open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Harold Lloyd

**Harold Clayton Lloyd** (20. aprill 1893 Burchard, Nebraska osariik – 8. märts 1971 Beverly Hills, California osariik) oli USA filminäitleja ja filmiprodutsent. Ta on tuntud eelkõige oma koomiliste tummfilmide järgi.

Ta töötas California osariigis Key­stone’i filmistuudios. Ta tegi enamiku trikke ise, ilma kaskadööride abita, mistõttu hakati teda hüüdma Inimkummipalliks.

1919. aastal jäi ta ilma pöidlast ja nimetissõrmest ning kahjustas silma, kuna plahvatas lavatarbena kasutatud pomm, kuhu oli ohutu pulbri asemel ekslikult pandud päris püssirohtu.

## Vaata ka
* Buster Keaton
* Charles Chaplin
* Roscoe Arbuckle

## Viited
Rick Allen

**Rick Allen** (õieti **Richard John Cyril Allen**; sündinud 1. novembril 1963 Dronfieldis Derbyshire'is Inglismaal) on trummar Briti rokkansamblis Def Leppard.

31. detsembril 1984 kaotas autoõnnetuses oma vasaku käe, kuid sellest hoolimata jätkas mängimist bändis spetsiaalselt tema jaoks koostatud trummikomplektil, milles on ka elektroonilisi abiseadmeid.
Joe Elliott

**Joe Elliott** (õieti **Joseph Thomas Elliott**; sündinud 1. augustil 1959 Sheffieldis Lõuna-Yorkshire'is) on Def Leppardi vokalist.
Riikkond

**Riikkond** (varem on eesti keeles kasutatud ka terminit "**riik**") on Maa pinna kõige laiaulatuslikum biogeograafilise liigestatuse üksus, mille aluseks on taimede ja loomade ajalooline ja evolutsiooniline jaotumus (levik).

Riikkonnad on maapinna suured alad, kus taimed ja loomad on arenenud suhteliselt isoleeritult pika aja jooksul, olles eraldatud erinevate geoloogiliste suurobjektide poolt, näiteks ookeanid ja suured kõrbed, mis on häirinud taimede ja loomade migratsiooni.

## [[Maailma Looduse Fond]]i riikkonnad

Kõige enam kasutatakse Maailma Looduse Fondi (WWF) määratletud riikkondi, mis suuresti baseeruvad Pielou (1979) ja Udvardy (1975) töödel. Selle järgi on maakera maismaaline osa jaotatud 8 riikkonnaks:

* Nearktis – 22,9 miljonit km² (hõlmab suurema osa Põhja-Ameerikast)
* Palearktis – 54,1 miljonit km² (hõlmab suure osa Euraasiast ja Põhja-Aafrika)
* Afrotroopis – 22,1 miljonit km² (hõlmab Alam-Sahara Aafrika)
* Indo-Malai riikkond – 7,5 miljonit km² (hõlmab India piirkonna ja Kagu-Aasia)
* Australaasia – 7,7 miljonit km² (hõlmab Austraalia, Uus-Guinea ja nende lähisaared)
* Neotroopis – 19,0 miljonit km² (hõlmab Lõuna-Ameerika ja Kariibi piirkonna)
* Okeaania – 1,0 miljonit km² (hõlmab Polüneesia, Fidži ja Mikroneesia)
* Antarktika – 0,3 miljonit km² (hõlmab Antarktika).

## Vaata ka
*biogeograafiline rajoneerimine
*bioom
*loomastik
*taimestik
Vivian Campbell

**Vivian Patrick Campbell** (sündinud 25. augustil 1962 Belfastis Põhja-Iirimaal) on iiri meeskitarrist ja liige rokkansamblis Def Leppard. Ta liitus bändiga aprillis 1992, enne seda on mänginud ansamblites Sweet Savage, Dio (oktoobrist 1982 märtsini 1986), Trinity, Whitesnake (aprillist 1987 kuni 1988. aasta lõpuni), Riverdogs ja Shadow King.
Phil Collen

**Phil Collen** (õieti **Philip Kenneth Collen**; sündinud 8. detsembril 1957 Hackneys Ida-Londonis Inglismaal) on üks kitarriste Briti rokkansamblis Def Leppard. Ta liitus bändiga 1982. aastal, vahetades välja Pete Willise.
Rick Savage

**Rick Savage** (ka **Sav**, õieti **Richard Savage**; sündinud 2. detsembril 1960 Sheffieldis Lõuna-Yorkshire'is Inglismaal) on bassist ja üks muusikaloojatest Briti rokkansamblis Def Leppard.
High 'n' Dry

**"High 'n' Dry"** on ansambli Def Leppard teine album. See ilmus 1981. 

## Lugude nimekiri
#Let It Go – 4:43 
#Another Hit and Run – 4:59 
#High 'N' Dry (Saturday Night) – 3:27 
#Bringin' On The Heartbreak – 4:34 
#Switch 625 – 3:03 
#You Got Me Runnin' – 4:23 
#Lady Strange – 4:39 
#On Through The Night – 5:06 
#Mirror, Mirror (Look Into My Eyes) – 4:08 
#No No No – 3:13

## Koosseis
* Rick Allen – trummid, taustavokaal
* Pete Willis – kitarr, taustavokaal
* Joe Elliott – vokaalid
* Steve Clark – kitarr, taustavokaal
* Rick Savage – bass, taustavokaal
Noored Rohelised

**Noored Rohelised** on Erakond Eestimaa Rohelised noortekogu, mis asutati eraldi mittetulundusühinguna 19. märtsil 2007. 

Noored Rohelised on Eesti Noorteühenduste Liidu liige. 

Alates 2022. aastast on Noored Rohelised Federation of Young European Greens (Euroopa Noorte Roheliste Liit) kandidaatliige. 

Alates 2022. aastast juhivad Noori Rohelisi kaks eri soost kaasjuhti. 

## Juhatuse liikmed

## Välislingid
*Noored Rohelised
*Eesti Noorteühenduste Liit
*Federation of Young European Greens
On Through the Night

**"On Through The Night"** on Def Leppardi esimene album. See ilmus 1980. aastal.

## Lugude nimekiri

# "Rock Brigade" (3:06)
# "Hello America" (3:25)
# "Sorrow Is A Woman" (3:52)
# "It Could Be You" (2:32)
# "Satellite" (4:24)
# "When The Walls Came Tumbling Down" (4:39)
# "Rocks Off" (3:41)
# "Wasted" (3:43)
# "It Don't Matter" (3:19)
# "Answer To The Master" (3:10)
# "Overture" (7:39)

## Koosseis
* Steve Clark – kitarr
* Rick Savage – basskitarr
* Pete Willis – kitarr
* Rick Allen – trummid
* Joe Elliott – laul
Pyromania

**"Pyromania"** on ansambli Def Leppard kolmas album. See ilmus 1983. aastal. 

## Lugude nimekiri

*Rock Rock (Till You Drop) – 3:52 
*Photograph – 4:12 
*Stagefright – 3:46 
*Too Late For Love – 4:30 
*Die Hard the Hunter – 6:17 
*Foolin' – 4:32 
*Rock of Ages – 4:09 
*Comin' Under Fire – 4:20 
*Action! Not Words – 3:52 
*Billy's Got a Gun – 5:27

## Koosseis
* Joe Elliott – laul
* Steve Clark – kitarr
* Phil Collen – kitarr
* Rick Savage – bass
* Rick Allen – trummid
* Pete Willis – kitarr
Greenpeace

**Greenpeace** on rahvusvaheline keskkonnakaitseorganisatsioon, mis loodi 1971. aastal Vancouveris Kanadas, et võidelda Ameerika Ühendriikide tuumakatsetuste vastu Alaskal. Hiljem on organisatsiooni eesmärkideks saanud paljude keskkonnaprobleemide reguleerimine ja lahendamine, eriti tuntud on Greenpeace'i aktivistide protestiaktsioonid vaalapüügi, põhjatraalimise, globaalse kliimasoojenemise, ürgmetsade hävitamise, tuumaenergia ja geenimanipulatsiooni vastu.

