open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Avinurme vald

**Avinurme vald** oli vald Ida-Viru maakonnas.

Avinurme viimane vallavanem oli Aivar Saarela.

## Asustus
Avinurme valla keskus oli Avinurme alevik. Vallas asus 16 küla.

### Külad
Adraku, Alekere, Kaevussaare, Kiissa, Kõrve, Kõrvemetsa, Kõveriku, Laekannu, Lepiksaare, Maetsma, Paadenurme, Sälliksaare, Tammessaare, Ulvi, Vadi, Änniksaare

## Ajalugu
Avinurme vald moodustati 1992. aasta 13. veebruaril.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Avinurme valla, Kasepää valla, Lohusuu valla, Mustvee linna ja Saare valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Jõgeva maakonnas asuv Mustvee vald.


Avinurme kirik.JPG|Avinurme kirik


## Viited

## Välislingid
Iisaku vald

**Iisaku vald** oli vald Ida-Viru maakonna lõunaosas.

Iisaku valla keskus oli Iisaku alevik.

Vald liideti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega Alutaguse vallaks.

Iisaku vallavanem oli Raivo Raap.

## Asulad
### Alevik
Iisaku

### Külad
Alliku – Imatu – Jõuga – Kasevälja – Kauksi – Koldamäe – Kuru – Lipniku – Lõpe – Pootsiku – Sõrumäe – Sälliku – Taga-Roostoja – Tammetaguse – Tärivere – Vaikla – Varesmetsa

## Ajalugu
Iisaku vald moodustati 1991. aasta 26. septembril.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Alajõe, Iisaku, Illuka, Mäetaguse ja Tudulinna valla ühinemise teel uus haldusüksus – Alutaguse vald.

## Viited
Illuka vald

**Illuka vald** oli vald Ida-Viru maakonnas.

## Asustus
Illuka vallas oli 19 küla:

Agusalu, Edivere, Illuka, Jaama, Kaatermu, Kaidma, Kamarna, Karoli, Kuremäe, Kivinõmme, Konsu, Kuningaküla, Kurtna, Ohakvere, Ongassaare, Permisküla, Puhatu, Rausvere, Vasavere.

## Ajalugu
Illuka vald moodustati 1992. aasta 13. veebruaril.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Alajõe valla, Iisaku valla, Illuka valla, Mäetaguse valla ja Tudulinna valla ühinemise teel uus haldusüksus – Alutaguse vald. Illuka Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Alutaguse vallaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.

Illuka vallavanem oli Oleg Kuznetsov.

## Vaatamisväärsused
*Kuremäe klooster
*Kurtna järvestik
*Illuka mõisahoone
*Poruni jõe ürgorg
*Kõnnu dendraarium


Kuremäe kloostri hooned õhust edela nurk.JPG|Kuremäe klooster
Puhtitsa convent view sc.JPG|Kuremäe klooster
Must-Jaala järv2.JPG|Must-Jaala järv
Poruni river.jpg|Poruni jõgi
Illuka mõisa park.jpg|Illuka mõisa park
Illuka mõisa peahoone 01.JPG|Illuka mõisa peahoone
Kurtna mõisa valitsejamaja.JPG|Kurtna mõisa valitsejamaja

## Viited
Mäetaguse vald

**Mäetaguse vald** oli vald Ida-Viru maakonnas.

Vald liideti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega Alutaguse vallaks.

Mäetaguse vallavanem oli Tauno Võhmar.

## Rahvastik
Mäetaguse vallas elas 2016. aasta 1. jaanuari seisuga 1748 inimest.

## Asustus
Mäetaguse vallas oli Mäetaguse alevik ja 20 küla.

### Külad
Apandiku, Aruküla, Arvila, Atsalama, Ereda, Jõetaguse, Kalina, Kiikla, Liivakünka, Metsküla, Mäetaguse, Pagari, Rajaküla, Ratva, Tarakuse, Uhe, Võhma, Võide, Võrnu, Väike-Pungerja.

## Ajalugu
Mäetaguse vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Alajõe, Iisaku, Illuka, Mäetaguse ja Tudulinna valla ühinemise teel uus haldusüksus – Alutaguse vald.

## Vaata ka
* Viru kaevandus

## Viited
Sonda vald

**Sonda vald** oli vald Ida-Viru maakonnas.

Vald piirnes põhjas Aseri ja Viru-Nigula vallaga, idas Kiviõli linnaga, idas ja kagus Lüganuse valla, lõunas ja läänes Rägavere ja Vinni vallaga.

Ulatus põhjast lõunasse 18 km ja läänest itta 12 km.

Sonda lähemad linnad on Kiviõli 10 km, Rakvere 30 km ja Jõhvi 40 km.

Valla keskuses Sonda alevikus asuvad vallamaja, kool, lasteaed, raamatukogu, rahvamaja ja ambulatoorium. Suuruselt teine keskus on Erra alevik.

1. jaanuari 2009 seisuga oli Sonda vallas 964 elanikku, Sondas 531, järgnesid Erra 177, Erra-Liiva 72, Varinurme 71, Koljala 38, Nüri 30, Uljaste 15, Vainu 13, Satsu 10 ja Ilmaste 4 elanikuga.

2010. aastal eraldati Varinurme külast Vana-Sonda küla.

Sonda vallavanem oli Andrea Eiche.

2017. aastal ühines Sonda vald Lüganuse vallaga.

## Viited

## Välislingid
*Sonda valla koduleht
Lohusuu vald

**Lohusuu vald** oli vald Ida-Viru maakonna lõunaosas, Peipsi looderannikul.

## Loodus
Valda läbis Avijõgi. Lohusuu vald piirnes lõunas Jõgeva maakonna Torma valla ja Mustvee linnaga, lääne- ja loodeosas Avinurme ning põhja- ja kirdeosas Tudulinna vallaga.

## Asustus
Vallas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 687 inimest. Neist 491 olid eestlased. 2013. aasta alguse seisuga oli valla elanikuna Rahvastikuregistris arvel 788 inimest.

### Alevik
Lohusuu

### Külad
Jõemetsa – Kalmaküla – Kärasi – Ninasi – Piilsi – Raadna – Separa – Tammispää – Vilusi

## Ajalugu
Lohusuu vald moodustati 1992. aasta 2. juulil.

Vallavanem oli 2012–? Tormis Otsma. Lohusuu viimane vallavanem oli Anneli Kaasik.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Avinurme valla, Kasepää valla, Lohusuu valla, Mustvee linna ja Saare valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Jõgeva maakonnas asuv Mustvee vald.

## Viited

## Välislingid
*Erik Gamzejev: kuidas erastada omavalitsus. ERR uudised, 12. september 2012.
Lüganuse vald (2013)

**Lüganuse vald** oli vald Ida-Viru maakonna loodeosas, Soome lahe kaldal.

Lüganuse valla, Maidla valla ja Püssi linna ühendamise teel moodustati 27. oktoober 2013 uus omavalitsusüksus – Lüganuse vald.

2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Lüganuse valla haldusreformi käigus moodustatava Lüganuse vallaga. Lüganuse vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult liitumisega ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.

Lüganuse vald piirnes põhjas Soome lahega, läänes Kiviõli linna, Aseri, Sonda ja Vinni vallaga, lõunas Tudulinna vallaga ning idas Kohtla ja Mäetaguse vallaga.

Lüganuse vallavanem oli märtsist 2015 Viktor Rauam. Eelmine vallavanem oli Allar Aron.

## Rahvastik
Vallas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1363 elanikku. Neist 702 olid mehed ja 661 naised. Neist 212 oli alla 18-aastased ja 365 olid 65-aastased ja vanemad.

87,5% elanikest on eestlased.

Seisuga 01.01.2014 on vallas 3232 elanikku.

