open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sadulsepp

**Sadulsepp** (ka polsterdaja) on pehme mööbli valmistaja.

Sadulsepa ametinimetus tuleneb sellest, et ajalooliselt tegelesid sadulsepad hobustele sadulate ja rakmete valmistamisega. Aja möödudes on lisandunud sadulsepatööde hulka mitmed uued, erinevad pehme mööbli valmistamisega seotud tööd. Tänapäeval nimetatakse sadulseppadeks meistreid, kes tegelevad kas antiikpolstrite, eritellimusel tehtavate kaasaegsete polstrite või autopolstrite paigalduse, vahetuse jms. Kaasaegsemat nimetust – polsterdaja – kasutataksegi eelkõige tööstuslikus tootmises pealistamise ja pehmendusega tegelevate spetsialistide kohta.

Sadulsepa või polsterdaja töövaldkondade hulka kuuluvad pehme mööbli või muu polstri valmistamine ja parandamine; uute katete õmblemine ja paigaldus; voodite ja toolide vedrude vahetamine, tugitoolidele uue polsterduse meisterdamine; autoistmete, salongi, pakiruumi ning armatuurlaua uuendamine ja remont.

Vaatamata tehnika arengule on kõik sadulsepatööd jäänud siiski peamiselt käsitööks.
Taser

**Taser** on Taser Internationali toodetav elektrišokirelv. 

Taser on akronüüm sõnadest **T**homas **A**. **S**wift's **E**lectronic **R**ifle (Thomas A. Swifti elektrilöögi relv), kus a-täht on lisatud hääldamise lihtsustamiseks.

Relva laskekaugus on 4,5–10 meetrit. Taserile väljastati patent USAs 1974. aastal.
Coelognathus

***Coelognathus*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Coelognathus* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Coelognathus erythrurus]]* (Duméril, Bibron & Duméril, 1854)
* *[[Coelognathus flavolineatus]]* (Schlegel, 1837)
* *[[Coelognathus helena]]* (Daudin, 1803)
* *[[Coelognathus radiatus]]* (Boie, 1827)
* *[[Coelognathus subradiatus]]* (Schlegel, 1837).

## Levila
Need maod on levinud Hindustani poolsaarel ja Kagu-Aasias. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies
*Urs Utiger, Beat Schätti, ja Notker Helfenberger, *[http://www.cnah.org/pdf_files/540.pdf THE ORIENTAL COLUBRINE GENUS Coelognathus FITZINGER, 1843 AND CLASSIFICATION OF OLD AND NEW WORLD RACERS AND RATSNAKES (REPTILIA, SQUAMATA, COLUBRIDAE, COLUBRINAE)]*, Russian Journal of Herpetology Vol. 12, No. 1, 2005, pp. 39 – 60, Veebiversioon (vaadatud 28.12.2013) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Coelognathus]] seisuga 28.12.2013.*
Talačyn

**Talačyn** on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Talačyni rajooni ja Talačyni külanõukogu halduskeskus. Poola keeles *Tołoczyn*. Asub Druci jõe kaldal. Linna läbib Moskva-Minski raudteeliin.

Linna nime päritolu kohta on mitu versiooni. Esimese kohaselt tuleneb nimi sõnast "talgud", mis on valgevene keeles *талака*. Teise variandi kohaselt tuleneb nimi sõnast *толочея*, mis tähendab kohalikus murdes laata. 

Linnas asub kolm keskkooli. Talačynis on kultuurimaja ja neli raamatukogu. Tegutseb harrastuslik filmistuudio *Летапіс*. Linnas ilmub ajaleht «Наша Талачыншчына». 

Tööstusettevõtetest on linnas toiduainetetööstus ja kergetööstus. Töödeldakse lina. 

Linnas asub koduloomuuseum. Vaatamisväärsusteks on vanalinn, katoliku kirik XIX sajandist ja klooster praegu õigeusu koguduse käes oleva kirikuga aastast 1793. 

## Ajalugu
Linna on esimest korda mainitud aastal 1433 kui Drucki vürstiriigi aladel asuvat ja Drucki vürstide valduses olevat linna. XVI sajandi keskel oli Talačyn kaupmeestest elanikega alev, kus igal aastal toimus kolm laata. Asula kuulus toona Drutski-Talatšinskitele. XVI sajandi lõpus omandasid Talačyni Sapiehad, seejärel aga Sanguszkod. Aastal 1604 lasi Lew Sapieha rajada linna katoliku kiriku, kooli ja haigemaja. Aastail 1654–1667 kestnud sõjas rüüstasid Venemaa väed asula.

Aastal 1769 finantseerisid Sanguszkod kloostri ehitamist, kuigi see valmis lõplikult tunduvalt hiljem. Aastal 1772 läks linna idapoolne osa Vene impeeriumi koosseisu, hakates kandma nime *Стары Талачын*, sellal kui Rzeczpospolita poolele jääv osa sai nimeks *Новы Талачын*. Aastal 1782 andis tsaar Talačynile linnaõigused, ent aasta hiljem võttis ta need taas ära. Aastal 1793 hõivas Venemaa taas suure tüki Poola alasid ja mõlemad Talačynid olid nüüd Vene impeeriumi koosseisus.

Aastal 1812 külastas linna oma Venemaa sõjakäigul Napoleon I. Aastal 1859 rajati linna terasetootmine. Järgmisel aastakümnel tabasid ümbruskonda küüditamised, kui rahvuslikult meelestatud elanikkond saadeti Valgevene aladelt välja ja asemele toodi venelastest talupoegi. Aastal 1881 hakati asulas tootma tärklist. 1924. aastal liideti Talačyn Valgevene NSV-ga, aastal 1938 ühendati eri pooled Talačyni aleviks. Teises maailmasõjas hukkus linnas ja selle ümbruses 9521 inimest. Asulast sai ametlikult linn aastal 1955.

## Pilte

Pilt:Belarus-Talachyn-Church of Anthony-2.jpg|Talačyni katoliku kirik
Pilt:Uniate Monastery in Tałačyn.JPG|Talačyni õigeusu kirik


## Talačyni elanikke

*Mihail Savicki – Valgevene kunstnik
*Valer Anisenka – Valgevene näitleja
*Ljavon Barazna – Valgevene kunstnik ja folklorist.
*Andrei Usov – Vene tankist
*Irving Berlin – Ameerika helilooja
*Israel Kaplan – Iisraeli pedagoog

## Viited

## Välislingid
* Talačyn 
* Rajoonileht
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
* Talačyn YouTube'is
* Talačyn YouTube'is
Placita philosophorum

**"Placita philosophorum"** ("Filosoofide arvamused") on Hermann Dielsi arvates umbes 150. aastal koostatud vanakreekakeelne doksograafiline teos. Autorit nimetatakse Pseudo-Plutarchoseks, sest varem omistati teos Plutarchosele. Dielsi arvates on raamatu aluseks 100. aasta paiku koostatud Aetiose teos.

## Tõlge
### Autori eessõna
(874d) Kavatsedes esitada füüsikaõpetuse, peame kohe alguses kõige pealt filosoofiauurimise osadeks jagama, et näha, mis on ja mitmes osa on (874e) füüsikakirjeldus. Ja stoikud ütlesid, et tarkus on nii jumalike kui ka inimlike asjade teadmine, filosoofia aga on kohase kunsti harjutamine, kohane aga on üle kõige voorus, voorus on aga kolmesugune: füüsiline, eetiline, loogiline. Sellepärast on kolmeosaline ka filosoofia, nimelt füüsika, eetika ja loogika. Ja füüsika on siis, kui me uurime maailma ja maailmas olevaid asju, eetika tegeleb inimeluga ja loogika mõtlemisega, viimast nimetatakse ka dialektikaks. (874f) Nii Aristoteles, Theophrastos kui ka peaaegu kõik peritateetikud jagasid looduse niimoodi. Täiuslik mees peab teoretiseerima seda, mis on, ja praktiseerima seda, mida peab. Seda on võimalik näha ka järgnevast. Keegi küsib, kas päike on elukas või ei ole, [sest ta paistab olevat]; selle küsimuse esitaja on teoreetik. Ta ei vaatle ju midagi enamat kui olevat. Samamoodi küsitakse, kas maailm on piiritu ja kas väljaspool maailma on midagi. See on ju kõik teoreetiline. (875a) Küsitakse jälle, kuidas elada ja kuidas lapsi kasvatada ja kuidas valitseda ja kuidas seadusi anda. Seda kõike küsitakse ju tegutsemise pärast. Ja niisugune on praktiline mees.

