open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gödeli meetrika

**Gödeli meetrika** ehk **Gödeli lahend**, ka **Gödeli universum**, (inglise keeles *Gödel metric*, *Gödel solution*, *Gödel universe*) on Einsteini väljavõrrandite täpne lahend, mille esitas 1949. aastal Kurt Gödel.

See lahend on tekitatud energia-impulsi tensoriga, mis koosneb kahest osast; esimene neist on ühtlaselt jaotunud keerlevate tolmuosakeste aine tihedus ja teine nullist erinev kosmoloogiline konstant.

Sellel lahendil on mõned tavatud omadused, sealhulgas peab see võimalikuks kinniste ajasarnaste kõverate olemasolu, mis lubavad ajarände Gödeli lahendiga ette kirjutatud universumis. 

## Määratlus
Nagu iga Lorentzi aegruumi puhul, saab ka Gödeli lahendit määrata meetrilise tensoriga kohalikus koordinaadisüsteemis:
:  ds^2= \frac{1}{2\omega^2} \, \left( -\left( dt + e^x \, dz \right)^2 + dx^2 + dy^2 + \frac{1}{2} e^{2x}\, dz^2 \right), 
:  -\infty 
kus \omega on nullist erinev reaalne konstant, mis kujutab endast nurkkiirust, mõõdetuna mittepöörleva vaatleja poolt, kes liigub koos ühe tolmuosakesega.

## Kosmoloogiline tõlgendus
Gödelit järgides on võimalik tõlgendada tolmuosakesi galaktikatena, nii et Gödeli lahendust võib pidada pöörleva universumi kosmoloogiliseks mudeliks. Kuid kuna selles  mudelis puudub Hubble'i paisumine, siis ei saa seda mudelit kuidagi pidada meie Universumi realistlikuks mudeliks. Küll aga võib seda võtta alternatiivse universumi mudelina, mis põhimõtteliselt pole vastuolus üldrelatiivsusteooriaga (kui tunnistada nullist erineva väärtusega kosmoloogilise konstandi seaduspärasust).
Von Colson ja Kamann v Land Nordrhein-Westfalen

***Sabine von Colson ja Elisabeth Kamann v Land Nordrhein-Westfalen*** (1984) Case 14/83 on Euroopa Liidu Kohtu kaasus, mis käsitles sisseriikliku õiguse ja Euroopa Liidu õiguse kollisiooni.

## Asjaolud
Aastal 1976 Euroopa Liidu Nõukogu võttis vastu direktiivi 76/207/EMÜ, mille eesmärgiks oli meeste ja naiste võrdõiguslikkuse saavutamisele seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega. Seoses sellega tekkis Saksamaal vaidlus Sabine von Colsoni ja Elisabeth Kamanni ning Nordrhein-Westfaleni liidumaa vahel.

Sabine von Colson ja Elisabeth Kamann olid kaks diplomeeritud sotsiaaltöötajat, kes kandideerisid tööle Werli meestevanglasse. Werli vangla keeldus võtmast neid tööle, kuigi meeskandidaadid olid vähem kvalifitseeritud. Sisuliselt oli keeldumise põhjuseks kandidaatide sugu. Ülalmainitud direktiivi kohaselt pidi riik tagama neile kohase õiguskaitsevahendi. Saksamaa kohus tuvastas, et tegemist oli diskrimineerimisega ja leidis, et Colsonile ja Kamannile oli vaja hüvitada töökohale kandideerimisega seotud kulud. Tol ajal kehtiva Tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch või BGB) järgi kuulusid hüvitamisele ainult otsesed kulud. Otsesed kulud käesoleva kaasuse kontekstis olid taksosõidukulud väärtuses 7.20 DM.

Kuna selline lahendus oleks ilmselgelt ebaõiglane esitas Saksamaa kohus Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse küsides, kas sellise diskrimineerimise puhul peab siseriiklik kohus kohustama tööandjat sõlmima töölepingut soo põhjal diskrimineeritud isikuga.

## Kohtuotsus
Esitatud küsimusele vastas Euroopa Kohus eitavalt. Põhjenduseks oli toodud välja, et liikmesriikidele on antud vabadus valida vahendeid, mis aitaksid kaasa saavutada direktiivi eesmärki. Kohtu arvamusel tööandjate kohustamine sõlmima töölepingut diskrimineeritud isikutega on ka kohane meede.

Samas eelotsusetaotluses Saksamaa kohus küsis, kas kohaselt tõlgendatud direktiiv on otseselt kohaldatav sisseriiklike vaidluste lahendamisel. Sellele Kohus vastas, et sisseriiklikud kohtud peavad tõlgendama sisseriikliku õigust direktiivi sõnastuse ja eesmärgi valguses selleks, et tagada direktiivi tulemuslikust. Sealjuures kui kehtestatakse hüvitise maksmise kohustust, siis hüvitise suurus ei tohi olla liiga tagasihoidlik. Seega hüvitis, mis näeb ette ainult otseste kulutuste hüvitamist ei ole kooskõlas direktiivi eesmärgiga.

## Välislingid
Kaido Saak

**Kaido Saak** (sündinud 29. augustil 1965 Haapsalus) on eesti luterlik vaimulik, alates 28. märtsist 2019 EELK Lääne praost.

Ta lõpetas aastal 1980 Lihula Keskkoolis 8. klassi ja aastal 1984 Türi näidissovhoostehnikumi tehnik-elektromehaaniku kvalifikatsiooniga. Aastatel 1990–1992 ja 1997–2003 õppis ta EELK Usuteaduse Instituudis (lõpetas), aastatel 2003–2004 õppis ta pastoraalseminaris.

Saak ordineeriti diakoniks 5. mail 1992 ja preestriks 10. augustil 2004.

Ta on teeninud EELK Hanila kogudust 1992–2004 ning teenib Karuse ja Lihula kogudust alates 1992, Mihkli kogudust alates 2006.

## Välislingid
*Kaido Saak sai EELK Lääne praostiks, Lääne Elu, 31. märts 2019
*Läänemaa praostiks sai Kaido Saak, Lääneranna Teataja, 29. märts 2019
Casino de Monte-Carlo

**Casino de Monte-Carlo** on Monacos asuv *[[beaux-arts]]*-stiilis ehitatud hasartmängurlus- ja meelelahutuskompleks. Kasiinotaguse moodustab ooperimaja Opéra de Monte-Carlo.
Lubartów

**Lubartów** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Lubartówi maakonna ja Lubartówi valla halduskeskus. Lubartów asub Wieprzi jõe ääres, Lublini kesklinnast umbes 23 km põhjas.

Lubartów on asutatud 1543. aastal.

Lubartówis asub 18. sajandil rajatud Sanguszko palee.

## Galerii

Lubartow lubelskie centrum miasta 03.jpg
Lubartow lubelskie centrum miasta 04.jpg
Kościół pw. św. Anny - Lubartów.JPG
Lubartów, Pałac Sanguszków, fontanna.jpg
Lubartow lubelskie centrum miasta 01.jpg


## Viited
Włodawa

**Włodawa** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Włodawa maakonna keskus.

Włodawa asub Bugi jõe ääres, Valgevene piiril ja Ukraina piirist umbes 4 km kaugusel, Lublinist umbes 78 km idakirdes.

Włodawat on ürikutes esimest korda mainitud 1242. aastal. Linnaõigused sai 1534. aastal, need kinnitati 1540. aastal.

Aastatel 1975–1998 kuulus Włodawa Chełmi vojevoodkonda.

## Galerii

W%C5%82odawa,_ko%C5%9Bci%C3%B3%C5%82,_ob._par._p.w._%C5%9Bw._Ludwika,_XVIII.jpg
Włodawa-ul.Koscielna.jpg
Włodawa, układ urbanistyczny, poł. XVI, ulica Sejmowa 2.JPG
Włodawa układ urbanistyczny, poł. XVI JoannaPyka.JPG


## Viited
Tartumaa Tervisespordikeskus

**Tartumaa Tervisespordikeskus** on asutus Tartu maakonnas Uderna külas. 

Keskuse kompleksi kuuluvad mitmeotstarbeline spordisaal, Elva lasketiir, kettagolfi.

