open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valther Toompark

**Valther Toompark** (ka **Valter Toompark, Valter Tomberg**; 13. mai 1907 – 5. september 1974) oli eesti ehitusinsener.

Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna II Reaalkooli.

Toompark töötas RFI Eesti Projektis 1948–1972, sellest 1955–1968 projekteerimise osakonna juhatajana. Tema juhtimisel koostatud projektide järgi ehitati elurajoonid Tallinnas Mustamäele, Narva, Kiviõlisse, Rakverre ja Haapsalusse, Tallinna laululava ja teletorn, Kalevi spordihall ja siseujula, Tallinna Polütehnilise Instituudi ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppehoonete kompleksid, Viru hotell jms.

Valther Toompark on öelnud: "Meie teame, et ka keerukais insenerikonstruktsioonides võivad esineda detailid, millele alati täpset tugevuse ja stabiilsuse hinnangut ei saa anda ja mis võivad teinekord saatuslikuks saada konstruktsioonile tervikuna. Palju keerulisem on ju inimese konstitutsioon, kus ootamatuse võimalusi on lõpmatult palju."
Küpsis

**Küpsis** ehk **biskviit** on küpsetatud kondiitritoode, mis tavaliselt on koogist väiksem, kõvem või muredam ning sisaldab vähem vett.

Küpsiseid saab valmistada mitmeti, neid saab küpsetada nii ahjus (nt Valeri küpsised ehk valeeriküpsised) või rohkes rasvas (näiteks seakõrvad). Küpsiseid saab ka poest osta.

Valmis küpsiseid saab omakorda kasutada magustoitude, sealhulgas küpsisetordi, ja maiustuste valmistamisel.

## Ajaloolist
1600. aastal jõudis esimene küpsis, milleks oli tõenäoliselt makroon, Taani immigrantide vahendusel ka Ameerikasse.

Küpsiste masstootmine sai alguse arvatavasti 19. sajandi lõpukümnenditel.

## Vaata ka
* *[[Biscotti]]*
* Domino küpsis
* Garibaldi küpsis, Suurbritannias populaarne korintit sisaldav küpsis
* Kook
* Krustaadid ehk skandinaavia rosetid
* Küpsiseprits
* Küpsisevorm
* Makroon
* Nabisco
* Newton's (küpsis)
* *[[Petit four]]*
* Piparkook
* Õnneküpsis

## Viited

## Välislingid

* Alan Davidson, "The Oxford Companion to Food", Oxford University Press, lk 212–214, 1999, ISBN 0 19 211579 0
* Michel Suas, "Advanced Bread and Pastry", Cengage Learning; 1 edition (April 4, 2008), ISBN: 978-1418011697
* Todd Knaster, "Cookies at Home with The Culinary Institute of America", Culinary Institute of America, at Home with The Culinary Institute of America (Book 7), Publisher: Houghton Mifflin Harcourt; 1 edition (October 25, 2011), ISBN: 978-0470412275
* Linda Stradley, *[http://whatscookingamerica.net/History/CookieHistory.htm History of Cookies – Cookie History]* Veebiversioon (vaadatud 09.11.2013) (inglise keeles)
Händikäp

**Händikäp** (inglise *handicap*) ehk **ede** on spordis, aga ka teistes mängudes vähem kogenud võistleja(i)le antav soodustus (nt pallimängudes punktid), et konkureerivate poolte vaheline võistlus oleks huvitavam.

## Viited
Portfell

**Portfell** on suhteliselt õhuke nelinurkne sangaga mapp või kott paberite, raamatute vms kandmiseks.

Portfell on tavaliselt valmistatud nahast või tekstiilist.

Kohvrisarnast portfelli nimetatakse ka **diplomaadikohvriks**.
Viroinval

**Viroinval** () on vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis.

## Asulad
1977. aastal moodustatud valla piirides asub kaheksa asulat: Dourbes, Mazée, Le Mesnil, Nismes, Oignies-en-Thiérache, Olloy-sur-Viroin, Treignes, Vierves-sur-Viroin. Vald asub Viroini jõe kallastel ja sellest on tuletatud ka valla nimi.


Dourbes E1aJPG.jpg|Dourbes
ChateauLicot.jpg|Nismes
0 Olloy-sur-Viroin 050908 (10).JPG|Olloy-sur-Viroin
Treignes JPG000.jpg|Treignes
Vierves-sur-Viroin JPG05.jpg|Vierves-sur-Viroin
Nismes JPG02.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
Boriss Stõrankevitš

**Boriss Stõrankevitš** (4. märts 1939 Estonka, Leningradi oblast – 27. detsember 2010 Tallinn) oli Eesti suusahüppaja ja kahevõistleja.

Õppis Tallinna 30. Keskkoolis. 

Töötas 1954–1959 trustis Santehmontaž lukksepana ja 1973–1980 bensiinijaamas tankijana. Aastatel 1962–1973 töötas ta Tallinna ehitusettevõtetes puusepana ja müürsepana, 1980–1993 Harju KEK-is ehitajana ning 1993–2004 mitmes väikeses ehitusfirmas kuni pensionini.

## Sportlasena
Alustas sportimist 1952. aastal. Harrastas sõudmist, jalgrattasõitu ja suusakahevõistlust. Treenis Spartakis Erich Kulla ja Rein Renke ning hiljem Kalevis Ilmar Pärtelpoja ja Aleksi Ilvese juhendamisel. 

1963. aastal sai ta NSV Liidu ametiühingute meistrivõistlustel kahevõistluses hõbemedali. Eesti NSV meistrivõistlustel võitis aastatel 1957–1964 kahevõistluses 2 kulda, 3 hõbedat ja 1 pronksi ning suusahüpetes 2 kulda. 

## Tunnustus
*1961 NSV Liidu meistersportlane

## Välislingid
*
Carl Heinrich Constantin Gehewe

**Carl Heinrich Constantin Gehewe** (ka **Carl Heinrich Constantin Geheber**; 12. veebruar/23. veebruar 1796 – 2. juuli 1856 Franzensbad) oli Eesti vaimulik, Õpetatud Eesti Seltsi asutajaliige ja seltsi esimene esimees ning kooliraamatute autor.

Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi. Aastatel 1814–1815 ja 1817–1819 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koduõpetajana senaator krahv Gotthard von Manteuffeli juures. Ordineeriti 15. augustil/27. augustil 1820 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1820–1831 (introdutseeriti 5. septembril/17. septembril 1820) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Aastatel 1831–1842 oli ta Tartu Jaani koguduse (eesti pihtkonna) õpetaja, aastatel 1842–1856 Tartu Maarja koguduse õpetaja.

Gehewe suri aastal 1856 Sudeedimaal, Franzensbadis (tšehhipärase nimetusega Františkovy Lázněs, Chebi ringkonnas, Karlovy Vary maakonnas, Tšehhis. Ta maeti Schönbergi, Saksimaale.

Ta oli Õpetatud Eesti Seltsi asutajaliige ja aastatel 1838–1841 seltsi esimene president.

Ta on tõlkinud vaimulikke raamatuid, koostanud õpikuid koolidele ja toimetanud kalendri astronoomilist osa.

## Isiklikku
Tema abikaasa Emilie isa Friedrich Gottlieb Moritz oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Abikaasa vanaisa Johann Christian Friedrich Moritz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja; abikaasa onu Johann Christian David Moritz oli Tori- ja Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, teine onu Ludwig Wilhelm Moritz oli Tartu Jaani koguduse eesti pihtkonna õpetaja ja Tartu Ülikooli eesti keele lektor; abikaasa vend Friedrich Ernst Moritz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Tema kälimees Friedrich Ferdinand Meyer oli Karula, hiljem Jõhvi ja Iisaku koguduse õpetaja, teine kälimees Carl Heinrich Temmler oli Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja.

