open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carl Matthias Henning

**Carl Matthias Henning** (10. juuli/21. juuli 1774 Tallinn – 11. jaanuar/23. jaanuar 1856 Paide) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tallinna toomkoolis ja (immatrikuleeriti 27. septembril 1791) Jena Ülikoolis. Oli aastatel 1794–1801 koduõpetaja. Ordineeriti 16. märtsil/28. märtsil 1802 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1802–1852 (kutsuti 15. veebruaril/27. veebruaril 1802) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Sai 8. augustil/20. augustil 1833 Järva praostkonna abipraostiks, praostiks sai ta 7. juulil/19. juulil 1842, oli praosti ametis 22. juunini/4. juulini 1851. Sai 29. jaanuaril/10. veebruaril 1850 *senior ministerii*ks (Eestimaa pastorkonna vanemaks). Jäi 16. märtsil/28. märtsil 1852 emerituuri, elas seejärel Paides. Asutas 1. mail/13. mail 1832 Järva-Peetri abipiibliseltsi, oli Järvamaa ülemkirikueestseisjaameti liige.

Ta eestindas aastail 1820–1830 rohkesti vagaduskirjandust, mis ilmusid kuni 10 000 eksemplaris (ta andis neid raamatukaupmeestele ja köstritele väga odava hinnaga edasimüümiseks). Ta tõlkis eesti keelde saksa müstiku Thomas a Kempise raamatu "Libri quattuor de imitatione Christi" – "Käimissest Kristusse järrel" (Tallinn, 1821, 2. tr. 1841), rikkalikult illustreeritud Johann Hübneri (1668–1731) "Kaks kord wiiskümmend kaks Piibli-luggemist wannast ja uest testamentist, mis meie Ma rahwa laste öppetusseks" (Tallinn 1821, 2. tr. 1837); "Pühhapäevade ja suurte Pühhade Epistli Jutlused" (Tallinn, 1837). Andis välja uue kokaraamatu "Uus köki ja koka ramat", mis ilmus Tallinnas kolmes trükis: 1824, 1825 ja 1829. Toimetas aastatel 1824–1825 Gresseli eestikeelset kalendrit, kirjutas eestikeelseid tekste.

## Isiklikku
Tema abikaasa Amalie Dorothea Wilhelmine isa Georg Salomon oli Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja, nende ühine (abikaasa oli tema ema vennatütar) vanaisa Georg Salomon oli Tallinna gümnaasiumi ajaloo ja filosoofia professor. Nende vanem poeg Carl Theodor Henning oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, noorem poeg Georg Thomas Benedict Henning oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*
Carl Henning

**Carl Henning** on olnud mitme tuntud inimese nimi. 

***[[Carl Matthias Henning]]**, Eesti vaimulik (1774–1856)
***[[Carl Theodor Henning]]**, Eesti vaimulik (1804–1837)
Christian Friedrich Hoffmann

**Christian Friedrich Hoffmann** (ka **Christian Friedrich Hofmann**; 3. aprill 1775 Eisenach – 4. november / 16. november 1817 Jaani) oli Eesti vaimulik.

Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 29. aprillil 1793) Jena Ülikoolis. 

Pärast ülikooli lõpetamist siirdus Saaremaale, kus tegutses algul koduõpetajana, hiljem Kuressaare rahvakooli konrektorina.

Oli 1800. aastal Muhu Katariina koguduse adjunktõpetaja (Olaus Kellmanni alluvuses). Aastatel 1800–1817 oli ta Saaremaa Jaani koguduse õpetaja, oli koguduse seas väga populaarne.

Ta kogus vanasõnu ning avaldas neid Rosenplänteri ajakirjas (Beiträge zur genauern Kenntniß der ehstnischen Sprache, II, 75). 

Peale selle on temalt ilmunud "Se küssiminne Mis pean ma tegema..." (Pärnus, 1812); "Önnis on se innimenne..." (1813); "Luggemisse-Ramat hinge kassuks..." (Tallinn, 1815); "Seitse Paastojutlust" (1817).

## Viited

## Välislingid
*
Kymi lään

**Kymi lään** (soome keeles *Kymen lääni*, rootsi keeles *Kymmene län*) oli üks Soome 12 läänist aastatel 1945–1997.

Lääni keskus oli Kouvola.

Elanikke oli 1993. aasta seisuga umbes 335 000.

## Maahärrad
* 1945–1955 Arvo Manner (endise Viiburi lääni maahärra)
* 1955–1964 Artturi Ranta
* 1965–1975 Esko Peltonen
* 1975–1984 Erkki Huurtamo
* 1984–1993 Matti Jaatinen
* 1993–1997 Mauri Miettinen

## Viited
Qui-Gon Jinn

**Qui-Gon Jinn** on väljamõeldud tegelane "Star Warsi" saagas. Liam Neeson kehastab teda 1999. aasta filmis "Tähtede sõda: osa I - Nähtamatu oht". Lisaks esineb ta tähesõdade teemalistes koomiksites, raamatutes ja videomängudes.

Obi-Wan Kenobi oli tema *[[padawan]]*. Qui-Gon leidis Anakin Skywalkeri, kellest sai hiljem Darth Vader.

Qui-Goni tappis Darth Maul, kes omakorda suri Obi-Wan Kenobi käe läbi.
Juuni keskmine õhutemperatuur

**Juuni keskmine õhutemperatuur** on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel.

Juuni jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine õhutemperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.

## Tabel
Tabelis on toodud juuni keskmine õhutemperatuur aastatel 1981–2010 maailma eri paikades.

## Viited
Kozlovka

**Kozlovka** on linn Venemaa Tšuvaši Vabariigis, Kozlovka rajooni keskus. Asub Volga paremal kaldal.

1967 sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
*Kozlovka koduleht
Aare Laine

**Aare Laine** (sündinud 26. jaanuaril 1951) on eesti ajakirjanik. 

1971. aastal lõpetas ta Olustvere sovhoostehnikumi ja asus tööle Saaremaal Randveres Lenini-nimelises kolhoosis rohumaade agronoomina.

Ta näitleb Saaremaa Rahvateatri ridades. 1980. aastatel tuli ta Eesti ajakirjanike meistriks vankriratta heitmises (mitteametlikel meistrivõistlustel ajakirjanike kokkutulekul). 

## Töö ajakirjanikuna
Juba agronoomina töötades hakkas ta tegema saateid kohalikus translatsioonivõrgu "traatraadios". Kutselise raadioajakirjanikuna asus ta tööle 1. veebruaril 1976 (töötas nii kohalikus raadios kui ka Eesti Raadios), sellele lisandus 1980. aastate alguses televisioonitöö (uudiselõigud ja saatesarjad Eesti Televisioonis). 1996. aastal oli Aare Laine üks neist, kes lükkas käima ETV Saaremaa stuudio. Tema lemmikvaldkonnad on olnud põllumajandus ja kultuur.

Kirjutava ajakirjanikuna on ta teinud kaastööd ajalehtedele Kommunismiehitaja, Oma Saar ja Meie Maa, alates 2010. aastatest peamiselt ajalehele Saarte Hääl. 

1992. aasta oktoobrist on tema "koduraadio" olnud Kadi raadio, kus ta teeb muu hulgas autorisaadet "Külavahelood".

