open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1985. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Põhja suusaalade 1985. aasta maailmameistrivõistlused** olid **35**. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 17.–27. jaanuarini Austrias Seefeldis.

1985. aasta Seefeldi maailmameistrivõistlustel valiti suusavõistlusteks sihilikult rasked rajad, kus oleks pidanud saama sõita ainult klassikalises stiilis. Sellest hoolimata kasutasid paljud sportlased uuenduslikku vabatehnikat, mis saavutas selle tulemusena lõpliku läbimurde.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km




**Kuupäev: [[22. jaanuar]]**
Osavõtjaid: 91
Ametlikud tulemused



#### 30 km




**Kuupäev: [[18. jaanuar]]**
Osavõtjaid: 82
Ametlikud tulemused



#### 50 km




**Kuupäev: [[27. jaanuar]]**
Osavõtjaid:
Ametlikud tulemused



#### 4×10 km teatesõit



**Kuupäev: [[24. jaanuar]]**
Osavõtjaid: 16 meeskonda
Ametlikud tulemused



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km



**Kuupäev: [[21. jaanuar]]**
Osavõtjaid: 61



#### 10 km




**Kuupäev: [[19. jaanuar]]**
Osavõtjaid: ?
Ametlikud tulemused



#### 20 km




**Kuupäev: [[26. jaanuar]]**
Osavõtjaid: 48
Ametlikud tulemused



#### 4×5 km teatesõit




**Kuupäev: [[22. jaanuar]]**
Osavõtjaid: 12 naiskonda
Ametlikud tulemused



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 15 km



**Kuupäev: [[18. jaanuar]]**
Osavõtjad: 43
Ametlikud tulemused



#### Meeskonnavõistlus




**Kuupäev: [[19. jaanuar]]**
Osavõtjaid: 11 meeskonda
Ametlikud tulemused



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi



**Kuupäev: [[17. jaanuar]]**
Osavõtjaid: 65
Ametlikud tulemused



#### Suur mägi




**Kuupäev: [[16. jaanuar]]**
Osavõtjaid: 61
Ametlikud tulemused



#### Meeskonnavõistlus suurel mäel



**Kuupäev: [[17. jaanuar]]**
Osavõtjaid: 6 meeskonda
Ametlikud tulemused



### Medalid
Saint-Étienne

**Saint-Étienne** on linn Prantsusmaal, Loire'i departemangu keskus.

## Muuseumid

Saint-Étienne'is asub palju muuseume. Nendest kuulsaim on Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum, kus on esinduslik moodsa kunsti kogu. Teised tuntumad muuseumid on musée de la Mine ja musée des Ponts et Chaussées.

## Haridus
* EMLYON Business School

## Sport
Linna jalgpallimeeskond mängib riigi kõrgliigas.

## Sõpruslinnad

*  Annaba (عنّابة), Alžeeria – alates 1981
*  Ben Arous (بن عروس), Tuneesia – alates 1994
*  Coventry, Suurbritannia – alates 1955
*  Des Moines, USA – alates 1984
*  Ferrara, Emilia Romagna, Itaalia – alates 1960
*  Geltendorf, Baieri, Saksamaa – alates 1966
*  Granby (Quebec), Kanada – alates 1960
*  Katowice, Poola – alates 1994
*  Luhansk (Луга́нськ), Ukraina – alates 1959
*  Nazareth Illit, Iisrael – alates 1974
*  Oeiras, Portugal – alates 1995
*  Patras, Kreeka – alates 1990
*  Toamasina, Madagaskar – alates 1967
*  Windsor (Ontario), Kanada – alates 1963
*  Wuppertal, Nordrhein-Westfalen, Saksamaa – alates 1960
*  Xuzhou (徐州市), Jiangsu, Hiina – alates 1984
*  Varssavi, Poola – alates 1995

## Viited

## Välislingid

* Saint-Étienne'i turismialane koduleht
1984. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Põhja suusaalade 1984. aasta maailmameistrivõistlusi** tegelikult eraldi ei peetud, sest Sarajevos toimunud 1984. aasta olümpiamängude kavas olnud põhja suusaaladel oli ka maailmameistrivõistluste väärtus.

Eraldi ainult meeskondlikud võistlused toimusid suusahüpetes ja kahevõistluses.

## Tulemused

### [[Suusahüpped]]

### Meeskonnahüpped



Võistlused toimusid 26. veebruaril Šveitsis Engelbergis.



### [[Kahevõistlus]]
### Meeskonnavõistlus



Võistlused toimusid 17. märtsil Soomes Rovaniemis.



## Vaata ka

* Põhja suusaalad 1984. aasta taliolümpiamängudel
John C. Stennis (laev)

**USS John C. Stennis** (CVN-74) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku seitsmes Nimitz-klassi lennukikandja.

See ehitati 1991–1995 Northrop Grumman Newport Newsi laevatehases.

Laeva kodusadam on Bremerton Washingtoni osariigis.

Lennukikandja on nime saanud senaator John C. Stennise järgi.

USS Stennisele mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow õhutõrjeraketti, 2 RIM-116 Rolling Airframe Missile õhutõrjeraketti ja 3 Phalanx CIWS õhutõrjesüsteemi.

Jõuallikateks on 2 tuumareaktorit.

## Laeva üldandmed

*Pikkus: 333 m
*Laius: 76,8 m
*Veeväljasurve: 101 000 t
*Kiirus: 30 sõlme

## Välislingid
*USS John C. Stennise koduleht
1982. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Põhja suusaalade 1982. aasta maailmameistrivõistlused** olid **34**. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 19.–28. veebruarini Norras Oslos Holmenkollenis.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km



**Kuupäev: [[23. veebruar]]** 



#### 30 km




**Kuupäev: [[20. veebruar]]**



#### 50 km




**Kuupäev: [[27. veebruar]]**



#### 4x10 km teatesõit




**Kuupäev: [[28. veebruar]]**



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km



**Kuupäev: [[22. veebruar]]**



#### 10 km



**Kuupäev: [[19. veebruar]]**



#### 20 km




**Kuupäev: [[26. veebruar]]**



#### 4x5 km teatesõit




**Kuupäev: [[28. veebruar]]**



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 15 km



**Kuupäev: [[19. veebruar]]**



#### Meeskonnavõistlus




**Kuupäev: [[20. veebruar]]**



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi



**Kuupäev: [[21. veebruar]]**



#### Suur mägi



**Kuupäev**: 28. veebruar



#### Meeskonnavõistlus



Kuupäev: 19. veebruar



## Medalid
Karjatse meri

**Karjatse meri** (ka *Karjatsimeri*, *Karjatsi meri*, *Karjase järv*, rts *Bäckesjoen*) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hara külas. Järve kaldajoone pikkus on 4163 m. Järve valgala pindala on 850 km², veevahetus toimub 9 korda aastas. Järvest umbes 400 meetrit põhja pool on Möldri meri. Järv asub Karjatsimere hoiualal. Järvest lõuna poole jääb Silma looduskaitseala.

Järv on eutroofne ehk rohketoiteline järv ja halotroofne ehk soolatoiteline rannikujärv.

Karjatse meri on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Karjatse mere keskkonnaregistri kood on VEE2039000.

## Välislingid

*
Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum

**Saint-Étienne'i moodsa kunsti muuseum** (*Musée d'art moderne de Saint-Étienne Métropole*) on moodsa kunsti muuseum Prantsusmaal Saint-Étienne'i linnas. See avati 10. detsembril 1987.

Muuseumi moodsa kunsti kogu peetakse üheks maailma parimaks.

