open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pļavas

**Pļavas** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla idaosas. Aastail 1945–1975 oli see Pļavase külanõukogu halduskeskuseks ja kandis nime **Nariņciems**.

Küla asub Pļavase järve ja Jādekša jõe kaldal. Pļavas jääb valla keskusest Laucienest 10,5, piirkonna keskusest Talsist 22 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusele.

Pļavas on tekkinud endise Pļavase veski ja Stende–Ventspilsi kitsarööpmelise raudtee raudteejaama juurde. Külas asub Nariņciemsi baptistide koguduse palvemaja, sinna jääb ka Pļavase bussipeatus.

Looduskaitse all on mänd ümbermõõduga 2.81 m.

## Elanike arv


* 218 (1970)
* 264 (1979)
* 221 (1989)
* 203 (2000)

* 163 (2011)
* 144 (2020)
* 163 (2025)


## Viited
Bludenzi ringkond

**Bludenzi ringkond** on ringkond Austrias Vorarlbergi liidumaal.

Ringkonna halduskeskus on Bludenz.

## Haldusjaotus
Ringkond jaguneb 29 vallaks:
Kookospiim

**Kookospiim** on tehtud küpsetest kookospähklitest, mis on kookospalmi viljad. See on paksu konsistentsi ja rikkaliku kreemja tekstuuriga valge piimjas vedelik.

Kasutatakse magustoitudes, kastmetes, smuutides ja suppides. See sobib ka piima asemel inimestele, kellel on laktoositalumatus, kuna kookospiim ei sisalda laktoosi.

Tai ja teised Kagu-Aasia köögid kasutavad kookospiima. See on ka populaarne Hawaiil, Indias ja mõnes Lõuna-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnas.

## Valmistamine
Kookospiima valmistatakse 10–13 kuu vanustest kookoseviljadest, mille tuum on veel kõva ja paks – siis on see täis süsivesikuid, õli ja aromaatseid ühendeid. Pärast viljade korjamist eemaldatakse pruun väliskest ning valge viljaliha peenestatakse ja keedetakse vees läbi. Seejärel pressitakse segu läbi sõela või marli. Lõpuks kookospiim pastööritakse ning villitakse purki, pudelisse või tetrapakki. Säilitatakse toatemperatuuril, kuna külmas muutub piim tahkeks.

## Toiteväärtus

## Tervis
Kookospähklid sisaldavad lipiidi lauriinhape, mis paljude teadlaste arvates toetab immuunsüsteemi. Samuti arvatakse, et sellel on antimikroobne ja põletikuvastane toime. Kookospiim sisaldab ka MCT õli, millel on kaalu alandav toime. On leitud, et kookospiim aitab tasakaalustada kolesteroolitaset. Kookospiim sisaldab ka kasulikke C- ja E-vitamiini, mis parandavad immuunsüsteemi, ning ka B-vitamiini, mis osaleb raku energia tootmises. Kuigi kookospiimas on palju küllastunud rasvu, on see palju tervislikum kui teised küllastunud rasvu sisaldavad tooted.

## Viited
Depoo toidutänav

**Depoo toidutänav** on rühm söögikohti Reisijate tänaval Tallinnas.

Tegu Eestis unikaalse kontseptsiooniga, kus erinevad kohvikud ja pärimustoidupakkujad on end sisse seadnud merekonteineritesse, autentsetesse kirju ajaloolise taustaga rongivagunitesse ning rongide remondidepoosse. Toidutänavast on saanud atraktiivne täiendus kõrval paiknevale Telliskivi Loomelinnakule. Toidutänav on populaarne nii kogukonnaelanike, turistide kui ka piirkonnas töötavate inimeste seas.
## Ajalugu
1870. aastal valminud Balti raudtee peajaamaks oli Balti jaam. Otto Rudolf von Knüpfferi projekteeritud ilus jaamahoone avati 24. oktoobril (uue kalendri järgi 5. novembril) 1870. Tsaariaegse vaksalihoone paemüürid on suures osas alles 1967. aastal avatud uue jaamahoone sees. 

Koos Balti jaamaga avati 1870. aastal ka Balti Raudtee Peatehased nüüdse Telliskivi Loomelinnaku alal. Aastail 1873–1874 laiendati Balti Raudtee Peatehaseid ning ehitati kuuekohaline veduridepoo ja töökoda, mis on tänaseni säilinud peaaegu algsel kujul koos hilisemate juurdeehitustega. Hooned olid kasutusel veduridepoo, vaguniremonditsehhi- ja töökojana kuni 2015. aasta kevadeni. 19. sajandil Balti raudtee ehituseks Inglismaalt tellitud raudteerööpad hoiavad senini üleval Depoo kahe vaguni kohal olevat varikatust.

## Toidukohad

* Shaurma Kebab
* Konteiner
* Q Argentina Grill
* Spice Wagon
* Päästke Willy
* Peatus
* Margot Crepes&Waffles

## Viited
Plēsums

**Plēsums** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla lääneosas. 

Küla asub Lībagi valla piiril. Plēsums asub Talsi küngastiku maastikukaitseala läänepiiril. Küla jääb valla keskusest Laucienest 7,5, piirkonna keskusest Talsist 6,5 ja Riiast 117 kilomeetri kaugusele.

Plēsums rajati suvilapiirkonnana. Aastal 2020 oli külas 3 lanikku, aastal 2025 oli elanikke 4.

## Viited
Radõvõliv

**Radõvõliv** (ukraina Радивилов, poola Radziwiłłów) on linn Ukrainas Rivne oblastis, Radõvõlivi rajooni halduskeskus. Radõvõliv asub Brodõst umbes 9 km kirdes ja Rivnest ligikaudu 88 km edelas.

Radõvõlivit on esmamainitud 1564. aastal. 1940–1993 oli linna nimi **Tšorvonoarmiisk**.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Radõvõlivi elanikest ukrainlasi 97,75%, venelasi 1,66% ja valgevenelasi 0,19%.

## Viited
Hunter x hunter

Hunter x Hunter(Jaapani keeles: ハンター×ハンタ) on Yoshihiro Togashi  manga ja animatsiooni sari, kus 12 aastane poiss Gon Freecss otsib enda isa, Ging Freecss´i, ja selle käigus õpib, saab tugevamaks ning leiab sõpru. Togashi hakkas manga seeriat avaldama 16. märtsil 1998, ning ta avaldab seda tänapäevani. Esimene animatsiooni sari tuli välja aastal 1999 Nippon Animation režissöör Kazuhiro Furuhashi poolt, kus oli 62 episoodi. Esimele sarjale kaasnes ka kolm väiksemat sarja: ,, Hunter x Hunter: Yorkshin City Kanketsu-hen´´(8osa), ,,Hunter x Hunter: Greed Island´´(8osa), ,,Hunter x Hunter: Greed Island Final´´(14osa).

Teine animatsiooni sari tuli välja 2011 Madhouse  režissöör Hiroshi Kojina poolt. Sarjas on 148 episoodi, ning sinna järgnevad 2 filmi: ,,Hunter x Hunter Movie 1: Phantom Rouge´´ ja ,,Hunter x Hunter Movie 2: The Last Mission´´. Mõlema animatsiooni sarja lugu on sama aga 2011 aasta oma on välimuselt ümbertehtud. 

