open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hermann Samson

**Hermann Samson** (ladina Hermannus Samsonius; läti Hermanis Samsons; 4. märts 1579 Riia – 16. detsember 1643 Riia, Rootsi kuningriik) oli Liivimaa vaimulik ja teoloog, esimene Rootsi-aegne Liivimaa luterlik superintendent.

## Elulugu
Hermann Samson õppis 1599. aastast Rostocki ülikoolis ladina ja kreeka kirjandust Eilhard Lubinuse (1565–1621) juures ja seejärel Wittenbergi ülikoolis teoloogiat (Mag. 1605), võitles Poola ajal jesuiitide tegevuse vastu.

Hermann Samson oli 1616–1643 Riia Püha Peetri kiriku ülempastor ja Riia ülempastor ning nimetati Gustav II Adolfi poolt 23. augustil 1622 Liivimaa superintendendiks .

1626. aastal avaldas Samson nõiajutluste kogu "Neun Außerlesen und Wolgegründete Hexen Predigt", nn "Üheksa nõiajutlust", milles kirjeldab nõidu, ning annab üksikasjalise juhendi, mida nende vastu teha.

1638. aastal kinkis Rootsi kuninganna Kristiina talle Vestiena (Festen) mõisa.

19. septembril 1641 sai Hermann Samson Rootsi aadlikuks, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. Samsonite järeltulijad immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda aadlinimega Samson-Himmelstjerna (nt 2349). 

Riia toomkiriku ühel vitraažaknal on kujutatud Samsoni ja kuningas Gustav II Adolfi kohtumist.

## Perekond
Tema vanemad olid Riia linnasoldatite ülem (*bürgerhauptmann*) Naeman Samson (surnud 1583) ja Anna Bocker. Isa surma järel 1583 sai tema kasuisaks Riia kaupmees Boriss Depkin.

Ta abiellus 24. juunil 1609 Helena Hartmanniga, kes oli kaupmees Bruno Hartmanni ja Helena Glandorfi tütar. Abielust sündisid Bruno Samson (suri 1647) ja Hermann von Samson (1619–1678), kes oli Riia bürgermeister ja Riia linnusekrahv, Vestiena (Festen) ja Bīriņi (Koltzen) mõisnik.

## Viited

## Kirjandus
* James Dobreffi dissertatsioon: "Hermannus Samsonius to Axel Oxenstierna. Latin Correspondence from 1621 to 1630 with Linguistic and Historical Commentaries.", Lund: Lund University 2006, ISBN 9162869523 http://www.lu.se/o.o.i.s?id=12588&postid=25953, libris.se
*Vivian Siirmani magistritöö: Hermann Samsoni (1579–1643) trükitud jutlused varauusaegse vaimuliku meediumina (juhendaja: Mati Laur) ; Tartu Ülikool, filosoofiateaduskond, ajaloo ja arheoloogia instituut, üldajaloo õppetool, Tartu : Tartu Ülikool, 2008 Andmed ESTERis
## Välislingid

*
*Hermann Samson; das Porträt; die Gravüre — Hermann Samsoni portree Johann Christoph Brotze kogus.
*Teoseid ESTERis
*Teoseid: libris.se
Albert Burmeister

**Albert Burmeister** (1. august 1870 Tula kubermang, Venemaa Keisririik – 6. jaanuar 1940 Laura, Petserimaa) oli eesti maletaja.

## Kirjandus
*Maletaja A. Burmeister surnud. Rahvaleht nr 12, 15. jaanuar 1940. Lk 3
*"Maleisa A. Burmeister maeti". Päevaleht nr 26, 28. jaanuar 1940. Lk 5 

## Välislingid
*
Ave Suija

**Ave Suija** (sündinud 16. aprillil 1969) on eesti lihhenoloog  (samblike uurija).

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1995. aastal. Magistrikraadi botaanika ja mükoloogia alal sai ta samas 1997. aastal ning doktorikraadi samal erialal omandas ta 2005. aastal.

## Tunnustus
*2019 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
*Foto ja publikatsioonid Tartu Ülikooli veebiportaalis
*
Euro FM

**Euro FM** oli venekeelne raadio Eestis.

Euro FM oli kuuldav Tallinnas 1. septembrini 2014 sagedusel 104,9 MHz.

## Vaata ka
*Eesti raadiojaamade loend

## Välislingid
Harilik põisrohi

**Harilik põisrohi** (*Silene vulgaris*) on nelgiliste sugukonda põisrohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.

Harilik põisrohi on levinud kogu Euroopas. Eestis on ta tavaline taim. Taim eelistab kivist kasvukohta. 

Harilik põisrohi kasvab 15–50 cm kõrguseks. Taim on karvadeta ja hallikasroheline. Terve leheserv aga lehed kinnituvad vastakuti.

Tal on silmatorkav paisunud sile võrkja mustriga õietupp, mis jääb varre külge ka pärast õitsemist. Kahelõhised kroonlehed on valged. Taim õitseb maist septembrini. Harilik põisrohi lõhnab öösiti, teda tolmeldavad nelgiöölased, kes munevad taime õide ning kelle röövikud kasutavad osa seemnealgmeid toiduks. Kuna suur hulk nektarit on peidetud sügavale õie sisse, ei pääse näiteks kimalased selleni muidu, kui närivad põie seina maiustuse lähedal läbi.

Põisrohtu on kasutatud rahvameditsiinis tänu selle saponiinide sisaldusele kätepesuks ning rasvaplekkide eemaldamiseks.

Hariliku põisrohu noored võrsed on söödavad ning neid kasutatakse salatina.

## Välislingid
*
Absurdsus

**Absurdsus** on loogika reeglite vastasus, vastuolu sisaldamine.  

Absurdne idee sisaldab ühitamatuid koostisosi. Absurdne arutlus on kehtetu.  

## Vaata ka
*absurdsusele taandamine
*paradoks
Karl Elhi

**Karl Elhi** (25. jaanuar 1890 Vohnja vald – ?) oli Vohnja vallavanem.

Ta osales Vabadussõjas 5. polgu muusikakomandos. 

Ta oli pillimees Udriku puhkpilliorkestris ja ka juhatas seda 1924. aastal.

Oli Sepavälja talu peremees, võttis osa kohalike majanduslike organisatsioonide tegevusest, alates 1936. aastast Vohnja vallakohtu esimees.

Oma 50. sünnipäeval, 25. jaanuaril 1940, võttis ta vanalt Vohnja vallavalitsuselt asjaajamise üle.

Arreteeriti NKVD poolt 29. aprillil 1945, vabastati sama aasta novembris.

## Viited
Star FM

Raadio Star FM on üleriigiline kommertsraadio, mis mängib “parimaid uusi ja vanu hitte”. Raadio Star FM Hommikuprogrammi juhivad Andres Puusepp, Jürgen Pärnsalu, Pille Minev ja Grete Kuld. Raadio Star FM Hommikuprogramm on eetris argipäeviti kell 6-10. Argipäeviti kell 10-15 on eetris Liis Lusmägi ning 15-19 Marko Lõhmus.

Star FM muutub igal detsembril ametlikuks jõuluraadioks, mis mängib kuni jõulupühade lõpuni 100% jõulumuusikat. Alates 2019. aastast on raadio Star FM kolinud jõuluperioodiks ka Ülemiste keskuse aatriumisse. Aatriumisse kerkib igal aastal maagiline ja jõuluhõnguline raadioboks, kust toimub raadio Star FM otse-eeter. Jõuluraadio on justkui raadio Star FM kingitus kuulajatele - igast detsembripäevast saab natuke erilisem päev, mis hoiab jõulutunnet südames!

Raadio Star FM Hommikuprogramm ja saatejuhid on mitmekordselt pärjatud ka Eesti Meelelahutusauhindadel.

