open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eesti Heliloojate Festival

**Eesti Heliloojate Festival** on Tartu Jaani kiriku hoolel 2002. aastal tegevust alustanud nüüdismuusikale keskenduv Eesti muusikafestival. Festivali kunstiline juht on Monika Mattiesen. Praegu kannab festival nime **Rahvusvaheline nüüdismuusikafestival [[AFEKT]]**.

## Festivali ajalugu
Eesti Heliloojate Festivali nime kandis festival üksnes aastail 2011–2015. Aja jooksul on olnud mitu nimevahetust.

Festivali ajalugu algab 2002. aastast, mil Tartu Jaani kiriku päevade egiidi all viidi läbi esimene **Eesti Noorte Heliloojate Festival**. Sel ajal Jaani kirikut alles restaureeriti ja pühakojale sooviti tõmmata rohkem tähelepanu. Esimeste festivalide kunstiline juht oli Mart Jaanson, korraldajana lõi Jaani kiriku poolt kaasa Marika Petti. Algusest peale oli mängijana osaline Monika Mattiesen, kes õige pea võttis Jaansonilt kunstilise juhtimise üle ja on selle muusikasündmuse eesotsas siiani.

Esimese nimemuutuse tõi asjaolu, et fookuses olnud noored heliloojad olid vanemaks saanud. IX festival 2010. aastal korraldatigi juba **Eesti Heliloojate Festivali** nime all. 

2015. aasta tõi uue taseme, nimele Eesti Heliloojate Festival lisati täiend "rahvusvaheline nüüdismuusika festival". Kavaraamatus ütleb kunstiline juht Monika Mattiesen: "Tänavune "Eesti heliloojate festival" on selgelt murranguline. Oleme võtnud kindla suuna kujuneda rahvusvaheliseks nüüdismuusikafestivaliks. EHF laieneb geograafiliselt nii toimumispaikade kui ka esitatava osas. Festivali keskseks toimumiskohaks saab Tartu kõrval ka Tallinn." Esimest rahvusvahelist festivali väisasid Neue Vokalsolisten Stuttgart, Ensemble POING, clapTONensemble ja Ensemble FIGURA. 

Seoses laienemisega hakati tundma tarvidust atraktiivsema nime järele. Valiku tulemusel sai alates 2016. aastast uueks nimeks **Rahvusvaheline nüüdismuusikafestival AFEKT**. Kuna aga järjepidevust hoitakse 2002. aastast, siis 2025. aasta sügisel toimus juba XXIV AFEKT-festival.

Algusest peale oli festivalile iseloomulik keskenduda mõnele heliloojale. Kuniks kirik ei olnud veel valmis, peeti vestlusi või õpitube Roosi tn 1 asunud EELK Tartu praostkonnale kuulunud hoones, 2005. aastast aga juba sakraalhoones ühes väiksemas ruumis. Festivali nimiheliloojad on olnud:
* 2002: Helena Tulve ja Märt-Matis Lill
* 2003: Tõnu Kõrvits
* 2004: Toivo Tulev
* 2005: Mari Vihmand ja flötist Tarmo Johannes
* 2006: Jüri Reinvere
* 2007: Tõnis Kaumann
* 2008: Märt-Matis Lill
* 2009: Helena Tulve
* 2010: Mirjam Tally
* 2011: Gerhard Lock, Kerri Kotta, Mart Jaanson
* 2012: Erkki-Sven Tüür
* 2013: Arvo Pärt
* 2014: Jüri Reinvere
* 2015: Ivan Fedele, Tatjana Kozlova-Johannes

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht
Pärnu rahvusvaheline koorifestival

**Pärnu Rahvusvaheline Koorifestival** on Pärnus toimuv muusikafestival. Festivali korraldab MTÜ Pärnu Rahvusvaheline Koorifestival.

Festivali kunstiline juht on Toomas Voll.

2.–5. juunil 2016 toimub X Pärnu Rahvusvaheline Koorifestival. 

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht
Kallastu Festival

**Kallastu Festival** on muusikafestival, kus esitatakse Eesti helilooja ja dirigendi Andrus Kallastu loomingut, mida teiste seas kannab ette sopran Kai Kallastu.

Festivali on korraldanud Pärnu Ooperiselts ja Repoo Productions.

Festivalid on toimunud 2007, 2008, 2009, 2011, 2012.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist Pärnu Ooperi kodulehel
Eesti Kammerkooride Festival

**Eesti Kammerkooride Festival** on Eesti muusikafestival, kus osalevad harrastuskammerkoorid. Festivali korraldab Eesti Kammerkooride Liit. 

8.-9. aprillil 2016 toimus Jõhvis XIII Eesti Kammerkooride Festival.

## Viited

## Välislingid
*Festivalist Eesti Kammerkooride Liidu kodulehel
Klavessiinifestival

**Klavessiinifestival** (ka **Klavessiinipäevad**) on igal paarisaastal toimuv Eesti muusikafestival, kus esinevad peale Eesti ka välismaa tuntud klavessinistid. Festivali korraldab MTÜ Eesti Klavessiinisõprade Tsunft. 

Festivali kunstiline juht on Imbi Tarum.

## Viited
Jupiteri sammas

**Jupiteri sammas** oli sammasmonument Rooma riigis Germaanias.

Germania Superioris oli ülekaalus Jupiteri kujutamine samba otsas ratsanikuna, ratsutamas üle maha surutud gigantide ning Germania Inferioris oli levinud Jupiteri kujutamine troonil istuvana.


File:Stein bei Hechingen117779.jpg|Üle alistatud gigandi ratsutav Jupiter Hechingenis
File:201005151552 NE RW, Jupitergigantensäule, Kopf.jpg|Trooniv Jupiter Novaesiumist


## Viited

## Välislingid

* novaesium.de: Iupitersäulen (saksa keeles)
Sõru Jazz

**Sõru Jazz** on aastast 2008 Hiiumaal Sõru sadamas toimuv džässmuusika festival. 

Festivali korraldavad Kauni Muusika MTÜ ja Kuslap OÜ. 

## Viited

## Välislingid
*Sõru Jazz Kauni Muusika MTÜ kodulehel

; Meedias:
* VAATA KAVA: Sõru Jazz lööb kaunile Hiiumaa suvele musavõnked sisse publik.delfi.ee, 6. juuni 2017
* "Sõru Jazz tähistab kümnendat sünnipäeva nii mürgli kui mahedusega" kultuur.err.ee, 13. juuni 2017
Rahvusvaheline Lepo Sumera nimeline noorte heliloojate loomingukonkurss

**Rahvusvaheline Lepo Sumera nimeline noorte heliloojate loomingukonkurss** on Lepo Sumera Ühingu korraldatav muusikakonkurss, mille eesmärk on Lepo Sumera pärandi ja originaalse orkestriloomingu väärtustamine. Noortele, alla 35-aastastele heliloojatele mõeldud konkursile oodatakse 9–13 minutit kestvaid uusi orkestriteoseid.

Toimunud on kaks Lepo Sumera heliloomingukonkurssi - 2003. ja 2006. aastal. 2003. aastal laekus konkursile 91 heliteost. Peapreemia pälvis itaalia helilooja Alberto Colla (“Starlights”), II koha sai Naomi Sekiya Jaapanist (“Undulation” ), III koha eesti helilooja Tõnu Kõrvits ("Eldorado"). 2006. aastal laekus konkursile 124 heliteost, sh kaks Eesti heliloojatelt. Viie finalisti hulka eesti heliteosed ei jõudnud.

## Viited
Mart Saare nimeline lauljate konkurss

**[[Mart Saar]]e nimeline lauljate konkurss** on Viljandimaal Suure-Jaanis aastast 2007 toimuv lauljate konkurss. Konkurssi korraldab Rahvusvaheline Artur Kapi Ühing. 