## Asustus
Valla maa-alal on üks vallasisene linn – Püssi, üks alevik – Lüganuse ning 39 küla.
### Alevik
Lüganuse elanike arv on 439 (2011).

### Külad
Aa, Aidu, Aidu-Liiva, Aidu-Nõmme, Aidu-Sooküla, Aruküla, Arupäälse, Aruvälja, Hirmuse, Irvala, Jabara, Koolma, Kopli, Kulja, Liimala, Lipu, Lohkuse, Lümatu, Maidla, Matka, Mehide, Moldova, Mustmätta, Oandu, Ojamaa, Piilse, Purtse, Rebu, Rääsa, Salaküla, Savala, Sirtsi, Soonurme, Tarumaa, Uniküla, Varja, Veneoja, Virunurme ja Voorepera.

## Loodus

Varja rändrahn

## Ajalugu
Lüganuse valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

Lüganuse vald hõlmab ligikaudu ajaloolise Lüganuse kihelkonna ala.

2013. aastal liideti vallaga Püssi linn ja Maidla vald.

## Vaatamisväärsused

*Aa külas Alulinn, mälestise registrinumber 9033, liik – arheoloogiamälestis
*Ahermu juga

## Ettevõtlus
Mustmätta, Varja ja Aa piirkonda kavandatakse 33 ruutkilomeetrile tuuleparki.

## Vaata ka
* Alutaguse kihelkond
* Askälä
* Lüganuse kihelkond

## Viited

## Välislingid
* Lüganuse – kas Ida-Virumaa Viimsi?, Postimees, 2. jaanuar 2013
Toila vald (1993)

**Toila vald** oli vald Ida-Viru maakonnas.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus ühinesid Kohtla-Nõmme vald, Toila vald ja Kohtla vald. Ühinemise tulemusena moodustati uus omavalitsusüksus, mille nimeks sai Toila vald.

Toila vallavanem oli Tiit Kuusmik.

## Ajalugu
Toila valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1993.

## Asustus
Toila vallas oli kaks alevikku (Toila ja Voka) ning üheksa küla.

### Külad

Altküla, Konju, Martsa, Metsamägara, Päite, Pühajõe, Uikala, Vaivina, Voka.

## Viited
Tudulinna vald

**Tudulinna vald** oli vald Ida-Viru maakonna edelaosas.

Vald liideti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega Alutaguse vallaks.

Tudulinna vallavanem oli Andrus Toss.

## Loodus
Tudulinna valla territooriumist kattis 68% mets, 20% oli rabade ja jõgede all. Kagus piirnes vald Peipsi järvega. Suuremad jõed olid Rannapungerja jõgi ja Tagajõgi. Vallas asus osa Muraka rabast.

## Rahvastik
Vallas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 462 inimest. Neist 405 olid eestlased. 2013. aasta alguse seisuga oli valla elanikuna Rahvastikuregistris arvel 499 inimest.

## Asustus
### Alevik
Tudulinna

### Külad
Kellassaare – Lemmaku – Oonurme – Peressaare – Pikati – Rannapungerja – Roostoja – Sahargu – Tagajõe

## Ajalugu
Enne 1866. aastat kuulus Tudulinna valla ala Viru-Jaagupi ja hiljem Iisaku kihelkonda, 1950–1959. aastal Mustvee ja seejärel Jõhvi rajooni.

Tudulinna vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Alajõe, Iisaku, Illuka, Mäetaguse ja Tudulinna valla ühinemise teel uus haldusüksus – Alutaguse vald.

## Vaatamisväärsused
*Tudulinna hüdroelektrijaam
*Oonurme kivikalme
*Lemmaku küla kääpad
*Rannapungerja hobupostijaam
*Rannapungerja maa-alune kalmistu

## Viited
Intrusiivne kivim

**Intrusiivne kivim** on maakoores tardunud tardkivim.

Intrusiivse kivimi vastandiks on purskekivim. 

Intrusiivsed kivimid jagunevad struktuuri alusel süvakivimeiks ja soonkivimeiks. Neist esimest iseloomustab jämeda- ja teist reeglina peeneteraline või porfüüriline struktuur.
Carlos I

**Carlos I** on olnud mitme kuninga nimi:

***Carlos I** (Saksa-Rooma keisrina **[[Karl V]]**), Hispaania kuningas
***[[Carlos I (Portugal)|Carlos I]]**, Portugali kuningas
Kastiilia Juana

**Juana**, tuntud ka kui **Juana Nõdrameelne** (hispaania keeles *Juana la Loca*; 6. november 1479 Toledo – 12. aprill 1555 Tordesillas) oli Kastiilia kuninganna alates 1504 ning Aragoni kuninganna 1516. aastast kuni oma surmani 1555. aastal.

## Elukäik
Ta sündis Aragoni kuninga Fernando II ja Kastiilia kuninganna Isabel I kolmanda lapse ja teise tütrena. Tal oli veel kaks nooremat õde ja noorem vend – viimane suri kaheaastasena.

Tema vanem vend Juan suri 19-aastaselt, arvatavasti tuberkuloosi. Ta oli selleks ajaks jõudnud abielluda, kuid tema abikaasa Austria Margaretha sünnitas pärast oma mehe surma surnuna sündinud tütre. Teine poeg Pedro oli surnud juba varem. Vanemate pärija pidanuks olema Juana vanim õde Hispaania Isabella, kes aga suri 1498 27-aastaselt sünnitusel ja tema poeg Miguel da Paz suri 1500. Seetõttu, kui Isabella 1504 suri, päris Kastiilia trooni Juana.

Ta abiellus 1496 Philipp Ilusaga, kes oli Saksa-Rooma keisri Maximilian I ja Burgundia pärijanna Marie (1460–1481) poeg. Philipp oli Juanast aasta vanem. Nende abielu oli õnnetu Philippi truudusetuse ja intriigide tõttu. Philipp soovis ise Hispaania kuningaks saada, kuid seda trooni taotles ka Juana isa Fernando. Lõpuks saavutas Philipp oma tahtmise ja krooniti Felipe I nime all Hispaania kuningaks – võimalus, et trooni pärib Juana, ei tulnud üldse jutukski.

Philipp ja Juana said kuus last, kellest noorim sündis pärast mehe surma:
*Austria Eleonore (1498–1558)
*Karl von Habsburg (1500–1558)
*Austria Isabella (1501–1526)
*Ferdinand von Habsburg (1503–1564)
*Austria Maria (1505–1558)
*Hispaania Catarina (1507–1578)

Mõlemad pojad said keisriks ja kõik tütred kuningannaks. Kõik lapsed peale Maria said ka ise lapsi. Karli, Ferdinandi ja Isabella järeltulev sugu kestab tänapäevani.

1506 suri Felipe ootamatult, nähtavasti tüüfusesse, kuid on ka arvatud, et Fernando laskis ta mürgitada. Fernando nõudis Juanalt dokumendi allkirjastamist, et Juana loobub troonist Fernando kasuks, kuid Juana keeldus. Seejärel laskis Fernando Juana hulluks tunnistada ja paigutas ta Tordesillasesse Santa Clara kloostrisse. Formaalselt teda ei kukutatud, aga tal ei olnud enam mingit mõju ja Fernando kirjutas kuni surmani kõigile dokumentidele alla "mina, kuningas".

Fernando suri 1516. Ta oli abiellunud teist korda, aga sellest abielust sündinud ainus laps suri oma esimesel elupäeval ja trooni päris ikkagi Juana. Tema hulluse tõttu läks troon Juana vanemale pojale Karlile. Ametlikult jäi Juana oma poja kaasvalitsejaks kuni oma surmani 1555.

