open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ökosüsteemsed hüved

**Ökosüsteemsed hüved** (inglise *ecosystem goods*) on looduslike protsesside tulemusena kujunevad ressursid, mida inimesed saavad kasutada ja millel on olemas turuväärtus. Ökosüsteemsed hüved on näiteks ravimtaimed, turismiobjektid.

Ökosüsteemsed hüved erinevad ökosüsteemsetest teenustest ehk keskkonnafunktsioonidest (inglise *ecosystem services*) seeläbi, et hüvedele antakse mingi turuväärtus, ökosüsteemseid teenuseid aga väärtustatakse, kuid neid üldjuhul ei müüda (need ei oma turuväärtust).

## Vaata ka
*Ökosüsteemsed teenused

## Viited
Taivo Kastepõld

**Taivo Kastepõld** (2. septembril 1942 Tartumaal Salu külas – 19. märts 2019) oli eesti ornitoloog.

Taivo Kastepõld õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloog-zooloogi erialal. 

Ta oli Matsalu looduskaitseala direktor ja aastail 1977–1992 rõngastuskeskuse direktor.

## Tunnustus
*2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2012 Eerik Kumari looduskaitsepreemia

## Viited
Aarne Vaik

**Aarne Vaik** (sündinud 15. märtsil 1942) on eesti muinsuskaitsetegelane ja Käsmu Meremuuseumi looja.

Ta on lõpetanud 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Ülikooliajal osales ansamblis Rajacas.

## Tunnustus
*2011 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Välislingid
*Kes on Aarne Vaik Käsmu Meremuuseum
*"Ühemehe monument Käsmule" Horisont, detsember 1998
*"Aarne Vaik mängib muuseumimängu" Õpetajate Leht, 19. jaanuar 2001
*"Aarne Vaik võitleb oma muuseumi eest" Eesti Ekspress, 19. veebruar 2012
Erkki Toivanen

**Erkki Matti Toivanen** (18. mai 1938 Kuopio – 21. juuli 2011 London) oli eesti päritolu Soome ajakirjanik ja publitsist. 

Toivanen oli kauaaegne Yleisradio korrespondent Pariisis ja Londonis. Ta elas Londonis üle 40 aasta.

Toivase lapsepõlve keel oli eesti keel. Tema ema Adele, neiupõlvenimega Konga, sündis Narva-Jõesuus, kuhu ta ka maeti.

1968 sai Toivanen tele- ja raadiodiktoriks. 1968 hakkas ta Yle korrespondendiks ja saatejuhiks ning kuni 1972 töötas ta välisuudiste toimetajana. Elu jooksul kommenteeris ta nelja Eurovisiooni lauluvõistlust (1977, 1978, 1982 ja 1987) ning juhtis 8 järjestikuste suveolümpiamängude (1972–2000) kajastamist Soome televisioonis. 1987–94 töötas ta Yle TV1 uudistereporterina ja 1995–2000 erikorrespondendina.

Tema elukaaslane oli Lääne-India päritolu mänedžer Lennox Walker. Varasemast abielust sündis Toivasel tütar.

Eesti keeles on ilmunud tema teosed "Õhtusel jalutuskäigul Euroopas" (Varrak 2004) ja "Kahel pool kanalit" (Varrak 2006).

## Viited
Eero Heinäluoma

**Eero Olavi Heinäluoma** (sündinud 4. juulil 1955 Kokkolas) on Soome poliitik, 2019. aastast Euroopa Parlamendi liige.

Ta oli 23. juunist 2011 kuni 2015. aastani Eduskunna esimees.

Heinäluoma kuulub Soome Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Aastatel 2005–2008 oli ta erakonna esimees.

Eero Heinäluoma jättis gümnaasiumi pooleli ja lõpetas selle 25-aastaselt õhtuses õppes. Ta alustas politoloogiaõpinguid ülikoolis, kuid need jäid pooleli. Aastatel 1983–2002 töötas ta Soome ametiühingute keskliidus. Eelkõige ametiühingute toel valiti ta 2002 SDP peasekretäriks ja kolm aastat hiljem esimeheks.

Ta on Eduskunna liige alates 2003. aastast. 2003. aasta parlamendivalimistel sai ta 7003 häält, 2007. aastal 10 948 häält ja 2011. aastal 9501 häält. 

23. septembrist 2005 kuni 19. aprillini 2007 oli ta Matti Vanhase esimeses valitsuses rahandusminister ja peaministri asetäitja.

2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta 128 234 häälega Euroopa Parlamendi liikmeks.

## Tunnustus
* 2014 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* Tutvustus Eduskunna lehel
Ilmar Kotta

**Ilmar Kotta** (sündinud 1. novembril 1947 Tallinnas) on eesti merebioloog, zooloog.

Ta lõpetas 1966. aastal Elva Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna.

Aastatel 1971–1986 töötas ta Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadurina ning kuni 1991. aastani samas teadurina. 1991–1992 oli ta teadur Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudis ja 1992–2005 Eesti Mereinstituudis. Alates 2005. aastast on ta Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonnas ja Eesti Mereinstituudis vanemteadur.

## Tunnustus

* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

## Isiklikku
Tema pojad on helilooja ja muusikateadlane Kerri Kotta ning zooloog ja merebioloog Jonne Kotta. Tema onu oli kirjanik Felix Kotta.

## Viited


## Välislingid
*
Liigikaitseline introduktsioon

**Liigikaitseline introduktsioon** (ka **liigikaitseline sissetalumine**, **uusasustamine**) (inglise *conservation introduction*, *benign introduction*) on tehistingimustes kasvatatud või loodusest kogutud isendite asustamine neile sobivasse elupaika väljaspool nende ajaloolist levilat.

## Vaata ka
*introduktsioon
*reintroduktsioon

## Viited
Tulevikuväärtus

**Tulevikuväärtus** ehk **võimalusväärtus** (inglise keeles *option value*) on elurikkuse või mingi muu ressursi potentsiaalne kasu inimühiskonnale tulevikus, näiteks mingis taimes leiduvad biokeemilised ained, mis võivad väärtuslikuks osutuda tulevikus. 

Tulevikuväärtusega õigustatakse mõnikord ka ohustatud liikide kaitsmist, kui pole veel täpselt teada, kas ja kui suurt teaduslikku huvi (lisaks kaitse põhieesmärgile – elurikkuse säilitamisele) võivad kõnealused liigid tulevikus pakkuma hakata.

## Vaata ka
*Kasutusväärtus
*Olemasoluväärtus

## Viited
Olemasoluväärtus

**Olemasoluväärtus** ehk **olemisväärtus** ehk **eksisteerimisväärtus** (inglise keeles *existence value*) on hüve või rahulolu, mille inimesed saavad teadmisest, et mingi objekt on olemas. 

Olemasoluväärtust hinnatakse enamasti rahas, mida inimesed on nõus maksma, et nt mingi liik välja ei sureks või et ökosüsteemide terviklikkus ja ökosüsteemsed hüved ja teenused säiliksid.

## Vaata ka
*Kaudne kasutusväärtus
*Otsene kasutusväärtus
*Tulevikuväärtus

## Viited
Ninasarviklased

**Ninasarviklased** (*Rhinocerotidae*) on kabjaliste seltsi kuuluv imetajate sugukond. 

## Kirjeldus
Nägemine on ninasarvikul keskpärane, kuid haistmine ja kuulmine suurepärased. Nad on paksunahalised nagu elevandidki. Vaatamata oma kehakaalule suudavad ninasarvikud galopeerida sama kiiresti kui hobune.

## Liigid

Sugukonda kuulub viis retsentset liiki. Neist kaks liiki (valge-ninasarvik ja must-ninasarvik) elavad Aafrikas ja kolm Aasias. 

