open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Soldat-aara

**Soldat-aara** (*Ara militaris*) on papagoilaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Soldat-aara on 85 cm pikk. Tiib on 345–374 mm pikk, saba 330–419 mm, nokk 50–59 mm, jookse 30–34 mm. Kaalub 972–1134 g.

Soldat-aara sulestik on roheline. Otsaesine on punane, kukal on sinakas. Suured pealtiiva kattesuled ja labahoosuled on sinised. Osa näost on roosa ja väheste mustade sulgedega. Nokk on must, jalad tumehallid. Silmad on kollased. Sarnaneb välimuselt suur-soldataaraga.

## Alamliigid ja levik
Liigil on kolm alamliiki:
* *A. m. bolivianus* Reichenow, 1908 – Boliivias ja Argentinas
* *A. m. mexicanus* Ridgway, 1915 – Mehhikos
* *A. m. militaris* (Linnaeus, 1766) – Colombias, Venezuelas, Ecuadoris, Peruus ja Boliivias

Elavad suhteliselt kuivades metsades 600–2600 m kõrgusel merepinnast. Eelistavad liigirikkaid metsi, kus enamik puid on 4–15 m kõrged ja läbimõõduga 5–90 cm.

## Toitumine
Toituvad sirelmeelia ja viigipuu viljadest ning hariliku paiskpuu seemnetest.

## Pesitsemine
Pesa asub kaljulõhes või puuõõnes. Mehhikos kasutavad mõnikord suur-kuningrähni vana pesa. Pesitsevad juunis. Kurnas on 2–3 muna.

## Eluiga
Soldat-aarad võivad elada 54-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
Külgsegmendid

**Külgsegmendid** (inglise keeles *flaunches*, *flanches*) on peamiselt Inglismaa heraldikas subordinaaride hulka kuuluv element, kaks kaarega piiratud kujundit vapikilbi külgedel, eranditult paarikaupa.

Külgsegmentidele võib paigutada vapikujundeid. Nad võivad olla mitmevärvilised (näiteks kaetud lainelõikes varrastega)
sinise ja valgega ja neil võivad olla servad muus lõikes kui sirged.

Harva erandina võivad esineda kandilised, nürinurgaga külgsegmendid.

## Näited

ParkerArmsBoringdonHallFireplace.jpg|thumb|Parkeri suguvõsa vapp  Boringdon Halli kaminal, 1640
St Mary's church - memorial brass - geograph.org.uk - 1355570.jpg|Dorothy Drury mälestustahvel Tasburgis Norfolkis, 1642
HobartArms.svg|Hobarti suguvõsa vapp
Arms of Catherine Howard.svg|Catherine Howardi vapp
All Saints church - C16 heraldic glass - geograph.org.uk - 1638060.jpg|Spelmani suguvõsa vapp 16. sajandi vitraažil Narboroughi Kõigi Pühakute kirikus Norfolkis
Paul McCartney Arms.svg|Paul McCartney vapp
Tervo.vaakuna.svg|Tervo vapp


## Viited
Georg-Adolf Jernits

**Georg-Adolf Jernits** (perekonnanimi ka **Ernits**; 17. juuni 1919 Tallinn – 28. jaanuar 1947 Sevurallag) oli eesti poksija.

Ta poksis ÜENÜ Tallinna osakonna ja hiljem Tallinna Spordiklubi võistlejana. 

Ta sai Eesti meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1940. aastal teise koha.

Ta mobiliseeriti suvel 1941 Nõukogude sõjaväkke. Ta langes Nõukogude-Saksa sõjas sõdides suvel 1941 sõjavangi.

Ta tuli Eesti meistrivõistlustel kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1942. aastal meistriks ning sai kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1943. aastal teise koha.

Ta võitles suvel 1844 1. Eesti Piirikaitserügemendi 2. pataljoni 6. kompaniis.

Ta vahistati Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal 1. veebruaril 1946 Tallinnas. Talle määrati 26. märtsil 1946 Vene NFSV KrK §58-1b järgi 10 aasta vangistust ja lisaks 5 aastat asumist. Ta saadeti Sverdlovski oblastisse Sevurallagi, kus ta suri 28. jaanuaril 1947.

## Viited

## Välislingid
*Georg-Adolf Jernitsa (Georg Ernitsa) sporditulemused
*Geni.com
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Margaret Sarv

**Margaret Sarv** (sündinud 30. aprillil 1997 Tallinnas) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta on lõpetanud 2016. aastal Vanalinna Hariduskolleegiumi ja 2022. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli teatrikunsti õppekava lavastaja erialal (30. lend).

Alates 2022. aastast on ta Ugala teatri näitleja.

## Viited
Kuulutustulp

**Kuulutustulp** (inglise keeles *advertising column*, *advertising pillar* või *Morris column*, prantsuse keeles *colonne Morris*, saksa keeles *Litfaßsäule*), ka **kuulutuspost** või **reklaamipost**, on jalakäijate käiguteele püstitatud silinderjas tulp, millele kleebitakse eeskätt välireklaami: plakateid ja kuulutusi.

Kuulutustulba, mis kujutas endast toonagi kolme meetri kõrgust seest õõnsat betoonsilindrit, leiutas 1854. aastal saksa kirjastaja ja trükkal Ernst Litfaß. Juba järgmise aasta 1. juuliks oli ta püstitanud Berliini sadakond sellist kuulutustulpa. Aastatel 1854–1865 kuuluski see äri Berliini politseiülemalt saadud loaga monopoolselt Ernst Litfaßile. Ettevõtmine osutus väga tulusaks ja Litfaß sai sellega jõukaks. Alles hiljem hakati tema eeskujul kuulutustulpasid rajama kogu Saksamaale ja ka teistesse riikidesse.

Prantsusmaal kuulus reklaamikontsessioon 1868. aastal trükkal Gabriel Morrisele, kelle järgi hakati seal kuulutustulpa nimetama Morrise tulbaks. Algul ehitas neid tema firma La Société Fermière des Colonnes Morris. Tänapäeval on kuulutustulpade (ja paljude muude välireklaamialuste) peamise ehitaja ja hooldajana rahvusvaheliselt tuntud ettevõte JCDecaux, mis ostis Morrise ettevõtte 1986. aastal.

## Kuulutustulba lisafunktsioone
* Kuulutustulpade ümbrus on sageli kujunenud inimeste armastatud kohtumis- ja suhtluspaigaks. Kuulutustulbad on linnaruumis head orientiirid, maamärgid, mille juurde kohtumisi kokku leppida ja kuhugi edasiminekuks koguneda.
* Kuna kuulutustulbad on enamasti seest õõnsad, on vähemalt osale neist antud ka tehnokommunikatsioonide kapi või hooldustöövahendite panipaiga roll.
* Leedus on mõnele kuulutustulbale lisatud postkaardiautomaadi funktsioon.
* USA-s San Franciscos töötab nii mõneski kuulutustulbas ajalehekiosk.
* Saksamaal Berliinis on mõned kuulutustulbad sisustatud internetikioskiteks.
* Suurbritannias Londonis osutatakse paljudes kuulutustulpades avaliku tualeti teenust.
* Hispaanias Madridis on mõned kuulutustulbad sisustatud klaastaara kogumispunktideks.

## Viited
Jüri Järvet juunior

**Jüri Järvet juunior** (sündinud 10. jaanuaril 1955) on eesti endine näitleja ja ettevõtja. Ta on filminäitleja Jüri Järveti poeg.

## Näitlejakarjäär

Lapsepõlves eeldati, et Järvet juunior astub isa jälgedes. Ta osales juba noorena filmides, sh "Agu Sihvka annab aru" (1970) ja "Minu Leninid" (1997), kokku seitsmes linateoses. Ta kandideeris 1976. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli, kuid ei jätkanud eksameid. Põhjuseks oli kartus, et õpingud ei välista ajateenistust Nõukogude armeest.