Muuseumi kogudes on teoseid tuntud kunstnikelt:

* Jean Arp
* Art & Language
* Georg Baselitz
* Christian Boltanski
* Günter Brus 
* Daniel Buren
* Anthony Caro
* Wim Delvoye 
* Jean Dubuffet
* Max Ernst
* Jean Fautrier
* Otto Freundlich
* Salvatore Garau
* Hans Hartung
* Jean Hélion
* Thomas Hirschhorn
* René Iché
* Donald Judd
* Wassily Kandinsky
* Yves Klein
* František Kupka
* Bertrand Lavier 
* Fernand Léger 
* Alberto Magnelli
* Henri Matisse 
* Mario Merz
* Joan Miró
* Claes Oldenburg
* Dennis Oppenheim
* ORLAN 
* Giuseppe Penone
* Francis Picabia
* Pablo Picasso
* Sigmar Polke
* Kurt Schwitters 
* Gino Severini 
* Frank Stella
* Andy Warhol
* Ossip Zadkine

## Vaata ka
*Saint-Étienne

## Välislingid
*Muuseumi koduleht (*prantsuse keeles*)
1978. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Põhja suusaalade 1978. aasta maailmameistrivõistlused** olid **32.** suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 18.–26. veebruarini Soomes Lahtis. Need olid juba neljandad maailmameistrivõistlused, mis toimusid Lahtis. Varem on MM-võistlused toimunud Lahtis 1926, 1938 ja 1958. aastal. 
 
## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km



**Kuupäev**: 21. veebruar



#### 30 km



**Kuupäev**: 19. veebruar



#### 50 km



**Kuupäev**: 26. veebruar



#### 4×10 km teatesõit



**Kuupäev**: 23. veebruar



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km



**Kuupäev**: 20. veebruar



#### 10 km



**Kuupäev**: 18. veebruar



#### 20 km



**Kuupäev**: 25. veebruar



#### 4×5 km teatesõit




**Kuupäev**: 22. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 15 km




**Kuupäev**: 9-20. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi



**Kuupäev**: 18. veebruar



#### Suur mägi




**Kuupäev**: 25. veebruar



## Medalid

## Välislingid
*Suusatamise tulemused FIS-i kodulehel
*Kahevõistluse tulemused FIS-i kodulehel
*Suusahüpete tulemused FIS-i kodulehel
1974. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Põhja suusaalade 1974. aasta maailmameistrivõistlused** olid 30. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 16.–24. veebruarini 1974 Rootsis Falunis.

1974. aasta Faluni maailmameistrivõistlustega algas plastiksuuskade ajastu.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km
Magne Myrmo oli viimane puusuuskadel maailmameistriks tulnud suusataja.



**Kuupäev**: 19. veebruar



#### 30 km
Thomas Magnusson oli esimene, kes tuli maailmameistriks plastiksuuskadel.




**Kuupäev**: 17. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 24. veebruar



#### 4×10 km teatesõit




**Kuupäev**: 21. veebruar



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km



**Kuupäev**: 18. veebruar



#### 10 km




**Kuupäev**: 20. veebruar



#### 4×5 km teatesõit



**Kuupäev**: 23. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 15 km



**Kuupäev**: 17.–18. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi K70



**Kuupäev**: 16. veebruar



#### Suur mägi K90



**Kuupäev**: 23. veebruar




### Medalid

## Viited
Google Docs

**Google Docs** on veebipõhine kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlusprogrammi ning tabelarvutus- ja esitlustarkvara ning mida haldab Google. See kasutab failide salvestamisel vaikevorminguna standardset ISO/IEC 26300 ODF-failivormingut. 

Google Docs võimaldab kasutajatel veebibrauseri kaudu Internetis dokumente koostada, faile Google'i serveris salvestada ja teiste kasutajatega jagada. Võimalik on ka muu kontoritarkvaraga tehtud failide import Google Docsi keskkonda. Sel moel on kasutajal virtuaalne kontor, millele pääseb ligi igast Interneti-ühendusega arvutist, milles on Google Docsi toega veebibrauser (näiteks Mozilla Firefox, Opera, Internet Explorer, Safari).

## Vaata ka
* Tekstidokument

## Välislingid
* Google Docs
Ronald Reagan (laev)

**USS Ronald Reagan** (CVN-76) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku üheksas Nimitz-klassi lennukikandja. Alus lasti vette 4. märtsil 2001.
## Ajalugu
See laev ehitati 1998–2003 Northrop Grumman Newport Newsi laevatehases.

Laeva kodusadam on Coronado Californias.

Lennukikandja CVN-76 on nime saanud endise USA presidendi Ronald Reagani järgi.

Laevale USS Ronald Reaganile mahub kuni 90 lennukit ja helikoptereid. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow süsteemi õhutõrjerakettidega ja 2 RIM-116 Rolling Airframe Missile süsteemi õhutõrjerakettidega. Lisaks kaks kolmeraudset torpeedoaparaati 324 mm torpeedodega. Kaks kuueraudset 20 mm Vulkan Falanx Gatling tüüpi automaatkahurit.

Jõuallikateks (mootorid) on 4 auruturbiini, igale sõukruvi võllile üks (kokku 4 võlli). Kaks (2) tuumareaktorit tagavad aurukatelde tootlikuse koguvõimsusele 190 MW.

## Laeva üldandmed

*Pikkus: 332,8 m
*Laius: 76,8 m
*Katapulte: 4 elektromagneetilist kiirendus-süsteemi (EMALS - *electro-magnetic aircraft launch system*)
*Veeväljasurve: 101 000 t
*Kiirus: 30 sõlme (56 km/h)

## Välislingid

*USS Ronald Reagani koduleht
1970. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**Põhja suusaalade 1970. aasta maailmameistrivõistlused** olid 28. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 14.–22. veebruarini Tšehhoslovakkias Kõrg-Tatras.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km




**Kuupäev**: 17. veebruar



#### 30 km




**Kuupäev**: 15. veebruar



#### 50 km




**Kuupäev**: 22. veebruar



#### 4×10 km teatesõit




**Kuupäev**: 19. veebruar



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 5 km



**Kuupäev**: 16. veebruar



#### 10 km



**Kuupäev**: 18. veebruar



#### 3x5 km teatesõit



**Kuupäev**: 20. veebruar



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi + 15 km



**Kuupäev**: 15. ja 16. veebruar



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev**: 14. veebruar




#### Suur mägi




**Kuupäev**: 22. veebruar




## Medalid
Loire'i departemang

**Loire'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas. Departemangu keskus on Saint-Étienne.

## Ajalugu
Loire'i departemang moodustati 12. augustil 1793. aastal, kui Rhône-et-Loire poolitati. 2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda.

Departemangukeskused on olnud:
* Feurs (1793–1795)
* Montbrison (1795–1855)
* Saint-Étienne (alates 1855. aastast)

## Haldusjaotus

## Vaata ka
* Loire'i departemangu haldusüksuste loetelu
* Loire

## Viited
Reichenbach (Oberlausitz)

**Reichenbach** on väikelinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 2008. aastani kuulus Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

### Linnaosad
Niederreichenbach, Oberreichenbach ja Oehlisch.
1. jaanuaril 1994 liideti linnaga mõned külad:
* Zoblitz
* Meuselwitz
* Dittmannsdorf ja Biesig
* Mengelsdorf ning Löbensmüh ja Feldhäuser.

## Välislingid
*Linna koduleht
Annecy

**Annecy** ] on linn Prantsusmaal, Haute-Savoie departemangus. Ta on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Asub Alpide põhjaservas Annecy järve loodekaldal, 35 km Genfist lõuna pool.

