open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emmanuel Kirss

**Emmanuel Kirss** (kodanikunimega **Eduard Kirss**; 21. juuli 1923 Kanissaare küla Tornimäe lähistel, Uuemõisa vald – 20. märts 2017 Tallinn) oli eesti õigeusu vaimulik ja ülempreester Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikus.

## Teenistuskäik
*4. detsember 1948 pühitseti piiskop Issidori poolt diakoniks Pühtitsa/Kuremäe nunnakloostri Tallinna abikloostri kirikus
*5. detsember 1948 pühitseti piiskop Issidori poolt preestriks Tallinna Püha Neeva-Aleksandri katedraalis
*1948–1957 preester Mustjala Prohvet Eeliase koguduses
*1948–1957 preester Piila Peaingel Miikaeli koguduses
*1949–1950 preester Mõnnuste Jumala ilmumise koguduses
*1957–1991 preester/ülempreester Uduvere Apostel Jakobuse koguduses
*1957–1986 preester/ülempreester Velise Ristija Johannese koguduses
*1958–1986 preester/ülempreester Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida koguduses
*1963–1970 preester/ülempreester Märjamaa Jumalaema kaitsmise koguduses
*alates 1964 ülempreester 
*1975–1991 ülempreester Haapsalu Maria-Magdaleena koguduses
*1983–2008 ülempreester Tallinna Issandamuutmise koguduses
*1984–1995 ülempreester Emmaste Jumalaema sündimise koguduses
*1991 Pärnumaa praost
*1991–1993 Eesti piiskopkonna valitsuse liige 
*1993–1995 ülempreester Lelle Püha Kolmainu koguduses

Ülempreester Emmanuel Kirss taotles 1993. aastal EAÕKi pagulaskiriku volitusel EAÕKi viimist Konstantinoopoli patriarhi õigusalluvusse. Tallinna piiskop Kornelius pani ta 1993 kirikukeelu alla, kuna just tema registreeris 11. augustil 1993 EAÕKi Eesti Vabariigi Siseministeeriumi Usuasjade Talituses.

## Tunnustus
*suuroikonomose tiitel patriarh Bartholomeos I poolt (1999)
*Püha Piiskop Platoni ordeni III järk (2003) 
*Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk (2005)
*Halinga valla aukodanik (2006)

## Teosed
*Emmanuel Kirss. *Kaugused kaovad*. Keila: Jarvi, 1995 (luuletused)

## Välislingid
* http://emmanuelkirss.ee Emmanuel Kirsi pärandile pühendatud lehekülg helis, kirjas ja pildis
* Emmanuel Kirss Eesti õigeusu vaimulike andmebaasis
*ERR, 14. juuli 2002
*Haud Uduvere kalmistul
Merimeri Penfold

**Merimeri Penfold** (sünninimi **Merimeri Roberts**; 26. mai 1920 Te Hapua lähedal – 1. aprill 2014 Kaitaia) oli maoori kultuuritegelane, maoori keele õppejõud ja tõlkija.

Penfold õpetas üle 30 aasta Aucklandi Ülikoolis maoori keelt. Ta tõlkis William Shakespeare'i sonette maoori keelde ja oli maoori keele sõnaraamatu "Williams Dictionary of the Māori Language" kaastoimetaja. 

Ta oli viie lapse ema. Ta suri vähki.

## Tunnustus
*2000 Aucklandi Ülikooli audoktor kirjanduse alal 
*2001 New Zealand Order Of Merit, komtuur (*Companion*) 
*2008 Te Tohu Aroha mō Ngoi Kumeroa Pewhairangi
Heki tee

**Heki tee** on tänav mitmes asulas:
***[[Heki tee (Eametsa)|Heki tee]]** Eametsas
***[[Heki tee (Haabneeme)|Heki tee]]** Haabneemes
***[[Heki tee (Haaslava)|Heki tee]]** Haaslaval
***[[Heki tee (Peetri)|Heki tee]]** Peetris
***[[Heki tee (Roobuka)|Heki tee]]** Roobukas
***[[Heki tee (Tallinn)|Heki tee]]** Tallinnas
***[[Heki tee (Valingu)|Heki tee]]** Valingul

## Vaata ka
*Heki tänav
Te Hapua

**Te Hapua** (maoori keeles **Te Hāpua**) on väike maooride asula Uus-Meremaa Põhjasaarel Northlandi piirkonnas Kaug-Põhjaringkonnas Ngāti Kuris Parengerenga Harbouri sopi Snipe Bay suudmest põhjas. Geograafilised koordinaadid on 34°31′ S, 172°55′ E.

Nimes on *Te* artikkel, *Hāpua* tähendab 'nõgus'. 

Lähim asula on Paua Snipe Bayst  lõunas.  Lähem suurem asula on Te Kao umbes 30 km lõuna pool. Lähim linn on Kaitaia.

Te Hapuasse pääseb 7 km edelasse jäävalt maanteelt State Highway 1 Waitiki Landingi juurest.

Asulas on 8-klassiline Te Hapua kool, Te Hapua Ratana kirik, marae ja Kohanga Reo.

Te Hapuas on sündinud poliitik Matiu Rata, selle lähedal maoori keele kaitsja  Merimeri Penfold.

Maoori maamarss algas 14. septembril 1975 Te Hapuast.

## Kirjandus
* *New Zealand Travel Atlas*, Wise Maps Auckland. ISBN 0-908794-47-9

## Välislingid
*Sissekanne saidil eske-style.co.nz
**Fotod: vaated Parengarenga Harbourile: http://www.eske-style.co.nz/bimage.asp?i=170, http://www.eske-style.co.nz/bimage.asp?i=199, http://www.eske-style.co.nz/bimage.asp?i=198
*Kooli koduleht
Baikiaea

***Baikiaea*** on liblikõieliste sugukonda kuuluv puude perekond.

*Baikiaea* perekonda kuuluvad liigid on esindatud Aafrika lõunaosas, peamiselt Botswanas, Namiibias, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Zimbabwes, Tansaanias, Sambias, Angolas ja Ugandas.

Perekond on saanud nime šoti maadeuurija William Balfour Baikie järgi.

## Liigid
* *[[Baikiaea anomala]]*
* *[[Baikiaea eminii]]*
* *[[Baikiaea fragrantissima]]*
* *[[Baikiaea ghesquiereana]]*
* *[[Baikiaea insignis]]*
* *[[Baikiaea lescrawaetii]]*
* *[[Baikiaea minor]]*
* *[[Baikiaea plurijuga]]*
* *[[Baikiaea robynsii]]*
* *[[Baikiaea suzannae]]*
* *[[Baikiaea zenkeri]]*
Baikiaea plurijuga

***Baikiaea plurijuga*** on liblikõieliste sugukonda *[[Baikiaea]]* perekonda kuuluv puuliik.

Puu kasvab Angolas, Namiibias, Botswanas, Zimbabwes ja Sambias.

*Baikiaea plurijuga* tihe puit on väärtuslik materjal, mis peab hästi vastu termiitidele.

Viimase 50 aasta jooksul aset leidnud üleraie tagajärjel on *Baikiaea plurijuga* arvukus ja kasvavate puude kvaliteet oluliselt vähenenud.

## Välislingid
* Baikiaea plurijuga, International Union for Conservation of Nature and Natural Resources
Mustpõsk-lembelind

**Mustpõsk-lembelind** ehk **mustpõsk-lembepapagoi** (*Agapornis nigrigenis*) on papagoilaste sugukonda lembelinnu perekonda kuuluv linnuliik.

Mõnikord peetakse mustpõsk-lembelindu mopaani-lembelinnu rassiks.

Mustpõsk-lembelind on endeemne väikesel alal Sambia edelaosas Kafue ja Zambezi jõe vahelisel alal. Tema levila ulatub Namiibia ja Botswana piirile. Lind elab heitlehistes metsades veekogude läheduses. Kuival perioodil võivad linnud koguneda kuni 800-liikmelistesse parvedesse.

