open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bernt Aardal

**Bernt Olav Aardal** (sündinud 9. oktoobril 1950 Drammenis) on norra politoloog. 

Tal on politoloogias magistrikraad Oslo Ülikoolist (1979) ja samast ka doktorikraad (1993). Alates 2013. aastast töötab ta Oslo Ülikoolis professorina.

## Välislingid
*Koduleht
Eduard Suess

**Eduard Suess** (20. august 1831 London – 26. aprill 1914 Viin) oli Austria geoloog ja poliitik.

Ta tegeles Alpide tektoonika ja mäetekkeprotsessidega. Tema kasutusele võetud on ürgkontinent Gondwana ja Teetise mere nimi.

Tema võttis kasutusele  ka termini "biosfäär" (1875).

## Tunnustus
*1894 valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1902 nimetati Tartu Ülikooli auliikmeks
Elizabeth Eastlake

**Elizabeth Eastlake** (sünninimi **Elizabeth Rigby**; 17. november 1809 Norwich – 2. oktoober 1893 London) oli inglise kirjanik, kunstikriitik ja -ajaloolane.

Ta leidis tunnustust kirjanikuna, kuid mängis olulist rolli ka Londoni kunstiringkondades. Tema abikaasa Charles Eastlake oli Rahvusgalerii direktor.

Ta viibis aastatel 1838–1841, 1844 ja 1878 Eestis. Avaldas anonüümselt raamatu "A Residence on the Shores of the Baltic" (1841) ("Asupaik Läänemere kaldal"), järgmistes trükkides "Letters from the Baltic" ("Kirjad Läänemere kaldalt"), saksa keeles "Baltische Briefe", 1846. Raamatus on 20 tema joonistuste järgi tehtud vasegravüüri. Novellikogus "Liivimaa jutud" (1846, eesti k. 1930) on asjatundlikult kirjeldatud Eesti olusid ja eestlaste kombeid.
## Galerii raamatust "Asupaik Läänemere kaldal", 1842

File:RIGBY(1842) Baltic letters, p1.008 DOMBERG REVAL.jpg|Vaade Toompeale
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p2.138 REVAL CASTLE (Der lange Herrmann).jpg|Vaade Toompeale, Toompea lossile ja Pikale Hermannile
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p2.012 REVAL.jpg|Vaade Suure Rannavärava eesväravale
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p1.165 BALTISPORT (Pakri Cliff, Paldiski).jpg|Vaade Pakri pangale, Pakri vanale tuletornile
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p1.197 RUINS AT FALL (Keila-Joa).jpg|Keila-Joa lossi varemed
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p1.215 THE CASTLE FALL (Keila-Joa).jpg|Keila-Joa loss
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p2.048 A SHEEP STABLE.jpg|
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p2.065 ESTONIAN KRUG.jpg|Kõrtsihoone
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p2.070 RUINS OF LODE CASTLE (Koluvere Castle).jpg|Koluvere lossi varemed
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p2.093 LANDSITZ RIESENBERG in Estland (Riisipere).jpg|Riisipere mõisahoone
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p2.122 STAIR IN AN HOUSE IN REVAL.jpg|Trepikoda vanas Tallinna hoones
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p1.220 ESTONIAN PEASANT.jpg|Eesti talupoeg
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p1.318 AN ESTONIAN COSTUME.jpg|Eesti rahvariided
File:RIGBY(1842) Baltic letters, p1.175 ESTONIAN PEASANT GIRL.jpg|Eesti talutüdruk

## Viited
*Eesti entsüklopeedia. 14. kd. : Eesti elulood. Lk 48.

## Välislingid
*
Verna Aardema

**Verna Norberg Aardema Vugteveen** (6. juuni 1911 New Era, Michigan – 11. mai 2000 Fort Myers, Florida) oli Ameerika Ühendriikide lastekirjanik. 

1934. aastal sai ta ajakirjanduse bakalaureusekraadi Michigani Osariigi Ülikoolist. Aastatel 1934–1973 töötas ta õpetajana ja 1951–1972 ajalehe Muskegon Chronicle korrespondendina.

Juba ülikooli ajal võitis ta mitu kirjutamisvõistlust. Esimese lastejuttude kogumiku avaldas ta 1960. aastal.
Rahvusgalerii

**Rahvusgalerii** (inglise keeles *National Gallery*) on kunstimuuseum Londonis.

Rahvusgalerii kogudes on rohkem kui 2300 maali, suuremalt jaolt püsiekspositsioon. Kogud ulatuvad Cimabue varastest teostest (13. sajandist) impressionistideni. Eriti esinduslik on muuseumi Madalmaade, Itaalia vararenessansi ja 17. sajandi Hispaania maalikunsti kogu. Teiste Euroopa muuseumitega võrreldes on kogu väike, kuid ülevaatlik.

Muuseumi kogud kuuluvad Suurbritannia kuningriigile ja põhiekspositsiooni külastamine on kõigile tasuta. 2011. aastal oli Rahvusgalerii külastatavuselt maailma neljas muuseum, seda edestasid üksnes Pariisis asuv Louvre, New Yorgis asuv Metropolitani Kunstimuuseum ja Londonis asuv Briti muuseum. 2011. aastal külastas Rahvusgaleriid 5,25 miljonit inimest.

## Ajalugu
Rahvuslikule kunstikogule pandi alus 1824. aastal, kui Briti valitsus ostis pankur John Julius Angersteinilt 38 olulist maali, sealhulgas Raffaeli ja Rembrandti teoseid. Aastatega kasvas kogu rikaste annetajate toel, kes kinkisid nii raha kui ka kunstiteoseid. Seega erineb Rahvusgalerii enamikust Mandri-Euroopa rahvusgaleriidest, mis said alguse mõne kuninga või vürsti kunstikogu natsionaliseerimisest.

Londoni kesklinnas asuva galerii peahoone projekteeris William Wilkins klassitsistlikus stiilis ja see valmis 1832–1838. See on kolmas Rahvusgalerii hoone, millest on muutumatult säilinud vaid fassaad, ülejäänud hoonet on tükkhaaval laiendatud ja uuendatud. Peahoonest vasakul asub uus 1991. aastal avatud Sainsbury tiib, mille projekteerisid arhitektid Robert Venturi ja Denise Scott Brown. Ruumipuuduse tõttu asutati 1897 Tate'i galerii, kus esitletakse briti kunsti.

## Kuulsaimad maalid

Vincent van Gogh - Sunflowers - VGM F458.jpg|"Päevalilled". Van Gogh
Jan van Eyck - Portrait of Giovanni Arnolfini and his Wife - WGA7689.jpg|"Abielupaar Arnolfini portree". Jan Van Eyck
Leonardo da Vinci Virgin of the Rocks (National Gallery London).jpg|"Kivide neitsi". Leonardo da Vinci


## Kirjandus
*Leapman, M. 2008. London. Lk.104–107
Amanda Aardsma

**Amanda Aardsma** (sündinud 24. oktoobril 1982 Denveris) on USA filminäitleja.

Pesapallur David Aardsma on tema vend. 

## Välislingid
*Sissekanne IMDb-s
Marje Aare

**Marje Aare** (sündinud 15. märtsil 1946 Tallinnas) on eesti laulja.

Marje Aare õppis aastatel 1954–1961 muusikakoolis viiulit, 1961–1962 viiulit ja vioolat. Aastatel 1962–1966 õppis ta koorijuhtimist ning eraviisiliselt laulmist Mihkel Sildose juures.

Aastatel 1970–1980 tegi ta Eesti Raadios muusikasaateid (nt "Interpreeditund"). 

Lauljana astus ta esimest korda publiku ette Enn Selgise džässansamblis 1962. aastal. Hiljem laulis ta Eugen Feliciuse ja Raivo Diksoni vokaalansamblites, kitarrist Tiit Kikkeni ansambli solistina ning vokaalansamblites Collage ja Laine. 

