open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Toomemäe ohvrikivi

**Toomemäe ohvrikivi** on Tartus Toomemäel asuv kahe lohuga kivi, mida on sageli peetud ohvrikiviks.

## Kirjeldus
Nelinurkse kujuga rändrahnu kõrgus on 0,7 m, pikkus 1,65 m ja laius 1,3 m. Sileda ja murenemata pinnaga kivi peal on kaks suurt korrapärase kuju ja sileda põhjaga lohku. Vanad fotod näitavad, et võrreldes 1920.–1930. aastatega on kivi pealt kadunud umbes 5 cm paksune kiht, mistõttu on ka lohud jäänud väiksemaks ja madalamaks.

## Ajalugu
Varaseimad teated Toomemäe kivist pärinevad 1880. aastatest, mil ta oli paigutatud Vana Anatoomikumi juures olnud limonaadimajakese lähedusse. Matthias Johann Eiseni teatel kõrvaldati ohvrikivi 17. sajandil võitluses paganluse jäänuste vastu. Tartu Ülikooli õigeusklik professor Pavel Viskovatov kinnitas 1894. aastal peetud ettekandes, et kivisse olla katoliikluse ajal raiutud augud püha vee jaoks ja kivi pühitsetud. 1879. või 1880. aastal luterlasest ülikooli rektor Ottomar Meykov käskinud kivi hävitada, ent Viskovatovi sõnul hakanud käsutäitjal kivist kahju ning ta kaevas selle maasse. Viskovatovi algatusel kaevati ohvrikivi taas maast välja. Oma praegusele asukohale Toomemäe lääneosas asetati kivi 1926. aastal.

## Lohkude päritolu
Eesti arheoloogia- ja ajalookirjanduses on Toomemäe kivi tihti peetud ohvrikiviks. Kirjalikud teated või muud andmed kivil ohverdamise kohta siiski puuduvad. Oma kahe suure kunstliku lohuga oleks ta Eesti lohukivide seas erandlik.

Andres Tvauri hinnangul on Toomemäe kivi tõenäoliselt looduslikku päritolu. Tvauri osutab andmete puudumisele ohverdamise kohta, kivi erinevustele tüüpilistest ohvikividest ning selle ebatavaliselt siledale pinnale, mida ta seletab kivi üsna hiljutise maa seest väljakaevamisega. Ta pakub välja, et lohud kujutavad endast nn hiiukirnusid – jääsulamisvete poolt kaljusse kulutatud süvendeid, mida leidub palju Soomes ja Rootsis. Tvauri oletab, et Toomemäe kivi on üks mandrijääga Toomemäe piirkonda sattunud hiiukirnude jäänuseid sisaldav rändrahn. Tema arvates on legend ohvrikivist ajendatud ühelt poolt kivil leiduvatest lohkudest, teisalt Friedrich Robert Faehlmanni kunstmuistendite «Vanemuise laul» ja «Keelte keetmine» mõjul tekkinud arusaamast, et Toomemägi oli muistsete eestlaste kultuskoht.

## Viited

## Kirjandus
* A. Karu. Tartu-Maarja khk. topograafiline archeoloogiline kirjeldus. Käsikiri TÜ AK arhiivis. 1921.
* Elsa Kudu. Toome pargi ajalugu. *[[Eesti Loodus]] 22 (9), 1971: 417–421*.
* Aili Sandre. *Tartu ajaloo- ja kultuurimälestised*. Tallinn: Eesti Raamat, 1980, lk 9.
* Andres Tvauri. Muinas-Tartu. Uurimus Tartu muinaslinnuse ja asula asustusloost, doktoritöö, juhendaja Valter Lang. Tartu Ülikool, Filosoofiateaduskond, 2001.

## Välislingid
* Toomemäe ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. 
* Dorpat.ru: Жертвенный камень (Ohvrikivi)
*
Kersti Ala-Murr

**Kersti Ala-Murr** (sündinud 13. juulil 1973) on eesti laulja (sopran). 

2009. aastal sai ta magistrikraadi Norras Stavangeri Ülikoolis professor Elizabeth Norberg-Schulzi lauluklassis. 2010. aastal läbis ta sealsamas kraadijärgse diplomiprogrammi (*Postgraduate Diploma*).

Lisaks soolokontsertidele Euroopas, Ameerika Ühendriikides ja Kanadas on laulja osalenud rahvusooperi Estonia, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ooperistuudio ning Karlsruhe Ooperikõrgkooli etendustes. Dirigent Per Kristian Skalstadi taktikepi all laulis ta Norras Vitellia osa Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis "Tituse halastus" ning Håkon Austbø juhatusel esitas ta Arnold Schönbergi melodraamade tsükli Kuu-Pierrot.

Kersti Ala-Murr on esinenud Nordfjordi Ooperiorkestri, Pärnu Linnaorkestri, UiSi ning Stavangeri Sümfooniaorkestri solistina, osalenud Arvo Pärdi muusikafestivalil, Olivier Messiaeni mälestusfestivalil ja festivalil Ny Musikk ja kandnud ette uudisteoseid.

Ta on olnud poolfinalist Rahvusvahelisel Ooperilauljate konkursil Rietis ning Iris Adami Corradetti konkursil Paduas. 2005. aastal pälvis ta auhinna Hendrik Krummi nimelisel konkursil Eestis. 2008. aastal oli ta Stavangeri Ülikooli solistide konkursi võitjate hulgas. Kersti Ala-Murri jaoks oluliste preemiate hulka kuuluvad ka Stavangeri Ülikooli kunstnikupreemia värvikate ja huvitavate interpretatsioonide eest ning Fredrikstadi valla Kultuuripreemia. Aastatel 2007 ja 2009 oli ta Eesti Interpreetide Liidu stipendiaat.

Tihedas koostöös akordionist Jaak Lutsojaga on aastal 2010 valminud CD-plaat "Vaikimine oleks vale..."

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tobias Plaschnig

**Tobias Plaschnig** (ka **Tobias Plasnig**; 26. detsember 1703 Haynau – 25. detsember 1757 / 5. jaanuar 1758 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Plaschnig sündis Sileesias Haynau lähistel Hermannsdorfis (praeguse haldusjaotuse järgi Alam-Sileesia vojevoodkonnas Legnica maakonnas Chojnówi lähistel). Ta õppis Halle vaeslastekoolis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 4. mail 1728) Halle Ülikoolis. Oli aastast 1729 koduõpetaja Peterburi Peetri koguduse õpetaja Heinrich Gottlieb Nazziuse juures. Ordineeriti 1732. aastal Tallinnas õpetajaks.

Ta oli aastatel 1732–1747 Peterburi jalaväekadetikorpuse saksa koguduse vaimulik. Aastatel 1747–1757 oli ta Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja, olles samal ajal ka linna konsistooriumi assessor.

## Isiklikku
Plaschnig oli kolm korda abielus. Tema teise abikaasa Katharina isa Carl Gustav von Staden oli Äksi Andrease koguduse ja Tartu Maarja koguduse õpetaja. Tema kolmanda abikaasa Bertha Gertrudi isa Martin Johann Roth oli algul Märjamaa ja Vigala Maarja koguduse, hiljem Puhja ja Rannu Püha Martini koguduse õpetaja, Bertha Gertrudi vend Martin Gottfried Roth oli Räpina Miikaeli koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*http://isik2.tlulib.ee/index.php?id=671
Quirinius Quasebart

**Quirinius Quasebart** (ka **Quirinius Giesebrecht**; 1575 Saaremaa – 1624 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Ta immatrikuleeriti 1. juunil 1602 Königsbergi Ülikooli.