### Esimene raamat
#### 1. peatükk. Mis on loomus

Et meil seisab ees vaadelda loomuslikke asju, tuleb kõigepealt selgitada, mis loomus on. On ju kohatu rääkida loomusest ja mitte teada teda ennast, loomuse tähendust. (875b) Aristotelese järgi on loomus see, milles on liikumise ja paigalseisu alge esmaselt, mitte sattumuslikult. Sest kõiki nähtavaid asju, mis ei ole juhuslikud ega paratamatud ega ole jumalikud ega jumaliku põhjusega, öeldakse loomuslikeks ja neil öeldakse olevat omaenda loomus. Nagu näiteks maa, tuli, vesi, õhk, taimed, elukad. Edasi need sündivad asjad: vihmad, rahed, piksenooled, tormid, tuuled. Neil on ju mingi alge. Ükski neist ei ole ju igavene, vaid nad sünnivad mingist algest. Ja nendel, nagu näiteks elukatel ja taimedel, on tekkimise alge. Ja nendes on tõesti loomus esmane alge, mitte ainult liikumise, vaid ka paigalseisu oma. (875c) Sest kõik, mis saab liikumise alguse, võib saada ka lõpu. Sellepärast ongi loomus liikumise ja paigalseisu alge.

## Välislingid
*Kreekakeelne tekst
*Ricardi tõlge prantsuse keelde
Paratamatu propositsioon

**Paratamatu propositsioon** ehk **loogiliselt paratamatu propositsioon** on propositsioon, mille tõeväärtus on kõikides võimalikes maailmades ühesugune. Kui see on tõene, siis meil on paratamatult tõene propositsioon, ja kui see on väär, siis meil on paratamatult väär propositsioon. 

## Vaata ka
*Kontingentne propositsioon
Brasłaŭ rajoon

**Brasłaŭ rajoon** (transkribeerituna Braslavi rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Piirneb põhjas Lätiga ning läänes ja edelas Leeduga.

Rajooni pindala on 2270 km². 2014. aasta seisuga elas seal 27 073 inimest.

Rajoon loodi 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Achremaŭcy, Ciacierki, Dalokija, Druja, Miažany, Opsa, Słabodka, Plusy ja Vidzy külanõukogu.

Halduskeskus on Brasłaŭ. Teisi asulaid – Vidzy alev, agrolinnakesed Druja, Opsa, Słabodka, Kaziany küla.


Braslav city house1.jpg|Brasłaŭ haldushoone
Drujka - 4.jpg|Druja
BraslavRaion-Opsa2.JPG|Opsa
Kaścioł - Vidzy - 7.jpg|Vidzy katoliku kirik


Rajooni suurimad jõed on põhjapiiril voolav Daugava ja lõunapiiril voolav Dzisna jõgi. Kõrgeim koht on Smulki küla lähistel – 210,6 meetrit. Madalaim koht asub Daugava ääres – 97,7 meetrit.

Rajoonis asub Brasłaŭ järvestik. Suurimad järved on Drūkšiai, Dryviaty, Snudy, Strusta, Ukla ja Bohina järv. Läti piiril paikneb üks Valgevene sügavamaid järvesid - Riči järv.

Rajoonis asub Brasłaŭ järvestiku rahvuspark.

Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 64,59% valgevenelased, 14,26% venelased, 18,66% poolakad ja 2,49% muude rahvaste esindajad. 49,56% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 45,56% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 38,08% elanikke, vene keelt aga 57,35%.

## Viited

## Välislingid

* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Mjölnir

**Mjölnir** (/ˈmjɒlnɪər/ või /ˈmjɒlnər/ MYOL-n(ee)r; ka **Mjǫlnir**, **Mjollnir**, **Mjölner**, **Mjølner**, **Mjølne**) on germaani ja skandinaavia mütoloogias äikesejumala Thori vasar. Mjölnirit esitletakse seal kui kõige võimsamat relva, millega võib mägesid tasandada. Snorri Sturlusoni järgi valmistasid vasara pöialpoistest vennad Sindri ja Brokkr ning vasara vars jäi lühikeseks valmistamise ajal juhtunud õnnetuse tõttu. 

Tänapäeval kasutavad Thori vasarat (enamasti religioosse kaelaehtena) mitmed uuspaganlikud liikumised. 

## Vaata ka
*Päikeserist

## Kirjandus
*Turville-Petre, E.O.G. *Myth and Religion of the North: The Religion of Ancient Scandinavia.* London: Weidenfeld and Nicolson, 1964.

## Välislingid

*Galerii arheoloogias leitud mjölniritest
Prantsuse teine keisririik

**Prantsuse teine keisririik** (prantsuse keeles ***Second Empire***) oli Napoléon III imperialistlik režiim aastatel 1852–1870. See järgnes Prantsuse teisele vabariigile ja eelnes kolmandale vabariigile. 

2. detsembril 1851 korraldas vabariigi presidendiks valitud Louis-Napoléon Bonaparte riigipöörde, millega saatis laiali rahvusassamblee ja sai Prantsusmaa ainuvalitsejaks. 
## Keisririigi lõpp
Preisimaa tugevnemine 1860. aastatel põhjustas Prantsuse rahvusassamblees palju ärevust, mis kulmineerus kriisiga 1870. aasta juulis. 15. juulil kuulutas Émile Ollivier' valitsus Preisimaale sõja, kuna Hohenzollernite dünastia kandideeris Hispaania troonile. Viimane oli ettekääne, et püüda peatada Preisimaa ulatuslikku laienemist Euroopas. 1870. aasta juulis ja augustis kaotas Prantsuse keiserlik armee ühe lahingu teise järel ning sai Sedani lahingus lõplikult lüüa. Prantsuse armee ja Napoleon III alistusid preislastele 2. septembril. Uudised Sedani lahingust jõudsid Pariisi 4. septembril ning sama päeva pärastlõunal moodustas Pariisi saadikutekoda uue valitsuse. 

Vabariiklane Léon Gambetta kuulutas Pariisi raekojas teise keisririigi lõppu ja kolmanda vabariigi asutamist.

## Vaata ka
*Prantsuse-Preisi sõda
*Teise keisririigi stiil
Ibrahim Boubacar Keïta

**Ibrahim Boubacar Keïta** (29. jaanuar 1945 Koutiala – 16. jaanuar 2022 Bamako) oli Mali poliitik, alates 4. septembrist 2013 kuni 19. augustini 2020 Mali president. Ta kukutati sõjaväelaste mässuga. 

4. veebruarist 1994 kuni 15. veebruarini 2000 oli ta Mali peaminister ja aastatel 2002–2007 parlamendi esimees.

Ta oli erakonna Rassemblement pour le Mali esimees.
Oumar Tatam Ly

**Oumar Tatam Ly** (sündinud 28. novembril 1963 Pariisis) on Mali majandusteadlane ja poliitik.

Ta oli 5. septembrist 2013 kuni 5. aprillini 2014 Mali peaminister.

