open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pidevvalmidus

**Pidevvalmidus** on tarkvaraarenduse meetod, kus koodi muudatused valmistatakse ette toodanguks automaatselt. Kui seda õigesti seadistada (kaasa arvatud meeskonna tööprotsess), siis on arendajatel alati olemas kõige uuem vigadeta töötav rakenduse versioon, mida võib toodangusse lasta. See lähenemine võimaldab vältida manuaalset tööd koodi viimiseks toodangusse ning kiirendab arenduse protsessi. Vaatamata automatiseeritud reliisi ettevalmistamisele, toodangusse läheb kood inimese otsuse tagajärjel, mitte automaatselt. See võimaldab testida rakendust mitmelt
poolt enne kui see toodangusse lasta.

Amazoni pilves saab seadistada oma serverid nii, et tekiks järjestatud serverite hulk alates arendusserverist kuni toodanguni ja on maksimaalselt automatiseeritud, et vähendada manuaalse töö mahtu. Selleks võib kasutada "Code Pipeline", mis on integreeritud teiste Amazoni teenustega.

## Tüüpiline töövoog
#Kirjutatakse kood
#Tarkvarakomponendi test (Unit test)
#Integratsiooni testid
#Koodi rakendamine järgmises serveris (mitte toodangus) äri testimiseks
#Koodi rakendamine toodangus (manuaalne)
Reet Auksmann

**Reet Auksmann** (sünninimi **Reet Helme**; 10. oktoober 1942 Pärnu – 14. jaanuar 2019 Tartu) oli eesti raamatukogundustegelane.

Ta lõpetas 1961. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna inglise filoloogina.

Ta töötas alates 1975. aastast Tartu Linnaraamatukogus, millest aastatel 1977–2006 juhtis ta Annelinna harukogu. 

2006. aastast surmani oli ta kultuuriloolise andmebaasi "Tartu ilukirjanduses" (teele.luts.ee) koostaja ja tekstide valija.

## Isiklikku
Tema vend oli ajaloolane Rein Helme ja on poliitik Mart Helme.

Tema poeg on EELK vaimulik Enn Auksmann. 

## Viited

## Kirjandus
*Raimu Hanson. "Lõigud Tartu teemadega tekivad andmebaasi külili lugemisest". Tartu Postimees, 25. oktoober 2012
*Ago Pärtelpoeg. "Teele innustab lugema ja avastama". Sirp, 3. mai 2013. Lk 8
*MÄLESTAME Reet Auksmann 10.10.1942 – 14.01.2019, Raamatukogu, nr. 1, märts 2019

## Välislingid
*Haud Pärnu Alevi kalmistul
250 eKr

**250. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* DIV (504).

## Sündmused
*Esimene Puunia sõda
**Roomlased hakkasid piirama Lilybaeumi.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Marcus Atilius Regulus, Rooma poliitik
Gustav II Adolfi büst

**Gustav II Adolfi büst** on Rootsi kuninga ja Eestimaa hertsogi Gustav II Adolfi büst Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi aulas. 

Selle autor on skulptor Hannes Starkopf. Büst avati 2006. aastal.

## Välislingid
*Kool püstitab juubeliks kuninga kuju, Postimees, 19. oktoober 2006
HLK-1

**HLK-1 Spartak** on üheistmeline puitkonstruktsiooniga õppepurilennuk, mis ehitati 1958. aastal Eesti NSV-s omal jõul VSÜ Spartak ja ALMAVÜ Tallinna Lennuspordi Klubi entusiastide eestvedamisel. 

HLK-1 headeks omadusteks on väikesed mõõtmed ja lihtne ehitus. HLK-1 ehitamise eestvedajaks ja projekteerijaks oli klubi mudellennuinstruktor Endel Helme. Konstruktsioonijooniste küsimusega tegeles põhiliselt veel Illar Link. Kokku kulus purilennuki ehitamiseks 9000 töötundi. HLK-1 projekti aluseks on 1934. aastal austerlase Ulrich Hütteri konstrueeritud purilennuk Hütter H 17.

## Kirjeldus
HLK-1 (**H**elme, **L**ink, **K**eedus) on üleni valmistatud puidust. Põhiliseks materjaliks on männipuitliistud ja aviokasevineer. Üksikuid osi ühendavad sõlmed ja juhtimisseadmed on metallkonstruktsiooniga.

Ehitusskeemilt on HLK-1 normaalset tüüpi, üheistmeline, toestatud ülatiivaline purilennuk. Tiib on ühetaoline, ühekontuurne. Tiiva ninaosa, alates talast, on kaetud vineeriga, mis moodustab väändele töötava kontuuri (n-ö D-kontuuri). Paindele töötava tiiva tala, mis on valmistatud männipuitvöödest, vineerseinaga, topelt-T kujulise ristlõikega. Paindemomendi vähendamiseks on tiiva tüveosa toestatud, männipuidust tilgakujulise profiiliga toed kinnituvad kere ja tiivaga šarniirselt. Tiiva tagaosa, talast tahapoole, on kaetud riidega, mis tiiva tööst osa ei võta. 

Purilennuki kere koosneb fermiribadest, pikiliistudest ja töötavast vineerkattest. Stabilisaatori ehitus on analoogne tiivale. Teliku moodustab kummiamortisatsiooniga puitsuusk ja teraslehtedest valmistatud sabakark. Purilennuki juhtimisseadmed on tavalise ehitusskeemiga. Kabiinis asuv juhis on trossidega sidestatud kõrgustüüriga ja osaliselt jäikade tõmmitsatega, osaliselt trossidega ühendatud tiiva otste tagaservas asuvate kaldtüüridega (eleroonidega). Kere õhutakistuse vähendamiseks suletakse kabiini ava poollahtise kupliga, mis on istmele ronimise ajaks äravõetav. 

Esmaslend toimus 27. augustil 1958. Aastail 1958–1960 lennati lennukil HLK-1 ühtekokku 8 tundi 12 minutit. 

## Lennutehnilised andmed
* Pikkus 4,95 m
* tiivaulatus 9,72
* tiiva pindala 9,30 m²
* tiiva külgsuhe 10,13
* tiiva pinnakoormus 19,6 kg/m²
* tiivaprofiil Göttingen 549 ja otsatrapetsitel Gö-693
* tiiva otsatrapetsite geomeetriline vääne - 4°

* tühikaal 92 kg
* lennukaal 182 kg

* väikseim vajumiskiirus 0,9 m/s (ökonoomsel kiirusel 60 km/h)
* kasulik kiirus 75 km/h
* maandumiskiirus 50 km/h
* aerodünaamiline väärtus (l/D) 17 (kasulikul kiirusel 75 km/h)
* suurim lubatud kiirus Vne 140 km/h
* vintsimiskiirus 90 km/h

## Viited
Lennart Meri büst (Tauno Kangro)

**Lennart Meri büst** on Eesti endise presidendi ja välisministri Lennart Meri büst, mis asub Eesti välisministeeriumis (Islandi väljak 1, Tallinn).

Büst avati 28. märtsil 2016, selle autor on skulptor Tauno Kangro.

Välisministeerium sai büsti kingituseks füüsikutest vendadelt Jaak ja Mikk Lippmaalt, kelle erakogusse see varem kuulus.

## Viited

## Välislingid
* "Galerii: välisministeeriumis avati Lennart Meri büst", Postimees/pressiteade, 28. märts 2016
Lennart Meri büst (Tõnu Maarand)

**Lennart Meri büst** on Eesti endise presidendi Lennart Meri kipsist büst, mis asub Tallinna Nõmme Gümnaasiumis (Raudtee tänav 73, Nõmme, Tallinn). 

