open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Liaquat Ali Khan

**Liaquat Ali Khan** (urdu keeles: لیاقت علی خان‎; oktoober 1895 – 16. oktoober 1951), laialdaselt tuntud ka kui **Shaheed-e-Millat** (urdu keeles: شہید ملت‎), oli üks peamistest Pakistani rajajatest, riigitegelane, advokaat ja poliitfilosoof.

Ta oli esimene Pakistani peaminister ning aastast 1947 kuni oma surmani, aastal 1951 jõudis olla ka välis- ja kaitseminister. Tema mõrvas on süüdistatud kuningas Moḩammad Zāher Shāhi ja USA valitsust, vettpidavaid tõendeid ei ole leitud. Enne peaministriks saamist oli ta lühikest aega rahandusminister president Louis Mountbatteni juhitud ajutises valitsuses.
Igamine

**Igamine** on omandiõiguse tekkimine teisele isikule kuuluva asja pikaajalise, vahetpidamatu ja heauskse valdamise tagajärjel.

Igamist käsitleb asjaõigusseaduse 3. osa 2. peatüki 1. jao 6. jaotis (§ 110–1141).

## Vaata ka
* Igamine Vana-Rooma õiguses

## Viited
Echolsi maakond

**Echolsi maakond** (*Echols County*) on maakond Ameerika Ühendriikudes Georgia osariigis, Florida osariigi piiril. 

Maakond on koos Websteri maakonnaga üks kahest Georgia maakonnast, kus pole ühtegi linna. Maakonna halduskeskus ja suurim asula on Statenville.

Maakonna pindala on 1090 km². Veepindala on 15 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4034. 1. juulil 2015 hinnati maakonnas elanike arvuks 4040.

## Naabermaakonnad
* Clinchi maakond (kirdes)
* Columbia maakond (Florida) (kagus)
* Hamiltoni maakond (Florida) (lõunas)
* Lowndesi maakond (läänes)
* Lanieri maakond (põhjas)

## Ajalugu
Echolsi maakond moodustati 13. detsembril 1858 Lowndesi maakonna kagu- ja Clinchi maakonna edelaosast. Maakond on saanud nime Georgia senaatori ja sõjaväelase Robert Milner Echolsi järgi.

Maakond on tuntuks saanud Georgia pagendatud kurjategijate maakonnana. Kuna Georgia konstitutsioon ei luba pagendamist osariigist väljapoole, võib Georgia kohus keelata kurjategijal siseneda kuni 158-sse Georgia 159 maakonnast, mille korral Echolsi maakond jääb nende ainsaks võimaluseks. Siiski on vaid väga vähesed kurjategijad Echolsi maakonda kolinud, eelistatakse pigem osariigist lahkumist.

## Viited
Raimundas Karoblis

**Raimundas Karoblis** (sündinud 14. aprillil 1968 Vaškais) on Leedu jurist, diplomaat ja poliitik. Ta on 13. detsembrist 2016 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu kaitseminister.

Ta sündis aastal 1968 Vaškais (praeguse haldusjaotuse järgi Pasvalysi rajoonis). Ta lõpetas aastal 1986 Panevėžysis keskkooli ja aastal 1992 Vilniuse Ülikooli õigusteaduskonna diplomeeritud juristina.

Aastatel 1992–1994 töötas ta juriidilise konsultandina Leedu Vabaturu Instituudis. 1999–2003 oli ta nõunik Leedu esinduses ÜRO juures Genfis ning 2003–2007 välisministeeriumi osakonnajuhataja. 2010–2015 töötas Leedu saadikuna Euroopa Liidu juures.
Brčko

**Brčko** on linn Bosnias ja Hertsegoviinas Brčko ringkonnas. Asub Sava jõe ääres.

Bosnia sõja ajal oli linn kitsas koridoris, mis ühendas Serblaste Vabariigi ida- ja lääneosa omavahel ning oli seetõttu raskete lahingute toimumiskoht.

Enne Bosnia sõda oli linn segarahvastikuga: 1991. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 41 406 elanikku, kellest 22 994 pidasid end bosnialasteks, 8253 serblasteks, 2894 horvaatideks ja 5211 jugoslaavlasteks. Etnilise puhastuse käigus aeti suurem osa bosnialasi ja horvaate linnast minema, kuid pärast sõda on paljud neist tagasi tulnud. 

## Sport
Linnas on kolm jalgpalliklubi: FK Jedinstvo Brčko, FK Lokomotiva Brčko ja FK Ilićka 01, mis mängivad Serblaste Vabariigi teises liigas.

Sava jõe ääres asub Bosnia suurim sadam.

## Välislingid

*http://www.bdcentral.net
Glory Days

**"Glory Days"** on Suurbritannia ansambli Little Mix neljas stuudioalbum. Albumi andis välja Syco Music 18. novembril 2016. Albumile eelnes kuu aega varem avaldatud singel "Shout Out to My Ex". Album on Little Mixi esimene Briti albumiedetabelis esikohale jõudnud album. Album jõudis esikohale ka Iirimaal ning teisele kohale Austraalias.

## Laulude loend

;Märkused
*  vokaali produtsent
*  täiendav produtsent

## Viited
Wembley Arena

**Wembley Arena** (algse nimega **Empire Pool**, tänapäeval sponsorireeglite tõttu **SSE Arena, Wembley**) on siseareen Londonis Wembley linnaosas Arena Square'il.

Hoone ehitati 1934. aasta Briti impeeriumi mängude tarbeks ujulaks, sellest ka hoone algne nimi. Ujulat kasutati aga viimati 1948. aasta olümpiamängudel. Hoonet kasutatakse kontsertide, meelelahutuse ja spordiürituste paigana. Hoone renoveeriti 2006. aastal koos Wembley staadioniga Wembley Parki uuendamise käigus. 12 500 pealtvaatajakohaga on see Londoni suuruselt teine siseareen The O<sub>2</sub> Arena järel. 2014. aastast kannab hoone ametlikult nime SSE Arena, kuna SSE plc ostis hoonele nimeõigused 10 aastaks.

1948. aasta olümpiamängudel peeti seal ujumise, veepalli, vettehüpete ja poksivõistlused. 2012. aasta olümpiamängudel peeti hoones sulgpalli ja iluvõimlemisvõistlused. Aastail 1934–1990 peeti hallis profitennise turniiri Wembley Championships, mis oli 1967. aastani üks proffide suure slämmi turniir. Hoones oli ka Briti esimene sisevelodroom. Seal on peetud ka jäähoki- ja korvpallikohtumisi ning korraldatud ratsutamisetendusi.

Hoones on muu hulgas kontserte andnud The Beatles, T. Rex, David Bowie, Cliff Richard & The Shadows, The Monkees, The Hollies, Dusty Springfield, The Rolling Stones, Pink Floyd, The Grateful Dead, Status Quo, The Who, ABBA, Pearl Jam, Bob Dylan jpt.

Pärast hoone renoveerimist 2006. aastal tehti hoone ette kuuluste väljak Hollywoodi kuulsuste allee eeskujul. Esimesena sai väljakule omanimelise tähe Madonna.

## Välislingid
*Koduleht
SSE Arena

*SSE Arena nime kannab sponsorluspõhjustel alates 2014. aastast Wembley Arena, mis on Londoni suuruselt teine siseareen.
*SSE Arena Belfast on Belfastis Odyssey Complexis asuv Põhja-Iirimaa suurim siseareen.
Kyösti Urponen

**Kyösti Vilho Juhani Urponen** (sündinud 1943) on soome sotsiaalpoliitika teadlane. 

1970. aastal sai ta Turu Ülikoolis riigiteaduste kandidaadi kraadi sotsiaalpoliitika alal, 1974. aastal kaitses samas litsentsiaadiuurimuse, 1979. aastal kaitses Turu Ülikoolis riigiteaduste doktori kraadi väitekirjaga "Sotsiaalpoliitika rakendusliku ühiskonnateadusena: teoreetilis-ajalooline analüüs sotsiaalpoliitika teaduse problemaatikast".

