open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Semana

**Semana** (hispaania keeles 'nädal') on Colombias ilmuv ajakiri, mille asutas 1946. aastal Alberto Lleras Camargo, kellest 1958. aastal sai Colombia president. 1961. aastal ajakirja väljaandmine katkes, kuid ajakirjanik Felipe López Caballero taastas selle 1983. aastal. 

Felipe López Caballero oli 35-aastane, kui otsustas 1982. aastal ajakirja välja andma hakata. López võttis eeskujuks kaks varem ilmunud Colombia ajakirja, millest üks oli Alberto Lleras Camargo Semana ja teine vasakpoolne nädalaleht Alternativa, mida andsid välja Enrique Santos ja Gabriel García Márquez. Välisajakirjadest inspireerisid teda The Times ja Newsweek.

Et Llerase ajakiri oli aastatega omandanud teatava prestiiži, palus López sama nime kasutamise luba, mis talle ka anti. López komplekteeris vajaliku kontori, ostis Alternativast kasutatud töölauad ja kirjutusmasinad ning hakkas looma riigi ajakirjandusest sõltumatu ajakirja esimest väljaannet. Esimene ajakirjanumber ilmus 12. mail 1982. Selle profiil oli terrorismi kajastamine. Sestsaadik on López jätkanud kriitilise ja range ajakirjandusega.

1980. aastatel suurenes ajakirja väljaandev meediafirma Publicaciones Semana tohutult. Sel ajal võrreldi Lópezt Ameerika filmi Citizen Kane peategelase, ajalehemagnaadi Charles Foster Kane'iga. Lópeze Semana edu võti põhines sõltumatusel. Semana kõige olulisemad teemad sel ajal olid seotud tuntud narkokaupmehe Pablo Escobariga. 1980. aastatel oli López üks suuri uimastikaubanduse hukkamõistjaid ja kriitikuid. Sellest ajast on ajakiri muutunud poliitiliselt vähem oluliseks. 

Viimastel aastatel on Semana kritiseerinud Colombia juhtkondade juhtimisstiili, Colombia parteisid ja paramilitaarseid rühmitusi. 2012. aastal, Semana 30. aastapäeva puhul, kirjutas Ameerika üks suurimaid ja mõjukamaid väljaandeid Finanzas.com, et Semana ajalugu on olnud seotud Colombia kõige olulisemate sündmustega ning kuigi Colombias oli suuri muutusi, ei ole ajakirja põhimõtted 30 aasta jooksul muutunud. 

## Tunnustus
Semana võitis Hispaania kuninga preemia kaks aastat järjest, 2007. ja 2008. aastal. 2007. aastal auhinnati ajakirja Semana 25 aasta jooksul tehtud uurimistööde eest ajakirjanduses. 2008. aastal võitis ajakiri auhinna artiklite eest, mis paljastasid tihedad sidemed poliitiliste juhtide ja ebaseaduslike parempoolsete sõjaväeliste rühmituste vahel. Auhinnakomisjoni žürii kiitis Semana ajakirjanikke väsimatu uurimistöö eest ja kirjeldas nende tehtud tööd moraalseks üleskutseks Colombiale ja maailmale. 

Semana veebileht on võitnud mitmeid riiklikke ja rahvusvahelisi auhindu, sealhulgas Círculo de Periodistas de Bogotá, Premio Rey de España ja Premio de la Sociedad Interamericana de Prensa. Veebileht on kaks korda olnud ajakirjandusauhinna Premio Iberoamericano de Periodismo Cemex-Fnpi finalist. 

Semana välisriikide väljaannete hulka kuulub SoHo Ecuador, mis esmakordselt ilmus 2002. aastal, Fucsia Ecuador, mis on ilmunud alates 2004. aastast, ja 2006. aastal loodud SoHo Costa Rica. Veebileht Semana.com kajastab kogu ajakirja Semana sisu ja igapäevaseid sotsiaal-poliitilisi teemasid. See on teine kõige enam külastatud veebileht Colombias.

## Viited
Julius Tarmisto

**Julius Tarmisto** (1936. aastani **Julius Grünberg**; 14. detsember 1890 Otepää – 4. september 1956 Tallinn) oli eesti põllumajandustegelane.

Ta lõpetas 1914. aastal Leipzigi Ülikooli.

Julius Grünberg töötas Õisu mõisas asunud Õisu piimanduskooli direktorina. Ta oli üks ajakirja Piimandus asutajaid ning toimetas seda.

1917. aastal ja 28. novembrist 1918 kuni 1919. aastani oli Julius Grünberg Võru maavalitsuse esimees (Võru maavanem).

## Kirjandus
*''Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940)'' Tartu 2003. Lk 185
Saflooriõli

**Saflooriõli** on õli, mida toodetakse värvisafloori (*Carthamus tinctorius*) õlirikastest seemnistest. Kasutatakse toiduvalmistamisel, kosmeetikas, toiduainetetööstuses ja kunstitarbena.

## Omadused
Saflooriõli on erinevalt paljudest taimsetest õlidest lõhna ja maitseta, rafineerimata õli on värvuselt kuldkollane, rafineeritud õli kahvatukollane. Toiteväärtuselt sarnaneb päevalilleõliga. Võrreldes teiste taimsete toiduks kasutatavate õlidega on saflooriõlil kõrgem suitsupunkt.

Õli sisaldab palju mono- ja polüküllastamata rasvhappeid (oleiinhape, linoleiinhape) ning oomega-3- ja oomega-6-rasvhappeid. Sisaldab palju K-vitamiini, mis aitab kaltsiumil luudesse ja hammastesse talletuda, samuti antioksüdanti E-vitamiini, mis aitab peletada vähktõbe ning puhastab organismi mürkainetest..

Põllumajanduses eristatakse kaht värvohaka vormi, millest saadakse eri tüüpi õli. Üks on rikas monoküllastamata rasvhappeist, nagu oleiinhape (vormi nimetatakse inglise keeles *oleic safflower*), ja teine sisaldab rohkem polüküllastamata rasvhappeid, nagu linoleiinhape (inglise keeles on see vorm *linoleic safflower* või *lino safflower*). Oleiinhapperikkamat saflooriõli soovitatakse kasutada toiduks, linoleiinhapet rohkem sisaldavat kasutatakse õlivärvides.

## Kasutamine
Kuna saflooriõlil puudub oma maitse ja lõhn, kasutatakse seda näiteks salatikastmena. Kõrge suitsupunkti tõttu on ka praadimisõliks sobiv, näiteks frittimisel.

Saflooriõli kasutatakse toiduainetetööstuses margariini tootmisel.

Kosmeetikas kasutatakse saflooriõli massaažiõlina ja nahahoolduses, see on kerge ning hästiimenduv õli, mis pehmendab ja niisutab kuiva nahka, jätmata sellele rasvast kihti. See sobib hästi rasuse ja aknelise naha hooldamiseks, sest ei ummista poore. Vähendab naha niiskusekadu ja taastab selle elastsuse, aktiveerib nahaalust vereringet. Kasutatakse ka juuste hooldamiseks, kuna toidab juukseid ning annab neile tagasi läike.

Saflooriõli põletikuvastase toime tõttu kasutatakse välispidiselt ka tõsisemate nahaprobleemide, näiteks rosaatsea või ekseemi korral. Leevendab punetust ja valu. Saflooriõli kuulub ka paljude välispidiste naharavimite koostisse.

