open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nõo külanõukogu

**Nõo külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Nõo vallas. Külanõukogu pindala oli 198 km² (1977). 

## Viited
Oandu külanõukogu

**Oandu külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Maidla külanõukoguga. 

## Viited
Olari (perekonnanimi)

**Olari** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Olari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Alle, Oksenau ja Opmann. Jaan Olari palvel kanti Olari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 401 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. aprillist 1940).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Olari Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel. 

*Jaan Olari (sündinud 1951), eesti psühhiaater
Olving

**Olving** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Olving uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünreich. Otto Olvingu palvel kanti Olving perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 216 all.

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Sven Olving (1928–2016), Rootsi  füüsik ja tehnikateadlane
Orglaan

**Orglaan** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Orglaan uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünthal ja Posendorf. Karl-Peeter-Voldemar Orglaane palvel kanti Orglaan perekonnanimede kaitseregistrisse nr 354 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Orglaan Eestis 10 mehel ja 9 naisel.
Paala (perekonnanimi)

**Paala** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Paala uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pachel, Pavels ja Pull. Ants Paala palvel kanti Paala perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 80 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paala Eestis 6 mehel ja 8 naisel.
Paalandi

**Paalandi** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Paalandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Oberpahl. Jakob Paalandi palvel kanti Paalandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 178 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. novembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paalandi Eestis 16 mehel ja 12 naisel.
Oksa

**Oksa** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Oksa on pandud Pala mõisas Kodavere kihelkonnas Tartumaal, Vardi ja Loodi mõisas Paistu kihelkonnas Viljandimaal ja Põlula mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Oksa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Baart ja Oksermann. August Oksa palvel kanti Oksa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 93 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935).

*August Oksa (1902–1980), eesti advokaat
Obinitsa külanõukogu

**Obinitsa külanõukogu** oli külanõukogu Meremäe vallas ja Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Meremäe külanõukoguga. 

Külanõukogu koosseisu kuulus Lepa, Dobrova, Masnova (Maslova), Karamsino, Härma, Vindi, Navike, Ignase, Hillande (Hilande), Tedre, Miku, Vasna (Vasna), Kõõru, Obinitsa,Kiksova ja Tääglova küla.

## Viited
Karl Alexander Müller

**Karl Alexander Müller** (20. aprill 1927 Basel – 9. jaanuar 2023 Zürich) oli Šveitsi füüsik.

1987. aastal sai ta koos Georg Bednorziga Nobeli füüsikaauhinna ülijuhtivuse uurimise eest keraamilistes materjalides.

## Tunnustus
*1987 – Wilhelm Exneri medal
Albert Fert

**Albert Fert** (sündinud 7. märtsil 1938 Carcassonne'is) on prantsuse füüsik.

2007. aastal anti talle ja Peter Grünbergile Nobeli füüsikaauhind hiiglasliku magnettakistuse avastamise eest.

## Tunnustus
*2006/07 – Wolfi füüsikaauhind
Johannes Hans Daniel Jensen

**Johannes Hans Daniel Jensen** (25. juuni 1907 Hamburg – 11. veebruar 1973 Heidelberg) oli saksa tuumafüüsik.

Jensen õppis 1926–1931 Freiburgi ülikoolis ja Hamburgi ülikoolis matemaatikat, füüsikat, füüsikalist keemiat ja filosoofiat. 1932. aastal kaitses ta Wilhelm Lenzi juhendatud doktoritöö, sai doktorikraadi ja habiliteerus 1936. aastal Hamburgi ülikoolis.

1937. aastal sai Jensen Hamburgi ülikooli eradotsendiks ja hakkas töötama koos Paul Harteckiga, kes oli ülikooli füüsikalise keemia osakonna direktor ja sõjaväe nõunik lõhkeainete alal. Harteck määrati juhtima Saksamaa tuumaenergia projekti (uraaniprojekt), mis alustas tööd Teise maailmasõja avapäeval, 1. septembril 1939, ja kutsus Jenseni sellesse projekti. Jenseni ülesandeks jäi uraani tsentrifuugimine isotoopide eraldamiseks.

Jensen sai 1941. aastal Hannoveri ülikooli erakorraliseks professoriks ja 1946. aastal korraliseks professoriks. 1949. aastal sai ta Heidelbergi ülikooli korraliseks professoriks ja 1969. aastal läks seal emerituuri.

1937. aastal astus Jensen NSDAP-sse. Pärast maailmasõda toimus denatsifitseerimine ja paljud selle partei liikmed vahistati. Jenseni eest kostis Werner Heisenberg, kelle sõnul olevat Jensen parteisse astunud ainult sellepärast, et tal tööl probleeme ei tekiks. Heisenberg oli väga mõjukas: ta oli 1932. aasta Nobeli füüsikaauhinna laureaat, polnud kunagi natsiparteisse kuulunud, vastupidi, ta oli konfliktis niihästi NSDAP kui ka SS-iga. Britid olid määranud Heisenbergi Göttingenis asunud Max Plancki instituudi direktoriks. Tänu Heisenbergi toetusele Jensenit ei vahistatud.

1963. aastal oli ta koos Maria Goeppert-Mayeriga üks Nobeli füüsikaauhinna laureaate (teine laureaat oli Eugene Paul Wigner).

1947. aastal sai ta Hamburgi ülikooli auprofessoriks, 1964. aastal Hannoveri ülikooli audoktoriks ja 1969. aastal Floridas asuva Fort Lauderdale'i aukodanikuks.
Bernhard Haab

**Bernhard Haab** (15. mai 1908 Lümanda – 26. juuli 1967 Tallinn) oli eesti kirjastustegelane.

Ta lõpetas Lümanda algkooli. Aastatel 1922–1940 töötas trükitöölisena Kuressaares ja Tallinnas.

1938. aastal sai ta trükiladumise tööalal meistri kutsetunnistuse.

1944. aasta oktoobrist kuni 1949. aastani Riikliku Kirjastuse "Poliitiline Kirjandus" direktor. NLKP liige 1945. aastast. 1950 aastast oli ta raamatukirjastuste baasil loodud Eesti Riikliku Kirjastuse direktori asetäitja ja 1958. aastast alates töötas B. Haab sama kirjastuse direktorina.

Ta on maetud Hiiu-Rahu kalmistule.

## Tunnustus
*1966 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
*Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjad
## Viited
Maardu raamatukogu

**Maardu raamatukogu** (ka **Maardu linna raamatukogu**) on raamatukogu Harju maakonnas Maardu linnas aadressil Orumetsa tänav 8.

Aastast 1993 on raamatukogu praegusel aadressil (Orumetsa tänav 8).

