open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Henn Pärn

**Henn Pärn** (sündinud 4. aprillil 1941) on eesti majandustegelane, endine riiklik lepitaja ja X Riigikogu liige. 

Ta on lõpetanud 1961. aastal Tallinna Polütehnikumi tehnik-elektrikuna ja 1971. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina. 

Ta oli Riigikogu liige aastatel 2003–2006. Lisaks on ta olnud Eesti Tööandjate Keskliidu tegevdirektor 1997–2001, Eesti Õliühingu tegevdirektor 1996–1997, AS-i Eesti Kütus peadirektor 1992–1996, Eesti NSV Naftasaaduste Komitee peadirektori asetäitja 1987–1992. 

Nõukogude ajal oli ta Eesti NSV Silikaatbetooni Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Instituudi Katsetehase peakonstruktor 1979–1987, tootmiskoondise Vasar peamehaanik, tootmisosakonna juhataja asetäitja 1977–1979, Tallinna Soojuselektrijaama laboratooriumi juhataja 1965–1977, Riikliku Projekteerimisinstituudi Eesti Põllumajandusprojekt tehnik 1961–1962. 

Ta oli esimene ja seni ainuke Eesti Kvaliteediühingu president. 

Alates novembrist 2001 on ta Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

Riikliku lepitajana tegutses ta 2001–2003 ja 2006–2017. 

2023. aasta kergejõustikuveteranide maailmameistrivõistlustel, mis toimusid Poolas Torunis, tuli ta kettaheites veteranide maailmameistriks.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas, sai 49 häält ning ei osutunud valituks.

## Kirjandus
* Erlend-Ferdinand Vennola. "Nõnda kisendas Vaikus ehk Kompetentsed kodumail". 2017

## Välislingid
*Henn Pärn saab riiklikuks lepitajaks Delfi, 7. detsember 2006
*Eve Heinla, Kohus jättis riikliku lepitaja Henn Pärna tööta Õhtuleht, 2. juuni 2010
Meelis Kukk

**Meelis Kukk** (sündinud 25. juunil 1982) on nõustaja, koolitaja ja eripedagoog. 

## Haridus
2016. aastal alustas õpinguid Ettevõtlus Kõrgkoolis Mainor  

2015. aastal Tallinna Ülikooli eripedagoog-nõustaja eriala magistriõppes.  

2005. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Seminari noorsootöö eriala  

## Töö
Alates 2020 Tallinna Lastekodu juhataja

2015–2019 oli Viru Haigla juhatuse Liige 

2017–2019 AS Karell Kiirabi, juhatuse liige 

2007–2015 oli ta SOS Lasteküla kasvataja. 

2002–2012 kinnisvaramaakler Varakeskuses ja hiljem A4 Kinnisvaras 

Ta on Eesti Asenduskodu Töötajate Liidu asutajaliige ja juhatuse liige.

## Viited

## Välislingid
*Meelis Kukk: mul ei ole lastekodus töötades tekkinud haletsuse momenti
*Tallinna Lastekodu asub juhtima Meelis Kukk
*Tutvustus SOS Lasteküla saidil
*Lapsjoodikust ja -kerjusest tippjuhiks
*Meelis Kukk. Minu lugu, sama, SOS Lasteküla Eesti Ühing
*Jane Snaith ja Meelis Kukk, teineekraan.ee, 10. mai 2013
*Rain Uusen. Igapäevatöö noortega tähendab eelkõige selgitustööd. – *Sotsiaaltöö*, 2015, nr 1.
Karjala kannas

**Karjala kannas** (ka **Karjala maakitsus**; soome keeles *Karjalankannas*) on Soome lahe ja Laadoga järve vahele jääv maismaa-ala (maakitsus). 

Maakitsuse lõunapiiriks loetakse Neeva jõge ja loodes on piir Viiburi lahe kõige sügavamast sopist Soomevete põhjast Laadoga läänepoolseima punktini.

NSV Liidu ja Soome vahelise Talvesõja lõpetanud Moskva rahulepinguga säilitas Soome iseseisvuse, kuid oli sunnitud Nõukogude Liidule loovutama osa Viiburi läänist ja muid alasid. Need alad liideti Karjala ANSV territooriumiga ja moodustati Karjala-Soome NSV. 1944. aastal võeti Karjala kannase osad ning Viiburi ja Käkisalmi linn koos ümbrusega Karjala-Soome NSV-lt ära ning liideti Leningradi oblastiga.

Karjala kannas kuulub tänapäeval Venemaa Föderatsiooni Leningradi oblasti, Viiburi rajooni, Priozerski rajooni, Vsevoložski rajooni ja Peterburi linna haldusalasse.
## Vaata ka
*Kahekümneviieaastane sõda 1570–1595, Pljussa vaherahu 1583
*Ingeri sõda 1610–1617
*Põhjasõda 1700–1721, Isoviha
*Vene-Rootsi sõda (1741–1743)
*Talvesõda 1939–1940, Jätkusõda 1941–1944, Mannerheimi liin, Mainila lasud, Soome Demokraatlik Vabariik
*Ingerimaa, Karjala ja Käkisalmi lään

## Galerii


File:Карта расселения карел 1834 год.jpg|Venemaa keisririigi Soome suurvürstiriigi Viiburi lääni ja Peterburi kubermangu alad Karjala kannasel 1834. aastal
File:General map of the Grand Duchy of Finland 1863 Sheet F5.jpg|Venemaa keisririigi Soome suurvürstiriigi Viiburi lääni ja Peterburi kubermangu alad Karjala kannasel 1863. aastal
File:Suomenmaa - Viipurin lääni.jpg|pisi|Karjala kannase alad 1922. aastal jagatuna Soome vabariigi Viiburi lääni ja Vene SFNV Petrogradi kubermangu vahel
File:БСЭ1. Ленинградская область 2.jpg|pisi|Soome vabariigi Viiburi lään ja NSV Liidu Leningradi oblasti alad 1938
File:Karjalankannas (mukana Suomen raja v. 1940).png|Karjala kannas 1940. aastal, pärast Talvesõda
File:Continuation-War-defensive-lines.png|Jätkusõja sõjategevuspiirkonnad 1944
File:Map by the US Army Map Service - Vyborg - world - txu-pclmaps-oclc-13163512-vyborg-103-c.jpg|Karjala kannase alad 1958
Kuramaa hertsogiriik (1918)

**Kuramaa hertsogriik** (ka *Kuramaa ja Zemgale hertsogiriik*; saksa keeles *Herzogtum Kurland und Semgallen*) oli 8. märtsist 1918 kuni 22. septembrini 1918 eksisteerinud riigimoodustis.

15. märtsil 1918 tunnustas Saksamaa Kuramaa Hertsogiriiki iseseisva riigina. Tunnustamine leidis aset olukorras, kus Kuramaad okupeerisid 1915. aastast alates Saksa väed. Tunnustamise hetkel ei olnud see aga enam okupatsioon (võib-olla ehk interventsioon), kuna Kuramaa Hertsogiriigi (baltisaksa) valitsuse seisukohast olid need sõbraliku liitlasriigi väed. (Okupatsioon oleks see olnud Läti Vabariigi suhtes, mida veel ei eksisteerinud; või Tsaari-Venemaa suhtes, mida enam ei eksisteerinud.) 

12. aprillil 1918 kuulutas baltisakslaste Balti Maanõukogu (*Baltische Landesrat*) Riias kõigi Venemaa Balti provintside baasil välja Balti Hertsogiriigi.

## Vaata ka
*Kuramaa hertsogiriik (1561-1795)
Telegrupp AS

**Telegrupp AS** on 1997. aastal  asutatud IT-, side-, ja turvalahendustega tegelev ettevõte. Firmal on osalus Eltron AS, Hannu Pro Tallinn OÜ ning Rootsi ettevõttes Data Center Technology Sverige AB. 

2012. aasta seisuga oli ettevõtte käive üle 10 miljoni euro.

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Paul A. Goble

**Paul Alan Goble** (sündinud 13. jaanuaril 1949) on Ameerika Ühendriikide analüütik ja poliitikavaatleja. Ta on Venemaa, Balti ja Euraasia küsimuste ekspert.

