open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Terraria

**"Terraria"** on *indie*-stiilis *sandbox*-tüüpi videomäng, mis sisaldab nii seiklus- kui ka põnevusmängule omaseid elemente. Mängu arendajaks on iseseisev mängufirma Re-Logic. "Terraria" on saadaval arvutimänguna operatsioonisüsteemile Microsoft Windows, mängukonsoolidele Xbox 360 ja PlayStation 4 ning mobiilseadmete operatsioonisüsteemidele Android ja iOS. "Terraria" võimaldab mängijal uurida, avastada, meisterdada, ehitada ja võidelda erinevate koletistega juhuslikult genereeritud 2D-maailmas.

Algselt Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemidele mõeldud mäng tuli välja 16. mail 2011. Hinnanguliselt müüdi mängu esimese päeva jooksul kokku 50 000 eksemplari ning juba sama päeva lõpuks mängis seda võrgus 17 000 inimest. Kokku müüdi nädala jooksul maha 200 000 eksemplari, mis tegi Steam'is "Terrariast" nädala ostetuima mängu, olles ees isegi sellistest mängudest nagu "The Witcher 2" ja "Portal 2". "Terraria" püsis tabeli tipus kuus päeva ja seda on 2017. aasta veebruari seisuga müüdud kokku 20 000 000 eksemplari.

Mäng väljastati Playstation Networki ja Xbox Live Arcade'i konsoolidele 2013. aasta märtsis (v.a Euroopas ja Austraalias), sisaldades ainult nendele platvormidele omaseid eksklusiivseid mängulisasid. 15. mail 2013 tuli mäng välja Playstation 3 peal ka Euroopas ja Austraalias. Märtsis 2013 teatati, et suvel lastakse "Terraria" välja ka Playstation Vita jaoks. Sama aasta 29. augustil tuli "Terraria" müüki iOS-iga telefonide ja tahvelarvutite jaoks, mille arendajaks on Hollandi mängufirma Codeglue.

## Välislingid
*http://www.terraria.org/
*http://www.terrariaonline.com/
Hal'as kunn

**Galerii Hal’as kunn** (ka **Kalju maja**) on kunstigalerii Võru maakonnas Setomaa vallas Obinitsa külas. Galeriid haldab MTÜ Seto Ateljee-Galerii.

Kunstigaleriis saab tutvuda kaasaegse seto kunsti väljapanekutega, lisaks korraldatakse teiste põlisrahvaste hooajanäitusi.
Galerii kogudes on oma loominguga esindatud Aleksandr Ivanov (mari kunstnik), Juri Dõrin (ersa kunstnik), Pasha Mikushev (komi), Pjotr Rjabov (ersa), Kalev Mark Kostabi, Peeter Laurits, Malev Toom, Toomas Kalve, Epp Margna, Lembit Kiisson, Mati Kuusing ja Toomas Kuusing, Evar Riitsaar, Raili Riitsaar, Albert Gulk, Navitrolla, Erki Jürise, Ove Kalde ja Kalli Kalde, Tuuli Puhvel, Eero Ijavoinen, Salme Kahusk, Päivi Kahusk, Maali Kahusk, Kauksi Ülle. 

Algselt oli hoone Ivan Kalju maja. Kaljude peres oli veel abikaasa Kati ning kuus last: ühised lapsed Anna, Maria, Alli, Sonja, Olli ning Alli poeg Mihkel. 1933. aastal ehitati majale teine korrus. Ivan asutas majja kaupluse. Müügil oli kõik vajalik majapidamiskaup, enamasti rauakaubad. 1940. aastal kauplus natsionaliseeriti, pererahvas tunnistati kulakuks, poeg Mihkel tapeti ning 1949. aastal osa perest küüditati. 1945. aastal pandi majja Obinitsa külanõukogu kantselei. Pärast seda on majas tegutsenud meierei, sidejaoskond, arstipunkt, raamatukogu ja rahvamaja. Aastatel 1960–1995 asus hoones Obinitsa sovhoosi kontor. 2004. aastast peab Evar Riitsaar hoones galeriid Hal’as kunn. 

## Viited
Obinitsa Seltsimaja

**Obinitsa seltsimaja** (ka **Obinitsa seto seltsimaja**) on SA Setu Kultuuri Fondile kuuluv hoone Võru maakonnas Setomaa vallas Obinitsa külas. 

Maja renoveerimist alustas sihtasutus 2009. aastal. Hoonete interjöörid olid kujundatud juhuslikult ja vastava aja võimalusi arvestades. Renoveerimise eesmärk oli jätta alles nii palju vana kui võimalik ja ühendada see sobivas vormis uuega. Renoveerimisprojekti koostas Rain Veidenberg, sisekujundusprojekti tegid Iir Hermeliin ja Maria Tarvas.

Vana tare uhkus on algsel vundamendil taastatud seto ahi, mis täidab kõiki vanu funktsioone – on toa- ja ihusoojendaja ning söögitegija. Ahju ehitamisel olid aluseks kolm Mokornulgas säilinud vanaaegset seto ahju.

Seltsimaja on kõigist Setomaa nurkadest enam-vähem võrdsel kaugusel, seepärast sobib see hästi sealse piirkonna inimeste kokkutulemise kohaks. Seltsimaja on olnud paljude algatuste – Seto kuningriik, Setomaa Valdade Liit, Seto Kongress, Taarka etendus, MTÜ Taarka Pärimusteater – loomise või sündimise koht. Seal tegutsevad kolm leelokoori ja Setomaa Valdade Liit. Seltsimaja on olnud koolituste, kursuste, projektinõustamise, ürituste ja algatuste kohaks, näiteks lihavõttemaa ja Setomaa külateatrite päev.

## Viited
Sirje Potisepp

**Sirje Potisepp** (sündinud 18. juunil 1961 Kilingi-Nõmmes) on Eesti Toiduainetööstuse Liidu juhataja ja autorallisportlane.

## Haridus
Aastatel 1968–1971 õppis ta Tali 8-klassilises Koolis, 1971–1979 Sindi Keskkoolis, 1979–1981 Tartu Riiklikus Ülikoolis keemiat ja 1982–1985 Tallinna Polütehnilises Instituudis biokeemiat. 

## Töö
Potisepp töötas aastatel 1995–1999 ASi Remedia kommertsdirektorina ja 1999–2005 ASi Remedia juhatuse liikmena. 2004–2005 oli ta Põhja-Tallinna linnaosavanem. 

Alates 2005. aastast on ta Eesti Toiduainetööstuse Liidu juhataja. 

Aastatel 2006–2007 oli Sirje Potisepp ASi Remedia nõukogu liige. 2007. aastast on ta ka Maaelu Edendamise Sihtasutuse nõukogu liige.

## Rallisõit
Teda kutsus autoralli juurde Priit Uus. 2010. aastal oli ta Eesti parim naisrallisõitja.

## Poliitiline karjäär
Sirje Potisepp oli aastatel 2003–2017 IRLi liige.

## Tunnustus
*2012 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk
*2018 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Potisepp on abielus, peres on kaks last. 

## Viited
Obinitsa külakeskus

**Obinitsa külakeskus** on Setomaa vallale kuuluv hoone Võru maakonnas Setomaa vallas Obinitsa külas. 
Majas asuvad Obinitsa lasteaed, Obinitsa raamatukogu, võimla, jõusaal, riietus- ja pesuruumid ning rendipinnad.

Obinitsa külakeskus oli algselt ehitatud Obinitsa Mittetäieliku Keskkooli hoonena aastatel 1962–1963. 1963. aastal alustas selles koolimajas õppetööd 170 last. Obinitsas oli ajalooliselt kool töötanud juba aastast 1890. Samas hoones jätkas tööd Obinitsa Põhikool. 2004. aastal ühendati Meremäe ja Obinitsa põhikoolid Meremäe-Obinitsa Põhikooliks, õppetöö toimus kahes majas: Meremäel ja Obinitsas. 2008. aasta sügisel jätkas Meremäe-Obinitsa põhikool tööd üksnes Meremäe koolimajas ning Obinitsa koolimaja jäi valdavas osas kasutuseta.