Kuivõrd Juana tegelikult hull oli, see on teadmata. Tänapäeva ajaloolased on oletanud nii melanhooliat, depressiooni, psühhoosi kui skisofreeniat. Poliitilised vaenlased võisid tema sümptomitega liialdada ja osalt võisid need tekkida pikaajalise eraldatuse tõttu kloostris. Juana järglastel oli märgatavalt sagedamini vaimuhaigusi kui statistilise keskmise järgi olema peaks, aga see võis tulla ka tema järeltulevates põlvkondades levinud lähisugulasabielude mõjust.
Androgüün

**Androgüünsus** on maskuliinsete ja feminiinsete tunnuste kombinatsioon. Soolist mitmetimõistetavust võib leida moetööstuses, inimeste sooidentiteedis, seksuaalses identiteedis või seksuaalelus. 

**Androgüün** on androgüünne inimene.

## Mõiste
"Androgüünsus" tuleneb kreekakeelsest sõnast *androgynos*. Liitsõna koosneb sõnadest  (*anér, andr-: *'mees') ja  (*gunē, gyné:* 'naine').

Mõisteid ''hermafrodiit'' ja androgüün on mõnikord kasutatud sünonüümidena. Üldiselt mõistetakse androgüünsust inimese sotsiaalse soo ebamäärasusena. Hermafrodism samas kirjeldab inimesi ebamääraste sugutunnustega. Inimeste puhul soovitatakse hermafrodismi asemel kasutada sõna "intersoolisus".

## Sooidentiteet
Sooidentiteedi kontekstis on **androgüün** isik, kes ei sobitu ühiskonnas tavalistesse maskuliinsetesse ja feminiinsetesse soorollidesse. Androgüünid võivad enda kirjeldamiseks kasutada ka mõisteid "ambisooline" või "polüsooline". Mitmed androgüünid määratlevad end vaimselt naiste ja meeste vahepeal olevana. Nad võivad enda määratlemiseks kasutada sõnu "sootu", "sooneutraalne", "asooline", "*[[genderqueer]]*", "mittebinaarne", "multisooline", "intersooline", "pansooline" või "voolava sooga". Androgüünne inimene võib käituda viisil, mida ühiskonnas nähakse kas maskuliinse või feminiinsena. Neil on tasakaalustatud identiteet, mis hõlmab mõlema soo häid omadusi. Androgüünsed inimesed võivad loobuda erinevatest ülesannetest, mis on üldiselt ühiskonna poolt määratud tema bioloogilisele soole. Androgüünsed inimesed loobuvad tunnustest, mis on kultuuriliselt loodud spetsiifiliselt meestele või naistele. Selle asemel keskenduvad nad käitumisele, mis on kõige tulemuslikum konkreetses situatsioonis.

## Bemi soorolli loend
Bemi soorolli loendi (BSRL) lõi Sandra Bem, varane androgüünsuse pooldaja, 1977. aastal. BSRL on üheks kõige laiemalt kasutatavaks vahendiks, millega hinnatakse inimese sotsiaalset sugu. BSRL liigitab inimesed ühte neljast soorolli sättumusse, lähtudes isiku vastustele. Nendeks on maskuliinne, feminiinne, androgüünne või eristamatu. Bemi järgi võisid kõik inimesed väljendada maskuliinseid ja feminiinseid tunnuseid. Androgüünne inimene on naine või mees, kellel on suurel määral naiselikke (väljendusrikkad) ja mehelikke (instrumentaalseid) omadusi. Feminiinsel isikul on rohkelt naiselikke ja vähe mehelikke omadusi. Maskuliinsel isikul on vastupidi – rohkelt mehelikke ja vähe naiselikke omadusi. Eristamatul isikul on vähe nii mehelikke kui ka naiselikke omadusi.

## Vaata ka

*Bishōnen
*Transsoolisus
*Transseksuaalsus
*Transvestiit

## Viited
Hermafrodiit

**Hermafrodiit** on mõlemasooline olend.

Hermafrodiitsus on kahesoolisus, liitsugulisus ehk mõlemasugulisus. Hermafroditism on saanud nime Hermese ja Aphrodite kahesoolise poja Hermaphrodituse järgi.

Mõlemasugulisi järglasi andvaid liike esineb selgrootute hulgas (lameussid, kaanid, teod) ja harva selgroogsete seas (mõned kalad). Seejuures maismaal elavad selgroogsed hermafrodiidid ei saa tavaliselt järglasi.

Inimeste puhul pole täheldatud täielikult funktsionaalset hermafroditismi koos isas- ja emassugurakkude produktsiooniga. Küll aga võib naistel harvadel juhtudel esineda kõdistist välja arenenud sugutikujuline moodustis ning meestel tupetaoline elund. Paljunemisfunktsiooni neil elundeil siiski ei ole.

Ilukirjanduses ja mütoloogias esineb mitmeid hermafrodiitseid tegelasi. Vanakreeka mütoloogias oli Hermaphroditos Aphrodite ja Hermese laps.

Hermafodiitsus on päritav. Kõige enam on seda täheldatud Eestis sigadel. Jõgeva vallas nõukogude aja lõpus esinenud juhul oli hermafrodiitsuse kandjaks kult. Tema järeltulijatest oli 60% hermafrodiidid. Põhjus tema karjas säilitamiseks ja paaritamiseks oli antud isendi erakordselt hea konditsioon ja lootus seeläbi tõugu parandada.

## Hermafroditsism loomariigis
**Hermafroditismi** esineb ka loomariigis, eriti selgrootutel. Ehkki hermafrodiitsed organismirühmad omavad nii emas- kui isassugurakke, siis üldjuhul vahetatakse kopulatsiooni käigus isassugurakke.

Tuntumad hermafrodiidid on näiteks teod, kaanid, vihmaussid. Hermafroditismi esineb ka kaladel jt loomarühmadel.

## Vaata ka

*androgüün
*ühekojalisus
Modest Mussorgski

**Modest Mussorgski** (vene keeles *Модест Петрович Мусоргский*; 21. märts (9. märts vkj) 1839 Karevo küla, Pihkva kubermang – 28. märts (16. märts vkj) 1881 Peterburi) oli vene helilooja ning üks nn Võimsa Rühma liikmeid koos  Mili Balakirevi, Aleksandr Borodini, César Cui ja Nikolai Rimski-Korsakoviga. 

Modest Mussorgski andis olulise panuse vene rahvusliku muusika arengusse. Ta püüdis oma loomingus kujutada elu ja inimest võimalikult tõetruult, mistõttu ammutas sageli ainest Vene ajaloost ja rahvaelust. Tema muusikat iseloomustab loomuliku kõne intonatsioonidele lähenev meloodia ning realistlik väljenduslaad.

Tema helikeel oli oma aja kohta uudne ja julge: ta eiras sageli klassikalise harmoonia rangeid reegleid ning kasutas ootamatuid kooskõlasid ja vormivõtteid, mis mõjutasid hilisemat muusika arengut.

Mussorgski suri nädal pärast oma 42. sünnipäeva. Tema tervise halvenemise peamiseks põhjuseks peetakse pikaajalist alkoholismi.

## Tähtsamad teosed
*1869 ooper "Boriss Godunov"
*1872 soololaulude tsükkel "Lastetuba"
*1872–1880 "Hovanštšina" (Nikolai Rimski-Korsakov lõpetas selle 1883)
*1874 klaveripalade tsükkel "Pildid näituselt"
*1874 soololaulude tsükkel "Päikeseta"
*1874–1880 "Sorotšintsõ aastalaat" (César Cui lõpetas selle 1916)
*1877 soololaulude tsükkel "Surma laulud ja tantsud"

## Välislingid
*Urmas Kiil, "Eelolev nädal möödanikus", Oma Saar, 7. märts 2009
Võimas Rühm

**Võimas Rühm** (vene keeles "&#1052;&#1086;&#1075;&#1091;&#1095;&#1072;&#1103; кучка") oli Vene heliloojate rühmitus, mis kujunes 1860. aastatel Peterburi noorte muusikute ringina, kuhu kuulusid heliloojad Modest Mussorgski, Aleksandr Borodin, Nikolai Rimski-Korsakov, César Cui ja Mili Balakirev. 