Marje Aare mängis Ermelinat Raimo Kangro ooperis "Imelugu" (Vanemuine, 1974).

## Viited

## Välislingid
*Kersti Johanson ja Marje Aare - Stockholm Sweetnin' (by Quincy Jones) youtube.com
Exxon Valdez

**Exxon Valdez** on nimi, mida kandis 1989. aasta märtsis Alaska vetes karile jooksnud ja ulatusliku naftareostuse põhjustanud naftatanker.

Alates 2008. aastast kannab tanker nime **Dong Fang Ocean** ja sõidab Panama lipu all. Tanker on kandnud ka nimesid *Exxon Mediterranean*, *SeaRiver Mediterranean*, *S/R Mediterranean* ja *Mediterranean*. Tankeri omanik on Hong Kong Bloom Shipping Ltd.

Õnnetuse toimudes kuulus laev Exxoni Laevakompaniile (*Exxon Shipping Company*) ja sõitis Ühendriikide lipu all.
Orvokki Harjuvaara

**Orvokki Harjuvaara** (14. juuni 1938 – 18. aprill 2010) oli soome teoloog ja koolitaja.

## Välislingid
*Andres Põder. In memoriam Orvokki Harjuvaara. Eesti Kirik, 4. mai 2010
Frank Aarebrot

**Frank Aarebrot** (19. jaanuar 1947 – 9. september 2017) oli norra politoloog. 

Ta oli õppejõud Bergeni ülikoolis (alates 1977. aastast) ja Örebro ülikoolis. Norras oli ta tuntud poliitikakommentaatorina.

Aastatel 1969–1976 õppis ta Yale'i ülikoolis ja Michigani ülikoolis ning sai poliitikakandidaadi kraadi.
Mary Daly

**Mary Daly** (16. oktoober 1928 Schenectady linn – 3. jaanuar 2010 Gardner) oli Ameerika Ühendriikide radikaalne feministlik filosoof ja teoloog.
Tiiu Aareleid

**Tiiu Aareleid** (sündinud 3. novembril 1946) on eesti onkoloog. 

Aastatel 1965–1971 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja lõpetas *cum laude*.

Ta on töötanud Tartu Vabariiklikus Kliinilises Haiglas, Tervishoiu Ministeeriumi Arvutuskeskuses, Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis, Eesti Onkoloogiakeskuses. Alates 2003. aastast töötab ta Tervise Arengu Instituudis.

## Välislingid
*
Anu Aaremäe

**Anu Aaremäe** (sündinud 20. aprillil 1974) on eesti moekunstnik ja kunstikriitik. 

## Haridus
Ta on õppinud Eesti Kunstiakadeemias moedisaini (lõpetas 1996. aastal). 

## Tegevus kunstnikuna
Töötanud nii filmide kui ka teatrilavastuste kostüümikunstnikuna. Aastatel 2007–2009 oli mitme eesti filmi (dokumentaalfilm "Nipernaadit otsimas", 2007; "Magnus", 2007; "Soovide puu", 2008 jm) kostüümikunstnik, kostümeerija või jumestuskunstnik. 

Näitlejana teinud pisirolle filmis "Magnus" (2007) ja telesarjas "" (2010). 

1998. aastal esines ta oma maalidega Vaal Galerii keldrisaalis nelja noore kunstniku ühisnäitusel "Art is Everywhere".

## Tegevus kunstikriitikuna
Ta on töötanud Delfi Naistelehe moeajakirjanikuna ning teinud kaastööd paljudele muudele ajakirjandusväljaannetele. Tema kultuuriteemalisi artikleid on ilmunud näiteks ajalehtedes Postimees, Eesti Ekspress, Eesti Päevaleht, Meie Meel ja KesKus ning ajakirjades Marie Claire, Kodukiri, Mood, Stiil jm.

### Artikleid
*Anu Aaremäe: Amatöörhamlet tühjale saalile, postimees.ee, 18. november 2006
*Anu Aaremäe: Nokuga tibide sündroom, postimees.ee, 13. jaanuar 2007
*Presidendi vastuvõtusaal kui mögafoniga õlletelk, ekspress.ee, 27. veebruar 2007

## Viited
Ferdinand Oyono

**Ferdinand Léopold Oyono** (14. september 1929 – 10. juuni 2010) oli Kameruni diplomaat, poliitik ja kirjanik.

Ferdinand Oyono sündis Kameruni lõunaosas N'goulemakongis Ebolowa lähedal. Ta õppis Pariisis õigusteadust ja diplomaatiat.

Kui Kamerun 1960. aastal iseseisvaks sai, kuulus ta riigi delegatsiooni ÜRO-ga liitumisel. Aastatel 1965–1985 töötas Oyono diplomaadina; oli suursaadik muu hulgas Prantsusmaal, Suurbritannias ja Põhjamaades ning aastatel 1974–1982 Kameruni alaline esindaja ÜRO juures.

Alates 1985. aastast kuulus ta Kameruni valitsusse; aastatel 1992–1997 oli ta Kameruni välisminister ning seejärel kuni 2007. aastani kultuuriminister.

Ta kirjutas 1950. aastatel kolm prantsuskeelset satiirilist romaani.

## Teosed
* "Une vie de boy"
* "Le Vieux Nègre et la médaille"
* "Chemin d'Europe"
Solveig Aareskjold

**Solveig Aareskjold** (sündinud 19. juulil 1949 Rogalandis Høylandi vallas (praegu Sandnes)) on norra kirjanik. Ta kirjutab peamiselt uusnorra keeles.
Omar Rayo

**Omar Rayo Reyes** (20. jaanuar 1928 – 7. juuni 2010) oli Colombia maalikunstnik, skulptor ja karikaturist.

Ta viljeles opkunsti ning lõi peamiselt abstraktseid geomeetrilisi teoseid, kasutades eelkõige musta, valget ja punast värvi. 

Aastal 1981 asutas ta oma kodulinnas Roldanillos muuseumi.

## Välislingid
* Rayo muuseumi koduleht
Enno Karrisoo

**Enno Karrisoo** (7. oktoober 1935 Tallinn – 4. juuni 2010) oli eesti käsipallur ja käsipallitreener.

Õppis Tallinna 2. Keskkoolis, lõpetas 1959. aastal Tallinna töölisnoorte keskkooli.

Oli 1959–1962 Normas spordimetoodik ja käsipallitreener, 1963–2005 Tallinna Kalinini rajooni LNSK, Oktoobri rajooni LNSK, Lääne rajooni LNSK, Kristiine LNSK ja Siili Palliklubis käsipallitreener.

## Sportlasena
Sporti hakkas harrastama Tallinna Kalevi korvpallikoolis Valentin Steinbergi juhendamisel, harrastas Uno Trei suunamisel ka kergejõustikku.

Aastatel 1961 ja 1962 tuli ta Norma meeskonnas Eesti NSV  käsipallimeistriks.

## Treenerina
Treenerina oli ka Eesti noortekoondiste juhendajaid. Õpilasi: Mati Piilpärk, Raivo Laast, Urmas Träder, Riho-Bruno Bramanis, Rein Sillamaa, Martin Noodla.

