open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Männaseline leheseis

**Männaseline leheseis** on leheseis, mille korral lehed asetsevad ühel kõrgusel (männasena) ümber varre.


Pilt:Lilium michiganense TURK'S CAP LILY 0726-2.jpg|Mišigani liilia
Pilt:Lysimachia punctata D.jpg|Täpiline metsvits
Pilt:Coreopsis verticillata Syyskaunosilmä VII04 2986.JPG|Männas neiusilm


## Vaata ka
*Vahelduv leheseis
*Vastak leheseis
Kaarroodne leht

**Kaarroodne leht** on leht, mille lehelaba aluselt kulgeb lehetippu mitu enam-vähem ühetugevust kaarjat leheroodu.

## Vaata ka
*Võrkroodne leht
*Sõrmroodne leht
*Rööproodne leht
*Sulgroodne leht
*Dihhotoomne leht
Sulgroodne leht

**Sulgroodne leht** on lehelaba pearooga sulgjalt hargnevate külgroodudega leht.

## Vaata ka
*Võrkroodne leht
*Sõrmroodne leht
*Rööproodne leht
*Dihhotoomne leht
*Kaarroodne leht
Pearood

**Pearood** on lehelaba keskel kulgev rood leherootsu jätkuna kuni lehetippu.

Pearoost lähtuvad külgrood.
Crimson Tide

**Crison Tide**

***"[[Crimson Tide (romaan)|Crimson Tide]]"** on Richard P. Henricki põnevusromaan.
***"Crimson Tide"** (eestikeelse pealkirjaga **"[[Punane oht]]"**) on selle raamatu põhjal 1995. aastal valminud film; režissöör Tony Scott, peaosades Denzel Washington ja Gene Hackman.
***[[Alabama Crimson Tide]]** on USA Alabama Ülikooli spordivõistkondade nimi.
****Crimson tide*** on Mehhiko lahele iseloomulik vee õitsemine
***Crimson Tide** on kokteil, mille koostisosadeks on vodka ja granaatõunamahl.
****Crimson tide*** on ka ingliskeelne eufemism, mis tähendab menstruatsiooni.
Dannii Minogue

**Danielle Jane Minogue** `[mɨˈnoʊɡ]` (sündinud 20. oktoobril 1971 Melbourne'is) on Austraalia laulja, näitleja, moelooja ja modell. Ta on laulja Kylie Minogue'i noorem õde.

## Elukäik
Dannii Minogue'i isa Ron Minogue on raamatupidaja ja ema Carol Jones tantsija. Tema isapoolne suguvõsa on pärit Iirimaalt, ema on pärit Walesist. Dannii on pere kolmest lapsest noorim. Tema õde Kylie on laulja ja vend Brendan töötab teleoperaatorina Austraalias.

Minogue hakkas Austraalia televisioonis esinema juba seitsmeaastaselt. 1979. aastal sai temast alaline külaline populaarses telesaates. Septembris 1988 tõi Minogue välja oma rõivakollektsiooni "Dannii", mis müüdi läbi kümne päevaga.

## Diskograafia
* "Dannii" (1990)
* "Love & Kisses" (1991)
* "Get Into You" (1993)
* "Girl" (1997)
* "Neon Nights" (2003)
* "The Hits & Beyond" (2006)
* "Unleashed" (2007)
* "Club Disco" (2007)
* "The Early Years" (2008)
* "The 1995 Sessions" (2009)

## Välislingid
* Dannii Minogue'i koduleht
*
Taolistiivalised

**Taolistiivalised** (*Zygoptera*) on kiililiste seltsi alamselts.

Teine kiililiste alamselts on eristiivalised. Taolistiivalised on tavaliselt veidi väiksemad kui eristiivalised ning nende tiivad asetsevad puhkeolekus koos keha tagaosa lähedal, kui eristiivalised hoiavad tiibu külgedel kehaga risti.

Taolistiivaliste hulka kuuluvad vesineitsiklased, kõrsiklased ja liidriklased (kokku 23 liiki Eestis elavaist 63 kiililiigist).

## Välislingid
Eristiivalised

**Eristiivalised** (*Anisoptera*) on kiililiste seltsi alamselts.

Rühma nimetus tuleneb sellest, et eristiivalistel on tagatiibade kuju (tiiva alus) erinev eestiibade kujust. Eristiivalised kiilid on ka enamasti suuremad kui taolistiivalised.

Teiseks kiililiste alamseltsiks taolistiivalised. Neil on ees- ja tagatiivad kuju poolest võrdlemisi sarnased.
Sõjakunst

**Sõjakunst** on praktilised oskused ja teoreetilised teadmised sõjaks valmistumise ja sõjapidamise alal.

## Vaata ka
*Sõjateadus
NEC

**NEC** (jaapani 日本電気株式会社, Nippon Denki Kabushiki Kaisha) on Jaapani infotehnoloogiaettevõte. 

Ettevõte asutati 1899. aastal ning algul tootis see telefone ja lüliteid. 

1983. aastani kasutas ettevõte rahvusvaheliselt nime **Nippon Electric Company, Limited**.
Domeikava

**Domeikava** on küla Leedus endise Kaunase maakonna aladel Kaunase rajoonis, Domeikava valla keskus. Asub 10 km Kaunasest põhja pool.

Domeikava on elanike arvult Leedu suurim küla. Seal on nii gümnaasium kui ka raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on Kaunase kindluse Domeikava fordi varemed.

## Ajalugu

Esimesed teated sealse mõisa kohta pärinevad aastast 1850, mil see Kudrevičiustelt Martusevičiuste valdusse läks. 1863. aastal võtsid sealsed elanikud osa jaanuariülestõusust. Kättemaksuks küüditati nad Siberisse ja sealsete elanike asemele asustati venelased. 
XIX sajandi lõpuks olid Kaunasest põhja poole jäävad alad Nerise ja Nemunase põhjakaldal, Nevėžisest idas ja Jonava-Kėdainiai joonest lõuna pool kujunenud kakskeelseteks. Taolise olukorra põhjuseks oli osalt see, et poolakatest mõisnikud asustasid oma maadele inimesi Poolast, aga osalt ka see, et Jaanuariülestõusu järel sinna asustatud venelased võtsid üle poola keele. 

1913. aastal rajati küla maadele Domeikava fort. Asula hakkas kasvama nõukogude ajal, mil sinna rajati masinajaama keskasula. 2002. aastal ehitati sinna katoliku kirik, sellest ajast peale on Domeikava kohaliku kihelkonna keskuseks.

## Tuntud elanikke

* Kastytis Klimas – leedu jooksja
* Mindaugas Pukštas – leedu jooksja

## Viited

## Välislingid

*Domeikava Poola geograafilises sõnastikus
*Küla portaalis vietoves.Lt
Politseivalitsus

**Politseivalitsus** oli Eesti politsei keskasutus aastatel 1934–1938. 

Siseministeeriumi Politseivalitsus asutati Politsei Peavalitsuse reorganiseerimise teel. 
## Politseivalitsuse struktuur
Politseivalitsuse struktuur oli järgmine: 
* Juhatus ja kantselei 
**direktor, abidirektor, politseiinspektor, Poliitilise politsei inspektor
**üldbüroo, passitoimkond, välismaalaste toimkond
* Välispolitsei osakond 
* Kriminaalpolitsei osakond 
* Poliitilise Politsei osakond. Politsei Peavalitsuse osakonna juhataja oli politseiinspektor.
* Üldsekretariaat
* 1. veebruaril 1937 loodi Kodanliku õhukaitse ja tuletõrje osakond.

## Politseivalitsuse juhid
* 1934–1935 Friedrich Kuusekänd, Politseivalitsuse direktor
* 4. jaanuar 1935–1938 Richard Veermaa, Politseivalitsuse direktor
**abidirektor Johan Sooman.

