open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalevi kolhoos

**Kalevi kolhoose** oli Eestis mitu:

* '''Kalevi kolhoos''' Saarde vallas
* '''Kalevi kolhoos''' Põlva rajoonis
* '''Kalevi kolhoos''' oli Laekvere piirkonnas (Muuga-Raja piirkond)

## Vaata ka
* **"[[Kalevi kolhoosis (film)|Kalevi kolhoosis]]"** on 1953. aastal Eestis NSV valminud dokumentaalfilm
Lapsendamine

**Lapsendamine** ehk **adopteerimine** on protsess, mille käigus isik võtab endale vanemlikud õigused ja kohustused teise isiku (tavaliselt lapse) üle. Üldiselt kantakse selle käigus bioloogilistelt vanematelt või eestkostjalt uu(t)ele vanema(te)le jäädavalt ja pöördumatult kõik juriidilised õigused ja kohustused lapsendatava suhtes.

## Eesti
Lapsendamine on õiguslik toiming, mis loob lapsendaja ja lapsendatu vahel vanema ja lapse vahelised õigused ja kohustused. Lapsendamine on tähtajatu ega saa olla seotud tingimustega. Lapsendamist reguleerib perekonnaseadus. 

Lapsendamisega tekivad lapsendaja ja lapsendatu vahel samad õigused ning kohustused, mis bioloogilise lapse sünnil. Lapsendada võib ainult lapse huve silmas pidades ja siis, kui on alust arvata, et lapsendaja ja lapse vahel tekib vanema ja lapse suhe. Vähemalt 10-aastast last saab lapsendada vaid lapse enda nõusolekul. Kui lapsendatakse nooremat kui 10-aastast last, siis selgitatakse välja ka tema arvamus.

Lapsendamise ja hooldusvanemaks olemise vahe. Lapsendada saab ainult neid lapsi, kelle bioloogilistelt vanematelt on vanemlikud õigused (hooldusõigus) täielikult ära võetud. Hooldusperre lähevad lapsed tihti siis, kui kohus on vanemate hooldusõigust ajutiselt piiranud või selle peatanud. Hooldusperes oleva lapse seaduslik eestkostja on elukohajärgne kohalik omavalitsus (konkreetsemalt lastekaitsetöötaja), kellega tuleb perel kooskõlastada kõik lapse elus toimuvad suuremad otsused (kooli valik, välismaale reisimine, haiglaravi jne). Kui bioloogilised vanemad likvideerivad probleemid, mille tõttu neilt laste hooldusõigus ära võeti, siis läheb laps hooldusperest koju tagasi. Hoolduspere peab olema valmis selleks, et laps võib nende juures elada ajutiselt või jääda alatiseks. Lapsendamine seevastu on lõplik ja pöördumatu. Lapsendamise hetkest on lapsel juriidiliselt kõik sidemed bioloogilise perega lõpetatud. 

Lapsendada saab orbu; last, kelle vanem on andnud nõusoleku lapsendamiseks; last, kelle vanematelt on vanema õigused ära võetud; last, kelle vanemad on tunnistatud teadmata kadunuks.

Lapsendajale esitatavad nõuded: lapsendaja peab olema vähemalt 25-aastane isik, kelle teovõimet ei ole piiratud; abielus olevad isikud lapsendavad ühiselt, erandina võib lapsendada üksi, kui teise abikaasa teovõime on piiratud; lapsendajaks võib olla ka üksikisik.

## Vaata ka
*Lapsendamise alternatiivid

## Viited
Satoshi Nakamoto

**Satoshi Nakamoto** (jaapani keeles 中本哲史 *Nakamoto Satoshi*) on varjunimi, mida kasutab krüptovaluuta *[[bitcoin]]* ja selle etalonteostuse loonud anonüümne isik või isikute rühm. 

Nakamoto ise on väitnud ennast olevat 5. aprillil 1975 sündinud ja Jaapanis elava mehe, kuid spekulatsioonid tema tegeliku isiku ümber on üldiselt siiski keskendunud Ameerika Ühendriikides ja Euroopas elavatele krüptograafidele ja arvutiteadlastele; ühena neist on mainitud ka eesti arvutiteadlast Helger Lipmaad.

## Viited
Greinert

**Greinert** (varem ka **Grünert**) on Volmarist pärit käsitöölise ja literaadisuguvõsa.

## Ajalugu
Greinertite suguvõsaliin algab XIX sajandi algul Volmaris elanud Günther Greinertiga, kes oli ametilt sadulsepp. Tema poeg mölder Nikolaus Greinert (1825−1906) siirdus elama Tarvastusse. Suguvõsast võrsus mitu vaimulikku.

## Suguvõsa liikmeid
*Friedrich Adolf Greinert (1857−1922), Anseküla pastor
*Leberecht Georg Traugott Greinert (1860−1929), Äksi pastor, Tartu praost
*Gerhard Richard Paul Greinert (1898−1971), advokaat
*Ernst Adolf Greinert (1898−1982), Anseküla pastor
*Edgar Arthur Greinert (1902−1980), arst
Haapsalu Kalakombinaat

**Haapsalu Kalakombinaat** (aastatel 1973–1978 **Haapsalu Eksperimentaalne Kalakombinaat**) oli aastatel 1946–1978 Haapsalus tegutsenud kombinaat. Kombinaat töötas Krimmi holmil Uussadamas, Uus-Sadama tänav 25 ning tegeles kalakasvatuse ja kalatöötlemisega.

## Ülevaade
Kombinaat tegeles vääriskalavarude suurendamisega ning kombinaadile kuulus kalatöötlemistehas Haapsalus, kalakasvatuse ja -töötlemise tehas Hara külas, Sindi kalakasvatusmajand ja Vagula järve ääres asunud noorkalakasvatus.

Kombinaadil oli konservitööstus ja 300-tonnise mahutavusega külmutushoone. Sealseid konserve eksporditi ka teistesse liiduvabariikidesse ja värske kalaga varustati näiteks Moskvat. Lisaks rajas kombinaat Virtsu ostupunkti, millest hiljem sai eraldiseisev Virtsu Kalatööstus.

## Kalakasvatus 1970. aastatel
Haapsalu Eksperimentaalne Kalakombinaat oli esimene kalade kasvatamisega tegelenud asutus Läänemaal (tsaariajal ja vabariigi ajal Läänemaal kalu ei kasvatatud). Kombinaat alustas kasvatust 1973. aastal Hara lahes ja Vööla meres asunud sumpades.
* Hara lahes kasvatati vikerforelli (aastatel 1974–1977 mahus 2–6 tonni, aastatel 1978–1984 mahus 8–12 tonni aastas) ja koostöös tänase Eesti Mereinstituudiga katsekorras ka meriforelli, lõhe ja besteri noorjärke.
* Vööla meres katsetas kombinaat omal initsiatiivil valgeamuuri ja pakslaubaga, kuid pika transpordi tõttu kannatada saanud kalad hukkusid vähem kui kuu ajaga.

1970. aastate keskpaigas hakati katsetama tiikides ja basseinides kala kasvatamist. Haras asunud kalavastuvõtupunkti ja töötlemistsehhi juurde rajati veekogud pindalaga 0,24 hektarit (võimsus projekti järgi 10 tonni vikerforelli) ja Vööla mere lähedusse hakati lisaks rajama suuremat tiigikasvandust (võimsuseks 40 tonni karpkala). Sellest ehitati aga välja vaid kaks muldtiiki (7 hektarit ja 3 hektarit). Basseinide veega varustamine põhines puhtalt merevee pumpamisel ja neis üritati esialgu kasvatada vikerforelli, hiljem ka besterit. Tiikides kasvatati karpkala ja katsetati ka siia vastsete kasvatamisega, kuid see ebaõnnestus (sügisel ei tabatud tiigist ainsatki noorsiiga).

