open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rohuaia tänav (Rakvere)

**Rohuaia tänav** on tänav Rakveres, pikkusega 752 meetrit.

Tänav saab alguse vanalinnast Pikalt tänavalt ning suundub ida suunas läbi Südalinna ja Kukeküla linnaosa, ristub C. R. Jakobsoni tänava, Laia tänava, Laada tänava ja Võidu tänavaga ning lõpeb Vene tänava ristmikul.
Tänaval on C. R. Jakobsoni tänavast Pika tänavani säilinud (taastatud) ajalooline munakivikatend.

## Hoonestus
Aadressil Rohuaia 6 asub endine Rakvere vangla hoone.

Aadressil Rohuaia 8 asub aastatel 1894–1895 ehitatud Rakvere Ringkonnakohtu Rakvere uus kohtuhoone, kus aastail 1917–1918 asus Virumaa Töörahva Nõukogu Täidesaatev Komitee ja hiljem Lääne-Viru maakohus. Tänapäeval on see Viru maakohtu Rakvere kohtumaja.

Aadressil Rohuaia 12 asub Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituudi õppehoone.

Rohuaia 13 Rakvere linnapea Anton Pedriksi elamu projekteeris arhitekt Artur Perna 1914. aastal. Hoones on asunud Viru maakonnavalitsus ja Eesti Politsei Viru-Järva prefektuur. Tänapäeval on seal Rohuaia kohvik.

Aadressil Rohuaia 15a asub kahekorruseline, 1997. aastal ehitatud ärihoone.

Purskkaevu park, Tallinna 22. Eesti NSV ajal kujundati Tallinna ja Rohuaia (Pioneeri) tänava vahel, Laada (Komsomoli) tänava lääneservale Pioneeride haljasala, mis kandis Eesti NSV ajal ka EK(b)P Virumaa maakonnakomitee sekretäri Alfred Stammi haljasala nimetust.

Aadressil Rohuaia 19 asub kolmekorruseline korterelamu.

Aadressil Rohuaia 21 asub kolmekorruseline korterelamu äripindadega esimesel korrusel.

Aadressil Rohuaia 30 asub Jehoova tunnistajate kuningriigisaali hoone Rakveres.

Rohuaia tänava ääres (aadressil Posti 29) asub Rakvere Linna Lasteaed (kuni 1. septembrini 2024 Rakvere Rohuaia Lasteaed), kuni  2013. aastani Rakvere Linna Algkool.


Rohuaia 6 Rakveres.jpg|Rohuaia 6 
Rohuaia tänav 12, Rakvere.jpg|Hoone Rohuaia 12
Rohuaia tänav 13 Rakveres.jpg|Rohuaia 13 (2021)
Rohuaia 15 - panoramio.jpg|Rohuaia 15
Rohuaia tänav 15A Rakveres.jpg|Ärihoone Rohuaia 15a
Rohuaia tänav 19 Rakveres.jpg|Rohuaia 19
Rohuaia tänav 21 Rakveres.jpg|Rohuaia 21
Rohuaia tänav 23 Rakveres.jpg|Rohuaia 23



## Ajalugu
Rohuaia tänav on üks Rakvere vanemaid. Esimesed andmed Pikast tänavast Soolikaojani (mis praegu voolab Jakobsoni tänava all torus) viinud Rohuaia tänava kohta pärinevad 17. sajandist. 17. sajandil oli Rakveres vaid viis tänavat: Pikk, Rüüti (praegune Tallinna), Korduani (Rohuaia), Vee (Posti) ja Põrgu (Parkali). Tänav viis Pikalt tänavalt mäest alla Soolikaojani.

Tänav on kandnud ka Korduani, Aia (saksa keeles *Gartenstraße*; vene keeles *Садовая ул.*) ja Eesti NSV ajal Pioneeri tänava nime.

Aadressil Rohuaia 6 asus Rakvere Vangla. Hoone ehitati 1874 Eestimaa Rüütelkonna kohtuasutuste tarvis, kuid pärast 1889. aasta kohtureformi sai hoone endale Rakvere-Paide Rahukogu, mis edaspidi tegutses hoones Rohuaia 8.

## Viited

## Välislingid
Interlingue-Union

**Interlingue-Union** on organisatsioon, mille eesmärk on Edgar von Wahli loodud tehiskeele interlingue (varem oktsidentaal) propageerimine.

Organisatsiooni eelkäija oli 1927. aastal loodud **Association International Cosmoglotta**, mis koondas erinevaid oktsidentaaliühinguid, mida oli assotsiatsiooni loomisaastal kokku neli. 1928. aastal reorganiseeriti assotsiatsioon **Occidental-Unioniks**. Seoses oktsidentaali ümbernimetamisega interlingueks 1949. aastal sai ka organisatsioon uue nime – Interlingue-Union.

Interlingue-Union annab välja ajakirja Cosmoglotta.

## Viited

## Välislingid
*Interlingue Union IE-Munde - Jurnal e information pri Interlingue (Occidental).
Erika Pedak

**Erika Pedak** (sünninimi **Erika Järvekülg**; sündinud 1. oktoobril 1948 Viljandimaal) on eesti tekstiilikunstnik. 

## Elukäik
Ta lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikoolis kaugõppes ajaloo eriala. 1985. aastal lõpetas ta tekstiilikunsti erialal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi. 2007. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kunstiajaloo magistriõppe.

## Tunnustus
*1997 aasta tekstiilikunstnik
*2015 aasta tekstiilikunstnik

## Viited
John Ellis

**John Ellis** (1710? või 1714 - 15. oktoober 1776 London) oli iiri botaanik ja zooloog, kes oli spetsialiseerunud korallide uurimisele. 

Ta toimetas Ameerika Ühendriikidest Inglismaale mitmeid taimi ja seemneid. Ellis oli kirjavahetuses mitmete botaanikutega, sh Linnéga. 

Tema ametlik autorinimi on **„J.Ellis“**.

## Teosed
* *[http://www.biodiversitylibrary.org/page/48674422#page/8/mode/1up Directions for bringing over seeds and plants, from the East-Indies and other distant countries, in a state of vegetation : together with a catalogue of such foreign plants as are worthy of being encouraged in our American colonies, for the purposes of medicine, agriculture, and commerce. To which is added, the figure and botanical description of a new sensitive plant, called Dionaea muscipula: or, Venus's fly-trap /]*, 1770
* *[https://archive.org/details/2472012R.nlm.nih.gov An historical account of coffee : with an engraving, and botanical description of the tree : to which are added sundry papers relative to its culture and use, as an Article of Diet and of Commerce : published by John Ellis, F. R. S. Agent for the Island of Dominica]*, 1774
* *[https://archive.org/details/essaytowardsnatu00elli  An essay towards a natural history of the corallines, and other marine productions of the like kind, commonly found on the coasts of Great Britain and Ireland. To which is added the description of a large marine polype taken near the North Pole, by the whale-fishers, in the summer 1753]*, 1755
* **, 1775
* postuumselt koos Daniel Charles Solander'iga (1733-1782) *[http://www.biodiversitylibrary.org/item/18533#page/7/mode/1up A Natural History of Many Uncommon and Curious Zoophytes]*, 1776
Vladimir Jevdokimov

**Vladimir Jevdokimov** (26. märts 1961 Kustanai – 18. märts 2017) oli vene mehaanikainsener.

2016. aasta 12. oktoobril süüdistas Vene Föderatsiooni uurimiskomisjon Jevdokimovit ametiseisundi kuritarvitamises ja organiseeritud kuritegelikku gruppi kuulumises, kuna väidetavalt olevat ta ettevõttelt МиГ varastanud rohkem kui 200 miljonit rubla. Jevdokimov eitas oma süüd ning soovis, et ta määrataks uurimise ajaks vangla asemel koduaresti ja vabastataks kautsjoni vastu.

2016. aasta 1. detsembril rahuldas Basmannõi kohus Jevdokimovi vahistamise otsuse.

