open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Thomas Godoj

**Thomas Godoj** (sünninimega **Tomasz Godoj**; sündinud 6. märtsil 1978 Poolas) on poola päritolu Saksamaa pop-*rock*-laulja. Ta võitis telesaate "Deutschland sucht den Superstar" viienda hooaja.

## Elu
Godoj sündis 1978 Poolas Rybnikis, tema vanemad on Danuta ja Eugen Godoj. Aastal 1988 kolis ta vanemate ja õe Hannaga Saksamaale Recklinghausenisse. Ülikooliõpingute ajal hakkas teda huvitama muusika ja ta mängis kohalikes bändides, näiteks Cure of Souls, Fluxkompensator, Tonk! ja WINK. 

## DSDS
2007. aasta suvel osales Thomas viienda hooaja "Deutschland sucht den Superstari" Berliini eelvoorus. Kohtunikele meeldis ta rokistiil ja nad hääletasid ta edasi järgmisse vooru. Iga nädal esines Thomas Saksamaale, kuni jõudis kahe parema hulka. Godoj võitis finaalvõistluse, saades 62,2% häältest. Iganädalastel võistlustel sai ta kogu aeg enim vaatajahääli.

## Diskograafia
### Albumid
* "Plan A!'"(4. juuli 2008)
### Singlid
* "Love Is You" (2008)
* "Helden Gesucht" (2008)

## Isiklikku
Pärast saadet taastus tema suhe endise tüdruksõbra Jenniferiga. 3. jaanuaril 2009 sündis neil tütar Lynn Jennifer Godoj.  
## Välislingid
*Thomas Godoj ametlik koduleht
Matthau Mikojan

**Matti Mikkonen** (esinejanimega **Matthau Mikojan**; sündinud 26. märtsil 1982 Tamperes) on soome laulja.

## Elu
Matthau on ansambli Popeda esimese kitarristi Tapani (Arwo) Mikkoneni poeg. Tal on vanem vend Jukka Kristian Mikkonen (esinejanimega Sir Christus), kes on ka muusik.

## Muusika
1995 andis Matthau oma esimese akustilise kontserdi Lapimaal. 1997–1998 võttis osa mitme ansambli tegevusest, näiteks Turmio, RIP, Lavasäteily jne. 1998 loodi Bloodpit. Ta lahkus Bloodpitist 2007. aastal. 2008. aasta märtsis ilmus Matthau Mikojani sooloalbum.

## Diskograafia
### Soolosinglid
* *Stiletto Heels* (2008)
* *Too Fortunate To Cry* (EP, 2008)
* *Chasing Ghosts* (EP, 2008)
### Sooloalbumid
* *Matthau Mikojan* (2008)
* *Mania For Life* (2009)
* *Hell or High Water* (2011)

## Välislingid
* Matthau Mikojani koduleht
* Matthau Mikojani MySpace
Paul Verlaine

**Paul Marie Verlaine** (30. märts 1844 Metz – 8. jaanuar 1896 Pariis) oli prantsuse luuletaja, keda peetakse sümbolismi üheks silmapaistvamaks esindajaks kirjanduses.

Tuli kirjandusse 1870. aastail, eriti on tunnustust kogunud tema lüüriline, peente varjunditega ja tabav luule. Kuulsaim luulekogu on "Sõnadeta romansid", mida iseloomustatakse kui lakoonilist, kuid samas meloodilist, tundliku ja täpse rütmiga teost. Võttis esimesena Prantsuse luules kasutusele 9-silbilise värsi, kasutades selles siseriimi. Prantsuse luuletajate ja eeskätt sümbolistide lipukirjaks sai ka tema manifest "Luulekunst".

Verlaine'i teoseid on eesti keelde tõlkinud Johannes Semper (sh "Luulekunsti" ajakirjas Looming 10/1929) ja Villem Ridala (albumis "Noor-Eesti III", 1909), katkeid ka Ülar Ploom (Methis 1-2/2008).

## Viited
Löss

**Löss** on homogeenne poorne peeneteraline sete, mis koosneb peamiselt aleuriidist ning vähemal määral saviosakestest ja peeneteralisest liivast.

Löss on enamasti helekollast või pruunikat värvi. Löss koosneb küll peeneteralistest osakestest, kuid kaltsiitse tsemendi tõttu on nad sageli nii tugevasti üksteise külge kleepunud, et lössikihist võib moodustuda ka vertikaalne sein.

Tuntuimaks lössi esinemiskohaks on Hiina põhjaosas asuv Hiina lössiplatoo, kuid lössi leidub ka mujal. Nimetus "löss" on pärit Saksamaalt Reini orust.

Lössiformatsioonid on tekkinud Pleistotseeni ajastikul tuulte kantud tolmust ja liivast. Lössi settematerjali lähtekohaks on olnud kõrbed, kuivanud jõeorud, liustikusetted jne. Lössi moodustavad mineraaliterad on enamasti nurgelised, mis viitab nende suhteliselt väiksele kulutusastmele.

Lössil kujunenud mullad on viljakad, kuid väga haavatavad erosioonile.

## Viited

## Välislingid
Jonne Aaron

**Jonne Aaron Liimatainen** (sündinud 30. augustil 1983 Tamperes) on Soome laulja.

Ta on ansambli Negative laulja ja laulukirjutaja.

Ta kasutab oma teist eesnime perekonnanimena, sest tema perekonnanimi on enamikule välismaalastele keeruline.

Jonne Aaronil on noorem vend Ville Liimatainen, kes on samuti muusik, ja vanem vend Tommi Liimatainen, kes on tema mänedžer. 

14-aastaselt kolis Jonne koos Villega Rahola peretugikeskusesse,  sest nende vanemad tarvitasid liialt alkoholi. 

Jonne teadis juba noorena, et tahab saada rokitäheks. Oma esimese laulu "God Likes Your Style" tegi ta  12-aastaselt. Ta on ise öelnud, et kitarr takistas teda halvale teele minemast.

Ta oskab mängida kitarri ja veidi ka klaverit, trumme ja bassi.

## Isiklikku
Jonne on 1,78 m pikk ja kaalub 59 kg. Tal on sinised silmad.
Antti Anatomy

**Antti Aatamila** (esinejanimedega **Antti Anatomia**, **Antti Anatomy**; sündinud 22. juunil 1982 Ivalos) on Soome muusik. 

Ta on ansambli Negative basskitarrist. 

## Isiklikku
Antti elab Tamperes. 

Tal on vennad Anssi ja Arttu. 

Anttil on mitu tätoveeringut. 

Tal on kilpkonn nimega Vihtori.

Antti väärtustab elus huumorit, ausust ja individuaalsust. 

Ta on 1,78 m pikk ja kaalub 52 kg ning tema kinganumber on 42. Tal on rohelised silmad.
Olev Olesk

**Olev Olesk** (4. märts 1921 Sooküla (Rosma), Peri vald, Võrumaa – 18. mai 2017 New York) oli Vabariigi Valitsuse eksiilis välisminister 20. juunist 1990 kuni 15. septembrini 1992.

Õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1942–1944. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

1944. aasta 22. septembri hommikul põgenes ta Rootsi kapten Priidik Jungermanni purjekaga "Minnalaid" (85 brt) Salumetsa talu lahest Paatsalus koos 208 põgenikuga. Oli aastatel 1945–1951 õpetaja Stockholmi eesti algkoolis. Ta õppis Eesti Teadusliku Instituudi õigusteaduskonnas ja Stockholmi Ülikoolis sotsioloogiat. Ta oli aastatel 1951–1956 Svenska Handelsbankeni ametnik. 

Ta elas 1956. aastast USAs ja töötas 1956–68 Irving Trust Companys, 1968–73 Bank of Tokyos ning 1973–90 Algemene Bank Nederland N.V.-s.

Olev Olesk oli 1986–1990 Eesti eksiilvalitsuse portfellita minister ja 1990–1992 välisminister.

