open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Salem

**Salem** on sagedane kohanimi. Ajalooliselt nimetati nii Palestiina alal asunud Jeruusalemma enne nime "Jeruusalemm" kasutusele võtmist. Kohanimi ilmneb Piiblis 1. Moosese raamatus.

**Salem** võib tähendada ka järgmist:

## Kõige sagedamini
* Salem – linn USA-s Massachusettsi osariigis
* Salemi nõiaprotsessid – 17. sajandi lõpus USA Massachusettsi osariigis Salemi linna ümbruses toimunud nõiaprotsessid
* Salem – USA Oregoni osariigi pealinn
* Salem – linn India Tamil Nadu osariigis

## Täielik loend
### USA-s
* Salem (Alabama)
* Salem, Arkansas
** Salem (Fultoni maakond, Arkansas)
** Salem (Saline'i maakond, Arkansas)
* Salem (Connecticut)
* Salem (Florida)
* Salem (Georgia)
* Salem (Idaho)
* Salem (Illinois)
* Salem (Indiana)
* Salem (Iowa)
* Salem (Kansas)
* Salem (Kentucky)
* Salem (Lõuna-Carolina)
* Salem (Lõuna-Dakota)
* Salem (Lääne-Virginia)
* Salem (Maine)
* Salem (Maryland)
* Salem (Massachusetts)
** Salem Maritime National Historic Site
** Salemi nõiaprotsessid
** Salem Harbor
** Salem Sound, veekogu
** Salem Channel, Salem Soundi osa
* Salem (Michigan)
* Salem (Mississippi)
* Salem (Missouri)
* Salem (Montana)
* Salem (Nebraska)
* Salem (New Hampshire)
* Salem (New Jersey)
** Salem Nuclear Power Plant
** Salemi jõgi, Delaware'i jõe harujõgi
* Salem (New Mexico)
* Salem (New York)
** Salem oli New Yorgi osariigi Broctoni linna varasem nimetus
* Salem (Ohio)
* Salem (Oklahoma)
* Salem (Oregon), osariigi pealinn
* Salem (Pennsylvania)
* Salem (Põhja-Carolina)
* Salem (Utah)
* Salem (Virginia)
* Salem (Virginia Beach, Virginia)
* Salem, Wisconsin
** Salem (Kenosha maakond, Wisconsin)
** Salem (Pierce'i maakond, Wisconsin)

## Lähedased nimekujud
* East Salem (Pennsylvania)
* Lower Salem (Ohio)
* New Salem
* Salem Township
* Winston-Salem (Põhja-Carolina)
** Old Salem, ajaloomuuseum Winston-Salemis

### Väljaspool USA-d
;Kanadas
* Salem (Ontario)

;Saksamaal
* Salem (Baden-Württemberg)
** Reichskloster Salem, klooster
* Salem (Schleswig-Holstein)

;Hispaanias
* Salem (Valencia)

;Rootsis
* Salem (Rootsi)
* Salemi vald

;Suurbritannias
* Salem (Greater Manchester) Oldhamis Inglismaal
* Salem, Llandeilo lähedal Walesis asuv küla

;Mujal
* Salem, Montserrat

## Inimesed
* Abu Salem, 1993. aasta Bombay pommirünnaku toimepanemises süüdistatav
* Emad Salem, FBI informaator
* Pamela Salem, Briti näitleja
* Peter Salem, Ameerika revolutsiooni ajal elanud neegerori
* Raphaël Salem, matemaatik
* Salem al-Hazmi, üks viiest 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakutes süüdistatud isikust
* Salem Chalabi, Iraagi-Ameerika jurist
* Salem Poor, Bunker Hilli lahingus võidelnud neegersõdur

## Muu
* "Salem", telesari
Stephen Harper

**Stephen Joseph Harper** (sündinud 30. aprillil 1959 Torontos) on Kanada poliitik. 6. veebruarist 2006 kuni 4. novembrini 2015 oli ta Kanada peaminister ning juhtis vähemusvalitsust. Enne seda oli ta 1993–1997 ja 2002–2006 Kanada parlamendi liige. Harper kuulub Kanada Konservatiivsesse Parteisse.

Ta on lõpetanud Calgary Ülikooli rahvamajanduse eriala. Harper oli koos oma professori Preston Manningiga üks populistliku Reformierakonna (*Reform Party of Canada*) asutajaid 1987. aastal. 2000. aastal ühines see partei konservatiivse Canadian Alliance'iga. 2002. aastal sai Harper selle partei esimeheks. 2003 liitus see partei teise konservatiivse parteiga, mille tulemusena loodi Kanada Konservatiivne Partei. Harper valiti selle esimeheks märtsis 2004.

Harper sündis arveametniku peres esimesena kolmest pojast. Keskhariduse saavutas ta väljapaistva tulemusega ja astus Toronto ülikooli, kust kahe kuu pärast välja kukkus. Seejärel kolis ta Edmontoni ja asus tööle ettevõttes Imperial Oil, samas ettevõttes, kus ta isa oli kogu aeg töötanud. Esialgu töötas ta ettevõtte kirjade osakonnas, pärast arvutisüsteemidega. Calgary ülikoolis omandas ta bakalaureusekraadi majanduse alal ja 1993. aastal sai sealt magistrikraadi. Ta on esimene Kanada peaminister pärast Lester B. Pearsonit (1962–1967), kes ei ole jurist. Harper on säilitanud Calgary ülikooliga tihedad sidemed ja on seal sageli esinenud külalislektorina.

Harper abiellus 1993. aastal Laureen Teskeyga. Neil on 1996. aastal sündinud poeg Benjamin ja 1999. aastal sündinud tütar Rachel.

Harper on lapsest saadik olnud Toronto Maple Leafsi fänn. Ta kirjutab aeg-ajalt jäähokiteemalisi artikleid ja koostab raamatut hoki ajaloost.

Stephen Harper on 188 cm pikk.

## Välislingid
*Office of the Prime Minister
*Kanada peaminister ründas Venemaal valitsevat nõukogude mentaliteeti, Postimees, 14. august 2008
*  Harper Uses Handshake to Tell Putin He Must ‘Get Out of Ukraine’, *[[Bloomberg News]]*, 15. november 2014 (*inglise keeles*)
Akumulatsioon (hüdroloogia)

**Akumulatsioon** on mõiste hüdroloogiast, mis tähendab veehulga muutumist arvutusperioodil. Akumulatsioon on seotud mingi veekogu või maa-ala veebilansiga. Veebilansi valemis tähistatakse akumulatsiooni üldjuhul tähega **A**.
Grampiani mäed (Austraalia)

**Grampiani mäed** on mäestik Austraalias, osa Suurest Veelahkmeahelikust. Kõrgus kuni 1166 meetrit.

Mäestik sai praeguse nime 1836. aastal maadeuurijalt Thomas Mitchellilt, kes nimetas selle oma kodumaal Šotimaal asuva mäestiku järgi.
Mithra

**Mithra** on zoroastristlik iraani jumalus. Tema nimi pärineb indoiraani algkeelest (**mitra*) ja tähendas algselt lepingut, sidet, liitlust või sõprust. Arvatavasti on ühisest indoiraani jumalusest arenenud välja ka veedade usundi Mitra – aususe, sõpruse, kohtumiste ja kokkulepete jumalus, kes sageli esineb kaksikjumalana paaris Varunaga. 

Iraani polüteistlikust usundist välja kasvanud zoroastrismis on Mithra üks kolmest looja-jumalale Ahura Mazdale alluvast maailmakorra asha kaitsjast, tõe ja õigluse eest seisja ning ka kosmilise valguse ja soojuse allikas, keda sageli on kujutatud kiirgava peakattega. Hilisemas zoroastrismis muutus Mithra looja "alluvast" tema kehastuseks ja kõiketeadvaks hingede kohtumõistjaks. Manihheistlikus usundis oli Mithra nime all tuntud kaks inglit – üks, kes päästis esmase inimese pimedusse langemisest, ning teine, kes päästis inimese languses kadunud valguse. 

