open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Heinz Hoffmann

**Heinz Hoffmann**, õieti **Karl-Heinz Hoffmann** (28. november 1910 Mannheim – 2. detsember 1985 Strausberg) oli Saksa DV sõjaväelane ja riigitegelane.

## Elulugu
Pärit töölisperekonnast. Ta õppis masinalukksepaks ja töötas sel erialal. 1930. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. Alates 1933. aastast osales ta vastupanuliikumises. 1935. aastal emigreerus Hoffmann Nõukogude Liitu, kus õppis Rahvusvahelises Lenini koolis. 1937–1938 võttis ta rahvusvaheliste brigaadide koosseisus osa Hispaania kodusõjast. Haavatasaamise järel oli ta 1938–1939 Prantsusmaal interneeritud. 1939. aasta aprillis õnnestus tal Nõukogude Liitu tagasi sõita. 1946. aastal pöördus tagasi Saksamaale, kus oli Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee töötaja. 1947–1949 oli Heinz Hoffmann Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Berliini piirkonna sekretärina. 1949–1950 töötas ta Saksa Siseasjade Valitsuses asejuhataja ja osakonnajuhatajana. 1950–1955 oli Hoffmann Saksa DV siseministri asetäitja. Alates 1950. aastast oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige. 1952. aastal sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks. 1955–1957 õppis ta Moskvas Kindralstaabi Akadeemias. 1957. aastal sai ta Saksa DV kaitseministri asetäitjaks ja 1958. aastal lisaks ka Saksa DV Rahvaarmee Kindralstaabi juhatajaks. 1959. aastal anti talle kindraloobersti auaste ja 1961. aastal armeekindrali auaste., 

14. juulist 1960 kuni surmani 2. detsembril 1985 oli Heinz Hoffmann Saksa DV kaitseminister.

1973. aasta oktoobris sai Heinz Hoffmann Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks.

## Auastmed

## Viited
Johann Kasimir (Pfalz-Simmern)

Simmerni pfaltskrahv **Johann Casimir** (7. märts 1543 – 16. jaanuar 1592) oli Saksa vürst ja Pfalzi kuurvürsti Friedrich III noorem poeg. Vankumatu kalvinistina oli ta palgasõdurite juht tolle aja ususõdades, sealhulgas Hollandi mässus. Aastatel 1583–1592 tegutses ta oma vennapoja, Pfalzi kuurvürst Friedrich IV regendina.

## Karjäär

Pfaltskrahv Johann Casimir sündis Simmernis Pfalzi kuurvürsti Friedrich III ja Marie von Brandenburg-Kulmbachi kolmanda pojana. Aastal 1564 soovitas Johann Casimir end peigmeheks kuninganna Elizabeth I-le ja saatis talle Šoti õukondlase James Melville'i kaudu oma portree. Kuid Elizabeth näis tema vastu mitte huvi tundvat.

26. novembril 1568 kihlus ta 16-aastase luterlase Elisabethiga, Saksimaa kuurvürsti Augusti ja selle esimese naise Anna tütrega. Pulm toimus 6. juunil 1570 Heidelbergis. Abielu oli poliitiline, kuna Johann Casimir tahtis abielu kaudu kalvinismi Saksimaaga siduda. Nende abielu osutus õnnetuks ja mitte ainult usuliste erimeelsuste tõttu. Johann Casimir pani oma naise koduaresti. Elisabeth sünnitas kuus last, kellest kolm surid sündides; ülejäänud kolm olid tütred. Naine suri vangistuses 2. aprillil 1590.

Alates märtsist 1571 elas Johann Casimir 10 aastat Kaiserslauternis. Kui tema isa aastal 1576 suri, käskis ta oma testamendis, et Pfalz peab jääma kalvinistlikuks. Tema poeg Ludwig VI päris Pfalzi põhiosa, sealhulgas Heidelbergi, ning Johann Casimir päris väiksema osa, saades sõltumatu Lauterni pfaltskrahvkonna (mis sisaldas peamiselt Kaiserslauterni linna ja ümbritsevat ala). Johann Casimiri vend Ludwig, kes oli oma ema õhutusel salaja luterlaseks hakanud, ei austanud oma isa soovi ja toetas luterlust. Paljud teoloogiaprofessorid, sealhulgas Zacharias Ursinus, lahkusid Heidelbergi ülikoolist ja olid teretulnud Lauterni Johann Casimiri juures, kes ehitas aastal 1578 neile asendusülikooliks Collegium Casimirianumi.

Johann Casimir oli regulaarselt kontaktis Robert Dudley ja selle vennapoja Philip Sidneyga, kes saadeti Elizabeth I agendina mandrile, aitama Protestantliku liigat moodustada. Aastal 1576 läks Johann Casimir Prantsusmaale, juhtides 4000-mehelist väge. Selle kampaania tulemusena tehti temast aastatel 1576–1577 Henri III poolt mõneks kuuks *duc d’Étampes*. See oli teoreetiline positsioon, kuna ta tegelikult oma Prantsuse hertsogkonda kunagi ei külastanud. Ta külastas aastal 1579 Inglismaad otsimaks kuningannalt rahalist abi oma kampaaniate jaoks Ühendatud Provintside poolel. Veebruaris 1579 tõi Robert Dudley ta Oxfordi ja ta lõbutses kolm nädalat Inglise õukonnas. Aastatel 1583–1592 tegutses Casimir oma vennapoja, kuurvürst Friedrich IV regendina.

## Lapsed
Saksimaa Elisabethiga:

# *poeg* (15. september 1573)
# Marie (26. juuli 1576 – 22. veebruar 1577)
# Elisabeth (5. mai 1578 – 27. oktoober 1580)
# Dorothea (6. jaanuar 1581 – 18. september 1631)
# *tütar* (28. veebruar 1584)
# *tütar* (2. veebruar 1585)
Tuutari

**Tuutari** ehk **Dudergof** (vene *Дудергоф*, rootsi *Duderhof*, soome *Tuutari*) on ajalooline mõis ning sellest välja kasvanud küla ja linnaline asula (vene keeles *посёлок*) Ingerimaal, tänapäeval Venemaal Peterburis Krasnoje Selo rajoonis.

Aastatel 1950–2016 kandis piirkond nime **Možaiski** (vene Можа́йский).

## Ajalugu
15. sajandil kuulus Tuutari Novgorodi vabariigi vadja viiendikku Orehhovo maakonda (vene *Ореховский уезд*).

Aastatel 1477–1478 läks piirkond Moskva vürstiriigi alluvusse. 1500. aastal koostatud vürstiriigi uute alade inventuri nimistus leidub muu seas nimi *Vvedenskoi Dudorovskoi pogost* (vene *Введенской Дудоровской погост*), mida peetakse Tuutari esmamainimiseks. Pogosti keskuses asus *Vvedenie* kirik, millel oli oma preester, diakon ja köster.

Rootsi võimu alguses (1617) nimetati piirkonda seal asunud mõisa järgi rootsipäraselt *Duder Hoff*'ks (*Hoff* – mõis, soome paralleel *Tuutarhovi*).

Tuutari mõis omakorda olevat nime saanud asukoha järgi Tuutari mäel. Eesti etnograaf ja kohanimeuurija Jüri Truusmann on arvanud (1898), et nimi (Dudorovo) võiks pärit olla soomekeelsest sõnast *tunturi* ehk mägi, mille algkujuks on saamikeelne *dudar* või teise versioonina venekeelsest sõnast *duren* (дурень) ehk totter, rumal. Saamikeelset päritolu on pakkunud ka Mikkola (1901) ja Popov (1981).

1624. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf mõisa Ingerimaa kubernerile, parun Johan Skyttele. Luteri kiriku rajamise ja kihelkonna asutamise järel 17. sajandi esimesel poolel, kandus mõisa kui kihelkonna olulisima keskuse nimi üle aga juba tervele kihelkonnale.

