open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tallinna väljakute loend

**Tallinna väljakute loend**

## #
*20. augusti väljak

## A
*Admiraliteedi väljak
*Apollo plats

## B
*Brookusplats

## H
**[[Harju väljak]]* (endine)
**[[Hiiu väljak]]* (endine; ka *Paraadi väljak*, *Paraadi plats*)
*Hommiku väljak (Balti Jaama Turul)

## I
*Islandi väljak

## J
**[[Jaama plats]]* (planeeritav; ka *Jaama väljak*))

## K
**[[Kaasani plats]]* (endine)
*Kalamaja plats (ka *Kalamaja väljak*, *Kalma väljak*)
*Karjavärava plats
*Kiriku plats (varem ka *Kirikuplats*, *Raamatukogu plats*)
*Kohtuotsa vaateplats (ka *Kohtuotsa vaateplatvorm*)
*Kompassi plats (ka *Kompassi väljak*)
**[[Komsomoli väljak]]* (endine; tänapäeval Uue Maailma haljak)
*Kontserdiväljak
**[[Koolimaja plats]]* (endine; ka *Valguse puiestik*)
*Adam Johann von Krusensterni väljak

## L
**[[Laadaplats]]* (endine; ka*Uus turg*, *Täiturg*, *Vanakraamiturg*)
*Laeva väljak
*Lauluväljak (ka *Laulupeo plats*)
*Lennujaama väljak
*Lossi plats (varem ka *Lossiplats*, *Toomturg*, *Toompea turg*, *Doompea plats*, *Doompää plats*)

## N
*Näitusväljak

## P
*Patkuli vaateplats (ka *Patkuli vaateplatvorm*)
*Patriarh Aleksius II väljak
*Pelgulinna väljak
*Piiskopi vaateplats (ka *Piiskopi vaateplatvorm*, *[[Piiskopi aed]]*)
**Pioneeride väljak* (endine; tänapäeval Politseiaed)

## R
*Raekoja plats (varem ka *Suur turg*)
*Rataskaevu plats
*Roheline turg

## S
*Suurgildi plats (varem ka *Gildi plats*)

## T
**[[Tartu väljak]]* (endine)
*Teatri väljak (aastatel 1972–1991 *Eesti Punaste Küttide väljak*)
*Tornide väljak (varem ka *Näituse väljak*, *Väljanäituse plats*, *Stalingradi väljak*)
*Turu plats (varem ka *Turg*, *Turuplats*)

## U
*Uue Maailma plats

## V
*Vabaduse väljak (varem ka *Heina turg*, *Palgi turg*, *Puu- ja Heinaturg*, *Harju turg*, *Peetri plats*, *Vabaduse plats*, *Vabadusväljak*, *Võiduväljak*, *Võidu väljak*)
*Vabastajate väljak (endine; tänapäeval Tõnismäe haljak)
*Viru väljak (varem ka *Täiturg*, *Vene turg*, *Stalini väljak*, *Keskväljak*)
**[[Veelennujaama plats]]* (endine)

## Õ
*Õhtu väljak (Balti Jaama Turul)
Soomusauto C15TA

**Soomusauto C15TA** (inglise keeles *C15TA Armoured Truck*) oli Kanadas Teise maailmasõja ajal toodetud neljarattaveoga soomustatud sõiduk.

## Ajalugu
Soomusauto C15TA töötas välja General Motors Kanada USA M3 Scout Cari eeskujul. Soomusauto põhines Chevrolet' C15 CMP veokil. Aastatel 1943–1945 toodeti Oshawas Ontarios 3961 sõidukit. Soomuskered tootis Hamilton Bridge Company.

C15TA-d kasutasid Briti ja Kanada üksused Loode-Euroopas soomustransportööride ja kiirabiautodena. Pärast sõja lõppu jäid paljud sõidukid Euroopasse ja sattusid vabastatud riikide relvajõududesse. Soomusautosid said Belgia, Holland (vähemalt 396 masinat), Norra ja Taani (**M6 Mosegrise** nime all). Lisaks müüs Kanada Hispaaniale 150 masinat. Inglaste poolt Vietnami jäetud sõidukid võttis algul üle Prantsusmaa, kes kasutas neid Indohiinas, ja hiljem võttis need üle Lõuna-Vietnam. Malaisia Föderatsiooni politseijõud kasutasid mitmeid masinaid. Portugal sai 1955. aastal hulga sõidukeid (nimega "Granadeiros") ja kasutas neid Aafrika sõdades.

Mõned masinad jäid kasutusele 1960. aastateni.

## Kirjandus
* И. Мощанский – *Бронетанковая техника Великобритании 1939–1945 часть 2*, Моделист-Конструктор, Бронеколлекция 1999–02

## Välislingid

* Made in Canada – Canadian Military Pattern vehicles
* C15TA A.K.A. MOSEGRIS
* OTHER KANGAROO VEHICLES
Suure Rannavärava eesvärav

**Suure Rannavärava eesvärav** on keskaegse Tallinna kaitseehitise Tallinna linnamüüri osa linna põhjaküljel, Pika tänava ja Rannamäe tee ristmikul.

## Eesvärava ehitus
Tallinna linnamüüri 15. sajandi ümberehituste valmimise järel hakati sellele ehitama eeskaitsesüsteemi. Müüris asuvate linnamüüri  väravakaitsetornide ette ehitati täienevad eesväravad: 1448-1452 Harju värava eesvärav, 1453-1454 Väikese Rannavärava eesvärav, 1454 Viru värava eesvärav, 1456 Karja värava eesvärav, 1461 Nunne värava eesvärav.

Suure Rannavärava eesvärav ehitati algselt 15. sajandil aastatel 1448–1460 ning see koosnes kahest sihvakast tornist ja allalastavast võreväravast analoogselt Viru värava eesväravaga. Eesväravast kirde pool oli 15. ja 16. sajandil üks Tallinna vanemaid aedu – Roosiaed.
 
Järjekordsed ehitustööd 16. sajandil olid nähtavasti tingitud suhete teravnemisest Liivi ordu ja Vene suurvürstiriigi vahel.

1510. aastal alustati töid, mille käigus lisati uus eesvärav ja idapoolse torni asemele ehitati eelkõige sadama kaitseks uut tüüpi suurtükitorn, mis pidi juba oma välisilmega mõjuma imposantselt. Läänepoolne väike sihvakas torn säilis.

Ehitustöid juhtis aastatel 1518–1529 Vestfaalist pärit ehitusmeistri Gert Koningki poolt. Tööd lõpetati 1531. aastal. 

## Eesvärava hilisem aeg
Algul nimetati uut ehitist "väravaks", siis lihtsalt "uueks torniks". 

Aastatel 1518–1529 rajati eesvärava kõrvale Suure Rannavärava bastion.

1570. aastal toimunud Tallinna piiramisest on jäänud Moskva suurvürsti Ivan Groznõi vägede poolt torni pommitamise vigastused "uue torni" välimikku.  

17. sajandil lammutati suurtükitorni mašikulii ja ehitati tornile katus. Suurtükitorn omas tähtsust veel Tallinna piiramise ajal 1710. aastal ning ka 1790. aastal Rootsi laevastiku poolt Tallinna ründamise ajal. Selle lahingu mälestuseks paigutati hävinenud Rootsi laevadelt pärit  laevakahurid lahtiselt Suure Rannavärava bastionile. 

1842. aastast tuntakse torni Paksu Margareetana. 1870. aastal lammutati eesvärava kõige merepoolsem vallivärav.

19. sajandi keskpaigast hakati Paksu Margareeta torni kasutama vanglana, milleks ehitati ka tornist edela poole (torni ja Suure Rannavärava vahihoone vahele) uus vangla kantseleihoone. 

1902. aastal rajati Margareeta aiast Tallinna sadama poole vanakraamiturg ja seal korraldati laatu.