2013 toimus IV Mart Saare nimeline lauljate konkurss. 

## Viited
Pärnu Ooperi orkester

**Pärnu Ooperi orkester** on sihtasutuse Pärnu Ooper orkester.

Orkestri dirigent ja kunstiline juht on Andrus Kallastu.

## Viited
Cantores Vagantes

**Cantores Vagantes** on Eesti varajase muusika ansambel.

Ansambli kunstilised juhid on Reet Sukk ja Taavi-Mats Utt.

Varajase muusika stuudio Cantores Vagantes tegutseb alates 1989. aastast. Ansamblisse kuuluvad muusikud interpreteerivad varajast muusikat originaalpillide koopiatel, respekteerides ajaloolist esituspraktikat. Koosseis ei ole täpselt fikseeritud, esitajate arv sõltub muusika nõudmistest.

Stuudioga on eesti muusikutest koostööd teinud klavessinistid Reinut Tepp, Imbi Tarum, Lembit Orgse, Marju Riisikamp ja Iren Lill, organistid Ene Salumäe ja Tiia Tenno, viiuldajad Anu Gehlert, Elo Tepp ja Meelis Orgse, barokkfagoti mängijad Kaido Suss ja Peeter Sarapuu, tšellist Egmont Välja, *[[viola da gamba]]* mängijad Peeter Klaas ja Roland Lill, Lilian Langsepp barokkharfil, Robert Staak lautol, oboemägija Ele Raik.

## Helikandjad
* 1993 – "Secular music in France 1300-1600". Helikassett. M&M Records
* 2002 – "Muusikat ajastute piirimailt". CD
* 2012 – "Muusika Põhjalast". CD
* 2015 – "Õhtumaade jõulumuusikat 16. sajandist". CD

## Viited

## Välislingid
* Cantores Vagantes. - Eesti Muusika Infokeskus. - emic.ee
Tobiase Keelpillikvartett

**Tobiase Keelpillikvartett** on aastal 2000 asutatud Eesti keelpilliansambel. Kvartett moodustati helilooja Rudolf Tobiase auks, kes lõi Eesti esimese keelpillikvarteti. 

## Koosseis
Ansambli koosseis on järgmine:
*Maano Männi (viiul)
*Terje Männi (viiul)
*Toomas Nestor (vioola)
*Aare Tammesalu (tšello)

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
*Ansamblist Eesti Muusika Infokeskuse kodulehel
Keelpillikvartett Prezioso

**Keelpillikvartett Prezioso** on aastast 2006 tegutsev Eesti keelpillikvartett.

## Koosseis
Ansambli koosseis on järgmine:
*Hanna-Liis Nahkur (I viiul)
*Mari-Katrina Suss (II viiul)
*Helena Altmanis (vioola)
*Andreas Lend (tšello)

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Resonabilis

**Resonabilis** on aastal 2002 Tarmo Johannese ja Kristi Mühlingu eestvõttel asutatud Eesti nüüdismuusikaansambel, mille muusika keskmes on eesti kromaatiline kannel, millele lisanduvad hääl, flööt, tšello ning vajadusel veel muud pillid.

Ansambel esines esimest korda 2002. aasta oktoobris Eesti Muusikaakadeemia sügisfestivalil Kristjan Kõrveri teose „Florete flores“ esiettekandega. Esimene tervikkontsert ("Resonantsid") oli 9. aprillil 2003 festivali Eesti Muusika Päevade raames.

## Koosseis
* Kristi Mühling (eesti kromaatiline kannel)
* Iris Oja (vokaal)
* Tarmo Johannes (flööt)
* Aare Tammesalu (tšello)

## Tunnustus
* 2012 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (sisukas kontserttegevus ja eesti uue heliloomingu kõrgetasemeline esitamine)
* 2014 – Eesti Teatriliidu sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste žürii eriauhind (koos Ott Aardamiga)

## Viited
Rahvusvaheline noorte kitarristide konkurss Tallinn

**Rahvusvaheline noorte kitarristide konkurss Tallinn** on Eesti Kitarriseltsi korraldatav konkurss. Konkurss toimub Tallinna Mustpeade Majas.

## Viited

## Välislingid
*Konkursi koduleht
Reval Ensemble

**Reval Ensemble** on aastast 1999 tegutsev Eesti nüüdismuusikaansambel. 

Ansambli moodustavad Neeme Punder (flööt), Aare Tammesalu (tšello) ja Lea Leiten (klaver).

## Diskograafia
*2003 "To Reach Yesterday"

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist Eesti Muusika Infokeskuse kodulehel
Heinavanker

**Heinavanker** on Eesti sakraalmuusikaansambel.

Ansambli repertuaari kuuluvad eesti rahvakoraalid, vanad regilaulud, samuti Eesti nüüdisautorite muusika.

## Koosseis
Ansambli koosseis on järgmine:
*Margo Kõlar
*Kadri Hunt
*Taniel Kirikal
*Tõnis Kaumann
*Vambola Krigul
*Eve Kopli
*Anto Õnnis
*Ilona Ernes
*Johan Randvere
*Johannes Christopher Staak
*Maret Alango

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Repoo Ensemble

**Repoo Ensemble** on Eesti muusikateatrikollektiiv. Kollektiiv tegutseb Pärnu Ooperi juures. Kollektiivi kunstiline juht on Andrus Kallastu.

## Viited
Una Corda

**Una Corda** on Eesti ansambel. 

Ansambli moodustavad Ene Nael (klavessiin), Kristi Mühling (kannel), Liis Viira (harf).

## Tunnustus

* 2019 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (eesti nüüdismuusika edendamine)

## Viited

## Välislingid
*Ansambli koduleht
Kamber (muusikakollektiiv)

**Kamber** (nimetatud ka **Kamber Solistid**) on aastal 2012 asutatud Eesti loominguline ühendus, mis viljeleb kammermuusikateatri vormi.

Ühenduse kunstilised juhid on Risto Joost ja Hanna-Liina Võsa.

## Viited

## Välislingid
*Kambri koduleht
Ansambel Fresh

**Ansambel Fresh** on aastast 2013 tegutsev Eesti kammermuusikaansambel.

Ansambli moodustavad Egert Leinsaar (viiul), Karin Sarv (vioola), Villu Vihermäe (tšello). 

## Viited

## Välislingid
*Ansambel Fresh Facebookis
Noorlätlased

**Noorlätlased** (läti keeles *jaunlatvieši*) olid Läti liberaalse rahvusliku liikumise liikmed. 

Noorlätlaste liikumine kasvas välja 1850. aastatel üliõpilaste ringist, mille asutas Tartu Ülikoolis Krišjānis Valdemārs. Liikumise tegevus oli suunatud saksa päritolu parunite vastu. Esimestena kasutasid nimetust "noorlätlased" (saksa keeles *ein junges Lettland*) baltisakslased ja seda halvustavas tähenduses, viidates sellega poliitilis-kirjanduslikule liikumisele Noor Saksamaa (saksa keeles *Junges Deutschland*).

Noorlätlaste liikumise õitseaeg oli 1862.–1865. aastal, kui Peterburis ilmus ajaleht Pēterburgas Avīzes. Ajalehe kaastöölised olid liikumise ideoloogid. Ajakirjanikud astusid välja pärisorjuse ja baltisakslaste võimu vastu Baltimaades, nõudsid parunite eesõiguste kaotamist, kohtu- ja maareforme, talupojade õiguste laiendamist, omavalitsust ning lätlaste rahvuskultuuri arendamist.

Noorlätlaste liikumist peetakse lätlaste rahvusliku ärkamise alguseks.