### Kokkuvõte
Gon Freecss on 12-aastane poiss, kes elab Vaala saarel koos enda tädi Mito Freecss´i ja Mito vanaemaga. Vaala saar on väike kalastajate saar, kus on vananev põlvkond. Gon Freecss sai 9-aastaselt teada, et tema isa pole surnud ning et tema isa on ,,Hunter´´. Tema isa, Ging Freecss, oli 12-aastaselt püüdnud kinni tohutult suure kala nimega *Numa no Nushi,* et ta pääseks Hunter eksamit tegema. Sari hakkab sellega, et Gon on soos seda tohutut kala püüdmas, et tema saaks ka 12-aastaselt Hunter eksamit tegema minna. Goni tädi Mito oli Hunter eksami vastu, kuna see oli eksam, kus inimesed võivad surra. Kui Gon oli teel eksami asukoha poole, tekkis merel tohutu torm. Teised kandidaadid, kes läksid ka eksamit tegema, olid tormi pärast pikali maas ja oksendasid. Laeva kapten kutsus tema ja kaks isikut veel enda kabinetti. Need teised kaks inimest olid Kurapika ja Leorio Paladinight.
Park Seo-joon

**Park Seo-joon** (sünninimega **Park Yong-kyu**; sündinud 16. detsembril 1988) on Lõuna-Korea näitleja. Ta on tuntud teledraamadest "Kill Me, Heal Me" (2015), "She Was Pretty" (2015), " (2016–2017), "Fight for My Way" (2017), "What's Wrong with Secretary Kim" (2018) ja "Itaewon Class" (2020) ning filmidest "Chronicles of Evil" (2015), "Midnight Runners" (2017) ja "The Divine Fury" (2019). 

## Lapsepõlv
Park sündis Soulis. Ta läbis aastatel 2008–2010 kohustusliku ajateenistuse. 

## Karjäär

Park tegi oma näitlejadebüüdi 2011. aastal, esinedes Bang Yong-guki singli "I Remember" muusikavideos . Seejärel esines ta teledraamades *[[ Unistuste kõrge 2 |"Dream High 2"]]* (2012), *[[ Potid kulda |"Pots of Gold"]]* (2013), *[[ Üks soe sõna |"One Warm Word"]]* (2013), ja *[[ Nõiaarmastus |"A Witch's Love"]]* (2014). 2013. aasta oktoobrist kuni 2015. aasta aprillini oli ta telesarja *[[ Muusikapank (telesari) |"Music Bank"]]* saatejuht. 

Ta hakkas tuntust koguma 2015. aastal oma rollide eest kahes populaarses draamasarjas *[[ Tapa mind, tee mind terveks |"Kill Me, Heal Me“]]* ja *[[ Ta oli ilus |"She Was Pretty“]]* . Samal aastal linastus põnevusfilm *[[ Kurjuse kroonikad |"The Chronicles of Evil"]]*, kus Park mängis kõrvalosa. 

2016. aastal mängis Park peaosa ajaloolises noorte draamasarjas *[[ Hwarang: luuletaja sõdalane |"Hwarang: The Poet Warrior Youth"]]* näitlejanna Go Ara kõrval. 

2017. aastal mängis Park peaosa noorte romantikasarjas, *[[ Võitle minu tee eest |"Fight for My Way"]]* koos Kim Ji-woniga . Teleseriaal oli Lõuna-Koreas ülipopulaarne ja tõusis sellel ajal reitingute tippu. Samal aastal mängis ta Kang Ha-neuliga oma esimeses täispikas kinofilmis: komöödilises märulifilmis *[[ Keskööjooksjad |"Midnight Runners"]]* . Parkile anti parima uustulnuka auhind mitme suure filmiauhinna gala poolt, näiteks Grand Bell Awards ja Korea Filmikriitikute Ühingu Auhinnad . 

2018. aastal oli Park peaosas tvN-i romantilises komöödiadraamas *[[ Mis viga sekretär Kimiga |"What's Wrong with Secretary Kim?"]]* koos näitlejanna Park Min-youngiga . Sari oli populaarne ja Park sai oma esinemise eest kriitikutelt positiivseid arvustusi ning Korea ajakirjandus nimetas teda "romantiliste komöödiate meistriks". 

2019. aastal mängis Park peaosa õudusfilmis "The Divine Fury". Samal aastal oli Park Asiana Rahvusvahelise Lühifilmide Festivalil erikohtunikuks. 

2020. aastal mängis Park restoraniomanikku JTBC draamasarjas *[[ Itaewoni klass |"Itaewon Class"]],* mis põhines samanimelisel veebikoomiksil. Sari oli edukas ning seda kiideti huvitava süžee ja värvikate näitlemiste eest. Park näitleb ka jalgpallurina tulevases spordifilmis "*Unistus"*, mille režissöör on Lee Byeong-heon. 

## Mood
Park oli esimene aasialasest meesmodell, kes reklaamis Tommy Hilfigeri brändi. 

## Filmograafia

### Film

### Telesarjad

### Meelelahutussaated

## Viited
Irena Veisaitė

**Irena Veisaitė** (9. jaanuar 1928 Kaunas – 11. detsember 2020 Vilnius) oli juudi päritolu Leedu kirjandus- ja teatriteadlane ning teatrikriitik.

Aastatel 1934–1941 õppis ta Šolem Alejchemi nimelises Kaunase gümnaasiumis ja 1947. aastal lõpetas Vilniuse Salomėja Nėrise nimelise keskkooli. 1953 lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli, kus ta õppis saksa keelt ja kirjandust. 1963. aastal kaitses ta Leningradi Riiklikus Ülikoolis filoloogiateaduste kandidaadi väitekirja. 

Aastatel 1953–1997 oli ta Vilniuse Pedagoogilise Instituudi õppejõud lääneeuroopa kirjanduse, saksa kirjanduse ja 20. sajandi teatri ajaloo alal. Alates 1965. aastast oli ta dotsent.  

Ta oli 1990. aastal asutatud Avatud Leedu Fondi (*Atviros Lietuvos Fondas*) üks asutajaid, kuni 1993. aastani selle asepresident ja 1993–2000 juhatuse esimees. 

## Tunnustus
*1995 – Leedu suurvürsti Gediminase orden, 4. järk
*1999 – Vilniuse Pedagoogilise Ülikooli auprofessor
*2008 – Läti haridusministeeriumi aumärk
*2012 – Goethe medal

## Isiklikku
Tema viimane abikaasa oli Eesti filmirežissöör Grigori Kromanov.

## Viited

## Välislingid
*
Ly Lasneri hõbekandik

**[[Ly Lasner|Ly Lasneri]] hõbekandik** on Eesti teatri rändauhind.

Draamastuudio teatrikooli I lend (Priit Põldroos, Leo Kalmet, Felix Moor, Johannes Kaljola, Kaarli Aluoja, Ilmar Nerep, Otto Aloe, Richard Kuljus jt) olid kinkinud Draamastuudio silmapaistvaimale naisnäitlejale Ly Lasnerile tema 15. aasta tööjuubeliks kandiku, millele olid graveeritud kõigi kinkijate allkirjad. 

Ly Lasneri ja Felix Moori tütar, Tallinna Linnateatris vanempiletöörina töötanud Sirje Moor kinkis kandiku 1998. aastal edasi Elmo Nüganenile. Idee kandik Nüganenile kinkida olevat Sirje Moori sõnul tulnud – selleks ajaks juba lahkunud – Salme Reegilt: „Elmo Nüganeni peaks Eesti Vabariik hoidma hõbekandikul!“

Hõbekandik anti Elmo Nüganenile üle 1998. aastal pärast ühte „Pianoola“ etendust publiku ees. Elmo Nüganen lubas panna kandiku rändama.

## Viited
Jānis Vitenbergs

**Jānis Vitenbergs** (sündinud 8. mail 1985) on Läti poliitik, Läti majandusminister alates 3. juunist 2021. Ta oli majandusminister ka 2. aprillist 2020 kuni 14. maini 2021. Ta kuulus erakonda Kellele kuulub riik?, kuid vahetas 2021. aasta aprilli lõpus erakonda ning liitus Rahvuslaste Ühendusega.

Ta lõpetas 2005. aastal Läti kultuurikolledži ja 2008. aastal bakalaureusekraadiga Liepāja Ülikooli.

Ta on töötanud müügimehena mitmes ettevõttes.