Ta oli ajalehe Vaba Eesti Sõna juhatuse liige ja New Yorgi Eesti Haridusseltsi auliige.

## Teosed
*Olev Olesk. "Globaalne Eesti". Varrak. Tallinn 2009

## Tunnustus
*2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Välislingid
*Olev Olesk
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944''
*Olev Träss "Olev Olesk ja "Globaalne Eesti"" Eesti Elu, 1. aprill 2011
*"Olev Olesk tähistas juubelisünnipäeva" Vaba Eesti Sõna, 28. märts 2011
*Andres Einmann. "Suri Eesti eksiilvalitsuse viimane välisminister Olev Olesk" Postimees, 20. mai 2017
Füürer

**Füürer** tähendab saksa keeles juhti (*Führer*), mis tuleneb tegusõnast *führen* 'juhtima'. 

Sõna kasutatakse kõige enam Saksamaa diktaatori Adolf Hitleri kohta, kelle ametlik valitsejatiitel oli "füürer ja riigikantsler" (*Führer und Reichskanzler*). Samuti esines nimetus "füürer" paljude sõjaliste üksuste (peamiselt SS-i) ja valitsusasutuste juhtide tiitlite osa või täiendina.
Lovex

**Lovex** on glämmroki/*[[metal]]*i bänd Soomest Tamperest.

## Liikmed
* Theon (vokaal; kodanikunimega Torsti Mäkinen, sündinud 26. juulil 1982)
* Vivian Sin'Amor (kitarr; kodanikunimega Risto Katajisto, sündinud 8. septembril 1981)
* Sammy Black (kitarr; kodanikunimega Sami Saarela, sündinud 1. jaanuaril 1982)
* Christian (klahvpillid; sündinud 18. augustil 1983)
* Julian Drain (trummid; kodanikunimega Juho Järvensivu, sündinud 11. märtsil 1988)
* Jason (bass; kodanikunimega Timo Karlsson, sündinud 7. mail 1982)
Kõikidel liikmetel on pseudonüümid ja nad ei kasuta oma kodanikunime.

## Ajalugu
Bänd alustas 2001.–2002. aasta talvel, kui mõned bändiliikmed ja üks endine liige otsustasid teha oma bändi, et mängida rokkmuusikat ja lõbutseda. 2004. aastal said nad plaadilepingu. 2005. aasta augustis ilmus poodidesse nende esimene hitt "Bleeding". Nende teine singel "Guardian Angel" ilmus jaanuaris 2006 ja sai Soomes suureks hitiks. Bändi esimene album "Divine Insanity" ilmus 2006. aasta märtsis. Lovex üritas pääseda 2007. aastal Eurovisiooni lauluvõistlusele lauluga "Anyone, Anymore", aga jäi Soome eelvoorus kolmandale kohale.

## Diskograafia
### Singlid
#### Soomes
* "Bleeding" (10.08.2005), sisaldab ka laulu "Yours"
* "Guardian Angel" (1.02.2006), sisaldab ka laule "Heart of Stone" (demo 2004), "Guardian Angel(late night version)" ja "Guardian Angel" (video)
* "Remorse" (9.08.2006), sisaldab ka laulu "Shout"
* "Die A Little More" (9.08.2006)
* "Bullet For The Pain" (promosingel, mitte poodide jaoks)
* "Anyone, Anymore" (21.02.2007), sisaldab ka laulu "Wild and Violent"
* "Take a Shot" (27.02.2008), sisaldab ka laulu "Runaway" (kontsertkaver, originaalversioon Bon Jovilt))
* "Turn" (28.05.2008)
* "Ordinary Day" (promosingel, mitte poodide jaoks)
* "Don't Let Me Fall" (11.02.2009)
* "Slave For The glory" (11.02.2011), ainult digitaalversioon
* "U.S.A." (10.06.2011)
* "Action" (22.03.2013)

#### Mujal Euroopas
* "Guardian Angel" (5.01.2007), Saksamaal, Šveitsis ja Austrias, sisaldab ka laule "Divine Insanity", "Yours" ja "Bullet For The Pain (*live*)"
* "Anyone, Anymore" (11.05.2007), Saksamaal, Šveitsis ja Austrias
* "Bullet For The Pain" (2.11.2007, ainult digitaalversioon), sisaldab ka laulu "Guardian Angel"
* "Don't Let Me Fall" (11.02.2009), ainult digitaalversioon
* "Slave For The glory" (11.02.2011), ainult digitaalversioon
### Albumid
#### Soomes
* "Divine Insanity" (1.03.2006)
* "Pretend Or Surrender" (30.04.2008)
* "Watch Out!" (11.05.2011)
* "State of Mind" (16.08.2013)

#### Mujal Euroopas
* "Divine Insanity – International Version" (16.02.2007), Saksamaal, Šveitsis ja Austrias
* "Pretend Or Surrender" (30.04.2008), Saksamaal, Šveitsis ja Austrias
#### Jaapanis
* "Divine Insanity – International Version" (17.09.2007)
* "Pretend Or Surrender" (30.04.2008)
* "Watch Out!" (07.2011)

## Välislingid
*http://lovex.fi/
Urve Uusberg

**Urve Uusberg** (sündinud 5. jaanuaril 1953 Tartus) on eesti dirigent ja psühholoog.

Ta on Riinimanda kooristuudio asutaja ja dirigent ning Rapla Maakonna Psühholoogiateenistuse asutaja ja juhataja. Riinimanda kooristuudio juures tegutsevad noortekoor Mitte-Riinimanda, Riinimanda lastekoor, Mitte-Riinimanda vilistlaskoor ja koor August07.

## Haridus
Urve Uusberg on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi koorijuhtimise erialal (1975) ning Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal (1983). 2004. aastal kaitses Tartu Ülikoolis psühholoogia magistritöö ja sai magistrikraadi. Ta on täiendanud end psühhoterapeudina Eesti-Taani Geštaldiinstituudis.

## Töökäik
### Dirigendina
* alates 1980 – Raplamaa laulupidude kunstilise toimkonna liige
* alates 1988 – Rapla Ühisgümnaasiumi juures tegutsevate Riinimanda kooride peadirigent. 2004. aastast Riinimanda kooristuudio juhataja
* 1997–2007 – Rapla maakonna muusikaõpetajate sektsiooni juhataja 
* 1998 – algatas Raplamaa lastekooride festivali traditsiooni
* 1999 – algatas Raplamaa Ühendatud Poistekoori

### Psühholoogina
* 1988 – asutas Raplamaa usaldustelefoni 
* alates 1991 – Rapla Maakonna Psühholoogiateenistuse juhataja ja psühholoog
* alates 2000 – Rapla Maakonnahaigla kliiniline psühholoog
	
## Tunnustus
* 2001 – Rapla Rüblik (Rapla valla hariduspreemia)
* 2002 – Kultuurkapitali Raplamaa eksperdigrupi kultuuripreemia
* 2003 – noortekoor Mitte-Riinimanda Raplamaa aasta meeskond 
* 2003 – Isamaaliidu rahvuskultuuri preemia 
* 2004 – Gustav Ernesaksa Fondi stipendium koorimuusika edendamise eest
* 2004 – Raplamaa aasta õppija
* 2006 – Riinimanda kooristuudio Eesti Kooriühingu aasta koor 
* 2007 – Kultuurkapitali Raplamaa eksperdigrupi kultuuripreemia
* 2008 – Riinimanda kooristuudiole Kultuurkapitali Raplamaa eksperdigrupi kultuuripreemia
* 2008 – Eesti aasta vabatahtlik 
* 2008 – Raplamaa aasta naine
* 2019 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2020 – Raplamaa kuldne vapimärk

### Nominatsioonid
* 2003 – noortekoor Mitte-Riinimanda Eesti Kooriühingu aasta koori nominent
* 2004 – noortekoor Mitte-Riinimanda Eesti Kooriühingu aasta koori nominent
* 2005 – Eesti Kooriühingu aasta dirigendi nominent
* 2006 – Eesti Kooriühingu aasta dirigendi nominent
* 2007 – Eesti Kooriühingu aasta dirigendi nominent

## Isiklikku
Ta on abielus Valter Uusbergiga. Tema pojad on näitleja ja lavastaja Uku Uusberg, dirigent ja helilooja Pärt Uusberg ja psühholoog Andero Uusberg.