*Laimokk-ninasarvik ehk valge-ninasarvik (*Ceratotherium simum*).
Sel on kaks alamliiki – põhjapoolne (*Ceratotherium simum cottoni*) ja lõunapoolne (*Ceratotherium simum simum*).
Kuni 4,4 m pikk, 2 m kõrge ja kaalub 3–4 tonni. 
Valge-ninasarvikud toituvad peamiselt rohust, nende ülamokk on lai.

*Teravmokk-ninasarvik ehk must-ninasarvik (*Diceros bicornis*),
3–3,7 m pikk, 1,5–1,7 m kõrge ja kaalub 1–2 tonni. 
Must-ninasarvikud toituvad põõsaste ja puude okstest; nende ülamokk on kitsas ja terav.

*India ninasarvik (*Rhinoceros unicornis*).
On kolmest Aasias elavast liigist kõige suurem, olles kuni 4 m pikk ja kaaludes kuni 4 tonni. Tal on üks sarv ja sügavate vagudega hall nahk, mis meenutab soomusplaati. 
Elavad metsades ja toituvad rohust, lehtedest ja oksadest.

*Jaava ninasarvik (*Rhinoceros sondaicus*).
On natuke väiksem kui india ninasarvik, samuti hall, kuid pehmema nahaga, kuigi ka see näeb välja, nagu oleks ta soomustatud.

*Sumatra ninasarvik (*Dicerorhinus sumatrensis*).
Väikseim, tema pikkus ei ületa 3 meetrit ja ta kaalub umbes ühe tonni. Erinevalt teistest Aasia ninasarvikutest on temal kaks sarve ja ainsa liigina on tal karvane nahk.

### Väljasurnud liigid
Pleistotseenis elas karvane ninasarvik (*Coelodonta antiquitatis*).

## Eluviis

Ninasarvikud elavad 3- või 4-liikmeliste perekondlike rühmadena ja liiguvad rohtu süües aeglaselt mööda savanni.

Et putukatest vabaneda, võtab ta mudavanni. Kuivades moodustab muda kooriku, mis kaitseb ninasarviku nahka.

## Välislingid
Meltsiveski allikad

**Meltsiveski allikad** on endised allikad Tartus, Meltsiveski tiigi lähedal.

Need allikad varustasid veega Meltsiveski tiiki. Neile allikatele ehitatud pumplal põhines Tartu veevärk 1920. ja 1930. aastail.

## Viited
Rein Tenson

**Rein Tenson** (24. august 1943 – 14. juuni 2021) oli eesti bioloog.

Sündis Tartus, pere kolmanda lapsena. Räpina Keskkooli lõpetas toimeka ja loodusehuvilise abituriendina 1962. aastal. Sellele järgnesid Tartu Riiklik Ülikool ja sõjaväeaastad. Ülikooli ajal oli Rein tuntud Tartu üliõpilaspäevade juhina – mäletatakse tõrvikurongkäike ja fosforiidivastaseid koosolekuid. Neil aastatel osales ta peamiselt bioloogiaüliõpilastest koosnevas ansamblis Rajacas, mille tuntuim laul on „Kuni su küla veel elab“.

Diplomitööks valis ta Taevaskoja samblike koosluste uurimise. Juhendajaks oli professor Hans Trass.

Ülikooli järel suunati ta tööle Aegviidu Metsamajandisse, looduskaitsespetsialistiks. Töö oli keeruline, sest kaitsealal olid Vene sõjaväebaasid, aga neile eestlaste piirangud, eriti jahikeeld, ei sobinud.

Aravuse forellimajandis tegi Rein oma elutöö, töötades algul kalakasvatajana ja hiljem majandi juhina – kokku ligi 40 aastat. Seal vajati majanduslikku mõtlemist ja koostöö-oskust teiste Eesti kalakasvandustega. Tema initsiatiivil sündis kogu Eestis populaarseks saanud MTÜ Eesti Kalaturism.

Eesti iseseisvusajaga koos saabunud põllumajandusreformi järel oli forellimajand esimene tootmisüksus Eduard Vilde nimelise kolhoosi 37-st üksusest, kus asutati omaette majandamisüksus - aktsiaselts. Sealt käidi mõõtu võtmas mitmelt poolt. Reinu kirjutatud kogemuslood olid ajakirjanduses oodatud.

2014. aastal anti kalakasvandus edasi uutele omanikele ja pere kolis Pärnusse. 

## Viited

## Kirjandus
*Rein Aravuselt: Rein Tenson 60. *Eesti Kalakasvataja* (Eesti Kalakasvatajate Liidu infoleht) 2(36), juuli 2003, lk 7

## Välislingid
*Hillar Palamets "Kuidas Majakast sai Rajacas." (Jutustab Ain Kallis)http://www.tartuekspress.ee/index.php?page=1&id=846 Tartu Ekspress 22. veebruar 2012.
*Toomas Jüriado. "Kallis, mees parteist "Parem ilm". (Intervjuu Ain Kallisega.) – Eesti Loodus 2012, mai, lk. 38.
Allee efekt

**Allee efekt** (vanemas kirjanduses ka **Allee reegel**, **Allee printsiip**; inglise *Allee effect*) on seaduspära, mille kohaselt kolooniatena elavate loomade iive alaneb nii väga väikese kui ka väga suure asustustiheduse korral. 

Allee efektist tuleneb, et ellujäämus on ebasoodsates tingimustes suurim keskmise (optimaalse) asustustiheduse puhul.

## Vaata ka
*Tihedussõltuvus

## Viited
Jõhvi Issanda Ristimise kirik

**Jõhvi Issanda Ristimise kirik** (ka *Jõhvi Jumalailmumise kirik*) on 1895. aastal ehitatud õigeusu kirik Jõhvis Ida-Virumaal.

Kirikuhoonet ja selle juures paiknevat kinnistut kasutab Eesti Vabariigi ja Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku vahel sõlmitud lepingu alusel Jõhvi Jumalailmumise kogudus.

Enne Issanda Ristimise kiriku ehitamist, tegutses Jõhvis Tšernigovi Jumalaema kirik ja kogudus.

Maakivist ja punasest tellisest historitsistlik kirik ehitati seoses Eestimaa kuberneri Sergei Šahhovskoi kavaga teha Jõhvist vene õigeusu keskus Kirde-Eestis ja kiriku pühitses  sisse Riia ja Miitavi piiskop Arseni  13. augustil 1895. aastal.

Jõhvi lähedale Kuremäele asutati Pühtitsa Jumalaema Uinumise nunnaklooster.

Monument Aleksius II avati 14. septembril 2020. aastal.


Jõhvi Orthodox Church 002.JPG|Jõhvi Issanda Ristimise kirik (2013)
Jõhvi Issanda Ristimise kirik 02.JPG|Jõhvi Issanda Ristimise kirik (2014)
Monument to Aleksius II in Johvi (2021).jpg|Aleksius II mälestusmärk Jõhvis (2021)


## Tuntud vaimulikke

Kiriku (vene k *Богоявленская церковь*) ehitustööd lõpetati eesti õigeusu preestri Antoni Orgusaare juhatusel, kes teenis Jõhvi õigeusu kogudust aastail 1894–1907.  1907. aastal viidi isa Antoni üle Sindi õigeusu kogudusse.

Pärast preestriks pühitsemist 17. aprillil 1950 teenis Jõhvi Issanda Ristimise kirikus koguduse esipreestrina seitse aastat Aleksei Ridiger, pärastine Vene Õigeusu Kiriku Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II.

## Viited

## Välislingid
Michael Madsen

**Michael Madsen** (25. september 1957 Chicago, Illinois – 3. juuli 2025 Malibu, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.