Värvisafloorist toodetud õli kasutatakse ka õlimaalis ja õlivärvide sideainena. Võrreldes linaseemneõliga on saflooriõli vähem kollase tooniga. Õlivärvide koostises aitab heledatel värvipigmentidel säilitada tooni puhtust ja vähendada värvuse muutumist. Saflooriõli lisab värvidele läiget ja läbipaistvust.

## Vaata ka
* Värvisafloor
* Taimeõli

## Viited

## Välislingid
* Värvisafloori kohta õlitaimena Agricultural Marketing Resource Centeri veebilehel
Leeu-Gamka

**Leeu-Gamka** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas.

Asula on saanud alguse 1879. aastal rajatud raudteejaamast.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Leeu-Gamka elanikest värvilisi 91,3%, mustanahalisi aafriklasi 4,1%, valgeid 2,3%, India või Aasia päritolu inimesi 1,0% ja teisi 1,2%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,9% inimestest, inglise keelt 2,5%, koosa keelt 1,2% ja teisi keeli 1,4%.,

## Viited
Mooste Elühelü

**Mooste Elohelü** (ka **Moisekatsi Elohelü**, **Põlva Folkfest**) on rahvamuusika festival, mis toimub Põlva maakonnas Mooste asulas. Festivali korraldab Folgisellide Selts.

Esimene festival toimus 1999.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kevadümin

**Kevadümin** (varasema nimega *Laululind*) on ülesaaremaaline noorte solistide konkurss. 

Konkurssi korraldab Ester Soe. Võistlusel osalevad solistid vanuses 3–19.

## Viited

## Välislingid
*https://www.saartehaal.ee/2018/04/05/tulemas-noorte-solistide-konkurss-kevadumin/
Kuninglik Kvintett

**Kuninglik Kvintett** on Eesti ansambel (kvintett).

Ansambel asutas 1991 aasta Erki Pehk, esialgse nimega *P.E.H.K Projekt*.

## Koosseis
*Andres Heinapuu - tenor
*Erkki Targo - tenor
*Meelis Hainsoo - bariton
*Mait Männik - bariton
*Andres Alamaa - bass.

## Viited

## Välislingid
*http://www.mirka.ee/index.php/kuninglik-kvintett
Ernst Carl Kessler

**Ernst Carl Kessler** (1808–1863) oli Tartu orelimeister.

Teadaolevalt ehitas Kessler Eesti- ja Liivimaa kirikutesse, palvemajadesse, koolidesse ja kodudesse 120 orelit. Enamik neist olid väikesed, 5–8 registriga pillid, kuid kirikutesse tegi ta ka märksa suuremaid oreleid. 

Tartu Maarja kirikule ehitas Kessler 1852. aastal oreli, mille saatel toimus ka Eesti esimese üldlaulupeo kooride peaproov. 

Suurimaks peetakse 1860. aastal Tartu Ülikooli kirikule ehitatud orelit, millel oli 28 registrit, kuid suuremate hulka kuulusid ka Otepää Maarja kiriku 12 registriga ja Halliste kiriku 14 registriga orel. 

Tänapäeval on Kessleri orelitest säilinud viis (sh Alaskal Sitkas) ja mängukõlblikud neist on neli: Nõmme Rahu kiriku, Otepää Maarja kiriku, Karksi Peetri kiriku ja Taagepera Jaani kiriku orel.

## Viited
Bad Orange

**Bad Orange** on Eesti ansambel.

Ansambel asutati 2004.

## Koosseis
*Kalmer Neidla - vokaal, kitarr
*Erkki Reimann - soolokitarr
*Riivo Torstenberg - bass
*Sven Schmeiman - trummid.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist mirka.ee andmebaasis
Follow Me

**Follow Me** (ingliskeelne fraas tähenduses 'järgne mulle') võib tähendada järgmist:
*Follow Me (ansambel)
*...
Follow Me (ansambel)

**Follow Me** on Eesti ansambel.

Ansambli moodustavad Yuri Podorvanov (kitarr ja laul) ja Anna Geeva (laul).

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist mirka.ee andmebaasis
Inglitolm

**Inglitolm** on Eesti ansambel.

Ansambel mängib diskohitte rahvapillidel (ukulele, mandoliin, akordion, kitarr, tuuba, viiul) ja annab kontserte.

Ansambel asutati 2014.

## Koosseis
*Rein T. Rebane.
*Virko Annus
*Meelis Tinno

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist mirka.ee andmebaasis
Jahimehed (ansambel)

**Jahimehed** on Eesti ansambel.

Ansambel asutati 1992.

## Koosseis
*Tarmo Ahven - akustiline kitarr, laul
*Meelis Hainsoo - akustiline kitarr, laul
*Lauri Aav  - bass
*Mister x - trummid
*Asko Kruusement - djembe, bongod, taustamüra, löökpillid.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist mirka.ee andmebaasis
Kirtana Rasa

**Kirtana Rasa** on Eesti ansambel.

Ansambel asutati 2002.

Ansambel on esitanud India muusikaga seonduvat.

## Koosseis
*Kaushalya - vokaal, viiul, tampura, flööt, dzembe
*Kadi Uibo - vokaal, harmoonium, karatalid, dzembe
*Aleksander Kardaš - tablad, kellad, dzembe.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist mirka.ee andmebaasis
Los Amigos

**Los Amigos** on Eesti ansambel.

Ansambel asutati 1996.

## Koosseis
*Margus Jürisson – solist, klahvpillid
*Paavo Piiparinen – solist, kitarr, süntesaator
*Lauri Pomerants – saksofon, taustavokaal
*Toomas Aron – bass, taustalaul
*Andres Oja – trummid, löökpillid

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist mirka.ee andmebaasis
Hans Lintrup

**Hans Lintrup** (1. juuli 1778 Søllerød, Taani – 25. november 1855 Vana-Vigala mõis) oli Taanist pärit aednik, kes elas ja töötas Eestis.

Ta oli õppinud Taani kuninga õukonnaaedniku Peter Lindegaardi juures. Töötas Tallinnas ja mitmes Eestimaa mõisas (Jädivere, Võivere, Vana-Vigala jt). Viimastel eluaastatel elas Vana-Vigala mõisas, kus tema plaanide järgi rajati Vana-Vigala Hirvepark.

## Viited
Nine Lives (ansambel)

**Nine Lives** on Eesti ansambel.

Ansambel asutati 1994.

## Koosseis
*Artur - kitarr
*Sergei - vokaal, akustiline kitarr
*Garik - kontrabass
*Tõun - kitarr, havai kitarr
*Peeter - trummid
*Villu (endine) - trummar.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist mirka.ee andmebaasis
Nukker Kukeke

**Nukker Kukeke** on Eesti ansambel.

## Koosseis
*Risto Lehiste - vokaal, rütmikitarr, löökpillid
*Karel Kasak - kitarr, vokaal
*Reigo Tõnisson - basskitarr, vokaal
*Ken Koemets - trummid, vokaal

## Viited

## Välislingid
*- Eesti kirevaim ansambel
Pasadena (ansambel)

**Pasadena** on Eesti ansambel.

## Koosseis
*Udu – soolokitarr
*Laulu – laul, kitarr
*Tümpsu – basskitarr
*Tantsu – tamburiin, laul, tants
*Nipi – süntesaator, laul 

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist mirka.ee andmebaasis
Smile (ansambel)

**Smile** on Eesti ansambel.

Ansambel asutati 1996.

