open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Matthias Diether

**Matthias Diether** (sündinud 2. detsembril 1974 Berliinis) on saksa kokk. 

Diether oli 2016. aasta 15. jaanuarist kuni 2018. aasta kevadeni Muhu saarel Pädaste mõisa restorani Alexander ja Tallinnas Alexander Chef's Table'i peakokk. Augustis 2018 avas ta Tallinnas Noblessneri sadamas restorani 180 Degrees by Matthias Diether. 

Ta on olnud kolm aastat Dubai gurmeerestoranide Ritz Carlton, Emirates Palace ja Shangri-La ning kaks aastat Iirimaa restorani Turnberry Resort peakokk. 2010. aastal avas ta oma signatuuriga *first floor* restorani Berliinis. Dietheri restoranid on kaheksa korda saanud Michelini tärni. Diether töötab ka Pädaste mõisale kuuluvas Tallinna restoranis Neh.

Diether alustas kokakarjääri 1995. aastal Saksamaa restoranides. Tema arvates on nüüdisaja restoranides kõige tähtsam tooraine, mitte teeninduslik väljanägemine. 

## Isiklikku

Diether veetis lapsepõlve Lõuna-Saksamaal. Kokakunsti tutvustas talle ema ning Dietheri sõnul oli selles oma osa ka isa kokkamisoskustel. 

## Viited
Now That's What I Call Pop

**Now That's What I Call Pop** on 2015. aastal ilmunud eri esitajate kogumikalbum. Albumi kolmel CD-l on kokku 66 laulu.

## Lugude nimekiri
### CD 1

### CD2

### CD3

## Välislingid
*Now That's What I Call Pop ametlik lehekülg
Ufa rajoon

**Ufa rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Ufa.

Rajoonis on 19 külaasundust, kus on kokku 89 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 45,2% venelased, 33,9% tatarlased, 14% baškiirid, 2% tšuvašid ja 1,2% ukrainlased.

## Viited

## Välislingid

* Ufa rajooni koduleht
Bronnie Ware

**Bronnie Ware** (sündinud 15. veebruaril 1967) on Austraalia raamatuautor ja laulukirjutaja.

Tema raamat "Viis levinumat surmaeelset kahetsust” (originaal *The Top Five Regrets of the Dying*) pälvis väga suurt tähelepanu. See raamat sündis tema isiklike kogemuste põhjal oma töös surijate eest hoolitsedes ja nende iga päevaga hääbuvas elus toimetulekus abiks olemisel.

Kõige enam levinud surmaeelsest kahetsusest tuleneb tema raamatu järgi soovitus: "Ela oma südame järgi. Ära kunagi muretse, mida teised ütlevad. /.../".

Kahetsused:
# kahetsus: oleksin pidanud julgema elada enda südame, mitte teiste soovide järgi;
# kahetsus: oleksin pidanud vähem töötama;
# kahetsus: oleksin pidanud julgema tundeid väljendada;
# kahetsus: oleksin pidanud sõpradega sidet hoidma;
# kahetsus: oleksin pidanud lubama endale rohkem õnne.

## Viited

## Välislingid
Bronnie Ware'i veebileht
Fjodorovka rajoon

**Fjodorovka rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Fjodorovka.

Rajoonis on 14 külaasundust, kus on kokku 68 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 31,9% tatarlased, 23,1% venelased, 20% baškiirid, 12,2% tšuvašid ja 10,4% marid.

## Viited

## Välislingid

* Fjodorovka rajooni koduleht
Vali Press

**OÜ Vali Press** on Jõgeva maakonnas Põltsamaal tegutsev ettevõte, mille tegevusvaldkond on kujundus-, kirjastus-, trüki- ja köitmisteenused. Ettevõte on asutatud 1994. aastal.

## Välislingid
*OÜ Vali Pressi koduleht
Külvar Mand

**Külvar Mand** (sündinud 29. mail 1965 Paides) on Eesti arst (anestesioloog) ja poliitik. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1991. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal ja läbinud 1996. aastal Ameerika Ühendriikides erakorralise meditsiini õppe.

## Töö
1992. aastast töötas anestesioloogina Rakvere Haiglas ja Järvamaa Haiglas. 2000. aastast töötas Pärnu Haiglas anestesioloogina ja erakorralise meditsiiniabi teenistuse juhatajana.

2001. aastal sai ta Pärnu kiirabijuhina tuntuks metanoolimürgistuse saanud ohvrite abistamisega.

Aastatel 2003–2005 oli ta Sotsiaalministeeriumi abiminister.

Aastatel 2005–2007 oli ta Pärnu Haigla juhatuse liige. Hiljem on ta töötanud Ida-Tallinna Keskhaigla ja Järvamaa Haigla anestesioloogina, samuti Soomes Savitaipale tervisekeskuses.

2022. aasta augustis valiti ta Järvamaa Haigla juhatuse liikmeks ja peaarstiks.

## Ühiskondlik ja poliitiline tegevus
2002. ja 2005. aasta kohalikel valimistel valiti ta Res Publica nimekirjas Pärnu Linnavolikogu liikmeks.

2003. aastal valiti ta Res Publica nimekirjas isikumandaadiga Riigikogu X koosseisu liikmeks. Ta oli Riigikogu liige 2003. aasta märtsist oktoobrini ja kuulus sotsiaalkomisjoni. Tema volitused lõppesid seoses sotsiaalministeeriumi abiministri ametikohale asumisega.

2007. aastal valiti ta Isamaa ja Res Publica Liidu eestseisuse liikmeks ja IRLi Pärnumaa piirkonna esimeheks.

2013. aasta detsembrist on ta Koeru vallavolikogu esimees ja hiljem aseesimees.

## Sporditegevus
Autoralli Eesti meistrivõistlustel E-klassis on ta Kristo Puusepa kaardilugejana võitnud neli pronksmedalit (2002, 2003, 2006 ja 2008). Tegeleb auto- ja motospordi võistluste meditsiinilise julgestusteenuse korraldamisega. Ta on Rahvusvahelise Mootorrattaspordi Föderatsiooni litsentsiga arst.

## Tunnustus
* 2002 – Pärnumaa vapimärk (SA Pärnu Haigla erakorralise meditsiiniabi 2002 teenistuse juhataja)
* 2002 – Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk

## Kriitika
2025. aasta 9. aprillil kajastati ETV "Pealtnägija" saates Järvamaa Haiglas Külvar Mandi kui haigla juhatuse liikme ja peaarsti juhtimisel kahe ja poole aasta jooksul tekkinud ja kumuleerunud probleeme. Paarkümmend endist ja praegust Järvamaa haigla töötajat on esitanud haigla peaarsti Külvar Mandi kohta mahuka kaebuse; muu hulgas olevat Mand juurutanud illegaalset skeemi, kuidas minna mööda tervishoiutöötajate seaduses olevast pügalast, mis kohustab maksma ületundide eest pooleteisekordset tasu. Süüdistusi on palju ja osa neist nii tõsised, et Terviseamet kaalub menetluse alustamist. Mand ise on nimetanud kaebusi ja etteheiteid fabritseerituks ning üksikute vallandatud ja koondatud inimeste kättemaksuks selle eest, et ta hakkas haigla juhtimises korda looma.

