open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2007. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Eesti meeste 52. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti Tallinnas Paul Kerese Malemajas 1.–11. veebruarini 2007. Teist korda tuli individuaalselt Eesti meistriks Kenneth Karp.

Turniiri peakohtunik: Lembit Vahesaar
Abilüliti

**Abilüliti** on lüliti elektrisüsteemis, mis sisaldab üht või enamat põhilülitusseadme poolt mehaaniliselt juhitavat abikontakti.
Kontakt (täpsustus)

**Kontakt** (ld *contactus* 'puudutus') tähendab suhtlemist, kokkupuudet, puutekohta või ühendust.
***[[Kontakt]]** on elektriahela osi ühendav puutepaar.
*Kontakt ehk psühholoogiline kontakt
*Kontakt on Eesti ansambel.
*Kontakt – on astronoomias üleminek ühelt varjutuse või kattumise faasilt järgmisele.
*"Kontakt" ("Contact"), Robert Zemeckise 1997. aasta film.
*"Kontakt", Vene 2005. aasta ulmedraama.
*"Kontakt", telesaatesari.

## Viited
Abikontaktor

**Abikontaktor** on kontaktor, mida kasutatakse juhtimislülitina. On kahte liiki abikontaktoreid: hetk-abikontaktor ja viit-abikontaktor.
Selgjärv

**Selgjärv** (varem ka **Järvselja järv**) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Järvselja külas.

Selgjärv on pruuniveeline düstroofne järv.

Limnoloogiliselt tüübilt on järv pehmeveeline ja segatoiteline.

Järvest voolab läbi Apna jõgi.

## Viited
Peegeldustegur

**Peegeldustegur** on peegeldunud kiirgusvoo või valgusvoo ja langeva voo jagatis antud tingimustel.

Suurim võimalik peegeldusteguri väärtus on 1, mille järgi peegeldub pinnalt tagasi 100% sellele langevast valgusest.

Ruumide valgustamisel on enamasti otstarbekas, et pindade peegeldustegurid on suured, kuna siis säästetakse valgusenergiat.
Peegelkolb

**Peegelkolb** on kolb, mille osa sise- või välispinda on valguse suunamiseks muudetud peegelpinnaks. Need pinnad võivad seejuures olla ka mõnele kiirgusele (näiteks infrapunasele) läbipaistvad.
Srem

**Srem** on viljakas piirkond Doonau ja Sava jõe vahel. Selle idaosa kuulub Serbiale, lääneosa Horvaatiale.
Käivitusvool

**Käivitusvool** (inglise keeles *starting current*) on ruutkeskmine püsivool, mida võetakse vooluvõrgust mingi seadme käivitusperioodil alates nullkiirusest kuni normaalse töökiiruseni. Seejuures peab olema mootorile rakendatud nimipinge ja nimisagedus. 

Käivitusvool on palju suurem kui mootori nimivool, vanematel alalisvoolumootoritel võib see ületada nimivoolu 10...30 korda. Suure käivitusvoolu vähendamiseks kasutatakse käivitusreostaate või elektroonilist juhtimist. Lühisrootoriga asünkroonmootoritel on käivitusvoolu ja nimivoolu suhe 5,5...7,0.
2006. aasta Eesti meeste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**Eesti meeste 51. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti Tallinnas Paul Kerese Malemajas 26. jaanuarist – 5. veebruarini 2006. aastal. 

Turniiri peakohtunik: Lembit Vahesaar
Ülehelikiirus

**Ülehelikiiruseks** nimetatakse kiirust, mis on suurem kui helikiirus antud keskkonnas. Kuivas õhus merepinna tasandil standardatmosfääri ISA tingimustes on helikiirus ligikaudu 343&nbsp;m/s ehk 1235&nbsp;km/h. Heli läbib   ühe kilomeetri ligikaudu kolme sekundiga. Keha liikumisel ülehelikiirusel kaasneb õhu kokkusurutavuse tõttu lööklaine.

Õhus ülehelikiirusel liikuvate objektide kiirust kirjeldatakse Machi arvuga (*[[mach]]*'ides; tähisega *M*).

## Vaata ka
*Helibarjäär
*Ülehelipauk
*Hüperhelikiirusel lend
Käivitusmoment

**Käivitusmoment** on elektrimootori tekitatud elektromagnetiline pöördemoment miinus mootori ventilatsiooni takistus ja laagrite hõõrdemoment käivitusperioodi kestel alates nullkiirusest kuni koormuskiiruseni. Seejuures peab mootorile olema rakendatud nimipinge ja nimisagedus.
Käivitusmootor

**Käivitusmootor** on abimootor, mida kasutatakse peamasina käivitamise kiirendamise hõlbustamiseks. 

Käivitusmootor on tavaliselt peamootoriga mehaaniliselt ühendatav.
Õhkjahutus

**Õhkjahutus** on masina või seadme selline jahutus, mille puhul kadudest tingitud soojus eemaldatakse ventilatsiooni või ventilaatori abil. Teine võimalus õhkjahutust efektiivsemaks muuta on suurendada jahutatava objekti pinna pindala, et rohkem soojust paremini õhku pääseks.

Õhkjahutus on võimalik tänu termodünaamika teisele seadusele siis, kui ümbritsev õhk on jahutatavast objektist jahedam.
Täpsus

**Täpsus** on näitaja, mis iseloomustab mingi mõõteriistaga mõõdetud näidu lähedust mõõdetava suuruse tõesele väärtusele.

## Vaata ka
*Täpsus ja kordustäpsus
Vöötkood

**Vöötkood** (ka **ribakood**, **joonkood**, **triipkood**) on kodeerimissüsteem, mis esitab muutuva jämeduse ja sammuga püstkriipsudest märke, mis on kaupadel, ID-kaartidel, postisaadetistel jm, ja see identifitseerib kodeeritud kujul toodet, isikut, tootjat, aadressi jne. Peale vöötide sisaldab kaubakood ka numbreid, mis sisaldavad kindlates gruppides konkreetset infot.

Vöötkoodi põhiline ülesanne on ühelt poolt identifitseerida toode, teiselt poolt võimaldada seda toodet kassas tuvastada koodilugerite ehk skannerite abil. Kord kaubale määratud vöötkoodi kasutavad kõik kauba liikumise ahela lülid tootjast müüjani. Seda on vaja nii kaupade liikumise paremaks jälgimiseks kui ka kaubanomenklatuuri korrastamiseks.

Eestis kasutatakse kaupade kodeerimiseks 2 liiki EAN-koodi: EAN-13 ja EAN-8. Numbrite arv koodis (13 või 8) sõltub kaubapakendi pinna suurusest, kuhu kood tahetakse paigutada: põhiliselt kasutatakse 13-numbrilist koodi, pisipakenditel 8-numbrilist koodi.

### EAN – 13 ülesehitus

RRR VVVV TTTTT C

*RRR – reeglina valmistaja riigi tunnus (Eesti kood 474); siinkohal tuleb arvestada, et riigi tunnus ei tähenda alati seda, et toode on antud riigis valmistatud, vaid seda, millise riigi koodiregistris kood on registreeritud.
*VVVV – ettevõtte tunnus.
*TTTTT – toote tunnus.
*C – kontrollnumber, mida saab arvutada kindla skeemi kohaselt ja mis näitab, kas uuritava kauba kood on õige ja registreeritud.

### EAN – 8 ülesehitus

RRR TTTT C

Lühikoodis puudub ettevõtte tunnus ja ka toote tunnus väljendatakse vähemate numbritega.

## Vaata ka
* Vöötkoodiluger
* pdf417
* kood49
* morse kood
* ruutkood
* Aztec-kood
*Maxicode-vöötkoodisüsteem

## Välislingid
Ergutusmähis

**Ergutusmähis** (ingl *excitation winding*) on magnetsüsteemi mähis, mida läbiva vooluga – ergutusvooluga –  tekitatakse elektrimasinas energiamuunduseks vajalik magnetväli.