2018. aasta Läti parlamendivalimistel Kellele kuulub riik? nimekirjas seimi liikmeks. Ta on kuulunud seimis rahvamajanduse, põllumajanduse ning keskkonna- ja regionaalpoliitika komisjoni.

Ta oli 2. aprillist 2020 kuni 14. maini 2021 Läti majandusminister (Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses).

## Viited
Ly Lasneri kõrvarõngad

**[[Ly Lasner|Ly Lasneri]] kõrvarõngad** on Eesti teatri rändauhind.

Ly Lasner tellis kõrvarõngad Alexandre Dumas’ näidendi „Daam kameeliatega“ esietenduseks Draamateatris. Kõrvarõngad on vormitud hõbedast ja mäekristallist ning neid kandis Ly Lasner ka August Sunne lavastuses. Hiljem olid kõrvarõngad Ly Lasneri ja Felix Moori tütre Sirje Moori käes. 

4. mail 2010, pärast lavastuse „Ma armastasin sakslast“ etendust, andis teatriloolane Lea Tormis kõrvarõngad üle Tallinna Linnateatri näitlejale Külli Teetammele.

Idee kinkida ema kõrvarõngad noorele ja andekale näitlejale – muutes hinnalised kõrvarõngad eri näitlejapõlvkondi siduvaks märgiliseks esemeks, nagu seda on Liina Reimani sõrmus, Anna Tamme – Lisl Lindau kõrvarõngad, Albert Üksipi – Rudolf Nuude taskukell või ka Ly Lasneri hõbekandik – sai Sirje Moor vestlusest teatriajaloolase Reet Neimariga.

## Viited
Velda Otsuse hõbepeeker

**[[Velda Otsus|Velda Otsuse]] hõbepeeker** on Eesti teatri rändauhind, mis on mõeldud näitlejannale, kes on andelaadilt, loomingult ja inimlikult olemuselt lähedane Velda Otsusele; kelles on samasugust kindlameelsust, loovat nõudlikkust koos tagasihoidlikkuse ja täieliku pühendumisega lavakunstile ning kelle rollimängus on sõna, mõtte ja väljendusliku liikumise kooskõla. 

Velda Otsus kinkis 1979. aastal hõbepeekri tollasele Eesti Draamateatri näitlejannale Eneken Akslile. Eneken Aksel otsustas peekri "rändama panna" ja 24. oktoobril 2013, Velda Otsuse 100. sünniaastapäeva tähistamisüritusel Eesti Draamateatris loodigi uue rändauhinna traditsioon. 

## Laureaadid
Eseme algne omanik ja traditsiooni looja Eneken Aksel määras auhinna Eesti Draamateatri näitlejannale Laine Mägile. Rändese peab hoidjat vahetama kümne aasta jooksul. 

* 2013 – Laine Mägi
* 2023 – Elisabet Reinsalu 

## Viited
Oskar Paulsen

**Konstantin Alexander Oskar Paulsen** (2. juuli 1869 Krementšuk – 20. oktoober 1942 Paderborn) oli Tallinnas elanud baltisakslasest keemik, kes leiutas 1896. aastal veekindla puiduliimi. 

Ta töötas alates 1893. aastast Alexander Martin Lutheri vineerivabriku laboratooriumis. Teda assisteerisid laboris naine Therese Paulsen (1870–19XX) ning alates 1930. aastast poeg Georg Paulsen (1905–1963). Paulsenid tegelesid vineeritehnoloogiaalase uurimistööga. Oscar oli Carl Wilhelm ja Christian Wilhelm Luther noorema nõbu. Paulsenid töötasid Lutheri vabrikus kuni 1939. aastani, mil nad lahkusid Eestist Saksamaale.

## Vaata ka
* Lutheri vabrik
* Carl Wilhelm Luther
* Christian Wilhelm Luther

## Viited


__SISUKORRATA__
Nodularia

**Nodularia** on sinivetikate perekond, kuhu kuulub ligemale 21 liiki vetikaid. *Nodularia* liike võib leiduda nii mullastikus, avavees, bentoses kui ka perifüütonina.Perekonna tüüpliigiks peetakse riimveelistes veekogudes ulatuslikke toksilisi õitsenguid põhjustavat *[[Nodularia spumigena]]*'t.  Samuti peetakse teadaolevatest *Nodularia* perekonna liikidest Läänemerel *[[Nodularia spumigena]]*'t kõige laiaulatuslikuma negatiivse mõjuga liigiks.

__TOC__

## Klassifitseerimine
*Nodularia* perekonna liikide klassifitseerimise aluseks on üldjuhul olnud vetikarakkude morfoloogilised ja ultrastrukturaalsed erinevused. Aluseks on olnud ka liigi võime toksiine toota, moodustada gaasiga täidetud vesiikuleid või ökoloogilised erinevused. Planktilisteks liikideks, mis toodavad gaasiga täidetud vesiikuleid loetakse näiteks *[[Nodularia spumigena]]*'t, *[[Nodularia baltica]]*'t, *[[Nodularia litorea]]*'d ja *[[Nodularia crassa]]*'t. Bentilisteks, perifüütonil või mullastikus elavad liigid, mis veepinnal ei hõlju on näiteks *[[Nodularia harveyana]]*, *[[Nodularia sphaerocarpa]]* ja *[[Nodularia willei]]*.

## Läänemere õitsengud

*Nodularia* perekonna planktiline vetikaliik *Nodularia spumigena* põhjustab Läänemeres suve teisel poolel sageli õitsenguid, mis võivad katta kuni 60 000 km2. Õitsengutele on iseloomulik tihe rohekat tooni vetikavaip, mis eelistab just Läänemere soolasemaid piirkondi. Ulatuslike õitsengute eelduseks on tihtilugu väga soe ja tuulevaikne ilm. Märkimisväärne on ka asjaolu, et *Nodularia* perekonna liikide jaoks on limiteerivaks toitaineks sageli just fosfor, mitte lämmastik. 

## Toksilisus
*Nodularia* perekonna vetikaliikidest on Läänemeres tugeva toksilise mõjuga vaid *[[Nodularia spumigena]]*. *Nodularia spumigena* toksilisusest oldi teadlikud juba 19. sajandil, kuid alles 1970. aastate lõpus õnnestus teadlastel eraldada toksiin nodulariin. Nodulariin on olemuselt tsüklilise struktuuriga maksatoksiin, mis on võimeline põhjustama tõsist mürgistust loomadel, kes tarbivad õitsengukoldest vett. Samuti on kinnitust leidnud nodulariini kantserogeensed omadused. Kuigi *Nodularia spumigena* on võimeline koos eksisteerima ka teiste sinivetikaliikidega ning paljudest *Nodularia spumigena* õitsengukolletest on leitud liike nagu *[[Aphanozimenon]]* või *[[Flos-aquae]]*, siis toksiine eritab vaid *Nodularia spumigena* ning bentoses vähemal määral *[[Nodularia sphaerocarpa]]*. Seejuures on teada, et mitte kõik õitsengukolded pole toksilised, vaid ainult teatud keskkonnatingimuste saabudes eritab vetikas toksiine.

## Viited
Chomutov

**Chomutov** (saksa *Komotau*) on statutaarlinn Tšehhis Ústí maakonnas, Chomutovi ringkonna keskus. Linna läbib Chomutovka jõgi.

Asulat on esmamainitud 1252. aastal. Linnaõigused sai Chomutov 1396. aastal. 1421. aastal vallutasid ja rüüstasid linna hussiidid.

Alates 1992. aasta septembrist on Chomutovi vanalinn ajalooline linnakaitseala.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Kopõtšõntsi

**Kopõtšõntsi** (ukraina Копичинці, poola Kopyczyńce) on linn Ukrainas Ternopili oblastis Gusjatõni rajoonis. Kopõtšõntsi asub Ternopilist umbes 55 km lõunakagus.

