open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus

EELK **Tallinna Rootsi-Mihkli kogudus** on luterlik kogudus Tallinnas, mis kasutab Tallinna Rootsi-Mihkli kirikut Tallinna vanalinnas Rüütli tänaval.

Kogudus kuulub Tallinna praostkonda.

Koguduse õpetaja on Patrik Göransson, koguduse organist on Maris Oidekivi-Kaufmann. Juhatuse esimees on Toomas Lilienberg.

Koguduses on umbes 300 liiget, kes enamikus on eestirootslased või nende järeltulijad. Rootsi valitsusajal oli kogudus, rootsi-soome kogudus (soome k. *Tallinnan ruotsin-suomen seurakunta (S:t Michaelis)*), mis tegutses endises Tallinna Püha Miikaeli naiskloostri  kirikus ja Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus.

Rootsikeelsed jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval kell 12.00 Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus. Mihklipäevast ülestõusmispühadeni toimuvad kirikus kolmapäeviti eestikeelsed õhtujumalateenistused. 
## Rootsi-Soome Mihkli koguduse vaimulikud
*1548,  Georg Krüger
*  1553, Mag. Hermann Grönau
* 1557–1563, Olaus (Oluff) Andrae Suecus
* 1569, Johannes Petri
* Johannes Elard
*1602–1603, Jakob von Lunden, Tallinna rootsi-soome Mihkli koguduse pastor 
* 1603–1633, Johannes Olai Schwedemann Suecus
*1635, Sueno Kylander, rootsi-soome Mihkli koguduse pastor 
* 1639–1664, Sueno Germundi, rootsi-soome Mihkli koguduse pastor
*1664–1676,  Sueno Alinus, rootsi-soome Mihkli koguduse pastor
* 1676–1687, Peter Ericsohn, Aulinus, rootsi-soome Mihkli koguduse pastor
*1687–1696,  Johannes Aulinus, rootsi-soome Mihkli koguduse pastor
*1696–1709,  Gabriel Herlin, rootsi-soome Mihkli koguduse pastor
* 1709–1710, Peter Herlin, rootsi-soome Mihkli koguduse pastor
*1710–1753,  Matthias Simolin, rootsi-soome Mihkli koguduse pastor
**1726–1727, Mikael Levanus  (1694–1764),  rootsi-soome Mihkli koguduse diakon
*1753–1789,  Johann Roos, rootsi-soome Mihkli koguduse pastor
**Johan Sverdsjö (1736–1780), diakon
**1790, Johann Sverdsjö noorem (1759–1809), diakon,  Tallinna gümnaasiumi õpetaja
*1790–1821,  Mag. Reinhold Johann Böning  (1753–1821)
**–1804, Friedrich Gedner, jutlustaja
**1806–1813, Gustav Sverdsjö/Sverdsjoe (1773–1813), diakon ja Tallinna gümnaasiumi professor (1796, 1799), rektor
*1821–1840,  Heinrich Johann Holmberg
*1842–1853,  Nicolaus Aejmelaeus  (1810–1853), rootsi-soome Mihkli koguduse pastor
**Carl Henrik Alopaeus  (1825–1892)
*1853–1859, Karl Edvard Aspelund (1816–1902), koguduse pastor ja ka Balti laevastiku mereväedivisjoni vaimulik
*1859–1886,  Lars Erik Mozelli
*1886–1890,  Johann Alexander Collan (1858–1917)
*1890–1914,  John Waldemar Gustafsson  (1865–1941)
*1919–1923,  Nils Linderstam
*1924–1929,  Erik Petzäll
*1929–1932,  Harald Engström
*1934–1938,  Karl Nicolaus Nilsson
*1939–1941,  Ivar Poell
*1941–1942,  Eugen Tanner
*1942–1944,  Ivar Poell

## Viited

## Vaata ka
*Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse vaimulikud
## Välislingid
*Koguduse koduleht
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Tallinna Rootsi-Mihkli, e-kirik.eelk.ee, 3. märts 2022
Pärnu Nikolai kogudus

**Pärnu Nikolai kogudus** oli luterlik saksa kogudus Pärnu linnas, mis kasutas Pärnu Nikolai kirikut. 

Kogudus kuulus (enne teist maailmasõda) EELK Saksa praostkonda.

28. augustil 1940 Pärnu Nikolai kogudus likvideeriti ja Pärnu Eliisabeti II kogudus nimetati Pärnu Niguliste koguduseks.

## Koguduse pastoreid
* 1566–1571, Andreas Hermann, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor 
* u 1585, Martin Westphal
* u 1588 Simon Blankenhausen/ Blankenhagen
*1600...1622, Johann Schwanning/Schwaningk  
**1610–1617, Simon Blanckenhagen, Pärnu Nikolai koguduse eesti koguduse pastor
*1641–1657, Friedrich Löwenstein    
*16 .. –1679, Johann Jacob Segius 
*16 .. –1680, Johann Vestring
*1703–1704, Nicolaus Bergius, Pärnu saksa koguduse pastor
*1706, Claudius Gustav Nothelffer (1679–1727)
*1707– , Jacob Andreas Zimmermann (u 1679–1731)
*1743– Johann Ludwig Voit 
*1748–1768 Georg Matthäus Schnetter, Pärnu Nikolai koguduse pastor
*1769–1786, Wilhelm Scipio, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor
**1770–1775, Hans Sigismund Vertraugott Lysarch genannt Königk (1742–1800), Pärnu Nikolai koguduse diakonõpetaja ja Pärnu kooli rektor
*1787–1807, Johann Karl Theodor Stein, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor
*1807–1810, Christian Gottlieb Mayer, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor
*1810, Karl Heinrich Wolleydt, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor
*1846–1854, Johann Heinrich Märtens, Pärnu Nikolai saksa linnakoguduse ülempastor
**1846–1851, Alexander Gustav Jungmeister  (1815–1893), diakonpastor
**1851–1854, Heinrich Otto Reinhold Girgensohn, diakonpastor
*1854–1881, Heinrich Otto Reinhold Girgensohn, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor
**1854–1861, Liborius Gustav Wilhelm Krüger, diakonpastor, 1858. aastalt ka läti pihtkonna diakon
**1861–1902, Friedrich August Scheinpflug  (1832–1902), läti pihtkonna diakonpastor
**1902–1906, Woldemar Paul Sielmann, Pärnu Nikolai koguduse diakonpastor
*1920–1934, Wilhelm Kentmann, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor
*1934–1939, Waldemar Thomson, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor
:1940. aastal liideti Nikolai kogudus Pärnu Eliisabeti 2. kogudusega, mille eesotsas oli õpetaja August Arumäe

## Vaata ka
*Pärnu Vaestesõprade Selts
## Viited

## Välislingid
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Deutsche Stadtgemeinde zu St. Nicolai, 1843 seite 28
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Pärnu Nikolai kogudus, e-kirik.eelk.ee, 11. november 2021
Enterprise (atraktsioon)

**Enterprise** on 1972. aastast toodetud lõbustusatraktsioon, mis koosneb suurest rattakujulisest raamist, sellele kinnitatud gondlitest sõitjate jaoks, alusest ja tõstemehhanismist. Atraktsiooni töötamisel hakkab alguses horisontaalasendis seisev ratas päripäeva pöörlema kuni saavutab kiiruse, mille juures sõitjad püsivad tsentrifugaaljõu mõjul istmetel, ning tõuseb siis aeglaselt vertikaalasendisse. Inimesed, kes on parasjagu jõudnud pöörleval rattal ülemisse punkti, paiknevad peaga maa suunas.

