open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mahtuvustajur

**Mahtuvustajur** on tajur, kus muundatakse lineaarnihe või nurgamuutus kondensaatori mahtuvuse muutuseks. 

Plaatkondensaatori mahtuvus arvutatakse üldjuhul valemiga
:C = \varepsilon\, \frac{S}{ \delta},
kus \varepsilon  on elektroodidevahelise keskkonna absoluutne dielektriline läbitavus, S ‒ plaadi pindala ja  \delta  ‒ plaatide vahekaugus.

Seega on kondensaatori mahtuvust võimalik muuta plaatidevahelise keskkonna dielektrilise läbitavuse või elektroodide suuruse ja nende vahekauguse muutmisega.

Mahtuvustajurites saavutatakse mahtuvusmuutus enamasti kondensaatori liikuva plaadi muutuva kaugusega paigalseisvast plaadist. Et ka väikeseid mahtuvusmuutusi täpsemalt kindlaks teha, ümbritsetakse liikuv plaat varjestuselektroodiga; see tagab peaaegu paralleelse elektrivälja, hoides ära äärenähtustest tingitud ebaühtluse.

Mahtuvusmuutust kasutatakse elektrisignaali saamiseks näiteks rõhuanduris, positsioonianduris, elektromehaanilistes mikrosüsteemides,
puuteekraanis jm.
Termopaartajur

**Termopaartajur** ehk **termopaar** on temperatuuri mõõtmiseks ettenähtud elektromotoorjõu  allikas. Termopaar koosneb kahest eri metallist (enamasti metallisulamist) juhtmest, mille liitekoht paigutatakse temperatuuri määramise kohta ja mõõdetakse juhtmete vabade otste vahel tekkivat elektripinget, mida sel juhul nimetatakse ka termopingeks, Selle pinge arvväärtus võib olla mõni kuni mitukümmend mikrovolti kraadi kohta (µV/K), olenevalt juhtmete materjalidest ja temperatuurist.

Täppismõõtmistel kasutatakse diferentsiaaltermopaari (koosneb kahest termopaarist), mille ühte termopunkti hoitakse püsitemperatuuril, näiteks sulavas jääs.

Eri tüüpi termopaaridega saab suure täpsusega mõõta temperatuure vahemikus −270&nbsp;°C kuni +2500&nbsp;°C. Täppistermopaarid on suutelised kindlaks tegema temperatuurimuutusi kuni 10−6 K.

Termopaaride töö põhineb 1821. aastal avastatud termoelektrilisel efektil, mis seisneb selles, et erinevatest juhtivatest materjalidest elektriahelas tekib elektromotoorjõud, kui temperatuurid juhtmete otstes on erisugused. Nähtust seletatakse metallide elektronteooriaga, mille kohaselt metallides leidub alati vabu elektrone, kusjuures nende tihedus on eri metallides erisugune.

## Vaata ka
*Termoelektriline efekt
*Termomeeter

## Välislingid
* The Basics of Thermocouples
Halli tajur

**Halli tajuri** töö põhineb Halli efektil, mis seisneb elektrivälja tekkimises magnetväljas asetsevas vooluga juhis. Halli tajurid valmistatakse õhukesest pooljuhtplaadist, sest pooljuhis tekib küllalt kõrge Halli pinge. Need plaadid ‒ Halli elemendid ‒ on harilikult integreeritud (kokku ehitatud) elektroonikalülitusega, mille väljundist saadakse analoog- või digitaalsignaal.
Kuna Halli efekt seob omavahel kolm füüsikalist suurust: magnetilise induktsiooni, elektrivoolu ja elektrivälja (vastavalt ka elektripinget), saab kahe teadaoleva suuruse järgi arvutada kolmanda. Seega osutub võimalikuks Halli tajuri abil  neid suurusi mõõta.

Tööstuspraktikas on Halli tajurite peamiseks ülesandeks magnetvälja olemasolu või selle muutumise kindlakstegemine, kusjuures anduri väljundsignaaliks on Halli pinge. Liikuvate osade asendi, pöördenurga või pöörlemiskiiruse kohta signaalide saamiseks paigaldatakse nendele osadele väikesed püsimagnetid. Niiviisi saadakse väljundsignaal ilma vahetu elektrilise kontaktita; samuti ei mõjuta mõõtetulemusi anduri keskkonna seisund, näiteks niiskus või mittemagnetilised osakesed. 

Kasutatakse ka andureid, milles magnet ja Halli plaat on kokku ehitatud. Kui niisugusele andurile läheneb mingi ferromagnetiline osa, kutsub muutuv magnetväli esile väljundsignaali.

Sensori väljundpinge mõõtmine annab seda täpsema tulemuse, mida püsivam on Halli plaati läbiv vool ja mida täpsemalt mõõdetakse Halli pinget. Seepärast sisaldab Halli plaadiga ühisel kiibil paiknev elektroonikalülitus lisaks võimendile püsivooluallika ja ka temperatuurimuutuse kompenseerimise lülituse.

Rakendusnäiteid:
*pöörleva keha (ratas, ketas, võll) pöörete arvu loendamine või pöörlemiskiiruse mõõtmine;
*elektriahelate kontaktivaba lülitamine;
*kontaktivaba (harjadeta) kommutatsioon elektrimootoris;
*auto mootori silindrites kütuse pihustamise ja süütamise hetke määramine sõltuvalt nukkvõlli asendist (nukkvõllile kinnitatud magnetid tekitavad paigalseisvast Halli plaadist möödumisel sensoris pingeimpulsid).
Halli andurit kasutatakse tüürsignaali allikana mitmesugustes juhtimise, reguleerimise ja signaliseerimise süsteemides.
## Vaata ka
*Halli efekt
*Andur
*Keelrelee

## Välislingid
* Hall Effect Sensor
* Hall Effect Sensing And Application
Optiline tajur

**Optiliste tajurite** ehk **fototajurite** töö põhineb mitmesugustel fotoelektrilistel nähtustel, mida põhjustab nähtav või infrapunane elektromagnetkiirgus. Fotoelektilised nähtused on kvantnähtused, mis tekivad
valguskvandi (footonite) piisava energia korral. Gaasidele on iseloomulik fotoionisatsioon, mis suurendab nende elektrijuhtivust. Mittemetallilistes tahketes ainetes esineb mitut liiki
fotoelektrilisi nähtusi. 

Kui footonid suudavad aatomeid või molekule üksnes ergastada, võib
muutuda aine dielektriline läbitavus (fotodielektriline efekt). Kui neelduvate footonite energia
ületab keelutsooni laiuse või atomaardefektide ionisatsioonienergia, tekib fotojuhtivus ehk
sisefotoefekt. Tõkkekihis (pn-siire, pooljuhi ja metalli kokkupuutepind) kaasneb
fotojuhtivusega harilikult ka fotoelektromotoorjõu teke (ventiilfotoefekt). Kui footonite
energia on piisav tekitamaks juhtivuselektrone, mis suudavad ületada energiabarjääri ning
ainest väljuda, ilmneb fotoemissioon ehk välisfotoefekt. Välisfotoefekt on omane metallidele.

Fotojuhtivusel põhinevates pooljuhtfotoelementides muutub valguse toimel homogeense
pooljuhi juhtivus (fototakisti) või vastupingestatud pn-siirde juhtivus (fotodiood,
fototransistor) või tekib pn-siirdes elektromotoorjõud (fotogalvaaniline efekt).

Fotojuhtivuse avastas 1873 USA insener W. Smith (1828...1891), ventiilfotoefekti avastasid
1876 inglise füüsikud W. G. Adams (1836...1915) ja R. Day (sündinud 1844), fotoemissiooni 1887...1888 H. Hertz ja saksa füüsik W. Hallwachs (1859...1922), selle kvantolemuse selgitas 1905 Albert Einstein.

