamm, Hannes Palang, Jaanus Terasmaa, Indrek Grauberg, Eve Kiiler, Kristiina Oppi, Heli Kaldas
*2026 Katrin Niglas, Marju Kõivupuu, Kadi Liik, Merja Lina M. Bauters, Sulev Lääne, Anne Uusen, Toomas Sääs, Anne Vare-Reinola

## Viited

## Välislingid
* Tallinna Ülikool. Teenetemärk ja teenetemedal
Karksi-Nuia raamatukogu

**Karksi-Nuia raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Karksi-Nuia linnas. Raamatukogu juhataja on Mare Torim.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Kõo raamatukogu

**Kõo raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kõo külas.  Alates 1. augustist kuulub Kõo raamatukogu Põhja-Sakala Raamatukogu koosseisu.

Raamatukogu ruumides ja raamatukogutöötaja halduses on **Kõo piirkonna kolhooside**  ja **[[Kõo vald|Kõo valla]] arhiiv**.

## Ajalugu
1927. aastal asutati Kõo Haridusselts, mille raamatukogu oli mõni aeg hiljem avalikkude raamatukogude nimestikus (Külaleht number 4, 1930, 52. oktoober).

8. jaanuaril 1946 avati Kõo külaraamatukogu vanas vallamajas Kirivere küla (1951. aastani). 1951–1977 oli raamatukogu Kõo külanõukoguga ühes majas, kus ruumid olid kitsad ja ülekuhjatud. Raamatukogu paistis silma rohkete plakatite, graafikute, tsitaatide ja kaunistatud pealkirjade poolest. Mitmekülgsete huvidega raamatukogu juhataja Richard Kleemann oli kohaliku spordikomitee esimees ja loodussõbrast fotograaf, kelle looduspiltide albumid „rändasid ringi“ nii kohalikus koolis, kus neid kasutati näidismaterjalina õppetöös, kui ka Viljandi keskraamatukogus näitusel.

1977. aastal kolis raamatukogu avaramatesse remonditud ruumidesse Kõo mõisas, kus asus kuni 1997. aastani.

1981–1993 oli Kõo raamatukogul Kirivere koolimajas laenutuspunkt.

1997. aastal kolis Kõo vallavalitsus mõisa ringhoonesse ja raamatukogu vallamaja vabanenud ruumidesse (praeguses sotsiaalmajas, endine vaestemaja), kus asus 2004. aastani.

2002. aastal hakati Kõo valla kultuuritöötaja Aare Järviku eestvedamisel välja andma Kõo Vallalehte, mille toimetamisega olid raamatukogutöötajad seotud selle väljaandmise lõpuni 2017 augustis.

2003. avati raamatukogus avalik internetipunkt, millega seoses  pikendati raamatukogu lahtiolekuaeg ja võeti 0,5 koormusega tööle teine töötaja. 

2004. aasta sügisel said  Kõo mõisa ringhoone lõunatiivas valmis raamatukogule ehitatud uued ruumid, kus raamatukogu asub tänaseni.

## Tänapäev

## Töötajad
Leili Heringson, Erna Raudla, Aino Kleemann 1946–1951

Ricard Kleemann 1951–1979

Ille Riisk (Valdlo) juhataja (2019 ametinimetus  direktor), töötas alates 1979 – 2024

Helin-Liidia Valk (asendaja lapsehooduspuhkuse ajal) 1990–1993

Marju Roosileht, laenutaja (0,5 koormusega) 2003–2008

Inna Aus, raamatukoguhoidja-arhivaar (2019  ametinimetus raamatukoguhoidja), töötas alates 2008-2024

Katrin Raestik, raamatukoguhoidja,  töötab alates 2024

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Kamara raamatukogu

**Kamara raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kamara asulas.

Laatres asutati raamatukogu nähtavasti 1890. aastal. 1930. aastate lõpust on ta olnud Raja raamatukogu. Selle töötajatest on teada Meeta Pint, Johannes Prilinn ja Maie Kostabi. 1972. aastal toodi raamatukogu üle Kamara sovhoosi keskusse. Kamara raamatukoguks nimetati ümber alles 1980. aastal. Osa raamatuid toodi üle ka Pussi kooli raamatukogust. 

