open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Michael William Balfe

**Michael William Balfe** [baalf] (15. mai 1808 Dublin – 20. oktoober 1870 Ware, Hertfordshire) oli iiri viiuldaja, laulja (bariton) ja ooperihelilooja.

Ta õppis  juures, debüteeris aastal 1823 viiuldajana Londonis ja Bar Norwichis, seejärel õppis laulu Itaalias  juures, töötas ooperilauljana Pariisis ja Palermos.

Esimese ooperi kirjutas 1828 aastal (lavastati Londonis 1835), organiseeris Inglise ooperi 1857-63, millega edukad esinemised olid Venemaal ja Pariisis. Alates 1864 jäi peatuma Iirimaale. Oli juhtiv helilooja 19. sajandi Inglismaal. 

## Looming
*29 ooperit, sealhulgas
**"Iseenesest rivaalid" 1830 Palermo
**"Hoiatus armukadedatele" Pavia 1830
**"Henry IV Marna´t ületamas" 1833 Milano
**"Rochelle´i piiramine" 1835 London
**"Neiu Artoi´st" 1836
**"Catherine Grey" 1837
**"Falstaff" 1838
**"Diadeste" 1838
**"Keolanthe" 1841
**"Armuallikas" 1843
**"Aymoni [emoni] neli poega" 1844
**"Sevilla täht" 1845
**"Nõiamoor" 1845
**"Ori" 1846
**"Preili" 1847
**"Saatan on selles" 1852
**"Mustlastüdruk" 1843
**"Kastiilia roos" 1857
**"Satanella" 1858
**"Puritaanlase tütar" 1861
**"Nantese relvameister" 1863
**"Blabce of Never" 1863
**"Magav kuninganna" 1864
**"Mustlased" Cervantese novelli järgi
*ballett "Peruulanna"
*kantaat "Mazepa".
Kratt

**Kratt** (ka **pisuhänd, puuk, tulihänd**) on eesti folklooris nõiduslik olend, kes tule- või sädemejoana ringi lennates mitmesugust vara (vilja, rõivaid, raha jne) kokku veab.

Varasemate uskumuste kohaselt käis inimese hing ise nõiasõnade mõjul kratiks. Hiljem on levinud arusaam mitmesugustest esemetest valmistatud krattidest. Üldine on olnud usk, et inimkätega valmistatud krati elluäratamiseks on vaja kuradile kolm tilka verd anda, oma hing talle müüa.

 
Tulihändasid kujutatakse enamjaolt inimestena, kes on võimelised punasteks tulejugadeks muutuma ja naabertaludes varastamas käima. Muutumiseks kasutavad vargakommetega inimesed toa nurgas lebavat kivi, mida nuusutades nad tulihändadeks moonduvad. Sellisel juhul seostataksegi tulihända rohkem inimese kui üleloomuliku olendiga ning pererahvas, kes ise on endale tulihänna muretsenud, annab talle ka putru süüa. Tavaliselt kirjeldatakse tulihända tumedas riietuses, habemega, kukesulega musta kübaraga mehena.

Kratti seevastu seostatakse pigem inimese loodud olendina, kellel puuduvad inimlikud omadused. Krati tegemise kohta on üpris detailseid õpetusi. Kõige levinum neist on see, et kratt tuleb teha kolmest vanast raaguviheldud saunavihast, need luuavarre ümber siduda, hõõguv süsi südameks panna ja kõige pimedamal ja pilvisemal täiskuu-neljapäeva ööl kolme tee ristil vanakuradiga leping sõlmida. Lepingu sõlmimiseks tuleb krati hõõguvale südamele kolm tilka enda verd poetada. Jällegi, erinevates tekstides on õpetused erinevad, mõned neist väidavad, et kõige õigem krati tegemise aeg on iga kuu kolmanda neljapäeva ööl ning et kolme tee ristumise asemel tuleb rituaal viie tee ristumise kohas läbi viia.

Kratti kirjeldatakse kui üleloomulikku pool inimest, pool looma. Tal on tavaliselt punane habe ning kratile peab kogu aeg tööd andma, et too peremehele kallale ei läheks ning teda endaga vanapagana juurde maa alla ei viiks. Kratist lahti saamiseks tuleb elukale anda töö, millega too hakkama ei saa, näiteks liivast köie tegemine.*„Korra jäänud vaene sant ühte talusse öömajale. Ööse kuulnud sant kobistamist, härganud ülesse ja näinud, et kõik majarahvas üksteise järele taha nurka läinud, seal halli kivi nuusutanud ja siis tuhknai! laest välja lennanud. Kui kõik ära kadunud, tõusnud sant maast ülesse, sidunud ennast jalgu pidi taari astja külge kinni ja läinud ka kivi nuusutama. Oh sa pala silk! Nii pea kui sant nuusutanud, lennanud ta taari astjaga tükkis laest välja ja otse kohe teise talu aita teistele järele. Teised ajanud parajasti kotte vilja täis, kui sant taari astjaga mürinal, kolinal järele tulnud. Üks seal olija ütelnud: "Tasa, tasa, suure tasi mees! Sa viid korraga palju ära ja jätad jälle maha, kust kinni ei saa!" Need talurahvas olnud tulihännaks käijad ja vedanud nõia kivi abil teiste aitadest vilja kokku.”* 

## Vaata ka

* golem
* džinn
* majahaldjas

## Viited

## Välislingid
Arthur Benjamin

**Arthur Leslie Benjamin** (18. september 1893 Sydney – 10. aprill 1960 London) oli austraalia pianist, pedagoog ja helilooja.

Ta õppis aastatel 1911–1914 Londoni Kuninglikus Muusikakolledžis klaverit Frederic Cliffe ja kompositsiooni Charles Villiers Stanfordi juures, aastail 1919–1921 oli Sydneys õppejõud, elas aastast 1922 Inglismaal, kus üheks ta õpilaseks oli Benjamin Britten, 1941–1946 dirigeeris Vancouveri sümfooniaorkestrit Kanadas, pianistina esitas peamiselt oma teoseid.
 
## Looming
Ooperid "Kurat teda võtaks" ("The devil take her") 1931, "Primadonna" 1933, "Lugu kahest linnast" (Charles Dickensi järgi) 1950, "Tartuffe" 1964, TV-ooper "Mariana" 1956, ballett "Orlando hõbepulm" 1951; Sümfoonia 1945, klaverikontserdid 1928 / 49, Romantiline fantaasia viiulile ja vioolale orkestriga 1935, Oboekontsert keelpillidega 1942, kontsert akordionile 1953, Pastoraalne fantaasia keelpillide kvartetile 1924, Sonaat tšellole klaveriga 1945, klaverisüit 1927. Populaarne oli ta "Jamaica rumba" 2 klaverile.
Richard Saaremets

**Richard Saaremets** (ka **Richard Saremõts**; 7. august 1911 Vaabina vald – 1. oktoober 2001 Kihelkonna) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1934 Võru Rahvahariduse Seltsi Ühisgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1935–1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1940–1942 õigusteaduskonnas. Tunnistati usuteaduskonna lõpetanuks. Ordineeriti 23. augustil 1951 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1951–1952 Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Aastatel 1959–1960 oli ta Audru Püha Risti koguduse õpetaja. Aastatel 1960–1971 oli ta Kihelkonna ja Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Ta oli ka Saarte praostkonna praost. Jäi aastal 1971 pensionile.

Emerituuris olles elas ta Tallinnas, kuid suviti oli ta Kihelkonnal, kus ta ka suri. Ta maeti 6. oktoobril 2001 Kihelkonna kalmistule.