## Tõlgitud raamatud
* "Lammaste-karjusse Ramatokenne: Schmalzi nink Koppe oppusse perra meiepolitse lamba wallitsejide nink lamba poisside hääs kirjotetu." Tarto, 1830
* "Luterusse Katekismus" Tartu, 1836
* "Piibli Katekismus ehk Meie Lutterusse usso Katekismusse Öppetus nore rahwa kassuks pühha kirja sannadega ärraselletud" Tartu, 1844

## Koostatud raamatud
* ABD nink wäikenne Luggemisse ramat Tarto marahwa tullus. Tartu, 1860. Kordustrükid aastatest 1879 ja 1885.
* Luggemisse Ramat laste kolitamisse tarwis. Eddimänne jaggo. Tarto, 1841, järeltrükk 1843, faksiimiletrükk 2004

## Toimetatud raamat
* Tarto- ja Wörro-ma rahwa Kalender ehk Täht-ramat 1840. Ajastaja päle... (koos Rudolf Gustav Hollmanni ja Carl Christian Masingiga).

## Tunnustus
* 1818 Hõbeauraha
* 1855 Õpetatud Eesti Seltsi auliige

## Viited

## Välislingid
*
Paberkott

**Paberkott** on paberist valmistatud kott.
Paberkotte valmistatakse voltimise, õmblemise ja liimimise teel. Kotil võivad olla sangad.
Paberkotte kasutatakse esemete või ainete pakendina või kandmiseks.

Paberkott kui lihtne ja mitmekülgne leiutis on avaldanud ühiskonnale suurt mõju. Paberkoti ajalugu ulatub 1852. aastasse, mil USA leiutaja Francis Wolle leiutas ja patenteeris esimese masina, mis suutis massiliselt toota ümbrikusarnase kujuga paberkotte. Enne seda leiutist valmistati paberkotte tavaliselt käsitsi ja nende suurus ja kuju ei olnud ühtlased.

Paberkott muutus kiiresti populaarseks pakendiks oma vastupidavuse, mugavuse ja madala hinna tõttu. Seda kasutati laialdaselt toidukaupade pakendamiseks, raamatute ja muude esemete kandmiseks ning isegi kotina, kuhu sai panna oma lõunasöögi. Ajapikku parandati tootmismeetodeid ja disaini, mis viis erinevat tüüpi paberkottide loomiseni, näiteks ristkülikukujulise põhjaga kotid, volditud külgedega kotid, keeratud käepidemega kotid, tugevdatud käepidemega kotid ja ka trükitud kujundusega kotid.

20. sajandil suurenes paberkottide kasutamine drastiliselt, kuna tarbimiskultuuri kasv ning suurpoodide ja supermarketite tõus tõid kaasa vajaduse mugava ja taskukohase pakendi järele. Tänapäeval kasutatakse paberkotte laialdaselt alates toidu- ja teiste jaemüügiesemete kandmisest kuni toidu-, meditsiiniseadmete ja tööstuslike toodete pakendamiseni.

Kuna paberkottide kasutus on niivõrd laialdane, on need ka pälvinud kriitikat oma keskkonnamõju tõttu. Paberkotid on peamiselt valmistatud jõupaberist ning nende tootmiseks kulutatavateks peamisteks ressurssideks on tselluloos ja vesi. Siiski tuleks paberkotti selle keskkonnamõju neutraliseerimiseks ühe Ühendkuningriigis läbi viidud uuringu andmetel kasutada vähemalt neli korda, mida kvaliteetse toote puhul ei ole raske teha. Oma elutsükli võib paberkott lõpetada näiteks prügikotina või komposti kogudes. Erinevalt kilekottidest on paberkotid kergesti ümbertöötatavad ja hävitatavad.

12. juulil tähistatakse maailmas paberkoti päeva, et tõsta teadlikkust plastireostusest ning julgustada inimesi kasutama keskkonnasõbralikke alternatiive. 

Selliste murekohtade tõttu on paljud piirkonnad rakendanud poliitikaid, mis on suunatud ka paberkottide kasutuse vähendamisele, näiteks kehtestanud nende kasutamise eest maksmise nõude või korduskasutatavate kottide kasutamise edendamiseks.

## Viited

## Vaata ka
*Takeaway paberkott
*Paberkotid
Arturs Alberings

**Arturs Alberings** (26. detsember 1876 (ukj 8. jaanuar 1877), Rūjiena, Valmiera maakond – 26. aprill 1934 Riia) oli Läti agronoom ja poliitik. Ta oli Läti peaminister 7. maist kuni 18. detsembrini 1926. 

## Elutöö
Alberings oli üks Läti Talurahvaliidu loojatest, Läti seimi 1.–3. koosseisu liige. Ta osales Läti Vabariigi põhiseaduse koostamises ning oli rahandus-, kaitse- ja põllutööminister. Samuti oli ta Astrahani põllumajandus- ja kalanduskooli direktor.

## Tunnustus
Arturs Alberings pälvis Kolme Tähe ordeni ja Valge Roosi ordeni esimese järgu.

## Kirjandus
* "Miris Artūrs Alberings", Jēkabpils Vēstnesis, 3. mai 1934
* Rihards Treijs "Latvijas prezidenti 1918—1940" Latvijas Vēstnesis, 2004, ISBN 9984-731-47-2
Votele Viidemann

**Votele Viidemann** (19. juuli 1947 Tallinn – 14. september 1992) oli eesti tõlkija.

Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna 7. Keskkooli ning asus 1966. aastal Tartu Ülikoolis õppima inglise filoloogiat. Ülikoolis korraldas ta koduseid luuleõhtuid ning oli koos inglise filoloogidest õpingukaaslaste Trivimi Velliste ja Mart Aruga ülikooli tõlkevõistluse algatajaid.

Viidemann lõpetas ülikooli 1971. aastal ning töötas seejärel Eesti Teaduste Akadeemia raamatukogus, hiljem Kergetööstuse Konstrueerimisbüroos. Samuti lõpetas ta Patendiülikooli.

Kohe pärast ülikooli lõpetamist hakkas Viidemann ka tõlkima. Tema elutööks sai Geoffrey Chauceri teose "Canterbury lood" tõlge, mis ilmus postuumselt 2006. aastal.

Votele Viidemann suri maovähki.

## Ilmunud tõlkeid
* "Alfred Hitchcock esitab: lugusid, mida ema mulle kunagi ei jutustanud" (valik põnevusjutte). S.l.: Katherine, 1991
* James Hadley Chase, "Missioon Sienas". Tallinn: Koolibri, 1991
* Ross Macdonald, "Barbaarne rannik". Tallinn: Eesti Raamat, 1992
* Jacqueline Susann, "Nukkude org". Tallinn: Varrak, 1992 (1. osa) ja 1993 (2. osa)
* J. R. R. Tolkien, "Sõrmuste Isand. 1. osa, Sõrmuse Vennaskond". (Värsid koos Ene Aruga.) Tallinn: Tiritamm, 1996 
* Geoffrey Chaucer, "Canterbury lood". (Sari Maailmakirjanduse tõlkevaramu.) Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2006

## Viited
Sine loco

***Sine loco*** (lühend **s.l.**) on ladinakeelne väljend, mis tähendab 'ilma kohata'. Seda kasutatakse bibliograafilistes kirjetes tähistamaks, et raamatu või muud liiki teaviku ilmumiskohta ei ole märgitud.

## Vaata ka
**[[sine anno]]*
Endised riigid Euroopas pärast aastat 1815

See artikkel annab detailse loendi kõigist riikidest (sealhulgas nukuriigid), mis on eksisteerinud Euroopas alates Viini kongressist aastal 1815 kuni tänapäevani. Iga riigi kohta on informatsioon eraldi veergudes: endise riigi nimi, selle riigi eluiga, tänapäeva riik või riigid, mille territooriumil see riik täielikult või osaliselt kord oli, ja rohkem informatsiooni selle riigi kohta.