## Viited

## Välislingid
* Argipäev. Abiminister doktor Külvar Mand ERR arhiiv, 2003
* [Uskumatu kaos Järvamaa haiglas: politseikaebused, ebaseaduslik vallandamine, raha on otsas ([Eesti Ekspress] 01.10.2025)]
Maurice Paléologue

**Maurice Paléologue** (13. jaanuar 1859 Pariis – 18. november 1944 Pariis) oli Prantsusmaa diplomaat, ajaloolane ja esseist. 

Ta pärines väidetavalt Bütsantsi keisrite Palaiologoste dünastiast.

1914–1917 oli ta Prantsusmaa suursaadik Venemaa Keisririigis.

1928. aastast oli ta Prantsuse Akadeemia liige.

## Teosed eesti keeles
* "Tsaaririik maailmasõjas" (*La Russie des tsars pendant la Grande Guerre*). I köide, 1914–1915. Eessõna: Ants Piip; tõlkinud Peeter Raag ja Ernst Raudsepp. Sari Marseljeesist internatsionaalini, Loodus, Tartu 1937, 344 lk
* "Tsaaririik maailmasõjas", II köide. Tõlkinud Justa (=Aita) Kurfeldt, sari Marseljeesist internatsionaalini, Loodus, Tartu 1937, 303 lk
* "Tsaaririik maailmasõjas". 2. trükk ühes köites. Tõlkinud P. Raag ja E. Raudsepp ning J. Kurfeldt, eessõna: Ants Piip; toimetanud Tõnu Tammets ja Tiiu Viirand. Kirjastus Kunst, Tallinn 2010, 678 lk; ISBN 9789949437801
Värske õhu müümine

**Värske õhu müümine** on kogutud ja pakendatud värske õhu müümine. 

Õhku müüakse klaasist pudelis või purgis või plekkpurgis.

Värsket õhku ostetakse eriti palju suure õhureostusega piirkondades, näiteks Pekingis ja Shanghais. 

Aastal 2013 hakkas hiina multimiljonär Chen Guangbiao müüma värske õhu plekkpurke, et juhtida tähelepanu õhu kvaliteedi probleemidele Hiinas. Ta müüs enda väitel kümne päevaga 10 miljonit purki.

2014. aasta esimesel poolel teatati, et Hiina Guizhou provintsi võimud hakkavad kevadel turistidele pudelites müüma ökoturismi piirkondadest, sealhulgas Fanjingi ja Leigongi mägedest pärit õhku. Idee andis provintsi võimudele president Xi Jinping. Samal ajal oli kavas pudelites müüma hakata ka Zhejiangi provintsist Linani maakonnast Tianmu mägedest pärit õhku, mida esialgu jagati tasuta. Eeskujuks võeti värske õhu müük Fuji mäe juures.

Aastal 2014 müüs Pekingi kunstnik Liang Kegang oksjonil puhkusereisilt purgi Provence'is kogutud puhast õhku, protesteerides sellega Hiina õhureostuse vastu.

Novembris 2015 alustas Kanada kompanii Vitality Air, mille kaasasutaja on äriidee autor Moses Lam, Kaljumäestikus Banffi rahvuspargist kogutud õhu müüki Hiinas. 500 pudelit värsket õhku müüdi läbi nelja päevaga. Seda müüakse ka Põhja-Ameerikas ja Indias. Ta kogub õhku iga paari nädala tagant; lahtised anumad on õhu käes 10 tundi järjest..

Alates 2015. aasta lõpust müüb Briti kompanii Aethaer, mida juhib Leo De Watts, Hiina jt maade klientidele luksuskaubana tuuleõhku, mis on kogutud kell 5 hommikul Suurbritannia värske õhuga maapiirkondadest 580-milliliitristesse klaaspurkidesse. Klaasnõusid hoitakse tuule käes lahti 10 minutit. Need viiakse kõrge ridva otsas kalavõrgust võrgus villimiskohta. Mõned kliendid tellivad spetsiaalselt näiteks mäe otsast või oru põhjast kogutud õhku. Pärast avamist jätkub õhku sissehingamiseks mõneks sekundiks. Neid ostetakse sageli suveniirideks ja kingitusteks ning jäetakse avamata. Hongkongis müüakse õhupurke tänaval. Pudelisse kogutud õhku liigitatakse ilmastikuolude ja asukohtade järgi, nt mäe-, oru-, tuulise ilma, öine õhk. Õhu kogumiseks pudelisse kasutatakse ritva, pudelit ja võrku. Ridvaga hoitakse pudelit ja võrku õhus. Pudelisse koguneb õhk. Võrk pannakse pudeli ümber ning kinnitatakse ridvaga, et pudeliõhku ei satuks prahti.

## Viited

## Välislingid
* 	Värske õhu müümist tutvustav video
Jaanus Juul

**Jaanus Juul** (24. august 1946 Tallinn – 12. veebruar 2016) oli eesti pianist ja helilooja.

Ta lõpetas 1964. aastal muusikateooria erialal Tallinna Muusikakooli (Uno Naissoo õpilasena) ja 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Anatoli Garšneki klassis).

Ta oli aastatel 1972–2006 teatris Estonia ooperi- ja operetikontsertmeister ja 2006. aastast klaverihäälestaja.

Ta on esinenud Salongimuusika Trios. Aastatel 1977–1997 juhtis ta Kehtna operetirahvateatrit. Ta on kirjutanud sümfonieti, teinud orkestratsioone ja ansambliseadeid. 

Ta oli 1977. aastast Eesti Teatriliidu liige.

## Isiklikku
Ta oli 1999. aastast abielus viiuldaja Kadri Juuliga. Tema vend on tšellist ja muusikapedagoog Ivo Juul, õde Riina Juul on vioolamängija ja muusikapedagoog; nende isa Karl Juul (1911–1971) oli harrastusviiuldaja.

## Kirjandus
* 
* Sirp, 19. märts 2006 (nekroloog).
Šarani rajoon

**Šarani rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Šaran.

Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 92 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 33% tatarlased, 24,9% baškiirid, 19,7% marid, 11,6% venelased ja 9,7 tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Šarani rajooni koduleht
Sterlitamaki rajoon

**Sterlitamaki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Sterlitamak.

Rajoonis on 20 külaasundust, kus on kokku 111 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 35,6% venelased, 23,2% tatarlased, 21,6% baškiirid, 12,3% tšuvašid, 2,6% ukrainlased ja 2% mordvalased.

## Viited

## Välislingid

* Sterlitamaki rajooni koduleht
Ziantšurinski rajoon

**Ziantšurinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Isjangulovo.

Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 78 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 70,6% baškiirid, 15,1% venelased, 11,8% tatarlased ja 1% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Ziantšurinski rajooni koduleht
Puujala

**Puujala** oli küla Virumaal Iisaku kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 

1977. aastal jagati Puujala küla Kaatermu, Kuremäe ja Puhatu küla vahel.

Küla on esmamainitud 1594. aastal kui Pwyalcka kyla. 1796. aastal on küla nimetatud kujul "Pujalg", umbes 1900. aastal on kujul "Пуяла".

## Viited
Soompea

**Soompea** oli küla Virumaal Iisaku kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 1977 liideti Soompea küla Kuremäe külaga.

Asulat on nimetatud 1536 nime all Soempe ja 1796 Soompä.