Linnas toimub Annecy rahvusvaheline animafilmide festival.

## Ajalugu

Rooma ajal oli Annecy kohal väike käsitööliste küla Boutae. Annecyd on kirjalikult mainitud 1107. aastal. Asukoha tõttu Genfi ja Chambéry vahel on Annecy kohta palju andmeid nende linnade dokumentides. 1401. aastal läks linn Genfi krahvide käest Savoia dünastia valdusse. 1535. aastal sai linnast vastureformatsiooni keskus. Annecy, nagu ka ülejäänud Savoia, liideti Prantsusmaaga 1860. aastal, pärast seda sai linnast Haute-Savoie' departemangu keskus.

Annecy oli 2018. aasta taliolümpiamängude üks kandidaatlinnu.


Map commune FR insee code 74010.png|Annecy ja teda ümbritsevad vallad


## Sõpruslinnad
*  Cheltenham, Suurbritannia (1956)
*  Bayreuth, Saksamaa (1966)
*  Vicenza, Itaalia (1995)

Sõpruslepingud :
*  Sainte-Thérèse, Quebec (1987)
*  Liptovský Mikuláš, Slovakkia (2003)

Partnerlusleping:
*  Sassandra, Elevandiluurannik (1987)

## Viited

## Välislingid

* Annecy koduleht (prantsuse, inglise, saksa ja itaalia keeles)
Annaba

**Annaba** on linn Alžeerias, Annaba provintsi keskus. Asub Vahemere ääres.

Linn asutati tõenäoliselt 12. sajandil eKr foiniiklaste poolt ja kandis nime *Hippo*. Hiljem oli Hippo Numiidia kuningate residents, seetõttu nimetasid roomlased linna *Hippo Regius*. Linnast sai varakristluse keskus, seal elas kirikuisa Augustinus. 5. sajandil langes linn vandaalide kätte. 534 liideti linn Bütsantsiga. 647 vallutasid linna araablased ja tegid selle maatasa. Nad asutasid mõne kilomeetri kaugusele antiikaja linnasüdamest uue linna Beleb-el-Anabi, millest kasvas välja tänapäeva Annaba.

1962. aastani oli linna nimi *Bône* (ka *Bona*). Enne Alžeeria iseseisvumist elas linnas palju eurooplasi.

Annaba on tähtis sadama- ja tööstuslinn. Seal on metalli-, tekstiili- ja keemiatööstuse ettevõtted. Annabas on ka rahvusvaheline lennujaam.

Linnas asub 40 000 üliõpilasega Annaba Ülikool, mis asutati 1975. aastal.

Vaatamisväärsustest on tuntud 1033. aastal valminud Said abu Merouani mošee ja varakristliku basiilika varemed.

## Viited

## Välislingid

* http://www.annabacity.net/
Kastrul

**Kastrul** on metallist keedunõu, mille põhi on lame ning mis on varustatud varrega. Erinevalt pannidest ei ole kastrulid tavaliselt valmistatud nii, et neil oleks kleepumatu pind. See on tehtud selleks, et neid saaks kasutada deglaseerimiseks, mille käigus pannile kleepunud toiduained kuumutatakse koos vedeliku ja muude koostisosadega uuesti, et moodustada kaste. 

## Vaata ka
*Keedupott
*Pada
*Katel
Constantine

**Constantine** on linn Alžeerias, Constantine'i provintsi keskus. Asub 80 km kaugusel Vahemere rannikust 640 m kõrgusel.

Linn on nime saanud Constantinus Suure järgi.

## Viited

## Välislingid
Jaagarahu järv

**Jaagarahu järv** ehk **Jaagarahu karjäär** on Saaremaa vallas Saare maakonnas olev järv.

## Välislingid
*Jaagarahu karjäär Keskkonnaregistris
Jaandi järv

**Jaandi järv** (ka *Joandi järv, Jaandi järi*) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Ohessaare külas. Järve kaldajoone pikkus on 1248 m. Järv on mitteavalik veekogu, piiranguvöönd on 50 m.

Lääne poole jääb kaks nimetut järve, mis on kantud keskkonnaregistrisse ning edelasse veel kaks väiksemat järvikut, mis pole registrisse kantud.

## Vaata ka

*Jaandi hoiuala
Kaabna järv

**Kaabna järv** (ka *Kaapna laht, Koplipee lõugas*) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Koovi külas.

## Viited
Killatu järv

**Killatu järv** (ka *Kiljatu järv*, *Suurjärv*, *Kiljatu Suurjärv*, *Kilatu järv*) on järv Saaremaa vallas Saare maakonnas.

## Välislingid
* Killatu järv keskkonnaregistris
Rahtla Kivijärv

**Kivijärv** (ka *Rahtla Kivijärv, Pisike Kaanda järv*) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas.

## Välislingid
*
Koltse järv

**Koltse järv** (ka *Koltsi järv*) järv Saare maakonnas  Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel Mässa külas. 

Kaldajoone pikkus on 3860 m. Järve veetase on 20 m üle merepinna. Vesi vahetub neli korda aastas. 

Järv on avalik veekogu. Järves on üks saar pindalaga 0,01 ha. Järv on halotroofne ehk soolatoiteline rannikujärv.

Veevahetuse tüübilt on Koltse järv karstijärv. Veetase järves on väga kõikuv, pikemate põudadega jääb järv kuivaks.

## Vaata ka
*Viieristi looduskaitseala

## Viited
Laukabe järv

**Laukabe järv** (ka *Saare laht*) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Järve pindala on 3,7 ha.

## Viited
Liisagu järv

**Liisagu järv** (ka *Kugalepa järv, Kruusmetsa järv*) on järv Saaremaal Saaremaa vallas.

## Välislingid
*
Nonni järv

**Nonni järv** (ka *Teeri järv*) on järv Saaremaal Saaremaa vallas.

Pindala on 14,5 ha. Suurim sügavus 1 m.

## Viited
Teeri järv

**Teeri järv** on kahe Eesti järve nimevariant, mõlemad neist asuvad Lümanda vallas Saaremaal:

* **[[Nonni järv]]**
* **[[Tõri järv]]**
Silla järv

**Silla järv** (ka *Konati järv, Konati karjäär, Konati-Silla karjäär*) on tehisjärv Saaremaal Saaremaa vallas.

Järv tekkis karjääri täitumisel põhjaveega.

## Viited
Ohtja järv

**Ohtja järv** on Saaremaa vallas Saare maakonnas olev järv. Järve ennast ei ole tegelikult enam olemas - 1950.-te paiku järv kuivendati maaparandustööde käigus. Olemasolev ala meenutab pigem sood.
Ooklema järv

**Ooklema järv** (ka *Ooknapee järv*) on järv Saaremaal Tagamõisa poolsaarel Saaremaa vallas.

Veepeegli pindala on 4,2 ha. Järvest voolab läbi Killatu jõgi. Järv asub Tagamõisa hoiualal.

## Viited
Purtsa järv

**Purtsa järv** (ka *Purtsi järv*) oli järv Saaremaal Purtsa soos endise Leisi ja Mustjala valla piiril.

Muistendi järgi sõitnud Pirit ja poeg kraamikoormaga Tõllustest Pamma ninale. Haeska soos tulnud vastu vanapagan ja nõudnud osa kraamist endale. Pirit vihastanud ja virutanud vanapaganale leivalabidaga. Seejärel heitnud poeg vanapagana Purtsa sohu, kus kukkumiskohta tekkinud Purtsa järv.