Ta on poliitiliselt sõltumatu.

Oumar Tatam Ly on töötanud Maailmapangas ja Lääne-Aafrika Keskpangas.

## Viited

## Välislingid
* Mali makes banker Oumar Tatam Ly its first post-war Prime Minister
Parujr Sevak

**Parujr Sevak** (armeenia Պարույր Սևակ; sünninimi **Parujr Ghazarjan**, Պարույր Ղազարյան; 24. jaanuar 1924 – 17. juuni 1971 Jerevan) oli armeenia luuletaja ja tõlkija.

Ta on tuntud Hruštšovi sula ajal valminud poeemiga "Vaikimatu kellatorn" ("Անլռելի Զանգակատուն", 1959), mis on pühendatud armeenia heliloojale Komitasile ning räägib armeenlaste genotsiidist.
Kontingentne propositsioon

**Kontingentne propositsioon** on propositsioon, mis on mõnes võimalikus maailmas tõene, mõnes väär.

## Vaata ka
*Kontingentsus
*Paratamatu propositsioon
Biešankovičy rajoon

**Biešankovičy rajoon** (transkribeerituna Bešankovitšõ rajoon) on rajoon Viciebski oblastis Valgevenes.

Rajooni pindala on 1250 km². 2014. aasta seisuga elas seal 16 453 inimest.

Rajoon loodi 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Astroŭna, Bačejkaŭ, Biešankovičy, Soržyca, Uła, Viarchoŭje ja Vierchniaje Kryvina külanõukogu.

Halduskeskus on Biešankovičy alev.


Bačejkaŭ, Ciechanaviecki, Dom łoŭčaha. Бачэйкаў, Цеханавецкі, Дом лоўчага (1901-17).jpg|Bačejkaŭ
Belarus-Beshankovichy-Church of Prophet Elijah-5.jpg|Biešankovičy õigeusu kirik
Belarus-Ula-Holy Trinity Orthodox Church-2.jpg|Uła õigeusu kirik
Belarus-Dvorniki-Abandoned House-2.jpg|Dvorniki


Rajooni kõige kõrgem punkt asub Plisy küla lähistel (179,8 m), madalaim Daugava ääres (111,6 m). Daugava on rajooni suurim jõgi, tähtsamad jõed on veel Uła ja Kryvinka jõgi. Rajooni suurim järv on Saro.

2014. aasta seisuga olid elanikest 94,18% valgevenelased, 4,42% venelased ja 1,4% oli teistest rahvustest. 82,39% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 15,17% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 40,4% elanikke, vene keelt aga 50,25%.

## Viited

## Välislingid
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
Koutiala

**Koutiala** on linn Malis Sikasso piirkonnas, Koutiala ''cercle'''i keskus.

Linn asub 140 km Sikassost põhja pool.

2009. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 137 919 inimest.

Koutiala on üks Mali peamisi tööstuslinnu, traditsiooniline puuvilla ja teravilja töötlemise keskus. Linnas tegutseb haigla.

Koutialast on pärit Mali president Ibrahim Boubacar Keïta.

## Sõpruslinn
*  Alençon Prantsusmaal
Sikasso

**Sikasso** on linn Malis, Sikasso piirkonna ja Sikasso ''cercle''<nowiki/>'i keskus.

Sikasso on Bamako järel Mali suuruselt teine linn. 2009. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 225 753 inimest.

## Viited
ASAP

**ASAP** võib tähendada mitut asja.
***ASAP**, lühend ingliskeelsetest sõnadest *as soon as possible*
***[[ASAP (ansambel)|ASAP]]**, endine Adrian Smithi rokkbänd
***[[ASAP Rocky]]**, ameerika räppar
*...
Aadam ja Eeva (Kolk)

**"Aadam ja Eeva"** on Ellen Kolgi 1970. aastal valminud dolomiitskulptuur, mis kujutab jässakaid, lopsakate juustega alasti meest ja naist.

Skulptuuri mõõtmed on umbes 135 × 73 × 45&nbsp;cm.

Alates 1991. aastast on kuju kunstimälestisena muinsuskaitse all.

Skulptuur asus kuni 2008. aastani Tallinnas Komandandi aias, kuid sai seal kahjustusi ilmastiku ja vandalismi tõttu. Parema säilimise huvides viidi kuju hoiule Kumusse. Endises asukohas asus kuni 2019. aastani sama skulptori 2008. aastal valminud skulptuuri autorikoopia.

2016. aastal paigaldati originaal Tallinna Botaanikaaia Palmimajja ning autorikoopia teisaldati 2019. aastal Toompealt Pärnu mnt 67 asuva Lutheri villa (Tallinna Perekonnaseisuamet) esisele haljasalale.

## Viited

## Välislingid
*
Ziepniekkalns

**Ziepniekkalns** on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa pindalaga 10,917 km². Asub Atgāzenest idas ja Bišumuižast läänes. 35 205 elanikku (2010). 

Ziepniekkalnsi asumile on kujunenud kaks keskust: asumi lõunaosas paneelehitiste juures trollibusside lõpp-peatuses ja asumi vanemas osas. Aastani 1828 asusid need alad täielikult linna piiri taga, seejärel liideti asumi põhjapoolne osa, aastal 1924 endise Nummurmuiža mõisa alad ja aastal 1974 ka asumi lõunapoolne osa Riiaga. Asum hakkas kujunema Ebeli mõisa (*Ebelhof*) ning endise Šosciemsi küla ümber. Mõisa peahoone juures asub Ēbelmuiža park, kus kasvavad 9 põlist tamme. Teine vana hoone on asumis Bellevue suvemõis. Aastal 1871 rajati 9,7 hektari suurune Ziepniekkalnsi kalmistu, selle ümbruskond ehitati täis XIX sajandi lõpus. 1980. aastatel ehitati asumisse hulgaliselt paneelmaju, mis moodustavad neli mikrorajooni. Asumi lõunapoolseim osa on aianduskooperatiivide piirkond.

Ziepniekkalns.jpg|Ziepniekkalns
RigaIlmajasIela.jpg|Ilmājas iela
RigaBauskasIelaZiepniekkalns.jpg|Bauskas iela
Tadaiķu iela, Rīga, Ziepniekkalns.jpg|Tadaiķu iela


## Välislingid

*Asumi koduleht (*läti keeles*)
Atgāzene

**Atgāzene** on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa pindalaga 0,745 km². Asub Ziepniekkalnsist idas, Bieriņist läänes ja Torņakalnsist lõunas. 1097 elanikku (2010). 

Atgāzene on väike asum, mis sarnaneb hoonestuselt Bieriņiga, aga funktsioonidelt Ziepniekkalnsiga. Asumis on Riia–Jelgava raudteel aastal 1930 rajatud raudteepeatus. Asumi lõunaosas asub Ābolu iela, mille paarisnumbrid kuuluvad juba Mārupe piirkonda. Atgāzene asub kahe tähtsa liiklustee – aastal 1868 ehitatud raudtee ja Jelgava maantee vahel. Raudteel asub asumi aladel Atgāzene raudteepeatus.

Atgāzene liideti linnaga aastal 1924. Asumi tänavavõrgustik oli juba varem, XIX sajandi lõpus ja XX sajandi alguses välja kujunenud, kuna Jelgava maanteelt viisid läbi asumi territooriumi teed linnalähedastesse mõisatesse. Asumi territooriumil asus toona Atgāzene mõis. Asumis elasid aastail 1922–1926 Rainis ja Aspazija.