## Koosseis
*Eve Pärnsalu - laul
*Arvo Kriventsel - süntesaator
*Meelis Unt - saksofon.

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist mirka.ee andmebaasis
Rahvusnimekiri

**Rahvusnimekiri** on Eestis elavate või Eestis elanud vähemusrahvustesse kuuluvate või kuulunud isikute nimekiri. Terminiga tähistatakse nii 1925. aasta vähemusrahvuste kultuuromavalitsuse seaduse kui ka 1993. aasta vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seaduse alusel koostatatud nimekirju.

## 1925. aasta seadus
Esimesena käsitleti rahvusnimekirjadesse puutuvat 1925. aasta 12. veebruaril vastu võetud vähemusrahvuste kultuuromavalitsuse seadus ja sama aasta 8. juunil vastu võetud rahvusnimekirjade pidamise määrus. Rahvusnimekirja kandmine oli kultuuromavalitsuse liikmestaatuse saamise alus ja selleaegne register koosnes kahest osast: täiskasvanuid hõlmav register A ning register B laste jaoks. Nimekirja kandmise eeldus oli Eesti Vabariigi kodakondsus. Selleks, et end ise registrisse kanda, pidi inimene olema 18 aastat vana. Lapsed lisati registrisse koos vanematega ning pärast 18-aastaseks saamist tuli neil aasta jooksul kinnitada oma soov jääda liikmeks.

1931. aastal seadust muudeti, tõstes rahvusnimekirjadesse kandmise ea 20. eluaastani. Aasta hiljem muutus kohustuslikuks isikute elukohaandmete kandmine rahvusnimekirjadesse.

## 1993. aasta seadus
Vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seaduse järgi peavad rahvusnimekirja koostama kas rahvuslikud kultuuriühingud või nende liidud. Isik kantakse rahvusnimekirja isikliku avalduse alusel ja vanemate soovil kantakse sinna ka nende alla 15-aastased lapsed. Omal soovil on võimalik end ka rahvusnimekirjast kustutada. Peale selle kustutatakse isik nimekirjast surma, Eesti kodakondsusest loobumise või alaliselt välisriiki elama asumise korral.

Rahvusnimekiri on oluline vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse valimistel, kuna nimi kantakse valijate nimekirja just rahvusnimekirja alusel. Kui nõusoleku enda nime kandmiseks valijate nimekirja annab vähem kui pool rahvusnimekirja kuuluvatest isikutest, siis kultuuriomavalitsuse valimisi korraldada ei saa.

Kehtiva seaduse alusel peab valitsus lõpetama sellise kultuuriomavalitsuse tegevuse, milles alaliselt Eestis elavate vähemusrahvusse kuuluvate isikute arv on rahvusnimekirja alusel viimase viie aasta jooksul olnud alla 3000. Seaduses ei käsitleta aga kõiki vähemusrahvusi võrdsetel alustel. Nimelt võivad selle järgi moodustada oma vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse: "saksa, vene, rootsi ja juudi vähemusrahvusest isikud ja nendest vähemusrahvustest isikud, kelle arv on üle 3000". See on üks põhjustest, miks Eestis elavatel soomlastel on raskusi oma kultuuriomavalitsuse loomisega. Samas said rannarootslased moodustada oma Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse vaatamata sellele, et rahvusnimekirja kuulus 2016. aasta seisuga ligikaudu 600 inimest, kellest vaid 450 olid kantud ka valimisnimekirja.

1993. aasta seadusest lähtuv rahvusnimekirjade pidamise ja kasutamise kord kinnitati valitsuses 1996. aastal. Sellega pandi vähemusrahvuse kultuuriomavalitsusele kohustus kontrollida ja täpsustada rahvusnimekirja iga aasta esimesel kvartalil.

## Viited
The Skyline

**The Skyline** on 2016. aastal asutatud Eesti ansambel.

Ansambel The Skyline on peobänd, repertuaaris rokk- ja popmuusikapalu nii eesti kui inglise keeles. Ansambli asutasid 2016 Raul Arras ja Joanna Tigane. Ansambli põhikoosseisu kuuluvad lisaks basskitarrist Raul Arrasele laulja Joanna Tigane ja kitarrist Avo Hani. Ansambli koosseisu on kuulunud ka trummarid Karvin Lillepea, Siim Jõgioja, Toomas Rull, Toomas Laumets ja Sulev Hermaste. Ansamblis on kaasa löönud kitarrist Marko Allikson ning lauljad Kristi Raias ja Maria Volmer.

The Skyline andis 2021. aastal välja omaloomingulise albumi "Sõidame siit kaugele".

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist mirka.ee andmebaasis
Piccolo Kvintett

**Piccolo Kvintett** on Eesti suupilliansambel (kvintett).

## Koosseis
* Feliks Kark – suupill, laul
* Ilmar Tõnisson – suupill
* Elmar Trink – akordsuupill, kitarr, laul
* Andres Kokk – bass-suupill, tuuba
* Andrus Haugas – suupill, bandžo

## Viited

## Välislingid
* http://www.truvalo.ee/esinejad/kontsertesinejad/kolme-ja-enama-liikmega-ansamblid/suupilliklubi-piccolo-kvintett/
Puraviku tuuleveski

**Puraviku tuuleveski** on Hollandi tüüpi kuuekorruseline krohvitud paekivist tuulik Raplamaal Valtu külas. Tuuleveski on ehitatud 1815. aastal ning seda on esmamainitud 18. ja 19. sajandi vahetusel. Veski töötas 1936. aastani.

## Veski ehitus
Paarisaja aasta jooksul on tuulikule tehtud mitu ümberehitust: põhja- ja lõunaküljele ehitati tiibhooned ning silindrikujulise ülaosaga lisati tuulikule kõrgust. Tuuliku põhikonstruktsioonid on osaliselt säilinud. Esimesel korrusel asetseb kaks paekiviseinaga eraldatud ruumi, teine korrus oli tuuliku toimimisaastatel mehhanismide korrus, sellest on järgi jäänud vaid kunagised pilliraamistiku toetumise tapid. Kolmandal korrusel paiknesid veskikivid, samuti pääses sealt ringrõdule. Neljandal korrusel hoiti viljakotte. Viies korrus on tuulikul liigkorrus, millel otsene funktsioon puudus. Kuuendaks korruseks on peaalune korrus, säilinud on puitklotsidel pöörlev puidust tuulikupea krants. Tuuliku pea on kaetud värvitud plekiga.

## Veski tänapäeval

Tänapäeval tegutseb tuulikus Puraviku Tuuleveski OÜ sepikoda, kus 2003. aastast töötavad sepad Harri Riim ja Lauri Laiapea. Sealses töötoas saavad huvilised sepistamist katsetada, lisaks tehakse veskis ekskursioone ning avatud on käsitöökauplus. Veski ruume saab ka ürituste korraldamiseks rentida.

## Viited

## Välislingid
*
Diego Cavalieri

**Diego Cavalieri** (sündinud 1. detsembril 1982 São Paulos) on endine Brasiilia jalgpallur (väravavaht).

Ta alustas karjääri kodumaal Palmeirases, mille esindusmeeskonnas tegi debüüdi 2002. aastal.

