open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Folkmani graaf

**Folkmani graaf** on väikseim *semi-sümmeetriline* graaf. See on saanud nime ameerika matemaatiku Jon Folkmani (1938–1969) järgi, kes selle graafi baasil täpsustas probleemi graafi tipusümmeetria ja servasümmeetria vahekorrast .

Folkmani graaf on *[[kahealuseline graaf|kahealuseline]]*, servadest sümmeetriline kuid tippudest mittesümmeetriline graaf, mis tähendabki semi-sümmeetrilisust.

## Parameetreid
Folkmani graafil on 20 tippu ja 40 serva. See on 4-valentsregulaarne ja 4-vööregulaarne Hamiltoni graaf, selle kromaatiline arv on 2, kromaatiline klass 4 ning diameeter 4.

Folkmani graafi karakteristlik polünoom on (x-4) x^{10} (x+4) (x^2-6)^4.

## Näiteid

Pilt:Folkman graph 4color edge.svg|Folkmani graafi kromaatiline klass on&nbsp;4
Pilt:Folkman graph.svg|Folkmani graafi kromaatiline number on &nbsp;2
Pilt:Folkman Lombardi.svg|Folkmani graaf on Hamiltoni graaf


## Struktuurseid omadusi
* Folkmani graafi kahealuselisusest johtub, et selle täiend on 10-klikkregulaarne koosnedes kahest omavahel sidusast 10-klikist.
* Folkmani graafil on kuus binaarorbiiti, sh üks serva- ja viis "mitteserva" orbiiti. Selle ühele "mitteserva" orbiidile (st täiendi ühele binaarorbiidile) vastav orbiitgraaf osutub Peterseni graafiks, teisele orbiidile vastav aga selle täiendiks .

## Viited

## Välislingid
* John-Tagore Tevet: Graafide semiootiline modelleerimine
Kesköö Hüüd

**Kesköö Hüüd** oli Ameerika Ühendriikides aastatel 1953–1984 ilmunud eestikeelne usulise sisuga ajakiri.

Ajakirja toimetaja oli Endel Siitam.
Neufchâteau (Belgia)

**Neufchâteau** () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 

Esimesed jäljed inimasustusest pärinevad II aastatuhandest eKr. Väljakaevamistel leitud hauakambrid ja väike asulakoht annavad tunnistust sellest, et 2. sajandil tegeldi seal põlluharimisega. Karolingide ajal oli peamiseks tegevusalaks jahipidamine.

## Asulad
Valla piirides paiknevad järgmised asulad:


Lac neufchateau.jpg|
Neufchâteau JPG02.jpg|
Verlaine - Panorama.jpg|
Tournay - Eglihe.jpg|
Neufchâteau JPG01.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Martelange

**Martelange** on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

Aastatel 1830–1947 oli asula peamine kildakaevandamiskeskus.


Rodelange JPG00.jpg|Kirik
Border in Martelange (Be-Lux).jpg|Belgia ja Luksemburgi piir
Border Stake Martelange.JPG|Piiritulp Belgia ja Luksemburgi vahel
Winter landscape near Martelange, Luxembourg.jpg|Talvemaastik
Martelange JPG01.jpg|St Martini kirik


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi, inglise, prantsuse ja saksa keeles)
* L'Ardoisière de Martelange
Aubange

**Aubange** on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 

Elanikkonna enamus räägib letseburgi keeles, siin saavad kokku kolme riigi&nbsp;– Belgia, Luksemburgi ja Prantsusmaa&nbsp;– piirid.


Halanzy - La mairie.jpg|
Athus - Chapelle.JPG|
Yache-dile-Halazi.jpg|
20120505 halanzy13.JPG|
20120505 halanzy07.JPG|
Gare Aubange 2.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Vues aériennes d'Aubange prises à bord d'un aéronef de type paramoteur (prantsuse keeles)
Eura vald

**Eura vald** on vald Soomes Satakunta maakonnas.

Valla pindala on 630,20 km², millest 51,34 km² moodustavad veekogud. Vallas elas 2010. aasta seisuga 12 507 inimest ja 2025. aasta seisuga 11 090 inimest. Rahvastiku tihedus on 19,2 in/km².

Eura naabervallad on Eurajoki vald, Harjavalta linn, Kokemäki linn, Köyliö vald, Laitila vald, Mynämäki vald, Nakkila vald, Pöytyä vald, Rauma linn ja Säkylä vald.

Eura vallas asub Biolani peakorter.

Osaliselt jääb valda Säkylän Pyhäjärvi, mis on suuruselt 29. järv Soomes.

## Ajalugu
1970. aastal liideti vallaga Hinnerjoki vald ja Honkilahti vald. 2009. aastal liideti Kiukaineni vald.

1972. aastal rajati Eura lennujaam.

2025. aastal mais juhtus vallas Eura kopteriõnnetus, kus hukkusid teiste seas Oleg Sõnajalg ja Priit Jaagant.

## Asustus
Valla alale jääb osaliselt või täielikult neli tiheasustusega paikkonda (*taajama*): Eura kirikuküla, Panelia, Eurakoski ja Hinnerjoki. Külad on teiste seas Hinnerjoki kirikuküla, Honkilahti kirikuküla, Kiukainen, Koskenkylä, Mannila ja Panelia.

Pooled valla elanikest elavad Eura kirikukülas.

## Tunnused
Valla tunnuslind on hallpõsk-pütt ja tunnustaim harilik sarapuu.

Eura vapil on püstises asendis karu, kelle paremas käes on mõõk. See sarnaneb Satakunta maakonna vapiga. Vapi kujundas Gustaf von Numers ja see võeti kasutusele 1954. aastal.

## Sõprussidemed
Eura valla sõprusvald Eestis on Harku vald. Samuti ollakse sõprussidemetes Askersundi vallaga Rootsis.

## Viited
Räni põik

**Räni põik** on tänav Tartus Tammelinnas.  

Tänav algab Räni tänavalt ja teeb täisnurkse pöörde paremale ning lõpeb tupikuga. Tänava pikkus on umbes 170 meetrit.

## Vaata ka
*Ränilinn
Herbeumont

**Herbeumont** on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla piirides voolavad Maasi lisajõgi Semois ja Semois' lisajõgi Vierre.

## Asulad
Vald jaguneb kolmeks osaks: Herbeumont (valitsus), Saint-Médard ja Straimont. 

Teisteks asulateks on Martilly, Gribomont ja Menugoutte ning Linglé ja Les Foulouzes.


Herbeumont JPG01.jpg|
Straimont church.jpg|
LaVierreMartilly.jpg|
Herbeumont church.jpg|
SemoisbijHerbeumont.jpg|Semois' jõgi
Herbeumont 050619 (9).JPG|Akvedukt üle Semois' jõe


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Messancy

**Messancy** () on  vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 

Valla territooriumil asub mitmeid asulaid, sealhulgas Wolkrange, Guelff, Sélange, Hondelange, Turpange, Bébange, Longeau, Habergy, Differt.


Sélange church.jpg|Sélange
Bébange.jpg|Bébange
Eischen-Eisch-3 bridges.jpg|
Äisch Léisbech Simmerschmelz.JPG|
Äisch Dräibrécken Klengbetten.jpg|
Die Geessebréck bei Septfontaines.jpg|
Messancy station.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Le Cercle d'histoire du Pays de Messancy (prantsuse keeles)
Bill Murray

**Bill Murray** (William James Murray; sündinud 21. septembril 1950) on Ameerika filminäitleja.

Sündinud Wilmette'is, Chicago põhjapoolses eeslinnas Edward ja Lucille Murray üheksast lapsest viiendana. 