Atgāzene, Zemgales priekšpilsēta, Rīga, Latvia - panoramio (1).jpg|Asumi idapiir
RigaGimnastikasIelaAtgazene.jpg|Gimnastikas iela
RigaAdulienasIelaAtgazene.jpg|Adulienas iela


## Välislingid

*Atgāzene koduleht (*läti keeles*)
Atgāzene mõis

**Atgāzene mõis** (*Atgāzenes muižiņa* või *Fēgezaka muižiņa*, saksa keeles *Vegesackshof*) oli poolmõis Lätis Riia linnas Atgāzene asumis. Mõisakompleksi aadress on Vienības gatve 87.

17. sajandil ostis sealsed maad Riia Suurgildi oldermann ja Riia raehärra Gotthard von Vegesack. Tema järgi sai mõis oma saksakeelse nime, kuigi mõis oli olemas juba varem (on teada, et 1677. aastal kuulus mõisa juurde 51,23 hektarit maad). Mõisa maadel elas toona 13 rentnikku, kes harisid seal juurviljaaedu, lisaks oli mõisa juures kõrts, mis andis suurema osa mõisa sissetulekust. 

Vegesackide järel said mõisa omanikeks 1800. aastal Blankenhagenid, seejärel Hakenid. 1897. aastal rajas dr Schönfeld mõisa Atgāzene sanatooriumi ja närvikliiniku.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; pildid (*läti keeles*)
Salas

**Salas** on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna ja Latgale eeslinna osa pindalaga 3,628 km².  

Asub Daugava jõe Zaķusala ja Lucavsala saartel, lisaks kuulub asumisse veel Kazas sēklise nime kandev laid. 298 elanikku (2010). 

Latgale eeslinna kuuluval Zaķusala saarel asub Riia teletorn. Teised saared Salase asumis kuuluvad Zemgale eeslinna hulka. Asumi asustus on Lucavsala saarel, mis tekkis XVII sajandil, mil tänu üleujutuste tõkkeks rajatud tammile mitmed varasemad väikesaared üheks saareks liideti. Üks liidetud saartest oli kunagi Dünamünde kloostri tsistertslastele kuulunud ja saanud sellest nime Jumpravsala (*Jungfrau* ehk neitsi andis aluse lätikeelsele *jumprava*-le). Saarel asus XVII sajandil Lucavsala mõis (*Lutzaushof*). Lucavsala saarel asub ka mälestusmärk Põhjasõjas Spilve lahingus hukkunud vene sõduritele. Piirkond liideti Riiaga aastal 1904. Enne Pļaviņase HEJ ehitamist kannatas piirkond üleujutuste all.

Fail:Salas, Zemgales priekšpilsēta, Rīga, Latvia - panoramio - Dmitrij M (8).jpg|Zaķusala saar
Fail:Рига (Латвия) Lucavsala - panoramio.jpg|Lucavsala saar
Fail:Daugava gulf, Lucavsala.jpg|Daugava haru Salase asumi saarte vahel


## Välislingid

*Asumi koduleht (*läti keeles*)
*Asum portaalis CitaRiga (*läti keeles*)
Natalja Varlei

**Natalja Varlei** (vene keeles *Наталья Владимировна Варлей*; sündinud 22. juunil 1947 Constanțas Rumeenias) on vene näitleja.

Natalja Varlei on sündinud mereväeohvitseri perekonnas. Lapsepõlves elas ta Murmanskis. 1950. aastate lõpus kolis Varleide perekond Moskvasse. 1965. aastal lõpetas Natalja Varlei Riiklik Tsirkuse- ja Estraadikunsti Kooli akrobaatikaosakonna ja asus tööle Moskva Tsirkuses Tsvetnoi Bulvaril tasakaalukunstnikuna. 

1966. aastast hakkas ta mängima filmides. Laiema tuntuse saavutas ta Niina rolliga filmis "Kaukaasia vang ehk Šuriku uued seiklused".

1971. aastal lõpetas ta Boriss Štšukini nimelise Teatriinstituudi. Aastatel 1971–1981 oli ta Moskva Stanislavski-nimelise Draamateatri näitleja. 1980. aastatel õppis ta Maksim Gorki nimelises Kirjandusinstituudis. Samal ajal jätkas ta filmides mängimist ja osales ka filmide dubleerimisel.

## Filmirolle

## Tunnustus
* 1989 – Vene NFSV teeneline kunstnik

## Välislingid
* Natalja Varlei andmebaasis IMDb
* Natalja Varlei kino-teatr.ru lehel
Heie

**Hei(d)e** (inglise keeles *roving*) on rahvapärases tekstiilinduses villa-, lina- või takukiudude kimp, mis on võetud koonlast või kraasitud villarullist. **Heidega** kedratakse lõnga või keerutatakse nööri.

## Viited
Heinakorv

**Heinakorv** on eesti rahvakultuuris kasutatud u 1,5 m kõrgune puupulkadega püst- või kaldkorv, millega veeti heina või vilja. Heinakorvi veeti vankril või reel.

Eesti talupojad võtsid heinakorvi kasutusele 19. ja 20. sajandi vahetusel.

## Vaata ka
*heinakäru
*heinamärss

## Viited

## Välislingid
*
Ebeli mõis

**Ebeli mõis**  või **Klatco mõis** (läti keeles *Ēbela muiža*, saksa keeles *Ebelshof* või *Klatzoshöfchen*) on suvemõis Lätis Riia linnas Ziepniekkalnsi asumis. Peahoone aadress on Zaļenieku iela 21.

Mõis sai praeguse nime aastal 1799, mil Riia Suurgildi kaupmees Johann Ebel ostis Blankenhagenitelt 88 hektarit maad ning rajas sinna suvemõisa, kasvuhooned, pargi ja aiapaviljoni. Varem kandis paik Klatco mõisa nime, see nimetus oli kasutusel veel aastal 1805.

Paik kujunes rikkamate Riia kaupmeeste seas populaarseks väljasõitude korraldamise paigaks. Mõisast on säilinud park 9 põlise tammepuuga (neist suurim on 20 meetri kõrgune ja 5,6-meetrise ümbermõõduga), peahoone ja paviljoni alusmüürid. Viimased kaks on arhitektuurimälestistena kaitse all.

Rīga, Ēbeļmuižas ozols. 2009-03-01.jpg|Mõisapargi tamm
BM09216Am.jpg|Mõis vanal pildil
BM09214Am.jpg|Vana vaade Ebeli mõisale


## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Mastantenn

**Mastantenn** on antenn, milles mast ise on antenn ega ole lihtsalt antenni kandekonstruktsioon.

Mastantennid on levinud kesk- ja lühilaine puhul, kus vajatakse suuremõõtmelisi antenne.

Kõrgeim mastantenn Eesti ajaloos on olnud Türi raadiosaatejaama tornantenn aastatel 1937–41.

## Vaata ka
* Monopoolantenn
Hitse

**Hitse** (*sitke, site*), ka **sitmed** oli talumaadel käsitsi külvaja 3–5-sammu laiune külviala või külvaja tööjärge märkinud külvikriipsud ehk vaod. 

Hitsega määratud ala nimetati külvirind. Kriipsud või vaod veeti põllule jalakannaga, külvikonksuga või hitsmeadraga. 

## Viited
Sitke

**Sitke** on asula ja vald Ungaris Vasi komitaadis Sárvári kreisis.


SitkeKapolna.JPG
Sitke légifotó.jpg|Sitke loss


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*ungari keeles*)
* Sitke loss/trahter
Hõbevalge (etnograafia)

**Hõbevalge** on hõberaha või hõbeehte kraapimisel saadud puru. 

Eesti rahvausundis arvati hõbedal olevat imeväge ja hõbevalget kasutati mitmete haiguste ravimisel.

## Viited
Imerohi

**Imerohi** (ka: *imehein, heinaema*) on rahvakultuuris maagiliste omadustega heintaim. 

Imerohu abil võis avada lukus uksi, teha ennast nähtamatuks jne.

