open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aul

**Aul** (*Clangula hyemalis*) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Taksonoomia ja süstemaatika
Aul on auli perekonna ainus liik. 

Liigi esmakirjeldaja oli Karl von Linné (1758).

## Levik
Aul pesitseb tundravöötmes, Põhja-Jäämere ning suurte järvede kaldal Põhja-Euroopas, Põhja-Aasias, Alaskal ja Kanadas. 

Talvituma lendab lõuna poole – Põhja-Ameerika ida- ja läänerannikule, Suure järvistu äärde ning Euroopa ja Aasia rannaaladele. Tähtsaim talvitusala on Läänemere rannik (umbes 4,5 miljonit lindu), Euroopas on neid palju talvitumas ka Briti saartel. 

Talvitumise ajal moodustavad aulid suuri parvi.   

Eestis on aul Lääne-Eesti rannikul ja saartel talvituv lind. 

### Arvukus
Aulide koguarvu hinnatakse 7,2–7,8 miljonile.  

Aulide talvist arvukust Eestis hinnatakse 100 000–500 000 isendile.

Auli arvukus on vähenenud seoses naftareostusega. 2006. aasta jaanuaris toimunud Lääne-Eesti naftareostuse ohvriks langesid põhiliselt aulid.

### Ränne
Eestis langeb aulide kevadränne põhiliselt maikuu keskele.

## Välimus
Aul on väiksemat sorti sukelpart. 

Sulestiku värvus sõltub linnu soost (sooline dimorfism) ja aastaajast. Täiskasvanud auli kõhualune on valge. Emane lind on pruunika sulestikuga. Talvel on emaslinnu pea ja kael valged, peas on tume kroon; suvel on pea tume. Isasel on talvel musta-valgekirju sulestik pikkade kitsaste sabasulgedega. Pea on enamasti valge, põsel on tume laik, rind on tume, keha suuremalt jaolt valge. Suvel on isaslinnu pea, kael ja selg tumedad ning põsel on valge laik.

Isaslinnul on pikk terav saba, emaslinnul suhteliselt lühike terav saba. 

Nokk on suhteliselt lühike. Isaslinnu nokk on tume, otsast heledam. 

Aul on 38–60 cm pikk ja kaalub 500...1100 g (tavaliselt 600...700 g). Tiibade siruulatus on 75 cm. Isaslinnud on suuremad.
 
## Toitumine
Toitumiseks aulid sukelduvad ja ujuvad vee all. Tavaliselt toituvad nad pinna lähedal, kuid võivad sukelduda kuni 60 m sügavusele. 

Nad söövad peamiselt limuseid, vähilaadseid ja mõningaid väikesi kalu. 

## Häälitsus
Isaslinnud on häälekad. Nende kutsehüüd meenutab joodeldamist ning kostab nagu "au, au, aul, au".   

## Pesitsemine
Aul ehitab pesa kaldale varjatud kohta. Pesamaterjalina kasutab ta taimset materjali, vooderdusena udusulgi. 

Kurnas on 5...12 (tavaliselt 6...10) muna. Munad on rohekad või kreemikad. Muna mõõtmed on 54×38 mm, mass umbes 43 g. 

Haub ainult emaslind. Haudeaeg on 23–24, teistel andmetel 24...29 päeva.

Pojad on pärast koorumist kohe suutelised ise liikuma ja toituma. 

Aulil on aastas üks kurn.

## Elupaik
Aulid elavad veekogude kaldal. Lõuna pool eelistavad nad mägijärvi ja -jõgesid. 

## Ohustatus ja looduskaitse
Aul on väheohustatud. 

Mõnes riigis, näiteks Bulgaarias, on aul looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
* 
*Aul YouTube'is
*Sissekanne saidil Eesti selgroogsed
Adramaa

**Adramaa** oli maakasutus-, maksustus- ja pindalaühik Eestis. Adramaa nime on kandnud Eesti alal sajandite jooksul veerandsada erinevat maakasutus- ja maksustusühikut. 

13. sajandi algus oli Eestis  elanike arvu on hinnatud 150&nbsp;000&nbsp;– 180&nbsp;000 inimesele ning kasutuses oli  hinnanguliselt ca 21 – 22 000 adramaad ülesharitud põllumaad. Adramaa suurus vastas normaaltalu suurusele, mille pere koosnes 5–10 inimesest

Varaseimad andmed Eesti ala asustusüksuste adramaade kohta pärinevad 13. sajandi esimesest poolest Taani hindamisraamatust. Mida sel ajal adramaa all täpselt mõeldi, pole aga selge. On arvatud, et adramaa märgib talu, mille põldu hariti ühe adrarakendiga. On välja pakutud nii seda, et see vastas ühele normaaltalule, kui ka seda, et see oli maksustamisühikuks, mis võis, aga ei pruukinud tähistada üht majapidamist. Samamoodi pole kindlalt teada, kas tegu oli ainult maakasutusmaksu ühikuga või hinnati sellega näiteks ka merendusest ja kaubandusest saadud sissetulekuid.

13. sajandi teisel poolel hakati **adramaa** all mõistma 
pinnamõõtühikut: adramaa suurust hinnati külvatud vilja pinna järgi. Alates 15. sajandist on kasutatud ka ruutmõõdus adramaad ehk **ruutadramaad**.

Alates 16. sajandist kasutati kokkulepitud adramaid järgmiselt:
* **põline taluadramaa** – 24–36 Riia vakamaad ehk 8–12 hektarit põllumaad;
* *suuradramaa* – 72–90 Riia vakamaad; mõõtühikuna kasutati Lääne-Eestis;  
* *Poola ehk Plettenbergi adramaa* – 120 vakamaad, mõõtühikuna kasutati peamiselt Lõuna-Eestis;
* *Saksa adramaa* – 60 vakamaad.

## Adramaarevisjon

Poola Liivimaal oli esimene adramaarevisjon 1586. ja Rootsi Eestimaal 1582. aastal. 

Liivimaa kubermangus kasutati 1688. aastal Rootsi aegse revisjoniadramaa  (Rootsis ja Soomes kasutati terminit mantal) mõõtühikuna põllumaa suurust, mis andis 60 speetsietaalrit puhastulu.

Venemaa keisriigis Alates 1872. aastast mõeldi adramaa all sellist maakasutust, mille pealt tuli aastas maksta 300 rubla renti. Aastal 1901 asendati ka Liivimaal adramaa taalriarvestus puhaskasurublaarvestusega.

## Vaata ka
*armuadramaa
*vakamaa

## Viited

## Kirjandus
*Enn Tarvel. Jooni eesti talurahva maakasutuse ja feodaalkoormistega maksustamise alustest XVI sajandil ja XVII sajandi algul, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised. 15 köide. Ühiskonnateaduste seeria. Köide 14, 1965 nr 1, lk 49–71
*Enn Tarvel. Adramaad XIII sajandil, Eesti NSV Teaduste Akadeemia toimetised XV köide. Ühiskonnateaduste seeria 1966 nr 1
*Enn Tarvel. Adramaa: Eesti talurahva maakasutuse ja maksustuse alused 13.–19. sajandil''. Tallinn: Eesti Raamat, 1972
Pärnu Hansagümnaasium

**Pärnu Hansagümnaasium** oli aastatel 1958–2014 Pärnus tegutsenud gümnaasium.

Pärnu Hansagümnaasium suleti 1. augustil 2014 ja koolihoones aadressil Kooli tänav 13 jätkas tööd Pärnu Ühisgümnaasium, kus on koolireformi tulemusel ainult gümnaasiumiklassid.