Võimas Rühm otsis võimalusi vene rahvusliku muusika arendamiseks ning vastandas ennast tol ajal konservatooriumides valdavalt levinud akadeemilisele suunale. Nii näiteks pidas rühm samal ajal Moskva Konservatooriumiga seotud Pjotr Tšaikovski loomingut liiga "läänepäraseks". Võimsa Rühma liikmete arvates pidi tõeliselt venepärase muusika loomiseks hoiduma üldse akadeemilisest muusikaharidusest. Mitmed rühma liikmed olidki muusikaliselt iseõppijad ehk diletandid. Aleksandr Borodin näiteks oli elukutselt keemik, kirjutades oma ainsat ooperit "Vürst Igor" aastakümneid teadustöö kõrvalt. Modest Mussorgski klaveripartiid on näiteks sageli kirjutatud ebapianistlikult ning nende esitamisega saavad hakkavad ainult väga kõrge tasemega interpreedid. Rühma põhimõtete kohaselt oli tähtsam muusika sisu, mitte selle esitamise võimalused. Seesugused nooruslikult radikaalsed põhimõtted siiski ei takistanud hiljem näiteks N. Rimski-Korsakovil saada Peterburi Konservatooriumi professoriks. 

Rühm põlastas niinimetatud puhast muusikat ning pööras erilist tähelepanu rahvamuusikale, vokaalmuusikale (ooper, soololaul) ning programmilisele muusikale. Suureks eeskujuks neile oli Mihhail Glinka looming, eriti tema ooper "Ruslan ja Ludmilla". 

Võimas Rühm andis lühikese ajaga hindamatu ja teedrajava panuse vene rahvusliku muusika arengusse.
Philipp Ilus

**Philipp Ilus** (22. juuli 1478 – 25. september 1506) oli Saksa-Rooma keisri Maximilian I (1459–1519) ja Burgundia pärijanna Marie (1460–1481) poeg. Oma ema ootamatu surma järel sai ta Burgundia hertsogiks ja 1504 oma naise Juanaga kõrval **Felipe I** nime all Kastiilia valitsejaks. Ta oli Saksa-Rooma keiser Karl V isa.

Philipp oli seega vaid kolmeaastane, kui ta Prantsusmaast vallutamata jäänud Burgundia alade (Madalmaade ja Franche-Comté ehk Burgundia vabakrahvkonna) isandaks sai. Tema eest valitsesid esialgu Madalamaade ülikud, kes tema isa Maximiliani regentlusest midagi kuulda ei tahtnud. Hiljem sai Maximilian siiski teatud võimu Burgundia üle tagasi. 1498. aastal abiellus Philipp Kastiilia printsessi Juanaga.

Philipp Ilusa tõusu Kastiilia troonile põhjustasid riigi troonipärijate ootamatud surmad, mis tegid pärijannaks tema naise, Kastiilia Isabeli ja Aragóni Fernando tütre. Kastiilia trooni nõudis aga ka Juana isa Fernando, kes tahtis kogu hilisema Hispaania valitsejaks saada. Lõpuks jõuti kompromissile ning Philipp sai Felipe I-na Kastiilia kuningaks, seda peamiselt põhjusel, et Kastiilia ülikutele ei meeldinud Fernando ambitsioonid. 

Kuid vaid kaks aastat hiljem suri Philipp ootamatult, kahtlustatud on ka mürgitamist, ning et tema naine Juana kuulutati hullumeelseks ja poeg Karl oli vaid kuueaastane, sai seejärel Kastiilia tegelikuks valitsejaks Aragóni Fernando ja Madalmaade (Burgundia) regendiks määrati ta õde Margarethe.

## Isiklikku ja järglased
Philipp abiellus 1498. aastal Kastiilia printsessi Juanagaga, kellega tal oli 6 last:
*Austria Eleonore (1498–1558), Portugali kuninga Manuel I (1518–1521) ja Prantsuse kuninga François I naine
*Karl von Habsburg (1500–1558), Saksa-Rooma riigi valitseja 1519–1556, keiser alates 1530. aastast, Aragóni ja Kastiilia kuningas 1516–1556, Saksa kuningas 1519–1531, Itaalia ja Napoli kuningas, Burgundia hertsog (1506–1555) ja Austria ertshertsog, Austria valitseja aastatel 1519–1521
*Austria Isabella (1501–1526), Taani kuninga Christian II naine
*Ferdinand von Habsburg (1503–1564), Saksa-Rooma keiser 1556&ndash;64, Austria ertshertsog 1521&ndash;64, Saksa kuningas 1531&ndash;64 ning Böömi ja Ungari kuningas 1526–64
*Austria Maria (1505–1558), Ungari ja Böömimaa kuninga Lajos II abikaasa
*Hispaania Catarina (1507–1578), Portugali kuninga João III abikaasa.
Struktuur

**Struktuur** (ladina sõnast *strūctūra* ehitus, tarind) on terviku kõigi osade seoste kogum.

Süsteemi struktuur on süsteemi organisatsiooniline, korrastuslik, konfiguratsiooniline ehk ehituslik külg.

Struktuuri kui tunnetusliku objekti (sh kategooria) määratleb süsteemi elementide enamasti püsiv seostus ehk organiseerimisviis  . 

Struktuuri üks olulisemaid omadusi on sümmeetria. 

## Selgitusi
Struktuuri mõistele aluse panijaks peetakse nii Immanuel Kanti, kui ka Georg Wilhelm Friedrich Hegelit. Tänapäeval on struktuuri mõistet laiendatud ja kitsendatud väga paljudest aspektidest ning sellel puudub kõiki rahuldav, nii-öelda neutraalne määratlus. Levinud on struktuuri probleem- ja objektorienteeritud tõlgendused.

Ollakse eri meelel, kas struktuur on püsiv või enamasti püsiv; kas on tegemist mingi seletamatu seosega või seostega elementide vahel, jne. Ilmne on, et keemilise protsessi puhul on tegemist aine struktuuri kiire muutumisega, evolutsioonilise protsessi puhul suhteliselt aeglase muutumisega ning alles stagnatsiooni puhul võib rääkida struktuuri püsivusest.

Struktuurile on omistatud veel järgmisi tunnuseid: 

1) Struktuur on kõigi päriselt olemasolevate süsteemide lahutamatu tunnus. 

2) Seoses mateeria struktuuritasemete või -aspektide mitmekesisusega on mis tahes süsteem polüstruktuurne. 

3) Struktuuri mõiste on tihedalt seotud *seaduse, vormi, paratamatuse* jt sugulaskategooriatega. 

4) On jõutud arusaamisele, et struktuuri täpne definitsioon on antav matemaatiliselt isomorfismi ja invariantsuse mõiste abil.

## Täpsustusi
Struktuuri määratluse laialivalguvus on pannud tunnetus- ja süsteemiteoreetikuid seda mõistet täpsustama ja konkretiseerima  . Kõik katsed struktuuri olemust ära seletada viivad paratamatult graafide juurde, kasvõi nende diagrammide näol . Struktuuri, isomorfismi ja invariantsuse mõisted on lihtsalt ja piltlikult selgitatavad graafi struktuuri põhjal  .

## Struktuuri tuvastamine
Struktuuri elementaarosisteks on selle elementidevahelised binaarsuhted. Reaalse objekti graafi kujul esitatud struktuur on tuvastatav selle binaarsuhete süvaidentifitseerimise teel saadud struktuurimudeli kujul. Struktuurimudel avab ka struktuuri sümmeetria omadused sümmeetriaklasside ehk orbiitide näol.  

