open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Christian Wilhelm Luther

**Christian Wilhelm Luther noorem** (7. veebruar 1857 Tallinn – 22. jaanuar 1914 Heidelberg) oli baltisaksa päritolu Eestimaa tööstur.

Lõpetas Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Õppis Moskvas ja Londonis. Juhtis Tallinnas ehitusmaterjali- ja puiduäri. Asutas aastal 1883 Tallinna esimese mehhaniseeritud puidutöötlemise ettevõtte (Lutheri ja Makarovi töökoda). Aastal 1887 viidi see vabrik Pärnu maanteele ning see tegutses edaspidi A. M. Lutheri vabrikuna (nimi isa A. M. Lutheri auks). Christian Wilhelm Luther oli seal ärijuhiks ja vend Karl Luther tehniliseks juhiks. Aastal 1898 moodustati aktsiaühing *"A. M. Luther"* ja ta jätkas direktorina kuni surmani. Ta oli ka aktsiaühingu "Volta" asutaja ja direktor.

## Isiklikku
Tema isa Aleksander Martin Luther (1810–1876) oli kaupmees ja Tallinna raehärra, onu Johann Christian Luther oli Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja. 

Poolvend Ferdinand Justius Luther oli Emmaste Immanueli koguduse esimene õpetaja, Käina Martini koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja. Vennapoeg Ralf Johannes Ferdinand Luther oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse ja Tartu Ülikooli koguduse (saksa pihtkonna) õpetaja. 

Vend Johannes Heinrich Luther oli Kadrina- ja Narva Johannese koguduse õpetaja, hiljem luterlik vaimulik Karkelnis (praegu Mõssovka Kaliningradi oblastis), vennapoeg Ralf Johannes Ferdinand Luther oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse ja Tartu Ülikooli koguduse (saksa pihtkonna) õpetaja. 

Vend Karl Luther oli tööstur, A. M. Lutheri vabriku osanik ja tehniline juhataja. 

Poeg Martin Christian Luther (1883–1963) oli tööstur, tulundus- ja poliitikategelane.

## Viited

## Välislingid
*
Hüüf

**Hüüf** ehk **seeneniit** on seene tallust moodustav rakk või niitjas rakkude rida.

Hüüfid moodustavad mütseeli.

## Viited
Kresttsõ rajoon

**Kresttsõ rajoon** on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti keskosas. 

Rajoonis on 5 esmatasandi omavalitsust: 4 külaasundust (*сельское поселение*) ja Kresttsõ linnaasundus.

## Viited

## Välislingid

*http://www.krestcy.h1.ru/index.html
Krassi saar

**Krassi saar** (ka **Krassgrund**) on asustamata väike saar Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Soome lahes Krässgrundi klindiplatool, 5 km Suur-Pakri rannikust läänes. Saare pindala on 0,65 ha ja rannajoone pikkus 386 meetrit.

Saare väikseim kaugus mandrist on 6,57 km, teekond Kurkse sadamast 15,5 km.

Saare pinnakatteks on paekiviklibu, püsivat taimkatet pole. Krassi saar on peaasjalikult merelindude pesitsusala ning ka hallhüljeste lesila. Saarel asub Krassi tulepaak.

## Viide

## Välislingid
*
John Langshaw Austin

**John Langshaw Austin** (26. märts 1911 – 8. veebruar 1960) oli inglise filosoof ja keeleteoreetik. Ta rajas kõneaktiteooria.

Ta oli Oxfordi ülikooli moraalifilosoofia professor ning kuulus niinimetatud tavakeelefilosoofide ringi, kes üritasid käsitleda suuri filosoofilisi probleeme igapäevase keelekasutuse uurimise kaudu.

## Teoseid
*"Sense and Sensibilia", Oxford University Press 1962

### Tõlked eesti keelde

*"Kaitsekõne vabandustele". Tõlkinud Indrek Männiste. Akadeemia nr. 11, 2005.
*"Performatiivsed lausungid". Tõlkinud Eik Hermann. Akadeemia nr. 11, 2010.
*"Kuidas teha sõnadega asju". Tõlkinud Triin Kallas, järelsõna Mihhail Lotman. Tallinna Ülikooli Kirjastus, sari "Bibliotheca Philosophica", 2018.

## Viited
Elva linnapea

**Elva linnapea** oli Elva linnavalitsuse juht.

Elvat on ajaloos peale linnapeade juhtinud ka alevivanemad ja täitevkomitee esimehed.

## Viited
Boris Šestakov

**Boris Šestakov** (sündinud 7. aprillil 1963 Tallinnas) on eesti karikaturist ja kunstnik.

Joonistab ka karikatuure, mida on avaldatud pilke- ja naljaajakirjas Pilkaja.

## Tegevus
*1978–1982 Tartu Kunstikool – nahkehistöö
*1983–1989 ERKI – nahkehistöö
*1983–1985 Nõukogude armee
*1989–1991 Tartu kunstikombinaat ARS, nahkehistöö, autoritiraaž; Tartu Kunstikool – kompositsiooniõpetaja
*1991–1993 Tartu Kunstikool – nahkehistöö osakonna õpetaja, meister
*1994 Kuressaare Kunstikool, direktor
*1994–2005 Saaremaa Kunstnike Liidu juhatuse esimees
*2007 Tartu Kunstnike Liidu liige

## Näitused
*1981 – isikunäitus Tartu Kunstikoolis
*1981 – isikunäitus Tartu Kooperaatoris
*1992 – ühisnäitus Karlskronas (Rootsi)
*1994 – isikunäitus teatris Vanemuine
*1995 – Saaremaa kunstnike ühisnäitus Vammalas (Soome)
*1996 – ühisnäitus Leelo Leesiga „Vormid” Pärnus
*1997 – karikatuurinäitus Erki Evestusega Kuressaares
*1997 – Šestakovide pere ühisnäitus „Kunsti näitus” Tartu Kunstimajas
*1997 – osalemine Mark Soosaare projektis „Laiuskraad”: Kuressaare, Pärnu, Novgorod
*1998 – Šestakovide pere ühisnäitus „Kunsti näitus” Kuressaare Raegaleriis
*1998 – isikunäitus Kuressaares Hansa Kunstigaleriis
*1999 – Kuressaare Kunstikooli õpetajate ühisnäitus Kuressaare Raegaleriis
*2000 – Saaremaa Kunstnike Liidu ühisnäitus Tammisaaris (Soome)
*2001 – Saaremaa Kunstnike Liidu ühisnäitus Kuressaares
*2001 – isikunäitus „Kingitused” Pärnus
*2001 – ühisnäitus E. Evestusega “Piirist piirini” Valgas
*2002 – Saaremaa Kunstnike Liidu ühisnäitus Hyvinkääl (Soome)
*2003 – fotonäitus „Väljavaade” Kuressaare Linnuses
*2006 – isikunäitus „Täheaine” Kuressaare Raegaleriis ja Rakvere Galeriis
*2007 – fotonäitus „Nagu öö ja päev” Kuressaare linnuse suurtükitornis
Koltur

**Koltur** on Atlandi ookeani põhjaosas asuvate Fääri saarte hulka kuuluv saar.

Saare kõrgus on kuni 478 m.

Kolturi pindala on 2,5 km². 1989 jäi saar inimtühjaks, kuid 1994. aastal asus sinna elama kaks inimest, kes olid 2010. aasta seisuga saare ainsad elanikud. Saarel elab ka umbes 170 lammast.

Kuulub Tórshavni valda.

Kuninganna Margrethe II külastas saart 1995. ja 2010. aastal.