## Viited
Põdragu järv

**Põdragu järv** (ka *Suur Pedre järv*) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Tagamõisa poolsaarel.

Loode-kagusuunaline piklik järv on madal, valdavalt alla 1 meetri sügav, põhi on mudane. Kaldad on sopilised, madalad ja soostunud. Vesi on heleroheline, põhjani läbipaistev, seguneb ja soojeneb hästi.

Järvest voolab välja Uudepanga lahte suubuv oja. Järv asub Tagamõisa hoiualal.

Kaladest elutsevad järves särg, ahven, haug, kiisk, linask, luts.

## Viited

## Välislingid
*
Raka järv

**Raka järv** ehk **Rakau järv** (ka Tiirimetsa veehoidla) on Saaremaa vallas Saare maakonnas olev järv.

Järvest voolab läbi Salme jõgi.

## Viited
Ruusmetsa järv

**Ruusmetsa järv** (ka *Ruusjärv, Kruusmetsa järv, Kivijärv*) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Järves on kaks saart, kokku pindalaga 0,05 ha.

## Viited
Kruusmetsa järv

**Kruusmetsa järv** on kahe Eesti järve nimevariant; mõlemad asuvad Saaremaal Saaremaa vallas:

* **[[Liisagu järv]]**
* **[[Ruusmetsa järv]]**
Ruusjärv

**Ruusjärv** on kahe Eesti järve nimevariant:

* **[[Ruusmetsa järv]]** asub Saare maakonnas Saaremaa vallas
* **[[Karula Ruusmäe järv]]** asub Valga maakonnas Valga vallas
Saka järv

**Saka järv** (ka *Sokajärv*) on järv Tagamõisa poolsaarel Saaremaa vallas Saare maakonnas.

## Välislingid
* Saka järv keskkonnaregistris
Karala Salujärv

**Salujärv** (ka *Karala Salujärv, Savijärv*) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Karala külas.

## Välislingid
*
Savijärv

**Savijärv** on mitme Eesti järve põhinimi:

* Ivaste Savijärv, järv Tartumaal
* Joosu Savijärv, järv Põlvamaal
* Karula Savijärv, järv Valgamaal Karula vallas
* Laanemetsa Savijärv, järv Valgamaal Taheva vallas

**Savijärv** on ühe järve nimevariant:
* Karala Salujärv, järv Saaremaal
Roobimaa järv

**Roobimaa järv** (ka *Roobimäe järv, Pangalaht*) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Karala külas.

Selle lähedal asub ka Väike-Roobimaa järv.

## Välislingid
*
UNIX

**UNIX** on arvuti operatsioonisüsteem, mida arendati aastatel 1963–1969 Bell Laboratories koosseisu kuuluv AT&T grupp – Ken Thompson, Douglas McIlroy, Dennis Ritchie (C-keele rajaja), Joe Ossanna, Rudd Canaday, Brian Kernighan (ditroff, cron). 

Eesmärk oli luua riistvarast sõltumatu operatsioonisüsteem.

## Ajalugu

* 1963 – Multics – (**Mult**iplexed **I**nformation and **C**omputing **S**ervice) - MIT, General Eletcric ja Bell Labs
* 1966 – BCPL – eelkäija CPL (*Combined Programming Language*), selle keele edasiarendused on B ja C. Algselt mõjutatud ka ALGOL 60-st
* 1968 – DEC PDP-7 ja Thompson kirjutab UNIXi PDP-7 assemblers

## UNIX operatsioonisüsteemid
* AT&T Unix System V
* IBM AIX
* HP UX
* HP Tru64 UNIX
* SGI IRIX
* SCO UnixWare
* Sun Microsystems Solaris
* Apple Mac OS X versioon 10.5 Intelil põhinevatel Macintosh arvutitel

## Vaata ka
* POSIX - "**P**ortable **O**perating **S**ystem **I**nterface [for Uni**x**"]
* BSD
* UNIXi-laadne operatsioonisüsteem
* X Window System

## Vikiviited
* :en:Unix philosophy
* :en:The UNIX-HATERS Handbook

## Viited

## Välislingid
* Dennis Ritchie Home Page - Unixi ajalugu
** Trying to release old versions of Unix, Letter from Dennis Ritchie
*  Kenneth H. Rosen, Douglas A. Host, Rachel Klee, Richard R. Rosinski, UNIX: the complete reference @Google Books
* The UNIX System -- History and Timeline -- UNIX History
* Jorn Barger, Timeline of GNU/Linux and Unix 
* Autres Unix, autres moeurs
Sarapiku järv

**Sarapiku järv** (ka *Sarapikujärv*, *Kogrilaht*, *Suur Kogralaht*) on järv Tagamõisa poolsaarel Saare maakonnas Saaremaa vallas.

Järves on vähemalt 12 saarekest.

## Välislingid
* Sarapiku järv keskkonnaregister
Taugabe järv

**Taugabe järv** (ka *Taugapää järv, Taugepää järv, Taugepää soo, Taugepea järv, Tohku järv*) on järv Saare maakonnas Tagamõisa poolsaarel Saaremaa vallas.

## Viited

## Välislingid
*
Tiigi järv

**Tiigi järv** (ka *Tiigijärv, Tõula järv*) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Tagamõisa poolsaarel.

## Viited
Haavasoo järv

**Haavasoo järv** (ka *Haatasoo järv, Saunalaht, Mai laht, Kõrtsi laht*) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas. 

## Välislingid
*
Keskmine järv

**Keskmine järv** on mitme Eesti järve nimi:
* **[[Tihu Keskmine järv]]**, järv Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas
* **[[Tiksijärv]]**, järv Võru maakonnas Rõuge vallas
* **[[Ähijärve Vahejärv]]**, järv Võru maakonnas Antsla vallas
*Ahja Keskmine järv
Kodeste järv

**Kodeste järv** on kinnikasvanud järv Hiiumaal Hiiumaa vallas Kodeste küla juures. Jääb Tahkuna looduskaitsealale.

## Vaata ka
*Kodeste soo
Kootsaare järv

**Kootsaare järv** (ka *Kootsra järv, Kootsre järv, Kootse järv, Kootra järv*) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas. 

## Välislingid
*
Kuusikjärv

**Kuusikjärv** (ka *Pikkjärv*) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas. Ta asub Suurjärvest 1,3 km põhja pool.

Suurem osa järvest on kinni kasvanud.
Väike-Roobimaa järv

**Väike-Roobimaa järv** on järv Saaremaal Saaremaa vallas.

Sellest lõunasse jääb ka Roobimaa järv.

## Viited
Poama järv

**Poama järv** (ka *Väike-Poama järv*) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas.

Järv on eraldunud Luidja järvest.

## Välislingid
*
Lehtma Suurjärv

**Suurjärv** (ka *Lehtma Suurjärv, Tahkuna Suurjärv, Lehtma järv, Põhjatu järv*) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas. 

## Välislingid
*
Rothenburg (Oberlausitz)

**Rothenburg** on väikelinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis (2008. aastani Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisis). Linn asub Saksa-Poola piiril ja on Saksamaa idapoolseim.

### Linnaosad

Rothenburg koosneb keskaegsest Rothenburgi linnast ning liidetud Bleiche ja Noesi külast. Mitme reformi käigus on liidetud kaheksa endist küla, millest seitsmel on linnaosa staatus.

## Välislingid
*Linna koduleht  (*saksa keeles*)
Gennadi Zjuganov

**Gennadi Zjuganov** (Геннадий Андреевич Зюганов; sündinud 26. juunil 1944 Orjoli oblastis Mõmrinos) on Venemaa poliitik, aastast 1995 Venemaa Föderatsiooni Kommunistliku Partei esimees. 