Kopõtšõntsit on esmamainitud 1443. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1564. aastal. Lühikest aega oli Kopõtšõntsi aastatel 1672–1683 Osmanite riigi võimu all. 

Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. Lühikest aega oli linn Venemaa Keisririigi võimu all aastatel 1810–1815. Aastatel 1919–1939 oli linn Poola koosseisus.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kopõtšõntsi elanikest ukrainlasi 97,96%, venelasi 1,17%, poolakaid 0,31% ja armeenlasi 0,20%.

## Viited
Rocklandi maakond

**Rocklandi maakond** (*Rockland County*) on maakond Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis.

## Viited

## Välislingid
*Rocklandi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Mežmāja

**Mežmāja** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla loodeosas.

Külas asub Läti riikliku metsateenistuse metsauuringute baas. Mežmājasse on Euroopa Liidu toel rajatud ka dendraarium. Küla asub Talsi küngastiku maastikukaitsealal. Seal kasvab kolmteist looduskaitsealust harilikku ebatsuugat. 

## Viited
Ieleja

**Ieleja** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla lääneosas. 

Küla asub Talsi küngastiku maastikukaitsealal. Ieleja jääb valla keskusest Laucienest 6, piirkonna keskusest Talsist 6,5 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusele.

Ieleja rajati suvilapiirkonnana.

## Elanike arv


* 4 (2017)
* 2 (2020)
* 3 (2025)


## Viited
Strīķciems

**Strīķciems** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla kirdeosas.

Küla asub Jādekša jõe ääres. Strīķciems jääb valla keskusest Laucienest 9,5, piirkonna keskusest Talsist 21 ja Riiast 122 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Vēži

**Vēži** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla keskosas.

Küla asub valla keskusest Laucienest 4,6, piirkonna keskusest Talsist 15,5 ja Riiast 120,5 kilomeetri kaugusel. Külas asub Vēži bussipeatus.
## Viited
Pļavmuiža

**Pļavmuiža** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla kirdeosas.

Küla asub Jādekša jõe kaldal. Pļavmuiža jääb valla keskusest Laucienest 8,5, piirkonna keskusest Talsist 20 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusele.

Pļavmuiža on tekkinud endise Pļavase karjamõisa (*Plawen*) juurde. Mõisa peahoones asus varem kohalik kool, tänapäeval asuvad seal kohalik rahvamaja ja raamatukogu. Külas asuvad ka Pļavase kalmistu ja Pļavu skola bussipeatus.


Zvanu tornis Pļavas kapos, Laucienes pagasts, Talsu novads, Latvia - panoramio.jpg|Pļavase kalmistu kellatorn
Pļavu pusmuiža, - bijusī skola un tagad bibliotēka, Laucienes pagasts, Talsu novads, Latvia.jpg|Mõisa peahoone
Pļavu pusmuiža, saimniecības ēka, Laucienes pagasts, Talsu novads, Latvia - panoramio.jpg|Pļavmuiža


## Viited
Vagargals

**Vagargals** on küla (*mazciems*)  Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla kirdeosas.

Küla jääb valla keskusest Laucienest 10,5, piirkonna keskusest Talsist 22 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Garlene

**Garlene** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla põhjaosas.

Küla asub valla keskusest Laucienest 6.5, piirkonna keskusest Talsist 18 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusel. Külas on Garlene bussipeatus.

Garlene kujunes endise Garlene mõisa (*Gargeln, Alt-Gargeln*) juurde. Külast kirdes asub Okte lennuväli.

## Elanikkond


* 27 (2017)
* 26 (2020)
* 20 (2025)


## Viited
Subotica

**Subotica** (serbia kirillitsas Суботица; ungari keeles *Szabadka*) on linn Serbia põhjaosas Vojvodina autonoomses piirkonnas, Põhja-Bačka ringkonna keskus, Subotica valla keskus.

Subotica on Serbia põhjapoolseim linn, suuruselt Serbia viies ja Vojvodina teine linn (Novi Sadi järel). 2011. aasta seisuga oli linnas 97 910 ja tiheasustusalal 105 681 elanikku.

Subotica jääb Novi Sadist 95 km kaugusele põhja suunas. Suboticast on Ungari piirini 5 km.

Kolmandik elanikkonnast on ungarlased.

Linnas asuvad Novi Sadi Ülikooli majandusteaduskond, ehitusteaduskond ja ungarikeelse õppega pedagoogikateaduskond.

Aastatel 1897–1974 oli linnas trammiliiklus.

## Välislingid
*
Linarese maleturniir

**Linarese rahvusvaheline maleturniir** (hispaania keeles *Torneo Internacional de Ajedrez Ciudad de Linares*) on Hispaanias Linareses korraldatav rahvusvaheline maleturniir. 

Linarese turniiri korraldatakse alates 1978. aastast; aastatel 1988–2010 peeti turniiri igal aastal (v.a 1996). Pärast 2010. aastat pole turniiri rahaliste raskuste tõttu korraldatud.

Esimese turniiri (nn meistriturniiri, V kategooria turniir) võitis rahvusvaheline meister Jaan Eslon Rootsist. Edaspidi toimusid suurmeistriturniirid, mis hiljem (1998. aastast) muutusid maailma tugevaimate maletajate jõukatsumisteks (XX ja XXI kategooria turniirid).

Aastatel 2006–2008 peeti turniiri esimene ring Mehhikos Morelias ja teine ring Linareses.

## Võitjad

:

## Vaata ka
*Tata Steeli maleturniir
*Saint Louise maleturniir

## Välislingid
*
*Morelia – Linares 2008. previews.chessdom.com, 17. detsember 2007
*Turniiride lõpptabelid (1990–2006). toledochess.org
Aynur Sofiyeva

**Aynur Məmmədiyyə qızı Sofiyeva** (sündinud 19. juulil 1970 Qaxis Qaxi rajoonis Aserbaidžaani NSV-s) on Aserbaidžaani poliitik, maletaja ja malefunktsionäär, naiste suurmeister (1991). 

Sofiyeva lõpetas 1991. aastal Bakuu Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna ja 2001. aastal samas ülikoolis õigusteaduskonna. Poliitikas alates 1995. aastast. Aastatel 2002–2005 oli ta Aserbaidžaani parlamendi (Milli Məclis) teise koosseisu liige ja 2002–2007 ühtlasi Aserbaidžaani Maleföderatsiooni president. 2007. aastal määras Aserbaidžaani president İlham Əliyev Sofiyeva perekondade, naiste ja laste probleemidega tegeleva riikliku komitee aseesimeheks. Kohe pärast ametissemääramist teatas Sofiyeva, et ta lahkub maleföderatsiooni presidendi ametikohalt.

## Maletaja
Maletajana tuli Sofiyeva 15-aastaselt 1985. aastal Aserbaidžaani naiste malemeistriks. 1986. aastal tuli NSV Liidu noortemeistriks. 1988. aastal andis FIDE talle naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. 1989. aastal võitis ta hõbemedali NSV Liidu naiste meistrivõistlustel. 1990. aastal tuli Santiagos naisjuunioride maailmameistrivõistlustel teiseks. 

Sofiyeva sai naiste suurmeistriks 21-aastaselt 1991. aastal (esimesena moslemi naismaletajaist). 

Novembris 1991 mängis Sofiyeva Suboticas tsoonidevahelisel turniiril (35 osavõtjat, Šveitsi süsteem), kus jäi jagama 8.–12. kohta. Juulis-augustis 1993 Jakartas tsoonidevahelisel turniiril (39 osavõtjat, Šveitsi süsteem) pääses seitse paremat pretendentide turniirile. Sofiyeva jagas 6.–8. kohta. Järelmatš jättis ta edasipääsukohata. 

### Võistkondlik esinemine
Sofiyeva on osalenud kahel naiste maleolümpial (1992, 1994). Mõlemal korral mängis ta naiskonna esimesel laual (1992. aastal Manilas tuli Aserbaidžaani naiskond seitsmendaks). 