## Kooli nimed ja asukohad
* 1. septembrist 1958: **Pärnu 6. 7-klassiline Kool**, tegutses aadressil Karja tänav 6
* 1. septembrist 1960: **Pärnu 6. 8-klassiline Kool**, 1965. aastal tegutses lisaks Karja tänavale ka aadressil Kuninga tänav 29;
* 1. septembrist 1971 tegutses aadressil Kooli tänav 13
* 1. septembrist 1979 keskkool: **Pärnu 6. Keskkool**
* 1. septembrist 1997: **Pärnu Hansagümnaasium**

## Koolihoone
Pärnu Hansagümnaasiumi õppehoone oli alates 1971/1972. õppeaastast Pärnu südalinnas aadressil Kooli tänav 13 asuv arhitekt Olev Siinmaa projekteeritud koolihoone. Koolimaja ehitamist alustati 1938. aastal, lõplikult valmis see vahetult enne sõda 1941. aasta juunis. Interjöörid kujundas projekti autor arhitekt Olev Siinmaa ise, valmistades kavandid sisseehitatud mööblile, trepi käsipuu sepisvõrele ja mõnedele kipsdetailidele. Koolimaja eksterjööris ja interjööris on mitmeid skulptor Juhan Raudsepa valmistatud skulptuurikaunistusi ja reljeefe, mis on säilinud tänapäevani. Aastatel 2008–2010 viidi koolimajas läbi põhjalik kapitaalremont.

2006. aastal ehitati koolimaja kõrvale (Väike-Kuke tänav 8c) tööõpetusemaja ja kooli aia asemele kergejõustikuhall, mida esialgu kasutas Pärnu Hansagümnaasium.

Alates 2014. aastast tegutseb Kooli tänav 13 hoones Pärnu Ühisgümnaasium.

## Direktorid

* ...
* 1965–1969 Vilma Valkonen
* ...
* 2006–2004 Silja Kikerpill

## Õpilased ja õpetajad
2013. aastal õppis Pärnu Hansagümnaasiumis 337 õpilast. Koolis töötas 54 inimest, neist 33 õpetajat. Enamik õpetajatest olid vanempedagoogi kvalifikatsiooniga. Pärnu Hansagümnaasium tegi koostööd mitme kõrgkooliga, mistõttu olid õppesuundade valikainete õpetajateks ka kõrgkoolide õppejõud.

## Raamatukogu
Alates 1966. aasta jaanuarist, kui kool oli veel 8-klassiline ja asus Karja tänava õppehoones, oli koolis ka raamatukogu. Kui kool 1. septembril 1971 Kooli tänava õppehoonesse kolis, asus raamatukogu hilisemas geograafiakabinetis. Pärast maja kapitaalremonti sai raamatukogu 2009. aastal maja soklikorrusel (endised meditsiinikabinet, laoruum ja duširuumid) uued ruumid.

2007. aastal alustati raamatukogu e-kataloogimist (põhifondi raamatute ja õpikute sisestamine RIKS-programmi). 

## Kooli sümboolika
Koolil oli oma lipp, tekkel ja laul.

## Koolileht

Pärnu Hansagümnaasiumi koolilehte Tapeet toimetasid peamiselt 10., 11. ja 12. meediaklassi õpilased. Leht on võitnud koolimeediakonkursside auhindu.

## Viited
Šelfimeri

**Šelfimeri** ehk **epikontinentaalne meri** on meri, mille põhjaks on mandrilava ehk šelf. 

Šelfimeredeks on näiteks Läänemeri, Pärsia laht, Põhjameri, Arafura meri jne.

Šelfimerede sügavus ei ületa reeglina 300 m.

## Vaata ka
*Sisemeri
*Ääremeri
Gifu prefektuur

**Gifu prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas, sisemaal. Piirneb põhjas Toyama, idas Nagano, lõunas Aichi ning läänes Mie, Shiga, Fukui ja Ishikawa prefektuuriga. Suurem osa rahvastikust elab prefektuuri lõunaosas.

## Loodus
Prefektuuri on mägine, lääneosas asub Ryōhaku mäestik, idaosas Hida ahelik.
Suuremad jõed on Hida, Kiso, Ibi ja Nagara jõgi.

## Sümbolid
Gifu prefektuuri tunnuslind on lumepüü (*Lagopus mutus*), tunnuspuu on ida-jugapuu (*Taxus cuspidata*) ja tunnuslill hundihammas (*Astragalus sinicus*).

## Haldusjaotus
Gifu prefektuur on jaotatud 42 omavalitsusüksuseks, millest 21 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

## Viited

## Välislingid
* Gifu prefektuuri koduleht (*jaapani ja inglise keeles*)
Ishikawa prefektuur

**Ishikawa prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Jaapani mere kaldal. Piirneb läänes Toyama ja Gifu ning lõunas Fukui prefektuuriga.

## Sümbolid
Ishikawa prefektuuri tunnuslind on kaljukotkas (*Aquila chrysaetos*), tunnuspuu on hiibapuu (*Thujopsis dolabrata*) ja tunnuslill kamtšatka püvilill (*Fritillaria camtschatcensis*).

## Haldusjaotus
Ishikawa prefektuur on jaotatud 19 omavalitsusüksuseks, millest 11 on linnad (市 *shi*).

### Linnad
* Hakui
* Hakusan
* Kaga
* Kahoku
* Kanazawa
* Komatsu
* Nanao
* Nomi
* Nonoichi
* Suzu
* Wajima

## Viited

## Välislingid
* Ishikawa prefektuuri koduleht
Tiiu Nurmberg

**Tiiu Nurmberg** (sündinud 5. jaanuaril 1982 Pointe Claire'is Québeci provintsis) on Kanada ja Eesti endine mäesuusataja.

Kui ta oli üheksa-aastane, kolis pere Ontario provintsi. 2003. aastal lõpetas ta Ontarios keskkooli. Mäesuusatamisega hakkas tegelema 12-aastaselt. 16-aastaselt kuulus ta Kanada juunioride koondisse. Eestit hakkas esindama 2002. aastal.

14. aprillil 2010 lõpetas ta karjääri.

## Saavutused
2005. aastal Santa Caterinas toimunud MM-il sai ülisuurslaalomis 38. koha ja suurslaalomis 52. koha. Võistles Torino olümpiamängudel.

2006. aasta olümpiamängudel sai ta ülisuurslaalomis 34. koha.

Vancouveri olümpiamängudel sai ta slaalomis 42. koha.

## Isiklikku
Tiiu Nurmberg oli tippsportlasena 160 cm pikk ja kaalub 60 kg. Klubi: Snow Valley, Barrie, Ontario, Kanada. Treener on Kenneth Ellis. 

Tema tädi Reet Ann Nurmberg oli sporditeadlane ja -ajaloolane.

## Viited

## Kirjandus
*Vello Lään. Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Olion. 2011

## Välislingid
*
* 
*Tiiu Nurmberg FIS-i lehel
Hillar Zahkna

**Hillar Zahkna** (sündinud 1. veebruaril 1968 Vastseliinas) on Eesti treener ja endine laskesuusataja.

Zahkna võitis 1992. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel Novosibirskis teatesõidus pronksmedali.

2001–2002 ja 2006–2010 oli Zahkna Eesti laskesuusatamise koondise peatreener.

## Tunnustus
*2024 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia
*2025 – Võrumaa teenetemärk

## Isiklikku
Hillar Zahkna poeg Rene Zahkna on samuti laskesuusataja.

## Viited

## Välislingid
*
1393

**1393. aasta** (**MCCCXCIII**) oli 14. sajandi 93. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

*...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Omar Bongo

**El Hadj Omar Bongo Ondimba** (varem tuntud **Albert-Bernard Bongo** nime all; 30. detsember 1935 Lewai (praegune Bongoville), Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika – 8. juuni 2009 Barcelona Hispaania) oli Gaboni poliitik, Gaboni president 1967. aastast kuni surmani.

