open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Issaak Dunajevski

**Issaak Dunajevski** (vene keeles Исаак Осипович Дунаевский; 30. jaanuar (vkj. 18. jaanuar) 1900 Lohvõtsja – 25. juuli 1955 Moskva) oli juudi rahvusest Vene helilooja.

1910. aastal kolis Dunajevskite perekond Harkivisse, kus Issaak Dunajevski hakkas õppima nii gümnaasiumis kui ka muusikakoolis. Dunajevski lõpetas gümnaasiumi kuldmedaliga ja asus seejärel õppima Harkivi Ülikoolis õigusteadust. Muusikakooli lõpetas ta 1919. aastal. 1920. aastal katkestas Dunajevski õigusteaduse õpingud ning läks tööle Harkivi Vene Draamateatri orkestrisse, kus ta algul oli viiuldaja ja seejärel kontsertmeister. Hiljem sai ta orkestri juhatajaks ja teatri muusikaosakonna juhatajaks.

1924. aastal kolis Issak Dunajevski Moskvasse, kus oli Vaba teatri ja teatri Ermitaaž muusikaosakonna juhataja. 1926. aastal sai ta Satiiriteatri muusikajuhiks. 1929. aastal kolis Dunajevski Leningradi, kus töötas Music-Hallis. 1932. aastal hakkas ta kirjutama filmimuusikat.

1944. aastast elas Issaak Dunajevski Moskvas.

Dunajevski kirjutas 12 operetti ja arvukalt laule.

## Isiklikku
Dunajevski abiellus 1921. aastal üliõpilase Maria Švetsovaga, see abielu ei kestnud kaua. 1925. aastal abiellus ta baleriin Zinaida Sudeikinaga (1902–1979). Neil sündis poeg Jevgeni (1932–2000), kellest sai kunstnik. 

Hiljem oli Dunajevski elukaaslane baleriin Zoja Paškova (1922–1991). Neil sündis 1945. aastal poeg Maksim Dunajevski, kelle sünninimi oli Paškov, kuid kui ta 16-aastaselt pidi passi saama, otsustasid partei- ja riigiorganid poisi musikaalsust nähes anda talle perekonnanimeks Dunajevski. Poisist saigi väljapaistev helilooja, aastast 2008 Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik.

## Viited
Kloostri vald (Kirbla kihelkond)

**Kloostri vald** (saksa keeles *Klosterhof*) oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1917.

1892 liideti Kloostri vallaga Lautna vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kohila vald (Simuna kihelkond)

**Kohila vald** (saksa keeles *Koil*) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti Kohila vald Salla vallaga.

Valla alal asus Koila mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kohtla vald (Jõhvi kihelkond)

**Kohtla vald** (saksa keeles *Kochtel*) oli vald Jõhvi kihelkonnas. Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939 Vallamaja asus Kohtla külas.

Valla alal asus Kohtla ja Ereda mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Kohtla ja Järve vallast Kohtla vald

## Viited

## Välislingid
*
Koigi vald (Peetri kihelkond)

**Koigi vald** (saksa keeles *Koick*) oli vald Paide kreisis Peetri kihelkonnas. Vallamaja asus Tamsi külas.

Vald eksisteeris 1866. aastani–1939.

1892. aastal liideti Koigi vallaga Huuksi, Päinurme, Silmsi ja Väike-Kareda – Köisi vald.

## Viited

## Välislingid
*
Kuimetsa vald (Juuru kihelkond)

**Kuimetsa vald** (saksa keeles *Kuimetz*) oli vald Harjumaal Juuru kihelkonnas. Vallamaja asus Vaopere külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Kuimetsa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kullamaa vald (Kullamaa kihelkond)

**Kullamaa vald** (saksa keeles *Goldenbeck*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Kullamaa vald Vaikna vallaga.

Valla alal asus Suur-Kullamaa ja Väike-Kullamaa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kuressaare vald (Tarvastu kihelkond)

**Kuressaare vald** (saksa keeles *Kurresaar*) oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1902 ja siis liideti Kuressaare vald Tarvastu vallaga.

Valla alal asus Kuressaare ja Saare mõis ning Tarvastu kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kihnu vald (Tõstamaa kihelkond)

**Kihnu vald** (saksa keeles *Kühno*) oli vald Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas.

Vald eksisteeris 1866–1950. Vallamaja asus tänapäeva Sääre küla aladel.

Valla alal asus Kihnu mõis.

1939. aasta vallareformiga arvati senise Kihnu valla maa-alast välja senise Seliste vallas asuva lahustüki Soldatikoht nr. XXIII maa-ala.

1. aprillil 1939 oli vallas 1037 elanikku.

## Viited

## Välislingid
*
Meeksi vald (Räpina kihelkond)

**Meeksi vald** (saksa keeles *Meeks*) oli vald Võrumaal Räpina kihelkonnas ja Tartu maakonnas. Vallamaja asus Meeksi külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Meeksi mõis ja Naha mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Schuylkilli kettsild

**Schuylkilli kettsild** oli rippsild üle Schuylkilli jõe Philadelphiast põhja pool. 

Silla projekteeris ja ehitas James Finley. Sild valmis 1808. aastal. See oli tarinduselt kaheavaline rippsild, sildeavadega 200 jalga (61,0 m) ja 100 jalga (30,5 m). Kivisammastele ehitatud sildeehitis oli puidust püloonidega ja sepisrauast valmistatud kettkanduritega. 

1816. aastal varises Schuylkilli kettsild lume raskuse all kokku.

## Thomas Birchi maal

1811. aastal maalis Thomas Birch maastikupildi "Vaade Schuylkilli jõele ja kärestiku juures asuvale kettsillale" (suurema kujutise saamiseks klikkida lingis http://www.allposters.com/-sp/View-of-the-Chain-Bridge-and-Falls-of-the-Schuylkill-Five-Miles-from-Philadelphia-Posters_i13557920_.htm toodud pildile)

Toonane kettsild asus Philadelphiast 5 miili ( 8 km) kaugusel.

## Hilisemad sillad
1818. aastal ehitati hävinud kettsilla säilinud sammastele katustatud sild.

Umbes samas asukohas rajati 1850. aastatel teine sild – Schuylkilli jõe viadukt.

## Vaata ka
*Permanent Bridge
*Colossus Bridge
Johannes Taperson

**Johannes Taperson** (18. august 1901 Tarvastu, Viljandimaa – 1. märts 1955) oli eesti koolijuht.

Aastatel 1945–1951 oli ta Vändra Keskkooli direktor, aastatel 1951–1953 Räpina Keskkooli direktor.

## Viited
Käru vald (Simuna kihelkond)

**Käru vald** (saksa keeles *Kerro*) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti Käru vald Salla vallaga.

Valla alal asus Käru mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kärla vald (Kärla kihelkond)

**Kärla vald** (saksa keeles *Kergelhof*) oli vald Saaremaal Kärla kihelkonnas. Vallamaja asus Kärla külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus palju mõisaid, teiste seas Kärla, Kandla, Kudjapäe mõis, Kärla kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Leisi vald (Karja kihelkond)

**Leisi vald** (saksa keeles *Laisberg*) oli vald Saaremaal Karja kihelkonnas. Vallamaja asus Leisi külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga moodustati uus Leisi vald.