## Kombinaadi tegevuse lõpetamine
Haapsalu Eksperimentaalne Kalakombinaat likvideeriti Eesti NSV Ministrite Nõukogu määruse nr 442 (26.12.1978) alusel alates 1979. aasta 1. jaanuarist. Eesti NSV Ministrite Nõukogu Kalamajanduse Valitsuse käskkirjaga nr 316 (29.12.1978) kanti kombinaadi varad kalurikolhoosi "Lääne Kalur" bilanssi. Kalurikolhoos jätkas muuhulgas 1980. aastatel ka kalakasvatusega Haras (kuni see 1985. aastal lõpetati seoses sellega, et Rohuküla sadam sai kolhoosi peamiseks kasvatuskohaks).

## Piirkond tänapäeval
Ka 1990. aastatel jätkus Krimmi holmil endise kalakombinaadi hoonetes kalatööstusega seotud tegevus, kuid 2000. aastate keskpaigas lõpetas töö viimane Krimmi holmil tegutsenud kalatööstus. Sealsed maad osteti kinnisvara arendamise eesmärgil, kuid 2000. aastate lõpus aset leidnud majandussurutise tõttu plaanid ei realiseerunud ja Krimmi holmil paiknevad varemed lagunevad edasi.

## Vaata ka
* Haapsalu
* Kalakasvatus

## Viited
Kahvelkuunar

**Kahvelkuunar** on kahveltaglasega kuunar s.t vähemalt kahemastiline purjelaev.
Lääne- ja Põhjamere kohalikku rannasõidukuunarit tuntakse ka nime all kaljas

## Vaata ka
soome Hoilo
Kuivdokk

**Kuivdokk** on ehitis (dokk), mille põhiosa on varjaga (dokivari) suletav veetihe bassein ehk dokikamber. Dokkimiseks tuuakse laev kambrisse, dokivari suletakse ja vesi pumbatakse kambrist välja. Laev jääb kuivale, toetudes dokikambri põhjale paigaldatud alustugedele ehk kiilplokkidele. 1980. aastail oli suurim 970 m pikk ja 100 m lai sügavusega 14,5 m Jaapanis 1972. aastal valminud kuivdokk, mis oli kavandatud, et ehitada laevu dedveidiga kuni miljon tonni.

Leidub ka selliseid kuivdokke, millesse pärast dokivarja sulgemist pumbatakse vett juurde ning veepinna tõustes tõmmatakse laev sissesõidukanali kõrvale veekogu tavalisest tasemest kõrgemal asuva astangu kohale, kus on alustoed, millele laev vee dokist väljalaskmisel laskub. Niisugust dokki nimetatakse täidetavaks kuivdokiks.

Eestile lähimad kuivdokid on Helsingi lähedal Suomenlinnas ja Liepājas Tosmare laevatehases.

## Viited
Ašminta

**Ašminta** on küla Leedus Prienai rajoonis, Ašminta valla keskus. Ašminta asub rajoonikeskusest Prienaist 6 kilomeetrit põhja pool.

Ašmintas on postkontor ja algkool, seal asub ka noorte vaba aja veetmiseks mõeldud saal. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1933 valminud katoliku kirik.

Küla nimi tuleneb seal voolava Ošvenčia oja nimest. Esimest korda on seda kirjalikes allikates mainitud 1609. aastal, mil Prienai ja Balbieriškise omanik G. Horvath andis sealse mõisa ja veidi maad kirikule. Algselt kasutati asula kohta nimekujusid **Paašvinta** või **Paašminta**. Mõisa omanikud on korduvalt vahetunud, praegune peahoone (tänapäeval asub seal koolimaja), vesiveski ja park rajati siis, kui selle omanikuks olid Müllerid. Teise maailmasõja ajal tegutsesid külas ja selle ümbruskonnas Leedu metsavennad.

## Viited

## Välislingid
*Küla portaalis vietoves.Lt
Balbieriškis

**Balbieriškis** on alev (endine linn) Leedus Prienai rajoonis, Balbieriškise valla halduskeskus. Alev asub merepinnast 80–95 meetri kõrgusel, paigas kus Peršėkė jõgi Nemunasesse suubub. Alevi lähistel on Nemunase jõe kaldal 1700 meetri pikkune ja 40 meetri kõrgune paljand.

Balbieriškises on keskkool, muusikakool ja raamatukogu. Alevis asub kruusakarjäär.

## Ajalugu

Asula rajati XV sajandi lõpus või XVI sajandi alguses, mil piirkonda hakkasid asustama leedulased. Aastal 1502 andis Zygmunt I sealsed metsad preisi kaupmehele Hanus Sudormannile. Ühe teooria kohaselt sai asula tolle kaupmehe järgi nime *Hanusiške*. Hanus rajas sinna metsa ka mõisakompleksi, mille Zygmunt I aastal 1507 andis aga moskvalasele Matvei Mikitinitšile. Tol aastal on esmamainitud kirjalikult ka Balbieriškist.

Alev asus paigas, kus Nemunasesse suubus Barbiera oja, Nemunasel asus aga Barbė või Barbiera kärestik. Umbkaudu aastal 1520 rajati sinna esimene kirik ja loodi katoliku kihelkond, samal aastal sai asula Magdeburgi õigused. Aastail 1612–1644 oli sealne kirik kohaliku luteri kihelkonna kihelkonnakirikuks. Aastal 1731 laiendati alevi kaubandusprivileege ja see kujunes tähtsaks hobusekauplemise keskuseks. Mõisa juures asus tollel ajal õllevabrik.

Aastal 1776 kaotas Balbieriškis seetõttu, et oli olnud eraõiguslik alev, Magdeburgi õigused. Aastal 1782 laastas alevit tulekahju. Aastail 1795–1807 kuulus asula Preisimaale, kus sellel oli aastail 1797–1801 linna staatus. Saksa keeles olid asula kohta kasutusel nimekujud *Bauwerischeck* ja *Bauwersk*. Novembriülestõusu järel läks alev tsaari valdusse. See andis sealse mõisa Tadeusz Tyszkiewiczile rendile, aastal 1841 läks alev aga ka juriidiliselt Tyszkiewiczite valdusse. 31. mail 1870 kaotas Balbieriškis ka alevi staatuse ja muudeti külaks.

Aastal 1913 rajati külla piiritusevabrik, aastal 1926 avati seal aga tütarlastele mõeldud põllumajanduskool. Samal ajal tegutses seal ka juutide algkool. Juute oli asulas palju – 1851. aastal oli alevi 1904 elanikust juute 1108. Vene riigis oli asula kohta kasutusel nimekuju *Бальвержишки*.

Aastal 1944 põles suurem osa alevist Teise maailmasõja lahingute tõttu maha, järgmisel aastal avati seal aga keskkool. Aastal 1946 hakkasid alevi ümbruskonnas tegutsema leedu metsavennad. Aastal 1949 sai Balbieriškisest kohaliku kolhoosi keskasula. 15. mail 1958 sai Balbieriškis taas linnaõigused. Aastal 1992 sai Balbieriškisest taas alev, ühtlasi likvideeriti sealne kolhoos. 

Aastal 2013 põles maha sealne puidust kirikuhoone.


