open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tarapita (rühmitus)

**Tarapita** oli kirjanduslik rühmitus, mis tegutses aastatel 1921–1922; anti välja 7 numbrit samanimelist ajakirja. Tegemist oli eelkõige kirjanduspoliitilise rühmitusega, mis teadvustas kultuuri kehva olukorda ning võitles kirjanduse ja kultuuri parema koha eest uues ühiskonnas. Erinevalt Noor-Eestist ja Siurust jätsid tarapitalased tagaplaanile tundeelamused ning asusid kohe analüüsima ja üldistama, astudes nii võitlusesse ohtlike sotsiaalsete pahedega. Korduvalt olid tarapitalastel kõne all noorte olukord, haridus ja tulevikuperspektiivid. Lisaks esinemistele trükisõnas korraldas Tarapita 1921. aastal kirjandusliku ringreisi, kus kanti ette programmilisi kõnesid ja ilukirjanduslikku uusloomingut. Tähelepanuväärne on see, et kuigi Tarapita rühmitusena tegutses lühikest aega, suutsid kõik hiljem nii erinevate vaadetega autorid koonduda küllaltki ühtseks ja tugevaks "löögirühmaks".

## Tarapita liikmed

*Albert Kivikas 
*Johannes Semper 
*Marie Under
*Artur Adson
*Johannes Vares-Barbarus
*Friedebert Tuglas (Tarapita toimetaja)
*August Alle
*Jaan Kärner 
*Aleksander Tassa

## Tarapita manifest

"Millal oleme sisse hinganud nii lämmatavat õhku, kui nyyd - tõusikluse joovastuspäivil? 

Ummiku on lykat vaimline kultuur. Lämbuman edasiviivad jõud. Halvat tööliste liikumine. Haritlastest saand ärimees, võimumees, ametnik. Noorsoo käärivad mahlad juhitakse vaimu aladelt sporti, sõjatsevva skoutismi. Tugevast sääremarjast on kyllalt kultuuriks. 

Vaimlist palet ei olegi ega taheta. Ideaali- ja ideedelage kodanlus tunneb instinktiivselt loovan vaimun vaenlast oma võimule. Sest vaim tahab selgust, võim segasust. Loov vaim on orb praegusen yhiskonnan. Kultuuri all mõistetakse veel kõige enam koolipingi eest hoolitsemist. Kirjastatakse veel ainult koolikirjandust. Sest muul pole turuväärtust. Arusaamine kõrgemaist vaimlistest väärtustest ei mahu väikekodanlase aktsiatega tapetseerit pääajju."

## Viited

## Kirjandus
* Friedebert Tuglas, "Kirjandusloolisi pisivesteid". Loomingu Raamatukogu 1969, nr 22, lk 44–69 (valik kaastöid Tarapita rubriigile "Luukamber") 
* Eesti kirjanduse ajalugu, IV köide, 1. raamat, Eesti Raamat, Tallinn 1981, lk 39–43, autor August Eelmäe
* Toomas Haug, ""Tarapita" ja tarapitalased" – Keel ja Kirjandus 1983, nr 1, lk 8–19 ja nr 2, lk 61–72

## Välislingid
* Tarapita!,Tarapita nr 1/1921-1922
* Tarapita digiteeritud numbrid
Eelsüüteküünal

**Eelsüüteküünal** on elektriline seadis, mida kasutatakse diiselmootorite käivitamise lihtsustamiseks.

Diiselmootorid, erinevalt bensiinimootoritest, ei kasuta küttesegu süütamiseks süüteküünlaid. Eelsüüteküünal on hõõgkuum seade põlemiskambris, mille temperatuur on piisav selleks, et diislikütus rõhu all tema läheduses  süttiks. Mõnel juhul võivad eelsüüteküünlad hõõguda ka mootori töö ajal, üldjuhul küll mitte täisvõimsusega, näiteks seni, kuni jahutusvedelik on saavutanud kindla temperatuuri.

Eelsüüteküünal hõõgub valgelt. Küünal hõõgub eredamalt otsa poolt, vastasel korral ei tööta ta õigesti ja vajab vahetamist.

Sõltuvalt mootorist võivad eelsüüteküünlad olla ühendatud jadamisi või rööbiti.

Mõnel autol, sealhulgas kõigil vanematel autodel, on võimalik mootorit käivitada, kui eelsüüteküünlad on sisse lülitatud. Mootori kuumus koos elektrist saadud kuumusega võib eelsüüteküünla kergesti läbi põletada. Läbipõlenud eelsüüteküünaldega diiselmootori käivitamine madalatel temperatuuridel on väga raske. Sellepärast on oluline, et elektrivool läbi eelsüüteküünla mõne aja pärast katkeks. Tänapäevastel autodel takistavad releed mootori käivitamist sisselülitatud eelsüüteküünalde korral.

Tavalise eelsüüteküünla võimsus on ligikaudu 150 vatti.

## Viited
Ja päike tõuseb

"**Ja päike tõuseb**" on Ernest Hemingway esikromaan. Romaan on pilguheit niinimetatud kadunud sugupõlvele, mis kannatab Esimese maailmasõja armide all. 

Raamatu pealkiri on võetud Vana Testamendi Koguja raamatust 1.5: *"Ja päike tõuseb ja päike loojub ning läheb tagasi oma paika, kust ta jälle tõuseb."*

## Sisu
Raamatu peategelased on Jake Barnes ja ta sõbrad-tuttavad, kelle elu möödub lõbutsedes, juues ja pidutsedes, kuid mis on ometi kantud sügavast isiklikust traagikast. Sisemine valu hoitakse aga endas – mured juuakse maha, et mitte mõelda. Neil puudub võime luua tugevaid sidemeid ning isegi millestki sügavamalt hoolida. Tegelastevahelised kõnelused on justkui sunnitud ja monotoonsed, kasutatakse pidevalt samu fraase. Inimesi (selles raamatus Robert Cohni), kes on sõjast enamasti mõjutamata jäänud, põlastatakse, peetakse hulludeks, sest nad on veel võimelised pühenduma ja tõeliselt armastama. Romaani sõlmpunktiks on *fiesta* Pamplonas, mis toob peategelaste suhetesse suuri muudatusi.

## Eestikeelsed väljaanded
* "Ja päike tõuseb". Eesti Riiklik Kirjastus, 1961.
* "Ja päike tõuseb". Eesti Raamat, 1978.
* "Ja päike tõuseb. Fiesta". Pegasus, 2007. ISBN 9789949425563
* "Ja päike tõuseb". Eesti Päevaleht, 2007. ISBN 9788498199260

## Välislingid
* Peeter Olesk, "Romaaniülikool: Ernest Hemingway "Ja päike tõuseb"" – Eesti Päevaleht, 25. jaanuar 2008.
XL-Studio

**XL-Studio** on fotostuudio Tallinna lähedal Kiili vallas Mõisakülas. See on Eesti suurim fotostuudio. 

## Välislingid
*Koduleht (*enamus inglise keeles*)
Arthur Bentley

**Arthur Fisher Bentley** (16. oktoober 1870 Freeport, Illinois – 21. mai 1957 Paoli, Indiana) oli USA politoloog ja filosoof, kes töötas epistemoloogia, loogika ja lingvistika alal ning kes on andnud poliitikateadusesse panuse biheivioristliku metodoloogia näol. 

## Haridus
Ta sai bakalaureusekraadi 1892. ja doktorikraadi 1895. aastal Johns Hopkinsi Ülikoolist.

## Töö
Bentley 1908. aastal ilmunud raamat "The Process of Government" avaldas poliitikateadusele mõju peamiselt 1930.–1950. aastatel. Ta on mõjutanud ka Chicago koolkonda.