Masinate liikuvate osade asendi kindlakstegemiseks kasutatakse nüüdisajal üha enam optilisi
signaale ning neid tuvastavaid fototajureid. Optiline infoedastus koosneb tavaliselt valgusvoo
allikast, optilisest ülekandekanalist ning valgusvoo vastuvõtjast. Valgusvoo allikateks ehk
saatjateks (transmitter) on nii nähtava kui ka infrapunakiirguse valgusdioodid. Valgusvoo
vastuvõtjatena (receiver) kasutatakse fototakisteid ja fotoelemente.
Keelkontakttajur

**Keelkontakttajur** on magnetväljale reageeriv astmelise toimega tajur.

Keelkontaktid asuvad inertse gaasiga, näiteks argooniga, täidetud hermeetilises klaaskestas. Magnetmaterjalist kontaktid täidavad mitut funktsiooni. Nad on samal ajal nii magnetjuhiks, elektrijuhiks kui ka kontakti ennistusvedruks. Kontakttakistuse vähendamiseks ja roostetamise vältimiseks on kontaktipinnad kaetud väärismetalliga, näiteks kulla või plaatinaga.

Keelkontaktide töölerakendamiseks tuleb tekitada magnetvoog, mis läbib kontaktidevahelist õhupilu. Magnetvoo tekitamiseks võib kasutada püsimagnetit, keelkontakti läheduses olevat vooluga latti või seda ümbritsevat solenoidi.

Keelkontaktide vahemik on tavaliselt mõnest sajandikust kuni mõne kümnendiku millimeetrini. Valmistatakse sulguvaid, ümberlülituvaid ja püsimagnetitega polaar- ja mälukeelkontakte. Suurte voolude puhul kasutatakse kaarekustutuskontaktiga keelkontakte. Tajuri seisukohalt on keelkontaktide puuduseks lai hüstereesisilmus, eeliseks aga suur toimekiirus (rakendusaeg 0,5...2 ms) ja töökindlus.

Andurites kasutatakse keelkontakttajureid koos mehaaniliste muundurite ja püsimagnetitega. Näiteks, kontakti lülitav püsimagnet võib olla kinnitatud nivooanduri ujukiga, rõhuanduri manomeetrilise vedruga, asendianduri liuguriga jne.
## Vaata ka
*Keelrelee
Bimetalltajur

**Bimetalltajurit** ehk **termoreleed** kasutatakse mitmesuguste seadmete ning elektriahelate kaitseks liigsoojenemise eest. Bimetalltajur koosneb kahest erineva soojuspaisumisega metallist. Soojenemisel bimetall kaardub väiksema soojuspaisumisega metalli suunas. Kui bimetalltajur on mehaaniliselt ühendatud elektriliste kontaktidega, toimub bimetalllehe kaardumisel kontaktide ümberlülitumine (termorelee rakendumine).

Bimetalltajuri ülesandeks on kaitstava objekti soojuslike omaduste modelleerimine ning väljundsignaali hüppeline muutmine kahjulike pöördumatute muutuste või avariiohu tekkimisel. Näiteks, liigkoormusvool toimib nii kaitstavale objektile kui ka bimetalltajurile, kusjuures mõlemad soojenevad voolu toimel. Bimetalltajuri rakendumislävi valitakse vastavalt kaitstavale objektile nii, et termorelee rakenduks enne kui liigkuumenemine muutub kaitstavale objektile ohtlikuks. Seega, bimetalltajur on sisendsuurusest sõltuva toimega releetajur, kusjuures tema rakendumisaeg on soojenemisprotsessi kestuse tõttu suhteliselt pikk.

Eeldades, et bimetalltajuri soojenemine toimub kiiresti ning soojenemise ajal soojusülekannet keskkonda ei toimu, saab väita, et soojenemisprotsess on adiabaatiline.

Sel juhul on termorelee rakendusmisaja sõltuvus voolust logaritmilistes koordinaatides kujutatav sirgjoonena. Vastavat tunnusjoont nimetatakse sekund-amper tunnusjooneks.
Elektrisüsteemides iseloomustab see tunnusjoon kõiki liigkoormuse kaitseaparaate, sealhulgas ka termoreleesid. Üldjuhul saab bimetall-termotajuri rakendumisaja arvutada valemiga:

t_{rak}= T_{ \vartheta} \ln \frac { ( \frac {I}{I_n})^2- ( \frac{I_0}{I_n})^2}{( \frac{I}{I_n})^2-( \frac{I_{ \infty}}{I_n})^2}, 
:kus Tθ on termorelee ajakonstant,
:\frac{I}{I_n} on suhteline vool, 
:\frac{I_0}{I_n} on suhteline algvool ning 
:\frac{I_ { \infty}}{I_n} on suhteline vool, kui rakendumisaeg läheneb lõpmatusele. 
:Kui termorelee lülitatakse sisse jahtunud olekus, siis \frac{I_0}{I_n}=0.
Optopaartajur

**Optopaartajur** on tajur, mida kasutatakse diskreetsete valgussignaalide tuvastamiseks. 

Valgusvoo muudab diskreetseks elektriline või mehaaniline modulaator. Elektriline modulaator kujutab endast valgusvooallika (tavaliselt valgusdioodi või laserdioodi) juhtlülitus. Valgusdioodi voolu diskreetsel muutmisel, muutub sama seaduspärasuse järgi ka dioodi valgusvoog. Järelikult kujutab valgusvoo elektriline moduleerimine endast valgusdioodi voolu reguleerimist ühel võimalikul pulsimodulatsiooni põhimõttel. Mehaanilisi modulaatoreid kasutatakse mehaanilise liikumise tuvastamiseks. Pöördliikumise korral kasutatakse valgusvoo moduleerimiseks pilu- ja koodkettaid, mis liikumisel sulgevad perioodiliselt valgusvoo pääsu saatjalt vastuvõtjale. Valgusimpulsside sagedus iseloomustab liikumise kiirust, impulsside arv aga asendimuutust ehk siiret. Impulsside sageduse ning ühtlasi täpsuse suurendamiseks kasutatakse valgusvoo teel lisaks modulatsiooniketta piludele veel rasterplaate. Pilude ja rastri koostoimel valgusimpulsside sagedus mitmekordistatakse.

Koodkettad on mitmekanalilised ning väljastavad asendile vastava kahendkoodi. Lineaarse
liikumise tuvastamiseks kasutatakse sama põhimõtet, kuid modulatsiooniketaste asemel kasutatakse samaks otstarbeks pilu ning koodimustriga varustatud liugureid.
Noonius

**Noonius** on mõõteriista või anduri täpsust suurendav vahend, millega saab täpsustada skaalajaotise murdosi. Elektrilistes andurites kasutatav noonius sarnaneb oma põhimõttelt mehaaniliste joonmõõtevahendite nooniusega.

Noonius on nihutatavale raamile märgitud lisaskaala. Näiteks on nihikul kaks skaalat. Ühelt skaalalt loetakse mõõt millimeetrites, millele liidetakse juurde teise skaala näit kümnendikmillimeetrites.

Lisaks nihikule ja kruvikule kasutatakse nooniust ka näiteks sekstantide ja teodoliitide puhul.

Nooniuse leiutas 1631. aastal prantsuse matemaatik Pierre Vernier ja nimetas selle portugali matemaatiku Pedro Nunesi (ladina Nonius; 1492–1577) järgi.
Elektroodipotentsiaal

**Elektroodipotentsiaal** (tähis *E* või &phi; ja mõõtühik volt) on IUPAC määratluse kohaselt elektromotoorjõud, mis tekib elektrokeemilise elemendi – galvaanielemendi – mõõdetaval elektroodil standardvesinikelektroodi suhtes. Standardse vesinikelektroodi enda elektroodipinge loetakse seejuures nulliks.