Keskuse õuel on tavaliselt Tartu maratoni finiš.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Eestlase aeg

**"Eestlase aeg"** on Lauri Vahtre 2001. aastal ilmunud raamat.

1984. aastal kaitses Lauri Vahtre Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas Sulev Vahtre juhendamisel diplomitöö "Eesti rahvakalendri majanduslikust ja ideoloogilisest tagapõhjast".

Lauri Vahtre kandidaaditöö käsitles eesti rahvakalendrit ja eesti rahvapärast ajaarvamist, töö on ilmunud raamatuna "Eestlase aeg" 1991. aastal ja täiendatud kordustrükina 2000. aastal.

Lauri Vahtre väitel erines eesti traditsioonilise rahvakultuuri ajataju nüüdisaja inimese omast selle poolest, et toonase ajataju alusteks olid korduvus ehk tsüklilisus (nagu loodus muutub perioodiliselt) ja kvaliteetsus – aega mõisteti reaalse jõuna, mis on hea või halb, püha või mittepüha.

Põlluharijate ühiskonna ajaarvamisele on Lauri Vahtre väitel iseloomulik korduv ühesuguste perioodide tsükkel, müütiline ja ajatu hingedeaeg langeb kokku põllumajandusaasta lõpuga. Aasta võib tähendada tegelikku kalendaarset aastat või lihtsalt üht aja lõiku. Kui aega ei arvestata lineaarselt, võib aasta algust lugeda millisest tahes sündmusest või muutusest looduses. Päev ja suvi on tähtsamad perioodid põllumajanduslikule kultuurile, samas kui kütikultuuris on otstarbekamad pikemad sesoonsed perioodid.

Lihtrahva arusaamad ajast ei olnud Lauri Vahtre väitel väga kindlalt struktureeritud – kõrvuti võisid eksisteerida kujutelmad aja taastulekust ja kujutelmad iseseisvast kõrvalajast ehk ajavälisest ajast, mis seisis paigal ja või mis voolas väga aeglaselt (müütiline aeg). Kõrvalaja näitena toob Vahtre hingedeajale vastanduva või sellest väljapoole jääva aja – väljaspool hingedeaega elasid surnute hinged Vahtre väitel selles kõrvalajas, mitte "enne", "pärast" ega "praegu".

Nädalapäevadest eristuvad ülejäänud päevadest neljapäev, laupäev ja pühapäev, mis on teistest märgilisemad. Lauri Vahtre hinnangul võib selle taustaks olla varasem viiepäevane ajaarvamissüsteem lisaks hilisemale seitsmepäevasele. Vastavalt oleksid neljapäev ja laupäev võrreldavates positsioonides, neljapäeva ja laupäevaga seotud kombestikul on eesti rahvakalendris kokkulangevusi. Vahtre hinnangul võib nädalapäevade maagiline arvestamine olla eesti rahvapärimuses enamalt jaolt hilisem ja laenuline nähtus, kuid see ei välista võimalust, et säärasel kommetel võib olla ka eesti traditsioonis väga arhailine kiht.

Vahtre märgib, et hiljemalt 17. sajandil tundsid eestlased nii päikesekella kui ka tunnijaotust, kuid igapäevaelus neil põhinevat ajaarvamist ei kasutatud. Tavaliselt lähtuti päikese ööpäevaseid liikumisi järgivatest ajamääratlustest, näiteks "koidu aeg", "päikesetõus", "keskhommik", "enne lõunat", "kukelaulu aeg".

## Viited
Sikuti

**Sikuti** (ka **sikuska** või **tirk**) on õngpüünis röövkalade püügiks, enamasti talvel jääaugust. On nimetatud ka
*ahunaõng*, *mänguõng*, *tilbutamise õng*.

## Eesti

Oli 19. sajandil kasutusel põhiliselt Peipsi ümbruses ja Kagu-Eestis, hiljem levis kogu Eestis.

Sikuti koosnes kahest konksust, kalakujulisest läikelehest, nöörist ja kadakasest varrest. Konksud ja läikeleht olid jäigalt ühendatud. 
Kisadega konksud tehti raudtraadist. Läige valati tinast või taoti vasest, harva ka hõbedast. Nöör valmistati enamasti valgetest jõhvidest, mille ots seoti läikelehe külge. Nööri põhiosa mähiti ümber konksvarre ning see jooksis kala näkkamisel järele. Sikutit tuli liigutada üles–alla, kuni kala konksu haaras. Põhiliselt püüti ahvenat, haugi, siiga jt.

## Kasutamine

Sikuti on tuntud suurel alal Lääne-Siberist Lääne-Euroopani. Tänapäeval kasutavad sikutit peamiselt kalasportlased ja harrastuspüüdjad.

## Vaata ka
*und 
*käekook
*lutsumänd
*ridaõnged
*lant

## Viited

## Välislingid
*Sikuska, Eesti Rahva Muuseum
*Õngpüünised
*Eesti keele seletav sõnaraamat
Angmar

**Angmari kuningriik** on paik J. R. R. Tolkieni teostes.

## Asukoht ja üldvaade
Angmar asus udumägede põhjapoolsemas osas ja oli nazgulite isanda riik kolmanda ajastu alguses 1300.–1975. aastal enne seda oli Angmar külm tühermaa see on küll teadmata kuid võib arvata, et seal oli kaks aasta aega suvi ja talv meenutab veidi Antarktikat lumi ei sula seal pea aegu kunagi. Nagu Mordori ümbritsesid ka Angmari mäed Angmari mäed põhjas ning Ettenmoorid lõunas ja Udumäed idas Angmar meenutas nagu lõuga või suud. See külm tühermaa oli koduks orkidele, inimestele ja trollidele.

## Ajalugu
Angmar oli tavaline mägede vaheline oru moodi koht mis tekkis kuskil Esimese ja Teise ajastu vahel, kuna see jäi kaugele põhja oli seal pidevalt külm ja lumine Teisel ajastul ei toiminud seal midagi, kui välja arvata päkapikkude kaevandusi sealsetes mägede, aga kuna maa oli juba Melkori võiduga määratud orkide ja trollide koduks hüljati kohad pidevate rünnakute tõttu.

Kolmandal ajastul 1272.–1349. aastal tõusis Angmari Nõidkuningas seal võimule, ehitades Carn dumi Sauroni käsul hävitada inimeste põhja kuningriik Arnor kuna inimesed olid talle suurim ja vanim oht. 1356. a Angmari vägedega rünnati Rhudauri, lahingus sai surma nende kuningas Argeleb esimene, pärast seda rünnati Arthedaini kuid Cardolandi abiga hoiti häving ära. 

1409.a KA rünnati jälle ja see kord ka Rivendelli, Amon suli ja Cardolandi, lahingu lõpuks jäi Rivendel püsima, Amon sul aga põletati ja Cardoland langes nii jäi Arthedain ilma liitlaseta ning järgmised 500 aastat oli riik hädades. Sel hetkel tuli Angmari armee, et võtta Fornosti linn Arthedaini pealinn, kuid abi tuli Rivendeli, Lindoni ja Lorieni haldjatelt ning Angmari rünnak hoiti ära.

1636. a KA ründas Keskmaad katku epideemia, mis tappis suurem osa allesjäänud Cardolandi rahvast ja sel hetkel saatis Nõidkuningas välja kurjad hinged, et Haua küngaste all olevad surnud äratada ja nii jäi Cardolandi paik tühjaks tühermaaks ja kuninglikud haua platsidel kummitasid Kääpavahid.

1974.a tegi Nõidkuningas viimase suure rünnaku Fornosti vastu, kuna sel korral ei tulnud abi haldjatelt langes linn Angmarile ja põhja inimeste kuningriik hävitati.