1826. aastal läks Tuutari mõis koos ümbruskondsete küladega (Pikkola, Variksela, Kavelahti, Villasi ja Hovinmäki) vene keisrinna Aleksandra Fjodorovna valdustesse, kes rajas mõisa asukohta Äijänmäki mäel puidust kahekorruselise Šveitsi stiilis rõduga suvemaja koos seda ümbritseva metsapargi ja puuvilja aiaga. Tsaari perekonnale kuulus mõis pea sada aastat – kuni 1917. aastani.

1950. aastal nimetati Tuutari linnaline asula vene sõjaväelase ja lennunduspioneeri Aleksandr Možaiski auks ümber Možaiskiks.

1973. aastal läks Možaiski Krasnoje Selo rajooni koosseisus Leningradi linna haldusalasse.

2016. aastal taastati ametliku nimena Možaiski ajalooline nimi Dudergof.

## Vaata ka
*Tuutari järv

## Viited
Jekaterinoslavi kubermang

**Jekaterinoslavi kubermang** (ka **Katerõnoslavi kubermang**; vene Екатеринославская губерния) oli Venemaa keisririigi ja hiljem Ukraina alale jäänud haldusüksus (kubermang). 

Kubermangu administratiivne keskus oli Jekaterinoslav. Kubermang eksisteeris aastatel 1802–1925.
Antonio Tajani

**Antonio Tajani** (sündinud 4. augustil 1953 Roomas Itaalias) on Itaalia ja Euroopa Liidu poliitik, alates 22. oktoobrist 2022 Itaalia välisminister ja asepeaminister.

Antonio Tajani on lõpetanud Rooma La Sapienza Ülikooli õigusteaduse erialal. 

1994. aastal oli ta üks partei Forza Italia asutajaid. 2009. aastal, kui Forza Italia tegevuse lõpetas, astus ta Vabaduse Rahva parteisse. Neli aastat hiljem astus ta taasasutatud Forza Italiasse. 

Aastatel 1994–2008 oli ta Euroopa Parlamendi liige ja aastatel 1999–2008 ühtlasi Euroopa Parlamendi Forza Italia delegatsiooni juht. 

8. mail 2008 nimetas äsjavalitud Itaalia peaminister Silvio Berlusconi ta Euroopa Komisjoni transpordivoliniku kandidaadiks Barroso esimeses komisjonis. Selles ametis pidi ta võtma üle senise voliniku Franco Frattini rolli, sest viimasest sai Itaalia välisminister. Euroopa Parlament kiitis tema kandidatuuri heaks 18. juunil 2008. Ta oli ka Euroopa Komisjoni asepresident. Transpordivolinikuna toetas Antonio Tajani lennufirma Alitalia päästeplaani, kuid tema plaan kukkus läbi. 

Barroso teises komisjonis oli Antonio Tajani tööstus- ja ettevõtlusvolinik ning üks neljast asepresidendist. 

1. juulil 2014 sai temast Euroopa Parlamendi üks neljateistkümnest asepresidendist ja alates 17. jaanuarist 2017 kuni 3. juulini 2019 oli ta Euroopa Parlamendi president. 

## Isiklikku
Antonio Tajani on abielus ja tal on kaks last.
Šapki

**Šapki** (vene Шапки; soome Hattula) on asula Venemaal Leningradi oblastis Tosno rajoonis, ajalooliselt Ingerimaal.

Asulat on esimest korda mainitud 1500.

Asulas elab 410 inimest (2010).
Tõll

**Tõll** on Tallinna Sadama tütarettevõttele TS Laevad kuuluv parvlaev, mis sõidab Virtsu-Kuivastu liinil.

Tõll ehitati Gdanskis Remontowa laevatehases aastatel 2015–2017. Laev jõudis Eestisse 9. jaanuaril 2017 ja alustas liiniliiklust sama kuu lõpus. Laeva ristiema on Lelet Aavik.

21. juulil 2021 sõitis Tõll kiirusel neli sõlme vastu Kuivastu sadama kaid. Vigastusi said nii kaldaramp ja laev kui ka laeval olnud autod. Reisijad, kelle seas oli ka tollane Eesti president Kersti Kaljulaid, kannatada ei saanud.

## Hübriidlaev
2019. aasta juulis alustati parvlaeva Tõll keskkonnasõbralikuks hübriidlaevaks ümberehitamist. 
Tõllu diiselelektriliseks hübriidlaevaks ümberehitamise tulemusel väheneb kasutatava diislikütuse kogus aastas hinnanguliselt 20% ning õhku paisatava CO2 hulk 1600 tonni. Lisaks heitgaasiemissioonile väheneb ka veealune mürareostus ja vibratsioon, mille abil tagatakse hüljestele, kaladele ja teistele mereloomadele parem elukeskkond, mis aitab liigikust säilitada. 

Esimene elektri abil plaanitud sõit märtsis 2020 jäeti seoses koroonapandeemiaga ära.

## Viited

## Välislingid
* "TS Laevade parvlaev Tõll on Eesti esimene keskkonnasõbralik hübriidlaev" TS Laevad OÜ pressiteade, 5. märts 2020
Vruda

**Vruda** (vene Вруда) on mitme Venemaa geograafilise objekti nimi:
*Vruda on küla Leningradi oblastis Volossovo rajoonis
*Vruda on küla Pihkva oblastis Petseri rajoonis
*Vruda jõgi on Leningradi oblastis, Lauga jõe lisajõgi
*Vruuda jõgi (Ruuda jõgi) on Pihkva oblastis, Kudepi jõe lisajõgi
*...

## Vaata ka
*Bolšaja Vruda
*Malaja Vruda
Friedrich II (Pfalz)

Reini pfaltskrahv **Friedrich II** (9. detsember 1482 – 26. veebruar 1556), ka **Friedrich Tark**, Wittelsbachide dünastia liige, oli Pfalzi kuurvürst aastatel 1544 kuni 1556.

## Elu

Friedrich sündis Neustadt an der Weinstraße lähedal Winzingeni lossis kuurvürst Philippi ja tema naise Margarete neljanda pojana. Aastal 1535 abiellus ta Heidelbergis Taani Dorotheaga. Nad ei saanud lapsi. (20 aastat varem, tema 30. eluaastate alguses oli ta kuulutanud armastust Habsburgide printsessi Eleonore vastu, kuid selle avastas viimase vend Karl, Burgundia hertsog, Hispaania kuningas ja tulevane Saksa-Rooma keiser, ning krahv Friedrich aeti õukonnast minema.) 

Ta oli Pfalz-Neuburgi noorte hertsogite Ottheinrichi ja Philippi eestkostja ning teenis siis keiser Ferdinand I kindralina.

Friedrich oli mõnda aega seotud riigipöördeplaanidega Taani-Norras. Tema naine Dorothea oli endise Taani ja Norra kuninga Christian II, kes oli pärast Taani aadli mässu aastal 1523 kukutatud, tütar. Maapaos Christian II oli aastal 1529 sidemetes Olav Engelbrektssoniga, Norra katoliikliku peapiiskopiga ja Riiginõukogu peaga. Christian II oli protestant, kuid ka keiser Karl V õemees ja lubas seetõttu Norra katoliiklasi aidata. Varsti pärast Friedrichi abielu Dorotheaga saatis Friedrich kirja Olav Engelbrektssonile (Brüsseli emissaride kaudu), kus ta lubas sõjalist abi endalt ja Karl V-lt. 1536. aasta talvel saatis Olav Engelbrektsson toetajate salgad Ida-Norra küladesse; muuhulgas lugesid salgad kirja rahvale ette, andes märku, et uus valitseja võib teel olla. Kuid vähe talupoegi ühines isehakanud mässuga ja varsti see nurjus, kui tegelikku toetust Friedrichilt või Karlilt ei tulnud. 1537. aasta talvel saatis Friedrich Habsburgide Madalmaadelt välja 2 laeva. Kuid see oli asjata, kuna Taani kuningas pani umbes samal ajal Norra kaitseks välja laevastiku. Olav Engelbrektsson põgenes riigist, piiskopid Hoskuld Hoskuldsson ja Mogens Lauritssøn arreteeriti, teisi toetajaid karistati ning katoliku kirik Norras ja Riiginõukogu kaotati.