Elusuurusest poolteist korda suurema büsti autor on Lennart Meri koolivend tollase nimega Tallinna 10. Keskkoolist, skulptor Tõnu Maarand. Skulptuur valmis juba Meri presidendiametis oleku ajal, 2000. aastal, tellimustööna Tallinna Nõmme Gümnaasiumi jaoks. 2001. aasta maist septembrini eksponeeriti büsti Kristjan Raua majamuuseumis Tõnu Maarandi portreeskulptuuride näitusel "Mõtlejad". Lennart Meri kunagise kooli raamatukogus avati see gümnaasiumi 73. aastapäeva puhul 2002. aasta veebruaris. Büsti valmimiseks vajalikud 35 000 Eesti krooni annetasid kooli vilistlased.

## Viited

## Välislingid
* Kaarel Kaas. "Nõmme gümnaasium ihaldab president Lennart Meri kuju". Postimees, 18. oktoober 2000
* Allan Keian. "Kr. Raua majamuuseum demonstreerib president Lennart Mere büsti". Postimees, 21. mai 2001
* "Meri büst hakkab kooli ehtima". Delfi, 23. november 2001
* Kaarel Kaas. "Lennart Meri büst ehib tema kooli veebruarist". Postimees, 23. november 2001
Lennart Meri büst

**Lennart Meri büste** on teadaolevalt olnud vähemalt kaks:
*Lennart Meri büst (Tõnu Maarand)
*Lennart Meri büst (Tauno Kangro)
Põhiheli

**Põhiheli** ehk **põhitoon** on harmoonilise võnkumise tulemusel tekkinud liitheli esimene osaheli, mille sagedus on põhisagedus.
David Perron

**David Perron** (sündinud 28. mail 1988 Sherbrooke'is Québeci provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Detroit Red Wings ründajana vasakäärel.

Enne NHL-i karjääri algust mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Lewiston Maineiacs.

2007. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i ''draft''is 26. valikuna. Samal aastal liitus ta Bluesi meeskonnaga ja mängis seal kuus hooaega. Bluesis mängis ta veel ka hooajal 2016/17 ning aastatel 2018–2022. 2019. aastal võitis ta Bluesgia Stanley karika. 2020. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule.

Vahepealsetel aastatel mängis ta Edmonton Oilersi (2013–14), Pittsburgh Penguinsi (2014–16), Anaheim Ducksi (2016) ja Vegas Golden Knightsi (2017–18) ridadesse. Tema karjääri resultatiivseim hooaeg on olnud Knightsiga mängides 2017–18, kui ta kogus põhihooajal 66 punkti (16 väravat ja 50 resultatiivset söötu). Samal hooajal jõudis ta Knightsiga Stanley karika finaali, kus kaotati viie mängu kokkuvõttes Washington Capitalsile. Kõige enam väravaid on Perron visanud hooajal 2013–2014 – 28 väravat Oilersi meeskonnas.

2022. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Detroit Red Wingsiga.

## Viited

## Välislingid

* Detroit Red Wingsi mängijad
* David Perron veebilehel hockeydb.com
Teatrinukk

**Teatrinukk** on nukk, mida kasutatakse nukuteatris.

Teatrinukk võib olla mistahes eluta objekt, mida on võimalik animeerida. Tihti kujutab ta endast kas inimest, looma või mõnda müütilist tegelast. Variatsioone, millist tüüpi on nukk ning millistest materjalidest nukke tehakse, on väga palju. Kõik see sõltub sellest, milleks ja kus seda nukku kasutatakse. Nad võivad olla nii väga keerulise ehitusega, nagu nt marionett, kui ka väga lihtsa ehitusega, nagu näiteks pulga otsa kleebitud papitükk.

Nukuga on võimalik manipuleerida mitmeti: nööride, varrastega või otseses kontaktis inimese käega. Nukumeistri/käsitseja roll on äratada nukk ellu ja anda karakterile vastav hääl, kõnnak vms. Teatrinukud näitlevad/esinevad tavaliselt nukuteatris ning nende ülesandeks on edasi anda lugu. 

Kolm nõuet teatrinukule: 
*  tal peab olema vorm, mida on võimalik animeerida
*  inimene, kes animeeriks
* tal peab olemas olema meetod/viis, kuidas teda juhtida

## Ajalugu
Usutakse, et nukuteatri juured ulatuvad iidsetesse kultuuridesse, mis on vanemad kui 4000 aastat. Esimesed teatrinukud pärinevad ilmselt Egiptusest, kus elevandiluust ja savist liigestest liigutatavaid nukke on leitud sealsetest hauakambridest. Samuti võib leida andmeid nukuteatrist Herodotuse ja Xenophoni kirjutatud töödest, mis on pärit 5. sajandist eKr.

Ka Indias on pikaajaline nukuteatri traditsioon ning seda on kutsutud erinevate nimedega erinevates riigi osades. Näiteks, Tamili kirjandusteoses Silappadikaramis, mis on kirja pandud 2. sajandil eKr kutsuti nukuteatrit “Bommalattamiks”

## Teatrinuku liigid
* Näpunukk
* Marionett
* Varjunukk
* Käenukk
* Varrasnukk
* Maski- ja kostüüminukk
* Bunraku 
* Hiina draakon
* Tantsiv hobune
* Veenukk
* Sokinukk

## Kirjandus
*Blumenthal, E. (2005). Puppetry and Puppets. Thames & Hudson
*Engler, L. ja Fijan C. (1996). Making Puppets Come Alive. Mineola, New York.
*Latshaw, G. (2000). The Complete Book of Puppetry. Mineola, New York
*Lepparu, I. (2017). Nuku hingestamine Riho Undi animatsioonfilmis „Hing sees“. Seminaritöö. TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia.
Bororo keel

**Bororo keel** on bororo-otuke keelkonda kuuluv keel, mida traditsiooniliselt räägivad tänapäeva Brasiilia Mato Grosso osariigi aladel elavad bororod.

2007. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 1390. Kuigi enamik bororo lapsi õpib bororo keelt loomulikul teel oma vanematelt, on keel ohustatud.

## Fonoloogia
Bororo keeles on 7 vokaalfoneemi (a, e, i, o, ɯ , ɤ, u) ja 15 konsonantfoneemi. Keeles on ka 12 diftongi.

## Morfoloogia
Bororo keel on sünteetiline ja aglutinatiivne.

Nimisõnadele liituvad possessiivprefiksid. Mitmuse tähistamiseks kasutatakse sufiksit *-doge* või selle allomorfe *-e, -mage, -ge*. Kasutatakse postpositsioone, millele võivad liituda possessiivprefiksid.

Bororo keeles on kolmeastmeline ruumideiksis: *a-* 'kõneleja lähedal', *no-* 'mitte kaugel' ja *ce-* 'kaugel'.

## Viited

## Välislingid

*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_brr
*https://phoible.org/languages/bor
Calvo Sotelo hertsog

**Calvo Sotelo hertsog** (Duque de Calvo Sotelo) on Hispaania grandi aadlitiitel, mille Francisco Franco andis 18. juulil 1948 postuumselt endisele rahaministrile José Calvo Sotelole, kes tapeti kommunistide poolt 13. juulil 1936.

Calvo Sotelo hertsogi tiitlit on kandnud:
*I Calvo Sotelo hertsog José Calvo Sotelo (1893–1936)
*1948–2002 II Calvo Sotelo hertsog José Calvo Sotelo Grondona (1924–2002)
*2003– III Calvo Sotelo hertsog José Calvo Sotelo y Olry de Labry (1948–)
Carol Channing

**Carol Elaine Channing** (31. jaanuar 1921 Seattle, Washington – 15. jaanuar 2019 Ranch Mirage, California) oli Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja laulja.

## Viited
Norwegian Long Haul

**Norwegian Long Haul** on Norra lennufirma, mille tütarettevõte on Norwegian Air Shuttle. Norwegian Long Haul opereerib pikki lende Norwegian Air Shuttle'i eest. 

Norwegian Long Hauli lennukipark koosneb 20 lennukist ja Norwegian Long Haul opereerib lende 22 sihtkohta.
Muuga söeterminal

**Muuga söeterminal** on ehitis Harju maakonnas Tallinna lähedal Muuga sadama juures.

Terminali ehitas 2003–2005 AS Merko. Ehituse tellis AS Tallinna Sadam.