## Viited

## Välislingid
*Politseitalitus. 1918-1940, The National Archives of Estonia, ERA.1
### Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiivis
*"Politseivalitsuse direktori käsukiri nr. 28" (Nikolai Reiman'i ametist lahkumise kohta). Eesti Riigiarhiiv. ERA.1.4.76:181.
*"Politseivalitsuse direktori käsukiri nr. 35 (23. jaanuarist 1935)" (Richard Vreeman'i pöördumine seoses ametikohale nimetamisega). Eesti Riigiarhiiv. ERA.1.4.76:229.
Sõrmhõlmine leht

**Sõrmhõlmine leht** on hõlmine leht, mille lehelaba on aluse poole suunatud väljalõigete abil sõrmjalt lõhestunud.

## Vaata ka
* Sõrmjas leht
* Sõrmlõhine leht
* Sõrmjagune leht
Mihkel Maurer

**Mihkel Maurer** (29. juuni 1882 Käru vald (Vändra kihelkond) – 31. jaanuar 1936) oli Eesti metsavaht.

Ta astus Käru mõisa Saare vahtkonna metsavahiks 1. mail 1911, millises vahtkonnas teenis kuni surmani. Ta kuulus Kaitseliitu ja Eesti Metsateenijate Ühingu Käru osakonda. Mihkel Maurer maeti 8. veebruaril 1936 Käru kalmistule.

## Kirjandus

Mihkel Maurer †. Eesti Mets, 11. aprill 1936, nr. 4, lk. 146.
Peeter Laurson

**Peeter Laurson** (sündinud 4. veebruaril 1971 Tartus) on Eesti majandustegelane, keemik ja poliitik.

## Haridus
Peeter Laurson on lõpetanud Tartu 5. Keskkooli 1989. aastal ja Tartu Ülikooli keemia erialal 1993. aastal.

Tema diplomitöö teema oli "Superaluselise süsteemi MHN(CH2)2NH2/H2N(CH2)2NH2 omaduste uurimine". Ta jälgis esmakordselt C≡C isomerisatsiooniprotsessi 13C TMR spektroskoopia abil ja sai uudset informatsiooni 2-detsüün-1-ooli isomerisatsiooniprotsessi kohta.

Ta on lõpetanud Primex Mentori ärikooli 1994 (turumajanduslik arvestus, ettevõtte rahandus, maksundus).

## Töökäik
1993. aastal asus Peeter Laurson tööle tarbekeemiaettevõttesse AS Tartu Flora feromoonide orgaanilise sünteesi insenerina. Sai sealsamas tehnoloogiks 1994, värvi- ja lahustite jaoskonna juhatajaks 1995, tootmisosakonna juhatajaks 1995–2001 (aastatel 2000–2001 oli ka ettevõtte juhatuse nõunik).

2001. aastal sai sama ettevõtte uueks nimeks Mayeri Industries AS ning Peeter Laurson töötas selles ettevõttes juhatuse liikmena aastani 2005 ja nõukogu liikmena 2005–2008. Alates 2005. aastast on ta ettevõtte Greendorp OÜ juhataja, AS-i Tallinna Lennujaam nõukogu liige ja auditi komitee esimees.

## Poliitiline tegevus
Tartu Linnavolikogu liige alates 2002. aastast. Linnavolikogu revisjonikomisjoni esimees, rahanduskomisjoni ja linnamajanduskomisjoni liige alates 2006. aastast.

Erakonna Res Publica liige aastast 2002. Olnud erakonna volikogu, eestseisuse ja Suure Aukohtu liige kuni 2006. aastani. 2006. aastal erakondade liitumise tulemusena moodustunud erakonna Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

Erakonna Tartu piirkonna juhatuse liige alates 2002. aastast. Aastatel 2006–2009 kaasesimees ja alates 2009. aastast Tartu piirkonna esimees.

Erakonna Isamaa ja Res Publica Liidu revisjonikomisjoni esimees ja volikogu aseesimees alates 2010. aastast.

Tartumaa Omavalitsusliitude volikogu liige.

Riigikogu juhatuse otsusega sai Peeter Laurson XII Riigikogu liikmeks alates 2011. aasta 6. aprillist regionaalminister Siim Valmar Kiisleri asendusliikmena.

## Osalemine esinduskogudes, ühendustes ja töörühmades
*Tartu Kivilinna Gümnaasiumi hoolekogu liige 2002–2005. 
*Tartu Tamme Gümnaasiumi hoolekogu liige alates 2005. aastast.
*Tartu Majaomanike Ühingu asutajaliige.
*2006–2007 BYPAD-audiitori poolt läbi viidud Tartu Jalgrattapoliitika auditeerimisprotsessi töörühma liige.
*Tartu Linna kultuurkapitali nõukogu liige.
*Ida Urbeli tantsufestivali preemiakomisjoni liige.
Helene (Nassau printsess)

**Helene Wilhelmine Henriette Pauline Marianne von Nassau-Weilburg** (18. august 1831 Wiesbaden – 28. oktoober 1888) oli Nassau printsess ja Waldecki ja Pyrmonti vürsti Georg Viktori abikaasa.

Ta oli Nassau vürst Willemi (1792–1839) ja tema teise naise Württembergi printsessi Pauline (1810–1856) üheksas laps. Nii tema ema kui isa olid Suurbritannia kuninga George II järeltulijad.

Printsess Helena abiellus Georg Viktoriga 26. septembril 1853 Wiesbadenis. Neil sündis seitse last:
*Sophie Nikoline (27. juuli 1854 – 5. august 1869)
*Pauline (19. oktoober 1855 – 3. juuli 1925)
*Marie (23. mai 1857 – 30. aprill 1882)
*Emma (2. august 1858 – 20. märts 1934)
*Helena (17. veebruar 1861 – 1. september 1922)
*Friedrich (20. jaanuar 1865 – 26. mai 1946)
*Elisabeth (6. september 1873 – 23. november 1961)
Sõrmjagune leht

**Sõrmjagune leht** on leht, mille lehelaba on sõrmjalt jagunenud.

## Vaata ka
* Sõrmjas leht
* Sõrmlõhine leht
* Sõrmhõlmine leht
Rauavaegusaneemia

**Rauavaegusaneemia** on aneemia vorm, mille põhjuseks on raua vähesus veres, mille tõttu organism ei saa toota piisavalt palju hemoglobiini (raud on hemoglobiini oluline koostisosa). See on kõige sagedasem aneemialiik, esinedes ligikaudu 20% naistest, 50% rasedatest ja 3% meestest.

## Sümptomid
Rauavaegusaneemia sümptomid:
* kahvatus;
* väsimus; 
* ärrituvus; 
* õhupuudustunne (organism ei saa vere vähese hemoglobiinisisalduse tõttu piisavalt hapnikku);
* madal vererõhk (hüpotoonia); 
* valulik keel;
* lõhed suunurkades; 
* söögiisu vähenemine või puudumine; 
* peavalu otsmiku piirkonnas; 
* isu ebatavaliste ainete järele (kriit, tsement, jää, ajaleht, tikud).

## Tekkepõhjused

Rauavaegusaneemia teket võivad põhjustada:
* rauavaene dieet;
* raud ei imendu soolestikust normaalselt (näiteks seedetrakti verejooksude tõttu);
* suured verekaotused.

Viljakas eas naistel soodustavad rauavaegusaneemia teket menstruatsioon, rasedus ja imetamine, meestel ja menopausieas naistel tekib aneemia kõige sagedamini seedetrakti verejooksude tõttu. Lisaks võib rauavaegusaneemia tekkida kasvueas lastel, kes vajavad rohkem rauda, ning inimestel, kes söövad vähe lihatooteid – näiteks taimetoitlastel võib aastatega välja kujuneda rauapuudus.

Rauavaegusaneemia esinemissagedus maailmas on 2 inimest 1000-st.