Noorlätlaste tuntumad esindajad ja liikumise ideoloogid oli Krišjānis Valdemārs, Krišjānis Barons, Andrejs Pumpurs, Kaspars Biezbārdis, Juris Alunāns, Atis Kronvalds, Auseklis, Bernhards Dīriķis.

1888. aastal asutasid noorlätlased Riias Riia Läti Seltsi. 

Noorlätlased hakkasid esimestena kasutama ühisnimetust "lätlased" (läti keeles *latvieši*), kasutades selleks keskajal sakslaste poolt latgalite kohta kasutatud saksakeelset nimetust (*Letts*).
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 4. klass

**1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 4. klass** oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste neljas ja ühtlasi viimane tase. 

4. klassi meistriks tuli VS Spordi neljas meeskond **Tallinna VS Sport 4**.

Meistrivõistlused mängiti kaks miinust karikasüsteemil, mis tähendas, et meeskond kes oli saanud kaks kaotust langes välja.

## Osalejad

## 1. ring
### Tallinna linn

### Harjumaa

## 2. ring
### Tallinna linn

### Harjumaa

*2. ringis langesid välja Makkabi (Tallinn) ja Keila SR (Harjumaa)
## 3. ring
### Tallinna linn

### Harjumaa

*3. ringis langesid välja SR Flora 3 ja ESS Kalev 4 (mõlemad Tallinn), ning Jõelähtme Ühendus (Harjumaa)

## 4. ring
### Tallinna linn

*4. ringis langes välja Võitleja 3 (Tallinn)

## 5. ring
### Tallinna linnameistritiitli peale

## Maakondade paremad

## Finaal

## Vaata ka
*1. klass
*2. klass
*3. klass
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 3. klass

**1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 3. klass** oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste kolmas tase. 

3. klassi meistriks tuli ESS Kalevi kolmas meeskond **Tallinna ESS Kalev 3**.

Meistrivõistlused mängiti kaks miinust karikasüsteemil, mis tähendas, et meeskond kes oli saanud kaks kaotust langes välja.

## Osalejad

Lühendid;
Bevetesso = Baltiski vabatahtlike tuletõrje seltsi spordi osakond.
SS = Spordiselts 
SÜ = Spordiühing
SR = Spordiring
ESS = Eesti Spordiselts
VS = Võimlemise Selts
KS = Karskuse Selts

## 1. ring
### Tallinn

### Harjumaa

### Virumaa

### Järvamaa

### Pärnumaa

*1. ringis langesid välja Jõhvi SS (Virumaa) ja Paide SS Järvapojad (Järvamaa)
## 2. ring
### Tallinn

### Harjumaa

### Virumaa

### Pärnumaa

*2. ringis langesid välja Võitleja 2 ja Olümpia (mõl. Tallinn), Bevetesso (Harjumaa), Pärnu SS Tervis 2 (Pärnumaa)

## 3. ring
### Tallinn

*3. ringis langes välja SR Flora.

## 4. ring
### Tallinn

## 5. ring
### Tallinn

*VS Sport langes välja.
## Maakonna paremad

*Türi SR 2 sai teist korda kirja kaotuse, kuna kasutas registreerimata mängijat, ning langes välja.

*Sindi langes välja.

*Narva Kalev langes välja.

*Viljandi langes välja.

## Finaal

## Vaata ka
*1. klass
*2. klass
*4. klass
1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 2. klass

**1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 2. klass** oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste teine tase. 

2. klassi meistriks tuli ESS Kalevi teine meeskond **Tallinna ESS Kalev 2**.

Meistrivõistlused mängiti kaks miinust karikasüsteemil, mis tähendas, et meeskond kes oli saanud kaks kaotust langes välja.

## Osalejad

Lühendid;
**VS** = Võimlemise Selts
**ESS** = Eesti Spordiselts
**SR** = Spordring
**SS** = Spordiselts
**KS** = Karskuse Selts
**SÜ** = Spordiühing

## 1. ring
### Tallinn

### Harjumaa

### Virumaa

*Kalev ja Võistleja said mõlema kirja kaotuse, kuna kasutasid liidus registreerimata mängijat.

*1. ringis langes välja Kohila Püsivus.

## 2. ring
### Tallinn

### Virumaa

*Kohtumine kestis 2 tundi ja 29 minutit. Narva Kalev sai kirja kaotuse, kuna nad kasutasid liidus registreerimata mängijat.

*Mõlemale meeskonnale määrati kaotus, kuna kasutati registreerimata ja ülesandmata mängijaid.

*2. ringis langesid välja TJK (Tallinn), Narva Võitleja ja Rakvere Kalev (mõl. Virumaa).
## 3. ring
### Tallinn

*3. ringis langes välja SR Võitleja (Tallinn)
## 4. ring
### Tallinn

*4. ringis langes välja SR Flora.
## 5. ring
### Tallinn

*5. ringis langes välja VS Sport.
## Maakonna paremad

*Türi langes välja.

*Viljandi langes välja.

*Narvale võit, kuna Tartu kasutas Viljandi SÜ mängijat.

*Narva Kalev langes välja.

## Finaal

## Vaata ka
*1. klass
*3. klass
*4. klass
Salme Liiver

**Salme Liiver** (kuni 1942 **Salme Vahter**; 12. november 1909 Tallinn – 8. jaanuar 1995 Tallinn) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1928. aastal Tallinna Linna II Tütarlaste Gümnaasiumi ning õppis Tallinna Tehnikumi arhitektuuriosakonnas, mille lõpetas 1934. aastal Eesti teise naisarhitektina.

Ta töötas 1932. aastal praktikandina Alvar Aalto projekteeritud Paimio sanatooriumi ehitusel Soomes. Aastatel 1935–1941 töötas ta ETK-s arhitekti ning ehitus- ja kinnisvaraosakonna juhatajana, aastatel 1941–1946 ETKVL-s ehituskontori juhatajana ning aastatel 1941–1946 Üleliidulise Kaubanduspalati Eesti NSV osakonna vaneminseneri ja sisearhitektina. 

Ta oli 1938. aastast Insenerikoja ja 1938. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige.

## Töid
*1930. aastad – maakauplused (Riisiperes, Vaivaras, Kilingi-Nõmmes, Kehras jm; kõik on hävinenud või ümber ehitatud)
*1938 – ETK tubakavabrik Narva maanteel, Tallinn 
*1938 – ETK lao- ja kontorihoone Lembitu 6, Tartu
*1941 – kortermaja L. Koidula 1, Tallinn

## Võistlustöid
*1937 – Vabaduse väljak, Tallinn – ost (kaasautor Harald Arman)

## Kirjutisi
*Harald Arman, Salme Vahter. "Ühiskaupluse sisustus". – Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisus. Tallinn 1939 

## Kirjandus
*Mart Kalm. "Liiver, Salme". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 268
Hotell Euroopa

**Hestia Hotel Europa** on Tallinnas aadressil Paadi tänav 5 asuv neljatärnihotell.

Hotelli sisekujunduse tegi Külli Salum, kes tõi esile modernse eestipärasuse, kasutades muu hulgas Eesti päritolu ehitusmaterjale. Näiteks hotelli vastuvõtuala põrand on Saaremaa dolomiidist.

## Viited

## Välislingid

*Hotelli koduleht
City Hotel Tallinn

**City Hotel Tallinn** on Tallinnas aadressil Paldiski maantee 3 asuv hotell. 

Hotellis on 17 ühe-, kahe- ja kolmekohalist tuba.

## Viited

## Välislingid

*Hotelli koduleht
PRFoods

**AS PRFoods** (varasema nimega AS Premia Foods) on toiduainete töötlemise ja müügiga tegelev Eesti ettevõte. Eelkõige tegeleb ettevõte kalatoodete tootmise ja müügiga Soome ja Eesti turul, samuti kalakasvatusega Rootsis ja Soomes.