Paul Goble sai bakalaureusekraadi Miami Ülikoolist (1970) ja magistrikraadi Chicago Ülikoolist (1973). 

Ta on muu hulgas töötanud Tartu Ülikooli Euroopa Kolledžis vanemuurijana.

## Tunnustus
* 1995 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
* 1997 Läti Kolme Tähe ordeni suurohvitser
* Gediminase ordeni kavaler

## Viited

## Välislingid

* Paul Goble Institute of World Politics saidil
Törka talu kalmistu

**Törka talu kalmistu** on kalmistu Tori kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tabria külas Tori vallas Pärnu maakonnas.

## Ajalugu
Kalmistu rajati Törka 19 (ka Terka, Tõrga, Tõrka, Törga) talu maadele, selle omanik oli perekond Tomson (Thomson). Taluperemees Jakob Tomson taotles juba augustis 1934 kalmistu asutamise luba, sest tema perekonna hauaplats Pärnu-Jaagupi kalmistul jäävat umbes 20 km kaugusele. Esialgu lükati tema taotlus tagasi, sest puudusid vajalikud plaanid.

Oktoobris esitas Tomson taotluse koos plaanidega uuesti ning 29. oktoobril 1934 anti talle kalmistu asutamise luba.

Kalmistule maetutest ei ole teateid. Võimalik, et hoolimata valminud kalmistust polegi teadmata põhjustel sinna kedagi maetud.
 
## Kirjeldus
Kalmistu paikneb talu südamest umbes 300 m kaugusel lõunas, talusse viiva tee äärest umbes 10 m kaugusel idas. Teed ääristab puiestee. Kalmistu on täpselt ruudukujuline (küljepikkusega 15 m), selle pindala on 0,025 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Andrzej Leszczyński

**Andrzej Leszczyński** (1606–1651) oli Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane, diplomaat ja luuletaja. 

Aastatel 1641–1651 oli ta Tartu vojevood.
Przecław Paweł Leszczyński

**Przecław Paweł Leszczyński** (1605–1670) oli Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane. 

1658–1670 oli ta Tartu vojevood.
Gerard Denhoff

**Gerard Denhoff** (saksapäraselt Gerhard Dönhoff) (umbes 1554 – 1602) oli Rootsi ja Rzeczpospolita riigitegelane. 

Gerhard Dönhoff oli Rootsi kuninga (1568–1592) Johan III Eestimaa hertsogkonna Lihula foogt 1586–1589 ning 1589–1590 Rakvere lossifoogt.

Aastatel 1590–1599 oli ta Haapsalus Rootsi kuninga Johan III ja Poola-Rootsi kuninga Zygmunt III Waza asehaldur (saksa k. *Hauptmann auf Hapsal und Leal* ja kastellaan ning Lihula  lossiläänis, kuna Zygmunt III Waza valiti 1587. aastal Rzeczpospolita kuningaks ja isa surma järel 1592. aastal ka Rootsi kuningaks. 

Gerhard Dönhoff oli Rootsi-Vene Täyssinä rahuläbirääkimiste volinik Täyssinäs. 1595. aastal sõlmitud rahulepingu tingimusega loovutas Venemaa Rootsile Eestimaa hertsogkonna koos kõigi linnustega: Narva, Tallinna, Paide, Rakvere, Padise, Toolse, Vasknarva, Porkuni, Haapsalu, Koluvere, Lihula ja Vigalaga. Rootsi tagastas Venemaale Käkisalmi linnuse, koos maakonnaga ja tunnistas Jaanilinna, Jama, Koporje, Nöteborgi ja Laadoga kuulumist Vene riigile.

Katoliku usutunnistusega Zygmunt III Waza valimisega isa,  Johan III surma järel 1592. aastal ka Rootsi kuningaks, alanud Rootsi kodusõjas nn Sigismundi sõjas toetas Gerhard Dönhoff  Zygmunt III Wazat. Sigismund saatis ta 1598. aastal koos Georg Finckega diplomaatilise missioonile Taani ja  1599. aasta kevadel saatis ta Preisimaale, et takistada Rootsi linnade eraldumist tema võimu alt, samuti pidi ta täitma ülesandeid nii Kuramaal, Tallinnas ja ka Eestimaa rüütelkonnaga.

1598–1600 oli Gerard Denhoff Poola  Liivimaa hertsogkonna Tartu vojevoodkonna vojevood.

## Viited
Marcin Kurcz

**Marcin Kurcz** (? – 1602) oli Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane.

Marcin Kurcz oli 1586–1600  Liivimaa hertsogkonna Pärnu vojevoodkonna Viljandi staarost ja 1600–1602 oli ta  Tartu vojevoodkonna Tartu vojevood. 

## Viited
Kamen

**Kamen** on linn Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Arnsbergi ringkonnas.

2010. aastal elas linnas 44 398 inimest. 

Linnas on kuus linnaosa.

## Viited
Maakond (Ameerika Ühendriigid)

**Maakond** (inglise keeles *county*, Louisianas ka *parish*, Alaskas *borough*) on Ameerika Ühendriikide 2. järgu haldusüksus. See on poliitiline ja geograafiline alamüksus 1. järgu haldusüksuse ehk osariigi piires. Maakondadel võib olla teatud kohalikku valitsusvõimu, kuid nad ei ole suveräänsed. Mõnedes Uus-Inglismaa piirkonda jäävates USA osariikides eksisteerivad maakonnad ainult statistilise üksusena: Rhode Island likvideeris maavalitsused juba 1846. aastal ja Connecticut 1960. aastal, Massachusettsis eksisteerib veel 6 maakonda 14st (kõik osariigi kaguosas Bostonist lõunas), ülejäänud likvideeriti vahemikus 1997–2000.

Maakonnaga võrdväärsed administratiivsed üksused on veel 41 omavalitsusega linna, millest 38 asub Virginia osariigis.

2013. aasta seisuga on Ameerika Ühendriikides 3007 maakonda (*county*) ja 137 maakonnaga võrdväärset haldusüksust (sh Louisiana ja Alaska üksused ja omavalitsusega linnad).

Väikseim maakondade arv on Delaware'i osariigis (3), suurim Texase osariigis (254). Elanike arvult on suurim Los Angelese maakond (üle 10 miljoni inimese), väikseim on Lovingi maakond Texase osariigis (82 inimest). Pindalalt on suurim San Bernardino maakond California osariigis (52 070 km2), kuid kui arvestada ka maakonnaga võrdväärseid üksusi, siis on suurim Yukoni-Koyukuki rahvaloenduspiirkond Alaska osariigis (382 810 km2), väikseim on Kalawao maakond Hawaii osariigis (137 km2), mis on ka elanike vähesuselt USA-s teisel kohal.

## Vaata ka
*Organiseerimata maakond
Vassili Pitšul

**Vassili Pitšul** (vene Василий Владимирович Пичул; 15. juuni 1961 Mariupol – 26. juuli 2015 Moskva) oli vene filmilavastaja ja -stsenarist.

Aastal 1983 lõpetas Pitšul režii erialal VGIK-i, kus ta õppis Marlen Hutsijevi käe all.

Vassili Pitšuli tuntuim film oli 1988. aastal valminud "Väike Vera", mis võitis auhindu ka mitmelt rahvusvaheliselt filmifestivalilt. Näiteks võitis film 1988. aastal Veneetsia filmifestivali FIPRESCI auhinna ja Chicago filmifestivali Kuldse Hugo auhinna. 

Ta on ka filmide "Sotšis on pimedad ööd" ("В городе Сочи темные ночи") ja "Teemanttaevas" ("Небо в алмазах") režissöör.

## Välislingid
*
Nanseni Rahvusvaheline Pagulasbüroo

**Nanseni Rahvusvaheline Pagulasbüroo** (prantsuse keeles *Office International Nansen pour les Réfugiés*, inglise keeles *Nansen International Office for Refugees*) oli 1930. aastal Rahvasteliidu asutatud organisatsioon, mis tegeles sõjapõgenikega. Organisatsioon nimetati Fridtjof Nanseni auks.

Büroo tegevuse hulka kuulus ka Nanseni passi väljaandmine.