## Ravi
Raviks korrigeeritakse toitumist, suurendades selles lihatoitude, munade ja maksa osatähtsust. Lisaks määratakse patsiendile suukaudsed rauapreparaadid, mida tuleb tavaliselt võtta kuni 2 kuud.

## Teised aneemialiigid
* Kroonilisest haigusest tingitud aneemia
* Megaloblastiline aneemia
* B<sub>12</sub>-vitamiini puudusest tulenev aneemia
* Pernitsioosne aneemia
* Foolhappe vähesusest tulenev aneemia
* Hemolüütiline aneemia
* Immuunne hemolüütiline aneemia
* Idiopaatiline autoimmuunne hemolüütiline aneemia
* Ravimitest tingitud immuunne hemolüütiline aneemia
* Aplastiline aneemia
* Sirprakuline aneemia

## Vaata ka
* Rauavaegusaneemia imikutel

## Viited
William Wordsworth

**William Wordsworth** (7. aprill 1770 – 23. aprill 1850) oli inglise luuletaja, romantismi esindaja.

## Teosed eesti keeles
* "Mu süda hüppab sees" (luuletus). Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 1996 nr 7, lk 1; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Prospekt "Üksiklasele"" (luuletus). Tõlkinud ja saatesõna: Märt Väljataga – Vikerkaar 2004, nr 7/8, lk 1–4; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* "Värsid, mis kirjutatud mõned miilid Tintern Abbeyst ülalpool..."; "Mõnd kirevahku kummalist..."; "Käis vaikselt ojakalda peal..."; "Kolm aastat sirguda ta võis..."; "Mu hinge piiras unesulg..."; "Kui mere taha viia ma..."; "Jugapuud" (luuletused). Tõlkinud ja saatesõna: Märt Väljataga – samas, lk 13–24
* Eessõna "Lüürilistele ballaadidele" (1802; lühendatult). Tõlkinud Kersti Unt ja Märt Väljataga – samas, lk 85–97

## Kirjandus
* Franz Schiller, "Lääne-Euroopa uue aja kirjandusajalugu", I köide, RK Teaduslik Kirjandus, Tartu 1941, lk 280–281
* Thomas Stearns Eliot, "Kriitika piirid" – tema kogumikus "Valitud esseesid", Hortus Litterarum, Tallinn 1997, lk 282–305
* Mary Wordsworth – William Wordsworthile (väljavõte) – kogumikus "Armastuskirjad", Hotger, Tallinn 2001, lk 43–45
* Harold Bloom, "Romantiline luule" (inglise kõrgromantismist, 1775–1832). Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2004, nr 7/8, lk 142–150
* Ants Oras, "Introspektsioonist ja eneseanalüüsist, nende funktsioonist ja kujunduslikust esitusest Shelley luules" (võrreldakse Shelley ja Wordsworthi luulet). Inglise keelest tõlkinud Anne Lange – samas, lk 168–174
* James Fenton, "Õppetund Michelangelolt" (kunstnike ja kirjanike omavahelisest kadedusest ja kriitikast, ka inglise romantikutest). Inglise keelest tõlkinud Lauri Pilter – samas, lk 184–185, 188–189, 192–201
* Alain De Botton, "Reisimise kunst". Inglise keelest tõlkinud Kristjan Jaak Kangur. Varrak, Tallinn 2010, 216 lk; ISBN 9789985321072
Hõlmine leht

**Hõlmine leht** on kuni veerandini lehelaba laiusest ulatuvate väljalõigetega leht.

## Vaata ka
*Sõrmhõlmine leht
*Sulghõlmine leht
Kroonilisest haigusest tingitud aneemia

**Kroonilisest haigusest tingitud aneemia** ehk **kroonilise haiguse aneemia** on aneemia vorm. See kujutab endast vere hemoglobiinitaseme langust, mida põhjustab mingi infektsioon või krooniline haigus. Tavaliselt lühendab haigus või infektsioon punaliblede eluiga ja vähendab punaliblesid tootva luuüdi aktiivsust, mille tagajärjel tekib kerge või mõõdukas aneemia.

## Tekkepõhjused
Sagedamini põhjustavad aneemiat järgmised haigused:
* bakteriaalne endokardiit ehk südame sisekesta põletik, mida põhjustavad bakterid;
* osteomüeliit ehk äge mädane luupõletik;
* juveniilne reumatoidartriit;
* põletikuline soolehaigus;
* reuma;
* krooniline neerupuudulikkus (neerud ei suuda küllalt palju erütropoetiini toota, kuid just see aine paneb luuüdi hemoglobiini tootma);
* süsteemne erütematoosne luupus.

## Sümptomid
* kroonilise haiguse või infektsioon esinemine; 
* kahvatus;
* väsimus; 
* nõrkus; 
* peavalu;
* unisus;
* õhupuudustunne (aneemia põhjustab organismis hapnikuvaegust); 
* pearinglus.

## Ravi
Haigusest tingitud aneemia korral tuleb kõigepealt välja ravida põhihaigus, tavaliselt taastub organismi normaalne rauatasakaal siis juba ise. Mõnikord antakse raviks erütropoetiini.

## Muud aneemiad
Rauavaegusaneemia
Megaloblastiline aneemia
B<sub>12</sub>-vitamiini puudusest tulenev aneemia
Pernitsioosne aneemia
Foolhappe vähesusest tulenev aneemia
Hemolüütiline aneemia
Immuunne hemolüütiline aneemia
Idiopaatiline autoimmuunne hemolüütiline aneemia
Ravimitest tingitud immuunne hemolüütiline aneemia
Aplastiline aneemia
Sirprakuline aneemia

## Vaata ka
* Aneemia

## Viited
Sulghõlmine leht

**Sulghõlmine leht** on hõlmine leht, mille lehelaba on 1/4 osas sulgjalt lõhestunud.

## Vaata ka
*Sulgjagune leht
*Sulglõhine leht
Sulgjagune leht

**Sulgjagune leht** on leht, mille lehelaba on sulgjalt jagunenud.

## Vaata ka
*Sulglõhine leht
*Sulghõlmine leht
Pelikani memorandum

**"Pelikani memorandum"** on John Grishami 1992. aastal ilmunud kriminaalromaan. 

Avalikkust šokeerinud kahe ülemkohtu kohtuniku mõrva tagamaid asub uurima New Orleansist pärit õigusteaduskonna naistudeng Darby Shaw. Tema koostatud Pelikani memorandum viitab külmaverelisele palgamõrvale. Pärast dokumendi jõudmist Valgesse Majja algab paanika ja tõe varjamiseks otsustatakse Darby Shaw tappa. Sellest algab tudengineiu ja teda abistava kohtuasjade reporteri Gray Granthami tabamiseks üleriigiline ajujaht.   

Eesti keelde tõlkis romaani Urmas Rattus ning see ilmus 1995. aastal kirjastuse Kuldsulg väljaandena sarjas "Meisterdetektiivid".

1993. aastal valmis romaani alusel samanimeline film, mille peaosades mängisid Julia Roberts ja Denzel Washington.

## Viited

## Välislingid
* The Pelican Brief. 20th-Century American Bestsellers
* The Pelican Brief by John Grisham Detailed Book Review. Allreaders
* Janet Blaylock. Book reviews: The Pelican Brief, by John Grisham. Helium
* A Review of The Pelican Brief by John Grisham. Essay Sample
Sulglõhine leht

**Sulglõhine leht** on leht, mille lehelaba on 1/2 osas sulgjalt lõhestunud.

## Vaata ka
*Sulghõlmine leht
*Sulgjagune leht
Diletantide Avangard

**Diletantide Avangard** (lühend: DA) on alternatiivmuusika üritustesari. 

Esimene DA üritus toimus 17. detsembril 2004 Polymeris, kus sai esinemisvõimaluse ürituse algataja Risto Piibe ansambel. Ühekordsest ettevõtmisest sai peagi populaarne alternatiivmuusikaüritus ning paari peo möödudes esinesid üritustel ka juba kuulsamad artistid.