Valla alal asus teiste seas Leisi, Aru, Laugu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Lohusuu vald (Torma kihelkond)

**Lohusuu vald** (saksa keeles *Lohusu*) oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas. Vallamaja asus Lohusuu külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Lohusuu küla ja Torma kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Lasva vald (Vastseliina kihelkond)

**Lasva vald** (saksa keeles *Eichhof*) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vallamaja asus Lasva külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Lasva mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Maidla vald (Kullamaa kihelkond)

**Maidla vald** (saksa keeles *Tockumbeck*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja seejärel 1890 liideti osa Maidla vallast Koluvere ja osa Maidla vallast Kalju vallaga

Valla alal asus Maidla mõis ja Salutaguse küla.

## Viited

## Välislingid
*
James Finley

**James Finley**, ka **Judge James Finley**, (1756–1828) oli iiri päritolu USA kohtunik ja kohalik poliitik, kes laiemalt sai tuntuks insenerina  – ta oli rippsildade esimesi projekteerijaid ja ehitajaid.

Finley projekteeritud oli Ameerika Ühendriikides esimene sepisrauast kettkanduritega rippsild – 1801. aastal üheavaline 21-meetrise sildega Jacob's Creek Bridge Mount Pleasantis Pennsylvanias (lammutati 1833) . 

Arvatakse, et Finley projekteeris kokku üle 40 silla. Ükski tema sild pole säilinud. Tema projekti järgi oli ehitatud teiste seas ka 39-meetrise avaga rippsild üle Potomaci jõe (1807), kaheavaline Schuylkilli kettsild (1808, varises kokku 1816) ja 74-meetrise avaga sild üle Merimacki jõe Newburyportis Massachusettsis (1810, varises kokku 1827).

1808. aastal patenteeris Finley oma rippsilla süsteemi.
Pihtla vald (Püha kihelkond)

**Pihtla vald** (saksa keeles *Pichtendahl*) oli vald Saaremaal Püha kihelkonnas. Vallamaja asus Pihtla külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga loodi uus Pihtla vald.

Valla alal asus palju mõisaid, teiste seas Pihtla, Kõljala, Kangruselja mõis.

## Viited

## Kirjandus
*Pihtla. Saaremaa Teataja, 4.–9. veebruar 1933, nr. 14–16.

## Välislingid
*
Puka vald (Sangaste kihelkond)

**Puka vald** (saksa keeles *Bockenhof*) oli vald Tartumaal Sangaste kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1899 ja seejärel liideti Puka vald Kuigatsi vallaga.

Valla alal asus Vana-Puka, Vastse-Puka ja Väike-Puka mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Päri vald (Viljandi kihelkond)

**Päri vald** (saksa keeles *Ninigal*) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Vallamaja asus Päri külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Päri mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Rakvere vald (Rakvere kihelkond)

**Rakvere vald** (saksa keeles *Schloss-Wesenberg*) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vallamaja asus Rakvere linnas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus teiste seas Rakvere, Karitsa, Kloodi mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Pühajärve vald (Otepää kihelkond)

**Pühajärve vald** (saksa keeles *Heiligensee*) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Sihva küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Pühajärve ja Ilmjärve mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vasalemma vald (Harju-Madise kihelkond)

**Vasalemma vald** (saksa keeles *Wassalem*) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti Vasalemma vald Padise vallaga.

Valla alal asus Vasalemma mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vara vald (Maarja-Magdaleena kihelkond)

**Vara vald** (saksa keeles *Warrol*) oli vald Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Matjama küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Vara mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Vao vald (Koeru kihelkond)

**Vao vald** (saksa keeles *Waoküll*) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Vao vald Väinjärve vallaga.

Valla alal asus Vao mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Julián Gil

**Julián Gil** (sünninimega Imanol Julián Elías Gil Beltrán; sündinud 13. juunil 1970) on Argentina näitleja ja modell.

## Filmograafia
### Filmid
* 2001 – *Marina* (Muvi Film) – John (Vidéo)
* 2002 – *Más allá del limite* (Erick Hernández)
* 2004 – *[[La caja de problemas]]* (David Aponte)
* 2005 – *[[Fuego en el alma]]* (Abdiel Colberg) – Millo
* 2006 – *El milagro de la Virgen de Coromoto* (Film Factory) – Jaime
* 2008 – *Historias Delirantes*
* 2010 – *Entre piernas* – Paco
* 2014 – *[[Lotoman (série de films)|Lotoman 003]]* – El Boricua
* 2014 – *Misterio's– Llamas de sueños* – Leonardo Aguilar
* 2016 – *[[Loki 7 (fim)|Loki 7]]* – Rodrigo

### Seebiooperid
* 2000 – *Tres amigas*
* 2002 – *[[Mi conciencia y yo]]* (Riverside) – Alfonso
* 2006 – *[[Por todo lo alto]]* (RCTV) – Halcón
* 2007 – *[[Kire lõksus]]* *(Acorralada)* (Venevisión Producción) – Francisco Suárez « Pancholón »
* 2007 – *[[Isla Paraíso]]* (Venevisión Producción) – Armando
* 2007 – *[[Mi adorada Malena]]* – Mateo
* 2008 – *[[Valeria (seebiooper)|Valeria]]* (Venevisión Producción) – Daniel Ferrari
* 2008 – *[[Amor comprado]]* (Venevisión Producción) – Esteban Rondero
* 2009 – *[[Los Barriga]]* (Frecuencia Latina) – Francesco Cezanne
* 2009 – *[[Sortilegio]]* (Televisa) – Ulises Villaseñor
* 2010 – *[[Valientes (telenovela panyòl)|Valientes]]* – Leonardo Soto
* 2010-2011 – *[[Eva Luna]]* (Univisión) – Leonardo «Leo» Arismendi
* 2011-2012 – *[[La que no podía amar]]* (Televisa) – Bruno Rey
* 2012-2013 – *¿[[Quién eres tú]]?* (RTI Producción) – Felipe Esquivel
* 2012-2013 – *[[Rosario (seebiooper)|Rosario]]*
* 2013 – *[[Los secretos de Lucía]]* (Venevisión) – Robert Neville
* 2014-2015 – *[[Hasta el fin del mundo]]* (Televisa) – Patricio Iturbide
* 2016 – *[[Sueño de amor]]* (Televisa) – Ernesto de la Colina

## Teater
* 1995 – *La abeja reina*
* 1999 – *Por el medio si no hay remedio*
* 2000 – *Nueve semanas y media*
* 2000 – *Sexo, pudor y lagrimas*
* 2001 – *En pelotas* – Papito
* 2002 – *Los gallos salvajes* – Luciano Miranda Jr
* 2002 – *El cotorrito by the sea*
* 2003 – *Luminaria* – Franz
* 2003 – *Tarzan - Salvemos la selva* – Tarzan
* 2004 – *El mal mundo*
* 2004 – *La princesa en el lago de los cisnes*
* 2005 – *El crimen del Padre Amaro* – Padre Amaro Viera
* 2007 – *Descarados*
* 2008 – *Los hombres aman a las cabronas* – Jorge
* 2010 – *Sortilegio El Show* – Ulises Villaseñor
* 2013 – *Aquel Tiempo de Campeones* – Phil Romano
* 2015 – *[[Divorciémonos mi amor]]* – Benigna " Benny"

## Viited

## Välislingid
*
Vastseliina vald (Vastseliina kihelkond)

**Vastseliina vald** (saksa keeles *Neuhausen*) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vallamaja asus Vastseliinas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Vastseliina mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Uusna vald

**Uusna vald** (ka Uue-Tänassilma vald; saksa keeles *Neu-Tennasilm*) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Saareküla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Uusna mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Uulu vald (Pärnu kihelkond)

**Uulu vald** (saksa keeles *Uhla*) oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas. Vallamaja asus Rabaküla külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Uulu ja Surju mõis.