1938. aastal anti organisatsioonile Nobeli rahuauhind. Varsti pärast seda lõpetas organisatsioon tegevuse.
Lükati (Tallinn)

**Lükati** (ka *Kose-Lükati*, vananenud nimega *Vabrikusauna*) on allasum Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.

## Tänavad
*Jõekalda tänav
*Kose põik
*Kosemetsa tänav
*Kärestiku tänav
*Lükati tee

## Vaata ka
*Lükati sild

## Viited
Luke (Läti)

**Luke** (läti keeles **Lugaži**, vanasti ka *Vārpa*; saksa keeles *Luhde*) on küla (*ciems*) Põhja-Lätis Valka piirkonna Valka vallas. Luke piirneb Valkaga. Asula asub merepinnast 75 meetri kõrgusel.

Luket on esmamainitud 1334. aastal, mil sinna ehitati Luke ordulinnus (saksa keeles *Schloß Luhde*). Linnuse asukoht on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Praegune küla tekkis Luke mõisa (saksa keeles *Lu(h)denhof*) hoonetekompleksi juurde, see hõlmab tänapäeval ka Burga mõisa asukoha. Nõukogude ajal oli see kolhoosi Ļeņina ceļš keskasula.

Külas on raamatukogu ja Lugaži bussipeatus. 

Külas kasvavad Lugaži lehis, künnapuu ja üks tamm on looduskaitse all. Luke jääb  Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

## Elanikkond


* 177 (1970)
* 171 (1979)
* 324 (1989)
* 313 (2000)
* 250 (2011)

* 260 (2015)
* 242 (2018)
* 230 (2022)
* 218 (2025)


## Vaata ka
* Luke kihelkond
* Luke raudteejaam

## Viited
Raudoksiidid

**Raudoksiidid** ehk **raua oksiidid** on raua ja hapniku ühendid.

Kolm kõige levinumat raudoksiidi on:

*FeO – raud(II)oksiid, must tahkis, kergesti oksüdeeruv. Looduses leidub oksiidse mineraali vüstiidina. 
*Fe2O3 – raud(III)oksiid ehk diraudtrioksiid, esineb mitme polümeerse erimina. Looduses leidub oksiidse mineraali hematiidina. 
*Fe3O4 – raud(II, III)oksiid ehk triraudtetraoksiid, musta värvusega ferromagnetiline ja hea elektrijuhtivusega materjal. Looduses leidub oksiidse mineraali magnetiidina.

## Viited
Itaalia rahvusraamatukogu

**Itaalia rahvusraamatukogu**.Ajaloolistest iseärasustest tulenevalt (riigi suhteliselt hiline ühendamine) on Itaalias mitmeid rahvusraamatukogu (*biblioteca nazionale*) nime kandvaid raamatukogusid; juhtiva ehk "kesk-rahvusraamatukogu" (*biblioteca nazionale centrale*) staatuses on üksnes Roomas ja Firenzes asuvad raamatukogud:
* Firenze Keskrahvusraamatukogu (*Biblioteca Nazionale Centrale di Firenze*)
* Rooma Keskrahvusraamatukogu (*Biblioteca Nazionale Centrale di Roma*)

Lokaalsed rahvusraamatukogud on:

* Brera raamatukogu (*Biblioteca nazionale braidense*)
* Cosenza Rahvusraamatukogu (*Biblioteca nazionale di Cosenza*)
* Püha Markuse raamatukogu (*Biblioteca nazionale Marciana*)
* Sagarriga Visconti-Volpi Rahvusraamatukogu (*Biblioteca nazionale Sagarriga Visconti-Volpi*)
* Torino Rahvusraamatukogu (*Biblioteca nazionale di Torino*)
* Vittorio Emanuele III Rahvusraamatukogu (*Biblioteca nazionale Vittorio Emanuele III*)
Titaanoksiidid

**Titaanoksiidid** ehk **titaani oksiidid** on titaani ja hapniku ühendid.

Titaan moodustab umbes 15 oksiidi, millest tähtsaim on TiO2. 

*TiO – titaanmonooksiid, kuldkollane kuni pruunikasvioletne tahkis. Ühend on kõrgel temperatuuril püsiv, hapetega reageeriv ja saadakse reaktsioonil Ti + TiO2. 
* Ti2O3 – titaan(III)oksiid, tumevioletne kuni must tahkis. Ühend on kõrgel temperatuuril püsiv ja hapetega reageeriv. 
* TiO2 – titaan(IV)oksiid ehk titaandioksiid, värvusetu kristallaine, kuumutamisel muutub kollaseks. Ühend on tuntud mitmes kristallvormis. 

Tuntud titaani oksiidid on ka Ti3O5 ja Ti4O7..

Teisi titaanoksiide: Ti3O; Ti2O. 

## Viited
Rooma Keskrahvusraamatukogu

**Rooma rahvusraamatukogu** (itaalia *Biblioteca Nazionale Centrale di Roma*, lühend **BNCR**) on avalik juhtiv rahvusraamatukogu Itaalias Roomas.
__TOC__
Raamatukogu asutati 1875. aastal "Vittorio Emanuele II" raamatukoguna ja õnnistati sisse 1876. aasta 14. märtsil.

Kogu asus algusest peale Ignatius Loyola asutatud Rooma kolledži ruumides, praegune hoone avati külastajatele 1975. aasta jaanuaris.

Rooma Castro Pretorio linnaosas asuv raamatukogu on üks Itaalia suurimaid ning täidab koos Firenze rahvusraamatukoguga keskse rahvusraamatukogu ülesandeid.

## Vaata ka
* Rahvusraamatukogu
* Firenze Keskrahvusraamatukogu

## Märkus
Ajaloolistest iseärasustest tulenevalt (riigi suhteliselt hiline ühendamine) on Itaalias mitmeid rahvusraamatukogusid (Roomas, Firenzes, Napolis, Milanos, Palermos jm); üksnes Roomas ja Firenzes asuvad raamatukogud on "kesksed rahvusraamatukogud" (*biblioteca nazionale centrale*).

## Viited

## Kirjandus
* Italo Insolera, *Il concorso per la Biblioteca Nazionale di Roma* in *Casabella* - Continuità, nº 239, Milano, Editoriale Domus, maggio 1960, pp. 35-51. 
* *La Biblioteca Nazionale Centrale "Vittorio Emanuelle II" di Roma: Cronistoria di un trasferimento 1953-1975*, Roma, Fratelli Palombi, 1988.
* Touring Club Italiano, *Roma*, collana *Italia* (guide rosse), Roma 2004
* Piero Ostilio Rossi, *Roma. Guida all'architettura moderna. 1909-2000*, Laterza, 2003 (3a ed.), pp.&nbsp;281–284. ISBN 88-420-6072-0.

## Välislingid

* Koduleht
Bauska ordulinnus

**Bauska ordulinnus** (läti keeles *Bauskas pils*, saksa keeles *Amt-Bauske*; ka **Bauska loss** (saksa *Schloss Bauska*)) oli keskajal Liivi ordu linnus. 

Keskajal oli see Bauska foogtkonna linnus, kus resideeris Bauska foogt. Praeguse haldusjaotuse järgi jääb linnus Bauska rajooni.

## Välislingid

*Video ordulinnusest
Grobiņa ordulinnus

**Grobiņa ordulinnus** (läti keeles *Grobiņas viduslaiku pils*, saksa keeles *Grobin *) oli Liivi ordu linnus. Linnuse varemed asuvad Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Grobiņas.

Keskajal oli see Grobiņa foogtkonna linnus, kus resideeris Grobiņa foogt.
Kalnamuiža ordulinnus

**Kalnamuiža ordulinnus** (läti keeles *Kalnamuiža pils*, saksa keeles *Ordensburg Hofzumberge*) oli keskajal Liivi ordu linnus. Praeguse haldusjaotuse järgi asub linnus Tērvete piirkonnas Tērvete külas.

Linnus ehitati 16. sajandil. 

Linnusest on tänapäevani säilinud üksikud varemed.
Marion Melnik

**Marion Melnik** (sündinud 28. veebruaril 1982 Turus) on eesti ja soome ooperilaulja (sopran).

Ta on alates 2001. aastast õppinud Sibeliuse akadeemias.

