open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Levoča

**Levoča** (ungari keeles *Lőcse*, saksa keeles *Leutschau*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Levoča ringkonna halduskeskus. Levoča asub Hornádi nõos, merepinnast keskmiselt 570 meetri kõrgusel.

Levoča vanalinn kuulutati 1950. aastal ajalooliseks linnakaitsereservaadiks.

Linn kuulub alates 2009. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

## Ajalugu
Levočat on esmamainitud Ungari kuninga Béla IV kirjas 1249. aastal. Sel ajal hakkas piirkonda saabuma saksa koloniste. 1271. aastal sai Levočast sakside provintsi keskus. 15. sajandi algul said Levoča kodanikud ja kaupmehed mitmeid privileege, mille tulemusel algas linna kiire areng. Levoča ei olnud mitte ainult kaupmeeste linn, vaid ka kunsti ja käsitöö keskus. 19. sajandil hakkas linna majanduslik tähtsus vähenema.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Levoča elanikest slovakke 94,06%, mustlasi 2,23%, tšehhe 0,33% ja russiine 0,32%. Rahvus oli teadmata 2,67%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Stary Sącz, Poola
* Łańcut, Poola
* Kalwaria Zebrzydowska, Poola
* Keszthely, Ungari
* Litomyšl, Tšehhi

## Galerii

Pilt:Levoca View1.jpg|Vaade Levočale
Pilt:Leutschau - Rathaus und Dom.jpg|Püha Jakobi kirik ja raekoda
Pilt:Levoca_main_square_03.JPG|Levoča keskväljak
Pilt:Levoča Gate16Slovakia.JPG|Košice värav


## Viited
68. ekspeditsioon

**68. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) 68. alaline meeskond.

Ekspeditsioon algas 29. septembril 2022 kui jaamast lahkus Sojuz MS-21. Esialgu kuulusid ekspeditsiooni meeskonda komandör Samantha Cristoforetti ning tema SpaceX Crew-4 meeskonnaliikmed Kjell Lindgren, Robert Hines ja Jessica Watkins. Lisaks kuulusid meeskonda Roskosmose kosmonaudid Sergei Prokopjev, Dmitri Petelin ja Francisco Rubio. 

Crew-4 lahkus jaamast 13. oktoobril 2022 ja nad asendas SpaceX Crew-5 meeskond. Enne lahkumist andis Cristoforetti jaama juhtimise üle Prokopjevile. 14. detsembril 2022 avastati Sojuz MS-22 kosmoselaevast jahutusvedeliku leke, mille pärast jäeti ära kosmosekõnd. Roskosmos saatis Sojuz MS-22 meeskonnale asenduslaeva Sojuz MS-23 ning MS-22 naasis Maale mehitamata režiimis.

68. ekspeditsioon lõppes 28. märtsil 2023.

## Meeskond

## Viited
Ilja Oberõšõn

**Ilja (Ilko) Stepanovitš Oberõšõn** (ukraina keeles *Ілля (Ілько) Степанович Оберишин*, varjunimed "Stetsko", "Kobzar", "Okhrim", "R-5"; 1921 Potiku küla – 11. november 2007 Ternopil) oli Ukraina Ülestõusuarmee sõdur ja metsavend, ta elas aastatel 1961–1991 illegaalsena.

Ta sündis aastal 1921 Potiku külas (asub praeguse haldusjaotuse järele Ternopili oblastis).

Õppis Rohatõni gümnaasiumis. 17-aastaselt sai temast OUN Youth liige, kus tema ülesandeks oli nikotiini- ja alkoholivastane kampaania.

Punaarmee saabudes 1939. aastal astus ta Lvivi ülikooli füüsika ja matemaatika osakonda. Pärast õpilaste massiliste arreteerimiste algust jättis ta õpingud pooleli ja läks õpetama.
Apteeker Melchior ja timuka tütar

**"Apteeker Melchior ja timuka tütar"** on Indrek Hargla 2011. aastal ilmunud ajalooline kriminaalromaan, mis on apteeker Melchior Wakenstede lugude sarja kolmas raamat. Kordustrükk ilmus 2021. aastal. 

Romaan pälvis 2012. aastal Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna.

Teose põhjal on valminud film "Apteeker Melchior. Timuka tütar".