2016 Aasta naisraadiohääl oli Pille Minev.

2017 Aasta naisraadiohääl oli Pille Minev.

2021 Aasta raadiohääl oli Pille Minev.

2022 Aasta raadiohääl oli Star FM Hommikuprogramm

2024 Aasta raadiohääl oli Star FM Hommikuprogramm

Star FM on kuuldav Tallinnas ja Harjumaal sagedusel 96,6 MHz, Tartus ja Tartumaal sagedusel 99,4 MHz, Pärnus ja Pärnumaal 100,3 MHz, Haapsalus ja Läänemaal 92,9 MHz, Paides ja Kesk-Eestis 88,1 MHz, Võrus ja Võrumaal 103,2 MHz, Kuressaares ja Saaremaal sagedusel 93,3 MHz, Rakveres ja Lääne-Virumaal 92,2 MHz, Jõgeval ja Jõgevamaal 101,9 MHz, Viljandis ja Viljandimaal sagedusel 89,3 MHz, Valgas ja Valgamaal 102,8 MHz ja Jõhvis ja Ida-Virumaal 106,3 MHz, Kärdlas ja Hiiumaal 107,2 MHz.

Raadio on kuulatav ka veebis https://raadiod.tv3.ee/

Facebook

Instagram

## Vaata ka
* Eesti raadiojaamade loend

## Välislingid
*Koduleht
*Star FM Eesti satelliit Astra 4A vahendusel
Kõzõlsu

**Kõzõlsu** (kirgiisi keeles Кызыл-Суу, tadžiki keeles Кизилсӯ 'punane jõgi') on jõgi Aasias. Algab Taga-Alai ahelikult. Voolab valdavalt läände läbi Alai oru. Ühinedes Muksuga, moodustab Surhobi.
Aasnurmikas

**Aasnurmikas** (*Poa pratensis*) on taimeliik kõrreliste sugukonna nurmika perekonnast. 

## Kirjeldus
Aasnurmika pööris on piklik ja tihe, kuni 10 cm pikkune, pööriseharud on 3–7 kaupa männases. Pähikud on kuni 5 mm pikkused ja enamasti lillakad. Välissõkla alumise osa rood ripskarvane. Keeleke on 0,1–1 mm pikkune ja tömbi tipuga. Lehed on paadikujuliselt ahenenud, 2–6 mm laiad. Alumised lehetuped on taimel lapikud ja siledad. Taimed on 30 kuni 90 cm kõrged, õitsevad juunis–juulis. 

## Kasvukoht
Aasnurmikas kasvab karjamaadel, niitudel, teeäärtel, hõredates metsades, põldudel, kesadel.

## Levik
Ta on levinud Euroopas, Aasias, Aafrika põhjaosas ning invasiivsena Põhja-Ameerikas. 

Eestis sage. Samuti on aasnurmikas populaarne kultuurtaim murusegude koostisosana.

## Sordiaretus
Aasnurmikast on aretatud arvukalt nii sööda- kui ka murusorte. Eestis on tuntud Jõgeva sordiaretusjaamas murutaimeks aretatud aasnurmikasort 'Esto'.

## Loomakasvatus
Aasnurmikas on väärtuslik  söödataim.

## Kultuuriline kajastus
Aasnurmikas on levinud USA Apalatšide piirkonnas, sealhulgas Kentucky osariigis, mistõttu üks tema ingliskeelsetest nimedest on *Kentucky bluegrass*. Selle järgi on ansmabli Blue Grass Boys eeskujul saanud nime kantrimuusika žanr *[[bluegrass]]*.

## Galerii

Pilt:Poa pratensis (3924615318).jpg|Aasnurmika pähikud
Pilt:Poa pratensis 01.jpg|Aasnurmikas
Pilt:Poa.pratensis.jpg|Aasnurmika pööris
Pilt:Poa pratensis (3924614824).jpg|Aasnurmikal on õie alusel kähar karvatutt


## Viited

## Välislingid
*
*Aasnurmikas e-taimemäärajas
Farallon de Medinilla

**Farallon de Medinilla** on Põhja-Mariaanidele kuuluv asustamata saar Mikroneesias, üks Mariaanidest. 

Saare geograafilised koordinaadid on .

Saare pindala on 84 ha. Saar on künklik, kõrgus kuni 81 m.
Täisarv (andmetüüp)

Informaatikas on **täisarv** (`integer`) andmetüüp, millega saab arvuti mälus esitada väärtusi mõnest täisarvude hulga lõplikust alamhulgast. Täisarvude aritmeetika on reeglina realiseeritud riistvaras. Riistvarast ja programmeerimiskeelest sõltuvalt võib täisarvulistele andmetüüpide väärtusvaru olla erinev. 

Täisarvulise andmetüübi võimalike väärtuste arv sõltub andmetüübi poolt kasutatavast bittide arvust. Tehakse vahet märgiga ja märgita täisarvuliste andmetüüpide vahel. Märgiga täisarvulise andmetüübi väärtusvarusse kuuluvad nii negatiivsed kui positiivsed täisarvud, null kaasa arvatud. Märgita täisarvulise andmetüübi väärtuste hulka kuuluvad vaid mittenegatiivsed täisarvud.

* n-bitisele mittenegatiivsele täisarvutüüpi muutujale saab omistada väärtusi 0 kuni 2n-1;
* n-bitisele märgiga täisarvutüüpi muutujale saab tavaliselt omistada väärtusi −2n-1 kuni +2n-1-1.

### Näited
Programmeerimiskeeles Java tuntakse nelja täisarvulist primitiivset andmetüüpi: `byte`, `short`, `int` ja `long`.

Andmetüüp `byte` (bait) väljendab 8-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −27 kuni +27−1 (ehk −128 kuni 127).

Andmetüüp `short` ("lühike") väljendab 16-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −215 kuni +215−1 (ehk −32&nbsp;768 kuni 32&nbsp;767).

Andmetüüp `int` väljendab 32-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −231 kuni +231−1 (ehk −2&nbsp;147&nbsp;483&nbsp;648 kuni 2&nbsp;147&nbsp;483&nbsp;647).

Andmetüüp `long` ("pikk") väljendab 64-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −263 kuni +263−1 (ehk −9&nbsp;223&nbsp;372&nbsp;036&nbsp;854&nbsp;775&nbsp;808 kuni 9&nbsp;223&nbsp;372&nbsp;036&nbsp;854&nbsp;775&nbsp;807).

Märgita täisarvulisi andmetüüpe võimaldab kasutada näiteks programmeerimiskeel C.
Rüsijää

**Rüsijää** ehk **rüsi** ehk **jäärüsi** on veekogu katva jää liikumisel tekkinud jäätükkidest kuhjatis.

Rannikualadele või mujale, kus mõni objekt takistab oluliselt jää liikumist, võivad tuule toimel moodustuda mitme meetri kõrgused rüsijäävallid. Neid kutsutakse sageli ka jäämägedeks (jäämägi on tegelikult suur triiviv jäätükk).

## Vaata ka
*Ajujää
*Kinnisjää

## Viited
Rohukoskel

**Rohukoskel** (*Mergus serrator*) on partlaste sugukonda koskla perekonda kuuluv veelinnuliik. Pesitseb ka Eestis, kus tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 800 – 1200 paarile, talvist arvukust 300 – 1000 isendile.

## Viited

## Välislingid
* 

*Rohukoskel
Kõrgeimate hoonete loend

*Siin on loetletud maailma kõrgeimaid hooneid.*

## Ehitiste kõrgus kõrgeima detaili järgi
Järgnev loend on koostatud antennitippude kõrguste järgi.

## Viited
Nicolaus Bergius

**Nicolaus Bergius** (ka **Nicolaus (Nils) Berg**; ladina Nicolaus Olai Bergius, Revaliensis; vene Николаус Олафсон Бергиус; 4. detsember 1658 Tallinn – 5. aprill 1706 Pärnu) oli rootsi vaimulik ja teoloog, Rootsi-aegne Liivimaa luterlik ülemsuperintendent.

Ta alustas 1676. aastal õpinguid Turu Akadeemias ja 1677 Uppsalas, sai kuningliku stipendiaadina õppida Giesseni (Mag. 1684), Leideni, Oxfordi, Cambridge'i jmt. Euroopa ülikoolides. 20. oktoobril 1687 sai Uppsala piiskopkonnas pastoriks ja määrati samal aastal Stockholmi prantsuse koguduse pastoriks. 