## Välislingid

* Riinimanda koorid
* etenduse "Head ööd, vend" koor
* "Head ööd, vend"
* Rapla Ühisgümnaasium
* Gustav Ernesaksa Fond
Auferstanden aus Ruinen

**"Auferstanden aus Ruinen"** ('Rusudest üles tõusnuna') oli Saksa Demokraatliku Vabariigi riigihümn  1949–1990. 

Hümni sõnade autor on luuletaja Johannes Becher, kellest hiljem sai Saksa DV haridusminister. Sõnad on kirjutatud nii, et need sobivad ka "Deutschlandliedi" muusikasse, mis kirjutati 1841 ja mille meloodia aluseks oli "Gott erhalte Franz den Kaiser", mille kirjutas 1797. aastal Joseph Haydn. Sama hümn oli Saksamaa hümn pärast 1919. aastat (hiljem koos "Horst-Wessel-Liediga"). Saksamaa (Lääne-Saksamaa) muutis kolmanda salmi "Deutschlandliedist" oma hümniks.

Becheri sõnadele tegid meloodia kaks heliloojat ning välja valiti neist Hanns Eisleri versioon. Eisler oli 1930. aastatel eksiilis, ja on võimalik, et ei märgatud, kui sarnane oli tema tehtud meloodia 1930. aastate Hans Albersi hitile "Goodbye, Johnny" .

Hümn, mis kirjutati 1949, peegeldab Saksamaa elanike negatiivset suhtumist Saksamaa kaheks okupatsioonitsooniks jaotamise üle. Hümni sõnades on nii "ühinemine" kui ka "isamaa".

## Sõnad

### Saksa keeles
**Auferstanden aus Ruinen**
und der Zukunft zugewandt,
lasst uns Dir zum Guten dienen,
Deutschland, einig Vaterland.
Alte Not gilt es zu zwingen,
und wir zwingen sie vereint,
denn es muss uns doch gelingen,
dass die Sonne schön wie nie
über Deutschland scheint,
über Deutschland scheint.

Glück und Friede sei beschieden
Deutschland, unserm Vaterland.
Alle Welt sehnt sich nach Frieden,
reicht den Völkern eure Hand.
Wenn wir brüderlich uns einen,
schlagen wir des Volkes Feind.
Lasst das Licht des Friedens scheinen,
dass nie eine Mutter mehr
ihren Sohn beweint,
ihren Sohn beweint.

Lasst uns pflügen, lasst uns bauen,
lernt und schafft wie nie zuvor,
und der eignen Kraft vertrauend
steigt ein frei Geschlecht empor.
Deutsche Jugend, bestes Streben
unsres Volks in dir vereint,
wirst du Deutschlands neues Leben.
Und die Sonne schön wie nie
über Deutschland scheint,
über Deutschland scheint.

### Eesti keeles
Ülesse tõusnuna rusudest 
tulevikule vastu astudes,
luba meid teenida sind kõige heaks,
Saksamaa, ühtne isamaa.
Vanad mured on ümberlükatavad,
ümber lükkame kõik nad ühiselt,
see meil õnnestuma peab,
kuigi päike on kaunim kui kunagi
üle Saksamaa päike särab,
üle Saksamaa päike särab.

## Välislingid
*laaditav MP3 "Auferstanden aus Ruinen"
*Meloodia *.gif formaadis
*Video "Auferstanden aus Ruinen"
Phandu Skelemani

**Phandu Tombola Chaka Skelemani** (sündinud 5. jaanuaril 1945) on Botswana poliitik, alates 1. aprillist 2008 kuni 31. oktoobrini 2014 Botswana välisminister. Ta on valitseva Botswana Demokraatliku Partei liige.
Michelle Obama

**Michelle LaVaughn Robinson Obama** (sündinud 17. jaanuaril 1964 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama abikaasa. 

Michelle Obama on lõpetanud 1985. aastal Princetoni Ülikooli bakalaureusekraadiga sotsioloogia alal ja 1988. aastal Harvardi Ülikooli doktorikraadiga õigusteaduse alal. Samal aastal asus ta Chicagos tööle õigusbüroosse Sidley & Austin. Seal tutvus ta ka Barack Obamaga.

Barack Obama ja Michelle Robinson abiellusid oktoobris 1992. Neil on 1998. aastal sündinud tütar Malia Ann ja 2001. aastal sündinud tütar Natasha (Sasha).

Michelle Obama on töötanud Chicago linnavalitsuses ja noori sotsiaaltööle innustavas mittetulundusühingus ning juhtivatel kohtadel Chicago Ülikoolis ja ülikooli haiglasüsteemis.

## Välislingid

* Lühitutvustus Valge Maja veebisaidil
* Neeme Raud. Britt Rosen.  Mrs O, uus esimene naine Postimees, 24. jaanuar 2009
* Triin Tael. Saabunud on trendidiiva Michelle O ajajärk! Õhtuleht, 24. jaanuar 2009
* Barack Obama ootas kohtingut tulevase naise Michelle'iga kuu aega Õhtuleht, 24. jaanuar 2009
* Kaarel Kressa. Michelle Obama — kael, mis keerab presidendi pead EPL, 31. jaanuar 2009
* USA uus esileedi pidas esimese kõne Elu24, 4. veebruar 2009
Zumbi dos Palmares

**Zumbi** ehk **Zumbi dos Palmares** (1655 – 20. november 1695) oli viimane Palmaresi Quilombo juht praeguse Alagoase osariigi alal Brasiilias.
HaleBopp Singers

**HaleBopp Singers** on eesti segakoor, mis tegutseb Tartus Tartu Rahvaülikooli juures.
Koor on loodud 1997. aastal, dirigent on Lauri Breede.

Koor on nime saanud Hale'i-Boppi komeedi järgi, mis oli heledana taevas koori loomisaastal.

## Välislingid
*Video laulust "Põgene, vaba laps" koori esituses
Plena

***Plena*** on Puerto Rico pärimusmuusikastiil ja tants, mille rütm on Aafrika algupära, kuid meloodias on tugevad Hispaania mõjutused. Saatemuusikas on tähtsad käsitrummid panderod e panderettad ja kraapepill *[[guiro]]*, samuti lõõtspillid ja neljakeeleline *[[cuatro]]*. Laulutekstid koosnevad kaheksasilbilistest algriimilistest värssidest, teemad on sageli päevakajalised. Kirjaoskamatu lihtrahva jaoks oli plena "lauldav ajaleht". 

Plena populaarsuse kõrgaeg oli 1920. aastatel, tänapäeval mängitakse seda jõulude aegu, kuid ka ühiskondlikel protestiüritustel. 21. sajandi algul on plena leidnud tee ka popmuusikasse. Tuntud heliloojaid ja artiste: Manuel Jiménez, Ismael Rivera, Mon Rivera Rafael Cortijo jt.
Friedrich Puksoo auhind

**Friedrich Puksoo auhind** on eesti raamatukogundustegelase Friedrich Puksoo mälestuseks loodud auhind, mida antakse välja alates 1990. aastast. Tavaliselt tunnustatakse sellega ühe silmapaistva raamatuloo-, raamatukogundus- või bibliograafiaväljaande autorit. 2005. aastani anti auhinda välja igal aastal, alates 2005. aastast üle aasta.