## Romaani tegevus
Tegevus toimub Tallinnas 1422. aastal. Romaani sündmustiku keskmes on kaks keskaegset tallinlannat: nooruke timuka tütar Wibeke Bose ja kaupmeheproua Else Werdynchusen. Nad mõlemad on linnarahva seas ebasoosingus; üks seepärast, et tema isa on timukas, teine sellepärast, et on võõramaalane ja tegutseb oma majapidamises võimukamalt, kui selles linnas teistel pereprouadel kombeks. Neid siduvaks isikuks on aga üks salapärane noormees Steffen, keda Wibeke põetab ja kes hiljem satub elama emand Else majja. Steffenit on üritatud tappa ja seeläbi on ta kaotanud oma mälu. Ta ei mäleta ei oma vanemaid, ei nime ega põhjust või asjaolusid, kuidas ta Tallinna on sattunud. Ja ta ei tea ka oma kurja vaenlase nime, kes teda halastamatult jahib, tappes kõiki, kes Steffeni saladuse kohta midagi teada võivad. Melchior üritab aga visalt nähtamatu mõrtsuka kohta selgust saada.

## Viited

## Välislingid

* Jaan Martinson. Raamat timuka tütre mõrtsuka püüdmisest ON väärt kirjandus!. Õhtuleht, 24. august 2011.
* Vilde kirjandusauhind kuulub "Timuka tütrele". Virumaa Teataja, 6. märts 2012.
Dragor

**Dragor** (makedoonia keeles *Драгор*) on jõgi Põhja-Makedoonias.

Jõgi algab Baba mäe nõlvalt Bitola linna lähistelt ja suubub paremalt poolt Crna Rekasse, mis omakorda suubub Vardari.

Jõe pikkus on 32 km ja valgala pindala 188 km².

## Välislingid
Tamara Karsavina

**Tamara Platonovna Karsavina** (vene keeles Тамара Платоновна Карсавина; 9. märts (vkj 25. veebruar) 1885 Peterburi – 26. mai 1978 London) oli vene balletitantsija ja balletipedagoog. 

Pärast Peterburi keiserliku teatrikooli lõpetamist 1902. aastal sai Karsavina Maria teatri rühmatantsijaks. 1907. aastal edutati ta esimeseks solistiks ja 1910. aastal priimabaleriiniks.
Alates 1909. aastast tegi ta koostööd antreprenöör Sergei Djagilevi trupiga Ballets Russes.

Karsavina viimane etteaste Maria teatri laval oli mais 1918.

## Emigratsioonis
1918. aasta suvel emigreerus ta koos inglasest abikaasa ja lapsega Suurbritanniasse. Nad asusid elama Londonisse. Jätkus koostöö Djagilevi trupiga. Karsavina lõpetas lavakarjääri 1931. aastal. Ta tegutses ka balletipedagoogina. 

1931. aastal sai Karsavina Kuningliku Tantsuakadeemia asutajaliikmeks. Aastatel 1931–1955 oli ta akadeemia asepresident.

## Välislingid
Crna Reka

**Crna Reka** (makedoonia keeles *Црна Река*; tõlkes Must jõgi) on jõgi Põhja-Makedoonias, Vardari parempoolne lisajõgi.

Jõgi algab umbes 760 meetri kõrguselt allikatest.

Jõe pikkus on 207 km.

## Välislingid
Kukmirn

**Kukmirn** ([kʊkˈmɪʁn]; horvaadi *Kukimir*, ungari *Kukmér*) on vald (*Gemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas.

## Viited
Modrý Kameň

**Modrý Kameň** (ungari keeles *Kékkő*, saksa keeles *Blauenstein*) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas Veľký Krtíši ringkonnas. Modrý Kameň asub Ungari piirist ligi 15 km kaugusel.

Modrý Kameň paikneb merepinnast 240 meetri kõrgusel.

Modrý Kameňi loss on ehitatud enne 1285. aastat, kirjalikes allikates on seda esmamainitud 1290. aastal. Osmanite riigi väed vallutasid kindluse 1575. aastal ja hoidsid seda oma käes kuni 1593. aastani. 1609–1639 ehitati tugevasti kannatada saanud kindlus ümber.

Linnaõigused sai Modrý Kameň 1969. aastal.

Slovakkia 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Modrý Kameň kõige väiksema elanike arvuga Slovakkia linn. Kuid 2012. aastal läks Modrý Kameň elanike arvult Dudincest mööda ja kaotas riigi väikseima linna staatuse.

## Rahvastik

## Sõpruslinnad
* Bercel, Ungari
* Opatów, Poola

## Viited
Dango Ouattara

**Dango Aboubacar Faissal Ouattara** (sündinud 11. veebruaril 2002 Ouagadougous) on Burkina Faso jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsja või äärekaitsjana Premier League'i klubis AFC Bournemouth ja Burkina Faso jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Burkina Faso jalgpalliklubis Majestic FC.

