open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kromõ rajoon

**Kromõ rajoon** (vene keeles *Кромской район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti keskosas. Rajooni keskus on Kromõ alev.

Rajoon piirneb põhjas Uritski rajooniga, kirdes Orjoli rajooniga, idas Sverdlovski rajooniga, kagus Glazunovka rajooniga, lõunas Trosna rajooniga, edelas Dmitrovski rajooniga ja loodes Soskovo rajooniga.

Rajooni pindala on 969 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 277, 2009. aastal 23 100 ja 2002. aastal 24 400.

Kromõ rajoonis on 138 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kromõ alevi) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Hans-Joachim Neumann

**Hans-Joachim Neumann** (15. märts 1939 Barth – 4. oktoober 2014) oli Saksa  arst ja hambaarst,  suu-, lõua- ja näokirurgia professor, 1995. aastast  Berliini Charité kliinikumi arstlik direktor. Ta avaldas meditsiiniajaloolisi töid.

Neumann õppis Rostocki Ülikoolis 1960–1965 stomatoloogiat ning seejärel ka meditsiini ning lõpetas 1969. aastal õpingud riigieksamiga. Ta sai doktorikraadi 1965 stomatoloogias tööga "Vorkommen und quantitative Bestimmung von Huminsäuren und Chlorogensäure in Kaffee-Extrakten" ja 1969 meditsiinis tööga "Klinische Untersuchungen über die Wirkung des Langzeitlokalanästhetikums Marcain". Rostocki Ülikooli kliinikus oli Neumann arst ning 1980. aastast suu-, lõua- ja näokirurgia dotsent. Aastal 1978 esitas ta väitekirja B teemal "Klinisch-ätiologische und tierexperimentell-teratologische Untersuchungen zur Ätiologie von Missbildungen unter besonderer Berücksichtigung der Lippen-, Kiefer-, Gaumen-, Segelspalten". Aastal 1987 kutsuti ta Berliini Charité kirurgilise stomatoloogia ning lõua- ja näokirurgia kliiniku direktoriks ning sai pärast Saksamaa taasühinemist 1990 seoses selle ametikohaga C4-professuuri. Aastal 1995 edutati ta Charité Berlin-Mitte korpuse arstlikuks direktoriks. Aastal 1997 juhtus tal raske liiklusõnnetus, mille tagajärjel ta aastaid põdes. Kui kliinik, mida Neumann juhtis, 2002 suleti, läks ta pensionile. Tema uurimisala oli näo väärarengud. 

Ta on avaldanud Martin Lutheri ja mitme Preisi kuninga patograafia. Koos Henrik Eberlega  kirjutatud  raamatus "Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos" (*"War Hitler krank? Ein abschließender Befund*") leidub hulgaliselt viiteid läbiuuritud algallikatele; Hitleri psühhopatoloogia osas pöörati erilist tähelepanu Hitleri ihuarsti Theodor Morelli kalendermärkmikule. Raamatus jõuti Hitlerile manustatud ravimite loetelus 82 erineva ravimpreparaadini. 

## Välislingid
* Prof. Dr. Dr. Hans-Joachim Neumann

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Hans-Joachim Neumann]] seisuga 26.09.2017.*
NSV Liidu Kirjanike Liit

**NSV Liidu Kirjanike Liit** (vene keeles Союз писателей СССР) oli aastatel 1934–1991 Nõukogude Liidus tegutsenud loominguline ühendus, mis ühendas kutselisi literaate: kirjanikke, kriitikuid, kirjandusteadlasi ja tõlkijaid.

Kirjanike liit asutati 1934. aastal. Liitu on juhtinud:
*1934–1936 Maksim Gorki 
*1936–1938 Aleksei Tolstoi 
*1938–1944 Aleksandr Fadejev 
*1944–1946 Nikolai Tihhonov 
*1946–1954 Aleksandr Fadejev (teist korda)
*1954–1959 Aleksei Surkov 
*1959–1977 Konstantin Fedin
*1977–1986 Georgi Markov (esimene sekretär)
*1986–1991 Vladimir Karpov
*1991 Timur Pulatov.

Liidule allusid kirjastus Sovetski Pissatel, Gorki-nimeline Kirjandusinstituut, ajaleht Literaturnaja Gazeta, ajakirjad Novõi Mir, Znamja, Družba Narodov, Inostrannaja Literatura ja Junost.

Liidu liikmete arv oli 1954. aastal 3695, 1976. aastal 7942 ja 1989. aastal 9920.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal lagunes Kirjanike liit paljudeks ühendusteks. Põhilised järeltulijad olid patriootilise suunitlusega Kirjanike Liit Venemaal (Союз писателей России; esimene esimees Juri Bondarev) ja demokraatliku suunitlusega Venemaa Kirjanike Liit (Союз российских писателей).
Henrik Eberle

**Henrik Eberle** (3. mai 1970 Karl-Marx-Stadt) on Saksa ajaloolane, Halle ülikooli uusima ajaloo õppejõud. 

21. sajandi esimesel aastakümnel sai ta Saksa akadeemilistes ringkondades tuntuks peamiselt artiklite, raamatute ja intervjuudega, mille juhtfiguuriks oli Adolf Hitler.

## Looming
Osa tema loomingust on tõlgitud mitmesse keelde. Ka eesti keelde on tõlgitud ja on ilmunud mitu tõlketeost: 
*koos Matthias Uhliga, "Hitleri toimik. NKVD salajane ettekanne Jossif Stalinile, koostatud Hitleri isikliku adjutandi Otto Günsche ja kammerteener Heinz Linge ülekuulamise protokollide põhjal Moskvas 1948/1949", saksa keelest tõlkinud Toomas Huik, Tammerraamat, 2006 (originaali pealkiri "Geheimdossier des NKWD für Josef W. Stalin, zusammengestellt aufgrund der Verhörprotokolle des persönlichen Adjutantet Hitlers, Otto Günsche, und des KammerDieners Heinz Linge, Moskau 1948/49", Verlagsgruppe Lübbe GmbH & Co.KG. Bergisch-Gladbach) ka *'Venemaa Riikliku Uusima Ajaloo Arhiivi (Moskva) fond 30, nimistu 5, säilik nr 462a"
*"Kirjad Hitlerile : rahvas kirjutab oma juhile", 2008
*koos [[Hans-Joachim Neumann]]iga, "[[Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos]]" (*"War Hitler krank? Ein abschließender Befund*"), 2013, Tammerraamat.

Koos [[Hans-Joachim Neumann]]iga kirjutatud Eberle raamatus "[[Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos]]" (*"War Hitler krank? Ein abschließender Befund*") leidub hulgaliselt viiteid läbiuuritud algallikatele; [[Hitleri psühhopatoloogia]] osas pöörati erilist tähelepanu Hitleri ihuarsti [[Theodor Morell]]i kalendermärkmikule. Raamatus jõuti Hitlerile manustatud [[ravim]]ite loetelus 82 ravimpreparaadini.

==Viited==
 

<small>*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit :en:Henrik Eberle seisuga 26.09.2017.''
Keeleväänaja

**Keeleväänaja** on mingis keeles sõna või fraas, mida on raske hääldada.

Eesti keele keeleväänajaid:
*kuuuurija;
*jäääär;
*töööö;
*pagari piparkook;
*anna õlu üle Ülo õe õla.

## Välislingid
*10 keeleväänajat, mis eesti keelt õppivatele välismaalastele tõeliseks katsumuseks võivad osutuda, delfi.ee
Martin Kleini monument

**Martin Kleini monument** on esimesele olümpiamedali võitnud eestlasele Martin Kleinile püstitatud mälestusmärk Viljandis aadressil Vaksali 4. Pronkskuju autor on Mati Karmin.

## Viited
Trepimägi (tänav)

**Trepimägi** (ka *Viljandi Trepimägi*) on tänav Viljandi linnas.

Tänav saab alguse Linnu tänava ja Johan Laidoneri platsi ristist, ristub Oru tänavaga ja lõpeb Ranna puiestee lähedal.