Auhinna idee pakkus 1989. aastal välja Eesti Raamatuühing, kes vastutas auhinna väljaandmise eest esimesel viiel aastal. Aastatel 1995–1997 andsid Puksoo auhinda välja üheskoos Eesti Raamatuühing ja Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing, alates 1998. aastast antakse seda välja Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu ja Tartu Ülikooli Raamatukogu koostöös.

Ettepanekuid auhinna määramiseks võivad teha kõik üksikisikud ja organisatsioonid, tehes valiku eelmisel aastal avaldatud tööde hulgast. Žüriil on õigus välja anda mitu auhinda ettenähtud summa piires või määrata auhind ka kogu varasema pikaajalise töö eest. 

## Friedrich Puksoo auhinna laureaadid

* 1990 – Kaja Noodla, Vaime Kabur; tunnustus: Uno Liivaku, Tiina Lõhmuste, Imbi Potter, Aivar Põldvee
* 1991 – Voldemar Miller, Endel Annus; tunnustus: Kyra Robert, Niina Vorobjova
* 1992 – Kyra Robert, Tatjana Šahhovskaja; tunnustus: Vello Paatsi
* 1993 – Ingrid Loosme, Mare Rand; tunnustus: Anne Ainz, Ene Kenkmaa, Piret Lotman
* 1994 – Uno Liivaku; tunnustus: Piret Lotman, Arvo Tering
* 1995 – Marje Aasmets, Arvo Tering; tunnustus: Anne Valmas
* 1996 – Uno Liivaku, Endel Annus, Esko Häkli; tunnustus: Hain Tankler
* 1997 – Kaljo-Olev Veskimägi; tunnustus: Arvo Tering
* 1998 – Tiina Nurk
* 1999 – Tõnu Tannberg; tunnustus: Sergei Issakov, Jaak Peebo, Juhan Peegel, Merike Kiipus, Ljudmila Dubjeva, Valve Jürisson
* 2000 – Endel Valk-Falk
* 2001 – Tiiu Reimo; tunnustus: Endel Annus
* 2002 – Ilse Hamburg; tunnustus: Tiiu Reimo
* 2003 – Ene-Lille Jaanson; tunnustus: Olaf-Mihkel Klaassen, Mare Rand
* 2004 – Anne Valmas; tunnustus: Ruth Michelson
* 2005 – Indrek Jürjo; tunnustus: Vello Paatsi
* 2007 – Aile Möldre; tunnustus: Elle Tarik, Olga Einasto, Jürgen Beyer
* 2009 – Meelis Friedenthal; tunnustus: Jürgen Beyer, Larissa Petina
* 2011 – Piret Lotman; tunnustus: Vello Paatsi, Ene-Lille Jaanson
* 2013 – Kaarel Vanamölder; tunnustus: Indrek Oper
* 2015 – Jürgen Beyer
* 2017 – Mare Rand; tunnustus: Olga Einasto, Tullio Ilomets, Immanuel Volkonski

## Välislingid
* Friedrich Puksoo auhinna laureaadid Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu kodulehel
Muksu

**Muksu** on jõgi Aasias. 

Voolab Pamiiris mägijõena läände. Jõgi on 88 km pikk. Keskmine vooluhulk on 100 m³/s.

Ühinedes Kõzõlsuga, moodustab Surhobi.
Genova laht

**Genova laht** (itaalia keeles Golfo di Genova) on laht Liguuria mere põhjakaldal, Loode-Itaalias. See on osa Vahemerest ning paikneb peamiselt Itaalia Liguuria maakonnas. Laht ulatub lääne poolt umbes Savonast kuni ida poole La Speziani, hõlmates Genova linna, mis on piirkonna suurim sadamalinn ja oluline majanduslik ning kultuuriline keskus.

Genova laht piirneb loodes, põhjas ja kirdes nn Itaalia Rivieraga – see on rannikuala, mis jaguneb Riviera di Ponente'ks (läänepoolne rannik) ja Riviera di Levante'ks (idapoolne rannik). 

Lahe piirkond on tuntud oma maaliliste külade, turismi, ajalooliste sadamate ja kaunite vaadete poolest. 

## Vaata ka
*Itaalia lahtede loend
Aptekarski saar

**Aptekarski saar** (eestikeelne Apteekrisaar ei ole ametlik nimi; vene keeles Аптекарский остров; soome keeles *Korpisaari*) on saar Venemaal Neeva deltas Peterburi linnas. Kuulub Petrogradi rajooni koosseisu.

Pindala 198 ha. 

Saar on madal, ujutatakse mõnikord üle. 

Saarel asub 310 meetri kõrgune Peterburi teletorn.

## Välislingid
* Aptekarski saare videotutvustus (vene keeles)
* Saare tutvustus (vene keeles)
Naiskodukaitse Saaremaa ringkond

**Naiskodukaitse Saaremaa ringkond** on üks 15 ringkonnast Naiskodukaitses. 

Saaremaa ringkond asutati 1928. aastal ja taasasutati 13. septembril 1994.

Saaremaa ringkond koosneb Akadeemilisest, Kuressaare, Kuressaare I, Orissaare, Pihtla ja Leisi jaoskonnast.

Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna juhatus valib Saare maakonna aasta ema ja aasta isa 2007. aastast.

## Esinaised

* 2015–... Mare Kirr 
* 2012–2015 – Raili Nõgu 
* 2006–2011 – Rita Loel
* 1997–2006 – Ellen Kask
* 1994–1995 – Rita Loel
* 1933–1940 – Lidia Kalm
* 1927–1933 – Marie Laurits-Bondartschuk-Svensson

2015. aasta 1. augusti seisuga on Saaremaa ringkonnas 155 liiget.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* "Eelmise vabariigi ajal naiskodukaitsega ühinenu võeti auliikmeks", Meie Maa 27. veebruar 2009
* Rita Loel, "Saaremaa naiskodukaitsjad lähevad päris Erna retkele", Oma Saar 14. mai 2009
Hans Albers

**Hans Philipp August Albers** (22. september 1891 Hamburg – 24. juuli 1960 Starnberg) oli saksa laulja ja näitleja. Ta oli aastatel 1930–1945 Saksamaa populaarseim näitleja ja 20. sajandi üks tuntumaid saksa näitlejaid.
Allüülsed rühmad

**Allüülne rühm** (C=C–C–) on allüülrühm, milles üks või mitu vesiniku aatomit on asendatud mõne muu aatomi või rühmaga. 
**Allüülsed rühmad** on **2-alkenüülrühmad**. 
Lihtsaim esindaja on allüülrühm, looduslikes ühendeis enamesinev on prenüülrühm. 

Terminit **allüülne** kasutatakse ka vastavate ebastabiilsete osakeste (intermediaatide) nagu allüülne katioon (C=C–C+) või allüülne anioon (C=C–C–) või allüülne radikaal (C=C–C•) korral.

Keemilisi ühendeid, mis sisaldavad funktsionaalrühmaga seotud allüülset rühma, nimetatakse allüülseteks ühenditeks. Tänu allüülsele resonantsile annab asendis 2 olev kaksikside funktsionaalrühmale märgatavalt suurema reaktsioonivõime võrreldes vastava alküülderivaadiga.

Allüülse rühma sisseviimist substraadi molekuli nimetatakse allüülimiseks, mis on alküülimise erijuht. Bioloogilistes süsteemides omab olulist tähtsust prenüülrühma ülekanne substraati, see on prenüülimine (ka prenüleerimine).

## Vaata ka
*Prenüülrühm ja selle homoloogid
*Allüülsed ühendid
*Allüülne ümbergrupeering
*Allüülne asend
*Bensüülrühm
*Alküülrühm
Homoallüülne rühm

**Homoallüülne rühm** on rühm, mis on ühe CH2 rühma võrra pikem allüülrühmast, see on H2C=CH-CH2-CH2-, või selle alküülasendatud analoog.
Grethe Grünberg

**Grethe Grünberg** (abielus **Grethe Rand**; sündinud 17. detsembril 1988 Tallinnas) on eesti endine iluuisutaja.

## Haridus
Grethe Grünberg lõpetas 2011. aastal Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumi ning 2017. aastal Tallinna Ülikooli koolieelse lasteasutuse õpetaja erialal.