Põhjasõja ajal oli ta 1700–1701 Ingerimaa superintendent, Narva Rootsi-Soome Mihkli kiriku rootsi koguduse pastor, ning 4. juulist 1701 Liivimaa ülemsuperintendent, Academia Gustavo-Carolina teoloogiaprofessor ja prokantsler Pärnus, ning Pärnu Nikolai kiriku koguduse õpetaja.

## Perekond
Tema vanemad olid Tartu Ülikoolis õppinud Tallinna Toomkiriku rootsi koguduse pastor ja Eestimaa konsistooriumi assessor Olof (Olaus) Bergius (surnud 1670) ja Vendela Svensdotter Rylander.

Mitte-aadlikust pastor Bergiuse salajane abielu 2. detsembril 1691 krahvitar Christiana Juliana Oxenstiernaga (1661–1701), kes oli Tallinna linnuses sündinud riiginõuniku ja riigimarssali, krahv Gabriel Gabrielsson Oxenstierna (1619–1673) ja krahvinna Marca Christiana von Löwenstein und Scharfenecki (1625–1672) tütar, põhjustas Rootsis suure sotsiaalse skandaali aadlike ja mitte-aadlike abielude suhtes.

## Teoseid
*Lutheri Cathechismus, medh affton och morgon bönen, samt bordlexor, på ryska och swenska. Utg. av Nicolaus Bergius, Tryckt i Narven af Johann Köhler, 1701. (toimetaja) Tundis huvi Johannese evangeeliumi, sealhulgas Jeesuse ütluste kohta.
*Kort beskrifning af then högwälborna frus, fru Christiana Juliana Oxenstiernas lefwernes lopp; then sal. frun til wälförtient ähreminne och odödeligit beröm, then ärbare werlden til sanferdig effterrättelse uthgifwen af Nicolao Bergio : ... Stockholm: tryckt af Olao Enæo, kongl. antiq. och archiv. boktryckiare, 1704. (Vaata ka: Per Adolf Sondén: "Minne af Christiana Juliana Oxenstjerna", Stockholm: Nordström 1836)
*Exercitatio Historico-Theologica de statu ecclesiæ et religionis moscoviticæ, pro summis in theologia honoribus. 1–2. (Vol. 1: Diss., resp. M. Gudmundo Krook.) Holmiæ, excudit Olaus Enæus, 1704–05 (Lübeck 1709, Frankfurt 1723) worldcat.org Andmed ESTER-is

## Viited

## Kirjandus
*Carl Friedrich Wilhelm Russwurm: "Nicolaus Bergius", Das Inland 1856 Nr.23, lk. 361–368
*Корсунский Иван Николаевич: "Сведения о раскольниках в сочнении Н. Берга: Exercitatio historico-theologica de statu Ecclisiae et religionis Moscovitae. Lubecae, 1709", Прибавления к Творениям св. Отцов, 3 №28 (1881) http://www.bogoslov.ru/biblio/text/345056/index.html djvu (144.22 kB)
*Бергиус Николаус // Энциклопедический словарь Брокгауз и Ефрон. Биографии. М., 1992. Т. 2. С. 114.

## Välislingid
*Teoseid: libris.se
Christian Braw

**Lars Christian Braw** (sündinud 26. juulil 1948) on Rootsi kiriku pastor ja teoloog.

Ta töötab Åbo Akademis süstemaatilise teoloogia dotsendina.

## Eesti keeles ilmunud teosed
*"Õnne käsiraamat. Sissejuhatus väikesesse katekismusesse". EELK Usuteaduse Instituut 2006. ISBN 9985958411
Harilik soolarohi

**Harilik soolarohi** (*Salicornia europaea*) on rebasheinaliste sugukonda soolarohu perekonda kuuluv taimeliik. 

Varem süstematiseeriti soolarohi maltsaliste sugukonda.

Soolarohi on halofiil ehk eelistab kasvada soolasematel muldadel, näiteks mererannikul.

Eestis leidub teda paiguti rannasoolakutel ja üleujutatud lääneranniku piirkondades ning läänesaartel. 

Soolarohu vars on lüliline ja lihakas, sellel puuduvad lehed. Taime varre pikkus on 3(10)–20(30) cm.

Soolarohu õied paiknevad lülide alusel. Õitseb juulis, augustis.

## Viited

## Välislingid
*
Anakardilised

**Anakardilised** (*Anacardiaceae*) on puittaimede sugukond seebipuulaadsete seltsist.

Anakardiliste hulka kuulub 70–80 perekonda, kus on ligi 1000 liiki puid ja põõsaid. Neil on väikesed õied ja nahkjad lehed, vili on valdavalt luuvili.

Paljud taimed on mürgised, osa neist (lääneanakard, roniv mürgipuu) sisaldab ärritava toimega urušiooli. Söödavad viljad on näiteks mangopuul, lääneanakardil (india pähklid), maruula-elevandiõunapuul ja harilikul pistaatsial.

## Perekondi

## Välislingid
Aasovi – Musta mere krai

**Aasovi – Musta mere krai** (Азово-Черноморский край) oli Nõukogude Liidu haldusüksus (krai) Vene SFNV koosseisus 10. jaanuarist 1934 kuni 13. septembrini 1937. 

Krai moodustati Põhja-Kaukaasia krai lääneosast. Idaosale jäi Põhja-Kaukaasia krai nimi ja selle halduskeskuseks sai Pjatigorsk.

Aasovi – Musta mere krai hõlmas Adõgee autonoomse oblasti, Põhjaoblasti ning praeguse Krasnodari krai ja Rostovi oblasti. Põhjaoblast kaotati 5. juulil 1934.   

Krai halduskeskus oli Rostov Doni ääres. 

13. septembril 1937 jagati Aasovi – Musta mere krai Krasnodari kraiks (mille koosseisu läks ka Adõgee autonoomne oblast) ja Rostovi oblastiks.
Igasugused

"**Igasugused**" on ansambli Külm Mai 2006. aasta album.

## Osalejad
* InBoil vokaal, löökriistad
* Pille Vilgota, vokaal, klaver, elektriorel 
* Heikki Kalle, akustiline kitarr, klaver, vokaal
* Hillar Tork, akustiline kitarr, e-bow, elektrikitarr, vokaal
* Alari Piispea, bass
* Tiit Kevad, löökriistad
* Peeter Krosmann, teine alt 
* Tartu Puhkpilliorkester "Eesti"

## Lood
# "Endast välja" Heikki Kalle; sõnad InBoil
# "Aeg" Heikki Kalle; sõnad Indrek Hirv
# "Ratas" Heikki Kalle; sõnad InBoil
# "Ilma vastu ei saa" Heikki Kalle; sõnad InBoil
# "Mälestus" Hillar Tork; sõnad InBoil
# "Mehejutt" Heikki Kalle; sõnad InBoil. 
# "Kust mina tean" Hillar Tork; sõnad InBoil. 
# "Mees mandoliiniga" Heikki Kalle; sõnad InBoil
# "Sõjasulase laul" Heikki Kalle; sõnad Indrek Hirv
# "Drop-d" Heikki Kalle; sõnad InBoil
# "Ükskõik" Hillar Tork; sõnad InBoil
# "Torn" Heikki Kalle; sõnad InBoil
# "Pool tinarasket kuud" Heikki Kalle; sõnad Indrek Hirv
# "Sinu vaikimine pimedas" InBoil
Logopeedia

**Logopeedia** on teadus kommunikatsioonipuuete avaldumisest, ennetamisest, hindamisest ja teraapiast. Logopeedia kui teaduse eesmärgiks on kirjeldada kommunikatsioonipuuete avaldumist, selgitada nende mehhanismi, välja töötada meetodid ja töökorraldus kõne-, hääle- ja keelepuuete, samuti neelamisprobleemide kõrvaldamiseks või leevendamiseks. 

Logopeedidel on Eestis aastast 1989 tegutsev erialaliit Eesti Logopeedide Ühing. Logopeede õpetatakse Eestis vaid Tartu Ülikooli eripedagoogika osakonnas alates aastast 1968. Logopeediks saab pärast 5-aastase kursuse lõpetamist (magistrikraadi omandamist).