Kamara raamatukogus on töötanud Helmi Sutt (1971–1977), Edma Vill (1977–1978), Aime Seim (1978–1983), Maie Lond (1983–1986), Malle Rubin (1986–1987), Külli Kaunissaar (1987–1993), Kaire Pahk (1993–1998), Marje Kaaremaa (1998–2008), Eve Raska. Raamatukogu juhataja on Marvi-Liina Riid.

## Viited
Oiu raamatukogu

**Oiu raamatukogu** oli raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Oiu külas. 

Esimesed teated Oiu kandi elanikkonna lugemishuvi kohta pärinevad aastast 1923, kui asutati Oiu Lugemise Ring kooliõpetaja Ado Västriku eestvedamisel. Ring käis koos Oiu Kooli talus. Kasutada oli umbes 600 köidet.

Sõjaaja kohta märkmed puuduvad, ilmselt oli tegevus soikus. Küll aga on teada, et 1948. aastal on Oiu lugemisring Leida Jüristu algatusel koos käinud Saksa talus. Mõnda aega hoidsid kohalike seas lugemishuvi üleval Oiu Kooli õpetajad Oja ja H.Raid.

Alates 1952. aastast tegutses Oiu raamatukogu Oiu külas Viljandi - Tartu maantee ääres ajaloolises kõrtsihoones. (Allikas: Kogumik Viljandimaa raamatukogud. Käsikiri. Oiu raamatukogu käsitleva artikli autor raamatukoguhoidja Aita Arula)

2020.a. lõpus tuli raamatukoguteenuse pakkumine Oiul lõpetada hoone amortiseerunud seisundi tõttu. 2021. aasta algusest viidi Oiu piirkonna lugejate teenindamine üle 3 km kaugusel asuvasse Valma Külamajja (Valma Infopunkti).

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Viljandi valla kodulehel https://www.viljandivald.ee/raamatukogud
Pilistvere raamatukogu

**Pilistvere raamatukogu** on 2022. aastast Põhja-Sakala raamatukogu Pilistvere teeninduspunkt Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Pilistvere külas. 

## Ajalugu
1879. aastal teatas C. R. Jakobson raamatukogu asutamisest Pilistveres ajalehes Sakala. Raamatukogu asutasid 20 meest neljast külast, kellest igaüks teatud raha (põhjuskapitali) sisse maksis. Kogutud raha eest osteti 140 raamatut ja igaüks, kes raamatuid laenutada tahtis, maksis iga raamatu eest nn kuluraha. Esimene Pilistvere raamatukogu tegutses ainult 1880. aastate lõpuni.

1891. aastal asutati Pilistveres karskusseltsi „Tugevus“ juurde raamatukogu. Viimased andmed karskusseltsi „Tugevus“ raamatukogust pärinevad aastast 1908.

1896. rajati Pilistvere kiriku juurde koguduse raamatukogu.

1897. aastal rajati Pilistvere kihelkonnakooli juurde raamatukogu. 1930. aastate lõpuks oli see üks suuremaid kooliraamatukogusid.

1908. aasta juulis loodi Kõo Noorsoo Ühisus, mis reorganiseeriti 1909 Pilistvere Haridusseltsiks. Eestseisuse juures hakkasid tegutsema raamatukogu ja kõneõhtute komisjon. Raamatukogudele tõid tollal sissetulekut näitemüügid, peod ja näidendid. Pilistvere Haridusseltsi raamatukogu on algusest peale asunud Pilistvere rahvamajas. Aastal 1921 asutati praeguse Pilistvere raamatukogu laenutuspunkti piirkonnas asuvas Maalasti külas Maalasti Lugemisring. Lugemisringil oli spordiosakond. 1930. aastatel oli Maalasit kirjatalus asuvas raamatukogus üle 1000 raamatu.