Ta oli 17. sajandi alguses, kuni aastani 1608, Martna Püha Martini koguduse õpetaja. Kutsuti 9. oktoobril 1608 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetajaks. 3. veebruaril 1609 sai sama koguduse õpetajaks.

## Viited
Helsingborgi lahing

**Helsingborgi lahing** toimus 1362. aasta aprillis Taani ja Hansa Liidu vägede vahel Sundi väina kitsas põhjaosas. Lahingu võitsid Taani väed kuningas Valdemar IV juhtimisel, vallutades 12 Hansa Liidu laeva.

## Eellugu

Taani kuningas Valdemar IV Atterdag üritas saavutada ülemvõimu põhjapoolsetel meredel ja see oli Hansa Liidule vastumeelt. 1361. aastal kogunesid Vendi Linnade Liidu ja Pommeri linnade riigipäevad Greifswaldis, et lahendada Taani küsimust. Otsustati peatada ärisuhted Taaniga ning alustati ettevalmistusi sõjaks. Sõja rahastamiseks kehtestati laevadele neljapennine maks iga naela kauba kohta ja maksustati ka kõik hansalinnadest väljaveetavad kaubad. Moodustati liidud Norra ja Rootsi kuningatega, Schleswigi vürsti ja Holsteini krahvkonnaga. Sõjas lubas kaasa lüüa ka Saksa ordu. Peagi tekkisid aga tagasilöögid, kuna ordu taganes oma lubadusest ning pakkus vaid finantsabi. Ka jätkasid Zuiderzee linnad Taaniga kauplemist ja blokaad kukkus läbi. Kogu sõjaretke koormus langes Vendi linnadele.

## Lahing
Aprillis 1362 asuti Saksamaalt teele Kopenhaageni suunas. Laevastik koosnes 52 laevast, neist 27 olid koged. Hansa Liidu väejuht Johann Wittenborg otsustas suure hulga mehi rannikule saata, et vallutada sõjaretke käigus lisaks Kopenhaagenile ka Helsingborg. See oli aga saatuslik viga. Taanlased asusid Valdemar IV juhtimisel ootamatult pealetungile ning ebavõrdses võitluses kandsid Wittenborgi väed suuri kaotusi. Valdemar IV sai enda valdusse 12 Hansa Liidu laeva. Väed sõlmisid vaherahu ning Wittenborg naasis alles jäänud laevadega Saksamaale, kus ta anti kohtu alla ja hukati.

## Kirjandus
* Dollinger, Philippe (1999). "The German Hansa. Routledge". ISBN 041519072X.
Erich Petri Masalin

**Erich Petri Masalin** (ka **Masalinus** ja **Mazalin**; 1671 Tyrö, Ingerimaa – 15. november / 26. november 1723 Paide) oli Eestimaa vaimulik.

Masalin sündis Tyrös (praegu Martõškino, Lomonossovi linnaosa, Peterburi haldusalas) Ingerimaal, kus ta isa Petter Masalinus (surn. 1704) oli Tyrö kirikuhärra. Ta õppis usuteadust Tartu ülikoolis (immatrikuleeriti 25. veebruaril 1692, oli aastatel 1694–1696 stipendiaat).

Ta oli aastatel 1696–1703 Kambja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1703–1704 oli ta Põlva ja Rõuge Maarja koguduse vikaarõpetaja. Seejärel oli ta aastal 1704 Tartus välipastor, põgenes venelaste sõjaretke eest Riiga. Oli aastal 1706 Eestimaa ratsaväe rügemendi pastor. Põgenes aastal 1710 Rootsi, oli aastatel 1714–1719 Nyköpingis pastor. Seejärel läks ta Soome, kust kutsuti 3. augustil / 14. augustil 1723 Paide Püha Risti koguduse õpetajaks. Aastal 1723 oli ta Paide Püha Risti koguduse õpetaja.

Erik Masalin suri 1723. aastal Paides.

## Isiklikku
Tema väimees Johann Heinrich Lange oli Tartu Jaani koguduse abiõpetaja ja Narva Johannese koguduse õpetaja. Tema isa Petrus Masalin oli pastor Tuutaris (aastast 1950 Možaisk Krasnoje Selo rajoonis Peterburi lähedal, Duderhofi järve idakaldal), Tyrös ja Turus.Tema vend Johannes Masalinus õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas. 

## Viited
Priit Aimla (trompetist)

**Priit Aimla** (sündinud 6. jaanuaril 1963 Pärnu-Jaagupis) on eesti trompetist, dirigent ja pedagoog.

Priit Aimla sündis 6. jaanuaril 1963 Pärnu- Jaagupis, Elmar Aimla ja Aino Aimla (Tõiste) perekonnas. Ta õppis Pärnu-Jaagupi Keskkoolis, Pärnu Lastemuusikakoolis ja Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi.

Mängib Rahvusooper Estonia sümfooniaorkestris, kus on trompetirühma kontsertmeister, Põhjamaade Sümfooniaorkesteris ja Eesti Raadio Estraadiorkestris. 

## Välislingid
* Helena Smirnov.Trompetist Priit Aimla: orkester on rohkemgi kui perekond. - Õhtuleht, 17.08.2015
Queen Victoria

**Queen Victoria** on ettevõttele Carnival Corporation & plc kuuluv Vista-klassi ristluslaev, mis on ehitatud 2007. aastal Fincantieri laevatehases Margheras (Veneetsia) Itaalias ja mida käitab laevakompanii Cunard Line.

Laeva ristiema on Camilla Rosemary Mountbatten-Windsor ja esimene kodusadam oli Southampton. 2011. aasta oktoobris sai laeva uueks kodusadamaks Hamilton Bermudal.

## Ajalugu
Laev telliti 2004. Kiil pandi 19. mail 2006. Vettelaskmistseremoonia toimus 15. jaanuaril 2007 ja 24. augustil lahkus reisilaev Veneetsiast.

Laev ristiti Southamptonis 10. detsembril 2007, aga šampusepudel, mis vastu laeva nina löödi, ei purunenud. Teisel katsel löödi pudel Veuve Clicquot käsitsi katki. Juba järgmisel päeval, 11. detsembril, tegi Queen Victoria esmareisi Põhja-Euroopa linnade advenditurgudele ja hiljem jõuluks Lissaboni. 6. jaanuaril startis Queen Victoria oma esimesele ümbermaailmareisile. 
   
Queen Victoria sõsarlaev on 2010. aastal ehitatud Queen Elizabeth.

## Vaata ka
*Kruiisilaevade loend

## Viited

## Välislingid
* Queen Victoria Cunardi leheküljel (inglise keeles)
* Laeva pildid ja andmed MarineTraffic kodulehel
Pljoss

**Pljoss** on linn Venemaal Ivanovo oblastis Privolžski rajoonis. Asub Privolžskist 18 km kaugusel Volga paremal kaldal.

1141. aastal rajas Juri Dolgoruki merjalaste maale tänapäeva Pljossi kohale piirikindluse. Linnuse juurde tekkis asula. Seega võib Pljossi pidada vanimaks linnaks tänapäeva Ivanovo oblasti alal. 1238 hävitas linnuse Batu-khaani sõjavägi.

1410 lasi Moskva suurvürst Vassili I rajada uue puulinnuse kaitsmaks Moskvat ja Kostromad tatarlaste rünnakute eest. Seda loetakse linna ametlikuks asutamisaastaks. 1429 hävitasid asula Kaasani tatarlaste väed. 1440 purustas venelaste vägi Pljossi lähedal tatarlaste väe. 1609 rüüstasid Pljossi Rzeczpospolita väed. 17. ja 18. sajandil kujunes asulast lina- ja muu tekstiili kaubanduse keskus. 1778 sai Pljoss linnaõigused.