Tema isapoolsed vanavanemad olid taanlased, tema ema oli iiri ja põlisameerika päritolu. Tema õde Virginia Madsen on samuti tuntud näitleja.

Näitlema hakkas Madsen kodulinna Chicago teatris Steppenwolf Theatre Company. Filmidebüüdi tegi ta 1983. aastal tehnotrilleris "Sõjamängud" ("WarGames"; 1983).

Madsen on tuntud eelkõige rollide järgi mitmes Quentin Tarantino filmis – "Marukoerad" ("Reservoir Dogs"; 1992), "Kill Bill – Pruudi kättemaks vol. 1" ("Kill Bill: Volume 1)"; 2003), "Kill Bill – Pruudi kättemaks vol. 2" ("Kill Bill: Volume 2"; 2004), "Vihane kaheksa" ("The Hateful Eight"; 2015) ja "Ükskord Hollywoodis" ("Once Upon a Time in Hollywood"; 2019).

Tema teised tuntumad rollid on filmides "Võitja tagasitulek" ("The Natural"; 1984), "Doors" ("The Doors"; 1991), "Thelma ja Louise" ("Thelma & Louise"; 1991), "Päästke Willy" ("Free Willy"; 1993), "Mutant" ("Species"; 1995), "Päästke Willy 2" ("Free Willy 2: The Adventure Home"; 1995), "Donnie Brasco" (1997), "Surra veel üks päev" ("Die Another Day"; 2002), "Patu linn" ("Sin City"; 2005) ja "Õudne film 4" ("Scary Movie 4"; 2006).

Ta oli kolm korda abielus ja tal oli kuus last.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Kaarli kalmistu kabel

**Vana-Kaarli kalmistu väravaehitis-kabel** on Tallinna Vana-Kaarli kalmistul asuv sakraalehitis.

Kabel projekteeriti 1883. aastal baltisaksa arhitekti Friedrich Axel von Howeni poolt, kasutades eeskujuna Tõnismäel asuvat Tallinna Kaarli kirikut.

## Välislingid
*
Jaama Püha Nikolause kirik

**Jaama Püha Nikolause kirik** on 1904. aastal rajatud õigeusu kirik Jaama külas Illuka vallas Ida-Virumaal.

Kirikuhoone ja selle juures paiknev kinnistu kuuluvad Eesti riigile, kuid on antud 50 aastaks Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Jaama Püha Nikolause koguduse kasutusse.

Arhitekt Vladimir Lunski jooniste järgi rajatud kirikuhoone pühitseti 13. augustil 1904, kuid hävines sõja ajal. Kiriku taastamiseni 1991. aastal toimusid jumalateenistused kalmistu kabelis, mis ehitati ümber kirikuks.

Kiriku eestseisja on iguumen Konstantin Novgorodtsev.

Kogudusemajas töötab ka raamatukogu ja õigeusufilmide videoteek, suviti toimub seal pühapäevakool.

## Viited

## Välislingid
*"Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku kogudused: Jaama" (vaadatud 6. augustil 2011)
Alajõe Jumalaema Sündimise kirik

**Alajõe Jumalaema Sündimise kirik** on õigeusu kirik Alajõel Alutaguse vallas Ida-Virumaal.

Historitsistlik telliskirik valmis arhitekt Rudolf von Knüpfferi projekti järgi 1889. aastal. ja kiriku pühitses  sisse Riia ja Miitavi piiskop Arseni  7. septembril 1889. aastal.

Kiriku juures tegutses kaks õigeusu kihelkonnakooli ja õigeusu abikool Novaja külas.

Kirikuhoonet ja selle juurde kuuluvat kinnistut kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Alajõe Jumalaema Sündimise kogudus.

## Alajõe Jumalaema Sündimise kogudus

Alajõe Jumalaema Sündimise koguduses (vene k. *Алайыэский (Олешницкий) православный приход*) teenisid: 
*preester/ülempreester Georgi Znamenski (1884–16.08.1888), 
*preester  Aleksander Tsvetkov (05.05.1888–21.10.1893), 
*Mihhail Nazarevski (02.07.1912–25.12.1919), 
*preester Grigori Gorski (12.1925–01.07.1930).

Alajõe Jumalaema Sündimise kirik, infotahvel.JPG|Nimetahvel
Alajõe Jumalaema Sündimise kiriku värav.JPG|Värav
Alajõe õigeusu kiriku uks.JPG|Peauks
Alajõe Jumalaema Sündimise kiriku torn.JPG|Kellatorn
Alajõe õigeusu kirik, kirikuaed.JPG|Kirikuaia piirdemüür


## Viited
Issanda Ristimise kirik

**Issanda Ristimise kirik** on mitme kiriku nimi:

***[[Jõhvi Issanda Ristimise kirik]]**
***[[Lohusuu Issanda Ristimise kirik]]**
Post

**Post** või **postiteenistus** on süsteem kirjade ja muude esemete transportimiseks. Kõige sagedasemad postisaadetised on kirjalikud paberdokumendid, mis on tavaliselt ümbrikus, ajakirjandusväljaanded (ajalehed ja ajakirjad) ja väikepakid. Postiks nimetatakse ka posti teel transporditavaid saadetisi.

Postiteenistus võib olla riiklik või põhineda erafirmadel. Sageli seavad valitsused erapostifirmadele piiranguid. 19. sajandi keskpaigast on postiteenistused tavaliselt riiklikud monopolid, mille teenuste eest maksavad tarbijad ette. Maksu tasumist tõendab tihti saadetisele kleebitav postmark, kuid masspostituse jaoks kasutatakse ka frankeerimismasinat.

Tihtipeale osutab postiasutus kirjade kohaletoimetamise kõrval muidki teenuseid. Nii on postisüsteem mõnes riigis ühendatud telegraafi- ja telefoniteenistusega, teisal osutab see ka pangandusteenuseid ja menetleb passitaotlusi.

Eestis on postiteenuste turg avatud ning varasema monopoli Eesti Posti kõrvale on tekkinud teisigi postifirmasid, näiteks Itella SmartPOST ja Express Post.

## Ajalugu Eestis

Riiklik postiteenus sai Eestis alguse osana 1636. aastal asutatud Rootsi riiklikust postisüsteemist, mis juurutati Eesti- ja Liivimaal 1638. aastal kuninganna Kristiina eestkostevalitsuse postimääruse alusel.

Enne 1917. aastat oli Eesti Vabariigi territooriumil 157 postiasutust, lisaks kolm iseseisvat riigi telefonikeskjaama.

25. veebruaril 1918 võtsid Saksa okupatsioonivõimud Tallinna postkontori üle ja likvideerisid senise postisüsteemi.

Esimesed Eesti postmargid ilmusid müügile 22. novembril 1918 – lillemuster (5 kopikat) ja 30. novembril lillemuster (15 kopikat).

## Vaata ka
* Postimuuseum

## Viited

## Välislingid

* Eesti postiteenistuse ajalugu Eesti Posti kodulehel
Metapopulatsioon

**Metapopulatsioon** (inglise *metapopulation*) on rändavate või passiivselt levivate isendite kaudu omavahel seotud ning nõnda tervikliku süsteemi moodustavate populatsioonide kogum.

Termini "metapopulatsioon" võttis 1970. aastal kasutusele Richard Levins. Levins nimetas metapopulatsioone kujundlikult kui "populatsioonide populatsioonid".

Metapopulatsioonile on iseloomulik osapopulatsioonide suhteline isoleeritus, samuti on suur nende kadumise tõenäosus. Tühjaks jäänud elupaigalaike (osapopulatsioone) võivad taasasustada teiste osapopulatsioonide isendid. Metapopulatsiooni dünaamika on määratud osapopulatsioonide kadumise ja taasasustamise vahekorraga. 