2016. aasta 26. detsembril lükkas Basmannõi kohus tagasi Jevdokimovi advokaadi taotluse, milles too palus Jevdokimovi koduaresti määramist või 30 miljoni rubla suuruse kautsjoni vastu vabastamist, ning jättis vahistamisotsuse jõusse.

Roskosmose peadirektor Igor Komarov taotles Jevdokimovi vabastamist, kuna tema sõnul on Jevdokimov riigiettevõttele kasulik ning tema süü pole seotud Roskosmose ametikohustustega.

2017. aasta 27. jaanuaril pikendas Basmannõi kohus Jevdokimovi vahistamisotsust sama aasta 30. aprillini.

2017. aasta 18. märtsil leiti Moskva põhjaosa vangla kongist Jevdokimovi surnukeha. Ta oli surnud rinda pussitamise tõttu.

## Haridus
* 1984 – Tšeljabinski Polütehnilise Instituudi masinaehituse eriala (doktorikraad)

## Töö
* 1984–2005 kesk- ja erimasinaehituse valdkonna Vene riigiettevõtete erinevatel ametikohtadel (tuumatööstus)
* 2005–2007 ettevõtte Авиатехприемка esimene asedirektor
* 2007–2014 ettevõtte Авиатехприемка peadirektor
* 2014–2015 ettevõtte Объединенная ракетно-космическая корпорация peadirektori asetäitja kvaliteedi ja järjepidevuse küsimustes
* 2015–2016 ettevõtte Roskosmos tegevdirektor kvaliteedi ja järjepidevuse alal

## Välislingid
* Roskosmose endine kõrge juht pussitati vanglas surnuks Postimees, 18. märts 2017
* Биография Владимира Евдокимова RIA Novosti, 18. märts 2017
* Roskosmose töötajate loend
Joachim Peiper

**Joachim Peiper** (30. jaanuar 1915 – 14. juuli 1976) oli Saksa sõjaväelane. Teise maailmasõja ajal oli ta Relva-SS-i ohvitser.
Eestlased Austrias

**Eestlased Austrias** on Austrias elanud või elavad eestlased.  

Austrias tegutseb 2002. aastal asutatud Salzburgi Eesti Selts. Austerlastest Eesti sõprade ühendamiseks tegutseb Austrias Viinis vastav selts.

## Vaata ka
*Eesti-Austria suhted

## Viited
Eestlased Hiinas

**Eestlased Hiinas** on Hiinas elanud või elavad eestlased.  

Eestlaste suurimad kogukonnad Hiinas on alates 20. sajandi algusest Mandžuuria (eeskätt Harbiini linn) ja Shanghai.

Esimese maailmasõja lõpul elas Mandžuurias umbes 50 eestlast. 1917 asutati William Rehni eestvõttel Mandžuuria Eesti Selts(tegutses kuni 1925). Pärast bolševike võimuletulekut Venemaal tõusis eestlaste arv Mandžuurias üle 300. 1919 asutati Harbiini Eesti Rahvuskomitee. 1920. aastate lõpus ja 1930. aastate alguses elas Mandžuurias umbes 150 eestlast, neist Eesti kodanikke 2/3. 1934 taasasutati (1925 oli suletud Mandžuuria Eesti Selts) Harbiini Eesti Selts. 1935 rajati Harbiini Eesti Kaubandus-Tööstusbüroo, mille peaeesmärk oli leida Eesti päritolu kaupadele turg Kaug-Idas.

1919 oli Shanghais eestlasi mitukümmend. 1919 asutati Shanghai Eesti Rahvuskomitee. 1920. aastate lõpul asutati Shanghai Eesti Selts ja lisaks asutati väike ettevõte Estica. 1920. aastate teisel poolel elas Shanghais 60-100 eestlast, sh 15 meremeest.

Hiina eestlaste koguarv oli 1930. aastate keskel umbes 130, seejuures neist umbes 90 elas Shanghais, ülejäänud Tianjinis, Hongkongis, Pekingis ja teistes Hiina linnades. 1930. aastate majandusraskused Hiinas sundisid paljusid eestlasi sealt lahkuma; osa sõitis ka Eestisse.

 Hiinas Harbinis Harbini Eesti Selts ja Shanghais tegutseb Shanghai Eesti Selts. Peale selle on Facebookis grupid "Eestlased Hiinas" ja "Eestlased Pekingis" (vaata peatükki "Välislingid").

## Vaata ka
*Eesti-Hiina suhted

## Viited

## Kirjandus
*Olaf-Mihkel Klaassen. Aasia ja Aafrika 1918-1945 ning kontaktid Eestiga. Tartu: Tartu Ülikooli üldajaloo kateeder. Lk 71-90

## Välislingid
*"Eestlased Hiinas", Facebooki grupp
*"Eestlased Pekingis", Facebooki grupp
*Pekka Erelt. Eestlased kollasel mandril. Eesti Ekspress, 9. märts 2005
Nalja Liisa

**Nalja Liisa** oli huumoriajakiri, mis ilmus 1904. aastal Tallinnas. Kuna tsaarivalitsus takistas ajalehe Meie Mats trükkimist ja levitamist, aga ajaleht oli rahva seas väga populaarne, oli Nalja Liisa peamiselt Meie Matsi asendaja ja eelnevalt ilmunud Nalja Madise jätk.

Väljaandja oli Jakob Jaason. Ajakirjas avaldati postuumselt Albert Thomsoni karikatuure.

Trükiti Tallinnas Mihkel Martna trükikojas 10 000 eksemplari ja ilmus vaid üks number.

Edasi ilmus ajakiri juba nimega Meie Matsi vastane (1905).

## Vaata ka
"Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914)

## Viited
Miracle

## Filmid
*"Ime" (inglise "Miracle"), Gavin O'Connori film Kurt Russelliga peaosas Ameerika Ühendriikide jäähokikoondisest 1980. aasta olümpiamängudel

## Albumid
*"Miracle", Céline Dioni album, 2004
*"The Miracle", Queeni album, 1989

## Laulud
*"Miracle", Cascada laul, 2006
*"Miracle", Céline Dioni laul samanimeliselt albumilt
*"Miracle", Foo Fightersi laul, 2006
*"Miracle", Hurtsi laul, 2013
*"Miracle", Olive'i laul, 1996
*"The Miracle", Queeni laul samanimeliselt albumilt
Rachel Corrie

**Rachel Aliene Corrie** (10. aprill 1979 – 16. märts 2003) oli ameerika aktivist ja kirjanik. Ta oli pro-Palestiina grupist, mille nimi oli International Solidarity Movement (ISM). Ta tapeti 2003. aasta 16. märtsil Iisraeli kaitseväe poolt Rafah' linnas, mis asub Gaza lõunaosas. Sel ajal oli teise Palestiina intifada kõrghetk. Täpseid asjaolusid ning seda, kes oli toimunus süüdi, on mitmel korral vaidlustatud.

## Lapse- ja noorpõlv
Rachel Corrie sündis 1979. aastal ning kasvas üles Olympia linnas, mis asub Washingtoni osariigis Ameerika Ühendriikides. 
Evergreeni State'i ülikoolis sai Corriest pühendunud aktivist, kes võitles rahu eest. Ta liitus peagi International Solidarity Movementiga (ISM), mis vaidlustab Iisraeli vägede tegusid Läänekaldal ja Gazas. 
Ülikooli viimasel aastal tegi Corrie ettepaneku iseseisvaks õppevisiidiks, mille käigus ta reisiks Gazasse, liituks ISMi meeleavaldajatega, sealhulgas pannes aluse ka Olympia ja Rafah' linna sõpruslinna projektile. Enne lahkumist organiseeris ta kirjavahetuse Olympia ja Rafah' laste vahel.

## Viited
Grenadiinid

**Grenadiinid** on saarte ahelik Kariibi mere ja Atlandi ookeani piiril. Grenadiinide saared jagunevad halduslikult kahe riigi vahel: põhjapoolsemad neist hõlmab Saint Vincent ja Grenadiinid ning lõunapoolsemad Grenada. Saint Vincenti saar ega Grenada saar ei kuulu Grenadiinide hulka.