19. sajandil Pljossi majanduslik tähtsus vähenes raudteede rajamise ja Volga jõekaubanduse vähenemise tõttu. Linnaõigused võeti ära. Küla muutus rikaste ja haritlaste suvituskohaks. 1888–1889 suvitas seal Issaak Levitan. 1925 linnaõigused taastati.

Tänapäeval on Pljoss üks Venemaa väiksemaid linnu. 2020. aasta alguses oli elanike arv 1732.

Tööstusettevõtteid linnas ei ole. Peamine majandusharu on turism.

Linnas on Issaak Levitani majamuuseum ja mitu kirikut. Linnas on säilinud palju 18. ja 19. sajandil ehitatud kaupmeeste maju.

Kogu linn moodustab ajaloolis-arhitektuurilise kaitseala.

## Välislingid

*http://plios.ru/ples/o-plese/
*http://www.plyos.org/
Lembit Roosimölder

**Lembit Roosimölder** (5. september 1942 Suure-Jaani – 6. juuli 2011) oli eesti insener ja tehnikateadlane.

## Haridus

Roosimölder lõpetas Türi 1. Keskkooli 1961; Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna ehitustehnoloogia, metallilõikepinkide ja -instrumentide eriala *cum laude* 1966; Eksperimentaalse Metallilõikepinkide TU Instituudi (Moskva) aspirant 1969–1970; TPI masinaehitustehnoloogia kateedri aspirant 1970–1973.

Tehnikateaduste kandidaat (Исследование и расчет переходных процессов в автоматических коробках передач металлорежущих станков с числовым программным управлением), Московский станкоинструментальный институт, 1979; dotsent 1987; professor 2002.

## Töökäik
Puurija Tallinna Ekskavaatoritehases 1961–1963; TTÜs 1964–2011: masinaehitustehnoloogia kateedri vanemlaborant 1964–1965, assistent 1967; masinaehitustööstuse automatiseerimise kateedri assistent 1967–1969; konstrueerimis-eksperimentaalosakonna juhtivkonstruktor 1973–1974; toiduainete tehnoloogia kateedri assistent 1974–1975; peenmehaanika kateedri vanemõpetaja 1975–1984; masinaehitustehnoloogia kateedri dotsent 1984–1987; tööpinkide ja instrumentide/masinate projekteerimise kateedri dotsent 1987–1992; ehituse instituudi dotsent 1992–2002; masinaehituse instituudi tootearenduse professor ja õppetooli juhataja 2002–2011; masinaehituse instituudi direktor 2005–2011.
 
## Teadustöö

Loodusteadused ja tehnika. Mehhanotehnika, automaatika, tööstustehnoloogia: Tootearendus. Modulariseeerimine, Moodulsüstemide projekteerimine. Raskelt koormatud ja vastutusrikaste mehaaniliste struktuuride projekteerimine.

Avaldanud üle 100 teaduspublikatsiooni, 14 patentse leiutise ja 1 kasuliku mudeli autor või kaasautor. Tema juhendamisel on kaitstud 38 magistri- ja 3 doktoritööd. Teinud ettevõtetele mitmeid arendustegevusi ja ekspertiise.

## Liikmesus

TTÜ arengukomisjoni liige 1992–1996; Eesti Teadlaste Liidu juhatuse liige 1998–2001; Eesti Teadlaste Liidu volikogu liige 1998–2008; Eesti Inseneride Liidu juhatuse liige 2000–2005; Eesti Masinaehitusinseneride Seltsi juhatuse esimees 2000–2006; Eesti Mehaanikainseneride Liidu juhatuse liige 2002–2007; Eesti Teadusfondi reaalteaduste ja tehnika ekspertkomisjoni liige 2002–2009; Eesti Masinatööstuse Liidu juhatuse liige 2006–2011; TTÜ masinaehituse instituudi nõukogu liige 2000–2011; TTÜ mehaanikateaduskonna nõukogu liige 2001–2011; TTÜ masinaehituse instituudi nõukogu esimees 2005–2011; rahvusvaheliste konverentside programmikomitee liige.

## Tunnustus

*Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi aukiri (osavõtu eest leiutus- ja ratsionaliseerimistegevusest) 1980
*NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedalid 1986, 1987
*Eesti volitatud insener 1998
*Volitatud mehaanikainsener 2004.

## Isiklikku
Tema poeg on kunstnik Tarmo Roosimölder. Tema harrastused olid fotograafia ja kalapüük.

## Viited

## Välislingid
*Lembit Roosimölder Eesti Teadusinfosüsteemis
Roland Petit

**Roland Petit** (13. jaanuar 1924 Villemomble, Seine-Saint-Denis' departemang – 10. juuli 2011 Genf, Šveits) oli prantsuse balletitantsija, koreograaf ja ballettmeister.

Petit õppis Pariisi Rahvusooperi Balletikoolis Serge Lifari käe all. Pärast selle lõpetamist 1940. aastal tantsis ta Pariisi Ooperi kordeballetis. 1945. aastal asutas Petit Jean Cocteau toel omaenda balletitrupi Ballets des Champs-Élysées. 1948. aastal asutas ta juba uue balletitrupi Les Ballets de Paris, kus 1949. aastal spetsiaalselt oma priimabaleriini Zizi Jeanmaire'i jaoks lõi balletilavastuse "Carmen" (Bizet' muusikaga; Petit ise tantsis selles peaosa). 

1976. aastal asutas Petit Marseille meeri ettepanekul balletitrupi Ballets de Marseille (1981. aastast Marseille Rahvusballett). Petit juhtis truppi 26 aastat.

## Tunnustus
*1994 – balletiauhind Benois de la Danse (koreograafia kategoorias)
*2002 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia (balleti "Padaemand" lavastamise eest Suures Teatris 2001. aastal)

## Memuaarid
*1993 – *J’ai dansé sur les flots* 
*1998 – *Temps liés avec Noureev* 

## Välislingid

* Koduleht
Juan María Bordaberry

**Juan María Bordaberry Arocena** (17. juuni 1928 Montevideo – 17. juuli 2011 Montevideo) oli Uruguay poliitik ja farmer.

Ta sündis juristi, poliitiku ja suurmaaomaniku Domingo Bordaberry perekonnas. Ta õppis õigusteadust ning enne poliitikasse siirdumist tegutses perekonnafarmis.

Aastatel 1963–1965 kuulus Bordaberry Valge Partei esindajana parlamenti. Aastal 1964 asutas ta partei, mis liitus 1969 Punase Parteiga. Samal aastal sai ta põllumajandusministriks. Ta oli selles ametis 1971. aastani ning valiti seejärel Punase Partei kandidaadina presidendiks, nagu hiljem on selgunud, valimispettuse toel. Ta astus ametisse 1. märtsil 1972. Aastal 1973 nõustus ta asuma sõjaväelise riigipöörde etteotsa, tühistas põhiseaduse, saatis laiali parteid ja parlamendi ning valitses seejärel aastani 1976, mil sõjavägi ta võimult kukutas.

Aastal 2006 Bordaberry vahistati; teda süüdistati mitme poliitiku tapmises 1976. aastal; aasta hiljem lisandus süüdistusele veel tapmisi. Veebruaris 2010 mõisteti talle tapmiste eest 30-aastane vanglakaristus.

Juan María Bordaberry poeg Pedro Bordaberry on Punase Partei esimees.

## Viited
HC Tallas

**HC Tallas** on Lasnamäel tegutsev käsipalliklubi.

Klubi on asutatud 1997. aastal mittetulundusühinguna endise spordiklubi ETK baasil. HC Tallase eestvedaja Jüri Lepp asutas klubi eesmärgiga luua noortele poistele võimalus tegeleda spordiga. Klubi nimi tuleneb kahe sõna lühendist: Tallinn ja Lasnamägi.

