Jüri Liiv

**Jüri Liiv** (sündinud 24. detsembril 1964) on eesti materjaliteadlane, keemik ja leiutaja. 

## Haridus
Jüri Liiv on õppinud alates 1971. aastast Kohtla-Järve 1. Keskkoolis, seejärel Tallinna 37. Keskkoolis ja Tallinna 1. Keskkoolis. Kooli ajal võitis ta mitmes aines vabariiklikke olümpiaade; teadaolevalt on Jüri Liiv ja Jaan Kalda ainsad eestlased, kellel on õnnestunud võita individuaalarvestuses Nõukogude Liidu olümpiaad füüsikas. Bioloogias saavutas ta NSV Liidu olümpiaadil II koha.

1981. aastal jätkas Liiv õpinguid Tallinna Polütehnilises Instituudis tööstuselektroonika-2 erialal (pooljuhtide tehnoloogia). Ülikooli ajal oli ta üleliidulise üliõpilasmaleva Magadani Eesti rühma komandör ja TPI mälumängumeeskonna kapten. Mälumänguga on tegelenud Liiv ka hiljem, ta on mitmekordne Eesti meister ja Maakilva võitja.

1986. aastal eksmatrikuleeriti ta ülikoolist seoses eriarvamustega KGB-ga. Aasta pärast ennistati ta kõrgkooli. 1987. aastal sai Jüri Liiv magistrikraadi Tallinna Tehnikaülikoolis. 2014. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö keemias ("ATRP – polümeerimolekulide aatomhaaval modifitseerimine").

## Töökäik
* 1998–2001 Riigikantselei KülaTee projekti programmijuht
* 2008–2009 ja 2011–2012 Tartu Ülikooli Keemia Instituudi insener 
* 2007–2012 Visitret Displays OÜ teadusjuht 
* 2018–2019 Eesti Maaülikooli teadur 
* 2016–2017 ja 2019–2020 Tartu Ülikooli keemia instituudi kolloid- ja keskkonnakeemia teadur
* 2019–2021 Eesti Maaülikooli metsanduse ja inseneeria instituudi maaehituse ja veemajanduse õppetooli teadur 
* 2021–2022 Tartu Ülikooli Keemia Instituudi keskkonnasõbralike materjalide keemia teadur
* 2019–... Eesti Turbauuringute Keskus, teadusjuht
* 2023–... Cellula, teadusjuht

Juba keskkooliõpilasena tegi Jüri Liiv kaastööd mitmele ajalehele (põhiliselt varjunimede all), Eesti Raadiole ja Eesti Televisioonile. 1986 eksmatrikuleerimise järel töötas Jüri Liiv Gunnar Grapsi ansambli helimehena; käidi ka kuuajalisel turneel Tšornobõli ümbruses. 

1988. aastal kirjutas ta tekste saatele "HTV uudised". Tegu oli esimese telesaatega tollases Nõukogude Liidus, kus avalikult tehti nalja kehtiva korra üle. Saatesari keelustati peatselt, kuid Jüri Liiv sai selle eest televisiooni aastapreemia. Hiljem on ta töötanud lühikest aega BNS-i uudistetoimetajana ja ajakirja +1 peatoimetajana. Jüri Liiv avaldab seni reisikirju ja teadusvaldkonda tutvustavaid artikleid.
1988. aastal aitas ta käivitada esimest NSV Liidu mitteriiklikku valuutakauplust ELKE Electronics Tallinnas (kuulus EKE süsteemi) ja oli lühidalt ka selle direktor. Samal aastal käivitas Jüri Liiv oma turismifirma Sarved ja Sõrad, mis korraldas reise Euroopasse, Kagu-Aasiasse ja Lõuna-Ameerikasse. Ka see oli endise NSV Liidu alal esimene omataoline. Ta on ka hiljem olnud reisijuhiks põhiliselt Ladina-Ameerikas ja Vaikse ookeani regioonis.