## Viited
Anthony Collins

**Anthony Collins** (21. juuni 1676 – 13. detsember 1729) oli Inglise filosoof, John Locke'i õpilane ja deismi pooldaja.

Collins sai tuntuks teosega "Arutlus vabamõtlemisest" ("A discourse on freethinking", 1713; prantsuse tõlge 1714), milles kaitses mõttevabadust. Raamatu esimeses osas tõestas ta vabamõtlemise õigust ja möödapääsmatust üleüldse, teises õigust piiramatule mõttevabadusele religiooni vallas ning kolmas on pühendatud poleemikale teiste autoritega. Collins tõi argumente hinge surematuse ja inimese vaba tahte vastu.

Teine Collinsi levinum teos oli "Arutlus kristliku religiooni alustest ja põhjustest" ("A discourse of the grounds and reasons of the Christian religion", ilmus anonüümselt 1724), mis püüdis näidata Uue Testamendi usaldusväärsusetust. Selles raamatus seadis Collins endale ülesandeks tõestada, et kristlus on rajatud valeväidetele. Näiteks on prohvetlikes ennustustes kirjeldatud mitte tulevikku, vaid minevikku. Erilist tähelepanu pööras Collins Taanieli raamatule.

Collinsi teosed ei jäänud kaugeltki tähelepanuta. Talle oponeerisid William Whiston, piiskop Hare, piiskop Benjamin Hoadly, Richard Bentley ja ka Jonathan Swift.
William Whiston

**William Whiston** (9. detsember 1667 – 22. august 1752) oli Inglise teoloog, ajaloolane ja matemaatik.

Whistonit tuntakse eeskätt tõlgete järgi Josephus Flaviuse "Antiquitates Judaicaest" ja teistest raamatutest. Samuti on tuntud tema teos "Uus Maa teooria" ("A New Theory of the Earth") ja Whistoni kalduvus ariaanlusse. 

Cambridge'i ülikoolis päris ta Lucase matemaatikaprofessori õppetooli oma õpetajalt Isaac Newtonilt.
Riho Hoolma

**Riho Hoolma** (enne eestistamist **Richard  Holberg**; 19. aprill 1894 Türsamäe neem Vaivara lähedal, Ida-Virumaa – 5. oktoober 1945) oli eesti teatritegelane.

Riho Holberg sündis üheksalapselises perekonnas.

1924. aastal oli Richard Holberg Paide poolkutselise teatri asutaja ja näitejuht, ise ühtlasi kaasa mängides ja dekoratsioone valmistades. Aastatel 1928–1932 oli ta Virumaal Vaivara rahvamaja juures kutseline näitejuht. 1932–1940 töötas Hoolma jälle Paide poolkutselises teatris näitejuhi ja näitlejana, kuigi Paide teater riiklikku tunnustust ei leidnud ja majanduslikku toetust ei saanud.

1941. aastal töötas Hoolma ENSV Järva Riikliku Kultuurimaja juures asuva poolkutselise teatri ansamblis näitleja ja dekoraatorina. Ühtlasi oli ta kultuurimaja juhataja.

4. augustil 1941 vangistati ta segastel asjaoludel Saksa sõjaväelaste poolt, aluseks pealekaebus kommunismimeelsuse asjus. Esialgseks karistuseks määrati eluaegne sunnitöö, mis muudeti asjaolude selgitamise järel kolmekuuliseks vangistuseks.

Novembris 1941 jätkas tööd Hoolma Paide teatris samades ametites. 1944 sai ta uuesti Järva Rahvamaja juhatajaks ja oli Paide poolkutselise teatri juht.

5. oktoobril 1945. aastal suri Riho Hoolma ootamatult südame-veresoonkonna probleemide tõttu.
Hugo Pärno

**Hugo Voldemar Pärno** (ka **Hugo Pärn**; 7. veebruar 1903 Pala vald – 29. september 1984) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1930. aastal Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1930–1933 ja 1936–1940 (lõpetas) õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lisaks õppis ta Tartu Muusikakoolis orelit ja muusikateooriat. 

Ta ordineeriti 6. aprillil 1941 õpetajaks.

Aastatel 1941–1944 oli ta Tallinna Oleviste koguduse ja 1944–1945 Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Ta oli ka  Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku konsistooriumi assessor. 

1946. aastal ta arreteeriti, kuid 1956. aastal oli ta Eestis tagasi. Aastatel 1957–1963 oli ta Pilistvere Andrease koguduse õpetaja. 1963. aastal teenis ta lühikest aega Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kogudust. Aastatel 1963–1975 oli ta Vändra ja Tori koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*Blogi: Pühapäevane PÄEVALAUL
Rocca al Mare ringristmik

**Rocca al Mare ringristmik** (**Haabersti ring**, **Haabersti ristmik** ja **Haabersti ringristmik**) on ringristmik Tallinnas Haabersti linnaosas, kus Paldiski maantee ristub Rannamõisa tee ja Ehitajate teega. 

Rocca al Mare ringristmik oli aastatel 2009–2011 suurima liiklusõnnetuste arvuga ristmik Eestis: 2009. aastal toimus seal 186, 2010. aastal 152 ja 2011. aastal 225 liiklusõnnetust. 

2018. aastaks valminud Haabersti ringristmiku rekonstrueerimisega ehitati üle Haabersti ringristmiku Rocca al Mare viadukt. Rekonstrueerimisega uuendati/ehitati Paldiski maantee ja Rannamõisa tee teelõike kokku 2,92 kilomeetri ulatuses, ehitati uus, 277 meetri pikkune ja viie meetri kõrgune Rocca al Mare viadukti, rekonstrueeriti jalg- ja jalgrattateid (u 1,70 km) ning ehitati jalg- ja jalgrattateid (u 2,30 km).

2019. aastal korraldatud nimekonkursi tulemusel valis Tallinna nimekomisjon välja parimad ja nende variantide vahel korraldati novembris rahvahääletus. Haabersti ringristmiku Rocca al Mare viadukti all on jalakäijate jaoks Loomaaia ja Suurhalli tunnel.

## Vaata ka
*Haabersti hõberemmelgas

## Viited
William Sterndale Bennett

Sir **William Sterndale Bennett** (13. aprill 1816 Sheffield – 1. veebruar 1875 London) oli inglise dirigent ja helilooja.

Ta oli pärit muusikute perest; juba kaheksa-aastaselt laulis Cambridge'i poistekooris ning kümneaastaselt hakkas õppima viiulit ja klaverit. Järgnesid kompositsiooniõpingud William Crotchi ja Cipriani Potteri juures Londoni Muusikaakadeemias. Aastal 1833 tutvus ta Felix Mendelssohn Bartholdyga, kes sattus temast vaimustusse, ja aastal 1836 tutvus ta Robert Schumanniga, kellelt mõlemalt sai ta teadmisi juurde. 

Aastast 1843 oli Bennett Londoni Muusikaakadeemia pedagoog; esines pianistina. Aastal 1849 asutas ta Bachi ühingu, 1856–1866 oli dirigent. Aastatel 1866–1872 oli ta Londoni Muusikaakadeemia direktor. Aastast 1870 oli ta Oxfordi ülikooli audoktor.

## Looming
Sümfooniad, avamäng "Najaadid", "Metsa-nümfid", "Paarisina" Byroni järgi, "Paradiis ja Peri" 4 klaverikontserti, klaverisonaat "Orléansi neitsi", klaveritrio, oratooriumid "The woman of Samaria", kantaat "The May Queen", vokaaltsükleid.
Luciano Berio

**Luciano Berio** (24. oktoober 1925 Oneglia (nüüd osa Imperiast) – 27. mai 2003 Rooma) oli itaalia helilooja.

Ta õppis lapsena isalt ja vanaisalt (organistid) orelit, 1945–1951 õppis Milanos kompositsiooni Giorgio Federico Ghedini ja dirigeerimist Carlo Maria Giulini juures ning suviti täiendas end Tanglewoodi kursustel Luigi Dallapiccola juures. Alates 1950. aastast huvitas teda seeriamuusika, 1952. aastast elektronmuusika (ta oli parima Itaalias asuva stuudio juht). 1961. aastal oli ta üks San Francisco eksperimentaalteatri asutajaid; kuni 1980 juhtis ta IRCAMi elektronmuusika sektorit Pariisis. Alates 1984 oli "Maggio Musicale Florentino" muusikajuht. 