1917. märtsirevolutsiooni ajal vallutasid ülestõusnud vangla ja põletasid hooned.

## 2018. aasta leiud
2018. aastal ehitustööde käigus leiti Paksu Margareeta tornist seniteadmatuid müürikatkeid ilmselt Suure Rannavärava eesvärava varasemast ehitusetapist (15. sajandi keskpaigast). 16. sajandi alguse müür kulges läänepoolsest eesväravatornist sadama suunas. Tõenäoliselt pöördus see ilmselt üsna pea piki looduslikku nõlva Väikese Rannavärava suunas.

## Vaata ka
*Tallinna linnamüür
*Skoone bastion
*Väike Rannavärav ja Väikese Rannavärava eesvärav
*Tallinna tornistik

## Viited

## Välislingid
*Kinnisturegister, kinnistu nr. 1, Pikk tänav 70
Taebla staadion

**Taebla staadion** on staadion Taebla alevikus Staadioni tänaval. 

Staadionil on üks vähestest täismõõtmelistest jalgpalliväljakutest Lääne-Eestis.
Kaili Viidas

**Kaili Viidas** (sündinud 20. mail 1984 Tallinnas) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta on lõpetanud 2003. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi hõbemedaliga ja 2007. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia (TÜVKA) näitlejana (6. lend, *cum laude*). Tema teoreetilise lõputöö teema oli "Näitleja ja mängu suhe teatris ja ühiskonnas". Alates 2011. aastast õppis ta Pärnu Saksa Tehnoloogiakoolis multimeedia kujundaja erialal. Ta on end täiendanud ka teatri ja psühholoogia õppestuudios AlterEgo ja Tiiu Luhti Grimmikoolis.

Viidas on alates 2007. aastast Endla teatri näitleja ja lavastaja. Eesti Näitlejate Liidu liige.

Kaubamärgi Little Dots Films all on ta koos lastefotograaf Katrina Tangiga loonud lühivideosid.

## Looming

### Rollid Endlas

### Rollid mujal

### Telesarjad
* "Kodu keset linna" – Angeelika
* "Kättemaksukontor" – Arge Rukki
* "Kälimehed" – kiirabiarst
* "Saladused"

### Lavastused
* 2011 "PÕRRR...!!!" – autor, lavastaja ja kunstnik (Endla)
* 2012 "Seljatas sada meest" – lavastaja (Endla)
* "Totu kuul" – lavastaja (Teater Vanemuine)

### Muu
* 2011 – teatraalne fotonäitus läbi kunstiajaloo "Armastusega, End(l)ale" koostöös fotograaf Kalle Veesaarega (Endla)
* 2012 – Sütevaka Humanitaargümnaasiumi õpside bändi muusikavideo – kunstnik
* 2012 – "O.T.M.A. – Nikolai II tütred" Kuressaare Linnateatris – kunstnik
* 2013 – teatriteemaline fotonäitus "Valge" koostöös fotograaf Andres Adamsoniga (Endla)
* 2014 – Jüri Jaansoni Kahe Silla jooksuga kostüümidraama

## Tunnustus
* 2011 Endla teatri kolleegipreemia lavastajale ja kunstnikule
* 2012 Salme Reegi nimeline auhind
* 2013 Endla teatri publikulemmik
* 2013 Pärnumaa kultuuripärl särava ja mitmekülgse tegutsemise eest Pärnumaal 2013. aasta kultuurimaastikul

## Viited

## Välislingid
* Kaili Viidas pälvis Salme Reegi auhinna
* "Röövlitütar Ronja" haarab nii suuri kui väikseid
* "Põrrr...!!!" täidab Endla putukatega
* Rakvere Teatri Galerii avas hooaja esimese näituse öösel kell 2
* Kaili Viidas ja Andres Adamson esitlesid teatriteemalist fotonäitust
* Kaili Viidas tahab lavastada omamoodi
* Endla publikulemmikud on Kaili Viidas, Priit Loog ja "Boyband"
Lokaalne muutuja

**Lokaalne muutja** ehk **lokaalmuutuja** on informaatikas muutuja, mis on kättesaadav ainult piiritletud programmiosas, näiteks alamprogrammis.

Kuna lokaalsed muutujad omavad tähendust ainult ühe alamprogrammi piires, siis saavad mitu erinevat alamprogrammi kasutada sama nimega lokaalseid muutujaid. Globaalsed muutujad on seevastu igale alamprogrammile ühised. Lokaalsed muutujad vähendavad riski, et mitu erinevat programmilõiku muudavad samal ajal üksteise teadmata muutuja väärtust.

Enamasti salvestatakse lokaalsed muutujad pinumällu.

## Näide programmeerimiskeeles [[C (programmeerimiskeel)|C]]

```c
int c = 2;  // c on globaalne muutuja

int summa(int a, int b) {
    int x = a + b;  // x on lokaalne muutuja
    return x;
}
```


## Vaata ka
* Globaalne muutuja
Aleksei Sorokin

**Aleksei Sorokin** (17. märts 1888 Tallinn – 1. aprill 1933 Tallinn) oli Eesti advokaat ja poliitik.

Aleksei Sorokin õppis Tallinna Nikolai Gümnaasiumis, lõpetas aastal 1912 Peterburi Ülikooli õigusteaduskonna ja tegutses seejärel Tallinnas advokaadina.

Aleksei Sorokin oli Eesti Asutava Kogu, I Riigikogu ja V Riigikogu liige Vene Kodanikkude Kogu poolt ja vene rahvusminister Eesti Ajutises Valitsuses 28. veebruarist kuni 8. maini 1919.

## Viited

## Välislingid
*Eesti Ajutise Valitsuse otsus 19. veebruarist 1919
Eduard Säkk

**Eduard Säkk** VR III/1 (1. veebruar 1875 Narva – 12. oktoober 1943 Novosibirsk) oli Eesti insener, tööstur ja poliitik.

Ta oli Eesti Asutava Kogu liige, teedeminister 27. novembrist 1918 kuni 8. maini 1919 ja 18. novembrist 1919 kuni 30. juulini 1920. 

Arreteeriti NKVD poolt 19. oktoobril 1940 Nõmmel, suri vangilaagris.
Sügav uni (film 1978)

**"Sügav uni"** (inglise *The Big Sleep*) on 1978. aastal linastunud Suurbritannia *[[neo-noir]]*-film, mille lavastas Michael Winner. See põhineb Raymond Chandleri samanimelisel romaanil.

Filmi sündmustik toimub Inglismaal Londonis. Michael Winneri kirjutatud stsenaarium järgib täpselt raamatu teksti. Linateos kajastab avameelselt ning julgelt homoseksuaalsuse, pornograafia ja alastioleku teemat, mis 1946. aasta filmiversioonis olnuks mõeldamatu.

## Näitlejad
* Robert Mitchum – Philip Marlowe
* Sarah Miles – Charlotte Sternwood Regan
* Richard Boone – Lash Canino
* Candy Clark – Camilla Sternwood
* Joan Collins – Agnes Lozelle
* Edward Fox – Joe Brody
* John Mills – inspektor Jim Carson
* James Stewart – kindral Sternwood
* Oliver Reed – Eddie Mars
* Harry Andrews – Norris
* Colin Blakely – Harry Jones
* Richard Todd – kapten Barker
* Diana Quick – Mona Grant
* James Donald – inspektor Gregory
* John Justin – Arthur Geiger

## Viited

## Välislingid
* 
* Philip Marlowe on Film: The Big Sleep (1978). Hollywood Dreamland, 22. märts 2009
Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kirik

**Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kirik** kuulub EAÕK haldusalasse ja asub Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kaarepere külas.

