open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helle-Iris Michelson

**Helle-Iris Michelson** (kuni 1937 **Helle-Iris Rosman**; kuni 1958 **Helle-Iris Roosma**; 4. november 1929 Tallinn – 12. veebruar 2024) oli eesti ujuja, tõlkija, toimetaja ja kirjanik.

## Ujumine
Ujumist hakkas ta harrastama 1946. aastal Friedel Raudsepa juhendamisel. Ta tuli aastatel 1948–1950 kuus korda vaba- ja teateujumises Eesti NSV meistriks ning püstitas teateujumises kaks Eesti NSV rekordit. 

Ta on kuulunud aastatel 1963–1968 Eesti NSV Ujumisföderatsiooni presiidiumi ja on olnud Kalevi ujumissektsiooni presiidiumi esimees. Ta on tegutsenud ka ujumiskohtunikuna. 

## Hariduskäik
*1937–1948 – Tallinna 4. Keskkool
*1948–1951 – Leningradi Lesgafti-nimeline Kehakultuuri Instituut, treenerite kool, ujumistreener 
*1952–1956 – Leningradi 2. võõrkeelte instituut, prantsuse filoloog

## Töökäik
*1951–1952 – Tallinna Kehakultuuritehnikumi õppejõud ja Tallinna Kalevi ujumistreener
*1956–1988 – kirjastus Eesti Raamatu toimetaja
*alates 1988 – vabakutseline tõlkija

Ta oli Eesti Kirjanike Liidu liige.

## Teosed
Ta on tõlkinud üle 100 teose põhiliselt prantsuse, aga ka vene keelest.
*1994 - 2001 prantsuse koomiksisari "Asterix". Egmont Estonia. Tallinn
*2008 – "Lehitsetud leheküljed: meenutusi elust ja lastekirjandusest". Tänapäev. Tallinn 2008
*2012 – "Prantsuse pasjanss". Tänapäev. Tallinn 2012

## Tunnustus
Tõlketöö eest on Helle-Iris Michelson pälvinud Prantsusmaa Akadeemilise Palmioksa ja Belgia Kuningriigi Leopoldi ordeni.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli korvpallur ja korvpallikohtunik Henn Michelson (1931–1975).

## Viited

## Välislingid

*Helle-Iris Michelson Eesti spordi biograafilises leksikonis
Jean Baptiste Perrin

**Jean Baptiste Perrin** (30. september 1870 Lille – 17. aprill 1942 New York) oli prantsuse füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

Ta uuris Browni liikumist, tõendas Albert Einsteini seletust sellele ja kinnitas sellega mateeria aatomilist ehitust. Samuti leidis ta Avogadro arvu väärtuse, uurides mitmest molekulist peab koosnema 32 grammi hapnikku (O2). Selle eest anti talle 1926. aastal Nobeli füüsikaauhind.

## Tunnustus
*1911 – Matteucci medal
*1918 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1926 – Nobeli füüsikaauhind
Kabanski rajoon

**Kabanski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal  Burjaatia Vabariigis.

2015. aastal olid rajooni elanikest 5,1% burjaadid ja 92,1% venelased.

Rajoon jaguneb 19 külaasunduseks, milles on kokku 61 asulat. Halduskeskus on Kabanski küla.

## Viited

## Välislingid

*Kabanski rajooni koduleht
Salvatore Garau

**Salvatore Garau** (sündinud 5. novembril 1953 Santa Giustas Oristano provintsis Sardiinias) on itaalia maalikunstnik ja skulptor.

Lóránd Hegyi oli Salvatore Garau mitme näituse kuraator.

## Viited

## Kirjandus
* Vittorio Sgarbi, Luciano Caramel, *Arte come comunicazione di vita*, Franco Maria Ricci Editore, Milano, 2000.
* Achille Bonito Oliva, S. Gorreri, F. Gualdoni, G. Panza di Biumo, Arte Lago 90, *opere d’arte per la superficie acquatica*, Lativa, 1990.
* Lóránd Hegyi, Rosso Wagner - Wagner Red - Garau Salvatore, Ed. Corraini, 2015, ISBN 9788875704773
* Lóránd Hegyi, *Salvatore Garau. Photogrammes avec horizon*, Mondadori Electa, 2009, ISBN 8837069995.
* Lóránd Hegyi, Salvatore Garau, GLV Adv, Milano, 2004.
* Lóránd Hegyi, Napoli presenze. Posizioni e prospettive dell’arte contemporanea*, Electa, 2005. 
* [[Luciano Caramel]], Dopo il concettuale, Mazzotta, 1986.
* [[Enrico Crispolti]], La pittura in Italia. Il Novecento/3. Le ultime ricerche, a cura di Carlo Pirovano, Electa, 1994, ISBN 88-435-4840-9.
* [[Enrico Crispolti]], Que bien resistes, Charta, 1994.
* Maria Giovanna Battistini and Piero Deggiovanni (edited by), *Raccolta del disegno contemporaneo: catalogo generale*, Modena, Nuova Alfa, 1994, ISBN 8877794003. 
* Lucia Matino, Silvia Mascheroni, *Civico museo d'arte contemporanea*, Electa, 1994, ISBN 8843557009. 
* [[Lóránd Hegyi]], *Salvatore Garau. Photogrammes avec horizon'', Mondadori Electa, 2009, ISBN 8837069995.

## Välislingid

* "Itaalia kunstnik müüs 15 000 euro eest maha nähtamatu skulptuuri", ERR, 09.06.2021
Kadri Tüür

**Kadri Tüür** (sündinud 15. detsembril 1975) on eesti kirjandusteadlane, semiootik ja ökofeminist.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1994. aastal hõbemedaliga Saaremaa Ühisgümnaasiumi.

1999. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga eesti kirjanduse erialal (bakalaureusetöö Karl Ristikivi romaanidest). 2002. aastal sai ta Tartu Ülikoolist magistrikraadi võrdleva kirjandusteaduse alal (magistritöö Anja Kauraneni romaanidest) ja aasta hiljem teise magistrikraadi semiootika alal (tööga eesti looduskirjandusest).

2017. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis väitekirja "Semiotics of Nature Representations: on the Example of Nature Writing" (*Looduskujutuse semiootika: looduskirjanduse näitel*; juhendajad Kalevi Kull, Peeter Torop, Ulrike Plath) ning sai doktorikraadi semiootika ja kultuuriteooria alal.

## Poliitiline tegevus
Kadri Tüür on olnud Muhu vallavolikogu liige (2002–2009) ja volikogu esimees (2005–2009).

## Teadustegevus
Ta on töötanud teadurina Eesti Kirjandusmuuseumis, Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses ja Karl Ristikivi muuseumis. 

Aastatel 2005–2010 oli ta Muhu Muuseumi juhataja.

Ta on olnud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teadusajakirja Studia Vernacula peatoimetaja.

## Seltsiline kuuluvus
Ta kuulub Euroopa Kirjandusökoloogia Assotsiatsiooni (EASLCE), Eesti Kirjanduse Seltsi, Eesti Semiootika Seltsi, Eesti Loodusuurijate Seltsi ja on Muhu Pärandikooli liige. Ta on ka üliõpilasorganisatsiooni EYS Veljesto vilistlane.

## Viited

## Välislingid

*
Barguzini rajoon

**Barguzini rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Barguzin.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 22 574, neist 23,4% burjaadid ja 73,8% venelased.

Rajoon jaguneb 10 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 34 asulat.