1939. aasta vallareformiga  moodustati Taali, Tori, Kilingi ja Uulu valla osadest Paikuse vald. Reiu, Tahkuranna ja Uulu valla osast moodustati Tahkuranna vald.

## Viited

## Välislingid
*
Risti vald (Risti kihelkond)

**Risti vald** (saksa keeles *Kreuzhoff*) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Risti vald Nõva vallaga.. 1893 liideti Risti vald aga Padise vallaga.

Valla alal asus Risti, Kurkse ja Kõmmaste mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Roosna-Alliku vald (Järva-Jaani kihelkond)

**Roosna-Alliku vald** (ka **Alliku vald**; saksa keeles *Kaltenbrunn*) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti Roosna-Alliku vald Kuksema vallaga.

Valla alal asus Roosna-Alliku mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Sõmeru vald (Rakvere kihelkond)

**Sõmeru vald** (saksa keeles *Neu-Sommerhusen*) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Sõmeru vald Kaarli vallaga.

Valla alal asus Sõmeru mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Helene elukool

"**Helene elukool**" on 2010. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm, üliõpilasfilm. 

Filmi režissöör on Liis Nimik ja tootja Alasti Kino. Film esilinastus 18. novembril 2010 kinos Artis.

See on Balti Filmi- ja Meediakooli filmiosakonna üliõpilase Liis Nimiku bakalaureusetöö. Linateos räägib noorest, 22-aastasest õpetajast oma pedagoogikarjääri alguses.

Nimik pälvis filmi eest 2010. aastal Kaljo Kiisa noore filmitegija stipendiumi.

## Viited

## Välislingid
*
Isa, poeg ja püha Toorum

"**Isa, poeg ja püha Toorum**" on 1997. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Mark Soosaar. Filmi tootsid Weiko Saawa Film ja Television Trust for the Environment.

Film räägib hantidest, kes elavad traditsioonilisel, looduslähedasel eluviisil, ja nende naftarikast ala tahtvatest kapitalistidest. Naftapumpamine sellelt alalt hävitaks aga hantide elukohad.

1997 pälvis film Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinna ja Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia.

## Viited

## Välislingid
*
*Filmist Uue Kunsti Muuseumi kodulehel (eesti ja inglise keeles)
Avesta (Rootsi)

**Avesta** on tiheasustusega paikkond Rootsis Dalarna läänis, Avesta valla keskus. 

Asulat on mainitud kirjalikult juba 1303. aastal nimega Aghastadhum.

Avesta on tuntud metallitootmise keskus. Seal on asunud ka rahapaja, kus on toodetud maailma suurim, 19,7 kg raskune münt.

Linnas asub kõige suurem Dala hobune (kõrgus 13 m; pikkus 12,8 m ja kaal 66,7 tonni).

Avesta on ka tähtis raudteesõlmpunkt.

Tallinna elanikud saavad 15. augustist 2016 taotleda sõidukaarti, millega saab sõita Avesta linna ühistranspordis tasuta.

## Viited
Äratus

**"Äratus"** on 1989. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Jüri Sillart. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film räägib 1949. aasta märtsiküüditamisest.

Film oli Sillarti kavandatud filmitriloogia esimene film (teine on "Noorelt õpitud", 1991); kolmas film jäi tegemata.

## Osatäitjad
*Tõnu Kark – Voldemar Rass
*Sulev Luik – I Linnamees
*Kaljo Kiisk – Mõistuse Jaan
*Maria Klenskaja – Linnanaine
*Ülle Kaljuste – Saareaugu Aliide
*Väino Laes – Saareaugu Arnold
*Arvo Kukumägi – Kaarel Peterson
*Anne Paluver – Salme Peterson
*Jaan Rekkor – Peeter Kängsepp
*Mati Klooren – Richardi Sass
*Katrin Kohv – Vennaru Linda
*Feliks Kark – Ants Tammemets
*Vladimir Laptev – II ohvitser
*Liina Lintrop – väike Liisi
*Rein Oja – II Vallamees
*Elle Kull – Antsurahva Leida
*Andreas Kangur – Antsurahva Leida poeg
*Hilja Varem – Nuudimäe Armilde
*Kaie Mihkelson – I Naine
*Tiit Tralla – solist
*Kaarin Raid – maanaine
*Heino Torga – I Vallamees
*Hannes Kaljujärv – komsorg
*Elen Nuter – koolidirektor
*Anne Maasik – laulmisõpetaja

## Viited

## Välislingid
*
Äraoldud päevade summa

**"Äraoldud päevade summa"** on 2005. aasta Eesti muusikaline dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Marianne Kõrver ja tootja Exitfilm.

Filmis portreteeritakse 1944. aastal Rootsi emigreerunud Eesti heliloojat Eduard Tubinat. Peale tema annavad kommentaare Neeme Järvi, Käbi Laretei, Veljo Tormis, Asta Lepik ja Eduard Tubina poeg Eino Tubin.

Film on linastunud 2006. aastal Prantsusmaal rahvusvahelise audiovisuaalsete programmide festivali (FIPA) võistlusprogrammis ja 2007. aastal Kanadas toimunud dokumentaalfilmide festivali EstDocs programmis.

## Viited

## Välislingid
*
Karksi maastikukaitseala

**Karksi maastikukaitseala** (ka Karksi ürgoru kaitseala) on kaitseala Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja, Karksi, Kõvaküla, Polli ja Univere külas ning Karksi-Nuia linnas.

Kaitseala pindala on 209,9 ha. Karksi maastikukaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta:
1) Karksi ürgoru maastikku ning sealse elustiku mitmekesisust;
2) allikaid ja allikasoid;
3) kaitsealuste taimeliikide kollase kiviriku ja eesti soojumika kasvukohti.
Kaitsealusel alal asuvad järgmised veekogud: Karksi põrguallikad, Karksi järv, Linnaveske järv, Halliste jõgi ja Kutsiku oja.

## Ajalugu

Aastal 1964 moodustati kaitseala (Karksi ürgoru kaitseala), mille eesmärk oli Karksi ürgoru ja Karksi paisjärve kaitse. Aastal 2016 laiendati olemasolevat kaitseala ja loodi selle põhjal praegune kaitseala.

## Vaata ka
*Karksi ürgorg
*Karksi järv
*Linnaveske järv
*Halliste jõgi
*Karksi põrguallikad
*Kutsiku oja

## Viited

## Välislingid
*
*
*Karksi maastikukaitseala kaitse-eeskiri Riigi Teatajas
Taebla vald (Lääne-Nigula kihelkond)

**Taebla vald** (saksa keeles *Taibel*) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vallamaja asus Võntküla külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Taebla, Kirimäe ja Konvere mõis.