Diletantide Avangard on aastate jooksul toimunud ka Kinomajas, Von Krahlis, Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis, Telliskivi Loomelinnakus.

## Esinejad
Diletantide Avangardil on esinenud näiteks Malcolm Lincoln, Stella, Maikameikers, Taavi Peterson & Üdi, Opium Flirt, Ultramelanhool, Chalice, Vaiko Eplik ja Eliit, EKMA, Id Rev, Põhjamaade Hirm, Def Räädu Massive, Phlox, Uuno Loop HRR!, Giuseppe perverdi big band, Uus Energia.

## Viited
  

## Välislingid
*Koduleht
*http://kultuuritehas.ee/da/
*http://www.youtube.com/watch?v=plY74AmkPQ0
1936. aasta Nõukogude Liidu põhiseadus

**1936. aasta NSV Liidu konstitutsioon** ka **Stalini konstitutsioon**, mis võeti vastu VII Erakorralisel NSV Liidu nõukogude kongressil, oli NSV Liidu toimimise ning kodanike põhiõiguste ja -kohustuste alusdokument alates 5. detsembrist 1936.

## Vaata ka
*NSV Liidu Konstitutsioon
Johann Heinrich Jürgens

**Johann Heinrich Jürgens** (28. oktoober/8. november 1719 Tallinn – 3. mai/14. mai 1782 Pöide) oli Eesti vaimulik.

Jürgens immatrikuleeriti 8. augustil 1739 Jena ülikooli ja 6. juulil 1742 Halle ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas eraõpetajana Jelgavas. Aastatel 1754–1762 oli ta Ventspilsi linnakooli rektor. Ordineeriti 17. septembril/28. septembril 1763 õpetajaks.

Oli aastatel 1763–1782 (introdutseeriti 28. septembril/9. oktoobril 1763) Pöide Maarja koguduse õpetaja, oli aastast 1775 veel konsistooriumi assessor.

## Isiklikku
Tema väimees Johannes Heinrich Felicius ja tütrepoeg Johannes Heinrich Felicius olid Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajad.

## Viited
Whistleri ema

**"Halli ja musta asetus: kunstniku ema"** ehk tuntud kui **"Whistleri ema"** on James McNeill Whistleri õlimaal 1871. aastast.

Whistleri ema kirjade järgi ei tulnud modell maalimise ajaks kohale, mille peale kunstnik olevat teinud oma emale ettepaneku hoopis teda maalida.

Maali mõõdud on 144,3 cm × 162,4 cm. Maali ostis 1891. aastal Prantsuse riik ning tänapäeval hoitakse seda Pariisis Orsay muuseumis.

Maal oli põhiteemaks 1997. aasta filmis "Bean - Täitsa lõpp film".

## Viited
Boris Tuch

**Boris Tuch** (vene keeles Борис Исаакович Тух; sündinud 23. novembril 1946 Tallinnas) on venekeelne Eesti kultuuriajakirjanik, tõlkija ja kirjanik. 

Tema harva kasutatav kirjanduslik pseudonüüm on **Richard Klooster**.

Boris Tuch on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli vene keele erialal (1969). Ta on nii Rahvusvahelise Filmikriitikute Ühingu ja Kuningliku Shakespeare'i Ühingu  kui ka Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühenduse liige.

## Töö ajakirjanikuna
Boris Tuch on olnud aastatel 1972–1990 ajalehtede Õhtuleht ja Vetšerni Tallinn kultuuriosakonna korrespondent, 1991–1992 ajakirja Baltic Review asetoimetaja, 1992–1994 ajalehe Estonija ja 1994–1995 ajalehe Den za Dnjom korrespondent ning 1995–2002 nädalalehe Vesti Nedelja Pljus peatoimetaja. 

2013. aastast on ta nädalalehe Zeljonaja Stolitsa peatoimetaja. 

## Loominguline tegevus
Ta on tutvustanud Venemaa ajakirjanduses (Teatr, Peterburgski Teatralnõi Žurnal, Sovremennaja Dramaturgija, Teatralnaja Žizn jt) Eesti teatrit ja dramaturgiat, vaadeldes nii üksiknähtusi kui ka üldisi arengusuundi. Tõlkinud vene keelde eesti kirjanike (Karl Ristikivi, Gert Helbemäe, Maimu Berg, Leelo Tungal, Andrus Kivirähk, Tõnu Õnnepalu, Mart Kivastik jt) teoseid, sealhulgas eesti näidendeid (tõlkekogu „Savonarola tuleriit ja veel 7 uusimat eesti näidendit”, 2006). 

Ta on dramatiseerinud ja kirjutanud ise näidendeid („Aarete saar” Robert Louis Stevensoni samanimelise teose ainetel stuudioteatris Pinocchio 1999, näidend „Vesjolõi Rodžer”, 2009 ja „Arabella, mereröövli tütar” Aino Perviku samanimelise teose ainetel Vene Noorsooteatris 2011).

### Teoseid
* Первая десятка современной русской литературы. – "Оникс. XXI век" (2002)
* Горячая десятка эстонских писателей. – "KPD" (2004)
* Путеводитель по Серебряному веку. – "KPD" (2005)
* Групповой портрет с дамой в интерьере эстонской литературы. – "KPD" (2010)

## Tunnustus
* 1997 Eesti Teatriliidu kriitikaauhind
* 2004 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (venekeelse autori kirjandusauhind "Gorjatšaja dessjatka estonskih pisatelei")
* 2007 Aasta filmiajakirjanik

## Viited

## Välislingid
* Aasta film 2007
* Teatriaasta parimad
* Kultuurkapitali auhind: venekeelse autori preemia
* Boris Tuch
* Boris Tuch
Rikošett

**Rikošett** on kuuli, mürsu või muu lendava keha tagasivetrumine või -põrkumine pinnalt. 

Rikošeti esinemise võimalus tingib ka üldise tulirelvade kasutamise ohutusreegli: ära kunagi tulista lamedat kõva pinda.
Rikošett (täpsustus)

**[[Rikošett]]** on kuuli, mürsu või muu lendava keha tagasipõrkumine pinnalt.

***"[[Rikošett (film 1991)|Rikošett]]"** ("Ricochet"), 1991. aasta triller; režissöör Russell Mulcahy, peaosas Denzel Washington

***[[Rikošett (kabe)|Rikošett]]**, kombinatsiooniline löök rahvusvahelises kabes
Rikošett (kabe)

**Rikošett** (ehk **rikošettlöök**) on rahvusvahelises kabes peamiselt klassikalistes seisudes esinev kombinatsiooniline idee. Idee on saanud nimetuse selle järgi, et kabendite löömistrajektoorid meenutavad rikošetti.

Diagrammil 1 olev seis tekib mängulauale pärast avakäike 33-28 (18-23) 39-33 (12-18) 44-39 (17-21) 31-27 (20-25?). Ja nüüd järgneb rikošettlöök 27-22 (18x27) 34-30 (25x34) 40x18 (13x22) 28x26.
Krista Kerge

**Krista Kerge** (varem **Krista Poom**; sündinud 7. novembril 1952) on eesti keeleteadlane.

Ta on lõpetanud 1971. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna filoloogi, eesti keele ja kirjanduse õpetaja kvalifikatsiooniga.

Teadustöös on tema peamised uurimisvaldkonnad olnud sõnamoodustus, teksti-, diskursuse ja žanrianalüüs, keele variatiivsus, rakenduslingvistika (emakeele ja teise keele õpetamine ja testimine, õigus- ja halduskeel, keelenormid ja kõnekäitumine).