## Õpingud ja tegevus metsanduses

Ta lõpetas aastal 1973 Tallinna 21. Keskkooli. Pärast keskkooli astus ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia (praegune Eesti Maaülikool) metsanduse erialale. Kuigi looduspildid paelusid teda, osutus eriala rohkem seotud metsamajandamise kui romantilise looduse nautimisega.

## Ettevõtlus

1990. aastatel pärast Eesti taasiseseisvumist sai Järvet tagastamise kaudu maad ja maju, mille haldamiseks otsustas ta rajada lihatööstuse. Ta asutas Aaspere tapamaja ning plaanis osta ka Viru-Nigula saeveskit, kuid konkurentsi tõttu jäi viimasest ilma. Tapamaja tegevus oli tema sõnul emotsionaalselt keeruline, kuid andis võimaluse praktilise ja loova ettevõtlusega tegeleda. Lühiajaliselt oli Järvet seotud teatrikorraldusega. Ta juhtis Vanalinnastuudiot kahe aasta jooksul, kui selle kunstiline juht Roman Baskin talle selle rolli pakkus. Järvet nentis hiljem, et teatri juhtimine osutus oluliselt keerulisemaks, kui ta alguses arvas, ning ametist lahkudes tundis ta end petetuna kultuuriministeeriumi korraldatud konkursiprotsessi suhtes.

## Huvialad

Järvet on tegelenud Nõmme ajaloo uurimisega, sealhulgas oma suguvõsa ja Nõmme linnaosa läbiva ajaloonarratiivi dokumenteerimisega. Ta on olnud huvitatud vapside liikumisest ja Eesti poliitilisest ajaloost. Ta on ka suur kirimalefänn ning Paul Kerese loomingut hindav maletaja.

## Isiklikku

Tema vanaema Nadežda Taarna pidas balletikooli Nõmmel. Järvet on tunnistanud, et teda on aeg-ajalt segi aetud oma isaga, sealhulgas juhtum, kus tema ringhäälinguhonorarilt arvestati maha alimendid, mis olid suunatud temale endale.

## Filmograafia (valik)

* 1970 "Agu Sihvka annab aru" – Kiilike
* 1997 "Minu Leninid" – elektrik Lenin V
* 1982 "Šlaager" – Jako
* 1980 "31. osakonna hukk  II jagu" – Ben Gottlieb
* 1965 "Mäeküla piimamees" – Juku

## Viited
Tervo vapp

**Tervo vapp** on Soome Tervo valla vapp.

Vapi on kavandanud Gustaf von Numers. Vallavolikogu kiitis selle heaks 5. mail 1963 ja see kinnitati siseministeeriumis sama aasta 19. septembril. Vapikirjeldus on "sinisel kilbil kuldsed külgsegmendid ja nende vahel viis kuldset lahtist püstlatti asetusega 2:1:2".

Vapi külgsegmentidest moodustub kitsenev vool, mis viitab Tervo kirikuküla keskel asuvale Tervonsalmile. Latid kujutavad palgiparve.

## Viited
Dolotinka

**Dolotinka** on asula Venemaal Rostovi oblasti Millerovo rajoonis, Trenjovka külaasunduse halduskeskus.

Asula territoorumil asub Millerovo lennuväebaas.

Kohalike ametnike kinnitusel sai Dolotinkas 2025. aasta juuli alguses, Vene-Ukraina sõja ajal, Ukraina droonirünnaku läbi surma vanem naisterahvas.

## Viited
Sajanogorsk

**Sajanogorsk** on linn Venemaal Hakassias. Asub Jenissei vasakkaldal, Lääne-Sajaani põhjapiiril, 75 km Abakanist lõunas. 

Linn asutati 1975. aastal varasema Oznatšennoje küla kohale seoses Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaama ehitusega.

Linnas asub alumiiniumitehas.

2021. aastal oli linnas 44 872 elanikku.

## Viited
  

## Välislingid
*Linna koduleht
IIHFi edetabel

**IIHF edetabel** on Rahvusvahelise Jäähokiföderatsiooni (IIHF) liikmesriikide rahvuskoondiste esituste põhjal koostatud järjestus.

See põhineb punktisüsteemil, mis arvestab koondiste tulemusi IIHF-i egiidi all toimunud turniiridel viimase nelja aasta jooksul.
Edetabelit kasutatakse asetuste määramiseks ja kvalifikatsiooninõuete selgitamiseks tulevastel IIHF-i turniiridel.

USA on hetkel esikohal nii meeste kui ka naiste edetabelis, kuigi Venemaal on meeste arvestuses rohkem punkte. Siiski on Venemaa edetabelist välja jäetud, kuna ta on jätkuvalt IIHF-i võistlustelt kõrvaldatud.

{| class="wikitable" style="font-size: 90%; text-align: center; float: right; margin-left: 1em"
|+ colspan="2"|Top 30 rankings seisuga mai 2025
|-
|

|
Anu Nahkur

**Anu Nahkur** (8. märts 1948 – 28. mai 2018) oli eesti klaveripedagoog.

Anu Nahkur lõpetas 1967. aastal Tallinna muusikakeskkooli kolmanda lennu. Juba viimasel õppeaastal töötas ta koolis kontsertmeistrina. Kooli ja pedagoogitööga oli ta seotud üle 50 aasta, olles kuni 28. maini 2018 klaveri- ja üldklaveriõpetaja, hiljem ka osakonnajuhataja.

Anu Nahkuri ärasaatmine toimus Tallinna Jaani kirikus 5. juunil 2022. Ta maeti Rahumäe kalmistule.

## Isiklikku
Anu Nahkuri abikaasa on pianist ja muusikapedagoog Toivo Nahkur. Nende vanem tütar Ave Nieler töötab Saksamaal klaveriõpetajana, kaksikutest Hanna-Liis on viiuldaja Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris ja keelpillikvartetis Prezioso, Hando aga rahvusvaheliselt tunnustatud pianist.

## Viited
Chihuahua (Mehhiko)

**Chihuahua** (hispaania keeles *Ciudad de Chihuahua*) on Mehhiko Chihuahua osariigi pealinn. 2020. aasta andmetel elas linnas 925 762 inimest.

1864. aastal oli Chihuahua lühikest aega Mehhiko pealinn, kui president Benito Juárez viis valitsuse teise Prantsuse-Mehhiko sõja ajal sinna üle.

Majanduses on oluline roll raske- ja kergetööstusel ning tarbekaupade tootmisel. Väiksemas mahus tegutsevad *Maquiladora*-tüüpi kokkupandavad tehased, mis toodavad ekspordiks. Linna teenindab Chihuahua rahvusvaheline lennujaam.

## Viited
André Silva (täpsustus)

**André Silva** on mitme tuntud isiku nimi:
* André Silva, Portugali jalgpallur (1995–)
* André Silva, Portugali jalgpallur (2000–2025)

## Vaata ka
* André da Silva, Brasiilia kergejõustiklane (1972–)
Los Angelese politsei

**Los Angelese politseiosakond** (inglise keeles *Los Angeles Police Department* või lühendatult **LAPD**) on Los Angelese linna peamine korrakaitseasutus ning Ameerika Ühendriikide üks tuntuim politsei. 2024. aasta seisuga töötab LAPD-s 8 832 politseinikku ja umbes 3 000 tsiviiltöötajat. See on riigi suuruselt kolmas munitsipaalpolitsei, olles väiksem ainult New Yorgi ja Chicago politseist.

