open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paarituslend

**Paarituslend** on lend, kus saatemesilased saadavad emamesilast, kui ta leskedega paaritub. See toimub õhus lennates. Üks ema paaritub viis korda aastas. Kui ema paaritub lesega, tirib ta pärast suguakti lese suguelundid koos sisikonnaga välja ja lesk sureb. Paaritumine ei toimu tavaliselt oma taru leskedega; see võib toimuda ka kilomeetri kaugusel oleva pere leskedega.
Karl May

**Karl Friedrich May** (25. veebruar 1842 Ernstthal (tänapäeval Hohenstein-Ernstthal) – 30. märts 1912 Radebeul) oli üks kõigi aegade menukamaid saksa kirjanikke. Ta on tuntud eelkõige seiklusromaanide poolest, mille hulgas on lood Ameerika Metsikust Läänest ja Winnetou tegelaskujust. 

May teosed saavutasid suure populaarsuse juba tema eluajal ning neid on tõlgitud paljudesse keeltesse. Tema looming on mõjutanud seiklusžanri arengut ning kujundanud mitme põlvkonna lugejate ettekujutust Ameerika põlisrahvastest ja eksootilistest maadest.

Lisaks romaanidele kirjutas ta luulet ja näidendeid ning tegeles ka muusika loomisega. Tema loodud "Ave Maria" versioon saavutas omal ajal märkimisväärse tuntuse.

## Viited
Semliki

**Semliki** (mõnikord ka **Semuliki**) on jõgi Kesk-Aafrikas. 

Ta voolav välja Rutanzige järvest Kongo Demokraatlikus Vabariigis, voolab põhjasuunas üle Uganda piiri ja edasi Uganda lääneosas Semuliki rahvuspargi lähedal. Suubub Alberti järve.

Jões ja jõe ääres elavad muu hulgas aafrika elevandid, krokodillid ja antiloobid.

Pikkus 230 km.
George Dickie

**George Dickie** (12. august 1926 Palmetto, Florida – 24. märts 2020) oli Ameerika Ühendriikide kunstifilosoof ja esteetik.

Dickie lõpetas Florida Ülikooli bakalaureusena 1949. aastal ning California Ülikooli doktorina 1959. aastal. Ta on Illinoisi Ülikooli (Chicagos) filosoofia emeriitprofessor.

Dickie sai tuntuks oma institutsionaalse kunsti teooriaga (*Art and the Aesthetic*, 1974). Tema sellealaseid töid mõjutas oluliselt Arthur Danto operatsionaalse kunsti ja kunstimaailma teooria. Ta uuris põhjalikult ka 18. sajandi esteetilise kultuuri kujunemist (*The Century of Taste*, 1996). 

## Teosed
*"Is Psychology Relevant to Aesthetics?" (The Philosophical Review, 1962) 
*"The Myth of the Aesthetic Attitude" (American Philosophical Quarterly, 1964) 
*"Defining Art" (American Philosophical Quarterly, 1969) 
*"Aesthetics: An Introduction" (Pegasus, 1971) 
*"Art and the Aesthetic" (Cornell University Press, 1974) 
*"The Art Circle" (Haven, 1984) 
*"The New Institutional Theory of Art" (Proceeding of the 8th International Wittgenstein Symposium, Wein, 1984) 
*"Evaluating Art" (Temple University Press, 1988) 
*"The Intentional Fallacy: Defending Beardsley", kaasautor W. Kent Wilson (The Journal of Aesthetics and Art Criticism, 1995)
*"The Century of Taste" (Oxford University Press, 1996) 
*"Introduction to Aesthetics: An Analytical Approach" (Oxford University Press, 1997) 
*"Art and Value" (Blackwell Publishers, 2001) 
*"Theorizing about Art: Intension and Extension" (The Blackwell Guide to Aesthetics, 2004) 
*"Iron, Leather, and Critical Principles" (Contemporary Debates in Aesthetics and the Philosophy of Art, 2005)
Tšudovo

**Tšudovo** (soome Tiutova) on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Tšudovo rajooni keskus. Asub Keresti jõe ääres Peterburist 115 km kagus.

Tšuduvot on esmamainitud Vadja viiendiku maksuraamatus 1539. aastal. 16. sajandist asus seal postijaam Tšudovski Jam. 1851. aastani oli küla nimi Jamm-Tšudovo. 1851. aastal avati küla läbiv Moskva–Peterburi raudtee. Linnaõigused sai asula 1937. aastal.

Tšudovo on raudteesõlm, seal on puidu- ja ehitusmaterjalitööstused, kommivabrik ja tikuvabrik.

Linnas asub Nikolai Nekrassovi majamuuseum.

Linnas töötab kaks bussiliini.

Linna järgi on nime saanud Chudovo alamlade.


Pilt:Chudovo vokzal.JPG|Raudteejaam
Pilt:Nekrasov museum Chudovo 2.jpg|Nikolai Nekrassovi majamuuseum


## Viited

## Välislingid

*http://www.admchudovo.ru/
*http://chudovo.in/
S&P 500

**S&P 500** on börsiindeks, mille moodustavad New Yorgi börsil ja NASDAQil noteeritud Ameerika Ühendriikide 500 suurima börsiettevõtte aktsiad.

S&P on lühend indeksi looja ja haldaja, krediidireitinguid ja muid finantsteenuseid pakkuva ettevõtte Standard & Poor'si nimest. Indeksisse kuuluvad USA 500 turuväärtuselt suurima börsiettevõtte aktsiad, kuid sellest reeglist on erandeid. Näiteks Berkshire Hathaway on turuväärtuselt USA ettevõtete tippkümne hulgas, kuid ei kuulu S&P 500 nimekirja. Selle põhjuseks on asjaolu, et ettevõtte ühe aktsia väärtus on üle 100 000 dollari, mis teeb nendega kauplemise vähese likviidususe tõttu keeruliseks. S&P 500 nimekirja kuuluvad ka mõned ettevõtted väljastpoolt Ameerika Ühendriike.

S&P 500 indeksi ajalugu ulatub aastasse 1957. Tänapäevaks on indeksist saanud Dow Jonesi tööstuskeskmise kõrval maailma kõige jälgitum börsiindeks. S&P 500 on palju laiapõhjalisem kui 30 ettevõtte aktsiat kaaluv Dow Jonesi tööstuskeskmine, mistõttu peetakse teda sageli aktsiaturu sünonüümiks ning USA majanduse käekäigu indikaatoriks. Kui öeldakse, et USA aktsiaturg tõusis päevas 1,57 protsenti, siis peetaksegi sellega tavaliselt silmas S&P 500 indeksi 1,57-protsendilist tõusu.

## Valiku kriteeriumid
Alates 2005. aastast arvestab indeks vabalt kaubeldavate aktsiate arvu. Praktikas on paljudel 500 börsil noteeritud ettevõttest indeksi tulemuslikkusele piiratud mõju. S&P 500-s kümne suurima aktsiafondi osakaal indeksis oli 2021. aasta juuni lõpus umbes 26,6%.

S&P 500 indeksisse kaasamise kriteeriumid:

* Ettevõte peab olema USA-st.
* Ettevõtte minimaalne turukapitalisatsioon peaks olema 11,2 miljardit USA dollarit.
* Vähemalt 50% aktsiatest peab olema vabas ringluses.
* Peab olema avalikult registreeritud New Yorgi börsil või NASDAQ-is.
* Kaubanduse aastakäibe ja turukapitalisatsiooni suhe peab olema vähemalt 0,3.
* Minimaalne 250 000 aktsia igakuine kauplemismaht hindamise kuupäevale iga eelnenud 6 kuu tagant.
* Aruandluse läbipaistvus.
* Ei saa indeksisse lisada: osaühingud (LP), peamised osaühingud ja nende investeerimisfondid (MLP, PTP), börsiväliste bülletäänide emissioonid (OTCBB), suletud fondid (CEF), börsil kaubeldavad fondid (ETF), börs kaubeldavad võlakirjad (ETN), autoritasu usaldusfondid; jälitavad aktsiad (Tracking Stock); eelisaktsiad, osainvesteerimisfondid, aktsiaoptsioonid, konverteeritavad võlakirjad, investeerimisfondid, Ameerika depoopanga laekumised ja Ameerika depoopanga aktsiad. Kinnisvarafondid võivad saada osaks indeksist.