Bongo oli üks tänase maailma pikaajalisimaid riigijuhte, kuni 1990. aastateni juhtis ta üheparteilist (sotsialistlikku) riiki, mis ei takistanud tal aga 1973 islami usku üle minemast. Sellest ajast pärineb ka tema eesnimi Omar. Perekonnanime Ondimba lisas ta 2003. aastal, et rahvuslikumana mõjuda. Osava poliitikuna suutis ta oma võimu säilitada ka vähemalt vormiliselt demokraatlikus Gabonis. Teda peeti ka üheks maailma rikkamaks riigipeaks, rikkuse saavutas ta peamiselt korruptsiooni teel.

Omar Bongo järgi on saanud nime Omar Bongo ülikool.

## Välislingid

* Omar Bongo koduleht *(prantsuse keeles)*
Tāufa'āhau Tupou IV

**Tāufa'āhau Tupou IV** (4. juulil 1918 – 10. september 2006) oli Tonga kuningas aastatel 1965–2006. Ta säilitas oma riigis traditsioonilise valitsuskorralduse, sisuliselt absolutismi. Kuningas oli sügavalt usklik (kristlane) ega olnud huvitatud senise valitsuskorralduse muutmisest.

Tema valitsemisajal, 5. juunil 1970, lõppes Briti protektoraat ja Tonga sai sõltumatuks kuningriigiks Rahvaste Ühenduse koosseisus.

Kuningas suri 10. septembril 2006 kohaliku aja järgi 23.34 Uus-Meremaal Aucklandi haiglas, kus ta viibis ravil alates sama aasta aprillist.

Taufa'ahau Tupou IV abikaasa oli kuninganna Halaevalu Mata'aho ja neil on neli last:

* George Tupou V (sündinud 4. mail 1948, kuningas septembrist 2006 detsembrini 2012)
* printsess Pilolevu (sündinuf 14. novembril 1951)
* Fatafehi 'Alaivahamama'o Tuku'aho, *Ma'atu* (17. detsember 1954 – 17. veebruar 2004, eemaldatud troonijärglusest juulis 1980)
* Tupou VI (sündinud 12. juulil 1959, kuningas alates detsembrist 2012)

## Välislingid
*http://www.4dw.net/royalark/Tonga/tupou10.htm
Felix Gottwald

**Felix Gottwald** (sündinud 13. jaanuaril 1976 Zell am Sees) on endine Austria kahevõistleja. Kahekordne olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2003).

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 2002  Salt Lake Citys 
**  pronksmedal sprindis (K-120/7,5 km)
**  pronksmedal tavavõistluses (K-90/15 km)
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)
* 2006  Torinos 
**  **olümpiavõitja** sprindis (HS-134/7,5 km)
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses (HS-134/4x5 km)
**  hõbemedal tavavõistluses (HS-106/15 km)

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1997  Trondheimis 
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)
* 2001  Lahtis 
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)
**  pronksmedal tavavõistluses (K-90/15 km)
* 2003  Val di Fiemmes 
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (K-95/4x5 km)
**  hõbemedal tavavõistluses (K-95/15 km)
**  pronksmedal sprindis (K-120/7,5 km)
* 2005  Oberstdorfis 
**  pronksmedal tavavõistluses (HS-100/15 km)
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (HS-137/4x5 km)
* 2011  Oslos
**  pronksmedal tavavõistluses (HS-106/10 km)
**  kuldmedal meeskonnavõistluses (suur mägi)
**  kuldmedal meeskonnavõistluses (normaalmägi)

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1995  Gällivares
**  **juunioride maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/3x5 Km)
**  pronksmedal tavavõistluses (K-90/15 km)
* 1996  Asiagos
**  pronksmedal tavavõistluses (K-90/15 km)

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** **1. koht: 2001** 
** 2. koht: 2002, 2003
** 3. koht: 1998, 2005

* Sprindikarikas
** **1. koht: 2001**
** 2. koht: 2003
** 3. koht: 2002, 2007
* Tavadistantside karikas
** **1. koht: 2002, 2003**
** 3. koht: 2006, 2007

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Felix Gottwald osales kokku 171 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 55 korda ja neist 20 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

*Felix Gottwaldi koduleht
*
Kari Traa

**Kari Traa** (sündinud 28. jaanuaril 1974) on Norra vigursuusataja, olümpiavõitja (2002) ja neljakordne maailmameister küngaslaskumises. 

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

Albertville 1992
*14. koht küngaslaskumises
Nagano 1998
*pronksmedal küngaslaskumises
Salt Lake Sity 2002
***olümpiavõitja** küngaslaskumises
Torino 2006
*hõbemedal küngaslaskumises

### Maailmameistrivõistlustel

Whistler 2001
***maailmameister** küngaslaskumises
***maailmameister** paaris küngaslaskumises
Deer Valley 2003
***maailmameister** küngaslaskumises
***maailmameister** paaris küngaslaskumises
Ruka 2005
*hõbemedal paaris küngaslaskumises

## Välislingid

*Koduleht
Humanoid

**Humanoid** kõige laiemas mõttes on välimuselt inimesesarnane, kuid inimesest erinev elusolend või robot. Enamasti mõeldakse **humanoidi** all maavälise päritoluga inimesesarnast mõistusega olendit.

## Vaata ka
*tulnukad

## Välislingid
* Ufolehekülg - Humanoidid - olendid Kosmosest
Jennifer Heil

**Jennifer Heil** (sündinud 11. aprillil 1983 Alberta provintsis Spruce Grove'is) on Kanada vigursuusataja, olümpiavõitja.

Olümpiadebüüdi tegi Heil 2002 USA-s Salt Lake Citys. Ta lõpetas küngaslaskumise 4. kohaga, kaotades olümpiamedali sajandiku punktiga.

2003. aasta hooaeg jäi tal vigastuse tõttu vahele, kuid kolmel järgmisel aastal võitis ta küngaslaskumises maailma karika. 2005 tuli ta Soomes Kuusamos maailmameistriks paarisküngaslaskumises, mis ei kuulu olümpiamängude kavva.

2006. aasta taliolümpiamängudel Itaalias Torinos võitis Heil Kanada esimese olümpiakulla esimesel täispikal võistluspäeval.

2007 tuli ta Itaalias Madonna di Campiglios peetud maailmameistrivõistlustel küngaslaskumises oma kaasmaalase Kristi Richardsi järel teiseks ja paarisküngaslaskumises maailmameistriks. 2009 saavutas ta Jaapanis Inawashiros küngaslaskumises Aiko Uemura järel hõbemedali. Vahepealse, 2008. aasta hooaja jättis ta põlvevigastuse tõttu vahele.

Jennifer Heil valmistus 2010. aasta taliolümpiamängudeks ulatusliku eksperimentaalse treeninguprogrammi alusel. Ta töötas iga päev koos Kanada juhtivate spordipsühholoogide, jõutreeneri ja spordiarstiga. Lisaks elas ta koos oma isikliku treeneri Dominick Gauthier'ga. See programm, mille nimi oli B2ten, hõlmas 20 sportlast 13 spordialalt.

Enne kodumaal Vancouveris toimunud olümpiamänge oli Heil võitnud neli MK-etappi ja tõusnud tiitlikaitsjana peafavoriidiks. Kuna küngaslaskumine toimus olümpiamängude esimesel võistluspäeval, oli tal edu korral võimalik tulla esimeseks kanadalaseks, kes kodus peetud olümpiamängudel kulla võitnud (1976. aasta suveolümpiamängudel jäi Kanada kuldmedalita). Heili sõitu vaatas televisiooni vahendusel 8 miljonit kanadalast.