## Viited
Need for Speed: Most Wanted (2005. aasta videomäng)

**"Need for Speed: Most Wanted"** (**NFS: MW**) on võidusõidu arvutimäng, mille on välja töötanud EA Black Box ja mis on järg mängule "Need for Speed: Underground". Hiljem on seda mängude sarja jätkanud "Need for Speed: Carbon" ja "Need for Speed: World". Mängu "Need for Speed: Most Wanted" on õnnestunud maailmas müüa üle 6 miljoni eksemplari.

## Sisu
Mängu algul sõidab mängija BMW  M3 GTR (E46)-ga, aga kaotab selle õlitoru purunemise tõttu. Mängija kohtub Mia Townsendiga, kes juhatab mängija autopoodi, kus ta saab valida endale auto. Seejärel juhatab Mia mängija oma vanasse garaaži, kus mängija saab rahus oma tegevusi korraldada ja autosid tuunida. Kuid asjal on oma konks. Mängija peab võitma kõik Blacklisti liikmed, et saada oma vana auto tagasi. Blacklist koosneb erinevatest inimestest ja autodest. Mäng keerleb politseinike ja võidusõitude keskel. Mäng lõpeb sellega, et mängija saab teada, kes Mia tegelikult oli. Mia oli politseinik, kes oli sulandunud Razori võidusõitjate meeskonda. Mängija saab teada, et BMW õlitoru oli läbi lõiganud Razor ise. Mängija peab siiski linnast põgenema, sest politseipealik seersant Cross on teada saanud kõik mängija peidupaigad ja mängija ei saa enam kauem linnas viibida. Mäng jätkub tegelikult järgmises osas "Need for Speed: Carbon".

"Need for Speed" on ka PlayStation 2 mäng.
Jaan Kriisa

**Jaan Kriisa** (31. detsember 1882 Ulila vald, Tartumaa – 8. august 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat, omavalitsustegelane ja poliitik.

Kriisa lõpetas 1911. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ning kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi (*coetus* 1906 II). Ta töötas advokaadina Pärnus, Tartus ja Valgas. Oli Valgas tegutsenud Säde teatri esimees ja pidas 1917. aastal abilinnapea ametit. 

Jaan Kriisa oli 1917–1918 ja 1919 Tartu linnapea. Vahepealse Saksa okupatsiooni ajal oli linnapeaks Egmont Brock.

Eesti Rahvaerakonna liikmena kuulus Kriisa I Riigikogu koosseisu. Ta astus ametist tagasi 7. jaanuaril 1921 ning tema asemel läks Riigikokku Johannes Semm. Selle aja jooksul oli ta kuulunud ka Jaan Tõnissoni esimese (18. novembrist 1919 – 28. juulini 1920) ja teise valitsuse (30. juulist 1920 – 26. oktoobrini 1920) koosseisu toitlusministrina.

Jaan Kriisa arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 ja ta suri vangilaagris 8. augustil 1942.

## Välislingid
* Jüri Saar: "Kunagise linnapea kulduur jõudis muuseumi" Tartu Postimees, 26. juuli 1999
Angélico Vieira

**Angélico Vieira**; õieti **Sandro Milton Vieira Angélico** (31. detsember 1982 Lissabon – 28. juuni 2011 Porto) oli portugali laulja ja seriaalinäitleja.

Aastal 2008 ilmus tal album "Angélico".

Aastail 2007–2008 mängis ta telesarjas "Dance, Dance, Dance", aastast 2010 oli osatäitja telesarjas "Espírito Indomável".

28-aastane Angélico Vieira suri autoõnnetuses saadud vigastustesse.

## Välislingid
*Koduleht
Carl Friedrich Landesen

**Carl Friedrich von Landesen** (18/30. aprill 1802 – 25. juuni/7. juuli 1883) oli Tallinna raehärra 9/21. detsembrist 1856 kuni 1878. aastani.
## Viited

## Välislingid
*
Jacque Fresco

**Jacque Fresco** (13. märts 1916 New York – 18. mai 2017 Sebring, Florida, USA) oli iseõppinud ehitusinsener (*structural designer*), teadusfilosoof, kunstnik (*concept artist*) ja futuroloog. 

Fresco kirjutas ja pidas loenguid paljudel elualadel, keskendudes jätkusuutlike linnade holistilisele kujutamisele ja väljatöötamisele, energiatõhususele, loodusressursside majandamisele (ressursipõhise majanduse kaudu), küberneetilisele tehnoloogiale (*cybernated technology*), automatiseerimise täiustamisele (*advanced automation*) ja teaduse rakendamise võimalustele ühiskonnas (mis kasu tooks teadusliku meetodi rakendamine ühiskonna arengule). Koos kolleeg Roxanne Meadowsiga lõid nad Floridas organisatsiooni Veenuse Projekt (The Venus Project), mille juht Fresco ise ka oli. 

Lisaks mitme raamatu kirjutamisele populariseeris Fresco oma vaateid kolme dokumentaalfilmi kaudu. Need on "Future By Design", "" ja "" ("Zeigeist: Moving Forward"). 

Tema Veenuse projekt on inspireerinud paljusid aktiviste üle maailma koopereeruma ja organisatsiooni vaateid edasi andma.

## Vaata ka
*Veenuse Projekt
*Zeitgeisti liikumine
*Ressursipõhine majandus
Christine Lagarde

**Christine Madeleine Odette Lagarde** (sünninimi **Lallouette**; sündinud 1. jaanuaril 1956 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik. Ta on alates 1. novembrist 2019 Euroopa Keskpanga president.

Ta on hariduselt tööõigusele spetsialiseerunud jurist.

Christine Lagarde kuulub Rahvaliikumise Liitu. Aastatel 2005–2007 oli ta Prantsusmaa kaubandusminister, seejärel lühikest aega Prantsusmaa põllumajandus- ja kalandusminister ning juunist 2007 kuni juunini 2011 Prantsusmaa rahandusminister. 2011–2019 oli ta Rahvusvahelise Valuutafondi peadirektor.

## Seosed Eestiga
* Reedel, 4. novembril 2022 külastas ta Eestit, talle kingiti haapsalu sall ning ta esines Eesti Pangas Ragnar Nurkse loengusarjas teemal „Rahapoliitika euroalal“. 

 
 
 

 

## Viited
Uusimaa lään

**Uusimaa lään** (soome keeles *Uudenmaan lääni*, rootsi keeles *Nylands län*) oli üks Soome 12 läänist aastatel 1831–1997.

Lääni keskus oli Helsingi.

1993. aastal elas läänis 1 277 932 inimest.

1997. moodustati lääniuuenduse tulemusena Uusimaa ja Kymi läänist ning Häme lääni lõunaosast ja Mikkeli lääni lõunaosast uus Lõuna-Soome lään.
## Ajalugu

Uusimaa lään moodustati Venemaa keisririigi Soome Suurvürstiriigis 1831. aastal.

1914. aastal oli Uusimaa läänis, venepäraselt kubermangus  (*Нюландская губернiя*) linnad: Helsingi ja Viapori, Loviisa, Porvoo, Tammisaari ja Hanko ning 4 maakonda: Helsingi, Pernaja, Raasepori ja Lohja.

## Vaata ka
* Uusimaa maakond

## Viited
Gustav Emmanuel Stockenberg

**Gustav Emmanuel Stockenberg** (25. aprill / 6. mai 1771 Tõlliste – 10. juuni / 22. juuni 1845 Kambja) oli Eesti vaimulik.