2008. aasta juulis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Liverpooliga. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta 23. septembril 2008 liiga karika mängus Crewe Alexandra vastu. Meistrite Liigas tegi ta debüüdi sama aasta detsembris mängus PSV Eindhovenis. Kahel Liverpoolis veedetud hooaja jooksul ei õnnestunud tal aga Premier League'is kordagi platsile pääseda.

2010. aasta augustis liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga Cesena. Ta veetis klubis kokku viis kuud, kuid ei pääsenud kordagi Itaalia kõrgliigas koosseisu, kuna klubi peatreener Massimo Ficcadenti eelistas Cesena põhiväravavahina 41-aastast veterani Francesco Antoniolit. Küll mängis Cavalieri ühe mängu Itaalia karikavõistlustel.

2010. aasta detsembris naasis ta Brasiiliasse, liitudes riigi kõrgliiga klubiga Fluminense. Ta sai kohe esimesel hooajal meeskonna põhiväravavahiks. 2012. aastal tuli ta klubiga nii Rio de Janeiro osariigi meistriks kui ka Brasiilia meistriks. Samal aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Fluminenses mängis ta kokku seitse hooaega.

2018. aasta märtsis sõlmis ta lühiajalise lepingu Premier League'i klubiga Crystal Palace. Ühtegi mängu ta klubi meeskonnas kirja ei saanud.

2018. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Botafogo. Tema lepingu Botafogoga lõpetati 2021. aasta septembris.

Debüüdi Brasiilia jalgpallikoondises tegi Cavalieri 21. novembril 2012 mängus Argentina vastu. Ta oli koondise varuväravavaht 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Üheski mängus ta koosseisu ei pääsenud.

## Saavutused
;Palmeiras
*Campeonato Brasileiro Série B: 2003
*Campeonato Paulista: 2008
;Fluminense
*Campeonato Brasileiro Série A: 2012
*Campeonato Carioca: 2012

## Viited
Pablo Felipe Teixeira

**Pablo Felipe Teixeira** (mängijanimega **Pablo**; sündinud 23. juunil 1992 Cambés) on Brasiilia jalgpallur. Ta mängib ründajana Brasiilia kõrgliiga klubis Athletico Paranaense.

Ta alustas Athletico Paranaenses ka klubikarjääri. Klubi meeskonnas debüteeris ta 2012. aastal. Ta oli Athletico Paranaensest laenul ka Figueirenses, Madridi Reali duubelmeeskonnas ja Jaapanis Cerezo Osakas.

2018. aastal tegi ta Atlético Paranaenses oma karjääri senise parima hooaja. Ta lõi Brasiilia kõrgliigas kokku 13 väravat, millega jäi sel hooajal liigas parima väravaküti arvestuses jagama kolmandat kohta. Lisaks tuli ta samal aastal klubiga Lõuna-Ameerika klubide karikavõistluste Copa Sudamericana võitjaks. Ta lõi Copa Sudamericanal kokku viis väravat, sealhulgas värava finaalseeria mõlemas mängus Colombia klubi Atlético Juniori vastu.

2018. aasta detsembris sõlmis ta São Pauloga nelja aasta pikkuse lepingu. Üleminekusumma oli 26,6 miljonit Brasiilia reaali.

2022. aastal naasis ta Athletico Paranaensesse.

## Saavutused
;Atlético Paranaense
*Campeonato Paranaense: 2016, 2018
*Copa Sudamericana: 2018
;São Paulo
*Campeonato Paulista: 2021

## Viited
Chris Farley

**Christopher Crosby** "**Chris**" **Farley** (15. veebruar 1964 Madison, Wisconsin – 18. detsember 1997 Chicago, Illinois) oli USA filminäitleja.

## Viited
Maria Väli Kvartett

**Maria Väli Kvartett** on Eesti džässansambel (kvartett). Ansambli eesotsas on Maria Väli.

## Diskograafia
*2013 album "Elu on kui taevas"
Aravete jazz

**Aravete jazz** on džässi Järva maakonnas Aravete asulas. Üritust korraldab Arlet Palmiste.

Esimene pidu toimus 1984 Kangrumäel. Algul korraldas festivali Vello Mikk.

Pidu taaselustati 2006.

## Viited

## Välislingid
*https://jarvateataja.postimees.ee/2061873/aravete-jazz-tutvustab-akordioni
Tabasalu Jazz Fest

**Tabasalu Jazz Fest** (2000–2003 **Tabasalu bigband fest**) oli 2000–2013 Harju maakonnas Tabasalu asulas toimunud rahvusvaheline džässifestival. Üritust korraldas Tabasalu Kultuuriselts.

## Viited

## Välislingid
* "Tabasalu Jazz Festil reisis publik ühest äärmusest teise" Eesti Päevaleht, 16. juuli 2007
Frits-Allan Suurkask

**Frits-Allan** (teistes allikates ka **Allan-Frits**) **Suurkask** (13. jaanuar 1941 Tallinn – 29. november 2014 Tallinn) oli eesti korvpallur ja poliitikategelane. 

## Elulugu
Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi, kus õppis automaatikateaduskonnas. Töötas automaatikainsenerina.
### Sportlasena
Korvpalli hakkas mängima vend Valdu eeskujul, esimesed treenerid olid Joann Lõssov ja Heino Krevald. 

Võitis 1958 ja 1959 NSV Liidu koolinoorte spartakiaadil Eesti NSV meeskonnas 3. koha. Sai 1963. aastal Eesti NSV koondises NSV Liidu rahvaste spartakiaadil (mis ühtlasi olid NSV Liidu meistrivõistlused) 6. koha. 

Tuli aastatel 1962–1964 Tallinna Polütehnilise Instituudi meeskonnas Eesti NSV meistriks ja võitis 1962. aastal Eesti NSV karika. 
### Poliitiline tegevus
Ta osales 1987. aasta Hirvepargi meeleavaldusel. Ta oli 1988. aastal asutatud Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei asutajaliige, hiljem selle revisjonikomisjoni ja Tallinna piirkonna juhatuse liige, 1989. aastast Eesti kodanike komiteede Tallinna ajutise sidetoimkonna liige (koos Viktor Jõgi ja Vello Metsojaga), Tallinna Kesklinna Eesti kodanike komitee esimees, Eesti Vabariigi Kodanike Tallinna komitee liige. 1990. aasta Eesti Kongressi valimistel kogus 1115 häält, kuid ei osutunud valituks. 1990. aastal Kaitseliidu Tallinna II malevkonna pealiku abi. 1991. aastast oli ta Eesti Komitee kodakondsuse ameti Tallinna büroo juhataja, kuni lahkus ametist protestiks Enn Seppeli tagandamise vastu. 18. juunist 1994 oli ta Tuleviku Eesti Erakonna, hiljem Põllumeeste Kogu, lõpuks Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu liige. 2005. aastal asutatud Tartu Rahu Põlistamise Seltsi esimees, hiljem aseesimees. 

## Tunnustus
*1964 NSV Liidu meistersportlane

## Isiklikku
Passi järgi oli tema eesnimi Frits, ristinimeks pandi Allan. Tema vend oli endine korvpallikohtunik Valdu Suurkask. Tema pojad on Sulev (s 1962), Alar (s 1966) ja Heiki Suurkask (s 1972).