## Viited

## Välislingid

* Brigitte Wiesen. Struktur. Online-Wörterbuch Philosophie: Das Philosophielexikon im Internet
Lothar I (Frangi keiser)

**Lothar I** (umbes 795 – 29. september 855) oli Frangi keiser 840–855 ja Kesk-Frangi kuningas 843–855.

Lothar oli Frangi keiser (814–840) Ludwig Vaga vanim poeg ning seega õigustatud pärima Frangi impeeriumi. 817. aastal oli ta saanud kaaskeisriks ning 823 koguni lasknud end paavst Paschalis I-l keisriks kroonida, ent pidi siiski oma isale keisriõigused peagi loovutama. Põhjuseks oli see, et ta hakkas koos oma vendadega isa vastu mässama. Esimene mäss toimus 830 ja Ludwig kukutati, kuid sai 831 taas troonile tagasi. Teine mäss toimus 833 Milano peapiiskopi Angilbert II õhutusel ning Ludwig kukutati uuesti ja uuesti tõusis ta järgmisel aastal troonile. Ludwig pagendas Lothari Itaaliasse, mille asevalitseja (822–855) ta oli kuni oma isa surmani.

Ludwig Vaga surma järel 840 otsustas ta kogu võimu aga enda kätte võtta. Kuid tema ambitsioonikad vennad Ludwig ja Charles (germaanipäraselt Karl) ei tahtnud sellega leppida ning et nende isa autoriteet oli olnud liiga nõrk, et ühtki neist riigi ainupärijaks teha, siis algas sisesõda, mis Frangi riigis Merovingide ajal sagedane oli olnud. Ükski vend ei suutnud ülekaalu saavutada ning nii jagasid nad riigi 843. aastal Verduni leppega omavahel.

Lothar säilitas Frangi keisritiitli ja sai endale valitsemiseks Itaalia ning maariba Reini ja Rhône'i jõe vahel kuni Põhjamereni ehk Kesk-Frangi riigi. Seega läks ka Karl Suure pealinn Aachen tema valdusse ning seal asuski ta resideerima. Itaalia andis ta valitseda oma vanimale pojale Ludwigile. 

855. aastal, enne oma surma jagas ta riigi kolmeks: põhjapoolse osa (Lotharingia koos Aacheniga) sai ta keskmine poeg Lothar, keskmise ehk Burgundia noorim poeg Charles ja vanimale pojale, Ludwig II-le jäi Ida-Frangi riik ning lisaks sai too ka keisritiitli.

Lothar abiellus 821. aasta oktoobris Toursi Ermenegardega. Abielust sündis 8 last, 3 poega ja 5 tütart, kes kõik täiskasvanuks said. Pärast Ermenegarde surma 20. märtsil 851 sündis Lotharil ka üks abieluväline poeg.
Ludwig II (Frangi keiser)

**Ludwig II** (umbes 825 – 12. august 875) oli Frangi keiser 855–875 ja Itaalia kuningas 844–875. Ta oli keiser Lothar I poeg ning too andis talle pärast 843 sõlmitud Verduni lepet valitseda Itaalia. Oma isa surma järel sai ta ka Frangi keisriks. Tema surma järel läksid nii keisritiitel kui ka Itaalia tema onule Charles Paljaspeale.
Alamjooks

**Alamjooks** on jõe suudme lähedane osa. Alamjooksu ulatus (suudmest) sõltub iga konkreetse jõe eripärast.

Kui öeldakse: "N jõe alamjooksul elavad ...", ei peeta silmas mitte ainult jõge, vaid ka selle lähemat ümbrust.

Tavaliselt on alamjooks veerikas, vesi voolab aeglaselt ja kulutab rohkem jõesängi külgi. Setted kuhjuvad põhja, mõnikord tekivad looked. Alamjooksul on sagedased meandrid.

## Vaata ka
*Ülemjooks
*Keskjooks
Ekvivalentsiseos

**Ekvivalentsiseoseks** ehk **ekvivalentsusseoseks** nimetatakse binaarset seost mingil hulgal *A*, kui see seos on refleksiivne, sümmeetriline ja transitiivne, st seos ~ on ekvivalentsiseos parajasti siis, kui

# *a*~*a*  (refleksiivsus)
# *a*~*b* => *b*~*a* (sümmeetrilisus)
# (a~b)&(b~c) => *a*~*c* (transitiivsus)

ehk vastavalt kui iga element on iseendaga seoses ~, kui *a* on *b*-ga seoses ~, siis *b* on *a*-ga seoses ~ ja kui *a* on *b*-ga seoses ~ ja *b* on omakorda *c*-ga seoses ~, siis on *a* ka *c*-ga seoses ~.

## Tähistused
Asjaolu, et elemendid *a* ja *b* on omavahel ekvivalentsusseoses *R*, tähistatakse kirjanduses mitmel moel. Kõige tavalisemad tähistused on "*a*~*b*" ja "*a*≡*b*", mida kasutatakse juhul, kui kontekstist on selge, millist ekvivalentsiseost *R* silmas peetakse.

Kui on tarvis viidata sellele, millisest ekvivalentsiseosest *R* on jutt, siis kõige tavalisemad tähistused on "*a*~*R**b*", "*a*≡*R**b*" ja "*aRb*".

## Suhted aksioomide vahel
Kui iga elemendi *a* korral hulgast *A* on olemas teine element *b*, mis kuulub hulka *A* ja millega *a* on seoses, siis sümmeetrilisusest ja transitiivsusest järeldub refleksiivsus. Tõepoolest, tähistame selle seose *R*. Kui *aRb*, siis seose R sümmeetrilisuse tõttu ka *bRa*; sellest aga, et *aRb* ja *bRa*, järeldub seose R transitiivsuse tõttu, et *aRa*. Et sellise järelduse saab teha iga elemendi *a* korral, siis seos R on refleksiivne.

Sümmeetrilisusest ja transitiivsusest üldjuhul siiski refleksiivsus ei järeldu. Võtame näiteks kõigi täisarvude hulga. Defineerime seose *R* nii: täisarvud *a* ja *b* on seoses *R* parajasti siis, kui mõlemad on paarisarvud. See seos on ilmselt sümmeetriline ja transitiivne, kuid pole refleksiivne, sest paaritud arvud ei ole iseendaga selles seoses.

## Ekvivalentsiklassid

Elemendi *a* ekvivalentsiklassiks [*a*] seose  s suhtes nimetatakse hulka [a] = \{b\in A | a\sim b\}. 

## Hulkoidid

Hulka *A* koos ekvivalentsiseosega ~ nimetatakse hulkoidiks.
Rannikuahelikud

**Rannikuahelikud** (inglise *Coast Ranges*) on mäestik Põhja-Ameerikas, osa Kordiljeeridest. 

Kulgeb Vaikse ookeani rannikul põhja-lõuna suunas Juan de Fuca väina ja Santa Barbara väina vahel. 

Kõrgus kuni 2424 meetrit.

## Vaata ka
* Rannikuahelik
Standardtantsud

**Standardtantsud** on võistlustantsus kasutatav tantsude kategooria, mille alla kuuluvad aeglane valss, tango, Viini valss, aeglane fokstrott ja *[[quickstep]]*. Samad tantsud on tuntud ka seltskonnatantsudena.
Liik

**Liik** võib erialati tähendada erinevaid asju:
***[[Liik (bioloogia)|Liik]]** on bioloogias ...
***[[Liik (loogika)|Liik]]** on loogikas ...
***[[Liik (merendus)|Liik]]** on merenduses ...
***[[Liik (raamatukogundus)|Liik]]** on raamatukogunduses ...