Heliloojana harrastas ta äärmuslikku modernismi, kasutas nn optimaalset notatsiooni, arvestas elektroakustikat. Tema loomingut on jagatud elektronmuusikaks, eksperimentaalseteks vokaalteosteks ja lavamuusikaks.

Ta oli 1996. aastal Tallinna NYYDi nimihelilooja.

## Looming
*Ooper "Passagio" 1963 Milano
*3-vaatuseline "Opera" 1970 (ühendatud Monteverdi ja Titanicu hukkumine)
*"Tõestisündinud lugu" (La vera storia) 1982 Milano
*"Ühe paiga kroonika" 1999
*"Un re in ascolto" 1984 Salzburg
*"Canticum Novissimi Testamenti II"
*"Cries in London"
*"Odysseus" (Outis) 1997
*ballett "Trionfi del Petrarca" 1974
*orkestrile "Noonid" 1956, "Mutatsioonid" 1956, "Perspektiivid" 1957
*sopranile orkestriga "Epifanie" 1961
*Sinfonia 8 lauljale orkestriga 1969
*"Memory" elektroonilisele klaverile ja klavessiinile 1971
*"Recital" klaverile orkestriga (balletina "Kompass")
*"Sequenza I–XIV (viimane soolotšellole 2002)

Sümfooniaks (1969) on tsitaate andnud Gustav Mahler, Maurice Ravel, Richard Strauss jt.

Plokkflöödile on "Gesti" 1966, naishäälele, harfile, löökpillidele on teos "Ringid" (Circles).

## Kirjandus
*Teater. Muusika. Kino 5/1996, 5/1997, 6/2003, 8/2002 (pilt), Muusika 3/2004 jm.
Lennox Berkeley

Sir **Lennox Randal Francis Berkeley** (12. mai 1903 Oxford – 26. detsember 1989 London) oli inglise helilooja.

Ta õppis Pariisis Nadia Boulangeri juures, saades mõjutusi prantsuse muusikast ja Igor Stravinskist. Ta oli Londoni Kuningliku Muusikaakadeemia professor.

## Looming
Ooper "Kutse lõunale" 1954, "Nelson" 1954, "Ruff" 1956, ballett "Parise kohus" 1938, 1940–1977 jooksul 4 sümfooniat, Sümfoniett 1950, Avamäng, Divertisment 1943, Nokturn 1946, koostöös Britteniga süit "Neli kataloonia tantsu", Serenaad keelpillidele, Variatsioonid Gibbonsi teemale, 2 klaverikontserti 1947/1958, Kontsert kahele klaverile 1948, Flöödikontsert 1952, Kitarrikontsert 1974, 2 keelpillikvartetti, Sonaat vioolale, oratoorium "Jonah" 1935.
Iivakivi

**Iivakivi** ehk **Vanapagana kivi** on gneisist hiidrahn Viljandi maakonnas Mulgi vallas Sudiste külas.

Kivi pikkus on 10,5 m, laius 5,8 m, kõrgus 3,0 m, ümbermõõt 25,7 m ja maapealse osa maht 46 m³. See on ümbermõõdu poolest Viljandi maakonna suurim rändrahn. Mahu poolest on suurim Labidakivi.

Rahn on piklik, korrapäratu põhiplaaniga, pealt sammaldunud ja murenenud. See on alusel laienev, mistõttu paikneb suures osas maa sees – moreenpinnases. Edelakülg on sirge ja tasane, lõhepinda jälgiv. Lõhesid on palju, kuid need ei moodusta korrapäraseid süsteeme. Rahnu keskel on lohk, milles püsib vesi, lõunaküljel on sammaldumata liulaskerada.

Rahvapärimuse järgi pääsenud põhjaküljelt põrgusse. Vanapagan tassinud rahnu Võrtsjärvele silla ehitamiseks, kukk aga laulnud, vanakuri kaotanud võlujõu, kivi kukkunud sülest.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

## Vaata ka
* Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*Olav Renno: "Sudistes asub Eesti kivi number üks" Sakala, 10. november 2005
*Sudiste küla eestigiid.ee
Vahistamine

**Vahistamine** ehk **arreteerimine** on inimeselt liikumisvabaduse võtmine, tavaliselt seoses uurimisega, sooviga vältida edasisi õigusrikkumisi ja anda vahistatu (arestant) üle kriminaalkohtusüsteemile.

Arreteerimiseks on õigus politseil ja teistel uurimisorganitel. Mõnes riigis on see õigus üldisem; näiteks võib Inglismaal ja Walesis igaüks teatud tingimustel rakendada kodanikuaresti, arreteerides isiku, kelle kohta on põhjendatud kahtlus, et ta paneb toime või on juba pannud toime õigusrikkumise.

Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 9 ütleb: "Kedagi ei või meelevaldselt vahistada, kinni pidada või pagendada."

## Viited
Miloš Forman

**Miloš Forman** (õieti **Jan Tomáš Forman**; 18. veebruaril 1932 Čáslav – 13. aprill 2018 Connecticut) oli Tšehhi ja Ameerika Ühendriikide filmilavastaja ja stsenarist, Tšehhoslovakkia kino peamisi uuendajaid.

## Elu
Forman sündis Tšehhoslovakkias Čáslavi linnas. Tema ema Anna Forman (sündinud Švábová) pidas suvehotelli, tema isa Rudolf Forman oli professor. Tema vanemad olid protestandid. Natsiokupatsiooni ajal mainis üks põrandaaluse antifašistliku liikumise liikmeid Gestapos ülekuulamisel Rudolf Formani kui põrandaaluses liikumises osalejat. Ta arreteeriti süüdistatuna keelatud raamatute levitamises ning suri 1944. aastal Buchenwaldis. Formani ema suri 1943. aastal Auschwitzis. Forman on öelnud, et ta ei mõistnud täielikult oma vanematega juhtunut enne kui ta nägi 16-aastaselt filmikaadreid koonduslaagritest. Forman elas Teise maailmasõja ajal oma sugulaste juures. Hiljem sai ta teada, et tema bioloogiline isa oli tegelikult juudi päritolu arhitekt Otto Kohn.

Pärast sõda käis ta koolis Poděbrady kuurortlinnas, kus tema kaasõpilased olid näiteks Václav Havel, vennad Mašínid ning tulevased filmitegijad Ivan Passer ja Jerzy Skolimowski. Hiljem õppis ta stsenaristiks Praha Muusika ja Draamakunsti Akadeemias, mille lõpetas 1956.

Praha kevade ajal 1968. aastal oli ta Pariisis oma esimese USA filmi läbirääkimistel. Tšehhi kinostuudio, kus Forman töötas, vallandas ta süüdistatuna ebaseaduslikus maalt lahkumises. Forman emigreerus samal aastal USAsse ning sai 1977. aastal USA kodakondsuse. Lisaks filmitegemisele õpetas ta alates 1978. aastast Columbia ülikooli filmiteaduskonnas (emeriitprofessor).

## Filmograafia

## Isiklikku
Formani esimene abikaasa oli Tšehhi filminäitleja Jana Brejchová, kellega ta tutvus filmi "Štěňata" (1957) tegemisel. See abielu kestis 1958–1962. 

Formani teine abikaasa oli Tšehhi näitleja Věra Křesadlová, kellega tal on kaksikud pojad, Petr Forman ja Matěj Forman (sündinud 1964). See abielu kestis 35 aastat (1964–1999). 

