open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marlene Dietrich

**Marlene Dietrich** (sünninimega **Marie Magdalene Dietrich**; 27. detsember 1901 Berliin – 6. mai 1992 Pariis) oli Saksamaal sündinud näitleja ja laulja.

Marlene Dietrich õppis viiulit ja alustas 17-aastaselt muusikaõpinguid Weimaris ja Berliinis. Kahe aasta pärast läks ta õppima Max Reinhardti lavakunstikooli ja selle kõrval esines väikestes rollides Berliini teatrites. 1922. aastal oli tal esimene lühike osa Georg Jacoby filmis "Nii need mehed on". Produtsent Rudolf Sieber, Marlene hilisem abikaasa, valis ta varsti pärast seda väikesesse rolli režissöör John May filmis "Armastuse tragöödia". Järgmistel aastatel võis teda tihti näha filmides kõrvalosades.

1929. aastal sai Marlene ootamatult rolli, mis tegi ta üleöö kuulsaks ja pani aluse tema *[[femme fatale]]*'i, saatusliku naise kuulsusele. Selleks oli ööklubi riivatu lauljanna Lola Lola osa Josef von Sternbergi filmis "Sinine ingel". Kohe pärast selle filmi lõpetamist läks Marlene Dietrich koos Josef von Sternbergiga Hollywoodi ja saavutas tema käe all töötades maailmakuulsuse kuue filmiga: "Maroko" (1930), "Autud" (1931), "Šanghai ekspress" (1932), "Laulude laul" (1933), "Punane keisrinna" ja "Saatan on naine" (1935).

Pärast vahekorra katkestamist Josef von Sternbergiga tõid Dietrichile edu niisugused filmid nagu "Iha" (1935), Ernst Lubitschi "Ingel" (1937) ja eelkõige vesternkomöödia "Destry ratsutab jälle" (1939). Marlene Dietrich sai 1937. aastal Ameerika Ühendriikide kodakondsuse ja kritiseeris avalikult Saksamaal valitsevat natsionaalsotsialismi. Teise maailmasõja ajal esines ta maailmakuulsate filmilauludega Ameerika sõjaväelastele *camp-show*'de raames, mida korraldas 1941. aastal loodud United Service Organization.

Marlene Dietrichi edu filminäitlejana jätkus 1950. aastatel niisuguste linateostega nagu Alfred Hitchcocki "Rambipalavik" (1950), Billy Wilderi "Süüdistuse tunnistaja" (1957) ja Stanley Krameri "Nürnbergi protsess" (1961).

1960. aastatel loobus ta filmides mängimisest. Dietrich käis ringreisidel, kus esines šansoonidega, ja andis kontserte kogu maailmas. 1978. aastal võis teda näha tema viimases filmis "Kaunis gigolo, vaene gigolo" koos David Bowiega. Pärast seda elas ta avalikust elust tagasitõmbunult Pariisis. Kuulsast intervjuust Maximilian Schelliga tehti 1982. aastal dokumentaalfilm "Marlene", kus on kuulda ainult näitleja häält.

Marlene Dietrich suri 6. mail 1992. Aasta pärast avaldas tütar Maria tema elust raamatu "Meine Mutter Marlene". Režissöör Joseph Vilsmaier tegi Marlene Dietrichi elust filmi "Marlene", mis jõudis kinodesse 2000. aastal.

Marlene Dietrichi kuulsaim laul on "Lili Marleen".

## Välislingid

* Marlene Dietrichi koduleht
Sõltumatud Kuningriiklased

**Sõltumatud Kuningriiklased** oli Eesti valimisliit, mis sai 1992. aastal VII Riigikogu valimistel 7,12% häältest ja 8 kohta.

Sõltumatud Kuningriiklased koosnesid kahest osast: erakonnast Eesti Rojalistlik Partei ja survegrupist Rojalistlik Ühendus Vaba Toome, mis parodeeris ühendust Vaba Eesti.

Enamasti on seda peetud naljaga pooleks tehtud protestiaktsiooniks, mis osutus ootamatult edukaks. Kuningriiklaste fraktsiooni kuulusid tuntud välispoliitika kommentaator Vambola Põder (suri 1993, asendusliikmeks sai Mihkel Kraav), välispoliitika kommentaator Tõnu Kõrda, ajakirjanik Ralf R. Parve, ajakirjanik Rein Kikerpill, ajakirjanik ja humorist Kirill Teiter, humorist ja luuletaja Priit Aimla, kunstnik Lembit Küüts, fraktsiooni juhtis Kalle Kulbok. 

Kuningriiklaste formaalseks loosungiks oli küll kuningriigi kehtestamine Eestis, kuid oma parlamentaarses tegevuses osalesid nad agaralt vasttaastatud Eesti Vabariigi ülesehitustöös. Nad järgisid konstruktiivse neutraliteedi põhimõtet ehk liitumata Riigikogu huvigruppidega, toetati Eesti rahvusriiklust arendavaid samme sõltumata sellest, kas need lähtusid valitsevalt koalitsioonilt või opositsioonilt. 

Kuningriiklaste protestimeelest saab kõnelda vaid juhtudel, mil koalitsiooni või opositsiooni seaduseelnõud ei vastanud kuningriiklaste vaadetele ja arusaamadele õiglusest ja rahvavõimust, sellistel juhtudel rakendati ka tavatuid aktsioone, nagu fraktsioonivahetajate löömine rändrüütliteks, nõiatrummi põristamist Riigikogu saalis enne istungit (vastukaaluna kavandatavale luterlikule ühispalvusele), jüriöö ülestõusu 650. aastapäeva tähistamist ohvritalitusega Lindamäel ja tulede süütamisega Pika Hermanni tornis, lahkuvatele Vene vägedele medali "Eestimaa vabastamise eest" annetamist, Torgu valla taastamist selle kuningriigiks kuulutamise kaudu jms. Taolised aktsioonid olid küll tõhusad, kuid jätsid kuningriiklastest kerglase mulje, mis varjutas nende tõsist tööd nii parlamendis kui ka selle komisjonides. 

 Kuningriiklased esitasid oma kandidaatide nimekirjad valimiskomisjonile viimasel hetkel, komisjon leidis suure osa kandidaatide dokumentidest pisivigu, aga aeg dokumentide parandamiseks ja uuesti esitamiseks oli juba läbi.

## Viited
Fülogenees

**Fülogenees** ehk **põlvnemiskäik** on mingi organismide rühma evolutsiooniline päritolu. Fülogeneesi uurivat teadusharu nimetatakse fülogeeniaks. Selle tulemusi kasutab fülogeneetiline süstemaatika.

## Vaata ka
*Fülogeneesipuu
*Ontogenees
Wolquin

**Wolquin** (*Volquin*, *Folkvin*, *Volkewin*, *Wolguinus*, *Wolgulin*, *Volkwin*; suri 22. septembril 1236) oli Mõõgavendade ordu teine ordumeister (1209–1236), kes juhtis ordut ristisõjas eestlaste ja teiste ümberkaudsete paganarahvastega. Ta oli piiskop Alberti usaldusalune.

Wolquini on peetud ka Naumburgi krahvisuguvõsasse kuuluvaks (**Volkwin von Naumburg**), sellisel juhul peetakse tema isaks Naumburgi krahvi Volkwinit ja tema pärutolukohaks Naumburgi Kasseli lähedal Põhja-Hessenis. Tema oletatav sugulane Ludwig von Naumburg oli 13. sajandil Saksa ordu liige ja lõpuks ka Saksa meister. On teada, et Naumburgide suguvõsal olid küllaltki tihedad sidemed teiste Mõõgavendade ordusse astunud Põhja-Saksa suguvõsadega.

Vestfaali ajaloolase Otto Schnettleri arvamusel pärines ta Paderborni piiskopkonna Schwalenbergi krahvide suguvõsast.