## Viited

## Välislingid
*
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Paul Stastny

**Paul Stastny** (sündinud 27. detsembril 1985 Québecis) on Kanada päritolu USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Carolina Hurricanes.

Tema isa on Slovakkia päritolu Peter Šťastný, kes mängis aastaid NHL-is ja kuulus Tšehhoslovakkia jäähokikoondisse. Tema vanem vend Yan Stastny on olnud samuti jäähokimängija ja mänginud NHL-is. Lisaks on NHL-is mänginud ka tema onud Anton ja Marián Šťastný.

Stastny alustas karjääri United States Hockey League'i klubis River City Lancers. 2004. aastal liitus ta Denveri Ülikooli meeskonnaga Denver Pioneers. Esimesel aastal tuli ta meeskonnaga USA üliõpilaste meistriks.

2005. aastal valis Colorado Avalanche ta NHL-i ''draft''is 44. valikuna. Tema debüüthooaeg oli 2006–07, mil ta lõi 28 väravat. Ta nomineeriti sel hooajal hooaja parima uustulnuka auhinnale Calder Memorial Trophy. 2011. aastal valiti Stastny NHL-i tähtede mängule.

2014. aasta juulis siirdus Stastny St. Louis Bluesi. 2018. aasta veebruaris liitus ta Winnipeg Jetsiga. 2018. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Vegas Golden Knightsiga, kuid naasis 2020. aasta oktoobris Jetsi.

2022. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Carolina Hurricanesiga.

Stastny on USA jäähokikoondise koosseisus võitnud 2010. aasta taliolümpiamängudelt hõbemedali ja 2013. aasta maailmameistrivõistlustelt pronksmedali.

## Viited

## Välislingid

* Paul Stastny NHL.com lehel
* Paul Stastny hockeydb.com lehel
Carey Price

**Carey Price** (sündinud 16. augustil 1987 Vancouveris) on Kanada jäähokimängija. Ta mängib NHL-i klubis Montreal Canadiens väravavahina.

Ta alustas karjääri 2002. aastal Western Hockey League'i (WHL) klubis Tri-City Americans.

2005. aastal valiti ta NHL-i ''draft''is Canadiensi poolt viienda valikuna, kuid ta jäi veel kaheks hooajaks Americansi meeskonda. Hooajal 2006–07 võitis ta WHL-i parimale väravavahile antava Del Wilson Trophy ning valiti lisaks kogu Canadian Hockey League'i parimaks väravavahiks. Enne Canadiensiga liitumist mängis ta veel Canadiensi noorteklubis Hamilton Bulldogs American Hockey League'is. Hooajal 2006–07 tuli ta klubiga Calder Cupi võitjaks ja ta valiti väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks. Canadiensi põhiväravavahiks sai ta hooaja 2007–08 teises pooles.

2015. aastal võitis ta nii NHL-i põhiturniiri silmapaistvamale mängijale antava Ted Lindsay Award, William M. Jennings Trophy (auhind väravavahile, kes on vähemalt 25 mänguga lasknud oma meeskonnale lüüa kõige vähem väravaid), parimale väravavahile antava Vezina Trophy kui ka hooaja väärtuslikumale mängijale antava Hart Memorial Trophy. Ta sai sellega esimeseks väravavahiks NHL-i ajaloos, kes on ühel hooajal kõik need neli auhinda võitnud.

NHL-i tähtede mängule on ta valitud kuuel korral (aastatel 2009, 2011, 2012, 2015, 2017, 2018)

Kanada jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2014. aasta taliolümpiamängudel kuldmedali. Ta valiti turniiri parimaks väravavahiks.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Carey Price hockeydb.com lehel
Voka triatlon

**Voka triatlon** on triatlon, mis toimub Ida-Viru maakonnas Voka asula lähedal. Triatloni korraldab Robert Peets.

Esimene triatlon toimus 1984.

## Võitjad
*Allar Soo
*...

## Viited
Alutaguse maraton

**Alutaguse Maratoni** nime all hakati 1. Tartu suusamartonist innustatuna suusasõite korraldama juba 1962. aastal kohalike suusaaktivistide Jüri Schmidti ja Arvi Abeli eestvedamisel.

Esimeste maratonide tarvis prooviti valitud piirkonnas mitut marsruuti ning kasvatati järjest osalejaskonda. Radade ettevalmistamisel oli suur roll Alutaguse matkaklubil. 1982. aastal võttis Eesti Põlevkivi juhtrolli enda kätte ning maratoni start ja finiš toodi Estonia kaevanduse territooriumile.

## Taassünd
Taasiseseisvumise keerulistel aegadel maratoni korraldamise traditsioon katkes, aga 2006. aastast taaskäivitati korraldamine Robert Peetsi ja Alutaguse Suusaklubi poolt. Maratonist on kujunenud piirkonna olulisim ja suurim talvine spordisündmus, mis toob igal aastal pea tuhat spordisõbra Pannjärvele, Alutaguse Puhke- ja Spordikeskusesse.

Senine osavõturekord pärineb 2013. aastast, mil maratonil osales peaaegu 1200 inimest. Lisaks maratoni 43 km põhidistantsile on populaarsust kogumas 22 km distants.

Maraton kuulub Eesti pikamaasuusatamise sarja Estoloppet ja on Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) kalendris.

Alutaguse maratoni ja Alutaguse rattamaratoni korraldab MTÜ Alutaguse maraton.

## Öömaraton
Viimaste aastate uuendusena on maratoni eelõhtul kavas öömaraton, kus osalejad saavad täiesti uue elamuse läbides poolmaratoni 22 km raja pilkases pimeduses vaid pealampide valguses. Aega ei võeta, see sõit on puhtaks nautimiseks. Öömaraton sai 2024.aastal juba 5 aastaseks. 

## Võitjad
*2006 Risto Roonet ja Tatjana Mannima
*2007 maraton jäi ära 
*2008 Timo Simonlatser ja Kaili Sirge
*2009 Ilmar Udam ja Reelika Kikkas
*2010 Algo Kärp ja Piret Pormeister
*2011 Vahur Teppan ja Piret Pormeister
*2012 Madis Vaikmaa ja Eveli Saue 
*2013 Timo Juursalu ja Laura Rohtla
*2014 Eno Vahtra ja Eveli Saue
*2015 Kein Einaste ja Heidi Raju
*2016 Martti Himma ja Heleri Kivil
*2017 Martti Himma ja Reeda Tuula
*2018 Martti Himma ja Triin Ojaste
*2019 Martti Himma ja Aveli Uustalu
*2020 maraton jäi ära lumepuudusel
*2021 Mart Kevin Põlluste ja Tatjana Mannima
*2022 Andres Juursalu ja Tatjana Mannima
*2023 Henri Roos ja Merilin Jürisaar
*2024 Stian Hoelgaard (NOR) ja Tatjana Mannima
*2025 Tatjana Mannima ja Henri Roos

## Viited

## Välislingid
*https://www.estoloppet.ee/et/etapid?competition_id=447
Okupeeritud Eesti Sõna

**Okupeeritud Eesti Sõna** oli Eesti Kodanike Keskerakonna paljundatud häälekandja, mis ilmus aastail 1992–1993.

Ajaleht nimetati New Yorgis ilmuva Vaba Eesti Sõna järgi.

