open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Korgõperve

**Korgõperve** (ka Kõrgeperve) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Pärlijõe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pärlijõe külaga.

Külast on teateid alates 1945.

## Viited
Kruuda

*See artikkel on külast; perekonnanime kohta vaata artiklit [[Kruuda (perekonnanimi)]].
----
*'Kruuda''' oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Voki küla alale. Küla kaotati pärast Teist maailmasõda, mil see liideti Voki külaga.

Külast on teateid hiljemalt alates 1930.

## Viited
Bad Häring

**Bad Häring** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 650 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2613 inimest. Vald paikneb 4,3 km Wörglist loodes ja 9 km Kufsteinist lõunas. Tugev väävliallikas avastati 1951. aastal, mis pani aluse terviseturismile. 1996. aastal sai koht nimeks "Tirooli esimene õhuspaa".

## Viited

## Välislingid

* www.riskommunal.at/badhaering
Kuljusmõtsa

**Kuljusmõtsa** (ka Kuljusmetsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga.

Külast on teateid alates 1930.

## Viited
Leibüsmäe

**Leibüsmäe** (ka Leibusmäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Palanumäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palanumäe külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Viited
Angath

**Angath** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 500 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 3,50 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1008 inimest. Vald paikneb 2 km Wörglist põhjas ja 13 km Kufsteinist edelas Inni põhjakaldal. Külal on 6 osa ja see toimib Wörgli ja Kufsteini pendeldajate magalana.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht
Meeldemäe

**Meeldemäe** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Verijärve küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Verijärve külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Morosuu-Tsäpsi

**Morosuu-Tsäpsi** (ka Tsäpsi-Morosoo) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Haava küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haava külaga.

Külast on teateid hiljemalt alates 1922.

## Viited
Brandenberg

**Brandenberg** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 919 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 130,18 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1504 inimest. Vald koosneb *Brandenbergi* külast ja *Aschau* paikkonnast (saksa: *Ortsteil*).

Brandenbergi on esmamainitud 1140. aastal, iseseisvaks vallaks sai see 19. sajandi alguses. Vald paikneb Brandenberger Ache jõe orus, mis on Inni lisajõgi. Põhjas jagab ta piiri Saksamaaga. Naabervallad Austrias ja Saksamaal on Achenkirch, Breitenbach am Inn, Kramsach, Kreuth, Rottach-Egern, Steinberg am Rofan ja Thiersee.

Kohalik eritoode on Prügeltorte kook.

## Tuntud inimesi

* Dorothea Binz  (1920–1947), Saksa koonduslaagriohvitser, kes hukati sõjakuritegude eest.

## Viited

## Välislingid
* www.brandenberg.tirol.gv.at
* Brandenbergi turismiinfo
Mõtsakülä

**Mõtsakülä** oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vastse-Roosa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Laurimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laurimäe külaga.

Külast on teateid alates umbes 1900 (Metsaküla).

## Viited
Viru rand

**Viru rand** on paikkond rahvuseeposes "Kalevipoeg". 

Viru randa on mainitud eepose esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda.  Pulmad.)

Kange Kalevite seltsi peres Taara tammemetsa ääres kasvas kolm poega. Üks poeg läks Venemaale, teine Turjamaale, kolmas istus kotka selga. Esimesest sai kaunis kaubamees, teisest vapper sõjamees, kolmas aga
:Liugles üle Läänemere,
:Veeres üle Viru mere,
:Kuni õnne kohendusel,
:Jumalikul juhatusel
:Kotkas kõrge kalju peale
:Viskas mehe Viru randa. 

Viru randa on mainitud ka eepose teises loos (Vana Kalevi haigus ja surm.  Kalevipoja lapsepõlv.)

Muistse põlve mälestusi Kalevipojast on kuuldud kõikjal
:Astu Harju radadelle,
:Sõida Lääne luhtadelle,
:Veere Viru ranna äärde,
:Mine Pihkva piiridelle, 

Kuuendas loos (Mõõga ostmine,  Liigud ja taplus,  Tamme raiumine ) raiub saare peal kasvanud suure tamme mitme sülla kõrguseks kasvanud mees kolme päevaga maha. Tammest tehakse Soome sild Viru ja Soome randade vahel.
:Tüvest tehti tugev silda,
:Painutati kena parvi
:Kahel haarul üle mere.
:Üks viis saarelt Viru randa,
:Teine haaru Soome randa,
:See′p see kuulus Soome silda  

Seitsmeteistkümnendas loos ( Sõjaratsu sõit,  Assamalla lahing,  Juhtumised põrgukatla juures,  Murueide tütarde tants) on mainitud, et Eesti radadel õitses seitse suve rahu ja õnn. Siiski lõppes rahu aeg ning vaenuväed jõudsid Viru randa:

:Vaenuvanker vaotamaie.
:Viru randa veerenekse
:Sõjalasi sadasida,
:Tappejaida tuhandeida,
:Piinajaida pilvedena  

## Viited
Suur Vanker (ansambel)

**Suur Vanker** on eesti ansambel, mis loodi 2017. aasta sügisel Tallinnas. Ansambli eelkäijad olid lühikest aega tegutsenud kollektiivid Keravälk ja Dizzy Monday.

Bändi esimene avalik esinemine oli 2018. aasta kevadel baaris Red Emperor ja debüütsingel "Sügise karje" ilmus 9. novembril 2018.

2019. aasta mais toimunud Ida-Virumaa noortebändide päeval valiti Suur Vanker esinema Kohtla-Nõmme muusikafestivalile Mägede Hääl 2019.

Singel "Langevad seinad" ilmus 19. juunil 2019.

2021. aasta augustis esineti Tallinna vanalinna päevade raames toimunud Viktor Tsoi mälestuskontserdil Harjumäel.

1. septembril 2021 andis bänd välja debüütalbumi "Suur Vanker", mille peal on kümme lugu, nende hulgas "Faktieitaja", mis avaldati sama aasta juunis videosinglina. Album salvestati Kiviõlis Stone Oil Studios.

## Koosseis

### Praegune koosseis
*Rasmus Rammo – vokaal, basskitarr
*Jasper Käänik – kitarr
*Joonas Jõgi – trummid

### Endised liikmed
*Ralf Raaper – trummid (2017–2018)
*Hugo Jõks – basskitarr (2018)
*Vadim Jurusov – basskitarr (2018)
*Alfred Košljak – trummid (2018)

## Diskograafia

### Singlid

* "Sügise karje" (2018)
* "Langevad seinad" (2019)
* "Faktieitaja" (2021)

### Stuudioalbumid

* "Suur Vanker" (2021)

## Viited

## Välislingid
*Suur Vanker Facebookis
*Suur Vanker Spotifys
Nitso

**Nitso** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Muhkamõtsa küla alale.

Nitso nimi tuleneb sõnadest niit ja soo.

## Viited
Nursipalu

**Nursipalu** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tsirgupalu küla alale.

## Vaata ka
*Nursipalu harjutusväli
*Nursipalu soo

## Viited

## Välislingid
*
Oroala

**Umbsaare** (varasema nimega Oru-Alla) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Umbsaare küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Umbsaare külaga.

Külast on teateid hiljemalt alates 1926 (Oru).

## Viited
Asenduspõhimõte

**Asenduspõhimõte** on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Surnud vanema asemele astunud lapsed pärivad võrdsetes osades selle osa pärandist, millele olnuks õigus nende surnud vanemal.