Aastatel 1970–1980 töötas ta Turu Ülikooli sotsiaalpoliitika osakonna assistendina, 1980–2005 samas dotsendina. 

Aastatel 1981–1983 oli ta Joensuu Ülikooli sotsiaalpoliitika professor, 1984. aastast Lapi kõrgkooli, hiljem Lapi Ülikooli sotsiaalpoliitika professor. Aastatel 1997–2001 oli ta Lapi Ülikooli prorektor. 2008. aastast Lapi Ülikooli emeriitprofessor.

1994. aastast oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli külalisprofessor, õpetades sotsiaalpoliitika kursusi ja juhendades magistrante.

1997. aastast on ta Tallinna Ülikooli audoktor, 2016. aastast Klaipėda Ülikooli audoktor.

## Publikatsioone
*Kyösti Urponen (1979). *Sosiaalipolitiikka soveltavana yhteiskuntatieteenä: teoreettis-historiallinen analyysi sosiaalipolitiikkatieteen problematiikasta*. Turku: Turun yliopisto, Sosiaalipoliittinen yhdistys
*Kyösti Urponen (1979). Sosiaalipolitiikkatieteen arvoproblematiikka. *Sosiaalipolitiikka* (4), 22–33
*Kyösti Urponen (1979). *Sosiaalipolitiikan kaksi perinnettä*. Turku: Turun yliopisto, Sosiaalipolitiikan laitos
*Pertti Koistinen, Kyösti Urponen (toim.) (1984). *New technologies and societal development*. Joensuu: University of Joensuu, Faculty of Social Sciences
*Anneli Pohjola, Kyösti Urponen (toim.) (1988). *Sosiaalityö kaamoksessa*. Rovaniemi: Lapin korkeakoulu
*Jouko Jaakkola, Panu Pulma, Mirja Satka, Kyösti Urponen (1994). *Armeliaisuus, yhteisöapu, sosiaaliturva. Suomalaisen sosiaalisen turvan historia*. Helsinki: Sosiaaliturvan keskusliitto

## Viited
Sokusoon

**Sokusoon** (ka *Alansi kraav*) on kraav Harjumaal Kose vallas.

Soon on 3,9 km pikk, valgla pindala 16,3 km². Soon suubub vasakult Alansi ojasse.

## Vaata ka
*Alansi oja

## Viited

## Välislingid
*
Hannah Mancini

**Hannah Leah Mancini** (sündinud 22. jaanuaril 1973 Fresnos) on USA päritolu laulja, kes tegutseb Sloveenias. 

Ta esindas Sloveeniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Straight Into Love". Oma poolfinaalis sai ta 8 punktiga viimase, 16. koha ega pääsenud edasi finaali.

Ta oli 2014. aastal Sloveeniat esindanud laulu "Round and Round" üks kaasautoreid.
Xolotl

**Xolotl** oli asteegi mütoloogias äikese- ja surmajumal.

Teda seostati päikeseloojangutega, sest usuti, et ta valvab päikest, kui see rändab öösiti läbi allmaailma. Xolotlit seostati ka koertega. Arvati, et Xolotl ja tema koer juhatavad hinge teekonnal allmaailma. Teda kujutati tihti koletisliku koerana. Xolotl oli ka tule-, kaksikute-, koletiste-, ebaõnne-, haiguste- ja inetusejumal. 

Ta on Quetzalcōātli vend ja Cōātlīcue poeg, Veenuse tume personifikatsioon, keda seostati ka jumaliku tulega.
Perun

**Perun** (vanavene keeles Перунъ) oli slaavi mütoloogias panteoni peajumal, äikese- ja kõuejumal. 

Peale äikese ja kõue olid tema valve all tuli, mäed, tuul, tammed, võhumõõgad, taevavõlvid (ja taevakivid), hobused, vankrid, relvad (haamrid, kirved ja nooled) ning sõda. Algul seostati teda kivist relvadega, hiljem rauast relvadega.
Sadama tee

**Sadama tee** on tänav mitmes Eesti asulas:
*Sadama tee (Kunda)
*Sadama tee (Narva)
*Sadama tee (Toila)
*Sadama tee (Tõstamaa)
*Sadama tee (Salme)

## Vaata ka
*Kaubasadama tee
*Uus-Sadama tee
*Sadama tänav
La Tomatina

**La Tomatina** on festival, mida peetakse Hispaanias Valencia piirkonnas, Vahemerest 30 km kaugusel asuvas Buñoli linnas.

Festivali käigus loobivad osalejad üksteist tomatitega puhtalt meelelahutuslikel eesmärkidel. Alates aastast 1945 on festival alati toimunud augusti viimasel kolmapäeval, Buñoli festivalinädala raames.
Ehitajate tänav

**Ehitajate tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

*Ehitajate tänav Kiviõlis
*Ehitajate tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas
*Ehitajate tänav Kundas
*Ehitajate tänav Paides
*Ehitajate tänav Sillamäel
*Ehitajate tänav Tootsi alevis
*Ehitajate tänav Viiratsi alevikus

## Vaata ka
*Ehitajate tee
Vudjavrtšorr

**Vudjavrtšorr** (Kildini saami ja vene keeles Вудъяврчорр) on mägi Koola poolsaarel Hibiinides.

Halduslikult asub mägi Murmanski oblastis Venemaal. Lähim linn on Kirovsk.

Vudjavrtšorr on Hibiinide üks kõrgemaid mägesid. Mäe kõrgeim tipp **Bolšoi-Vudjavr** on **1068 m** kõrgune.

Mäe jalamil asub teadusinstituut – Polaaralpi-botaanikaaed.

## Alpinism
Vudjavrtšorr on alpinistide seas populaarne ronimise koht. Enamik marsruute on raskuskategooriaga 2A–4B (Vene süsteemi järgi). 
 
2002. aastal tehti esmatõus uuel marsruudil mööda põhjaseina (tõusu juht M. Pankov). Raskuskategooriasse 5A liigitatud marsruut nimetati Lesenkaks. Tegemist on kaljumarsruudiga. Marsruudi kõrgustevahe on 518 m.

### Eesti alpinistide tipputõusud marsruudil Lesenka
*2006 – Andres Hiiemäe (tõusu juht), Tõnu Põld, Marko Aasa

## Viited

## Välislingid
*Гора Вудъяврчорр. snowsense.ru
*Гайдбук: Вудъяврчорр, часть 1. hibiny4you.ru
*Путеводитель по внетрассовым спускам Хибин. Вудъяврчорр / Тахтарвумчорр. risk.ru
*Marsruut "Lesenka". Foto. mountain.ru
*Большой Вудъявр. tourist.academic.ru
María Ólafsdóttir

**María Ólafsdottir** (sündinud 21. märtsil 1993 Blönduósis) on Islandi laulja.

Ta esindas Islandit 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis lauluga "Unbroken". Oma poolfinaalis sai ta 14 punktiga 15. koha ega pääsenud edasi finaali.
Mõnnuste kraav

**Mõnnuste kraav** on kraav Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Kraav on 1,3 km pikk, valgla pindala on alla 10 km². Kraav suubub paremalt poolt Kärla jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Nurmsi peakraav

**Nurmsi peakraav** on peakraav Järva maakonnas Järva vallas ja Paide linnas.

Kraav on 5,1 km pikk, valgla pindala on 30,8 km². Kraav suubub paremalt poolt Prandi jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Sange oja

**Sange oja** (ka *Uuejõe peakraav*) on oja Kõrvemaa lõunaosas Harjumaal Kose vallas.

Oja on 6,5 km pikk, valgla pindala 19,1 km². Oja algab Lindjärve raba edelaservalt ja suubub paremalt Kuivajõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Alansi oja

**Alansi oja** on oja Harju maakonnas Kose vallas.

Oja on 7,4 km pikk, valgla pindala on 28,1 km². Oja suubub vasakult poolt Kuivajõkke.