## Spordikohtunikuna
Tegutses ka käsipallikohtunikuna (1962 vabariiklik kategooria).

## Sporditegelasena
Kuulus 1962–1992 Eesti NSV/ Eesti Väravpalliföderatsiooni presiidiumi.

## Teoseid
*"Väravpall". 1988

## Tunnustus
*1989 – Eesti NSV teeneline treener

## Isiklikku
Tema isa oli laulja Eedo Karrisoo.

## Viited

## ''Personalia''
*Kristi Vahemaa. "Sajandi treener Enno Karrisoo elas terve elu käsipalli heaks". Eesti Päevaleht, 14. juuni 2010
*"Karka". Toimetaja Kristi Kirsberg, esikaane joonistus Kalev Prits. 2013. 326 lk. ISBN 9789949934560 

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
*Haud Tallinna Liiva kalmistul
Jõessaare rändrahn

**Jõessaare rändrahn** (ka *Paaksima kivi*, *Oore kivi*) on gneissgraniidist rändrahn Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Paaksima külas.
Rahnu ümbermõõt on 23,1 meetrit. Pikkus 9,2; laius 5,1 ja kõrgus 2,5 meetrit. 

## Vaata ka
*Eesti rändrahnude loend

## Allikad
* 
* 
*
Johannes Taul

**Johannes Taul** (24. juuli 1922 Riidaja, Valgamaa – 26. veebruar 2010) oli eesti pärimusmuusika traditsioonide edendaja ja torupillimuusika taaselustaja, helilooja, pillimeister ja -õpetaja. 

Asutas 1972. aastal rahvamuusikaansambli Torupill ning on olnud veel mitme rahvapilliansambli looja ja juht. Ansambel Torupill on paljukordne vabariiklike ja üleliiduliste taidlusfestivalide laureaat ning esindanud eesti rahvamuusikat paljudes välisriikides . Johannes Tauli loodud ansambel Torupill oli üldse esimene torupilliansambel Eestis. Torupillide koosmängu võimaldas nende ehitamine ühes helistikus, mida varasemas torupillimängu traditsioonis Eestis ei kasutatud.

Johannes Taul on rahvamuusikat ise kogunud ja kogutut oma ansamblitega esitanud. Ka on ta oma ansamblite jaoks ise muusikat loonud, korraldanud rahvusvahelisi torupillipidusid ja esitanud torupillimuusikat välismaal. Johannes Taul on viisistanud laule nii enda kui teiste autorite sõnadele.

## Haridustee
* 1935–1941 – Tõrva Progümnaasium
* 1939 – Tartu Kõrgem Muusikakool, Evald Turgani viiuliklass
* 1946–1948 Tartu Riiklik Kunstiinstituut, maalifakulteet, juhendaja Alfred Kongo
* 1967 – Tartu Riiklik Ülikool, romaani-germaani keeled ja kirjandus (lõpetatud)

## Ametikohad
* 1944–1977 Riidaja 8-klassilise kooli saksa keele ja laulmise õpetaja
* 1950–1971 Riidaja rahvapilliorkestri kunstiline juht
* 1972–1994 Rahvamuusikaansambli Torupill kunstiline juht
* Alates asutamisest Ühiskondliku Pedagoogilise Uurimise Instituudi liige, uurides eesti rahvakooli ajalugu ja keeleõpetamise probleeme 

## Tunnustus
*1996 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (koos Ants Tauliga, Eesti torupillitraditsiooni taastamine ja edendamine, Ants Tauli pereansambli edukas esinemine ülemaailmsel folkloriaadil Hollandis)
*1998 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
* Johannes Tauli isa Eduard Taul (09.12.1888–05.02.1957) oli Riidajas aktiivne ühiskonnaelu tegelane ja muusikaseltsi Wambola juht, juhatas laulukoori ja organiseeris näitetrupi tegevust. Eduard Taul oli valla volikogu ja kooli hoolekogu liige, tegutsedes ka Helme koguduse juhatuses, ristides lapsi ja saates viimsele teekonnale lahkunuid.
* Johannes Taulil ja maalikunstnik Lehte Taulil on kaks tütart ja poeg. Poeg Ants Taul on Eesti rahvamuusik ja torupillimeister. Johannes Tauli õe Õie poeg oli näitleja Sulev Luik.

## Teoseid
* “Riidaja rahvapilliorkestri arengust ja töökorraldusest” (Tallinn, 1955) 
* “Zu der Geschichte und dem Bau des estnischen Dudelsacks” (Anuario da Gaita nr 13, 1998)
* “Metsa veerel väike maja” (Tartu, 2002; laule J. Tauli viisidega)
* “Viiuli valmistamisest ja ajaloost” (Tartu, 2003)
* “Seal, kus lõhnab ristik”(Tartu, 2007; laule J. Tauli viisidega)
* Tõlkinud Eva Gerlachi raamatu “Araabia templid liivas“ (Tallinn, 1971)

## Viited

## Välislingid
Rue McClanahan

**Eddi-Rue McClanahan** (21. veebruar 1934 Healdton – 3. juuni 2010 New York) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

Blanche Devereaux' rolli eest telesarjas "Kullakesed" võitis ta 1987. aastal Emmy auhinna.

## Välislingid
* Rue McClanahan andmebaasis IMDb
Jõesaare kadakas

**Jõessaare kadakas** on kadakas Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Paaksima küla lähedal.

1998. aasta andmetel oli see Eesti jämedaim kadakas. Puu ümbermõõt oli 223 cm ja kõrgus 9 meetrit.

2015. aasta 8. augusti seisuga on kadakas umbes kahe meetri kõrguselt murdunud ning täielikult kuivanud. Kuna sel ajal okkaid enam okste küljes ei olnud, võib arvata, et puu murdus juba vähemalt aasta varem.


Joesaare kadakas.JPG|2008
Kadakas_joesaares.jpg|Tähis


## Viited

## Välislingid
*
Emil Aarestrup

**Carl Ludvig Emil Aarestrup** (4. detsember 1800 Kopenhaagen – 21. juuli 1856 Odense) oli taani luuletaja. 

## Välislingid
*Sissekanne "Eesti Entsüklopeedias"
Gustav Aarestrup

**Gustav Nicolay Aarestrup** (1. jaanuar 1916 Steinkjer – 15. november 2005) oli norra majandustegelane. 

Ta oli 1965–1976 kindlustusettevõtte Storebrand ärijuht ning 1976–1982 ettevõtte nõukogu esimees.
Marie Helene Aarestrup

**Marie Helene Aarestrup** (27. mai 1826 Flekkefjord – 1919 Pariis) oli norra maalikunstnik.

Ta alustas oma kunstiõpinguid H. L. Reuschi juures Bergenis ning 1859. aastal lõpetas õpinguid B. Tissieri juures Pariisis. 1863. aastal esines ta esmakordselt näitusel Oslos. Riikliku stipendiumi abil tegutses ta samal aastal pool aastat Düsseldorfis šveitsi maalikunstniku Benjamin Vautieri juures. Hiljem töötas ta Pariisis. Ta maalis peamiselt portreid ja olustikupilte.
Steffen Aarfing

**Steffen Aarfing** (sündinud 14. mail 1955) on taani lavakujundaja. 

## Välislingid
*Sissekanne entsüklopeedias Den Store Danske
Andreas Aarflot

**Andreas Aarflot** (sündinud 1. juulil 1928 Hiinas Hunani provintsis Yiyangis) on norra luterlik teoloog, kirikuloolane ja vaimulik, Norra Kiriku Oslo piiskop 1977–1998. 

Tema vanavanavanaema oli kirjanik Berthe Canutte Aarflot.

Tema vanemad olid Norra Misjoniseltsi teenistuses.

## Välislingid
*Sissekanne Norra biograafilises leksikonis
Berthe Canutte Aarflot

**Berthe Canutte Aarflot** (3. jaanuar 1795 Ørsta vald – 29. oktoober 1859) oli norra vaimulik kirjanik. 

Ta oli Sivert Aarfloti tütar, Rasmus Aarfloti vend ja Andreas Aarfloti vanavanavanaema.

12-aastaselt hakkas ta kirjutama vaimulikke laule. Tema isa soovitas need avaldada ning Berthe vanema venna Rasmuse abiga teostus see 1820. aastal. 