1927. aastal asutati Kõo Haridusselts kohalike kultuurihuviliste algatusel. Samal ajal ühendati Pilistvere Haridusselts Kõo Haridusseltsiga ja Pilistveres asuv raamatukogu oli mõnda aega Kõo Haridusseltsi üks osakond. 1930 toodi raamatud Pilistverre tagasi. 1939. aastal kinkis Eistvere mõisnik Otto von Mühlen oma raamatud Pilistvere raamatukogule. Sõja ajal käksid need kõik kaduma.

1940. aasta suvest jäid raamatukogud suures osas suletuks. Pilistvere rahvamajas avati külaraamatukogu 8. jaanuaril 1946. Haridusseltsi ajast oli alles 270 raamatut.

1965. aastal oli Pilistvere Jaoskonna Haigla juures rändkogu (mõned aastad).

1978. aastal loodi Koksvere külasse teeninduspunkt, mis on tänaseni aktiivset kasutamist leidnud.

## Tänapäev
Pärast Lembe Alliku pensionile siirdumist 2012. aastast teenindab elanikke Pilistvere raamatukogus ja Koksvere laenutuspunktis Kõo raamatukogu.

2019.aasta 1. jaanuarist reorganiseeriti Pilistvere raamatukogu Kõo raamatukogu haruraamatukoguks.

2022. aasta 1. augustist on Pilistvere raamatukogu Põhja-Sakala Raamatukogu Pilistvere teeninduspunkt.

## Töötajad
Leida Rei, Rudolf Tschejenjuk, Valentina Martin 1946–1948

Linda Leis 1949–1954

Heljo Nael, Vaike Sverev, Raja Hüpponen, Heljo Naarits, Eiri Söödor 1954–1958

Lea Kontus 1958–1964

Lembe Allik 1965–2012

Ille Riisk, Inna Aus 2022-2024

Katrin Raestik 2024-

## Viited
Suure-Jaani raamatukogu

**Suure-Jaani raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Suure-Jaani linnas. . Raamatukogu alguseks loetakse Suure-Jaani laulu- ja mänguseltsi Ilmatar (1919. aasta Suure-Jaani Haridusselts Ilmatar) raamatukogu asutamist 1909. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Valküüride lend

**"Valküüride lennuks"** (saksa keeles *Walkürenritt* või *Ritt der Walküren*) nimetatakse III vaatuse algstseeni Richard Wagneri ooperist "Valküür" ("Die Walküre"), mis on ühtlasi kolmas ooper Wagneri ooperitetraloogias "Nibelungi sõrmus".

Eraldi esitatuna on "Valküüride lend" tüüpiliselt umbes kolmeminutiline instrumentaalpala. Koos "Lohengrinist" pärit "Pulmamarsiga" peetakse seda üheks tuntumaks Wagneri teoseks. "Valküüride lend" kestab ooperis kaheksa minutit ja algab III vaatuse algstseenis. Selle taustal viivad neli Brünhilde valküüridest õde lahingus langenud kangelasi Valhallasse. Algselt oli Wagner pikka aega kategooriliselt "Valküüride lennu" ooperist eraldi palana esitamise vastu, nimetades seda 1870. aastate esimesel poolel "täielikuks mõtlematuseks". 1876. aastaks loobus ta oma algsest keelust ja nõustus pala eraldi esitamisega.

Teose juhtmotiivi kirjutas Wagner 23. juulil 1851.

## Popkultuuris
"Valküüride lennu" instrumentaaltausta on kasutatud mitmetes filmides, näiteks 1915. aasta "The Birth of a Nation", 1957. aasta "What's Opera, Doc?" ja 1980. aasta "Bluusivennad". Pala on helitaustana kasutanud ka 2018. aasta Eesti film "Klassikokkutulek 2: Pulmad ja matused". Üks kuulsamaid "Valküüride lendu" kasutanud filme on Francis Ford Coppola 1979. aasta "Tänapäeva apokalüpsis", milles Ameerika Ühendriikide relvajõudude 1/9 Air Cavalry rügemendi sõdurid seda helikopteritega vietkongide küla rünnates kõlaritest kuulavad.

Samuti on "Valküüride lendu" kasutanud mitmed telesarjad ja videomängud.

## Viited
Väino Sinisalu

**Väino Sinisalu** (sündinud 7. mail 1940 Pärnus) on eesti arst (neurokirurg), meditsiiniteadlane ja tervishoiuorganisaator. 