Mõnda aega pärast seda tuli Gondori prints Earnur, et hävitada see oht põhjas ja Fornosti lahingus võideti Nõidkuningas ja ta taganes Mordori kuna ta sai aru, et tal polnud enam põhjas midagi saavutada, ta oli lahingu kaotanud ning vajalik tegevus oli tehtud, Angmari riik jäi juhita ja see lagunes kokku.

Kolmanda ajastu lõpul ja Neljanda algul jäi Angmar tühjaks tühermaaks sealsed orkid, trollid ja kurjad inimesed jäid rahulikuks ja üle aja hääbusid ja suundusid mujale elama, ning ei põhjustanud enam suurt ohtu kuna Arnori kuningriik taastati.
Obodriidid

**Obotriidid** (ladina: *Obotriti*) või **obodriidid**, ka **abodriidid** (saksa: *Abodriten*), oli keskaegne lääneslaavi hõimude konföderatsioon praeguste Mecklenburgi ja Holsteini territooriumil Põhja-Saksamaal (vaata polaabid). Aastakümneid olid nad Karl Suure liitlased sõdades germaani sakside ja slaavi veletite vastu. Obotriidid võitsid vürst Drasco juhtimisel sakse Sventanafeldi lahingus (798). Ikka veel paganlikud saksid hajutati keisri poolt ja osa nende maid Holsteinis Elbest põhjas kingiti 804. aastal obotriitidele, tasuna võidu eest. Sellest jäädi siiski varsti taanlaste sissetungi läbi ilma. Obotriidi valitsemisstiil kaotati 1167. aastal, kui Pribislav taastati hertsog Heinrich Lõvi poolt võimule, kui Mecklenburgi vürst, sellega asutati Saksa Mecklenburgide dünastia.

## Obotriidi konföderatsioon

Baieri geograaf, 830. aastal Regensburgis koostatud nimetu keskaegne dokument sisaldab hõimude loendit Kesk-Ida-Euroopas Elbest idas. Loendis on *Nortabtrezi* (obotriidid) - koos 53 *civitates*. Adam Bremenist viitas neile kui **rereegidele** nende tulutoova kaubanduskeskuse Reric tõttu. Ühiselt teiste slaavi rühmadega kirjeldati neid germaani allikates sageli kui vendid.

Obotriidi konföderatsiooni peamised hõimud olid:

* obotriidid (Wismari lahest Schwerini järveni);
* vagrid (Ida-Holstein Saksimaa osana);
* varnid (Warnowi ülemjooks ja Mildenitz);
* polaabid (Trave ja Elbe vahel).

Teised konföderatsiooniga seotud hõimud:

* glinjaanid Lenzeni juures,
* travnjaanid Trave juures,
* drevanid in the Hannoveri Wendlandis.

## Ajalugu

Karolingide kuningate ja nende Ottoonidest järglaste keisririigi liitlastena võitlesid obotriidid aastatel 808-1200 Taani kuningate vastu, kes soovisid valitseda Läänemere maid keisririigist sõltumatult. Kui tekkis võimalusi, näiteks keisri surma korral, püüdsid nad võimu haarata; ja 983. aastal purustasid obotriidid oma kuninga Mstivoj juhtimisel Hamburgi. Mõnikord kogusid nad andamit taanlastelt ja saksidelt. Nikloti juhtimisel seisid nad vastu kristlaste rünnakutele Vendi ristisõja ajal.

Saksa misjonärid nagu Vizelin pöörasid obotriidid ristiusku. 1170. aastal tunnistasid nad Saksa-Rooma riigi süseräniteeti, mis viis järgnenud sajandite jooksul saksastumise ja assimileerimiseni. Kuid 15. sajandi lõpuni kõneles enamus külaelanikke obotriidi alal veel slaavi murdeid (polaabi keel), kuigi seejärel asendus nende keel saksa keelega. Polaabi keel säilis Hannoveri Wendlandis kuni 19. sajandi alguseni. Obotriitide valitsev klann hoidis oma võimu läbi saksastumise ja valitses oma riiki (välja arvatud lühike katkestus Kolmekümneaastase sõja ajal) kui Mecklenburgid kuni monarhiate lõpuni Saksamaal novembris 1918.

## Obotriidi juhtide loend

Obotriidi maade valitsejad olid hiljem Mecklenburgi hertsogid ja suurhertsogid.

## Vaata ka

* Iidsete slaavi hõimude loend
Janów Lubelski

**Janów Lubelski** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Janów Lubelski maakonna ja Janów Lubelski valla halduskeskus. Janów Lubelski asub Lublinist umbes 60 km lõunas.

Linn on asutatud 1640. aastal, praeguse nime sai Janów Lubelski 1653. aastal.

Teises maailmasõjas hävis umbes 90% linna hoonetest.

Aastatel 1975–1998 kuulus linn Tarnobrzegi vojevoodkonda.

## Galerii

Janów Lubelski, centrum 01.JPG
Janów Lubelski, centrum 03.JPG
Janów Lubelski, centrum 04.JPG
Sanktuarium Matki Bożej w Janowie Lubelskim 01.JPG


## Viited
Gvitšini keel

**Gvitšini keel** on Kanadas Loodealadel ja Ameerika Ühendriikides Alaskal räägitav keel, mis kuulub naa-dene keelkonna atapaski keelte põhjaatapaski rühma.

Gvitšini keelt räägib umbes 560 inimest, neist 260 Kanadas ja 300 USAs. Gvitšineid on kokku umbes 3000.

## Viited
Pärnu Vallikäär

**Pärnu Vallikäär**, ka **Valli park**, on park Pärnu kesklinnas vallikraavi ümber. See on endisaegse Pärnu linnamüüri ümbritseva valli ja vallikraavi kääru koht. Tänapäeval on kunagine Pärnu bastionisüsteemi ja muldkindlustusvööndi Luna bastion muudetud meelelahutuskohaks Pärnu kesklinnas.

Käärus on amfiteatrit meenutav kontserdipaik.

## Ajalugu
1849. aastal alustati puude istutamist meretuultele avatud läänevallile. Aastatel 1860–1862 valmis muldkindlustuste lammutamise kava ja vallide tasandamist alustati 1862. aastal. Kaitsevallide läänepoolne osa koos vallikraaviga Tallinna väravast kuni Venuse bastionini otsustati säilitada kaitseks tuulte ja üleujutuste eest, värav ise aga ajaloomälestisena. Pargi rajamisel Luna ja Venuse bastionidele tasandati kurtiinvallide kõrgemad osad ja muldkehale anti madalam ja laiem kuju. Vallikraavi säilinud osa süvendamise ja jõega ühendamise teel rajati talvesadam, kus laevad olid hästi kaitstud kevadise jääminekuga kaasnevate kahjustuste eest.

## Pildigalerii

Pärnu Vallikäär.jpg|Sild vallikraavis
Pärnu Vallikäär 2.jpg|Lava Vallikraavi lõpus
Pingid Vallikäärus, Pärnu.jpg|Pingid Vallikäärus
Vallikraavi sild, Pärnu.jpg|Vallikraavi sild
Kalda 1, Pärnu.jpg|Kalda 1
Kalda 1a, Kalanduse teabekeskus, Pärnu.jpg|Kalda 1a, Kalanduse teabekeskus
Pärnu Vallikäär 3.jpg|Allee Vallikäärul
Pärnu Vallikraav.jpg|Vallikraav
Tribüüniga plats Vallikäärus.jpg|Tribüüniga amfiteatrilaadne kontserdipaik
Pärnu Vallikäär 4.jpg|Vallikäär novembris 2023
Pärnu Vallikäär 5.jpg|Jalakäijate sild
Olev Siinmaa monument.jpg|O. Siinmaa monument vallil
Vallikääru park.jpg|Park Lõuna tänavalt


## Vaata ka
*Pärnu kindlustused ja muldkindlustusvöönd
*Tallinna värav

## Viited

## Välislingid
*Vallikäärust, puhkaeestis.ee
Pärnu kesklinna koolide võimla

**Pärnu kesklinna koolide võimla** on võimla Pärnus aadressil Kuninga tänav 29. Võimlat kasutavad peale kesklinna koolide ka spordiorganisatsioonid ja linnarahvas.