Kui ettevõte ei vasta enam ülaltoodud nõuetele, ei kaasne sellega kohest kustutamist. Indeksist eemaldamise peamine põhjus on müük või ühinemine.

## Võrdselt kaalutud versioon
Alates 2003. aasta algusest on olnud S&P 500 EWI, milles kõigil 500 osalejal on võrdne kaal 0,2%. Indeksit korrigeeritakse kord kvartalis.

## Viited

## Välislingid
* Indeksi väärtuse muutus ajas Yahoo Finance'is logaritmilisel skaalal
Batetski rajoon

**Batetski rajoon** on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblastis. Piirneb läänes ja põhjas Leningradi oblastiga.

Rajoonis on 3 külaasundust (esmatasandi omavalitsus).

2021. aasta alguse seisuga oli rajooni rahvaarv 4991, neist 2610 naised ja 2381 mehed. 2020. aastal sündis rajoonis 35 last ja suri 90 inimest.

## Viited

## Välislingid

*Batetski rajooni ametlik koduleht
OMX Tallinn

**OMX Tallinn** (lühendatult **OMXT**; kuni 2005. aastani **TALSE**) on NASDAQ OMX Tallinna börsi (varasema nimega Tallinna Väärtpaberibörsi) üldindeks, millesse kuuluvad kõik põhi- ja lisanimekirja aktsiad. Indeks iseloomustab aktsiate hindade keskmist muutust.

TALSE indeksit hakati arvutama 3. juunil 1996, algväärtuseks oli 100 ja indeksisse kuulus 11 väärtpaberit. 

2005. aastal sai TALSE uueks nimeks OMX Tallinn (OMXT).
Tamanrasseti provints

**Tamanrasseti provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Alžeeria lõunaosas. Piirneb Mali ja Nigeriga. Asub Sahara kõrbes. Provintsi jääb ka osa Ahaggarist.

Provints on pindalalt suurim Alžeeria provints. Elanikud on peamiselt tuareegid.

Jaguneb 6 ringkonnaks:

* Abalessa ringkond
* In Ghari ringkond
* In Guezzami ringkond
* In Salahi ringkond
* Tamanrasseti ringkond
* Tazrouki ringkond
* Tin Zaouatine'i ringkond
Marjovo rajoon

**Marjovo rajoon** on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalringkond (varem munitsipaalrajoon)) Venemaal Novgorodi oblasti lõunaosas. Piirneb kagus Tveri oblastiga.

Rajoonis oli 2020. aastani 6 külaasundust (esmatasandi omavalitsusüksust). Rajoonis on 139 asulat.

Pindalast moodustab mets 1361,5 km², põllumajandusmaa 230,7 km² ja sood 142 km².

Peamised majandusharud on põllumajandus ja puidutööstus.

Rajoonis on 229,94 km maanteid, millest 101,29 on asfaltkattega.

## Viited

## Välislingid

*http://www.marevo.nov.ru/
Monika Übner

**Monika Übner** (sündinud 10. novembril 1965 Pärnus) on eesti keskkonnateadlane ja õppejõud.

## Õpingud
*1973–1984 Lydia Koidula nimeline Pärnu 2. Keskkool
*1974–1981 Pärnu Muusikakool, klaveri eriala
*1984–1989 Tallinna Tehnikaülikool, tehnoloogiainsener
*2000–2004 Tallinna Tehnikaülikool, PhD (loodusteadused)

## Teenistuskäik
*1986–1989 Tallinna Tehnikaülikoolis biokeemia kateedri laborant
*1989–1992 kalurikolhoosis "Pärnu Kalur" meister
*1995–2001 Pärnu Kurortoloogia ja Taastusravi Instituudi insener
*2001 juulist detsembrini Pärnu Kurortoloogia ja Taastusravi Instituudi direktori kohusetäitja
*2002–2004 TÜ Pärnu kolledži erakorraline teadur
*2004–2005 TÜ Pärnu kolledži erakorraline lektor
*alates 2005 TÜ Pärnu kolledži veemajanduse lektor

## Tegevus muusikuna
*1981–1984 Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli segakoor (alt)
*1984–1988 TPI Kammerkoor (alt)
*1984–1988 Tallinna 4. Tehnikakooli segakoor (alt)
*alates 1990 Pärnu Segakoor "Endla" (alt, sopran)
*1994 Pärnu Ooperi koor (sopran) Mozarti "Figaro pulm"

## Tunnustus

* 2015 Tartu Ülikooli aumärk

## Publikatsioonid
*Vaht, M.; Birkenfeldt, R.; Übner, M. (2008). An evaluation of the effect of differing lengths of spa therapy upon patients with osteoarthritis (OA). Complementary Therapies in Clinical Practice, 14, 60–64.
*Übner, M.; Kaljurand, M.; Lopp, M. (2007). Supression of solute-wall interactions in humic acid capillary electrophoretic analysis by its diluted solution as background electrolyte. Colloids and Surfaces A: Physicochemical and Engineering Aspects, 302, 634–637.
*Übner, M.; Treumann, M.; Viitak, A.; Lopp, M. (2005). Interaction of metal cations with different humic substances from sea and lake sediments. Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Chemistry, 54, 24–34.
*Ubner, M.; Lepane, V.; Lopp, M.; Kaljurand, M (2004). Electrophoretic aggregation of humic acid. Journal of Chromatography A, 1045, 253–258.
*Übner, M.; Kaljurand, M.; Lopp, M (2004). Interactions of Pb2+ with fulvic acid by electrophoretically mediated on-capillary microanalysis. Journal of Chromatography A, 1057, 253–256.
*Übner, Monika; Treumann, Maili; Viitak, Anu; Lopp, Margus (2004). Properties of humic substances from the Baltic Sea and Lake Ermistu mud. Journal of soils and sediments, 24–29.
*Übner, M. (2004). Interaction of humic substances with metal cations. (doctoral dissertation) Tallinn: Tallinn University of Technology Press

## Viited


## Välislingid
*
Pestovo

**Pestovo** on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Pestovo rajooni keskus. Asub Mologa jõe ääres.

Pestovo asutati 1918 raudteejaama juurde, linnaõigused sai 1965. aastal.

## Viited
Saba jõgi

**Saba** on jõgi Venemaal Leningradi oblastis, Lauga vasakpoolne lisajõgi. 

Saba jõe pikkus 90 km, see suubub Lauga jõkke 102 km kaugusel selle suudmest.
Mesilasvaha

**Mesilasvaha** on noorte töömesilaste vahanäärmete eritis. Vaha on materjal, millest mesilased ehitavad meekärgi.

Vahanäärmed paiknevad töömesilaste tagakeha kolmandal, neljandal, viiendal ja kuuendal kõhulookel. Igal lookel on kaks läbipaistvat vahapeeglikest. Vahapeeglite all paiknevad vaha eritavad rakud, mis mesilase kasvades muutuvad põietaolisteks ning täituvad vedela vahaga. Vaha tungib läbi kitiini peeglikese pinnale ja hangub väikeseks plaadikeseks. 

Mesilased hakkavad vaha eritama 3–5 päeva vanuselt ning lõpetavad korjemesilastena 18–20 päeva vanuselt. Mesilasemadel ja leskedel vahanäärmeid ei ole. 