Lind on kirgasroheline, pealagi on punakaspruun, põsed ja kurgualune mustjaspruunid, puguala oranžikas. Tal on punane nokk, valged silmarõngad ja hallid jalad. Tema üldpikkus on umbes 14 cm. Linnu häälitsused on valjud läbilõikavad kriisked.

Mustpõsk-lembelind sööb peamiselt maapinnal ja toitub rohttaimede seemnetest, kuid sööb ka taimede haljaid osi, putukate vastseid, maisi, sorgot ja hirssi.

Linnu populatsiooni ohustab elupaikade hävimine, eelkõige veekogude kuivamine. Varem püüti mustpõsk-lembelinde selleks, et neid lemmikloomadeks müüa.

## Viited

## Välislingid
* Agapornis nigrigenis, International Union for Conservation of Nature and Natural Resources
Paua

**Paua** on väike asula Uus-Meremaa Põhjasaarel Northlandi piirkonnas Kaug-Põhjaringkonnas Ngāti Kuris Parengarenga Harbouri kahe sopi Snipe Bay (põhjas) ja Ngutukorari Bay (lõunas) vahelisel maakeelel. Geograafilised koordinaadid on 34°32′ S, 172°55′ E.

Lähim asula on Te Hapua põhja pool Snipe Bayd. Lähim suurem asula on Te Kao umbes 25 km lõunas, lähim linn on Kaitaia.

Pauasse pääseb umbes 5 km edelasse jäävalt State Highway 1-lt.
Waitiki Landing

**Waitiki Landing** on väike asula Uus-Meremaa Põhjasaarel Northlandi piirkonnas Kaug-Põhjaringkonnas Ngāti Kuris Parengarenga Harbouri sopi Snipe Bay ühest harust lõunas väikese jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 34°31′ S, 172°50′ E.

Waitiki Landingis on Uus-Meremaa kõige põhjapoolsem tankla. See hävis tules 8. oktoobril 2011, kuid taasavati 22. detsembril 2011.

Lähim suurem asula on Te Kao umbes 20 km lõunas, lähim linn on Kaitaia.

Waitiki Landing on  State Highway 1 ääres. Põhja pool on järgmine teeäärne asula Te Paki, lõuna pool Karatia. Kõrvaltee viib Kapowairuasse ja Te Hapuasse.
Kapowairua

**Kapowairua** on asula Uus-Meremaa Põhjasaarel Northlandi piirkonnas Kaug-Põhjaringkonnas Ngāti Kurīs Spirits Bay idaotsas, Põhjasaare põhjapoolseim asula. Geograafilised koordinaadid on 34°26′ S, 172°48′ E.

Nimi tähendab maoori keeles 'püüa hinge'.

Lähim suurem asula on Te Kao umbes 35 km lõunas, lähim linn on Kaitaia.

Kapowairuasse pääseb State Highway 1-lt  Waitiki Landingi kaudu.
Spirits Bay

**Spirits Bay** ehk **Piwhane Bay** (ametlikult **Piwhane/Spirits Bay**) on  12 km pikkune laht Uus-Meremaa Põhjasaare põhjaotsas Aupouri poolsaare põhjaotsa ääres.

Lahe ääres on 8,5 km pikkune jalutustee. 

Lahe lääneotsas on Reinga neem, millelt maooride legendi järgi surnute vaimud alustavad tagasiteed Hawaikisse. Vaimud kogunevad lahe ääres kasvava kõrge raudmürdi alla.  Maoori keeles on lahe teine nimi Kapowairua, mis tähendab 'püüa hinge'.  

Laht moodustab koos Tom Bowling Bay  suure osa Põhjasaare põhjarannikust. Lahe idaotsas on Põhjasaare põhjapoolseim asula Kapowairua,  mis on ainuke koht, kus saab laheni sõita. Idas sulevad lahe Hoopers Point (Ngataea) ja väike  Pananehe saar. Lahte suubub väike Waitahora Stream.

Spirits Bay juures lõpeb Tasmani meri ja algab Vaikse ookeani põhiosa.
Vabariiklik õigekeelsuskomisjon

**Vabariiklik õigekeelsuskomisjon** (lühend: **VÕK**; kasutatud ka nimekuju: **õigekeelsuskomisjon**) oli 1960. aastal loodud õigekeelsusküsimusi arutav komisjon. VÕKi asutas 1960. aastal Eesti NSV Ministrite Nõukogu. 1993. aastal võttis komisjoni kohustused üle Emakeele Seltsi keeletoimkond, kes tegutseb tänini.

Õigekeelsuskomisjoni tegevuses võib eristada kolme perioodi.

### I periood (1960–1965)
See oli keelelise tõusu aeg ühiskonnas, sest 1960. aastal ilmus „Õigekeelsuse sõnaraamat“, mis vallandas ägeda mõttevahetuse.

Komisjoni kuulus 25 liiget, esimees oli Arnold Humal ja teadussekretär Erich Raiet.

VÕKi tegevus otsustati pärast 1965. aastat lõpetada, sest õigekeelsusküsimuste lahendamisel jõuti harva üksmeelele ning saadi aru, et komisjon oli selleks liiga suur.

### II periood (1972–1978)
Õigekeelsuskomisjon tuli uuesti kokku 1970. aastate alguses seoses uue ÕS-i koostamisega (1976 ilmus „Õigekeelsussõnaraamat“). Komisjon hakkas 1972. aastal tööle Teaduste Akadeemia juures. Vahepealsel ajal, kui VÕK ei toiminud, tegutses Emakeele Seltsi keeletoimkond (1969–1972).

Õigekeelsuskomisjoni uus koosseis muudeti väiksemaks. Sinna kuulus nüüd 13 liiget, uueks esimeheks sai Arnold Kask ja teadussekretäriks Tiiu Erelt.

VÕKi teine periood kujunes esimesest palju sisukamaks.

### III periood (1979–1993)
Seda perioodi on Tiiu Erelt pidanud kõige tulemuslikumaks.

Komisjoni esimees oli endiselt (kuid ainult formaalselt) Arnold Kask ning esimene abiesimees (st tegelik esimees) Huno Rätsep. Abiesimehed olid veel Rein Kull ja Henn Saari. Sekretäri kohuseid täitsid Irja Rohila ja Krista Kerge, lõpus ka Peeter Päll. Uues koosseisus oli kokku 17 liiget.

VÕKi kolmas aktiivne tegutsemisaeg sai küll põhimõtteliselt otsa juba 1983. aastal, kuid komisjon oli endiselt olemas ja vajadusel tegutsemisvalmis. 1993. aastal hakkas VÕKi asemel tegutsema taasloodud Emakeele Seltsi keeletoimkond ning ametlikult lõpetas VÕK tegutsemise 1997. aastal.

## Vaata ka
*Emakeele Seltsi keeletoimkond

## Viited
Verekivi

**"Verekivi"** on 1972. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

## Süžee
Filmi tegevus toimub 1535. aastal. Randröövlid parun Johann von Üxkülli eestvedamisel on meelitanud valemärgutuledega järjekordse laeva karidele. Üxküll käsib kõik laevamehed tappa, et ei oleks tunnistajaid. Ent madrus Andreasel õnnestub põgeneda. Talutüdruk Jaana ja tema noorem vend peidavad Andrease ära ja mõne aasta eest linna põgenenud Matise abiga toimetatakse ta Tallinna. Üxkülli mehed lähevad linna kadunud meremeest otsima, kuid viivad eksikombel kaasa hoopis Matise. Vihahoos tapab Üxküll oma endise talupoja Matise. Sellega paneb ta aga toime ränga Tallinna seaduste rikkumise, sest Matis on elanud linnas rohkem kui ühe aasta ja ühe päeva ning temast on saanud linnakodanik. Tallinna raad võtab Üxküllilt turbe- ja kauplemisõiguse. Raevunud Üxküll läheb Tallinna, et näidata, kelle käes on võim. Ta aga vahistatakse ning mõistetakse linnakodaniku tapmise eest surma. Kui Üxkülli hakatakse hukkamispaika viima, tulevad teised aadlikud teda vabastama ning seetõttu ei saa linnamüüridest väljapoole minna. Linna piires aga ei tohi ühtegi inimest hukata. Harju värava eel- ja peavärava vahel aga ei ole enam linna territoorium ning timukas raiub seal Üxküllil pea maha.