Märtsis 1544 sai Friedrich oma venna Ludwig V järglaseks Pfalzi kuurvürstina. Ta viis läbi reformatsiooni ja langes seetõttu keiser Karl V põlu alla, kuni Friedrich alistus. Tema järglaseks sai tema endine hoolealune Ottheinrich. Ta suri veebruaris 1556 Alzeys.
Ottheinrich

**Ottheinrich** (10. aprill 1502 – 12. veebruar 1559) oli Wittelsbachide dünastia liige, Pfalzi kuurvürst ning Neuburgi pfaltskrahv aastatel 1505–1559 ja Pfalzi kuurvürst aastatel 1556–1559. Ta oli Pfalzi kuurvürsti Philippi kolmanda poja, pfaltskrahv Ruprechti ja Baieri-Landshuti hertsogi Georgi tütre Elisabethi poeg.

## Elu

Baieri Georgi pojapojana sai noor Ottheinrich uue Pfalz-Neuburgi hertsogkonna regendiks pärast Pfalzi kaotust Landshuti pärilussõjas hertsog Albrecht IV-le. Ottheinrich käskis rekonstrueerida Neuburgi lossi, toetas kunste ja oli haaratud mitmesse konflikti oma kuluka õukonna tõttu, mille suur võlakoorem põhjustas tema pankroti, kuni ta päris aastal 1556 Pfalzi kuurvürstkonna. 1550. aastatel rajas Ottheinrich Bibliotheca Palatina.

Septembris 1546 okupeeriti Neuburg Karl V vägede poolt, kuna Ottheinrich toetas Schmalkaldeni liitu. Aastal 1552 sai Ottheinrich tänu Passau rahule Neuburgi tagasi. Kuurvürstina aastast 1556 viis ta taas läbi reformatsiooni.

Ottheinrich abiellus 16. oktoobril 1529 Neuburg an der Donaus hertsog Albrecht IV tütre Susannaga. Ta oli naisele teine abikaasa pärast Kasimiri. Nad ei saanud lapsi, kuid Susanna pani viis oma üheteistkümnest lapsest abiellu. Ta jättis mehe leseks 14 aastat hiljem, aastal 1543.

Ottheinrich suri Heidelbergis. Ta maeti Heiliggeistkirchesse Heidelbergis.
Sulaiman Abdul Aziz Al Rajhi

Šeik **Sulaiman bin Abdulaziz Al Rajhi** (araabia keeles: سليمان بن عبد العزيز الراجحي; sündinud 1929) on Saudi Araabia pankur ja ärimees. Forbes hindas 2011. aastal Al Rajhi varade koguväärtuseks 7,7 miljardit USA dollarit, see tegi temast vara suuruselt 120. inimese maailmas.

2012. aastal sai ta Kuningas Faisali Rahvusvahelise preemia selle eest, et ta kulutas suure osa oma varast, et toetada heategevust ja rajada islamipank.
Lille tänav (Pärnu)

**Lille tänav** on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Rõugu ja Voorimehe tänava nurgal ja suundub üldjoones itta. Tänav ristub Lubja ja Vastla tänavaga, Tallinna maanteega, Piiri, Telliskivi, Rohelise, Kaevu, Madara, Kirsi, Hariduse, Raba tänavaga (pärast seda kulgeb Ehitajate tee kõrval sellega paralleelselt), Männi, Lina tänavaga ja lõppeb, kui teeb 90-kraadise pöörde ja läheb üle Pirni tänavaks.

Tänava pikkus on ligikaudu 2,7 km. 

## Ajalugu
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli *Blumenstraße*.

## Pildigalerii

Lille tänav, Pärnu.jpg|Lille tänava algus
Lille 4, Pärnu.jpg|Lille 4, Aide ärikeskus
Lille 6, Pärnu.jpg|Lille 6
Lille 6, Pärnu 2.jpg|Lille 6
Lille tänav, Pärnu 2.jpg|Lille tänav Rohelise tn ristmikult
Loode tänav (Pärnu)

**Loode tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav suundub Jannseni tänavalt loodesse ja lõppeb Lubja tänaval. Tänava pikkus on umbes 200 meetrit.

Tänav sai nime 18. juunil 1936, varasem nimi oli Soldi tänav (Soltgasse).
Linnuse tänav (Keila)

**Linnuse tänav** on tänav Keilas.

Tänav sai selle nime 1991. aastal, enne seda kandis A. Puškini nime. Selle tänava lõpus asub Harjumaa muuseum.
Lossi tänav (Põltsamaa)

**Lossi tänav** on tänav Põltsamaal.

Tänav algab Põltsamaa lossi juurest (Lossi 1) ja kulgeb paralleelselt Põltsamaa jõega kagusse, pöörab siis edelasse ja jätkub selles suunas kuni linnapiirini. Tänava pikkus on umbes 2,2 km. 

Lossi tänav algab Viljandi maantee ristmikult ja ristub Suure sillaga Silla tänavalt, Pargi tänavaga, Jaama tänavaga, Tamme tänavaga, Kooli tänavaga, Paala tänavaga, Nurme tänavaga, Luha tänavaga, Gaasi tänavaga, Pika tänavaga, Oja teega ning jätkub Kaarlimõisa teena.

Tänav sai nime 1936.
## Hoonestus
Lossi tänaval asuvad: 
* Põltsamaa ordulinnus, Lossi tänav 1 
*Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku EKNK Põltsamaa Jordani Koguduse  maja, Lossi tänav 2a
*Elamu-ärihoone, Lossi tänav 6//Silla tänav 2. Kultuurimälestis nr 24004 
*Põltsamaa endine tuletõrjemaja, Lossi tänav 5 
* Friedrich Leihbergile kuulunud kaubamajahoone, mis alustas tegevust 1865. aastal, Lossi tänav 7. Kultuurimälestis nr 24005 
*Põltsamaa vallavalitsuse hoone, Lossi tänav 9
*Lossi tänava ääres asub Vana-Põltsamaa mõisa park. Kultuurimälestis nr 24008 
* Põltsamaa Pühavaimu kirik, Lossi tänav 21
*Põltsamaa haigla, Lossi tänav 49

## Galerii

Pilt:Põltsmaa loss aprill 2023.jpg|Põltsmaa ordulinnus ja loss (aprill 2023), Lossi tänav 1
File:Põltsamaa River in Põltsamaa.JPG|EKNK Põltsamaa Jordani Koguduse  maja, Lossi tänav 2a
File:Poltsamaa - panoramio (1).jpg|Vaade Suurelt sillalt Põltsamaal, Silla ja Lossi tänavale
File:Lossi 5, Põltsamaa.jpg|Lossi tänav 5
File:Põltsamaa endine tuletõrjemaja.jpg|Põltsamaa endine tuletõrjemaja, Lossi tänav 5 
File:Põltsamaa ööklubi Pardon.jpg|Lossi tänav 5
File:Elamu-ärihoone Põltsamaal 20.saj.I pool.jpg|Lossi tänav 7
File:Elamu-ärihoone Põltsamaal 20.saj. I pool.jpg|Lossi tänav 7
File:Elamu-ärihoone Põltsamaal 20.saj.I pool 2.JPG|Lossi tänav 7 ja Lossi tänav 6
File:Lossi 8, Põltsamaa.jpg|Lossi tänav 8
File:Põltsamaa vallamaja hoone.jpg||Lossi tänav 9
Pilt:Põltsamaa EAÕK kirik.jpg|Põltsamaa õigeusu Pühavaimu kirik, Lossi 21
File:Põltsamaa Tervis hoone.jpg|Põltsamaa haiglahoone vanem osa, Lossi tänav 49

## Viited
Lossi tänav (Viljandi)

**Lossi tänav** on tänav Viljandi kesklinnas.

Tänav saab alguse Viljandi lossimägede servast, Varese silla juurest, ristub Pika tänavaga, Munga tänavaga,
Johan Laidoneri platsiga, Kauba tänavaga, Väike-Turu tänav, Oru tänavaga, Tartu tänavaga, Posti tänavaga ning Carl Robert Jakobsoni tänavaga ja lõppeb Uuel tänaval, kus läheb üle August Maramaa puiesteeks. 

