Havai keel

**Havai keel** on Austroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad Hawaii saarte polüneeslastest põliselanikud. 

Keel kasutab ladina kirja. 

2010. aastal kõneles havai keelt 24 000 inimest. Havai keel on (koos inglise keelega) ametikeel Hawaii osariigis, rohkem kõneldakse seda Hawaii saarel ja Niihau saarel, vähemal määral teistel saartel ja teistes USA osariikides. Koolides õpetatakse havai keelt teise keelena, samuti on võimalik seda õppida Hawaii Ülikoolis doktorantuurini välja. 

On välja antud havai keele sõnastikke ja  grammatikaid, havaikeelseid ajalehti ja ajakirju ning havaikeelne Piibel.

## [[Ortograafia]]
Havaikeelsed sõnad lõppevad alati vokaaliga ja igale konsonandile peab järgnema vokaal. Havai tähestikus on vokaalid enne konsonante, nagu allolevas tähestikus näha.

Lisaks tähestikus ära märgitud vokaalidele, eristatakse veel pikki vokaale Āā Ēē Īī Ōō Ūū

## Hääldus
Havai keeles on 13 häälikut. Kuigi vokaali pikkus on foneemiline, ei hääldata pikki vokaale alati reeglipäraselt. Kuigi sõnarõhk on määratud kindlaks reeglitega, paikneb sõnarõhk alati pikal vokaalil.

## Fonoloogia

Havai keel on tuntud oma väheste konsonantfoneemide poolest – kõigest 8: /p, k ~ t, ʔ, h, m, n, l, w ~ v/. On märkimisväärne, et havai keeles on allofoonilised variatsioonid [t] ja [k], [w] ja [v] ning mõnes dialektis ka [l] ja [n] vahel.

## Süntaks
Havai keeles järgitakse lause koostamisel peamiselt öeldis-alus-sihitis sõnajärge (näiteks: Hele ´o Keoni i ke kula. – otsetõlkes "Läheb John kooli"). Üks erand on, kui lause on eitavas vormis ja alus on asendatud asesõnaga, siis kasutatakse sõnajärge alus-öeldis-sihitis.
Havai keeles enamasti välditakse kõrvallauseid ja tihtipeale kasutatakse selle asemel omastavat ülesehitust.

## Grammatilised kategooriad
### [[Nimisõna]]d
*Grammatiline sugu – Havai keeles puudub grammatiline sugu. Kolmanda pöörde väljendamiseks on sõna * 'ia' *
*Arv – havai keeles nimisõna tavaliselt arvu ei näita (nimisõna vorm ei muutu). Arvu väljendab pigem artikkel sõna ees.
*Määratus – ainsuse määratud vormi väljendab * 'ka' *, kui nimisõna lõpus on täht *k, e, a* või *o* (ka puke – ingl. the book), kui nimisõna lõpus on mõni muu täht, väljendab määratust * 'ke' *(ke pākaukau – ingl. the table). Mitmuse määratud vormi väljendab * 'nā' * (nā puke – ingl. the books). Ainsuse määramata vormi väljendab * 'he' * (he kanaka maika'i ia – ingl. S/He is a good person)
*Klass – enamik havai nimisõnu kuuluvad kahte klassi:
***kino ʻō* – o-klassi kuuluvad sõnad, mille loomine ei sõltu teemast, näiteks: *inoa* – nimi, *pu'uwai* – süda, *hale* – maja
Konkreetsemad kategooriad on:
***transpordiviis, näiteks: *ka'a* – auto, *lio* – hobune
***asjad, millel on võimalik istuda või mida kanda, näiteks: *noho* – tool, **eke'' – kott, ''lole'' – riided
***ja inimesed samas vanuseklassis ning ka varasemates vanuseklassides, näiteks: ''makuahine'' – ema
**''kino ʻā'' – a-klassi kuuluvad sõnad, mille loomine on kontrollitav, näiteks: ''waiho'olu'u'' – värv. Spetsiifilisemad kategooriad on:
***poiss- või tüdruksõber (''ipo'')
***ühe liini järeltulijad, kuid mitte õdede-vendade järeltulijad

===[[Tegusõna]]d===
*[[Aeg]]
*[[Laad]]
*[[Kõneviis]]
*[[Kausatiivsus]]e omandamine – kausatiivsust omandatakse eesliitega ''ho´o-'' **Näiteks**: ''nani'' "ilus"; ''ho´onani'' "ilustama"

==Keelenäide==
#''Mele Kalikimaka''  – Häid jõule
#''Hau' oli la Hanau''  – Palju õnne sünnipäevaks

== Grammatika ==
Havai keel on ligikaudu [[isoleeriv keel]]. [[Sõnamoodustus]]eks on mõned [[eesliide|ees-]] ja [[järelliide|järelliited]], sealhulgas [[kausatiiv]]i eesliide ''[[:wikt:hoʻo-|hoʻo-]]'', nagu sõnas ''[[:wikt:hoʻonui|hoʻonui]]'' (sõnast ''[[:wikt:nui|nui]]'' 'suur') ja [[substantivatsioon]]ijärelliide ''[[:wikt:-na|-na]]'', nagu sõnas ''[[:wikt:ʻokina|ʻokina]]'' (sõnast ''[[:wikt:ʻoki|ʻoki]]'' 'ära lõikama, eraldama, lahutama'). 



==Arvsõnad 1–10==
*1 – ''ekahi''
*2 – ''elua''
*3 – ''ekolu''
*4 – ''eha''
*5 – ''elima''
*6 – ''eono''
*7 – ''ehiku''
*8 – ''ewalu''
*9 – ''eiwa''
*10 – ''umi''

==[[etümoloogia|Etümoloogilisi]] tähelepanekuid havai keeles==
Havai keelde on paljud sõnad muuhulgas tulnud ka heebrea, kreeka ja [[ladina keel]]est.

**Näiteks*'

[[Heebrea keel]]est:
**aleka, areza* – seeder – heb *erez*
**kinola, kinora* – harf – heb *kinnur*
[[Kreeka keel]]est:
**hepekoma, hebedoma* – nädal – kr *hebdomas*
**meli* – mesi – kr *meli*
[[Ladina keel]]est:
**lana* – konn – lad *rana*
**lepu* – küülik – lad *lepus''

## Viited

## Välislingid