## Osatäitjad
*Antanas Barčas – Üxküll
*Mikk Mikiver – foogt Schröder
*Galina Fedotova – Jaana
*Andres Ild – Andreas
*Siim Rulli – Matis
*Rudolf Allabert – Kaspar
*Urmas Kull – Jaana vend
*Teo Maiste – Scharenberg
*Eduard Ralja – Maydell
*Gunnar Kilgas – Ducker
*Peeter Jakobi – Konrad
*Ago Roo – Jürgen
*Mart Pukk – Siegfried
*Tõnu Mikiver – Dietrich
*Mati Klooren – raehärra
*Tõnu Aav – raehärra
*Heino Arus – raehärra
*Arnold Sikkel – raehärra
*Ants Lont – raehärra
*Magnus-Oskar Siiak – raehärra
*Heino Kulvere – raehärra
*Bernhard Lülle – raehärra
*Andres Pärn – raehärra
*Harald Rannu – raehärra
*Eduard Lusik – raehärra
*Gottfried Falk – raehärra

## Välislingid
*"Verekivi" Eesti filmi andmebaasis
Te Paki

**Te Paki** on asula Uus-Meremaa Põhjasaarel Northlandi piirkonnas Kaug-Põhjaringkonnas Ngāti Kuris Aupouri poolsaare lähedal umbes 15 km Reinga neemest kagus. Geograafilised koordinaadid on 34°30′ S, 172°48′ E.

Lähim suurem asula on Te Kao umbes 22 km lõunas, lähim linn on Kaitaia.

Waitiki Landing on State Highway 1 ääres. Sellest põhja pool tee ääres asulaid ei ole, järgmine teeäärne asula lõuna pool on Waitiki Landing 3 km kagus.
Alfa Romeo Giulia

**Alfa Romeo Giulia** on itaalia autotootja Alfa Romeo mudel, mida esitleti 2015. aasta juunis ja mis tuli turule veebruaris 2016. 

Alfa Romeo Giulia on hea juhitavusega tagaveoline sedaan, mis on tegus alternatiiv seda autoklassi valitsevale BMW 3. seeriale.

Samanimelist autot tootis Alfa Romeo ka aastatel 1962–1978. 

## 1962–1972 toodetud Alfa Romeo Giuliad

Fail:1962-1964 Alfa Romeo Giulia Spider 1600 Veloce.jpg|1962-1964 Alfa Romeo Giulia Spider
Fail:1964 Alfa Romeo Giulia Sprint Speciale - green - fvr.jpg|1964 Alfa Romeo Giulia Sprint Speciale
Fail:1964AlfaRomeoGiuliaTZ-1.jpg|1964 AlfaRomeo Giulia TZ
Fail:1965 Alfa Romeo Giulia TZ2.jpg|1965 Alfa Romeo Giulia TZ2
Fail:1967 Alfa Romeo Giulia Super Giardinetta - red - fvr.jpg|1967 Alfa Romeo Giulia Giardinetta
Fail:1970 Alfa Romeo Giulia Super 1.6 Lusso pic2.JPG|1970 Giulia Berlina
Fail:Nationale oldtimerdag Zandvoort 2010, 1972 ALFA ROMEO GIULIA SUPER 1,3 LUSSO, AM-49-15.JPG|1972 Alfa Romeo Giulia Nuova Super


## Viited
Citroën C5

**Citroën C5** on suur Prantsusmaa autotootja Citroën poolt toodetav suur sõiduauto, mida toodeti aastatel 2001–2017 kahe põlvkonna vältel. 

2021. aastal avalikustatud kolmanda põlvkonna mudelile lisati linnamaasturlikke elemente ning auto nimeks sai **Citroën C5 X**.

## Esimene põlvkond (DC/DE; 2001)
Esimese põlvkonna C5 toodeti luukpära ja universaalina. 

Mudeliuuendus tehti 2004. aasta lõpus, mille käigus muudeti C5 esi- ja tagaosa disaini. 

Tootmine lõppes 2007. aastal.  

Fail:Citroën C5 Break Diesel registered GB November 2001 2179cc.jpg|1. põlvkond
Fail:Citroen C5.jpg|1. põlvkond mudeliuuendus


## Teine põlvkond (RD/TD; 2007)
Teise põlvkonna C5 juures kadus luukpäraga kere ja selle asendas sedaan ning alles jäeti universaalkere.

**Citroën C5 CrossTourer** on teise põlvkonna C5 maasturisarnase välimusega universaal. See konkureerib Opel Insignia Country Toureri, Volkswagen Passat Alltracki ja Škoda Octavia Scoutiga. Cross Toureril on õhkvedrustus: kuni 70 km/h kiirusel on see 1,5 cm tava-C5st kõrgem, kuni 40 km/h 4 cm ja kuni 10 km/h 6 cm kõrgem. 

Fail:Citroën C5 2.2 HDi Exclusive 2008.jpg|2. põlvkond
Fail:Citroën C5 CrossTourer HDi 200 (II, Facelift) – Frontansicht, 30. Juni 2014, Düsseldorf.jpg|Citroën C5 CrossTourer
Fail:Citroën C5 CrossTourer HDi 200 (II, Facelift) – Heckansicht, 30. Juni 2014, Düsseldorf.jpg|Citroën C5 CrossTourer


## Kolmas põlvkond (2021)
C5 nimi võeti uuesti kasutusele 2021. aastal, kui uue mudeli nimeks sai C5 X. Citroëni uusimas lipulaevas on tootja sõnul soovitud luua sümbioos sedaanist, universaalist ja linnamaasturist ning autole on lisatud linnamaasturitele omaseid kujunduselemente. 
Fail:Citroen C5X 003.jpg|Citroën C5 X
Fail:Citroen C5X 005.jpg|Citroën C5 X


## Viited
Citroën C4 Cactus

**Citroën C4 Cactus** on Citroëni kompaktne 4-ukseline esiveoline linnamaastur. Auto on ehiatud PSA PF1 platvormile, mida kasutavad ka väiksemad Citroën C3 ja DS3. Selle külgedel on iseloomulikud pehmest plastist *Airbump*-paneelid. Cactus on vaid 4,2 meetrit pikk, kuid ruumi on selles palju. Tühimass on alla tonni – 965 kg. Sellele mudelile pakutakse kahte mootorit: 1,2-liitrine R3 turbobensiinimootor (110 hj) ja 1,6-liitrine R4 diiselmootor (100 hj).

2018. aastal läbis C4 Cactus mudeliuuenduse, mille käigus muudeti auto esi- ja tagaosa disaini, lisati mitmeid juhiabisüsteeme ning auto külgedel olevad *Airbump*-paneelid muudeti väiksemaks. 
Fail:Citroën C4 Cactus en Valencia.jpg|C4 Cactus
Fail:Citroen C4 Cactus (36574512164).jpg|C4 Cactus
Fail:Citroen C4 CACTUS 001.JPG|C4 Cactus
Fail:Citroen C4 Cactus Genf 2018.jpg|C4 Cactus mudeliuuendus
Fail:Citroen C4 Cactus Back Genf 2018.jpg|C4 Cactus mudeliuuendus
Fail:2019 Citroen C4 Cactus Feel Puretech S 1.2 Rear.jpg|C4 Cactus mudeliuuendus
Fail:2019 Citroen C4 Cactus Feel Puretech S 1.2 Front.jpg|C4 Cactus mudeliuuendus
Sihtrühm

**Sihtrühmaks** nimetatakse turunduses ja reklaamis sihtturu inimeste rühma, kellele on suunatud toode või selle turundussõnum (Kotler, 2000). Näiteks kui sihtturuks on südameprobleemidega mehed, kellele ettevõte müüb dieediprogrammi, siis võib sihtrühmaks, kellele kommunikatsioon on suunatud, olla nende abikaasad, kes hoolitsevad mehe ja laste toitumisplaani eest.

