open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stephanus de Velde

**Stephanus de Velde** (surnud 1428 või 1438) oli keskaegne Tartu vaimulik (vikaar), kelle hauaplaat leiti 2008. aastal Tartu toomkirikust.

Stephanus de Velde kohta pole seni teada rohkem infot kui ainult see, mida saab tuletada tema hauaplaadilt. See leiti 2008. aastal Tartu toomkirikus toimunud arheoloogiliste väljakaevamiste käigus, mille viisid läbi Heiki Valk ja Martin Malve. Plaadil puudus vasakpoolne ülemine nurk, kuid enamik sellest oli suhteliselt hästi säilinud. Esialgu dateeriti hauaplaat 15. sajandisse või 16. sajandi algusse. 

Kunstiajaloolane Anu Mänd avastas, et hauaplaadil on kujutatud Tartu vikaari, õpetatud meest, magister (või isand) Stephanus de Veldet, kuna hauaplaati ümbritsenud kaherealise teksti välimine rida kõlab järgmiselt: "[---]x octo u[---]tis a na/talicio d[omi]ni felice notis vir sapiens d[omi]n[u]s stephan[us] de velde votus / atq[ue] vicari[us] hic defu[n]ct[us] hic est [---] natus / cu[m] steph[an]i [---] fine(?) [---]" Teksti säilinud osa lõpp viitab sellele, et keegi võidi matta Stephanusega ühte hauda.  

Hauaplaadil kujutatud mehe rõivastuse, näo kujutusviisi ning plaadi üldise kujutusviisi järgi võib plaadi suhteliselt suure tõenäosusega dateerida 15. sajandi I poolde ning et teksti säilinud osa algab pooliku aastaarvuga (*xx octo* ehk võimalikud kombinatsioonid oleksid 28, 38, 78 ja 88), siis tõenäoliselt suri Velde kas 1428. või 1438. aastal. Hauaplaat on valmistatud Lasnamäe paest.  

Velde-nimelisi isikuid pole keskaegselt Liivimaalt väga palju teada, kuid näiteks 14. sajandil oli Tartu piiskopiks Heinrich I Velde ning samast ajast on pärit ka samanimeline toomhärra. Velde-nimelisi isikuid leidub ka Tallinna, Riia ja Lübecki allikates. 

## Viited
Malmi tänav (Narva)

**Malmi tänav** on tänav Narvas Vanalinna linnaosas. Algab Peetri platsilt, ristub Puškini tänavaga ja lõpeb Linda tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 540 m.

1905. aasta linnaplaanil tänava nimi on **Литейная улица**, 1912. linnaplaanil **Malmi wabr(iku) uul(its)** ja 1927. aasta linnaplaanil **Malmi tänav**.

12. juulil 1950 nimetati Narva linna RSN TK otsusega nr 30 Eesti NSV moodustamise 10. aastapäeva puhul tänav ümber **Kalinini tänavaks** (vene keeles **улица им. М.И.Калинина**) – Nõukogude riigitegelase Mihhail Kalinini auks. 11. mail 1994 Narva Linnavolikogu määrusega nr 68/11 nimetati tänav ümber **Malmi tänavaks**.

Tänav on saanud nime selles piirkonnas asunud Dmitri Zinovjevi malmivalu- ja masinaehitustehase ehk **Sinovjevi vabriku** järgi.

Aadressil Malmi tänav 1 asub Narva Tuletõrjeühing ja ehitismälestis Narva tuletõrjedepoo.

Aadressil Malmi tänav 8 asub Narva Keskraamatukogu.

## Viited
Tallinna Tööliste Saadikute Nõukogu

**Tallinna Tööliste Saadikute Nõukogu** on kandnud kaks organit:

***[[Tallinna Tööliste Saadikute Nõukogu (1905)]]**
***[[Tallinna Tööliste Saadikute Nõukogu (1918)]]**
Amuuri korgipuu

**Amuuri korgipuu** (*Phellodendron amurense*) on ruudiliste sugukonda kuuluv puuliik. See liik kuulub Hiina meditsiinis kasutatud 50 peamise taimeliigi hulka. Ainude hulgas on laialt levinud taime kasutamine valuvaigistina.

Levila hõlmab peamiselt Ida-Aasiat, ulatudes Põhja-Hiinast Amuuri, Koreasse ja Jaapanisse. Põhja-Ameerikas kuulub Amuuri korgipuu võõrliikide hulka. Eestis Räpina linnas on kasvanud looduskaitse all olnud Amuuri korgipuu.

## Meditsiin

Hiina meditsiinis kasutatakse Amuuri korgipuud meningiidi, kopsupõletiku, tuberkuloosi ja neeruhaiguste korral. 

Amuuri korgipuu on ennast tõestanud väga olulise ennetava vahendina kopsuvähi korral. 

Kasutatakse suukaudselt kõhuvalu, kõhulahtisuse ja kuseteede infektsioonide korral. 

Amuuri korgipuu marjadest pressitakse õli, millel on tuntud raviomadused. Ka puu koorel on Hiina meditsiinis suur tähtsus. 

Marjadest pressitud õlil on insektitsiidsed omadused, mis sarnanevad lõhnava püreetri (*Tanacetum parthenium)* omadustega.

Õlis on suur hulk bioloogiliselt aktiivseid aineid: flavanoide, alkaloide, saponiine ja kumariine. Raviõli kasutusalade hulka kuulub pankreatiidi ravimine, kolesterooli ja veresuhkru taseme alandamine ja mitmesuguste nahahaiguste leevendamine.

## Galerii

Phellodendron amurense (12).JPG|Leht
Phellodendron amurense (15).JPG|
Phellodendron amurense (18).JPG|Koor


## Viited

## Välislingid
*
Zamenhofi päev

**Zamenhofi päev** ehk rahvusvaheline **esperanto päev** (esperanto keeles: *Zamenhofa Tago*), ka *esperantokeelse raamatu päev* on 15. detsembril. Sel päeval on sündinud universaalse, rahvusvahelise ning maailma suurima erapooletu ja mitteetnilise tehiskeele, esperanto keele looja ja autor, juudi päritolu Poola silmaarst Ludwik L. Zamenhof (1859&ndash;1917).

Zamenhofi päev on kõige laialdasemalt tähistatav ülemaailmne esperantistide pidupäev. Tavaliselt saavad esperanto keele oskajad sel päeval kokku ja vahetavad omavahel kingitusi, üldiselt esperantokeelseid raamatuid. Sageli korraldatakse loenguid. 

26.&nbsp;juulil 1887&nbsp; avaldas L. Zamenhof koos oma naisega esimese esperantokeelse raamatu Unua Libro, kasutades pseudonüümi *Doktoro Esperanto*, mis esperanto keeles tähendab 'doktor lootja' ning see jäigi keele nimeks. Umbes 45&nbsp;aastat hiljem, jaanuaris 1933&nbsp; kirjutati tema mälestuseks:

*“Nüüd puhkab see suurmees juba 1917.&nbsp;aastast saadik Varssavi kalmistul. Tema elutöö tänulikud kasutajad on püstitanud sinna väikese mälestusmärgi. Kuid püsivama mälestusmärgi ehitas ta endale ise. Käib võimas liikumine üle maailma, rullub lahti aga määratu võrk, mis ulatub üle terve maakera. Võrgu sõlmekohtades on esperantistid ja kõik sõlmed on ühenduses selle võrgu looja, dr Zamenhofi mälestusega. See võrk ei katke, ta ühendab.” *

## 2009

15.&nbsp;detsembril 2009&nbsp; tähistati mitmel pool maailmas Ludvik Zamenhofi 150.&nbsp;sünniaastapäeva. Ülemaailmne Esperantoliit korraldas sümpoosioni New Yorgis Esperanto teaduskeskuses. Ka Google avaldas materjali L. Zamenhofist ja tema esperanto keelest, lisades oma logole esperantoliikumise lipu. 