Ettevõte on 2010. aastast noteeritud NASDAQ OMX Tallinna börsi põhinimekirjas.

Ettevõtte Soome turu kaubamärgid on Heimon Gourmet, Saaristomeren ja Fishk. Baltimaade turul müüakse tooteid näiteks kaubamärkide Gurmé ja Polar Fish all.

## Vaata ka
*AS Premia Tallinna Külmhoone

## Viited

## Välislingid
* Ettevõtte koduleht
* "PRFoodsi ähvardab pankrot" ERR, 4. november 2024
Mazingarbe

**Mazingarbe** on vald (linn) Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Mazingarbe asub 4,8 km Lensist loodes, teede D176 ja D75 ristumiskoha ümbruses. Valda läbib Autoroute A26.

Linna territoorium asub 26–74 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Bernard Urbaniak Radikaalsest Vasakparteist (*Parti radical de gauche - PRG*).


Mazingarbe_Ch_Mercier_R02.jpg|Endine *Château Mercier*, nüüd Mazingarbe'i raekoda
Mazingarbe_-_Château_Mercier_(06).JPG|Mazingarbe'i linnavalitsuse hoone (endine Mercier' loss)
Mazingarbe panorama.jpg|Mazingarbe'i panoraam: tee Lensi, taustal aherainemägi
Map commune FR insee code 62563.png|Mazingarbe ja seda ümbritsevad vallad
62563-Mazingarbe-Sols.png


## Ajalugu

Küla oli 1046. aastal tuntud kui Masengarba, 1232. aastal kui Masengarbe ja 1558. aastal kui Mazengarbe.

Niipalju kui on olnud võimalik kindlaks teha, olid Mazingarbe'i esimesed asukad neoliitikumiaegsed põllumehed, kes kasvatasid teravilja ning pidasid lambaid, sigu ja härgi. Sellest perioodist on leitud palju tulekivist tehtud tööriistu. Teistel arheoloogilistel väljakaevamistel on leitud keraamikat, savitelliseid, tööriistu, ehteid ja luid, tõendid selle koha hõivamise kohta 1. aastatuhande alguse gallo-rooma villas kohas nimega Le Marais Bray.

1046. aastal mainiti küla kui *villa Mazengarba*, mis on kinnitatud Marchiennes'i kloostri valdusena. Mõis ja selle maad jäid kiriku omandisse kuni Prantsuse revolutsioonini. *[[Ancien Régime]]'i* ajal oli elanikkond valdavalt põllumajanduslik. Nagu enamik Artois' linnasid ja külasid, kannatas Mazingarbe sissetungide, sõdade ja rüüstamiste, katkuepideemiate, tulekahjude ja karmide talvede käes. 1790. aastal oli seal 328 elanikku. 17. sajandi algusest pärinevad andmed Croÿ kohta näitavad, et Mazingarbe oli tolleaegne tagasihoidlik küla, mis koondus ümber kiriku.

Mazingarbe'is elas vähem kui 800 inimest enne, kui *[[Compagnie des mines de Béthune]]* avas 1859. aastal esimese söekaevanduse nr. 2. Hiljem tulid kaevandused nr. 6 (1876) ja nr. 7 (1877). Rahvaarv kasvas sama kiirusega kui tööstus, linn võõrustas mitut sisserändajate lainet, algul belglasi ja itaallasi ning hiljem peamiselt poolakaid. Puhastusjaama ja söetöötlemistehase rajamine 1896. aastal, millest sai hiljem suur keemiakompleks, muutis linna oluliselt paremaks. Mazingarbe sai Esimeses maailmasõjas suuri kahjustusi. Rinne oli vaid 2 km kaugusel Vermelles'is. Ka Teine maailmasõda ei andnud linnale armu. Liitlaste õhurünnak tehastele ja kaevandustele 1943. aasta septembris nõudsid 27 tsiviilohvrit.

## Huviväärsusi

* St. Rictrude'i kirik, pärineb 19. sajandist.
* 19. sajandi *Château Mercier*, nüüd raekoda.
* Sõjamälestusmärk.
* Kaks kabelit.
* Sõjakalmistud.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (prantsuse keeles)
Vajuv vesi

**Vajuv vesi** on müütiline piirkond maailmameres, kus laevad upuvad salapärasel põhjusel. 

Pole teada, kas laevad veab selles piirkonnas põhja mõni üleloomulik jõud või on vesi seal veesõidukite kandmiseks liiga hõre. Pärast uppumist ei jää laeva tähistama veekeerist nagu harilikult laevahuku puhul, samuti on vajuva vee piirjooned muutuvad, kuna vajuv vesi muudab ookeanil tasapisi oma asukohta. Vajuva vee teema kajastub näiteks Aino Perviku jutustuses "Arabella, mereröövli tütar".
Spacecom

**AS Spacecom** on Eesti transpordiettevõte, mis osutab raudtee tsisternvagunite rendi teenust. 

Ettevõttel on üle 8000 tsisternvaguni. Suurim osa ettevõtte aktsiatest (62,25%) kuulub ettevõttele Globaltrans Investment Plc.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Kunda Trans

**AS Kunda Trans** on Eesti raudteefirma. 

Ettevõte opereerib näiteks Rakvere-Kunda raudteel.

Ettevõttes töötab 45 töötajat.

## Viited
Põlevkivi Raudtee

**AS Põlevkivi Raudtee** on endine Eesti raudteefirma. Ettevõte kustutati Äriregistrist 2009.

## Vaata ka
* Enefit Kaevandused

## Viited

## Välislingid
*Argo Soolep, Põlevkivi Raudtee tootmishooned said valmis, Põhjarannik, 6.02.2003
E.R.S.

**AS E.R.S.** (E.R.S. on akronüüm sõnadest *Estonian Railway Services*) oli 2000. aastal asutatud Eesti raudteefirma, mis tegeles peamiselt naftatoodete transpordiga.

Ettevõte asutati aastal 2000 ASi Vopak E.O.S. tütarettevõttena.

2011. aastal pälvis ettevõte Eesti konkurentsivõimelisema transpordiettevõtte auhinna, sama aasta seisuga töötas ettevõttes kokku 245 inimest.

2019. aastal väljus AS E.R.S. Eesti kaubaveoturult. Ettevõte baseerus peamiselt Iru depoos.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*AS E.R.S. - Konkurentsivõimelisim transpordi- ja logistikaettevõte 2014; YouTube video
Mazerolles (Landes)

**Mazerolles** [mas'roll] on asula ja vald Prantsusmaal Landesi departemangus. 

Linna territoorium asub 34–107 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Frédéric Sausset Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).

## Viited
Tahir Elçi

**Tahir Elçi** (1966 Cizîr‎ – 28. november 2015 Diyarbakır) oli Türgi jurist, Diyarbakiri advokatuuri president ja kurdi aktivist. Ta mõrvati 28. novembril 2015 Diyarbakıris.

Ta sündis Cizîr‎is (asub Sirnexi provintsis). Ta on lõpetanud Dicle Ülikooli (asub Diyarbakıris Diyarbakıri provintsis) õigusteaduskonna.

Teda peeti mitu korda kinni ja ta sai tapmisähvardusi, kuna ta ütles, et Kurdistani Töölisparteid ei tohi pidada terroriorganisatsiooniks.
Pēterburgas Avīzes

**Pēterburgas Avīzes** (läti keeles 'Peterburi ajaleht') oli noorlätlaste peamine häälekandja. See ilmus Peterburis 26. juulist 1862 kuni 1865. aasta juunini. 