## Vaata ka
*Tuulepealsed saared (Kesk-Ameerika)
Valter Maggi

**Valter Maggi** on itaalia glatsioloog. 

Ta töötab Milano-Bicocca ülikoolis kaasprofessorina ja Maateaduste instituudis (L'Istituto di Geoscienze e Georisorse) teadurina. Tema peamised uurimisvaldkonnad on paleoklimatoloogia, polaaralade klimatoloogia ja liustike geomorfoloogia. 

## Tunnustus
*2007 – Euroopa Liidu Descartesi auhind – projekti "European Project for Ice Coring" koosseisu liikmena

## Viited

## Välislingid
*Valter Maggi, professore all'Università Bicocca di MIlano: una cattedra a - 30 grad. job24.ilsole24ore.com, 1. august 2012
*Valter Maggi. scholar.google.com
*MEETmeTONIGHT - La Notte dei Ricercatori | Valter Maggi. youtube.com
Vladimir Gelfand

**Vladimir I. Gelfand** (vene keeles Владимир Израилевич Гельфанд *Vladimir Izrailevitš Gelfand‎‎*; sündinud 1948. aastal Moskvas) on juudi päritolu USA ja Nõukogude Liidu tsütoloog, molekulaarbioloog ja biokeemik. 

Ta töötab 2004. aastast Chicagos Northwesterni Ülikoolis professorina. Tema peamised uurimisalad on 
organellide rakusisene transport ja energiaprotsessid mitokondrites, kuid ta tegeleb ka muude tsütoloogia küsimustega.

## Haridus- ja töökäik
Ta on lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatika teaduskonna. Ta kaitses 1975. aastal bioloogiateaduste kandidaadi kraadi ja 1984. aastal MRÜ-s bioloogiadoktori kraadi rakubioloogias. Doktoritöö "Регуляция сборки и разборки микротрубочек в клетках" oli tsütoloogia teemal.
 
Ta töötas enne 1991. aastat MRÜ A. N. Belozerski biorgaanilise keemia instituudi rakusisese transdpordi labori juhatajana. 1991. aastal siirdus ta USA-sse. 1993. aastast töötas ta Illinoisi Ülikoolis, alates 2004. aastast on ta Northwesterni Ülikooli rakubioloogia ja molekulaarbioloogia professor. Ühtlasi juhatab ta ülikooli rakusisese transpordi laborit Gelfand LAB.

## Isiklikku
Tema isa Izrail Gelfand oli Rutgersi ülikooli professor ja ema Zoja Šapiro (suri 2013. aastal USA-s) oli Moskva Riikliku Ülikooli matemaatikadotsent. Ameerikas  töötab ka Vladimir Gelfandi matemaatikust vend Sergei Gelfand. Venemaal töötav bioinformaatik Mihhail Gelfand on Vladimir Gelfandi vennapoeg.

## Viited

## Välislingid
*Vladimir I Gelfand, PhD. feinberg.northwestern.edu 
*Гельфанд Владимир Израилевич. belozersky.msu.ru
*Vladimir Gelfand. ascb.org
Puikules stacija

**Puikules stacija** ('Puikule jaam'; Nõukogude perioodil **Gāršas**) on küla (*ciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas 13 km kaugusel Aloja linnast, 104 kilomeetri kaugusel Riiast ja 4 kilomeetri kaugusel valla keskusest Puikulest.

Asulat läbisid varem kitsarööpmeline Ainaži–Valmiera–Smiltene raudtee ja laiarööpmeline Tallinn–Pärnu–Mõisaküla–Riia raudtee. Algselt asus seal kitsarööpmelise raudtee Puikule raudteepeatus, tähtsaks sõlmjaamaks kujunes see aastal 1935, mil valmis Ruhja viiv laiarööpmeline raudtee. Jaama juurde kujunes ka küla. Reisirongid läbisid seda jaama 1990. aastate keskpaigani, amortiseerunud raudtee likvideeriti 2006. aastal. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.

Külas asub Puikule raudteejaama hoone, seal on ka Puikules stacija bussipeatus.

Külas kasvav pirnipuu on looduskaitse all.

## Elanikkond


* 212 (1970)
* 144 (1979)
* 54 (1989)
* 67 (2000)
* 60 (2011)

* 70 (2015)
* 65 (2018)
* 58 (2021)
* 68 (2025)


## Viited
Gāršas

**Gāršas** (ka **Gārsas**) on küla (*mazciems*) Lätis Ropaži piirkonna  Garkalne vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 25 meetri kõrgusel  maantee A2 ja Valga–Riia rongiliini vahel. Gāršas jääb valla keskusest Berģist 23 ja Riia keskusest 35 kilomeetri kaugusele.

Aastal 2002 oli külas 32 elanikku.

## Viited
Ronald Shaw

**Ronald Shaw**, ka **Ron Shaw**, (5. september 1929 Stoke-on-Trent, Staffordshire – 2016) oli Briti matemaatik.

## Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1952. aastal Cambridge'i Ülikooli Trinity kolledži, jätkas samas doktoriõppes ja sai 1955. aastal Cambridge'i Ülikoolist doktorikraadi. Doktoritöö "The Problem of Particle Types and Other Contributions to the Theory of Elementary Particles" juhendaja oli Abdus Salam). 

Aastatel 1955–1989 töötas ta Hulli Ülikoolis lektori ja vanemlektorina. 1989–1995 juhatas samas matemaatilise füüsika õppetooli. 1995. aastast oli ta Hulli Ülikooli emeriitprofessor.

### Teadustöö
Tema peamised uurimisvaldkonnad olid lõplik geomeetria, multilineaarne ja antilineaarne algebra ning rühmateooria. 

1954. aasta jaanuaris valmis tal uurimus, mille ta lülitas ühe peatükina 1955. aastal valminud doktoritöösse. Shaw'st sõltumatult samade järeldusteni jõudnud ameeriklaste Chen Ning Yangi ja Robert Millsi uurimust tuntakse praegu Yangi-Millsi teooriana. Abdus Salam, kellele ta oma uurimistöö tulemused 1954. aasta alguses ette näitas, soovitas tal 1954. lõpul, pärast Yangi ja Millsi artikli ilmumist, avaldada ka oma artikkel, kuna tema uurimus oli iseseisvalt tehtud. Shaw aga leidis, et prioriteet kuulub Yangile ja Millsile, sest nende uurimistöö lõppes 1953. aastal. Oma hilisemates esinemistes, sealhulgas 1979. aastal Stockholmis peetud Nobeli-kõnes, nimetas Abdus Salam Yangi-Millsi teooriat järjekindlalt Yangi-Millsi-Shaw' teooriaks.

## Viited

## Välislingid
* Professor Ron Shaw. hull.ac.uk
Helle Tallo

**Helle Tallo** (neiuna **Ritsing**, sündinud 29. juuli 1940) on eesti suusataja ja spordipedagoog.
Helle Tallo lõpetas Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna 1964. aastal. Spordiga hakkas tegelema 1948. aastal, harrastas ujumist Voldemar Hünersoni juhendamisel. Ta on tegelenud ka aerutamise ja sportvõimlemisega, kuid põhialaks jäi suusatamine Herbert Abeli õpilasena.

Helle Tallo töötas 1964–72 ja 1992–2008 Otepää keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana, 1972–92 nn. suusakoolis - Eesti Spordigümnaasiumi Otepää filiaalis suusatreenerina. Alates 2008. aastast oli Helle Tallo Otepää spordihoone administraator.