Ludvik Zamenhofi 150.&nbsp;sünniaastapäeva tähistati samuti Poolas, tema kodulinnas Białystokis, kus avati uus Zamenhofi keskus, mis tegutseb nii muuseumi kui teabepunktina. Kongressil viibinud Diana Aitai on kirjeldanud sündmusi alljärgnevalt: 

* “Kongressil osales üle 1800&nbsp;inimese 61&nbsp;riigist. “Koridorides ja kongressihoone ümber suheldi vabalt. Seal võis kellele tahes ligi astuda ja tere öelda. Kaasesperantistis ei nähta võõrast, vaid veel tundmatut sõpra. On ju tegu lõppude lõpuks omamoodi vennaskonna, keelehuvilistega”. Järgmisel aastal toimub kongress Kuubal Havannas.” *
 

Praegu leidub esperanto keele oskajaid enam kui 120&nbsp;maal. Esperantokeelseid raamatuid on avaldatud üle 40&nbsp;000,&nbsp;millest 40% on kirjutatud otse selles keeles.

## Viited
Vambola

**Vambola** on mitmetähenduslik sõna:
*Vambola (miiniristleja)
*Vambola (soomusauto)
*"Vambola" on Andres Saali raamat
*Vambola oli Pärnu jalgrattaklubi
*Vambola (kolhoos)
*Vambola on mehenimi
*Vambola küla, väliseesti küla Venemaal

## Vaata ka
*Vambola tänav
*Wambola (miinijahtija)
Sevettijärvi

**Sevettijärvi** (Inari saami keeles **Čevetjävri**, koltasaami keeles **Čeʹvetjäuʹrr**, põhjasaami keeles **Čeavetjávri**) on küla Soome Lapimaal Inari vallas. 

Küla 350 elanikust on ligikaudu 90 protsenti koltasaamid, kuid elanike hulgas on ka soomlasi, Inari saame ja tundrusaame. 

## Ajalugu

Küla asutati 1949. aastal, kui Soome riik asustas sinna Petsamo piirkonnast sõja järel evakueeritud 51 koltasaami perekonda. Majad evakueeritud perekondadele ehitas samuti Soome riik, lisaks ehitati külla kool, tervisekeskus ja palvemaja. 

Enne evakueeritud koltasaamide asustamist Sevettijärvele elas praeguse küla territooriumil mõni saami ja soome pere. 

Esimene autoga sõidetav tee Sevettijärvele sai valmis 1960. aastate lõpul. Varem pääses sinna talviti mootorsaanide, põhjapõtrade ja suuskadega ning suviti jala, jalgratta ja paadiga.
Pusu mõis

**Pusu mõis** (saksa keeles *Abisaar*) oli Veski mõisa karjamõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.

Pusu esmamainiti kohanimena 1796 kujul *Pussu*. 1839. aastal mainiti seda kujul *Pussi*. Mõisa juures oli samanimeline kõrts. 1923. aastal oli Pusu niihästi küla kui ka asundus.

Kohanimi pärineb tõenäoliselt mehenimest *Pussu* (*Pusak, Pussak, Pusik*). Vähem tõenäoline on seos mingi muu sõnaga, näiteks on oletatud, et sõna *pusu* võiks tähendada valupistet, kõhtu või mingit taime.

Pärast teist maailmasõda, 1945. aastal, võeti Pusu asemel kasutusele Abissaare nimi. Abissaare ongi selle paiga algne nimi, kuni Pusu selle 19. sajandil või varemgi välja tõrjus. Pusu on säilinud üksnes bussipeatuse nimena.

## Viited

## Välislingid
*
Oktoobri tänav

**Oktoobri tänav** on mitme tänava endine nimi:
***[[Juhkentali tänav (Narva)|Juhkentali tänav]]** Narvas
***[[Kesktänav (Põlva)|Kesktänav]]** Põlvas
***[[Komandandi tänav]]** Kuressaarel
***[[Nurme tänav (Paide)|Nurme tänav]]** Paides
***[[Pakri tänav]]** Paldiskis
***[[Suur-Posti tänav]]** Pärnus
***[[Tamme tänav (Väike-Maarja)|Tamme tänav]]** Väike-Maarjas
***[[Vabaduse tänav (Räpina)|Vabaduse tänav]]** Räpinas
***[[Vambola tänav (Võsu)|Vambola tänav]]** Võsul
*Uus tänav Kallastel

## Vaata ka
*16. Oktoobri park
*Oktoobri prospekt
*Oktoobri puiestik
*Oktoobri tee
*Oktoobri väljak
*Oktoobri Võidu tänav
*Suure Oktoobri tänav
Erkki Raasuke

**Erkki Raasuke** (sündinud 17. märtsil 1971 Saha-Lool) on Eesti ettevõtja. 

Ta on käinud aastatel 1978–1985 Lagedi põhikoolis, lõpetanud aastal 1989 Tallinna 21. Keskkooli spordiklassi ja õppinud aastatel 1989–1994 Tallinna Tehnikaülikoolis tööstuse ökonoomika ja juhtimise erialal.

Aastatel 1994–2011 töötas Erkki Raasuke turgude valdkonna spetsialisti, finantsjuhi ja juhatuse esimehena Hansapanga Eesti ettevõttes ja Hansapanga Grupi juhina ning Swedbanki grupi finantsjuhina.

Erkki Raasuke oli majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi nõunik aastatel 2012–2013 ja täitis Maanteeameti peadirektori kohuseid aastal 2012. Ta oli ka Estonian Airi nõukogu esimees aastatel 2012–2013.

Aastatel 2013–2016 oli ta LHV Panga emaettevõtte LHV Group juht. Aastatel 2014–2016 oli ta ka Eesti Energia nõukogu esimees. 2017. aasta algul asus ta tööle Nordea ja DNB ühendpanka, mis kannab alates 1. oktoobrist 2017 nime Luminor. Pärast Luminorist lahkumist 31. detsembril 2020 asus ta 1. veebruaril 2021 tööle ettevõtte Skeleton Technologies finantsjuhina.

2025. aasta veebruarist on ta Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse (EIS) nõukogu liige.

## Tunnustus
* 2009 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk
*2014 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid

* Vilja Kiisler: "Erkki Raasukese rääkimata lugu" Äripäev, 6. aprill 2018
Rozalimase vald

**Rozalimase vald** (leedu keeles *Rozalimo seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis. 

Valla pindala on 152 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2175 inimest. Valla keskus on Rozalimase alev (aastal 2011 oli seal 746 elanikku). Vallamaja asub aadressil Sodžiaus g. 2A. Vallavanem on Vytautas Kanišauskas. 


Rozalimo_ąžuolas.JPG|Rozalimase tamm
Vismantai,_koplyčia.JPG|Vismantai kabel
Padubysio,_tvenkinys_Pakruojo_raj.JPG|Padubysysi paisjärv
Meldiniai,_buvęs_malūnas.JPG|Meldiniai
Birjagala.JPG|Birjagala


Valla territooriumil on ka mitmed huutorid:

## Viited
Johann T'Serclaes von Tilly

**Johann T'Serclaes von Tilly** (hollandi keeles *Johan t'Serclaes van Tilly*; veebruar 1559 – 30. aprill 1632) juhatas Katoliikliku Liiga vägesid Kolmekümneaastases sõjas. Tal oli rida olulisi võite protestantide vastu, kuid sai lüüa kuningas Gustav II Adolfi juhitud Rootsi vägedelt. Koos hertsog Albrecht von Wallensteiniga oli ta üks kahest Saksa-Rooma riigi vägede ülemjuhatajast sõja esimeses pooles.