Ta on lõpetanud 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ja on sellest ajast alates töötanud närvikliinikus, kus ta on olnud 1965–1975 neurokirurgia osakonnas anestesioloog ja intensiivraviarst. 

Aastatel 1975–1983 oli ta ühtlasi ka TRÜ üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi (ÜMPI) ajuvereringehaiguste labori juhataja ja vanemteadur. 

Tema uurimisteemadeks on olnud aju veresoonte aneurüsmide kirurgiline ravi ning transitoorse ajuisheemia profülaktika. Aastatel 1983–1999 oli Sinisalu neurokirurgia osakonna juhataja ning pärast seda on ta olnud sealsamas arst-õppejõud. 

Aastatel 2000–2010 oli Sinisalu ajakirja Eesti Arst peatoimetaja. Ta on ajakirjale kirjutanud meditsiini- ja tervishoiupoliitika artikleid ning jätkab tööd ajakirjas meditsiinitoimetajana. 

1975 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja. 

1991–1994 oli Sinisalu Eesti Arstide Liidu president, 1997–1999 Tartu Arstide Liidu juhatuse esimees.

## Isiklikku
Tema poeg on  Hando Sinisalu. 

## Tunnustus
* 2003 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna medal
* 2007 Eesti Arstide Liidu aumärk
* 2008 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk 
* 2014 Ludvig Puusepa medal
* 2020 Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia

## Viited
Kõpu raamatukogu

**Kõpu raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kõpu asulas. Raamatukogu juhataja on Velje Paakspuu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogud Põhja-Sakala valla kodulehel
Mõisaküla raamatukogu

**Mõisaküla raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Mõisaküla linnas. 

Raamatukogu juhataja on Evi Oissar.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Arti Hilpus

**Arti Hilpus** (sündinud 31. oktoobril 1972 Elvas) on Eesti diplomaat.

Hilpus on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal *[[cum laude]]* ning täiendanud end Genfi Julgeolekupoliitika Keskuses.

1996. aastast töötab ta välisministeeriumis, kus on olnud personalibüroo direktor ning Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika büroo direktor. 

Aastatel 2001–2004 oli Hilpus Berliini suursaatkonna 1. sekretär poliitikaküsimustes ning seejärel Eesti välisministeeriumi 1. poliitikaosakonna julgeolekupoliitika büroo direktor.

2009–2012 oli Hilpus Eesti suursaadik Norras ja Islandil (asukohaga Oslos). 2012–2015 oli ta Eesti suursaadik Serbias, Montenegros, Makedoonias ning Bosnia ja Hertsegoviinas. 2015–2018 oli ta Eesti suursaadik Venemaal ja 2018–2022 oli ta suursaadik Lätis. 

Märtsist 2019 kuni 2022. aastani oli Hilpus ka Eesti suursaadik Usbekistanis (asukohaga Riias). Alates 16. septembrist 2025 on ta Eesti suursaadikuks Austria Vabariigis, asukohaga Viinis. 

Hilpus on Eesti Reservohvitseride Kogu asutajaliige.

## Artiklid
*"Eesti iseseisvuse taastamise küsimusest Soome ja Saksamaa suhetes 1942–1943", Tuna, 2/2012.

## Tunnustus

*2019 Läti Tunnustusristi 2. klass (suurohvitser)
*2022 Läti Kolme Tähe ordeni 3. klass (komandör)

## Viited

## Välislingid
*Eesti suursaadik Hilpus: Venemaa ei piirdu vaid pealinnaga, ERR, 18. detsember 2017
Parijõgi

**Parijõgi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Parijõgi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Parinbak, Parrinbak ja Permann.

*Endel Parijõgi (sündinud 1929), eesti majandusteadlane, Jüri Parijõe poeg
*Jüri Parijõgi (1892–1941), eesti kirjanik
Tarvastu raamatukogu

**Viljandi valla raamatukogu Tarvastu haruraamatukogu** Viljandi valla raamatukogu | Viljandi vald  Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustla alevikus. 