## Välislingid
*http://www.koltur.com/
Alexander Leopold Paulsen

**Alexander Leopold Paulsen** (20. september/2. oktoober 1804 Tallinn – 14/26. aprill 1877 Ambla) oli Eestimaa vaimulik.

Kaupmees Peter Friedrich Paulseni poeg.

Õppis aastatel 1817–1822 Tallinna kreiskoolis ja gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1824–1827 (lõpetas, grad. stud.). Korporatsioon Estonia liige.

Oli seejärel koduõpetajaks Konoveres. Ordineeriti õpetajaks 13. mail 1834.

Oli aastatel 1834–1877 (kutsuti 11. veebruaril 1834) Ambla Maarja koguduse õpetaja.

Paulsen oli 5. oktoobrist 1841 Õpetatud Eesti Seltsi liige, 9. septembrist 1842 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Oli aastast 1843 Ambla abipiibliseltsi juhataja. Oli genealoogiahuviline, kogus baltisaksa suguvõsade andmeid, tema käsikirjad on säilinud Eesti Ajalooarhiivis.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Tallinna raehärra Christian Wilhelm Lutheri (1774–1841) tütar Karoline.

## Kirjandust, tema autoriks
*40 Laulo nore rahwa kassuks ja römuks, ühhe ehk kahhe heälega laulda [Noot]/ Mis kirja pannud Aleksander Leopold Paulsen. Tallinn: F. Wassermann, 1853 (Leipzig: Breitkopf ja Härtel)

## Viited
Fun with Dick and Jane

"**Fun with Dick and Jane**" on USA-s laste lugemaõpetamiseks kasutatud raamatute seeria "Dick ja Jane" esimese taseme raamat.

Seda pealkirja "Fun with Dick and Jane" kannavad ka kaks filmi:
*"Segadused Dicki ja Jane'iga" (originaalpealkiri "Fun with Dick and Jane"), 1977. aasta krimikomöödia, nimiosades George Segal ja Jane Fonda.
*"Dicki ja Jane'i trikid" (originaalpealkiri "Fun with Dick and Jane"), 2005. aastal linastunud eelmise filmi remake; nimiosades Jim Carrey ja Téa Leoni.
Monumentaalmaal

**Monumentaalmaal **on koondnimetus arhitektuuriobjektide juurde kuuluvatele dekoratiivsetele seina- ja laemaalidele. Nimetust kasutatakse ka sama funktsiooni täitvate mosaiikide puhul.

## Viited
Vilhelmina vald

**Vilhelmina vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Piirneb läänes Norraga.

Valla keskus on Vilhelmina alev.

Malgoviki külas mõõdeti 13. detsembril 1941 Rootsi mitteametlik madalaim õhutemperatuur –53 °C.

## Välislingid

*Valla koduleht
Storumani vald

**Storumani vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis. Piirneb läänes Norraga.

Lisaks vallakeskusele Storumanile on suuremad asulad Stensele ja Tärnaby.

Vallast on pärit suusatajad Ingemar Stenmark ja Anja Pärson.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Tartu Herbert Masingu Kool

**Tartu Herbert Masingu Kool** on üldhariduskool Tartus.

## Ajalugu
Tartu Herbert Masingu Kool asutati 1992. aastal terviseprobleemidega laste õpetamiseks.

Kooli peahoone asus 2005. aasta augustini aadressil Kalevi tänav 13. See villa oli kuulunud 1939. aastal enne Saksamaale emigreerumist Herbert Masingu perekonnale. Alates 1993. aastast olid koolil Herbert Masinguga tihedad kontaktid. Saksamaal asuva Karl Kübeli Fondi kaudu toetas ta kooli materiaalselt kuni oma surmani 1996. aastal. Lugupidamisest ja soovist säilitada tema mälestust kannab kool alates 1997. aasta kevadest Herbert Masingu nime.

Kooli kasvamise tõttu jäi Kalevi tänava villa kitsaks ja alates 2005. aastast tegutseb kool aadressil Vanemuise 33 asuvas õppehoones. 2010. aastal avati Ameerika Ühendriikide Euroopa Väekoondise toetusel valminud juurdeehitis ja noortekeskuse renoveeritud ruumid.

## Kalevi 13

Villa aadressil Kalevi 13 valmis 1913. aastal. Selle lasi endale elamuks ja kontoriks ehitada arst Konrad Pfaff. Omapärane villa kujunes eeskujuks mitmele Tartu 1920. aastatel valminud hoonele. Alates 1939. aastast oli maja perekond Masingute käes. Teise maailmasõja järel loodi sinna esmalt laste tuberkuloosihaigla, seejärel 1946. aastal liigeseprobleemidega laste sanatoorne kool, mis hiljem hakkas kandma nime Tartu Sanatoorne Kool. Kool tegutses seal kuni 1991. aastani. Tänapäeval tegutseb majas Tartu Loomemajanduskeskus.

## Tänapäev
Koolis antakse haridust 1.–12. klassini. Kooli õppekava koostamisel on aluseks "Põhikooli- ja gümnaasiumi riiklik õppekava".

Õpilase tervisliku seisundi paranemisel on tal võimalus jätkata õpinguid elukohajärgses koolis.

Koolis töötava multidistsiplinaarse meeskonna missioon on õpilase integreerimine ühiskonda ning kooli muutmine ja kohandamine lapsekeskseks. Koolikeskkonna muutmine lapsesõbralikuks on mitmetahuline protsess, mis nõuab õpilaste, nende vanemate ja koolipersonali tihedat koostööd, tihti ka kompromisse.

Klassid on väikesed, mis aitab luua turvalise ja sõbraliku õpikeskkonna. Meeskonna – õpetajad, sotsiaalpedagoog, pediaater, psühhiaater, psühholoog, füsioterapeut, logopeed – ülesandeks on õpilase arengu jälgimine ja vanemate nõustamine.

Koolil on välja kujunenud traditsioonid: spordipäevad sügisel, talvel ja kevadel, lahtiste uste nädal lastevanematele, jõuluball, emakeelepäeva tähistamine, matemaatika, informaatika, loodusainete ja võõrkeelte päevad ning kunstinädal.

Kool pakub:
* individuaalsete õppekavade rakendamine füsioteraapiat
* huvialaringe: muusika-, kunsti-, tantsu-, matemaatika- ja näitering
* valikaineid: filosoofia, informaatika, religiooniajalugu

## Direktorid
1992–2005 Krista Eller 

2005–2019 Tiina Kallavus 

2019–2023 Siim Värv 

2024–2025 Huko Laanoja 

2025–...      Tanel Meiel 

## Viited

## Välislingid
* Herbert Masingu Kooli veebisait
Sven Soiver

**Sven Soiver** (sündinud 15. märtsil 1977 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik.

Soiver õppis Tallinna 8. Keskkoolis kuni 9. klassini ja Tallinna 62. Keskkoolis (praegune Lasnamäe Üldgümnaasium) ajakirjanduse eriklassis. Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli bakalaureusekraadiga haldusjuhtimise erialal ja Tallinna Ülikooli magistrikraadiga riigiteaduste (lõputöö "Seadusloome kvaliteedinõuded ja nende järgmine Eestis") ja kommunikatsiooni erialal (lõputöö "Lõuna- ja põhjaeestlaste kultuurierinevused").

Sven Soiver töötas aastatel 1998–1999 TV1 reporter-saatejuhina, 1997–1998 raadiojaama Mega FM uudistetoimetajana ning 1996. aastal Nõmme Raadio saatejuhina.