Ta on Tallinna Ülikooli rakenduslingvistika professor, alates 2020. aastast emeriitprofessor.

## Tunnustus
*2014 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2019 – Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
*2019 – Eesti Keeletoimetajate Liidu auliige
*2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
*2021 – Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Viited

## Välislingid

*
* Piret Kriivan. "Krista Kerge: keel vajab riiklikku toetust" kultuur.err.ee, 29. aprill 2019
Pealisvee sukeldumine

**Pealisvee sukeldumine** (inglise *downwelling*; eesti keeles pole soovitatav kasutada terminit "*daunvelling*") on maailmameres pindmise veekihi vajumine sügavamale. Pealisvee sukeldumise vastandnähtus on süvaveekerge. 

Pealisvesi võib sukelduda, kui tuule jõul liigub ja kuhjub pinnavesi piki rannikut.

## Viited
Tähistaevas (maal)

**"Tähistaevas"** või **"Tähisöö"** (hollandi keeles "De sterrennacht") on hollandi postimpressionisti Vincent van Goghi õlimaal. Maal valmis 1889. aastal.

Pildil kujutatakse van Goghi öist vaadet läbi tema sanatooriumiakna, kusjuures see on maalitud päeval mälu järgi.

Alates 1941. aastast asub maal New Yorgi moodsa kunsti muuseumis.

Maalist ning Vincent van Goghi elust ja surmast on inspireeritud Don McLeani laul "Vincent".
Dr. Gachet' portree

**"Dr. Gachet' portree"** on hollandi postimpressionisti Vincent van Goghi 1890. aastal loodud õlimaal.

Maalil on kujutatud doktor Paul Gachet, kes Auvers-sur-Oise'is van Goghi eest kunstniku viimastel elunädalatel hoolt kandis. Van Gogh maalis doktorist kaks ühesuguse kompositsiooniga, kuid värvilahenduse poolest kergesti eristatavat versiooni, millest teine asub Orsay muuseumis Pariisis.

Portreel istub doktor Gachet laua taga. Tema keha ja nägu on pööratud kõrvale, vaataja suunas. Arsti parema käe küünarnukk toetub lauale ja põsk parema käe rusikale. Maali esimesel versioonil on laual vaas sõrmkübaraga, teisel versioonil hoiab ta sõrmkübarat käes. Sõrmkübar on ravimtaim, mida kasutatakse südamehaiguste raviks, ja see võib viidata Gachet' elukutsele.

1890. aastal kirjutas Vincent van Gogh oma vennale Theole: "Mul on valminud M. Gachet' portree melanhoolse ilmega, mis võib vaatajale tunduda grimassina ... Kurb, aga õrn, siiski selge ja intelligentne – niisugused peaksid olema paljud portreed ... On olemas moodsaid portreesid, mida võib vaadata kaua aega ja millele võib-olla võib tagasi vaadata veel sada aastat hiljemgi."

## Müük
Maali esimese versiooni müüs van Goghi vennanaine või naiseõde 1897. aastal 300 Prantsuse frangi eest kunstikaupmehele Paul Cassirerile. Samal aastal müüs Cassirer maali edasi Kesslerile, see 1910 Druet'le. 1911. aastal omandas maali Frankfurdi kunstimuuseum Städel, kes näitas seda kuni 1933. aastani, mil Saksamaal tulid võimule natsid, kes alustasid samal aastal võitlust "mandunud kunsti" vastu. 1937 konfiskeeris Saksamaa valitsus maali ja Hermann Göring müüs selle samal aastal Amsterdami kunstikaupmehele, kes müüs selle kiiresti edasi Siegfried Kramarskyle. Kramarsky kolis New Yorki ja laenas dr. Gachet' portreed edaspidi sageli Metropolitani Kunstimuuseumile.

1990. aastal ostis Dr. Gachet' portree tollal rekordilise 82,5 miljoni USA dollari eest oksjonil jaapani ärimees, Daihowa Paberivabriku aupresident Ryōei Saitō. Kardeti, et 1996. aastal surnud Saito hävitas portree enne oma surma, et tema pärijad ei peaks hiiglaslikku pärandimaksu maksma.

2007. aastal ilmnes, et Saito oli maali kümmekond aastat varem müünud Austria päritolu Wolfgang Flöttlile. Kuulu järgi on Flöttl selle maali rahapuuduse tõttu müünud, aga ei ole teada, millal ja kellele.

Maali teine versioon asub Pariisis Orsay muuseumis, kus on kokku 24 van Goghi maali.

## Viited
Johannes Heinrich Felicius

**Johannes Heinrich Felicius** (18. märts / 29. märts 1787 Tallinn – 22. oktoober / 3. november 1850 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Felicius õppis Tallinna toomkoolis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1805–1809. Ordineeriti 22. jaanuaril / 3. veebruaril 1811 õpetajaks.

Oli aastatel 1811–1819 Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1819–1845 sama koguduse õpetaja. Lahkus 1. veebruaril / 13. veebruaril 1845 haiguse tõttu ametist, vaevles aastaid valude käes.

Ta kirjutas tolleaegsetes ajakirjandusväljaannetes Ostsee-Provinzen Blatt ja Inland huvitavatel ja kasulikel teemadel, nagu rookatused, kuidas tarvitada külmunud kartuleid jms. Ta pidas huvitavat kirikukroonikat. Tema koostatud Balti aadli vapiraamatud sisaldasid kujundatuna umbes 2400 vapijoonist (suurem osa köiteid on säilinud Eesti Ajaloomuuseumis).

## Isiklikku
Tema isa Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, õemees Benedict Witte oliAmbla Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Korvõisik

**Korvõisik** on õisik, mille laienenud lamedale või kumerale põhjale on tihedalt kinnitunud raotud keel- ja putkõied või ainult ühed neist.

Õisiku serval asuvaid õisi (enamasti keelõisi) nimetatakse äärisõiteks.
Korvõisikut väljastpoolt ümbritsevat kõrglehtedest katet nimetatakse üldkatiseks.

Korvõisik meenutab mõnevõrra teiste lillede õisi ja sellepärast nimetatakse seda kõnekeeles õieks.

Korvõisik on iseloomulik korvõieliste sugukonnale.


Pilt:Calendula L.JPG|Saialille kõrvõisik
Pilt:Fiore Asteraceae 04.png|A – putkõis, B – keelõis
Pilt:Margeritenbluete.jpg|Härjasilma keel- ja putkõis
Reobiont

**Reobiont** on organism, kes elab ainult kiirevoolulises veekogus (tavaliselt jões). 

Et kiirele voolule vastu panna on reobiontidel mitmeid kohastumusi. Neist levinuimad on lame keha, mitmesugused konksjad kehajätked, tugev kinnitumine substraadile, taimedel näiteks pikad lintjad lehed. 

Reobionte leidub näiteks ripsusside, tigude, putukate (eriti nende vastsed), kalade jt seas.

## Vaata ka
*Reofiil

## Viited
Fükofaag

**Fükofaag** ehk **algofaag** on vetikatest toituv organism. Fükofaagid on paljud zooplankterid.

## Vaata ka
*Fütofaag
Allikaelustik

**Allikaelustik** on allikaid asustav organismide kogum.

## Külmade allikate elustik
Külmade allikate elustiku moodustavad külmalembesed ja puhast vett eelistavad veeorganismid (krenobiondid ja -fiilid). Samuti leidub seal mitmeid organisme, kes on suure ökoloogilise kohastumisvõimega. Loomadest on seal esindatud näiteks protistid, keriloomad, vesilestad, vähid ja putukavastsed. Taimedest leidub seal bentilisi räni- ja niitrohevetikaid (iseloomulikud eriti langeallikaile) ja õistaimi (eriti tõusuallikais).

## Soojade ja kuumade allikate elustik
Soojade allikate elustik on sageli väga rikas ja seal elab palju organismirühmi, sealhulgas termofiile. Kuumade allikate elustik on aga väga vaene, seda asustavad peamiselt ekstremofiilid.