## Viited

## Välislingid
*https://merko.ee/projekt/muuga-kivisoeterminal
Punane Selver

**Punane Selver** oli Selveri kaubandusketti kuuluv kauplus, mis asus Tallinnas aadressil Punane tänav 46. Kauplus avati 1995 ja see oli esimene Selveri kauplus Eestis.

22. mail 2023 teavitas Selver AS kliente kaupluse sulgemisest 28. mail 2023.

Hiljem ostis hoone Lätist pärit väikeladudele spetsialiseeritud ettevõte.

## Viited

## Välislingid
*Kauplus Selveri kodulehel
Orkestratsioon (infotehnoloogia)

**Orkestratsioon** on infotehnoloogias arvutisüsteemide ja tarkvara automatiseeritud seadistamine, koordineerimine ja haldamine.

Selle saavutamiseks on mitmesuguseid tarkvarapakette, näiteks Ansible, Puppet, Salt, Terraform ja Kubernetes.

## Kasutusala
Orkestratsiooni kasutatakse tihti teenusele orienteeritud arhitektuuri (SOA), virtualiseerimise (ka konteineriseerimise) ja dünaamiliste andmekeskuste kontekstis. Orkestreerimine aitab kaasa rakenduste, andmete ja infrastruktuuri vastavusse viimisel ärinõuetega.

Konteinerarhitektuuris tähendab orkestreerimine paljude erinevate konteinerite üheaegset haldamist - näiteks nende automaatset eemaldamist või lisamist (skaleeritavus).

## Vaata ka
* Docker
* Virtualiseerimine
* DevOps

## Viited
Nõmme ema

**Nõmme ema** on Mare Mikoffi skulptuur, mis asub Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme Ema pargis. Skulptuur avati 1998.

## Viited
Ettevõtluse auhind

**Ettevõtluse auhind** on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse korraldatav ettevõtluskonkurss, kus tunnustatakse silmapaistvaid ettevõtteid.

Konkurss toimub aastast 1996.

## Kategooriad
*aasta ettevõte
*aasta uuendaja
*aasta piirkonna ettevõte
*aasta eksportöör
*aasta vastutustundlik ettevõte
*aasta välisinvestor
*piirkonna edendaja (endine kategooria).

## Viited

## Välislingid
*https://www.eas.ee/ettevotluseauhind/ajalugu/
Otopeni

**Otopeni** on linn Rumeenias Ilfovi maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, Bukarestist 15 km põhja pool.

Linna haldusalasse kuulub Odăile küla.

Otopenis asub Bukaresti Henri Coandă rahvusvaheline lennujaam.

Otopenit on esmamainitud 1582. aastal. Otopeni sai linnaõigused 30. novembril 2000.

## Viited
Atüüpiline autism

**Atüüpiline [[autism]]** on pervasiivne arenguhäire, mis erineb autismist kas haiguse alguse ea või kõigile kolmele põhilisele diagnostilisele kriteeriumile mittevastavuse poolest. 

**Näiteks** võib anomaalne seisund ja/või kahjustatud areng manifesteeruda pärast kolmandat eluaastat ja/või hälbed avalduvad ainult ühes või kahes autismi diagnoosimiseks vajalikust kolmest psühhopatoloogia valdkonnast (nimelt retsiprookse sotsiaalse suhtlemise ja kommunikatsiooni häire ning korduv ühetaoline stereotüüpne käitumine), kuigi teistes psüühikasfäärides võib ilmneda tüüpilisi anomaalsusi. Selliseid atüüpilisi seisundeid täheldatakse kõige sagedamini raske vaimse alaarenguga indiviididel, kelle talitluse madal tase ei võimalda küllaldaselt avaldada autismile iseloomulikke käitumise iseärasusi. Atüüpiline autism võib olla ka raske retseptiivse kõnehäirega isikul. 

Seega on atüüpiline autism siiski autismist oluliselt erinev seisund.

## Sisaldab
* lapse atüüpiline psühhoos
* autismi tunnustega vaimne alaareng
Sângeorgiu de Pădure

**Sângeorgiu de Pădure** (ungari keeles *Erdőszentgyörgy*, saksa keeles *Sankt Georgen auf der Heide*) on linn Rumeenias Transilvaanias Mureși maakonnas.

Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Bezid (*Bözöd*), Bezidu Nou (*Bözödújfalu*) ja Loțu (*Lóc*).

Asulat on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1333. aastal. Linnaõigused sai 2004. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sângeorgiu de Pădure elanikest ungarlasi 73,71%, rumeenlasi 17,47% ja mustlasi 4,6%.

## Galerii

RO_MS_Biserica_reformata_din_Sangeorgiu_de_Padure_(3).jpg
RO MS Castelul Rhedey din Sangeorgiu de Padure (28).jpg
Euroinsener

**Euroinsener** (inglise keeles *European Engineer*, lühendatult Eur Ing või Eur-Ing) on kõrge kvalifikatsiooniga Euroopa riikide (sealhulgas Eesti) inseneridele antav kutsetunnistus. 

Euroinseneri kutsetunnistusi annavad välja Euroopa Riiklike Inseneriassotsiatsioonide Föderatsiooni (*European Federation of National Engineering Associations*, FEANI) nime kandva katusorganisatsiooni liikmesorganisatsioonid taotluse alusel. Säilitamaks kutsetunnistuse ühtlast ja kõrget professionaalset taset, peab euroinsener FEANI reeglite kohaselt taotluses tõestama kogemust ja kompetentsust teaduse vallas, professionaalseid oskusi, ohutuse ja keskkonna alaseid teadmisi, vastutustunnet ning suhtlusoskust niihästi juhendatava kui juhendajana. Euroinseneri väljaõpe ja tööstaaž peavad ühtekokku olema kestnud vähemalt 7 aastat ning see peab sisaldama insenerikraadi omandamist, sellele järgnevat täiendõpet ja laialdast vastutavat töökogemust.

Eestis on euroinsenere nimetatud alates 1998.

## Eesti euroinsenere

*2014 Raul Kaupmees, Monika Kollo, Arvu Mägi

## Viited

## Välislingid
*http://www.insener.ee/eesti-inseneride-liit/euroinsenerid/
Kuldne Nael

**Kuldne Nael** on Eesti reklaamiauhind.

Auhinda antakse välja alates 1997. aastast.

## Kategooriad
*Aasta telereklaam
*aasta raadioreklaam
*aasta trükireklaam
*aasta välireklaam

## Viited

## Välislingid
* Tambet Kaugema. Reklaamiauhinnale Kuldne Nael 24 kandidaati. Postimees/Kultuur, 18. november 1997
Raadioteatri näitlejaauhind

**Raadioteatri näitlejaauhind** on Eesti Rahvusringhäälingu Raadioteatri välja antav auhind märkimisväärsele Raadioteatri näitlejale. Sellega jäädvustatakse kuuldemängude pikka traditsiooni eesti kultuuris ja väärtustatakse näitlejate tööd kunstilise sõnaga raadios. Näitlejaauhind antakse möödunud hooaja parima osatäitmise eest kuuldemängus ja/või kunstilise sõnaga viljaka töö eest raadios.

Auhinda antakse 1998. aastast. 2025. aasta seisuga on kaks korda on selle auhinna pälvinud Ines Aru, Anu Lamp, Jan Uuspõld, Rein Oja ja Tõnu Oja.