Mitrat/Mithrat mainitakse midjanite ja hetiitide rahulepingus aastast 1400 eKr, kus teda kutsutakse koos teiste jumalustega leppe tunnistajaks ja garandiks. Mithra kultus levis Väike-Aasias pärslaste, Aleksandri ja tema järeltulijate impeeriumi võimu all. 3. sajandiks eKr oli kujunenud uskumus, et Mithra on ema-jumaluse Anahita järeltulija. Anahitat on nimetatud ka neitsilikuks emaks. Partlastest valitsejad Armeenias olid Mithra preestrid ning seal maal püsis vastav kultus kõige visamalt. Ajaarvamise vahetuse paiku levis Mithra kultus roomlaste seas ning arvatavasti mõjutas ka varakristlikku õpetust ja mütoloogiat.

Mithrale kui valguse andjale pühendatud pidustusi peeti pärast talvist pööripäeva, kui päevad hakkasid muutuma pikemaks. Võimalik, et see on mõjutanud hilisemat kristlikku jõulupühade traditsiooni.

## Vaata ka
*Mithra kultus Iraanis
*Mithra kultus Roomas
Barbuda

**Barbuda** on saar Lääne-Indias, üks Väikestest Antillidest. Pindala 161 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus kuni 44 meetrit. Kuulub Antiguale ja Barbudale.

2011. aasta seisuga elas saarel 1634 inimest.
Marcus Stephen

**Marcus Ajemada Stephen** (sündinud 1. oktoobril 1969) on Nauru poliitik ja sportlane. 

19. detsembrist 2007 kuni 10. novembrini 2011 oli ta Nauru president ja siseminister.

Alustas sportlaskarjääri jalgpallurina, kuid hiljem sai temast tõstja. 1992. aastal osales ta olümpiamängudel Barcelonas Samoa võistkonna koosseisus, sest Naurul puudus sel ajal riiklik olümpiakomitee. Pärast olümpiakomitee asutamist oli tal 1996. aastal võimalik osaleda suveolümpial Atlantas ja 2000. aastal olümpiamängudel Sydneys juba Nauru delegatsiooni liikmena.

Kõige paremaid tulemusi on ta saavutanud Rahvaste Ühenduse mängudel: kuldmedal 1990. aastal, kolm kuldmedalit 1994. ja 1998. aastal, kolm hõbemedalit 2002. aastal.

Aastast 1997 on ta Nauru Olümpiakomitee laekur.

Alates 2003. aastast on ta Nauru parlamendi liige. President René Harrise valitsuses oli ta 2003–2004 haridus- ja rahandusminister.

28. augustil 2007 toimunud presidendivalimistel kaotas ta Ludwig Scottyle, kuid kui parlament avaldas sama aasta 19. detsembril Scottyle häältega 10:7 umbusaldust, valiti Stephen Nauru uueks presidendiks. Lisaks presidendi ametikohale kuulus Stephenile ka siseministri portfell.

18. aprillil 2008 kuulutas ta riigis välja erakorralise olukorra ja saatis parlamendi laiali, sest Nauru parlament ei suutnud sisevastuolude tõttu mitme kuu jooksul oma kohustusi täita. Samuti valitsesid pinged presidendi ja parlamendi vahel; viimane oli süüdistanud 31. märtsil presidenti katses läbi viia riigipööre.

Sama aasta 26. aprillil toimunud ennetähtaegsetel parlamendivalimistel saavutasid president Stepheni poolehoidjad 18-kohalises esinduskogus 10 kohta.

10. novembril 2011 astus Stephen seoses korruptsioonisüüdistustega ametist tagasi.
Dumfries and Galloway

**Dumfries and Galloway** on tervikomavalitsus Šotimaa lõunaosas. Piirneb lõunas Inglismaa Cumbria krahvkonnaga.

Omavalitsus loodi 1975. aastal mitme endise krahvkonna liitmisel. 1996. aastal muudeti see omavalitsuseks (*unitary authority area*). Hõlmab kolm traditsioonilist krahvkonda: Wigtownshire, Kirkcudbrightshire ja Dumfriesshire.

2017. aastal elas seal 149 200 inimest.

## Viited

## Välislingid

* https://www.dumgal.gov.uk/
Ratva lahing

**Ratva lahing** oli lahing metsavendade rühma ja nõukogude hävituspataljoni osade vahel 28. juulil 1941.

Juuli lõpus tapsid metsavennad Arvila metsavahi, kes oli nende kohta andmeid kogunud. Sellele järgnes 28. juulil hävituspataljonlaste haarang Arvila metsa. Kui hävituspataljoni auto peatati Ratva külas Nello talu lähedal maanteel, hiilisid üheksa metsavenda eesotsas A. Nello'ga ~100 meetrit teest asuva kiviaia taha ja avasid auto pihta püssitule. Enamlased olid segaduses – arvati, et tulistatakse Nello talust. Kui paugud kostsid ka Arvila küla poolt, kartsid metsavennad sissepiiramist ja taandusid. Seejärel korraldasid hävituspataljonlased Nello talus läbiotsimise. Saunast leiti Eesti lipp ja püssipuhastamisvahendeid. Talu rüüstati. Eduard Nello arreteeriti ja lasti Jõhvis maha.
Tagil

**Tagil** on jõgi Aasias Venemaa Sverdlovski oblastis. Algab Kesk-Uurali idanõlvult Nižni Tagilist ida pool. Voolab ülemjooksul põhja, seejärel pöördub kirdesse ja laskub Lääne-Siberi madalikule. Suubub paremalt Turasse. Ülemjooksul on kärestikud, alamjooksul jõgi lookleb.

Toitumine on mitmekesine ja vaheldusrikas, peamiselt lume sulamisvetest. Veetaseme kõikumine on umbes 3,3 m. Tagil on jääkattes novembri algusest aprilli teise pooleni. Tagilil asuvad Verhnetagili veehoidla ja Nižnitagili veehoidla ning Verhni Tagil ja Nižni Tagil.
Põhjala teooria

**Põhjala teooria** on teooria rassilisest üleolekust, mis oli valdav peamiselt 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.

Teooria väidab, et Põhja-Euroopa inimesed, eriti skandinaavlased, moodustavad tänu oma kaasasündinud liidri- ja ka loomevõimetele valitseva rassi.

Renessansi ajal peeti blonde juukseid ja heledat nahka ilu sümboliks, seda mainiti tihti kirjanduses.

Alates 17. sajandist, mil Põhja-Euroopa riigid hakkasid muutuma üha tugevamaks ja teistest tehniliselt arenenumaks, hakkasid Põhjala inimesed rohkem huvituma taolistest ideedest rassilisest üleolekust.

Benjamin Franklin pakkus välja mõtte, mille järgi peaks Ameerika Ühendriigid immigrantidena eelistama valgeid eurooplasi, mitte tumedaid eurooplasi, nagu näiteks itaallased, prantslased, venelased ja hispaanlased.

Sellised argumendid said eriti tähtsaks, kui 19. sajandi keskel lisandusid aaria rassi ideed. Selle teooria kohaselt on peamiselt indoeuroopa keelte rääkijad ülimuslikum inimharu, tänu kellele enamik inimkonna saavutustest on olemas.

1880. aasta paiku olid paljud antropoloogid arvamusel, et aarjalased ise pärinevad kusagilt Põhja-Euroopast. Thedor Poesche pakkus välja idee, et aarjalased pärinevad põhjast. Karl Penka populariseeris seda ideed ning lisas, et aarjalaste tunnuseks on blondid juuksed ja sinised või rohelised silmad. Tunnustatud bioloog Thomas Henry Huxley nõustus temaga, kasutades terminit *[[Xanthochroi]]* järeldades, et heledama nahatooniga eurooplased (erinevalt tumedama nahatooniga vahemerelastele, keda Huxley kutsus *[[Melanochroi]]*'deks) on kõrgema intelligentsitasemega ja seega aarjalased. Huxley ideid toetas Charles Morris, kes kirjutas raamatu "The Aryan Race". Raamatus kirjeldas Morris, et aarjalased olid algselt blondide juuste ja siniste silmadega. Vacher De Lapouge kirjutas oma raamatus "L’Aryen", et kõrgema kolbaga blondid on oma liidrieelduste tõttu rahvuslikud liidrid ja seega määratud valitsema madala kolbaga inimeste üle. 1902. aastal väitis Saksa arheoloog Gustaf Kossina, et ta on kindlaks teinud algsete aarjalaste matmispaiga Põhja-Saksamaal. Ta arvas, et aarjalased olid just sealt rännanud teistesse Euroopa piirkondadesse.