Greenpeace'i peakorter asub Amsterdamis. Greenpeace'i rahvusvahelised ja regionaalsed harukontorid asuvad 42 maailma riigis. Eestis Greenpeace'i kontorit pole.

Organisatsiooni sissetulekud saadakse eraisikute ja fondide toetustest, kusjuures keeldutakse riikide valitsuste ja suurte kontsernide finantstoetustest. Hinnanguliselt on Greenpeace'il umbes 2,8 miljonit toetajat.

16. novembrist 2009 kuni 2015. aasta lõpuni oli Greenpeace'i tegevdirektor Kumi Naidoo. 2023. aasta seisuga on Greenpeace'i ajutine tegevdirektor Norma Torres.

## Välislingid
*Greenpeace'i koduleht
Aasia taapir

**Aasia taapir** ehk **india taapir** (*Tapirus indicus*) on taapirlaste sugukonda taapiri perekonda kuuluv kabjaline.

Aasia taapir on ainus Aasias elav taapir (ülejäänud elavad Lõuna-Ameerikas). Ta elab Kagu-Aasias Kagu-Birmast kuni Sumatrani. Indias on ta juba ammu välja surnud. Ta on metsaloom, aga metsade pindala ulatusliku vähenemise tõttu sealkandis väheneb nende arvukus kiiresti.

## Kirjeldus

Aasia taapiri tüvepikkus on 2½ m, mass ligikaudu 300 kg. Seega on aasia taapir suurem Ameerika taapiritest, ehkki hiidtaapir võib samuti 300 kg kaaluda.

Aasia taapiril on pikk ja tugev lont ning võimsad jalad. Karvastik on lühike ja lakk puudub üldse.

Looma pea, kael, õlavööde ja jalad on mustad, ülejäänud kere aga valge, justkui ta oleks kaetud sadulavaibaga. Selline kontrastne värvus varjab teda alusmetsas hästi, sest meenutab päikeselaike tumedal maapinnal. Sellepärast on metsas lebavat looma päikesepaistelisel päeval raske märgata.

Noored aasia taapirid on vöödilised ja täpilised nagu teistegi taapiriliikide noorloomad, meenutades metsseapõrsaid või metskitsetallesid. Alles 5 kuu vanuselt omandab loom täiskasvanu värvuse.

## Eluviis

Eluviisilt on aasia taapir teiste taapirite moodi. Nagu teisedki taapirid, tuleb ta sööma põldudele, kus maaharijad neid jälitavad. Eriti eelistab ta maisipõlde.

Taapirid on üksildased loomad. Oma territooriumina märgistavad nad suure ala, mis harilikult osalt kattub teiste taapirite omaga. Oma territooriumi tähistavad nad taimedele urineerimisega. Sageli kõnnivad nad oma maa-alal mööda kindlaid radu, mille nad on tihedasse alustaimestikku tallanud.

India taapiril on väga vilets nägemine. Tema juhtivad meeled on haistmine ja kuulmine. Tema pea kummalgi küljel on tillukesed nööpsilmad pruuni vikerkestaga. See on sageli kaetud sinaka häguga, mis tuleneb sellest, et sarvkest hakkab oma läbipaistvust kaotama. Sarvkesta ülesanne on vastu võtta ja fokuseerida silma langevat valgust ja kui see hägustub, siis tähendab see nägemisvõime vähenemist. Sellepärast on taapirid peamiselt ööloomad.

Taapir elab ja sigib loomaaias hästi. Ta armastab väga maisi noori tõlvikuid ja lehti, kuid sööb ka puude lehti (eelistades paplit ja paju) ning niidurohtu, riisiputru ja õunu. Ta on täielikult taimetoitlane.

Aasia taapir on vangistuses elanud 30 aasta vanuseks.

## Paljunemine

Paaritumine toimub tavaliselt aprillist juunini ja emane poegib üle aasta. Mõningatel andmetel ei otsi innaajal mitte isane emast, vaid emane isast.

Emaslooma tiinus kestab 380–400 päeva. Ta sünnitab ühe (harva kaks) 4–7 kg kaaluva varsa. Varss võõrutatakse emapiimast 6–8 kuu vanuselt, kui nad on peaaegu nii suured kui täiskasvanud loomad. Täiskasvanuks saavad varsad alles 3–4-aastaselt.

## Viited
XHTML

**XHTML** (*Extensible HyperText Markup Language*) on veebilehtede loomiseks kasutatav keel. XHTML on XML-i rakendus. Lihtsalt öeldes on XHTML-i puhul tegemist HTML-keelega, mis on teostatud XML-is.

Erinevalt HTML-ist on korrektselt vormistatud XHTML dokumendi puhul võimalik kasutada XML-i tööriistu.

XHTML 1.0 sai W3C soovituseks 26. jaanuaril 2000. XHTML 1.1 sai W3C soovituseks 31. mail 2001.

## XHTML-i versioonid

### XHTML 1.0

Esimene W3C soovituslik XHTML versioon oli lihtsalt HTML 4.01 lahendatuna XML-is. Olemas kolm DTD-d, mis on vastavuses HTML 4.01 omadega.

***XHTML 1.0 Strict** on sama mis HTML 4.01 Strict, kuid kasutab XML-i süntaksit.
***XHTML 1.0 Transitional** on sama mis HTML 4.01 Transitional, kuid kasutab XML-i süntaksit. Selles sisaldub kogu XHTML 1.0 Strict. Lisaks lubab kasutada ka presentatsiooniga seotud elemente ja atribuute. See lihtsustab ületulekut varasematelt HTML-i versioonidelt.
***XHTML 1.0 Frameset** on sama mis HTML 4.01 Frameset, kuid kasutab XML-i süntaksit. Võimaldab veebilehe tegemisel kasutada nn raame (*frame*).

### XHTML 1.1

Viimane W3C soovituslik XHTML-i versioon on mooduli põhine. Sisuliselt on tegemist parandatud XHTML 1.0-ga. Eemaldatud on kõik presentatsiooniga seotud elemendid, ka need, mis olid lubatud XHTML 1.0-es. Presentatsiooniks kasutatakse vaid CSS-i.

### XHTML 2.0 tööversioon

Töös olev variant elimineeriks täielikult tagasiühilduvuse. Sellisel juhul poleks tegemist enam XHTML keele uue versiooniga, vaid juba täiesti uue keelega, mis võimaldaks vältida praegu kasutatavate (X)HTML-i versioonide piiranguid.

2009. aasta seisuga on XHTML 2.0 arendamine peatatud. W3C ei soovita seda muuks kui testimiseks kasutada. XHTML 2.0 arendamisel tehtud tööd võidakse siiski tulevikus mingil kujul jätkata .

## Viited

## Välislingid

* W3C XHTML-i koduleht: XHTML-i spetsifikatsioonid ja juhised
* HTML, XHTML ja CSS artiklid, juhendid, vahendid
* XHTML sissejuhatus
Mackenzie Rosman

**Mackenzie Lyn Rosman** (sündinud 28. detsembril 1989 Lõuna-Carolina osariigis Charlestonis) on USA näitleja.

Ta on tuntud Ruthie Camdeni osatäitjana sarjast "Seitsmes taevas".

Ta vanemad lahutasid abielu, kui ta oli väike. Tema kolis koos ema, kasuisa ja vennaga California osariiki Santa Claritasse. 

Ta lõpetanud 2007. aastal Valencia Keskkooli.

## Filmid
* "7th heaven" (1996–2007) – Ruthie Camden 
* "Gideon" (1999) – Molly MacLemore 
* "Edgar Allan Poe's Ligeia" (2008) – Loreli 
* "Fading of the Cries" (2009) – Jill
Jessica Biel

**Jessica Biel** (sündinud 3. märtsil 1982 Minnesotas Elys) on USA näitleja ja endine modell.

Tema isa Jon oli ettevõtja ja ema Kimberley koduperenaine. Tal on vend Justin (sündinud 1985). Lapsepõlves kolis pere sageli, elades Texases, Connecticutis ja Illinoisis, enne kui nad lõpuks Colorado osariiki pidama jäid.

Lapsena õppis ta laulmist ning mängis oma kodulinnas mitmes muusikalavastuses peaosa.