## Vaata ka
*Alansi kraav

## Viited

## Välislingid
*
Anija oja

**Anija oja** on oja Harju maakonnas Anija vallas.

Oja pikkus on 9,9 km ja valgla pindala 10,9 km². Oja suubub vasakult poolt Jägala jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Jõetaguse oja

**Jõetaguse oja** on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Oja on 0,9 km pikk, valgla pindala on 0,7 km². Oja suubub paremalt poolt Lõve jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Sõltuvusgrammatika

**Sõltuvusgrammatika** on grammatiline teooria, mille keskmeks on idee, et lause süntaktiline struktuur koosneb binaarsetest ebasümmeetrilistest suhetest. Binaarne ebasümmeetriline suhe on kahe tekstisõna vaheline suhe, kus üks suhte osaline on ülemus ja teine on alluv.  

Erinevad sõltuvusgrammatika teooriad käsitlevad sõna ja sõltuvuse mõisteid natuke erinevalt, kuid ühiseks on nende vahel see, et puudub fraasistruktuuri kategooria, mis on omane fraasistruktuurigrammatikale. Enamasti on sõltuvussuhte abil võimalik määrata, milline sõna allub millisele, s.t sõltuvussuhtel on olemas suund. Erinevate seoseliikide eristamiseks on vahel ka sõltuvusseostel tüübid. Sõltuvusgrammatika sobib hästi vaba sõnajärjega keelte kirjeldamiseks.

## Ajalugu
Kuigi sõltuvusgrammatika juured ulatuvad Pāṇini grammatika ja keskaja grammatikateooriateni, siis tänapäevast sõltuvusgrammatikat kirjeldas esimestena just Lucien Tesnière oma teoses "Éléments de syntaxe structurale" (1959), mis avaldati postuumselt.

## Sõltuvusgrammatika ja fraasistruktuurigrammatika
Sõltuvusgrammatika kirjeldab lause struktuuri binaarsete sõltuvussuhete kaudu, fraasistruktuurigrammatika kujutab endas aga hierarhilist moodustajastruktuuri, kus sõnavormid või fraasid moodustavad kokkukuuluvaid üksusi, mis omakorda moodustavad suuremaid kokkukuuluvaid üksusi.

## Sõltuvusgrammatika rakendamine
Üks esimesi analüsaatoreid oli kitsenduste grammatika süntaksianalüsaator. See analüsaator märgendab lauseid ainult sõna tasandil, s.t igal sõnal on süntaktilist funktsiooni näitav märgend, kuid sõltuvused sõnade vahel pole välja toodud. 

Kitsenduste grammatika analüsaatori edasiarenduseks peetakse "Functional Dependency Parserit" , kus lisaks süntaktilisele infole on kirjeldatud ka sõltuvussuhted.

## Viited
Fraasistruktuurigrammatika

**Fraasistruktuurigrammatika** on grammatikateooria, mis kirjeldab lause struktuuri tema moodustajate kaudu. See teooria tugineb fraasistruktuurireeglite kogumile, mille pakkus esimesena välja Noam Chomsky (1957). 
Fraasistruktuurigrammatika kujutab endast hierarhilist moodustajastruktuuri, kus sõnavormid või fraasid moodustavad kokkukuuluvaid üksusi, mis omakorda moodustavad suuremaid kokkukuuluvaid üksusi. 
Erinevalt sõltuvusgrammatikast fraasistruktuurigrammatikas üldjuhul sõltuvussuhteid ei käsitleta.

## Fraasistruktuurigrammatika liigid
Enim kasutatakse järgmisi fraasistruktuurigrammatikaid:
* põhja-juhitav fraasistruktuurigrammatika (*[https://en.wikipedia.org/wiki/Head-driven_phrase_structure_grammar Head-Driven Phrase Structure Grammar]*)
* puid ühendav grammatika (*[https://en.wikipedia.org/wiki/Tree-adjoining_grammar Tree-Adjoining Grammar]*)
* kategooriate grammatika (*[https://en.wikipedia.org/wiki/Categorial_grammar Categorial Grammar]*)
* leksikofunktsionaalne grammatika (*[https://en.wikipedia.org/wiki/Lexical_functional_grammar Lexical Functional Grammar]*)

## Fraasistruktuurireeglid
Fraasistruktuurireeglid järgivad põhimõtet **A → B C**, kus moodustaja **A** jaguneb moodustajateks **B** ja **C**.

Selle põhjal on võimalik moodustada näiteks järgmisi reegleid:

**S → NP VP**, kus **S** on lause, mis jaguneb noomenifraasiks (**NP**) ja verbifraasiks (**VP**);

**NP → D N**, kus noomenifraas (**NP**) jaguneb determinandiks (**D**) ja noomeniks (**N**);

**VP → V (NP)**, kus verbifraas (**VP**) jaguneb verbiks (**V**) ja noomenifraasiks (**NP**).

## Fraasistruktuurigrammatika ja sõltuvusgrammatika
Fraasistruktuurigrammatika avaldab lause struktuuri moodustajate abil, sõltuvusgrammatika aga sõltuvussuhete abil.

## Viited
Kiruvere oja

**Kiruvere oja** on oja Harju maakonnas Kose vallas.

Oja on 0,2 km pikk, valgla pindala on 1,1 km². Oja suubub paremalt poolt Pirita jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Lahepere oja

**Lahepere oja** (ka *Klooga oja*) on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas.

Oja on 2,8 km pikk, valgla pindala 3 km². Oja algab Soodajärvest ja suubub Lahepera lahte.

## Viited

## Välislingid
*
Kloogajärve oja

**Kloogajärve oja** on oja Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Oja on 1,4 km pikk, valgla pindala on 10,9 km². Oja suubub paremalt poolt Vasalemma jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Kodasoo oja

**Kodasoo oja** on oja Harju maakonnas Jõelähtme ja Kuusalu vallas.

Oja on 7 km pikk, valgla pindala on 11,8 km². Oja suubub paremalt poolt Kaberla ojasse.

## Viited

## Välislingid
*
Koolioja

**Koolioja** on oja Tartu maakonnas Tartu vallas.

Oja on 7,5 km pikk, valgla pindala on 22 km². Oja suubub vasakult poolt Emajõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Laiaselja oja

**Laiaselja oja** on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Oja pikkus on 2,2 km ja valgla pindala 1,8 m². Oja suubub merre.

## Viited

## Välislingid
*
Kõnnu oja (Harjumaa)

**Kõnnu oja** on oja Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Oja on 2,3 km pikk, valgla pindala on 7,5 km². Oja suubub paremalt poolt Pärlijõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Kõnnu oja (Lääne-Virumaa)

**Kõnnu oja** on oja Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas.

Oja on 5,6 km pikk, valgla pindala on 6,5 km². Oja suubub vasakult poolt Läsna jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Aiguille du Tour

**Aiguille du Tour** on mägi Mont Blanci mäemassiivis Alpides.

Halduslikult asub mägi Šveitsi ja Prantsusmaa piiril, jäädes Valais' kantoni (Šveits) ja Haute-Savoie departemangu (Prantsusmaa) aladele. 

Aiguille du Touril on kaks peatippu: **3544 m** kõrgune põhjatipp ja 3542 m kõrgune lõunatipp.

Aiguille du Touri kõrvaltipud on Aiguille du Pissoir (3440 m) peatippudest põhja suunas ja Aiguille Purtscheller (3475 m) lõuna suunas. 
  