Niisiis pole võimalik mõõta eraldi mingi elektroodi elektromotoorjõudu, vaid tuleb kasutada võrdlust mingi kindla kokkuleppelise elektroodi potentsiaaliga. Niisuguseks elektroodiks ongi standardne vesinikelektrood. Selleks et teada saada, kui suur on mingi metalli elektroodipotentsiaal, koostatakse galvaanielement, mille üks elektrood on uuritavast metallist ja teiseks elektroodiks on vesinikelektrood, ning mõõdetakse voltmeetriga elektroodidevaheline pinge (suure sisetakistusega voltmeetri kasutamisel väljendab see pinge elektroodidevahelist elektromotoorjõudu). 

## Standardpotentsiaal
Standardvesinikelektroodi ja uuritava metalli (täpsemalt selle redokspaari) vahel mõõdetud elektromotoorjõudu (pinget) nimetatakse selle metalli standardpotentsiaaliks (tähis *E*0, ka &phi;0). Teiste sõnadega, standardpotentsiaal on standardtingimustel mõõdetud elektroodipotentsiaal.

Kui järjestada metallid nende standardpotentsiaalide kasvavas järjestuses, saadakse metallide elektrokeemiline pingerida.

## Vaata ka
* Vesinikelektrood

## Viited

## Kirjandus
* L. Tamm, T. Tamm, A. Tuulmets, 2009. Keemia mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus
Abrasiiv

**Abrasiiv** ehk **abrasiivmaterjal** on suure kõvadusega teraline kristalne aine, mille osakeste teravad servad kokkupuutes pehmema materjaliga kriimustavad ja kulutavad pinda (hõõrdel, lihvimisel, abrasioonil).
Inkubatsiooniperiood

"**Inkubatsiooniperiood**" on mitmetähenduslik sõna.

***[[Inkubatsiooniperiood (kulumine)|Inkubatsiooniperiood]]** on kulumise algperiood, mille vältel kulumise intensiivsus on suurem, kui hilisemas permanentses kulumisperioodis.
***[[Inkubatsiooniperiood (meditsiin)|Inkubatsiooniperiood]]** on meditsiinis aeg nakkuse saamisest esimeste haigustunnuste ilmumiseni, lõimetusaeg, peiteaeg.
*...

## Vaata ka
*Inkubatsioon

## Viited
Dünaamiline kõvadus

**Dünaamiline kõvadus** (inglise keeles *dynamic hardness*) on keha muutuval ehk dünaamilisel koormamisel määratav kõvadus.

Keha dünaamiline kõvadus on väiksem kui kõvadus püsiva ehk staatilise koormuse korral.
Hüdroabrasiivne kulumine

**Hüdroabarasiivne kulumine** (inglise: *hydroabrasive wear*) ehk **hüdroabrasiivne erosioon** on kulumine, mille kutsuvad esile liikuvas vedelikus sisalduvate abrasiivosakeste löögid vastu pinda. Seda kulumisliiki esineb pinnasepumpades, hüdroturbiinides, hüdrotransportseadmeis ja mujal.
Inkubatsiooniperiood (kulumine)

**Inkubatsiooniperiood** on kulumise algperiood, mille vältel kulumisintensiivsus näiteks hõõrdepaaris on suurem kui hilisemas permanentses kulumisperioodis. Kui kulumismehhanismiks on pindväsimus, toimub inkubatsiooniperioodi vältel vigastuste akumuleerumine, mil kulumisintensiivsus algab nullist ja suureneb aeglaselt.
Erosioon (täpsustus)

"**Erosioon**" on mitmetähenduslik sõna.

***[[Erosioon]]** on maateaduses protsesside kogum, mille käigus maakoore pealmine osa mureneb ja kandub ühest kohast teise.
*Erosioon ehk **[[erosioonkulumine]]** on detaili pindkihi vigastumine ja kulumine tahkete osakeste, vedeliku või gaasi joas.
Juveniilne pind

**Juveniilne pind** on puhas metallipind, millel puudub sellele atmosfääritingimustes omane oksiidikiht. Praktiliselt esineb vaid mitteoksüdeerivas keskkonnas (kosmoses, vaakumis), kus hõõrdepaaride (metall vastu metalli) sööbekulumine on vältimatu.
Cagliari provints

**Cagliari provints** oli provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskuseks oli Cagliari linn.

2016. aasta 4. veebruari seadusega asendati provints vastloodud Lõuna-Sardiinia provintsiga, mis koosneb Cagliari provintsist (välja arvatud città metropolitana di Cagliari alale jäävad 17 omavalitsusüksust) ning Medio Campidano ja Carbonia-Iglesiase provintsist.

Suurimad asulad olid Cagliari (elanikke 160 886 (2003) ja Quartu Sant'Elena (70 020) linnad ning Selargius (28 682), Assemini (25 531), Capoterra (22 620), Monserrato (20 809), Sestu (17 413), Sinnai (16 043) ja Quartucciu (11 503).

## Haldusjaotus
Cagliari provints jagunes 71 omavalitsusüksuseks (*comune*).

## Viited

## Välislingid

* Caligari provintsi ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Kulumiskiirus

**Kulumiskiirus** (inglise: *wear rate*) näitab triboloogias kulumit ajaühikus ehk kulumi massi ja tekkimisaja suhet.
Sassari provints

**Sassari provints** on provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskuseks on Sassari linn.

## Haldusjaotus
Sassari provints jaguneb 92 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused

## Välislingid

* Sassari provintsi koduleht (*itaalia keeles*)
Laugjas erosioon

**Laugjas erosioon** on erosioonkulumine, mille puhul abrasiivosakesed tabavad kulutatavat pinda väga väikese nullilähedase nurga all.
Oristano provints

**Oristano provints** on provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskus on Oristano linn.

## Haldusjaotus
Oristano provints jaguneb 87 omavalitsusüksuseks (*comune*).

### Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Üle 2500 elaniku (2011. aasta loenduse andmetel) elab järgmistes omavalitsusüksustes.


Capo-San-marco-faro-IMG_0508.jpg|
Eleanor_statue_Oristano.jpg|
Santa_Caterina_di_Pittinuri.JPG|
Bosa Gerberhäuser.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Oristano provintsi ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Löökkulumine

**Löökkulumine** (inglise: *impact wear*) on lai mõiste, kuhu kuuluvad kõik erosioonkulumise liigid (ka piiskerosioon), löökkoormusel töötavate detailide väsimuskulumine ja ka näiteks löökpuuri kulumine abrasiivmaterjali töötlemisel.
Pindasurumine

**Pindasurumine** ehk **šaržeerimine** on tahkete osakeste sissetungimine metallipinda löögi või survejõu toimel. Sellega kaasneb metalli lokaalne muljumine ja osakeste kinnistumine pindkihis.
Seisuhõõrdumine

**Seisuhõõrdumine** või **seisuhõõre** on tahkete kehade kokkupuutekohas tekkiv jõud (**seisuhõõrdejõud**) hõõre, mis takistab kehade libisema hakkamist teineteise suhtes.  

Seisuhõõre on veojõuga võrreldes alati vastassuunaline (\vec F_\mathrm w = -\vec F). 

Seisuhõõre saavutab maksimaalse suuruse vahetult enne keha liikumahakkamist. Seisuhõõrde suurus sõltub kehasid kokku suruvate jõudude suurusest (enamasti raskusjõud) ja kokkupuutepindade omadustest. 

## Vaata ka
*Hõõre

## Välislingid
* Seisuhõõrdumine
Šaržeerimine

**Šaržeerimine** on kellegi või millegi kujutamine humoristlikult, šaržina, näiteks kujutavas kunstis, teatris jm.
Nominaalne kontaktpind

**Nominaalne kontaktpind** (inglise: *nominal area of contact*) on tribosüsteemis või liites vastaspindade pindala, mis on määratud nende geomeetriliste mõõtmetega ja mille ulatuses ideaaljuhul on võimalik pindadevaheline kontakt.
Normaalerosioon

**Normaalerosioon** (inglise: *normal impact erosion* või *erosion at normal incidence*) ehk **normaallöökerosioon** ehk **otselöökerosioon** on erosioon, mille käigus abrasiivosakesed tabavad kulutatavat pinda täisnurga all.
Lõikekulumine

**Lõikekulumine** ehk **mikrolõikamine** on abrasiivkulumine, mis toimub materjali pindkuihist laastu lõikamise teel. Lõikekulumine toimub näiteks lihvimisel ja käiamisel.
Sisehõõrdumine

**Sisehõõrdumine** ehk **sisehõõre** (ingl *internal friction*) on keha osade vahelisel liikumisel toimiv hõõre, näiteks vedelike puhul vedelikukihtide omavahelist liikumist takistav hõõre ehk viskoossus.