Helle Tallo, Agnes Adamson (Levandi), Hain Kinks ja Aadu Pind olid eessõitjad Kääriku ajaloolisel suusasõidul, kui rajal oli põhjanaabrite president Urho Kaleva Kekkonen. 
Helle Tallo meenutustest:

*"Meie järel sõitnud Kekkonen oli nobe suusataja. Teda saatnud [[KGB|kaageebeelased]] lendasid kohe raja alguses Kääriku mäelt laskudes lumme pikali. Ühel olevat relv lumme kadunud. Raja lõpus ootas [[Kääriku järv]]el kalastanud [[Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium|ENSV ülemnõukogu presiidium]]i esimees [[Aleksei Müürisepp]] Kekkost. Õhtusel peol Käärikul kinkis Kekkonen mulle ruudulise laudlina, teised said sädelevad kellukesed."* 

Helle Tallo abikaasa on Ilder Tallo , neil on tütar ja poeg.

## Õpilasi:
*Kaie Kittus 
*Katrin Kittus
*Malle Mardi 
*Silja Suija
*Tiina Lepp.

## Sportlikud saavutused
*Eesti meistrivõistlused 1958–1964 individuaalselt 6 kulda ja 3 hõbedat, teatesõidus 7 kulda 
*1960 esimese Tartu–Kääriku suusamaratoni (praegune Tartu maraton) parim naissuusataja
*1961 meistersportlase aunimetus

## Viited
Väike-kiitsaksikk

**Väike-kiitsaksikk** (*Stenurella melanura*) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliste liik.

## Välimus
Väike-kiitsaksikk on 6–10 mm pikkune. Isased on emastest sihvakamad, nende kattetiivad on kollakaspruunid ja tuhmuvad otstest mustaks, emastel on kattetiibade keskel must triip, mis otstes laieneb. Värvus võib varieeruda, emased võivad olla peaaegu üleni mustad. Jalad, pea ja rindmik on musta värvi. Selgmised karvakesed on mustad, kõhtmised tuhmhallid. Silmad on kumerad, külje pealt vaadeldes ovaalsed ja ülemises osas laia sisselõikega, et mahutada üle pea tõstetud tundlaid.

## Levik ja elupaik
Väike-kiitsaksikk on levinud peaaegu kogu Euroopas, Venemaal, Kaukasuses, Türgis ja Iraanis. Elupaigana eelistavad metsaseid alasid, parke ja niitusid. Täiskasvanud isendeid võib näha maist septembrini erinevate taimede õisi külastamas.

## Elutsükkel ja toitumine
Mardika elutsükkel kestab kaks aastat. Vastsed (tõugud) toituvad heitlehiste ja okaspuude lagunevas puidus. Toidutaimedena on kirjeldatud näiteks tamme, pööki, kuuske, nulgu ja mändi. Nad uuristavad pikisuunalisi või lainelisi käike peenikeste okste ja puutüve maltspuitu või lagunevatesse kändudesse. Nukud arenevad maltspuidu välimises osas. Täiskasvanud toituvad õietolmust. Toidutaimedena on dokumenteeritud näiteks murakas, karuputk, viirpuu, kuslapuu, kibuvits, ohakas, härjasilm, aeduba, lodjapuu ja raudrohi.

## Viited

## Välislingid
* 

*Eesti Loodus, Tea Kirjastus, 2012 Väike-kiitsaksikk
*''Stenurella melanura'' NCBI andmebaasis
*''Stenurella melanura'' sünonüümid Elu entsüklopeedias
Etihad Airways

**Etihad Airways** (araabia keeles: شركة الاتحاد للطيران *sharikat alittiḥād liṭṭayarān*) on suuruselt teine lennufirma Araabia Ühendemiraatides peale Emirates Airline.

## Sihtkohad
*Pikemalt artiklis* Etihad Airwaysi sihtkohad.
Purezersi raudteepeatus

**Purezersi raudteepeatus** oli raudteepeatus Lätis Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Limbaži piirkonnas Brīvzemnieki vallas Puikule külas. Peatus asus Riia raudteejaamast 106,9 km kaugusel.

Peatus avati 15. novembril 1936. Viimane rong peatus seal aastal 1998. Aastatel 2005–2006 võeti Läti poolelt metallivaraste rüüstatud raudtee kuni Skulteni üles. Peatuse likvideerimisel kuulusid sealsete ehitiste hulka ootepaviljon ja ooteplatvorm.

## Viited

## Välislingid

* Infot peatuse kohta (*[[vene keel]]es*)
* Peatus vanal kaardil
Jevgeni Kunin

**Jevgeni Kunin** (vene keeles Евгений Викторович Кунин *Jevgeni Viktorovitš Kunin‎‎*, inglise keeles *Eugene Koonin*; sündinud 26. oktoobril 1956 Moskvas) on vene päritolu USA bioloog. 

Ta töötab USA Biotehnoloogia Rahvuslikus Infokeskuses uurimisrühma juhina. Tema peamised uurimisalad on võrdlev genoomika, arvutuslik bioloogia ja evolutsioonibioloogia. Ta on vene päritolu bioloogidest enim tsiteeritud teadlane.

## Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas 1978. aastal Moskva Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna viroloogia erialal. Ta kaitses 1983. aastal MRÜ-s bioloogiateaduste kandidaadi kraadi (PhD molekulaarbioloogias).
 
Aastatel 1985–1991 juhtis ta arvutusliku bioloogia uurimisgruppe Tšumakovi-nimelise Poliomüeliidi ja Viirusliku Entsefaliidi Instituudis ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia Vinogradski-nimelises Mikrobioloogia Instituudis. 1991. aastal siirdus ta USA-sse, kus ta töötab samast aastast USA Biotehnoloogia Rahvuslikus Infokeskuses evolutsioonilise genoomika uurimusrühma juhina.

## Tunnustus
*2016 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks

## Isiklikku
Tema isa Viktor Kunin ja ema Irina Glagoleva on filoloogid ja elavad 1990. aastast Iisraelis.

## Raamatud
*Koonin, Eugene V. 2011. *The Logic of Chance: The Nature and Origin of Biological Evolution*. FT Press. ISBN 978-0-13-262311-7 http://my.safaribooksonline.com/book/-/9780132623117
*Кунин Е.В. 2014. *Логика случая. О природе и происхождении биологической эволюции*. М.: ЗАО Издательство Центрполиграф. 527 lk. [Autoriseeritud tõlge inglise keelest.]

## Viited

## Välislingid
*Суп из гвоздя. 1.12.2012. lenta.ru
*Eugene Koonin. scholar.google.com
Naljaleht (Tartu)

Nalja- ja pilkeajalehe "**Naljaleht**" üks ja ainus number ilmus 1901. aasta detsembris Tartus. 
Naljalehe väljaandjateks oli nn "Rahva Lõbulehe" ringkond, kuhu kuulusid Hendrik Saar, Richard Aavakivi, Andres Alver, Otto Münther, Mihkel Martna, Johannes Leopold Jüris. Illustratsioonid ja naljapildid olid valmistatud puugravüüris Andres Kuuselt. 

Ajalehte trükiti 2000 eksemplari Tartus T. Kukk'e trükikojas. 
Hinnaks oli 30 kopikat.

## Viited
Kaplinna Eesti Selts

**Kaplinna Eesti Selts** on Lõuna-Aafrika Vabariigis Kaplinnas tegutsev Lõuna-Aafrika Vabariigi eestlasi ühendav selts.

1964. aastal ilmus seltsil väljaanne Lõunasäde.

## Vaata ka
*Johannesburgi Eesti Selts Lõuna-Aafrikas

## Viited
Bengali kass

**Bengali kass** (*Prionailurus bengalensis*) on kaslaste sugukonda kuuluv loom.

## Klassifikatsioon

Bengali kassi varasem teaduslik ladinakeelne liiginimetus on *Felis bengalensis*, käesoleval ajal on see sünonüüm.  