## Kogudus
Kaarepere kogudus toonasel Tartumaal asutati 1892. aastal ja iseseisvus Kärkna-Lähte ja Saduküla kogudusest. Esialgu peeti teenistusi õigeusu koolimajas.1900. aastal kuulus kogudusse 681 ja 1938. aastal 152 inimest. Nõukogude ajal kogudust ei suletud. Kogudust teenis ülempreester Ermil Allik aastatel 1943–2003.

## Kirikuhoone
Kaarepere õigeusu kirik ehitati 1896. aastal ja pühitseti 1897. aastal Riia ja Miitavi piiskopi Arseni (Brjantsevi) poolt. Krohvitud tellisseintega ja ladina risti kujulise põhiplaaniga kirikuhoones on lihtne interjöör historitsistliku kujuseina – ikonostaasiga. 

1941. aastal sai Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kirik sõjas kannatada, kuid kogudus jätkas tegevust. Kirikut rüüstati 1973. aastal, 1990. aasta algul ja 2006. aastal, mil varastati kaheksa ikooni. Samal aastal rööviti ikoone ka Välgi, Luhamaa ja Mõniste- Ritsiku õigeusu kirikuist.

Tänapäeval kasutab Kaarepere õigeusu kirikut EAÕK Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kogudus.

## Õigeusu koolid
Juba üsna usuvahetusliikumise algul 25. aprillil 1845 kinnitas keiser Nikolai I instruktsiooni, mis nägi ette usuvahetajatele õigeusu kihelkonnakoolide loomist. Konfessionaalne koolikorraldus kinnitati 1849. aasta talurahvaseadusega. Kaarepere koguduse juures avati õigeusu abikool.

## Kalmistud
* Saduküla kalmistu
* Kaarepere kalmistu
* Lähte kalmistu

## Vaata ka
* Palamuse kihelkond
* Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kogudus
* Saduküla Vaga Joosepi kogudus
* Kärkna-Lähte Kõikide pühakute kogudus

## Viited


## Kirjandus
* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007: lk 924–927
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011lk 334–337
* "Eesti õigeusk X-XXI saj". Entsüklopeediline teatmik. Koostaja Vladimir Iljaševitš. Tallinn, 2014 (vene keeles)

## Välislingid
* Kaarepere
Robert Mitchum

**Robert Charles Durman Mitchum** (6. august 1917 – 1. juuli 1997) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja, helilooja ja laulja.

## Filmograafia
* "Ingli nägu" ("Angel Face", 1952)
* "Jahimehe öö" ("The Night of the Hunter", 1955)
* "The Sundowners" (1960)
* "Hirmu neem" ("Cape Fear", 1962)
* "The Longest Day" (1962)	
* "El Dorado" (1966)	
* "Ryan's Daughter" (1970)	
* "The Friends of Eddie Coyle" (1973)
* "Farewell, My Lovely" (1975). Raymond Chandleri romaani "Hüvasti, mu arm" ainetel	
* "The Last Tycoon" (1976)	
* "Sügav uni" ("The Big Sleep", 1978). Raymond Chandleri samanimelise romaani ainetel
* "Hirmu neem" ("Cape Fear", 1991)

## Diskograafia
* "Calypso&nbsp;– is like so..." (Capitol Records, 1957)
* "That Man, Robert Mitchum, Sings" (Monument Records, 1967)

## Tunnustus
1945. aastal kandideeris Robert Mitchum parima meeskõrvalosatäitja Oscarile filmiga "Story of G.I. Joe".

1984. aastast on Mitchumil Hollywoodi kuulsuste alleel (*Hollywood Walk of Fame*) aadressil 6240 Hollywood Boulevard ka omanimeline täht.

1999. aastal avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" (Ameerika Filmiinstituut) tulemuste põhjal asub näitleja meesstaaride edetabelis 23. kohal.

## Viited

## Kirjandus
* Mike Tomkies. *The Robert Mitchum Story, "It Sure Beats Working"*. Ballantine Books, 1972
* John Mitchum. *Them Ornery Mitchum Boys, The Adventures of Robert and John Mitchum*. Creatures at Large, 1989
* Lee Server. *Robert Mitchum: "Baby, I Don't Care"*. New York: St Martin's, 2001 
* TCM Film Guide, *"Leading Men: The 50 Most Unforgettable Actors of the Studio Era"*, Chronicle Books, San Francisco, California, 2006

## Välislingid

* 
*
Pärnu Alevi kalmistu

**Pärnu Alevi kalmistu** on kalmistu, mis asub Pärnu linnas Riia maantee ääres.

Kalmistu on rajatud aastal 1773 (tollal linnast välja), pärast Katariina II edikti, millega keelati matmine kirikutesse ja nende ümbrusse. Kalmistu jäi  (saksa keeles *Annenhof*) ja Vaskrääma (saksa keeles *Waldhof*) väikemõisate piirile.

Kalmistu Suur-Jõe ja Vanapargi tänava nurgal kuulus algselt Pärnu Eliisabeti kogudusele, kuid 1773. aastal sai kogudus uue kalmistu ala Tallinna–Riia postimaantee servas ning algselt nimetati seda „uueks kirikaiaks alevis“. Pärnu Eliisabeti eesti kogudusele jäi keskaegne Alevi-Johannese kalmistu kitsaks ja uus surnuaed rajati „Saksa“ alevi kalmistu kõrvale. Luterlik kirikaed jagati piiretega Nikolai (läänes) ja Eliisabeti (idas) koguduse matmispaikadeks ning selle kujundamine klassitsistlikuks linnakalmistuks toimus aastatel 1809–1846 Eliisabeti koguduse pastorina teeninud Johann Heinrich Rosenplänteri juhtimisel. 1821. aastal otsustas Pärnu raad surnuaeda laiendada ja Johann Wilhelm Krause kavandite järgi rajati Suur-Jõe tänava äärde jutlustamise küngas ja kalmistu peasissepääsuna kivist „Surnuhall“, mis oli enne kasutusel linnakabelina. Selle linnakabeli avalik funktsioon vähenes 1825. aastal, kui pastor Johann Heinrich Rosenplänter mattis sinna Pärnu komandandi (1807–1835) Gotthardt Wilhelm von Budbergi abikaasa ja hiljem ka Gotthardt Wilhelm von Budbergi.

Sellele kalmistule on maetud teiste seas Evald Ammende, Johann Heinrich Rosenplänter, Amandus Heinrich Adamson ning Johann Friedrich Sommer (kirjanikunimega Suve Jaan). Seal on Teises maailmasõjas hukkunud Saksa sõjameeste kalmistu, mis taasavati pärast korrastamist 1993. 

Kalmistul asuvad Pärnu suurkaupmehe Jacob Jacke kabel (ehitatud 1779), raehärra ja töösturi J. Spechti kabel (ehitati 1882) ja kaubamajaomaniku Hans Dietrich Schmidti kabel (ehitatud 1880). Kokku seitsmest kalmistul olnud kabelist on säilinud 5.


Pärnu Alevi kalmistu H.D.Schmidti kabel.JPG|H. D. Schmidti kabel
Pärnu Alevi kalmistu J.Spechti kabel.JPG|J. Spechti kabel
Pärnu Alevi kalmistu J.Jacke kabel.JPG|J. Jacke kabel
Pärnu Vabadussõjas hukkunute matmispaik mälestussambaga 2005.jpg|Pärnu Vabadussõjas hukkunute matmispaik mälestussambaga

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Pärnu kalmistu

**Vana-Pärnu kalmistu** on kalmistu Pärnus.
Vana-Pärnu kalmistu pärineb hiljemalt 15. sajandist. Kalmistu asub Haapsalu maantee ja Sauga jõe vahelisel alal, selle suurus on 4 hektarit.

Vana-Pärnu kalmistu on arvatavasti Pärnu vanim kristlik matmispaik, sest seal või praegusele kalmistule väga lähedal asus 1251. aastal sisseõnnistatud Vana-Pärnu toomkirik koos selle juurde kuulunud surnuaiaga. Toomkiriku koos linnaga põletasid maha 1263. aastal röövretkele tulnud leedulased, kuid matmispaik sellest ajast ilmselt jäi.