## Suveräänsed riigid

See on loend kõigist sõltumatutest riikidest või nukuriikidest, mis on eksisteerinud ajavahemikul 1815. aastast tänapäevani, kuid mida enam ei eksisteeri. (Iga riigi eluiga põhineb selle riigi sõltumatusel. See tähendab, et need riigid võisid eksisteerida ka väljaspool nimetatud aega, kuid mitte täielikult sõltumatuna.)

## Autonoomsed riigid või liidendatud protektoraadid

See on loend kõigist sõltlasriikidest, mis eksisteerisid alates 1815. aastast kuni tänapäevani ja mida enam ei eksisteeri. (Igaühe eluiga põhineb selle riigi autonoomial. See tähendab, et need riigid võisid eksisteerida väljaspool neid daatumeid, ka iseseisvate riikidena).

## Kavandatud riigid

See on loend kõigist sõltumatutest riikidest, mis pidid tekkima ajavahemikul 1815. aastast tänapäevani, kuid mingil põhjusel ei tekkinud.

## Vaata ka

* Endiste riikide loend
* Saksamaa ajalooliste riikide loend
* Itaalia ajalooliste riikide loend
Assesse

**Assesse** on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Namuri haldusringkonnas.

## Asulad
Valla piirides asuvad järgmised asulad: Assesse, Courrière, Crupet, Florée, Maillen, Sart-Bernard ja Sorinne-la-Longue.


Assesse 050519 (1).JPG|Assesse
Petit-Courrière JPG00.jpg|Courrière
Crupet JPG01.jpg|Crupet' linnus
 St Martin church Crupet.jpg|Crupet
Florée E1aJPG.jpg|Florée
Maillen 050519.JPG|Maillen
MaillenDomaineDeRonchinne.JPG|Maillen
Sorinne-la-Longue 050519.JPG|Sorinne-la-Longue


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Beauraing

**Beauraing** [bor'ään] () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis.

## Asulad
1977. aastal moodustatud valla piiridesse kuuluvad järgmised asustatud punktid: Beauraing, Baronville, Dion, Felenne, Feschaux, Focant, Froidfontaine, Honnay, Javingue, Martouzin-Neuville, Pondrôme, Vonêche, Wancennes, Wiesme ja Winenne.


Baronville JPG02.jpg|Baronville
Dion village.jpg|Dion
Felenne JPG01.jpg|Felenne
Froidfontaine JPG01.jpg|Froidfontaine
0 Honnay - Village 050525 (1).jpg|Honnay
IMG Martouzin.JPG|Martouzin-Neuville
Vonêche JPG01.jpg|Vonêche
Winenne 050312 (2).JPG|Winenne


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse, hollandi ja inglise keeles)
Ampersand

**Ampersand** (**&)** on logogramm, mis tähistab sidesõna „ja“. Märk on tulnud ladinakeelse sõna *et* („ja“) tähtede kokkusulamisest.

See märk on ka üks konjunktsiooni tehtemärke loogikas.

Kui ampersand ühendab tähti või lühendeid, on eesti keeles tavaks need kirjutada tühikuteta (M&M); kui sõnu või nimesid, siis tühikuga (Johnson & Johnson). 

Need nimed käänatakse omastavasse käändesse nii, et M&M -> M&M-i, aga kui on eraldi sõnad, käänatakse mõlemad sõnad nagu tavaliselt Maks & Moorits -> Maksi & Mooritsa.

## Viited
Antikvariaat

**Antikvariaat** on kauplus, ennekõike raamatupood, milles müüakse eelkõige vanu ja/või kasutatud raamatuid ning kunstiesemeid.
Ciney

**Ciney** () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Dinanti haldusringkonnas.

## Asulad
Valla piiridesse kuuluvad järgmised asustatud punktid: Ciney, Achêne, Braibant, Chevetogne, Conneux, Leignon, Pessoux, Serinchamps ja Sovet. 


Chevetogne Klooster.jpg|Chevetogne
Jannée Ch1aJPG.jpg|Kabel (XVI sajand)
Haversin CH1bJPG.JPG|Haversin, Haversini loss (XVII sajand)
Eglijhe Corbion Legnon dilé.jpg|Kirik
Château de Jannée.JPG|Jannée loss


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Auvis

**Auvis** (ka *audiovisuaalteavik ja audiovisuaaldokument*) on teavik, milles valdava osa moodustavad heli ja/või pilt ning mida saab vaadata ja/või kuulata eriseadmetega. Auvised on nii audioteavikud (vinüülplaadid, laserplaadid, helilindid, helikassetid, helifailid), visuaalteavikud (diapositiivid, diafilmid, lüümikud) kui ka kombineeritud teavikud (helifilmid, videosalvestised, DVD-d jms).
Svaasimaa kuningas

**Svaasimaa kuningas** (***Ngwenyama*** ('lõvi')) on Svaasimaa riigipea. 

Kuningas valitseb koos oma emaga või tema rituaalse asendajaga (*[[Ndlovukati]]* ('emaelevant')). Esimest peeti halduslikuks riigipeaks ja viimast vaimseks ja rahvuslikuks riigipeaks, kellel on kuninga võimu tasakaalustav reaalne võim, kuid  kuningas Sobhuza II pika valitsemise ajal jäi *Ndlovukati* roll sümboolsemaks. 

Praegune kuningas on Mswati III, kes astus troonile 1986 pärast oma kaua valitsenud isa Sobhuza II surma (1982).  

## Vaata ka
*Svaasimaa riigipeade loend
Elektrotehnika aluste ja elektrimasinate instituut

**Elektrotehnika aluste ja elektrimasinate instituut** oli Tallinna Tehnikaülikooli energeetikateaduskonna struktuuriüksus aastatel 1992–2013.

## Ajalugu
*Instituudis õpetati ja uuriti elektrotehnika aluseid ja elektrimasinaid, elektrotehnoloogiat, elektromagnetilist ühilduvust, elektrimõõtmisi ning elektrivälju. Instituudi huviorbiiti kuulusid ka elektrienergia säästmine ja reaktiivvõimsuse kompenseerimine, võrgusõbralikud toiteallikad ning eritüübilised elektrimasinad.
*Lisaks energeetikateaduskonna õppekavadele oli elektrotehnika aluste ja elektrimasinate instituudi õppeaineid ehitusteaduskonna ja mehaanikateaduskonna õppekavades.
*TTÜ elektrotehnika aluste ja elektrimasinate instituut oli Eesti Moritz Hermann Jacobi Seltsi liige. 
*Jaanuaris 2013 moodustati TTÜ-s uus struktuuriüksus – TTÜ elektrotehnika instituut.
Phantasmagoria (ansambel)

**Phantasmagoria** oli Jaapani ''visual kei'' ansambel, mis tegutses aastatel 2004–2007, 2008 ja 2010. Selle asutas Kisaki 2004. aastal Ōsakas. Bänd viljeles stiililiselt *[[gothic rock]]*'i ja alternatiivrokki. 