2009. aastal renoveeriti maja Obinitsa külakeskuseks. Kogu kompleksi ehitamine-renoveerimine maksis 8 078 599 krooni, sellest 6 866 809 krooni saadi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt. Renoveeris AS Tartu Ehitus. Kokku renoveeriti 1372 m² hoonealust pinda. Majja koliti lasteaed ja raamatukogu, avati võimla, jõusaal ja riietus- ja pesuruumid. 

## Viited
Susu keel

**Susu keel** kuulub Nigeri-Kordofani hõimkonda mande keelkonda.

Susu keelt räägitakse peamiselt Guineas, aga  ka Senegalis ja Sierra Leones.
Susu keel on üks Guinea riigikeeltest ja seda räägitakse peamiselt rannikualadel. Kokku on selle keele kõnelejaid 1 060 280, neist 906 000 Guineas.

Susu keeles on kasutusel ladina kiri.

## Struktuur

Susu keeles on 28 häälikut, millest 7 on täishäälikud.

Kui sõnas on ühend kh, siis seda hääldatakse kurgunibu väristades (nii nagu prantslased hääldavad r-i näiteks sõnas "France").

Selles keeles grammatilised sood puuduvad. Eitust  väljendatakse abisõnaga.

Susu keeles esineb sõnajärg SOV (subjekt, objekt, verb).

### Susu tähestik

## Arvsõnad

Arvsõnad ühest kümneni susu keeles:

* üks – kérén
* kaks – ̀fírín
* kolm – sàxán
* neli – náání
* viis – súlí
* kuus– sénní
* seitse – sólófèré
* kaheksa – sólómásàxán
* üheksa – sólómánáánía
* kümme – fuú

Alates kolmekümnest kuni üheksakümneni saadakse arvsõnad nii, et lisatakse ette sõna *tòngó* 'võtma', mida saab mõista kui 'võttes kümme':

* kolmkümmend - tòngó sàxán
* nelikümmend -  tòngó náání 
* viiskümmend - tòngó súlí 
* kuuskümmend - tòngó sénní 
* seitsekümmend - tòngó sólófèré  
* kaheksakümmend - tòngó sólómásàxán 
* üheksakümmend - tòngó sólómánáání

## Keelenäide

*Adamadie birin barixinɛ e lan yɛtɛralui kui, yɛtɛ kolonyi nun yɛtɛ suxu kima. Fondoe nun faxamui na e bɛ boresuxu kima bariboreya fanyi kui.*

Kõik inimesed on sündinud vabade ning võrdsetena. Neid on õnnistatud mõistuse ja südametunnistusega ning nad peavad käituma üksteisega vennalikult.

## Viited
Novałukoml

**Novałukoml** (transkribeerituna **Novalukoml**) on linn Valgevenes Viciebski oblastis Čašniki rajoonis.

Asula rajati aastal 1964 Łukomli järve äärde. Novałukomli nimi tuleb lähedal asuva Łukomli asula nimest, mis oli kunagi krivitšite linn ja piirkondlik keskus kuni Liivi sõjani. Novałukoml rajati töölisasulana Łukomli soojuselektrijaama juurde. Aastal 1965 sai Novałukomlist alev, aastal 1970 aga linn. Novałukomlis on raudtee lõppjaam, kuigi seda kasutatakse üksnes kaubaveoks ja reisiliiklust sellele raudteeharul ei toimu. Aastal 2004 rajati linna katoliku kirik. 

Linnas on kaks keskkooli, polikliinik. Tegutsevad kino ja kultuurimaja. Tööstusettevõtetest on Novałukomli jaoks tähtsaim Łukomli soojuselektrijaam ja sellega seotud ettevõtted, ent tegutsevad ka piimakombinaat ja leivatehas, toodetakse keramsiitliiva.

## Viited

## Välislingid
* Linn võrguentsüklopeedias
Make müür

**Make müür** (ka *Möldre müür*) on kuni 12 meetri kõrgusele ulatuv liivakivipaljand Piusa jõe kaldal, kalda kõrgus on kuni 17 meetrit. 

Make müür on Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala üks kaitstavatest loodusobjektidest. Paljand asub Vastseliina vallas Möldri külas asuvast Make veskist 300 meetrit allavoolu. Make veski on nime saanud Hendrik Make järgi, kes 1883. aastal rajas selle vesiveski ja saekaatri. 1900. aastast töötas veski teisel korrusel ka villatööstus. Make müür on üks kõrgemaid ja kaunimaid paljandeid kaitseala lõunapoolses osas .

Make müür on ülemdevoni liivakivi, Gauja lademe paljand. Gauja lademe paksus on kuni 183 meetrit ja see koosneb kvartsliivast, kirjudest savidest ja peeneteralistest kobedatest purdkivimitest, milles leidub ka kala- ja taimejäänuseid. Gauja lademe liivad settisid 50–70 miljoni aasta jooksul Devoni ajastul (algas 410 miljonit aastat tagasi) toonasesse madalmerre. Kuna devoni liivakivi on suhteliselt mureda struktuuriga, alluvad liivakivi paljandid kergesti erosioonile.

## Vaata ka
*Piusa liivakivipaljandid
*Härma Mäemine müür
*Devoni liivakivi
*Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala

## Viited
Setomaa Turismitalo

**Setomaa Turismitalo** on turismitalu Võru maakonnas Setomaa vallas Kalatsova külas.

Turismitalu asub Mäealodsõ talukohas. 1999. aastal asuti seda saja-aastast talu renoveerima, esialgu enda suvekoduks, hiljem juba majutusasutuseks. Majutuskohti on 32. Palkmajades asuvatele tubadele on antud setukeelsed nimetused: Mari tarõ, Sootska tarõ, Kullo tarõ, Lapi tarõ jne. Turismitalu pakub majutust, seminaride, pidude ja suvepäevade korraldamist. Talus on ujumise võimalus, mänguväljakud, suitsusaun ja peosaal.

## Viited
Marinova dolokivikarjäär

**Marinova dolokivikarjäär**  on kaevandus ligikaudu kümne meetri paksuse Pskovi kihistu dolokivi lasundil asuvas maardlas Võru maakonnas Setomaa vallas.

Marinova karjääris kaevandatakse ja purustatakse ehituslikku dolomiiti. Valdavalt asuvad Kagu-Eestis pinnakattesetete all Ülem-Devoni ladestu purd- ja karbonaatkivimid, karbonaatkivimite paljandeid tuleb seal ette aga väga harva. Paljandeid võib näha Mõniste vallas Peetri jõe kaldapaljandites ja väikesel astangul Meremäe külast põhja pool. Sama kihistu kivimite paljandid asuvad Meremäe vallas Tiirhanna vanas paemurrus ja Marinova dolokivikarjääris. Marinova maardla geoloogiliste uuringute järgi on ligikaudu kümne meetri paksuse Pskovi kihistu dolokivi lasundi ülemine pool väga tugevalt purustatud ja karstunud. Karjääris on kaevandatud kuni kümne meetri paksust dolokivikihti, millest pool asub põhjavee tasemest kõrgemal, pool madalamal. Karjäärist põhjavett välja ei pumbata ning veepiirist allpool olevat kivi kaevandatakse vee alt lõhkamise teel. Põhjavee tasemest kõrgemal asuvat dolokivi iseloomustab väga tugev purustatus ja lasundi ülaosa murenemine. Põhjavee tasemest madalamal paiknev dolokivi on vähem purustunud.
Paelasundis lasub ligikaudu meetrikõrgusi ja -laiusi karstikoopaid. Karjääri lõunapoolses osas võib kaevanduse seintes jälgida arvukaid lokaalseid paindeid, mida saab seostada karstikoobaste kohal asunud kivimikihtide läbivajumisega.Vee voolamist lõhelistes kivimites ja seega ulatuslike karstinähtuste kujunemist on soodustanud lähedal asuv Belka jõe org. Oru lääneveerul on arvukalt allikaid, mis toituvad ka Marinova karjääri dolokive läbivast veest. Samas pole täpselt teada, miks dolokivide ülemine osa on Marinova karjääri piirkonnas sedavõrd lõheline. Pole välistatud, et Marinova karjääris avatud dolokividele võisid purustavat mõju avaldada ka tektoonilised protsessid.