Vana-Pärnu kalmistut kasutasid luteri Pärnu Eliisabeti koguduse ja õigeusu Pärnu Issandamuutmise kogudus.

Kalmistule on teiste seas maetud kirjanikud Elisabeth Aspe, August Sang, Kersti Merilaas ja Melania Krimm.

Kalmistu on võetud muinsuskaitse alla.

## Pildid

August Sanga hauakivi 2015.jpg|August Sanga haud
August Sanga haud 2015.jpg|
Vana-Pärnu kalmistu peavärav.jpg|Vana-Pärnu kalmistu peavärav
Elisabeth Aspe hauakivi.jpg|Elisabeth Aspe hauakivi
Melania Krimmi hauakivi.jpg|Melania Krimmi hauakivi
Toomkiriku mälestusmärk.jpg|Toomkiriku mälestusmärk Vana-Pärnu kalmistu peavärava ees


## Viited

## Välislingid
*
Sogndal Fotball

**Sogndal Fotball** on jalgpalliklubi, mis mängib aastal 2017 Norra kõrgliigas.

Klubi tegutseb Sogndali vallas.

## Eesti mängijad
* Taijo Teniste (2011–) 157 liigamängu ja 1 -värav

## Välislingid
*Koduleht
Wolfgang Schleidt

**Wolfgang Schleidt** (sündinud 1927 Viinis) on Austria etoloog.

Ta töötas muuhulgas Konrad Lorenzi assistendina. Ta on uurinud huntide ja inimeste varaseid kokkupuuteid ning koera ja inimese koevolutsiooni.

## Teosed
* Burkhardt, D.; Schleidt, W. M.; Altner, H.: Signals in the animal world. McGraw-Hill, New York (1967). (saksa keelest tõlkis Kenneth Morgan). Originaal: Signale in der Tierwelt. München: Moos, 1966.
* Schleidt, W. M.: Tonic communication: Continual effects of discrete signs in animal communication systems. Journal of Theoretical Biology 42 (2), lk 359–386 (1973), 

## Välislingid
*Tema elulugu
Kanuti aed

**Kanuti aed** on haljasala Tallinnas Kesklinna linnaosas Mere puiestee, Inseneri, Aia ja Kanuti tänava vahelisel alal, endise Väikese Rannavärava bastioni ja Kalev Spa juures, aadressiga Mere puiestee 5.

## Aia piirid
Kanuti aia piir kulgeb Mere puiestee ja Kanuti tänava ristumiskohast mööda Kanuti tänava pargipoolset teemaad läände kuni Kalevi ujula krundini, sealt mööda nimetatud krundi piiri lõunasse kuni korvpalliplatsi ääristava betoonaiani, edasi mööda betoonaeda kuni pargi piirdeks oleva kiviaiani, mööda seda lõunasse kuni Mere pst 5 hooneni, mööda hoone seina ning piki selle sirgjoonelist pikendust itta kuni Mere puiesteeni ning mööda Mere puiestee pargipoolset teemaad põhja suunas kuni ristumiseni Kanuti tänavaga.

## Ajalugu
Praeguse Kanuti aia pargi kohal oli kuni 19. sajandini Tallinna kaitserajatisena veega täidetud vallikraav. 1866. aastal anti praeguse pargi territoorium Tallinna linna poolt rendile Kanuti gildile, kes pidi rajama sinna avaliku suveaia ning sellest ajast kannab haljasala Kanuti aia nime.

19. sajandi lõpul peatusid haljasalal mitmed Tallinna külastavad rändtsirkused ja hiljem, kahe Maailmasõja vahelisel perioodil, tegutses lõbustuspark, kus oli köisraudtee, karussell ja vaateratas ning jalgrattalaenutus. Kanuti aia kõrval asus alates 1913. aastast kino "Grand Marina" (hiljem "Ars"), mis oli asutamise ajal suurim kino kogu Venemaa keisririigis.

9. juunil 1920 võttis Eesti Asutav Kogu vastu Seisuste kaotamise seaduse, millega kaotati Eestis seisused (aadel, vaimulikud, linnaelanikud ja talupojad). Seisuslikuks kuulutatud asutused tuli likvideerida, sh gildid ja nende varad võõrandada.  1921. aasta suvel (9.07.–30.08) võeti Kanuti gildi liikuv ja liikumatu varandus koos arhiivide, kirjade ja raamatutega ja tema poolt ülalpeetavate asutustega Töö- ja hoolekandeministeeriumi poolt üle riigi haldusesse, Kanuti gildi varad võeti üle sama aasta oktoobri lõpul. Kanuti gildi liikumatu varana võeti üle Kanuti gildi maja Pikk tänav 20, Maria Varjupaik Uus tänav 16 ja Kanuti gildi aed (ülevõtmisaktis Rahwa aed) Aia tänav 14/ Merepuiestee 5.

Teise maailmasõja käigus 1944. aastal hävis Grand Marina kinohoone ja selle asemel ehitati Tallinna Laevastiku ohvitseride maja, mis valmis 1953. aastal. Koos Ohvitseride majaga viidi läbi ka kõrvalasuva pargi ümberkujundamine uusklassitsistlikus stiilis.

Pärast Eesti iseseisvuse taastamist muudeti Ohvitseride maja Vene Kultuurikeskuseks ja park kujundati taas ümber. 2002. aastal paigaldati parki Fjodor Dostojevski mälestussammas (kujur Valeri Jevdokimov).

2008. aastal rajati parki purskkaev Mare Mikofi skulptuuriga „Poisid vihmavarjuga”.

## Vaata ka
*Kanuti gild
*Tallinna Kanutiaia Noortemaja endine Mererajooni Pioneeride Maja (MPM), Tallinna Pioneeride Palee (TPP), kuni 1978. aastani
*Tallinna parkide loend

## Viited

## Välislingid

* 16 Tallinna parki kaitse all, Keskkonnaministeeriumi pressiteade, 6. mai 2004.
Lembitu tänav

**Lembitu tänav** on mitmes Eesti asulas:
*Lembitu tänav Haapsalu linnas
*Lembitu tänav Kohtla-Järve linnas
*Lembitu tänav Kunda linnas
*Lembitu tänav Lõhavere külas (Suure-Jaani vald)
*Lembitu tänav Mustla alevikus
*Lembitu tänav Narvas
*Lembitu tänav Narva-Jõesuu linnas
*Lembitu tänav Põltsamaa linnas
*Lembitu tänav Pärnu linnas
*Lembitu tänav Rakvere linnas
*Lembitu tänav Sonda alevikus
*Lembitu tänav Tabasalu alevikus
*Lembitu tänav Tallinna linnas
*Lembitu tänav Tartu linnas
*Lembitu tänav Tõrva linnas
*Lembitu tänav Türi linnas
*Lembitu tänav Valga linnas
*Lembitu tänav Võru linnas

## Vaata ka
*Lembitu puiestee
Lembitu tänav (Tartu)

**Lembitu tänav** on tänav Tartus.

Tänav algab Riia tänavalt ja lõpeb Ludvig Puusepa tänaval. Tänava pikkus on 630 meetrit. Tänav ristub Väikese kaarega.

Lembitu tänavani ulatub Lembitu park. Lembitu tänava ääres asub Lembitu Konsum. Lembitu 6 asub D. R. sanitaartehnika kauplus ja trükikoda Sulemees.

Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembrist 1923.

## Vaata ka
*Tartu Lembitu veski
Lembitu park

**Lembitu park** leidub mitmes Eesti asulas:
***[[Lembitu park (Paide)|Lembitu park]]** Paides
***[[Lembitu park (Tallinn)|Lembitu park]]** Tallinnas
***[[Lembitu park (Tartu)|Lembitu park]]** Tartus
Lembitu park (Tartu)

**Lembitu park** on park Tartus, Maarjamõisa kliinikute juures.

Park asub Riia tänava, Ludvig Puusepa tänava ja Lembitu tänava ääres.