Metapopulatsioone moodustavad sageli lühiajalisi elupaiku asustavad liigid (nt jõekallastel kasvavad taimed).

## Metapopulatsioonide struktuur
Paljude liikide metapopulatsioonides saab eristada ühte või mitut lättepopulatsiooni (inglise *source population*) ja mülgaspopulatsiooni (inglise *sink population*). Lättepopulatsioon on suhteliselt stabiilsem ja ennast taastootev, mülgaspopulatsioon sõltub ja eksisteerib üksnes sissetulevate isendite arvelt. 

Metapopulatsiooni suurust arvestades räägitakse põhi- ja satelliitpopulatsioonidest.

## Vaata ka
*Deem (lokaalpopulatsioon)

## Viited

## Kirjandus
*Primack, R. P., Kuresoo, R. & M. Sammul, 2008. Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse. Tartu: Eesti Loodusfoto, lk 185–188.
Elurikkuse tulipunkt

**Elurikkuse tulipunkt** ehk **bioloogilise mitmekesisuse tulipunkt** (inglise *biodiversity hotspot*) on Maakera piirkond, kus esineb märkimisväärselt endeemilisi looma- ja taimeliike, ning mille elurikkust ohustab tugevasti inimtegevus. 

Enamik elurikkuse tulipunkte asub ekvaatorilähedastes piirkondes.

Mõiste "elurikkuse tulipunkt" pärineb inglise keskkonnateadlase Norman Myersi töödest.
Eesti Ulmeühing

**Eesti Ulmeühing** on Eesti mittetulundusühing, mille põhikirjaline eesmärk on tutvustada ja propageerida ulmet ning arendada eesti ulmet. Põhiliselt on Ulmeühing oma tegevuses keskendunud ulmekirjandusele.

Eesti Ulmeühing asutati 25. märtsil 1995. Selle praegune president on Veiko Belials, juhatuse liikmed on Kersti Taurus ja Joel Jans. 2019. aasta jaanuaris oli Eesti Ulmeühingul 80 liiget.

Alates 1998. aastast annab Ulmeühing välja iga-aastast auhinda Stalker, millega tunnustatakse eelmisel kalendriaastal eesti keeles ilmunud head ulmekirjandust. Auhind antakse välja statuudi alusel ning lugejahääletuse tulemuste põhjal. Auhinda antakse välja mitmes kategoorias, mis on aja jooksul muutunud ja mis sõltuvad eelmise aasta ulmekirjanduse saagist: romaanid, lühijutud, kogumikud, algupärane ja tõlkekirjandus.

Stalkeri üleandmine toimub Eesti Ulmeühingu igasuvisel ulmeüritusel Estcon. Esimene Estcon toimus 25.-26. juulil 1998. 2004. aasta Estcon oli ühtlasi Baltimaade ulmehuviliste kokkutulek Baltcon. Kokkutulekul esinevad ulmekirjanikud, -kirjastajad ja -tõlkijad, toimuvad kirjanduslikud töötoad, vahetatakse ja müüakse raamatuid ning filme.

2004., 2011, 2017. ja 2019. aastal korraldas Ulmeühing koostöös kirjastusega Fantaasia ulmejutuvõistluse. 2004. aasta jutuvõistluse paremik ilmus kogumikus "Terra Fantastica" (koostaja Raul Sulbi). Teise jutuvõistluse paremik ilmus kahes kogumikus: esiviisik "Täheaeg 9: joosta oma varju eest" ning esikümne teine pool kogumikus "Täheaeg 10". Jutuvõistlust on toetanud Eesti Kultuurkapital, Hasartmängumaksu nõukogu ja Tartu linna kultuurkapital.

Eesti Ulmeühinguga oli algselt seotud ka 1998. aastast ilmuv võrguajakiri Algernon, mis on nüüdseks iseseisvunud.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Ulmeühingu koduleht
* Eesti Ulmeühingu vana koduleht
* Eesti Ulmeühingu leht Facebookis
* Stalkeri hääletustulemused 2011. aastal
* Ardo Kaljuvee "Kunnas sai järjekordse Stalkeri"
Lion (laev 1910)

**Lion** oli Briti mereväe sõjalaev. Seda ehitati aastatel 1909–1910 ja see oli esimene Lion-klassi lahinguristleja. Laeva hüüdnimi oli Splendid Cats. Selle klassi laevad ületasid eelnevaid oluliselt nii kiiruse, relvastuse kui ka soomuskatte poolest. Lion-klassi laevad arendasid kiirust kuni 28 sõlme tunnis (52 km/h). Selle relvastusse kuulus neli kahetorulist 343 mm kahurit, 16 102 mm kahurit ja kaks torpeedotoru.

Esimese maailmasõja ajal teenis Lion Grand Fleeti sõjalaevade hulgas lipulaevana, välja arvatud siis, kui teda parandati. Ta uputas Helgolandi lahe lahingus Saksamaa kergeristleja Cöln ning ta teenis Doggeri kalda ja Jüütimaa lahingu ajal viitseadmiral David Beatty lipulaevana. Nende kahe lahingu alguses sai laev nii raskelt kahjustada, et seda tuli üle kahe kuu remontida. Jüütimaa lahingu ajal sai ta juhisüsteemi tulekahju tagajärjel tugevalt kannatada, kuid tänu major Francis Harveyle jäi laev vee peale. Pärast laastavat tulekahju veetis laev patrullides Põhjamerel.

1920. aastal läks laev reservi ja müüdi vanarauaks aastal 1924 Washingtoni merelepingu (1922) nõuete alusel.
Kaika Püha Kolmainu kirik

**Kaika Püha Kolmainu kirik** oli õigeusu kirik Kaikal. Seda kasutas Kaika Püha Kolmainu kogudus.

Kaika kirik ehitati aastatel 1896–1900. Kiriku ehitus läks maksma 7000 rubla, raha saadi Pühimalt Valitsevalt Sinodilt, mis kasutas kiriku ehitamise rahastamiseks valdavalt Peterburi kaupmehe Fjodor Nikolajevi 6500-rublast annetust. Kirik pühitseti 11. novembril (vkj 29. oktoobril) 1900.

Kirik oli puidust, ristikujulise põhiplaaniga, kahe kupliga, rajatud kivist vundamendile. Kiriku kapitaalremont tehti aastatel 1925–1926.

Nõukogude võimu perioodil kirik lagunes, kuigi seda veel kasutati. Koguduse hooldaja preester Aleksander Antoni andmetel oli kiriku seisukord 1958. aasta lõpus järgmine: kirikuhoone oli hakanud vajuma, seinu kahjustas majavamm, lagi oli kõdunenud ja katus lasi vett läbi. Mitu akent oli purunenud, ikonostaas vajunud, uksed kinni kiilunud.

Veebruaris 1962 Kaika kogudus suleti ning Kaika kirik on edasi lagunenud. Kirik lammutati oktoobri lõpus 2025.

Kiriku juures asub Kaika kalmistu.

## Vaata ka
*Kaika Püha Kolmainu kogudus

## Arhiiviallikad ja käsikirjad
*EAA, f 1655, n 3, s 496. EAÕK Sinodi toimik Kaika koguduse kohta. Kättesaadav Rahvusarhiivi Ajalooarhiivis
*EAA, f 1925, n 1, s 19. Kaika koguduse aruanded 1896–1920. Kättesaadav Rahvusarhiivi digiarhiivi Saaga vahendusel
*EAA, f 1925, n 1, s 20. Kaika koguduse 1958. aasta aruanne. Kättesaadav Rahvusarhiivi Ajalooarhiivis
*Vladimir Berens. *"Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия"*. Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR *Baltica* kogus, Msc K1-593/I,II. Lk 125

## Välislingid
*Foto Kaika kirikust (eestvaade)
*Lõuna-Eesti Postimees 1. november 2025 Kaika kiriku viimased päevad. Õigeusu pühakojast jäid alles vaid vundament ja aujärg
Kaika kalmistu

**Kaika kalmistu** on kalmistu Karula kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kaika külas Antsla vallas.

Kalmistu servas asub Kaika kirik.