## Välislingid
*Aynur Sofiyeva FIDE andmebaasis
Mahir Məmmədov

**Mahir Ələsgər oğlu Məmmədov** (sündinud 20. augustil 1962 Bakuus) on aserbaidžaani ettevõtja ja maletegelane.

Məmmədov lõpetas 1984. aastal Bakuus Aserbaidžaani Ehitusinstituudi tööstus- ja tsiviilehituse teaduskonna. Aastatel 1991–1993 õppis ta aspirantuuris. Aastatel 1995–2002 töötas mitme välisettevõtte Aserbaidžaani esinduse peadirektorina, 2002–2006 oli M Buildingu direktor. 2006. aastast on ta SOCAR Energy Georgia peadirektor.

Məmmədov on 2018. aastast FIDE viitsepresident. Ühtlasi on ta Aserbaidžaani Maleföderatsiooni asepresident ja Musta Mere Maade Maleassotsiatsiooni president. Ta tegutseb ka võistluskorraldajana ja saanud FIDE-lt 2013. aastal rahvusvahelise organisaatori nimetuse.

## Viited

## Välislingid
*Mahir Məmmədov FIDE andmebaasis
*Chess Federation of Azerbaijan. ratings.fide.com
Elman Rüstəmov

**Elman Sirac oğlu Rüstəmov** (sündinud 29. juunil 1952 Cəbrayılis Cəbrayıli rajoonis Aserbaidžaani NSV-s) on aserbaidžaani majandustegelane ja malefunktsionäär. 

Rüstəmov on 1995. aastast Aserbaidžaani Vabariigi Keskpanga esimees.

Ta lõpetas 1973. aastal Bakuus Bünyadzadə-nimelise Aserbaidžaani Rahvamajanduse Instituudi. 1986. aastal sai ta majandusteaduste kandidaadiks. Aastatel 1990–1992 õppis Moskvas doktorantuuris. Aastatel 1991–1992 oli ta Aserbaidžaani Vabariigi presidendi nõunik. 1992. aastal sai Aserbaidžaani Vabariigi Keskpanga juhatuse esimehe esimeseks asetäitjaks. 

2007. aastal valiti Rüstəmov Aserbaidžaani Maleföderatsiooni presidendiks.

## Välislingid
*
*Chess Federation of Azerbaijan. ratings.fide.com
Kepleri Supernoova

**SN 1604**, tuntud ka kui **Kepleri supernoova**, **Kepleri Noova** või **Kepleri täht**, oli Ia tüüpi supernoova, mis asus Linnuteel Maokandja tähtkujus. Kepleri supernoova ilmus meie taevasse 1604. aastal ning on seega kõige viimatisem supernoova Linnuteel, mida on vaieldamatult täheldatud palja silmaga. See asub Maast umbes 6 kiloparseki (20 000 valgusaasta) kaugusel. Enne praeguse supernoovade nimetamissüsteemi kasutuselevõttu nimetati seda Saksa astronoomi Johannes Kepleri järgi, kes kirjeldas supernoovat oma raamatus *[[ De Stella Nova |De Stella Nova]]*. 

## Vaatlus
Palja silmaga nähtav Kepleri täht oli oma haripunktis heledam kui ükski teine öötaeva täht, näiva tähesuurusega –2,5. Üle kolme nädalase perioodi kestel oli see isegi päeval nähtav. Selle märkamise kohta leidub andmeid Euroopa, Hiina, Korea ja Araabia allikates. 

Kepleri supernoova oli teine ühe põlvkonna jooksul täheldatud supernoova (enne seda nägi Tycho Brahe Kassiopeias supernoovat SN 1572). Sellest ajast saati pole ametlikult Linnuteel enam ühtki supernoovat täheldatud, kuid meie galaktikast väljaspool asuvaid supernoovasid on nähtud. Näiteks SN 1987A Suures Magalhãesi Pilves oli nähtav palja silmaga. 

On tõendeid kahe Linnutees asuva supernoova kohta, mille signaalid jõudsid Maale umbes 1680 ja 1870 - vastavalt Cassiopeia A ja G1,9 + 0,3. Nende märkamise kohta puuduvad ajaloolised andmed; arvatavasti neeldus osa nende valgusest kosmilisse tolmu, muutes supernoovad tuhmimaks. 

Kepleri supernoova jäänuk on üheks omataoliseks prototüüpseks objektiks ning seda uuritakse palju veel tänapäevagi.

## Viited
Faiq Həsənov

**Faiq Zülfüqar oğlu Həsənov** (sündinud 15. novembril 1940 Gəncəs) on aserbaidžaani malekohtunik ja malefunktsionäär, rahvusvaheline arbiiter (1980). 

Həsənov on 2006. aastast Aserbaidžaani Maleföderatsiooni asepresident. Laiemalt tuntuks on ta saanud telesarja "Şahmat klubu" ('Maleklubi') saatejuhina AZTV-s (saadet näidatakse kord nädalas 1970. aastast) ja malekohtunikuna tähtsamatel malevõistlustel. Ta on olnud peakohtunik või peakohtuniku asetäitja Euroopa meistrivõistlustel, maleolümpiatel (2014, 2016), võistkondlikel maailmameistrivõistlustel (2009), maailma karikaturniiridel (2007, 2015, 2017), FIDE Grand Prix' sarja Bakuu turniiril (2008, 2014), olnud 20 aastat kohtunikuks Linarese turniiril. 

Həsənov kuulus apellatsioonikomiteesse 2006. aastal MM-tiitlimatšis Vladimir Kramniku ja Veselin Topalovi vahel. 

Həsənov tegutseb ka maleorganisaatorina. 2018. aastal oli ta Bakuu lahtise turniiri turniiridirektor.

## Välislingid
*
*Faiq Həsənov FIDE andmebaasis
*Chess Federation of Azerbaijan. ratings.fide.com
*Faik Gasanov – the Father of Chess in Azerbaijan. en.chessbase.com, 14. märts 2007
Pécel

**Pécel** on linn Ungaris Pesti komitaadis Gödöllő kreisis. Pécel asub Budapestist vahetult idas ja piirneb Budapesti XVII ringkonnaga.

Asulat on kirjalikult mainitud 1338. aastal.

Péceli sõpruslinnad on Iisalmi ja Mistelbach.

## Viited

## Välislingid

*http://www.pecel.hu/
Okte lennuväli

**Okte lennuväli** või **Lauciene lennuväli** on sertifitseerimata lennuväli Lätis Talsi piirkonnas Lauciene vallas Garlene küla lähistel. 

Lennuväli rajati 1970. aastatel majanditevahelise põllumajandusliku lennuväljana ja sel otstarbel kasutati seda aastani 2010. Seejärel läks lennuväli eravaldusse. Lennuvälja lääneküljel asub platvorm, millel seisab angaar.

## Viited
Odre

**Odre** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla lääneosas.

Küla asub Odre jõe ääres ja jääb valla keskusest Laucienest 3.5, piirkonna keskusest Talsist 9 ja Riiast 116 kilomeetri kaugusele.

Külast läänes asuv hiiepaik Odre Kuradikivi ja selle juures kasvav tamm on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Külas asub Odre bussipeatus.

## Elanike arv


* 66 (198965)
* 79 (2000)
* 62 (2011)

* 50 (2017)
* 44 (2020)
* 39 (2025)


## Viited
Pilskalnciems

**Pilskalnciems** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla edelaosas.

Küla  jääb valla keskusest Laucienest 7, piirkonna keskusest Talsist 15 ja Riiast 112 kilomeetri kaugusele.