## Viited
Kate keel

**Kate keel** (Kai, Kate Dong, Kâte, kate) kuulub Paapua keelte Üld-Uus-Guinea hõimkonna Finisterre-Huoni keelte hulka. Paapua Uus-Guinea piirkond on keelelise varieeruvuse tiheduse poolest maailmas esikohal.
Kate keele dialektid on Magobineng (Bamota), Parec, Wamora (Wamola), Wana, Wemo. Need dialektid võivad olla ka iseseisvad keeled. 
Emakeelena kõnelejaid on kokku 20 000. Paapua Uus-Guinea Evangeelne Luterlik Kirik kasutab kate keelt kirikukeelena, mistõttu on selle keele teise keelena kõnelejaid 80 000. Keele emakeelena kõnelejate kirjaoskuse protsent on 25–50%, teise keelena kõnelejate hulgas on kirjaoskuse protsent 50–75%. Kirjasüsteemiks on ladina kiri.
Keelt kõneldakse Paapua Uus-Guinea riigis, täpsemalt Morobe provintsis Finschhafeni linnas.

## Fonoloogia
### Vokaalid

Vokaali â foneetiline transkriptsioon on [ɔː].

### Konsonandid
Kõrisulghäälik c esineb ainult pärast vokaali ja saksa keeleteadlane Pilhofer kirjeldab seda kui vokaali omadust, mis aitab eristada näiteks sõna *bo* (suhkruroog) sõnast *boc* (väga) ja *si* (istutus) sõnast *sic* (puljong).
Konsonant z esineb ainult vokaalide vahel ja ʒ ainult morfeemi alguses. 
Tähed q ja **q** (**q** tegelik kirjapilt arvutikirjas puudub) häälduvad vastavalt [kp] ja [gb].

## Vabad asesõnad
Kate keeles esineb nii eksklusiivne kui ka inklusiivne I isiku asesõna, arvatavasti austroneesia keelte mõjutuste tõttu. Paapua keelte hulgas on kate keelele iseloomulik eristus inklusiivse ja eksklusiivse esimese isiku vahel vähelevinud.

## Keelenäited

### Arvsõnad

## Viited

## Kirjandis
* Flierl, Wilhelm, and Hermann Strauss, eds. (1977). *Kâte dictionary.* Series C-41. Canberra: Pacific Linguistics.
* Ross, Malcolm (2005). "Pronouns as a preliminary diagnostic for grouping Papuan languages". In Andrew Pawley, Robert Attenborough, Robin Hide, Jack Golson, eds. Papuan pasts: cultural, linguistic and biological histories of Papuan-speaking peoples. Canberra: Pacific Linguistics. pp.&nbsp;15–66. ISBN 0858835622. OCLC 67292782.

## Välislingid
*Uus testament kate keeles
Raine Loo

**Raine Loo** (28. märts 1945 Taevere vald – 16. mai 2020 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1963. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1965. aastal Vanemuise õppestuudio.

Aastatel 1965–2004  töötas Raine Loo Vanemuise teatris näitlejana, oli ka lavastaja assistent. 

Ta mängis filmides "Kolme katku vahel" (Eesti Telefilm, 1970), "Värvilised unenäod" (Tallinnfilm, 1975), "Inimene, keda polnud" (Tallinnfilm, 1989) ja "See kadunud tee" (Tallinnfilm, 1990); telelavastuses "Püha öö – üksildusöö" (1982) ja kuuldemängudes ("Iphigeneia Taurises", 1982).

## Tunnustus
* 1976 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 2004 Eesti Näitlejate Liidu auraha
* 2015 Eesti Näitlejate Liidu auliige

## Isiklikku
Tema abikaasa oli botaanik Hans Trass, nende poeg on helilooja ja organist Toomas Trass.

## Viited

## Välislingid
* Kolme katku vahel
* Püha öö – üksildusöö
* Iphigeneia Taurises 
* Raine Loo: «Tahan praegu vaikida.», Õhtuleht, 8. jaanuar 2004 
* Suri näitleja Raine Loo, ERR uudised, 18. mai 2020
Eros Ramazzotti

**Eros Luciano Walter Ramazzotti** (sündinud 28. oktoobril 1963 Roomas) on itaalia muusik. 

Ramazzotti on populaarne Itaalias, enamikus Euroopa riikides ja kogu hispaaniakeelses maailmas, sest tema albumeid on välja antud nii itaalia kui hispaania keeles.

## Isiklikku
Ramazzotti oli aastatel 1998–2009 abielus Šveitsi modelli ja näitleja Michelle Hunzikeriga. Neil on tütar Aurora, kes on sündinud 5. detsembril 1996. Ramazzottil on ka tütar Raffaela Maria itaalia modelli ja näitleja Marica Pellegrinelliga.

## Diskograafia
* "Cuori agitati" (1985)
* "Nuovi eroi" (1986)
* "In certi momenti" (1987)
* "Musica è" (1988)
* "In ogni senso" (1990)
* "Tutte storie" (1993)
* "Dove c'è musica" (1996)
* "Stilelibero" (2000)
* "9" (2003)
* "Calma apparente" (2005)
* "Ali e radici" (2009)
* "Noi" (We) (2012)

## Vaata ka

*"Cose della vita"

## Viited

## Välislingid

* Eros Ramazzotti koduleht
Dašiv

**Dašiv** (ukraina keeles Дашів) on alev Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 3763. Pindala on 7,54 km².

## Viited
Kaksvarvaslaisik

**Kaksvarvaslaisik** (*Choloepus hoffmanni*) on loomaliik, üks laisikuid omanimelisest perekonnast.

## Klassifikatsioon
Kaksvarvaslaisikul tunnistatakse 5 alamliiki:
**[[Choloepus hoffmanni capitalis]]*, Allen, 1913
**[[Choloepus hoffmanni florenciae]]*, Allen, 1913
**[[Choloepus hoffmanni hoffmanni]]*, Peters, 1858
**[[Choloepus hoffmanni juruanus]]*, Lönnberg, 1942 
**[[Choloepus hoffmanni pallescens]]*, Lönnberg, 1928.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne AWD-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder. *Mammal Species of the World*, 3. trükk.  Veebiversioon (vaadatud 22.11.2013) (*inglise keeles*)
*Piret Pappel, *[http://novaator.ee/ET/loodus/laiskloomad_pole_armukadedad/ Laiskloomad pole armukadedad]*, 23.07.2012 14:16, Veebiversioon (vaadatud 22.11.2013)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Unau d'Hoffmann]] seisuga 22.11.2013.*
Bribri keel

**Bribri keel** (ka *talamanca keel*) on tšibtša keelkonda kuuluv keel, mida räägitakse Kesk-Ameerikas.

Bribri keel on kõige sarnasem kabekari, maleku ja teribe keelega. Tähtsamad dialektid: ambure-katsi, coroma, salitre-cabagra.
 
## Kõnelejate asuala
Bribri keelt kõneldakse Costa Rica lõunaosas, Limoni provintsis, Talamanca kantonis, Laris, Telires, Ureni jõgede aladel, Puntarena provintsis ja Buenos Aireses.

## Kõnelejate arv
Kõnelejaid on umbes 11 000. L1-tasemel keele valdajaid on 2–3%, L2 tasemel kirjaoskajaid on 50%. Bribri keel on aktiivses kasutuses, kasutatakse ka standarditud kirjakeelt, kuigi see ei ole laialt levinud ega jätkusuutlik. Keelt räägivad igas vanuses inimesed, peamiselt kodudes. Bribri on ainuke Costa Rica põliskeel, mida õpetatakse kohalikes ülikoolides.