## Viited
Išimbai rajoon

**Išimbai rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Išimbai.

Rajoonis on 1 linnaasundus, 13 külaasundust, kus on kokku 87 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 42,2% venelased, 41,5% baškiirid, 12,3% tatarlased ja 1,8% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Išimbai rajooni koduleht
Klaanemaa

**Klaanemaa** (rootsi keeles Lilla Derskogen 'väike Metsküla', eestirootsi hääldus: [lihl deeškun]) oli küla Läänemaal Noarootsi kihelkonnas Metsküla (rootsi keeles (Stora) Derskogen) lähedal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb Klaanemaa küla ala Lääne maakonna Lääne-Nigula valla Vanaküla piiresse.

Küla rootsikeelset nime on mainitud 1615 (Lille-Deerskou) ja eestikeelset nime 1798 (Klanema). Carl Russwurm arvas, et küla eestikeelne nimi on sõna *Kivilaanemaa* lühendus.

## Viited
Jermekejevo rajoon

**Jermekejevo rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Jermekejevo.

Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 51 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 36,4% tatarlased, 28,6% baškiirid, 14,6% tšuvašid, 11,8% venelased, 3,4% mordvalased ja 3% udmurdid.

## Viited

## Välislingid

* Jermekejevo rajooni koduleht
Palastvere

**Palastvere** (allikates ka **Palasvere**) oli küla Tartumaal Torma kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 1977 liideti Palastvere küla Kõnnu külaga.

Küla on mainitud 1493 (Pallastever), 1599 (Paliasfer), 1839 (Pallastfer).

## Viited
Janauli rajoon

**Janauli rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Piirneb läänes Udmurtiaga ja põhjas Permi kraiga. Rajooni halduskeskus on Janaul.

Rajoonis on 18 külaasundust, kus on kokku 104 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 43,3% baškiirid, 22,8% tatarlased, 14,1% udmurdid, 11,7% venelased ja 6,9% marid.

## Viited

## Välislingid

* Janauli rajooni koduleht
Ants Sõber

**Ants Sõber** (30. november 1928 Tudu, Virumaa – 30. juuni 1995 Tallinn) oli eesti helilooja.

## Haridus
Aastatel 1942–1945 õppis ta Rakvere 1. Keskkoolis, 1945–1947 Rakvere Õpetajate Seminaris. 1949. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli muusikateooria erialal ning samal aastal Tallinna Õpetajate Seminari matemaatika ja füüsika erialal.

1954. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi professor Heino Elleri kompositsiooniklassis.

## Töö
Aastatel 1949–1954 töötas ta Tallinna 1. Keskkoolis matemaatika ja füüsika õpetajana.

Pärast konservatooriumi lõpetamist aastatel 1954–1957 töötas ta Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kunstide Valitsuse teatri- ja muusikaosakonna vaneminspektorina, 1957–1970 Eesti Raadio muusikasaadete peatoimetajana. 1970–1973 oli ta Eesti Heliloojate Liidu konsultant, 1973–1988 Estonia teatri direktor.

## Helilooming
Heliloojana on ta kirjutanud soolo- ja koorilaulutsükleid, vokaalsümfoonilisi teoseid, kaks sümfooniat, kaks orelikontserti, kammerteoseid ja lavamuusikat.

*Oratoorium "Väehulgad lippudega" (Jaan Krossi luule)
*Lastekantaadid "Pioneeride suvi", "Poiste laul" ja "Maailm on loodud poiste jaoks"
*Laulumängud "Kevadpidu metsas" ja "Väikese Mari unenägu" (Liina Raudsiku tekstid)
*Koorilaulutsüklid "Aafrika laulud", "Kolm kevadist laulu" ja "Seitse sügishetke"
*Operett "Ristuvad teed"
*Ooper "Arve Jomm"

## Tunnustus
*1983 Eesti NSV muusika aastapreemia
*1987 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

## Viited
Männisalu (Väike-Maarja)

**Männisalu** (aastani 1936 *Naraka*) oli küla Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 1977 liideti Männisalu küla Eipri külaga.

1936 andis Vao valla vallavolikogu külale uue nime (Männisalu) arvatavasti varasema nime (Naraka) halva kõla tõttu; sarnane sõna näiteks närakas.

Küla on mainitud 1490 (Diedrich Virkes von Narenkave), 1492 (Narenkane), 1646 (Narrakall), 1844 (Narraka). 1586. aastast on teade, et Naraka küla (Naroga) kuulus Porkuni mõisale.

## Viited
Metsakuru

**Metsakuru** on olnud mitme Eesti küla või küla osa nimi:
*Metsakuru (ka Mõtsakuru) küla Viljandimaal Paistu kihelkonnas
*Metsakuru (ka Laane) küla Võrumaal Helme kihelkonnas
*Metsakuru  Tartumaa Reola küla põhjaosa rahvapärane nimi
Gafuriiski rajoon

**Gafuriiski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Krasnousolski.

Rajoonis on 16 külaasundust, kus on kokku 95 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 46% baškiirid, 22,8% venelased, 21,7% tatarlased ja 7,8% tšuvašid.

## Viited

## Välislingid

* Gafuriiski rajooni koduleht
Hermani

**Hermani** on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla moodustati 2015 Käsukonna külast eraldatud alast.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.

## Ajalugu
Küla ajalugu seostub Hermani ehk Vana-Käsukonna mõisaga (saksa keeles Hermannshof). 1920. aastatel moodustati võõrandatud mõisa aladele Hermani (Vana-Käsukonna) asundus, mis 1977 liideti Käsukonna külaga.

## Viited
Mijaki rajoon

**Mijaki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis.  Rajooni halduskeskus on Kirgiz-Mijaki.

Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 96 asulat.

2010. aastal oli rajooni elanikest 43% baškiirid, 39,6% tatarlased, 9,3% tšuvašid, 6,1% venelased ja 6,1% ukrainlased.

## Viited

## Välislingid

* Mijaki rajooni koduleht
Härjanurme mõis

**Härjanurme mõis** (saksa keeles *Herjanorm*) oli rüütlimõis Kursi kihelkonnas Tartumaal.

Mõis rajati vahemikus 1795–1805 Puurmani mõisast eraldatud aladest. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõisa ala Jõgeva maakonda Jõgeva valda.

## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 221 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/239.

## Välislingid
*
Martin McDonagh

**Martin McDonagh** (sündinud 26. märtsil 1970 Londonis Suurbritannias) on iiri näitekirjanik ja filmirežissöör.

Ta on tuntuks saanud eelkõige oma kahe näidenditriloogiaga ("The Leenane Trilogy" ja "The Aran Islands Trilogy") ja kuuldemängudega. Tema näidendeid on ette kantud nii Londonis West Endi kui ka New Yorgis Broaway teatrites ning need on pälvinud auhindu.

2004. aastal tegi McDonagh filmirežissööridebüüdi lühifilmiga "Six Shooter", kusjuures ta on ka selle stsenarist. Film pälvis 2006. aastal parima lühifilmi Oscari. 

Ta on kirjutanud ka kõigi oma hilisemate režissöörina tehtud filmide stsenaariumid ning mitmel juhul olnud ka produtsent.