Ajaleht on väikese tiraaži tõttu haruldane ja seda ei leidu avalikes raamatukogudes.

## Välislingid
*Okupeeritud Eesti Sõna üksikud eksemplarid Rahvusarhiivis
Viru maraton

**Viru maraton** on Estoloppeti sarja kuuluv suusamaraton, mis toimub Lääne-Viru maakonnas Mõedaka ümbruses.

2018 toimus 33. Viru maraton.

## Viited
Tallinskaja ulitsa (Moskva)

**Tallinskaja ulitsa** (Таллинская улица) on tänav Moskvas Looderingkonnas Strogino rajoonis alates Marssal Katukovi tänavast kuni Moskva ringteeni. 

Tänavale pandi Tallinskaja nimi 6. augustil 1979 Eesti NSV pealinna Tallinna järgi. 

2024. aasta oktoobris kirjutati meedias Moskva linnavalitsuse kavatsusest ümber nimetada „ebasõbralikele“ Balti riikidele viitava nimega tänavad, sealhulgas on uued nimed kavas anda Tallinna tänavale Moskva põhjaosas, Riia väljakule ja Riia vaksalile kesklinnas.
Tamsalu-Neeruti maraton

**Tamsalu-Neeruti maraton** on Estoloppeti sarja kuuluv suusamaraton, mis toimub Lääne-Viru maakonnas Tamsalu ja Neeruti ümbruses.

2018 toimus 20. Tamsalu-Neeruti maraton.

## Viited
Haanja maraton

**Haanja maraton** on Estoloppeti sarja kuuluv suusamaraton, mis toimub Võru maakonnas Haanja ümbruses.

2018 toimus 43. Haanja maraton.

## Viited
Mulgi uisumaraton

**Mulgi uisumaraton** on Viljandi maakonnas Viljandis Viljandi järvel toimuv uisutamis.

Uisumaratoni sõidetakse kahel distantsil: umbes 10 km (rahvadistants) ja umbes 30 km (maratonidistants).

2019. aastal toimus kümnes Mulgi uisumaraton, 2023. aastal kaheteistkümnes.

## I Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 10.01.2010

Distantsid: 70 km, 30 km, 10 km

## II Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 8.01.2011

Distantsid: 40 km, 20 km, 7,7 km

## III Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 12.02.2012

Distantsid: 50 km, 30 km, 10 km

## IV Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 20.01.2013

Distantsid: 30 km, 10 km, 4 km

## V Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 26.01.2014

Distantsid: 30 km, 10 km

## VI Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 23.01.2016

Distantsid: 30 km, 10 km

## VII Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 9.01.2017

Distantsid: 30 km, 10 km

## IX Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 10.02.2018

Distantsid: 30 km, 10 km

## X Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 20.01.2019

Distantsid: 30 km, 10 km

## XI Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 23.01.2022

Distantsid: 30 km, 10 km

## XII Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 12.02.2023

Distantsid: 32 km, 10 km

## XIII Mulgi Uisumaraton
Toimumisaeg: 20.01.2024

Distantsid: 30 km, 10 km

## Märkused
* 2015 jäi maraton ilmaolude tõttu ära.
* 2018 maraton oli algselt kirjas kui kaheksas, kuid muudeti ümber üheksandaks.
* 2020 jäi maraton ilmaolude tõttu ära.
* 2021 jäi maraton koroonapandeemia piirangute ja ilmaolude tõttu ära.

## Alatised lõpetajad
Nimekiri võistlejatest, kes on kõigil seni toimunud võistlustel mõnel distantsil finišisse jõudnud.

## Viited
Tallinska tänav

**Tallinska tänav** on mitme tänava nimi:

***[[Tallinska tänav (Bydgoszcz)|Tallinska tänav]]** Poolas Bydgoszczis
***[[Tallinska tänav (Wrocław)|Tallinska tänav]]** Poolas Wrocławis
***[[Tallinska tänav (Kladno)|Tallinska tänav]]** Tšehhis Kladnos

***[[Tallinska tänav (Donetsk)|Tallinska tänav]]** Ukrainas Donetskis
***[[Tallinska tänav (Luhansk)|Tallinska tänav]]** Ukrainas Luhanskis
***[[Tallinska tänav (Lviv)|Tallinska tänav]]** Ukrainas Lvivis

## Vaata ka
* Tallinna tänav
Klaarstroom

**Klaarstroom** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Klaarstroomi elanikest värvilisi 96,06%, valgeid 2,91% ja mustanahalisi aafriklasi 1,03%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,29% inimesi ja inglise keelt 1,71%.

## Viited
Matjiesfontein

**Matjiesfontein** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas Laingsburgi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matjiesfonteini elanikest värvilisi 97,63%, mustanahalisi aafriklasi 1,18%, valgeid 0,71% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 97,38% inimesi, tsvana keelt 1,19%, ndebele keelt 0,95%, sotho keelt 0,24% ja inglise keelt 0,24%.

## Galerii


Road in Matjiesfontein.jpg
Station Matjiesfontein N1.JPG


## Viited
Johanniitide Abi Eestis

**Johanniitide Abi Eestis** on Eesti sihtasutus, mis allub EELK-le. Sihtasutuse eesmärk on kristlikke põhimõtteid järgides toetada haigeid ja abivajajaid.

Sihtasutus asutati 2004.

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutusest EELKi kodulehel
Henley on Klip

**Henley on Klip** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Midvaali vallas.

Henley on Klip on rajatud 1904. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Henley on Klipi elanikest valgeid 55,57%, mustanahalisi aafriklasi 40,16%, värvilisi 2,42%, India või Aasia päritolu inimesi 1,50% ja teisi 0,37%. Inglise keelt pidas emakeeleks 41,87% inimesi, afrikaani keelt 27,91%, suulu keelt 9,80%, sotho keelt 7,84%, koosa keelt 2,34%, tsvana keelt 2,03%, ndebele keelt 1,40%, tsonga keelt 1,27% ja pedi keelt 1,21%.

## Galerii

Mar & Sol.jpg
Shopping Centre, Henley on Klip.jpg


## Viited
Arstlik Perenõuandla

OÜ **Arstlik Perenõuandla** on Tallinnas aadressil Suur-Ameerika tänav 18a töötav meditsiiniasutus, mis muu hulgas tegeleb seksuaalmeditsiini ja pereprobleemidega.

Asutus alustas tegevust 1993 Helvi Rammuli eestvedamisel.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Poiste-solistide võistulaulmine

**Poiste-solistide võistulaulmine** on Eesti Meestelaulu Seltsi korraldatav lauluvõistlus poiste-solistidele.

2019 toimub 11. võistulaulmine.

## Viited
Tsakane

**Tsakane** on linn (*[[township]]*) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.

Tsakane on asutatud 1960. aastate algul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tsakane elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,79%, värvilisi 0,40%, valgeid 0,21%, India või Aasia päritolu inimesi 0,16% ja teisi 0,45%. Suulu keelt pidas emakeeleks 57,87% inimesi, sotho keelt 10,11%, pedi keelt 7,49%, koosa keelt 6,56%, tsonga keelt 4,04%, tsvana keelt 3,58%, ndebele keelt 3,30%, inglise keelt 2,28% ja svaasi keelt 1,93%.