Oru tänavast kagus on Trepimägi jalakäijate tänav, selle lõigu pikkus on umbes 120 meetrit ja kõrguste vahe umbes 24 meetrit. Jalakäijate osas vahelduvad jalgrada ning trepid. Trepil on viis osa ning sellel on projekti järgi 166 astet.

Trepimäel asuvad Viljandi raekoda, August Maramaa skulptuur, elamu Johan Laidoneri plats 1, Nemwaltzi villa ja Sellheimi villa.

## Ajalugu
Tänav rajati 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses linna ja Viljandi järve vaheliste ühendustee parandamiseks.
Üheks rajamise eeltööks oli vanalinna ümbritseva vallikraavi täitmine, milleks kasutati 1894. aasta suurtulekahju tagajärjel tekkinud rususid. Esimene trepp valmis 1906 või paaril järgneval aastal.

Trepimägi rekonstrueeriti 1991. aastal.

## Üritused
Viljandi Hansapäevadel viiakse läbi trepimäe jooks, kus kõik osalejad, kes ületavad Viljandimaa kunagise maavanema Helir-Valdor Seederi joostud rekordaja 40,0 sekundit, saavad kaela medali. Trepimäe jooksu pikkus on 0,15 km. Raja absoluutne rekord on 28,67 sekundit. 


Viljandi vanalinna muinsuskaitseala, raekoda ja vana veetorn..JPG|Viljandi raekoda Linnu ja Trepimäe tänava ristil
Viljandi house.jpg|Elamu Johan Laidoneri platsi ja Trepimäe tänava ristil
Sellheimi villa, Trepimägi, Viljandi, c 1907-1908.jpg|Trepimägi, umbes 1907–1908


## Viited

## Välislingid
* Aivar Aotäht (8. detsember 2004) "Trepimägi teeb tänava nägu". Sakala
* (2. juuni 2016) "Ugala teater viib 7,58 minutiga Trepimäelt taevasse ja tagasi". Teater Ugala
D-IX

**D-IX** ka **DIX** oli metamfetamiinipõhine uuringuravim, mis töötati militaarseks inimkasutuseks välja Gerhard Orzechovski poolt 1944. aastal. 

Tol ajal jätkusid lisaks morfiinile ja pervitiinile ka nn "imerohu" otsingud. 

Kieli Ülikooli farmakoloogia-professor Gerhard Orzechovski, kes sõja ajal oli tegev kui Läänemere mereväe ülemjuhatuse sanitaarameti staabiarst ja ülemfarmakoloog käis ühe-mehe-lahingpaadi *[[Neger]]* asukate tarbeks välja 10 preparaati. Need ravimid 1 kuni 10 tähistati lühenditega DI kuni DX. Ravimid koosnesid erineva koostismääraga Eukodalist, kokaiinist, pervitiinist, Dicodidist (poolsünteetiline morfiini derivaat). 

Märtsis 1944 valmistas Kieli mereväelaatsareti apteek kõigist kümnest viis tabletti. Neid manustati viiekümnele sõdurile *Blaukoppeli* väljaõppelaagris. 

Saksa mereväe ohvitser Hellmuth Heye andis rohelise tule DIX-ile. DIX oli segu, mis koosnes viiest milligrammist kokaiinist ja kolmest milligrammist metamfetamiinist. Sanitaarteenistuselt saadi 500 tabletti kahe torpeedoga väikealveelaevade *[[Biber (väikeallveelaev)|Biber]]* ja *[[Neger (väikeallveelaev)|Neger]]* meeskondadele SS-i saloperatsioonide juht Otto Sorzeny võttis "katsetusele" 1000 D-IX.(Ohler, 196:2017) 

## Viited
 

## Välislingid
* Norman Ohler: "Patsient A. Uimastid Kolmandas Reichis" ehk (*"Totale Rausch. Drogen im Dritten Reich."*), Helios kirjastus, 2017, ISBN-10: 9949554977

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:D-IX]] seisuga 26.09.2017.*
Loodi paisjärv

**Loodi paisjärv** on Viljandi vallas Loodi külas asuv paisjärv.

Järv asub Loodi mõisa taga ja on paisutatud on paisutatud Sinialliku ojale. Järve kõrgus merepinnast on 55 m.

## Viited
Johan Laidoneri ratsamonument

**Johan Laidoneri ratsamonument** on kindral Johan Laidoneri mälestuseks püstitatud mälestusmärk Viljandis Lossimägedes. 

Monumendi autor on Terje Ojaver. Monument avati 22. juunil 2004.

Monument asub Viljandi lauluväljaku ja Pärimusmuusika Aida vahel.

## Viited
Sakala Keskus (Viljandi)

**Sakala Keskus** on Viljandi linnavalitsuse haldusalas tegutsev kultuurikeskus. Õiguslikult staatuselt on Sakala Keskus Viljandi linna munitsipaalasutus, aastatel 1952–2012 tegutsenud Viljandi Kultuurimaja õigusjärglane. Keskuse avamispidu peeti 7. septembril 2012. Keskuse põhimäärus jõustus 10. septembril 2012.

Keskus pakub võimalusi harrastustegevuseks ning kultuuriürituste, konverentside, seminaride ja muude ürituste korraldamiseks.

Sakala Keskuse peahoone asub Viljandi kesklinnas aadressil Tallinna tänav 5.

Lisaks kuuluvad Sakala Keskuse kui munitsipaalasutuse haldusalasse:
* ekstreemspordihall Männimäe tee 26;
* Viljandi Linnaraamatukogu ruumid Tallinna tänav 7/11;
* Kondase Keskus Pikk tänav 8; 
* Viljandi lauluväljak, II Kirsimägi ja Kaevumägi;
* Viljandi vana veetorn, Johan Laidoneri plats 5c.

## Viited

## Välislingid
*Siim Piirak. Sakala keskus jõudis Viljandisse. Sakala, 1. september 2012
Heimtali õpperada

**Heimtali õpperada** on õpperada Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Viljandi linnast 6 km kaugusel. See tutvustab Eesti kõige levinumaid kõvalehtpuid.

Õpperada algab Heimtali mõisasüdamest Viljandi poole minnes Heimtali viinaköögi juurest, kus asub ka parkla, infotahvel ja käimla.

Õpperada koosneb kahest osast: 2,5 km pikkune rada ja 1,2 km pikkune rada, mis mõlemad algavad ja lõpevad parkla läheduses. Rada on osaliselt kaetud hakkpuiduga ning rajal on palju astmestikke.

## Viited
Hüpassaare õpperada

**Hüpassaare õpperada** on Karjasoo külas Põhja-Sakala vallas Viljandimaal asuv õpperada. See on 5 km pikkune ja viib läbi Soomaa rahvuspargi rabastuva metsa Kuresoo rabasse. Laudtee möödub omapärastest piklikest laugastest, mille kaldale on ehitatud jalapuhkamiseks ja rabavaikuse nautimiseks platvorm.

## Raja tutvustus
Esimene kilomeeter kulgeb läbi kõdusoometsa, mis on tekkinud soometsast kuivenduse tagajärjel. Järgmisel kilomeetril maapind tasapisi tõuseb, rada viib Kuresoo raba serva. Kuresoos on mitmekesine soomaastik.

Rajal saab matkata, on parkimis- ja telkimisvõimalus, lõkkekoht. Marjadest kasvavad raja ääres jõhvikad ja murakad.

## Vaatamisväärsused
Õpperaja ääres rabasaarel korraldatakse Suure-Jaani muusikafestivali raames öiseid kontserte.

Lisaks Kuresoo rabale ja rabasaarele on vaatamisväärsus raja lõpus asuv helilooja Mart Saare majamuuseum.