## Laureaadid

* 1997 – Aarne Üksküla
* 1998 – Kalju Orro
* 1999 – Helene Vannari
* 2000 – Rein Oja
* 2001 – Jan Uuspõld
* 2002 – Ines Aru
* 2003 – Liina-Riin Olmaru
* 2004 – Tarmo Tagamets
* 2005 – Üllar Saaremäe

* 2006 – Arvo Kukumägi
* 2007 – Anu Lamp
* 2008 – Ülle Kaljuste
* 2009 – Andrus Vaarik
* 2010 – Tõnu Oja
* 2011 – Kaie Mihkelson
* 2012 – Hans Kaldoja
* 2013 – Liivika Hanstin
* 2014 – Ines Aru
* 2015 – Tambet Tuisk
* 2016 – Andres Raag
* 2017 – Tõnu Oja ja Rein Oja
* 2019 – Jan Uuspõld
* 2020 – Ursula Ratasepp ja Märt Avandi
* 2021 – Piret Laurimaa
* 2022 – Peeter Tammearu
* 2023 – Terje Pennie
* 2025 – Anu Lamp ja Leino Rei.


## Viited
Sirbi laureaat

**Sirbi laureaat** on auhind, mida annab ajaleht Sirp (kuni 1988. aastani Sirp ja Vasar, 1989. aastal Reede) alates 1964. aastast välja oma parimatele kaastöölistele.

## Laureaate
*2002 Jaak Allik, Evi Arujärv, Rait Avestik, Jaakko Hallas, Joonas Hellerma, Anders Härm, Ia Remmel, Elo Viiding ja Jaanus Adamson
*2003 Anu Allas, Sven Karja, Kristel Kiigemägi ja Sirli Ojaste, Jaak Rähesoo, Sven Vabar, Berk Vaher, Märt Väljataga
*2004 Jüri Lipping, Maria-Kristiina Soomre, Kaarel Kressa, Ahto Lobjakas, Kristiina Garancis, Rolf Liiv, Jaan J. Leppik, Heli Vaus-Tamm
*2005 Jan Kaus, Linda Kaljundi, Juta Kivimäe, Tiiu Levald, Ivar Põllu, Mart Kivimäe, Paavo Matsin
*2006 Toomas Boltowsky, Kaur Garšnek, Tiit Hennoste, Maris Johannes, Andres Maimik, Aare Pilv, Matti Reimann, Andreas Trossek
*2009 Jaak Tomberg, Meelis Oidsalu, Mart Kivimäe
*2010 Karin Hallas-Murula, Mihkel Kunnus, Alvar Loog
*2011 Paavo Matsin, Kristel Pappel, Donald Tomberg
*2012 Mati Hint, Elli Soolo, Kerri Kotta, Anto Veldre
*2013 Hent Kalmo, Eero Epner, Lembit Liivak
*2014 Ave Randviir, Aro Velmet, Tuul Sepp
*2015 Margus Ott, Aare Tool ja Märt Väljataga
*2016 Marta Bałaga, Mari-Liis Sepper, Jüri Reinvere
*2017 Johannes Saar, Mihhail Trunin, Rebeka Põldsam, Heili Sepp
*2018 Ülo Niinemets, Gregor Taul, Mikael Raihhelgauz
*2019 Janek Kraavi, Karin Paulus, Mele Pesti, Ragne Kõuts-Klemm
*2020 Aveliina Helm, Siim Lill, Eneli Kindsiko, Tõnis Saarts
*2021 Hille Hanso, Gregor Kulla, Urmas Lüüs 
*2022 Airi Triisberg, Katrin Tiidenberg, Jan Kaus, Joosep Susi
*2023 Sveta Grigorjeva, Lauri Laanisto, Ardo Ran Varres
*2024 Hanna Linda Korp, Aurora Ruus, Aimar Ventsel, Elo Kaalep
*2025 Isabel Mari Jezierska, Andrei Liimets, Tõnis Kahu, Tanel Mällo

## Viited
Veeremine

**Veeremine** on mehaanikas liikumise tüüp, kus keha pöörleb olles kontaktis mingi pinnaga ja samas liigub keha pöörlemistelg kulgevalt antud pinna suhtes. Veeremist ilma pindade vahelise libisemiseta nimetatakse puhtaks veeremiseks. Sel juhul on veereva keha kokkupuutepunkti hetkkiirus võrdne pinna kiirusega ehk veereva keha pinnaga kokkupuutepunkti hetkeline kiirus pinna suhtes on võrdne nulliga.

## Veeremise kirjeldamine

Lihtsaimini kirjeldatav veeremine on puhas veeremine, kus silindriline keha veereb ilma libisemiseta tasapinnal. Sellisel juhul joonistavad külgvaates kõik silindri punktid veeremisel trohhoide, välja arvatud punktid pöörlemisteljel, mis moodustavad sirgeid jooni ja punktid silindri pinnal, mis moodustavad tsükloide.

Iga veereva keha punkti hetkelise kiiruse saab leida valemiga \mathbf{v}=\boldsymbol{\omega}\times\mathbf{r}, kus \mathbf{r} on vaadeldava punkti kohavektor kontaktis oleva punkti (joone) suhtes ja  \boldsymbol{\omega} on nurkkiirus sama punkti suhtes. Seega jagunevad veereva keha punktide hetkelised kiirused analoogselt juhuga, kui keha pöörleks kokkupuutepunkti ümber.

### Energia
Kuna kineetiline energia sõltub ainult keha massist ja kiirusest on võimalik näidata, et (ilma libisemiseta) veereva keha kineetiline energia on võrdne tema kulgliikumise ja pöördliikumise kineetilise energiate summaga:

: K_\text{veeremine}=K_\text{kulgliikumine}+K_\text{pöörlemine}.

## Vaata ka
* Pöörlemine
* Veeretakistus
* Liikumine
* Libisemine
Piirikotkas

**Piirikotkas** on Eesti piirivalve eraldusmärk ja ühtlasi ka piirivalvega seotud politseinike teenetemärk. Teenetemärgiga tunnustatakse politseiametnikke piirivalvealase tegevuse arendamisel ja korraldamisel osutatud teenete eest.

Erimärgi kujundas kunstnik Günther Reindorff piirivalve 10. aastapäevaks 1932. aastal. 

Piirivalve erimärgi kandvaks ideeks on piiriposti ette paigutatud mõõka hoidva kotka kujund. Rahvuseeposest tuntud Põhjakotka avatud tiibadega figuur sümboliseerib valvsust, vaprust ja võitlusvalmidust. Eraldusmärk Piirikotkas sümboliseerib endise ja tänapäevase piirivalve tegevuse ja traditsioonide järjepidevust. Diagonaalselt paigutatud rahvusvärvi stiliseeritud piiripostil koos posti ülaosas paikneva Eesti väikese kuldvärvilise riigivapiga väljendavad rahvusvabariigi ajaloolisi ideaale. Kaheteralist mõõka hoidev tõstetud tiibadega kotkas väljendab Eesti riigi kaitsmise ideed, relvastatud piirivalvurite valvsust ning kindlameelsust, kuid ka hoiatust mistahes vaenulikkuse suhtes. Mõõgaga kotkas on hõbedavärviline. Hõbedast põhjakotkast ja rahvusvärvides piiriposti ümbritseb hõbedast värvi tammelehtedest pärg kui ühtekuuluvuse ja mehisuse sümbol. Eraldusmärgi alumises osas tammepärga ühendaval hõbedasel lindil on Eesti piirivalve asutamise kuupäev 1. november 1922.

## Viited
Rotokase keel

**Rotokase keel** on paapua keelte Põhja-Bougainville'i keelkonda hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Paapua Uus-Guineas Bougainville'i saare põhjaosas. 

Kõnelejate arv oli 1981. aastal ligikaudu 4300. Keeles on 3 murret.

Rotokase keel on tuntud kui üks kõige väiksema foneemide arvuga keeli.

## Fonoloogia
Rotokase keskmurdes on 6 konsonantfoneemi (p, t, k, b ~ β, d ~ ɾ, ɡ ~ ɣ) ja 5 vokaalfoneemi (a, e, i, o, u). Vokaalid võivad olla pikad või lühikesed.