Ajalehe väljaandja oli Krišjānis Valdemārs, toimetaja Juris Alunāns ja hiljem Krišjānis Barons. Toimetuses töötasid ka Indriķis Alunāns, Jēkabs Zvaigznīte, Ernests Dinsbergs, Kaspars Biezbārdis, Bernhards Dīriķis jt.

Pēterburgas Avīzes pööras tähelepanu kultuurilistele, majanduslikele ja poliitilistele probleemidele, sh ka 1860. aastate Venemaa agraarreformile. Ajalehes avaldati ka Krišjānis Baronsi, Kaspars Daugulisi ja Jānis Ruģēnsi luuletusi ja jutte.
Temptrans

**AS Temptrans** on Eesti transpordifirma. Ettevõtte kontor asub Maardus aadressil Kroodi 8. 

Ettevõte opereeris Tallinna-Maardu bussiliinil kuni 01.07.2019.

Harju Maakohus kuulutas 2021. aasta märtsi esimesel nädalal välja bussiettevõtte pankroti.

## Viited

## Välislingid

*Ettevõtte koduleht
Aru Grupp

**AS Aru Grupp** on 1993. aastal asutatud Eesti puidutööstusettevõte, mille tootmiskompleks asub Kadrina vallas Hulja külas.

Ettevõttele kuuluvad akna-uksetehas, trepitehas, majatehas ja liimpuidust komponentide tehas. Kokku töötab seal keskmiselt 180 inimest.

Ettevõttele kuuluvad kaubamärgid Aru Joinery ja 2019. aastal turule toodud Stair24.

Ettevõte teeb koostööd Kadrina Keskkooliga. Käivitatud on arvutijoonestamise võistlus CADrina ning koolis on loodud reaal-tehniline õppesuund.

## Ajalugu
Ettevõtte asutasid 1993. aastal Juhan Viise ja Andres Lindam. Algul tegutseti saetööstusena ja põllumajandustootmisega, kuid peagi lisandus akende, uste ja treppide tootmine. Põllumajanduslik osa viidi aga eraldi ettevõttesse Aru Põllumajanduse OÜ.

## Tootmine

Akna-uksetehases toodetakse puit- ja puitalumiiniumaknaid, lükanduksi, fassaadisüsteeme, sise- ja välisuksi, välisluuke, aknalaudu, piirdeliistu. Valmistatakse eriprojekte.

Trepitehases toodetakse männi ja tammepuidust treppe, trepikomponente ning erilahendustega treppe vastavalt tellimustele.

Majatehases valmivad freesprussmajad, elementmajad ja Post&Beami tüüpi majad.

Komponenditehases tehakse mitmesuguseid hööveldus- ja liimimistöid.

## Eksport
Suur osa ettevõtte toodangust eksporditakse. Peamised ekspordi sihtturud on Iirimaa, Holland, Jaapan, Taani, Norra, Saksamaa, Island, Soome, Suurbritannia ja Rootsi. Eksport on organiseeritud edasimüüjate kaudu.

## Auhinnad

Eesti Puitmajaliit ja Eesti Puitmajaklaster valisid 2015. aasta parimaks masintöödeldud palkmajaks ettevõtte toodetud stuudio-koolimaja Inglismaal Essexis.

Aru Grupp valiti Lääne-Virumaa aasta ettevõtteks 2019.

Ettevõtte juht Juhan Viise on pälvinud Lääne-Virumaa ettevõtluse ja kohaliku elu edendamise eest Valgetähe IV klassi teenetemärgi ning maakondliku aumärgi panuse eest Lääne-Virumaa majanduse arendamisse. Ta oli ka üheks "Aasta töösturi 2019" nominendiks.

## Viited

## Välislingid

*Ettevõtte koduleht
*Ettevõtte taustainfo – Inforegister
Balbiino

**AS Balbiino** on Eesti toiduainetööstusettevõte. AS Balbiino kuulub aktsiaseltsile NG Investeeringud. Ettevõte on peale jäätiste tootmise tegelenud ka sügavkülmutatud toidukaupadega.

Ettevõte alustas jäätise tootmist 1996. aastal. Aastal 1997 tootis ettevõte umbes 814 tonni jäätist.

## Viited

## Välislingid

*Ettevõtte koduleht
Trigon Property Development

**AS Trigon Property Development** on Eesti kinnisvaraettevõte. Ettevõte on NASDAQ OMX Tallinna börsi põhinimekirja ettevõte.

Ettevõte sai alguse 2007, kui AS-i Viisnurk jagunemisel tekkis mitu ettevõtet. 

2015 tegeles ettevõte Pärnus Niidu arendusala (33,3 ha) kinnisvaraprojektiga.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
ASA Kindlustus

AS **ASA Kindlustus** oli Eesti kindlustusettevõte. Ettevõte oli Tallinna börsi nimekirjas. Ettevõtte kuulus koos firmade ASA Kindlustus, AB Elukindlustus, QEX kahjukindlustus ja AS Kindlustusvara ettevõttele AB Kindlustuse Grupp.

ASi ASA Kindlustus aktsiaga hakati kauplema Tallinna börsil 25.11.1997, ASA Kindlustuse aktsia lahkus börsilt 1.12.1999. aastal.

ASA Kindlustus AS-i juhtkonda kuulusid kuni 14. detsembrini 1998 nõukogu liikmed Leonid Apananski, Leon Glikman, Viktor Mahhov, Meelis Kubits ja juhatusse kuni 18. jaanuarini 1999 Sergei Netšajev. Alates 14.12.98: nõukogu liikmed Leonid Apananski, Viktor Mahhov, Erki Aavik ja alates 18.01.99 juhatuse esimees Sergei Netšajev, Valeri Tšernõsev, Dmitri Iljušin, Mati Vihul, Viktor Mahhov, Erki Aavik.

ASA Kindlustuse osanikfirma, väidetavalt Leonid Apananski offshore- ehk maksuvabas piirkonnas (USA Delaware'i osariik) registreeritud ettevõte Westfield Financial Group S.A. maksis 6. jaanuaril 2000 Balti Kindlustuse ASile 15 904 krooni, mis kattis Lääne-Virumaal Eru külas asuva Hundisilma talu ja 8671 krooni Tallinnas Nõmmel asuva Olevi tänav 24 eramu 2000. aasta esimese poole kindlustusmaksed. Edgar Savisaar esitas kohtusse hagi Äripäeva vastu artikli peale, mis kirjeldas Savisaare kindlustusarvete maksmist ärimees Leonid Apananskiga seotud ettevõtte poolt. Savisaar nõudis Äripäevalt au ja väärikuse riivamise eest miljon krooni.

Tallinna linnakohus kuulutas rahandusministeeriumi taotlusel ASA Kindlustuse pankroti välja 14. jaanuaril 2000. ASA Kindlustuse pankrotiprotsessis oli tunnustatud nõuded 103 960 081 krooni ulatuses. Neist rahuldati vaid 2,3 protsenti.

2002. aastal alustas Keskkriminaalpolitsei ASA Kindlustuse AS ja AB Kindlustuse Grupp pankrotihaldurite avalduste alusel menetlust võimaliku riisumise ja ametiseisundi kuritarvitamise uurimiseks ettevõtte juhtkonna poolt. Uurimisel võeti põhitähelepanu alla ASA Kindlustuse AS ja AB Elukindlustuse AS aktsiate võõrandamine vastavalt 19. augustil 1999 sõlmitud aktsiate ostu-müügi lepingule. Kuna kahe aasta jooksul läbi viidud menetlustoimingud ei andnud tõendeid, tuli prokuröril asuda seisukohale, et lepingud sõlminud isikute käitumises puudub kuriteo koosseis.