20. sajandi alguses tunnustati seda teooriat ka ülikooli tasemel. Sealt edasi hakkasid sotsioloogid kasutama terminit "blond rass" ettevõtlike ja innovaatiliste heledajuukseliste isikute kohta Euroopa populatsioonis.

Fakt, et Vahemere rass on loonud suursuguseid antiikkultuure, pani mitmed teadlased arvama, et põhjalalased moodustasid antiikkultuuride ülemised kihid, mis hiljem kadusid.
Good Girl Gone Bad

**"Good Girl Gone Bad"** on Rihanna kolmas stuudioalbum. Selle andis välja Def Jam Records. Enamikus Euroopa riikides ilmus see 4. juunil 2007 ja USAs 5. juunil 2007. Album sai maailmas edukaks pärast esimese singli "Umbrella" väljaandmist. Albumilt on ilmunud kolm USA ja mujal maailmas edetabelite esikümnesse jõudnud singlit 

## Standardväljaande lood
# "Umbrella" koos Jay-Z-ga
# "Push Up on Me"
# "Don't Stop the Music"
# "Breakin' Dishes"
# "Shut Up and Drive"
# "Hate That I Love You" koos Ne-Yoga
# "Say It"
# "Sell Me Candy"
# "Lemme Get That"
# "Rehab"
# "Question Existing"
# "Good Girl Gone Bad"

;Boonuslood
# "Cry" (Inglismaa/Austraalia/Jaapan/Deluxe väljaande boonuslugu)
# "Haunted" (Jaapani väljaanne)
# "Umbrella (Acoustic) (Inglismaa iTunes'i boonuslugu)

## Eriväljaande remiksitud lood
# "Umbrella" koos Jay-Z'ga (Seamus Haji & Paul Emanuel club remix) 
# "Shut Up and Drive" (The Wideboys club remix)
# "Breakin' Dishes" (Soul Seekerz remix)
# "Don't Stop the Music" (The Wideboys club mix)
# "Question Existing" (The Wideboys club mix)
# "Hate That I Love You" koos Ne-Yoga (K-Klassic remix)
# "Push Up on Me" (Moto Blanco club mix)
# "Good Girl Gone Bad" (Soul Seekerz remix) 
# "Haunted" (Steve Mac Classic mix)
# "Say It" (Soul Seekerz remix)
# "Cry" (Steve Mac Classic mix)
# "SOS" (Digital Dog remix)

## Singlite kronoloogia

;USA, Austraalia, Inglismaa, Brasiilia, Filipiinid
*"Umbrella"
*"Shut Up and Drive"
*"Hate That I Love You"
*"Don't Stop the Music"
*"Take a Bow"
*"If I Never See Your Face Again" (koos Maroon 5-ga)

;Saksamaa, Austria, Prantsusmaa
*"Umbrella"
*"Don't Stop the Music"
*"Hate That I Love You"
*"Shut Up and Drive"
*"Take a Bow"

;Euroopa ja Kanada
*"Umbrella"
*"Shut Up and Drive"
*"Don't Stop the Music"
*"Hate That I Love You"
*"Take a Bow"

;Hispaania
*"Umbrella"
*"Don't Stop the Music"
*"Hate That I Love You" (Hispaania versioon koos David Bisbaliga)

;Ladina Ameerika
*"Umbrella"
*"Shut Up and Drive"
*"Don't Stop the Music"
*"Hate That I Love You" (Hispaania versioon koos David Bisbaliga)

## Väljaandmise ajalugu

## Viited
007 ja Kuldsilm

**"007 ja Kuldsilm"** (originaalpealkirjaga **"GoldenEye"**) on 1995. aastal valminud 17. ametlik spioonifilm Bondi-sarjas. 

MI6 agenti James Bondi kehastab seal esmakordselt Pierce Brosnan. 

Filmi lavastas Martin Campbell. Erinevalt varasematest Bondi-filmidest ei põhinenud see Ian Flemingu loomingul, vaid loo mõtles välja stsenarist Michael France. Filmis röövitakse salajane kosmoserelv Kuldsilm.
Kamõšlov

**Kamõšlov** (vene keeles *Камышлов*) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis, Kamõšlovi rajooni keskus. Linn asub Põšma jõe vasakkaldal.

Asutatud 1667. aastal Kamõševski kindlustusena, linnaõigused sai 1781. aastal.
Päkapikk

**Päkapikk** on mitmete rahvaste mütoloogias tuntud väikest kasvu inimese taoline mütoloogiline olend. Tavaliselt peetakse päkapikkude all silmas vanapõhja ehk skandinaavia usundist pärit maa-aluseid olevusi, kes on levinud ka uusaegses fantaasiakirjanduses ning sama traditsiooni alusel loodud teiste žanride teostes. Üks tuntumaid päkapikkude kirjeldusi tänapäeva ulmes on John Ronald Reuel Tolkieni Keskmaa-raamatute sarjas, sh "Kääbikus" ja "Sõrmuste isanda" triloogias leiduv, mis on mõjutanud päkapikkude kujutamist kogu moodsas popkultuuris.

Nüüdisaegses Lääne rahvapärimuses on päkapikud jõuluvana abilised, kes valmistavad – ja vahel ka toovad – lastele jõulukingitusi. Eesti rahvausundis niisuguseid tegelasi ei tuntud.

## Terminoloogia
Ehkki *päkapikk* ei ole päriselt sama, mis *kääbus* (*kääbus* tähistab uuemas eesti keeles eelkõige üksikjuhtumeid) on vanemas eestikeelses kirjavaras neid sünonüümidena kasutatud, nimetades näiteks "Nibelungide laulu" tegelast Alberichi *kääbuseks*.

Samuti võivad lastekirjanduses *päkapikud* olla samastatud *[[Pöialpoiss|pöialpoistega]]*, samas kui eepilises fantaasiakirjanduses viimast nimetust ei kasutata.

Mütoloogiate ja kirjanduslike traditsioonide keerukuse tõttu võivad eesti sõna *päkapikk* vasted teistes keeltes olla mitmesugused. Nii on Lumivalgekese muinasjutu seitse päkapikku inglise keeles *Seven Dwarfs*, jõuluvana abilised aga *elves*, mis mõnes kontekstis tuleks tõlkida eesti keelde hoopis *haldjateks*.

## Vaata ka
* Haldjas
* Kääbikud
* Trollid
Colorado Springs

**Colorado Springs** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, El Paso maakonna keskus. 

Colorado Springs asutati 1871. aastal.

Linnas on USA olümpiakomitee peakorter ja peamine treeningukeskus.

Linnas on Õhuväe Akadeemia ja selle läheduses paiknevad mitmed sõjaväebaasid.

Linna lähedal asub looduspark Jumalate aed (*Garden of the Gods*).

## Välislingid
* Linna koduleht
Strabon

**Strabon** (vanakreeka keeles Στράβων) (umbes 64/63 eKr – umbes 23/24 pKr) oli Vana-Kreeka ajaloolane ja geograaf. Tema peamised teosed on "Ajalugu" (ka "Ajaloolised ülestähendused") (ei ole säilinud) ja peaaegu täielikult säilinud 17-köiteline "Geograafia", mis on parim omaaegne Vana Maailma geograafia kirjeldus.