Sai tuntuks osalemisega sketšisarjas "Saturday Night Live" ning seejärel osatäitmistega komöödiates "Caddyshack" (1980), "Tondipüüdjad" (1984) ja "Groundhog Day" ("Lõputu küünlapäev"; 1993).

## Välislingid

* Bill Murray andmebaasis IMDb (*inglise keeles*)
Lazar Lagin

**Lazar Lagin** (vene keeles Лазарь Иосифович Лагин, kodanikunimega **Lazar Ginzburg**; 4. detsember 1903 Vitebsk – 4. juuni 1979 Moskva) oli juudi päritolu vene nõukogude satiirik ja lastekirjanik. Tema kirjanikunimi Lagin on pandud kokku eesnime Lazar ja perekonnanime Ginzburg esisilpidest.

Lagini tuntuim teos on "Vanake Hottabõtš" ("Старик Хоттабыч", ilmunud ajakirjas Pioner 1938, eraldi raamatuna 1940; teine, täiendatud väljaanne 1955). Selle peategelaseks on džinn, kelle laseb pudelist välja nõukogude koolipoiss ja kes põhjustab palju sekeldusi. Teos on eesti keeles ilmunud Eugen Hange tõlkes (Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1953; kordustrükk Tallinn: Eesti Raamat, 1971).

Raamatu teise väljaande põhjal on tehtud ka film "Vanake Hottabõtš" (Lenfilm 1956, režissöör Gennadi Kazanski).
Manhay

**Manhay** () on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

Valla piires paiknevad veel Dochamps, Grandménil, Harre, Malempré, Odeigne ja Vaux-Chavanne.


Freyneux Vi1bJPG.jpg|Talvine vaade
PzKpfw-Vg "Panther"-Manhay1.jpg|Bulge'i lahingu mälestusmärk
Lamormenil Vi1aJPG.jpg|Talvine vaade
 Dochamps Vi1bJPG.jpg|Dochamps
Manhay JPG01.jpg|Grandmenil
Malempré Monument.JPG|II maailmasõja mälestustahvel
Vå-d'-Xhavane.jpg|Vaux-Chavanne
Manhay SNCV 2.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse, inglise ja hollandi keeles)
Sammalloomade loend

*Siin on loetletud [[sammalloom]]i*

**[[Cheilostomatida]]*, selts
**[[Einhornia]]*, perekond, sgk *[[Electridae]]*
**[[Electridae]]*, sugukond
*paljassuused (*Gymnolaemata*), klass
*tutlane (*Cristatella mucedo*), sgk *[[Cristatellidae]]*
**[[Plumatellidae]]*, sugukond
*sammallane (*Plumatella*), perekond, sgk *[[Plumatellidae]]*
*tavaline kamarlane (*Einhornia crustulenta*), sgk *[[Electridae]]*
Püü tänav

**Püü tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. Tänav algab Räägu tänavalt, ristub Püü põiguga ja lõpeb Linnu teel. Püü tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ning ligikaudu 400 meetri pikkune.

Püü tänav sai nime 10. jaanuaril 1934.

## Viited
Libramont-Chevigny

**Libramont-Chevigny** (ka *Libramont*) on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

Vallas on kokku 28 küla ja asundust, teiste seas ka Ourt, mille kaguosast saab alguse Ourthe occidentale (Lääne-Ourthe), mille ühinemisel Ourthe orientale (Ida-Ourthe) jõega moodustub Maasi jõkke voolav Ourthe'i jõgi.


Ourt - Ourthe.jpg|Ourthe occidentale ülemjooks
Eglise Saint-Pierre Libramont.JPG|
0 Laneuville - église Saint-Roch.JPG|
Ourt - Panorama.jpg|Ourt
0 Laneuville - Château et moulin de Remaux.JPG|
Eglijhe Moirci.jpg|
Tchapele di Rcogne.jpg|
Bonnerue (Moircy) JPG01.jpg|
Libramont-Chevigny JPG01.jpg|Kirik (1975)


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Cercle Art et Histoire de Libramont-Chevigny (prantsuse keeles)
Zichyújfalu

**Zichyújfalu** on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis Gárdonyi kreisis.

Valla pindala on 88,35 km².

2011. aastal oli valla elanike arv 944.

2012. aastani kuulus vald Gárdonyi väikepiirkonda.

## Viited

## Välislingid
Sīkrags

**Sīkrags** (ka *Sīkragciems*, ) on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis. Küla asub Talsi piirkonnas ja Kolka vallas.

Külas asub Sīkragsi bussipeatus.

Küla on esmamainitud 1387. aastal. 16. sajandi teisel poolel oli küla Piltene piiskopilinnuse valduses. Toona oli seal 18 talu, millest kaks olid alles veel 20. sajandil. 17. sajandist kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Dundaga mõisale. Küla oli 17. sajandil tähtis kauba- ja kalasadam, seal asus ka võõrastemaja sadamas peatuvate meremeeste tarbeks. Põhjasõda ja Kuramaa annekteerimine Venemaa poolt tõid aga kaasa sadamakoha allakäigu ja sadamakoht jäi kasutusele üksnes kalasadamana. Sealsed liivlased olid 1923. aastaks asutanud oma laulukoori. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

Sīkrags jääb Slītere rahvusparki. Külas kasvab neli looduskaitse all olevat mändi.

Küla vanem osa on regionaalse kaitse all olev ehitismälestis. Kaitsealusesse kompleksi kuulub 1926. aastal ehitatud Jaunklāvi elumaja, mille püstitas baptistide vaimulik Kārlis Lāceklis ja millel on tolleaegse Liivi ranna kohta uudne arhitektuur: majal on pööning ja klaasitud veranda. Ķeļķi talust on kaitse all elumaja ja majapidamishoone; seal sündis liivi keeleteadlane Pētõr Damberg. Kilasidami elumaja on vanim elumaja külas ja rajati aastal 1892; seal elasid liivi kalurid, kuid hoone oli kasutusel ka külapoena. Vīnamegi talu kuulus kaluritele, kes olid ühtlasi ka küla sepad. Selle eluhoone valmis aastal 1935; teise maailmasõja järel kasutati seda ka baptistide palvemajana. Tall, karjalaut, tõllakuur ja sepikoda valmisid 1936. aastal, kuigi sepikoda asus paigas, kus oli sepikoda olnud juba 18. sajandil. Baznīckalns on 1930. aastatel rajatud talu, mis sai nime selle järgi, et selle kohal asus vana Mazirbe kiriku hoone. Vecvalki talu oli kalurite ja põllumeeste majapidamine, mille eluhoone on püstitatud kolmes jaos aastail 1924–1961. Talu juures on suur aed, mida ümbritseb vanas stiilis piirdeaed. Sudrabvītoli talu eluhoone rajas 19. sajandi lõpus või 20. sajandi alguses puidukaupmees Eduards Volganskis. Sproģi kalurite-kaupmeeste talust on kaitse all 20. sajandi alguses rajatud elumaja, kus tegutses ka pood, 1920. aastatel rajatud palksaun koos maakividest suitsutuskambriga ning 1930. aastatel rajatud tall ja lindla. Anbanki talu kuulus kaugsõidukaptenitele; kaitse all on majapidamishoone ja Saaremaalt toodud kividest ning tellistest 19. sajandi lõpus rajatud elumaja. Ka Ziedlejase elumaja rajati 19. sajandi lõpus; hiljem asusid seal külakool ja pood. Puutöömeistrite Puķīši talust on kaitse all vaid osa; 1930. aastatel rajatud elumaja ja 1920. aastatest pärit vanapärane tall. Dzilnas ja Penti on kõrvuti asunud vendadele kuulunud talud – esimene neist oli kaluritalu, teine põllumeeste talu. Elumaja oli taludel ühine ja valmis 1923. aastal, esindades liivlaste ajaloolist pikka sektsioonideks liigendatud maja. Mõlemas pooles on keskel köök, selle ümber on aga kaks elutiiba. Kompleksist on kaitse all veel suitsutuskoda ja maakividest kelder koos selle peal asuva puidust juurdeehitisega.