Aastatel 1999–2004 oli ta Riigikontrolli pressiesindaja.

Ta töötab alates 2004. aastast TV3-s, 2009. aasta sügisest on TV3 uudistetoimetuse peatoimetaja. 

TV3-s on Sven Soiver toimetanud ka üksikuid dokumentaalsaateid ja "Eestimaa uhkuse" projekti lugusid (2009. aastal oli ka saatejuht).

Sven Soiver on õpetanud Tallinna Ülikooli Riigiteaduste Instituudis kursuseid "Suhtekorraldus ja kommunikatsioon" ning "Riigi andmehaldus".

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Keskerakonna nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 262 häält ning ei osutunud valituks.

## Isiklikku
Ta on abielus Jekaterina Soiveriga ja tal on neli last.

## Viited
Konfabulatsioon

**Konfabulatsioon** on psühhiaatrias tegelike sündmustega võrreldes fabritseeritud, moonutatud või valesti tõlgendatud mälupiltide tekkimine haigel inimesel. Mäluhäire tõttu võib haige täita mälulüngad väljamõeldud üksikasjade ja sündmustega. Haigel ei ole seejuures kavatsust valetada, ta ei ole ise teadlik oma mälupettest ning on tavaliselt oma mälestustes kindel hoolimata vasturääkivatest tõenditest. Esineb mh sageli dementsetel patsientidel.

## Vaata ka
*paramneesia
Päivi Räsänen

**Päivi Maria Räsänen** (neiupõlvenimega **Kuvaja**, sündinud 19. detsembril 1959 Sonkajärvi vallas) on Soome poliitik. Ta oli 2004–2015 Soome Kristlike Demokraatide partei esimees. 

Ta oli 24. juunist 2014 29. maini 2015 Alexander Stubbi valitsuse siseminister. Enne seda oli ta alates 22. juunist 2011 siseminister Jyrki Kataineni valitsuses. 

Alates 1993. aastast on ta Riihimäki linnavalitsuse liige. Hariduselt on ta arst. 

2021. aastal algatati tema vastu kohtuprotsess, milles teda süüdistatakse vähemusrühma vastu viha õhutamises . 
2004. aastal avaldas Räsanen bukleti, milles väitis, et homoseksuaalsus on teaduslikult kinnitatud psühhoseksuaalne arenguhäire ja pikaajalised geisuhted on kahjulikud. Prokuröri hinnangul on tegu homoseksuaale alandava materjaliga.
Teine süüdistus puudutab Räsäneni postitusi Twitteris, Instagramis ja Facebookis, milles ta nimetas homoseksuaalsust häbiks ja patuks seoses kiriku partnerlusega Pride-üritusel 2019. aastal. Nendes postitustes tsiteeris ta Uut Testamenti. 
Kolmas süüdistus puudutab raadiojaama Yle Puhe 2019. aasta saadet «Mida mõtleb Jeesus homodest?», kus prokuröri väitel alandas Räsänen seksuaalvähemusi. Programmis ütles poliitik muuhulgas: «Jumal ei loonud alguses inimest homoseksuaaliks.»

## Isiklikku
Ta on abielus 1985. aastast. Tema abikaasa Niilo Räsänen on teoloogiadoktor. Neil on viis last: Sakari (1988), Saara (1990), Mirjami (1992), Esteri (1994) ja Juulia (1996). Tema tütar Saara on ka Riihimäki linnavalitsuse liige.

Ta on muu hulgas abordi, eutanaasia ja samasooliste suhete registreerimise vastu.

## Viited

## Välislingid
*Päivi Räsäneni koduleht soome keeles
*Tutvustus Eduskunna lehel
*Soome eksministrit süüdistatakse jumalasõna abil homode vaenamises Postimees, 27. jaanuar 2022
Josef Fares

**Josef Fares** (sündinud 19. septembril 1977 Beirutis Liibanonis) on Rootsi filmirežissöör. 

## Välislingid
*
Gerhard Schrove

**Gerhard Schrove** (ka *Schrowe*; surnud novembris 1513) oli Tartu piiskop aastatel 1505–1513.

Gerhard Schrove oli tõenäoliselt Tartu raehärra Gert Schrove (teda on mainitud aastatel 1445–1447) poeg, ka tema vend Thomas Schrowe oli Tartu raehärra.

Schrowe lõpetas 1467. aastal bakalaureusekraadiga Erfurdi ülikooli ning oli hiljem Tartu toomhärra. 1505. aasta juulis on teda esmamainitud Tartu elektina (valitud piiskopina), kuid pole teada, millal ta täpselt valiti. 1506. aasta alguses, kui Schrove Rooma reisis, on teda nimetatud juba täieõiguslikuks piiskopiks. Oma piiskopiks kinnitamise tasu (*servitium communis*) maksis ta Fuggerite pankuritesuguvõsa vahendusel. 

1509. aastal ringles Preisimaal kuulujutt, et Gerhard Schrove on surnud ja tema asemel on toomdekaan Michael Bauerfeind Tartu piiskopiks valitud, kuid pole selge, mistõttu sellised kuuldused levisid. Schrove suri 1513. aasta novembri esimestel päevadel, Liivimaa ordumeister Wolter von Plettenbergile teatati sellest 9. novembril.
## Viited

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Monika Hunnius

**Monika Adele Elisabeth Hunnius** (14. juuli (vkj 2. juuli) 1858 Riia – 30. detsember 1934 Riia) oli baltisaksa laulja, laulupedagoog ja kirjanik.

Monika Hunnius sündis Riias, kuid tema varane lapsepõlv möödus Narvas, kus tema isa Konstantin Hunnius oli Narva Johannese koguduse õpetaja. Pärast isa surma aastal 1868 kolis ema (Jenny Hunnius, neiuna Müller) koos lastega Riiga. Monika käis Riias koolis, õppis klaverimängu ja laulmist. Aastal 1882 läks ta laulmist õppima (Maini-äärsesse) Frankfurti professor Julius Stockhauseni juurde.

Kui õpingud olid läbi saanud, andis ta kontserte Karlsruhes ja Bruchsalis. Baltikumi naasnud, oli ta esimene kontsert Saaremaal Kuressaares. Kui ta nimi lauljana laiemalt tuttavaks sai, hakkasid ta ümber kogunema õpilased ning ta alustas tööd laulupedagoogina. Koos baltisaksa tenori Raimund von zur Mühleniga korraldas ta õpilastele suvise laulukursuse ka Viljandis.

Kuigi kooliajal sai ta riialaseks, veetis ta suved Paides kreisiarst Carl Hermann Hesse juures. Carl Hermann Hesse teine naine Lina Hesse, neiuna Müller, oli Monika ema õde. Teiselt poolt oli tema isa Konstantin Hunniuse esimene naine Henriette Dorothea Carl Hermann Hesse õde. Suvedest Carl Hermann Hesse juures kirjutas ta ka raamatu "Minu onu Hermann", mis ilmus aastal 1921, eestikeelne tõlge ilmus aastal 2000.