Wolquin langes lahingus leedulastega Saule lahingus 1236. aastal, pärast rüüsteretke Žemaitijasse.
## Viited

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 606 (lk 462).
*Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578
*Theodor Hirsch, Max Töppen, Ernst Strehlke: Scriptores Rerum Prussicarum: Die Geschichtsquellen der Preussischen Vorzeit bis zum Untergange der Ordensherrschaft, Leipzig 1861
* Volquinus secundus Magister Livoniae / Scriptores rerum Livonicarum II,  lk.446-449
## Välislingid
*
Monofüleetiline rühm

**Monofüleetiline rühm** on organismide rühm, mis koosneb viimasest ühisest eellasest ja kõikidest tema järeltulijatest. 

Monofüleetilised rühmad on näiteks imetajad ja linnud.

20. sajandil oli populaarne fülogeneetiline taksonoomia, mis eelistas monofüleetilisi taksoneid parafüleetilistele ja polüfüleetilistele. Ometi ei ole põhimõtteliselt võimalik jaotada põlvnemispuud rühmadeks nii, et kõik rühmad oleksid monofüleetilised: osa on seejuures kindlasti parafüleetilised või polüfüleetilised.

## Vaata ka
*Polüfüleetiline rühm
*Parafüleetiline rühm
*Monotüüpne takson
Takson

**Takson** ehk **mest** on taksonoomilisse üksusesse kuuluvate organismide kogum.

Takson on taksonoomia põhimõiste ning organismide süstemaatika üksus. Põhiline taksonoomiline üksus on liik, peamised liigisisesed üksused on alamliik, teisend ehk varieteet, alamteisend ja vorm. Liigist kõrgemad üksused on perekond, sugukond, selts, klass ja hõimkond.

Taksoneiks on näiteks liik metsvint (*Fringilla coelebs*), sugukond nelgilised (*Caryophyllaceae*).

**Taksoneiks** nimetatakse ka muldade klassifikatsiooni ühikuid.

## Vaata ka
*eestikeelsed liiginimed
*sort

## Viited
Fugging

**Fugging** (kuni 2020. aasta lõpuni **Fucking**) on küla Austrias Ülem-Austria liidumaa Braunau am Inni ringkonnas Salzburgi lähedal. 2018. aastal elas seal 111 inimest, 2001. aastal 99 inimest.  

Fucking asutati hiljemalt 1070. aastal ning sai nime seal 6. sajandil elanud mehe Focko järgi. Et vanasaksa sufiks -ing tähendab rahvast, on nime *Fucking* tähendus 'Focko rahva koht'. 1090. aastal juhtis linna Adalpertus de Fucingin. 1532. aastal määrati linna ametlikuks nimeks Fugkhing ja 1760 Fucking.

Küla nime varasem kirjapilt langes kokku ingliskeelse obstsöönse sõnaga. Seetõttu tunti küla vastu laialdast huvi. Nimesilti küla piiril on tihti varastatud. See oli Austria kõige enam varastatud liiklusmärk. Hiljem asendati senine nimesilt terasest ja betoonist sildiga, et seda oleks raskem ära viia.

2004. aastal toimus nime muutmise teemal rahvahääletus, ent enamik elanikest oli nime muutmise vastu.

2020. aasta lõpul otsustas vallanõukogu alates 1. jaanuarist 2021 panna küla nimeks **Fugging**.

## Viited

## Välislingid
*Ingliskeelne artikkel
*Austria küla vahetab vulgaarse tähenduse tõttu nime ERR, 18. aprill 2012
Triin Sinissaar

**Triin Sinissaar** (sündinud 27. oktoobril 1975 Moskvas) on eesti dramaturg ja tõlkija.

Lõpetanud 1997. aastal Tartu Ülikooli prantsuse filoloogia erialal.

## Tööd [[Tallinna Linnateater|Linnateatris]]
*2004 Evelyn Waugh' romaani "Tagasi Bridesheadi" dramatiseering "Sebastian"
*2006 "Genoom" (koos Jaanus Rohumaaga)
*2013 "Valmisolek on kõik" (osa 4x10 minutilisest lavastusest)

## Teosed

### Näidendid
Triin Sinissaar on kirjutanud näidendid "Elisabethi lugu", "Kohtume sealpool pilvi" ja "Soolaev".

### Tõlked

*"Vaimud ja hinged" (Alan Baker; 2000)
*"Sinihabe" (Kurt Vonnegut; 2001)
*"Ülestõusmispäev" (Brendan DuBois; 2002)
*"Minu oivaline lahutus" (Geraldine Aron)
*"Kinnimüüritud tuba. Kuulsaid jutte: hirmu, õudust ja põnevust." (Novellivalimik: Ambrose Bierce, Daniel Defoe, William Edmonstoune Aytoun, Walter Scott, Washington Irving, Honoré de Balzac, John Galt, Gerald Griffin, Nathaniel Hawthorne, Samuel Warren, James Hogg, Prosper Mérimée, Herbert Jenkins, Théophile Gautier, Catherine Crowe, Charles Dickens, Sheridan Le Fanu, Norman MacLeod, Wilkie Collins, Amelia B. Edwards, J. S. Fletcher, Tundmatu autor). Koostanud ja järelsõna Kalle Kurg. Tallinn, kirjastus Ilo 2009 ISBN 9789985578957

Samuti on Triin Sinissaar koostanud mitu prantsuse-eesti sõnastikku.

## Auhinnad

* 1999 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse ergutuspreemia ("Me kohtume sealpool pilvi")
* 2001 Eesti Näitemänguagentuuri näidendivõistluse III preemia ("Elisabethi lugu")
Saruman

**Saruman** ehk **Saruman Valge** (hiljem **Saruman Mitmevärviline**) on väljamõeldud tegelane (võlur) J. R. R. Tolkieni raamatutriloogiast "Sõrmuste Isand". Samuti on teda mainitud raamatus "Kääbik ehk Sinna ja tagasi".

## Kirjeldus
Istar, Raudlinna võlur. Saruman oli võlurite vennaskonna istarite juht, kes tuli Keskmaale umbes Kolmanda Ajastu 1000. aastal. Surematutel Maadel oli ta nimi Curumo ja ta oli sepp Aulë maia. Keskmaale ilmudes kandis ta valgeid rõivaid, tal olid läikivmustad juuksed ning ta rääkis ühtaegu targa ja kauni häälega.

## Lühikokkuvõte
Haldjad kutsusid teda *Curuníriks* ehk Kavalaks Meheks ning ta rändas Keskmaal ringi, otsides võimalusi Musta Isanda võitmiseks. Ajapikku tärkas temas uhkus ja võimuiha. 2759. aastal sai Saruman enda kätte Orthanci torni võtmed ning ta asus Raudlinna, kuhu koondas valge käega musta lipu alla suure orkide, poolorkide, uruk-haide ja nõgilaste armee. Ta takerdus Sõrmuste Isanda punutud võrku ja muutus algul enesegi teadmata tema teenriks. Kuid Sõrmuse Sõjas hävitati Sarumani vägi põhjalikult nii Raudlinna rünnanud Entide kui Sarvelinna lahingus tema armee purustanud rohirrimite käe läbi. Lõpuks murdis Gandalf pooleks tema saua, hävitades nõnda tema maagilised võimed. Sarumani langus oli nii suur, et ta püüdis saada pisikestki kättemaksu Maakonnas. Selle haleda katse surusid maha vaprad kääbikud ning lõpuks tappis võluri tema jäägituim tallaalune Gríma Ussikeel.
Raamatus kujutatakse Sarumani võimsa võlurina, kes on võlurite Valge Nõukogu juht.