Raamatukogu juhataja on Tiina Torim.

Raamatukoguhoone teisel korrusel tegutseb Tarvastu muuseum.

## Galerii

Fail:Tarvastu raamatukogu laenutuslett.jpg|Tarvastu raamatukogu laenutuslett
Fail:Tarvastu raamatukogu sisevaade.jpg|Tarvastu raamatukogu sisevaade
Fail:Tarvastu raamatkogu riiulid.jpg|Tarvastu raamatukogu sisevaade
Fail:Tarvastu muuseumi sisevaade.jpg|Raamatukogu teisel korrusel asub Tarvastu muuseum


## Viited

## Välislingid
*(3) Facebook
Tääksi raamatukogu

**Tääksi raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Põhja-Sakala valla Tääksi külas. 

Aastatel 1951–2001 oli raamatukogu juhataja Hilda Luik,

Aastatel 2001- 2003 oli raamatukogu juhataja Piret Luup

Aastatel 2003 - 2015 oli raamatukogu juhataja Reet Marjapuu

Aastatel 2015 - ... on ametis Nadežda Hansen.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Põhja-Sakala  raamatukogu kodulehel
Võhma raamatukogu

**Võhma raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Võhma linnas ja on Põhja-Sakala Raamatukogu haruraamatukogu.

## Ajalugu
5. detsembril 1911 sai Pilistvere Haridusseltsi Võhma osakonna raamatukogu tegevusloa asukohaga Võhmas. Kõo valla haldusesse kuuluv Võhma osakond alustas iseseisvana tööd 1919. aastal ja 1924 liitus raamatukogu avalike raamatukogude võrguga. Nõukogude võimu tulekuga 1940. aastal muutus raamatukogu sisu ja nimetus rahvaraamatukoguks. Sõja ajal tegevus seiskus. 1945. aastal Võhma alevi tekkega sai raamatukogust Võhma Aleviraamatukogu. Enne Viljandi rajooni alla kuulumist 1963. aastal töötas raamatukogu Suure-Jaani ja Põltsamaa rajooni alluvuses. Seoses rahvaraamatukogude võrgu tsentraliseerimisega oli Võhma raamatukogu alates 1972. aastast Viljandi Keskraamatukogu üks filiaalidest. 

Eesti taasiseseisvumise ja 1990. aasta haldusreformi tulemusel hakkas raamatukogu alates 1992. aastast kuuluma Võhma alevivalitsuse alluvusse. Peale Võhmale linnaõiguste andmist 1993. aastal sai raamatukogust Võhma Linnaraamatukogu. 

Raamatukogu on asunud mitmes kohas. Aastatel 1947–1974 asus raamatukogu kultuurimajas, algul väikeses 16 m² toakeses, aga sai peagi remonditud ja suuremad ruumid. Aja jooksul maja aga amortiseerus ja raamatukogu töötingimused jäid aina kehvemaks. Aastatel 1974–1982 asus raamatukogu aadressil Kalevi 3-1 asuvas kahetoalises korteris ja 1982–1996 aadressil Tallinna 13 kolmetoalises korteris, mis oli ahjuküttega ja pinda oli 54,3 m². Samas majas oli ka alevi täitevkomitee. 

1996. aastal kolis raamatukogu Võhma lasteaed Mänguveski ühte tiiba, kus on põrandapinda 168,5 m². Raamatukogu asub tänaseni seal. Maja teises otsas asub Võhma Päevakeskus. Peagi peale sissekolimist toimus raamatukogu internetiseerimine, muretseti arvutid ja loodi avalik internetipunkt. Raamatukogust on saanud kaasaegne lugemis- ja infoasutus, kellel on hea koostöö kooli, lasteaia, päeva-, noorte- ja vaba aja keskusega. 

Alates 1. augustis 2022 kuulub Võhma haruraamatukogu Põhja-Sakala Raamatukogu koosseisu. 