28. novembril 1999 abiellus Forman Martina Zbořilovága, kellega tal on samuti kaksikud pojad, Jim ja Andy (sündinud 1999, saanud nime Jim Carrey ja Andy Kaufmani järgi).

## Viited

## Kirjandus
* Olev Remsu "Lendas üle dramaturgia", Teater. Muusika. Kino 12/2018 ja 1/2019.

## Välislingid
Franz Berwald

**Franz Adolf Berwald** (23. juuli 1796 Stockholm – 3. aprill 1868 Stockholm) oli rootsi helilooja.

Ta õppis viiulit isalt (Christian Friedrich) ja Jean Baptiste Édouard Du Puy juures, esinema hakkas üheksa-aastaselt. 1812–1818 oli ta Stockholmi õukonna-kapellis viiulimängija. 1819. aastast võttis ette reise Saksamaale, 1829. aastast elas Saksamaal, 1841. aastast Austrias. Ta õppis Berliinis füsioterapeudiks, asutas ortopeedia instituudi, kus töötas 1835–1844, seejärel pühendus kontsertidele ja loomingule. Tema loomingut iseloomustab julge vormilahendus, meloodiarikkus, kohati naiivne ilutsemine.

1842. aastal sai ta Stockholmi konservatooriumi õppejõuks ning Kuningliku Muusikaakadeemia liikmeks. Ta reisis 1846–1849 Pariisi, Viini, Salzburgi. Ta valiti "Mozarteumi" auliikmeks. Alates 1894 Uppsala ülikooli direktor, 1864–1867 Kuningliku Muusikaakadeemia pedagoog, 1867–1868 Stockholmi konservatooriumi professor. Muu hulgas oli ta 1850 Rootsi Sandö klaasitehase juhataja. Muusikas oli talle ideaaliks Felix Mendelssohn.

## Looming
11 ooperit, sh "Gustav Wasa" 1827 Stockholm, "Estrella de Soria" 1868 (lav Salzburg 1841), "Modehandlerskan" 1845 Stockholm, "Eine ländliche Verlobung in Schweden" 1847 Viin, "Colconda Printsess" 1864 Stockholm; kuus sümfooniat 1820–1845, sh nr. 1 tõsine, nr. 2 kapriisne, nr. 3 Singuliere, nr. 4 naiivne; sümfooniline poeem "Leipzigi lahing", Viiulikontsert 1820, Kontsert 2 viiulile 1820, Teema variatsioonidega viiulile 1816, Klaverikontsert 1855, Konzert-stück fagotile 1827, viis klaveritriot, kolm keelpillikvartetti, kolm klaverikvintetti, Septett keelpillidele, Kvartett puhkpillidele klaveriga, 5 kantaati.
Edmund-Aleksander Laansalu

**Edmund Aleksander Laansalu** (aastani 1936 **Edmund Aleksander Landsmann**; 29. november 1913 Vao vald, Virumaa – 6. juuli 1973 Paide) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1932 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1933–1937 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastal 1938 kaitses ta tööga "Uuemad voolud usuõpetuses. Kirjeldus ja hinnang." magistriväitekirja. Ta oli EÜS-i vilistlane. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks.

Ta oli pärast ordineerimist Randvere-Viimsi koguduse õpetaja kohusetäitja; aastatel 1941–1951 oli ta Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja. Ta arreteeriti 27. jaanuaril 1951, kuna Simuna kiriku tornist leiti relvi. 16. augustil 1956 vabanes ta vangistusest. Aastatel 1956–1973 oli ta Paide Püha Risti koguduse õpetaja.

## Viited
Rocky (filmisari)

**"Rocky"** on Ameerika Ühendriikide spordifilmide sari.

Linateosed räägivad poksijast Rocky Balboast, keda kehastab näitleja Sylvester Stallone. Creedi filmid räägivad Adonis Creedist, kes on kuulsa poksija Apollo Creedi poeg. Adonis Creedi kehastab Michael B. Jordan.

Seni on filmisarjas linastunud: "Rocky" (1976), "Rocky II" (1979), "Rocky III" (1982), "Rocky IV" (1985), "Rocky V" (1990), "Rocky Balboa" (2006)  "Creed" (2015) ja "Creed 2" (2018)

## Tegelaskujud ja näitlejad

## Välislingid
* 
* 
* 
* 
* 
*
Sogasus

**Sogasus** ehk **hägusus** on vedeliku või õhu vähene läbipaistvus heljumi-, hõljumi- või võõrisesisalduse tõttu.

Keskkonna sogasuse mõõtmiseks või hindamiseks on välja töötatud mitmeid meetodeid, näiteks turbidimeetria ja nefelomeetria.

## Vaata ka
*Uhtained
*Tahke äravool

## Viited
Evander Holyfield

**Evander Holyfield** (sündinud 19. oktoobril 1962) on USA profipoksija. 

Ta on olnud absoluutne maailmameister poolraskekaalus ja raskekaalus. Ta kannab hüüdnime The Real Deal. Pärast pronksmedali võitmist kergraskekaalus 1984. aasta suveolümpiamängudel hakkas ta 21-aastaselt profipoksijaks.

1985. aastal hakkas ta võistlema poolraskekaalus. Juba järgmisel aastal alistas ta WBA tiitlimatsil Dwight Muhammad Qawi. Siis avanes tal võimalus alistada Ricky Parkey ja Carlos De Leon ning ta tuli poolraskekaalus vastavalt IBF ja WBC meistriks. 1988. aastal läks ta üle raskekaalu, alistas Buster Douglas'e ja oli sellega WBC, WBA ja IGF meister 1990. aastal.

Ta on võitnud teiste seas selliseid kuulsaid poksijaid nagu George Foreman, Larry Holmes, Riddick Bowe, Ray Mercer, Mike Tyson (x2), Michael Moorer, John Ruiz, Michael Dokes ja Hasim Rahman.

Ta on neljakordne raskekaalu maailmameister, WBA, WBC ja IBF meister 1990. aastal, WBA ja IBF meister 1993. aastal ja WBA meister 1996. ja 2000. aastal.
Klavan

**Klavan** on perekonnanimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 8 inimest perekonnanimega Klavan. 

## Nime kandjaid
* Dzintar Klavan
* Jane Klavan
* Ragnar Klavan

## Viited
Tsüanobiont

**Tsüanobiont** on tsüanobakter ehk sinivetikas, kes elab sümbioosis eukarüoodiga. Olenevalt teisest sümbiondist talitlevad tsüanobakterid fotosünteesijate ja/või lämmastiku seondajatena. Tsüanobiondid võivad paikneda eukarüootse organismi rakkude sees või rakuvälises ruumis. Teiseks sümbiondiks on sageli samblikud, kuid tsüanobionte leidub ka käsnade, kandseente, sammaltaimede (kõdersammaltaimed, helviksammaltaimed, lehtsammaltaimed) ja kõrgemate taimede seas.

## Vaata ka
*Lämmastiku sidumine
*Fotobiont

## Viited
Prügikalad

**Prügikalad** on väikesed, inimesele väheväärtuslikud ja seepärast veekogus soovimatud kalad.

Ökoloogias on sellest mõistest loobutud, sest igal kalaliigil ja kalavanuserühmal on veekogu ökosüsteemis oma roll. 

