Lauseeitus

**Lauseeitus** on üks kahest kõneliigist (jaatav ja eitav kõneliik), mida laiemalt mõistetakse ühe tegusõna grammatilise kategooriana. 

Lauseeituse kõrval eristatakse ka moodustajaeitust.

Lauseeitus mõjutab tervet lauset. 

## Eesti keel
Tavaliselt kuulub lauseeitus eesti keeles kokku öeldisega ning eitab vormistuslikult eelkõige tegusõna: 
**Täna vihma *'ei saja.*** 
*''Mullu mais maasikaid '''ei korjatud***.

Vahel võib lauseeitus olla suunatud ka mõnele teisele lause osale, mida märgib eraldi eitussõna *mitte*, kuid sellegipoolest ei tühista see enamasti lause eitavat kõneliiki: 
**Seenele ei sõitnud *'mitte Mari, vaid Johannes***.

===Eituse põhilised esinemisvormid===
[[Eesti kirjakeel|Eesti kirjakeeles]] kasutatakse [[eitus]]e väljendamiseks muutumatut [[partikkel|partiklit]] ''ei'', millele järgneb eitusele omane tegusõna vorm ehk [[konnegatiiv]] (''tee, too, vii, kalpsa, kõnni jt'') või liht- ja ennemineviku puhul [[mineviku kesksõna]] (''teinud, toonud, viidud, kalpsatud, kõnnitud jt''). Kahest kokku tekib tegusõna eitav [[liitvorm]]: ''ei tee, ei too, ei viinud, ei kalpsanud, ei kõnnitud''.

Tegusõnal ''olema'' on kaks eitavat vormi: ''ei ole'' ja ''pole'' (ajalooliselt ''ep ole''), mille mineviku vormid on ''ei olnud / ei oldud'' ja ''polnud / poldud''.
*''Koer ei ole = pole õues.''
*''Konsta ei olnud = polnud Eestist kuulnudki.''

Põhiline ''olema'' eitusvorm on ''ei ole''. ''Pole'' kasutus sõltub rohkem [[tekst]]i sisust – leidub [[kontekst]]e, milles ''pole'' mõjub harjumatuna (nt lühikeses vastuslauses: ''Kas sul pastakat on? – '''Pole.***) ja vastupidi neid, milles *pole* on väga vajalik, vähendades eitava tegusõna tähtsust ning tõstes sellega esile mõne teise lause osa: 
**Poes polnud *'käidudki**, rääkimata söögi tegemisest.''

Ajalooliselt on [[partikkel]] ''ei'' endise eitustegusõna ainsuse 3. [[Pööre (keeleteadus)|pöörde]] vorm. Tänapäevaks on kõik muud eitustegusõna vormid kadunud. Normaaljuhul paikneb ''ei'' vahetult öeldistegusõna ees: 
*''Ma **ei tule**.''

Kui rõhutatakse mõnd muud [[lauseliikmed|lauseliiget]], võib ''ei'' erandlikult ka öeldistegusõnast lahus olla: 
*''Ei ma **täna** tule, tulen homme.''

===Eitus Eesti murretes===
Ajaloolisi eitustegusõna vorme on säilinud [[soome keel]]e eeskujul [[Eesti murded|Eesti murretes]]. [[Kirderannikumurre|Kirderannikumurdes]] ja [[Idamurre|idamurde]] alal ([[Kodavere murrak|Kodaveres]]) võib kohata soomepärast [[eitustarind]]it – muutuv eitustegusõna + konnegatiivne põhitegusõna ''en'', ''et/ed'', ''ei''...: 
*''mia en usu, sia ed usu, tämä eb usu, meije emä usu, teije etä usu, näväd eväd usu''.

[[Tartu murre|Tartu murdes]] esineb eitustarindit koos muutuva põhitegusõnaga: ***Me*' ei söö**me***.

[[Võru murre|Võru murdes]] võib kohata [[tagaeitus]]t: *olõ_ei* – ´ei ole´; *olõ_es* – ´ei olnud´.

[[Kihnu murrak]]us kasutatakse samuti tagaeitust, mille tunnuseks on mineviku [[kliitik|kliitiline]] eituspartikkel *-s*: 
**Joud **akkas** piäle enäm kellegil.* ´Jõud ei hakanud enam peale kellelgi.´ 

===Eitus keeldudes ja käskudes===
Eitavat [[Käskiv kõneviis|käsku]] ehk keeldu väljendab muutuv eitusabitegusõna koos põhitegusõna [[Käskiv kõneviis|käskiva kõneviisi]] vormiga: *ära kisa, ärge kisage, ärgem kisagem, ärgu kisagu*.