Balbieriškis, pagr. mokykla.JPG|Koolimaja
Balbieriskio atodanga2.jpg|Vaade Balbieriškise paljandilt
Balbieriškis, profesinė mokykla (2).JPG|Kutsekool


## Tuntud elanikke

* Mykolas Krupavičius – Leedu poliitik
* Stanislovas Žvirgždas – Leedu fotograaf
* Vidmantas Egidijus Kurapka – Leedu jurist

## Viited

## Välislingid

*Alev Poola geograafilises sõnastikus
*Alev portaalis vietoves.Lt
Tesero

**Tesero** (saksa: *Teser im Fleimstal*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes Val di Fiemmes umbes 40 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2710 inimest. Valla pindala on 50,4 km².

Tesero vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Lago, Stava ja Alpe di Pampeago.

Tesero külgneb järgmiste valdadega: Deutschnofen, Predazzo, Varena, Panchià, Cavalese ja Pieve Tesino.

1985. aasta Val di Stava tammi purunemise tõttu hukkus Teseros 268 inimest.

## Sport
### Murdmaasuusatamine

Lago külas võõrustab Lago di Tesero murdmaasuusatamise staadion talispordiüritusi (murdmaasuusatamine, laskesuusatamine, liuväljamängud). Staadion on olnud kolmede Põhja suusaalade maailmameistrivõistluste (1991, 2003 ja 2013), 2013. aasta taliuniversiaadi ja paljude FIS-i murdmaasuusatamise maailma karikasarja etappide paik. Igal aastal võõrustab see Miki Hiire murdmaasuusatamise karikavõistlusi (Trofeo Topolino di sci di fondo) ja Marcialonga läbib selle.

Teised murdmaasuusatamise rajad on Pampeagos ja Lavazè kurus.

### Mäesuusatamine

Suusakeskus Latemar Pampeagos pakub 48 km nõlvu.

### Jalgrattasõit

Giro d'Italia on lõpetanud viis etappi Pampeago kurus aastatel 1998, 1999, 2003, 2008 ja 2012.

## Vaata ka

* Lago di Tesero murdmaasuusatamise staadion
Joseph-Louis Lagrange

**Joseph-Louis Lagrange** (sünninimega **Giuseppe Lodovico Lagrangia**; 25. jaanuar 1736 Torino – 10. aprill 1813 Pariis) oli Itaalia valgustusajastu matemaatik ja astronoom. Ta andis teadusse märkimisväärse panuse matemaatilise analüüsi, arvuteooria ning klassikalise ja taevamehaanika alal.

25. eluaastal loeti teda tänu lainete levimise ning kõverate ekstreemumi kohta käivate artiklite kirjutamise eest juba üheks olulisemaks elavaks matemaatikuks ja füüsikuks. 1780. aastatel ilmus kahes köites tema käsitlus analüütilisest mehaanikast, "Mécanique analytique", mis oli aluseks tema hilisemale tööle selles valdkonnas. Tegemist oli kõige ulatuslikuma käsitlusega klassikalise mehaanika kohta pärast Isaac Newtoni 1687. aasta teost "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica", mida peetakse kogu klassikalise mehaanika alustekstiks. Langrange'i saavutuste hulka kuuluvad veel Lagrange'i punktide avastamine ja töö diferentsiaalarvutuse valdkonnas.

1766. aastal sai temast Leonhard Euleri ja Jean le Rond d'Alembert soovitusel Berliini Preisi Teaduste Akadeemia matemaatika teaduskonna direktor. 1787. aastal kolis ta Berliinist Pariisi, kus elas elu lõpuni, ja sai Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks.

## Mälestuse jäävustamine
Tema järgi on nimetatud asteroid 1006 Lagrangea, tänav Pariisi 5. ringkonnas ja Torinos ning kuukraater Lagrange.

Tema nimi on koos 72 Prantsuse teadlase, inseneri ja matemaatiku nimega graveeritud Eiffeli tornile.

## Vaata ka
* Lagrange'i funktsioon

## Viited

## Välislingid

* Joseph-Louis Lagrange Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)
* Joseph-Louis Lagrange ja analüütiline mehaanika. Eesti Füüsika Selts
Gustav Magnuse fond

**Gustav Magnuse fond** (*Gustav-Magnus-Stiftung*) oli Berliini ülikooli filosoofiateaduskonna hallatav fond, millele pani aluse Heinrich Gustav Magnuse lese 60 000 marga (2013. aasta ostujõuekvivalent umbes 330 000 eurot)  suurune annetus ülikoolile. Kapitali suurus oli hiljem 76 600 marka. Intressidest maksti igal aastal kahele suurepärasele vaesele matemaatika või loodusteaduste üliõpilasele 1200 marka. 

Statuudi kavandas ja viis läbi Karl Weierstraß Stipendiumi saamiseks tuli teha eksamid ja esitada soovituskiri.  

Stipendiumi saajate hulgas oli Ernst Zermelo (1892/93).

## Viited
Jean le Rond d'Alembert

**Jean-Baptiste le Rond d'Alembert** (16. november 1717 – 29. oktoober 1783) oli Prantsuse matemaatik, füüsik, filosoof, entsüklopedist ja muusikateoreetik.

Kuni 1759. aastani oli ta koos Denis Diderot'ga prantsuse esimese entsüklopeedia "Encyclopédie" toimetaja.

## Teosed eesti keeles
* "Valik prantsuse esseid", koostanud ja tõlkinud Aleksander Aspel, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1938, lk 165–174 ("Komöödiateatrist Genfis", "Komöödia üle")

## Välislingid
* 
* Jean le Rond d'Alembert Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)
* Jean-Baptiste d’Alembert ja tema mehaanika. Eesti Füüsika Selts
Tione di Trento

**Tione di Trento** (saksa: *Taun*, *Teyen* või *Tillen*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 3528 inimest ja valla pindala on 33,3 km².

Tione di Trento vallas on *[[frazione]]* (alljaotus) Saone.

Tione di Trento külgneb järgmiste valdadega: Tre Ville, Porte di Rendena, Comano Terme, Bleggio Superiore, Sella Giudicarie, Borgo Lares, Breguzzo, Ledro ja Pieve di Bono-Prezzo.

## Ajalugu
Aastani 1918 oli Tione osa Habsburgide monarhiast (Austria poolest pärast Austria-Ungari kompromissi), samanimelise ringkonna keskus, üks 21-st *Bezirkshauptmannschaftist* Tirooli provintsis. Postijaam avati aastal 1851.

## Välislingid
* Linna koduleht
Susan Sarandon

**Susan Abigail Sarandon** (sünninimega **Tomalin**; sündinud 4. oktoobril 1946) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja aktivist.

Ta on võitnud naispeaosatäitja Oscari ja Briti Akadeemia parima naisnäitleja auhinna. 

1999. aastal nimetati ta UNICEF-i hea tahte saadikuks ja 2006. aastal sai ta humanitaarabiorganisatsiooni Action Against Hungeri auhinna.

## Viited
Trambileno

**Trambileno** (saksa: *Trumbeleis*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost lõunas.  

Trambileno külgneb järgmiste valdadega: Rovereto, Terragnolo, Vallarsa, Posina ja Valli del Pasubio.

Seda tuntakse Eremo di San Colombano kloostri asukohana, kirik kaljueendil.
  
