open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wilhelm Ostwaldi tänav

**Wilhelm Ostwaldi tänav** asub Tartus Maarjamõisa linnaosas Tartu Ülikooli linnakus.

Tänav algab Ravila tänavalt ja lõpeb Sanatooriumi tänaval.

Tänav sai nime Friedrich Wilhelm Ostwaldi järgi, kes on füüsikalise keemia üks rajajaid ning ainus Eestis töötanud teadlane, kes on pälvinud Nobeli auhinna (küll mitte Tartu Ülikoolis viibimise ajal).

Otsuse Wilhelm Ostwaldi tänavale nimepanekuks langetas Tartu linnavolikogu 21. jaanuaril 2016. Ettepaneku tegi Tartu Ülikool, teise nimevalikuna oli kaalumisel *Teaduse tänav*. Varem kandsid W.&nbsp;Ostwaldi tänava äärsed krundid numbreid Ravila tänava järgi.

Tänaval asub Tartu Ülikooli füüsikahoone Physicum.

## Viited

## Välislingid
* Kaspar Koort Uus tänav saab väärika nime Tartu Postimees, 3. november 2015
Džairahhi rajoon

**Džairahhi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Inguši vabariigis.

Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsusüksust ja 85 asulat.

## Viited

## Välislingid
Zika viirus

**Zika viirus**(*Zika virus*; lüh ZIKV) on viiruseliik *[[Flaviviridae]]* sugukonnas.

## Klassifikatsioon

Zika viiruse klassifikatsioon ei ole lõplik, osade allikate kohaselt on viiruse alamliigiks *[[Spondweni virus]]* (SPOV), kes algselt identfitseeriti Zika viirusena, kuid teiste autorite arvates moodustavad nimetatud viirused viiruse perekonna *Flavivirus* klaadi.

## Kirjeldus

Zika viirus on üheahelaline RNA-viirus (ssRNA), lipiidse kestaga ja diameetriga 18-45 nm.

Zika viirusel on kaks geneetilist varianti: Aafrika ja Aasia. 

Hiljutiste Zika-viirushaiguste põhjustajaks peetakse viiruse Aasia liini.

## Viirusinfektsioon

Looduslikult levib Zika viirus teatud sääseliikide (*[[Aedes aegypti]]* ja *[[Aedes albopictus]]*) hammustuse vahendusel ja võib inimestel esile kutsuda sääselevitatava viiruspalaviku Zika-viirusinfektsiooni. 

Zika-viirusinfektsioon on koondnimetus peamiselt inimestel ja mitmetel ahviliikidel tuvastatud nakkavate ja palavikuga kulgevate infektsioonhaiguste kohta, mida põhjustavad Zika viiruse mitmed tüved. 

## Ajaloolist
Zika viiruse esimene teadaolev kandja oli tõenäoliselt Ugandas paiknevas Zika metsas puuri asetatud reesusmakaak (*Macaca mulatta*). *Rhesus 766* viidi laboratooriumi ja tema seerumit inokuleeriti intratserebraalselt hiirtesse - 10 päeva möödudes haigestusid ka nemad; nende peaajust eraldati 'nakkuslik element', mis nimetati Zika viiruseks. 1948. aastal eraldati ZIKV ka samas metsas elavatelt *[[Aedes africanus]]* sääskedelt. Seroloogilised uuringud näitasid, et viirus võib nakatada ka inimesi.

## Viited

## Kirjandus
; Zika viirus
* Notre Dame'i ülikool, Mosquitoes capable of carrying Zika virus found in Washington, D. C., 26. jaanuar 2016
* MAGGIE FOX, Zika Virus Spreads to 20 Latin American Countries, 22. jaanuar 2016
* Andrew D. Haddow , Amy J. Schuh, Chadwick Y. Yasuda jt, Genetic Characterization of Zika Virus Strains: Geographic Expansion of the Asian Lineage, 28. veebruar 2012, DOI: 10.1371/journal.pntd.0001477
* Dongyou Liu, Molecular Detection of Human Viral Pathogens, lk 313-320, 2011
* Robert S. Lanciotti, Olga L. Kosoy, Janeen J. Laven jt, Genetic and Serologic Properties of Zika Virus Associated with an Epidemic, Yap State, Micronesia, 2007, 14. väljaanne, number 8. august 2008

; Etümoloogia
* Etymologia: Zika virus. Emerg Infect Dis [Internet], juuni 2014, http://dx.doi.org/10.3201/eid2006.ET2006, 20.väljaanne, number 6

; Uurimislugu
* Maite Aubry, Vaea Richard, Jennifer Green jt, Inactivation of Zika virus in plasma with amotosalen and ultraviolet A illumination, TRANSFUSION, 56. väljaanne, jaanuar 2016 
* Jason A. Tetro, , Microbes and Infection 18(3):167–168, märts 2016. 
* T. M. Bell, E. J. Field, H. K. Narang, Zika virus infection of the central nervous system of mice, Archiv für die gesamte Virusforschung, juuni 1971, 35. väljaanne, nr 2, lk 183-193

; Zika-viirusinfektsioon
* WHO: WHO: Zika virus, Fact sheet, Updated January 2016
** WHO: Health topics, Zika virus
Igor Dmitrijev (näitleja)

**Igor Dmitrijev** (vene Игорь Борисович Дмитриев; 29. mai 1927 Leningrad – 26. jaanuar 2008 Peterburi) oli vene teatri- ja filminäitleja.

## Filmirolle

## Välislingid
*
Kosmos (Ahtme kino)

**Kosmos** oli kino Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel Sõpruse ja Lehola tänava ristil, ametliku aadressiga Sõpruse 20. 

Arhitekt Raul-Levroit Kivi projekteeris 1950. aastate lõpus 400 istekohaga laiekraankino tüüpprojekti. Selline kino kavandati ka Ahtmesse, mis 1960. aastal liideti Kohtla-Järve linnaga ning kino on edaspidi tuntud ka kui Kohtla-Järve oma. Kino avati 1961. aastal. Selle tüüpprojekti järgi valmisid kinod ka Võrus (Noorus), Tallinnas Pääskülas (Koit) ja Tartus (Ekraan).

Kinos lõpetati filmide näitamine umbes 1992. aastal. Seda on püütud ehitada ümber nii kaupluseks kui ka hiljem eluhooneks, kuid see seisab seni kasutuseta.

## Viited

## Välislingid
*"Kino "Kosmos" välisvaade Ahtmes". Foto: Samuel Migdal, 1966. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiivi kogu
Malgobeki rajoon

**Malgobeki rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Inguši vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Malgobek.

Rajoonis on 12 kohalikku omavalitsusüksust ja 12 asulat.

## Viited

## Välislingid

* Malgobeki rajooni koduleht
Nazrani rajoon

**Nazrani rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Inguši vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Nazran (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoonis on 9 kohalikku omavalitsusüksust ja 10 asulat.