## Vaata ka
* Himilko, Tacitus

## Viited

* 1.2. Antiikautorite kirjeldused põhja- ning idapoolsetest rahvastest, erm.ee

## Välislingid
* Strabo: The Geography, uchicago.edu (inglise keeles)
Abū al-Ḩasan ‘Alī al-Mas‘ūdī

**Abu al-Hasan 'Alī al-Mas'ūdī** (ka *al-Masudi*; 896 Bagdad — 956 Al-Fusțāţ (praegu Kairo)) oli araabia ajaloolane, geograaf ja rändur. Teda on nimetatud ka "Araabia Herodotoseks", sest ta oli esimene araabia ajaloolane, kes ühendas ajaloolised ja geograafilised vaatlused.
Valge joon Võrumaa kohale

**"Valge joon Võrumaa kohale"** on Jaan Kaplinski kolmas luulekogu, mis ilmus Tallinnas 1972. aastal. Kogu sisaldab 54 aastatel 1967–1968 kirjutatud luuletust.

## Ilmumine ja vastuvõtt
"Valge joon Võrumaa kohale" avaldati väikeses formaadis kõvas köites väljaandena, luuletuste vahele oli paigutatud neli Enno Ootsingu graafilist lehte. Pealkiri on võetud seitsmerealisest luuletusest, kus esineb lause "üks lennuk veab valge joone Võrumaa kohale". Pealkirja all seisab tiitellehel alapealkiri: "54 luuletust 1967–1968". Raamatu lõpus on sisukorra asemel iseseisev 54-realine tekst, mille ridadeks on luuletustest nopitud üksikud fraasid (fraaside järjekord vastab luuletuste järjekorrale).

Tekst koosneb lühikestest luuletustest, mille stiil ja rütm on sarnased, rõhutades teksti suhtelist pidevust. Kolmkümmend luuletust on taasavaldatud valikkogus "Käoraamat" ja kogu tekst muutmata järjestusega koondkogus "Kirjutatud", lk 173–225 (puudub ainult "Kiire on eluga kiire filosoofiaga"). Autor on hiljem väitnud, et kirjutas enamiku luuletusi väga kiiresti, ühe bussisõidu vältel Tallinna ja Tartu vahel. Hoolimata raamatu pealkirjast nimetatakse luuletustes kõige sagedamini Tartut ja Emajõge.

Ilmumisaegne kriitika tõstis esile raamatu tihedust ja ühtlust. Leiti, et teksti seob ühtseks tervikuks "sujuv pealkirjadeta killult killule libisemine... mida seesmiselt toetab iga raamatuga süvenev kaplinskilikkus, see suveräänne sisendusjõuline maailm, mis on aja jooksul ehk mõjusidki vastu võtnud, kuid milles need siitpeale enam eristatavad pole, sest on kujunenud iseseisev luuletaja." Samuti arvati, et autor "on vabanenud mina isekusest ja sellest tuleneb, et luuletused ei mõju pealetükkivalt, vaid laotuvad tasapindselt lahti... Sellest ka nii palju pilte, vaateid ja kirjeldusi, milles olulisem on kirjeldatav, mitte kirjeldaja ise."

Kaplinski hilisema loomingu taustal paistab "Valge joon Võrumaa kohale" üleminekuna napisõnalisele laadile, mis puhtal kujul areneb välja sarjas "Seesama meri meis kõigis" (1970-1972) ja valitseb veel raamatus "Raske on kergeks saada" (1982).

## Luuletused

## Viited

## Välislingid
* Kolm luuletust kogust "Valge joon Võrumaa kohale"
Kõiguste bioloogiajaam

**Kõiguste bioloogiajaam** on mereuurimise välibaas Saaremaa vallas Saaremaal. Rajatud 1972. aastal. Kuulub TÜ Eesti Mereinstituudile. Seal on tegeldud peamiselt merebioloogia ja ihtüoloogiaga.

Praeguse TÜ Eesti Mereinstituudi (varem kandis pikemat aega nime Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakond) Kõiguste välibaas asub Saaremaal Kõiguste lahe ääres. 1972. aastal osteti kohalikult kalakombinaadilt kaks hoonet ja sadam, samal aastal algasid ka väliuuringud - koostöös üleliidulise Kalamajanduse ja Okeanograafia TU Instituudiga katsed sumpades merekalakasvatuse alal. Peale nende, põhilisteks jäänud tööde, on välibaasis tegeldud kalade seire, etoloogia, nn "vee-aluse maja projekti", ihtüopatoloogia, kalade morfoloogia, parasitoloogia jm uuringutega. On kasutatud ka Tartu üliõpilaste ihtüoloogia suvepraktikumi baasina. Välibaasi juhatajaks ja hingeks on olnud Jüri Kolk. Praegu on välibaasi halduriks Urmas Jäe.

Jaamas on töötanud Henn Kukk, Aleksei Turovski, Ahto Järvik jpt.

## Välislingid
* Pilt
Zooloogia ja Botaanika Instituut

**Zooloogia ja Botaanika Instituut** (lühend **ZBI**) on Eesti bioloogiaalane uurimisasutus, mis alustas tegevust 1. jaanuaril 1947 Eesti NSV Teaduste Akadeemia bioloogia instituudina, mis nimetati zooloogia ja botaanika instituudiks 1952. aastal. 

ZBI rajatud ja kogutud on Eesti suurimad soontaimede, sammalde, seente ja putukate kogud ning koostatud suurem osa Eesti eluslooduse määrajaid. Nüüdseks on ZBI liitunud Maaülikooliga.

ZBI koosseisu on kuulunud hulk uurimisrühmi. Esialgu oli instituudis neli sektorit: botaanikasektor, zooloogiasektor, hüdrobioloogiasektor ja metsasektor. 1963. aastal eraldus instituudist metsasektor, mille baasil moodustati Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium (sellest loodi 1969 Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituut). Instituudi juures tegutses aastail 1958–1962 mereihtüoloogia, 1968–1977 protozooloogia ja 1974–1991 merebioloogia osakond.
1997. aastal oli ZBI-s kuus osakonda (botaanika, mükoloogia, ökofüsioloogia, loomaökoloogia, erizooloogia, hüdrobioloogia) ning lisaks biomeetria rühm, kogude osakond ja Karl Ernst von Baeri Muuseum.

ZBI-le on kuulunud mitu bioloogiajaama: Puhtu bioloogiajaam, Võrtsjärve Limnoloogiajaam, Akste bioloogiajaam, Taevaskoja bioloogiajaam, Rutja bioloogiajaam, Vooremaa metsaökoloogia jaam. Laelatu bioloogiajaam loodi samuti ZBI teadlaste poolt (kuulus Metsamajanduse ja looduskaitse ministeeriumile).

Aastatel 1948–1964 oli ka Zooloogiamuuseum ZBI alluvuses.

## Ajalugu
Instituut loodi 1947. aastal Eesti NSV Teaduste akadeemia uurimisasutusena, esialgu oli selle nimeks **TA Bioloogia Instituut**.

1952. aastal sai instituudi nimeks **TA Zooloogia ja Botaanika Instituut**.

1992. aastal sõlmiti ZBI ja Tartu Ülikooli vahel koostööleping, mille alusel loodi kaheksa ühisprofessuuri: erizooloogia (Eino Krall), üldzooloogia (Jüri Kärner), loomaökoloogia (Raivo Mänd), hüdrobioloogia (Toomas Saat), ökofüsioloogia (Kalevi Kull), taimeökoloogia (Martin Zobel), botaanika (Jaanus Paal) ja mükoloogia (Kuulo Kalamees).

1997. aastal ühines Eesti Põllumajandusülikooliga (2005. aastast Eesti Maaülikool), vastavalt sai nimeks **EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituut**.

2005. aastal liideti ZBI ja mitu EPMÜ rühma ning moodustati suur **[[EPMÜ Põllumajandus- ja keskkonnainstituut]]**. Sellega ZBI nimi kadus.

ZBI peahooned on asunud Vanemuise tänaval (21) ja Riia tänaval (181; hoone lammutati 2015. aastal seoses Lõunakeskuse laiendusega).