## Liikmed
***Riku** (戮) oli bändi laulja ja klahvpillimängija. Ta on sündinud 3. jaanuaril 1978 Hyōgo prefektuuris. Eelmised bändid: Kawon ja Hiskarea (Kenji (研二) nime all).
***Jun** (Jun) oli bändi soolokitarrist. Ta on sündinud 17. novembril 1983 Kōbes. Eelmised bändid: Se’lavy ja Mar’derayla (マーディレイラ).
***Iori** (伊織) pärisnimega Ueda Tetsurou oli bändi kitarrist. Ta on sündinud 10. jaanuaril 1984 Kōbes. Eelmised bändid: Se’lavy ja Mar’derayla (マーディレイラ).
***Kisaki** (Kisaki) pärisnimega Matsuura Tadashi oli bändi bassist ja klahvpillimängija, samuti plaadifirma Under Core Production juht. Ta on sündinud 10. märtsil 1976 Wakayama prefektuuris Kainani linnas. Eelmised bändid: Levia, Laybial, Shey≠de, De=prive, Stella Maria, Haijinkurobarazoku (廃人黒薔薇族), La:Sadie’s, Mirage ja Syndrome.
***Matoi** (纏) oli bändi trummar. Ta on sündinud 25. septembril 1981 Ōsakas. Eelmised bändid: Kawon ja Hiskarea.

## Plaadid

* „Splendor of Sanctuary“ (2005)
* „Synthesis Songs“ (2006)
* „Sign of Fragment“ (2006)
* „Subjective or Ideal“ (2006)
* „Requiem: Floral Edition“ (2007)
* „Requiem: Funeral Edition“ (2007)
* „No Imagination“ (2007)
* „Dejavu: Sanctuary of Revival“ (2008)
* „Seeds of Brain“ (2010)
* „Actuality“ (2010)
* „Wailing Wall“ (2011)
Faksiimile

**Faksiimile** (ladina fraasist *fac simile* 'tee samasugune') on trükise, käsikirja või joonise koopia või uusväljaanne, mis järgib võimalikult täpselt originaali sisu, vormi ja välimust.

## Vaata ka
*faksiimileside
Vara

**Vara** on kellelegi kuuluvad asjad ja muu omand. 

Majanduses arvatakse vara hulka ka rahas hinnatavad õigused ja kohustused. Vara jaguneb vallasvaraks ja kinnisvaraks.

Väärtuslikku vara nimetatakse ka **[[varandus]]eks**.

**VARA** – raamatupidamiskohustuslase mõju all olev ressurss, mis on tekkinud minevikus toimunud sündmuse tagajärjel ning eeldatavasti loodab raamatupidamiskohustuslane saada sellest majanduslikku kasu. Vara hinnatakse raamatupidamuslikult rahas, st kõikidele vara liikidele mingi numbriline väärtus. Kajastakse bilansi aktiva pooles.

Jaguneb käibe- ja põhivaraks.

**Käibevara** on majandusüksuse käsutuses mingil hetkel olevad ainelised ehk materiaalsed; ettevõtte käibesse investeeritud ja seal püsivalt ringlevaid rahasummad ehk käibekapital. Lähtudes majandusüksuse jooksvast majandusarvestusest on käibevaraks majandusüksuse vara, mis ei ole: ettevõtte lühiajalised aktivad, väärtpaberid, mitmesugused nõudeõigused; muu materiaalne vara, mis muudetakse rahaks ehk rahastatakse ettevõtte normaalse tegevuse käigus tavaliselt ühe aasta või tootmistsükli jooksul.

**Materiaalne põhivara on** materiaalne vara, mida ettevõte kasutab toodete tootmisel, teenuste osutamisel või halduseesmärkidel (mitte äriühingust ettevõte talle seatud eesmärkide täitmisel) ja mida ta kavatseb kasutada pikema perioodi jooksul kui üks aasta.

**Immateriaalne vara** on füüsilise substantsita, teistest varadest eristatav mittemonetaarne vara.

Varaobjekt võib, kuid ei pruugi omada materiaalset vormi. Varaobjektiks võib olla näiteks ettevõtte poolt omatav või muul viisil kontrollitav materiaalne ese, tegevuslitsents või lepinguline õigus saada teiselt osapoolelt raha või muid varaobjekte.

## Vaata ka
*kaasavara
*maavara
*riistvara
*tarkvara
*sõnavara
*ühisvara
Robert Falcon Scott

**Robert Falcon Scott** (6. juuni 1868 Plymouth – arvatavasti 29. märts 1912 Antarktika) oli Briti mereväeohvitser ja polaaruurija. Scott juhtis kahte Antarktika ekspeditsiooni: Discovery ekspeditsioon (1901–1904) ja Terra Nova ekspeditsioon (1910–1913), millest viimane sai talle saatuslikuks. Scotti juhitud viiemeheline rühm jõudis 17. jaanuaril 1912 lõunapoolusele,  kuid norralase Roald Amundseni ekspeditsioon oli sinna jõudnud viis nädalat varem. Seega oli lõunapooluse esmavallutaja au Scottilt napilt käest libisenud. 

Scott ja tema neli kaaslast hukkusid tagasiteel lõunapooluselt kurnatuse, nälja ja karmi külma tõttu. Scotti ja tema kolme kaaslase surnukehad leiti 12. novembril 1912. Surnukehade juurest leiti esimesed Antarktikast leitud fossiilid, mis tõestasid, et Antarktika oli kunagi olnud osa suuremast kontinendist.

## Viited
Paavo Piik

**Paavo Piik** (sündinud 28. detsembril 1983) on eesti luuletaja, näitekirjanik ja dramaturg.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2001. aastal Tallinna Inglise Kolledži, 2006. aastal Oxfordi Ülikooli filosoofia, politoloogia ja majanduse erialal ning 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (XXV lend) dramaturgina. 

## Töö ja looming
2011. aastast on ta Kinoteatri dramaturg-lavastaja. Aastatel 2012–2017 töötas ta ühtlasi Tallinna Linnateatris dramaturgi-lavastajana. 

Ta on 2012. aastast Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu liige ning 2021. aastast ka selle juhatuse liige. 

### Töö Linnateatris
* "Lantimiskunstnikud" – näidend ja lavastus koos Diana Leesaluga, esietendus 2012
* "Keti lõpp" – lavastaja Priit Võigemast, esietendus 2012

### Muud lavaprojektid
* "Diiva" – kontsertetendus, esietendus 2012
* "Püstijalukomöödia" – esietendus Kinoteatris 2011

### Kirjanduslooming
Paavo Piigil on ilmunud luulekogud "Kummuli linnad" (2006), "Lakoonia" (2008), "Kokkuplahvatus" (2009) ja "Harakuri" (2018). 

Ta on kirjutanud näidendi "Panso" (Merle Karusoo lavastus, 2010). Tema näidend "Keti lõpp" saavutas Eesti Teatri Agentuuri 2011. aasta näidendivõistlusel kolmanda koha.

## Sport
Paavo Piik mängib *[[squash]]*'i. Ta on võitnud 2007. aastal Eesti koondise koosseisus Euroopa Rahvaste karika ning tulnud 2001., 2004. ja 2019. aastal Eesti meistriks. 

Ta mängib jalgpalli jalgpalliklubis FC Reaal.

## Tunnustus
* 2011 – Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistluse III preemia ("Keti lõpp")
* 2019 – Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (koos Alissija-Elisabet Jevtjukova, Paul Piigi, Henrik Kalmeti, Aivo Ranniku, Marta Pulgaga (Kinoteatri Eksperimendi idee teostuse ja jäädvustamise eest)
* 2023 – Eesti Teatriliidu algupärase dramaturgia auhind (näidend "Üle oma varju")

## Isiklikku
Paavo Piigi vend on produtsent Paul Piik.

## Viited

## Välislingid

* Barbara Lehtna. Paavo Piik kirjutab haakuvale inimesele Sirp, 5. aprill 2012
* Kaarel Kressa. Linnaluuletaja Paavo Piik ei salli liigseid sõnu Eesti Päevaleht, 10. mai 2008
Elektroenergeetika instituut

**Elektroenergeetika instituut** on Tallinna Tehnikaülikooli energeetikateaduskonna struktuuriüksus, kus õpetatakse, arendatakse ja uuritakse elektrienergia optimaalset ja ohutut tootmist, ülekandmist ning jaotamist. 