Küla piiril asuvad Kalnenieki muinaskalmed on kohaliku kaitse all. Mežīte linnamägi ja sealne asulaoht on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

## Viited
Silva Kaputikjan

**Silva Kaputikjan** (Սիլվա Կապուտիկեան, sündinud *Sirvard Kaputikjan*; 20. jaanuar 1919 Jerevan – 25. august 2006 Jerevan) oli armeenia luuletaja ja poliitaktivist.

Ta oli 20. sajandil üks tuntumaid armeenia kirjanikke. 

Ta oli kommunistliku partei liige.

Tema kirjutas luuletuse, mille on eesti keelde tõlkinud Juhan Saar pealkirjaga "Mina olen juba suur" ("käin juba lasteaias...") ja viisistanud Arvo Pärt.

## Tunnustus
*NSV Liidu riiklik preemia 1952

## Ilmunud eesti keeles
*"Moskvasse", vene keelest tõlkinud Manivald Kesamaa, Eesti Riiklik Kirjastus, 1953
*"Maša sööb lõunat", vene keelest tõlkinud Heljo Mänd, Eesti Riiklik Kirjastus 1964

## Isiklikku
Abikaasa Hovhannes Širaz oli samuti luuletaja. Poeg Ara Širaz oli skulptor.

Ta on maetud Komitasi panteoni.
Silkakts

**Silkakts** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla idaosas. Küla  jääb valla keskusest Laucienest 11,5, piirkonna keskusest Talsist 23 ja Riiast 110 kilomeetri kaugusele.

## Viited
Moršõn

**Moršõn** (ukraina Моршин, poola Morszyn) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Lvivi oblastis Strõi rajoonis. Moršõn asub Strõist ligi 13 km ja Lvivist umbes 77 km lõunas.

Moršõn on balneoloogiline kuurort.

Moršõnit on esmamainitud 1482. aastal. Linnaõigused sai 2002. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Moršõni elanikest ukrainlasi 94,58%, venelasi 4,43%, poolakaid 0,32% ja valgevenelasi 0,22%.
 
## Viited
Olena Stepova

**Olena Stepova** (sündinud 10. aprillil 1971 Dovžanskis) on ukraina blogija ja kirjanik.

## Raamatuid
*"Все будет Украина!" ISBN 978-966-378-373-4

## Välislingid

*Kõigest saab Ukraina, Aivar Kivisivi intervjuu Olena Stepovaga, Maailma Vaade nr 26
Pikett Ukraina toetuseks

**Pikett Ukraina toetuseks** on Donbassi sõja vastane pikett, mis toimub alates 2014. aastast Tallinnas  Venemaa suursaatkonna juures.

Pikett toimub kord nädalas, algul kolmapäeviti, kuid alates 2017. aastast neljapäeviti. 12. märtsil 2020 piketi järjepidevus katkes eriolukorra kehtestamise tõttu seoses 2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemiaga Eestis. Esimene pikett pärast eriolukorra tühistamist toimus 4. juunil 2020. Taas katkes järjepidevus pärast 17. detsembrit, järgmine pikett toimub 4. veebruaril 2021. 

Pikett on planeeritud kestma kuni Venemaa vägede väljaviimiseni Donbassist ja Krimmi okupatsiooni lõppemiseni.

Korraldajad on MTÜ Toeta Ukrainat ja Isamaa rahvuslaste ühendus.

Piketil osalevad peamiselt Ants Erm, Tarmo Kruusimäe, Aivar Kivisiv, Mari-Ann Kelam, Liidia Laane, Maxim Kasianczuk.

## Välislingid
*Fotod: Vene saatkonna ees toimus järjekordne pikett Ukraina toetuseks, Postimees.ee, 18. mai 2016
*Justiitsminister tunnustas Ukraina ühtsuse toetajaid, Justiitsministeerium, 5. aprill 2018
*Indrek Kuus, Vene saatkonna ees on pikette Krimmi toetuseks peetud juba viis aastat, ERR, 2. oktoober 2019
Kalm (perekonnanimi)

**Kalm** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kalm 376 inimesel: 177 mehel ja 199 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kalm meeste puhul 366. kohal ja naiste puhul 344. kohal. Perekonnanime Kalm kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus oli 43). Perekonnanimi Kalm on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 16,1..

## Nime kandjaid
*Alfred Kalm, eesti agronoom ja tööstur (1883–1959)
*Anu Kalm, eesti graafik (1960–)
*Hans Kalm, Eesti ja Soome sõjaväelane (1889–1981)
*Jaak Kalm, eesti majandustegelane (1941–2021)
*Kalle Kalm, eesti orienteeruja ja kartograaf (1950–) 
*Maria Kalm, eesti teatrikunstnik (1983–)
*Mart Kalm, eesti arhitektuuriajaloolane (1961–)
*Rudolf Kalm, eesti näitleja, insener ja meremees (1944–)
*Volli Kalm, eesti geoloog (1953–2017)
*...

## Viited
Poslovitsa

**Poslovitsa** on Otepää vallas paikneva Pühajärve piirav maaosa.

Poslovitsa käär Pühajärve ääres on nime saanud samanimelise talu järgi. Poslovitsa taluga on seotud esimene kompleksne loodusuurimine Eestis, mis toimus aastatel 1918-1919. Nimelt peatusid Nüpli–Sihva tee ääres olevas talukompleksis Pühajärve ja selle lähiümbruse uuringu läbiviijad, loodusteadlased Hendrik Bekker ja Aleksander Audova. Lisaks peavarju pakkumisele abistas toonane Poslovitsa peremees Karl Tamm teadlasi loodusvaatlustel.

Poslovitsa talu õuel on tehtud ka mõned Eesti mängufilmi "Suvi" võtted; seal filmiti Teele kodu.
Lumiste

**Lumiste** on eesti perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lumiste 412 inimesel: 196 mehel ja 216 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lumiste meeste puhul 306. kohal ja naiste puhul 304. kohal. Perekonnanime Lumiste kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 41). Perekonnanimi Lumiste on levinuim Lääne-Viru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,13..

## Nime kandjaid
*Aita Lumiste-Eek, eesti alpinist
*Jüri Lumiste, eesti näitleja ja lavastaja (1957–)
*Leho Lumiste, eesti prosaist ja ajakirjanik (1906–1974)
*Ly Lumiste, eesti laulja (1981–)
*Mai Lumiste, eesti kunstiajaloolane (1932–1985)
*Raivo Lumiste, Eesti sõjaväelane (1969–)
*Ülo Lumiste, eesti matemaatik (1929–2017)
*...

## Viited
Oktes pienotava

**Oktes pienotava** (tõlkes *Okte piimatööstus*) on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla põhjaosas.

Küla asub Okte jõe ääres ja jääb valla keskusest Laucienest 8.5, piirkonna keskusest Talsist 21 ning Riiast 125 kilomeetri kaugusel3.

Oktes pienotava kujunes endise Jaunokte karjamõisa juurde.  Külas asub Oktes pienotava bussipeatus.

## Viited
Jaunokte

**Jaunokte** vanasti ka **Jaunā muiža**, **Jaunmuiža** või **Neuhof**) on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla põhjaosas.

Küla asub Okte jõe ääres ja jääb valla keskusest Laucienest 8,5, piirkonna keskusest Talsist 21 ja Riiast 125 kilomeetri kaugusele.

Jaunokte on tekkinud endise Jaunokte karjamõisa juurde. 

## Viited
Novõi Rozdil

**Novõi Rozdil** (ukraina Новий Розділ, poola Nowy Rozdół) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Lvivi oblastis Strõi rajoonis. Novõi Rozdil asub Lvivist umbes 42 km lõunas.

Novõi Rozdil asutati 1953. aastal seoses väävlileiukohtade kasutuselevõtuga. Alevi staatuse sai Novõi Rozdil 1959. aastal ja linnaõigused 1963. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Novõi Rozdili elanikest ukrainlasi 96,74%, venelasi 2,72%, valgevenelasi 0,17%, poolakaid 0,12% ja sakslasi 0,04%.