## Numeraalid

## Keele struktuuri andmed

Bribri keeles eristatakse vokaalidel nelja tooni: kõrge, tõusev, langev ja madal toon. Kirjakeeles märgitakse erinevaid toone ülakomadega. 
a- madal toon
à- kõrge toon
á- langev toon
â- tõusev toon
Bribri keel on toonikeel, mis tähendab seda, et mõned silbid hääldatakse kõrgema tooniga kui teised. Kui näiteks inglise keeles on tuntav erinevus selliste lausete vahel nagu „You see a man“ (Sa näed meest) ja „You see a man?“ (Kas sa näed meest?), siis Brbri keeles on sellised kõrged ja madalad toonid kasutusel peaaegu igas sõnas, mis annab keelele väga elava kõla.
Samuti on keeles täishäälikute hääldamine nasaalselt ehk nina kaudu. Nendeks on: ã, ẽ, ĩ, õ, ũ.

Bribri keele konsonandid on b, ch, d, j, k, l, m, m, ñ, p, r, s, t, y. Nasaalsetel konsonantidel m, n ja ñ on erinevad hääldusviisid. Nasaalne m hääldatakse nii nagu hispaania keeles, erandiks on aga see, et pärast „rõhulist“ vokaali öeldakse (näiteks sõnas tùm: veesilm) m’i asemel n. Huvitav tunnus Bribri konsonantide hulgas on „saltillo“(’) ehk kõrihääliku kasutus, mida hääldatakse õhku kõris hoides. See sarnaneb O-tähega ingliskeelses väljendis „Oh! Oh!“ Enamik Bribri kõnelejatest kasutab „saltillo’t“ ainult lause lõpus.
Bribri keel on sõnajärjelt SOV-keel ehk aluse ehk subjekti (S), sihitise ehk objekti (O) ja öeldisverbi(V) järjestusega.
Bribri keeles ei ole sugu. Kui on vajalik, kasutatakse leksikaalsed üksuseid, näiteks inimeste puhul wib- mees ja arákr- naine. Yará - poeg, yará arákr- tütar. Mitmuse vormid saadakse –pa liitega. Näiteks wibpa- mehed.
       
## Keelenäited
* ¿Ìs be' tso'? – Kuidas läheb?
* Se' ñĩ̀ sũwèppa- Nägemiseni
* Arák urá- naise käsi

## Lisaks
Bribri keel kasutab ladina kirjaviisi. Bribri keel on toonikeel, mis tähendab seda, et samamoodi kirjutaud sõnade puhul määrab tähenduse kõrgus, mida märgitakse ülakomadega tähtede peal. Keeles on neli erineva kõrgusega tooni ning erinevaid toone kasutatakse peaaegu igas sõnas.
* alà-poeg			alá –äike
* a’s-linnuveri                	às- millegi/kellegi jaoks
* wa’k- alla minema		wák- omanik

Bribri keeles on keeruline ja huvitav numeraalide süsteem. Kasutatakse erinevaid numeraale, et viidata nimisõnadele, näiteks bötk- kaks liblikat, bök- kaks kivi, bötöm- kaks pulka.

## Viited
Kaarel Leetberg

**Kaarel Leetberg** (26. november 1867 Armi mõis, Vihula vald, Virumaa – 2. aprill 1945 Rakvere) oli eesti keeleteadlane.

Aastatel 1879–1881 õppis ta Rakvere algkoolis, 1881–1884 Rakvere kreiskoolis, 1885–1889 Peterburi Annakoolis. 1893. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli võrdleva keeleteaduse alal. Aastatel 1897–1915 oli Peterburis kodukooliõpetaja. Aastatel 1902–1906 oli ta Peterburi Eesti Heategeva Seltsi esimees.

1917. aastast töötas Rakveres eesti keele õpetajana ja 1922–1933 oli Virumaa poeglaste gümnaasiumi direktor. 12. juunil 1938 hävisid tulekahjus Kaarel Leetbergi raamatukogu ja käsikirjad.

Leetberg avaldas kolm eesti keele alast teost, Balthasar Russowi kroonika tõlke ning raamatu "Kui pikalt on Kalevipoeg rahva luuletus".

## Teosed
*1921 "Eesti keele grammatika"
*1921 "Sõnade tuletus"
*1925 "Eesti lauseõpetus keskkoolidele"
*1927 "Äpardanud keeleuuendus"

## Viited

## Välislingid

*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Leetberg, Karl
Eesti Paralümpiakomitee

**Eesti Paralümpiakomitee**, lühend **EPK** (kuni 5.01.2017 *Eesti Paraolümpiakomitee*, lühend *EPOK*), on Eesti keskne invaspordi- ja paraolümpiaorganisatsioon. EPK tegeleb puuetega inimeste tippspordi propageerimise ja edendamisega, korraldab rahvusliku delegatsiooni osavõttu rahvusvahelistest suurvõistlustest ja paraolümpiamängudest.

Komitee moodustasid 1991. aasta aprillis nägemis-, kuulmis-, füüsiliste ja vaimsete puuetega inimeste spordiliitude esindajad. Samal aastal võeti EPK Rahvusvahelise Paralümpiakomitee (IPC) liikmeks.

Eesti Paralümpiakomitee eelkäijaks oli 1986. aastal spordiühingu Kalev juurde loodud Eesti Invaspordiföderatsioon.

EPK on viie iseseisva spordiorganisatsiooni katusorganisatsioon, need kõik on ka komitee asutajaliikmed:
* Eesti Invaspordi Liit (füüsilise puudega sportlased);
* Eesti Pimedate Spordiliit (pimedad ja nägemispuudega sportlased);
* Eesti Kurtide Spordiliit (kurdid ja kuulmisvaegusega sportlased);
* Eesti Vaimsete Puuetega Inimeste Spordiliit (kerge vaimupuudega sportlased);

2021. aasta novembri seisuga on Eesti Paralümpiakomitee juhatuses president Monika Haukanõmm, asepresident Rein Loik, liikmed Rainer Vakra, Alar Õige, Kristo Ringas, Matz Topkin, Toomas Sepp ja Toomas Kasemaa. Alates 10. septembrist 2018 on EPK peasekretär Signe Falkenberg.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Paralümpiakomitee koduleht
M3 Lee

**M3 Lee** oli Teise maailmasõja ajal USA-s toodetud keskmine tank, mille 75 mm pearelv paiknes kere vasakus nurgas sponsoonis ja tornis asus 37 mm tankitõrjekahur. Põhitorni katusel paiknes väike komandöritorn kuulipildujaga. Põhisuurtükiga toimetas sihturist ja laadurist koosnev meeskond. Suurtüki kõrval istus juht-mehaanik. Tornis paiknes teine sihtur, kes kasutas raskekuulipildujat või kahurit ja komandör, kes kasutas komandöritorni.

Masin loodi keskmise tanki M2 baasile ja aastatel 1941–1942 toodeti 6258 tanki.
Naiste Hääl

**Naiste Hääl** oli aastatel 1926–1932 Tallinnas ilmunud naiste kuukiri. Ajakiri oli Eesti Naisorganisatsioonide Liidu häälekandja.

## Viited
Narva Linaketramise Manufaktuur

**Narva Linaketramise Manufaktuur** oli Narvas tegutsenud tekstiiliettevõte. 

Ettevõte asutati 1851. aastal, linamanufaktuur töötas Baltimaadel varutud toorainega. Aastal 1880 muudeti ettevõte osaühinguks. 

Ettevõtte toodang oli näiteks 1933. aastal järgmine: 
*147 t lõnga ja niiti;
*339 t linast riiet;
*1664 t džuutriiet ja 174 t džuudist kotti.

Suur osa (70%) ettevõte toodangust eksporditi.