Stockenberg sündis Tõllistes postikomissari pojana. Ta õppis Riia toomkoolis. Usuteadust õppis ta aastatel 1790–1793 (immatrikuleeriti 23. septembril 1790) Halle Ülikoolis. Ordineeriti 20. septembril / 2. oktoobril 1803 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1803–1806 (introdutseeriti 18. oktoobril / 30. oktoobril 1803) Kambja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1807–1808 oli ta Rannu Püha Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1808–1845 oli ta Kambja koguduse õpetaja.

"Loomult olnud ta vaikne ja eluvõõras; ta ei ole liikunud kodust mujale, kui ainult oma ameti talitustele. Ta hakkanud juba laupäeva õhtupoolikul piiblit lugema ja laulma, ning teinud seda kuni pühapäeva õhtuni ainult söögi vaheaegadega. Ka oma teenijatel ei ole lubanud ta laupäeval pärast lõunat midagi teha, pidanud olema juba täielik püha vaikus sees."

## Isiklikku

Tema vanavanaisa Johann Gustav Stockenberg oli kujur ja kiviraidur.

Tema naise onu oli viitseadmiral Karl Magnus von Breyer.

Tema tütretütre poeg Wilhelm Anderson oli astrofüüsik, tütretütre poeg Walter Anderson oli folklorist ja tütretütre poeg Oskar Anderson oli matemaatik..

## Viited
Heinrich Oldenburg

**Heinrich Oldenburg** (ladinapäraselt ka **Henricus Oldenburg** või **Oldenburgius**; 1583 (või 1584) Bremen – 1634 Tartu) oli Academia Gustaviana esimene retoorika- ja poeetikaprofessor 1632–1634.

Heinrich Oldenburg oli Bremeni akadeemilise gümnaasiumi (*Gymnasium illustre*) professor ning hiljem Tartu ülikooli professor.

Ülikooli avamisel 1632. aastal esines ta kõnega. Kirjeldus sellest on säilinud Friedrich Meniuse teoses "Jutustus Tartu Ülikooli inauguratsioonist".

Heinrich Oldenburgi teostest olulisimaks nimetab Meniuse tõlkija Kristi Sak "Disputationes philologicae". Säilinud on ka Oldenburgi ladinakeelseid luuletusi.

Oldenburgi poeg kandis samuti nime Heinrich, kuid enam tuntakse teda Henry Oldenburgina. Temast sai Londoni Kuningliku Seltsi esimene sekretär (kõrvuti John Wilkinsiga) ning Seltsi toimetiste ("Philosophical Transactions") esimene toimetaja ja kirjastaja. 

## Viited

## Välislingid
Põhja-Karjala lään

**Põhja-Karjala lään** (soome keeles *Pohjois-Karjalan lääni*, rootsi keeles *Norra Karelens län*) oli Soome lään aastatel 1960 kuni 1997.

Põhja-Karjala lääni keskus oli Joensuu.

## Vaata ka
* Põhja-Karjala maakond

## Viited
Mikkeli lään

**Mikkeli lään** (soome keeles *Mikkelin lääni*, rootsi keeles *S:t Michels län*) oli Soome suurvürstiriigi ja Soome Vabariigi lään aastatel 1831 kuni 1997.

Lääni keskus oli Mikkeli.

## Ajalugu

Mikkeli lään moodustati Soome Suurvürstiriigis 1831. aastal läänireformi käigus.

1914. aastal olid Mikkeli läänis, venepäraselt kubermangus  (*Санктъ-Михельская губернiя*) järgmised linnad: Mikkeli, Heinola ja Savonlinna ning 4 maakonda: Mikkeli, Jokka, Rantasalmi ja Heinola.

## Viited
Johannes Knieper

**Johannes Knieper** (1. detsember 1614 Tallinn – 18. märts 1673 Järva-Peetri) oli Eestimaa vaimulik.

Johannes Knieper sündis 1614. aastal Tallinnas, Tallinna Suurgildi oldermanni Johannes (Hans) Knieperi ja Wendelia Ruhe peres.

Ta õppis juunist 1621 Tallinna linnakoolis, oli üks esimesi Tallinna gümnaasiumis õppijaid, aastast 1636 õppis ta Danzigi gümnaasiumis. Ta õppis paljudes ülikoolides: 18. juulil 1637 immatrikuleerus ta Uppsala Ülikooli Tallinna linna stipendiaadina, 10. septembril 1638 Kopenhaageni Ülikooli, mais 1639 Rostocki Ülikooli ja 17. augustil 1639 Leideni Ülikooli. Oli paar kuud Taanis koduõpetaja, siis kutsuti suvel 1640 Tallinna gümnaasiumi professoriks, oli kohal veel 20. septembril 1640. Ordineeriti 15. detsembril 1641 kirikuõpetajaks.

Oli aastatel 1642–1673 (kutsuti 26. novembril 1641, ametis 6. jaanuarist 1642) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Järva praostkonna praost oli aastatel 1667–1673. 

Ta suri aastal 1673 Järva-Peetris, kuid maeti 26. märtsil 1673 Tallinna Niguliste kirikusse.

## Isiklikku
Tema tütre Gertrutha nii esimene mees Stephan Knieper, kui ka teine mees Thomas Knieper olid Jõhvi Mihkli koguduse õpetajad. Tema tütrepoeg Carl Philipp Knieper oli Vaivara koguduse õpetaja, teine tütrepoeg Paul Johann Knieper oli Jõhvi ja Iisaku koguduse õpetaja.

## Viited
Bretooni keel

**Bretooni keel** (bretooni keeles *brezhoneg*) on keldi keelerühma briti alarühma kuuluv keel. Ta on p-keldi keel. Tema lähemad sugulaskeeled on korni ja kõmri keel. 

Bretooni keelt kõneldakse põhiliselt Bretagne'is, kus seda kõneleb umbes 200 000 inimest. Kõnelejate arv on alates 1950. aastatest, mil neid oli umbes 1,2 miljonit, pidevalt vähenenud. Tänapäeval räägivad seda peamiselt vanemad inimesed.

Bretooni keel jaguneb tänapäeval neljaks murdeks: Leoneg, Tregerieg, Gwenedeg ja Kerneveg. 

Bretooni keel kujunes varakeskajal Suurbritanniast põgenenud keltide keelest.

## Välislingid
* Ofis publik ar Brezhoneg 
* Breton (ar brezhoneg)
Burkina Faso jalgpallikoondis

**Burkina Faso jalgpallikoondis** (kuni 1984. aastani **Ülem-Volta jalgpallikoondis**) on Burkina Faso rahvuskoondis jalgpallis.

Jalgpalli maailmameistrivõistlustele pole Burkina Faso koondis kordagi jõudnud. Aafrika rahvaste karikavõistlustel on parimaks kohaks teine 2013. aastast. 1998. aastal Aafrika rahvaste karikavõistlusel oli Burkina Faso korraldajamaa.

## Koosseis
Burkina Faso koondis 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel:
***Väravavahid**: Hillel Konaté, Hervé Koffi, Kilian Nikiema, Sebas Koula
***Kaitsjad**: Abdoul Guiebre, Adamo Nagalo, Nasser Djiga, Issa Kaboré, Edmond Tapsoba, Issoufou Dayo, Valentin Nouma, Steeve Yago
***Poolkaitsjad**: Sacha Banse, Stephane Aziz Ki, Ismahila Ouédraogo, Gustavo Sangaré, Blati Touré, Adama Guira, Dramane Salou
***Ründajad**: Djibril Ouattara, Dango Ouattara, Cedric Badolo, Bertrand Traoré (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Mamady Bangré, Mohamed Konaté, Abdoul Tapsoba, Hassane Bandé
Kristjan Kirme

**Kristjan Kirme** (13. juuli 1957 Tallinn – 27. juuni 2011) oli eesti kitarrist ja laulja. 

Ta oli ansambli Mahavok algkoosseisu soolokitarrist.