2020. aastal liitus ta Prantsusmaa klubiga FC Lorient. Esimese profilepingu sõlmis ta klubiga 2021. aasta mais. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris ta 8. augustil 2021 mängus Saint-Étienne'i vastu. Esimese ja ainsa värava lõi ta sel hooajal 20. aprillil 2022 mängus FC Metzi vastu. Hooaja 2022/23 esimeses pooles lõi ta 18 mänguga kuus väravat.

2023. aasta jaanuaris sõlmis ta viieaastase lepingu Bournemouthiga. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas 15. aprillil 2023, tuues viiendal lisaminutil Bournemouthile 3:2 võidu Tottenham Hotspuri üle. 25. jaanuaril 2025 tegi ta Inglismaa kõrgliiga mängus Nottingham Foresti vastu kübaratriki.

Burkina Faso jalgpallikoondises debüteeris Ouattara 30. detsembril 2021 sõprusmängus Mauritaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste veerandfinaalis Tuneesia vastu, tuues Burkina Fasole 1:0 võidu ja pääsu poolfinaali. Samas mängus sai Ouattara aga punase kaardi ja jäi kogu ülejäänud turniirist eemale. Burkina Faso kaotas poolfinaalis Senegalile ja kolmanda koha mängus Kamerunile.

## Viited
Podolínec

**Podolínec** (poola keeles *Podoliniec*, saksa keeles *Pudlein*, ungari keeles *Podolin*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Stará Ľubovňa ringkonnas.

## Geograafiline asend
Podolínec asub ajaloolises Spiši piirkonnas, Poola piirist 14 km kaugusel.

## Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1235. aastal. Linnaõigused sai Podolínec 1292. aastal. 1409. aastal ehitati linna loss. 1412. aasta aprillis andis Saksa kuningas ja Saksa-Rooma keiser Sigismund Podolínecile vaba kuningalinna privileegid. Kuid 8. novembril 1412 andis Sigismund Poola kuningale Władysław II Jagiełłole 16 linna Spišist, sealhulgas Podolíneci, tagatiseks laenu eest, mida ta vajas sõjaks Veneetsiaga. 1772. aastal läks linn Esimese Poola jagamise tulemusel Habsburgide Austria keisririigi võimu alla.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Podolíneci elanikest slovakke 91,12%, mustlasi 1,54% ja russiine 0,35%. Rahvus oli teadmata 6,44%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Rytro, Poola

## Viited
Olga Preobraženskaja

**Olga Jossifna Preobraženskaja**, ka **Olga Preobrajenska**, ka *Olga Preobrajenskaïa* (vene keeles Ольга Иосифовна Преображенская; 2. veebruar (vkj 21. jaanuar) 1871 Peterburi – 27. detsember 1962 Saint-Mandé, Île-de-France) oli vene balletitantsija ja balletipedagoog ning Prantsusmaa balletipedagoog. 

1879. aastal alustas Preobraženskaja balletiõpinguid Peterburi keiserlikus teatrikoolis. Pärast selle lõpetamist töötas ta Maria teatris, kus 1900. aastal edutati ta priimabaleriiniks. Lavakarjääri lõpetas ta 1920. aastal.

Balletipedagoogi tegevust alustas ta 1914. aastal. 1910. aastate teisel poolel oli ta ka Petrogradi keiserliku teatrikooli pedagoog.

## Emigratsioonis
1921. aastal emigreerus Preobraženskaja Nõukogude Venemaalt. Samal aastal sai ta Milanos taasavatud La Scala balletikooli direktrissiks.

1923. aasta asus ta elama Pariisi, kus avas balletistuudio. Balletipedagooginia tegutses ta 1960. aastani. Tema juures õppisid näiteks Maurice Béjart ja Margot Fonteyn.

Preobraženskaja suri detsembris 1962. Ta maeti Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistule.

## Välislingid
Valge katkujuur

**Valge katkujuur** (*Petasites albus*) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Eestis on looduses harv.

## Välislingid
*
Moschendorf

**Moschendorf** (ungari: *Nagysároslak, Német-Sároslak*) on vald (*Gemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas.