## Vaata ka
*Erguti
Ergutusahel

**Ergutusahel** (inglise keeles *exciting circuit*) on vooluahel, milles liigub elektrimasina ergutusvool. Selles ahelas on erguti, peamasina mähised ning vajadusel ka ergutusreostaat ja mõõteriistad.
Ergutusvoolu reguleerimine

**Ergutusvoolu reguleerimine** (ingl *field control*) on elektrigeneraatori või elektrimootori ergutamiseks vajaliku voolu muutmine eesmärgiga reguleerida (enamasti stabiliseerida) vastavalt generaatori pinget või mootori pöörlemiskiirust. Enamasti toimub reguleerimine automaatselt.

## Vaata ka
*Erguti
Kommutaatormasin

**Kommutaatormasin**  on elektrimasin (mootor, generaator), mille ankru- (rootori-) mähis on ühendatud kommutaatoriga. Kommutaatormasinates juhitakse elektrivool ankrumähistele läbi kommutaatori lamellidel libisevate harjade. 

Kommutaatormasinate hulka kuuluvad kõik alalisvoolumasinad, välja arvatud unipolaarmasinad.

Vahelduvvoolumasinates kasutatakse kommutaatoreid suhteliselt harva ja juhtudel, kus on vaja suurtes piirides muuta elektrimootori pöörlemisagedust ning ei ole võimalik kasutada alalisvoolumootoreid.  Vahelduvvoolu-kommutaatormasinad on kallid ja ei ole nii töökindlad. 

20. sajandi lõpus oli elektroonika arenenud sellisesse staadiumisse, kus oli võimalik lühisrootoriga vahelduvvoolumootorite pöörlemiskiirust suurtes piirides muuta elektrooniliselt sagedusmuunduritega. Sellest tulenevalt puudub tänapäeval vajadus ehitada võimsaid vahelduvvoolu-kommutaatormasinaid. 

Tänapäeval kasutatakse vahelduvvoolu-kommutaatormootoreid väikestes ühefaasilistes elektrilistes käsitööriistades ja mõningates kodumasinates (vt Ühefaasiline kommutaatormootor).

## Vaata ka
*Kommutaator
*Kommutatsioon
*Ühefaasiline kommutaatormootor
Sombor

**Sombor** (serbia keeles Сомбор, Sombor; ungari keeles *Zombor*) on linn Serbias Vojvodinas Lääne-Bačka ringkonna ja Sombori valla keskus.

Somboris on Sombori Rahvusteater, linnamuuseum, kaasaegse kunsti muuseum ja Serbia vanim, 1778. aastal asutatud gümnaasium.

Elanike arv on 2005. aasta andmetel umbes 60 000.

Linnas ilmub ajaleht Somborske novine.

## Välislingid
Leelisaku

**Leelisaku** ehk **leelisakumulaator** on aku, mille elektrolüüt on leeliseline. Leelisaku leiutas 1901. aastal rootsi insener Ernst Waldemar Jungner.

Leelisaku anum valmistatakse terasplekist ja elektrolüüdina kasutatakse kaalium- või naatriumhüdroksiidi vesilahust. Anoodi plaadi materjaliks kasutatakse nikkeloksiidhüdroksiidi (NiOOH) ja katoodi plaadil kaadmiumi (Cd). Tänapäeval tuntakse neid nikkel-kaadmiumakude (NiCd) nime all.

1903. aastal asendas Thomas Alva Edison kaadmiumist elektroodi rauaga ja patenteeris raudnikkelaku (FeNi). Raudnikkelakud on laiatarbest kadunud nende madalate energeetiliste näitajate tõttu. Ka NiCd-akude turustamine Euroopa Liidus on peatatud (2008. aastal) kaadmiumi keskkonnaohtlike omaduste tõttu. Selliseid akusid võib veel kohata akutööriistades ja mudelautodes.

Nende akude asemel on kasutusel nikkel-metallhüdriidakud (NiMH), kus elektroodidena kasutatakse juba tuntud nikkelhüdroksiidi (+) ja niklit (‒). Selliseid akusid iseloomustab kordades suurem erimahutavus ja väiksem sisetakistus. Näiteks AA-tüüpi akudes on Fe-Ni süsteemi mahutavus u 400&nbsp;mAh, Ni-Cd süsteemi mahutavus u 800&nbsp;mAh, Ni-MH süsteemi mahutavus u 3000&nbsp;mAh. Nikkelkaadmiumaku arendati kasutamisvalmis 1948. aastal.

Leelisaku keskmine pinge on 1,25 volti ja kasutegur kuni 67%.

Happeakude ehk pliiakudega võrreldes on leelisakud mõõtmetelt väiksemad ja kohati vastupidavamad. Teatud leelisakusid (AgZn) saab kasutada palju külmemas kliimas kui pliiakusid ning säilitada kauem, ilma et nende omadused halveneksid. Leelisakude miinuseks on tunduvalt kallim hind, üksikelemendi madalam pinge ning keskkonnaohtlikkus.

Tänapäeval asendavad NiMH akusid järjest ulatuslikumalt liitiumioonakud. Siiski on leelisakud olulisel kohal mitmetes kasutusvaldkondades, näiteks elektritööriistad, mänguasjad, ja isegi mootorsõidukid (Toyota Hybriid mudelid ja Honda Insight, Civic-Hybrid).
Sombori vald

**Sombori vald** on vald Serbias, Vojvodina autonoomses piirkonnas, Lääne-Bačka ringkonnas.

Vallas on järgmised asulad: Sombor (halduskeskus), Aleksa Šantić, Bački Breg, Bački Monoštor, Bezdan, Čonoplja, Doroslovo, Gakovo, Kljajićevo, Kolut, Rastina, Riđica, Svetozar Miletić, Stanišić, Stapar ja Telečka.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli valla elanikest serblasi 61,5%, ungarlasi 12,7% ja horvaate 8,3%.

## Välislingid

* Sombori valla koduleht
Peltier' efekt

**Peltier' efekt** (prantsuse füüsiku Jean-Charles Peltier' järgi) on termoelektriline nähtus, mis seisneb kahe erisuguse elektrit juhtiva aine liitekohas soojuse eraldumises või neeldumises võrdeliselt liitekohta läbiva elektrivooluga. Seejuures voolu suunast oleneb, kas soojus neeldub või eraldub.

## Vaata ka
* Peltier' element
Laviinfotodiood

**Laviinfotodiood** ehk **APD-diood** (lühend inglise keele sõnadest *avalanche photodiode*) on fotodiood, mis kasutab laengukandjate tekitamiseks sisefotoefekti ja kiirguse mõjul tekkiva fotovoolu sisemiseks võimendamiseks kontrollitud laviinläbilööki. Otstarbe ja suure optilise tundlikkuse poolest on laviinfototodiood võrreldav vastava elektrovaakumseadisega, s.o fotokordistiga. 

## Ehitus ja talitlus
Laviinfotodiood sarnaneb ehituselt pin-dioodiga, kuid selle erinevusega, et siirde struktuuris on lisaks omajuhtivusega i-kihile võrdlemisi tugevalt legeeritud (dopeeritud) kitsas p-kiht. Niisuguse struktuuri vastupingestamisel kasvab p-tsoonis järsult väljatugevus, mis kiirendab laengukandjaid sedavõrd, et nad kutsuvad esile tõukeionisatsiooni teel järjest uusi sekundaarseid laengukandjaid.

Kui vastupinge dioodil on lähedane läbilöögipingele, saavutatakse võimendus (multiplikatsioonitegur) M = 100…1000. Võimendus kasvab koos vastupingega. Seetõttu on niisuguste dioodide läbilöögitugevus vähemalt sadades voltides (mõnel tüübil isegi 1500 V).

Veelgi suuremat võimendust (105…106) annavad diooditüübid, mida on võimalik tööle panna läbilöögirežiimis. Sel juhul kasutatakse väga lühiajalisi stabiliseeritud kõrgepingeimpulsse. Niisuguste laviinfotodioodidega detektorid võivad reageerida üksikutele footonitele (piisavalt madala mürataseme korral).