## Vaata ka
*Lepiskala
*Soomkala
*Vääriskala

## Viited
Svay Riĕngi provints

**Svay Riĕngi provints** on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Piirneb Vietnamiga.

## Haldusjaotus

Provints jaguneb seitsmeks ringkonnaks:

*Chântréa ringkond
*Kâmpóng Roŭ ringkond
*Rumduŏli ringkond
*Rôméas Hêki ringkond
*Svay Chrumi ringkond
*Svay Riĕngi ringkond
*Svay Tiĕbi ringkond
Põhjajää

**Põhjajää** (ka **ankurjää**, **veesisene jää**) on veekogu põhja ja veealustele esemetele tekkiv jää. 

Põhjajää võib tekkida nii jääkatteta vooluveekogudes kui ka tugevasti segunevate veekihtidega seisuveekogus. Selle tingimuseks on vee temperatuuri langemine alla külmumispunkti ning kristallisatsioonituumakeste (nt heljumiosiste, külma õhu mullikeste, vette ulatuvate esemete) esinemine. 

Põhjajää tekkis näiteks Narva koses, mil see enne Narva veejõujaama ehitamist ummistas sageli Kreenholmi tekstiilivabriku veehaarded.

## Viited
Lahvandus

**Lahvandus** ehk **jäälahvandus** on veekogudes suhteliselt suur ja püsiv vaba vee väli, harilikult kinnisjääs või selle piiril. Lahvandus võib olla kaetud jääsupi või noore jääga.

Jõgedel esineb lahvandusi kiirevoolulistel kohtadel, järvedel allikate kohal.

## Vaata ka
*Kinnisjää

## Viited
John Adams (täpsustus)

**John Adams** on mitme anglosaksi päritolu tuntud inimese nimi:

*John Adams (1735–1826) oli Ameerika Ühendriikide 2. president
*John Quincy Adams (1767–1848) oli Ameerika Ühendriikide 6. president
*John Coolidge Adams (sündinud 1947) on Ameerika Ühendriikide helilooja
*John Luther Adams (sündinud 1953) on Ameerika Ühendriikide helilooja
Heterofüllia

**Heterofüllia** ehk **erilehisus** on taimedel nähtus, mille puhul taime varre eri osadel või taime elu eri järkudel tekivad erineva kuju ja suurusega lehed.

Heterofüllia klassikaline näide on jõgi-kõõluslehe (*Sagittaria sagittifolia*) erikujulised veesisesed ja veest välja ulatuvad lehed.

## Viited
Robert Burgess

**Robert Burgess** (sündinud 21. detsembril 1952) on Bermuda endine poksija.

Burgess osales 1972. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel poolraskekaalus (kuni 81 kg), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Costică Dafinoiule (Rumeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Hüdrobotaanika

**Hüdrobotaanika** on veetaimi uuriv botaanika (ühtlasi hüdrobioloogia) haru.

Hüdrobotaanika eriteadlast nimetatakse **hüdrobotaanikuks**. 

Eesti nimekamate hüdrobotaanikute seas on olnud või on Aime Mäemets, Helle Mäemets, Tiiu Trei jt.

Hüdrobotaaniliste teadustööde avaldamisele on spetsialiseerunud mitmed teadusajakirjad, näiteks Aquatic Botany.

## Viited
Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** on võistlused Kreeka-Rooma maadluses, mida korraldatakse Eestis 1921. aastast.
Kalle Randalu

**Kalle Randalu** (sündinud 25. novembril 1956 Tallinnas) on eesti pianist.

Kalle Randalu õppis Tallinna Konservatooriumis Bruno Luki ja hiljem Moskva konservatooriumis Lev Vlassenko juures.

Aastatel 1980–1988 oli Kalle Randalu Eesti NSV Riikliku Filharmoonia solist, 1982–1983 Eesti Raadio muusikasaadete peatoimetaja, 1984–1988 Tallinna Riikliku Konservatooriumi ja Tallinna Muusikakeskkooli klaveriõppejõud.

Aastast 1988 elab ta Saksamaal Karlsruhes.

## Saavutused
*Zwickau Schumanni konkursi võitja 1981
*Moskva Tšaikovski konkursi laureaat 1982
*Müncheni ARD konkursi võitja 1985

## Diskograafia
* Jaan Rääts. Marginalia. 2014 Estonian Record Productions, ERP 5814
* Great Maestros I (koos ERSO ja Neeme Järviga). 2016 Estonian Record Productions, ERP 8916
* Great Maestros II (koos ERSO ja Neeme Järviga). 2016 Estonian Record Productions, ERP 9016

## Tunnustus
* 1982 – Eesti Raadio Aasta muusik 
* 1982 – Eesti NSV teeneline kunstnik 
* 1987 – Eesti NSV rahvakunstnik 
* 1999 – Eesti Muusikaakadeemia audoktor 
* 2001 – Valgetähe IV klassi teenetemärk 
* 2006 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (aktiivse kontserttegevuse eest) 
* 2016 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (särav ja silmapaistev loominguline tegevus)

## Viited

## Välislingid

* Kalle Randalu biograafia Eesti Muusika Infokeskuse lehel 
* Kalle Randalu saates "Kukul külas", 3. september 2000, 1. osa, 2. osa, 3. osa
Bērzaune vald

**Bērzaune vald** (läti keeles *Bērzaunes pagasts*) on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb Arona, Kalsnava, Mārciena ja Vestiena vallaga ning Aizkraukle piirkonna Vietalva vallaga.

Valla pindala on 117 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1563 inimest. Valla halduskeskus on Sauleskalnsi küla. Vallamaja asub aadressil Aronas iela 1, vallavanem on Edgars Lācis.

## Ajalugu

Aastal 1935 oli Bērzaune valla pindala 69 km² ja seal oli 1262 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Bērzaune ja Boķi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Bērzaune külanõukoguga likvideeritavad Gaiziņkalnsi ja Boķi külanõukogu. Aastal 1968 liideti sellega Mārciena külanõukogust sovhoosi Gaiziņš maad, aastal 1973 aga osa Arona külanõukogust. Aastal 1977 liideti sellega veel osa Arona külanõukogust, osa külanõukogu maadest liideti aga Arona ja Vestiena külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Madona piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Bērzaune kirikus asuv Tiesenhausenite hauaplaat, hiiepaik Bolēni Silmaallikas, Skutēni muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Brencēni muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Arona mäe linnamägi ja Bērzaune vasallilinnus. Kohaliku kaitse all on  Bindēni linnamägi ja Viesūnēni muinaskalmed ehk Kalmemägi. Regionaalse aitse all on Lejasgaiziņi muinaskalmed, Lejasbrencēni muinaskalmed, Goži muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Susurēni muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Spridzēni muinaskalmed ehk Rootsi hauad, Kapmuiža muinaskalmed ja Lipši keskaegne kalmistu ning sealsed ristikivid. Sauleskalnsi linnamägi ehk Vezele mägi on kultuuriväärtuslik objekt.

## Loodus

Vald asub Vidzeme kõrgustikul, selle aladele jääb ka Läti kõrgeim tipp Gaiziņkalns.

Looduskaitse all on Bolēni Terviseallikas ja kakskümmend viis nimetut põlispuud. Valla põhjaosa jääb osalt Gaiziņkalnsi loodusparki, suurem osa vallast asub Vestiena kaitstaval maastikul.

### Jõed
* Arona
** Bērzaune
*** Taleja
*** Lācīte
**** Podupīte
** Paugurīte
** Pirķene
** Sīļauka
** Raganīte
** Briedaine
* Adažiņa
* Savīte
** Dzērvīte
* Šubraka

### Järved
* Kaņepēnsi järv (60,4 ha)
* Grīvi järv (9 ha)
* Virkstenis (7,1 ha)
* Ezermuiža järv (6,2 ha)
* Zābaks (6 ha)
* Krustiņš (4,9 ha)

### Künkad
* Gaiziņkalns (311,6 m; Läti kõrgeim tipp)
* Sirdskalns (296,8 m)
* Abriena mägi (287,3 m)
* Bolēni mägi (282,5 m)
* Dēklaiņise mägi (275,8 m)

## Rahvastik
2000. aastal oli 88,8% valla elanikest lätlased, 8% venelased ning 3,2% teistest rahvustest. Aastal 2011 elas vallas 1441 lätlast, 95 venelast, 16 valgevenelast, 4 ukrainlast, 16 poolakat ja 4 leedulane.