## Viited

## Välislingid
Eduard Purfeldt

**Eduard Purfeldt** (ka **Puurfeldt**; 15. märts 1890 Väätsa vald, Järvamaa – 8. veebruar 1952) oli eesti omavalitsustegelane.

Pärast Paide linnakooli lõpetamist 1907. aastal töötas Paides kohtu-uurija tõlgi ja Türi paberivabriku haigekassa asjaajajana. 1917. aastal oli ta Järvamaa kaitsepataljoni üks organiseerijaid.

Elas Paides Pärnu tänav 91 hoones, mille oli ise projekteerinud.

Aastatel 1917 Paide linna miilitsa- ja 1919–1921 Järva Maakonna Politseivalitsuse 1. (Paide linna) politseijaoskonna ülem. 1921. aasta veebruaris ja 1927. aastal valiti ta Eesti Tööerakonna nimekirjas Paide linnavolikogu liikmeks. Aastatel 1921–1930 oli ta Paide esimene eestlasest linnapea.

Tema eestvedamisel ehitati Paide raekoda 1925. aastal ümber hilisklassitsistlikus stiilis kahekorruseliseks hooneks. Eduard Purfeldti eestvedamisel ehitati aastatel 1927–1929 Paide mälestusmärk-rahvamaja.

Pärast linnapea ametist lahkumist koostas ta ehitusprojekte. Pärast sõda jäi töötuks ja tegi käsitööd.

1908. aastast osales ta Paide seltsides, ta oli karskusseltsi Idu juhatuse liige ja Kaubatarvitajate Ühisuse Iva revisjonikomisjoni liige.

Ta on maetud Reopalu kalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Järvamaa Muuseumi fotokogu. Eduard Purfeldt
* Haud Paide Reopalu kalmistul
Jenisseisk

**Jenisseisk** on Venemaa linn Krasnojarski krais Jenisseiski rajoonis.  Linn asub Jenissei vasakul kaldal.

Linnas elas 17 774 elanikku (2020; 18 359 elanikku 2015. aastal).

Linn asutati 1619 ja linnaõigused sai see 1679. 

Jenisseiskisse saadeti inimesi asumisele. 18. sajandil kujunes linn Siberi karusnahakaubanduse keskuseks. 19. sajandi alguses kaotas Jenisseisk oma tähtsuse karusnahaturuna.

## Viited
Tõnis Käsebier

**Tõnis Käsebier** (1885–1936) oli eesti omavalitsustegelane. 

Ta töötas Paides laenu-hoiu ühisuse ja Paide Tarvitajate Ühisuse Iva raamatupidajana, seejärel Paide maksuinspektorina, hiljem Tallinna-Harju maksuinspektori abina.

1917. aastal valiti ta Järvamaa maakonnanõukogu liikmeks ja oli maakonnanõukogu abiesimees. 1921. aasta veebruaris valiti ta Tööerakonna nimekirjas Paide Linnavolikogu liikmeks. 1924. aastal valiti ta Paide linnavolikogu esimeheks.

1914. aastast oli ta Paide Karskusseltsi Idu juhatuse liige. 1920. aastatel oli ta Järva laulu- ja muusikaseltsi esimees.

Ta on maetud Reopalu kalmistule.

## Viited
Krasnaja Gorka fort

**Krasnaja Gorka fort** (alates 1915 *Aleksei fort*, vene keeles *Алексеевский форт*; alates 1919 *Punalaevastiku fort*, vene keeles *Краснофлотский форт*) on endine fort Soome lahe lõunarannikul Kotlini saare vastas Lomonossovi rajoonis. 

Fort oli Kroonlinna kindluse alluvuses ning see ehitati aastatel 1909–1915. Algne nimetus pärines lähedalasuvalt Krasnaja Gorka külalt (soome keeles *Yhinmäki*).

Fort oli osa Vene pealinna Peterburi kaitseks loodud Peterburi merekaitse süsteemist, mille Kroonlinna positsiooni laiendamise ja ehitiste rekonstrueerimise käigus rajati Soome lahe põhjarannikule Ino fort ja lõunarannikule Krasnaja Gorka fort.

## Krasnaja Gorka operatsioon

1919. aasta oktoobris-novembris Eesti Vabadussõja ajal püüdsid Eesti väed vallutada Krasnaja Gorka forti.

## Viited
Evald Reier

**Evald Reier** (pseudonüüm **Eia**; 14. juuni 1916 Viljandi – 28. september 1987 Viljandi) oli eesti karikaturist ja teatrikunstnik.

## Raamatud
*Šaržiraamat / Evald Reier (108 lk, 1996)  UDK 741.5 (474.2)

## Isiklikku
1939. aastal abiellus ta Anniga. 1940. aastal sündis poeg Jüri, 1943. aastal poeg Rein.

## Viited

## Välislingid
*http://kultuur.elu.ee/ke479_eia.htm
*(arhiiviversioon) Uudiskirjandus.blogspot – 14. juuni – Evald Reier 95
*Ugala nukuteatri ajalugu (1948–1951)
*Karikatuur - Kultuurimaja, ETMM _ 5840 Gk 367, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum
*Sarž - Aleksander Juhani, ETMM _ 5840 Gk 371, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum
*Haud Viljandi vanal kalmistul
Herning

**Herning** on linn Taanis Kesk-Jüütimaa piirkonnas, Herningi valla keskus.

Linn asutati 18. sajandi lõpul ja mõni aeg hiljem sai see Taani tekstiiltööstuse keskuseks. 1913. aastal sai linn oluliseks laadakeskuseks.

Herningis tegutseb jäähokiklubi Herning Blue Fox, mis on 16-kordne Taani meister, ja jalgpalliklubi FC Midtjylland, mis on kolmekordne Taani meister.

Herningis asub sisehall Jyske Bank Boxen, kus peetakse palju erinevaid spordivõistlusi, sealhulgas toimus seal 2019. aasta käsipalli maailmameistrivõistluste finaal, ja kus toimuvad samuti muusikakontserdid.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht
Meistrivõistlused

**Meistrivõistlused** (sport) on sportlikud võistlused mingit liiki võistlusaladel, milles selgitatakse välja parim ehk meistervõistleja või -võistkond. 

Meistrivõistlusi korraldatakse mingi astmelisusega, näiteks regionaalselt: linna-, ringkonna-, valdkonna-, liidu-, riigi-, (Eesti meistrivõistlus) või mandri meistrivõistlus (Euroopa meistrivõistlus EM, veel maailmameistri ehk MM-võistlus). See eeldab võistleja või võistkonna seotust antud regiooniga, peab olema regiooni/riigi alaline elanik või kodanik. Tavaliselt korraldatakse meistrivõistlusi regulaarsete ajaliste intervallidega, näiteks igal aastal või üle aasta. Reeglina saab meistrivõistluste võitja kanda tiitlit 'riigi meister' (regiooni meister) kuni järgmiste võistlusteni ja auhinnaks medali või karika (rändkarikas, igavene karikas) jne, millega võib kaasneda ka rahaline preemia.
Kristjan Looper

**Kristjan Looper** (5. november 1896 – ?) oli eesti kommunistliku liikumise tegelane.

Ta lõpetas 1912. aastal Pärnu Progümnaasiumi.. Hiljem lõpetas Ruhja Kaubanduskooli ja töötas aastatel 1918–1921 Pärnus raamatupidajana.