Atraktsioonil on 20 gondlit, igas kaks üksteise taga asetsevat istekohta.
Toronto Peetri kogudus

**Toronto Peetri kogudus** on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Välis-Eesti piiskopkonna, kuni 2010. aastani Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus Torontos.

Kogudus kasutab Toronto Peetri kirikut.

Koguduse õpetaja on Mart Salumäe, juhatuse esimees on Naani Holsmer.

2023 a. esitas juhatus kogudusele ettepaneku müüa maha kiriku hoone selleks, et kindlustada koguduse tuleviku. Juhatuse väitel oleks see lubanud väiksema kogunemiskoha leida ning katta koguduse jooksvad kulud. Ettepaneku poolt hääletas napilt alla vajaliku 2/3 enamuse ja seega ei võetud vastu. Uus juhatus, koosnedes kiriku müümise kriitikutest, võttis üle aklamatsiooni korral ning otsustas loobuda kiriku õpetajast ning jumalateenistustest, peale erakorraliste juhuste. Samuti otsustati üürida välja õpetaja korteri selleks, et kasumit teenida.

## Viited

## Välislingid
*Koguduse koduleht
Peterburi Jaani kogudus

**Peterburi Jaani kogudus** on Peterburis Jaani kirikus tegutsev eesti kogudus.

Eestikeelseid jumalateenistusi hakati Peterburis pidama juba 1787. aastal,  Vassili saarel, I Kadetikorpuse juurde kuuluvas kaardiväe ja merelaevastiku alamväelastest koosnevas eesti koguduses. Iseseisev Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi Peterburi konsistooriumiringkonna Jaani kogudus (saksa keeles *St Johannis in St Peterburg*), mis eraldus Peterburi Püha Miikaeli kogudusest, loodi 1842. aastal. 

1842–1943 toimusid eestikeelsed jumalateenistused rootslaste Peterburi Rootsi Püha Katariina kirikus. 1844. aastal alustas tööd Jaani koguduse kirikukool. 1893. aastal algas Jaani koguduse varjupaiga- ja koolihoone ehitus ning aastatel 1909–1911 toimus Jaani koguduse üürimaja ehitus.

1909. aastal oli kogudusel 24 000 liiget.  Peterburi Jaani koguduse maavaldusel (Ofitserskaja tänav 54) asusid peale Peterburi Jaani kirikuhoone kuuekorruseline elumaja 30 korteriga, kolmekorruseline maja kolme korteriga ning neljakorruseline hoovimaja, milles asus kool 220 õpilasega ning orbude varjupaik. Kiriku juures olid ka kaks leskede maja ning vaeste abikassa.

Aastal 1930 kogudus suleti.

Kogudus alustas taas tegevust 5. veebruaril 1994. aastal, 1995. aastal registreeriti Peterburi Eesti Evangeelse Luterliku Jaani kogudus ja 2010. aasta seisuga oli kogudusel 50 liiget.

Koguduse väljaanne on Peterburi Teataja.

### Koguduse vaimulikud
*1787–1801, Jeremias Ludwig Hoffmann, Peterburi Jaani koguduse pastor
*1801–1803,  Heinrich Heinemeyer, Peterburi Jaani koguduse pastor
*1803–1805, Friedrich Samuel Seider (1766–1834), Peterburi Jaani koguduse pastor
*1805–1829, Michael Lundberg (1757– ~1830), Peterburi Jaani koguduse pastor
*1831–1833, Heinrich Köbke, Peterburi Jaani koguduse pastor
*1834–1849, Georg Paul Ernst Reinfeldt, Peterburi Jaani koguduse pastor
*1850–1877, Cornelius Laaland, Peterburi Jaani koguduse pastor
**1870, Karl Gottfried Treufeld (1838–1901), Peterburi Jaani koguduse adjunkt
*1877–1880, Konrad Freifeldt, Peterburi Jaani koguduse pastor
*1880–1901, Jakob Hurt, Peterburi Jaani koguduse pastor
**1886–1887, Aleksander Mohrfeldt, Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja
**1893–1895, Jaan Lellep, Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja
*1901–1913, Rudolf Kallas, Peterburi Jaani koguduse pastor
**1902–1904, Jakob Kukk, Peterburi Jaani (eesti) koguduse abiõpetaja
**1904–1905, Aleksander Kapp, Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja
**1905–1907, Olaf Sild, abiõpetaja Võrus ja Peterburi Jaani koguduses
**1906–1913, Jaan Adamson,  Jaani koguduse abiõpetaja, Teškovo ja Jamburgi eesti koguduse õpetaja 1914–1919
*1914–1920, Jaak Valk, Peterburi Jaani koguduse pastor
**1914–1918, Friedrich Stockholm, Peterburi Jaani koguduse abiõpetaja
*1929–1937, Selim Hjalmar Laurikalla, Jaani koguduse hooldajapastor
*1998–2004, Peeter Kaldur, Peterburi Jaani koguduse hooldajaõpetaja ja Jõhvi koguduse kirikuõpetaja.
*2002–  Konstantin Subbotin

## Viited

## Kirjandus
*Matthias Akiander. 11. St. Johann is estniska församling., Bidrag till kännedom om Evangelisk-lutherska församlingarne i Ingermanlands stift. Helsingfors, J. C. Frenckell & Son, 1865.
Arkaadia piirkonnaüksus

**Arkaadia piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Αρκαδίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna keskosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Trípoli.

## Haldusjaotus

Arkaadia piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
*Gortynía vald (3)
*Megalópoli vald (5)
*Nótia Kynouría vald (4)
*Trípoli vald (1)
*Vóreia Kynouría vald (2)
Kreeka 1935. aasta rahvahääletus

**Rahvahääletus monarhia taastamise üle** toimus Kreekas 1935. aasta 3. novembril. Monarhia taastamise ettepanek kiideti heaks 97,9% valijate poolt. Geórgios II naasis eksiilist ja ennistati troonile sama aasta 30. novembril.

## Tagamaad
1935. aastal sai peaminister Geórgios Kondýlisest, endisest sõjaväelasest ja Elefthérios Venizélose toetajast, kõige tähtsam poliitik Kreekas. Ta sundis Panagis Tsaldárise peaministri kohalt tagasi astuma ning võttis valitsuse üle, peatades selle käigus mitme põhiseaduse sätte kehtimise. Kondýlis, kes oli liitunud konservatiividega, otsustas monarhia taastamise üle rahvahääletuse korraldada ja seda vaatamata sellele, et ta oli varem olnud just Kreeka poliitika monarhiavastaste jõudude toetaja.

## Tulemused

## Tagajärjed
Tollased vaatlejad väljendasid tõsiseid kahtlusi, kas hääletus oli ikka seaduspärane. Lisaks ebausutavalt kõrgele jah-häälte arvule viidi hääletust läbi oludes, mis olid salajasest hääletamisest väga kaugel. Kui valija toetas kuninga naasmist, pidi ta laskma valimiskasti sinise pabersedeli, ning kui ta toetas vabariigi jätkamist, pidi ta laskma kasti punase sedeli. Igaüks, kes lasi valimiskasti punase sedeli ehk ütles kuninga naasmisele "ei", riskis peksasaamisega.

Veel üks anomaalia oli see, et kui 1935. ja 1936. aasta Kreeka valimistest võttis osa vastavalt ligikaudu 1 ja 1,3 miljonit valijat, siis sellel rahvahääletusel osalejate hulk oli suurem kui 1,5 miljonit.