Vedelike sisehõõrdumist põhjustavad molekulidevahelised jõud, mille toimel tõmbavad kiiremini liikuvad vedelikukihid kaasa aeglasemalt liikuvaid kihte. kaotades seejuures oma liikumisenergiat.

Gaaside sisehõõrdumist seletatakse gaasi molekulide soojusliikumisega, mis põhjustab molekulide vahetust erineva kiirusega liikuvate gaasikihtide vahel. Seetõttu suurendavad aeglasemasse kihti siirduvad molekulid keskmist liikumishulka selles kihis. 

## Vaata ka
*Sisehõõrdetegur 
*Viskoossus

## Viited
Vedelikmäärimine

**Vedelikmäärimine** (inglise: *fluid lubrication*) on määrimisviis, mille korral hõõrdepinnad on omavahelises liikumises täielikult lahutatud õli- või muu vedela määrdeaine kihiga.
Vara oja

**Vara oja** on oja Tartumaal, Amme jõe vasakpoolne lisajõgi. Tuntakse ka Konnaoja nime all.

Vara oja saab alguse Keressaare rabast lõunas Vilussaare külas ja suubub Amme jõkke 25,4 km enne suuet. Jõe pikkus on 21,1 km ja valgla pindala 69,5 km².

## Välislingid
*
Tsentrifugaalkiirendi

**Tsentrifugaalkiirendi** (inglise: *centrifugal erosion tester*) on püstvõlliga erosioonkulumiskatsemasin, mille rootorist tsentrifugaaljõu mõjul väljapaisatavad abrasiivosakesed tabavad ja kulutavad rootori ümber paiknevaid katsekehi.
Veeretakistus

**Veeretakistus** ehk **veerehõõre** on jõud, mis takistab keha (näiteks ratta) veeremist pinnal (maapinnal).

Peamiselt tekib veeretakistus pinna ja veereva keha plastsete deformatsioonide ja veeremisel esineva hüstereesi tõttu. Keha veeremisel deformeeruvad nii pind, kui veerev keha. Need deformatsioonid ei toimu seejuures ilma energia kadudeta. Nimelt läheb osa energiat soojuseks, plastsete deformatsioonide tekitamiseks. Üheks teiseks veerehõõrde põhjuseks on veereva keha ja pinna vaheline libisemine, mis on samuti energia kadudega protsess. Siin tasub tähele panna, et ainult viimane veerehõõret tekitav protsess sisaldab hõõret ja seetõttu on õigem veerehõõrde asemel kasutada mõistet "veeretakistus".

Veeretakistus tekib näiteks ratta või palli veeremisel mööda maapinda. Veeretakistus on oluliselt väiksem kui kuivhõõre. Seda veerehõõrde eelist kasutatakse veerelaagrites, mis võimaldavad väga efektiivset pöördliikumist.

## Veeretakistuse koefitsient
Veeretakistuse koefitsient defineeritakse järgmise võrdusega:

: \ F = C_{rr} N 
: kus
::F on veeretakistus (veeretakistus on jõud),
:: C_{rr} on dimensioonitu **veeretakistuse koefitsient**, ja
:: N on pinna, millel keha veereb, normaalreaktsioon.

### Veeretakistuse koefitsiendi väärtusi
Veeretakistuse koefitsientide väärtusi on võimalik leida ka allikast: http://auto.howstuffworks.com/tire4.htm

## Vaata ka
* Hõõre

## Viited
Väntpõlvmehhanism

**Väntpõlvmehhanism** (inglise: *slider-crank toggle mechanism*) on kuuelüliline põlvliigendiga väntliugurmehhanism, mida kasutatakse pressides, kui väikese vända raadiuse korral on vaja saavutada suurt pressimisjõudu.
Mustvee jõgi

**Mustvee jõgi** (ka *Lissioja, Mustjõgi*) on jõgi Jõgevamaal. Jõe alamjooks oli enne 2017. aasta haldusreformi Jõgevamaa ja Ida-Virumaa piiriks.

Mustvee jõgi saab alguse Oti külast ja suubub Peipsi järve Mustvee linnas. Jõe pikkus on 39,1 km ja valgla pindala 180 km².


Pilt:201 Mustvee sadam.jpg|Sadam suudmes enne 1937. aastat
Pilt:Mustvee jõe ääres.JPG


## Välislingid
* 
*
Tangshani maavärin

**Tangshani maavärin** on 20. sajandi suurim seismiline katastroof, mis toimus 28. juulil 1976. aastal kell 3:42 (kohaliku aja järgi). 

Maavärina hüpotsenter asus otse Tangshani linna all, 160 km Pekingist ida suunas. Maavärina magnituud oli 7,8. Suur Hiina tööstuslinn hävis maatasa, suri 243 000 inimest. Majanduslikku kahju hinnati 2 000 000 000 USA dollarile.
Mustjõgi (Koiva)

**Mustjõgi** on jõgi Lõuna-Eestis Hargla nõos, Koiva jõe suurim ja veerikkaim lisajõgi Eestis. Voolab enamasti Võrumaal, vaid alamjooksu alumine osa jääb Valgamaale.

Mustjõgi algab Kaugjärvest ja suubub Eesti-Läti piiril Koiva jõkke paremalt kaldalt 250 km kaugusel suudmest. Jõe pikkus on 83,2 km ja valgala 1787,3 km², sellest Eestis 994 km². Suuremad parempoolsed lisajõed on Tsooru oja ja Ahelo jõgi, vasakpoolsetest lisajõgedest Pärlijõgi, Vaidva jõgi ja Peetri jõgi.

Mustjõgi on üks liigirikkama ja omapärasema kalastikuga jõgesid Eestis. Abakala arvestamata jättes on praeguseks teada 25 liiki kalade elunemine jões.


Mustjõgi, suue Koivasse.JPG|Mustjõe suue (vasakul) Koiva jõkke
Mustjõe luht.jpg|Vaade Mustjõe luhale Tellingumäe vaatetornist
Valgemägi Mustjõe ääres.jpg|Valgemäe liivapaljand Mustjõe ääres


## Viited
Põduste jõgi

**Põduste jõgi** (ka *Tori jõgi*, *Sikassaare jõgi*) on üks suuremaid jõgesid Saaremaal.

Jõgi saab alguse Tõrise külas ja suubub Kuressaare lahte Läänemeres.

Jõe pikkus on 30,4 km ja valgla pindala 204,8 km².

Põduste jõkke suubuvad Luhaniidu oja, Laugi jõgi, Kaarma oja, Kudjape peakraav ja Pähkla jõgi.

2011. aastal oli Põduste jõgi Saaremaa ainus jõgi, kuhu keskkonnaamet kavatses asustada ettekasvatatud noori jõevähke, kuid jões avastatud reostuse tõttu seda ei tehtud.

## Viited

## Välislingid
* Oliver Rand: "Põduste jõe kinniskasvamine ähvardab üleujutusega" Meie Maa, 28. august 2009.
Punabe jõgi

**Punabe jõgi** (ka *Punapea jõgi, Kõverjõgi, Metsküla jõgi, Peitse jõgi*) on jõgi Põhja-Saaremaal, voolab Saaremaa vallas.

Jõgi saab alguse Amara soos ja suubub Poka külas Läänemerre. Jõgi on 14,9 km pikk ja 95,1 km² suuruse valglaga.