## Viited

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Amfibiont

**Amfibiont** on organism, kes võib elada nii veekeskkonnas kui ka maismaal (nt pilliroog) või kes mingi eluperioodi veedavad vees ja teise perioodi maismaal (nt kahepaiksed, mitmed putukavastsed). 

Mõnikord nimetatakse **amfibiondiks** ka mereranna loodete vööndi (eulitoraali) organisme. 

## Vaata ka
*Hüdrobiont

## Viited
Anderlecht

**Anderlecht** on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Belgias Pealinna Brüsseli piirkonnas.

Anderlechti asumid on Veeweyde, Aa, Het Rad, Vogelzang, Meylemeersch, Neerpede, Vlasendaal, Bon Air, Broeck, Scherdemaal, Peterbos, Klein Eiland ja Scheut.

Anderlechti läbib Brüsseli metroo 5. liin.

## Sport
Jalgpalliklubi RSC Anderlecht on 30-kordne Belgia meister.

## Sõpruslinnad

Anderlechti sõpruslinnad on:
* Boulogne-Billancourt, Prantsusmaa
* Neukölln, Saksamaa
*  Londoni linnaosa Hammersmith ja Fulham, Ühendkuningriik
* Zaandam, Madalmaad
* Marino, Itaalia

## Viited

## Välislingid

* Anderlechti koduleht
665

**665. aasta** (**DCLXV**) oli 7. sajandi 65. aasta, Juliuse kalendri aasta, mis algas kolmapäeval.

## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*Kubrat, khaan, Suur-Bulgaaria looja
664

**664. aasta**

Sajandid: 6. sajand - **[[7. sajand]]** - 8. sajand

Aastakümned: 610. aastad 620. aastad 630. aastad 640. aastad 650. aastad - **[[660. aastad]]** - 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 

Aastad: 659 660 661 662 663 - 664 - 665 666 667 668 669  
----
## Sündmused
*...

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
663

**663. aasta**

## Sündmused
*Tundmatu munk ronis esimesena Fuji tippu
*Bütsantsi keiser Constans II lahkus Konstantinoopolist, sest ta tajus rahva vastumeelsust tema suhtes. Lahkudes sülitas ta linna poole ning ei naasnud elusana enam kunagi sinna. Ta üritas riigi pealinna kolida Sürakuusasse, kuid see katse luhtus juba tema eluajal.
*5. juulil alanud 12-päevase visiidi jooksul Roomas röövis keiser Constans II linna kunstiväärtustest paljaks, millest enamus läks kaduma, kui araablased Sitsiilia vallutasid. 
*5. detsember – algas poliitiliselt oluline Neljas Toledo kirikukogu.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
661

**661. aasta** (**DCLXI**) oli 7. sajandi 61. aasta.

## Sündmused
* 28. jaanuar (ligikaudne kuupäev) – Mürgitatud saabliga mõrvati islami kaliif Ali, kellest sai šiiitide tähtsaim pühak.
*Araablased ületasid oma sisetülid ning 661. aastast pääsesid võimule Umaijaadide dünastia esindajad.

## Sündinud
*...

## Surnud
*‘Alī ibn Abī Ţālib

## Viited
Kaia Kiik

**Kaia Kiik** (sündinud 21. juulil 1973 Kuressaares) on eesti kunstnik ja kuraator. 

## Haridus
Lõpetas Tallinna Tarbekunsti Gümnaasiumi nahakunsti alal (1991). Magistrikraadi sai tööga "Tehisintelligents ja loomingulisus" Pariisis asuvast sotsiaalteaduste kôrgkoolist École des hautes études en sciences sociales, kus ta õppis aastatel 1997–2001). 

Ta on täiendanud end Saint Thierry kloostris Champagne'i maakonnas (1992) ja Sorbonne'i Ülikoolis Pariisis (2001–2003).

## Töö ja looming
Ta elab ja töötab 1997. aastast Prantsusmaal ja Ameerika ühendriikides. 
Rajas Kaasaegse Kunsti Euroopa-Prantsuse Ühingu. 
Kaia Kiik on oma teostega põhiliselt esinenud mitmes Prantsusmaa ja Ameerika Ühendriikide galeriis ja osalenud kollektiivnäitustel üle kogu Euroopa. 2009. aastal esitas Vaal Galerii ülevaate tema loomingust. 

Kaia Kiige teosed on pälvinud nii kriitikute kui ka kultuuriajakirjanduse tähelepanu. Samuti on tema teosed jõudnud paljudesse kunstikataloogidesse. 

Lisaks kunstnikutööle on Kaia Kiik olnud galerii Rivoli 59 kunstiline juht ja kuraator, esitades Pariisis regulaarselt Eesti kunsti erinevaid tahke. 2011. aastal toimus tema kureerimisel Eesti festivali "Estonie tonique" raames suurim Eesti kunsti näitus Prantsusmaal "Liberté/Vabadus 2011", kus osales ligi kakskümmend Eesti kunstnikku.

Kaia Kiik uurib mateeria käitumist teatud aeg-ruumis. Tööde teostamiseks valib mineraalseid ja orgaanilisi materjale (mateeria looduslikest ja urbanistlikest keskkondadest nagu ehitusmaterjalid, toiduained, igapäevased esemed aga ka muld, kivimid ja taimed). Mõjutatuna epistemoloogia-õpinguist, kasutab eksperimentaalseid meetodeid mateeria manipuleerimisel, keskendudes juhusliku-määratuse vahekorrale mateeria transformatsioonis. 

Kaia Kiik: "Ma uurin aja jälgi".

## Välislingid
* Kaia Kiik
* Kaia Kiik - Vaal Galerii
* Kaia Kiik - olemise arheoloog 
* Saaremaalt pärit kunstnik Kaia Kiik
* Kiik ühendab materjalidega mängides kunsti ja teaduse
* Kaia Kiik jõudis koju (Saarte Hääl, 11. aprill 2009)
* Andri Ksenofontov. Suurest paugust helge tulevikuni (Sirp, 17. aprill 2009)
* Tiia Linnard „Kaia Kiik – kunstnik, kes pintslit ei kasuta“ (Põhjarannik, 7. september 2010)
* Tiia Linnard „Eragalerii omanik endale palga maksmist lubada ei saa“ (Põhjarannik, 2. oktoober 2010)
GUM

**GUM** (vene keeles *Государственный универсальный магазин*) on kaubamaja Moskvas.

## Vaata ka
* TsUM – ЦУМ – Центральный универсальный магазин, algselt Muir & Mirrielees aastast 1857

## Välislingid
Tuigutuled

**"Tuigutuled"** on Maian Kärmase debüütalbum, mille 2003. aastal andis välja Hitivabrik. Album ilmus CD-l ja helikassetil.