## ZBI direktorid
* Harald Haberman (1947–1977)
* Kalju Paaver (1977–1985)
* Erast Parmasto (1985–1990)
* Andres Koppel (1990–1996)
* Urmas Tartes (1996–2004)

## Vaata ka
* ZBI määrajate sari

## Viited

## Kirjandus
* Erast Parmasto, Vello Kaavere, Tõnu Noorits, Viivi Novek (koost.), Uno Siitan ja M. Rohtmets (toim.) 1987. *Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1987*. Tallinn: Valgus.
* Märt Rahi, Vaike Hang, Katrin Lõivukene, Alvi Rõigas (toim.) 1997. *Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1997*. Tartu: ZBI.

## Välislingid
* Zooloogia ja Botaanika Instituudi koduleht
*
Lessosibirsk

**Lessosibirsk** on linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Jenissei vasakul kaldal.

Linn loodi 1975. aastal külade liitmise teel.

## Välislingid

*http://region.krasu.ru/cities/lesosibirsk
Nessie

**Nessie** (ka **Loch Nessi järvekoletis**; gaeli *Niseag*) on Šotimaal Loch Nessi järves väidetavalt elav olend, kelle olemasolu ei ole tõestatud.

Legendi järgi nähti teda esmakordselt 565. aastal, dokumenteeritult aga alates 1871. aastast. Teda on korduvalt nähtud, pildistatud ja filmitud tänapäevani, eriti sagedasti aga 1930. ja 1960. aastatel.

Arvatakse, et ta on 6–14&nbsp;m pikkune, pika kaela ja loibadega vee-elukas; väidetavalt on teda nähtud ka maa peal.

Nessiet on enim pakutud plesiosauruse kaugeks järeltulijaks.

## Vaata ka
*Loch Ness

## Viited

## Välislingid

*http://www.nessie.co.uk/
Ants-Johannes Martin

**Ants-Johannes Martin** (21. august 1946 Mäetaguse vald, Virumaa – 25. juuni 2017 Tartu) oli eesti zooloog (mürmekoloog). 

Ta lõpetas 1965. aastal Kohtla-Järve 5. Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. 

Aastatel 1971–1992 töötas ta Eesti TA Zooloogia ja Botaanika Instituudi aspirant. Ta oli aastatel 1995–2000 Eesti Põllumajandusülikooli doktoriõppes, sealhulgas 1997. aastal Norra Põllumajandusülikoolis doktoriõppe kursustel ökoloogilise põllumajanduse erialal. Ta kaitses 2000. aastal Eesti Põllumajandusülikoolis doktoriväitekirja ja sai filosoofiadoktori kraadi.

Aastatel 1971–1992 töötas ta Eesti TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis vaneminsenerina ja teadurina. 1992. aastast oli ta Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi vanemteadur. 

## Teadustöö
Ta on uurinud sipelgate sotsiaalset homöostaasi ning tegelenud kuklaste kaitsmise ja nende kasutamisega metsakaitses ning keskkonna bioindikaatoritena.

Aastal 1977 asutas ta koos Vambola Maavaraga Akste metsakuklaste looduskaitseala. Nad rajasid 8. mail 1973 ja 6. mail 1975 kuklasteta kahele metsakvartalile laanekuklase *Formica aquilonia* 24 pesast koosneva asurkonna, millest on kujunenud umbes 400 pesast koosnev ulatuslik tehisasurkond. 

## Viited

## Kirjandus
*2005 - "Martin, Ants-Johannes". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj - M. Tallinn 2005. Lk 539-540

## Välislingid
*
*Riina Martinson, "Nippe aias sipelgatest lahti saamiseks". Postimees, 6. mai 2017
*"Suri sipelgauurija Ants-Johannes Martin". Tartu Postimees, 29. juuni 2017
*Haud Mäetaguse kalmistul
Nojabrsk

**Nojabrsk** on linn Venemaal Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Puri rajoonis. Linn asub Siberi Uvaalide keskosas suurte naftamaardlate juures.

## Ajalugu
Nojabrsk asutati 1976. aastal, kui naftamaardlate kasutuselevõtuga seoses hakati töölistele maju ehitama. 1982. aastal sai linnaõigsued. Siis elas linnas 25 100 inimest. 1986. aastal elas linnas juba 68 000 inimest. Aastal 2007 elas linnas 109 900 ja 2009. aastal 110 500 inimest.

Linna üks suurimaid ettevõtteid on Gazprom Neft (endine Sibneft).

Nojabrski haldusalasse kuulub ka idas asuv Võngapurovski.

Linna läbib Tjumeni-Novõi Urengoi raudteeliin.

## Viited

## Välislingid

*Nojabrski koduleht
Delfiinlased

**Delfiinlased** (*Delphinidae*) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsist hammasvaalaliste alamseltsist.

Sugukonda kuulub 32 liiki 11 perekonnaga.

## Süstemaatika
### Perekonnad ja nende esindajaid
*Perekond Lagenodelphis: 
**Borneo nosudelfiin (*Lagenodelphis hosei*)

*Perekond Lagenorhynchus: 
**Rist-nosudelfiin (*Lagenorhynchus cruciger*)
**Lõunadelfiin (*Lagenorhynchus australis*)
**Valgekoondelfiin (*Lagenorhynchus albirostris*)
**Vööt-nosudelfiin (*Lagenorhynchus obliquidens*)
**Tõmmu-nosudelfiin (*Lagenorhynchus obscurus*)
**Laik-nosudelfiin (*Lagenorhynchus acutus*)

*Perekond Cephalorhynchus: 
**Commersoni delfiin (*Cephalorhynchus commersonii*)
**Tšiili delfiin (*Cephalorhynchus eutropia*)
**Lõuna-Aafrika delfiin ehk Heaviside'i delfiin (*Cephalorhynchus heavisidii*)
**Hectori delfiin (*Cephalorhynchus hectori*)

*Perekond Lissodelphis: 
**Põhja-siredelfiin (*Lissodelphis borealis*)
**Lõuna-siredelfiin (*Lissodelphis peronii*)

*Perekond Sotalia: 
**Sini-nokisdelfiin (*Sotalia fluviatilis*)
**Guajaana delfiin (*Sotalia guianensis*)

*Perekond Sousa: 
**Hiina nokisdelfiin (*Sousa chinensis*)
**Aafrika küürdelfiin (*Sousa teuszii*)

*Perekond Tursiops: 
**Harilik afaliin (*Tursiops truncatus*)
**India ookeani afaliin (*Tursiops aduncus*)
**Burrunani delfiin (*Tursiops australis*) - uus avastatud delfiiniliik, 15. september 2011.

*Perekond Stenella: 
**Koon-eeldelfiin (*Stenella longirostris*)
**Senegali delfiin ehk kiiverdelfiin (*Stenella clymene*)
**Vööt-eeldelfiin (*Stenella coeruleoalba*)
**Attenutta-eeldelfiin (*Stenella attenuata*)
**Laup-eeldelfiin (*Stenella frontalis*)

*Perekond Delphinus: 
**Tavadelfiin ehk delfiin ehk harilik delfiin (*Delphinus delphis*)
**Harilik delfiin pika nokisega (*Delphinus capensis*)

*Perekond Grampus: 
**Halldelfiin (*Grampus griseus*)

*Perekond Steno: 
**Kurdhammasdelfiin (*Steno bredanensis*)
*Perekond Orcaella:
** Austraalia nöpsuimdelfiin (*Orcaella heinsohni*)
** Ümarpeadelfiin (*Orcaella brevirostris*) 
* Perekond Peponocephala:
** Melonipea vaal (*Peponocephala electra*) 
* Perekond Orcinus:
** Mõõkvaal (*Orcinus orca*)
* Perekond Feresa:
** Kääbusmõõkvaal (*Feresa attenuata*)
* Perekond Pseudorca:
** Valemõõkvaal (*Pseudorca crassidens*)
* Perekond Globicephala:
** Tavagrinda (*Globicephala melas*) 
** Troopikagrinda (*Globicephala macrorhynchus*)
* Perekond †Australodelphis:
** †*[[Australodelphis mirus]]* - välja surnud pliotseeni ajastu delfiiniliik

## Viited

## Välislingid
* Jaak-Kristian Sutt: "Kas delfiinid võiks olla abiks tulnukatega suhtlemisel?" Novaator, 11. veebruar 2011
Oktjabrski

**Oktjabrski** on linn Venemaal, Baškortostani Vabariigis. Linn asub Iki jõe paremkaldal Tatarstani piiri lähedal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Oktjabrski elanikest venelasi 40,8%, tatarlasi 37,1% ja baškiire 14,0%.