## Süntaks
Rotokase keel on SOV-keel. Omadussõnad ja näitavad asesõnad eelnevad põhisõnale. Kasutatakse tagasõnu.

## Kiri
Rotokase tähestikus on 12 tähte: A E G I K O P R S T U V. 

Tähte S (hääldub [ts] või [s]) kasutatakse ainult I ees ja sõnas "Rotokas". Tähte T ei kasutata kunagi I ees.

Enamik keele kõnelejatest on oma keeles kirjaoskajad.

## Viited

## Välislingid

*https://phoible.org/inventories/view/528
*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_rtk
*http://globalrecordings.net/fr/language/roo
*http://www.omniglot.com/writing/rotokas.php
*http://www.zapata.org/stuart/linguistics/rotokas/
*https://pnglanguages.sil.org/resources/search/language/roo
Gordon Williams (latinist)

**Gordon Willis Williams** (19. märts 1926 Dublin – 28. august 2010 New Haven, Connecticut) oli klassikaline filoloog; ajaleht Times iseloomustas teda ladina kirjanduse uurimise rahvusvahelise liidrina.

Gordon Williams õppis klassikalisi teadusi (*Classics*) (klassikaline filoloogia, vanaaja ajalugu ja arheoloogia) Dublinis Trinity College'is, omandades magistrikraadi. Seejärel töötas ta Londoni King's College'is, Cardiffi ülikoolis ja Oxfordi ülikooli Balliol College'is, kus ta omandas teise magistrikraadi. Seejärel töötas ta 1963. aastast õppejõuna Šotimaal, külalisõppejõuna Indiana ülikoolis ja California Ülikoolis Berkeleys ning 1974. aastast Yale'is. Uuris Rooma luulet, eelkõige Horatiust ja Vergiliust. Avaldas 1968. aastal teose "Traditsioon ja algupärasus rooma luules" ("Tradition and Originality in Roman Poetry"), mis on jätkuvalt mõjukas klassikaliste filoloogide seas.

Williamsi olulised teosed on veel "Change and Decline: Roman Literature in the Early Empire" (1978), "Figures of Thought in Roman Poetry" (1980) ja "Technique and Ideas in the Aeneid" (1983).

## Viited
Rapla kihelkonna auhind

**Rapla kihelkonna auhind** on Rapla Maarja-Magdaleena koguduse ja selle piirkonna nelja omavalitsuse ühiselt välja antav auhind isikule või kollektiivile, kellel on erilisi teeneid sealse koguduse või sealse piirkonna kultuuri- või vaimuelu edendamise ees. Auhind kujutab endast Tauno Kangro tehtud Maarja-Magdaleena pronkskuju.

Auhinda antakse aastast 1998.

## Laureaadid
*1998 Evald Saag, teoloogiaprofessor
*...
*2022 Pille Lill, ooperilaulja ja kultuuritegelane, Rapla Kirikumuusika Festivali kunstiline juht alates 2010

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestikirik.ee/kihelkonna-auhind-anti-juhatuse-esimehele/
Riik riigis

**Riik riigis** (ladina keeles *imperium in imperio*) on poliitikas negatiivse tähendusega mõiste, mis hõlmab ühiskonnas füüsiliste isikute rühmi, organisatsioone või geograafilisi piirkondi, mis ei allu riigivõimule ning tegutsevad oma seaduste alusel.

Riigi riigis võivad moodustada näiteks
* rahvuslikud või muud vähemused 
* riigiaparaadi osad nagu armee, salateenistused või jõuametkonnad
* huvirühmad, ettevõtted, ametiühingud, kogudused vms
* kriminaalsed organisatsioonid

## Vaata ka
* süvariik
* tagatuba
* varivalitsus
* nukuvalitsus
* viies kolonn

## Viited

## Välislingid
* Maakohus muutis oma varasemat seisukohta ja lubas ühingule nimeks "Süvariik" ERR, 15. juuni 2020
Heikki Haavisto

**Heikki Johannes Haavisto** (20. august 1935 Raisio – 22. juuli 2022) oli Soome keskerakondlik poliitik, välisminister (1993–1995).

Ta astus kõrgkooli aastal 1953, aastal 1957 sai agronoomi kvalifikatsiooni ja aastal 1962 õigusteaduste kandidaadiks.

Aastast 1966 töötas ta Põllumajandus- ja Metsatootjate Keskliidus, seejuures aastatel 1975–1994 Keskliidu esimehena.

5. maist 1993 kuni 3. veebruarini 1995 oli ta Soome välisminister Esko Aho valitsuses.
Barbiroosa

**Barbiroosa** (häälduspärane variant "Barbie roosast") on punase ja lilla vahel asetsev värvitoon, külma tooniga erkroosa **Pantone 219 C**, mille Barbie-nukku tootev firma Mattel on ametlikult registreerinud oma kaubamärgina (*trademarked color*) enam kui sajas kategoorias mullivannist hommikuhelvesteni. 

Värvitoon on Pantone koodiga 219 C. 2011. aastal andis Mattel välja kollektsionääridele mõeldud Barbie-nuku, mille kleidi volangid ja muud kaunistused olid kujundatud Pantone 219 C värvinäidistest.

Igapäevakeeles nimetatakse esemete kirjeldamisel barbiroosaks sageli igasuguseid eelnimetatuga sarnanevaid ereroosasid ja fuksiapunaseid värvivarjundeid, pidamata silmas täpselt Pantone 219 C koodiga erkroosat.

1990 Jaguar XJ-S Barbie car at Coventry Motor Museum (1).jpg|Barbiroosa 1990. aasta Jaguar XJ-S, Barbie auto Coventry Motor Museum'is


## Viited
Theocháris Kessídis

**Theocháris Kessídis** (kreeka keeles Θεοχάρης Κεσσίδης, vene keeles Феохарий Харлампиевич Кессиди; 13. märts 1920 Santa, Khvemo Kharthli, Gruusia — 23. detsember 2009 Ateena) oli vene-kreeka filosoof ja filosoofiaajaloolane, antiikfilosoofia spetsialist.

Sündis gruusia kreeklaste (Pontose kreeklaste) peres. Õppis algul psühholoogiat ja filosoofiat Thbilisi ülikoolis, läks seejärel üle Moskva Riiklikku Ülikooli (MRÜ) filosoofiateaduskonna 5. kursusele. Lõpetas 1946. aastal MRÜ filosoofiateaduskonna, seejärel aspirantuuri filosoofia ajaloo valdkonnas. 1950. aastal kaitses kandidaadiväitekirja teemal "Ephesose Herakleitose filosoofia"; 1968. aastal kaitses doktoriväitekirja "Varakreeka filosoofia ja selle suhe müüti, kunsti ja religiooni".

Töötas aastatel 1970—1992 NSV Liidu Teaduste Akadeemia filosoofiainstituudi filosoofia ja ajaloo sektoris. Alates 1992. aastast elas Kreekas.

Filosoofiateaduste doktor (1968). Ateena Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1987).

Enam kui 250 teadustöö autor; tema töid on tõlgitud 15 keelde. Eesti keelde on tõlgitud tema raamat Sokratesest (Feohari Kessidi
"Sokrates", Tallinn, 1987. Vene keelest tõlkinud Jaan Unt).
Retti sündroom

**Retti sündroom** (ladina keeles *Syndroma Rett*, inglise keeles *Rett syndrome*) on kaasasündinud geneetiliselt määratud arenguhäire, mis esineb tüdrukutel.

Haigus algab vanuses 6–18 kuud. Eelnevalt normaalse lapse areng seiskub ja taandarenema hakkavad nii oskused kui ka arusaamine. Haigus tabab tütarlapsi sagedusega 1:10000 – 1:15000. Haigust ei saa ravida, kuid mitmeid haigussümptomeid on võimalik leevendada.