## Isiklikku
Marioni ema on pianist Ariel Klas ja isa oli laulja Oleg Melnik. Marioni õde on ooperilaulja Angelika Klas-Fagerlund.

## Välislingid
* "Hommikusöök staariga": Eri Klasi kasutütar Marion Melnik, Youtube, 10. august 2019
Kallio Kotkas

**Kallio Kotkas** (varem **Kalju Kotkas**; 1. september 1908 Helsingi – 8. juuni 1982 Helsingi) oli eesti päritolu Soome spordi- ja ühiskonnategelane, spordikohtunik.

Sai 1931. aastal Soome meistrivõistlustel kaugushüppes hõbemedali. Tema isiklik rekord kaugushüppes oli 7,06.

Ta oli aastatel 1946–1953 1952. aasta suveolümpiamängude organiseerimiskomitee sekretär ja keskkantselei juhataja, aastatel 1952–1963 Soome Riikliku Spordiliidu peasekretär ja 1966–1974 Soome Jalgrattaliidu esimees.

Kotkas on maetud Helsingi Malmi kalmistule.

## Isiklikku
Tema isa oli viiulipedagoog ja helilooja Juhan Kotkas ning vend oli kergejõustiklane Kalevi (Kalev) Kotkas.

## Viited
Kalju Kotkas

**Kalju Kotkas** (7. jaanuar 1926 – 6. august 2008) oli eesti vabadusvõitleja.

Ta oli Eesti Kongressi liige ning Memento Pärnu ja Pärnumaa ühenduse esimees.

## Tunnustus
* 1998 Riigivapi V klassi teenetemärk

## Viited
Peedu Ojamaa

**Peedu Ojamaa** (27. mai 1933 – 1. aprill 2014) oli eesti filmilavastaja, ettevõtja ja sporditegelane.

## Elulugu
Ojamaa lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja õppis aastatel 1952–1956 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusteaduskonnas. 

Ta tuli Tallinna koolinoorte meistriks lauatennises ja jäähokis, hiljem TPI meeskonnas Tallinna meistriks jäähokis ning oli ka mitme spordiala kohtunik.

Aastatel 1956–1957 oli Ojamaa Õhtulehe spordikorrespondent, seejärel Tallinnfilmis ringvaadete toimetaja, tõusis Ülo Tambeku asemel peatoimetajaks ja tõi stuudiosse tööle noori toimetajaid.

Ojamaa asutas 1967. aastal reklaamibüroo Eesti Reklaamfilm (ERF), mis algatas 1968. aastal televisioonis saatesarja "Horoskoop". Ta oli algul 1972. aastal eetrisse läinud meelelahutussaate "Reklaamiklubi" saatejuht, otsis rahvalikku ansamblit ja Ojamaaga heades suhetes olnud Taivo Linna pakkus välja oma bändi Kukerpillid, millega Ojamaa nõustus.

Ojamaa moodustas 1975. aastal ERF-i sporditoimetuse Spinnaker spordi suurürituste korraldamiseks. Ta kuulus Tallinna olümpiaregati taotlemise algatusrühma ja 1974. aastast Olümpia Purjeregati Ettevalmistamise Organiseerimiskomiteesse. Ta oli ka ERF-i kaudu autoralli Sojuz korralduskomitee liige ja toetaja.

1980. aastatel laienes ERF Riiga, Leningradi ja Moskvasse ning tootis üle 300 filmi aastas. 1988. aastal sai ERF Priit Pärna lühiloo "Lahkudes kustuta valgus!" eest Cannes'i rahvusvaheliselt reklaamifilmide festivalilt pronkslõvi. ERF reklaamis asju, mida nõukogude ajal polnud saada või olemaski.

Aastatel 1983–1989 oli Ojamaa Tenniseföderatsiooni presiidiumi esimees, 1989–1991 Eesti Tennise Liidu juhatuse liige, 1995. aastast auliige, 1989–1994 Eesti Olümpiakomitee liige. Ta oli ka Eesti Olümpiafondi tegevdirektor.

2013. aastal valmis Ojamaa elust Hardi Volmeri ja Kiur Aarma film "Kullaketrajad". 

## Isiklikku

Peedu Ojamaa vend oli näitleja ja lavastaja Madis Ojamaa, väimees on filmirežissöör Hardi Volmer.

## Viited


## Välislingid
*
Villu Jaanisoo

**Villu Jaanisoo** (sündinud 21. juulil 1963 Tallinnas) on eesti skulptor ja kunstiõppejõud.

1989 lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia.

Ta on muu hulgas Soome Kunstiakadeemia professor.

## Töid
*1989 Villem Reimani mälestussammas Kolga-Jaanis
*1989 Jakob Hurda bareljeef
*1995 Juice Leskineni mälestusmärk Juankoskis Soomes
*1995 Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas Rõngus (samba taastaja)
*1996 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Jorma Mukalaga, Estonia mälestusmärk Tallinnas)

## Viited

## Välislingid
*Villu Jaanisoo koduleht
Ulvi Wirén

**Ulvi Wirén** (sünnimi **Ulvi Kärbo**; 1. abielus **Ulvi Johansson**; sündinud 1963. aastal Tartus) on eesti kirjanik, kes kirjutab peamiselt soome keeles.

Ta lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikoolis ravi eriala.

1998. aastast elab ta Soomes ja töötab Espoos masseerijana.

## Teoseid
Ta on kirjutanud raamatuid looduskaitsest ja soome-eesti keeleraamatuid.
*Hääd pulmapäeva!: ja yli 1000 muuta viron kielen riskisanaa (Gummerus 2007). ISBN 9789512074075
*Huvittavat raamatut: ja lähes 2000 muuta viron ja suomen riskisanaa (Gummerus 2008). ISBN P9789512077557
*Koko kehon vyöhyketerapia: apua vaivoihin heijastehoidolla (Gummerus 2010). ISBN 9789512080274
*Omal käel reisimine: suomi-viro-fraasisanakirja (Gummerus 2010). ISBN 9789512082018
*Kehon viisaus & mielen voima: ajatusten avulla terveeksi (Gummerus 2014). ISBN 9789512095605

## Viited

## Välislingid
*Ulvi Wiréni koduleht
Kristina Norman

**Kristina Norman** (sündinud 17. septembril 1979) on eesti ja vene päritolu kunstnik ja kunstipedagoog.  

## Haridus
Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia 2003. aastal bakalaureuseõppes graafika ja 2010. aastal magistriõppes vabade kunstide erialal.

## Looming
Normani kunstipraktika on kontekstikeskne ning tema huviorbiidis on teemad, mis on seotud ideoloogiate, vastuoluliste poliitiliste protsesside ja ajaloo valupunktidega. Ta on uurinud oma teostes identiteedi, mälu ja avaliku ruumi suhet. Tema interdistsiplinaarne looming hõlmab videoinstallatsioone, skulptuuriobjekte, linnalisi sekkumisi, dokumentaalfilme ja *performance*'it.

2009. aastal esindas ta Eestit 53. Veneetsia biennaalil projektiga "After-War". Ta lõi skulptuurist "Pronkssõdur" innustatult installatiivse keskkonna "After-War" viies ruumis, milles kesksel kohal on kuldsõdur. Kuldsõduri Tõnismäele viimise eest sai ta 9. mail 2009 politseilt suulise hoiatuse. 9. juunil 2009 ilmus uudis, et nüüdiskunsti muuseum Kiasma soovib kuldsõduri ära osta. 

2022. aastal eksponeeris Kristina Norman koos Bita Razaviga Eesti paviljonis uusi teoseid, mis lähtusid Emilie Rosalie Saali isikust ja loost. Näitus käsitles omavahel põimunud ajalugude, "võitjate" ja "kaotajate" suhteid ning nende mõistmise keerukust ja mitmetahulisust, hõlmates ka koloniaalajalooga seotud küsimusi. 

Ta on resident-kunstnik Itaalia vanimal kaasaegsete etenduskunstide festivalil "Santarcangelo dei Teatri".

Norman sai aastatel 2020–2022 kunstnikupalka.