Bentley pidas oluliseks gruppide sekkumise tähtsust poliitilisse ellu ja pidas seda üheks legitiimsuse aluseks. 

## Välislingid
* Inimese nahk: Filosoofia viimane kaitseliin. Akadeemia nr 11, 2009. Tlk. Silver Rattasepp.
Lähistroopika

**Lähistroopika** on Maa piirkond troopika ja parasvöötme vahel, mis üldiselt vastab lähistroopilisele kliimavöötmele. 

Lähistroopikas on õhutemperatuurid aasta jooksul üle 0 kraadi, suvi on palav ja talv on soe. Sademete hulk ja jaotus aasta jooksul sõltub konkreetsest asukohast. 

Vahemere piirkonnas on suvi kuiv ja talv niiske. Niiskes lähistroopikas on suvi vihmane ja talvel sajab vähem. Kuivas lähistroopikas sajab vähe ja aasta läbi üsna ühtlaselt, suvel natuke rohkem.

Lähistroopilisse taimestikku kuuluvad igihaljad puud ja hõredad põõsastikud. Paljudes kohtades on looduslik taimestik asendatud kultuurmaastikuga. Kasvatatakse oliive, tsitruseid (sidruneid, apelsine, mandariine, greipe), kuivas lähistroopikas teepõõsad. Loomakasvatuse peamised harud on lamba- ja kitsekasvatus.

Lähistroopika on paljude tsivilisatsioonide sünnikoht. Lähistroopikas tekkisid ja arenesid Vana-Kreeka, Vana-Rooma, Hiina, Jaapani ja muud tsivilisatsioonid. Selles piirkonnas asuvad maailma vanimad linnad – Damaskus, Ateena, Rooma jms.
Toivo Õunap

**Toivo Õunap** (kuni 1936 **Hildebert Õunap**; 23. mai 1913 Viljandi – 17. juuni 2000 Viljandi) oli eesti sportlane (kergejõustiklane) ja sporditegelane. 

Ta õppis Viljandis Kantreküla algkoolis ja Viljandi II algkoolis. Lõpetas Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi 1932. Sõjakooli aspirant.

Tartu Ülikoolis õppis ta majandust 1932–1938, siis Poola kehalise kasvatuse ülikoolis 1936 ning Tartu Ülikoolis kehalist kasvatust 1939–1942, mil lõpetas. Akadeemiliselt oli ta algul Korporatsioon Vironia, siis 1932 Üliõpilasselts Liivika liige. 

Töötas aastatel 1941–1945 muu hulgas ka Põltsamaa Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana.

Viibis 1945–1949 poliitvangina Sverdlovski oblastis Krasnoturinski vangilaagris, seejärel samas asumisel. Naasis Eestisse. 

## Sportlasena
Eesti meister 1939. aastal kolmikhüppes (14.11) ja kümnevõistluses (6179 punkti).

## Isiklikku
Tema isa oli metsatööstur Johan Õunap ja ema oli Alide Õunap (sündinud Kõre). 

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Biograafia ESBL-is
*Toivo Õunapi sporditulemused
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Viljandi vanal kalmistul
Aleksander Rjabov

**Aleksander Rjabov** (28. august 1928 – 27. august 2005) oli Eesti dirigent ja klarnetist. Ta oli hinnatud džäss- ja kammermuusik.

## Isiklikku
Tema vend Georg Rjabov oli Eesti NSV ja Venemaa jalgpallur.
Tema abikaasa oli pianist ja klaveripedagoog Evi Ross.

## Tunnustus
*1989 – Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*1999 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Välislingid
*Nekroloog Postimehes
Novokuibõševsk

**Novokuibõševsk** on linn Venemaal Samara oblastis. Asub Volga vasakul kaldal, 20 km Samarast edelas.

Asula tekkis 1946. aastal rajatud naftatöötlusvabriku juurde, linnaõigused sai 1952. aastal. 

## Viited

## Välislingid
*http://www.novokuybishevsk.ru/
1950. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused

**[[1950]]. aasta [[korvpalli maailmameistrivõistlused]]** olid 1. maailmameistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 22. oktoobrist 3. novembrini Buenos Aireses Argentinas. Osales kümme korvpallikoondist. Argentina võitis kuldmedali, alistades Ameerika Ühendriigid 64-50 ning ühtlasi võites kõik 6 mängu. Enim punkte viskas turniiril hispaanlane Álvaro Salvadores, keskmiselt 13,7 punkti mängu kohta.

## Osalejad
* Ameerika Ühendriigid
* Argentina
* Brasiilia
* Egiptus
* Ecuador
* Hispaania
* Jugoslaavia
* Peruu
* Prantsusmaa
* Tšiili
* Uruguay

## Välislingid

*Tulemused
*USA koondis 1950. aasta MM-il
Sügisulg

**"Sügisulg"** on Pärnu linna ja maakonna noorte laulukonkurss. 

Konkurss toimus esimest korda 2001. aastal Raeküla Gümnaasiumi muusikaõpetaja Kadri Keskküla eestvedamisel. Alates 2003. aastast toimub "Sügisulg" Pärnu Kontserdibüroo korraldamisel.

Võistlus on mõeldud 3–19-aastastele lastele ja noortele ning toimub mitmes vanuserühmas. Mitmel päeval toimuvatest eelvoorudest pääseb kahele eri vanuserühma finaalkontserdile edasi 50 noort. Lõppvoorus saadab lauljaid kutselistest muusikutest koosnev saateansambel. Laulukonkursi nooremad võitjad esindavad Pärnumaad üle-eestilisel võistulaulmisel "Laulukarussell". 

## Viited
Hookuspookus

**"Hookuspookus"** (originaalpealkirjaga **"Hocus Pocus"**) on Kurt Vonneguti 1990. aastal ilmunud romaan.

## Sisukokkuvõte
Oodates kohtumõistmist, avastab Vietnami sõja veteran, kolledžiõpetaja ja vangivalvur Eugene Debs Hartke, et ta on tapnud täpselt niipaju inimesi kui paljude naistega tal on elu jooksul olnud seksuaalsuhe. Selle kokkusattumuse tõttu lööb kõikuma peategelase ateistlik maailmavaade. Fiktiivse autobiograafia kaudu esitab Vonnegut "Hookuspookuses" teravmeelse nägemuse maailma absurdsusest ning nii mõnegi vaimuka idee, kuidas sellega toime tulla.

## Eesti keeles
Romaani tõlkis eesti keelde Lauri Liiders, toimetas Margit Arusoo. Raamat ilmus kirjastuselt Tänapäev 2006. aastal.
Kaassõna

**Kaassõna** ehk **adpositsioon** kuulub lauses käändsõna juurde ja ta konkretiseerib tähendust.

Kaassõnad võivad asetseda käändsõna järel või ees. Vastavalt sellele nimetatakse neid tagasõnadeks ja eessõnadeks. Valdav osa eesti kaassõnadest on tagasõnad. Kaassõnad võivad muutuda üksikutes käänetes: (laua) ***peale***, (laua) ***peal***, (laua) ***pealt***.