## Logopeedia Eestis
Logopeedia alguseks loetakse 1920. aastaid, kui Tartu Ülikooli närvikliiniku kõnehäirete ambulatooriumi juhatajaks sai dr. Viktor Hion. Tema juhtimisel tegeleti alguses peamiselt afaasia ja kogelusega. Pikka aega tegelesid logopeediliste küsimustega vaid arstid. Huviorbiidis oli eelkõige kogelus, kuulmislangusega inimeste kõne, afaasia ja häälduspuuete korrigeerimine.

Esimesed eestlastest logopeedid olid Adele Palm, Lea Nurkse ja August Karu (logopeed), kes õppisid Leningradis M. F. Brunsi juures. Ka Moskva Pedagoogiline Instituut õpetas logopeede.

## Naaberdistsipliinid
Logopeedia on tihedalt integreeritud lingvistika, eripedagoogika, meditsiini (ortodontia, hambaarstiteadus, otorinolarüngoloogia, neuroloogia jpt), psühholingvistika, psühholoogia ja pedagoogikaga.

## Kõnepuuete liigid
*häälepuuded
*häälduspuuded
*kirjaliku kõne puuded
*kõne tempo ja rütmi häired
*väljenduspuuded
*kurtide kõne
*vaimse alaarenguga inimeste kõne

## Kõnepuuded
*afaasia
*afoonia
*alaalia
*anartria
*düsartria
*düsfoonia
*düsglossia
*düsgraafia
*düslaalia
*düsleksia
*ehholaalia
*Ekspressiivne kõnehäire
*fonasteenia
*kogelemine
*Kõne ja keele spetsiifilised arenguhäired
*Landau-Kleffneri sündroom
*klatter
*Retseptiivse kõne häire
*rinofoonia
*rinolaalia

## Logopeedilised teraapiad
*Lee Silvermani hääleteraapia
*van Riperi kogelusteraapia

## Tuntud logopeede
*Johann Conrad Amman
*Aristoteles
*Paul Broca
*Johann Friedrich Dieffenbach
*Tiia Espe
*Albert Gutzmann
*Hipokrates
*Ibn Sīnā (Avicenna)
*Adolf Kussmaul
*Karl Karlep
*Merit Hallap
*Linnu Lydia Mae
*Mercurialis
*Marika Padrik
*Arkadi Reigo
*Carl Wernicke
*Margarita Õuemaa

## Mõisteid
*alternatiivkommunikatsioon
*asehäälik
*düsartrofoonia
*fonopeedia
*hariduslik erivajadus
*häälik
*hääliku automatiseerimine
*hääliku kõnesse viimine
*häälikurühm
*häälikuseade
*jotatsism
*kakskeelsus
*kapatsism
*kommunikatsioonipuue
*kõne
*kõnehilistus
*lambdatsism
*mitteverbaalne kommunikatsioon
*noop
*paralaalia
*rotatsism
*sigmatism
*siirdehäälik
*tetism
*viipekeel
*vokaalne düslaalia

## Logopeedide organisatsioonid
*Eesti Logopeedide Ühing
*Eesti Eripedagoogide Liit

## Kirjandus

*Marika Padrik, 1998, Logopeedia areng Eestis: minevik, olevik, tulevik

## Välislingid
*Eesti Eripedagoogide Liit
*Eesti Logopeedide Ühing
*ülevaatlikud slaidid logopeediast
Aasaöölane

**Aasaöölane** (*Callistege mi*) on liblikaliik öölaste sugukonnast. 

Aasaöölane on Eestis kaunis tavaline. Valmikud on päevase aktiivsusega. 

Röövikud toituvad peamiselt liblikõielistel rohttaimedel, aga ka oblikatel, madaratel, kanarbikul. 

Talvituvad nukuna maapinnal, pruunis kookonis, taimede vahel.

## Välislingid
  
*
Aasakaruslane

**Aasakaruslane** (*Diacrisia sannio*) on karuslaste sugukonda aasakaruslase perekonda kuuluv liblikaliik.

Esimest korda kirjeldas aasakaruslast teaduslikult Carl von Linné aastal 1758. Aasakaruslane on rohekas/kollakas liblikas.

## Levila

Aasakaruslase levila hõlmab suurema osa Euroopast. Põhjas ulatub levila 68. laiuskraadini. Idas ulatub levila Põhja-Aasiast Jaapanini. Põhja-Aafrikas ja Kagu-Aasias ta ei ela. Eestis on aasakaruslane kõikjal tavaline.

Aasakaruslane elab niitudel, rabades ja noorendikes. Mägedes elab ta kuni 2400 m kõrgusel.

## Valmik

Aasakaruslase tiibade siruulatus on 18–25 mm (teistel andmetel 35–50 mm ). Aasakaruslasel ilmneb tugev suguline dimorfism. Isase tiivad on helekollased roosade servade ja kesktähniga. Emase põhitoon on oranž, tiibade keskel on samuti punane tähn.

(MHNT) Diacrisia sannio Eisingen Germany - male dorsal.jpg|♂  
(MHNT) Diacrisia sannio Eisingen Germany - male ventral.jpg|♂ △


Eestis lendab ta päeval juunis ja juulis ühe põlvkonnana. Levila lõunaosas võib aastas olla 2 põlvkonda.

Valmik toitub mitmesugustel põõsastel ja rohttaimedel. Ta võib lennata nii päeval kui öösel; öösiti meelitab valgus aasakaruslasi ligi.

## Vastne

Liblikas muneb toidutaimede lehtede alaküljele. Munad asuvad sagedamini kõrvenõgesel, võilillel, pajulillel ja teelehel. Munad on kollakasvalged ja asuvad rühmiti.

Vastsed on kaetud tumepruunide karvadega. Neil on valge pikitriip punase täpiga. Sügisel nad nukkuvad ja elavad sel kujul talve üle.

## Viited

## Välislingid

* 
*Sissekanne saidil UKmoths
*Fotod vastsetest
*http://schmetterling-raupe.de/art/sannio.htm 
*http://www.lepiforum.de/cgi-bin/lepiwiki.pl?Diacrisia_Sannio
Kosovo tunnustamine

**Kosovo tunnustamine** kirjeldab iseseisva Kosovo Vabariigi tunnustamist rahvusvahelise üldsuse poolt. Kosovo kuulutas end ühepoolselt Serbiast iseseisvaks 2008. aasta 17. veebruaril. Serbia iseseisvusdeklaratsiooni ei tunnustanud, vaid väitis selle olevat rahvusvahelise õigusega vastuolus ning lähtub jätkuvalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist 1244, mille järgi Kosovo on Serbia autonoomne provints Kosovo ja Metohija.

Rahvusvaheline reaktsioon Kosovo iseseisvumisele on olnud mitmekesine. 2021. aastast on Kosovo iseseisvust tunnustanud 115 ÜRO liikmesriiki 193-st, Uus-Meremaaga vabalt assotsieerunud saareriigid Cooki saared ja Niue ning Taiwan. Mõned ÜRO liikmesriigid on hiljem oma tunnustuse tagasi võtnud, kuid täpset tunnustustest loobumise arvu on raske öelda, sest Serbia ja Kosovo väited lähevad omavahel vastuollu ja vaidlusalused riigid ei väljenda tihti oma otsust avalikult. Serbia väitel on 18 ÜRO liikmesriiki oma tunnustusest loobunud. Serbia on peamiselt veenud riike tunnustusest loobuma hüvede pakkumise, mitte Kosovo iseseisvumise legaalsust kahtluse alla pannes.

20 ÜRO liikmesriiki on teatanud, et nad ei tunnusta Kosovo iseseisvust, tuues põhjuseks ohtliku pretsedendi, mida riigi ühepoolne iseseisvumine Kosovo näitel loonud on. Ülejäänud 59 ÜRO liikmesriiki, Vatikan ja Palestiina ei ole seisukohta võtnud või on ebaselgel seisukohal.