## Asenduspõhimõte seadusjärgse pärimise printsiibina
Põhimõtet rakendatakse juhul, kui seadusjärgselt pärima õigustatud sugulane on surnud. Sellisel juhul astuvad pärija asemele tema alanejad sugulased ja pärivad tema asemel pärandi osa mille oleks pärinud surnud sugulane (PärS § 13 lg 5 - esimese järjekorra puhul, mille põhimõtted kohalduvad ka pärimisel teises ja kolmandas järjekorras - vastavalt PärS § 14 lg-d 2 ja 3 ning PärS § 15 lg-d 2 ja 3 koos esimese järjekorra põhimõtetega). Järelikult kui isik on surnud enne pärandi avanemist, astuvad asenduspõhimõtte kohaselt tema asemele tema alanejad sugulased. Enne pärandi avanemist surnud pärija asemele astuvad alanejad pärivad selle osa, mille oleks pärinud nende üleneja, kui ta ei oleks surnud (tüvikonna põhimõte). 

## Näide
Asenduspõhimõtet selgitab pildil olev skeem, kus on pärandajal kaks last, kellest üks on surnud. Kui mõlemad lapsed oleksid elus, siis päriksid nad mõlemad ½ pärandist. Kuna üks laps on surnud, siis asenduspõhimõtte kohaselt astub tema asemele surnud lapse laps (pärandaja lapselaps), kes pärib samuti ½ pärandist. Kui surnud lapsel oleks mitu last, siis päriksid nad kõik võrdsetes osadena lapse osapärandist (nt 2 lapselapse puhul mõlemad ¼ kogupärandist).

## Viited
Palgi

**Palgi** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tootsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tootsi külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Pihlaku

**Pihlaku** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Viru küla alale.

Külast on teateid hiljemalt alates 1945 (Vanalaane).

## Viited
Prandsumõtsa

**Prandsumõtsa** (varem Prantsumetsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Holsta küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Holsta külaga.

Külast on teateid alates 1930.

## Viited
Vožõk

**Vožõk** (valgevene keeles *Во́жык – 'siil')* on Valgevenes ilmuv  valgevenekeelne huumori- ja satiiriajakiri. Toimetus asub Minskis. Ajakiri ilmub alates 1941. aastast kuukirjana. Ajalehe tiraaž on 5000 eksemplari. 

## Ajalugu
Ajakiri hakkas ilmuma 1941. aasta juulis, kui kommunistliku partei keskkomitee (bolševike) agitatsiooniplakat pealkirjaga "Lömastame fašistliku mao" *(valgevene keeles "«Раздавім фашысцкую гадзіну»")* (alates 1942. aasta märtsist hakkas ilmuma ajaleht-plakatina).

Alates 1945. aasta augustist hakati seda trükist Minskis avaldama juba satiiri- ja huumoriajakirjana Vožõk. Kuni 1958. aastani trükiti ajakirja kaheksal lehel, hiljem hakati trükkima juba kaheteistkümnel lehel värviliste illustratsioonidega. Alates 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta oktoobrini ilmus see almanahhina, kuid alates 2012. aasta jaanuarist, hakkas ilmuma uuesti satiiri- ja huumoriajakirjana, kus avaldati ristsõnu, luuletusi, anekdoote, aforisme, naljandeid, satiiri ja humoorikate teoste tõlkeid, samuti karikatuure ja plakateid.

## Peatoimetajad

* Mihhail Chavusky (1941–1943)
* Kondrat Krapiva (1943–1947)
* Mihhail Chavusky (1947–1955)
* Pavel Kovalev (1955–1967)
* Vladimir Korban (1967–1971)
* Aleksandr Romanov (1971–1987)
* Valentin Blakit (1987–2000)
* Mikhas Pozdnyakov (2000–2002)
* Ales Pismenkov (2002–2004)
* Vladimir Solomakh (2004–2008)
* Julia Zaretskaya (alates 2009)

## Välislingid

* zviazda.by Vozhyk
* Cartoonia.ru Vozhik
Dekaad (suurusjärk)

**Dekaad** (kreeka *δεκάδα*, lad. *decada,* ingl. *decade*) on teaduses ja tehnikas tihti kasutusel füüsikalise suuruse kümnekordset erinevust omavate alumise ja ülemise piiriga vahemiku nimetusena.

## Täpsustus
Dekaadi mõistet ei tohi segamini ajada kümnendjärgu mõistega arvude kümnendsüsteemis. Erandjuhtudel võib see siiski kokku langeda, nagu see on, näiteks, elektritakistuse, mahtuvuse ja induktiivsuse magasinide dekaadide puhul, millest igaühes on realiseeritud ühikulisest suurusest kümne täisarvulise astme kordseid väärtusi, iga dekaadi sees kordusarvude 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 abil. Näiteks π-ga võrdse väärtuse saamine: 3,14&nbsp;=&nbsp;3&nbsp;×&nbsp;1&nbsp;+ 1&nbsp;×&nbsp;0,1&nbsp;+ 4&nbsp;×&nbsp;0,01.

Teaduses ja tehnikas kasutatakse sõna dekaad tihti mitte suuruse (näiteks aja puhul päevade või aastate) kümnendi ehk siis teatud lineaarse mõõtkava vahemiku (näiteks 0...10&nbsp;cm, 10...20&nbsp;cm, 20...30&nbsp;cm, jne.), vaid suuruse vahemiku suurima (näiteks arv&nbsp;10) ja väikseima (näiteks arv&nbsp;1) väärtuse kordus- või suhtearvu tähenduses. Selles 10-kordsust märkiva tähenduse mõttes on dekaadid, näiteks, 1...10&nbsp;cm, 10...100&nbsp;cm, 100...1000&nbsp;cm, jne.

Selline dekaadi käsitlus ei ole samane kümnendarvude süsteemi kümnendjärguga, nagu seda sageli ekslikult arvatakse, sest dekaadide piirid võivad olla mitmesuguste väärtustega. Järgnevas mõned näited.

## Näiteid

* Elektroonika: dekaadidest räägitakse ka passiivsete elektroonikakomponentide parameetrite väärtuste osas, näiteks takistite takistuse osas, Näiteks on n-ö oomide dekaadis takistid takistusega 1...10&nbsp;Ω, järgmises dekaadis takistid takistusega 10...100&nbsp;Ω, selle järgnevas 100...1000&nbsp;Ω, jne.
* Akustika: inimkõrva poolt helina tajutavate õhuvõnkumiste sagedusala, milleks tavaliselt loetakse 16 ... 16 000&nbsp;Hz (või ka 20 ... 20 000&nbsp;Hz), jaguneb kolmeks dekaadiks, vastavalt 16...160, 160...1600 ja 1600 ... 16 000&nbsp;Hz (või 20...200, 200...2000 ja 2000 ... 20 000&nbsp;Hz). Analoogiliselt helitugevuste dekaadid on standardsest kuuldelävest (20&nbsp;μPa) ülespoole järgmised: 20...200&nbsp;μPa ehk 0,00002...0,0002&nbsp;Pa, 0,0002...0,002&nbsp;Pa, 0,002...0,02&nbsp;PA jne.
* Raadiolainete puhul on kasutusel sageduste (ja lainepikkuste) dekaadne liigitus: keskmiste sageduste (MF) ala 0,3...3&nbsp;MHz, kõrgete sageduste (HF) ala 3...30&nbsp;MHz, väga kõrgete sageduste (VHF) ala 30...300&nbsp;MHz, jne.