## Sõpruslinnad

* Bento Gonçalves, Brasiilia, aastast 2007
Ton (Trento)

**Ton** (saksa: *Thun*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1228 inimest ja valla pindala on 26,4 km².

Ton külgneb järgmiste valdadega: Predaia, Cortaccia sulla strada del vino, Denno, Roverè della Luna, Campodenno, Mezzocorona, Sporminore, Spormaggiore ja Mezzolombardo.
Torcegno

**Torcegno** (saksa: *Türtchein*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost idas. 

Torcegno külgneb järgmiste valdadega: Palù del Fersina, Telve di Sopra, Fierozzo, Ronchi Valsugana, Roncegno Terme ja Borgo Valsugana.
108 eKr

**Aasta 108 eKr** ehk ab urbe condita DCXLVI (646).

## Sündmused
* Hiinlased rajasid kaubajaama, millest saab alguse hilisem Pyongyang.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Marcus Livius Drusus vanem, Vana-Rooma poliitik
Variatsioonarvutus

**Variatsioonarvutus** on matemaatilise analüüsi haru, mis kasutab funktsionaalide variatsioone ((lõpmata) väikseid muutusi) funktsionaalide (kujutused funktsioonide hulgalt reaalarvude hulka) ekstreemumite (miinimumide ja maksimumide) leidmiseks. Funktsionaale väljendatakse sageli määratud integraalidena avaldistest, mis sisaldavad funktsioone ja nende tuletisi. Funktsioone, mis on funktsioonide ekstreemumid, saab leida Euleri-Lagrange'i võrrandi abil. 

Lihtne näide niisugusest ülesandest on leida lühim joon kahe punkti vahel. Kui kitsendusi ei ole, siis lahend on nende punktide vaheline sirglõik. Kui aga joon peab asetsema mingil pinnal, siis lahend ei ole nii ilmne ja lahendeid võib olla mitu. Neid lahendeid nimetatakse geodeetiliseks joonteks. Samalaadne ülesanne tuleneb Fermat' printsiibist: valgus liigub kahe punkti vahel mööda teed, millel on lühim optiline pikkus (optiline pikkus sõltub keskkonna materjalist). Mehaanikas on üks samalaadne printsiip vähima mõju printsiip.     

Paljud tähtsad ülesanded on seotud mitme muutuja funktsioonidega. Laplace'i võrrandi rajaväärtusülesannete lahendid rahuldavad Dirichlet' printsiipi. Plateau ülesande puhul  tuleb leida minimaalpind, mille äär on antud ruumiline joon. Lahendi saab sageli leida, kastes traadi seebimullilahusesse. Selliseid katseid on suhteliselt lihtne teha, kuid nende tõlgendamine ei ole kaugeltki lihtne, sest lokaalseid minimaalpindu võib olla mitu ja neil võib olla mttetriviaalne topoloogia.
109 eKr

**Aasta 109 eKr** ehk ab urbe condita DCXLV (645).

## Sündmused
* Roomlaste armee konsul Marcus Junius Silanuse juhtimisel sai teutoonide ja kimbrite vägedelt Rhône'i jõe lähedal lüüa.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* ...
Funktsiooni muut

**Funktsiooni** (reaalmuutuja funktsiooni) f(x) **muut** kohal x_0 on uue muutuja (argumendi) \Delta_{x_0} x=x-x_0 funktsioon 
\Delta_{x_0}f, mis defineeritakse nii:
: \Delta_{x_0}f(\Delta_{x_0} x)=f(x)-f(x_0).

Muutujat \Delta_{x_0} x=x-x_0 nimetatakse argumendi muuduks.

Kui on selge, millisest x_0 väärtusest (argumendi väärtusest) on jutt, kirjutatakse lühemalt:
: \Delta f(\Delta x)=\Delta_{x_0}f(\Delta_{x_0} x).

## Vaata ka
* Diferentsiaal
* Muut

## Kirjandus
* Г. И. Архипов, В. А. Садовничий, В. Н. Чубариков. *Лекции по математическому анализу: Учебник для университетов и пред. вузов*, 1999, lk 98.
Funktsionaali variatsioon

**Funktsionaali variatsioon** ehk **funktsionaali esimene variatsioon** on ühe muutuja funktsiooni diferentsiaali üldistus, funktsionaali muudu lineaarne peaosa mingis kindlas suunas. 

Seda mõistet kasutatakse ekstreemumülesannete teoorias ekstreemumi tarvilike ja piisavate tingimuste leidmiseks. 

Selles tähenduses kasutatakse seda terminit alates Joseph-Louis Lagrange'i 1762. aasta tööst "Essai d'une nouvelle méthode pour déterminer les maxima et les minima des formules intégrales indéfinies". Lagrange vaatles peamiselt klassikalise variatsioonarvutuse funktsionaale (mõju funktsionaale) kujuga 
: J(x)=\int\limits_{t_0}^{t_1}L(t,\;x(t),\;\dot x(t))\,dt.\qquad(*)

## Formaalne definitsioon
Vaatleme funktsionaali (*) muutust funktsiooniruumi ühest punktist teise (ühest funktsioonist teise). Selleks teeme asenduse  x(t)\mapsto x_1(t)-x(t) ning asetame selle avaldisse (*). Eeldusel, et L on pidevalt diferentseeruv funktsioon, kehtib võrdus, mis on analoogne funktsiooni diferentsiaali juhtumiga:
: J(x_1)=J(x)+J_1(\delta x)+\varepsilon r(x,\;x_1),
kus jääkliige |r(x,\;x_1)|\to 0 on funktsioonide vaheline kaugus ja \varepsilon\to 0, ja \delta x(t)=x_1(t)-x(t). Seejuures nimetatakse lineaarset funktsionaali J_1(\delta x) **funktsionaali** J(x) (**esimeseks**) **variatsiooniks** ning seda tähistatakse \delta J.
Kulmbach

**Kulmbach** on linn Saksamaal Baieri liidumaal.

Linnas elas 2009. aasta seisuga 26 842 inimest.

Linnas asub ajalooline kindlus: Plassenburg. Tuntud on ka linnas toodetud Bratwursti variant (Kulmbacher Bratwurst).

## Viited
Büsingen am Hochrhein

**Büsingen am Hochrhein** on vald Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Konstanzi kreisis. Vald on eksklaav, mis on ümbritsetud Šveitsi territooriumiga.

Büsingen am Hochrhein asub Reini ülemjooksul. Seda eraldab ülejäänud Saksamaast umbes 700 m laiune maariba. Vald piirneb Schaffhauseni kantoniga ja lõunas Reiniga, mille vastaskaldal asuvad Zürichi ja Thurgau kanton. Valla piir on 17,141 km pikk ja see on tähistatud 123 kiviga.

## Ajalugu

Büsingenist sai Württembergi osa 1805. aasta Pressburgi rahuga. 1810. aastast kuulus see Badeni suurhertsogiriiki. 1918. aastal peeti Büsingenis referendum, millel 96% osalenutest hääletas Šveitsiga liitumise poolt. Kuna Šveitsil ei olnud Saksamaale pakkuda sobivat ala vahetuseks, jäi liitumine Šveitsiga ära. Hilisemad Šveitsiga liitumiskatsed on Šveits tagasi lükanud.

## Rahvastik
Ametliku arvestuse järgi oli Büsingen am Hochrheinis 2015. aasta lõpus registreeritud 1358 inimest.

## Majandus
Büsingen ei kuulu Euroopa Liidu tollialasse. Seetõttu ei kehti seal Euroopa Liidu majandusregulatsioonid, välja arvatud need, mis kehtivad Euroopa Liidu ja Šveitsi lepingutega kogu Šveitsis.

Büsingenis on käibel Šveitsi frank, kuigi ka euro on ametlik maksevahend. 1980. aastate lõpuni ei saanud Büsingenis Saksa markades maksta. Siiski on levinuim maksevaluuta endiselt Šveitsi frank, kuna enamik elanikest töötab Šveitsis ja neile makstakse frankides.