## Viited
Diatsetüüldihüdromorfiin

**Diatsetüüldihüdromorfiin** on 1929. aastal Saksamaal välja töötatud keemiline aine ja ravim. See on poolsünteetiline opiaat, mille toime tugevus sarnaneb morfiini omaga.  

Mõnes riigis kasutatakse ainet terminaalses faasis vähihaigete valuravis. Aine valu vaigistav toime on tugevam ja kestvam kui heroiinil: 4–7 tundi.  

## Nimetused ja tähised

Muud nimetused ja tähised: Paralaudin, dihüdroheroiin, atsetüülmorfinool. 

CAS-i registreerimisnumber on 509-71-7.

## Viited

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit [[:en:Diacetyldihydromorphine]] seisuga 26.09.2017.*
Viljandi Linnagalerii

**Viljandi Linnagalerii** on kunstigalerii Viljandis.

Selle umbes 200-ruutmeetrine põhisaal asub aadressil Tallinna 11 Viljandi Linnaraamatukogu III korrusel lugemissaali kõrval. 

Näitusi korraldatakse alates 2002. aasta oktoobrist. Sissepääs on tasuta.

## Viited

## Välislingid
*Viljandi Linnagalerii, turismiweb.ee.
Kaarel Targo

**Kaarel Targo** (sündinud 4. jaanuaril 1989 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2008. aastal Tallinna Arte Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 2008–2011 Tartu Ülikoolis ökoloogia ja elustiku kaitse erialal. 2015. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (10. lend).

Ta oli 2014. aastal üks teatri Must Kast asutajaist ja töötab samas näitlejana. Ta on üles astunud nii Ugala Teatri, Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia, Baltoscandali, Eesti Draamateatri, Vanemuise kui ka Rahvusooperi Estonia laval.

Targo on Eesti Näitlejate Liidu liige. Ta on õppinud kolm aastat klaverit, käinud kuus aastat jalgpallitrennis ja tegelenud kolm aastat koorilauluga.

## Rollid
### Filmides
*2009 "Tudengimuusikal" – Kaarel
*2014 "Nullpunkt" – Noarootsi kooli õpilane
*2015 "Elas kord" – Ain
*2015 "Diamondjaw" – Jaanus
*2015 "Bänd" – Bläkk
*2017 "Armastus?" – Märt

### Teleseriaalides
*2012 E. Kuld "Romet ja Julia" – Romet Roos
*2015 I. Raag "Vabad mehed" – Janno Sepp
*2015 M. Korjus "Keeris" – Indrek Pütt
*2008 A. Prosa "Tuulepealne maa" - Tõnis Roo

### Helilooja
* 2015 D. Harmsi ainetel "Õhupallid"

## Isiklikku
Tema isa on Erkki Targo, isa poolvend oli muusik ja helilooja Mikk Targo, õde on viiuldaja Mari Targo, poolõde on laulja Katrin Targo.

## Viited
Hendrik Vissel

**Hendrik Vissel** (sündinud 1. juulil 1990 Võrus) on eesti näitleja ja IT-spetsialist.

Ta õppis aastatel 1997–2006 Võru 1. Põhikoolis, 2006–2009 Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi IT-kallakuga klassis, 2009–2013 Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias näitleja erialal (9. lend).

Vissel oli aastatel 2013–2014 Vanemuise teatri näitleja, 2014–2015 SA Tartu Muusikafestival programmijuht, 2015–2016 Motor OÜ projektijuht, 2016–2020 TM Development OÜ projektijuht, 2020–2024 Playtechi tehniline projektijuht, 2024. aastast on Twilio tehniline programmijuht.

## Looming
### Teatris
*Noormees – J. Kruusvall "Salaste laulupidu", lav. P. Tammearu, Ugala Teater, jaanuar 2011
*Rongielanik – V. Pelevin "Kollane nool", lav. M. Koldits, Ugala Teater, veebruar 2011
*Hendrik (diplomiroll) – "Minu isa 20 aastat hiljem", lav. U. Vadi, Ugala Teater, september 2011
*Kilukütt/Hallsulg/Isa (diplomiroll) – "Inetu!", lav. K. Komissarov, Ugala Teater, november 2011
*Pulmaisa (diplomiroll) – "Pulm", lav. A. Sepp, M. Palm, MTÜ KAH, juuni 2012 (märts)
*Näitleja – "Näidend. Juhan Viidingu luuletused", lav. ja luulekava koostajad T. Kosmõnina ja J. Skulskaja, Tallinna Kirjanike Majas, aug 2012
*Hendrik (diplomiroll) – "UNISTA!TUD", lav. M. Palm, Ugala Teater, veebruar 2013 (märts)
*Ülemus (diplomiroll) – "Arioso", lav. T. Tubin, Ugala Teater, mai 2013

### Kuuldemängud

* Tore Mees, Ott, Kena Välimusega Vastik Mees (diplomiroll) – S. Turunen "Jänkutüdruk", lavastaja T. Tubin, Raadioteater 2012

### Filmid
*Marc Eddard – BFMi lühifilm "ANKH", režissöör R. Aedmäe, 2012

## Viited

## Välislingid

* Hendrik Vissel Eesti Teatri Agentuuri statistika andmebaasis
Merema

**Merema** on mordva rahvamuusikaansambel, mis asutati 2010 Saranskis. Kollektiivi põhieesmärk on tutvustada ja levitada mordvalaste (ersade ja mokšade) folkloori nii Mordva Vabariigis kui ka väljaspool seda. Kollektiiv tegeleb traditsiooniliste riituste ja tavade, samuti mitmehäälse laulutraditsiooni tutvustamise ja propageerimisega.

Ansambli juhendaja on Katerina Modina, Mordva Riikliku Ülikooli rahvuskultuuri instituudi rahvamuusika lektor ning mitme piirkondliku ja rahvusvahelise rahvalaulukonkursi laureaat.

Ansambel on esinenud mitmel pool Eestis, sealhulgas Elvas, Rakveres, Tapal ja Viljandi pärimusmuusika festivalil.

## Viited
Fatme Helge Leevald

**Fatme Helge Leevald** (sündinud 24. oktoobril 1991) on eesti näitleja.

Ta on õppinud aastatel 1999–2010 Tallinna Prantsuse Lütseumis ja lõpetanud 2015. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (10. lend). Enne näitlemiseni jõudmist tegeles ta laulmise ja tantsimisega.

Ta oli 2014. aastal üks teatri Must Kast asutajaist, kuid siirdus samal aastal tööle Endla teatrisse.

## Osatäitmised Endlas
* 2014 – Vürstitar Mary, "Meie aja kangelane"
* 2014 – Bella, hüüdnimega Kaunitar, "Kaunitar ja koletis"
* 2015 – Wendy Darling / Jane, "Peeter Paan ja Valge Lind Wendy"
* 2015 – Sepinna, "Kangelapsed"
* 2015 – Sissy, "Siin elavad inimesed"
* 2015 – Lotte, "Werther"
* 2016 – Naine, "Öös on asju"
* 2016 – Alice, "Alice Imedemaal"
* 2016 – erinevad rollid, "See asi"
* 2017 – erinevad rollid, "Mehed, meri, maa ja naised"
* 2018 – Betty, "DreamWorks"
* 2018 – Lonni, "Elu ja armastus"
* 2018 – Tiiu, Taneli tütar, "Vedelvorst"
* 2019 – Regine Engstrand, "Kummitused"
* 2019 – Anne Page, Windsori kodanike tütar, Fentoni armsam, "Windsori lõbusad naised"
* 2019 – Nancy, "Oliver Twist"

## Seriaalirolle
* 2012 – "Kelgukoerad", Sigrid
* 2015 – "Restart", sekretär
* 2015–2017, 2020 – "Kättemaksukontor", Hannela Sappo / Kerli Mirt, Arina Poolok
* 2016 – "Siberi võmm", Margot Puuste

## Viited

## Välislingid
* "Fatme Helge Leevald - diktor teisipäeval, 17.01" ETV, 17.01.2017
*
Maaja Hallik

**Maaja Hallik** (sündinud 4. augustil 1989 Keilas) on eesti näitleja, dokumentaalfilmide režissöör ning raamatupoe REaD asutaja.