## Viited

## Välislingid
KOM

**KOM** on tekstipõhise sisendiga teatetahvlisüsteem.

Esimene süsteemi rakendus oli QZKOM, mis avati 1978. aastal Rootsis. Hiljem imiteerisid teised süsteemid selle kasutajaliidest.
Active Server Pages

**ASP** ehk **Active Server Pages** on serveripoolne veebirakenduse raamistik, mida kasutatakse dünaamiliste veebilehtede loomisel. Aastal 2002 loodi ASP edasiarendus ASP.NET.
Reivyčiai vald

**Reivyčiai vald** (leedu keeles *Reivyčių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Vald asub Mažeikiai ümbruskonnas ja piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 98 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1611 inimest. Valla keskuseks on Mažeikiai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja aadress on Laisvės g. 216. Vallavanem on Stanislovas Putelis.

Lisaks küladele asub vallas Leckava alev, kus 2011. aastal elas 195 inimest.


Buknaiciu_kaimo_kapinaites.JPG|Buknaičiai kalmistu
Leckavos_Leckavos_koplytstulpis.JPG|Leckava pühapaik
Kabaldikai_resize.jpg|Kabaldikai
Kulsenu_kapoinaiciu_Kulsenu_kapinaiciu_koplytele.JPG|Kušlėnai kabel


Vallas on järgmised asulad:

 
## Viited
EIES

**EIES** (Electronic Information Exchange System) ehk elektrooniline informatsioonivahetussüsteem oli varajane internetipõhine teatetahvlisüsteem, mis võimaldas reaalajas asünkroonset suhtlust.
Taldomi rajoon

**Taldomi rajoon** on haldusüksus Venemaal Moskva oblasti põhjaosas. Rajoonikeskus on Taldomi linn.

Põhjas piirneb Taldomi rajoon Tveri oblasti Kaljazini ja Kimrõ rajooniga, idas ja kagus Sergijev Possadi rajooniga, lõunas ja loodes Dmitrovi rajooniga ning läänes Dubna linnaga. Kõrgus merepinnast on 113–167 m. Suuremad jõed on Volga lisajõed Dubna ja Hottša. Rajoonis on suured soomassiivid.

Rajoonis on 4 linna- ja 4 külaasundust. Suuremad asulad on Taldom, Zaprudnja ja Verbilki. Rajooni elanike arv oli 2017. aasta alguses 47 737.

Rajoonis asub kaitseala Žuravlinnaja rodina, kus on üks suuremaid sookurgede rände-eelseid kogunemispaiku Kesk-Venemaal.

## Viited

## Välislingid
* Rajooni koduleht
Vastse-Koiola mõis

**Vastse-Koiola mõis** (saksa keeles *Neu-Kirrumpäh-Koiküll*) oli rüütlimõis Võrumaal Põlva kihelkonnas.

## Ajalugu

Varasemal ajal kuulus see Vana-Koiola riigimõisa koosseisu. Mõis rajati sinna 1744. ja 1751. aasta vahel. Keiser Paul I doneeris 1800. aastal kümne adramaalise valduse Anna von Brandtile (sündinud von Kruse) (1732−1815); nii eraldati Vastse-Koiola iseseisvaks rüütlimõisaks. 1814. aastal omandas selle Georg von Campioni (u 1757−?) ja seejärel Johann Georg Friedrich Edler von Emme (1762−1839), kes selle 1834. aastal ära pantis. Pandivaldajad olid järgemööda perekond Löwenwolde, Roth, Schiemann, Wilcken ja Krüdener. Viimased said mõisa 1843. aastal päriseks ja olid mõisaomanikud XIX sajandi lõpuni. 1901−1902 kuulus mõis Riia kaupmehele Robert Braunile (suri 1908), seejärel 1908. aastani Markovitele ja 1908−1912 parun Edgar Otto von Krüdenerile (1876−1964). Viimane omanik oli Alexander von Sivers (1843−1926), kellelt see 1919. aastal võõrandati.

## Mõisaansambel
Häärber on hävinud; ilmselt oli see puithoone. Kõrvalhooneid oli arvukalt: neist olulisemad olid valitsejamaja, ait, ait-kuivati, laudad. Park oli stiililt vabakujuline ja see oli võrdlemisi suur.

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 243-244 http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00259.html?prozent=.

## Välislingid
*Vastse-Koiola mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris
*Vastse-Koiola mõisa kõrvalhooned
*
*Vastse-Koiola mõis Rahvusarhiivi Kinnistute registris
Mäeküla mõis

**Mäeküla mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Mäeküla mõis (Hageri), Hageri kihelkonnas
*Mäeküla mõis (Türi), Türi kihelkonnas
Tedre mõis

**Tedre mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Tedre mõis (Otepää) (Teddre), Otepää kihelkonnas
*Tedre mõis (Türi) (Tedre), Türi kihelkonnas
*Tedre mõis (Vastseliina) (Tedre), Vastseliina kihelkonnas
Türi mõis

**Türi mõis** (saksa keeles *Turgel*) oli Türi-Alliku mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda.

## Vaata ka
*Türi-Alliku mõis (Türi kihelkonnas)

## Viited

## Välislingid
*
Peeter Koppel

**Peeter Koppel** (sündinud 13. juulil 1976 Tallinnas) on eesti majandusanalüütik ja kolumnist, kes kommenteerib sageli Eesti meedias majandusteemasid, eriti finantsturgude käitumist ja seda mõjutavaid tegureid.

## Haridustee
Aastatel 2000–2016 õppis Peeter Koppel Estonian Business Schoolis raamatupidamist ja finantsjuhtimist ning sai ärijuhtimise erialal algul bakalaureuse- (BBA) ja hiljem magistrikraadi (*Executive MBA*).

## Töökäik
Aastatel 2006–2008 oli Koppel investeeringujuht ettevõttes Evli Securities AS ja aastatel 2002–2004 väärtpaberi- ja valuutamaakler Sampo Pangas.

Alates aastast 2008 kuni 2023 aastani töötas Koppel SEB Pangas privaatpanganduse strateegina, kus tema ülesandeks oli varade investeerimine. Peamiselt vastutas ta investeerimisportfellide allokatsiooni ja tootlikkuse eest. Samuti oli tema ülesandeks kommunikatsioon klientidega.

2000. aastal avaldas Äripäeva kirjastus toona Äripäeva börsitoimetuse ajakirjanikena töötanud Peeter Koppeli, Romet Kreegi ja Tõnis Oja koostatud raamatu "Raha kasvatamise raamat".

2021. aastast juhib Koppel koos Mihkel Nestoriga majandustaskuhäälingu Nestor & Koppel saateid, kus arutletakse ja selgitatakse majandusolukorda ning finantsturgude käitumist ja neid mõjutavaid tegureid. 