Raamatukogus on eesti ja väliskirjanduse osakond, kaks lugemissaali, laste osakond, internetipunkt ja muuseum (linna ajaloo osakond).

Raamatukogus on trükiseid üle 77 000.

## Vaata ka
* Kallavere raamatukogu

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Padise raamatukogu

**Padise raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Padise vallas Padise külas Padise põhikooli ruumides. Raamatukogu juhataja on Reet Randmäe.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Padise vallavalitsuse kodulehel
Raivo Korstnik

**Raivo Korstnik** (31. mai 1932 Uniküla, Virumaa – 15. oktoober 1992 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja kunstiõppejõud.

## Elukäik
Korstnik õppis Sargvere ja Koigi algkoolis. 1951. aastal lõpetas ta Paide Keskkooli. Õpiajal töötas Paide kino Aurora kunstnikuna. 1957. aastal lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.

Aastatel 1961–1980 töötas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja 1979–1992 ERKI / Tallinna Kunstiülikooli) õppejõuna. 

Korstnik oli alates 1959. aastast Eesti NSV Kunstnike Liidu (1990. aastast Eesti Kunstnike Liit) liige. 

Aastatel 1962–1964 tegi ta ajakirja Ehitus ja Arhitektuur kaanekujundusi ja illustratsioone. Aastatel 1957–1958 ning 1969 kujundas Eesti Televisiooni saatetiitreid ja vahel ka saateid.

Raivo Korstnik huvitus karatest. 

## Looming
Ta on maalinud maastikke, kalurielu- ja merepilte ning portreid. Hilisemal loomeperioodil maalis ta sürrealistlikke teosed. Ta oli seotud 1960. aastate maaliuuendustega ning noore avangardpõlvkonnaga. Ta astus üles ka 1966. aasta noortenäitusel, mida loetakse Eesti kunstiajaloo üheks olulisemaks uuele kunstile keskendunud väljapanekuks. Raivo Korstnik eelistas aktiivsele näitustegevusele õppejõuna töötamist. Teadaolevalt toimus kunstniku elu jooksul vaid üks isikunäitus, 1970. aastal Noorsooteatri fuajees Salme tänaval.

Aastatel 2017–2018 pühendati Korstniku 85. sünniaastapäevale näituste sari, mis andis läbilõike tema loomingust 1950. aastate lõpust kuni 1992. aastani ning tõi lisaks muuseumite pärandile esimest korda avalikkuse ette suure osa erakogudes hoidud teoseid.

Esimene näitus "Tagasivaates" avati 31. mail 2017 Fahle galeriis. See andis läbilõike Raivo Korstniku loomingust perioodil 1960–1992. Suur osa eksponeeritavat loomingust jõudis avalikkuse ette esimest korda (teosed pärinesid kunstniku perekonna erakogust). Näitusel oli lisaks enim kajastatud 1960. aastatel loodud loomingust olulisel kohal ka hilisemast loomeperioodist pärinevad sürrealistlikud teosed.

### Näitused aastatel 2017–2018
*"Tagasivaates". 31.05.2017–29.06.2017, Fahle Galeriis 

*"Tagasivaates: sotsrealismist modernismini". 24.07.2017–06.08.2017, Pärnu Avangard galeriis

*"Tagasivaates: Meri ja naised". 10.09.2017–09.10.2017, Viinistu Kunstimuuseumis

*Väljapanek Viljandis kohvikus Fellin. 28.01.2018–28.02.2018

*"Tagasivaates: Meri ja naised II". 30.06.2018–15.07.2018, Ruhnu Kultuuriaidas

*"Tagasivaates: Tartu tänavatel". 27.09.2018–21.10.2018, Tartu Kunstimajas

## Maale
* "Mari"
* "Valli tänava ja Pärnu maantee nurgal" (1960)
* "Autoportree" (1963)
* "Kalarannas" (1963)
* "Kirik. Pihkva" (1964)
* "Petseri kloostri müürid" (1964)
* "Puud mere ääres. Rüblikud" (1965)
* "Öine vanalinn" (1965)
* "Kännud" (1966)
* "Puupea" (1966)
* "Vanad majad" (1967)
* "Tallinn" (1967)
* "Tänav" (1967)
* "Kõrv" (1970)
* "Südasuvised luited" (1972)
* "Kosmonaut" (1973)
* "Trepp" (1975)
* "Kadakapuhmad Prangli saarel" (1979)
* "Pealuu" (1980)
* "Esemed" (1982)

## Viited

## Välislingid
*Raivo Korstnik digikataloog
*Raivo Korstnik. noar.eu
*Raivo Korstnik. haus.ee, 2. juuni 2007
*Avangard galeriis saab läbilõike Raivo Korstniku loomingust. kultuur.err.ee, 14. juuli 2017
Paldiski raamatukogu

**Paldiski Linnaraamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas  Paldiski linnas aadressil Rae tänav 38.

Raamatukogu asutati 1920. aastatel.

## Viited

## Välislingid
*Aeri Salme, Paldiski Linnaraamatukogu sai 90-aastaseks, Maaleht.delfi.ee, 1. märts 2012
Ruila raamatukogu

**Ruila raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Kernu vallas) Ruila külas. 

Raamatukogu juhataja on Eve Šamotailo.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Riisipere raamatukogu

**Riisipere raamatukogu** on raamatukogu, mis tegutseb Harju maakonnas Saue vallas Riisipere asulas. 

2022. aastast alates on Riisipere raamatukogu Saue Raamatukogude haruraamatukogu.

## Viited

## Välislingid
* Riisipere raamatukogu Saue Raamatukogude kodulehel
Pool (tehnika)

**Pool** on tavaliselt silindriline alus, millele keritakse heie, lõng, niit, magnet-, filmilint, kaabel, traat, -mähis jm. Silindrilist pooli, mille otstes on keritava materjali mahalibisemist takistav kilp, nimetatakse äärikpooliks. Pool on ketrus-, kudumis- ja õmblusmasina osa. Isolatsioonkihiga traadi mähispoole kasutatakse näiteks elektrimasinates, -aparaatides ja -riistades takistus- või induktiivelemendina (ka takistuspool, süütepool).

## Viited
Rummu raamatukogu

**Rummu raamatukogu** (ka **Rummu külaraamatukogu**) on raamatukogu Harju maakonnas Vasalemma vallas Rummu alevikus. Raamatukogu juhataja on Eleonora Eriks.