Esindusmeeskond Mistra (ühendvõistkond koos Aruküla SKga) mängib kodumänge Aruküla Põhikoolis. Osaletakse Käsipalli meistriliigas ja Balti liigas.

## Välislingid
* Koduleht
Teringi raba

**Teringi raba** on raba Viljandimaa lõunaosas Mulgi vallas Lilli külas ning on jaotatud kaheks osaks. Teringi rabas saab eristada põhja ja lõuna osa. Lisaks kuulub raba Teringi maastikukaitseala koosseisu. 
Raba maastikuga tutvumiseks on rajatud 4,5 km pikkune laudtee, mis kuulub riigimetsa majandamise keskuse, Sakala puhkealade sekka. Esialgu olid laudtee rabas asuva Alatsi järveni, kokku poolteist kilomeetrit, mis valmis 2001. aastal. Aasta hiljem ehitati ülejäänud osa. Matkarajal on võimalik puhata mitmes erinevas puhkekohas, mis on varustatud infotahvlitega ning raja läbimiseks kulub umbkaudu 3 tundi. 

## Loodus
Matkarajal võib näha raba koos kidurate soomändidega, puisraba, älved, laukad, põlismetsailmeline loodusmets, segametsad, kuusikud, kaasikud, männikud ja mitmekesine taimestik. Suvel on raja äärest võimalik leida murakaid, kukemarju, mustikaid, sinikaid, pohli ja jõhvikaid..
Teringi rabas elavad mitmesugused loomad. Kaitsealustest liikidest on esindatud metsis ja teder. Mõlema linnuliigi puhul on täheldatud ka pesitsuspaiga esinemist rabas. Lisaks võib näha kährikut, mäkra, nirki ja kärpi. Suvel on võimalik näha rästikuid, seega tuleb rajal liikudes olla ettevaatlik. Rästikud on tuntud paiksete loomadena, kes elavad kogu oma elu ühes kohas, liikudes kõige rohkem 100 m raadiuses. 
Matkarada on varustatud teabetahvlitega, mis tutvustavad inimestele sealset loodust. 

## Rabasaared ja Alatsi järv
Rabas esinevad rabasaared, mis jaotavad Teringi raba põhja ja lõuna osaks. Üheks silmapaistvamaks on edelanurgas asuv Ussisaar, mis on saanud oma nime seal elavate rästikute järgi. Omapärane Teringi rabale on saarte ümber tarna-madalsoo üleminek rabaks.
Raba kagunurgas on Alatsi järv, mille pindala on 4,4 hektarit. Järv on rabaveetoiteline ja üsna liigirikas. 2003. aastal avastati järvest üsna haruldane ujuri liik, *Cybister lateralimarginalis*.
 
## Teringi maastikukaitseala
Teringi maastikukaitseala asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas. Kaitseala pindala on 322,4 ha ning esindatud on 6 elupaigatüüpi, mis teeb maastikukaitsealast ühe suurima loodusväärtustega ala Viljandimaal. Kaitseala moodustati 1999. aastal ning on  loodud eriilmelise soo- ja metsamaastiku ning sealsete taimekoosluste kaitseks. Eesmärk on looduslike elupaikade ning loodusliku taimestiku ja loomastiku kaitse: soostuvate ja soo-lehtmetsade, huumustoiteliste järvede ja järvikute, rabade, siirde- ja õõtsiksoode ning vanade loodusmetsade kaitse.

## Viited

## Välislingid
*Teringi matkarada Lilli Looduskeskus
*"Laudteematk Teringi soos" Eesti Loodus 05/2007
*"Teringi raba saared on igaüks ise nägu" Sakala, 2. juuni 2005
Molokovo rajoon

**Molokovo rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti kirdeosas.

Rajoonis on Molokovo alev ja viis külaasundust 184 külaga. 2023. aasta alguse seisuga oli rajoonis 3747 elanikku (2017 - 4100). Selle näitaja poolest on rajoon Tveri oblasti väikseim.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Pedak

**Pedak** on eesti perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pedak 273 inimesel: 123 mehel ja 150 naisel. Perekonnanimede levikult oli Pedak meeste puhul 615. kohal ja naiste puhul 523. kohal. Perekonnanime Pedak kandja oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli 47). Perekonnanimi Pedak on levinuim Järva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 4,72.
  
## Nime kandjaid
*Ellen Pedak, eesti keemik (1930–2008)
*Evald Pedak, eesti keemik ja loomakasvatusteadlane (1931–2017)
*Külli Pedak, Eesti riigiametnik (1946–)
*Lembit Pedak, eesti majandusteadlane (1923–2008)
*Valter Pedak, sõjaväelane (1895–1948)

## Vaata ka
*Mänd (perekonnanimi)
*Pedajas (perekonnanimi)

## Viited
Peno rajoon

**Peno rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis. Piirneb põhjas Novgorodi oblastiga.

Rajoonis on Peno alev ja 6 külaasundust 135 külaga.

Rajoonist saab alguse Daugava jõgi.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Tiina Põldmaa-Talv

**Tiina Põldmaa-Talv** (12. märts 1972 Pärnu – 28. juuli 2011) oli eesti võrkpallur.

Ta lõpetas aastal 1990 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1994 Soomes Pieksamäe kaubanduskõrgkooli.

Ta kuulus Eesti võrkpallikoondisse nii noorte- kui ka täiskasvanute klassis, aastatel 1990–1996 mängis ta Soomes klubis Pieksämäen Pyrintö.

Aastatel 1994 ja 1997 valiti ta Eesti aasta võrkpalluriks.

Rannavõrkpallis sai ta koos Ela Lillemaaga 1994. aasta Euroopa meistrivõistlustel kaheksanda koha.

## Viited

## Välislingid
*
Heino Marrandi

**Heino Marrandi** (2. mai 1911 Anna vald – 29. august 1989 Tallinn) oli Eesti põllumajandustegelane, Eesti ühe edukama ühismajandi Estonia kolhoosi esimees.

Heino Marrandil oli kuus klassi haridust.

Aastatel 1949–1989 oli Marrandi Estonia kolhoosi esimees. Sellena pälvis ta terve rea autasusid ja aunimetusi.

Aastatel 1954–1962 oli Marrandi NSV Liidu Ülemnõukogu liige.

## Tunnustus
*1958 sotsialistliku töö kangelane, Lenini orden 
*1971 Oktoobrirevolutsiooni orden 
*1973 Lenini orden
*1981 Eesti NSV parim loomakasvataja 
*1982 Eesti NSV riiklik preemia 
*1986 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja 

## Isiklikku
Tema isa Rein Marrandi oli Riiginõukogu liige; poeg on Eesti poliitik, endine põllumajandusminister ja Riigikogu liige Jaanus Marrandi.

## Viited

## Välislingid
* Peeter Raidla: "ENSV rikkad | Esimees, kes igal aastal uue autoga sõitis ja kellele juubeliks välikäimla kingiti". Ärileht.ee, 12.07.2020
Estonia (Paide rajooni kolhoos)

**Estonia kolhoos** oli Paide rajoonis tegutsenud kolhoos ja üks Eesti edukamaid ühismajandeid.

Kolhoosi kontor asus Oisus, mis jääb tänapäeval Järvamaale Türi valda. Enne Türi vallaga ühinemist 2005. aastal oli see Oisu valla territooriumil.

1949–1989 oli kolhoosi esimees Heino Marrandi, kes pälvis töö eest kahel korral Lenini ordeni, ühel korral sotsialistliku töö kangelase aunimetuse ja Eesti NSV teenelise põllumajandustöötaja aunimetuse ning muidki autasusid.