Toatemperatuuril on vaha tahke ja kõva, meeldiva iseloomuliku lõhnaga. Sõltuvalt lisandite (mesi, taruvaik, suir) sisaldusest on vaha värvus valkjas kuni tumepruun. Vees vaha ei lahustu. Vaha sulamistemperatuur on 60–65 °C. Mesilasvaha tihedus on umbes 960 kg/m3.

Vaha sisaldab umbes 80% süsinikku, 13% vesinikku ja 7% hapnikku. Ühe 1 kg vaha eritamiseks kulub peres 3,5 kg mett.

Mesilasvaha kui toidulisaaine tähis on **E901**.

## Kasutamine

Vaha kasutatakse peamiselt kunstkärgede ehk kärjepõhjade valmistamiseks; aga ka kupualgmete tegemiseks ja söödanõude paikamiseks.

Mesilasvahast valmistatakse ka küünlaid, kosmeetikavahendeid, pookimisvaha, kingaviksi ning mitmesuguseid viimistlusvahasid.

Traditsiooniliselt on mesilasvaha kasutatud haavade raviks ja anumate paikamiseks. Meditsiinis kasutatakse vaha salvide ja raviküünalde koostises.

## Viited

## Välislingid
Demjanski rajoon

**Demjanski rajoon** on haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblastis. Piirneb kagus Tveri oblastiga.

Rajoonis on 8 omavalitsusüksust, neist 7 külaasundust (*сельское поселение*) ja 1 linnaasundus.

Rajooni idaosas on Seligeri ja Veljo järv. 

## Viited

## Välislingid

*http://demaynsk.gera.nov.ru/
*http://www.niac.natm.ru/econom/site/Rajoni/demyansk.htm
BHP Billiton

**BHP Billiton** on maailma suurim kaevandusettevõte.

BHP Billiton Group moodustus praegusel kujul 2001. aastal, kui liitusid Austraalia Broken Hill Proprietary Company (BHP) ja Briti Billiton. Tulemuseks on ettevõte, mille kahel harul on erinevad aktsionärid, kuid sama juhtkond. Austraalia haru nimeks sai BHP Billiton Limited (peakorter Melbourne'is on ühtlasi kogu ettevõtte peakorteriks), Briti haru uueks nimeks sai BHP Billiton Plc (peakorter Londonis).

BHP Billiton kaevandab erinevaid maavarasid 25 riigis asuvas rohkem kui sajas kaevanduses. Ettevõte annab tööd umbes 41 000 inimesele. Olulisemate kaevandatavate maavarade hulka kuuluvad alumiinium, kivisüsi, vask, mangaan, raud, uraan, nikkel, hõbe, titaan, nafta, maagaas ja teemandid.

Ettevõtte aktsiad on noteeritud Austraalia, Johannesburgi ja New Yorgi aktsiabörsidel (BHP Billiton Limited) ning Londoni ja New Yorgi aktsiabörsidel (BHP Billiton Plc).

Ettevõtte 30. juunil 2008 lõppenud majandusaasta müügitulu oli 59,47 miljardit dollarit ning puhaskasum 15,96 miljardit dollarit.

## Välislingid
*BHP Billitoni koduleht
*BHP Billitoni kaevanduste asukohad maailmakaardil
Videvik (film 2008)

Bella Swan (Kristen Stewart) on olnud alati teistsugune, keeldunud massi sulamast. Uues koolis tutvub ta salapärase ja kena välimusega Edward Culleniga (Robert Pattinson), kes erineb kõigist poistest, keda Bella eales tundnud on. Intelligentne ja vaimukas Edward näeks otsekui ta hinge kõige salajasematesse soppidesse ning õige pea suudavad need kaks mõelda vaid teineteisest. Edward jookseb kiiremini kui lõvi, ta suudab peatada paljaste kätega kihutava auto ja ta pole vananenud päevagi pärast aastat 1918! Sarnaselt kõigi vampiiridega on ta surematu, kuid tema suguvõsa esindajatel puuduvad kihvad ning nad ei joo inimverd. Edwardi jaoks on Bella midagi, mida ta on oodanud viimased 90 aastat - hingesugulane. Ent mida lähedasemaks nad muutuvad, seda ohtlikum on see Bella jaoks. Eriti veel siis, kui linna saabuvad James (Cam Gigandet), Laurent (Edi Gathegi) ja Victoria (Rachelle Lefevre), Cullenite suguvõsa surmavaenlased, kes ei kavatse lahkuda enne, kui vanad arved saavad õiendanud... "Videvik" on muinasjutuline romantiline põnevusfilm, mille aluseks esimene raamat Stephenie Meyeri ülimenukast romaanisarjast.   

## Näitlejad
* Kristen Stewart – Bella Swan
* Robert Pattinson – Edward Cullen
* Peter Facinelli – Carlisle Cullen
* Elizabeth Reaser – Esme Cullen
* Ashley Greene – Alice Cullen
* Kellan Lutz – Emmett Cullen
* Nikki Reed – Rosalie Hale
* Jackson Rathbone – Jasper Hale
* Billy Burke – Charlie Swan
* Cam Gigandet – James
* Rachelle Lefèvre – Victoria
* Edi Gathegi – Laurent
* Sarah Clarke – Renée Dwyer
* Taylor Lautner – Jacob Black
* Christian Serratos – Angela Weber
* Michael Welch – Mike Newton
* Anna Kendrick – Jessica Stanley
* Gregory Tyree Boyce – Tyler Crowley
* Justin Chon – Eric Yorkie

## Välislingid
* Koduleht
* 
* 
* 
* Videvik. Forum Cinema
Ile

**Ile** (kasahhi; hiina 伊犁河 *Yili He*; uiguuri *Chüngges*; vene Или) on jõgi Hiinas ja Kasahstanis. 

Jõgi saab alguse Kasahstani kagupiiril Tian Shanis kõrgusel 3540 m, Han-Tengri mäesõlmest paarkümmend kilomeetrit loodes. Pikkus on 1001 km (koos lähtejõe Tekesiga 1439 km), sellest 815 km voolab Kasahstani territooriumil. Ülemjooksul väljub Tekesi jõgi Ketpehi ahelikku ümber hõlmates Hiina aladele (lõik u 500 km). Seal on ka suurim linn jõe teel Yining (Gulja; u 430 000 elanikku). Ile suubub Balkaši järve (h 341,4 m) lääneossa ja seetõttu on tüübilt soolajärve lääneosas vesi palju magedam kui idaosas. Ile üldine langus on 3200 m ja lang 2,22 m/km.

Suudmes on suure pindalaga delta. Ile keskmine äravool on 480 m³/s, valgla pindala 140 000 km². Looduslikult võiks vooluhulk olla kordi suurem, kuid suur osa jõgikonna veest kasutatakse kunstlikuks niisutamiseks ja tööstuse tarbeks. Jõel on Kapšagaj veehoidla (50 km Almatõst kirdes). Suuremad lisajõed on Hiinas Künes (Kunges) ja Kax ning Kasahstani osas Šarõn. 

## Vaata ka
*Ili Kasahhi autonoomne ringkond
Iain Stewart

**Iain Simpson Stewart** (sündinud 1964) on šoti geoloog.

Professor Stewart töötab Plymouthi ülikoolis, kuid on tuntud geoloogiat tutvustavate teleesinemistega.

Tema loodud on Vahemere geoloogilist ehitust ja selle mõju piirkonna kultuurile tutvustav kuueosaline telesaatesari "Journeys From the Centre of the Earth" (2004). Vaikse ookeani tulerõnga neljaosaline sari "Journeys into the Ring of Fire" (2007) ning viieosaline geosfääre tutvustav sari "Earth: The Power of the Planet" (2007). Lisaks on ta esinenud BBC geoloogiasaates "Rough Science". 2008. aastal on ta olnud tegev kliimamuutuse teemat lahkava kolmeosalise sarja "Earth: The Climate Wars" loomisega. Enamik Stewarti sarjadest on toodetud koostöös BBC-ga. Stewarti esinemisstiil on emotsionaalne ja kaasahaarav. Omapäraseks teeb tema esinemise varjamatu ja üsna tugev šoti aktsent. 