## Omadused ja kasutamine
Laviinfotodioodid on võimelised detekteerima väga nõrka kiirgust gigahertsidega mõõdetavas sagedusalas. Suurim spektraalne tundlikkus jääb olenevalt lähtematerjalidest lainepikkuste vahemikku 250…1700 nm. Iga diooditüüp katab sellest vahemikust ainult teatud osa.

APD-dioodid on kasutusel näiteks laserkaugusmõõdikutes ja kiudoptilistes sideliinides. Uutest kasutusvaldkondadest võib nimetada positronemissioontomograafiat ja elementaarosakeste füüsikat. 

## Vaata ka
* Fotodiood
* Laviindiood
*Sisefotoefekt

## Välislingid
* Si APD
Berta Mäger

**Berta Mäger** (30. oktoober 1918 Petrograd – 26. detsember 1999) oli eesti graafik.

Petrogradis eestlasest ametniku peres sündinud Berta Mäger tuli vanematega Eestisse 1921. aastal. Nõmme Gümnaasiumi lõpetamise järel 1935. aastal asus ta õppima Riigi Kunsttööstuskooli. Viieaastase õppeaja lõppedes tegutses peamiselt portselanimaali alal. Kolmekümneaastasena astus ta tolleaegsesse Eesti Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, kus õppis aastail 1948–1952 graafikat. Tegutses peamiselt vabakunstnikuna. 

Eesti kunsti elavnemisega 1950. aastate teisel poolel keskendus Berta Mäger peamiselt graafikale. Linnavaated, eeskätt oforditehnikas "Vana Nõmme" (1973), rahvuslik-etnograafilisse ainepiiriga sarjad "Leib" (1978) ja "Koguva legend" (1980) tähistavad kunstniku vabagraafilise loomingu tippu. Samal ajal hakkas kunstnikku järjest enam paeluma väike formaat. 

Berta Mäger tõusis sügavtrükitehnikais teostatud pisigraafika suurmeistriks. Teostanud rohkesti eksliibriseid. Suure osa raamatumärkidest lõi kunstnik ilma tellimuseta, südamest tulnud poolehoiuavaldusena rahvuskultuuri säilitamise ja edendamise alal tegutsevatele inimestele. Viljelenud ka akvarelli. Teinud plakateid ja šarže.

## Välislingid
* Berta Mägeri teoseid Eesti muuseumides
Sekundaarvalgusallikas

**Sekundaarvalgusallikas** (inglise keeles *secondary light source*) on pind või ese, mis ise valgust ei tekita, kuid millele langeb valgus ja mis kiirgab sellest vähemalt osa peegeldumise või läbimise näol. Looduslikuks sekundaarvalgusallikaks on näiteks kuu.

## Vaata ka

*primaarvalgusallikas
Sekundaartõrge

**Sekundaartõrge** ehk **järeltõrge** ehk **sõltuv tõrge** (inglise keeles *secondary failure*) on tõrge, mis on otseselt või kaudselt põhjustatud mõne teise elemendi tõrkest.

## Vaata ka

*Primaartõrge
Primaarvalgusallikas

**Primaarvalgusallikas** (inglise keeles *primary light source*) on esmane valgusallikas. Primaarvalgusallikas on ka pind või ese, mis emiteerib energia muundamisel tekkinud valgust.

## Vaata ka

*sekundaarvalgusallikas
Primaarvool

**Primaarvool** on elektrivool trafo primaarmähises.

Primaarvoolu tähisena kasutatakse Ip või I1.

## Vaata ka

*sekundaarvool
Primaarmähis

elektrienergia 
**Primaarmähis** (inglise keeles *primary winding*) on trafo mähis, millega ühendatakse elektrienergia allikas.

## Vaata ka
* Trafo
Sekundaarvool

**Sekundaarvool** on elektrivool trafo sekundaarmähises, kui primaarmähist läbib elektrivool.

## Vaata ka
* Trafo
Primaartõrge

**Primaartõrge** ehk **algtõrge** ehk **esmatõrge** ehk **sõltumatu tõrge** on tõrge, mis ei tulene ei otseselt ega kaudselt mõne teise süsteemielemendi tõrkest.

## Vaata ka

*sekundaartõrge
Sekundaarpinge

**Sekundaarpinge** (inglise keeles *secondary voltage*) on  pinge  trafo sekundaarmähisel.

## Vaata ka
*Trafo
Pingetrafo

**Pingetrafo** on mõõtetrafo kõrge vahelduvpinge madaldamiseks mõõtmiseks sobiva väärtuseni. Pingetrafo nimisekundaarpinge on enamasti 100&nbsp;V. 

Ühtlasi eraldab pingetrafo mõõteriista (voltmeetri, arvesti, kaitselülituse) primaarahela kõrgest potentsiaalist, seega katkestab mõõteriista ahela galvaaniliselt mõõdetava pinge ahelast.

Ehituspõhimõttelt on pingetrafo tavaline pinget madaldav trafo. Sekundaarmähisega on rööbiti koormustakisti (takistusega mõnekümnest kuni mõne tuhande oomini, sõltuvalt pingetrafo võimsusest). Mõõteriist näitab sellel takistil tekkivat pingelangu.

Sekundaarpinge on määratud primaar- ja sekundaarmähise keerdude arvu suhtega, 
s.o ülekandesuhtega, mis väikesel ning püsival koormusel on küllaltki konstantne. Seega on sekundaarpinge võrdlemisei täpselt võrdeline primaarpingega ja trafo mähiste õigel ühendamisel nende pingete vaheline faasinurk nullilähedane.

Pingetrafo primaarmähisele rakendatakse kas faasidevaheline pinge või faasi ja maa vaheline pinge. Sekundaarmähise üks klemm maandatakse mõlemal juhul.

Kõrgetel pingetel (üle 100&nbsp;kV), mille korral oleks mähiste isoleerimine väga kulukas, kasutatakse trafosse antava pinge madaldamiseks mahtuvuslikku pingejagurit.

## Vaata ka
*Pingejagur

## Välislingid
* Muundurid
Hiiliv tõrge

**Hiiliv tõrge** on tõrge, mis on põhjustatud detaili või seadme karakteristikute sujuvast muutumisest ajas. Hiilivat tõrget saab eelneva katsetamise ja seirega ennustada ja vältida.
Bloomsbury Publishing

**Bloomsbury Publishing plc** (varem M.B.N.1 Limited ja **Bloomsbury Publishing Company Limited**) on Suurbritannia kirjastus, mis kirjastab nii ilukirjandust kui ka teatmeteoseid. Bloomsbury on kirjastanud näiteks J. K. Rowlingu Harry Potteri raamatuid.

Bloomsbury peakontor asub Londonis Camdeni linnaosas ning kontorid on ka New Yorgis, Sydneys ja Delhis.

Kirjastus asutati 1986. aastal. 1999. ja 2000. aastal nimetati Bloomsbury Suurbritannia aasta kirjastuseks.

## Vaata ka
*Bloomsbury Advances in Semiotics – raamatusari

## Välislingid
* Kirjastuse koduleht
Mähis

**Mähis** on mähisealuse või seadmeosa ümber mähitud isoleerjuhtme keerdudest moodustatud elektriahel või nende kogum. Mähis on elektromagnetite, trafode ja elektrimasinate tähtsaim osa. Mähiseid kasutatakse magnetvälja tekitamiseks (nt magneetimis- ehk ergutusmähis), indutseeritud elektromotoorjõu allikana (nt trafo sekundaarmähis) või induktiivtakistuse loomiseks (nt induktiivpooli mähis).