Los Angelese politsei struktuur on keeruline. Politseil on 21 piirkondlikku jaoskonda (*community stations*), mis on jagatud nelja piirkondlikku büroosse, mida haldab operatsioonide büroo. Kriminaalmenetlusi teostab kriminaaluurimuste büroo, mis tegutseb erioperatsioonide büroo alluvuses. Erioperatsioonide büroole alluvad ka raskeid kuritegusid, rahutusi ja eriolukordi lahendavad üksused ja helikopteriüksus.

LAPD on ajalooliselt olnud seotud mitmete skandaalide, sealhulgas politseivägivalla, korruptsiooni ja diskrimineeriva käitumisega. 2001. aastal sõlmis Ameerika Ühendriikide Justiitsministeerium LAPD-ga järelevalve kokkuleppe seoses süsteemsete inimõiguste rikkumiste ja vastutuse puudumisega, mis ulatusid aastakümnete taha. Pärast ulatuslikke reforme ja järelevalvemeetmete täiendamist, lõpetati 2013. aastal ministeeriumi järelevalve.

LAPD on laialdaselt tuntud ka meedias ja popkultuuris, ent selle maine on olnud tugevalt mõjutatud nii saavutustest kui ka kriitikast.

## Viited
Suflöör (film)

**"Suflöör"** on Freyja Filmi toodetud 1993. aastal valminud Eesti draamafilm.

Stsenaariumi kirjutas Juhan Viiding, kes oli ühtlasi režissööri peamine loominguline partner. Film oli Kaljo Kiisa viimane režissööritöö.

## Sisu
Filmi keskmes on noor lavastaja Robert (Elmo Nüganen), kes on loomingulises kriisis ja kimpus oma järgmise lavastusega. Teatrielu segab ka keeruline armukolmnurk, millesse on haaratud mitmed peategelased. Film põimib omavahel lavalise ja päriselu, muutes piiri fiktsiooni ja reaalsuse vahel häguseks.

## Osatäitjad

* Elmo Nüganen – Robert
* Jaan Tätte – Martin
* Marko Matvere – Karl
* Epp Eespäev – Melissa
* Indrek Kalda – viiuldaja kohvikus
* Mark Johanson
* Andrus Vaarik – kriitik
* Juhan Viiding
* Rita Raave
* Lembit Peterson
* Mae Kivilo
* David Vseviov
* Andres Jõerand
* Ellu Puudist
* Kersti Kreismann
* Jüri Krjukov – fotograaf
* Kaljo Kroll
* Raido Koppel
* Mati Kiviselg
* Marko Raat
* Tiit Kikas
* Peep Raun
* Peeter Oja – Henri
* Salme Reek
* Ivo Eensalu
* Jaanus Orgulas
* Ninel Järvson
* Kreeta Käeri
* Kersti Miilen
* Ly Pulk
* Aita Levoll
* Karl Levoll 

## Vastuvõtt
Filmi vastuvõtt linastumisel jäi tagasihoidlikuks. Filmikriitik Jaan Ruus hindas teost kui „*konstruktsiooni, mis pretendeerib paljutähenduslikkusele, kuid mõjub võltsina*“. Osade kriitikute hinnangul oli „Suflöör“ lihtsalt „halvasti ajastatud“: äsja iseseisvuse taastanud Eestis domineerisid praktilised ja majanduslikud huvid, mistõttu ei pakkunud publiku jaoks huvi kõrgelennuline filosoofia ega mõttemängud.

## Taust
Režissöör Kaljo Kiisk sõnas, et tema eesmärk oli teha film teatriinimestest ja nende elust pika aja jooksul. Film oli mõeldud mõtisklusena teatri, kunsti ja inimsuhete üle.

## Viited
Dušan Simović

**Dušan Simović** (serbia keeles *Душан Симовић*; 28. oktoober 1882 Kragujevac – 26. august 1962 Belgrad) oli Jugoslaavia serblaste armee kindral, kes töötas Jugoslaavia kuningliku armee kindralstaabi ülemana ja Jugoslaavia peaministrina 1941. aastal.

Ta sündis aastal 1882 Kragujevacis, kus õppis algkoolis ja kaks aastat keskkoolis. Oma huvi tõttu sõjanduse vastu lahkus ta keskkoolist ja astus Belgradi sõjaväeakadeemiasse. Ta lõpetas sõjaväeakadeemia kursuse 1900. aastal, mil ta ülendati suurtükiväe nooremleitnandiks. Aastal 1905 lõpetas ta Sõjaväeakadeemia kõrgema kooli.

Balkani sõdade (1912–1913) ja Esimese maailmasõja (1914–1918) ajal osutus ta suurepäraseks ohvitseriks. Ta ülendati 1913. aastal ja uuesti 1915. aastal kolonelleitnandiks. Saloniki rindel juhtis ta 7. jalaväerügementi. Kuid isegi Saloniki rindel jalaväeülemana töötades tundis Simović huvi õhuväe ja õhukaitse vastu. Iga päevaga hakkas ta üha enam huvituma lennupioneeri Mihailo Petrovići (1884–1913) töödest, lugedes Petrovići aruandeid Balkani sõdade kohta ja tema lennundusalaseid uuringuid. Seega otsustas Simović pühendada oma karjääri lennundusele. 1918. aastal nimetati ta Serbia valitsuse ja ühendstaabiülemate delegaatide hulka Zagrebis Sloveenide, Horvaatide ja Serblaste Rahvusnõukogus. Austria impeeriumi lagunemise järel 1918. aasta oktoobris-novembris jäi ebaselgeks, millega sloveenid ja horvaadid Serbiaga liituvad, et luua uus riik nimega Jugoslaavia ("lõunaslaavlaste maa"). Horvaatide Sabor oli 29. oktoobril 1918 välja andnud iseseisvusdeklaratsiooni. Otsustavaks küsimuseks oli see, et bolševikud olid 1917. aasta detsembris avaldanud 1915. aasta mais allkirjastatud salajase Londoni lepingu, mille kohaselt Suurbritannia, Prantsusmaa ja Venemaa lubasid Itaaliale Austria impeeriumi Istria ja Dalmaatsia provintsid vastutasuks Austriale sõja kuulutamise eest. Austria impeeriumi puudumisel pooldas enamik sloveene ja horvaate Jugoslaavia kontseptsiooni kui parimat viisi Istria ja Dalmaatsia säilitamiseks. 14. novembril 1918 teatas Simović oma ülemustele, et valdav enamus Zagrebi elanikest oli "Jugoslaavia solidaarsuse ideega kaasas". Kuna Itaalia üritas Austria impeeriumi lagunemist ära kasutada, vallutades Londoni lepinguga lubatud provintsid, soovitas Simović oma ülemustel öelda Horvaatia ja Sloveenia ajutist valitsust esindavale Rahvusnõukogule, et aega pole raisata ja Nõukogu peaks võimalikult kiiresti kuulutama välja liidu Serbiaga. Simović blokeeris Itaalia katse Ljubljanat okupeerida, lastes Serbia armeel esmalt Ljubljana okupeerida. Kuni Teise maailmasõja alguseni pühendus ta eranditult lennundusele.
Ciudad Victoria

**Ciudad Victoria** on Mehhiko Tamaulipase osariigi pealinn. See asub Mehhiko kirdeosas Sierra Madre Orientali jalamil. Linn asub 246 km kaugusel Monterreyst ja 319 km kaugusel USA-Mehhiko piirist. Linn asutati algselt kui *Villa de Aguayo*. Hiljem sai linn Mehhiko esimese presidendi Guadalupe Victoria järgi nimeks Ciudad Victoria.

1825. aastal sai Ciudad Victoriast osariigi pealinn. Seal asuvad mitmed ülikoolid, näiteks Tamaulipase Autonoomne Ülikool ja Ciudad Victoria tehnoloogiainstituut. Linna ääres asub Ciudad Victoria rahvusvaheline lennujaam.