See koht oli algselt tuntud kui "Lak" või eluase, asustatud juba 13. sajandil. 1482. aastal sai sellest Saroslak, mis tähendab sisuliselt soist eluaset. Moschendorfi tegelik nimi ilmus esmakordselt millalgi 17. sajandil, kui see esmakordselt dokumenteeriti kui Mos, Moos. Tõenäoliselt kasutati Mos-chen-dorfi selle olemuse tähistamiseks väikeses turbarabas või nõmmel asuva elukohana. Moschendorfi algsed maaisandad olid Güssingi Batthyány perekonnast, ja 17. sajandil valitsesid nad Körmendist. 17. sajand oli Moschendorfis paljudele raske periood. Selle aja jooksul kahanes rahvaarv sõdade, katku ja aeg-ajalt lähedalasuvast Pinka jõest tuleva üleujutuste tõttu kahe kolmandikuni oma algsest suurusest. Tõeliselt algas linna areng alles 18. sajandil.

## Viited
Šaštín-Stráže

**Šaštín-Stráže** (saksa keeles *Schoßberg-Strascha*, ungari keeles *Sasvár–Morvaőr*) on linn Slovakkias Trnava maakonnas Senica ringkonnas. 

## Geograafiline asend
Šaštín-Stráže asub riigi lääneosas ajaloolises Záhorie piirkonnas, Tšehhi piirist 12 km ja Austria piirist 15 km kaugusel. Läbi linna voolab Myjava jõgi. 

## Ajalugu
Šaštíni küla on ürikutes esmamainitud 1218. aastal.

1961. aastal ühendati Šaštíni ja Stráže nad Myjavou külad Šaštínske Stráže külaks. Šaštín-Stráže nimi sai küla 1971. aastal.

Linnaõigused sai Šaštín-Stráže 1. septembril 2001.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šaštín-Stráže elanikest slovakke 93,99%, mustlasi 1,93% ja tšehhe 0,88%. Rahvus oli teadmata 2,55%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Bełżyce, Poola
* Brodõ, Ukraina

## Viited
Ollersdorf im Burgenland

**Ollersdorf im Burgenland** (horvaadi *Fraterovo Selo*, ungari *Barátfalva*) on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas.

## Viited
Tüügassiga

**Tüügassiga** (*Phacochoerus*) on loomade perekond sõraliste seltsist, sigalaste sugukonnast, kes on saanud nimetuse ninamikul kasvavate hiigeltüügaste järgi. Nad elutsevad Sahara-taguses Aafrika savannides, hõredates põõsastikes ja hõrendikes, vältides tihedaid metsi. Perekonda kuulub kaks liiki: harilik tüügassiga (*Phacochoerus africanus*) ja kõrbe-tüügassiga (*Phacochoerus aethiopicus*).

Tüügassead on eelkõige rohutoidulised, kuid söövad vahel ka muud taimset toitu ja väikseid loomi. Võimsate kihvadega, mis võivad eriti isasloomadel kasvada kuni 25–65 cm pikkuseks, suudavad nad end tihti edukalt kaitsta muuhulgas lõvide, leopardide ja hüäänkoerte vastu. 

Varem käsitleti tüügassigu ühe liigina (*Phacochoerus aethiopicus*), kuid nüüd on see nimetus kasutusel ainult kõrbe-tüügassea kohta.

## Viited
Rauchwart

**Rauchwart** ([ʁaʊxˈvaʁt]; ungari *Rábort*) on vald (*Gemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas.

## Viited
Katre Sofia Palm

**Katre Sofia Palm** (sündinud 30. mail 2000) on eesti mitmevõistleja.

Ta on Saue Kergejõustikuklubi kasvandik, esindab Audentese Spordiklubi. 

## Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
*Seisuga 4. veebruar 2024
;Väljas

;Sees

## Vaata ka
*Naiste viievõistlus

## Viited

## Välislingid
* Katre Sofia Palm Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Vrutok

**Vrutok** (makedoonia keeles *Вруток*, albaania keeles *Vërtok*) on küla Põhja-Makedoonia edelaosas Pologi piirkonnas Gostivari omavalitsuses.

Küla juures on Vardari jõe lähe ja Vrutoki hüdroelektrijaam.

## Välislingid
Nesvady

**Nesvady** (kuni 1948. aastani **Nasvad**, ungari keeles *Naszvad*) on linn Slovakkias Nitra maakonnas Komárno ringkonnas.