Taksonoomilises andmebaasis ITIS on bengali kassi alamliigid: 
* *[[Prionailurus bengalensis alleni]]* Sody, 1949
* *[[Prionailurus bengalensis bengalensis]]* (Kerr, 1792)
* *[[Prionailurus bengalensis borneoensis]]* Brongersma, 1936
* *[[Prionailurus bengalensis chinensis]]* (Gray, 1837)
* *[[Prionailurus bengalensis euptilurus]]* (Elliot, 1871)
* *[[Prionailurus bengalensis heaneyi]]* Groves, 1997
* *[[Prionailurus bengalensis horsfieldii]]* (Gray, 1842)
* *[[Prionailurus bengalensis javanensis]]* 
* *[[Prionailurus bengalensis rabori]]* Groves, 1997
* *[[Prionailurus bengalensis sumatranus]]* (Horsfield, 1821)
* *[[Prionailurus bengalensis trevelyani]]* Pocock, 1939.
	 	                                                	 	                                                	  	                                                	 
## Välimus
Bengali kass on väike, kodukassist pisut kogukam, kaslane. Tema karvkate on üsna kirju ja see on alamliigiti erinev. Tema tüvepikkus (alamliigiti erinev) on 75–90 cm ja sabapikkus 35–37 cm. Jalad on võrdlemisi pikad ja pea väike.

## Elupaik

Nende elupaikadeks on kõrvalised mägimetsad, männimetsad, harvemini põõsatihnikud, asulate lähialad ja loomaaiad. 

## Toitumine
Nad püüavad toiduks peamiselt väikseid loomi, hiirlasi, uruhiiri, oravaid, ja linde vahe murrab jäneseid. Söögiks kõlbavad ka maod ja nahkhiired; ka hõlmikpuu (*Ginkgo biloba* L.) viljad aidates sel viisil kaasa hõlmikpuuseemnete levikule.(Jiang jt 1990; Del Tredici jt 1992; viidanud Zhao jt, 495:2010 )

## Sigimine

Bengali kasside paaritumisajad on levila piires varieeruvad. Bengali emakassi tiinus kestab 65–70 päeva. Pesakond koosneb kuni 4 kassipojast. Osadel andmetel osaleb poegade hooldamisel ka isakass.

## Levila

Bengali kass on levinud Afganistani idaoas, Pakistani põhjaosas, India rannikul ja põhjaosas, Myanmaris, Laoses, Tais, Indoneesias, Malaisias, Vietnamis, Sumatra, Jaava, Bali, Borneo ja Taiwani saarel, Nepalis, Koreas, Kambodžas, Filipiinidel, Hiinas ja Jaapanis. 

## Hübriidid lemmikloomadena
Bengali kassitõug on metsiku bengali kassiliigi ja kodukassi ristand . Teda tutvustati kassinäitustel 1970. aastatel. Tavaliselt lubatakse seda hübriidi lemmikloomana pidada ilma loata. Kuna eesti keeles nimetatakse nii iseseisvat liiki kui ka uut kodukassi tõugu "bengaliks", võib tekkida segadus.

## Viited

## Veebiallikad
* Yunpeng Zhao, Juraj Paule, Chengxin Fu & Marcus A. Koch, *[http://person.zju.edu.cn/attachments/2013-06/07-1370733188-662701.pdf Out of China: Distribution history of Ginkgo biloba L.]*, TAXON 59 (2), lk 495–504, aprill 2010
* Sissekanne ITIS-es
* "The Asian Leopard Cat - the Bengals wild ancestor". *www.bengalcat.co.uk*. 4 June 2018. Archived from the original on 2 January 2010. Retrieved 2 November 2009.
Triple Threat (Annihilatori album)

**"Triple Threat"** on Kanada *thrash metal*-bändi Annihilator 2017. aastal avaldatud *box set*. Karbi esimene plaat on kontsertsalvestis 2016. aasta "Bang Your Head!!!" festivalilt ja teine plaat on stuudioalbum, millel on bändi lugude akustilised salvestised. Eriväljaannetel on kaasas ka DVD või Blu-ray plaat kontsertsalvestistega. 

## Lugude loend
### CD 1
**Kontsertsalvestis "Bang Your Head!!!" festivalil**
# "King of the Kill"
# "No Way Out"
# "Creepin' Again"
# "Set the World on Fire"
# "W.T.Y.D. (Welcome to Your Death)"
# "Never, Neverland"
# "Bliss"
# "Second to None"
# "Refresh the Demon"
# "Alison Hell"
# "Phantasmagoria"

### CD 2
**Unplugged: The Watersound Studios Sessions**
# "Sounds Good to Me"
# "Bad Child"
# "Innnocent Eyes"
# "Snake in the Grass"
# "Fantastic Things"
# "Holding On"
# "Stonewall"
# "In the Blood"
# "Crystal Ann"
# "Phoenix Rising"

### Boonus kontsert-DVD/Blu-ray
# "King of the Kill"
# "No Way Out"
# "Creepin' Again"
# "Set the World on Fire"
# "W.T.Y.D. (Welcome to Your Death)"
# "Never, Neverland"
# "Bliss"
# "Second to None"
# "Refresh the Demon"
# "Alison Hell"
# "Phantasmagoria"

## Muusikud
*Jeff Waters – laul, soolo- ja rütmikitarr
*Aaron Homma – rütmikitarr
*Rich Hinks – basskitarr
*Fabio Alessandrini – trummid kontsertalbumil
*Marc LeFrance – trummid akustilistel albumil 
*Pat Robillard – kitarr akustilistel albumil
Triple Threat

## Albumid
*"Triple Threat", Roland Kirki album (1956)
*"Triple Threat", Jimmy Heathi album (1962)
*"Triple Threat", Kanada *thrash metal*-bändi Annihilator album (2017)
## Laulud
*"Triple Threat", Missy Elliotti laul (2012)
*"Triple Threat", Rick Tippe laul (1999)
*"Triple Threat", eMC laul
*"Triple Threat", Madchildi laul
Johannesburgi Eesti Selts Lõuna-Aafrikas

**Johannesburgi Eesti Selts Lõuna-Aafrikas** on Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis tegutsev Lõuna-Aafrika Vabariigi eestlasi ühendav selts. Selts on Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu liige.

Selts asutati 1940. aastate lõpus. Üks asutamise eestvedajaid oli Karl Jänes.

Seltsi esimehi:
*Artur-Aleksander Linari

## Vaata ka
*Kaplinna Eesti Selts

## Viited
Puusüsi

**Puusüsi** (ka **puidusüsi**) on õhu juurdepääsuta tingimustes puidu kuumutamisel tekkiv poorne aine.
Puusöe kütteväärtus on 7200–7450 kcal/kg.

## Vaata ka
*Puiduäädikas
*Biosüsi

## Viited
Maksim Ševtšenko

**Maksim Ševtšenko** (vene keeles Максим Шевченко; sündinud 27. märtsil 1980 Almatõs) on Kasahstani ja Venemaa jalgpallur.

Aastatel 2000–2005 kuulus ta Kasahstani jalgpallikoondisse, mille koosseisus osales 11 mängus ja lõi 3 väravat.

## Viited
Stumblin' In

"**Stumblin' In**" on Chris Normani ja Suzi Quatro esitatud laul. Laul on avaldatud Quatro 1978. aasta albumil "If You Knew Suzi...". See anti välja ka singlina. Laulu autorid on Mike Chapman ja Nicky Chinn.

Singel jõudis 1979. aastal USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 neljandale kohale. Kanadas edetabelis jõudis see esikohale.

1979. aastal kaverdasid loo Al Bano ja Romina Power "Et je suis à toì". Samal aastal salvestasid saksa lauljad Bernd Clüver ja Marion Maerz laulu kaverina, pealkirjaks "Schau mal herein (die Tasse Kaffee)". Saksakeelsete sõnade autor on Peter Orloff.

Eestis laulsid selle laulu kuulsaks nime "Petlik õnn" all Kersti Rosenberg, Ain Tammesson ja ansambel Nemo.

## Viited

## Välislingid
* Chris Norman & Suzi Quatro ‎– Stumblin' In. Discogs.com
Družne (Hmilnõki rajoon)

**Družne** (ukraina keeles Дружне) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis (varem Kalõnivka rajoonis). Elanike arv on 789.


