Tartu õpperingkond

**Tartu õpperingkond**, 1893. aastast **Riia õpperingkond** (saksa keeles *Dorpatscher Lehrbezirk*, hiljem *Rigascher Lehrbezirk*, vene keeles *Дерптский учебный округ*, hiljem *Рижский учебный округ*), oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Venemaa Nõukogude Vabariigi koolihalduspiirkond aastatel 1803−1918.

## Ajalugu
Tartu õpperingkond moodustati 1803. aastal keiser Aleksander I ukaasiga, millega Venemaa keisririigi territoorium jagati kuueks õpperingkonnaks. Tartu koolihalduspiirkonna keskuseks sai Tartu ülikool; selle eesotsas seisis Peterburis resideeriv kuraator, kes allus Venemaa Rahvahariduse Ministeeriumile. Õpperingkonna moodustasid Eestimaa, Kuramaa ja Liivimaa kubermang; aastatel 1803−1812 oli selle osa ka Soome kubermang. 1893. aastal nimetati piirkond ümber Riia õpperingkonnaks. See kaotati 1918. aastal Venemaa Nõukogude Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi korraldusega.

## Kuraatori pädevus ja ülesanded
Koolide tegevust õpperingkonnas juhtis kuni 1837. aastani Tartu ülikooli juurde moodustatud koolikomisjon, mis allus kuraatorile; 1837. aastal võttis likvideeritud komisjoni ülesanded üle kuraatori nõukogu. Kuraatorile allusid Tartu ülikool, kubermangugümnaasiumid, kreiskoolid, elementaarkoolid ja eraõppeasutused. 1837. aastani teostas kuraator järelevalvet talurahvakoolide üle, 1873. aastal allutati talle Vene õigeusutunnistusse üleläinud talupoegade laste talurahvakoolid ja 1885. aastal ka luteri talurahvakoolid. Riigieelarvelistes kroonukoolides valvas kuraator nii õppetöö kui majandustegevuse, linna- ja erakoolides ainult õppetöö korralduse üle.

1837. aastani olid kuraatori ülesanded: 1) järelevalve seaduste ja haridusministeeriumi eeskirjade täitmise üle, 2) aruannete esitamine haridusministeeriumile õppetöö ja riigi raha kulutamise kohta, 3) koolide tegevuse organiseerimine ja revideerimine ning 4) professorite ja gümnaasiumidirektorite ministrile esitamine ametisse kinnitamiseks. 1837. aastal loodud kuraatori nõukogu oli abistav institutsioon. Selle pädevusse kuulusid järgmised küsimused: poolaasta-, aasta- ja revideerimisaruanded; gümnaasiumide, kreiskoolide ja eraõppeasutuste avamine ja sulgemine; ametnike ja õpetajate töö ning kuritarvitused; koolimajade ost, müük, rent, ehitamine jms. Erimeelsuste korral kuraatori ja nõukogu liikmete vahel esitati küsimus otsustamiseks ministrile.

Kreiside kubermangugümnaasiumide gümnaasiumidirektorid oli ka kuraatori esindajad ja kreisi kreisikoolide juhatajad kooliinspektorid Liivimaa kubermangu kreisides: Kuressaare, Pärnu, Viljandi, Tartu, Võru, Valga, Volmari, Võnnu ja Riia kreisis.

## Kuraatori kantselei
Kuraatori kantselei asus kuni 1835. aastani keisririigi pealinnas Peterburis, seejärel aga aastatel 1835–1870 ja 1876–1886 Tartus ning 1870–1876 ja 1886–1915 Riias. I maailmasõja ajal viidi see rinde läheduse tõttu 1915. aastal Tartusse tagasi.

## Rahvakoolide direktor
26.. jaanuari 1887 seadusega Tartu õpperingkonna algkoolide järelevalve korralduse kohta loodi kubermangu rahvakoolide direktori ametikoht. Rahvakoolide direktor oli kõrgem haridusametnik, kellele allusid otseselt kubermangu linnakoolid ja rahvakoolide inspektorite vahendusel luteri- ja õigeusu linna- ja maa-algkoolid ja eraõppeasutused. Esialgu oli Tartu (aga alates 1893. aastast Riia) õpperingkonnas üks rahvakoolide direktor Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kohta, kuid 28.01.1892 kinnitatud Riiginõukogu arvamusega asutati juurde teine rahvakoolide direktori ametikoht asukohaga Tallinnas, kelle tegevuspiirkonda kuulusid peale Eestimaa kubermangu koolide ka Liivimaa kubermangu Saare-, Pärnu- ja Viljandimaa koolid.  1. jaanuarist 1898 oli rahvakoolide direktor ametis igas kubermangus ning Põhja-Eesti koolid allusid Eestimaa kubermangu rahvakoolide direktorile, Lõuna-Eesti ja Saaremaa koolid Liivimaa kubermangu rahvakoolide direktorile. 1914. aastal oli nende järelevalve all Eestimaa kubermangus kaheksa, Liivimaa kubermangus 17, Kuramaa kubermangus 14 linnakooli. Rahvakoole oli Liivimaal 1605, Kuramaal ja Eestimaal kokku 1112 kooli.
Rahvakoolide direktorid allusid ikka Riia õpperingkonna kuraatorile ning rahvakoolide direktorite ametikohad kaotati 1918. aasta jaanuaris seoses Riia õpperingkonna tegevuse lõpetamisega.

## Haldusala
1904. aastal kuulusid Riia õpperingkonna haldusalasse Liivimaa kubermangus järgmised õppeasutused: 
*1) Gümnaasiumid:
**Arensburgi Gümnaasium
**Miitavi Nikolai Gümnaasium
**Miitavi Gümnaasium
**Pärnu Gümnaasium
**Riia Aleksandri Gümnaasium
**Riia linna Gümnaasium
**Riia keiser Nikolai I Gümnaasium
**Tallinna Aleksandri Gümnaasium
**Tallinna keiser Nikolai I Gümnaasium
**Tartu Gümnaasium
**Rudolf von Zeddelmanni Poeglaste I järgu Õppeasutus

*2) Progümnaasiumid:
**4-klassiline Polangeni progümnaasium

*3) Reaalkoolid:
**Liibavi linna reaalkool
**Miitavi reaalkool
**Riia linna reaalkool
**Riia keiser Nikolai I  Reaalkool
**Tallinna Peetri Reaalkool
**Tartu Reaalkool

*4) Õpetajate seminarid:
**Balti õpetajate seminar (*Прибалтийская учит. семинар*) Kuldīgas
**Tartu õpetajate seminar
**Valmiera õpetajate seminar

## Tartu (Riia) õpperingkonna kuraatorid 1803−1918
### Tartu õpperingkonna kuraatorid 1803−1893

### Riia õpperingkonna kuraatorid 1893−1918

## Vaata ka
*Õpperingkond
## Viited

## Kirjandus
*