Meie-vormis ([[mitmus|mitmuse]] I pöördes) on eitavat käsku ehk keeldu võimalik edastada mitmel erineval moel:
*käskiva kõneviisi (*ärgem söögem*) asemel kasutatakse enamasti [[Kindel kõneviis|kindla kõneviisi]] vormi: *ärme sööme*. Sealjuures liitub pöördelõpp mõlemale tegusõnale – nii eitustegusõnale kui ka põhitegusõnale: *är**me** joo**me**, *är*'me** nuusi**me***;
*[[kõnekeel]]es liitub pöördelõpp sageli ainult eitustegusõnale: ''är'''me''' torma''.

Eitussõna ''ära'' on oma olemuselt iseseisvam kui ''ei'' ehk ta võib võrreldes partikliga ''ei'' esineda kergemini tegusõnast lahus.
*''Mis mõttes, et '''ärme''' täna õue '''lähe''', õues sajab vihma!''
*''"'''Ärme''' oma häält nende kehkenpükside toetuseks küll '''anna'''," ütles Mari ja suunas pilgu pahaselt Jaani suunas.''

===Eituslause omadusi===
Eitus kaotab jaatavale lausele iseloomuliku totaalsuse ehk piiritletuse (a) ja partsiaalsuse ehk piiritlematuse (b) või osa-oleku vahelduse.
*(a) ''Joosepil on '''õunad'''. / Joosepil ei ole '''õunu'''.''
*(b) ''Joosepil on '''õunu'''. / Joosepil ei ole '''õunu'''.''
*(a) ''Ma kudusin '''kampsunit'''. / Ma ei kudunud '''kampsunit'''.''
*(b) ''Ma kudusin '''kampsuni'''. / Ma ei kudunud '''kampsunit'''.''

Eituslauses on üldjuhul [[Osastav kääne|osastavas käändes]] nii [[Olemasolulause|olemasolu-]] ja [[Kogeja-omajalause|omajalause]] [[alus (keeleteadus)|alus]] (a) ning [[sihitis]] (b) kui ka sihitisekujuline [[hulgamäärus]], millele lisandub eituse korral [[liide]] ''-gi/-ki'' tähenduses ''vaevalt'' (c).
*(a) ''Kassil on '''kirbud'''. / Kassil ei ole '''kirpe'''.
*(b) ''Valitsus koostab '''riigieelarvet''' / '''riigieelarve'''. / Valitsus ei koosta '''riigieelarvet'''.''
*(c) ''Ettekanne kestis '''viis minutit'''. / Ettekanne ei kestnud '''viit minutitki'''.''

On olemas eituslembeseid sõnu ja väljendeid, mis esinevad ainult või eelistatavalt eitavas lauses (Sang 1983: 119-134, viidatud Erelt 2013 kaudu): [[määrsõna]]d ''veel (vs. juba), enam (vs. veel) jt'' (a), tegusõnad ''hoolima, parata, iitsatama, kõssama, söandama jt'' (b), [[asesõna]]d ja [[asemäärsõna]]d ''ükski, iialgi, sugugi, kübetki, raasugi, ivakestki, põrmugi, ühtigi jt'' (c).
*(a) ''Tunnid polnud '''veel''' alanudki (vs. Tunnid olid '''juba''' alanud), kui Toots juba koolimajja jõudis.''
*(b) ''Vargust pealt näinud tunnistaja '''ei söandanud''' sellest '''iitsatadagi'''.
*(c) ***Ükski** kannatanutest ei kavatsenud politseisse pöörduda.''

Vastandina eituslembestele sõnadele ja väljenditele eksisteerivad ka jaatuslembesed sõnad ja väljendid (Sang 1983: 119-134, viidatud Erelt 2013 kaudu), mis pole kunagi või on harva eitavas lauses: ''juba (vs. veel), õige, üsna, üha, tublisti, jõudsalt, küllaltki, kaunikesti, päris jt.''
* ''Viimase aastaga on ta **tublisti*' kasvanud.*
* *Ilm on täna küllaltki hea.*
* *Poisid sammusid jõudsalt mööda teed edasi.*

## Vaata ka
* Öeldise jaatav vorm fokuseeritud eituse korral

## Kirjandus
* Erelt, Mati. Lauseeitus. Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu Ülikooli Eesti keele osakonna preprindid 4. Tartu 2013. Lk 151-153. 
* Sang, Joel. Eitus eesti keeles. Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn: Valgus 1983.

## Välislingid
* *Kihnu murrak*. Kihnu valla koduleht. http://www.kihnu.ee/index.php?id=178 (05.05.2015)
* Kilk, Ann. Kodavere kiil ja eesti kirjakiil. https://sites.google.com/site/kodavere/jaeestikirjakeel (05.05.2015)
* Maisla, Diana 2011. *Eituslembeste sõnade kasutamine*. Eitav kõneliik eesti keele kui teise keele õppijatele. Tartu Ülikool. http://dspace.utlib.ee/dspace/bitstream/handle/10062/22929/eituslembeste_snade_kasutamine.html (06.05.2015)