Tänav on Johan Laidoneri platsilt kuni Carl Robert Jakobsoni tänavani ühesuunaline. Tänava pikkus on 756 m.

## Hoonestus
* Elamu Viljandis Lossi tänav 11 (ehitismälestis nr 14706) ja ait Viljandis Lossi tänav 11 
*Lossi tänav 12/Johan Laidoneri plats 10, Viljandi muuseumihoone
*Lossi tänav 21 asuskino Rubiin hoone, kino lõpetas tegevuse 2011. aastal. Enne seda asus kinnistul Viljandi linavabrik.
*Lossi tänav 22 ja Tartu tänava nurgal asus Sakala Pank ja Viljandi Majaomanike Ühispank.
*Eduard Pohli maja, Lossi tänav 26/ Tartu tänav 13 (Tartu ja Lossi tänava ristmikul), hoones on tegutsenud ka Sakala Pank ja ajalehe Sakala toimetus
** Viljandi hotellihoone, Tartu tänav 11/Lossi tänav 29. Hoone arhitekt Eugen Sacharias, ehitati ärihooneks-hotelliks "EVE" 1939. aastal.
*Lossi tänav 31 asub Viljandi Nukuteater, tänapäeval esimesel korrusel äripinnad ja hoones korterid
*Lossi tänav 35 / Posti tänav 18, valmis 1912. aastal. Algselt asus esimesel korrusel Tartu Panga Viljandi osakond ja teisel korrusel korterid

## Galerii

Viljandi Architektur rote Ziegelsteine mit rautenförmigen Fenster im Dachgeschoss 4.jpg|Hoone Lossi tänav 3 / Pikk tänav 17
Architecture of Viljandi, Estonia.jpg|Elamu Lossi tänav 5
Munga ja Lossi tänava nurk Viljandis.jpg|Lossi tn 9 ja Munga tänava ristmik
Elamu Lossi 11.JPG|Elamu ja ehitismälestis Lossi tänav 11
Wiljandi muuseum.JPG|Lossi tänav 12/Johan Laidoneri plats 10, Viljandi muuseumihoone
Viljandi, Estonia (7182836211).jpg|Lossi tänav 13
Lossi tänav II, Viljandi.jpg|Lossi tn Pohli maja vasakul, ja Lossi tn 31 paremal, vaatega Lossi/Tartu ristmikule

|Endine turuplats (praegu Johan Laidoneri plats) pildistatuna Lossi tänavalt


## Ajalugu

Lossi tänav (sks. *Schlossgasse*, *Schloss-strasse*) oli keskaegse linna peatänav ja viis Viljandi ordulinnusest üle turuväljaku (Kindral Laidoneri plats) linnamüüri Tartu väravani (ligikaudu praegune Lossi tänav 22) ja omandas tähenduse pärast linnusega ühendavate sildade valmimist. Pärast 1789. aastat pikendati tänavat põhja suunas**'. Tänava alal tehtud arheoloogilised uuringud on olnud napid ega anna ühest vastust tänava tekkimise aja kohta. Tänava alalt ja ümberkaudsetelt aladelt leitud sillutised annavad põhjuse eeldada, et tänav oli sillutatud juba [[14. sajand]]il. Veel 20. sajandi esimesel poolel oli linna peatänav, mille ääres asusid nii ärid kui ettevõtted. **'

Tänav sai nime 1915. aastal. Nõukogude okupatsiooni ajal kandis tänav koos August Maramaa puiesteega *Viktor Kingissepa tänava* nime.

Lossi 4 tegutses Viljandi Linavabrik.

V. Kingissepa tänav nr. 26, 28 ja 31 tegutses Eesti NSV ajal trükikoda "Kiir"

## Viited
Lubja tänav (Pärnu)

**Lubja tänav** on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.

Tänav saab alguse Vana-Sauga tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb Niine tänavaga ristudes. Lubja tänav ristub veel Loode, Kitse, Vahe, Uus-Sauga, Sarve, Turu, Voorimehe ja Lille tänavaga.

Tänava pikkus on 1,4 km.


Lubja tänav, Pärnu.jpg|Lubja tänav, vasakul maja nr 45
Lubja tänav, Pärnu 2.jpg|Lubja tänav Härma tn ristmikult (2025)
Lubja tänav, Pärnu 3.jpg|Lubja tänav (2025)
Lubja tn 64, Pärnu.jpg|Lubja tn 64 (2025)


## Ajalugu
Tänava ajalooline saksakeelne nimi on *Kalkstraße*.
Lydia Koidula tänav (Kuressaare)

**Lydia Koidula tänav** on tänav Kuressaares Põllu alevi linnaosas. 

Tänav paikneb loode-kagusuunalisena Pärna ja Transvaali tänava vahel. Tänav on 120 meetrit pikk.

Tänav sai nime 1934. aastal Lydia Koidula auks.
Mere puiestee (täpsustus)

**Mere puiestee** on mitme Eesti tänava nimi:

*Mere puiestee on tänav Pärnus
*Mere puiestee on tänav Pühajõe külas Toila vallas
*Mere puiestee on tänav Sillamäel
*Mere puiestee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas ja Põhja-Tallinna linnaosas
*Mere puiestee on tänav Toila alevikus
*Mere puiestee on tänav Virtsu alevikus 

## Vaata ka
*Mere tänav
*Mere põik
Mere tänav (Kuressaare)

**Mere tänav** on tänav Kuressaares Tori linnaosas.

Tänav algab Suur-Sadama tänavalt ja suundub edelasse. Umbes 250 meetri pärast pöörab tänav kagusse ja lõppeb seejärel 70 meetri pärast Lootsi tänavaga ristudes, millest teisel pool jätkub samas sihis Kaluri tee. Tänav on majanumbrite suurenemisele vastupidises suunas ühesuunaline.

Tänav sai nime 1924. aastal.
Mere puiestee (Pärnu)

**Mere puiestee** on tänav Pärnus Kesklinna ja Rannarajooni linnaosas.

Tänav saab alguse Ringi tänavalt (teisele poole suundub Lõuna tänav). Tänav kulgeb alguses edela suunas, pöördub siis lõunasse, läbides Pärnu rannapargi, ja lõpuks Pärnu Kuursaali ees kagusse. Tänav lõppeb Pärnu mudaravila ees ringristmikul, kust edasi kulgeb samas suunas Ranna puiestee ja kesklinna poole suundub Supeluse tänav. Tänav ristub veel Esplanaadi, Remmelga (paremalt) ja Suvituse (vasakult) tänavaga.

Tänava pikkus on ligikaudu 880 meetrit.