Pilt:Altoetting Tilly.JPG|Tilly kuju Altöttingis
Pilt:AT 7797 Heeresgeschichtliches Museum Feldherrenhalle - Statuen-0286 7 8 9.jpg|Tilly kuju kuulsuste saalis Sõjaajaloo muuseumis Viinis
Sõnnikuuss

**Sõnnikuuss** (*Eisenia foetida*, ka *Eisenia fetida*) on liik vihmauslaste sugukonnast.

Ta elab Eestis pärismaisena, kuid kasutatakse ka tema aretatud vorme.

Ta on orgaaniliste jääkide lagundamiseks kohastunud vihmaussiliik. Need ussid arenevad lagunevas taimemassis, kompostis või sõnnikus. Neid ei leia mullast, vaid mulla ülemisest huumusrikkast kõdukihist. 

Liikumiseks on ussil kehalülidel harjased, mis liiguvad sisse ja väljapoole ning ümbritseva pinnaga kokku puutudes aitavad tal end oma lihastega ette või tahapoole lükata. 

*Eisenia fetida* usse kasutatakse vermikompostimiseks. Nende looduslik leviala on peamiselt Euroopa, kuid neid on nii kogemata kui sihilikult levitatud igale kontinendile peale Antarktika. Ussid on 13 cm pikad, puuduvad silmad ja kõrvad.

## Lõhn
Rohmakalt käsitsedes toodab *Eisenia fetida* ebameeldivat tugevalõhnalist eritist. Sealt ka ussi nimetus *foetida* ehk "ebameeldivalt haisev". Ilmselt on see teatud kiskjatevastane kohastumus.

## Seotud liigid
*Eisenia fetida* on tihedas suguluses liigiga *Eisenia andrei*, mida vahel nimetatakse ka kui *E. foetida andrei*. Üks lihtne viis neil vahet teha on *Eisenia fetida*  üldiselt heledam värvus. Molekulaaranalüüsid on tõestanud nad kui eraldiseisvad tõud ja ka katseliselt on nad võimetud tootma omavahelisi hübriide.

## Sigimine
Nagu teisedki vihmaussiliigid, on Eisenia fetida hermafrodiitne, kuid reproduktsiooniks on vaja siiski kahte isendit. Paaritumisel ussid ühendavad oma vööd (heledam, näärmeline nahapaksend ussi kehalülidel) ja vahetavad spermat. Mõlemad isendid valmistavad kehale erituvast limast kookonid, mis sisaldavad mitut muna. Kookonid on sidrunikujulised ja alguses kahvatukollase värvusega, mis munade valmimise käigus muutub pruunikamaks.

## Välislingid
*
Bukoviina

**Bukoviina** (rumeenia ja ladina keeles *Bucovina*, ukraina keeles *Буковина* (Bukovõna), ungari ja türgi keeles *Bukovina*, saksa keeles *Bukowina*, *Buchenland*) on ajalooline piirkond Euroopas Rumeenia põhja- ja Ukraina lääneosas. Hõlmab ala Transilvaaniast kirdes, Galiitsiast kagus ning Moldaaviast ja Bessaraabiast loodes.

Bukoviina on ajalooliselt Moldova vürstiriigi osa, kuid Austria ertshertsogkond liitis selle pärast Poola jagamisi endaga 1775. aastal. Kuulus aastatel 1786–1849 Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriiki ning oli aastatel 1849–1918 iseseisva suurvürstiriigina Tsisleitaania osa.

Bukoviina sai Saint-Germaini rahulepinguga 1918 Rumeenia Kuningriigi osaks. 1940. aastal okupeeriti ja annekteeriti Põhja-Bukoviina Nõukogude Liitu ja sai Ukraina NSV osaks. 

Bukoviina oli 1941–1944 osa Suur-Rumeenia Bukoviina kubermangust, mille pealinn oli Cernăuți. Alates 1945. aastast oli Põhja-Bukoviina taas Nõukogude Liidu ja Ukraina NSV osa.

Tänapäeval on Rumeenia osa Bukoviinast (Lõuna-Bukoviina) Suceava maakonna põhiosa. Ukraina osa Bukoviinast (Põhja-Bukoviina) Tšernivtsi oblasti lääneosa.

Bukoviina ajalooline keskus on Tšernivtsi. Lõuna-Bukoviina keskus on Suceava.

Pindala on 10 441 km².
Žeimelise vald

**Žeimelise vald** (leedu keeles *Žeimelio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.

2011. aasta seisuga elas vallas 2319 inimest. Valla keskus on Žeimelise alev (aastal 2011 oli seal 953 elanikku). Vallamaja asub aadressil E. Leijerio al. 1. Vallavanem on Vitalija Dobrovolskienė. 


Bardiškiai_(Pakruojo_r.)._Vytautas.JPG|Vytautase mälestusmärk Bardiškiais
Plonėnas,_akmuo.JPG|Didysis Plonėnase lohukivi
Mikoliškis_Pakruojo_raj.JPG|Mikoliškise seltsimaja
Lauksodis._Birutė.JPG|Birutė mälestusmärk Lauksodises
Diržių_kapinės.JPG|Diržiai kalmistu


Valla territooriumil on ka paar huutorit:

## Viited
Vene-euroopa laika

**Vene-euroopa laika** (vene k Русско-европейская лайка) on Venemaa Euroopa-osa metsapiirkondadest pärinev jahikoer. See tõug pärineb komi, arhangelski, karjala jt selle piirkonna laikadest, kes koondati 1947. aastal vene-euroopa laika nimetuse alla. Aastal 1944 algas süsteemne tõuaretus E. I. Šereševski juhtimisel Tveri oblastis Venemaal. Vene-euroopa laika tõustandard kinnitati 1952. aastal.  

## Tunnustus

Vene-euroopa laikat on tõuna tunnustanud FCI spitsilaadsete ja algupäraste tõugude rühmas põhjamaiste jahikoerte alarühmas tõustandardi numbriga 304. Lähedased tõud on lääne-siberi laika (nr 306) ja ida-siberi laika (nr 305). Ameerika organisatsioon UKC paigutab vene-euroopa laika põhjamaiste tõugude (*Northern Breed*) rühma.

## Tõustandard

Vene-euroopa laikasid kirjeldatakse kui keskmise suurusega tõugu turjakõrgusega 52-58 cm (emastel 48-54 cm). Tõule on omased püstised kõrge asetusega kõrvad ja rõngas või sirbikujuline saba, mille ots puudutab selga, reit või istmikku. Värvustest on aktsepteeritud valge, must, valge mustaga ja must valgega.

## Temperament

Vene-euroopa laika on elavaloomuline tõug, kes naudib viibimist välitingimustes. Koerad annavad jahimehele häälekalt märku puu otsas olevast saakloomast (tavaliselt orav või kährik). Vene-euroopa laikal on tugev omanikutunnetus, tegu on üsna territoriaalse tõuga ja seega sobib ta hästi valvekoeraks. Ta on väga leplik laste suhtes, kuid ettevaatlik võõraste ja teiste koertega suheldes.

## Liikumine

Tegemist on väga energilise tõuga, kes vajab palju liikumist, parim on selleks võimalus joosta looduses või osaleda jahil. Kui liikumisvõimalused on piiratud, hakkab koeral kiiresti igav ja ta võib muutuda probleemseks.