1939. aasta vallareformiga liideti valla territoorium uue Taebla valla koosseisu. Samuti liideti uue valla koosseisu osa Palivere ja Lähtru vallast. Eraldiseisev Taebla valla Nõmme küla piirkond liideti aga Piirsalu vallaga.

## Viited

## Välislingid
*
Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus

**"Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus"** on 2013. aasta Eesti mängufilm. 

Filmi režissöör on René Vilbre. Filmi tootsid Baltic Entertainment Company ja Eesti Rahvusringhääling.

Peategelased, neli Haapsalus suvevaheaega veetvat last, uurivad kohaliku antiigipoe vargust, mille käigus varastati antiiksed kellad. Filmi tegevus toimub nii nüüdisaegses kui ka keskaegses Haapsalus. 

Filmis on ka seiku, mis on seotud Haapsalu piiskopilossi Valge Daamiga.

Filmiga koos valmis kuueosaline teleseriaal "Väikelinna detektiivid" (2014, ETV).

## Viited

## Välislingid
*
Poks 2016. aasta suveolümpiamängudel

**[[Poks]] [[2016. aasta suveolümpiamängud]]el** toimub Rio de Janeiros 9.–21. augustini. Võistlused peetakse näituste- ja messikeskuse Riocentro kuuenda paviljonis.

Mehed võistlevad kümnes ja naised kolmes kaalukategoorias.

Poksivõistlustel osaleb 286 sportlast (250 meest ja 36 naist).

## Võistlusalad
### Mehed
* Helveskaal (kuni 49 kg)
* Kärbeskaal (kuni 52 kg)
* Kukk-kaal (kuni 56 kg)
* Kergekaal (kuni 60 kg)
* I kergekeskkaal (kuni 64 kg)
* II kergekeskkaal (kuni 69 kg)
* Keskkaal (kuni 75 kg)
* Poolraskekaal (kuni 81 kg)
* Raskekaal (kuni 91 kg)
* Üliraskekaal (üle 91 kg)

### Naised
* Kärbeskaal (kuni 51 kg)
* Kergekaal (kuni 60 kg)
* Keskkaal (kuni 75 kg)

## Val Barkeri karikas
Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai helveskaalu (kuni 49 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Hasanboj Dusmatov (Usbekistan).

## Tulemused
### Mehed
#### Helveskaal (kuni 49 kg)



Finaal: 14. august 
Osavõtjaid: 22
Olümpiavõitja 2012: Zou Shiming, Hiina
[Ametlikud tulemused]


#### Kergekaal (kuni 60 kg)



Finaal: 16. august 
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2012: Vassõl Lomatšenko, Ukraina
[Ametlikud tulemused]


#### II kergekeskkaal (kuni 69 kg)



Finaal: 17. august 
Osavõtjaid: 28
Olümpiavõitja 2012: Serik Säpïev, Kasahstan
[Ametlikud tulemused]


#### Poolraskekaal (kuni 81 kg)



Finaal: 18. august 
Osavõtjaid: 26
Olümpiavõitja 2012: Jegor Mehhontsev, Venemaa
[Ametlikud tulemused]


#### Raskekaal (kuni 91 kg)



Finaal: 15. august 
Osavõtjaid: 18
Olümpiavõitja 2012: Oleksandr Ussõk, Ukraina
[Ametlikud tulemused]


### Naised
#### Kergekaal (kuni 60 kg)



Finaal: 19. august 
Osavõtjaid: 12
Olümpiavõitja 2012: Katie Taylor, Iirimaa
[Ametlikud tulemused]


## Medalitabel

## Välislingid
* Poks Rio de Janeiro olümpiamängude kodulehel
Ainult hulludele ehk Halastajaõde

**"Ainult hulludele ehk Halastajaõde"** (kasutatud ka pealkirja **"Halastajaõde"**) on 1990. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Arvo Iho. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film räägib haiglasse viidud noormehest, kes üritas enesetappu. Noormehe eest hoolitseb haiglas õde Rita, kes püüab noormehel elutahet taastada. Kõrvaltvaatajad on aga Rita peale pahased.

## Osatäitjad
*Margarita Terehhova – Rita
*Hendrik Toompere seenior – Olav
*Hendrik Toompere – Johan
*Lembit Ulfsak – Andres
*Mihkel Smeljanski – Viktor
*Vija Artmane – Siina
*Maria Avdjuško – Eva
*Jaan Tätte – Toomas
*Ines Aru – Ilse
*Katrin Kohv – Leida
*Marek Eerme – Sass
*Aire Koop – Marta
*Elmo Nüganen – miilits Rein

## Viited

## Välislingid
*
George Kennan

**George Kennan** (16. veebruar 1845 &ndash; 10. mai 1924) oli ameerika maadeuurija, kes sai tuntuks peamiselt Vene Impeeriumi võimu all olnud Kamtšatka ja Kaukaasia piirkonna külastamise järel valminud reisikirjadega. 

George Kennan on samal kuul ja päeval sündinud diplomaadi ja ajaloolase George F. Kennani lähisugulane.

Kennani järgi on nimetatud Kennani instituut Ameerikas.

## Tunnustus
*1898 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Teosed
* ''Tent Life in Siberia: Adventures Among the Koraks and Other Tribes in Kamtchatka and Northern Asia.'' New York: G.P. Putnam's Sons, 1870.
* *Siberia and the Exile System.* New York: The Century Co., 1891. Vol. 1 | Vol. 2
* ''Campaigning in Cuba.'' New York: The Century Co., 1899.
* "The Fight for Reform in San Francisco," *McClure's,* Sept. 1907 & Nov. 1907.
* ''A Russian Comedy of Errors, With Other Stories and Sketches of Russian Life.'' New York: The Century Co., 1915.
* *Folk Tales of Napoleon*
* *The Tragedy of Pelee*
Ivanivka (Illintsi rajoon)

**Ivanivka** (ukraina keeles Іванівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 206. Pindala on 1,2 km².
Kosrae keel

**Kosrae keel** on Mikroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Kosrae saarel, teistel Karoliinidel ja Naurul. 

2001. aastal oli keele kõnelejaid Mikroneesias 8000 ja kogu maailmas hinnatakse kõnelejate arvuks 9060. 

Kirjutamisel kasutatakse ladina tähestikku.

## Viited
Irina Rätsep

**Irina Rätsep** (aastatel 1969–1982 **Irina Jurjeva**; 16. oktoober 1946 Moskva – 9. august 2016) oli Eesti skulptor.

Ta sündis aastal 1946 Moskvas vene ja poola juurtega haritlasperes (vanemad olid juristid). Aastal 1956 asus perekond elama Tallinna. Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna 19. Keskkooli ja aastal 1972 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuri erialal.

Ta töötas aastatel 1972–1976 vabrikus Salvo kunstnikuna. Aastast 1976 tegutses vabakunstnikuna. Ta oli aastast  Eesti Kunstnike Liidu liige.

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996

## Välislingid
* Suri skulptor Irina Rätsep ERR kultuuriuudised, 12. august 2016
Mardipäev (film)

"**Mardipäev**" on 1989. aasta Eesti mängufilm. 

Filmi režissöör on Jaan Kolberg, tooja Tallinnfilm. Film räägib ebaharilikus võtmes pereliikmetevahelistest tülidest.