## Geograafiline asend
Nesvady asub Nitra jõe vasakul kaldal, Ungari piirist ligi 19 km kaugusel.

## Ajalugu
Nesvadyt on esmamainitud 1269. aastal. Linnaõigused sai Nesvady 1416. aastal.

## Rahvastik

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nesvady elanikest ungarlasi 49,08%, slovakke 41,1%, mustlasi 8,3% ja tšehhe 0,38%. Rahvus oli teadmata 0,72%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Felsőszentiván, Ungari
* Nagyigmánd, Ungari
* Kiskőrös, Ungari

## Viited
Liisa-Maria Lusti

**Liisa-Maria Lusti** (sündinud 22. augustil 2004) on eesti mitmevõistleja.

Ta on lõpetanud Audentese Spordigümnaasiumi 2022. aastal. Seejärel asus ta Tartu Ülikooli füsioteraapiat õppima.

## Sportlikud tulemused
Talle kuuluvad tüdrukute U14 ja U16 Eesti kaugushüpperekordid vastavalt tulemustega 5.60 ja 6.13. Ta on tulnud 4-kordseks Eesti meistriks kaugushüppes aastatel 2022–2025.

Eesti sisemeistriks on Lusti tulnud erinevatel aladel 7 korral aastatel 2022–2025.
### Viievõistlus
Ta püstitas jaanuaris 2023 Eesti U20 viievõistluse lühirajarekordi 4125 punkti, mille ületas 2026. aasta märtsis Marleen Ritari (4258 punkti). 

19. jaanuaril 2025 tuli ta viievõistluses U23 vanuseklassi Eesti meistriks tulemusega 4522 punkti, mis tähistas uut U23 vanuseklassi Eesti lühirajarekordit.  Eesti kõigi aegade edetabelis on ta kolmandal kohal.

Liisa-Maria Lusti võitis tulemusega 4498 punkti 13. märtsil 2026 Fayetteville's toimuvatel üliõpilasliiga NCAA sisemeistrivõistlustel kuldmedali (esindades Oregoni ülikooli). Kaugushüppes püstitas ta isikliku rekordi 6.63, millega jagab Eesti aegade edetabelis Virge Naerisega 6. kohta.

### Seitsmevõistlus
Lustile kuulub U20 seitsmevõistluse (5836 punkti) rekord. 1. juunil 2025 püstitas ta seitsmevõistluses uueks isiklikuks rekordiks 5896 punkti (Eesti kõigi aegade 10. tulemus).

## Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
*Seisuga 13. märts 2026
;Väljas

;Sees

## Vaata ka
*Naiste viievõistlus
*Seitsmevõistlus

## Viited

## Välislingid
* Liisa-Maria Lusti Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
* Ats Kuldkepp. Teelahkmel olnud Liisa-Maria Lusti jäi kergejõustikule truuks, leidis motivatsiooni ja kogus maailmaklassi punktisumma Sport. Delfi 21. jaanuar 2025
Rutti Luksepp

**Rutti Luksepp** (2016. aastast **Rutti Ojassoo**; sündinud 19. juunil 1974 Türil) on eesti mitmevõistleja.

Lõpetas 1992 Türi 1. Keskkooli ja 2000 TPÜ KKT. Hakkas kergejõustikku harrastama 1982 vanemate innustusel ja õe Piia eeskujul. Treeninud Paide SK-s Leonhard Soomi ning Tallinnas Valter Espe ja Andrei Nazarovi juhendamisel.

Töötanud a-st 2000 Rocca al Mare koolis kehalise kasvatuse õpetajana.

## Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
*Seisuga 16. aprill 2023
;Väljas

;Sees

## Vaata ka
*Naiste viievõistlus

## Viited

## Välislingid
* Rutti Luksepp Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Pena

**Pena** (makedoonia keeles *Пена*, albaania keeles *Shkumbin*) on jõgi Põhja-Makedoonias.

Jõe pikkus on 29,7 km.

Pena algab Šar Planina mäestikust ja suubub paremalt Vardari.

Jõe kaldal on Tetovo.

## Viited

## Välislingid
Margit Kalk

**Margit Kalk** (sündinud 16. juunil 1999) on eesti mitmevõistleja.

Ta on lõpetanud Ülenurme Gümnaasiumi.

Kuulub Tartu SS-i Kalev, treener Anti Veermaa.

## Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
*Seisuga 16. aprill 2023
;Väljas

;Sees

## Vaata ka
*Naiste viievõistlus

## Viited

## Välislingid
* Margit Kalk Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Ajastamine

**Ajastamine** (inglise keeles *timing*) on muusikas interpreedi teadlikult kontrollitud väljendusvahend esitada helisid sobival ajahetkel.      