## Kalmistule maetuid
*Aleksander Anton

## Välislingid
*
Ökoloogilised astmelauad

**Ökoloogilised astmelauad** (inglise keeles *stepping stones*) on üksteise järel asuvad sobilike elupaikade laigud, mis võimaldavad parema levimisvõimega liikidel läbida muidu ebasobivat (kultuur)maastikku.

Ökoloogiliste astmelaudadega sarnanevad ökoloogilised koridorid, mis aga moodustavad ühtse, katkematu rändetee.

## Vaata ka
*elupaiga killustumine
*ökoloogiline koridor

## Viited
Ökoloogiline koridor

**Ökoloogiline koridor** (ka **roheline koridor**, **rändekoridor**; inglise keeles *habitat corridor*) on looduslike koosluste riba kultuurmaastikul või mingi teist laadi loomade jt liikide rändetee, mis ühendab kaitsealasid või üksteisest lahutatud elupaiku ja võimaldab liikidel levida. 

Ökoloogiliste koridoridega sarnanevad ökoloogilised astmelauad, mis aga asuvad kultuurmaastikul elupaigalaikudena ning moodustavad ühendamata "saarekestena" rändetee (ökoloogiline koridor on ühtne, katkematu).

Meres esinevaid ühenduskanaleid või -teid, mis on olulised populatsioonidevahelisel liikumisel, nimetatakse sinisteks koridorideks.

## Vaata ka
*elupaiga killustumine
*ökodukt
*ökoloogilised astmelauad
*loomatunnel

## Viited
Rundetårn

**Rundetårn**; eesti keeles ka **Ümartorn** on torn Kopenhaageni kesklinnas. Torni tipus asub observatoorium, kuhu viib tellistest laotud 209-meetrine spiraalne kaldtee. Observatooriumis on teiste seas töötanud Ole Rømer ja Peder Horrebow.

Rundetårn valmis aastail 1637–1642 kuninga Christian IV eestvedamisel. See torn oli esimene osa kolmeosalisest teaduskompleksist, kuhu kuuluvad observatoorium, üliõpilaste kirik ja ülikooli raamatukogu. 

Rundetårni geograafilised koordinaadid on .
Slobodaa

**Slobodaa** on keskaegse Venemaa ja Venemaa keisririigi suurlinnade linnasaras ehk eeslinn.

Ajaloost tuntumad slobodaad:
*Venemaa suurvürstiriigi pealinna Moskva välismaalaste asuala Nemetskaja Slobodaa; 
*Tallinnas Peeter I asutatud Kadrioru lossi teenijaskonna Kadrioru Slobodaa (Vana ja Uus Slobodaa) ehk nn "Lobotka" (tänapäeva Kadrioru asum); 
*Tatarskaja Slobodaa, mis tekkis pärast Põhjasõda Peeter I värvatud tatarlastest mereväeohvitseride asualana endisele Mülleri põllule linnamüüri taha, kuhu nad asusid elama kompaktselt ning tekkis külataoline asula *tatarskaja sloboda* ja hilisem Tatari tänav, (tänapäeva Tatari asum);
*Peetri Slobodaa ehk Peeter Suure merekindluse ametnikele Peetri aedlinn Pääskülas;
*Vene Slobodaa Tartus Emajõe põhjakaldal;

## Viited
Viis viimast

"Viis viimast" oli sõnakõlks 1980. aastate lõpus, mis pärines ajakirjanik Toomas Sildami 1989. aasta Noorte Hääle hilissuvisest artiklist "Eesti poisid Mägi-Karabahhis". 

Eestimaal oli laulev revolutsioon ja Taga-Kaukaasias algas aasta varem Mägi-Karabahhi (aserbaidžaani keeles Dağlıq Qarabağ, armeenia keeles Արցախ) sõda. "Viis viimast" oli hellitusnimi Eesti poistele, kes seal vastu oma tahtmist teenisid. Nad olid 1988. aasta pogrommide ajal Sumgaitis, samal aastal meelerahutuste aegu Armeenia pealinnas Jerevanis, Askeranis 1989 ja pool aastat enne demobilisatsiooni Karabahhi piiri äärses linnas Agdamis, mis tehti armeenlaste poolt 1993. aastal maatasa (praeguseks kummituslinn). Teenistus kätkes armeenlaste ja aserbaidžaanlaste vahel tekkinud vihavaenu mahasurumist, viaduktide ja naftabaaside valvamist, komandanditunde, bussiliikluse konvoeerimist Agdami ja Šuši linna vahel. Nende väeosa oli pärit Valgevene pealinnast Minskist, NSV Liidu sisevägede operatiivpolgu number oli 3214.

Viis viimast olid Tarmo Ladva, Indrek Mätlik, Aivar Saar, Argos Vals, Marek Ivanov.
Jaguvili

**Jaguvili** on mitmeseemneline kuivvili, mis valmimisel jaguneb pikisuunas üheseemnelisteks osadeks vastavalt viljalehtede arvule.
Holistlik mõtlemine

**Holistlik mõtlemine** (inglise *holistic thinking*) on mõtlemisviis, mille puhul terviklikkuse ja/või kooskõla mõistmist peetakse olulisemaks kui üksikosade või nende summa mõistmist. 

Holistlik mõtlemisviis on olnud süsteemiteooriate sõnastamise ja rakendamise alus. 

Holistlikku lähenemist taotletakse ka mitmes teadusharus, näiteks maastikuökoloogias.

## Vaata ka
*Holism
*Süsteemne mõtlemine

## Viited
Planking

**Planking** (ingl. ~lauastumine) on tegevus, mille puhul inimene heidab avalikus kohas kõhuli, nii et kogu keha on sirgelt, nägu vastu maad, käed kõrvale asetatud, tegevus jäädvustatakse foto või videona ja viimaseid jagatakse vaatamiseks veebis.

## Välislingid

*Kadri Ratt, Planking: kas lihtsalt veider meelelahutus või lauslollus? Postimees, 6. august 2011
*Hendrik Kuusk, Malevanoored surusid kesklinnas näod vastu maad, Saarte Hääl, 13. juuli 2011
Francesco Quinn

**Francesco Daniele Quinn** (22. märts 1963 Rooma – 5. august 2011 Los Angeles) oli mehhiko-iiri-itaalia päritolu USA filminäitleja.

Francesco Quinni isa Anthony Quinn oli kahel korral Oscari filmiauhinna võitnud filminäitleja.

Ta on mänginud Oliver Stone'i 1986. aasta filmis "Rühm" (originaalpealkiri "Platoon").

## Välislingid
*
Miina

**Miina** võib tähendada järgmist:
*miina ehk hõlmine lehtertapp
*Miina (koor), Tartu naiskoor
*Miina (eesnimi)
*Miina (perekonnanimi)
Margus Allmann

**Margus Allmann** (27. juuli 1972 Tamsalu – 26. jaanuar 2011 Are vald) oli eesti muusikapedagoog ja orkestrijuht.

Ta lõpetas 1990. aastal Pärnu 4. Keskkooli.

Margus Allmann oli Pärnu Muusikakooli vaskpilliõpetaja ja puhkpilliorkestri juht.

## Välislingid
*Are lähedal hukkus liiklusõnnetuses tuntud orkestrijuht, Pärnu Postimees, 26. jaanuar 2011
Ð

**Ð** (**ð**) on ladina kirja täht, mis on kasutusel fääri ja islandi keeles. Seda kasutati ka vanainglise ning vanapõhja keeles.
Hõlmine lehtertapp

**Hõlmine lehtertapp** ehk **miina** (*Ipomoea lobata*) on kassitapuliste sugukonda lehtertapu perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Hõlmine lehtertapp on üheaastane ronitaim.