Büsingeni elanikud võivad valida kas Saksamaa või Šveitsi tervisekindlustuse vahel.

Büsingen on suvel populaarne turismisihtkoht, mida külastavad nii Saksamaa kui Šveitsi turistid.

Büsingeni elanike vähemalt 16-aastastel mootorsõidukitel on oma registreerimistunnus BÜS erinevalt teistest Konstanzi kreisi sõidukitest, mille registreerimistunnus on KN. Šveitsi tolliametnikud käsitlevad sõidukeid registreerimistunnusega BÜS nagu Šveitsi kodanike autosid.

Büsingenil on nii Saksamaa kui Šveitsi sihtnumber. Kirjad lähevad kohale kui kirjutada aadressis

:*8238 Büsingen am Hochrhein*
:*Schweiz*

või:
:*78266 Büsingen am Hochrhein*
:*Deutschland*.

Kirjadele võib panna kas Saksa või Šveitsi postmargi. Tavaline kiri Büsingenist Šveitsi vajab kas 70 eurosendist Saksa või 85-rappist Šveitsi marki.

Väljastpoolt Euroopa Liidu tolliala saadetud kaubad peavad mõnikord läbima kaks tollikontrolli: Saksamaale saabudes ja Büsingeni saabudes. Seda saab vältida, kui kasutada Šveitsi sihtnumbrit.

Ka Büsingeni telefonidel on kaks suunakoodi: Saksamaa kood on +49 7734 ja Šveitsi kood +41 52.

Kohalik jalgpalliklubi FC Büsingen osaleb Šveitsi jalgpalliliigas.

Büsingenis on korraga kuni kümme Šveitsi politseinikku ja kolm Saksa politseinikku iga saja elaniku kohta. Kuna piirikontroll puudub, võib Schaffhauseni kantonipolitsei Büsigenis kurjategijaid vahistada ja tuua Šveitsi.

Algkoolis käivad lapsed Büsingenis, keskkooli saab valida kas Saksa või Šveitsi oma.

## Viited

## Välislingid

* Büsingeni valla koduleht
Aino Valmet

**Aino Valmet** (5. aprill 1928 Pärnu – 22. märts 1993 Tallinn) oli eesti filoloog ja Tartu Ülikooli õppejõud.

## Elulugu
Aino Valmet sündis teenistujate perekonnas. Ta õppis Pärnu Linna V algkoolis ning seejärel Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumis (praegu Pärnu Koidula Gümnaasium). Valmet alustas 1947. aastal tööd Pärnu I Mittetäielikus Keskkoolis ja asus Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt õppima.

Pärast ülikooli lõpetamist 1953. aastal asus Valmet professor Johann Voldemar Veski juhendamisel õppima aspirantuuris. Samal aastal alustas ta tööd eesti keele kateedris. Esialgu täitis Valmet õppeülesande täitja kohustusi, 1955. aastal sai temast aga poole kohaga ning aasta hiljem täiskohaga õpetaja.1959. aastast alates oli ta Emakeele Seltsi liige. 1963. aastal sai Valmet vanemõpetajaks ja neli aastat hiljem dotsendi kohusetäitjaks. 1972.–1974. aastal oli ta Oulu Ülikoolis eesti keele lektor, õpetades eesti keelt alg- ja järgkursusel. Valmet käis 1974. aastal koos Helsingi Ülikooli foneetikalabori töötajatega lindistamas eesti asukaid Kabböle kalurikülas Lõuna-Soomes. 1983. aastal oli ta Novosibirski Riiklikus Ülikoolis külalislekor, õpetades eesti ja soome keelt.

Valmet on juhendanud TRÜ ÜTÜ eesti keele ja soome-ugri ringi ning olnud ajaloo-keeleteaduskonna ametiühingubüroo esimees. 

Valmetilt on ilmunud üle 50 teadusartikli. Ta on koostanud ka õppematerjale ja metoodilisi juhendeid ning tegeles palju eesti vana kirjakeele ja Lääne-Eesti murrete uurimisega.

Aino Valmet suri 1993. aastal Tallinnas. Ta maeti oma vanemate kõrvale Pärnu Metsakalmistule.

## Viited
Tarmo (laev, 1907)

**Tarmo** on endine Soome jäämurdja, praegu muuseumlaev.

## Ajalugu
Laev ehitati 1907 Suurbritannias Newcastle upon Tyne'is ja Soome viidi see jaanuaris 1908. 

Laev lõpetas töö jäälõhkujana 1970. 

Laev sai muuseumlaevaks 20. mail 1992 ja seda eksponeeritakse Kotka sadamas.

## Vaata ka
*Suur Tõll (laev)

## Viited
Leslie Laasner

**Leslie Laasner**, esinejanimega **Leslie Da Bass**, (sündinud 21. juunil 1974) on eesti muusik ja helilooja.

Laasner lõpetas Märjamaa Keskkooli 9. klassi ja 1994. aastal Tartu kunstikooli. Seejärel astus ta Eesti Kunstiakadeemiasse.

## Bändid
* Misnamed – alates 1989
* Pedigree – alates 1992
* Borax 1994–1999
* Holmes 1999–2000
* Leslie Da Bass 2000–...
* HU? 2007–...

## Välislingid
* 
* http://publik.delfi.ee/news/inimesed/hoissa-pulmad-leslie-da-bass-pidas-stiilse-pulmapeo-ja-paljastas-22-aastat-kestnud-armastuse-retsepti?id=71770363
Reaalmuutuja funktsioonide teooria

**Reaalmuutuja funktsioonide teooria** ehk **funktsiooniteooria** on reaalmuutuja funktsioonide üldine teooria.

See tekkis seoses reaalarvu ja funktsiooni mõiste formaliseerimisega. Erinevalt klassikalisest matemaatilisest analüüsist, kus vaadeldi ainult konkreetsetes ülesannetes loomulikult tekkivaid funktsioone, hakati uurima funktsioone endid, nende käitumist ja nende omaduste vahekordi. Üks tulemusi, mis illustreerib reaalmuutuja funktsioonide teooria spetsiifikat, on see, et pideval reaalmuutuja funktsioonil ei pruugi olla tuletist mitte ühelgi kohal (selle avastasid Bernard Bolzano ja hiljem Karl Weierstraß; varem arvati, et kõik pidevad funktsioonid on diferentseeruvad).   

Reaalmuutuja funktsioonide teooria põhisuunad on: 
* mõõduteooria, mis kasutab põhiliste instrumentidena hulga mõõdu ja mõõtuva funktsiooni mõistet, mille alusel tuuakse üldisemal moel kui klassikalises analüüsis sisse integreerimine ja diferentseerimine, tuuakse erilisel moel sisse koonduvuse mõiste ning uuritakse küllaltki laia katkevate funktsioonide klassi; 
* deskriptiivne reaalmuutuja funktsioonide teooria, mis uurib funktsioonide klassifikatsioone deskriptiivse hulgateooria vahenditega (põhitulemus on Baire'i klassid); 
* konstruktiivne funktsiooniteooria, mis uurib reaalmuutuja funktsioonide lähendamise ja interpoleerimise ülesandeid (seda arendasid Pafnuti Tšebõšov ja Sergei Bernštein).
Vantaa jõgi

**Vantaa jõgi** (soome keeles Vantaanjoki; rootsi keeles Vanda å) on jõgi Lõuna-Soome läänis. Jõe suudmes asub Helsingi. Jõe pikkus on 101 km ja jõe valgla suurus on 1685 km². Jões on arvukalt kärestikke.
Looduskaitsealaseid töid

**"Looduskaitsealaseid töid"** on raamatusari, mida annab välja Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering.

