open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Louise Campbell

**Printsess Louise, Argylli hertsoginna** (*Louise Caroline Alberta*) (18. märts 1848 – 3. detsember 1939) oli Briti kuningapere liige ning kuninganna Victoria ja prints Alberti kuues laps (neljas tütar). 

## Päritolu ja haridus
Printsess Louise sündis Buckinghami palees ning tema tiitliks sai "Tema Kuninglik Kõrgus". Louise ristiti 13. mail 1848 Buckinghami palee erakabelis ning ta ristivanemad olid Mecklenburg-Schwerini hertsog Gustav, Saxe-Meiningeni hertsoginna ja Mecklenburg-Strelitzi suurhertsoginna Augusta.

Louise'i õpetas Windsori lossis guvernant. 20-aastaselt lõpetas ta Kensington National Art Training Schooli.

## Abielu ja lapsed
Printsess Louise abiellus 21. märtsil 1871 Lorne'i markiiga (Argylli krahvi poeg), kes oli toona ka Suurbritannia parlamendi liige. Laulatus toimus Windsori lossi Saint George'i kabelis. 

Abielu oli lastetu, kuna Louise oli teismelisena põetud meningiidi tagajärjel viljatu. Samas levisid kuuldused, et markii on homoseksuaalne.

## Elu Kanadas
1878. aastal pakuti Louise abikaasale Kanada peakuberneri ametikohta ning paar kolis Kanadasse. Louise oli Kanadas väga populaarne, reisides kogu riigis ja ka USA-s.

## Argylli hertsoginna
24. aprillil 1900 seoses kaheksanda Argylli krahvi surmaga sai markiist uus Argylli krahv ning Louise'ist Argylli krahvinna.

1914. aastal suri markii kopsupõletikku ning lesestunud Louise külastas kogu esimese maailmasõja vältel Kanada armee väeosi.

## Elu lõpuaastad
Louise suri 3. detsembril 1939 Kensingtoni palees Londonis 91-aastaselt. Tema soovil ta surnukeha tuhastati ning tuhk maeti Frogmore'i kuninglikku surnuaeda.
Dallas (seriaal)

**"Dallas"** oli aastatel 1978–1991 toodetud populaarne Ameerika Ühendriikide seebiooper. Seriaali keskmes oli edukas Ewingi perekond, kes tegeles naftaäriga.

Sarja tootis ja näitas CBS. Kokku toodeti 14 hooaja jooksul 357 jagu.

"Dallas" võitis neli Emmy auhinda.

## Välislingid
*
Eesti NSV Riiklik Noorsooteater

**Eesti NSV Riiklik Noorsooteater** on olnud kahe teatri nimi: 
***[[Eesti NSV Riiklik Noorsooteater (1944–1948)|Eesti NSV Riiklik Noorsooteater]]**, 1944–1948 Tallinnas tegutsenud teater  
*1965 asutatud Tallinna teater, praegu **[[Tallinna Linnateater]]**
Faas

**Faas** ehk **võnkefaas** on füüsikas harmoonilist võnkumist kirjeldava funktsiooni argument (sõltumatu muutuja), mida loetakse kokkuleppelisest alghetkest ehk nullpunktist. Näiteks harmooniliselt muutuva suuruse
:s(t) =  A\, \sin\,(\omega t+\psi) 
faas (funktsiooni argument) on  \omega t+\psi,

kusjuures
: \omega=2\pi f on ringsagedus;
:\psi on algfaas, mis iseloomustab võnkuvat suurust  aja mõõtmise alghetkel (*t* = 0);
: f on sagedus; 
: A  on võnkumise amplituud.

Faasi väljendatakse tavaliselt nurgaühikutes, kusjuures funktsiooni perioodile vastab vahemik 2π radiaani ehk 360°.

## Faasinihe
Kahe ühesuguse sagedusega vahelduvsuuruse faaside vahet nimetatakse faasinihkeks. Vahelduvvooluahelate talitlusnäitajana kasutatakse sageli pinge ja voolu vahelist faasinihet, mida iseloomustatakse tema trigonomeetrilise funktsiooniga cos φ (vt võimsustegur).

Kui kahe sama sagedusega võnkumise  omavaheline faasinihe on pool võnkeperioodi (π radiaani ehk 180°), siis öeldakse, et võnkumised on vastandfaasis.

## Vaata ka
*Sagedus
* Faas (elekter)
Helena (Suurbritannia printsess)

**Suurbritannia printsess Helena** (*Helena Augusta Victoria*) (25. mai 1846 Buckinghami palee, London – 9. juuni 1923 London) oli kuninganna Victoria ja prints Alberti viies laps ja ühtlasi kolmas tütar.

## Noorus
Helena sündis Buckinghami palees Suurbritannia kuninganna Victoria ja prints Alberti viienda lapsena ning ta sai sündides tiitli Tema Kuninglik kõrgus. Pere keskel hüüti teda *Lenchen*'iks. Helena ristiti 25. mail 1846 Buckinghami palee erakabelis ning ta ristivanemad olid Mecklenburgi-Strelitzi suurhertsog Friedrich Wilhelm, Orléansi hertsoginna Helen ja Augusta, Cambridge'i hertsoginna.

## Abielu
Septembris 1865, külastades Coburgi, tutvustati Helenat Schleswig-Holsteini-Sonderburg-Augustenborgi prints Christianiga ning nende kihlus kuulutati välja sama aasta detsembris. Victoria andis abiellumiseks loa vaid juhul, kui paar hakkab elama Inglismaal.

Helena ja Christian abiellusid 5. juunil 1866 Windsori lossi erakabelis. Seitse päeva enne pulmi oli Victoria andnud prints Christianile tiitli Kuninglik Kõrgus. Helena hakkas kandma tiitlit Tema Kuninglik Kõrgus Schleswig-Holsteini printsess Christian.

Paar asus elama Frogmore House'i Windsori lossi maadel ning hiljem kolisid nad Cumberland Lodge'i Windsor Great Parkis.

## Lapsed
Helenal ja Christianil oli kuus last:
*Prints Christian Victor Albert Ernest Anthony (14. august 1867 – 29. oktoober 1900)
*Prints "Albert" John Charles Frederick Arthur George (28. veebruar 1869 – 13. märts 1931)
*Printsess Victoria Louise Sophia Augusta Amelia Helena, "Helena Victoria" (3. mai 1870 – 13. märts 1948)
*Printsess Franziska Josepha Louise Augusta Marie Christina Helena, "Marie Louise" (12. august 1872 – 8. detsember 1956)
*Prints Frederick Christian Augustus Leopold Edward "Harold" (12. mai 1876 – 20. mai 1876)
*Surnult sündinud poeg (7. mai 1877)

## Kuninglikud kohustused
Helena oli Noorte Naiste Kristliku Ühingu (Young Women's Christian Association) patroon ja samuti seisis ta hea ka loomade ja laste õiguste eest (National Society of the Prevention of Cruelty to Animals and Children). Lisaks töötas ta meditsiiniõdede erialaoskuste parandamise heaks ja asutas Printsess Christiani Hooldekodu.

## Esimene maailmasõda
Seoses Saksamaa-vastaste meeleoludega Esimese maailmasõja ajal nõudis rahvas, et George V kaotaks ära kõik Briti kuningapereliikmete saksa tiitlid ning muudaks ka dünastia nime. Nii kaotasid Helena ja Christian saksapärase tiitli Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg ja neid hakati nimetama Nende Kuninglikud Kõrgused. 