Võimla projekteerisid Kaire Nõmm, Siiri Vallner, Katrin Koov ja Heidi Urb. Hoone avati 2005.

## Viited

## Välislingid
*
Tartu Kergetööstuse Tehnikum

**Tartu Kergetööstuse Tehnikum** on Tartus asunud kool.

Kool alustas tegevust 1. septembril 1945 majas Eha 35. Kooli varasem nimi oli Naistööstustehnikum. 

Õpetati kolme eriala:
*(1) rõivaste konstrueerimine ja modelleerimine;
*(2) dekoratiivkudumine;
*(3) trikotaaž ning tikandus.

Õppeaeg kõigil erialadel oli 4 aastat. Sisseastumiseks oli vajalik 7-klassiline eelharidus ning vanusepiirang 14–30 aastat. Sisseastumiseksameiks olid eesti keel (suuline ja etteütlus), vene keel (suuline ja etteütlus), matemaatika (suuline ja kirjalik) ning Konstitutsioon (suuline). Õpilastele maksti stipendiumi ning kindlustati erialane töö lõpetamisel.

## Viited
Käekook

**Käekook** (ka **tursalüsi**) oli tursapüügiõng, millel oli kaks konksu. Õngenööri otsa oli kinnitatud umbes 30 cm pikkune puust või rauast vahetükk ehk *lüsi*, mille kummaski otsas rippus õngekonks söödaga. Püügil liigutati käekooku üle paadi ääre üles–alla.

Eestis kasutati käekooku Saaremaal ja Tallinna ümbruses. Seevastu laialdaselt oli see tuntud Atlandi ookeani põhjaosas, Valgel merel ja Läänemerel.
 
## Vaata ka
*und 
*sikuti
*lutsumänd
*ridaõnged
*lant 

## Viited

## Välislingid
*Käekook, Eesti Rahva Muuseum
*Õngpüünised
Poniatowa

**Poniatowa** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Opole Lubelskie maakonnas, Poniatowa valla halduskeskus. Poniatowa asub Opole Lubelskiest umbes 7 km idakirdes ja Lublinist ligikaudu 36 km läänes.

Asulat on ürikutes esmamainitud 1382. aastal.

Linnaõigused sai Poniatowa 1962. aastal.

## Viited
Szczebrzeszyn

**Szczebrzeszyn** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Zamośći maakonnas, Szczebrzeszyni valla halduskeskus. Szczebrzeszyn asub Wieprzi jõe ääres, Zamośćist umbes 19 km läänes.

Szczebrzeszyn sai linnaõigused 1352. aastal.

Linn kuulus aastatel 1975–1998 Zamośći vojevoodkonda.

Poolas on Szczebrzeszyn tuntud Jan Brzechwa värsirea "W Szczebrzeszynie chrząszcz brzmi w trzcinie" ("Szczebrzeszynis sumiseb põrnikas pilliroos") järgi.

## Galerii

Szczebrzeszyn4.JPG
PL Szczebrzeszyn beetle.jpg
Szczebrzeszyn pl kościuszki.JPG


## Viited
Saksi vall

**Limes Saxoniae** ("Saksimaa piir" ladina keeles), tuntud ka kui **Limes Saxonicus** või **Sachsenwall** ("Saksi vall"), oli kindlustamata *[[limes]]* või piir sakside ja slaavi obotriitide vahel, mis rajati 810. aastal tänapäeva Schleswig-Holsteinis.

Pärast seda, kui Karl Suur võttis saksidelt mõned nende maad ja andis need obotriitidele (kes olid Karl Suure liitlased), suutis ta lõpuks saksid Saksi sõdades vallutada. 811. aastal sõlmis ta Heiligeni lepingu naabrite daanidega ja võis samal ajal jõuda piirikokkuleppeni polaabidega idas. Sellest piirist ei tohiks aga mõelda kui kindlustatud liinist, vaid pigem määratletud joonest, mis kulges piiritsooni keskelt, raba ja paksu metsa alalt, mida oli raske läbida. Bremeni Adami kirjelduse kohaselt teoses "Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum" umbes 1075. aastast kulges see Elbe jõest Boizenburgi juures põhja suunas piki Bille jõge Schwentine suudmeni Kieler Fördes Läänemeres.

Slaavi obotriidid (983. ja 1086. aastal) ning Poola Mieszko II Lambert (1028. ja 1030. aastal) rikkusid seda mitu korda. *Limes* kaotati *[[Ostsiedlung]]i* esimeses faasis, kui krahv Heinrich von Badewide korraldas 1138/39. aastal kampaania vagride maadel ja slaavi rahvastik saksastati sakslaste, peamiselt sakside poolt.
Bychawa

**Bychawa** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Lublini maakonnas, Bychawa valla halduskeskus.

Bychawa asub Lublinist ligi 25 km lõunas.

Ürikutes on Bychawat esimest korda mainitud 1325. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1537. aastal. 1869. aastal kaotas Bychawa linnaõigused ja sai need tagasi 1958. aastal.

## Galerii

Ładny budynek, być może najładniejszy w miasteczku - panoramio.jpg
Wielopiętrowa zabudowa w Bychawie - panoramio.jpg


## Viited
Einsteini väljavõrrandite lahendid

**Einsteini väljavõrrandite lahendid** (inglise keeles *solutions of the Einstein field equations*) on aegruumid, mis tulenevad üldrelatiivsusteooria Einsteini väljavõrrandite  lahendamisest. Väljavõrrandite lahendamine annab tegelikult Lorentsi muutkonna. Lahendid on üldjoontes kas *täpsed* või *ebatäpsed*.

Einsteini väljavõrrandid on (kui kasutada abstraktset indeksi ülesmärkimist):
:G_{ab} \, = \kappa T_{ab}

Või üldisemalt, kui lubatakse nullist erineva väärtusega kosmoloogililist konstanti: 
:G_{ab} + \Lambda g_{ab} \, = \kappa T_{ab}

kus **<math>\kappa</math>** on konstant ja avaldise vasak pool on Einsteini tensor, mis võrrutub energia-impulsi tensoriga, mis kirjeldab aegruumis esinevat energiat ja impulssi. Einsteini tensor ehitatakse üles meetrilisest tensorist ja selle osatuletistest; nõnda kujutavad Einsteini väljavõrrandite lahendid endast süsteemi kümnest osatuletistega diferentsiaalvõrrandist, mis tuleb meetrika jaoks lahendada.

## Täpsed lahendid

Einsteini väljavõrrandite täpsed lahendid on Lorentzi meetrikad, mis vastavad füüsikaliselt realistlikule energia-impulsi tensorile, mis saadakse väljavõrrandite lahendamisel täpselt suletud avaldisena.

## Ebatäpsed lahendid
Neid lahendeid, mis ei ole täpsed, nimetatakse *ebatäpseteks lahenditeks*. Sellised lahendid tulenevad peamiselt sellest, et Einsteini väljavõrrandeid on keeruline lahendada suletud avaldistena ja sageli võtavad need ideaalsete süsteemide lähendite kuju. Paljud mittetäpsed lahendused ei pruugi alati füüsilist sisu omada, kuid osutuvad siiski kasulikeks vastunäideteks teoreetilistes oletustes.

## Vaata ka
*Einsteini väljavõrrandite täpsed lahendid
Havelberg

**Havelberg** on linn Stendali kreisis Saksi-Anhaltis Saksamaal. See asub Haveli jõe ääres ja osa linnast on ehitatud saarele jõe keskel. Kaks osa ühendati linnaks 1875. aastal. Linna pindala on 149,13 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6567 inimest.

## Ajalugu

Havelbergi piiskopkond asutati 946. aastal, kuid piiskop kippus elama kas Plattenburgis või Wittstockis, mõned kilomeetrid Havelbergist põhjas. Varajane piiskop oli Anselm von Havelberg. Havelbergis oli varem klooster, mida nüüd kasutab Prignitzi muuseum, mis rajati 1904. aastal.