## Ilmunud köited
*I 1963
*II 1968 
*III 1973 
*IV 1978, ingliskeelne köide: *Papers on Nature Conservation*.
*V 1983 
*VI 1998 
*VII 2003 
*VIII 2008 
*IX 2013
*X 2018
Valfloriana

**Valfloriana** (saksa: *Welsch-Flörian*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 538 inimest ja valla pindala on 39,4 km².

Valfloriana külgneb järgmiste valdadega: Capriana, Altrei, Castello-Molina di Fiemme, Sover, Lona-Lases, Telve ja Baselga di Pinè.
Lilli piiripunkt

**Lilli piiripunkt** on endine piiripunkt Eesti-Läti piiril  Viljandi maakonnas Mulgi vallas Lilli külas Eesti-Läti piiril. 

Piiripunktis lõpeb Karksi-Nuia – Lilli maantee (registrinumbriga 54), mis jätkub Lätis Ungurini–Ruijena (Ruhja) maanteena (Läti tugimaantee P17 Eesti piir – Ruhja – Valmiera).
## Galerii

Lilli border crossing, EE-LV border.jpg|Endine Lilli piiripunkt, vaade Läti poole
Lilli border crossing, EE-LV border2.jpg|Endine Lilli piiripunkt
Lilli border crossing, EE-LV border3.jpg|Endine Lilli piiripunkt, vaade Eesti poole
Lilli border crossing, EE-LV border4.jpg|Endine Lilli piiripunkt, vaade Läti poole
Lilli border crossing, EE-LV border5.jpg|Endine Lilli piiripunkt, vaade Läti poole
MACV-SOG

**[[Military Assistance Command, Vietnam]] – Studies and Observations Group**, üldtuntud kui **MACV-SOG**, oli salajane väeliikide vaheline Ameerika Ühendriikide erioperatsioonide üksus, mis tegeles varjatud tavatu sõjapidamisega Vietnami sõja ajal.

24. jaanuaril 1964 formeeritud üksus tegutses vahemikus 1964-1972 Lõuna-Vietnamis, Põhja-Vietnamis, Laoses ja Kambodžas, viies läbi 2675 operatsiooni. MACV-SOG osales näiteks operatsioonides Steel Tiger, Tiger Hound, Commando Hunt, Lam Son 719, samuti Kambodža kampaanias ning Teti ja Lihavõtte pealetungides. Üksuse ülesannete hulka kuulusid näiteks allatulistatud pilootide päästmine, sõjavangide vabastamine, maastikuluure ja psühholoogiline sõjapidamine. MACV-SOG'i peastaap asus Lõuna-Vietnami pealinnas Saigonis.

1. mail 1972 nimetati üksus ümber Strategic Technical Directorate Assistance Team 158-ks ja selle koosseisu vähendati, et viia üksus Vietnamiseerimise doktriini järgides Lõuna-Vietnami armeele koosseisus oleva Strategic Technical Directorate'i juhtimise all.

## Vaata ka
* Lauri Törni, MACV-SOG'i kuulnud Soome päritolu sõjaväelane

## Viited

## Kirjandus
* Rottman, Gordon L. (2011). *US MACV-SOG Reconnaissance Team in Vietnam*. Bloomsbury Publishing. ISBN 9781849085144
* Thompson, Leroy (1987). *De Oppresso Liber: The Illustrated History of the U.S. Army Special Forces*. Boulder, Colo: Paladin Press.
* Jerry D. Steelman (1993). *Special Warfare: The Professional Bulletin of the John F. Kennedy Special Warfare Center and School*. PB 80–93–1. Vol. 6, No. 1.
Varena (Trento)

**Varena** (saksa: *Warren*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost kirdes.

Varena külgneb järgmiste valdadega: Deutschnofen, Aldein, Tesero, Daiano ja Cavalese.

## Välislingid

* Linna koduleht
Vermiglio

**Vermiglio** (saksa: *Ulzbach*, *Warmei* või *Wermel*, ladiini: *Verméi*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1884 inimest ja valla pindala on 103,7 km².

Vermiglio vallas on *[[frazione|frazioni]]* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Pizzano, Fraviano, Cortina, Borgonuovo, Stavel, Velon ja Passo del Tonale.

Vermiglio külgneb järgmiste valdadega: Peio, Ponte di Legno, Ossana, Pellizzano, Giustino, Spiazzo, Strembo ja Carisolo.
Vignola-Falesina

**Vignola-Falesina** (saksa: *Walzburg-Falisen*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 13 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 128 inimest. Valla pindala on 12,0 km².

Vignola-Falesina külgneb järgmiste valdadega: Frassilongo, Pergine Valsugana ja Levico Terme.
Roseni palee

**Roseni palee** on hoone Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tänav 28. Hoones tegutseb tänapäeval Rootsi Suursaatkond. Hoone on arvele võetud kultuurimälestisena nr 3041.

Pikk tänav 28 hoone on üks linna hiilgavamaid aadlipaleesid, mis ehitati Tallinna vanalinna ajal, kui Tallinn oli Rootsi võimu all, 1670. aastatel. Hoone ehitaja ja esimene omanik Axel von Rosen, kes oli Ingerimaa kubermangu kuberner Bogislaus von Roseni poeg. Maatüki Pikk 28 sai Axel päranduseks oma isalt. Maatükil olid siis olnud lagunenud majad, mis lammutati ja 1670. aastate algul lõpul sai hoone valmis, kuid Axel von Rosen ei saanud oma kauni palee üle kaua rõõmu tunda, ta suri 1679. aastal ja maeti Tallinna Oleviste kirikusse. Maja pärandas ta nooremale pojale Bengt Gustav von Rosenile, kes omakorda pärandas selle oma tütrele. 18. sajandi lõpus müüdi krunt Venemaa keisririigi Balti laevastiku viitseadmiral Andrei Poljanskile ja maja kasutati Tallinnas asuva Läänemeres asuva Venemaa laevastiku admiraliteedihoonena.

## Viited

## Välislingid
*
Vallarsa

**Vallarsa** (tsimbri: *Brandtal*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost lõunas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1409 inimest ja valla pindala on 78,3 km².

Vallarsa vallas on mitu *[[frazione|frazioni]]* (alljaotust), raekoda asub Raossis.

Vallarsa külgneb järgmiste valdadega: Rovereto, Trambileno, Ala, Valli del Pasubio ja Recoaro Terme.

## Välislingid

* Linna koduleht
Ema au

**Ema au** (vene keeles *орден «Материнская слава»*) oli Nõukogude Liidu orden, millega autasustati lasterikkaid emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud 7–9 last.

Orden Ema au kehtestati NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi 18. augusti 1944 seadlusega.

Ordenil Ema au oli kolm järku:
* I järgu ordeniga Ema au autasustati emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud üheksa last;
* II järgu ordeniga Ema au autasustati emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud kaheksa last;
* III järgu ordeniga Ema au autasustati emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud seitse last.

Eesti NSV-s otsustati selle ordeniga autasustamine Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega.

## Vaata ka
*Kangelasema
*Emamedal
Vigo di Fassa

**Vigo di Fassa** (ladiini: *Vich de Fascia*, saksa: *Wiegen im Fasstal* või *Vig im Fasstal*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1085 inimest ja valla pindala on 26,7 km².