## Viited
Yma Sumac

**Yma Sumac** (kodanikunimega *Zoila Augusta Emperatriz Chavarri del Castillo*; 13. september 1922 Callao, Peruu – 1. november 2008 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikides elanud Peruu laulja (sopran, kontraalt).

Yma Sumaci ebatavaline hääleulatus oli üle viie oktavi ja jättis kuulajatele kustumatu elamuse. Lauljanna külastas ka Eestit, tema kõik kolm kontserti Tallinnas Estonia kontserdisaalis detsembris 1960 olid välja müüdud, üht neist kandis üle ka Eesti Televisioon.

## Viited
  

## Välislingid
*EI-KELLEGI-MAA. Yma Sumac. Eesti Raadio 2000 (Saade Yma Sumaci lauljateest, muusikast, abikaasa Moisés Vivanco'st jpm. Saate autor ja esineja Tiit Kusnets.) 
*NYYD-MUUSIKA. Legendaarne hääl Yma Sumac. ERR 2009 (Autor Berk Vaher. Toimetaja Tiia Teder.)
Eesti ja Araabia Ühendemiraatide suhted

Eesti Vabariigi ja Araabia Ühendemiraatide diplomaatilised suhted sõlmiti 28. märtsil 2006 ÜRO-s.

1971. aastal iseseisvunud Ühendemiraadid tunnustasid Eesti iseseisvust 18. septembril 1991.

Araabia Ühendemiraatide suursaadik Eestis on alates 2012. aastast Berliinis resideeriv Juma‘al Mubārak al-Junaibi. Eesti suursaadikuks Araabia Ühendemiraatides on aga Genfis resideeriv Andre Pung, kes täidab seda kohustust alates 2012. aasta juunist. Kuna Araabia Ühendemiraadid ei tunnusta aukonsuli institutsiooni, siis pole aukonsuleid valitud.

### Kaubavahetuse areng (miljonites eurodes)

*Allikas

## Turism
Eesti Panga andmetel külastasid eestlased Araabia Ühendemiraate 2014. aastal 10 569 korral (2013. oli see näitaja 8848, 2012. 10 650).

## Araabia Ühendemiraatide eestlased
Aastal 2014 asutasid Araabia poolsaarel elavad eestlased Araabia Eesti Seltsi.

## Viited

## Välislingid
* https://vm.ee/et/riigid/araabia-uhendemiraadid?display=relations
Čičava linnus

**Čičava linnus** (kohanimi ka **Čičva**; ungari keeles *Csicsva*) on linnus Slovakkias Prešovi maakonnas Vranov nad Topľou ringkonnas Sedliská vallas.

Linnus asub Ondava jõe äärsel mäel, mis kuulub Beskiididesse. Linnuse asupaik on endises Podčičva külas, mis tänapäeval on liidetud Sedliská külaga.

## Ajalugu
Linnus rajati 1270. aastal. 16. sajandi alguses ehitati linnus ümber, arvatavasti seoses tulirelvade arenguga. Pärast 1711. aasta Ferenc Rákóczi II juhitud vastupanu alistamist Habsburgide poolt on linnus varemetes.

Alates 2014. aastast on hakatud linnusevaremeid puhastama ja konserveerima ning linnust rekonstrueerima.

### Pildid

Pilt:Čičava linnus 01.JPG|Čičava linnuse varemed.Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011
Pilt:Čičava linnus 02.JPG|Vaade linnusest endisele Podčičva ja praegusele Sedliská külale. Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011
Pilt:Čičava linnus 04.JPG|Võlvtarind linnuses.Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011
Pilt:Hrad Čičva 013.JPG|Čičava linnuse süda.Foto: Milan Bališin, 11. märts 2016


## Välislingid

*Ühendus "Pro futuro hradu Čičva" koduleht. Slovaki keeles
*Slovakkia linnused. Slovaki ja inglise keeles
*Slovakkia mälestised. Slovaki keeles
Secret Service

**Secret Service** (inglise keeles 'salateenistus') võib tähendada:
*Secret Service on Eesti turundusagentuur http://secretservice.ee/firmast
*Secret Service on Rootsi ansambel
*...

## Vaata ka
*Secret Intelligence Service
Svitene

**Svitene** (ka **Švitene**, **Lielsvitene**) on küla (*vidējciems*) Lätis, Jelgava piirkonna Svitene valla halduskeskus. Küla asub Svitene jõe kaldal merepinnast 30 meetri kõrgusel, Riiast 89 ja Pilsrundālešt 8 kilomeetri kaugusel. 

Svitenes on endise Svitene mõisa (*Schwitten*) keskus. Aastatel 2009–2021 jäi asula Rundāle piirkonda.

Tänapäeval on Svitenes vallavalitsus, lisaks on seal veel põhikool, raamatukogu ja rahvamaja.
Svitene mõis

**Svitene mõis** (läti keeles *Svitenes muiža*, saksa keeles *Schwitten*) on endine mõis Lätis Rundāle piirkonna Svitene vallas Svitenes. Endisaegse haldusjaotuse järgi kuulus see Bauska kreisi Bauska kihelkonda. 

Svitene mõis sai alguse XV sajandil, mil Liivi ordu rajas sinna sõjategevuseks Leedu vastu vasallimõisa, mis kuulus Grotthußide suguvõsale. Aastal 1505 sai mõisa omanikuks Otto von Grotthuß. Tema surma järel päris mõisa tema keskmine poeg Thomas, seejärel aga tema poeg Georg von Grotthuß. Aastast 1736 on teada, et see kuulus Ernst Johann von Bironile. Aastal 1788 läks mõis Elmptide suguvõsa valdusse. Nemad lasid ka ehitada praeguse mõisa peahoone. 

Aastal 1893 sai mõisa omanikuks Mežotne mõisa omanik Anatol von Lieven. Lievenite valdusse jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1921. Aastal 1919 peatusid seal bermondtiaadis osalevad Saksa väed, kes häärberi ka osaliselt hävitasid.

Peahoonesse rajati pärast võõrandamist põhikool. Aastail 1938 ja 1970 ehitati see kooli vajadustele vastavalt osaliselt ümber. Peahoonet ehib sammaste ja palkoniga portikus. Paraadruumides on säilinud osaliselt ka algne uhke interjöör. Tänapäeval asub algkool teises hoones, kuid peahoone ühes tiivas asuvad muusikakool ja kunstikool.

Mõisa juures on ka väike park, kus asub uusgooti stiilis Elmptide suguvõsa kabel.

## Viited

## Välislingid
*Video mõisast
Bīlasti mõis

**Bīlasti mõis** (läti keeles *Bīlastu muiža*, saksa keeles *Behrsemunde*) on endine mõis Lätis Dobele piirkonna Krimūnase vallas. Mõis asub Dobelest 4 kilomeetri kaugusel.

Bīlasti mõisa on esimest korda mainitud 1437. aastal. 1628. aastal sai selle omanikuks B. Jäger. Kunagi oli sel kolm hoonet, millest on tänaseks säilinud vaid üks. Pärast Läti Vabadussõda läks mõis kindral Eduards Aire valdusse. 2000. aastast asub seal lasteaed.

Mõisa juures asub ka väike park, kus kasvab põlispuu Bīlasti tamm. Selle kõrgus on 18 meetrit, ümbermõõt 4,11 meetrit ja vanus on hinnanguliselt 160 aastat. Tamme kutsutakse ka Eduards Aire järgi Aire tammeks.

