2021. aasta rünnak Ameerika Ühendriikide Kapitooliumile

**2021. aasta rünnak Ameerika Ühendriikide Kapitooliumile** oli 6. jaanuaril 2021 Ameerika Ühendriikide pealinnas Washingtonis toimunud president Donald Trumpi toetava rahvahulga tungimine Kapitooliumi ruumidesse. Meeleavalduste sihiks oli  2020. aasta presidendivalimiste ümberpööramine, et Trump saaks jätkata Ameerika Ühendriikide presidendina. Mässu tõttu katkes mõneks tunniks presidendivalimiste tulemusi kinnitamas olnud Kongressi töö, kuid Joe Biden kinnitati mõnetunnise hilinemisega valimised võitnuks. 

Toimunu šokeeris Ameerika Ühendriikide avalikkust ja läänemaailma, sest Ameerikat oli siiani nähtud vabaduse kantsina. Mässu tulemusel algatati Trumpi vastu teine tagandamisjuurdlus, suleti mitmed tema sotsiaalmeedia kontod ja tema vastu algatati kriminaalmenetlus. 

## Ajalugu
Pärast 2020. aasta valimiste kaotamist väitis mitu kuud tollane Ameerika Ühendriikide president Donald Trump alusetult, et tulemused olid võltsitud, ning nõudis, et asepresident Mike Pence ja kongress peaksid tulemused tagasi lükkama. President Donald Trumpi pooldajad kogunesid 5. ja 6. jaanuaril Washingtoni, et protesteerida valimistulemuste vastu.

Kuuenda jaanuari hommikul kogunes umbes 25&nbsp;000–30&nbsp;000 meeleavaldajat The Ellipse'i parki "Save America" (*Päästke Ameerika*) meeleavaldusele. Seal esinesid rahvast üles keeravate kõnedega Trump, tema poeg Donald Trump Jr., Rudolph Giuliani ja paar Kongressi liiget (Mo Brooks, Madison Cawthorn). Nad julgustasid meeleavaldajaid "riiki tagasi võtma" ning minema kapitooliumi juurde. Nendega liitusid ka otse kapitooliumi juurde tulnud protestijad.

Meeleavalduse lõpupoole liikusid protestijad (sealhulgas ka paarsada Proud Boys liiget) Kapitooliumi juurde, kus oli toimumas valijameeste kogu häälte lugemine. Mitmeid Kapitooliumi turvatöötajaid loobiti kella 13 paiku metallist aedadega, mis eraldas turvatöötajaid meeleavaldajatest. Hoolimata pipragaasi kasutamisest meeleavaldajate peletamiseks õnnestus mässajatel läbi tungida mitmetest politseitõketest ja turvateenistusest ning kell 14.11 sisenesid Trumpi toetajad hoonesse, kõigepealt läbi akna, seejärel avasid sisenenud teistele uksed. Nad jäid hoone osadesse märatsema tundideks.

Tormijooks viis Kapitooliumihoone sulgemiseni ja ametnike evakueerimiseni. Kapitooliumi politsei evakueeris Senati ja Esindajatekoja saalid ning mitmed Kapitooliumi kompleksi hooned suleti. Katkestati ka Kongressi ühisistung, mis oli kokku kutsutud kinnitama Valijameestekogu hääli, et formaliseerida Joe Bideni valimisvõit.

Märatsejatel õnnestus tungida senati istungitesaali, kuid valvuritel õnnestus relva ähvardusel takistada evakueeritud esindajatekoja istungisaali tungimist. Meeleavaldajad sisenesid ka Esindajatekoja spiikri Nancy Pelosi kontorisse. Kapitooliumist leiti 5. jaanuaril sinna paigaldatud isevalmistatud lõhkekehad nii Demokraatide rahvuskomitee kui ka Vabariiklaste rahvuskomitee ruumidest, lisaks leiti lähedusse pargitud autost 11 molotovi kokteili. Demineerijad tegid pommid kahjutuks.

Kapitooliumi politsei lasi maha barrikaadiga suletud esindajatekoja istungitesaali ustest läbi tungida üritanud naise (Ashli Elizabeth Babbitt, QAnon) maha ning kolm meeleavaldajat said surmavaid vigastusi ja surid terviserikete tagajärjel. Kapitooliumi politsei ametnik Brian Sicknick suri pärast seda, kui teda keemilise vahendiga pritsiti. Juhtumis kaotas kokku elu viis inimest, paljud said haavata.

Trump reageeris Kapitooliumi rünnakule aeglaselt ning hiljem õigustas rünnakut ja nimetas märatsejaid "suurteks patriootideks" ning "erilisteks inimesteks". Ta polnud alguses nõus rahvamassi ohjeldamiseks rahvuskaarti kasutama, vaid manitses, et nad "läheksid rahulikult koju", väiteid valimispettuse kohta ta tagasi ei võtnud.

Rahvamass suudeti Kapitooliumist sama õhtu jooksul välja ajada. Seda toetas kella 17 paiku saabunud rahvuskaart. Valijameestekogu häälte kinnitamine jätkus samal õhtul kella üheksa paiku pärast sissetungi hoonesse. Tulemused kinnitati kohaliku aja järgi kell 3.42 hommikul. Pence teatas, et 20. jaanuaril 2021 vannutatakse Ameerika Ühendriikide presidendina ametisse Joe Biden ja asepresidendina Kamala Harris.

Sündmustikku saatis laialdane hukkamõist üle kogu riigi. Senati enamuse juht Mitch McConnell nimetas tormijooksu "nurjunud ülestõusuks". Mitmed Kongressi liikmed, muuhulgas esindajatekoja spiiker Nancy Pelosi ja Senati vähemuse juht Chuck Schumer, kutsusid Mike Pence'i üles kasutama põhiseaduse paragrahvi 25 või tagandamise protseduure, et Trumpile uuesti umbusaldust avaldada. Tema teine ametist tagandamise juurdlus algatati 13. jaanuaril, millega Trumpist sai esimene Ameerika Ühendriikide president, kelle vastu on edukalt algatatud kaks tagandamise juurdlust. Facebook lukustas Trumpi kontod ning eemaldas juhtumiga seotud postitused, Twitter sulges Trumpi konto alguses 12 tunniks, 8. jaanuaril lõplikult.

Pärast mitmete valitsusliikmete tagasiastumist ning teiste poolt surve alla sattumist lubas Trump võimu rahumeelselt üle anda, mida ta ka tegi. Trumpi vastu algatati kriminaaluurimus ja 2023. aastal esitati süüdistus katses ümber lükata valimistulemusi. Edasikaebamiste tõttu uurimine venis ja uurimine lõpetati, kui selgus, et Trump saab 2025. aastal uuesti Ameerika Ühendriikide presidendiks. Teda uurinud Jack Smithi raporti järgi oleks Trump vastasel juhul tõenäoliselt süüdi mõistetud. 

Trumpi teise ametiaja jooksul on Ameerika Ühendriikide võimud võtnud mässuliste suhtes leppivama hoiaku. Pärast võimule saamist 2025. aastal andis Trump armu umbes 1500 mässus osalemise tõttu vangistatule. Trumpi-aegne Valge Maja on süüdistanud mässus demokraate ja maalinud mässus osalenud inimesi ohvritena. 

## Viited