Salvestatud Eesti Raadios 2003

## Lugude nimekiri

## Esitajad
* Maian Kärmas – vokaal 
* Ain Agan – kitarr 
* Riho Sibul – kitarr, vokaal ("Saladus") 
* Arvo Haasma – vioola
* Mihkel Mälgand – kontrabass
* Harry Traksmann – I viiul
* Olga Voronova – II viiul
* Kaido Kelder – tšello

## Tunnustus
Üritusel "Eesti Muusikaauhinnad 2004" anti albumile aasta folk-/etnoartisti auhind.

## Viited

## Arvustused
* Uued plaadid. Postimees, 17. jaanuar 2004

## Välislingid
* 
* Tuigutuled. Music Export Estonia
Renoir

**Renoir** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Pierre-Auguste Renoir (1841–1919), prantsuse impressionistlik maalikunstnik
*Pierre Renoir (1885–1952), prantsuse teatri- ja filminäitleja, Pierre-Auguste'i poeg
*Jean Renoir (1894–1979), prantsuse filmirežissöör, näitleja ja stsenarist, Pierre-Auguste'i poeg
*Claude Renoir, (1901–1969), prantsuse keraamik ja filmiprodutsent, Pierre-Auguste'i poeg, tuntud ka hüüdnimega 'Coco'
*Marguerite Renoir (1906–1987), prantsuse filmimonteerija, Jeani abikaasa
*Claude Renoir (1913–1993), prantsuse filmioperaator, Pierre'i poeg
*Alain Renoir (1921–2008), prantsuse kirjandusteadlane, Jeani poeg
*Jacques Renoir (sündinud 1942), prantsuse operaator, noorema Claude'i poeg
*Sophie Renoir (sündinud 1965), prantsuse filminäitleja, noorema Claude'i tütar
*Rita Renoir (1934–2016), prantsuse näitleja

## Vaata ka
*LG Renoir (KC910), nutitelefon
*"Renoir", film maalikunstnikust
*Renoir Towers (kasutatakse ka hispaaniakeelset nime Torres Renoir), kõrghooned Buenos Aireses
Suudlus (Klimt)

**"Suudlus"** (saksa keeles "Der Kuss") on Gustav Klimti õlimaal. Ta maalis selle aastatel 1907–1908. See on tõenäoliselt tema kuulsaim teos.

Pildil kujutatakse meest suudlemas naist.
Õnneleid

**"Õnneleid"** on 2010. aastal välja antud Maian Kärmase teine album. 

Salvestatud oktoobris ja novembris 2009 ning jaanuaris 2010 Viljandi Muusikakooli orkestrimajas.

## Lugude nimekiri
# "Ei"
# "Klounilugu"
# "Nii algab see"
# "Õnneleid"
# "Tantsime!"
# "Hõikajad"
# "Meile"
# "Tulla tahta"
# "Hetke haarata"
# "Suvesoojus"
# "Viigu tuuled"

## Esitajad
* Maian Kärmas – laul
* Siim Aimla – saksofonid, flööt
* Ain Agan – kitarrid
* Joel Remmel – klaver, *rhodes*
* Marti Tärn – bass, kontrabass
* Tõnu Tubli – löökriistad, trummid
* Andre Maaker – kitarr ("Suvesoojus")
* Kaire Vilgats – taustalaul ("Ei", "Tulla tahta")

## Viited

## Arvustused
* Plaadi arvustus. Jazzkaar
* Mari-Leen Albers. Maian Kärmas esitles plaati (Vaata pildigaleriid!) Õhtuleht, 31. mai 2010
* Piret Puusepp. Maian Kärmas esitles Kuressaares oma uut plaati. Saarte Hääl, 10. juuni 2010

## Välislingid
*
Suudlus

**Suudlus** on kellegi või millegi rituaalne või erootiline puudutamine suuga.

## Välislingid

* "Suudluses võib kaikuda parasiidieemalduse kauge kaja" ERR Novaator, 1. november 2024
Passionaarne tõuge

**Passionaarne tõuge** on Lev Gumiljovi passionaarse etnogeneesi teoorias mikromutatsioon, mis kutsub populatsioonis esile passionaarse tunnuse ja viib uute etniliste süsteemide tekkele sellest mõjutatud piirkondades. See on Maal jälgitav ribade kujul, mis on laiusega  200–400 km ja pikkusega umbes 0,5 planeedi ümbermõõdust. Need kulgevad meridiaanide ja paralleelide suhtes eri nurkade all. Analüüsides erinevaid eeldusi passionaarsete tõugete päritolu kohta, kaldus L. N. Gumilev hüpoteesi kasuks, mille kohaselt tõuked on kosmilise päritoluga (kiirgus avakosmosest), sest ühegi maise põhjusega ei õnnestunud tal seletada nende lineaarset vormi ja suurt ulatust maapinna suhtes. Seejuures on nende liinilaadne kuju suuresti oletuslik, sest etniliste süsteemide tekke aeg ega koht pole enamasti täpselt teada.
Laguvili

**Laguvili** on mitmeseemneline kuivvili, mis valminult laguneb piki- ja ristsuunas üheseemnelisteks osadeks.

## Vaata ka
* Avavili
* Sulgvili
Waris Dirie

**Waris Dirie** (sündinud 21. oktoobril 1965 Galkayos) on Somaaliast pärit modell, filminäitleja ja naiste õiguste eest võitleja.

Waris Dirie on koostöös Cahtleen Milleriga kirjutanud autobiograafilise romaani "Kõrbelill" (*Desty Flower*, täieliku pealkirjaga *Desert Flower: The Extraordinary Journey of a Desert Nomad*). 

Eesti keeles ilmus romaan 2000. aastal Karin Suursalu tõlkes kirjastuses Sinisukk. 

Romaani põhjal valmis 2010. aastal samanimeline film, kus Waris Diried kehastab Liya Kebede. Film võitis San Sebastiani filmifestivalil publiku auhinna kui aasta parim Euroopa film. 

Waris Dirie mängis 17. Bondi sarja filmis "007: Ohutsoonis".

Märtsis 2005 sai ta Austria kodakondsuse.
Passionaarsus

**Passionaarsus** on Lev Gumiljovi etnogeneesi teooria järgi elusaine biokeemilise energia ülejääk, mis tekitab eneseohverdust ja seda tihti illusoorsete eesmärkide pärast. See on vastupandamatu püüdlus mingite eesmärkide teostamisele suunatud tegevustele. Selle eesmärk on passionaarsele isikule hinnalisem ta enese elust ning seda enam ta kaasaegsete ja kaasmaalaste õnnest. Sel pole pistmist eetikaga ja see genereerib sama kergelt nii kangelastegusid kui ka kuritegusid. Passionaarsus välistab vaid ükskõiksuse, kuid ei tee inimest rahvahulki juhtivaks kangelaseks, sest enamik passionaaridest on osa rahvast, määrates selle potentsiaalsuse selles või teises etnose arengu epohhis.

## Passionaarsuse tasemed
### Peamine klassifikatsioon
# Üle optimaalse normi olev passionaarsus ("passionaarsus” selle kitsas mõistes) 
# Normi tasemel olev keskkonnaga tasakaalus olev passionaarsus (harmoonilisus)  
# Alla normi olev passionaarsus (subpassionaarsus), mis viib laiskusele, passiivsusele, parasitismile ja reetmisele.

### Üksikasjalik klassifikatsioon
Lev Gumiljev eristas üheksat passionaarsuse taset, neist kuut passionaarsusele omast ja alumisi juba tarbijalikule ellusuhtumisele omaseid (0 tase ja subpassionaarsuse omased negatiivsed tasemed).

## Vaata ka
*passionaarne tõuge
Assami keel

**Assami keel** on peamiselt Indias Assami osariigis räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. Assami keelt räägib emakeelena üle 15 miljoni inimese.

Assami keelt kirjutatakse bengali kirjale väga sarnases assami kirjas.

Lähemad sugulaskeeled on bengali ja oria keel. Keelt on kõige rohkem mõjutanud Tiibeti-Birma keeled ja Austroaasia keeled.

## Välislingid
*Infoleht assami keele kohta (inglise keeles)
Celle kreis

**Celle** on kreis (*Landkreis*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.

Kreisi pindala on 1554 km². 31. detsembril 2015 elas seal 177 971 inimest.

Sellega külgnevad (põhjast ja päripäeva) Uelzeni kreis, Gifhorni kreis, Hannoveri regioon ja Heidekreisi kreis.

## Loodus

Kreis asub Lüneburgi nõmme (*Lüneburger Heide*) lõunapoolses osas. Alleri jõgi siseneb kreisi idast, voolab läbi Celle linna ja lahkub kreisist loodes. Sellesse suubub lõunast palju lisajõgesid.