## Vaata ka
*Induktiivpool
*Induktor (mähis)
*Primaarmähis
*Sekundaarmähis
*Ergutusmähis
Ingel ja Suli

**"Ingel ja Suli"** on eesti rokkansambli Ultima Thule 2005. aastal ilmunud album.

## Laulud

# As Seen on TV (Riho Sibul/Villu Kangur) 3:45
# Tahaks jääda iseendaks (Riho Sibul/Jüri Leesment) 4:29
# Kõik ei ole kunst mis tüütab (Raul Vaigla/Ivar Põllu) 4:24
# Ingel ja suli (Riho Sibul/Jüri Leesment) 4:48
# Mida iganes (Riho Sibul/Jüri Leesment) 4:48
# Saada mind kiusatusse (Riho Sibul/Jüri Leesment) 4:33
# Öö alleel (Riho Sibul/Jüri Leesment) 4:45
# Elu on kunst (Raul Vaigla/Villu Kangur) 5:34
# Otsesõnu (Riho Sibul/Hardi Volmer) 3:42
# Viiv ei kuhugi viiv (Kalle Vilpuu/Vladislav Koržets) 3:55
# Keskea kriis (Riho Sibul/Kalle Vilpuu/Jüri Leesment) 2:54

## Muusikud

* Riho Sibul – laul, kitarrid
* Raul Vaigla – basskitarr
* Kalle Vilpuu – kitarrid, drell
* Toomas Rull – trummid
* Aare Põder – klahvpillid

## Välislingid
*
Heledus

**Heledus** (ingl k *luminance*) on valgussuurus, mis väljendab isehelendavalt või hajutavalt pinnalt antud suunas lähtuvat valgusvoogu:
:L = \frac{\mathrm{d}  \Phi}{ \mathrm{d}A \cos\vartheta\, \mathrm{d}\Omega},
kus 
: *L* on heledus antud suunas või pinna antud punktis;
: d*Φ* on kiirtekimbus läbi antud punkti minev ja ruuminurgas d*Ω* leviv valgusvoog;,
: d*A* on selle kiirtekimbu ristlõige, mis sisaldab antud punkti (joonisel *dS*);
: *ϑ* on nurk nimetatud ristlõike normaali (ristsirge) *N* ja kiirtekimbu suuna vahel (joonisel *α*).

Tulenevalt valgussuuruste omavahelistest seostest saab sellest heleduse üldmäärangust tuletada valemid heleduse arvutamiseks ja mõõtmiseks valgustugevuse *I* või valgustustiheduse *E* kaudu.
* Kui pinnaelement dA asub isehelendaval pinnal, on selle valgustugevus d*I* = d*Φ*/d*Ω*, millest d*Φ* = d*I* × d*Ω*, järelikult
: L=\frac{\mathrm{d}I}{\mathrm{d}A \cos \vartheta}.
* Kui pinnaelement dA asub pinnal, millele valgus langeb, seega valgust hajutaval pinnal, siis on selle pinna valgustustihedus d*E* = d*Φ*/d*A*, millest d*Φ* = d*E* × d*A* ja järelikult
: L=\frac{\mathrm{d}E}{\mathrm{d}\Omega\cos \vartheta}.
Seda valemit kasutatakse ka siis, kui valgusallikal ei ole kindlat välispinda (nt pilvede korral).

Heledus fotomeetrilise suurusena on defineeritav iga  punkti (pinnaelemendi d*A*) kohta, mis võib asuda valgust väljasaatval või seda vastuvõtval pinnal. See punkt  võib niisiis asuda isehelendava allika pinnal (nt elektripirni klaaskolvil, kuvari ekraanil), valgust hajutaval pinnal (nt paberil, kinolinal) või ka valguse levimise teekonnal (nt taevavõlvil).

Pinna heledus oleneb kiirtekimbu ja pinnanormaali vahelisest nurgast. See sõltuvus on seda väiksem, mida suurem on pinna hajutusvõime. Hea hajutusvõimega (väikese peegeldusteguriga) on nt karedad ja matid pinnad. Ideaalselt hajutava valge kiirgava pinna heletus on suunast sõltumatu. Vaadeldava pinna heleduse ja samaselt valgustatud ideaalselt hajutava (täismati) pinna heleduse suhet nimetatakse heledusteguriks.

Heledus (heleolek) on ühtlasi nägemisaistingu omadus, mille kohaselt valgust kiirgav või hajutatult peegeldav objekt näib heledam või tumedam.

Heleduse näiteid:
*mati kolviga 60 W hõõglamp – 120 000&nbsp;cd/m², ksenoonlamp – 5·109 cd/m²;
*LCD-kuvari ekraan – 150–500&nbsp;cd/m² (nitti), LED-infotabloo – 5000&nbsp;cd/m²;
*selge taevas – 8000&nbsp;cd/m², pilvine taevas – 2000&nbsp;cd/m², kuuketas – 2500&nbsp;cd/m².

## Vaata ka
*Fotomeetria

## Viited
Päriskärblased

**Päriskärblased** (*Muscidae*) on kärbseliste sugukond, kuhu kuulub umbes 3000 liiki kärbseid. Nad on väliselt sarnased ja meenutavad harilikku toakärbest (*Musca domestica*). Eluviisidelt on nad aga nii valmikute kui vastsete osas erinevad. Toakärbest väljaspool asulaid ei esine, kuid inimesega koos võib ta minna igale poole. Sellist nähtust nimetatakse sünantroopiaks. 

Päriskärblaste hulgas on ka mitu verd imevat liiki. Eestis on selline näiteks harilik pistekärbes (*Stomoxys calcitrans*), kes on väliselt toakärbsega väga sarnane, kuid erinevalt temast on liikvel vaid ühel kindlal ajal aastas – suve lõpupoole. Nii see kärbes kui ka toakärbsed võivad haigusi edasi kanda. Ühe kärbse keha pinnal ja soolestikus võib leiduda kümneid miljoneid mikroorganisme, sealhulgas ka tõvestavaid.

Päriskärblaste hulka kuuluvad ka kurikuulsad tsetsekärbsed (perekond *Glossina*), kes on tuntud unitõve ja nagaanatõve (koduloomade haigus) levitajatena. 

## Paljunemine
Toakärbse areng toimub täismoondega ning selle võib jagada neljaks faasiks. Areng algab viljastatud munarakust, millest koorub välja vagel, kes kasvab teatud suuruseni ning moodustab kookoni. Vagla ja valmiku üleminekuperioodi nimetatakse nukustaadiumiks. 

Toakärbes on väga suure viljakusega ja ühe emase järeltulijate arv ideaalsetel tingimustel võib ühel suvel olla 5 triljonit. Munade areng vältab vahel vaid 8 tundi, harva 3 päeva või kauem. Seejärel kooruvad munadest vaglad. Need on valget värvi, jalutud, värtnakujulised, eestpoolt kitseneva kehaga. Keha teravatipulises esiotsas paikneb suuava. 

Toakärbse vaglad võivad elutseda mitmesugustes orgaanilistes jäätmetes, näiteks prügis ja sõnnikus. Vagla ainsaks tegevuseks on söömine. Kuna vastsetel ei ole pead, lasevad nad toidule seedeensüüme ja imevad vedelaks muutunud toidu endasse. Mõne päeva möödudes on vaglad valmis nukkumiseks. Edasine areng toimub pruunikas, paksude seintega tünnikujulises kookonis. Kui nukk on täielikult välja arenenud, puhub see kookoni esiotsas oleva raku katki, mis avab kookoni esiotsas asuva kaanekese. Kookonist väljub valmik, kes kohe pärast tiibade kuivamist ära lendab. 

Tsetsekärbse vastne areneb kaua aega emase tagakehas ja nukkub otsekohe pärast sünnitamist.

## Perekonnad
**Musca* — toakärbes

## Galerii

Pilt:House Fly on Wall.jpg |*Muscina*
Pilt:Thricops semicinereus on Ranunculus acris diagonal.jpg|*Thricops semicinereus*
Pedetsi jõgi

**Pedetsi** (läti keeles *Pededze*) on jõgi Eestis ja Lätis. Algab Haanja kõrgustiku kagunõlvalt, Kirikumäe järvest. Voolab valdavalt lõunasse ja edelasse. Suubub paremalt Aiviekstesse. Edasi voolavad veed Daugavasse.