## Viited

## Välislingid
*ASA Kindlustus läks mööda Eesti Kindlustusest, www.aripaev.ee, 23. august 1996
*ASA Kindlustus kasvatab kasumi kümnekordseks, www.ohtuleht.ee, 23. mai 1997
*ASA Kindlustus kogus mullu kindlustuspreemiaid 139,5 miljonit krooni, Sõnumileht: SL, nr. 20, 22 jaanuar 1998
* ASA Kindlustusel vahetus omanik, www.aripaev.ee, 11. detsember 1998
*ASA Kindlustus sai ajapikendust, arileht.delfi.ee, 14.09.1999
*ASA Kindlustus otsustati kaotada, www.ohtuleht.ee, 28. veebruar 2000
*ASA klientide vara sulas peenrahaks, www,.kinnisvarauudised.ee, 15. mai 2007
EMV

**AS EMV** oli Eesti ehitusettevõte. Ettevõte oli Tallinna börsi nimekirjas.

Aastal 2000 ühinesid AS EMV, Skanska Ehituse AS ja AS EMV Soilmec ja moodustati uus ettevõte: AS Skanska EMV.

## Viited
Leks Kindlustus

**Leks Kindlustus** oli Eesti kindlustusettevõte. Ettevõte oli Tallinna börsi nimekirjas.

2000 ühines ettevõte Leks Kindlustus ettevõttega  ja moodustati ettevõte BICO-LEKS Kindlustuse AS. 

## Viited
Mörön

**Mörön** (mongoli keeles Мөрөн 'jõgi') on linn Mongoolias, Hövsgöli aimaki keskus. Linn asub Delgermöröni jõe kaldal.

## Ajalugu
Asustus sai alguse aastatel 1809–1811 Möröngiin Churee kloostri rajamisega. Mörönist kujunes oluline religioosne ja kaubanduslik keskus Põhja-Mongoolias. Aastast 1933 on see Hövsgöli aimaki keskus.

1921. aastal elas kloostris 1300 laamat. 1937. aastal klooster hävitati.
1990. aastate alguses rajati vana kloostri kohale uus klooster. Sellega seoses leiti 5000 mahalastud munga massihaud.

## Välislingid
Pro Kapital Grupp

**AS Pro Kapital Grupp** (varasema nimega *AS Pro Kapital*) on 1994 asutatud Eesti kinnisvaraettevõte. Ettevõtte aktsiad on noteeritud Tallinna börsil.

Ettevõttel on Eestis, Lätis, Leedus ja Saksamaal kokku 106 töötajat. 

Ettevõtte eestvõttel valmis näiteks 1997 Tallinnas Kristiine Keskus ja T1 kaubanduskeskus.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Ericsson Eesti

**Ericsson Eesti AS** on Eesti infotehnoloogiaettevõte, mis kuulub ettevõttele Ericsson.

Ettevõttel asub Tallinnas mobiiltelefonivõrkude tarbeks võrguseadmeid tootev tehas.

Aktsiaselts on olnud pikka aega Eesti suurima käibega ettevõte. Näiteks 2012. aastal oli Ericsson Eesti käive 1330,7 miljonit eurot (2. kohal oli Tallink Grupp AS 943,9 miljoni euroga) ning 2014. aastal 1362,9 miljonit eurot (lähimal konkurendil Tallinkil vastavalt 921,47 miljonit).

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Mehmet Kaplan

**Mehmet Güner Kaplan** (sündinud 18. juulil 1971 Gaziantepis) on türgi päritolu Rootsi poliitik (Roheline Partei). Ta oli 3. oktoobrist 2014 kuni 18. aprillini 2016 Rootsi elamumajanduse ja linnaplaneerimise minister.

Ta on sündinud aastal 1971 Gaziantepis Türgis, hiljem on ta asunud Rootsi.

Ta oli aastatel 2006–2014 Riksdagi liige (Rohelise Partei ridades). 3. oktoobrist 2014 kuni 18. aprillini 2016 oli ta Rootsi elamumajanduse ja linnaplaneerimise minister.
Liwathon E.O.S.

**Liwathon E.O.S.** (varem **AS Vopak E.O.S.**) on nafta ja naftasaaduste sadamaoperaator Muuga sadamas.

Ettevõte tekkis 2008. aastal endiste sadamaoperaatorite Pakterminali (sealt tuli nimi Vopak) ja E.O.S.i (*Estonian Oil Service*) ühendamisel. Ettevõttel on Muuga sadamas neli terminali, mille mahutite kogumaht on umbes 1 miljon m³. 

Ettevõtte tütarettevõte on AS E.R.S..

## Ajalugu
2013. aastal maksis ettevõte oma omanikele 100 miljoni euro jagu dividende. See oli kuni 2015. aasta Swedbanki dividendimakseni suurim dividend, mida oli ükski Eesti ettevõte maksnud.

2017. aastal sai Vopak E.O.S. 99 miljonit eurot kahjumit, mida on arvatud läbi aegade suurimaks kahjumiks Eestis.

2019. aasta kevadel müüsid Vopak E.O.S. omanikud Royal Vopak N.V. ja Global Ports Investments PLC kõik ettevõtte aktsiad Abu Dhabi ettevõttele Liwathon. Ettevõte võttis uueks nimeks Liwathon E.O.S.

Majandusaasta aruannete kohaselt jäi ettevõte 2023. aastal 33,5 miljoni euroga kahjumisse ja 2024. aastal teeniti 1,07 miljonit eurot kasumit.

## Viited

## Välislingid
*vopakeos.com
*liwathoneos.com

;Meedias
* Kristjan Pruul: "Skandaalne perekond sisenes Eestis transiidiärisse" Äripäev, 3. aprill 2019
Kaspars Biezbārdis

**Kaspars Ernests Biezbārdis** (vana ortograafia järgi *Kaspars Beesbardis*, 8. detsember 1806, Slokas vald – 12. august 1886, Moskva) oli läti kirjanik ja tõlkija ning õpetaja Viljandis (1833–1853) ja Riias (1866–1881), Läti ärkamisaja üks aktiivseimaid osalejaid, kes võitlesid Lätisse kolinud baltisakslaste vastu.
Elukiri

**Elukiri** oli Eestis ilmunud ajakiri.

Ajakiri asutati aastal 1999. Ilmus kord kuus. Ajakirja peatoimetaja oli Anneli Aasmäe (2015). 2017 sai ajakirja nimeks Eesti Ajalugu. 2023 lõpetas Eesti Ajalugu ilmumise.
Vinglet

Tiivakiil on aerodünaamiline pind, mis on sobitatud lennuki jäiga kandepinna otstele kuni 90° nurga all ja mis vähendab tiiva induktiivset õhutakistust. Tiivakiilud tiivaotstel aitavad allahelikiirusel lendamisel vähendada mootorlennuki kütusekulu, parandada purilennuki aerodünaamilist väärtust (lauglemissuhet) ning stabiliseerida külgpüsivust.

## Tiivakiilu aerodünaamika
Tiivakiilu ülesanne on takistada tiivaotsa ümber tekkiva õhu voolu. Lennuki lendamise käigus voolab tiiva all olev kõrgema rõhuga õhk tiivaotsa peal asuva madalama rõhuga pinna suunas. Selle tulemusena tekib õhusõiduki edasiliikumisest põhjustatud keeris. Tiivakiil aitab nendest keeristest põhjustatud õhutakistust vähendada. Samas parandab ta õhusõiduki tõste- ja tõmbejõu suhet, mis suurendab kütuse tõhusust mootoriga õhusõidukitel ja suurendab maastikulennu kiirust purilennukitel.