Traditsiooniliselt käsitletakse ja uuritakse elektrijaamade, -võrkude ja energiasüsteemide tehnilisi ja majanduslikke probleeme ning optimaalset juhtimist. Uuteks suundadeks on energeetika arengu planeerimine, energiaturg, alternatiivsete energiaallikate kasutamine ning suurte süsteemide optimeerimine. 

Elektroenergeetika instituudi õpetatava õppekava nimetus on elektroenergeetika.

Elektroenergeetika instituut asub aadressil Ehitajate tee 5, VII korpus, viies korrus.

## Välislingid
* TTÜ Elektroenergeetika instituudi koduleht
* TTÜ Elektroenergeetika instituut Facebookis
Elektriajamite ja jõuelektroonika instituut

**Elektriajamite ja jõuelektroonika instituut** oli Tallinna Tehnikaülikooli energeetikateaduskonna struktuuriüksus aastatel 1992–2013.

## Ajalugu
*Elektriajamite ja jõuelektroonika instituut loodi Eesti iseseisvumise järel, 9. juunil 1992. Eriala ajalugu kirjutatakse aga 1. septembrist 1956, kui tollase Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonda asutati tööstuse elektrifitseerimise kateeder.
*TTÜ energeetikateaduskonna õppekava nimega elektriajamid ja jõuelektroonika õpetasid mitmed instituudid. Lisaks mitmetele energeetikateaduskonna õppekavadele olid elektriajamite ja jõuelektroonika instituudi õppeained mitmetes mehaanikateaduskonna ja infotehnoloogia teaduskonna õppekavades.
*Struktuuriüksus tegeles elektrienergia mehaaniliseks liikumiseks, valguseks, soojuseks jne muundamise küsimustega. Õpetati ja uuriti tarbijate elektrivarustust, tootmise automatiseerimist ning roboteid. Teadustöö põhisuund oli energiasäästlike elektriajamite ja jõupooljuhtmuundurite uurimine, väljatöötamine ja rakendamine Eesti energeetikas, tööstuses ja elektertranspordis. 
*TTÜ elektriajamite ja jõuelektroonika instituut oli Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liidu liige, Šveitsis paikneva rahvusvahelise jõuelektroonika keskuse (*European Center of Power Electronics*, ECPE) kompetentsikeskus, Eesti Moritz Hermann Jacobi Seltsi liige ja lisaks mitme rahvusvaheliselt tuntud firma volitatud koolitusasutus.
*Jaanuaris 2013 moodustati TTÜ-s uus struktuuriüksus – TTÜ elektrotehnika instituut.

## Viited
Heinaste vald

**Heinaste vald** (läti keeles *Ainažu pagasts*) on vald Lätis Vidzemes Limbaži piirkonna põhjaosas Eesti piiri ääres. Ta piirneb Heinaste linna, Salatsi valla ja Staicele vallaga, Eestis aga Häädemeeste vallaga.

Valla pindala on 149,1 km².  Elanike arv aastal 2010 oli 514, aastal 2016 oli vallas aga 523 elanikku.

Sihtnumber on LV-4035.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 456 lätlast, 8 venelast, 3 valgevenelast, 8 ukrainlast, üks poolakas ja 5 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Haldusajalugu
Aastal 1935 oli Heinaste valla pindala 79,1 km² ja seal oli 1436 elanikku. Ta oli Valmiera maakonna koosseisus.

Aastal 1945 moodustati vallas Heinaste külanõukogu ja Mērnieki külanõukogu. 16. oktoobril 1947 läks vald Limbaži maakonna koosseisu. Aastal 1949 vald likvideeriti. 1950. aasta algusest kuulus endine valla territoorium Limbaži rajooni alla. Aastal 1951 liideti Mērnieki külanõukogu Heinaste külanõukogu koosseisu. Aastal 1956 liideti Mērnieki külanõukogu Heinaste linna koosseisu, moodustades Heinaste linna maaterritooriumi. Aastal 1977 liideti Heinaste linna maaterritooriumiga osa Salatsi linna maaterritooriumist, aga osa Heinaste linna maaterritooriumist läks Salatsi külanõukogu koosseisu.

Aastal 2009 läks Heinaste linn koos maaterritooriumiga Salatsi piirkonna koosseisu ning Heinaste maaterritoorium sai iseseisvaks haldusüksuseks. Aastal 2010 nimetati Heinaste maaterritoorium ümber Heinaste vallaks. Aastast 2021 kuulub vald Limbaži piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kohaliku kaitse all on muinsusmälestistest Mērnieki keskaegne kalmistu.

Looduskaitse all on Vāverītese kask, pahaga kask, Ozoli tamm, Grāvīši pärn, Ēkāji tamm, Rāmnieki künnapuu, Jaunmuiža vaher, Rožupe metsa jugapuu, Andrupise pärn, Tīrmeži pärnad, Upeskalni pärnad, Mērnieki kask, Mērnieki pärn, Mērnieki kaseallee, Mērnieki punased kaljud, Pietese õunapuu, Kondīķi pärn, Vanagi kask ja Vanagi tamm. Heinaste valda jääb 61 hektari suurune Mērnieki soostunud metsade hoiuala, valla põhjaossa jääb  osaliselt Kalna soo hoiuala. Valda läbib Salatsi oru looduspark, vald ise asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

## Vaata ka

* Ikla piiripunkt

## Viited

## Välislingid

* Lihtne puust jõesild (foto)
* Ikla piiripunkt 1933 (foto)
Kalander

**Kalander** on valtsidega masin paberi, naha, riide või muu materjali pinna silumiseks, läike andmiseks või mustri sissepressimiseks.

Tekstiilinduses nimetatakse kalandri abil kangasmaterjali viimistlemist **[[kalandrimine|kalandrimiseks]]**.

## Vaata ka
*Kalandrimine
John Joubert

**John Jouberti** nime all on tuntud kaks inimest:

***[[John Joubert (helilooja)|John Joubert]] ** (1927–2019) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi päritolu Suurbritannia helilooja;
***[[John Joubert (sarimõrvar)|John Joubert]]** (1963–1996) oli Ameerika Ühendriikides tegutsenud sarimõrvar.
Mērnieki

**Mērnieki** on küla (*ciems*) Lätis Vidzemes Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Mērniekis läheb üle Salatsi jõe kaks puusilda: üks kooli juures, teine kalakasvanduse juures. Salatsi jõel on ka vesiveski, mille pais on varemetes. Mērniekisse jäävad Mērnieki ja Mērnieku skola bussipeatus.

Mērniekis on raamatukogu. Küla asub osaliselt  Salatsi oru looduspargis. Mērniekist viib ida suunas looduskaitsealune Mērnieki kaseallee. Ka üks külas kasvav põline tamm on looduskaitse all. Mērnieki keskaegne kalmistu on kohaliku mälestisena muinsuskaitse all.

## Elanikkond


* 52 (2015)
* 45 (2021)
* 40 (2025)


## Vaata ka
*Mērnieki punased kaljud

## Viited
Kriitpaber

**Kriitpaber** on läikiv ja tihe paber, mis on valmistamisel kaetud erilise seguga. Seguga võib olla kaetud üks külg või mõlemad küljed. Segu koosneb pigmendist (nt kriit, kaoliin) ja sideainest.

Kriitpaberit kasutatakse peamiselt illustratsioonide ja luksusväljaannete trükkimiseks.
Robert Scott

**Robert Scott** on mitme tuntud inimese nimi:

*Robert Scott (1811–1887) oli Suurbritannia klassikaline filoloog ja leksikograaf
*Robert Kingston Scott (1826–1900) oli USA poliitik
*Robert Falcon Scott (1868–1912) oli Briti mereväeohvitser ja polaaruurija
*Robert William Scott (1937–1990) oli USA muusik
*Robert S. Scott on paleoantropoloog.
Hi-Fi (ansambel)

**Hi-Fi** on Vene popansambel, mis tegutseb aastast 1999. 

Ansambli põhisolist oli aastatel 1999–2009 Dimitri ehl Mitja Fomin. Hiljem tuli ansamblisse ka teisi lauljaid.