## Viited
Saku vallaraamatukogu

**Saku Vallaraamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Saku vallas. Raamatukogu direktor on Eva Ventser.

Raamatukogu koosseisu kuuluvad peale Saku raamatukogu veel Kiisa, Kurtna, Saku algkooli ja Saku põhikooli raamatukogud. 

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Vääna raamatukogu

**Vääna raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Harku vallas Vääna külas. 2014. aastast asub endise Vääna mõisa tall-tõllakuuri teisel korrusel (Väänamõisa tee 1). 

Alates 2020. aasta jaanuarist on Harku, Vääna ja Tabasalu raamatukogu ühine juriidiline nimetus Harku Valla Raamatukogud. 

13. oktoobril 2025 avas lugejatele uksed vastrenoveeritud Vääna raamatukogu, kus ootavad laenutajaid kaasaegsed nutilahendused ja leidlik sisekujundus, mis kutsub lugema ja kokku saama.
Renoveerimine kestis ligi viis aastat.

Arhitekt Tiina Linna ja sisearhitekt Malle Jürgenson on loonud kitsasse kõrgesse ruumi mitmetasandilise lahenduse, kus liikuvad riiulid mahutavad 25 000 teavikut ning annavad samas võimaluse ruumi erinevateks üritusteks kiiresti ümber planeerida.

Vääna raamatukogu uue kontseptsiooni autor on endine direktor Liia Rebane.

Veidi alla 300 ruutmeetrises hoones on olemas kõik kaasaegses raamatukogus vajalikud mugavused, lisaks lugemisele saab kuulata muusikat, kasutada arvuteid ja printerit. 

Renoveerimine toimus kahes etapis, mis mõlemad läksid maksma ligi 450 000 eurot.

## Galerii

Vääna raamatukogu sisevaade 2.jpg
Vääna raamatukogu sisevaade 3.jpg


## Viited

## Välislingid
* Vääna raamatukogu kirjeldus Harku Valla Raamatukogude kodulehel
* Viivik, Allar. Vääna raamatukogu tähistab 90. sünnipäeva. Harju Elu, 27. november 2015.
Kesk tänav (Rakvere)

**Kesk tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse Näituse tänavalt. Kulgedes lääne suunas, lõpeb tänav Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ristmikuga. 

Tänava pikkus on 512 meetrit ja tänav on paralleelne Tallinna–Narva raudteeliiniga, mis asub ligikaudu 300 meetrit lõuna pool. Tänav ristub Koidu põik tänava, Tähe tänava, Eha tänava ja Lääne tänavaga. 

Tänava ääres paiknevad enamasti katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teises pooles.

## Viited
Anija valla keskraamatukogu

**Anija valla keskraamatukogu** on keskraamatukogu Harju maakonnas Anija vallas Kehra linnas aadressil Kreutzwaldi 6.

Keskraamatukogu moodustati 2011. aastal Alavere külaraamatukogu, Kehra linnaraamatukogu ja Anija külaraamatukogu baasil.

## Viited
Põhja tänav (Rakvere)

**Põhja tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse Näituse tänavalt. Suundudes läände, lõpeb tänav Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ristmikuga.
Tänava pikkus on 549 meetrit. Tänav on paralleelne Kesk tänava, Koidu tänava ja Tallinna–Narva raudteega, mis asuvad lõuna pool. Tänav ristub Põhja põik, Niidu, Tähe, Välja ja Lääne tänavaga.

Tänava ääres paiknevad peamiselt katusekorrusega eramud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teises pooles.

## Viited
Mongoolia Rahvavabariik

**Mongoolia Rahvavabariik** oli sotsialistlik riik tänapäeva Mongoolia territooriumil aastatel 1924–1992.

## Riik
### Mongoolia partei ja riigijuhid

*Horloogijn Tšojbalsan, 1931–1952 Relvajõudude ülemjuhataja ja Suure Rahvahuraaliesimees. Sisuline riigijuht.
*Jumdžaagijn Tsedenbal, Mongoolia Rahvarevolutsiooniline Partei KK I sekretär aastatel 1940–1954; 1958–1984.
*Dashiin Damba 1940; 1954–1958
*Džambõn Batmönh Mongoolia Rahvarevolutsiooniline Partei KK I sekretär aastatel 1984–1990.
*Gombojavyn Ochirbat Mongoolia Rahvarevolutsiooniline Partei KK I sekretär aastatel 1990–1990.
*Büdragchaagiin Dash-Yondon Mongoolia Rahvarevolutsiooniline Partei KK I sekretär aastatel 1990–1992.

## Ajalugu
Aastatel 1919–1921 toimus Mongoolias võitlus Mongoolia rahvuslaste (Bogdo Khaaniriigi toetajate), Mongoolia kommunistide, Roman Ungern von Sternbergi juhtimisel tegutsenud Vene valgete, Nõukogude Venemaa vägede ja Hiina vägede vahel. 1921. aastal õnnestus Mongoolia kommunistidel Punaarmee toetusel nii Vene valged kui hiinlased välja tõrjuda ja Bogdo khaan võimult kõrvaldada. 1924. aastal kuulutati välja Mongoolia Rahvavabariik.

Mongoolia Rahvavabariigi sisuline juht oli alates 1931. aastast Horloogijn Tšojbalsan, kes oli Mongoolia relvajõudude marssal (ülemjuhataja) 1923. aastast kuni surmani 1952. Tema valitsemine oli kaasaegse Mongoolia ajaloos esimene ja viimane kord, kui ühe inimese käes oli täielik poliitiline võim. Teda on kutsutud ka Mongoolia Staliniks. Tema valitsemise ajal 1930. aastate lõpul toimusid Mongoolias Nõukogude Liidu poolt suunatud repressioonid, milles hukkus 30 000 – 35 000 mongolit. Enamik ohvritest olid budismi vaimulikud, intelligents, poliitilised dissidendid, burjaadid ja kasahhid ning teised "revolutsiooni vaenlased". Tema intensiivne budistide tagakiusamine viis peaaegu lõpule nende eksistentsi Mongoolias. Samuti likvideeris ta oma konkurente-kaaskommuniste, kellest mitmed hukkusid Gulagi vangilaagrites Nõukogude Liidus.

Kuigi Tšojbalsani pühendumine Jossif Stalinile aitas Mongoolial (erinevalt Tõva Rahvavabariigist) säilitada Mongoolia Rahvavabariigi alguses selle iseseisvust, sidus see Mongooliat ka tihedalt Nõukogude Liiduga. Kogu tema valitsemise ajal Mongoolia majanduslikud, poliitilised ja sõjalised sidemed NSV Liiduga süvenesid, infrastruktuuri ja kirjaoskuse tase paranes ning Mongoolia iseseisvuse rahvusvaheline tunnustamine laienes, eriti pärast Teist maailmasõda. Kuid tema lootus Stalini abiga ühendada Hiinale kuuluv Sise-Mongoolia Mongoolia Rahvavabariigiga ei teostunud viimase vastuseisu tõttu.