Sõrmuste Isanda filmides kehastab Sarumani Christopher Lee.
Eesti Näitemänguagentuur

**Eesti Näitemänguagentuur** (ENA) oli aastatel 1994–2007 tegutsenud osaühing, mille asutasid üheksa Eesti riigiteatrit ja mille osanikud olid Eesti riik ja Tallinna linnavalitsus. Eesti Näitemänguagentuur vahendas avalikule esitamisele tulevate näidendite autoriõigusi ja nõustas nii teatreid ja projektijuhte/lavastajaid kui ka autoreid ja tõlkijaid teatritekstide autoriõiguste küsimustes.

Algselt tegutses Eesti Näitemänguagentuur aktsiaseltsina, kuida 1996. aastal muudeti aktsiaselts osaühinguks. 

Eesti Näitemänguagenturi autoriõiguste oste finantseeris riik, tegevuskulud kaeti vahendustasudest.

Aastast 1995 korraldas Eesti Näitemänguagentuur iga kahe aasta tagant näidendivõistlusi. Aastal 2007 jätkas näidendivõistluste korraldamist Eesti Teatri Agentuur, mis lood samal aastal Eesti Näitemänguagentuuri ja Eesti Teatriliidu Teabekeskuse ühinemisel ja mis võttis üle kahe asutuse töökohustused, sh Eesti Näitemänguagentuuri sõlmitud lepingud. Eesti Teatri Agentuur jätkab ka Eesti algupärandite tõlgete tellimist. 

## Vaata ka

* Eesti Teatri Agentuur
* Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistlus

## Viited
Gecko

**Gecko** on avatud lähtekoodiga brauseri küljendusmootor, mida kasutatakse kõikides Mozilla kaubamärgiga programmides ja selle derivaatides (kaasa arvatud hilisemad Netscape'i väljalasked). C++-is kirjutatuna on Gecko arendatud toetama avatud interneti standardeid. Küljendusmootori lõi Netscape Communications Corporation, nüüd on arendajaks Mozilla Foundation.

Gecko võimaldab rikkalikku rakendusliidest, mis teeb selle sobilikuks laiale rollidevalikule internetipõhistes programmides, näiteks veebilehitsejad, sisuesitlus ja klient/server-tüüpi tehnilised võimalused. Põhiliselt kasutatakse seda Mozilla derivaatides, nt Netscape-is ja Mozilla Firefox-is, kuid mujalgi. Gecko on mitmeplatvormiline ning töötab sellistes opsüsteemides nagu Microsoft Windows, Linux ja Mac OS X.

Geckot peetakse kõige tuntumaks küljendusmootoriks veebis peale Tridenti (Internet Explorer Windowsile alates 4. versioonist). Järgnevad KHTML (Konqueroris), WebCore (Safari veebibrauseris), Presto (Operas) ja Tasman (kasutab Macintoshi Internet Explorer).

## Geckol põhinevad veebibrauserid
* Netscape 6.x (ja uuemad)
* Mozilla Suite
* Mozilla Firefox
* SeaMonkey
* Galeon
* Epiphany
* Skipstone
* Kazehakase
* K-Meleon

## Välislingid
* Gecko Wiki [en]
* Gecko FAQ
* XULRunner Hall of Fame
Geneetiline info

**Geneetiline info** ehk **geneetiline informatsioon** (ka: *genoomne info*) on elusorganismi geenidesse talletatud informatsioon organismi ülesehituse kohta. Geneetilise infona võib käsitleda organismi kogu genoomi või ainult organismi funktsionaalseid geene. Geneetiline info realiseerub geenide avaldumise ehk geeniekspressiooni kaudu.

Täpsemini, geneetiliseks informatsiooniks nimetatakse kas
*organismi (raku) genoomi (DNA) struktuurset informatsiooni, mida saab bittides mõõta, või
*eellastelt järglastele päranduvat funktsionaalset (tähenduslikku) informatsiooni, mis seisneb organismi (ehituslikes ja käitumuslikes) toimimisoskustes ja mis pole otseselt mõõdetav.

Märkus. Vahel aetakse mõiste "geneetiline info" ekslikult segi mõistega "geneetiline kood". Geneetiline kood on võrdlemisi universaalne reeglistik, mille alusel mRNA põhjal valmistatakse proteiine, geneetiline info aga on konkreetsetel organismidel põlvkonniti päranduv struktuurne või funktsionaalne ehitusmuster.

## Vaata ka
*genoom
*genotüüp
ENA

**ENA** võib tähendada järgmist:
*Eesti Näitemänguagentuur
*École nationale d'administration

**Ena** võib tähendada järgmist:
*Ena (eesnimi)
*Ena, linn Jaapanis
Kassel

**Kassel** on linn Saksamaa lääneosas Hesseni liidumaal. See asub Fulda jõe ääres.

## Ajalugu
Kasselit on esmamainitud 913. aastal. 1189. aastal sai ta linnaõigused.

Kassel oli aastatel 1277–1567 Hesseni maakrahvkonna, 1567–1803 Hessen-Kasseli maakrahvkonna ja 1803–1866 Hesseni kuurvürstiriigi pealinn.

1970. aastal asutati Kasseli Ülikool.

Kassel on tuntud seal iga viie aasta tagant korraldatava kaasaegse kunsti näituse "documenta" poolest. Eelmine "documenta" toimus 2022. aastal.


Kassel asv2022-02 img21 Rathaus.jpg|Linna raekoda
Kassel asv2022-02 img22 Fridericianum.jpg|Fridericianum
KasselObereKoenigsstrasse2347.jpg|Königsstraße


## Vaata ka
* Fatima kirik

## Viited

## Välislingid

* Kasseli koduleht
Melanhoolik

**Melanhoolik** on üks neljast temperamenditüübist teadusliku psühholoogia eelses isiksuseteoorias. 

Melanhoolsed inimesed on analüütilised, detailidele orienteeritud ning sügava mõtte- ja tundeeluga. Nad on introvertsed ja neile ei meeldi seltskonnast eristuda. Melanhoolne inimene on mõtlik, tagasihoidlik ja tihti ärev. Tihti püüdlevad nad täiuslikkuse poole nii sisemiselt kui ka neid ümbritsevas keskkonnas, mis väljendub ülimas puhtuses ja detailsuses.

## Vaata ka
*Koleerik
*Sangviinik
*Flegmaatik
*Neli temperamenditüüpi

## Viited
Koleerik

**Koleerik** on üks neljast temperamenditüübist teadusliku psühholoogia eelses isiksuseteoorias. Koleerilised inimesed on iseseisvad, otsustavad ja eesmärgile orienteeritud. Nende liidriomadused ja ambitsioonikus toetavad neid teiste juhtimisel. Lisaks on neil loogiline maailmavaade ning nad tuginevad otsustes faktidele.

## Vaata ka
*Sangviinik
*Flegmaatik
*Melanhoolik
*Neli temperamenditüüpi

## Viited
Flegmaatik

**Flegmaatik** (kreeka keeles *phlegma* tähendab 'lima') on üks neljast temperamenditüübist teadusliku psühholoogia eelses isiksuseteoorias.

Flegmaatik on rahulik, alati tasakaalukas, visa ja püüdlik inimene. Oma tegemistes on järjekindel ja põhjalik. Ta oskab oodata ja olla kannatlik. Flegmaatik omandab kõike aegamööda, viib alustatu alati lõpuni ning oma suhetes ja huvides on püsivad. On vähe altid kiitustele ja laitustele. Tähelepanu ümberlülitumine ja uuele tööviisile üleminek on tal vaevaline. Tal on kerge jääda rahulikuks isegi keerukates olukordades. Teda on raske naerma ajada, vihastada või kurvastada. Vaheldust ta ei armasta, uues olukorras kohaneb väga aeglaselt. Kaaslastega kontakti leidmine ja tutvumine käib tal pikkamööda, kuid sõbrana on ta truu ja ustav. 