## Elanike arv


* 193 (1935)
* 16 (2002)

* 11 (2015)
* 9 (2025)


## Viited

## Välislingid
* Küla kaart
Marche-en-Famenne

**Marche-en-Famenne** on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
Aye, Hargimont, Humain, On, Waha, Marloie, Grimbiémont, Hollogne, Champlon-Famenne, Verdenne.


Marche-en-Famenne JPG01.jpg|
Marche-en-Famenne HV1aJPG.jpg|
Marche-en-Famenne JPG010.jpg|
On 070114 (5).JPG|
Marche-en-Famenne Pa1aJPG.jpg|Jadot' park


## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse, inglise ja hollandi keeles)
Stöhhiomeetria

**Stöhhiomeetria** on keemia osa, mis käsitleb keemiliste valemite ja reaktsioonivõrrandite tuletamist ning nendel valemitel ja võrranditel põhinevaid ainehulkade arvutusi.

Igale keemilisele ühendile vastab kindel elementkoostis, s.t. erinevate elementide aatomite suhe molekulis on kindel ja väljendatav üksnes täisarvudes. Mõeldud on siin naturaalarve, jättes 0 välja. Kui molekuli keemilises valemis mõnel elemendil arv puudub, tähendab see, et selle elemendi aatomeid molekulis on 1. Näiteks ammoniaagi NH3 *koostise stöhhiomeetria* on 1: 3, s.t. ühe molekuli (või mooli) ammoniaagi koostises on üks lämmastiku aatom (või 1 mool lämmastiku aatomeid) ja 3 vesiniku aatomit (või 3 mooli vesinikku). Võttes lisaks stöhhiomeetriale arvesse elementide aatommassid saame ammoniaagi koostise kilogrammides: 14&nbsp;kg lämmastikku ja 3 kilogrammi vesinikku annavad 17&nbsp;kg ammoniaaki.

Keemilises reaktsioonis reagentide molekulid reageerivad teatud kindlas suhtes - üks ühele, kaks ühele jne. Kuna reaktsioonis ainet ei teki ega kao ja üks keemiline element ei muutu teiseks, siis iga elemendi hulk reaktsioonis säilib. *Reaktsiooni stöhhiomeetria* näitab ainete reaktsioonis osalemise kvantitatiivset suhet. Näiteks ammoniaagi moodustumise tasakaalustatud reaktsioonivõrrand: 
::N2 + 3H2 = 2NH3
*Stöhhiomeetriakordajad* reaktsioonis näitavad lähteainete või saaduste hulka moolides. 
Siin üks mool lämmastikku reageerib kolme mooli vesinikuga ja saadakse 2 mooli ammoniaaki. Selle reaktsiooni stöhhiomeetria on 1:3:2, mis näitab protsessis osalevate molekulide suhet ja naturaalarvusid 1, 3 ja 2  nimetatakse **stöhhiomeetrilisteks koefitsientideks** ehk stöhhiomeetrilisteks kordajateks.

Oletades, et keemiline reaktsioon toimub lõpuni, siis optimaalset reagendi hulka, nimetatakse **stöhhiomeetriliseks hulgaks** ehk keemiliselt ekvivalentseks hulgaks.

Arvutame kui palju tekib süsinikdioksiidi ühe kg puhta süsiniku täielikul põlemisel: 
::C + O2 = CO2
Arvestades ainete molekulmasse, saame et 1 mool (12,01 g) süsinikku annab ühe mooli (44,01 g) süsinikdioksiidi, siis 1 g süsinikku annab 44,01:12,01 = 3,665 g süsinikdioksiidi (Avogadro seaduse põhjal on see 3,665•22,4:44,01=1,865 liitrit süsinikdioksiidi).

Stöhhiomeetrilised võrrandid ei kajasta reaktsioonimehhanismi ega elementaarreaktsioone.

Stöhhiomeetria teoreetilise aluse annavad massi jäävuse seadus, koostise püsivuse seadus, kordsete suhete seadus (Daltoni seadused), Gay-Lussaci seadus ja Avogadro seadus.

Peale stöhhiomeetrilistele reeglitele alluvate keemiliste ühendite (daltoniidide) tuntakse ka mittestöhhiomeetrilisi ühendeid (bertolliide).

## Vaata ka
*Reaktsioonivõrrand
*Keemia seadused
*Saagis
Georgi Kostadinov

**Georgi Harlampiev Kostadinov** (bulgaaria keeles *Георги Харалампиев Костадинов*; sündinud 3. märtsil 1950 Burgasis) on Bulgaaria endine poksija.

Kostadinov oli vähemalt neljakordne Bulgaaria meister: helveskaalus (kuni 48 kg) aastatel 1969 ja 1971 ning kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1975 ja 1976. 

Kostadinov võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene Bulgaaria poksija, kes on olümpiamängudel võitnud kuldmedali ja tulnud olümpiavõitjaks.

Kostadinov osales helveskaalus (kuni 48 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Jose Escuderole (Hispaania) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Veimed

**Veimed** (murretes ka *annid*, *anded*) olid pruudi kingitused peigmehe sugulastele ja pulmategelastele.

Veimed kui tava oli eriti omane läänemeresoome rahvastele juba kaugest minevikust. 

Kingituste eesmärgiks oli hea läbisaamine tulevase mehe ja tema sugukonnaga. Veimematerjali kogus pruut andidena naabreilt, mida nimetati viinutamiseks, samuti valmistati veimi ühiselt külatüdrukute poolt. 19. sajandil olid Eestis tavapärased veimed kindad, sokid, sukad, vööd, särk jne. Veimed seoti pulmaeelsel õhtul kaasanaise juhtimisel kokku veimekimpudeks.  Veimi jagas noorik veimevakast viimasel pulmapäeval peiukodus. Veimekirstu avamiseks pidi aga isamees või peig annetama raha. Veimekimpe jagati tähtsuse järjekorras. Pulma ametimehed said suured kimbud, milles olid särk, sall, sukad ja kindad. Hilisemal ajal sulandus veimavaka jagamine kokku rahakogumisega, annete saajalt küsiti vastu raha. 

Ida-Eestis nimetati pruudi kingitusi ka *lahjadeks* (Vaivara, Lüganuse, Viru-Nigula jne.).
 
Veimede jagamise komme hakkas kaduma 19. sajandi lõpus.