## Viited
Kanahari

**Kanahari** (*Phedimus* Ref.) on kivirikulaadsete seltsi paksuleheliste sugukonda kuuluv taimeperekond.

Perekond on eraldatud varem suuremana käsitletud kukeharja perekonnast.

Perekonda kuulub 18 liiki. Eestis selle perekonna liike pärismaisena ei kasva.
Mägiaara

**Mägiaara** (*Ara rubrogenys*) on papagoilaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Mägiaara on 60 cm pikk. Tiiva pikkus on 295–314 mm, saba 275–351 mm, nokk 46–52 mm, jookse 24–30 mm. Kaalub 450–650 g.

Sulestik on peamiselt oliiviroheline. Otsaesine, pealagi, kõrvaala, pealtiiva väiksed kattesuled ja reied on punased. Suured pealtiiva kattesuled, labahoosuled ja sabaots on sinised. Nokk ja jalad on tumehallid. Silmad on oranžid.

Noorlindude sulestik on tuhmimat tooni. Tiibadel pole punast ja punased laigud peas on väiksemad.

## Levik
Mägiaarad elavad Boliivias kuivades võsades ja heitlehistes metsades 1100–2500 m kõrgusel merepinnast.

## Toitumine
Toituvad haakheina, kuradisarve, meskiidipuu, rosee-piprapuu, kreektürni ja korallnupu viljadest ja seemnetest. Tihti söövad ka maapähkleid ja maisi.

## Pesitsemine
Pesitsevad oktoobrist märtsini. Pesa asub kaljulõhes. Kurnas on 1–3 muna. Haudevältus on 26 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 70–73 päeva vanuselt.

## Eluiga
Mägiaarad võivad elada 36-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
Cancún

**Cancún** on linn Kagu-Mehhikos Yucatáni poolsaare kirderannikul Kariibi mere ääres, Quintana Roo osariigi suurim linn, Benito Juárezi valla halduskeskus. Cancún on üks Mehhiko idapoolseimaid punkte. See paikneb vahetult põhja pool Riviera Maya kuurordist, mis kulgeb mööda Mehhiko Kariibi mere rannikut.

Cancún on Mehhiko üks olulisemaid turismisihtkohti. Selle peamine turismipiirkond on Cancúni hotellitsoon.

Linnas asub Cancúni rahvusvaheline lennujaam, mis on reisijate arvult Mehhikos teisel kohal.

## Viited
Saltillo

**Saltillo** on Mehhiko Coahuila osariigi pealinn ja suurim linn.

2020. aasta rahvaloenduse andmetel elas Saltillos 879 958 inimest.  Saltillo linnastus elas 1 031 779 inimest, millega see oli Mehhiko linnastute seas elanike arvult 14. kohal.

Saltillo on oluline tööstuskeskus, kus on hästi arenenud kaubandus, kommunikatsioon ning nii traditsiooniliste kui ka kaasaegsete toodete tootmine. Saltillo on üks kõige industrialiseeritumaid linnu Mehhikos ja on üks riigi suurimaid autotööstuse keskusi.

## Viited
Trinity poolsaar

**Trinity poolsaar** (inglise Trinity Peninsula; hispaania Península Trinidad (Argentinas), Península Luis Felipe (Tšiilis)) on poolsaar Antarktises. See on 130 km pikkune kirdesuunaline poolsaar Antarktika poolsaare tipus.

Poolsaare avastas 30. jaanuaril 1820 Edward Bransfield.

Poolsaarel asub Argentina Esperanza polaarjaam.
Maithili keel

**Maithili keel** on peamiselt India Bihāri ja Jharkhandi osariigis ning Nepalis räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Maithili keelt rääkis emakeelena Indias 2011. aasta rahvaloenduse andmeil 13,6 miljonit inimest ja Nepalis 2011. aasta rahvaloenduse andmeil 3,1 miljonit inimest.

Koos magahi, bhodžpuri, angika, maadžhi jt keeltega nimetatakse maithili keelt ka bihaari keeleks. 

Maithili keelt kirjutatakse devanaagari kirjas.

## Välislingid

*Maithilikeelne Vikipeedia
Ārciemsi kirik

**Ārciemsi kirik** on endine kirik Lätis Pāle vallas Ārciemsi ja Ārciema stacija küla vahel.

Ārciemsi ümbruses oli kabel juba Rootsi ajal. Hiljem rajati Ārciemsi mõisa juurde Umurga kihelkonna abikirik, mis aga põles XX sajandi alguses maha.

Uus puidust kirik rajati selle praegusse asukohta 1912. aastal. See jäi toona sisse pühitsemata ja nii peeti jumalateenistusi kohalikus koolis. Jumalateenistused kiriku algasid alles hiljem, Esimese maailmasõja ajal. Aastail 1915–1916 peeti seal Vene armee sõduritele õigeusu jumalateenistusi. Luterlikud jumalateenistused algasid seal alles pärast kiriku pühitsemist 1916. aastal.

1965. aastal loobus kogudus kirikuhoonest, kuna sellele seatud maksumäär oli liiga kõrge. Hüljatud hoone lagunes ja lammutati pärast Läti taasiseseisvumist. Kiriku asemele on püstitatud Juris Neikensi monument ja sinna on rajatud vabaõhukirik.

## Viited
Ameerika vihitaja

**Ameerika vihitaja** ehk **ameerika jõgitilder** (*Actitis macularius*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Ameerika vihitaja on 18–20 cm pikk. Tiibade siruulatus on 37–40 cm. Tiiva pikkus on 99–113 mm, saba 44–53 mm. Kaalub 19–64 g.

Ülapool on pruun, alapool hele. Lühike ja sirge nokk on pruun. Jalad on rohekad või helekollased. Silmad on pruunid. Hundsulestikus on alapoolel tumedad täpid, nokk on roosakas või oranž musta otsaga ning jalad on roosakaspruunid. Ära tuntav lühikeste jalgade ja tagakeha üle-alla liigutamise järgi. Sarnaneb välimuselt vihitajaga, kuid ameerika vihitaja ülapool on hallikam, jalad on eredamat värvi ja saba on lühem.

## Levik
Levila ulatub Alaskast Newfoundlandini, lõunas Lõuna-Californiani. Talvituvad USA lõunaosas, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas.

Eestis nähti ameerika vihitajat esimest korda 29. septembril 2020.

Pesitsevad järvede, ojade ja jõgede ääres ning padurates kuni 2000 m kõrgusel merepinnast. Talvel elavad ka liivarandades, laguunide ääres ja mangroovides.

## Toitumine
Toituvad putukatest, ämblikest, rõngussidest, väikestest koorikloomadest, limustest ja väikestest kaladest. Tavaliselt toituvad üksi.

## Pesitsemine
Taimedega vooderdatud pesa asub maapinnal. Ameerika vihitajad on väga paigatruud.

Emaslinnud munevad mai keskpaigast juunini. Kurnas on neli muna mõõtmetega 32 × 23 mm. Muna kaalub 9 g. Isaslind haub mune 19–24 päeva. Poegade eest hoolitseb peamiselt isaslind. Pojad saavad lennuvõimeliseks 18–21 päeva vanuselt.

## Looduslikud vaenlased
Ameerika vihitaja mune söövad hiired, kärplased ja linnud.

## Viited

## Välislingid
Vihitaja (perekond)

**Vihitaja** ehk **jõgitilder** (*Actitis*) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Perekonda kuulub kaks liiki:
* vihitaja ehk jõgitilder (*Actitis hypoleucos*)
* ameerika vihitaja ehk ameerika jõgitilder (*Actitis macularius*)

Vihitaja on Eestis harilik haudelind, ameerika vihitajat nähti esimest korda 2020. aastal.