Vigo di Fassa külgneb järgmiste valdadega: Pozza di Fassa, Welschnofen, Moena ja Soraga.

2001. aasta rahvaloenduse järgi kuulutas 921 elanikku 1073-st (85,8%) oma emakeeleks ladiini keele.
Villa Lagarina

**Villa Lagarina** (saksa: *Lagertaldorf*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost edelas.

Villa Lagarina külgneb järgmiste valdadega: Cavedine, Cimone, Arco, Drena, Pomarolo, Ronzo-Chienis, Isera, Rovereto ja Nogaredo. Vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Cei järv ja Castellano loss.

## Sõpruslinnad
* Bento Gonçalves, Brasiilia, aastast 2007
* Stockstadt am Rhein, Saksamaa

## Välislingid
* Valla koduleht
Volano

**Volano** (saksa: *Nussdorf*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost lõunas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2851 inimest ja valla pindala on 10,8 km².

Volano külgneb järgmiste valdadega: Calliano, Pomarolo, Nomi ja Rovereto.
Kalamäe soo

**Kalamäe soo** oli tõenäoliselt allikaline heinamaa Põhja-Tallinnas Karjamaa asumis enne paikkonna hoonestamist, hõlmates ligikaudselt nüüdisaegse Erika, Angerja ja Karjamaa tänava piirkonna.

Erika tänava ja Suur-Karjamaa tänava (1939. aastast Tööstuse tänav) rajamisega soo tükeldati.

19. sajandi viimasel veerandil valminud Johann Friedrich Eurichi koostatud Tallinna üldmõõdistusjoonistel (1880.–1882. aastast ja täpselt dateerimata joonis 19. sajandi viimasest veerandist) on soo veel olemas ning selgelt kujutatud.

Soo järgi on nime saanud Soo tänav.

## Nimi
Aleksander Kivi on teadmata põhjusel nimetanud sood *Kalamaja sooks*.

## Viited
Zambana

**Zambana** (saksa: *Zalban*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 9 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1654 inimest ja valla pindala on 11,7 km².

Zambana külgneb järgmiste valdadega: Mezzolombardo, Fai della Paganella, Nave San Rocco, Lavis, Andalo ja Vallelaghi.

## Välislingid

* Linna koduleht
Ziano di Fiemme

**Ziano di Fiemme** (saksa: *Zanon*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost kirdes.
Düsseldorfi gau

**Düsseldorfi piirkond** (saksa keeles *Gau Düsseldorf*) oli 1933. kuni 1945. aastani Natsi-Saksamaa haldusüksus Düsseldorfi ringkonnas, osa Preisimaa Reini provintsist.

Aastatel 1930–1933 oli see NSDAP struktuuriüksus. Piirkonna juht (*Gauleiter*) oli Friedrich Karl Florian.

## Viited
Emamedal

**Emamedal** oli Nõukogude Liidu medal, millega autasustati lasterikkaid emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud viis või kuus last.

Emamedal kehtestati NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi 18. augusti 1944 seadlusega.

Emamedalil oli kaks järku:
* I järgu Emamedaliga autasustati emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud kuus last;
* II järgu Emamedaliga autasustati emasid, kes olid sünnitanud ja kasvatanud viis last.

Eesti NSV-s otsustati autasustamine Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega.

## Vaata ka
*Kangelasema
*Ema au
Kirsten Dunst

**Kirsten Caroline Dunst** (sündinud 30. aprillil 1982) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

## Välislingid
* 
* Kirsten Dunst IMDb-s
Naujoji Ūta vald

**Naujoji Ūta vald** (leedu keeles *Naujosios Ūtos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Prienai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 81 km². 2011. aasta seisuga elas seal 961 inimest. Valla keskus on Naujoji Ūta küla, vallavanem on Algis Aliukevičius.

## Viited
Balbieriškise vald

**Balbieriškise vald** (leedu keeles *Balbieriškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Prienai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 181 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2863 inimest. Valla keskus on Balbieriškise alev, kus aastal 2011 oli 966 elanikku. Vallamaja asub aadressil Klevų g. 4. Vallavanem on Sigita Ražanskienė.

## Viited
Abfaltersbach

**Abfaltersbach** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 983 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,27 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 644 inimest.

## Viited

## Välislingid

* www.abfaltersbach.at
Tuulikki Bartosik

**Tuulikki Bartosik** (sünninimi **Tuulikki Veskus**; sündinud 24. augustil 1976 Rakveres) on eesti akordionist.

Aastatel 1983–1994 õppis ta Tallinna 13. Keskkoolis ja 1984–1990 Lasnamäe Muusikakoolis. 

1995. aastal lõpetas Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli akordioni erialal Venda Tammanni õpilasena. 1997. aastal lõpetas ta Viljandi Kultuurikolledži. 2002. aastal lõpetas Stockholmi Kuningliku Muusikakõrgkooli rahvamuusika erialal bakalaureusekraadiga, 2004. aastal lõpetas Sibeliuse Akadeemia magistrikraadiga (*Master in Music)*.

Ta on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia pärimusmuusika eriala looja ja juht.

2023. aastal ilmus tema esitatud akordionimuusikaga album "Playscapes".

## Tunnustus
*2016 Eesti Kultuurkapitali Võrumaa ekspertgrupi aastapreemia (Upa-upa trio koosseisus).
*2017 stipendium "Ela ja sära".

## Viited

## Välislingid

*Tuulikki Bartosiki koduleht
*Eesti muusik Tuulikki Bartosik lööb laineid Inglismaal ERR Kultuur, 9. juuli 2015
Colomba

**Colomba** on prantsuse kirjaniku Prosper Mérimée novell, mis ilmus 1840. aastal ajakirjas  ''Revue des Deux Mondes''. Eesti keeles ilmus novell 1990. aastal Europeia sarjas Sirje Keevalliku ja Jolanda Kulli tõlkes.
## Novellist
Colomba võib paigutada nii romantismi, kui ka realismi esindavaks kirjandusteoseks. Romantismi tunnused on: eksootika, tugevad karakterid, kirg, bandiidid. Realismi tunnused on: asjatundlikud kirjeldused, autori sõnaseletused ja kommentaarid ajaloo kohta.
Novellis on palju intertekstuaalseid vihjeid (nt Don Quijote, Molière, Sterne, Rabelais).
Mérimée naistegelased (Carmen ja Colomba) on kättemaksuhimulised ja julmad, kuid samas julged, isepäised ning armastavad vabadust..
## Tegelased
Kolonel Nevil, tema tütar Lydia, leitnant Orso della Rebbia, tema õde Colomba, della Rebbiate vihavaenlased Barricinid, bandiidid.
## Sisu
Tegevus toimub 19. sajandi alguses Korsika saarel. Teose põhiosa moodustab dialoog, lisaks kirjeldused ja omavahelised kirjad. Orso naaseb oma kodumaale Korsikale, et oma isa surma eest Barricinidele kätte maksta, kuid Lydia Nevil proovib teda takistada. Orso õde, Colomba, teeb kõik, et juhtuks vastupidine..
.
## Viited
Põhja-Tirool

**Põhja-Tirool** on Austria Tirooli liidumaa põhiosa, paiknedes riigi lääneosas. Liidumaa teine osa on Ida-Tirool, mis kuulub samuti Austriale, kuid millel puudub ühine piir Põhja-Tirooliga.