Ta suri pärast pikaajalist haigust 27. juunil 2011.

Tema isa oli kunstiteadlane Kaalu Kirme.
Museumsinsel

**Museumsinsel** (saksa keeles *Museumsinsel* 'muuseumisaar') on Berliini keskel Spree jõel asuva Spreeinseli saare ('Spreesaar') põhjapoolsema osa nimi. Museumsinselis asuvad mitmed kuulsad Saksa muuseumid. 1999. aastal lülitati Museumsinsel kui unikaalne arhitektuuri- ja kultuuriansambel UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Muuseumid Museumsinselis
*Vana Muuseum (*Altes Museum*), asutatud 1830
*Uus Muuseum (*Neues Museum*), asutatud 1859 
*Vana Rahvusgalerii (*Alte Nationalgalerie*), asutatud 1876
*Bode muuseum (endine Keiser Friedrichi muuseum), asutatud 1904 
*Pergamoni muuseum, asutatud 1930

## Vaata ka
*Fischerinsel

## Välislingid

*Museumsinsel Berliini riiklike muuseumite koduleht (inglise, saksa)
Stephan Knieper

**Stephan Knieper** (ka **Stephan Kniper**; 1636 Tallinn – 8. juuni 1687) oli Eesti vaimulik.

Knieper õppis usuteadust (immatrikuleeriti 16. jaanuaril 1656) Tartu ja (immatrikuleeriti 11. septembril 1660) ja Wittenbergi Ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 30. oktoobril 1667.

Oli aastatel 1667–1687 Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja.

Knieper valdas heal tasemel eesti keelt. Kuulus aastal 1682 sinodil moodustatud Uue Testamendi eestikeelse tõlke käsikirja revideerimise komisjoni, redigeeris ise käsikirja, oli üks peamisi toimetajaid. Osales Liepa (25. august – 25. september 1686) ja Pilistvere piiblikonverentsil alates 21. jaanuarist 1687, lahkus sealt aga enne lõppu. Stephan Knieper maeti 15. juunil 1687 Tallinna Niguliste kirikusse.

## Isiklikku
Tema teise naise Gertrutha isa Johannes Knieper oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, nende poeg Carl Philipp Knieper oli Vaivara koguduse õpetaja.

## Viited
Maaja Toompuu

**Maaja Toompuu** (sündinud 10. märtsil 1948) on Eesti riigiametnik. 

Maaja Toompuu on teenistuses olnud Lääne maavalitsuse rahandusosakonna juhataja ja Lääne maavanema kohusetäitjana aastal 1999 ning aastail 2007–2008.

## Viited
Pergamoni muuseum

**Pergamoni muuseum** (saksa keeles *Pergamonmuseum*) asub Berliinis Spree jõel asuval Muuseumisaarel.

Pergamoni muuseumis asuvad tänapäeval kolme muuseumi kogud: Antiikkunstikogu (*Antikensammlung*), Islami kunsti muuseum (*Museum für Islamische Kunst*) ja Ees-Aasia muuseum (*Vorderasiatisches Museum*). Nendes kogudes on esindatud vanaaja monumentaalarhitektuuri eksponaadid, mille seast on kuulsamad
*Pergamoni altar (Antiikkunstikogus)
*Mileetose turu väravehitis (Antiikkunstikogus)
*Ištari värav ja protsessioonitee (Ees-Aasia Muuseumis)
*Mshatta friis (Islami kunsti muuseumis).

Muuseumi kogudele panid aluse Brandenburgi kuurvürstid juba sajandite eest, hakates koguma antiikesemeid.  Nimetatakse aastat 1698, mil kuurvürst omandas ühe Rooma arheoloogi kogu. Esimest korda said need kogud osaliselt avalikuks 1830, kui Muuseumisaarel avati Vana muuseum. Osa Pergamoni muuseumi kogudest ongi väljas Vanas muuseumis.

1904 avati Muuseumisaarel Keiser Friedrichi muuseum, tänapäevane Bode muuseum. Kohe oli selge, et see pole piisavalt suur kogu viimase aja väljakaevamistel leitud kunsti- ja arhitektuuriväärtuste eksponeerimiseks. Sellepärast hakkas Keiser Friedrichi muuseumi direktor Wilhelm von Bode juba 1907 tegema plaane uue muuseumi loomiseks, kus saaks näidata antiikarhitektuuri, saksa antiigijärgset kunsti ning Lähis-Ida ja islami kunsti.

Uue muuseumihoone projekteerisid Alfred Messel (suri 1909) ja Ludwig Hoffmann uusklassitsistlikus stiilis. Projekteerimisel arvestati suuremõõtmeliste taieste nagu Carl Hunnami avastatud ja Berliini toimetatud Pergamoni altari äramahutamisega. Hoonet ehitati vaheaegadega aastatel 1910–1930. Uue hoone seinte vahel avati külastajatele korraga neli muuseumi.

Pergamoni muuseum sai rängalt kannatada Berliini pommitamisel 1945. aastal. Pärast linna vallutamist veeti suur osa muuseumi fondidest Nõukogude Liitu. Alles 1958 tagastati muuseumifondid Saksa DV-le, kuid mitte täies ulatuses. Tänapäevani hoitakse märkimisväärne osa Pergamoni muuseumi fondidest Moskvas Puškini muuseumi ja Peterburis Ermitaaži hoidlates. Pergamoni muuseum taasavati 1959. Muuseumikogu see osa, mis oli jäänud Saksa FV-sse, oli kuni 1995 näha Charlottenburgi lossis. Saksamaa ja Venemaa on sõlminud lepingu ka ülejäänud Saksamaalt ära viidud varade tagastamiseks, aga 2003 võttis Venemaa vastu seaduse, millega varade niisugune tagasiandmine keelati.
Jaanus Välja

**Jaanus Välja** (sündinud 8. veebruaril 1967) oli Eesti Rohelise Liikumise tegevjuht aastatel 2003–2010 ja projektide koordinaator aastatel 2011–2012.

Aastatel 2013–2015 MTÜ Mondo õiglase kaubanduse valdkonnajuht. Alates aastast 2003 Arengukoostöö Ümarlaua õiglase kaubanduse töörühma juht.
 
## Viited
Alžeeria jalgpallikoondis

**Alžeeria jalgpallikoondis** on Alžeeria rahvuskoondis jalgpallis. 

Alžeeria on osalenud maailmameistrivõistlustel neljal korral. Parimaks tulemuseks on kuueteistkümnendikfinaali jõudmine 2014. aastal. Aastatel 1990 ja 2019 on Alžeeria tulnud Aafrika meistriks.