Ta kasvab pärismaisena Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, kuid on ilutaimena laialdaselt levinud.

Taim võib kasvada kuni viie meetri kõrguseks.

Hõlmise lehtertapu lehed on sõrmhõlmised; 10–12 cm pikkused. Õied on torujad, 2 cm pikkused. Need kinnituvad õievarre ühele küljele ja on suunatud samale poole. Esialgu on õied punased, seejärel kollased ja lõpuks valged.

## Viited

## Välislingid

* Hõlmine lehtertapp on justkui värvi muutev kameeleon Maaleht, 5. august 2011
1997. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

**[[Eesti]]-[[Soome]] 1997. aasta [[Eesti-Soome maavõistlused poksis|maavõistlus]] [[poks]]is** toimus 20. septembril 1997 Tallinnas. 

Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti neli kaheminutilist raundi. Eesti võitis 8:4.

## Tulemused
*Helveskaal (kuni 48 kg): Aleksei Vihrov (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
*Kärbeskaal (kuni 51 kg): Sergei Tassimov (Eesti) – Juha Ylänen (Soome) 3–0 
*Kukk-kaal (kuni 54 kg): Vjatšeslav Ossipenko (Eesti) – Lauri Keinänen (Soome) 3–0
*Sulgkaal (kuni 57 kg): Jevgeni Golovatš (Eesti) – Kai-Erik Kandelin (Soome) 2–1
*Kergekaal (kuni 60 kg): ? (Soome) – Roman Pavlenko (Eesti) tulemus on teadmata
*I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Albert Starikov (Eesti) – Mika Tossavainen (Soome) 2–1
*II kergekeskkaal (kuni 67 kg): ? (Soome) – Valeri Žukov (Eesti) tulemus on teadmata
*I keskkaal (kuni 71 kg): Andrei Jeremejev (Eesti) – Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
*II keskkaal (kuni 75 kg): ? (Soome) – Roman Aleksejev (Eesti) tulemus on teadmata
*Poolraskekaal (kuni 81 kg): Valeri Semiškur (Eesti) – Ari Korhonen (Soome) 2– 
*Raskekaal (kuni 91 kg): ? (Soome) – Peeter Saat (Eesti) tulemus on teadmata
*Üliraskekaal (üle 91 kg): Igor Šibalov (Eesti) – Jaakko Lundén (Soome) AB 3
Presidendi sõnavõistlus

**Presidendi sõnavõistlus** oli Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese poolt välja kuulutatud "riigi ja ühiskonnaga seotud uute mõistete paremaks väljendamiseks" välja kuulutatud sõnavõistlus ehk sõnaus.

## Konkurss
President Toomas Hendrik Ilves kuulutas 23. augustil 2010 välja avaliku konkursi, mille käigus otsiti sobivaid vasteid 11 mõistele, mille tähistamiseks eesti keeles kas senini sobivat sõna ei olnud või on ainult keerukad sõnaühendid või võõrsõnad, või kasutatava ja olemasoleva sõna mitmetähenduslikkus tekitas kasutajates segadust. Lisaks etteantud 11 mõistele võisid osalejad esitada ka muid uudissõnu.

2020. aasta 5. novembril kuulutasid Vabamu ja presidendi kantselei välja Sõnause uudisdigisõnade korje. 

## Uued sõnad

# AE-koostöö, vabamas keelepruugis averus, määrsõnana avera – PPP ehk public-private partnership’i asemel. 
# avaõiguslik – kohmakama avalik-õigusliku asemel.
# juhind – Euroopa Liidu direktiivi *kõrval*.
# kestlik – ingliskeelse *sustainable* tõlkevastena.
# peavoolustamine – ingliskeelse sõna "mainstreaming" tõlkena.
# taristu – võõrsõna "infrastruktuur" *kõrvale*.
# teisestamine – ingliskeelse termini *othering* vastena.
# toimeabi – senise humanitaarabi kõrvale.
# toimija – rahvusvahelises kontekstis esineva ingliskeelse termini *actor* või *player* tõlkena.
# vabasektor, vabamas keelepruugis vabakond – senise kolmanda sektori asemel.
# poliitikale põhimõttelise tegevusplaani, mingi eluvaldkonna korraldamise eesmärkide, põhimõtete ja vahendite tähenduses sobivat vastet töörühm ei leidnud.

Lisamõistete hulgast soovitati kasutada ka uusi mõisteid:
* kärgpere – tähenduses ’pere, kus on sinu-minu-meie lapsed’.
* tundetaip – ühendi emotsionaalne intelligentsus vastena ja 
* penipaun märgiti ära ingliskeelse sõna *doggiebag* leidliku tõlkevastena.

Muud uued sõnad Eesti Keele Instituudi kodulehel: Uued sõnad.

## Viited
Teet Margna

**Teet Margna** (sündinud 7. augustil 1972 Viljandis) on eesti teleajakirjanik ja -produtsent. 

Ta lõpetas 1990. aastal Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi ja 1990–1993 õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis näitejuhtimise eriala.

Aastatel 1993–1996 töötas ta EVTV-s, hiljem TV3-s (oli "Kuldvillaku" produtsent ja saatejuht). 2001–2003 töötas ta produktsioonifirmas Ruut (sealhulgas oli "Kahevõitluse" produtsent). Alates 2003. aastast töötab ta produktsioonifirmas Teet Margna, mis on tootnud telesaated "33 küsimust", "Viva Las Vegas", "Jan E. Uuspõld Show’", "Rooside sõda" ja "Püramiid". 

Margna on üks jõukamaid eesti televisioonitöötajaid. 

Margna on Gordon Grupp OÜ, Telecom Projects OÜ ja Gordon Invest OÜ omanik. Ta on tootnud saateid nii Kanal 2 kui ka TV3 jaoks. Näiteks "Kaks kanget Live" ja "Nädalalõpp Kanal 2ga".

## Isiklikku
Teet Margna abiellus 2011. aastal Kristi Margnaga. Suhe lõpetati 2020. aastal. Paaril on kaks tütart, üks neist on Martine Margna.

## Viited
Süsteemne mõtlemine

**Süsteemne mõtlemine** (ka **süsteemne mõtlemisviis**, **süsteemne lähenemine**, **süsteemne lähenemisviis**, **süsteemne käsitlus**, **süsteemkäsit(l)us**; inglise *systems thinking*) on holismist lähtuv käsitlus, mis põhineb arusaamal, et süsteemi osad toimivad erinevalt, kui need on keskkonnast või teistest süsteemi osadest eraldatud. Seega süsteemi moodustavate elementide omavahelisest toimest ning seostest aru saades on võimalik mõista kogu tervikut.

Arvatakse, et teaduslike süsteemide (inglise *science systems*) täielikuks mõistmiseks, miks mingi probleem või element (inglise *element*) esineb või püsib, tuleb aru saada süsteemi osade suhestumisest tervikuga.

Süsteemset mõtlemist peetakse näiteks jätkusuutliku arengu eelduseks, sest see käsitleb majanduslikke, sotsiaalseid ja keskkonnaküsimusi vastastikku sõltuvatena.

## Vaata ka
*Holism
*Holistlik mõtlemine
*Üldine süsteemiteooria

## Viited
Vilhelm Moberg

**Karl Artur Vilhelm Moberg** (20. august 1898 Lõuna-Småland – 8. august 1973 Grisslehamn) oli rootsi kirjanik.

Tema tuntuim suurteos on neljaosaline "Väljarändajate romaan" ("Utvandrarromanen"), milles ta käsitleb rootslaste väljarännet Ameerikasse 1850. aastail. Selle teema jaoks tutvus ta põhjalikult rootslaste arhiividega USA-s ning seda sarja on saatnud Skandinaavia raamatuturu suurim müügiedu. 1950. aastate lõpuks oli sarja kõigi köidete kogutiraaž jõudnud miljoni eksemplarini.