## Alpinism
Aiguille du Tour on alpinistidele populaarne kergete raskuskategooriatega ronimise koht. Lõunatipule tõustakse sagedamini. 
Marsruudid lõunatipule  algavad 2702 m kõrgusel asuvast Alberti hütist (jääb Prantsusmaa territooriumile).

Esmatõus lõunatipule toimus 1864. aastal ja põhjatipule 1875. aastal.

### Eesti alpinistide tipputõusud
2008. aastal korraldas Alpiklubi Firn klubireisi Touri liustiku piirkonda ja seal roniti Aiguille du Touri tippu kahel erineval marsruudil (Alpi süsteemis raskuskategooriaga PD+ ja AD)

## Viited

## Välislingid

*Aiguille du Tour. summitpost.org
Kutsiku oja

**Kutsiku oja** on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Halliste jõe parempoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 6,8 km (koos lisajõgedega 7,3 km), valgla pindala 9,9 km² langus 36 m, lang 5,14 m/km. Oja saab alguse 87,5 m kõrgusel Karksi külas ja suubub 49,5 m kõrgusel Saksaveske järves paremalt poolt Halliste jõkke 78,6 km kaugusel selle suudmest. Ojale on paisutatud Linnutare paisjärv ja Kutsiku veehoidla. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kuustle oja

**Kuustle oja** on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Oja pikkus on 6,3 km, valgla pindala 10,5 km², langus 42 m ja lang 6,66 m/km. Oja saab alguse 81 m kõrgusel Abjaku külas ja suubub 39 m kõrgusel Põlde ja Kulla küla piiril vasakult poolt Halliste jõkke 68,6 km kaugusel selle suudmest. Ojale on Põlde külas paisutatud Konnaveski järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Erle Kont

**Erle Kont** (sündinud 8. veebruaril 1995) on eesti dirigent ja klarnetist. 

Kont on õppinud Tartu I Muusikakoolis Tiit Veigeli juhendamisel ning Tartu Heino Elleri nimelises Muusikakoolis, kus tema erialaõpetaja oli Tõnu Kalm. 2014. aastal pälvis ta noore õpetlase stipendiumi, et õppida Sibeliuse Akadeemias klassikalise muusika interpretatsiooni. Algul oli ta professor Harri Mäki ja hiljem nüüdismuusika klarnetisolisti Kari Kriikku klarnetiklassis. 

Aastatel 2020–2021 õppis Kont Sibeliuse Akadeemias Petri Komulaineni juhendamisel puhkpilliorkestri dirigeerimist. Õpingute käigus dirigeeris ta peaaegu kõiki Soome kutselisi puhkpilliorkestreid. Aastatel 2021–2024 õppis Kont Sibeliuse Akadeemias Sakari Oramo käe all sümfooniaorkestri dirigeerimist. 

Kont on külalisdirigendina dirigeerinud näiteks selliseid orkestreid nagu Lahti Sümfooniaorkester, Tapiola Sinfonietta, Turu Filharmoonia, Joensuu Linnaorkester, Seinäjoki Linnaorkester, Lappeenranta Linnaorkester, Jyväskylä Sinfonia, Kirkkonummi Kammerorkester ja Pori Sinfonietta.

Dirigeerimise meistrikursustel on Kont dirigeerinud BBC Šoti Sümfooniaorkestrit, Helsingi Filharmooniat, Helsingi Raadio Orkestrit, Tapiola Sinfoniettat, Baseli Kammerorkestrit, Tampere Filharmooniat, Oulu Sümfooniaorkestrit, Jyväskylä Sinfoniat, Joensuu Linnaorkestrit ja Vaasa Linnaorkestrit.

2017. aastal asutas Erle Kont nüüdismuusika organisatsiooni TaHe (Tartu Heli), mille eesmärk on tutvustada eesti (noor)heliloojate muusikat kodu- ja välismaal ning laiendada kaasaegse muusika kuulajaskonda Tartus. TaHe ühendab Tartu piirkonnas tegutsevaid heliloojaid, interpreete ja kaasaegse muusika sõpru. Kont on mitme noore eesti helilooja teoste esmaesitaja. Ta on esmaettekandnud Marta-Liisa Talveti, Kaisa Kuslapuu, Anni Avi, Gerta Raidma, Saimi-Ester Kortelaineni, Algis Pauljukaitise, Marili Tominga, Liisa Hõbepappeli, Adena Antoni ja Heidi Hassineni teoseid.

2020.–2024. aastal oli Kont Soomes tegutseva orkestri Tapiolan Viihdeorkesteri (Tapiola Meelelahutusorkester) peadirigent. Alates 2024. aastast on ta orkestri esimene audirigent. 

2025. aasta suvel osales Kont esimese eestlasena Verbiere'i Festivali noorte dirigentide programmis. 

## Viited

## Välislingid
*https://kultuur.err.ee/650376/tartu-uut-aastat-alustavad-klassikakontserdid
*https://tartu.postimees.ee/4311463/nooruse-puutetundlik-kunst
Mikko Mäntysaari

**Mikko Mäntysaari** (sündinud 26. augustil 1954 Tamperes) on soome sotsiaalteadlane. 

1981. aastal kaitses ta Tampere Ülikoolis magistritöö. 1991. aastal kaitses ta Tampere Ülikoolis sotsiaaltöö alal väitekirja "Sosiaalibyrokratia asiakkaiden valvojana: byrokratiatyö, sosiaalinen kontrolli ja tarpeitten sääntely sosiaalitoimistoissa" ja sai doktorikraadi.

2001. aastast on ta Jyväskylä Ülikooli sotsiaaltöö professor. Aastatel 2002–2005 oli ta Jyväskylä Ülikooli ühiskonnateaduste teaduskonna dekaan.

Tema uurimused on peamiselt sotsiaalhoolekande rakendamisest, sotsiaaltöö meetodite hindamisest, rehabilitatsioonist ja pikaajalisest töötusest.

Eesti keeles on talt ilmunud 1992. aastal "Sotsiaaltöö: sissejuhatus".

## Publikatsioone
*Mikko Mäntysaari (1991). *Sosiaalibyrokratia asiakkaiden valvojana: byrokratiatyö, sosiaalinen kontrolli ja tarpeitten sääntely sosiaalitoimistoissa*. Tampere: Vastapaino
*Mikko Mäntysaari (1992). *Sotsiaaltöö: sissejuhatus*. Tampere: Tampereen yliopisto
*Ilmari Rostila, Mikko Mäntysaari (1997). *Tapauskohtainen evaluointi sosiaalityön välineenä*. Helsinki: STAKES
*Erkki Kemppainen, Mikko Mäntysaari (toim.) (1998). *Aristoteles, Rawls ja sosiaalipolitiikka: keskustelua hyvinvointivaltion peruskysymyksistä eurooppalaisten ajatteluperinteiden valossa*. Saarijärvi: STAKES
*Mikko Mäntysaari (2005). Realism as a Foundation for Social Work Knowledge. *Qualitative Social Work* 4(1): 87–98
*Mikko Mäntysaari, Anneli Pohjola, Tarja Pösö (toim.) (2009). *Sosiaalityö ja teoria*. PS-Kustannus

## Viited

## Välislingid
*Researchgate.net Mikko Mäntysaari publications
Lilli oja

**Lilli oja** on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Valga maakonnas Tõrva vallas ja Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Oja pikkus on 12,1 km (koos lisaharudega 12,4 km), valgla pindala on 31,1 km², langus 24,5 m ja lang 2,02 m/km. Oja saab alguse 102,5 m kõrgusel Pilpa külas ja suubub 78 m kõrgusel Äriküla ja Lilli küla piiril Ruhijärve. Ojale on Lilli külas paisutatud Lilli järv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Lubjaoja

**Lubjaoja** on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Oja pikkus on 4,1 km ja valgla pindala 7,2 km². Oja suubub vasakult poolt Võlupe jõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Raagsilla oja

**Raagsilla oja** (ka *Raagsilla peakraav*) on peakraav Võru maakonnas Võru vallas.

Kraav on 2,6 km pikk, valgla pindala on 7,14 km². Kraav suubub Noodasjärve.