1919. augustis osales ta Petrogradis Venemaa Kommunistliku Partei Eesti osakonna kongressil. 1919–1921 oli Pärnu ametiühingute keskkomitee juhatuse liige.

1921. aasta veebruaris valiti ta kommunistide nimekirjas Pärnu linnavolikogu liikmeks. 25. aprillil 1921 ta arreteeriti süüdistusega riigikorra kukutamise kavatsuses. 1922. aasta mais mõisteti ta kommunistliku salaorganisatsiooni protsessil (115 protsess) süüdi kommunistliku partei organiseerimise eest Pärnus ning talle määrati 2 aasta ja 2 kuu pikkune vangistus koos õiguste kaotamisega. 1922. aasta 19. augustil saadeti ta koos 45 samas protsessis süüdi mõistetuga välja Nõukogude Venemaale.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riigivastase tegevuse eest süüdi mõistetud kompartei organisaator Pärnus Kristjan Looper enne väljasaatmist Venemaale
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Grupp 25. augustil 1922. a. Eestist Nõukogude Venemaale vahetatud poliitilisi vange
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Nõukogude Venemaale väljasaadetud ametiühingute aktivistid
*Venemaa kommunistliku partei Eesti osakonna kongressi delegaadid
*Kommunistide põrandaalune ja põrandapealne töö Eestis. Waba Maa, 28. märts 1922
Oudova maakond

**Oudova maakond** oli haldusterritoorium Venemaa loodeosas Peterburi kubermangus. 

Kuulus Venemaa keisririigi, Vene SFNV ja NSV Liidu koosseisu aastatel 1727–1927. Maakonnalinn oli Oudova.

Oudova maakond asus Peterburi kubermangu edelaosas ning piirnes Luga maakonnaga idas, Jamburgi maakonnaga põhjas, Pihkva kubermanguga lõunas ja Eestimaa kubermangu Rakvere kreisiga läänesuunas.

1897. aasta Venemaa keisririigi rahvaloenduse andmetel elas maakonnas 145 573 inimest, kellest 88,9% olid venelased ja 10,5% eestlased. 1917. aastal elas August Nigoli andmetel eestlasi Oudova maakonnas 40 000, mis oli ligi 20%
maakonna elanikest.

1918. aastal asusid Oudova maakonnas: 
*Bobrovo vald  (keskusega Bobrovo külas),
*Belski vald  (keskusega Zadvorje külas),
*Võskatka vald (keskusega Võskatka külas),
*Oudova/Gdovi vald (keskusega Kupovi külas),
*Dobrutši vald (keskusega Dobrutši külas),
*Konstantini vald (keskusega Zarutšje külas),
*Ložgolovi vald (keskusega Likovska külas),
*Moškovo vald (keskusega Uldiga külas),
*Osmino vald (keskusega Osmino külas),
* Polna vald (keskusega Polna külas),
* Remda vald (eestipäraselt *Remja vald*) (keskusega Remda külas),
* Seretka vald (keskusega Seredka külas),
*Spitsõno vald (keskusega Spitsõno külas),
*Staropolje vald (keskusega Volovo külas),
*Tupitšõno vald (keskusega Tupitšõno külas), 
*Usmino vald (keskusega Usmino külas), 
* Judino vald (keskusega Judino külas), 
*Jasva vald (keskusega Jasva külas).

## Vaata ka
* Narvataguse
* Oudova rajoon

## Viited
Iszkaszentgyörgy

**Iszkaszentgyörgy** on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis Székesfehérvári kreisis.

Valla pindala on 26,27 km².

2015. aastal oli valla elanike arv 1940.

Rahvastiku tihedus oli 76,7 in/km².

Küla on kirjalikult mainitud 1193. aastal kujul Izca. Tollal oli praeguse valla alal kolm küla: Iszka, Szentgyörgy ja Atya.

2016. aastal oli Iszkaszentgyörgy koos Veszprémi linnaga soome-ugri kultuuripealinn.

Iszkaszentgyörgyis on sündinud keeleteadlane József Márton.

## Välislingid
*http://www.iszkaszentgyorgy.hu/
Eesti meistrivõistlused

**Eesti meistrivõistlused** on Eestis korraldatavad spordivõistlused (meistrivõistlused), kus selgitatakse individuaalselt või meeskondlikult mingi ala parim, keda nimetatakse **Eesti meistriks**.

Eesti meistrivõistlused:
*autorallis
*iluuisutamises
*jalgpallis, vt Meistriliiga ja Naiste Meistriliiga
*jalgrattasõidus‎
**maanteesõidus
**temposõidus
*jäähokis, vt Meistriliiga (jäähoki)
*jääpallis
*jääpurjetamises
*kabes
**rahvusvahelises kabes (mehed)
**Vene kabes (mehed)
*kahevõistluses
*kergejõustikus
*kiiruisutamises
*korvpallis, vt Korvpalli Meistriliiga ja Naiste Korvpalli Meistriliiga
*Kreeka-Rooma maadluses
*käsipallis
*laskmises
*males
*mäesuusatamises
*padelis
*pesapallis
*poksis
*purjetamises
*rannajalgpallis, vt Rannajalgpalli Meistriliiga
*rannavõrkpallis
*ratsutamises
*Rubiku kuubiku lahendamises
*sulgpallis
**meeskondlikud
*suusahüpetes
*sõudmises
*tennises
*ujumises
*vehklemises
*võrkpallis (mehed) ja võrkpallis (naised)
*...

## Vaata ka
* Eesti karikavõistlused
* Muhu väina regatt (Eesti meistrivõistlused avamerepurjetamises)
Cognac

**Cognac** [ko'njak] on linn Prantsusmaal Charente'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 5–53 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Michel Gourinchas.

Suur-Cognaci linnastu valdade liit koosneb 14 vallast.

## Sõpruslinnad
*  Königswinter, Saksamaa
*  Perth, Šotimaa
*  Denison, USA, Texas
*  Valdepeñas, Hispaania
*  Tovuz, Aserbaidžaan

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Confolens

**Confolens** [konfolan] on linn Prantsusmaal Charente'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskus.

Linna territoorium asub 127–222 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Jean-Noël Dupré.

Confolensi linnastu valdade liit koosneb 26 vallast.

## Sõpruslinnad
*  Pitlochry, Suurbritannia (1999)
*  Georgenthal, Saksamaa (2005)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* 59. Confolensi festivali koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna kino Le Capitole koduleht (*prantsuse keeles*)
* Alamprefektuuri leht (*prantsuse keeles*)
Montbard

**Montbard** [mon'bar] on linn Prantsusmaal Côte-d'Ori departemangus. Ta on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 202–366 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Laurence Porte.

Montbardi linnastu valdade liit koosneb 28 vallast.

Linna nime võiks eesti keelde tõlkida kui "habemäe".

## Sõpruslinnad
*  Couvin, Belgia (1958)
*  Ubstadt-Weiher, Saksamaa (1991)
*  Gattinara, Itaalia (2014)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna tutvustav Youtube'i video (ilma kommentaarideta, välja antud linna turismibüroo poolt)
* Linna turismiinfo (*prantsuse keeles*)
* Linna jaamade väljumiste info (raudteejaam/bussijaam) (*prantsuse keeles*)
Vjatlag

**Vjatlag** ehk **Vjatka laager** (vene keeles *Вятский исправительно-трудовой лагерь; Вятский ИТЛ; Вятлаг*) oli niinimetatud paranduslike tööde laager Kirovi oblastis Verhnekamski rajoonis; üks GULAG-i laagreid. Asutati 5. veebruaril 1938 NSV Liidu SARK-i käskkirja 020-1938 alusel.