## Sportlaskarjäär
Grethe Grünberg alustas iluuisutamistreeninguid Lea Ranna juhendamisel. Võistles jäätantsus aastatel 1997–2007.

Koos Kristjan Rannaga saavutas ta märkimisväärseid tulemusi juunioride tasemel: 2007. aastal võideti juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedal, 2006. aastal saavutati 9. koht, 2005. aastal 15. koht ja 2004. aastal 18. koht. Samas paaris esindas ta Eestit ka täiskasvanute tiitlivõistlustel, saavutades 2007. aasta maailmameistrivõistlustel 19. koha ning Euroopa meistrivõistlustel 15. koha. Rannaga võideti 2005. ja 2007. aastal Eesti meistritiitel. Samuti saadi 2005–2006 hooajal Rahvusvahelise Uisuliidu juunioride Grand Prix' sarjas vastavalt 1., 2. ja 3. koht.

## Isiklikku
Ta on abielus Kristjan Rannaga.

## Viited

## Välislingid
* Maarja Värv, "Jäätantsijad alustasid MMi teise kohaga", Postimees 28. veebruar 2007
* "Eesti jäätantsupaar on MM-il kaheksandal kohal", Postimees Online 8. märts 2006
*
Caitlin Mallory

**Caitlin Mallory** (sündinud 2. juunil 1987 Oaklandis) on aastatel 2009–2010 Eestit esindanud USA iluuisutaja.

Tema partner Jääkild FSC-s oli 2008. aasta kevadsuvest kuni 2011. aastani oli Kristjan Rand.

## Viited

## Välislingid
* "Mallory ja Rand said jäätantsus 14. koha", Õhtuleht, 23. jaanuar 2009 
*Kristi Vahemaa, "Ameeriklanna Caitlin Mallory loobus Eesti passi taotlemisest", Eesti Päevaleht, 01. detsember 2009
Kristjan Rand

**Kristjan Rand** (muukeelses kirjasõnas ka **Kristian Rand**; sündinud 12. juunil 1987 Tallinnas) on endine eesti iluuisutaja.

Ta võistles jäätantsus ja tema esimene jäätantsupartner oli Grethe Grünberg, kellega oldi üks edukamaid Eesti jäätantsupaare juunioride tasemel. 2008. aasta kevadsuvest kuni 2011. aastani oli tema partneriks Caitlin Mallory, kellega ta treenis ja esines iluuisutamisklubis Jääkild FSC.

Ta lõpetas karjääri 2011. aastal.

## Haridus
Kristjan Rand õppis Audentese spordigümnaasiumis ning jätkas haridusteed Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumis, mille lõpetas 2011. aastal. 2018. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna hambaravi erialal.

## Sportlaskarjäär
Kristjan Rand alustas iluuisutamistreeninguid 1994. aastal iluuisutamisklubis Jääkild ema Lea Ranna juhendamisel.

Koos Grethe Grünbergiga saavutas ta märkimisväärseid tulemusi juunioride tasemel: 2007. aastal võideti juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedal, 2006. aastal saavutati 9. koht, 2005. aastal 15. koht ja 2004. aastal 18. koht. Samas paaris esindas ta Eestit ka täiskasvanute tiitlivõistlustel, saavutades 2007. aasta maailmameistrivõistlustel 19. koha ning Euroopa meistrivõistlustel 15. koha. Grünbergiga tuldi 2005. ja 2007. aastal Eesti meistriks. Samuti saadi 2005–2006 hooajal Rahvusvahelise Uisuliidu juunioride Grand Prix' sarjas vastavalt 1., 2. ja 3. koht.

Aastatel 2008–2010 uisutas Rand koos ameeriklanna Caitlin Malloryga. Maailmameistrivõistlustel 2009. aastal said nad 20. koha ja 2010. aastal 17. koha ning Euroopa meistrivõistlustel vastavalt 2009. aastal 14. koha ja 2010. aastal 13. koha.

## Isiklikku
Ta ema Lea Rand on iluuisutamistreener ja vend Taavi samuti iluuisutaja.

Kristjan Rand on abielus Grethe Grünbergiga.

## Viited

## Välislingid

*
* "Mallory ja Rand said jäätantsus 14. koha" Õhtuleht 23. jaanuar 2009
* "Jäätantsijad Grethe Grünberg – Kristjan Rand maailmameistrivõistlustel 19." Postimees.ee, 24. märts 2007
* "Eesti noored jäätantsijad tulid MM-il hõbedale" Postimees.ee, 2. märts 2007
Kalle Blomkvist ja Rasmus

**"Kalle Blomkvist ja Rasmus"** on Astrid Lindgreni lasteraamat. 

Raamat ilmus 1953. aastal, kui külm sõda oli täies hoos. Raamatus mainitakse sõjatööstusele tähtsa läbistamatu kergmetalli avastamist, ning röövijate motiiv pole majanduslik, vaid poliitiline. Röövijate pealik, insener Peters, ütleb Nickele: "Ma ei pea ütlema, mis juhtub inimestega, kes üritavad üle hüpata?" ("Jag behöver väl inte påminna dej om hur det går för såna som försöker hoppa av?") 

Keskseks karakteriks tõuseb viieaastane poisiklutt Rasmus, kes röövitakse koos teadlasest isaga, et viimane loovutaks kuritegelikule jõugule oma värske avastuse saladuse. Vastasel korral ähvardatakse teadlast pojast ilmajäämisega.

Jõuk satub juhuse läbi Kalle, Andersi ja Eva-Lotta vaatevälja, kes alustavad võitlust Rasmuse ja tema isa vabastamise eest saarelt, kuhu kurjategijad nad varjule viivad. Kurjategijad plaanivad Rasmuse ja isa toimetada vesilennukiga välismaale. Raamat on täis pingelisi olukordi ja järske süžeepöördeid. Lugu lõpeb kurjategijate paljastamisega.
 
## Eestikeelsed väljaanded
* "Kalle Blomkvist ja Rasmus". Eesti Raamat, 1971.
* "Rasmuste raamat". Eesti Raamat, 1995 ISBN 545002259X
* "Kalle Blomkvist ja Rasmus". Sinisukk, 1999. ISBN 9985730860
* "Kalle Blomkvist ja Rasmus". Sinisukk, 2004. ISBN 998573811X

## Välislingid
* Raamatu kirjeldus Astrid Lindgreni kodulehel
Nostradamus (album)

"**Nostradamus**" on Suurbritannia *[[heavy metal]]*-bändi Judas Priesti 16. stuudioalbum, mis käsitleb ennustaja Nostradamuse elukäiku ja tegevust.

Tegemist on Judas Priesti esimese topeltalbumi ja kontseptsioonialbumiga. Seda hakati tegema 2006. aastal, see valmis 2008. aasta kevadeks ja avaldati Euroopas 16. juunil 2008.

## Lood
Kõikide lugude autorid on Rob Halford, K. K. Downing ja Glenn Tipton.

### CD 1
# "Dawn of Creation" – 2:31
# "Prophecy" – 5:26
# "Awakening" – 0:52
# "Revelations" – 7:05
# "The Four Horsemen" – 1:35
# "War" – 5:04
# "Sands of Time" – 2:36
# "Pestilence and Plague" – 5:08
# "Death" – 7:33
# "Peace" – 2:21
# "Conquest" - 4:42
# "Lost Love" – 4:28
# "Persecution" – 6:34

### CD 2
# "Solitude" – 1:22
# "Exiled" – 6:32
# "Alone" – 7:50
# "Shadows in the Flame" – 1:10
# "Visions" – 5:28
# "Hope" – 2:09
# "New Beginnings" – 4:56
# "Calm Before the Storm" – 2:05
# "Nostradamus" – 6:46
# "Future of Mankind" – 8:29

## Koosseis
### Bändi põhikoosseis
*Rob Halford - vokaal
*K. K. Downing - kitarr
*Glenn Tipton - kitarr
*Ian Hill - bass
*Scott Travis - trummid
### Abijõud albumi salvestamise ajaks
*Don Airey - klahvpillid
*Mark Wilkinson - kunstiline kujundus
Cyndi Lauper

**Cyndi Lauper** (**Cynthia Ann Stephanie Lauper**; sündinud 22. juunil 1953 New Yorgis) on USA laulja, laulukirjutaja ja näitleja. Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks 1980. aastatel lauludega "Girls Just Want to Have Fun", "Time After Time", "She Bop", "All Through the Night", "True Colors" ja "I Drove All Night".