## Liiklus
Kuursaalist kuni mudaravilani on tänav ühesuunaline. Sellel lõigul saab sõita vaid mudaravila suunas.

## Nimi
Tänav sai nime 1936. Varem kandis tänav nime *Puškini bulvar*.

## Hoonestus
*Mere puiestee 7 – Ammende villa
*Mere puiestee 22 – Pärnu Kuursaal

## Galerii

Ammende villa 2022 - 003.jpg|Ammende villa (Mere puiestee 7)
Villa Katariina Pärnus.jpg|Villa Katariina (Mere puiestee 14)
File:Pärnu - Villa Katariina.jpg|
Suvituse 2, Pärnu.jpg|Hoone Mere ja Suvituse tänava nurgal
Pärnu kuursaal.jpg|Pärnu Kuursaal
Mere pst 2, Pärnu.jpg|Mere puiestee 2
Mere pst 2, Pärnu 2.jpg|Mere puiestee 2


## Viited

## Välislingid
*MM F 1622/92, ajapaik.ee
*AM N 5639:5, ajapaik.ee
*EFA.375.0.147960, ajapaik.ee
*ERM Fk 2762:4, ajapaik.ee
*RM Fn 1040:877, ajapaik.ee
Mere tänav

**Mere tänav** on tänav järgmistes Eesti asulates:

*Mere tänav, tänav Aseri alevikus
*Mere tänav, tänav Häädemeeste alevikus
*Mere tänav, tänav Kundas
*Mere tänav, tänav Kuressaares
*Mere tänav, tänav Käina alevikus
*Mere tänav, tänav Kärdlas
*Mere tänav, tänav Leisi alevikus
*Mere tänav, tänav Loksal
*Mere tänav, tänav Narva-Jõesuus
*Mere tänav, tänav Nasva alevikus
*Mere tänav, tänav Orissaare alevikus
*Mere tänav, tänav Paldiskis
*Mere tänav, tänav Pärnus
*Mere tänav, tänav Salme alevikus
*Mere tänav, tänav Sinimäe alevikus
*Mere tänav, tänav Tõstamaa alevikus
*Mere tänav, tänav Võsu alevikus

## Vaata ka
*Suur-Mere tänav, tänav Haapsalus
*Väike-Mere tänav, tänav Haapsalus
*Mere puiestee (täpsustus)
Rudnja-Sõdorivska

**Rudnja-Sõdorivska** (ukraina keeles Рудня-Сидорівська) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Ivankivi rajoonis. Elanike arv on 31. Pindala on 0,7 km².
Nathanael Greene

**Nathanael Greene** (7. august (vkj 27. juuli) 1742 – 19. juuni 1786) oli Ameerika sõjaväelane, Ameerika iseseisvussõjas võidelnud Kontinentaalarmee kindralmajor.

Ta on tuntud eduka väejuhtimise poolest iseseisvussõja lõunarindel, kus ta sundis Briti kindralleitnandi Charles Cornwallise Põhja- ja Lõuna-Carolinast taganema. Sõja algul oli Greene maakaitseväes reamees, kuid kerkis sõja käigus esile George Washingtoni andeka ohvitserina. Pärast sõda sattus Greene rahalistesse raskustesse.

Eduka väejuhtimise eest Eutaw Springsi lahingus andis Kontinentaalkongress Greene'ile Kongressi kuldmedali. Tema järgi on nimetatud mitmed paigad Ameerika Ühendriikides.

## Viited

## Välislingid

* Nathanael Greene. Encyclopædia Britannica
* Nathanael Greene'i biograafia. Historic Valley Forge
Mežõriv

**Mežõriv** (ukraina keeles Межирів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 376. Pindala on 1,002 km².
Berezivka (Tšernivtsi rajoon)

**Berezivka** (ukraina keeles Березівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 2142. Pindala on 6,77 km².
Lancaster (täpsustus)

**Lancaster** võib tähendada järgmist:

* Lancaster, linn Inglismaal
* Lancaster, linn USA-s California osariigis
* Lancaster, linn USA-s Ohio osariigis
* Lancaster, linn USA-s Pennsylvania osariigis
* Avro Lancaster, teise maailmasõja aegne raskepommitaja
* ...
USC

*Lõuna-California Ülikool (inglise *University of Southern California*)
*Lõuna-Carolina Ülikool (inglise *University of South Carolina*)
*Ameerika Ühendriikide Kongress (inglise *United States Congress*)
Trikāta

**Trikāta** on küla (*vidējciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Abulsi jõe kaldal, Trikāta valla ja kihelkonna keskus.

Külas valmistatakse juustu, seal asuvad ka kool ja raamatukogu. Asulas on Trikāta bussipeatus. 

Keskajal asus piirkonnas Trikāta ordulinnus, mille varemed on säilinud tänapäevani. Teised vaatamisväärsused on Trikāta muinaslinnus, luteri kirik ja pastoraat, samuti kohaliku kaitse all olev keskaegne kindlustus Zviedru saliņa.

Kolm külas kasvavat pärna ja kolm tamme on looduskaitse all.

## Ajalugu

Trikātas asus latgalite muinaslinnus, mis rajati Trikāta järve ja Abulsi jõe kolmekümne meetri kõrgusele kaldapealsele. Tegemist on tõenõoliselt ühe Tālava tähtsama linnusega ehk siis Beverini linnusega. Henriku Liivimaa kroonika näib selgelt vihjavat Beverini asumisele Trikātas (ladinapäraselt *Tricatua*) ("*... tungivad [[ugalased]] nüüd äkki lätlaste maale Trikāta piirkonda ... ning, piirates Beverini linnuse sisse ...*"; "*... rüüstates Trikātas Thalibaldi ja ümberkaudseid kogukondi, kogunevad nad Beverini linnuse juurde*"; "*... [[Talibald]] Beverinist ...*"; "*... jõudes Trikātasse, võtsid nad kinni Thalibaldi, selle maakonna vanema ...*"). Samas pole tekstis seda otseselt välja öeldud ja nii on Beverini linnusele pakutud välja ka teisi võimalikke asupaikasid.

Hiljem rajati muinaslinnuse kohale Trikāta ordulinnus. Aastal 1284 rajas Wilken von Endorp Trikātasse esimese kiriku. Aastal 1540 võttis ümbruskonna rahvas vastu luterluse ja kirikust sai luteri kirik. Aastal 1607 ehitati vana kirikuhoone asemele uus.

Sealset kirikumõisa on esimest korda mainitud aastal 1600, ehkki selle maade täpsem plaan pärineb alles aastast 1689. Selle mõisa maad olid kihelkonnas kõige väiksemad. Aastal 1622 sai piirkonna ja asula omanikuks Axel Oxenstjerna. Toona jagunes temale kuuluv linnuselään kümneks mõisaks. Neist Lipšukalnsi mõisa süda jääb tänapäevase Trikāta küla piiridesse.

Aastal 1896 rajas Trikāta mõis asulasse meierei, ent aastal 1910 muudeti see hoopis piiritusevabrikuks. 1921–1924 kandis Biksēja raudteejaam Trikāta raudteejaama nime. Aastal 1972 rajas Valmiera piimakombinaat sinna oma juustutsehhi.

XX sajandi teisel poolel valmis ordulinnuse varemetesse rajatud kohalik laululava. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.

## Elanikkond


* 151 (1967)
* 183 (1970)
* 257 (1979)
* 354 (1989)
* 334 (2000)

* 305 (2007)
* 327 (2010)
* 316 (2016)
* 311 (2021)
* 303 (2025)


## Pilte

Trikāta Castle ruins, 2014-1.jpg|Trikāta ordulinnuse varemed
Trikāta, laululava.jpg|Linnusevaremete vahel asuv laululava
Trikāta luteri kirik. 5.jpg|Kiriku lähedal asuv pastoraadihoone
Trikāta kultuurimaja.jpg|Trikāta kultuurimaja
Trikāta, 2014.jpg|Hoone Trikāta külas
Trikāta bussipeatus.jpg|Trikāta bussipeatus
Trikāta, sild üle Abulsi jõe.jpg|Sild üle Abulsi jõe
Trikāta 800.jpg|Küla mainimise 800 aastpäeva tähistav mälestuskivi


## Tuntud elanikke

*Talibald – Latgalite vanem
*Roberts Dambītis – Läti sõjaväelane

## Vaata ka
*Trikāta (ajalooline piirkond)

## Viited
General Sherman

**General Sherman** on USA-s California osariigis Sekvoia rahvuspargis kasvav mammutipuu (*Sequoiadendron giganteum*). See on maailma suurima tüvemahuga puu – 1486,9 m3.

Puu kõrgus on 83,8 meetrit, tüve ümbermõõt on 31,3 meetrit, tüve suurim läbimõõt on 11,1 meetrit, tüve läbimõõt 1,4 meetri kõrgusel on 7,7 meetrit, suurima oksa läbimõõt on 2,1 meetrit, esimene suurem oks asub maapinnast 39,6 meetri kõrgusel, võra keskmine laius on 32,5 meetrit, puu hinnanguline mass on 2000 tonni. Puu vanuseks on arvatud umbes 1900–2500 aastat.