Ta on lõpetanud 2008. aastal Keila Gümnaasiumi ja 2013. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (9. lend). 2020. aastal lõpetas ta magistriõpingud Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudis dokumentaalfilmi erialal. 

## Rollid
### Teatrilavastustes
* Peegel – K. Riismaa "MPTT", lav. M. Palm ja A. Sepp, TÜ VKA 2010
* Eri rolle – V. Pelevin "Kollane nool", lav. M. Koldits, Ugala Teater 2011
* Lõvi (diplomiroll) – Thorbjørn Egner "Kardemoni linna röövlid", lav. V. Kirs, Ugala Teater 2011
* Liisa, Riina, Bianka (diplomirollid) – Margus Karu "Nullpunkt", lav. J. Juhanson, Rakvere Teater, 2011
* Tema Majesteet Grace, Hani Hanna (diplomirollid) – G. Stiles "Inetu!", lav. Kalju Komissarov, Ugala Teater 2011
* Maaja (diplomiroll) – "UNISTA!TUD", lav. M. Palm, Ugala Teater 2013
* Noor naine (diplomiroll) – "Arioso", lav. T. Tubin, Ugala Teater 2013

### Kuuldemängudes
* Jaanika Laurits – Jim Ashilevi "Minakassett", lav. Andres Noormets, Raadioteater 2010
* Rinnakas Pomm, Liisi (diplomirollid) – S. Turunen "Jänkutüdruk", lav. T. Tubin, Raadioteater 2012

### Telesarjades
* Tütarlaps – "Ühikarotid", rež. E. Kuld, 2010
* Moonika – "Saladused", rež. Arbo Tammiksaar, 2010
* Liisa – "Saladused", rež. A. Tammiksaar, 2012
* Kirke Kiil ehk popstaar Kiki – "Kättemaksukontor (osades "Hõbekõri 1-2"), rež. A. Prosa, 2013
* Aile, KAPO agent – "Kättemaksukontor" (osades "Spioonimängud 1-2"), rež. A. Prosa, 2015
* Helika – Padjaklubi 2015

### Filmides
* Sirle – "Äkiline lahkumine", Soome; rež. Tiina Lymi, Solar Films 2016

## Lavastaja- ja režissööritöö
* Lavastus "Eesti nägu" kooliteatrite festivalil Teenifest 2012
* Muusikaosakonna tutvustusvideo, TÜ VKA 2013
* Dokumentaalne fantaasiafilm "Koidu eha", TÜ VKA/MTÜ Kultuur Aitab Hingata 2013
* Dokumentaalfilm "Mees metsast", BFM 2020

## Viited

## Välislingid

* Vacht, Valdur. Keila linna nädala tegija: Maaja Hallik. Maaleht, 20. august 2013.
Kuuraniidu õpperada

**Kuuraniidu õpperada** on Soomaa rahvuspargis Sandra külas Põhja-Sakala vallas Viljandimaal asuv õpperada, mis kulgeb läbi Kuuraniidu kõdusoometsa. Raja laudtee algab ja lõppeb samas punktis, raja pikkus on 1 km.

Rajal on puhkekohad ja vaatetorn. Raja alguses on parkla, kuivkäimla, infostend, lõkkekoht grillrestiga ja telkimisvõimalus kuni viiele 4-kohalisele telgile.

## Viited
Trosna rajoon

**Trosna rajoon** (vene keeles *Троснянский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Trosna küla.

Rajoon piirneb põhjas Kromõ rajooniga, idas Glazunovka rajooniga, lõunas ja läänes Kurski oblastiga ning loodes Dmitrovski rajooniga.

Rajooni pindala on 769,7 km². Elanike arv oli 2012. aastal 9998, 2009. aastal 11 509 ja 2002. aastal 12 453.

Trosna rajoonis on 96 asulat, mis kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Svapa.

## Viited
NSV Liidu teeneline meistersportlane

**NSV Liidu teeneline meistersportlane**, kuni 1983 **teeneline meistersportlane**, (vene keeles Заслуженный мастер спорта СССР) oli aunimetus spordi valdkonnasNõukogude Liidus. 

Aunimetus asutati 1934. aastal NSV Liidu Kesktäitevkomitee määrusega. Alates 1935. aastast kaasnes aunimetusega rinnamärk.

1945. aastal anti aunimetus tsirkuseartistidele Ivan Poddubnõi ja Klemens Bulile. Kuni 1950. aastate keskpaigani anti teenelise meistersportlase aunimetust ka teenekatele treeneritele (1956. aastal asutati treeneritele eraldi aunimetus – NSV Liidu teeneline treener). Teenelisteks meistersportlasteks said ka mitmed kosmonaudid (sealhulgas Juri Gagarin, German Titov ja Valentina Tereškova). 

1988. seisuga oli aunimetuse saanuid enam kui 3000 inimest.

Nende seas, kellelt on aunimetus ära võetud, on Alla Kušnir, Iser Kuperman, Ljudmila Beloussova, Oleg Protopopov ja Viktor Kortšnoi.

NSV Liidu teenelise meistersportlase nimetust on antud ka välismaalastele. Nii said selle NSV Liidu 50. aastapäeva puhul näiteks Teófilo Stevenson, Nicolae Martinescu, Ondrej Nepela, Karin Janz, Maria Gigova, András Balczó, Ri Ho-jun, Khorloogiin Bayanmönkh ja Włodzimierz Lubański.

Venemaa Föderatsioonis antakse välja Venemaa teenelise meistersportlase aunimetust.

## Aunimetuse saanud Eesti sportlasi

*Uno Aava
*Ants Antson
*Rein Aun
*Anatoli Dalidovitš
*Heino Enden
*August Englas
*Tiit Haagma (1984)
*Gunnar Holm
*Jüri Jaanson (1990)
*Bruno Junk
*Mihhail Kaaleste (1957)
*Paul Keres (1948)

*Johannes Kotkas
*Ilmar Kullam
*Mati Kuulmann (1980)
*Toomas Leius (1964)
*Heino Lipp
*Jaak Lipso
*Viljar Loor
*Joann Lõssov
*Kaia Parve (1985)
*Aavo Pikkuus
*Edgar Puusepp
*Hubert Pärnakivi
*Mait Riisman

*Erika Salumäe
*Tiit Sokk
*Ivar Stukolkin
*Jaan Talts
*Jüri Tamm
*Jüri Tarmak
*Priit Tomson
*Svetlana Tširkova (1972)
*Jaak Uudmäe
*Ain Vilde
*Maret-Mai Višnjova-Otsa
*Endel Vooremaa

## Vaata ka
*NSV Liidu meistersportlane
*NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane
Glazunovka rajoon

**Glazunovka rajoon** (vene keeles *Глазуновский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Glazunovka alev.

Rajoon piirneb põhjas Sverdlovski rajooniga, idas Maloarhangelski rajooniga, lõunas Kurski oblastiga, läänes Trosna rajooniga ja loodes Kromõ rajooniga.

Rajooni pindala on 580,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 841, 2009. aastal 13 837 ja 2002. aastal 14 976.

Glazunovka rajoonis on 63 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Glazunovka alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Otška, Nerutš, Ruda, Litobež ja Budarin.

## Viited
Maloarhangelski rajoon

**Maloarhangelski rajoon** (vene keeles *Малоархангельский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Maloarhangelski linn.

Rajoon piirneb kirdes Pokrovskoje rajooniga, idas Kolpnõ rajooniga, lõunas Kurski oblastiga, läänes Glazunovka rajooniga ja loodes Sverdlovski rajooniga.

Rajooni pindala on 754,3 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 211, 2009. aastal 12 301 ja 2002. aastal 13 798.

Maloarhangelski rajoonis on 92 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Maloarhangelski linna) ja seitsme külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Sosna.