Miimika on napp, tundmused avalduvad vaoshoitult, liigutused ja kõne on aeglased. Tal on kerge valitseda oma meeleolusid, rangelt kinni pidada väljakujunenud olukorrast ja töösüsteemist. Ta on soliidne, ei raiska jõudu asjata. Ta on kannatlik, vastupidav ja ennast valitsev. Arvestades jõudu, viib ta alustatu lõpule, kuid vajab hoovõtuks aega. Ei lähe kergelt närvi.

## Vaata ka
*Neli temperamenditüüpi
*Koleerik
*Sangviinik
*Melanhoolik
*Psühholoogia mõisteid

## Viited
Illustreerija

**Illustreerija** ehk **illustraator** on kunstnik, kelle tööks on traditsiooniliselt mingi teksti varustamine visuaalse materjaliga, mis vastaks asjakohase teabe sisule.

Sellist täiendavat pildilist materjali nimetatakse illustratsiooniks. 

## Ülesanne
Illustreerija ülesanne on selgitada keerukaid ideid või tehnilisi objekte, mida tekstiliselt seletada oleks raske. Illustratsioon on laialt levinud ilukirjanduses, eriti lastekirjanduses, kus pilt toetab kirjaniku kirjeldatavat sündmust ning aitab luua emotsiooni (näiteks paneb lugeja naerma või kartma).

### Otstarve
Illustratsioonil on ka meelelahutuslik otstarve – postkaartidel, postritel-plakatitel, karikatuuridel, koomiksites, ajakirjanduses, kaubanduses, pakenditel, reklaamides jne.

Paljud illustreerijad on aga spetsialiseerunud tehnilisele ja teaduslikule illustratsioonile (näiteks botaaniline illustratsioon, meditsiiniline illustratsioon, vms).

## Töövõtted
### Trükigraafika
Illustratsiooni väljundiks on üldjuhul tiražeerimine trükkimise teel. Seetõttu (traditsioonilise trükikunsti spetsiifika tõttu) on illustreerijate seas domineerinud graafikud, ning illustratsioonis on kasutatud graafika tehnikaid, näiteks tušijoonised, gravüürid, linoollõige, puulõige jt. Mida edasi on arenenud trükitehnika, seda mitmekesisemaks on muutunud ka illustreerijate töövõtted.

### Arvutigraafika
Kaasajal on illustratsioonikunst väga mitmepalgeline, see on kõigile kättesaadavaks saanud tänu arvutitele ja arvutigraafikale. Modernne trükitehnika kvaliteet praktiliselt ei piira enam kunstnikku ning lisaks trükistele on illustratsioon saanud uue väljundi arvutiekraani näol. Tänapäeval luuaksegi vastavate arvuti tarkvaradega enim vektorgraafikat.

## Vaata ka

* Kunstnik
* Kujutav kunst
* Illustratsioon
Illustratsioon

**Illustratsioon** on visuaalne teos (näiteks joonistus, maal või foto), milles rõhk on pigem kujutataval kui kujutamise viisil. Illustratsiooni ülesanne on selgitada, toetada, rikastada või dekoreerida visuaalselt mingit lugu või asjakohast tekstilist informatsiooni.

## Illustratsiooni kasutusvaldkondi
*Ilukirjanduses, eriti lastekirjanduses kasutatakse illustratsiooni andmaks tegelastele nägusid, tegevuse ja/või tausta visualiseerimiseks või emotsiooni loomiseks — pildid panevad lugeja naerma või tekitavad temas kõhedust. 

*Illustratsioon võib selgitada tehniliselt keerukaid objekte või kirjeldada veel teostamata objekte, mida teksti abil täpselt väljendada ei saa. Tehnilised instruktsioonid käsiraamatutes on tihti illustreeritud. 

*Teaduslikult kasutatakse illustratsiooni näiteks meditsiinis anatoomia kujutamiseks, botaanikas, zooloogias (on liike, mida on raske pildistada), arheoloogias jne.

*Illustratsioonil on ka meelelahutuslik otstarve — postkaartidel, plakatitel, ajakirjanduses, kaubanduses pakenditel, reklaamides ning mujal.

## Vaata ka
* illustraator
* kujutav kunst
* karikatuur
* kunstnik
Domeen (bioloogia)

**Domeen** (*Regio*) on bioloogias praeguse seisuga kõrgeim taksonoomiline kategooria, üks eluslooduse suurjaotusi. Domeeni mõiste võttis 1990. aastal kasutusele molekulaarbioloog Carl Woese, kes jaotas eluslooduse kolmeks domeeniks: eukarüoodid, bakterid (ehk eubakterid) ja arhed. Enne seda jaotati elusloodus kaheks suureks rühmaks (prokarüoodid ja eukarüoodid).

Uurides prokarüootsete organismide rRNA 16s subühikuid, näitas Woese, et osa prokarüoote on teistest silmnähtavalt erinevad ning paljude tunnuste alusel fülogeneetiliselt isegi lähedasemad eukarüootidele. Nende andmete põhjal postuleeris ta, et eukarüoodid ja arhed pärinevad ühisest eellasest ja bakterid on fülogeneetiliselt varem lahknenud, mistõttu prokarüootide rühm pole monofüleetiline võrreldes eukarüootidega. Hilisemad uuringud kinnitasid seda arvamust (näiteks arhede ja eukarüootide rakumembraani biokeemiline koostis ja viburi ehitus on sarnasem kui bakteritel ja arhedel). Bakterite ja arhede vahelisi erinevusi on veel – DNA replikatsiooni- ja transkriptsioonimehhanismid arhedel ja bakteritel on erinevad, näiteks koosneb bakterite RNA-polümeraas vaid 4 subühikust, samal ajal kui arhedel koosneb RNA-polümeraas 16 subühikust, mis on tunduvalt sarnasem eukarüootidele. Lisaks esineb arhedel DNA pakkevalke – histoone, mida seni oli omaseks peetud vaid eukarüootidele. Sellest tulenevalt tehti ettepanek võtta kasutusele riigist kõrgem takson ning jaotada elusloodus kolmeks domeeniks. Selline klassifikatsioon võeti kiiresti omaks ja on praegu valdav.

Kolme domeeni kontseptsiooni on kritiseeritud viidates sellele, et arhede ja bakterite genoom on küllaltki sarnane ja muud biokeemilised erinevused on võib-olla ületähtsustatud. Viimasele väitele ei ole seni siiski piisavat kinnitust.

Kuigi viirustel pole eluslooduse jaotamise süsteemis (seni veel) kohta, on vahel välja pakutud võimalust lisada elu puule neljas haru, mis hõlmaks mõningaid viirusi. Sellisteks väideteks on andnud alust mõnede suurte ja keeruliste viiruste leidmine (nt 1992. aastal avastatud *[[Mimivirus]]* ja 2010. aastal tuvastatud *[[Megavirus]]*). Kirjanduses on viirusi käsitletud mõnikord rühmana "rakutud" (*Acellularia*).

Domeenist ühe astme võrra madalam taksonoomiline kategooria on riik.

## Vaata ka
*taksonoomia
*evolutsioon

## Välislingid
*Inimese positsioon elupuus
*Woese ja teiste artikkel, milles tehti ettepanek jaotada elusloodus kolmeks domeeniks (*inglise keeles*)
Domeen

**"Domeen"** (prantsuse sõnast *domaine* 'valdus') on mitmetähenduslik sõna.
***[[Domeen (maavaldus)|Domeen]]** oli feodalismis maahärra majandatav maavalduse osa.
**Kuninga domeen
***Domeen** ehk **[[domeeninimi]]** on nimeline valdus Internetis**.