Park rajati 1930. aastail. Pargis kasvab palju kaski.

## Viited
Pistikprogramm

**Pistikprogramm** ehk **plugin** on tarkvaramoodul, mis annab mõnele teisele tarkvarasüsteemile lisavõimalusi. Pistikprogramme kasutatakse tihti näiteks veebibrauserites uute failitüüpide kuvamiseks.

Pistikprogrammid võimaldavad kolmandatel osapooltel laiendada tarkvara funktsionaalsust kasutades selleks pakutud rakendusliidest. Tihti luuakse tarkvara komponendid eraldi pistikprogrammidena, et vähendada paigaldatava tarkvara ruumikasutust.

## Vaata ka
* Teek
Kiip

**Kiip** (ka mikrokiip) on väike räniplaat, mille pindkihis on pooljuhttehnoloogia kohaselt moodustatud integraallülitus. Kiipe valmistatakse kindlaks otstarbeks, näiteks leedlambi valgusdioodidega kiip, RFID-kiip (nt lemmiklooma kiibistamiseks), biokiip (kiiplabor).

Laiemas tähenduses nimetatakse kiibiks ka integraallülitusel põhinevat elektroonikakomponenti, millel on väljaviikudega korpus, näiteks püsimälu kiip, protsessori kiip.

Kuna tänapäeval valmistatakse valdav osa elektroonikalülitusi integraallülitustena, on termin "kiip" laialt kasutusel integraalkomponendi sünonüümina.

Maailma suurim kiibitootja on ettevõte Taiwan Semiconductor Manufacturing Co.

## Vaata ka
*Integraallülitus
*Kiipkaart
*Mikrokiip-implantaat
*Lemmikloomade kiibistamine

## Viited
Wade Belak

**Wade William Belak** (sünninimi **Wade William Aadland**; 3. juuli 1976 Saskatoon – 31. august 2011 Toronto) oli Kanada jäähokimängija.

Wade Belak sündis Lionel ja Lorraine Aadlandi pojana ning on pooleldi sloveeni päritolu. Kui Wade oli nelja-aastane, abiellus ema Barry Belakiga, ja poiss võttis tema perekonnanime. Wade'i noorem vend Graham mängis paljudes madalamate liigade meeskondades ja 1997 sõlmis Colorado Avalanche temaga lepingu, ehkki Graham ei mänginud kunagi NHL-is.

Belak mängis 1996–2011 sellistes NHL-i klubides nagu Colorado Avalanche, Calgary Flames, Toronto Maple Leafs, Florida Panthers ja Nashville Predators. Tema parim aasta klubiga oli 2002, mil Toronto jõudis NHL-i poolfinaali (kaotas seal Carolina Hurricanesile 2:4). Isiklikus plaanis parim aasta oli järgmine hooaeg (2002/3), mil ta lõi 3 väravat ja andis 6 resultatiivset söötu, kuid teenis ka meeskonnas kõige rohkem ehk 196 karistusminutit.

Belak mängis kokku 549 NHL-i mängus, lõi 8 väravat, andis 25 resultatiivset söötu ja teenis 1263 karistusminutit.

20. juulil 2002 abiellus Belak Jennifer Jordan Russelliga. Neil on 2004. aastal sündinud tütar Andy Mary ja 2006. aastal sündinud tütar Alex Grace.

Belak suri ootamatult. Surma ametlikku põhjust teada ei antud. Toronto politsei käsitles tema surma enesetapuna. Tõenäoliselt suri ta poomise läbi. Elu lõpupoole kannatas Belak depressiooni käes ja võttis antidepressante.

## Viited
Aleksander Kruuspere

**Aleksander Kruuspere** (kuni 1937 **Aleksander Kruusberg**; 12. september 1879 Väätsa vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 12. november 1937 Tartu) oli eesti pangaametnik ja ajaloolane.

## Teoseid
*"Esiisade enneajalooline õigus". (1. osa) Perekond. Postimees. 1920
*"A. Grenzsteini võitlus J. Tõnissoniga". 1921
*"Venestamise tulekul. Mälestused ja dokumendid". Eesti ajaloo arhiiv 2. Odamees. 1922
*"Revisjoni tulekul". 1923
*"Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi algpäevilt". 1926
*"Materjali Maltsveti-liikumise kohta". 1931

## Isiklikku
Tema poeg oli tõlkija Valdek Kruuspere.

## Kirjandus
*"Aleksander Kruuspere †. Mitmekülgse töömehe ootamatu surm". Postimees nr 308, 13. november 1937. Lk 2

## Välislingid
*
*Haud Tartu Pauluse kalmistul
Max Kölbel

**Max Kölbel** (sündinud 19. mail 1968) on Saksamaa ja Hispaania filosoof, kes tegeleb eelkõige analüütilise keelefilosoofia, kuid ka filosoofilise loogika, epistemoloogia, metafüüsika ja metaeetikaga.

Kölbel alustas filosoofiaõpinguid Freie Universität Berlinis. Seejärel omandas ta Londonis King's College'is 1992. aastal magistrikraadi (MA), 1994. aastal filosoofiamagistri kraadi (MPhil) ning 1997. aastal doktorikraadi (PhD) filosoofias.

Tema esimene akadeemiline ametikoht oli järeldoktorantuur Méxicos Universidad Nacional Autónoma de México filosoofiainstituudis. Sellele järgnesid Swansea Ülikool, Cambridge'i Ülikool ja Birminghami Ülikool Suurbritannias. 2008. aasta jaanuarist töötab Kölbel Barcelona Ülikooli Instituti Catalana de Recerca i Estudis Avancatsis (ICREA). Ta kuulub uurimisrühma LOGOS.

## Teoseid
* 2002 "Truth Without Objectivity"
* 2004 Max Kölbel, Bernhard Weiss (toim) "Wittgenstein's Lasting Significance"
* 2008 Manuel García-Carpintero, Max Kölbel (toim) "Relative Truth"
* 2010 Darragh Byrne, Max Kölbel (toim) "Arguing About Language"
* 2011 "Objectivity, Relativism and Context Dependence" Hagen: Fernuniversität Hagen

## Tunnustus
* 2007 Higher Education Academy liige
* 2005 Generalitat de Catalunya külalisprofessori grant
* 2004 AHRC Research Leave Award

## Välislingid
* Max Kölbel Instituti Catalana de Recerca i Estudis Avancatsi kodulehel
* Max Kölbeli raamatu "Truth Without Objectivity" retsensioon veebiajakirjas Notre Dame Philosophical Reviews
Poikovski

**Poikovski** on alev Venemaal, suurim Handi-Mansi autonoomses ringkonnas. Asub Neftejuganski rajoonis 55 km Neftejuganskist Poigi jõe ääres. 

Elanike põhiliseks tegevuseks on nafta ja maagaasi tootmine.

## Ajalugu
1964. aastal asutati Muškino alevik, 1967. aastal nimetati see ümber Poikovskiks. 1968. aastal sai aleviks.

Alates 2000. aastast toimub Poikovskis Karpovi nimeline maleturniir (suurim Venemaal).

## Viited
Kolmikliit (Eesti)

**Kolmikliit** oli kolme Eesti partei – Eesti Reformierakonna, Isamaaliidu ja Mõõdukate – valimisliit ja järgnev valitsuskoalitsioon, mis oli võimul aastatel 1999–2002.