1816. aastal Berthe abiellus ja sai seitse last.
Hollandikeelne kirjandus

**Hollandikeelne kirjandus** on hollandi keeles kirjutatud ilukirjandus.

## Hollandikeelseid kirjanikke
* Martinus Wilhelmus van der Aa
* Bertus Aafjes
* Albert Cornelis Baantjer
* Louis Paul Boon
* Ferdinand Bordewijk
* Dick Bruna
* Hugo Claus
* Louis Couperus
* Frederik van Eeden
* Hella Haasse
* Willem Frederik Hermans
* Arthur Japin
* Harry Mulisch
* Multatuli
* Gerard Reve
* Annie M. G. Schmidt
* Albert Verwey
* Joost de Vries
* Jan Wolkers
Mari Kiviniemi

**Mari Johanna Kiviniemi** (sündinud 27. septembril 1968 Seinäjoel) on Soome poliitik, Soome peaminister (2010–2011).

Ta on Eduskunna liige alates 1995. aastast.

Aastatel 2005–2006 oli Mari Kiviniemi Matti Vanhase esimese valitsuse väliskaubandus- ja arenguminister. Alates 2007. aastast oli ta Matti Vanhase teise valitsuse regionaalminister.  

12. juunil 2010 valiti ta Soome Keskerakonna esimeheks. Selles ametis oli ta kuni juunini 2012. 

Peaministriks sai ta pärast Matti Vanhase tagasiastumist 2010. aastal. Ta oli 22. juunist 2010 kuni 22. juunini 2011 Soome peaminister.

2014. aastast on ta OECD asepeasekretär.

## Isiklikku
Tema abikaasa on 1996. aastast Juha Louhivuori; neil on tütar ja poeg. 

## Vaata ka
* Mari Kiviniemi valitsus

## Välislingid
* Liisi Poll. Mari astub Matti asemele, Postimees, 19. juuni 2010
* Priit Simson. Soome peaminister Mari Kiviniemi: keskendun alati faktidele, EPL, 3. juuli 2010
Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet"

**Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet"** on teenetemärk, mida anti välja 2000. aastal Eesti piirivalve taasloomise 10. aastapäeva auks. 

Mälestusmedalite andmise kinnitas siseminister 19. oktoobril 2000 oma käskkirjaga nr 492. 

Mälestusmedal on üheklassiline ja jaotub kahte liiki. I liigiga peetakse meeles Eesti kodanikke, kes on tegevteenistuses olles otseselt osalenud piirivalve taastamisel. II liigiga peetakse meeles Eesti ja välisriikide kodanikke, kes on kaasa aidanud piirivalve taastamisele ning autasustatakse eriõigusel kõiki taastamisperioodi siseministreid.


Pilt:10apiir1.jpg|Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet" I liik
Pilt:10apiir2.jpg|Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet" II liik
Retseptiravim

**Retseptiravim** on ravim, ka ravimpreparaat, mida apteegiteenust osutav ettevõte võib müüa ainult arsti, eriarsti või loomaarsti nõuetekohase retsepti (Eestis paberkandjal, telefoni teel ehk digiretsepti) alusel. 

## Retseptiravimid Eestis
Ravimite (sh retseptiravimite) väljakirjutamise, haldamise, müügi, volitatud asutuste ja apteegiteenust osutavate asutuste, ning kontrolli ravimite ja retseptiravimite üle jm juhised on ära toodud EV Ravimiseaduses (lühend – RavS) ja teistes õigusaktides. 

Ravimi väljastamine arsti ettekirjutuse järgi peaks garanteerima ravimi põhjendatud kasutamise ning vältima iseravimist ja ravimi kuritarvitamist.
## Vaata ka
* Eesti Haigekassa
* Ravimid
* Eriarstiabi
* RHK-10
* Eesti Ravimite register
* Eesti Veterinaarravimite register
* Anatoomilis-terapeutiline keemiline kood
* Koodikeskus
* Ravimikood
* Retseptikeskus
* Digiretsept

## Viited

## Kirjandus
*Meditsiinisõnastik. Tõlkija Katrin Rehemaa, toimetajad Sirje Ootsing, Laine Trapido. Kirjastus Medicina, 2004, ISBN 9985-829-55-7.

## Välislingid
*Ravimiseadus (lühend – RavS), Riigikogu seadus, 6 jagu Ravimiregister, koodikeskus, ravimikood ja retseptikeskus. Veebiversioon 17. mai 2013
* M. Kuul, "Psühhiaater sai soomlaste tabletiturismi abistamise eest karistada", ERR uudised veebiversioon, 31. oktoober 2012
* M. Kuul, "Perearsti kahtlustatakse narkokuriteos", ERR uudised veebiversioon, 20. veebruar 2013
* M. Kuul, "Narkomaane varustanud perearst sai tingimisi vanglakaristuse", ERR uudised veebiversioon, 1. mai 2013
Franyó Aatoth

**Franyó Aatoth** (õieti **István Ferenc Tóth**; sündinud 1954 Nyíregyházas) on Ungari päritolu prantsuse kunstnik.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
*Video näituselt
Gotthard Hörschelmann

**Gotthard Hörschelmann** (25. september 1903 Tartu – 26. oktoober 1976 Malente) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1911–1922 ja 1922–1927 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 1925. aastal täiendas end Rostocki ja 1925–1926 Erlangeni ülikoolis Saksamaal. Prooviaastal oli Rapla ja Hageri koguduses. Õpetajaametisse ordineeriti ta 26. detsembril 1928.

Oli 1928–1929 Lääne-Harju praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1929–1935 oli ta Tallinna Niguliste koguduse õpetaja Konrad von zur Mühleni isiklik adjunkt. 1929–1939 oli ta Nõmme Saksa Lunastaja koguduse õpetaja. Lisaks pidas ta ka kooliõpetaja ametit: oli õpetaja Nõmme saksa algkoolis ja aastail 1929–1931 Tallinna Saksa Tütarlaste Gümnaasiumis.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1939–1941 pastor mitmes kohas praegustel Poola aladel, 1941–1945 teenis Wehrmachtis, 1945–1955 oli sõjavangis Venemaal. 1956–1964 oli pastor Lütjenburgis (Plöni kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal). Aastal 1964 jäi emerituuri, suri Malentes (Ostholsteini kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal).

## Isiklikku
Tema isa Paul Alexander Robert Hörschelmann oli Vändra Martini koguduse ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, vanaisa Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja ja Tartu Ülikooli tegeliku usuteaduse professor. Tema poeg Paul-Gerhard Hörschelmann oli Saksamaa vaimulik, kes oli aastatel 1996–1998 Usuteaduse Instituudi rektor, teine poeg Werner Hörschelmann (:de:Werner Hoerschelmann) oli Saksamaa vaimulik.

## Viited

## Välislingid
*GOTTHARD HÖRSCHELMANN, eelk.ee
*
Paul Alexander Robert Hörschelmann

**Paul Alexander Robert Hörschelmann** (29. detsember 1866 Viljandi – 1. detsember 1915 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas Tartu Kollmanni Eragümnaasiumi, õppis 1886–1892 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, lõpetas ülikooli *cand. theol.* astmega. Õpetajaametisse ordineeriti Tartus 31. oktoobril 1893.

Oli 1894–1910 Vändra koguduse õpetaja, olles 1908–1910 Pärnu praostkonna praost. Aastatel 1910–1915 oli ta Tallinna Oleviste koguduse II pihtkonna õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja ja Tartu Ülikooli tegeliku usuteaduse professor, vanaisa Otto August Leopold Hörschelmann oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja. Poeg Gotthard Hörschelmann oli vaimulikuks Nõmme Saksa Lunastaja koguduses.