Sihtrühmi võib eristada inimeste vanuse, soo, suhtestaatuse ja muude tunnuste põhjal. Erinevate näitajate kombineerimine on väga tüüpiline viis sihtrühma valida, näiteks 20–30-aastased mehed on sageli kasutatav sihtrühm. Sobiva sihtturu valimine ja sihtrühma määramine on turundusjuhtimises turundusplaani üks olulisimaid tegevusi (Niewenhuizen et al. 2000). Suurim viga sihtrühma määramisel on see, kui üritatakse oma sõnumit suunata kõigile – selle tagajärjena ei pruugi sõnum jõuda mitte kellenigi.

## Strateegiad sihtturuni jõudmiseks
Turundajad on esile tõstnud neli põhilist strateegiat sihtrühma vajaduste rahuldamiseks: eristamata turundus ehk massturundus, eristatud turundus, keskendunud turundus ning mikro- ehk nišiturundus.

Massturundus on turu hõlmamise strateegia, mille puhul ettevõte otsustab ignoreerida turusegmendi erinevusi ja kogu turgu haaratakse sama pakkumisega. Selle turundusviisi eesmärk on pakkuda toodet võimalikult suurele publikule ning viia sõnum paljude inimesteni. Traditsioonilised massturunduse vahendid on raadio, televisioon ja ajalehed, kuna need jõuavad laiale auditooriumile.

Müügimeeskondade jaoks on üks võimalus sihtrühmani jõuda otseturundus. Seda tehakse nii, et ostetakse tarbijate andmebaase, mis on soovitud näitajate järgi eristatud. Need andmebaasid sisaldavad tavaliselt tarbijate kontaktandmeid, näiteks e-posti, mobiiltelefoninumbrit, lauatelefoninumbrit. Otseturundusega tegeledes tuleb olla ettevaatlik. Kindlasti tuleks kontrollida, millised on vastava riigi otseturundust reguleerivad seadused.

Sihtrühmi võib moodustada mitmesuguste rühmade põhjal, näiteks täiskasvanud, lapsed, teismelised, eelkooliealised, mehed ja naised.

Efektiivseks turundamiseks on vaja tunda oma sihtturgu – nende harjumusi, mis neile meeldib ja mis neile ei meeldi. Sihtturud erinevad suuruse, geograafilise asukoha, kuuluvuse ja neile pakutavate kaupade poolest. Kuna turg varieerub ja kõigi eelistustega ei ole võimalik arvestada, on oluline täpselt teada, kellele on turundussõnum suunatud.

Et oma sihtturgu põhjalikumalt tundma õppida, tuleb teha turuanalüüs ehk dokumenteeritud ülevaade turust. Seda kasutatakse äritegevust puudutavate otsuste tegemisel, näiteks inventuuri planeerimisel, aastasissetuleku prognoosimisel, tööjõu suurendamisel või vähendamisel, asutuse laiendamisel, suurema varustuse ostmisel, edendustegevustel, igapäevategevuste parandamisel.

## Vaata ka

* Turusegment
Brian Mariano

**Brian Vincent Mariano** (sündinud 22. jaanuaril 1985 Willemstadis) on Hollandi Antillide sprinter, kes esindab alates 2011. aastast Hollandit.

2004. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Grossetos Itaalias jõudis Mariano 100 meetri jooksus poolfinaali. 2006. aasta Kesk-Ameerika ja Kariibi mere mängudel Cartagenas Colombias kuulus ta võidukasse Hollandi Antillide teatevõistkonda. 2010. aasta sisemaailmameistrivõistel Dohas jõudis ta 60 meetri jooksus poolfinaali. Sama aasta Kesk-Ameerika ja Kariibi mere mängudel pälvis ta 4×100 m teatejooksus Hollandi Antillide võistkonnaga pronksmedali. 

2011. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Pariisis sai ta 60 meetri jooksus kuuenda koha. 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel tuli ta Hollandi võistkonna koosseisus 4×100 m teatejooksu Euroopa meistriks uue rahvusrekordiga 38,34 sekundit. Londoni olümpiamängudel saavutas ta Hollandi meeskonnaga kuuenda koha.

2013. aasta veebruaris mõisteti Mariano pooleks aastaks vangi uimastitega seotud õigusrikkumise tõttu.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Harald Kõrvne

**Harald Kõrvne** (7. veebruar 1900 Haapsalu – 14. märts 1942 NorilLag) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).

Ta teenis 3. Suurtükiväerügemendis, 3. Diviisi Suurtükiväes, Riigivanema noorema käsundusohvitserina ja 5. Suurtükiväegrupis.

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Lee Chang-hwan

**Lee Chang-hwan** (sündinud 16. märtsil 1982) on Lõuna-Korea vibulaskja. 

Ta kuulus 2006. aastal Aasia mängud võitnud ja 2008. aastal olümpiavõitjaks tulnud Lõuna-Korea võistkonda.
Hans Tiismann

**Hans Tiismann** (15 (vkj) / 27. jaanuar 1829 Tuisu talu, Alu vald, Rapla kihelkond – 5. jaanuar 1886) oli misjonär ja koolmeister.

Ta oli Rapla kihelkonna Alu algkooli esimene õpetaja ja koolijuht.

Hans Tiismann lõpetas Baseli lähedal misjonikooli ja tegutses misjonärina Palestiinas, Ida-Aafrikas Sansibari saarel ja Keenias. Misjonitöö kõrval tundis ta elavat huvi kohalike suguharude keele, kommete, usundi ja rahvamuusika vastu. 1882. aastal välja antud raamatus „Ahvrikamaa õis ehk..." kirjeldab Hans Tiismann tollal vähe tuntud galla suguharu Keenias. Gallade kohta oli see esimene trükis Venemaal, noot selles raamatus aga gallade rahvamuusika esimene üleskirjutus üldse. 

Kui 1868. aastal loodi Alu vallakool, tuli Hans Tiismann Aafrikast sinna koolmeistriks. Kümmekonda keelt valdav, palju käinud-näinud mees oli tollaste külakoolmeistrite seas muidugi haruldus ja seetõttu väga kuulus. Kooli toodi õpilasi isegi teistest kihelkondadest. Kuid laia silmaringiga õpetaja ei meeldinud kohalikele mõisasakstele ja 1874. aastal pani ta ameti maha. Santa Cruzi õpetaja Falck kutsel siirdus  Hans Tiismann  Brasiiliasse ning oli 10 aastat kirikuõpetaja Saksa asundusess Brasiilias Rio Grande do Sul’i osariigis, kust naasis Eestisse veidi enne surma 1884. aastal. 

Hans Tiismanni reisidelt kaasa toodud eksootilisi esemeid on Eesti Ajaloomuuseumi ja Mahtra muuseumi kogus. Tema elu on huvi pakkunud paljudele uurijatele, kõige põhjalikumalt on tema eluloo kirja pannud TÜ ajalooprofessor Olaf-Mihkel Klaassen (1987, käsikirjas).

## Mälestuse jäädvustamine
Hans Tiismanni sünnikohta on paigaldatud mälestustahvel.
## Viited

## Kirjandus
*Jüri Viikberg, Hans Tiismanni eluteest. Keel ja Kirjandus, 1976, nr 7, lk 419-421
*Jüri Viikberg, MINEVIKKU UUDISTADES, Ühistöö : Rapla maakonna ajaleht, nr. 22, 22 veebruar 1979
Looduslikud värvained

**Looduslikud värvained** on elusorganismides sisalduvad looduslikud värvilised orgaanilised ühendid, mida kasutatakse tekstiilile, nahale, puidule, paberile vm materjalile värvuse andmiseks. Erinevalt pigmendist imbuvad värvained (inglise keeles *dye*) värvimisel pinna sisse, jättes tekstuuri katmata, ja värvuse omandavad rakkude seinad, näiteks puidu- või tekstiilikiud.