Eesti rahvakultuuris on imerohuks peetud maarjaheina. 

## Viited
Härjakara

**Härjakara** (ka: *härjasoor, soor*) on  kuivatatud suguliige, mida eesti rahvakultuuris on kasutatud löömariistana.

Härjakara jämedamasse otsa võidi panna löögi tugevdamiseks tinahaavleid.

## Viited

## Välislingid
*
Jalarätt

**Jalarätt** (ka *jalanarts, tallukas*) on endisaegne nelinurkne jalakattena kantav riidetükk, mis oli tehtud linasest, villasest või takusest riidest. 

Eesti talupojad kandsid jalarätte enamasti pastelde või viiskudega, mõnikord ka saabastega, ning nad mähiti nii, et need ulatusid üle pahkluu. Jalarätid olid kasutusel (ka sõjaväes) veel 20. sajandil. 

## Vaata ka
* Ribad

## Viited

## Välislingid
*
Lõhnav maarjahein

**Lõhnav maarjahein** (*Anthoxanthum odoratum*) on kõrreliste sugukonda kuuluv taim.

## Maarjahein eesti rahvakultuuris
Eesti rahvakultuuris on maarjaheina peetud imerohuks (imeheinaks).

## Viited

## Välislingid

*
Zbigniew Cybulski

**Zbigniew Hubert Cybulski** (3. november 1927 Kniaże, Stanisławówi vojevoodkond (tänapäeval Ukraina) – 8. jaanuar 1967 Wrocław) oli poola näitleja.

1953. aastal lõpetas ta Krakówis Ludwik Solski Draamakunstide Akadeemia. Lavategevust alustas samal aastal Gdanskis teatris Teatr Wybrzeże. 1954. aastal asutas ta Gdanskis koos Bogumił Kobielaga üliõpilasteatri Bim–Bom.

Filmides mängimist alustas Zbigniew Cybulski 1955. aastal. Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks peaosalisena Andrzej Wajda filmis "Tuhk ja teemant" (1958). Impulsiivne näitlemismaneer ja õnnestunud osadevalik tegid ta Poolas näitlejana erakordselt populaarseks.

1960. aastate algul kolis ta Varssavisse, kus oli näitleja Kabaret Wagabundas ja Ateneumi Teatris ning mängis paljudes telelavastustes.

8. jaanuaril 1967 püüdis ta filmivõtetelt koju sõites Wrocławi raudteejaamas hüpata juba liikuma hakanud rongile, kuid kukkus vaguni rataste alla ja suri tund aega hiljem haiglas.

## Viited

## Välislingid
*
Salmonellabakter

**Salmonellabakter** (*Salmonella*) on bakteriperekond.

Salmonellabakterid on eluvõimelised nädalaid nii mullas, vees, jääs, heitvees kui ka toidus.

## Klassifikatsioon
Salmonellabakterite perekonda klassifitseeritakse järgmised bakteriliigid:
**[[Salmonella bongori]]*
**[[Salmonella enterica]]*. 
  
## Morfoloogia ja temperatuurieelistus

* läbimõõt 0,8–1,5 µm, pikkus 2–5 µm
* optimaalseks paljunemiseks sobiv temperatuur on 37 °C;
* gramnegatiivsed aeroobsed bakterid.

## Patoloogia
On avastatud ligi 2500 salmonellabakteri serotüüpi, kuid nende hulgast 10 on kõige sagedasemad zoonoossed haigusetekitajad. Kliinilis-epidemioloogilise tähenduse tõttu kasutatakse serotüüpide puhul liiginimetusi. 

Erinevad serotüübid põhjustavad loomade ja lindude organismides erineva raskusastmega haiguslikke seisundeid.

Inimesed nakatuvad peamiselt toiduainetega, kas nakatunud linnu- ja loomaliha ning kanamunade kaudu, aga ka nakatunud inimestega kokku puutumisel, harvemini taimsete toiduainete ja kodus peetavate lemmikloomade (roomajad, hiired, maod jpt) kaudu.

## Nimi
Bakteriperekond on nime saanud Ameerika mikrobioloogi ja veterinaarkirurgi Daniel Elmer Salmoni (1850–1914) auks, kes koos kaastöötaja Theobald Smithiga avastas bakteri 1885. aastal sigadel, kes põdesid seakoolerat (inglise *hog cholera*).
 
## Vaata ka
*antibiootikumiresistentsus
*salmonelloos

## Viited

## Välislingid
*Chris Bell, Alec Kyriakides, "Salmonella: A Practical Approach to the Organism and its Control in Foods", 2002, Blackwell Science, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)
*Mikael Rhen, "Salmonella: Molecular Biology and Pathogenesis", 2007, Horizon bBioscience, ISBN 978 1 904933 267, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*) 
*EV Põllumajandusministri määrus, Salmonellooside tõrje eeskiri, Vastu võetud 29.03.2007 nr 46, veebiversioon (vaadatud 29.12.2013)

; Tüümus ja salmonellabakter (laborihiirtel) : Ewan A. Ross, Ruth E. Coughlan, Adriana Flores-Langarica, Sian Lax, Julia Nicholson, Guillaume E. Desanti, Jennifer L. Marshall, Saeeda Bobat, Jessica Hitchcock, Andrea White, William E. Jenkinson, Mahmood Khan, Ian R. Henderson, Gareth G. Lavery, Christopher D. Buckley, Graham Anderson ja Adam F. Cunningham,  Thymic Function Is Maintained during Salmonella-Induced Atrophy and Recovery, J Immunol, 19. september 2012, veebiversioon (vaadatud 16.10.2014)(*inglise keeles*)
Jõumees

**Jõumees** (ka **rammumees**) on mees, kes mingil jõukatsumisel on demonstreerinud oma tugevust ja osavust. Sõna "jõumees" on üldkeeles kasutusel olnud enne seda, kui tõstmine ja muud raskejõustikualad said oma nimetused. 

Eesti rahvakultuuris selgitati jõumehi välja näiteks suurte raskuste (kaalupomm, kivi, vanker, hobune) tõstmisega. Enamasti olid need jõukatsumised seotud kihlvedudega.

## Eesti jõumehi
*Aleksander Sannik
*...

## Viited
Natalja Negoda

**Natalja Negoda** (vene keeles Наталья Игоревна Негода; sündinud 12. novembril 1963) on vene näitleja.

Natalja Negoda sündis Moskvas lavastaja ja näitleja Tamara Pavljutšenko tütrena. 1986. aastal lõpetas ta Moskva Kunstiteatri stuudiokooli (õppis  Andrei Mjagkovi kursusel). Aastail 1986–1988 töötas näitlejana Venemaa Akadeemilises Noorsooteatris.

Filmides hakkas mängima 1987. aastal. Esimese rolli tegi Juri Kara filmis "Eile oli sõda". 1988. aastal sai laialdaselt tuntuks Vera rolliga filmis "Väike Vera".

1990. aastate alguses asus Natalja Negoda elama Ameerika Ühendriikidesse, kus ta mängis neljas filmis. 2007. aastal pöördus ta Venemaale tagasi.

## Välislingid
*Natalja Negoda andmebaasis IMDb
*Natalja Negoda kino-teatr.ru lehel
Läänlane (portaal)

**Läänlane** on 2011. aastal loodud veebiportaal. 

Läänlase asutaja ja omanik on ajakirjanik ja ajalehe Lääne Elu endine peatoimetaja Ivar Soopan. Veebiportaali kaasautor oli ajakirjanik ja Lääne Elu endine peatoimetaja Tarmo Õuemaa, kes töötas portaali juures 2013–2016.
 
Läänlane avaldab uudiseid ja arvamuslugusid Läänemaalt, Eestist ja välismaalt, kuid ka originaalvideoid, tasuta kuulutusi ja reklaami. 