## Tekkepõhjused ja mehhanismid
Haiguse põhjuseid täpselt ei teata. Tõenäoliselt peetub loote närvisüsteemi areng raseduse lõppfaasis või varases imikueas. Tegemist on geneetilise ehk päriliku haigusega, mis on seotud X-kromosoomiga ehk naissugukromosoomiga. Defektse kromosoomiga poisslapsed hukkuvad juba lootena. Kuna haiguse täpseid tekkepõhjuseid ei teata, ei saa seda ennetada.

## Sümptomid ehk avaldumine
Sünni järel areneb laps normikohaselt, kuid 6–18 kuu vanuses hakkavad kaduma juba õpitud oskused ning lisanduvad teatud iseloomulikud haigusilmingud:

* Kaob eesmärgipärane käe kasutamine ja tekivad stereotüüpsed ehk ühetaolised korduvad liigutused, nagu käte pesemine ja väänamine.
* Lapsel kaovad suhtlemis- ja sotsiaalsed oskused. Juba rääkivad lapsed ei kasuta enam sõnu.
* Nad väldivad silmakontakti ja käituvad autistlikult ehk endassetõmbunult.
* Aeg-ajalt esineb neil hingeldushooge ja hinge kinnihoidmist, krampe ja unehäireid. Lapsed jäävad maha kasvus ja kaalus. Sagedaseks probleemiks on hilisemas lapseeas tekkiv seljakõverdus ehk skolioos.

## Diagnoosimine
Avastatud ei ole ühtegi näitajat, mis kinnitaks diagnoosi. Haigusele viitab vastavate sümptomite olemasolu ja arenguhäire teiste põhjuste puudumine.
Elektroentsefalograafia (EEG) uuring tehakse selleks, et veenduda ajukahjustuses, mida näitavad muutunud aju elektrilised potentsiaalid.

## Ravivõimalused
Haigust ei ole võimalik ravida. Eesmärk on leevendada haiguse ilminguid. Sageli on vaja selja kõverdumise raviks teha ravivõimlemist, et tugevdada seljalihaseid. Raskematel juhtudel võib vajalikuks osutuda operatiivne ravi, kus toestatakse selgroogu metallist plaatidega. Krampide esinemisel kasutatakse ravi antiepileptikumidega (karbamasepiin). Kõne arendamiseks on vaja logopeedilist abi ja üldarendavaid programme sotsiaalsete oskuste parandamiseks (erilasteaiad, psühholoogiline nõustamine)

## Prognoos
Lapsed elavad kuni täiskasvanueani (umbes 35. eluaastani). Kuna haigus avastati alles 1980. aastal, ei ole edasist haiguse kulgu võimalik prognoosida.

## Välislingid
*Retti sündroomi keskus Tartus
Hansapanga kunstipreemia

**Hansapanga kunstipreemia** (aastast 2008 **Swedbanki kunstipreemia**) oli Hansapanga välja antav preemia ühele silmapaistvale Balti riikide kunstnikule.

Esimene preemia anti välja 2000. Alates 2003. aastast laienes preemia ka Läti ja Leedu kunstnikele ning samal aastal anti preemia Leedu kunstnikule Artūras Railale. Preemiaraha oli 5000 eurot. Sellele lisandus võimalus korraldada isikunäitused kõigis kolmes Balti riigis. Alates 2008. aastast toimus näitus, mis hõlmas kõiki nominente, ning preemiaraha tõsteti 10 000 euroni. 

## Laureaadid
*2000 Marko Laimre
*2001 Ene-Liis Semper
*2002 Marko Mäetamm
*2003 Artūras Raila (Leedu)
*2004 Gints Gabrāns (Läti)
*2005 Mark Raidpere
*2007 Valdas Ozarinskas (Leedu)
*2008 Miks Mirēvics (Läti)
*2009 Jonas Gasiūnas (Leedu)

## Viited

## Välislingid
*https://kumu.ekm.ee/hansapanga-kunstipreemia-transverse/
AkzoNobeli kunstipreemia

**AkzoNobel Kunstipreemia** (kuni aastani 2019 **Sadolini kunstipreemia**) on AS-i Akzo Nobel Baltics igal aastal välja antav kunstipreemia Eesti kunstnikule.

Preemiat antakse aastast 1995, kuid aastatel 2001 ning 2007–2011 preemiat välja ei antud.

## Laureaadid
*1995 Agur Kruusing
*1996 Mall Nukke
*1997 Vano Allsalu
*1998 Kaido Ole
*1999 Urmas Viik
*2000 Urmas Muru
*2002 Jaan Elken
*2003 Marko Mäetamm
*2004 Eve Kask
*2005 Jüri Kask
*2006 Ado Lill
*2012 Paul Kuimet
*2013 Kristi Kongi
*2014 Paco Ulman
*2015 Tanja Muravskaja
*2016 Eleriin Ello
*2017 Liisi Eelmaa
*2018 Mirjam Hinn
*2019 Lola Liivat
*2020 Jaan Elken
*2021 Veiko Klemmer
*2022 Ludmilla Siim
*2023 Tõnis Saadoja
*2024 Robin Nõgisto

## Viited

## Välislingid
*http://kunstiveeb.sadolin.ee/
Kyle Gass

**Kyle Richard Gass** (sündinud 14. juulil 1960 Walnut Creekis Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Didier Guillaume

**Didier Guillaume** (11. mai 1959 Bourg-de-Péage, Drôme'i departemang – 17. jaanuar 2025 Nice) oli Prantsusmaa ja Monaco poliitik, alates 2. septembrist 2024 kuni oma surmani jaanuaris 2025 Monaco riigiminister (peaminister).

Ta oli aastani 2018 Sotsialistliku Partei liige, aastast 2018 on ta sõltumatu. 16. oktoobrist 2018 kuni 2. juulini 2020 oli ta Prantsusmaa põllumajandus- ja toitlustusminister.

## Välislingid
*Veinijoomist kaitsnud Prantsuse ministrit tabas kriitikatulv
Keijo Liinamaa

**Keijo Antero Liinamaa** (6. aprill 1929 Mänttä – 28. juuni 1980 Helsingi) oli Soome ühiskonnategelane ja sõltumatu poliitik. Ta oli aastal 1975 Soome peaminister, lisaks oli ta aastal 1970 Soome justiitsminister (Teuvo Aura esimeses valitsuses) ja aastatel 1971–1972 Soome tööminister (Teuvo Aura teises valitsuses).
Tsükloid

**Tsükloid** on tasandiline kõverjoon, mille kujundab mööda sirget libisemiseta veereva ringjoone punkt.

## Võrrandid
Tsükloidi, mis läbib nullpunkti, puudutab *x*-telge, mille kujundab ring raadiusega *r* ja mis veereb *y*-telje positiivsel poolel saab kirjeldada parameetriliste võrranditega

: \begin{align}
  x &= r(t - \sin t) \\
  y &= r(1 - \cos t),
 \end{align}

kus *t* on reaalarvuline parameeter, mis vastab ringi pöördenurgale. Iga *t* väärtuse korral on ringi keskpunkti koordinaadid (*x*, *y*) = (*rt*, *r*). 

Teisel kujul avaldub tsükloidi võrrand vastavalt

: x = r \cos^{-1} \left(1 - \frac{y}{r}\right) - \sqrt{y(2r - y)}.

Tsükloidi võrrand on lahendiks diferentsiaalvõrrandile:

: \left(\frac{dy}{dx}\right)^2 = \frac{2r}{y} - 1.

## Vaata ka

* Trohhoid

## Viited
Ritchie De Laet

**Ritchie Ria Alfons De Laet** (sündinud 28. novembril 1988 Antwerpenis) on Belgia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Belgia kõrgliiga klubis Royal Antwerp.

Ta alustas Royal Antwerpis ka karjääri. Seejärel mängis ta paljudes Inglismaa klubides, sealhulgas Manchester Unitedis, Preston North Endis, Portsmouthis, Norwich Citys, Middlesbrough's ja Aston Villas, kuid enamikus neist sai ta mänguaega võrdlemisi harva. Kõige edukamad olid Leicester Citys mängitud aastad 2012–2016, kui ta kuulus kolmel hooajal järjest klubi põhimeeskonda ja tuli hooajal 2013–14 klubiga Inglismaa esiliiga võitjaks. Ta lahkus klubist hooaja 2015–16 keskel; samal hooajal tuli Leicester City Inglismaa meistriks.