## Töötajad
* Anton Tekko, juhataja 1945-1949
* Milvi Rõuk, juhataja 1958-1981
* Ene Kikkas, laenutaja 1966-1967
* Eha Klamp, laenutaja 1967-1981, juhataja 1982-2013
* Mare Lepik, laenutaja 1982-1985
* Maire Ränkel, laenutaja 1985-2006, direktor 2013-2022, raamatukoguhoidja 2022-
* Tiina Undrits, laenutaja september 2006 - märts 2007
* Maire Vahtra, laenutaja 2007-2015
* Bianka Ränkel, laenutaja 2015 -2022
* Malle Kaasik, raamatukoguhoidja 2022-

Raamatukogus on töötanud ka Meedi Kuuse, Linda Feodorova, Maimu Vares.

## Viited

## Välislingid
*  Raamatukogust Põhja-Sakala Raamatukogu kodulehel
Euroopa toompihlakas

**Euroopa toompihlakas** (*Amelanchier ovalis*) on toompihlaka perekonda kuuluv taimeliik. 

## Kirjeldus
Kasvab 0,5–2 (3) m kõrguseks põõsaks. Võrsed on nooremana karvased, seejärel paljad, läikivad ning punakaspruunid. Pungad on munaja kujuga, tipp on teritunud, seda katavad viltjaskarvased punakaspruunid soomused. Lehed on 2–4 cm pikkused, ümara kuni munaja või äraspidimunaja kujuga, teravaservalised ja tömpjad. Sügisel värvuvad lehed oranžiks kuni sarlakpunaseks. Õitsemine toimub maikuus. Õitseb hiljem kui teised toompihlaka liigid ning viljasumine on võimalik ka ainult oma õietolmuga. Kroonlehed on valged, kuid tipp roosa. Viljadel olevad tupplehed on püstised või nõrgalt tagasi käändunud. Viljad on rohelise viljalihaga, lääged ning viljades paiknevate suurte seemnete tõttu kuivad.

## Alamliigid
Euroopa toompihlaka alamliigid on järgmised:
* terviklehine toompihlakas (Amelanchier integrifolia) Väike-Aasia;
* kreeta toompihlakas (Amelanchier cretica) Kreeta saare lubjastel kaljudel.

Väikese saagikuse tõttu ei oma euroopa toompihlakas puuviljanduses suurt tähtsust.

## Levik
Looduslik päritolu on Kesk- ja Lõuna-Euroopa mäed, Väike-Aasia, Põhja-Aafrika.

## Kasutamine
Saak on väheldane ning seetõttu kasvatatakse liiki pigem dekoratiivtaimena liivasel ja kuival kasvukohal.

## Viited

## Välislingid
*
Malosco

**Malosco** (saksa keeles *Malusch* või *Maluschg*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 54 km Trentost põhjas.

## Ajalugu

Malosco asustati vanaajal, mida tõestab piirkonnas välja kaevatud Rooma müntide ja muude esemete rohkus, ja sel oli aadli seas tähtis seisund. Saint Tecla kihelkonnakirik peamises linnas pärineb aastast 1228. Casa Nesler on kaunistatud freskode ja piirkonnas tähtsa Guarienti perekonna vapiga ning pärineb aastast 1576. Arvukalt muid vanu aadlimaju paikneb peamises linnas. Praeguse Malosco, Ronzone, Sejo ja Sarnonico ala kiideti heaks Trento piiskopkonna vürstliku piiskopi, kardinal Ludovico Madruzzo hartaga.

2003. aastal oli Malosco rahvusvahelise laste- ja pereteenuste uurijate rühma kohtumispaik, kus töötati välja laste ja perekonna kogukondlike keskuste võrdlev rahvusvaheline uuring.

;Malosco loss

Malosco loss (pärineb algselt 12. sajandist) ehitati 1593. aastal krahv Gerolamo Guarienti poolt ümber. Malosco lossiisandate liin lõppes pärast Guarienti surma. Ühel ajal kasutati seda ringkonnakohtu ja kontorite majutamiseks. See oli ka keiserliku Austria kuningliku kohtu ülema, Val di Noni *[[visdomino]]* kohtuniku elukoht.