## Viited

## Välislingid
* PAUL ALEXANDER ROBERT HÖRSCHELMANN, eelk.ee
*
The Go Getters

**The Go Getters** on Rootsi *[[rockabilly]]*-ansambel, mis on loodud 1988. aastal.

## Koosseis
*Peter Sandberg (vokaal, trummid, suupill)
*Robin Johnson (vokaal, kitarr)
*Morgan Fredriksson (kontrabass)

### Endised liikmed
*Tommy Lejdström (kontrabass)
*Tobbe Bergqvist (kitarr)
*Dave Wolfe (kontrabass)
*Rolle Svenson (kontrabass)

## Diskograafia
### Albumid
*"Real Gone" (1993)
*"Hotter Than a Pepper" (1996)
*"Rock 'n' Roll Is Everywhere" (1998)
*"Welcome To Sin City" (2001)
*"Live in L.A" (2003)
*"Motormouth" (2004)
*"Hot Rod Roadeo" (2008)

### Singlid
*"MexiGo!" (1996)
*"Brand New Cadillac" (2003)

## Välislingid
*http://www.vikingdesign.com/gogetters/start.htm
*http://www.myspace.com/thegogetters
Martin Liivamägi

**Martin Liivamägi** (sündinud 5. juulil 1988 Tallinnas) on eesti ujuja.

Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi saksakeelse osakonna.

14. augustil 2010 püstitas ta meeste 100 meetri liblikujumises 54,33-ga Eesti rekordi.

## Isiklikku
Tema isa on ujuja ja ujumistreener Kalle Liivamägi, vend on majandusteadlane Kristjan Liivamägi.

## Viited

## Välislingid
* 
*Gunnar Press. Martin Liivamägi väsis alles finaalis. Õhtuleht, 8. detsember 2006
*Martin Liivamägi: koolis on täielik hullumaja. Postimees, 14. detsember 2006
*Aet Süvari. Martin Liivamägi purustas EM-il rekordeid ja üllatas viienda kohaga. Eesti Päevaleht, 14. detsember 2007
*Martin Liivamägi etteaste lõppes fiaskoga. SL Õhtulehe veebiväljaanne, 13. august 2008
Mathura

**Mathura** (hindi keeles  मथुरा, *Mathurā*; urdu keeles متھرا, *Mathurā*) on linn Indias, Uttar Pradeshi osariigis asuva Mathura ringkonna halduskeskus.

Mathura oli üks Kušaani riigi üks pealinnadest. Ajalooliselt on see olnud ka tähelepanuväärne kaubanduslinn, paiknedes mitmete oluliste karavaniteede ristumiskohal. 

Hinduismis peetakse Mathurat täpsemalt jumalus Krišna sünnipaigaks ja kuulub hindude seitsme püha linna hulka, mida väisab arvukalt palverändureid.

2011. aasta India rahvaloenduse järgi elas linnas 349 909 inimest.

## Viited
Topoloogiline muutkond

*n*-mõõtmeline **topoloogiline muutkond** on loenduva baasiga Hausdorffi ruum, mille igal punktil on ümbrus, mis on homöomorfne mõne lahtise hulgaga *n*-mõõtmelises eukleidilises ruumis. 

Osutub, et niiviisi defineeritud topoloogilisel  muutkonnal saab olla ainult üks mõõde. Sellist topoloogilist muutkonda nimetatakse ka **puhtaks topoloogiliseks muutkonnaks**, eristades seda üldistusest, kus eri punktidel leiduvad ümbrused, mis on homöomorfsed  eri mõõtmega eukleidilise ruumi lahtise hulgaga.

## Viited
Haakon Shetelig

**Haakon Shetelig** (25. juuni 1877 – 22. juuli 1955) oli norra arheoloog, kes koos oma rootsi kolleegi Gabriel Gustafsoniga kaevas välja ja konserveeris aastatel 1904–1905 Osebergi laevmatuse.

Shetelig töötas 1901. aastast Bergeni muuseumi konservaatorina ja oli aastatel 1915–1942 arheoloogiaprofessor.

## Tunnustus
* 1952 – Oscar Monteliuse medal

## Välislingid
*Sheteligi teosed Eesti raamatukogudes (ESTER)
Rene Mandri

**Rene Mandri** (sündinud 20. jaanuaril 1984 Jõgeval) on eesti jalgrattur.

2005. aastal võitis ta amatööride velotuuri Tour du Pays Roannays.

2006. aastal sai ta Euroopa meistrivõistlustelt hõbemedali. 

2012. aasta suveolümpiamängudel  meeste maantee grupisõidus sai ta 50. koha.'

Iisrael-Premier Techi rattatiimi spordidirektorina töötades oli Rene Mandri sõnul  kahetsusväärne, et tema rattatiimi liikmed ei saa Palestiina-meelsete protestijate tõttu Giro dell’Emilia ühepäevasõidul osaleda. 

## Viited

## Välislingid
*
Veetorn

**Veetorn** on rajatis, mis koosneb veemahutist, pumbast ja veetorudest. Veetorni ülesanne on tagada tarbijatele ühtlane veesurve ja vee tarbimine.

## Veetorni töö põhimõte
Veetornid on energiasäästlikud, kuna need võimaldavad veepumpadel ööpäev läbi töötada, ilma et energia efektiivsus väheneks. Ajal, mil veenõudlus on madal, tavaliselt öösel, täidetakse veetorni mahuti veega. Kui veenõudlus on suur, suunatakse veetornis kogutud vesi pumba abil tarbijateni. Veemahuti ehitatakse võimalikult kõrgele, et maa gravitatsioon ja langev vesi tekitaksid rõhu, mis suunab vee tarbijani. Sellise süsteemi abil säilib veesurve torudes ühtlasena, isegi kui pumbad ei suuda nõudlust täita. Seega aitavad veetornid säästa nii vett kui ka energiat.

## Veetorni konstruktsioon
Veetorni põhiosa koosneb suurest veemahutist ja pumbast. Veemahuti ruumala on keskmiselt 4546–6819 m3 ning veetorni kõrgus sõltub vajalikust rõhust torudes. Vee rõhutaseme määravad veepuhastusjaamad, ning veetornide ehitamisel kehtib kõrguse kuldreegel: 1 meetri kõrguse kohta on torudes 0,09 baari rõhku, seega 100 meetri kõrguse veetorni veetorude surve oleks 9 baari, mis vastab maapealsele õhurõhule 9,2 kg/cm². Näiteks mitmetes suuremates Ameerika Ühendriikide linnades, samuti Bangladeshis, Indias, Singapuris ning veel mitmes riigis võib näha kõrgetel korterelamutel isiklikke veetorne.

## Ajalugu
Veetornide tööpõhimõte ulatub Rooma ajastuni, kus lisaks akveduktidele kasutati ka veereservuaare. Veetorni praegune kuju võeti  kasutusele alles aastal 1835, kui hakati ehitama auruvedureid, mis vajasid mootori jahutamiseks ja töös hoidmiseks aurutamiseks vett. Pideva liikumise tagamiseks pidid veemahutid asuma iga 11–16 km tagant. Praegu on vähesed veetornid töökorras ja kasutusel, samas kui need, mis enam ei tööta, on kas ümber ehitatud turismiobjektideks või jäetud lagunema.