## Viited

## Välislingid
*
Meriküla oja

**Meriküla oja** on oja Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.

Oja pikkus on 6,9 km ja valgla pindala 31,3 km². Oja suubub merre.

## Viited

## Välislingid
*
Peri oja

**Peri oja** on oja Põlva ja Võru maakonnas.

Oja on pikkus on 17 km ja valgla pindala 24,1 km². Oja suubub paremalt poolt Orajõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Rauakõrve oja

**Rauakõrve oja** on oja Harju ja Lääne-Viru maakonnas.

Oja on 3,8 km pikk, valgla pindala on 30,9 km². Oja suubub vasakult poolt Valgejõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Remniku oja

**Remniku oja** on oja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas.

Oja on 7,2 km pikk, valgla pindala on 27,6 km². Oja suubub Peipsi järve.

## Viited

## Välislingid
*
Sauniku oja

**Sauniku oja** on oja Valga maakonnas.

Oja on 21,9 km pikk, valgla pindala on 44,4 km². Oja suubub paremalt poolt Väiksesse Emajõkke.

## Viited

## Välislingid
*
Sepise oja

**Sepise oja** on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Oja on 2,4 km pikk, valgla pindala on alla 10 km². Oja suubub merre.

## Viited

## Välislingid
*
Vanakubja oja

**Vanakubja oja** (ka *Kaanda jõgi*) on oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Oja pikkus on 8,9 km ja valgla pindala 39,3 km². Oja suubub merre.

## Viited

## Välislingid
*
Varsaallika oja

**Varsaallika oja** on oja Tallinnas Pirita linnaosas.

Oja on 3 km pikk, valgla pindala on 1,6 km². Oja saab alguse Varsaallikatest ja suubub merre.

## Viited

## Välislingid
*
Reinhold von Arnold

**Wittgenstein Reinhold Sergei Gregor von Arnold** (7/19. august 1812 Järve mõis – 3/15. märts 1880 Järve mõis) Järve ja Kurtna mõisnik, kihelkonnakohtunik, meeskohtunik, Virumaa kreisideputaat.

Immatrikuleeriti Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse koos oma vendade Gustavi (1813–1873) ja Karliga (surnud 1846) 28. veebruaril/12. märtsil 1841 nr 141 all.
## Isiklikku
Vanemad Johann von Arnold (1765 Moskva – 4/16. oktoober 1838 Järve mõis) ja Juliane von Paykull (2/14. jaanuar 1778 Saarnakõrve mõis) – 25. oktoober/6.november 1824), Järve pärija.

Abikaasa alates 4/16. juunist 1853 Rosalie Kalm 19/31. mai 1832 Dzugastro – 16/28. november 1878 Järve mõis).

Pojad Friedrich (1854–1902), Järve mõisnik, ja Otto (1865–1926), Kurtna mõisnik, läksid Rootsi ja immatrikuleeriti seal.

## Esivanemad
 
## Vaata ka
*Arnold
## Viited

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von: Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft, Teil Estland Band III, Görlitz, 1930, 
*Adelsvapen-Wiki, www.adelsvapen.com
Leppoja

**Leppoja** võib tähendada järgmist:
;vooluveekogud
*Leppoja on oja Harju maakonnas Kuusalu vallas
*Leppoja on oja Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas
*Leppoja on peakraav Pärnu maakonnas Sauga vallas

*Leppoja on eesti perekonnanimi

## Vaata ka
*Leppoja looduskaitseala
Põdraoja

**Põdraoja** on mitme Eesti vooluveekogu nimi:
*Põdraoja on oja Võru maakonnas Sõmerpalu vallas.
*Põdraoja on oja Järva maakonnas Türi vallas.
*Põdraoja on oja Viljandi maakonnas Tarvastu vallas.
*Põdraoja (Tähemaa oja) on oja Tartu maakonnas Vara vallas.
Ristijõgi

**Ristijõgi** (ka *Ristioja*) oja Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Jõgi on 7,6 km pikk, valgla pindala 16,3 km².

## Viited

## Välislingid
*
Idiom neutral

**Idiom neutral** on Waldemar Rosenbergeri 1902. aastal loodud tehiskeel. Tänapäeval on sellel vaid üksikuid kasutajaid.

Keel muutus kiiresti populaarseks endiste esperantistide seas, kes olid pettunud, et 1894. aastal keele reformimise ettepanekud maha hääletati. Idiom neutral ei saavutanud siiski esperantoga võrreldavat populaarsust, sest ei olnud sellest oluliselt erinevam, samuti loodi see liiga hilja.

Aastatel 1902–1903 ilmusid esimesed idiom neutrali sõnaraamatud saksa, inglise ja hollandi keeltes. 1906–1909 andis Rosenberger Peterburis välja idiom neutralis kirjutatud ajakirja Progres.

Ajakirja käimapaneku kõrval hakkas Rosenberger keelt muutma, kui nägi, et see ei suuda võistelda esperanto eduga. Rosenbergeri reformidega ei olnud rahul baltisaksa harrastuskeeleteadlane Edgar von Wahl, kes esitas ajakirjas Progres 1906. aastal mitmed reformiettepanekud. Omapoolsed soovitused esitas ka luksemburglane Johann Baptist Pinth. 1907 kiitis Rosenberger suurema osa nende ettepanekutest heaks.

Siiski hakkas samal aastal keele toetajate hulk vähenema ja Rosenberger loobus selle edasisest arendamisest volapüki akadeemias, kus oli seni tegutsenud. Uuesti püüdis Rosenberger läbi lüüa 1912. aastal idiom neutrali arendatud versiooniga, mida tutvustas **reform neutralina**.

2000. aastatel on tehtud katseid idiom neutral taaselustada. 

## Viited

## Välislingid
*Idiom neutrali grammatika
Matti Mikkola

**Matti Mikkola** (sündinud 24. veebruaril 1945 Helsingis) on soome õigusteadlane. 

1970. aastal sai ta Helsingi Ülikoolis õigusteaduse magistriks, 1976. aastal samas litsentsiaadiks. 1979. aastal sai Helsingi Ülikoolis õigusteaduse doktoriks väitekirjaga "Työttömyysturvan ehdoista: oikeustieteellinen tutkimus työttömyyskorvauksen hakijan asemasta ja oikeussuojasta".

1986. aastal sai ta Helsingi Ülikooli tööõiguse professoriks. 1986–1991 oli ta ka Umeå Ülikooli õigusfilosoofia professor ja 1999–2001 Tartu Ülikooli külalisprofessor sotsiaalpoliitika alal. 2013. aastast on ta Helsingi Ülikooli emeriitprofessor.

Aastatel 1995–2006 oli ta Euroopa sotsiaalõiguste komitee liige, 1997–1998 sama komitee asepresident, 1999–2000 president, 2001–2002 pearaportöör. 

Ta oli 1995. aastal jõustunud Eesti sotsiaalhoolekande seaduse eelnõu üks autoreid.

Eesti keeles on talt ilmunud 1998. aastal raamat "Sotsiaalhoolekanne" (kaasautor Merle Malvet), 2004. aastal artikkel "Eesti sotsiaalse õiguse areng ja koostöö Soomega" ajakirjas Riigikogu Toimetised ja mitu artiklit ajakirjas Sotsiaaltöö.