## Viited
Okte

**Okte** (vanasti ka **Okten** või **Vecokte**) on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla põhjaosas.

Küla asub Okte jõe ääres ning jääb valla keskusest Laucienest 11,5, piirkonna keskusest Talsist 12 ja Riiast 128 kilomeetri kaugusele.

Okte kujunes endise Okte mõisa (*Okten*) keskuse juurde. Aastail 1945–1965 asus seal Okte külanõukogu halduskeskus.

## Viited
Vanamõisa vabaõhukeskus

**Vanamõisa vabaõhukeskus** asub Harjumaal Saue vallas Vanamõisa külas aadressil Vabaõhukeskuse tee 20. Vabaõhukeskus on ümarpalk stiilis. 

Vanamõisa vabaõhukeskusest on kujunenud oluliseks vabaajarajatiseks kogu Saue vallas. Seal peetakse nii lasteaia- kui ka koolilõpupidusid ja piknikke, käiakse perega puhkamas ja mängimas või lihtsalt jalutamas.

## Üritused
Vabaõhukeskuses on grillkoda, spordiplats, laste mänguväljakud, laululava, külakiik ja 350-ruutmeetrine palkmaja saal. Vabaõhukeskuses peetakse pulmi, spordivõistlusi, firmapidusid, laatu, sünnipäevi, suvepäevi ja kokkutulekuid; seal toimub kontserte, teatrietendusi ja muid kultuuriüritusi. Ürituste mitmekesisusele aitab kaasa terviklik kompleks, kus on mõeldud kõigile ja kõigele.

Vabaõhukeskuses on olemas nii auto- kui ka jalgrattaparklad. 

### Vanamõisa käsitöölaat
Vanamõisa käsitöölaat algas väikese külalaadana, kuid nüüd on sellest saanud Eesti suurim käsitöölaat, kus astub üles pea 500 kaupmeest ja väiketootjat ja ligi 15 000 külastajat. Käsitöölaata on korraldanud juba 2002. aastast MTÜ Vanamõisa küla koos paljude vabatahtlikega. Laadal müüdavad esemed peavad olema ehedat eestimaist päritolu. Käsitöölaat on kogupereüritus, mille kavas leidub põnevaid tegevusi igaühele.

## Ajalugu
Kuni 2001. aastani kuulus vabaõhukeskuse maa-ala kohalikule külamehele Raivo Viidule, kes müüs selle ühe Eesti krooni eest külale. Vabaõhukeskust on arendatud sellest ajast saati. Põhjalikum töö läks lahti 2006. aastal, kui mõned aktiivsemad külaelanikud koos MTÜ-ga lõkkeplatsi väljaehitamise vastu huvi tundma hakkasid. Ettevõtmist rahastasid nii Euroopa Liit kui ka Saue vald. Sellega koos läks koht Saue valla omandusse, kes omakorda rendib seda MTÜ-le Vanamõisa Küla. Nii kujuneski Vanamõisa küla lõkkeplatsist Vanamõisa vabaõhukeskus.

## Karavanipark
Karavanipark ja kämpingud asuvad Vanamõisa vabaõhukeskuse kõrval. Kohti jagub 80 auto- ja haagissuvilale. Karavanipargis on dušid ja WC-d, köök ja väligrill, pesumasin ja -kuivati, võimalus tühjendada suvila tualetti, joogivesi auto veepaakide täitmiseks. Karavanipargi kohvikus müüakse esmatarbevahendeid, suveniire, auto- ja haagissuvila varustust ja karastusjooke. Kohvikus saab kasutada tasuta Wi-Fi-võrku.

## Vaata ka
* Vanamõisa (Saue)

## Viited
Schruns

**Schruns** on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas Montafoni orus.

Läänes võib näha üht Vorarlbergi populaarsemat matkamis- ja ronimismäge Zimbat, mida kutsutakse Vorarlbergi Matterhorniks.

## Geograafia

Schruns asub 690 m kõrgusel merepinnast Montafoni orus Litzi jõe ääres, mis on Illi jõe lisajõgi. Kõrvalorg, mida nimetatakse Silbertaliks, algab Schrunsist. Piirkonnas on kõrge mägismaa, kuhu rongid ja suusaliftid enam ei sõida.

Umbes 45,2% alast on kaetud metsaga, 18,1% on mägine.

## Tuntud inimesi

Schruns oli 1920. aastate alguses aastaid Ernest Hemingway lemmiksuusakeskus. Ta talvitas seal oma esimese naise Hadley ja vanema pojaga (kes oli siis alles imik) ning vaatas üle "Ja päike tõuseb" käsikirja. Hemingway klassikalises loos "The Snows of Kilimanjaro" meenutatakse kolmandas stseeni esimeses minevikupildis Shrunsi mälestusi. Need lume- ja liustikusuusatamise pildid seisavad vastu põhiloo Serengeti tasandiku kirjeldusele ja näevad ette eelseisvat teekonda Kilimanjaro lumme.

Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi suri seal 1972. aastal, tõenäoliselt insuldi tõttu.

Elisabeth Schwarzkopf elas külas oma elu viimastel aastatel ja suri seal 2006. aastal.

## Viited
Doreen Massey

**Doreen Barbara Massey** FRSA FBA FAcSS (3. jaanuar 1944 Manchester – 11. märts 2016 London) oli Briti geograaf ja sotsiaalteadlane. Ta tegeles peamiselt marksistliku geograafia, feministliku geograafia ja kultuurigeograafiaga. Ta oli Open University geograafiaprofessor.

Massey õppis Oxfordi ülikoolis ja USA Pennsylvania ülikoolis. Tema peamisteks uurimisteemadeks olid globaliseerumine, ebavõrdsus regionaalarengus, linnad ja koha mõiste. Lisaks tänapäeva Lääne ühiskonnale, uuris ta ka Nicaraguat, Lõuna-Aafrikat ja Venezuelat. Tema teooriad ruumi, koha ja võimu kohta on olnud väga mõjukad erinevates distsipliinides. Ta on kirjutanud ja toimetanud arvukalt raamatuid, neist olulisemad on "Ruum, koht ja sugupool" (*Space, place, and gender*, 1994), "Ruumiline tööjaotus: sotsiaalsed struktuurid ja tootmise geograafia" (*Spatial divisions of labour: social structures and the geography of production*, 1995) ja "Ruumile" (*For Space,* 2005*).*
Bartholomäberg

**Bartholomäberg** on vald ja populaarne turismikeskus Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas.

## Viited
Blons

**Blons** on vald Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas.

## Vaata ka

* 1954. aasta Blonsi lumelaviinid

## Viited
Sokal (Ukraina)

**Sokal** (ukraina Сокаль) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Tšervonohradi rajoonis. Kuni 2020. aastani oli linn Sokali rajooni halduskeskus. Sokal asub Bugi jõe paremal kaldal, Poola piirist umbes 15 km kaugusel, Lvivist ligikaudu 76 km põhjas.

Sokalit on esmamainitud 1377. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1424. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. 1918–1939 oli Sokal Poola koosseisus.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sokali elanikest ukrainlasi 95,64%, venelasi 3,15%, valgevenelasi 0,43% ja poolakaid 0,18.

## Viited
Krievragciems

**Krievragciems** on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ķūļciemsi valla kirdeosas.

Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Engure järve kaldal ja jääb osaliselt Engure järve loodusparki. Krievragciems asub valla keskusest Ķūļciemsist 2,7, piirkonna keskusest Talsist 34 ja Riiast 94 kilomeetri kaugusel.

Külas asub kohalik kalmistu. Sinna jäävad ka Priežragi ja Krievragsi bussipeatused.