## Viited
Luidja rand

**Luidja rand** on rand Hiiumaa looderannikul Luidja lahe ääres.

Korrastatud liivarand on umbes 2,5 km pikk ja jääb valdavalt Luidja küla piiresse.

## Üritused
Luidja rannas toimuvad Luidja triatlon ja Luidja rannavolleturniir.

## Viited
Kananagitsad

**Kananagitsad** on kanalihast valmistatud toode. 

Tavaliselt valmistatakse neid taimeõlis frititult.

## Ajalugu
Kananagitsad lõi 1950. aastal Robert C. Baker.

## Välislingid
*
Anneli Siimussaar

**Anneli Siimussaar** (sündinud 2. aprillil 1972) on eesti omavalitsustegelane ja muuseumitöötaja.

Ta õppis aastatel 1979–1987 Palupera 8-klassilises Koolis ja 1987–1991 Tartu Pedagoogilises Koolis. Aastatel 2006–2009 õppis ta ja lõpetas Sisekaitseakadeemias halduskorralduse eriala. 2018. aastal sai  Tartu Ülikoolist sotsiaalteadustemagistri kraadi kultuurikorralduse erialal. 

Ta oli aastatel 1991–2000 õpetaja Villevere algkoolis, 2005–2009 Imavere valla arendusnõunik ja 2009–2013 abivallavanem.

20. novembril 2013 sai temast Võhma linnapea, kus ta oli ametis 2017. aastani. Ta on Põhja-Sakala vallavolikogu sotsiaalkomisjoni esimees.

Alates aprillist 2018 juhib ta Eesti Piimandusmuuseumi Imaveres.

## Viited

## Kirjandus
*"Anneli Siimussaar Põhja-Sakala Vallavolikogu liige, sotsiaalkomisjoni esimees". Leole nr 9, 1. september 2018. Lk 8
Saksa dogi

**Saksa dogi** on koeratõug. On üks maailma suurimaid koeratõuge ja pärineb Saksamaalt. Saksa Dogi teatakse ka kui Taani Dogi - mõlemad üks ja sama tõug. 

## Kehaehitus
Seltsi-, valve- ja kaitsekoer. Turjakõrgus on isastel vähemalt 80 cm, emastel vähemalt 72 cm.

## Omadused
Saksa dogi on sõbralik tõug, keda on kutsutud ka õrnaks hiiglaseks. Dogid on seltsiloomad, kes tahavad väga palju suhelda. Nad on väga kavalad, kuid võivad ka kergesti solvuda, kui neid pole õigesti koheldud. 

## Tervis
Saksa dogidel, nii nagu paljudel teistel suurtel tõugudel, on aeglane ainevahetus. Sellega tuleb arvestada toidu valikul ja toidukoguste määramisel. Terviseprobleemidest võib esineda düsplaasiat, südamehaigusi, maokeerdu ja mao laienemist. (Pimedust ja kurtust esineb eelkõige lumivalgetel dogidel vahel ka lumivalgetel mõne üksiku musta laiguga, sellepärast ei tohiks omavahel ristata arlekiin x arlekiin, merle x arlekiin ja merle x merle - kuna kõik kannavad merle geeni). Kuna dogi on koeratõugudest üks sügavarinnalisemaid, on ka neil teiste tõugudega võrreldes suurem maokeeru ja mao laienemise tekke risk. Saksa dogid elavad keskmiselt 8–10-aastaseks. Kui toiduvalik ja elustiil on õige, siis ka oluliselt vanemaks.

## Viited

## Välislingid

* Saksa dogi koer.ee saidil
Näitlemine

**Näitlemine** on kehastumine teiseks tegelaseks või olendiks teatris, televisioonis, filmis, raadios või mujal meedias.

Näitlemiseks on vaja mitmesuguseid oskusi, nagu näiteks hästi arenenud kujutlusvõimet, emotsionaalset ja selget kõnet ning füüsilist ja vokaalset ilmekust. Elukutsena tegelevad näitlemisega näitlejad.

## Näitekunstiõpe Eestis
Eestis on võimalik teatritööd õppida Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.

## Ajalugu
Maailma teadaolevalt esimesed elukutselised näitlejad töötasid Vana-Kreekas.

## Viited

## Kirjandust
* Judith Weston "Töö näitlejaga: Unustamatute osatäitmiste loomine filmis ja teles". Inglise keelest tõlkinud Anu Lamp. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2017, 333 lk, ISBN 978-9985-58-830-7
NSV Liidu teeneline treener

**NSV Liidu teeneline treener** (vene keeles Заслуженный  тренер СССР) oli aunimetus spordi valdkonnas Nõukogude Liidus. 

Aunimetus asutati 1956. aastal NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Kehakultuuri- ja Spordikomitee määrusega. Aunimetusega kaasnes  rinnamärk. 7. augustili 1956 avaldas Sovetski Sport NSV Liidu teenelise treeneri aunimetuse pälvinud 56 treeneri nime. 

Enne teenelise treeneri aunimetuse kehtestamist anti teenekatele treeneritele teenelise meistersportlase aunimetus. 

Venemaa Föderatsioonis antakse  välja Venemaa teenelise treeneri aunimetust.

## Aunimetuse saanud Eesti treenereid

## Vaata ka
*Eesti NSV teeneline treener
Rich Brian

**Rich Brian** (õige isikunimi on **Brian Imanuel**; sündinud 2. septembril 1999 Jakartas) on Indoneesia räppar ja koomik.

Ta sai tuntuks oma debüütlauluga "Dat Stick", mis anti välja 2016. aasta märtsis.

## Lapsepõlv
Brian Imanuel sündis 2. septembril Jakartas Indoneesias. Vanemad olid hiina-indoneesia päritoluga. Tema perekonnas oli koos temaga kokku 5 last, kaasa arvatud laulja ja moeblogija Sonia Eryka.
Viljandi Spordikool

**Viljandi Spordikool** on spordikool, mis tegutseb Viljandis aadressil Vaksali 4. Kooli direktor on Andres Kallavus.

Viljandi Spordikool on Eesti üks vanemaid ja suuremaid ning mitmekesisema alade valikuga spordikoole, mis on pärast avamist 1946. aastal katkestusteta tegutsenud.

## Ajalugu
Viljandi Spordikool alustas tegevust 1946. aastal. Esimene lend lõpetas 1949. aastal.

1987. aastal liideti spordikooli Jõud ja Kalev, 1991. aastal Tarvastu ja Kalevi Spordikool. 1994. aastal ühinesid need liidetud koolid Viljandimaa Spordikooliga ning tekkinud kool sai nimeks Viljandi Spordikool. 2000. aastal liitus kooliga ka Päri Spordikool. 

1990. aastatel oli päevakorral spordikooli sulgemine, sest tollal likvideeriti Eestis kampaania korras palju spordikoole ja võeti prioriteediks klubiline noortesport. Alles jäid vaid mõned spordikoolid, nende hulgas Viljandi.

Praegu toimuvad Viljandi Spordikooli treeningud peakompleksis aadressil Vaksali 4, aga ka Viljandi Spordihoones, Paalalinna viilhallis, Viljandi Sõudebaasis, Holstre-Polli Vabaajakeskuse tervise- ja suusaradadel, Viljandi Suusabaasis ja Viljandi Kaare Kooli võimlas.

2019. aastal lõpetas spordikooli 71. lend.