Kvalifikatsiooni lõpetas ta USA sportlase Hannah Kearney järel teisena (Richards oli 4. ja Uemura 5.) Finaalis sõideti kvalifikatsiooni tulemuste pööratud paremusjärjestuse põhjal, Heil eelviimasena. Ta tõusis liidriks, kuid Kearney sõitis välja veel parema tulemuse ja võttis võidu. Uemura tõusis 4. kohale, Richards katkestas.

## Saavutused
### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
* 2006  Torinos:
**  **olümpiavõitja** küngaslaskumises
* 2010  Vancouveris
**  hõbemedal küngaslaskumises

## Isiklikku

Jennifer Heil oli tippsportlasena 165 cm pikk ja kaalus 55 kg.

Ta õpib McGilli ülikooli haldusjuhtimisteaduskonnas ning loodab pärast õpingute lõpetamist asuda tööle juveelide kujundamise alal.

Ta tegutseb ka heategevuse alal. Pärast Vancouveri olümpiamänge annetas ta 25 000 dollarit rahvusvahelisele organisatsioonile Because I am a Girl, mis aitab tüdrukuid vaesusest välja ja suurendab tüdrukute õigusi.

## Välislingid

*Jennifer Heili koduleht
Magnus Moan

**Magnus Hovdal Moan** (sündinud 26. augustil 1983 Lillehammeris) on Norra kahevõistleja, maailmameister (2005) ja olümpiavõitja (2014).

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2006  Torino 
**  hõbemedal sprindis (HS-134/7,5 km)
**  pronksmedal tavavõistluses (HS-106/15 km)
* 2014  Sotši 
**  **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses (HS-125/4x5 km)
**  hõbemedal tavavõistluses (HS-125/10 km)

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2005  Oberstdorf 
**  **maailmameister** meeskonnavõistluses (HS-137/4x5 km)
**  hõbemedal sprindis (HS-137/7,5 km)
* 2007  Sapporo
**  hõbemedal sprindis (HS-134/7,5 km)
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (HS-134/4x5 km)
* 2009  Liberecis
**  pronksmedal meeskonnavõistluses
* 2011  Oslos
**  pronksmedal normaalmäe meeskonnavõistluses
**  pronksmedal suure mäe meeskonnavõistluses
* 2013  Val di Fiemmes
**  hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses
* 2015  Falunis
**  hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses
**  pronksmedal sprindivõistlusel
* 2017  Lahtis
**  hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses
**  hõbemedal sprindivõistlusel

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2002  Schonach
**  pronksmedal meeskonnavõistluses (ühisstardist K-90/4x5 km)
* 2003  Solleftea
**  hõbemedal meeskonnavõistluses (ühisstardist K-107/4x5 km)

### [[Kahevõistluse maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** 2. koht: 2006 
** 3. koht: 2007

* Sprindikarikas
** 2. koht: 2006, 2007

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Magnus Moan on osalenud 216 maailma karikasarja etapil (seisuga 5. märts 2017) ja jõudnud poodiumile 54 korral, millest 25 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

* 
*Magnus Moani koduleht
1391

**1391. aasta** (**MCCCXCI**) oli 14. sajandi 91. aasta.

## Sündmused maailmas
* 7. oktoober – Paavst Bonifatius IX kuulutas Birgitiinide ordu asutaja Birgitta pühakuks.

## Sündmused [[Eesti]]s

* ...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
1390

**1390. aasta** (**MCCCXC**) oli 14. sajandi 90. aasta.
## Sündmused maailmas

* ...

## Sündmused [[Eesti]]s

*...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Ptolemaios XIV

**Ptolemaios XIV** (umbes 60 eKr – 44 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kaaskuningas alates 47 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios XII poeg ja Kleopatra VII vend-abikaasa. 

Ptolemaios XIV-l mingit reaalset võimu ei olnud, tegelikult valitsesid riiki Kleopatra ja tema armuke Julius Caesar. Kui Caesar 44 eKr tapeti, tahtis Kleopatra nende pojale Caesarionile kindlustada troonijärglust ning lasi Ptolemaios XIV ilmselt mürgitada.
Ukraina Rahvuslik Olümpiakomitee

**Ukraina Rahvuslik Olümpiakomitee** (ukraina *Національний олімпіський комітет України*) on Ukraina rahvuslik olümpiakomitee.

Komitee loodi 1990. aastal ja ROK tunnustas seda 1993. aastal.

2005–2022 oli Ukraina Rahvusliku Olümpiakomitee president Sergi Bubka.

## Välislingid
*Ukraina Olümpiakomitee koduleht
*Ukraina koondis Torino olümpiamängudel
Ptolemaios XIII

**Ptolemaios XIII Theos Philopator** (62 või 61 eKr – 13. jaanuar 47 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kuningas koos oma vanema õe Kleopatra VII-ga 51 eKr kuni surmani. Ta oli Ptolemaios XII poeg.

Et Ptolemaios oli oma valitsusaja alguses alaealine, valitses tema eest regent Potheinos, kes tahtis ise Egiptuse tegelikuks valitsejaks saada. Selleks otsustas ta ära kasutada Ptolemaiost. Ta intrigeeris viimase Kleopatra vastu mässama, lubades talle Egiptuse ainuvalitseja positsiooni. Nii algaski 48 eKr Kleopatra-vastane vandenõu, kuid too põgenes, enne kui teda jõuti hukata, vangistada või troonist loobuma sundida ning organiseeris endale ustava armee. Ptolemaios ja Potheinos sõlmisid liidu esimese teise õe Arsinoe IV-ga, kes nimetati samuti Egiptuse valitsejaks. Ent neil polnud piisavalt toetust, et Kleopatrat täielikult võimult eemaldada. Samal ajal pages Egiptusesse Pompeius, kes oli Julius Caesarilt lüüa saanud. Potheinos otsustas seda enda hüvanguks ära kasutada ning teeskles, justkui toetaks ta Pompeiust, kuid lasi tolle seejärel tappa. Peagi jõudis Egiptusesse ka Caesar ning siis püüdis Potheinos saavutada tema toetust, andes talle üle Pompeiuse pea. Kuid Caesaris tekitas see tegu vaid vastumeelsust ning ta asus toetama hoopis Kleopatrat, kellest sai tema armuke. 48. aasta lõpus toimunud lahingus said Potheinose ja Ptolemaiose väed lüüa ning esimene hukati. Ptolemaios põgenes, kuid uppus Niilust ületades. Kleopatrast sai Egiptuse tegelik ainuvalitseja, kuigi ametlikult valitses koos temaga pärast Ptolemaios XIII surma Ptolemaios XIV, järgmine vend-abikaasa.
Venemaa Olümpiakomitee

**Venemaa Olümpiakomitee** (vene keeles *Олимпийский Комитет России*) on Venemaa rahvuslik olümpiakomitee.

Aastatel 2010–2018 oli Venemaa Olümpiakomitee president Aleksandr Žukov.

## Vaata ka
*Venemaa Olümpiakomitee sportlased 2022. aasta taliolümpiamängudel

## Välislingid
*Venemaa Olümpiakomitee koduleht
*Venemaa Torino olümpiadelegatsiooni ametlik koduleht
Caesarion

**Ptolemaios XV Philopator Philometor**, tuntud hüüdnime **Caesarion** (väike Caesar) järgi (23. juuni 47 eKr – august 30 eKr) oli Kleopatra VII ja Julius Caesari poeg ning viimane Ptolemaioste dünastia Egiptuse kuningas.