## Veetornid Eestis
Eestis on rajatud umbes 200 veetorni, kuid suurem osa neist pole enam aktiivsed ning on ümber ehitatud või kasutusel turismiks mõeldud atraktsioonidena või muudel eesmärkidel. Mõned tuntumad Eestis mittefunktsioneerivad veetornid on Aegviidu veetorn, Tartu Raadi veetorn ja Narva Kreenholmi veetorn. Endiselt töötavad veetornid on näiteks Jõhvi, Kehra ja Kiviõli veetorn. Lisateavet ja pilte Eesti veetornide kohta saab veebilehelt veetornid.ee. 
Tallinn, Noblessneri laevatehase veetorn-elamu, 1914-1915 (2).jpg|Noblessneri laevatehase veetorn-elamu Tallinnas
Rakvere jaama veetorn.jpg|Rakvere raudteejaama veetorn
Tartu raudteejaama veetorn, 2010.JPG|Tartu raudteejaama veetorn talvel
Viljandi vana veetorn.jpg|Viljandi vana veetorn on üks linna sümboleid

Fail:Aegviidu jaama veetorn3.jpg|Aegviidu Veetorn raudtee jaama lähedal
Fail:Kreenholmi veetorn liituva hoonega Narva Kose 12.jpg|Narva kreenholmi tehase veetorn
Fail:Raadi mõisa veetorn.jpg|Tartu Raadi mõisa veetorn
Fail:Quand le béton se la coule douce.jpg|St-Christophe, Prantsusmaa


## Viited


## Välislingid
Tanel Kangert

**Tanel Kangert** (sündinud 11. märtsil 1987 Vändras) on eesti endine elukutseline jalgrattur. 

2010. aasta mais võitis ta SEB Tartu ''Grand Prix'' 2010. 

Aastatel 2008–2009 sõitis ta Ag2r–La Mondiale meeskonnas, 2011–2018 Astana meeskonnas, 2019–2020 EF Education First meeskonnas ja 2021–2022 Team BikeExchange meeskonnas.

Tema parim koht Giro d'Italial on 13. (2013 ja 2015), Tour de France sõidus 16. (2018) ja Vuelta a España sõidus 11. (2013).

Ta on osalenud 2008., 2016. ja 2020. aasta suveolümpiamängudel. 2016. aastal Rio de Janeiro mängudel saavutas ta meeste maanteesõidu grupisõidus 9. koha.

Ta teatas enda profikarjääri lõpetamisest 2022. aasta oktoobris.

## Tunnustus
* 2024 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2024 – Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*Isiklik koduleht
*Joel Kukk. Tanel Kangert testib mõnuga kodumaiseid konkurente. Pärnu Postimees, 4. juuni 2010
* 
*
André-Marie Ampère

**André-Marie Ampère** (20. jaanuar 1775 – 10. juuni 1836) oli prantsuse füüsik ja matemaatik. Teda peetakse üheks peamiseks elektromagnetismi avastajaks. SI-süsteemi elektrivoolu mõõtühik amper on nimetatud Ampère'i järgi.

Ampère'i kuulsus seisneb peamiselt elektri ja magnetismi vaheliste seoste avastamisel ja elektromagnetismi arendamisel. Ampère nimetas seda teadust elektrodünaamikaks. 11. septembril 1820 kuulis ta H. C. Ørstedi avastusest, et magnetnõela mõjutab elektrivool. Vaid nädal hiljem, 18. septembril, avaldas Ampère uurimistöö, milles oli taoliste nähtuste kohta palju põhjalikum kirjeldus. Samal päeval demonstreeris Ampère, et paralleelsed elektrivooluga juhtmed tõmbuvad või tõukuvad teineteisest, sõltuvalt sellest kas elektrivoolud juhtmetes on samasuunalised või vastassuunalised. Kõik see pani aluse elektrodünaamikale kui teadusele.

Elektromagnetism arenes edasi, Ampère tegi avastusi temale omase huvi ja hoolega ning töötas välja matemaatilise teooria, mis seletas elektromagnetilisi nähtusi ja samuti ennustas paljusid teisi seni avastamata nähtusi.

1828. aastal valiti ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia külalisliikmeks.

Ampère suri Marseilles ja maeti Montmartre'i kalmistule Pariisis.

Ampère'i viimane töö, mis avaldati postuumselt, oli "Essai sur la philosophie des sciences, ou exposition analytique d'une classification naturelle de toutes les connaissances humaines" ("Essee teadusfilosoofiast ehk inimteadmiste loomuliku klassifikatsiooni analüütiline käsitlus").

## Tunnustus
* 1828 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

## Vaata ka
* James Clerk Maxwell
* Hans Christian Ørsted
Priit Salumäe

**Priit Salumäe** (sündinud 5. aprillil 1967) on eesti endine jalgrattur.

Ta võitis 2006. aastal Pariisi–Dakari rattaralli.

Ta töötab Hawaii Expressi turundusjuhina.

## Viited
Jüri Tamm (täpsustus)

**Jüri Tamm** on mitme inimese nimi:
*Jüri Tamm, eesti kergejõustiklane ja poliitik
*Jüri Tamm, eesti keemik, Tartu Ülikooli emeriitprofessor
*Jüri Tamm, eesti ehitusinsener, Tallinna Tehnikakõrgkooli ehitusteaduskonna dekaan aastatel 1995–2013
Andrei Voznessenski

**Andrei** Andrejevitš **Voznessenski** (vene Андрей Андреевич Вознесенский; 12. mai 1933 Moskva – 1. juuni 2010 Moskva) oli vene luuletaja ja proosakirjanik.

Olles 14-aastane, saatis oma luuletused Boriss Pasternakile, millest sai alguse nende sõprus, mis suuresti määras tema tuleviku.

1957. aastal lõpetas Moskva Arhitektuuriinstituudi. Esimesed luuletused ilmusid trükis 1958. aastal.

1998. aastal ilmus Voznessenski mälestusteraamat "Virtuaalses tuules" ("На виртуальном ветру", Moskva, kirjastus Vagrius).

Andrei Voznessenski maeti 4. juunil 2010 Moskva Novodevitšje kalmistule vanemate kõrvale. 

Voznessenski oli 46 aastat abielus kirjaniku ja teatrikriitiku Zoja Boguslavskajaga.

## Tunnustus
*1972 valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks
*1978 NSV Liidu riiklik preemia
*Orden "Teenete eest Isamaa ees" 3. järk 2004, 2. järk 2008

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Integraal sirelist", tõlkinud Arvi Siig, kaasautor Raoul Koik, Eesti Raamat, 1974

## Viited
Olle Kärner

**Olle Kärner** (sündinud 24. novembril 1977 Tartus) on eesti orienteeruja.

## Haridus
1996. aastal lõpetas Nõo Reaalgümnaasiumi. 2001. aastal lõpetas Tartu Ülikooli avaliku halduse eriala bakalaureuseõppe.

## Sporditulemused
Aastatel 2001–2014 on võitnud orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel 18 kulda, 6 hõbedat ja 4 pronksi.

Osalenud orienteerumisjooksu maailmameistrivõistlustel aastatel 1999, 2001 ja 2003–2013.

2003. aasta orienteerumisjooksu MMil Šveitsis sai lühirajal 10. koha.

2006. aasta orienteerumisjooksu Euroopa meistrivõistlustel Otepääl võitis ta tavarajal pronksi.
2006. aasta orienteerumisjooksu MMil Taanis Aarhusis sai ta tavarajal 5. koha.

2007. aasta orienteerumisjooksu MMil Kiievis sai ta lühirajal 10. koha.

2008. aastal tuli Soome klubi Delta võistkonnas esimese eestlasena Jukola teatejooksu võitjaks.

2008. aasta orienteerumisjooksu MMil Tšehhis Olomoucis sai ta lühirajal 14. koha ja tavarajal 8. koha.

2013. aasta orienteerumisjooksu MMil Soomes Vuokattis sai teatejooksus Eesti meeskonnas koos Timo Silla ja Lauri Sillaga 7. koha.