Eriti juurdunud on dekaadi mõiste selline kasutus suuruste ja sõltuvuste (funktsioonide) logaritmiliste esituste puhul, näiteks logaritmiliste sageduskarakteristikute, spektrite jms. puhul.

Logaritmilistes ühikutes vastab dekaadile 1&nbsp;log või 2&nbsp;Belli, millest tavapärasem on siiski rääkida 20&nbsp;detsibellist (20&nbsp;dB).

Analoogiliselt on mõiste oktaav saanud sageduste kahekordset erinevust märkivaks terminiks (kuigi ladinakeelne *octa* tähendab siin kaheksat nooti, mitte arvu kaks). Ka&nbsp;oktaav ei&nbsp;ole samane kahendarvude süsteemi kahendsuurusjärguga.

## Vaata ka

* Oktavriba
* Tertsriba
Oktaav

**Oktaav** on teaduses ja tehnikas suurusjärgu kahekordne erinevus. 

Ladinakeelne *octa* tähendab kaheksat nooti, mitte arvu kaks, aga kaheksast noodist koosneva heliredeli kõige ülemise ja kõige alumise noodi helide sageduste suhe on 2. Teaduses ja tehnikas kasutatakse sõna "oktaavne" mitte suuruse teatud ühikute arvu (tähenduse järgi kahe ühiku) pikkust vahemikku, vaid suuruse suurima (näiteks arv 2) ja väikseima (näiteks arv 1) väärtuse kordusarvu tähenduses. Selles kordsuse tähenduse mõttes on oktaavid 1...2, 2...4, 4...8, 8...16, jne.

Eriti juurdunud on oktaavi mõiste selline kasutus suuruste ja sõltuvuste (funktsioonide) logaritmiliste esituste puhul, näiteks heli spektri komponentide sageduste käsitlemisel, aga ka logaritmiliste sageduskarakteristikute, spektrite jms. puhul. (Näiteks: oktaavsumbuvus, oktavriba, kolmandikoktaavriba)

Analoogiliselt on mõiste "dekaad" kasutusel suuruste, eriti sageduste kümnekordset erinevust märkivaks terminina.
Välistamispõhimõte

**Välistamispõhimõte** on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Põhimõtte kohaselt ei päri pärija alanejad sugulased, kui pärija ise on elus. Tegemist on asenduspõhimõtte kohaldamisele vastupidise olukorraga (asenduspõhimõte). Näiteks kui pärandajal on kaks pärijat, kes on mõlemad on elus, ei päri seadusjärgse pärimise korral pärijate alanejad sugulased (pärandaja lapselapsed). 

Seega ei päri seadusjärgse pärimise korral pärandaja lapselaps, kui pärandaja laps on elus. Kuna pärimine toimub põlvkonniti, siis lähima astme sugulased ühes tüvikonnas välistavad sama tüvikonna kaugema astme sugulaste pärimise. Pärandaja laps või üks vanem või vanavanem välistab oma alanejad sugulased pärimisest.   

Välistamispõhimõtet selgitab pildil olev joonis. Olukord, kus pärandaja sureb, tegemata viimase tahte avaldust ja elus on tema kaks last ning lapselaps: pärijateks on tema lapsed, mõlemad ½ osas. Lapselaps ei päri välistamispõhimõtte kohaselt, sest tema pärima õigustatud üleneja sugulane on elus.

## Viited
Rouendi ots

**Rouendi ots** (ka Rouendi neem) on neem Harju maakonnas Prangli saare loodetipus. 

Neeme asub Loo poolsaarel ja selle koordinaadid on .

Neemel asub Prangli loode tulepaak.

Neemest põhja jääb Liivalougas.
Ahenda poolsaar

**Ahenda poolsaar** (ka **Ahenda**) on poolsaar Saare maakonnas Muhu vallas. Poolsaare tipus on Ahenda nukk.

Poolsaare koordinaadid on .
Kadaklaid

**Kadaklaid** (ka **Vasiklaid**, **Vasikalaid**) on Hiiu maakonnas Orjaku küla alal Käina lahes asuv saar (laid). Laiu pindala on 13,6 hektarit ja rannajoone pikkus 1,68 kilomeetrit.

Laid asub 200 meetrit Lõunarahust põhja pool. Laid on kolmnurkse kujuga, seal kasvab lehtmets ja kadastik.

Maakerke tulemusena on Kadaklaiuga liitunud Väike Vasikrahu. Kadaklaid kuulub Käina lahe-Kassari maastikukaitseala  Käina lahe sihtkaitsevööndisse.

Laiu koordinaadid on .

## Välislingid
*
Klippa saar

**Klippa saar** on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Haapsalu Tagalahes asuv endine saar; tänapäeval maakerke tõttu saanud **[[poolsaar]]eks**.

Endise saare koordinaadid on .
Kuivasääre ots

**Kuivasääre ots** (ka Kuivassääre ots) on neem Pärnu maakonnas Manilaiul..

Neeme koordinaadid on .
Ostrôžky

**Ostrôžky** on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust.  

Selle regiooni kõrgeim tipp on Ostrôžka (877 m). 800 meetrini küünivad veel kolm tippu: Javor (821 m), Bralce (817 m) ja Stanová (800 m).

Sealne kliima on mõõdukalt soe. Mäed on valdavalt kaetud lehtmetsaga. Mäestiku veed voolavad Ipoly jõkke.

Mäestikus asub Praha küla.

## Asend

Ostrôžky piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
* läänes Krupinská planina;
* põhjas Javorie ja Zvoleni nõo;
* idas Revúca kõrgustiku ja Vepori mäestiku ning
* lõunas Lõuna-Slovakkia nõoga.

## Geoloogia

Sealne mägismaa on vulkaanilise tekkega. Sealsed mäed on jäänukid neogeenis tegutsenud vulkaanidest ja neist välja pursanud püroklastilisest materjalist. Mägismaa kõrgema põhjapoolse osa moodustavad graniit ja dioriit.

Hiljem on sealset maastikku kujundanud erosioon. Olemuselt on tegemist lauskmaaga, mille tihedalt paiknevad sügavalt pinnasesse lõikunud jõeorud liigendavad eraldi lamedaharjalisteks mägedeks. Tuhári küla lähistel paiknev kivimurd on Slovakkia ainus marmori leiukoht.

## Viited

## Välislingid

* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Rahvusvaheline soome-ugri tudengite konverents

**Rahvusvaheline soome-ugri tudengite konverents** (inglise keeles *International Finno-Ugric Students' Conference*; **IFUSCO**) on iga-aastane soome-ugri üliõpilaste konverents. Selle põhilised teemavaldkonnad on keeleteadus, etnograafia, folkloristika, ajalugu, kirjandus, tõlketeooria, haridus ja majandus. Konverentsi on korraldatud alates 1984. aastast ning igal aastal toimub konverents uues kohas.

2018. aastal toimus konverents Tartus.

## Viited
Poľana

**Poľana** (ungari keeles *Polyána*) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Poľana (1044 m). Poľana võtab enda alla 183 km². Mäestik moodustab aastast 1981 Poľana kaitstava maastiku.