## Asustus

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. 

Bērzaunes_upe_pie_Bērzaunes_2003-04-18.jpg|Bērzaune jõgi
Bolēnu avots, 13.06.2010.jpg|Bolēni Silmaallikas
Gaiziņš 1993 - panoramio.jpg|Valla maastik
Aronas pilskalns 2006-04-14.jpg|Arona mäe linnamägi


## Viited

## Välislingid
Ujula

**Ujula** on spordirajatis, kus saab tegeleda ujumise ja muude veespordialadega. Siseujula on ruum, hoone või hoonetekompleks ujumisbasseinide ja muu sisustusega. Väliujula võib olla rajatud looduslikule veekogule või tehislike basseinidega.

## Vaata ka
*Kose ujula
*Nõmme ujula
Siseujula

**Siseujula** on ruum, hoone või hoonetekompleks ühe või mitme basseini ja muu sisustusega. Tavaliselt on seal ka riietus- ja pesemisruumid. 

Siseujulas võib olla mitu basseini. Suurem on sel juhul tavaliselt sügavam ja jagatud radadeks. Suur bassein on tavaliselt 25 või 50 meetrit pikk.

Väiksem ja madalam bassein on mõeldud lastele, kes alles õpivad ujuma. Seal on tavaliselt ka vee temperatuur kõrgem.

Ujula juurde võib kuuluda ka saun. Veel võivad seal olla sügav bassein vettehüpete jaoks, väga külma veega bassein, mullivannid jms.

Siseujula võib olla avalik, sel juhul võivad kõik soovijad seal tasu eest ujuda. Siseujulad on ka mõnedel koolidel ja lasteaedadel.
Tsönoobium

**Tsönoobium** on kindla rakkude arvuga koloonia, mis on tekkinud raku simultaanse jagunemise tulemusena. 

Tsönoobiume moodustavad nt vetikaperekondade *[[Scenedesmus]]* ja *[[Volvox]]* liigid.

## Viited
European Border Breakers Awards

**European Border Breakers Awards** (**EBBA**) on igal aastal välja antavad auhinnad, millega tunnustatakse kümmet edukat uut artisti või ansamblit, kes on oma esimese rahvusvaheliselt ilmunud albumiga saavutanud publikumenu väljaspool oma kodumaad.

Auhinna European Border Breakers Award laureaatide hulka kuuluvad näiteks Adele, Tokio Hotel, The Baseballs, Zaz, Lykke Li, Milow, Katie Melua, Damien Rice, Caro Emerald, Stromae ja skupina Mumford & Sons.

## Korraldaja
EBBA auhind on Euroopa Komisjoni algatus ning see on Euroopa Liidu auhind. EBBA auhindade võitjate valimise ja auhinnatseremoonia korraldamise eest vastutab Noorderslag Foundation, mille missioon on toetada Euroopa popmuusika levikut. 

## Partnerid
* Euroopa Ringhäälingute Liit (EBU)
* Euroopa talendivahetusprogramm (ETEP), mis loob võrgustiku Euroopa popmuusikafestivalide vahel, hõlbustades Euroopa ansamblite esinemiste korraldamist väljaspool nende kodumaad. ETEP pakub ka meediale teavet uute Euroopa artistide kohta.

## Võitjate väljaselgitamine
Auhinna „European Border Breakers Awards” kandidaadid valitakse välja järgmiste kriteeriumite alusel:
*Artisti esimese Euroopa riikides ilmunud rahvusvahelise albumi edu väljaspool esineja kodumaad viimase aasta jooksul.
*Kui palju on Euroopa Ringhäälingute Liitu kuuluvad raadiojaamad artisti muusikat mänginud.
*Artisti edu Euroopa festivalidel (ETEP) väljaspool oma kodumaad.

## Publikuauhind
Alates 2010. aastast toimub internetihääletus, et selgitada välja, kes EBBA auhinna võitjatest saab lisaks ka publikuauhinna. Esimene publikulemmik oli Belgia laulja ja laulukirjutaja Milow. 2011. aastal võitis Saksa *rock'n'roll*'i bänd The Baseballs.

## Telesaade
Alates 2009. aastast toimub auhinnatseremoonia jaanuaris Madalmaade linnas Groningenis korraldatava Eurosonic Noorderslagi festivali raames. Õhtujuhiks on BBC saatejuht ja muusik Jools Holland. ] EBBA auhindade võitjad astuvad üles nii teleürituse käigus kui ka festivalil. Erikülalistena kutsutakse esinema eelmiste aastate võitjaid. Tseremoonia salvestab Madalmaade riikliku ringhäälingu kanal NOS/NTR ning kannab üle Ned 3. Igal aastal teeb üritusest ülekande mitu Euroopa telekanalit.

## Taust
EBBA auhinnad anti esmakordselt välja 2004. aastal Euroopa Komisjoni algatusel. European Border Breakers Awards auhindu toetatakse Euroopa Liidu programmist „Kultuur”, mille eesmärk on edendada artistide ja kultuuritöötajate piiriülest liikuvust, ergutada kultuuri- ja kunstiloomingu riikidevahelist ringlust ning soodustada kultuuridevahelist dialoogi.

## 2012. aasta laureaadid

Publikuauhind: Selah Sue

## 2011. aasta laureaadid

Publikuauhind: The Baseballs

## 2010. aasta laureaadid

Publikuauhind: Milow

## 2009. aasta laureaadid

## 2008. aasta laureaadid

## 2007. aasta laureaadid

## 2006. aasta laureaadid

## 2005. aasta laureaadid

## 2004. aasta laureaadid

## Viited

## Välislingid
* European Border Breakers Awardsi koduleht
* EBBA Euroopa Komisjoni kultuuriportaalis
* Eurosonic Noorderslagi festivali veebisait
Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku koosseis 1951

## Rootsis
*Piiskop ja EELK Komitee esimees Johan Kõpp
*Vikaarpiiskop ja EELK Komitee abiesimees Johannes Oskar Lauri
*EELK Komitee liige ja Uppsala koguduse õpetaja Jakob Aunver
*EELK Komitee liige ja Põhja-Rootsi piirkonna õpetaja Richard Koolmeister
*EELK Komitee liige ja Stockholmi koguduse õpetaja praost Aleksander Täheväli
*Göteborgi koguduse õpetaja praost Martin Ots
*Lääne-Rootsi koguduse õpetaja praost Jaan Gnadenteich

## Austraalias
*Kirikliku elu korraldaja ja Jaani koguduse õpetaja praost Friedrich Stockholm
*Melbourne'i koguduse õpetaja Uno Stockholm

## Inglismaal
*Kirikliku elu korraldaja ja Londoni koguduse õpetaja Jaak Taul
*Põhja-Inglismaa koguduse õpetaja Rudolf Reinaru

## Kanadas
*Kirikliku elu korraldaja ja Jaani koguduse õpetaja Montrealis Karl Raudsepp
*Toronto koguduse õpetaja Otmar Pello
*Vancouveri koguduse õpetaja praost Manivald Heinam

## USA-s
*Praosti kt ja New Yorgi Pauluse koguduse õpetaja Aleksander Hinno
*Chicago koguduse õpetaja Valter Viks
*Detroiti koguduse õpetaja Juhan Eduard Sõmer
*Lakewoodi koguduse õpetaja Maks Saar
*San Francisco koguduse õpetaja Karl Lipping
*Seabrooki koguduse õpetaja Mihkel Soovik