1998 asus Jüri Liiv tööle KülaTee programmi juhina, mille eesmärk oli internetiseerida Eesti kohalikud omavalitsused ja II etapis rajada avalikud internetipunktid kõigis Eesti raamatukogudes.

Hiljem leiutas Jüri Liiv patenteeritud painduva e-paberi tehnoloogia Visitret ja oli sama alaga tegeleva ettevõtte arendusjuht.

Pärast doktoritöö kaitsmist on Jüri Liiv töötanud põhiliselt Tartu Ülikoolis, kuid osalenud ka Eesti Maaülikooli uurimisprojektides.

Põhilised uurimisvaldkonnad:
* makromolekulid
* humiinained
* turvas (ökoloogia ja keemia)
* turbamaterjal elamute 3D-printimiseks
* HTL (*hydrothermal liquefaction*) – suurte molekulide lõhkumine superkriitilises olekus
* kavitatsioon
* potsolaansed reaktsioonid.

Ta on osalenud mitmes rahvusvahelises projektis, sh Sahara taasmetsastamine (Alžeeria) ja riisitootmisjääkidest majade ehitusmaterjali loomine (Keenia).

## Teosed
* "Keemia õhtuõpik", Hea Lugu 2018
* "Füüsika õhtuõpik", Hea Lugu 2021
* "Suur rohepesu käsiraamat", Hea Lugu 2023
* "Inimrumalusel pole piire", Hea Lugu 2024
* "Ringmajanduse ringmäng", Postimehe kirjastus 2025
* "Arabella ja karvane maailm", Kullapuu 2025

Ta on kirjutanud populaarsed raamatud "Keemia õhtuõpik" ja "Füüsika õhtuõpik"; esimese eest anti Jüri Liivile riiklik teaduste populariseerimise auhind trükisõna kategoorias. 

2023. aastal ilmus tema raamat "Suur rohepesu käsiraamat". Raamat sai väga populaarseks ning ilmus mitmeid kiitvaid arvustusi.. Loomulikult tekitas ta ka väga valulise reaktsiooni asjast huvitatud ringkondades. Raamatu illustreerimiseks ja infograafika kujundamiseks oli kirjastus Hea Lugu saanud toetust 4500 eurot. Nüüd nõudis Eesti Teadusagentuuri teaduse populariseerimise osakonna juhataja Annely Allik algul raamatu müügilt korjamist, hiljem (kui see ei õnnestunud) teadusagentuurile viitava märke eemaldamist. Ometi oli enne toetuse saamist esitatud teadusagentuurile neli peatükki valmiskujul, sh kaks kõige rohkem huvigruppe puudutanut: "Mets" ja "Vesinikuenergeetika". Hoolimata kriitikast (või ka tänu sellele) on raamat muutunud bestselleriks ja novembri alguses (2 kuud pärast esmatrüki ilmumist) anti välja juba kolmas tiraaž, mis on ainukordne Eesti populaarteaduslike raamatute ajaloos. Poole aasta jooksul ilmus viis trükki.

Jüri Liivi teos "Inimrumalusel pole piire" ilmus 2024. aasta oktoobris. 2025 ilmus lausa kaks raamatut: Jaan Tõnissoni fondi raamatugrandi toel valminud põhjalik monograafia "Ringmajanduse ringmäng", mis käsitleb materjalide ümbertöötamise võimalusi ning piiranguid ning Pille Tammela illustreeritud lastele (või pigem nende vanematele) mõeldud sürrealistlik raamat "Arabella ja karvane maailm".

## Patendid
* Biomassi hüdrotermilise veeldamise ja gaasistamise meetod ning süsteem (2021).
* Meetod orgaanilise mullaparandaja-täisväetise Turps valmistamiseks turba baasil tootmiseks (2018). See parandab oluliselt taimede juurdumist, taastab hävinud mulla ning võimaldab kasutada samaväärse saagi saamiseks umbes 30% vähem väetisi.
* Active optical element: e- paberi tehnoloogia Visitret (2013).
* Meetod elektreetemulsioonil põhineva aktiivelemendi materjali valmistamiseks (2006).

## Viited