Rahvahääletuse üheks ebatavaliseks tagajärjeks oli Kondýlise kõrvalejäämine: ta kaotas peaaegu kogu oma poliitilise mõju ning kuna Geórgios II volitas riiki juhtima teised poliitikuid, oli ta sunnitud poliitikast lahkuma.

## Viited
Mauri arhitektuur

**Mauri arhitektuur** on arhitektuuristiil, mis valitses keskajal Põhja-Aafrikas ja osal Hispaania ja Portugali aladel (Al-Andalus), mida 711.–1492. aastatel valitsesid maurid.

Parimad säilinud näited mauri arhitektuurist on Córdoba mošee (La Mezquita), Alhambra palee Granadas (1338–1390) ja Giralda Sevillas (1184). Märkimisväärsete näidete hulka kuuluvad veel varemeis linn Medina Azahara (936–1010), endine mošee praegune San Cristo de la Luzi kirik Toledos, Aljafería Saragossas ja supelasutused Rondas ja Alhamas Granadas.

Alates 711. aastal toimunud Jerez de la Frontera lahingust kuni Granada langemiseni 1492. aastal kuulus suur osa Hispaaniast araablaste võimu alla. Mauri-islami mõju Õhtumaa traditsioonilisele kristlikule kunstile tingis hispaania romaanikas ja gootikas iseloomuliku eriarengu. 

Romaani ja mauri elementide segunemist (10. ja 11. sajandil) nimetatakse mosaraabia stiiliks, gooti ja mauri elementide segu (õitseaeg 14. ja 15. sajandil) *[[mudejar-stiil|mudéjar]]*-stiiliks. 15. sajandi lõpus lisandus veel platereskne stiil, segu *mudéjar*-stiilist, hilisgootikast ja itaalia renessansist. 

Mauride valitsemise algusaastaid iseloomustab tüüpiliste islami arhitektuuri vormide ülevõtmine, nagu avatud õuemošeed, minaretid ja kindlusetornid, hoburaudkaar, stalaktiitvõlv jne. Hiljem arenes välja erakordselt rikkalik ornamentika (seinadekoor värvitud ja ažuursest stukist, *azulejo*, moreskid) ning kõrgetasemeline kunstkäsitöö. Mauri ilmaliku kunsti kuulsaim näide on Alhambra (araabia keeles "punane linnus") Granadas, mille ruumid asetsevad idamaise kombe kohaselt ümber sammastega siseõue.

## Viited

## Vaata ka
*Uusmauri stiil

## Välislingid
Ferguson (Missouri)

**Ferguson** on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Saint Louise maakonnas.

## Geograafia
Fergusoni kõrgus merepinnast on 153 meetrit. Linna pindala on 16,06 ruutkilomeetrit, millest 16,03 km² on maismaa ja 0,03 km² vesi.

## Ajalugu
Ferguson sai linna õigused 1894. aastal.

Emerson Electric kolis oma peakorteri Fergusoni 20. sajandil.

### 2014. aasta tulistamine ja rahutused
2014. aasta 9. augustil sai 18-aastane Michael Brown surmavalt haavata politseinik Darren Wilsoni poolt tulistatud kuulist.

24. novembril langetas vandemeeste kogu otsuse, et ei esita Wilsonile Browni surnuks tulistamise asjas süüdistust. Otsuse avalikustamisele järgnesid nii rahumeelsed protestid kui rahutused. Novembri lõpus lahkus politseinik Wilson teenistusest.

## Rahvastik
2010. aasta 1. jaanuaril elas Fergusonis 21&nbsp;203 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited

## Välislingid

* City of Fergusoni koduleht
* Ferguson Citywalk downtown business district
* Ferguson Twilight Run
* Fergusoni linnaraamatukogu
* Ferguson Farmers' Market
* Philip Goines, My journey back to Ferguson, seeking a path forward, Reuters, 27. november 2014
* Daniel Wallis ja Edward McAllister, Ferguson demonstrators to march 120 miles to Missouri state capital, Reuters, 29. november 2014
Löwen

**Löwen**, ka *Löwe* oli aadlisuguvõsa. 

Löweni aadlisuguvõsa liikmed olid kantud Rootsi rüütelkonna aadlisuguvõsade loendisse krahvisuguvõsana nr 84 ja  vabahärrasuguvõsana nr. 207, 233, 276 ning tituleerimata aadlisuguvõsana nr 1739. 1649. aastal sai vana aadlist põlvnev ooberst Friedrich Löwe koos venna Gerhard Löwega (1608–1677) naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks, ning ühtlasi ka vapiparanduse. Nende suguvõsa immatrikuleeriti 1723 Löwe (Löwen) nime all Rootsi rüütelkonda aadlisuguvõsana Nr.1739.  Suguvõsa kanti Eestimaa rüütelkonda 1746. aastal.
## Suguvõsa liikmeid
*Gerhard Löwe (langes 1610), Eestimaa aadlilipkonna rittmeister, Seira mõisnik ja 1603 aastast Koluvere linnuse komandant, Koluvere linnuselääni asehaldur
* Friedrich von Löwen (1600–1669), Rootsi sõjaväelane (ratsaväe kindralleitnant), Eestimaa hertsogkonna sõja- ja maanõunik, Saaremaa kuberner, Koluvere linnusehärra
* Georg Johann von Löwen (1630–1681), Rootsi sõjaväelane, Eestimaa rüütelkonna peamees (1676–1680)
*Johann Gustav von Löwen (maetud 1680 Tallinnas), Rootsi sõjaväelane, Eestimaa aadlilipkonna major
*Friedrich von Löwen (1654–1744), Eestimaa asekuberner 1711 – 14.august 1730
*parun Gustav Reinhold von Löwen (1690–1766), baltisaksa sõjaväelane,  kindralmajor Peeter III Holsteini kaardiväes ja poliitik, Eestimaa rüütelkonna peamees (1734–1737) ja hiljem Eestimaa maanõunik.

## Löweni suguvõsa mõisavaldused
*Eestimaa:
**Koluvere (*Schloß Lode*) (1603−1771)
*Soome:
**Mölby

## Viited

## Välislingid

*
Bistram

**Bistram** on Poola päritolu aadlisuguvõsa.

Suguvõsa kohta on esimesi teateid 15. sajandi keskpaigast. Suguvõsaliinid olid Poola Lublinis ja Preisimaal.

Suguvõsa sai Poola aadlitiitli 1573. aastal Kuramaal, kanti 1620. aastal Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse, 1745. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse, 1853. aastal said Venemaal paruni aadlitiitli.

Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal muu hulgas Raikküla, Riisipere, Alu mõis.
## Suguvõsa liikmeid
*Christopher Bistram (mainitud allikates 1573.1618, surn. 1620), Kuramaa hertsoglik nõunik ja õuemarssal, Bauska ja Mitau hauptmann, Kuramaa Vadakste (saksa k. *Waddax*) suguvõsaliin
*Georg (Jürgen) von Bistram (1624–1687), Rootsi ohvitser (kindralmajor), Eestimaa maanõunik, Rummu, Uue- ja Vana Riisipere mõisnik, Eestimaa suguvõsaliin. Vappepitaaf Eestis Tallinna Toomkirikus
*Bengt ''Heinrich'' von Bistram (1667–1724), Eestimaa rüütelkonnategelane, Eestimaa rüütelkonna peamees 1701–1702 ja mõisnik ning sõjaväelane Rootsi teenistuses (ooberstleitnant). Vappepitaaf Eestis Tallinna Toomkirikus
*Christoph Heinrich von Bistram (1668–1739), Rootsi ohvitser (kapten), Mäemõisa ja Haeska mõisnik
*Gotthard Heinrich von Bistram (?–1729), Rootsi ohvitser, Põhjasõjas kapten Läänemaa jalaväerügemendis
*Gustav Heinrich von Bistram (u 1700 – u 1764), Venemaa keisririigi sõjaväelane (leitnant), Rummu, Alu mõisnik
*Bengt Friedrich von Bistram (1711–1773), Vana- ja Uue-Riisipere mõisnik, Eestimaa maanõunik
*Otto Wilhelm von Bistram (1727–1772), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kapten), meeskohtunik, Rummu ja Raikküla mõisnik
*Hans Heinrich von Bistram (sünd. 1754), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Mogiljovi komandant, Märjamaa, Päädeva, Luiste mõisnik
*Otto Gotthard von Bistram (1762–1836), Venemaa keisririigi sõjaväelane (alamleitnant), Kappeli ja Nõmmküla mõisnik
*''Karl'' Heinrich Georg von Bistram (1770–1838), Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral).
*Adam ''Otto'' Wilhelm von Bistram (1774–1828), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant).
*Wilhelm *Friedrich* Karl von Bistram (1784–1820), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), vürst Ludwig Adolph Peter zu Sayn-Wittgensteini adjutant
**Eduard* Gotthard Heinrich von Bistram (1785–1812 Borodino lahingus, Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), feldmarssal vürst Mihhail Kutuzovi adjutant
*Karl Georg August von Bistram (1786–1828), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
*Philip von Bistram (1789–1819), Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik)
*Otto von Bistram (1791–1854), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant).
*Adam Georg von Bistram (1793–1856), Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsaväepolkovnik)
*Ferdinand Wilhelm von Bistram (1795–1827 Kaukaasia sõdades), Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväepolkovnik)
*parun *Nikolai* Karl von Bistram (1806–1873), Venemaa keisririigi sõjaväelane (staabirittmeister), 1853. aastast parun von Bistram

## Viited

## Välislingid

*
*
Ferguson

**Ferguson** on mitmetähenduslik sõna

## Asulad
***[[Ferguson (Arkansas)|Ferguson]]**, linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis Marshalli maakonnas
***[[Ferguson (Missouri)|Ferguson]]**, linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Saint Louise maakonnas
Lünett (arhitektuur)

**Lünett** (prantsuse keeles *lunette* 'väike kuu').
# Poolringi- või segmentkaarekujuline, enamasti dekoreeritud kaareväli ukse- ja aknaavade kohal.
# Kilpkaarega piiratud seinapind võlvitud ruumis, sageli maalinguga kaunistatud (lünettmaal).

## Viited
Räästakarniis

**Räästakarniis** ehk **geison** ehk **pärgsimss** on fassaadilt edasi ümber kogu ehituse ulatuv horisontaalne ehisliist, mis kreeka antablemaanis toetub tavaliselt friisile või sellel asetsevale hammaslõikele.

## Viited
Kalasiirik

**Kalasiirik** on kalapõiemotiividest koosnev ehisring, mida kohtab sageli gooti akende ehisraamistiku kujunduses, aga ka friisidel, mööblikunstis ja mujal. Esineb elemendina hilisgooti leekestiilis.

Meyer's Ornament Zweischneuß.png|Kahest motiivist koosnev kalasiirik
Meyer's Ornament Dreischneuß.png|Kolmest motiivist koosnev kalasiirik
Meyer's Ornament Vierschneuß.png|Neljast motiivist koosnev kalasiirik
Meyer's Ornament Sechsschneuß.png|Kuuest motiivist koosnev kalasiirik


## Vaata ka
* Kalapõismuster
* Kolmiksiir
* Neliksiir
* Reuleaux' kolmnurk

## Viited
Korinthía piirkonnaüksus

**Korinthía piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Κορινθίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna põhjaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kórinthos.

## Haldusjaotus

Korinthía piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks. Need on:
*Kórinthose vald (1)
*Loutráki-Ágioi Theódoroi vald (3)
*Neméa vald (4)
*Sikyóna vald (6)
*Vélo-Vócha vald (2)
*Xylókastro-Evrostína vald (5)
Wayne Dennis

**Wayne Dennis** (1. september 1905 Ohio, Washingtoni maakond – 21. juuli 1976) oli USA psühholoog, kes tegeles eelkõige lastepsühholoogiaga.

## Elulugu
Ta sai 1926 Marietta College'ist bakalaureusekraadi ja 1930 Clarki Ülikoolist doktorikraadi.

Aastatel 1929–1942 oli ta Virginia Ülikooli abiprofessor (vaheaegadega 1936–1937, kui ta oli Yale'i Ülikooli teadur, ja 1937–1938 Clarki Ülikooli külalisprofessor. 1942–1946 oli ta Louisiana Osariigi Ülikooli professor ja psühholoogia osakonna juhataja. Sellest kolm aastat teenis ta United States Naval Reserve'i leitnandina ja Office of Naval Researchi eriseadmete osakonna ergonoomika sektoris. 1946–1951 oli ta Pittsburghi Ülikooli professor ja psühholoogiaosakonna juhataja. 1951–1962 oli ta Brooklyn College'i professor ja psühholoogiaosakonna juhataja. 1962–1964 oli ta New Yorgi Linnaülikooli üldpsühholoogia doktoriõppekava juht. 1953–1958 oli ta ajakirja Psychological Bulletin toimetaja. Aastal 1970 sai ta Brooklyn College'i emeriitprofessoriks.

Aastatel 1955–1956, 1958–1959, 1964–1965 ja 1974–1975 oli ta Beiruti Ameerika Ülikooli külalisprofessor.

25. mail 1976 oli tal autoõnnetus, milles ta murdis kaela. Ta jäi selge mõistuse juurde, kuni ta päev enne surma langes koomasse.

## Uurimistöö
Kevadel 1956 leidis Dennis Iraanist lastekodusid, kus umbes kaks kolmandikku aastastest lastest ei osanud iseseisvalt istuda ja 80% kolmeaastastest ei osanud kõndida. Selle põhjustest kirjutab ta 1960. aasta artiklis. 

Beirutis tegi Dennis kultuuridevahelisi uuringuid Laura Goodenoughi inimese joonistamise testi tulemuste kohta. Osutus, et tavaliste laste keskmine IQ selle testi järgi on vahemikus 53–125.

## Publikatsioone
**Readings in Child Psychology*, New York: Prentice-Hall 1951.
*Causes of Retardation among Institutional Children: Iran. – *[[Journal of Genetic Psychology]]*, 1960, 96, lk 47–59. 
*Goodenough Scores, Art Experience, and Modernization. – *[[Journal of Social Psychology]]*, 1966, kd 68, nr 2, lk 211–228.
*Children's Images of Self and Others. – *[[Psyccritiques]]*, 1968, kd 13, nr 8.
*Child Psychology, Cafeteria Style. – *[[Psyccritiques]]*, 1969, kd 14, nr 6. 
*Ihsan Al-Issa, Wayne Dennis. Review of Cross-Cultural Studies of Behavior. – *Canadian Psychologist*/*Psychologie Canadienne*, 1971, kd 12, nr 1, lk 77–78. 
**Children of the creche*, New York: Appleton-Century-Crofts 1973.
*Wayne Dennis, Margaret W. Dennis (toim). *The Intellectually Gifted: An Overview*.