Vahemere geoloogiat tutvustav sari (USA-s pealkirjaga "Hot Rocks: Geology of Civilisation") sai 2005. aastal USA-s Jackson Hole Wildlife Film Festivalil parima teadussaate auhinna.

Geoloogias on Stewarti peamisteks uurimisobjektideks neotektoonika ja geoloogilised ohud. Regionaalselt on ta huvid keskendunud Vahemere piirkonnale, eelkõige Türgi ja Kreeka maavärinatele. Sel teemal kaitses ta 1990. aastal Bristoli ülikoolis ka doktorikraadi ning seetõttu rääkis ka tema esimene pikem telesaatesari just Vahemere geoloogiast.

2007. aastal andis ameerika bioloog Brian Fisher uuele Madagaskaril avastatud sipelgaliigile Stewarti auks nime *[[Cerapachys iainstewarti]]*.  

## Olulisemad publikatsioonid
* Stewart, I.S. and C. Vita-Finzi (eds.). 1999. *Coastal Tectonics*. London: the Geological Society. Special Publication (ISBN 186239024x)
* McGuire, W.J., Griffiths, D., Hancock, P.L. & Stewart, I.S. (Eds.) 2000. *The Archaeology of Geological Catastrophes*. London: the Geological Society. Special Publication, 171, 413p. 
* Stewart, I.S., Sauber, J. & Rose, J. (Eds.) 2000. *Ice Sheets, Crustal Deformation and Seismicity*. Quaternary Science Reviews special issue, vol. 14/15. 
* Dunne, W., Stewart, I.S. & Turner, J.P. (Eds.) 2001. *Brittle Microtectonics, Neotectonics and Archaeoseismicity*. Journal of Structural Geology, special issue, vol. 13, No.2/3, 500pp. 
* Morner, N.A., Stewart, I.S., Trifonov, V.G., Caputo, R., Nikonov, A.A., Kozhurin, A.I.,& Kopp, M.L. (Eds.) 2004. *Active Faults in the Eastern Hemisphere*. Tectonophysics Special Issue volume 380, nos. 3-4. 
* Stewart, I.S. 2005. *Journeys from the centre of the Earth: how geology shaped civilization*. London: Century/Random House. ISBN 1844138135
* Stewart, I.S. and J. Lynch. 2008. *Earth: the biography*. Washington DC: National Geographic. ISBN 1426202369.

## Viited

## Välislingid
* 
*Iain Stewart Plymouthi ülikooli kodulehel
Pressisõber

**Pressisõber** on aunimetus, millega Eesti Meediaettevõtete Liit (EML) tunnustab aasta avatuimat ajakirjandusega suhtlejat. Pressisõpra valitakse alates 1994. aastast. Selle kõrval kuulutatakse välja ka aasta pressivaenlane.

Pressisõbra valivad aasta lõpus EML-i aastakoosolekul osalevad liikmesorganisatsioonide esindajad kandidaatide hulgast, kes on aasta jooksul näidanud üles suurimat valmidust ajakirjandusega suhelda või aidanud muul viisil kaasa infovabaduse levikule.

Pressisõber saab auhinnaks nimelise messingist ruupori, mille on valmistanud Kuldgraali metallikunstnikud.

## Pressisõbrad
* 1994 Mart Laar
* 1995 Siim Kallas
* 1996 Tunne Kelam
* 1997 Paul Varul
* 1998 Lennart Meri
* 1999 Jüri Mõis
* 2000 Ivar Tallo
* 2001 Ingrid Rüütel
* 2002 Allar Jõks
* 2003 Mati Alaver
* 2004 Marko Pomerants
* 2005 Tõnis Lepp
* 2006 Aadu Luukas (postuumselt) 
* 2007 Juhan Kivirähk
* 2008 Ivari Padar
* 2009 Andres Arrak
* 2010 Allar Jõks
* 2011 Helve Särgava
* 2012 Heili Sepp
* 2013 Kristi Liiva
* 2014 Andrus Ossip
* 2015 Elmar Vaher
* 2016 Karmen Turk
* 2017 Tarmo Soomere
* 2018 Riigikontroll 
* 2019 Kersti Kaljulaid 
* 2020 Arkadi Popov 
* 2021 teadusnõukoda (koosseisus Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi professor Irja Lutsar, Tartu Ülikooli matemaatilise statistika professor Krista Fischer, Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi afektiivse psühholoogia vanemteadur Andero Uusberg, Põhja-Eesti regionaalhaigla ülemarst ja Tartu Ülikooli kirurgiliste haiguste professor Peep Talving, Tartu Ülikooli kliinikumi infektsioonhaiguste arst Pilleriin Soodla ja Tartu Ülikooli rakendusviroloogia uurija-professor Andres Merits)


## Vaata ka
* Pressivaenlane

## Viited

## Välislingid
* Eesti Ajalehtede Liit
Kapšagaj veehoidla

**Kapšagaj veehoidla** (varem kasutati venepärast nime *Kaptšagai veehoidla*) on veehoidla Kasahstanis Ile jõel.

Rajati 1970. aastal.

Pikkus on 180&nbsp;km, laius kuni 22&nbsp;km. Pindala on 1850&nbsp;km², vee maht 28,14&nbsp;km³,  keskmine sügavus on 15,2&nbsp;m, maksimaalne sügavus on 45&nbsp;m. Veetase kõigub 4&nbsp;m ulatuses.

Suubub jõgi .

Kasutatakse energeetikas (Kapšagaj hüdroelektrijaam) ja niisutamiseks. Veehoidla kaldal asub Kapšagaj linn.
Pressivaenlane

**Pressivaenlane** on nimetus, mille annab Eesti Meediaettevõtete Liit aasta kõige ajakirjandusvaenulikumale inimesele. Pressivaenlast valitakse alates 1994. aastast. Paralleelselt kuulutatakse välja ka aasta pressisõber.

Pressivaenlase valivad aasta lõpus Eesti Meediaettevõtete Liidu aastakoosolekul osalevad liikmesorganisatsioonide esindajad kandidaatide hulgast, kes on aasta jooksul näidanud üles suurimat vaenulikkust ajakirjandusega suhtlemisel või takistanud muul viisil infovabaduse levikut.

## Pressivaenlased
* 1994 Lennart Meri
* 1995 Edgar Savisaar
* 1996 Tiit Made
* 1997 Robert Lepikson
* 1998 Olari Taal
* 1999 Lennart Meri
* 2000 Toivo Jürgenson
* 2001 Mart Laar
* 2002 Heiki Kranich
* 2003 Peeter Tali
* 2004 Rein Lang
* 2005 Andres Lipstok
* 2006 Enn Pant 
* 2007 Andrus Ansip
* 2008 Urmas Kukk
* 2009 Rein Lang
* 2010 Toomas Hendrik Ilves
* 2011 Eesti Suusaliit
* 2012 Kristen Michal
* 2013 Rein Lang
* 2014 Neinar Seli
* 2015 Rein Kilk
* 2016 Toomas Hendrik Ilves 
* 2017 Mihhail Korb
* 2018 Aivar Rehe
* 2019 ei nimetatud 
* 2020 ei nimetatud 

## Vaata ka
* Pressisõber

## Viited

## Välislingid
* Eesti Ajalehtede Liit
Tiiu Aro

**Tiiu Aro** (sündinud 18. juunil 1952 Kuressaares) on eesti arst ja poliitik. 

Tiiu Aro lõpetas 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Ta on töötanud Tartu linna onkoloogiadispanseris arsti ja osakonnajuhatajana ning olnud Tartu naistekliiniku peaarst.

Aastatel 1996–1999 oli Tiiu Aro Eesti sotsiaalminister, esindades Eesti Koonderakonda (Tiit Vähi kolmandas valitsuses (2. detsembrist 1996 kuni 17. märtsini 1997) ja Mart Siimanni valitsuses (17. märtsist 1997 kuni 25. märtsini 1999)).