Druzhne (Kalynivskyi) 1.jpg|
Druzhne (Kalynivskyi) 2.jpg|
Druzhne (Kalynivskyi) 3.jpg|
Druzhne (Kalynivskyi) 5.jpg|
Druzhne (Kalynivskyi) 6.jpg|
Kvitka (Bari rajoon)

**Kvitka** (ukraina keeles *Квітка*) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Pindala on 0,444 km². Elanike arv on 79.
Sergei Gimajev

**Sergei Gimajev** (1. jaanuar 1955 – 18. märts 2017) oli vene jäähokimängija, treener ja spordikommentaator.

2017. aasta 18. märtsil mängis Gimajev Venemaal Tula oblastis Tula linnas jäähoki veteranide kohtumisel hokit. Mängu ajal hakkas tal halb ning ta lahkus jäält riietusruumi. Sealt leidsid teised hokimängijad tema surnukeha. Gimajev suri trombemboolia tõttu.

## Töö
* Kuibõševi SKA jäähokimängija 
* Moskva AKSK jäähokimängija 
* Leningradi SKA jäähokimängija (1985–1986)
* Laste jäähoki treener ja CSKA hokikooli direktor
* Riikliku juuniorimeeskonna treener
* Rossija 1 hokikommentaator
* Rossija 2 hokikommentaator
* Sport 1 hokikommentaator
* KHL TV hokikommentaator
* Matš TV hokikommentaator ja stuudioekspert

## Saavutused
* Nõukogude Liidu mitmekordne meister jäähokis (1978–1985)
* Nõukogude Liidu jäähoki karika võitja (1977)
* Nõukogude Liidu jäähoki karika võitja (1978)
* Nõukogude Liidu meistrivõistlustel üks parimaid kaitsjaid jäähokis (1979, 36 parima seas; 1982, 1983, 34 parima seas)
* Euroopa meistrikarika mitmekordne võitja
* Austuse orden (2003)
* Venemaa austatud treener

## Viited
Araabia poolsaare Eesti Selts

**Araabia poolsaare Eesti Selts** (inglise keeles *Estonian Association of the Arabian peninsula*) on Araabia poolsaarel elavaid eestlasi ühendav selts. Selts asub Abu Dhabis.

Selts asutati 2014.

## Vaata ka
*Eesti-Araabia Selts (Eestis tegutsenud)
*Eesti – Araabia Ühendemiraatide suhted

## Viited

## Välislingid
*Seltsi koduleht
Andres Kuusk (kunstnik)

**Andres Kuusk** (14. september 1874 Tartu – 15. juuni 1933 Tartu) oli ksülograaf, proviisor, kunstnik ja karikaturist.

1897. aastast hakkas tegema kaastööd ajalehele Postimees. Seejärel õppis aastatel 1905–1907 Tartu Ülikoolis farmaatsiat ja töötas Tartus proviisorina.  

Kunstnikuna alustas tegevust puulõike alal peamiselt Mart Pukitsa ergutusel ja juhendamisel. Ta saavutas puugravüüris märkimisväärse tehnilise taseme.  

Kõige viljakam oli ta sel alal aastatel 1900–1910. Toonastest puulõiketeostest olid ühed tähtsad tema illustratsioonid Kaarle Olavi Lindequisti õpikus ”Üleüldine ajalugu”, mille kahes osas on veerandsada tema tööd. Neist tema nelja illustratsiooniklotsi säilitatakse rahvusraamatukogus. Ta kujundas ja illustreeris muidki raamatuid, ajakirju ja noodiraamatuid puugravüüridega ning tegi ka puugravüüritehnikas karikatuure väljaannetele Rahva Lõbuleht (1900–1901 ja 1904), Naljaleht (1901) ja Võta mind kaasa (1915). 

Andres Kuusk oli Eesti Kirjanduse Seltsi asutajaliige ja kuulus Rahvakirjanduse toimkonda.

## Raamatud
* Andres Kuusk "Lühikene päewapilditegemise õpetus", Tartu (1898)
* "Tõtt ja nalja. 1. vihk", [Jutte ja luuletusi], (illustreerinud Andres Kuusk), Tartu (1901)
* Aleksander Läte "Segakoorid", [Noodiraamat] (illustreerinud Andres Kuusk), Tartu (1901)
* Aleksander Läte "Prii on jälle meie rahvas" [Noodiraamat], (illustreerinud Andres Kuusk), Tartu (1902)
* Johann Ludwig Schneller "Paulus paganate apostel : Apostli Pauluse jälgedel Antiokiast kuni Rooma", (illustreerinud Andres Kuusk) (1902)
* Kaarle Olavi Lindequist "Üleüldine ajalugu : Vana-, kesk-, uus- ja kõige uuem aeg : 1.-2. osa", (illustreerinud Andres Kuusk), Tartu (1903–1906)
*Jüri Tõnisson ja Andres Kuusk "Wiljapuude waenlased", Postimees, Tartu (1905)
*Andres Kuusk "Keemia ehk lahutusteadus", Tartu (1906)
* Lev Tolstoi "Põrgu wõit : Wana põrgu langemine ja uue tõusmine", (kaaneillustratsioonid Andres Kuusk), Tartu 1907
* Andres Kuusk "Täieline Seebikeetmise õpetus : Käsiraamat igasuguste lihtsate, iluduse- ja rohuseepide keetmise juhatuseks", Tartu (1908)
* Andres Kuusk "Keemia algõpetus", (1908)

## Näitused

* "Pallas" näitus Tartus 1920
* EKKKÜ näitused 1923 ja 1925

## Galerii

Fail:Naljaleht 1901.jpg|Naljaleht, kujundanud Andres Kuusk


## Viited

## Välislingid
* Eesti biograafiline andmebaas ISIK
Družne (Zaporižžja rajoon)

**Družne** (ukraina keeles Дружне) on küla Ukrainas Zaporižžja oblastis Zaporižžja rajoonis (varem Orihhivi rajoonis). Elanike arv on 22. Pindala on 0,53 km².
Tapper (1906)

**Tapper** oli pilke- ja naljaajakiri, mis ilmus esimest korda 1906. aastal Peterburis. 

Esimesed kolm numbrit ilmusid **1906**. aastal nimega Tiiu Tasane ning pärast selle sulgemist ilmus samal aastal ajakiri Tapper, mis jätkas Tiiu Tasase numeratsiooni numbritega neli ja viis. Väljaandja ja toimetaja oli Juhan Lilienbach. Tapper nr. 5 kaane illustreeris Jaan Seen. Inimestelt korjati ajakirju ära ja vastutav toimetaja saadeti vanglasse. Kui Tapperi tegevus oli lõpetatud, üritati välja anda ajakirju Kirves, Puss ja Sügise, kuid väidetavalt ei pääsenud need trükki. Lõpuks asutas Juhan Lilienbach 1906. aastal Tallinnas uue samasisulise ajakirja Lendleht.

Aastatel **1917–1918** hakkas Tallinnas ajakiri Tapper uuesti ilmuma sagedusega kaks korda kuus, kokku 13 numbrit. Väljaandja ja toimetaja oli endiselt Juhan Lilienbach. Ajakirja trükiti Bernhard Mänsi trükikojas.

Uue Tapri esimene number sai tugevaks tribüüniks VSD Töölisparteile Tallinna linnavolikogu valimistel. Tapri järgnenud numbrites esinesid följetonidega Viktor Kingissepp ja Hans Pöögelmann. Avaldati palju tõlkesatiiri ja karikatuure, mis eelmise revolutsiooni ajal olid tsensuuri poolt ära keelatud ja ei saanud siis ilmumise luba. Satiiri kõrval avaldas Tapper ka ajakohaseid reproduktsioone, portreid töölisliikumise tegelastest jne. 

Ajakirjas ilmus ka eesti ajakirjanduses esimene V. l. Lenini portree tundmatuks jäänud kunstnikult.