**[[Liik (perekonnanimi)|Liik]]** on perekonnanimi.
 
## Vaata ka
*Liigud
Surnukskeetmine

**Surnukskeetmine** on üks surmanuhtluse viisidest.

See meetod pole ilmselt olnud väga levinud, aga aeg-ajalt on teda kasutatud mitmel pool Euroopas ja Aasias.

Surnukskeetmise variante: vees, õlis, tõrvas, veinis, äädikas jm. Mitmete mütoloogiate kohaselt kasutatakse põrgus patuste keetmiseks ka vedelat väävlit.

Inglismaal võttis selle kasutusele Henry VIII mürgitamisega seotud kuritegude eest. Esimesena hukati sellisel viisil 1531. aastal Rochesteri piiskopi kokk Richard Rosse, kes mürgitas 17 inimest, kellest kaks suri. See meetod kaotati 1547.

Keskaegses Riias oli surnukskeetmine valeraha tegemise eest rakendatav karistusmeetod.

Tänapäeval on seda väidetavalt kasutatud Islom Karimovi juhitavas Usbekistanis dissidentide vastu.
Ex officio

***Ex officio*** on ladinakeelne väljend, mis tähendab 'oma kohustusi täites'.

Õigusteaduses nimetatakse *ex officio*ks olukorda, kus isikul on ametiseisundi tõttu pädevus, kohustus või kuuluvus mõnda kogusse. Nii on näiteks Vabariigi presidendil *ex officio* pädevus riigi esindamisel riiklikus välissuhtluses.
Lumpenproletariaat

**Lumpenproletariaat** (saksa keeles *Lumpenproletariat* < *Lumpen* - 'kalts') on kaltsakproletariaat, deklasseerunud kiht antagonistlikus, eelkõige kapitalistlikus, ühiskonnas: hulkurid, pätid, kerjused, vargad, röövlid, prostituudid jne. Isikud, kes on kaotanud kõik põhilised "kõrgemate" klasside tunnused; "allakäinud", ühiskonna seadusi ignoreerivad isikud. 

Koos väikekodanluse ja intelligentsiga moodustab ta anarhismi sotsiaalse baasi. Karl Marxi ja Friedrich Engelsi käsitluse kohaselt "vana ühiskonna põhjakihi kõdunemise passiivne saadus". ENE, 1971: "K-i [kaltsakproletariaati] iseloomustab poliitiline ja sotsiaalpsühholoogiline ebapüsivus, võimetus organiseeritud poliitiliseks võitluseks ja kaldumine avantürismi."

## Vaata ka
*Dekadents
*Proletariaat
*Sotsiaalne klass
Früügia

**Früügia** oli vanaaja maakond ja kuningriik Väike-Aasia loodeosas. Klassikalisel ajajärgul oli seal kuningriik.
12. sajandil eKr asustasid Anatoolia keskplatool endise Hetiidi suurriigi tuumikaladel Balkanilt tulnud hõimud, früüglased. Früüglased kuulusid tõenäoliselt indoeurooplaste hulka ja olid, kui uskuda kreeka ajaloopärimust, tunginud Väike-Aasiasse Euroopast umbes Trooja sõja aegadel.

Früügia, mille pealinn oli Gordion, Früügia õitseaeg langes 8. sajandisse eKr, kui valitses kuningas Midas. Midase võimupiirid puutusid Anatoolia kaguosas kokku Assüüria omadega, lääne pool Anatoolias olid Midasel küllalt tihedad suhted kreeklastega. 

Gordion Anatoolia keskplatoo loodeserval arenes 9. – 8. sajandil eKr tugevalt kindlustatud ja küllalt rahvarohkeks keskuseks. Hiljemalt 8. sajandil võtsid früüglased kasutusele foiniikia tähestikust tuletatud kirja.

7. sajandil eKr purustasid Früügia kimmerlased, kelle tagasitõrjumiseks lõi järgnenud samanimeline kuningas Midas liidu Assüüria kuninga Sargon II-iga. Gordion purustati kimmerlaste poolt ja Midas tappis end. Seejärel langesid Früügia alad Lüüdia ja hiljem Ahhemeniidide Pärsia võimu alla.

Makedoonia valitseja Aleksander Suure vallutuste ajal liideti alad Aleksander Suure impeeriumisse ja 2. sajandil eKr langes Früügia Pergamoni ja 133 eKr Vana-Rooma võimu alla Väike-Aasia provintsina.

## Vaata ka
*Gordioni sõlm
Meta-

**Meta-** (kreeka keeles *μετά* 'pärast') on tavaliselt nimisõna eesliide, mida kasutatakse millegi sellise kohta, mis tuleb pärast selle nimisõnaga tähistatavat ja seda tähistatavat ületades, andes nimisõnaga tähistatavale uue, kõrgema, üldisema vaatepunkti. 

Filosoofiasse jõudis eesliide 'meta-' probleemi kaudu tähistada Aristotelese tekstide publitseerimise järjekorda. Raamatud, milles käsitleti näiteks jumalikkust, substantsi, kategooriaid, algelemente, järgnesid füüsikat käsitlevatele raamatutele (*ta meta ta physika*, 'mis käivad füüsika kohta'). Sellest tähendusest on hiljem kujunenud ka metafüüsika mõiste.

Lisaks filosoofiale kasutatakse eesliidet 'meta-' ka muudes valdkondades. Näiteks
* geoloogias kasutatakse eesliidet 'meta-' koos moondunud sette- või tardkivimi põhinimetusega, et tähistada uut kivimit ehk metakivimit, mis on äratuntavalt säilitanud lähtekivimi väljanägemise. 
* infotehnoloogias on metaandmed andmebaasi sissekannete kohta käivaid andmed ehk andmed andmete kohta ning metaprogrammeerimine on programmeerimine, mille tulemusel saadud arvutiprogramm muudab teisi programme
* loogikas, matemaatikas ja keeleteaduses nimetatakse metakeeleks keelt, milles kirjeldatakse teist keelt (objektkeelt)
* süsteemiteoorias on metasüsteem süsteem, mille abil analüüsida, kirjeldada, üldistada ja modelleerida teisi süsteeme. Metasüsteemi kirjeldavat mudelit nimetatakse metamudeliks

## Vaata ka
*metaandmed
*metaeetika
*metafüüsika
*metakeel
*metamudel
*metaprogrammeerimine
*metasüsteem
*metateooria

## Välislingid
* ''Meta'' – Online-Wörterbuch Philosophie: Das Philosophielexikon im Internet
Orkut

**Orkut** oli Google'i hallatav suhtlusvõrgustik, mille eesmärk oli olla virtuaalne koht, kus maailma eri paigus asuvad kasutajad saaksid sõpradega kohtuda ja suhelda. Lisaks said kasutajad selles keskkonnas luua valitud sõpradest koosnevaid kinniseid suhtlusrühmi (ingl *community)*.

Orkut kui veebiteenus suleti teisipäeval, 30. septembril 2014. Kuni 2016. aasta septembrini said kasutajad oma seal salvestatud failid eksportida muudesse keskkondadesse.

Suhtlusvõrgustik alustas veebiportaalina tööd 22. jaanuaril 2004. Tarkvara kirjutas Google'i töötaja Orkut Büyükkökten oma vabast ajast, mis oli Google'i töötajatele lubatud. Algselt nähti keskkonna kasutajaid privilegeeritud usaldusseltskonnana, sest liituda sai vaid kutsega ja esimesed kasutajad said kutse Orkutilt endalt. Kuid 2004. aasta juuli lõpus ületas kasutajate arv juba miljoni ning septembri lõpus kahe miljoni piiri. Kuni 2006. aasta oktoobrini sai Orkutiga liituda ainult siis, kui olemasolev kasutaja kutsus. Hiljem polnud liitumiseks kutset vaja.