Läänlane oli ka aastast 1944 Haapsalus ilmunud ajaleht.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht
*Homsest asub Läänlasesse tööle Tarmo Õuemaa. Läänlane, 4. detsember 2013
Bedross Kirkorov

**Bedross Filippovitš Kirkorov** (2. juuni 1932 Varna, Bulgaaria – 18. märts 2025 Moskva) oli armeenia päritolu Bulgaaria ja Vene laulja ning ansamblijuht.

## Tunnustus
* 2012 Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik. 

Tema poeg on vene-armeenia poplaulja ja laulukirjutaja Filipp Kirkorov.

## Vaata ka
* Armeenia diasporaa

## Viited
Andres Juur

**Andres Juur** (sündinud 15. aprillil 1986) on kristlane,  SA Teaduskeskus Ahhaa juhatuse esimees ja teaduse populariseerija.

Ta on õppinud Jõgeva Gümnaasiumis ja Tartu Ülikoolis füüsikat.

Andres Juur on noorte teadussaate "Rakett 69" teadustoimetaja ning Raadio 2 teadusminutite toimetaja. Ta on olnud tegev Teadusteatris ja osalenud Tähe perepäevade korraldamisel. 2005. aastast lööb ta kaasa Eesti Füüsika Seltsi Teadusbussi projektis.

Ta on õpetanud informaatikat ja füüsikat Puurmani Gümnaasiumis.

2011. aasta Eesti teaduse populariseerimise auhindamisel tunnustati teda ergutusauhinnaga valdkonnas "Parim teadust ja tehnoloogiat populariseeriv teadlane, ajakirjanik või õpetaja". 

## Isiklikku

Andres Juur on kristlane }.

## Viited

## Välislingid
* Andres Juur esinemas TEDxTartu konverentsil
* Andres Juur: Eesti Nokia on jonn ja nutikus
Kaarnakivi (rahvausund)

**Kaarnakivi** (saarlaste kõnepruugis: *korbikivi*) on rahvausundis sile must kivi, millel arvati olevat maagilisi omadusi. Nimetus "kaarnakivi" tuleb sellest, et uskumuse järgi võis neid leida kaarna pesast, kusjuures kaaren olevat toonud selle Ees-Aasiast Jordani jõelt vm kaugelt soojalt maalt.

Usuti, et kaarnakivi leidja saab targemaks ja suudab mõista lindude keelt. Kaarnakivi vahendusel püüti ravida ka haigusi (nt silmapõletikku).

Arvatakse, et kaarnakivi on geoloogiliselt belemniit.

## Viited

## Välislingid
*
Colubroelaps

***Colubroelaps*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Colubroelaps* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik:
**[[Colubroelaps nguyenvansangi]]* Orlov, Kharin, Ananjeva, Thien Tao & Quang Truong, 2009.

## Levila
Need maod on endeemsed Vietnamis Bình Phướci ja Lâm Đồngi provintsis. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ReptileDB-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Colubroelaps nguyenvansangi]] seisuga 29.12.2013.*
Kaelarätik

**Kaelarätik** (ka: *kaelarätt, rinnarätt*) on rätik, mida kantakse kaelas üleriiete all või peal.

Eesti rahvakultuuris oli kaelarätikud 19. sajandil meeste ja naiste pidulik riideese. Eestis olid kaelarätikud enamasti ruudukujulised valged või värvilised ja tehtud enamasti linasest või puuvillasest riidest.

## Viited

## Välislingid
*
Crotaphopeltis

***Crotaphopeltis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Crotaphopeltis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Crotaphopeltis barotseensis]]* Broadley, 1968
* *[[Crotaphopeltis braestrupi]]* Rasmussen, 1985
* *[[Crotaphopeltis degeni]]* (Boulenger, 1906)
* *[[Crotaphopeltis hippocrepis]]* (Reinhardt, 1843)
* *[[Crotaphopeltis hotamboeia]]* (Laurenti, 1768)
* *[[Crotaphopeltis tornieri]]* (Werner, 1908).

## Levila
Need suurte silmadega maod on levinud Sahara-taguses Aafrikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne andmebaasis Wikispecies
*Jean-François Trape, Youssouph Mané,*[http://books.google.ee/books?id=wOY8299ID4UC&pg=PT40&dq=Crotaphopeltis&hl=et&sa=X&ei=YFDAUtqrDqyg7AaEh4CQCA&redir_esc=y#v=onepage&q=Crotaphopeltis&f=false Guide des serpents d'Afrique occidentale: savane et désert]*, lk 86 – 88, 2006, ISBN 2 7099 1600 2, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)
 
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Crotaphopeltis]] seisuga 29.12.2013.*
Kaevutark

**Kaevutark** (murdekeeles ka: *kaevukatsuja, kaevuvõtja, soonetundja*) on rahvakultuuris vanem mees, kes väidetavalt oma peene taju tõttu suudab leida kaevu kaevamiseks sobiva koha ehk leida veesoont.

Rahvapärimuse järgi jäi kaevutark veesoone kohal tukastama või nägi maa-aluseid veesooni erilist mütsi kandes.
Veesoone leidis kaevutark enamasti rohukasvu või hommikuse kaste järgi. Hilisemal ajal kasutas kaevutark ka nõiavitsa.

## Viited
Cyclophiops

***Cyclophiops*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Perekonda *Cyclophiops* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Cyclophiops doriae]]* Boulenger, 1888
* *[[Cyclophiops hamptoni]]* (Boulenger, 1900)
* *[[Cyclophiops herminae]]* (Boettger, 1895)
* *[[Cyclophiops major]]* (Günther, 1858)
* *[[Cyclophiops multicinctus]]* (Roux, 1907)
* *[[Cyclophiops semicarinatus]]* (Hallowell, 1861). 

## Levila
Need maod on levinud Indias, Jaapanis, Laoses, Hiinas ja Vietnamis. 

## Viited

## Välislingid
*Boulenger,*[https://archive.org/stream/annalidelmuseoci26261888muse#page/598/mode/2up Annali del Museo civico di storia naturale di Genova An account of the Reptilia obtained in Burma, north of Tenasserim, by M. L. Fea, of the Genova Civic Museum.]*, Annali del Museo Civico di Storia Naturale di Genova, ser. 2, vol. 6, p. 598, 1888, Veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*) 
* Sissekanne ADW-s
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Cyclophiops]] seisuga 29.12.2013.*
Paget Brewster

**Paget Valerie Brewster** (sündinud 10. märtsil 1969 Concordis Massachusettsi osariigis) on USA näitleja ja laulja.

Ta on mänginud Emily Prentissi kriminaalseriaalis "Kurjuse kannul". Seriaalis "Sõbrad" mängis ta 1997–1998 Kathyt. Seriaalis "Kaks ja pool meest" mängis ta 2005 Jamie Eckleberryt. Komöödiaseriaalis "Moodne perekond" mängis ta 2013. aastal Trishi.

2006. aasta filmis "Elumere lainetel" ("The Big Bad Swim") mängis ta Amy Piersonit.
Kahi

**Kahi** ehk **jookohver** on Lõuna-Eesti rahvakultuuris teatud puhkudel ohverdatav jook, enamasti õlu.

Kahja ohverdati näiteks jaanipäeval ja lapse sündimise puhul.

## Viited
Kahv

**Kahv** (Saaremaal, läänemurdes, kirderanniku murdes *haam, *põhjaeesti murretes ja kirderanniku murdes* natt*) on kalapüügivahend, millega kala veest välja tõstetakse. 

Kahv koosneb pikast varrest ja selle otsas olevast tihedast võrkkotist, mis on tõmmatud ümmargusele või ovaalsele vitsvõrule. Kahvaga ammutatakse kalu püünisest, samuti talvel august järvejääs, kui kala tuli veepinnale. Hiiumaal püüti kalu ojast haamiga, Pärnumaal kaldalt nelinurkse kahva ehk *notiga *.