12-aastaselt kirjutas ta alla oma elu esimese lepingu talendiotsimisagentuuriga. Selle lepinguga sai ta tööd modellina ja mängis mõnes reklaamis.

## Filmikarjäär
Ta mängis peaosa väikese eelarvega muusikalfilmis "See on digitaalne maailm", kuid seda filmi ei näidatudki avalikkusele.

Ta mängis Mary Camdenit 1996–2003 seriaalis "Seitsmes taevas", mis on 11 hooajaga USA kõige kauem ekraanil olnud pereseriaal. Ometi hakkas Biel süüdistama telekanalit selles, et see on takistanud tema filmikarjääri, luues temast ühekülgse näitleja mulje. Sellepärast olevat ta ilma jäänud rollist filmis "Ameerika iludus", mis läks lõpuks Thora Birchile. 

Ta püüdis oma lepingut katkestada ja selleks poseeris ta ajakirjale Gear poolpaljalt. See tekitas skandaali, sest Biel polnud veel täisealine, kuid produtsent Aaron Spelling ei lasknud Bieli sellegipoolest vabaks, vaid ootas, kuni leping lõpeb. Siiski, viimasel hooajal mängis Biel seriaalis üsna vähe.

Ajakirjanduses on arutatud, kas Biel ka lauljana tahab mõne plaadi välja anda. Biel ei ole seda teinud ega isegi lubanud teha, kuid 2008. aasta filmis "Kerglased kombed" esitas ta kaks taustalaulu.

## Välislingid
* http://www.pathconnect.com/JessicaBiel
The Invisible Man Returns

**"The Invisibile Man Returns"** on 1940. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Vincent Price (Sir Geoffrey Radcliffe)
*Cecil Kellaway (detektiiv Sampson)
*Alan Napier (Willie Spears)
*Cedric Hardwicke (Richard Cobb)
Ali Larter

**Alison Elizabeth "Ali" Larter** (sündinud 28. veebruaril 1976 Cherry Hillis New Jerseys) on USA näitleja ja endine modell. Ta on tuntud telesarjast Heroes. Lisaks on ta mänginud filmides "Varsity Blues" (1999), "Maja kummituste künkal" (1999), "Lõpp-punkt" (2000) ja "Arukas blondiin?!" (2001).
The Invisible Woman

**"The Invisible Woman"** on 1940. aasta USA õudusfilm.

## Süžee

## Peaosatäitjad
*Virginia Bruce
*John Barrymore (professor Gibbs)
*John Howard (Dick Russell)
*Charles Lane (hr Growley)
*Oscar Homolka (Blackie Cole)
Pavel Koltšin

**Pavel** Konstantinovitš **Koltšin** (vene keeles Павел Константинович Колчин, 9. jaanuar 1930 Jaroslavl – 29. detsember 2010 Otepää) oli Nõukogude Liidu murdmaasuusataja, kes võistles NSV Liidu koondises 1950. ja 1960. aastatel. Ta kuulus Moskva Dinamo klubisse. 

1956. aastal sai ta Nõukogude Liidu teeneliseks sportlaseks. Teda on autasustatud kahe Tööpunalipu ordeniga (1957 ja 1972) ning ordeniga "Austuse märk" (1970). 1968–1972 oli ta NSV Liidu suusakoondise treener.

Koltšin osales kahtedel olümpiamängudel, saades kokku neli medalit. Kui ta sai 1956. aasta olümpiamängudel Cortina d'Ampezzos 15 km distantsil pronksmedali, oli ta esimene mitte Skandinaaviast pärit sportlane, kes on suusatamises saanud olümpiamedali. Samadel mängudel sai ta kuldmedali 4x10 km teatesõidus. Koltšin on võitnud ka Holmenkolleni mängudel 1958. aastal nii 15 km kui ka 50 km sõidu. Ka tema abikaasa Alevtina Koltšina on olümpiavõitja suusatamises 1964. aasta OM-il Innsbruckis. 

Koltšin on edukalt esinenud ka maailmameistrivõistlustel, kus ta võitis kolm hõbemedalit 1958. aasta MM-il Lahtis (15 km, 30 km ja 4x10 km) ning pronksmedali 1962. aastal Zakopanes (4x10 km).

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el
* 1956  Cortina d'Ampezzos 
**  **olümpiavõitja** 4x10 km teatesõidus
**  pronksmedal 15 km sõidus
**  pronksmedal 30 km sõidus
* 1964  Innsbruckis 
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus

### [[Suusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1958  Lahtis 
**  hõbemedal 15 km sõidus
**  hõbemedal 30 km sõidus
**  hõbemedal 4x10 km teatesõidus
* 1962  Zakopane 
**  pronksmedal 4x10 km teatesõidus

## Isiklikku
Pavel Koltšini abikaasa Alevtina Koltšina on samuti endine tippsuusataja. Nad elasid 1973. aastast Otepää lähistel Konnasaarel. Eriliste teenete eest anti neile mõlemale 1996. aastal Eesti kodakondsus. 

Nende poeg Fjodor Koltšin oli kahevõistleja. Soome YLE TV2 tegi abielupaarist pooletunnise filmi "Alevtina ja Paveli suusarajad" .

## Viited

## Välislingid
* 
*
Nähtamatu mees (film)

**"Nähtamatu mees"** (originaalpealkirjaga **"The Invisible Man"**) on 1933. aasta Ameerika Ühendriikide õudusfilm.

See põhineb Herbert George Wellsi romaanil "Nähtamatu mees".  

## Süžee

## Osatäitjad
*Claude Rains (dr Jack Griffin / nähtamatu mees)
*Gloria Stuart (Flora Cranley)
*William Harrigan (dr Arthur Kemp)
*Dwight Frye (reporter)
*Walter Brennan (mees, kellelt jalgratas röövitakse)
*John Carradine
Birgit Õigemeel (album)

**"Birgit Õigemeel"** on eesti laulja Birgit Õigemeele esimene stuudioalbum. See ilmus 25. jaanuaril 2008 plaadifirma MTH Publishing kaudu. 

Plaadilt anti välja neli singlit: "Kas tead, mida tähendab...", "365 Days", "Homme" ja "Ise". Plaadil on ka üks kaverlugu, mida Birgit laulab koos Riho Sibulaga.

Album oli kolm nädalat Raadio 2 Eesti albumite edetabeli tipus. Birgiti esikplaadi läbimüük on jäänud vahemikku 5000 – 10 000 eksemplari. See on olnud Raadio 2 nädalaplaat.

## Ajalugu
Pärast saatesarja lõppu alustas Birgit Õigemeel koostööd Alar Kotkase tiimiga, et kasutada ära võiduga kaasnenud võimalus anda välja debüütalbum. Mänedžeridega koostöös moodustati uus plaadifirma MTH Publishing, millest pool kuulub Birgitile. Album pidi ilmuma 2007. aasta novembris ning sisaldama eestikeelseid laule. Tegelikult ilmus see 2008. aasta jaanuaris ning sisaldas ka ingliskeelseid laule ja ühte kaverit. Albumi esmaesitlus toimus 2008. aasta jaanuaris restoranis Mercado.

## Heategevus
Plaadi väljaandja MT Holding innustas Birgitit sõlmima lepingu heategevusfondiga Dharma ning nüüd läheb Birgiti debüütalbumi iga plaadi müügist 10 krooni 140 000 krooni maksva invalifti soetamise fondi. Vanalinna Hariduskolleegiumis, mille ka Birgit ise 2007. aasta kevadel lõpetas, õpib peaaegu igas klassis vähemalt kaks erivajadusega last ning kool oli palunud invalifti soetamiseks Dharmalt abi. Praeguseks on albumimüügist raha kogunenud juba üle 50 000 krooni.