## Statistika
2005. aasta juuli seisuga oli 73% Orkuti kasutajatest Brasiiliast, järgmine riik oli ainult 6 protsendiga Ameerika Ühendriigid.
	 
2006. aasta aprillis oli 72% kasutajaid Brasiiliast, järgnes USA 11%-ga. Eesti oli 10. kohal.
	 
2006. aasta juulis Eestis asunud kasutajate arv enam esikümnesse ei kuulunud – 10. koha võttis endale Itaalia.

2010. aasta 29. juuli seisuga oli 50,6% kasutajatest Brasiiliast, 20,4% Indiast ja 17,8% Ameerika Ühendriikidest.

Orkut oli 2010. aasta seisuga külastatavuselt maailmas 68. veebisait, Eestis oli see kaheksas.

## Vaata ka
*Sotsiaalmeedia
*Veebifoorum

## Viited

## Välislingid
* Orkuti koduleht
* Jaan Olmaru: Vabatahtlike rahvastikuregister – www.orkut.com, Eesti Ekspress 3. mai 2004
* Mari Kodres: Häkkerid lõid Orkuti uppi, Eesti Päevaleht, 22. juuli 2008
Võrgupidu

**Võrgupidu** (inglise keeles **LAN party**, mõnikord ka **lanparty**) on kogunemine, kus mitu arvutit ühendatakse selle toimumise kestel suureks kohtvõrguks (inglise keeles **L**ocal **A**rea **N**etwork). Tavaliselt tehakse seda omavahel mitmikmängude mängimiseks.

## Välislingid
Big Read

**"Big Read"** oli BBC saatesari, kus korraldati küsitlus eesmärgiga välja selgitada Suurbritannia elanike seas kõige armastatumad raamatud. 

Sari oli eetris BBC Two's 18. oktoobrist kuni 13. detsembrini 2003. Vaatajad said hääletada veebis ning SMS-i ja telefoni teel. Saatesarja lõpuks tuli hääli kokku umbes kolmveerand miljonit.

Sarnased küsitlused tehti ka Saksamaal ja Ungaris.

## Tulemused
Siin on loetletud esimesed 21 raamatut.

#J. R. R. Tolkien. "Sõrmuste isand" (*The Lord of the Rings*) 
#Jane Austen. "Uhkus ja eelarvamus" (*Pride and Prejudice*) 
#Philip Pullman. "His Dark Materials" 
#Douglas Adams. "Pöidlaküüdi reisijuht galaktikas" ("*The Hitchhiker's Guide to the Galaxy*") 
#J. K. Rowling. "Harry Potter ja tulepeeker" ("*Harry Potter and the Goblet of Fire*")
#Harper Lee. "Tappa laulurästast..." ("*To Kill a Mockingbird*") 
#A. A. Milne. "Karupoeg Puhh" ("*Winnie the Pooh*") 
#George Orwell. "1984"
#C. S. Lewis. "Lõvi, nõid ja riidekapp" ("*[[The Lion, the Witch and the Wardrobe]]*") 
#Charlotte Brontë. "Jane Eyre" 
#Joseph Heller. "Catch-22" 
#Emily Brontë. "Vihurimäe" ("*Wuthering Heights*") 
#Sebastian Faulks. "Linnulaul" ("*[[Birdsong]]*") 
#Daphne du Maurier. "Rebecca" 
#Jerome David Salinger. "Kuristik rukkis" ("*The Catcher in the Rye*") 
#Kenneth Grahame. "The Wind in the Willows" ("Pajud tuules", "Tuul pajuokstes") 
#Charles Dickens. "Suured lootused" (*Great Expectations*) 
#Louisa May Alcott. "Väikesed naised" ("*[[Little Women]]*") 
#Louis de Bernières. "Kapten Corelli mandoliin" ("*Captain Corelli's Mandolin*") 
#Lev Tolstoi. "Sõda ja rahu". 
#Margaret Mitchell. "Tuulest viidud" ("*Gone with the Wind*")

## Välislingid
* BBC Big Read
Lüüdia

**Lüüdia** oli vanaaja ajalooline piirkond ja kuningriik Väike-Aasia lääneosas. Lüüdia elanike etniline päritolu on teadmata, nad kuulusid indoeuroopa Anatoolia keelegruppi, kuid arheoloogiliste väljakaevamiste tulemusel on tuvastatud hetiidide tugev mõju nende arengus.

Lüüdia asus Väike-Aasia lääneosas Kaaria ja Müüsia vahel. Lüüdia pealinn Sardeis jäi Egeuse rannikust ainult u 150 km sisemaa suunas. Varaseimad teated Lüüdia kuningriigi kohta pärinevad umbes 1200 aastast eKr. 1000 aasta paiku eKr langes Lüüdia Früügia võimu alla. 

7. sajandil eKr seda vormiti Lüüdias maailma esimesed kulla ja hõbeda sulamist, elektronist mündid ja hiljemalt 7. sajandiks võtsid lüüdlased omaks foiniikia tähestikul põhineva kirja.

Lüüdia kuningriik oli ka kimmerlaste ründeobjektiks, kelle tagasitõrjumiseks lõi Lüüdia kuningas Gyges (u 680–650 eKr) liidu Assüüria kuninga Assurbanipaliga, kuid astus esialgse edu järel liitu hoopis Assüüriast lahku löönud Egiptuse valitseja Psamtikuga, sai seejärel kimmerlastelt rängalt lüüa ja hukkus. Kuigi tema järglane (u 650–615 eKr) Ardys taastas liidu Assüüriaga, ei hoidnud see ära Sardise rüüstamist kimmerlaste poolt. 

Umbes 600 eKr laienes Lüüdia kuningriik Egeuse mere ja Halyse jõeni, vallutades Früügia, Kaaria, Troasi ja Müüsia, ning hoidis tähtsamaid Musta mere kaubateid enda kontrolli all. 

6. sajandi alguseks eKr allus Lüüdia kuningale kogu Anatoolia lääneosa ning 6. sajandi keskel eKr sundis Lüüdia kuningas teisi Väike-Aasia Joonia linnriike maksma tribuuti. Kuningas Alyattese ajal (u 600–560 eKr) toimunud sõda Meedia kuninga Kyaxaresega lõppes 585. aastal rahu ja liidulepingu sõlmimisega. Rahu- ja liidulepinguga jäi Anatoolia läänepoolne osa Lüüdiale. Viimasele Lüüdia kuningale Kroisosele (560–546 eKr) allusid peaaegu kõik Kreeka linnad Anatoolia läänerannikul ja kõik Anatoolia sisealad lääne pool selle keskplatood läbiva Halyse jõge (tänapäeva Kizil Irmak). 547/546. eKr asus Kroisos sõjaretkele Ahhemeniidide Pärsia kuningate kuninga Kyros II vastu, kuid sai lüüa. Kyros vallutas Sardeise ja liitis Lüüdia oma valdustega. Lüüdia langes Kyros II võimu alla Lüüdia satraapiana.

3. sajandil eKr vallutas alad Makedoonia valitseja Aleksander Suur. Hiljem langes ala Pergamoni ja Seleukiidide ning 133 eKr Rooma võimu alla Väike-Aasia provintsina.

## Vaata ka
* Trooja
* Smürna
* Epeiros
* Sardis
* Mileetos
* Väike-Aasia
Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskond

**Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskond** oli Tartu Ülikooli teaduskond, mis tegeles matemaatika ja informaatika õpetamisega ning uurimistööga nendes valdkondades. Teaduskond asus Tartus aadressil Liivi tänav 2 ning see liideti 2016. aasta alguses ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonnaga.

Teaduskonna viimane dekaan oli Tõnu Kollo ja viimane prodekaan Varmo Vene.