Caesarion valitses ametlikult alates 44 eKr kuni oma surmani Egiptuse kaasvalitsejana. Temast pidi saama tulevane Egiptuse ainuvalitseja, võimalik, et ema soovis teda teha ka Rooma valitsejaks. Kuid kui Kleopatra uus armuke Marcus Antonius oli Caesari kasupojalt Octavianuselt lüüa saanud, vallutas too ka Egiptuse ning Kleopatra tegi enesetapu. Riik liideti Roomaga ning Octavianus otsustas igaks juhuks ka Caesarioni tappa, kuna too oleks võinud ohustada tema ainuvalitsejalikke pretensioone. Egiptuse toonastes allikates kujutatakse ka Octavianust kui uut vaaraod.
Valgevene Vabariigi Rahvuslik Olümpiakomitee

**Valgevene Vabariigi Rahvuslik Olümpiakomitee** (vene *Национальный олимпийский комитет Республики Беларусь*) on Valgevene rahvuslik olümpiakomitee.

Alates 2021. aastast on rahvusliku olümpiakomitee president Viktar Łukašenka.

## Välislingid
*Valgevene olümpiakomitee koduleht
*Valgevene olümpiakomitee Torino olümpia leht
Poola Olümpiakomitee

**Poola Olümpiakomitee** (poola *Polski Komitet Olimpijski*) on Poola rahvuslik olümpiakomitee.

## Välislingid
  
*Poola olümpiakomitee koduleht
*Poola olümpiakomitee Torino olümpia leht
Kleopatra (täpsustus)

**Kleopatra** on Kreeka nimi, mille all on tuntud mitmed ajaloolised tegelased, filmid ning muud nähtused.
*Kõige tuntum sellenimeline on Egiptuse valitsejanna **[[Kleopatra VII]]** Ptolemaios.
*Ka kuus muud Egiptuse Ptolemaioste dünastia valitsejannat on kandnud sama nime: **[[Kleopatra I]]**, **[[Kleopatra II]]**, **[[Kleopatra III]]**, **[[Kleopatra IV]]**, **[[Kleopatra V]] Selene** ja **[[Kleopatra VI]]**.
***[[Kleopatra Selene]]** ehk **Kleopatra VIII** oli Marcus Antoniuse ja Kleopatra VII tütar.
***[[Kleopatra Thea]]** oli Ptolemaioste dünastiast Seleukiidide kuninganna.
***Kleopatra**-nimelisi filme (Kleopatra VII-st) on samuti mitu: **[[Kleopatra (1934)|"Kleopatra" (1934)]]**, **[[Kleopatra (1963)|"Kleopatra" (1963)]]** ja telefilm **[[Kleopatra (1999)|"Kleopatra" (1999)]]**.
***[[Kleopatra (mütoloogia)|Kleopatra]]** on ka kreeka mütoloogiategelane.
***[[Kleopatra (asteroid)|Kleopatra]]** on asteroid.
***[[Kleopatra Pantazi|Kleopatra]]** on kreeka laulja.
***"[[Kleopatra 2525]]"** on ulmetelesari.
Kasahstani Rahvuslik Olümpiakomitee

**Kasahstani Rahvuslik Olümpiakomitee** on Kasahstani rahvuslik olümpiakomitee.

## Välislingid
*Kasahstani olümpiakomitee koduleht
*Kasahstani koondisest Torino olümpiamängudel
Kontupohja

**Kontupohja** (soome *Kontupohja*; vene *Кондопога*) on linn Venemaal Karjalas, Kontupohja rajooni keskus. Asub Äänisjärve Kontupohja lahe ääres.

Kontupohja küla on esmamainitud 1563. aastal. Linn aastast 1938.

Kontupohja tähtsaim vaatamisväärsus on 1774. aastal ümarpalkidest ehitatud ja neitsi Maarjale pühitsetud õigeusu kirik.

Jätkusõja ajal oli linn 3. novembrist 1941 kuni 28. juunini 1944 Soome valduses. 1950. ja 1960. aastatel kolis linna palju immigrante Ukrainast, Valgevenest ja mujalt Nõukogude Liidust.

Linna suurim tööstusettevõte on 1929. aastal asutatud tselluloosi- ja paberikombinaat.

2006. aasta augusti lõpus ja septembri alguses toimusid linnas tšetšeenide vastased rahutused.

Kontupohjast on pärit akadeemik Gennadi Vainikko ning suusatajad Jevgenija Medvedeva-Arbuzova ja Larissa Lazutina.

## Välislingid

*http://www.kondopoga.ru/
Jaanus Teppan

**Jaanus Teppan** (sündinud 24. juunil 1962) on Eesti murdmaasuusataja ja treener.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli kehakultuuri erialal 1991. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Slovaki Olümpiakomitee

**Slovaki Olümpiakomitee** (slovaki *Slovenský olympijsky výbor*) on Slovakkia rahvuslik olümpiakomitee.

## Välislingid
*Slovaki olümpiakomitee koduleht
Swansea

**Swansea** on linn Suurbritannias Walesis. Asub Lõuna-Walesis Bristoli lahe ääres.

Linnas on Liberty Stadium.

## Viited

## Välislingid
* Swansea koduleht
Beatrix

**Beatrix** (tuleneb ladinakeelsest sõnast *Beata*, mis tähendab õnnistatud naist; *beatus* tähendab õnnistatut) on olnud mitme inimese ja nähtuse nimi:
***[[Beatrix (Madalmaad)|Beatrix]]** on Madalmaade Kuningriigi kuninganna alates 1980.
***[[Beatrix (Burgundia)|Beatrix]]** oli Burgundia kuninganna (surnud 1184)
***[[Beatrix (Švaabi)|Beatrix]]** oli Švaabi kuninganna (surnud 1212)
***[[Beatrix (Ungari)|Beatrix]]** oli Ungari kuninganna (surnud 1508)

## Vaata ka

***[[Beatrix Potter]]** oli lastekirjanik
***[[83 Beatrix]]** on asteroid
***[[BeatrIX]]** on Linuxi operatsioonisüsteem
100 eKr

**Aasta 100 eKr**

## Sündmused
* Tigranes II sai Armeenia kuningaks (umbkaudu sel ajal).

## Sündinud
* 13. juuli – Gaius Julius Caesar (suri 44 eKr)
* Titus Labienus, Caesari väejuht Gallia vallutusretke ajal

## Surnud
* Cornelia Africana
Suur Tütarsaar

**Suur Tütarsaar** (vene *Большой Тютерс*, soome *Tytärsaari*, rootsi *Tyterskär*) on saar ja endine vald Soome lahes. See kuulus 1940. aastani Soomele. Vald asus Viipuri läänis Kymenlaakso maakonnas. 1947. aasta Pariisi rahuga läks saar Nõukogude Liidule. Kuulub tänapäeval Venemaale ning on osa Leningradi oblastist.

Ümar saar asub Soome lahe idaosas 75 km Kotkast lõunas ja 18 km Suursaarest lõunakagus. Saare läbimõõt on umbes 3 km. Idarannikul on lai liivaluiteala, mis laieneb ida poole kiirusega umbes meeter aastas. Lainetus kuhjab rannale adru. Saare lääne- ja loodeosa on kaljune. Leidub hiiukirnusid ja kivivälju (*pirunpelto*).

## Vaata ka
*Väike Tütarsaar

## Välislingid
* Tytärsaariseura – Historia, Vähän tietoa Tytärsaaresta ja sen asukkaista
Antoine Dénériaz

**Antoine Dénériaz** (sündinud 6. märtsil 1976 Bonneville'i vallas) on Prantsusmaa mäesuusataja, 2006. aasta Torino taliolümpiamängude olümpiavõitja.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 2006  Torino 
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

Antoine Deneriaz on osalenud (seisuga 18. jaanuar 2011) 141 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 6 korral, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.

## Isiklikku
Antoine Dénériaz on 188 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 97 kg.

## Välislingid
*Koduleht
*
Beatrix (Madalmaade kuninganna)

**Beatrix Wilhelmina Armgard van Oranje-Nassau** (sündinud 31. jaanuaril 1938) oli Madalmaade kuninganna (Madalmaade Kuningriigi kuninganna) 1980–2013. Ta on kuninganna Juliana ja prints Bernhardi tütar. 