## Lugude nimekiri
# "Homme" – 4:09
# "Peidame jäljed" – 4:09
# "Kas tead, mida tähendab..." – 4:24
# "Ise" – 3:46
# "Kaugele maale" – 4:48
# "Tiivad" – 3:47
# "Kui mind kutsud Sa" – 3:46
# "Välja mu peast" – 3:17
# "365 Days" – 3:02
# "Flower Child" – 3:26
# "See päev on teel / All By Myself" (koos Riho Sibulaga) – 4:17

## Viited
Padakõrve looduskaitseala

**Padakõrve looduskaitseala** asub Peipsiääre valla territooriumil. Looduskaitseala on 1555,2-hektariline.

Looduskaitseala loodi 1964. aastal, mil kaitsti suurt sipelgaasurkonda, hiljem on kaitse-eeskirja uuendatud. Aastal 2001 organiseeriti ala ümber *Alatskivi-Padakõrve looduskaitsealaks*, mis hiljem nimetati ümber **Padakõrve looduskaitsealaks**.

Kaitstavad loomaliigid on laanekuklased ja väike-konnakotkas ning alal toitumas käiv must-toonekurg. Kinnitamata andmeil esineb ka lendorav.

Kaitseala on jagatud kolmeks sihtkaitsevööndiks ja üheks piiranguvööndiks.

Kaitseala peamisteks kaitseobjektideks on mõhnastikud, samuti mitmed metsatüübid (vanad loodusmetsad, siirdesoometsad jmt).

Kaitsealal elutsevad laanekuklased (*Formica aquilonia*), kes kuuluvad Eestis looduskaitse III kategooriasse. 

## Viited

## Välislingid
*Padakõrve looduskaitseala kaitse-eeskiri
Cortina d'Ampezzo

**Cortina d'Ampezzo** on turismi- ja talispordikeskus Venetos Põhja-Itaalias. Cortina asub 1200 meetri kõrgusel merepinnast ja elanikke on seal üle 6000. Ampezzo org kuulus I maailmasõjani Austriale, Itaaliale läks ala sõjavõidu tõttu. Linn moodustati pärast sõda kuue küla liitmise teel.

Cortinas toimusid 1956. aasta taliolümpiamängud. Olümpiamängud pidid seal juba 1944. aastal toimuma, kuid teise maailmasõja tõttu need ei toimunud. Cortina d'Ampezzos toimuvad ka 2026. aasta taliolümpiamängud.

Piirkonna alpimäestikus on filmitud ka mitmeid filme, näiteks "Cliffhanger", "The Pink Panther" ja James Bondi filmi "For Your Eyes Only".

## Välislingid

*Postkaarte Cortina d'Ampezzost
*Cortina d'Ampezzo ingliskeelne
Eralduvusaksioomid

Et topoloogiline ruum on väga üldine mõiste, piirdutakse topoloogias ja topoloogiaga seotud matemaatikaharudes sageli teatud kitsendusi rahuldavate topoloogiliste ruumide vaatlemisega. **Eralduvusaksioomid** on ühed niisugused kitsendused.

Eralduvusaksioomid on aksioomid selles mõttes, et kui neid lisada topoloogilise ruumi definitsioonis topoloogilise ruumi aksioomidele, saaksime uue, kitsama topoloogilise ruumi mõiste. Tänapäevase lähenemise kohaselt kasutatakse väljendit "topoloogiline ruum" kõikjal vaid ühes tähenduses (nii nagu ta on määratletud artiklis Topoloogiline ruum) ning kõneldakse eri liiki topoloogilistest ruumidest. Nimetus "eralduvusaksioom" on aga vanadest aegadest alles jäänud. Paljusid eralduvusaksioome tähistatakse T-tähega, mis tuleb saksakeelsest sõnast  ('eraldamine').

Eralduvusaksioomides ettetulevate mõistete täpne tähendus on aja jooksul muutunud. Seepärast tuleb vanemat kirjandust lugedes tähele panna, kuidas antud autor on need mõisted määratlenud.

## Definitsioonid
Topoloogilist ruumi (X, \tau) nimetatakse

* **T<sub>0</sub>-ruumiks**, kui mistahes kaks punkti x_1, x_2 \in X,\ x_1 \ne x_2 on **topoloogiliselt eristatavad**, s. t. punktil x_1 leidub ümbrus O_1 nii, et x_2 \not\in O_1, või leidub punktil x_2 ümbrus O_2 nii, et x_1 \not\in O_2;

* **T<sub>1</sub>-ruumiks**, kui mistahes kahe punkti x_1, x_2 \in X,\ x_1 \ne x_2 korral leiduvad punkti x_1 ümbrus O_1 ja punkti x_2 ümbrus O_2 nii, et x_2 \not\in O_1 ning x_1 \not\in O_2;

* **T<sub>2</sub>-ruumiks** ehk **[[Hausdorffi ruum]]iks** ehk **eralduvaks ruumiks**, kui mistahes kahe punkti x_1, x_2 \in X,\ x_1 \ne x_2 korral leiduvad punkti x_1 ümbrus O_1 ja punkti x_2 ümbrus O_2 nii, et O_1 \cap O_2 = \empty;

* **regulaarseks**, kui mistahes \tau-kinnise alamhulga U \subset X ning mistahes punkti x \in X \setminus U korral leiduvad hulga U ümbrus O_1 ja punkti x ümbrus O_2 nii, et O_1 \cap O_2 = \empty;

* **normaalseks**, kui mistahes kahe lõikumatu \tau-kinnise alamhulga U_1, U_2 \subset X korral leiduvad hulga U_1 ümbrus O_1 ja hulga U_2 ümbrus O_2 nii, et O_1 \cap O_2 = \empty;

* **täielikult regulaarseks**, kui mistahes \tau-kinnise alamhulga U \subset X ning mistahes punkti x \in X \setminus U korral leidub pidev kujutus f : X \to [0, 1] nii, et f(U) = \{0\} ja f(x) = 1.
365 Days

**“365 Days”** on eesti laulja Birgit Õigemeele teine singel tema omanimeliselt albumilt. 

Ta osales selle lauluga ka lauluvõistlusel "Eurolaul 2008" ja sai seal kolmanda koha.

## Ajalugu
Loole on meloodia kirjutanud Pearu Paulus, Alar Kotkas, Ilmar Laisaar ja sõnad Jana Hallas. Loo produtseeris Alar Kotkas. Laul anti välja 14. jaanuaril 2008. Laulu viiulipartii telliti Rootsist. "Pärast superstaari võistlust arvasin, et ei osale enam ühelgi konkursil, aga «365 Days» meeldis mulle liialt palju, et pakkumisele eitavalt vastata," on Birgit öelnud.

## [[Eurolaul 2008]]
See kirjutati võistluse "Eurolaul 2008" jaoks, kus see jõudis kolme edasipääsenu hulka. Lauluga saadi 12 990 häält ja tuldi 3. kohale.

## Lugude nimekiri
# "365 Days" – 3:02

## Esinemised
Saates "Laulud tähtedega" esitas Birgit selle laulu uusversiooni eestikeelsete sõnadega ("365 Days / Laulame veel"). Veel on ta laulu esitanud telesaate "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finaalis, rahvusvahelisel lauljate võistlusel Baltic Song Contest ja oma kontsertidel.

## Viited

## Välislingid
*Muusikavideo ETV veebilehel
1958. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

**1958. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **22.** suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 4.–9. märtsini Soomes Lahtis. Kahevõistluses ja suusahüpetes peeti võistlused 1. märtsil. Lahtis toimusid maailmameistrivõistlused kolmandat korda. Eelmised MM-id olid 1926. ja 1938. aastal. Sakslased osalesid esimest korda 1939. aasta järel Saksa LV ja Saksa DV võistkonnana.

## Tulemused

### [[Murdmaasuusatamine]] mehed

#### 15 km




**Kuupäev**: 4. märts



#### 30 km




**Kuupäev**: 2. märts



#### 50 km




**Kuupäev**: 8. märts



#### 4 x 10 km teatesõit




**Kuupäev**: 6. märts



### [[Murdmaasuusatamine]] naised

#### 10 km




**Kuupäev**: 5. märts




#### 3 x 5 km teatesõit




**Kuupäev**: 7. märts



### [[Kahevõistlus]]

#### Normaalmägi/15 km




**Kuupäev**: 2.-3. märts



### [[Suusahüpped]]

#### Normaalmägi




**Kuupäev**: 9. märts



### Medalid
Uppsala Ülikool

**Uppsala Ülikool** (*Uppsala universitet*) on riiklik ülikool Uppsalas Rootsis.

## Organisatsioon
Ülikoolis õpib umbes 39 100 üliõpilast ja 2400 doktoranti.

Uppsala Ülikoolil on 9 teaduskonda:
* teoloogia-,
* õigus-,
* ajaloo-filosoofia-,
* keele-,
* ühiskonnateaduste,
* pedagoogika-,
* meditsiini-,
* farmaatsia-,
* loodusteaduste-tehnika teaduskond.

