Entel

**Entel** (sõnadest "Eesti" ja "Intel" ning laste liisulugemisest "Entel-tentel trika trei") oli 1980. aastatel Eestis valmistatud personaalarvuti, mis leidis kasutust peamiselt sides ja kutsehariduses.

Arvuti konstrueeris Jüri Malsubi juhitud aadressil Kaera 22 Tallinnas tegutsenud Eesti NSV Sideministeeriumi arvutuskeskuse entusiastide grupp, kuhu kuulusid Tallinna Polütehnilise Instituudi (praegune Tallinna Tehnikaülikool) ja Tallinna Polütehnikumi haridusega 
Ülo Rätsep, Rain Torn, Ahti Viiding, Reet Malsub, Tiit Kirss, Rein Bötcher, jt.

Enteli üksikosi valmistati kolhooside (Lääne Kalur, Lauristini-nimeline, Estron, Kaljurand) abitootmiste abiga eri otstarveteks ligi 100 eksemplari. Pärast 1987. aastat valmistati Enteli arvuteid kooperatiiv VIKO ("videokompuuter") nime all.

## Väljatöötamine
Töö arvuti kallal algas 1979. aastal, katseseeria Kiiev Kristall KR580IK80А Nõukogude Liidu piraatmikroprotsessori kasutamisega. Esimene Entel prototüüp valmis 1983. aastal. Prototüüp oli sel ajal samaväärne Soome Nokia valmistatud arvutiga MikroMikko1, kuid Nõukogude Liidu ja sotsialismileeri piraatkomponentide valmistamine jäi läänemaailmast maha kiirenevas tempos. 1979. aastal oli mahajäämus viis aastat võrreldes originaal-Intel 8080ga ja 1988. aastal juba kümme aastat (Intel 8086).

Kasutatud sensorklaviatuur (autor Rain Torn) väljatöötamise ajal tundmatu lahendus, originaalne oli ka teleteksti standardile vastava värvilise sümbolgraafika kuvari lahendus (Ülo Rätsep ja Ahti Viiding). Ühtlasi võimaldas see lahendus Enteleid toota, sest Enteli arenduse hetkel polnud Nõukogude Liidus piraatkopeeritud kuvarikontrollerit Intel 8275.

Entel oli algusest peale konstrueeritud modulaarsena. Sarnaselt "Juku" ja "Tartuga" konstrueeris Ahti Viiding väga lihtsa üheplaadiarvuti, mis aga jäi üksikeksemplariks. Entelis kasutatud Eurocardi-suurusele vastavad trükiplaadid olid 100x160 mm, mis oli trükiplaatide tootmise tehnoloogia täpsuse piir kolhooside abitootmises. Plaadid puuriti Kaera22 programmpingil, sest käsitsipuuritud plaatidel esines palju praaki, mis tegi häälestamise töömahukaks. 

Entel-2 protsessori 8086 baasil jõuti koostöös  ühe Leningradi arendajate grupiga töötava maketini ja projekteerit P CAD abil trükiplaadid, kuid komponentide puuduse tõttu NL-s  jäi  1987 a töö pooleli.

Enteli väljatöötamisel osalenud spetsialistid olid saanud eelneva töökogemuse 1971. aastast koostööst Jerevani arvutiuurimis- ja arendusinstituudi ja katsetehasega (venekeelne lühend ERNIIMM, peainsener Armand Uutmaa, peakonstruktor Aram Geoletsjan, jt) Nairi 3 ja Nairi 4 arendustega üle Nõukogude Liidu. Meeskonda kuulusid ka hilisema Skype'i asutajad Jaan Tallinn, Priit Kasesalu, Ahti Heinla ja Mikk Orglaan kes olid sel ajal kooliõpilased, lisaks Mati Malsub, Ivo Kirss (4. klass) ja nooremad. Skype'i autorid Jaan ja Priit ning Mikk alustasid programmeerimist 7. klassis (Ahti aga ema käe all juba 10 aastaselt) ning tegid aastaga Assembleris ning kohati masinkoodis Entelile arvutimänge. 

Arvuti kasutamise eestvedaja kutsehariduse vallas oli Uno Pilvre, kelle tegevust koos Kaera22 meeskonnaga tunnustati Moskva Rahvamajanduse Saavutuse Näitusel Enteli väljatöötamise eest medalitega. Kutseharidusse sobis Entel arvuti modulaarsuse ja ühendatavate eriseadmete hulga tõttu.

## Kasutusalad
Arvuti võimaldas vastu võtta Soome TV teletekstisaateid originaalkujul ja seega oli osa ideoloogilisest infosõjast lisaks Soome TV "helile" ja PAL-plokkidele. Entel konkureeris ka universaalse kooliarvuti positsioonile koos hilisema kooliarvutiga Juku, hiljem spetsialiseeruti kutsekoolidele ja tööstuses kasutamisele.

1986. aasta lõpuks oli Enteleid mitmes kutsekoolis, ka põhines Entelil Kiievi televisiooni esimene teleteksti saatja (sai 2022. aastal raketitabamuse), Tallinna Endla telefonijaama kõnede tarifitseerimise süsteem, kaugekõnede arvestus, ühendusliinide tehniline kontroll jne. Arvutiga ühendatud videoseadmete abil juhendati Tallinna Pedagoogilises Instituudis tippsuusatajaid ja -ujujaid.

## Viited

## Välislingid
*Enteli tehniline kirjeldus koos ajaloolise pildi- ja videomaterjaliga (Skypemuseum.com)
*Entel arvuti lugu (Elektroonikamuuseum.ee)