## Viited
Barkly West

**Barkly West** (afrikaani keeles **Barkly-Wes**) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas, Dikgatlongi valla halduskeskus. Linn asub Vaali jõe põhjakaldal.

Asula sai alguse 1869. aastal, mil piirkonnast leiti teemante. Praeguse nime sai Barkly West 1873. aastal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Barkly Westi elanikest mustanahalisi aafriklasi 71,7%, värvilisi 22,6%, valgeid 3,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,4% ja teisi 1,6%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 60,3% inimesi, afrikaani keelt 31,4%, inglise keelt 2,3%, sotho keelt 1,8% ja teisi keeli 4,1%.

## Viited
Ilka Štuhec

**Ilka Štuhec** (sündinud 26. oktoobril 1990 Slovenj Gradecis) on Sloveenia mäesuusataja.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis osales ta neljal alal ning parima kohana sai ta kiirlaskumises kümnenda koha.

Hooajast 2017–2018, sealhulgas 2018. aasta taliolümpiamängudest, jäi ta vigastuse tõttu eemale.

Tema esimesed maailmameistrivõistlused olid 2013. aastal Schladmingis, kus tema parimaks kohaks jäi ülisuurslaalomis saadud kuues koht. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Beaver Creekis saavutas ta parima koha Alpi kahevõistluses, kus oli seitsmes. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel tuli ta maailmameistriks kiirlaskumises.

2019. aastal tuli ta uuesti kiirlaskumise maailmameistriks.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 17. märtsil 2007 vaid 16-aastaselt. Esimese etapivõidu ja ühtlasi esimese poodiumikoha sai ta MK-sarjas 2. detsembril 2016 Lake Louise'is kiirlaskumises.

Hooajal 2016–2017 saavutas ta maailma karikasarja üldarvestuses teise koha.

2017. aastal valiti ta Sloveenia aasta naissportlaseks.

## Saavutused
### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2017  Sankt Moritzis 
**  **maailmameister** kiirlaskumises
* 2019  Åres
**  **maailmameister** kiirlaskumises

### [[Mäesuusatamise juunioride maailmameistrivõistlused|Juunioride maailmameistrivõistlustel]]
* 2007  Flachaus
**  **maailmameister** suurslaalomis
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses
* 2008  Formigalis
**  **maailmameister** Alpi kahevõistluses

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]
* Üldkarikas
** 2. koht: 2017
* Ülisuurslaalomi karikas
** 2. koht: 2017
* Kiirlaskumise karikas
** **1. koht**: **2017**
* Alpi kahevõistluse karikas
** **1. koht**: **2017**

Ilka Štuhec on osalenud (seisuga 16. veebruar 2019) 145 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 17 korral, millest üheksal korral on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Välislingid

* Ilka Štuhec FIS-i lehel
Muldersdrift

**Muldersdrift** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Muldersdrifti elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,97%, valgeid 9,06%, värvilisi 0,86% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,17%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 19,21% inimesi, suulu keelt 15,14%, sotho keelt 10,09%, inglise keelt 8,43%, pedi keelt 7,17%, venda keelt 6,25%, afrikaani keelt 5,68%, ndebele keelt 5,39%, tsonga keelt 4,93% ja koosa keelt 3,27%.

## Viited
Saint-Cloud' hertsog

**Saint-Cloud' hertsog** oli aastail 1674–1789 eksisteerinud Prantsusmaa aadlitiitel, mis kaasnes Pariisi peapiiskopi ametikohaga.

Saint-Cloud' hertsogitiitlit kandsid:
* François de Harlay de Champvallon
* Louis Antoine de Noailles
* Charles-Gaspard-Guillaume de Vintimille du Luc
* Jacques Bonne-Gigault de Bellefonds
* Christophe de Beaumont
* Antoine-Éléonor-Léon Leclerc de Juigné

## Välislingid
*Hertsogite vapid
Avaliku omandi päev

**Avaliku omandi päeva** ehk **vabakasutuspäeva** tähistatakse iga aasta 1. jaanuaril, sest just siis liiguvad avalikku omandisse teosed, mille autoriõiguste tähtaeg lõppes eelneva aasta jooksul.

## Näiteid
Järgmiste autorite teosed muutusid vabalt kasutatavaks nende 70. surma-aastapäevale järgneval 1. jaanuaril:
*1. jaanuaril 2011 A. H. Tammsaare
*1. jaanuaril 2018 Karl August Hindrey
*1. jaanuaril 2019 helilooja Aleksander Läte (1860–1948) ja kirjanik Juhan Jaik (1899–1948)
*1. jaanuaril 2020 Raimond Valgre
*1. jaanuaril 2021 Richard Roht ja Karl Eduard Sööt 
*1. jaanuaril 2022 Henrik Visnapuu (1890–1951)
*1. jaanuaril 2024 Oskar Luts
*1. jaanuaril 2025 Guido Mamberg, Eduard Wiiralt

Võimalik, et esimene kord, kui 1. jaanuari nimetati avaliku omandi päevaks, oli 2004. aastal, kui seda tegi Wallace J. McLean. Ideed aitas levitada Lawrence Lessig.

## Viited

## Välislingid
* Vabakasutuspäevast nlib.ee
* Timothy Vollmer: "Happy Public Domain Day" creativecommons.org, 1. jaanuar 2013
* Glenn Fleishman: "For the First Time in More Than 20 Years, Copyrighted Works Will Enter the Public Domain" Smithsonian magazine, jaanuar 2019
Leliefontein

**Leliefontein** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas.

Leliefontein on saanud alguse 1816. aastal asutatud misjonijaamast.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Leliefonteini elanikest värvilisi 99,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,32%, mustanahalisi aafriklasi 0,32% ja teisi 0,16%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,62% inimesi, inglise keelt 2,76% ja tsvana keelt 1,14%.

## Viited
Baardskeerdersbos

**Baardskeerdersbos** on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Overstrandi vallas.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Baardskeerdersbosi elanikest valgeid 87,38%, värvilisi 10,68% ja mustanahalisi aafriklasi 1,94%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 66,02% inimesi, inglise keelt 33,01% ja teisi keeli 0,97%.

## Galerii

Baardskeerdersbos view across valley.jpg
Baardskeerdersbos view from Perdekop.jpg


## Viited
3sat

**3sat** on Saksa telekanal.

Telekanal on suunatud eeskätt Saksamaa, Austria ja Šveitsi elanikele. Põhiliselt edastatakse harivaid telesaateid ajaloolistel ja kultuuri teemadel, mängufilme ja uudistesaateid.
Malgas

**Malgas** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas. Malgas asub Breede jõe paremal kaldal.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malgase elanikest värvilisi 50,00%, valgeid 38,64% ja mustanahalisi aafriklasi 11,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 72,73% inimesi, inglise keelt 18,18%, koosa keelt 2,27%, ndebele keelt 2,27% ja sotho keelt 2,27%.

## Viited
Komisjoniline kohtupsühhiaatriaekspertiis

**Komisjoniline kohtupsühhiaatria ekspertiis** on kohtupühhiaatrilise ekspertiisi vorm, mis osutub vajalikuks juhul, kui tuleb kontrollida isiku psüühikahäire diagnoosi ning selle otsest seost teo õigusliku tagajärjega. Mida keerukam ja vastutusrikkam on ekspertiis (mida raskem on süüdistatavale määrav kuritegu), seda vajalikum on komisjonilise ekspertiisi määramine.  Komisjonilist kohtupsühhiaatria ekspertiisi reguleerib kohtuekspertiisiseadus. Komisjonilist kohtupsühhiaatria ekspertiisi teostab Eesti Kohtuekspertiisi Instituut.