## Viited

## Välislingid

*http://www.oktb.ru/
Akste bioloogiajaam

**Akste bioloogiajaam** (ka **Akste mürmekoloogia välilaboratoorium**) oli sipelgate uurimise välibaas Kiidjärve lähedal Põlvamaal. 

## Ajalugu
Ühest hoonest koosnevale jaamale pandi nurgakivi 5. mail 1972; hoone valmis 1974. aastal. Bioloogiajaam asus suure metsakuklaste koloonia juures ning oligi mõeldud eelkõige selle koloonia uurimiseks. Sipelgakoloonia kaitseks moodustati samas Akste metsakuklaste kaitseala 31. augustil 1977. Hiljem on jaama kasutatud ka muude (eelkõige entomoloogiliste) tööde jaoks ja väiksemate gruppide õppebaasina. Jaama rajasid Vambola Maavara ja Ants-Johannes Martin. Bioloogiajaam kuulus Zooloogia ja Botaanika Instituudile.

Bioloogiajaama hoone lammutati 2008. aastal.
Vambola Maavara

**Vambola Maavara** (enne eestistamist **Markvardt**; 10. veebruar 1928 Tsooru vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 14. mai 1999 Tartu) oli eesti entomoloog ja reisikirjanik.

Lõpetas 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Kaitses 1955. aastal bioloogiakandidaadi kraadi. 

Töötas aastatel 1947–1991 Zooloogia ja Botaanika Instituudis (1978–1980 entomoloogia ja nematoloogia labori juhatajana) ning 1992–1998 Eesti Põllumajandusülikooli taimekaitse instituudis juhtteadurina. 

## Uurimisvaldkonnad ja teadustöö
Putukate (eriti ühiseluliste putukate) ökoloogia ja etoloogia, metsaentomoloogia, mürmekoloogia ja sotsiobioloogia. 

Oli Eesti parimaid sipelgatundjaid, avastas umbes 20 uut sipelgaliiki. Oli Akste bioloogiajaamas esimese metsakuklaste kaitseala rajajaid. Leiutas ja võttis kasutusele raskmetallide saaste mõju uurimiseks sipelgaproovide võtmise rahvusvaheliselt tunnustatud meetodi, koostas kasurputukate kaitseks loodussaarekeste rajamise põhimõtted. 

## Teoseid
*1956 "Noore entomoloogi käsiraamat". Autori illustratsioonid
*1961 "Metsakaitse". Üks autoreid ja ka illustreerija
*1970 "Taimekaitse aktuaalsed küsimused"
*1979 "Mägedest mägedeni". Autori illustratsioonid
*1986 "Sotsiobioloogia arenguloost ja olemusest". // Biosüsteemide kooseksisteerimise teooria 
*1988 "Madal- ja siirdesoode loomastik" ja "Rabade loomastik". // Eesti sood

## Liikmesus
*1958–1971 Eesti TA Looduskaitse Komisjon

## Harrastuskunstnikuna
Viljeles kujutavat ja fotokunsti, illustreeris nii enda kui ka teiste raamatuid (nt Eerik Kumari "Eesti lindude välimääraja" 1953, "Eesti kaunis loodus" 1957, "Eesti NSV floora" II ja VII).
*"Kalana rahnud" (tušijoonistus)
*"Võõpsu poiss" (graafika)

## Viited

## Kirjandus
*E. Köst. Pärastlõunatund Vambola Maavaraga. // Kultuur ja Elu 1/1983
*V. Masing. Rikka isiksuse rohked tahud. // Eesti Loodus 2/1988
*Ants-Johannes Martin. "Rikka isiksuse lahkumine". // Eesti Loodus 8/1999, lk 351
*EE 14. Tallinn 2000. Lk 270
*Eesti teaduse biograafiline leksikon. 2. köide. Tallinn 2005

## Välislingid
*Ants-Johannes Martin. "Rikka isiksuse lahkumine". Eesti Loodus
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
Olev Avaste

**Olev Avaste** (18. veebruar 1933 Tallinn – 18. juuli 1991 Tartu) oli eesti geofüüsik.

Olev Avaste lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli geofüüsikuna 1956. aastal. Aspirantuuris oli formaalselt Füüsika ja Astronoomia Instituudis (FAI), kandidaadiväitekiri "Pilvitu taeva lühilaineline kiirgusväli" valmis Leningradis professor Kussiel Šifrini juhendamisel 1961. aastal. Edasi töötas FAI-s vanemteadurina ja teadussekretärina. Doktoritöö "Lühilaineline kiirgusväli Maa atmosfääris" kaitses 1975. aastal Leningradis Geofüüsika Peaobservatooriumis.

1982. aastal avati Tartu ülikoolis Avaste initsiatiivil geofüüsika kateeder ning ta läks selle juhatajaks, lugedes ise ka enamikku programmis olnud üld- ja erikursusi. Geofüüsika kateedrit juhtis ta kuni surmani.

Olev Avaste teaduslik haare oli väga lai, hõlmates atmosfääri kiirgusvälja, pilvisuse, kiirguslevi, aerosooli kaugseire ja globaalse jaotuse, helkivate ööpilvede ning merepinna heleduse uurimusi. Ta oli esimesi satelliidiandmestiku kasutajaid atmosfäärifüüsikas.

Olev Avastel olid väga laialdased rahvusvahelised teadusalased kontaktid. Ta kuulus Rahvusvahelise Meteoroloogia ja Atmosfäärifüüsika Assotsiatsiooni Täitevkomiteesse, Rahvusvahelise Atmosfääri Kõrgemate Kihtide Meteoroloogia ja Füüsika komisjoni. Hea inglise keele oskajana juhtis ta korduvalt Nõukogude Liidu teadusdelegatsioone välismaal.
 
Olev Avastel jätkus jõudu ja aega ka Tartu purjespordi presiidiumi juhtimiseks, regattidel kohtunikuna tegutsemiseks, aimeartiklite kirjutamiseks.
 
Olev Avaste suri 18. juulil 1991 Tartus, maetud Tartus Raadi kalmistule.

## Tunnustus
*1977 Nõukogude Eesti preemia
*1981 Tööpunalipu orden
*1985 Eesti NSV riiklik preemia

## Viited

## Välislingid
*Olev Avaste lühielulugu koos fotoga
Vooremaa metsaökoloogia jaam

**Vooremaa metsaökoloogia jaam** (ka "Voore Ökoloogiajaam", 'Voore statsionaar') oli ökoloogiliste väliuuringute baas Jõgevamaal Levala külas. 

## Ajalugu
Jaama rajas kompleksse ökoloogilise uurimistöö tarvis Zooloogia ja Botaanika Instituut Toomas Frey algatusel. Koha valikul peeti uurimisobjektina eelkõige silmas kõrge produktiivsusega metsa. Eeltööd jaama ja katsealade rajamiseks algasid 1969. aastal. Zooloogia ja Botaanika Instituut ostis 1970. aastal talu, mille baasil jaam rajati. Hiljem ehitati juurde mitu hoonet ning remonditi kapitaalselt vanad hooned. Vooremaa metsakatsealadel seati üheks peamiseks ülesandeks ökoloogilised uurimistööd Rahvusvahelise Bioloogiaprogrammi (IBP) raames. Jaam on olnud puude ökofüsioloogia ja metsaökoloogia väliuuringute keskuseks Eestis. Ökoloogiajaama on korduvalt kasutatud ka üliõpilaste praktikabaasina. 