Havelberg oli Brandenburgi osa enamuse selle ajaloost. Kuid kui liidumaad Ida-Saksamaal 1952. aastal kaotati, sai Havelbergist Magdeburgi ringkonna osa.

Kui liidumaad Saksamaa taasühinemise käigus 1990. aastal taastati, sai kogu Magdeburgi ringkond Saksi-Anhalti osaks, sealhulgas endine Brandenburgi linn Havelberg.

## Tuntud inimesi

* Bruno Keil (1859–1916), klassikaline filoloog.
* Annett Louisan, laulja
* Gustav Gerneth (sündinud 1905), vanim elav mees, elab siin.

## Välislingid

* havelberg.de
* Pilte Havelbergist
Kazimierz Dolny

**Kazimierz Dolny** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas, Kazimierz Dolny valla halduskeskus. Linn asub Visla vasakul kaldal, Lublini kesklinnast umbes 42 km läänes.

Kazimierz Dolnyt peetakse üheks kõige kaunimaks Poola väikelinnaks.

Kazimierz Dolnyt on ürikutes esmamainitud 1249. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1406. aastal. 1869. aastal kaotas Kazimierz Dolny linnaõigused, kuid sai need tagasi 1927. aastal.

## Galerii

Polska KazimierzDolny 015.jpg
Kazimierz_Dolny_20150518_6333.jpg
Rynek_w_Kazimierzu_Dolnym_-_20150518_6293.jpg
Alians_PL_SpacerPoKazimierzuDolnym_Jesien,02_10_2008,PA020009.jpg
Kamienica_%22Pod_%C5%9Aw._Krzysztofem_i_%C5%9Aw._Miko%C5%82ajem_%22_ul._Rynek_12_e83.jpg



## Viited
Tarnogród

**Tarnogród** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Biłgoraj maakonnas, Tarnogródi valla halduskeskus. Tarnogród asub Biłgorajst umbes 20 km lõunas.

Tarnogród on asutatud 1567. aastal. Kaotas linnaõigused 1867. aastal ja sai need tagasi 1987. aastal.

Aastatel 1975–1998 kuulus Tarnogród Zamośći vojevoodkonna koosseisu.

## Galerii

Tarnogród Pomnik Pałacyk.jpg
Kościół-tarnogród-wiki.jpg
Tarnogród Dom Handlowy.jpg
Tarnogród Zegar.jpg
Tarnogród Bloki Mieszkalne.jpg


## Viited
Siinai Mäe Õigeusu Kirik

**Siinai Mäe Õigeusu Kirik** on Jeruusalemma patriarhaadi jurisdiktsioonis tegutsev autonoomne õigeusu kirik, mille territoorium koosneb Egiptuses Siinai mäe jalamil asuvast Püha Katariina kloostrist koos mitme esindusega Egiptuses, Kreekas, Küprosel, Liibanonis ja Türgis (İstanbulis). Kirikut juhib Siinai mäe ja Raithu peapiiskop, kelle traditsiooniliselt pühitseb ametisse Jeruusalemma patriarh ja kes on ühtlasi ka Püha Katariina kloostri ülem. Praegune kirikupea on peapiiskop **Symeonus**.

## Viited
333 eKr

**333. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDXXI (421). 

## Sündmused
*Aleksander Suur võitis Issose lahingus Dareios III vägesid.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Memnon Rhodoselt, Pärsia väejuht
Oikumeenilised kirikukogud

**Oikumeenilised kirikukogud** on esimesed seitse ülemaailmset kirikukogu, mis peeti, kui kirik ei olnud veel lõhenenud katoliku ja õigeusu kirikuks.  

## Oikumeenilised kirikukogud
*Nikaia I kirikukogu
*Konstantinoopoli I kirikukogu
*Efesose kirikukogu
*Kalchedoni kirikukogu
*Konstantinoopoli II kirikukogu
*Konstantinoopoli III kirikukogu
*Nikaia II kirikukogu
Łaszczów

**Łaszczów** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Tomaszów Lubelski maakonnas, Łaszczówi valla halduskeskus. Linn asub Ukraina piirist ligikaudu 14 km kaugusel, Tomaszów Lubelskist umbes 24 km idakirdes.

Linn on rajatud 1549. aastal ja kandis kuni 1578. aastani nime Prawda. 1578. aastal sai Łaszczów Magdeburgi linnaõigused. Łaszczów kaotas linnaõigused 1870. aastal ja sai need tagasi 2010. aastal.

1897. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid juudid 90,3% Łaszczówi elanikest.

## Galerii

Łaszczów Kościół.jpg
Łaszczów - (10).jpg
Łaszczów - (14).jpg
Łaszczów - (7).jpg
Łaszczów_-_(9).jpg


## Viited
Frampol

**Frampol** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Biłgoraj maakonnas, Frampoli valla halduskeskus. Frampol asub Biłgorajst umbes 14 km põhjas, Lublinist umbes 64 km lõunas.

Frampol on asutatud 1717. aastal.

Frampol kaotas linnaõigused 1870. aastal ja sai need tagasi 1993. aastal.

Teises maailmasõjas pommitas Luftwaffe Frampolit 13. septembril 1939. Hävis 80% linna hoonetest.

## Galerii

Frampol - kościół Świętego Jana Nepomucena i Matki Bożej Szkaplerznej (02) - DSC00529-DSC00532 v2.jpg
Frampol - ul. Stolarska - DSC00698 v1.jpg
Miejski Ośrodek Kultury we Frampolu.jpg


## Viited
Jill Evans

**Jill Evans** (sündinud 8. mail 1959) on Walesi poliitik, Euroopa Parlamendi liige aastatel 1999–2020.

Ta kuulub erakonda Plaid Cymru ning valiti Euroopa Parlamenti 1999., 2004., 2009. ja 2014. aasta valimistel. Euroopa Parlamendis kuulus ta fraktsiooni Rohelised / Euroopa Vabaliit ja oli 2009–2014 selle aseesimees.

Jill Evans räägib emakeelena kõmri ja inglise keelt.

## Välislingid
*Jill Evans Euroopa Parlamendi kodulehel
Krasnobród

**Krasnobród** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Zamośći maakonnas, Krasnobródi valla halduskeskus. Krasnobród asub Wieprzi jõe ääres, Zamośćist umbes 19 km lõunas ja Tomaszów Lubelskist ligi 17 km loodes.

Krasnobród sai Magdeburgi linnaõigused 1576. aastal (teistel andmetel 1572. aastal). Alates 16. sajandi teisest poolest kuni 1670. aastateni oli Krasnobród Poola kalvinistide üks tähtsamaid keskusi. 1648. aastal rüüstas linna Bogdan Hmelnõtskõi kasakaarmee. 17. sajandi teisel poolel ründasid linna mitmel korral krimmitatarlased. 1763. aastal sai linn Poola kuningalt August III-lt Magdeburgi linnaõiguste taaskinnituse.

Krasnobród kaotas linnaõigused 1869. aastal ja sai need tagasi 1994. aastal.

Teise maailmasõja ajal 23. septembril 1939 toimus Krasnobródi lähedal Saksa ja Poola vägede vahel Krasnobródi lahing. See oli üks viimaseid lahinguid Euroopas, kus mõlemal poolel osalesid ratsaväelased.

## Galerii


Krasnobród sanktuarium1.JPG
Krasnobród plac Siekluckiego.JPG
Krasnobród panorama.JPG


## Viited
Andor Lilienthal

**Andor Lilienthal** (5. mai 1911 Moskva – 8. mai 2010 Budapest) oli Ungari ja Nõukogude Liidu male suurmeister. Karjääri jooksul mängis ta kümne maailmameistri vastu ja on võitnud Emanuel Laskerit, José Raúl Capablancat, Max Euwet, Aleksandr Aljohhinit, Mihhail Botvinnikut ja Vassili Smõslovi.