## Vaata ka
*Narva kalevivabrik

## Viited

## Välislingid
*
Ansgar Heveling

**Ansgar Heveling** (sündinud 3. juulil 1972 Rheydtis) on Saksamaa poliitik ja Kristlik-Demokraatliku Liidu liige Korschenbroichist Nordrhein-Westfaleni liidumaal. Heveling on oktoobrist 2009 Saksamaa Liidupäeva liige.

Heveling käis Korschenbroichis katoliiklikus põhikoolis ja lõpetas 1992. aastal Mönchengladbachi humanitaargümnaasiumi. Braunschweigis läbitud sõjaväeteenistuse ajal sai ta Saksamaa Liitvabariigi relvajõudude aumedali. Seejärel õppis Heveling Bonni Reinimaa Friedrich Wilhelmi Ülikoolis ja Speyeris Saksamaa Avaliku Halduse Kõrgkoolis õigusteadust ja avalikku haldust. 

2001–2002 töötas ta ühes Korschenbroichi advokaadibüroos advokaadina.

1991. aastal astus Heveling Kristlik-Demokraatlikku Liitu. 1992. aastast kuulub ta Korschenbroichi Linnaühenduse juhatusse ning CDU Korschenbroichi ja Peschi kohaliku ühenduse juhatusse, 2000. aastal sai ta linnaühenduse esimeheks. 1997. aastast on Heveling Neussi ringkonna juhatuse liige ja alates 2011. aastast ringkonna juhatuse aseesimees.

2003–2005 oli ta CDU Nordrhein-Westfalen maapäeva fraktsiooni liikluspoliitika referent. 2005–2009 oli ta Nordrhein-Westfaleni rahandusministri büroo referent ja asejuhataja. 2009. aasta liidupäeva valimistel kandideeris ta valimisringkonnas Krefeld I – Neuss II ja võitis 42,3 % valijate toetusega otsemandaadi ning on 2009. aasta oktoobrist Saksamaa liidupäeva liige. 2013. aastal valiti ta 49,1% valijate häältega uuesti liidupäeva.

Heveling on Saksamaa Liidupäeva õiguskomisjoni ja interneti ja digitaalse ühiskonna erikomisjoni liige. Ta toetas oma allkirjaga Ameerika Ühendriikides läbi kukkunud seaduseelnõud „Stop Online Piracy Act“ (SOPA).
EPOK

Lühend **EPOK** võib tähendada:
 
***[[Eesti Paraolümpiakomitee]]**
***[[Eesti Piirivalve Ohvitseride Kogu]]**
AgustaWestland

**AgustaWestland NV** oli inglise-itaalia hargmaine ettevõte, Leonardo (varem Finmeccanica) tütarettevõte. Ettevõtte peamiseks tegevusalaks oli kopterite projekteerimine ja tootmine.

AgustaWestland moodustati 2000. aasta juulis, kui Finmeccanica ja GKN ühendasid oma vastavad koptereid tootvad haruettevõtted (Agusta ja Westland Helicopters). Finmeccanica omandas GKNi osa AugustaWestlandis 2004. aastal.

2016. aastal liideti AgustaWestland Leonardo S.p.A.ga.

## Tooted
* Agusta A129 Mangusta
** TAI/AgustaWestland T-129
* AgustaWestland EH101/AW101
** AgustaWestland CH-149 Cormorant
** Lockheed Martin VH-71 Kestrel
* AgustaWestland AW109
* AgustaWestland AW119
* AgustaWestland AW139 (algselt Bell/Agusta Aerospace Company ühisettevõte, praegu kuulub täielikult AgustaWestlandile; endine tähistus AB139)
* AgustaWestland AW149
* AgustaWestland AW169
* AgustaWestland AW189
* AgustaWestland AW609 (algselt Bell/Agusta Aerospace Company ühisettevõte, praegu kuulub täielikult AgustaWestlandile, Bell Helicopter jätkab osalemist komponentide kavandamisel ja sertifitseerimisel; endine tähistus BA609)
* Westland Lynx
** AgustaWestland AW159
* AgustaWestland Project Zero
* NHI NH90 (tootjaks on ettevõte NHIndustries – Eurocopteri (62.5%), AgustaWestlandi (32%) ja Fokkeri (5.5%) ühisettevõte
* PZL Swidnik tooted:
** PZL W-3 Sokól
** PZL SW-4

* Litsentsitud toodang:
** Agusta-Bell AB412
** AgustaWestland Apache – Boeing AH-64 Apache'i modifikatsiooni (67 kopterit ehitatud Briti armeele) tootmine algas GKN-Westlandi all

## Galerii

M-509-merlin.JPG|AW101
I-easj.jpg|AW139
AgustaWestland AW169.jpg|AW169
Lynx der lander.jpg|Westland Lynx
REGA-Negative0-38-36A(1).jpg|A109K2
AgustaA129 03.jpg|A-129CBT Mangusta
BA609_01.jpg|BA609
Bell 412 FESA.jpg|Agusta Bell AB412
ApacheWAH64.jpg|WAH64 Apache


## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* AgustaWestland section of helis.com Helicopter History site
* AgustaWestland AW109 Power Light Multirole Helicopter
Maxima kaupluse varing Riias

**Maxima kaupluse varing** toimus 21. novembril 2013 Riias, kui õhtusel tipptunnil varises vähemalt 500 ruutmeetri suurusel alal ootamatult alla Riia läänepoolses magalalinnajaos Zolitūdes asunud Maxima poe katus. 

Õnnetuses hukkus 54 ja vigastada sai 39 inimest. Hukkunute hulgas olid 3 päästjat, kes jäid päästetööde ajal kokku varisenud seina alla, kaks Venemaa kodanikku ja üks Armeenia kodanik. Varing on Läti iseseisvusaja ohvriterohkeim katastroof. 

80 minutit enne varingut hakkas tööle tuletõrjesignalisatsioon. Mõned väikepoed lõpetasid seejärel töö, aga Maxima jätkas tegutsemist ja ostjaid rahustas teenindajate muretu käitumine. Tegelikult põlengut ei olnud ja seetõttu käsitles Maxima seda valehäirena. Hiljem on arvatud, et tuletõrjehäire võisid käivitada katuse algava lagunemise tõttu lendunud tolmuosakesed.

Samal õhtul toimus teinegi varing, milles hukkus 3 ja sai vigastada 12 päästetöötajat. Pärast seda tohtis hoones korraga viibida ainult 5 päästetöötajat. Ülejärgmisel päeval sai veel üks päästetöötaja vigastada ning toimus kolmas varing, milles aga keegi viga ei saanud.

2015. aastal avaldatud uurimisaruande kohaselt põhjustas varingu ehitusviga.

Hukkunute mälestuseks kuulutati Lätis välja kolmepäevane lein (23.–25. novembril).

## Viited
Romaan (ajakiri)

**Romaan** oli aastast 1922 Tallinnas ilmunud ajakiri, mida andis välja kirjastus Areng ja mille peasisu moodustas tõlkekirjandus. Ajakiri ilmus kaks korda kuus.

## Viited
Papers, please

**"Papers, please"** on Lucas Pope'i loodud arvutimäng, mille sisuks immigratsiooniameti dokumendikontroll idabloki maal nimega Arstotzka.

Mängu kirjeldus on eestikeelsena avaldatud Sirbis 22. novembril 2013.

## Välislingid
*Koduleht
*Arendaja
Badžau keel

**Badžau keel** (Indoneesia badžau keeles ja lääneranniku badžau keeles *Sama*) on keel, mida kõnelevad badžaud Kagu-Aasias, peamiselt Kalimantani ja Sulawesi saartel.

Badžau keel jaguneb teisenditeks, millest suurimad on Indoneesia badžau keel ja Lääneranniku badžau keel. Käesolev artikkel keskendub peamiselt Lääneranniku badžau eripäradele.