## Tunnustus

* 2009 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (sotsiaalselt oluliste teemade järjepidev ja kaasaegne käsitlus kunstis)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*Kristina Norman KKEKi kunstnike andmebaasis

__SISUKORDEES__
Paavo Hynninen

**Paavo Johannes Hynninen** (31. mai 1883 Joroineni vald – 18. mai 1960 Helsingi) oli Soome poliitik (sh suursaadik). 

Aastatel 1957–1958 oli ta Soome välisminister.

Aastatel 1933–1940 oli ta Soome saadik Eestis.

Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Johann Friedrich von Brandt

**Johann Friedrich von Brandt** (25. mai 1802 Jüterbog – 3. juuli 1879 Meriküla) oli saksa loodusteadlane.

14. detsembril 1875 nimetati ta Tartu ülikooli audoktoriks (zooloogias).

Taimetaksonoomias tähistab teda lühend "Brandt".

## Viited
Aini Leik

**Aini Leik** (aastast 1986 **Aini Veskiväli**; sündinud 18. juunil 1965 Tallinn) on endine eesti allveesportlane.

1985 võitis ta maailmameistrivõistlustel allveeorienteerumises NSV Liidu võistlejana individuaalselt kulla, hõbeda ja pronksi ning võistkonnaharjutuses kulla.

1984–1987 tuli ta 11 korda Eesti NSV meistriks (sh 4 korda allveeorienteerumises) ning 1985 absoluutseks meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Vihmakõnõ

**Vihmakõnõ** on Mari Kalkuni teine album, mis ilmus 2010 CD-na. Albumil on neli võru- ja kuus eestikeelset laulu ning üks instrumentaallugu. Albumi tootis Õunaviks.

## Laulud
*"Loomine" (Kalkuni Mari/rahvalaul Jõhvist, Alliksaarõ Artur)
*"Hommikuvalge" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari)
*"Vihmakõsõlõ" (Kalkuni Mari, Trummi Riina)
*"Undsõn ilman" (Kalkuni Mari/rahvalaul, Kalla Urmas/rahvalaul)
*"Maalapsekas" (Kalkuni Mari, sõnno autor tiidmäldä)
*"Riinukese valss" (Kalkuni Mari)
*"Tuulõ käen" (Kalkuni Mari, Kolga Raimond)
*"Kevadel metsas" (Kalkuni Mari, Heibergi Marie)
*"Koduvana pühendus" (Kalkuni Mari, Janssoni Tove/Raukasõ Elo)
*"Vilu öö" (Kalkuni Mari, Sanga August)
*"Tulõq, tulõq rassõ uni" (Kalkuni Mari, Kalkuni Andreas)
Sa olõt illos, Võromaa

**"Sa olõt illos, Võromaa"** on ansambli Liiso album, mis ilmus 2006 CD-na. Albumil on 14 võrukeelset laulu. Albumi salvestas Eesti Raadio II stuudios Peeter.

## Laulud
*"Kar'atsura" (rahvaviis, Hurda Jakob)
*"Mu latsõpõlvõ Võrumaa" (Kõiva Inda, Kõiva Inda)
*"Tillokõnõ naanõ" (Kanepi kihlkunna rahvalaul)
*"Olõs mul" (Lõunahummogu-Eesti rahvalaul)
*"Vana sann" (Elkeni Paul, Tuulingu Enn)
*"Siidisulgi tsirgukõnõ" (Urvastõ kihlkunna rahvalaul)
*"Leelokõnõ, laalukõnõ" (Põlva kihlkunna rahvalaul)
*"Päike ohje päästma" (Sangastõ kihlkunna rahvalaul)
*"Kuldnaanõ" (Põlva kihlkunna rahvalaul)
*"Torupillilugu" (rahvalik laul)
*"Kõrd käsikäen" (rahvalik laul)
*"Mul ei olõ kavaleeri"
*"Ku naane minno pahandas" (rahvalik tandsulaul)
*"Võrukõsõq tandsva" (Kõiva Inda, Kõiva Inda)
Karjasepõli

**"Karjasepõli"** on ansambli Raud-Ants album, mis ilmus 2005. aastal CD-na. Albumi tootis Muusikaühing Raud-Ants.

## Laulud
*"Karjasepõli" (Kuusalu kihelkond)
*"Isakodu ja mehekodu" (Kolga-Jaani kihelkond)
*"Ärge lööge vaeslast" (Paistu kihelkond)
*"Tunnen tuima neiu" (Põlva kihelkond)
*"Mõisaori" (Kose kihelkond)
*"Loodud rikaste risuks" (Suure-Jaani kihelkond)
*"Jänese jalad" (Räpinä kihelkond)
Mis maksab muaobonõ

**"Mis maksab muaobonõ"** on ansambli Väike Hellero esimene album, mis ilmus 2005. aastal CD-na. Albumi 20 laulust 4 on pärit Võrumaalt ja 5 Setumaalt. 

## Laulud
*"Mis maksab muaobonõ" (Kihnu kihlkunna rahvalaul)
*"Õhtust, õhtust, õed ja ellad" (Audru kihlkunna rahvalaul)
*"Handa, handa, hahõkõsõ" (Seto rahvalaul)
*"Kis sääl kuusõl kullõlili" (Karula kihlkunna rahvalaul)
*"Neitsikesed nuorukased (Suveks Soomemaale)" (Kuusalu kihlkunna rahvalaul)
*"Imelik oli küll metsakitse" (viis Muhust, sõnaq Pöide kihlkunnast)
*"Kaegõ sedä kar'avuuta" (Seto rahvalaul)
*"Sa’ab lunta, uuta lunta" (Ingeri rahvalaul)
*"Küla mul ütles- kuku, kuku" (Jüri kihlkunna rahvalaul)
*"Püürä, püürä, tsõõri, tsõõri" (Seto rahvalaul)
*"Uekesed, ellakesed (Kuud kuulama)" (Jõõlähtme kihlkunna rahvalaul)
*"Kelle sii talgo?" (Kambja kihlkunna rahvalaul)
*"Oh sa ullu noori meesi (Kuldnaanõ)" (viis Räpinä kihlkunnast, sõnaq Põlva ja Rõugõ kihlkunnast)
*"Tulkaa tüttäret tulele" (Ingeri rahvalaul)
*"Tat´okõnõ, sa tsidsakõnõ" (Seto rahvalaul)
*"Tehkää yksi ympärikko" (Ingeri rahvalaul)
*"Kaege, sõsara, äälesid" (Karula kihlkunna rahvalaul)
*"Ehi ruttu, jõua ruttu" (Kolga-Jaani kihlkunna rahvalaul)
*"Tsih, tsih, imäelle – Tütäreni armõ’õni" (Urvastõ ja Karula kihlkunna rahvalaul)
*"Kaas'kõllõminõ" (Seto rahvalaul)
Täämba õdagu praadimi kunna

**"Täämba õdagu praadimi kunna"** on ansambli Winny Puhh esimene album, mis ilmus 2006. aastal CD-na.

Albumi pealkirjal ei ole teadaolevalt mingit tähendust üheski keeles ega murdes.

Albumil on 15 laulu, millest 4 on võru- ja 11 eestikeelset. Albumi tootis Legendaarne Records.

## Laulud
*"Head ööd"
*"Karuott"
*"Nuudlid ja hapupiim"
*"Kolm põrsast"
*"Rambo"
*"Meid tervendab Kashpirovski"
*"Vanamutt"
*"Olevik"
*"Jube lugu"
*"Täämba õdagu praadimi kunna"
*"Lõke preerias"
*"Pornofilmide näitlejad"
*"Suusasõit"
*"Vanamutt [Radio edit]"
*"Nuudlid ja hapu piim [Radio edit]"

## Viited
Kõiv akna all

"**Kõiv akna all**" on 1952 Rootsis Lundis ilmunud Raimond Kolgi teine luulekogu. Luulekogu kirjastas Eesti Kirjanike Kooperatiiv. Enamik luulekogu luuletusi on võrukeelsed.
Aladdin ja varaste kuningas

**"Aladdin ja varaste kuningas"** ("Aladdin and the King of Thieves") on 1996. aastal valminud USA joonisfilm.
Pubi Juudas

**Pubi Juudas** (ka **Juudas**) on rokisuunitlusega pubi Tõrva linna Riiska linnaosas. Pubi on ametlikult tegutsenud 2011. aasta sügisest.