Pedetsi jõe pikkus on 159 km, valgla 1690 km². Eestisse jääb sellest 26 km pikkune lõik koos 119 km² valgalaga.
Salzburgi Alpid

**Salzburgi Alpid** on mäestik Euroopas, osa Alpidest. Kulgeb ida-lääne suunas. 

Kõrgus kuni 2995 meetrit (Hoher Dachstein).

Mäestik määratleti 1926. aastal 9. Itaalia geograafiakongressil, kus Alpid jagati kolmeks põhiosaks ja need omakorda 26 sektsiooniks.
Liugkontakt

**Liugkontakt** on kontakt, mille kontaktpoolte liikumine kontaktpindade suhtes on pikisuunaline.

## Vaata ka
*Elektrikontakt
*Abikontakt
*Kontakt
Ultima Thule + Keelpillikvartett

**"Ultima Thule + Keelpillikvartett"** on Eesti *[[rokkmuusika|rock]]*-ansambli Ultima Thule 1998. aastal ilmunud album.

## Laulud

# Turbatuli (Riho Sibul/Peep Ilmet) 3:52
# Tuulemeelne (Riho Sibul/Peep Ilmet) 5:07
# Kassitapp (Riho Sibul/Ott Arder) 3:34
# Kuutõbiste tants (Riho Sibul/Peep Ilmet) 4:17
# Aed (Riho Sibul/Vladislav Koržets) 6:33
# Muuseas (Riho Sibul/Villu Kangur) 4:09
# Kakskeelne (Riho Sibul/Villu Kangur) 3:11
# Ilmtingimata (Riho Sibul/Villu Kangur) 4:03
# Hallaöö (Riho Sibul/Ott Arder) 5:01
# Laulev jõgi (Riho Sibul/Ott Arder) 5:40
# Vägev vähk (Riho Sibul/Peep Ilmet) 4:42
# Videvik (Riho Sibul/Vladislav Koržets) 6:31

## Meeskond

* Riho Sibul – laul, akustiline kitarr
* Raul Vaigla – 4 ja 6-keelne fretless bass
* Kalle Vilpuu – akustilised kitarrid
* Toomas Rull – löökriistad
* Tõnis Mägi – laul
* Aare Põder – klahvpillid
* Ülo Kaadu – viiul
* Tarmo Adson – II viiul
* Arvo Haasma – altviiul
* Andres Narma – tšello
* Peeter Volkonski – hääled

* Erkki-Sven Tüür – keelpillikvarteti seaded
* Elmu Värk – lindistamine
* Hannu Leiden – kokkumäng
* J. Drome – CD *mastering*
* Mari Kaljuste – visuaalne ilu, fotod
* Toomas Huik – fotod

## Välislingid
*
Ekspertsüsteem

**Ekspertsüsteem** on tarkvararakendus, mis aitab asjatundlikult lahendada probleeme mingis valdkonnas või rakendusalal, kasutades andmebaase, mis on rajatud inimkogemuse põhjal. Terminit kasutatakse mõnikord ka teadmusbaasisüsteemi sünonüümina.

## Vaata ka

*Teadmussüsteem
*Teadmusbaas
*Tehisintellekt
Pededze

**Pededze** on küla (*ciems*) Lätis Alūksne piirkonnas, Pededze valla halduskeskus.

Küla asub merepinnast 150 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Alūksnest 30 ja Riiast 227 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asub Pededze bussipeatus.

Küla varasem asukoht oli praegusest 8 kilomeetrit läänes Pedetsi jõe kaldal Valga kreisis (piirkond jääb tänapäeval Mārkalne valda). Tänapäevase küla asukoht asus toona Pihkva kubermangu Pihkva maakonnas ja kandis nime Лесник (Lesnik). Piirkond läks aastal 1920 Läti koosseisu, erinevalt ülejäänud Lätiga liidetud Pihkva kubermangu aladest hakkas see aga koos ülejäänud vallaga kuuluma Valka maakonda. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku külanõukogu halduskeskuseks ja kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

Pededze õigeusu kirik asub naaberkülas Ķuršis.

## Elanikkond


* 65 (1967)
* 125 (1989)
* 115 (2000)
* 95 (2005)
* 90 (2011)

* 90 (2017)
* 86 (2019)
* 73 (2021)
* 77 (2025)


## Viited
Seiffeni vald

**Seiffen** on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kesk-Maagimäestiku kreisi.

### Vallaosad
*Bad Einsiedel
*Heidelbach
*Heidelberg
*Niederseiffenbach
*Oberseiffenbach
*Seiffen
*Steinhübel

## Välislingid
*Valla koduleht (*saksa keeles*)
Venusberg (Maagimäestik)

**Venusberg** oli vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kesk-Maagimäestiku kreisi. 2010. aastal liideti Drebachi vallaga.

## Vallaosad
* Grießbach
* Spinnerei
* Wiltzsch
* Im Grund
* Wilischthal
Vaimse tervise päev 2007

**Vaimse tervise päeva 2007** deviis on "Vaimne tervis muutuvas maailmas - kultuuri ja mitmekesisuse mõjud."

2007 aasta Vaimse tervise päeva üritused toimuvad ülemaailmselt 10. oktoobril.

Tänapäeva muutlikus ja dünaamilises maailmas on erinevad rassid ja kultuurid üksteisega tihedas suhetes. Iga 35. inimene on migrant. Pole kultuuri, rassi või religiooni, kus oleks 100% ühe maa esindajaid. Igal maal võib leida erinevaid keeli, religioone, perekondlikke suhteid, väärtushinnanguid ja erinevaid arusaame tervishoiust ja ravist. Pole harvad juhused, kus psühhiaatriks õppinud sai hariduse Indias, hiljem on asunud tööle Suurbritanniasse ja ravib seal Ecuadorist pärit psüühikahäirega inimest.

Kultuur mõjutab mitmeti psüühilist tervist, sealhulgas ka seda, kuidas inimene, kes kuulub teatavasse kultuuri, esitab oma kaebused, kuidas tal väljenduvad haigusnähud, kuidas ta püüab neist jagu saada, milline on perekonna ja ühiskonna toetus ja milline on valmisolek ravile pöördumiseks.

Klinitsisti ja teenuste süsteemi kultuuriline sisu samuti mõjutab diagnostikat ja ravi. Kas või juba keelelised probleemid võivad väga olulisel määral mõjutada arsti ja patsiendi suhteid.

2007. aasta Vaimse tervise päeva peatähelepanu ongi pööratud transkulturaalsetele probleemidele psüühiliste haiguste ilmingutes ja ravis.
## Üritused Eestis
*Tallinna Vaimse Tervise Keskus korraldas lahtiste uste päeva
*Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus korraldas päevakeskuse klientidele ja nende lähedastele päevateemalise seminari. Ettekannetega esinesid hooldekeskuse rehabilitatsioonispetsialistid. Ettekannetele järgnesid mõttevahetused.
*Pärnu Haigla psühhiaatriakliiniku päevakeskus korraldas seminari Erivajadustega Inimeste Rehabilitatsioonikeskuses, kus said kokku psüühilise erivajadustega inimeste riiklike hoolekande teenuste pakkujad, arutatamaks ühiseid probleeme. Samuti korraldati Pärnu haigla fuajees käsitöö näitus-laat. Näitusel oli vaatamiseks Päevakeskuse klientide (psüühilise erivajadustega inimeste) taiesed, mis olid valminud nii käsitöö kui loovteraapia ringides kui ka omaalgatuslikult.

## Viited
Mittweida kreis

**Mittweida kreis** (saksa *Landkreis Mittweida*) oli 1994–2008 kreis Saksimaal. Augustist 2008 osa Kesk-Saksimaa kreisist.