Film pälvis 1989. aastal Dušanbes toimunud XIII üleliidulisel filmifestivalil parima lühidebüütfilmi kategoorias eripreemia.

## Osatäitjad
*Liina Tennosaar – Monika
*Margus Tabor – Margus
*Mari Lill – ema
*Ants Ander – isa
*Olli Ungvere – vanaema
*Oskar Liigand – vanaisa
*Tarmo Nõu – Eerik
*Ingrid Gorbatov – Maria

## Viited

## Välislingid
*
Ivanivka (Vinnõtsja rajoon)

**Ivanivka** (ukraina keeles Іванівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 623. Pindala on 1,887 km².
Isiklikud planeedid

**Isiklike planeetide** hulka loetakse tänapäeva Lääne astroloogias Päike, Kuu ja kolm planeeti: Merkuur, Veenus, Marss. 

Need planeedid teevad Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale lühikese ajaga, nii et võivad ka ühes kalendrikuus sündinud inimestel asuda üsna erinevates sodiaagi punktides, kandes seega horoskoobis inimese individuaalsust. Nii kehastavad need planeedid teemasid, mis puudutavad iga inimest väga erineval ja isiklikul moel:
* isiklik teadvus (Päike)
* alateadlik tundemaailm (Kuu)
* kontakti-, suhtlus- ja käsitusvõime (Merkuur)
* stabiilsuse, eneseväärtustamise ja esteetikataju (Veenus)
*läbilöögivõime (Marss) 

## Viited
Ühiskondlikud planeedid

**Ühiskondlikeks planeetideks** ehk sotsiaalseteks planeetideks nimetatakse tänapäeva Lääne astroloogias planeete, mille asend näitab eelkõige inimese ja ühiskonna vahelisi suhteid.

Ühiskondlike planeetide hulka arvatakse Jupiter ja Saturn. Nende planeetide asend näitab inimese suhet välismaailmaga: kuidas ta omandab üldharivaid teadmisi ja neid edasi annab, millised on tema moraalsed põhimõtted, milline suhe on tal töökohustuste, piirangute, karjääri ja majandusstruktuuridega. Võrreldes isiklike planeetidega liiguvad ühiskondlikud planeedid sodiaagi ja teiste planeetide suhtes aeglasemalt, näidates olulisemaid arengusuundi, mis ühendavad ühe või mitme aastakäigu inimesi.

Jupiteri ja Saturni asend horoskoobis näitab astroloogide arvates, millistes valdkondades on välismaailm horoskoobiomaniku suhtes soosiv ning kus tuleb kogeda piiranguid, rasket tööd ja loobumisi.

## Viited
Transtsendentaalsed planeedid

Transtsendentaalsed ehk karma- ehk vaimsed ehk Saturni-tagused planeedid  on tänapäeva Lääne astroloogias Uraan, Neptuun ja Pluuto. Kuna nad liiguvad aeglaselt, veedavad nad ühes sodiaagimärgis palju aastaid. Nii on sageli tervel põlvkonnal vaimsed planeedid samades märkides.

Transtsendentaalsed planeedid vastutavad teemade eest, mis jäävad isiklike ja ühiskondlike planeetide teemadest kõrgemale. Nad kirjeldavad materiaalsuse (Saturn) piire ületavaid vaimseid printsiipe. Seda sümboliseerib ka asjaolu, et neid planeete ei ole taevas palja silmaga näha. Lisaks sümboliseerivad nad seda, mida Carl Gustav Jung nimetas kollektiivseks alateadvuseks. 

Kuna vaimsed planeedid avastati üsna hilja, ei kuulu nad astroloogia esialgsesse planeetide süsteemi, vaid on hiljem edukalt integreeritud. 

## Viited
Mscisłaŭ rajoon

**Mscisłaŭ rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1333 km². 2016. aasta seisuga elas seal 21 543 inimest.

Rajoon moodustati 17. juulil 1924. aastal. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Chodasy, Doŭhavičy, Kapačy, Krasnaja Horka, Lutnia, Mazałava, Mušyna, Padsołtava, Rakšyno, Raździełi, Saprynavičy ja Sialeci külanõukogu. Halduskeskus on Mscisłaŭ linn.


Унутраны двор ходасоўскай Сярэдняй Школы.jpg|Chodasy keskkooli hoov
Царква сьв. Ануфрыя.jpg|Sialec
Басценавічы. Царква (02).jpg|Bascenavičy
Мсьціслаў, пажарная вежа 2.jpg|Mscisłaŭ. Tuletõrjetorn


Rajooni suurimad jõed on Sož ja selle lisajõed Vichra, Čornaja Natapa ning Vołčas. Rajooni territoorium asub Orša-Mahiloŭ orundi nõlvadel,keskmiselt 180-200 meetri kõrgusel. Kõrgeim koht ulatub 239 meetrit üle merepinna.

2009. aasta seisuga olid elanikest 90,73% valgevenelased, 7,68% venelased ja 1,59% oli teistest rahvustest. 67,6% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 30,92% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 30,2% elanikke, vene keelt aga 67,64%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Infot rajooni kohta (*valgevene keeles*)
*Rajooni kaart
Aeg maha

**"Aeg maha"** on 1984. aasta Eesti joonisfilm.

Filmi režissöör ja stsenarist on Priit Pärn, kunstnikud Priit Pärn ja Miljard Kilk, helilooja Olav Ehala ja operaator Janno Põldma. Filmi tootis Tallinnfilm. Film esilinastus 20. mail 1985.

Film räägib kassist, kes kaotab aja ja satub seetõttu kummalistesse seiklustesse.

Film taastati 2007. aastal projekti "Eesti Film 100" raames.

## Auhinnad
* Varna animafilmide maailmafestival (Bulgaaria), peaauhind (1985)
* Üleliiduline filmifestival (NSV Liit), diplom fantaasia, leidlikkuse ja teravmeelsuse eest (1985)
* CINANIMA – International Animated Film Festival (Portugal), parim noorsoofilm (1985)
* ZINEBI – Bilbao International Festival of Documentary and Short Film (Hispaania), parim multifilm (1985)
* TPI filmifestival (Eesti NSV), Väike Hammasratas – parim lühifilm (1985)
* Rapla multifilmide festival (Eesti NSV), publiku auhind (1985)
* Nõukogude Eesti filmifestival (Eesti NSV), žürii auhind kõige teravmeelsemale multifilmile (1986)

## Viited

## Välislingid
*
Vaeste kirjanike maja

"**Vaeste kirjanike maja**" on 2012. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Manfred Vainokivi. Filmi tootis Filmivabrik.

Film toimub kirjaniku Peeter Sauteri viletsas korteris, kus on vaeste kirjanike kooskäimiskoht. Filmis kirjanikud filosofeerivad ja kurdavad viletsa elu üle.

## Viited

## Välislingid
*
*Veiko Märka, Vaese kineasti kaamera, Sirp, 2. november 2012
Balti tee

**Balti tee** all võidakse mõelda järgmist:
*Balti kett
*"Balti tee", Peeter Simmi 1989. aasta dokumentaalfilm
*Balti Tee, Läänemere-äärsete riikide matemaatikaolümpiaad
Põrm

**Põrm** on matmistalitluseks ette valmistatud inimese surnukeha või surnukeha jäänused.

## Välislingid
Kiri Ruhnust

"**Kiri Ruhnust**" on 2009. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Heilika Pikkov. Filmi tootis Silmviburlane.