## Staatus ja kõnelejad

Badžau keelel on tänapäeval umbes 205 000 kõnelejat (kellest 150 000 kõneleb Indoneesia badžaud ja 55 000 Lääneranniku badžaud). Mõlemad suuremad badžau keeled kuuluvad ohustatud keelte hulka.

Lääneranniku badžaud räägitakse peamiselt Sabah' osariigi läänerannikul, Malaisias ning väiksematel aladel Borneo saare põhja- ja idaosas. 

## Morfoloogia ja struktuur

Badžau keeles kasutatakse ladina tähestikku, kirjaviis välja töötatud 1998. aasta paiku.
Verbimorfoloogia kohapealt on lääneranniku badžaule omane tegija märkimine ja sihitise mittemärkimine nii transitiivsete kui ka intransitiivsete tegusõnade tüvedes.

**Fonoloogia**

Badžau keeles on 23 foneemi, neist 17 on kaashäälikud ja 6 täishäälikud.
*Kaashäälikud – k, p, t, g, b, d, dʒ (j), g, m, n, ɲ (ny), ŋ(ng), r, s, j (y), w, l
*Täishäälikud – a, e, i, o, u, ə

Pikemad vokaalid moodustatakse sarnaselt eesti keelega kahekordselt märkides.
Suurem osa laensõnu pärineb malai keelest, väike osa inglise keelest.
Malaikeelsete laensõnade puhul asendatakse häälikuid mida badžau keeles ei kasutata:

:Nt. Malai [tʃ] -> badžau keeles [s] ; [h] kaotatakse ära; [f] -> [p];
:*cara* -> *sara* (meetod)
:*habis* -> *abis* (lõpetatud, läinud)
:*faham* -> *paam* (aru saama, mõistma)

**Morfoloogia**

Üldnimisõnad koosnevad tavaliselt kahest või kolmest silbist
:Nt *uran* (vihm); *tengangang* (ämblik)

Isikulised asesõnad: 
:*aku, kiti/kami, kau, kaam, iyo, gai*

Küsivad asesõnad:
:*sian* (kes), *iyan* (mis)

Kohamäärused: 
:*jata*' – kohal/peal
:*dia*' – all
:*diam* – sees
:*luar* – väljas 
:*bunda*' – ees
:*buli*' – taga
:*sedi* – kõrval 
:*tenga*' – keskel
:*torong* – ääres, serval
:*dembila*' – teisel pool, vastas
:*kuanan* – paremal
:*gibang* – vasakul
:*kon* – kuni (selleni)

Liitsõnamoodustus: 
:*bue' susu* – piim (*bue*' – vesi + *susu* – rind)
:*bue' moto* – pisar (*bue*' – vesi + *moto* – silm)
:*langallaw* – lõuna (*langa* – kõrgus, tipp + *ellaw* – päev)
:*manuk taun* – metskana, metsik kana (*manuk* – kana + *taun* – mets)

Arvsõnad 1–10:
:1 – *isa'/dikau*'
:2 – *duo*
:3 – *telu*
:4 – *empat*
:5 – *limo*
:6 – *enam*
:7 – *pitu*'
:8 – *wau*'
:9 – *siam*
:10 – *sepu*

Keelenäide:
:*Suap-suap tu nya’ ke-tentu-an ruo ni, podo enggai ko’ t-in-unggu-an*
:(Hütt oli lagunenud, kuna selle eest ei hoolitsetud)
## Vaata ka
*Badžau keel ingliskeelses Vikipeedias
*Badžau rahvas ingliskeelses Vikipeedias
## Viited
Bugi keel

**Bugi keel** (teiste nimedega Basa Ugi, Bahasa Bugis, Bugis, De') on austroneesia keelkonda kuuluv keel. Peamiselt räägitakse bugi keelt Sulawesil Indoneesias, aga mõningal määral ka Jaava, Samarinda ja Sumatra saarel, Malaka poolsaarel, Malaisias ja Lõuna-Filipiinidel.  
Bugi keele kõnelejaid on 5 miljonit, neist umbes 3 miljonit on selle emakeelena kõnelejad. 

## Arvsõnad 1–10
Arvsõnad 1–10 on: 
#seqdi [sekdi]
#duwa [dua]
#tәllu [tölu]
#әppaq [öpak]
#lima [lima]
#әnәŋ [önöng]
#pitu [pitu]
#aruwa [arua]
#asera [asera]
#sapulo [söpulo] 

## Grammatika
Bugi keele omapäraks on liited, mis väljendavad grammatilist aspektikategooriat. Need on järgmised:

Näiteid

: Kas sa sõid juba?

: Veel mitte.

**méllo-kaq cemmé*
: Otsetõlkes: tahtma-ma vann
: Ma tahan vanni minna

## Tähestik
Bugi tähestik on silbiline tähestik, mis arvatavasti tuleneb kaavi kirjast (kasutusel Jaava saarel) ja peamiselt braahmi tähestikust (päritolumaa India). Bugi tähestiku iga täht koosneb konsonandist ja algsest vokaalist /a/. Erandiks on ainult vokaali /a/ esindav täht, mida kasutatakse ainult sõna alguses. 

Bugi tähestikus kasutatakse lisakriipse või täppe, et tähtede vokaali /a/ muuta. Need lisakriipsud muudavad ka vokaali /a/ hääldust sõnade alguses.

Bugi tähestik on tähestikuna kasvavas ohus, sest tänapäeval kasutatakse bugi keele kirjutamiseks ladina tähestikku.

Traditsiooniliselt kirjutati bugi keelt tseremoniaaleesmärkidel braahmi tähestikku kuuluvas lontara kirjas, mida kasutatakse ka makassari ja mandari keele kirjutamiseks. „lontara“ tuleneb malaikeelsest sõnast palmyra palmi jaoks (*lontar*), mille lehti kasutatakse Indias, Kagu-Aasias ja Indoneesias käsikirjade materjalina. 

## Dialektid
Bugid eristavad end siiani sõltuvalt nende koloniaalpiirkondadest (Bone, Wajo, Soppeng ja Sidenreng) ja väiksematest territooriumidest (Pare-Pare ümbrus, Sinjai ja Suppa). Nende piirkondade keeli, mis erinevad üksteisest vähesel määral, peetakse keeleteadlaste poolt väljakujunenud dialektideks, viimased keeleteaduslikud uuringud on tuvastanud 11 dialekti.

Järgnevalt mittetäielik loetelu bugi keele dialekte: Bone (Palakka, Dua Boccoe, Mare), Pangkep (Pangkajane), Camba, Sidrap (Sidenreng, Põhja-Pinrang, Alitta), Pasangkayu (Ugi Riawa), Sinjai (Enna, Palattae, Bulukumba), Soppeng (Kessi), Wajo, Barru (Pare-Pare, Nepo, Soppeng Riaja, Tompo, Tanete), Sawitto (Pinrang), Luwu (Luwu, Bua Ponrang, Wara, Malangke-Ussu).

## Huvitav teada
* Fraasi „tänan sind“ ei ole võimalik bugi keelde tõlkida. Selleks laenati malaikeelset fraasi „*terima kasih*“.
* Bugikeelne luuletus, üks Leideni seinaluuletustest, on maalitud seinale, mis asub Kuningliku Kagu-Aasia ja Kariibi Uuringute Madalmaade Instituudi juures Leidenis Madalmaades.

## Viited
Olly Teetsov

**Olly Teetsov** (aastani 1910 **Olga Västrik**, hiljem ka **Olga Teetsov**; 8. juuni 1883 Anija mõis – 2. oktoober 1956 Chicago) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas Salla vallakooli ja sooritas 1903. aastal Tartus gümnaasiumi eksamid. 

Ta alustas lavategevust aastal 1903 Tartus Taara seltsis, mängis aastatel 1906–1911, 1913–1916 ja 1925–1932 Vanemuise teatris, aastatel 1911–1913 ja 1922–1923 Endla teatris ning aastatel 1916–1922 ja 1923–1924 Draamateatris. Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, ta mängis ja lavastas Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatris, hiljem elas ta USA-s Chicagos ning mängis sealse eesti seltsi näiteringis.