Uppsala Ülikool kuulub Euroopa ülikoolide Coimbra gruppi.
## Ajalugu

1477. aastal asutatud Uppsala Ülikool on Skandinaavia vanim ülikool. Seoses reformatsiooniga 1520. aastatel ülikooli tegevus vaibus, kuid alates 1593. aastast õppetöö taastati. Ülikooli kiire areng algas 1620. aastatel, kui kuningas Gustav II Adolfi rahaeraldused tagasid sellele suhteliselt suure majandusliku iseseisvuse. Üliõpilaste arv kasvas järgneva 10 aasta jooksul ligi tuhandeni. Ülikooli esimene kantsler oli 1622–1645 Johan Skytte. Ülikooli rektorina on tegutsenud: Olaus Rudbeck, Olof Rudbeck noorem, Johannes Rudbeckius jt.

Uppsala Ülikooli professoriteks on omal ajal olnud paljud kuulsad teadlased, nende hulgas Olof Rudbeck, Anders Celsius, Carl von Linné ja Anders Ångström.

Uppsala Ülikoolis on õppinud või õpetanud ka järgmised Nobeli auhinna laureaadid:
* Hannes Alfvén
* Svante Arrhenius
* Robert Bárány
* Hjalmar Branting
* Allvar Gullstrand
* Dag Hammarskjöld
* Erik Axel Karlfeldt
* Pär Lagerkvist
* Alva Myrdal
* Kai Siegbahn
* Manne Siegbahn
* Theodor Svedberg
* Nathan Söderblom
* Arne Tiselius
* Hugo Theorell
## Vaata ka
* Uppsala ülikooli Gotlandi ülikoolilinnak (varem Gotlandi ülikool)
* Uppsala Ülikooli Liivimaa natsioon

## Välislingid

## Kirjandus
*E. Modin och E. N. Söderberg, Matrikel öfver i Upsala studerande norrlänningar 1595-1889
Chalmersi Tehnikaülikool

**Chalmersi Tehnikaülikool** (*Chalmers tekniska högskola*) on eraülikool Göteborgis Rootsis. 

Ülikool asutati 1829. aastal rahaga, mille pärandas William Chalmers vaestele lastele kooli loomiseks. 1937. aastal muudeti ülikool riiklikuks, kuid 1994. aastast on see taas erakool ning kuulub sihtasutusele. 

Ülikoolis õpib umbes 10 300 üliõpilast ja 1100 doktoranti. 

Ülikool keskendub loodusteaduste, tehnoloogia ja arhitektuuri õpetamisele.

## Välislingid
*Chalmersi Tehnikaülikooli koduleht
William Thomson

**William Thomson, esimene parun Kelvin** (Largsi parun Kelvin), tuntud kui **[[lord]] Kelvin**, (26. juuni 1824 Belfast – 17. detsember 1907 Largs) oli iiri-šoti füüsik, matemaatik ja insener.

Teda tuntakse eelkõige tema termodünaamika-, elektri- ja matemaatikaalaste tööde järgi. Thomson võttis kasutusele absoluutse temperatuuri mõiste ja koostas temperatuuriskaala, mille kraad võrdub Celsiuse skaala kraadiga, kuid alguspunkt märgib absoluutset nulltemperatuuri (–273,15&nbsp;°C).

Thomson sõnastas ümber termodünaamika teise seaduse ning avastas termoelektrilise nähtuse – Thomsoni efekti.

## Tunnustus
*1892 Helmholtzi medal
*1902 Tartu Ülikooli auliige

Tema järgi on nimetuse saanud temperatuuri mõõtühik kelvin.

## Välislingid

*Vapp
Euroopa Majanduspiirkond

**Euroopa Majanduspiirkond** (EMP) on 1994. aastal Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga loodud ühine majanduspiirkond, mis hõlmab Euroopa Liidu liikmesriike ja kolme Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riiki (Norra, Island ja Liechtenstein).   

EMP eesmärk on kaupade, teenuste, kapitali ja isikute vaba liikumine (nn neli vabadust) ühisel turul. Sisuliselt võimaldab EMP EFTA riikidel osaleda Euroopa Liidu siseturul ilma ELi liikmeks astumata. Nad on kohustatud vastu võtma peaaegu kõik ELi ühtset turgu käsitlevad õigusaktid, välja arvatud põllumajanduse ja kalanduse valdkonnas, mida lepinguga ei reguleerita. EFTA riikidel on aga ametliku otsustusprotsessi kaudu võimalus varakult suunata ja mõjutada EMPga seotud poliitika kujundamist ja uute õigusaktide vastuvõtmist.  

## Vaata ka
* Mercosur
* EMP ja Norra toetused

## Viited
Türisalu pank

**Türisalu pank** (harvemini *Türisalu paekallas*) on pank Harku vallas Türisalus.

Panga kõrgus läänes on 29–31 meetrit, idapoolne ots on 4–6 meetrit madalam. Tegemist on Pakri tüüpi astanguga, mille jalamiks on Kambriumi liivakivid. Panga läänepoolses otsas langeb klindiastangult Türisalu joastik.

Türisalu pank on olnud populaarne koht enesetapjate jaoks. 2008. aasta suvel paigaldati kogu Türisalu pankranniku pikkuses piire, mis ei lase autoga sõita panga äärele – sellega üritatakse ära hoida tulevasi enesetappe ja õnnetusjuhtumeid.

Aastal 1963 ehitati pangale filmi "Hamlet" tarbeks Kronborgi lossi koopia, misjärel kohalik rahvas panka ka **Hamletimäeks** kutsuma hakkas.

Türisalu panga järgi on nime saanud Türisalu kihistu, ühtlasi on pank ka selle stratotüübiks. 

Ülemised 3,8 meetrit moodustab Väo kihistu lubjakivi ja dolomiit, selle all on 20 cm ooididega lubjakivi. Allpool on 1,2 meetrit Pakri kihistu liivarikast lubjakivi, seejärel 2,3 meetrit Toila kihistu lubjakivi. Türisalu kihistu savikilt paljandub 5,1 meetri ulatuses ja sisaldab liivakiviläätsesid. Allpool on 4,8 meetrit Kallavere kihistu liivakivi, mis sisaldab savikilda vahekihte. Paljandi alumise otsa moodustab Tiskre kihistu savi vahekihtidega liivakivi.

Panga koordinaadid on: .


Pilt:Türisalu panga idaserv Vääna-Jõesuu lähistel, 24. juuni 2010.jpg|Türisalu panga idaserv Vääna-Jõesuu lähistel, suvi 2010
Pilt:Türisalu pank, 24. juuni 2010.jpg|Türisalu pank, suvi 2010
Türisalu pank aerofoto.jpg|Aerofoto Türisalu pangast
Türisalu Cliff.jpg|Pangapealne 2020. aasta septembris


## Vaata ka
*Eesti pankade loend

## Viited
Tuhala nõiakaev

**Tuhala nõiakaev** on ajutine tõusuallikas Tuhala maastikukaitsealal Tuhala karstiala läbival maa-alusel jõel.

Kui Nabala karstialal plaaniti lubjakivi kaevandamist, siis tõusis nõiakaev karstialal kaevandamise vastaste kampaanias kesksele kohale ja selle kaitseks koguti 65 000 allkirja. Nõuti Nabala maastikukaitseala moodustamist.

2012. aastal läbi viidud Eesti ime valimisel võitis hääletuse Tuhala nõiakaev.

