Euroopa meistrivõistlused jalgpallis

**Jalgpalli Euroopa meistrivõistlused** (inglise keeles European Football Championship) on Euroopa meistrivõistlused jalgpallis. Selles osalevad UEFA liikmesmaade rahvuskoondised. 

Kuueteistkümnel Euroopa meistrivõistluste turniiril on võitnud kümme rahvusmeeskonda: Saksamaa ja Hispaania on võitnud kolm tiitlit, Itaalia ja Prantsusmaa kaks ning Nõukogude Liit, Tšehhoslovakkia, Holland, Taani, Kreeka ja Portugal ühe tiitli. Hispaania ainus meeskond, kes on võitnud ka järjestikuse tiitli, tehes seda 2008. ja 2012. aastal.

## Ajaloost
Aastatel 1927–1960 peeti kuus korda Kesk-Euroopa rahvusvahelisi karikavõistlusi. Võistlesid Austria, Ungari, Itaalia, Tšehhoslovakkia, Šveitsi ja Jugoslaavia rahvusmeeskonnad. Üleeuroopalise jalgpalliturniiri idee pakkus esimesena välja Prantsuse Jalgpalliföderatsiooni peasekretär Henri Delaunay 1927. aastal, kuid turniiri alustati alles 1958. aastal valikmängudega, kolm aastat pärast Delaunay surma. Delaunay auks on võitnud meeskonnale antav karikas nimetatud tema järgi.

Finaalturniire korraldatakse alates 1960. aastast iga nelja aasta tagant. Algul nimetati neid võistlusi Euroopa rahvaste karikavõistlusteks European Nations Cup, alates 1968. aastast kannavad nad praegust nime. 

Kuni 1976. aastani mängis finaalturniiril neli meeskonda. 1980. aastast osales finaalturniiril 8 meeskonda ja 1996. aastast mängis finaalturniiril 16 rahvuskoondist. 

2007. aastal tegid Iirimaa jalgpalliliit ja Šoti jalgpalliliit ettepaneku turniiri võistkondade arvu suurendamiseks, mille UEFA täitevkomitee kinnitas 2008. aasta septembris. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Prantsusmaal osales 24 meeskonda. Meeskonnad loositakse 6 alagruppi. Alagrupimängude ajakava koostatakse varem, kuid alagruppide kaks viimast mängu peavad algama üheaegselt. Kuus alagrupi võitjat, kuus alagrupis teiseks jäänud ja neli paremat kolmanda koha saanud meeskonda pääsevad kaheksandikfinaali, millest alates toimuvad väljalangemismängud. Kui mõnes väljalangemismängus on tulemus pärast normaalaega endiselt võrdne, kasutatakse võitja selgitamiseks lisaaega ja penalteid. Erinevalt jalgpalli maailmameistrivõistlustest ei selgitata Euroopa turniiril kolmandat koha omanikku (alates 1984. aastast).

Finaalturniirile pääsejad selgitatakse valikmängude põhjal. 1960. ja 1964. aastal peeti valikmängud karikasüsteemis kodus ja võõrsil mängitud väljalangemismängudena. Alates 1968. aastast on kasutusel olnud nii valikturniirid kui ka väljalangemismängud. Korraldajamaa koondis pääseb valikturniirile automaatselt. 

Turniiri võitja saab õiguse osaleda FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.

2020. aasta turniir viidi läbi 11 Euroopa riigis (Aserbaidžaan, Taani, Inglismaa, Saksamaa, Ungari, Itaalia, Holland, Rumeenia, Venemaa, Šotimaa ja Hispaania) ning see lõppes Itaalia võiduga finaalis Inglismaa üle.

## Medalivõitjad

**1** *Lisaaega ei olnud.*
**2** *Alates 1984. aastast 3. kohta mängu ei toimu; poolfinaalide kaotajad on nimetatud tähestiku järjekorras.*
*pen. – *penaltiseeria*

## Medalitabel
Kolmanda koha mänge ei mängita alates 1984. aastast, poolfinaalis kaotanud meeskondadele on arvestatud pronksmedalid.

Seisuga 15. juuli 2024.

## Finaalturniiridel osalenud meeskondade mängud
Kuni 1992. aastani kasutatud süsteemi järgi anti võidu eest 2 punkti, alates 1996. aastast võidu eest 3 punkti. Selles edetabelis on arvestatud võidu eest 3 punkti, viigi eest 1 ja kaotuse eest 0 punkti. Statistika kohaselt arvestatakse lisaajal otsustatud matše võitudena ja kaotustena, penaltiseeriaga otsustatud matše aga viikidena. Meeskonnad on järjestatud punktide kogusumma, seejärel väravate vahe ning edasi löödud väravate järgi.