## Viited

## Välislingid
*Kahv, Eesti Rahva Muuseum
Lucavsala mõis

**Lucavsala mõis** (läti keeles *Lucavsalas muižiņa*, ka *Lucavas muiža*, saksa keeles *Lutzaushof*) oli poolmõis Lätis Riia linnas Salase asumis. Peahoone asus aadressil Lucavsalas iela 51.

Mõis rajati ilmselt 1559. aastal, mil toonane Liivi ordu maameister sealse maa oma vasallile andis. Algselt oli tegu rüütlimõisaga, kuid väikese pindala tõttu oli sellest XVII sajandiks saanud poolmõis. Mõisa omanikud olid XVII sajandil Lutzaud, selle järgi on mõis ka nime saanud. Suure PõhjasõjaSpilve lahingus langenud Vene sõdurid maeti mõisale kuulunud saarele. Mõisas kasvatati Riia linna tarbeks juurvilja ja peeti piimakarja. Mõisa maad kannatasid Daugava üleujutuste all, seetõttu sinna kuigi uhkeid hooneid ei rajatud. Peahoone pärineb ilmselt XVIII sajandist. XIX sajandil olid mõisa omanikud järgemööda Leontjevid, õed Volkovad, Šutovid ja Vostid.  

1891. aastal püstitati mõisa juurde langenud sõduritele vene õigeusu kirikukujuline kuue meetri kõrgune mälestusmärk. 1902. aastal ostis Riia linn mõisa ära ja 1904. aastal liideti selle maad linnaga.

## Välislingid
*Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
*Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Puunastik

**Puunastik** (*Dendrelaphis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon
Puunastikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Dendrelaphis andamanensis]]* (Anderson, 1871)
* *[[Dendrelaphis ashoki]]* Vogel & Van Rooijen, 2011
* *[[Dendrelaphis bifrenalis]]* (Boulenger, 1890)
* *[[Dendrelaphis biloreatus]]* Wall, 1908
* *[[Dendrelaphis calligastra]]* (Günther, 1867)
* *[[Dendrelaphis caudolineatus]]* (Gray, 1834)
* *[[Dendrelaphis caudolineolatus]]* (Günther, 1869)
* *[[Dendrelaphis chairecaeos]]* (Boie, 1827)
* *[[Dendrelaphis cyanochloris]]* (Wall, 1921)
* *[[Dendrelaphis flavescens]]* (Gaulke, 1994)
* *[[Dendrelaphis formosus]]* (Boie, 1827)
* *[[Dendrelaphis fuliginosus]]* Griffin, 1909
* *[[Dendrelaphis gastrostictus]]* (Boulenger, 1894)
* *[[Dendrelaphis girii]]* Vogel & Van Rooijen, 2011
* *[[Dendrelaphis grandoculis]]* (Boulenger, 1890)
* *[[Dendrelaphis grismeri]]* Vogel & Van Rooijen, 2008
* *[[Dendrelaphis haasi]]* Van Rooijen & Vogel, 2008
* *[[Dendrelaphis hollinrakei]]* Lazell, 2002
* *[[Dendrelaphis humayuni]]* Tiwari & Biswas, 1973
* *[[Dendrelaphis inornatus]]* Boulenger, 1897
* *[[Dendrelaphis keiensis]]* (MERTENS, 1926)
* *[[Dendrelaphis kopsteini]]* Vogel & Van Rooijen, 2007
* *[[Dendrelaphis levitoni]]* Van Rooijen & Vogel, 2012
* *[[Dendrelaphis lineolatus]]*  (JACQUINOT & GUICHENOT, 1853)
* *[[Dendrelaphis lorentzi]]* (Lidth De Jeude, 1911)
* *[[Dendrelaphis luzonensis]]* Leviton, 1961
* *[[Dendrelaphis macrops]]* (GÜNTHER, 1877)
* *[[Dendrelaphis marenae]]* Vogel & Van Rooijen, 2008
* *[[Dendrelaphis modestus]]* Boulenger, 1894
* *[[Dendrelaphis ngansonensis]]* (Bourret, 1935)
* *[[Dendrelaphis nigroserratus]]* Vogel, Van Rooijen & Hauser, 2012
* *[[Dendrelaphis oliveri]]* (Taylor, 1950)
* *[[Dendrelaphis papuensis]]* Boulenger, 1895
* *[[Dendrelaphis philippinensis]]* (Günther, 1879)
* *Dendrelaphis pictus* (Gmelin, 1789) – hiilge-puunastik
* *[[Dendrelaphis punctulatus]]* (Gray, 1826)
* *[[Dendrelaphis schokari]]* (Kuhl, 1820)
* *[[Dendrelaphis striatus]]* (Cohn, 1905)
* *[[Dendrelaphis striolatus]]* (PETERS, 1867)
* *[[Dendrelaphis subocularis]]* (Boulenger, 1888)
* *[[Dendrelaphis terrificus]]* (Peters, 1872)
* *[[Dendrelaphis tristis]]* (Daudin, 1803)
* *[[Dendrelaphis underwoodi]]* Van Rooijen & Vogel, 2008
* *[[Dendrelaphis walli]]* Vogel & Van Rooijen, 2011.

Teadusajakirjas „Zootaxa“ (2016) avaldatud artikli "A new canopy-dwelling species of Dendrelaphis (Serpentes: Colubridae) from Sinharaja, World Heritage Site, Sri Lanka" kohaselt on maoperekond täienenud uue liigiga *[[Dendrelaphis sinharajensis]]* Wickramasinghe, 2016. 

## Levila
Need maod on levinud Aasias, Austraalias ja Uus-Guineas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne ITIS-es 
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dendrelaphis]] seisuga 29.12.2013.*
Bieriņi

**Bieriņi** on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa, pindalaga 4,274 km². Asub Atgāzenest läänes ning Āgenskalnsist, Pleskodālest ja Torņakalnsist lõunas. 8538 elanikku (2010). 

Bieriņi asum kujunes XIX sajandi lõpus Bieriņi mõisa aladele Mārupe, Ozolciemsi ja Petriņciemsi küla kohale. XVIII sajandil püstitati mõisa maadele suvemõisaid, nende seas ka Budase suvemõis. 1970. aastatel rajati asumisse skulptuuripark. Lisaks asub asumi territooriumil Borherti mõisa peahoone.

RigaLaidzesIela.jpg|Laidzes iela
RigaLiepajasIela.jpg|Liepajas iela
RigaUlmanaGatveBierini.jpg|Kārļa Ulmaņa gatve
RigaRobezuIelaBierini.jpg|Robežu iela
RigaVaciesaIelaBierini.jpg|Ojāra Vācieša iela


## Välislingid

*Bieriņi koduleht (*läti keeles*)
Bormida (täpsustus)

**Bormida** võib tähendada mitut asja.

***[[Bormida|Bòrmida]]** – omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Savona provintsis;
***[[Bormida jõgi]]** – jõgi Itaalias Piemontes ja Liguurias;
***[[Bormida org]]** – Bormida jõe org.
Orba

**Orba** võib tähendada mitut asja.

***[[Orba (Alicante)|Orba]]** – omavalitsusüksus Hispaanias;
***[[Orba jõgi]]** – jõgi Itaalias  Piemontes ja Liguurias.
***[[Orba (Iiri mütoloogia)]]** – Iirimaa kuningas (*High King*)
Munamadu

**Munamadu** (*Dasypeltis scabra*) on maoliik.

## Klassifikatsioon
Munamaol klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
* *[[Dasypeltis scabra loveridgei]]* Mertens, 1954
* *[[Dasypeltis scabra scabra]]* (Linnaeus, 1758). 