## Artikleid
* Euroala kriis lõõmab edasi Diplomaatia nr 125/126, veebruar 2014
* Peeter Koppel: Kas Euroopa Keskpanga rahatrükist oli ka kasu. Postimees, 2. november 2015
* Peeter Koppel: Kas eetika on raha vaenlane. Postimees, 27. november 2015
* Peeter Koppel: 2016 aasta riskid. Postimees, 18. detsember 2015
* Peeter Koppel: Ühe ajastu lõpp. Postimees, 31. detsember 2015
* Peeter Koppel: Odava kütuse pidu ja pillerkaar. Postimees, 14. jaanuar 2016
* Majandusguru Peeter Koppel: raha ei tee õnnelikuks, aga vaesus teeb õnnetuks Postimees, 3. märts 2023
* Peeter Koppel lahkumisintervjuus: minu tööülesanne oli saada kuulsaks Äripaev, 11. aprill 2023

## Esinemisi
* "Kahekõne: Peeter Koppel" ETV, 19. veebruar 2015
* "Uudis+. Peeter Koppel. Negatiivne euribor" Vikerraadio, 12. november 2015

## Viited
Šerkšnėnai vald

**Šerkšnėnai vald** (leedu keeles *Šerkšnėnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 133 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1890 inimest, aastal 2021 oli elanikke 1561. Valla keskuseks on Šerkšnėnai küla.

Vallamaja aadress on Vyšnių g. 2. Vallavanem on Alina Čekienė (aastast 2016). Varasemad vallavanema on olnud Aleksandras Derkintis (1995–2001) ja Alfonsas Šakauskas (2001–2015). Alfonsas Šakauskase ja Alina Čekienė ametiaegade vahel oli vallavanema kohusetäitjaks Antanas Valtas.


Zemales_baznycia_2005-08-07_resize.JPG|Žemalė kirik
Lelaiciai_resize_resize.JPG|Lėlaičiai kabel
Seksnenai._Seniunija,_2006-09-02.jpg|Vallamaja
Serksnenai,_2006-09-02.jpg|Šerkšnėnai
Rubiku_bazn.2005-08-06_resize.JPG|Rubikai kirik
Liudenu_koplytele.JPG|Liūdėnai kabel


Vallas on järgmised asulad:

 
## Viited
Tirkšliai vald

**Tirkšliai vald** (leedu keeles *Tirkšlių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 119 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3883 inimest. Valla keskuseks on Tirkšliai alev (2011. aastal 1507 elanikku), vallamaja aadress on S.Dariaus ir S.Girėno g. 24. Vallavanem on Juozas Kungys.


Geidziai._2005-08_07_resize_resize.JPG|Geidžiai
Balenu_koplytele,_2005-08-06.JPG|Balėnose kabel
Jautakiu_malunas_resize.jpg|Jautakiai veski
Geidziu_akmuo_2005-08-07.JPG|Geidžiai hiidrahn
Daubariu_piliakalniai2.JPG|Daubariai linnamägi
Jautakiu.piliakalnis.pr.JPG|Jautakiai linnamägi
Jonaiciu_kaimo_kapinaites,_2006-08-05.JPG|Jonaičiai kalmistu
Kletis_Leteniu_k.,_2006-08-02.jpg|Lėteniai
Pievenu_baznycia_resize.JPG|Pievėnai kirik
Church_of_St._Anne_in_Geidžiai.jpg|Geidžiai kirik
Plenakiu_kapinaites_2006-08-05.jpg|Plėnakiai muinaskalme
Uzlieknes_baz.2005-08-04_resize.JPG|Užlieknė kirik
Troba_2006-08-02.JPG|Voveriai


Vallas on järgmised asulad:

 
## Viited
Viekšniai vald

**Viekšniai vald** (leedu keeles *Viekšnių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 211 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4586 inimest. Valla keskuseks on Viekšniai linn (2011. aastal 1938 elanikku), vallamaja aadress on Tilto g. 12. Vallavanem on Kornėlijus Kryžius.


Asvenai1_2006-08-11.jpg|Ašvėnai
Zaliones_kapeliai1_2006-08-15.jpg|Žalionė kalmistu
Zibiku_azuolas_2006-08-20.jpg|Žibikai tamm
Juodasis_akmuo1_2006-07-12.JPG|Juodasise rändrahn
Boguslavas,_2006-08-20.jpg|Boguslavas
Kegrai,_koplytstulpis,_2006-08-15.jpg|Kegriai pühapaik
Cekai,_2006-07-18.JPG|Čekai
Kelias_per_Sontekliu_dvarviete_i_Uogiskius,_2006-08-15.jpg|Uogiškiai
Darguziskiai,_tiltas_per_Trimesedi,_2006-08-20.jpg|Sild üle Trimėsėdise jõe
Dauginiai1,_2006-07-18_resize.jpg|Dauginiai kirik
Skleipiai._Uztvanka_per_Virvyte_2006-07-18.JPG|Skleipiai. Pais Virvytėl
Gyvoliai_resize_resize.jpg|Gyvoliai
Santekliu_dvaro_ukinis_pastatas,_2006-08-15.jpg|Santekliai


 
## Viited
Židikai vald

**Židikai vald** (leedu keeles *Židikų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 198 km². 2011. aastal elas seal 2247 ja 2021. aastal 1834 elanikku. Valla keskuseks on Židikai alev (2011. aastal 440 elanikku), lisaks asub vallas ka Pikeliai alev (2011. aastal 378 elanikku).

Vallamaja aadress on M. Pečkauskaitės g. 10. Vallavanem on Skirmutė Flemingienė. Aastail 1995–2003 oli vallavanem Vida Olšauskienė jal 2003–2014 Stanislava Valatkevičienė.


AB_Mazeikiu_nafta4a.jpg|Juodeikiai
Bukanciu_kapinaiciu_koplytele,_2006-09-09.jpg|Bukančiai kabel
Dautaru_dvaras.JPG|Dautarai mõisa peahoone
Dautaru_dvaro_aleja.JPG|Allee Dautarai mõisa pargis
Griezes_piliakalnis.JPG|Griežė linnamägi
Senmieste,_2006-09-09.jpg|Senmiestė
Ritines_dvaro_aleja.JPG|Ritinė mõisa allee
Obeliskiai._Liepkelis1.JPG|Obeliškiai
Ukrinu_baznycia.JPG|Ukrinai kirik
Kraziskiu_koplytele.JPG|Kražiškiai kabel
Zidikai2_2006-09-09.jpg|Židikai
Racaliu_kapin.,_2008-08-14_resize_resize.JPG|Račaliai kabel
Ukrinaia.jpg|Ukrinai


Vallas on järgmised asulad:

 
## Viited
Ristik (ajakiri)

**Ristik** on ristsõnaajakiri, mis ilmus ebaregulaarselt aastatel 1993–1996 ning uuesti hakkas ilmuma aastal 2002.
## Ajalugu
* Peatoimetaja: Ilmar Trull
* Väljaandja: AS Pikker (1993–1996)
* Füüsiline kirjeldus: 28 cm

Ilmumissagedus: 
* 1993 – 2 korda aastas
* 1994 – 5 korda aastas
* 1995 – 2 korda aastas
* 1996 – 3 korda aastas

Pealkirja täiendandmed:
* "Pikri ristsõnad" (1993, nr. 1) 
* "AS Pikker ristsõnad" (1993, nr. 2 – 1995, nr. 9)

UDK 793.7 (051) 

## Tänapäev
Samanimeline ristsõnade ajakiri Ristik hakkas ilmuma 2002. aastal.
* Peatoimetaja: Tarmo Tuule
* Väljaandja: AS Ajakirjade Kirjastus
* Tegijad: Adolf Mardikas, Rauno Pärnits, Ilmar Trull jt.
* Ristik ilmub iga kuu esimestel päevadel.