## Viited
Olga Slavnikova

**Olga Slavnikova** (vene keeles *Ольга Александровна Славникова*; sündinud 23. oktoobril 1957 Sverdlovskis) on Venemaa ajakirjanik ja kirjanik.

Ta sündis inseneride perekonnas. 

1981. aastal lõpetas ta Uurali Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna, seejärel töötas ta kirjastuses ja ajakirja Ural toimetuses.

## Looming
Tema esimene teos oli "Первокурсница" (1988). 

Järgnes romaan "Koera mõõtmeteni suurendatud kiil" ("Стрекоза, увеличенная до размеров собаки", 1997), mis kandideeris Vene Bookeri auhinnale. 2016. aastal ilmus see eesti keeles sarjas "Punane raamat" Erle Nõmme tõlkes. 

1999. aastal ilmunud teos "Один в зеркале" sai ajakirja Novõi Mir preemia.  

2001. aastal ilmunud romaan "Бессмертный" sai 2012. aastal Gorki preemia. 

2006. aastal ilmus romaan "2017", mis sai Vene Bookeri auhinna.  

2008. aastal ilmus romaan "Любовь в седьмом вагоне", mis jõudis auhinnale "Bolšaja kniga" kandideerijate lõppvooru. 

2010. aastal ilmus ajakirjas Znamja (septembri- ja oktoobrinumbris) teos "Легкая голова", mis on kavas välja anda ka raamatuna.

## Tunnustus
* 2006 – Vene Bookeri auhind

## Isiklikku
Ta elab 2003. aastast koos abikaasaga Moskvas. Tal on kolm last.
Võhma mõis

**Võhma mõis** (saksa keeles *Wöhma*) oli Kiikla mõisa karjamõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Andrei Galbur

**Andrei Galbur** (sündinud 5. juunil 1975 Chișinăus) on Moldova diplomaat ja poliitik. Ta oli 20. jaanuarist 2016 kuni 20. detsembrini 2017 Moldova välis- ja eurointegratsiooni minister.

Ta lõpetas 1997. aastal Moldova Rahvusvahelise Vaba Ülikooli õigusteaduskonna ja 1998. aastal Viini Diplomaatia Akadeemia.

Aastatel 2000–2004 oli ta Moldova saatkonna esimene sekretär Austrias, 2007–2010 töötas ta Moldova saatkonnas USA-s. Jaanuarist 2013 kuni märtsini 2015 oli ta Moldova suursaadik Venemaa Föderatsioonis. Märtsist 2015 kuni jaanuarini 2016 oli ta Moldova välis- ja eurointegratsiooni aseminister. 20. jaanuarist 2016 kuni 20. detsembrini 2017 oli ta Moldova välis- ja eurointegratsiooni minister.
Robert Laughlin

**Robert Betts Laughlin** (sündinud 1. novembril 1950 Visalias Californias) on Ameerika Ühendriikide füüsik.

Talle, Horst Störmerile ja Daniel Tsuile anti 1998. aastal Nobeli füüsikaauhind fraktsioonilise Halli kvantefekti avastamise ja seletamise eest.

## Viited
Raymond Davis

**Raymond Davis Jr.** (14. oktoober 1914 Washington – 31. mai 2006 Blue Point, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide keemik ja füüsik.

Talle, Masatoshi Koshibale ja Riccardo Giacconile anti 2002. aastal Nobeli füüsikaauhind neutriinode uurimise eest.

## Tunnustus
*1982 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*2000 – Wolfi füüsikaauhind
*2001 – National Medal of Science
*2003 – Benjamin Franklini medal
Polykarp Kusch

**Polykarp Kusch** (26. jaanuar 1911 Blankenburg (Harz) – 20. märts 1993 Dallas) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik.

1955. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinda (teise poole sai Willis Eugene Lamb).
Space and Time

**"Space and Time"** on Richard Swinburne'i filosoofiline raamat. Selle esimene trükk ilmus 1968 ja teine, ümbertöötatud trükk 1981.

## Kokkuvõte teise trüki järgi
### Sissejuhatus: paratamatus ja kontingentsus
Raamat püüab analüüsida aja ja ruumi kohta käivate väidete tähendust, näidata, millised ruumi ja aja omadused peavad olema loogiliselt paratamatud ja näidata, millised loogiliselt paratamatud piirid on meie teadmistel ajas ja ruumis toimuvate sündmuste kohta.  Teine eesmärk on võimalust mööda kirjeldada ruumi ja aja kontingentseid omadusi,  mida me teame, ning sündmuste teadmise füüsikalisi piire. 

Kõik väited on kas loogiliselt kontingentsed (sünteetilised ehk faktilised), loogiliselt paratamatud (analüütilised) või loogiliselt võimatud. Loogiliselt paratamatu või loogiliselt kontingentne väide on loogiliselt võimalik. Loogiliselt võimatu väide on see, millest järeldub vastuolu. Analüütiline ehk loogiliselt paratamatu väide on see, mille eitus on loogiliselt võimatu. Loogiliselt võimatud väited peavad olema väärad ning loogiliselt paratamatud väited peavad olema tõesed,  olgu maailm milline tahes. Loogiliselt kontingentne väide on see, millest ei järeldu vastuolu ja mille eitusest ei järeldu vastuolu. Nad võivad olla tõesed või väärad, olenevalt sellest, missugune maailm on. 

Kui eeldada praegusi tähendusi, siis lause sõnad määravad, millist väidet lause praegu väljendab. Kui sõnad üksinda tagavad, et lause väljendab tõest väidet, siis see väide on analüütiline. Sellise väite tõesuse kindlakstegemiseks piisab mõtisklusest nende mõistete üle, mida sõnad väljendavad, (terminite tähenduste üle).
Lembitu tänav (Narva)

**Lembitu tänav** on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav algab Puškini tänavast ja lõpeb Linda tänavaga ristudes. Tänav on 200 m pikk ja täiesti sirge.

Samas kohas on Lembitu tänavat kujutatud enne Teist maailmasõja ilmunud linnaplaanidel Peetri eeslinnas. 1905. ja 1912. aasta linnaplaanidel on tänava nimi **Konstantini tänav** (**Константиновская улица**), 1927., 1929. ja 1940. aasta plaanidel **Lembitu tänav**. Aga siis kulges see teistmoodi kui praegu. Tänav algas Raja tänavast, ristus Paemurru, 7. Peetri tänavaga ja lõppes 6. Peetri tänavaga ristudes Puškini ja Linda tänavaga paralleelselt.

Pärast Teist maailmasõda oli tänav nimeta, nimi määrati 27. juunil 2012 Narva Linnavalitsuse korraldusega nr 610-k.

Oletatavasti sai tänav nime Leole vanema Lembitu järgi.

## Viited
Suomi

**Suomi** on Soome ja soome keele nimetus soome keeles.

Suomi nime kannavad ka:
* Suomi, püstolkuulipilduja
* 1656 Suomi, asteroid
* Suomi (perekonnanimi)
** Al Suomi, ameerika jäähokimängija
** Juhani Suomi, soome ajaloolane
** Verner E. Suomi, ameerika meteoroloog

## Vaata ka
* Suomi NPP, USA ilmasatelliit
Tüvekaitse

**Tüvekaitse** on plastist kate, mida kasutatakse puude kaitsmiseks varajases kasvustaadiumis. Selle eesmärk on tekitada puutüve ümber füüsiline barjäär kaitseks taimtoiduliste loomade ja pihustatavate taimekaitsevahendite eest. Tüvekaitse aitab kaasa puu kasvule, toimides tüve ümber kasvuhoonena, takistades kõrvalharude kasvu ja kaitstes tüve ümbrust umbrohtude eest, mis konkureerivad puuga vee ja valguse pärast.  