Väljarändajate romaanisarja põhjal on Rootsis aastail 1971–1972 valminud Jan Troelli kaheosaline film, kus peaosi mängisid Liv Ullmann ja Max von Sydow. Romaanisarja aineil on Benny Andersson ja Björn Ulvaeus kirjutanud 1995. aastal muusikali "Duvemåla Kristina" ("Kristina från Duvemåla").

Tänapäevalgi on paljud rootslased huvitatud piirkondadest, kuhu nende sugulased olid välja rännanud, ning tutvumisest Vilhelm Mobergi romaanisarja tegevuspaikadega.

## Raamatud eesti keeles
*"Naine" (näidend), 1939 ("Hustrun", 1929).
*"Kohtunik" (näidend), 1981 ("Domaren", 1957). Tõlkinud Arnold Ravel
*"Ratsuta täna öösel!", 1983 ("Rid i natt!", 1941). Tõlkinud Marje Pedajas
*"Mehenaine", 1986 ("Mans kvinna", 1933). Tõlkinud Anu Saluäär
*"Sulle antud elupäevad", 1987 ("Din stund på jorden", 1963). Tõlkinud Anu Saluäär
*"Väljarändajad", 2002 ("Utvandrarna", 1949). Tõlkinud Anu Saluäär
*"Sisserändajad", 2005 ("Invandrarna", 1952). Tõlkinud Anu Saluäär
*"Asunikud", 2007 ("Nybyggarna", 1956). Tõlkinud Anu Saluäär
*"Viimane kiri Rootsi", 2009 ("Sista brevet till Sverige", 1959). Tõlkinud Anu Saluäär

## Viited
Looduskapitalism

"**Looduskapitalism: uue tööstusrevolutsiooni algus**" (originaalpealkiri "Natural Capitalism: Creating the Next Industrial Revolution") on 1999. aastal ilmunud Paul Hawkeni, Amory Lovinsi and Hunter Lovinsi raamat.

Raamatut on tõlgitud rohkem kui 12 keelde. Eesti keelde tõlkis raamatu Marek Dreving ja selle avaldas 2003. aastal kirjastus Tänapäev. 

Raamat on peaasjalikult kriitika traditsioonilisele, 1750ndail tekkinud industriaalkapitalismile.

Raamatus kirjeldatakse globaalset majandust loodusressurssidest ja ökosüsteemsetest teenustest sõltuvana. Autorite järgi ei hakka inimühiskonna arengut piirama mitte näiteks nafta- ega vasevarud, vaid elu ise. 

## Viited
Selektiivsus (keemia)

**Selektiivsus** keemias on seotud enamasti **selektiivreaktsioonidega**, see on valikuliselt toimuvate reaktsioonidega, milles saadakse põhiliselt üks produkt mitmest võimalikust.

Reaktsiooni kiiruse ja produktide koostise määravad eelkõige reaktsiooni tsentriga seotud asendusrühmade elektroonsed ja steerilised faktorid, vähem keskkonna omadused. Siiski, paljudel juhtudel on oluline mõju ka reaktsioonitsentrist kaugemal olevatel rühmadel ehk intramolekulaarsetel efektidel.

Selektiivse reaktsiooni olemuse alusel jagunevad need erinevateks tüüpideks:
*Kemoselektiivses reaktsioonis saadakse valdavalt üks produkt võimalikest; see on seotud komponentide suhtelise (selektiivse) reaktsioonivõimega
*Regioselektiivses reaktsioonis saadakse valdavalt üks võimalikest struktuuriisomeeridest (seoseisomeeridest); see on eelkõige seotud reaktsioonitsentris olevate asendusrühmade struktuuriga. 100% regioselektiivne reaktsioon on *regiospetsiifiline*.

 
*Stereoselektiivses reaktsioonis saadakse valdavalt üks võimalikest stereoisomeeridest; see on eelkõige seotud reaktsioonitsentris olevate asendusrühmade struktuuriga
***Cis-trans*-selektiivses elimineerimisreaktsioonis saadakse valdavalt üks geomeetriline isomeer – kas *trans*- või *cis*-isomeer  
**Enantioselektiivses reaktsioonis moodustub valdavalt üks enantiomeer
**Diastereoselektiivses reaktsioonis moodustub valdavalt üks diastereomeer
*Kemoselektiivsus analüütilises keemias: siin enamasti ei ole määrav reaktsioon ühe individuaalse ühendiga, vaid analüütilise  reagendi reaktsioon teatud ühte tüüpi ainete rühma või klassiga, milles tekib mitu analoogset tüüpi produkti.
*Selektiivsed katalüsaatorid omavad olulist tähtsust tehnikas (näiteks lämmastikoksiidide NOx katalüütiline taandamine), orgaanilises biokatalüüsis (ensüümid on selektiivsed katalüsaatorid oma substraadi suhtes) jm.
*Mitmed füüsikalis-keemilised ainete lahutusmeetodid baseeruvad ainete selektiivsel eraldamisel, näiteks sorptsioon, ekstraktsioon, eksklusioonkromatograafia ja afiinsuskromatograafia.
*Selektiivne lahusti on vedelik, mis ainete segust lahustab ühe või mitu komponenti jättes ülejäänud komponendid lahustamata. Vaata: ekstraktsioon, solventekstraktsioon, jaotuskromatograafia.

## Vaata ka
*Reaktsioonivõime-selektiivsuse printsiip
*Termodünaamiline versus kineetiline kontroll
*Orgaaniline süntees
*Stereokeemia
*Isomerism
Marginal Tietê

**Marginal Tietê** (ka **Via Professor Simão Faiguenboim**) on kiirtee Brasiilias. See läbib São Paulot. Kiirtee on saanud nime Tietê jõe järgi, mille ääres see asub.

See avati aastal 1957 ja laiendati 2010. aastal.

Teelõigu pikkus on 24,5 km. See on riikliku kiirtee SP-15 osa.
Kemoselektiivsus

**Kemoselektiivsus** (**kemoselektiivne reaktsioon**) on ühe keemilise reaktsiooni valdav realiseerumine teiste võimalike reaktsioonidega võrreldes. See on ühe reaktsiooniprodukti valdav moodustumine tänu mingi funktsionaalrühma (keemilise sideme) selektiivsele reaktsioonivõimele võrreldes teiste funktsionaalrühmadega, mis esinevad kas samas ühendis või reaktsioonisegu teistes komponentides. Seega ühe produkti moodustumine on oluliselt kiirem teiste reaktsioonisuundadega võrreldes.

Kui kemoselektiivsus on madal, siis on tegu paralleelreaktsioonidega.

Reaktsiooni kiiruse ja produktide koostise määravad eelkõige reaktsiooni tsentriga seotud asendusrühmade elektroonsed ja steerilised faktorid, vähem keskkonna omadused. Siiski, paljudel juhtudel on oluline mõju ka reaktsioonitsentrist kaugemal olevatel rühmadel ehk intramolekulaarsetel efektidel.