## Välislingid
* Ajakirjade Kirjastuse väljaantavad ristsõnad
Transpositsioon (muusika)

**Transpositsioon** on muusikas helikõrguse muutumine teatud intervalli võrra.

Transpositsioon on üks permutatsioonidest. 

Transpositsiooni teostamine on transponeerimine.

Transpositsiooni kasutatakse näiteks 
* vokaalteose helikõrguslikul kohandamisel vastavalt laulja hääle diapasoonile
* muusika noteerimisel transponeerivale muusikainstrumendile, 
* kompositsioonitehnilise operatsioonina näiteks dodekafoonias

Vokaalmuusikas on transponeerimisega tegeldud ilmselt aegade hämarusest peale. Organistide kutseoskuste hulka kuulus võimekus transponeerida koraalisaateid vastavaks laulja hääle diapasoonile. Omamoodi standardiks kujunes vokaalteoste transponeerimine 19. sajandil, kui laulutsükleid hakati välja andma erinates hääleulatustes: kõrges, keskmises, madalas.

Instrumentaalmuusikas on näiteks juba 1537. aastast teada transponeeriv klaviatuur, mida kasutati vastavalt keelpillide erinevale häälestusele. 19. sajandil kadus transponeeriv klaviatuur üldiselt käibelt, kuid klaveriõpetajate poolt töötati välja terved harjutuste kogumikud, mis sisaldasid sarnaseid harjutusi kõigis helistikes.

Transponeerimine on keskseks kontseptsiooniks dodekafoonias ja teistes post-tonaalse muusika tehnikates. Näiteks Olivier Messiaen võttis kasutusele piiratud transpositsioonidega heliread, mille puhul heliridade teatud segmendid olid muude transpositsioonide segmentidega. See tähendab, et heliridu on võimalik transponeerida ainult piiratud arvu intervallide võrra ning kõiki tema heliridu ühendas koherentne helikõrguste struktuur. Ka Webern kasutas oma hilisemas muusikas dodekafoonilisi piiratud transpositsionaalse variatiivsusega heliridu.
Seda vald

**Seda vald** (leedu keeles *Sedos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 170 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2847 inimest, aastal 2021 oli elanikke 2261. Valla keskuseks on Seda linn (2011. aastal 1138 elanikku).

Vallamaja aadress on Baranausko a. 1. Vallavanem on Audronė Dipševičienė. Varem on vallavanemaks olnud Leonas Vytautas Derkintis, Stasys Keleris ja Algirdas Grinkevičius.


Dagiai,_Mažeikių_raj.JPG|Dagiai
Zadeikiu_kopl.1_2005-08-05_resize_resize.JPG|Žadeikiai kabel
Grustes_kapiniu_koplycia,_2005-08-14_resize.JPG|Grūstė kabel
Užežerė,_kapinaitės.JPG|Užežerė muinaskalme
Rimoliųpilakalnis1.JPG|Rimoliai linnamägi
Uikiu_koplytele,2005-08-08_resize_resize.JPG|Uikiai kabel


Vallas on järgmised asulad:

 
## Viited
Karabulak

**Karabulak** on linn Inguššias Venemaal. 

Linnaõigused sai 1995. aastal. 

## Elanikkond
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikest ingušše 30 060 (97,09%). Suuremad vähemusrahvad olid tšetšeenid 376 (1,21%) ja venelased 254 (0,82%).

## Välislingid

*Karabulaki koduleht (*vene keeles*)
Karula kirikumõis

**Karula kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Karolen*) oli kirikumõis Karula kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Valga valda.

## Viited
Kaagjärve-Mäemõisa mõis

**(Kaagjärve-)Mäemõisa mõis** (saksa keeles *Grotenhof*, *Kawershof Fabrik*) oli Kaagjärve mõisa kõrvalmõis Karula kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Valga valda.

Mõis rajati 1880. aastatel Kaagjärve mõisast 2,5 km lääne poole. Mõisa alale ehitati tööstuskompleks, sh püstitati õllevabrik, jahuveski, saeveski, villavabrik, ketruskoda.

## Viited

## Välislingid
*
Peri mõis

**Peri mõis** (saksa keeles *Perrist*) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Põlva valda.

Mõis rajati keskajal ja esimesed teateid mõisast on 1544. 

## Viited

## Välislingid
*

### Pilte

Peri mõisa ait 2023 01.jpg|Mõisa ait
Peri mõisa park 2023 02.jpg|Mõisa park
Peri mõisa park 2023 01.jpg|Mõisa park
Saarjärve mõis

**Saarjärve mõis** (saksa keeles *Saarjerw*) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal.

Mõis rajati 1806 Peri mõisast eraldatud alast.

## Vaata ka
*Saarjärve (Põlvamaa)

## Viited

## Välislingid
*
Timo mõis

**Timo mõis** (saksa keeles *Klein-Kirrumpäh-Koiküll*) oli riigimõis Võrumaal Põlva kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõis Põlva maakonda Veriora valda.

## Ajalugu
Varasemal ajal kuulusid Timo mõisa maad Kirumpää lossiala koosseisu. Viimane läänistati 1626. aastal Måns Palmile (1572−1644). Reduktsiooniga langes see valdus riigile. Mõis rajati Timosse 1795. ja 1811. aasta vahel, mil see eraldati Vastse-Koiola mõisast.

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 243 http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00259.html?prozent=.

## Välislingid
*Timo mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris
*
Tõdu mõis

**Tõdu mõis** (saksa keeles *Tödwenshof*, ka Immofer, varem Kirrikülla) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Kanepi valda.

Tõdu mõis on saanud nime Wilhelm Tödweni järgi, 16. sajandil kuulusid Kuuste mõisast eraldatud Kirrikülla ja üks Maidla mõisa küla lühikest aega Wilhelm Todwen'ile, kellele mõis kuulus Liivi sõja algul.

Omaniku perekonnanime järgi nimetati mõisat juba 16 sajandi lõpul, Töedwens Hoff, nimetus püsis 20. sajandini. Varasemad kirjapanekud on saksapärases ortograafias:  Teado (1782),  Töddo (Mellin, 1798),  Toeddemois (1840),  Tõdo (1900).

## Viited

## Välislingid
*
*Tõdu mõis (Põlva khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Maaska mõis

**Maaska mõis** (saksa keeles *Maaska*) oli Timo mõisa kõrvalmõis Põlva kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Partsi mõis (Põlva)

**Partsi mõis** (saksa keeles *Parzimois*) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Põlva valda.

Enne Liivi sõda kuulus mõis (1582 Widik Moyse) Vietinghoffide perekonnale.  Mõisa alad andis Poola valitsusajal Tartu vojevoodkonna Kirumpää staarost Laczky oma teenrile Mattias Bartschile (1590 mainitud kui Macziei Barscz).