Tüvekaitse leiutajaks oli Graham Tuley Ühendkuningriigis 1979. aastal. Tüvekaitsed on levinud Ühendkuningriigi maastikukujunduses, Ameerika Ühendriikides võeti need kasutusele 2000. aastal.   

Kasutatakse erineva värvi, suuruse ja kujuga ning erinevatest materjalidest valmistatud tüvekaitseid. Ameerika põhjaosas kasutatakse tüvekaitse varianti, mis on hirvede takistamiseks umbes 150 cm pikk ja millel on ventilatsiooniavad katte ülaosas, kuid mitte alaosas, et kaitsta puud pihustamise ja näriliste eest.  

## Majanduslik kasu
Tüvekaitsete majandusliku kasu hindamiseks tuleb nende kulukust võrrelda kahjudega, mida nad ennetada suudaksid, ja alternatiivsete kaitsemeetoditega, näiteks ulukiaedade ehitamisega.

## Viited

## Kirjandus

* Potter, M. J. (1991) *Treeshelters - Forestry Commission Handbook* 
* Tuley, G. (1985). "The growth of young oak trees in shelters".
Mägara oja

**Mägara oja** (ka *Aluoja, Härjaoja, Sepaoja*) on oja Ida-Viru maakonnas, Pühajõe vasakpoolne lisaoja.

Oja on 14 kilomeetri pikkune ja 33 km2 valgalaga. Oja voolab läänest itta.

Oja alamjooksul asuvad Aluoja allikad.

## Vaata ka
*Aluoja joastik

## Viited

## Välislingid
*
Taagepera vald

**Taagepera vald** (saksa keeles *Wagenküll*) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas ja  Valga maakonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Karjatnurme küla aladel.

Valla alal asus Taagepera mõis.

1921. aastal arvati Taagepera vald Valga maakonna koosseisu.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Taagepera valla maa-alast;  osaliselt senise Holdre valla maa-alast; senise Kärstna valla suuremast osast Tõru soo maa-alast Vaoküla vald.
## Viited

## Välislingid
*
Kärstna vald

**Kärstna vald** (saksa keeles *Kerstenshof*) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus Kärstna külas.

Valla alal asus Kärstna mõis ja Murikatsi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kuu tagakülg

**Kuu tagakülg** on Kuu hemisfäär, mis on alati suunatud Maast eemale. Tagakülje maastik on konarlik. Seal on palju kraatreid ning suhteliselt vähe lamedaid Kuu meresid. Kuigi mõlemad Kuu pooled saavad kahe nädala kestel päikesevalgust, millele järgneb kaks nädalat ööd, öeldakse mõnikord Kuu tagakülje kohta ka Kuu pime pool (ingl the dark side of the Moon), see nimi tuleneb sellest, et Kuu tagakülje kohta teati väga vähe, mitte sellest, et seal oleks vähe valgust.

Umbes 18% Kuu tagaküljest on libratsiooni tõttu vahetevahel Maalt nähtav. Ülejäänud 82% polnud inimkond näinud kuni 1959. aastani, mil Nõukogude Liidu kosmosesond Luna 3 sellest foto tegi. NSVL Teaduste Akadeemia andis aastal 1960 välja esimese Kuu tagakülje atlase. Aastal 1968 vaatlesid Apollo 8 astronaudid esimeste inimestena seda regiooni oma silmaga. Tänapäevani ei ole ükski inimene viibinud Kuu tagakülje pinnal.

Astronoomid on välja käinud idee ehitada Kuu tagaküljele suur raadioteleskoop, kuna seal  varjab Kuu Maalt tulevaid raadiolaineid, mis muidu vaatlusi segaksid.

## Erinevused nähtava küljega

Kuu kaks hemisfääri on välimuselt erinevad. Nähtav külg on kaetud Kuu meredega. Tagaküljel on palju kraatreid ja vähe meresid. Ainult 1% tagakülje pinnast on kaetud meredega, seevastu nähtaval küljel on meredega kaetud 31.2% pinnast.

## Viited
Jacqueline Galant

**Jacqueline Galant** (sündinud 18. märtsil 1974 Monsis) on Belgia poliitik, prantsuskeelse Konservatiiv-liberalistliku erakonna Mouvement Réformateur liige. Ta oli 11. oktoobrist 2014 kuni 15. aprillini 2016 Belgia transpordiminister. Ta astus tagasi seoses 2016. aasta Brüsseli plahvatustega.

Ta sündis aastal 1974 Monsis. Ta on lõpetanud Monsi Katoliikliku Ülikooli, kust sai poliitteaduste magistri kraadi.

Ta töötas aastast 1999 Belgia välisministri Louis Micheli nõunikuna. Aastatel 2003–2014 oli ta Belgia parlamendi liige. Maist oktoobrini 2014 oli ta Valloonia parlamendi liige. 11. oktoobrist 2014 kuni 15. aprillini 2016 oli ta Charles Micheli valitsuse transpordiminister. Ta astus tagasi seoses 2016. aasta Brüsseli plahvatustega.

## Isiklikku
Tema isa Jacques Galant oli Hainaut' provintsis asuva Jurbise'i linnapea.

## Välislingid
* Belgia transpordiminister astus lennuväljade julgeoleku alaste puuduste tõttu tagasi
Selenograafia

**Selenograafia** on teadus, mis uurib Kuu pinda ja pinnavorme.

Minevikus oli selenograafide peamine ülesanne Kuu merede, kraatrite, mäeahelike ning teiste pinnavormide kaardistamine ja nimetamine. See ülesanne sai suuresti täidetud kui varasel kosmoseajastul pildistati kosmoseaparaatidega Kuu nähtavat ja tagumist külge. Sellegipoolest on mitmeid Kuu regioone siiani vähe pildistatud (eriti pooluste lähedasi alasid) ning mitmete pinnavormide täpsed omadused (nagu näiteks kraatrite sügavus) on paika pandud mitmekilomeetrise mõõtmisveaga. 

Tänapäeval peetakse selenograafiat selenoloogia alldistsipliiniks. Selenoloogiat nimetatakse tihti ka lihtsalt kuuteaduseks. Sõna selenograafia on tuletatud vanakreeka kuujumaluse Selene (Σελήνη) nimest ning sõnast graphō (γράφω), mis tähendab "ma kirjutan".
Nava raudteepeatus

**Nava raudteepeatus** oli raudteepeatus Jõgeva maakonnas Palamuse vallas Tapa-Tartu raudtee ääres. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb peatuse asukoht Jõgeva valda.

Peatus asus Kaarepere ja Tabivere raudteejaama vahel (kilometraaž 396,1) Nava külas. 

Peatus avati aastal 1937 ja suleti XXI sajandi alguses. Avamisajal jäi peatus Kudina valda. Reisijate puudusel suletud raudteepeatuse taastamist on hiljem arutatud, kuna selle läheduses asuv Luua Metsanduskool oleks huvitatud õpilastele rongiühenduse pakkumisest. Kuna aga peatuse enda läheduses tiheasustus puudub, ei ole seda taastatud.

 

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Nava peatus aastal 2000; Baltic Trains Picture Gallery
Ashdod

**Ashdod** on linn Iisraelis Lõunaringkonnas Vahemere rannikul, 32 km Tel Avivist lõunas ja 53 km Jeruusalemmast läänes. Linn nimetati ajaloolise Ashdodi linna järgi, mis asus umbes 6 kilomeetrit kagus ja mille ajalugu ühe vilistide rahva linnriigina küündib 17. sajandini eKr. Tänapäeva Ashdod rajati 1956. aastal plaani järgi, mis juhtis liiklust ja vältis õhusaaste teket elamurajoonides.