## Viited
Tasku

**Tasku** on riietusesemele sisse- või väljapoole õmmeldud lame kotike tarbeesemete, raha vm kaasaskandmiseks. 

## Vaata ka

* Lahttasku

## Viited
Lahti Risti kirik

**Lahti Risti kirik** (soome keeles *Ristinkirkko*) on Lahti linna peakirik Soomes.

Lahti Risti kirik on aastal 1978 valminud, arhitekt Alvar Aalto projekteeritud kirik. Varem oli selle koha peal 1890 ehitatud (ja Albert Mellini projekteeritud) puukirik. Lisaks on kirikaias kangelaskalmistu, kus asub Wäinö Aaltoneni skulptuur *Vabaduse vaim* (soome keeles *Vapauden Hengetär*).
Rakvere linnapea

**Rakvere linnapea** on Rakvere Linnavalitsuse juht.

*Carl Gustav Rohleder (1740–1809), Rakvere linnapea (saksa k. *Bürgerhaupt*)
*1879– , Johann Nicolai Dehio, Rakvere linnapea
*Carl Veberg, Rakvere linnapea
*Pavel Trellin
*1906–1914, Rudolf Andrejev
*1914–1917, Anton Pedriks
## Linnapead 1919–1940
*1917–1919, Martin Kutti
**1918. aasta lõpp ja 1919. aasta algus, Karl Jakobson, Rakvere linnapea kohusetäitja
*1919–1921, Jakob Liiv
*1921–1930, Aleksander Pääro
*1930–1940, Heinrich Avikson (Aviksoo)

## RSN täitevkomitee esimehed
*1940–1941, Harri Raag, Rakvere linnapea asetäitja ja seejärel Rakvere Linna TRSN Täitevkomitee esimees 
*1941, Karl Tahti

## Linnapea 1941–1944
*1941–1944, Oskar Kalmisto

## TSN/RSN täitevkomitee esimehed
*1944, Evald Rae, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1944–1945, Bruno Reelo, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1945–1950, Oskar Veidenbaum, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1950, Veera Kivistik
*1950–1952, Enn Mikker, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1952–1954, Hugo Leemets, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1954–1955, Nikolai Ostasev, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1955, Oskar Veidenbaum, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1955–1959, Uno Sooba, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1959–1961, Jaan Apfelbaum, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1961–1963, Grigori Varki, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1963–1967, Mihail Hendrikson, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1967–1968, Valentin Leiner, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1969–1971, Ellen Lepisto, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1971–1977, Lidia Kondel, Rakvere Linna TSN Täitevkomitee esimees
*1977–1988, Urve Liivak, Rakvere Linna RSN Täitevkomitee esimees
*1988–1996, Tiit Kullerkupp, Rakvere Linna RSN Täitevkomitee esimees / Rakvere linnapea

## Linnapead, 1991–
*1988–1996 Tiit Kullerkupp
*1996–1998 Toomas Varek
*1998–2002 Matti Jõe
*2002–2009 Andres Jaadla
*2009–2010 Rannar Vassiljev
*2010–2012 Andres Jaadla 
*2012–2013 Toomas Varek
*2013–2017 Mihkel Juhkami
*2017–2019 Marko Torm 
*2019 - Triin Varek

## Vaata ka
*Eesti NSV täitevkomiteede loend

## Viited

## Välislingid
*Rakvere linnajuhid alates 1919
Vesioina tänav

**Vesioina tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis. 

Vesioina tänav on Trummi tänavalt algav umbtänav, mis on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 185 meetri pikkune.

Vesioina tänav sai nime 28. mail 2003 läheduses asuva vesioina järgi. Kuni 16. maini 1958 kandis Vesioina tänava nime samas piirkonnas asuv Padu tänav..

## Viited
Harri Lumi

**Harri Lumi** (7. veebruar 1933 Tallinn – 20. mai 2025) oli Eesti ettevõtja ja endine Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimees (1984–1990).

## Elulugu
Harri Lumi sündis 1933. aastal Tallinnas. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 17. Keskkooli ja 1957. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas tööstus- ja tsiviilehituse erialal insenerina. 

Harri Lumi töötas aastatel 1955–1960 Tallinna Elamutevalitsuse Restaureerimise Valitsuses insenerina, 1960. aastast Eesti NSV Ehitusministeeriumi allasutustes, sealhulgas 1965–1977 Tallinna Ehitustrusti Ehitusvalitsuses, kus töötas algul peainsenerina ja seejärel juhatajana. 

Aastatel 1977–1979 oli Lumi ENSV Vabariikliku Ehituse Organiseerimise Trusti juhataja. 

1979. aastal määrati Lumi Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimehe esimeseks asetäitjaks, kellena ta töötas kuni 1983. aastani. 

Aastatel 1983–1984 oli Harri Lumi Eesti NSV ehitusminister. 

Aastatel 1984–1990 oli ta Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees ehk kaasaegses mõistes Tallinna linnapea.

1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. 

Pärast Eesti taasiseseisvumist oli ta 1990–1992 ühisettevõtte Estkompexim ehitusdirektor ning aastatel 1992–1995 riikliku aktsiaseltsi Tööstusehituse Trust juhataja asetäitja. 

1994. aastal oli Lumi üks aktsiaseltsi Parmeron asutajaid ja kuulus kuni firma likvideerimiseni 2023. aastal selle omanikeringi. 

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule. 

## Tunnustus
*2016 Tallinna vapimärk

## Viited

## Välislingid
*Eesti Majanduslugu, Lumi, Harri (1933)
*Eesti Rahvusringhäälingu järelhüüe
Virton

**Virton** () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Belgia lõunapoolseim linn Virton on ühtlasi Luxembourgi provintsi halduspiirkonna ja Valloonia piirkonna pealinn.

## Asulad
Belmont, Bleid, Chenois, Èthe, Gomery, Grandcourt, Latour, Ruette, Saint-Mard, Saint-Remy.


Virton JPG01.jpg|Laurentiuse kirik Virtonis
2009-03-22 gare virton avec AR41.jpg|Raudteejaam
Virton JPG02.jpg|Raekoda


## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Ramadaan (raamat)

**"Ramadaan"** (täispealkiri **"Ramadaan: Vahtsõliinah, Lillekülas, in Matiano, a Roma"**) on Aare Pilve 2010. aasta autobiograafiline romaan-reisikiri Itaaliast. 

Romaan valmis tänu autori viibimise Mazzano Romano loomemajas Itaalias 2008. aasta ramadaanikuul. Linnadest keskendub ta Rooma kõrval ka Napolile ja Firenzele. 

## Retseptsioon
"Ramadaani" on võrreldud Tõnu Õnnepalu "Harjutuste" (2002) ja "Flandria päevikuga" (2008) (Janika Kronberg) ja Viivi Luige samal aastal ilmunud Itaalia-keskse romaaniga "Varjuteater" (pikemalt Toomas Kiho). Autor ise tõmbab romaanis paralleele Eduard Bornhöhe reisikirjutustega 19. sajandi lõpus.

## Preemiad
*Eesti reisikirjanduse auhind: aasta väga hea reisikiri (2010)

## Viited

## Välislingid
*Janika Kronberg "Nädala raamat: Ramadaan Roomas". Eesti Ekspress, Areen, 6. september 2010
*Mari Peegel "Aare Pilv: kirjutasin "Ramadaani" valmis oma peasiseses Itaalias". Eesti Päevaleht, 10. september 2010
*Vahur Afanasjev "Põhjamaine metslane tsivilisatsiooniorgias". Looming, 11/2010
*Jüri Talvet "Flâneur koduneb eesti kirjanduses". Sirp, 10. veebruar 2011
*Toomas Kiho "Rohelised raamatud ". Sirp, 13. mai 2011
*Daniele Monticelli ""Peasiseses Itaalias" kirjutatud raamat". Vikerkaar, 3/2011
Puhastus (film)

**"Puhastus"** (soome *Puhdistus*) on 2012. aasta Soome-Eesti koostöös valminud draamafilm, mille režissöör on Antti Jokinen. Film põhineb Sofi Oksaneni romaanil "Puhastus". 

2012. aasta septembris esitas Soome filmi Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia välja antavale Oscari auhinnale. 