Loodusest on leitud eri toonivarjundiga kollast, pruuni, musta ja lillat ainet. Looduslikud värvained on näiteks karotinoidid ja heterotsüklilised hapnikuühendid.

## Jaotus
Looduslikud värvained, mida saab kasutada tekstiili jm kiudude värvimiseks, võib jaotada
* taimedest saadavad värvained (näiteks safloor, annaato, indigo jt)
* seentest saadavad värvained
* loomadest saadavad värvained (näiteks košenill, purpur, seepia jt)

## Kasutamine
Kuni 19. sajandi II pooleni kasutati tekstiili, naha ja muude materjalide värvimisel ainult looduslikke värvaineid.

Looduslike värvainetega on võimalik värvust anda ka pigmentidele, näiteks karmiin, maiade sinine jm.

## Näiteid

Pilt:Weltliche Schatzkammer Wienc.jpg|Sitsiilia Roger II 12. sajandist pärit kroonimisrüü kangas on värvitud kermespunasega. Schatzkammer Wien
Pilt:Raccolte Extraeuropee - PAM00154 - Perù - Cultura Inca.jpg|Inkade tekstiil 14.-16. sajandist, kootud looduslikult värvitud lõngadest
Pilt:Upper MO quillwork pre1804 UPenn.jpg|Ülem-Missouri tasandikuindiaanlaste okasseaokkatikand (*quillwork*) ainult looduslike värvainetega värvitud materjalist. Enne 1804. aastat, Pennsylvania Ülikooli muuseum
Pilt:Lao textile, silk threads with natural dyes, East-West Center.JPG|Lao tikitud tekstiil, kõik lõngad värvitud looduslike värvainetega
Pilt:Natural dye.jpg|Värvalitöökoda värvitaimedega, värvimisnõudega ja lõngavihtidega, 2005
Pilt:Wool skein coloured with natural dyes indigo, lac, madder and tesu by Himalayan Weavers in Mussoorie.jpg|Indigo, lakipuu, punavärviku ja buuteaga värvitud lõngad. Mussoorie, Himaalaja, 2009
Pilt:Naturally dyed skeins.jpg|Punavärvikuga värvitud villased lõngad, Colonial Williamsburg, Ameerika Ühendriigid, 2012
Pilt:Pomegranate as a natural dye.jpg|Granaatõunakoortega värvitud *tasar*-siidlõngad, India, 2017


## Vaata ka
* Värvitaimede loend
* Värvainete loend
* Värvainete indeks

## Viited

## Välislingid
* Veebinäitus "The Geography of Colorants". – University of Michigan Library
Lioheterophis

***Lioheterophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Lioheterophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Lioheterophis iheringi]]* Amaral, 1935. 

## Levila

Need maod elavad Brasiilias Paraíba osariigis.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lioheterophis iheringi]] seisuga 04.05.2014.*
Veebruar 1990

**Sündmused veebruaris [[1990]]**

*7. veebruar – Nõukogude Liidu kokkuvarisemine: NLKP Keskkomitee nõustus loobuma NLKP võimumonopolist. 
*11. veebruar – Aafrika Rahvuskongressi juht Nelson Mandela vabanes Victor Versteri vanglast Kaplinna lähedal.
*11. veebruar – James Douglas võitis nokaudiga Mike Tysonit ja sai profipoksi raskekaalu maailmameistriks.
*13. veebruar – lepiti kokku Saksamaa taasühendamise kaheosalises plaanis.
* 17. veebruar – Järvakandis taasasutati Kaitseliit.
* 24. veebruar – Eesti kodanike komiteede koostatud valijate nimekirjade alusel toimusid Eesti Kongressi valimised.
Märts 1990

'''Sündmused märtsis 1990

* 9. märts – kaks Saksamaad alustasid sissejuhatavaid taasühinemiskõnelusi.
* 11.–12. märts – Tallinnas Estonia kontserdisaalis toimus Eesti Kongressi esimene istung.
* 18. märts – toimusid Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseisu valimised, 105 saadikukohast said iseseisvuse pooldajad 73 ja vastased 27 kohta.
*19. märts – Nõukogude juhtkond hoiatas Leedut piiripostide ülesseadmise eest.
*22. märts – Václav Havel teatas, et Tšehhoslovakkia müüs endistel aegadel Liibüale tuhandeid tonne lõhkeainet Semtex.
*23. märts – Nõukogude valitsus käskis Lääne diplomaatidel Leedust lahkuda.
Aprill 1990

'''Sündmused aprillis 1990
*7. aprill – asutati Eesti Maa-Keskerakond.
*19. aprill – Arnold Rüütel, Edgar Savisaar ja Endel Lippmaa kohtusid Moskvas Mihhail Gorbatšoviga, kes endiselt pakkus Eestile eristaatust konföderatsiooni alusel.
Mai 1990

'''Sündmused mais 1990
## [[8. mai]]
*Eesti NSV Ülemnõukogu nimetas Eesti NSV ümber Eesti Vabariigiks ning võttis kasutusele Eesti Vabariigi muudetud vapi ja lipu.

## [[15. mai]]
*Tallinnas Lossi platsil toimus Interrinde pooldajate meeleavaldus. Edgar Savisaar kutsus raadio teel rahvast Toompea lossi kaitsma.
Imantodes

***Imantodes*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Imantodes* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Imantodes cenchoa]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Imantodes chocoensis]]* Torres-Carvajal, Yánez-Muñoz, Quirola, Smith & Almendáriz, 2012
* *[[Imantodes gemmistratus]]* (Cope, 1861)
* *[[Imantodes inornatus]]* (Boulenger, 1896)
* *[[Imantodes lentiferus]]* (Cope, 1894)
* *[[Imantodes phantasma]]* Myers, 1982
* *[[Imantodes tenuissimus]]* (Cope, 1867). 

## Levila

Need maod elavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne uBio-s
*Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Imantodes]] seisuga 04.05.2014.*
Juuni 1990

'''Sündmused juunis 1990

## [[4. juuni]]
*Esimese tiiburlaevana alustas Helsingi ja Tallinna vahel liiniliiklust Sinilind, ühe otsa piletihinnaga  52 rubla või 200 Soome marka, edasi-tagasi 300 marka.

## [[7. juuni]]
*Moskva ja kogu Venemaa  patriarhiks valiti Leningradi ja Tallinna metropoliit Aleksius (Aleksei Ridiger).

## [[8. juuni]]
*Kahe vastaskandidaadiga konkureerinud Eesti päritolu õigeusu vaimulikust, Tallinna ja kogu Eesti metropoliidist sai Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II.

## [[9. juuni]]
*Tuhanded ameeriklased alustasid Filipiinidel Clarki lennuväebaasi evakueerimist, kui Pinatubo vulkaan andis esimest korda pärast sajandeid endast märku.

## [[18. juuni]]
*Pärast 50-aastast vaheaega alustas Stockholmi ja Tallinna vahel liiniliiklust ühisettevõtte Estline parvlaev Nord Estonia.

## [[20. juuni]]
*Ida-Saksamaal hakkas kehtima Saksa mark.

## [[21. juuni]]
* Iraani põhjaosas aset leidnud maavärinas hukkus 100 000 inimest.

## [[23. juuni]]
*Taasavati Lohusuu lahingu mälestussammas.
*Tõrvas taasavati Vabadussõja mälestussammas.
Lygophis

***Lygophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Lygophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Lygophis anomalus]]* (Günther, 1858)
* *[[Lygophis dilepis]]* Cope, 1862
* *[[Lygophis elegantissimus]]* (Koslowsky, 1896)
* *[[Lygophis flavifrenatus]]* Cope, 1862
* *[[Lygophis lineatus]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Lygophis meridionalis]]* (Schenkel, 1902)
* *[[Lygophis paucidens]]* Hoge, 1953
* *[[Lygophis vanzolinii]]* (Dixon, 1985). 