## Kosovo iseseisvust tunnustanud riigid

## Riigid, mis on Kosovo tunnustamise vastu
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*****
*
*
*

## Riigid, mis ei ole Kosovo iseseisvust tunnustanud või on ebaselgel seisukohal
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

## Viited
Aleksei Kuznetsov

**Aleksei Kuznetsov** (vene keeles *Кузнецов Алексей Александрович*) (20. veebruar (vkj 7. veebruar) 1905 Borovitši Novgorodi kubermang Venemaa Keisririik – 1. oktoober 1950 NSV Liit), oli Nõukogude riigitegelane, kindralleitnant (1943), NLKP KK sekretär, kes hukati kommunistliku partei sisese võimuvõitluse tagajärjel fabritseeritud nn. Leningradi süüasja tulemusena 1950. aastal.

Aleksei Kuznetsov sündis Novgorodi kubermangus Borovitšis, kus sai ka keskhariduse ning alustas tööd Borovitši saekaatris, kust suunati 1924. aastal komsomolitööle. Aastatel 1924–1932 töötas Novgorodi oblastis ja Leningradis komsomolitööl, kust suunati 1932. aastal ÜK(b)P Leningradi oblastikomitee instruktoriks.

## Leningradi süüasi

13. augustil 1949 Aleksei Kuznetsov vahistati ning mõisteti süüdi NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi poolt väljasõiduistungil Leningradi Ohvitseride majas 30. septembril 1950. Hukati mahalaskmise teel 1. oktoobril 1950.

Aleksei Kuznetsov rehabiliteeriti NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi poolt 30. aprillil 1954. 26. veebruaril 1988 taastati NLKP KK juures asuva Parteikontrolli Komisjoni otsuse alusel Aleksei Kuznetsovi NLKP liikmesus 1925. aastast.

## Parteilised ja riiklikud ametikohad
*1924–1932 Novgorodi oblasti Orehhovo valla komsomolikomitee sekretär;
**Venemaa Kommunistliku Noorsooliidu Borovitši ja Malovišerski maakonnakomitee instruktor, osakonnajuhataja;
**Venemaa Kommunistliku Leninliku Noorsooühingu Nižni Novgorodi ringkonnakomitee osakonnajuhataja;
**Ülevenemaaline Leninliku Kommunistliku Noorsooühing Tšudovo rajoonikomitee sekretär; 
*1932. aastast ÜK(b)P Leningradi linna ja oblastikomitee instruktor, 
**ÜK(b)P Leningradi linna ja oblastikomitee sekretäri asetäitja; 
**ÜK(b)P Leningradi linna ja oblastikomitee Leningradi linna Smolnõi rajoonikomitee 2. sekretär;
**ÜK(b)P Leningradi linna ja oblastikomitee Leningradi linna Dzeržinski rajoonikomitee 1. sekretär;
**ÜK(b)P Leningradi linna ja oblastikomitee Leningradi rajoonikomitee sekretär;
*1937. aasta augustist, ÜK(b)P Leningradi oblastikomitee osakonnajuhataja
*1937. aastas septembrist, ÜK(b)P Leningradi oblastikomitee 2. sekretär (1. sekretär Andrei Ždanov);
**ÜK(b)P Leningradi linnakomitee 2. sekretär;
Teise maailmasõja ajal
*Balti laevastiku Sõjanõukogu liige, aastatel 1939–1946;
**Põhjarinde Sõjanõukogu liige (juuni–august 1941);
**Leningradi rinde Sõjanõukogu liige (september 1941 – detsember 1942; märts 1943 – mai 1945);
**2. löögiarmee Sõjanõukogu liige (detsember 1942 – märts 1943)
*1939–1949, ÜK(b)P Keskkomitee liige;
*1945. aasta jaanuari 1946. aastani ÜK(b)P Leningradi linna ja oblastikomitee 1. sekretär;
*18. märtsist 1946 28. jaanuarini 1949 ÜK(b)P Keskkomitee sekretär ja ÜK(b)P Keskkomitee kaadrite valitsuse juhataja;
*18. märtsist 1946 7. märtsini 1949 ÜK(b)P Keskkomitee Organisatsioonilise büroo liige;

Langus ja repressioonid
*1949. aasta veebruarist ÜK(b)P Keskkomitee Kaug-Ida Büroo sekretär;
Eripedagoogika (ajakiri)

**Eripedagoogika** on Eesti Eripedagoogide Liidu väljaantav alates 1996. aastast ilmuv ajakiri. Ajakirjas ilmuvad eripedagoogikat, sealhulgas logopeediat puudutavad teadusartiklid, selle valdkonna uudised ning kokkuvõtted toimunud koolitustest ja teemapäevadest jms.

Ajakiri ilmub kord kvartalis.

## Välislingid
* Koduleht
Teddy Pendergrass

**Teddy Pendergrass** (õieti **Theodore DeReese Pendergrass**; 26. märts 1950 – 13. jaanuar 2010) oli USA soulilaulja.
Bonifatius VI

**Bonifatius VI** (ka **Bonifacius VI**) oli paavst aprillis 896. Ta oli 112. paavst.

Bonifatius (Bonifacio) oli pärit Roomast ja ta oli piiskop Hadrianuse poeg. Bonifatius oli Johannes VIII ajal alamdiakon, kuid paavst tagandas ta vaimulikuseisusest. Bonifatius sai peatselt uuesti vaimulikuks ja ordineeriti preestriks, kuid Johannes VIII tagandas ta taas vaimulikuseisusest väidetavalt ebamoraalsuse pärast. Salvador Miranda andmetel sai Bonifatius Formosuse ajal kardinaliks.

Bonifatius VI valiti paavstiks, kui Roomas toimusid rahvarahutused. Kirikuloolane J. N. D. Kelly eeldab, et ta võis paavstiks saada 11. aprillil 896.

Bonifatius VI suri Roomas 15 päeva hiljem, võimalik et 26. aprillil 896 podagra tagajärjel tekkinud tüsistustesse ja maeti Rooma Peetri kirikusse. Seni polnud ükski paavst nii vähe valitsenud, hiljem on veel vähem valitsenud vaid Urbanus VII.

Paavst Johannes IX tunnistas 898 Rooma sinodil Bonifatius VI paavstiks valimise kanoonilisele õigusele mittevastavaks, kuid alates hilis-keskajast on teda tunnustatud ametliku paavstina.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Bonifatius VI kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Bonifatius VI kohta. *(inglise keeles)*
*9. sajandi kardinalid.
Romanus (paavst)

**Romanus** oli paavst augustist novembrini 897. Ta oli 114. paavst.

Romanus (Romano) oli sündinud Galleses ja ta oli Constantinuse (Constantino) poeg. Salvador Miranda andmetel oli ta paavst Marinus I sugulane.

Nicolaus I määras ta 867 San Pietro in Vincoli kardinalpreestriks.

Romanus oli paavst Formosuse pooldaja. Formosuse toetajad valisid ta augustis 897 paavstiks.

Romanus andis Grado patriarhile Vitalisele palliumi ja määras patriarhaadile uusi privileege. Ta kinnitas 15. oktoobril 897 Elne, Roussiloni ja Gerona piiskoppide privileegid. Tema aja mündid kannavad Lamberto nime ja paavsti monogrammi.

Liber Pontificalise järgi oli Romanus võimul neli kuud ja 20 päeva, mille järel sai ta mungaks. Kirikuloolane J. N. D. Kelly eeldab, et Romanus võidi novembris 897 tagandada ametist Formosuse toetajate poolt, kes soovisid võimekamat paavsti. "Catholic Encyclopedia" järgi suri Romanus aga novembris 897. Salvador Miranda arvates võisid Formosuse toetajad ta mürgitada. Ta maeti Rooma Peetri kirikusse.

Kroonik Flodoard de Reims on talle pühendanud värsse.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
**[[Liber Pontificalis]]*.