17. sajandil oli mõisa omanik  Liivimaa kindralkuberner ja Tartu ülikooli kantsler Johann Skytte. Hiljem on mõisa omanikud mitu korda vahetunud.  17. sajandi lõpul oli mõis von Kosküllide omanduses. Peale Põhjasõda vahetas mõis mitmeid omanikke, kuni 1820. aastal omandasid mõisa Samson von Himmelstjernad. Alate 1840. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni oli mõis von Muethelide omanduses. Viimane mõisaomanik, enne 1919. aasta mõisate riigistamist oli Wilhelm von Muethel.

Partsi mõisa ühekorruseline peahoone ehitati 19. sajandi teisel poolel. Peahoone on säilinud enamvähem algkujul.

Partsi mõisahoones tegutses aastaid ka Partsi 8-klassiline kool, mis asus seal kuni 1960-1970 aastateni.

## Viited

## Välislingid
*
Viira mõis

**Viira mõis** (saksa keeles *Wiera*) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Räpina valda.

Mõis rajati 1770 Partsi mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Tülba mõis

**Tülba mõis** (saksa keeles *Tülp*) oli eramõis Mündi mõisa alluvuses Paide kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Viraksaare mõis

**Viraksaare mõis** (saksa keeles *Wiraksare*) oli Prääma mõisa karjamõis Paide kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Paide linna.

## Viited

## Välislingid
*
Rõhu mõis

**Rõhu mõis** (saksa keeles *Rehho*) oli Preedi mõisa kõrvalmõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda.

## Viited

## Välislingid
*
Vaali mõis

**Vaali mõis** (saksa keeles *Wahlhof*, varem *Meyfer* ehk *Metsataggo*) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Järva valda.

Mõisast on teateid alates 1586. 19. sajandil jäi mõis mõnda aega ka Peetri kihelkonda. 

## Viited

## Välislingid
*
Hundisaare mõis

**Hundisaare mõis** (saksa keeles *Sorgenfrei*) oli Türi-Alliku mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kärevere mõis (Türi)

**Kärevere mõis** (saksa keeles *Kerrefer*) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal.

Kärevere mõis kuulus  Wolmar Wrangellile, Pärnu linnusekrahvile Arend Ekkhofile,  Reinhold Buxhöwdenile, Joachim Hagemeisterile, Jacob Reinhold ja major Gustav Otto von Helwigitele,  Gustav Otto von Riesenkampffile, Christian Siegfried von Bockile, 1846–1874 Justinus Freyle. 1874. aastal omandas Kärevere mõisa, rentnik Jaan Kuldkepp. 1900. aastal kinkis Jaan Kuldkepp mõisa oma pojale Albert Kuldkepile ja 1913 ostis mõisa Talurahva Põllupanga Tallinna osakond.

Mõis rajati 1797 Oisu mõisast eraldatud alast, kui Oisu mõisa omanikuks on Gustav Otto Riesenkampff-Rehekampff (1730–1812).
	
## Viited

## Välislingid
*
*Kärevere mõis (Türi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Mäeküla mõis (Türi)

**Mäeküla mõis** (saksa keeles *Mehheküll*) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Mõisa keskus asus Mäeküla külas.

Mõis rajati 18. sajandi esimesel poolel Särevere mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Nehatu mõis (Türi)

**Nehatu mõis** (saksa keeles *Nehhato*) oli Väätsa mõis karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Oisu mõis

**Oisu mõis** (saksa keeles *Oiso*) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Amalie Rausch von Traubenberg.

## Viited

## Välislingid
*
*
Väike-Öötla mõis

**Väike-Öötla mõis** (saksa keeles *Klein-Oethel*) oli eramõis Peetri kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 17. sajandi lõpul Suur-Öötla mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Küti mõis (Peetri)

**Küti mõis** (saksa keeles *Kütti*) oli Esna mõisa kõrvalmõis Peetri kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Taikse mõis

**Taikse mõis** (saksa keeles *Taicks*) oli Särevere mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda.

## Viited

## Välislingid
*
Tori mõis (Türi)

**Tori mõis** (saksa keeles *Torri*) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda.

Mõis rajati 17. sajandi lõpul Särevere mõisast eraldatud alast.

Tori mõis kuulus Hermann von Nierothile, Venemaa keisririigi Admiraliteedile 1710–1724, kreisimarssal  Otto Fabian von Uexküll-Güldenbandile ning Freyde suguvõsale.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Kärevere mõis (Türi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vahastu mõis

**Vahastu mõis** (saksa keeles *Wahhast*) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal kuulub mõis Rapla maakonda Rapla valda.

Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Välislingid
*
Varmassaare mõis

**Varmassaare mõis** (saksa keeles *Warmesaar*) oli poolmõis Türi kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 1795. ja 1811. aasta vahel Mäeküla mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Vissuvere mõis

**Vissuvere mõis** (saksa keeles *Wissofer*) oli Kirna mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal.

## Viited

## Välislingid
*
Kambi mõis (Harju-Jaani)

**Kambi mõis** (saksa keeles *Kampen*) oli Raasiku mõisa kõrvalmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Raasiku valda.

Mõis rajati keskajal ja seda on esmamainitud 1565. aastal.

1866. aastal asutas krahv Eduard Karl Jakob Sievers (1820–1900) kolm eraldiseisvat Sieversite fideikomissi: Liivimaa kubermangu 1. Läti aladel asuvad Volmari kreisis Matīši kihelkonna Vilzēni mõis, Aloja kihelkonna Stakenberģi mõis koos Puršēni mõisaga. 2. Harjumaa Raasiku, Kambi ja Paenurme koos Topi metsaga. 3. Läänemaa Märjamaa kihelkonna Vana- ja Uue-Kasti koos Uue-Märjamaa maakohaga.

## Viited

## Välislingid
*
Kaserahu mõis

**Kaserahu mõis** (saksa keeles *Birkenruh*) oli poolmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda.

Mõis asutati 1884 Pikva mõisast eraldatud alast.

20. sajandi algul oli mõisa omanik ühiskonnategelane Eduard Virgo. Seal perioodil suvitasid ja kirjutasid seal oma teoseid näiteks Marie Under, Friedebert Tuglas, Artur Adson ning A. H. Tammsaare. Näiteks valmis seal A. H. Tammsaare romaan "Kõrboja peremees".

## Viited

## Välislingid
*
Kaunissaare mõis

**Kaunissaare mõis** (ka *Kaunisaare mõis*; saksa keeles *Kaunisaar*) oli poolmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda.

Keskajal oli hilisema Kaunissaare mõisa alal piiskopimõis, mida on esimest korda mainitud 1346 (*curia nostra Kaunizaar*); ühtlasi oli see piiskopimõis Põhja-Eesti üks vanimaid mõisaid. Tollase mõisa rajas Tallinna piiskop. Piiskopimõisa keskne hoone oli arvatavasti kindlustatud mõisahoone ehk vasallilinnus. 