## Välislingid
*
Tähtmehhanism

**Tähtmehhanism** (inglise: *star wheel mechanism*) on liikumispausidega mehhanism. Tähtmehhanism on malta mehhanismi edasiarendus.
Pühajõgi (Saaremaa)

** Pühajõgi** on jõgi Saaremaal.

Jõgi saab alguse endise Lääne-Saare ja Kihelkonna valla piiril asuvast soost Sõmera külast loodes ja suubub Mullutu lahte. Alamjooksul läbib ta Vägara lahe.

Jõe pikkus on 17,9 km ja valgla pindala on 64,7 km².

## Välislingid
*
Malta mehhanism

**Malta mehhanism** on mehhanism, mis muudab vedava lüli ühtlase pöörlemise veetava lüli katkendlikuks liikumiseks.
Vaidva jõgi

**Vaidva jõgi** (läti keeles *Vaidava*) on jõgi, mille lähe ja alamjooks asuvad Võrumaal ning ülem- ja keskjooks Põhja-Lätis. See on Mustjõe vasakpoolne lisajõgi.

Vaidva jõgi saab alguse Murati järve lõunaotsast Võrumaal Eesti-Läti piiril ja suubub Mustjõkke 28,1 km enne suuet Kuutsi küla lähedal. Jõgi on 71 km pikk, millest 14 km on Eestis. Kahes lõigus on Vaidva jõgi Eesti-Läti piirijõeks.

Kuulub Koiva jõgikonda ja jääb Mustjõe alamvesikonna alale.

Jõgi puutub kokku mitme kaitsealaga. Selle teele jäävad näiteks Mõisamõtsa looduskaitseala ja Koiva-Mustjõe maastikukaitseala. Jõe alamjooksul asub ka Vaidva jõe hoiuala.

Suurim asula jõe ääres on Hopa linn Lätis. Karvas asub jõel hüdroelektrijaam.


WMEE-exp2019-(098) Vaidva jõgi.jpg|Jõgi Vastse-Roosa külas
Vaidava river near Ape (1).jpg|Jõgi Hopa linna juures
WMEE-exp2019-(090) Vastse-Roosa sild.jpg|Vastse-Roosa sild üle jõe


## Välislingid

*
Madalpaar

**Madalpaar** ehk **madalam paar** (inglise *lower pair*) on mehhanismide ja masinate teoorias kinemaatiline paar, mille elementide vahel on pindkontakt.

## Liigitus
Madalpaare on kuut tüüpi:
*Translatsioonipaar
*Rotatsioonipaar
*Silinderpaar
*Kruvipaar
*Kerapaar
*Tasandpaar

## Vaata ka

*kõrgpaar
Manipulaator

**Manipulaator** (inglise keeles *manipulator*) ehk **käsitsusseade** on seade esemete pööramiseks ja teisaldamiseks, mis enamasti väljendab inimkäe liikumist. Manipulaatori konstruktsioonis saab eristada teisaldavat kätt, suunavat käelaba ja sõrmi asendavat haaratsit.

## Viited
Automaatika mõisteid

*Siin on loetletud [[automaatika]] mõisteid.*

## A
* analoogsignaal
* andur
* aritmeetika-loogikaplokk
* asendiandur
* automaat
* automaatika
* automaatjuhtimine
* automaatkaitse
* automaatliin
* automaatne juhtimissüsteem
* automaattootmissüsteem
* avatud süsteem

## B

*bimetalltajur
*bistaabiilne loogikalülitus

## D

* dekooder
* demultipleksor
* diferentsiaalregulaator
* digitaalsignaal
* diskreetsignaal

## F
*fotoelektriline andur

## H

*halli tajur
* hägusloogika

## I
*induktiivtajur
*integraalregulaator

## J

* jaotatud programmeerimine
* juhtimine
* juhtimissüsteem
* juhtmevaba toitega täitur
* jõuandur

## K

* kahepunktiregulaator
* kasutajaprogramm
* kiirendusandur
* kiudoptiline kaabel
* keelkontakttajur
* klaaskiudkaabel
* kodeerimine
* komparaator
* kontaktita andur
* kontroller
* kvantimine

## L

* liigestatud robot
* lineaarne programmeerimine
* loogiline automaat
* loogiline tehe

## M
* mahtuvustajur
* mitmelisidus süsteem
* mittestabiilne loogikalülitus
* modulatsiooniketas
* monostabiilne loogikalülitus
* multipleksor

## N

* nihkeandur
*noonius

## O
*optiline inkrementaalandur
*optiline tajur
*optopaartajur

## P
* paindtootmine
* paindtootmismoodul
* paindtootmissüsteem
* PI-regulaator
* positsioonreguleerimine
* programmjuhtimine
* proportsionaalregulaator

## R

* reguleerimine
*releetajur
*reostaatandur
*robot
*robotsüsteem
* rõhuandur

## S
*servomootor
*siirdeandur
*suitsuandur
*suletud süsteem

## T
*tajur
*termopaartajur
*termotakistustajur
*tootmise automatiseerimine
*tootmise hierarhiline juhtimine
*tulekahjuandur
*täitur

## U
* universaalne loogikalülitus

## Ü
*ülekandefunktsioon
Munalaskme oja

**Munalaskme oja** on oja Harjumaal, Vasalemma jõe vasakpoolne lisajõgi. Tuntakse ka kui Riisipere jõgi või Maidla peakraav (ülemjooksul).

Munalaskme oja saab alguse Turba alevikust idakirdes (Jõetõusme allikas) ja suubub Vasalemma jõkke 19,6 km enne suuet, olles 23,9 km pikk ja 138,8 km² valgalaga. Oja veepinna absoluutne kõrgus on lähtel 48,0 m ja suudmes 20,0 m.

## Välislingid
*
Malta rist

**Malta rist** on heraldiline rist ja vapikujund, üks kreeka ristil põhineva käppristi variante, mida alates keskajast on seostatud Malta orduga.

Rist koosneb neljast võrdse pikkusega ja V-sarnase kujuga harust, mis paiknevad sümmeetriliselt, ning ristil on seega kokku kaheksa tippu.

Algne Malta rist on valge punasel taustal. Malta ristiks on hakatud nimetama ka teisi samasuguseid sümboleid mis iganes värvikombinatsioonis.
Nurtu jõgi

**Nurtu jõgi** (ka *Nurme jõgi*, *Valgu jõgi*, *Kohtru jõgi*) on jõgi Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Rahkama külas, Raplamaal Järvakandi vallas Järvakandi alevis, Kehtna vallas Ahekõnnu, Lokuta, Nõlva ja Selja külas ning Märjamaa vallas Inda, Kirna, Kohtru, Nurtu-Nõlva, Ojaäärse, Velise, Velise-Nõlva ja Veski külas, Velise jõe vasakpoolne lisajõgi.

Nurtu jõgi saab alguse Lokuta külas, Järvakandi alevist ida-kirde pool. Lähtest lõunasse jääb Nõlvassoo hoiuala. Järvakandi alevis ületab jõe Rapla–Järvakandi–Kergu maantee (Taneli sild). Pärnumaa piiril suubuvad jõkke Kõnnu oja ja Kohtru jõgi. Kohtru külas jääb jõe põhjakaldale Tõrasoo looduskaitseala, lõunakaldal kulgeb Nurtu–Kohtru tee. Ojaäärse külas ületab jõe Valgu–Libatse tee (Lebenesi sild) ning suubub jõkke Rogenese oja. Nurtu-Nõlva külas on jõe kallastel Nurtu-Nõlva hoiuala. Inda külas ületab jõe Velise–Palu tee (Jämeda sild). Suudmest (Velise ja Kirna küla piiril) umbes 200 m lääne-loode suunas on Tahka sild üle Velise jõe (Raikküla–Päärdu tee). Ta suubub vasakult Velise jõkke, viimase suudmest 32,2 km kaugusel.

Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) OÜ Järvakandi Kommunaal.