Bioloogias
****Domeen** on [[bioloogia]]s kõrgeim [[taksonoomia|taksonoomiline]] üksus.
****Domeen** on osa [[Valk|valgu]] struktuurist, mis on võimeline, sõltumata ülejäänud valgust, arenema ja funktsioneerima. 
****Domeen** on [[immunoglobuliin]]i homoloogiapiirkonna kolmemõõtmeline struktuur. 
***Domeen** ehk **doomen** ehk **magnetiline domeen** on [[füüsika]]s magnetilisest materjalist aine ühesuunalise [[spontaanne magneetumine|spontaanse magneetumise]] makroskoopiline piirkond. 
***Domeen''' on keemias polümeeri mikrostruktuuri üksus.
*...  

## Vaata ka
*doomen
Fosfolipiidid

**Fosfolipiidid** on fosfaatrühma sisaldavad amfifiilsed lipiidid.

Fosfolipiidid koosnevad tavaliselt hüdrofiilsest peast ja hüdrofoobsetest sabadest. Hüdrofiilne "peaosa" omab fosfaatrühma tõttu laengut, sabad aga mitte.

Fosfolipiidid moodustavad vägagi elastseid lipiidseid kaksikkihte, millest koosnevad rakkude sfäärilised membraanid, mis võimaldab hoida eraldi raku sisemist ja välimist keskkonda, lubades vabalt läbida väiksema läbimõõduga mittepolaarseid gaasi molekule, nagu näiteks hapniku ja süsihappegaasi molekule.

Esimene bioloogilises koes tuvastatud fosfolipiid oli letsitiin.

## Välislingid
* http://www.phschool.com/science/biology_place/biocoach/bioprop/phospho.html
Glükosiidid

**Glükosiidid** on eetritüüpi ühendid, mis on moodustunud monosahhariidist ja alkoholist või mitmest monosahhariidist.

## Vaata ka
*Tsüanogeensed glükosiidid
Kaksikioon

**Kaksikioon** ehk **tsvitterioon** on neutraalne hübriidioon, mis sisaldab katiooni ja aniooni ning moodustab molekuli.

## Vaata ka
*ioon
Ankara

**Ankara** on Türgi pealinn ja suuruselt teine linn İstanbuli järel. Asub Anatoolia kiltmaal, keskmiselt 938 m kõrgusel.

Ankara varasem nimi oli **Angora** või **Engürü**. Kreeklased ja roomlased nimetasid linna **Ancyra**; see sõna tähendab kreeka keeles ankrut.

## Ajalugu

Ankara kuulus hetiitide moodustatud Hati riiki. Pärast selle hävitamist kuulus ta Früügiale, siis Lüüdiale ja Pärsiale. Linnas peatus mõnda aega Aleksander Suur. 278 eKr vallutasid piirkonna gallide hõimuliit galatid, kes tegid Ankara esimest korda pealinnaks. 189 eKr ühendati Galaatia Rooma riigiga, Ankara sai Galaatia provintsi pealinnaks ja omandas suure tähtsuse. Ankarast on leitud Augustuse testamendi kakskeelne tekst.

Ankara oli ka Bütsantsi riigi tähtis kaubanduskeskus, ehkki 6.–11. sajandini vallutasid araabia väeüksused linna korduvalt. Lõplikult kaotas Bütsants Ankara 1073. aastal.

Ankaras oli Kemal Atatürgi peakorter alates 1919. aastast. Kui loodi Türgi Vabariik, viidi pealinn 1923. aastal Istanbulist Ankarasse, et kaitsta seda välismaiste vallutajate eest.

## Vaatamisväärsused

*Atatürgi mausoleum Anitkabir
*Anatoolia kunsti muuseum
*Atakule vaatetorn

## Vaata ka
*Ankara Ülikool
*Gazi Ülikool
*Çankaya Ülikool

## Viited

## Välislingid

*Ankara koduleht
Tera-

**Tera-** (tähis **T**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 1012 korda suurem. Näiteks sagedus 1 teraherts (THz) on 1012 hertsi ehk triljon hertsi (ehk 1000 gigahertsi ehk 1000&nbsp;000  megahertsi ehk 1000&nbsp;000&nbsp;000  kilohertsi).

Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast *teras* (koletis, s.t koletult suur) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga.

Informaatikas ja infotehnoloogias kasutatakse samuti eesliidet tera- (nagu ka eesliiteid kilo-, mega-, giga-), mis aga ei väljenda enamasti mitte detsimaalset  kordsust 1000, vaid binaarset kordsust 210 = 1024. Näiteks andmehulk 1 terabait on 1024 gigabaiti ehk 240 = 1&nbsp;099&nbsp;511&nbsp;627&nbsp;776 baiti.
Tromsi maakond

**Tromsi maakond** (põhjasaami *Romsa*) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Maakond piirneb Soome ja Rootsiga, Norra maakondadest kirdes Finnmargi maakonnaga ja edelas Nordlandi maakonnaga.

2020. aastal moodustati Finnmargi ja Tromsi maakonnast Troms og Finnmargi maakond. 15. juunil 2022 otsustas Storting Troms og Finnmargi maakonna loomise tagasi pöörata ning Tromsi maakond taasmoodustati 1. jaanuaril 2024.

## Vallad

Maakonnas on 21 valda (sulgudes elanike arv 1. jaanuaril 2024):

2013. aastal liideti Bjarkøy vald Harstadi vallaga. 2020. aastal moodustati Bergi, Lenviki, Torskeni ja Tranøy vallast Senja vald.

## Viited
Finnmargi maakond

**Finnmark** (põhjasaami keeles *Finnmárku*, soome keeles *Ruija*) on Norra nii põhja- kui idapoolseim maakond, mis asub Põhja-Jäämere ääres, piirnedes idas Venemaa ja lõunas Soomega.

Ajalooliselt on Finnmargiks nimetatud ka maakonnast laiemat ala Lapimaal.

2020. aastal moodustati Finnmargi ja Tromsi maakonnast Troms og Finnmargi maakond. Storting otsustas 15. juunil 2022. aastal liitmaakonna loomise tagasi pöörata ning endistes piirides maakond moodustati uuesti 1. jaanuaril 2024.

## Vallad
Maakonnas on 18 valda (elanike arv 1. jaanuaril 2024):

2020. aastal liideti Hammerfesti vallaga Kvalsundi vald.

## Elanikkond
Maakonna elanikest 89,2% on kristlased.

## Viited

## Kirjandus
*Friedrich Rühs, Finland och dess invånare. Stockholm, 1827, *Finmarken* s. 179-182
Nordlandi maakond

**Nordlandi maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras.

## Vallad
Maakonnas on 41 valda (elanike arvud seisuga 27. veebruar 2020). 2020. aastal liideti Ballangeni vald ja osa Tysfjordi vallast Narviki vallaga ning ülejäänud osa Tysfjordi vallast Hamarøy vallaga. Samal aastal viidi Tjeldsundi vald Nordlandi maakonnast Troms og Finnmargi maakonda.

## Viited

## Välislingid

* Nordlandi koduleht
Väärismetallid

**Väärismetallid** on haruldased metallid, millel on majanduslikult kõrge ja suhteliselt stabiilne väärtus. Tänapäeval loetakse väärismetallideks kulda, hõbedat, plaatinat, pallaadiumi ja nende sulameid. Vahel loetakse väärismetallideks ka muid plaatinametalle – peale plaatina ka osmiumi, iriidiumi, pallaadiumi, roodiumi ja ruteeniumi.

Väärismetallide käitlemise kohta on sätestatud riiklikud reeglid, mida Eestis reguleerib väärismetalltoodete seadus.

Ajalooliselt on väärismetallide hulka kuulunud näiteks alumiinium, kuigi ta on kõige levinum metall maakoores, oli teda raske saada puhtal kujul. Seetõttu oli alumiinium 19. sajandi I poolel kallim kui kuld.