## Viited
Aidu lahing

**Aidu lahing** toimus 2. jaanuarist kuni 5. jaanuarini 1919 Aidu küla ümbruses (praegune Jõgeva vald). 

Lahingus osalesid Eesti Rahvaväe 2. jalaväepolk ning Kuperjanovi partisanid Punaarmee vastu. Lahing lõppes Eesti vägede võiduga, millega peatati punaarmee edasitung selles piirkonnas.

## Eellugu
Pärast Tartu mahajätmist 21. detsembril 1918 taganesid Ajutisele valitsusele truuks jäänud Eesti väeosad Viljandi suunas. 2. jalaväepolgu allesjäänud üksused (umbes 100 meest) asusid 23. detsembril kaitsele Tapiku–Lahavere–Aidu joonel. Esialgne vähene koosseis koosnes peamiselt motiveeritud ja ustavatest sõduritest, mis lõi aluse tugevale distsipliinile ja ühtsele üksusele.

## Lahingu käik
Esimesed kokkupõrked toimusid 27. detsembril 1918, kui punaarmee üritas kuulipildujate toel vallutada Aidu küla. Eesti üksused lõid rünnaku tagasi, kuid vahepeal langes Saduküla mõis vaenlase kätte, mis ähvardas Aidu positsioonide kaitsevõimet.

2. jaanuaril 1919 algas kolm päeva kestnud äge lahing. Punaväed alustasid Aidu küla tugevat suurtükiväepommitamist ja katsid seejärel mitmete jalaväe ahelikega pealetungi. Rünnakud löödi tagasi suurte vaenlaskaotustega. 3. jaanuaril algasid kordusrünnakud, ent needki ebaõnnestusid.

Lahingu otsustavaks momendiks kujunes leitnant Julius Kuperjanovi juhitud öised kallaletungid Saduküla vastu 3., 4. ja 5. jaanuaril, mille tulemusel löödi punased 5. jaanuari varahommikul sealt lõplikult välja.

4. jaanuaril viis 2. jalaväepolgu 4. rood edukalt läbi Kose küla tormijooksu, mis sundis punavägesid taganema Kare mõisa suunas.

## Tulemused
9. jaanuaril vabastasid Eesti väed Jõgeva, purustades enne seda 3. Soome kommunistliku kütipolgu. Aidu lahing oli esimene suurem edukas vastupanu punavägedele Lõuna-Eestis ning tugevdas Eesti vägede enesekindlust.

Lahingul oli oluline moraalne ja strateegiline tähendus: see näitas, et Eesti väeosad suudavad organiseeritud ja motiveeritud juhtimise all peatada suuremad ja paremini relvastatud vaenlaseüksused.

## Vaata ka
* Eesti Vabadussõda
* Julius Kuperjanov

## Viited
Robert Brovdi

**Robert Jossõpovõtš Brovdi** (ungari keeles Bródi Róbert; ukraina keeles Роберт Йосипович Бровді; sündinud 9. augustil 1975 Užhorodis) on Ukraina sõjaväelane (major), poliitik ja ettevõtja. Brovdi on drooniüksuse Madjari Linnud (ukraina keeles Птахи Мадяра) asutaja ja juhtis seda kuni 2025. aasta suve alguseni. 3. juunist 2025. aastal on ta Ukraina mehitamata süsteemide jõudude ülem.

Rahvuselt on ta ungarlane, olles pärit Užhorodist Taga-Karpaatiast. Sellest on tuletatud tema hüüdnimi ja drooniüksuse nimi. Sõjaväeteenistust alustas Brovdi 7. veebruaril 2022. aastal, kui ta liitus Oboloni territoriaalkaitse üksusega. 2022. aasta kevadsuvel asutas ta õhuluureüksuse, mis sai tema kutsungi järgi nimeks Madjari Linnud. Üksus kogus kiiresti tuntust  efektiivsuse ja innovatiivsusega. 2024. aasta alguseks arenes sellest välja 414. üksik mehitamata õhuründesüsteemide pataljon, mis aasta lõpuks kasvas merejalaväe koosseisus teenivaks brigaadiks. Brovdi juhtis üksust 2025. aasta juuni alguseni, kui ta määrati Ukraina mehitamata süsteemide jõudude ülemaks. Brigaadi juhtimise võttis üle Andri Klõmenko.

2025. aasta 28. augustil kehtestas Ungari Brovdile riiki sisenemiskeelu.

## Tunnustus
* 2023 Bohdan Hmelnõtskõi orden, III järk
* 2023 Aumärk "Taga-Karpaatia arengu eest"
* 2024 Sõjaliste teenete rist
* 2025 Bohdan Hmelnõtskõi orden, II järk
* 2025 Ukraina kangelane

## Viited

## Välislingid
* Ukraine’s New Drone Boss and the Kill Zone
* 'Madjari' üksuste tulemuste statistika online
Peeter Ollen

**Peeter Ollen** (kuni 26. augustini 1933 **Peeter Oinas**; 15. november 1885 Tartu – 15. märts 1963 New York) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1927) ja vandeadvokaat. Ta oli 2. jalaväepolgu ja 2. Üksiku Jalaväepataljoni ülem.

## Elulugu
Peeter Oinas alustas oma sõjaväeteenistust Venemaa Keisririigi armees, kus ta teenis Aleksandropoli jalaväepolgus. Esimese maailmasõja ajal, 1915. aastal, autasustati teda vapruse eest IV järgu Püha Anna ordeniga.

1917. aastal lõpetas kapten Peeter Oinas Nikolai Kindralstaabi Akadeemia sõjaaegse lühendatud kursuse. Pärast seda teenis ta Venemaa kodusõja ajal Volga rahvaarmee 1. kütidiviisi staabis. Volga rahvaarmee oli osa valgete poole vägedest, kes võitlesid bolševike vastu. Täpsemad andmed Oinase tegevuse kohta selle perioodi vältel puuduvad. Kodusõja lõppedes opteerus ta Eestisse ja ta liitus ta rahvuslike väeosadega. 1917. aastal määrati Oinas 2. Eesti jalaväepolgu (rahvapäraselt Sakala polk) ülemaks. See polk mängis olulist rolli Eesti Vabadussõjas, sealhulgas Aidu lahingus, mille käigus peatati Punaarmee edasitung Jõgeva suunal.

## Teenistus Eesti Vabariigi sõjaväes
Peeter Oinas jätkas teenistust ka pärast Vabadussõda. 1922. aastal ülendati ta alampolkovnikuks ja 1927. aastal koloneliks.

## Eestist lahkumine
Pärast Eesti okupeerimist 1940. aastal põgenes Oinas Ameerika Ühendriikidesse. Ta elas New Yorgis, kus suri 1963. aasta märtsis. Tema tütar **Kiira Ollen** suri samuti New Yorgis 1989. aastal.

Enne Eestist lahkumist oli Peeter Oinase elukoht Tartumaal Sadala vallas Resti külas Pillijago talus.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitseride andmebaas
Tiburóni saar

**Tiburóni saar** (*Isla Tiburón*; tõlkes 'Haikala saar') on Mehhiko suurim saar. See asub California lahes ning halduslikult kuulub see Sonora osariigi koosseisu. See asub enam-vähem samal laiuskraadil Hermosillo linnaga ning läheduses paikneb Ángel de la Guarda saar. Tiburóni saar kuulub saarteahelikku, mida tuntakse Suursaarte (*Islas Grandes*) nime all.

Saar on asustamata ning 1963. aastal kuulutas president Adolfo López Mateos selle looduskaitsealaks.