## Levila

Need maod elavad Panamas ja Lõuna-Ameerika mandril. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Lygophis]] seisuga 04.05.2014.*
Vähiregister

**Eesti Vähiregister** on riigi infosüsteemi kuuluv andmekogu, mille pidamise eesmärk on vähijuhtude andmete töötlemine vähi esinemise ja vähihaigete elumuse analüüsiks, tervishoiuteenuse korraldamiseks, vähitõrjemeetmete kavandamiseks ja nende tõhususe hindamiseks, samuti haigestumuse statistika korraldamiseks ning epidemioloogiliseks uurimistööks. Registri peamine ülesanne on arvepidamine Eesti rahvastikus diagnoositud pahaloomuliste kasvajate kohta, et statistiliste näitajate abil iseloomustada võimalikult täpselt vähi esinemist rahvastikus.

Registri andmetel põhineb Eesti vähiseire – vähihaigestumuse ja teiste vähi esinemise indikaatorite pidev hindamine ning ajatrendide analüüs. Lisaks statistilisele ülevaatele on võimalik vähiregistri andmete baasil teha analüüse ravikvaliteedi osas. Vähiregistri andmetega tehtavate uuringute alusel on võimalik välja töötada uusi ravimeetodeid vähiraviks.

Vähiregister võeti kasutusele 16. jaanuaril 1978, kuid registris on andmed kõigi alates 1968. aastast Eestis diagnoositud vähijuhtude kohta. Alates 1994. aastast registreeritakse vähiregistris ka in situ kasvajad ja 1998. aastast peaaju ja kesknärvisüsteemi ning peaaju piirkonnas paiknevate sisesekretsiooninäärmete healoomulised ja ebaselge või teadmata loomusega kasvajad.

Registri vastutav töötleja on Sotsiaalministeerium ja volitatud töötleja Tervise Arengu Instituut.

1989. aastast kuulub Vähiregister Rahvusvahelisse Vähiregistrite Assotsiatsiooni (IACR) ning Euroopa Vähiregistrite Võrgustikku (ENCR).

## Viited

## Välislingid
*Vähiregister Tervise Arengu Instituudi kodulehel
*Vähiregistri metaandmed riigi infosüsteemi haldussüsteemis
Artur Rubinstein

**Artur Rubinstein** (28. jaanuar 1887 Łódź – 20. detsember 1982 Genf) oli Poolas sündinud juudi päritolu ameerika pianist. Ta on tuntud peamiselt Chopini teoste esitajana.

Ajaleht The New York Times on nimetanud teda üheks 20. sajandi suurimaks pianistiks.

1971. aastal pälvis ta Léonie Sonningi muusikaauhinna.

## Viited
Võrdlev kirjandusteadus

**Võrdlev kirjandusteadus** ehk **komparativistika** on kirjandusteaduse haru, mis uurib rahvuskirjanduste vahelisi suhteid. See tekkis 19. sajandi alguses.

## Võrdlev kirjandusteadus Eestis
Eestis tegeleb võrdleva kirjandusteadusega näiteks Tartu Ülikooli juures olev Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsioon. 

Eestis on võrdleva kirjandusteadusega tegelnud näiteks Jüri Talvet ja Valmar Adams.

## Viited
Igor Abakoumov

**Igor Abakoumov** (ukraina *Ігор Абакумов*; sündinud 30. mail 1981 Berdjanskis) on Ukraina päritolu Belgia jalgrattur.

Ta sai naturalisatsiooni korras Belgia kodanikuks 15. septembril 2001.

Ta alustas karjääri 2004. aastal Chocolade Jacques-Wincor Nixdorf meeskonnas. 2007. aastast sõitis ta ISD Danieli meeskonnas. 2010. aastal lõpetas profikarjääri.

## Viited

## Välislingid
*
Vojevood

**Vojevood** oli 14.–18. sajandil slaavlaste riikides vojevoodkonna valitseja ja väejuht. 

Vojevoodid olid Vene vürsti družiina või maakaitseväe ülemad alates 10. sajandist ja 16. sajandist 1775. aastani Moskva tsaaririigis ja Venemaa keisririigis linna ja selle piirkonna halduse juht.

Vojevoodi amet on säilinud ka tänapäeva Poola vabariigis (vt Poola haldusjaotus).

Vojevoode oli ka Eesti alal:
*16. sajandil Vene-Liivi sõja järel Moskva tsaaririigi kontrolli all olnud Eestis: Tartus, Narvas, Paides, Laiusel, Koluveres ja Vasknarvas. 

Aastail 1558–1560 loodi Vene-Liivi sõjas vallutatud alal neli maakonda: Tartu, Narva, Viljandi ja Rakvere. Neid juhtivad vojevoodid allusid Tartus paiknevale tsaari Liivimaa asevalitsejale ja vojevoodile (Andrei Kurbski jt). Tavaliselt nimetati ühe- või kaheaastaseks perioodiks ametisse kaks vojevoodi. Näiteks kuna Rakvere oli maakonnakeskus, täitsid sealsed linnuse vojevoodid sõjaliste ülesannete kõrval ka halduslikke ja diplomaatilisi funktsioone. Sõjaliste juhtidena korraldasid nad linnuse ja maakonna kaitset ning osalesid vajadusel oma väega sõjakäikudel. Korraldasid maakonna teenismõisnike väeteenistust ning maksid linnuse garnisoni sõjameestele palka. Andsid tsaarile teada oma piirkonnas toimunust ja tsaari asehaldurina tegelesid vojevoodid ka maksukogumise, maa omandi- ja kasutamisküsimuste lahendamise, maa-arvestusraamatute ehk nn üleskirjutamisraamatute pidamise, kohtumõistmise korraldamise jms. 

*17. sajandil kui osa Eestist kuulus Poola kuningale ja moodustati Liivimaa hertsogkonna vojevoodkonnad. Näiteks Pärnu ja Tartu vojevoodkond, mida valitses vojevood.

## Vaata ka
*Asehaldur

## Viited
Virumaa Fond

**Virumaa Fond** on 1988. aastal loodud organisatsioon. See loodi eesmärgiga edendada Virumaa arengut. 2002. aasta seisuga oli organisatsiooni tegevus peatatud.

Aastatel 1988–1992 andis organisatsioon välja ajalehte Virumaa Teataja.

## Viited

## Välislingid
*Virumaa Fondist Virumaa e-entsüklopeedias
Nissan C-hatch

**Nissan C-hatch** on Nissani uus väikeauto. See on 7 aastat tagasi Nissani mudelivalikust kadunud Nissan Almera järglane.

Mootorid on samad, mis  Nissan Qashqail. Arvatavasti valmistatakse C-hatchist ka Nismo-nimeline 200 hj kuumpära (tavalisest võimsama mootoriga luukpära).

Autot seni veel esitletud pole, küll aga on sellest tehtud spioonifotosid.
Ford Mondeo

**Ford Mondeo** on Fordi mudel, mida toodetakse 1993. aastast ning mida müüakse sedaan-, universaal- ja luukpärakerega. Mondeo loomise eesmärgiks oli valmistada üle maailma müümiseks sobiv automudel, mis Euroopas oli mõeldud asendama Ford Sierrat, Aasias ja Austraalias müüdavat Ford Telstari ning Põhja-Ameerika turul müüdavat **Ford Tempot** ja **Mercury Topazi**. 

Põhja-Ameerika turule saabus esimese põlvkonna Mondeo müügile nimede **Ford Contour** ja **Mercury Mystique** all. 

Esimese põlvkonna Mondeo pärjati 1994. aastal ka Euroopa aasta auto tiitliga.