## Teosed

* *Bilder aus der Zeit der Bolschewikenherrschaft in Riga vom 3. Januar bis 22. Mai 1919*, 1921 (Pilte bolševike võimupäevilt Riias)
* *Mein Onkel Hermann. Erinnerung an Alt-Estland*, mit Geleitwort von Hermann Hesse, Verlag Eugen Salzer Heilbronn 1921 (Minu onu Hermann. e.k. 2000)
* *Meine Weihnachten*, 1922 (Minu jõulud.)
* *Menschen, die ich erlebte*, 1922 (Inimesed, keda tundsin.)
* *Mein Weg zur Kunst*, 1925 (Minu tee kunsti juurde.)
* *Baltische Häuser und Gestalten*, 1926 (1935: 19.-20. Tsd.)
* *Aus Heimat und Fremde*, 1928 (Kodust ja võõrsilt)
* *Jugendtage einer Deutsch-Baltin*, 1929
* *Baltische Frauen von einem Stamm*, 1930
* *Das Lied von der Heimkehr*, 1932
* *Mein Elternhaus. Erinnerungen*, 1935 (Minu vanematekodu.)
* *Briefwechsel mit einem Freunde*, hrsg. v. Sophie Gurland, 1935
* *Zwei Frauen*, Eugen Salzer-Verlag, Heilbronn 1936 (Kaks naist.)
* *Wenn die Zeit erfüllet ist ... Briefe und Tagebuchblätter*, hrsg. v. Anne-Monika Glasow, 1937
* *Johannes*, 1948

## Isiklikku
Tema isa Konstantin Hunnius oli Narva Johannese koguduse õpetaja, onu Karl Abraham Hunnius oli arst, Haapsalu mudaravila rajaja. Tema vend Carl Hunnius oli teoloog, luuletaja ja harrastusmuusik. Tema tädipoeg Benjamin Hermann Karl Hesse oli Rõngu ja Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse õpetaja, kelle poolvend Johannes Hesse oli neli aastat misjonärina Indias (Johannese poeg Hermann Hesse oli kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat (aastal 1946)).

## Viited
Münchhausen

**[[Münchhausen (aadlisuguvõsa)|Münchhausen]]** on aadlisuguvõsa, mille tuntumad liikmed on:
***[[Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen]]**, Braunschweig-Lüneburgi aadlik, Venemaa sõjaväelane, parun Münchhauseni lugude prototüüp;
***[[Christoph von Münchhausen]]**, Läänemaa stiftifoogt 1557 –1561;
***[[Ernst von Münchhausen]]**, Liivi ordu liige ja Kuldīga komtuur;
***[[Johannes V (Saare-Lääne piiskop)|Johannes V von Münchhausen]]**, Kuramaa piiskop;
***[[Heinrich von Münchhausen]]**, rüütel ja orduvasall;
***[[Jasper von Münchhausen]]**, Liivi ordu liige ja neljakordne Bremeni komtuur.

**Münchhausen** on ka mitme asula nimi:
***[[Münchhauseni vald|Münchhausen]]**, vald ja asula Saksamaal Hessenis Marburg-Biedenkopf kreisis
***[[Münchhausen (Driedorf)]]**, paikkond Driedorfis, Lahn-Dilli kreisis, Hessenis, Saksamaal
***[[Münchhausen-Ossak]]**, Sonnewalde linnaosa, Elbe-Elsteri kreisis, Brandenburgi liidumaal, Saksamaal
*...
Sodiaak (täpsustus)

**[[Sodiaak]]** ehk **zodiaak** on tähtkujude vöönd.

***"[[Sodiaak (film 2006)|Sodiaak]]"** (inglise "The Zodiac"), 2006. aasta psühholoogiline põnevik, režissöör Alexander Bulkley.
***"[[Sodiaak (film 2007)|Sodiaak]]"** ("Zodiac"),  2007. aasta triller, režissöör David Fincher

## Vaata ka
* Zodiac
* Sodiaagimõrvar
Üheskoos on olla hea

**"Üheskoos on olla hea"** on Ott Leplandi neljas singel albumilt "Ott Lepland". Lugu ilmus raadiotesse juunis 2010. Laulu viisi ja sõnad on kirjutanud Tanel Padar.

## Välislingid
* Laulusõnad. Sasslantis
Kohtume jälle

**"Kohtume jälle"** on Ott Leplandi esimene singel tema teiselt stuudioalbumilt "Laulan ma sind". Lugu ilmus raadiotesse ja on digitaalsena allalaaditav alates oktoobrist 2010. Laulu viisi ja sõnad on kirjutanud Kaspar Kalluste, Tarvi Kull ja Taavi Paomets.

## Välislingid
* Laulusõnad. Sasslantis
Zodiac

**Zodiac** tähendab enamasti **[[Sodiaak]]i**.

***[[Zodiaks]]** (inglise keeles ja ka plaatidel **Zodiac**) oli Läti instrumentaalansambel

***[[Sodiaagimõrvar]]** (inglise keeles **Zodiac Killer**) oli 1960. aastate lõpus ja 1970. aastate algul San Francisco piirkonnas tegutsenud sarimõrvar, kelle isik on siiani kindlaks tegemata. Temast on kirjutatud raamat:
****"[[Sodiaak (raamat)|Sodiaak]]"**, Robert Graysmithi raamat
*ning tehtud ka mitu filmi:
****"[[Sodiaak (film 2006)|Sodiaak]]"** (inglise "The Zodiac"), 2006. aasta psühholoogiline põnevik, lavastaja Alexander Bulkley.
****"[[Sodiaak (film 2007)|Sodiaak]]"** (inglise "Zodiac"), 2007. aasta triller, lavastaja David Fincher. Selle filmi aluseks on Robert Graysmithi teos.
Dietrich Martin Luther

**Dietrich Martin Luther** (19. juuli 1772 Tallinn – 24. november 1861 Tallinn) oli Tallinna suurgildi oldermann ja ajakirjandustegelane.

Oli notar, kaupmees, Tallinna suurgildi oldermann, Revalische Wöchentliche Nachrichteni väljaandja aastatel 1807–1852. Elu lõpus ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja.

1813. aastal asutas firma D. M. Luther ja Со pliiatsivabriku Tallinnas, mis valmistas nädalas kuni 200 tosinat mitut sorti pliiatseid.

## Isiklikku
Tema isa oli Georg Christian Luther (1717–1800) oli baltisaksa "Lutherite dünastia" esiisa. 

Tema äi Ernst August Wilhelm Hörschelmann (1743–1795) oli Tallinna gümnaasiumi professor (ja aastatel 1772–1795 Revalische Wöchentliche Nachrichteni toimetaja). Tema abikaasa oli Marianne Johanna Luther (1789–1847), neiuna Hörschelmann. 

Abikaasa vennad: Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja hiljem Järva-Madise koguduse õpetaja, Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, Constantin Immanuel Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, Paul Eduard Hörschelmann oli Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja ja Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja. 

Dietrich Martinil ja Marianne Johannal oli 6 poega ja 5 tütart: 
* Friederike Amalie (1807–1837) abiellus Johann Christian Lutheriga (oma onupojaga, Tallinna Niguliste koguduse abiõpetajaga), 
* Antoinette Natalie (1809–1834) abiellus Otto August Leopold Hörschelmanniga, Martna Püha Martini koguduse õpetajaga,
* August Dietrich Luther (1811–1842) oli kaupmees,
*Theodor Dietrich Witgenstein Luther (1812–1869) oli Tallinna Püha Vaimu- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, 
*Karl Dietrich Luther (1814–1890) oli ülemarst, 
*Robert Johann Dietrich Luther (1816–1888) oli Jüri koguduse õpetaja, 
*Charlotte Marie Wilhelmine (1818–1888) abiellus oma õe (Antoinette Natalie) lese Otto August Leopold Hörschelmanniga, Martna Püha Martini koguduse õpetajaga, 
*Wilhelm Dietrich Ferdinand Luther (1820–1875) oli kaupmees, 
*Marianne Luise Karoline (1823–1903) abiellus Carl Eduard Hasselblattiga (Kambja koguduse õpetajaga), 
*Aleksander Eduard Dietrich Luther (1825–1892) oli jurist, Moskva konsistooriumi sekretär, kelle poeg oli Venemaa keisririigi kindralmajor Wilhelm Viktor Dietrich Luther (1876–1940); 
*Pauline Adele (1828–1907) abiellus Carl Theodor Knüpfferiga (Väike-Maarja koguduse õpetajaga).