## Vaata ka
*Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku koosseis 1943

## Allikas
*Kes kus asub. Eesti Kirik, märts 1951, nr. 2, lk. 23 jj.
Viljandi linnavolinike loend

*Siin on loetletud [[Viljandi linnavolikogu]] liikmeid.*

## Viljandi linnavolikogu 1919–1920
1. juunil 1919 valiti Viljandi Linnavolikogusse järgnevad linnavolinikud.

Linna kodanike nimekiri
* Gustav Johns
* Peeter Raska
* Friedrich Werncke

Eesti Sotsialdemokratlise tööliste partei Viljandi osakond
* August Marfeldt
* August Tibar
* Hans Torokoff
* August Koffer
* Anton Hermann
* Jüri Viira
* Eduard Köpmann
* Jaan Kitse
* Johan Poolandt
* Jüri Kitse
* Peeter Pärtma
* Rudolf Schmidt
* Liina Raudsepp
* Johan Mihkelson

Eesti Rahvaerakond
* Mats Nõges
* Gustav Seen
* Karl Reinhold
* Villem Tubin
* Julius Urbel
* Hermann Sumberg
* Fritz Roosman

Eesti Tööerakond
* Kaarel Baars
* Eduard Schönberg
* Johan Udikas
* Johan Balzar

## Viljandi linnavolikogu 1921–1923
...

## Viljandi linnavolikogu 1924–1926
8. ja 9. detsembril 1923 valiti aastatel 1924–1926 linnavolinikeks:

## Viljandi linnavolikogu 1927–1929
...

## Viljandi linnavolikogu 1930–1933
...

## Viljandi linnavolikogu 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Viljandi Linnavolikogusse järgnevad linnavolinikud.

Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei valimisliit
* August Maramaa
* Peeter Adamson
* Jüri Riivaldt
* Rudolf Schmidt; astus tagasi, tema asemele kutsutud Otto Sirva
* Juhan Sutt
* Viktor Malin
* Nikolai Veidenberg; astus tagasi, tema asemele kutsutud Hans Laos
* Julius Heinrichson

Eesti vabadussõjalaste rahvaliikumise valimisliit

* Valfried Reinthal; astus tagasi, tema asemele kutsutud Hendrik Siimann; Hendrik Siimann astus tagasi, tema asemele kutsutud Jaak Uri
* Daniel Siilats
* Jaan Milistfer (astus tagasi)
* Adolf Mannermaa
* August Mutli (astus tagasi)
* Jaan Schwede

Kodanikkude liidu valimisliit
* Jaan Mihkelson

Majaomanikkude, uute ehitajate, kaupmeeste ja töösturite koonduse valimisliit
* Villem Kullama
* Johan Meos
* Reinhold Simon
* Jaan Stern
* August Tupits

Vabadussõjalaste rahvaliikumise valimisliit
(välja arvatud alates 22. märtsist 1934)
* Karl Kondas
* Voldemar Kivistik
* Fritz Roosman (astus tagasi)
* Mihkel Joonson
* Mihkel Soolo
* Hans Kabrits

Vabakutseliste, majaomanikkude, ametnikkude ja teiste palgateenijate valimisliit
* Mihkel Varrik
* Gustav Seen

Vabameelsed ja üürnikkude valimisliit
(välja arvatud koos vapsidega).
* Jüri Kõll

Viljandi saksa nimekirja valimisliit
* Friedrich Werncke

27. aprillil 1938 nimetas linnavolikogu Viiratsi mõisa Viiratsi laste- ja vanadekoduks. Osa linnavolinikke avaldas arvamust, et ümbernimetamine ei ole soovitav, kuna sellega hävitatakse ajaloolise tähtsusega mõisa nimi.

## Viljandi linnavolikogu 1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Siseministri poolt 3. novembril 1939 kinnitati Viljandi linnavolinikeks (RTL 1939, 101):
* Hans Ester (466 häält)
* Alfred Kivirähk (877)
* Evald Konno (1271)
* Johann Luik (653)
* August Maramaa (974)
* Eduard Merits (362)
* Jaan Rebane (706)
* Elmar Reisenberg (442)
* Berta Rist (749)
* Mihkel Roots (443)
* Gustav Seen (462)
* Reinhold Simon (573)
* Anton Suurkask (608)
* Gustav Talts (517)
* August Tupits (535)
* Jaan Vares (561)
* Mihkel Varrik (817)
* Richard Verncke (327)
* Eduard Viilup (905)
* Albert Vilms (1062)

## Viited
Elva alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Elva alevivolinikeks (RTL 1934, 18):

## Eesti sotsialistlik tööliste partei
*Hugo Erosk

## Elva edumeelsete kodanikkude liit
*Aleksander Parveots
*Endel Anderson
*Paul Uibo

## Elva heakorra liit
*Reinhold Poll
*Vilhelm Telling

## Elva majaomanikkude ja käsitööliste valimisliit
*August Raudsepp
*Johan Sepp
*Christjan Leesik
*Friedrich Kikkas

## Põhja hommiku üksus
*August Päll

## Eesti vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekiri
*Karl Kruuse
*Aleksander Bender
*Jaan Simenson
*Theodor Tuul

## Elva väikemajaomanikkude ja käsitööliste B
*Prits Ereline

## Vaata ka
* Elva linnavolinike loend
S46 (Berliin)

**S46** on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Königs Wusterhausenist Westendi. Kuni 28. maini 2006 sõitis liin Könings Wusterhausenist Gesundbrunnenisse. Liini lühendati Westendini, et tihendada sõidugraafikut liinidel S41 ja S42. Lühendatud liinil on 23 peatust.
Nõmme linnavolinike loend

*Siin on loetletud Nõmme linnavolikogu volinikke.*

## 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 Nõmme linnavolinike valimisel valitud Nõmme linnavolinikest:

Eesti Sotsialistlik Tööliste Partei valimisliit
* Mihkel Mihkelson; astus tagasi, tema asemele kutsutud Bernhard Laulik (17. oktoober 1934, RTL 1934, 81)

Erapooletute rühm (rentnikud, riigi- ja omavalitsuseteenijad, kaitseväelased, raudteelased, vabriku- ja käsitöölised, väikekaupmehed ja üürnikud)
* Aleksander Pedaja, astus tagasi, tema asemele kutsutud Arnold Grünberg (18. aprill 1934, RTL 1934, 31)

Nõmme hariduse- ja seltskonnategelased – valimisliit
* Aleksander Ignatjev

Nõmme linna Majaomanikkude Ühing ("Nõmme Elu" väljaandja)
* Bernhard Sild, astus tagasi, tema asemele kutsutud Priidik Gutmann (18. aprill 1934, RTL 1934, 31)
* Arthur Vanderer
* Aleksander Eichelmann

Nõmme linna Majaomanikkude Ühing ("Nõmme Elu" väljaandja)
* Jakob Kulbusch

Nõmme Majaomanikkude Seltsi – valimisliit
* Hans Tuksam; astus tagasi, tema asemele kutsutud Karl Reinmann (20. veebruar 1935, RTL 1935, 17)
* Aksel Mei
* Juhan Toomes

Valimisliit – Nõmme Majaomanikud ja teised eraomandust pooldajad
* Jaan-Ivan Vaga
* Anton Eilart
* Hans Ingermann, astus tagasi, tema asemele kutsutud Johann Kirrepe (18. aprill 1934, RTL 1934, 31)

Valimisliit – Nõmme saksa kodanikud
* Erhard Thomson
* Roman Studemeister

Valimisliit – Nõmme Ühendatud Majaomanikkude selts
* Aleksander Oit, astus tagasi, tema asemele kutsutud August Hermel-Ermel (18. aprill 1934, RTL 1934, 31)