1988 sai isa juhitud kolhoosis peamelioraatoriks Heino Marrandi poeg, hilisem põllumajandusminister ja Riigikogu liige Jaanus Marrandi.

1993. aastal moodustas kolhoosi juhtkond senise kolhoosi alusel OÜ Estonia, mis on praeguseks edukas põllumajanduskontsern ja ühtlasi üks suuremaid põllumajandusettevõtteid Eestis.

## Viited

## Välislingid
* Alo Lõhmus: "Kolhoos lõuendile: "Kui mina ütlen, et on vaja pilt teha, siis tuleb teha!"" Maaleht, 31. jaanuar 2010
Bologoje rajoon

**Bologoje rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblasti põhjaosas. Piirneb põhjas ja läänes Novgorodi oblastiga.

Rajoonis on Bologoje linn, Kuženkino alev ja 9 külaasundust 158 külaga.

Rajooni läbib Msta jõgi.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Olaus Georg Salenius

**Olaus Georg Salenius** (? Sala, Västmanlandi maakond – 1657) oli Eesti vaimulik.

Salenius sündis 17. sajandi algul Salas Västmanlandi maakonnas Svealandis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti märtsis 1627) Uppsala Ülikoolis.

Ta oli aastatel 1636–1651 Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema väimees oli Tarvastu ja Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Andreas Stålfot.

## Viited
Yossi Benayoun

**Yosef Shai Benayoun** (sündinud 5. mail 1980 Dimonas) on endine Iisraeli jalgpallur, keskkaitsja.

Benayoun mängis klubikarjääri jooksul muuhulgas Inglismaa jalgpalliklubides West Ham United, Liverpool, Chelsea ja Arsenal.

Iisraeli jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1998–2017 kokku 102 korda ja lõi 24 väravat.
Ostaškovi rajoon

**Ostaškovi rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis. Piirneb põhjas Novgorodi oblastiga.

Rajoonis on Ostaškovi linn ja 11 külaasundust 245 külaga.

Rajoonis on palju järvi. Neist suurim on Seliger. Volgoverhovje külast saab alguse Volga jõgi.

Läbi rajooni läheb Bologoje ja Velikije Luki vaheline raudtee.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Kristjan Sander

**Kristjan Sander** (sündinud 8. detsembril 1977) on eesti ulmekirjanik. 

Ta lõpetas 2012. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ajaloo eriala ning sai 2014. aastal samas magistrikraadi arheoloogias väitekirjaga "Kunda Lammasmäe kiviaja asulakoht" (juhendaja Aivar Kriiska). 2014. aastal astus samas doktoriõppesse.

Kristjan Sander on võrguajakirja Algernon toimetuse liige.

Sander tegeleb malega, ta on Tartu Ülikooli Maleklubi esimees.

## Teoseid
Sander on kirjutanud peamiselt ulmejutte, aga ta on avaldanud ka ühe romaani või jutukogumiku ("13 talvist hetke", sisaldab 4 temaatiliselt seotud juttu), ühe jutukogumiku ("Õhtu rannal") ja ühe lühiromaani ("Valguse nimel"). 
*"Valguse nimel". Tartu: Fantaasia, 2003
*"Veel pole õhtu". Jutt ulmakogumikust "Fantastika: parimad algupärased ulmejutud eesti autoritelt". Tallinn: Varrak, 2004
*"13 talvist hetke". Tallinn: Varrak, 2008
*"Õhtu rannal". Tallinn: Varrak, 2012

## Välislingid
*Eesti Teadusinfosüsteem
*Kristjan Sander Eesti Ulmekirjanduse BAASis
Kulosaari

**Kulosaari** (soome *Kulosaari*, rootsi *Brändö*) on saar Helsingi idaosas ja endine vald. Tänapäeval on see Helsingi linnaosa.

Kulosaari vald asutati aastal 1922. Aastal 1947 liideti see Helsingi linnaga.

Kulosaaris asub Kulosaari metroojaam, mis on tähtis transpordiühendus Kulosaari linnaosa ja Helsingi kesklinna vahel.

## Viited
Lauttasaari metroojaam

**Lauttasaari metroojaam** (soome *Lauttasaaren metroasema*, rootsi *Drumsö metrostation*) on jaam Helsingi metroo 2017. aastal valminud Läänemetroo liinil. Ta asub Helsingi lääneosas Lauttasaari linnaosas.
Veliž

**Veliž** on linn Venemaal Smolenski oblastis, Veliži rajooni keskus. Asub Daugava kaldal.

Veliži kohale rajati 15. sajandil Leedu suurvürstiriigi piirikindlus. 1533 liideti Moskva vürstiriigiga. 1536 hakati vana linnuse kohale rajama uut. Seda loetakse tänapäeval linna asutamisaastaks. Jam-Zapolski vaherahuga 1582. aastal läks Rzeczpospolita valdusse. 1667 läks taas Venemaa valdusse. 1678 läks Rzeczpospolita koosseisu ja 1772. aastal liideti taas Venemaaga. Linnaõigused sai 1776. aastal.

2020. aasta alguses oli linnas 6636 elanikku.

## Viited

## Välislingid

*http://velizh.ru/
Waterloo metroojaam

**Waterloo metroojaam** (inglise *Waterloo underground station*) on metroojaam Londonis Waterloo raudteejaama lähedal.

Metroojaama kasutavad liinid Bakerloo Line, Jubilee Line, Northern Line ja Waterloo & City Line.

Jaam avati 8. augustil 1898. Alguses kasutas seda ainult Waterloo & City Line.
Lokoja

**Lokoja** on linn Nigeerias, Kogi osariigi keskus.

Linn asub Nigeri jõe ääres.

Lokojas tegutseb Kogi tehnikainstituut.
Salomón Lerner Ghitis

**Salomón Lerner Ghitis** (ka **Siomi Lerner**; sündinud 4. veebruaril 1946 Limas) on juudi päritolu Peruu ärijuht ja poliitik. 

Ta oli 28. juulist kuni 10. detsembrini 2011 Peruu peaminister.

Ta on hariduselt insener.

Ta ei kuulu ühtegi parteisse.
Tshuapa

**Tshuapa** on jõgi Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo jõe lisajõgi.

Tshuapa on umbes 1000 km pikkune.
Ágota Kristóf

**Ágota Kristóf** (30. oktoober 1935 – 27. juuli 2011) oli ungari kirjanik. 

Ta elas alates 1956. aastast Šveitsis ja kirjutas peamiselt prantsuse keeles.

Ta alustas luuletaja ja näitekirjanikuna; hiljem kirjutas autobiograafiliste sugemetega romaane.

Eesti keeles on ilmunud tema esikromaan, triloogia "Kaustik. Katsumus. Kolmas vale" (Kupar, 1997) ja romaan "Eile" (Loomingu Raamatukogu, 2001).

## Tunnustus
* 2001 Gottfried Kelleri auhind
* 2008 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

## Välislingid

* Tutvustus lehel European Literary Immigration
* Rein Saluri. Kolmekordne "Kupar". – Sirp, 30. aprill 1998
* Toomas Raudam. Meie. Mina. Meie mitte. Võrdlustest vabastatud keel. – Postimees, 30. jaanuar 1998
* Peeter Künstler. Tõe talumise müsteeriumid. – Sirp, 24. august 2001
Konserveerimine (ehitus)

**Konserveerimine ehitiste** puhul on tegevus, millega takistatakse mälestise, muinsuskaitsealal asuva ehitise või nende osade edasist lagunemist. Konserveeritava objekti ehituslikel, arhitektuursetel ja dekoratiivsetel detailidel püütakse säilitada ajastute hindamatuid kihte. Puuduvaid osi ei taastata. 