## Kirjeldus
Kaev hakkab suurvee ajal vett üle ääre ajama kui vee vooluhulk Tuhala jões on vähemalt 5000 liitrit sekundis ja Eesti pikima, Virulase karstikoopa kohal on veetase 2,35 m kõrgemal kui Nõiakaevu pealne plate. Tuhala nõiakaev "keeb" välja kuni 100 liitrit vett sekundis. On unikaalne karstiallikas, kuna veesurve tekib Tuhala maa-aluses jões ja tegemist ei ole arteesia kaevuga.

Kaevurakked ehitati tõenäoliselt samal ajal, kui asutati Tuhala kool. 1958. aastal tõsteti rakete kõrgust 1 meetri võrra.

Kaevus on huumushapetest veidi pruunikas, puhas rabavesi.


Tuhala nõiakaev.JPG|2009
Tuhala nõiakaev 3.jpg|2010
Tuhala-witches-well.png|2010
Tuhala Nõiakaev öös. 2011.jpg|2011
Tuhala Witches Well2 21-03-2013.jpg|2013


## Pärimuslugu
Rahvapärimuse järgi hakkab Nõiakaev keema, kui Tuhala nõiad kaevus vihtlevad.

Tuhala valla rahvalik nimetus oli Nõiavald.

## Viited

## Kirjandus
* Loodusmälestised 22. Harjumaa-Raplamaa, Kohila karstivaldkond. Kose, Kohila. Koostanud Hella Kink. Toimetanud Anto Raukas. Teaduste Akadeemia Kirjastus. Tallinn 2011.
* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 190–193.
* Ants Talioja. Tuhala radadel. Kirjastus OÜ Kadmirell. Tallinn 2012.
* Gustav Vilbaste. Loodusvaatleja nr 4/5 september 1936. Kose erinumber.

## Välislingid

* "Palju õnne, Eesti ime 2012 – Tuhala nõiakaev!" Eesti Päevaleht, 27. juuni 2012
* "Nõiakaevu lähedale pressiv kaevandaja seljatas valla" Eesti Päevaleht, 5. detsember 2008
* Tuhala nõiakaevu loitsu laulu saab kuulata ja videot vaadata siit
* Tuhala nõiakaevu loitsu sõnad leiab siit
Rudolf Pangsepp

**Rudolf Pangsepp** (18. september 1921 Tartu – 18. oktoober 2008) oli eesti kunstnik ja raamatukujundaja. 

Alghariduse omandas ta Tartu linna 16. algkoolis. Edasi õppis Tartu Pedagoogilises Progümnaasiumis, kuid majanduslikel kaalutlustel asus õppima Tartu Tehnikumi, mille lõpetas 1941. aastal. Kuna isa oli 1934. aastal surnud, teenis poeg suviti lisa Ratniku põllutöömasinate tehase õpipoisina ning Tartu Telefonivõrgus, kuhu ta suunati tööle ka pärast tehnikumi lõpetamist. Veel enne tööle asumist mobiliseeriti Punaarmeesse. Armees oli ta Eesti Laskurkorpuse 27. laskurpolgu raskekuulipilduja jaokomandör.   

Aastatel 1945–1951 õppis Pangsepp Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas Ado Vabbe õpilasena graafika erialal. Suunati tööle Eesti Riiklikku Kirjastusse kunstiliseks toimetajaks. Aastatel 1953–1967 töötas ta samas toimetuse juhatajana ning 1967–1986 kirjastuses Eesti Raamat direktori asetäitjana. Kuulus Eesti NSV Vabariikliku Tööstuskunsti nõukokku ja Eesti NSV Kergetööstuse ministeeriumi kunstinõukokku.  

Ta kujundas mitmeid raamatunäitusi välismaal: Soomes 1957, Saksa DV-s 1969 ja mitmel pool Nõukogude Liidus.  

Rudolf Pangsepa kujundatud on raamatusarjad "Eesti romaanivara", "Eesti novellivara", "Nobeli laureaat", "Klassikalised lood" ja "Mirabilia". 

Tema kujundatud on teosed "Välispanoraam" (1970.–1980. aastad), "Alma mater Tartuensis 1632–1982" (1982), Eduard Vilde "Kolmkümmend aastat armastust" (1983; 1984. aastal sai ta selle eest J. Jenseni nimelise preemia), "Rudolf Hurt 1839–1907" (1989; trükigraafikapreemia 1990. aastal) ja Ivar Leimuse "Eesti Vabariigi rahad 1918–1992" (1993). 

## Tunnustus
* 1975 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1984 – Jaan Jenseni raamatugraafika aastapreemia (raamatukujunduse ja arhitektoonika preemia – sarjas "Eesti novellivara" ilmunud E. Vilde "Kolmkümmend aastat armastust")

## Viited
Tuhala maastikukaitseala

**Tuhala maastikukaitseala** oli maastikukaitseala Harjumaal Kose vallas. See hõlmas paikkonda, mille asustuse vanus on ligi 3000 aastat. Kaitseala läheduses oli muu hulgas 11 muistset asulakohta, 30 väikselohulist kultusekivi, 3 kivikalmet ja 4 hiiekohta. 

Tuhala kiriku ja mõisapargi vahele jäävas Heinasoos asub Eesti vanim, 3.–4. sajandist pärinev palktee. Eesti suurimal karstialal võib näha kõiki tüüpilisi karstivorme. Karstiväljal voolab Mahtra soostikust Tamsi allikatest alguse saav Pirita vasakpoolne lisajõgi Tuhala jõgi, mille pikkus on 26 km ja millest 1,5 km voolab maa all. Karstimaastikku läbiva matkaraja pikkus on 2,5 km.

Kaitseala kaotati 2014. aastal seoses Nabala-Tuhala looduskaitseala moodustamisega.

## Vaata ka
*Tuhala karstiala
*Tuhala nõiakaev

## Välislingid
*Tuhala Looduskeskus
*Tuhala maastikukaitseala ja Alema looduskaitseala kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine
Konguta looduskaitseala

**Konguta looduskaitseala** asub Elva vallas Konguta külas. Selle suurus on 32,76 hektarit.

Kaitsealal kaitstakse Eestis II kategooria looduskaitsealust liiki – kaunist kuldkinga (*Cypripedium calceolus*) –, samuti sealset haruldast taimestikku.

Kaitseala käsitletakse ühe piiranguvööndina.

## Välislingid
*Konguta looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri
*
Alatskivi maastikukaitseala

**Alatskivi maastikukaitseala** asub Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Maastikukaitseala suurus on 378 hektarit.

Kaitsealal kaitstakse järvi, nende ümbrust ja seal väljakujunenud pärandmaastikku. Eriti esinduslik on sealne Kuningvere järv. Samuti kuuluvad seal kaitse alla loomastik ja taimestik.

Kaitse alla võeti piirkonda 1964. aastal ja see hõlmas Alatskivi maastikuala ja Kuningvere järve paremat kallast. Aastal 2000 kaitseala laiendati ning nimetati ümber maastikukaitsealaks.

## Välislingid
*Alatskivi maastikukaitseala kaitse-eeskiri
Waw (süüria täht)

ܘ
**Waw** (ܘ) on süüria tähestiku kuues täht.


Syriac Estrangela waw.svg|Estrangelo, klassikaline variant
Syriac Eastern waw.svg|Idasüüria variant
WAW

**WAW** või **waw** võib tähendada järgmist:
***[[Waw (foiniikia täht)|Waw]]**, foiniikia täht
***[[Waw (süüria täht)|Waw]]**, süüria täht
*...

## Vaata ka
*Wāw
*VAV
*WAV
ZLO

**ZLO** on Eesti punkrock-ansambel, mis asutati ja tegi oma esimese proovi 7. aprillil 2001. Esimesed salvestised valmisid sama aasta sügisel. 2002. aastal ilmus ZLO CD-album "Machopask", 2014. aastal üllitati EP "Kõik on OK!". 2026. aasta jaanuaris taasavaldati "Machopask" kassetina.

ZLO mängib tigedat, 
kuid meloodilist sotsiaalse sõnumiga punkrocki.

ZLO õige nimehääldus on: zett-ell-oo.  