## Elanike arv


* 46 (1989)
* 60 (2000)
* 40 (2011)
* 33 (2015)

* 30 (2017)
* 30 (2020)
* 31 (2025)


## Viited
Jaunpļavas

**Jaunpļavas** on küla (*mazciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Zentene vallas. Küla asub valla põhjaosas Jurģupe jõe kaldal ja jääb valla keskusest Zentenest 16, piirkonna keskusest Tukumsist 34,4 ning Riiast 103,3 kilomeetri kaugusele. Osa külast asub ka Talsi piirkonnas Ķūļciemsi valla kaguosas.

Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Dursupe jõe kaldal ja jääb osaliselt Engure järve maastikukaitsealale. Looduskaitse all on sanglepp ümbermõõduga 3.48 m.

Jaunpļavas on tekkinud endise karjamõisa juurde, mis rajati Engure järve veetaseme alandamise järel.

## Viited
Upenieki (Ķūļciemsi vald)

**Upenieki** on küla (*mazciems*)  Lätis Talsi piirkonnas Ķūļciemsi valla lääneosas.

Küla asub merepinnast 9 meetri kõrgusel Dzedrupe jõe ääres. Upenieki asub valla keskusest Ķūļciemsist 3, piirkonna keskusest Talsist 29 ja Riiast 90 kilomeetri kaugusel. Külas on Upenieki bussipeatus.

Küla rajati nõukogude perioodil kohaliku kolhoosi karjafarmi juurde.

## Viited
Dzedri

**Dzedri** (vanasti ka **Dzedruciems**) on küla (*ciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ķūļciemsi valla idaosas.

Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Dzedrupe jõe ja Engure järve kaldal. Dzedri jääb osaliselt Engure järve maastikukaitsealale. 

Küla asub valla keskusest Ķūļciemsist 2,7, piirkonna keskusest Talsist 31 ja Riiast 88 kilomeetri kaugusel. Dzedris asuvad Līčkalni ja Dzedru skola bussipeatused.

Dzedri oli vanasti Nurmuiža mõisale kuuluv kaluriküla. 1937. aastal valmis sealne luteri kirik. Aastail 1945–1951 oli küla Dzedri külanõukogu halduskeskuseks.

## Elanike arv


* 150 (1965)
* 91 (2000)
* 56 (2011)

* 37 (2021)
* 52 (2025)


## Viited
Keila Terviserajad

**Keila Terviserajad** on loodusrajad Keila linna edelaosas umbes 72-hektarisel männimetsaga kaetud maa-alal.  

Terviseradadel asuvad liikumis-, rulluisu- ja suusarajad ning kaks kettagolfi parki. Lisaks on seal jalgpalliväljakud, miniseikluspark lastele, kelgunõlv ja välijõusaal. Keila Terviseradadelt algab 7 km pikkune matkarada. 

## Ajalugu
Pärast võõrvägede lahkumist 1990. aastatel hakati endise tankipolgu territooriumile rajama suusaradasid. Terviseradade hoogsam ülesehitus algas 2007. aastal, kui leiti rahastus Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismide kaudu. Suvel kasutati radasid looduses matkamiseks, rattasõiduks, jooksmiseks, jalutamiseks või kepikõnniks.  

28. augustil 2007 asutati piirkonna haldamiseks Sihtasutus Keila Terviserajad. 2008. aastal sai alguse kunstmurukattega jalgpalliväljaku ehitamine. 2013. aasta augustis anti Keila terviseradade haldamine üle Keila tervisekeskusele. 

## Tegevusvõimalused
* 3 terviserada tervisejooksu ja -kõnni, kepikõnni jaoks
* 2 kettagolfi parki kokku 36 rajaga
* murdmaasuusarajad pikkusega 4 km, 5 km ja 7,5 km, lisaks 3 km valgustatud suusarada
* 3 eri pikkusega kiir-rulluisurada pikkusega 0,7–2,5 km
* jõulinnak harrastusvõimlemiseks

## Galerii

Fail:Keila, sport 07.JPG|Jalgrattasport
Fail:Keila, sport 10.JPG|Kelgutamine
Fail:Keila, sport 06.JPG|Suusatamine
Fail:Keila, sport 09.JPG|Kettagolf


## Viited
Eesti Näitlejate Liidu auraha

**[[Eesti Näitlejate Liit|Eesti Näitlejate Liidu]] auraha** on Eesti Näitlejate Liidu antav iga-aastane auhind, mille pälvib tunnustatud näitleja, kes on millegipärast jäänud ametliku tunnustuseta.

Auraha antakse ühele näitlejate liidu liikmele üle reeglina rahvusvahelisel teatripäeval.

## Laureaadid

* 1999 Kärt Tomingas
* 2000 Andrus Vaarik
* 2001 Hannes Kaljujärv
* 2002 Helle Meri
* 2003 Lembit Ulfsak
* 2004 Raine Loo
* 2005 Sepo Seeman

* 2006 Lii Tedre
* 2007 Jaan Willem Sibul
* 2008 Raivo Rüütel
* 2009 Kais Adlas
* 2010 Toomas Suuman
* 2011 Ester Pajusoo
* 2012 Helle Laas

* 2013 Peeter Jakobi
* 2014 Külliki Saldre
* 2015 Raivo E. Tamm
* 2016 Luule Komissarov
* 2017 Andres Tabun
* 2018 Ene Järvis
* 2019 Volli Käro

* 2020 Raivo Adlas 
* 2021 Andres Ots
* 2022 Raimo Pass
* 2023 Ivo Uukkivi
* 2024 Anneli Rahkema
* 2025 Egon Nuter 
* 2026 Aarne Soro 


## Viited
Kotka tervisemaja

**Kotka tervisemaja** on tervisemaja Tallinnas Kristiine linnaosas aadressil Kotka 12. Maja avati jaanuaris 2017. aastal.

Kotka tervisemaja on üks suurim ja kõige uuem erameditsiinikeskus Baltikumis. Kliinikutes on tipptasemel tehnika ja spetsialistid perearstist plastilise kirurgiani.

Kotka tervisemaja eesmärk on pakkuda kõrgel tasemel raviteenust Eesti inimestele.

Tervisemaja koosneb 3 majast, millel on 3 korrust. Majade üldpind kokku on ligikaudu 6000 ruutmeetrit.

Tervisemaja tegevjuht on Raul Niin ja turundusjuht Gerly Kullamaa.

## Kliinikud ja teenused

* A majas tegutsevad Rosenthali Perearstikeskus, naistearst Reet Laasik, Jalaravi Kliinik, Benu Apteek, Niine Nahakliinik, Sakala Hambaravi ja kohvik Viktus.
* B majas Mammograaf Radioloogiakliinik ja Kotka Erahaigla.
* C majas on ilusalong Sinu ilu, Reio Vilipuu Taastusravikliinik, Kotka Silmakabinet, Audiomed Kuulmiskeskus ja tarvikute pood, Foot Care Center, Astra Kliinik, Babysport, FysioMedica ning Marienthali Kliinik, Selver, lillepood Lilledkoju, ilusalong Ilukompass ja Lens Optika prillipood.

## Viited
Jaroslav Naď

**Jaroslav Naď** (sündinud 21. märtsil 1981 Nitras) on Slovakkia poliitik, ta kuulub erakonda Tavalised inimesed ja iseseisvad isiksused (*Obyčajní Ľudia a nezávislé osobnosti*). Ta oli 21. märtsist 2020 kuni 15. maini 2023 Slovakkia kaitseminister.

Naď sündis aastal 1981 Nitras. Ta on lõpetanud Banská Bystricas oleva Matej Beli Ülikooli, aastal 2004 magistrina politoloogia alal, aastal 2018 kaitses ta kindral Milan Rastislav Štefániki Relvajõudude Akadeemias riikliku ja rahvusvahelise julgeoleku osakonnas PhD kraadi.

Ta töötas aastast 2003 Slovakkia kaitseministeeriumis. Ta sai 21. märtsil 2020 Slovakkia kaitseministriks.

## Välislingid
*Jaroslav Naď'i koduleht (slovaki keeles)