Alates 1993. aastast on ta olnud Riigiduuma kõikide koosseisude liige. Ta on ka Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee liige. 

Ta õppis füüsikat Orjoli Pedagoogilises Instituudis, seejärel asus parteitööle. 1980. aastal kaitses doktoriväitekirja NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias. 1983. aastal asus ta tööle NLKP propagandaosakonna instruktori ja seejärel  osakonnajuhatajana Moskvas. 
1980. aastate teisel poolel kujunes temast Mihhail Gorbatšovi perestroika juhtivaid kriitikuid. 1993. aastal valiti ta samal aastal taasasutatud Venemaa Kommunistliku Partei peasekretäriks. 

Ta sai 1996. aasta Venemaa presidendivalimistel Boriss Jeltsini järel teise tulemuse, kogudes 32% häältest. Ka 2000. aasta Venemaa presidendivalimistel järel sai ta teise tulemuse, kogudes Vladimir Putini järel 29,2% häältest. 2004. aastal ta ei kandideerinud. Küll aga kandideeris ta 2008. aasta presidendivalimistel ja sai Dmitri Medvedevi järel paremuselt teise tulemuse 17,72 protsendiga.

## Suhtumine sündmustesse Ukrainas ja Krimmis

Zjuganov toetas otsustavalt Krimmi annekteerimist Venemaa poolt ja Putini poliitikat Ukraina suhtes. KPRF-i liider pooldab Ukraina föderaliseerumist, "rahvareferendumite" tulemuste tunnustamist, riigikeele staatuse andmist vene keelele, oma avalikes esinemistes avaldas pidevalt moraalset toetust venemeelsetele mässulistele ja Ukraina kommunistliku partei fraktsioonile ülemraadas. Nende sündmuste foonil ja seoses tema 70. aasta juubeliga võttis Gennadi Andrejevitši 26. juunil 2014 Kremlis vastu president Putin, kinnitas oma austust, autasustas teda Aleksandr Nevski ordeniga ja kinkis KPRF-i liidrile Tšapajevi pronkskujukese. Kuu aega hiljem, 24. ja 25. juulil 2014 avas Ukraina siseministeeriumi peajuurdlusvalitsus juurdluse Gennadi Zjuganovi, Vladimir Žirinovski ja Sergei Mironovi suhtes, kahtlustades neid eriti suures ulatuses Ukraina suveräänsuse, tema riigikorra muutmise või piiride muutmise rahastamises . Kommenteerides sündmusi, teatas Zjuganov, et tema poliitilise karjääri jooksul on teda üritatud kohtus süüdi mõista 16 korda, kuid selle teate võttis ta vastu erilise põlgusega: "Minu üle otsustasid kohut mõista kriminaalkurjategijad, inimesed, kes ebaseaduslikult haarasid võimu Ukrainas, "vägistasid" oma maad ja andsid käsi tulistada oma kaasmaalasi".


Зюганов Геннадий Андреевич.jpg|Moskvas toimuval raamatufestivalil "Punane väljak" (2016)
Gennady Zyuganov 2012-05-01.jpg|Gennadi Zjuganov (2012)
Zuyganov.jpg


## Tunnustus

* 2024 – Venemaa Föderatsiooni töökangelane 
* 2014 – Aleksander Nevski orden

## Viited

## Välislingid

* Gennadi Zjuganov Venemaa Föderatsiooni Kommunistliku Partei kodulehel (vene keeles)
* Gennadi Zjuganovi presidendikampaania leht
* Euroopa Nõukogu – Gennadi Zjuganovi tutvustus
* Erik Rand. Zjuganov: ainult kommunism suudaks finantskriisi lahendada, Eesti Päevaleht, 30. november 2008
Weißwasser

**Weißwasser** (ülemsorbi *Běła Woda*) on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.

2008. aastani kuulus Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi, oli ühtlasi kreisi suurim linn.

## Viited

## Välislingid
* Linna koduleht (*saksa keeles*)
Hannes Kolehmainen

**Juho Pietari "Hannes" Kolehmainen** (tuntud ka nimega **Johannes Petteri Kolehmainen**; 9. detsember 1889 Kuopio – 11. jaanuar 1966 Helsingi) oli soome pikamaajooksja. 

1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis oli ta üks edukamaid sportlasi, võites 3 kuldmedalit (5000 m jooksus, 10 000 m jooksus ja 12 000 m maastikujooksus) ja ühe hõbemedali (meeskondlikus maastikujooksus). Ta püstitas kaks maailmarekordit (5000 ja 10 000 m jooksus). 1920. aasta suveolümpiamängudel Antwerpenis võitis ta kuldmedali maratonijooksus.

Kolehmainen on arvatud IAAFi kuulsuste halli liikmeks.
Dwight D. Eisenhower (laev)

USS **Dwight D. Eisenhower** (CVN-69) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku teine Nimitz-klassi lennukikandja.

Lennukikandja on nime saanud president Dwight Eisenhoweri järgi.

Laeva kodusadam on Norfolki mereväebaas Virginias.

## Ehitamine

Laeva ehitamise leping sõlmiti 29. juunil 1970 Virginias Newport Newsis asuva Newport Newsi Laevaehitusega. Kiil pandi maha 15. augustil 1970. Laev lasti vette 11. oktoobril 1975 ja selle ristis Dwight Eisenhoweri lesk Mamie Eisenhower. Laev võeti kasutusele 18. oktoobril 1977.

Laeva ehitus maksis 679 miljonit USA dollarit, mis 2007. aasta hindades teeks 4,5 miljardit dollarit.

## Tehnilised andmed

Laeva tehnilised andmed on samasugused nagu teistelgi Nimitz-klassi laevadel. Ta on 332,8&nbsp;m pikk (veejoonel 317,0&nbsp;m), 76,8&nbsp;m lai (veejoonel 40,8&nbsp;m) ning tema süvis on 11,3&nbsp;m. Laev suudab arendada kiirust 30 sõlme ja tema tegevusraadius on piiramatu. Tema veeväljasurve on 101 000 t.

Laev ehitati esialgu 20–25 aastaks. Praeguse seisuga võetakse ta teenistusest maha 2027. aasta paiku, juhul kui valitsus leiab piisavalt raha, et selleks ajaks uus laev asemele ehitada.

Lennukikandjale mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow õhutõrjeraketiseadet ja neli 20&nbsp;mm Phalanx CIWS kahurit.

Jõuallikateks on 2 tuumareaktorit.

Laevaperes on 3200 liiget. Nendele lisanduvad veel 2480 liiget, kes hoolitsevad laeval olevate õhusõidukite eest.

## Laeva kasutuslugu

Esialgu määrati laev USA Atlandi ookeani laevastiku koosseisu. Kuid ta on osalenud paljudel välisoperatsioonidel, põhiliselt Euraasia ja Aafrika rannikul, sealhulgas India ookeanis. 1980 saadeti ta India ookeanile Iraani pantvangikriisi tõttu. 1990–1991 osales ta Lahesõjas ja operatsioonis Kõrbetorm. 1994 aitas ta Haiti kukutatud presidendi Jean-Bertrand Aristide'i tagasi võimule. 1994–95 aitas laev Iraagis ja Bosnias kehtestada lennukeelutsooni.

1994 sai "Dwight D. Eisenhower" esimeseks USA sõjalaevaks, millel teenisid naissõjaväelased. Neid oli rohkem kui 400. Ennetähtaegselt, enne operatsiooni lõppu tuli neist 15 raseduse tõttu üle viia tööle maismaale ja ajakirjanduses anti "Dwight D. Eisenhowerile" hüüdnimi "Armulaev".