Nende kahe piirkonna kõrval kuulus ajaloolisse Tirooli piirkonda palju sajandeid ka Lõuna-Tirool ja ajalooline piirkond Welschtirol, mille Itaalia annekteeris pärast Esimest maailmasõda. Selle tulemusel eraldati Põhja-Tirool ja Ida-Tirool teineteisest. Esimese maailmasõja järel oli seal tõsine liikumine Põhja-Tirooli ühendamiseks Baieriga.

Põhja-Tirool külgneb Salzburgiga idas, Saksamaa Baieri liidumaaga põhjas, Vorarlbergiga läänes, Šveitsi Graubündeni kantoniga edelas ja Lõuna-Tirooliga (Itaalia) lõunas. Liidumaa pealinn on Innsbruck.

## Vaata ka

* Tirool 
* Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino
Naujoji Ūta

**Naujoji Ūta** on küla Leedus Prienai rajoonis, Naujoji Ūta valla keskus. 

Naujoji Ūtas on postkontor, kultuurikeskus, raamatukogu ja põhikool. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1924 valminud katoliku kirik.

Küla nimi tuleneb saksa keelest. XVII sajandi keskpaigas rajati Senaūtise küla, mis oli leedukeelne mugandus sõnast *hütte* (väike tööstusettevõte). Toona toodeti sealse piiskonna metsades potast. Aastal 1782 rajas K. Sapieha uue potasetootmiskoha, mille juurde kujunes Naujoji Ūta. Aastal 1924 ehitati külla puidust kirik, mis aastal 1944 osaliselt maha põles, ent taastati aastal 1963. Nõukogude ajal oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1958 rajati külla ka metsamajand.

N.Ū. mokykla1.JPG|Koolimaja
Girininkija 6.JPG|Metsamajandi hoone
Buv. mecanizacijos dirbtuvės.JPG|Endine kolhoosi remondi-tehnikajaam
Naujoji Ūta1.JPG|Kirik


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Molekulaarüksus

**Molekulaarüksus** (ingl *molecular entity*) on koondmõiste, mis hõlmab muu hulgas aatomit, molekuli, iooni ning konformeeri. Molekulaarüksuseks loetakse näiteks üksikut benseeni molekuli, aspiriini ning heeliumiaatomit. Seevastu ei kuulu mõiste alla suured ainekogumid, nagu üks mool metaani või veetilk. Molekulaarüksust kirjeldatakse parasjagu nii täpsesti, kui kontekst nõuab. Vahel piisab molekulile H2 nimetusest divesinik, kuid teinekord on tarvis eristada spinniisomeere: orto- ja paradivesinikku. 

## Viited
Lörrach

**Lörrach** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Freiburgi ringkonnas Lörrachi kreisis. Linn asub vähem kui 5 km kaugusel kolme riigipiiri (Saksamaa, Prantsusmaa ja Šveitsi) kokkupuutepunktist Schwarzwaldis.

Asulat on mainitud kirjalikult 1102. aastal (Lorracho). 1682. aastal sai Lörrach linnaõigused.

Röttelni kindlus on linna tuntuim vaatamisväärsus.

## Viited

## Välislingid

*Lörrachi koduleht
Rachel Weisz

**Rachel Hannah Weisz** (sündinud 7. märtsil 1970 Londonis) on Briti näitleja.

Tema tuntuimate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Muumia" ja "Muumia tagasitulek", "Ohtlikud saladused", "Sügav sinine meri" ning "Ustav aednik", mille eest võitis ta parima naiskõrvalosatäitja Oscari.

## Välislingid

*
Kriimani kivikalme

**Kriimani kivikalme** on kivikalme Tartu maakonnas Kastre vallas Kriimani külas.

Kalmest on leitud ka 7. sajandist pärit Bütsantsi-aegne hõbevaagen.

## Viited
Metsküla kaelavõru

**Metsküla kaelavõru** (ka **Kõpu kaelavõru**) on 1.-2. sajandist pärit massiivne kaelavõru, mis leiti 1880 Metskülast Raudna jõe lähedalt. Et Metsküla asus tollal Kõpu kihelkonnas, siis on kaelavõru nimetatud ka **Kõpu kaelavõruks**.

Kaelavõru kaalub 1,557 kg. Arvatakse, et kaelavõru kasutati kultusotstarbel.

## Viited
Ekstreemturism

**Ekstreemturism** on turismi haru, mis hõlmab reisimist ohtlikesse kohtadesse (mäed, džunglid, kõrbed, koopad, kanjonid jne) või osavõttu ohtlikest tegevustest või üritustest. Nagu ekstreemsporti, harrastatakse ka ekstreemturismi riskide nautimiseks.

Ekstreemturismi alla kuuluvad näiteks jääsukeldumine Valges meres ja reisimine Tšornobõli alal.

Mõned kuulsamad ekstreemturismi sihtkohad ja vaatamisväärsused maailmas:
* Tšornobõli ekskursioonid Ukrainas
* Victoria joas ujumine Sambias ja Zimbabwes
* Hua mäel matkamine Hiinas
* Yungase maantee ehk nn Surmatee Boliivias
* Bagdadi roheline tsoon Iraagis
* Sac Actuni veealused koopad Mehhikos
* Pääsukeste koobas Mehhikos

## Vaata ka
* Speleomatkamine
* Alpinism

## Välislingid

* Ladyvoyage.com: Extreme Tourism: Would you dare?
* elementmoscow.ru: Extreme Tourism
* BBC News: Russian tourists salute army boot camp
Ruhja-Riia raudtee

**Ruhja-Riia raudtee** oli raudteeliin Lätis.

Raudteeliini pikkus oli 148 kilomeetrit (Skultest 169, Mõisakülast 171 km). Eestis jätkus see Mõisaküla-Pärnu raudteena. Sellest on tänapäeval alles Riia-Skulte elektriraudtee.

## Ajalugu
Esimese maailmasõja eel kavandati Mõisaküla raudteejaamast algavat ja Riias lõppevat uut raudteed. Mõisaküla raudteetöökojad ehitasid selle tee tarbeks isegi 120 uut kaubavagunit. Sõja puhkemine tõmbas sellele plaanile kriipsu peale.

Lätlased alustasid sellele trassile uue raudtee ehitamist alles aastal 1933, ent  Mõisaküla asemel kujunes neil uue tee lõppjaamaks Ruhja raudteejaam.

## Viited
Pellet

**Pellet** on väike, kerajasse või silindrilisse vormi kokkusurutud tahkis.

Graanuli vormi kasutatakse peamiselt teatud kütuste ja loomasöötade puhul.

Küttegraanuleid valmistatakse peamiselt kokkusurutud puidust (puidugraanulid) või muust orgaanilisest ainest. Puidugraanuleid valmistatakse enamasti kokkupressitud saepurust või muudest purustatud puidujääkidest. Küttegraanulid on enamasti silindrilise kujuga, kodutarbimises sageli 6 või 8&nbsp;mm läbimõõduga, tööstuslikud graanulid ka 10 või 12&nbsp;mm läbimõõduga. Küttegraanuleid põletatakse spetsiaalsetes graanulikateldes, -ahjudes või -kaminates.

Söödagraanuleid kasutatakse muu hulgas linnu- ja hobuste söödana, aga ka koduloomade toiduna.

Graanulite valmistamiseks kasutatakse graanuliveskeid, kus peenestatud tahkis pressitakse graanulikujuliseks.
Alutaguse külanõukogu

**Alutaguse külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1976 ja seejärel liideti see Vaivara külanõukoguga.

## Viited
Benedicta Boccoli

**Benedicta Boccoli** (sündinud 11. novembril 1966) on Itaalia teatri- ja filminäitleja.

## Välislingid
* 
* Benedicta Boccoli IMDb-s