## Viited

## Välislingid
*
Peter Franzén

**Peter Vilhelm Franzén** (sündinud 14. augustil 1971 Keminmaa vallas) on soome näitleja.

Tema esimene raamat *"[[Tumman veden päällä]]"* (eesti keeles *"Tumeda vee peal"*) ilmus 2010. aastal.

## Filmirolle
*Luurerühm (*Rukajärven tie*) (1999) – Eero Perkola
*Leijat Helsingin yllä (2001) – Sammy Ceder
*Rölli ja metsänhenki (2001) – Lakeija
*Kuutamolla (2002) – Marko
*Nimed marmortahvlil (2002) – Sulo Kallio
*Pahat pojat (2003) – Otto Takkunen
*Täna öösel me ei maga (2004) – Harri
*Matti (2006) – Nick Nevada
*Lieksa! (2007) – Laszlo
*Prinsessa (2010) – Saastamoinen
*Puhastus (2012) – Hans Pekk
*Kerron sinulle kaiken (2013) – Sami Suutari
*Lõvisüda (2013) – Teppo

## Isiklikku
Peter Franzén on abielus Irina Björklundiga. Neil on poeg Diego Aaron Vilhelm Franzén (sündinud 13. septembril 2007). Peter Franzén ja tema perekond elasid Ameerika Ühendriikides Los Angeleses, kuid aastal 2013 koliti kogu perega Prantsusmaale.
Robert Thomas Dietrich Luther

**Robert Thomas Dietrich Luther** ((vkj. 21. detsember 1867) 2. jaanuar 1868 Moskva – 17. aprill 1945 Dresden) oli baltisaksa päritolu keemiaprofessor.

Algõpetuse sai koduõppe teel. Õppis seejärel Tveris gümnaasiumis ja aastatel 1881–1885 Moskvas gümnaasiumis. Õppis aastatel 1885–1889 keemiat Tartu Ülikoolis.

## Välislingid
*
Joe Wright

**Joe Wright** (sündinud 25. augustil 1972 Londonis) on Inglise režissöör.

Wrighti vanemad asutasid Londonis nukuteatri. Seal sai Wright ka esimese lavakogemuse. Ta kannatab lugemisvõimetuse ehk düsleksia all ega suutnud seetõttu keskkooli lõpetada. Hiljem õppis ta näitlemist, seejärel filmitegemist.

Jane Austeni tuntuima teose järgi tehtud film "Uhkus ja eelarvamus" nimetati nelja Oscari kandidaadiks: parim naispeaosatäitja (Keira Knightley), parim muusika, parim kunstnik ja parim kostüümidisain). Film nimetati ka kahe Kuldgloobuse kandidaadiks (parim naisnäitleja – Knighley – ja parim muusikal või komöödia). Veel nimetati ta kuue BAFTA auhinna kandidaadiks: parim film, mugandatud stsenaarium, naiskõrvalosatäitja (Brenda Blethyn), uustulnukas (Wright), kostüümidisain ja grimeerija. Neist paljudest auhindadest võitis film ainult ühe: BAFTA auhinna parima uustulnuka kategoorias.

Ian McEwani menuromaani järgi tehtud film "Lepitus" kandideeris koguni neljateistkümnele BAFTA auhinnale: parim film, briti film, režissöör (Wright), meespeaosatäitja (James McAvoy), naispeaosatäitja (Keira Knightley), naiskõrvalosatäitja (Saoirse Ronan), mugandatud stsenaarium, muusika, operaator, grimm, kostüümidisain, kunstnik, montaaž ja heli. Ükski teine film ei kandideerinud sel aastal nii paljudele BAFTA auhindadele. Ta võitis kahes kategoorias: parim film ja parim kunstnik. "Lepitus" nimetati ka seitsme Oscari kandidaadiks: parima filmi, naiskõrvalosatäitja (Ronan), mugandatud stsenaariumi, operaatori, algupärase muusika, kunstniku ja kostüümidisaineri kategoorias. Ta võitis neist ühe, parima algupärase muusika auhinna. Kuldgloobuse kandidaadiks nimetati film samuti seitsmes kategoorias: parim draamafilm, režissöör, mees- ja naispeaosatäitja, naiskõrvalosatäitja (Ronan), algupärane muusika ja kunstnik. Ühtki teist filmi ei nimetatud sel aastal nii paljude Kuldgloobuste kandidaadiks. Ta pälvis neist kaks: draamafilmi ja algupärase muusika auhinna.

Wrighti kolmanda täispika mängufilmi "Solist" peaosi mängivad Jamie Foxx ja Robert Downey juunior. Film räägib skisofreeniat põdevast muusikust Nathaniel Ayersist.

2011 valmis Wrighti neljas täispikk mängufilm "Hanna", mis räägib supersõduriks kasvatatud neiust, keda kehastab Saoirse Ronan.

2011. aasta lõpul pidid algama Wrighti viienda mängufilmi "Anna Karenina" võtted. Filmi nimitegelast peaks kehastama Keira Knightley.

Wright on abielus Ravi Shankari tütre sitarimängija Anoushka Shankariga.

## Filmid

## Välislingid

*
Imre Perli

**Imre Perli** (29. juuli 1973 – 15. aprill 2000) oli eesti arvutispetsialist, kes sai ta tuntuks nn Perli andmebaasi loojana.

## Haridus ja varasem karjäär
Pärast keskkooli lõpetamist asus Imre Perli õppima Tallinna Tehnikaülikooli automaatikateaduskonda, kuid õpingud katkesid peagi. 1991. aastal süüdistati teda korterivarguses ning karistati kahe ja poole aastase vabaduskaotusega tingimisi. Ta täiendas ennast Soomes aasta aega arvutialal.

1992. aastal tegi ta arvutiprogrammeerimistöid aadressbüroole. 1993. aastal oli tööl Rahvastikuregistris. 1993– töötas Eesti Mobiiltelefonis.

## Nn "Perli Andmebaas"

1994. aastal sõlmis ta Politseiametiga lepingu ristkasutusega andmebaasi loomiseks autode, autoomanike, omanikuvahetuste, liiklusrikkumiste ja tagaotsitavate autode kohta. Perli lisas andmebaasi ka Eesti Telefoni, Eesti Mobiiltelefoni ja Radiolinja andmed. 1995. aasta algul arvati Perli töögrupi koosseisu, mis tegeles politseile vajalike andmebaaside loomisega. Politseiamet ise loobus kavatsetava andmebaasi loomisest, kuid Perli jätkas tööd andmebaasi loomiseks. Tal oli ligipääs paljudele delikaatsetele isikuandmetele, mis ta lisas oma andmebaasi. 1996. aastal hakkas ta oma loodud andmebaasi erafirmadele müügiks pakkuma.

Politsei asus juhtumit uurima, ning algatas 1996. aasta novembris kriminaalasja. Perli andis ennast esialgu üles, kuid seejärel hakkas juurdlusest kõrvale hoidma. Perli kuulutati tagaotsitavaks. Paradoksaalsel kombel aga tol ajal kehtinud seadusandlus ei võimaldanud kedagi karistada andmebaaside loomise eest. Politsei kätte sattus Perli juhuslikult 1997. aasta septembris. Kohtu alla anti ta 1998. aastal selle eest, et kinnipidamisel leiti tema autost narkootikume, võltsitud dokumente ja relv. Imre Perlit karistati tingimisi kolmeaastase vabaduskaotusega.