Mäestiku võib jagada kaheks alampiirkonnaks. Kõrgemad tipud asuvad mäestiku põhjaosas, mis kannab nime Vysoká Poľana. Lõunapoolsem madalam piirkond kannab Detva eelmäestiku nime. Seal asub ka kaks piirkonna linna: Detva ja Hriňová.

Sealne regioon on valdavalt metsane, kuigi kõrgemates piirkondades paiknevad alpiaasad (kohalikus keeles *polany*), mille järgi on mägismaa ka nime saanud. Seal elutseb nii hunte kui ka karusid (2010. aastal hinnati reproduktiivses faasis karude arvuks 24). Tähtsaim turismikeskus on Hrbi mäe all paiknev Poľana mägihotell.

## Asend

Poľana piirneb edelas Zvoleni nõo ja kirdes Vepori mäestikuga.
## Geoloogia

Sealne mägismaa on tugevasti erodeerunud jäänuk kihtvulkaanist. Selle kaldeera läbimõõt oli 6 kilomeetrit ja sügavus 600 meetrit. Tänapäeval on see Slovakkias asunud vulkaanidest kõrgeim, kuigi hinnanguliselt oli neist varem kõrgeim Štiavnica mäestiku kohal paiknenud vulkaan. Varem kaldeeras asunud kraatrijärve põhi moodustab tänapäeval oru, kus asub Hačava küla. Sealseteks kivimiteks on püroklastilise materjali kivistumisel tekkinud tuff ja laavaväljade tardumisel tekkinud andesiit, kõrgeimate tippude koostises on ka rüoliiti.

## Viited

## Välislingid

*Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Jaapani toitude loend

## A
* Aburaage
* Akashiyaki
* Amazake
* Anmitsu
* Anpan
* Arare
* Asazuke

## B
* Beni shouga
* Bento

## C
* Chanpuruu
* Chawanmushi
* Chazuke
* Chikuwa

## D
* Daifuku
* Dango
* Dashi
* Dorayaki
* Dorome
## E
* Ekiben
## F
* Funazushi
* Furikake

## G
* Gari
* Gyuudon
* Gyuutan

## H
* Hayashi Raitsu
## I
* Ikizukuri
* Imagawayaki
## K
* Kabayaki
* Kamaboko
* Karaage
* Karasumi
* Karee
* Kastela
* Katemeshi
* Katsudon
* Katsukaree
* Katsuobushi
* Kazunoko
* Kinako
* Kompeitou
* Konowata
* Koshihikari
* Kushikatsu
* Kyaraben
## M
* Makiyakinabe
* Manjuu
* Matsumaezuke
* Meibutsu
* Melonpan
* Mirin
* Miso
* Miso-katsu
* Misosuppe
* Mochi
* Monjayaki
## N
* Nabemono
* Nattō
* Nikujaga

## O
* Obuku
* Oden
* Odori ebi
* Okinawa soba
* Okonomiyaki
* Omurice
* Onigiri
* Onsen tamago
* Osechi ryouri
## P
* Panko
* porphyra

## R
R
* Ramen
* Jaapani ris
## S
* Sashimi
* Sejrogn
* Sembei
* Shabu-shabu
* Shiokara
* Shirataki
* Shiruko
* Soba
* Sōmen
* Sukiyaki
* Surimi
* Sushi

## T
* Taiyaki
* Takikomi gohan
* Takoyaki
* Takuan
* Tamago kake gohan
* Tamagoyaki
* Tarako
* Tempura
* Teppanyaki
* Teriyaki
* Tirol-Choco
* Tokoroten
* Tonjiru
* Tonkatsu
* Tsukemono
## U
* Umeboshi
* Unagi
* Uni
## W
* Wagashi
* Wasabi
## Y
* Yakiimo
* Yakisoba
* Yakitori
* Yatsuhashi
* Youkan
* Youshoku
* Yuba
## Z
* Zouni
* Zundamochi
Elizabeth Haynes

**Elizabeth Haynes** (sündinud 25. juulil 1971) on Suurbritannia kriminaalromaanikirjanik.

## Elulugu
Elizabeth Haynes kasvas üles Seafordis Ida-Sussexis. Ta õppis Leicesteri Ülikoolis inglise keelt, saksa keelt ja kunstiajalugu. Tema kirjanduslooming on osaliselt inspireeritud tööst politsei luureanalüütikuna Kentis. 

Kirjanduslikke katsetusi hakkas tegema siis, kui jäi 2006. aastal koduseks, et pühenduda perele – ta elab koos abikaasa ja pojaga endiselt Kentis. 

Seejärel õppis ta loovkirjutamise kursusel West Dean College'is, kus teda julgustati avaldama oma debüütromaani "Into the Darkest Corner". 2011. aasta veebruaris see kirjastuse Myriad Editions väljaandel Suurbritannias ilmuski. Elizabeth Haynes võitis sellega Amazon UK auhinna "2011 Rising Stars", samuti kuulutati see Amazon UK 2011. aasta parimaks raamatuks. Kui HarperCollins avaldas selle 2013. aastal USA-s, siis sai sellest ka The New York Timesi bestseller. Eesti keeles ilmus see romaan 2014. aastal pealkirjaga "Nurka aetud" (tõlkija Marge Paal, kirjastus Pegasus).

Suur menu innustas vabakutselist kirjanikku kirjutama järgmisi teoseid.

## Teosed
### Romaanid, mille peategelane on uurija Louisa Smith
* "Under a Silent Moon" (2013)
* "Behind Closed Doors" (2015)

### Muud kriminaalromaanid
* "Into the Darkest Corner" (2011)	
* "Revenge of the Tide" (2012); USA-s pealkirjaga "Dark Tide" (2013)
* "Human Remains" (2013)	
* "Never Alone" (2016)
* "The Murder of Harriet Monckton" (2018)

### Lühijutukogumik
* "Promises to Keep" (2014)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Elulugu
* Elizabeth Haynesi teoste kronoloogia ja loomingu iseloomustus veebilehel Bookseriesinorder.com
Vozni

**Vozni** (armeenia keeles *Ոզնի* 'siil') on huumori- ja satiiriajakiri, mis ilmub Armeenias alates 1954. aastast. Toimetus asub Jerevanis. 

Ajakirja asutaja ja toimetaja oli Armeenia kirjanik, publitsist, NSV Liidu riikliku auhinna esimene laureaat ja NSVL Kirjanike Liidu liige Hrachya Kochar. Aastatel 1955–1981 oli ajakirja peatoimetaja Armeenia NSV kunstnik, NSVL kirjanike liidu liige Grigor Ter-Grigoryan.

Aastatel 1982–2013 juhtis ajakirja armeenia kirjanik ja satiirik Aramayis Sahakyan. Pärast tema surma jätkas Vozni avaldamist tema lesk Astghik Sahakyan.

Kaastöötajaid: Ler Kamsar, Eduard Khojik, Ashot Palanjian, Demirchyan, N. Zaryan, Suren Vahagn, Sergei Arutchyan, Valentin Podpomogov, Ara Bekaryan, Aramayis Sahakyan jt.
John Krasinski

**John Burke Krasinski** (sündinud 20. oktoobril 1979 Bostonis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, filmirežissöör, stsenarist ja produtsent.

John Krasinski tuntuim roll on Jim Halpert telesarjas "Kontor" ("The Office").

Ta lavastas filme "Brief Interviews with Hideous Men" (2009), "The Hollars" (2016), ja "A Quiet Place" (2018).
Katja Krasavice

**Katja Krasavice** (õieti **Katrin Vogelová**; sündinud 10. augustil 1996) on Saksamaa Webvideo tootja ja sama nimega YouTube'i kanali pidaja. 