Lauperi esimest albumit "She's So Unusual", mis ilmus 1983. aastal, saatis suur müügiedu – sellega teeniti 16 miljonit dollarit. Ta pälvis parima uustulnuka Grammy-auhinna.

1985. aastal osales ta Michael Jacksoni loos "We Are the World", mille tulu läks Aafrika näljahädaliste abistamiseks. Ta on siiani aktiivne inimõiguste ja seksuaalvähemuste õiguste eest võitleja.

Cyndi Lauper on näidelnud mitmes telesarjas ja mängufilmis.

Ta on abielus näitleja David Thorntoniga.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"She's So Unusual" (1983)
*"True Colors" (1986)
*"A Night to Remember" (1989)
*"Hat Full of Stars" (1993)
*"Sisters of Avalon" (1996)
*"Merry Christmas ... Have a Nice Life" (1998)
*"At Last" (2003)
*"Shine" (2004)
*"Bring Ya to the Brink" (2008)
*"Memphis Blues" (2010)

## Osaline filmograafia
*"Prime Cuts" (1984)
*"Girls Just Want to Have Fun" (1985)
*"Vibes" (1988)
*"Mother Goose Rock 'n' Rhyme" (1990)
*"Off and Running" (1991)
*"Life with Mickey" (1993)
*"Mad About You" (1993–1999, seriaal, 5 osa)
*"Mrs. Parker and the Vicious Circle" (1994)
*"The Happy Prince" (1999)
*"The Opportunists" (1999)
*"Tamo i ovde" (2009)
*"Dirty Movie" (2011)
*"Henry & Me" (2011)
*"Bones" ("Kondid", 2009–2015, seriaal, 4 osa)

## Välislingid
*Cyndi Lauperi koduleht
*  november 2008
Slash

**Saul Hudson** (esinejanimega **Slash**; sündinud 23. juulil 1965 West Hampsteadis) on inglise-ameerika kitarrist, kes on tuntud eeskätt Guns N' Rosesi kitarristina ja endise Velvet Revolveri liikmena.

## Elulugu
Saul Hudson sündis Inglismaal West Hampsteadis inglasest isa Tony Hudsoni ja afroameeriklasest ema Ola Hudsoni vanima pojana. Esialgu elas ta koos vanematega Stoke-on-Trentis, kuid kui ta oli nelja-aastane, kolis pere Ameerika Ühendriikidesse Los Angelesse. Seal tutvus ta tänu vanemate seotusele meelelahutusäriga mitmete tuntud muusikute ja filmitegijatega, näitleja Seymour Casselilt sai Hudson ka hüüdnime **Slash**, seda tänu ta püsimatule loomusele. Tema lapsepõlv oligi küllaltki rahutu, sest tema vanemad läksid 1975. aastal lahku ning ehkki ema püüdis tal silma peal hoida, veetis poiss enamiku ajast tänaval. Teismelisena meeldis Slashile, kes polnud enda jaoks veel kitarrimängu avastanud, sõita BMX-trikirattaga. Slash liikus halvas seltskonnas ning tarvitas juba noorelt ohtralt alkoholi ja narkootikume, mis oleksid talle hiljem peaaegu saatuslikuks saanud.

1970. aastate lõpust huvitus Slash rokkmuusikast, kitarrimängust ja bänditegemisest. Koos sõber Steven Adleriga, kellest sai trummar, mängisid nad koos mitmes bändis. 1985. aastal tutvusid nad Axl Rose'iga ja liitusid peagi tema uue bändiga Guns N' Roses.

Slashist sai Guns N' Rosesi olulisemaid liikmeid, kes aitas kuni bändist lahkumiseni kirjutada enamiku lugudest. 1990. aastate algul tekkisid temal ja mitmel teisel bändi liikmel erimeelsused laulja Axl Rose'iga, kes soovis bändi muusikalist stiili oluliselt muuta. Seetõttu moodustas Slash uue bändi Slash's Snakepit, millega esitas ja avaldas neid lugusid, mille Rose oli kõrvale lükanud. 

Ehkki Slash oli alates 1969. aastast pidevalt elanud Ameerika Ühendriikides, sai ta selle kodanikuks alles 1993. aastal.

Lõplikult lahkus Slash Guns N' Rosesist 1996. aastal ja keskendus Slash's Snakepitile. 2002. aastal asutas ta uue bändi Velvet Revolver, mis on osutunud väga edukaks.

2007. aastal avaldas Slash koos Anthony Bossaga oma elulooraamatu "Slash".

Slash on jaganud lava nii mõnegi tuntud artistiga, sealhulgas ka Michael Jacksoniga.

Slash oli abielus Perla Ferrariga ja neil on kaks ühist poega: London Emilio ja Cash Antony. Perla ja Slash andsid 2010. aastal lahutuspaberid sisse, kuid Slash loobus lahutusest. Lõplikult läks paar lahku 2014. aastal. Peagi avaldas Slash tundeid Meegan Hodgesile, tehes samasuguse tätoveeringu enda kaelale, mis on Meegani randmel.

2015. aastal leppis Slash Axl Rose'iga pärast 20-aastast tüli ära ning 2016. aastal liitus taas Guns N' Rosesiga.

## Huvitavaid fakte
Slashil on sadakond erinevat kitarri. Ta eelistab Gibson Les Pauli kitarre.

Slash armastab loomi ning on toetanud mitut loomaaeda. Ta kodus oli umbes 80 madu, kellest ta pidi loobuma oma esimese poja sündides, kuna need ei loonud lapsele sobivat keskkonda.

Koos veel mõne Guns N' Rosesi liikmega sai Slash väikese kõrvalosa filmis "The Dead Pool".
## Diskograafia
### Guns N' Roses

### Slash's Snakepit

### Velvet Revolver

### Soolo

## Välislingid

*Slashi koduleht
Observatoorium

**Observatoorium** on laiemas mõttes teadusasutus, kus tegeldakse mõne astronoomia haruga. Tihti nimetatakse observatooriumiks aga spetsiaalset hoonet, milles asub astronoomiliste objektide vaatlemiseks kasutatav aparatuur – näiteks teleskoop. Eesti keeles on mõlemas tähenduses kasutusel sõna **tähetorn**.

Observatooriumid kui astrofüüsikaliste vaatluste kohad rajatakse tänapäeval väga hea astrokliimaga paikadesse ning võimalikult kaugele õhu- ja valgusreostuse allikatest. Tüüpiliselt asuvad sobivad kohad mitme kilomeetri kõrgusel merepinnast, tõusmaks kõrgemale paksematest atmosfääri kihtidest ja levinumatest pilvedest.

Observatooriumideks nimetatakse ka astronoomiahuviliste vaatluspaviljone või -torne.