Lennuk tekitab lennates tiiva abil tõstejõu, kuid see tekitab ka õhutakistust. See õhutakistus on põhjustatud tiiva taha tekkivast kahest keerduvast õhuliikumisest. Seda tüüpi takistust nimetatakse "induktiiv-" või "keeris-" õhutakistuseks ja see võib moodustada suure osa lennuki õhutakistusest, eriti õhkutõusmise ajal. Vähendades õhutakistust, aitab tiivakiil suurendada lennuki tõhusust ja vähendada selle kütusekulu.

## Ajalugu
Pärast esimest edukat lendu hakati mõtlema, kuidas lennuki tiibu veelgi paremaks muuta. 1897. aastal tuli Frederick W. Lanchester välja ideega muuta lennuki tiivad tõhusamaks, lisades tiiva otsa spetsiaalse plaadi. Ta arvas, et see plaat aitaks vähendada tiiva õhutakistust lennuki aeglasemal lendamisel. M. M. Munk 1921. aastal ning T. von Karman, J. M. Burgers ja W. Mangler 1930. aastatel tegid teoreetilisi uuringuid samal teemal. 1962. aastal patenteeris C. D. Cone mitteplanaarsed tiivad ning J.L. Laundry ja P.B.S. Lissaman avaldasid 1968. aastal teemakohase töö. 1970. aastate alguses Richard T. Whitcomb NASA-st projekteeris suure külgsuhtega kavandatud mitteplanaarsed tiivaotsad ja katsetas neid, mida nimetatakse tiivakiiludeks. Ta leidis, et tiivakiilud vähendasid õhutakistust umbes 20 protsendi võrra ning parandasid tõste- ja tõmbejõu suhet 9 protsendini võrreldes sirge tiiva jätkuga. Peagi võeti need kasutusele mitmetes lennukites, seahulgas Rutani VariEze ja Learjet 28/29. Boeing 747-400 tiivakiilul on madalam dihedraalne nurk kui Whitcombi vingletil ning sellest ajast alates on eri tüüpi vertikaalseid, kallutatud ja horisontaalseid tiivaotste pikendusi kasutatud äri-, väike- ja reisilennukitel.

## Lennukikütuse kokkuhoid
Tiivakiilud vähendavad õhutakistust, mille tulemusel suureneb õhusõiduki tõhusus ja väheneb kütusekulu. Kütusesäästu ulatus sõltub lennuprofiilist, kuid kaubanduslikud kogemused tiivakiilude ümberehitustega erinevatel mudelitel näitavad, et kütuse kokkuhoid on vahemikus 1,5–6 protsenti. See vähendab otseselt ka lennufirmade tegevuskulusid.

## Viited
Indrek Ibrus

**Indrek Ibrus** (sündinud 23. oktoobril 1974) on eesti meediauurija. Ibrus on interdistsiplinaarne teadlane, kes kasutab meediamuutuste uurimiseks ja seletamiseks majandusteaduslike innovatsiooniuuringute, kultuurisemiootika, andmeteaduse ja laiemate meedia- ja kommunikatsiooniuuringute kombineeritud vahendeid. 

Ametilt meediainnovatsiooni professor Tallinna Ülikooli (TLÜ) Balti filmi, meedia ja kunstide instituudis (BFM). Juhib samas ka doktoriõppekava "Audiovisuaalkunstid ja meediauuringud". On juhtinud TLÜ meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskust (MEDIT).

Oli 2004. aastal üks BFMi asutajatest. 

## Elukäik

On lõpetanud Tartu Ülikoolis ajakirjanduse ja kommunikatsiooni eriala bakalaureuseastmes (2000), Oslo Ülikoolis meedia ja kommunikatsiooni eriala magistriastmes (2003). Kaitses 2010. aastal London School of Economics and Political Science'is (LSE)  doktoritöö pealkirjaga "Uute meediavormide evolutsioonidünaamika: Avatud mobiilse veebi juhtum" ("''Evolutionary Dynamics of New Media Forms: The Case of the Open Mobile Web''").

Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.  

## Teadustegevus
On avaldanud hulga teadusartikleid meedia innovatsioonist, mobiilse veebi arengust, rist- ja transmeediast,  meedia semiootikast, meediapoliitikast, kultuuri digiteerimisest, metaandmetest ning kultuuri andmekogude juhtimisest. Kahasse John Hartley ja Maarja Ojamaaga on kirjutanud raamatu "On the Digital Semiosphere: Culture, Media and Science for the Anthropocene" (Bloomsbury, 2020), mis on tõlgitud ka eesti keelde.  Lisaks on toimetanud raamatu "Emergence of Crosss-Innovation Systems: Audiovisual Industries Co-innovating with Education, Health Care and Tourism" (Emerald, 2019) ning koos Carlos A. Scolariga antoloogia "Crossmedia Innovations: Texts, Markets, Institutions" (Peter Lang, 2012).

On teadusajakirjade Baltic Screen Media Review ja Cultural Science Journal üks toimetajatest ning Tallinna Ülikooli Kirjastuse raamatusarja *[https://www.tlu.ee/valjaandedsarjad/bibliotheca-mediorum-et-communicationis Bibliotheca mediorum et communicationis]* kolleegiumi esimees. 

## Tunnustus
*2010 – I preemia Eesti Vabariigi üliõpilaste teadustööde konkursil ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas doktoriõppe üliõpilaste astmes
*2012 – Semiootiline Jälg
*2020 – Tallinna Ülikooli parim humanitaarteaduse-alane artikkel
*2021 – Tallinna Ülikooli teenetemärk
*2024 – Eesti Vabariigi teaduse aastapreemia sotsiaalteaduste valdkonnas

## Viited

## Välislingid
* Indrek Ibrus Eesti Teadusinfosüsteemis
* "Akadeemikute valimised 2025: kes on Indrek Ibrus?" ERR Novaator, 11. november 2025
Haabsaare Raamatukogu

**Haabsaare raamatukogu** on Haabsaare külas asuv raamatukogu Antsla vallas.

## Välislingid
*Raamatukogu koduleht
Kaagjärve raamatukogu

**Kaagjärve raamatukogu** on rahvaraamatukogu Valga vallas. Aastast 2018 tegutseb Valga Keskraamatukogu haruraamatukoguna.

Raamatukogu aadress on Kaagjärve küla, 68115 Valga vald.

## Ajalugu
Kaagjärve Rahvaraamatukogu Selts asutasid 12. novembril 1913 ärksamad põllupidajad. Eestvedajad olid Johannes Tuvikene, Johannes Sööt ja J. Rebane. Asutajaliikmeid oli 68. Tegevusluba saadi 1914. aastal. 1920. aastal oli kogus 244 raamatut, lugejaid 78 ja laenutusi 1673. Raha raamatute ostmiseks saadi liikmemaksudest, pidude sissetulekutest ja korjandustest. Seltsi esialgseks põhiülesandeks oli raamatute soetamine ja laenutamine. 

1939. aastaks oli raamatukogu jõudnud heale järjele, sisaldades tol ajal ilmunud klassika paremiku.

Pärast teist maailmasõda taasavati Kaagjärve raamatukogu 7. detsembril 1944. Raamatukogu tegutses rahvamaja agitpunkti punases nurgas. Kultuurimaja ruumidesse jäi raamatukogu 1985. aastani. Tema kasutada oli 60 m².

Sõjajärgsel ajal valdav osa Kaagjärve Raamatukogu Seltsi raamatutest hävitati kui poliitiliselt sobimatud. 

Nõukogude ajal praktiseeriti palju raamatukoguvälist teenindust. Keskmiselt oli Kaagjärve raamatukogul 3 rändraamatukogu ja vähemalt 1 laenutuspunkt. Kaagjärve algkooli juures teenindati lugejaid aastani 1987. 

Lugejate värbamiseks organiseeriti kirjanduse kojukannet. 