## Publikatsioone
*Matti Mikkola (1972). *Avioton lapsi*. Helsinki: Tammi
*Matti Mikkola (1979). *Työttömyysturvan ehdoista: oikeustieteellinen tutkimus työttömyyskorvauksen hakijan asemasta ja oikeussuojasta*. Helsinki: Suomalainen Lakimiesyhdistys
*Matti Mikkola (1988). *Työaika ja sosiaaliturva*. Rovaniemi: Lapin korkeakoulun oikeustieteiden osasto
*Matti Mikkola, Jarkko Helminen (1994). *Lastensuojelu*. Jyväskylä
*Merle Malvet, Matti Mikkola (1998). *Sotsiaalhoolekanne*. Helsinki: Karelactio
*Matti Mikkola, Seppo Pietiläinen, Olli Valpola (2002). Suomalainen toimeentuloturva. Helsinki: Karelactio
*Matti Mikkola (2004). Eesti sotsiaalse õiguse areng ja koostöö Soomega. *Riigikogu Toimetised*, No 10
*Matti Mikkola (2010). *Social Human Rights of Europe*. Porvoo: Karelactio

## Viited
Sammallahdenmäki

**Sammallahdenmäki** on Soomes Raumas asuv pronksiaegne matmispaik. Matmispaik koosneb 36 kivikalmest, mis on üle 3000 aasta vanad. Kalmed asuvad Tampere–Rauma tee lähedal. Algselt asusid need Põhjalahe ääres, kuid maa on vahepeal tunduvalt tõusnud ning nüüd asub meri Sammallahdenmäkist 15&nbsp;km kaugusel. Sammallahdenmäki on üks tähtsamaid pronksiajast pärinevaid paiku Fennoskandias.

Neli kalmu kaevas 1891. aastal välja arheoloog Volter Högman. Högmani leitud kalmude hulgas oli ka Kirkonlaattia ('kiriku põrand'), mis on ebatavaline ristkülikukujuline kalm mõõtmetega 16x19 meetrit, ja Huilun pitkä raunio ('Huilu pikk vare'), mida ümbritseb kivist müür.

Alates 1999. aastast on Sammallahdenmäki UNESCO maailmapärandi nimekirjas.

## Viited
Charles Macintosh

**Charles Macintosh** (29. detsember 1766 – 25. juuli 1843) oli šoti keemik ja vetthülgavate materjalide leiutaja. Tema järgi on nime saanud Mackintoshi vihmamantel (inglise keeles ka lihtsalt vihmamantel).

## Elulugu
Macintosh sündis Glasgow's Georg Macintoshi ja Mary Moore'i pojana. Ta oli esimene peres, kes palgati sekretäriks.
Aianduse tee

**Aianduse tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.

Tänav sai nime 14. veebruaril 1958. Aianduse tee on saanud nime aianduskruntideks planeeritud maa-ala järgi.

Aianduse tee ääres asub kaks kaitsealust rändrahnu – Aianduse kivi ja Astla kivi.

## Viited

## Välislingid
Eduard Bornhöhe tee

**Eduard Bornhöhe tee** (varem ka *Eduard Bornhöhe tänav*) on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku Eduard Bornhöhe järgi.

Tänav sai nime arvatavasti 14. veebruaril 1958.

## Viited
Kiviaia tee

**Kiviaia tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas.

Kiviaia tee sai nime 19. septembril 1958. Tänav on saanud nime sealkandis asunud kiviaia järgi.

## Viited
Lindakivi puiestee

**Lindakivi puiestee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Tänav sai nime 29. juunil 1979.

## Viited
Pantšõšõne

**Pantšõšõne** (ukraina keeles Панчишине) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 15. Pindala on 0,017 km².
Otsustus

**Otsustus** (inglise keeles *judgment*, saksa keeles *Urteil*) on loogikas mõtlemisvorm, milles midagi jaatatakse või eitatakse, st tunnistatakse (mõttes) mingi propositsioon tõeseks või vääraks. 

Kahest kontradiktoorsest otsustusest peab üks olema väär.

## Vaata ka
*Apodiktiline otsustus
Henry Sidgwick

**Henry Sidgwick** (31. mai 1838 Skipton – 28. august 1900 Cambridge) oli inglise filosoof, üks utilitarismi klassikuid.

## Eetika
Tema tuntuim teos on "The Methods of Ethics", mille esimene trükk ilmus 1874. Seal kirjeldab ta kolme eetikameetodit, mis tema meelest meie tavalistes moraaliarutlustes peituvad: need on egoism, intuitsioonil põhinev moraal ja utilitarism.  Kõige fundamentaalsemaks teooriaks peab ta utilitarismi, sest intuitsioon ei suuda lahendada fundamentaalseid väärtuskonflikte, näiteks tõe ja õigluse vahel.  Tervemõistusliku moraali reeglid on ka sageli ebamäärased ja puudulikud, mis jällegi nõuab utilitarismi abi. Utilitarismist on abi ka intuitsioonile vastavate erandite põhjendamisel. 

Sidgwick analüüsis põhjalikult Jeremy Benthami ja John Stuart Milli vaateid ja võrdles neid alternatiividega ning selgitas üksikasjalikult utilitarismi teese. Ta juhtis tähelepanu ka selle teooria raskustele. 

Sidgwick väitis, et utilitarismi järgi võib salajasus teo, mis muidu õige ei ole, õigeks muuta, ning seda seisukohta ei tohi laialt levitada; ja ka õpetust, et salajane moraal on vajalik, tuleb saladuses hoida. Või kui õpetust saladuses hoida ei saa, peab terve mõistus selle maha laitma. Utilitaristil võib olla mõistlik soovida, et inimkond üldiselt mõnd tema järeldust või isegi kogu süsteemi ei pooldaks, sest määramatuse ja keerukuse tõttu viib see rahvahulga käes tõenäoliselt halbade tagajärgedeni.  Utilitarism võib olla iseennast tühistav: võib-olla on parem, kui inimesed seda ei usu, isegi kui see on tõene. 

Sidgwick juhtis tähelepanu ka kogukasu ja keskmise kasu erinevusele. Kui loeks ainult kogukasu, saaks kasu suurendada lihtsalt inimeste arvu suurendamisega. Sidgwicki järgi tuleb rahvaarvu suurendada seni, kuni praegu elavate inimeste koguprodukt ja keskmine õnn kasvab.

## Viited

## Kirjandus
*C. D. Broad. Henry Sidgwick. – C. D. Broad. *Ethics and the History of Philosophy*, London: Routledge and Kegan Paul 1938.
*Brand Blanshard. Sidgwick the Man. – *Monist*, 1974, 58, lk 349–370. 
*J. B. Schneewind. *Sidgwick's Ethics and Victorian Moral Philosophy*, Oxford: Clarendon Press 1977.
*Brand Blanshard. *Four Reasonable Men: Marcus Aurelius, John Stuart Mill, Ernest Renan, Henry Sidgwick*, Middletown, Conn.: Wesleyan University Press 1984.
*Bart Schultz. *Henry Sidgwick, Eye of the Universe*, New York: Cambridge University Press 2004.
*Roger Backhouse. Sidgwick, Marshall, and the Cambridge School of Economics. – *History of Political Economy*, 2006, 38, lk 15–44.

## Välislingid
*Julia Driver. The History of Utilitarianism, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2014.
*Barton Schultz. Henry Sidgwick, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2015.
Pirkko-Liisa Rauhala

**Pirkko-Liisa Rauhala** (sündinud 1951) on soome sotsiaalteadlane.

1996. aastal kaitses ta Tampere Ülikoolis ühiskonnateaduste doktori kraadi väitekirjaga "Miten sosiaalipalvelut ovat tulleet osaksi suomalaista sosiaaliturvaa?".

Ta on Helsingi Ülikooli sotsiaalpoliitika dotsent ja sotsiaaltöö lektor. 