## Osakonnad
Aerutamine – treener Peeter Becker

Akadeemiline sõudmine – treenerid Ruth Vaar ja Robert Jürimaa

Ilu- ja rühmvõimlemine – treenerid Kersti Peterson, Katrin Peterson, Annika Karin Vahter ja Urve Tamm

Judo – treenerid Inessa Maksimov ja Viljar Kannel

Kergejõustik – treenerid Priit Sihver, Leho Estorn, Liina Peel ja Ants Kuusik

Korvpall – treenerid Rauno Tamm ja Vello Rits

Käsipall – treener Marko Koks

Laskmine – treener Kairi Heinsoo

Lauatennis – treenerid Kert Villems ja Rivo Saaremäe

Vabamaadlus – treenerid Rain Aleksandrov ja Aarne Kõiv

Suusatamine – treenerid Eve Tammemäe ja Jaan Kallak

Vibusport – treenerid Aune Varik ja Tõnu Varik

Võrkpall – treenerid Merle Keerutaja, Margit Keerutaja ja Tauno Lipp

Füsioterapeudid Raido Vares, Marju Veevo ja Jaanus Akel (ka ÜKE treener)

## Viited

## Välislingid
*Viljandi Spordikooli koduleht
Jordan Burroughs

**Jordan Ernest Burroughs** (sündinud 8. juulil 1988) on Ameerika meister ja olümpiavõitja vabamaadluses.

## Isiklik
Jordan Burroghs on kristlane.

12. oktoobril 2013 abiellus Burroghs Lauren Mariacheriga. Nende poeg Beacon sündis 19. juulil 2014. Nende teine laps, Ora, sündis 11. juuni 2016.

## Elulugu
Jordan Ernest Burroughs kasvas üles Sicklerville'i linnas, olles oma peres kõige noorem. Ta hakkas maadlusega tegelema viieaastaselt. Burroughs käis Winslow Townshipi keskkoolis.

## Viited
Johann Köleri monument

**Johann Köleri monument** on maalikunstnik Johann Kölerile pühendatud mälestusmärk Viljandis Johann Köleri pargis.

See rajati 1976. aastal, mil tähistati Köleri 150. sünniaastapäeva.

Skulptuuri autor on Edgar Viies, arhitekt Rein Luup.

Monument on registreeritud riikliku kunstimälestisena.

## Viited
Ingatsi õpperada

**Ingatsi õpperada** on Kuresoo rabas asuv õpperada Sandra külas Põhja-Sakala vallas Viljandimaal.  

Raja pikkus on 4,3 km. Rajal asuvad vaatetorn, 8 pinki, 5 puhkekohta ja kuivkäimla. 

## Vaata ka
* Kuresoo
* Karuskose pärandkultuurimaastikud
* Lammimets

## Viited
Kolpnõ rajoon

**Kolpnõ rajoon** (vene keeles *Колпнянский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Kolpnõ alev.

Rajoon piirneb põhjas Pokrovskoje rajooniga, kirdes Livnõ rajooniga, kagus Dolgoje rajooniga, lõunas Kurski oblastiga, läänes Maloarhangelski rajooniga.

Rajooni pindala on 1176,7 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 814, 2009. aastal 17 141 ja 2002. aastal 18 970.

Kolpnõ rajoonis on 136 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kolpnõ alevi) ja üheksa külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Sosna ja Fošnja.

## Viited
Viljandi Avatud Noortetehas

**Viljandi Avatud Noortetehas (VANT)** on noorte vaba aja veetmise koht, mis avas uksed 8. septembril 2013. 

Tegu on vana Viljandi Lennukitehasega, mis tegeles ka lihtsate liinibusside ehitusega. Seal valmistati ka Baltimaade esimene furgoonkerega gaasikaitse auto.   Sealt majast leiab ka noorsootöötajaid. Noortetehases on võimalik rentida musta saali, bändiruumi, sauna, valgus- ja helitehnikat, sise-*skatehall*´i.  

Tegevused:
* Piljard
* Telekamängud
* Lauatennis
* Lauajalgpall
* Koroona
* Ekstreemspordi võimalused

## Viited
Greete Steinburg

**Greete Steinburg** (sündinud 17. märtsil 1991) on eesti jalgrattur.

2017. aastal valiti ta Eesti parimaks naisjalgratturiks.

2018. aastal võitis ta esikoha Portugalis 6° Maratona Capital do Move rattamaratonil ja Itaalias Pinzolos Dolomitica Brenta Bike Marathonil.

2018. aastal valiti ta Eesti parimaks naisjalgratturiks.

## Viited
Ivo Suur

**Ivo Suur** (sündinud 16. septembril 1989 Valgas) on eesti jalgrattur ja triatleet.

**Tulemused triatlonis**:

**2017**

**1.koht** Eesti Meistrivõistlused poolpika distantsi triatlonis (4. koht Ironman 70.3 Otepää üldarvestuses  http://www.ironman.com/et-ee/triathlon/events/emea/ironman-70-3/otepaa/tulemused.aspx#axzz51yp8CjEK)

**1.koht** Eesti Meistrivõistlused olümpiadistantsi triatlonis http://www.racetecresults.com/Results.aspx?CId=16573&RId=132&EId=4

**1.koht** Tartu Mill linnatriatlon (Olümpiadistants) http://www.racetecresults.com/Results.aspx?CId=16573&RId=127&EId=2

**2.koht** Denmark, Herning ETU Middle Distance Triathlon European Championships https://www.triathlon.org/results/result/2017_herning_etu_challenge_middle_distance_triathlon_european_championships/316421
Silver Schultz

**Silver Schultz** (sündinud 6. jaanuaril 1988) on eesti treener ja endine jalgrattur.

## Välislingid
*"Kunagine rattaäss Silver Schultz tuli kohalikke treenima", Pärnu Postimees, 5. veebruar 2020
Venemaa teeneline treener

**Venemaa teeneline treener** (vene keeles Заслуженный тренер России) on aunimetus spordi valdkonnas Venemaal. Asutatud 1992. aastal. Aunimetusega kaasneb rinnamärk.

Alates 2007. aastast on teenelise treeneri aunimetust välja antud ka välismaalastele (2015. aasta seisuga seitsmele inimesele).

Nõukogude Liidus anti  välja NSV Liidu teenelise treeneri aunimetust.

## Venemaa teenelisi treenereid
*Vladimir Agafonov, kabe 
*Marija Bõrdõnnõrova, kabe 
*Roman Dmitrijev, maadlus
*Nikolai Kõtškin vanem, kabe (2000)
*Vladimir Putin, sambo (1998)
*Sergei Rublevski, male (2016)
T-155 Fırtına

**T-155 Fırtına** on Türgis valmistatud soomustatud liikurhaubits. On relvastuses.
## Taktikalis-tehnilised andmed
*Kaliiber: 155 mm
*Raua pikkus: 56 kaliibrit
*Laskesektor: 360°
*Tõstenurk: -4...+68°
*Mürsu algkiirus: 655 m/s
*Laskekiirus: 6-8 lasku/min
*Laskekaugus tavalise mürsuga: 25 km
*Lahingkomplekt 50 mürsku
*Pikkus: 7,15 m
*Laius: 3,38 m
*Kõrgus: 2,99 m
*Kaal: 42 t
*Mootori võimsus: 840 hj / 626.39 kW
*Erivõimsus: 20 hj/t
*Kiirus: 66 km/h
*Sõidukaugus: 480 km
## Kasutajad
* 
*

### Potentsiaalsed kasutajad
* *

## Vaata ka
*AHS Krab
*Sholef
*VCA Palmaria
*DANA
*ZUZANA
*Rascal
*Nora B-52
*Artillerisystem 08
*MOBAT
*A-222 Bereg
*G6
*ATMOS-2000
*Suurtükkide loend

## Viited
Ennuksemäe metsavennapunker

**Ennuksemäe metsavendade punker** oli 1944. aastal ehitatud metsavendade peidupaik Holstre ja Mustla vahel asuvas metsas. Selle rajasid Nõukogude okupatsioonivõimude eest põgenevad mehed Jaan ja Evald Sova. 21. veebruaril 1945 alustas NKVD rünnakut punkri asukate vastu. Üle kuue tunni kestnud lahingus hukkus seitse metsavenda ja kaks ründajat. Viis inimest (sealhulgas üks naine) võeti kinni.