## Tunnustus
*2005, 2006, 2007, 2009, 2010, 2011 – Eesti parim mees orienteerumisjooksus

## Isiklikku
Tema isa oli Olavi Kärner (1942–2016).

## Viited

## Välislingid
*World of O Runners. Athlete profile: Olle Kärner
* 
*Olle Kärner tegi Soomes Eesti orienteerumisajalugu, Postimees.ee, 15. juuni 2008
*Olle Kärner sai orienteerumise MMil 16. koha, Postimees.ee, 17. juuli 2008
*Olle Kärner kerkis orienteerumise MM-il esikümnesse, SLÕL Online, 20. juuli 2008
*Olle Kärner tuli longates orienteerumise tavaraja Eesti meistriks, ERR, 30. august 2009
*Olle Kärneri koduleht
Timo Sild

**Timo Sild** (sündinud 26. veebruaril 1988) on eesti orienteeruja.

Aastatel 2007–2017 on ta Eesti meistrivõistlustel orienteerumises võitnud 17 kulda, 8 hõbedat ja 2 pronksi.

2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel orienteerumisjooksus Leedus Druskininkais võitis ta Eesti meeskonnas koos Mihkel Järveoja ja Markus Puuseppaga teatevõistlusel kulla.

Juulis 2007 võitis ta meesjuunioride eliitklassis Rootsis Mjölbys viiepäevajooksu O-Ringen.

Juulis 2008 võitis ta juunioride MMil tavarajal hõbemedali.

Aprillis 2014 võitis ta Hispaanias MK-etapi lühirajal kolmanda koha ja Euroopa meistrivõistlustel lühirajal 7. koha.

2016. ja 2018. aastal võitis ta Soome klubi Koovee meeskonnas Jukola teatejooksu.

2015. aasta orienteerumise MMil Šotimaal sai ta teatejooksus Eesti meeskonnas koos Sander Vaheri ja Lauri Sillaga 6. koha.

2017. aasta orienteerumise MMil Eestis sai ta tavarajal 10. koha ja teatejooksus koos Kenny Kivika ja Lauri Sillaga 4. koha.

2018. aasta orienteerumise MMil Lätis sai ta lühirajal 8. koha.

## Tunnustus
* 2012, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2021 Eesti parim mees orienteerumisjooksus
* Rahvusarhiivi tudengipreemia laureaat 2014. aastal

## Isiklikku
Timo on Sixten ja Sarmite Silla vanem poeg. Tema noorem vend on Lauri Sild.

## Viited
Ainar Karlson

**Ainar Karlson** (sündinud 13. oktoobril 1988) on eesti elukutseline poksija. 

## Saavutused
* Eesti täiskasvanute (aastatel 2006–2020 14 korda) ja juunioride meister poksis
* Juunioride maailmameister kikkpoksis (2006)
* Eesti juunioride meister vabamaadluses
* Eesti juunioride meister kikkpoksis
* Eesti kadettide pronksmedalist judos
* Eesti noorte meister ju-jutsus

## Isiklikku
Ainar on 190&nbsp;cm pikk ja kaalub 91&nbsp;kg. Tema noorem vend Rain Karlson on samuti poksija.

## Viited

## Välislingid
*
Rahvusvaheline fennougristikakongress

**Rahvusvaheline fennougristika kongress** (nimetatud ka *Rahvusvaheline soome-ugri (kultuuri)kongress*; inglise keeles *International Congress for Finno-Ugric Studies*, ladina keeles *Congressus Internationalis Fenno-Ugristarum*; **CIFU**) on suurim eri riikides soome-ugri rahvaid uurivate teadlaste kongress, mida korraldatakse kord iga viie aasta tagant. Esimene kongress korraldati ungari ja soome teadlaste algatusel 1960. aastal Budapestis, aga kümnes juubelikongress toimus Marimaal Joškar-Olas.

## Kongressid
* 1960 – CIFU I. Ungari, Budapest 
* 1965 – CIFU II. Soome, Helsingi 
* 1970 – CIFU III. NSV Liit, Eesti NSV, Tallinn  
* 1975 – CIFU IV. Ungari, Budapest 
* 1980 – CIFU V. Soome, Turu
* 1985 – CIFU VI. NSV Liit, Komi, Sõktõvkar 
* 1990 – CIFU VII. Ungari, Debrecen 
* 1995 – CIFU VIII. Soome, Jyväskylä 
* 2000 – CIFU IX. Eesti, Tartu
* 2005 – CIFU X. Venemaa, Marimaa, Joškar-Ola 
* 2010 – CIFU XI. Ungari, Piliscsaba 
* 2015 – CIFU XII. Soome, Oulu 
* 2022 – CIFU XIII. Austria, Viin 
* 2025 – CIFU XIV. Eesti, Tartu 
* 2030 – CIFU XV. Ungari, Budapest

Otsuse kongressi toimumise aja ja koha ning kongressi teadusliku programmi kohta võtab vastu Soome-Ugri Kongressi Rahvusvaheline Komitee (ICFUC). 

ICFUCi otsuse järgi korraldas 2010. aastal fennougristikakongressi Ungari, kus sellega tegeles Pázmány Péteri Katoliikliku Ülikooli (PPKE) soome-ugri õppetool. 11. rahvusvahelise fennougristikakongressi (CIFU XI) teema oli "Soome-ugri rahvad ja keeled 21. sajandil" ja see toimus 9.–14. augustil 2010 Piliscsabas. 2015. aastal toimus kongress Soomes Oulus ja selle korraldas Oulu ülikool. 2022. aastal toimus XIII CIFU Austrias Viinis. Aastal 2025 toimus XIV CIFU Tartu ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudis, kus kirjutati alla üleskutsele tunnustada lõunaeesti keeli põliste piirkonnakeeltena ning igapäevase kasutuskeelena nii lasteaedades ja koolides kui ka avalik-õiguslikus meedias. CIFU XV toimub 2030. aastal Loránd Eötvösi ülikoolis Budapestis.

## Vaata ka
*Soome-ugri rahvaste maailmakongress
*Fennougristika

## Viited

## Välislingid
*Vilja Oja. Fennougristide suurfoorum CIFU 11. Sirp, 24. september 2010
*http://www.oulu.fi/suomenkieli/fuxii/englanti/etusivu
*https://cifu13.univie.ac.at/et/
*https://cifu14.ut.ee/?lang=et
*Liina Lindström, Sulev Iva, Helen Plado. Avalik pöördumine lõunaeesti keele kaitseks. Tartu ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudi blogi, 10. september 2025
Estonian Cup

Hawaii **Estonian Cup** on 2001. aastal alguse saanud Eesti vanim rattamaratonide sari. Aastate jooksul on sarja nimetatud peatoetajate järgi.

## Ajaloost
### Sarja nimi
* 2001–2003 Toyota Estonian Cup
* 2004–2011 Elion Estonian Cup
* 2012–2013 Samsung Estonian Cup
* 2014 Estonian Cup
* 2015–2020 Hawaii Estonian Cup

### Hooajad
* 2007 – sarja kuulus 8 maratoni: Mulgi, Rõuge, Tallinna, Elva, Otepää, Rakke, Rakvere ja Jõulumäe rattamaraton. Enne maratonide algust peeti Tallinnas veel lisaks võistkondlik teatesõit, mis oli mõeldud sarjas osalevatele võistkondadele. Sarja üldarvestuses oli parim Allan Oras. Kokku osales pool- ja täispikal distantsil 2899 ratturit, mis oli 8% rohkem kui aasta varem. Võistkondi osales kokku 98. Keskmine lõpetajate arv etapil oli 1163.
* 2008 – sarja kuulus 8 maratoni: Mulgi, Rõuge, Tallinna, Elva, Otepää, Rakke, Rakvere ja Jõulumäe rattamaraton. Teist aastat järjest võitis üldarvestuses Allan Oras. Naistest oli parim Maaris Meier.
* 2009 – sarja kuulus 7 maratoni: Mulgi, Rõuge, Tallinna, Elva, Otepää, Rakke ja Jõulumäe rattamaraton. Kandidaatmaratonina oli sarjas Kalevipoja rattamaraton, mis kaasati sarja järgmisel aastal. Eelmise aastaga võrreldes ei kuulnud sarja enam Rakvere rattamaraton. Üldarvestuses võitis sarja Caspar Austa. Naistest oli parim lätlane Ivanda Eiduka. Kõik maratonid läbis täispikal distantsil 262 ja poolmaratonil 66 ratturit.
* 2010 – sarja kuulus 8 maratoni: Tallinna, Mulgi, Rõuge, Otepää, Kalevipoja, Elva, Rakke ja Jõulumäe rattamaraton, millest igal osales keskmiselt 1744 ratturit. Võistluse üldvõitjaks tuli napilt Erki Pütsepa ees Allan Oras, naisest oli parim Kristel Koort.
* 2011 – sarja kuulus 8 maratoni, kõigist neist võttis osa 278 ratturit. Keskmiselt osales igal etapil – Tallinnas, Mulgil, Rõugel, Otepääl, Kalevipojal, Elvas, Rakkes ja Jõulumäel – 1711 ratturit. Üldvõitjaks tuli Caspar Austa.