Film räägib Ruhnu saarele läinud noorest õpetajast Kadrist. Tal tuleb õpetada 1. ja 2. klassi, kus mõlemas on 1 õpilane. Õpetamise käigus tutvub Kadri ka ruhnlaste omapärase eluoluga.

## Viited

## Välislingid
*
Karksi järv

**Karksi järv** (ka **Nuia järv** ja **Karksi paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas asuvas kaitsealuses Karksi ürgorus, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas ja Polli külas.

## Kirjeldus

Karksi järv asub Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas ja Polli külas. Üle järve viib Karksi ürgorgu läbiv Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee, järve paisul kulgeb Karksi-Nuia – Halliste tee.

Karksi järve pindala on 22,7 ha, keskmine sügavus 3,6 m, suurim sügavus 5,5 m, vee maht 840 000 m³ ja kõrgus merepinnast 58,5 m. Sügavaim koht asub väljavoolu juures. Järv asetseb loode-kagusuunal, järvest voolab läbi Halliste jõgi. Järves asub kaks saart pindalaga 0,23 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. 

Karksi järv on avalikult kasutatav veekogu, kaldal on koht puhkamiseks ja suplemiseks. Järv on kaitse all Karksi maastikukaitseala koosseisus.

Järves leidub hulgaliselt ahvenat ja särge.

## Ajalugu

Karksi järv paisutati Halliste jõele 1973. aastal. Tegemist on esimese tehisjärvega Eestis, mille põhi puhastati turbast ja võsast. Järv rajati eesmärgiga koguda vihmutusvett Polli katsebaasile, kuid leidis ka rohket kasutamist puhkekohana.

## Galerii

Karksi paisjärv.jpg|Karksi järv purskkaevuga
Karksi paisjärv loodekaldalt.jpg|Karksi järv ja truup


## Vaata ka
*Karksi maastikukaitseala
*Karksi ürgorg
*Halliste jõgi
*Linnaveske järv

## Viited

## Välislingid
*
*
*Karksi Nuia artificial lake. Aerial view YouTube video
Daam autos

"**Daam autos**" on 1992. aasta Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Peeter Urbla. Filmi tootsid Freyja Film ja Novoje Vremja.

Film on tehtud Sébastien Japrisot' romaani "Daam ja auto, päikeseprillid ja püss" ainetel.

## Viited

## Välislingid
*
Emumäe Eedi ja Lobi küla Kristjan

"**Emumäe Eedi ja Lobi küla Kristjan**" on 2009. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Manfred Vainokivi. Filmi tootis Filmivabrik.

Film räägib kahest kolleegist-konkurendist filmitegijast Kristjan Svirgsdenist ja Edvard Ojast, kes otsustavad teineteist külastada. Külastamisel tuleb ette tögamist ja mitmeid tüliasju.

## Viited

## Välislingid
*
Taheva vald (Hargla kihelkond)

**Taheva vald** (saksa keeles *Taiwola*) oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas ja Valga maakonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Taheva vald Laanemetsa vallaga. Vallamaja asus Hargla külas.

1921. aastal arvati Taheva vald Valga maakonna koosseisu.

Valla alal asus Taheva mõis ja Hargla kirikumõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Taheva valla maa-alast ja osaliselt senise Laanemetsa valla maa-aladest Taheva vald.

## Viited

## Välislingid
*
Tapa vald (Ambla kihelkond)

**Tapa vald** (saksa keeles *Taps*) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Tapa vald Lehtse vallaga.

Tapa vald moodustus Tapa mõisale kuuluvatele aladele jäänud asustusest. Esimene Tapa vallavanem, ehk tolle aja nimetusega „vallatalitaja“ (1866–1873) oli Gustav Steinberg, (1873–1892) Jaan Olesk, Vallakirjutajateks olid Tapa külakooli õpetajad W. Reinson ja A. Pohla.  Tapa valla  vallakohus asus Tapa külakooli ruumides ja teise astme kohus Paide ülemtalurahvakohus asus Paide kreisilinnas Paides.

Valla alal asus Tapa mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Tori vald (Tori kihelkond)

**Tori vald** (saksa keeles *Torgel*) oli vald Pärnumaal Tori kihelkonnas. Vallamaja asus Tori külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. Muudetud piirides asutati uus Tori vald.

Valla alal asus Tori mõis ja Tori kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Triigi vald

**Triigi vald** oli mitme Eesti valla nimi:
*Triigi vald (saksa keeles Kau), Harjumaal Kose kihelkonnas
*Triigi vald (saksa keeles Ottenküll), Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas
*Triigi vald (saksa keeles Feckerort), Saaremaal Karja kihelkonnas
Triigi vald (Kose kihelkond)

**Triigi vald** (saksa keeles *Gemeinde Kau*; 1891–1917 **Aleksandri vald**, saksa keeles *Alexander-Gemeinde*) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vallamaja asus Rava külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus mitu mõisat, teiste seas Triigi, Habaja ja Uue-Harmi mõis.

Vallas tegutses alates 1905. aastast Aleksandri kaheklassiline ministeeriumikool.

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Kariste vald

**Uue-Kariste vald** (saksa keeles *Neu-Karrishof*) oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Mulgi külas.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Valla alal asus Uue-Kariste mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati Volveti, Vana-Kariste, Uue-Kariste ja Pati vallast Tihemetsa vald.

## Viited

## Välislingid
*
Uuemõisa vald

**Uuemõisa vald** oli mitme Eesti valla nimi:
*Uuemõisa vald (saksa keeles Neuenhof), Läänemaal Haapsalu kihelkonnas
*Uuemõisa vald (saksa keeles Neuenhof), Läänemaal Ridala kihelkonnas
*Uuemõisa vald (saksa keeles Neuenhof), Saaremaal Pöide kihelkonnas
*Kose-Uuemõisa vald (saksa keeles Neuenhof), Harjumaal Kose kihelkonnas

## Vaata ka
*Uuemõisa mõis
Aapua

**Aapua** on küla Rootsis Norrbotteni läänis Övertorneå vallas. Asub 12 km kaugusel Soome piirist ühendusteel läänimaantee 392 ja riigimaantee 99 vahel, Aapuajärvi põhjakalda lähedal.

Aapuas asub organisatsiooni Svenska Tornedalingars Riksförbund – Tornionlaaksolaiset peakontor.

## Viited
Uuemõisa vald (Pöide kihelkond)

**Uuemõisa vald** (saksa keeles *Neuenhof*) oli vald Saaremaal Pöide kihelkonnas. Vallamaja asus Uuemõisa külas.

Vald eksisteeris 1866–1939. 1939. aasta vallareformiga arvati vald Pöide valla koosseisu.

Valla alal asus mitu mõisat, nende seas Uuemõisa, Orissaare, Keskvere.

## Viited

## Välislingid
*
Fritsud ja blondiinid

**"Fritsud ja blondiinid"** on 2008. aasta Eesti-Läti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Arbo Tammiksaar. Filmi tootis Kuukulgur Film.