Muinsuskaitse seaduse § 69 järgi peab muinsuskaitse valdkonnas tegutsemiseks olema isikul või ettevõtja töötajal asjakohane pädevus. Sobiva pädevusega on näiteks arhitektuuripärandi spetsialist, kes on läbinud Eesti Kunstiakadeemia muinsuskaitse ja konserveerimise õppekava.

### Ajalugu
Renessansi arenguga Euroopas hakati rohkem hindama klassikalist antiiki ja arhitektuuri. Hooneid hakati restaureerima sobilikele perioodidele vastavaks. Restaureerijad uskusid, et ajaloolisi hooneid on võimalik tollel ajal saadaolevate materjalide ja tehnoloogiatega parendada. Restaureerimisele vastandiks tekkis restaureerimisvastane liikumine, mis pidas tähtsaks hoonete konserveerimist, mitte restaureerimist. Liikumine kritiseeris restaureerimisarhitekte hoonete ajaloolise autentsuse hävitamise pärast ning võitles hoonete kaitsmise, säilitamise ja hooldamise eest. Eestvedajaks sai inglise kunstikriitik, kunstiteoreetik, kunstnik ja õpetaja John Ruskin (1819–1900).

### Põhilised konserveerimise probleemid
Antiikajal kasutati ehitusmaterjalidena põhiliselt orgaanilisi materjale. Orgaaniline materjal laguneb aja jooksul. Ajapikku võeti kasutusele mitteorgaanilised materjalid nagu kivi, metall, betoon ja savi. Need nii kergelt ei lagune. 

### Konserveerimise põhimõtted
Erinevate protsesside (füüsikalised, keemilised, bioloogilised jne) tõttu hakkab ka näiteks kivi ajapikku hävinema. Konserveerimise etapid on tavaliselt järgmised:

# **Diagnoos**. Ehitiste ja hoonestatud alade uuringud. Säilitatava hoone kohta andmete kogumine (ajalugu jm). Tekkinud kahju põhjuste hindamine. Keskkonnatingimuste hindamine.
# **Puhastamine**. Puhastamine aitab eemaldada pinnalt erinevad ohtlikud produktid nagu soolad, tahmaosakesed, mikroorganismid, loomade/lindude väljaheited jne. Põhilised puhastusmeetodid on veepõhised, keemilised, mehaanilised ja kuumutusmeetodid.
# **Konsolideerimine** (stabiliseerimine). Konsolideerimise eesmärk on parandada kivi mehaanilisi omadusi ja mineraalsete koostisosade sidusust. Seda on põhjust teha, kui kivides esineb palju pragusid (maksimaalselt 0,1–0,2 mm) ning on kivi murenemise oht.
# **Avade täitmine**. Pärast puhastamist ja konsolideerimist tuleb veenduda, et pind on sile ega esine suuremaid pragusid ega lohkusid. Nende esinemisel kasutatakse originaalile lähedasi täitematerjale.
# **Kaitsmine**:  a) Kaitsmine keskkonnamõjude eest. Edasise hävimise eest saab hoone osi kaitsta näiteks läbipaistvate seinte, ajutiste varjualustega, kütmisega vms.  b) Pindade kaitsmine kaitsekihtidega. Varem tehti seda näiteks parafiini ja linaseemneõliga, uuemal ajal on kasutusel ka näiteks silikoonid, polüsiloksaanid.

 

## Vaata ka
*Kultuuriväärtuste konserveerimine ja restaureerimine
*Uusehitus
*Remont
*Kapitaalremont
*Renoveerimine
*Ennistamine
*Ümberehitus
*Juurdeehitus
*Restaureerimine
*Lammutamine

## Viited
Restaureerimine

**Restaureerimine** ehk **ennistamine** on ehitise, rajatise või eseme varasema kuju ja/või väljanägemise taastamine, kaotades hilisemaid sobimatuid täiendusi ja täiendades algseid kuid kahjustatud või muudetud osi.

Restaureerimisega tegelejat nimetatakse **restauraatoriks**.

## Vaata ka
*Kultuuriväärtuste konserveerimine ja restaureerimine
*Vallaskultuuriväärtuste konserveerimine ja restaureerimine
*Renoveerimine

## Välislingid
* VR as Work Tool for Architectural & Archaeological Restoration: The Ancient Appian Way 3D Web Virtual GIS
Oyo osariik

**Oyo osariik** (joruba *Ìpínlẹ̀ Ọ̀yọ́*) on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Asub riigi edelaosas ja piirneb läänes Beniniga.

Oyo osariik moodustati 1976. aastal. 1991 eraldati osariigist Osuni osariik.

Osariik jaguneb 32 kohaliku omavalitsuse üksuseks.

Valdav osa elanikest on jorubad.

## Vaata ka
* Oyo kuningriik

## Välislingid
* Osariigivalitsus
Osuni osariik

**Osuni osariik** (joruba *Ìpínlẹ̀ Ọ̀ṣun*) on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Asub riigi edelaosas.

Osuni osariik moodustati 1991 Oyo osariigi idaosast. Osariik on saanud nime Osuni jõe järgi.

Osariigis on 30 kohaliku omavalitsuse üksust.

Valdav osa elanikest on jorubad. 

## Välislingid
* Osariigivalitsus
Kwara osariik

**Kwara osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Asub riigi lääneosas ja piirneb läänes Beniniga.

Kwara osariik moodustati 1967. aastal. 1991 eraldati osariigist Kogi osariik ja osa territooriumist liideti Nigeri osariigiga.

Osariik jaguneb 16 kohaliku omavalitsuse üksuseks.

Valdav osa elanikest on jorubad.

## Välislingid
* Osariigivalitsus
Ondo osariik

**Ondo osariik** (joruba *Ìpínlẹ̀ Òndó*) on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias.

Ondo osariik moodustati 1976. aastal. 1996 eraldati osariigist Ekiti osariik.

Osariik jaguneb 18 kohaliku omavalitsuse üksuseks.

Valdav osa elanikest on jorubad. 

## Välislingid
* Osariigivalitsus
Andres Kraas

**Andres Kraas** (sündinud 7. juunil 1956 Tallinnas) on ajaloo ja kunstiajaloo magister, ajakirjanik.

Ta õppis aastatel 1980–1985 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas, mille lõpetas ajaloo ja kunstiajaloo erialal. Seejärel töötas ta ajakirjanikuna Eesti Raadios ja ajalooõpetajana.

1980. aastate lõpul emigreerus ta Rootsi, elades Stockholmis, kus töötas  Raadio Vaba Euroopa ja Stockholmi Eesti Päevalehe korrespondendina.

1992. aastal naasis ta Eestisse ning osales poliitikas, kandideerides Riigikogu VII ja VIII koosseisu valimistel Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) ja Eesti Rahvuslaste Keskliidu (ERKL) nimekirjas ning oli ERKL-i aseesimees ja esimees.

1995. aastal kolis USA-sse, elas 10 aastat New Yorgis, kus õppis turundust ja kommunikatsiooni, töötades mänedžerina turismi, kultuuri ja kunsti alal. Samaaegselt jätkas ta tööd vabakutselise ajakirjanikuna. Tema kirjutised ilmusid USA eestlaste ajalehes Vaba Eesti Sõna. 

2005. aastast elab ta Eestis ning tegutseb äri, meedia, turismi, kultuuri ja hariduse valdkonnas. Alates 2014. aastast on ta erakonna Isamaa liige.