## Välislingid
*Artikkel Romanusest. *(inglise keeles)*
*Artikkel Romanusest. *(inglise keeles)*
*Romanuse dokumendid.
*9. sajandi kardinalid.
Remark

**Remark** on draamateoses tegelaskõnet, lava-, heli-, valguskujundust vm kommenteeriv märkus autorilt näitlejale, lavastajale või lugejale. Remarktekst on draamateoses tekst, mis ei ole tegelaskõne: autori nimi, pealkiri, žanrimääratlus, tegelaste loetelu, tegevusaeg ja -koht, ees- või järelsõna, remargid.
Tallinna–Kloogaranna rongiliin

**Tallinna–Kloogaranna rongiliin** on Elroni opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Lääne-Harju vallas Kloogarannas. Liini pikkus on 39 km, sellel opereerivad AS Elroni Stadler FLIRT ja Škoda 21Ev elektrirongid. Reisijatevedu liinil avati juunis 1960.

Reisijateveo tsoone on neli – I tsoon jääb Balti jaama ja Laagri raudteepeatuse vahele. Laagrist kuni Valinguni on II tsoon. Valingult kuni Niitväljani on III tsoon. IV tsoon jääb Niitvälja ja Kloogaranna vahele.

## Ajalugu
Enne Kloogaranna peatuse ehitamist sõitis elektrirong Klooga jaamani, kust randa minejad pidid jalutama 3 km läbi metsa või 5 km mööda maanteed. 1960. aastal ehitati harutee Klooga jaamast rannani. Kloogaranna raudteepeatus rajati 50. meetri kaugusele rannast. 17. juunil 1960 kell 11.15 alustas esimene elektrirong sõitu Tallinnast Balti jaamast Kloogaranda. 18. juunil algas Tallinna ja Kloogaranna vahel regulaarne elektrirongiliiklus.

29. novembril 2025 toimus Balti jaamas Elroni Škoda 21Ev elektrirongide esitlus. Kell 13.25 tegi linnalähirong esimese sõidu reisijatega Tallinn–Kloogaranna liinil. Rong jätkas sõitu liinil päeva lõpuni.

15. detsembril 2025 alustasid Tallinna–Kloogaranna rongiliinil regulaarset liiklust Škoda 21Ev linnalähirongid.

## Peatused

## Pildid

Fail:Lilleküla-Jaam-July-2021.jpg|Lilleküla raudteepeatus
Fail:Lilleküla jalakäijate tunnel.JPG|Lilleküla jalakäijate tunnel
Fail:Station Tondi 2025 1.jpg|Tondi raudteepeatus
Fail:Järvevana tee (3).jpg|A. H. Tammsaare tee viadukt
Fail:Rahumäe sild2 2011-05-19.JPG|Rahumäe viadukt
Fail:Nõmme railway station 2024.jpg|Nõmme raudteepeatus
Fail:Kivimäe peatus ja kass.jpg|Kass Kivimäe raudteepeatuses
Fail:Pääsküla jaamahoone.jpg|Pääsküla jaamahoone
Fail:Reisirong Urda peatuses.jpg|Reisirong Urda peatuses
Fail:Saue railway station.jpg|Saue raudteepeatus
Fail:Vaatega Keila jaamale.jpg|Keila raudteejaam
Fail:Rongide vahetus Kloogal.jpg|Kloogaranna reisirong (paremal) Klooga jaamast väljumise ootel
Fail:Kloogaranna raudteepeatus.jpg|Kloogaranna raudteepeatus
Fail:11.03.24 Kloogaranna 1327 (53583861345).jpg|Stadler FLIRT elektrirong Kloogaranna raudteepeatuses
Fail:Elektrirong Škoda EMU 21Ev-4351 liinil.jpg|Elektrirong Škoda EMU 21Ev-4351 liinil


## Vaata ka
* Tallinna–Keila raudtee
* Keila–Paldiski raudtee
* Klooga – Klooga-Ranna raudteelõik

## Viited

## Välislingid
* AK filmikroonika: UUS RAUDTEELIIN TALLINN - KLOOGARAND; 1960
* Elektriraudtee koduleht
Elju Kubi

**Elju Kubi** (kuni 1975. aastani **Elju Gunjakova**; sündinud 25. märtsil 1951) on endine eesti kettaheitja. 

Tema nimel on Eesti rekord naiste kettaheites tulemusega 65.00 (1987).

Aastatel 1971–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel kettaheites kümme kuld-, kaheksa hõbe- ja kaks pronksmedalit ning parandas viis korda Eesti rekordit.

Kuulitõukes on tema isiklik rekord 15.70 (1987).

Ta on tulnud kettaheites veteranide maailmameistriks (1991) ja Euroopa meistriks (1990).

## Allikas
* Eesti spordi biograafiline leksikon 2002

## Välislingid
*
Patkuli trepp

**Patkuli trepp** on trepp Tallinna kesklinnas, Toompea kõrgendiku põhjapoolsel küljel. 

Trepp ühendab all-linna Toompeaga Balti jaama poolsest küljest.

Patkuli trepp algab Nunne tänava kõrval Snelli tiiki ümbritseva Toompargi Toompea põhjaküljelt ning tõuseb mööda mäenõlva Toompeal Rahukohtu tänav 3 ja 5 hoonete vahelisel alal asuvale Patkuli vaateplatvormile.

Trepp ehitati 1903. aastal ja avati 6. oktoobril 1903. aastal. Trepil on 157 astet. Trepp lõppes üleval väravaga, mis oli 20. sajandi alguses avatud kella kaheksast viieni ning mille lahtiolekut tähistas heisatud lipp, et linnakodanikud asjatult üles ei roniks, kui värav on suletud.

## Nimi
Patkuli trepp nimetati Dietrich Friedrich von Patkuli auks (Põhjasõja ajal oli ta aastatel 1707–1710 Tallinna asekuberner ja 1709. aastast Eestimaa kindralkuberneri Nils Strombergi kohusetäitjana Eestimaa asekuberner).

1939. aastal nimetas Tallinna linnavolikogu Patkuli trepi ümber Toompea trepiks.

## Vaata ka
* Patkuli trepi paljand
* Carl August Mayeri auks nimetatud Mayeri trepp, Ingeri bastionil-Vabaduse väljakul
*Pilstickeri trepp,
*Hans Heinrich Falcki Falcki tee

## Viited

## Välislingid
*Kogu Toompea tugimüür on renoveeritud,  Raepress,  4. oktoober 2001
Aasovi-Sõvaši rahvus-looduspark

**Aasovi-Sõvaši rahvus-looduspark** (ukraina keeles *Азово-Сиваський національний природний парк*, vene keeles *Азово-Сивашский национальный природный парк*; varem **Aasovi-Sivaši looduskaitse-jahimajand**, **Aasovi-Sivaši looduskaitseala**) on rahvuspark Ukrainas Hersoni oblasti lõunaosas ja Krimmi Autonoomse Vabariigi põhjaosas Aasovi mere lääneosas Bõrjutšõi Ostrivi saarel.
 
Selle pindala on 521,54 km². Kogu maa kuulub rahvuspargile.

Looduskaitsetsooni kuulub 38 975,3 ha, reguleeritud rekreatsiooni tsooni 599,1 ha, statsionaarse rekreatsiooni tsooni 108,7 ha, majandustsooni 12 473 ha.

Rahvuspargi territooriumil kasvab 308 liiki taimi, millest 12 on kantud Ukraina punasesse raamatusse.  Loomaliike elab seal 250, millest 48 on kantud Ukraina punasesse raamatusse. 

## Ajalugu

Looduskaitseala (linnukaitseala) asutati 1927. Aastal 1970 oli selle pindala 120 km² ning ta asus tervenisti Hersoni oblasti territooriumil.

Rahvuspark loodi 25. veebruaril 1993 looduskaitseala baasil. 

## Vaata ka
*Aasovi meri
*Sõvaš
Oimusagar

**Oimusagar** ehk **temporaalsagar** on ajukoore osa, mis tegeleb põhiliselt kuulmise ja mälestuste moodustamisega.

## Funktsioonid
Temporaalsagaras toimub auditoorse info töötlus, kõne mõistmine ning visuaalsete objektide äratundmine. Ülemises temporaalvaos sobitatakse kokku visuaalset ja auditoorset infot, sealt tuleneb sotsiaalse kognitsiooni oskus ning toimetatakse objektide kategoriseerimine. Mandelkeha hoolitseb afektide ja sensoorsele infole emotsionaalse tähenduse andmine eest. Hippokampus vastutab ruumis orienteerumise ning koos mediaalsete koorepiirkondadega ka sensoorse sisendi talletamine eest pikaajalisse mällu.