Ka 21. sajandil on "Dwight D. Eisenhoweri" välisoperatsioonid põhiliselt toimunud Lähis-Idas. 2007 osales ta operatsioonil Somaalias asuvate Al-Qaeda üksuste vastu, samal aastal aitas vabastada 15 Suurbritannia meremeest, kes vahistati Iraanis, sest nad rikkusid Iraani merepiiri.

## Välislingid

*USS Dwight D. Eisenhoweri koduleht
Vohioja järv

**Vohioja järv** (ka **) on järv Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Vohilaiul.

Järv asub saare keskosas, 350 meetri kaugusel läänerannikust.

Järv on pikliku kujuga, meenutades oja või jõge. Seetõttu on järve nimetatud ka Vohi ojaks. Järv on loode-kagu suunas piklik. Järve kaldajoone pikkus on 1245 m.

Järve ümber kasvab okasmets.

Järvest voolab vesi oja kaudu Väinamerre.

Vohilaiu lõunaosas, Vohioja järvest 600 meetri kaugusel asub saare suuruselt teine järveke, millel nime ei ole. Rohkem järvesid Vohilaiul ei leidu.

Vohioja järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited
Goswin von Herike

**Goswin von Herike** (ka **Herreke**; surnud 10. septembril 1359) oli Liivi ordu maameister aastatel 1345–1359.

Herike oli 1341. aastast kuni Jüriöö ülestõusuni olnud Viljandi komtuur. Jüriöö ülestõusu ajal määrati ta Taani kuninga asehalduri asetäitjaks (Tallinna linnuse peamehe kohusetäitja)) ülestõusust nõrgestatud Tallinnas. 

Liivi ordu maameistriks saanult viis ta 1346. aastal lõpule eelmise meistri Burchard von Dreilebeni algatatud protsessi Taanilt Eestimaa hertsogkonna Saksa ordule ostmiseks ning maksis Valdemar IV-le Harju- ja Virumaa eest 19 000 hõbemarka (ehk 4 tonni hõbedat) ja Brandenburgi markkrahvile Ludwigile 6000 hõbemarka. 1348. aastal sooritas orduvägi Goswin von Herike juhtimisel sõjakäigu leedulaste vastu Žemaitijasse ja samal aastal uuesti Saulemaale, mille ühes linnustega täielikult laastas.

Juba Viljandi komtuurina edendas ta igati ehitustegevust, sealjuures aitas Tartu piiskopil ehitada Vastseliina linnust, mille abil plaaniti kaitsta Tartust Riiga ja Pihkvasse kulgevaid kaubateid. 1345. aasta lõpus ordumeistriks saanult jätkas ta seda suunda. 1349. aastal rajati Vasknarva linnus ja tema ajal tugevdati oluliselt teisi ordualade idapiiril asunud linnuseid, sealhulgas Narva linnust.

1359. aastal loobus Herike ordumeistri ametist ja suri samal aastal.

## Viited

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr 401 (lk 320).
*

## Välislingid
*Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578
Mandaat

**Mandaat** on saadikule antud volitus esindada ja kaitsta valijate huve. Mandaat on ka valimisringkonnale eraldatud saadikukoht.
Kalev Sport (klubi)

**Kalev Sport** on Eesti jalgratta profiklubi, mis tegutses aastast 2004 kuni 2010. aastani.

Klubi asutati nime all **Kalev Chocolate Team** 2004. aastal.

Aastal 2006 meeskonna koosseisus olid järgmised jalgratturid:

* Alo Jakin 
* Janar Jermakov 
* Oskari Kargu 
* Andrei Mustonen (Laptsenkov) 
* Andri Lebedev 
* Tommi Martikainen 
* Mart Ojavee 
* Priit Prous 
* Priit Raudsepp 
* Tarmo Raudsepp 
* Marek Salermo 
* Janek Tombak 

Aastal 2010 meeskond lõpetas oma tegevust.

## Viited

## Välislingid
Kalev Chocolate Team *ProCyclingStats*
The Fall

**The Fall** on Inglise post-punk band, mis on moodustatud Manchesteris aastal 1976.

Ansambli asutaja ja laulja oli Mark E. Smith.

## Stuudioalbumid
* Live at the Witch Trials (1979)
* Dragnet (1979)
* Grotesque (After the Gramme) (1980)
* Slates (1981)
* Hex Enduction Hour (1982)
* Room to Live (Undilutable Slang Truth!) (1982)
* Perverted by Language (1983)
* The Wonderful and Frightening World of The Fall (1984)
* This Nation's Saving Grace (1985)
* Bend Sinister (1986)
* The Frenz Experiment (1988)
* I Am Kurious, Oranj (1988)
* Extricate (1990)
* Shift-Work (1991)
* Code: Selfish (1992)
* The Infotainment Scan (1993)
* Middle Class Revolt (1994)
* Cerebral Caustic (1995)
* The Light User Syndrome (1996)
* Levitate (1997)
* The Marshall Suite (1999)
* The Unutterable (2000)
* Are You Are Missing Winner (2001)
* The Real New Fall LP (Formerly Country on the Click) (2003)
* Fall Heads Roll (2005)
* Reformation Post TLC (2007)
Hellad

**Hellad** (Геллы) on Brockhausi ja Efroni entsüklopeedilise sõnastiku  järgi vanakreeka mütoloogias ebaloomulikku surma surnud noored neiud Lesbose saarelt, kes muutuvad pärast surma vampiirideks.

Nende järgi pani Mihhail Bulgakovi romaanis "Meister ja Margarita" nime saatanat teenivale kaunile nõid-vampiirile Hellale.

## Viited
Osake

**Osake** on mingi objekti osa, millel on veel säilinud seda objekti kirjeldavad omadused. Näiteks värviosake on värvilahuses oleva pigmendi tükike. Keemias on keemilise aine vähimad osakesed molekulid, sest need on aine vähimad osad, mis säilitavad selle keemilised omadused.

Osakeseks võib nimetada ka aatomituuma (näiteks alfaosake on heeliumi aatomi tuum). Aatomist väiksemaid osakesi nimetatakse subatomaarseteks osakesteks. Osakestefüüsikas jagunevad need elementaarosakesteks (fermionid, bosonid) ja liitosakesteks (barüonid. mesonid). Elementaarosakestel puudub teadaolevalt sisemine struktuur.

## Vaata ka
* Osakeste avastamise ajajoon
* Standardmudel
* Väljaosake
* Antiosake
Digitaalfotograafia

**Digtaalfotograafia** on fotograafia alaliik, kus tulemuseks on digitaalne foto, mida võib vaadata arvutiekraanil või mõne muu seadme vahendusel või muuta see printimise teel paberfotoks. Digitaalfotograafias salvestatakse pilt digifotoaparaadiga digitaalse infona. 

Digitaalfotograafia eelis võrreldes filmile pildistamisega on vahetu tulemus ja operatiivsus. See lubab pilti näha kohe pärast pildistamist, seda edastada ilma füüsilise kohaleviimiseta, töödelda, kasutada ja väljastada füüsilisel kujul.