## Teoseid
### Näidendeid
*Triloogia "The Leenane Trilogy"
**"The Beauty Queen of Leenane", 1996
**"A Skull in Connemara", 1997
**"The Lonesome West", 1997
*Triloogia "The Aran Islands Trilogy"
**"Inishmaani igerik" (originaalpealkirjaga "The Cripple of Inishmaan"), 1996
**"Inishmore'i leitnant" (originaalpealkirjaga "The Lieutenant of Inishmore"), 2001
**""The Banshees of Inisheer" (avaldamata)

### Filmid
* "Six Shooter", 2004 – lühifilm
* "Palgamõrvarid Brügges" (originaalpealkirjaga "In Brugges"), 2008 – kriminaalkomöödia
* "Seven Psychopaths", 2012 – satiiriline kriminaalkomöödia
* "Kolm reklaamtahvlit linna servas" (originaalpealkirjaga "Three Billboards Outside Ebbing, Missouri"), 2017 – kriminaaldraama
* "The Banshees of Inisherin", 2022 – must komöödia / tragikomöödia

## Välislingid
*
Joshua Slocum

**Joshua Slocum** (20. veebruar 1844 Mount Hanley – jäi teadmata kadunuks 14. novembril 1909) oli Kanada meresõitja.

Slocum oli esimene inimene, kes purjetas üksinda ümber maailma. Tema reis jahil "Spray" toimus 24. aprill 1895 – 27. juuni 1898. Aastal 1900 avaldas ta oma reisist raamatu "Sailing Alone Around the World".
Spray oli 11,2 m (36 jalga 9 tolli) pikkune austripüügi luup, mille Slocum ümberehitas.

## Pilte

Pilt:Sailing-Alone-Around-the-World-cover.jpg|1900. aastal avaldatud raamatu esikaas
Pilt:Spray.jpg|Spray


## Viited

*Joshua Slocum, The First Man To Sail Around The World, Timeline, youtube.com
Alan Ayckbourn

**Alan Ayckbourn** (sündinud 12. aprillil 1939) on inglise näitekirjanik ja lavastaja. Eelkõige on ta tuntud tänu oma komöödiatele. Ta on kirjutanud üle 70 näidendi.

## Elukäik
Ayckbourn on sündinud Londonis ja õppinud erakoolis. Teatritööd alustas ta Scarborough's Stephen Josephi teatris, esmalt näitlejana, kuid peatselt saavutas menu oma komöödiatega, mis esietendusid samas teatris. Stephen Josephi surma järel sai Ayckbournist teatri juht.

## Näidendite teema
Ayckbourni näidendid käsitlevad tavaliste keskklassi inimeste pereelu, meeste ja naiste suhteid. Ayckbourni tüüpiline näidend on kommete komöödia, milles tuleb ette koomilisi situatsioone ja paljastuvad tegelaste varjatud saladused. Üks tema tuntumaid töid, 20. sajandi komöödiaklassikasse arvatud "Norman Vallutaja" koosneb kolmest näidendist, millest igaüks näitab üht ja sama nädalalõpu olengut erinevalt kolme osalise silme läbi.

## Teoseid
*1963 "Round and Round the Garden"  ("Kõik aias", Eestis 1967)
*1972 "Absurd Person Singular" ("Kallid külalised", Eestis 1992)
*1972 "The Norman Conquest"
*1973 "Table Manners" ("Norman Vallutaja", Eestis 1985)
*1973 "Living together" ("Elades koos")
*1975 "Bedroom Farce" ("Abielufarss", Eestis 1991)
*1998 "Comic potential" (Koomiline potentsiaal", Eestis 2001)

## Kirjandus
*Maailmakirjanduse leksikon : 1000 kirjanikku, 10 000 teost / Tallinn : TEA Kirjastus, c2012, lk 42

## Välislingid
*Alan Ayckbourni ametlik koduleht
*Intervjuu Alan Ayckbourniga
Karl Mantzius

**Karl Mantzius** (20. veebruar 1860 Kopenhaagen – 17. mai 1921 Frederiksberg) oli taani teatri- ja filmilavastaja, näitleja ja ooperilaulja.

Karl Mantzius sündis Kopenhaagenis näitleja Kristian Mantziuse peres.

Lavadebüüdi suurel laval tegi 1. septembril 1883 Taani Kuninglikus Teatris. Tema esimene roll oli Jerome Ludvig Holbergi näidendis "Erasmus Montanus".

1914. aastal sai temast filmiettevõtte Nordisk Film direktor. Ta lavastas kolm mängufilmi ja osales neis ka näitlejana:
* "Penge" (1914)
* "Pavillonens hemmelighed" (1916)
* "Addys ægteskab" (1916)

1919. aastal mängis ta peaosa Rootsi mängufilmis "Hans nåds testamente".

## Välislingid

*
Haaslava vald (Kambja kihelkond)

**Haaslava vald** (saksa keeles *Haselau*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas (teistel andmetel Kambja ja Võnnu kihelkonnas). Valla pindala oli 85 km² ja elanikke oli 1896 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 288 talundit ja need kasutasid 6762 ha maad. Vallamaja asus Kurepalu külas.

Vallas asus Haaslava asundus ja Haaslava-nimeline suvituskoht, laevade peatuskoht ja parv Emajõel.

1892 liideti Haaslava vallaga Kriimani vald.

## Viited

## Välislingid
*
Halinga vald (Pärnu-Jaagupi kihelkond)

**Hal(l)inga vald** (saksa keeles *Hallick*) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas.  Vallamaja asus tänapäeva Pärnu-Jaagupi aladel.

Valla pindala oli 85,5 km² ja elanikke oli 1450 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 254 talundit ja need kasutasid 11 636 ha maad.

Vallas asus Halinga asundus ja Halinga küla.

1892 liideti Halinga vallaga Kaelase-Libatse ja Roodi-Vahenurme vald.

## Viited

## Välislingid
*
Helme vald (Helme kihelkond)

**Helme vald** (saksa keeles *Helmet*) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas ja Valga maakonnas. Vald eksisteeris aastatel 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Kirikuküla küla aladel.

Hiljem ühendati Helme vald Patküla vallaga ja moodustati ühendvald: Patküla-Helme vald.

1894 liideti Helme vallaga Helme kirikuvald.

1921. aastal arvati Helme vald Valga maakonna koosseisu.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Helme valla maa-alast, välja arvatud Purde küla ning Väike-Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-aladest; osaliselt senise Patküla valla maa-alast; osaliselt senise Jõgeveste valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-aladest; osaliselt senise Holdre valla maa-aladest; senise Koorküla valla maa-alast Helme vald. 

Senise Helme valla Purde küla maa-alast; senise Hummuli valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; osaliselt senise Jõgeveste valla maa-aladest Hummuli vald. 

Helme ja Jõgeveste valdla Väike-Ema-jõe ja Pikasilla juures asuvate lahustükkide maa-aladest; senise Leebiku valla maa-alast; senise Riidaja valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-aladest; osaliselt senise Suislepa valla maa-aladest; osaliselt senise Kärstna valla maa-aladest Põdrala vald.

## Viited

## Välislingid
*
Emmaste vald (Emmaste kihelkond)

**Emmaste vald** (saksa keeles *Emmast*) oli vald Haapsalu kreisi ja Lääne maakonna Emmaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1950.

Vallamaja asus Metsalauka külas. Vallas asus ka Emmaste asundus.

Vallas oli 694 talundit ja need kasutasid 14 008 ha maad.