## Praegune koosseis
Alžeeria koondis 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel:
***Väravavahid**: Raïs M'Bolhi, Azzedine Doukha, Alexandre Oukidja
***Kaitsjad**: Aïssa Mandi, Mehdi Tahrat, Djamel Benlamri, Rafik Halliche, Mohamed Fares, Mehdi Zeffane, Youcef Atal, Ramy Bensebaini
***Poolkaitsjad**: Hicham Boudaoui, Adlène Guedioura, Mehdi Abeid, Ismaël Bennacer, Riyad Mahrez (*[[kapten (jalgpall)|kapten]]*), Adam Ounas, Sofiane Feghouli, Yacine Brahimi, Youcef Belaïli
***Ründajad**: Baghdad Bounedjah, Islam Slimani, Andy Delort

## Vaata ka
*Alžeeria jalgpallikoondis 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Panama jalgpallikoondis

**Panama jalgpallikoondis** on Panama rahvuskoondis jalgpallis, mis esindab riiki alates 1938. aastast ja mida haldab Panama jalgpalliliit (FEPAFUT). Panama koondis on Põhja- ja Kesk-Ameerika jalgpalliliidu CONCACAF liige, kuuludes Kesk-Ameerika jalgpalliliitu. Jalgpallikoondise koduväljak on riigi pealinnas Panamás asuv Estadio Rommel Fernández.

Alates 1993. aastast on osaletud kaheksal korral CONCACAF Gold Cupil. Parimaks tulemus on olnud finaali jõudmine 2005. ja 2013. aasta turniiril. Mõlemal korral kaotati finaalis USA-le. 2009. aastal võideti Kesk-Ameerika koondiste turniir Copa Centroamericana.

Panama jõudis esimest korda maailmameistrivõistlustele 2018. aastal.

Alates 2014. aastast on Panama koondise peatreener olnud colombialane Hernán Darío Gómez.

## Statistika
### Enim mänge
Enim mänge Panama koondises pidanud mängijad. Seisuga 29. mai 2018. Paksus kirjas on toodud tegevmängijad.

### Enim väravaid
Seisuga 29. mai 2018.

## Välislingid
* Panama jalgpalliliidu koduleht
* Panama FIFA kodulehel
Peaminister Riigivanema ülesannetes

**Peaminister Riigivanema ülesannetes** oli Eesti riigipea ametinimetus aastail 1934–1937.

Uue põhiseaduse jõustumisega 24. jaanuaril 1934 lahutati riigipea ja valitsusjuhi ametikohad. Senine riigivanem Konstantin Päts hakkas täitma riigivanema (ametinimetusega *Peaminister Riigivanema ülesannetes*) ja peaministri (ametinimetusega *Peaminister*) ülesandeid. See olukord pidi kestma kuni 22. ja 23. aprillil 1934 valimisele kuuluva riigivanema ametisse astumiseni, kuid valimised lükati kuni kaitseseisukorra kogu riigis lõpuni edasi sama aasta 19. märtsil antud dekreediga ja jäid lõpuks toimumata.

Ühendades enda isikus nii riigipea kui ka valitsuse juhi ülesanded, oli Peaministril Riigivanema ülesannetes suuremad võimalused riigi juhtimises osaleda, kui hilisemal Vabariigi Presidendil ja Peaministril Vabariigi Presidendi ülesandeis. Samas ei saanud ta ametist vabastada valitsust, mille liige ta ise oli. 

3. septembril 1937 võttis Konstantin Päts Üleminekuaja seaduse alusel endale Riigihoidja ametinimetuse, täites kuni 21. aprillini 1938 edasi riigivanema ja peaministri ülesandeid.

## Riigivanema käsukiri nr. 1.

RT 1934, 8, 63.

24. jaanuaril 1934.

Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 59 põhjal olen asunud Riigivanema ülesannete täitmisele, arvates 24. jaanuarist kell 00.00.

Riigivanema ülesannetes Peaminister K. Päts.

## Vaata ka
* Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis
* Riigivanem

## Viited


## Kirjandus
* A.-T. Kliimann. Riigivanema asendus. "Õiguse" kirjastus, Tartu, 1934.

## Välislingid
*s:Riigivanema tööpäev
*s:Riigivanema vastuvõtupäev
*Vabariigi Valitsuse otsus 24. jaanuarist 1934
Christian Kelch (Tartu raehärra)

**Christian Kelch** (4. mai (23. aprill vkj) 1704 Hageri Eestimaa Rootsi kuningriik – 16. november (5. november vkj) 1759 Tartu, Riia kubermang Venemaa Keisririik) oli Tartu raehärra ning kaupmees Tartus.

Ta oli Tartu suurgildi oldermann, Tartu raehärra aastail 1741–1759 ja Tartu linnakonsistooriumi ilmalik assessor.

Tema isa oli Eestimaa vaimulik ja kroonik Christian Kelch.

27. augustil/7. septembril 1725 abiellus ta Tartus Brigitta Gerdruta Taboriga (maetud Tartus 21. veebruaril/4. mail 1744).

## Kirjandus
* Dorpater Ratslinie 1319–1889 und das dorpater Stadtamt 1878–1918. Bearbeitet von Robert Arthur von Lemm. Marburg/Lahn 1960. Lk. 82.
Peter Heinrich Walter

**Peter Heinrich Walter** (1/13. detsember 1818 Otepää – 27. detsember 1900/9. jaanuar 1901 Tartu) oli Tartu raehärra ja kommertsbürgermeister.

Ta oli kaupmees, Tartu rae raehärra aastail 1858–1864 ja kommertsbürgermeister 1867–1870. Ta oli ka Tartu Vabatahtliku Tuletõrje Seltsi asutaja ja esimene pealik.

Ta abiellus 24. aprillil/6. mail 1848 Peterburis Louise Sophie Lütschiga (28. mai/10. juuni 1824 – 4/16. aprill 1897 Tartu).

## Kirjandus
*Dorpater Ratslinie 1319–1889 und das dorpater Stadtamt 1878–1918. Bearbeitet von Robert Arthur von Lemm. Marburg/Lahn, 1960. Lk. 150–151.
Outi Alanko-Kahiluoto

**Satu Outi Kristiina Alanko-Kahiluoto** (neiupõlvenimega **Alanko**; sündinud 14. juunil 1966 Oulus) on Soome poliitik, kirjandusteadlane ja filosoof. Alanko kuulub Rohelisse Liitu. Ta on Helsingi linnavalitsuse liige alates aastast 2005 ja Eduskunna liige aastast 2007.

2007. aasta parlamendivalimistel sai ta 4622 häält  ja 2011. aasta parlamendivalimistel 5240 häält .

Alanko on abielus teatrilavastaja Atro Kahiluotoga. Neil on kaks last .

Muusikud Ismo, Ilkka ja Petri Alanko on Outi Alanko-Kahiluoto nõod.

## Viited

## Välislingid
*Outi Alanko-Kahiluoto koduleht
*Tutvustus Eduskunna lehel
Eduard Julius Karow

**Eduard Julius Karow** (umbes 1817 Stettin – 15/27. märts 1874 Tartu) oli Tartu kommertsbürgermeister.

Ta oli Tartu ülikooli raamatukaupmees ja kirjastaja, Suurgildi oldermann, raehärra umbes 1852–1863 ja 1864, kommertsbürgermeister 1864–1867.

Ta oli abielus Alexandrine Stahliga.

## Kategooria
* Dorpater Ratslinie 1319–1889 und das dorpater Stadtamt 1878–1918. Bearbeitet von Robert Arthur von Lemm. Marburg/Lahn, 1960. Lk. 81.
Segakoor Hilaro

**Segakoor Hilaro** on Võrus tegutsev koor, mis alustas tegevust 29. aprillil 1991.

Koori asutaja ja dirigent on koorijuht ja muusikaõpetaja Silja Otsar.