## Geograafia

Malosco paikneb maantee SS42 ääres Kirde-Itaalias. Kuigi peamine maantee linna juures on SS42, on siiski maantee SS238 see, mis on peamine juurdepääsutee põhjast, mis viib Marlengost välja, ja maantee SS43 on see, mis ühendab linna Santa Giustina järvega edelas, maantee, mis ühineb A22 kiirteega (Euroopa maantee 45) San Michele all'Adige juures kagus. Malosco paikneb kaldplatool Sasi jõe vasakul kaldal, keskmiselt 1041 m üle merepinna. Lähedal on Novella oja.

Malosco on jalutuskäigu kaugusel Fondost, kaks linna on teineteise kõrval, kusjuures Fondo jääb loodesse. Lisaks Fondole külgneb Malosco ka Ronzone, Sarnonico ja Eppani vallaga. Dasine mets ja niidud jäävad linnast põhja poole. Santa Giustina järv on mõni kilomeeter edelas.

## Fauna ja floora

Piirkonda iseloomustavad rohumaad.

## Põllumajandus

Maa on viljakas, toodetakse veini, mooruspuu vilju, türgi maisi, nisu, rukist, otra ja kartulit.

## Rajatised

Pénegalile (1737 m) jõuab Maloscost umbes 2,3 tunniga, ja keskusest põhja pool on talvised murdmaasuusatamise rajad, kus on üle 10 km nõlvu. Maloscos on ka mänguväljak, tenniseväljakud, võrkpalli- ja korvpalliväljakud ning mitmeotstarbeline spordiväljak. Raekoda paikneb Piazza Vittorio Erspameris. Linna hotellide hulka kuuluvad Lady Maria Hotel Bar Ristorante, Hotel Panorama, Hotel Bel Soggiorno ja Hotel Rosalpina. Hotel Panorama tegutseb tervise ja heaolu valdkonnas.

## Tuntud inimesi

* Fortunato Depero (1892–1960), Itaalia kunstnik ja juhtiv futurismi viljeleja.
* Vittorio Erspamer (1909–1999), Itaalia farmakoloog ja keemik.

## Välislingid
* Valla koduleht
Õisu raamatukogu

**Õisu raamatukogu** on raamatukogu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Õisu asulas. Raamatukogu juhataja on Anne Järvis.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Halliste valla kodulehel
Pad Man

**"Pad Man"** on 9. veebruaril 2018 esilinastunud India biograafiline komöödia-draamafilm.

## Osatäitjad
* Akshay Kumar – Lakshmikant Chauhan
* Sonam Kapoor –  Rhea
Sally Kellerman

**Sally Clare Kellerman** (2. juuni 1937 Long Beach, California – 24. veebruar 2022) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.

## Välislingid
*
Antsla linnaraamatukogu

**Antsla linnaraamatukogu** on raamatukogu Võru maakonnas Antsla linnas.

Raamatukogu tegutseb Antsla vallamaja teisel korrusel.

Raamatukogu juhataja on Mall Hüvenen.

Raamatukogu alustas tegutsemist Antsla aleviraamatukogu nime all 1. aprillil 1928 algkooli klassiruumis.

1974–2004 tegutses raamatukogu eraldi osakonnana Antsla linna lasteraamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Antsla valla kodulehel
*Raamatukogust Võrumaa keskraamatukogu kodulehel
Ränisaar

**Ränisaar** (19. sajandi kaartidel *Renni saar*) on varasem Emajõe saar Tartus Ihaste linnaosas. 

Saart piirab lõunas Emajõgi ning põhjas ja idas soot, mis lääne pool on kuivanud.

Saar on nime saanud Räni mõisa järgi, millele see varem kuulus.

Ränisaar on osa Ihaste luhast.
Haanja raamatukogu

**Haanja raamatukogu** on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas.

Raamatukogu juhataja on Riina Lõhmus.

Haanja raamatukogu alustas 1928. aastal tööd Haanja-Pressi Rahvaraamatukogu Selts Koit osakonnana ja registreeriti iseseisva raamatukoguna 3. juulil 1930.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Võrumaa keskraamatukogu kodulehel
Kirepi raamatukogu

**Kirepi raamatukogu** on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Kose alevikus. Raamatukogu juhataja on Tuuli Eksin.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Võrumaa keskraamatukogu kodulehel