## Töökohad
* Eesti Raadio – mittekoosseisuline autor ja saatejuht
* Westholmi ja Tabasalu Gümnaasium – direktori asetäitja, ajaloo ja kunstiajaloo õpetaja
* Raadio Vaba Euroopa – Stockholmi korrespondent
* Holiday Inn Midtown, NYC – manager
* Borders Wall Street Books & Music, NYC – manager
* TEA Kirjastus – turunduse ja PR-direktor
* Arco Vara – turunduse ja kommunikatsiooni direktor
* Tööinspektsioon – teabeosakonna juhataja/Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri Eesti ambassadöör
* Kraas Consult OÜ – juhatuse liiga
* SA Eesti Kaevandusmuuseum – direktor, juhatuse liige
* Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu (International Council of Museums) liige
* Center Kinnisvaragrupp OÜ – ekspert-nõustaja, maakler
* Tallinna Laagna Gümnaasium - ajaloo, ühiskonnaõpetuse ja filosoofia õpetaja
* Ajaleht Postimees - kolumnist 
* DenEesti OÜ - giid

## Ajakirjanduslik kaastöö
Tema kirjutisi, teadusartikleid ja kommentaare on ilmunud väljaannetes Muinsuskaitse aastaraamat 2015, Eesti Ekspress, Postimees, Äripäev, Õhtuleht, Delfi, Pulss 2014, Stockholmi Eesti Päevaleht, Vaba Eesti Sõna, Meie Elu, Rahvuslik Kontakt 1989-1992, Usk ja Elu, Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik 1990 jm.

## Ühiskondlik tegevus
* Eesti Muinsuskaitse Seltsi, Tallinna Ühenduse aseesimees 1988-89
* Eesti Ameerika Kaubandus- ja Tööstuskoda, asutajaliige
* Püha Birgitta Ordu Pirita klooster/Palverännutee, vabatahtlik töö

## Viited
Georg Erich Põld

**Georg Erich Põld** (varem **Jüri Põld**; sündinud 29. juulil 1952 Kuressaares) on Eesti poliitik ja sporditegelane. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja VII Riigikogu liige ning VIII Riigikogu asendusliige. 

1982. aastal lõpetas Põld Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuse juhtimise ja planeerimise erialal.

## Poliitiline tegevus
Ta oli Reformierakonna (ja selle eelkäija Eesti Liberaaldemokraatliku Partei) liige 09.03.1990–14.06.2013.

1974–1976 ja 1982–1986 oli Põld Kingissepa rajooni Rahvasaadikute Nõukogu liige. 1990–1992 oli ta Eesti Kongressi ja Eesti NSV Ülemnõukogu liige. 1992–1995 kulus ta Riigikogu VII koosseisu ning 1995–1996 oli ta Riigikogu VIII koosseisu asendusliige.

1995. aastal oli ta vastu Aleksander Einselni vabastamisele kaitseväe juhataja ametist.

1996. aastal esitas Põld minister Andrus Öövelile arupärimise tema personalipoliitika kohta nelja inimese asjus. Need olid: Eesti NSV viimase siseministri asetäitja, miilitsa kindralmajor Arved Jaaska; ministeeriumi asekantsler, endine NSV Liidu kindralstaabi kümnenda osakonna polkovnik Elvo Priks; Nõukogude armee kindralstaabi luurepeavalitsuse koolis õppinud Aadu Lee; kaitseministeeriumi kantsler Robert Lepikson, kelle lahkumisavaldust Öövel ei olnud kinnitanud.

1996. aastal väitis Postimees, et 1995–1996 soovis Jüri Põld erastada Tallinnas aadressil Koidula 3 asuvat 113-ruutmeetrist pinda, mis erastati tööandja eluruumi staatuse kaudu peaminister Tiit Vähi abile Peeter Jakovlevile. Vähi valitsuse korteritehingute asjus algatati hiljem kriminaalasi.

## Spordikorraldustegevus
1998. aastast on Põld Eesti Karate Föderatsiooni juhatuse liige. 2004–2008 oli ta Eesti Olümpiakomitee karatetreenerite ning aastast 2008 on ta karate-, kobudo- ja iaidotreenerite kutsekomisjoni esimees.

2002. ja 2008. aastal oli Põld karate Euroopa meistrivõistluste korralduskomitee aseesimees. Aastatel 1999–2011 oli ta Karateföderatsiooni peasekretär.

Põld on toimetanud 2006. aastal ilmunud õpiku "Karate".

## Isiklikku
Ta on abielus ja tal on viis last.

## Tunnustus
* 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Ekspress. 18. juuni 2014, lk. 58.

## Välislingid
*
Oguni osariik

**Oguni osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Asub riigi edelaosas ja piirneb läänes Beniniga.

Osariiki läbib Oguni jõgi.

Oguni osariik moodustati 1976. aastal.

Osariik jaguneb 20 kohaliku omavalitsuse üksuseks.

## Välislingid
* Osariigivalitsus
IT-süsteem

**IT-juhistik** ehk **IT-süsteem** (*Insulated Terre*, inglise k. *IT-network*) on elektrvõrgu juhistikusüsteem millel ükski juht ei ole ühendatud maaga (eraldustrafo sekundaarmähised on maast isoleeritud).

Seda kasutatakse olukorras, kus ühe tööjuhi isolatsiooni rike (üksikrike) ei tohi veel kaasa tuua kogu toitesüsteemi väljalülitamist, näiteks haiglates. See süsteem aitab tagada katkestusteta toitepinge meditsiiniseadmetele. Paljudel juhtudel ei garanteeri see süsteem üksi elektriohutust. Elektrilöögiohu vähendamiseks kasutatakse ka kaitseväikepingel töötavat aparatuuri, mille tööpinge on 48 volti või madalam.

Seda süsteemi kasutatakse ka sõjalaevadel jm, kus üksik isolatsioonirike ei tohi põhjustada elektrivarustuse katkemist või kus rike tuleb kõrvaldada ilma toidet väljalülitamata.

## IT-juhistiku elektritoide
IT-juhistiku elektritoide võib olla näiteks üldisest elektrivõrgust läbi trafo, eraldiseisvast generaatorist või akudest.

## Vaata ka
*Juhistikusüsteem
*TN-süsteem
*TT-süsteem

## Viited

## Välislingid
*  Juhistikud (koostanud L. Soon)
TT-süsteem

**TT-juhistik** ehk **TT-süsteem** (*Terre Terre*) on elektrijaotuse juhistikusüsteem, milles trafo keskpunkt ja neutraaljuht on alajaamas jäigalt maandatud ja tarbijate kestad on ühendatud kaitsejuhiga, mis on maandatud kohapeal. 

Kuna hoonest alajaamani puudub eraldi kaitsejuht (PE-juht), sisaldab rikkesilmus ka maapinna takistust ja üldjuhul on tema takistus suhteliselt suur. Kui faasijuhist tekib lühis kaitsemaandusjuhti (PE), siis Ohmi seaduse järgi läbib rikkega kohta ja maandust väike voolutugevus, mis ei pane liigvoolukaitset rakenduma. Seetõttu on tuleohu ärahoidmiseks ja inimeste ohutuse tagamiseks enamasti vältimatult vaja kasutada rikkevoolukaitselüliteid.

TT-juhistiku süsteem on levinud mitmes Euroopa riigis (Prantsusmaa, Belgia jt). NSV Liidus oli see sisuliselt keelatud, seega vanades elektripaigaldistes siin üldjuhul seda ei esine. Uutes elektripaigaldistes pole tänapäeval TT-juhistiku süsteemi kasutamine Eestis keelatud.

## Vaata ka
*Juhistikusüsteem
*TN-süsteem
*IT-süsteem

## Välislingid
*  Juhistikud (koostanud L. Soon)
Eesti riigikord

Eesti Vabariik on parlamentaarne vabariik, kus on põhiseadusega kehtestatud võimude lahusus ja tasakaalustatus: seadusandlikku võimu kannab Riigikogu, täidesaatvat Vabariigi Valitsus ning kohtuvõimu kohtusüsteem eesotsas Riigikohtuga. Vabariigi President on Eesti riigipea ja mängib riigi kõrgeima esindaja ja võimuharude tasakaalustaja rolli, olles tavaliselt parteide ja päevapoliitika ülene.