## Saavutused
* 1999 – III koht B-grupis Eesti segakooride võistulaulmisel Tuljak

## Tunnustus
* 1998 – Võru linna Kultuurkapitali kultuuri aastapreemia
* 2009 – Eesti Kultuurkapitali Võrumaa eksperdigrupi aastapreemia

## Välislingid
*Segakoor Hilaro koduleht
*Segakoor Hilaro Facebookis
Mustvee vanausuliste palvela

**Mustvee vanausuliste palvela** on vanausuliste pühakoda Mustvees aadressil Lohu 2. Palvelat kasutab Mustvee Vanausuliste kogudus.

Palvela kohta olid esimesed projektid 1927. aastast. Uus hoone ehitati aastatel 1928–1930 insener J. Janseni projekti järgi. Palvela sisseõnnistamine toimus 1930. aasta juunis.  Mõningatel andmetel oli sisseõnnistamise päeval kirikus 3500 inimest, kuid ametlikult on see Eesti suurim vanausuliste palvemaja, mis mahutab üle tuhande inimese.

Palvela oli algselt puitehitis. Aastal 1933 ehitati kirik põhjalikult ümber ja krohviti. 1935. aastal ehitati ümber hoone malmist piirdeaed. Palvela sissepääsu märgistab telliskivivärav.

## Viited
 

## Kirjandus
*Роберт Трейфельдт. *"Старообрядческие храмы в эстонской архитектуре 1920-1930-х годов"*. // Очерки по истории и культуре староверов Эстонии. Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu 2007
Johann Christoph Schmidt

**Johann Christoph Schmidt** (1705 Alsleben, Bernburgi maakond, Brandenburg – 1775 Otepää) oli Eestimaa ja Liivimaa vaimulik.

Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 7. aprillil 1725) Halle ülikoolis. Ta töötas juunist 1729–1736 Tallinna toomkooli subrektorina. Ordineeriti 30. juunil/11. juulil 1736 õpetajaks.

Oli aastatel 1736–1747 Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Aastatel 1747–1749 oli (kutsuti juulis 1747) Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Aastatel 1749–1775 (kutsuti 23. septembril/4. oktoobril 1748, introdutseeriti märtsis 1749) oli ta Otepää Maarja koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg Theophil Schmidt oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Tema tütre Justine Helene esimene abikaasa oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Johann Conrad Bocris (1727–1765), teine abikaasa oli Rõngu ja Rannu Püha Martini koguduse õpetaja Joachim Friedrich Petersen.

## Viited
Chilian Rauschert

**Chilian Rauschert** (17. oktoober 1652 Rentweinsdorf – 7. aprill/18. aprill 1717 Sangaste) oli Eesti vaimulik.

Rauschert sündis Rentweinsdorfis, Alam-Frangimaal (praeguse haldusjaotuse järgi Rentweinsdorfis, Haßberge kreisis, Alam-Frangimaa ringkonnas, Baieri liidumaal). Usuteadust õppis ta aastast 1671 Jena ülikoolis.

Aastatel 1678–1682 oli ta diakoniks Valmiera Siimona ja Juuda koguduses, Aluliina kirikus, seejärel oli ta Tartus Rootsi garnisoni kaasõpetajaks Maarja kiriku juures. Aastatel 1685–1717 oli ta Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, 1688. aastast  Tartu alamkonsistooriumi assessor.

Oli aastatel 1703–1714 venelaste poolt arreteeritud, oli Moskvasse välja saadetud. Lisaks oli ta aastatel 1685–1703 ja 1715–1717 Tartu praostkonna praost.

Ta tegi väga palju ära kooliolude parandamiseks Sangastes, avades seal kihelkonnakooli. Tema surma-aastal loendati Sangastes 253 koolilast, mis oli tolle aja kohta tähelepanuväärne.

## Isiklikku
Tema poeg Gotthard Friedrich Rauschert oli pärast teda Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja ning poeg, Joachim  Rauschert (1695–1755) Venemaa keisririigi Kommertskolleegiumi ülemkomissar.

## Viited

## Välislingid
*http://www.valgark.ee/isik/index.php?id=820
Gotthard Friedrich Rauschert

**Gotthard Friedrich Rauschert** (? Sangaste – 11. aprill/22. aprill 1749 Sangaste) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1702–1709 Riias lütseumis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 30. detsembril 1709) Greifswaldi ülikoolis ja (immatrikuleeriti 22. mail) Jena ülikoolis.

Ta oli aastatel 1718–1749 Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Lisaks oli ta  aastatel 1728–1749 Tartu kreisi 1. osa praost. Alates 5. oktoobrist/16. oktoobrist 1743 oli ta Liivimaa ülemkonsistooriumi assessor.

## Isiklikku
Tema isa Chilian Rauschert oli samuti Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.

## Viited
Peter Walter

**Peter Walter** on olnud mitme tuntud inimese nimi:
***[[Peter Heinrich Walter]]**, Tartu raehärra ja kommertsbürgermeister (1818–1901)
***[[Peter Walter (loomaanatoom)|Peter Walter]]**, saksa veterinaaranatoom (1928–1982)
***[[Peter Walter (teoloog)|Peter Walter]]**, katoliku teoloog (1950–)
***[[Peter Walter (poliitik)|Peter Walter]]**, Saksamaa kommunaalpoliitik (1952–)
***[[Peter Walter (biokeemik)|Peter Walter]]**, saksa-ameerika biokeemik (1954–)
Theophil Schmidt

**Theophil Schmidt** (1746 Järva-Peetri – 15. oktoober/26. oktoober 1781 Vastseliina) oli Eesti vaimulik.

Schmidt õppis usuteadust (immatrikuleeriti 9. oktoobril 1765) Halle Ülikoolis. Ta ordineeriti 23. juulil/3. augustil 1769 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1769–1781 (introdutseeriti 23. augustil/3. septembril 1769) Vastseliina Katariina koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Johann Christoph Schmidt oli Järva-Peetri, Tarvastu ja Otepää Maarja koguduse õpetaja, tema abikaasa Elisabeth Christine isa Christian David Lenz oli Dzērbene ja Drusti (Cēsise kreisis) koguduste õpetaja, hiljem Cesvaine koguduse õpetaja, veel hiljem Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja ja lõpuks Liivimaa kindralsuperintendent, abikaasa vanaisa Michael Ewald Neoknapp oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja, abikaasa vend Friedrich David Lenz oli Tarvastu koguduse õpetaja ja Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja, kälimees Johann Christian Friedrich Moritz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.

## Viited
Karitsa mõis

**Karitsa mõis** (saksa keeles *Karritz*) oli rüütelkonnamõis Juuru kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas.

## Ajalugu
Karitsa mõis rajati ajavahemikus 1669–1678 samanimelise muinasküla asemele. 
Läbi sajandite oli mõis Eestimaa Rüütelkonnale kuuluva Kaiu mõisa kõrvalmõis.
1905. aasta mässu ajal süüdati mõisa viinavabrik.

Tänapäeval kuulub mõisasüda OÜ Karitsu Rantšole, mis tegeleb lihaveisete kasvatusega.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Välislingid
*Eesti mõisaportaal
*Karitsu Rantšo
*Karitsa küla
Lycksele vald

**Lycksele vald** on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.

Valla keskus ja suurim asula on Lycksele (8500 elanikku).

Valda läbib maantee E12.