## Vaata ka
*Mustmetallid
*Värvilised metallid
İzmir

**İzmir** on linn Türgi lääneosas ja suuruselt kolmas linn Türgis, ta on İzmiri provintsi pealinn. Asub Vahemere rannikul.

İzmiri varasem kreekakeelne nimi oli **Smürna** (uuskreeka *Σμύρνη*).

Linnas asub İzmir Kâtip Çelebi Ülikool, mis on asutatud 2010. aastal.

## Ajalugu

## Vaatamisväärsused

## Sport
Linnas tegutseb spordiklubi Bucaspor.

## Viited

## Välislingid

* İzmiri koduleht
* March 28, 2012 by Dr Akin Ersoy Filed Under: Issue 52, Features, Turkey, Smyrna
Surju valla vapp

**Surju valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Surju valla vapp.

Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 7. veebruaril 1996.

Vapi autor on Priit Herodes

## Vapi kirjeldus
Surju valla vapi rohelisel kilbil on kuldne vai. Kilbi ülemisel poolel kõrvuti kolm vastandvärvides kuuske (kaks kuldset, üks roheline).

## Põhjendus
Kilbi roheline värvus ning jaotus viitavad metsadele, mis hõlmavad 2/3 valla territooriumist. Kuldne on Pärnumaa vapivärvus. Vai sümboliseerib Reiu jõge ning kuused märgivad seda, et Surju vald koosneb kolme endise valla aladest.

## Vapi kasutamise kord
Valla vapi kujutist kasutatakse:
#Valla vapi kujutist võivad oma pitsatitel kasutada ainult Surju Vallavalitsus ja Vallavolikogu.
#Valla kirjaplangil.
#Valla üldplangil.
#Vallavalitsuse ja vallavolikogu poolt välja antud trükistel, meenetel, reklaamidel ja embleemidel.
#Valla piire tähistavatel märkidel.
#Muudel juhtudel vallavalitsuse loal. 

Valla vapi kujutis peab mõõtmetest olenemata vastama etalonkujutisele.

## Vaata ka
*Surju valla lipp

## Viited

## Välislingid
*Surju valla sümboolika valla kodulehel
*Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Surju vald
Tahkuranna valla lipp

**Tahkuranna valla lipp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tahkuranna valla lipp.

Lipp kinnitati 29. augustil 1995.

## Lipu kirjeldus
Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud horisontaalse lainelise joonega kaheks väljaks. Ülemine sinine väli on kitsam ning alumisel kollasel väljal on sinine kaheksaharuline täht milles valge veskikivi.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm 

## Põhjendus

Kollane värvus pärineb Pärnumaa vapilt. Kollane sümboliseerib päikest ja liivarandu, samuti elujõudu ning rõõmu. Sinine tähistab merd ning kõike sellega seonduvat. Kaheksaharuline täht sümboliseerib vaimuvalgust, haridust ja taassündi. Veskikivi pärineb Tahkuranna vallas sündinud Konstantin Pätsi vapilt. 

## Lipu kasutamise kord
Tahkuranna valla lippu kasutasid volikogu ja vallavalitsus vallavalitsuse hoones, hoone ees ja ürituse toimumiskohas:
#Sõprusvaldade päevadel Tahkuranna vallas.
#Valla päevadel sõprusvaldades.
#Kujunduselemendina ülevallalistel hariduse-, kultuuri- ja spordiüritustel ning samalaadsetel üritustel dekoratiivgruppides teistes vabariigi valdades.
#Tahkuranna valda sümboliseerivatel suveniiridel.

Tahkuranna valla lipu kasutamine kodanike ja juriidiliste isikute poolt
kujunduselemendina oma atribuutikal, samuti valla lipuga kujundatud atribuutika valmistamine müümise eesmärgil toimus vaid Tahkuranna Vallavalitsuse loal tasu eest litsentsi väljaandmisega. Tasu suuruse ja võtmise korra kehtestas vallavalitsus.

Tahkuranna valla lipu kasutamine vallakujunduselemendina ja suveniiridel toimus ainult kooskõlastatult vallavalitsusega.

## Vaata ka
*Tahkuranna valla vapp

## Välislingid
*Tahkuranna valla sümboolika valla kodulehel
*Tahkuranna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kalle Kulbok

**Kalle Kulbok** (sündinud 3. aprillil 1956 Tallinnas) on eesti poliitik ja kodanikuõiguste aktivist, kes on tuntud endise Sõltumatute Kuningriiklaste ja Rojalistliku Partei juhina.

## Haridus
Kalle Kulbok lõpetas 1974 Nõo Keskkooli. Hiljem õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis muu hulgas matemaatikat. Ülikool jäi lõpetamata.

## Töökäik
Mõnda aega tegutses Kulbok Tartus keelevolinikuna. Ajakirjandus kajastas tema nõudmist, et baarisilt "Bistro" tuleb asendada eestikeelse sildiga "Bistroo".

Kalle Kulbok töötas EENetis (Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrgus) spetsialistina.

## Poliitiline karjäär
Oli Eesti Kongressi liige.

Eesti Rojalistliku Partei juhina ning Sõltumatute Kuningriiklaste esinumbrina pääses ta 1992 VII Riigikokku. 1995. aasta Riigikogu valimistel ei õnnestunud tal kandideerida, sest ta keeldus kinnitamast oma lojaalsust Eesti Vabariigile.

Pärast Kuningriiklaste kadumist ei jätnud Kulbok, erinevalt enamikust oma endistest aatekaaslastest, avalikku protestimeelsuse avaldamist. Euroopa Liiduga ühinemise ümber väldanud ühiskondlike arutelude aegu esines avalikkuses Kulbok euroskeptiliste seisukohtadega. Ta on koostanud raamatu "Euroopa Liit – skeptiku vaatenurk" ja avaldanud Eesti meedias oma vaateid kaitsvaid artikleid ning püüdnud ka talle mittemeeldiva vastu aktiivselt tegutseda (näiteks tõmbas Iraagi sõja alguse puhul Tartus Eesti lipu poolde vardasse ja püüdis Euroopa Liiduga liitumise ajal välja kuulutada Eesti Kuningriiki). Seejuures on jäänud enamasti lahtiseks, kas tegu on tõsimeelse aktsiooni või pigem naljaga.

19. septembril 2003 esitas Kalle Kulbok Riigikohtule taotluse Euroopa Liiduga ühinemise kohta korraldatud rahvahääletuse õigustühiseks kuulutamiseks. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium jättis Kulboki kaebuse läbi vaatamata, kuna sellise taotluse esitamiseks oli õigus üksnes presidendil.

## Viited

## Välislingid
*Kalle Kulbok üritas Tartu Tähetornis lippu maha tõmmata, 22. märts 2003
*Nimetagem usuõpetus eetikaks ja ongi vesi sogatud 
*Nils Niitra: Kalle Kulbok jääb truuks kuningriiklusele, tartu.postimees.ee, 22. juuni 2006
*KALLE KULBOK: kuluhüvitise uus kord on põhiseaduse vastane, epl.ee, 1. juuni 2007
*Urmi Reinde: Kalle Kulbok: "Hääled Parempoolsetele toodi Lõuna-Ameerikast!", Kesknädal (17. juuni 2009)
*Kuningriiklane Kalle Kulbok naaseb poliitikasse, tartupostimees.ee, 19. august 2009 
*Euroskepsis.ee – Kalle Kulboki loodud euroskepsitsismi lehekülg
*Kalle Kulbok: vabaduse hauasammas tõuseb
Kaama

**Kaama** (sanskriti keeles *kāma* 'iha, nauding') on India mõtteviisis erootika ja esteetiline nauding, üks neljast elusihist. 