## Isiklikku
Ta oli abielus psühholoog Margaret W. Dennisega.

## Kirjandus
*J. McVicker Hunt. Wayne Dennis: 1905–1976. – *[[Child Development]]*, 1977, kd 48, nr 2, lk 330–332.
*William A. Kraft, Emil R. Rodolfa. *Wayne Dennis: A Biographical and Professional Perspective, 1905–1976*, 1981.
*William A. Kraft, Emil R. Rodolfa. *Annotated Bibliography of Wayne Dennis, Ph.D.*, 1981.
*Harriman, A.E.; Lukosius, P.A.. On why Wayne Dennis found Hopi infants retarded in age at onset of walking. – *[[Perceptual and Motor Skills]]*, 1982, 55(1), lk 79–86.
Lakoonia piirkonnaüksus

**Lakoonia piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Λακωνίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna lõunaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Sparta.

## Haldusjaotus

Lakoonia piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
*Anatolikí Máni vald (2)
*Elafónisose vald (3)
*Evrótase vald (4)
*Monemvasiá vald (5)
*Sparta vald (1)

## Viited
Financial Times

**Financial Times** (**FT**) on Suurbritannias ilmuv rahvusvahelise levikuga ingliskeelne päevaleht, erilise rõhuasetusega rahvusvahelistel äri- ja majandusuudistel.

Londonis Pearsoni väljaantava ajalehe asutasid 1888. aastal James Sheridan ja Horatio Bottomley.

Ajalehe esimene number ilmus 10. jaanuaril 1888 nimega **London Financial Guide**. Alates sama aasta 13. veebruarist kannab ajaleht nime Financial Times.

1945. aastal liitus Financial Times oma lähima konkurendi, 1884. aastal asutatud Financial Newsiga.

Financial Timesi keskmine igapäevane lugejaskond on 2,2&nbsp;miljonit inimest üle kogu maailma. Financial Timesi veebiversioonil (FT.com) on 4,5 miljonit registreeritud kasutajat, üle 285&nbsp;000 digitaalse tellija ning lisaks 600&nbsp;000 maksvat kasutajat. Ajalehe hiinakeelsel versioonil on enam kui 1,7&nbsp;miljonit registreeritud kasutajat.

Briti poliitsatiirsarja "Jah, härra peaminister" ühes jaos mainib sarja peategelane Jim Hacker, et Financial Timesi loevad "inimesed, kes omavad riiki".

## Viited

## Välislingid

* www.ft.com (*inglise keeles*)
* Hiinakeelne veebiväljaanne (*hiina keeles*)
Maie Vinter

**Maie Vinter** (8. juuli 1937 Avinurme – 7. november 2014 Stockholm) oli eesti tõlk Rootsis.

Pagulaslapsena sügisel 1944 Rootsi saabunud Maie Vinter töötas põhitöö kõrval Åhlensis tõlgina ning kuulus Eesti Tõlkide Ühingusse. Koos Jüri Linaga koostas ta "Eesti-rootsi sõnaraamatu", mille tegemiseks kulus kaheksa aastat.

## Teoseid
*Jüri Lina, Maie Vinter. Eesti-rootsi sõnaraamat. Stockholm 2014. ISBN/ISSN 919749528X

## Viited
Chíose piirkonnaüksus

**Chíose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Χίου*) on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna keskosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Chíos.

## Haldusjaotus

Chíose piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
*Oinoússese vald (2)
*Psará vald (3)
*Chíose vald (1)

## Viited
Ikaría piirkonnaüksus

**Ikaría piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Φλώρινας*) on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna lõunaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ágios Kírykos.

## Haldusjaotus

Ikaría piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Foúrnoi Korséoni vald (2)
*Ikaría vald (1)

## Viited
Pagulus

**Pagulus** ehk **maapagu** ehk **eksiil** on sunnitud lahkumine elukohast. Harilikult mõistetakse paguluse all kodumaalt pagemist.

Põhjusteks võivad olla tagakiusamine või hirm tagakiusamise ees kas siis rassi, usu, rahvuse, sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste veendumuste tõttu; lahkumine sõjategevuse eest; põgenemine looduskatastroofide eest; vaesus ja näljahädad; õnnetusjuhtumid. Lahkumine võib olla ajutine või alaline, olla riigisisene või ületades riikidevahelisi piire.

Paguluses elavad inimesed on **[[pagulane|pagulased]]** (enne pagulusstaatuse kinnitamist varjupaigataotlejad).

## Ajalugu

Ajalooliselt levis idee pühast varjupaigast ja inimestele kaitse pakkumisest juba Vana-Kreekas ja Vana-Egiptuses. Keskajal võimaldasid inimestele asüüli kirikud. Rahvusvahelisele areenile kerkis paguluse probleem 20. sajandil. Pagulaste määratlemise vajadus tekkis Esimese maailmasõja tulemusel vajadusega eristada oma koduriigi kaitse kaotanud migrante teistest migrantidest. Rahvasteliit sõlmis mitmeid rahvusvahelisi kokkuleppeid, mille alusel määrati pagulased erijuhtumite alusel kategooriatesse konkreetse päritoluriigi ja kodumaalt pagemise põhjuse järgi. Teise maailmasõja tulemusel tekkinud väga suured põgenikemassid tekitasid vajaduse uue ühese pagulasstaatuse määratluse järgi. 1951. aastal võeti Genfis vastu ÜRO pagulasseisundi konventsioon. Konventsioon hõlmas inimesi, kes olid pagenud sündmustes, mis leidsid aset Euroopas enne 1. jaanuari 1951. Dekolonisatsioonisündmuste tagajärjel tekkinud uued põgenemissituatsioonid paisutasid pagulusprobleemi ülemaailmseks. 1967. aastal lisati konventsioonile pagulasseisundi protokoll, millega laienes kehtivus ka väljapoole Euroopat ja mis tühistas 1951. aasta ajapiirangu.

## Vaata ka
*Pagulane
*Poliitiline varjupaik
*Ukraina põgenikekriis

## Viited

## Välislingid
*Pagulased kõverpeeglis IOM Eesti esindus 2012. (Filmis selgitatakse paguluse tausta ning räägitakse põgenikest, varjupaigataotlejatest ja pagulastest Eestis).
*MTÜ Eesti Pagulasabi
*UNHCR The UN Refugee Agency
*ECRE The European Council on Refugees and Exiles
Valimispäev

**Valimispäev** on päev, mil toimuvad valimised, kus rahvas valib oma esindajad poliitilisse organisse. Valimispäevale eelnevatel päevadel võivad toimuda eelvalimised. Paljudes riikides on valimispäev alati pühapäeval, et valimistel saaks osaleda võimalikult suurem arv valijaid. Mõnedes riikides või riikide piirkondades on valimispäev nädala sees ja see päev on muudetud riigipühaks.

Samas ingliskeelsetes maades ei ole valimispäev tavaliselt pühapäeval, seda protestantlike mõjude tõttu, kuna pühapäev on kristluses sabatiks. Suurbritannias on valimispäevaks neljapäev, Kanadas esmaspäev ning Austraalias ja Uus-Meremaal laupäev.

USA-s on valimispäevaks teisipäev pärast novembri esimest esmaspäeva (välja arvatud erivalimised), ehk vahemik 2.-8. november - USA põhiseadus ei võimalda ennetähtaegseid valimisi. 1792. aasta föderaalseaduse kohaselt tohtisid valimised toimuda 34 päeva jooksul enne detsembri esimest kolmapäeva, valimispäevad olid osariikide otsustada. Toona oli veel agraarühiskond, paljud inimesed olid tugevalt kristlased, valimiseks oli vaja reisida üldiselt maakonna halduskeskusesse, aga autosid veel polnud ja ka teed olid kehvas seisukorras. Kevad oli külvihooaeg ja suvel tegeleti põllutöödega, seevastu november oli sobiv, kuna selleks ajaks oli lõikus tehtud, kuid polnud veel käredat talvepakast, mis oleks transporti raskendanud. Kuna pühapäev oli kirikupäev ja kolmapäev turupäev, sobis valimispäevaks hästi teisipäev, esmaspäev kulunuks siis reisimisele.