## Vaata ka
*Fotograafide loend
*Fotokunst
*Fotograafia

## Välislingid
*Eestikeelne fotowiki
*Rahvusvaheline kohakeskne harrastusfotograafide veebileht Woophy.com
*Yep.ee fotoportaal
Boxbergi vald (Oberlausitz)

**Boxberg** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.

## Valla osad
Bärwalde (*Bjerwałd*), Boxberg (*Hamor*), Drehna (*Tranje*), Dürrbach (*Dyrbach*), Jahmen (*Jamno*), Kaschel (*Košla*), Klein-Radisch (*Radšowk*), Klein-Oelsa (*Wolešnica*), Klitten (*Klětno*), Kringelsdorf (*Krynhelecy*), Mönau (*Manjow*), Nochten (*Wochozy*), Rauden (*Rudej*), Reichwalde (*Rychwałd*), Sprey (*Sprjowje*), Tauer (*Turjo*), Uhyst (*Delni Wujězd*) ja Zimpel (*Cympl*).

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*saksa keeles*)
Priit Tomson

**Priit Tomson** (sündinud 3. novembril 1942 Tallinnas) on endine eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur, kes mängis aastatel 1963–1976 Kalevi esindusmeeskonnas ja Eesti koondises ning võitis Nõukogude Liidu korvpallikoondisega tiitlivõistlustelt seitse medalit. Tomson valiti 2010. aastal Eesti korvpalli kuulsuste halli.

## Haridus
Tomson lõpetas 1961. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1976. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanika erialal.  

## Sportlaskarjäär
Tomson mängis aastatel 1963–1976 Kalevi esindusmeeskonnas ja Eesti koondises, 1969. aastast kaptenina.

Tomson võitis Nõukogude Liidu koondmeeskonna liikmena 1968. aasta Mexico olümpiamängudel pronksmedali, maailmameistrivõistlustel 1967. ja 1974. aastal kuld- ja 1970. aastal pronksmedali ning tuli 1967., 1969. ja 1971. aastal Euroopa meistriks.

Ta võitis universiaadil 1970. aastal kuld- ja 1965. aastal hõbemedali ning Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil 1967. aastal hõbe- ja 1971. aastal pronksmedali.
 
Tomson tuli TPI (1961–1965) ja Harju KEK-i meeskonnas (1979) kuuekordseks Eesti meistriks ning võitis seitse karikat. 

## Mängijaprofiil
Ääremängijana tegutsenud 193 cm pikkust Tomsonit kirjeldati kui korvpalliaristokraati, keda iseloomustasid oskuslik tegutsemine ründelauas ja täpne keskpositsioonivise ning kelle ülesandeks oli tihti neutraliseerida vastaste ohtlikke mängumehi. Ta pika karjääri jooksul Eesti koondise resultatiivseim mängija. 

## Hilisem töö
Tomson töötas aastatel 1976–1984 Harju KEK-is (Kolhoosidevaheline Ehituskontor), 1984–1987 Eesti NSV Spordikomitees sportmängude osakonna juhatajana, 1987–1991 Eesti Spordigümnaasiumis õpetaja-metoodikuna ja 1991–1995 Soomes treenerina. Aastatel 1992–2017 oli ta Eltete Eesti OÜ müügijuht ja juhatuse liige. 

## Tunnustus
* 1967 – NSV Liidu teeneline meistersportlane
* 2001 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
* 2010 – Eesti korvpalli kuulsuste hall
* 2013 – Eesti Vabariigi spordipreemia (**elutööpreemia** – suurepäraste sportlike saavutuste eest tippsportlasena korvpallis)

## Isiklikku
Tema õde on endine korvpallur ning spordiarst ja arstiteadlane Katrin Aasvee. 

## Viited

## Kirjandus
* Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 540.

## Välislingid
* 
* 
* Priit Tomsoni sporditulemused
Sarmaadid

**Sarmaadid** (vanairaani keeles *sarumatah* 'vibukütt') olid iraani keelte hulka kuulunud keelt või keeli kõnelnud rändhõimud, kes liikusid Kesk-Aasiast Uurali mägede piirkonda umbes 5. sajandil eKr ning asustasid alasid Lõuna-Venemaal, Ukrainas ja Ida-Balkanil kuni nende kultuur hunnide vallutuste mõjul 4. sajandi paiku&nbsp;m.a.j. taandus või sulandus. 

Sarmaate on esmamainitud ajalooallikates aastal 513 eKr, kui nad koos sküütidega osutasid vastupanu Ahhemeniidide Pärsia suurkuningas Dareios I-le. 3. sajandil eKr tõrjusid sküüdid nad lääne poole.

Laialdasima leviku ajal, 1. sajandil eKr, ulatusid sarmaatide hõimuliidu alad Wisłast Doonau suudme ja Volga jõeni ning Musta mere rannikust lõunas müütiliste hüperborealasteni põhjas.

1. sajandil, Rooma keisririigi laienemise järel Daakia, Illüüria ja Möösia provintside aladele, osalesid sarmaadid Markomanni sõdades (166–180), Doonau keskjooksu aladel (tänapäeva Morava, Slovakkia, Ungari ja Rumeenia aladel). 175. aastal kaotasid läänepoolsed sarmaatide hõimukonföderatsiooni hõim, jazigeesid lahingu Rooma vägedele ning järgnevalt asusid Rooma sõjateenistusse. 370. aastal langesid sarmaatide alad hunnide invasiooni alla.
 
Sarmaate on peetud suguluses olevaiks sküütidega. Sarmaatide keelelisteks järglasteks on peetud osseete.

Sarmaadid olid ilmselt osavad ratsanikud ja käsitöölised. On arvatud, et nende naistel oli tugevam ühiskondlik positsioon ja rohkem vabadusi kui enamikul teistel tolleaegsetel hõimudel. Enim sarmaadi päritolu arheoloogilisi leide on päevavalgele tulnud Venemaal Krasnodari krais, matusekommetes kasutati kurgaane.

## Vaata ka
*Sarmaatia
*Sarmaatide hõimud: aorsid, jasüügid, daaklased, alaanid, roksolaanid jt. 
*Sküütia
Launchpad

**Launchpad** on Briti ettevõtte Canonical loodud ja arendatav põhiliselt vaba tarkvara arendajatele ning loojatele mõeldud veebikeskkond.

2013. aasta jaanuari seisuga oli Launchpadis rohkem kui 30 149 projekti. 2014. aasta novembriks oli  veebikeskkonda külastatud 5,9 miljonit korda.

## Vaata ka
* Ubuntu

## Viited

## Välislingid
* Launchpad arenduskeskkond 
* Ubuntu Linuxi koduleht
Mladá Boleslav

**Mladá Boleslav** (saksa keeles *Jungbunzlau*) on statutaarlinn Tšehhis Čechy keskosas, Mladá Boleslavi ringkonna keskus. Linn asub Isera jõe ääres, umbes 50 km kaugusel pealinnast Prahast.

Linna asutas 10. sajandil vürst Boleslav II. Sõna *mladá* tähendab noort, eristades vanast ehk Stará Boleslavist.

Tuntud odaviskaja Jan Železný on sellest linnast pärit. Linnas asub ka Tšehhi suurima autotootja Škoda Auto tehas.


Pilt:Mladá Boleslav.JPG|Kindlus
Pilt:Mladá Boleslav, Bus station.jpg|Uue autobussijaama ehitus


## Sõpruslinnad
* Vantaa, 
* Dieburg, 
* Pezinok, 
* King's Lynn, 

## Viited

## Välislingid
* http://www.youtube.com/boleslavica
Nomaadid

**Nomaadid** (ainsuses **nomaad**; kreeka keeles (ainsuses) νομάς, *nomas*, (mitmuses) νομάδες, *nomades*) on inimesed, inimrühmad või rahvad (**rändrahvad**), kes rändavad pidevalt ühest elupaigast teise.