## Vaata ka
*Kaamasuutra
Epikaste

Epikaste oli vanakreeka mütoloogias mitme naistegelase nimi:

* '''Epikaste (Kalydoni tütar)''', Kalydoni tütar ja Agenori abikaasa
* **[[Epikaste (Augeiase tütar)]]**, Augeiase tütar ja Heraklese üks armastatutest
* **Epikaste**, Agamedese abikaasa
* **Epikaste**, Klymenose abikaasa
* **Epikaste**, Nestori tütar
* **[[Iokaste]]** (harva ka **Epikaste**), Oidipuse ema ja naine
PunaMust

**PunaMust** on anarhistlik interaktiivne veebikeskkond Eestis. Punamust asutati 24. veebruaril 2006. 

PunaMust on mitteformaalne inimeste kooslus, mis on kogunenud alternatiivset maailmavaadet pakkuva veebikeskkonna ümber, mis propageerib vabatahtlikku, iseorganiseeruvat ning alt-üles toimivat ühiskonnakorraldust (otsustamine ning organiseeritud tegevus peab toimuma ennekõike rohujuure tasandil), ühendades samas sarnast maailmavaadet omavaid inimesi üle terve Eesti. 

## Vaata ka
* Anarhism
* Anarhosündikalism
* Anarhistliku kirjanduse loend

## Välislingid
* PunaMusta koduleht
Susiidid

**Susiidid** olid Esimese Moosese raamatu järgi hõim, kes Aabrahami ajal elas Haamis, mis  nähtavasti asus Jordani jõest ida pool Baasani ja Moabi vahel. 

Susiidid vallutas Eelami kuningas Kedorlaomer: *Ja neljateistkümnendal aastal tulid Kedorlaomer ja need kuningad, kes olid koos temaga, ja lõid (...) susiite Haamis...* (1Ms 14:5). 

Arvatakse, et jutustaja eeldas selle hõimu tuntust, sest ta lisas selle nimele määrava artikli.  Seetõttu on muuhulgas Septuaginta autorid seda nime tõlgendanud üldnimena tähenduses 'tugevad'  (*ha'izzuzim*) või *vägevad* (*ha-'ezuzim*) ning samastanud neid hiiglasteks peetud refalastega või nende hõimuga (ammonlased nimetasid  neid  samsummideks), kes elasid alal, kuhu hiljem asusid ammonlased  (5Ms 2:20). Hiljemgi on arvatud, et nimede erinevus tuleneb kopisti veast.  

## Välislingid
Zsigmondy teoreem

**Zsigmondy teoreem** väidab, et kui *a* ja *b* on ühistegurita positiivsed täisarvud ning *a*>*b*,  siis täisarvude jada *a**n* – *b**n* igal liikmel on vähemalt üks primitiivne algtegur, välja arvatud juhul, kui *a*=2,  *b*=1 ja *n*=6, ning mõningatel juhtudel ka siis, kui *n*=2 ning *a*+*b* on arvu 2 täisaste.

Teoreem on saanud nime Karl Zsigmondy järgi.  

## Vaata ka
*Zsigmondy arvud
Primitiivne algtegur

Täisarvude jada *a*1, *a*2, ..., *a**n*, ... liikme *a**n* **primitiivne algtegur** on mis tahes algarv, millega  jagub arv *a**n*, kuid ei jagu ükski arv  *a**m*, mille puhul *m*<*n*. 

Jada liikmel ei pruugi  primitiivseid algtegureid olla. Tal võib neid olla üks, või ka mitu.
Agenor (Pleuroni poeg)

**Agenor** (kreeka keeles Ἀγήνωρ) oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia kuningas. Agenori isa oli Pleuron, kes asutas Aitoolias samanimelise linna, Agenori ema oli Xanthippe.

Tema abikaasa oli Epikaste, kellega ta sai kaks last: poeg Porthaon, kes päris Aitoolia trooni, ja tütar Demonike, kes sai Aresega neli poega. Pausaniase järgi oli ka Thestios Agenori poeg. Agenori isa Pleuron ja Epikaste isa Kalydon olid vennad, järelikult olid Agenor ja Epikaste lähisugulased.

Hyginuse mütoloogiaülevaates oli Agenor üks Meleagrose onu, kelle Meleagros tappis pärast Kalydoni metsseajahti. Selle versiooni järgi oli Agenor Thestiose poeg.

## Vaata ka

* Epikaste
* Porthaon
* Demonike
* Aitoolia kuningas

## Viited
126

**126. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 70. aastad 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad - **[[120. aastad]]** - 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad

Aastad: 121 122 123 124 125 - 126 - 127 128 129 130 131
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* 1. august – Pertinax, Vana-Rooma keiser

## Surnud

* ...
193

**193. aasta**

Sajandid: 1. sajand - **[[2. sajand]]** - 3. sajand

Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - **[[190. aastad]]** - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad

Aastad: 188 189 190 191 192 - 193 - 194 195 196 197 198
----
## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*28. märts  – Pertinax, Vana-Rooma keiser
*2. juuni – Didius Julianus, Vana-Rooma keiser
Regio (täpsustus)

Ladina sõna **"regio"** 'piirkond' kasutatakse eesti keeles:
*kaardifirma **[[Regio]]** nimena
*ladinakeelse nimetusena  **[[domeen (bioloogia)|domeen]]i** (kõrgeima taksonoomilise üksuse) kohta (*Regio*)
Visual Basic 2005

**Visual Basic 2005** on objektorienteeritud programmeerimiskeel, klassikalise Visual Basicu edasiarendus, mis on teostatud .NET-raamistikus.

Microsoft toodab ja tarnib mitmesuguseid integreeritud programmeerimiskeskkondi Visual Basic 2005 jaoks, mille hulgas on nii vabavarasid kui kommertsvarasid.

Visual Basic 2005 on lihtsasti arusaadav ning samas sisaldab võimalust väljuda kõrgkeele piiridest ja laskuda süsteemipõhisesse programmeerimisse.

Oma eelkäijatest erineb ta märgatavalt, kuid siiski on tegemist BASICu perekonda kuuluva keelega. Paljud muutused said tehtud selleks, et arendada keel võimsamaks, olles kontseptsioonilt samasugune kui tema eelkäijad. Lisati või uuendati palju funktsioone ja makrosid, samas jäeti välja vahendeid, mis võimaldasid programmeerida halvas stiilis. Lisati programmeerimist lihtsustavaid vahendeid, näiteks *IntelliSense, Code Snippets* ja *AutoCorrect*, samuti lisati võimalus parandada koodi selle täitmise ajal ilma koodi peatamata. Visual Basic on lihtne keel, millega sageli alustatakse programmeerimise õpetamist. Visual Basic 2005 peaks ühilduma teiste .NET keeltega (Visual C#, Visual J# või Visual C++).

Visual Studio on arenduskeskkond .NET-programmeerimiskeeltele, kuhu kuulub ka Visual Basic 2005.

### Nõuded
Windows 2000, XP+SP 2, XP Pro x64, Server 2003, x64, R2 või VistaPentium 3,6 GHz2 GB vaba kettaruumi192 MB muutmälu (RAM)kuvar vähemalt 1024×768, vähemalt 256 värviklaviatuur, hiir või mõni muu osutusseade
## Süntaks

BASIC paistab silma väga lihtsa ja kergesti omandatava süntaksi poolest, mis on teinud temast väga populaarse keele algajate programmeerijate seas.