Vald asus kuni 1917. aastani Haapsalu kreisis ning seejärel kuni 1946. aastani Lääne maakonnas ja aastail 1946–1950 Hiiu maakonnas.

## Ajalugu
Vald moodustati 1866. aastal sarnaselt teiste Hiiumaa valdadega (1866. aasta vallareform).

1893 liideti Emmaste vallaga Kassari valla koosseisus olnud Agape küla.

1939. aasta vallareformiga liideti Leloselja metsandiku kvartaalide nr 44–51 maa-alad Kõrgesaare vallaga ning Emmaste vallaga liitus senise Keina valla Vallaniit III nr A-23 talu maa-ala.

Esimene vallavanem pärast 1939. aasta vallareform oli Andrei Üksik. Vald kuulus Riigivolikogu 23. valimisringkonda, kust valiti Karl Kaups. 

1945. aastal moodustati vallas Emmaste külanõukogu ja Leisi külanõukogu. 1950. aastal Emmaste vald likvideeriti ja selle alad arvati Hiiumaa rajooni koosseisu.

Hiidlaste seltside traditsioonilises jaotuses on Emmaste valla elanikke kutsutud **emasteks**. Käina vallas on *emased* tähistanud Emmaste valla rahvast üldiselt, kuid Emmaste valla rahvas on jaganud valla lõunapoolseks Emaste otsaks, kus elasid *emased*, ning põhjapoolseks Agabe otsaks, kus elasid **koldselõuamehed**. Piir kahe otsa vahel kulges Külama küla kohalt, kitsamas mõttes on Agabe tähendanud Emmaste külasid Külamalt Nursteni.

## Asustus
1939. aastal kuulusid Emmaste valla koosseisu: Õngu, Mänspäe, Haldi, Kaderna, Laartsa, Metsapere, Nurste, Kuusiku, Leisu, Selja, Lassi, Kurisu, Härma, Haldreka, Kitsa, Küla, Ole, Prähnu ja Vanamõisa, Külamaa, Kabuna, Metsalauka, Riida, Emmaste, Ranna, Lepiku, Viiri, Pärna, Reheselja, Sõru, Hindu, Tohvri, Sepaste, Viiterna, Tärkma, Tilga, Kõmmuselja, Prassi, Harju, Valgu, Ulja, Muda, Ligema, Tatermaa ja Kuriste külad.

## Vaata ka
* Emmaste kihelkond

## Viited

## Välislingid
*
Hummuli vald (Helme kihelkond)

**Hummuli vald** (saksa keeles *Hummelshof*) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas ja  Valga maakonnas.  Vallamaja asus Kulli külas.

Valla pindala oli 102 km² ja elanikke oli 1623 (1923. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 246 talundit ja need kasutasid 6180 ha maad.

Vallas asus Hummuli asundus.

1899 liideti Hummuli vallaga Ala-Aitsra vald.

1921. aastal arvati Hummuli vald Valga maakonna koosseisu.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Hummuli valla maa-alast; senise Patküla valla Roksi nr. 10, 11 ja A-93 ning Viljärv nr. 9-a ja 9-b talude maa-aladest; senise Helme valla Purde küla maa-alast; senise Jõgeveste valla Tani, Uubi, Luiga ja Mihklihansu talude maa-aladest  Hummuli vald.

## Viited

## Välislingid
*
Imavere vald (Pilistvere kihelkond)

**Imavere vald** (saksa keeles *Immafer*; aastani 1896 ka **Imavere-Võrevere vald**) oli vald Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas. Valla pindala oli 108 km² ja elanikke oli 2500 (1933. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 457 talundit ja need kasutasid 10 265 ha maad. Vallamaja asus Järavere külas.

Vallas asus Imavere asundus

1896 liideti Imavere vallaga Eistvere ja Jalametsa-Laimetsa vald.

## Viited

## Välislingid
*
Jäärja vald

**Jäärja vald** (saksa keeles *Saarahof*) oli vald Pärnumaal Saarde kihelkonnas. Valla pindala oli 158 km² ja elanikke oli 1210 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 172 talundit ja need kasutasid 6868 ha maad.

Vallas asus Jäärja küla, kus asus ka vallamaja. Enne 1919. aasta mõisate võõrandamist asus vallas Jäärja mõis.

1939. aasta vallareformiga  moodustati Laatre, Abja, Voltveti ja Jäärja valla osast - Rajangu vald ning Talli, Jäärja, Kilingi ja Pati vallast moodustati - Tali vald.

## Viited

## Välislingid
*
Järve vald

**Järve vald** (saksa keeles *Türpsal*) oli vald Jõhvi kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939.

Valla pindala oli 92 km² ja elanikke oli 3768 (1922. aasta seisuga). 

Vallas oli 445 talundit ja need kasutasid 7109 ha maad. Vallamaja asus Kohtla-Järvel.

Vallas asus Järve küla, samuti Riigi Põlevkivitööstuse kaevandused ja õlitehas.

1891. aastal liideti Järve vallaga Kukruse, Ontika, Peeri ja Saka vald.

1939. aasta vallareformiga moodustati Kohtla ja Järve vallast, Kohtla vald.

## Viited

## Välislingid
*
Jõhvi vald (Jõhvi kihelkond)

**Jõhvi vald** (saksa keeles *Gemeinde Jewe*) oli vald Virumaal aastatel  1866–1939

Valla pindala oli 209&nbsp;km² ja elanikke oli 3250 (1934. aasta seisuga). 

Vallas oli 513 talundit ja need kasutasid 10 117 ha maad. Vallamaja asus Jõhvis.

Vallas asus Jõhvi asundus.

1934. aastal oli vallas Sompa postiagentuur telefoni kõnepunktiga, Kahula, Puru ja Vasavere postitalu
ning Ahtme, Kahula Valliküla, Mägara, Pajualuse, Rausvere, Tammiku ja Tarakuse kirjatalu.

1892. aastal ühendati Jõhvi vallaga Tammiku, Edise, Sompa vald ja Jõhvi kirikuvald.

1939. aasta vallareformiga moodustati Jõhvi ja Voka vallast uus Jõhvi vald. Samas liideti väikesed osad Jõhvi vallast ka Mäetaguse, Illuka ja Vaivara vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Hołowczyni lahing

**Hołowczyni lahing** oli Põhjasõja käigus 14. (3). juulil (Rootsi kalendri järgi 4. juulil) 1708 Rzeczpospolita aladell Hołowczyni alevi all Vene tsaaririigi sõjaväe ja Rootsi sõjavägede vahel toimunud  lahing, mille tulemusel purustati Vene väed. 

14. ukj (3 vkj) juulil 1708 toiminud lahingus purustasid Rootsi väed kuningas Karl XII juhtimisel venelaste arvuliselt neid enam kui kahekordselt ületava (28 500 meest) armee, mida juhatas  Boriss Šeremetev. 

1706. aastal olid rootslased suutnud August II Poola troonist loobuma sundida. Vilniuses ja Smarhońis talvitunud Rootsi vägedel oli seejärel plaanis rünnata oma tugevaimat vastast Venemaad. Vene väed olid talvitunud Minski ja Čašniki all. Kuuldes, et rootslased ei liigu mitte otse Moskva peale, vaid suunduvad Biarezina jõe suunas, otsustasid Venemaa vägede juhid Šeremetjev ja Menšikov Dnepri jõe ääres kaitsele asuda. Juuli alguseks olid Vene väed jõudnud Škłoŭ linna alla, vägede parem tiib asus aga Hołowczyni alevi all. 