Muusikas põhineb ajastamine iidsel traditsioonil käsitleda kvantitatiivselt mõõdetava kronomeetrilise aja ehk chronose (kreeka keeles Χρόνος) ning kvalitatiivselt sobiva ajahetke ehk kairose (kreeka keeles καιρός) teadlikku ühendamist. Õigest ajastamisest on juttu juba Vana Testamendi Koguja raamatus 3:1 ("Igale asjale on määratud aeg, ja aeg on igal tegevusel taeva all: ..."), Markuse evangeeliumis 1:15 ("„Aeg on täis saanud ja Jumala riik on lähedal.") ning seda on põhjalikult käsitletud Augustinus Hippo (354–430 pKr) kirjutistes. Kairose kui "õige ajahetke" olulisust esindab ka näiteks Horatiuse aforism *[[carpe diem]]* ('kasuta päeva'). Nagu retoorikas, kus kairos esindas ajalist täiust, soodsat ajahetke esitleda kõige olulisemat ideed, nii ka muusikas mõistetakse ajastamist kui chronose ja kairose koosmõju: kairose kasutamist chronose vääramatus voolus. 

Ajastamine on seega üks muusika väljendusvahendeid, mis võimaldab edasi anda nii keerukaid muusikalisi struktuure kui ka subtiilseid tundeid. Nagu retoorikas, kus sõnumi kehtivus ja jõud sõltub tihti sellest, millal see teatavaks tehakse ning õige hetke tundmine ja sellest kinni haaramine on sõnumi edastamise jaoks ülioluline, nii on ka iga muusikalise žesti jaoks ideaalne hetk, millal sellel on optimaalne mõju. Muusikaline žest, mis võib õigel hetkel mõjuda, võib olla hetk varem või hiljem arusaamatu.

## Kirjandus
* Bruce Haynes 2016. The pathetick musician: moving an audience in the Age of Eloquence
Hõlmikpuutaimed

**Hõlmikpuutaimed** (*Ginkgophyta*) on taimede hõimkond.

## Klasse
**[[Ginkgoopsida]]*

## Viited

## Veebiallikad
*
Kosenõmme

**Kosenõmme** on Aegviidu aleviosa ja endine küla.

Piirkonda läbivad Piibe maantee ja Mustjõgi, tegutseb saeveski.

## Ajalugu
Kosenõmmet (*Cosgenomne*) on esmamainitud 1379. aastal Lehtse mõisa osana. 1467. aastal on piirkonnas asunud *Kossgen-Nomme* veski, mis on 1510. aastaks kaardi pealt kadunud, kuid asendunud taluga, mille nimi on *Kossenem* ja 1511. aastal *Kaszenum*.

1714. aastast on teateid *Aigwido Mart'<nowiki/>*ist *Koseneme'<nowiki/>*lt, ning 1755. aastast teateid *Aegwidi Jaan'<nowiki/>*ist *Aegwiid*'ist, millest võib järeldada, et ajalooliselt on Aegviidu mingil ajal kuulunud Kosenõmme alla või lausa sellest välja kasvanud.

Kosenõmme liideti Aegviidu aleviga 27. detsembril 1976, enne seda oli see 55 elanikuga küla Anija külanõukogu koosseisus.

Aegviidu alev kaotas enamiku metsaaladest 21. oktoobril 2022. Kosenõmme aleviosa metsaalad läksid Pillapalu küla koosseisu.

## Viited
Marianne Leibur

**Marianne Leibur** (sündinud 1. detsembril 1995) on eesti laulja.

2019. aastal osales ta telesaates "Su nägu kõlab varsti tuttavalt".

## Haridus
Marianne Leibur on lõpetanud Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja Nõmme Muusikakooli. 2018. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise muusikakooli rütmimuusika laulmise eriala. Ta on õppinud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia jazzosakonnas ning vahetusõpilasena Stockholmi kuninglikus muusikakõrgkoolis. 2021. aastast õpib ta Sibeliuse akadeemias Soomes.

## Albumid

* "Marianne Leibur & Ansambel" (2019)

## Tunnustus

* Noor kultuuritegija (Tallinna linn, 2015)
* Uno Naissoo nimelise loomingu- ja interpretatsioonikonkursi 1. koht palaga "Tinasõdur" (2019)
* Riga Jazz Stage laulukonkursi 1. koht ja Raimonds Paulsi eripreemia (2019)
* Eesti Muusikaauhinnad aasta debüütalbumi nominent (2020)
* Noore jazzitalendi auhind (Eesti Jazziliit, 2020)

## Isiklikku
Tema isa on viiuldaja Arvo Leibur, ema löökpillimängija Terje Terasmaa, vend Henrik Leibur on trummar ja trummiõpetaja. Marianne Leiburi vanaisa oli laulja ja löökriistamängija Kalju Terasmaa.