## Tuntuimad laulud
* А мы любили
* Не дано
* Бомбей
* Ты прости
* Почтовый поезд
* За мной
* Я люблю
* Глупые люди
* Чёрный ворон
* Нить
* Куба
* Olle!
* Арабика
Kristi Allik

**Kristi Anne Allik** (sündinud 6. veebruaril 1952 Torontos) on Kanada helilooja, pianist ja õppejõud. Ta sündis Eesti pagulasperes.

## Haridus
Ta lõpetas 1975. aastal Toronto ülikooli heliloomingu alal, kaitses 1977. aastal Princetoni ülikoolis magistritöö (juhendaja Milton Babbitt) ja 1981. aastal Lõuna-California ülikoolis doktoriväitekirja muusika alal (juhendajad Frederick Lesemann ja James Hopkins, tööks Kalevipoja-aineline kammerooper "Loom Sword River").

## Töökäik
Allik oli 1980–1981 Briti Columbia Victoria ülikoolis ajutine õppejõud ja 1982–1987 Ontario ülikooli kompositsiooniteooria õppejõud. Alates 1988. aastast õpetab ta *[[Queen's University]]*s ning on aastast 1996 samas ka elektronmuusikastuudio direktor.

## Teoseid
### Lavamuusika
*Kammerooper "Loom Sword River" (1982)
### Orkestrimuusika
* "Rohan" tšellole ja orkestrile (1988)
* "Three Textures for Orchestra" (1989)
* "Illustrated Earth" (1993)
* "Nimbus" (1997)
### Kammermuusika
* "Piano Trio" (1979)
* "Cool Jazz" kit-duole (1982)
* "Nord Star South Wind" klaverile (1983)
* "Zone Two" kammerorkestrile (1984)
* "Meditation" tšellole ja elektroakustilisele helilindile (1984)
* "Xanthe" klarnetile ja elektroonikale
### Elektrooniline muusika
* "Introspections" (1982)
* "Rondeau" (1985)
* "Cometose" (1986)
* "Rust Do Us Part" (1988)
* "Skyharp" (1997)
* "Electronic Purgatory" (1997)
* "~infoweaver" (2000)
* "Fragrances of Time and Space" (2001)

## Viited

## Välislingid
*Kristi Allik Queen's University lehel
*Kristi Allik (Encyclopedia of Music in Canada)
Võrkandmetöötlus

**Võrkandmetöötlus** (inglise *grid computing*) ehk **hajatöötlus** ehk **võrkraalindus** on paljude võrku ühendatud arvutite üheaegne kasutamine ühe ülesande lahendamiseks.

Arhitektuuri poolest sarnaneb võrkandmetöötlusega pilvandmetöötlus (inglise *cloud computing*). Nende erinevust on selgitatud nii, et pilvandmetöötluse puhul pole eesmärgiks mingi mahuka ülesande lahendamine, vaid see, et kasutaja ei peaks oma toimingute tegemiseks soetama kallist tarkvara ja võimsat riistvara, millest ta tegelikult kasutaks ainult väikest osa.

## Vaata ka
*Hüperhargtöötlus
*Pilvandmetöötlus

## Viited
Ath

**Ath** () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

Athi juures saab alguse Denderi jõgi. 

## Asulad
Ath'i valla piirides asuvad järgmised asulad: Ath, Lanquesaint, Irchonwelz, Ormeignies, Bouvignies, Ostiches, Rebaix, Maffle, Arbre, Houtaing, Ligne, Mainvault, Moulbaix, Villers-Notre-Dame, Villers-Saint-Amand, Ghislenghien (hollandi keeles *Gellingen*), Isières, Meslin-l'Évêque ja Gibecq.


0 Ath 617 JPG.jpg|St. Julieni kirik
Lanquesaint E1aJPG.jpg|Lanquesaint
Irchonwelz E1bJPG.jpg|Irchonwelz
Ormeignies Fe1a.jpg|Ormeignies
Rebaix E1aJPG.jpg|Rebaix


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse, hollandi ja inglise keeles)
* Ath-i kellakoda (prantsuse keeles)
2012. aasta Euroopa külmalaine

**2012. aasta Euroopa külmalaine** oli külmalaine 2011.–2012. aasta talvel Euroopas. Külmalaine algas jaanuari kolmandal nädalal ning lõppes 18.–19. veebruari nädalavahetusel. Temperatuur langes paljudes kohtades väga madalale ning Vahemere ja Musta mere ümbruses sadas rohkesti lund.

Rootsis Kvikkjokkis (Lapimaal) mõõdeti ööl vastu 3. veebruari miinimumtemperatuuriks –42,7 °C.

Kogu Euroopa miinimumtemperatuuriks mõõdeti 6. veebruaril Šveitsis Glattalpis (1800 meetri kõrgusel) –45&nbsp;°C.

Eestis mõõdeti külmalaine ja terve talve miinimumtemperatuuriks –35&nbsp;°C. See juhtus 5. veebruaril Jõgeval.

18. veebruariks oli Euroopas kokku loetud üle 600 külmaohvri, enamik neist kodutud.

10. veebruaril 2012 oli Tallinnas temperatuur alla -30 kraadi ja kuna oli ka tugev tuul, tundus see nagu -40

## Viited
Antoing

**Antoing** on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

## Asulad
Valla piirides asuvad järgmised asulad: Antoing, Maubray, Péronnes-lez-Antoing, Bruyelle, Calonne ja Fontenoy.


Antoing.01.jpg|
Four à chaux Sainte Barbe, construction -1853, Antoing .jpg|
Antoing-Escaut à Antoing.JPG|Schelde ja Antoing 
Parc du château d'Antoing - vue sur le bâtiment.jpg|
Antoing JPG02.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Le site du Foyer socioculturel d'Antoing (prantsuse keeles)
Heinrich I (Anhalt)

**Heinrich I** (u. 1170–1252) oli Askania dünastiast pärit Saksa vürst ja Anhalti krahv.

Ta oli Saksi hertsogi ja Anhalti krahvi Bernhard III ning tema naise, Taani kuninga Knut V tütre Brigitte vanim poeg. Pärast oma isa surma aastal 1212 jagasid elusolevad pojad oma maad vastavalt Askania dünastia seadustele: Heinrich sai Anhalti ja noorem Albrecht Saksimaa hertsogkonna. Aastal 1218 tõusis Heinrich vürstiks (saksa keeles *Fürst*).

Heinrichi kõige kuulsam *[[ministeriaal]]* oli Eike von Repgow Reppichaust, kes koostas *[[Sachsenspiegel]]*i, keskaegse Saksamaa tähtsaima seadustekogu.

Heinrich oli tuntud ka minnesingerina. Kaks tema armastuslaulu leidub 14. sajandi algul koostatud *[[Codex Manesse]]* nimelises luulekogumikus, kuigi selles allikas nimetatakse teda ekslikult hertsogiks ("*Der herzog von Anhalt*").

Enne oma surma jagas Heinrich Anhalti oma poegade vahel: Heinrich päris Ascherslebeni, Bernhard sai Bernburgi ja Siegfried võttis Zerbsti. Tema teised elusolevad pojad, Hermann ja Magnus, pühitseti preestriteks.