## Lahingu käik
Rootsi väed saabusid Hołowczyni alevi alla, kus Vene väe koguhulk oli 40 000 meest. Venelastel oli seal ka kuus suurtükipatareid. Need jõud olid aga Vabiči jõe kallastel asuvate soode poolt kaheks lõigatud. Kuigi sood ei olnud täiesti ületamatud, oli nende läbimine siiski aeganõudev ja vaevaline. Nõnda otsustasid rootslased rünnata vastase vägesid osade kaupa ja need ükshaaval purustada. Lahingut otsustati alustada öösel. Lahingu alguses saadeti väike väesalk pettemanöövrina lahingusse Šeremetjevi vastu, põhijõud suunati aga  Repnini ja von der Goltzi vastu. Öö, udu ja vihm varjasid Rootsi vägede liikumise venelaste eest täielikult.

Kell pool kolm avasid rootslaste kahurid venelaste pihta tule, seejärel asusid lahingusse rootslaste trabandid ja ületasid Vabiči. Selle manöövri käigus pidi Karl XII peaaegu uppuma. Kui viis jalaväepolku olid jõe ületanud, alustasid need kell 4:30 rünnakut Repnini vägede vastu. Need ei olnud rünnakut oodanud ja taganesid seega lähedal asuvasse metsa, kust avasid rootslaste pihta tugeva tule. Kell 6:30 olid venelastel padrunid otsas ja  rootslased asusid taas rünnakule, sundides Repnini väed põgenema. Põgenemise ajal langes kindralmajor von Schweden. Karl XII otsustas põgenejaid mitte jälitada.

Samal ajal võitlesid omavahel ka Carl Gustaf Rehnskiöldi ja Heinrich von der Goltzi juhitud ratsaväelased. Nähes Repnini lüüasaamist hakkas viimane sissepiiramist kartma ja taganes Mahiloŭ linna. Seda kuuldes taganes ka Šeremetjev. 

## Lahingu tulemused

Rootslastele avanes vaba tee Dneprini ja nad hõivasid Mahiloŭ linna. Vene väed taganesid Horkisse. John Chambers, Anikita Repnin ja Heinrich von der Goltz anti kohtu alla, kaks esimest mõisteti ka süüdi. Repninile määrati surmanuhtlus, aga pärast võitu Lesnaja lahingus muudeti see ära.

## Mälestamine

2008. aastal püstitati lahingu toimumispaika mälestuskivi.

## Viited

## Välislingid
*Lahingu eelloost ja käigust.
Priit Elias

**Priit Elias** (sündinud 18. mail 1941 Rakveres) on eesti piimandusteadlane.

Ta lõpetas 1961. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1966. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna piimatehnoloogia osakonnas. Aastatel 1994–1999 õppis Eesti Põllumajandusülikoolis, kaitses seal 1999. aastal väitekirja "Piima ja selle käsitluse tähtsusest mikrobioloogilistele protsessidele emmentali juustu valmistamisel" (juhendaja Huno Eller) ning sai põllumajandusdoktori kraadi.

Ta töötab alates 1967. aastast praeguses Eesti Maaülikoolis. Ta on alates 2000. aastast Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi dotsent.

## Tunnustus
*2000 – Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi aastapreemia 

## Kirjandus
*"Elias, Priit". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A – Ki. Tallinn 2000. Lk 234

## Välislingid
*Priit Elias Eesti Teadusinfosüsteemis
Naljakas tüdruk

**"Naljakas tüdruk"** (inglise keeles "Funny Girl") on Briti kirjaniku Nick Hornby 2014. aastal ilmunud romaan.

Romaan kirjeldab Põhja-Inglismaalt Blackpoolist pärit Barbara karjääri Londonis telekanali BBC komöödianäitlejana telesarjas "Barbara (ja Jim)".

Eesti keeles ilmus "Naljakas tüdruk" 2015. aastal kirjastuses Varrak Triin Taela tõlkes.

## Välislingid
* Loe katkendit Nick Hornby romaanist "Naljakas tüdruk" ERR 25. september 2015
* Kaarin Kivirähk. Kõik ju armastavad BBC komöödiaid EE 22. oktoober 2015
* Nick Hornby – Naljakas tüdruk (2015) kirjandusblogi Loterii, 23. november 2015
* Funny Girl by Nick Hornby, book review: The rise and faltering of a sitcom star The Independent, 30. oktoober 2014
* John Williams. Nick Hornby’s ‘Funny Girl’ The New York Times 18. veebruar 2015
* "Naljakas tüdruk" autori kodulehel
Intervjuu vampiiriga (romaan)

**"Intervjuu vampiiriga"** on USA kirjaniku Anne Rice'i 1976. aastal ilmunud debüütromaan. Goodilikul õudusel põhineva vampiiriromaani aluseks on Rice'i 1968. aastal kirjutatud lühijutt.

Romaani peategelane vampiir Louis de Pointe du Lac jutustab oma eluloo reporterile. Rice kirjutas teose peatselt pärast oma viieaastase tütre Michelle'i surma, tütrest sai lapsvampiir Claudia prototüüp. Ehkki algul jäi kriitikute vastuvõtt leigeks, kujunes raamatust kultusteos ning esimene osa sarjas "Vampiirikroonikad".

1994. aastal valmis romaani põhjal samanimeline film, milles mängisid Brad Pitt ja Tom Cruise.
Eesti Rahva Muuseumi peahoone

**Eesti Rahva ­Muuseumi peahoone** on Eesti Rahva Muuseumi peahoone Tartus Raadil, mis asub haldusjaotuslikult osaliselt  Tartu linna Raadi-Kruusamäe linnaosas ja osaliselt Tartu valla Raadi alevis. 

Aastal 2006 võitsid arhitektid Dan Dorell, Lina Ghotmeh, Tsuyoshi Tane ERM-i uue peahoone saamiseks korraldatud rahvusvahelise arhitektuurivõistluse projektiga "Memory Field" (e.k 'mälestuste väli'). 

Muuseumihoone pikkus on 355,8 meetrit, laius 71,7 meetrit ning kõrgus vahemikus 2,4–15,3 meetrit. 

Muuseumi uus peahoone avati pidulikult 29. septembril 2016. Külastajaid hakati vastu võtma 1. oktoobril 2016. 

Hoone rajamine läks maksma 87,3 miljonit eurot, sealhulgas kulus projekteerimisele 7 miljonit, ehitusele 70,6 miljonit ning sisustusele ja tehnilisele sisseseadele 7 miljonit eurot. 

Hiljem on muuseumihoone juurde hakatud rajama eluhooneid, mis on pälvinud linnaplaneerijate, arhitektide ja kultuuriinimeste seas negatiivset tähelepanu.