## Välislingid

*Valla koduleht
Kaiu mõis

**Kaiu mõis** (saksa keeles *Catharinen*, *Kay*) oli rüütelkonnamõis Juuru kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas.

## Ajalugu

Kaiu mõis rajati 1663. aastal samanimelise muinasküla asemele. Mõis kuulus asutamisest kuni võõrandamiseni 1919. aastal Eestimaa rüütelkonnale. Mõisal oli kaks kõrvalmõisa, Karitsa ja Oraniku. 

1818. aasta maanimistu järgi oli mõisas maad, 46 adramaad ja 653 revisjonihinge.

1905. aasta revolutsioonisündmuste käigus mõisa puidust peahoone süüdati. Hoone taastati puhta vuugiga historitsistliku tellishoonena. Praegu on mõis eravalduses.

## Välislingid
*Eesti mõisaportaal
August Eduard Warres

**August Eduard Warres** (8. november/20. november 1864 Aidu – 9. oktoober/22. oktoober 1914 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta õppis Aidus vallakoolis, aastatel 1874–1877 Helmes ja Tarvastus kihelkonnakoolis, aastatel 1878–1879 Viljandis kreiskoolis, aastatel 1879–1885 Viljandi Maagümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1886–1891. Oli seejärel koduõpetajaks parun Ungern-Sternbergi juures Koorastes. Oli aastatel 1891–1892 prooviaastal Kanepi Jaani koguduses Johannes Oskar von Falcki juures. Ordineeriti 10. mail/22. mail 1892 Riias õpetajaks.

Ta oli aastal 1892 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1892–1912 oli ta (introdutseeriti 6. septembril/18. septembril 1892) Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Jäi aastal 1912 emerituuri. Emerituuris olles elas Tartus.

## Isiklikku
Tema isa Mats Warres oli rahvakooliõpetaja, tema abikaasa Agnes Auguste Mathilde isa Eduard Kremser oli Valga vennastekoguduse diakon.

## Viited
Johann Schmidt

**Johann Schmidt** on olnud mitme tuntud inimese nimi:

***[[Johann Christoph Schmidt]]**, Eesti vaimulik (1705–1775)
***[[Johann Heinrich Schmidt]]**, Eesti vaimulik (1713–1808)
***Johann Heinrich Schmidt**, Eestimaa kubermangu maamõõtja (1804–1881)
***[[Johan Schmidt]]** või **Johann Schmidt**, Eesti sõjaväelane
*Johann Schmidt ehk **[[Punane Kolp]]**, koomiksitegelane
Amor Trio

**Amor Trio** oli 1972. aastal tegutsenud Eesti ansambel, kus laulsid Tõnis Rätsep, Lembit Ulfsak ja Juhan Viiding.

ARM Musicu 2004. aastal välja antud Juhan Viidingu loomingu kogumikus sisaldub neljas CD-plaat "Amor Trio". Sellel on 1930. ja 1940. aastate lööklaule, salvestatud Eesti Televisioonis 1972–1973. See ilmus algselt 1993. aastal kassetina.

## Lood albumil
#Vesiroosid kuuvalgel 
#Ainult sümpaatiat 
#Selles süüdi on mai 
#Väike mamma 
#Sa sobid mulle väga 
#Su parfüümist joobunud 
#Mis olen sinuta 
#Marta 
#Honolulu 
#Nagu sigaret nii hõõgub 
#Natascha 
#Vihmasadu 
#Aegade loor

## Teisi laule
*Jõuluõhtu Monte Carlos
*Armastusest räägi, Marju

## Viited

## Välislingid
*Foto
*"KÖP. OI, AEGU AMMUSEID... Ansambel Amor-trio" (raadiosaade, pikkus 52 minutit) Eesti Raadio 2001
Kopolümeer

**Kopolümeer** ehk **heteropolümeer** on  selline polümeer, mille molekulides esinevad kahele või enamale monomeerile vastavad lülid. Protsessi, milles saadakse kopolümeerid, nimetatakse **kopolümerisatsiooniks**.

Kui polümeeri molekulis esinevad vaid ühe monomeeri molekulid, siis on tegu homopolümeeriga.

## Vaata ka
*Polümerisatsioon
Eesti Taastuvenergia Koda

**Eesti Taastuvenergia Koda** on 13. mail 2011 Tallinnas asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on aidata kaasa taastuvenergia ehk päikese-, hüdro-, tuule-, bio- ja maasoojusenergia ning mittebioloogilist päritolu taastuvkütuste laiemale kasutuselevõtmisele Eestis. Selle eesmärgi saavutamiseks tegeleb Koda taastuvenergialahenduste tutvustamise ja populariseerimisega ning Eesti ja Euroopa energiapoliitika debattides osalemisega. Pikaajaliseks sihiks on Koda seadnud täieliku ülemineku taastuvate energiaallikate kasutamisele Eesti energiamajanduses. Koda tuli 2012. aastal esimesena Eestis välja 100% taastuvenergiale ülemineku visiooni ja tegevuskavaga Eesti jaoks.

Kojasse kuuluvad energiatootjad Gren Eesti, Graanul Energia ja Utilitas ning assotsiatsioonid Eesti Biogaasi Assotsiatsioon, Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühing, Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon, Eesti Veskivaramu ja Eesti Päikeseelektri Assotsiatsioon. Koja liikmeks on võimalik astuda kõigil ettevõtetel, mittetulundusühingutel ja organisatsioonidel, kes toodavad ise taastuvenergiat või seisavad selle eest, et Eestis taastuvenergia valdkond jõudsalt areneks.

Koja juhataja oli aastatel 2011—2018 Rene Tammist ja 2018—2024 Mihkel Annus. Koda juhib aastast 2024 Silver Sillak.

## Viited
Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu

**Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu** on 10. juunil 2011 Tallinnas asutatud hoiu-laenuühistu. 

Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu on Tartu Hoiu-laenuühistu partnerühistu. Ühistu tegevus on suunatud korteriühistutele, elamuühistutele, hooneühistutele ja garaažiühistutele finantsteenuste pakkumisele. Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu juriidiliseks vormiks on tulundusühistu. Lisaks peakontorile Tallinnas on ühistul ka harukontor Tartus.

Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu omanikud on ühistuga liitunud korteri-, elamu-, hoone- ja garaažiühistud.

## Sümboolika

Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu logo pärineb Tartu Hoiu-laenuühistult.

Logo kujutab inimest, kelle kohal olevad ümmargused elemendid tähistavad häid mõtteid ja nende teostumist. Ühistu hinnangul võib logo meenutada ka Eesti rahvussümbolit rukkilille.

## Isikud

Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu juhatuse esimees on Julia Borissenko. Nõukogu liikmed on Enni Vaarmann, Katriin Raudvere ja Lembit Nöps.

## Vaata ka
* Eesti veksel
* Ühistuleht
* Ühistupank

## Viited

## Välislingid
*Eesti Korteriühistute Hoiu-laenuühistu koduleht
Gaboni jalgpallikoondis

**Gaboni jalgpallikoondis** on Gaboni rahvuskoondis jalgpallis hüüdnimedega Les Panthères (Pantrid) or Les Brésiliens (Brasiillased). Nad pole kunagi kvalifitseerunud FIFA World Cupile, kuid nad on kvalifitseerunud seitse korda (2017 seisuga) Africa Cup of Nationsile.
Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon

**Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon** (lühend **ETEA**) on 21. septembril 2001 Saksamaal asutatud tuuleenergia potentsiaalist huvitatud ettevõtteid, organisatsioone ja üksikisikuid ühendav organisatsioon.