Beatrix abiellus 1966 Saksa diplomaadi Claus von Amsbergiga. 

Beatrix sai troonile pärast seda, kui tema ema Juliana troonist loobus. Juliana suri 2004. aastal 94-aastaselt. Kuningannana on Beatrix olnud konservatiivne ja väärikas, püüdes avalikku ellu mitte sekkuda. Teda hinnatakse kui professionaalset ja edukat konstitutsioonilist monarhi. 30. aprillil 2013 loobus ta ise troonist oma poja Willem-Alexanderi kasuks.

Kõigile Beatrixiga samal päeval, 31. jaanuaril 1938, sündinud lastele annetas Eesti Philips selleks puhuks valmistatud hõbepeekri, selle sai 63 last. Peekrite valmistamine ja lastevanematele saatmine läks maksma ümmarguselt 1000 krooni.

Ta külastas 14. mail 2008 Eestit.

## Tunnustus

* 1996 – Karl Suure auhind
* 2008 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

## Perekond
Beatrixil on abielust Claus von Amsbergiga kolm poega:
* prints (kuningas alates 2013) Willem-Alexander (sündinud 1967)
* prints Johan Friso (sündinud 1968)
* prints Constantijn (sündinud 1969)

## Sugupuu

## Viited

## Välislingid
Trohheus

**Trohheus** (kreeka keeles *trochaios* 'jooksev') on värsimõõt skeemiga + -/+ -. Trohheus põhineb kahesilbilisel värsijalal ning koosneb pikast ja lühikesest silbist, silbilis-rõhulises värsisüsteemis aga rõhulisest ja rõhuta silbist(' -).

## Vaata ka
*Neljajalgne trohheus
44 eKr

## Sündmused

* 15. märts –  Marcus Junius Brutus ja teised senaatorid mõrvasid Rooma keisri Julius Caesari.
* 2. september – Egiptuse kuninganna Kleopatra VII kuulutas oma kaasvalitsejaks enda ja Caesari poja Caesarioni (Ptolemaios XV nime all).
* Algas võitlus Caesari mõrvajate ja tema poolehoidjate vahel.
* Daakia kuningaks sai Burebista asemel Comosicus.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* 15. märts – Julius Caesar (sündis 100 eKr), mõrvati
* Ptolemaios XIV (sündis umbes 60 eKr)
* Burebista, Daakia kuningas, mõrvati
Košice

**Košice** (ungari *Kassa* [k'ašša], saksa *Kaschau*) on suuruselt teine linn Slovakkias. Asub Hornádi jõe kaldal.

Košice on Ida-Slovakkia, Košice maakonna ja Košice-okolie ringkonna keskus.

Košice oli 2013. aastal üks kahest Euroopa kultuuripealinnast (teine oli Marseille).

Elanike arv on 2021. aasta seisuga 229 040, kellest valdav osa on slovakid, ungarlasi on umbes 9000, mustlasi 5000.

## Ajalugu
1162. aastast oli Košice ala Ungari kuningate valduses. Linna on esmamainitud 1230. aastal. 1248. aastal sai Košice ühe esimese asulana Ungari Kuningriigis linnaõigused.

1788. aastal ilmus Košices esimene ungarikeelne ajakiri Magyar Museum.

1910. aastal oli 44 211 elanikust 33 350 ungarlased, 6547 slovakid, 3189 sakslased, 453 poolakad, 227 tšehhid ja 210 russiinid.

1920. aastal läks Košice vastavalt Trianoni rahulepingule Tšehhoslovakkia koosseisu.

1938. aastal liideti linn taas Ungariga. 1944. aastal vallutas linna Punaarmee ja Košicest sai taas Tšehhoslovakkia osa.

## Rahvastik

## Vaatamisväärsused

Košices asub Slovakkia suurim kirik – Püha Elisabethi katedraal.

## Sport
Linnas tegutseb jäähokiklubi HC Košice, mis on kaheksakordne Slovakkia meister.

## Viited

## Välislingid

*Košice koduleht
*Euroopa kultuuripealinna püstitatud mustlastevastane müür ärritab ELi Postimees, 21. august 2013
Homöostaas

**Homöostaas** tähendab bioloogias organismi parameetrite hoidmist teatud piiratud vahemikus. Isegi väike muutus keemilistes või füüsikalistes raku sise- ja väliskeskkonna omadustes võib organismi biokeemilisi protsesse häirida ning ekstreemjuhtudel koguni organismi tappa. Homöostaasi põhiidee sõnastas 1857. aastal prantsuse füsioloog Claude Bernard. Homöostaas on võimalik ka masinates, näiteks külmutuskapp hoiab sisetemperatuuri homöostaatiliselt.

Temperatuuri homöostaasi võime järgi liigitatakse organismid poikilotermseteks ehk kõigusoojasteks (need, kellel kehatemperatuuri homöostaas puudub, näiteks taimed, selgrootud loomad, kahepaiksed) ja homöotermseteks ehk püsisoojasteks (need, kellel kujuneb täiskasvanuks saades kehatemperatuuri hoidmine, näiteks linnud ja imetajad).

## Mida tuleb hoida konstantsena organismis?
*glükoosi kontsentratsioon
*erinevate ioonide kontsentratsioon (nt naatrium, kaalium, kaltsium)
*süsihappegaasi kontsentratsioon
*vee- ja osmoregulatsioon (vee ja lahustunud aine vahekord)
*pH (happe ja leelise vahekord)

## Vaata ka
*allostaas
*autokatalüüs
*enantiostaas
*harjumus
*homöorees
*proteostaas
*reostaas
*sotsiaalhomöostaas
*tasakaaluolek
Woodrow Wilson

**Thomas Woodrow Wilson** (28. detsember 1856 Staunton, Virginia – 3. veebruar 1924 Washington) oli Ameerika Ühendriikide 28. president, olles ametis aastail 1913–1921. Enne presidendiks saamist tegutses ta politoloogi ja ülikooliõppejõuna ning oli ka Princetoni ülikooli rektor ja New Jersey osariigi kuberner.

Usutunnistuselt oli Wilson liberaalne presbüterlane. 

8. jaanuaril 1918 pidas ta Ameerika Ühendriikide Kongressile kõne, milles esitas neliteist teesi Euroopa ja kogu maailma poliitiliseks ümberkorraldamiseks pärast esimest maailmasõda. Nende põhimõtete hulka kuulusid rahvaste enesemääramisõigus, avatud diplomaatia ja rahvusvahelise koostöö tugevdamine. See kõne sai üheks Rahvasteliidu loomise aluseks.

Rahvusvahelise rahu edendamise ja Rahvasteliidu asutamise püüdluste eest pälvis Wilson 1919. aastal Nobeli rahuauhinna. Siiski keeldus Ameerika Ühendriikide Senat 1920. aastal ratifitseerimast Versailles' rahulepingut, mistõttu USA ei ühinenud Rahvasteliiduga.

Wilsoni asepresident oli kogu tema presidendiaja vältel Thomas R. Marshall.

## Tunnustus
*1897 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1898 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Zlatoust

**Zlatoust** (vene keeles *Златоуст*) on linn Venemaal Tšeljabinski oblastis. Asub Uuralites Ai jõe ääres 160 km Tšeljabinskist läänes.

## Ajalugu

Rajati 1754. aastal metallurgiatehase ehitusega seoses, linnaõigused sai 1865. aastal. 1815. aastal rajati sinna relvatehas.

Zlatoust on metallurgia ja masinatööstuse keskus. Seal valati 1860. aastal esimesed Venemaa terassuurtükid.

1903. aastal suruti seal veriselt maha tööliste streik.

Elanike arv on 163 919 (2020). 2005. aastal oli 191 500.