Puu on saanud nime Ameerika Ühendriikide kodusõja kindrali William Tecumseh Shermani järgi.

Ajaloost on teada, et California linna Trinidadi lähedal kasvanud ühe ranniksekvoia (*Sequoia sempervirens*) tüvemaht võis olla General Shermanist 15–25% suurem. See ranniksekvoia langes aga 1905. aastal tormi käes.

## Märkused
Maailma kõrgeim puu on ranniksekvoia Hyperion – 116,07 meetrit.

## Viited
Sztutowo

**Sztutowo** (kuni 1945. aastani **Stutthof**) on küla Poolas Pomorze vojevoodkonnas Nowy Dwór Gdański maakonnas.

Sztutowo asub vojevoodkonna pealinnast Gdańskist umbes 36 km idas ja maakonna pealinnast Nowy Dwór Gdańskist umbes 13 km põhjas. Küla on Sztutowo valla halduskeskus.

Külas on Gdańskist algava kitsarööpmelise raudtee ühe haruraudtee lõppjaam ja veel üks raudteepeatus koonduslaagri muuseumi lähedal, külast umbes 3 km põhja pool on Läänemere liivarannik, mis on küllaltki elav puhkeala. Küla lääneserval asub Stutthofi koonduslaagri muuseum.

## Ajalugu
Esimest korda on Stutthofi mainitud 1432. aastal. Esimesel Poola jagamisel jäi ala Preisi kuningriigile ning sellega alates 1871. aastast Saksa keisririigile. Aastatel 1918–1920 kuulus ala Preisimaa vabariigile ja 1920–1939 Danzigi vabalinnale.

1. septembril 1939 okupeeris ala Saksamaa ja annekteeris selle 2. septembril 1939. Alates 1945. aastast kuulub ala Poolale.

2. septembril 1939 kuni 9. maini 1945 tegutses küla lääneserval Stutthofi koonduslaager.

## Viited

## Välislingid
Heinz Keßler

**Heinz Keßler** (26. jaanuar 1920 Lauban (tänapäeval Lubań, Poola) – 2. mai 2017 Berliin) oli Saksa DV sõjaväelane ja riigitegelane.

## Elulugu
Heinz Keßler oli pärit töölisperekonnast, tema vanemad olid kommunistid. Heinz Keßler õppis masinalukksepaks. 1940. aastal kutsuti ta teenistusse Wehrmachti. 15. juulil 1941 jooksis ta Idarindel Nõukogude poole üle. 1943. aastal oli ta üks Vaba Saksa Rahvuskomitee asutajaliikmetest. 1945. aastal pöördus ta Saksamaale tagasi ja astus Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, millest 1946. aastal sotsiaaldemokraatide sundliitmise järel sai Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei.

Alates 1946. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige.

1948–1950 oli Heinz Keßler Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogu sekretär. 1. novembril 1950 astus ta Saksa DV relvastatud organite teenistusse. 1952–1955 oli ta Saksa Rahvapolitsei õhujõudude juhataja ja aeroklubi president. 1. oktoobril 1952 sai ta kindralmajori auastme. 1955–1956 õppis ta Nõukogude Liidus. Seoses Saksa DV Rahvaarmee loomisega sai ta 1956. aastal kaitseministri asetäitjaks ja õhujõudude juhatajaks. 1959. aastal sai ta kindralleitnandi auastme ja 1966. aastal kindraloobersti auastme. 1967–1978 oli Keßler kaitseministri asetäitja ja Peastaabi juhataja. 1979–1985 oli ta kaitseministri asetäitja ja Saksa DV Rahvaarmee Poliitilise Peavalitsuse ülem.

Heinz Keßler oli 3. detsembrist 1985 kuni 18. novembrini 1989 Saksa DV kaitseminister.

Alates 1986. aasta aprillist oli Heinz Keßler Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige.

1990. aasta jaanuaris heideti Heinz Keßler välja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei järglasorganisatsioonist Demokraatliku Sotsialismi Parteist.

24. jaanuaril 1990 vahistati ta süüdistatuna riigi raha raiskamises, kuid sama aasta aprillis vabastati vahi alt. 16. septembril 1993 mõistis Berliini Maakohus Heinz Keßleri Saksa DV ajal aset leidnud piiriületajate tapmiste ees seitsmeks ja pooleks aastaks vangi. Keßler kaebas kohtuotsuse edasi, kuid Saksamaa Liidukohus jättis selle 1994. aasta juulis kehtima. 29. oktoobril 1998 vabastati ta tervislikel põhjustel ennetähtaegselt vangistusest.

## Auastmed

## Viited
Kitchener

**Kitchener** on linn Kanadas Ontario provintsi lõunaosas. See asub Torontost 100 km kaugusel läänes. Kitchener on Waterloo regionaalvalla keskus.

Elanike arv oli 2011. aasta rahvaloenduse kohaselt 219 153. Koos Cambridge'i ja Waterloo linnaga moodustab ta linnastu, kus elab umbes 500 000 inimest.

Asula asutasid 18. sajandi lõpus saksa asukad. Aastatel 1833−1916 kandis see Saksamaa linna Berliini järgi nime **Berlin**. 1916. aastal nimetati linn Briti riigimehe Herbert Kitcheneri järgi Kitcheneriks.

1853. aastal sai asula vastloodud Waterloo maakonna keskuseks ning asulale anti külaõigused. Kitcheneril on linnaõigused 1912. aastast.

Linnas on tegutsenud Kitcheneri Eesti Selts.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
Ilmar Palo

**Ilmar Palo** (6. detsember 1929 Võru – 1. september 2003 Viljandi maakond) oli eesti alpinist ja matkasportlane. 

Ta osales alpinistina eestlaste esmatõusus seitsmetuhandelise mäe tippu (1965) ja jõudis NSV Liidu kõrgeima mäe tippu (1972).

Ta oli Viljandi Turismiklubi (praegu Viljandi Matkaklubi) üks asutajaliikmeid ja juhatuse liige.

## Elukäik
1946. aasta veebruaris arreteeriti ta Võrus 9. klassi õpilasena süüdistatuna riigireetmises (lendlehtede levitamine ja nõukogudevastane propaganda). Talle mõisteti karistuseks kuus aastat vangistust koos sellele järgneva asumisega. Karistust kandis ta Norilskis. 

Pärast vangilaagri- ja asumisaastaid Siberis sattus ta elama Viljandisse, kus lõpetas 1958. aastal õhtukooli (Viljandi Töölisnoorte Keskkool) ja töötas elektrikuna Viljandi linavabrikus.

Elektrikutöö oli ta selgeks õppinud Norilski niklimaagikombinaadis, kuhu ta asumisaastatel eestlaste abiga tööle oli saanud. Ta töötas 1956. aastast kuni pensionile jäämiseni 1993. aastal Viljandi linaketramis- ja kudumisvabrikus (hiljem Viljandi Eksperimentaalvabrik Mistra) valveelektrikuna.

1964. aastal võttis ta naise. Hilisemas elus näitas ta oma asumiskohta Siberis ka oma abikaasale ja kahele pojale, organiseerides selleks Norilskisse matka.

Ta suri 2003. aastal autoõnnetuses saadud vigastuste tagajärjel.

## Sport, matkamine ja alpinism
Matkamisega hakkas ta tegelema 1959. aastal Viljandi matkaklubis. Ta harrastas jalgsi-, vee- ja mägimatkamist, kuid tegeles ka suusatamise ja orienteerumisega.

Ta osales Eesti ja Balti matkajate kokkutulekutel võistleja ja kohtunikuna (1959–1963) ning töötas instruktori ja treenerina Viljandi matkaklubi matkakoolis.