Krasavice elab Leipzigis. Tema ema on pärit Tšehhist.

## Youtube'i kanal
Nimega Krasavice, mis pärineb tšehhi keelest ja tõlgitakse kui 'ilu' või 'ilus naine', teeb ta videoid elustiili ja seksuaalsuse teemadel. Katja välisteks tunnusjoonteks on tema kirurgiliselt suurendatud rinnad, provokatiivne riietumisstiil ja tugevalt meigitud nägu. 

Tavaliselt video alguses tervitab ta publikut sõnadega: "Tere, mu väiksed armsad hiired, see olen jälle mina, sinu Katja." Oma videotega tahab ta pöörduda 16–25-aastaste vanuserühma poole. Ta lõbustab oma truud vaatajaskonda oma seksuaalelust rääkimisega ja veebikaamera striptiisiga või alasti fotode saatmisega. Paljud tema videote pealkirjad jätavad mulje, et ta peab oma lubadusi. Nii ka videos "My first porn shoot", kus Katja ei seisnud kaamera ees, kuid juhtis seda. Asjaolu, et tema nina ja rinnad on ebaloomulikud, tunnistas Krasavice ka ühes videos. 

2018. aastal avaldas ta enda fotodega modellikalendri. 2018. aasta märtsi keskel oli Krasavice YouTube'i kanalil üle miljoni jälgija. Tema 157 videot on vaadatud üle 300 miljoni korra. 

## Muusikakarjäär

Krasavice avaldas oma esimese singli "Doggy" 2017. aasta novembri lõpus, mis jõudis 1. detsembril Saksamaa singlite edetabelis 7. kohale. Fännid, kes oli selle laulu ette tellinud ja saatsid Katjale tellimist tõendava ekraanipildi, võisid võita naise mobiiltelefoni numbri. 6. aprillil 2018 avaldas ta oma teise laulu "Dicke Lippen".

## Diskograafia

Pealauljana:

*2017 – "Doggy"
*2018 – "Dicke Lippen"
*2018 – "Sex Tape"
*2019 – "Gucci Girl"
*2019 – "Sugar Daddy"
*2019 – "Wer bist du"
*2019 – "Casino"
*2020 – "Rodeo"
*2020 – "Million Dollar A$$" (feat. Fler)
*2020 – "Ich seh"
*2020 – "Alles schon gesehen"
*2021 – "Highway" (feat. Elif)
*2021 – "Friendzone"
*2021 – "Crush" (Amazon Exclusive)
*2021 – "Pussy Power"
*2021 – "Raindrops" (feat. Leony)
*2021 – "Narben" (feat. Marwin Balsters)
*2022 – "Onlyfans"
*2022 – "You're My Heart, You're My Soul" (feat. Dieter Bohlen & Pietro Lombardi)
*2023 – "Frauen"
*2023 – "Ich hab den schönsten Arsch der Welt"

Külalismuusikuna:

*2021 - "Best Friend [Remix]" (Saweetie feat. Doja Cat & Katja Krasavice)
*2021 - "Bad Bitch" (Eunique feat. Katja Krasavice)
Mähu ots

**Mähu ots** (kohalikus keelepruugis **Mähü ots**) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaarel; ühtlasi selle poolsaare üks põhjatippudest (teine tipp on Purekkari neem). Mähu ots asub Lahemaa rahvuspargis ja Pärispea külas.

Neeme koordinaadid on .
Puuhalgmassiivsavi seinakonstruktsioon

**Puuhalgmasiivsavi seinakonstruktsiooni** ehitamiseks on kasutatud puuhalgusid ja savimörte.
## Konstruktsioon
Peamiselt on levinud kahte tüüpi seinakonstruktsioone: lisasoojustusega ja ilma lisasoojustuseta seinakonstruktsioonid. Mõlema täitematerjaliks on puuhalud ja sideaineks on kasutatud erinevaid savimörte. Seinte paksus varieerub tavaliselt 30–60&nbsp;cm vahel, kuid Põhja-Kanadas leidub ka seinu, mis on 90&nbsp;cm paksud.

Seinu jaotatakse ka kandvateks ja mittekandvateks. Kandvateks puuhalgmassiivsavi seinakonstruktsioonideks kutsutakse seinu, kus puuhalgmassiivsavi seinakonstruktsioon on kandev element.  Mittekandvateks puuhalgmassiivsavi seinakonstruktsioonideks kutsutakse seinu, kus kandvateks elementideks on eraldi postid ja talad. Puuhalgmassiivsavist seinte eeliseks on ilus välimus. Seinu saab laduda ringikujuliselt, mistõttu on põrandapinna ja välisseinapinna suhe optimaalsem, kui näiteks ristkülikukujulise põhiplaaniga hoonel. Puuhalgmasiivsavist seinte puuduseks on seina väike soojapidavus, mis ei vasta tänapäeval projekteeritavate hoonete nõuetele. Peale selle käituvad  konstruktsioonis kasutatavad materjalid õhuniiskuse muutudes erinevalt, mistõttu tekivad ajapikku seintesse praod.

### Lisasoojustuseta seinakonstruktsioon
Lisasoojustuseta seinakonstruktsioonis asetsevad puuhalud läbivalt ühes reas. Paremaks soojapidavuseks on savimörtidesse lisatud halva soojusjuhtivusega täiteaineid (näiteks saepuru).

### Lisasoojustusega seinakonstruktsioon
Puuhalud on laotud kahes reas ning nende vaheline tühimik on täidetud isolatsioonimaterjaliga (näiteks saepuru). Sideainena kasutatavale mördile ei ole tavaliselt lisatud halva soojusjuhtivusega täitematerjale.

## Ajalugu
Seinakonstruktsiooni lihtsuse tõttu ei ole teada, kes on selle kasutusele võtja. Seepärast on ka ilmselt nii palju erinevaid tehnikaid. Tänapäeval on puuhalgmassiivsavi peamiselt kasutatud Põhja Ameerikas. Euroopas ja mujal maailmas leidub puuhalgmassiivsavi seinu võrdlemisi vähe.

## Viited
*R. Mouterde, J.C. Morel, V. Martinet, Fre´de´ric Sallet. The mechanical performance of cordwood. 2011 Biosystems Engineering. Kättesaadav: http://www.sciencedirect.com/ 03.05.2018
*Clark Snell and Tim Callahan. Building Green. – New York: Lark Books, 2005.- 615 lk.
Pärsi nina

**Pärsi nina** (rootsi keeles **Pärs**) on neem (maanina) Saare maakonnas Ruhnu valla lääneosas.

Nina koordinaadid on .
Holma poolsaar

**Holma poolsaar** (rootsi keeles **Holma**) on poolsaar Saare maakonnas Ruhnu valla lääneosas. Poolsaare tipus on Holma nina.