Laager allus kuni 1955. aasta novembrini otseselt NSV Liidu SARK/SM Metsatööstuslaagrite peavalitsusele.

## Tuntud eestlastest vange
*Kaarel Eenpalu
*Osvald Tooming
*August Jürima
*Aleksander Jaakson
*August Maramaa

## Viited
Hamilton (Ontario)

**Hamilton** on sadamalinn Kanadas Ontario provintsis. Linnas elab 520 000 elanikku (2011). Linn on tuntud oma ülikooli (McMasteri Ülikool) poolest.

Linnas on olnud tähelepanuväärne eesti kogukond (eestlased Kanadas).

## Viited
Teškovo

**Teškovo** (Тешково) on küla Pihkva oblastis Pihkva rajoonis Karamõševo vallas. Teškovost 17 km põhja pool asub Karamõševo küla ja Teškovost 51 km loodes asub Pihkva linn.

Külas elab 34 inimest (2000).
Jurbarkai vald

**Jurbarkai vald** (leedu keeles *Jurbarkų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Vald asub Jurbarkase linna ümbruskonnas ja piirneb lõunas Nemunase jõega.

Valla pindala on 268 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3055 inimest. Valla keskuseks on Jurbarkai küla, vallamaja aadress on Mokytojų g. 3. Vallavanem on Audronis Kačiušis.


Vertimu_baznycia.jpg|Vertimai kirik
Rotuliai.JPG|Rotuliai
Dainių_monumentas_2015_(1).JPG|Dainiai, mälestusmärk "Tuhat aastat kristlust Leedus"
Pašventys.JPG|Pašventys


## Viited
Jaan Keerberg

**Jaan Keerberg** (4. august 1858 – 6. jaanuar 1932) oli eesti omavalitsustegelane.

Ta oli Peri vallavanem, valla kohtunik ja valla nõukogu liige. Kuulus Eesti Rahvaerakonda.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

## Viited
Saint-Flour (Cantal)

**Saint-Flour** [sän flur] on linn Prantsusmaal Cantali departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 757–1040 meetri kõrgusel üle merepinna.

Olles omanimelise piiskopkonna keskuseks, nimetab linn end ka Ülem-Auvergne'i pealinnaks.

Linnapea on Pierre Jarlier.

Linnastu valdade liit koosneb 29 vallast.

Linnas on Püha Peetruse katedraal (*cathédrale Saint-Pierre*) ja Püha Vincenti kirik (*église Saint-Vincent*) ning kaks muuseumi:
* Alfred-Douëti nimeline kunsti ja ajaloo muuseum (*Musée d'art et d'histoire Alfred-Douët*);
* Ülem-Auvergne'i muuseum, kus on religioosse kunsti, etnograafia, arheoloogia ning muud kohalikku eluolu kajastavad väljapanekud (*Musée de la Haute-Auvergne*).

## Linnaga seotud isikud
* Bernard Amouroux, oksitaani trubaduur
* Jean Coutel, kuningas François I aegne Suurnõukogu (*Grand Conseil*) president
* Guillaume Boni (1515–1594), prantsuse helilooja
* Pierre Laurent Buirette de Belloy (1727–1775), prantsuse draamakirjanik, Prantsuse Akadeemia liige
* Jacques-Paul Migne (1800–1875), prantsuse toimetaja, ajaloolane ja teoloog
* Alfred de Jancigny (1824–1892)
* Marguerite Teillard-Chambon *alias* Claude Aragonnès (1880–1959), linna haiglas surnud prantsuse kirjanik ja biograaf
* Georges Bataille (1897–1962), prantsuse kirjanik
* Marie-Aimée Méraville (1902–1963), linnas elanud prantsuse kirjanik
* Jean Teixeira (sündinud 1937), Guillaume Boni nimelise koori juht ja Püha Peetruse katedraali organist
* Laurent Goumarre (sündinud 1963), prantsuse ajakirjanik
* Vincent Teixeira (sündinud 1969), prantsuse kirjanik ja esseist

## Sõpruslinnad
*  Haselünne, Saksamaa (1979)
*  Orléans, Prantsusmaa (1986)

## Spordiüritused
* Linnas peetakse 15. augustil ratsavõistlusi ja hobuste näitust
* Linna on läbinud 1999., 2004. ja 2011. aastal üks Tour de France'i etappe.
* Linnas tegutsevad jalgpalliklubi US Saint-Flour, käsipalliklubi Sanflo ja ragbiklubi.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Turismiinfo linna ja teda ümbritseva laiema regiooni kohta (*prantsuse keeles*)
* Camping International Roche Murat koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna teenindava Saint-Flour-Coltines'i aerodroomi koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna käsipallimeeskonna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna ragbiklubi koduleht (*prantsuse keeles*)
* Infot Ülem-Auvergne'i muuseumi kohta (*prantsuse keeles*)
* Alfred-Douëti nimeline kunsti ja ajaloo muuseumi koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna teenindava raudteejaama koduleht, pakutud riikliku raudtee-ettevõte SNCF-i poolt (*prantsuse keeles*)
Viiburi linnus

**Viiburi linnus** (soome keeles *Viipurin linna*, rootsi keeles *Wiborgs slott*) on Rootsi kuningriigi ajal ehitatud keskaegne linnus Karjalas, mille ümber kujunes Viiburi linn. 

Tänapäevase haldusjaotuse järgi paikneb see Venemaal Soome lahes asuval väiksel saarel, mille praegune ametlik nimi vene keeles on Zamkovõi saar.

Linnust on esimest korda mainitud 1293. aastal ja selle rajasid rootslased. Sellel kohal olnud karjalaste puitlinnus hävis 1293. aastal rootslaste vallutuse käigus.

Linnus on arvele võetud Venemaa kultuurimälestisena.

## Viiburi linnusepealikuid

*1321 – ~1340, Peter Jonsson (Bååt)
*Nils Turesson (Bielke)
*~1386–1399,  Karl Ulfsson (Sparre av Tofta)
*~1417–1442, Krister Nilsson (Vasa), Viiburi asehaldur
*1511–1513, Gunilla Johansdotter (Bese)
*1513–1520, Tönne Eriksson (Tott)
*1525– Henrik Eriksson Risbit (suri enne 1545)
*1535–1545, Nils Grabbe
*1559–1565, Jacob Henriksson (Hästesko)
*1573– , Tönne Olofsson (Wildeman) (surn. 1584), Viiburi asehaldur
*1580– , Bertil Eriksson Ljuster (surn. 1598)
*1583– , Matts Larsson (Kruse), Sigismundi Viiburi asehaldur 1594–1598
*1598–1599, Arvid Henriksson Tavast
*1602– , Arvid Tönnesson Wildeman (surn. 1617)
*1604, Anders Lennartsson

## Viited

## Vaata ka
*Püha Olavi torn
*Viiburi piiskopkond
*Viiburi asehaldur

## Välislingid
Širvėna

**Širvėna järv** (leedu keeles *Širvėnos ežeras*) on paisjärv Leedus Biržai rajoonis. Suuremas osas asub paisjärv Biržai linna territooriumil. Järve lõunakaldal asub Biržai linna põhiosa, järve põhjakaldal aga Astravase mõis ja selle ümber asuv Astravase linnaosa. Järve läänekaldal asub Biržai küla.