Aastatel 1999–2009 oli ta Tervisekaitseinspektsiooni peadirektor ning 2010–2017 Tervisekaitseinspektsiooni, Tervishoiuameti ja Kemikaalide teabekeskuse ühendamisel loodud Terviseameti peadirektor. 

23. oktoober 2017 kuni 25. juuni 2025 oli Tiiu Aro Eesti Reformierakonna liige. Aastatel 2017–2021 oli ta Saaremaa vallavolikogu esimees, esimene Saaremaa valla ajaloos.

Riigikogu liikme Johannes Kerdi volituste lõppemise järel tema surma tõttu 4. märtsil 2021 asus Tiiu Aro 6. märtsil 2021 tööle XIV Riigikogu liikmena. Ta oli Riigikogu sotsiaalkomisjoni liige. Tema volitused lõppesid 18. juulil 2022, kui ametisse astus Kaja Kallase teine valitsus.

## Tunnustus
* 2018 Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia
* 2025 Saare maakonna vapimärk

## Isiklikku
Tiiu Aro on abielus jurist Tõnu Kõrdaga. Varem olnud abielus kardioloogi ja kardiokirurgi Toomas Aroga.

## Viited
Kyoga järv

**Kyoga järv** on järv Uganda keskosas.

Kyoga järve pindala on 1720 km². Ta on umbes 200 km pikk ja väga sopilise kaldajoonega. Järve valgla on umbes 75 000 km². Ta asub merepinnast 914 m kõrgusel. Järve suubub Valge Niilus, mis voolab välja Victoria järvest, suubub Kyoga järve, voolab temast välja ja suubub Alberti järve. Järve kaldal asub Soroti linn.

Kyoga järvest pisut põhja pool asub Kwania järv. See on väiksem, aga sügavam kui Kyoga järv. Sellest voolab välja lühike jõgi, mis suubub Valgesse Niilusesse.

Järve keskmine sügavus on umbes 4 m, suurim 5,7 m. Vee juurdevoolu reguleerib Nalubaale hüdroelektrijaam.

Järve need piirkonnad, mille sügavus on väiksem kui 3 meetrit, on täielikult kaetud vesiroosilehtedega. Soostunud kallastel kasvavad papüürus ja vesihüatsint. Papüürusest on moodustunud ujuvad saared, mis ujuvad Kyoga alaliste saarte vahel. 

Kyoga järves elutseb 46 kalaliiki ja arvukalt krokodille.

Tugevad vihmad tõstsid aastail 1997–1998 järvevee erakordselt kõrgele. Selle tulemusena rebenesid vesiroosid, mille suuri lehti järjest ülespoole kisuti, järve põhjast lahti, nad kuhjusid äravooluavasse ja ummistasid selle, mistõttu järve veetase tõusis veelgi kõrgemale ning Kyoga ja Kwania järv ühinesid. 2002. aasta seisuga oli üle ujutatud 580 km² kaldaäärseid alasid ja see oli sundinud inimesi ümber asuma. Egiptuse valitsus eraldas Ugandale 13 miljonit USA dollarit tagastamatut abi ummistusega võitlemiseks, aga 2007. aasta seisuga oli väljavool järvest endiselt suuresti blokeeritud.
Viiralti tamm

**Viiralti tamm** ehk **Tamme-Koori tamm** (kasutatud ka kirjapilti *Tamme Goori tamm*) on kaitsealune tamm Viljandi maakonnas Vana-Võidu külas.

## Kirjeldus

Viiralti tamm kasvab Viljandi vallas Vana-Võidu külas Tamme talu juures, Tänassilma ürgoru serval. Puu on looduskaitse all (IUCN kategooria: III – kaitstav loodusmälestis).

Tamm on madal, jässakas ning püstiste okstega. Puu ümbermõõt on 488 cm (1,3 m kõrguselt), kõrgus on 13 m. Tamme õõnsus on tsementeeritud. 

Viiralti tamm kasvab keset heinamaad ning on paista ka 160 m kaugusel asuvale Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maanteele.

## Ajalugu

Puu on nime saanud Eduard Viiralti 1943. aastal kuivnõeltehnikas valminud gravüüri "Viljandi maastik" järgi. 

Varem tunti tamme ümbruskonnas Tamme-Koori tammena. Selle nime sai puu 19. sajandil naabruses elanud isepäise taluperemehe järgi. Talu nimi oli Tamme ning selle Grigori-nimelist peremeest kutsuti Gooriks. Majas, mille Tamme Goori kunagi ehitas, elavad tänapäevani tema järeltulijad.

## Viited

## Välislingid

* 
* 
* Eduard Viiralti gravüür "Viljandi maastik" Rahvusarhiivi fotode andmebaasis
* "Mis juhtus Wiiralti tammega? Praegu heas seisukorras puu oli sadakond aastat tagasi üsna rääbakas" Maaleht, 10. veebruar 2024
Skellefteälven

**Skellefteälven** ehk **Skelledeatnu** on jõgi Rootsi põhjaosas. 

Jõe pikkus on 410 km, valgala pindala 11 731 km&sup2;. 

Skellefteälven saab alguse Norrbotteni läänist Ikesjaure järvest Rootsi-Norra piiri lähedal ja voolab kagu suunas läbi Norrlandi mägismaa läbi. Ta voolab läbi Hornavani, Uddjauri ja Storavani järve ning suubub Põhjalahte. Ülemjooksul on arvukalt jugasid, kärestikke ja järvi.

Jõge kasutatakse energia saamiseks, jõel on mitu hüdroelektrijaama. Jõe suudmes asub Skellefteå sadam.
 
## Viited
Vitali Sobolev

**Vitali Sobolev** (sündinud 6. märtsil 1956. aastal Venemaal Permi oblastis Kospaši linnas) on Eesti kunstnik. 

Lõpetanud Vjatkas kunstikooli ja pedagoogilise instituudi. Praegu elab ja töötab Tallinnas. Osaleb eestivene mitteformaalse kunstnikeühingu "Ježi" tegevuses.

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Mari Kartauga, abielust sündisid poeg ja tütar.

## Viited

## Välislingid
*Website
Kristalliseerumine

**Kristalliseerumine** on sulamis, vedelas või gaasilises agregaatolekus oleva aine või ainete segu üleminek korrastatud sisestruktuuriga olekusse. See on kristallide (aeglase) moodustumise ja kasvu protsess, mis tekib lähtefaasis üleküllastumise või ülejahtumise tulemusena.

Kristalliseerumine on oluline looduslik protsess. Näiteks vee jäätumine või magma kivistumine on kristalliseerumise näited. 

Kristalliseerimine on ka oluline meetod keemiatööstuses.

## Vaata ka
*Kristalliseerimine
*Ümberkristalliseerumine
Slovakkia Eurovisiooni lauluvõistlusel

**Slovakkia** on osalenud **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** alates 1994. aastast 7 korda.  

1993. aastal ei õnnestunud Slovakkial pääseda edasi eelvoorust, mis oli korraldatud uutele Ida-Euroopa riikidele, kes soovisid liituda Eurovisiooni lauluvõistlusega. Slovakkia jäi pärast 1998. aasta võistlust lauluvõistlusest eemale. Kolme finaali peale jäi Slovakkia parimaks tulemuseks 18. koht ja riik oli pärast iga võistlust sunnitud aasta vahele jätma. Riik otsustas mitte naasta 2000. aasta võistluseks. 

11. mail 2006 teatas Slovakkia ringhääling Slovenská Televízia soovist osaleda 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kuid rahalistel põhjustel Slovakkia Belgradis siiski ei osalenud. Küll aga naasis Slovakkia võistlusele järgmisel aastal, kui lauluvõistlus toimus Moskvas. 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse teises poolfinaalis jäi Slovakkia 8 punktiga eelviimaseks ehk 18. kohale. 