Poolsaare koordinaadid on .
Holma nina

**Holma nina** (rootsi keeles **Holma**) on neem (maanina) Saare maakonnas Ruhnu valla lääneosas Holma poolsaare tipus.

Nina koordinaadid on .
Kunsudden

**Kunsudden** (rootsikeelne nimi; ka Kuunsi nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Ruhnu vallas.

Nina koordinaadid on .
Ringsudden

**Ringsudden** (rootsikeelne nimi; ka Rinksu neem) on neem Saare maakonnas Ruhnu vallas.

Neeme koordinaadid on .
Audru sovhoosi söökla-haldushoone

**Audru sovhoosi söökla-haldushoone** on hoone Audrus aadressil Pärna allee 7. 

Hoone on projekteerinud Valve Pormeister 1973. aastal, valmis 1977. aastal. Hoone tähistab uut etappi Pormeistri loomingus ning on hea neofunktsionalismimõjuline näide maa-arhitektuuris. Praegu kasutab hoonet Audru vallavalitsus.

## Arhitektuur
Kolm ebakorrapärast murdnurkset tahukat on liidetud nii, et kesksesse osasse jääb vestibüül ja söökla. Kahepoolne katuselatern annab hajutatud valgust üheaegselt nii söögisaali (50 kohta) kui kööki. Vasakule jääb koosolekute saal (175 kohta) suurte klaaspindadega, paremale kahekorruselisse mahtu võõrastetoad ja külaliskorterid. Mitmel tasapinnal komponeeritud mahud on plaanistruktuurilt kompaktsed. Neofunktsionalismi mõju avaldub skulpturaalses ja monumentaalses vormis. Fassaadidel vahelduvad massiivsed tummseinad koosolekusaali ja peasissepääsu suurte klaaspindadega, mujal üksikakendega. Samaaegselt seovad klaasseinad ja vestibüüli klaaspiirded hoonet ka orgaanilise arhitektuuri traditsioonidega.

2008. aastal vahetati aknad ning hoone soojustati.

## Fotod
* Audru söökla, vaade Eesti Arhitektuurimuuseumi fotokogu. 1978
* Audru söökla, eestvaade Eesti Arhitektuurimuuseumi fotokogu. 1980. aastad.

## Viited
Valeri Povedski

**Valeri Povedski** (29. oktoober 1901 Tveri kubermang Rževi maakond – 13. märts 1973 Tallinn) oli Eesti õigeusu preester.

Ta sündis aastal 1901 Tveri kubermangu Rževi maakonna Zbojevo küla kiriku preestri pojana. Ta lõpetas aastal 1919 Rževi gümnaasiumi, mille järel lõpetas ta Jegorjevski Elektromehaanika tehnikumi. Seejärel alustas ta õpinguid Moskva Kõrgemas Tehnikakoolis, kust ta heideti välja neljandalt kursuselt, kuna astus julgelt välja religioonivastases dispuudis. Seejärel hakkas ta ennast intensiivselt harima kiriklikel teemadel ja ka tegutsema kirikus (laulis, luges jne). Aastal 1933 saatsid võimud ta koos perekonnaga Moskvast välja Orjoli, kus ta asus konstruktorina tööle ühte linna ettevõttesse. Aastal 1938 pühitseti ta ühepäevase vahega piiskop Manuili poolt Kalinini lähistel metsakolkas diakoniks ja preestriks.

Ta oli aastal 1942 preestriks Orjoli oblastis Poslovos. Aastal 1943 sattus ta sõja tõttu ümberasustatute laagrisse Eestisse, tänu preester Mihhail Ridigeri eestkostele vabanes ta laagrist.

Ta oli aastatel 1943–1944 abipreestriks Tallinna Kopli Püha Nikolause koguduses, aastatel 1944–1947 abipreestriks Tallinna Jumalaema Kõikide Kurbade Rõõmu Ikooni Koguduses.
Creditinfo Eesti

**Creditinfo Eesti AS** (endise nimega **Krediidiinfo AS**) on 1993. aastal loodud Eesti ettevõte, mis tegeleb Eesti ettevõtete ja eraisikute finantsandmete kogumise ja töötlemisega, uurib ettevõtete maksekäitumist, krediidipoliitikat ja pankrotte ning haldab maksehäireregistrit.

Krediidiinfo kuulub rahvusvahelisse krediidiinfoettevõtteid ühendavasse organisatsiooni FEBIS.

2006. aasta sügisel omandas Krediidiinfo AS-i rahvusvaheline kontsern Experian, mis pakub info-, krediidi- ja turundusteenuseid. 

2016. aasta 1. detsembril võttis senine Krediidiinfo AS endale uueks ärinimeks Creditinfo Eesti AS. Nimevahetus tulenes ettevõtte kuulumisest Islandi päritolu kontserni Creditinfo Group koosseisu alates 2016. aasta algusest (kontsern omandas ettevõttes 100-protsendilise osaluse).

Ettevõtte haldab portaali e-krediidiinfo.ee.

## Ajalugu
*1993. aastal asutasid Eesti pangad Krediidiinfo AS-i. 
*1994. aastal alustas Krediidiinfo Eesti ettevõtete kohta ülevaadete koostamist ning info vahendamist välisfirmade kohta.
*2004. aastal alustati krediidihaldusteenuse pakkumist.
*2006. aasta sügisest on Krediidiinfo Experiani tütarettevõte. 
*2007. aastal hakati välja andma Edukas Eesti Ettevõte tunnistust.
*2009. aastal alustas tööd eraisikutele suunatud andmebaas Minu Creditinfo
*2016. aastal omandas Creditinfo Group ettevõttes 100-protsendilise osaluse ja ettevõte võttis uueks nimeks Creditinfo Eesti AS.
*2021. aastal asus ettevõte pakkuma PSD2 teenuseid.

## Viited

## Välislingid
*Creditinfo Eesti AS
*E-Krediidiinfo
*Maksehäireregister
Tõllakivi nasu

**Tõllakivi nasu** (ka Tõllakivi nasv) on Saare maakonna lääneosas asuv väike asustamata saar (nasu).

Tõllaskivi nasu on 50 meetrit pikk ja 40 meetrit lai.

Saare koordinaadid on .
Maksehäireregister

**Maksehäireregister** ehk **Creditinfo Ametlik Maksehäireregister** on 2001. aastal Eesti pankade loodud register võlainfo kohta. Seda haldab Creditinfo Eesti AS (endise nimega Krediidiinfo AS).

Nii ettevõtete kui ka eraisikute võlainfot koondav register sisaldas 2021. aasta seisuga andmeid 510 000 unikaalse maksehäire kohta.

Häirete sisestamiseks registrisse peab ettevõte sõlmima haldajaga tasulise lepingu. Ühes kuus tehakse maksehäireregistrist 800 000 infopäringut.

## Registri koosseis
Registrisse kantud maksehäirete kohta on kajastatud järgmine teave:
* võla tekkimise kuupäev,
* võla lõppemise kuupäev,
* summa suurusjärk (maksehäired on summade järgi suurusjärkudeks jaotatud ja esimene suurusjärk algab 30 eurost),
* maksehäire päritolu.

## Registri uuendamine ja häirete aegumine
Häire kohta leiduvat teavet uuendatakse maksehäireregistris võlasaldo järgi (summat kas vähendatakse või suurendatakse). Mitme häire korral saldod liidetakse ja registris kajastub häire alguse kuupäevana vanima nõude maksetähtajale järgnev päev.

Maksehäire lõpetatakse võlgnevuse täielikul tasumisel. Registrisse kantud info säilib ettevõtete puhul seitse aastat ning eraisikute puhul kolm aastat pärast maksehäire lõpetamist (krediidiasutuse sisestatud eraisiku maksehäire säilib pankadele nähtavana viis aastat pärast lõpetamist).