Aastatel 2001–2006 oli ta Tartu Ülikooli külalisprofessor sotsiaalpoliitika alal. Ta oli Riina Kiige doktoritöö "Key Themes and Settings of Social Work in Estonia" juhendaja.

Ta on Aino Kallase Seltsi liige.

Tal on uurimusi kohalike omavalitsuste sotsiaalpoliitikast, sotsiaalhoolekande teenustest, soorollidest sotsiaalhoolekandes, preventsioonist jm.

## Publikatsioone
*Pirkko-Liisa Rauhala (1991). *Sosiaalialan työn kehittaminen: Tutkimus sosiaalialan työn yhteiskunnallisista ehdoista ja työn sisallösta*.
*Pirkko-Liisa Rauhala (1996). *Miten sosiaalipalvelut ovat tulleet osaksi suomalaista sosiaaliturvaa?*  Acta Universitatis Tamperensis ser A vol. 477. Tampere: Tampereen yliopisto
*Pirkko-Liisa Rauhala (1998). *Mistä ehkäisevässä sosiaalipolitiikassa on kysymys? Käsitteellistä ja historiallista tarkastelua*. Helsinki: STAKES
*Anna Metteri, Teppo Kroger, Anneli Pohjola, Pirkko-Liisa Rauhala (Eds.) (2004). *Social Work Approaches in Health and Mental Health from Around the Globe*. New York: Haworth Press
*Anna Metteri, Teppo Kroger, Pirkko-Liisa Rauhala, Anneli Pohjola (Eds.) (2005). *Social Work Visions from Around the Globe: Citizens, Methods and Approaches*. New York: Haworth Press
*Timo Harrikari, Pirkko-Liisa Rauhala, Elina Virokannas (Eds.) (2014). *Social Change and Social Work: The Changing Societal Conditions of Social Work in Time and Place*. Ashgate Publishing 

## Viited
Elektromehaanika

**Elektromehaanika** on elektrotehnika haru, mis tegeleb elektrimasinate ja -aparaatide kasutamisega mehaaniliste protsesside teostamiseks. Elektromehaanika rakendusvaldkond ulatub informaatikast energiatehnikani, hõlmates elektrimasinaehitust, elektripaigaldisi ja peenmehaanikat. Elektromehaanika ja elektroonika kokkupuutealal on välja kujunenud mehhatroonika.

Tüüpilised elektromehaanika vahendid on releed, elektromagnetid ja elektrimootorid ning neil põhinevad elektriajamid ja täiturmehhanismid.

Füüsikas määratletakse elektromehaanikat elektrodünaamika haruna, mis tegeleb elektriga seotud mehaaniliste jõududega.

## Viited
Savonlinna ooperikoor

**Savonlinna ooperikoor** on Savonlinna ooperifestivalil muusikalisi lavateoseid esitav segakoor.

Koori koosseis kinnitatakse üheks aastaks korraga. Koori suurus aastati muutub, sõltudes ooperifestivalil esitatavatest ooperitest. Koori lauljad on peamiselt Soome ja välisriikide muusikalistes õppeasutustes kutseliseks lauljaks õppivad noored. Savonlinna ooperikoor on olnud lauljakarjääri hüppelauaks paljudele noortele lauljatele. 2008. aastast juhatab koori professor Matti Hyökki.

Savonlinna ooperikooris on laulnud mitmeid eestlasi, sealhulgas Eesti Muusikaakadeemia laulu eriala üliõpilasi, aga ka Eesti Rahvusmeeskoori ja Estonia teatri ooperikoori lauljaid. 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses moodustasid eesti lauljad Savonlinna ooperikoorist ligi kolmandiku. Savonlinna ooperikooris on laulnud teiste seas Ain Anger, Märt Jakobson, Alar Haak, Mart Mikk, Aare Saal, Aivar Kaldre, Rando Piho, Mati Vaikmaa, Eugen Antoni, Heli Veskus, Janne Ševtšenko, Merle Silmato, Anu Aimla ja Tambet Kikas. 2009. aastal valiti Simo Breede Savonlinna ooperikoori aasta lauljaks.

## Viited
Linnuse tee

**Linnuse tee** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Priisle asumis.

11. märtsil 1977 nimetati tänav *Linnamäe teeks* ja nimi **Linnuse tee** ennistati 14. septembril 2011.

## Vaata ka
*Linnamäe tee

## Viited
Koltasaamid

**Koltasaamid** (ka **koltad**) on saamide hulka kuuluv etniline rühm Lapimaal ja Koola poolsaarel Soomes ja Venemaal. 

Koltasaamid kuuluvad Koola poolsaare Petsamo ala põlisrahva hulka, kuid Jätkusõja järel läks Petsamo ala Nõukogude Liidule ja enne seda evakueeriti suur osa koltasaamidest mujale Soome. Praegu elab enamik koltasaame Inari valla Sevettijärvi ja Nellimi külas ja nende ümbruses. 

Traditsioonide ja keele poolest kuuluvad koltasaamid idasaamide hulka. 1995. aasta hinnangu järgi elab Soomes 500 ja Venemaal 400 koltasaami.

## Usk

Koltasaamid on õigeusklikud ja kuuluvad tänapäeval enamasti Soome Õigeusu Kirikusse. Petsamo Trifon (1495–1583) ristis koltasaamid õigeusku juba 16. sajandi keskel. Õigeusk eristab koltasaame ülejäänud Põhjamaade saamidest, kes on luterlased.

## Vaata ka
*Koltasaami keel

## Viited

## Välislingid
*Saami muuseum Siida: koltasaamid (soome keeles)
*Koltat. Ortodoksi.net
*Kolttalaki. Finlex. 
*Koltat ja Sevettijärvi (Minna ja Markus Moshnikoffi koduleht)
*Voitto Viinanen, Rajahistorian ja kulttuuriperinteen tutkimusta
*Hannele Huhtala. Kolttien sisukas suku. Voima 9/2011
*Yle Elävä arkisto. Leuddit ovat kolttakansan salattu muisti
Magnetohüdrodünaamika

**Magnetohüdrodünaamika** on teadusharu, mis uurib elektromagnetvälja ja elektrit juhtiva vedeliku (nt vedela metalli) või gaasi (või plasma) vastastikust mõju.

## Vaata ka
*Elektromehaanika
*Elektrodünaamika
*Magnetohüdrodünaamiline pump

## Viited
Magnetohüdrodünaamiline pump

**Magnetohüdrodünaamiline pump** on elektrit juhtiva vedeliku (nt vedela metalli) pump, milles rõhk tekitatakse elektromangetväljaga. 

## Liigitus
*Induktsioonpumbad - vahelduvvoolu abil tekitatakse liikuv magnetväli, mis indutseerib voolu elektrit juhtivasse vedelikku
*Konduktsioonpumbad - püsimagnetväljas juhitakse elektrivool läbi elektrit juhtiva vedeliku

## Vaata ka
*magnetohüdrodünaamika
*elektrodünaamika
*elektromehaanika
*elektriajam
Anton Starkopfi tänav

**Anton Starkopfi tänav** on tänav Tartus Ihaste linnaosas. 

Tänav on nimetatud eesti skulptori Anton Starkopfi järgi. Tänav sai nime 1984. aastal.

Tänav algab Eduard Wiiralti tänavalt ja kulgeb edelasse, ristub Pallase puiestee, Hando Mugasto tänava, Elmar Kitse tänava, Aleksander Vardi tänava, Ado Vabbe tänavaga ning lõppeb Pallase puiesteel.

Tänav on umbes 600 meetrit pikk.
Marje Mets

**Marje Mets** (sündinud 10. augustil 1977) on eesti psühholoog.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1995. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 2001. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal.

Ta oli aastatel 2001–2007 Tallinna Ülikoolis magistriõppes, kus kaitses väitekirja "Töötaja pingeallikad laevakeskkonnaga kohanemisel" (juhendaja Toomas Niit) ja sai magistrikraadi. 