## Mõned paigutatud esemed
* Laatre ristimänd, mis oli ristipuu
* Eesti Üliõpilaste Seltsi lipp
* Õllekannude kogu

## Viited

## Välislingid

* Eesti Rahva Muuseum: Uus hoone
* dgt architects: MEMORY FIELD | ESTONIAN NATIONAL MUSEUM | EE01| 2006 | ONGOING
* DGT: EE01_ENM site
* 11. veebr 2013, ERM: Eesti Rahva Muuseumi uus hoone
* DGT Dorell Ghotmeh Tane: Construction Site
Tõnu Lauk

**Tõnu Lauk** (sündinud 5. juunil 1938 Tallinnas) on eesti metallikunstnik ja falerist.

## Õpingud ja töökäik
Tõnu Lauk lõpetas 1958. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1966. aastal kiitusega hinnatud diplomitööga *[[cum laude]]* Eesti Riikliku Kunstiinstituudi.

Aastatel 1966–1969 oli ta Paide Rajoonidevahelise Koduloomuuseumi direktor. 1969–1972 oli Tõnu Lauk Tallinnas Kunstitoodete Kombinaadi metalliehistööateljee kunstiline juht. 1972–1978 töötas ta õppejõuna Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. Hiljem on ta töötanud Tallinna Arsis ja 1995. aastast Ars-Juveelis.

Ta kuulub alates 1980. aastast Eesti Kunstnike Liitu.

## Looming

Tõnu Laugu kujundatud ja teostatud on arvukad Tallinna vanalinnas ja mujal Eestis asuvad sepised, näiteks restorani Nord kaksiktuulelipp ja rõduvõre (1973), Tallinnas Vana turg 1 asuva pakkhoone kaks tuulelippu (1989) ja Lühikese jala trepikäsipuu (1991), Soome firma Puolimatka Kirkkonummi õues asuvad tulepajad (1984) ning Rakvere linnuse õuevalgustid, sisevalgustid ja väravad.

Rida aastatel 1971–1988 loodud suurejoonelisi sepiseid on valminud koostöös Heino Mülleriga. Laugu ja Mülleri ühistööna on valminud näiteks Tallinna Suur-Karja 8 hoone sepisvärav (1979), Pirita kloostri sepistatud väravad (1980), Lühike jalg 9 akna- ja väravavõred (1983), Niguliste kiriku Antoniuse kabeli väravate võred (1982), Edise mõisa Valge Hobu trahteri sepised (1982), Karja Keldri interjöörisepised (1972), Karika baari interjöörisepised (1978), Soome firma Puolimatka Kirkkonummi nõupidamissaali valgustid (1984) ning Narva Hermanni kindluse valgustid ja kaminad (1986).

Tõnu Laugu loodud on filmi "Viimne reliikvia" kostüümide metalldetailid, muuhulgas sõjasulaste rõivaste pandlad ning Ivo Schenkenbergi kiiver ja turvis.

Eesti taasiseseisvumise järel on Tõnu Lauk kujundanud teenete- ja ametimärke. Tema kavandatud on ka vehklemisturniiri Tallinna Mõõk püsiauhinnad.

Tõnu Lauk on koostanud, kujundanud ja teostanud ajaloolise tarbekunsti näitusi.

Ta on uurinud Ruhnu etnograafilist ainest ja asutanud saarele talumuuseumi.

Tõnu Lauk tegeleb faleristikaga ja ta on tunnustatud koolilõpumärkide asjatundja.

## Isiklikku
Tõnu Laugu abikaasa on maali- ja polükroomse puidu restauraator Ene Tromp. Tõnu Laugul on varasemast abielust sisearhitekt Malle Lauguga neli last. Tema tütar on näitleja Katariina Unt.

Ta on Üliõpilasselts Liivika liige.


1978-Heino Myller T6nu Lauk reklaamsilt Karikabaarile.jpg|Karika baari sepis (koostöös Heino Mülleriga, 1978)
1978-Heino Myller T6nu Lauk garderoobi v6re Karikabaarile.jpg|Karika baari interjöörisepised (koostöös Heino Mülleriga, 1978)
1979-Heino Myller T6nu Lauk sepisv4rav Karja tn.jpg|Suur-Karja 8 hoone sepisvärav (koostöös Heino Mülleriga, 1979)


## Viited
Anne Rice

**Anne Rice** (sünninimi **Howard Allen Frances O'Brien**; 4. oktoober 1941 New Orleans, Louisiana – 11. detsember 2021) oli Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik. Eelkõige tuntakse teda ulmeromaanide sarja "Vampiirikroonikad" loojana, ehkki ta on ulme kõrval kirjutanud ka ajaloolisi romaane Jeesuse elust ning erootikat. Rice oli üks tuntumaid kaasaegseid Ameerika kirjanikke, tema romaane on müüdud enam kui 100 miljonit eksemplari.

Anne Rice'i poeg Christopher Rice on samuti kirjanik. Anne Rice'i abikaasa oli luuletaja ja maalikunstnik Stan Rice.

## Välislingid

* Anne Rice'i ametlik koduleht
Your Songs 2015

**"Your Songs 2015"** on 2015. aastal välja antud eri esitajate kogumikplaat. Kogumiku andis välja plaadifirma Universal Music TV. Albumi 40 laulust 13 on olnud 2014.–2015. aastal singlite edetabelites esikohal. 

Kogumiku vanim laul on Elton Johni laul "Tiny Dancer", mis on avaldatud juba 1971. aastal albumil "Madman Across the Water" ning oli Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema laulu 2004. aasta valikus 387. kohal.

## CD1

## CD2

## Välislingid
*albumi info amazoni veebilehel
Norbert Grund

**Norbert Grund** (4. detsember 1717 Praha – 17. juuli 1767 Praha) oli tšehhi maalikunstnik, kes tegutses peamiselt rokokoo stiilis.

Ta õppis maalimist oma isa, kunstniku Christian Grund II juhendamisel ning täiendas end Viinis ja teistes Euroopa kunstikeskustes.

Grund on tuntud väikese formaadiga maalide poolest, mis kujutavad maastikke, jahistseene ja seltskondlikke stseene. Tema loomingut iseloomustavad peen värvikasutus, delikaatsed detailid ja rokokoo kerge, mänguline atmosfäär, mis tegi ta töödest hinnatud valiku kodanliku tellijaskonna seas.

Oma elu jooksul jäi Grund tihedalt seotuks Praha kunstieluga ning teda peetakse 18. sajandi Böömimaa olulisemate maalikunstnike hulka.

## Teoseid

Pilt:Norbert Grund - Lady on a Swing - Gallant Scene in the Park I - Google Art Project.jpg|
Pilt:Norbert Grund Kavalier und lautenspielende Dame.jpg|
Pilt:1750 Grund Die Ernte anagoria.JPG|
Pilt:Norbert Grund - Two Students.jpg|"Kaks üliõpilast" (1760)
Egmont Välja

**Egmont Välja** (sündinud 12. märtsil 1963) on eesti barokktšellist.

Alustanud muusikukarjääri tšellistina ERSO-s, siirdus Välja ansambli Consortium kaudu barokkmuusikasse ning haris end selles vallas korduvalt Hollandis. 

Ta on 1987. aastal asutatud Tallinna Barokkorkestri rajajate seas (koos Ivan Monighetti ja Taivo Niitväega) ning sama kollektiivi soolotšellist, mänedžer ja kunstiline juht. 