## Observatooriume Eestis

* Tartu Observatoorium Tartumaal Nõo vallas Tõraveres on Eesti suurim professionaalne astronoomiaga tegelemise keskus. Tartu Observatoorium on Tartu Ülikooli instituut.
* Tartu Tähetorn asub Tartu kesklinnas Toomemäel, sealt on alguse saanud Eesti astronoomiateadus.
* Tallinna Tähetorn asub Tallinnas Nõmmel Glehni lossi pargis asuvas tornis. Tallinna Tehnikaülikooli haldusalasse kuuluv observatoorium oli varem teine Eesti professionaalse astronoomia keskus.
* Tõutsimäe külatähetorn, mille asutas 1963. aastal Hugo Raudsaar, astronoomia populariseerija.
* Laimjala tähetorn Saaremaal, looja Leo Katugin.
* Tähetorn Orion asub Olustveres, looja perekond Noorkõiv.
* Selgase observatooriumid Saaremaal, looja Raivo Hein.

## Välislingid

*Tartu Observatoorium
*Tartu tähetorn
*Tallinna tähetorn
*Selgase observatooriumid
Perepea

**"Perepea"** on Ameerika Ühendriikide animeeritud situatsioonikomöödia, mille stsenarist on Seth MacFarlane. Sari räägib perekond Griffinitest, kes elavad väljamõeldud Quahogi linnas, mis on paigutatud USA Rhode Islandi osariiki.

Eestis on joonissarja näidanud TV3 ja TV6.

## Tegelased
Pereliikmed:

* **Peter Griffin** on ülekaaluline pereisa, kes on alkoholilembene ja vaimse taandarenguga.
* **Lois Griffin** on pereema, kes peab tihti oma abikaasat kantseldama. Ta on natuke tõsisem karakter kui teised aga tal on ka omad naljad.
* **Chris Griffin** on pere vanem poeg, kes on iseloomult oma isa moodi ja ütleb tihti ebasobivaid lauseid.
* **Meg Griffin** on peretütar, kes sarja esimestel hooaegadel oli teiste tegelastega võrdse staatusega, kuid viimastel hooaegadel on temast saanud pere liige, keda eriti ei taluta.
* **Stewie Griffin** on pere noorem poeg, ta on rääkiv imik, kes aeg-ajalt tahab oma ema tappa. Ainuke, kes temast korralikult aru saab ja temaga vestlust arendab on Brian, kuigi vahel saavad ka teised sarja tegelased temast aru. Üldiselt teised tegelased temaga ei suhtle.
* **Brian Griffin** on pere rääkiv koer, kes on alkohoolik aga ka üks pere targemaid liikmeid.

Peale pereliikmete on teisigi humoorikaid tegelaskujusid.

## Huumor
"Perepeas" kasutatakse palju nalju, mis ei lähe n-ö läbiva teemaga kaasa. Üsna tihti meenutab mõni tegelane midagi, mis temaga on enne juhtunud või ütleb midagi, mis on enamasti kas fakt või väide ning selle peale tavaliselt näidatakse videoklippi. Sarjas räägitakse tihti ka otse kaamerasse ja seega läbitakse neljandat seina, s.o niinimetatud sein teatris, raamatus või filmis, mis on tegelaste ja pealtvaatajate vahel.

## Jaod
Esimene jagu tuli välja 31. jaanuaril 1999. Sarja tegemist on kaks korda katkestatud (2000 ja 2002), aga siiski jätkatud.

## Hääleandjad

## Film
"Perepea" tegelastega on tehtud komöödiafilm "Stewie Griffin: The Untold Story" (2005).
Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi

**"Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi"** on Selma Lagerlöfi romaan.

Selma Lagerlöfil paluti kirjutada Rootsi maateaduse lugemik algkoolile. Valminud teos kätkes endas Rootsi looduse kirjeldusi, tekkelugusid, muistendeid, mis olid seotud hiidude, kangelaste, loomade ja igasugu üleloomulike olevustega, muinasjutule omaste iseloomujoontega loomi ja palju muud. Autor kasutas kohati vanaema ja isa jutustustes olnud tekkelugusid ja muid rahvapärimusi. Ent kohati mõtles ka ise välja mägede tekke lugusid ja muistendeid loodusnähtuseist.

Sellest omanäolisest maateaduse lugemikust on saanud üle maailma populaarne muinaslugu, mida on tõlgitud enam kui kuuekümnesse keelde.

Raamat ilmus kahes osas aastail 1906 ja 1907. Nils Holgerssoni seiklused ilmusid eesti keeles esimest korda aastal 1911 Artur Paulmeistri tõlkes peatükkidena ajalehes Postimees. Prantsuse ajaleht Le Monde on  1999. aastal valinud teose sajandi 100 parima raamatu hulka.

## Sisu
Nils Holgersson oli 14-aastane poisike, kes armastas pahandust teha. Kord kui ema-isa kirikusse olid läinud, õnnestus Nilsil kärbsepüünisega nende kodus elav härjapõlvlane kinni püüda. Saanud vabaks, muutis härjapõlvlane poisi vembu eest pisikeseks pöialpoisiks.

Peagi peatusid Nilsi koduõuel lõunast põhja lendavad metshaned. Üks kodulindudest, isahani, tahtis nendega kaasa lennata. Nils püüdis isahane kinni hoida ja lind lendas koos poisiga metshanede järele.

Metshaned lendavad üle paljude Rootsi ajalooliste paikade, kus nad ka peatusi teevad. Peatuste ajal kuuleb Nils nende paikade kohta huvitavaid lugusid ja satub erinevatesse seiklustesse.

Kogu teekonna vältel teeb Nils mitmeid heategusid, aitab metshanede parve ja hoolitseb isahane eest. Olles teel tagasi lõunasse, peatub metshaneparv taas Nilsi koduõel ja Nils saab koju tagasi. Härjapõlvlane, nähes et Nilsist on hea poiss saanud, muudab ta uuesti suureks.

## Eesti keeles ilmunud
* "Nils Holgerssoni imelik teekond läbi Rootsimaa". Postimees, 1911. *Äratrükk ajalehest*.
* "Nils Holgerssoni imelik teekond läbi Rootsi". Loodus, 1932.
* "Nils Holgerssoni imelik reis läbi Rootsi". Eesti Riiklik Kirjastus, 1958. *Sarjas [[Seiklusjutte maalt ja merelt]]*. ISBN 5450010036
* "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi". Eesti Raamat, 1971. ISBN 5450010036
* "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi". Eesti Raamat, 1991.
* "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi". Eesti Ekspressi Kirjastus, 2006. ISBN 9789985968765
* "Nils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi". Eesti Päevaleht, 2007. ISBN 9788498198737

## Viited

## Välislingid

* Peeter Olesk, "Romaaniülikool: Selma Lagerlöf "Nils Holgersson"" – Eesti Päevaleht 15. juuni 2007.
Vanajõgi

**Vanajõgi** on jõgi Hiiumaa lääneosas. Jõe pikkus on 8 km, valgla 14,4 km². Vanajõgi voolab välja Tihu Väikejärvest Tihu maastikukaitsealal ja voolab enamasti läände. Alamjooksul voolab ta Vanajõe orus ja suubub Mardihansu lahte. 

Jões on forellide koelmuid.

## Viited
 

## Välislingid
*
Bug

**Bug** ehk **Lääne-Bug** (poola keeles *Bug*, ukraina keeles *Західний Буг*, valgevene keeles *Заходні Буг*) on jõgi Ukraina, Valgevene ja Poola aladel. 

Saab alguse Podoolia kõrgustikult, suubub Varssavist veidi põhja pool Narewisse. 

Jõe pikkus on 772 km, valgala pindala 73 470 km².

Osa jõest moodustab Poola ja Euroopa Liidu idapiiri.

Bugi ääres asub Brest.

## Välislingid
Ornitoloog

**Ornitoloog** on akadeemilise haridusega linnuteadlane, kes uurib nii lindude eluviise, käitumist, levikut, anatoomiat ja evolutsiooni. Ornitoloogia on osa zooloogiast (loomateadusest). 

Ornitoloog on lindude vaatlemise ja teadusliku uurimisega ehk ornitoloogiaga tegelev inimene.