Hooajal 2018–2019 mängis ta laenul Austaralia kõrgliiga klubis Melbourne City. 2019. aasta juunis sõlmis ta püsiva lepingu Royal Antwerpiga.

Belgia jalgpallikoondises on De Laet pidanud kaks mängu. Debüüdi tegi ta koondises 29. mail 2009 mängus Tšiili vastu.

## Saavutused
;Leicester City
*Premier League: 2015–16
*Football League Championship: 2013–14

## Viited

## Välislingid
Folkuniversitetet

**Folkuniversitetet** on Rootsi haridusorganisatsioon, mis pakub eri valdkonna õppekursuseid Rootsis.

Organisatsioon asutati 1942.

Eestis tegutseb Rootsi organisatsiooni eeskujul MTÜ Folkuniversitetet Tartu

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Folkuniversitetet Tartu

**Folkuniversitetet Tartu** on Tartus tegutsev haridusorganisatsioon, mis pakub keeleõpet. Organisatsiooni põhimõtted on võetud Rootsi haridusorganisatsioonist Folkuniversitetet.

Folkuniversitetet Tartu alustas tegevust 1993.

## Vaata ka
*Tartu Rahvaülikool

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Kaarli rahvamaja (Lääne-Viru maakond)

**Kaarli rahvamaja** on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Kaarli külas. Rahvamaja omanik on Viljar Liiva.

Rahvamaja ehitati 1922. Maja projekteeris Ferdinand Adoff.

## Viited

## Välislingid
*https://virumaateataja.postimees.ee/2848217/kaarli-rahvamajas-tantsiti-aastakumneid-pommi-otsas
Poliitiline realism

**Poliitiline [[realism]]** on teooria, mis väidab, et riikide, poliitiliste ideoloogiate, poliitiliste organisatsioonide ja poliitikute lõppeesmärk on (või peaks olema) võim. Võim on poliitilise ambitsiooni tulemus ning võti riigi heaolule. 

Poliitiline realism rõhub, et poliitika on võistlushimuline ja konfliktirohke, tõstes tihti esile darvinistliku vaate, et tugevam jääb ellu. Poliitiline realism väidab, et poliitiliste ja kultuuriliste huvide jätkusuutlikkus tuleneb (või peab tulenema) võimu käsitluse suutlikkusest. Poliitiline realism väidab, et riigi omahuvi on riigi esmane tähtsus.

## Viited
Negatiivne utilitarism

**Negatiivne utilitarism** on utilitarismi haru, mis keskendub erinevalt traditsioonilisest utilitarismist ülima hüve saavutamise asemel kannatuste vähendamisele. Mõlemad mõõdavad eetilist väärtust vastavalt tulemuslikule heaolule.

Termini võttis kasutusele Roderick Ninian Smart teoses „Negative Utilitarianism“, kus ta kritiseeris Karl Popperi tööd „The Open Society and Its Enemies“.

## Negatiivse utilitarismi variatsioonid
Sarnaselt teiste utilitarismi versioonidega on ka palju varieerivaid faktoreid negatiivsel utilitarismil. Toby Ord toob oma essees „Why I’m Not a Negative Utilitarian“ välja kas üldist erinevust mille alla kõik väiksemad variatsioonid kuuluvad:

*Tugev negatiivne utilitarism: utilitarism empiirilise usuga, et kannatus kaalub väärtuselt üle õnnelikkuse.
*Nõrk negatiivne utilitarianism: utilitarism empiirilise usuga, et üldiselt on efektiivsem keskenduda kannatuste leevendamisele, mitte õnnelikkuse soodustamisele.

## Viited
Lotmani päevad

**Lotmani päevad** on Tallinna Ülikoolis toimuv konverents, kus käsitletakse Juri Lotmaniga seonduvat.

Esimene konverents toimus 2009.

Igal konverentsil on oma pealkiri, näiteks 2018 oli see "Sa suudad mind ikka veel üllatada".

## Viited
Libisemine

**Libisemine** ehk **liugumine** on kahe kontaktis oleva pinna omavaheline kontaktpunktide pinnanormaalide suhtes risti toimuv liikumine. Üldiselt, kui tegemist on kahe keha või keskkonnakihi välispindadega, takistab sellist liikumist pindade vaheline kineetiline hõõre.

## Kineetiline liugehõõre
Kineetiline liugehõõre ehk libisemist takistav hõõre, mis takistab kahe keha (või keha ja tasapinna) omavahelist libisevat liikumist. Kineetiline liugehõõre on enamasti väiksem, kui staatiline hõõre. Seetõttu vajavad kehad paigalseisust libisemise alustamiseks suuremat jõudu, kui juba libisevate kehade libisemises hoidmine. Kinemaatililine liugehõõre leitakse valemiga:

:F_{f_k} = \mu_k N,

kus *μ<sub>k</sub>* on **kinemaatiline hõõrdetegur**.

## Vaata ka
* Veeremine
* Põrge
Tășnad

**Tășnad** (ungari keeles *Tasnád*, saksa keeles *Trestenburg*) on linn Rumeenias Krisaanias Satu Mare maakonnas.

Linna haldusalasse kuulub viis küla: Blaja (*Tasnádbalázsháza*), Cig (*Csög*), Rațiu (*Ráctanya*), Sărăuad (*Tasnádszarvad*) ja Valea Morii (*Tasnádmalomszeg*).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tășnadi elanikest rumeenlasi 51,1%, ungarlasi 36,2%, mustlasi 11,4% ja teistest rahvustest inimesi 1,1%.

Tășnad on ka kuurortlinn, seal asuvad geotermilised basseinid.

## Galerii

View in Tasnad.JPG
Church in Tasnad.JPG
Euroopa Kodaniku auhind

**Euroopa Kodaniku auhind** (inglise *European Citizens' Prize*) on Euroopa parlamendi välja antav auhind kodanikule või grupile, kellel on tähelepanuväärseid teeneid Euroopa riikide koostöö edendamisel, euroopalike väärtuste levitamisel.

Auhinda antakse aastast 2008.

## Eestiga seotud laureaadid
*2009 Raissa-Juhans Murumets - vene keelt kõnelevate laste integratsiooni edendaja ja supiköögi asutaja Pärnus
*2013 Urmo Kübar (euroopalike väärtuste levitamise ja kinnistamise eest)
*2018 Dmitri Rõbakov

## Viited
Lotmani seminar

**Lotmani seminar** on Tartu Ülikoolis toimuv rahvusvaheline seminar, kus käsitletakse Juri Lotmaniga seonduvat.

Seminari raames antakse välja Juri Lotmani stipendiumit.

## Vaata ka
*Lotmani konverents (Juri Lotmani konverents) (Tallinnas)
*Lotmani loengud
*Lotmani päevad

## Viited

## Välislingid
*https://www.flfi.ut.ee/et/uudised/rahvusvaheline-lotmani-seminar-toob-tartusse-humanitaarteadlaste-uue-polvkonna
Orientalistikapäevad

**Orientalistikapäevad** on Tartus toimuv konverents, mis on pühendatud orientalistikale. Konverentsi korraldavad Eesti Akadeemiline Orientaalselts ja Tartu Ülikooli orientalistikakeskus.

Esimene konverents toimus veebruaris 1987.

## Viited
Indrek Ventmann

**Indrek Ventmann** (sündinud 24. mail 1990) on eesti laulja ja proviisor.

Ta on kahel korral osalenud Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus: 2016. aastal lauluga "Hispaania tüdruk" ja 2018. aastal lauluga "Tempel". 
2020. aasta märtsis üllitas ta laulu "Für koroona".