## Kreisi omavalitsusüksused
(sulgudes elanike arv seisuga 31. detsember 2006)

Linnad:

# Burgstädt (12 037)
# Frankenberg (16 521)
# Geringswalde (4979)
# Hainichen (9314)
# Lunzenau (4996)
# Mittweida (16 277)
# Penig (10 276)
# Rochlitz (6616)

Vallad:
Waldkircheni vald

**Waldkirchen** on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis.

Kuni 2008. aastani kuulus vald Kesk-Maagimäestiku kreisi.

2009. aastal liideti ta Grünhainicheni vallaga.

## Endised vallaosad
Stein, Zschopenthal
Ultima Thule + Tõnis Mägi + Keelpillikvartett

**"Ultima Thule + Tõnis Mägi + Keelpillikvartett"** on Eesti rokkansambli Ultima Thule 4. mail 2007 Tallinnas kohvikus Rock Café toimunud kontserdi DVD-salvestis.

## Laulud
# "Tahaks jääda iseendaks" (Riho Sibul / Jüri Leesment)
# "Saada mind kiusatusse" (Riho Sibul / Jüri Leesment)
# "Kõik ei ole kunst, mis tüütab" (Raul Vaigla / Ivar Põllu)
# "Otsesõnu" (Riho Sibul / Hardi Volmer)
# "Ingel ja suli" (Riho Sibul / Jüri Leesment)
# "Võitluslauluke" (Riho Sibul / Ott Arder)
# "Turbatuli" (Riho Sibul / Peep Ilmet) *
# "Tuulemeelne" (Riho Sibul / Peep Ilmet) *
# "Aed" (Riho Sibul / Vladislav Koržets) *
# "Hingan" (Riho Sibul / Peep Ilmet)
# "Muuseas" (Riho Sibul / Villu Kangur) *
# "Vägev vähk" (Riho Sibul / Peep Ilmet) *
# "Mida iganes" (Riho Sibul / Jüri Leesment)
# "Lennelda priiks" (Vjatšeslav Kobrin, Riho Sibul / Ott Arder)
# "Ilmtingimata" (Riho Sibul / Villu Kangur) *
# "Kassitapp" (Vjatšeslav Kobrin, Riho Sibul / Ott Arder) *
# "Pastoraal" (Riho Sibul / Villu Kangur)
# "Tuvijäljed tuulepluusil" (Vjatšeslav Kobrin, Riho Sibul / Ott Arder)
# "Veenus" (Robbie van Leeuwen / Heldur Karmo)
# "Laulev jõgi" (Riho Sibul / Ott Arder) *
# "Polaarpäev" (Riho Sibul / Ott Arder)

* Keelplilliseaded: Erkki-Sven Tüür

## Muusikud
* Riho Sibul – vokaal, kitarr
* Raul Vaigla – basskitarr
* Kalle Vilpuu – soolokitarr
* Toomas Rull – trummid
* Aare Põder – klahvpillid
* Tõnis Mägi – vokaal

* Harry Traksmann – viiul
* Tarmo Adson – viiul
* Arvo Haasma – altviiul
* Kaido Kelder – tšello

## Välislingid
*
2006. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

**2006. aasta [[maailma karikavõistlused kergejõustikus]]** olid 10. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 16.–17. septembrini Ateenas. Võistlustel osalesid maailmajagude võistkondadest nii meeste kui ka naiste sarjas Aasia, Aafrika, Ameerika, Euroopa ja Okeaania ning riikide võistkondadena USA, Venemaa ja korraldajamaana Kreeka. Lisaks osales meeste sarjas veel Prantsusmaa ja naiste sarjas Poola. 

Võistlustel said auhinnaraha alade kaheksa paremat. Võitjad said 30 000 USA dollarit, teiseks tulnud 15 000 dollarit ja kolmanda koha omanikud 10 000 dollarit. Maailmarekordi püstitaja sai 100 000 dollarit.

## Lõplikud tulemused

## Välislingid

*2006. aasta maailma karikavõistlused IAAF-i kodulehel
William III (täpsustus)

**William III** nime all võib olla tuntud mitu inimest:
***[[William III]]**, Inglismaa kuningas ja Hollandi asehaldur (*Willem III* nime all; 1650–1702)
***[[William III, Douglase lord]]** (umbes 1243 – 1298)
***[[William, 8. Douglase krahv]]**, kolmas sellenimeline
***[[Uilleam III]]** ehk *William III*, Rossi krahv

## Vaata ka
*Wilhelm III
*Guillaume III
*Guglielmo III

*William I (täpsustus)
*William II (täpsustus)
*William IV (täpsustus)
William IV (täpsustus)

**William IV** nime all on tuntud mitu isikut:
***[[William IV]]**, Suurbritannia kuningas
***[[William IV, Douglase lord]]**

## Vaata ka
*Wilhelm IV
*Guillaume IV
*Guglielmo IV

*William I (täpsustus)
*William II (täpsustus)
*William III (täpsustus)
George IV

**George IV** (12. august 1762 – 26. juuni 1830) oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas ning Hannoveri kuningas (**Georg IV**) aastatel 1820–1830. Enne troonile asumist, aastatel 1811–1820, valitses ta regendina oma hullumeelseks tunnistatud isa kuningas George III eest.

George IV oli George III ja tema naise Charlotte von Mecklenburg-Strelitzi vanim poeg. Tal oli kaheksa nooremat venda ja kuus nooremat õde. Ainult viiel neist oli lapsi. George III kannatas vaimuhaiguse all. Selle esimene hoog oli väidetavalt juba 1765 ja järgmine, juba raskem ja pikem hoog 1788. Hiljem tema haigus süvenes ja tänapäeva mõistes ta ravi samahästi kui ei saanud. 1811 kaotas George III lõplikult mõistuse ja sellest aastast kuni isa surmani oli George IV kuningriigi regent.

George IV polnud kokkuhoidlik. 1795. aastaks oli talle tekkinud võlgu umbes 630 000 naelsterlingi väärtuses, mis vastab tänapäeva 70 miljonile naelale. Riigikassast hakati seda vähehaaval tagasi maksma ja 1795. aasta võlad said 1806. aastaks makstud.

George IV-l oli palju armukesi. Kuulujuttude järgi olevat tal olnud ka palju abieluväliseid lapsi, ent kõigi nende juttude tõepära on kahtluse alla seatud. Nähtavasti sündis tema ainus laps tema seaduslikust abielust.

8. aprillil 1795 abiellus George IV oma täditütre Brunswicki Caroline'iga. Nende iseloomud ei sobinud omavahel ja pärast seda, kui järgmisel aastal sündis nende ainus laps printsess Charlotte, kolisid nad 1797 lahku. Caroline rohkem oma lapse kasvatamises ei osalenud. Põhiliselt elas ta välismaal. Kuigi George IV püüdis korduvalt oma abielu lahutada, ei õnnestunud see siiski ja abielu kestis kuni Caroline'i surmani 1821. Muuhulgas takistas lahutust asjaolu, et Caroline oli oma alamate seas väga armastatud, palju enam kui kuningas ise. Kuid George IV keelas Caroline'il tulla oma kroonimispidustustele ja kui Caroline siiski Westminster Abbeysse pääseda püüdis, aeti ta sealt minema.

Nende tütar Caroline abiellus 5. mail 1816 Saksi-Coburgi-Saalfeldi Leopoldiga, kellest hiljem sai Belgia kuningas Leopold I. Poolteist aastat hiljem suri ta pärast surnud poja sünnitamist. Seetõttu polnud George IV-l oma surma ajal järeltulijaid ning talle järgnes Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi troonil tema vend William IV. William oli pere kolmas poeg. Teine poeg, Yorki hertsog Frederick oli surnud järeltulijateta kolm aastat enne George IV-t.

## Vaata ka
*Astley Cooper
The Sims (videomäng)

"**The Sims**" on elu simuleeriv strateegiamäng, mille töötas välja Maxis ja avaldas Electronic Arts. Mängu arendustööd juhtis mängudisainer Will Wright, kes on tuntud ka SimCity arendajana. Mäng simuleerib ühe või mitme tegelase ("Sims") igapäevaseid tegevusi eeslinna majapidamises SimCity lähedal.