## Komisjonilise kohtupsühhiaatriaekspertiisi algatamine

Komisjonilise kohtupsühhiaatria ekspertiisi korral suunab kohtupsühhiaatrilisse ekspertiisi õiguskaitse ametkonna töötaja (politsei, kohus, uurija, prokurör). Peale ekspertiisimääruse koostamist ning konkreetse diagnoosi määramist on võimalik algatada komisjoniline kohtupsühhiaatria. Ekspertiis määratakse juhul, kui on tekkinud kahtlus kohtuasjaga seotud isiku psüühilise tervise suhtes. Ilma ekspertiisimääruseta kohtupsühhiaatrilist ekspertiisi ei tehta. Ekspertiisimäärus sisaldab kindlat psüühikahäire diagnoosi 

Kohtupsühhiaatriaekspertiisi võib korraldada ambulatoorselt või statsionaarselt. Ambulatoorne ekspertiis on oma sisult ühekordne hindamine, statsionaarne ekspertiis aga eeldab pikaajalist vaatlust ja isiku intervjueerimist kontrollitud keskkonnas (nt haiglas või vanglas)  Statsionaarne ekspertiis on vajalik, kui tegemist on kahtlusega tõsiseltvõetavas katses psüühikahäireid stimuleerida. 
## Kes kuulub komisjoni?

Komisjoni kuulub vähemalt kaks sama ala esindajat (kaks psühhiaatrit). Komisjonilist kohtupsühhiaatriat tuleb eristada kompleksekspertiisist, kuna kompleksekspertiisi korral teostavad ekspertiisi mitme ala esindajad (psühhiaater koostöös psühholoogi, seksuoloogi, neuroloogi, kohtuarsti või mitme psühhiaatriga).

Komisjonilise ekspertiisi korral tutvub toimiku materjalidega psühhiaater, kes annab komisjonile ülevaate kehalisest ja psüühilisest seisundist, kriminaal- või tsiviilasja sisust ja ekspertidele esitatud küsimustest.

Ühine arvamus kinnitatakse allkirjaga. Eriarvamusele jäänud ekspert esitab oma arvamuse eraldi.

## Vaata ka
*Kohtupsühhiaatria-kohtupsühholoogia kompleksekspertiis

## Viited
Helen Zille

**Otta Helene Maree** (sünninimi **Otta Helene Zille**; sündinud 9. märtsil 1951 Johannesburgis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik.

Helen Zille on pärit saksa-juudi immigrantide perekonnast. Bakalaureusekraadi omandas ta Witwatersrandi Ülikoolis. Seejärel töötas ta ajakirjanikuna ja tegutses apartheidi-vastase aktivistina. 1980. aastatel oli ta tegev mitmetes mittetulundusühingutes.

1989–1993 juhtis ta konsultatsioonifirmat. 1993–1999 oli ta Kaplinna Ülikooli avalike suhete juht ja 1999–2004 Lääne-Kapimaa provintsi parlamendi liige.

14. aprillist 2004 kuni 15. märtsini 2006 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi liige.

15. märtsist 2006 kuni 30. aprillini 2009 oli Zille Kaplinna linnapea.

6. maist 2007 kuni 10. maini 2015 oli Helen Zille Demokraatliku Alliansi esimees.

Alates 6. maist 2009 kuni 22. maini 2019 oli ta Lääne-Kapimaa provintsi peaminister.

## Viited
Roheline Võti

**Roheline Võti** on rahvusvaheline ökomärgis, mis antakse majutusasutustele, kes järgivad oma tegevuses jätkusuutliku arengu põhimõtteid. 

Märgi teenivad välja ainult need asutused, mis täidavad rangelt kehtestatud reegleid, mida kontrollivad regulaarsed kontrollkülastajad.
Rohelise Võtme eesmärk on ennetada kliimasoojenemist ning premeerida ettevõtteid, kes käituvad keskkonnasõbralikult. Roheline Võti on mittetulunduslik ja riiklik programm, mis kuulub Keskkonnaõppe sihtasutusele (FEE). Seda programmi tunnustatakse ning ka toetatakse Maailma Turismiorganisatsiooni, WTO, UNEP-i ja Rahvusvahelise Keskkonnaprogrammi poolt. Rohelise Võtme peakontor asub Kopenhaagenis ning juhtkonna liikmeid on enamikus liitunud riikides. 

## Eesmärgid
Rohelise Võtme eesmärgid on:
*evitada keskkonnasõbralikke ja jätkusuutlikke meetodeid ning tehnoloogiaid, et vähendada ressursikulu;
*suurendada turismifirmade klientide ja töötajate teadlikkust ning mõjutada neid käituma keskkonnale kasulikumalt;
*tõsta keskkonna säästmise vajalikkust ning tuua sisse muudatusi keskkonna heaks üldiselt.

## Ajalugu
Rohelise Võtme tegevus algas Taanis 1994. aastal. 2002. aastal võttis juhtimise üle Keskkonnaõppe sihtasutus. Sestpeale on Roheline Võti levinud peaaegu 60 riiki.

## Kriteeriumid
Selleks, et saada Rohelise Võtme märgis, tuleb täita kriteeriume. Kriteeriumid on arusaadavad ühtviisi nii reisijatele kui ka turismiettevõtetele. Nende täitmist kontrollitakse kontrollkülastustega. Täita tuleb ühist rahvusvahelist kriteeriumi ning spetsialiseeritud reegleid, mis on loodud igale riigile eraldi vastavalt selle kultuurile, seadustikule ja infrastruktuurile. Reeglid keskenduvad keskkonnahoiule ning uuendustele, mida saaks ettevõte parandada. Säästmise osas peetakse silmas vee, prügi, energia, toidu kokkuhoidu ja loodussõbralike kemikaalide kasutust. Samuti on oluline teavitada kliente ja töötajaid keskkonnasäästlikest viisidest.

## Viis sammast
Roheline võti tugineb viiele sambale:
*töötajate, klientide ja omanike harimine, tõstes teadlikkust turismisektoris;
*keskkonna säästmine, vähendades keskkonda kahjustavaid ressursse;
*ökonoomne juhtimine, vähendades tarbimist ja kulutusi;
*Rohelise Võtme turundamine märgise kaudu;
*turismisektori tugevamaks muutmine, mõeldes pigem maailma heaolule kui enda ettevõtte edule.

## Viited
Betzendorf

**Betzendorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 32,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1144 inimest.

## Viited
Barberton (LAV)

**Barberton** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas, Umjindi valla halduskeskus.

Barberton on asutatud 1884. aastal. Linnas tegutseb neli kullakaevandust.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Barbertoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 44,24% valgeid 41,88%, värvilisi 8,53%, India või Aasia päritolu inimesi 4,93% ja teisi 0,43%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 47,92% inimesi, inglise keelt 22,66%, svaasi keelt 20,75%, suulu keelt 2,24% ja tsonga keelt 1,53%.

## Galerii

9 2 203 0003-Belhaven Exterior-Barberton-s.jpg
Stopforth House, Bowness St, Baberton.jpg


## Viited