Malai keel (makrokeel)

**Malai keel** (*Bahasa Melayu*) on austroneesia keelte hulka kuuluv makrokeel, mida kõneldakse Kagu-Aasias. See hõlmab 36 regionaalkeelt. Selle kõnelejate arv on umbes 200 miljonit. See on üks suurima kõnelejate arvuga keeli maailmas. 

Malai keel kitsamas mõttes ehk Malaisia malai keel on ametikeel Malaisias, Bruneis ning ka üks neljast ametikeelest Singapuris. Malai keele teine põhiline variant on Indoneesias kõneldav indoneesia keel, mida kõneleb esimese või teise keelena ligi 300 miljonit inimest. Malai ja indoneesia keele erinevused on väikesed, mistõttu keeleteaduses arvatakse need ühe keele alla.

Malai keelt kirjutatakse tänapäeval valdavalt ladina kirjas. Ajalooliselt on malai keele kirjutamiseks kasutatud mitmesuguseid kirjaviise.

Malai keelel põhineb *[[lingua franca]]* ja ametikeel, mida kasutatakse peamiselt Malaisia ja Indoneesia piirkonnas ja mis on ka Brunei, Singapuri ja Indoneesia ametikeeles. Suuremaid kõnelejate rühmi leidub ka Myanmaris, Hongkongis, Hollandis ja USAs ning Tai kolmes lõunapoolse provintsi Narathiwati, Yala ja Pattani provintsi aladel. Malai keele keelekoodid ISO 639 järgi on `ms`, `may` või `msa` (makrokeele jaoks). Indoneesia keele koodid on `id` ja `ind`.

Malai keelt kitsamas mõttes nimetatakse Malaisias malaisia keeleks (*Bahasa Malaysia*). Malaka poolsaarel kõneleb malai keelt 12 miljonit inimest, sealhulgas 7,2 miljonit emakeelena ja 4,8 miljonit teise keelena.

Indoneesia keel (*Bahasa Indonesia*) on Indoneesia ametikeel. Seda kõneleb umbes 162 miljonit inimest. 21 miljonil inimesel, kellest enamik elab Jaava saarel, on see emakeel. 141 miljonit inimest kasutab seda teise keelena või *lingua franca*na. Indoneesia keelt kõneldakse ka väljaspool Indoneesiat, näiteks Saudi-Araabia, Singapuris, Hollandis ja USA-s. Ida-Timoris, mida Indoneesia okupeeris aastatel 1975–1999, on indoneesia keel 2002. aasta Ida-Timori põhiseaduse järgi "töökeel". Paljud Ida-Timori ülikoolide õppekavad on indoneesiakeelsed.

## Ajalugu
Malai keel kuulub austroneesia keelte malai-polüneesia haru läänerühma.

Vanamalai keele vanimad kirjalikud mälestised pärinevad 7. sajandist.

Malai keel sai palju mõjutusi Indiast, kust pärinevad hinduism ja budism. Hiljem tulid koos islamiga araabia ja pärsia keele mõjud. Alates 14. sajandist kirjutati malai keelt peamiselt araabia kirjas.

Erinevad koloniaalsed mõjud on toonud kaasa erinevusi laensõnades.

### Areng Malaisias

Juba koloniaalajal panid Richard Olaf Winstedt ja Richard James Wilkinson aluse tänapäeva Malaisia haridussüsteemile. Nad uurisid oma töödega malai keele süsteemi ja koostasid tänapäevani kasutusel olevad malai-inglise sõnaraamatud. Malaia Föderatsiooni iseseisvumisel kehtestati Malaia Föderatsiooni põhiseaduse artiklina 152 Malaisia iseseisvuse rajajate, eelkõige Tunku Abdul Rahmani eestvedamisel kasutusele malai keele staatus, et anda paljurahvuselisele riigile ühise keele kaudu identiteet.

Pärast 1969. aasta veriseid etnilisi rahutusi võttis peaminister Abdul Razak kasutusele väljendi "malaisia keel", et rõhutada Malaisia etnoste ühtsust ja leevendada pingeid malailaste ülemvõimu (*[[Ketuanan Melayu]]*) küsimuses. Haridusminister Anwar Ibrahimi ajal võeti 1986. aastal taas kasutusele nimetus "malai keel". 2007. aasta aprillis otsustas Malaisia valitsuskabinet, et riigi kõigi etnoste ühise keele ametliku nimetusena kasutatakse taas väljendit "malaisia keel".

Hollandi Ida-Indias võeti 19. sajandil koos Hollandi koloniseerimisega kasutusele ladina kiri. Indoneesia iseseisvusdeklaratsiooniga 1945. aastal kuulutati *bahasa Indonesia* riigi ametlikuks keeleks; algselt oli malai keel levinud vaid Sumatra idaosas ning pealinna Jakarta ümbruses.

1972. aastal loodi Malaisias ja Indoneesias ühtne ladina kirjal põhinev kirjaviis ja suures osas ühtlustatud ortograafia. Islamistamise ajast oli kasutusel *[[jawi]]* kiri (erimärkidega araabia kiri), kuid 1901. aastal kehtestas Hollandi koloniaalvõim hollandi kirjaviisist lähtuva õigekirja Ejaan Van Ophuijsen 'Van Ophuijseni õigekiri'. See asendatu 1947. aastal uue õigekirjaga Ejaan Republik 'vabariigi õigekiri', mille omakorda vahetas 1972. aastal välja Ejaan yang Disempurnakan 'täiustatud õigekiri'. Araabia kirja kasutatakse siiski aeg-ajalt tänapäevalgi, eriti religioosses kontekstis, ja malaikeelseid araabia kirjas silte võib endiselt kohata.