Mäng tuli müüki veebruaris 2000 ja oli pikka aega mängude edetabelite tipus. Aastatel 2000 ja 2001 oli see müüduid mäng. "The Sims" on tõlgitud 16 keelde, sellele on avaldatud 7 täienduspaketti. Mängust on tehtud ka telekamänguversioone ja veebipõhine versioon.

"The Simsile" on järgnenud terve mängude sari, millesse kuuluvaid mänge oli 2009. aasta märtsiks Electronic Artsi andmeil müüdud üle 100 miljoni eksemplari. Sarja tuntumad mängud on "The Sims 2", "The Sims 3" ja "The Sims 4".

## Mängu sisu
Mängija juhib enda loodud tegelase või perekonna elu, valides nende karjääri, sõbrad, meelelahutused, oskused jms. Selle käigus ehitatakse, täiustatakse ja sisustatakse ka tegelaste maja. Mängu käigus tuleb rahuldada tegelaste tujusid ja vajadusi, arendada nende oskusi, luua ja arendada inimsuhteid ja teenida raha.

"The Simsis" on kolm põhirežiimi: elu-, ostu- ja ehitusrežiim. Elurežiimist saab igal ajal minna kahte teise, kus võib maja kujundada või ümber ehitada. Lisaks saab kaamerarežiimis teha pilte perealbumi jaoks ja valikurežiimis mängu salvestada, vaadata naabruskonda, mängu seadistada või sellest väljuda.
2002. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus

**2002. aasta [[maailma karikavõistlused kergejõustikus]]** olid 9. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 20.–21. septembrini Madridis.

## Lõplikud tulemused

## Välislingid

*2002. aasta MK-võistlused IAAF-i kodulehel
Pakri maastikukaitseala

**Pakri maastikukaitseala** on kaitseala Harju maakonnas Paldiski linna territooriumil. Kaitseala suurus on 3164 ha.

Maastikukaitseala asutati 18. mail 1998, kaitsmaks haruldasi ja teadusliku väärtusega geoloogilisi objekte ja elusloodust. Kaitseala koosseisu kuuluvad Väike- ja Suur-Pakri, saartevaheline meri, Kappa ja Bjärrgronne ning Pakri poolsaare rannik.

Tähtsamate maastike alla kuuluvad Pakri saared ja pangamets, mis asub Pakri poolsaare idarannikul.


Pakri maastikukaitseala - Lahepere lahe rannik.jpg| Lahepere lahe rannik
Pakri maastikukaitseala Leetse Saunakivi.jpg|Leetse Saunakivi
Pakerordi_pank.JPG|Pakerordi pank


## Vaata ka
* Pakri hoiuala

## Välislingid
* 
* "Pakri maastikukaitseala ja hoiuala" Eesti Loodus, 2011/09
Põhja-Jüütimaa piirkond

**Põhja-Jüütimaa** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Taanis Jüütimaal.  

## Haldusjaotus

## Viited

## Välislingid
*Piirkonna koduleht
Ülgase looduskaitseala

**Ülgase looduskaitseala** on kaitseala Harjumaal Jõelähtme vallas.

Looduskaitseala suurus on 49,6 hektarit.

Ülgase paekallas võeti kaitse alla aastal 1960. Kaitseala laiendati aastal 1989.

Kaitseala territooriumil paikneb 24-26 meetri kõrgune Ülgase pank. Selle kõige kõrgemat osa kutsutakse Hõbemäeks. Ajalooliselt oli mägi muistsete eestlaste ohverdamispaik. Kaitseala koosseisu kuuluvad ka Eesti esimesed fosforiidikaevanduskäigud, mis rajati aastatel 1920–1938. Käikudes talvituvad nahkhiired.


Ülgase mine, Sept 2010.jpg|Ülgase fosforiidikaevandus
Ülgase pank, 15. mai 2021.jpg|Ülgase panga üldvaade


## Viited

## Välislingid
*
Ilmaelement

**Ilmaelement** ehk **meteoroloogiline element** ehk **ilmanäitaja** ehk **meteonäitaja** on näitaja, millega iseloomustatakse ilma.  

Ilmaelemendide kohta saadetakse andmeid näiteks ilmajaamadelt. 

Peamised ilmaelemendid on
*õhutemperatuur (hetkel, maksimaalne ja minimaalne)
*õhuniiskus (absoluutne õhuniiskus ja suhteline õhuniiskus)
*sademed (sademete liik ja hulk)
*õhurõhk
*tuule kiirus ja suund
*pilvisus, pilvide liigid
*nähtavus
*päikesekiirguse hulk ja kestus
*atmosfääri turbulentsus
*atmosfäärinähtused, sh
**udu
**tuisk
**äike
**tromb jne.

Ilmanäitajate põhjal arvutatakse muud näitajaid, mida kasutatakse kliimanäitajate arvutamiseks (nt ööpäeva keskmine õhutemperatuur ja kuu keskmine õhutemperatuur), nende põhjal arvutatakse aastasi ja paljuaastasi keskmisi näitajaid.

## Vaata ka
*Kliimaelement
Liitheli

**Liitheli** ehk **liittoon** ehk **kompleksheli** ehk **komplekstoon** (inglise keeles *complex tone*) on heli, mis koosneb paljudest eri sageduse ja amplituudiga lihthelidest.

Tervikust väiksemate osade võnkumine toimub kiiremate (kõrgemate) võnkumise sagedustega ning nii tekkinud helisid nimetatakse ülemhelideks. Põhiheli ja ülemhelisid nimetatakse osahelideks.

Pillikeel on kahest otsast kinnitatud ja selles saavad tekkida vaid teatud lainepikkustega seisvad lained. Lained peegelduvad pillikeele kinnituspunktidest ja selle tulemuseks on omapärane liitvõnkumine. Kõik lubatud lainepikkused saavad levida pillikeeles üheaegselt. Võimalike lainete lainepikkused sõltuvad pillikeele pikkusest ja neid nimetatakse võnkumise harmoonikuteks. 

Joseph Fourier tõestas, et mis tahes keeruka kujuga perioodilist võnkumist saab kirjeldada üksikute erineva sagedusega lihthelide summana. Seega mis tahes kujuga perioodilise võnkumise saab, kui liita omavahel teatud vahekorras lihthelid, mille sagedused suhtuvad nagu täisarvud (1:2:3:4:5). Seda nimetatakse ka Fourier' reaksarenduseks. Saehambakujulise võnkumise saab siis, kui kõik harmoonikud on kindlas vahekorras sageduse ja amplituudiga. Pildil on näha, et teljestiku alguses ajahetkel 0 algab kõigi harmoonikute muutumine ühes suunas. See tähendab, et nende kõigi algfaas on 0°. 

## Vaata ka
*Lihtheli
*Harmooniline analüüs
*Heli
Põhisagedus

**Põhisagedus** on perioodilise lainekuju madalaim sagedus. Võnkumiste korral on kasutatakse mõistet **põhivõnkesagedus** ja see vastab madalaima sagedusega süsteemi normaalvõnkumise sagedusele. Muusikas on põhisagedus vastav helikõrgusele ehk mängitavas noodis tajutava madalaima osaheli ehk põhiheli sagedusele. Harmoonilises analüüsis on tegemist funktsiooni Fourier' reaksarendusel antud rea esimese osasumma sagedusega.