See on elanike arvult kuues linn Iisraelis ning 2021. aasta seisuga elas seal hinnanguliselt 225 975 inimest.

Ashdodis on Iisraeli suurim sadam, läbi mille liigub 60% riigi importkaubast. Ashdodis asuvad Iisraeli suurimad maroko ja karaiimi juutide kogukonnad ja maailma suurim Gruusia päritolu juutide kogukond. Linnas on suur osakaal prantsuse juutidel.

## Viited
Lubná bint Khālid al-Qāsimī

**Lubná bint Khālid ibn Sulţān al-Qāsimī** (araabia keeles لبنى بنت خالد بن سلطان القاسمي; sündinud 4. veebruaril 1962 Dubais) on Araabia Ühendemiraatide väliskaubandusminister. Ta on olnud ka AÜE majandusminister. Ta nimetati ministriks 1. novembril 2004. Lubná bint Khālid al-Qāsimī on Araabia Ühendemiraatide esimene naisminister. Ta on Ash-Shāriqah' emiraadi valitseva perekonna liige, Tema Kõrguse šeik Sultan ibn Muhammad al-Qasimi nõbu. Aastal 2015 nimetas Forbes ta maailmas mõjuvõimult 42. naiseks.
Ülar Lauk

**Ülar Lauk** (sündinud 14. juunil 1968 Võrus) on eesti maletaja ja maletreener, rahvusvaheline meister (2007).

Ta lõpetas aastal 1986 Tartu 12. Keskkooli.

Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel ühe hõbe- (1992) ja kolm pronksmedalit (1994, 2003 ja 2007). Meistersportlane (1994), rahvusvaheline meister (2007). Rahvusvaheline meister kirimales (2007).

## Välislingid
*Ülar Lauk FIDE andmebaasis
* ESBL: Ülar Lauk 
*Olimpbase 
*Olimpbase (klubid)
Musta

**Musta** võib tähendada järgmist:
*Musta, endine küla Põlvamaal Ahja vallas
*Musta, raudteepeatus Narva lähedal

## Vaata ka
*Musta mõis
*Musta tee
Kosmonaudi tänav

**Kosmonaudi tänav** on tänav Narvas Kerese linnaosas. 

Algab Puškini tänavalt ja lõpeb Linda tänavaga ristudes. Tänav on 200 m pikk ja täiesti sirge.

1905. ja 1912. aasta linnaplaanidel on tänava nimi **Seitsmes tänav** (vene keeles *Седьмая улица*), 1927., 1929. ja 1940. aasta plaanidel **7. Peetri tänav** asukoha järgi Peetri eeslinnas.

Tänavale pandi nimi **Kosmonaudi tänav** 1961. aastal ilmselt Juri Gagarini kosmoselennu auks.

## Viited
Mullavere raudteepeatus

**Mullavere raudteepeatus** oli raudteepeatus Jõgeva maakonnas Palamuse vallas Tapa-Tartu raudtee ääres tänapäeva Jõgeva valla aladel.

Peatus asus Kaarepere ja Tabivere raudteejaama vahel (kilometraaž 400) Palamuse vallas Mullavere külas. 

Peatus avati aastal 1937 ja suleti XXI sajandi alguses. Avamisel jäi peatus Kaarepere valda. 1940. aastal asus peatus uues Kaarepere vallas.

 

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Mullavere peatus aastal 2000; Baltic Trains Picture Gallery
Fama põik

**Fama põik** on tänav Narvas Kerese linnaosas. Algab Fama tänavalt ja lõpeb Puškini tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 280 m.

Tänav rajati seoses Fama keskuse ehitamisega, et tagada juurdepääs majadele aadressidel Tallinna maantee 11, 15 ja 17.

Tänav rajati vastavalt Narva Linnavolikogu 23.05.2001 otsusega kehtestatud detailplaneeringule. 

Tänavale pandi nimi 2008. aastal Narva Linnavalitsuse 20. veebruari korraldusega nr 218-k. 

Oletatavasti sai tänav nime Fama bastioni järgi.

## Viited
Fama tänav

**Fama tänav** on tänav Narvas Kalevi linnaosas. 

Tänav algab Rahvavälja tänavast, ristub paremalt Fama põiguga ja lõpeb Puškini tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 305 m.

Täna sai nime 2008. aastal Narva Linnavalitsuse 30. aprilli korraldusega nr 536-k.

Oletatavasti on tänav saanud nime Fama bastioni järgi.

2016. aasta oktoobris muudeti Fama Keskuse ja kaupluse Maxima aadresse ning nüüd asub Fama Keskus aadressil Fama tänav 10 ja kauplus Maxima aadressil Fama tänav 9. Aadressil Fama tänav 4 ja Fama tänav 2 asuvad lasketiir ja lauatennisesaal.

## Viited
Pál Maléter

**Pál Maléter** (4. september 1917 Eperjes (tänapäeval Prešov, Slovakkia) – 16. juuni 1958 Budapest) oli Ungari sõjaväelane.

Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis Pál Maléter kaks aastat Prahas Karli Ülikoolis meditsiini. 1938. aastal asus ta elama esmalt Košicesse ja seejärel Budapesti, kus ta jätkas meditsiiniõpinguid, kuid oli rahalistel põhjustel sunnitud need katkestama. Seejärel astus ta sõjaväeteenistusse ja suunati õppima Ludovica Akadeemiasse, mille lõpetamise järel saadeti ta Idarindele. Ta langes Punaarmee kätte vangi ja saadeti 1944. aastal Transilvaaniasse Saksa vägede vastu partisanivõitlust pidama. 1945. aasta jaanuaris juhatas ta brigaadi, mis kaitses Ungari Ajutist Valitsust. Ta jäi armeeteenistusse ja 1956. aastaks jõudis koloneli auastmeni. 28. oktoobril 1956 läks ta oma väeosaga ülestõusnute poole üle. 31. oktoobril 1956 määrati ta Imre Nagy valitsuses kaitseministri asetäitjaks ja 3. novembril 1956 kaitseministriks. Ühtlasi ülendati ta kindralmajoriks. 3. novembri kesköö paiku arreteerisid Nõukogude sõjaväelased nendega läbirääkimisi pidava Ungari delegatsioon eesotsas kaitseminister Pál Maléteriga. 4. novembril hommikul alustasid Nõukogude väed rünnakut Budapestile ja teistele Ungari linnadele.

15. juunil 1958 mõisteti Pál Maléter kohtuprotsessil surma. Kohtuotsus viidi järgmisel päeval täide.

## Viited
Leida Tarvas

**Leida Tarvas** (sündinud 19. jaanuaril 1935) on eesti sisearhitekt. 

## Elulugu
Leida Tarvas sündis Läänemaal Hans ja Leida Reinbachi noorima tütrena ning õppis Suure-Lähtru 7-klassilises koolis, seejärel Tallinnas Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumis arhitekti eriala. Ta on õppinud ka Tallinna Polütehnilises Instituudis kaugõppes ehitusinseneri eriala (lõpetamata) ja Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1966. aastal sisearhitektuuri erialal. Tarvas on Eesti Sisearhitektide Liidu liige (alates 1992) ning on olnud Eesti Kunstnike Liidu liige (alates 1975).

Leida Tarvas on töötanud eri ametikohtadel, sh  ÜTKK Projekteerimise Instituudi Vabariikidevahelises Tallinna Filiaalis ja Eesti NSV Kaubandusministeeriumi projekteerimisinstituudis. 