1840. aastatel tegi Samuel Morse'i leiutatud uue juhtmevaba elektromagnetiline telegraaf võimalikuks valimistulemuste kiirelt teavitamise. Et vältida olukorda, kui varem valimisi pidanud osariikide tulemuste avalikustamine võiks mõjutada valijaid valimisi hiljem pidavates osariikides, otsustati presidendivalimiste päev kõigis osariikides ühtlustada. Teisipäev novembri alguses mahtus hästi ka 34-päevase ajaakna sisse, kuna valimispäeva ja detsembri esimese kolmapäeva vahe on alati 29 päeva. Samas seati valimispäevaks mitte novembri esimene teisipäev, vaid teisipäev peale novembri esimest esmaspäeva. 1. novembrit sooviti vältida, kuna see on pühakutepäevaks ja ärimehed tegid uue kuu esimesel päeval tavaliselt eelmise kuu raamatupidamist. Seega kui 1. november langeb teisipäevale, on valimispäevaks 8. november. Teisipäev peale novembri esimest esmaspäeva kinnitati riiklikuks valimispäevaks presidendivalimistel 1845. aastal.

## Viited
Messeenia piirkonnaüksus

**Messeenia piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Μεσσηνίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Peloponnesose piirkonna edelaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kalamáta.

## Haldusjaotus

Messeenia piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks:
*Dytikí Máni vald (2)
*Messíni vald (3)
*Kalamáta vald (1)
*Oichalía vald (4)
*Pýlos-Néstorase vald (5)
*Trifylía vald (6)
Dryviaty järv

**Dryviaty järv** ehk **Drõvjatõ järv** (valgevene keeles *Возера Дрывяты*, vene keeles *Дривяты* (Drivjatõ)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 129 meetri kõrgusel, selle valgala on 459 km². Dryviaty kuulub Brasłaŭ järvestikku, asudes Brasłaŭ järvestiku rahvuspargi territooriumil. Järve kagukaldal asub kaitsealune Belmonti park.

Kaldajoone pikkus on 37,6 kilomeetrit. Järves asub kuus saart kogupindalaga 0,92 km². Madala veetaseme korral võivad mitmed madalikud kuivale jääda, sel ajal suureneb saarte arv Dryviaty järves üheteistkümneni, kõrge veetaseme korral väheneb järvede arv aga kolmeni. Järve kaldad on üldiselt madalad. Kõrgem on järve kallas põhjas, kus järve kaldal asub Brasłaŭ linn. Seal asub järve läheduses kõrge linnamägi.

Madala veega tsoon ulatub rannast 15–300 meetri kaugusele. Sügavama veega osa põhi on ebatasane, madalamates kohtades liivane, sügavamates kohtades kaetud sapropeeliga. Vesi on puhas; vee läbipaistvus on suvel 3, talvel aga 4,5 meetrit.

Järve madalamas osa kasvab harilik pilliroog. Dryviaty järves kasvab ka haruldasemaid liike, nende seas mitu liiki näkirohtu.

Tähtsamad kalad Dryviaty järves on rääbis, ahven, haug, linask, koha, latikas, säinas ja särg. Leidub ka karpkala, angerjat ja viidikat.

Järv on tähtis puhkekeskus, selle kallastele on rajatud sanatoorium ja turismibaas.

## Välislingid

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Okana järv

**Okana järv** (valgevene keeles  *Возера Окана*, vene keeles *Окана*) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Lepieli rajoonis. Järv asub merepinnast 154,3 meetri kõrgusel, asudes Biarezina biosfäärikaitseala territooriumil. Okana järve valgala on 46,77 km².

Kaldajoone pikkus on 8,3 kilomeetrit. Järve kaldad on liivased või turbased, kohati asub järve kaldal õõtsik. Järve ümber on turbane lamm laiusega 700 meetrit. Järve põhi on tasane ja kaetud sapropeeliga.

Okana on eutroofne järv. Veetaimestik kasvab kuni 2 meetri sügavuses vees, ulatudes kaldast 200 meetri kaugusele. Veevahetus on aeglane.

Tähtsamad kalad Okana järves on roosärg, ahven, haug, linask, luts, latikas, nurg ja särg.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Límnose piirkonnaüksus

**Límnose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Φλώρινας*) on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna põhjaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Mýrina.

## Haldusjaotus

Límnose piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
*Ágios Efstrátiose vald (2)
*Límnose vald (1)

## Viited
Lesbose piirkonnaüksus

**Lesbose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Λέσβου*) on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna kirdeosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Mytilíni.

## Haldusjaotus

Lesbose piirkonnaüksuses on ainus Lesbose vald.

## Viited
Sámose piirkonnaüksus

**Sámose piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Σάμου*) on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna idaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Sámos.

## Haldusjaotus

Sámose piirkonnaüksuses on ainus Sámose vald.

## Viited
Lárisa piirkonnaüksus

**Lárisa piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Λάρισας*) on Kreeka piirkonnaüksus Tessaalia piirkonna kirde- ja keskosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Lárisa.

## Haldusjaotus

Lárisa piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
*Agiá vald (2)
*Elassóna vald (3)
*Fársala vald (7)
*Kileléri vald (4)
*Lárisa vald (1)
*Témpi vald (5)
*Týrnavose vald (6)
Magneesia piirkonnaüksus

**Magneesia piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Μαγνησίας*) on Kreeka piirkonnaüksus Tessaalia piirkonna kaguosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Vólos.

## Haldusjaotus

Magneesia piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
*Almyrósi vald (2)
*Notió Pílio vald (4)
*Rígas Feraíose vald (5)
*Vólose vald (1)
*Zagorá-Mourési vald (3)

## Viited
Kardítsa piirkonnaüksus

**Kardítsa piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Καρδίτσας*) on Kreeka piirkonnaüksus Tessaalia piirkonna edelaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Kardítsa.

## Haldusjaotus

Kardítsa piirkonnaüksus jaguneb 6 vallaks. Need on:
*Argithéa vald (2)
*Kardítsa vald (1)
*Límni Plastíra vald (3)
*Mouzáki vald (4)
*Palamási vald (5)
*Sofádese vald (6)

## Viited
Šo järv

**Šo järv** (valgevene keeles *Возера Шо*, vene keeles *Шо*) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Hłybokaje rajoonis. Järv asub merepinnast 171,7 meetri kõrgusel. Järve voolab oja Valgevene sügavaimast järvest – Doŭhaje järvest. Šo järve valgla on 110 km².

Kaldajoone pikkus on 12,4 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja soostunud, kohati liivased, kohati aga turbased. Põhi on kalda lähedal liivane, kaugemal aga kaetud sapropeeliga. Veetaimestik kasvab terves Šo järves.

Kaladest elavad Šo järves ahven, haug, linask, koger ja särg.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Sporaadide piirkonnaüksus

**Sporaadide piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Σποράδων*) on Kreeka piirkonnaüksus Tessaalia piirkonna idaosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Skiáthos.