1960. aastal hakkas ta harrastama alpinismi. Viimati käis ta mägedes ronimas 1990. aastate algul, varem käis alpinistina mägedes peaaegu igal aastal.

### Tipputõusud seitsmetuhandelistele
1965. aastal võttis ta osa Pamiiri ekspeditsioonist Lenini mäetipule ja tõusis koos kaaslastega Ragnar Palmre juhtimisel mäe lõunaküljelt tippu. Baltikumi alpinistidel oli see tõus esimene ja tunnistati 1965. aasta parimaks tõusuks. Tõusuga lõunast saadi ka NSV Liidu esivõistlustel 4. koht.

1970. aastal võttis ta osa III Eesti Pamiiri ekspeditsioonist, mille käigus 12 eesti alpinisti tõusid Ilmar Priimetsa juhtimisel Korženevskaja tippu. Tippu jõudnute hulgas oli ka Ilmar Palo.

1972. aastal osales ta Pamiiris ekspeditsioonil Kommunismi mäetipule. Koos Peeter Varepi, Vello Parki ja Kaljo Palmistega tõusis ta NSV Liidu kõrgeima mäe tippu, korrates sellega Eesti kõrgtõusude rekordit.

1974. aastal tõusis ta teist korda Lenini mäetippu.

### Kõrgtõusud
*1965 – Lenini mäetipp (7134 m)
*1970 – Korženevskaja (7105 m)
*1972 – Kommunismi mäetipp (7495 m)
*1974 – Lenini mäetipp (7134 m)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli Viljandi antikvaar ja matkategelane Mai Palo (1940–2025). Nende poeg oli sisearhitekt Kalju Palo ja on Aavo Palo (sündinud 1966).

## Viited

## Välislingid
*Mai ja Ilmar Palo. Sakala/ Postimees, 27. aprill 2002
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Haud Viljandi Metsakalmistul
Philipp (Pfalz-Neuburg)

**Philipp Riiakas** (saksa: *Philipp der Streitbare*) (12. november 1503 – 4. juuli 1548), Wittelsbachide dünastia liige, oli titulaarne Reini pfaltskrahv ja valitsev Pfalz-Neuburgi hertsog aastatel 1505 kuni 1541.

## Elu

Philipp oli Reini pfaltskrahvi Ruprechti ja selle naise, Baieri-Landshuti hertsogi Georg tütre Elisabethi noorim poeg.

Olles vastuolus keiserliku õiguse ja pärimislepinguga Baieri-Müncheni hertsogitega, püüdis hertsog Georg anda oma Baieri-Landshuti maad oma tütrele Elisabethile. See viis aastal 1503 Landshuti pärilussõjani, mille Elisabethi ja tema abikaasa Ruprechti väed kaotasid. Elisabeth ja Ruprecht surid teineteise järel 1504. aasta sügisel. Kölni arbitraažiga aastal 1505 andis keiser Maximilian I kompensatsioonina territoriaalsete kaotuste eest väikese riigi nimega Pfalz-Neuburg (Alam-Baieri territooriumite hulgast) Elisabethi kahele pojale. Philipp valitses seda territooriumit koos oma vanema venna Ottheinrichiga.

Aastal 1529 võitles ta kahe rügemendi eesotsas edukalt türklastega Viini piiramisel ja tehti kaks aastat hiljem Kuldvillaku ordu rüütliks.

8. detsembril 1539 külastas Philipp Inglismaa kuninga Henry VIII õukonda lootuses saada kuninga tütre Mary käsi. See potentsiaalne kosjakaup oli osa kuningas Henry liiduplaanidest protestantlike Saksa vürstidega keisri vastu. Nad kohtusid 17. detsembril Hertfordi lossis, kus ta esitles end koos kingitusega ja suudles teda. Selline familiaarsus kergitas usku, et need kaks abielluvad ja enamus Inglise õukonnast ootas pulma mõne kuu jooksul. Kuid kuningas Henry ei lubanud selle kosjakauba õnnestumist asjaolu tõttu, et hertsog oli sugulane kuninganna Kleve Annaga (tema neljas naine). Üllatuslikult, arvestades nende erinevaid usulisi baateid, näitas Mary hertsogi suunas kiindumust, kui suudles teda õukonnaväliselt. Hertsog saadeti hiljem tagasi koju. Plaan ei õnnestunud. Kuid Philipp ei heitunud ja külastas Inglismaad veel kolm korda, kuid nägi Maryt vaid ühe korra.
Nevill Mott

**Nevill Francis Mott** (30. september 1905 Leeds – 8. august 1996 Milton Keynes) oli inglise füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

1977. aastal sai ta koos Philip Warren Andersoni ja John Hasbrouck van Vleckiga Nobeli füüsikaauhinna teoreetiliste uuringute eest magnetiliste ja korrastamata süsteemide elektronstruktuuri vallas.

## Tunnustus
*1936 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

## Välislingid
* Nevill Mott Nobeli auhinna lehel
Philipp Ludwig (Pfalz-Neuburg)

**Philipp Ludwig** (2. oktoober 1547 – 22. august 1614) oli Pfalz-Neuburgi hertsog aastatel 1569 kuni 1614.

## Elu

Philipp Ludwig sündis Zweibrückenis pfaltskrahv Wolfgangi vanima pojana. Pärast isa surma aastal 1569 jaotati tema maad Philipp Ludwigi ja tema nelja venna vahel - Philipp Ludwig sai Neuburgi hertsogkonna. Ta abiellus aastal 1574 Jülich-Kleve-Bergi hertsogi Wilhelmi tütre Annaga ning kasutas abielu alusena nõuda hertsogkondade pärimist järglustülis Brandenburgi kuurvürstiga pärast Wilhelmi ainsa poja Johann Wilhelmi pärijata surma. Aastal 1613 pöördus Philipp Ludwigi vanim poeg katoliiklusse ning sai abi Hispaanialt ja Katoliiklikult Liigalt, samas Brandenburg sai abi Madalmaadelt.

Poja ja pärija usuvahetus oli vankumatule luterlasele Philipp Ludwigile väga raske. Xanteni lepinguga aastal 1614 jaotati hertsogkonnad ilma sõjata: Philipp Ludwig sai Jülichi ja Bergi hertsogkonnad. Ta suri Neuburgis ja maeti Lauingenis.

## Abielu ja lapsed

Philipp Ludwig abiellus 27. septembril 1574 hertsog Wilhelmi tütre Annaga ja nad said järgmised lapsed:

# Anna Maria (18. august 1575 – 11. veebruar 1643)
# Dorothea Sabine (13. oktoober 1576 – 12. detsember 1598)
# Wolfgang Wilhelm (25. oktoober 1578 – 20. märts 1653)
# Otto Heinrich (28. oktoober 1580 – 2. märts 1581)
# August (2. oktoober 1582 – 14. august 1632)
# Amalia Hedwig (24. detsember 1584 – 15. august 1607)
# Johann Friedrich (23. august 1587 – 19. oktoober 1644)
# Sophie Barbara (3. aprill 1590 – 21. detsember 1591)
Mahharõntsi (Kozjatõni rajoon)

**Mahharõntsi** (ukraina keeles Махаринці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 1720. Pindala on 3,3 km².
Julga

**Julga** oli küla Vastseliina kihelkonnas Võrumaal.

Seda kohanime käänatakse sisekohakäänetega (nt Julga külla või Julka).

Koha nime on esmamainitud 1627, kui nimetati isikut *Julga Pap*. Hajatalust tekkis küla, kus 1684. aastal elas juba viis poolemeest. Sel aastal on esmamainitud *Julga* talurühma. Ametlikult moodustati Julga küla 18. sajandil. Nõukogude ajal liideti see Tsolli külaga. 1940. aastal kuulus Julga küla Vastseliina valda Võrumaal. 

Küla nimi tekkis talupoja lisanimest. Lisanimi tuleb arvatavasti sõnast "julk", mis oli talupoja pilkenimi. Kuid Venemaalt on 1625 kirja pandud lisanimi Julkov.

