Epi Tohvri

**Epi Tohvri** (sündinud 12. märtsil 1970) on eesti kunstiteadlane ja arhitektuuriajaloolane, kes on uurinud peamiselt valgustusajastu (18.–19. sajandi) arhitektuuri, ülikoolide akadeemilist struktuuri ja ehituslugu ning ajaloolist pedagoogikat Atlandi-üleses võrdluses

## Hariduskäik
Epi Tohvri on lõpetanud 1988. aastal Otepää Keskkooli. Aastatel 1989–1997 õppis Tohvri Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppes. 2002. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis kunstiajaloo õppetooli juures magistritöö "1809.–12. aasta Vene tüüpfassaadid ja nende rakendamine Tartu linnaruumis" (juhendaja Kaur Alttoa). 2009. aastal kaitses Tohvri TÜ ajaloo ja arheoloogia instituudis doktoritöö "Valgustusideede mõju Tartu arhitektuurikultuurile 19. sajandi alguses" (juhendaja Jaak Kangilaski).

## Töökäik
1999. aastast kuni 2019. aastani töötas Epi Tohvri kunstiajaloo õppejõuna Tartu Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, 2010. aastast dotsendina. Alates 2009. aastast kuni 2019. aastani töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledžis dotsendina. 2019. aastast on ta arhitektuuriajaloo dotsent TTÜ inseneriteaduskonna arhitektuuri ja urbanistika akadeemias.

2012. aastast kuulub ta ajakirja Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum toimetuskolleegiumi.

## Looming
Tohvri on tegutsenud ka näituste kuraatorina, kureerides 1999. aastal koos Karin Hallas-Murulaga Eesti Arhitektuurimuuseumis näituse "Eesti puitarhitektuur" ning 2014. aastal koos Anne Unteraga Tartu Linnamuuseumis näituse "Kunst, arhitektuur, vabamüürlus. Rutikvere mõisa Pistohlkorsid".

Ta on juhendanud (koos Kristi Viidinguga) Jaanika Andersoni doktoritöö teemal "Reception of Ancient Art: the Cast Collections of the University of Tartu Art Museum in the Historical, Ideological and Academic Context of Europe (1803–1918)" (TÜ klassikalise filoloogia osakond, 2015).

Septembris 2019 ilmus Epi Tohvri 1072-leheküljeline monograafia "Georges Frédéric Parrot: Tartu Keiserliku Ülikooli esimene rektor" (väljaandja TÜ Kirjastus), seni kõige ulatuslikum tervikkäsitlus Georges Frédéric Parrot' elust ja tegevusest.
*"Valgustusideede mõju Tartu arhitektuurikultuurile 19. sajandi alguses". Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 2009 (doktoritöö)
### Artikleid
* L.Siibak,  A. Paat, E. Tohvri, K. Meinart, N. Schönfeld. "Puitpitsvilla. Narva-Jõesuu puitarhitektuur". // Rmt: "Narva-Jõesuu – pärlitera = *Narva-Jõesuu – a pearl* = *Нарва-Йыэсуу – жемчужина*". Tartu: L. Siibak, 2003
* "Ühest sotsiaalutoopilisest eksperimendist Vene impeeriumi linnades 19. sajandi esimesel poolel". // Rmt: "Klassika ja klassitsism", Ehituskunst = Estonian architectural review 36/37. Tallinn: Eesti Arhitektide Liit, 2003, lk 32–51
* "19. sajandi I poole Tartu linna hoonestust mõjutanud eeskujud Lääne-Euroopast". // Rmt: Tartu Linnamuuseumi Aastaraamat 2010. Tartu: Elmatar, 2010. Lk 35–49
* "*Philantropin*i mõju Eesti pargikunstile". // Rmt: "Park on paradiis looduses ja kunstis". Tartu: Eesti Maaülikool, 2009, lk 60–73
* "*The Enlightenment and Standard Facades in Tartu*". Centropa. A Journal of Central European Architecture and Related Arts, Volume X. 2010, lk 5–13
* "Eesti luterliku kirikuehituse kontekstuaalsed muutused 19. sajandi keskel". // Kunstiteaduslikke Uurimusi = Studies on art and architecture = Studien für Kunstwissenschaft 1–2 (21), 2012, lk 273–277
* "Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi esimene põhikiri ning selle ideelised allikad". Tartu Ülikooli Ajaloo Küsimusi XLI. 2013, lk 11–30
* "Sümbol VERITAS kui valgustusajastu Tartu ülikooli teadlaskogukonna representatsioon". Eesti Ajalooarhiivi toimetised = Acta et commentationes Archivi Historici Estoniae, 2014, lk 93–112
* Marge Käsper, Epi Tohvri. "Georges Frédéric Parrot' prantsuse nimest, päritolust ja retoorikast: rektori tervituskõne keisrile ja selle lausumiskontekstid". Tuna 1/2015, lk 36–50
* "J. W. Krause arhitektuurikabinet ja erialaraamatukogu". // Rmt: "Johann Wilhelm Krause. Ülikool Emajõe Ateenas". Eesti Keele Sihtasutus. 2016, lk 281–310
* "Vabamüürlusest Venemaal ja Läänemere ääres". Tuna 2/2016, lk 143–146
* "Otto Friedrich von Pistohlkors ja Rutikvere mõis". Kodres, K.; Maiste, J. (toim.). "Eesti kunsti ajalugu. 3. osa, 1770–1840 = History of Estonian art. 3, 1770–1840". Eesti Kunstiakadeemia. 2017. Lk 64−68
* "Georges Frédéric Parrot' visioon valgustusajastu ülikooli uuest struktuurist Tartu ülikoolis 19. sajandi alguses". Rahvusarhiivi Toimetised =Acta et Commentationes Archivi Nationalis Estoniae 2/2018, lk 227−260
* "*Georges Frédéric Parrot and His Friendship with Two Great Men—The French Scientist Georges Cuvier and Emperor Alexander I of Russia*". Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum, 6 (2), 2018, lk 5−30

## Liikmesus
*2003 Eesti Kunstiteadlaste Ühing
*2010 Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühendus
*2010 European Early American Studies Association

## Tunnustus
* 2005 – Kristjan Jaagu doktorandistipendium õpinguteks Saint Andrewsi ülikoolis Suurbritannias
* 2010 – *fellowship*, Robert H. Smith International Center for Jefferson Studies, USA
* 2010 – Ervin Pütsepa preemia (monograafia „Valgustusideede mõju Tartu arhitektuurikultuurile 19. sajandi alguses”)
* 2012 – Fulbrighti stipendium külalisteadlasele, Columbia Ülikool, USA
* 2018 – kultuuriministeeriumi muuseuminõukogu aasta teadusauhind rahvusvahelise teaduskonverentsi "Vene impeeriumi piiril: Tartu saksa ülikool ja tema esimene rektor Georg Friedrich Parrot" korraldamise eest
* 2020 – ajalookirjanduse aastapreemia Parrot'-monograafia eest

## Viited

## Välislingid

*