## Looming
Leida Tarvas on projekteerinud peamiselt toitlustusettevõtteid – restorane, kohvikuid, baare, sööklaid ja kauplusi. Tema silmapaistvamate tööde seas on Regati baar Pirital (1980), Muuga tuuliku baar, Kadrioru kohviku restoran, Kännu Kuke restoran (1980) jt.

## Isiklikku
Leida Tarvas oli abielus arhitekt Pärtel Tarvasega ning on tšellist Pärt Tarvase ja kirjandusteadlase Mari Tarvase ema.

## Viited
Heikki Hortling

**Heikki Wilhelm Hortling** (10. märts 1951 Iisalmi – 10. aprill 2016 Iisalmi) oli soome tööstusjuht.

Hortling sündis Iisalmis. Koolis käis ta Iisalmi lütseumis. 1981. aastal lõpetas ta Viini Ülikooli majandusteaduskonna ning asus tööle Olvisse.

Tema juhtimisel kasvas Olvi Kesk-Soome regionaalsest joogitootjast rahvusvaheliseks kontserniks, mille esimene välisinvesteering tehti 1996. aastal Eestisse.

Hortling oli A. Le Coqi ja Olvi nõukogu esimees, kes oli ka suurim börsiettevõtte Olvi Oyj eraisikust omanik ning õlle- ja joogitööstuse arendaja Soomes ja Balti riikides.

## Välislingid
* OLVI PLC CHAIRMAN OF THE BOARD HEIKKI HORTLING DECEASED
* Järelehüüe Olvi Oyj kodulehel
Land Hadeln

**Land Hadeln** on ajalooline maastik ja endine haldusringkond Põhja-Saksamaal keskusega Otterndorfis Elbe alamjooksul, Elbe-Weseri kolmnurgas Elbe ja Weseri estuaaride vahel. 

Koos Land Wursteni ja nende ühise tagamaaga moodustavad nad isegi tänapäeval tüüpilise, suhteliselt suletud kultuuripiirkonna. Nimi pärineb vanasaksi keelest (*[[Gau]] Haduloha*).

## Maastik

Tänapäeval viitab nimi Land Hadeln peamiselt tammidega piiratud paduritele madalikulahes Elbe estuaarist lõunas. Seda ümbritsesid Saale jäätumise (pleistotseenis) liivase sulamisvee setted ja moreenid, nagu Hohe Liethi liivanõmme kõrgendikud läänes, Westerberg (56 m ülalpool nullveetaset) ja Wingst (74 m ülalpool nullveetaset) idas. Lõunas, liivanõmme saarte vahel laiuvad ulatuslikud soo ja raba alad, mis on üles haritud peale väikese maastikujäänuki Ahlenmooris.

Soostik ise, moodustades osa Elbe soostikust, on omakorda jagatud viljakaks merepaduriks, niinimetatud *Hochland* ("kõrgmaa", 1–2 m ülalpool nullveetaset; haarab enamuse tänapäeva *Samtgemeinde* Hadelnist), ja *[[Sietland]]* rabaservades. Drenaaž on raskendatud ja seda teostatakse peamiselt Otterndorfi pumbajaamas (*Schöpfwerk Otterndorf*), samuti väikese lüüsiga Altenbruchi juures. Otterndorfis pumbatakse Medemi ja selle lisajõgede veed ning Hadelni kanali ja Elbe-Weseri laevatee vesi Elbesse. Tänini on ala, eriti madalamal asetsev *Sietland*, mis asub umbes 0,8 m allpool nullveetaset, krooniliselt üleujutuse poolt ohustatud.

Land Hadeln asub Elbe alamjooksu piirkonnas. Selle lähedus Elbe estuaarile ja Põhjamerele toob endaga kaasa ohu, et juhul, kui tamm tormi-iilis murdub alal, mis asub vaevalt merepinnast kõrgemal, kannatab see suure üleujutuse all.

Traditsiooniliselt on maad kasutatud põllumajanduslikult, karjamaade ja karjapidamisega liivanõmmel ja *Sietlandis*, ning põllumaade ja viljapuude kasvatamisega *Hochlandis*.

Tsemenditehase sulgemise järel Hemmooris vähenes tööstustööliste suhteliselt väike arv veelgi. Seetõttu pendeldavad paljud töölised Cuxhaveni, Bremerhaveni ja Stade sadamate vahet. Turismi majanduslik tähtsus on pidevalt kasvanud, eriti Otterndorfi rannakuurortides ja rabajärvedel Bad Bederkesa juures.
Rahvavälja tänav

**Rahvavälja tänav** on tänav Narvas Kerese linnaosas. See algab Hariduse tänavalt, ristub vasakult Fama tänavaga ja lõpeb Tallinna maanteega ristudes. Tänava pikkus on umbes 285 m.

Tänav sai nime 2006. aastal Narva Linnavalitsuse 24. augusti korraldusega nr 1042-k.

Tänav on saanud nime samas piirkonnas enne Teist maailmasõda asunud Rahvavälja haljasala järgi.

## Viited
Tartu I aare

**Tartu I aare** on 1915. aastal Tartust leitud hõbeesemetest koosnev aare.

Leidu kutsutakse Tartu I aardeks, et eristada seda teistest Tartu territooriumilt avastatud aaretest. Aardeleid koosneb hõbenõust ja selle sees olnud krutsifiksist, 9 käevõrust, 2 hoburaudsõlest, luunulakujulisest ripatsist ning 2 spiraalsõrmusest.

Marta Schmiedehelmi arvates pärineb aare 12. sajandi keskpaigast. Andres Tvauri hinnangul on leitud krutsifiks vastav peamiselt Novgorodimaal (aga ka Soomes) levinud krutsifiksitüübile, mida on dateeritud 11. sajandi keskpaika ja teise poolde. Aardeleius olnud käevõrudel ja hoburaudsõlgedel on tema arvates täpsed vasted 13. sajandist pärit Tõrma I aardeleius ning Kaberla ja Küti kalmetes. Sõlgede detaile peab Tvauri omaseks 13. sajandile ning sõrmuseid tüüpiliseks 12. sajandi lõpule ja 13. sajandile. Leitud hõberipats on tema hinnangul analoogne 10. sajandi teisest poolest kuni 12. sajandini Loode-Vene ja Väina-äärsetel aladel levinud ripatsitega. Hõbenõu valmistamiskohaks on peetud mõnd Bütsantsi provintsi. Kuna aare sisaldab venepäraseid esemeid ja selle noorimad osad on dateeritud 13. sajandisse, siis peab Tvauri tõenäoliseks, et see jäeti maha seoses 1224. aasta sündmustega.

Aaret hoitakse Peterburis Ermitaažis.

## Viited
Kevade tänav (Narva)

**Kevade tänav** on tänav Narvas Kerese linnaosas. Algab Hariduse tänavalt, kulgeb põhja poole, pöördub kirdesse ja lõpeb tupiktänavaga. Tänava pikkus on umbes 370 m.

Enne Teist maailmasõda olid samas kohas 3. Peetri tänav, Kesk Aguli tänav, Rahvaväljak ja Õhu tänav (1905. aasta linnaplaanil *Раздельная улица*, 1912. aasta linnaplaanil – **Wahe uulits** ehk **Vahe tänav**). 1960. aastatel moodustati Kevade tänav nendel tänavatel asunud majadest.
Fructuosus

**Tarragona püha Fructuosus** (suri 259) oli Tarragona piiskop, märter ja pühak.

Ta võeti kinni keiser Valerianuse käsul toimunud kristlaste tagakiusamine käigus ja põletati tuleriidal Tarragona amfiteatris.