## 2010. aasta osavõistlused

## Statistika

## Viited
Augu suurkivi

**Augu suurkivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas Haapse küla lähistel. 

Kivi geograafilised koordinaadid on .

Kivi pikkus on 10,5 m, laius 7,2 m, kõrgus 6,9 m ja ümbermõõt 28,3 m. Kivi maapealse osa maht on 230 m³.

Rahn on kandiline, järskude, osalt negatiivse kallakusega külgedega. Selles esineb läbi kivi ulatuvaid lõhesid. Ülemine pind on võrdlemisi tasane (pikkus 10,5 m ja kaldenurk 20°, laius 7,2 m kaldenurgaga 15°). Kirdepoolse madalaima külje kõrgus ulatub 2,3 m-ni ja see on negatiivse kaldenurgaga.

Rahnu nimi on tulnud varem selle lähedal asunud saviaugult.

Kivist umbes 100 m kaugusel asub teine hiidrahn – Kandukivi.

Rahn alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
*
*
Ernst Adolf Greinert

**Ernst Adolf Greinert** (26. september 1898 Anseküla – 4. aprill 1982 Vaihingen an der Enz, Saksamaa) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1919. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi. Õppis usuteadust Berliini Ülikoolis (aastatel 1920–1923) ja Tartu Ülikoolis (aastatel 1925–1926). Lõpetas ülikooli teoloogiakandidaadina. Töötas 1923–1928 Kuressaares gümnaasiumiõpetajana. Oli prooviaastal Kuressaares. Ordineeriti vaimulikuks 29. juunil 1930.

Töötas aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetajana.

Asus aastal 1939 elama Saksamaale. Oli aastatel 1940–1945 pastor Kutnos (praegu Łódźi vojevoodkonnas). 1945–1947 oli Vaihingeni (Ludwigsburgi kreisis Baden-Württembergi liidumaal) linnavaimulik. 1948–1964 oli vaimulik Kleinglattbachi koguduses (Vaihingeni linnaosas), alates aastast 1954 oli Württembergi maakirikupäeva liige. Jäi 1. augustist 1964 emerituuri.

## Isiklikku
Tema isa Friedrich Adolf Greinert oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja aastatel 1887–1919. Vend Roderich Greinert oli (usuteadusliku haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor. Onu Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa koguduse ja Äksi Andrease koguduse õpetaja.

## Vaata ka
*Greinert

## Viited
Hans Joachim Eichhorn

**Hans Joachim Eichhorn** (25. veebruar 1909 Tallinn – 28. veebruar 1987 Saksamaa) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tallinna Toomkooli. Õppis aastatel 1929–1934 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Pöide ja Tallinna Toompea Kaarli koguduses. Ordineeriti õpetajaks 10. veebruaril 1935.

Oli aastatel 1935–1937 Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1937–1939 oli ta Karja Katariina koguduse õpetaja.

1939. aastal põgenes Saksamaale. Oli 1940. aastal Justhöfeni koguduse (toona Brombergi, praegu Bydgoski maakonnas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas) õpetaja. Aastatel 1947–1977 oli ta pastor Vilsenis (asub Hannoveri ja Bremeni vahel Alam-Saksi liidumaal). 1977. aastal läks emerituuri.

## Viited
Gustav Friedrich Wilhelm Eduard Pundt

**Gustav Friedrich Wilhelm Eduard Pundt** (15. märts / 27. märts 1872 Suure-Kõpu Kõpu kihelkond – 5. jaanuar 1947 Schleswig) oli Eesti vaimulik.

Pundt õppis aastatel 1879–1890 Viljandi maagümnaasiumis ja 1891–1895 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 

Töötas aastatel 1895–1896 Viljandi maagümnaasiumis. Prooviaastal oli ta Audru Püha Risti koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse Tallinna toomkirikus 1. novembril / 13. novembril 1898.

Oli aastatel 1898–1901 Järva-Madise koguduses Franz Johann Nerlingi adjunkt ja 1901–1935 teenis Valjala Martini koguduse õpetajana. 

1915. aastal saadeti ta Vene sõjaväe ülemuse käsul Saaremaalt välja, kuid sai ta mandril ise elukohta valida. Ta asus elama Viljandisse, oli 1915. aastal vikaar Viljandi Pauluse koguduses, 1915–1917 Paistu Maarja koguduses ja kuni 1918. aasta alguseni Kolga-Jaani Johannese koguduses. 1918. aastal avanes tal võimalus tagasi Saaremaale pääseda. Lisaks hooldas ta aastatel 1911–1915 ja 1921–1926 Püha Jakobi kogudust. Jäi 21. märtsil 1935 emerituuri, elas seejärel Kuressaares.

Oktoobris 1939 väljus Roomassaare sadamast aurik Adler, mis viis umbes 200 põgeniku seas ka Pundti Saksamaale. Pundt elas aastatel 1939–1945 Schwetzis (praegu Świecie, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas), alates 1945 Schleswigis (Schleswig-Flensburgi kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal). Schleswigis ta ka suri.

## Viited

## Välislingid
*Elulugu
Leberecht Greinert

**Leberecht Georg Traugott Greinert** (23. aprill (vkj)/ 5. mai 1860 Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 13. aprill 1929 Äksi kihelkond, Tartumaa) oli Eesti vaimulik.

## Elulugu
Ta oli Volmarist pärit möldri Nikolaus Friedrich Greinerti (1825−1906) poeg. Õppis 1869–1881 Tartus gümnaasiumis. Seejärel astus 1882. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas 1887. aastal teoloogiakandidaadi kraadiga. 

Prooviaasta sooritas Helme Maarja koguduses ja ordineeriti õpetajaks 25. märtsil 1887. 1887–1892 oli Kuramaal Talsis saksa koguduse adjunkt. Aastatel 1892–1920 oli Äksi Andrease koguduse õpetaja; aastatel 1908–1920 oli ühtlasi Tartu praostkonna praost. 

1917. aasta sügisel (1. oktoobril / 14. oktoobril)
pühitses ta praostina Tartu Pauluse kiriku. 

Aastatel 1921–1922 teenis Riia Eesti Peeter-Pauli kogudust. Oli aastal 1923 Tartu Peetri koguduse abiõpetaja ja Võnnu Jakobi koguduse hooldajaõpetaja. 

Läks aastal 1924 emerituuri, elades Tartus. Kuid emeeritusena teenis 1927–1929 Äksi Andrease kogudust.

Ta maeti 19. aprillil 1929 Äksi kalmistule.

## Isiklikku
Nii tema vend Friedrich Adolf Greinert kui ka vennapoeg Ernst Adolf Greinert olid Anseküla Maarja koguduse õpetajad.

## Vaata ka
*Greinert

## Viited