## Viited
Saaremaa Kunstistuudio

**Saaremaa Kunstistuudio** on mittetulundusühing, mis on loodud 1992. aastal ja asub Saare maakonnas Kuressaares aadressil Lossi tänav 5. Kunstistuudio all tegutsevad Erahuvikool Anne, Kunstigalerii ja Loomekeskus. 

Erahuvikool Anne loodi 2004. aastal. Kool on registreeritud haridus- ja teadusministeeriumis. Erahuvikool annab mitmekülgset kunstiharidust. 

Kunstigalerii korraldab aasta läbi kunstinäitusi, seal eksponeeritakse Eesti kutseliste kunstnike töid ja disainerite tooteid. 

Kunstigaleriis tegutseb kunsti- ja disainipood. 

Saaremaa Kunstistuudio ruumides asub 2018. aastast loomekeskus. Saaremaa Kunstistuudio Loomekeskus rendib stuudioid loomeettevõtetele ja loovisikutele.

## Viited

## Välislingid
*Kunstistuudio koduleht
*Kunstistuudio e-pood
Hansa kohvik-galerii

**Hansa kohvik-galerii** oli kohvik-galerii Saare maakonnas Kuressaares.

Asutuse omanik oli Aleksander Baumann.

## Viited
MTV Urheilu 1

**MTV Urheilu 1** (varem **MTV Sport 1**, **MTV3 MAX Sport 1** ja **C More Sport 1**) on Soome tasuline sporditelekanal. See alustas tööd 2012. aastal. Kanali omanik on Telia.

## Välislingid
*Koduleht
Toiduallergia

**Toiduallergia** on immuunvahendatud reaktsioon, mis võib tekkida nii toidu söömisest kui ka muul viisil allergeeniga kokkupuutest. 

Allergeenid on ained, mis kutsuvad esile allergilise reaktsiooni. Põhilised toiduallergia tekitajad on munas, piimas, kalas, sojas, teraviljas, maapähklites, puupähklites, koorikloomades leiduvad valgud. Toiduallergia võib avalduda erinevaid elundkondi haaravate sümptomitega, näiteks nõgeslööve, atoopilise dermatiidi ägenemine, sügelustunne suus, huulte ja keele turse, hingamisraskus, astma ägenemine, iiveldus, oksendamine, kõhuvalu ja vererõhulangus. Raskematel juhtudel võib tekkida anafülaksia.

## Epidemioloogia
Kuigi allergia võib tabada inimest igas vanuses, kannatavad toiduallergia all eelkõige imikud ja väikelapsed. Toiduallergiat esineb lastest umbes 5–10 protsendil ja täiskasvanutest hinnanguliselt 5 protsendil.

## Tekkemehhanismid
Normaalne füsioloogiline reaktsioon suukaudu organismi sattuvatele antigeenidele on tolerantsuse ehk taluvuse teke. Viimasel kahel aastakümnel on toiduallergeenide suhtes täheldatud aga suurenenud sensibiliseerumist ehk tundlikkuse teket.

Sensibiliseerumine võib toimuda seedetraktis, suuõõnes, nahas ja vahel ka hingamisteedes. Pärast toidu neelamist lagundatakse enamus toiduvalkudest maohappe ja seedeensüümide toimel. Järelejäänud valgud ja peptiidid transporditakse epiteelirakkude abil limaskesta, kus neid tunnevad ära erinevad immuunrakud.

Eristatakse immunoglobuliin E ehk IgE vahendatud, mitte-IgE vahendatud ja kombineeritud allergilisi reaktsioone. Sagedasim toiduallergia mehhanism on IgE vahendatud varane immuunreaktsioon, mis annab ka varaseid sümptomeid. Hiliste sümptomite taga võib olla mingi muu, peamiselt III või IV tüüpi immuunreaktsioon.

## IgE vahendatud toiduallergia
Sel puhul reageerib antigeen nuumrakkude või basofiilidega, mis on eelnevalt IgE-antikehadega passiivselt sensibiliseerunud. Kokkupuutel antigeenidega tekib sensibiliseerunud rakkude degranulatsioon. Vabanevad primaarsed ja sekundaarsed põletikumediaatorid (histamiin, leukotrieenid jt), mis kutsuvad esile varased sümptomid. Varased sümptomid tekivad enamasti mõne minuti kuni paari tunni jooksul. Sümptomiteks võivad olla urtikaaria, angioödeem, allergiline rinokonjuktiviit, äge bronhospasm, õietolmuga seotud toiduallergia sündroom, äge gastrointestinaalne spasm, pearinglus ja minestamine. Raskematel juhtudel võib tekkida anafülaksia, mis on eluohtlik seisund. Kõige suurem risk anafülaksia tekkeks on maa- ja puupähkli-, nisu-, mereandide, piima- ja munaallergia korral.

Erinevalt mitte IgE vahendatud toiduallergiast, saab IgE vahendatud allergiat testida kasutades nahatorketeste ja vere IgE taseme määramist.

## Vaata ka
* Toiduvalgust tingitud enterokoliit
* Piimaallergia
* Allergia

## Viited
Bramsche

**Bramsche** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.

Linna pindala on 183,32 km². 31. detsembril 2017 elas seal 30 992 inimest. Linn asub umbes 20 km Osnabrückist põhjas.

## Ajalugu
1971./1972. aastal liideti linnaga 12 varem iseseisvat omavalitsust.

* Achmer
* Balkum
* Epe ja Malgarten
* Engter
* Evinghausen
* Hesepe
* Kalkriese – Teutoburgi metsa lahingupaik
* Lappenstuhl
* Pente
* Schleptrup
* Sögeln
* Ueffeln

## Sõpruslinnad

* Ra'anana, Iisrael
* Todmorden, Ühendkuningriik
* Harfleur, Prantsusmaa
* Biskupiec, Poola

## Inimesi

* Peter Urban, raadio ja televisiooni moderator
* Marieluise Beck, poliitik (Bündnis 90/Die Grünen), Liidupäeva liige aastast 1983
* Filiz Polat, poliitik (Bündnis 90/Die Grünen)
* Simon Tüting, jalgpallur

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
* Linnapanoraamid
Brahui keel

**Brahui keel** on põhjadraviidi keel, mida räägitakse peamiselt Pakistanis Belutšistani provintsis ja sellega piirnevatel aladel Afganistanis. Lähimatest sugulaskeeltest Lõuna-Indias asuvad brahuid üle 1500 km kaugusel.

Vähesel määral elab brahui keele kõnelejaid ka Iraanis. 19. sajandist alates elab väike brahuide kogukond Türkmenistanis Marys.

Keele kõnelejate arvu hinnatakse 2,4 miljonile. UNESCO andmetel on keele kõnelejaid vaid umbes 500 000.

Brahui keel on ainuke draviidi keel, mida ei kirjutata brahmi kirjast arenenud kirjas. Brahui keeles kirjutamiseks on kasutatud araabia kirja, viimasel ajal ka ladina kirja.

Brahui keeles ilmneb tugev indoeuroopa keelte, eelkõige belutši keele, mõju.

Brahui keel on aglutinatiivne, nimisõnadel on kaks arvu ja 11 käänet.

Sõnajärg lauses on SOV.

## Viited

## Välislingid
*https://sites.google.com/site/brahuilb/home
Martti Miettunen

**Martti Juhani Miettunen** (17. aprill 1907 Simo vald – 19. jaanuar 2002 Kauniainen) oli Soome poliitik. Ta oli aastatel 1961–1962 ja 1975–1976 Soome peaminister.
JR Reed

**Jason** "**JR**" **Reed** (sündinud 13. detsembril 1967 Corvallisis Oregoni osariigis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
*
Inglismaa parlament

**Inglismaa parlament** oli seadusandlik organ Inglismaa kuningriigis ja Inglismaa Vabariigis 13. sajandist kuni 1707. aastani, mil riigi ühendamisel loodi Suurbritannia parlament.