Lilienthal sündis Moskvas töötanud ungari juutidest vanemate kolmanda lapsena. Tema ema oli laulja ja isa elektriinsener. 1913. aastal läks ema koos lastega Ungarisse tagasi. Sõja ajal oli ema sunnitud lapsed lastekodusse andma. Lastekodus õppis Andor rätsepaks. 15-aastaselt õppis ta malet mängima. Ta hakkas Budpesti kohvikutes raha peale malet mängima. 1929. aastal läks ta Viini, kus mängis samuti kohvikutes. Simultaanmatšil Capablancaga õnnestus tal viiki mängida. Viinist sõitis ta edasi Berliini ja seejärel Pariisi. Sealsetes kohvikutes saavutas ta tugeva mängija kuulsuse ning ta sai esimese kutse rahvusvahelisele turniirile, kus ta saavutas 4.-5. koha 4 punktiga 7 partiist. Järgnenud aastatel mängis ta mitmetel turniiridel ning esindas Ungarit maleolümpiatel. 1933., 1935. ja 1937. aasta maleolümpial esindas ta Ungarit. Ta võitis individuaalse kuldmedali 1933. aastal (5. laual) ja 1935. aastal (2. laual). 1937. aastal võitis ta meeskondliku hõbeda. Ta sõbrustas Aljohhini ja Capablancaga. 

1935. aastal mängis ta turniiril Moskvas, kus tutvus venelanna Jevgenijaga, kellega ta hiljem abiellus. Ta jäi elama Venemaale ning 1939. aastal sai ta Nõukogude Liidu kodanikuks. Pärast Jevgenija surma abiellus ta veel kaks korda: venelanna Ljudmillaga (1976) ja Olgaga (1987).

1940. aasta Nõukogude Liidu meistrivõistlustel jagas ta esikohta Igor Bondarevskiga. Paul Keres tuli samal turniiril neljandaks ning mängis Lilienthaliga viiki.

1951–1970 oli ta Tigran Petrosjani (1963–1969 male maailmameister) treener.

1976. aastal kolis ta tagasi Ungarisse ning jäi elama Budapesti.

Surres oli ta vanim elusolev male suurmeister ja viimane rahvusvaheline suurmeister, kellele FIDE 1950. aastal esimestena ametlikult rahvusvahelise suurmeistri tiitli andis.

Üks tema tuntumaid partiisid on 1935. aastal Hastingsi turniiril Capablancaga mängitud partii:
:**1.d4 Hf6 2.c4 e6 3.Hc3 Fb4 4.a3 Fxc3+ 5.bxc3 b6 6.f3 d5 7.Fg5 h6 8.Fh4 Fa6 9.e4 Fxc4 10.Fxc4 dxc4 11.Va4+ Vd7 12.Vxc4 Vc6 13.Vd3 Hbd7 14.He2 Bd8 15.O-O a5 16.Vc2 Vc4 17.f4 Bc8 18.f5 e5 19.dxe5 Vxe4 20.exf6 Vxc2 21.fxg7 Bg8 22.Hd4 Ve4 23.Bae1 Hc5 24.Bxe4+ Hxe4 25.Fe1 Bxg7 26.Bxe4+ Kd7 1-0**

Andor Lilienthali Morphy arv oli 3.
Hawaiian Airlines

**Hawaiian Airlines** (Havai keeles: *Hui Mokulele ʻo Hawaiʻi*) on rahvuslik lennufirma ja USA osariigi Hawaii suurim lennufirma. Tegu on suuruselt kümnenda lennufirmaga Ameerika Ühendriikides. Lennufirma peakorter asub Honolulus, Hawaiil. Lennufirmal on kaks kodulennujaam, milleks on Daniel K. Inouye rahvusvaheline lennujaam O'ahu saarel ja Kahului lennujaam Maui saarel. Hawaiian Airlines opereerib lende Aasiasse, Ameerika Samoale, Austraaliasse, Hawaii siseselt, Uus-Meremaale ja Ameerika Ühendriikide mandriosale. Hawaiian Airlinesi omanik on Hawaiian Holdings, Inc., milles Peter R. Ingram on praegune president ja tegevjuht.

Hawaiian Airlines on vanim USA lennuettevõtja, millel ei ole kunagi olnud surmaga lõppenud õnnetusjuhtumeid ega lennukikere kadumisi kogu oma ajaloo vältel ning mis on sageli Ameerika Ühendriikides õigeaegsete lennuettevõtja nimekirjas, samuti on lennufirmal ka kõige vähem tühistamis-, ülemäära- ja pagasikäsitlus probleeme.
Lineaarprogrammeerimine

**Lineaarprogrammeerimine** (ka **lineaarne planeerimine**) on matemaatikas optimeerimise meetod, millega leitakse sihifunktsiooni muutujate väärtused, mille puhul funktsiooni väärtus on minimaalne või maksimaalne. Sealjuures võivad muutujatele kehtida võrratussüsteemina esitatavad kitsendused. Nii sihifunktsioon kui ka kitsenduste võrratused peavad olema lineaarsed.

## Probleemi esitamine standardkujul
Lineaarprogrammeerimisega lahendatavaid probleeme saab esitada standardkujul, mis koosneb kolmest osast:
* **Sihifunktsioon**, mida **maksimeerida**, nt
:  f(x_{1},x_{2}) = c_1 x_1 + c_2 x_2
* **Kitsendused muutujatele**, esitatuna võrratussüsteemina, nt
: \begin{matrix}
 a_{11} x_1 + a_{12} x_2 &\leq b_1 \\
 a_{21} x_1 + a_{22} x_2 &\leq b_2 \\
 a_{31} x_1 + a_{32} x_2 &\leq b_3
\end{matrix}
* **Muutujate mitte-negatiivsuse tingimus**, nt
: \begin{matrix}
 x_1 \geq 0 \\
 x_2 \geq 0
\end{matrix}

x_* on sihifunktsiooni argumendid ehk muutujad, mille väärtusi otsitakse. a_*, b_* ja c_* on väärtused, mis tulenevad probleemipüstitusest.

Sõltuvalt lahendamise meetodist võib olla otstarbekas kasutada teistsugust standardkuju. Näiteks simpleksmeetodi puhul tuleb kitsendused viia võrdusmärgiga kujule, nt
: \begin{matrix}
 a_{11} x_1 + a_{12} x_2 + a_{13} x_3 = b_1 \\
 a_{21} x_1 + a_{22} x_2 + a_{23} x_3 = b_2
\end{matrix}

### Näide
Kondiitril on varutud 12 kg kohupiima ja 3 kg suhkrut, millest tuleb valmistada x_1 kg kooki ja x_2 kg torti nii, et saadav kasum oleks maksimaalne. Ülejäänud koostisaineid on piiramatus koguses.
* Üks kg kooki müüakse 11 € eest ja selle valmistamiseks kulub 500 g kohupiima ning 100 g suhkrut.
* Üks kg torti müüakse 16 € eest ja selle valmistamiseks kulub 400 g kohupiima ja 200 g suhkrut.

Antud ülesande saab esitada standardkujul:

## Teisendamine standardkujule
* Minimeerimisprobleemi saab teisendada maksimeerimisprobleemiks, muutes sihifunktsiooni märki, nt
  f(x_{1},x_{2}) = c_1 x_1 + c_2 x_2 &rarr; f(x_{1},x_{2}) = -c_1 x_1 - c_2 x_2

* \leq-märgiga kitsenduse saab teisendada võrduseks, lisades mitte-negatiivse tundmatu muutuja, nt
  
  \begin{matrix}
  a_{11} x_1 + a_{12} x_2 &\leq b_1 \\
  a_{21} x_1 + a_{22} x_2 &\leq b_2 \\
  \end{matrix}
  
  &rarr;
  
  \begin{matrix}
  a_{11} x_1 + a_{12} x_2 + x_3 = b_1 \\
  a_{21} x_1 + a_{22} x_2 + x_4 = b_2 \\
  \end{matrix}
  
  
  \begin{matrix}
  x_3 \geq 0 \\
  x_4 \geq 0
  \end{matrix}
  

Lisatud muutuja väljendab võrratuse vasaku poole ja selle suurima lubatud väärtuse vahet. See võib tähendada näiteks ressurssi, mida optimaalse lahenduse puhul ei kasutata.