Film räägib Baltimaade näitlejatest (peamiselt Tõnu Aavast, Uldis Lieldidžsist ja Algimantas Masiulisest), kes kehastasid Nõukogude võimu ajal vaenlasi. Nõukogude ajal oligi kombeks kasutada mängufilmides fašisti- ja spioonirollides Baltikumi näitlejaid.

## Viited

## Välislingid
*
Toržoki rajoon

**Toržoki rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis.

Suuremad jõed on Tvertsa, Tma ja Ossuga.

Rajoonis on 22 külaasundust 459 asulaga. Suuremad külad on Slavnõi, Gruzinõ ja Võssokoje. Rajooni keskus on Toržoki linn, mis ei kuulu rajooni.

Rajooni läbib Peterburi-Moskva maantee (M10) ja mitmed raudteed.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Tuhala vald (Kose kihelkond)

**Tuhala vald** (saksa keeles *Toal*) oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Tuhala vald Kose-Uuemõisa vallaga. 

1. jaanuaril 1925 eraldati Tuhala vald taas Kuivajõe vallast, jagati aga 1. aprillil 1939 Kuivajõe valla ja Rae valla vahel.

Valla alal asus Tuhala mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Tõlliste vald (Sangaste kihelkond)

**Tõlliste vald** (saksa keeles *Teilitz*) oli vald Sangaste kihelkonnas Tartu- ja Valga maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Tõlliste küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939.

1921. aastal arvati Tõlliste vald Valga maakonna koosseisu.

1939. aasta vallareformiga moodustati osaliselt a) senise Tõlliste valla maa-alast; b) senise Laatre valla maa-alast; c) senise Sooru valla maa-alast; d) senise Sangaste valla maa-aladest; e) senise Karula valla maa-aladest; f) senise Keeni valla maa-aladest Tõlliste vald.

Valla alal asus Tõlliste ja Uniküla mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kaire Innos

**Kaire Innos** (sündinud 4. augustil 1970) on eesti epidemioloog. 

Ta lõpetas aastal 1994 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal ning aastal 2000 sai sealt ka doktorikraadi. Tema teadustegevuse põhiteemad on epidemioloogiliste andmete kvaliteet ning vähiepidemioloogia. Aastal 2000 anti talle Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduspreemia. 

Kaire Innos töötab aastast 2013 Tervise Arengu Instituudis epidemioloogia ja biostatistika osakonna juhatajana ning on külalislektor Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.

## Viited
Gaas! Gaas! Gaas!

**"Gaas! Gaas! Gaas!"** on 1931. aasta Eesti populaarteaduslik film, õppefilm. Filmi režissöör on Theodor Luts. Filmi tootis Theodor Lutsu Filmiproduktsioon.

Film räägib, kuidas gaasiohu või gaasirünnaku eest end kaitsta.

## Viited

## Välislingid
*
Jonathan Austraaliast

**"Jonathan Austraaliast"** on 2007. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Sulev Keedus. Filmi tootis F-Seitse.

Film räägib Mustjala lihtrahva igapäevaelust, mis on täis probleeme ja kus juuakse palju viina. Elanike lootused suurenevad, kui Mustjalga ehitatakse süvasadam ja sinna tuleb kruiisilaev Lili Marleen. Siiski ei muutu elanike igapäevaelus midagi ja ka laevaettevõte läheb pankrotti.

Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle dokumentaalfilmi ja mängufilmi "Sügisball" Eesti aasta filmideks.

## Viited

## Välislingid
*
Kaks paari ja üksindus

**"Kaks paari ja üksindus"** on 1984. aasta Eesti telemängufilm. Filmi režissöör on Tõnis Kask. Filmi tootis Tallinnfilm.

Film on tehtud O. Henry jutustuste ainetel.

## Osatäitjad
*Ligita Skujiņa – Tildy
*Andrejs Žagars – Mike
*Ita Ever – perenaine
*Heino Mandri – boss
*Tatjana Bassova – Cecilia
*Urmas Ott – Karl
*Sulev Luik – viiuldaja
*Kaljo Kiisk – farmer
*Ilmar Tammur – koeraomanik
*Roman Baskin – restorani peremees
*Ferdinand Veike – galanteriikaupluse peremees
*Gunnar Kilgas – vanglaülem
*Egon Nuter – detektiiv Renson
*Rein Oja – bossi ihukaitsja
*Paul Poom – Cowm
*Tene Ruubel – ettekandja
*Vladimir Sapožnin – muusik
*Eero Spriit – mees punases sviitris
*Kaupo Suuster – mees kikilipsuga
*Raul Tammet – mees armiga

## Viited

## Välislingid
*
Kolme katku vahel (film)

**"Kolme katku vahel"** on 1970. aastal Eestis valminud telemängufilm. Filmi režissöör-lavastaja on Virve Aruoja ja režissöör Jaan Tooming. Filmi tootis Eesti Telefilm.

Film on Jaan Krossi samanimelise romaani osa ekraniseering.

## Osatäitjad
*Georg Ots – Balthasar Russow
*Raine Loo – Elsbet
*Ants Eskola – Märten
*Voldemar Panso – Maidel
*Endel Pärn – Gandersen
*Jaan Tooming – Slahter
*Heino Mandri – Topff
*Ago-Endrik Kerge – Wolter, Maideli poeg
*Aarni Romppainen – Tiesenhausen
*Irja Aav – Epp
*Ants Lauter – asevalitseja Horn

## Viited

## Välislingid
*
Kuraditõestus

**"Kuraditõestus"** on 2008. aasta Eesti üliõpilasfilm. 

Filmi režissöör on Janno Jürgens. Filmi tootis Balti Filmi- ja Meediakooli filmiosakond.

Film valmis Balti Filmi- ja Meediakooli filmiosakonna üliõpilase Janno Jürgensi bakalaureuseõppe kursusetööna. Film on tehtud A. H. Tammsaare teose "Põrgupõhja uus Vanapagan" ainetel.

## Viited

## Välislingid
*
Kuum külm sõda: Haukka grupp

**"Kuum külm sõda: Haukka grupp"** on 2005. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on René Vilbre. Filmi tootis Ruut Pictures.

Film räägib Teise maailmasõja ajal 1943. aastal Soome poolt loodud, Haukka nime all tuntuks saanud raadioluuregrupist, mis saadeti Saksa okupatsiooni all olnud Eestisse.

## Viited

## Välislingid
*
Tsvižõn

**Tsvižõn** (ukraina keeles Цвіжин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 234. Pindala on 0,554 km².
Müümise kunst

**"Müümise kunst"** on 2006. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöörid on Jaak Kilmi ja Andres Maimik. Filmi tootis Kuukulgur Film.

Film räägib turumajanduslikus ühiskonnas müügi seotust.

## Viited

## Välislingid
*
Põhjakonn (täpsustus)

**Põhjakonn** võib tähendada mitmesuguseid asju.
*"Põhja konn", 1959. aasta Eesti nukufilm
*"Põhjakonn", 2007. aasta Eesti animafilm
*"Põhjakonn", Vaiko Epliku laul
*Põhjakonn, Eesti Kaitseliidu õppus
*Põhja konn, üleloomulik tegelane Friedrich Reinhold Kreutzwaldi samanimelises muinasjutus
*Põhja Konn, eesti ansambel

## Vaata ka
*põhja-konnarohi
*Põhjakonna trepp
William Tierney Clark

**William Tierney Clark** (23. august 1783 Bristol, Gloucestershire – 22. september 1852 Hammersmith, London) oli inglise ehitusinsener ja sillaehitaja.