## Kaassõnaliigid

*Kohakaassõnad: (seina) ***ääres***, (maja) ***taga***, (laua) ***ümber***, ***mööda*** (teed)
*ajakaassõnad: (loengu) ***kestel***, ***pärast*** (sööki) 
*põhjuskaassõnad: (haiguse) ***tõttu***, ***tänu*** (heatahtlikkusele)
*viisi- ja seisundikaassõnad: (üksteise) ***võidu***, (epideemia) ***küüsis***
*vahendi- või abinõukaassõnad: (kaaslaste) ***abil***, (tarkuse) ***varal***
*suhtumis- või suhtekaassõnad: (minu) ***meelest***, (usinuse) ***poolest***
*hulga-, mõõdu- ja määrakaassõnad: (mitme) ***võrra***, ***üle*** (kümne)

## Kaassõnade kasutuse laienemine

On kaassõnu, mille kasutus on aja jooksul laienenud. Võõrmõju tulemusel on toimunud teatav süntaktiline nihe. Kaassõna '''''tänu''''', aga ka '''''läbi''''' ja *üle*, kasutuse laienemist peab Mati Hint väga ilmekaks vene mõju näiteks. Vastavad muutused kirjakeeles on aga keelekorraldajate poolt palju taunimist leidnud.

**Kaassõnal ''tänu***, mis kuulub põhjuskaassõnade hulka, on olnud algselt positiivne tähendus. Seetõttu pole seda soovitatav kasutada negatiivses kontekstis. Kui väljendatakse millegi halba tagajärge, sobiks kasutada sõna ***tõttu*** või ***pärast***.

Näiteid valest kasutusest:

Euroliidu veetrahvi otsus võib tulla 
***tänu***
 Narvale. 
Kas eestlaste pensioniraha haihtub 
***tänu***
 Eesti kõrgele inflatsioonile?

***Tänu***
 valetunnistusele sai ta ebaõiglaselt karistada.
Võistlus tuli 
***tänu***
 halvale ilmale üldse ära jätta.

***Tänu***
 töökoha kaotusele on pereisa sunnitud laenu võtma.

Võrdle: valetunnistuse ***tõttu***, halva ilma ***tõttu***, töökoha kaotuse ***tõttu**''

## Vaata ka
* Määrus

## Välislingid
* Kaassõnad
351

**351. aasta**

Sajandid: 3. sajand - **[[4. sajand]]** - 5. sajand

Aastakümned: 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad 340. aastad - **[[350. aastad]]** - 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad 400. aastad 

Aastad: 346 347 348 349 350 - 351 - 352 353 354 355 356
----

## Sündmused

* ...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* ...
755

**755. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - **[[750. aastad]]** - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 

Aastad: 750 751 752 753 754 - 755 - 756 757 758 759 760
----

## Sündmused

*...

## Sündinud

* ...

## Surnud

* Abu Muslim
757

**757. aasta** (**DCCLVII**) oli 8. sajandi 57. aasta.

## Sündmused
* 29. jaanuar – Mõrvati An Lushan, kes oli Hiinas juhtinud mässu Tangi keisririigi vastu.

## Sündinud

* ...

## Surnud
* 29. jaanuar – An Lushan, Hiina kindral
* Stephanus II, paavst
F-duur

**F-duur** ehk **fa-mažoor** on F-st üles ehitatud mažoorne helirida.

*F-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: f - g - a - b - c - **[[des]]** - e - f
*F-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: f - g - a - b - c - **[[des]]** - **[[es (muusika)|es]]** - f 

## Vaata ka
*Mažoor
B-duur

**B-duur** ehk **si-[[bemoll]]-mažoor** on B-st üles ehitatud mažoorne helirida.

*B-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: b - c - d - es - f - **[[ges]]** - a - b
*B-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: b - c - d - es - f - **[[ges]]** - **[[as (muusika)|as]]** - b 

## Vaata ka
*Mažoor
Es-duur

**Es-duur** ehk **mi-[[bemoll]]-mažoor** on Es-ist üles ehitatud mažoorne helirida.

*Es-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: es - f - g - as - b - **[[ces]]** - d - es
*Es-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: es - f - g - as - b - **[[ces]]** - **[[des]]** - es 

## Vaata ka
*Mažoor
As-duur

**As-duur** ehk **la-[[bemoll]]-mažoor** on As-ist üles ehitatud mažoorne helirida.

*As-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: as - b - c - des - es - **[[fes]]** - g - as
*As-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: as - b - c - des - es - **[[fes]]** - **[[ges]]** - as 

## Vaata ka
*Mažoor
Des-duur

**Des-duur** ehk **re-[[bemoll]]-mažoor** on Des-ist üles ehitatud mažoorne helirida.

*Des-duur helirida loomulikus mažooris
: des - es - f - ges - as - b - c - des
*Des-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: des - es - f - ges - as - **[[heses]]** - c - des
*Des-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: des - es - f - ges - as - **[[heses]]** - **[[ces]]** - des 

## Vaata ka
*Mažoor
Ges-duur

**Ges-duur** ehk **sol-[[bemoll]]-mažoor** on Ges-ist üles ehitatud mažoorne helirida.

*Ges-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: ges - as - b - ces - des - **[[eses]]** - f - ges
*Ges-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: ges - as - b - ces - des - **[[eses]]** - **[[fes]]** - ges 

## Vaata ka
*Mažoor
Ces-duur

**Ces-duur** ehk **do-[[bemoll]]-mažoor** on Ces-ist üles ehitatud mažoorne helirida.

*Ces-duur helirida harmoonilisduuris ehk harmoonilises mažooris
: ces - des - es - fes - ges - **[[ases]]** - b - ces
*Ces-duur helirida meloodilisduuris ehk meloodilises mažooris
: ces - des - es - fes - ges - **[[ases]]** - **[[heses]]** - ces 

## Vaata ka
*Mažoor
MAJ

**Maj** võib tähendada mitut asja.
***maj** või **m.a.j** ehk "meie ajaarvamise järgi" (vt pKr)
***maj** on ka lühend, mis võib tähendada majandust või majorit
***[[Maj (eesnimi)|Maj]]** on eesnimi.
**Maj Sjöwall, rootsi kirjanik ja tõlkija
**Maj Sønstevold, rootsi helilooja
**Maj Helen Sorkmo, norra murdmaasuusataja
**Maj Britt Theorin, rootsi poliitik
***[[Maj (perekonnanimi)|Maj]]** on perekonnanimi.
**Fabio Maj, itaalia murdmaasuusataja
***Maj** on laeva Admiral von Trotha endine nimi.

## Vaata ka
*Máj
AD

**AD** on:

*ladinakeelne lühend (*Anno Domini* 'Issanda aastal'), mida kasutatakse aastaarvu ees ja millele vastab eestikeelne lühend **[[pKr]]**
*ingliskeelne lühend väljendist ***[[art director]]***

## Vaata ka
*ad.
Mihhailovka

**Mihhailovka** on linn Venemaal Volgogradi oblastis. Asub Medveditsa jõe ääres. 

Linn on asutatud 1762. aastal. 1948. aastal sai linnaõigused.
Page

**Page** võib tähendada mitut asja.
***[[Page (ansambel)|Page]]** on Šveitsi ansambel. 
***[[Page (perekonnanimi)|Page]]** on perekonnanimi.
**Ellen Page
**Jimmy Page
**Larry Page
**Patti Page

## Paigad
***[[Page (Arizona)|Page]]**, linn USA-s Arizona osariigis
***[[Page (Austraalia)|Page]]**, Canberra eeslinn Austraalias
***[[Page (Minneapolis)|Page]]**, asum USA-s Minneapolises  
***[[Page (Nebraska)|Page]]**, küla USA-s Nebraska osariigis
***[[Page (Põhja-Dakota)|Page]]**, linn USA-s Põhja-Dakota osariigis

## Vaata ka
*Page'i maakond Iowas
*Page'i maakond Virginias
Colorado jõgi

**Colorado jõgi** on jõgi Põhja-Ameerikas. See saab alguse Kaljumäestiku läänenõlvadelt umbes 2700 m kõrguselt. Voolab edela suunas läbi USA Colorado ja Utah' osariigi, Arizonas voolab läbi Suure kanjoni, pöördub lõunasse, mööda jõge kulgeb Nevada ja Arizona ning Arizona ja California osariigi piir. Mehhikos suubub jõgi California lahte.

Jõel asub mitu paisjärve, näiteks Powelli järv ja Hooveri paisu moodustatud Meadi järv. 

Page'i linna lähedal moodustab hobuserauakäänaku. Jõe ääres asub mitu rahvusparki.

Alates 2000. aastast on jõe vooluhulk kuiva ilma tõttu tunduvalt vähenenud. 

Suuremad lisajõed on Gunnisoni jõgi, Dolorese jõgi, Green River, Dirty Devili jõgi, Escalante jõgi, San Juani jõgi, Paria jõgi, Little Colorado, Kanab Creek, Virgini jõgi ja Gila jõgi.

Jõe pikkus on umbes 2330 km.
Colorado jõgi (Texas)

**Colorado jõgi** on jõgi Põhja-Ameerikas. Saab alguse Llano Estacadost, voolab läbi Ameerika Ühendriikide Texase osariigi kagusse. Suubub Mehhiko lahte. Pikkus 1380 km.
Jõel on mitmed veehoidlad.
Ujukomaarv

**Ujukomaarv** või **liikuva komaga arv** (inglise keeles *floating-point number*) on andmetüüp, mis on loodud esitamaks väga suuri ja väga väikseid arve, mida oleks ebaotstarbekas esitada täisarvudena.

Ujukomaarv on paigutatav arvuti mällu kolme komponendi, märgi, arvu tüve ehk mantissi ja astendaja ehk eksponendiga. Ujukomaarvu väärtus avaldub korrutisena kujul \text{arvu märk} \cdot \text{arvu tüvi} \cdot \text{astme alus}^\text{astendaja}. Termin "ujukoma" viitab sellele, et komakoht on liigutatav – seda saab paigutada mantissi suhtes nii paremale kui ka vasakule.

Iga lõplik arv on kirjeldatud kolme komponendiga: s=\text{märk (0 või 1), }c=\text{arvu tüvi, }q=\text{astendaja}. Lõpliku arvu väärtus on (-1)^s \cdot c \cdot b^q, kus *b* on astme alus.

## Kahend-ujukomaarvud
Standardi IEEE 754 järgi esitatakse kahend-ujukomaarv kujul (-1)^s\cdot(1+M)\cdot2^{E-Bias}, kus M on arvu tüve ehk mantissi murdosa (*fractional part*). Arvuti mälus säilitatakse murdosa M, mitte tüvi (*significand*).

### Arvu varjatud tüvenumber
Töötades kahendarvudega on arvu tüvel alati kindel arv bitte. Kuna normaliseeritud arvu kõige suurema kohakaaluga bitt on alati 1, siis seda arvuti mällu ei salvestata ja nimetatakse varjatud bitiks (*hidden bit*). Kontekstist sõltuvalt võib varjatud bitti võib arvu tüve hulka mitte arvestada. Näiteks IEEE 754 topelttäpsusega (*double precision*) vorming on tavaliselt 53-bitilise tüvega, millesse on arvestatud ka "varjatud bitt" või 52-bitilise tüvega, millesse ei ole arvestatud "varjatud bitti". **Varjatud biti** (*hidden bit*) mõiste kehtib ainult arvu **kahendkujule**. IEEE 745 määrab täpsuse p, mis peab olema kirjeldatud teatud arvu tüvenumbritega, kaasa arvatud tähenduseta järgnevad bitid (st topelttäpsusega ujukomaarvu puhul p=53).

Väga nullilähedasi arve, mille puhul on vajalik nullist erinev varjatud bitt (hidden bit) kutsutakse "denormaliseeritud arvudeks" (*Denormal number*) või IEEE 745 järgi "*subnormal number*" . Lahenduseks on arvu *Bias*  mahalahutamine astmenäitajast sõltuvalt esitatavast arvust.

## Kümnend-ujukomaaarvud
Kümnendarve saab esitada täpselt kümnend-ujukomaarvudega. Näiteks arvudel 1,1 või 2,2 pole täpset vastet kahend-ujukomaarvudena. Lõppkasutaja ei soovi, et 1,1 + 2,2 annaks tulemuseks 3,3000000000000003 nagu kahend-ujukomaarvude puhul. Seetõttu kasutatakse mitmete programmeerimiskeelte interpretaatorites (Python, Java) ja ka mõnedes protsessorkiipides (näiteks IBM POWER6) kümnend-ujukomaarve (astmealusel 10).

## Normaliseeritud ujukomaarv
Normaliseeritud ujukomaarv on ujukomaarv, mille puhul kehtib 1 ≤ *arvu tüvi*  1, siis tuleb mantissi nihutada üks koht paremale koos 1 lisamisega astmenäitajale
*Kui mittenormaliseeritud mantiss < 1/2, siis tuleb mantissi nihutada r kohta vasakule nii, et positiivsel arvul oleks pärast koma esimese koha väärtuseks 1 ja negatiivsel arvul 0. Samas tuleb astmenäitajast lahutada r.

## Vaata ka
* Arvu standardkuju

## Viited

## Välislingid
*Arvusüsteemid (DOC-fail)
Vetluga

**Vetluga** [vetl'uuga] (vene *Ветлуга*) on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Vetluga rajooni keskus. 

2002. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 9641, 1989. aasta rahvaloenduse järgi 10 190. 

Vetluga rajati 1636 ja sai linnaõigused 1778. 

## Viited
Ruperti maa

**Ruperti maa** oli osa Briti Põhja-Ameerikast, mis hõlmas Hudsoni lahe vesikonna. See kuulus 200 aasta vältel *de facto* Hudsoni lahe kompaniile. Piirkond sai nime Reini printsi Ruperti järgi, kes oli esimene Hudsoni lahe kompanii kuberner. Inglise kuningas Charles II andis 1670. aastal kompaniile kaubandusmonopoli sellel alal. Monopol tühistati 1870. aastal. Hudsoni lahe kompanii müüs Ruperti maa Kanadale.

Tänapäeval kuulub valdav osa Ruperti maast Kanadale.
Kstovo

**Kstovo** (Кстово) on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis, Kstovo rajooni keskus. Asub Volga paremal kaldal.

Kstovo tekkis 15. sajandil ja sai linnaõigused 1957. 

Linnas asub sõjaväeinstituut, mis valmistab ette ohvitsere insenerivägedele.

2002. aasta rahvaloenduse järgi oli elanike arv 66 944, 1989. aasta rahvaloenduse järgi 62 414. 

## Viited
Külli Kangur

**Külli Kangur** (sündinud 25. märtsil 1949 Tartus) on eesti zooloog ja hüdrobioloog; bioloogiakandidaat (1977). 

## Elukäik
Aastal 1972 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. 

Aastast 1977 töötab ta Zooloogia ja Botaanika Instituudile alluvas Võrtsjärve Limnoloogiajaamas. 

Aastast 1996 on ta Peipsi järve elustiku seire ja 1988. aastast Peipsi uurimisteema juhte.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Andu Kangur. Neil on viis last. 

Külli Kangur valiti 2008 aasta emaks.

## Välislingid
*
*Aasta ema on teadlane Külli Kangur
Tarmo Timm

**Tarmo Timm** (sündinud 4. juunil 1936 Tartus) on eesti zooloog ja hüdrobioloog.  

## Elukäik
Aastal 1958 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastal 1983 kaitses ta Leningradis doktoritöö (kinnitatud 1984. aastal).

Aastast 1958 töötab ta EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis, 1961. aastast viimasele alluvas Võrtsjärve Limnoloogiajaamas.

Ta on uurinud Eesti ja maailma väheharjasusse, keda kirjeldanud 26 uut liiki, ja Eesti veekogude zoobentost. 

Ta oli Üleliidulise Hüdrobioloogia Seltsi Eesti osakonna viimane esimees.

## Pere
Tema abikaasa oli Viivi Timm (1934–1997). Tema pojad on hüdrobioloog Henn Timm ja muusik Tõnu Timm.

## Välislingid
*
Satpura mäed

**Satpura mäed** on mäestik India keskel. See kulgeb ida-lääne suunas Gujarati osariigi idaosast Araabia mere rannikust kuni Chhattisgarhi osariigini. Koos Vindhya mägedega eraldavad Satpura mäed Induse-Gangese madalikku Pakistanis ja India põhjaosas Dekkani lavamaast India lõunaosas. Mäestiku harjad on lamedad, lõunanõlvad laskuvad järsult Dekkani lavamaale. Satpura mägede kõrgus on kuni 1325 meetrit.
Pinta

**Pinta** on kõige põhjapoolsem Vaikse ookeani Galápagose saarestiku saartest. Kuulub Ecuadorile.

Saare pindala on 60 km². 

Saar on mägine, kõrgus kuni 650 m üle merepinna. 

Pinta saare elevantkilpkonnad moodustasid eraldi alamliigi, mille viimane teadaolev isend oli 2012. aastal surnud Üksildane Jüri. Pintal oli kunagi suur kilpkonnade populatsioon, kuid saarele toodud metsistunud kitsede tõttu vähenesid mitme aastakümne vältel kilpkonnade toiduhankimise võimalused. Praeguseks on kitsed saarelt eemaldatud ning endine olukord hakkab aeglaselt taastuma.

Saar on asustamata.

## Viited
Roger Waters

**George Roger Waters** (sündinud 6. septembril 1943 Great Bookhamis) on inglise laulja, basskitarrist ja helilooja, ansambli Pink Floyd asutajaliige. Pärast ansamblist lahkumist 1985. aastal jätkas Waters muusikukarjääri sooloartistina. 

Rogers Watersi isa, keda ta pole oma silmaga näinudki, sai 1944. aasta veebruaris Teises maailmasõjas surma. Sõda ja lapsepõlv ilma isata kajastub mitmes tema laulus.

1965. aastal asutas ta koos Syd Barretti, Richard Wrighti ja Nick Masoniga ansambli Sigma 6, millest hiljem kujunes Pink Floyd. Juba nende esimest albumit "The Piper at the Gates of Dawn" saatis edu.

Roger Watersi loomingule on oma jälje jätnud noorpõlvesõber Syd Barretti uimastisõltuvus ja allakäik. Esialgu kirjutas Barrett enamiku bändi lauludest, aga tema halveneva tervise ja käitumise tõttu asendati ta 1967. aasta lõpus David Gilmouriga. Esialgu kartsid mänedžerid, et bänd ei ole ilma Barrettita enam sama menukas, kuid Watersi ja Gilmouri koostöö osutus veel edukamaks.

Ansamblist Pink Floyd 1985. aastal lahkudes kuulutas ta ansambli laialiläinuks, kuid teised jätkasid Pink Floydi nime all tegutsemist. Waters hakkas tegutsema soolomuusikuna.

## Diskograafia
* 1970 "Music from 'The Body'" (koos Ron Geesiniga)
* 1984 "The Pros and Cons of Hitch Hiking" 
* 1986 "Soundtrack "When the Wind blows""
* 1987 "Radio K.A.O.S."
* 1990 "The Wall – Live 1990 in Berlin"
* 1992 "Amused to Death"
* 2000 "In the Flesh (Live)"
* 2002 "Flickering Flame - The Solo Years Volume 1"
* 2004 "To kill the child / Leaving Beirut" CD-singel
* 2005 "Ça Ira"
* 2007 "The Last Mimzy" (*soundtrack* koos Howard Shore'iga)

## Välislingid
*http://www.roger-waters.com/
*Adam Easton. Roger Waters gigs in Poland cancelled amid Ukraine backlash. BBC News, 25. september 2022
Donald Tusk

**Donald Franciszek Tusk** (sündinud 22. aprillil 1957 Gdańskis) on Poola poliitik, kes oli aastatel 2007–2014 ja on uuesti aastast 2023 Poola peaminister ning oli aastatel 2014–2019 Euroopa Ülemkogu eesistuja. 

## Poliitiline karjäär

Donald Tusk osales 2005. aasta Poola presidendivalimistel ja saavutas Lech Kaczyński järel teise koha. Teises voorus jäi ta Kaczyńskile alla, kogudes 45,96% häältest.

Donald Tusk on olnud liberaaldemokraatliku erakonna Kodanikuplatvorm esimees. Parlamendivalimistel 2007. aastal sai Kodanikuplatvorm parima tulemuse ning moodustas valitsuse. 9. novembril 2007 nimetati Tusk Poola peaministriks, olles selles ametis 16. novembrist 2007 kuni 22. septembrini 2014.

Augustis 2014 jõudsid Euroopa Liidu liikmesriigid kokkuleppele, et Donald Tuskist saab Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja. Seetõttu esitas ta 9. septembril 2014 tagasiastumispalve peaministri ametikohalt, mille president Bronisław Komorowski 11. septembril ka rahuldas. Tusk jäi edasi peaministri kohusetäitjaks kuni Ewa Kopaczi valitsuse moodustamiseni.

Aastatel 2019–2022 oli Tusk Euroopa Rahvapartei esimees. 

11. detsembril 2023 valis Poola parlament Donald Tuski uuesti Poola peaministriks.

## Isiklikku
Donald Tusk on kašuubi päritolu.

## Tunnustus

* 13. mai 2010 – Karl Suure auhind tegevuse eest Euroopa ühtsuse edendamisel

* 2012 – Euroopa poliitilise kultuuri auhind
* 2014 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
* 2019 – Vürst Jaroslav Targa I järgu orden

## Viited

## Välislingid
*Donald Tuski kampaanialeht
Äravoolutegur

**Äravoolutegur** on äravoolu (äravoolukihi) ja sadanud veehulga (sademetekihi) suhe. Äravoolutegur sõltub pinnasest, pinnamoest jt. Eestis jääb äravooluteguri suurus enamasti 0,3–0,5 sisse.
Moodswinger

***Moodswinger*** on tavaliselt 12-keeleline, kromaatilise sõrmlauga elektrikeelpill.

*Moodswingeri* leiutas Yuri Landman. Ta kohtus 2006. aasta märtsis USA bändiga Liars, et valmistada neile mingi pill. Kuue kuu pärast valmis tal kaks eksemplari elektrilisest jaapani keelpillil kotol põhinevast 12 keelega ja 3 roobiga muusikariistast, millest ühe sai bändi kitarrist ja trummar Aaron Hemphill ja teine jäi talle enesele. Seejärel hakkas bänd salvestama oma albumit "Liars", millel uudset pilli kasutati. Paljud kuulajad ajasid selle alguses klaveriga segi.

2008. aastal algas *moodswinger*'ite seeriatootmine.

*Moodswinger* meenutab väliselt elektrikitarri, aga tegelikult on ta rohkem elektritsitter, sest tal ei ole sõrmlaua künniseid ega korralikku kaela. Elektroonikaosa pole ehitatud pilli kehasse nagu elektrikitarril, vaid kaela sisse.

Kolmas roop jagab keeled kahte eri helikõrgusega ossa. Sõltuvalt sellest, kus keelt puudutatakse, tekitatakse harmooniline teine toon. Keel võngub rohkem või vähem, sõltuvalt kohast, kus kolmas roop keele suhtes asub. Seda saab seletada akustilise resonantsi ja mikrotonaalsusega. Harmooniliste sõlmede asukohas võngub keel rohkem kui mujal. Näiteks kui keel jagada 1/3 + 2/3, tekib puhas ülemtoon, aga kui 8/11 + 3/11, tekib ebaselge ülemtoon. Skaalale kantud värvilised punktid näitavad keele jagunemise kohti suhtes, mida väljendab murd, mille nimetaja ei ole suurem kui 7 (*Moodswinger* II-l kuni 8). Nendes kohtades esinevad harmoonilised kakskõlad.

Selleks, et neid täppe oleks kergem eristada, on nad tähistatud eri värviga. Hall punkt jagab keele kaheks, punased täpid kolmeks, oranžid neljaks, kollased viieks, rohelised kuueks ja helesinised seitsmeks. *Moodswinger* II-l on ka tumesinised punktid, mis tähistavad kaheksandikke. Kaelaroobi lähedal märgitakse värviliste joontega kõrgemaid ülemtoone: halli joonega 1/8, punasega 1/9, oranžiga 1/10, kollasega 1/11, rohelisega 1/12 ja sinisega 1/16.

Pillil on kolm skaalat: hariliku kitarri oma (võrdtempereeritud häälestus), pöördskaala (suured sammud sõrmlaua künniste vahel kaela juures ja väikesed keharoobi juures) ning eespool kirjeldatud mikrotonaalne skaala.

Kolme roobi kasutamise korral koosneb tekkiv heli kolmest toonist: keele osa pehmelt kõlav lööktoon kereküljel, vastav ülemtoon mõlemal küljel ja keele paarilise võnkuv madal põhitoon peapoolel. Juuresoleval joonisel on kujutatud ülemtooni (üleval) ja vastava paarilise alamtooni (all) kombinatsioonid. Löögitoon on enamikul juhtudel sama mis ülemtoon. Eranditeks on 3/4, 3/5, 3/7, kus ülemtooniks on löögitooni kvint, ja 5/7, kus ülemtooniks on löögitooni terts.

Kvindiring: E-A-D-G-C-F-Ais-Dis-Gis-Cis-Fis-B

## Muusika
* Liars - "Leather Prowler" (album "Liars", 2007)

## Välislingid
*www.hypercustom.com
*Oddmusic - Moodswinger
*Meet Yuri Landman, maker of awesome guitars for music youth liars blonde redhead lightning bolt Pitchfork Media, 28-09-07
*www.modernguitars.com
*Video Yuri Landman Moodswinger & Moonlander (revu.nl), 19-10-2007
Äravoolukiht

**Äravoolukiht** on mingi ajavahemiku vältel valglalt jõkke, järve, merre vm voolanud vee hulk pindalaühiku kohta. Tavaliselt väljendatakse seda millimeetrites aasta kohta (mm/a).

## Vaata ka
*Äravool
*Äravoolumaht
*Äravoolumoodul

## Viited
F-moll

**f-moll** ehk **fa-minoor** on f-ist üles ehitatud minoorne helirida.

*f-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris
:f - g - as - b - c - des - **[[e (muusika)|e]]** - f

*f-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris
:f - g - as - b - c - **[[d (muusika)|d]]** - **[[e (muusika)|e]]** - f - es - des - c - b - as - g - f

## Vaata ka
*Minoor
B-moll

**b-moll** ehk **si-[[bemoll]]-minoor** on b-st üles ehitatud minoorne helirida.

*b-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris
:b - c - des - es - f - ges - **[[a (muusika)|a]]** - b

*b-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris
:b - c - des - es - f - **[[g (muusika)|g]]** - **[[a (muusika)|a]]** - b - as - ges - f - es - des - c - b

## Vaata ka
*Minoor
Es-moll

**es-moll** ehk **mi-[[bemoll]]-minoor** on es-ist üles ehitatud minoorne helirida.

*es-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris
:es - f - ges - as - b - ces - **[[d (muusika)|d]]** - es

*es-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris
:es - f - ges - as - b - **[[c (muusika)|c]]** - **[[d (muusika)|d]]** - es - des - ces - b - as - ges - f - es

## Vaata ka
*Minoor
As-moll

**as-moll** ehk la**-[[bemoll]]-minoor** on as-ist üles ehitatud minoorne helirida.

*as-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris
:as - b - ces - des - es - fes - **[[g (muusika)|g]]** - as

*as-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris
:as - b - ces - des - es - **[[f (muusika)|f]]** - **[[g (muusika)|g]]** - as - ges - fes - es - des - ces - b - as

## Vaata ka
*Minoor
Ramenskoje

**Ramenskoje** on linn Venemaal Moskva oblastis, Ramenskoje rajooni keskus. Asub 40 km Moskvast kagus. 

Asutatud 1760. aastatel, linn aastast 1926.

Linnas on jalgpalliklubi FC Saturn. 

Ramenskoje on tekstiilitööstuse keskus. Linna lähedal asub Ramenskoje lennujaam.

2014. aasta 9. septembril toimunud Ukraina droonirünnakus hukkus üks inimene, vigastusi sai kolm inimest, kahjustusi sai kaks elumaja.

## Viited
Gis-moll

**gis-moll** ehk **sol-[[diees]]-minoor** on gis-ist üles ehitatud minoorne helirida.

*gis-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris
:gis - ais - h - cis - dis - e - **[[fisis]]** - gis
*gis-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris
:gis - ais - h - cis - dis - **[[eis]]** - **[[fisis]]** - gis - fis - e - dis - cis - h - ais - gis

## Vaata ka
*Minoor
Meloodiline intervall

**Meloodiline intervall** moodustub üksteisele järgnevate helide vahel (meloodia ehitusosa). Meloodilised intervallid esinevad ühehäälsetes heliteostes, kuid ka mitmehäälsetes heliteostes igas hääles omaette.

## Vaata ka
*Harmooniline intervall
Klazomenai

**Klazomenai** (*Κλαζομεναί*, ladina *Clazomenae*) oli Vana-Kreeka linn Joonias (praegu **Kilizman** 36&nbsp;km İzmirist lääne pool Urla lähedal Türgis) İzmiri lahe kaldal.

Klazomenai kuulus Joonia linnade liitu.

See oli üks esimesi linnu, kus hakati vermima hõbemünte.

Sealt oli pärit filosoof Anaxagoras.

## Ajalugu

Linna rajasid 9. sajandil eKr kolonistid põhiliselt Phleiusist ja Kleonaist. Lähedusse rajati hiljem Smürna linn.

Aastal 650 eKr rajasid kolonistid Klazomenaist Abdera linna.

Algul paiknes Klazomenai maakitsusel, mis ühendas sisemaad poolsaarega, millel asus Erythrai. Sellest linnast eraldas Klazomenaid kõrgendike ahelik, mis kandis Mimase nime. Hiljem (arvatavasti Joonia ülestõusu ajal 5. sajandi alguses eKr) viisid pärslaste sissetungi kartvad linnaelanikud linna üle väiksele saarele kõrval asuvas merelahes. Hiljem ühendas Aleksander Suur tammi abil saare mandriga. Selle tammi jäänused on praegugi näha. Aastal 496 eKr vallutasid linna Daurisese juhtimisel pärslased.

5. sajandil eKr kuulus Klazomenai mõnda aega Ateenale. Keset Peloponnesose sõda (412 eKr) tõstis linn mässu, kuid pidi varsti siiski uuesti tunnistama Ateena ülemvõimu. Linn lõi tagasi Lakedaimoni rünnaku.

Aastal 387 eKr langes Klazomenai Pärsia võimu alla, kuid vermis ka pärast seda oma münte.

Rooma riigi võimu all kuulus Klazomenai *[[Asia]]* provintsi ning oli maksudest vabastatud.