## Vaata ka
* Varssavi Lepingu Organisatsioon
* Vastastikuse Majandusabi Nõukogu
* Tuva Rahvavabariik

## Viited
Arnold Agur

**Arnold Agur** (kuni 1937 **Sakermann**; 21. jaanuar 1922 Lepassaare talu, Kohtla-Rutiku küla, Kohtla vald, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 6. aprill 2008 Vitsiku küla, Kohtla vald, Ida-Viru maakond) oli eesti poksija.

Agur oli 1943. aastal Eesti meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg). Ta sai 1941. aastal Eesti NSV meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 2. koha.

1939. aasta II Eesti mängude poksivõistlustel Tallinnas võitis ta keskkaalus (kuni 73 kg) nii katsevõistluse 1. juunil  kui ka põhivõistluse 18. juunil. 

## Viited

## Kirjandus
*RaPa. "Juttu uue RAADIKUGA. Poksija, kes esimesel matshil kõrvaldati. — Arnold Agur jutustab endast, kohtumisest Reinkega, valusatest löökidest ja Raadikust, kes on klass omaette". Uudisleht nr 204, 10. november 1939. lk 7
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

## Välislingid
*Arnold Aguri sporditulemused
*Haud Jõhvi kalmistul
Tabasalu raamatukogu

**Tabasalu raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Harku vallas Tabasalu alevikus. Raamatukogu asub endisaegse Ranna sovhoosi söökla ruumides.

Raamatukogu asutati 1945 *Haabersti külaraamatukoguna* ja tollal asus see Rannamõisas Ranna algkooli ruumides. 1965. aastal nimetati raamatukogu ümber *Ranna külaraamatukoguks*. 1990. aastatel nimetati raamatukogu ümber **Tabasalu raamatukoguks**. Alates 2020. aasta jaanuarist on Harku, Vääna ja Tabasalu raamatukogu ühine juriidiline nimetus Harku Valla Raamatukogud.

## Galerii

Tabasalu raamatukogu sisevaade 2.jpg


## Viited

## Välislingid
* Raamatukogust Harku Valla Raamatukogude kodulehel
Vasalemma raamatukogu

**Vasalemma raamatukogu** on raamatukogu Harju maakonnas Vasalemma vallas Vasalemma asulas. Raamatukogu juhataja on Mallis Rank.

## Viited

## Välislingid
*Raamatukogust Vasalemma valla kodulehel
Haanja Valla Rahvamajad

**Haanja valla rahvamajad** on asutus Võru maakonnas Haanja vallas. Asutuse alla kuuluvad Haanja rahvamaja (asub Haanja külas) ja Ruusmäe rahvamaja (asub Ruusmäe külas). Asutuse eesotsas on Sirje Pärnapuu.

## Viited

## Välislingid
*Asutusest Haanja valla kodulehel
Võru Kannel

**SA Võru Kannel** on sihtasutus Võrus aadressil Liiva tänav 13. 

Sihtasutus asutati 6. detsembril 2011. Sihtasutus jätkab 1881 asutatud Võru laulu- ja mänguseltsi Kannel traditsioone. Sihtasutus kasutab samanimelist kultuurimaja.

## Viited

## Välislingid
*Sihtasutuse koduleht
Tsooru rahvamaja

**Tsooru rahvamaja** on rahvamaja Võru maakonnas Antsla vallas Tsooru külas. Rahvamaja juhataja on Kalle Nurk.

Rahvamaja asutati 1928.

Samas hoones tegutseb ka Tsooru raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Söödi tänav (Rakvere)

**Söödi tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.

Ida-läänesuunaline tänav on Rakvere linna kõige loodepoolsem tänav, see saab alguse Lääne tänavalt. Suundudes lääne suunas, lõpeb tänav Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee ristmikuga.
Tänava pikkus on 98 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult ligikaudu 1,9 km.

Tänava ääres paikneb viis eramut, mis on ehitatud 20. sajandi teisel poolel.

## Viited
Rõuge rahvamaja

**Rõuge rahvamaja** on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge asulas. Rahvamaja eesotsas on Riina Kööts ja kunstiline juht on Ive Ruusamäe.

Rahvamajas tegutseb teiste seas Rõuge segakoor.

Rahvamaja asutati 1937.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rõuge valla kodulehel
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Puiga rahvamaja

**Puiga rahvamaja** on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Puiga külas.

Rahvamaja avati 5. detsembril 1981 *Puiga maakultuurimajana*. 1991 nimetati maja ümber *Puiga rahvamajaks*.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Võru valla kodulehel
Parksepa rahvamaja

**Parksepa rahvamaja** on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Parksepa asulas. Rahvamaja juht on Kaisa Niilo.

Rahvamaja ajalugu algab 1956, kui asutati *Võru EPT ametiühingute klubi*.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Võru valla kodulehel
*http://maaleht.delfi.ee/news/eestielu/arhiiv/ringide-ohtu-parksepa-rahvamajas?id=43911725
Sencha

**Sencha** (jaapani keeles 煎茶) on Jaapanis levinud roheline tee, mille puhul valmistatakse kuumas vees leotis aurutatud ja kokkurullitud teelehtedest.
Uue-Antsla rahvamaja

**Uue-Antsla rahvamaja** on rahvamaja Võru maakonnas Antsla vallas Uue-Antsla külas. Rahvamaja juhataja on Kati Velner.

Rahvamaja asutati 1960.

## Viited

## Välislingid
*Rahvamajast Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Soome iseseisvuspäev

**Soome iseseisvuspäev** on Soome rahvuspüha, mida tähistatakse Soome iseseisvumise auks 1917. aastal iga aasta 6. detsembril. Päev on seotud mitmete tavadega, nagu vabariigi presidendi iseseisvuspäeva vastuvõtt, paraadid, tõrvikurongkäigud ja uuema traditsioonina filmi "Tundmatu sõdur" televisioonis näitamine. Iseseisvuspäev on seotud sõja ja langenute meeldetuletamisega. 

Detsembri kuuendat päeva on iseseisvuspäevana tähistatud alates 1919. aastast, kui sellest sai üldine vaba päev koolides, kohtutes ja riigiasutustes. 1929. aastal sai sellest tasuline puhkepäev ja 1937. aastal üldine pidu- ja puhkepäev. Iseseisvuspäev on Soomes lipupäev.