Ta projekteeris esimese rippsilla üle Thamesi jõe – Hammersmithi silla (valminud 1827). 1839. aastal projekteeris ta krahv István Széchenyi kutsel esimese alalise silla üle Doonau jõe ühendamaks Buda ja Pesti (Széchenyi kettsild, valminud 1849).

Tema projekti järgi on rajatud ka Marlow' rippsild üle Thamesi jõe Marlow's Buckinghamshire'is (ehitatud 1829–1832) ja Norfolki rippsild üle Aduri jõe Shoreham-by-Seas Lääne-Sussexis (valminud 1834, asendatud 1923).

## Tunnustus
*1837 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

## Vaata ka
*Adam Clark

## Välislingid
Adam Clark

**Adam Clark** (14. august 1811 Edinburgh – 23. juuni 1866 Buda) oli šoti päritolu ehitusinsener ja sillaehitaja Ungari kuningriigis.

## Kettsild

Krahv István Széchenyi kutsel juhtis ta aastatel 1842–1849 Kettsilla ehitamist. Sild oli esimene alaline sild üle Doonau jõe, mis ühendas jõe vastaskallastel asuvaid Budat ja Pesti. 1848. aasta Ungari revolutsiooni ajal õnnestus Clarkil ära hoida kettsilla õhkimine.

## Lossitunnel

Ta projekteeris aastatel 1853–1857 ning juhtis kaeve- ja ehitustöid Buda kindluslinnaku aluse ja 350 meetri pikkuse tunneli rajamisel.

## Mälestuse jäädvustamine

*Tema järgi nimetati väljak Budapestis (Adam Clarki väljak)
*2011. aastal lasi Ungari riigipank käibele Adam Clarki kujutisega 5000-forintise kullast meenemündi.

## Isiklikku
1855. aastal abiellus ta Ungaris ja jäigi sinna elama. Peres sündis kolm last.

## Vaata ka
*William Tierney Clark

## Välislingid
Hammersmithi sild

**Hammersmithi sild** (inglise *Hammersmith Bridge*) on rippsild üle Thamesi jõe Hammersmithis Londonis. Sild ühendab Hammersmithi jõe põhjakaldal Richmond upon Thamesiga jõe lõunakaldal.

Praegune sild on arvult teine alaline sild samas asukohas.

Hammersmithi sild arvati 1983. aastal 2. järgu arhitektuurimälestiseks.

## Silla rajamine
Esimese alalise silla Hammersmithis projekteeris William Tierney Clark. 1827. aastal avatud sild oli esimene rippsild Thamesil. Sild oli sepisrauast valmistatud 8 kettkanduriga, keskmise ava sille oli 121,9 m. 

## Teine sild
1880. aastatel asendati olemasolev sild uuega – vanadele sillasammastele ehitati uus sildeehitis. Uue rippsilla projekteeris insener Joseph Bazalgette.

## Rekonstrueerimine
1973. aastal sild rekonstrueeriti ja aastatel 1997–1998 remonditi. 

## Välislingid
Linnaveske järv

**Linnaveske järv** (ka Linnaveski paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku lõunaosas asuvas kaitsealuses Karksi ürgorus, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas ja Karksi külas.

## Kirjeldus

Järve pindala on 3,9 ha ja kõrgus merepinnast 64 m. Järv asetseb loode-kagusuunal, sellest voolab läbi Halliste jõgi. Järvest 100 m allavoolu asub Karksi järv. Järve ääres ürgoru serval asuvad Karksi ordulinnuse varemed ja Karksi kirik.

Linnaveske järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järv on kaitse all Karksi maastikukaitseala koosseisus.

## Vaata ka
*Karksi maastikukaitseala
*Karksi ürgorg
*Halliste jõgi
*Karksi järv

## Viited

## Välislingid
*
*
Ivanivka (Stavõštše rajoon)

**Ivanivka** (ukraina keeles Іванівка) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Stavõštše rajoonis. Elanike arv on 1300. Pindala on 4,631 km².
Rubanka (Kozjatõni rajoon)

**Rubanka** (ukraina keeles Рубанка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 141. Pindala on 1,56 km².
Querétaro osariigi lipp

**Querétaro lipp** on Querétaro osariigi lipp.

Lipul on valgel taustal osariigi vapp. Lipu küljepikkuste suhe on 4:7.

## Vaata ka
*Querétaro osariigi vapp

## Viited
Quintana Roo osariigi lipp

**Quintana Roo lipp** on Quintana Roo osariigi lipp.

## Endised lipud

Fail:Flag of the Republic of Yucatan.svg| Republica de Yucatáni lipp (1841)


## Vaata ka
*Quintana Roo osariigi vapp

## Viited
Hatu vald

**Hatu vald** (saksa keeles *Hattoküll*) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1890. 1891 liideti Hatu vald Nõva vallaga ja 1893 Padise vallaga.

Valla alal asus Hatu mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kalju vald

**Kalju vald** (saksa keeles *Gross-Kaljo*) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas, mis eksisteeris 1866–1930.

Kolovere ja Kalju vallavalitsus kasutasid ühist, 1895. aastal valminud vallamaja Maidla külas (tänapäeval on seal Ullimulla talu).

1. aprillil 1930 ühines Kalju vald Koluvere vallaga ning moodustus Kolovere-Kalju vald. Kaks valda ühendati kohtu- ja siseministri 1930. aasta 11. märtsi otsusega, millele eelnes Lääne maavolikogu otsus 21. detsembril 1929.

Valla alal asusid Kalju, Leila ja Maidla küla.

## Viited

## Välislingid
*
Pandivere vald

**Pandivere vald** (saksa keeles *Pantifer*) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Pandivere vald Porkuni vallaga.

Valla alal asus Pandivere mõis.

## Viited

## Välislingid
*
Paslepa vald

**Pas(s)lepa vald** (saksa keeles *Paschlep*) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vallamaja asus praeguse Hara küla aladel.

Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli Paslepa posti-telefoni agentuur, Einby, Eistrepa ja Paslepa küla postitalu ning Noarootsi ja Pürksi kirjatalu (1934).

1939. aasta vallareformiga liideti valla territoorium uue Noarootsi valla koosseisu.

Valla alal asus teiste seas Paslepa mõis, Pürksi mõis, Noarootsi kirikumõis.

## Viited

## Välislingid
*
Trammiliiklus Szczecinis

Poola linnas Szczecinis on 12 trammiliini. Trammiteede kogupikkus on ligikaudu 65,5 km, liinide pikkus 114 km. Trammiliine teenindab kaks depood. Liinidel on 104 peatust ja liine teenindab 204 vagunit. Rööpmelaiuseks on standardne 1435 mm. Trammiliiklus algas Szczecinis 1879. aastal.

Trammiliiklust Szczecinis korraldab ühistranspordifirma Tramwaje Szczecińskie.

## Liinid
2016. aasta seisuga on käigus järgmised liinid:

## Trammipark

## Viited

## Välislingid

* Szczecini trammipargi koduleht
* Pildigalerii Szczecini trammidest