## Andmete kontrollimine
Eraisikud saavad oma maksehäirete teavet vaadata 2009. aastal loodud Creditinfo eraisikute portaalist Minu Creditinfo. Ettevõtete maksehäired sisestatakse e-Krediidiinfo andmebaasi.

## Vaata ka
* Eraisiku pankrot

## Viited
Iranasu

**Iranasu** (ka **Iranasv**, **Ira nasu**, **Ira nasv**) on Saare maakonna Saaremaa vallas asuv väike saar (nasu). Saare pindala on 0,67 hektarit ja rannajoone pikkus 568 meetrit.

Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega.

Saare koordinaadid on .

## Välislingid
*
Rusulao nasu

**Rusulao nasu** (ka Rusulaiu nasv) on Saare maakonna lääneosas asuv väike saar (nasu).

Saare koordinaadid on .
Sääreotsa nasv

**Sääreotsa nasv** (ka **Sääreotsa nasu**) on Saare maakonna Saaremaa vallas Saareküla küla alal asuv 400 m² suurune saar (nasu). Saare rannajoone pikkus on 103 meetrit.

Saare koordinaadid on .

Saar on kivise pinnamoega. Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

## Välislingid
*
Sihisuurrahu

**Sihisuurrahu** (ka Sihisuurahu) on Hiiu maakonna põhjaosas Tareste lahes asuv saar (rahu).

Saare koordinaadid on .
Thomas Jonathan Jackson

**Thomas Jonathan Jackson** (hüüdnimega **Stonewall Jackson**; 21. jaanuar 1824 Clarksburg, Virginia – 10. mai 1863 Guinea Station, Virginia) oli Ameerika Ühendriikide kodusõjas Konföderatsiooni üks väejuht.

Ta õppis Ameerika Ühendriikide sõjaväeakadeemias. Ameerika-Mehhiko sõjast võttis ta osa suurtükiväes teenides. Aastatel 1851–1861 õpetas ta sõjakolledžis Virginia Military Institute.

Kodusõja puhkedes liitus ta Konföderatsiooni armeega ning ta ülendati koloneliks. 1861. aasta juulis toimunud esimeses Bull Runi lahingus sai ta hüüdnime "Stonewall" ("Kivimüür"). Nimi pärineb Konföderatsiooni kindralilt Barnard Elliott Bee'lt, kes lausus: "Jakcson ja tema väed seisid vaenlase ees nagu kivimüür". 1862. aastal ülendati Jackson kindralleitnandiks.

Jackson saavutas suurimat edu 1862. aasta mais ja juunis Jackson's Valley kampaanias ning seejärel Põhja-Virginia armee komandörina. 1862. aasta detsembris saavutas ta koos Robert E. Lee ja James Longstreetiga silmapaistva võidu Fredericksburgi lahingus. Chancellorsville'i lahingus tulistasid Jacksoni kogemata tema oma väed ning ta suri käe amputeerimisest saadud tüsistuse ja kopsupõletiku tõttu paar päeva hiljem.

Jacksoni peetakse USA kodusõja üheks taktikaliselt kõige paremaks väejuhiks.
Pulsti

**Pulsti** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kikkaoja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikkaoja külaga.

Külast on teateid alates 1922.

## Viited
Breitenbach am Inn

**Breitenbach am Inn** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 510 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 37,99 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3404 inimest. Vald paikneb 5,5 km Wörglist läänes ja 19 km Kufsteinist edelas. Külal on viis osa ning see sai uued osad ja majanumbrid 2006. aastal. Küla asutati 19. sajandi keskpaigas.

Breitenbach am Inni vallas asub Berglsteiner See järv.

## Ajalugu

Vahetult enne 800. aastat on Breitenbachi mainitud kui mungakongi "Mensalpfarre" Kufsteinis, püha Peetruse kihelkonnakirik on üks vanemaid kirikuid Tiroolis. Breitenbach on üks kolmest Freisingi "Urpfarren" Tirooli maast. Dokumenteeritud Breitenbach ilmus suhteliselt hilja, esimest korda 1157. aastal. Breitenbachi iidse ja emavalla algsed piirid hõlmasid Tulimäe, Kivimäe, Mariatali, Voldöppi ja Moseni (Kramsachi) valdade territooriume, mis kõik aastaks 1891 jäädavalt sellest ühendusest eemaldati. 739–1818 moodustas Inn Habachsi suubumiskohast (Munsteri ja Kramsachi vahel) Kufsteinini Salzburgi peapiiskopkonna (paremal jõekaldal) ja Freisingi peapiiskopkonna (vasakul jõekaldal) vahelise piiri. Kirikliku territoriaalse jaotusega kaasnes ilmalik ja rohkem kui 900 aastat, Baieri maaomandamisest aastal 1504 jagas Breitenbach Baieri hertsogkonna rikkusi.

Breitenbach oli algselt puhtalt põllumajanduslik küla, mis ennast enamalt jaolt ise ära toitis. Mida vajati, ja mida kohapeal ei olnud saada, toimetati laevaga Inni jõge pidi. Seda, et Breitenbachis oli ka "Schopperi ettevõte" (Innschiffe remonditöökoda), tõendab endiselt nimi "Schopperi võõrustaja". Umbes 1860. aastatel, mis tõi Inni raudtee lõunaküljel kaasa tohutu majandusarengu, jäi esialgu eemale Breitenbach, kuna puudus sild. Kui sooviti minna Breitenbachist jõe teisele kaldale Kundlisse, siis selleks oli ainult "Überfuhr" (praam). 1894. aastal otsustas volikogu ehitada silla ja 1896. aastal see avati. Breitenbachi vald on oma piirides 19. sajandi keskpaigast ja paikneb Breitenbachi peaküla kõrval laiali hajutatud asundustes. Varem oli seal kolm põhikooli, nüüdisajal ob seal kaks põhikooli ja keskkool.

## Viited

## Välislingid

* www.breitenbach.tirol.gv.at
* Breitenbachi veebileht
Pundõ

**Pundõ** (ka Punde) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kassi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kassi külaga.

Külast on teateid alates 1970.

## Vaata ka
*Punde järv
*Punde puntrakuusk

## Viited
Savvõmäe

**Savvõmäe** (ka Savemäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meeliku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meeliku külaga.

Külast on teateid hiljemalt alates 1970.

## Viited
Sulõmõisa

**Sulõmõisa** (ka Sulemõisa) oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vana-Roosa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vana-Roosa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Roosa külaga.

Külast on teateid alates 1922 (Sulemõisa asundus).

## Viited
Sur'a

**Sur'a** (ka Surja) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Luhte küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Luhte külaga.

Külast on teateid hiljemalt alates 1930.

## Viited
Vaestõlastõ

**Vaestõlastõ** (ka Vaestelaste) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga.

Külast on teateid alates 1930.

## Viited
Sitasilla

**Sitasilla** oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Uue-Saaluse küla alale.

## Viited

## Välislingid
*
Oja (täpsustus)

**[[Oja]]** on jõest väiksem looduslik vooluveekogu. **Oja** võib tähendada ka järgmist:
*Oja oli Ojaküla varasem nimi, Tartu-Maarja kihelkonnas
*Oja oli Ojaküla varasem nimi, Äksi kihelkonnas
*Oja (perekonnanimi)
*...