## Vaata ka
* Mart Laari teine valitsus

## Välislingid
* Kolmikliidu koalitsioonileping Reformierakonna kodulehel
* "Kallas: kolmikliit peab jätkama" BNS/Delfi, 10. detsember 2001
* "Kolmikliit jääb võlgu lubaduse" EPL, 12. november 2001
* Argo Ideon: "Hüvasti, kolmikliit!" Postimees, 22. mai 2009
Hirmu neem (film 1991)

**"Hirmu neem"** (inglise *Cape Fear*) on 1991. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide triller, mille lavastas Martin Scorsese. Linateos põhineb John D. MacDonaldi romaanil "The Executioners".

## Näitlejad
* Robert De Niro – Max Cady
* Nick Nolte – Sam Bowden
* Jessica Lange – Leigh Bowden
* Juliette Lewis – Danielle Bowden
* Joe Don Baker – Claude Kersek
* Robert Mitchum – leitnant Elgart
* Gregory Peck – Lee Heller
* Martin Balsam – kohtunik
* Illeana Douglas – Lori Davis
* Fred Dalton Thompson – Tom Broadbent
* Zully Montero – Graciella

## Tunnustus
1992. aastal kandideeris "Hirmu neem" kahele Oscarile: 
* Parima meespeaosatäitja Oscar – Robert De Niro
* Parima naiskõrvalosatäitja Oscar – Juliette Lewis

## Viited

## Välislingid
* Cape Fear (1991). AllRovi
Slavjanka (Primorje krai)

**Slavjanka** on alev Venemaal Primorje krais Jaapani mere Slavjanka lahe ääres, Hassani rajooni ja Slavjanka linnaasunduse keskus.

Vladivostokini on maanteed pidi 199 km, meritsi 50 km. 

Alev jaguneb neljaks osaks: Staraja Slavjanka, Novaja Slavjanka ning eraldi asuvad Nerpa ja Rõbak.  

## Loodus
Alevi keskmine kõrgus merepinnast on 4 m, maksimaalne kõrgus on 177 m.

### Kliima
Alevis on parasvöötme mussoonkliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –9,5 ja augusti keskmine õhutemperatuur on 20,7 kraadi. Aasta keskmine temperatuur on 6,8 kraadi. Jaanuaris võib õhutemperatuur langeda –24 °C ja tõusta 7 soojakraadini. Augustis võib õhutemperatuur tõusta 32,6 °C ja langeda 12,3 soojakraadini.

## Transport
Tegutseb raudteejaam Bljuhher liinil Ussuriisk–Hassan.

## Viited

## Välislingid
* Linnaasunduse koduleht
* Slavjanka infoportaal
Maasikapuu

**Maasikapuu** (*Arbutus*) on taimeperekond kanarbikuliste sugukonnast.

Perekonda kuuluvad madalakasvulised puud ja põõsad, millel on punane koor ja söödavad punased marjad. Et marjad hakkavad kasvama alles viis kuud pärast viljastumist, hakkab taim uuesti õitsema juba siis, kui viljad alles valmivad

Perekonda kuulub vähemalt 14 liiki, mille looduslik levila on Vahemere maade, Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika parasvööde.

## Vana maailma liigid
**Arbutus andrachne* – punane maasikapuu (Kagu-Euroopa ja Edela-Aasia) 
**[[Arbutus canariensis]]* (Kanaari saared)
**Arbutus unedo* – harilik maasikapuu (laialt levinud Vahemere ääres, Lääne-Prantsusmaal, Lääne-Iirimaal ning Portugalis) 
**Arbutus unedo* and *Arbutus andrachne* annavad aladel, kus nende levilad kattuvad looduslikke hübriide, mis kannavad nimetust värd-maasikapuu *Arbutus × andrachnoides*  

## Uue maailma liigid
**[[Arbutus arizonica]]* (New Mexico ja Arizona osariik ning Lääne-Mehhiko)
**[[Arbutus glandulosa]]* (Kesk- ja Lõuna-Mehhiko)
**Arbutus menziesii* – Menziesi maasikapuu (Põhja-Ameerika läänerannik ja Sierra Nevada mäestik) 
**[[Arbutus peninsularis]]* (Baja California poolsaar Mehhikos)
**[[Arbutus tessellata]]* (Mehhiko)
**[[Arbutus xalapensis]]* (Texas, New Mexico ja Mehhiko kirdeosa)
## Pildid

Pilt:Red berries.jpg|Hariliku maasikapuu viljad
Pilt:Erdbeerbaum.jpg|Hariliku maasikapuu õied
Pilt:Arbutus andrachne bark (Ab plant 102).jpg|Punase maasikapuu koor


## Viited
Kalle Mälberg

**Kalle Mälberg** (sündinud 13. oktoobril 1948 Räpinas) on eesti ajakirjanik, kujunduskunstnik ja filmirežissöör.

Ta lõpetas 1967. aastal Nõo Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal ning 1989. aastal Sydney Ülikooli juures asuva kolledži rahvusvahelise turunduse alal.

Kuni 1981. aastani töötas ta ajakirjanikuna ajalehtedes Õhtuleht ja Kodumaa  ning Eesti Televisioonis 

Aastatel 1982–1986 töötas ta ehitajana. 1987–1996 elas ta alaliselt  Austraalias ning reisis. Töötas Rootsi MUST, USA Informatsiooniagentuuris ja BBC Ida-Euroopa Monitooringus.

1994. aastast alates on Mälberg teinud raadiosaateid (Raadio 2, Kuku Raadio) ning telesaateid (RTV, Kanal 2, TV3, Eesti Televisioon), eelkõige ühiskonna ja looduse teemadel. 1996–2002 juhtis ta sihtasutuse Eesti Loodus teletoimetust, seejärel MTÜ Vabaakadeemia loominguline juht.

## Töö keskkonnaministeeriumis ja kohtuasi
Alates 1996. aastast töötas Kalle Mälberg keskkonnaminister Villu Reiljani meedianõunikuna.

1998. aastal mõistis Tallinna linnakohus keskkonnaministri eksnõuniku Kalle Mälbergi süüdi aastatetaguses ametiseisundi kuritarvitamises, karistades teda kolmeaastase vabadusekaotusega tingimisi sama pika katseajaga. 2003. aastal mõistis Tallinna linnakohtunik Leo Kunman "Eesti Looduse" teletoimetuse loomingulise juhi Kalle Mälbergi keskkonnaministri Heiki Kranichi algatatud kohtuasjas õigeks. Kõik kohtuastmed kuni Riigikohtuni kinnitasid õigeksmõistmist.

## Raamatud ja artiklid
2004. aastal ilmus Mälbergil raamat "Perävald. Maailm omaette", ajalooline burleskromaan "Melanhoolia" ilmus 2016. aastal. Kirjutanud teksti koguteosele "Räpina vald sõnas ja pildis", elulooraamat "Kallegooria"  2024..

Töötanud kujunduskunstnikuna (KUMU fuajee valgustid, Ivo Nikkolo kauplus, Savoy hotelli baar jms). Teleinstallastioone - Puuparlament, VEEESTI, Kaak ja Pügisoolikas, SOOEESTI, Euroopa Aknad, PUUEESTI, Pöörlev Päikesemaja, skulptuurid Hannes Varblasele ja Leonhard Lapinile. Jõuluinstallatsioon 1995. aastal koos Kalev Mark Kostabiga, maalinäitused Räpina Loomemajas 2016. aastal, Ahja Tuglase muuseumis 2020. maalid Päpina Võhandu Kelleris ja Urvastes Kalevi Palutederi talus. Maalinäitus Mooste viinavabrikus 2025. Osalenud Tartu kunsti aastanäitustel 2018., 2019., 2020. 2022. 2024. aastal.

Avaldanud artikleid ja luulet väljaannetes Financial Review, Estonian Review, Mana, Aja Kiri, Postimees, Eesti Ekspress, Delfi, Teater Muusika Kino, Maaleht, Õhtuleht, Uued Uudised, Objektiiv, ERR Kultuuriportaal , KesKus jm.