Kaunissaare mõis sai iseseisva mõisa staatuse (poolmõis) 1815 Peningi mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Paasiku mõis

**Paasiku mõis** (saksa keeles *Pasik*) oli rüütlimõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda.

Mõis asutati 1858 Jägala mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*Paasiku mõis (Harju-Jaani khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Perila mõis

**Perila mõis** (saksa keeles *Pergel*) oli rüütlimõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõis Harju maakonda Raasiku valda.

## Ajalugu
Keskajal oli hilisema Perila mõisa lähedal Tallinna Mihkli nunnakloostri majandusmõis. Majandusmõisa on esmamainitud 1298. aastal. Mõisasüda asus arvatavasti Perila Veskimäel. Majandusmõis hävis Liivi sõjas. 

Rootsi ajal asutati mõis uuesti ja seda mõisa mainiti teadaolevalt esimest korda 1643. aastal, kui Viimsi mõis võeti Rootsi riigile ja anti hüvitisena Tallinna bürgermeister (1608–1630) Johann Derenthali (1575–1630) pärijaile vastu Perila mõis.

18. sajandi lõpul ehitati puidust barokne peahoone. Hiljem see lagunes ja 1970. aastatel varises kokku. Sarnaselt on varemetes ka mitmed maakivist kõrvalhooned.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Perila mõis (Harju-Jaani khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Rätla mõis

**Rätla mõis** (ka **Retla mõis**; saksa keeles *Rettel*) oli Perila mõisa kõrvalmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Raasiku valda.

Mõis asutati mitte varem kui 1645 Perila mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*Rätla  mõis (Harju-Jaani khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Jõgeveste mõis

**Jõgeveste mõis** (saksa keeles *Beckhof*) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda.

Mõis asutati 1718 Helme mõisast eraldatud alast. 

19. sajand algul olid mõisa omanikud Barclay de Tolly suguvõsa esindajad. Mõisasüdamest 1,5 km eemal asub Barclay de Tolly mausoleum.

## Viited

## Välislingid
*
Kõpu kirikumõis

**Kõpu kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Fellin-Köppo*) oli kirikumõis Kõpu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Põhja-Sakala valda.

## Viited
Pinska mõis

**Pinska mõis** (saksa keeles *Lapinsky*) oli Puiatu mõisa kõrvalmõis Kõpu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

Mõisast on teateid alates 1583. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
Soosaare mõis

**Soosaare mõis** (saksa keeles *Soosaar*) oli rüütlimõis Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

Mõis asutati 17. sajandil. 1790. aastal omandas mõisa Õisu Siversi liini Friedrich Wilhelm von Siversi pärijate kokkuleppel Reinhold Heinrich von Sivers (1768–1820). 1859. aastal läks pärijate kokkuleppel mõis Karl Magnus Adolph Ernst von Siversi (1765–1830) ainuomandisse, kuid Liivimaa õuekohtu otsusega läks mõis testamendita pärimise korras Reinhold Heinrich von Siversi pärijate ühisomandisse. 1869. aastal, Karl Magnus Adolph Ernst von Siversi surma järel, läks mõis selle pärijate ühisomandisse ja seejärel Karl von Siversi pärijate kokkuleppel läks Soosaare mõis Robert Heinrich Magnus von Siversi ainuomandisse.

1918. aastal päris Soosaare mõisa Robert Heinrich Magnus von Siversi seaduslik pärija, poeg Karl Edward John Nikolai von Sivers.

1919. aasta maareformiga Soosaare mõis võõrandati Herbert von Siversilt.

1929. aasta suvel Soosaare endine omanik ei soovinud enam maad enda käes rendil pidada. Omavalitsuse arvamust küsimata planeeriti endisele mõisnikule von Sieversile 200-hektariline maa-ala. Selle peale andsid maatahtjad protesti põllutööministeeriumile. Sieversi talu planeeriti ümber ning muist põldu anti asunikele ja endisele omanikule anti sood juurde. Sievers sai neli asundustalu sooparanduse eriotstarbeks.

## Mõisa peahoone
Soosaare mõisa ühekorruseline väike kivist peahoone on ehitatud arvatavasti 19. sajandi keskel. Peahoone on pikka aega tühjalt seisnuna rüüstatud ja lagunenud.

## Viited

## Välislingid
*
Vasila mõis

**Vasila mõis** (saksa keeles *Wasila*, ka *Weissenhof*) oli Holstre mõisa kõrvalmõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

## Viited

## Välislingid
*
Karula mõis (Viljandi)

**Karula mõis** (saksa keeles *Karolen*; ka **Uue-Võidu mõis** (saksa keeles *Neu-Woidoma*)) oli rüütlimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

Mõisat on esmamainitud 1593. aastal. Mõisas polnud välja ehitatud esinduslikku peahoonet. Algselt kuulus Karula mõis Wrangellide suguvõsale. 

Karula mõisa orjasid 18. sajandi lõpul Kristjan Jaak Petersoni vanemad.

Aastatel 1822−1919 kuulus mõis Helmersenide suguvõsale. Mõisal oli soodne asukoht Viljandi lähedal, mistõttu oli mõis heal järjel. 19. sajandi lõpul edendati piimamajandust, kasvatati ida-friisi karja, puhtatõulisi jorkširi sigu ja tõulambaid, valmistati juustu, aeti viina. Aastatel 1852–1868 ehitas Karula mõisnik ''Theodor'' Christian ''von Helmersen'' (1806−1896) Viljandi linnas Posti tänav 1 krahvide Helmersenide elumaja.

Kunagi tahtnud pururikas parun von Helmersen ehitada tee läbi järve teisele kaldale, tollal Pärsti mõisale kuulunud karjamõisa. Härra lasknud vedada terve hulga kivegi järve ulatuva neemiku otsa, kuid millegipärast jäi see töö pooleli. Alustatust annavad tunnistust kivihunnikud järve ääres.

Kui Eesti riik Karula mõisa võõrandas, anti mõisasüda teenete eest Vabadussõjas kindralmajor Jaan Sootsile. 

Karula mõisa park on kaitse all Uue-Võidu maastikukaitseala koosseisus. Pargi põlispuude all asuv Karula mõisahäärber on invaliididekodu kasutuses.

## Karula mõisa kalmistu
Helmersenid rajasid mõisa juurde ka kalmistu.

## Karula mõisa tuulik
Karula mõisa tuulik on üks omapärasemaid Hollandi tüüpi tuulikuid Eestis. Veski oli juba 20. sajandi algul ilma tiibadeta. 

1964. aastal muutsid Viljandi matkaklubi liikmed (eeskätt Ilmar Palo) otstarbeta seisva veskikere alpinistide treeningupaigaks-ronimisseinaks. Karula veski on olnud alates 1970. aastatest alpinistide ja mägimatkajate õppe-treeningbaasiks. Veski tippu ehitati rippuvate köite kinnituseks spetsiaalne konstruktsioon, mida peetakse tihti hoopis vaateplatvormiks. Maakivist veskiseinast turritavad välja sinna ronimise raskendamiseks müüritud vanad mõisa aiapostid, mida on ka ekslikult arvatud kunagisteks tuuliku sabapuu kinnitamiskohtadeks. Veski on umbes 13 meetri kõrgune, veskis on ka kamin ja karniisiosa. Telliskivi seinaosal on võimalik proovida kaminaronimise eri tehnikaid kitsas kaminas ja laiemas kaminas.