## Zlatoustis sündinud kuulsaid inimesi
*Svetlana Išmuratova (1972–), laskesuusataja
*Anatoli Karpov (1951–), maletaja
*Ernst Paklar (1908–1950), ajaloolane
*Lidija Skoblikova (1939–), kiiruisutaja
*Natalja Snõtina (1971–), laskesuusataja
*Boriss Šapošnikov (1882–1945), sõjaväelane
*Anatoli Šmigun (1952–), suusataja ja suusatreener
*Aleksei Reunkov (1984–), jooksja

## Viited

## Välislingid

*Zlatousti koduleht
Märt Rask

**Märt Rask** (sündinud 19. detsembril 1950) on Eesti jurist ja poliitik, Riigikohtu esimees 2004–2013. 

Rask lõpetas 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.  

Alates 1. augustist 1978 kuulus ta Eesti NSV Advokaatide kolleegiumi. Aastatel 1978–1979 oli ta Pärnu õigusnõuandla stažöör ja Tallinna õigusnõuandla stažöör, aastatel 1979–1990 Tallinna I õigusnõuandla advokaat, õigusnõuandla juhataja asetäitja ja -juhataja, 1990–1992 Eesti NSV justiitsministri esimene asetäitja. 

* 1992 justiitsminister
* 1993–1995 advokaadibüroo Teder & Rask partner, vandeadvokaat
* 1995–1996 oli ta Eesti siseminister
* 1997–1999 advokaadibüroo Teder & Rask partner, vandeadvokaat
* 1999–2003 justiitsminister
* 2003–2004 Riigikogu X koosseisu liige, õiguskomisjoni esimees
* 2004–2013 november Eesti Vabariigi Riigikohtu esimees
* 2015–2016 peaminister Taavi Rõivase koosseisuväline õigusnõunik

## Tunnustus
*2006 – Valgetähe II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Märt Raski abikaasa on jurist Mari Rask, advokaat Valdeko Leeto (1927–1992) oli Märt Raski äi. Märt ja Mari Raski poeg Rasmus Rask (sündinud 1977) on ettevõtja, kes oli aastatel 2000–2001 Eesti Advokatuuri liige  ja 2017. aastal Eesti aasta kodanik.. Märt Raski minia on Karin Rask. Poeg Ramon Rask on Advokaadibüroo RASK partner ja vandeadvokaat.

Märt Rask oli 21. novembrist 1996 kuni 1. jaanuarini 2005 Reformierakonna liige.

## Viited

## Välislingid

* CV
* Märt Rask advokaadibüroo Rask kodulehel
* Märt Rask: On riike, kus riigikohut ei kritiseerita – Postimees, 15. juuni 2007
* Õigus on headuse kunst – 23. jaanuar 2010
* Kadri Ratt "Riigikohtu esimees soovitas muinsuskaitsealused majad Toomemäelt teisaldada" Postimees, 3. august 2011
Positsioneerimine

**Positsioneerimine** ehk **positsioonimine** on turundustehnika, millega üritatakse luua sihtturu jaoks toote, brändi või organisatsiooni identiteet. Toote positsioon seisneb selles, kuidas tarbijad toodet näevad, võrrelduna võistlevate toodetega.

Reeglina esitatakse üht toote omadust kõige tugevamana. Nii näiteks on Volvo positsioon "turvalisim" auto.

Sõltumata positsioneerimisest, võivad tarbijad siiski näha toodet teistmoodi soovitud positsioonist, juhul kui tarbijate kogemused ei lange sihtpositsiooniga kokku.

Positsioneerimist käsitleb Al Riesi ja Jack Trouti raamat "Positsioneerimine: võitlus mõistuse pärast" (ilmus McGraw-Hilli kirjastusel esmakordselt aastal 1981).

## Viited
Käitumine

**Käitumise** all mõistetakse bioloogias indiviidi nähtavaid toiminguid. Need võivad olla spontaansed või seotud reageeringutega stiimuleile. Stiimul võib tulla teistelt organismidelt või füüsilisest ümbruskonnast. Looma käitumine aitab tal leida toitu, vältida vaenlasi, ning sugulisel teel paljunevatel liikidel aitab leida ka kaaslase, kellega paljuneda.

Loomade käitumist uurivat teadust kutsutakse etoloogiaks.

Käitumine jaguneb põhiolemuselt kaheks: omandatud, õpitud ning kaasasündinud, instinktiivne. Kaasasündinud käitumine on arenenud evolutsiooni jooksul ning see päritakse vanematelt. Kaasasündinud omadusi saab õppimisega arendada.

Loomad reageerivad ka teatud märkidele (nt hõbekajaka tibud toksivad tugevamalt vastu punast täppi ema nokal, kuid nõrgemalt vastu mõnda muud värvi täppi) (nt emasogalikud, kellel on paisunud kõht, on tõenäolisemad paarituma).

Psühholoogias haarab **käitumise** mõiste nii reaktsioone stiimulitele, psühholoogiale huvi pakkuvaid kehalisi protsesse kui ka tegevust (tahtlikku tegevust).

## Mõisteid
* Refleks – lihtne käitumine, milles stiimul põhjustab vastuse.
* *Kinesis* (ingl. k.) – reageerimine muutusele stiimuli tugevuses oma aktiivsuse tõstmise või langetamisega (nt keldrikakandid lähevad valguse eest peitu)
* Taksis – liikumine, mis on suunatud stiimuli suunas (näiteks silmviburlane (*Euglena*) ujub valguse poole (fototaksis))

Õppimine on tähtis osa käitumise arengust.

## Psühholoogia
Psühholoogias eristatakse vaadeldavat käitumist (*overt behaviour*), mis hõlmab otseselt vaadeldava välise käitumise ning mõõdetavad ja registreeritavad siseprotsessid, ning mittevaadeldavat käitumist (*covert behaviour*), mille moodustavad vaimsed protsessid.

## Vaata ka
*biheiviorism
*etoloogia
*zoosemiootika
*käitumise muutuse teooriad

## Viited
Ostrov

**Ostrov** (vene keeles 'saar') on linn Venemaa Pihkva oblastis, Ostrovi rajooni keskus. 

Asub Velikaja jõel (selle keskel asuva saare järgi on linn nime saanud).

Ostrov asutati 14. sajandil, linnaõigused sai 1777. aastal.

Linnas asuvad 240. lennuväe teadusuuringute ja instruktorpolk ning 29. raadioelektroonilise sõjapidamise üksikpolk.

## Elanike arv
* 24 500 (2005)
* 24 300 (2006)
* 24 100 (2007)
* 23 900 (2008)
* 23 700 (2009)
* 21 600 (2011)
* 20 400 (2013)
* 20 700 (2016)
## Galerii

File:Кирха Святого Иоана.jpg|Hävinud Ostrovi Püha Johannese luteri kirik


## Vaata ka
* Ostrovi merelennuväebaas

## Viited

## Välislingid

*Ostrovi koduleht
Eesti sportlaste olümpiamedalivõidud

Eesti ja Eestist pärit sportlased on olümpiamängudelt võitnud 81 medalit (27 kuldmedalit, 23 hõbemedalit ja 31 pronksmedalit). Neist 71 suveolümpiamängudelt ja 11taliolümpiamängudelt. Iseseisva Eesti riigi eest on võidetud 44 medalit (36 suveolümpiamängudelt ja 8 taliolümpiamängudelt).

## Eestlaste olümpiamängude kuldmedalivõidud
Suveolümpiamängudelt on võidetud 22 ja taliolümpiamängudelt 5 kuldmedalit, neist Eesti riiki esindades 14 medalit (10 suveolümpiamängudelt ja 4 taliolümpiamängudelt).