## Osades
* Laura Birn – noor Aliide Truu 
* Liisi Tandefelt – vana Aliide Truu 
* Amanda Pilke – Zara
* Peter Franzén – Hans Pekk
* Krista Kosonen – Ingel
* Tommi Korpela – Martin Truu
* Kristjan Sarv – Paša
* Jarmo Mäkinen – Lavrenti
* Jaanika Arum – Katja
* Tomi Salmela – Miilits
* Panu Vauhkonen – Pikk miilits
* Taavi Eelmaa – Jaan Berg
* Sonja Nüganen - Linda

## Film arvudes
2012. aasta jooksul käis filmi Eesti kinodes vaatamas 18 137 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Kaarel Kressa "Eestlaste kannatustest pajatavast menuromaanist „Puhastus” vändatakse põnevusfilm". Eesti Päevaleht, 4. august 2011
*Verni Leivak ""Puhastuse" film valmib aasta pärast" – elu24.ee, 23. september 2011
*Erkki Bahovski "Vägivald võimutseb "Puhastuses" julmalt". Postimees, 7. september 2012
*"Soome esitas Oscari filmiauhinnale "Puhastuse"". Postimees, 19. september 2012
Houffalize

**Houffalize** (prantsuse hääldus [ufal'iiz], saksa keeles *Hohenfels*, vallooni keeles *Oufalijhe*) on 4749 elanikuga linn Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis, Houffalize'i valla keskus.
Männi-kivipuravik

**Männi-kivipuravik** (*Boletus pinophilus*) on puravikuliste sugukonda kivipuraviku perekonda kuuluv seeneliik. 

## Kirjeldus
Kübar punakaspruun, tugevalt radiaalkurruline, kleepiv, kuni 25 cm läbimõõdus. Torukesed noorelt valged, hiljem kollakad kuni oliivrohelised, peaaegu vabad; poorid väikesed, ümarad, vanalt roostepunakad. Jalg valge kuni punakaspruun, ülaosas selge peene punakaspruuni või veinpunaka võrguga, ümarmuguljas, väga jäme, kuni 10 × 6 cm. Seeneliha valge. Eospulber kollakasroheline. Eosed käävjas-ellipsoidsed, 14–18 × 4,5–6 µm.

Liivastes männikutes, väga sageli, enamasti vähearvukalt. Augustist septembrini.

Hinnatav söögiseen värskelt. Sarnane liik: harilik kivipuravik.

## Viited

## Välislingid
*
Priit Pirsko

**Priit Pirsko** (sündinud 20. augustil 1964) on eesti ajaloolane ja arhivaar, 2000. aastast Eesti riigiarhivaar.

Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. 1992. aastal sai ta samas magistrikraadi, tema töö pealkiri oli "Virumaa rahvastik 19. sajandi teisel poolel".

Aastatel 1990–1992 töötas Pirsko Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ajaloo osakonna teadurina, 1992–2002 lektorina. 2002. aastast on ta olnud arhiivinduse külalisprofessor. 1993–1999 oli ta Eesti Ajalooarhiivi direktor, 1999–2000 Rahvusarhiivi regionaaldirektor ja riigiarhivaari asetäitja.

11. aprillil 2000 nimetas Vabariigi Valitsus ta riigiarhivaari kohusetäitjaks alates 14. aprillist 2000. 24. oktoobril 2000 nimetas Vabariigi Valitsus ta samast päevast viieks aastaks riigiarhivaariks. Ta kinnitati samasse ametisse ka 2005., 2010., 2015., 2020. ja 2025. aastal.

## Tunnustus
* 2013 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
*Riigiarhivaari kandidaadiks Priit Pirsko
Uus laine

**Uus laine** (prantsuse keeles *Nouvelle Vague*) oli 1950.–1960. aastate vool Prantsuse filmikunstis, mida mõjutasid Itaalia uusrealism ja klassikaline Hollywoodi filmikunst.

Ehkki see polnud organiseerunud liikumine, sidusid uue laine režissööre klassikalise filmikeele eitus ja nooruslik ikonoklasm. "Uus laine" on üks selgemaid näiteid Euroopa mängufilmi eripärast võrrelduna Ameerika filmiga.

Uue laine tuntumad esindajad on André Bazin, Jean-Luc Godard, François Truffaut, Éric Rohmer, Claude Chabrol, Jacques Rivette, Agnès Varda ja Jacques Demy.
Durbuy

**Durbuy** [dürbü'ii] (prantsuse hääldus [dyʁ.bɥi]; vallooni keeles *Derbu*) on linn Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis, Durbuy valla keskus.
Pille Gerhold

**Pille Gerhold** (endine nimi **Pille Urbas**) on eesti bioloog.

Ta lõpetas 1995. aastal Miina Härma Gümnaasiumi, 1999. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe bioloogina ja 2001. aastal sama ülikooli magistriõppe. Oma doktoritöö "Effects of forest fragmentation on bottom-up control in leaf-cutting ants" kaitses ta 2005. aastal Kaiserslauterni ülikoolis Saksamaal.

Töötanud Tartu Ülikoolis ja Eesti Maaülikoolis. Teinud botaanilist ja zooloogilist uurimistööd Eestis, Saksamaal, Šveitsis, Hollandis, Prantsusmaal, Brasiilias ja Hawaiil.

## Teosed
**Avaldanud:**
*2012 Pille Gerhold "Minu Brasiilia: Sipelgajaht vihmametsas". Tartu, Petrone Print
**Toimetanud:**
*2022 Anne Vetik "Minu Goa: Päike, penid ja piña colada". Tartu, Petrone Print
*2023 Madle Timm "Minu Filipiinid: Katastroofide keerises". Tartu, Petrone Print
*2024 Joosep Sarapuu "Džungli (s)lumm". 
*2025 Andre Põlm "Minu Brasiilia: Tants idufirma ümber". Tartu, Petrone Print

## Välislingid
*
Kaiserslauterni ülikool

**Kaiserslauterni tehnikaülikool** (saksa keeles *Technische Universität Kaiserslautern*) on ülikool Saksamaal Kaiserslauternis.

Ülikool on asutatud aastal 1970.

Ülikoolil on 12 teaduskonda.

## Välislingid

*Ülikooli koduleht
Põõsarinne

**Põõsarinne** on harilikult 1–4 meetri kõrgune põõsaste kogum metsakoosluses. Sinna arvatakse ka kuni 4 meetri kõrgused puud.

## Vaata ka
*Rohurinne
*Puhmarinne
*Puurinne
Tallinna entsüklopeedia

**"Tallinna entsüklopeedia"** on 2004. aastal ilmunud kaheköiteline entsüklopeedia Tallinna linna kohta.

Entsüklopeedia toimetas Jaan Tamm, kirjastas Eesti Entsüklopeediakirjastus. Algataja, kontseptsiooni ja märksõnastiku koostaja ning põhiautor oli ajaloolane Robert Nerman, kes kogus pooled ja kirjutas viiendiku artiklitest. Märksõnastiku korrastas Leino Pahtma.

Raamatu märksõnastik hõlmab paljusid valdkondi Tallinna piirkonna geoloogilisest kujunemisest ja tänapäevaste sündmusteni, lähemalt on käsitletud linna kujunemislugu, arhitektuuri, kunsti- ja kultuurilugu. Kokku on märksõnu üle 2300, illustratsioone 1400. Teise köite lõpus on aine- ja isikuregister. Töö "Tallinna entsüklopeediaga" algas 1996. aastal, esimest köidet esitleti Tallinna raekojas 8. detsembril 2004.

Teatmeteose väljaandmist toetas Tallinna linnavalitsus 500 000 krooniga. 2007. aastal leidis linnapea Edgar Savisaar, et 2011. aastaks, mil Tallinn on Euroopa kultuuripealinn, võiks tõlkida "Tallinna entsüklopeedia" põhilistesse Euroopa keeltesse ning luua ka veebiversiooni.