## Ajalugu
Teaduskond moodustati 1967 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna lahutamisel **matemaatikateaduskonnaks** ja füüsika-keemiateaduskonnaks. Selle viimane nimi oli teaduskonnal alates 2001. aasta veebruarist.

## Struktuur
2010. aasta seisuga hõlmas matemaatika-informaatikateaduskond kolme instituuti:
* Matemaatika instituut
* Matemaatilise statistika instituut
* Arvutiteaduse instituut

## Vaata ka
*Tartu Ülikooli arvutuskeskus

## Viited

## Välislingid
* Matemaatika ja statistika instituudi koduleht
* Arvutiteaduse instituudi koduleht
Windows Live Messenger

**Windows Live Messenger** (lühend WLM, endine nimi **MSN Messenger**) oli Microsofti kodukasutajatele mõeldud kiirsuhtluse klientprogramm. WLM kasutas Messengeri platvormi. Sisselogimiseks oli vaja Microsofti kontot.

Windows Live Messengeri nime kandis programm alates versioonist 8.0, mis tuli välja 19. juunil 2006. Alates versioonist 8.1 oli Windows Live Messenger ka eestikeelne.

6. novembril 2012 teatas Microsoft, et Messengeri teenus suletakse kogu maailmas (v.a Mandri-Hiinas) ja edaspidi tuleks kasutada Skype'i. Microsofti konto sai ühendada Skype'i kontoga ning seejärel olid Messengeri kontaktid kättesaadavad Skype'i kaudu. Messenger eemaldati kasutuselt aprillis 2013.

## Kasutustingimuste piirangud
Kuigi Microsofti, Windows Live'i, MSN-i, Microsoft Office Live'i jt teenuste hooldusleping ärilistel eesmärkidel teenuse kasutamist 2011. aasta juuli seisuga ei piiranud, siis hoolduslepingu klauslid sätestasid, et:
* aktsiakursside ja (aktsia)indeksi andmete kohta kehtib keeld nende andmete kasutamiseks mistahes äriettevõtte sees või seoses mistahes äriettevõttega;
* klauslid H.264/MPEG-4 AVC visuaalse- ja VC-1 videostandardi kohta võivad piirata kasutamist ärilistel eesmärkidel; Microsofti teenusega on selgesõnaliselt lubatud neid videostandardeid kasutada vaid isiklikel ja mittekaubanduslikel eesmärkidel.

Kõik see tähendas seda, et WLM-i ärilistel eesmärkidel kasutamine oli küsitav. Samuti oli Microsoftil õigus lepingus sätestatud kasutajaõiguste haaret mistahes ajal ilma ette teatamata koomale tõmmata.

Windows Messenger oli sama suhtlusvõrgu klientprogramm, mida said kasutada ka ärikasutajad (litsentsitud Windows XP litsentsitingimustel koos ülaltoodud teenuselepingu piirangutega).

.NET Messenger Service'i protokolli kasutavatest programmidest oli konkreetselt ettevõtetele ja asutustele andnud Microsoft välja Microsoft Lynci (varem Microsoft Office Communicator) ja Microsoft Communicator for Maci kiirsuhtluse klientrakendused.

## Veebiühenduvus
Iga Internetiühenduse ja modernse veebibrauseriga (peamiselt Microsoft Internet Explorer) varustatud arvuti sai ühenduda .NET Messenger Service teenusega, kasutades Windows Live Contacts ja/või Windows Live Hotmail teenust. Windows Live veebiteenuste hulka integreeriti ka suhtlusfunktsioon, mis sarnanes veebipõhise teenusega MSN Web Messenger (2004&ndash;2008).

## Alternatiivsed programmid
Messengeri teenust sai kasutada ka teiste klientprogrammidega. Sellisteks programmideks olid näiteks vabatarkvaralised aMSN, emesene, Kopete või Pidgin (endine Gaim).

## Nimekasutus kõnekeeles
MSN Messengeri nime asemel kasutati tihti lühendit "MSN", kuigi see tähendas tegelikult Microsoft Networki (teenusepakkujat ja portaali) või mitteformaalselt protokolli, mida MSN Messenger kasutas. Kuigi Microsoft muutis suhtlusprogrammi nime, on lühend "MSN" nii programmi kui ka protokolli tähistajana käibesse jäänud.

## Viited
Foidi sisaldav kivim

**Foidi sisaldav kivim** (inglise *foid-bearing*) on väheses koguses feldšpatoide sisaldav tardkivim.

Vastavalt IUGS-i klassifikatsioonile nimetatakse foidi sisaldavateks tardkivimeid, mille feldšpatoidide sisaldus on kuni 10%. Protsendid ei tähenda antud juhul mitte protsenti kogu kivimi koostisest, vaid protsenti kivimi koostisest, kui eeldada, et ta koosneb vaid päevakividest (plagioklassid + leelispäevakivid) ja feldšpatoididest. Seega peab feldšpatoidide ja päevakivide suhe olema väiksem kui 0,1.

Termin "foid" on lühendvorm sõnast "feldšpatoid". Lühendatud kuju kasutatakse kiviminimetuste lihtsuse ja lühiduse eesmärgil.

Klassifikatsiooni järgi võivad foidi sisaldavaiks kivimeiks olla näiteks süeniit, dioriit, gabro, anortosiit, trahhüüt, latiit jne.

Tardkivimeid, mille foidisisaldus on suurem kui foidi sisaldavatel kivimitel, nimetatakse foidkivimiteks, näiteks foidsüeniit. Kui foidisisaldus on üle 60% ehk feldšpatoidide ja päevakivide suhe on suurem kui 0,6, siis nimetatakse vastavat tardkivimit foidoliidiks.

Juhul kui peamine feldšpatoid on teada, asendatakse "foid" tema nimetusega. Näiteks feldšpatoid nefeliini korral on kivimi nimetuseks foidi sisaldava süeniidi asemel nefeliini sisaldav süeniit jne. 

Foidi sisaldavad kivimid ei sisalda kvartsi, välja arvatud siis, kui kvarts on võõrkristallina kivimi koostisse sattunud. 

## Vaata ka
*Kvartsi sisaldav kivim
*Klaasi sisaldav kivim
Loits (ansambel)

**Loits** on eesti *[[metal]]*-ansambel. 

Bänd on tegutsenud alates 1996. aastast. Ilmunud on kolm 7-tollist vinüülplaati, kaks täispikka CD-albumit ja MPG-vormingus kontsertsalvestis (video). 

Ansambli muusika liigitatakse *[[black metal]]<nowiki/>'iks*, selle sõnum on rahvuslik ja patriootlik.

## Liikmed
2020. aasta seisuga kuuluvad ansamblisse:
* Lembetu (Ahto-Lembit Lehtmets) – vokaal
* Simo Atso – trummid
* Margus Traumann – bass
* Gates (Veljo Värava) – kitarr
* Draconic (Kaido Haavandi) – kitarr

### Endised liikmed
* Karje (Kaire Nurk) - klahvpillid
* Markus Karmo - kitarr
* M. Divine - bass
* Marko Atso - trummid

## Diskograafia
*2001 "Ei kahetse midagi"
*2002 "Legion Estland" (EP)
*2003 "Reval 15.02.2003" (DVD)
*2004 "Vere kutse kohustab"
*2004 "Meeste muusika" (EP)
*2005 "Vere kutse" (DVD)
*2007 "Leegion laval 12.01.2007" (DVD)
*2007 "Must album" 
*2007 "Mustad laulud" (EP)
*2009 "Raiugem ruunideks" (EP)

## Välislingid
* Ansambel MySpace'is
* Ansambel veebilehel estonianmetal.com
* Ansambel veebilehel metalstorm.ee
* Eestimeelset Loitsu saadab raja taga edu