## Ajalugu
Soome iseseisvus Venemaast 6. detsembril 1917 pärast seda, kui bolševikud olid kaaperdatud Venemaal võimu 7.–8. novembril 1917. 4. detsembril 1917 kuulutas Senat P. E. Svinhufvudi juhtimisel välja Soome iseseisvuse. Eduskund kinnitas iseseisvusdeklaratsiooni 6. detsembril häältega 100:88.

Alguses oldi iseseisvumise päeva suhtes erineval arvamusel. Parempoolsed leidsid, et Soome eraldus Venemaast täielikult alles kodusõja lõppedes ja tahtsid iseseisvuspäeva tähistada valgete armee võiduparaadi päeval 16. mail. Vasakpoolsed pidasid iseseisvumispäevaks novembri 15. päeva, sest rahva võimu esindanud Soome parlament oli kuulutanud end kõrgeima võimu kandjaks 15. novembril 1917. Kui iseseisvusdeklaratsiooni kinnitamisest oli möödunud aasta, tähistasid akadeemilised ringkonnad 6. detsembril 1918 selle aastapäeva.

Laiemalt on 6. detsembrit iseseisvuspäevana tähistatud alates 1919. aastast, kui Riiginõukogu määras selle päeva puhkepäevaks riigiasutustes, koolides ja kohtutes. Aastal 1929 sätestati päev seadusega üldiseks tasuliseks puhkepäevaks. 1937. aastal võeti vastu seadus, mis sätestas, et iseseisvuspäev on üldine pidu- ja puhkepäev, mille kohaselt pidi see olema tasuline vaba päev või tuli selle eest maksta suuremat palka, nagu pühapäeval tehtava töö eest, kui ei ole võimalik anda puhkepäeva.

Iseseisvuspäev on Soomes ametlik lipupäev. Erinevalt teistest talvistest lipupäevadest langetatakse lipp alles kell 20.

## Viited


}}
Välja tänav (Rakvere)

**Välja tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes põhja suunas, lõpeb tänav Rakvere valla Tõrremäe küla piiril.
Tänava pikkus on 80 meetrit.  Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,8 km.

Tänava ääres paikneb kaks ühepereelamut ja kaks ridaelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Avatäited

**Avatäited** on ehituses akna- ja ukseavadesse paigaldatavad aknad ja uksed.

## Aknad
Aken on ava seinas, ukses või katuses, mis võimaldab siseruumi lasta valgust, heli ja enamasti ka õhku. Tänapäeva aknad on tavaliselt klaasitud või kaetud mõne muu läbipaistva materjaliga. Ka lükandosad ja raam viitavad aknale. Paljusid klaasitud aknaid saab avada, et ruumi ventileerida, või sulgeda, et vältida väliseid ilmaolusid. Enamasti on akendel riiv või muu mehhanism, mille abil saab aknaid sulgeda või avada.

### Akende tüübid
On olemas väga palju aknatüüpe, mis erinevad üksteisest positsiooni, materjali ja funktsiooni poolest. 

Üldiselt klassifitseeritakse aknaid järgmiselt:

# Fikseeritud aken
# Liugaken
# Pöördaken
# Kahekordne rippaken
# Tiibaken
# Metallist aken
# Lükandaken
# Nurgaaken
# Eendaken
# Katuseaken
# Ventilaatoraken

## Uksed
Uks on juurdepääsetav tõke, mis on varustatud seina avas, et võimaldada juurdepääsu hoone ruumi siseküljele. Hoone sisemised osad on ühendatud ustega.

Uksi liigitatakse lähtudes: 
* Komponentide paigutusest
* Ehitamismeetodist
* Tööoperatsioonist
* Kasutatud ehitusmaterjalidest

## Viited
Mogiljovi asehaldurkond

**Mogiljovi asehaldurkond** (vene keeles *Могилёвское наместничество*) oli Venemaa keisririigi haldusüksus 1778−1796. 

## Ajalugu

Asehaldurkond moodustati 1778. aastal Mogiljovi kubermangu ümbernimetamisel. Haldusüksus koosnes 12 maakonnast ja selle pealinnaks oli Mogiljov. 1796. aastal asehaldurkond kaotati ja selle alad ühendati koos Polotskiga Valgevene kubermanguks.

## Haldusjaotus
*Babinovi maakond
*Belitski maakond
*Klimovitši maakond
*Kopõsi maakond
*Mogiljovi maakond
*Mstislavli maakond
*Orša maakond
*Rogatšovi maakond
*Senno maakond
*Staroi-Bõhhovi maakond
*Tšausõ maakond
*Tšerikovi maakond

## Võimukandjad
### Kindralkubernerid
#### Mogiljovi ja Polotski kindralkubernerid 1778−1796

### Valitsejad
#### Mogiljovi asehaldurkonna valitsejad 1778−1796

## Vaata ka
*Asehalduskord
*Mogiljovi kubermang
Erik Valeur

**Erik Viggo Valeur** (sündinud 2. septembril 1955 Kopenhaagenis) on taani ajakirjanik, kirjanik ja meediakommentaator.

2011. aastal sai Erik Valeur Danske Banki debüüdiauhinna (Danske Banks Debutantpris) romaani "Seitsmes laps" eest ("Det syvende barn"). Sama teose eest sai ta ka Põhjamaade kriminaalkirjanikke ühendava organisatsiooni Skandinaviska Kriminalsällskapet väljaantava auhinna Klaasist Võti (2012) parima Põhjamaade kriminaalromaani eest.

Eesti keeles on ilmunud ta teos "Seitsmes laps", 2016 Varrak ("Det syvende barn", 2011), ja "Mees majakas", 2019 Varrak ("Logbog fra et livsfolis", 2015), mõlemad on tõlkinud Jaan Pärnamäe.
Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend

**Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend** on nimekiri Eesti U15 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. 

Viimati uuendatud pärast 27. augustil 2023 peetud mängu Bosnia ja Hertsegoviinaga.

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-17 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Beethoveni monument (Bonn)

**Beethoveni monument** on Saksamaal Bonni Münsterplatzil helilooja Ludwig van Beethoveni 75. sünniaastapäeva tähistamiseks 12. augustil 1845 avatud mälestusmärk.


Bnbeetm1.jpg
Beethoven memorial in Bonn.JPG
Beethoven 1 db.jpg


BEETDK4.jpg|Esikülg
BEETDK1.jpg|Vasak külg
BEETDK2.jpg|Tagakülg
BEETDK3.jpg|Parem külg


## Viited
Paim

**Paim** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Paim uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Printsmann ja Pritsmann. Jaan Paimu palvel kanti Paim perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 210 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Paim Eestis 5 mehel ja 7 naisel.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Paim Eestis 5 mehel ja 6 naisel.
Pajusoo

**Pajusoo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Pajusoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Paiasson, Pajoson, Pajosson ja Pajusson. Oskar Pajusoo palvel kanti Pajusoo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 199 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pajusoo Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel. 