1995 Ford Mondeo 1.6 LX Hatchback.jpg|1. põlvkond (Mk1)
1995-Ford-Contour.jpg|Ford Contour 1995
2000 Ford Mondeo (HE) Ghia hatchback 01.jpg|1. põlvkond (Mk2. mudeliuuendus)
2005 Ford Mondeo Silver 1.8 Front.jpg|2. põlvkond (Mk 3)
2011 Ford Mondeo (MC) LX hatchback (2015-07-14) 01.jpg|3. põlvkond (Mk 4)


## Neljas põlvkond
Ford Mondeo Mk V tutvustati 2012. aasta Detroiti autonäitusel ning Põhja-Ameerika turul kandis see sarnaselt oma eelkäijatele nime Fusion. Euroopa turule pidi uus Mondeo jõudma 2013. aasta suvel, aga tegelikult jõudis uus mudel müügile alles 2014. aasta sügisel.  

Infolustisüsteemide (autos olev puutetundlik ekraan) valdkonnas on saadaval internetiga Ford Sync. Mootorivalikus on põhimootoriteks 1-liitrine bensiini- ja 1,5-liitrine diiselmootor. Ghia-nimeline varustustase on vahetatud välja tippvarustustasemega Vignale.

2021. aasta märtsis teatas Ford, et lõpetab 2022. aasta algusest Fordi müügi Euroopas ning keskendub rohkem elektriautodele ja linnamaasturitele. 

Ford Mondeo Mk V (estate) in Saarland (cropped).jpg|4. põlvkond (Mk 5) Wagon


## Viited
Vinnutamine

**Vinnutamine** on värskete ja nõrgalt soolatud karplaste, lõhelaste või tuurlaste, samuti sea- või loomaliha aeglaselt välisõhus või kuivatis (temperatuuril 15–40 °C) kuivatamine. Vinnutamine võib kesta kuni 6 nädalat.
Nende kalasugukondade isendite kuivatamine on eriline seetõttu, et kuivatamisel toimub neis valkude osaline autolüüs, mille tõttu sellisel kalal on hiljem eriline maitse.

## Pilte

Fail:Iwami squid drying DSC01868.jpg|Kalmaaride kuivatamine
Fail:Raw jerky in dehydrator.jpg|Liha vinnutamine dehüdraatori abil
Fail:Hjell-oversikt.arj.jpeg|Kala kuivatamine raamidel


## Vaata ka
* balõkk
*jukola

## Viited
Kirjad India ookeanilt

**"Kirjad India ookeanilt"** on Georg Kirsbergi 2013. aasta novembris ilmunud tõsieluromaan, mis räägib laevakaitsjate igapäevaelust.

Autor on endine mereväeohvitser, kes läbis ohvitseride kursuse Saksamaa mereväes ning töötas kahes välismaises (GoAGT ja AdvanFort) turvafirmas, mis India ookeanil laevu piraatide eest kaitsevad. Raamat annab hea ülevaate laevakaitsjate argipäevast. Raamatu esitlus toimus 2013. aasta 14. detsembril Solarise Apollo raamatupoes.

## Välislingid
* 2013. aasta oktoobris andis Georg Kirsberg saatele "Pealtnägija" intervjuu.
* http://uudised.err.ee/v/eesti/4ed9bd40-64e8-49bf-9314-25a537e64d06
* https://ekspress.delfi.ee/artikkel/67368058
* https://ekspress.delfi.ee/artikkel/67753223
* http://www.apollo.ee/kirjad-india-ookeanilt.html
Viru Rand

**OÜ Viru Rand** on kala, vähilaadsete ja limuste töötlemise, säilitamise ja müügiga tegelev ettevõte, mis asutati 1998. aastal. Ettevõtte varasemad nimed olid **Sesklo Kaubandus OÜ** ja **Viru Kalatööstuse OÜ**. 

2012. aastal vahetus ettevõtte omanik.

Ettevõte müüb toodangut kaubamärgi **Viru Rand** all. Tootmises järgitakse läbiproovitud tehnoloogiaid, toodang on kõrge kvaliteediga ning valmistatud toiduhügieeni reeglite kohaselt.

Ettevõtte peakontor ja tootmistsehhid asuvad Ida-Virumaal Toilas, kus kalatooteid on valmistatud üle 60 aasta.

2021. aasta seisuga töötas ettevõttes 60 inimest ja ettevõtte käive oli 0,54 miljonit eurot.

Nõukogude ajal tegutses Toilas aastatel 1949–1976 kalurikolhoos Virulane ja hiljem kalurikolhoos Oktoober.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*Partnerid
Villimine

**Villimine** on suurtes hulkades teatud mahutite (nt pudelite, purkide) vedelikuga täitmine. **Laiemas mõttes** hõlmab villimine kõiki mahutite täitmisega seotud tööprotsesse (mahutite pesemine, täitmine, sulgemine jne).

## Viited
Valeri Kalabugin

**Valeri Kalabugin** (10. november 1947 – 30. aprill 2014) oli Eesti ajakirjanik, tõlkija ja poliitik, üks Eesti Kongressi 43 sõnaõiguslikust delegaadist ja Eesti Komitee pressisekretär.

## Elukäik
Keskhariduse sai Kalabugin vene õppekeelega Tallinna 6. Keskkoolist (praegune Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium), hiljem õppis ta Tallinna Polütehnikumis, ehkki kõrgem haridus jäi omandamata. Edasi omandas Kalabugin teadmisi iseõppijana, olles Teaduste Akadeemia Raamatukogus lugeja.

Kalabugin oli aastal 1989 loodud ühenduse Res Publica asutajaliige, siis Isamaaliidu, hiljem Isamaa ja Res Publica Liidu kauaaegne liige (Ühendus Res Publica ei ole juriidiliselt erakond Res Publica eelkäija).

1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses tegi ta raadiojaamale Vaba Euroopa nii venekeelseid kui ka eestikeelseid saateid.

2004. aastal oli ta Soome-ugri rahvaste IV maailmakongressi pressisekretär.

Aastatel 2005–2006 kuulus Kalabugin töögruppi, kes koostas Eesti Inimõiguste Instituudi publikatsiooni "Ülevaade inimõiguste olukorrast Eestis 2005. aastal", ning mis avaldati 2006. aastal. See oli teine selline Eesti Inimõiguste Instituudi avaldatud ülevaade.

Vallates hästi nii vene kui ka eesti keelt, tõlkis ta eeskätt tarbetekste nii riigiasutustele kui ka tõlkebüroodele.

## Tunnustus
* 2006 Riigivapi V klassi teenetemärk (Eesti Vabariigi taastamise ja edendamise eest)
* 2009 Poola taassünni orden

## Viited


## Välislingid
* Kalabugin: Rahvarinde juhtkond reetis koostöö. Postimees.ee
* Pärnaste: ülemnõukogu idee järgi oleks loodud uus vabariik. Postimees.ee
* Финно-угорские народы и Россия., JTI, 1994, 180-leheküljelises kogumikus on kahe soome-ugri rahvaste konverentsi materjalid ja ettekanded.
* Luup nr. 18 (23); 2. september 1996, Valeri Kalabugin, Heitlus Vene bojaaridega Budapestis, Soome-ugri rahvaste II maailmakongress
* Eesti Kongressi peale ei tasu solvuda, Eesti Päevaleht, 17. märts 2000
* Tallinnas toimub soome-ugri rahvaste maailmakongress, 12. august 2004
* Eesti riigi taastaja Valeri Kalabugin: Jutt eestlaste vaenulikkusest on jama, Maaleht, 25. veebruar 2010
* Kalabugin: Savisaare rahaskandaal peidab endas Trooja hobust, Eesti Päevaleht, 3. jaanuar 2011
* Eesti riigi taastaja Valeri Kalabugin on lahkunud, postimees.ee, 4. mai 2014
* Eesti Kongressi saadik Valeri Kalabugin Eesti Kongressi I istungjärgul 11.03.1990 Estonia kontserdisaalis. EWR Online, 03 May 2014
Brutopalk

**Brutopalk** on töölepingus või õigusaktis kindlaks määratud töötasu, sealhulgas majandustulemustelt ja tehingutelt makstav tasu, mille hulka on arvutatud seaduse järgi kinnipidamisele kuuluvad maksud ja maksed.