## Koosseis
;2001-2008
:**Müül** - Laul
:**Zeibel** - Kitarr
:**Moris** - Basskitarr
:**Liba** - Trummid

;2008-2014
:**Müül** - Laul
:**Oss** - Kitarr
:**Zeibel** - Basskitarr
:**Liba** - Trummid
**2025 -** 

: **Müül** - Laul
: **Zeibel** - Kitarr
: **Moris** - Basskitarr
: **Liba** - Trummid

## Välislingid
* Bänd Facebookis
* Arvustus: ZLO on kuri nõmedike peale
* Kõik on OK! - ZLO avaldas uue CD
Välgi looduskaitseala

**Välgi looduskaitseala** asub Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Kaitseala suurus on 758 hektarit. 

Looduskaitseala staatus kinnitati Vabariigi Valitsuse poolt 2006. aastal.

Kaitsealal on eristatud kolm sihtkaitsevööndit:
* Välgi sihtkaitsevöönd
* Mustametsa sihtkaitsevöönd
* Alajõe sihtkaitsevöönd

Kaitsealal kaitstakse vanu loodusmetsi, siirdesoo- ja rabametsi jmt. Samuti on tähelepanu all kaitsealused linnuliigid (näiteks must-toonekurg).

Kaitseala geograafilised koordinaadid on . 

## Välislingid
*Välgi looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri
Järvselja looduskaitseala

**Järvselja looduskaitseala** asub Tartu maakonnas Kastre vallas (Agali, Ahunapalu ja Järvselja külas) ja Põlva maakonnas Räpina vallas Haavametsa külas. Kaitseala suurus on 184 hektarit. 1924. aastal loodud *Järvselja reservaat* on Eesti vanim metsakaitseala.

## Ajalugu
Järvselja metsad võeti kaitse alla juba 1924. aastal Andres Mathieseni eestvõttel. Tollane pindala oli 12,8 hektarit. Hiljem loodi suurema pindalaga Võnnu vallas asuv *Järvselja looduskaitsekvartal* (19 hektarit). Looduskaitsealaks organiseeriti see 2006. aastal.

Looduskaitsealal kaitstakse põlismetsakooslusi: vanad lodumetsad, soolehtmetsad, siirdesoo- ja rabametsad jmt.

Seal on  kaks sihtkaitsevööndit:
* Ürgmetsa sihtkaitsevöönd;
* Järvselja sihtkaitsevöönd.

Esimeses on inimesel lubatud kõndida ainult mööda laudradasid, Järvselja sihtkaitsevööndis võib viibida aga vabalt, rikkumata looduskaitsealal sätestatud norme.

## Välislingid
*Järvselja looduskaitseala kaitse-eeskiri
Lundi Ülikool

**Lundi Ülikool** (rootsi keeles *Lunds universitet*) on ülikool Lundis Rootsis. See on Rootsi praegusel territooriumil vanuselt teine ülikool (asutatud 1666) ning see on korduvalt valitud maailma saja tippülikooli hulka. (Rootsi vanuselt teiseks ülikooliks sai oma asutamise ajal 1632 Tartu Ülikool.)

Ülikoolil on seitse teaduskonda, kus kokku õpib üle 40 000 üliõpilase. Ülikoolil on osakonnad Malmös ja Helsingborgis ning kohalikud õppekeskused veel seitsmes linnas, lisaks laialdane internetipõhine kaugõpe.

Ülikoolis õpetatakse tehnika-, loodus- ja ühiskonnateadusi, õigusteadust, meditsiini, majandusteadust, kunsti ja lennundust.

Lundi Ülikool kuulub ülemaailmsesse võrgustikku Universitas 21.

## Viited


## Välislingid
* Lundi Ülikooli koduleht
Kallukse maastikukaitseala

**Kallukse maastikukaitseala** asub Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

Kaitseala on rajatud Loobu jõe ürgorus asunud aluspõhjalisele saarkõrgendikule settinud servamoodustiste kaitseks. Pinnakattematerjaliks on kruus ja moreen. Kõrgeim absoluutne kõrgus on 113 m. Küngaste laed ja järsemad nõlvad on kaetud metsaga, mis kaitseala kogu-pindalast moodustavad umbes 20%. Domineerivad sürjakuusikud, kuuse-lepametsad, ohtralt leidub pihlakavõsa. Kõrgendiku metsadevahelisel niidul kasvab kahelehist käokeelt ning harilikku käoraamatut. 

Kallukse kaitseala eesmärk on huvitava geomorfoloogilise objekti kaitse. Keelatud on risustada maastikku sobimatute ehitiste ja kommunikatsioonidega. Maastiku üldilme säilitamiseks on ainsa raieliigina keelatud lageraie. 

Kallukse lõunapoolses osas paikneb suur rändrahn – Lodikivi ehk Linda-Neitsi kivi. Muistendi järgi toonud "Kalevi naene" kivi põlles kaasa, tulles lõuna poolt, põllepaelad aga katkenud enne mäge ja kivi kukkunud maha.

Kallukse maastikukaitseala naabruses kasvab ka Kallukse mänd.

## Vaata ka
*Kallukse küla

## Välislingid
* Tihu, Vaivara ja Kallukse maastikukaitsealade kaitse-eeskirjade ja välispiiride kirjelduste kinnitamine 
*
Kimmie Meissner

**Kimberly Claire "Kimmie" Meissner** (sündinud 4. oktoobril 1989) on Ameerika Ühendriikide iluuisutaja. 

2006. aasta maailmameister.
Nardid

**Nardid** on Põhja-Osseedi rahva eepos, mis jutustab iidsete osseetide ja nende eelkäijate kangelastest. Osseetide lood on raamatuks kokku pandud 20. sajandi keskel, ilmus trükis algkeelsena 1946. aastal. Eepost «Nardid» tuleb hinnata kui osseetide kõlbeliste reeglite omapärast kogumit ja kui entsüklopeediat nende ettekujutusest ümbritseva maailma, looduse ja ühiskonna kohta. 

Osseetidelt on säilinud kaks mõneti erinevat nardieepost: põhjaosseetide proosavormis eepos ja lõunaosseetide luulevormis eepos. 

Ehituselt on «Nardid» peaaegu klassikaline. Algus juhatab lugeja nardi kangelaste esivanemate juurde ja mainib ära põhilised taevaolendid. Edasi tuleb juttu tähtsamatest tegelastest: Urõzmag, Hamõts, Sõrdon, Soslan, Batradz ja müütiline emand šataana. Eepose lõpetab lugu "Nartide hukk".

## Vaata ka
* Nardieepos

## Kirjandus
* "Nardid". Tõlk. Elbert Tuganov. Varrak, 2005

## Välislingid
* Jaak Rand. "Eepos, mis pandi kirja 20. sajandi keskel" Postimees, 30. juuli 2005
Ülo Valk

**Ülo Valk** (sündinud 25. augustil 1962) on eesti filoloog ja rahvaluuleteadlane.

Valk lõpetas 1986. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogina, 1994. aastal valmis tal doktoritöö kuradi kujutamisest eesti rahvaluules. Alates 1995. aastast on ta olnud Tartu Ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule õppetooli juhataja, esialgu erakorraline, alates 1998. aastast korraline professor. Aastatel 2000–2001 oli ta külalisõppejõuks California ülikoolis.

Valgu peamisteks huvialadeks on erinevate rahvaste usundid ning folkloor.

## Avaldatud teoseid
**Allilma isand: kuradi ilmumiskujud eesti rahvausus*. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 1998.
**The black gentleman: manifestations of the devil in Estonian folk religion*. Tõlkinud Ülle Männart. Helsingi: Suomalainen tiedeakatemia, 2001.
**Eesti rahvausu kuradi-kujutelm kristliku demonoloogia ja rahvusvahelise folkloori kontekstis: ilmumiskujud (doktoritöö)*. Tartu, 1994.
**Kurat Euroopa usundiloos: sissejuhatus demonoloogiasse*. Tallinn: Vikerkaar, 1994. 