### Areng Ida-Timoris

Veel 19. sajandi alguses kõneldi Portugali Timoris kaubanduskeelena malai keelt. Seda kasutasid isegi portugallased ja topassed. Hiljem malai keel sealt kadus. Nähtavasti aitas Portugali koloniaalvõim pärast 1870. aastat sellele kaasa. Nii sise- kui ka väliskaubanduses võtsid malai keele rolli üle tetumi keel (Tetun-Prasa) ja portugali keel. Ainult Ida-Timori araablaste seas säilis Dili malai keel veel kaua igapäevakeelena Dili linnaosas Kampung Aloris ja oli 1975. aastal veel tähtsaim teine keel Oe-Cusse Ambenos. Seda soodustas ümbritseva Indoneesiale kuuluva Lääne-Timori mõju.

1975. aastal okupeeris Indoneesia alles üheksa päeva varem välja kuulutatud riigi Ida-Timori. 1976. aastal ta  annekteeris selle. Et indoneesia keel sümboliseeris Indoneesia jaoks riigi ühtsust, keelati portugali keele kasutamine. 1999. aastal andis Indoneesia Ida-Timori üle ÜRO Ida-Timori Üleminekuadministratsioonile. 2002. aastal taastati Ida-Timori iseseisvus. Indoneesia keel kaotas ametikeele staatuse tetumi ja portugali keele kasuks, kuid põhiseaduse järgi on see endiselt töökeel. Paljusid kõrgkoolikursusi õpetatakse indoneesia keeles.

1991. aastal oskas 60% Ida-Timori elanikest indoneesia keelt. 2015. aasta Ida-Timori rahvaloenduse andmetel oskas Ida-Timoris 36,6% elanikkonnast indoneesia keeles rääkida, lugeda ja kirjutada; veel 1,7% rääkis ja luges, 17,6% ainult luges ja 6,2% ainult rääkis. 2711 idatimorlasel oli see emakeel. Malai keelt nimetas emakeeleks 63 idatimorlast.

### Erinevused malai ja indoneesia keele vahel

Erinevused nende kahe keelevariandi vahel kujunesid välja alles koloniaalajal ja puudutavad peamiselt sõnavara. Mõned sõnad on kummaski vari sageli seetõttu, et osa sõnu tõid Malaisiasse Briti kolonisaatorid ja Indoneesiasse Hollandi kolonisaatorid. 
Terminite puhul on erinevused kõige sagedasemad. Tuntud näitena on "väljalasketoru" indoneesia keeles *knalpot* ja malai keeles *ekzos* (inglise sõnast *exhaust*). Sõnad, mis tähistavad nähtusi, mida enne koloniaalaega ei olnud, on malai keeles peaaegu alati inglise päritolu ja indoneesia keeles enamasti hollandi päritolu. Näiteks "takso" on malai keeles *teksi* (inglise häälduse järgi) ja indoneesia keeles *taksi* (hollandi häälduse järgi). 

Indoneesia keelde on üha enam jõudnud sõnu teistest Indoneesia regionaalkeeltest, nagu jaava keel ja sunda keel. Sellepärast on malai ja indoneesia keel hüppeliselt lahknenud. Noortel on üksteisest raskem aru saada.

Paljud välismaalased, kes on õppinud ühte keelevarianti, märgivad, et nad suutsid pärast lühikest harjumist ka teises riigis hästi suhelda, eriti haritud inimestega. Nähtavasti on  erinevused kujunenud eelkõige kõnekeeles ja slängis.

Mõnikord arvatakse ekslikult, et sõna *Bahasa* tähistab malai keelt üldse. Tegelikult tähendab see lihtsalt keelt. Mõlema keele iseseisva arengu tulemusena on need nüüdseks piisavalt lahknenud, et neid käsitatakse eraldi keeltena. 

Indoneesias välditi pärast iseseisvumist nimetust "malai keel", sest lähtuti kolonialismivastase võitluse loosungist "üks rahvas – üks keel – üks maa". Singapuris ei tekitanud nimetuse "malai keel" kasutuselevõtmine probleeme, sest selle roll on seal inglise keelele allutatud. Ka Bruneis on malai keel peamiselt halduskeel ja *[[lingua franca]]*, kohalikud elanikud kõnelevad teisi keeli. Üldiselt saab eriti Singapuris, aga ka Bruneis inglise keelega paremini hakkama. Singapuris räägib inglise keelt rohkem inimesi kui malai keelt, sest seal on rohkem hiinlasi kui malailasi. Ka Malaisias eelistab umbes 26% hiinlasi ja umbes 9% indialasi inglise keelt, kuid ainult seal on malai keel tegelikult enamiku inimeste emakeel. Indoneesias on inglise keel seevastu vähe levinud (välja arvatud turismipiirkondades) ja indoneesia keel on paljude jaoks teine keel, mida vanemad hariduseta inimesed ja kaugete piirkondade elanikud sageli ei kõnele ega saa sellest aru.

## Vaata ka
*Malai kirjandus

## Viited