Kaldajoone pikkus on 22,06 kilomeetrit, kaldaid palistab enamasti pilliroog. Tegemist on vanima paisjärvega Leedus, mis rajati aastal 1575, kui Apaščia ja Agluona ühinemispaika rajati pais. Paisjärv kaitses Biržai lossi põhjakülge. Järves on 15 saart, mille kogupindala on 5,7 hektarit.  Järve põhja katavad savi ja aleuriit.

Kuni Teise maailmasõjani kandis järv ka nime *Rališkiai järv* (*Rališkių ežeras*), teised kasutusel olnud nimetused on Biržai järv ja Prūdas.

Aastal 1987 valmis Biržai linna ja Astravase mõisa ühendav sild, mille pikkus on 525 meetrit. *Meilės sala* nime kandvale saarele on samuti kavas sild rajada.

## Viited
Bergerac

**Bergerac** on linn Prantsusmaal Dordogne'i departemangus. See on Bergeraci ringkonna ning Bergeraci 1. ja 2. kantoni keskus.

Linna territoorium asub 12–146 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Daniel Garrigue. Linnastu valdade liit koosneb 27 vallast.

## Linnaga seotud isikuid
* Salh d’Escola, linnas sündinud trubaduur
* Pierre Maine de Biran (1766–1824), linnas sündinud Prantsuse filosoof, poliitik ja parlamendiliige
* Jean Boudet (1769–1809), linna maetud Prantsuse kindral
* Jean Zacharie Mesclop (1775–1844), linnas sündinud Prantsuse ohvitser
* Jean Beaussoleil (1803–1837), linna maetud Prantsuse kindral ja luuletaja
* Armand Prosper Faugère (1806–1887), linnas sündinud ja Pariisis surnud prantsuse literaat, diplomaat ja välisminister
* Jean-Louis-Auguste Clavel (1808–1876), linnaga seotud prantsuse katoliiklik preester, arst ja botaanik
* Louis Léger Vauthier (1815–1901), linnas sündinud prantsuse tee- ja sillaehitusinsener, tehnik ja poliitik
* François Chéri-Rousseau (1826–1908), linnas sündinud prantsuse fotograaf
* Jean Sully Mounet, kutsuti ka Mounet-Sullyks, (1841–1916), linnas sündinud prantsuse näitleja
* Samuel Pozzi (1846–1918), linnas sündinud ja linna maetud prantsuse günekoloog ja kirurg. Linna keskhaigla kannab tema nime
* Paul Mounet (1847–1922), linnas sündinud prantsuse näitleja (näitlejanimi Jean-Paul Sully)
* Gaston Ouvrard (1890–1981), linnas sündinud prantsuse helilooja
* Desha Delteil (1901–1981), linnas surnud Ameerika Ühendriikide baleriin (sündinud Sloveenias)
* Jean Filliol (12. mai 1909 – enne 1975), linnas sündinud prantsuse natsionalistliku liikumise tegelane. Üks La Cagoule'i rajajaid 1935. aastal. (Organisation secrète d'action révolutionnaire nationale)
* Hélène Duc (1917–2014), linnas sündinud prantsuse koomik
* Jean Bastia (1919–2005), linnas surnud prantsuse lavastaja ja stsenarist
* René Coicaud (1927–2000), linnas surnud prantsuse 1956. aasta olümpiamängude hõbemedalist vehklemises
* Bernard Malivoire, (1938–1982), linnas sündinud prantsuse sõudja, 1952. aasta olümpiavõitja
* Pascal Obispo (1965), linnas sündinud prantsuse laulutekstide kirjutaja ja laulja
* Alexandre Delpérier (1967), linnas sündinud prantsuse raadio ja televisiooni saatejuht
* Michel Andrieux (1967), linnas sündinud prantsuse sõudja. 2000. aasta olümpiavõitja
* Jawad El Hajri (1979), linnas sündinud Maroko päritolu prantsuse jalgpallur
* Julien Ranouil alias Pakito (1981), linnas sündinud prantsuse diskor
* Samueli Naulu (1982–2013), fidži päritolu US Bergeraci ragbimängija
* Rémi Granier (1987), linnas sündinud prantsuse elukutseline võrkpallur

## Sõpruslinnad
*  Repentigny, Kanada (1997)
*  Faenza, Itaalia (1998)

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna turismiinfo (*prantsuse keeles*)
Johan Raudsepp

**Johan Raudsepp** (2. aprill 1882 Vanaküla, Koiola vald, Võrumaa – jaanuar 1974) oli eesti omavalitsustegelane.

Johan Raudsepp sündis Vanakülas, Lokko talus taluperemehe pojana. Õppis Põlva kihelkonnakoolis. Hiljem oli põllumees ja pidas ise Lokko talu.

Ta oli Põlva Hariduse Seltsi ja Koiola Põllumeeste Kogu üks asutajaid, samuti Koiola vabatahtliku tuletõrje ühingu asutaja ja esimees. Kuulus Isamaaliitu ja oli Isamaaliidu Koiola osakonna juhataja.

1926. aastast oli ta Koiola Piimaühingu esimees, kelle eestvõttel ehitati Koiola meierei.

1935. aastal valis Koiola vallavolikogu ta Koiola vallavanemaks, kuid valimise peale esitati ministeeriumile kaebus süüdistusega, et Raudsepp olevat teinud volikogus oma valimiseks lubamatut kihutustööd. Ministeerium peatas ametisse kinnitamise 3 kuuks, kuid peale juurdlust kinnitati ta 1936. aasta veebruaris siiski vallavanemaks.

1936 mais valiti ta Põlva põllumeeste konvendi liikmeks.

## Viited
Mirande

**Mirande** [mi'rand] on linn Prantsusmaal Gersi departemangus. Ta on departemangu alam-prefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka Mirande-Astaraci kantoni keskus.

Linna territoorium asub 139–268 meetri kõrgusel üle merepinna.

Alates 2014. aastast on linnapea Pierre Beaudran.

Tema linnastu valdade liit koosneb 19 vallast.

## Sõpruslinn
*  Tubize, Belgia
*  Korntal-Münchingen, Saksamaa
*  San Mauro Torinese, Itaalia
*  L'Eliana, Hispaania

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Le Vigan (Gard)

**Le Vigan** [le vigan] on linn Prantsusmaal Gardi departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 184–640 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Éric Doulcier.

Linna ümbritsevate valdade liit koosneb 22 vallast.

## Sõpruslinn
*  Cisano sul Neva, Itaalia
*  Bigastro, Hispaania

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Libourne

**Libourne** [li'burn] on linn Prantsusmaal Gironde'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka Libournais-Fronsadais' kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 2–28 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Philippe Buisson.

Linnastu valdade liit koosneb 34 vallast.

## Sõpruslinnad
*  Schwandorf, Saksamaa
*  Keynsham, Suurbritannia
*  Logroño, La Rioja
*  Pu'er *(普洱市)*, Hiina

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Thonon-les-Bains

**Thonon-les-Bains** [tonon'le'bän] on linn Prantsusmaal Haute-Savoie departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 371–569 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Jean Denais.