Nomaade võib keskkonnaga suhestumise järgi jagada küttideks-korilasteks, rändkarjakasvatajateks ja "moodsateks" jalgsi rändavateks kaubitsejateks.

## Vaata ka
* Diginomaad

## Välislingid
* Berit Renser: "(Digi)nomaadi kättemaks" ERR kultuur, 13. november 2018
Vanem paleoliitikum

**Vanem paleoliitikum** ehk **alam-paleoliitikum** ehk **varapaleoliitikum** on paleoliitikumi esimene periood.

Vanem paleoliitikum algas 2,6 miljonit aastat tagasi esimeste tööriistade ilmumisega, mida kasutasid arvatavasti *[[Homo habilis]]* ja *[[Homo rudolfensis]]*, kuigi nende fossiile pole koos tööriistadega leitud. On võimalik, et tööriistade valmistajad olid ka australopiteegid (*[[Australopithecus garhi]]* või mõni Aafrika robustsetest liikidest). Vanem paleoliitikum lõppes 150 000 aastat tagasi. Esimene arheoloogiline kultuur on Olduvai kultuur, mis omistati *[[Homo habilis]]* 'ele. Seda iseloomustavad peamiselt veeristest valmistatud tööriistad, mida valmistati küljest kildude äralöömise teel. Vanimad teadaolevad kivist tööriistad on leitud Etioopiast Gonast. Lisaks kivist tööriistadele kasutati ka luust ja sarvest töövahendeid. Tööriistu kasutasid nad põhiliselt koriluse juures ja loomaraibete liha tükeldamiseks. Arvatakse, et *[[Homo habilis]]* 'el olid kõnekeele alged.

Kõik *[[Homo]]* liigid tekkisid Aafrikas, kust nad kõik, välja arvatud esimene liik (*Homo habilis*), aja jooksul välja rändasid. *[[Homo erectus]]* oli esimene hominiid, kes levis üle kogu Lõuna-Euroopa Aasiani välja. Esimene luuleid oli Jaava saarel Trinili külast 1891. aastal. *[[Homo erectus]]* oskas kasutada tuld. Tule tegemise oskus tekkis 400 000–500 000 aastat tagasi. 

Teine arheoloogiline kultuur oli Acheuli kultuur, mida seostatakse ka *Homo erectus* 'ega. Peamisteks tööriistadeks olid pihukirved.
Vasalliteet

** Vasalliteet** oli vasallide omavaheliste sõltuvussuhete süsteem keskajal, mille aluseks oli feodaalne hierarhia: kuningalt ehk süseräänilt suurfeodaalidele, kes omakorda jagasid neile läänistatud maad väikefeodaalidele, olles neile kui vasallidele omakorda senjöörideks.

Vasallisuhete tekkimise aluseks suur- ja väikefeodaali vahel oli lään ehk feood, mis tavaliselt koosnes maavaldusest ning seal olevatest talupoegadest või muust varast (kindlus, linn).

Läänisuhted vormistati vasalli ja senjööri kokkuleppega ehk investituuriga (vasallilepinguga), mis Lääne-Euroopas kinnitati erilise kombetalitusega ja truudusvande andmisega senjöörile. 

Vasallilepinguga kohustati vasalli kokkulepitud arvu ratsa- ja jalaväelastega osa võtma senjööri sõjakäikudest, osa võtma senjööri kohtuistungitest, andma rahalist abi jms. Senjöör kohustus kaitsma vasalli, tema maavaldust ja vara.
Vasall

**Vasall** ehk **läänimees** (ladina keeles *vasallus*) oli keskaegses Euroopas lääni valitsev väikefeodaal. Lääni koos talupoegadega andis vasallile kasutada senjöör vastutasuna sõjaliste ja muude teenete eest.

Analoogia põhjal nimetatakse **vasallideks** väikefeodaale teisteski feodaalsetes süsteemides.

Lääni andes sõlmisid senjöör ja läänimees läänilepingu, läänimees andis vasallivande. Vasall kohustus lääni kasutamise eest senjöörile teeneid osutama: võtma osa sõjakäikudest, võtma osa senjööri kohtust, andma vajaduse korral laenu jms. Lään anti läänimehele eluks ajaks ning hiljem ka pärilikuks valdamiseks.

Senjööri ja vasalli suhted vasallilepingus ehk investituuris pandi paika vasalliteedi põhimõttete alusel.
Hella

**Hella** on mitme koha ja muu nähtuse nimi:
* Hella (eesnimi), naisenimi
* 1370 Hella, asteroid
* Hel (Hella), vanapõhja jumalanna, loomulikku surma surnute riigi valitsejanna
* Hella (Island), linn Islandil
* Hella (Troms), asula Norras Tromsi maakonnas
* Hella (duo), California rokkduo
* Hella (firma), Saksa autooptika- ja elektroonikafirma
* Hella (mineraalvesi), mineraalveemark
* Hella (mootorratas), mootorrattamark
* Hella (Meister ja Margarita), nõid Mihhail Bulgakovi raamatus "Meister ja Margarita"
* Hella (koomiksitegelane), Enrico Teodorani koomiksitegelane

## Vaata ka
* Hellad
* Helle
* Hela
Ernst von Fock (1721–1782)

**Johann Ernst von Fock** (1721/31. jaanuar 1722 Tallinn, Tallinna kubermang Venemaa keisririik – 4. september (vkj 24. august) 1782 Sagadi mõis, Rakvere kreis Eestimaa kubermang Venemaa keisririik) oli baltisaksa poliitik. 

Johann Ernst von Fock sündis Avanduse, Sagadi ja Võivere mõisniku Hans Heinrich von Focki (1673 – u 1739) ja Christina von Bistrami pojana.

Aastatel 1774–1777 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik (1782). Talle kuulusid Sagadi, Karkuse ja Kavastu mõis.

## Perekond

Johann Ernst von Fock abiellus 1747. aastal Eleonore Maria von Zoegega (1723–1767). Abielust sündis:
*Gideon Ernst von Fock (1755–1827), Sagadi, Karkuse, Kavastu ja Tapa mõisnik ning Eestimaa maanõunik

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*Stackelberg, Otto Magnus von, Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, 
* Mõisad Tapa vallas
*
Friedrich Johann von Ulrich

**Friedrich Johann von Ulrich** (1717– 8. märts 1770 Tallinn, Tallinna kubermang Venemaa keisririik) oli baltisaksa poliitik.

Friedrich Johann von Ulrich sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Jakob Heinrich von Ulrichi ja Anna Christina von Löweni pojana.

1737–1753 oli ta Eestimaa rüütelkonna sekretär ja 1753–1770 Eestimaa rüütelkonna peamees.

Talle kuulusid Lohu ja Röa mõis.

## Perekond

Friedrich Johann von Ulrich abiellus 1743. aastal Johanna Margaretha von Stackelbergiga (1728–1760), kes oli Eestimaa rüütelkonna peamehe Otto Magnus von Stackelbergi tütar. Abielust sündisid:
*Anna Magdalena von Ulrich (1747–1757)
*Ottiliana Christina von Ulrich (1749–1757)
*Margaretha Jacoba von Ulrich (1751–1755)
*Otto Magnus von Ulrich (sündis 20. mai 1752)
*Friederike Marie von Ulrich (1754–1841), abiellus Otto Wilhelm von Krusenstiernaga
*Gustav Friedrich von Ulrich (sündis 1757), Lohu mõisnik
*Dorothea Elisabeth von Ulrich (1758–1773)

## Esivanemad

## Viited

## Välislingid
*
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust