Vedu Algkool

**Vedu Algkool** oli kool Tartu maakonnas Tartu vallas Vedu külas aastatel 1865–1971.

## Ajalugu
Teada on elukohad, kus Vedul on lapsi õpetatud. Näiteks Hingeloenduse nimekirjas on Lane-koli talu. Seda on kinnitanud ka Laane talu viimane peremees Oskar Põder, teades näidata kunagist koolitare aset. Edasi töötas kool Otsa talu maadel, tänaseni säilinud koolimajast veidi eemal. Seal oli vaid üks klassiruum-palvetuba. Majal oli õlgkatus. 

Aastatel 1865–1886 käisid lapsed Vedu koolis käidud kaks kuni neli aastat. 1879. aastal ehitati uus koolimaja, mille fassaad on säilinud tänini. Hoone lõunapoolses osas oli kaks klassiruumi ja põhjapoolses osas koolijuhataja korter. Kokku oli koolile kuuluvate ruumide üldpind 267 m², millest kahe klassitoa pind 79 m².

I maailmasõja ajal ilmselt Vedu kool ei töötanud, sest Vedu lapsed Leo Madison ja Arnold Laas käisid 1919/20. õppeaastal Igavere koolis.

1920. aastate algul töötas Vedul 4-klassiline algkool, õpilasi oli 50 ringis, õpetajaid kaks. Ühe aasta sai Vedu kool töötada endises Vedu mõisa häärberis. 1925. a. suvel põles häärber kogu uue kooliinventariga maha. Samal sügisel jätkus õppetöö jälle vanas majas. 

1930. aastal muudeti kool 6-klassiliseks. 1930. aastate teisel poolel oli kasutusel ka koolimajast lõunasse jääv kivimaja, kus õpilastele pakuti suurtel vahetundidel teed ja kus oli kaugemalt tulnud õpilastel võimalik ööbida. 

1937/38. õppeaastal tuli Vedu kooli teistest koolidest 15 õpilast. Kooli jäi ruumipuuduse tõttu vastu võtmata 3 õpilast. Samuti ei saanud vastu võtta kaht last, kes olid koolikohustuse east nooremad. Vanemate elukoha vahetuse tõttu lahkus koolist 5 õpilast. Oma valla õpilasi oli 57. Kõik lapsed olid eestlased. Üks õpilane kuulus õigeusku, teised kõik olid luterlased. Õpilaste hulgas oli 23 noorkotkast ja 23 kodutütart. Võõrkeeli Vedul ei õpetatud. Paljud õpilased elasid koolist kaugel. Näiteks 14 õpilase kodu asus enam kui 5 km kaugusel. Nagu märgitud, oli koolil ühiselamu, mida kasutas 11 õpilast. Vaesemate perede õpilased said toetust. Vaadeldaval aastal oli neid 16.

Õpilasi oli 1937/38. õppeaastal klasside kaupa järgmiselt (arvatavasti 1.12.1937. a seisuga):
Vedu 6-klassilises algkoolis õppis 1941/42. kooliaastal kokku 52 õpilast (22 poissi ja 30 tüdrukut). Õpilased olid vanuses 8–15 aastat, on teada et kõik olid eestlased. On teada, et kool algas 1. novembril ja lõppes 16. mail. Õppetöö toimus kella 9–15-ni. Alates kolmandast klassist oli tunniplaanis saksa keel. Koolis oli kaks klassikomplekti: eesmises (maantepoolses) klassitoas 1.-3. klass, tagumises klassitoas 4.-6. klass. Koolijuhatajaks oli Eduard Kull (kes oli tegutsenud õpetajana 1910. aastast), õpetaja oli Armilde Isotamm.

Õpilasi oli 1941/42. õppeaastal klasside kaupa järgmiselt:

1944/45. õppeaastal toimus õppetöö koolimajast lõunasse jäävas kivimajas, kuna koolimaja sai sõjas kannatada.

1946/47. õppeaastal töötas Vedu koolis seitse klassi. 

1957/58. õppeaasta lõpus oli Vedu kool 4-klassiline. Kokku oli 41 õpilast, neist 1. klassis 10, 2. klassis 7, 3. klassis 13 ja 4. klassis 11. Neli aastat hiljem oli 4- klassilises koolis õppeaasta lõpul 37 õpilast.

1970. aastal oli õppeaasta alguses oli koolis 19 õpilast, neist 14 tütarlast. 1. klassi läks 5, 2. ja 3. klassi aga 7 last. Õpetajaid oli ikka veel kaks.

Kool suleti 1971. aastal.

## Vedul töötanud koolmeistrid ja õpetajad

## Endise õpetaja mälestusi
Aastatel 1932-1941 õpetajana töötanud Magda Parm on Vedu koolimaja meenutanud järgmiselt.

*Elistvere vallas asuv Vedu Algkool asub Tartust 16 km kaugusel Narva maantee ääres. Looduslikult asub koolimaja suurepärases kohas - vooremaastikul. Kus silm näeb, ikka mägi ja org, kaasikud ja mets. Koolimaja asub valla idaäärel. Maja on ühekordne vana ehitis, ehitatud küll vanastigi juba koolimajaks, kuid praegustele nõuetele mittevastav. Koolile määratud maa-ala suurus on 4,63 hektarit. Õue ja mänguplatsi all on 0,35 hektarit. Pääle selle on koolil oma õppeaed, mida on loetud eeskujulikumate õppeaedade hulka. Kevadeti ja sügiseti kasutatakse pea kõik võimlemise ja tööõpetuse tunnid aias töötamiseks. Kooliruumid, mis asuvad koolimaja hommiku-ja lõunapoolsel küljel, koosnevad pisikesest koridorist ees ja kahest klassist, millest üks täidab ka rõivahoiuruumi kohuseid. Koolimaja teisel poolel asub koolijuhataja korter, mis koosneb samuti kahest toast ja veel köögist ning sahvrist. Esimene tuba koolijuhatajal on ühtlasi ka õpetajate toaks. Esimesel klassiruumil on neli, teisel kolm akent. Aknavahed on suured ja aknad üsna madalad, mis sügiseti pilves ilmadega jätavad pool klassi hämarasse. See mõjub halvasti õpilaste silmadele, mistõttu koolis kasvab järjest lühinägelike õpilaste arv. Maja on vana ja suur osa palke mädanenud ning palgivahed hõredaks jäänud, mis tuulele võrdlemisi vaba tee annavad. Klassides on kaks ahju, millest üks raudahi ja mida kaks korda päevas köetakse. Seinad klassides on lubjatud, mis aga talve jooksul on tublisti hõõrdunud ja uut lupjamist vajavad. Põrand on vana ja üsna kühmline, kohati siiski asendatud juba uute laudadega. Õpilastele, kes kaugema maa tagant, on võimaldatud elada kooli internaadis, kus jätkub ruumi kuni 10 õpilasele. Internaat sisaldab eneses kaks magamistuba: tütarlaste ja poiste ja kööki, kus õpilastel on võimalus endile sooja sööki valmistada. Õppimisruumideks õhtupool on neil ikkagi klassiruumid. Väljakäigukohad asuvad kõik väljas: üks tütarlastele, poistele ja õpetajatele. Koolimaja kasutatakse veel koosolekuteks, kursuste korraldamiseks ja igasugusteks harjutusteks. Rahvamaja aset ta ei täida, kuna ruumid on väikesed suuremate pidude korraldamiseks. Lastepeod ja piiratud inimhulgaga koosviibimised on ikka peetud koolimajas, kuna kohaliku seltsimaja ruumid on õudselt külmad.*

## Viited