## Kaastöölised
Ajakirjale Tapper tegid kaastööd järgmised autorid:
* Karl Ast
* Villem Buk
* Andres Dido
* Anton Hansen
* August Jansen *(Jaan Seen)* karikaturist
* Hermann Jänes
* Oskar Kallis – *(varjunimega Okas)* karikaturist
* Viktor Kingisepp
* Rudolf Kook
* Juhan Lilienbach
* Konrad Vilhelm Mägi
* Vassili Mölder
* Hans Möldermann
* Otto Münther
* Konstantin Osvet (*varjunimega* Vibuase) karikaturist
* Hans Pöögelmann
* Jaan Sihver
* Jaan Soo
* Aleksander Tassa
* Gustav Tikerpuu
* Nikolai Triik
* Aleksander Uurits

## Viited
Ungari Eesti Selts

**Ungari Eesti Selts** on Ungaris Budapestis tegutsev Ungari eestlasi ühendav selts.

Selts käib koos aupeakonsul András Bereczki eestvedamisel. 

## Vaata ka
*Eesti Ungari Selts (tegutseb Eestis)
*Ungari Kultuuriselts (tegutseb Eestis)
*Eestimaa Ungarlaste Ühing (tegutseb Eestis)

## Viited
Victoria kraater

**Victoria kraater** on Marsil Meridiani Planumis asuv u. 730 meetrit lai kraater. Kraatrit on orbiidilt pildistanud NASA kosmosesond Mars Reconnaissance Orbiter ja seda on külastanud kulgur Opportunity, mis uuris seda 2006. aastal.

## Viited
Roger Pingeon

**Roger Pingeon** (28. august 1940 – 18. märts 2017) oli prantsuse jalgrattur.

Pingeon lõpetas jalgratturikarjääri 1974. aastal. 2000. aastal kolis Pingeon Hauteville-Lompnesi vallast Beaupointi valda.

2017. aasta 18. märtsil suri Pingeon oma kodus Aini departemangus Beauponti vallas.

## Töö
* Prantsusmaa ja Šveitsi telekanalite spordikommentaator

## Saavutused
* Tour de France esikoht (1967)
* Tour de France teine koht (1969)
* Hispaania velotuur esikoht (1969)

## Viited
Feel Me Now

**"Feel Me Now"** on Ariadne "Eesti laulu 2017" finaalis esitatud laul. Loo autorid on Margus Piik, Tomi Rahula ja Anni Rahula.

## Välislingid
*Feel Me Now
Osman III

**Osman III** (osmanitürgi keeles عثمان ثالث‎ *Osmān-i sālis*; 2. jaanuar 1699 – 30. oktoober 1757) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1754–1757.

Ta oli Mustafa II ja Şehsuvar Sultaana poeg.
Gutte Eriksen

**Gudrum Agnete Tryde Eriksen** ehk **Gutte Eriksen** (20. november 1918 Rødby – 8. juuli 2008) oli taani keraamik.

Eriksen sündis Lollandi saarel Rødbys. 1936–39 õppis ta Kopenhaageni Kunsthåndværkerskolenis (Rakenduskunstikoolis) keraamikat ning tegi paar aastat hiljem näitusedebüüdi. 1948. aastal õppis ta Cornwallis briti keraamiku Bernard Leachi juures, kus tutvus jaapani keraamikakunstiga, mis mõjutas oluliselt tema loomingulist käekirja. Erikseni valmistatud esemed tegi ühtlasi isikupäraseks tema poolt 1950. aastatel välja töötatud booraks-kvartsglasuur.

1968–1978 õpetas Eriksen Århusis Jüütimaa kunstiakadeemias.

## Tunnustus
*2004 – C. F. Hanseni medal

## Viited
Eestlased Ungaris

**Eestlased Ungaris** on Ungaris elanud või elavad eestlased.

Ungaris tegutseb Ungari Eesti Selts ja MTÜ Välis-Eesti Kultuuri- ja Haridusühing, mis on küll registreeritud Eestis, ent peab ülal Lotte Kooli Budapestis.

Ungaris on aastast 1998 avatud Eesti Instituut Budapestis. Instituut korraldab kevaditi Eesti päevi, mille raames näidatakse näiteks dokumentaalfilme, korraldatakse kontserte ja kirjandusüritusi. 
 
## Vaata ka
*Eesti-Ungari suhted

## Viited
Tiiu Tasane

**Tiiu Tasane** oli pilke- ja naljaajakiri, mis ilmus 1906. aastal Peterburis. Kaane illustreerijad olid Toomas Rudolf Gutmann (*ps. Joone Jaan*) ja August Jansen (*ps. Jaan Seen*). Väljaandja ja toimetaja oli Juhan Lilienbach. Ajakirja trükiti M. Mihailova *(nr. 1-3)* ja H. J. Bredenfeldti *(nr. 4-5 [[Tapper (ajakiri)|Tapper]])* trükikodades.

Ajakiri oli mõeldud lugemiseks Peterburis asuvatele eesti töölisringkondadele. Tiiu Tasast tülitas pidevalt tsaari tsensor ja ajakirja trükiti vaid kolm numbrit, kuid kolmas number konfiskeeriti ja Peterburi linnapea keelas ajakirja edaspidise väljaandmise. Ajakirja sulgemisest inspireerituna kirjutas Juhan Lilienbach sellest luuletuse "Uus Tiiu". Edasi hakkas ilmuma ajakiri Tallinnas Tapperi nime all, säilitades Tiiu Tasase numeratsiooni.

Juhan Lilienbach põhjendas nime valikut sellega, et tapper on nii tapa- kui ka tööriist, millega võib hävitada, aga ka ehitada.
 
 ***UUS TIIU***
 *Tiiu, meeletu ja julge,*
 *oli armas minule.* 
 *Tiiu töötas, Tiiu võitles,* 
 *Tiiu viidi surmale.* 

**Kaasautorid** 

* Villem Buk – kirjanik
* Toomas Gutmann – *(ps. Joone Jaan)* karikaturist, illustreeris ajakirja nr 2 esikaane
* Anton Hansen – kirjanik
* August Jansen – kunstnik ja karikaturist *(ps. Jaan Seen),* illustreeris ajakirja nr 5 esikaane
* Juhan Lilienbach – kirjanik ja toimetaja
* Hans Möldermann – kunstnik ja karikaturist
*Aleksander Tassa – kunstnik ja karikaturist
* Gustav Tikerpuu – kirjanik
* Friedebert Tuglas – kirjanik
* Aleksander Uurits – kunstnik

**Lisatrükised**

* Jekaterina Kuskova – "Esimese mai öösine unenägu" – E. Kuskova tõetruu mõistujutt, Lucie Martna tõlge (1906) (20 lk)
* Johannes Reintalu, (ps. Joh. Puhasorg) – "Ka parem seisus" (1906) . Raamat sisaldab ka luuletust "Waesed inimesed" – Victor Hugo, tõlkinud Juhan Lilienbach. Trükikoda "Mõte".

## Viited
Kodutehnika

**Kodutehnika** on üldmõiste, mis hõlmab kodus kasutatavaid masinaid, elektritoitega majapidamisriistu ja tarbeelektroonika tooteid.

## Vaata ka
* Kodumasin

## Viited
Kodumasin

**Kodumasin** on majapidamist hõlbustav, enamasti elektritoitega seade. Eristatakse suuri ja väikseid kodumasinaid. 
* Suured kodumasinad paiknevad kohakindlalt kas põrandal (külmik, pesumasin, nõudepesumasin, elektri- ja gaasipliidid) või kinnitatuna seinale (õhupuhasti, konditsioneer).
* Väiksed kodumasinad võivad olla teisaldatavad (nt tolmuimeja), käeshoitavad (triikraud, mikser), samuti kasutamiseks laual, köögi tööpinnal või riiulil (veekeetja, kohvimasin, röster, fritter, kohviveski, piimavahusti, kannmikser (blender), mikrolaineahi).