## Sõpruslinn
*  Eberbach, Saksamaa (1961)
*  Mercer Island, USA, Washingtoni osariik (2000)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Saint-Flour

**Saint-Flour** on kahe koha nimi Prantsusmaal:

* **[[Saint-Flour (Cantal)|Saint-Flour]]**, linn Cantali departemangus
* **[[Saint-Flour (Puy-de-Dôme)|Saint-Flour]]**, vald Puy-de-Dôme'i departemangus
Maie Lüüs

**Maie Lüüs** on Eesti tõlkija.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli inglise filoloogia ja Tartu Teoloogia Akadeemia pastoraalnõustamise erialal. 

Lisaks on ta EAÕK ning Eesti Loomakaitse Seltsi liige ja vabatahtlik.
Sloboda-Hulivska

**Sloboda-Hulivska** (ukraina keeles Слобода-Гулівська) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 344. Pindala on 1,476 km².
Le Vigan

**Le Vigan** on kahe koha nimi Prantsusmaal:

* **[[Le Vigan (Gard)|Le Vigan]]**, linn Gardi departemangus
* **[[Le Vigan (Lot)|Le Vigan]]**, vald Loti departemangus
Varnja vanausuliste palvela

**Varnja vanausuliste palvemaja** on vanausuliste pühakoda Varnjas. Palvelat kasutab Varnja vanausuliste kogudus.

Esimene vanausuliste palvemaja (puidust) õnnistati Varnjas sisse aastal 1785. 

20. sajandi alguseks oli palvemaja lagunemise äärel ning kohaliku ehitusettevõtja Saveli Fomini algatusel koguti annetusi uue palvela ehitamiseks. Ehitusmeister Wilhelm Schilling tegi 1902. aastal uue telliskividest palvela projekti. 15. juunil 1903 õnnistati hoone sisse. Palvemaja ehitati parvedele, sest hoonealune pinnas oli nõrga kandvusega. Palvemaja uhkus on viierealine 84 pühapildist koosnev ikonostaas, mille maalis Gavriil Frolovi õpilane Filipp Mõznikov koos abilistega. 

Aastal 1935 ehitati palvela ümber. Esiküljele lisati kellatorn ning püstitati väike tornike katuseharjale. Torn ehitati jälle parvedele, ümberehituse konstruktiivse osa projekteeris ehitusinsener Nikolai Oll ning arhitektuurse osa tegi arhitekt Voldemar Tippel.

## Kirjandus
*Роберт Трейфельдт. *"Старообрядческие храмы в эстонской архитектуре 1920-1930-х годов"*. // Очерки по истории и культуре староверов Эстонии. Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 2007
*Kaur Alttoa. "89. Varnja vanausuliste palvela". // 101 pühakoda. Varrak. Tallinn 2015
Arcachon

**Arcachon** [arka'šon] on linn Prantsusmaal Gironde'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on kuulub La Teste-de-Buch'i kantoni koosseisu.

Linn loodi aastal 1857, kui eraldati osa La Teste-de-Buchi vallast. 6. detsembril 2006 loodi dekreediga Arcachoni ringkond, mille keskuseks linn on.

Linna territoorium asub 0–45 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Yves Foulon.

Linnastu valdade liit koosneb neljast vallast.

## Sõpruslinnad
*  Amherst, USA, Massachusetts (1998)
*  Goslar, Saksamaa (1965)
*  Aveiro, Portugal (1993)
*  Gardone Riviera, Itaalia (1968)
*  Pescara, Itaalia (1968)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Balti Laevastiku muuseum

**Balti Laevastiku muuseum** *(Музей Балтийского флота)* on mereväemuuseum Venemaal Kaliningradi oblastis Baltiiskis. Aastatel 1963–1992 asus see Tallinnas.

## Ajalugu
Muuseum asutati Kaliningradis Baltiiskis 1957. aastal ja avati Kroonlinna tänaval 23. veebruaril 1959. 

1963. aastal paigutati muuseum Tallinna, mis oli Punalipulise Balti laevastiku peabaas, aadressile Narva maantee 36. 

Narva mnt majas oli ekspositsioonile kümmekond saali-tuba üldpinnaga 550 m² ja väljas umbes 10 000 eksponaati. Olulisemateks neist peeti ristleja Aurora lippu ja illuminaatorit, ristleja Kirov kahurit, allveelaeva Lembit Punalipu ordenit ja lippu ning mõnede nõukogude admiralide (I. Issakov, V. Tributs, I. Green) autasusid ja isiklikke esemeid. Väljapanekule lisati ka pisut regionaalset hõngu: sinna kuulus muuhulgas 1941. aasta Tallinna lahe äärset kaitselahingut kujutav lavastus-dioraam koos ühilduva suure seinamaaliga "Tallinna kaitse 1941. aasta augustis". Muuseumi tagaõuel oli väike väliekspositsioon sõjalaevade tekirelvastusest ja meremiinidest. 

1984. aastaks, kui tähistati 25 aasta möödumist avamisest, oli muuseumi külastanud ligi 15 000 ekskursioonigruppi - kokku 82 000 inimest. 1985. aastal sai muuseumi filiaaliks allveelaev Lembit Pirita sadamas. 1989. aastal oli muuseumi fondis kokku ligikaudu 13 000 museaali. Muuseumil oli tõsisem koostöö Tallinna 12., 15., 33. ja 51. keskkooliga, kus aidati sisustada ka nõukogude propagandistlikke "lahingukuulsuse tube".

Seoses Venemaa vägede väljaviimisega Eestist pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist tuli ka muuseum ära kolida. Allveelaeva Lembit võtsid Eesti kaitseväelased ootamatult aprillis 1992 üle ja see jäi eestlastele. Seejärel otsustas Balti laevastiku juhtkond 21. mail 1992 viia muuseumi kiiresti Baltiiskisse. Et kardeti ka muude muuseumi varade ülevõtmist eestlaste poolt, toimus nende ümberpaigutamine sõjalaevadele ja transport võimalikult konfidentsiaalselt. Ära veeti 270 konteineritäit museaale. Siiski jäeti maha suur osa suuremaid eksponaate, mis asusid muuseumi tagahoovis. Tõenäoliselt jäi enamus neist Eesti meremuuseumile. 

Muuseum paigutati Baltiiskis samasse kohta, kus see oli kunagi asutatud. Muuseumi senistest töötajatest keegi elukohta ei soovinud vahetada ja nii tuli lisaks uuesti muuseumi ülesehitamisele värvata ka uus personal. Tänapäeval paikneb Balti laevastiku muuseum Kaliningradi oblastis Baltiiskis Kroonlinna tn 1. Ametlikult on tegemist Venemaa Mereväe keskmuuseumi filiaaliga. Muuseumi kogudes on üle 20 000 eksponaadi. Kohapeal on ka muuseumipood ja kiosk.

## Vaata ka
* Tallinna mereväebaas
* Laevastiku Ohvitseride Maja
* Lembit (allveelaev)
* Aurora (laev)

## Välislingid
* Muuseumi koduleht
* ERR videoarhiiv 1971. Dioraami Tallinna kaitsmine augustis 1941 avamine.

## Allikad
* Rahva Hääl nr. 46, 23 veebruar 1984: Kangelaslikkus, sõdurikuulsus. Kahe Punalipu ordeniga Balti laevastiku muuseum 25-aastane, I. Paul.
Pribaikalski rajoon

**Pribaikalski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal  Burjaatia Vabariigis.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 26 890, neist 2,8% burjaadid ja 94,6% venelased.

Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks, milles on kokku 38 asulat. Halduskeskus on Turuntajevo küla.