Lugejate ja külastuste arv suurenes oluliselt pärast kolimist keskuse 3-toalisesse ahiküttega korterisse (47 m2) 1985. aastal. 1994. aasta kolimine viis raamatukogu 4-toalisse mugavustega korterisse (78 m2) majas, kus asusid veel side, arstipunkt ja kommunaalteenuste kontor. 2004. aasta kolimisel saadi sama suur pind nagu ennegi (78 m2) aga külakeskusest kaugemal. 

2005. aastal saadi esimene arvuti ja avati avalik internetipunkt (AIP), mille külastatavus oli väga suur, sest tegemist oli küla ühe esimese arvutiga. Kasutusel on raamatukoguprogramm RIKS. Elektroonilisele laenutusele mindi üle 2009. aastal.

## Juhatajad
* Helene Pents 1924–1928
* Peeter Kivi 1928–?
* Vladimir Põder
* Eugenie Tompel 1944–1971
* Eha Toit 1971–1985
* Mare Lillemets 1985–2007
* Anne Markvart 2007
* Kaja Vanags alates 2007

## Statistika
Statistika 2014. aasta seisuga:

Kogud: 7727

Kasutajad: 138

Külastused: 1157

Laenutused: 4102

Töökohad: 1

## Vaata ka
* Lüllemäe raamatukogu

## Kirjandus
* Valgamaa rahvaraamatukogud 1920–2010. Valga, 2010
* Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014

## Välislingid
*Valga valla raamatukogud
Pille Hagel

**Pille Hagel** (sündinud 31. juuli 1953 Tallinnas) on endine eesti iluuisutaja, iluuisutamise treener ja praegune sisearhitekt.

Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1973–1978 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas ruumi- ja mööblikujunduse erialal.

## Iluuisutamine
Ta harrastas iluuisutamist aastatel 1958–1975 treenerite Ly Piiri ja Vaike Paduri juhendamisel.

Ta tuli aastatel 1968–1973 üksiksõidus Eesti NSV meistriks ning sai 1973. aastal meistersportlaseks. 

Ta töötas aastatel 1971–1973 ja 1993–1994 Tallinnas iluuisutamistreenerina. Tegutses 1972. aastast iluuisutamiskohtunikuna, sai 1992. aastal rahvusvahelise kategooria kohtuniku taseme.

## Teoseid
*1996 – sisekujundus – Hiiumaa kohtumaja, Kärdla 

## Viited

## Välislingid
*"Eesti NSV meister iluuisutamises Pille Hagel NSV talispartakiaadil". Foto: Gunnar Vaidla, 1969. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogu
*
Le Blanc

**Le Blanc** [lö blan'k] on linn Prantsusmaal Indre'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 72–140 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Annick Gombert Sotsialistlikust parteist (PS).

## Sõpruslinnad
*  Bechhofen, Saksamaa (1975)
*  Alberique, Hispaania (1980)

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
La Châtre

**La Châtre** [la šaa'tr] on linn Prantsusmaal Indre'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 198–263 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Nicolas Forissier Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).

## Sõpruslinn
*  Spilimbergo, Itaalia (1980)

## Viited

## Välislingid

* Piirkonna turismiinfo (*prantsuse keeles*)
Chinon

**Chinon** [ši'non] on linn Prantsusmaal Indre-et-Loire'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 27–112 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Jean-Luc Dupont Vabariiklaste Parteist *(Les Républicains)* (endise nimega UMP).


Fail:Château de Chinon - Logis royaux.jpg|Lossi kuninglikud eluruumid
Fail:Chinon - La ville vue du château.jpg|Vaade linnale lossist
Fail:Chinon - Maisons anciennes.jpg|Kesklinn


## Sõpruslinnad
*  Hofheim am Taunus, Saksamaa
*  Tiverton, Suurbritannia
*  Certaldo, Itaalia

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*inglise keeles*)
Aarne (perekonnanimi)

**Aarne** on eesti ja soome perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aarne alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

## Nime kandjaid
*Antti Aarne, soome folklorist
*Els Aarne, eesti helilooja
*Liis Aarne, eesti mööblikunstnik ja disainer

## Viited
Korporatsioon Selonija

**Korporatsioon Selonija** on 24. novembril 1880 Riia Polütehnikumi juures asutatud Läti üliõpilasorganisatsioon. See on vanim Riias asutatud läti üliõpilasi ühendav korporatsioon.

## Sümboolika
Korporatsiooni Selonija värvid on roheline-valge-punane ning deviisid on "Draugam Tēvijai" ('sõpruse ja isamaa eest') ja "Virtute et Fide".

## Ajalugu
24. novembril 1897 võeti korporatsioon Selonija C! C! liikmeks. 1907. aastal sõlmiti kartellileping korporatsiooniga Lettonia. Aastatel 1915–1917 tegutseti Riia Polütehnikumi evakueerimise tõttu Moskvas. Korporatsiooni Selonija liikmed osalesid Läti vabadussõjas ning 40 *selonust* teenisid ülesnäidatud vapruse eest Karutapja ordeni. 1920. aastal osaleti Läti meeskorporatsioone ühendava Presiidiumite Konvendi (P! K!) loomisel.

Pärast likvideerimist okupatsioonivõimude poolt jätkas korporatsioon Selonija tegevust välismaal: 1946. aastast Saksamaal ja 1950. aastast New Yorgis. Korporatsiooni tegevus Riia Tehnikaülikooli juures taastati 1989. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Korporatsioon Selonija
La Tour-du-Pin

**La Tour-du-Pin** [la tuur dü pan] on linn Prantsusmaal Isère'i departemangus. See on departemangu alamprefektuur (*sous-prefecture*) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ka samanimelise kantoni keskuseks.

Linna territoorium asub 309–461 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Fabien Rajon Paremparteide liidust (DVD).

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Korporatsioon Lettgallia

**Korporatsioon Lettgallia** on 8. veebruaril 1899 Tartus asutatud Läti üliõpilasorganisatsioon.

## Sümboolika

Korporatsioon Lettgallia värvid on roheline-must-valge.

Korporatsioon Lettgallia deviisid on *Per aspera ad astra* ja *Labor et fidelitas*. 

## Ajalugu

Korporatsioon Lettgallia asutasid üheksa Tartu Ülikooli farmaatsiatudengit. Korporatsioon tegutses Tartus 1918. aastani, mil koliti ümber Riiga. Korporatsioon Lettgallia osales Läti meeskorporatsioone ühendava Presiidiumite Konvendi (P! K!) loomisel. 1920. aastal otsustas varem vaid farmaatsiatudengeid ühendav korporatsioon vastu võtma hakata kõikide erialade üliõpilasi. 

1940. aasta suvel korporatsioon likvideeriti, kuid tegutsemist jätkati välismaal: 1946 alustati tegevust Saksamaal, aastatel 1951–1971 tegutseti aga New Yorgis. 1975. aastal sõlmiti kartell-leping korporatsioon Rotaliaga. Korporatsioon Lettgallia tegevus Riias taastati 1989. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Korporatsioon Lettgallia
Aron Lande

**Aron Lande** (vene keeles Аро́н Соломо́нович Ла́нде; kirjutatud ka **Ljande** (vene Ля́нде; pseudonüüm **Aleksandr Izgojev** (vene Александр Самойлович Изгоев); 11. aprill 1872 Vilnius – 11. juuli 1935 Haapsalu) oli vene jurist, poliitik ja publitsist.

Pärast Oktoobrirevolutsiooni võitles ta bolševismi vastu, ent novembris 1918 arreteeriti. 1922 pagendati ta Saksamaale. 

Ta suri 11. juulil 1935 Haapsalus. Ta on maetud Haapsalu vanale kalmistule.

## Viited