## Religioon ja mütoloogia

Linnas austati peamiselt Apollonit.

Müüdi järgi tuli Apollon luikede veetud kaarikul oma talvekodust Hüperboreast lõunasse. Klazomenais elas palju luiki. Arvatakse, et tegusõna *klazō* käis luikede häälitsuse kohta. Luik Klazomenai müntide aversil on nii Apolloni atribuut kui ka Klazomenai piltmõistatus.

## Arheoloogia
Linna asukoht on veel näha, kuid varemed on peaaegu täielikult laiali tassitud.

Klazomenaist leitud maalitud terrakotasarkofaagid on üks tähelepanuväärsemaid Kristuse-eelse 6. sajandi Joonia maalikunsti mälestisi. Tuntud on ka Klazomenai kore, torsona säilinud skulptuur.

Klazomenaist on hiljuti leitud vanimad teadaolevad oliiviõli valmistamise seadmed. Samuti on alust arvata, et Klazomenaist hakati esimesena oliiviõli meritsi välja vedama. Üks Urla ettevõte on hakanud oliiviõli samal kombel tootma ja nende äri edeneb.

## Välislingid
*Sissekanne entsüklopeedias ''The Princeton Encyclopedia of Classical Sites'' (*inglise keeles*)
*Väljakaevamiste koduleht

*Artiklis on kasutatud materjali inglis- ja saksakeelsest Vikipeediast seisuga 26.10.2007.*
Harmooniline intervall

**Harmooniline intervall** moodustub üheaegselt kõlavate helide vahel (2-häälne kooskõla). Harmoonilised intervallid on võimalikud ainult mitmehäälsetes heliteostes kahe erineva hääle vahel.

## Vaata ka
*Meloodiline intervall
Enharmooniline intervall

**Enharmooniline intervall** on samakõlaline intervall, mis on erineva astmelise suurusega, kuid sama toonilise suurusega intervall. (puhas priim p1 = vähendatud sekund >2, suurendatud kvart 5).

## Vaata ka
*Enharmoonia
*Diatooniline intervall
*Altereeritud intervall
Astmeline suurus

**Astmeline suurus** ehk astmemaht on intervalli diatooniliste astmete arv noodijoonestikul (erinevate astmete arv). Intervalli astmeline suurus ei näita suurust toonides, kuna naaberastmete vahed ei ole kõik ühesugused. Näiteks diatoonilises helireas d-e tervetoon, e-f pooltoon. Astmeline suurus puhta, suure või väikese intervalli suurendamisel või vähendamisel jääb samaks, muutub vaid toonide arv (tooniline suurus) intervallis. Intervallide ehitamisel antud noodist tuleb loendada kõigepealt astmeline kaugus antud noodist üles (või ka alla). Peale selle täpsustatakse tooniline suurus.

## Vaata ka
*Tooniline suurus
Dis-moll

**dis-moll** ehk **re-[[diees]]-minoor** on dis-ist üles ehitatud minoorne helirida.

*dis-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris
:dis - eis - fis - gis - ais - h - **[[cisis]]** - dis
*dis-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris
:dis - eis - fis - gis - ais - **[[his]]** - **[[cisis]]** - dis - cis - h - ais - gis - fis - eis - dis

## Vaata ka
*Minoor
Ais-moll

**ais-moll** ehk **la-[[diees]]-minoor** on ais-ist üles ehitatud minoorne helirida.

*ais-moll helirida harmoonilismollis ehk harmoonilises minooris
:ais - his - cis - dis - eis - fis - **[[gisis]]** - ais
*ais-moll helirida meloodilismollis ehk meloodilises minooris
:ais - his - cis - dis - eis - **[[fisis]]** - **[[gisis]]** - ais - gis - fis - eis - dis - cis - his - ais

## Vaata ka
*Minoor
Tooniline suurus

**Tooniline suurus**  ehk tooniline maht on helikõrguste vahemik toonides või pooltoonides.
 Kusjuures on toon = 1/6 oktavit ja pooltoon 1/12 oktavit ning pooltoon võib jaotuda veel sajaks osaks ehk sajaks tsendiks (c) - seega oktav on 1200 c ja 1 tsent 1/1200 oktavit.

Intervalli astmeline suurus ei näita suurust toonides, kuna naaberastmete vahed ei ole kõik ühesugused. Näiteks diatoonilises helireas d-e tervetoon, e-f pooltoon.

Toonilisest suurusest lähtudes jagunevad intervallid:
*puhtad (puhas kvart)
*väikesed (väike terts)
*suured (suur terts)
*vähendatud (vähendatud kvart)
*suurendatud (suurendatud kvart)

## Tooniline suurus [[diatooniline intervall|diatoonilistel intervallidel]]
*puhtad
**puhas priim 0tooni
**puhas kvart 2½ tooni
**puhas kvint 3½ tooni
**puhas oktav 6 tooni
*väikesed
**väike sekund ½ tooni
**väike terts 1½ tooni
**väike sekst 4 tooni
**väike septim 5 tooni
*suured
**suur sekund 1 toon
**suur terts 2 tooni
**suur sekst 4½ tooni
**suur septim 5½ tooni

## Vaata ka
*Astmeline suurus

## Viited
1965. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XI [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Taškendis 1965. aastal. 

Oma teise meistritiitli pälvis Andris Andreiko. Pretsedendina anti turniiril välja kaks hõbemedalit.
Hüdrograaf

**Hüdrograaf** on graafik, mis näitab vooluhulga, veetaseme või äravoolu muutmist aasta või mingi muu ajavahemiku jooksul. 

Hüdrograafi joonistamiseks võetakse igapäevased või pikaajalised andmeid veehulga või veetaseme muutumise kohta. Püstteljele paigutatakse vastavate mõõtühikute  (kuupmeeter sekundis või sentimeeter) skaala ja rõhtteljele ajaühikute skaala.

Hüdrograaf näitab äravoolu muutumise iseloomu  aasta või mingi muu ajavahemiku jooksul. 

## Välislingid
*Eesti jõgede hüdrograafid EMHI kodulehel
*Maailma jõgede hüdrograafid
Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut

**Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut** (lühend **EMHI**) oli aastatel 1991–2013 Keskkonnaministeeriumi haldusalas olnud riigiasutus, mis tegeles ilmaprognooside, veetasemeprognooside ja tormihoiatuste koostamise ja edastamisega, meteoroloogiliste, hüdroloogiliste ja aktinomeetriliste vaatluste tegemisega ning nende vaatlusandmete säilitamise ja analüüsimisega.

## Ajalugu

EMHI oli Hüdrometeoroloogia ja Looduskeskkonna Kontrolli Vabariikliku Valitsuse (1979–1991) järglane.

1993. aastal moodustasid EMHI vaatlusvõrgu Vilsandi Meteoroloogiajaam — Saaremaa, Kihelkonna vald; Kihnu Meteoroloogiajaam — Pärnumaa, Kihnu vald; Ristna Merejaam — Hiiumaa, Lauka vald; Sõrve Merejaam — Saaremaa, Torgu vald; Virtsu Meteoroloogiajaam — Läänemaa, Hanila vald; Heltermaa Merehüdroloogiapost — Hiiumaa, Heltermaa; Võru Meteoroloogiajaam — Võru; Väike-Maarja Meteoroloogiajaam — Lääne-Virumaa, Väike-Maarja vald; Kuusiku Meteoroloogiajaam — Raplamaa, Rapla vald; Tiirikoja Järvejaam — Jõgevamaa, Mustvee; Tooma Soojaam — Jõgevamaa, Jõgeva vald; Jõgeva Agrometeoroloogiajaam — Jõgeva; Naissaare Meteoroloogiajaam — Harjumaa, Viimsi vald; Narva-Jõesuu Hüdroloogiajaam — Narva-Jõesuu; Nigula Meteoroloogiajaam — Läänemaa, Taebla vald; Tõravare Meteoroloogiajaam — Tartumaa, Nõo vald; Tallinna Aeroloogiajaam — Tallinn; Ruhnu Merehüdroloogiapost — Saaremaa, Ruhnu vald; Pakri Meteoroloogiajaam — Harjumaa, Paldiski.