## Surm
Imre Perli suri 15. aprillil 2000. aastal Raplamaal Kaiu vallas politseioperatsiooni käigus. Surma kellaajaks on märgitud 03:24 öösel. Tema surma täpsemad asjaolud on ebaselged. Esialgu väitis politsei, et Perli mürgitas enda. Ta olevat võtnud politseinike silme all laualt mingit pulbrit, pani seda endale suhu, paari sekundi pärast purskas ta ninast verd, ning ta kukkus põrandale.

Perli surnukeha lahanud arst väitis, et ta suri ajutrauma tagajärjel. Kohale kutsutud kiirabi olevat jõudnud alles ca 50 minuti pärast (kinnitamata andmetel) Rapla politsei jõudis pärast viis kuud kestnud uurimist järeldusele, et Perli kukkus ennast vahistamise ajal surnuks, politseinikud ei olevat tema suhtes vägivalda tarvitanud.

Imre Perli viimne puhkepaik asub Liiva kalmistul. Temast jäid maha eksabikaasa Maarja ja 1997. aastal sündinud poeg Roland.

## Viited
Bellis Kullman

**Bellis Kullman** (sündinud 12. mail 1947 Ilmatsalu) on eesti naismükoloog.

## Haridus
Ta lõpetas 1970 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bioloog-geneetikuna, 1983 sai doktorikraadi. 1972–1976 oli ta aspirantuuris Eesti TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis (praegu Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituut). 

## Töökäik
1970–2004 töötas ta Zooloogia ja Botaanika Instituudis vanemlaborandina, vaneminsenerina, teadurina ja vanemteadurina. 2005. aastast on Kullman Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi mükoloogia osakonna vanemteadur, 2006. aastast osakonnajuhataja.

## Teadustegevus
Kullmani uurimisalad on eelkõige liudikulaadsete seente ökoloogia, biosüstemaatika ja tsütogeneetika, samuti endofüütsete seente elurikkus agroökosüsteemides. 

Ta on osalenud ekspeditsioonidel 1970–1990 Venemaa Kaug-Idas, Kesk-Aasias, Siberis, Kaukaasias, hiljem peamiselt Põhjamaades ja Newfoundlandil. 

Kirjeldanud mükoloogiale 3 uut liiki ja 3 uut varieteeti. 

Ta on pidanud mükoloogialoenguid ja juhendanud väitekirju Tartu Ülikoolis ja Eesti Maaülikoolis.

## Teoseid
* "A revision of the genus *Scutellinia* (Pezizales) in Soviet Union" (monograafia, 1982) 
* "Eesti seenestik" (CD, koos kaasautoritega, 2000) 
* "Application of flow cytometry for measurement of nuclear DNA content in fungi" (artikkel, 2000) 
* "Fungal Genome Size Database" (veebiandmebaas http://www.zbi.ee/fungal-genomesize/, koos kaasautoritega, 2005) 
* "Eukaryotic genome size databases" (artikkel, koos kaasautoritega, 2007) 
* "Preliminary study of endophytic fungi in timothy (*Phleum pratense*) in Estonia" (artikkel koos kaasautoritega, 2013).

## Välislingid
*
Teemantlindlased

**Teemantlindlased** (*Pardalotidae*) on Austraalia endeemne värvuliste sugukond. 
Teemantlindudel on lühike saba, tugevad jalad ja jämedavõitu nokk. Nad asustavad eukalüptimetsi ja veedavad enamuse aja  lehestikus toiduotsingul.
Teemantlinnud on monogaamid, pesa rajamisel ja lõimetishooldes osalevad mõlemad vanemad. Pesa jaoks uuristavad nad pinnasevalli sügava rõhtsa tunneli, mille pikkus võib küündida üle meetri. Mõned liigid pesitsevad ka puuõõnes. 

Nimi *Pardalotus* tuleb kreekakeelsest sõnast *pardalōtos* 'täpiline'.

## Liigid
* täpik-teemantlind, *Pardalotus punctatus*
* rohe-teemantlind, *Pardalotus quadragintus*
* kõnnu-teemantlind, *Pardalotus rubricatus*
* triip-teemantlind, *Pardalotus striatus*
Simon Bell

**Simon Bell** (sündinud 24. mail 1957) on Eesti Maaülikooli professor, maastikuarhitektuuri eriteadlane.

Ta on Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi maastikuarhitektuuri õppetooli juhataja.

## Välislingid
*Elulugu ta kodulehel
*
Kõdulindlased

**Kõdulindlased** (*Orthonychidae*) on Austraalias ja Uus-Guineas levinud värvuliste sugukond. Kõdulindlased on umbes rästa suurused. Nad elavad metsas, toituvad peamiselt putukatest ja tõukudest, mida otsivad maast. Pesa teevad maapinnale või selle lähedale. 

## Liigid
* uusginea kõdulind, *Orthonyx novaeguineae*
* kirju-kõdulind, *Orthonyx temminckii*
* suur-kõdulind, *Orthonyx spaldingii*
Dietrich Hake

**Dietrich Hake** (ka *Didericus, Diderik, Theodericus Hake*; surnud 1498) oli Tartu piiskop aastatel 1485–1498.

Hake pärines Riia kodanikkonna hulgast ja tema õemees oli sealne raehärra Ernst Steven. 

1451. aastal immatrikuleeriti Hake Leipzigi ülikooli, kuid järgmisel aastal jätkas õpinguid hoopis Erfurdis. 1454. aastal sai ta samast bakalaureusekraadi. 1456. aastal jätkas Hake õpinguid Greifswaldis, kuid magistrikraadi omandas aasta hiljem siiski Erfurdis.

1465. aastal mainiti Haket esimest korda Tartu toomhärrana, ta tegutses seal meistrina (*Meister, mester*). Samal aastal loobus ta Pitkejerwe prebendist Jacobus von Wischelli kasuks. Uuesti on Haket Tartu toomhärrana mainitud alles kaheksa aastat hiljem.

1485. aasta esimesel poolel, pärast veebruari lõppu ja enne juulit, valiti Hake Tartu piiskopiks. 18. juulil kinnitas ka paavst, et Hake viibis sel ajal Roomas ja tasus vastavad maksud (*servitium communis*). 1485. aasta novembris jõudis ta tagasi Liivimaale. 

Dietrich Hake suri 1498. aastal, millalgi juuli ja detsembri vahel.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Kollane ajakirjandus

**Kollane [[ajakirjandus]]** on üldnimetus uudiste vahendamisele, mille allikad pole piisavalt usaldusväärsed või piisavad ning mille eesmärk on huvitavate pealkirjadega köita tarbijate tähelepanu, et võimalikult hästi end müüa. Kasutatakse mitmesuguseid uudiste müümise tehnikaid nagu skandaalsuse taotlemine, liialdamine ja inimestevahelistest suhetest rääkimine.

Väljend tekkis, kui Joseph Pulitzerile ja William Randolph Hearstile kuuluvad ajalehed "New York World" ja "New York Journal American" teineteist vahel väljamõeldud sensatsioonidega üle trumpasid, eriti Hispaania-USA sõja ajal. Mõlemas võistlevas lehes ilmus koomiks "The Yellow Kid", mistõttu said ajalehed rahva seas hüüdnimeks "kollase põngerja ajalehed" ehk "kollased lehed".