## Lahendamine
Lineaarprogrammeerimise probleeme saab lahendada näiteks simpleksmeetodi või sisepunkti meetodi abil.
Transilvaania sõjaväestatud piiriala

**Transilvaania sõjaväestatud piiriala** (rumeenia keeles *Graniţa Militară Transilvăneană*, saksa keeles *Siebenbürgische Militärgrenze*, ungari keeles *Erdélyi határőrvidék*) oli Habsburgide monarhia territoorium, mis asus ajaloolise Transilvaania ida- ning lõunaosas. Tänase Rumeenia territooriumil asunud piiriala moodustas osa Habsburgide riigi suuremast sõjaväestatud piirialast.

## Ajalugu
Transilvaania sõjaväestatud piiriala moodustati aastal 1762 aladest, mis olid seni kuulunud Habsburgide Transilvaania vürstkonda. Pärast piiriala kaotamist liideti Transilvaania sõjaväestatud piiriala territoorium taas mainitud vürstkonnaga.

## Piirid
Transilvaania sõjaväestatud piiriala piirnes loodes Habsburgide Transilvaania vürstkonna ja Habsburgide Ungari kuningriigiga, edelas Habsburgide Banaadi sõjaväestatud piirialaga, kagus Osmanite riigi vasallide Valahhia vürstiriigi ja Moldova vürstiriigiga ning kirdes Habsburgide Galiitsiaga.

## Rügemendid
Transilvaania sõjaväestatud piiriala koosnes kahest seekelite ja kahest rumeenlaste rügemendist.

## Vaata ka
* Sõjaväestatud piiriala
* Transilvaania vürstkond (1711–1867)
* Transilvaania ajalugu
* Transilvaania
Apple Maps

**Apple Maps** (või lihtsalt **Maps**) on Apple Inc. poolt välja töötatud veebi kaardistamise teenus. See on iOS, macOS ja watchOS vaikekaardisüsteem. See annab juhiseid ja hinnangulisi saabumisaegu autode, jalakäijate ja ühistranspordi kohta. Apple Maps pakub ka *Flyover* režiimi, mis võimaldab kasutajal uurida teatud tihedalt asustatud linnakeskusi ja muid huvipunkte 3D-maastikus, mis koosneb hoonete ja struktuuride mudelitest.

19. septembril 2012 avaldas Apple oma kaardistamisteenuse iOSis, asendades Google Mapsi Apple'i operatsioonisüsteemide vaikimisi kaardistamise teenusega. Esialgsel käivitamisel sai ta kasutajatelt ja ajalehtedelt suure hulga kriitikat ebaõigete suundade, ühistranspordi kasutajate toetuse puudumise ja erinevate vigade pärast. Alates selle kasutuselevõtmisest on tarkvara edasiarendamine käsitlenud paljusid neid kriitikat.
334 eKr

**334. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDXX (420). 

## Sündmused
*Aleksander Suur võitis Granikose lahingus Pärsia vägesid.

## Sündinud
*...

## Surnud
*Arsites, Pärsia satraap
*Mithrobuzanes, Pärsia satraap
*Spithridates, Pärsia satraap
335 eKr

**335. aasta eKr** ehk *[[ab urbe condita]]* CDXIX (419). 

## Sündmused
*Aristoteles tuli tagasi Ateenasse ning asutas Lykeionis peripateetikute kooli.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Gerli Noodapera

**Gerli Noodapera** (sündinud 3. detsembril 1989 Pärnus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 2009 Pärnu ühisgümnaasiumi ja 2012 keskkonnakorralduse erialal TLÜ.

Sportima hakkas Pärnu SK-s Helju Suti võrkpallitreeninguil, aastast 2004 tegelnud sõudmisega Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel. Tulnud 10 korral Eesti meistriks:

*2009 roolijata neljapaadil, 
*2010 paarisaerulisel neljapaadil, 
*2005–11 kaheksapaadil
*2010 sisesõudmises kergekaalu kategoorias.

Aastast 2016 APL Agencies Estonia OÜ klienditeenindaja. Alates 2018 Anvest OÜ juhatuse liige.

## Viited
Enn Norman

**Enn Norman** (30. aprill 1940 Tallinn – 23. märts 2012 Tallinn) oli Eesti sõudja.  

Lõpetas 1958 Tallinna 10. Keskkooli ja 1963 mehaanikainsenerina TPI. Töötas 1963–1991 ETKVL-i koondises Auto (aastast 1980 peakonstruktor ja aastast 1986 peainseneri asetäitja), 1990. aastail oli AS-i Auto Energomehaanika ja AS-i VATK Auto direktor, hiljem OÜ Puteen juhataja.

## Sport
Hakkas sportima kooli võrkpallitreeningutel, kuulus Spartaki noortemeeskonda (treener Helmuth Kallik).  

Sõudetreeninguid alustas 1959 Jevgeni Fridolini juhendamisel, hiljem oli tema treener Jüri Kurul. 

*Võitis 1966 NL-i mv-tel roolijata neljapaadil pronksi ja sai NL-i karikavõistlustel kaheksapaadil 2. koha. 
*Tuli 8 korral Eesti meistriks: 
**1960 ja 1962 paarisaerulisel kahepaadil, 
**1969 roolijata ja roolijaga neljapaadil
**1965–67 ja 1969 kaheksapaadil. 
*Meistersportane (1964). 

Kuulunud Spartaki, Kalevi ja Jõu liikmeskonda.

## Viited
Tarmo Nööri

**Tarmo Nööri** (sündinud 31. jaanuaril 1970 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1988 Pärnu 2. Keskkooli. 

Hakkas koolis harrastama suusatamist, oli Pärnu noortevõistlustel medalivõitjaid. 

Sõudmist harrastanud 1984 Tiit Helmja, hiljem Rita Morrissoni, Mati Villsaare ja Matti Killingu juhendamisel.

*Tulnud 6 korral Eesti meistriks: 
**1993 roolijata ja roolijaga neljapaadil
**1990–93 kaheksapaadil. 
*Tegutsenud 1990–92 Dünamos instruktorina.

## Viited
Malle Ojokas

**Malle Ojokas** (sündinud 14. veebruaril 1957 Tartus) on eesti endine sõudja. 

Lõpetas Tartu 3. Keskkooli 1975. aastal ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia eriala 1983. aastal. 

Ojokas on töötanud Põllumajandusameti Tartu keskuse peainspektorina.

Sõudetreeninguid alustas ta 1973. aastal Tartus Inge Pindi juhendamisel.
*Võitis NL-i noorte meistrivõistlustel roolijaga neljapaadil 1973. aastal pronks- ja 1974. aastal hõbemedali.
*Tulnud 9 korral Eesti NSV meistriks 
**1974–75 roolijata kahepaadil, 
**1973 roolijaga neljapaadil, 
**1977–79 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil,
**1973–75 kaheksapaadil. 

## Tunnustus
*1975 NSV Liidu meistersportlane

## Viited
Fiji Airways

**Fiji Airways** on Fidži rahvuslik lennufirma, mille peakorter asub Nadis Fidžil. Firma asutati 1947. aastal ja ettevõte alustas lendamist 1951. aastal. Lennufirma kodulennujaamadeks on Nadi rahvusvaheline lennujaam ja Nausori rahvusvaheline lennujaam. 

Fiji Airways teeb lende 15 riiki 27 linna, sh Sydneysse, Hongkongi, Singapuri ja Los Angelesse. 