Pubi nimi "Juudas" on asutajate sõnul inspireeritud eelkõige Inglismaa päritolu *[[heavy metal]]*'i bändist Judas Priest.

Pubis toimuvad kontserdid, loengud, joogikoolitused, filmiõhtud ning lauajalgpalli-, noolemängu- ja mälumänguturniirid. Pubi on ürituste organiseerimisel teinud koostööd Tõrva Noortevolikogu, Tõrva avatud noortekeskuse, Tõrva astronoomiaklubi, Tõrva kultuurimaja ja kohvikuga Supelung.

## Ettevõtmised ja tunnustus
2015. aastal pälvis Juudas Tõrva noortevolikogu juubeliauhinna linnaelanikele artistide ja muusikakollektiivide tutvustamise eest.

2015. aasta lõpus ja 2016. aasta alguses Tõrva linnavalitsuse poolt 90. juubeliaasta puhuks läbi viidud kaasava eelarve rahvahääletusel sai pubi Juudase ettepanek enim hääli. Kaasavast eelarvest eraldatud rahaliste vahendite eest oli pubil kohustus korraldada 2016. aasta jooksul 10 üritusest koosnev kontserdisari. Sarja raames esinesid pubis tuntumatest artistidest ja ansamblitest Hangover, Connectors, Reket, Black River Bluesman & Bad Mood Hudson, Andres Roots & Raul Terep, Driven, Genka & Paul Oja, 5miinust, Vaiko Epik, Meisterjaan, Chalice, A-Rühm, The Boondocks ja Ewert and the two Dragons.

2016. aasta lõpus toimunud Tõrva ettevõtjate tänuüritusel pälvis Juudas Tõrva linnavalitsuse "Aasta tegija" eriauhinna tiitli.

2020. aastal esitati pubi Juudas Tõrva valla kultuuripreemia nominendiks. Tõrva valla kultuuripreemia eesmärgiks on tunnustada Tõrva vallaga seotud isikuid ning kollektiive, kes on kultuuri alal saavutanud silmapaistvaid tulemusi.

2020. aasta lõpus ja 2021. aasta alguses Tõrva vallas läbi viidud kaasava eelarve rahvahääletusel sai pubi Juudase ettepanek korraldada 10 kontserdist koosnev sari kõige enam hääli. Kokku 396 häälest sai pubi Juudase ettepanek 79 häält.

2025. aasta lõpus laienes Pubi Juudas kohalike Jehoova tunnistajate poolt eelnevalt renditud pinnale. Pubi eestvedajate kõnepruugis on uued ruumid saanud hüüdnime "Jeesus".

## Kirjeldus
Pubi fassaadil on kujutatud viie tuntud rokkmuusiku – Gunnar Grapsi, Ian Curtise, Viktor Tsoi, Jim Morrisoni ja Jimi Hendrixi – must-valged valgustatud portreed.

2025. aasta alguse seisuga on Pubi Juudas Tõrva praegustest meelelahutusasutustest tegutsenud kõige kauem.

## Viited

## Välislingid
* Pubi Juudase koduleht
* Pubi Juudas Facebookis
* Juudase pubi on tegelikult klubi. *Helme Kihelkonnaleht,* 6. detsember 2015, lk 12
* Uitmõttest kujunes rokipubi. *Valgamaalane,* 27. oktoober 2015, lk 5
Charlie ja šokolaadivabrik (film)

**"Charlie ja šokolaadivabrik"** ("Charlie and the Chocolate Factory") on 2005. aastal valminud USA film.
Käsna-Kalle Kantpüksi film (2015)

**"Käsna-Kalle Kantpüksi film"** ("The SpongeBob Movie: Sponge Out of Water") on 2015. aastal valminud USA joonisfilm.
Jafari tagasitulek

**"Jafari tagasitulek"** ("The Return of Jafar", ka "Aladdin 2: The Return of Jafar") on 1994. aastal valminud USA joonisfilm.
Onoff

**Onoff** (ka **OnOff**, varasema nimega **Telecall**) oli Rootsi jaemüügikett, mis müüs kodumasinaid, elektroonika- ja muid seadmeid. Müügikett on kasutanud ka **Onoff** nimekujuga kaubamärki.

Onoff asutati 1971. aastal Rootsis ja hiljem laienes see Soome ja Eestisse. 

2011. aastal läks Onoff Rootsis pankrotti, ent mõned poed ostis ära konkureeriv ettevõte Expert.

OnOff-ist endast säilis Eesti filiaal, mis tegutseb praeguseni (2024). Ettevõtte varasem nimi oli Onoff Eesti AS, praegu ONOFF Jaekaubanduse OÜ.

## Viited


## Välislingid
*ONOFF Jaekaubanduse OÜ koduleht
GB Railways

**GB Railways** (täisnimega **GB Railways Group Plc**) oli mitmete raudtee-ettevõtete emaettevõte. 

Ettevõttele kuulus teiste seas Eestis tegutsev **GB Railways Eesti AS**, mis omas 2000-2003 ettevõtet Edelaraudtee. 

GB Railwaysi omandas 2003. aasta augustis ettevõtte FirstGroup.
TV3 (Viasat)

**TV3** on Viasat'i kaubamärk, kuhu kuuluvad Viasat'i põhikanalid Skandinaavias, Baltimaades ja Ungaris.

Need põhikanalid on järgmised:
*TV3, Eesti telekanal
*TV3, Rootsi telekanal
*TV3, Taani telekanal
*TV3, Läti telekanal
*TV3, Norra telekanal
*TV3, Leedu telekanal
Eesti muinasmaakonnad

**Eesti muinasmaakonnad** (vanemas kirjanduses nimetatud ka **maad**) olid Muinas-Eesti muinaskihelkondade ühendused või üksikkihelkonnad (väikemaakonnad). Suuremaid maakondi nimetab Läti Henrik "*terra*" või "*provincia*".

### Muinasmaakonnad
* Alempois (Alempos, Alumbus – üks kihelkond)
* Harjumaa (Harien, Harriæn – kolm kihelkonda)
* Jogentagana (üks kihelkond, võib olla Ugandi osa)
* Järvamaa (Gervia, Jerwia, Gerwa – kolm kihelkonda)
* Läänemaa (Rotelewich – seitse kihelkonda)
* Mõhu (Möge, Mocha – üks kihelkond)
* Nurmekund (Nourmegunde – üks kihelkond)
* Rävala (Reuælæ – kolm kihelkonda) 
* Saaremaa (Osilia – neli kihelkonda)
* Sakala (Sackala – kuni seitse kihelkonda)
* Soopoolitse (Sobolitz – üks kihelkond, hiljem Ugandi osa)
* Ugandi ehk Oandi (Ugaunia – kuni seitse kihelkonda)
* Vaiga ehk Vaia (Wegele, Waiga, Wayga – üks kihelkond, hiljem Ugandi osa)
* Virumaa, (Wironia – viis kihelkonda)
**Valgatabalve - (Valgatabalve võis hõlmata uuema aja Vastseliina, Räpina ja Põlva kirikukihelkonnad ning mõne oletuse alusel Setumaa Värska nulga)

## Vaata ka
*Kesk-Eesti väikemaakonnad
Putkaste mõis

**Putkaste mõis** (saksa keeles *Putkas*) oli rüütlimõis Käina kihelkonnas Hiiumaal. Nüüdisajal jääb mõis Hiiu maakonda Hiiumaa valda.

Mõisat on esmamainitud 1529. aastal. Saulepa külla moodustatud mõisake on esinenud dokumentides mitme nime all: Hösenshof, Tittfershof, Saulep ja alates 1606. aastast Putkas. 1609. aasta vakuraamatus oli mõisal kahekordne nimetus (Saulep eller Putkas).

Hiiumaa Rootsi võimu alla mineku järel oli Putkaste mõisa suurus kaks adramaad mõisapõldu ja paar talu samuti kahe adramaaga, mille lesestunud Magdalena Farendsbach, 1626. aastal müüs Jakob de la Gardiele,  koos Haapsalu lähedal asunud Uugla mõisaga.