## Eestlaste olümpiamängude hõbemedalivõidud
Suveolümpiamängudelt on võidetud 20 ja taliolümpiamängudelt 3 hõbemedalit, neist Eesti riiki esindades 11 medalit (9 suveolümpiamängudelt ja 2 taliolümpiamängudelt).

## Eestlaste olümpiamängude pronksmedalivõidud
Suveolümpiamängudelt on võidetud 26 ja taliolümpiamängudelt 3 pronksmedalit, neist Eesti riiki esindades 19 medalit (17 suveolümpiamängudelt ja 2 taliolümpiamängudelt).

## Vaata ka
*Eesti olümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
* Eestlased olümpiamängudel eok.ee
* Eestiga seotud sportlased olümpiamängudel eok.ee
* Jaak Valdre Eesti sai olümpiapronksi võrra rikkamaks. Kas kadus viimane valge laik meie spordiajaloos? 27.detsember 2019
Tapa valla lipp (2005)

**Tapa valla lipp** oli Eesti haldusüksuse Tapa valla lipp aastail 2005-2017.

7. oktoobril 2005 kinnitasid lipu ühinenud (Saksi vald, Lehtse vald ja Tapa linn) omavalitsuste ühiskomisjon. 29. detsembril 2005 toimus Lääne-Viru Maavalitsuse lipuväljakul ühinenud kohalike omavalitsusüksuste lippude langetamise ning uue Tapa valla lipu heiskamise tseremoonia.

Tapa valla lipu kujundajaks oli Tapa linnakunstnik Liina Kald.

## Lipu kirjeldus
Tapa valla lipul on ühendatud ühinenud valdade ja Tapa linna sümbolid. Kangas on jaotatud diagonaalselt kolme ossa. Vardapoolne ülemine osa on punane, lehvipoolne alumine osa on must ja nende vahel on diagonaalne laineline valge joon. Punase ala sees on kujutatud triskelet ehk kolmjalga. Alumise musta ala peal on kolm valget tähte.

## Põhjendus
Vardapoolne ülemine punane osa viitab Tapa linna vapile ning sümboliseerib arvatavaid kunagisi lahinguid Tapa aladel. Lehvipoolne alumine must osa sümboliseerib Lehtse turbaalasid ja viitab Lehtse valla endisele vapile. Diagonaalne laineline valge joon tähistab Valgejõge ning viitab Saksi valla endisele vapile. Kolmjalga on tuntud kui hea õnne sümbol, tähistades katkematu ringina uuenemist, liikumist ja elu järjepidevust. Sümboli liikumine kolme eri suunda näitab teede hargnemist Tapalt. Kolm valget tähte tähistavad kolme ühinenud omavalitsust.

Valge on valguse ja puhtuse värv, punane nooruslikkuse ja elujõu värv, must sümboliseerib maalähedust.

## Lipu kasutamise kord
Tapa valla lippu võib heisata Tapa valla ajaloolistel pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel, selle heiskamise otsustab vallavalitsus. Heisatav ja väljapandav lipp peab olema puhas ja terve. Lipu ja vapi näidised asuvad vallakantseleis.

## Tapa valla sümboolikakonkurss

2005.a juunis väljakuulutatud Tapa valla sümboolikakonkursi lõppes 25. septembril 2005. Konkursile laekus 24 kavandit. Hindamiskomisjoni esimesel koosolekul valiti välja viis tööd. Kuna komisjoni koosseisus oli ka Riigikantselei sümboolikaosakonna nõunik Ivo Manfred Rebane (hiljem asendas teda osakonnajuhataja Kalev Uustalu), siis pidas komisjon ühe istungi Toompeal Stenbocki majas. Pärast analüüsi võeti ühendust kahe sarnase kavandi autoriga, kelleks osutus Tapa linnakunstnik Liina Kald, et ta muudaks oma töid vastavalt komisjoni ettepanekutele. Pärast kavandite täiendamist otsustas komisjon üksmeelselt Tapa valla sümboolikakonkursi võitjaks tunnistada Liina Kaldi esitatud vapi ja lipu kavandid. Lõpliku valiku tegemisel kuulusid komisjoni koosseisus peale K.Uustalu ka Heiki Vuntus (Tapa Arenduskoda), Andres Mandre, Marju Bugri (mõlemad Saksi vald), Vjatšeslav Suvorov (Tapa linn), Leelo Jürimaa (Lehtse vald) ja Janne Maal (disainer).

## Vaata ka
*Tapa valla lipp
*Tapa valla vapp
*Tapa lipp
*Saksi valla lipp
*Lehtse valla lipp
*Lääne-Viru maakond
Raudvärav

**Raudvärav** (rumeenia keeles *Porțile de Fier*, serbia keeles *Гвоздена врата*) on kuristik, mis asub Doonau jõel Orșovast allavoolu Rumeenia ja Serbia piiril.

Raudväravate-nimelisi kuristikke leidub maailmas ka mujal.

## Geograafia
Raudvärav on osa Kazanist ja Đerdapist. Ta eraldab Karpaate (Transilvaania Alpe) ja Stara Planinat. Raudvärava pikkus on 14,5&nbsp;km ja laius kõige kitsamas kohas 220&nbsp;m. Laiemas mõttes on Raudväravate pikkus kogu see ala, mil Doonau mõlemal kaldal on mäed, nii et 134&nbsp;km alates Rumeenia linna Moldova Nova kandist, kitsamas mõttes ainult selle viimane, alamjooksupoolseim osa alates Rumeenia linnast Orșovast.

## Ajalugu
Kuni 19. sajandi lõpuni oli Raudväravate läbimine laevaga peaaegu võimatu, sest jõgi oli kärestikuline. 1890 lõhati jõepõhja dünamiidiga ning jõkke tekitati 2&nbsp;km pikk, 80&nbsp;m lai ja 3&nbsp;m sügav kanal. 17. septembril 1896 avasid Austria-Ungari keiser Franz Joseph I, Rumeenia kuningas Carol I ja Serbia kuningas Aleksandar Obrenović isiklikult kanali. Orșova (ungari keeles Orsova) oli tollal Austria-Ungari kõige lõunapoolsem linn. Siiski valmistasid tulemused pettumust: vool kanalis oli nii tugev, et kuni 1973 tuli laevu vastuvoolu vedada lokomotiivi abil. Sedasi jäi Raudvärav endiselt laevatransporti takistama.

1964 asusid Jugoslaavia ja Rumeenia ühiselt jõele tammi rajama. Raudvärava tamm, mille koosseisu kuulus Raudväravate HEJ, avati 1972. Selle tulemusena tõusis Doonau veetase tammi juures 35 meetrit ja moodustus veehoidla. Siiski oli veehoidla pindala üsna väike ja ümber tuli asustada kõigest umbes 17 000 inimest. Veehoidlasse uppusid viis küla ja Ada Kalehi saar.

## Loodus
Kuristiku põhjaosas, Rumeenia kaldal asub Raudväravate rahvuspark (rajatud 2001, 1157&nbsp;km²). Kuristiku lõunaosas, Serbias asub Đerdapi rahvuspark (rajatud 1974, 636&nbsp;km²).

## Vaata ka
*Doonau

## Välislingid
*
Judit Polgár

**Judit Polgár** (sündinud 23. juulil 1976 Budapestis) on Ungari maletaja ja maletreener. Juba 13-aastaselt tuli ta alla 14-aastaste noorte seas maailmameistriks. 1991. aastal sai temast 15-aastaselt noorim male suurmeister.

Rahvusvahelise maleorganisatsiooni FIDE ELO-reitingus on tema parim saavutus 8. koht (2005). 2013. aasta märtsi seisuga oli tema reiting 2696 punkti, millega ta juhib naiste edetabelit ning on üldarvestuses 58. kohal.

Tema õed on maletajad Sofia Polgár ja Susan Polgár.

## Viited

## Välislingid
* Judit Polgári koduleht