Slovakkia saavutas 2010. aastal poolfinaalis 16. koha ja 2011. aastal poolfinaalis 13. koha.

2012. aastal saadi poolfinaalis viimane (18.) koht ning pärast seda Slovakkia enam osalenud ei ole.

## Osalejad

## Hääletamise ajalugu (1994–2012 finaalid)
Slovakkia on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Slovakkia on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Viited

## Välislingid
* Eurovisioon.ee – Slovakkia
Orage

**Orage** on vabavaraline kalender Xfce töölauakeskkonna jaoks. Varem oli Xfce kalender Xfcalendar. Alates versioonist 4.4 kasutatakse nime Orage. Koos nimevahetusega lisati ka  alarmid ja mindi dbh standardilt üle iCal standardile, mis teeb Orage ühilduvaks paljude teiste kalendritega. Paketis on ka plugin, mis võimaldab paneelil näidata kella mitme eri ajavööndi ajaga.
## Viited

## Välislingid
*Orage koduleht (inglise k.)
*Xfce website
Kuimetsa linnus

**Kuimetsa linnus** ehk **Kuimetsa tornlinnus** oli tornlinnus Juuru kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal asuvad linnusevaremed Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas Vatla jõe ääres Juuru-Kose ja Vahastu teeristil. 

Linnus ehitati kindlustatud mõisamajana 1412. aastal Tallinna tsistertslaste Püha Mihkli kloostrile kuuluva Kuimetsa mõisa kaitseks. Linnus põles 1560. aastal Liivi sõjas. 

Maamõõtja Carl Faehlmanni akvarelli järgi oli 1827. aastal veel alles kahe rippnurgatorniga kolmekorruseline tornelamu.

Tänapäeval on linnusest säilinud vaid esimene korrus, mis on mattunud rusukünka alla, meenutades keldrit (ruum 7 x 5 m), millena seda ka kasutatakse. 

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend
*Eesti mõisate loend

## Kirjandus
*Mari-Ann Remmel, "Mõisalegendid. Harjumaa". Tänapäev, Tallinn 2008

## Välislingid
*Kuimetsa linnusest ja mõisast Eesti Mõisaportaalis
*Sammlung sämtlicher Ruinen in Estland. ...; EAA.854.4.469; 1840-1841
*
Põhja-Makedoonia Eurovisiooni lauluvõistlusel

**Põhja-Makedoonia** on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel alates 1998. aastast, 2025. aasta seisuga 21 korda. Enne 2019. aastat osaleti nimetüli tõttu Kreekaga **endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi** nime all.

Põhja-Makedoonia seni parima tulemuse, 7. koha, saavutas Tamara Todevska lauluga "Proud" 2019. aastal. Varem oli Põhja-Makedoonia parim tulemus 12. koht 2006. aastal Ateenas, mil Põhja-Makedooniat esindas Elena Risteska lauluga "Ninanajna".

Põhja-Makedoonia jäi esimest korda Eurovisiooni finaalist välja 2008. aastal, sest toonaste reeglite järgi valis kümnenda finalisti välja tagavaražürii. Ilma selle reeglita oleks Põhja-Makedoonia finaalis üles astunud. Aastatel 2008–2018 pääses Põhja-Makedoonia finaali vaid ühel korral 2012. aastal. Kui Põhja-Makedoonia pärast kvalifikatsiooni 2019. aastal aastatel 2021–2022 järjekordselt finaali ei pääsenud, otsustas Põhja-Makedoonia rahvusringhääling Makedonska Radio Televizija (MRT) loobuda osalemisest 2023. aastal ja pole siiani naasnud.

MRT on aeg-ajalt kasutanud Põhja-Makedoonia esindaja leidmiseks festivali "Skopje Fest". 

Enne iseseisvuse väljakuulutamist 1991. aastal oli Põhja-Makedoonia kui Makedoonia Sotsialistlik Vabariik Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi osa. Põhja-Makedoonia artistid ja heliloojad osalesid tihti Jugoslaavia rahvuslikus eelvoorus Jugovizija, kuid Põhja-Makedoonia laulud ei jõudnud kordagi Eurovisioonile.

## Osalejad

## Viited

## Välislingid
* Eurovisioon.ee – Põhja-Makedoonia
Viktoria Leks

**Viktoria Leks** (sündinud 28. septembril 1987) on Eesti kõrgushüppaja.

Tema rekord on 20. juunil 2007 Türil hüpatud 1.89.

Sisetingimustes on tema rekord 11. veebruaril 2007 hüpatud 1.91, mis oli Eesti rekord kuni 2009. aastani, kui selle ületas Anna Iljuštšenko.

## Välislingid
* 
* 
* Viktoria Leks: tegin palju lollusi, Postimees, 2. märts 2007
* Viktoria Leks Big Kuldliigal edukas, Postimees, 20. juuni 2007
* Kergejõustiku kaunitar Viktoria Leks: "Meeldiv tiitel!", Õhtuleht, 6. august 2007
* Andres Vaher. VIKTORIA LEKS: "Suvi on parim ja rannas on mõnus.", Õhtuleht, 7. august 2007
Anna Iljuštšenko

**Anna Iljuštšenko** (sündinud 12. oktoobril 1985 Sillamäel) on endine Eesti kõrgushüppaja.

Ta on lõpetanud 2005. aastal Sillamäe Kannuka Kooli ja 2010. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna hambaarstina. 

Ta töötab ortodondina.

## Sportlaskarjäär
Tema parim tulemus on 9. augustil 2011 hüpatud **1.96**, mis on ühtlasi Eesti rekord. Ka 3. augustil 2010 hüpatud 1.95 oli Eesti rekord.

2013. aastal on ta sisetingimustes hüpanud **1.94**, mis on samuti Eesti rekord.

Anna Iljuštšenko esindas Eestit 2012. aasta suveolümpiamängudel. Tulemusega 1.90 saavutas ta 15. koha.

2013. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Göteborgis pääses ta tulemusega 1.92 finaali ehk kaheksa parema hulka. Finaalis ületas ta avakatsel kõrguse 1.92. Kõrgus 1.96 jäi alistamata ning lõppkokkuvõttes jäi ta itaallanna Alessia Trostiga jagama 4. kohta.

2016. aastal teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.

## Saavutused
### [[Universiaad]]il
* 2011  Shenzhenis:
**  **pronksmedal** **1.94**

* 2013  Kaasanis:
**  **pronksmedal** **1.94**

## Isiklikku
Aprillis 2015 sündis Anna Iljuštšenkol tütar, kes sai nimeks Polina.

## Viited

## Välislingid
*
*
*"Anna Iljuštšenko tulemuseks jäi 1.89". SL Õhtuleht, 21. august 2008
*"Anna Iljuštšenko: See oli nagu vettehüpe, mitte kõrgushüpe!". SL Õhtuleht, 21. august 2008
*Intervjuu pärast Pekingi olümpiamängude kvalifikatsioonivõistlust
*Anna Iljuštšenko võitis Kuldliiga etapil 300 000 ja püstitas Eesti rekordi 1.95! Postimees, 3. august 2010
Mirjam Lehismets

**Mirjam Lehismets** (neiupõlvenimi **Mirjam Liimask**; sündinud 25. oktoobril 1983) on endine Eesti tõkkejooksja.

Aastal 2005 tuli ta 100 meetri tõkkejooksus kuni 23-aastaste Euroopa meistriks, joostud aeg **12.93** on Eesti rekord. Samal aastal võitis ta kuldmedali ka suveuniversiaadil.