## Töökäik
Ta oli aastatel 1999–2005 Eesti Merekoolis psühholoogiaõpetaja. Ta töötas aastatel 2006–2009 AS Tallinkis hotellidirektorina Ro-ro reisilaeval.

Ta töötab alates 2009. aastast Eesti Mereakadeemias (alates 2014. aastast Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemias) psühholoogia õppejõuna.

## Välislingid
*Marje Mets "Eesti Teadusinfosüsteemis
Heki tänav

**Heki tänav** on tänav Tartus Ropka linnaosas.

Tänav saab alguse Kopli tänavalt, kulgeb alguses lõunasse, pöörab siis itta ja lõppeb Võru tänaval.

Tänava pikkus on umbes 260 meetrit.

## Vaata ka
*Heki tee
Kausatiiv

**Kausatiiv** on keeleteaduses valentsi suurendav konstruktsioon, kus lause alus paneb kedagi või midagi tegema või põhjustab kellegi või millegi seisundi muutust.

Eri keeltes on erinevad vahendid kausatiivsuse väljendamiseks. Osas keeltest on selleks leksikaalsed vormid, teistes jällegi morfoloogilised vahendid.

## Kausatiiv eesti keeles
Eesti keeles kasutatakse kausatiivsuse väljendamiseks liiteid, nagu -ta- või -da-. 
Näiteks (V) põle/ma > põle/ta/ma; (Adj) avar > avar/da/ma;; (Adv) püsti > püsti/ta/ma. 

## Inglise keeles
Inglise keeles võib kausatiivsete vormidena välja tuua *raise - rise*, *lie – lay*.

Tasub veel ära märkida, et tihti kasutatakse kausatiivsuse väljendamiseks sõna *make*, mitte *cause*.

## Viited
Kasarmu tänav (Tartu)

**Kasarmu tänav** on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.

Tänav saab alguse Puiestee tänavalt ja kulgeb kirdesse. Tänav ristub Peetri ja Orava tänavaga ning lõppeb, kui keerab loodesse ja muutub sellega Jänese tänavaks.

Tänav on umbes 325 meetri pikkune.

Tänav sai nime 1924.
Multifüüsika

**Multifüüsika** on füüsikalise modelleerimise valdkond, kus uuritakse samaaegseid füüsikalisi mõjusid mitmete mudelitega samaaegselt. 

Samaaegselt on võimalik uurida näiteks välju lõplike elementide meetodiga ja mehaanilisi jõude mõne teise meetodiga. Modelleerimisel kasutatakse (osatuletistega) diferentsiaalvõrrandite numbrilist lahendamist arvutil (vt iteratsioonimeetod). 

## Tarkvaravahendid
Advanced Simulation Library, Elmer and MOOSE are examples of open source software packages for simulating multiphysics models. Abaqus, ADINA, Altair, ANSYS Multiphysics, Code_Aster, CFD-ACE+, CFD-FASTRAN, COMSOL Multiphysics, FEATool Multiphysics, FlexPDE, LS-DYNA, NEi Nastran, and  OOFELIE on mõned näited simulatsioonipakettidest. Need paketid põhinevad peamiselt lõplike elementide meetodil.

## Viited
Risti teeneterist

**Risti teeneterist** on Risti valla väljaantav teenetemärk.

2007. aasta alguses otsustas Risti vallavolikogu haridus- ja kultuurikomisjon hakata valla arengule tegusamalt kaasa aidanud inimeste tunnustamiseks välja andma Risti teeneteristi. Teeneteristi anti välja üks kord aastas ja mitte rohkem kui 3 inimesele aastas, juubeli puhul võis erandkorras anda ka rohkem teenetemärke. Teeneteristi andmise otsustas vallavolikogu. Teenetemärgi andmise kohta väljastati ka vastav tunnistus.

## Kirjeldus
Risti teeneterist on kahetasapinnaline, kumerdatud pinnaga märk, mille keskel ülemisel tasapinnal on kujutatud Risti valla vapp. Märgi taustal on kujutatud stiliseeritud topeltristi, mis sümboliseerib küüditatute mälestusmärki. Risti teeneterist on valmistatud hõbedast, vapi pind on emailitud ja kollased osad on kullatud, läbimõõt 35 mm. Tagaküljele graveeritakse märgi number ja andmise aasta.
Teeneteristi autor on Ene Valter, märke valmistab ARS Vasetööd

## Viited
Nominatiiv-akusatiivne keel

**Nominatiiv-akusatiivne keel** ehk **akusatiivkeel** on keel, milles lause subjekti vorm on sama nii transitiivses kui ka intransitiivses lauses, kuid transitiivse lause objekt on markeeritud teisiti. Transitiivne lause sisaldab transitiivset ehk sihilist verbi, intransitiivne lause sisaldab intransitiivset ehk sihitut verbi. Üldiselt märgitakse intransitiivse lause subjekti tähega S (subjekt), transitiivse lause subjekti tähega A (agent) ja transitiivse lause objekti tähega O (objekt) või P (patsient). Subjekti käänet nimetatakse nominatiiviks ja transitiivse lause objekti käänet akusatiiviks. Kui akusatiivkeeles on kääne, mis on markeerimata (st sellel pole käändelõppu), siis on selleks üldiselt nominatiiv.

Ka eesti keel on akusatiivkeel, mida illustreerivad järgnevad näited. Sealjuures ei ole eesti keeles akusatiivi, vaid transitiivse lause objekti märgitakse peamiselt partitiivis või genitiivis. Tühihulgaga Ø on märgitud markeerimata ehk käändelõputa kääne.

:Lind-Ø (S) lenda-b.
:lind-NOM lenda-3SG

:Mina-Ø (S) kõnni-n.
:mina-NOM kõndi-1SG

:Mees-Ø (A) ehita-b maja (O).
:mees-NOM ehita-3SG maja.PRT

:Sina-Ø (A) söö-d suppi (O).
:sina-NOM söö-2SG supp.PRT

:Õde-Ø (A) kirjuta-s raamatu (O).
:õde-NOM kirjuta-PST.3SG raamat.GEN

Lisaks eesti keelele on akusatiivkeelteks näiteks läti keel, vene keel, jaapani keel, hindi keel jpt.

Inglise keeles on akusatiivsüsteem säilinud ainult pronoomenites, mida on näha järgmistes näidetes:

:I-Ø (S) dance.
:mina-NOM tantsi
:’Mina tantsin’

:He-Ø (S) dance-s.
:tema-NOM tantsi-3SG
:’Tema tantsib’

:I-Ø (A) love him (O).
:mina-NOM armasta tema.ACC
:’Mina armastan teda’

:He-Ø (A) love-s me (O).
:tema-NOM armasta-3SG mina.ACC
:’Tema armastab mind’

## Muud süsteemid
Peale akusatiivkeelte on olemas ka keeled, kus kasutatakse ergatiivsüsteemi, jagatud ergatiivsust, neutraalset süsteemi või kolmelist süsteemi. Jagatud ergatiivsuse puhul on keeles kasutusel nii ergatiiv- kui ka akusatiivsüsteem. Neutraalse süsteemi korral on intransitiivse lause subjekt (S) ning transitiivse lause subjekt (A) ja objekt (O) samamoodi markeeritud, kusjuures tihtipeale on nad kõik markeerimata ja neid aitab eristada näiteks sõnajärg. Kolmelises süsteemis markeeritakse S, O ja A kõik erinevalt.

## Vaata ka

* Ergatiiv-absolutiivne keel

## Viited
Kase põik

**Kase põik** oli tänav Tartus Vaksali linnaosas raudtee ja Kastani tänava vahel.

Tänav sai nime 1987. Aastal 2011 tühistati Kase põik aadressiobjektina.

## Viited