Mõistet kollane ajakirjandus (ingl yellow journalism) kasutatakse rohkem ameerika kultuuriruumis, aga mõistet tabloidajakirjandus (ingl tabloid journalism) briti inglise keeleruumis.

Ajakirjanik ja ajaloolane Frank Luther Mott rõhutas oma kuulsas ajakirjanduse ajalookäsitluses (esmatrükk 1941. a), et mõisteid “kollane ajakirjandus” ja "sensatsioonilisus" ei tohiks kohelda täissünonüümidena. Mott sõnastas oma ajalookäsitluses kollast ajakirjandust eristava juhise järgmiselt: “Tõsi on, et kollane ajakirjandus rajati sensatsioonilisust tähistavatele tuntud märksõnadele – krimiuudised, skandaalid, kuulujutud, lood lahkuminekutest, seks, eriline fookus õnnetuste ja spordiuudiste kajastamisel – ent kollane ajakirjandus lisandab nimetatud elemendid kollasele ajakirjandusele iseloomuliku käsitlusstiili soustiga. Erilised, kollast ajakirjandust eritlevad tehnikad on järgmised: 1. Sensatsioonilised, suured tumedas või punases trükis pealkirjad pasundavad millegi suure ja põneva toimumisest, ehkki tihtipeale uudised ise on suhteliselt ebaolulised, ja seega on kogu ülesehitus eksitav; 2. ohtralt pilte, millest paljud on suvalised, hulk pildivargust ja feik pilte; 3. mis iganes teesklus ja petukaup, näiteks välja mõeldud “uudislood” ja intervjueeritava ütlused, valemuljet loovad pealkirjad, pseudoteadus ja valearusaamade levitamine; 4. nädalalalõpulisa, milles on värvikad koomiksid ja pealiskaudne meelelahutuslik sisu; ja 5) väiksemal või suuremal määral tähelepanu kerjav haletsus nõrgemate vastu, suured üleskutsed tavainimeste kannatuste lõpetamiseks." 

## Vaata ka

* Tabloidajakirjandus
* Sensatsioonilisus
* Klõpsusööt
* uudisväärtus
* õela maailma sündroom
* tähelepanumajandus

## Viited
Johannes von der Rope

**Johannes von der Rope** (ka *Johann von der Rope*; surnud 1505) oli Tartu piiskop (Johannes või Johann III) aastatel 1499–1505.

Johannes von der Rope polnud seotud Buxhoevedenide suguvõsaga, kuid pärines siiski Liivimaalt. Võimalik, et ta immatrikuleeriti 1450. aastal Leipzigi ülikooli (selle aasta all on seal mainitud *Johannes de Livonia*t). Aastatel 1472–1499 on teda mainitud Tartu toompraostina.

Johannes von der Rope piiskopiks valimise aeg pole teada, tõenäoliselt leidis see aset kas 1498. või 1499. aasta alguses. 
1499. aasta 20. märtsil kinnitas paavst Aleksander VI ta Tartu piiskopiks, kui Fuggerite pankuritesuguvõsa maksis tema kinnitamise tasu (*servitium communis*). Veel sama aasta suvel ja ka sügisel toimunud Liivimaa maapäeval nimetati teda veel elektiks ja toompraostiks, järelikult ei olnud info tema kinnitamisest veel Liivimaale jõudnud. 

Johann von der Rope suri 1505. aastal, kuid tema täpne surmaaeg pole teada. Viimati mainiti teda elusolevana 26. märtsil, juulis oli aga valitud juba uus piiskop.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Johannes Bertkow

**Johannes Bertkow** (ka *Johann Bertkow de Barbeit*; surnud 1484 või 1485) oli Tartu piiskop aastatel 1473–1484/1485.

Bertkow immatrikuleeriti Rostocki ülikooli 1437. aastal, kuid puuduvad temast teated järgmise kolme kümnendi jooksul. 1473. aastaks oli temast saanud Tartu toomhärra ja varahoidja (*[[thesaurus]]*). Sama aasta märtsi alguses valiti ta Tartu piiskopiks ning viibis juuli teisel poolel Roomas, kus ta sai ka paavstliku kinnituse. 

Bertkowi täpne surmaaeg on teadmata, ta suri 1484. aasta novembri ja 1485. aasta veebruari vahel.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
Ferdinand Ludwig Hörschelmann

**Ferdinand Ludwig Hörschelmann** (28. november 1773 Tallinn – 5. detsember 1852 Järva-Madise) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1780–1790 Tallinna gümnaasiumis. Immatrikuleeriti 4. oktoobril 1790, oli seal kohal aastani 1793. Töötas seejärel paar aastat koduõpetajana. Sai 17. novembril 1795 Tallinna gümnaasiumi professoriks, aastast 1805 oli ülemõpetaja. Ordineeriti 27. jaanuaril 1807 õpetajaks.

Oli aastatel 1807–1852 Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Aastal 1826 sai ta apellatsioonikohtu assessoriks. Pastoriameti 40. aastapäevaks 1847 ilmus kirjutis Inlandis. 45. ametiaastal, 16. märtsil 1852 sai ta Eestimaa pastorkonna vanemaks (*senior ministerii*).

Kasvatus- ja usuteaduse professorina ilmus talt 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi lõpul vaimuliku ja pedagoogilise sisuga trükiseid. Oli aastatel 1846 ja 1847 Lindforsi eestikeelse kalendri toimetaja. Gresseli kalendris trükiti aastal 1854 postuumselt tema eestikeelsed "Kennad juttud".

## Isiklikku
Tema isa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Tema vend Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vend Constantin Immanuel Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, vend Paul Eduard Hörschelmann oli Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja ja Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja. Õemees Dietrich Martin Luther oli notar, kaupmees, suurgildi oldermann ja "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Õepoeg Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, õepoeg Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja. Tema poeg Otto August Leopold Hörschelmann oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja, teine poeg Aleksander Ferdinand Leopold Hörschelmann oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Eva Ibbotson

**Eva Ibbotson** (sünninimi **Maria Charlotte Michelle Wiesner**; 21. jaanuar 1925 Viin – 20. oktoober 2010 Newcastle upon Tyne) oli Austria päritolu Briti kirjanik.

## Elukäik
Eva Ibbotson sündis Viinis füsioloog Berthold P. Wiesneri ja kirjanik Anna Gmeyneri tütrena. Kui laps oli kolmeaastane, lahutasid ta vanemad abielu ning ema kolis esialgu Berliini, hiljem elas Viinis ja Pariisis ning alates 1934 Suurbritannias. Isa elas esialgu Viinis, kolis aga 1933 Edinburgh'sse ja viimaks Londonisse. Eva kasvas algul Viini lastekodus, kuid 1933. aastal asus elama isa juurde Šotimaale.

Eva Ibbotson õppis Cambridge’i ülikoolis algul füsioloogiat. 1960. aastail töötas ta õpetajana. 1965. aastal lõpetas ta Durhami ülikooli ja sai kasvatusteaduste magistri kraadi. Ta abiellus kolleeg Alan Ibbotsoniga, neil on kolm poega ja tütar.

## Looming
Eva Ibbotson on kirjutanud raamatuid eelkõige lastele ja noortele. Algul kirjutas ta naisteajakirjadele lühijutte. Esimene lasteraamat sündis siis, kui ta noorim poeg kooli läks. 

Raamatus "The Secret of Platform 13" mainib Ibbotson Londoni Kings Crossi jaama salajast perrooni. Sama paika on hiljem kasutanud ka J. K. Rowling oma Harry Potteri sarjas.