## Elu lõpuaastad
Printsess Helena suri 9. juunil 1923 Schomberg House'is Londonis 77-aastaselt. Ta maeti oma abikaasa kõrvale Frogmore'i Kuninglikku Surnuaeda Windsor Great Parkis.
Rakis

**Rakis** on seade töödeldava detaili kinnitamiseks. Leiab kasutamist peamiselt treimis- ja freesimistöödel. Rakised aitavad tõsta tootmise efektiivsust. Rakised koosnevad alusest ehk korpusest, seade- ja paigalduselementidest ja kinnitusmehanismist.

Rakiseid on mitut liiki ja nende kasutamine sõltub tootmisviisist.

## Rakiste jagunemine

Rakised jagatakse iseloomult:

*universaalrakised
*universaalsed ümberhäälestatavad rakised
*spetsiaalsed rakised (kindla ülesande täitmiseks).

Kasutamise järgi jaotatakse rakised:

*mehaanilise töötlemise rakised
*koostetööde rakised
*metallkonstruktsioonide rakised.

Igat tüüpi tööpingil on oma universaalrakised.

APJ tööpinkide rakised jagunevad kinnitusrakisteks ja moodulrakisteks. Need rakised võivad olla mehaanilise, hüdraulilise või pneumaatilise kinnitusega.

## Rakiste osatähtsus tehnoloogilises protsessis

Rakiste osatähtsus masinaehituse tehnoloogilises protsessis on suur. Nende abil on võimalik tõsta tehnoloogilise protsessi efektiivsust, mis avaldub abiaegade vähenemises ja töö lihtsustumises.

Oma kasutusala järgi tehnoloogilises protsessis jagunevad rakised:

*mehaanilise töötlemise rakised- moodustab valdava osa rakistest. kasutatakse toorikute kinnitamiseks tööpinki aga ka spetsiaalsete lõikeriistade kinnitamiseks.
*koostetööde rakised- leiavad kasutamist masintoodete ja sõlmede koostamisel.
*metallkonstruktsioonide rakised- kasutatakse metallkonstruktsioonide koostamisel ja keevitamisel.

Rakiste kasutamise ulatus sõltub tootmistüübist. Üksik- ja väikesaritootmisel kasutatakse peamiselt universaalseid rakiseid. Saritootmise puhul universaalseid ümberhäälestatavaid ja koostatavaid ning lahtivõetavaid rakiseid. Saritootmises on rakiste osatähtsus suur. Saritootmisel kasutatakse ka palju teatud operatsiooni teostamiseks selleks spetsiaalselt projekteeritud ja valmistatud erirakiseid. Viimased leiavad laialdast kasutust ka masstootmise puhul.

## Universaalsed rakised

Universaalrakiseid kasutatakse väga laialdaselt mehaanilisel töötlemisel. Peamiselt leiavad kasutamist üksik- ja väikesaritootmisel. Kuna neid rakiseid on vaja enamikul mehaanilise töötlemise protsessidel, siis nende nomenklatuur on suur.

Universaalrakised jagunevad:

*Ümberhäälestatavad rakised - neil on võimalik vahetada üksikuid elemente, mis määravad detaili asendi.
*Koostatavad ja lahtivõetavad rakised - koostatakse konkreetse detaili valmistamiseks. Hiljem on võimalik jälle lahti võtta, et teha rakis mingile teisele detailile.
*Tava-universaalrakised - neil pole ette nähtud elementide vahetamist erinevate operatsioonide tarvis.

Peamised universaalrakised on:

* Isetsentreeruvad padrunid.
* plaanseib padrunid
* tsangpadrunid
* tsentrid
* masinkruustangid
* jagamisrakised
* lünetid
* lihtkinnituselemendid

## Ümberhäälestatavad rakised

Ümberhäälestatavad rakised on täiendatud konstruktsiooniga universaalsed rakised. Nad võimaldavad vajadusel vahetada üksikuid seadeelemente, mis määravad detaili asendi rakises. Kasutatakse peamiselt saritootmises.
Elektritingmärk

**Elektritingmärk** on elektriskeemidel kasutatav seadise, seadmeosa või seadme kokkuleppeline graafiline kujutis. Tingmärk peab olema lihtne, ilmekas ja edastama infot objekti otstarbe kohta.  Laialdaselt kasutatavate tingmärkide kuju on rahvusvaheliselt standarditud.

## Standarditest
Elektritingmärkide standardisarja IEC  60617:2012 kõik varem ilmunud osad on kehtetuks tunnistatud, kuid sisalduvad nüüd Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni andmebaasis Graphical symbols for diagrams  Selles ametlikus andmebaasis on kokku 1750 tingmärki järgmistes valdkondades:
*juhid ja ühenduselemendid
*passiivkomponendid
*pooljuhtkomponendid ja elektronlambid
*elektrienergia tootmine ja muundamine
*lülitus-, juhtimis- ja kaitseseadmed
*mõõteriistad, lambid ja signalisatsioonivahendid
* sidetehnika. Kommutatsiooni- ja perifeeriaseadmed
*installatsiooniplaanid ja nende elemendid
*kahendloogika elemendid
*analoog- ja hübriidtehnika seadised

Andmebaas sisaldab tingmärke, mis on esitatud järgmistes Eesti standardites:
*EVS-EN 60617-2:2000  Skeemide tingmärgid. Osa 2: Märgielemendid, omadusmärgid ja muud üldkasutatavad märgid
*EVS-EN 60617-3:2000   Skeemide tingmärgid. Osa: 3: Juhid ja ühenduselemendid
*EVS-EN 60617-4:2000  Skeemide tingmärgid. Osa: 4: Passiivkomponendid
*EVS-EN 60617-5:2000   Skeemide tingmärgid. Osa 5: Pooljuhtkomponendid ja elektronlambid
*EVS-EN 60617-6:2000   Skeemide tingmärgid. Osa 6: Elektrienergia tootmine ja muundamine
*EVS-EN 60617-7:2000   Skeemide tingmärgid. Osa 7: Lülitus-, juhtimis- ja kaitseseadmed
*EVS-EN 60617-8:2000   Skeemide tingmärgid. Osa: 8: Mõõteriistad, lambid ja signalisatsioonivahendid
*EVS-EN 60617-9:2000   Skeemide tingmärgid. Osa 9: Sidetehnika. Kommutatsiooni- ja perifeeriaseadmed

IEC andmebaas sisaldab täiendavalt  üldandmeid ja juhiseid tingmärkide otsimiseks ning kasutamiseks.

## Elektriskeemides kasutatavaid tingmärke

## Passiivkomponentide tingmärke

## Elektron- ja pooljuhtseadiste tingmärke

## Elektrienergia tootmine ja muundamine

## Viited

## Välislingid
*  Elektriskeemide tingmärgid
*  Elektroonikaskeemide joonestamine
* Elektripaigaldustööd ‒  31. Elektripaigaldiste jooniste tingmärgid
*  Electrical Symbols & Electronic Symbols
*  Elektronische Schaltzeichen
Avaldis

**Avaldis** on eeskiri. Avaldis määrab ära tehted ja tehete sooritamise järjekorra.

On olemas nii arv- kui tähtavaldisi.

*Näide arvavaldisest:
: 2 + 5
: 4 / (5 + 2)

*Näide tähtavaldisest:
: 7 + e
: a + b
Küaniit

**Küaniit** ehk **disteen** (keemiliselt alumiiniumsilikaat; valem:Al2(SiO4)O) on mineraal.

Kõvadus Mohsi skaalal piki kristalli 5, risti kristalli 7. Värvus
läbipaistev või läbikumav sinine või sinakasroheline. Mineraal on saanud nime sinisest värvist (kreeka keeles *kyanitis* – "sinakashall"’). Mineraal esineb tihti piklike lamedate prismadena, millel on erinevad värvitoonid.