"Tallinna entsüklopeedia" eelkäija oli 1980. aasta Moskva olümpiamängude eel ilmunud 500 artikliga lühientsüklopeedia.

## Ilmumisandmed
* "Tallinna entsüklopeedia. I köide" Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. ISBN 9985701682
* "Tallinna entsüklopeedia. II köide" Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. ISBN 9985701690

## Viited

## Välislingid
* Askur Alas. "Tallinna uues teatmeteoses on linna kohta infot alates maailma loomisest". Eesti Päevaleht, 6. november 2004
* "Tallinna entsüklopeedia jõudis müügile". Postimees, 3. detsember 2004
* Toomas Pirn. "Kogu tõde Tallinnast raiuti mahukasse teaberaamatusse". Pealinn, 10. detsember 2004
* Jaakko Hallas. "Uhke Tallinna raamat, entsüklopedistide meeskonna suursaavutus". Eesti Päevaleht, 14. jaanuar 2005
Kühmvöödik

**Kühmvöödik** (*Cortinarius rubellus*), ka **tore vöödik**, on vöödikuliste sugukonda vöödiku perekonda kuuluv seeneliik. 

## Kirjeldus
Kübar kastanpruun või punakaspruun, keskel terava kühmuga, kuni 13 cm läbimõõduga. Kübara värvi eoslehed on asetunud hõredalt. Jalg on pikk, kübaraga sama värvi, helekollaste katkendlike vöötidega. Seeneliha helekollane. Muljumiskoht värvub pruuniks. 

Kasvab niisketes okasmetsades, Eestis sageli. 

Surmavalt mürgine ka väikestes kogustes. Sisaldab orellaniini, mis keetmisel ei lagune.

## Viited

## Välislingid
*
Malusi saared

**Malusi saared** (rts *Malö*) on kolmest saarest koosnev ahelik Kolga lahe ja Soome lahe avaosa piiril, natuke enam kui 10 km mandrist. Ahelikku kuuluvad Põhja-Malusi (Väike-Malusi), Vahekari ja Lõuna-Malusi (Suur-Malusi).

Malusi saared moodustavad koos Rammu ja Allu saarega Jõelähtme valla Rammu küla.

## Nimest
Nime "Malusi" päritolu kohta on käidud välja mitu hüpoteesi. Näiteks Per Wieselgren on pidanud seda puhtaks rootsi laenuks. Ta on viidanud sõnatüvele *mal*, mis tähendab rootsi keeles jämedat kari ja väikesi kive mere, järve või jõe rannal. Oskar Loorits tõi aga 1929 välja, et *mala* tähendab Viru-Nigulas „mererannas asuvat kruusa“. Julius Mägiste on tüve *mal* seostanud mordvakeelse sõnaga *mala*.

Carl Friedrich Wilhelm Russwurmi 1855. aastal ilmunud teoses "Eibofolke ehk rootslased Eestimaa randadel ja Ruhnus" on lisaks saare rootsikeelsele nimele *Malö* toodud ära järgmine lõik: "eesti k. Malos, Allot, Rumpla jt". Sama allika järgi olid saared asustamata.

Eralt Arti järgi oleks sobilik Malusit seostada hoopis eestikeelse liitsõnaga "maa + lood" ja aja jooksul on see nimetus lihtsalt lühenenud. "Lood" tähendaks väikest ja kivist saart; Põhja-Eestis on mitu saart, mille nimesse on see sõna liitunud. Aastasadadega on Malusi saared maakerke tõttu kasvanud ja jää on uut kivimaterjali juurde lükanud – nõnda on ka loost saanud maalood ehk Suurest Maaloodist on saanud Suur-Malusi ja Väikesest Maaloodist Väike-Malusi. Ka 1768. aastal seoses laeva riisumisega välja antud kohtuprotokollis on Malusi saare nimena esitatud "Malos".


Põhja-Malusi saar 2015.jpg|Põhja-Malusi
Vahekari - 01.jpg|Vahekari
Lõuna-Malusi saar 05.jpg|Lõuna-Malusi
Malusi rändrahn.jpg|Malusi rändrahn
Malusi hülged 03.jpg|Hallhüljes Malusi saarte juures


## Viited

## Kirjandus
* Eesti kalanduse minevikust II, Stockholm: Eesti Kalurite Koondis, lk 281–287 (Eralt Art "Malusi saartest ja saarte nimest")

## Välislingid
Väike-Malusi

**Väike-Malusi** (ka *Põhja-Malusi*, rts *Lilla Malö*, sks *Klein-Malos*) on saar Kolga lahes, üks Malusi saartest. Saar asub Lõuna-Malusi saarest 2 km põhjas ja 9 km Juminda poolsaarest läänes.

Saare läänerand on liigestatud ja idarand kumer, saar ise on liivase pinnamoega ja rohttaimestikuga. Suurim kõrgus on 3,5 meetrit üle merepinna, pindala 2,54 hektarit ja rannajoone pikkus 1 km.

Eesti Vabariigi algusaastatel ehitasid kalastajad saarele mõned kalastusmajad, kus sai ka ööbida. Kui hakati kasutama rohkem mootorpaate ja liikumine kiirenes, vähenes vajadus kalastusmaju kasutada.

Kogu saar on looduskaitse all, kuuludes Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu.

Koos teiste Malusi saarte, Rammu ja Allu saarega moodustab Väike-Malusi Jõelähtme valla Rammu küla.

## Viited
Eksperimentaalne Sealiha Tootmise Kombinaat

**Eksperimentaalne Sealiha Tootmise Kombinaat** (EKSEKO) oli Nõukogude ajal Viiratsis tegutsenud põllumajandusettevõte, täisnimega **J. Gagarini nimelise Näidissovhoostehnikumi Eksperimentaalne Sealihatootmise Kombinaat**.

Kombinaat rajati 1974. aastal, 1993. aasta novembrist muudeti see eraettevõtteks AS Ekseko. EKSEKO-le kuulus Eesti suurim, kuuekorruseline sigala, mis oli ette nähtud 54 000 seale.

Kogu kompleks mahutas 72 000 siga.

Kombinaati autasustati ordeniga "Austuse märk".

## Kirjandus
* V. Tire "J. Gagarini nimelise Näidissovhoostehnikumi Eksperimentaalne Sealihatootmise Kombinaat" Tallinn: Eesti NSV Põllumajanduse Ministeerium, Teaduslik-Tehnilise Informatsiooni Valitsus, 1976 (23 lk, rööptekst vene keeles)
Kitsemurakas

**Kitsemurakas** (*Rubus nessensis*) on roosõieliste sugukonda muraka perekonda kuuluv heitlehine põõsas.

## Levila
Kitsemuraka levilaks on Kesk-, Lääne- ja Põhja-Euroopa. Eestis levinum Ida- ja Kagu-Eestis.

## Kirjeldus
Kitsemuraka püstised, hõredalt ogalised puitunud varred on kandilised-soonilised ning vahakirmeta. Liitlehed koosnevad viiest kuni seitsmest lehekesest. Alumine lehekeste paar on rootsuta ja väiksem. Valged, umbes 2 cm läbimõõduga õied paiknevad hõredaõielises 5–10 õiest koosnevas õisikus. Õisikud asuvad okste tippudes. 

Kitsemurakas õitseb juuni lõpust augustini. Algul pruunpunased, valminult mustpruunid koguluuviljad on paljad ja läikivad. Kitsemuraka viljad on söödavad, hapukasmagusa maitsega, kuigi kergelt mõrkja järelmaitsega.