## Isiklikku
Tal on kuus last. Maalib ja avaldab publitsistikat Eesti ajakirjanduses, kujundab maastikku järve ja metsaga Kõrvõotsa talus Lämmijärve ääres Naha külas. Osales Räpina vallavolikogu kultuurikomisjoni töös. 

## Viited

## Välislingid
* Kalle Mälberg. "Üle vainude valendav aur... "Tuulepealne maa" minu kujutlustekoopas" (PDF) – Teater. Muusika. Kino 3/2009, lk 79–86
Konföderatsiooni Patendiamet

**Konföderatsiooni Patendiamet** oli Ameerika Riikide Konföderatsioonis aastail 1862–1865 tegutsenud patendiamet.

Patendiameti ülem oli Rufus R. Rhodes. Välja anti vähemalt 266 patenti.

## Välislingid
*The Confederate Patent Office
* A History of the Early Patent Office - Chapter 27, The Confederate Patent Office
* Kõigi teadaolevate patentide loend
Suurbritannia kuninglik õhuvägi

**Suurbritannia kuninglik õhuvägi** (inglise keeles *Royal Air Force*, lühendatult **RAF**) on Suurbritannia õhuvägi.

## Ajalugu
Suurbritannia kuninglik õhuvägi moodustati 1. aprillil 1918 ning on vanim väeliigina eraldiseisev õhuvägi maailmas. 

2011. aasta keskel oli Suurbritannia kuninglikus õhuväes teenistuses 998 ühikut õhutehnikat ja 42 200 inimest. 

## Struktuur
RAF-i juhib õhuväe staabiülem. 

Enamik Briti õhuväe tehnikast ja isikkoosseisust paikneb Suurbritannias, kuid osa teenib operatsioonidel, peamiselt Afganistanis ja Lähis-Idas. Osa Briti õhuväe tehnikat ja isikkoosseisu paikneb baasides väljaspool Suurbritanniat, näiteks Ascensioni saarel, Kanadas, Küprosel, Diego Garcias, Gibraltaris, Falklandi saartel ja Saksamaal.

''Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artikleid :en:Royal Air Force ja :en:RAF Air Command seisuga 2.09.2011.

* Kuningliku õhuväe rügement

## Välislingid
*
Kulumisastang

**Kulumisastang** ehk **kuesta** on kaldu asetsevate kivimikihtide erinevast kulumiskindlusest tulenev pikaajalise kulumise tagajärjel kujunenud ebaühtlase ristlõikega pinnavorm.

Eesti aluspõhja reljeef on kuestalaadne kuna erineva kõvadusega aluspõhja kivimikihid on lõunasuunalise kallakuga.
Garage48

**Garage48** on üritus (inglise keeles "hackathon" https://en.wikipedia.org/wiki/Hackathon), mis võimaldab inimestel ja iduettevõtetel uusi äriideid ellu viia. Selles osalejad peavad 48 tunni jooksul oma idee prototüübiks realiseerima ja võimalusel küsima ideele ka klientide tagasisidet. 

Seni on toimunud mitusada üritust. Sageli on üritusel teema, millel ideid oodatakse ja teostatakse, näiteks tarkvara- ja mobiilirakendused, kosmos, riistvara, tervishoid, haridus, küberkaitse, puidutooted jne.  

Garage48 üritused said alguse Eestist 2010. aasta aprillis ja on nüüdseks levinud ka mujale maailma. Garage48 Sihtasutuse algatasid tehnoloogiaettevõtjad Jüri Kaljundi, Rain Rannu, Ragnar Sass, Martin Villig, Priit Salumaa ja Asko Seeba. 

Selline üritus toimub skeemi järgi, kus mitukümmend osalejat kogunevad reede õhtul, kõik saavad oma ideid lühidalt tutvustada. Ideed pannakse seinale ja iga osaleja peab valima oma lemmikidee. Neid ideid, mis saavad kokku 4–7-liikmelise meeskonna, hakatakse ellu viima. Korraldajad pakuvad meeskondadele ruume, mentoreid ja süüa-juua ning koordineerivad tegevust. 

Meeskonnad peavad 48 tundi hiljem esitlema oma prototüüpe, mida hindavad žürii ja publik. Paremaid tunnustatakse nii rahaliste kui ka mitterahaliste auhindadega.

## Vaata ka
* TEDx

## Viited

* Garage48 koduleht
**Garage48 Facebookis
** Garage48 YouTube'is
** Garage48 Twitteris
Juhan Kahk (tõlkija)

**Juhan Kahk** (sündinud 4. detsembril 1961) on eesti filosoof ja tõlkija.

## Pere
Tema isa oli ajaloolane Juhan Kahk.

## Välislingid
*Tõlgitud teoseid Eesti rahvusbibliograafia
*Tõlgitud teoseid Raamatukoi
Lüümik

**Lüümik** ehk esitluskile on grafoprojektorites kasutatav õhuke läbipaistev leht. Lüümikuid valmistatakse harilikult tselluloosatsetaadist, mille peal võib kujundeid joonistada, et neid projektoril auditooriumile näidata. Neid on võimalik täita nii markeri kui ka laserprinteriga. Paljud ettevõtted kasutavad projektorite ja lüümikute süsteemi koosolekutel ja töörühmades, kus on vaja teha näitlikustavaid ettekandeid. Uuemal ajal on kasutusel videoprojektorid ja interaktiivsed tahvlid.

## Lüümikute printimine
Lüümikuid võib printida kahel viisil.

Laseriprinteri võib ühendada arvutiga ja selle peale saab panna tahmakasseti koos tselluloosatsetaadist lehtedega. Seejärel valmistatakse kujund või dokument arvuti sees (kuigi kujundid on rohkem levinud, sest tekst võib mingil kaugusel projektorist olla ebaselge) ning seadistatakse printimiseks. Pärast printeri tööle panemist kantakse dokument paberi peale. Mõned inimesed eelistavad lüümikut enne edastamist katsetada.

Mõned mustvalged või värvilised koopiamasinad on võimelised printima atsetaatlehti. Sellised masinad kasutavad enamasti toonerit, sest tindile rajatud tehnoloogia pole veel atsetaatlehte võimeline printima. Lüümikutest omakorda saab paljundusmasina abil teha paberkoopiaid.
Väikese Illimari tänav

**Väikese Illimari tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.

Tänav algab Sihi tänavalt, ristub Kurni ja Ilo tänavaga ning lõppeb Vabaduse puiesteel.

Selle tänava ääres asub 1976. aastal avatud Underi ja Tuglase maja-muuseum (Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse muuseumiosakond), Väikese Illimari tn 12. Majas elasid aastail 1933–1944 Marie Under ja Artur Adson ning 1944–1971 Elo ja Friedebert Tuglas.

Alates 27. septembrist 1929 oli tänava nimi **Veere tänav**. Praeguse nime sai Väikese Illimari tänav 2. juulil 1971.

## Viited
Revo Jõgisalu

**Revo Jõgisalu** (9. juuli 1976 – 30. august 2011) oli eesti hiphopmuusik.

Jõgisalu oli bändide A-Rühm ja Toe Tag asutajaliige.

Ta suri 30. augustil 2011 melanoomi.

## Välislingid
*In memoriam Revo Jõgisalu
Kalev Stoicescu

**Grigore-Kalev Stoicescu** (sündinud 2. septembril 1965 Constanțas) on Eesti riigiametnik ja endine diplomaat, XV Riigikogu liige. Ta on Riigikaitsekomisjoni esimees.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 1983 Tallinna 1. Keskkooli ja 1990. aastal Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatika erialal.

## Diplomaadi ja analüütikuna
1993. aastal sai Grigore-Kalev Stoicescu Eesti esimeseks suursaadikuks OSCE juures Viinis.

1996. aastal oli ta Eesti–Venemaa piiriläbirääkimistel Eesti delegatsioonijuhi kohusetäitja. 