Kui tegu on inimesega, kellele linnuvaatlus on harrastus, nimetatakse inimest harrastusornitoloogiks, linnuvaatlejaks või linnuhuviliseks. Eesti linnuhuvilisi koondab Eesti Ornitoloogiaühing.

Ornitoloog:

* vaatleb ja määrab linnuliike looduses
* uurib lindude rännet ja pesitsust
* analüüsib lindude käitumist (nt laulmine, paaritumine)
* tegeleb looduskaitsega ja ohustatud liikide kaitsmisega
* kogub andmeid 
* avaldab teadusartikleid, teeb teadusuuringuid

## Välislingid

*Tartu Ülikooli loomaökoloogia osakond
Vahtramäe Emil

**"Vahtramäe Emil"** on rootsi lastekirjaniku Astrid Lindgren lasteraamat.

Eestikeelses esmatrükis leiduvad aastatel 1963–1970 kirjutatud lood "Vahtramäe Emil", "Vahtramäe Emili uued vembud" ja "Vahtramäe Emil on veel elus".

## Sisu
Peategelane Emil Svensson oli siniste silmadega väike ja jonnakas poisiklutt. Ta elas Rootsis, Smålandi maakonnas Vahtramäe külas Kassisalu talus koos isa Antoni, ema Alma, õde Ida, sulase Alfredi ja tüdruk Liinaga.
Emil satub ühtelugu pahandustesse. Ta ei ole pahatahtlik, ta lihtsalt ei mõtle oma tegude tagajärgedele. Näiteks kord, kui väike Ida tahtis hästi kaugele näha, oli Emil abivalmis ja tõmbas õe lipuvarda tippu. Teine kord mängisid lapsed, et Emil on arst ja Ida haige, ning et Ida haige moodi välja näeks, värvis Emil tal näo tindiga siniseks.

Alati, kui Emil pahandust tegi, pani isa ta tislerivärkstuppa luku taha. Emilile aga meeldis tisleritöötoas – iga kord, kui ta mõne vembu pärast seal istus, vestis ta endale ümberringi vedelevatest puutükkidest ja lauajuppidest mõne kena pisikese puukuju. Lõpuks oli tal neid puukujusid 369 tükki.

## Teosed eesti keeles
* "Vahtramäe Emil". *Emil i Lönneberga. Nya hyss av Emil i Lönneberga. Än lever Emil i Lönneberga.* Tiritamm, 1993. ISBN 5450009984
* "Vahtramäe Emil". *Emil i Lönneberga*. Tiritamm, 1999. ISBN 9985-55-081-1
* "Vahtramäe Emili uued vembud". Tiritamm, 1999. ISBN 9985-55-086-2
* "Vahtramäe Emil on veel elus". Tiritamm, 2000. ISBN 9985-55-090-0
* "Ei mingit koonerdamist, ütles Vahtramäe Emil". Sinisukk, 2003. ISBN 9985736230
* "Vahtramäe Emil". *Emil i Lönneberga*. Sinisukk, 2004. ISBN 9985737202
* "Emil on veel elus". Sinisukk, 2004. ISBN 9985737326
* "Vahtramäe Emili uued vembud". Sinisukk, 2004. ISBN 9985737334
* "Vahtramäe Emil". *Emil i Lönneberga*. Sinisukk, 2006. ISBN 9949141656
* "Vahtramäe Emil". *Stora Emilboken*. Sinisukk, 2006. ISBN 9949141826

## Välislingid

*Emili lugude kirjeldus Astrid Lindgreni kodulehel
Amatöörastronoomia

**Amatöörastronoomia** ehk **harrastusastronoomia** hõlmab kõiki astronoomilisi vaatlusi ja tähistaeva uurimisega seotud tegevusi, mida teevad mittekutselised ehk harrastusastronoomid.

Harrastusastronoomide levinumaid vaatlusobjekte on Kuu, Päike, Päikesesüsteemi planeedid, meteoorid, muutlikud ja kaksiktähed ning süvataeva objektid: täheparved, eri tüüpi udukogud ja galaktikad. Tähistaeva objekte vaadeldakse nii palja silmaga (ka läbi binokli või teleskoobi) kui ka fotograafiast tuntud abivahendeid (nt fotoaparaat, CCD-kaamera) kasutades. Astrofotograafia on ka omaette kunstiliik.

Erinevused kõrgtasemel teaduslike uuringutega on põhiliselt olemuslikku – vaid väike osa harrastusastronoome või astronoomiahuvilisi teeb teadusuuringuid – ning mõnel määral ka tehnilist laadi. Viimase paari aastakümne jooksul on piir kutseliste astronoomide kasutatava ja huvilistele kättesaadava tehnika vahel peaaegu kadunud. Kutselisi astronoome eristab peamiselt väga suurte maapealsete või kosmoses asuvate vaatlusinstrumentide kasutamine.

Tänapäevaste astronoomiahuvilistele mõeldud vaatlusriistade abil on võimalik teha üht-teist ära ka astronoomiateaduses. Väga populaarsed on ja palju kasulikku infot annad muutlike tähtede ja meteooride vaatlused, kuid tegeletakse näiteks ka tähtede spektroskoopiaga ning asteroidide asukohtade ja orbiitide määramisega.

Harrastusastronoomid koonduvad sageli organisatsioonidesse, ka Eestis on mitu astronoomiahuviliste ühendust. Ametlikult registreeritud on järgmised organisatsioonid:
* Eesti Astronoomia Selts, mis ühendab nii kutselisi astronoome kui ka astronoomiahuvilisi. Selle põhifunktsioon on Eesti astronoomide ja astronoomiahuviliste esindamine Euroopa Astronoomiaühingus ning Eesti astronoomiahuviliste organisatsioonide lähendamine;
* Tartu Tähetorni Astronoomiaring, tegeleb astronoomia populariseerimisega, avalike vaatluste korraldamisega Tartu Tähetornis, Toomemäel ning koostöös teaduskeskusega Ahhaa ka koolides;
* astronoomiahuviliste ühendus Ridamus, tegutseb Tallinnas ning tegeleb astronoomia populariseerimise ja avalike vaatluste korraldamisega Tallinnas;
* Selge Taevas, vaatlused, töötoad ja koolitused;
* Tallinna Tähetorni Selts, Tallinnas tegutsev astronoomiahuviliste ühendus.

## Vaata ka
* Tähehüppamine
Sulev Kannike

**Sulev Kannike** (sündinud 9. detsembril 1953) on Eesti diplomaat. 

Sulev Kannike lõpetas aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli juristina.

Sulev Kannike on töötanud muu hulgas välisministeeriumi poliitikaosakonna juhatajana, poliitika planeerimise osakonna juhatajana, OSCE missioonil Bosnias ja Hertsegoviinas ning välisministeeriumi õigusosakonna juhatajana.

Sulev Kannike oli üks võtmeisikuid Eesti liitumisläbirääkimistel NATO-ga ja liitumiseks ettevalmistuste tegemisel. 

Aastatel 1999–2003 oli ta Eesti suursaadik Belgias ja Luksemburgis ning suursaadik NATO juures. Aastatel 2003–2005 oli ta kaitseministeeriumi asekantsler.

Aastatel 2007–2011 oli Sulev Kannike Eesti alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures. 6. juulil 2012 nimetas president Toomas Hendrik Ilves ta Eesti suursaadikuks Ukrainas  ja sama aasta oktoobrist oli ta ka suursaadik Moldovas. 

Alates 3. augustist 2016 on ta Eesti suursaadik Iisraelis.

## Tunnustus
*2004 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Pekka Erelt, Mele Pesti, Aet Süvari. Härra NATO Eesti Ekspress, 21. november 2002
* Sulev Kannike: Lõviosa diplomaatiast on mitteavalik Maaleht, 3. aprill 2003
* Askur Alas. Sulev Kannike sai Eesti suursaadikuks Euroopa Nõukogu juures EPL, 13. oktoober 2006