## Välislingid
* Gunnar Press. Mirjam Liimask tuli Euroopa meistriks, Õhtuleht, 18. juuli 2005
* Evelin Kivimaa. Suur tükk ajab suu naerule, Eesti Ekspress, 19. juuli 2005
*
Fontpédrouse'i sild

**Fontpédrouse'i sild** (*Pont de Fontpédrouse*, ka *Pont Séjourné*) on 1908. aastal valminud 237 m pikkune sild ja raudteeviadukt Prantsusmaal, Püreneedes Fontpédrouse'i juures üle Têti jõe. Sild kuulub Kollase rongi (*Ligne de Cerdagne*) raudteeliini Villefranche-de-Conflent-Gare de Latour-de-Carol-Enveitg koosseisu.

Silla arhitekt on Paul Séjourné.

## Välislingid
*http://en.structurae.de/structures/data/index.cfm?ID=s0002225
Emil Boc

**Emil Boc** [em'iil bokk] (sündinud 6. septembril 1966 Răchițeles) on Rumeenia poliitik, 22. detsembrist 2008 kuni 6. veebruarini 2012 Rumeenia peaminister.

Emil Boc on õppinud ajalugu ja filosoofiat. Poliitikas osaleb ta alates 2003. aastast. Alates 2004. aastast on ta Rumeenia Demokraatliku Liberaalse Partei esimees.

Aastatel 2004–2008 oli Boc Cluj-Napoca linnapea. Teist korda on ta Cluj-Napoca linnapea alates 12. juulist 2012.

Pärast novembris 2008 peetud parlamendivalimisi nimetas president Traian Băsescu esialgu peaministriks Boci parteikaaslase  Theodor Stolojani, kes aga ametist loobus. Seejärel tegi president valitsuse moodustamise ettepaneku Emil Bocile, kes moodustas koalitsioonivalitsuse kahe valimistel tasavägise tulemuse saanud partei osalusel, kaasates ka sotsiaaldemokraadid. Kokku kuulub kahele valitsuserakonnale umbes 70 protsenti parlamendi kohtadest.

13. oktoobril 2009 kaotas Emil Boci valitsus usaldushääletuse parlamendis häältega 176:254.

23. detsembril 2009 kinnitas parlament ametisse Emil Boci uue valitsuse.

6. veebruaril 2012 astus Boc tema valitsuse ulatuslike kärpekavade vastu toimunud massimeeleavalduste tõttu ametist tagasi
Hillar Nahkmann

**Hillar Nahkmann** (27. juuli 1964 Tallinn – 22. detsember 2008) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1982. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajana.

Aastatel 1982–1993 oli ta Keila 1. Keskkoolis ajalooõpetaja, olles samal ajal kuni lõpetamiseni Tartus kaugõppe tudeng. 

Suvel 1991 asus ta tööle Eesti Raadiosse väliskommentaatorina; seejärel oli Eesti Raadio uudistediktor. Alates 2003. aastast oli ta Vikerraadio vastutav toimetaja. Oma sõnul eelistas ta esineda otse-eetris. Ta alustas raadiotööd uudistelugeja ja väliskommentaatorina. Hiljem juhtis ta muu hulgas saateid "Maailm täna", "Päevasüda" ja "6pakk". Samuti olümpiamängude programme. Aastal 1996 oli ta ise Atlantas kohal ja kommenteeris võistlusi. 

Ta oli muuhulgas ka edukas mälumängur. Ta võitis individuaalmängijana TV3 "Kuldvillaku", meeskondlikus arvestuses "Maakilva" (kevad 2001), Harju meistrivõistlused “Mnemofriik” (sügis 2001), ning Eesti meistrivõistlustel pronksmedali (kevad 1994). 10. klassi õpilasena tuli ETV võistlussaate “Turniir” meeskondlik esikoht kevadel 1981. Preemiareis viis võistkonna toonasele Ida-Saksamaale. 

Suri ootamatult 22. detsembril 2008. Maetud Keila lähedal asuvale Karjaküla kalmistule. 

## Kirjandus
*Allar Viivik. Hillar Nahkmann: Mina teatasin "Estonia" laevahukust esimesena. Õhtuleht, 28. september 1999
*Maarius Suviste. Hillar Nahkmann: Raadio loob fantaasiat. Maaleht, 21. juuli 2005
* Suri tuntud raadiohääl Hillar Nahkmann. Postimees, 22. detsember 2008
*Uku Toom: Nahkmann oli asendamatu. ERR Uudised, 22. detsember 2008
*Hillar Nahkmann 1964–2008. Õhtuleht, 22. detsember 2008
*In memoriam – Hillar Nahkmann. Postimees, 23. detsember 2008
* Allar Viivik. Kilvar Hillar Nahkmann: "Küsimusele vastamisel on hea tuletamine!" Õhtuleht, 23. detsember 2008
*Allar Viivik. Homme maetakse Hillar Nahkmann. Õhtuleht, 29. detsember 2008

## Välislingid
*Haud Keila Karjaküla kalmistul
Paatsjoki

**Paatsjoki** (soome keeles Paatsjoki, koltasaami keeles **Paaččjokk**, põhjasaami keeles **Báhčaveaijohka**, norra keeles: **Pasvikelva**, rootsi keeles: **Pasvik älv**, vene keeles: **Паз** või **Патсойоки**) on jõgi Lapimaal, mis saab alguse Inari järvest Soomes, voolab läbi Norra ja Venemaa ning suubub Varangeri fjordi Kirkenesi lähedal. 

Jõe pikkus on 145 km ja valgala pindala on 18 404 km&sup2;. Jõele on rajatud mitu hüdroelektrijaama, tuntuimad neist on Paatsjoki hüdroelektrijaamad. 

Aastast 1944 kulgeb jõge mööda osa Norra-Venemaa piiri.

Jõgi on kalarikas (lõhe).
Richard Rees

Sir **Richard Lodowick Edward Montagu Rees, teine baronet** (4. aprill 1900 – 24. juuli 1970) oli Briti diplomaat, kirjanik ja kunstnik.
Bastet

**Bastet** ehk **Bast** on egiptuse mütoloogias kassjumalanna, Ra tütar. 

Tema kujutised sarnanevad Sahmeti omadega.
Paul Nipkow

**Paul Julius Gottlieb Nipkow** (22. august 1860 Lauenburg – 24. august 1940 Berliin) oli saksa leidur.

Ta leiutas ja patenteeris 15. jaanuaril 1885 Nipkowi ketta.
Philipp Reis

**Johann Philipp Reis** (7. jaanuar 1834 Gelnhausen – 14. jaanuar 1874 Friedrichsdorf) oli saksa leidur.

Reis leiutas algelise telefoni, mida demonstreeris 26. oktoobril 1861. Ta suri tuberkuloosi.
Kaubabörs

**Kaubabörs** on börs, millel kaubeldakse vahetatavate kaupadega, näiteks toorainete, põllumajandusaaduste või toiduainetega. Tavaliselt on tegu põllumajanduse või tööstuse toorainetega, mineraalide jm loodussaadustega, mitte tööstustoodetega. 

Esimesed börsid olidki kaubabörsid. Need tekkisid suurtest laatadest. Kaubabörsid on väärtpaberibörsidest mitu sajandit vanemad. Esimene börs asutati 1409 Brugges; sealt pärineb ka sõna "börs". Aastal 1611 alustas tööd Amsterdami börs, mis oli 17. sajandil tähtsaim kaubabörs Euroopas. 

Olulisemate kaubabörside hulka kuuluvad Chicago kaubabörs, kus kaubeldakse põllumajandussaaduste tulevikutehingutega, New Yorgi kaubabörs, kus kaubeldakse metallide ja energiatoodete tuletistehingutega (sealhulgas naftafutuuridega) ja Londoni metallibörs.

Elektri tuletistehingutega kaubeldakse NASDAQ OMX Commodities Europe börsil. Füüsilise elektriga kaubeldakse Eestis ja Põhjamaades Nord Pool Spoti elektribörsil, kus saab osta ja müüa elektrit päev-ette oksjonitel.