## Välislingid
*
Petǎr Lesov

**Petǎr Lesov** (bulgaaria keeles *Петър Лесов*; sündinud 12. septembril 1960 Rakovskis Plovdivi piirkonnas) on Bulgaaria endine poksija.

## Harrastajana
Ta oli vähemalt kahekordne Bulgaaria meister kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1980 ja 1981. 

Ta võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ta võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981) ja 25. Euroopa meistrivõistlustel (Varna, 1983).

## Elukutselisena
Lesov poksis veebruarist 1991 kuni veebruarini 1992 elukutselisena. Ta pidas kokku 5 kohtumist ning võitis 1 kohtumise ja kaotas 5 kohtumist (need kõik nokaudiga).

Ta tuli 1. märtsil 1991 Bulgaaria meistriks sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg), kuid ei kaitsenud hiljem enam oma tiitlit.

## Viited

## Välislingid
* 
*Petǎr Lesov lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Kovõlkino rajoon

**Kovõlkino rajoon** on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb lõunas Penza oblastiga.

Rajooni keskus on Kovõlkino linn.

Rajoonis on 1 linn ja 21 külaasundust, kus on kokku 109 asulat.

2016. aastal oli rajooni elanike arv 40 124, 2022. aastal 35 248. 2010. aasta seisuga olid elanikest 51,7% mordvalased ja 46,6% venelased.

## Viited

## Välislingid

* Kovõlkino rajooni koduleht
Suur-Malusi

**Suur-Malusi** (ka *Lõuna-Malusi*, rts *Stora Malö*, sks *Gross-Malos*) on 6,2 hektari suurune väikesaar Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rammu küla alal Kolga lahes. See on Malusi saartest suurim ja lõunapoolseim.

Saar on kruusane ja kohati rohtunud. Maksimaalne kõrgus merepinnast on 6,1 meetrit, rannajoone pikkus 1,55 km.

Saar on täielikult looduskaitse all kuuludes Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu. Lisaks paikneb saarel kaitsealune Malusi rändrahn, mille ümbermõõt on 24,3 meetrit ja ruumala 180 m³.

Aastatel 1820–1865 olla saarel asunud ka kõrts.

Koos teiste Malusi saarte, Rammu ja Allu saarega moodustab Suur-Malusi Jõelähtme valla Rammu küla.


Lõuna-Malusi saar 26.jpg|Suur-Malusi merelt
Lõuna-Malusi saar 07.jpg|Pink merel hukkunute mälestuseks
Lõuna-Malusi saar 25.jpg|Võimalik kunagine kõrtsi asukoht
Lõuna-Malusi saar 12.jpg|Saare rand


## Viited

## Kirjandus
* Eesti kalanduse minevikust II, Stockholm: Eesti Kalurite Koondis, lk 281–287 (Eralt Art "Malusi saartest ja saarte nimest")
Tuuliki Jürjo

**Tuuliki Jürjo** (sünninimi **Tuuliki Kade**, nimi esimesest abielust **Tuuliki Aabmets**; sündinud 15. oktoobril 1966 Tartus) on eesti organist ja koorijuht. 

Ta lõpetas 1984. aastal Tartu 2. Keskkooli, 1989. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika erialal, 2001. aastal Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli oreli erialal Urmas Taniloo oreliklassis ning 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrantuuri oreli erialal professor Andres Uibo oreliklassis. 

Talle on antud kirikumuusiku A-kategooria. 

Aastatel 1989–2000 töötas ta  Tartu II Muusikakoolis solfedžo, muusikaloo ja üldklaveri õpetajana, 2000–2014 Narva Eesti Gümnaasiumi muusikaõpetajana ja koorijuhina. 1992–2000 oli ta Tartu Maarja koguduse kammerkoori Soli Deo Gloria dirigent, 1995. aastast ka organist samas koguduses. Aastatel 2000–2014 oli ta Narva Aleksandri koguduse koorijuht-organist, 2002–2014 Narva Koorikooli oreliõpetaja. Alates 2011. aastast on ta Eesti Kirikumuusika Liidu juhatuse esimees. 

2015. aastast töötab Tuuliki Jürjo Viljandi Pauluse kiriku organistina, Viljandi Jaani kiriku organistina ja koorijuhina, Viljandi Muusikakooli oreliõpetajana ning alates 2017 Võhma Muusikakooli klaveriõpetajana. 

Organistina on ta esinenud Eestis, Venemaal, Soomes, Leedus, Rootsis, Saksamaal ja Prantsusmaal. Narva Aleksandri koguduse muusikajuhina korraldas ta 2000–2014 kontserte ja kontserdisarju Narvas ning Narva Kontserdi tegevjuhina kogu Eestis. Alates 2011. aastast korraldab kontserte, kontserdisarju ja laulupäevi EELK Kirikumuusika Liidus ning alates 2016 MTÜ Musica Sacra all.

## Isiklikku
Tema isa Vello Kade on veemotosportlane, poksija, poksitreener ja sporditegelane, ema Milde Kade kergejõustiklane ja spordipedagoog, vend Ervin Kade veemotosportlane, poksija ja poksitreener.

Esimesest abielust on pojad Mattias Aabmets ja Maarek Aabmets.

Teine abikaasa oli EELK vaimulik Villu Jürjo. 

## Viited

## Publikatsioonid
*Kus on kirjas organisti nimi? Eesti Kirik, 24. aprill 2013
Aken (raamat)

**"Aken"** on Madis Kõivu 1996. aastal ilmunud romaan. Kõiv kirjutas romaani 1960. aastatel, kuid see ei läbinud Nõukogude okupatsiooni ajal tsensuuri. 

Romaanil on ühisjooni Mati Undi 1960. aastate lõpu tekstidega, kuid aktsent subjektiivsel realiteedil teravam. 

## Viited

## Välislingid
*Triin Parts "Kõik on kokku unenägu". Postimees, 19. juuni 1997
Promenaadi tänav

**Promenaadi tänav** on tänav Tartu kesklinnas. Tänav on kõigest 50 meetri pikkune. 

See algab Vallikraavi tänavalt Barclay platsi vastas Küüni ja Ülikooli tänava vahel ning jookseb nendega paralleelselt kuni Tartu kaubahallini.

Tänav on märgitud juba 1811. aasta linnaplaanile, mil sinna kavatseti rajada linna park. Enne Teist maailmasõda oli Promenaadi tänav veidi pikem, kuid Nõukogude aja lõpul rajati kaubahall risti üle kunagise tänava. Omaaegsetest suurtest kivimajadest on järel vaid üks, mis nüüdseks märgib tänava üht serva, 1990. aastatel ehitatud ERA panga maja järgib vana tänavajoont.