Kirjanik on vanematelt saadud mõjutuste kohta maininud: "Ema on mind uskumatult palju mõjutanud. Eeskätt lugude kaudu, mida ta mulle jutustas. Viimaks otsustasin ma aga saada isasarnaseks, õppisin füsioloogiks, aga see oli suur viga."

Eva Ibbotsoni raamatuid on tõlgitud rohkem kui 80 keelde.

### Eesti keelde tõlgitud teosed
* "Reis Merejõele" (tõlkinud Allan Eichenbaum), Varrak, Tallinn 2004, ISBN 998530814x
* "Kaasani täht" (tõlkinud Liisi Ojamaa), Varrak, Tallinn 2005, ISBN 9985309901
* "Milline nõid?" (tõlkinud Tiia Rinne), Tiritamm, Tallinn 2005, ISBN 9985551869)
* "Kiilivõrendik" (tõlkinud Johanna Ross), Varrak, Tallinn 2010, ISBN 9789985320044

## Viited

## Välislingid

* "Kaasani tähe" arvustus
William Newton-Smith

**William Herbert Newton-Smith** (25. mai 1943 – 8. aprill 2023) oli Kanada päritolu teadusfilosoof. 

Ta sai 1966 bakalaureusekraadi matemaatikas ja filosoofias Kanada ülikoolist Queen's University, 1968 magistrikraadi filosoofias Cornelli ülikoolist ja 1974 doktorikraadi Oxfordi ülikoolist (Balliol College). Töötas põhiliselt Balliol College'is. Alates 1970. aastast kuni pensionile minekuni 2005 oli ta seal *Fairfax Fellow and Lecturer in the Philosophy of Science*. Tema ametijärglaseks sai David Wallace. 

## Looming
### Armastuse kontseptuaalne uurimine
Artiklis "A Conceptual Investigation of Love" rõhutab Newton-Smith "armastust hõlmavate suhete" (*love-comprising relations*) juures kohustust (*commitment*) ja vastastikusust. Iris Murdochi romaani "Bruno's Dream" järgi toob ta välja kaks omavahel vastuolus olevat pilti armastusest. Involuntaristliku ehk romantilise pildi järgi on armastus inimest valdav tunne või emotsioon, voluntaristliku pildi järgi aga tahtlik kohustus teise suhtes. Newton-Smithi järgi on mõlemad pildid asjakohased ja eri inimesed rõhutavad eri pilte. 

Newton-Smith esitab armastusele neli "üldiselt paratamatut" (*g-necessary*) tingimust. 

Kui kedagi armastatakse mingi tema omaduse tõttu ja hiljem ilmub välja keegi, kellel on sama omadus, siis eelistatakse esimesena kohatut kas sellepärast, et teda kohati esimesena, või sellepärast, et ta on jõudnud armastaja heaks midagi teha. 

Newton-Smith jõuab järeldusele, et võimalike armastusekontseptsioonide mitmekesisus välistab täpsed ja määratletud mõistelised suhted. Selle määramatuse tõttu triivib see, kuidas armastusest peab (kontseptuaalselt) mõtlema, märkamatult sellesse, kuidas inimesed üldiselt armastusest mõtlevad. 

Isegi kui armastuse mõiste analüüsil on armastuse seisukohast tähtsust, ei pruugi selle teadmine head tuua. Võib-olla teevad õnnelikumaks ibsenlikud eluvaled.

## Publikatsioone
*A Conceptual Investigation of Love. – Alan Montefiore (toim). *Philosophy and Personal Relations*, London: Routledge & Paul Kegan Ltd 1973, lk 113–136. 
**The Structure of Time*, 1980. Google'i raamat
**The Rationality of Science*, 1981
**Logic: An Introductory Course*, 1984 
*K. A. Said, William Newton-Smith, R. Viale, Kathleen V. Wilkes (toim). *Modelling the Mind*, 1990 
* William Newton-Smith, Jiang Tianji, E. James (toim). *Popper in China*, 1992
*(toim). *The Companion to the Philosophy of Science*, 2000
**Obituary: Kathy Wilkes*. – *[[The Guardian]]*, 13. september 2003

## Tunnustus
*2003 – Peterburi ülikooli audoktor teenete eest Venemaa haridusele

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Kanada kirjaniku Doris Heffroniga. 

Ta oli abielus Kanada ajakirjaniku Nancy Durhamiga. Neil on pojad jurist Apple Newton-Smith ja ökonomist Rain Newton-Smith.
Tara (Venemaa)

**Tara** (vene Тара) on linn Venemaal Siberis Omski oblastis Irtõši jõe vasakkaldal 302 km kaugusel Omskist, Tara rajooni keskus. Geograafilised koordinaadid on 56°54' N, 74°22' E. 

Tara on Omski oblasti suuruselt teine linn. 

Linn on asutatud 1594. aastal.

Lapsepõlves elas Taras näitleja Mihhail Uljanov.

Läti linn Cēsis on Tara sõpruslinn.

## Viited

## Välislingid
*Tara mitteametlik koduleht
Andrei Geim

**Andrei Geim** (*Andre Geim*; sündinud 1. oktoobril 1958 Sotšis) on Venemaalt pärit Hollandi füüsik, Nobeli auhinna laureaat (2010). 

Ta lõpetas 1982. aastal Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi ning kaitses 1987. aastal füüsika-matemaatikateaduste kandidaadi väitekirja NSV Liidu TA Tahke Keha Füüsika Instituudis.

2001. aastast on Andrei Geim Manchesteri ülikooli professor.

2000. aastal sai ta konna magnetlevitatsiooni eest Ig Nobeli auhinna.

2010. aastal sai Andrei Geim koos vene päritolu Suurbritannia füüsiku Konstantin Novosjoloviga teedrajava töö eest grafeeni uurimisel Nobeli füüsikaauhinna.

Ta on valitud Londonis asuva Füüsikainstituudi auliikmeks.

## Välislingid
* Andrei Geim Nobeli auhinna lehel
Helmut von Uexküll

**Helmut R. von Uexküll** (Helmut Baron von Uexküll-Güldenband; 10. november 1925 Marienpol, Läti – 13. jaanuar 2005 Bad Godesberg) oli põllumajandusteadlane.

Ta sündis Lätis. Doktoritöö kaitses 1954. aastal Göttingeni Ülikoolis.

Tema erialaks oli troopikaalade (eriti Kagu-Aasia) põllumajandus.

## Teoseid
*Uexküll, H. R. von; Mutert, Ernst Walter 1995. Global extent, development and economic impact of acid soils. *Plant and Soil* 17(1): 5–19.

## Pere
Tema abikaasa oli Ines Leis.

## Välislingid
*In Memoriam – ''Better Crops'' 89(2): 16, 2005.
Suguhaigused

**Suguhaigused** ehk **sugulisel teel levivad haigused** on nakkushaigused, millesse nakatutakse tavaliselt kaitsmata suguühte tagajärjel. 

Nende hulgas on üle 20 haiguse, mida põhjustavad bakterid, viirused, seened või parasiidid.
Tara jõgi (Irtõš)

**Tara jõgi** (vene keeles Тара) on jõgi Venemaa Novosibirski ja  Omski oblastis, Irtõši parempoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 806 km, valgla pindala on 18 300 km². Jõelähe asub Novosibirski oblastis Vasjugani tasandikul. Suurimad lisajõed on  Itša, Verhnjaja Tunguska, Nižnjaja Tunguska, Bergamak, kõik nad on parempoolsed lisajõed.

Jõel asuvad Kõštovka ja Muromtsevo.