## Tunnustus
* 1996 Euroopa Akadeemia noore teadlase preemia
* 1999 Gustav Adolfi Rootsi Rahvakultuuri Kuningliku Akadeemia liige
* 2000 Folkloristika külalisprofessor California Ülikoolis Berkleys
* 2002 Kieli Ülikooli külalisprofessor (Prof. Dr. Werner Petersen-Gastprofessur)
* 2003 Parim lõppenud ETF grandiprojekt humanitaarteaduste alal ("Muistend folkloorižanrina")
* 2003 Fulbright stipendiaat Pennsylvania Ülikoolis
* 2006 Keele ja Kirjanduse aastapreemia folkloristika
* 2006 Eesti Teaduse Populariseerimise auhind. II preemia.
* 2012 Tartu Ülikooli aumärk
* 2015 Beijing Normal University folkloristika külalisprofessor
* 2017 Kalevalaseura teaduspreemia
* 2019 Ameerika Folkloori Seltsi auliige
* 2019 Eesti folkloristika aastapreemia
* 2022 Tartu Ülikooli medal

## Vaata ka
*Kultuuriteooria tippkeskus

## Isiklikku
Ülo Valgu isa oli metsateadlane Uno Valk, tema vend on arheoloog Heiki Valk.

## Viited


## Välislingid
*
Manas

**"Manas"** on kirgiiside eepos, millest tuntakse vähemalt 18 versiooni. Varaseim neist pandi paberile 1856. aastal. Kõige täielikumas versioonis on umbes 250 000 värssi. 

Eepos jutustab võitmatu sangari Manasi tegudest. Kangelasel ei ole ajaloolist vastet, kuid eepose ajalooliseks põhjaks on kirgiiside ja kalmõkkide vaen 15.–18. sajandil. 

Eepost on nimetatud kirgiiside entsüklopeediaks. See sisaldab muinasjutte, mütoloogiat, olustikukirjeldusi ja naabrussuhete ajalugu. 

Eepost esitavad manasćid ehk Manasi-lauljad. 

Eesti keeles on ilmunud eepose rohkete illustratsioonidega ümberjutustus ja runod (autor Peeter Ilus, kirjastus Penikoorem 2012).
Parzival

**"Parzival"** on Wolfram von Eschenbachi kirjutatud eepos, mille aluspõhjaks on keldi kultuuri põhi, keltide vaimne pärand. 

"Parzival" seob paljusid müüte, näiteks kuningas Arthur oma laudringkonnaga. Eschenbach viitab ka teistele tuntud eepostele, näiteks "Nibelungide laulule".

Eschenbach kirjutas "Parzivalile" eelloo, mis on tuntud kui "Titurel", ja mida arendas hiljem edasi Albrecht von Scharfenberg.

"Parzival" on eesti keeles ilmunud 1989. aastal Rein Sepa tõlkes.
Ripsmed (organellid)

**Ripsmed** ehk **tsiilid** (*cilia*) on eukarüootsete rakkude 5–10 µm pikkused ja 250 nm paksused tsütoplasma väljasopistised. Ripsmed on enamasti liikuvad ning võivad olla epiteelrakkude pinnal asetsevad diferentseerunud väljasopistised (elundid). Ripsmed täidavad enamasti liikumis- või toitumisülesannet.

Ripsmeid esineb kõikidel loomadel. Ripsloomad ehk tsiliaadid on nimetuse saanud raku pinnal olevate liikuvate ripsmete järgi. Seevastu ümarloomade ehk nematoodide ripsmed on liikumatud.

Ripsmed sarnanevad ehituselt viburiga, nad koosnevad protoplasmast. Viburiga võrreldes on ripsmed suhteliselt lühemad (5–10, harva kuni 20 mikromeetrit) ja erinev liikumisviis: kui viburid liiguvad kruvitaoliselt, siis ripsmed löövad ühes suunas. Mõnikord on ripsmed liitunud ja moodustavad väädikuid.

## Vaata ka
*Karv
*Vibur
Popol Vuh

**"Popol Vuh"** ehk "Nõupidamiste raamat" on ilmselt mitme vana teksti ja suuliste pärimuste põhjal 16. sajandi keskpaiku kirja pandud teos ning räägib loo kitšee ühiskonna kujunemisest selle hävinemise ja kokkuvarisemiseni 16. sajandi Hispaania vallutussõdade tagajärjel. Sellel ajajärgul hävitati peaaegu täiesti kogu maia hieroglüüf- või piltkirjas voldikraamatutesse talletatud kirjavara. Hävis ka hieroglüüfide lugemise ja kasutamise oskus. 

## Sisu:
**I osa** – maailma loomine. Inimese loomise katsed. Jumalike kaksikute Hunahpu ja Xbalanqué võitlused kolme kõrgiga.

*Maa loomine
*Lindude ja loomade loomine, neile hääle andmine. Linnud ja loomad ei ülista oma loojaid.
*Saviinimeste loomine
*Puuinimeste loomine ja hävitamine
*Vucub-Caquix'i hävitamine
*Zipacna hävitamine
*Cabracan'i hävitamine

**II osa** – Hunahpu ja Xbalangué päritolu, nende isa ja onu lugu. Võitlused Xibalba isandatega.

*Hun-Hunahpu, tema pojad Hunbatz ja Hunchouén ning vend Vucub-Hunhapu
*Hun-Hunahpu ja Vucub-Hunhapu minek Xibalba'sse
*Imepärane puu
*Neitsi eostamine. Ohverdamiskatse
*Xquic'i jõudmine oma ämma, Hunbatz'i ja Hunchouén'i juurde. Ülesanne
*Hunahpu ja Xbalaqué sünd. Kättemaks vendadele
*Pallimänguvarustuse leidmine. Minek Xibalba'sse
*Võit ja minek taevasse

**III osa** – inimese loomine. Suguharude tekkimine, jagunemine ja rännakud.

*Neli esiisa: Balam-Quitzé, Balam-Acab, Mahucutah ja Iqui-Balam
*Kogunemine Tulani. Jumalate saamine
*Erinevad keeled. Tuli
*Elukoha otsimine. Suguharude nimed
*Valgus

**IV osa** – mäss jumalate vastu. Kitšeede ajalugu.

*Inimeste ohverdamine
*Mäss jumalate vastu, kavaluse kasutamine
*Rünnak ja lüüasaamine
*Balam-Quitzé, Balam-Acab, Mahucutah ja Oqui-Balam lähevad taevasse
*Uued valitsejad ja edasine ajalugu

"Popol Vuhi" ainestiku autentsust on muu hulgas kinnitanud võrdlused juba osaliselt dešifreeritud maia raidkirjadega ja arheoloogilised leiud.

## Kirjandus
*"Popol Vuh". Tõlk. Ruth Lias. Ilmamaa, 1999
*"Meis on rohkem sarnast kui erinevat" Sirp, 26. august 1999 (arvustus Ilmamaa väljaandele)
The Cat Concerto

**"The Cat Concerto"** oli 1947. aasta Tomi ja Jerry sarja multifilm, mis võitis 1946. aasta parima multifilmi Oscari.

## Sisu
Selles osas on Tom pianist. Ta siseneb kontserdisaali ja mängib klaveril Ferenc Liszti "Teist Ungari rapsoodiat". Kuid Jerry magab klaveri sees ja Tomi mäng äratab ta. Jerry püüab algul kassi "aidata" takti lüües, kuid Tom lükkab ta klaverikaanelt maha. Seejärel püüab Jerry ise mängida ühte osa sellest palast, kuid Tom lööb teda klaveri häälestamise riistaga. Jerry maksab kätte, lüües klaverikaane Tomile vastu kätt, aga Tom jätkab mängimist. Siis plaanib Jerry Tomil kääridega sõrme otsast lõigata, kuid see ebaõnnestub. Jerry võtab ära kaks klaveriklahvi ja paneb asemele hiirelõksu. 

Kui Tom hiljem mängib klaverit, siis Jerry tantsib klaveri sees, muutes niimoodi heliteose meloodiat. Pärast paneb Tom Jerry endale tooli sisse kinni, kuid Jerry keerab tooli üles välja ja saadab siis tooli suure kolksuga alla tagasi. Tom paneb Jerry uuesti klaveri sisse ja mängib, kuni Jerry pääseb ja mängib oma lugu klaverikeeltel järjest kiiremini ja kiiremini, nii et Tom ei suuda sammu pidada. Lõpuks on Tom väga väsinud ning kogu aplausi ja tunnustuse saab hoopis Jerry.