## Vaata ka
*Tillemanni kell

## Viited

## Välislingid
* Jüri Saar "Tartu Promenaadi tänav kipub käest kaduma" Postimees, 14. oktoober 2010
* Andrus Rehemaa "Promenaadi tänav annab linnale uue võimaluse" Postimees, 31. mai 2010
* Enriko Talvistu "Promeneerima Promenaadi tänaval?" Postimees, 11. juuni 2010
* Jüri Saar "Uuenev Tartu kaubahall annab vanale tänavale võimaluse" Postimees, 12. mai 2010
Sadama tänav

**Sadama tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:

## Tänav linnades
***[[Sadama tänav (Haapsalu)|Sadama tänav]]** on tänav Haapsalus
***[[Sadama tänav (Kallaste)|Sadama tänav]]** on tänav Kallastel
***[[Sadama tänav (Kunda)|Sadama tänav]]** on tänav Kundas
***[[Sadama tänav (Kuressaare)|Sadama tänav]]** on tänav Kuressaares
***[[Sadama tänav (Kärdla)|Sadama tänav]]** on tänav Kärdlas
***[[Sadama tänav (Paldiski)|Sadama tänav]]** on tänav Paldiskis
***[[Sadama tänav (Pärnu)|Sadama tänav]]** on tänav Pärnus
***[[Sadama tänav (Tallinn)|Sadama tänav]]** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis
***[[Sadama tänav (Tartu)|Sadama tänav]]** on tänav Tartus Kesklinna linnaosas

## Tänav alevikes
*Sadama tänav on tänav Kolkja alevikus Peipsiääre vallas
*Sadama tänav on tänav Orissaare alevikus Saaremaa vallas
*Sadama tänav on tänav Virtsu alevikus Lääneranna vallas
*Sadama tänav on tänav Võiste alevikus Häädemeeste vallas
*Sadama tänav on tänav Võõpsu alevikus Räpina vallas

## Vaata ka
***[[Suur-Sadama tänav]]** on tänav Kuressaares
***[[Väike-Sadama tänav (Kuressaare)|Väike-Sadama tänav]]** on tänav Kuressaares
***[[Väike-Sadama tänav (Kärdla)|Väike-Sadama tänav]]** on tänav Kärdlas
***[[Uus-Sadama tänav (Haapsalu)|Uus-Sadama tänav]]** on tänav Haapsalus
***[[Uus-Sadama tänav (Tallinn)|Uus-Sadama tänav]]** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas
*Sadama tee
Allporti skaala

**Allporti skaala** on ameerika psühholoogi Gordon Allporti poolt 1954. aastal välja töötatud ja raamatus "The Nature of Prejudice" avaldatud skaala, millega kirjeldatakse eelarvamuse ja diskrimineerimise protsessi astmeid.

Esimene aste on halvustavate väljendite kasutamine (inglise keeles *antilocution*), mida iseloomustab see, et enamuse liikmed teevad vähemuse arvel vabalt nalja ja kujutavad vähemusse kuulujaid negatiivsetes värvides. Seda on mõistetud kui vihakõnet (inglise keeles *hate speech*), mis Eesti seadusandluses vastab vaenu õhutamisele (Karistusseadustik § 151 lg 1). Esimese astme ohtlikkus, kuigi see iseenesest ei tundu enamusele kahjulik, ja on enamasti kaitstud sõnavabadusega, väljendub selles, et ta juhatab sisse skaala järgmised astmed.

Teine aste on vältimine, mis seisneb selles, et enamus väldib aktiivselt vähemuse liikmeid. Kuigi otsest kahju keegi ei tekita, tekib see iseenesest isolatsiooni tõttu.

Kolmas aste on diskrimineerimine. Vähemuse liikmetele ei anta võimalusi ega pakuta teenuseid, et takistada neil oma eesmärke saavutada. See on juba aktiivne kahju vähemusele. Vähemuse õigust võrdsetele võimalustele rünnatakse aktiivselt. Eesti seadusandluses liigitub see passiivse või aktiivse ebavõrdse kohtlemise hulka (Karistusseadustik §-d 152–153).

Neljas aste skaalal on füüsiline rünnak, mille sihtmärk on vähemuse vara, aga ka vähemusse kuuluvate isikute tervis ja elu. Füüsilise rünnaku näiteks on lintšimine, pogrommid ja muud võõravihast ajendatud vihakuriteod nagu ähvardamine, mõrv, piinamine, vägistamine. 

Viies aste on hävitamine (eksterminatsioon), mis avaldub etnilises puhastuses või genotsiidis (Karistusseadustik § 90).

## Kirjandus
*Allport,Gordon (1954). The Nature of Prejudice. Addison-Wesley. ISBN 0-201-00179-9.
Meix-devant-Virton

**Meix-devant-Virton** on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 

## Asulad
Berchiwé, Gérouville, Houdrigny, Limes, Meix-devant-Virton (valitsus), Robelmont, Sommethonne, Villers-la-Loue.


Orval church etychon 200611.jpg|
AbbayOrvalRuins-Sept2005.jpg|
Gérouville JPG00.jpg|Gérouville
Villers-la-Loue 050615 (2).jpg|Villers-la-Loue
Mech-divant-Vierton.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Rendeux

**Rendeux** on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. 

Ourthe'i jõe orus asuvas külas on liigirikas Robert Lenoir' arboreetum. 


Rendeux Eg1aJPG.jpg|
Taxodium distichum (Rendeux) JPG1.jpg|
Rendeux CH1a JPG.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Rouvroy (Belgia)

**Rouvroy** on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Vallas asub Belgia kõige lõunapoolsem punkt (Torgny).

## Asulad
1976. aastal moodustatud vald koosneb seitsmest asulast: Couvreux, Dampicourt, Harnoncourt, Lamorteau, Montquintin, Rouvroy ja Torgny.


Eglise Torgny.JPG|Torgny
Eglise montquintin 1.jpg|Montquintin
Chiers Charency-Vezin.jpg|
Montquintin JPG01.jpg|
Montquintin JPG00.JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Aerofotod
Cinema Bizarre

**Cinema Bizarre** on glämmrokiansambel Berliinist. Nende debüütalbum ilmus 2007. aastal. Nende mänedžer on Lacrimosa laulja ja laulukirjutaja Tilo Wolff. 2010. aasta jaanuaris kuulutas bänd, et nad teevad pausi.

## Liikmed
*Strify (Andreas Hudec) (sündinud 20. augustil 1988) – laulja
*Kiro (Carsten Schäfer) (sündinud 11. jaanuaril 1988) – basskitarr
*Yu (Hannes De Buhr) (sündinud 29. detsembril 1988) – kitarr
*Shin (Marcel Gothow) (sündinud 12. detsembril 1989) – trummid
*Romeo Nightingale (sündinud 4. augustil 1988) – klahvpillid

### Endised liikmed
*Luminor (Lars Falkowsky) (sündinud 22. märtsil 1985) – klahvpillid ja taustalaul

## Diskograafia
### Albumid
*"Final Attraction" (2007)
*"ToyZ" (2009)
*"BANG!" (2009)

## Viited
Relativistlik liikumine

**Relativistlikuks liikumiseks** nimetatakse liikumist, mis toimub valguse kiirusele lähedastel kiirustel.

Relativistlikul liikumisel muutuvad oluliseks relativistlikud efektid nagu aja dilatatsioon ja ruumi kontraktsioon.

## Vaata ka

* Relativistlik dünaamika
Ochamps

**Ochamps** on asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Libini vallas. Kuni valdade ühendamiseni 1977. aastal oli Ochamps omaette vald.

Külast saab alguse Maasi parempoolne lisajõgi Lesse.
Sainte-Ode

**Sainte-Ode** [sejnt'-o:d'] on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
Sainte-Ode jaguneb kolmeks osaks:
* Amberloup (valitsus) – Aviscourt, Fosset, Herbaimont, Ménil, Sprimont, Tonny;
* Lavacherie – Le Jardin;
* Tillet – Acul, Beauplateau, Chisogne, Gérimont, Houmont, Hubermont, Laval, Magerotte, Magery, Pinsamont, Rechrival, Renaumont.


Saint-Ode (Lavacherie) JPG00.jpg|Lavacherie
Magerotte (Hameau de Tillet).JPG|Tillet
Amberloup E1c.jpg|Kirik (Amberloup)


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse ja inglise keeles)
Analoog

**Analoog** on ese või nähtus, mida saab selle olemuslike tunnuste poolest suhestada või võrrelda mingi teise eseme või nähtusega.

## Viited