Kemoselektiivsete reaktsioonide näiteid: 
*kaitsvate rühmade kasutamine orgaanilises sünteesis: kaitsev rühm viiakse molekuli keemilise modifitseerimisega (derivatiseerimine), selleks et järgnev reaktsioonietapp toimuks kemoselektiivselt
*Sommelet’ reaktsioon: kvaternaarsete ammooniumsoolade selektiivne moodustumine primaarsete halogeniididega
*stüreeni (ehk vinüülbenseeni) reaktsioon elektrofiilsete reagentidega annab kaksiksidemega liitumise produktid, kuid mitte asendust aromaatses tuumas 

## Vaata ka
*Selektiivsus (keemia)
*Regioselektiivsus
*Stereoselektiivsus
*Kemoselektiivsus keemilises analüüsis
*Reaktsioonivõime-selektiivsus printsiip
Regioselektiivsus

**Regioselektiivsus** (**regioselektiivne reaktsioon**) on keemilise sideme valikuline moodustumine või katkemine valdavalt ühes suunas (teatud aatomi juures), nii et saadakse põhiliselt üks struktuuriisomeer teiste võimalike isomeersete produktidega võrreldes. 100% regioselektiivne reaktsioon on *regiospetsiifiline*.

Näiteid:  
*Elektrofiilne liitumine alkeenidele toimub vastavalt Makarnikovi reeglile.
*Areenide elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon: siin areeni molekulis sisalduv elektronoakseptoorne rühm soodustab *meta*-produktide teket, elektronodonoorne rühm aga *orto*- ja *para*-produktide teket. 
*Elimineerimisreaktsioonides moodustuvad isomeersed alkeenid üldiselt vastavalt Zaitsevi reeglile, kuid steeriliste takistuste korral ka vastupidise regioselektiivsusega.

## Vaata ka
*Selektiivsus (keemia)
*Kemoselektiivsus
*Stereoselektiivsus
*Isomerism
Stereoselektiivsus

**Stereoselektiivne reaktsioon** (**stereoselektiivsus**) on keemiline protsess, milles moodustuvad stereoisomeerid oluliselt erinevates hulkades. Tuleneb see elektroonsete ja steeriliste efektide mõjust reaktsiooni mehhanismile: soodsam on üks teatud tüüpi siirdeolek teise võimaliku suhtes. 

Stereoselektiivsed reaktsioonid võib jagada moodustuvate stereoisomeeride iseloomu alusel:  
**Cis-trans*-selektiivses elimineerimisreaktsioonis saadakse valdavalt üks geomeetriline isomeer, kas *trans*- või *cis*-isomeer    
*Enantioselektiivses reaktsioonis saadakse valdavalt üks enantiomeer, kui reaktsioonis moodustub optiliselt aktiivne ühend akiraalsest lähteainest kasutades kiraalset katalüsaatorit, ensüümi või kiraalset reagenti. Enantioselektiivsuse määra näitaja on enantiomeerne liig.
*Diastereoselektiives reaktsioonis moodustub valdavalt üks diastereomeer (see on molekul kahe (või enama) kiraalkeskmega). Diastereoselektiivsuse määra näitaja on diastereomeerne liig.

*Stereospeetsiifilises reaktsioonis* tekivad stereoisomeersetest lähteainetest stereoisomeersed produktid; mõisted nagu *syn*-liitumine, antielimineerimine ja konfiguratsiooni pöördumine kirjeldavad stereospetsiifilisi reaktsioone.

## Vaata ka
*Stereokeemia
*Asümmeetriline süntees
*Isomerism
*Selektiivsus (keemia)
Eesti Rukki Selts

**Eesti Rukki Selts** on mittetulundusühing, mis propageerib Eestis rukki kasvatamist ja kodumaiste rukkisaaduste, eelkõige rukkileiva tarvitamist.

## Ajalugu
Selts asutati 24. märtsil 2000. aastal Tartus toimunud konverentsil "Eesti Rukki Päev 2000". Seltsi aupresidendiks valiti akadeemik Hans Küüts, tegevpresidendiks ja volikogu esimeheks sordiaretaja Vahur Kukk. Aseesimeesteks said Riigikogu liige Ants Käärma, Ants Promann pagaritööstusest Leibur, talupidaja Mati Nurm ja ajakirjanik Mart Porila. Tegevtoimkonda valiti Ühistu Tartu Viljasalv juhataja Leonhard Puksa (juhatuse esimees), rukkikasvataja ja Haage suurtalu omanik Andres Härm, sordiaretaja Ilme Tupits, ajakirjanik Vello Pilt ja pagaritööstuse Vilma tegevdirektor Rein Triisa.

## Tegevus
Eesti Rukki Selts korraldab iga-aastaseid konverentse Rukkipäev, kus peetakse teaduslikke ettekandeid Eesti rukkikasvatuse ajaloost ja tänapäevast ning diskuteeritakse selle tuleviku üle. Samuti käsitletakse rukki tarvitamist mitmesugustel viisidel alates toidu- ja alkoholitootmisest ning lõpetades rukkipõhu kui ehitusmaterjaliga.

Selts annab välja Rukkiräägu kultuuriauhinda. Selle on pälvinud kirjanikud, ajakirjanikud, muusikud jt. Seltsil on ka oma aumärk, teenetemärk ja tänukiri.

Eesti Rukki Selts on kirjastanud trükiseid ("Eesti rukki päev", 2000; "Eesti rukki raamat", 2002 ja 2005; "Sangaste rukis 130", 2005; "Eesti rukki heaks", 2007; "Rukis – mitte ainult leivavili", 2007; "Rukis ja rukkileib – normaalne söömine", 2008; "Eesti Rukki Seltsi laulik", 2007; "Rõõm rukkist", 2014; "Sangaste rukkikrahv"). Välja on lastud kolm heliplaati ("Eesti rukis, Eesti leib" I ja II osa ning "Kuninglik kingitus: Rukkikuningas Hans I"). DVD-dele on jõudnud neli dokumentaalfilmi: "Reekviem rukkile?", "Rukkimaarjapäev", "Eesti rukis, eesti leib" ja "Rukkikuninga Hans Kruusamäega Soomes".

## Juhtkond

Eesti Rukki Seltsi patroon oli president Arnold Rüütel, aupresident on olnud akadeemik Hans Küüts ning auliikmed Tartu Agro tootmisdirektor Eino Härm, Seltsi nõukoja esimees Ants Käärma ja olümpiavõitja Gerd Kanter. 

Seltsi president on endine Jõgeva maavalitsuse arendusnõunik, agronoom Vahur Kukk, asepresidendid Arnold Kimber, Hans Kruusamägi, Ester Šank, Mihkel Zilmer ja Andres Oopkaup. Juhatusse kuuluvad Leonhard Puksa, Eesti Põllumajandusmuuseumi vanemteadur Ellen Pärn, Rakvere Piiritusetehase juht Arno Kangur, AS Baltic Agro arendusdirektor Margus Ameerikas ning Eesti-Soome Seltsi esimees ja ajakirjanik Enn Anupõld. Seltsi nõukoja liikmed on olnud majandijuht Endel Lieberg, diplomaat ja poliitik Vaino Väljas, ettevõtja Jüri Kraft, majandusjuht Ants Promann, psühholoog Tõnu Ots, ajakirjanik Mart Porila, agronoom Ants Käärma ning agronoom ja talunik Toomas Tobreluts.

## Viited

## Välislingid
* Eesti Rukki Selts
Tulevikustsenaarium

**Tulevikustsenaarium** on võimalike tulevikusündmuste kirjeldus, mis lähtub eri vaatenurkadest minevikus toimunud ning olevikus ja tulevikus toimuvatele arengutele. 

Tulevikustsenaariume liigitatakse mitmeti, näiteks ennustavad (inglise *forecasting*) või tuletavad (inglise *backcasting*), uurivad või normatiivsed, kvalitatiivsed või osaliselt kvantitatiivsed. 

Tulevikustsenaariumide väljatöötamisel kasutatakse laialdaselt teatud protsesside või nähtuste modelleerimist.

## Vaata ka
*Futuroloogia
*Veenuse projekt

## Viited