Nurtu jõe keskkonnaregistri kood on VEE1113100.

## Viited

## Välislingid
*
Kõrgpaar

**Kõrgpaar** (inglise: *higher pair*) ehk **kõrgem paar** on mehhanismide ja masinate teoorias kinemaatiline paar, mille elementide vahel on kontakt ühes punktis või piki joont.
Lelle

**Lelle** (varem ka *Hiiekõnnu*) on alevik Rapla maakonnas Kehtna vallas.

Lelles on õigeusu kirik, lasteaed, rahvamaja, raamatukogu ja jalgpallistaadion. Aleviku lähedal on Kastna hiiemägi.

Alevikus on Lelle raudteejaam. Raudteeühendus on Tallinna, Viljandi ja oli detsembrini 2018 Pärnuga.

Kuni 2009. aasta suveni tegutses asulas Lelle põhikool.

Aastatel 2004–2010 toimus Lelles muusikafestival Lelle Alternatiiv.

Asulast lõunasse Põllu küla alale jääb Lelle kalmistu.


Lelle õigeusu kirik.jpg|Lelle õigeusu kirik
Lelle jaama veetorn.jpg|Lelle jaama veetorn


## Sport
Alates 1930. aastatest populaarseim spordiala olnud jalgpall. Suviti mängitakse ka võrkpalli ja korvpalli, talviti jäähokit. Sportimiseks on loodud võimalused Lelle staadionil ja renoveeritud vana rahvamaja läheduses.

## Vaata ka
* Lelle mõis (Vändra kihelkonnas)

## Viited
Mehhanismide ja masinate teooria mõisteid

*Siin on loetletud [[mehhanismide ja masinate teooria]] mõisteid.*

## A

*aksiaalne väntliugurmehhanism

## B

*balansseerimine

## D

* desaksiaalne nukkmehhanism
* diametraalnukk
*düaad

## E

* ekstsentrik

## G

*geomeetriline lukustamine

## H

* häirivmass

## I

* isepidurduvus

## K

*kaksikkulissmehhanism
*kaksiknookurmehhanism
*kaksikuniversaalliigend
*kaksikväntmehhanism
*kangmehhanism
*kaotegur
*kaovõimsus
*kardaanliigend
*keps
*keraliigend
*kerapaar
*keskratas
*ketasnukk
*kiikkang
*kiikkangmehhanism
*kiilmehhanism
*kiirendusplaan
*kiirkäik
*kiirtaandusmehhanism
*kiiruse pulseerimine
*kiirusplaan
*kiirusregulaator
*kinemaatiline ahel
*kinemaatiline paar
*kinemaatiline skeem
*kinnislüli
*konsoolne vänt
*koonusplanetaarmehhanism
*korrektsioonitasand
*kroonratas
*kruvimehhanism
*kuliss-väntmehhanism
*kõrgpaar

## L

*liigendmehhanism
*liigendnelilülik

## M

*madalpaar
*malta mehhanism
*manipulaator
*masin
*mehhanism
*mehhanismi kinemaatiline skeem
*mehhanismi struktuurskeem

## T
*tähtmehhanism

## V

*väntpõlvmehhanism
Triboloogia mõisteid

''Siin on loetletud Triboloogia mõisteid. 

## A
*abrasiiv
*abrasiivkulumine
*abrasiivpaber
*abrasiivsus
*adsorptsioon
*aparaadiõli

## B
*baasõli
*bergamotiõli

## D
*destillaatõli
*diestrid

## E
*elektroreoloogiline vedelik
*EM-määre
*emulsioon
*erosioonkulumine

## F
*fluoritud õli
*fretingkorrosioon

## G
*grafiitmääre

## H
*helvesväsimus
*hõõrdepind
*hõõre
*hüdroabrasiivne kulumine
*hüdroõli
*hüpoidõli

## I
*immutusõli
*inkubatsiooniperiood
*isolatsiooniõli

## J
*joaskulumine
*juveniilne pind
*jääkõli

## K
*kaabliõli
*karastusõli
*kastoorõli
*kavitatsioonkulumine
*kellaõli
*kemosorptsioon
*kompaundõli
*kompressoriõli
*kondiõli
*korrosioonmehaaniline kulumine
*kulumine
*kulumisintensiivsus
*kulumiskiirus
*kulumiskindlus

## L
*laugjas erosioon
*lihvõli
*liikumishõõrdumine
*liivapaber
*linaõli
*liughõõrdejõud
*liughõõre
*lõikekulumine
*löökkulumine

## M
*mehaaniline kulumine
*mootoriõli
*määrdeõli
*määrimine

## N
*naatriummääre
*naftaõli
*naturaalõli
*nominaalne kontaktpind
*normaalerosioon

## O
*oliiviõli

## P
*parafiin
*petrolaatum
*pindasurumine
*pindväsimuskulumine
*polüglükoolõli

## R
*rafineeritud õli

## S
*seisuhõõrdejõud
*seisuhõõrdumine
*sisehõõrdumine
*solidool
*sööbekulumine
*staatiline elekter

## T
*tabatav pind
*tehniline vaseliin
*tihendusmääre
*trafoõli
*triboloogia
*triboelektriline efekt
*triboelektriline tabel
*triboluminestsents
*tsentrifugaalkiirendi
*turbiiniõli

## V
*vaakumõli
*vedelikmäärimine
*veerehõõrdumine
*välishõõrdumine
*värtnaõli
Kiirtaandusmehhanism

**Kiirtaandusmehhanism** (inglise: *quick-return mechanism*) ehk **kiire tagasikäiguga mehhanism** on kiire tagasikäiguga mehhanism, millel on aeglane tööliikumine ja kiire tagasikäik. Kiirtaandusmehhanism on näiteks risthöövelpingi mehhanism.
Keskratas

**Keskratas** ehk **tsentraalratas** on planetaarülekandes sise- või välishammastega ratas, mille geomeetriline telg ühtib ülekande peateljega.

## Vaata ka

*päikeseratas
*rõngashammasratas
Kerapaar

**Kerapaar** (inglise: *spherical pair* või *spheric pair*) on madalam kinemaatiline paar, millel on kolm vabadusastet (kolm rotatsiooni).
Vaskna järv

**Vaskna järv** on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Suure Munamäe kagujalamil.

## Kirjeldus
Vaskna järve pindala on 37 ha, suurim sügavus 9,5 m ja asub merepinnast 242 m kõrgusel. Järv on praeguseks jagunenud kaheks eraldunud osaks Suur- ja Väike-Vasknaks.

Järve kaldad on võsastunud ja kõrged, kohati põllumaa all. Suur-Vaskna kaldad on enamasti kruusased või liivased, Väike-Vasknal aga pehmed ja soostunud.

## Läbivool
Läbivool on suhteliselt tugev, sisse voolab Järvepera oja Tuulijärvest ja esineb allikaid, välja voolab Iskna jõgi.

## Pilte

Vaskna järve kaldapealne.jpg|Vaskna järve kaldapealne Suure Munamäe jalamil
Vaskna järv Haanja looduspargis.jpg|Vaskna järv Haanja looduspargis
Kaskedest palistatud Vaskna järve kaldapealne.jpg|Kaskedest palistatud Vaskna järve kaldapealne
Suure-ja Väike-Vaskna ühenduskoht.jpg|Vaskna järv on Suure- ja Väike-Vaskna veekogude ühendus
Vaskna järv 2022 01.jpg|Vaskna järv 2022. aasta sügisel
Haanja triatlon 2023 b.jpg|Haanja triatlon 2023


## Välislingid

*
*
Liigendnelilülik

**Liigendnelilülik** (inglise keeles *four-bar linkage*) on kolmest liikuvast lülist ja ühest kinnislülist koosnev liigendmehhanism.
Liigendmehhanism

**Liigendmehhanism** (inglise: *link mechanism* või *articulated mechanism*) on mehhanism, mille lülid moodustavad üksteisega ainult rotatsioonipaare.
Kaksikkulissmehhanism

**Kaksikkulissmehhanism** (inglise: *double-slider mechanism* või *elliptic trammel*) on neljalüliline mehhanism kahe kulissiga, mida ühendab nurkkeps. Ülekandesuhe i=0=const. Kaksikkulissmehhanismi põhimõttel töötab vaheristikuga sidur.
Düaad

**Düaad** (inglise keeles *binary link*) ehk **kahehaarmeline grupp** on mehhanismi elementaarne struktuurigrupp, mis koosneb kahest lülist ja kolmest kinemaatilisest paarist.