## Välislingid
Hälve

**Hälve** on kõrvalekalle mingi suuruse keskmisest, standardsest, normaalsest vms väärtusest. 

Mehaanilise võnkumise korral tähendab hälve võnkuva keha kaugust tasakaaluasendist antud hetkel. Suurimat hälvet nimetatakse amplituudiks.

## Vaata ka
*Mõõtemääramatus
* Piirhälve
* Standardhälve
*Deklinatsioon
*Magnetiline deklinatsioon

## Viited
Brugg

**Brugg** on linn ja vald Šveitsis Mittellandis Aargau kantonis.

Asub Aare jõe kaldal Juura mägede lõunaserval 352 m kõrgusel merepinnast. Kõige madalam koht on 328 m kõrgusel Reussi kaldal, kõrgeim koht on 516 m kõrgusel asuv Bruggerberg Rüfenachi valla piiril.

Bruggi vallaga piirnevad põhjas Umiken, idas Windisch ja Rüfenach,  kagus  Riniken, lõunas Habsburg ning läänes Untersiggenthal ja Schinznach-Bad. Brugg on peaaegu kõikide naabervaldadega kokku kasvanud, moodustades Bruggi linnastu. Linnast lõunas ja edelas paiknevad suured metsaalad Altenburg ja Lauffohr.

Bruggi valla pindala on 558 hektarit, millest 167 hektarit on metsaalad ja 270 ha on hoonestatud.

Bruggi vanalinn on rajatud kaljusele aluspõhjale Aare jõeoru kitsal kohal Juura mägede lõunajalamil. Uuemad kvartalid paiknevad kõrgterrassil vanalinnast idas ja lõunas ning jõeniidul kummalgi pool Aaret.

## Rahvastik
Elanike arv:

* 1400: ~ 940
* 1529: ~ 440
* 1611: ~ 930
* 1669: ~ 380
* 1754:  761
* 1803:  604
* 1850:  1142
* 1900:  2339
* 1930:  4502
* 1950:  5508
* 1960:  6683
* 1970:  8635
* 1980:  8911
* 1990:  9482
* 2000:  9143
* 2005:  9180

## Ajalugu

## Vaatamisväärsused

Linnas on naisõpetajate seminar ja ülemkohus.

### Arhitektuur


Pilt:Brugg_Turm_Rathaus.jpg|Vanalinn
Pilt:Brugg_Stadthaus.jpg|Raekoda
Pilt:Brugg_Turm_Aare.jpg|Ülemine torn


### Muuseumid
Linnas on linnamuuseum ja Vindonissa muuseum.

## Viited

## Välislingid

* Bruggi koduleht (*saksa keeles*)
Miki

**Miki** on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Kōbest vahetult loodes.

Linn asutati 1. juunil 1954 mitme omavalitsuse liitmise teel. 2005 liideti Mikiga Yokawa linn.

## Viited

## Välislingid

*http://www.city.miki.lg.jp/
Carina (eesnimi)

**Carina** on naisenimi.

Uuemal ajal on nimi olnud kasutusel lühendvormina nimest Catharina või nime Karina variandina. Mõlemad on pärit püha Aleksandria Katariina nimest (algtähendus 'puhas').

Nimi on tõlgendatav ka hellitusnimena ('kallike, armsake') itaalia nimest Cara 'kallis'.

## Ameerika Ühendriigid

Ameerika Ühendriikides kuulus Carina aastail 1976–2010 1000 kõige populaarsema tüdrukule pandud eesnime hulka ja 1991–1996 500 populaarseima tüdrukunime hulka. Kõrgeim oli 1995 saavutatud 383. koht.

## Nime kandjaid
*Carina Görlin (1963–) on endine Rootsi murdmaasuusataja.
*Carina Raich (1979–) on endine Austria mäesuusataja.

## Vaata ka
*Karina
*Katariina

## Viited
Chester Bennington

**Chester Charles Bennington** (20. märtsil 1976 Phoenix – 20. juuli 2017) oli ansambli Linkin Park laulja.

## Elulugu
Chesteri sündis 1976. aastal USA Arizona osariigi Phoenixi linnas. Tema ema töötas õena ja isa oli politseiuurija.

Tema vanemad lahutasid abielu, kui ta oli 11-aastane. Pärast vanemate lahutust oli Chesteril probleeme uimastitega. 

Enne muusikukarjääri alustamist töötas Chester Burger Kingis. 

Esimene bänd, kuhu Chester kuulus, oli Grey Daze, kust ta 1998. aastal lahkus. Pärast bändist lahkumist pakkus Jeff Blue, tolleaegne Zomba Musicu asepresident, Chesterile kohta Linkin Parkis.

2000. aasta oktoobris ilmus Linkin Parki esimene stuudioalbum "Hybrid Theory", mis tõi ansamblile kiire edu. Bennington ja Mike Shinoda kirjutasid laulude sõnad ning need on kohati seotud Benningtoni noorpõlvekogemustega nagu uimastite tarvitamine, vanemate lahutus ja ebaõnnestunud suhted.

Mais 2013 sai Chester ka lauljaks oma lapsepõlve lemmikbändis Stone Temple Pilots pärast bändi senise laulja Scott Weilandi vallandamist. Lapsena tahtis ta ka saada Stone Temple Pilotsi liikmeks. 9. novembril 2015 teatas Chester, et lahkub Stone Temple Pilotsist ja kavatseb tulevikus keskenduda ainult Linkin Parkile. 

Bennington suri 2017. aastal 41- aastaselt.

## Isiklikku
Suhtest Elka Brandiga oli tal poeg Jaime (sündinud 1996) ning 2006. aastal lapsendas ta ka Brandi teise poja Isaiahi.

Chester abiellus Samantha Marie Olitiga 31. oktoobril 1996. 2002. aastal sündis Samantha ja Chesteri poeg Draven Sebastian. Paar lahutas abielu 2005. aastal.

Pärast lahutust Samanthast abiellus Chester Playboy modelli Talinda Bentleyga. Talindaga on tal poeg Tyler Lee ning kaksikud tütred Lilly ja Lila.

## Välislingid

* Surmateade, Billboard.com, 20. juuli 2017
Kassari mõis

**Kassari mõis** (saksa keeles *Kassar*; ka *Aunaku mõis* (*Ounack*) , *Saare mõis*) oli mõis Eestis Pühalepa kihelkonnas Kassari saarel.
## Ajalugu
Kassari mõis eraldati Vaemla mõisast 18. sajandi alguses. Põhjasõja ja Uusikaupunki rahu sõlmimise järel, alustas rootsi kindralmajor Fritz Wachtmeister (1646–1723) oma endiste Eesti- ja Hiiumaa valduste tagasisaamist, Kassari ehk Aunaku tagastati tema tütre Margaretha Charlotte Eleonora (1686–1712) pojale, Arend Diedrich von der Pahlenile, kes selle 1730 pandiõiguse alusel müüs Eestimaa Ülemmaakohtu arhivaarile David Johan Gaertnerile.  Kassari mõisa ostis  1758. aastal, Gaertneri pärijalt Magdalena Elisabeth von der Pahlenilt,  Heinrich Caspar von Stackelberg (1702–1778). Heinrich Caspari Kassari perekonnaharu järeltulijate kätte jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

1791. aastal läks mõis pärandusena kreisikohtunik Justus Friedrich von Stackelbergi omandisse, 1803. aastal ratsaväekapten August Wilhelm von Stackelbergi omandisse, 1841. aastal Eduard Heinrich August von Stackelbergi omandisse, 1885. aastal maakohtunik Georg August Arthur von Stackelbergi, 1909. aastal Eduard August Arthur Ludwig von Stackelbergi  omandisse ja 1912. aastal Sophie Wilhelmine Elisabeth Gabriele von Stackelbergi ning 
Justus Heinrich von Stackelbergi omandisse.

Kassari saarel Kassari kalmistul asub Kassari kabel, kuhu on maetud Kassari mõisa omanud Stackelbergide suguvõsa liikmeid.

Mõisa valitsejamajas tegutseb Hiiumaa Muuseumi filiaal Kassari ekspositsioonimaja.

## Galerii

Pilt:Kassari mõisa ait.jpg|Kassari mõisa ait
Pilt:Kassari mõisa kuivati.jpg|Kassari mõisa kuivati
Pilt:Kassari mõisa magasiait.jpg|Kassari mõisa magasiait
Pilt:Kassari mõisa valitsejamaja.jpg|Kassari mõisa valitsejamaja
Pilt:Kassari windmill.JPG|Kassari mõisa tuuleveski


## Vaata ka
* Kassari mõisa tuuleveski
* Kasari mõis (Kirbla kihelkonnas)

## Viited

## Välislingid

*Hiiumaa muuseumi Kassari Ekspositsioonimaja mõisa valitsejamajas
*Kassari mõis (Pühalepa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
*Leo Tiik, Kassari kaugetest aegadest, Nõukogude Hiiumaa : EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 78, 4 juuli 1974 lk 3
*Andres Adamson, Kassari mõisa viimased päevad, Kassarimaa, nr. 46, 30 detsember 2019
* Andres Adamson, Kassari mõisa viimased päevad II, Kassarimaa, nr. 48, 1 september 2021
Flyswatter (album)

**"Flyswatter"** on ansambli blink-182 album.

#"Reebok Commercial"
#"Time"
#"Red Skies"
#"Alone"
#"Point Of View"
#"Marlboro Man"
#"The Longest Line"
#"Freak Scene"
Annabergi kreis

**Annaberg** oli kreis Saksimaa edelaosas 1990–2008.

## Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv 31. detsember 2006)

Linnad: 
# Annaberg-Buchholz, kreisi halduskeskus (22808)
# Ehrenfriedersdorf (5238)
# Elterlein (3217)
# Geyer (4034)
# Jöhstadt (3230)
# Oberwiesenthal, kuurort (2675)
# Scheibenberg (2347)
# Schlettau (2705)
# Thum (5814)

Vallad:
# Bärenstein (2684)
# Crottendorfi vald (4564)
# Gelenau (4701)
# Königswalde vald (2384)
# Mildenau vald (3748)
# Sehmatali vald (keskus: Cranzahl) (7270)
# Tannenbergi vald (1254)
# Thermalbad Wiesenbad (3710)

## Vaata ka
* Maagimäestiku kreis

## Välislingid
* Annabergi kreisi lipp
Grand Theft Auto 2

"**Grand Theft Auto 2**" (**GTA2**) on arvutimäng, mille andis välja 22. oktoobril 1999 arendaja DMA Design (praegu Rockstar North) algselt Windowsi operatsioonisüsteemile ja Sony PlayStationile. Mäng on välja antud ka Dreamcasti mängukonsoolile ja Game Boy Colorile.

GTA2 on "Grand Theft Auto" (GTA) järg. 

ESRB on PC ja Dreamcasti versioonid hinnanud tasemele Mature (17+; küps iga). PlayStationi ja Game Boy versioonides on vägivalda vähendatud ja keelekasutust parandatud, mistõttu on neile määratud tase "Teen". Rockstar pakub PC-versiooni tasuta allatõmbamiseks.
Annaberg-Buchholz

**Annaberg-Buchholz** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal, Maagimäestiku kreisi halduskeskus. 2008. aastani oli Annabergi kreisi halduskeskus.

Linnas asub kunstiajalooliselt väärtuslik hilisgooti vormides Püha Anna kirik 15.–16. sajandist, suurim keskaegne kodakirik Saksimaal.
 
## Välislingid

*Linna koduleht
Ehrenfriedersdorf

**Ehrenfriedersdorf** on linn Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Tingmärk

**Tingmärk** ehk **leppemärk** on kokkuleppeline kujutis näiteks kaardil või skeemil.  

## Tingmärkide liigid
*Elektritingmärk – tingmärk, mida kasutatakse elektriskeemidel
*Kartograafine leppemärk 
**Marsruudi leppemärk
*Orienteerumiskaardi leppemärgid

## Vaata ka
* Märk
Tekst

**Tekst** (ladina keeles *textum*) on kitsamas tähenduses kirjakeele  vorm. Laiemas tähenduses võib tekstina mõista igasugust kirjalikku informatsiooni, veel laiemas tähenduses ei pruugi tekst aga ka mitte kirjalik olla (kultuuritekst).

Kirjakeele areng on andnud võimaluse vormistada ja säilitada suulise kultuuri pärandit tekstina. Suur osa ajaloolisest teabest pärineb kirjalikest allikatest.

Teksti olemasolu põhineb kirjal, mille märkide abil on võimalik kodeerida foneeme, silpe, sõnu, arve, helisid jne. Erinevates kultuurides ja valdkondades on kasutusel erinevad märgisüsteemid. Teksti üheks olulisemaks omaduseks on lineaarsus.

Informatsiooni võimet eksisteerida tekstina nimetatakse tekstuaalsuseks, mida uurib tekstilingvistika. Robert-Alain de Beaugrande ja Wolfgang Ulrich Dressler on 1981. aastal sätestanud terve rea tekstuaalsusekriteeriume: ühest küljest teksti enda tunnused nagu kohesioon ja koherentsus ning teiselt poolt kommunikatsiooniga seotud tunnused nagu intentsioon, aktsepteeritavus, informatiivsus ja situatsioonilisus.

Kohesioon iseloomustab teksti grammatilist ühtekuuluvust: teksti erinevate lausete ja osade keelelised allstruktuurid on omavahel seotud ja loovad tuntava kokkukuuluvuse. Koherentsus iseloomustab teksti sisulist, loogilist seostatust. Kuigi kohesioon ja koherentsus kuuluvad kõige olulisemate tekstuaalsusekriteeriumide hulka, leidub ka erandeid: on olemas tekste, mis koosnevad seosetutest sõnadest või isegi häälitsustest, mis on osaliselt mõistetavad müraks redutseeritud kõlamaalingutena ja mis on tervikuna interpreteeritavad paljukihilistena. Sellist tekstuaalsust esineb näiteks dadaistidel.

Situatsiooniga seotud tekstuaalsusekriteeriumide raames vaadeldakse tekste aspektist, kuidas saatja (*Sender*) loob selle teatud eesmärgiga (intentsioon) ning/või vastuvõtja (*Empfänger*) seda aktsepteerib. Et tekst oleks vastuvõtjale aktsepteeritav, sõltub sellest, kas tekst suudab luua oma kujuteldava maailma ja annab edasi selle situatsioone (situatsioonilisus) ning kas see sisaldab informatsiooni oodatud ja ootamatute, tuntud ja tundmatute elementide ja suhete kohta (informatiivsus). Dadaistide näitel ka esmapilgul mittekohesiooniline ja mittekoherentne tekst võib olla aktsepteeritav, kui vastuvõtja jõuab järeldusele, et saatja taotluseks on edastada üllatavat, normist kõrvale kalduvaid elemente sisaldavat teksti.

Intertekstuaalsus on teksti omadus seostuda viidete ja tsitaatide abil teiste tekstidega.

## Vaata ka

*Hüpertekst
*Teadustekst
*Teksti sidusus
Christian Victor

Schleswig-Holsteini prints **Christian Victor** (**Christian Victor Albert Ludwig Ernst Anton**; 14. aprill 1867 – 29. oktoober 1900) oli Schleswig-Holsteini printsi Christiani ja Suurbritannia printsessi Helena vanim poeg ning Inglismaa kuninganna Victoria lapselaps.

## Noorus
Prints Christian sündis Windsori lossis printsess Helena ja prints Christiani esimese lapsena. Perekonnas kutsuti teda Christle'iks. 

## Haridus
Prints õppis Wellingtoni ja Magdalena kolledžis, Oxfordis ja Sandhursti Kuninglikus Sõjaväeakadeemias. Ta oli esimene kuningliku pere liige, kes lõpetas kõrgkooli ning õpingud Wellingtonis tegid suurt rõõmu eriti Victoriale. Prints oli kriketivõistkonna kapten nii Wellingtonis, Magdalenas kui ka Sandhurstis. Siiamaani on ta ainus kuningliku pere liige, kes on mänginud kriketit nii kõrgel tasemel.

## Sõjaväekarjäär
1888 sai ta 60. Briti Kuningliku Laskurbrigaadi Briti armee ohvitseriks ning 1898 võitles ta lahingutes Sudaanis. Lisaks osales ta Ashanti ekspeditsioonil Ghanasse.

## Hilisem elu
1900. aasta oktoobris haigestus ta Pretorias malaariasse ja suri sama aasta 29. oktoobril. Prints Christian maeti Pretoria kalmistule 1. novembril 1900.
Absoluutne viga

**Absoluutne viga** on mõõtmisel tekkinud viga, mis näitab tegeliku ja mõõdetud suuruse vahet.

## Arvutusvalemid

\Delta A=A_t-A_m \frac{}{}

\Delta A_{max}= \pm \frac{kA_n}{100}, kus

*\Delta A \frac{}{}- absoluutne viga
*\Delta A_{max} \frac{}{}-maksimaalne absoluutne viga
*A_t \frac{}{}- suuruse tegelik väärtus
*A_m \frac{}{}- mõõdetud väärtus
*k \frac{}{}-täpsusklass
*A_n \frac{}{}-mõõteriista näit

## Vaata ka

*suhteline viga
*taandatud viga
*mõõteriista täpsusklass
Hõõglamp

**Hõõglamp** (kõnekeeles tuntud ka kui **elektripirn**) on lamp, milles valgust tekitab elektrivooluga kuumutatav hõõgniit. Hõõgniit valmistatakse peenest volframtraadist keermikuna (traat ühekordselt spiraali keeratud) või topeltkeermikuna ehk bispiraalina (spiraal omakorda spiraali keeratud), mahutamaks seda väikesesse ruumi. Hõõgniit paikneb õhukindlalt suletud klaaskolvis.  Kolb on täidetud väärisgaasiga  (argoon, krüptoon, harvemini ksenoon), mis aeglustab volframi aurumist, pikendades niiviisi hõõgniidi tööiga.

Volframi kõrge sulamistemperatuur (3380&nbsp;°C) võimaldab kuumutada hõõgniiti 2400–2700 kraadini (halogeenlambis kuni 3100&nbsp;°C), Värvitemperatuur on umbes 50 kraadi kõrgem, seega absoluutsel temperatuuriskaalal ümmarguselt 2700–3000 K. Niisiis annab hõõglamp soevalget valgust. Mida suurem on lambi võimsus, seda kuumem võib olla kütteniit ja vastavalt on kõrgem ka värvitemperatuur.

Sokkel on vajalik lambi pessa kinnitamiseks ja elektritoiteahelasse ühendamiseks. Üldiselt on kasutusel keeresokkel, mida tähistatakse tähega E (sokli leiutaja T. A. Edisoni järgi) ja läbimõõduga millimeetrites. Tavalised hõõglambid on sokliga E27, väiksema kolviga lampidel võib olla ka sokkel E14 (kasutamiseks nt kroonlühtris, süvistatud laevalgustis, külmkapis), E10 (taskulambis).

 

### Ajalugu
Hõõglambi valmistamise katsed algasid 19. sajandi keskel. Hõõgkehana katsetati plaatina, söestatud bambusekiudu, süsivarrast. Masstootmiseks sobivad süsiniidiga hõõglambi valmistas T. A. Edison 1879. aastal. Volframniidid võeti kasutusele aastal 1906 ja väärisgaasi keskkond 1913.

Hõõglambi edasiarendusena hakati 1958. aastal tootma halogeenlampe, mille klaaskolvis on halogeengaas (enamasti jood), tänu millele pikeneb lambi eluiga ja paraneb valgusviljakus.

### Tänapäev
Hõõglampe on suhteliselt lihtne toota ja kasutada, kuid nende valgusviljakus on madal (10–30 W/lm) ja eluiga lühike (1000–2000 tundi). Valgustuseks kulub maailmas ligikaudu 10% kogu toodetavast elektrienergiast. Seepärast on alanud kohustuslikus korras (Euroopa Liidus järk-järgult alates 2009. aastast) hõõglampide asendamine suurema valgusviljakusega lahenduslampide ja leedlampidega.

## Viited
Bärenstein (Saksimaa)

**Bärenstein** on vald Saksamaal Maagimäestiku kreisis Pöhlbachi jõe ääres Maagimäestiku kõrgemas osas. Koht on ligikaudu 710 m üle merepinna ja asub otse Saksamaa ja Tšehhi piiril. Naabriteks on põhjas Königswalde vald, läänes Sehmatali vald ja lõunas Oberwiesenthal. Idas asub Tšehhi linn Vejprty (Weipert). Valla osad on Bärenstein, Stahlberg, Kühberg ja Niederschlag. Bärenstein tekkis u aastal 1500. Aastast 1525 on leitud esimene dokumenteeritud mainimine, *am Pernstein*. Pärast raudtee ehitamist Annabergi ja Weiperti vahele aastal 1867 elavnes majandustegevus, peamiselt tekstiilitööstus. Aastal 1945 suletud piiriületuspunkt taasavati 90. aastatel.

## Viited

## Välislingid
*Bärensteini valla koduleht (*saksa keeles*)
Oberwiesenthal

**Oberwiesenthal** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

Ta asub Maagimäestikus Fichtelbergi mäe jalamil. Ta on merepinnast kõrgeimal (914 m) asuv linn Saksamaal.

Ta on populaarne talispordikoht, aastast 1936 kuurort.

## Viited

## Välislingid

* Oberwiesenthali linna koduleht (*saksa keeles*)
Rootsi kuninglik perekond

**Rootsi kuninglik perekond** koosneb valitsevast monarhist ja tema lähimatest pereliikmetest, kellel on Rootsi kuninglik tiitel ja kes täidavad ametlikke esindusülesandeid.