ETEA asutajaliikmed olid neli Eestis tuuleenergeetika projektide arendusega tegelevat ettevõtet: Tuuleenergia OÜ; Tuulepargid AS; SeeBA Energiesysteme GmbH ja Ostwind Verwaltunggsgesellschaft mbH. Tuuleenergia assotsiatsiooni juhtis aastatel 2001–2009 Jaan Tepp. 

ETEA missiooniks on luua tuuleenergia arengule ja selle tehnoloogia arendusele sellised tingimused, mis tagavad tuuleenergia ja selle arendajate konkurentsivõime ning taastuvenergia laiema kasutuselevõtu kaudu puhta elukeskkonna säilimise. 

Assotsiatsioonis on 17 liiget ning liikmesus jaguneb lihtliikmete, töötavaid tuulikuid omavate ja tuulikuid tootvate liikmete vahel.

ETEA juhatusse kuuluvad Aavo Kärmas (Enefit Green), Jaanis Järvet (Empower) ja Peeter Kukk (Baltic Wind Energy). ETEA tegevjuht on Terje Talv.

## Viited
Rene Tammist

**Rene Tammist** (sündinud 5. juulil 1978 Tartus) on taastuvenergia arendaja Utilitas Wind OÜ juhatuse liige, endine Eesti Taastuvenergia Koja juhataja ja endine ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Jüri Ratase esimeses valitsuses. Tammist oli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna noorteorganisatsiooni president 1998–2001 ja on töötanud ka Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsiooni energiapoliitika nõunikuna. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1996. aastal Tartu 7. Keskkooli ja 2001. aastal Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga avaliku halduse erialal. 2004. aastal kaitses ta magistritöö avaliku poliitika ja halduse erialal Manchesteri Ülikoolis. 2006. aastal alustas Tammist õpinguid University College Londoni doktorantuuris. 2009. aastal osales USA Kongressi Atlandi-üleses kliima- ja energeetikapoliitika vahetusprogrammis.

## Töökohad
* 2001–2002 välisministri nõunik
* 2004–2011 Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsiooni energiapoliitika nõunik
* 2007–2009 Eesti Energia nõukogu liige
* 2009–2011 Eesti Kliimaagentuuri nõukogu liige
* 2011–2012 Tartu ülikooli lektor Euroopa liidu energeetika ja kliimapoliitika alal
* 2011–2018 Eesti Taastuvenergia Koja juhataja 
* 2012–2018 EL Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti Haldusnõukogu Euroopa Parlamendi poolt esitatud liige (2 mandaati).
* 2014–2018 Sihtasutuse Kredex nõukogu liige
* 2018–2019 ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister
* 2019- Utilitase tuule-ja päikeseenergia ärisuuna juht

## Poliitiline tegevus
Ta on 1996. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Harju- ja Raplamaal. 

22. augustil 2018 asus ta ettevõtlus- ja infotehnoloogiaministri ametikohale. Ta oli ametis Jüri Ratase esimese valitsuse lõpuni 29. aprillini 2019.

## Hobid
Ajalugu ja pikamaajooks.

## Viited
Carl Gottlieb Reinthal

**Carl Gottlieb Reinthal** (7. jaanuar/18. jaanuar 1797 Karksi – 20. september/2. oktoober 1872 Tartu) oli eesti vaimulik.

Reinthal sündis Karksis mõisavalitseja pojana. Ta õppis Viljandi kreiskoolis, seejärel aastatel 1809–1814 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1814–1817. Töötas seejärel koduõpetajana. Ordineeriti 22. juulil/3. augustil 1828 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1828–1835 Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1835–1844 sama koguduse õpetaja. 29. mail/10. juunil 1844 loobus ta pastoriametist. Oli seejärel pangaametnik Liivimaa mõisnike krediitkassa Tartu osakonnas.

Lisaks oli Reinthal aastatel 1849–1854 ja 1856–1857 ajakirja Das Inland toimetaja. Ta oli Õpetatud Eesti Seltsi asutajaliige ja oli aastatel 1851–1853 seltsi president. 

Ta avaldas 1845. aastal esimesena aabitsa nime all tartumurdelise aabitsa ("Tarto maakeele Abits, kost latse wõiwa täwweste lugemist opi"), kasutades uut kirjaviisi ja pannes viimasel lehel paiknenud kuke pildi tiitellehele. Ta hakkas Kalevipoega saksa keelde tõlkima, jõudis 15. looni, kuid Kreutzwaldi vastuseisu tõttu katkestas tõlkimise. Ta toimetas aastatel 1846–1851 Ma-rahwa Kalenderit ehk Täht-ramatut. Samuti tegi ta kaastööd Rosenplänteri "Beiträge..."-dele: *"Etwas zur esthn. Wortfügung"* (Beitr. XX, lk. 41 jj.) ja *"Wörter und Redensarten, die in Hupels Wörterbuche nicht stehen"* (Beitr. XX, lk 49–120).

## Carl Reinthali kirjutatud raamatud
*Ewangeliumi nink Epistli pühhast kirjast wäljakirjotetu, nink sedda körda möda säetu, kuis neid pühhapäewil nink pühhil kirrikun prugitas: Tarto-ma koggoduste tullus. [Carl Gottlieb Reinthal]. Riia, 1842.
*Tarto maa-keele Abits kost latse wõiwa täwweste lugemist opi: Manu om pantu 12 jutu lugemise-tükis. [Carl Gottlieb Reinthal]. Tarto, 1845.
*Kuis mõistlik mees, ke Jumala abbiga om jõudnu hennele rahhatenga korjata, sedda nidade wõip kaswu päle wäljapanda, et ta hääd renti ehk eentressi saap nink middake se mant ärra ei kao. Hä nõuw kigile Liiwlandima rahvale antu. [Carl Gottlieb Reinthal]. Tartu, 1850.
*Oppus, kuis Tallorahwa Rendikassa abbiga wõip tallomaid osta. [Carl Gottlieb Reinthal]. Tartu, 1851.
*Õppetus, kuida Tallorahwa Rendikassa abbiga wõib tallomaid osta. [C. G. Reinthal]. Tartu, 1851.

## Carl Reinthali tõlgitud raamatud
*Sädus kuis Liiwlandi-ma mõisnikuide Kredit-Kassa abbiga tallomaid wõip müwwa nink osta. [Tlk. Carl Gottlieb Reinthal]. Tartu, 1849.
*Tarto Alma materile Wiekümne aasta lõppetuse rõemo-pühhal sel 12. Teetsembril 1852 = Gratulations-Gedicht. Ütleb tänno ja sowib õnne Eestima-kele ja kirja-koggoduse nimmel Fr. Kreutzwald; tõlkinud C. Reinthal. Tartu, 1852.
*Wisika, ehk öppetus lodud asjade issewisidest ja wäggedest. (J. G. Schwartz; Tallinna keelde C. G. Reinthal). Tartu, 1855. Teine trükk: Tartu, 1867.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ferdinand von Walter

**Carl Ferdinand Eduard von Walter** (3/15. veebruar 1844 Tartu – 6. detsember 1892 Rooma) oli Tartu raehärra ja sündik aastail 1885–1889.

## Kirjandus
* Dorpater Ratslinie 1319–1889 und das dorpater Stadtamt 1878–1918. Bearbeitet von Robert Arthur von Lemm. Marburg/Lahn, 1960. Lk. 150.