## Vaata ka
*Ojaküla
*Oja tänav (täpsustus)
Hulgus

**Hulgus** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Hulgus on pandud Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal (Ulgus), Uue-Lõve mõisas Valjala kihelkonnas Saaremaal (Ulgus), Laiuse mõisas Laiuse kihelkonnas Tartumaal (Ulgus) ja Põlula mõisas Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal (Ulckus).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Raal (perekonnanimi)

**Raal** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Raal on pandud Roosna-Alliku mõisas Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal ja Abja mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal.

Nimede eestistamisel määrati Raal uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bock, Pokk ja Riigor.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Raal Eestis 69 mehel ja 70 naisel.
VVER

**VVER** (lühend venekeelsest *водо-водяной энергетический реактор*; ka WWER – *Water-Water Energetic Reactor*) on tüüp (seeria) tuumareaktoreid. 

See survevee-reaktorite tüüp töötati välja 1960. aastail Venemaal. 

Nende reaktorite võimsus on 70–1200 MW. Peamised seni ehitatud on VVER-440 (võimsus 440 MW) ja VVER-1000 (võimsus 1 GW). Ehitamisel on VVER-1200 (võimsus 1200 MW).
Pliešovce nõgu

**Pliešovce nõgu** (slovaki keeles *Pliešovská kotlina*) on maastikuregioon Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki keskmäestikust. Nõo pikkus on 20 kilomeetrit, selle laius on 2–5 kilomeetrit ja pindala 107&nbsp;km². Läbi nõo voolab Neresnica jõgi, mille orus asub ka regiooni madalaim punkt (350&nbsp;m). Regiooni kõrgeim tipp on Hrádek (540&nbsp;m).

Sealne maapõu sisaldab valdavalt paekivi ja tuffi.

Maastikuregioon on nime saanud seal asuva Pliešovce küla järgi. Teised külad selles piirkonnas on Sása, Bzovská Lehôtka, Babiná, Dobrá Niva, Podzámčok, Breziny, Bacúrov, Dubové, Ostrá Lúka ja Budča.

## Asend

Pliešovce nõgu piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
*põhjas Kremnica mäestikuga;
*läänes Štiavnica mäestikuga;
*lõunas Krupinská planinaga ja
*idas Javoriega.
Austurvike (Hullo laht)

**Austurvike** (ka Estorvike, eestirootsikeelsed nimed; rootsikeelne nimi Österviken) on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv laht.

Lahe koordinaadid on .
Väike haak

**Väike haak** on neem Tallinnas Paljassaare poolsaare rannikul. Neeme ümbritseb Paljassaare laht.

## Vaata ka
*Suur haak

## Viited
Estonian World

**Estonian World** on ingliskeelne veebiajakiri, mis on mõeldud eestlastele välismaal ja estofiilidele kogu maailmas. Ajakiri asutati 2012. aastal Londonis, selle peakorter asub Tallinnas.

Veebiajakirja asutasid Silver Tambur, Sander Saar ja Sten Hankewitz.

Ajakirja Estonian World eesmärk on kirjutada globaalsetest eestlastest ja nende edulugudest ning Eestist ja selle õnnestumistest üleüldiselt. Ajakirjal on kaasautoreid ja toimetajaid üle maailma.

Estonian World on maailmas kõige loetum ingliskeelne veebiväljaanne Eesti kohta, seda loetakse enam kui 230 riigis ja territooriumil.

## Viited
Žiari nõgu

**Žiari nõgu** (slovaki keeles *Žiarska kotlina*) on maastikuregioon Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki keskmäestikust. Nõo pikkus on 17 kilomeetrit, maksimaalne laius 11 kilomeetrit ja pindala 120 km². Läbi nõo voolab Hroni jõgi, mille orus asub ka regiooni madalaim punkt (200 m).

Nõos asub kaks linna (Žiar nad Hronom ja Žarnovica) ja 14 küla. 

Nõos asuv alumiiniumitootmise tehas koos muu tööstusega, mööda Hroni orgu kulgev transport ja mägede vahel paikneva piirkonna vähene õhutsirkulatsioon kujundasid sellest varem Slovakkia saastatuima piirkonna. Seal asunud Horné Opatovce külas oli saastatud ka vesi; sealne keskkond muutus elamiseks kõlbmatuks ja nii asustati sealsed elanikud aastal 1969 ümber. Pärast tehase moderniseerimist on keskkonnatingimused nõos tasahilju paranemas.

Nõgu kujunes piirkonda, kus Štiavnica mäestiku kohal asunud kihtvulkaanist pärineva andesiidi lasundid lõppesid ja algasid pehmemad, kergemini erodeeritavad kivimid.

## Asend

Žiari nõgu piirneb põhjas Kremnica, läänes Vtáčniki ja lõunas Štiavnica mäestikuga.

## Viited
Püünsi salm

**Püünsi salm** on väin (salm) Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsi poolsaare rannikul Püünsi külas. 

Väina koordinaadid on .
Anne Parmasto

**Anne Parmasto** (sündinud 13. detsembril 1952) on eesti maalikunstnik.

Ta õppis aastatel 1975–1981 ERKI-s ja lõpetas selle teatridekoratsiooni erialal.

Ta on töötanud villijana Tartu Õlletehases, laborandina Zooloogia ja Botaanika Instituudis, sekretärina Pimedate Ühingus, majandusosakonna juhataja asetäitjana Kalurikolhooside Liidus ja kasvatajana Balletikoolis. Pärast ERKI lõpetamist töötas ta kunstnikuna Kaubamajas, vabakunstnikuna, õppejõuna Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja aastast 1998 Tartu Ülikooli maalikunsti õppetoolis.

Ta on aastast 1993 Kunstnike Liidu liige.

Oma suurimaks saavutuseks peab peret.

Näitused aastast 1984: Kölni kunstimessid, München, Nürnberg, Tallinna Kunstihoone galerii, Tartu Kunstimaja. 

Aastast 2000 kuulub Anne Parmasto ühismaalimist harrastavasse Austria kunstnikeühendusse Rabnitztaler Gruppe. 

Näitusi on olnud ka Tartu kunstimuuseumis (2002), Athena keskuses (2008), Tartu Kunstimajas (2010).
Esinenud alates 1984. aastast 35 isikunäitusega Eestis, Saksamaal ja USAs.

## Tunnustus

* 2012 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema isa oli mükoloog Erast Parmasto.

## Viited

## Välislingid
#http://www.kunstikeskus.ee/galerii/galerii_isiksus_parmasto.htm
#http://www.e-kunstisalong.ee/?e=teosed&a=126
#https://www.ajakiri.ut.ee/artikkel/1159
Külasadam

**Külasadam** (eestirootsi keeles Byshamnen, Bishamnen, Ståorhamnen, Hamnen) on laht Harju maakonnas Naissaarel. 

Lahe koordinaadid on .
Laedemäealune laht

**Laedemäealune laht** (ka **Laedemäealune**) on laht Saare maakonnas Muhu vallas. 

Lahe koordinaadid on .
Doggy

**"Doggy"** on Saksamaa suhtlusmeediategelase Katja Krasavice debüütsingel, mis anti välja 24. novembril 2017.  

## Laulud CD-singlil

* **ALLALAADITAV/CD-SINGEL**

# Doggy – 2:42
# Doggy (Instrumental) – 2:42

* **REMIKSIDE EP**

# Doggy (Eric Chase Remix) – 2:43

# Doggy (Eric Chase Extended Mix) – 4:13

## Kohad edetabelites