## Viited

## Välislingid
Kižinga rajoon

**Kižinga rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal  Burjaatia Vabariigis.

Rajoon jaguneb 9 külaasunduseks, milles on kokku 21 asulat. Halduskeskus on Kižinga küla.

## Viited

## Välislingid
Mõjutegur

**Mõjutegur** ehk **ajakirja mõjutegur** (inglise keeles *impact factor*, IF) on bibliomeetrias suhtarv, mis näitab, kui suur on keskmine viitamiste arv mingi ajakirja artiklitele mingi perioodi jooksul. 

Vaatlusalune periood on tavaliselt üks aasta ja loetakse kui palju on selle ajavahemiku jooksul keskmiselt viidatud ajakirjas eelnenud kahe aasta jooksul ilmunud artikleid.

Mõjuteguri arvutamise aluseks on viited. Artikli viidete arv näitab, kui mõjukas on autor ning kui oluline on artikkel konkreetses teadusvaldkonnas.

Ingliskeelse termini *impact factor* võttis 1975. aastal kasutusele Eugene Garfield, et hõlbustada ajakirjade valimist andmebaasi Web of Science.
Kurumkani rajoon

**Kurumkani rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal  Burjaatia Vabariigis.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 14 139, neist 65,4% burjaadid, 30,7% venelased ja 2,3% evengid.

Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks, milles on kokku 28 asulat. Halduskeskus on Kurumkani küla.

## Viited

## Välislingid
Bitšura rajoon

**Bitšura rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal  Burjaatia Vabariigis.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 23 748, neist 11% burjaadid ja 88,2% venelased.

Rajoon jaguneb 17 külaasunduseks, milles on kokku 36 asulat. Halduskeskus on Bitšura küla.

## Viited

## Välislingid

*Bitšura rajooni koduleht
Mariner 4

**Mariner 4** oli Marineri programmi neljas kosmosesond. See sooritas esimese kosmoseaparaadina möödalennu Marsist.

Sond startis 28. novembril 1964 ja sooritas 14.–15. juulil 1965 esimese kosmosesondina möödalennu Marsist ja pildistas seda. See oli esimene kord inimkonna ajaloos, kui kosmosesond saatis süvakosmosest pildid teisest planeedist. Mariner 4 tõestas, et suure tõenäosusega pole Marsil intelligentset elu ja kuigi need pildid olid teadlastele suureks pettumuseks, oli missioon inseneridele kasulik, sest nad said teadmisi ja kogemusi pikkadele kosmosemissioonidele saadetavate seadmete ehituseks ja kasutamiseks.

Side Mariner 4-ga lõpetati 21. detsembril 1967.

## Viited
Maneež

**Maneež** on koht, kus treenitakse hobuseid, viiakse läbi ratsatunde ja korraldatakse võistlusi. Maneeži ääred on tähistatud tähtedega.
Kenter

**Kenter** on kõige aeglasem galopp (12–15 km/h).

Liikumisviis on nime saanud nn Canterbury galopi järgi (kerge küliskäik), millega keskaegsed palverändurid olevat katedraalilinna ratsutanud.

## Viited
Kuldkaru

**Kuldkaru** (saksa keeles: **Goldener Bär**) on Berliini filmifestivali peaauhind, mida antakse alates 1951. aastast.

Kuldkaru võitja valib igal aastal rahvusvaheline žürii, millesse kuuluvad tunnustatud lavastajad, näitlejad, kirjanikud, produtsendid ja teised filmitööstuse osalised.

## Muud auhinnad Berliini filmifestivalil
*Hõbekaru (žürii peaauhind)
*Parima lavastaja Hõbekaru
*Parima meesnäitleja Hõbekaru
*Parima naisnäitleja Hõbekaru
*Parim muusika
*Parim stsenaarium
Tunkinski rajoon

**Tunkinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal  Burjaatia Vabariigis.

2015. aastal oli rajooni elanike arv 26 890, neist 61,4% burjaadid ja 37,0% venelased.

Rajoon jaguneb 14 külaasunduseks, milles on kokku 35 asulat. Halduskeskus on Kõreni küla.

## Viited

## Välislingid
Heiki Maiberg

**Heiki Maiberg** (sündinud 22. novembril 1952 Tallinn) on eesti karikaturist.

Ta töötab Maalehes kujundaja, karikaturisti ja Piibujutu rubriigi toimetajana. Alates 2009. aastast korraldab huumoriüritusi ja karikatuuride kogumist Eesti Huumorimuuseumile Purkus. Heiki Maiberg kuulub Eesti Huumoriliidu juhatusse.

## Looming
Maibergi karikatuure on avaldanud ajakiri Pikker, ajaleht Maaleht ja huumoriajakiri Pilkaja.

## Raamatud
* Karikatuurikogumik "Grebimised" (48 lk, 1997)
* Illustreerinud Heiki Raudla humoorikat raamatut  - "Oli selline Eesti" (79 lk, 2005) ISBN 9789985311097
* Illustreerinud "Piibujutud" (246 lk, 2006) ISBN 9789985643105
* Illustreerinud "Piibujutud" (2013) ISBN 9789985644607

## Tunnustus
* 1988 – Tallinna Mererajooni ökoloogiateemaline karikatuurivõistlus, võitja
* 2010 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, I koht, ergutuspreemia
* 2014 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, eripreemia
* 2015 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, ergutuspreemia
* 2015 – Gori konkurss, III koht
* 2018 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, III koht
* 2019 – Edmund Valtmani nimeline karikatuurivõistlus, II koht
* 2025 – Rahvaluulepreemia tunnustus presidendilt kogumistöö korraldamise eest Maalehe rubriigile „Piibujutt“.

## Viited

## Välislingid
* Maaleht (15. oktoober 2015) - Heiki Maiberg pälvis Gori konkursil kolmanda koha
* Maaleht (13. august 2014) - Priit Pärn loovutas karikatuurid huumorimuuseumile
Raudonė vald

**Raudonė vald** (leedu keeles *Raudonės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil.

Valla pindala on 109 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1359 inimest. Valla keskuseks on Raudonė alev (2011. aastal 510 elanikku), vallamaja aadress on Kaštonų g. 2. Teine alev vallas on Stakiai (2011. aastal 170 elanikku) Vallavanem on Česlovas Meškauskas.


Naujokai1.JPG|Naujokai
Stakiai_baznycia.jpg|Stakiai kirik
Raudones_mokykla.jpg|Raudonė põhikool
Raudon.jpg|Raudonė kirik


## Viited
Yasuhito Endō

**Yasuhito Endō** (jaapani keeles 遠藤 保仁 *Endō Yasuhito*; sündinud 28. jaanuaril 1980 Sakurajimas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. 2001. aastast mängib ta Jaapani kõrgliiga klubis Gamba Osaka.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2002–2015 152 mängu ja lõi 15 väravat.

## Välislingid
*
Seredžiuse vald

**Seredžiuse vald** (leedu keeles *Seredžiaus seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas Nemunase ja idas Dubysa jõgedega.

Valla pindala on 136 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2464 inimest. Valla keskuseks on Seredžiuse alev (2011. aastal 590 elanikku), vallamaja aadress on Neringos g. 6. Vallavanem on Jonas Pikoraitis .


Belvederio dvaro interjeras2014.JPG|Saal Belvederise mõisas
Mokykla1.jpg|Klausučiai kool
Seredzius002.JPG|Seredžius
Lithuania_Sredniki.jpg|Seredžiuse kirik


Lisaks küladele asub vallas veel Klumpė huutor, kus aastal 2011 elanikke ei olnud.
 