Ettevõttel on 15 lennukit, millest suurim on Airbus A350-900. Fiji Airwaysi omanikud on Fidži valitsus (52%) ja Qantas (46%) ning ülejäänut 2% omavad teised Vaikse ookeani saareriigid.
Tiit Kala

**Tiit Kala** (sündinud 19. augustil 1954) on eesti ettevõtja ja poliitik, XIV Riigikogu liige.

## Elulugu
Tiit Kalal on keskeriharidus, ta on lõpetanud 1974. aastal Palamuse Metsamajanduse Sovhoostehnikumi.

1973–1976 töötas ta Tartu Metsamajandi Kaiavere metskonna metsatehnikuna, 1976–1993 oli Ruusa sovhoosi metsatehnik ja vanemmetsainsener. 1993. aastast on ta metsanduse ja põllumajandusega tegeleva OÜ Ruusa Puit juhatuse liige.

2005–2009 oli ta Räpina vallavolikogu esimees. 2017. aastast on ta Räpina Vallavolikogu aseesimees.

2019. aasta Riigikogu valimistel sai ta 1033 häält ega osutunud valituks, kuid pääses asendusliikmena Riigikokku pärast Arno Silla loobumist.

## Liikmesus
Ta on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige ja alates 2017. aastast erakonna juhatuse liige.

Tiit Kala kuulub Kaitseliidu Põlva malevasse.

## Viited

## Välislingid
* https://www.ekre.ee/team/tiit-kala/
Merike Bernhardt

**Merike Bernhardt** (aastani 1989 **Merike Olli**; sündinud 13. mail 1970 Pärnus) on eesti sõudja. 

Lõpetas 1988 Sindi Keskkooli ja 1992 meditsiiniõena Tallinna Meditsiinikooli Pärnu filiaali. Töötanud aastast 1990 Pärnu haiglas. Olnud 2004–2017 Euro Wheel OÜ juhatuse liige.

## Sõudmine
178 cm, 85 kg.
Sõudmist alustas 1983 Dünamos Evi Lepiku juhendamisel. 
*1987 roolijaga neljapaadil NL-i noortemeister. 
*Tulnud 7 korral Eesti meistriks: 
**1987–1988 roolijata kahe- ja 1986–1988 roolijaga neljapaadil
**1987–1988 kaheksapaadil.

## Viited
Leili Soima

**Leili Soima** (aastani 1977 **Leili Olmet**; 19. august 1943 Tartu – 15. juuni 2009 Tartu) oli eesti sõudja.

Lõpetas 1962 Tartu 5. Keskkooli ja 1974 Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaariateaduskonna.

Töötas 1962–1963 Kalevi sõudetreenerina, 1963–1964 õmblusvabriku Sangar spordimetoodikuna, hiljem loomaarstina. Oli Spordiklubi Mäksa revident. 

## Sõudmine
Sportima hakkas 1956 Tartu spordikoolis Aino Paali ja Herbert Abeli suunamisel, sõudetreeninguid alustas Jüri Kuruli juhendamisel.

1961 tuli kaheksapaadil Nõukogude Liidu noortemeistriks.

Tuli 10 korral Eesti NSV meistriks: 
*1968–1970 paarisaerulisel kahepaadil, 
*1964 ja 1970 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil
*1961–1964 ja 1971 kaheksapaadil.

## Viited

## Välislingid
*
Katrin Tammik (sõudja)

**Katrin Tammik** (aastani 2007 **Katrin Ots**; sündinud 25. augustil 1981 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1999 Pärnu Ühisgümnaasium. Õppis Eesti Põllumajandusülikooli maainseneriteaduskonnas veemajandust.

Töötanud OÜ-s Tervise Paradiis valveinstruktorina. Tegutsenud Pärnu SK-s ujumistreenerina.

## Sõudmine
Hakkas sportima 1987 Anne Tohveri ujumistreeningutel, 1996–2003 harrastas sõudmist Raini Lelle ja Mihkel Leppiku juhendamisel.

Saanud ühepaadil juunioride MM-il 1998 10. ja 1999 16. ning U-23 MM-il 2003 8. koha.

Tulnud 12 korral Eesti meistriks: 
*2000–03 paarisaerulisel kahepaadil, 
*1998–2002 paarisaerulisel neljapaadil
*1997, 1999 ja 2002 kaheksapaadil.

Sõudeliidu parim juunior (U-23) 1998–1999 ja naissõudja 2003.

Ta oli üks kaasautoreid 2001. aastal välja antud teosele "Eesti sõudespordi ajalugu".

## Isiklikku
Tema abikaasa on sõudja Kalver Tammik.

## Viited
Ants Otsa

**Ants Otsa** (30. juuni 1942 Tartu – 7. mai 2021) oli eesti sõudja.

Lõpetas 1962 Tartu 2. Keskkool ja 1972 põllumajanduse mehhaniseerimise erialal Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

Sportima hakkas keskkoolis, sõudetreeninguid alustas 1960 Kalevi SK-s Jüri Kuruli juhendamisel.

Võitis 1960 NL-i noortemeistrivõistlustel kaheksapaadil hõbeda.
 
Tulnud 4 korral Eesti meistriks: 
*1961 roolijata neljapaadil;
*1962–1963 roolijaga neljapaadil;
*1963 kaheksapaadil.

## Viited
Pille Reimann

**Pille Reimann** (aastani 1968 **Pille Paavel**; sündinud 16. aprillil 1948 Pärnus) on eesti sõudja.

Lõpetas 1966 Pärnu 1. Keskkooli.

Töötas 1966–1995 Pärnu Kaubandusvalitsuses hulgilao juhatajana.

## Sõudmine
Sportima hakkas 1961 õpetaja Asta Vilepilli ja kergejõustikutreener Linda Rannapi õpilasena, tema sõudetreener oli Mihkel Leppik.

Võitis kaheksapaadil Nõukogude Liidu juunioride meistrivõistlustel 1968 ja 1969 pronksi ning NL-i noortemeistrivõistlustel 1966 kulla ja 1967 pronksi.
 
Tulnud 5 korral Eesti meistriks: 
*1969 roolijaga neljapaadil;
*1966–69 kaheksapaadil. 

Meistersportlane (1975).

Kuulunud Dünamosse.

## Isiklikku
Tütar Kristi Reimann (16. II 1969) on tulnud 1984 roolijaga neljapaadil Eesti meistriks. Poeg Anti Reimann (21. II 1973) on tulnud 1992 kaheksapaadil Eesti meistriks.

## Viited
Piapoko keel

**Piapoko keel** on Colombias ja Venezuelas räägitav keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Seda räägitakse Meta, Vichada ja Guanviare jõe äärsetel aladel.

## Kõnelejate arv
Piapoko keelt räägib hinnanguliselt umbes 6400 inimest. Neist 4930 olid 2007. aasta andmetel Colombias ja 1450 Venezuelas (2001. aasta rahvaloenduse andmetel).

## Fonoloogia
Piapoko keeles on 4 vokaalfoneemi ja 15 konsonantfoneemi.

## Morfoloogia
Nimisõnadega kasutatakse omistavaid eesliiteid.

## Süntaks
Põhisõnajärg lauses on SVO, näiteks:

## Viited

## Välislingid

*http://www.language-archives.org/language/pio
*https://wals.info/languoid/lect/wals_code_ppc
*https://sails.clld.org/languages/pio
Hamiltoni mehaanika

**Hamiltoni mehaanika** (inglise keeles *Hamiltonian mechanics*) on teooria, mis on välja töötatud kui klassikalise mehaanika reformulatsioon; üks kahest olulisemast analüütilise mehaanika harust (teine on Lagrange'i mehaanika). 

Hamiltoni teoorias rakendatud matemaatiline formalism oli varasematest erinev ja tingis teooria abstraktsema mõistmise. Ajalooliselt osutus Hamiltoni teooria tähtsaks klassikalise mehaanika reformulatsiooniks, mis hiljem aitas kaasa statistilise mehaanika ja kvantmehaanika väljakujunemisele.

Hamiltoni mehaanika formuleeris William Rowan Hamilton 1833. aastal (eelmise klassikalise mehaanika reformulatsiooni esitas Joseph Louis Lagrange 1788. aastal).

## Vaata ka
*Hamiltoniaan
*Hamiltoniaan (kvantteooria)
*Hamiltoni väljateooria