Ta on ka üks 1993. aastal loodud kontserdiagentuuri Concerto Grosso asutajaid; hiljem on ta töötanud agentuuri direktorina.
Christmas cracker

***Christmas cracker*** on väliselt kompvekki meenutav silindrikujuline jõuluüllatus, mis on pakitud dekoreeritud paberisse ja kahest otsast kokku keeratud. Selle keskmises osas paikneb üllatus, milleks tavaliselt on paberist peokroon, lipik jõulunalja või -mõistatusega ning väike kingitus. *Christmas cracker*is on pabeririba, mille sisse on pandud pisike kogus lõhkeainet, mis teeb väikese paugu, kui *Christmas cracker*'it mõlemast otsast sikutada. Lõhkeainega pabeririba sisaldab tavaliselt hõbeda nitraati (AgNO3), lämmastikhapet (HNO3) ja alkoholi, mille kogukaal jääb 6–15 milligrammi vahele. 

*Christmas cracker*'eid müüakse üldiselt kolmestes kuni kaheteistkümnestes pakendites ning need on tavaliselt punast, kuldset ja rohelist värvi.

*Christmas cracker*'id on jõulupühade lahutamatu osa Suurbritannias, Iirimaal ja teistel Rahvaste Ühenduse maadel Austraalias, Kanadas, Uus-Meremaal ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. 

Eesti keeles on neid nimetatud **paukkompvekkideks**, sest need näevad välja nagu kommid ja teevad pauku, kuigi tegu ei ole kommi ega üldse söödava asjaga.

## Kasutamine
*Christmas cracker*eid sikutatakse jõululaua taga ja üldse pidudel. Seda tehakse kahekesi, kumbki sikutaja oma otsast kinni hoides, mille tagajärjel *Christmas cracker* puruneb ning teeb väikese paugu. Sees olevad kingitused saab endale see, kelle kätte jääb *Christmas cracker*i suurem osa (ehk keskosa). Teise võimalusena saab igaüks *Christmas cracker*i koos selle sees olevate kingitustega endale juba enne selle sikutamist. *Christmas cracker*'id on varakult asetatud jõululauale külaliste taldrikutele või nende kõrvale ja aitavad omakorda oma jõululikult sädeleva ja dekoratiivse väljanägemisega jõululauda kaunistada.

## Ajalugu
*Christmas cracker*i leiutaja oli Tom Smith, kes pidas 1840. aastatel Ida-Londonis pagariäri ja tegeles pulmatortide ja nende kaunistuste valmistamisega. Tom Smith oli innukas otsima ja arendama uusi ideid, mistõttu reisis tihti välismaale. Aastal 1840 Pariisis olles nägi ta seal *bon-bon*e ehk suhkrustatud mandleid, mis olid paberi sisse keeratud. Sellest sai ta inspiratsiooni, millest arendas järgneva seitsme aasta jooksul välja esimese *Christmas cracker*i. Tom Smith otsustas suhkrustatud mandleid Londonis müüma hakata ning müük oli jõuluajal väga hea. Kui aga jaanuarikuus *bon-bon*ide müük langes, tegeles ta jälle pulmatortidega. Õhinal püüdis ta *bon-bon*ide ideed arendada ning müüki stimuleerida. Aastal 1847 otsustas Tom Smith lisada *bon-bon*ide sisse õnnemotodega lipikud. Ta leidis palju edasimüüjaid, laiendas äri ning suurendas ka pagariäri töötajaskonda. Tom Smith teadis, et tal on ainulaadne ja kaubanduslikult väga hea äriidee, kuid otsustas oma toodet ikkagi edasi arendada. 1850. aastal asendas ta mandlid väikeste mänguasjade ja muude nipsasjakestega. Uue idee – lisada *Christmas cracker*itele paukutegev element – sai ta puuhalust, mille ta kaminasse viskas ja mis seejärel tule käes praksuvat heli tegi.

## Välislingid
*http://www.tomsmith-crackers.com/history/
Vana-Kirepi mõis

**Vana-Kirepi mõis** ehk **Kirepi mõis** (saksa keeles *Alt-Kirrumpäh*, varem *Kirrumpäh*) oli rüütlimõis Rõngu kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 95-96.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 412 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/430.

## Välislingid
*
*
Rannu kirikumõis

**Rannu kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Randen*) oli kirikumõis Rannu kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Kirjandus
*Eduard Ermits, Rannu kiriku ajalugu ja tähtsamad mälestusmärgid., Eesti Kirik, nr.  8, 25. veebruar 1926
*Eduard Ermits, Rannu kiriku ajalugu ja tähtsamad mälestusmärgid., Eesti Kirik, nr.  9, 4. märts 1926
Gareth Emery

**Gareth Thomas Rhys Emery** (sündinud 18. juulil 1980 Southamptonis), esinejanimega **Gareth Emery**, on inglise DJ ja elektroonilise tantsumuusika produtsent.

2006. aastast alates on ta figureerinud ajakirja DJ Magazine iga-aastases Top 100-s, kus ta 2010. aastal saavutas seni kõrgeima, seitsmenda koha. Ta on välja andnud kaks albumit. Emery on tunnistatud viis korda briti parimaks DJ-ks.

Emery muusikakarjäär sai alguse noorpõlve punkansamblist.

## Viited
Rahvusteater

"**Rahvusteater**" on mitme teatri nimi või nime osa:
***[[Eesti Rahvusteater Kanadas (teater 1951)|Eesti Rahvusteater Kanadas]]** (1951–1981) 
***[[Eesti Rahvusteater Kanadas (teater 1972)|Eesti Rahvusteater Kanadas]]** (1951–1981) 
***[[Eesti Rahvusteater Saksamaal]]**
***[[Horvaatia rahvusteater Zagrebis]]**
***[[Horvaatia rahvusteater Rijekas]]**
***[[Praha Rahvusteater]]** (Národní divadlo) Prahas
***[[Rahvusteater (Norra)|Rahvusteater]]** (Nationaltheatret) Norras
***[[Soome Rahvusteater]]** (Suomen Kansallisteatteri)
*...
David Margulies

**David Joseph Margulies** (19. veebruar 1937 Brooklyn – 11. jaanuar 2016 Manhattan) oli USA näitleja.
Kalvi vald

**Kalvi vald** (saksa keeles *Pöddes*) oli vald Viru-Nigula kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, 1866–1939. Vallamaja asus Viru-Nigulas.

Valla pindala oli 132 km² ja elanikke oli 3949 (1922. aasta seisuga). 

Vallas oli 562 talundit ja need kasutasid 8613 ha maad.

Vallas asus Kalvi asundus, Aseri tsemendivabrik.

Kalvi vald moodustati 1866. aastal, kuid sama aasta oktoobris liideti see vald Unukse vallaga ja sama aasta detsembris liitmisotsus ka tühistati. 1891. aastal liideti Kalvi vallaga Unukse, Aseri ja Vasta vald.

1939. aasta vallareformiga moodustati Kalvi, Pada ja Kunda-Malla vallast, Mahu vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kambja vald (Kambja kihelkond)

**Kambja vald** (ka **Suure-Kambja vald**; saksa keeles *Gross-Kamby*) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Valla pindala oli 80 km² ja elanikke oli 1941 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 293 talundit ja need kasutasid 6667 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Kaatsi küla aladel.

1892 liideti Suure-Kambja vallaga Raanitsa ja Väike-Kambja vald.

## Vaata ka
*Väike-Kambja vald (Vastse-Kambja vald)

## Viited

## Välislingid
*