## Välislingid
*Temporaal- e. oimusagar Teadushuvi ajaveeb
Tüürpoord

**Tüürpoord** on laeva või mõne muu aluse parempoolne parras näoga vööri ehk laeva sõidu suunas vaadates. 

Tüürpoordi sõna tuleneb arvatavalt sellest, et tüür ehk rool paiknes ja kinnitus vanaaja laevadel algselt peamiselt paremas pardas. 

Laeva tüürpoord on tähistatud roheliste navigatsioonituledega. 

Tüürpoordi vastand on pakpoord.
Pakpoord

**Pakpoord** on laeva või mõne muu aluse vasak parras näoga vööri suunas oleva laevalolija suhtes. 

Laeva pakpoord on tähistatud punaste navigatsioonituledega.

Pakpoordi vastand on tüürpoord.
Kuklasagar

**Kuklasagar** ehk **oktsipitaalsagar** on peaaju tagumises osas, kuklaluu all paiknev ajuosa, mis tegeleb nägemisega.

Kuklasagarat eristab kiirusagarast parietaal-oksipitaalvagu. Siiski on kuklasagaraid raske kiiru ja oimusagaraist eristada, kuna kuklakude seguneb teiste regioonidega.

Kannusvagu (*Sulcus calcarinus*), mis koosneb primaarsest koorest, jagab nägemisvälja ülemiseks ja
alumiseks pooleks.

Ventraaltasandil paiknevad lingvaal- ja fusiformkäärud.

Kuklasagara kahjustusega seostatakse vaatevälja defekte, kortikaalset amauroosi, visuaalseid agnoosiaid, akromatopsiat, metamorfopsiaid, illusioone ja hallutsinatsioone.

## Viited

## Välislingid
* Oktsipitaalsagar e. kuklasagar Teadushuvi blogi
Kiirusagar

**Kiirusagar** ehk **parietaalsagar** on ajukoore osa, mis paikneb kiiruluu all.

Kiirusagar vastutab objektide ruumilise asetuse ja liigutuste kooskõlastamise eest. Ühtlasi hoolitseb see liigutuste õige järjekorra eest ning võimaldab samal ajal mitme asjaga tegeleda.

Kiirusagar on eest piiritletud tsentraalfissuuriga, ventraalselt Sylviuse fissuuriga, dorsaalselt vöökääru ja tagant kiiru-kukla vaoga.

Kiirusagar koosneb posttsentraalkäärust (Brodmanni piirkonnad 1, 2 ja 3), ülemisest kiirusagarikust (5 ja 7), parietaalsest operkulumist (43), supramarginaalkäärust (40) ja angulaarkäärust (39). Neist kahte viimast nimetatakse kokku kiirusagara alumiseks osaks.

## Vaata ka
* Balinti sündroom
* Gerstmanni sündroom

## Välislingid
* Parietaalsagar Teadushuvi blogi
Belus

**"Belus"** on Burzumi seitsmes album. See on esimene album pärast kümneaastast pausi ning pärast Varg Vikernesi tingimisi vabanemist vanglast, kus ta oli peaaegu 16 aastat mõrva eest.

Albumi esialgne pealkiri pidi olema "Den Hvite Guden" ('valge jumal'), kuid et seda hakati seostama rassismiga, võeti pealkirjaks "Belus", mille tähendus on sama. Esialgse info kohaselt pidid albumi sisse- ja väljajuhatavad lood *[[ambient]]*-stiilis, kuid ülejäänud *[[black metal]]*. Lõplikul versioonil on vaid intro *ambient*i-laadne.

29. jaanuaril ilmus Burzumi kodulehele uuendatud lugude nimekiri. Eemaldatud olid lood "Besolek til Kelio", "Alvenes Dans" ja "Sverddans", mis olid usutavalt *ambient*-stiilis, ning muudeti esimese loo kirjapilti, mis algselt oli "Lukans Renkespill".

## Lood albumil
#"Leukes Renkespill (Introduksjon)" – 00:33
#"Belus' Død" – 06:23
#"Glemselens Elv" – 11:54
#"Kaimadalthas' Nedstigning" – 06:43
#"Sverddans" – 02:27
#"Keliohesten" – 05:45
#"Morgenrøde" – 8:54
#"Belus' Tilbakekomst (Konklusjon)" – 09:37
Otsmikusagar

**Otsmikusagar** ehk **frontaalsagar** paikneb selgroogsetel loomadel peaajus, suuraju poolkerade eesmises osas, tsentraalvaost (*sulcus centralis*) eespool ja tegeleb stiimulitele reageerimisega.

Otsmikusagar jaguneb premotoorseks korteksiks, mis tegeleb otsuste vastuvõtmisega vastavalt välistele stiimulite, ja primaarseks motoorseks korteksiks, mis asub tegevusse väliste stiimulite puudumisel ning vastutab käitumise planeerimise ja liigutusteks valmistumise eest.

Otsmikusagara eesmine osa jaguneb kahe horsiontaalvao abil:
*ülemiseks otsmikukääruks (*gyrus frontalis superior*)
*keskseks otsmikukääruks (*gyrus frontalis medius*)
*alumiseks otsmikukääruks (*gyrus frontalis inferior*).

Otsmikusagara alumisel küljel paikneb haistmisaju (sh haistmissibul). 

Selles ajupiirkonnas on põhiliseks neurotransmitteriks dopamiin.

## Vaata ka
* Frontaalse konveksiteedi sündroom
* Mediaalne frontaalne sündroom
* Orbitofrontaalne sündroom
* Phineas Gage

## Viited

## Välislingid
* Frontaalsagar Teadushuvi blogi
*Sissekanne Terminologia Anatomica-s A14.1.09.110: Lobus frontalis. Otsmikusagar
Vintri dessant

**Vintri dessant** oli 1944. aasta 12. oktoobri ööl, neli päeva pärast Tehumardi öölahingut, polguülem Ilmar Pauli juhtimisel toimunud Punaarmee 7. Eesti Laskurdiviisi 300. Laskurpolgu ebaõnnestunud dessantoperatsioon  Sõrve poolsaare vallutamiseks Hindu ja Vintri küla vahelisel rannal Saaremaal, milles hukkus üle 200 eestlase ja vangi võeti 215 meest.

Saksa poolel oli pataljoniülem Hermann Ulrichs.

Seni kõige põhjalikumalt 8. Eesti Laskurkorpuse sõjateed uurinud ajaloodoktor Peeter Larini andmeil läks dessanti 745 meest, kellest tagasi ei tulnud 575.

Vintri dessandi mälestuskivi asub Sõrve maantee ääres.

## Vaata ka
*Sõrve lahingud
*Sõjategevus Eestis (1944)
*8. Eesti Laskurkorpus: lahingud saartel 1944
*Arista liin

## Viited

## Välislingid
*Pekka Erelt: Vintri tragöödia. Eesti Ekspress, 30. september 2004
*7. Eesti Laskurdiviisi staabiülema polkovnik Lesseli dokument 253 hukkunu kohta + hukkunute nimekirjad (pildi id=4019457 kuni id=4019477)
*Juhani Püttsepp. Nimetud hauad matavad legendi Rommeli sõdureist. Postimees, 14. aprill 1999
*Alver Kivi. Kuuskümmend viis aastat tagasi lõppesid lahingud Sõrve säärel. Meie Maa, 23. november 2009
*Tõnu Veldre. "Vintri dessant – mõttetult kaotatud elud". Saarte Hääl, 13. oktoober 2018
Põldmurakas

**Põldmurakas** ehk **põldmari** (*Rubus caesius*) on roosõieliste sugukonda muraka perekonda kuuluv liik. 

## Rahvapärased nimetused
Tema rahvapärased nimetused on **marivars, põldvääne** ja **karumarjad**.

## Levila ja kasvukoht
Põldmurakas kasvab Kesk- ja Ida-Euroopas, Kaukaasias, Lääne-Siberis, Kesk- ja Väike-Aasias. Eestis on ta levinum Lääne-Eestis. Mõnel pool maailmas peetakse teda umbrohuks.