## Lüneburgi Piirkondlik Ühendus

Kultuuriküsimuste eest hoolitsemiseks asutati registreeritud ühinguna (*eingetragener Verein*) Lüneburgi Piirkondlik Ühendus (*Lüneburgischer Landschaftsverband*).

## Linnad ja vallad

Linnad:
# Bergen
# Celle, suur iseseisev linn

Vabad vallad:
# Eschede
# Faßberg
# Hambühren
# Südheide
# Wietze
# Winsen

Inkorporeerimata ala:
# Lohheide

*[[Samtgemeinde]]n:*
# Samtgemeinde Flotwedel
## Bröckel
## Eicklingen
## Langlingen
## Wienhausen1
# Samtgemeinde Lachendorf
## Ahnsbeck
## Beedenbostel
## Eldingen
## Hohne
## Lachendorf1
# Samtgemeinde Wathlingen
## Adelheidsdorf
## Nienhagen
## Wathlingen1

1 *Samtgemeinde* halduskeskus

## Vaata ka
* Metropolipiirkond Hannover-Braunschweig-Göttingen-Wolfsburg

## Viited

## Välislingid

* landkreis-celle.de
Risto Tammelo

**Risto Tammelo** (13. juuli 1945 – 27. november 2010) oli eesti füüsik.

Ta lõpetas 1964. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemia teaduskonna füüsikaosakonna *[[cum laude]]*.

Ta oli aastatel 1993–2010 Tartu Ülikooli füüsikainstituudi korraline professor.
## Tunnustus

* 2007 Tartu Ülikooli aumärk
* 2010 Tartu Ülikooli medal

## Isiklikku
Tema lell oli õigusfilosoof Ilmar Tammelo.

Ta oli abielus Eda Tammeloga (neiupõlvenimega Eda Karp). Nende abielust sündisid Eva Tammelo (sündinud 1978, pärast abiellumist Eva Kiisler) ja Runo Tammelo (sündinud 1981).
## Viited


## Välislingid
*UT ajakiri: "Risto Tammelo 65"
*
2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

**2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises** oli **34.** ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas Östersundis 1. detsembril 2010 ja lõppes Oslos 20. märtsil 2011.

## Tulemused

### Mehed

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus
**Üldkokkuvõte**

Ametlik tabel

**10 km sprint**

Ametlik tabel

**12,5 km jälitussõit**

Ametlik tabel

**15 km ühisstardiga sõit**

Ametlik tabel

**20 km eraldistardiga sõit**

Ametlik tabel

### Naised

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

**Üldkokkuvõte**

Ametlik tabel

**7,5 km sprint**

Ametlik tabel

**10 km jälitussõit**

Ametlik tabel

**12,5 km ühisstardiga sõit**

Ametlik tabel

**15 km eraldistardiga sõit**

Ametlik tabel

### Segateatevõistluse (2x6 km+2x7,5 km) MK-sarja tulemused

## Välislingid

* Ametlikud tulemused IBU leheküljel
Lihakvili

**Lihakvili** on vili, mille veesisaldus valmimisel kasvab ning tulemuseks on mahlase (veesisaldus 75–85%) viljalihaga vili. 

Lihakviljad jagunevad luuviljadeks, õunviljadeks, pomerantsviljadeks ja marjadeks.

## Vaata ka
*kuivvili
*luuvili
*õunvili
Tiibvili

**Tiibvili** on kileja tiiva või tiibadega või tiibjate lisemetega üheseemneline kuivvili.

Esineb mitmetel kodumaistel puuliikidel: kaskedel, saartel, jalakatel, künnapuudel jne.


Pilt:Fraxinus excelsior 4560.jpg|Hariliku saare tiibviljad
Pilt:Elm in beijing.JPG|Künnapuu tiibviljad
Filtreerimine (toitumisviis)

**Filtreerimine** ehk **filtrimine** on teatud veeorganismide toitumisviis, kus veest kurnatakse välja hõljuvad osakesed (seston). Tuntuimad filtreerijad on biofiltraatorid.

## Vaata ka
*Biofiltraatorid
Biofiltraatorid

**(Bio)filtraatorid** ehk **(bio)filtrijad** ehk **(bio)filtreerijad** on veeorganismid, kes eriliste filterelundite abil kurnavad veest välja hõljuvaid organisme ja väikeseid orgaanilise aine osakesi. Sellist toitumisviisi nimetatakse filtreerimiseks.

Biofiltraatorid on teiste seas käsnad, paljud karbid, mitmed vähid, protistid, osa putukavastseid ja mõned kalad.

Mitmed biofiltraatorid, eriti karbid ja planktilised pisivähid on olulised veekogu isepuhastuses.

## Viited
Psammon

**Psammon** on veekogu niiske kaldaliiva pinnal ja selle õhukest ülakihti asustavate mikroskoopiliste veeorganismide kogum.

Psammoni alla kuuluvaid veeorganisme võib leida veepiirist kuni paari meetri kaugusele kaldale ulatuval madalal liivasel ülakihil (kuni 4–5 cm). Kõige rohkem mikroorganisme leidub 0,1–1 cm sügavuses kaldaliivas. 

Kaldaliiva pinnal elavaid psammonisse kuuluvaid organisme nimetatakse mõnikord epipsammoniks, liiva sees elavaid aga endopsammoniks.

Tüüpilised psammonisse kuuluvad mikroorganismid on vetikad (eriti sini-, räni- ja rohevetikad), protistid, keriloomad ja väheharjas- ning ümarussid. 

## Vaata ka
*Epipsammon
*Endopsammon
*Mesopsammon
*Psammofiilid
*Arenikoolid

## Viited

## Kirjandus
*Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
Kuivvili

**Kuivvili** on juba valmimisel kuivanud vili, mis täisküpsena sisaldab vaid 10–15% vett. 

Kuivviljad jagunevad avaviljadeks (moonikuprad, hernekaunad), sulgviljadeks (pähklid, tõrud) ja laguviljadeks (aedkoriandri viljad). 

## Vaata ka
*lihakvili
Järveelustik

**Järveelustik** ehk **limnobios** on järve või veehoidla elustik.

Järvede plankton (limnoplankton) on enamasti kohapeal tekkinud (autohtoone) ning sageli liigi- ja isendirohke. Fütoplanktoni peaosa moodustavad sageli sini-, räni- ja rohevetikad, zooplanktonis domineerivad keriloomad, vesikirbulised ja aerjalalised. Litoraali fütobentoses on palju õistaimi ning mänd- ja rohevetikaid. 
Zoobentose organisme leidub tavaliselt kõigis sügavustes ja vöötmetes (litoraalis, sublitoraalis ja profundaalis), neist tavalisimad on limused, vähid, väheharjasussid ja mitmed putukavastsed (eriti surusääsklaste vastsed). Nekton koosneb enamasti üksnes kaladest. Eri järvetüüpides võib ka elustik palju erineda.

Järveelustiku mõjutavatest teguritest on tähtsad eriti veeõitsengud ja ummuksisolekud.

## Vaata ka
*jõeelustik
*magevee-elustik

## Viited
Yilin

**Yi Lin** (易林), "Muutuste Mets", on Jiao Shi (Jiao Yanshou) või Xu Jun’i poolt umbes 25 eKr kirjutatud  raamat. Tekst käsitleb 4096 (642) guad ja on esitatud salmidena. Tavaliselt neli korda neli hierooglüüfi iga gualaadse märgi kohta. Raamat ammendab iga Muutuste raamatu  kuusjoone  (heksagramm) muutumise teiseks kuusjooneks.

## Vaata ka

## Välislingid
* Yilin http://www.yijing.nl/i_ching/yilin/yilin-intro.htm
* Jiaoshi Yilinhttp://ctext.org/jiaoshi-yilin Kogu hiinakeelne tekst ja selle üksikhieroglüüfide tõlked.