## Viited
Yūto Nagatomo

**Yūto Nagatomo** (jaapani keeles 長友 佑都 *Nagatomo Yūto*; sündinud 12. septembril 1986 Saijōs) on Jaapani jalgpallur, kaitsja. Ta mängib Jaapani kõrgliiga klubis FC Tokyo.

FC Tokyos alustas ta 2007. aastal ka klubikarjääri.

Aastatel 2011–2018 mängis ta Itaalia kõrgrliiga klubis Milano Internazionale, 2018–2020 Türgi kõrgliiga klubis Galatasaray ja 2020–2021 Prantsusmaa kõrgliiga klubis Marseille Olympique.

2013. aastal valiti ta parimaks väljaspool Aasiat mängivaks Aasia jalgpalluriks.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Jaapani rahvuskoondises tegi Nagatomo 24. mail 2008 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondise särgis sama aasta 13. novembril sõprusmängus Süüria vastu.

2011. aastal tuli ta Jaapani koondisega Aasia meistriks. Ta kuulus Jaapani koondisse veel ka 2010., 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning 2015. ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel. Ta lõpetas koondisekarjääri 2019. aasta märtsis.

Ta kuulus Jaapani meeskonda 2008. aasta suveolümpiamängude olümpiaturniiril.

## Saavutused
;Tokyo
*J. League Cup: 2009
;Internazionale
*Coppa Italia: 2010–11
;Galatasaray
*Süper Lig: 2017–18, 2018–19
*Türgi karikas: 2018–19
*Süper Kupa: 2019

## Välislingid

*
Makoto Hasebe

**Makoto Hasebe** (jaapani keeles 長谷部 誠, *Hasebe Makoto*; sündinud 18. jaanuaril 1984 Fujiedas) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. 2014. aastast mängib ta Saksamaa kõrgliiga Bundesliga klubis Eintracht Frankfurt.

2018. aastal valiti ta Aasia parimaks rahvusvaheliseks jalgpalluriks.

## Koondisekarjäär
Jaapani rahvuskoondises tegi ta debüüdi 11. veebruaril 2006 sõprusmängus USA vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 18. novembril 2009 Aasia meistrivõistluste valikmängus Hongkongi vastu.

2011. aasta Aasia meistrivõistlustel tuli ta Jaapani koondisega Aasia meistriks. Hasebe valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.

Ta on kuulunud Jaapani koondisse veel ka 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Aasia meistrivõistlustel ning 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.

Ta oli aastatel 2010–2018 Jaapani koondise kapten. Pärast 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusi teatas Hasebe koondisekarjääri lõpetamisest.

## Saavutused
;Urawa Red Diamonds
*AFC-i Meistrite Liiga: 2007
*J1 League: 2006
*Emperor's Cup: 2005, 2006
*J.League Cup: 2003
*Jaapani superkarikas: 2006
;VfL Wolfsburg
*Bundesliga: 2008–09
;Eintracht Frankfurt
*DFB-Pokal: 2017–18

## Viited

## Välislingid

*
Atsuto Uchida

**Atsuto Uchida** (jaapani keeles 内田 篤人 *Uchida Atsuto*; sündinud 27. märtsil 1988 Kannamis) on Jaapani jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Jaapani kõrgliiga klubis Kashima Antlers.

Aastatel 2010–2017 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis Schalke.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2008–2015 74 mängu ja lõi kaks väravat.

## Saavutused
;Kashima Antlers
*J. League Division 1: 2007, 2008, 2009
*Emperor's Cup: 2007
*Japanese Super Cup: 2009, 2010
*AFC-i Meistrite Liiga: 2018
;Schalke 04
*DFB-Pokal: 2010–11
*DFL-Supercup: 2011

## Välislingid
*
Skirsnemunė vald

**Skirsnemunė vald** (leedu keeles *Skirsnemunės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas Nemunase jõega.

Valla pindala on 121 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2044 inimest. Valla keskuseks on Skirsnemunė küla, vallamaja aadress on Nemuno g.33. Vallavanem on Vladas Vainauskis.


Kartupenu_piliakalnis_2010_balandis_02.jpg|Kartupėnai linnamägi
Zvyriai.jpg|Skirsnemunė luteri kirik
Molynė_2009-07-29.jpg|Molynė
Siline.jpg|Šilinė
Skirsnemunės_bažnyčia.JPG|Skirsnemunė kirik
Skirsnemunė002.JPG|Skirsnemunė
Panemunės_pilis_2009-07-29.jpg|Pilis I
Panemunes_pilis.JPG|Panemunė loss


## Viited
Smalininkai vald

**Smalininkai vald** (leedu keeles *Smalininkų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Jurbarkase rajooni territooriumil. Rajoon piirneb lõunas Nemunase jõega; teisel pool jõge asub Venemaa Kaliningradi oblast.

Valla pindala on 22 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1286 inimest. Valla keskuseks on Smalininkai linn (2011. aastal 515 elanikku), vallamaja aadress on Nemuno g. 54. Vallavanem on Saulius Jarutis.


Smalininkų_ąžuolų_alėja.JPG|Vidkiemis. Tammeallee
Smalininku_azuolu_aleja_2010.jpg|Smalininkai tammeallee
Smalininkai,_Nemuno_g.JPG|Smalininkai
Smalininkų_katalikų_bažnyčia.JPG|Smalininkai katoliku kirik


Lisaks küladele asuvad vallas veel kolm huutorit: Naudvaris, kus aastal 2011 elanikke ei olnud, Tetervinė, kus aastal 2011 oli 1 elanik, ja Vilktakis, kus aastal 2011 oli 3 elanikku.
 
## Viited
Kazuyoshi Miura

**Kazuyoshi Miura** (jaapani keeles 三浦 知良 *Miura Kazuyoshi*; sündinud 26. veebruaril 1967 Shizuokas) on Jaapani jalgpallur, ründaja. 2005. aastast mängib ta Jaapani klubis Yokohama FC.

Aastatel 1992 ja 1993 on ta valitud Jaapani aasta jalgpalluriks. 1993. aastal valiti ta lisaks Aasia aasta jalgpalluriks ja Jaapani kõrgliiga J.League'i hooaja väärtuslikumaks mängijaks. 1996. aasta hooajal lõi ta Tokyo Verdy särgis 23 väravat, millega oli Jaapani kõrgliiga suurim väravakütt.

Ta on vanim mängija, kes on mõnes maailma profiliigas värava löönud.

Tema vanem vend Yasutoshi Miura oli samuti jalgpallur.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2000 89 mängu ja lõi 55 väravat.

## Saavutused
CRB
* Campeonato Alagoano: 1987
Coritiba
* Campeonato Paranaense: 1989
Tokyo Verdy
* J1 League: 1990–91, 1991–92, 1993, 1994
* J.League Cup: 1991, 1992, 1993, 1994
* Emperor's Cup: 1996
* Xerox Super Cup: 1994, 1995
Zagrebi Dinamo
* Prva HNL 1998–99
Yokohama
* J2 League: 2006

## Välislingid
*
Yoshikatsu Kawaguchi

**Yoshikatsu Kawaguchi** (jaapani keeles 川口 能活 *Kawaguchi Yoshikatsu*; sündinud 15. augustil 1975 Fujis) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.

## Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondist esindas ta aastatel 1997–2008 116 mängus.

## Välislingid
*