## Viited
Zimmermann (Lehtse)

**Zimmermann (Lehtse)** oli baltisaksa aadlisuguvõsa.

Christian Wilhelm von Zimmermann (1739–1785), Venemaa keisririigi ohvitser (major) ja ülemproviantmeister, Lehtse mõisnik, aadeldati koos vendadega,  kanti Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse 1780. aastal nr. 335 all.
## Viited

## Välislingid
*Zimmerman nr 811, www.adelsvapen.com
Suflöör

**Suflöör** ehk **etteütleja** on teatri töötaja, kes ütleb näitlejatele teksti ette. Ta loeb repliike sosistades kaasa, et näitlejatele sisseastumistest märku anda ning teksti unustanud näitlejaid välja aidata.
Keskkriminaalpolitsei küberkuritegude büroo

**Küberkuritegude büroo** (C3EE) on Keskkriminaalpolitsei (KKP) struktuuriüksus, mille põhiülesanneteks on küberkuritegude uurimine, ennetamine ja valdkondlik järelevalve. Küberkuritegude büroo loodi 2016. aastal.

## Juhtimine ja struktuur

Küberkuritegusid uurib Eestis Keskkriminaalpolitsei (KKP) juurde 2016. aastal loodud spetsiaalne struktuuriüksus, Keskkriminaalpolitsei küberkuritegude büroo (C3EE), mille põhiülesanneteks on suurima mõjuga küberkuritegude uurimine, siseriikliku küberkuritegevuse vastase võitluse koordineerimine ning valdkonnaülese rahvusvahelise koostöö eestvedamine. Küberkuritegude büroo koosseisu kuulus 2016. aastal 11 inimest, 2024. aastaks oli töötajate arv viie viimase aasta jooksul viiekordistunud.

Küberkuritegude büroo vastutab lisaks põhiülesannetele Politsei- ja Piirivalveameti üleselt digitaalsete tõendite hõive ning küberkuritegude uurimisega seonduva teabe kogumise eest. Büroo koosseisu kuulub muuhulgas tehniline meeskond, kelle ülesandeks on uurimiste toetamine tehnilise kompetentsiga ning kuritegude lahendamiseks vajamineva tarkvara arendamine. 

Lisaks küberkuritegude büroole menetlevad Eestis küberkuritegusid ka Politsei- ja Piirivalveameti prefektuuride üksused.

Bürood juhid: 

* 2016–2023 Oskar Gross

* 2023-2025 Ago Ambur

* alates 2025 Jete Luik

## Koostöö
Küberkuritegude büroo rahvusvahelisteks võtmepartneriteks on USA Föderaalne Juurdlusbüroo (FBI) ning Saksamaa Föderaalne Kriminaalpolitsei (BKA). Siseriiklikult tehakse juhtumite lahendamisel koostööd Riigi Infosüsteemi Ameti CERT-EE üksusega.

## Vaata ka
* Küberkuritegevus
* Küberkuritegevus Eestis

## Viited
Vahur Leemets

**Vahur Leemets** (sündinud 6. septembril 1970 Rakveres) on Eesti spordi- ja kogukonnaorganisaator ning ettevõtja, kes on tuntud tervisespordiürituste korraldajana ja kohaliku arendustegevuse eestvedajana.
*Vahur Leemets*' (sündinud 6. septembril 1970 Rakveres) on Eesti spordi-, omavalitsus- ja kogukonna tegelane ning ettevõtja.

## Haridus
Ta on lõpetanud Kadrina Keskkooli. 2007. aastal omandas ta magistrikraadi London Metropolitan Universitys.

## Töö ja ühiskondlik tegevus
Alates 1997. aastast töötas Vahur Leemets Tapa vallavalitsuses arendusnõunikuna, kus ta juhtis mitmeid kohaliku tasandi projekte, sealhulgas Tapa kesklinna ja kergliiklusteede arendamist.

Leemets on tuntud eelkõige aktiivse spordielu edendajana Lääne-Virumaal ja üle Eesti. Ta on mitmete suurte spordiürituste peakorraldaja, sealhulgas Estoloppet Neeruti suusamaratoni, Rakvere rattamaratoni ja Kadrina paisjärve jooksu eestvedaja.

Aastatel 2023 ja 2025 oli ta Tallinnas Lauluväljakul toimunud murdmaasuusatamise FIS maailma karika etapi peakorraldaja. Tema eestvedamisel toodi tippsuusatamine pealinna, mis pälvis laialdast rahvusvahelist tähelepanu.

Lisaks spordiürituste korraldamisele on Leemets seotud mitmete organisatsioonide juhtimisega:

Ta on kuulunud Eesti Suusaliidu, spordivõistluste sarja Estoloppet, MTÜ MTBest ja Eesti Ronimisliidu juhatusse.

Leemets on tegev kohaliku arengu edendajana, kuuludes Arenduskoja juhatusse.

Ta on Kadrina vallavalitsuse liige ja panustab Kadrina spordielu arengusse Kadrina Spordikeskuse nõukogu liikmena.

Alates 2008. aastast on ta Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) reeglite ja kontrolli komitee liige ning tegutsenud tehnilise delegaadina rahvusvahelistel võistlustel.

Leemets on ka ettevõtja, juhtides spordiürituste ajavõtuteenust pakkuvat ettevõtet Nelson Timing OÜ.

## Spordikarjäär
Nooruses tegeles Vahur Leemets aktiivselt süstaslaalomiga. Ta on tulnud matkatehnikas Eesti meistriks aastatel 1989 ja 2007.

## Tunnustus
Vahur Leemetsat on tunnustatud tervisesõbraliku organisatsiooni ja spordielu edendamise eest mitmete kohalike ja riiklike auhindadega.

## Viited
Jõgiaara

**Jõgiaara** (*Ara severus*) on papagoilaste sugukonda kuuluv linnuliik.

## Välimus
Jõgiaara on 40–49 cm pikk. Tiiva pikkus on 232–253 mm, saba 200–244 mm. Kaalub 285–387 g.

Sulestik on peamiselt roheline. Otsaesine on pruun, pealagi sinakasroheline. Tiibade alapool, saba ja sabaalune on punased. Hoosuled ja sabaots on sinised. Sulistumata ala näo küljel on valge tumepruunide triipudega. Nokk ja jalad on mustad. Silmad on heleoranžid.

## Levik
Jõgiaarad elavad Panamas, Colombias, Ecuadoris, Peruus, Boliivias, Brasiilias, Venezuelas, Guyanas, Surinames ja Prantsuse Guajaanas.

Elavad metsades, soodes, palmisaludes ja savannides kuni 1500 m kõrgusel merepinnast.

## Toitumine
Jõgiaarad toituvad hariliku paiskpuu, lateksipuu ja lõhnava sedreeli seemnetest, ingaoa ja amasoonase euterpepalmi seemnetest ja viljalihast, viigipuu ja erinevate palmide viljadest ning luulu- ja korallpuude õitest.

## Pesitsemine
Colombias pesitsevad märtsist maini, Panamas veebruarist märtsini, Surinames septembrist detsembrini. Pesa asub puuõõnes, tavaliselt vee kohal. Võivad pesitseda ka kaljulõhes.

Kurnas on 2–3 muna. Haudevältus on 28 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 70-päevaselt.

## Eluiga
Jõgiaara võib elada 39-aastaseks.

## Viited

## Välislingid
Hans Sigismund Vertraugott Lysarch

**Hans Sigismund Vertraugott Lysarch** genannt Königk (1. juuli 1742 Bledzew Groß Wartenberg Preisi Sileesias – 7. veebruar 1800 Kuressaare Liivimaa kubermang Venemaa keisririik), oli luteriusu vaimulik Eesti- ja Liivimaal.

Hans Sigismund Vertraugott Lysarch genannt Königk sündis 1742. aastal Preisi Sileesias Kuramaa hertsogi Ernst Johann von Biron valduste Groß Wartenbergi kantsleri Ernst Sigismund Konigk (1703–1768) peres. Osales Seitsmeaastases sõjas Preisi kuningriigi armees ja asus seejärel õppima ülikooli, õppis 1764–1765 usuteaduskonnas Leipzigi ja Halle ülikoolis.