Kõige sagedamini kasvab põldmari tee- ja metsaservadel, eriti loo- ja palumetsade läheduses. Ta eelistab lubjarohket pinnast.

## Kirjeldus

Põldmurakas on ühekojaline sageli lamanduv põõsas, mis kasvab 0,5–1,5 meetri kõrguseks. Ta võib olla koguni roomav: vars hoidub vastu maad ja võib kogu ulatuses juuri alla võtta. Vars on kaetud peente jäikade karvakeste või ebakorrapärase kujuga ogadega. Varjulises alusmetsas kasvavad põldmarjad on rohkem põõsa kujuga ja ogasidki on neil palju vähem.

Tema lehed on jagunenud kolmeks osaks, justkui kasvaksid nad varrel kolmekaupa. Leheroots on 4–7 cm pikk ja samuti ogaline. Lehed on saagja servaga ja samuti karvased. Lehed jäävad põldmarjale sageli talveks külge, ainult muutuvad tumepunaseks. Põldmuraka lehti kasutatakse tee surrogaadi saamiseks.

Taim õitseb juunis ja juulis. Tema kahesugulised õied on valged ja suhteliselt suured, umbes 2 cm läbimõõduga. Õielehed on ellipsikujulised. Tupplehed on kolmnurksed, teritunud tipuga, vahel alusel näärmekarvadega ja hoiduvad hiljem vilja ligi. Tolmukad on peaaegu sama pikad kui emakas.

Vili on suurte luuseemnetega koguluuvili. See on toorelt roheline, aga küpsedes muutub algul punaseks ja lõpuks mustaks. Küps vili on mõnikord hallika kirmega. Hallikas kirme muudab viljad sinakaks ja see on taimele ka teadusliku nimetuse andnud: *caesius* tähendab ladina keeles kahvatusinist. Viljad on toiduks mitut liiki lindudele, kes ühtlasi levitavad taime seemneid.

## Kasutamine
### Kulinaarias
Vili on söödav inimestelegi, kuid küpseid vilju on väga raske korjata ilma neid purustamata. Vili on väga mahlane, kuid halvemate maitseomadustega kui teised murakad, teised samasse perekonda kuuluvate liikide viljad. Põldmuraka luuviljades on ka kivid suhteliselt suured. Ometi on nii mõnegi arvates põldmarjad meeldiva maitsega ning nende korjamine väärib sellega kaasnevaid kriimustusi ja plekke. Viljadest valmistatakse hoidiseid, näiteks moosi, keedist, mahla ja marmelaadi.

### Meetaimena
Põldmurakas on hea meetaim. Ta annab külluslikult nektarit, mis võimaldab mesilastel igalt hektarilt keskmiselt 20 kg mett korjata. Põldmurakamesi on hele ja läbipaistev, mõnikord kollaka varjundiga ning lõhnab meeldivalt.

## Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis

## Viited

## Välislingid
*
Rohulauk

**Rohulauk** (*Allium oleraceum*) on liilialiste sugukonda laugu perekonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede liik. 

## Morfoloogia

Rohulauk kasvab 25–70 cm kõrguseks. Selle alumine kolmandik kuni pool on kaetud sileda, harvem krobelise lehekattega. Taimel on 3–4 lineaalset lehte, mis on 1–2 mm laiad, siledad või krobelised, varrest lühemad ja ülemises otsas tõmbuvad varrest eemale, vahel koguni rulli või allapoole.

Taime sibul on munajas, läbimõõduga umbes 1 cm. Sibula pealmised kihid on pruunikad või hallikad, peente paralleelsete leheroodudega.

Õietupp on kaks-kolm korda õisikust pikem. Õisik on kohev, nuti- või poolkerakujuline ja selles on vähe õisi. Õieraod ei ole ühepikkused, neid on 2–4, vahel kuni 6, need on õisikust pikemad ja tavaliselt paindunud. Õiekate on kellukakujuline. Seda moodustavad õielehed on roosakad, harvem rohekad, 6–7 mm pikad ja kõik ühesugused, piklikud ja nüri otsaga. Tolmukaniidid on sama pikad kui õielehed, nõeljad ja alumise viiendiku ulatuses õielehega kokku kasvanud. Tolmukapead on kollased. Emakas ulatub õisikust välja.

Taim õitseb juunis-juulis, harvem augustis. Vili on kupar. Kupra poolmed on äraspidimunajad ja umbes 6 mm pikad.

## Paljunemine
Taim paljuneb nii seemnete kui ka tütarsibulate ja õisikus tekkivate sigisibulate abil. Tütarsibulad kasvavad mulda nii-öelda emasibula kõrvale. Olukord, kus õisikus üldse õisi ei ole, vaid ainult sigisibulad, on rohulaugul siiski märksa haruldasem kui talle lähedasel nurmlaugul.

## Levila
Levinud mitmel pool Euroopas, kuid puudub suurtel aladel Põhja- ja Lõuna-Euroopas, esineb ka Kaukaasias ja Siberis, sisseviiduna Põhja-Ameerikas.

Eestis on ta sage.

## Kasvukoht
Ta eelistab kuiva pinnast, kuid kasvab hästii ka tugevalt savises ja niiskes pinnases. Ta kasvab eeskätt teiste rohttaimede hulgas, mitte metsas. Kõige rohkem sobib talle järsk lubjarohke maapind, mis on päikesepaistele avatud, näiteks jõekallastel või lammil. Niisugused kohad on tänapäeval harvaks jäänud, sest inimene on need muuks otstarbeks kasutusele võtnud. See on mõjunud halvasti rohulaugu arvukusele. 

## Kasutamine
Taimes sisalduvad väävliühendid annavad talle tugeva lõhna ja maitse. Sellepärast on kõiki laukusid rahvameditsiinis ammu kasutatud pisikuid hävitava ainena. Ühtlasi sisaldab rohulauk rikkalikult C-vitamiini.  Rohulauk paljuneb kiiresti nagu umbrohi ja sellepärast on temast raske lahti saada.

## Erijooned
Rohulauk on Eestis kasvavatest taimedest kõige sarnasem Lääne-Eestis kasvava nurmlauguga. Neid eristab see, et nurmlaugu õisiku alusel on kõigest üks varakult varisev kilejas kandeleht, aga rohulaugul on kandeleht kaheks jagunenud, mida mõnikord on kirjeldatud ka kahe kandelehena. Nurmlaugu õisikus asuvad sigisibulad väga tihedalt üksteise kõrval. 

## Viited


## Välislingid
*
Pertti Karppinen

**Pertti Johannes Karppinen** (sündinud 17. veebruaril 1953 Vehmaa vallas) on soome sõudja, kolmekordne olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister.

Pertti Karppinen osales ühepaadil olümpiamängudel viis korda, aastatel 1976–1992. Lisaks ühepaadil saadud medalitele on ta maailmameistrivõistlustelt saanud koos vend Reima Karppisega hõbemedali ka paarisaeruliste kahepaadil.

Sportlaskarjääri ajal töötas ta tuletõrjujana, pärast tippspordist loobumist on tegutsenud ettevõtjana.

2009. aastal sai ta koos poeg Juho Karppisega Soome meistrivõistlustel kahepaadil pronksmedali.

Pertti Karppinen valiti Soome aasta sportlaseks 1979. ja 1980. aastal.

## Tulemused
### [[Nüüdisaegsed olümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 1976  Montréalis
**  olümpiavõitja ühepaadil
* 1980  Moskvas
**  olümpiavõitja ühepaadil
* 1984  Los Angeleses
**  olümpiavõitja ühepaadil

### [[Sõudmise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1979  Bledis
**  maailmameister ühepaadil
* 1985  Hazewinkelis
**  maailmameister ühepaadil
* 1977  Amsterdamis
**  hõbemedal ühepaadil
* 1981  Münchenis
**  hõbemedal paarisaeruliste kahepaadil koos Reima Karppisega
* 1986  Nottinghamis
**  hõbemedal ühepaadil
* 1987  Kopenhaagenis
**  pronksmedal ühepaadil