## Abielu ja järglased
U. aastal 1211 abiellus Heinrich Tüüringi maakrahvi Hermann I tütre Irmgardiga (u. 1197 - u. 1244). Nad said üksteist last:

# Heinrich (1215 - 12. juuni 1266).
# Judith (suri pärast 14. maid 1277).
# Sophie (suri 23. novembril 1272).
# Bernhard (u. 1218 - 1287).
# Albrecht (u. 1245).
# Hermann (suri 1289).
# Magnus (suri pärast 18. juunit 1264).
# Otto (suri pärast 19. juulit 1246).
# Siegfried (u. 1230 - 25. märts 1298).
# Hedwig (suri 21. detsembril 1259).
# Gertrud (suri 1275).
Häädemeeste Seltsimaja

**Häädemeeste Seltsimaja** on hoone Häädemeeste alevikus. Hoone kasutajaks on Suurküla MTÜ, kes korraldab selles seltsitegevust.

## Ajalugu
Hoone valmis 1914. aastal ja algselt paiknesid seal vallakool ning köstri eluruumid. Nelja aasta pärast kingiti maja Häädemeeste Miikaeli kogudusele. Kool kolis nendest ruumidest välja 1938, kuna pidas üüri liiga kõrgeks. Järgnevalt kasutati hoonet nii eluruumidena kui isegi kohaliku tuletõrjeseltsi kooskäimiskohana.

Ulatuslikum remont tehti aastatel 1960–1961, et avada hoone kultuurimajana. Järgmine kapitaalremont toimus vahemikus 1978–1980 ning siis pandi majja ka keskküte. Kultuurimaja tegevus lõppes 1994. aastal, kui vallavolikogu otsusega anti hoone tagasi Häädemeeste kogudusele.

Kogudus rentis ruumid välja ööklubile Pesa, mis tegutses 2001. aastani, kuid pärast seda jäi hoone tühjalt seisma. 2004, kui taotlustele avanesid PRIA meetmed, küsis Suurküla MTÜ toetust ligemale miljoni krooni ulatuses ja rentis maja koguduselt. Järgneval aastal ostis vallavolikogu 350 000 krooni eest hoone koos maaga.

Väljast sai maja korda 2006. aastal, kuid selle järgnes veel kolm aastat sisemisi viimistlustöid. PRIA toetusele täiendavalt rahastas hoone remonti ka Häädemeeste vald veel kolme miljoni krooniga.

Seltsimaja avas taas uksed Häädemeeste XXIII kodukandipäevadel augustis ja ametlik avamispidu oli 26. detsembril 2009.

## Viited

## Välislingid
* Häädemeeste Seltsimaja Häädemeeste vald
Beaumont (Belgia)

**Beaumont** () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

## Asulad
Beaumonti valla piirides asuvad järgmised asulad: Barbençon, Beaumont, Leugnies, Leval-Chaudeville, Renlies, Solre-Saint-Géry, Strée ja Thirimont.


Beaumont - Tour Salamandre - JPG2.jpg|
Beaumont - Tour Salamandre - JPG1.jpg|
Beaumont JPG02.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Beetaversioon

**Beetaversioon** (inglise *beta version*) on tarkvara prooviversioon, mis tehakse kasutajaile kättesaadavaks enne lõppversiooni ametlikku väljalaskmist. Selle peaeesmärgid on veenduda tarkvara töökindluses ja leida võimalikke vigu, mida enne lõppversiooni väljalaskmist saaks parandada.

Beetaversioonile eelnevad tarkvara versiooni nimetataks alfaversiooniks.

## Vaata ka
*Tarkvara väljalaske elutsükkel

## Viited
Binche

**Binche** () on linn ja vald Belgias Hainaut' provintsis Valloonia piirkonnas.

## Asulad
Binche'i valla piirides asuvad järgmised asulad: Binche, Bray, Buvrinnes, Epinois, Leval-Trahegnies, Péronnes-lez-Binche, Ressaix ja Waudrez.

Pilt:Binche JPG02.jpg|Binche, keskaegne linnamüür
Pilt:Waudrez Vi1a.jpg|Waudrez
Pilt:Épinois E1JPG.jpg|Epinois
Pilt:Bray JPG01.jpg|Bray


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse, inglise, saksa ja hollandi keeles)
Eesti 2010

**Eesti 2010+** oli esimene üleriigiline planeering, mille koostamist alustati 1995. aasta aprillis. Üleriigiline planeering oli heakskiidetud ja selle tegevuskava kinnitatud Vabariigi Valitsuse 19.septembri 2000. a. korraldusega nr 770-k. See planeering kehtis kuni uue üleriigilise planeeringu Eesti 2030+ kehtestamiseni 30.08.2012.

Eesti 2010 koostamise kaks esimest etappi olid ettevalmistavad, nende tulemusena valmisid 1996. aastal Keskkonnaministeeriumi välja antud trükised "Maailm ja Eesti, tulevikutrendid" ning 1997. aastal "Eesti tulevikustsenaariumid" Tulevikustsenaariumides analüüsiti Eesti erinevaid arenguvõimalusi, stsenaariumide koostamisse kaasati 15 Eesti tuntumat teadlast ja ühiskonnategelast. Stsenaariumid olid üheks aluseks lõpliku planeeringudokumendi koostamisel. Eelmise üleriigilise planeeringuga samal ajal koostati ka Eesti regionaalarengu strateegia (2012 aastal on asutud koostama uut regionaalarengu strateegiat). Planeeringu ettevalmistavad etapid ja esialgse planeeringukavandi koostamine toimusid Eesti Tuleviku-uuringute Instituudi ja Keskkonnaministeeriumi koostöös, planeeringu lõplikku vormistamist korraldas ja juhtis Keskkonnaministeerium (hiljem viidi vastav Keskkonnaministeeriumi osakond Siseministeeriumi koosseisu ja see asub seal tänaseni).

Eelmise üleriigilise planeeringu Eesti 2010 kesksed eesmärgid olid:
# Inimese põhivajaduste rahuldamise ruumiline tagamine.
# Eesti asustussüsteemi- ja maastikustruktuuri väärtuste säilitamine ja edasiarendamine.
# Asustuse ruumiline tasakaalustamine.
# Eesti hea ruumiline sidumine Euroopaga.
# Looduskeskkonna hea seisundi säilitamine ja parandamine.

Eelmise üleriigilise planeeringu koostamisel oli lähtutud arusaamast, et ajalooliselt väljakujunenud asustussüsteem ja maastikustruktuur olid Eesti kultuuri ja ajaloolise järjepidevuse olulised väljendused ning rahvuslikku identiteeti ja keskkonnakvaliteeti kindlustavad tegurid. Ligi kolmveerand Eesti territooriumist hõlmab metsi ja soid ning rikast ja mitmekesist looduskeskkonda peeti väärtuslikumaks kaasavaraks uude sajandisse. Looduskeskkonna hea seisundi säilitamine ja edasine parandamine oli selle planeeringu põhjal Eesti ruumilise korralduse, asustuse, maakasutuse, transpordi, energeetika ja kogu majanduse arengu üks oluline baastingimus.

Üleriigilise planeeringu Eesti 2010 lühikokkuvõte on avaldatud eestikeelse ja ingliskeelse trükisena (koopiatega on võimalik tutvuda Siseministeeriumis või Maavalitsustes).

## Allikas
* http://www.siseministeerium.ee/eesti-2010 (vaadatud 03.09.2012)

## Välislingid
* http://www.siseministeerium.ee/eesti-2010 (vaadatud 03.09.2012)
Häädemeeste Muusikakool

**Häädemeeste Muusikakool** asub Häädemeestel aadressil Pärnu mnt 32. Muusikakool on Häädemeeste valla asutus.

Kooli direktor on Tiia Soomre.

Muusikakool alustas tegevust 1992. aastal kolme erialaga. Tänapäeval on erialasid viis (klaver, viiul, akordion, trompet, klarnet, mandoliin/kitarr). Õpilasi on koolis 35, neist 21 klaveriõpilast. Õpetajaid on 8, neist ainult klaveriõpetajaid 2. 