Ülikooli järel asus Liivimaale, kus tegutses koduõpetajana. Ordineeriti 15. juuli 1770 Pärnus.

Ta oli 1770–1775 Pärnu Nikolai koguduse diakonõpetaja ja Pärnu kooli rektor, 1775–1780 Märjamaa Maarja koguduse pastor, 1780–1788 Tallinna toomkiriku saksa koguduse 2. pastor (kompastor), 1788–1800 oli ta Saaremaal Kuressaare Laurentiuse koguduse ülempastor.

## Isiklikku
Tema isa oli Preisi Sileesias Kuramaa hertsogi Ernst Johann von Biron valduste Groß Wartenbergi kantsler, poeg Reinhold Johann Vertraugott Königk (1771–1857) Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), poeg Gustav Theodor Fürchtegott Lysarch genannt Königk (1773–1855), Venemaa riigiametnik ja Riia toomkooli õpetaja.
## Viited
Rimantas Mockus

**Rimantas Mockus** (sündinud aastal 1979 Varėnas) on Leedu jurist ja poliitik. Ta on 12. detsembrist 2024 Leedu justiitsminister Gintautas Paluckase valitsuses.

Pärast keskkooli lõpetamist aastal 1998 lõpetas ta aastal 2003 Vilniuse Ülikooli õigusteaduse magistrina.

Ta on töötanud Vilniuse ringkonnavalitsuse õigusosakonnas. Samuti töötas ta õppejõuna Vilniuse Disainikolledžis. Aastal 2021 alustas ta tööd oma advokaadibürooga.

Ta on 12. detsembrist 2024 Leedu justiitsminister Gintautas Paluckase valitsuses.
Esbjerg Ensemble

**Esbjerg Ensemble** on Taanis Esbjergis tegutsev kammerorkester.

Orkester asutati 1967. aastal kohalike algatusel, sealhulgas Esbjergi muusikakõrgkooli toonase juhi Peder Holmi eestvedamisel. Tegemist oli esimese riikliku toetusega loodud nn kammerorkestriga (basisensemble), mille algne nimi oli Vestjysk Kammerensemble. Kuni 2011. aastani kuulus ansambel Vestjyllandi Sümfooniaorkestri põhikoosseisu, kuid see lõpetas tegevuse 1. jaanuaril 2011.

2017. aasta eelarve kohaselt tuli Esbjerg Ensemble’i rahastusest 54% riigilt, 36% omavalitsuselt, 2% sponsoritelt ja 8% omatuludest.

## Seos Eestiga
Orkestriga on tihedat koostööd teinud ka eesti dirigent Kaisa Roose. 22. märtsil 2012 toimus Liis Viira teose "Liivaterade raamat" esiettekanne Esbjergis, kus esinesid solistid Christian Martinez (löökpillid) ja Tine Rehling (harf), Esbjerg Ensemble ning dirigent Kaisa Roose. Teos tuli kordusettekandele 2013. aastal Eesti Muusika Päevadel, kus Liis Viira, Kaisa Roose ja Esbjerg Ensemble pälvisid Eesti Muusika Päevade preemia.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Dovilė Šakalienė

**Dovilė Šakalienė** (sündinud 1. juunil 1978 Kaunases) on Leedu poliitik ja kohtupsühholoog. Ta oli 12. detsembrist 2024 kuni 22. oktoobrini 2025 Leedu kaitseminister.

Aastatel 1994–1995 õppis ta ühe semestri Cibola keskkoolis USA New Mexico osariigis Avatud Ühiskonna Fondi-Leedu õpilasvahetusprogrammi kaudu. Aastal 1996 lõpetas ta Panevėžyse 5. keskkooli. Aastatel 1996–2001 omandas ta bakalaureusekraadi psühholoogias Vilniuse Ülikoolis ja aastal 2003 sai ta magistrikraadi kohtupsühholoogia alal Mykolas Romerise Ülikoolist.

Aastatel 2004–2005 õpetas ta Mykolas Romerise Ülikoolis kriminaalpsühholoogiat (praktilised seminarid). Aastatel 2004–2015 töötas ta esmalt projektijuhina ja seejärel tegevdirektorina Inimõiguste Instituudis (Žmogaus teisių stebėjimo institutas). Aastatel 2011–2015 oli ta saate "Žinių radijas" (Teadmiste raadio) saatejuht ja autoriprogrammi "Žmogus žmogui" (Mees mehele) produtsent. Aastatel 2012–2016 töötas ta akrediteeritud ajakirjanikuna Euroopa Nõukogus Strasbourgis. Alates novembrist 2016 on ta seimi liige.

Alates 12. detsembrist 2024 on ta Leedu kaitseminister Gintautas Paluckase valitsuses. Ta jätkas kaitseministrina ka 2025. aasta septembris ametisse astunud Inga Ruginienė valitsuses. Oktoobris tegi aga Inga Ruginienė ettepaneku vabastada Šakalienė ministriametist.

## Isiklikku
Ta on abielus Valdas Šakalysega ja neil on üks poeg. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane. Lisaks emakeelele (leedu keel) valdab ta inglise, vene, prantsuse ja saksa keelt.

## Viited
Inga Ruginienė

**Inga Ruginienė** (sünninimi **Inga Raitelaitytė**; sündinud 24. mail 1981 Trakais) on Leedu ametiühingutegelane ja poliitik, Leedu Ametiühingute Keskliidu esimees, Leedu Vabariigi Seimi liige. Ta on 25. septembrist 2025 Leedu peaminister. 12. detsembrist 2024 kuni 25. septembrini 2025 oli ta Leedu töö- ja sotsiaalminister.

Ta lõpetas 2005. aastal Vilniuse Ülikooli magistrikraadiga rahvatervise erialal ja 2015. aastal Kaunase Metsandus- ja Keskkonnatehnika Kolledži bakalaureusekraadiga metsamajandamise erialal. 2022. aastal lõpetas ta Mykolas Romerise Ülikooli õigusteaduskonna. 

Ta töötas muu hulgas rahvatervise spetsialistina. Hiljem sai temast täiskohaga ametiühingu aktivist. Ta oli metsanduse ja metsatööstuse töötajate ametiühingute föderatsiooni aseesimehe (2012–2014) ja esimehena (2014–2018). 2018. aastal sai temast Leedu Ametiühingute Keskliidu esimees. Lisaks oli ta 2023. aastani Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni asepresident.

Ta valiti 2024. aasta Leedu parlamendivalimistel seimi liikmeks (Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei nimekirjas).

12. detsembrist 2024 kuni 25. septembrini 2025 oli ta Leedu töö- ja sotsiaalminister.

## Isiklikku
Tema abikaasa on ettevõtja Vismantas Ruginis, neil on kaks last.
Vladimir Viies

**Vladimir Viies** (sündinud 9. juulil 1950) on Eesti tehnikateadlane, linnaametnik ja poliitik.

Vladimis Viies lõpetas Tallinna 1. Keskkooli 1968. aastal, aastal 1973 lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna erialal "elektronarvutid"; kaitses 1982. aastal Tallinna Polütehnilises instituudis tehnikateaduste kandidaadi kraadi ja 2010. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis magistrikraadi tehnoloogiaõpetajana.

Ta on töötanud 1985. aastast saati eri ametikohtadel nüüdses Tallinna Tehnikaülikoolis, 1993–1995 Sisekaitseakadeemias ja 1996–2000 ametnikuna Tallinna linnavalitsuses, kus paistis korduvalt ajakirjanduses silma Tallinna omandireformiameti juhatajana.

Viies on osalenud poliitikas peamiselt Tallinna linna tasandil. Ta kuulus Eestimaa Rahvaliitu 04.07.2000–01.01.2005, Erakonda Eestimaa Rohelised 25.11.2006–18.01.2007 ja Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda 19.05.2020–28.06.2024.

Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Kesklinna linnaosas Keskerakonna nimekirjas, kogus 31 häält ning ei osutunud valituks.

Vladimir Viies kuulub vehklemisklubisse Tallinna Mõõk, samuti oli ta Eesti Vehklemisliidu juhatuse liige aastani 2009.

Vladimir Viienda ema oli keraamik ja kunstiteadlane Helene Kuma, isa Eesti NSV ametnik ja teeneline kultuuritegelane Raoul Viies.

## Viited

## Välislingid
* 
* Argo Ideon, "Vladimir Viies: korterite erastamine algas valesti", Postimees, 14. november 2000
* Anti Naulainen, "Linnaametniku ema magus vanalinna maja", Õhtuleht, 10. jaanuar 2000
FIRMS

**Põlenguteave ressursihaldussüsteemile** (inglise keeles Fire Information for Resource Management System, lühend: **FIRMS**) on NASA poolt osana oma Maateaduse andmesüsteemide (ESDS) programmist pakutav tasuta veebikaardistamisplatvorm, mis kuvab kaardil peaaegu reaalajas aktiivsete põlengute asukohti.

Kuigi süsteem loodi algselt metsatulekahjude jälgimiseks, on seda kasutatud ka sõjaliste konfliktide, nagu Venemaa sissetung Ukrainasse ja Tigray sõda, põhjustatud tulekahjude kohta teabe edastamiseks.

## Viited
Yorktown (laev 1936)

**Yorktown** (CV-5) oli Ameerika Ühendriikide sõjalaev, mis oli teenistuses aastatel 1937–1942.

Laev nimetati Yorktowni lahingu järgi. Enne seda oli USA mereväes olnud juba kaks sellenimelist laeva: 1840. aastal valminud 16 kahuriga purjelaev ja 1889. aastal valminud teraskerega laev.

1937. aasta septembris arvati Yorktown USA mereväe koosseisu.

Lennukikandjal oli 24 Oerlikon 20 mm kahurit ning see suutis mahutada 90 lennukit. 

Laeva kapten oli Elliott Buckmaster.

Laeva kahjustasid rängalt Jaapani lennukid 1942. aastal toimunud Midway lahingus 5. juunil. 6. juunil püsis laev ikka veepinnal, mistõttu üritas päästemeeskond laeva päästa. Päästmise ajal tabas laeva neli Jaapani allveelaeva tulistatud torpeedot. Laev uppus 7. juuni hommikul.

1998. aastal avastas Robert Ballard vraki umbes 1600 kilomeetri kauguselt Honolulust mere põhjast. Aastatel 2023 ja 2025 uuriti vrakki taas.

## Viited
Eugenijus Sabutis

**Eugenijus Sabutis** (sündinud 10. septembril 1975 Jonavas) on Leedu poliitik, ta on Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli aastatel 2016–2019 Jonava linnapea. Ta on aastast 2020 seimi liige. Ta on 12. detsembrist 2024 Leedu transpordi- ja kommunikatsiooniminister Gintautas Paluckase valitsuses.

Ta lõpetas aastal 1994 Jonavas gümnaasiumi ja aastal 1998 Vytautas Suure Ülikooli filosoofia bakalaureusekraadiga. Aastal 2001 omandas ta samast ülikoolist õigusteaduse magistrikraadi.

Pärast lõpetamist töötas ta aastatel 2001–2007 AB "Achema" personalijuhina. Aastatel 2007–2011 oli ta UAB "Projektų centras" personali- ja administratsiooniosakonna juhataja. Aastatel 2011–2015 oli ta Jonava kiirabijaama direktor.

Aastal 2015 valiti ta Jonava rajooni volikogusse, aprillis sai temast abilinnapea. Ta pidas seda ametit kuni 2016. aasta detsembrini. Detsembrist 2016 kuni maini 2017 oli ta Jonava linnapea kohusetäitja. 2017. aasta mais sai temast linnapea (valiti otsevalimistel). Linnapea ametit pidas ta kuni 2019. aasta aprillini, mil temast sai taas Jonava rajooni abijuht. Aastal 2020 valiti ta seimi liikmeks.

12. detsembrist 2024 on ta Leedu transpordi- ja kommunikatsiooniminister Gintautas Paluckase valitsuses.

## Isiklikku
Ta on abielus ja poja isa. Tema hobideks on raamatud, reisimine ja perega aja veetmine. Lisaks emakeelele valdab ta inglise ja vene keelt.
Meie Kodumaa Liikumine

**Meie Kodumaa Liikumine** on paremäärmuslik, natsionalistlik, antiglobalistlik, rahvuslik-radikaalne, populistlik ja euroskeptiline partei Ungaris. Partei asutasid László Toroczkai ja mitmed poliitikud, kes lahkusid Jobbik-ist pärast 2018. aasta parlamendivalimisi, kui Jobbik loobus oma radikaalsest parempoolsest ideoloogiast. Mitme poliitiku ja meediakanali arvates teeb Meie Kodumaa Liikumine koostööd Fidesz-iga.

Partei pooldab tugevat rahvusriiki ning usub, et riigi tegevustes peaks kajastuma rahvuslik ja kultuuriline identiteet. Globaliseerumise asemel peab partei oluliseks Ungari traditsioonide, kommetele ja rahvuspühade väärtustamist, ning on seetõttu igasuguse ebaseadusliku sisserände vastu.

Partei on euroskeptiline ning soovib rahvahääletust selle üle, kas Ungari peaks lahkuma Euroopa Liidust. Nende seisukoha järgi piirab EL liikmesriikide iseseisvust ja sekkub üha enam nende sisepoliitikasse. 

Sisejulgeoleku vallas tahab partei karmistada karistusi ja vanglaelu: narkootikumide omamise eest oleks ette nähtud vanglakaristus, vanglad muudetaks töölaagriteks ning eriti rasketel juhtudel peaks karistust kandma Siberis. Samuti pooldab partei surmanuhtluse taastamist, mida kohaldataks korduvatele ja mitmekordsetele mõrtsukatele. Lisaks toetab partei kohustusliku ajateenistuse taastamist.

Meie Kodumaa Liikumine taunib seksuaalvähemusi ja nende organisatsioonide ning ürituste, näiteks Budapest Pride’i, toetamist. Samuti soovib partei piirata sotsiaalse soo teooria propageerimist haridusasutustes.

## Viited
Vecjērcēni

**Vecjērcēni** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Jērcēni vallas.

Külas asub Jērcēnu veikalsi bussipeatus.

Asula kujunes endise Jērcēni mõisa (*Wolfahrtslinde*) juurde. 1560. aastal rajati sinna Ēvele mõisa karjamõis. 1562. aasta 10. juunil läänistas Poola kuningas Zygmunt II August Volmari linnuse ülemaks tõusnud Bernhard von Hoewelnile tänutäheks truuduse eest ulatuslikud maavaldused Volmarist Valga poole jäävas Évele (Wohlfahrt) kihelkonnas. Nende seas olid ka Jērcēni maad, mis toona kandsid nime *Gercenhof,* ja Jaunjērcēni maad. Hoewelnid asusid elama Jērcēni ja kasvatasid seal lambaid, seega andis rahvasuu tema elamisele nime Jeru māja (*Jääramaja*). Rootsi ajal läks küla Oxenstiernade valdusse. 

Vahepeal Palmstrauchide valduses olnud küla oli XIX sajandi alguses Jarmerstedtide valdusse, kes jagasid selle pooleks, rajades sinna Vecjērcēni ja Jaunjērcēni mõisa. Varem loeti mõlema mõisa juures olnud asustust ühtseks Jērcēni külaks, kuid praeguseks on Vecjērcēni mõisa ümbruskond eraldatud iseseisvaks Vecjērcēni külaks.

Vecjērcēni jääb osaliselt Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.

## Viited