## Levila

Need maod on levinud Aafrikas, sealhulgas Sambias. 

## Toitumine

Munamaod toituvad linnumunadest. Kui teistel munasööjatel madudel läbivad munakoored terve seedekulgla, siis munamadudel on selgroolülide alumised ogajätked nii pikad, et läbivad söögitoru seina ning moodustavad munakoorte purustamiseks sobiva *kitsuse* – mis purustab munakoore ja kust edasi seedekulglasse pääseb üksnes muna sisu –, koored väljutatakse suu kaudu.

## [[Mimikri]]

Arvatakse, et munamadude soomused (ja värvus) sarnaneb hariliku eefa ja *[[Causus rhombeatus]]*e omaga. 

Neil saab vahet teha silmaava abil, munamadudel on pupill vertikaalne ja perekonda *[[Causus]]* liigitatud madudel ümmargune.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne ReptileDB-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

### Videod
*YouTube'i video: Amazing defense of African Rhombic Egg eater - Dasypeltis scabra

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Dasypeltis scabra]] seisuga 12.03.2014.*
Armeenia välisesinduste loend

**Armeenia välisesinduste loetelu** on esitatud 2013. aasta seisuga. Armeenia on Lõuna-Kaukaasias asuv merepiirita riik ning rohkem kui 5 miljonit armeenlast elab väljaspool Armeeniat.

## Euroopa
* Austria
** Viin (suursaatkond)
* Belgia
** Brüssel (suursaatkond)
* Bulgaaria
** Sofia (suursaatkond)
* Gruusia
** Thbilisi (suursaatkond)
** Bathumi (peakonsulaat)
* Hispaania
** Madrid (suursaatkond)
* Holland
** Haag (suursaatkond) 
* Itaalia
** Rooma (suursaatkond)
* Kreeka
** Ateena (suursaatkond)
* Leedu
** Vilnius (suursaatkond)
* Poola
** Varssavi (suursaatkond)
* Prantsusmaa
** Pariis (suursaatkond)
** Marseille (peakonsulaat)
* Rumeenia
** Bukarest (suursaatkond)
* Saksamaa
** Berliin (suursaatkond)
* Suurbritannia
** London (suursaatkond)
* Šveits
** Genf (suursaatkond)
* Taani
** Kopenhaagen (suursaatkond)
* Tšehhi Vabariik
** Praha (suursaatkond)
* Ukraina
** Kiiev (suursaatkond)
* Valgevene
** Minsk (suursaatkond)
* Vatikan
** Vatikan (suursaatkond)
* Venemaa
** Moskva (suursaatkond)
** Rostov Doni ääres (peakonsulaat)
** Peterburi (peakonsulaat)
** Sotši (konsulaaresindus)

## Ameerika
* Ameerika Ühendriigid
** Washington (suursaatkond)
** Los Angeles (peakonsulaat)
* Argentina
** Buenos Aires (suursaatkond)
* Brasiilia
** Brasília (suursaatkond)
* Kanada
** Ottawa (suursaatkond)

## Aafrika
* Egiptus
** Kairo (suursaatkond)

## Aasia
* Araabia Ühendemiraadid
** Abu Dhabi (suursaatkond)
* Hiina Rahvavabariik
** Peking (suursaatkond)
* India
** New Delhi (suursaatkond)
* Iraak
** Bagdad (suursaatkond)
* Iraan
** Teheran (suursaatkond)
* Jaapan
** Tōkyō (suursaatkond)
* Kasahstan
** Nur-Sultan (suursaatkond)
* Kuveit
**Al-Kuwayt (suursaatkond)
* Liibanon
** Beirut (suursaatkond)
* Süüria
** Damaskus (suursaatkond)
** Aleppo (peakonsulaat)
* Türkmenistan
** Aşgabat (suursaatkond)

## Avatavad suursaatkonnad
* Indoneesia
* Mehhiko
* Rootsi
* Vietnam

## Rahvusvahelised organisatsioonid
* Brüssel (esindus Euroopa Liidu ja NATO juures)
* Genf (alaline esindus ÜRO jt rahvusvaheliste organisatsioonide juures)
* İstanbul (alaline esindus Musta mere majanduskoostöö organisatsiooni juures)
* Minsk (alaline esindus SRÜ juures)
* New York (alaline esindus ÜRO juures)
* Rooma (alaline esindus ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni juures)
* Strasbourg (alaline esindus Euroopa Nõukogu juures)
* Viin (alaline esindus Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni juures)

## Vaata ka
* Armeenia diasporaa

## Viited

## Välislingid
*Armeenia Välisministeerium
Jon Hamm

**Jonathan Daniel Hamm** (sündinud 10. märtsil 1971 Saint Louises) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Ta on tuntud Don Draperi rolliga draamasarjas „Pöörased“ (2007–2015), mille eest ta on pälvinud nii Primetime Emmy auhinna kui ka kaks Kuldgloobust.

Seriaalis "Noore arsti märkmed" mängib ta vanemat doktor Vladimir Bomgardi. Seriaalides "Ally McBeal", "Providence", "Gilmore'i tüdrukud" ja "Numbr1d" mängis ta episoodilisi osi. Filmis "Päev, kui maailm jäi seisma" mängis ta doktor Michael Granieri.

## Viited
Bieriņi mõis

**Bieriņi mõis** (läti keeles *Bieriņu muiža* või *Lindenrū muiža*, saksa keeles *Kolzen*, *Lindenruh*) oli mõis Lätis Riia linnas Bieriņi asumis peahoone aadressiga Kantora iela 10.

Bieriņi mõis rajati 17. sajandi alguses ja kuulus Behrens von Rautenfeldidele. Mõisa vana, 1800. aastal ehitatud peahoone asus praeguse Mārupe piirkonna aladel aadressil Kantora ielā 97. Hoone oli pärast uue peahoone valmimist kasutusel jahimajakesena, ent juba 20. sajandi algaastatel sai sellest koolimaja. Tänapäeval asub seal uus Mārupe põhikooli hoone. Kuigi hoone ehitamisel vana maja täielikult ei lammutatud, pole seal vanast häärberist siiski ainsatki detaili näha jäänud.

Uus peahoone ehitati 1870. aastal linnale lähemale. Tänav, mille ääres mõis asus, on saanud nime just mõisavalitseja kontori järgi. Lisaks peahoonele ja mõisavalitseja majale on säilinud veel mõisa tall, mis oli ka ühtlasi laudaks. Samuti on säilinud teenijate maja ja mõisa park. XVIII sajandil püstitati mõisa maadele ka mitmeid suvemõisaid, nende seas Budase suvemõis.

1924. aastal mõis võõrandati, aga endiste omanike kätte jäi mõisasüda 11 hektari maaga, kus oli toona 14 mõisnikule kuulunud elumaja. Mõisa peahoonet kasutasid omanikud suvilana, talvel asus seal 14 üürikorterit. Omanikud kaotasid maja seoses Nõukogude võimu tulekuga 1940. aastal. Tänapäeval on maja Behrens von Rautenfeldidele tagastatud, kuigi hoone eest hoolitsemine on jäänud sealsete elanike kanda.


BM06219Am.jpg|Kolzeni mõis, 1793. Johann Christoph Brotze kogust
BM06117Am.jpg|Kolzeni mõis, 1794
BM06132Am.jpg|Kolzeni mõis, 1794
Pilt:Bieriņi (Lindenruhe) manor hunters house (schoolhouse since beginning ot 20th century) - panoramio - Ainars Brūvelis.jpg|Jahimaja, tänapäeaval kasutusel koolina


## Viited

## Välislingid
* Mõis Riia koduloomuuseumi lehel (*läti keeles*)
* Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)