## Viited

## Välislingid
*
Tusti mõis

**Tusti mõis** (saksa keeles *Tustenhof*) oli rüütlimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

Mõis oli kaua aega Viljandi mõisa karjamõis. 1878 sai see iseseisvaks rüütlimõisaks.


Tustenhof.jpg|Tusti mõisa peamaja
14705TustiMõisaAbihoone.jpg|Mõisa abihoone
14701TustiMõisaPark.jpg|Mõisa park
14702TustiMõisaSepikoda.jpg|Mõisa sepikoda
14703TustiMõisaKarjakastell.jpg|Karjakastelli varemed


## Viited

## Välislingid
*
Tännassilma mõis (Viljandi)

**Tänassilma mõis** (ka **Vana-Tännassilma mõis**; saksa keeles *Alt-Tennasilm*) oli riigimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

## Viited
Jõksi mõis (Paistu)

**Jõksi mõis** (saksa keeles *Jöxi*) oli Tuhalaane mõisa kõrvalmõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Pärsti mõis

**Vana-Pärsti mõis** (saksa keeles *Alt-Perst*) oli Pärsti mõisa kõrvalmõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

Mõisast on teateid alates 16. sajandi keskpaigast.

## Viited

## Välislingid
*
*Vana-Pärsti mõis (Viljandi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Viiratsi mõis

**Viiratsi mõis** (saksa keeles *Wieratz*) oli linnamõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

Mõis asutati 1634 Viljandi mõisast eraldatud alast. Mõis kuulus Viljandi linnale.

## Viited

## Välislingid
*
Vedeno rajoon

**Vedeno rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Vedeno.

## Viited

## Välislingid
Vaimukirjastus

**Vaimukirjastuse AS** oli eesti kirjastus. See tegutses aastatel 1996–1998.

Juhatuse liikmed olid Mart Kikas, Rain Tamm ja Heiki Puusaar.

## Välja antud trükised
### Ajakirjad
* Hulgiuudised
* Diivan  
* Noorus  
* Nipitiri  
* Ehitaja 

### Ajaleht
* Kaupleja
Mojivka

**Mojivka** (ukraina keeles Моївка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 1910. Pindala on 4,554 km².
FC St. Pauli

**FC St. Pauli** (täisnimega **Fußball-Club St Pauli von 1910 e.V.**) on Saksamaa jalgpalliklubi. Klubi mängib Saksamaa jalgpalli kõrgliigas Bundesliga. FC St. Pauli on osa suuremast spordiklubist, kus tegeldakse veel paljude spordialadega.

Klubi loodi 1910. aastal Hamburgis St. Pauli linnaosas. Saksamaa kõrgliigasse tõusis St. Pauli uuesti tagasi 2024. aastal. Enne seda mängiti Bundesligas viimati hooajal 2010/11.

St. Pauli linnarivaal on Hamburger SV. Kahe klubi vaheline rivaliteet on tuntud nime all *Hamburger Stadtderby*.

Klubi kodustaadion on Millerntor-Stadion, mis mahutab 29 546 pealtvaatajat.

St. Pauli on tuntud vasakpoolsust toetava fännikogukonna poolest.

## Praegune koosseis
*Seisuga 26. juuli 2024*

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
* "St Pauli, a football club like no other in the world" newframe.com. 17. märts 2022
Degaičiai vald

**Degaičiai vald** (leedu keeles *Degaičių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 112 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2115 inimest. Valla keskuseks on Degaičiai küla, vallamaja aadress on Anulėnų g. 3. Vallavanem on Antanas Kontrimas. Lisaks asub vallas ka Eigirdžiai alev (2011. aastal 630 elanikku).


Degaičiai,_seniūnija.JPG|Vallamaja
Degaiciu_koplycia.jpg|Degaičiai kirik
Pieliai.JPG|Pieliai
Eigirdžių_katalikų_bažnyčia.JPG|Eigirdžiai kirik


 
## Viited
1. järgu kapten

**1. järgu kapten** (vene keeles *капитан 1-го ранга*) on Vene mereväe auaste, millele Vene jala- ja õhuväes vastab polkovnik. 

1. järgu kaptenist kõrgem auaste on kontradmiral ja madalam auaste 2. järgu kapten.

## Vaata ka
*Teenistusastmete tabel
2. järgu kapten

**2. järgu kapten** (vene keeles *капитан 2-го ранга*) on Venemaa mereväe auaste, millele Venemaa jala- ja õhuväes vastab alampolkovnik. 

2. järgu kaptenist kõrgem auaste on 1. järgu kapten ja madalam auaste 3. järgu kapten.

## Vaata ka
*Teenistusastmete tabel
Puccini festival

**Puccini festival** on suvine ooperifestival, mis toimub igal aastal juulis-augustis Torre del Lago Puccini külas Massaciuccoli järve kaldal asuvas 3200 istekohaga vabaõhuteatris Teatro dei Quattromila.

Giacomo Puccinil oli selle lähedal villa, kus ta elas üle 30 aasta ja kirjutas paljud oma meistriteosed. 

## Välislingid
*Puccini festivali koduleht
Ajaxi staadion

**Ajaxi staadion** (Spordiregistris: **FC Ajax Staadion**) on Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Võidujooksu tänav 8a asuv jalgpalliväljak. Väljaku omanik on Lasnamäe FC Ajax.

## Viited

## Välislingid
*
Valge tänav

**Valge tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu ja Uuslinna asumis.

Tänav algab Laagna teelt ja lõppeb Turba tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 1400 m.

Valge tänav sai nime 5. detsembril 2001. Tänav on saanud nime Põhjatuletorni (Valge majaka) järgi. Enne seda oli praegune Valge tänav Lasnamäe tänava osa. Tallinna ülemise tuletorni (Punase majaka) juures olev tänav kannab aga Punase tänava nime.

## Hoonestus
Aadressil Weizenbergi 34 / Valge 1 asub Kumu.

Aadressil Valge 3 on Tallinna Põhja tuletorn ehk Valge majakas. Nimest hoolimata on tuletorn värvilt pleekinud roosa. Algselt oli punane majakas hoopis Tallinna ülemine tuletorn, aga 1914. aastal vahetati nende värvid ära ja nii sai Valge majakas oma tänase värvi.

Aadressil Valge 3/1 asub Laevaliikluse Korraldamise Keskuse hoone.

Aadressil Valge 4 asub Transpordiameti peahoone.

Aadressil Valge 6a asub endise Uuslinna mereväelinnaku Uuslinna staabihoone (Novõi Gorodok) ja Uuslinna mereväelinnaku peavahihoone.

Aadressil Valge 16 asub endine EMT peahoone.