## Viited
Hõlmikpuulaadsed

**Hõlmikpuulaadsed** (*Ginkgoales*) on hõlmikpuutaimede selts.

Ainuke tänapäeval elusolev liik on hõlmikpuu, mis arvatakse sugukonda *[[Ginkgoaceae]]*.

Hõlmikpuulaadsete seltsi arvatakse kuuluvat ka väljasurnud sugukonnad *[[Karkeniaceae]]*, *[[Umaltolepidaceae]]*, *[[Yimaiaceae]]* ja *[[Schmeissneriaceae]]*.

## Välislingid
*
Räpina-Lokuta lahing

**Räpina-Lokuta lahing** (4./15. september 1701) oli üks väiksematest lahingutest, mis võideldi 1701. aasta septembris Rootsi ja Vene väeüksuste vahel Kagu-Eestis. Lahing toimus Võrumaal Räpinas. Kokkupõrge lõppes rootslaste kaotusega. 

## Eellugu

Pärast Venemaa tsaari Peeter I üle Narva lahingus saavutatud võitu suundus Rootsi kuninga Karl XII peaarmee Laiusele talvekorterisse, kust see 1701. aasta mais Kuramaa poole lahkus. Pärast Rootsi peavägede lahkumist jäi Eestimaa kaitsmine Wolmar Anton von Schlippenbachile, kelle käsutuses olid vaid väiksemad ja kehvemad väekoondised, mis sisaldasid ka maakaitseväge, aadlilipkondi ja garnisonisõdureid. 

Pärast Narva all saadud kaotust jäid venelased Eestimaal siiski sõjaliselt aktiivseks. Petserimaale koondunud Vene armee Boriss Šeremetevi juhatusel alustas peatselt sissetungi Eestimaale. 

Juba enne venelaste tulekut septembris oli Rootsi väejuhatuses levinud arvamus, et vastase poolt on oodata suuremat pealetungi. 27. augustil oli juba Muska-nimelise veski juures toimunud kokkupõrge rootslaste ja venelaste vahel, milles seekord tulid võitjaks rootslased. Räpina juures paiknenud Rootsi vägede juhataja, Andreas Ludwig von Rosen (kes oli ka Muska lähedal kokkupõrkes osalenud), oli teada saanud, et venelaste rünnak on peatselt algamas ning palus Schlippenbachilt abivägesid, kuna tal endal oli peale oma Eesti maatragunieskadroni vaid 60 vana sõdurit. See, kusagil 550-meheline vägi ei oleks suutnud suuremale vaenlase väele vastu panna. 

## Lahingu käik
Siiski ei saanud Rosen enne kokkupõrget vaenlasega abivägesid. Umbkaudu 11 000-meheline vägi Mihhail Šeremetevi (Boriss Šeremetevi poeg) juhatusel proovis ühe osa oma väest praamidega üle Võhandu jõe toimetada. Et seda ennetada, liikus Rosen oma väega jõe äärde ja avas venelaste positsioonide pihta oma kahest kahurist tule. Tänu sellele tõrjuti venelane seal tagasi, kuid samal ajal oli ülejäänud Vene armee teises kohas jõe ületanud ja piiras nüüd Rootsi väed ümber.

Kuigi rootslased panid neile vapralt vastu (mispärast kestis võitlus ka pärastlõunani), said venelased Rootsi üksustest siiski lõpuks jagu. Mõned uuemad värvatud Roseni maatragunieskadronist põgenesid võitluse eest põõsastesse, mille tõttu jäid ülejäänud sõdurid abita. Osad Rootsi sõdurid rebisid oma lahingulipud ning standardid puruks, et need vaenlase kätte ei langeks.

## Kaotused
Peaaegu terve Räpina juures olev Rootsi väekoondis hävitati. Venelased võtsid 33 vangi, need olid: major Johan Tandefelt, lipnik, seersant, kapral, ühe kapteni poeg, 20 ratsameest, 5 jalaväelast, ühe kahurväelase, ja veel kaks adjutanti. Üks neist vangilangenutest oli kornet Caspar von Dannenfeldt.

Rootsi armee langenud selles lahingus olid major Rosen ise ja kaptenid Otto Reinhold Wrangell ning Hermann Reinhold von Strassburg. Lisaks veel üks rügemendi kortermeister, viis leitnanti, neli kornetit ja umbes 400 allohvitseri ja reameest.