## Vaata ka
*assuri grupp
*düaadiline tehe
*triaad
*tetraad
SEAT

**SEAT, S.A.** (lühend nimest Sociedad Española de Automóviles de Turismo) on Hispaania suurim autotootja, mis kuulub alates 1986. aastast Volkswagen Groupi koosseisu. SEAT on ainus autotootja Hispaanias, millel on võimekus sõidukeid kohapeal disainida, arendada ja toota. Ettevõtte peakorter ja peamine tehas asuvad Martorellis Barcelona lähedal.

## Ajalugu

### Asutamine ja Fiati ajastu (1950–1982)
SEAT asutati 1950. aastal riikliku tööstusinstituudi (INI) poolt, et autostada sõjajärgne Hispaania. Kuna kohalik oskusteave puudus, sõlmiti tehnoloogiline partnerlus Itaalia tootjaga Fiat.
* **SEAT 600:** 1957. aastal esitletud mudel (põhines Fiat 600-l) sai Hispaania majandusliku kasvu sümboliks, olles paljude perede esimene auto.
* **Zona Franca:** Kuni 1990. aastateni oli peamine tootmisüksus Barcelona vabasadamapiirkonnas asuv Zona Franca tehas.

### Konflikt Fiatiga ja iseseisvumine
1980. aastate alguses tekkisid SEAT-i ja Fiati vahel lahkhelid investeeringute osas, mis päädisid Fiati väljumisega ettevõttest 1982. aastal. 

**"Kollase Ronda" juhtum:** Esimene Fiati abita valminud mudel SEAT Ronda (1982) tõi kaasa kohtuvaidluse Fiatiga, kes süüdistas SEAT-i Fiat Ritmo kopeerimises. Vaidluse lahendamiseks värvis SEAT-i toonane president Juan Miguel Antoñanzas ühe Ronda kerepaneelid erekollaseks, et demonstreerida kohtunikele kõiki detaile, mis erinesid Itaalia päritolu autost. SEAT võitis kohtuasja.

### Volkswageni ajastu (1982–tänapäev)
Pärast Fiatist lahku löömist sõlmis SEAT koostööleppe Volkswagen Groupiga. 1986. aastal omandas VW enamusosaluse (51%) ja 1990. aastaks kuulus SEAT juba täielikult Saksa kontserni koosseisu. See tõi kaasa tehnoloogilise hüppe ja uue tehase avamise Martorellis 1993. aastal.

2018. aastal eraldati SEAT-i sportlik allüksus eraldiseisvaks brändiks nimega **CUPRA**, mis on 2020. aastate keskpaigaks saavutanud märkimisväärse müügiedu, positsioneerides end SEAT-ist kõrgemale luksus- ja jõudlussegmendis.

## Mudelid

### Praegune mudelivalik (2026. aasta seisuga)
Tänapäeval keskendub SEAT peamiselt linnamaasturitele ja säästlikele luukpäradele.
* **[[SEAT Ibiza]]** – populaarne väikeauto (B-segment).
* **[[SEAT León]]** – kompaktne keskklassi auto, saadaval ka pistikhübriidina.
* **SEAT Arona** – kompaktne krossover.
* **SEAT Ateca** – keskmise suurusega linnamaastur.
* **SEAT MÓ** – elektrilised tõukerattad ja rollerid (mikromobiilsuse üksus).

### Tootmisest eemaldatud olulisemad mudelid
* **[[SEAT 600]]** (1957–1973) – Hispaania autoajaloo nurgakivi.
* **[[SEAT 124]]** (1968–1980) – populaarne keskklassi sedaan.
* **[[SEAT Marbella]]** (1986–1998) – ökonoomne linnaauto.
* **[[SEAT Toledo]]** (1991–2019) – keskklassi sedaan/luukpära neljas põlvkonnas.
* **[[SEAT Alhambra]]** (1996–2020) – suur mahtuniversaal.
* **SEAT Tarraco** (2018–2024) – brändi suurim seitsmekohaline linnamaastur.

## Ideeautod
SEAT-i ideeautod on läbi aegade näidanud brändi sportlikku suunda:
* **SEAT Cupra GT** (2003)
* **SEAT Formula** (1999)
* **SEAT IBE** (2010) – elektriline kontseptsioon, mis andis suuna hilisemale Leónile.

## Välislingid
* SEAT International
* SEAT Eesti

## Viited
Panthalassa

**Panthalassa** oli ookean, mis ümbritses Pangaea hiidmandrit.

Pangaea lagunemise järel tekkisid Atlandi ookean ning Põhja-Jäämeri ning Panthalassa osadest moodustusid Vaikne ookean ja India ookean.
Karula järv

**Karula järv** (ka: **Uue-Võidu järv**) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonna Viljandi valla Karula ja Aindu külas.

## Asukoht
Järv asub Sakala kõrgustikul Auksi-Võistre-Karula ürgorus. Järve läänekaldal asub Aindu ja idakaldal Karula küla, küladevaheline piir jookseb piki järve. Viljandi linnast asub järv paar kilomeetrit põhja pool ja jääb Viljandi tee ligidale.

## Kirjeldus

Järve pindala on 22,1 ha, pikkus 1,3 km, laius 360 m, keskmine sügavus 4,8 m, suurim sügavus 15 m, kõrgus merepinnast 72,4 m ja valgla suurus 32,2 km² ja vee maht 1 214 000 m³. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Karula järv on põhja-lõunasuunaline, tippudest kitsam ja keskelt laiem. Põhi süveneb järsult, sügavaim koht on laiemas osas idakalda lähedal. Järvest põhja pool asub soostunud ja võsastunud nõgu, mille kaudu voolab järve Uueveski oja, lõuna pool muutub järv sujuvalt kitsamaks ja selle tipust voolab välja Uueveski oja. Lisaks ojale saab järv vett allikatest. Järve põhi on suuremas osas liivane või savine.

## Kalastik
Kaladest leidub järves latikat, särge, ahvenat, haugi, koha, linaskit, nurgu, roosärge, kokre ja lutsu.

2018. aastal tehtud uuringu katsepüügiga püüti järvest kümmet liiki kalu, kõige rohkem särge, nurgu ja roosärge. Uuringiga sedastati, et järve sügavamad veekihid on hapnikuvaesed ning kalad liiguvad vaid kaldavööndis ja vee pinna ülakihis. Sellised tingimused ei sobi mitmele kalaliigile. 

## Looduskaitse

Järve ja seda ümbritseva maastiku kaitseks on loodud Uue-Võidu maastikukaitseala.

## Ajalugu
Järve läänekaldal asub Aindu asulakoht, mille algusajaks peetakse hilisrauaaega. Idakaldal asuvad Karula mõisa pea- ja kõrvalhooned.
Üle järve on varem ehitatud sild, mis nüüdseks on hävinenud.

## Vaata ka
*Uue-Võidu maastikukaitseala
*Uueveski oja
*Auksi-Karula järved

## Viited

## Välislingid

*
*
Kuuni järv

**Kuuni järv** (ka *Kunijärv*, *Pärsti järv*, *Pärsti Suurjärv*) on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas, Epra–Sürgavere–Klaassepa tee ligidal.