## Praeguse kuningliku perekonna liikmed
Kuningas ja kuninganna
*kuningas Karl XVI Gustav (sündinud 30. aprillil1946), Rootsi kuningas alates 15. septembrist 1973
*kuninganna Silvia (sündinud 23. detsembril 1943), kuninganna alates 19. juunist 1976

Kuningapaari lapsed
*kroonprintsess Victoria (sündinud 14. juulil 1977), Rootsi troonipärija
*prints Karl Philip (sündinud 13. mail 1979)
*printsess Madeleine (sündinud 10. juunil 1982)

Kuningliku perekonna abikaasad
* prints Daniel (sündinud Daniel Westling; sündinud 15. septembril 1973), kroonprintsess Victoria abikaasa, Västergötlandi hertsog

Kuningapaari lapselapsed

Kuningas Karl XVI Gustafi lapselapsed kuuluvad Rootsi kuninglikku perekonda ainult juhul, kui neil on kuninglik tiitel ja nad on määratud täitma ametlikke kuninglikke kohustusi. 2019. aastal otsustas kuningas piirata kuningliku perekonna ametlikku koosseisu. Kuninglikku perekonda kuuluvad:1
* printsess Estelle (sündinud 23. veebruaril 2012)
* prints Oscar (sündinud 2. märtsil 2016)
;Märkused:
*1Nemad on kroonprintsess Victoria lapsed ning kuuluvad kuninglikku perekonda ka troonipärimisjärjekorra tõttu.

## Kuninglikku perekonda ei kuulu
Kuninglikku perekonda ei kuulu osa kuninga lapselastest kuigi nad kannavad printsi või printsessi tiitlit, sest 2019. aastal otsustas kuningas piirata kuningliku perekonna ametlikku koosseisu. 
* prints Alexander
* prints Gabriel
* prints Julian
* printsess Leonore
* prints Nicolas
* printsess Adrienne

## Kuningliku perekonna endised liikmed
Kuningas Karl XVI Gustafi õed kandsid sünnijärgselt printsessi tiitlit, kuid ei kuulu enam Rootsi kuningliku perekonna koosseisu ega kanna kuninglikku tiitlit. Põhjuseks on nende abiellumine tavakodanikega ajal, mil sellised abielud tõid kaasa kuningliku staatuse kaotuse.

*printsess Margaretha, pr. Ambler (13. oktoober 1934)
*printsess Désirée, Silfverschiöldi paruness (2. juuni 1938 – 21. jaanuar 2026)
*printsess Christina, proua Magnuson (3. august 1943)

## Vaata ka
*Rootsi troonipärimisjärjekord

## Viited
Taani kuninglik perekond

**Taani kuninglikku perekonda** kuulub Taani monarh ja tema pereliikmed. Kõik Taani kuningliku perekonna liikmed omavad tiitlit Taani prints või Taani printsess. Kuningat nimetatakse Tema Majesteet, tema lapsi Tema Kuninglik Kõrgus ja teisi perekonna liikmeid Tema Kõrgus. Nad kuuluvad Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi dünastiasse, kust pärineb ka praegune Norra kuninglik perekond.

## Kuningliku perekonna liikmed
*Taani kuningas Frederik X ja Taani kuninganna Mary
**kroonprints Christian
**printsess Isabella 
**prints Vincent
**printsess Josephine
*prints Joachim ja printsess Marie
**prints Nikolai
**prints Felix
*endine kuninganna Margrethe II
*printsess Benedikte, Margrethe II õde
*Kreeka kuninganna Anne-Marie, Margrethe II õde
*printsess Elisabeth, Margrethe II nõbu

## Laiendatud kuningliku perekonna liikmed
Laiendatud kuninglikku perekonda kuuluvad pereliikmed, kes ei oma kuninglikku tiitlit, kuid on endise kuninganna Margrethe II-ga lähedalt suguluses: printsess Benedikte abikaasa, nende lapsed ja laste abikaasad. Kuna printsess Benedikte on abielus Sayn-Wittgenstein-Berleburgi printsiga, kannavad ta lapsed tiitlit Sayn-Wittgenstein-Berleburgi prints või printsess. Samuti kuuluvad perekonda printsess Benedikte lapselapsed.

## Kreeka kuninglik perekond, Hispaania kuninganna Sofía ja Suurbritannia prints Philip
Kreeka kuningapere liikmed kannavad lisaks tiitlit Taani prints või printsess, kuna Kreeka kuningas George I sündis Taani printsina. Siia kuulub Kreeka kuningapaar Konstantínos II ja Anne-Marie, kes on kuningapaar ainult nime poolest, ning nende lapsed ja lapselapsed. 

Lisaks võib pereliikmeteks lugeda ka Hispaania kuningannat Sofíat ja Suurbritannia printsi Philipit, kes sündisid vastavalt tiitlitega Kreeka ja Taani printsess ning prints.

## Norra kuninglik perekond
Norra kuningapere liikmed on Taani kuningaperega suguluses Haakon VII kaudu, kes sündis Taani printsina.

## Rosenborgi krahvid ja krahvinnad
Rosenborgi krahvide ja krahvinnade hulka kuuluvad endised Taani printsid (Margrethe II nõod), kes abiellusid loata ja kaotasid seega oma kuningliku tiitli.

## Vaata ka
*Taani troonipärimisjärjekord
Missa solemnis (Beethoven)

**"Missa solemnis"** D-duur op. 123 on Ludwig van Beethoveni aastatel 1819–1823 kirjutatud missa. Teose esmaettekanne oli 7. aprillil 1824 Peterburis.
Missa solemnis

**Missa solemnis** tähendab ladina keeles "püha missat" ja seda on kasutatud missat esitavate muusikateoste nimetusena. Kui sellenimelisele teosele viidatakse ilma helilooja nimeta, mõeldakse tavaliselt Ludwig van Beethoveni teost.
## Teoseid, mida on nii nimetatud
*Ludwig van Beethoven – Missa solemnis D-duuris
*Anton Bruckner – Missa solemnis
*Wolfgang Amadeus Mozart – Missa nr 16 C-duuris, K. 337
*Luigi Cherubini – Messa solenne
*Joseph Haydn – Paukenmesse C-duuris
*Hector Berlioz – Messe Solennelle
*Louis Vierne – Messe Solennelle
*Jean Langlais – Messe Solennelle
Türgi angoora

**Türgi angoora** (ka *angoora kass*) on kodukassi tõug, mis pärineb Türgist ja on arvatavasti suguluses pärsia kassiga. Angoora kass on peene kondiga ja siidja poolpika karvaga, enamasti valget värvi.

## Vaata ka
*Angooraküülik
*Kassitõud
*Kassitõugude loend
Peotants

**Peotants** on nõukogude ajal kujunenud üldistav nimetus teatud paaristantsudele, mis kujunesid enam-vähem praegusel kujul välja 20. sajandi alguse Inglismaal – aeglane valss, fokstrott, Viini valss, tango, samba, rumba, tšatša, džaiv. 

Peotantsuks nimetatakse ka nende tantsude tantsimist seltskondliku meelelahutuse või harrastusena. Vahel nimetatakse peotantsuks ka võistlustantsu ehk tantsusporti, kus võisteldakse kümnes klassikalises peotantsus, mis jagunevad standardtantsudeks ja Ladina-Ameerika tantsudeks. 

Mõned tantsuasjatundjad ei soovita sõna "peotants" kasutada ning peavad õigemateks terminiteks "seltskonnatantsu" ja "võistlustantsu".
Kikapuu

**Kikapuu** või **kikapoo** (*cicapo*, *kikapoo*), ka pikadori marss, on elavaloomuline 4/4 taktimõõdus tants, mida tantsitakse peamiselt kõnnisammude ja kandastakutega, lähteasend on kodarjoonel kõrvuti kiikumisvõttes, mees ringis seespool ja daam väljaspool.

Meloodia aluseks on helilooja Max Oscheiti "Picador-Marsch". Tantsu koreograafia  Venemaal populaarsest Ameerika ballitantsust "Ki-ka-po", mida algselt tantsiti Harry Von Tilzeri meloodiaga "My Pretty Little Kickapoo".

Kikapuud on mainitud ka Eesti uuemates rahvalauludes.

## Välislingid
* Venemaal ilmunud noot ja tantsukirjeldus
* Max Oscheiti "Picador-Marsch"
* Harry Von Tilzeri meloodiaga "My Pretty Little Kickapoo"
* "Selle aasta ühistants on "Kikapuu"", Sakala, 21. aprill 2016
* "Tantsupäev ja kikapuu", blogi Minu Tegemised, 29. aprill 2016 (rida tantsufotosid)
* Eeva Nugis "Kõige nunnumad Kikapuu tantsijad tulevad Ritsust", Valgamaalane, 1. detsember 2016, lk 10
* "II Järvamaa memmede rahvatantsupäev. Lõputants "Kikapuu"", Järvamaa Eesti Südamaa/Youtube, 31. juuli 2016
* "Kikapuu", Võru Folkloorifestival/Youtube, 6. juuni 2016
Boudewijn Derkx

**Boudewijn Derkx** (sündinud 17. juulil 1986) on Hollandi kabetaja, 2003. aasta juunioride maailmameister rahvusvahelises kabes.
Kodarjoon

**Kodarjoon** on tantsus kujuteldav joon, mis lähtub ringjoone keskmest ja suundub sirgjoones eemale (ringi raadius). See on saanud nimetuse rattakodara järgi.

Kodarjoone mõistet kasutatakse näiteks tantsijate, täpsemalt tantsupaaride, asendi kirjeldamiseks ringjoonel.

*"Kodarjoonel kõrvuti" tähistab asendit, kus paarilised seisavad teineteise kõrval, küljega ringi keskme poole, näoga ühes suunas, moodustades nii ringi mõttelise "kodara" või osa raadiusest. Tantsijad võivad olla omavahel seotud, näiteks kiikumisvõttes.

*"Kodarjoonel küljeti" tähendab, et paarilised seisavad teineteise kõrval, küljega ringi keskme poole, kuid üks on näoga päripäeva ja teine vastupäeva.

*"Kodarjoonel rinnuti ehk vastamisi" on asend, milles tantsijad on näoga teineteise suunas, seesmine partner on seljaga ringi keskpunkti suunas, välimine näoga oma partneri suunas. Ringjoonelise liikumise suunas ollakse küljega. Tantsijad võivad olla omavahel seotud, näiteks valsivõttes.

*"Kodarjoonel seljati" on asend, milles partnerid asuvad seljad vastamisi, üks paarilistest näoga ringi keskme suunas. Tantsijad võivad omavahel ühendatud, näiteks hoides kätest kinni.

*"Kodarjoonel järjestikku" on asend, milles partnerid seisavad teineteise selja taga, mõlemad näo või seljaga ringi keskpunkti suunas. Tantsijad võivad olla seotud, näiteks hoida käsi eesseisja puusadel või õlgadel.

## Vaata ka
*Ringjoon
Crottendorfi vald

**Crottendorf** on vald Saksamaal Zschopau jõe ääres Saksimaal Maagimäestiku kreisis. Paikneb Fichtelbergi mäe põhjapoolsel küljel, otse Zschopau jõeoru alguses. Koht kulgeb keskmise kõrgusega 650 m ja pikkusega peaaegu 6 km põhjast lõunasse piki Zschopau jõge. Idaossa jäävad Schießbergi (795 m) ja Liebensteini (756 m) mägede nõlvad. Lääneossa jäävad tasased aasad ja nõmmed kuni Scheibenbergi mäe (807 m) jalamini.

## Viited

## Välislingid
* Crottendorfi valla koduleht (*saksa keeles*)
Gelenau

**Gelenau** on asula ja vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis, kreisi põhjapoolseim vald. 

Naabriteks on kirdes Amtsbergi vald, idas Venusberg, lõunas Thum, edelas Auerbach, läänes Gornsdorf ja põhjas Burkhardtsdorf.

Vald on edela-kirde-sihis piklik. Madalaim koht on Wilischi jõe org, kõrgeim koht on Auerbachi kõrgendik (640 m). 

## Välislingid
*Gelenau valla koduleht (*saksa keeles*)
Jakovlev Jak-3

**Jakovlev Jak-3** (vene keeles: *Як*-3), oli Teise maailmasõja aegne Nõukogude Liidu hävituslennuk, Punaarmee üks paremaid hävituslennukeid.

Jak-3 oli kergem ja väiksem kui sama mootoriga Jak-9, seega oli Jak-3  suurema erivõimsusega. 

## Tehnilised andmed
* Meeskond: 1
* Pikkus: 8,5 m
* Tiivaulatus: 9,2 m
* Kõrgus: 2,39 m
* Tiiva pindala: 14,85 m²
* Tühimass: 2105 kg
* Täismass: 2692 kg
* Mootor: 1× Klimov VK-105PF-2 V-12 vesijahutusega kolbmootor, 962 kW (1290 hp)
* Maksimaalne kiirus: 646 km/h
* Tegevusraadius: 650 km
* Lennulagi: 10 700 m
Krakovjakk

**Krakovjakk** (poola *krakowiak*) on Poolast Krakówi ümbrusest pärinev 2/4 taktimõõdus iseloomuliku sünkopeeritud rütmiga rahvalik tants, mis 19. sajandi lõpul sai tuntuks, mugandus ja levis ka Eestis ning oli seltskonnatantsuna pidudel tuntud veel kuni 1950. aastateni. 

Üks eesti rahvaliku krakovjaki variante:

Tantsijad seisavad kodarjoonel rinnati, mees ringi keskme suunas, mehe parem ja daami vasak käsi ühendatud umbes daami õlgade kõrgusel, vabad käed puusal.

1. – 4. takt
Mees alustab vasaku jalaga, daam paremaga. Tantsitakse neli *pas de basque*i (parem jalg on ees 3. positsioonis; eellöögil liigub jalg väikse kaarega eest läbi paremale, esimesel löögil tehakse parema jalaga samm juurde ja asetatakse vasak jalg rõhuga parema juurde 3. positsioonis, vasak kand parema jalapöia keskkoha juures; teisel löögil tehakse parema jalaga paigalsamm ja algab samasugune samm vasaku jalaga vasakule). 1. ja 3. taktil viiakse ühendatud käed alt läbi ette ning 2. ja 4. taktil tuuakse lähteasendisse tagasi. 

5. – 6. takt
Mees alustab vasaku jalaga, daam paremaga; liigutakse kolme kõnnisammuga mööda ringjoont vastupäeva, käed viiakse kõnni alustamisel ette. Siis pöördub mees paremale ja daam vasakule, jäädes näoga päripäeva. Vaba jalg asetatakse rõhuliselt tugijala juurde 3. positsiooni ilma keharaskuse ülekandeta. 

7. – 8. takt
Kordub 5. ja 6. takti liikumine vastassuunas, st päripäeva, mees alustab parema ja daam vasaku jalaga. Liikumise lõpul võetakse tantsuvõttesse. 

9. – 16. takt
Valsikeerutus paremale väikse vetrumisega, mees astub vasaku jalaga diagonaalselt taha, daam paremaga ette.
Königswalde vald

**Königswalde vald** on vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis Pöhlbachi jõe orus.

Naabriteks on idas Jöhstadt, lõunas Tšehhi Vabariik, edelas Bärenstein, läänes Sehmatal, loodes Annaberg-Buchholz ning põhjas ja kirdes Mildenau.
Vald on  põhja-lõunasihis piklik.

Kõrgeim punkt on Zigeunerfels (737 m).

Königswalde vallas on kaks asulat: Königswalde ja Brettmühle.

## Viited

## Välislingid
* Königswalde valla koduleht (*saksa keeles*)
Mildenau vald

**Mildenau** on vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis. Peale Mildenau metsaküla on vallas veel Arnsfeldi metsaküla. Mildenau asub põhja–lõunasuunalises Sandbachi jõe orus. Arnsfeld asub ida pool Rauschenbachi jõe orus. Ülejäänud valla osad Mittelschmiedeberg ja Oberschaar asuvad idapiiril Preßnitzi jõe orus, Plattenthal asub Pöhlbachi jõe orus.

Naabriteks on põhjas ja kirdes Großrückerswalde, idas Marienberg, lõunas Jöhstadt, edelas Königswalde vald, läänes Annaberg-Buchholz ja loodes Thermalbad Wiesenbad.

## Viited

## Välislingid
* Mildenau valla koduleht (*saksa keeles*)
Boriss Škitkin

**Boriss Škitkin** (vene keeles Борис Васильевич Шкиткин; 29. veebruar 1936 – 1. mai 2015 Moskva) oli Venemaa kabetaja, rahvusvaheline meister. 

1965. aastal jõudis ta NSV Liidu meistrivõistlustel hõbemedalini. Ta on kolmekordne Moskva ja Relvajõudude meister. Rohkem tuntust on aga pälvinud ta kabekompositsioonid, milles ta tuli kahel korral (1976 ja 1976) miniatuuride vallas ka NSV Liidu meistriks. 

Koos Vladimir Matusi ja Sergei Juškevitšiga oli ta raamatu "Мир миниатюр" (1994) kaasautor.
Sehmatal

**Sehmatali vald** on vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.

Naabriteks on põhjas Annaberg-Buchholz, idas Königswalde vald ja Bärenstein, lõunas Oberwiesenthal ja läänes Crottendorfi vald Sehma jõe ääres.

Vald on põhja-lõunasihis piklik.

Kõrgemad tipud on Bärensteini mägi ja Kuhbrückenberg, mõlemad kõrgusega 898 m.

Vald loodi aastal 1999, kui liideti kolm omaette valla moodustanud asulat: Neudorf  (põhjas), Cranzahl (keskel) ja Sehma (lõunas).

## Viited

## Välislingid
* Sehmatali valla koduleht (*saksa keeles*)
Cranzahl

**Cranzahl** on umbes 2300 elanikuga asula Maagimäestiku kreisis Saksimaal, Sehmatali valla keskus. 

1999. aastani moodustas Cranzahl eraldi Cranzahli valla.

## Viited
Rahvusvaheline kabeturniir "Tallinn 1985"

Rahvusvaheline kabeturniir "**Tallinn 1985**" peeti 20. juunist 6. juulini 1985. Kuigi Tallinnas oli juba peetud maailmameistrimatše ja ka NSV Liidu ja Hollandi vahelist matši, oli see turniir esimeseks rahvusvaheliseks kabeturniiriks Eesti NSV-s. Turniiri võitis leningradlane Mihhail Korenevski.

Märkus: NSV Liidu esindajatel on toodud ära nende tolleaegne kuuluvus liiduvabariikide järgi.
Hilda Kink

**Hilda-Teresa Kink** (vene keeles Хильда-Тереза Августовна Кинк; 8. märts 1918 Tallinn – 16. august 2006 Peterburi) oli eesti päritolu Vene egüptoloog.

1926. aastal asus Hilda Kink koos oma vanematega elama Leningradi. 1937. aastal lõpetas ta keskkooli ja 1941. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli ajaloolasena. Leningradi blokaadi ajal töötas sanitaararsti abina, töölisena ja koolis ajalooõpetajana. 1945. aastal karistati teda Nõukogude-vastases tegevuses süüdistatuna 10-aastase vabaduskaotusega. Vabanes vangistusest 1954. aasta detsembris, rehabiliteeriti 1955. aasta augustis.

1956. aasta detsembris asus ta õppima aspirantuuris NSVL Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi Leningradi Osakonnas, spetsialiseerudes egüptoloogiale. 1959. aasta mais viidi ta üle NSVL Teaduste Akadeemia Idauuringute Instituudi Leningradi Osakonna aspirantuuri. Aspirantuuri lõpetas 1959. aasta detsembris. 1960–1976 töötas Hilda Kink NSVL Teaduste Akadeemia Idauuringute Instituudi Leningradi Osakonnas.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu, foto ja publikatsioonide loend (vene keeles)
Tannenbergi vald

**Tannenbergi vald** on väikseim vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis   Zschopau jõe ääres.

Naabriteks on põhjas Ehrenfriedersdorf, idas Thermalbad Wiesenbad, lõunas Schlettau, edelas Elterlein ja läänes Geyer.

Tannenbergi vald on Annabergi kreisi väikseim vald.

Kõrgeim punkt on Knochen (641 m).

Vallas on kaks asulat: Tannenberg ja Siebenhöfen.

## Viited

## Välislingid
* Tannenbergi valla koduleht (*saksa keeles*)
Thermalbad Wiesenbad

**Thermalbad Wiesenbad** (1. jaanuarini 2005 *Wiesa vald*) on vald Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis Zschopau jõe ääres.

Naabriteks on kirdes Wolkenstein, idas Großrückerswalde, kagus Mildenau vald, lõunas Annaberg-Buchholz, edelas Tannenbergi vald, loodes Ehrenfriedersdorf ja põhjas Drebach.

Kõrgeim punkt on Schottenberg (622 m).

Vallas on järgmised asulad: Himmelmühle, Neundorf, Plattenthal, Schönfeld, Wiesa ja Wiesenbad.

## Viited

## Välislingid
* Thermalbad Wiesenbadi valla koduleht (*saksa keeles*)
Aue-Schwarzenbergi kreis

**Aue-Schwarzenberg** oli kreis Saksamaal Saksimaa edelaosas aastatel 1994–2008.

## Linnad ja vallad

(Elanike arv 31. detsembril 2006)

Linnad:
# Aue (18209)
# Eibenstock (6440)
# Grünhain-Beierfeld (6603)
# Johanngeorgenstadt (5199)
# Lauter (Saksimaa) (4927)
# Lößnitz (10184)
# Schneeberg (16380)
# Schwarzenberg, suur kreisilinn (18207)

Vallad:
# Bad Schlema vald (5451)
# Bernsbachi vald (4562)
# Bockau vald (2600)
# Breitenbrunni vald (4520)
# Markersbachi vald (1894)
# Pöhla vald (1267)
# Raschau vald (3948)
# Schönheide vald (5283)
# Sosa vald (2137)
# Stützengrün (3771)
# Zschorlau vald (5847)

## Välislingid
*Aue-Schwarzenbergi kreisi koduleht (*saksa keeles*)
Aue

**Aue** on Aue-Bad Schlema linnaosa ja endine linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis. Ta asub Maagimäestikus kohas, kus Schwarzwasseri jõgi suubub Zwickauer Mulde jõkke. Oli Aue-Schwarzenbergi kreisi halduskeskus. Alates 2019. aastast kuulub Aue-Bad Schlema valla koosseisu.

Kuulub Silberbergi linnadeliitu.

## Viited
Eibenstock

**Eibenstock** on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

2011 liideti linnaga Sosa vald.

## Viited

## Välislingid

* Eibenstocki linna koduleht
Grünhain-Beierfeld

**Grünhain-Beierfeld** on linn Saksimaal Maagimäestiku kreisis.

## Välislingid

*Grünhain-Beierfeldi linna koduleht