Kodumasinate hulka võib lugeda ka mõned kodutöödel sageli vajaminevad elektriajamiga käsitööriistad, eelkõige akutrellid, ning ajamiga aiatööriistad − muruniidukid ja trimmerid.
Akutööriist

**Akutööriist** on elektrivõrgust sõltumatu toitega tööriist, mis saab tööks vajaliku energia akust.

Esimeseks akuga laiatarbe-käsitööriistaks kujunes elektritrell, mis võeti kasutusele seoses akutehnoloogia arenguga 1980/90. aastatel. Sellel oli juba kiir(kinnitus)padrun, mis võimaldas puuri jm otsakuid kinnitada ilma erivõtit kasutamata.

## Käsitööriistade akud
Akutööriistades kasutatakse jõuallikana kahte põhitüüpi akusid.
*Nikkelakud:
**nikkelkaadmiumaku (NiCd-aku)
**nikkel-metallhüdriidaku (NiMH-aku)
*Liitiumakud:
**liitiumioonaku (Li-ion-aku)
**liitiumpolümeeraku (LiPo-aku)
**LiHD-aku (suurema energiatiheduse ja pikema kasutusajaga)

Aku nimipinge sõltub aku tüübist ja akuelementide arvust (üldpinge on elemendi nimipinge ja elementide arvu korrutis):
* nikkelaku elemendi nimipinge on 1,2 V (seega võib aku nimipinge olla nt 7,2 V, 9,6 V, 10,8 V, 14,4 V, 18 V ja 36 V);
* liitiumaku elemendi nimipinge on kõige sagedamini 3,7 V (vastavalt võivad aku pinged olla 7,4 V, 11,1 V, 14,8 V, 18,5 V).

Madala pingega akud on näiteks kruvikeerajatel, kõrge pingega (kuni 36 V) profitööriistadel.

Aku mahutavus jääb käsitööriistadel vahemikku 1,2–5,2 Ah. Mida kõrgem on aku pinge ja suurem mahutavus, seda kauem saab tööriista ühe laadimisega kasutada. Mõistagi on niisugune aku vastavalt kogukam ja seega on suurem ka tööriista kaal. Liitiumakud on sama energiahulga juures üldiselt kergemad ja väiksemad, samuti isetühjenevad nad palju aeglasemalt.

## Akutööriistu
* Trell – sujuvalt muudetav pöörlemiskiirus, kiirkinnituspadrun
* Lööktrell – betooni ja kivi puurimiseks
* Kruvikeeraja – võimalik valida pöördemomenti
* Taldlihvija, nurklihvija (lihvketas paikneb käepideme suhtes 90° nurga all)
* Tikksaag, ketassaag
* Tolmuimeja (vars-, käsi- ja robottolmuimeja)
* Trimmer

Tuntud akutööriistade tootjate seas on näiteks Makita, Bosch, Metabo, Dewalt, Black & Decker.

## Viited
Objektistamine

Sotsiaalfilosoofias nimetatakse **objektistamiseks** teise elusolendi, kuid eelkõige inimese käsitlemist objekti ehk eseme või asjana.

## Mõisted
Filosoof Martha Nussbaumi järgi on tegu objektistamisega, kui on täidetud vähemalt üks allolevatest tingimustest:
# **Instrumentaalsus** – kellegi kasutamine pelgalt vahendina mingi eesmärgi saavutamiseks;
# **[[Autonoomia]] eitamine** – kellegi iseseisvuse ja enesemääramise kahtluse alla seadmine;
# **[[Inertsus (keemia)|Inertsus]]** – kellegi agentsuse või tegutsemisvõime kahtluse alla seadmine;
# **Asendatavus **– kellegi väljavahetatavana käsitamine;
# **Lõhutavus **– kellegi terviklikkuse eitamine. Inimene "kui midagi, mida tohib lõhkuda, lüüa ja purustada.";
# **Omandus** – suhtumine, et inimene võib kellelegi kuuluda, et teda võib osta, müüa või vahetada;
# **[[Subjektsus]]e eitamine** – kellegi tunnete ja kogemuste kõrvalejätmine, ebaoluliseks pidamine.
Nussbaum on väitnud, et objektistamine ei ole mitte oluline küsimus vaid seksuaalsuse kontekstis, kus seda on enim käsitletud, vaid ka marksistlikule nägemusele kapitalismist ja orjandusest. Nussbaum väidab, et kõik objektistamise vormid ei ole paratamatult negatiivsed ning et leidub ka olukordi, kus isegi ülalnimetatud tingimuste täitmise korral ei ole tegemist objektistamisega.

Rae Helen Langton lisab kogumikus *Sexual Solipsism: Philosophical Essays on Pornography and Objectification* veel kolm objektistamist kirjeldavat omadust:
# **Kehaks taandamine** – kellegi käsitlemine pelgalt keha või kehaosadena;
# **Välimusele taandamine** – inimestega läbikäimisel nende eelkõige nende välimusest juhendumine;
# **Vaigistamine** – inimeste käsitlemine nii nagu nad oleksid pidevalt vait või kõnevõimetud.

## Vaata ka
* Dehumaniseerimine
* Reifikatsioon (marksism)
* Seksuaalne objektistamine

## Viited
August Ahlqvist

**Karl August Engelbrekt Ahlqvist** (7. august 1826 Kuopio – 20. november 1889 Helsingi) oli Soome luuletaja, kirjanduskriitik ja soome-ugri keeleteadlane. Tema kirjanduslik pseudonüüm oli A. Oksanen.
 
Filosoofiamagister 1857. aastast, filosoofiadoktor 1860. aastast.

1863. aastast soome keele professor, 1893. aastast esimene soome-ugri keelte professor.

Ta oli üks 1847. aastal loodud Suomettare asutajaid ja keeleteadusliku väljaande Kielettär asutaja. Oma rännakutel uuris ta vadja, vepsa, mordva, handi ja mansi keelt. Kirjutas Eesti kirjandusest, soome ja ungari keelesugulusest.

Kirjanduskriitikuna lähtus ta Johan Ludvig Runebergi idealiseeritud poeetikast, vaenas Aleksis Kivi kirjandusloomingut.

"Savolaisen laulu" autor. 1869. aasta laulupeol esitati seda Lydia Koidula tõlkes pealkirja "Mul meeles seisab alati" all.

Ahlqvist on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Teoseid
*Suomalainen murteiskirja : tahi lukemisia viron, karjalan, vatjan vepsän ja liivin kielillä suomalaisten sanastojen kanssa
*Wotisk grammatik jemte språkprof och ordförteckning : (Föredragen för Finska Vetenskaps-Societeten den 15 Oktober 1855)

## Viited
Eestlased Belgias

**Eestlased Belgias** on Belgias elanud või elavad eestlased.  

Suurem grupp eestlasi sattus Belgiasse pärast II maailmasõda.  

Hiljem on sinna suurem hulk eestlasi sattunud pärast Eesti liitumist Euroopa Liiduga. Enamik nendest eestlastest töötab Eesti esindustest või Euroopa institutsioonides. Nende arvuks koos Belgiasse kolinud peredega on umbes 2000 eestlast.

Belgias tegutseb Eesti Selts Belgias ja Belgia Eesti Maja, samuti laulukoor Beene.

## Vaata ka
*Eesti-Belgia suhted
*Eestlased Hollandis
*Eestlased Luksemburgis

## Viited

## Välislingid
*Eestlased Euroopas: Eestlased Belgias, Luksemburgis ja Šveitsis. Eesti Suursaatkond Belgias ja Luksemburgis, 25. oktoober 2013
Boråsi Eesti Selts

**Boråsi Eesti Selts** on asutatud 1944. aastal Boråsis Lääne-Rootsis.

Seltsi juurde asutati 1945. aastal Boråsi Eesti Segakoor ning seltsi juures tegutses ka täienduskool.

## Vaata ka
*Rootsi Eestlaste Liit

## Viited