## Haldusjaotus

Sporaadide piirkonnaüksus jaguneb 3 vallaks. Need on:
*Alónnisose vald (2)
*Skiáthose vald (1)
*Skópelose vald (3)

## Viited
Doŭhaje järv

**Doŭhaje järv** ehk **Dovgaje järv** (valgevene keeles  *Возера Доўгае*, vene keeles *Долгое* (Dolgoje)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Hłybokaje rajoonis. Järv asub merepinnast 173 meetri kõrgusel, selle valgala on 30,4 km². Järvest voolab välja  Šo järve suubuv oja. Tegemist on sügavaima järvega Valgevene territooriumil.

Kaldajoone pikkus on 14,9 kilomeetrit. Kaldad on kõrged (kohati 35 meetrit). Põhi on kalda lähedal liivane (10-15 meetri sügavuseni), sügavamal aga savine. Järve lahtede põhjas leidub ka sapropeeli. Veetaimestik kasvab kaldast kuni 25 meetrit eemal, kohati puudub see aga täielikult. Järves kasvab penikeelt ja kardheina. Järve põhjas leidub rändrahne.

Doŭhaje on mesotroofne järv. Vee läbipaistvus on 5 meetrit. Kaladest elavad seal ahven, haug, linask, luts, latikas, viidikas, säinas, angerjas ja särg. Järvest ja selle ümbruskonnast on moodustatud hüdroloogiline kaitseala.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
* Artikkel järve kohta
Tríkala piirkonnaüksus

**Tríkala piirkonnaüksus** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Τρικάλων*) on Kreeka piirkonnaüksus Tessaalia piirkonna loodeosas. 

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Tríkala.

## Haldusjaotus
Tríkala piirkonnaüksus jaguneb 4 vallaks. Need on:
*Farkadóna vald (4)
*Kalampáka vald (2)
*Pýli vald (3)
*Tríkala vald (1)

## Viited
Lepieli järv

**Lepieli järv** ehk **Lepeli järv** (valgevene keeles *Возера Лепельскае*, ka lihtsalt *Лепель*, vene keeles *Лепельское*) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Lepieli rajoonis. Järv asub merepinnast 145 meetri kõrgusel, selle valgala on 1279,6 km². Järve kaldal asub Lepieli linn.

Kaldajoone pikkus on 39,65 kilomeetrit. Järve bassein on kolmeosaline, osadel on rahva seas ka oma nimed. Põhjapoolne osa on Kuscinskaje (*Кусцінскае*) ja selle sügavus on 23 meetrit. Lõunapoolne kannab Haradskoje (*Гарадское*) nime ja selle sügavus on 19,5 meetrit. Idapoolne osa kannab Biełaje (*Белае*) nime, seal asub ka järve sügavaim koht. Järves on seitse saart pindalaga 6,3 hektarit. Kaldad on valdavalt kõrged, kohati 23 meetri kõrgused.

Järve põhi on 7–75 meetri sügavuseni liivane, sügavamal aga kaetud sapropeeliga. Vesi on puhas, vee läbipaistvus on suvel 3, talvel aga 4,5 meetrit.

Veetaimestikuga tsoon ulatub kaldast 3–300 meetri kaugusele. Järve madalamas osa kasvab harilik pilliroog, leidub ka penikeelt, partheina, hundinuia, vesikuuske, kanada vesikatku.

Kaladest leidub Lepieli järves ahvenat, koha, linaskit, roosärge, latikat, lutsu, viidikat ja särge. Tööstuslikku kalapüüki järvel enam ei toimu.

Järvest välja voolavale Uła jõele ehitati 1954. aastal hüdroelektrijaama jaoks tamm, mis tõstis järve veetaset kolme meetri võrra. Hüdroelektrijaam anti käiku 2003. aastal.

## Välislingid

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Piirkonnaüksus

**Piirkonnaüksused** (kreeka keeles περιφερειακές ενότητες *perifereiakés enótites*, ainsuses περιφερειακή ενότητα *perifereiakí̱ enótita*) on 74 Kreeka 2. järgu haldusüksust alates 2011. aastast Kallikratese programmi kohaselt.

Piirkonnaüksused on jaotatud 13 piirkonna vahel ja jagunevad omakorda valdadeks. 

Suuruselt nad on sarnased ja nende territooriumid ühtivad varasemate Kreeka maakondade (*nómos*) territooriumidega.

## Kreeka piirkonnaüksused
*Ahhaia piirkonnaüksus
*Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksus
*Ándrose piirkonnaüksus
*Argolída piirkonnaüksus
*Arkaadia piirkonnaüksus
*Árta piirkonnaüksus
*Boiootia piirkonnaüksus
*Chalkidike piirkonnaüksus
*Chaniá piirkonnaüksus
*Chíose piirkonnaüksus
*Dráma piirkonnaüksus
*Euboia piirkonnaüksus
*Évrose piirkonnaüksus
*Evrytanía piirkonnaüksus
*Flórina piirkonnaüksus
*Fthiótida piirkonnaüksus
*Grevená piirkonnaüksus
*Ida-Atika piirkonnaüksus
*Ikaría piirkonnaüksus
*Ileía piirkonnaüksus
*Imathía piirkonnaüksus
*Ioánnina piirkonnaüksus
*Irákleio piirkonnaüksus
*Ithaka piirkonnaüksus
*Kálymnose piirkonnaüksus
*Kardítsa piirkonnaüksus
*Kárpathose piirkonnaüksus
*Kastoriá piirkonnaüksus
*Kavála piirkonnaüksus
*Kéa-Kýthnose piirkonnaüksus
*Kefalloniá piirkonnaüksus
*Kérkyra piirkonnaüksus
*Kesk-Ateena piirkonnaüksus
*Kilkísi piirkonnaüksus
*Korinthía piirkonnaüksus
*Kosi piirkonnaüksus
*Kozáni piirkonnaüksus
*Lakoonia piirkonnaüksus
*Lárisa piirkonnaüksus
*Lasíthi piirkonnaüksus
*Lefkáda piirkonnaüksus
*Lesbose piirkonnaüksus
*Límnose piirkonnaüksus
*Lõuna-Ateena piirkonnaüksus
*Lääne-Ateena piirkonnaüksus
*Lääne-Atika piirkonnaüksus
*Magneesia piirkonnaüksus
*Messeenia piirkonnaüksus
*Mílose piirkonnaüksus
*Mýkonose piirkonnaüksus
*Náxose piirkonnaüksus
*Párose piirkonnaüksus
*Pélla piirkonnaüksus
*Phokise piirkonnaüksus
*Piería piirkonnaüksus
*Pireuse piirkonnaüksus
*Préveza piirkonnaüksus
*Põhja-Ateena piirkonnaüksus
*Réthymno piirkonnaüksus
*Rhodose piirkonnaüksus
*Rodope piirkonnaüksus
*Saarte piirkonnaüksus
*Sámose piirkonnaüksus
*Sérrese piirkonnaüksus
*Sporaadide piirkonnaüksus
*Sýrose piirkonnaüksus
*Zákynthose piirkonnaüksus
*Thásose piirkonnaüksus
*Thesprotía piirkonnaüksus
*Thessaloníki piirkonnaüksus
*Thíra piirkonnaüksus
*Tínose piirkonnaüksus
*Tríkala piirkonnaüksus
*Xánthi piirkonnaüksus
Tiit Vahemets

**Tiit Vahemets** (20. oktoober 1942 Tallinn – 22. november 2012) oli eesti kirjanik, kauaaegne Viisu Raamatukogu juhataja.