## Isiklikku
Ta on olnud abielus Aleksander Teetsoviga.

## Tunnustus
* 1936 Eesti Näitlejate Liidu teenete kuldrinnamärk

## Lavastusi
* 1946 Pedro Krusten "Hingearst" (Geislingenis)

## Rolle
* 1903 Hermann Sudermann "Kodu" (Magda)
* 1904 Henrik Ibsen "Nora" (Nora)
* 1906 Otto Ernst "Kasvataja Flachsmann" (Gisa Holm)
* 1907 Bjørnstjerne Bjørnson "Pankrot" (Signe)
* 1907 Henrik Ibsen "Seltskonna toed" (Dina Dorf)
* 1908 Hermann Sudermann "Au" (Alma)
* 1909 Ernst Wildenbruch "Lõoke" (Lene)
* 1909 Gerhart Hauptmann "Hannele taevaminek" (Hannele)
* 1909 Maksim Gorki "Põhjas" (Nataša)
* 1910 Lydia Koidula "Säärane mulk" (Maie)
* 1910 Arthur Schnitzler "Armumäng" (Christine)
* 1911 Bjørnstjerne Bjørnson "Üle jõu" (Rahel)
* 1911 August Kitzberg "Libahunt" (Tiina)
* 1913 George Bernard Shaw "Kangelased" (Raina)
* 1914 Arthur Schnitzler "Armumäng" (Christine)
* 1915 Anton Tšehhov "Kolm õde" (Olga)
* 1915 Ivan Turgenev "Armuleib" (Olga Jeletskaja)
* 1917 Henrik Ibsen "Tondid" (*"Kummitused"*) (Regina)
* 1917 Heino Anto "Kui torm vaikib" (Eva)
* 1920 Ilja Surgutšov "Sügise viiulid" (Veera)
* 1921 Fjodor Dostojevski/**J. A. Delier** "Kuritöö ja karistus" (Sonja)
* 1923 Victorien Sardou "Cyprienne" (Cyprienne)
* 1924 Shakespeare "Macbeth" (leedi Macduff)
* 1926 Shakespeare "Veneetsia kaupmees" (Jessica)
* 1927 Shakespeare "Tõrksa taltsutus" (Bianca)
* 1928 Henrik Ibsen "Võitlus trooni pärast" (Ingeborg)
* 1930 Shakespeare "Suveöö unenägu" (Titania)
* 1932 Zofia Nalkowska "Naiste maja" (Roza)
* 1932 Shakespeare "Mida soovite?" (Viola)
* 1937 August Kitzberg "Libahunt" (Tiina)
SMILERSXX: 20 aastat meteoriitide sajus

**"SMILERSXX: 20 aastat meteoriitide sajus"** on ansambli Smilers 20. tegutsemisaastat tähistav album, mis on ühtlasi Smilersi laulude kogumik.

Album sisaldab kolme plaati, millel on peaaegu kõik Smilersi enda lood.

Lood on pärit vanematelt albumitelt. Plaatide müük läks lahti Smilersi sünnipäevatuuriga.

## Lood
Gondel (lennundus)

**Gondel** (it. *gondola*) on aeronautikas ja lennunduses aerodünaamilise (voolujoonelise) kujuga, tavaliselt riputatav jäik kest või paigutuskoht, milles asub jõuallikas, meeskond või ka reisijad.

## Etümoloogia

Termin tuleneb dirižaabli külge paigaldatud reisijate salongi sarnasusest Veneetsia laguunis kasutusel olevate paatidega. Vastav inglis- ja prantsuskeelne ülemaailmselt kasutatav termin *nacelle* on tuletatud ladinakeelsest sõnast *navicella* ("väike laev").

## Viited
Alacatlatzala misteegi keel

**Alacatlatzala misteegi keel**  on Oto-mange keelkonda kuuluv keel. Tüpoloogiliselt kuulub Alacatlatzala misteegi keel VSO keelte hulka, kus sõnajärg hakkab verbiga. Dialektid on järgnevad: Atlamajalcingo del Monte, Cahuatache Tototepec, Cuatzoquitengo, Plan de Guadalupe, Potoichan (Ocuapa).

## Kõnelejate asuala
Alacatlatzala misteegi keelt kõneldakse Ida-Guerreros, Tlapa edela ja lõuna vahelises alas, Alacatlatzalas, Cahuataches, Tenaztalcingos, Jilotepecis, Zacatipas, Tototepecis, Cuba Libres, San Isidro Labradoris, Quiahuitlatlatzalas, Xonacatlánis, Tepecocatlánis, Cuautipas, Ocuapas, ning Potoichani linnades; Acapulcos, Guerreros; Cuautlas, Moreloses; Culiacánis, Sinaloas; San Quintíni piirkonnas, Baja Californias. Samuti USA-s, kuna paljud emigreeruvad sinna, et tööd leida.

## Kõnelejate arv
Alacatlatzala misteegi keelt kõneleb teadaolevalt umbes 30 000 inimest, kusjuures 60% kõnelejatest on ükskeelsed.

## Numbrid
Alacatlatzala misteegi keele arvsõnad ühest kümneni 
 

## Keele struktuur
Alacatlatzala misteegi keel sarnaneb teiste misteegi keeltega selle poolest, et seal on kolm põhilist foneetilist tooni, kuid erineb teistest misteegi keeltest ulatusliku sandhi puudumise tõttu. Sõnade vahelt puudub tooni sandhi täielikult, mis tähendab seda, et sõnade paigutus lauses ei muuda sõnade toonikõrgust. Seega ainuke koht, kus on tooni sandhit märgata, on sõna üksikul kujul. 

 
 

Alacatlatzala misteegi keele tähestikus on 21 tähte : a, ch, e, i, k, ku, l, m, n, nd, ñ, o, p, r, s, t, u, v, x, y, ʼ

Alacatlatzala misteegi keel kasutab ladina kirjaviisi.

## Keelenäited
ni shāa ndi - me saabusime

shahnī shíhín miī rā - ta (meessoost) tappis end ära

ni shīshī rā - ta (meessoost) sõi

ni kēē rā tōkiīn - ta (meessoost) lahkus Alacatlatzalast

shákū ñá shaha ta ni shihi - ta (naissoost) nuttis surnud mehe pärast

chahvī rā yihi shaha líbró shíhín bīyété káhnō - ta (meessoost) maksis mulle raamatu eest suure kupüüriga

 

## Lisaks
Mitte ükski sõna ei lõppe kaashäälikuga.
Keele kõnelejad kutsuvad seda keelt ise maakeeli vihmakeeleks. 

## Viited
Sikorski

**Sikorski** (naissoo vorm **Sikorska**) on poola perekonnanimi.

* Daniel Sikorski (sündinud 1987), Austria jalgpallur
* Franciszek Sikorski (1889–1940), Poola sõjaväelane, kindral
* Igor Sikorski (1889–1972), vene-ukraina-poola päritolu Vene ja USA  lennukite ja helikopterite konstruktor
* Ivan Sikorski (1842–1919), vene psühhiaater, Kiievi ülikooli professor
* Kazimierz Sikorski (1895–1986), poola helilooja
* Radosław Sikorski (sündinud 1963), Poola poliitik
* Sergei Sikorski (1907–1960), Nõukogude Liidu ja Valgevene partisanijuht
* Tomasz Sikorski (1939–1988), poola helilooja
* Władysław Sikorski (1881–1943), Poola sõjaväelane ja poliitik

## Vaata ka
* Sikorsky Aircraft Corporation
Baali keel

**Baali keel** (ehk **bali, kibali, libaali keel**) kuulub Nigeri-Kordofani hõimkonda, bantu keelte D-rühma. Baali keelt räägitakse Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Seda keelt räägib 42 000 inimest (1987. aasta seisuga). Baali keel on elujõuline keel.