Aastal 2010 taastati punker ligilähedases suuruses. 31. oktoobril 2016 hävis see tules. Punker taastati uuesti ja avati külastajatele 18. augustil 2021.

Taastatud punkris on kaks sisse- ja väljapääsu, kuus nari, köetav pliit ning tunnel, mis ühendab punkrit mäe jalamil asuva sissepääsuga. Punker on avatud ilma etteregistreerimata iga päev ja selles saab ka ööbida. 

## Viited
Peeter Tarvis

**Peeter Tarvis** (sündinud 14. detsembril 1993) on eesti jalgrattur. Ta töötab Riigikohtu Tsiviilkolleegiumis nõunikuna. Peeter Tarvis on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja tal on magistrikraad.    

2015. aastal võitis ta Tartu Rattamaratoni.
Pagurus bernhardus

***Pagurus bernhardus*** on erakvähklaste sugukonda kuuluv liik vähilaadseid.

Ta asustab muu hulgas Põhjamere, Läänemere ja Vahemere rannikuäärseid alasid.

## Välislingid
*'Sissekanne WoRMSis''
Rossiiskije Železnõje Dorogi

**Rossiiskije Železnõje Dorogi** (vene keeles «Росси́йские желе́зные доро́ги» 'Venemaa Raudteed', lühendatult «РЖД») on Venemaa riiklik ettevõte, mis muu hulgas haldab Venemaa avalikke raudteid.

Seisuga 2012 oli ettevõtte üks maailma suuremaid transpordiettevõtteid. Ettevõte on Venemaa kõige suurem tööandja.

Ettevõte moodustati 2003 Venemaa Raudteeministeeriumi (vene keeles Министерства путей сообщения России) baasil.

2019. aastal vedas ettevõte 1,2 miljardit reisijat ja 1,28 miljardit tonni lasti.

2022. aasta aprillis kuulutati Krediididerivatiivide komitee otsusega Rossiiskije Železnõje Dorogi maksejõuetuks, kuna ettevõte ei suuda oma võlakirjade intressi tasuda.

## Viited

## Välislingid
* "Venemaa Raudtee ei suuda oma võlgu enam teenindada" ERR, 11. aprill 2022
Mis? Kus? Millal? (formaat)

**"Mis? Kus? Millal?"** on eeskätt vene keelt rääkivates riikides (aga ka näiteks Eestis) levinud intellektuaalne telemäng. 

Saates osaleb kuuest mängijast (nimetatakse tarkadeks) koosnev võistkond, kes ühe minuti jooksul peab ajurünnaku meetodil vastama televaataja küsimusele. Mäng lõppeb siis, kui targad või nende vastu mängivad televaatajad koguvad kuus punkti.

Esimene telemäng oli eetris Venemaal 1975.

Telemängu eesti versiooni "Mis? Kus? Millal?" on näidatud Kanal 2-s.
Pesnjarõ

**Pesnjarõ** (vene ja valgevene keeles Песняры) oli Valgevene ansambel, mis tegutses 1969–1998.

Ansambel asutati 1969 Vladimir Muljavini eestvõttel.

Ansambli laulude seas on näiteks "Касіў Ясь канюшыну", "Беловежская пуща", "Белоруссия", "Вологда" ja "За полчаса до весны".
Riiklik Vene Muuseum

**Riiklik Vene Muuseum** (vene keeles Государственный Русский музей) on Venemaal Peterburis asuv muuseum. Muuseumis on maailma suurim vene kunsti kogu.

Muuseum avati 1895. Enne 1917. aastat kandis muuseum nime **Keiser Aleksander III Vene Muuseum** (vene keeles Русский Музей Императора Александра III).

2015. aasta seisuga oli muuseumis arvel 410 915 säilitusüksust.

## Välislingid
*Muuseumi koduleht
Moonsorrow

**Moonsorrow** on Soome *[[metal]]*-ansambel, mille laulud sisaldavad elemente soome mütoloogiast. Laulud on peaaegu eranditult soomekeelsed ning sisaldavad nii folk- kui ka *black metal*'i elemente. Ansambel ise nimetab oma muusikat eepiliseks pagan-*metal*'iks.

Ansambel on tuntud pikkade lugude poolest: nende lühimad laulud kestavad 6–8 minutit, pikimad aga ligi 30 minutit. Näiteks on kahest laulust koosneva viienda stuudioalbumi "V: Hävitetty" pikkus 56 minutit ning laulud kestavad vastavalt 30 ja 26 minutit. 

Ansambli asutasid 1995. aastal teismelised Ville ja Henri Sorvali. 1999. aastal võeti kampa trummar Marko Tarvonen. Esimene kontsert anti 31. märtsil 2000 Turus pärast seda, kui kitarristiks oli leitud Mitja Harvilahti. Klahvpillimängija Markus Euren liitus enne teist kontserti 13. aprillil ning sellest ajast on bändi koosseis olnud muutumatu. 

2004. aastal, albumi “Verisäkeet” salvestusperioodil, mainis Henri, et Moonsorrow võtab musikaalselt teise suuna ning annab välja *grind-core*-albumi “Raah Raah Blääh” Lakupaavi nime all. Paljud meediaväljaanded, sealhulgas Blabbermouth.net, jäid nalja uskuma. Nalja pärast salvestas bänd (v.a koostööst keeldunud klahvpillimängija Markus Euren) 30-minutilise albumi materjali ning seal oli 21 laulu.  Laulud olid ropud ja kohati homofoobsed (näiteks esimese laulu pealkiri oli “Surm kunstipededele… ja muudele!”).

Tavaliselt esineb ansambel suurtel *metal*-muusikafestivalidel. Alates 2004. aastast nad on esinenud ka väljaspool Soomet, näiteks Eestis 2006., 2011. ja 2022. aastal. Iseseisvaid kontserte annavad nad suhteliselt harva. 

## Albumid
* "Suden uni" ('hundi unenägu'; 2001, avaldatud uuesti 2003 koos uue lauluga)
* "Voimasta ja kunniasta" ('jõust ja aust'; 2001)
* "Kivenkantaja" ('kivikandja'; 2003)
* "Verisäkeet" ('veresalmid'; 2005)
* "V: Hävitetty" ('viies peatükk: hävitatud'; 2007)
* "Tulimyrsky" EP ('tuletorm'; 2008)
* "Varjoina kuljemme kuolleiden maassa" ('varjudena kõnnime surnute maal'; 2011)
* "Jumalten aika" ('jumalate aeg'; 2016)

## Liikmed
*Ville Sorvali – laul, basskitarr (1997–); löökpillid (1995–1996)
*Henri Sorvali – laul (1995–); trummimasin (1996–1999); taustalaul, kitarr (1995–). 2006. aastast on ta ansambli kontsertidel esinenud väga harva, eelistades pigem stuudios töötada; viimati esines ta bändiga 2018. aastal.
*Mitja Harvilahti – taustalaul, kitarr (2000–). Liitus koos Markus Eureniga enne bändi esimest kontserti.
*Markus Eurén (hüüdnimega Lord) – taustalaul, klahvpillid (2000–)
*Marko Tarvonen – taustalaul, löökpillid (1999–)
*Janne Perttilä – külalisesineja stuudios (2001–); taustalaul, kitarr, laul (2002–). 2002. aastast hakkas ta Henri Sorvalit kontsertidel asendama, 2006. aastast on ta esinenud enamikul kontsertidel.

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Finntroll

**Finntroll** on Soome-Rootsi *[[folk metal]]* ansambel. Ansambli esitused või laulud sisaldavad elemente *[[pagan metal]]* ja soome tantsumuusikast: humppa.

Ansambel asutati 1997.