Jaamas on pikemat aega töötanud ja välitöid teinud Toomas Frey, Vello Ross, Andres Koppel, Jane Frey, Krista Lõhmus, Anu Kollom, Rein Lasn, Tõnu Oja, Kalevi Kull, Olevi Kull, Mari Ivask, Kuulo Kalamees, Mall Vaasma, Leiti Kannukene, Arne Sellin, Ene Rästa, lühemat aega Martin Zobel, Mati Kahru, Ülo Niinemets, Jaak Palumets jt.

## Vaata ka
*Vooremaa maastikukaitseala

## Kirjandus
*Kull, Kalevi; Koppel, Andres (toim.) 2017. *Vooremaa metsaökoloogia jaam ja Toomas Frey*. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus. (Täistekst.)
Afanassi Nikitin

**Afanassi Nikitin** (vene keeles Афанасий Никитин; sünniaasta teadmata; suri 1472 või 1475) oli vene reisija, kirjanik, Tveri kaubamees, tuntud reisimärkmete "Reis kolme mere taha" autorina.
Anders Öhrwall

**Anders John Esbjörn Öhrwall** (28. november 1932 Örebro – 4. veebruar 2012 Stockholm) oli Rootsi koorijuht, dirigent ja helilooja.

Ta on loonud peamiselt koorimuusikat.
Leszek Kołakowski

**Leszek Kołakowski** (23. oktoober 1927 Radom – 17. juuli 2009 Oxford) oli poola filosoof ja publitsist, Varssavi ja Oxfordi ülikooli professor. Ta sai tuntuks marksismi kriitikuna oma kolmeköitelise teosega "Marksismi põhivoolud" ja mitmesuguseid valdkondi käsitlevate publikatsioonidega.

Kołakowski õppis pärast Teist maailmasõda filosoofiat Łódźi ülikoolis ja kaitses 1953. aastal Varssavi ülikoolis doktoriväitekirja Baruch Spinozast, milles ta käsitles Spinoza mõtteid marksistlikust vaatepunktist. Peagi pettus ta aga nõukogude marksismis ning võttis omaks "revisionistlikud", marksismi humanistlikku tõlgendust pooldavad vaated. 1956. aasta "Poola sula" järel avaldas Kołakowski ajakirjas Nowa Kultura neljaosalise marksismi-leninismi dogmasid, sealhulgas ajaloolist determinismi kritiseeriva artikli. 1966. aastal Varssavi ülikoolis "Poola sula" kümnendale aastapäevale pühendatud loengu järel heideti Kołakowski Poola Ühendatud Töölisparteist välja. Aastal 1968. aastal oli ta sunnitud emigreeruma.

Marksismis pettunud Kołakowski jõudis järeldusele, et stalinistliku totalitarismi julmus ei olnud mitte kõrvalekalle, vaid marksismi loogiline lõpptulemus. Hilisemas loomingus keskendus ta järjest enam teoloogiliste eelduste rollile Lääne filosoofias.

## Tunnustus
*1977 – Saksa raamatukaubanduse rahuauhind 
*1980 – valiti Briti Akadeemia liikmeks
*1983 – Erasmuse preemia 
*1991 – Ernst Blochi auhind 
*1992 – Łódźi Ülikooli audoktor 
*1997 – Valge Kotka orden 
*1997 – Gdański Ülikooli audoktor 
*2000 – Szczeciński Ülikooli audoktor 
*2002 – Wrocławi Ülikooli audoktor 
*2003 – Kluge auhind  
*2006 – Kesk-Euroopa Ülikooli audoktor 
*2007 – Jeruusalemma auhind 

Ta oli valitud ka Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia liikmeks.

## Teoseid
*"Horror metaphysicus". Tõlkinud Triin Kallas. Sari Avatud Eesti Raamat. Tallinn: Valgus, 2000.
*"Religioon: kui Jumalat ei ole olemas. Jumalast, kuradist, patust ja nn. religioonifilosoofia teistest muredest". Tõlkinud Joel Sang. Sari Avatud Eesti Raamat. Tallinn: Vagabund, 2004.
*"Miniloengud maksiprobleemidest". Tõlkinud Hendrik Lindepuu. Toimetaja Inna Lusti. Sari Avatud Eesti Raamat. Laiuse: Hendrik Lindepuu Kirjastus, 2007.
*"Mida küsivad meilt suured filosoofid".  Tõlkinud Hendrik Lindepuu. Toimetaja Märt Väljataga. Sari Avatud Eesti Raamat. Tartu: Hendrik Lindepuu Kirjastus, 2012, 285 lk; ISBN 9789949933303.
*"Revolutsioon kui ilus haigus: arutlusi totalitarismist, vasakpoolsusest, kommunismist, demokraatiast – aga mitte ainult". Koostanud ja tõlkinud Hendrik Lindepuu. Sari Avatud Eesti Raamat. Tartu: Hendrik Lindepuu kirjastus, 2014
*Leszek Kołakowski, "Naeruvääristatud Jeesus: kaksteist esseed". Koostanud ja tõlkinud Hendrik Lindepuu. Edmund Burke'i Seltsi sari. Halliste: Hendrik Lindepuu Kirjastus, 2017, 202 lk; ISBN: 9789949988051

## Viited

## Välislingid
Valge Kotka orden (Poola)

**Valge Kotka orden** (poola keeles *Order Orła Białego*) on Poola kõrgeim riiklik autasu, mida antakse nii tsiviilisikutele kui sõjaväelastele nende teenete eest.

Ordeni asutas August II 1. novembril 1705.

## Vaata ka
*Valge Kotka orden (Venemaa keisririik)
Ülo Mullamaa

**Ülo-Ants Mullamaa** (26. jaanuar 1936 Tartu – 11. oktoober 2020 Tartu) oli eesti geofüüsik.

Ülo-Ants Mullamaa sündis 26. jaanuaril 1936 Tartus. Lõpetas 1959 Tartu ülikooli ja asus tööle Füüsika ja Astronoomia Instituudi atmosfäärifüüsika sektoris.

1965 kaitses Tartu Ülikoolis kandidaadiväitekirja "Lainetava merepinna optiliste omaduste atlas". 
1974 kaitses Tartu ülikoolis doktoritöö optika alal "Stohhastiliste makro-mittehomogeensete struktuuride optika", aga Moskva atesteerimiskomisjon ei kinnitanud doktorikraadi. 
1982 kaitses Leningradis Geofüüsika Peaobservatooriumis doktoritöö geofüüsikas "Looduslike makroebaühtlaste struktuuride poolt moduleeritud kiirgusväli".

1974. aastal võttis vene uurimislaeval "Akadeemik Korolev" osa rahvusvahelisest eksperimendist "TROPEX-74", oli Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi (AAI) viieliikmelise töörühma juht. 
1985 sai aktiivse teadustöö eest NSVL TA Nõukogude Geofüüsikakomitee medali "100 aastat rahvusvahelist geofüüsikat".

Uurimusi pilvede kiirgusrežiimi ja mereoptika alalt.

AAI-st lahkus tervislikel põhjustel 1993. aastal.
Macaulay Culkin

**Macaulay Culkin** (kodanikunimi **Macaulay Carson Culkin**; sündinud 26. augustil 1980) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja muusik. 

Ta on tuntuks saanud eeskätt Kevin McCallisteri rolliga filmis "Üksinda kodus" ("Home Alone"; 1990) ja peategelase rolliga filmis "Rikas Richie" ("Richie Rich"; 1994).

## Elukäik

Culkin sündis New Yorgis. Tal on neli venda: Shane (sündinud 1976), Kieran (sündinud 1982), Christian (sündinud 1987) ja Rory (sündinud 1989) ning õed Dakota (sündinud 1979) ja Quinn (sündinud 1984).

Kui Culkin oli väike laps, elas nende pere väikses korteris. Ta ema oli telefonioperaator ja isa, kes oli noorena olnud näitleja New Yorgis Broadway teatris, töötas kirikuteenrina kohalikus katoliku kirikus. Culkin pandi õppima katoliku kooli.