## Galerii

File:Vessel Traffic Service centre, Valge 3 - panoramio - Aulo Aasmaa.jpg|Valge 3/1, Laevaliikluse Korraldamise Keskuse hoone
File:Tallinn, nn Uuslinna staabihoone, 18. saj. lõpp.jpg|Uuslinna staabihoone
File:Apartments in Valge street.JPG|Uusehitised Valgel tänaval
File:Valge street - panoramio.jpg|

## Viited
  

## Välislingid
Varraku tänav

**Varraku tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna ja Tondiraba asumis

Tänav algab Punaselt tänavalt ja lõppeb Liikuri tänavaga ristudes. Varraku sild on telgjoone suhtes nihkes ida poole. Selle põhjuseks peetakse projekteerimisviga kanali rajamisel. Antud anomaalia tekitab ka liikluse aeglustumist Tähesaju-Varraku tänava ristmikul. 

Aadressil Varraku 14 on Tondiraba jäähall.

Aastatel 1979–1994 kandis tänav Punaarmee leitnant Johannes Lumiste auks nime *Johannes Lumiste tänav*.

## Viited

## Välislingid
Vana-Kuuli tänav

**Vana-Kuuli tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Paevälja asumis.

Tänav algab Narva maanteelt ja Liikuri tänavaga ristudes läheb üle Lindakivi puiesteeks. Tänava pikkus on umbes 550 m.

Vana-Kuuli tänav sai nime 5. aprillil 1991, enne seda oli praegune Vana-Kuuli tänav ajaloolise Kuuli tänava algusosa. Tänav on saanud nime läheduses asunud sõjaväe lasketiiru järgi.

## Viited

## Välislingid
Vaniku tänav

**Vaniku tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosa Pelgulinna asumis.

Tänav algab Preesi tänavalt ja lõppeb Sõle tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 190 m.

Tänava esialgne nimi oli alates 27. augustist 1930 **Pärja tänav**. Nime kordumise tõttu asendati see pärja sünonüümiga ja praeguse nime sai Vaniku tänav 25. septembril 1959.

## Viited

## Välislingid
Atšhoi-Martani rajoon

**Atšhoi-Martani rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Atšhoi-Martan.

## Viited

## Välislingid

* Atšhoi-Martani rajooni koduleht
Vasara tänav

**Vasara tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinnas Kopli asumis.

Tänav algab Kopli tänavalt ja lõppeb Meeruse tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 550 m.

Vasara tänav on saanud nime 19. detsembril 1950 Nõukogude Liidu vapi ühe elemendi järgi. Tänava nimevalikut on mõjutanud lähedal asuv Sirbi tänav.

Vasara tänav 18 asub Lasteaed Maasikas. Lasteaed alustas tegevust 1. märtsil 1970 Balti Laevaremonditehase ametkondliku lasteaiana. 

File:EU-EE-Tallinn-PT-Kopli-Vasara7.JPG|Vasara 7
File:EU-EE-Tallinn-PT-Kopli-Vasara kindergarten.JPG|Lasteaed Maasikas, vana hoone Vasara 18
File:Apartment houses in Vasara street during autumn evening.JPG|
File:EU-EE-Tallinn-Põhja-Tallinn-Kopli-Kopliranna-Demolished slum buildings.jpg|
File:EU-EE-Tallinn-PT-Kopli-Vasara apartments.JPG|

## Viited

## Välislingid
Ago Liblik

**Ago Liblik** (21. november 1967 – 27. jaanuar 2016) oli eesti ettevõtja.

Ago Liblik oli AS Kuressaare Sanatooriumi enamusosanik ja Tehumardi Puhkekeskuse omanik.

Tema isa oli ettevõtja Prits Liblik, vend Tullio Liblik on samuti ettevõtja.
Vesilennuki tänav

**Vesilennuki tänav** on tänav Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis Tallinna lahe ääres.

Tänaval asub Tallinna vesilennukite angaar.

Vesilennuki tänav sai nime 28. septembril 2011.

## Viited

## Välislingid
Veskimetsa tänav

**Veskimetsa tänav** on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis ja Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Marja allasumis.

Tänav algab Tuuleveski tänavalt ja lõpeb ristumisel Mustjõe tänavaga. Tänava pikkus on umbes 850 meetrit.


Veskimetsa street in Tallinn.JPG|Veskimetsa tänav (veebruar 2013)


## Viited

## Välislingid
Nožai-Jurti rajoon

**Nožai-Jurti rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tšetšeeni Vabariigis.

Rajooni halduskeskus on Nožai-Jurt.

## Viited

## Välislingid
Viimsi tee

**Viimsi tee** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis.

Tänav algab Ida teelt ja lõppeb Ranna teega ristudes. Tänava pikkus on umbes 950 meetrit.

Viimsi tänav sai nime 1924. aastal. Tänav on saanud nime Viimsi mõisa järgi.

## Vaata ka
*Viimsi põik

## Viited

## Välislingid
Viadukti tänav

**Viadukti tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis.

Tänav algab Leete tänavalt ja lõppeb ringristmikuga. Tänava pikkus on umbes 800 m. Tänav kulgeb rööbiti raudteega.

Tänava nimeks oli varem Kaare tee, kuid Veskiposti tänavaga paralleelne lõik kandis Liivaaugu tee nime. Viimane sai nime tänase veepuhastusjaama koha peal asunud Liiva Augu järgi. 1946. aasta Nõukogude Liidu topograafilise kaardi järgi kandis tänav ekslikult kaasaegse Järvevana tee osana Suur-Sõjamäe tänava nime.

## Viited

## Välislingid
Videviku tänav

**Videviku tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis.

Tänav algab Planeedi tänavalt ja lõppeb Tehnika tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 500 m.

Videviku tänav 14 tegutseb autokauplus Volga
## Galerii

File:Kauplus Volga Kristiina tänaval.jpg|Videviku 14, kauplus Volga
File:Videviku tänav 32.jpg|Videviku tänav 32
File:Videviku tanav, Tallinn - panoramio.jpg|Videviku tänav
File:Upgraded Stalin-era apartment building in Videviku street.JPG|

## Viited

## Välislingid
Veskiposti tänav

**Veskiposti tänav** on tänav Tallinnas, Juhkentali asumis.

Tänav algab Tehnika tänavalt ja lõppeb ristmikuga. Veskiposti tänav moodustati Filtri tee 18 kinnistu detailplaneeringuga.

Veskiposti tänava harude vahele jääb ajalooline Veskiposti manööverjaama hoone ning tulevasel Tehnika tänava ja Veskiposti tänava ristmikul asub ka Veskiposti bussipeatus.

Veskiposti tänav 1 asub DEPO kauplus-ladu.
## Viited

## Välislingid
Virbi tänav

**Virbi tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.

Tänav algab Miina Härma tänavalt ja lõppeb Varraku tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 780 m.

Aastatel 1979–1995 kandis tänav Velikije Luki lahingu auks **Velikije Luki tänava** nime.

## Viited

## Välislingid
Vormsi tänav

**Vormsi tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas.

Tänav algab haljasalalt ja lõppeb Läänemere teega ristudes. Tänava keskosast läheb lühike haru Narva maanteele. Tänava pikkus on 493 m.

Aadressil Vormsi 3 on Tallinna Läänemere Gümnaasium.

Vormsi tänav sai nime 25. aprillil 1986.

## Viited

## Välislingid