Seisuga 15. juuli 2024.

**Märkused**

## Statistikat
### Enim järjestikuseid võite (kaasa arvatud kvalifikatsioon)
*15  Itaalia
### Enim järjestikuseid võite
*7  Hispaania (2024)
### Enim järjestikuseid kaotusi
*6  Jugoslaavia,  Ukraina
### Enim järjestikuseid mänge kaotuseta
*14  Hispaania
### Enim järjestikuseid mänge võiduta
*9 NSV Liit, SRÜ,  Venemaa
### Enim järjestikuseid mänge väravat sisse laskmata
*7  Hispaania
### Enim mänge
*58  Saksamaa 
### Enim võite
*30  Saksamaa
### Enim viike
*19  Itaalia
### Enim kaotusi
*18  Taani
### Kõrgeim võiduprotsent
*52,8  Hispaania (28 võitu 53 mängust)
### Madalaim kaotusprotsent
*14,3  Sloveenia (1 kaotus 7 mängust)
### Suurim keskmine löödud väravate arv mängus
*1,67  Holland (75 väravat 45 mängus)
### Parim väravate vahe
*+37  Hispaania 
### Halvim väravate vahe
*-18 Jugoslaavia, Serbia ja Montenegro,  Serbia
### Enim kohtumisi kahe meeskonna vahel
*8  Itaalia vs  Hispaania 
### Enim medaleid mängijal
*3 Rainer Bonhof,  Saksamaa (1972 - 1., 1976 - 2., 1980 - 1.)
### Enim võidetud mängudes osalenud
*13 Cristiano Ronaldo,  Portugal (2004–2024) 
### Enim mänge
*30 Cristiano Ronaldo,  Portugal (2004–2024)
### Enim mänge (väravavaht)
*20 Manuel Neuer,  Saksamaa (2012–2024)
### Noorim mängija
*16 aastat 338 päeva, Lamine Yamal  ( Hispaania vs Horvaatia 2024)
### Noorim mängija finaalis
*17 aastat 1 päev, Lamine Yamal  (Hispaania vs Inglismaa 2024)
### Vanim mängija
*41 aastat 130 päeva, Pepe  (Portugal vs Prantsusmaa 2024)
### Vanim mängija finaalis
*38 aastat 232 päeva, Jens Lehmann  (Saksamaa vs Hispaania 2008)
### Vanim kapten
*39 aastat 151 päeva, Cristiano Ronaldo  (Portugal vs Prantsusmaa 2024)
### Enim löödud väravaid
*14 Cristiano Ronaldo, Portugal  (2 - 2004, 1 - 2008, 3 - 2012, 3 - 2016, 5 - 2020)
### Enim löödud väravaid (koos kvalifikatsiooniga)
*55 Cristiano Ronaldo,  Portugal
### Enim löödud väravaid kvalifikatsiooniturniiril
*14 Romelu Lukaku,  Belgia (2024 kvalifikatsioon)
### Enim löödud väravaid ühel finaalturniiril
*9 Michel Platini,  Prantsusmaa (1984)
### Enim mänge vähemalt ühe löödud väravaga
*10 Cristiano Ronaldo,  Portugal (2004–2020)
### Enim mänge vähemalt kahe löödud väravaga
*4 Cristiano Ronaldo,  Portugal (2012–2020)
### Enim väravaid mängus vahetusmängijalt (finaalturniir)
*3 Dieter Müller,  (Saksamaa vs Jugoslaavia 1976)
### Enim löödud väravaid finaalis
*2 Gerd Müller (1972), Horst Hrubesch (1980), Oliver Bierhoff (1996) 
### Kiireim kübaratrikk
*18 minutit, Michel Platini  (Prantsusmaa vs Jugoslaavia 1984) 
### Noorim väravalööja
*16 aastat 362 päeva, Lamine Yamal  (Hispaania vs Prantsusmaa 2024)
### Vanim väravalööja
*38 aastat 289 päeva, Luka Modrić  (Horvaatia vs Itaalia 2024)
### Kiireim värav
*23 sekundit, Nedim Bajrami  (Albaania vs Itaalia 2024)
### Kiireim värav finaalis
*2 minutit, Luke Shaw  (Inglismaa vs Itaalia 2020)      

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*UEFA Euroopa meistrivõistluste võitjad – ajalugu. betsafe.ee.