Mitteverbaalne predikaat

**Mitteverbaalne** **predikaat** (ka **nominaalne predikaat)** on lause element, mis täidab semantilise predikaadi funktsiooni, ilma et predikaadi tuumaks oleks finiitne tegusõna. Selle asemel väljendub predikaat nimisõna-, omadussõna- või adverbiaalfraasi kaudu. Alust ja predikaati ühendatakse tavaliselt koopula abil, aga on ka keeli, kus koopula pole vajalik.

## Alaliigid
Mitteverbaalseid predikaate liigitatakse predikaadi tuuma tüübi järgi järgmisteks: nimisõnalised, adjektiivsed ja adverbiaalsed predikaadid.

**Nimisõnalised predikaadid** väljendavad tavaliselt aluse identiteeti, rolli või rühmakuuluvust, ja selline lausetüüp on tuntud kui ekvatiivne lause. Ekvatiivse lause semantika sõltub sellest, kas predikaadi nimisõnafraas on definiitne või indefiniitne. Kui predikaadi nimisõnafraas on definiitne, siis aluse ja predikaadi nimisõnafraas on olemuselt samaviitelised. Kui ei ole definiitne, väidab ekvatiivne lause vaid seda, et aluse nimisõnafraas on predikaadi nimisõnafraasi liige. 

**Adjektiivsed predikaadid** väljendavad tavaliselt subjekti omadust või seisundit, ja selline lausetüüp on atributiivne lause.

**Adverbiaalse predikaadi** tuumaks võib olla määrsõna, kaassõnafraas või muu mitte-nominaalne fraas. Sellist lausetüüpi nimetatakse lokatiivseks lauseks, kuigi selles konstruktsioonis võib avalduda ka teisi tähenduslikke suhteid peale asukoha.

## Näiteid

### Eesti keel
Eesti keeles on tavaliselt koopulaks verb *olema.* Kopulaverbi võib ära jätta mõnedes tekstitüüpides, näiteks lühisõnumites, pealkirjades jne. 

a. Ta on [minu eesti keele õpetaja]. (ekvatiivne; definiitne)

b. Ta on [üks laulja]. (ekvatiivne; indefiniitne)

c. Ta on [pikk]. (atributiivne)

### Mandariini hiina keel
Hiina keeles ei ole vaja atributiivsetes lausetes lisada kopulaverbi *是,* selle asemel kasutatakse pigem määrsõna *很.* Kopulaverb on kohustuslik aga ekvatiivsetes lausetes. 

a. 那        个        女人    是        [我       老师]。(ekvatiivne; definiitne)

nà        ge       nǚrén  shì       [wǒ      lǎoshī]

too       CL      naine   COP    mina    õpetaja

'Too naine on minu õpetaja'

b. 那        个        女人    是        [北京               人]。(ekvatiivne; indefiniitne)

nà        ge       nǚrén  shì       [běijīng            rén]

too       CL      naine   COP    peking             inimene

'Too naine on pekinglane.'

c. 那        个        女人                [很       漂亮]。(atributiivne)

nà        ge       nǚrén             [hěn     piàoliàng]

too       CL      naine              väga    ilus

'Too naine on väga ilus'

### Tagalogi keel
Tagalogi keeles ei esine neis lausetes koopula: 

a. [Matalino] ang=batà. (atributiivne)

tark         NOM=laps 

‘See laps on tark.’

b. [Nasa                babae]               ang=libro. (lokatiivne; omamine)

kohas.DAT     naine              NOM=raamat 

‘Naisel on raamat.’

c. [Para sa=iyo] ang=mga=liham na iyon. 

jaoks DAT=2SG NOM=PL=kiri LNK too 

‘Need kirjad on sulle.’

## Koopula

Alust ja predikaati seotakse tavaliselt koopulaga. On ka keeli, milles ei nõua kopulaverbi, näiteks tagalogi keel. Koopula on grammatiliselt tegusõna, aga semantiliselt sageli tühi. Lausetähendust määravad koopulale järgnevad öeldistäited. Tavaliselt on eesti keeles koopulaks sõna *olema*, inglise keeles *be*. Hispaania keeles on kaks kopulaverbi *ser* ja *estar*. Nende valik sõltub öeldistäite tüübist ja osaliselt semantilisest faktorist. *Ser* kasutatakse, kui tegemist on nimisõnalise predikaadiga, ja *estar* kasutatakse, kui tegu on adverbiaalse predikaadiga. 

a. La señora Alvarez es una profesora conocida.

ART proua Alvarez SER üks õpetaja tuntud

'Proua Alvarez on üks tuntud õpetaja.'

b. La madre está aquí.

ART ema ESTAR siin

'Ema on siin.'

**Semikoopula** ehk **poolkoopula** täidab sama funktsiooni kui koopula, aga lisab lausele tihti aspektuaalse tähenduse, näiteks inglisekeelne semikoopula *remain*, mis on kontinuatiivne. 

a. Peter *remained/is* healthy. 

b. Sheila *became/is* ill. 

Läänemeresoome keeltes on saanud semikoopulad verbidest *tulema*, *saama*, *jääma*, *minema* jne. Neis avaldub semantilisi nüansse, näiteks resultatiivsus, tahtlikkus jne.  

a. Ta *jäi* haige-ks.

b. Kastike *tuli* suolainen.

c. Võ’l   sa-i                 kõzīzõ-ks. (liivi keel)

nõid  saa.PST.3SG pahane-TRA

'Nõid sai pahaseks.'

## Viited