## Vaata ka
* Energiabörs
Kaido Reivelt

**Kaido Reivelt** (sündinud 29. oktoobril 1970) on eesti füüsik ja teaduse populariseerija, Tartu Ülikooli füüsika instituudi õppedirektor ja endine sõudja.

## Haridus ja teaduskraad
* 1988 lõpetas Viljandi 5. Keskkooli
* 1995 lõpetas Tartu Ülikooli füüsikaosakonna
* 2003 kaitses Tartus doktorikraadi (optika ja spektroskoopia) *[[cum laude]]*

### Töökäik
* 1996–1997 Tartu Ülikooli füüsika instituudi insener
* 1997–2003 Tartu Ülikooli füüsika instituudi erakorraline teadur
* alates 2005 Tartu Ülikooli füüsika instituudi õppedirektor

### Teadustöö
Kaido Reivelt kaitses väitekirja akadeemik Peeter Saari juhendamisel. Ta tegeleb laineoptika alal leviinvariantsete laineväljadega (X-laine). 

## Sport
Reivelt alustas sõudetreeninguid 1985 Viljandi sõudeklubis Arne Graumanni juhendamisel. 1991. aastal võitis ta Nõukogude Liidu juunioride meistrivõistlustel roolijata kahepaadil pronksmedali. Ta on tulnud Eesti meistriks kaheksal korral: 

* 1998 roolijata kahepaadil,
* 1996–1999 roolijata neljapaadil,
* 1989 roolijaga neljapaadil,
* 1989 ja 1993 kaheksapaadil.

Reivelt on Kalevi liige

## Tunnustus
* 2012 Tartu Ülikooli aumärk
* 2018 Tartu Ülikooli medal
* 2023 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Ühiskondlik tegevus
Kaido Reivelt on keskkonnaprogrammi GLOBE Eesti koordinaator.

## Viited

## Välislingid
*
John Logie Baird

**John Logie Baird** (13. august 1888 Helensburgh – 14. juuni 1946 Bexhill-on-Sea) oli šoti leidur, televiisori leiutaja.
John Baird

**John Baird** on mitme tuntud inimese nimi:

* John Baird (sündinud 1969) on Kanada poliitik, aastael 2011–2015 Kanada välisminister.
* John Logie Baird (1888–1946) oli šoti insener, esimese töötava televisioonisüsteemi leiutaja.
Jacques Charles

**Jacques Alexandre César Charles** [žakk aleks'aandr sez'aar šarl] (12. november 1746 Beaugency-sur-Loire – 7. aprill 1823 Pariis) oli prantsuse leidur, teadlane, matemaatik ja aeronaut.

27. augustil 1783 laskis ta lendu esimese vesinikuõhupalli ja sama aasta 1. detsembril sooritas ta koos Marie-Noël Robertiga esimese mehitatud lennu vesinikuõhupallil.

Tema nime järgi on nimetatud Charles'i seadus, mis kirjeldab gaasi ruumala muutumist temperatuuri muutudes. Gaasi ruumala väheneb temperatuuri vähenedes.
Jean-François Pilâtre de Rozier

**Jean-François Pilâtre de Rozier** (30. märts 1754 Metz – 15. juuni 1785 Wimereux) oli keemia ja füüsika õpetaja ning Prantsuse aeronaut.

De Rozier sooritas 21. novembril 1783 koos François Laurent d'Arlandesiga esimese **vabalennu** (pall ei olnud köie otsas) kuumaõhupallil.  Lend kestis 25 minutit, tõusti 900 meetri kõrgusele, maanduti 9 km kaugusel õhkutõusmiskohast. Ta hukkus hiljem koos Pierre Romainiga La Manche'i väina ületamisel.
Island Eurovisiooni lauluvõistlusel

**[[Island]]** on osalenud **[[Eurovisiooni lauluvõistlus]]el** alates 1986. aastast. Alates esimesest korrast pole Island osalenud vaid kahel võistlusel: 1998. aasta võistlusel ja 2002. aasta lauluvõistlusel. Kolmekümne kahe korra peale pole Island kunagi lauluvõistlust võitnud ning riigi parimaks kohaks on jäänud 2. koht. Teine koht saavutati 1999. aastal, mil Islandit esindas Selma Björnsdóttir lauluga "All Out of Luck". 

Alates 2004. aastast, mil esimest korda korraldati lauluvõistlusel poolfinaal, oli Island automaatselt finaalis. Ebaeduka osalemise tõttu pidi aga Island järgmisel aastal alustama poolfinaalist ning kuni 2008. aasta võistluseni ei pääsetud kordagi finaali. 2008. aastal esindas Islandit Euroband lauluga "This Is My Life" ja oli esimene Islandi esindaja, kes viis riigi poolfinaalist edasi. Finaalis saadi 14. koht. 

Island on kahel korral jäänud viimaseks: 1989. aastal jäi ta võistlusel punktideta ja 2001. aastal sai kolm punkti. 

Sigríður Beinteinsdóttir on osalenud võistlusel kolmel korral (1990, 1992, 1994). Selma Björnsdóttir on osalenud kahel korral (1999, 2005), nagu ka Eiríkur Hauksson (gruppi liikmena 1986. aastal ja sooloartistina 2007. aastal).

2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Islandit 18-aastane Jóhanna Guðrún Jónsdóttir, kes lauluga "Is It True?" kordas Islandi seni parimat tulemust ja saavutas Moskvas teise koha.

## Osalejad

## Hääletamise ajalugu (1986–2019 finaalid)
Island on *andnud* kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:

Island on *saanud* kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:

## Galerii

ESC 2007 Iceland - Eirikur Hauksson - Valentine Lost.jpg|Eirikur Hauksson Helsingis (2007)
Iceland, Eurobandið, semi-final of Eurovision 2008.jpg|Euroband Belgradis (2008)
Yohanna1.jpg|Yohanna Moskvas (2009)
Hera Björk 01.JPG|Hera Björk Oslos (2010)
ESC2013 - Iceland 04 (crop).jpg|Eythor Ingi Malmös (2013)
ESC2014 - Iceland 08.jpg|Pollapönk Kopenhaagenis (2014)
20150516 ESC 2015 Maria Olafs 8302.jpg|María Ólafs Viinis (2015)
ESC2016 - Iceland 04.jpg|Greta Salóme Stockholmis (2016)
ESC2017 - Iceland 01.jpg|Svala Kiievis (2017)
Ari Ólafsson 2018.jpg|Ari Ólafsson Lissanbonis (2018)
Eurovision 2019 Iceland.jpg|Hatari Tel Avivis (2019)


## Välislingid
*RUV.IS – Söngvakeppni Sjónvarpsins
*Eurovisioon.ee – Island
Thunar

**Thunar** on GNOME Nautilusega sarnanev failihaldur, mida Xfce vaikimisi kasutab. Thunari arendamisel on silmas peetud kiirust, vähest mälukasutust ja võimalust failihaldurit pluginatega kohandada. 

## Viited

## Välislingid
* Xfce website
* Extend Xfce's Thunar File Manager with Custom Actions
GNU Vähem Üldine Avalik Litsents

**GNU LGPL** (**''L**esser **G**eneral **P**ublic **L**icense*) ehk *'GNU Vähem Üldine Avalik Litsents*' on kompromiss [[GNU GPL]]-i ja teiste vähem [[GNU]] põhimõtteid jagavate litsentside vahel (näiteks [[BSD litsents]]).

LGPL seab *copyleft'' piirangud küll programmile endale, kuid mitte teistele programmidele, mis antud programmile viitavad. LGPL on eelkõike mõeldud teekide litsentsiks, kuid seda kasutavad ka sellised programmid nagu 7-Zip.

## Vaata ka
*GNU GPL
*GNU FDL

## Välislingid
*GNU LGPL-i inglise keelne tekst
*[GNU LGPL-i mitteametlik tõlge](http://viki.pingviin.org/index.php?title=GNU_LGPL_(t%C3%B5lge))
*LGPL Pingviini vikis