Mõisal on olnud palju rentnikke ja omanikke, tähtsamad neist De la Gardied, Stenbockid, Ungern-Sternbergid ja Stackelbergid. 

Põhjasõda järel, 1725. aasta Kammerkolleegiumi käsuga anti Hiiumaa Pühalepa, Partsi, Putkaste ja Kõrgessaare kroonumõisad rendile parun Fabian Ernst von Ungern-Sternbergile ja 1727. aasta suvel anti need mõisad rendile ooberst Bernhard Friedrich von Rosenthalile ja 1739. aastal ratsakaardiväe leitnandile Karl Gustav von Lilienfeldile (1711-1759) ning 1744. aastal kuni renditähtaja lõpuni tema vennale, Jakob Heinrich von Lilienfeldile (1716-1785). 18. sajandi teisel poolel sai krahvina Ebba Margaretha Stenbock ja tema pojad  Stenbockid pärandina enamiku Hiiumaa mõisu.  1755. aastal võttis tema poeg Carl Magnus Stenbock (1725–1798), oma ema volitusel vastu Putkaste mõisa, järgnevalt ema pärandi jaotamisel 1776. aastal sai Putkaste teisele pojale, ooberst-leitnant Johann Stenbockile (1736–1807), kes 6. juulil müüs selle oma nooremale vennale, Suuremõisa omanik Jakob Pontus Stenbockile (1744-1824).

Jakob Pontus Stenbock moodustas Putkaste kolmest külast (Jausa, Männamaa ja Ühtri) moodustada Aadma karjamõisa, kuid 1792 Putkaste koos Aadmaga kuuekümneks aastaks Tallinna Kohtukoja nõunikule ja hilisemale Tartu Ülikooli viitse-kuraatorile Johann Friedrich Emmanuel Ungern-Sternbergile (1763-1825).

1816. aastal omandasid mõisa Stackelbergid, kelle valduses oli see 1919. aasta mõisate võõrandamiseni.

Putkaste mõisas tegutses 18. sajandil ka Putkaste tellisetehas.

Putkaste mõisa peahoone, sõiduhobuste tall-tõllakuur, ait, kelder, mõisatööliste maja on võetud riikliku kaitse alla.

Praeguse Putkaste mõisa peahoone ehitati 19. sajandi I poolel. Tõenäoliselt algas intensiivsem ehitus siis, kui mõis läks 1816. aastast parun Peter von Stackelbergi valdusse. Ehitusaega kinnitavad ka mitmed stiilitunnused, teatud ümber- ja juurdeehitused tehti 19. sajandi II poolel. Suuremad ümberehitused aga 20. sajandi 50. aastatel, mil hoone kohandati majandi keskuseks ja kultuurimajaks. 

Aastatel 1934–1938 töötas Putkastes põllutöökool, 1944. aastal rajati mõisa baasil Putkaste sovhoos ning 1977. aastal muudeti see Putkaste sovhoostehnikumiks.
## Galerii

File:Putkaste ait.JPG|Putkaste mõisa ait
File:Putkaste jääkelder.JPG|Putkaste mõisa jääkelder
File:Putkaste peahoone (5).JPG|Putkaste mõisa peahoone
File:Putkaste tall.JPG|Putkaste mõisa tall

## Viited

## Välislingid

*
*Putkaste mõis (Käina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Telset AS

**Telset AS** või **Telset** on Eesti telekommunikatsiooni- ja internetiteenuste osutaja. Ettevõte on asutatud 1991. aastal, peakontor asub Tallinnas.

Telsetil on tütarettevõte Ukrainas, mis tegutseb seal nimega **ТОВ «ТЕЛСЕТ-РІВНЕ»**. ТЕЛСЕТ-РІВНЕ asutati 1998. aastal ja see osutab kaabeltelevisiooniteenuseid Rivnes ja Sarnõs.

## Välislingid
*Telseti veebileht
*ТОВ «ТЕЛСЕТ-РІВНЕ» veebileht
Baltisches Wappenbuch

"**Baltisches Wappenbuch**" (täispealkirjaga "Baltisches Wappenbuch: Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehöriger Adelsgeschlechten") on baltisaksa aadlisuguvõsa vappide raamat, mis ilmus 1882 Stockholmis. 

Raamatu toimetas Carl Arvid von Klingspor ja selle illustreeris Adolf Matthias Hildebrandt. Raamatu kirjastas F. & G. Beijer.

Raamatus on 798 Liivimaa, Eestimaa, Saaremaa ja Kuramaa rüütelkonna aadlisuguvõsa vappi.
## Galerii

File:Aderkas BWB.png|Aderkas
File:Adlerbergi suguvõsa aadlivapp.jpg|Adlerberg
File:AgtheWappen.jpg|Agthe
...|...
File:Šeremetjevi suguvõsa krahvivapp.jpg|Krahvid Šeremetjevid
File:Šuvalovi suguvõsa krahvivapp.jpg|Krahvid Šuvalovid
File:Žukovski suguvõsa aadlivapp.jpg|Žukovski



## Välislingid
* Baltisches Wappenbuch digiversioon DIGARis
*Baltisches Wappenbuch. Digitaliseeritud BSB:
Wartberge Hermanni Liivimaa kroonika

**Wartberge Hermanni Liivimaa kroonika** on Liivi ordu krooniku Wartberge Hermanni umbes 1372 koostatud kroonika. Kroonika käsitleb aega Liivimaa ristiusustamisest kuni 1370. aastateni, keskendudes kahele viimasele aastakümnele. Kroonikas on pikemalt juttu ka Jüriöö ülestõusust. Kroonika on rõhutatult ordumeelne.

Kroonika on kirjutatud ladina keeles. 1864 ilmus see Ernst Strehlke tõlgituna saksa keeles. Eesti keeles on ilmunud kroonika katkeid 1920. aastatel.

## Kirjandus
* Hermanni de Wartberge Chronicon Livoniae. Herausgegeben von Ernst Strehlke. Separatabdruck aus dem zweiten Bande der Scriptores Rerum Prussicarum, herausgegeben von Th. Hirsch, M. Toeppen und E. Strehlke. (Digitaalselt), Leipzig: S. Hirzel, 1863 (Leipzig: Breitkopf und Härtel, 1863) Andmed ESTERis Digitaalselt  Digitaalselt
* Die livländische Chronik Hermann's von Wartberge. Aus dem Lateinischen übersetzt von Ernst Strehlke. Berlin und Reval: 1864 (Berlin: Druck von Gebr. Unger). vene keeles
* Georg Rathlef: "Das Verhältniss der kleinen Meisterchronik zum Chronicon Livoniae Hermanns von Wartberge und zur Reimchronik", Dorpat: Laakmann 1875, Andmed ESTERis
* Ливонская хроника Германа Вартберга. (Евграф Васильевич Чешихин-Ветринский: Сборник материалов и статей по истории Прибалтийского края. Том II. Страница 83.) Рига. 1879. vene keeles
* Тевтонский орден: крах крестового похода на Русь: [сборник / авторы-составители Сергей Александрович Шумов, Александр Радьевич Андреев], Москва: Эксмо: Алгоритм, 2005 Andmed ESTERis
* Hermanni de Wartberge Chronicon Livoniae. (Vartberges Hermaņa Livonijas hronika). LU Latvijas vēstures institūts; no latīņu valodas tulkojis, priekšvārdu un komentārus sarakstījis Ēvalds Mugurēvičs = Hermanni de Wartberge Chronicon Livoniae. Translationem paravit, praefationem conscripsit et textum interpretatus est Ēvalds Mugurēvičs. Rīga: Latvijas vēstures institūta apgāds, 2005, 334 lk., ISBN 9984601447 (läti ja ladina keeles)
Charlie ja šokolaadivabrik

**"Charlie ja šokolaadivabrik"** (**"Charlie and the Chocolate Factory"**) on Roald Dahli 1964. aasta lasteraamat.

Raamatu järgi on tehtud vähemalt kaks filmi: "Willy Wonka ja šokolaadivabrik" 1971. aastal ja "Charlie ja šokolaadivabrik" 2005. aastal.