Kõrgeima võimu kandja Eestis on rahvas. Seda võimu teostatakse kahel viisil: Riigikogu valimistel ja rahvahääletustel.

Eesti Vabariik on unitaarriik: sel on üksainus põhiseadus, ühtne õigussüsteem ning valitsemisorganite süsteem. Eestis ei ole autonoomseid haldusterritoriaalseid üksusi.

## Vaata ka
*Eesti poliitika
*Eesti seaduste ametlike lühendite loend
Tuukri tänav

**Tuukri tänav** on tänav Tallinna kesklinnas.

Tuukri tänav algab Jõe tänavalt ja kulgeb üldiselt itta. Ta ristub Lootsi tänavaga vasakult, Aedvilja tänavaga paremalt, Tuukri põiguga paremalt ja Uus-Sadama tänavaga mõlemat kätt, olles nende suhtes peatee. Tänav lõpeb Tuukri ja Petrooleumi tänava ristmikul, kus Tuukri tänav läheb üle Nafta tänavaks. Tänava pikkus on 700 meetrit. 1950.aastani oli see Hollandi tänav.

Suuremate vihmasadude ajal on Tuukri tänaval üleujutused. Seda põhjustab asjaolu, et tänava kõrgus merepinnast on väga väike, alla kahe meetri, ja veel on raske sealt ära voolata.

Veel mõnesaja aasta eest oli praeguse Tuukri tänava kohal meri. Alles 19. sajandi paiku muudeti madal merepõhi maismaaks, vedades sinna hulgaliselt täitepinnast.

## Viited

## Välislingid
* automoto.ee foorumid: Tuukri tänav
*Arno Mikkor, FOTOD: üleujutus Ahtri ja Tuukri tänaval, Eesti Päevaleht, 19. juuli 2009
* Lugeja pildid: uputus Tuukri tänaval tallinnapostimees.ee, 30. juuli 2011
Eestimaa Talupidajate Keskliit

**Eestimaa Talupidajate Keskliit** (lühend **ETKL**) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab talupidajate liitusid, maamajanduslikke seltse ja -liitusid ning keskühistuid.

Liit asutati 1989. aastal.

Eestimaa Talupidajate Keskliit annab välja publikatsioone Eesti Talu ja Metsaleht ning valib aasta talu.

Aastatel 1992–1996 andis liit välja ajalehte Eesti Maa.

## Välislingid
* Koduleht
Tarbevesi

**Tarbevesi** on vesi mis tarvitatakse ära tootmises, toiduvalmistamises, põllumajanduses ja mida otse ei tagastata veekogudesse. Üldjuhul loetakse tarbeveeks ka vett, mida kasutatakse pesemiseks ja veekloseti loputamiseks. Tarbeveena on võimalik kasutada ka sademevett, näiteks vihmavett.

## Vaata ka
*Joogivesi
*Vihmavesi
*Heitvesi
Sademevesi

**Sademevesi** ehk **sajuvesi** on nii vihma kui ka lume või rahena taevast tulnud vesi, mis ei ole maapinnalt veel midagi kaasa võtnud. Sademevee eriliigiks on vihmavesi.

Lume ja rahe sulamisel vabanevat vett nimetatakse sula- ehk sulamisveeks. 

Kanalisatsioonis voolavat sademevett, mis voolab ära asulast, nimetatakse valinguveeks.

## Vaata ka
*Sulamisvesi
*Vihmavesi
*Valinguvesi

## Viited
Vihmavesi

**Vihmavesi** on sademevee eriliik, mis jõuab maapinnale vihmana. Vihmavett kogutakse ja seda saab kasutada tarbeveena. Maapinnale jõudnud vihmavesi muutub pinnaveeks.

## Vaata ka
*Sademevesi
*Pinnavesi
Mario Echandi Jiménez

**Mario José Echandi Jiménez** (17. juuni 1915 San José – 30. juuli 2011 San José) oli Costa Rica diplomaat ja poliitik.

8. maist 1958 kuni 8. maini 1962 oli ta Costa Rica president.

Mario Echandi Jiménez oli hariduselt jurist. Enne presidendiks saamist oli ta muu hulgas Costa Rica suursaadik Ameerika Ühendriikides, suursaadik ÜRO juures ja Ameerika Riikide Organisatsiooni juures. Ta oli aastatel 1950–1952 president Otilio Ulate Blanco valitsuses välisminister ning seejärel parlamendi liige.

1958. aastal valiti ta Rahvusliku Liidupartei (*Partido Unión Nacional*) kandidaadina presidendiks. Ta kandideeris presidendiks ka 1970. ja 1982. aastal, kuid ei osutunud valituks.
Olympic Entertainment Group

**Olympic Entertainment Group AS** on Eesti päritolu rahvusvaheline kasiinoettevõtete kontsern, mille tütarettevõtted tegutsevad kõigis Baltimaades,  Slovakkias, Horvaatias ja Maltal. Varem ka Valgevenes, Poolas, Rumeenias ja Itaalias.

Eestis tegutses Olympic Entertainment Groupi kontserni kuuluv Olympic Casino Eesti AS, Lätis Olympic Casino Latvia SIA ja Leedus Olympic Casino Group Baltija UAB. 2018. aastal toimunud ettevõtete ühinemise järel tegutsetakse Eestis Olympic Entertainment Group AS nime all.

Ettevõtte juhatuse liikmed olid alates 1. oktoobrist 2009 Indrek Jürgenson ja alates 27. detsembrist 2010 Madis Jääger.

Olympic Entertainment Groupi aktsiad olid noteeritud Tallinna börsil ja Varssavi börsil. Märtsis 2018 avaldati, et Odyssey Europe AS (Luxembourgi ettevõte Novalpina Capitali tütarettevõte) ostab Olympic Entertainment Groupi 288,4 miljoni euro eest. 2018. aasta novembris olid kõik aktsiad põhiaktsionäri Odyssey  käes ning samal kuul lahkuti Tallinna börsilt. Börsilt lahkumisega kaasnes vaidlus ettevõtte väikeaktsionäridega nende osaluse eest makstud hinna üle, kus esimese astme kohtuotsust oodatakse 2024. aasta septembris.

Ettevõtte suurim osalus kuulus enne seda valdusettevõtete kaudu Armin Karule, kes müüs oma osaluse maha 2018. aastal.

## Internetikasiino
Olympic Entertainment Group avas 2010. aastal Eesti esimese Eestis legaalse internetikasiino, mis toona kandis nime Olympic-Online. Pakutavate teenuste hulka kuulus nii internetikasiino kui ka internetipokker. 

2013. aasta augustis uuendati kaubamärki ning uueks nimeks sai Olybet. Teenuste hulka lisandus ka spordiennustus.

## Viited

## Välislingid
*e-Äriregister – OLYMPIC ENTERTAINMENT GROUP AS
* Teave Olympic Entertainment Groupi kohta Tallinna börsi kodulehel
*Ettevõtte taustainfo - Inforegister andmebaas
* Olympic müüakse odavalt maha Äripäev, 19. märts 2018
* Euroopa võimud arestisid Olybeti Eesti kasiinolt üle 31 miljoni euro, Äripäev, 09. mai 2025
Vesineitsik

**Vesineitsik** (*Calopteryx*) on putukate perekond, mis kuulub kiililiste seltsi ja vesineitsiklaste sugukonda.

Perekonda kuulub 26 liiki.

Eestis elab neist kaks liiki:
**Calopteryx virgo* – harilik vesineitsik
**C. splendens* – vööt-vesineitsik