## Viited
Feodossija

**Feodossija** (ka *Feodossia*; ukraina keeles Феодосія; vene keeles Феодосия; krimmitatari ja türgi keeles **Kefe**) on linn Krimmi poolsaarel Musta mere ääres.

Asulat on esimest korda mainitud 355 eKr. 13. sajandi teises pooles asusid linna Genova vabariigi kaupmehed, kes kujundasid sellest **Kaffa** või **Caffana** tuntud kaubanduslinna. 1475. aastal vallutas linna Osmanite riik ning 18. sajandi lõpul Vene keisririik.

Linnas elab 68 562 inimest (2016).

Feodossijas sündis maalikunstnik Ivan Aivazovski.

## Sõpruslinnad
*  Armavir, Armeenia
*  Azov, Venemaa
*  Kroonlinn, Venemaa
*  Stavropol, Venemaa
*  Kołobrzeg, Pool

## Viited
Bilkõ (Illintsi rajoon)

**Bilkõ** (ukraina keeles Білки) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 500. Pindala on 2,83 km².
Ivanivka (Luhõnõ rajoon)

**Ivanivka** (ukraina keeles Іванівка) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Lugõnõ rajoonis. Elanike arv on 49. Pindala on 0,37 km².
Wolfgang Wilhelm (Pfalz-Neuburg)

**Wolfgang Wilhelm** (4. november 1578, Neuburg an der Donau – 14. september 1653, Düsseldorf) oli Saksa vürst. Ta oli Neuburgi pfaltskrahv ning Jülichi ja Bergi hertsog.

## Elu

Tema vanemad olid pfaltskrahv Philipp Ludwig ja selle naine Anna. Ta oli Jülichi pärilussõja (1609–1614) võitja ja temast sai seega Pfalz-Neuburgi esimene valitseja, kes oli ka Jülichi ja Bergi hertsog. Aastal 1615 sai temast Kuldvillaku ordu rüütel. Kuna ta pöördus katoliiklusse ja teostas Kolmekümneaastases sõjas ranget neutraliteedipoliitikat, pääsesid tema territooriumid suuremast laastamistööst.

Ta viis oma residentsi aastal 1636 Düsseldorfi.

## Abielu ja lapsed

Wolfgang Wilhelm abiellus kolm korda:

* Aastal 1613 Magdalene von Bayerniga, kes sünnitas 
** Philipp Wilhelmi
* Aastal 1631 Katharina Charlotte von Pfalz-Zweibrückeniga, kes sünnitas Ferdinand Philippi ja Eleonore Franziska. Mõlemad lapsed surid noorelt.
* Aastal 1651 Maria Franziska von Fürstenberg-Heiligenbergiga, nad ei saanud lapsi.
Sault Ste. Marie

**Sault Ste. Marie** on Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril asuva kahe linna nimi.
* Sault Ste. Marie (Michigan), linn Ameerika Ühendriikides
* Sault Ste. Marie (Ontario), linn Kanadas
Kaalupi laht

**Kaalupi laht** on järv Saaremaal Saaremaa vallas Kõrkküla külas.

Kaalupi lahe pindala on 13 hektarit. Suurim sügavus on 0,5 m.

Järv on osa Mullutu-Loode hoiualast.

## Viited
Vägara laht

**Vägara laht** (ka Väike Mullutu laht, Kiisajärv) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Kogula külas ja Kõrkkülas. Laht kuulub Lääne-Eesti vesikonna Läänesaarte alamvesikonda.

Vägara lahe veepeegli pindala on 87,5 ha, valgala pindala aga 82,8 km².

See ei ole avalik ega avalikult kasutatav.

## Veerežiim
Vägara laht on võrdlemisi mageveelise olemusega, kuna Läänemere mõju on väike. Tänu veekogu suurele pindalale on laht stabiilne. Sellest voolab läbi Pühajõgi.

Soolatoitelise veekoguna on Vägara laht tumekollakat tooni ja paistab läbi põhjani (0,7 m). Kuna laht paikneb keset metsi ja soid, sisaldab sealne vesi rohkelt lahustunud orgaanilist ainet. Ka on vees suur huumusainete ja lämmastiku osakaal. Vägara lahe pH-tase on kõrge (9,53) ehk vesi on hapnikuga üleküllastunud (128%).

## Elustik

### Taimestik
Suure osa Vägara lahe taimestikust moodustavad kaldaveetaimed. Kõige arvukamad liigid on harilik pilliroog (*Phragmites australis*) ja ahtalehine hundinui (*Typha angustifolia*). Ujulehtedega taimestikust esineb valget vesiroosi (*Nymphaea alba*), mis asetseb tuule eest varjatult järvesoppides. Samuti leidub lahes veesisest taimestikku, näiteks mändvetiktaimi (*Charophyta*), kamm-penikeeli (*Potamogeton pectinatus*, ka *Stuckenia pectinata*), täht-vesikuuski (*Myriophyllum spicatum*) ja vahelmist näkirohtu (*Najas marina* subsp. *intermedia*), millest viimane on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Samasse järku kuuluvad ka lääne-mõõkrohi (*Cladium mariscus*), harilik porss (*Myrica gale*) ja soo-neiuvaip (*Epipactis palustris*).

### Kalastik
Veekogus leidub ka mitmeid kalaliike, kellest arvukuselt domineerib linask (*Tinca tinca* L.). Samuti on roosärgi (*Scardinius erythrophthalmus*), kiisku (*Acerina cernua* või *Gymnocephalus cernuus*), mudamaime (*Leucaspius delineatus*), hõbekokresid (*Carassius gibelio*) ja nurge (*Blicca bjoerkna*). Röövkaladest elavad lahes haugid (*Esox lucius*) ja ahvenad (*Perca fluviatilis*). Teadaolevaid kaitsealuseid liike pole.

### Linnustik
Vägara lahes leidub looduskaitsealuseid linde. Näiteks on Eestis III kaitsekategooriasse arvatud sookured (*Grus grus*) ja roo-loorkullid (*Circus aeruginosus*).

## Kaitse
Vägara laht kuulub Mullutu-Loode linnuala ja Mullutu-Loode looduskaitsealana (registrikood EE0040444) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku. Eestis korraldatakse piirkonna kaitset vastavalt kaitsekorra sätetele.

## Viited
Sault Ste. Marie (Ontario)

**Sault Ste. Marie** on linn Kanadas Ontario provintsis Kanada – Ameerika Ühendriikide riigipiiril. Teisele poole St. Marysi jõge jääb Sault Ste. Marie Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis. Ajalooliselt olid need kaks linna üks asula.

## Eestlaste kogukond
Linnas tegutseb Kanada eestlaste kogukond. Neil on oma selts (Sault Ste. Marie Eesti Selts) ja oma kogudus (Sault Ste. Marie kogudus).

## Viited

## Välislingid
Raja tänav (Narva)

**Raja tänav** on tänav Narvas Vanalinna ja Joaoru linnaosade piiril.

Raja tänav algab Malmi tänavalt, suundub kirdesse ja lõpeb Narva linnuse juures Narva jõe kaldal Linnuse tänavaga ristumisel.

Tänav on umbes 350 meetrit pikk.

1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi vene keeles *Граничная улица*, 1912. ja 1927. aasta linnaplaanil *Raja tänav*'. See algas Kiriku tänavast ja lõppes Posti ja Malmi tänavaga ristudes ning eraldas Peetri eeslinna Joaoru linnaosast.

Raja tänav on nime saanud seetõttu, et sellest paremal pool Joaorgu mööda kulges aastatel 1708–1917 piir Peterburi ja Eestimaa kubermangu vahel.

## Viited
Rakvere tänav (Jõhvi)

**Rakvere tänav** on tänav Jõhvis.

Tänav sai nime 1940.

Aadressil Rakvere tänav 6 asub Jõhvi Mihkli kirik ja Rakvere tänav 41A Jõhvi kalmistu.

Teeregistris on tänava number 2510510 ja pikkus 2455 meetrit.