* Suur- ja väiketähti ei eristata.
* Lause lõpetab reavahetus.
* Mitmerealised kommentaarid puuduvad.
* Üherealised kommentaarid algavad kas ülakomaga (') või sõnaga REM (remark).
* Muutujate deklareerimine on nüüdsest kohustuslik.
* Interpreteeritava programmi andmetele pääseb ligi, kasutades objekti "My".
* Aktiivse vormi poole saab pöörduda, kasutades objekti "Me".
* Nüüdsest saab deklareerimise käigus andmeid algväärtustada.
* Nüüdsest saab C++-le iseloomulik kiirarvutamine: x=x+1 asemel võib kirjutada x+=1.
* Nüüdsest saab puhvermälule otse ligi pääseda: selleks on objekt My.Computer.Clipboard.
* Nüüdsest saab pääseda otse ligi arvuti ressurssidele: selleks on objekt My.Resources.
* Nüüdsest saab defineerida oma operaatoreid.

Visual Basic 2005 sisaldab operaatorit IsNot. Konstruktsioon "If X IsNot Y" on ekvivalentne konstruktsiooniga "If Not X Is Y". See operaator leidis laiema kõlapinna, kui selgus, et Microsoft on selle patenteerinud, mistõttu Microsoftil tekkis õigus nõuda hüvitist kõigilt, kes seda operaatorit omakoostatud kommertstarkvaras kasutavad.

## [[Hello world]]
:vanasti

```
sub main()
  print "Tere, maailm!"
end sub
```

:nüüd

```
sub main()
  Console.WriteLine("Tere, maailm!")
  Console.Read()
end sub
```


## Välislingid

*http://msdn.microsoft.com/vstudio/express/vb/download/ – Visual Basic 2005 Express (tasuta väljalase) internetipõhine installeerimine
*http://msdn.microsoft.com/vstudio/express/support/install/ – Visual Basic 2005 Express (tasuta väljalase) cd-pilt ehk .iso fail
Margus Kiis

**Margus Kiis** (sündinud 11. mail 1975 Rakveres) on eesti kultuurikriitik, kolumnist ja ajaloolane. 

## Haridus
Ta lõpetas 1994. aastal Elva Keskkooli ja 1999. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kunstiajaloo erialal. 2007. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritööd "Muutused ja arengud ENSV kunstielus ja -poliitikas 1964–1968" (juhendaja Jaak Kangilaski).  

## Looming
### Ajaloolasena
Kultuuriajaloolasena on ta uurinud peamiselt kultuuriolustikku ja kunstipoliitikat Nõukogude okupatsiooni aegses Eestis. Alates 2009 pidas ajalooteemalisi loengusarju Tartu Ülikoolis ja Tartu Kõrgemas Kunstikoolis.

### Ajakirjanikuna
Alates 1999. aastast on ta kirjutanud väljaannetes Postimees, Sirp, Muusika, Kunst.ee, Eesti Ekspress ja KesKus muusika-, kunsti- ja filmialaseid artikleid ja arvustusi ning artikleid sotsiaalsetel teemadel. 

Samuti teinud saateid Eesti Rahvusringhäälingus (kaasautor Vikerraadio saates "Kultuurikaja" ja Klassikaraadio sarjas "Ideaalmaailmad"). 2012 sügisel produtseeris ja juhtis Tallinna TV-s eetrisse läinud saatesarja "Kraamikaamera", alates 2013 on tootnud Eesti rokkmuusika ajaloo teemalisi telesaateid.   

### Kunstitegelasena
2004–2007 oli ta Y-galerii galerist ja kureeris kunstinäitusi. Alates 2007 kuni 2016 oli ta Tartu Lastekunstikooli õpetaja.   

Alates 2005 esinenud näitustel fotokunstnikuna nime all (**the**) **13er**.

## Viited

 
## Välislingid
*Margus Kiis. "Mis on jäänud meile olümpiaregatist Tallinn 80?" Delfi, 30. juuli 2012
Aleksandr Blok

**Aleksandr Aleksandrovitš Blok** (vene keeles *Александр Александрович Блок*; 28. november (vkj 16. november) 1880 Peterburi – 7. august 1921 Petrograd) oli vene luuletaja.

## Elukäik
Bloki emapoolne vanaisa oli Peterburi ülikooli rektor Andrei Beketov. Isa, õigusteaduse professor Varssavis, hülgas pere varsti pärast poja sündi. Poiss kasvas oma ema suguvõsas boheemlaste seas. Esimesed luuletused kirjutas ta 5-aastaselt. Suved veetis ta vanaisa mõisas, millest 8&nbsp;km kaugusel asus Dmitri Mendelejevi kodu. 1903 abiellus Blok Mendelejevi tütre Ljubov Mendelejevaga ja pühendas talle oma elu jooksul kaheksasada luuletust.

Aastal 1906 lõpetas ta Peterburi ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna.

Juba oma esimese luulekoguga tõusis ta vene sümbolismi silmapaistvaimaks esindajaks. Erinevalt paljudest filosoofidest ja kirjanikest saabus tunnustus väga kiiresti. Juba eluajal võrreldi teda Aleksandr Puškiniga ja 20. sajandi algust vene luules nimetati Bloki ajaks.

Tema loomingust kumab läbi suurte muutuste möödapääsmatus Venemaal, ent milles see seisnes, seda ta täpselt ei teadnud. Ta polnud kommunist, ent aktsepteeris Oktoobrirevolutsiooni ja keeldus emigreerumast.

## Looming
Luulekogud:
*"Värsid kaunist daamist" (1904)
*"Maa lumes" (1908)
*"Öised tunnid" (1911)

Näidendid:
*"Palagan" (1906)
*"Tundmatu" (1906)

Poeemid:
*"Kättemaks" (1910–1921)
*"Sküüdid" (1918)
*"Kaksteist" (1918)

Aastal 1972 ilmus eesti keeles luulevalimik "Ööbikuaed" ja 1989. aastal "Keisrivõimu viimased päevad".

## Kirjandus ja välislingid
* Hendrik Sepp, "Aleksander Bloki poeem "Kättemaks"" – Tallinna Teataja 8. oktoober 1921, nr 233, lk 5; ilmunud ka H. Sepa raamatus "Läänemere ajalootuuled", sari Eesti mõttelugu, nr 111, Ilmamaa, Tartu 2013, lk 122–125
* Valmar Adams, "Aleksander Blok ja Eesti" – Looming 1963, nr 12, lk 1896–1910; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka Adamsi raamatus "Vene kirjandus, mu arm", Eesti Raamat, Tallinn 1977, lk 234–252
* Nigol Andresen, Bloki raamatu "Ööbikuaed" tõlkekriitiline arvustus – Sirp ja Vasar 6. aprill 1973
* Zara Mints ja Ann Malts, "Teel "eesti" Bloki poole" (Bloki raamatu "Ööbikuaed" tõlkekriitiline arvustus) – Keel ja Kirjandus 1973, nr 12, lk 761–766
* Henn-Kaarel Hellat, "Geniaalse muutumisest keskpäraseks" (Bloki raamatu "Ööbikuaed" tõlkekriitiline arvustus) – Looming 1974, nr 6, lk 1041–46; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Anatoli Lunatšarski, "Vene ja nõukogude kirjandusest". Eesti Raamat, Tallinn 1976, lk 125–158
* Valmar Adams, "Tuglas ja Semper Aleksander Blokist Eestis" – Keel ja Kirjandus 1980, nr 11, lk 684–685
* Zara Mints, "Ja loetakse kord mitte meie päevil..." (Bloki 100. sünniaastapäevaks) – Looming 1980, nr 12, lk 1752–60; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Kalle Käsper, "Aleksandr Blok – vene luule paheline geenius" – Postimees 14. august 1999, lk 13
* Jelena Skulskaja, "Väsinud vene proosa viimane romantik" – J. Skulskaja raamatus "Vene rulett", Eesti-Kambodža Sõprusühing & J.-K. Raid, Tallinn 2002, lk 45–48
* Vladislav Hodassevitš, peatükk "Gumiljov ja Blok" mälestusteraamatus "Nekropol", Loomingu Raamatukogu 2002, nr 39/40, lk 58–73