## Näitlejatöö

Näitlemist alustas Culkin nelja-aastaselt. Esialgu tegi ta kaasa väiksemates telesarjades. Tema üleilmne edu saabus mängufilmiga "Üksinda kodus" (1990), kus Culkin mängis peaosa – Kevin McCallisteri. 1992. aastal valmis filmile jätk "Üksinda kodus 2" taas Culkiniga peaosas, kuid see jäi viimaseks "Üksinda kodus" filmiks, milles ta kaasa tegi. 1994. aastal valmis veel üks Culkinile kuulsust toonud film "Rikas Richie", misjärel tuli tema näitlejatöös pikem paus ja näitlemise juurde tagasi pöördus ta 2000. aastal.

## Muusika

2013. aastast on ta bändi The Pizza Underground liige. Ansambel parodeerib peamiselt teiste lugusid.

## Isiklikku

Macaulay Culkin oli Michael Jacksoni sõber ja tunnistaja tema 2005. aasta kohtuprotsessil. Intervjuudes on Culkin maininud, et ei soovi oma eraelu avalikkuse ees lahata. Siiski on teada, et aastatel 1998–2002 oli ta abielus näitleja Rachel Mineriga. Seejärel oli tal pikaaegne suhe näitleja Mila Kunisega, mis lõppes 2011. aastal. Aastatel 2013–2017 oli tal suhe näitleja Jordan Lane Price'iga. Tema praegune kihlatu on Brenda Song, kellega ta tutvus filmi "Changeland" (2019) filmimisel. Neil on kaks last: Dakota (sündinud 2021) ja Carson (sündinud 2022).

Septembris 2004 arreteeriti Culkin Oklahoma Citys, süüdistatuna 17,3 grammi kanepi ja veel kahe narkootilise aine omamises. Selle eest läks ta lühikeseks ajaks vangi, kuid vabanes 4000 dollari kautsjoni vastu. Juunis 2005 mõisteti talle kolm aastat tingimisi karistust üheaastase katseajaga.

## Viited
UNIXi-laadne operatsioonisüsteem

**UNIXi-laadne operatsioonisüsteem** on operatsioonisüsteem, mis ülesehituselt sarnaneb UNIX-iga, kuid kuna viimane on registreeritud kaubamärk, peab vaadeldava OS-i kirjeldamiseks kasutama õiguslikult korrektset sõnastust.

*MULTICS
*BSD perekond
**NetBSD, OpenBSD, FreeBSD, DesktopBSD, PicoBSD, DragonFlyBSD, TrueOS, GhostBSD, jt
*GNU/Linux(vt GNU)
**GNU Hurd, Arch Linux, Debian, Red Hat, Fedora, Slackware, Suse, Ubuntu, Gentoo, jpt
*MINIX
*UnixWare, Solaris, OpenSolaris, SunOS, HP-UX, AIX, IRIX
*A/UX, NEXTSTEP, OPENSTEP, Darwin, macOS (Mac OS X – esimene BSD-l põhinev operatsioonisüsteem, mis on läbinud UNIX 03 sertifitseerimise)
*Xenix OS, SCO Xenix, SCO Unix, OpenServer

## Vaata ka

* Operatsioonisüsteem
* POSIX
* UNIX
Sandra Sillamaa

**Sandra Sillamaa** (2016–2024 **Sandra Vabarna**) sündinud 29. aprillil 1985 on eesti muusik ja arengutreener. 

2011. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika eriala ja 2015. aastal samas pärimusmuusika magistriõppe.

Ta kuulus ansambli Trad.Attack! koosseisu. Sandra on mänginud koos paljude muusikutega nii Eestis kui ka välismaal ning esinenud rohkem kui 50 riigis.

Lisaks muusikukarjäärile töötab Sandra arengutreenerina ja korraldab erinevaid koolitusi, laagreid ning annab seminare ettevõtetele/kollektiividele.

2021. aastal asutas Sandra koos Sandra Raju ja Killu Kolsariga enesearengule keskenduva koolitusagentuuri Asi On Minus. Koos korraldavad ja viivad nad läbi kogemuskoolitusi (nii veebis kui kohapeal), mille fookuses on harjumused, mõtte- ja käitumismustrite muutmine ja enese teadlikum juhtimine praktiliste tööriistade abil.

## Isiklikku
2016. aastal abiellus ta Jalmar Vabarnaga. Neil on pojad Villem (sündinud 2018) ja Kuu (sündinud 2021). 2023. aastal andis paar teada, et on otsustanud abielu lahutada. Veebruaris 2024 teatas Sandra, et kannab taas nime Sillamaa.

## Viited

## Välislingid
*Sandra Vabarna koduleht
*BE 1st! #43 Sandra Vabarna - rasedana voodis laulmisest, Trad.Attack! uuest albumist ja 4:30 ärkamisest. Be 1st!, 2020
*Eesti Naise kaanelugu | Sandra Vabarna: eelmisel aastal jooksin täitsa kokku. See pani mõtlema, mida oma elus muuta Eesti Naine, 24. aprill 2020
*#47 Armastusest: Sandra Vabarna. Elu jõud Armastusest, 2020
*Sandra Vabarna - naine, kes kannab edasi pärimuseksootikat Tilk, 16. november 2019
*ANNE & STIILI KAANELUGU | Sandra Vabarna ei ole viiekuuse beebi kõrvalt ära jätnud ainsatki esinemist: milleks? Kõik ju toimib! Anne & Stiil, 20. detsember 2018
*EMEA: aasta manageri nominendid on Danel Pandre, Sandra Vabarna ja Maarja Nuut Rada7, 27. märts 2017
Beresje Umbjärv

**Beresje Umbjärv** (ka *Beresje järv, Peresi Umbjärv, Perese Umbjärv, Perese järv, Peresi järv*) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas. 

## Viited
Haavapää Palojärv

**Palojärv** (ka *Haavapää Palojärv, Haavapea Palujärv, Palujärv, Haavapea järv*) on järv Põlvamaal Räpina vallas. 

## Viited
Salem (Oregon)

**Salem** on linn Ameerika Ühendriikides, Oregoni osariigi pealinn ja Marioni maakonna halduskeskus.

Linn asub Willamette'i orus Willamette'i jõe kaldal. Jõgi läbib linna põhjast lõunasse, moodustades Marioni ja Polki maakonna piiri. Lääne-Salemi linnajagu asub Polki maakonnas.

Salem on Portlandi järel osariigi suuruselt teine linn; 1. juulil 2006 elas linnas 149 305 inimest. Salem Metropolitani (MSA) piirkonna elanikkond on umbes 385 000, sellega on ta suuruselt teine linnastunud piirkond osariigis.

## Vaata ka
* Waldo park

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Delphinus

***Delphinus*** on ladina keeles 'delfiin'. See võib tähendada: 
***[[delfiin]]**, vaalaliste perekond
***[[Delfiin (tähtkuju)|Delfiin]]**, tähtkuju
Portland (täpsustus)

**Portland** on paljude nähtuste, peamiselt linnade, nimi.

## Loetelu
### [[Austraalia]]
*Portland (Uus-Lõuna-Wales)
*Portland (Victoria)

### [[Kanada]]
*Portlandi väin
*Portland (Kanada)

### [[Hongkong]]
*Portland Street

### [[Jamaica]]
*Portlandi vald

### [[Uus-Meremaa]]
*Portland (Uus-Meremaa)
*Portlandi saar (Uus-Meremaa)

### [[Suurbritannia]]
*Portlandi saar (Suurbritannia)

### [[Ameerika Ühendriigid]]
*Portland (Arkansas)
*Portland (Colorado)
*Portland (Connecticut)
*Blue Island endine Portland Illinoisi osariigis
*Portland (Indiana)
*Portland (Kentucky)
*Portland (Maine)
*Portland (Michigan)
*Portland (New York)
*Portland (Põhja-Dakota)
*Portland (Ohio)
*Portland (Oregon), linn Oregonis
*Portland (Pennsylvania)
*Portland (Tennessee)
*Portland (Texas)
*Portland (Dodge'i maakond)
*Portland (Monroe maakond)

## Vaata ka

*New Portland
*South Portland
*Portland Island, fiktiivne saar arvutimängus Grand Theft Auto