1. jaanuaril 1996 eraldus EMHIst radioloogialabori sektsioon, mille baasil moodustati eraldiseisev Kiirguskeskus.

2004. aastal moodustasid EMHI vaatlusvõrgu 12 meteoroloogiajaama, 9 meteoroloogia- ja hüdroloogiajaama, 3 spetsialiseeritud jaama (1 aeroloogiajaam, 1 järvejaam, 1 soojaam), 6 sademete mõõtejaama ja 52 hüdromeetriajaama.

1. juunil 2013 loodi Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi ning Keskkonnateabe Keskuse liitmise tulemusena Keskkonnaagentuur, kus eraldi üksusena alustas tööd EMHI järglane **[[Riigi Ilmateenistus]]**.

## Peadirektorid
*1991–2001 Peeter Karing
*2001–2012 Jaan Saar
*2012–2013 Jalmar Mandel

## Vaata ka
*Riigi Ilmateenistus

## Viited

## Välislingid
*Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi põhimäärus (Keskkonnaministri 23.01.2002 määrus nr 6)
Ka (täpsustus)

**Ka** või **KA** võib tähendada:

***[[Ka (mütoloogia)|Ka]]** oli Vana-Egiptuses üks inimhinge seitsmest osast
***[[Ka (kuningas)|Ka]]** oli Vana-Egiptuse kuningas;
***[[Ford Ka|Ka]]** on Fordi automark;
***[[Ka (Pamuk)|Ka]]** on Orhan Pamuki romaani Lumi peategelane;
* **[[Ka jõgi|Ka]]** on jõgi Nigeerias;
***Ka** on India osariigi Karnataka lühend;
***Ka** on vene helikopteritootja Kamovi lühend; 
***[[Ka (kana)|Ka]]** on jaapani keele silp.
***kA** on kiloampri tähis.
*Koolidirektori Armee lühend

## Vaata ka
*K, ladina täht
*К, kirillitsa täht
*か, jaapani silptähestiku hiragana täht
*カ, jaapani silptähestiku katakana täht
*क, devanaagari täht
*ཀ, tiibeti kirja täht
*ကာ, birma kirja täht
*ᑲ, Kanada põlisasukate silptähestiku täht
*...
Sõrmuste isand

**"Sõrmuste isand"** on J. R. R. Tolkieni fantaasiaromaan. See kirjutati aastail 1937–1949 ja avaldati kolmes köites 1954–1955.

Kuigi seda on ekslikult peetud triloogiaks ja tavaliselt avaldatakse see kolmes köites, oli see mõeldud avaldamiseks ühe köitena. Kolme köitena avaldatakse seda majanduslikel põhjustel ja traditsioonist. Sisemiselt on see jagatud kuueks raamatuks, kaks igas köites.

Romaani esimene köide kannab pealkirja "Sõrmuse Vennaskond", teine köide on "Kaks kantsi" ja kolmas "Kuninga tagasitulek". Romaani tegevus toimub Tolkieni väljamõeldud maailmas Keskmaal ja see jätkab tema varasema jutustuse "Kääbik" tegevust, samad on ka mõned tegelased ja tegevuspaigad.

Eesti keeles ilmus romaan aastatel 1996–1998.

Romaani pealkiri viitab kurjale isandale Sauronile. Ta valmistas 20 võimusõrmust ja veel ühe sõrmuse, mis aitab kontrollida ülejäänud sõrmuseid ja kuulub Sauronile endale. Sauron on romaani peategelaste tähtsaim vaenlane, kes lõpuks hävitatakse.

BBC valis 2003. aastal selle romaani konkursi Big Read käigus brittide kõigi aegade armastatuimaks kirjandusteoseks. Prantsuse ajaleht Le Monde valis selle sajandi 100 parima raamatu hulka.

## Vaata ka
*Tolkieni turism

## Välislingid

* Top 100 fantasy books
Halduslik linnaosa

**Halduslik linnaosa** on linnaosa, millel on oma valitsus.

## Eesti
Eestis on halduslikud linnaosad Tallinnas. Neid iseloomustab halduskogu, linnaosa valitsuse ja põhimääruse olemasolu.

Tallinna halduslikud linnaosad:
*Haabersti 
*Kesklinn 
*Kristiine 
*Lasnamäe 
*Mustamäe 
*Nõmme 
*Pirita
*Põhja-Tallinn
Lüüs

**Lüüs** (hollandi sõnast *sluis* < ld *excludere* 'takistama, eraldama') on jões või kanalis paiknev hüdrotehniline rajatis. Lüüsid on näiteks Göta kanalil, Thamesi jõel, Doonau jõel, Panama kanalil jne.

Lüüs (inglise *lock; channel lock; sluice*) on osa kanalist, kanalisse ehitatud, kahest otsast väravatega suletav bassein (lüüsikamber), mis võimaldab vee taset tõsta või langetada koos lüüsis oleva laevaga. Lüüsid on vajalikud kanalite puhul, mis kulgevad üle kõrgendike. Järjestikku võib olla ehitatud mitmeid lüüse, kusjuures ühe lüüsiga saab tõsta või langetada veetaset keskmiselt 5-6 meetrit. 

## Lüüsi kasutamine

Lüüs võimaldab veevoolu suuna ja veetaseme reguleerimist, eesmärgiga tagada laevatatavus erinevate veetasemetega veekogude või veekogude osade vahel (laevasõidulüüs) ja vooluhulga reguleerimiseks (reguleerimislüüs). Nad võimaldavad säilitada erinevaid veetasemeid veeteega külgnevates piirkondades, samuti aitavad kaasa säästvale veemajandusele ja veevarude säilitamisele.

## Lüüsi iseloomustus
Lüüsi kõige iseloomulikum komponent on lüüsikamber, koosneb ühest või mitmest pikiseinte ja väravatega piiratud basseinist ning tehnilistest seadmetest ja süsteemidest rajatise funktsioonide täitmiseks. Lüüsikambri põhiline hüdrokonstruktsioon on lüüsivärav, mis võimaldab laev sõitmist lüüsikambrisse ning selles veevoolusuuna ja veetaseme juhtimist.

## Viited

## Välislingid

*Lüüside saladused: Euroopa veeteede avamine kodupaadil. yachting.com, 19. juuli 2023.
IBAN

**IBAN** (lühend ingliskeelsest nimetusest *International Bank Account Number*) on panganduses rahvusvaheline pangakonto number.

IBAN võimaldab rahvusvaheliselt identifitseerida eri riikide pangakontosid ja teha rahaülekandeid.

IBAN-ide kasutamine reglementeeriti standardiga ISO 13616:1997, praegune standard on ISO 13616:2007. IBAN-numbrid võeti algul kasutusele Euroopa Liidus, nüüd on süsteemiga liitunud ka teisi Euroopa ja muu maailma riike. Rahvusvahelist IBAN-numbrite süsteemi haldab SWIFT.

IBAN koosneb kuni 34 sümbolist, millest kaks esimest on riigi ISO 3166-1 kahetäheline kood, seejärel kaks kontrollnumbrit ning lõpuks kohalik pangakonto number.

## Välislingid
* IBAN-i kehtivuse kontroll