Raamat on ilmunud eesti keeles kirjastuselt Draakon ja Kuu 2002. ja 2005. aastal Kristina Uluotsa tõlkes.
Unustatud sõda. Relvastatud vastupanuliikumine Eestis aastatel 1944–1956

"**Unustatud sõda. Relvastatud vastupanuliikumine Eestis aastatel 1944–1956**" on aastal 2005 ilmunud Mart Laari populaarteaduslik ajalooraamat. 

Raamat räägib eelkõige Eesti metsavendade vastupanuvõitlusest Nõukogude okupatsioonivõimude vastu perioodil 1944–1956.

Raamat on ilmunud ka soome keeles: *Unohdettu sota : sissi- ja tiedustelusotaa Virossa toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen*. FinnEpos, 1993. ISBN 9529523181, ISBN 9789529523184
Operatsioonisüsteemide loend

*Siin loetletakse [[operatsioonisüsteem]]e.*

## [[Ketta-opsüsteem]]id
* Digital Research CP/M
* Seattle Computer Products 86-DOS
* IBM PC-DOS
* Digital Research DR-DOS
* Microsoft MS-DOS
* Commodore CBM DOS
* Atari Atari DOS
* Commodore Amiga Dos
* Apple Apple DOS

## [[Microsoft Windows|Windows]]i operatsioonisüsteemid
* MS-DOS-ist sõltuvad
** Windows 95, 98, ME
* Windows NT
** Windows NT 3.1, NT 3.5, NT 3.51, NT 4.0
** Windows 2000 (NT 5.0), XP (NT 5.1), Server 2003 (NT 5.2)
** Windows Vista (NT 6.0), 7 (NT 6.1)
** Windows 8 (NT 6.2), 8.1 (NT 6.3)
** Windows 10
** Windows 11
* Mobiilsetele seadmetele
** Windows CE
** Windows Phone

## [[UNIX]]i operatsioonisüsteemid
* AT&T Unix System V
* IBM AIX
* HP UX
* HP Tru64 UNIX
* SGI IRIX
* SCO UnixWare
* Sun Microsystems Solaris
** OpenSolaris
* Apple Mac OS X versioon 10.5 Intelil põhinevatel Macintosh arvutitel

## [[UNIXi-laadne operatsioonisüsteem|UNIXi-laadsed]] operatsioonisüsteemid
* BSD perekond
** NetBSD
** OpenBSD
** FreeBSD
*** PC-BSD
*** DesktopBSD
** jt

* GNU/Linux
** Android
** Arch Linux
** Debian
*** Damn Small Linux
*** DremLinux
*** Elive
*** Knoppix
*** Mepis
*** Ubuntu
**** CrunchBang Linux
**** Edubuntu
**** Kubuntu
***** Estobuntu
**** Linux Mint
**** Ubuntu Studio
**** Xubuntu
**** Lubuntu
** Gentoo
** Red Hat
*** Fedora
*** CentOs
** Slackware
*** Zenwalk
** Suse
** jpt
* NEXTSTEP
* Mac OS X
** IOS
* Minix

## Muud operatsioonisüsteemid
* Amiga OS
* Chrome OS
* Mac OS
* OS/2
* Palm OS
* ReactOS
* Symbian
* BeOS
* KolibriOS
* CTSS
* Multics
* VMS
* RSX
Hwange rahvuspark

**Hwange rahvuspark** on rahvuspark Zimbabwes.

See on asutatud loomade reservaadina aastal 1928 ja rahvuspargina 1961.

Rahvuspargi pindala on 14 651 km².

## Välislingid
TU6

**TU6** (**ТУ6**) oli aastail 1973–1988 Kambarka masinaehitustehases toodetud kitsarööpmelise raudtee diiselvedur.

## Vaata ka
*TU4
*TU7
*TU8
TU7

**TU7** (**ТУ7**) oli aastail 1971–1972 Kambarka masinaehitustehases arendatud ja tänapäevani toodetav kitsarööpmelise raudtee diiselvedur.

## Vaata ka
*TU4
*TU6
*TU8
Valli tänav

**Valli tänav** on lühike tänav Tallinna vanalinnas. Tänav algab Viru tänavalt ja lõpeb Pärnu maanteel.

Aadressil Müürivahe 38 // Valli 2 // Viru 24, endine restoran Euroopa ja hotelli Europa hoone. Hoone esimesel korrusel McDonald'si kiirtoiduketi 1995. aastal avatud hamburgerirestoran ja McCafe kohvik.

Aadressil Valli 4 // Müürivahe 34 asub ärihoone korterelamu, mille tänavaäärsetes I korruse ruumides asuvad kauplused. Hoone projekteeris arhitekt Aleksander Vladovsky, hoone ehitati 1925. aastal Eduard Pohli tellimusel ning müüdi Sakala pangale 1931. aastal. 

Enne teist maailmasõda asus hoones Valli 4 Riigi Põlevkivitööstuse ja Esimese Eesti Põlevkivitööstuse kontor ning Ungari kuningriigi peakonsul, aastatel 1933–1940 Leedu saatkond. 

Eesti NSV ajal asus hoones Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Tööjõuressursside Kasutamise Komitee, Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Kõrgema ja Kesk-erihariduse Komitee ja hiljem ka ENSV Riikliku Kindlustuse Peavalitsus.
## Galerii


Fail:Roadworks in Valli street.JPG|Vaade Valli tänavale Pärnu maanteelt
Fail:McD's in Tallinn, IMG 4485.jpg|Viru 24 // Valli 2 // Müürivahe 38
Fail:Tallinn Landmarks 90.jpg|Pärnu maantee 2 ja Valli 4
Fail:Tallinn asv2022-04 img31 Valli 4.jpg|Valli 4
Fail:Valli tänav. Hoone Valli tn 4, AM N06061.jpg|Valli 4, 1930/1940


## Viited

## Välislingid
Delice

**Delice** on Eesti jaeketi Selveri kaubamärk. Delice’i brändi all on kaks toidukauplust: **Viimsi Delice** (aadressil Randvere tee 6, Viimsi) ja **Solarise Delice** (Solarise keskuses Estonia pst 9, Tallinn).

Delice'i asutas 2009. aastal jaekett ABC Supermarkets AS, mille 2020. aastal ostis Selver AS. 

## Ajalugu

Esimene Delice'i supermarket avati 10. oktoobril 2009. aastal Solarise keskuses. Kaupluse pindala laiendati 2012. aastal, kui esialgse 1700 m² asemel sai müügisaali suuruseks 2300 m². 

2014. aastal andis MTÜ Mondo Solarise Toidupoele tunnustusmärgi "Õiglase kaubanduse sõber 2014". Seda tiitlit vääriv kauplus tõstab esile õiglase kaubanduse väärtust ja pakub oma kaubavalikus enam kui 30 õiglase kaubanduse märgisega tooteartiklit.

2014. aastal avati Delice'i kauplus Pärnu Keskuses (asus esimesel korrusel, üle 1000 m² müügipinda). Pärnu Delice viidi alates 2021. aasta märtsist **[[Pärnu Keskus|Pärnu Keskuse]] Selveri** nime alla.

6. augustil 2015. aastal avati Delice Viimsi kaubanduskeskuses (müügipinda 1800 m²).

Alates 2020. aastast on Delice'i toidukaupluste omanik Eesti kapitalil põhinev jaekett Selver. Delice'i omanikuks sai Selver, ostes kaupluseketi **[[ABC Supermarkets|ABC Supermarketsi]]**, mille alla kuulusid lisaks kahele Delice'i toidupoele ja Solarise toidukauplusele veel 16 **[[Comarket|Comarketit]]**.

## Kauplused
* **Solarise Delice** asub Solarise keskuses Tallinnas (avati 10. oktoobril 2009) 
* **Viimsi Delice** asub Viimsi Kaubanduskeskuses Viimsis (avati 6. augustil 2015)

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Owen Chamberlain

**Owen Chamberlain** (10. juuli 1920 San Francisco – 28. veebruar 2006 Berkeley) oli Ameerika Ühendriikide füüsik.

1959. aastal anti talle ja Emilio Segrèle Nobeli füüsikaauhind antiprootoni avastamise eest.