## Albumid
* Midnattens Widunder  (1999)
* Jaktens Tid  (2001)
* Nattfödd  (2004)
* Ur Jordens Djup  (2007)
* Nifelvind  (2010)
* Blodsvept  (2013)
* Vredesvävd (2020)

## Liikmed
*Vreth – laul
*Skrymer
*Routa
*Tundra
*Trollhorn
*Virta
*mörkÖ

## Vaata ka
*Ensiferum
*Moonsorrow
*Metsatöll

## Välislingid
*Ansambli koduleht
National Geographic

**National Geographic** (varem *National Geographic Magazine*) on 1888. aasta 13. jaanuaril asutatud National Geographic Society ametlik ajakiri. Ajakirja väljaandmist alustati üheksa kuud pärast ühingu asutamist ning see on ilmunud katkematult tänapäevani.

## Keeleversioonid

Ajakiri on ilmunud ka läti, kreeka, aserbaidžaani, ukraina ja mongoli keeles. Pärsia keeles ilmub sama sisuga ajakiri nime all Gita Nama.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Ürituskorraldus

**Ürituskorraldus** (inglise keeles *event management*) on projektijuhtimise rakendus ürituse läbiviimisel.

Ürituskorralduse hulka loetakse enamasti ürituse eelarve koostamist, vajalike lubade hankimist, ajakava koostamist, toimumiskoha valimist, esinejate kaasamist, kujunduse valimist ja paigaldamist, turvalisuse tagamist ja toitlustamist.

Ürituskorraldust võib rakendada eri suuruses ürituste korraldamisel alates olümpiamängudest kuni ettevõttesiseste koosolekuteni.

Ettevõtted, huvirühmad ja heategevusorganisatsioonid korraldavad üritusi, et teha reklaami, luua ärisuhteid või tähistada saavutusi.

Ürituskorraldus üks üheksast kultuurikorralduse valdkonnast .

## Üritus või sündmus?
Eesti Keele Instituudi sõnastike ja keelenõuannete kohaselt saab korraldada üritusi, mitte sündmusi. "Eesti keele seletava sõnaraamatu" andmetel on üritus "ettevõtmine, tegutsemine mingil eesmärgil" ja sündmus "juhtuv või juhtunud asi, nähtus, olukord". Teisisõnu: sündmusi ei saa korraldada, sest need juhtuvad iseenesest. Ürituse tõlgendamine nurjunud katseks pole selles kontekstis põhjendatud.

## Ürituseliigid
Üritusi võib liigitada näiteks sisu, vormi, eesmärgi, külastajate arvu ja sihtrühma põhjal.

 

## Turundusvahend
Ürituskorraldust võib kasutada strateegilise turunduse ja kommunikatsiooni tööriistana, mida kasutavad igas suuruses ettevõtted. Seda kasutatakse, et suhelda olemasolevate ja potentsiaalsete klientidega. Näiteks reklaamile orienteeritud ürituste alla võib lugeda pressikonverentsid, promoüritused ja tooteesitlused.

## Üritusekorraldaja
Üritusekorraldaja on isik, kes planeerib ja viib ellu ürituse, võttes vastutuse loominguliste, tehniliste ja logistiliste aspektide eest. Siia kuulub ürituse üleüldine ülesehitus, reklaam, audiovisuaalne produktsioon, eelarve ja ajakava koostamine, logistiliste lahenduste leidmine ja erinevad läbirääkimised.

## Haridus
Järjest rohkem on ülikoole, mis korraldavad kursuseid ja annavad kraadiõpet ka üritus- ja kultuurikorralduses. Lisaks akadeemilistele kursustele on palju ühinguid, mis korraldavad kursusi selle valdkonna väljaõppevajaduste rahuldamiseks. Õpingud sisaldavad planeerimiseks vajalike oskuste saavutamist.

## Viited
REPL

**REPL** (Inglise keeles: Read–Eval–Print Loop) on interaktiivne programmeerimiskeskond, mis võtab sisendiks ühe tervikulise keeletarindi, evalveerib selle ja tagastab selle põhjal tulemuse.
Fenriz

**Gylve Fenris Nagell** (tuntud esinejanimega **Fenriz**; sündinud 28. novembril 1971) on norra muusik ja poliitik. 

Ta on tuntud kui üks kahest ansambli Darkthrone liikmest.
Birštonas (huutor)

**Birštonas** ehk **Birštono Vienkiemis** on huutor Leedus  Birštonase omavalitsuses, Birštonase valla halduskeskus. Huutor asub Nemunase kaldal. Lisaks vallakeskusele asub huutoris ka raamatukogu. Asula ehitati välja nõukogude ajal, mil sinna rajati aiandusliku suunitlusega sovhoosi keskasula.

## Viited

## Välislingid

*Huutor portaalis vietoves.Lt
Fosforhape

**Fosforhape** ehk **ortofosforhape** on värvuseta kristalne aine, mille keemiline valem on H3PO4.

Fosforhape on keskmise tugevusega hape, mis lahustub hästi vees. Fosforhape ei ole mürgine.

Fosforhape moodustub tetrafosfordekaoksiidi reageerimisel küllaldase koguse veega:

P4O10 + 6H2O → 4H3PO4

Fosforhapet kasutatakse laialdaselt järgnevate tööstustoodangute valmistamisel: abrasiivid, adsorbendid ja absorbendid, toidulisandid, väetised, korrosiooni inhibiitorid, värvained, viimistlusained, tulekustutid, kütused ja kütuselisandid, laboratoorsed kemikaalid, oksüdeerijad ja redutseerijad, puhastavad keemiatooted jm.

Fosforhapet turustatakse tavaliselt 85% vesilahusena, mis on värvusetu, lõhnatu ja mittelenduv. 85% fosforhappe vesilahus on siirupitaoline paks vedelik, mida on siiski võimalik valada.

## Viited
Venemaa suur kirjanduspreemia

**Venemaa suur kirjanduspreemia** (vene keeles Большая литературная премия России) on mitteriiklik iga-aastane kirjandusauhind Venemaal.

Auhinna asutasid 2000. aastal Kirjanike Liit Venemaal ja ärikontsern ALROSA. Auhindu jagatakse kolmes kategoorias: 
*esimene preemia (15 000 USA dollarit) – ülevenemaaline kategooria
*teine preemia (10 000 USA dollarit) – regionaalne kategooria (Sahha)
*kolmas preemia (5000 USA dollarit) – regionaalne kategooria (Venemaa Föderatsioon)

Laureaatide arv igas kategoorias ei ületa kolme. Preemiasumma jagatakse laureaatide vahel võrdselt. Alates 2005. aastast antakse välja eripreemiat "Venemaa hüvanguks".

## Laureaate
#### Esimene preemia (ülevenemaaline)

*2001 – Nikolai Skatov teose "Пушкин. Русский гений" eest
*2003 – Valeri Ganitšev kahe romaani ja ühe jutustuse eest
*2005 – Feliks Kuznetsov uurimuse "Правда "Тихого Дона"" eest
*2010 – Larissa Vassiljeva raamatu (tank T-34 looja Mihhail Koškini elust) eest
*2016 – arhimandriit Tihhon teose " Несвятые святые" eest

#### Teine preemia (Sahha)
*2001 – Nikolai Luginov teose "По велению Чингисхана" eest
*2002 – Dmitri Sivtsev (Suorun Omolloon) panuse eest jakuudi ja vene kirjandusse
*2002 – Andrei Krivošapkin romaani "Кочевье длиною в жизнь" eest
*2003 – Vladimir Fjodorov teose "Одиссея инока якутского" eest
*2004 – Savva Tarassov panuse eest jakuudi ja vene kirjandusse

*2009 – Vassili Vassiljev 
*2011 – Nikolai Kalitin teose "Тоомоо" eest

#### Eripreemia "Venemaa hüvanguks"
*2006 – Jekaterina Jelagina memuaarteose " Алмазная экспедиция" eest
*2011 – Valentin Rasputin ja Tatjana Doronina 
*2012 – Juri Bondarev 
*2012 – Aleksandra Pahmutova ja Nikolai Dobronravov

## Viited
Hoboala

**Hoboala** oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Mügra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.

Endisaegne küla jääb praeguse Saverna-Jõksi tee äärde.