## Põhiarvsõnad

Põhiarvsõnad 1–10 baali keeles:

## Dialektid

Baali keel koosneb neljast dialektist: Bafwandaka, Bakundumu, Bekeni, Bemili.

Sõnavaraline sarnasus järgmiste keeltega:

Ka neid keeli räägitakse Kongos.

## Tüpoloogia

* Eessõnad
* Artiklid
* Omadussõnad
* Arvsõnad
* Küsisõna pannakse lause lõppu
* 1–3 eesliidet
* 1–5 järelliidet
* Liide tähistab isikut
* Olemas on aktiiv, passiiv ja refleksiiv
* 2 kausatiivi (põhjustavat verbi)
* Aspekt
* Võrdlusastmed
* 9 vokaali .

## Keele kasutus

Baali keele positsioon selles piirkonnas on kõrge, sest see on peamine räägitav keel. Lisaks baali keelele räägitakse seal suahiili, lingala ja prantsuse keelt.

Kongo suahiili keelt kasutavad juhtpositsioonil olevad isikud, peaaegu kõik noored ja mehed. Naised ja vanemad mehed kasutavad seda keelt vähem, vanemad naised ja väikelapsed veel vähem.

Lingala keelt kasutavad peamiselt need, kes on ajateenistuses või reisivad palju.

Prantsuse keelt kasutavad vähem kui 5% keskkooli haridusega inimesi..

## Viited
Kalzeubet Pahimi Deubet

**Kalzeubet Pahimi Deubet** (sündinud 1. jaanuaril 1957 Lac Léré departemangus Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrikas (tänapäeva Tšaad)) on Tšaadi ärijuht ja poliitik, kes oli 21. novembrist 2013 kuni 15. veebruarini 2016 Tšaadi peaminister.

Ta juhtis varem riiklikku puuvillaettevõtet ning on olnud muu hulgas haldusminister ja kommunikatsiooniminister.

13. veebruaril 2016 teatas ta oma tagasiastumisest. 15. veebruaril 2016 astus uue peaministrina ametisse Albert Pahimi Padacké.

## Viited
Võnnu kihelkond (Võnnu kreis)

**Võnnu kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Wenden*, läti keeles *Cēsu draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Kihelkonna pindala oli 43 km².

Kihelkond kujunes Võnnu ordulinnusele kuulunud alade juurde. Sealne kirik rajati aastal 1284.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli Võnnu kihelkonnas 37 õpilasega kihelkonnakool ja viis vallakooli, kus oli kokku 126 õpilast.

## Võnnu kihelkonna mõisad
*Blusumuiža (*Blussen*) poolmõis
*Dubinska (*Dubinsky*, ka *Hirschheydt*, *Hirschhof* ja *Dubinskihof*) rüütlimõis
*Dukuri (*Duckern*, varem *Liphardshof*) rüütlimõis
*Glūda (*Gluhde*) endine väikemõis
*Jāņmuiža (*Johannenhof*) rüütlimõis
*Jurģumuiža (*Jürgenshof*) Võnnu linnamõis
*Kalnamuiža (*Kallenhof*) poolmõis
*Lenči (*Lenzenhof*) rüütlimõis
*Liepa (*Lindenhof*) rüütlimõis
*Meijermuiža (*Meyershof*) rüütlimõis
*Priekuļi (*Freudenberg*) riigimõis
*Strīķi (*Strikenhof*) riigimõis
*Zekleri (*Secklershof*) rüütlimõis
*Zeltkalnsi (*Seltekaln*) Võnnu linnamõis
*Veismaņi (*Weissenstein*) rüütlimõis
*Võnnu (*Schloß Wenden*) rüütlimõis
*Võnnu (*Wenden-Land-Pastorat*) kirikumõis


File:Bm05133am.jpg|Jāņmuiža mõis (*Johannenhof*). Johann Christoph Brotze kogust
File:BM06030Am.jpg|Vaade Karlsruhe kõrvalmõisale 1795. aastal. Karl Gotthard Grassi joonis


## Vaata ka
*Võnnu ordulinnus

## Viited

## Kirjandus
*Bienenstamm, Herbord Carl Friedrich von. *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: bei Deubner, 1826. Lk 255-256 http://books.google.ee/books?id=MwsZAAAAYAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA255,M1.
*Büsching, Anton Friedrich. *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt, 1773. Lk 373-374 http://books.google.ee/books?id=tG8OAAAAQAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA373,M1.
*Hagemeister, Heinrich von. *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen, 1836. Lk 179-185 http://books.google.ee/books?id=KqRKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA179,M1.
*Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 148–151 http://books.google.ee/books?id=86lKAAAAcAAJ&printsec=titlepage&hl=en#PPA148,M1.
*Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.
Tarahumara keel

**Tarahumara keel** (ka raramuri keel; *rarámuri ra'ícha*) on Mehhikos räägitav jutosateegi keelkonda kuuluv keel või lähedaste keelte rühm. 

## Arvsõnad
Tarahumara keele arvsõnad ühest kümneni :
 

## Fonoloogia
Tarahumara keeles on viis täishäälikut /a, e, i, o, u/, lisaks on neli hõõrdhäälikut /v, h, s, s'/. Veel on sulghäälikud /k, p, t/ ja nasaalid /m, n/. Häälikul /r/ on kaks hääldamisvõimalust: trillerdav ja "edasilaperdav". 

## Süntaks
Kaassõnad võivad olla nii eessõnad kui ka tagasõnad. Selles keeles on kaks käänet: nominatiiv ja akusatiiv. Sõnajärg on üsnavaba, kuid üldine järg on SOV. 

## Keelenäide
Ni nigare. - Ma armastan sind  

## Lisainfo
Raramuri keel on jutoasteegi keelkonnas arvukuselt teine. Ja raramuri sõna tuleneb sõnadest rara 'jalg' ja muri 'jooksja'. See viitab raramuride võimele läbida jalgsi tohutuid vahemaid. Seal on palju hispaania laene. 

## Viited
Trikāta kihelkond

**Trikāta kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Trikaten*, läti keeles *Trikātas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas, Võnnu ja Valga kreisis.

Kihelkonda on esmamainitud 1483. aastal. 1613. aastal ühendati see ajutiselt Smiltene kihelkonnaga. 1852. aastal rajati kihelkonna maadele Vijciemsi kirik.

Eduard Heinrich von Buschi andmetel oli kihelkonnas üks kihelkonnakool, kus oli 24 õpilast, kahes vallakoolis oli 54 õpilast.

## Trikāta kihelkonna mõisad
* Cempi (*Zempen*) rüütlimõis
* Dutka (*Dutkenhof*) rüütlimõis
* Jaunbrenguļi (*Neu-Wrangelshof*) rüütlimõis
* Jaunvāle (*Neu-Sackenhof*) rüütlimõis
* Lipšukalns (*Lipskaln*) Liivimaa rüütelkonnamõis
* Lubi (*Lubbenhof*) Liivimaa rüütelkonnamõis
* Plāņi (*Planhof*) rüütlimõis, hiljem Liivimaa rüütelkonnamõis
* Tiepole (*Wittkop*) rüütlimõis
* Trikāta (*Trikaten Pastorat*) kirikumõis
* Trikāta (*Schloß Trikaten*) Liivimaa rüütelkonnamõis
* Vecbrenguļi (*Alt-Wrangelshof*) rüütlimõis, hiljem Liivimaa rüütelkonnamõis
* Vecvāle (*Alt-Sackenhof*) riigimõis
* Vījciems (*Wiezemhof*) Liivimaa rüütelkonnamõis


BM08166Am.jpg|Trikāta kirik ja Trikāta kirikumõis 1799. aastal. Johann Christoph Brotze
BM08209Am.jpg|Trikāta mõis
BM08106Am.jpg|Tiepole mõis
BM08113Am.jpg|Lipšukalnsi mõis


## Vaata ka
* Trikāta (ajalooline piirkond)
* Trikata ordulinnus
* Talava

## Viited

## Kirjandus
* 
* 
*