Õpilased saavad praktikat kohalikes ansamblites ja Häädemeeste puhkpilliorkestris. Olavi Kõrre juhtimisel tegutseb ka mandoliiniorkester.

## Välislingid
* Häädemeeste Muusikakool Häädemeeste valla veebisaidil
* Häädemeeste Muusikakooli põhimääruse kinnitamine
Viimsi Kool

**Viimsi Kool** on põhikool Harju maakonnas Viimsi vallas Haabneeme alevikus aadressil Randvere tee 8.

## Viited

## Välislingid
* Viimsi Kooli veebisait
Tournai

**Tournai** () on linn ja vald Belgias Hainaut' provintsis Valloonia piirkonnas. 

Brüsselist 85 km kaugusel edelas, Schelde jõe kallastel asuvat linna peetakse Belgia vanimaks ning riigi kultuuriloos on linn mänginud olulist osa.

Tournai Jumalaema kirik (prantsuse keeles *Cathédrale Notre-Dame de Tournai*) ja Tournai kellatorn (*Beffroi de Tournai*) on kantud ühiselt UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Asulad
Pindalalt Belgia suurima valla piiridesse jäävad järgmised osavallad, asulad ja piirkonnad:

## Pildid

Tournai JPG02a.jpg|Tournai kellatorn
Tournai JPG001.jpg|
Tournai JPG05a.jpg|
Tournai JPG06c.jpg|
Tournai - Eglise Sainte-Marie-Madeleine.jpg|Tournai Sainte-Marie-Madeleine'i kirik
Tournai - Eglise Saint-Nicolas.jpg|Tournai Püha Nikolause kirik
Tournai - Eglise Saint-Brice.jpg|
Tournai - Eglise Saint-Piat.jpg|
Tournai - Eglise Saint-Quentin.jpg|
Tournai - Eglise Sainte-Marguerite.jpg|
Tournai - Cloth hall.jpg|Tournai kangahall
01 Tournai AB1aJPG.jpg|
070215 Tournai (46).JPG|
070215 Tournai (9).JPG|
Tournai.jpg|
DoornikLuchtfoto.jpg|


## Sõpruslinnad
*  – Troyes 
*  – Villeneuve-d'Ascq

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse, inglise ja hollandi keeles)
* Joan of Arc's letter to Tournai – Jeanne d'Arci kiri (25. juuni 1429, tõlge inglise keelde)
*Keskaegne Tournai An Academic Resource Center (inglise keeles)
*Société Royale d'Histoire et d'Archéologie de Tournai (prantsuse keeles)
Wellin

**Wellin** on asula Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis, Wellini valla keskus.
 
Aastal 747 oli asula tuntud kui *Wandalino*, umbes 947. aastal kui *Watlino* ja 1104. aastal kui *Welin*.
Häädemeeste Lasteaed

**Häädemeeste Lasteaed** asub Häädemeeste alevikus aadressil Lasteaia 4.

Lasteaed avati Häädemeestel 1958. aastal. Algul tegutseti hoones, kus praegu paikneb Häädemeeste valla teenuskeskus. 1982. aasta detsembrini töötas lasteaias kaks rühma. Samal aastal sai lasteaed uueks asupaigaks kohaliku kolhoosi ehitatud ja kuuele rühmale planeeritud maja, kus tegutsetakse tänini.

Ühes hoone tiivas asub Häädemeeste Raamatukogu.

2012. aastal oli lasteaias neli rühma 63 lapsega.

2018.–2023. aastal juhatas lasteaeda direktorina Sale Leppik, alates 2023. aasta sügisest on direktor Gea Blond-Kass.

Lasteaed on kandnud ka nime Häädemeeste Lasteaed Naerukajakas.

## Viited

## Välislingid
* Häädemeeste Lasteaed Häädemeeste vald
Häädemeeste Raamatukogu

**Häädemeeste Raamatukogu** asub Häädemeeste alevikus aadressil Lasteaia 4.

Raamatukogu juhataja on Mai Sepp.

2002. aastast on raamatukogus avalik internetipunkt.

Raamatukogu asutati 1926. aastal ja see paiknes algul Häädemeeste vallamajas. Hiljem on see asunud veel mitmes hoones, näiteks praeguses seltsimajas ja Dubkovski majas. 1996. aastast asub raamatukogu lasteaia hoones.

Häädemeeste valla raamatukogu haruraamatukogud on Kabli raamatukogu, Massiaru raamatukogu ja Treimani raamatukogu.

Häädemeeste vallas on veel Võiste Raamatukogu ja Uulu Raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
* Häädemeeste Raamatukogu Häädemeeste vald
Häädemeeste muuseum

**Häädemeeste muuseum** on munitsipaalmuuseum, mis loodi 1991. aastal. Alates 2022. aastast asub muuseum vastrenoveeritud endises Häädemeeste vallamajas, jagades hoonet Häädemeeste teenuskeskusega.

Uuenenud ekspositsioon on läbilõige Häädemeeste piirkonna ajaloost, purjelaevanduse arengust, kalandusest, olulisel kohal on kiriku-, kooli- ja kultuurilugu. Põnevad tarbe- ja iluesemed talutoas näitavad elu-olu 100 aastat tagasi. Häädemeeste ajalugu ja pärimuslood on talletatud õdede kodu-uurijate Marta Mäesalu ja Enda Kallase poolt. Paljuski tänu nendele on olemas põhjalikud kirjeldused Häädemeeste piirkonna ja külade erinevatest ajajärkudest ning folkloorist. 

Muuseumi tegutsemise aastate jooksul on kogusid täiendanud just kohalikud inimesed. Muuseumis on talletatud koduloolist materjali – uurimustööd, dokumendid, esemed ja kirjandus. Muuseumi maalikogu on leidnud koha nii muuseumi kui ka teenuskeskuse personali tööruumide seintel.  

Muuseumi juhataja on Kaire Käära.

## Viited

## Välislingid
* Häädemeeste muuseum
Must Mart

**Must Mart** (ka **Must-Mart**) on Muhu vägilasmuistendi kangelane.

Üleskutse Musta Mardi lugude kogumiseks ilmus koos paari rahvasuust kuuldud looga 1934. aastal ajalehes Meie Maa.

## Lugusid Mustast Mardist
Tammiski nukil asub suur rändrahn – Musta Mardi kivi ehk Tammiski mustkivi. Kivi olevat toonud Mart Soome panga küljest ajujääga. Kivi all olevat peidus Musta Mardi varandus.

Must Mart olevat tahtnud Muhust laevateed läbi kaevata. Sellest kaevamisest on muuhulgas tekkinud Igaküla karjamaale Musta Mardi mägi.

## Viited

## Kirjandus
*Aarne Vinkel. "Muhu vägilasmuistendi sünd". *[[Keel ja Kirjandus]]*, 2001 nr. 1, lk 37–45
Häädemeeste tulepaak

**Häädemeeste tulepaak** on 28 meetri kõrgune tulepaak Häädemeeste alevikus. Meremärk kuulub Veeteede Ametile.

Selle geograafilised koordinaadid on .

Tulepaagi rajasid 1954. aastal sõdurid. Tegemist on metallsõrestiktorniga, mis on kolmelt küljelt kaetud valge laudisega.

Tulepaak on automatiseeritud, tuli töötab elektril, plingib pimedal ajal aasta läbi iga 3,5 sekundi tagant ja põleb järjest 1,5 sekundit. Elektri puudumisel töötaks tuli atsetüleenil. Tule kõrgus merepinnast on 32 meetrit ja nähtavuskaugus 11 meremiili.

## Viited

## Välislingid
*