## Selgitus
Kõik sinusoidaalsed ja paljud mittesinusoidaalsed lainekujud on perioodilised ehk nende väärtused korduvad mingi ajavahemiku järel. Lainekujul samade väärtuste kordumise aega nimetatakse perioodiks ja tähistatakse tähega T. Mingis lainekujus perioodi leidumiseks peab kehtima seos:

:  x(t) = x(t + T)\text{ iga }t \in \mathbb{R}, 

kus  x(t)  lainekuju väärtus ajahetkel  t . Iga suvalisel ajahetkel t lainekuju väärtus x(t)on sama, kui vaadata ajahetke x(t+T). Mis tähendab, et viimane seos ja lainekuju väärtused ajavahemikus pikkusega  T  kirjeldavad antud lainekuju täielikult. Samuti kirjeldaks iga lainekuju ka kõik perioodi  T  kordsel ajavahemikul antud lainekuju väärtused. Siiski leidub vähima pikkusega periood T_0, millest väiksema ajavahemiku korral lainekuju enam täielikult kirjeldada ei ole võimalik. Seda perioodi nimetatakse **põhiperioodiks** T_0. Põhisagedus on põhiperioodi pöördväärtus:

: f_0 = \frac{1}{T_0} 

## Vaata ka
*Füüsiline heli
*Harmooniline analüüs
*Põhilainekuju
Kaevandikärblased

**Kaevandikärblased** (*Agromyzidae*) on sugukond kärbseid, kuhu kuulub umbes 1000 liiki pisikesi, kuni 3 millimeetri pikkusi kärbseid. Enamik liike on ühevärvilised ja tumedat värvi. 
Omapärane on kaevandikärblaste bioloogia: kõik liigid on taimtoidulised, vähesed liigid aga taimekahjurid. 

Selle sugukonna kärbeste vastseid võib leida väga mitmesugustelt taimedelt ning kõigist taimeosadest peale juurte. Suurema osa liikide vastsed elutsevad taimede rohelistes lehtedes. Vastsed mineerivad lehtede parenhüümis, tekkivaid õõnsaid käike nimetatakse kaevanditeks. On levinud müüt, et kaevandi ehituse järgi saab hõlpsasti kindlaks teha kärbse liigi. Tegelikult on liigi (või isegi perekonna) määramiseks vaja tuvastada hulk peentunnuseid, mis pole sugugi lihtne kasvõi ainult kaevandikärbeste väiksuse tõttu. Suurem osa kaevandikärblastest on peremehespetsiifilised, nad saavad areneda vaid üht kindlat liiki taime lehes. Väga vähesed liigid võivad elada paljudes taimeliikides (*[[Phytomyza atricornis]]*, kelle vastseid on leitud umbes 300 eri taimeliigilt). Kaevandikärblastel esineb ka Euroopas aasta jooksul tihti mitu põlvkonda, troopikas aga võib põlvkondade arv ulatuda kuni 14-ni aastas.

## Aiakahjur
Eestis on ohtlike taimekahjustajate nimekirjas (vanasti karantiinsed kahjurid) reguleeritud liigid (*[[Liriomyza huidobrensis]], [[Liriomyza trifolii]], [[Liriomyza sativae]]*), kelle üksikuid leide on olnud imporditud taimsel paljundusmaterjalil. Eestis aiakahjurina esineb kohati (pms kasvuhoonetes, tomatil) *[[Liriomyza bryoniae]]*.

Kaevandikärbse vastsed (vaglad) kaevavad käike taime lehtedesse epidermise vahele ja leheroodudesse. Kaevandikäigud on ebakorrapärased, sõltuvalt kaevandikärbse liigist sirged, laikjad või spiraalikujulised, kasvades laiuselt vastse kasvamisega. Käigud on vastu valgust vaadeldes tavaliselt heledad, märgade mustade ja kuivade pruunide aladega. Kahjustus aeglustab taime kasvu ja harvadel juhtudel võib põhjustada taime (pms noortaime) hävimise. 

Kaevandikärbse 1–3 millimeetri pikkune hallikasmust kompaktse kehaga valmik on võimeline lühikest maad lendama või kandub edasi tuulega.
Elektrostaatiline väli

**Elektrostaatiline väli** on elektriväli, mille tekitab ruumis liikumatu ja ajas muutumatu elektrilaeng või niisuguste laengute süsteem. Elektrostaatilise välja kui vektoriaalse jõuvälja tugevust (suurust ja suunda) väljendab jõud, mida väli avaldab ühikulisele positiivsele proovilaengule.

Staatilise elektrivälja potentsiaal \varphi on skalaarne suurus, mis iseloomustab proovilaengu potentsiaalset energiat W_{\rm p}:
:\varphi = \frac{W_{\rm p}}{q_{\rm p}},
kus q_{\rm p} on laengu suurus.

## Vaata ka
* Elektriväli
* Elektrostaatiline induktsioon
Hakkpuit

**Hakkpuit**, ka puiduhake, (inglise keeles *wood chips*) on võsast, raiejäätmetest või muust tarbepuiduks sobimatust puitmaterjalist toodetud, hakkuriga peenestatud kütteaine.

Hakkpuitu kasutatakse peale kütte ka tselluloosi tootmiseks, radade katteks jm.


Hackschnitzel (1).JPG|Hakkpuit
Woodchips for paper production.jpg|Hakkpuit tselluloosi toormaterjalina
Tanner Moor 2 (DFdB).jpg|Hakkpuit teekatte materjalina


## Vaata ka
*biomassienergia
*energiamets
*puit
*puiduõli
Ülemheli

**Ülemhelid** (inglise keeles *overtones*, *upper partials*) on harmoonilise võnkumise korral tekkivad osahelid, mis on üldjuhul põhihelist oluliselt nõrgemini kuuldavad. Ülemhelide arvust ja suhtelisest tugevusest oleneb põhiheli tämber.

:1. osaheli ehk harmoonik koosneb ainult põhihelist    
:2. osaheli = **1. ülemheli**    
:3. osaheli = **2. ülemheli** jne
Elektroluminestsents

**Elektroluminestsents** on luminestsents, mis tekib aines rakendatud elektrivälja mõjul. 

Kasutatakse gaaslahendus- ehk luminestsentslampides, tahkeaine laserites, kujutisemuundurites, kujutisevõimendites. 

## Vaata ka

* Luminestsents
* Fotoluminestsents
* Kemoluminestsents
Osahelid

**Osahelid** ehk **osatoonid** ehk **harmoonikud** ehk **harmoonilised** ehk **puhastoonid** on harmoonilise liitheli põhitoon koos ülemhelidega. Harmoonilise liitheli osahelide võnkesagedused suhtuvad üksteisesse nagu naturaalarvud.

Osahelid tekivad harmoonilise võnkumise korral, kui keha võngub üheaegselt nii terviku kui ka osadena.

Osahelid moodustavad naturaalhelirea.

Mõistete "ülemhelid" ja "osahelid" tihe seos tingib muusikapraktikast tulenevalt tihti nende mõistete kasutamise sünonüümidena, mis pole päris õige. Järgnevas tabelis on näha mõistete omavaheline seos:

Ülemhelide võnkesagedused on põhitooni võnkesagedusest täisarv (2, 3, 4 jne) korda suuremad.

## Osahelid keelpillidel

Keelpilli keele võnkumine tervikuna annab põhisageduse (näiteks A = 110&nbsp;Hz). Keele võnkumine poole kaupa annab kaks korda suurema võnkesageduse (220&nbsp;Hz) ja tekitab oktavi võrra kõrgema heli. Keele võnkumine kolmandiku kaupa annab 3 korda suurema võnkesageduse (330&nbsp;Hz) ja annab oktavi + kvindi võrra kõrgema heli, Keele võnkumine neljandiku kaupa annab 4 korda suurema võnkesageduse (440&nbsp;Hz) ja tekitab kahe oktavi võrra kõrgema heli jne.

Järgnevas tabelis on näha, kuidas keelpilli keele puudutamine erinevates punktides tõstab esile erinevaid osahelisid.

## Vaata ka
*Aristoxenos
*Heli
*Lihtheli
*Moodswinger
*Muusikaline heli
*Puhas häälestus

## Kirjandus
* Ross-Maimets 2004: Jaan Ross ja Kaire Maimets (toim.), "Mõeldes muusikast. Sissevaateid muusikateadusesse". Varrak, Tallinn. "osahelid": 20,21,23,27,69,172–173,175–176,177,178,288