## Brutopalk Eestis
Brutopalk Eestis on arvestuslik töötasu, millelt tööandja peab kinni tulumaksu (22%), töötuskindlustusmakse (1,6%) ja kohustusliku kogumispensioni makse (2%). Kogumispensioni makset ei peeta kinni isikutelt, kes ei ole liitunud  kohustusliku pensionikindlustuse süsteemi ehk II sambaga. Tööandja ja töövõtja vahelisse lepingusse pannakse kirja põhipalga määrana brutopalk, seega tuleb teha vahet terminitel "brutopalk" ja "netopalk". Netopalk on summa, mis kantakse töötaja pangakontole pärast maksude tasumist.

1. jaanuarist 2018 on Eestis brutotunnitasu alammäär 2,97 eurot ja brutokuutasu alammäär täistööajaga töötamise korral 500 eurot.

### Keskmine brutopalk Eestis
Tabelist on näha, et viimase 12 aastaga on keskmine brutopalk Eestis kasvanud 794 eurot.

### Brutopalk ja maksuvaba tulu
1. jaanuarist 2018 on Eestis kehtestatud üldine  maksuvaba tulumäär 6000 eurot aastas ehk kuni 500 eurot kuus tingimusel, et töötaja aastatulu on kuni 14 400 eurot. Kui töötaja brutotulu ületab kuus 1200 eurot, siis maksuvaba tulu väheneb vastavalt valemile 6000 – 6000 ÷ 10 800 × (tulu summa – 14 400). Kui töötaja brutosissetulekud ületavad 2100 euro  piiri kuus või 25 200 eurot aastas, siis maksuvaba tulu ei ole. Töötaja peab andma tööandjale teada sellest, kas ta kasutab maksuvaba tulu või mitte, sest tööandja ei ole kursis muude töötaja laekumistega. Maksuvaba tulu saab kasutada ühe tööandja juures.

Joonisel on kujutatud maksuvaba tulu kujunemist järgmiste brutotöötasude puhul.

## Vaata ka
*alampalk
*netopalk ehk puhaspalk
*palgafond
*elatisraha
*maksud

## Viited
Viisaastak

**Viisaastak** oli NSV Liidus aastatel 1928–1942 ja 1946–1991 rakendatud rahvamajanduse planeerimise ja arendamise süsteem, mis koosnes viieaastastest tsüklitest.

Viisaastaku tegevuskava kirjeldas viisaastakuplaan.

## NSV Liidu viisaastakud
Viisaastakuid oli NSV Liidus kokku kolmteist:
*Esimene viisaastak 1928–1932 
*Teine viisaastak 1933–1937 
*Kolmas viisaastak 1938–1942 
*Neljas viisaastak 1946–1950 
*Viies viisaastak 1951–1955 
*Kuues viisaastak 1956–1960 
*Seitsmes viisaastak 1959–1965 
*Kaheksas viisaastak, 1968–1971 
*Üheksas viisaastak 1971–1975 
*Kümnes viisaastak 1976–1981 
*Üheteistkümnes viisaastak 1981–1985 
*Kaheteistkümnes viisaastak 1986–1990 
*Kolmeteistkümnes viisaastak 1991 

## Viited
Padjaklubi

**"Padjaklubi"** on Eesti telesari. Selle esimene osa läks TV3-s eetrisse 10. märtsil 2014 ja viimane 08. märtsil 2022, kuid sari naaseb Go3 eetrisse 2026. aasta kevadel. Sarja stsenaristid on Martin Algus, Birk Rohelend, Egert Rohtla, Silvia Soro ja Susan Luitsalu, uuest hooajast ka Kertu Moppel ja Katariina Libe. Režissöörid on Ergo Kuld ja Ragne Mandri ja produtsendid Ergo Kuld ja Martin Algus. 

* "Padjaklubi" pälvis 2014. aastal ajakirja Kroonika väljaantava Eesti Meelelahutusauhinna aasta parima teleseriaali kategoorias.

## Sisukokkuvõte

* "Padjaklubi" peategelased on Eva-Lotta Maria (Maria), Kristina Keerutaja (Kristina), Laura-Pille Lind (Laura) ja Maarika Tutt (Miša), kes on neli väga erineva iseloomuga noort naist. Elu keerdkäikude tõttu peavad nad elama ühe katuse all.

## Osatäitjad

## Hooajad ja osad
### 1. hooaeg, kevad 2014

### 2. hooaeg, sügis 2014

### 3. hooaeg, kevad 2015

### 4. hooaeg, sügis 2015

### 5. hooaeg, kevad 2016

### 6. hooaeg, sügis 2016

### 7. hooaeg, kevad 2017

### 8. hooaeg, sügis 2017

### 9. hooaeg, kevad 2018

### 10. hooaeg, sügis 2018

### 11. hooaeg, kevad 2019

### 12. hooaeg, sügis 2019

### 13. hooaeg, kevad 2020

### 14. hooaeg, sügis 2020

### 15. hooaeg, kevad 2022

### 16. hooaeg, kevad 2026

## Hooaegade kokkuvõtte

## Välislingid
* "Padjaklubi" TV3 kodulehel

* "Padjaklubi" Facebookis
Kloaaginääre

**Kloaaginääre** (inglise *cloacal scent gland*, *cloacal gland*) on teatud selgroogsetel (näiteks madudel) saba piirkonnas kummalgil pool kloaaki paiknev nääre.

Kloaaginäärme areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

## Nõre

Kloaaginäärme eritise, mida mõned uurijad nimetavad muskuseks, koostist, otstarvet, biotoimet ja muid omadusi pole seni piisavalt uuritud. Teadlaste arvates toimivad lipiidide rohked eritised allomoonidena. Sellest on aga leitud ühendeid, mis peletavad sipelgaid. Nii näiteks märgistavad paaritumisvõitlustelt partneri juurde naasevad isased rästikud emase rästiku asupaiga. Selleks avab isane kloaagi juures paiknevad lõhnanäärmed ja liigub tagakeha väristades ringis, mille raadius on umbkaudu 2 m ja mille keskmes on partner. 

Teadlased oletavad ka, et harilikel rästikutel toimib kloaaginäärmete nõre liigisisese suhtlemisvahendina, mille kaudu teavitavad suguküpsed emased maod oma valmisolekust või keeldumisest partneriga kopuleeruda. 
 
Näärmete nõre on inimeste jaoks ebameeldiva lõhnaga, nii näiteks on kiirikmadude anaalnäärmete eritised küüslaugulõhnalised.

### Nõre lüpsmine

Uuringute tarvis kogutakse madudelt kloaaginäärmete nõret neid saba piirkonnast väga õrnalt pigistades. Seda tuleb teha väga ettevaatlikult, kuna ärritunud ja ennast mitte kaitsta saaval maol võivad ohtu tunnetades kogemata kollabeeruda ka kopulatsioonielundid. 

## Ajaloolist

Kloaaginääret kirjeldas teadaolevalt esimesena 1683. aastal Tyson. 

## Vaata ka
*Anaalnääre
*Lõhnanääre 

## Viited

## Välislingid
*Laurence Monroe Klauber,Rattlesnakes: Their Habits, Life Histories, and Influence on Mankind, 1. köide, 2. väljaanne, lk 473–474, 1972, University of California Press
*Carl Gans, David Crews, Hormones, Brain, and Behavior, Biology of Reptilia, 18 köide, Physiology E, lk 116–123, 1992, The University of Chicago Press
*Bruce A. Young, Carmen Marsit ja Karen Meltzer, [Comparative morphology of the cloacal scent gland in snakes (Serpentes: Reptilia)](http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/(SICI)1097-0185(19991001)256:2%3C127::AID-AR3%3E3.0.CO;2-J/full), köide 256, number 2, lk 127–138, 7 detsember 1999, Wiley-Liss, Inc., Issue The Anatomical Record, The Anatomical Record, DOI: 10.1002/(SICI)1097-0185(19991001)256:23.0.CO;2-J
*John C. Murphy, Secrets of the Snake Charmer: Snakes in the 21st Century, iUniverse, lk 216–217, 2010