1997. aastal sai ta Eesti erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, hiljem sai suursaadikuks Mehhiko Ühendriikides. 2000. aastal kutsuti ta tagasi.

Hiljem on ta töötanud Eesti NATO Ühingu nõukogu julgeoleku- ja kaitsepoliitika eksperdina ja kaitsenõunikuna Pariisis.

Aastatel 2002–2014 töötas ta kaitseministeeriumis. Alates augustist 2014 on ta Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse teadur.

## Poliitiline karjäär
2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Eesti 200 ridades ja sai 395 häält.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 3663 häält ning osutus valituks.

Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 1678 häält ning ei osutunud valituks.

## Publikatsioone
* Prantsusmaa ja üleatlandiline side, Maailma Vaade nr 23
* Trump rääkis Ühendriikide "ülesehitamisest", nagu oleks keegi selle vahepeal ära lammutanud, 20. jaanuar 2017

## Viited
Võit (sovhoos)

**Sovhoos Võit** oli sovhoos Võru rajoonis. Selle keskus asus Vana-Vastseliinas, osakond oli Meremäel.

Sovhoos moodustati 1960. aastal. Endisest masinatraktorijaama keskusest sai sovhoosi keskus. 

Sovhoos likvideeriti 1993. aastaks.

Sovhoosi Võit Illi vaatluspunktis on 1974. aastal mõõdetud Eesti suurim ööpäevane sademehulk – 154 mm.

## Viited
Tõstamaa sovhoos

**Tõstamaa sovhoos** oli sovhoos Pärnu rajoonis.

Sovhoos moodustati aastal 1961. Selle keskus oli Tõstamaal Tõstamaa külanõukogus.

Sovhoosi pindala oli 1978. aastal 14 700 ha.

1985. aastal liideti sovhoos kolhoosiga Pärnu Kalur.
Kristlikud voorused

**Kristlikud voorused** on seitse voorust katoliiklikus katekismuses. 

Kolm jumalikku voorust on usk (fides), lootus (spes) ja armastus (caritas). 

Neli inimlikku ehk kardinaalset voorust on tarkus (prudentia), õiglus (iustitia), kindlameelsus (fortitudo) ja mõõdukus (temperantia).
Oskar Kuul

**Oskar Kuul** (6. november 1924 Omski maakond, Omski kubermang, Vene NFSV, NSV Liit – 10. detsember 1992) oli eesti majandijuht, Kirovi kalurikolhoosi esimees (1955–1990).

Ta sündis Siberis Omski lähedal eesti külas, teenis Nõukogude–Saksa sõja ajal Punaarmees. 1945. aastal oli NKGB vägedes Narvas. Töötas 1946–1949 komsomolijuhina Lihulas ja Haapsalus. Aastatel 1949–1951 õppis ta Vilniuse KGB ohvitseride koolis, seejärel töötas Eesti NSV KGB-s, kust saadeti 1955. aastal aktiivsesse reservi vanemleitnandi auastmes.

Alates 1955. aasta 22. detsembrist kuni 1990. aasta 20. juulini oli ta S. Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi esimees. 

Kuuli järgi on saanud nime Miiduranna lähedal Tallinna lahes asuv laevade tankimisehitis Kuuli Muna ehk Reidikai. Kuul sai palju NSV Liidu autasusid, millest tähtsamad olid sotsialistliku töö kangelase kuldtäht (1980) ning kaks Lenini ordenit. 1987. aastal anti talle NSV Liidu riiklik preemia. 

## Viited

## Välislingid
*Haud Tallinna Metsakalmistul
*Oskar Kuul 6. XI 1924-10. XII 1992, Randlane: aktsiaseltsi Esmar ajaleht, nr. 21/22, 23. detsember 1992
L.A. Woman

**"L.A. Woman"** on ansambli The Doors kuues stuudioalbum ja ühtlasi viimane, mis salvestati koos laulja Jim Morrisoniga, kes suri 1971. aasta juulis – vähem kui kolm kuud pärast albumi ilmumist. Selle tuntuimad lood on singlitena ilmunud "Riders on the Storm", "Love Her Madly" ja "The WASP (Texas Radio and the Big Beat)".

2003. aastal ajakirja Rolling Stone koostatud kõigi aegade 500 parima albumi seas on "L.A. Woman" 362. kohal.

Albumi "L.A. Woman" ilmumise 40. aastapäeva tähistamiseks valmis Eagle Rock Entertainmentil 2011. aastal dokumentaalfilm "Mr. Mojo Risin': The Story of L.A. Woman" (ETV-s pealkirjaga "The Doors. Kuidas sündis "L.A. Woman""), milles käsitletakse üksikasjaliselt selle stuudioalbumi loomist. Dokumentaalfilm tuli välja DVD/BD-na 24. jaanuaril 2012. 

## Lugude nimekiri

#"The Changeling" – 4:21
#"Love Her Madly" – 3:20
#"Been Down So Long" – 4:41
#"Cars Hiss by My Window" – 4:12
#"L.A. Woman" – 7:49
#"L'America" – 4:37
#"Hyacinth House" – 3:11
#"Crawling King Snake" (John Lee Hooker) – 5:00
#"The WASP (Texas Radio and the Big Beat)" – 4:16
#"Riders on the Storm" – 7:09
Kõlleste mänd

**Kõlleste mänd** on  looduskaitsealune põlispuu (mänd) Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. 

Puu ümbermõõt on umbes 3,8 m ja kõrgus 17 m. 

## Välislingid
*Kõlleste mänd Keskkonnaregistris
1958. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis

1958. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. novembril Lappeenrannas Maneežis. Soome võitis 6:4.

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Pentti Saviaro (Soome) - Rein Pajur (Eesti NSV) tulemus pole teada

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Paavo Roininen (Soome) - Lembit Peegel (Eesti NSV) tulemus pole teada

Sulgkaal (kuni 57 kg): Jorma Limmonen (Soome) - Aleksandr Zemirov (Eesti NSV) tulemus pole teada

Kergekaal (kuni 60 kg): Olli Mäki (Soome) - Vello Kaunismäe (Eesti NSV) 3 - 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Ülo Valk (Eesti NSV) - Mauri Ruonala (Soome) 3 - 0

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Jaak Sõerd (Eesti NSV) - Ennu Vesalainen (Soome) 2 - 1

I keskkaal (kuni 71 kg): Mauri Backman (Soome) - Heino Villum (Eesti NSV) TKO 3 

II keskkaal (kuni 75 kg): Peeter Lõuk (Eesti NSV) - Juhani Huuskonen (Soome) KO 1 

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Matti Aho (Soome) - Harry Buddel (Eesti NSV) 2 - 1 

Raskekaal (üle 81 kg): Lembit Maurer (Eesti NSV) - Reino Kivekäs (Soome) 3 - 0

## Vaata ka
*Eesti-Soome maavõistlused poksis

## Kirjandus
*"Eesti NSV–Soome poksimaavõistluse eel. Neljateistkümnendat korda". Spordileht, 11. november 1958. Lk 2
*P. Matsov. "Soomlaste vaieldav poksivõit. Soome–Eesti NSV 16:14". Spordileht, 17. november. Lk 1 ja 8
Villem Maasik

**Villem Maasik** (1883 Vastseliina kihelkond, Võrumaa – 3. september 1919 Irboska) oli eesti advokaat, ametiühingutegelane ja poliitik (ESDTP).

Villem Maasik oli Eestimaa kubermangu Eesti Ajutise Maavalitsuse Tööosakonna, Töö- ja hoolekandmise osakonna  juhataja ja Konstantin Pätsi esimeses ajutises valitsuses Töö- ja Hoolekandeministeeriumi esimene töö- ja hoolekandeminister 24. veebruarist kuni 12. novembrini 1918. Seejärel Töö- ja Hoolekandeministeeriumi hoolekande osakonna juhataja kt.

Lasti maha Irboska veretöö käigus.