Nõmme üürnikkude ja väikemajaomanikkkude valimisliit
* Villem Tikk; astus tagasi, tema asemele kutsutud Peeter Reima (17. oktoober 1934, RTL 1934, 81)

Valimisliit – Rahvuslik keskerakond ja väljastpoolt ühinenud majandus- kultuurtegelased, vabakutselised ning palgateenijad
* August Reinvart
* Heinrich Laretei, astus tagasi, tema asemele kutsutud Johannes Mööl (21. juuni 1934, RTL 1934, 38)

Valimisliit – Vabadussõjalaste rahva liikumise nimekiri
Valimisliit – Vabadussõjalaste rahva liikumise nimekiri oli volikogu koosseisust välja arvatud
* Konstantin Sirotkin
* Aleksander Tamm
* Heinrich Lipstok
* Julius Paulson
* Eugen Tamberg
* Ferdinand Klemmer
* Valerjan Kraulberg
* Nikolai Aren
* Karl Müürmann
* Bernhard Methusalem
* Voldemar Palitser

## 1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti Nõmme linnavolinikeks ja kinnitati siseministri poolt 3. novembril 1939 (RTL 1939, 101):

*Ludvig Ojaveski
*Aleksander Vastalu
*Juhan Murumets
*Anton Eilart
*August Kahn
*Jaan Vaga
*Friedrich-Herbert Vendach
*Karl-Aleksander Reinaste
*Nikolai Kivi
*Gaston-Osvald Randvee
*Johannes-Rudolf Taimsalu
*Rudolf Tikman
*Arnold-Paul Süvalep
*Ilmar Priks
*Osvald Piirma
*Karl Lilbok
*Alfred Petulai
*Alfred Teaste
*Aleksander Jomm
*Karl-Arnold Jalakas
*Karl-Aleksander Nõmmisto
*Madis Käbin
*Joosep Kallismaa
*Karl Villemi
*Jakob Kärner
*Kaarel Puskar
*Artur Vanderer
*Eduard Kaev
*Juhan Tamm
*Aleksander Eelmaa

## Viited
S47 (Berliin)

**S47** on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Spindlersfeldi jaamast Hermannstraße peatusesse. 

Kuni 28. maini 2006 sõitis liin Spindlersfeldist Gesundbrunnenisse, kuid lühendati siis Südkreuzini, et tihendada sõidugraafikut liinidel S41 ja S42. 11. detsembril 2011 lühendati liini veelgi Hermannstraße peatuseni, liinil on nüüd 7 peatust.
Otepää alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Otepää alevivolinikeks (RTL 1934, 19):

## Valimisliit "Otepää alevi elanikud"
*Johan Kõiv
*Karl Mõttus

## Valimisliit "Otepää alevi majaomanikud"
*Valter Jentson
*Johannes Vaher

## Valimisliit "Otepää alevi väljaspool politilisi erakondi seisev valimisliit"
*Peeter Madisson
*August Hermann

## Valimisliit "Tööliste ja väikemajaomanikkude ühendus"
*Gustav Raudheiding
*Aleksander Kahu
*Paul Selge
*Aleksander Linnamägi
*Jaan Kõiv
*Gustav Selge

## Valimisliit "Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekiri"
*August Sahar
*Hassan Hannov
*Eduard Kantsvei

## Väljastpoolt valgete sedelitega
*Emilie Lagoš
Mustla alevivolinike loend

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Mustla alevivolinikeks (RTL 1934, 17):

## Vaba ruudu järgi valitud
*August Johanson (lahkus, tema asemele kutsutud Jaak Pars)

## ESTP tööliste ja väikemajaomanikkude valimisliidus
*Johan Tinn

## Mustla majaomanikkude seltsi valimisliidus
*Johan Aavik

## Uuendajateliidu valimisliidus
*Hugo Orro
*Andres Lamson
*Jaak Leppik
*Nikolai Karu
*August Tupits

## Vabadussõjalaste rahvaliikumise valimisliidus
Arvati välja alevivalitsuse otsusega.
*Konstantin Koik
*Jaan Seero

## Väikemajaomanikkude ja käsitööliste valimisliidus
*Jaak Klein

## Väikemajaomanikkude ja üürnikkude valimisliidus
*Johan Rekandi

## Väikemajaomanikkude, vabadussõjalaste ja tööliste valimisliidus
Arvati välja alevivalitsuse otsusega.

*Karl Lamson
*August Ruus
*Jaak Taperson

## Vaata ka
*Mustla linnavolinike loend

## Viited
Türi linnavolinike loend

**Türi linnavolikogu** oli Türi linna omavalitsusorgan (linnavolikogu), mille valisid valimisõiguslikud linnakodanikud. Linna täidesaatev võimuorgan oli Türi Linnavalitsus.

Türi sai linnaks 2. juulil 1926.

Kuna 1934. aastal valitud Türi linnavolikogu sattus makseraskustesse, pandi tema tegevus Vabariigi Valitsuse otsusega 4. jaanuaril 1935 seisma. Linnavolikogu tegevus taastati alles pärast uue linnavolikogu valimist, 1. detsembril 1939. 

20. detsembril 1990 taastati Türi omavalitsusliku linna staatus. 23. oktoobril 2005 moodustati aga Türi linna, Türi valla, Oisu valla ja Kabala valla ühinemisel uus omavalitsusüksus Türi vald. Nii lõpetas tegevuse ka Türi Linnavalitsus.

## Türi linnavolinikud 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Türi linnavolinikeks (RTL 1934, 16):

; Vaba ruudu järgi valitud
*Jaan Kaldassau
*Johannes Lagge

; Eesti sotsialistlik tööliste partei
*Anton Pertmann
*Joosep Brafeldt
*Karl Toban
*Jaan Biiber

; Linna üldhuvide kaitseks
*Albert Narustrang
*Ferdinand Rebmann

; Majaomanikud, väikemajaomanikud, kaupmehed, põllupidajad, käsitöösturid, käsitöölised, ametnikud ja töölised
*Rudolf Kraus

; Majaomanikud, väikemajaomanikud, põllupidajad, käsitöösturid, käsitöölised, ametnikud ja töölised
*David Karro
*Johan Luukas

; Rahvuslik erapooletu rühm
*Hans Kullerkann
*Voldemar Evart
*Heinrich Lang

; Türi tööliste rühm
*Johann Kärner

Kuna Türi linnavolikogu sattus maksuraskustesse, pandi tema tegevus Vabariigi Valitsuse otsusega 4. jaanuaril 1935 seisma. 

## Türi linnavolinikud 1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Järva maavanema poolt 28. oktoobril kinnitati Türi linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

*Johan Luukas (senine abilinnavanem) 880 häält
*Albert Narustrang (end. politseikommissar) 836 häält, lahkus omal soovil, tema asemele kutsutud Kaarel Tõnissoo (16. detsember 1939, RTL 1939, 109)
*Johannes Lagge (end. linnavanem) 790 häält
*Ants Viirmaa (656)
*Aksel Eensoo (618)
*Jüri Riisma (613)
*August Tepp (543)
*Heinrich Lang (521)
*Sigfrid Viirman (504)
*Ernst Rannamees (452)
*Karl Luup (408)
*August Mets (405)

1830 hääleõiguslikust kodanikust käis valimas 1509, kehtetuks tunnistati 14. Kandidaate oli kokku 19.

## Kirjandus
*Türi valis väga elavalt. Järva Teataja, 18. oktoober 1939, nr. 120, lk. 10.
S5 (Berliin)

**S5** on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Strausberg Nordist Spandausse.

Liini idapoolses otsas, Strausbergi ja Strausberg Nordi jaamade vahel sõidab rong kõige tihedamini iga 40 minuti tagant, mis teeb lõigu kõige vähem kasutatavaks liiniosaks kogu S-Bahni võrgus.