## Kirjeldus
Kuuni järve pindala on 17,2 ha, suurim sügavus 6 m ja keskmine sügavus 3,6 m, asudes 92,6 m kõrgusel merepinnast. Järves asub üks saar pindalaga 0,06 ha. Järve veevahetus on 2 korda aastas. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Limnoloogilise tüübi järgi on Kuuni järv hüpertroofne ehk ülirohketoiteline järv.

Kuuni järv asub põhja-lõuna suunal. Järve põhjatippu suubub Kirjusilla oja, mis saab alguse Pärsti järvest, lõunapoolsest otsast voolab välja Valuoja.

Kaladest leidub järves särge, latikat , roosärge, ahvenat ja haugi.

Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Vaata ka
*Valuoja
*Auksi-Karula järved
*Pärsti järv

## Viited

## Välislingid
* 
*
Mehhanismi struktuurskeem

**Mehhanismi struktuurskeem** koostatakse mehhanismi struktuuri uurimiseks. Mehhanismi struktuurskeemil nädatakse ainult lülide liiki ja paaride klassi.

## Vaata ka

*Mehhanismi kinemaatiline skeem
Mehhanismi kinemaatiline skeem

**Mehhanismi kinemaatiline skeem** ehk **mehhanismi kinemaatika skeem** koostatakse mehhanismi liikumise uurimiseks. Skeem tehakse mõõtkavas, millest peetakse rangelt kinni. Skeemil näidatakse madalamad paarid tingmärkidega, kõrgemad paarid joonestatakse välja pidades silmas täpseid proportsioone.
Lauraasia

**Lauraasia** oli mesosoikumi lõpul eksisteerinud hiidmanner, mis tekkis Pangaea lagunemise tagajärjel ning lagunes ise seoses Atlandi ookeani basseini avanemisega Euraasia ja Laurentia (Põhja-Ameerika) mandriks.

## Vaata ka

**[[Laurasiatheria]]*
Pangaea

**Pangaea** oli ligikaudu 300–200 miljonit aastat tagasi eksisteerinud hiidmanner, mis sisaldas kõiki tänapäeva mandreid.

Pangaea lagunemise tagajärjel tekkisid kõigepealt Gondwana, mis hõlmas tänapäevast Austraaliat, Aafrikat, Lõuna-Ameerikat, Antarktist, Hindustani poolsaart ja Madagaskarit, ning Lauraasia, mis sisaldas Laurentiat (tänapäevase Põhja-Ameerika tuum) ning Euraasiat. Gondwana ja Lauraasia edasise lagunemise tagajärjel tekkisid tänapäevased mandrid ning mandrilise maakoorega saared. Pangaead ümbritses Panthalassa ookean, mille tänapäevane järeltulija on Vaikne ookean.

Nimi "Pangaea" pärineb Alfred Wegenerilt (1912). Mandrite lagunemist ja üksteisest eemaldumist nimetas ta mandrite triiviks. Algselt ei pälvinud see hüpotees toetust, sest Wegener ei suutnud usutavalt seletada, mis põhjusel mandrid triivivad. Tänapäeval on esialgne mandrite triivimise idee asendatud laamtektoonika teooriaga, mis loodi 1960. aastail.

Arvatakse, et umbes 250 miljoni aasta pärast jõuavad Maa praegused mandrid taas ühte kohta kokku. Nii moodustuva uue hiidmandri nimeks on pakutud Pangaea Ultima (ka Pangaea Proxima).

## Viited
Roheline Partei (Rootsi)

**Roheline Partei** (rootsi *Miljöpartiet de Gröna*, lühend MP; otsetõlkes: Keskkonnapartei Rohelised, tavaliselt nimetatakse Rootsis parteid *Miljöpartiet*, tõlkes Keskkonnapartei) on Rootsi partei. Partei asutati 1981. aastal tuumaelektrijaamade vastase liikumise baasil, mis osales 1980. aasta vastavateemalisel referendumil. 

Esimesed Riksdagi (Rootsi parlament) kohad võitis partei 1988. aastal, kuid kukkus parlamendist välja 1991. aasta valimistel. Parlamenti naasid rohelised 1994. aasta valimistel.

## Partei programm
Rohelised taotlevad Rootsi tuumajaamade sulgemist ja nende asendamist alternatiivsete energiaallikatega. 2008. aastani oli partei Euroopa Liidu vastane, jäädes ELi kriitiliseks.

## Partei juhtkond
Rohelistel ei ole liidrit, vaid on kaks eestkõnelejat. Partei sisereeglite järgi peavad eestkõnelejad olema sooliselt võrdses proportsioonis.
Praegused eestkõnelejad on Isabella Lövin ja Per Bolund. 

## Valimistel
2018. aasta Rootsi parlamendivalimistel sai partei 4,6% häältest ja 16 kohta 349-st. Alates 2014. aastast ollakse koalitsioonis Sotsiaaldemokraatidega. Tegemist on vähemusvalitsusega. Rohelistel on praeguses valitsuses 5 ministrikohta, Sotsiaaldemokraatidel 18 ministrikohta. 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai partei 11,52% häältest ja 3 kohta 21-st.

## Rahvusvahelised kontaktid
Partei kuulub Ülemaailmsete Roheliste ühendusse, Euroopas Euroopa Rohelistesse. Euroopa Parlamendis Euroopa Roheliste ja Euroopa Vabaliidu gruppi.

## Välislingid
*Rohelise Partei lehekülg (*rootsi keeles*)
*Rootsi parlament: Roheline Partei
Laurentia

**Laurentia** on Põhja-Ameerika tuumaks olev vana kontinentaalse maakoorega stabiilne litosfääri plokk ehk kraaton.

Geoloogilises ajas on Laurentia olnud korduvalt kas teiste mandritega koos (Pangaea, Lauraasia) või iseseisvalt. Praegu esineb ta Põhja-Ameerika kujul teistest mandritest eraldiseisva mandrina. Tänapäevane Põhja-Ameerika koosneb peale vana ning tasandunud pinnamoega Laurentia ehk Põhja-Ameerika kraatoni veel ka kraatonist lääne pool asuvast noorest kurrutatud maakoorest, mis väljendub reljeefis kurdmäestikena (Kordiljeerid). Nende teke on seotud Vaikset ookeani moodustavate laamade subduktsiooni, sellega seotud vulkanismi, magmatismi, orogeneesi ning kontinentaalse akretsiooniga.
Benue jõgi

**Benue** (inglise; prantsuse *Bénoué*) on jõgi Aafrika läänes. Jõgi algab Adamaoua mägismaalt. Ülemjooksul voolab mägijõena põhja. Seejärel laskub laia orgu, kus voolab rahulikult läände. Suubub vasakult Nigerisse.

Pikkus 1400 km. Suurim lisajõgi on Kébi.
Nüktofoobia

**Nüktofoobia** (kreeka *nyx* 'öö' + *phobos* 'kartus') (ka: *Ahluofoobia*, *skotofoobia*, *lügofoobia* ja *müktofoobia*) on haiguslik pimedusepelgus, öökartus. Nüktofoobia on üks sagedasemaid foobiaid.

Nüktofoobia nagu kõigi foobiate tavalisimad sümptomid on hingetus, ülemäärane higistamine, iiveldus, kuiv suu, südamepekslemine, sageli näib olevat tugevalt häiritud ka rääkimine ning mõtlemine.

Selle foobia all kannatajatel on ebanormaalne ja alaline kartus pimeduse ees, ehkki nad teavad ja võivad aru saada pimeduse kahjutusest, ei suuda nad pimeduse korral olla normaalsed. 

Nüktofoobia esineb kõige enam lastel. 

## Vaata ka
*Foobiate loend
Chathami saar

**Chathami saar** (moriori *Rekohu*, maoori: *Wharekauri*) on Uus-Meremaale kuuluv saar Vaikses ookeanis. Ta on üks Chathami saartest.

Chathami pindala on 900 km². Saar on künklik, ulatudes kuni 294 meetrini merepinnast. 

2006. aastal elas Chathamil 564 inimest. 2022. aastal elas seal 660 inimest.