*Ester Pajusoo (sündinud 1934), eesti näitleja
*Oskar Pajusoo (1895–1942), Eesti sõjaväelane

*Vive Tolli (endine Vive Pajusoo; sündinud 1928), eesti graafik
Paldre

**Paldre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Paldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Posimann ja Vidrigsmann. Voldemar Paldre palvel kanti Paldre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 102 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Paldre Eestis alla viiel mehel ja 10 naisel.
Parre (perekonnanimi)

**Parre** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Parre on pandud Vana-Vigala mõisas Vigala kihelkonnas Läänemaal ja Sääre mõisas Jämaja kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Parre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Petrov. Leo Parre palvel kanti Parre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 126 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Parre Eestis 5 mehel ja 7 naisel.

*Aleksander Parre (1898–1948), Eesti motosportlane
*Feliks Parre (1907–1990), eesti spordipedagoog
*Jüri Parre (1928–1996), eesti veterinaarparasitoloog
*Leo Parre (1905–1975), eesti advokaat
*Viktor Parre (1894–1967), Eesti sporditegelane
Parvet

**Parvet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Parvet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Busch, Preitoff ja Puss. August Parveti palvel kanti Parvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 196 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. veebruarist 1936).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Ain-Villu Parvet (sündinud 1979), eesti ärimees, koolitaja, autor, modell, pornokunn
*Villu Parvet (1929–2016), eesti kohtuarst
Pedari

**Pedari** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Pedari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Berendt, Bergmann, Freyberg, Peeterson, Penter, Pertman ja Peterson. Jaan Pedari palvel kanti Pedari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 243 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. juunist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pedari 18 mehel ja 11 naisel.

*Virve Pedari (1951–2014), eesti metallikunstnik
Pedaste (perekonnanimi)

**Pedaste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Pedaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Meenson ja Roth. Imant Pedaste palvel kanti Pedaste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 98 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pedaste 9 mehel ja 13 naisel.

*Imant Pedaste (1899–1985), eesti keemik
*Jaan-Imant Pedaste (sündinud 1941), eesti spordipedagoog
*Margus Pedaste (sündinud 1976), eesti bioloog
Pihel

**Pihel** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Pihel (Pichel, Pihhel, Pehhel) on pandud Keskvere mõisas Martna kihelkonnas ja Lauka mõisas Reigi kihelkonnas Läänemaal, Taaliku mõisas Jaani kihelkonnas, Elme, Kaarma-Suuremõisa, Kudjapäe, Loona ja Piiamõisas Kaarma kihelkonnas, Luulupe mõisas Karja kihelkonnas, Lümanda mõisas Kihelkonna kihelkonnas, Kaarmise mõisas Kärla kihelkonnas, Rinsi mõisas Muhu kihelkonnas, Küdema mõisas Mustjala kihelkonnas, Keskvere, Tumala ja Orissaare mõisas Pöide kihelkonnas, Kõljala mõisas Püha kihelkonnas Saaremaal ja Sänna mõisas Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Pihel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pilberg ja Piilberg. Rudolf Piheli palvel kanti Pihel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 214 all.

*Jüri Pihel (sündinud 1961), eesti telerežissöör ja -produtsent
*Peeter Pihel (sündinud 1980), eesti kokk
*Piret Pihel (sündinud 1961), eesti laskesportlane

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pihel Eestis 73 mehel ja 88 naisel.
Kesk põik

**Kesk põik** on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes lõuna suunas, lõpeb tänav Kesk tänava ristmikul. 
Tänava pikkus on 183 meetrit.  Kaugus Rakvere keskväljakust, Turu platsist, on linnulennult mõõdetuna umbes 1,5 km.

Tänava ääres paiknevad põhiliselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Lina tänav (Rakvere)

**Lina tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse põhja-lõunasuunaliselt Kesk põigu tänavalt. Tänav suundub läände ja lõpeb Tähe tänava ristmikul.
Tänava pikkus on 150 meetrit.  Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,6 km.

Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend

**Eesti U-16 jalgpallikoondislaste loend** on nimekiri Eesti U16 koondises mänginud jalgpalluritest, nende tegevusaastatest, osaletud kohtumistest ja löödud väravatest. Nimekiri on sorditav nimede, aastate, mängude ja väravate kaupa. 

Viimati uuendatud pärast 28. septembri 2023 peetud mängu Põhja-Iirimaa koondise vastu. 

__TOC__

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-23 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-21 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-20 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-19 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-18 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-17 jalgpallikoondislaste loend
*Eesti U-15 jalgpallikoondislaste loend

## Viited
Orest Reis

**Orest Reis** (22. juuni 1911 Laimjala vald, Saaremaa – 4. juuli 1997 Laimjala vald, Saare maakond) oli eesti õpetaja ja õigeusu vaimulik (preester).

Ta lõpetas 1930. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja õppis aastatel 1930–1931 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja lõpetas 1937 Petseri vaimuliku seminari. Üliõpilasselts Concordia liige.

Ta pühitseti diakoniks ja preestriks 1938. aastal. Aastatel 1938–1939 oli Laanemetsa Peetruse ja Pauluse koguduse preester, aastatel 1941–1944 Salme ja Roobaka kooli õpetaja Saaremaal. 1944. aastal teenis Saksa sõjaväes, 1944–1945 Piila Peaingel Miikaeli koguduse preester, 1944–1946 Eikla algkooli juhataja, 1946–1950 Kahtla algkooli õpetaja, 1950–1955 tööline, seejärel kooliõpetaja Saaremaal.

## Viited
Johannes Hainsalu

**Johannes Hainsalu** VR II/3 (Johan Holzmann, Vabadusristi annetamise otsuses Johannes Holtsmann) (29. märts/10. aprill 1894 Suure-Konguta vald, Tartumaa – 16. märts 1980 Alavere, Kose külanõukogu, Harju rajoon) oli Eesti põllumees.

Ta oli tisler Tartus, osales Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväe koosseisus, Vabadussõjas 6. jalaväepolgus, 3. Diviisi tagavarapataljonis, Kuperjanovi partisanide pataljonis reamehena. Pidas Madise talu. Teise maailmasõja järel Saare vallavalitsuse käskjalg, meieri abiline Kääpa meiereis, kolhoosi Punalipp tööline, Saare 8-klassilise kooli teenija ja internaadi kasvataja. 