1944. aasta septembrist kuni 1955. aasta märtsini oli koos vanematega maapaos Lehtses. Alates märtsist 1955 oli Lehtse 7-klassilise kooli IV klassi õpilane. 1960. aasta detsembris võeti Nõukogude armeesse, deserteerus 1961. aasta juunis. 1962. aastal arreteeriti deserteerumise eest, järgnes 17 kuud vangilaagrit Arhangelski oblastis. 1964–1968 töötas NSV Liidu avarustes.

Lõpetas 1973. aastal Paide kaugõppekeskkooli ja 1986. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ), kus oli õppinud õigusteadust. 1989. aastal õppis TRÜ-s kaugõppes ajakirjandust.

## Teosed
* "Lapsena metsas", [Elva]: Lambri Raamat, 2006. ISBN 9789949139057
* "Koer poiss koolis", [Tallinn]: Lambri Raamat, 2007. ISBN 9789949154388
* "Koer poiss koolis. II osa", [Tallinn]: Lambri Raamat, 2008. ISBN 9789949155989
* "Koer poiss koolis. III", [Tallinn]: Lambri Raamat, 2008. ISBN 9789949180134
* "Vene vägi", [Elva]: Lambri Raamat, 2009. ISBN 9789985994535

Ta on kirjutanud oma elust ka "Eesti elulugudes" ning lavastuses "Kured läinud, kurjad ilmad" (mida Eesti Draamateatri laval esitas Jüri Aarma).

Teinud kaastööd ajakirjadele ka Metsakaru nime all.

## Tunnustus
* 2006 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited
Vald (Kreeka)

**Vald** (kreeka keeles δήμοι, *dimoi*) on 325 Kreeka 3. järgu haldusüksust alates 2011. aastast Kallikratese programmi kohaselt. 

Vallad on jaotatud 74 piirkonnaüksuste vahel ja jagunevad omakorda vallaüksusteks, mis vastavad reformieelsetele valdadele.
Mirampéllou laht

**Mirampéllou laht** (kreeka keeles Κόλπος Μιραμπέλλου, *Kólpos Mirampéllou*) on laht Kreeka lõunaosas Kreeta saare idaosas, Kreeta mere osa. 

Lahe kirderannikul asub Lasíthi piirkonnaüksuse suurim linn ja halduskeskus Ágios Nikólaos.
Magdalena Pajala

**Emma Magdalena Sven-Eriksdotter Pajala** (sündinud 11. märtsil 1988 Gällivares) on rootsi murdmaasuusataja.

## Viited
60 (Tallinna bussiliin)

**60** on bussiliin Tallinnas, mis ühendab Priisle asumit Lasnamäel Kompassi asumiga Kesklinnas mõlemas suunas. Bussiliin avati 1. jaanuaril 1988, et rahuldada Lasnamäe uute ehk VI, VII ja VIII mikrorajooni (tänapäeval Priisle, Kuristiku ja Katleri asumid) elanike ühistranspordivajadust. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS (TLT Lasnamäe osakond/3. veokorralduse osakond). Liin töötab iga päev, tööpäeviti on intervall 10–12 minutit, puhkepäevadel ja riigipühadel 15–20 minutit. Kuna liin läbib suure koormusega teid kesklinnas (Russalka ja Uus-Sadama ristmik), siis sõltub sõiduaeg liiklusummikutest, kuid graafiku järgi kestab sõit mõlemas suunas 25 minutit. Liinil kehtivad tavalised sõidupiletid. 

1990. aastatel sõitis samal marsruudil ka ekspressliin 89, praegu sõidab liin 12, mis ühendab Lasnamäed Mustamäe ja Haaberstiga.

## Marsruut

Liin algab ja lõppeb Priisle lõpp-peatuse parklas Kärberi tänaval. Liin läbib Linnamäe tee, Mustakivi tee, Narva maantee ja läheb ümberpööramisringile V. Reimani, Gonsiori ja Laikmaa tänava kaudu. Kaugeim peatus liinil on Maneeži V. Reimani ja Gonsiori tänava nurgal.

## Veerem

Kuna liin läbib tiheasustusega asumeid (29 500 elanikku), siis peamiselt sõidavad liinil poolhaagisega bussid, mis mahutavad palju reisijaid. Nõukogude ajal kasutati liinil täiustatud Ikarus 280.48 ja Ikarus 283 busse ning uusi Ikarus 435 busse. Aastatel 2000–2014 sõitsid liinil 24-meetrised bussirongid (Hess City APM 5.2-13 (BaltScan)) ning hiljem MAN bussid. Enamasti sõidavad liinil madalapõhjalised bussid, kuna Priisle asumis on 6 sotsiaalhoonet 80–100 korteriga, kus elavad füüsiliste puuetega inimesed.

## Välislingid
* Bussi №60 sõiduplaan
Amvrakía laht

**Amvrakía laht** (kreeka keeles Αμβρακικός κόλπος) on laht Kreeka lääneosas, Joonia mere osa. Lahe pikkus on 40 km, laius 15 km, pindala 624 km².

Lahte suubuvad Loúrose ja Árachthose jõgi.

Laht on nime saanud Árta linna kohal antiikajal asunud linna Ambrakia järgi.
Hohenzollern (laev)

SMY **Hohenzollern** (SMY saksa keeles *Seiner Majestät Yacht*) oli Saksa keisri ja Preisimaa kuninga Wilhelm II jahtlaev. 

Laev sai nime keisri suguvõsa nime järgi. Hohenzollerni-nimelisi laevu oli kokku kolm (I, II, III), millest viimane jäi valmimata.

## Hohenzollern I
## Hohenzollern II
### Läänemerel
5. juulil 1912 toimus Läänemerel ajalooline kohtumine sugulussidemetes Vene keisri ja Saksa keisri kui kolmanda astme sugulaste vahel. Wilhelm II jõudis jahil oma keiserlikul jahtlaeval Hohenzollern II sõjalaeva Moltke saatel Paldiski reidile. Nikolai II teenistuses oleval jahil Štandart peeti lõuna 50 inimesele ja läbirääkimised poliitilisest olukorrast Euroopas, mis siiski ei mänginud hiljem rolli esimese maailmasõja ärahoidmisel.

## Hohenzollern III
Keiserlik jahtlaev Hohenzollern III lasti Stettinis vette 1914. aasta septembris. Tema viimistlus jäi Esimese maailmasõja puhkemise tõttu pooleli ning seda ei lõpetatud kunagi. Jaht lammutati 1923. aastal Kielis Deutsche Werke laevatehases.
Janova järv

**Janova järv** (valgevene keeles *Возера Янова*, ka *Янаўскае*, vene keeles *Яново* (Janovo) või *Яно́вское озеро*) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Połacki ja Ušačy rajooni piiril. Järv asub merepinnast 127 meetrit kõrgemal Ušačy järvestikus. Järve voolab Dziva jõgi, mis toob sinna vett Pavułle järvest. Janova järve valgla on 721 km².

Kaldajoone pikkus on 25 kilomeetrit. Järv asub ligi 12 meetri sügavuses orus. Kaldad on meetri kõrgused, liivased, idakallas on soostunud. Järve läänepoolses osas asub kaks suurt lahte. Põhi on kalda lähedal liivane (sadakonna meetri ulatuses), sügavamal aga kaetud sapropeeliga. 

Janova on eutroofne järv. Vee läbipaistvus on 1,5 meetrit. Kaladest elavad seal ahven, haug, koha, säinas, latikas ja särg.

## Välislingid
* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
Messeenia laht

**Messeenia laht** (kreeka keeles Μεσσηνιακος Κόλπος) on laht Kreeka lääneosas Peloponnesose edelaosas, Joonia mere osa.