Maetud Maarja-Magdaleena kalmistule.

Tema Vabadusrist ja rahaline autasu 10 000 marka anti  eksikombel reamees Juhan Holtsmannile (Heinsalu) ja ta ei saanud sellest kunagi teada. Eksitus selgus alles 2004. aastal, mil selle avastas Jaak Pihlak.
Valguse tänav (Rakvere)

**Valguse tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse põhja-lõunasuunaliselt Näituse tänavalt. Suundudes lääne poole, lõpeb tänav Koidu põik tänava ristmikul.
Tänava pikkus on 131 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,3 km. 

Tänava ääres paikneb kaheksa ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Tähe tänav (Rakvere)

**Tähe tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.

Põhja-lõunasuunaline tänav saab alguse Rakvere valla piirilt, Tõrremäe küla territooriumilt. 

Tänav suundub lõuna poole, ristub Põhja ja Kesk tänavaga ning lõpeb Koidu tänava ristmikul. Tänava pikkus on 607 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult 1,4–1,8 km.

Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teisel poolel.

## Viited
Lahkarvamus

**Lahkarvamus** on kahe või enama isiku erimeelsused (arvamused) millegi suhtes. 

Näiteks võib töötajal ja tööandjal olla lahkarvamus töötajale õiglase palga suhtes või tekib kohtunikul ja treeneril lahkarvamus spordimängu käigu suhtes. 

Lahkarvamuse sünonüümid on lahkheli, arusaamatus, ebasuhe, diskrepants, lahkkõla ja dissonants.

Lahkarvamused võivad olla erinevad, see sõltub teema tähtsusest osapooltele ja nende endi suhtlusoskusest. Erinevate arvamuste korral võib rahulik vestlus minna üle vaidluseks, kuid kui inimesed oskavad enda emotsioonid kõrvale jätta, võib vestlus jätkuda rahulikult. Mõtete rohkus võib jutuajamist edasi viia, uusi ideid ja lahendusi probleemidele tekitada ning arendada osapoolte silmaringi. Lahkarvamus on püsiv ja ilma käegakatsutava või selgelt ette kujutatava lahenduseta.

## Psühholoogilised alused

Kui kahele isikule anda samad faktid võivad nad jõuda erinevate järeldusteni. Seda nähtust on seletanud Daniel Kahneman läbi piiratud ratsionaalsuse. Teisisõnu langetatakse otsuseid heuristilisel meetodil, mis toimib hästi igapäeva situatsioonides, kuid ei toimi keerulistes teemades nagu kliima soojenemine. Üksikisikud usuvad suurema tõenäosusega kliima soojenemist kui välitemperatuur on tavapärasest kõrgem, kui nad on suunatud mõtlema soojusest.

## Õiguslikud alused

Õigusteoorias on lahkhelid juriidilistest juhtumitest erinevad. Kui kohtuasjade hulka kuuluvad kriminaalmenetlused ja eraisiku juhtumid, siis lahkhelid on puhtalt eraisikutel. 

## Vaata ka
*Vaidlus  
*Arvamus
*Vastuolu
*Väitlus
*Konflikt
*Argumentatsiooniteooria
*Heuristika

## Viited

## Kirjandus
*Gustav Ichheiser. The Jews and Antisemitism. – *Sociometry*, 1946, kd 9, nr 1, lk 92–108. Vt Gustav Ichheiser#Juudid ja antisemitism.
*Nicholas Rescher. *[[The Strife of Systems]]. An Essay on the Grounds and Implications of Philosophical Diversity*, The University of Pittsburgh Press 1985.
*David Chalmers. Verbal Disputes. – *Philosophical Review*, 2011, 120, 4, lk 515–566. Vt David Chalmers#Vaidlused sõnade üle.

## Välislingid
* https://dictionary.cambridge.org/dictionary/english/disagreement
Mahla tänav (Rakvere)

**Mahla tänav** on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas. 

Rakvere linnast alguse saava Näituse tänavapõhjapoolselt lõigult, mis paikneb Rakvere valla territooriumil Tõrremäe külas, algab Mahla tänav. 
 
Suundudes ida poole ja seejärel lõunasse, lõpeb tänav Näituse tänav 22 kinnistu juures. Tänava pikkus on 195 meetrit.   Kaugus Rakvere keskväljakust, Turu platsist, on linnulennult mõõdetuna 1,7–1,9 km. 

Mahla tänava aadressiga on registreeritud kaks kinnistut; aadressil Mahla 8 paikneb tootmis-laohoone ja Mahla 10 on hoonestamata.

## Viited
Welfide fond

**Welfide fond** (**Welfenfonds**) on 29. septembril 1867 sõlmitud lepinguga endisele Hannoveri kuninglikule perekonnale määratud hüvitus. 

Kuna Georg V jätkas pärast Prantsusmaale põgenemist Preisi-vastast propagandat, toetussummasid talle välja ei makstud, vaid fondi tulusid kasutati peamiselt Saksamaa sisepoliitika huvides ("Reptilienfonds"), muuseas toetati Baieri kuningat Ludwig II. Alates 1879. aastast toetati fondist Georg V leske ja tütreid. Wilhelm II korraldusel maksti alates 1892. aastast fondi tulud välja Hannoveri kuningliku perekonna peale. 

Riigikohtu otsusega määrati 1933. aastal endisele Braunschweig-Lüneburgi hertsogile Ernst Augustile hüvituseks 8 miljonit riigimarka, Calenbergi mõis ja kaks põllumajandusettevõtet.
Videviku tänav (Rakvere)

**Videviku tänav** asub Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.

Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes lõuna poole, lõpeb see tupikuga enne Tallinna–Narva raudteeliini maa-ala. Tänav on 47 meetrit pikk ja sellega üks Rakvere linna lühemaid. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,4 km.

Tänava ääres paikneb kaks ühepereelamut (Videviku 3 ja 4). Elamud on ehitatud 20. sajandi teises pooles.

## Viited
Jegorlõkskaja rajoon

**Jegorlõkskaja rajoon** (vene keeles *Егорлыкский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Jegorlõkskaja staniitsa.

Rajoon piirneb põhjas ja läänes Zernogradi rajooniga, idas Tselina rajooniga ja lõunas Krasnodari kraiga.

Rajooni pindala on 1460 km². Elanike arv oli 2017. aastal 33 713.

Jegorlõkskaja rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Gaidamatška, Gruzskaja, Jegorlõtšok, Kavalerka, Kamennaja balka, Kugo-Eja, Mokraja Grjaznuhha, Ploskaja, Sredni Jegorlõk, Ternovataja, Ternovaja ja Elbuzd.

## Viited
Oisu külanõukogu

**Oisu külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Särevere vallas. Külanõukogu pindala oli 126 km² (1977). 

## Viited
Omedu külanõukogu

**Omedu külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Raja külanõukoguga. 

## Viited
Oru külanõukogu

**Oru külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Oru külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuivajõe vallas. Külanõukogu keskus asus Oru külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Oru külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 

1954 juunis Oru külanõukogu likvideeriti ja selle territooriumist koos likvideeritud Kurena külanõukogu maadega moodustati Kuivajõe külanõukogu.

## Viited
Neutraalne monism

**Neutraalne monism** on vaatenurk vaimufilosoofias, mille järgi mentaalne ja füüsiline on kaks erinevat moodust kirjeldamaks üht ja sama elementi, mis on neutraalne, mis ei ole füüsiline ega mentaalne. See eitab, et füüsiline ja mentaalne (vaimne) on kaks fundamentaalselt erinevat asja. Neutraalne monism väidab, et keha ja vaim on kaks erinevat võimalust samade asjade organiseerimiseks või kirjeldamiseks, mis ise oma olemuselt on "neutraalsed", st ei füüsilised ega vaimsed.

## Ajalugu

Keha ja vaimu probleemi on kirjeldanud C. D. Broad ühes oma varaseimas teoses "Mõistus ja selle koht looduses". Broadi nimekiri võimalikest nägemustest keha ja vaimu probleemi üle, mis sai tuntuks nimega "Broadi kuulus nimekiri 1925", sisaldab aluspõhja, mida see teooria on endast kujutanud. On veel mõned ise-hakanud neutraalsed monistid, aga enamus filosoofe, kellel see vaade on olnud, on klassifitseeritud peale nende surma. Mõned näited on Baruch Spinoza, David Hume, Ernst Mach, Richard Avenarius, Kenneth Sayre, Joseph Petzoldt ja Jonathan Westphal.

Seda mõistet on maininud William James oma essees "Kas teadvus eksisteerib?" aastal 1904. Whately Carington oma raamatus "Aine, mõistus ja mõte" (1949) toetus neutraalsele monismile. Ta leidis, et mõistus ja aine mõlemad sisaldavad sellist komponenti, mis on tuntud kui "cognita" või meelteandmed. Stephen Stichi ja Ted Warfieldi arvates ei ole olnud neutraalne monism väga populaarne vaade filosoofias, kuna neutraalsete elementide olemust on raske arendada või mõista.

## David Chalmers

David Chalmers  käsitleb kivide teadvust nagu termostaati, kuigi ta väldib ideed, et kividel on teadvus:

Chalmers arutleb ettevaatlikult neutraalse monismi ja panpsühhismi varianti, mida ta püüab nimetada "Tüüp-F monismiks". Ta tunnistab:

## Vaata ka
* Monism
* Uusrealism (filosoofia)
* Vaimufilosoofia
* Dialektiline monism
* Topeltaspekti teooria
* Monadoloogia
* Panpsühhism

## Viited

## Kirjandus
*Erik C. Banks. (2014). ''The Realistic Empiricism of Mach, James, and Russell: Neutral Monism Reconceived''. Cambridge University Press. 
*Erik C. Banks. (2010). *Neutral Monism Reconsidered*. Philosophical Psychology 23: 173–187. 
*David Chalmers (1996) *The Conscious Mind: In Search of a Fundamental Theory*, Oxford University Press, New York, ISBN 0-19-511789-1 (Pbk.)
*David Chalmers ed. (2002) *Philosophy of Mind: Classical and Contemporary Readings*, Oxford University Press, New York, ISBN 0-19-514581-X (pbk. : alk. paper).
*Andrew Gluck (2007) *Damasio's Error and Descartes' Truth: An Inquiry into Epistemology, Metaphysics, and Consciousness*, University of Scranton Press, Scranton PA, ISBN 978-1-58966-127-1 (pb). 
*Bertrand Russell (1921) *The Analysis of Mind*, republished 2005 by Dover Publications, Inc., Mineola, NY, ISBN 0-486-44551-8 (pbk.)

## Välislingid
*Stanford Encyclopedia of Philosophy entry
Paeküla külanõukogu

**Paeküla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Paeküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Paekülas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Paeküla külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.

1954 juunis Paeküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Märjamaa külanõukogu koosseisu. 

## Viited
Padise külanõukogu

**Padise külanõukogu** oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Kloostri ja Põllküla külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 140 km² (1977). 

## Viited
Pagari külanõukogu

**Pagari külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 

Pagari külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Mäetaguse vallas. Külanõukogu keskus asus Pagari asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pagari külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Tuleviku" ja "Edasi" kolhoos.

1960 septembris Pagari külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Mäetaguse külanõukogu koosseisu.

## Viited
Paide külanõukogu

**Paide külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Paide vallas. Külanõukogu pindala oli 358 km² (1977). 

## Viited
Paju külanõukogu

**Paju külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tõlliste külanõukoguga. 

## Viited
Pala külanõukogu

**Pala külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaa Pala valla koosseisus. 1950. aastal Pala vald likvideeriti ja Pala külanõukogu arvati Kallaste rajooni koosseisu. Seoses maarajoonide arvu vähendamisega arvati Pala külanõukogu 1959. aastast Jõgeva rajooni koosseisu. 

Külanõukogu pindala oli 164 km² (1977). 

## Viited
Palamuse külanõukogu

**Palamuse külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kuremaa vallas. Külanõukogu pindala oli 247 km² (1977). 

## Viited
Pajusi külanõukogu

**Pajusi külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Loopre ja Tapiku külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 280 km² (1977). 

## Viited
Paluoja külanõukogu

**Paluoja külanõukogu** oli külanõukogu Abja rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Abja külanõukoguga. 

## Viited
Pamma külanõukogu

**Pamma külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s Saaremaal.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Saare maakonna Pärsamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Nõmme külas. 1950 septembrist, seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega, arvati Pamma külanõukogu Orissaare rajooni koosseisu. 1954. aastast asus külanõukogu  keskus Pamma külas.

1960. aastal liideti Pamma külanõukogu Leisi külanõukoguga. 

## Viited
Pandivere külanõukogu

**Pandivere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  

Pandivere külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vao vallas. Külanõukogu keskus asus Pandivere külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pandivere külanõukogu 1950 septembris Väike-Maarja rajooni koosseisu.

1954 juunis Pandivere külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Väike-Maarja külanõukoguga.

## Viited