Lisaks langes venelaste kätte kaks kahurit, 37 paari püstoleid, 65 mõõka ja 14 musketit.

Venelaste kaotused olid rootslaste omast väidetavalt kolm korda suuremad.

## Viited
Kergejõustiku olümpiarekordid

**[[Kergejõustik]]u olümpiarekordid** on kõigi aegade parim sooritus, mille sportlane suveolümpiamängudel on saavutanud. Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) on need heaks kiitnud alates esimestest olümpiamängudest 1896. aastal. 

Kaasaegseid suveolümpiamänge on peetud iga nelja aasta järel alates esimestest mängudest 1896 (v.a Esimese maailmasõja tõttu 1916. aastal, Teise maailmasõja tõttu 1940. ja 1944. aastal ning koroonapandeemia tõttu 2020. aastal).

Mõned olümpiarekordid on ületatud, kuid ROK on need hiljem tühistanud. 1988. aastal püstitas Kanada sprinter Ben Johnson 100 meetri sprindis olümpia- ja maailmarekordi, kuid diskvalifitseeriti pärast seda, kui avastati, et ta oli kasutanud oma soorituse parandamiseks anaboolseid steroide. Tema rekord kustutati ja kuldmedali pälvis hoopis algne hõbemedalist ameeriklane Carl Lewis. Ungari sportlane Róbert Fazekas püstitas küll 2004. aastal meeste kettaheite olümpiarekordi, kuid hiljem võeti temalt ära nii kuldmedal kui ka tühistati rekord, kuna leiti, et ta oli "pannud toime antidopingureeglite rikkumise". 

Kõige kauem püsinud tänapäeva olümpiarekord kergejõustikus on Bob Beamoni saavutus meeste kaugushüppes 1968. aasta suveolümpiamängudel. Tulemus 8.90 m ületas senist maailmarekordit 55 cm võrra ja püsis maailmarekordina 23 aastat, kuni Beamoni kaasmaalane Mike Powell Tokios 1991. aasta maailmameistrivõistlustel kaugemale hüppas. 

Loetletud on ainult need alad, kus praegu võisteldakse ja mida ROK tunnustab suveolümpiamängudel.

## Meeste rekordid

♦ tähistab sooritust, mis on ühtlasi ka praegune maailmarekord. Statistika on õige seisuga 11. august 2024.

{| 

## Naiste rekordid

{| 

## Segateatejooksu rekord
{|
Peep Puis

**Peep Puis** (sündinud 22. märtsil 1962 Tallinnas) on Eesti laulja. 

Ta on kasvanud Saaremaal ja Tartus, kus lõpetas Tartu 5. Keskkooli. Õppinud Heino Elleri Muusikakoolis laulmist, Tartu ülikoolis õigusteadust ja TÜ avatud ülikoolis teatrikorraldajate täiendõppes. 

Puis on töötanud 1983–2004 Vanemuises ooperikoori solistina, teinud saateid erinevates raadiojaamades. Ta on olnud Tartu maavalitsuse perekonnaseisuosakonna abielude registreerija ning mitme kultuurimaja direktor. Puis on ka Meelelahutusfirma Peep Puis Agentuur OÜ omanik ja ainus töötaja. 

Tema abikaasa on ooperilaulja Karmen Puis.
Must mooruspuu

**Must mooruspuu** (*Morus nigra*) on mooruspuu perekonda kuuluv taimeliik.

## Kasutus
Musta mooruspuud kasutatakse laialehiste metsade vööndis linnahaljastuses ja sorditaimi kasvatatakse koduaedades. Eesti kliimas kasvatamiseks on liik liiga külmaõrn. 

Musta mooruspuud on tema suurte ja väga maitsvate viljade järgi kutsutud teinekord "unustatud viljapuuks". Tema marjad ja noored lehed sisaldavad hulganisti inimorganismile kasulikke aineid. Marju ei tohi süüa toorelt, sest need sisaldavad tervisehädasid põhjustavaid ühendeid. Entusiastid kasutavad noori lehti peale termilist töötlust näiteks hautiste valmistamiseks. Lehti soovitatakse kasutada toidulisandite toorainena, eriti tänu neis sisalduvatele bioaktiivsetele ainetele.

Ajaloos on mooruspuud kasutatud selle tervistavate omaduste pärast Türgi, Aserbaidžaani, India ja Hiina rahvameditsiinis.

## Viljad

Musta mooruspuu esimesed viljad valmivad kevadel paar nädalat enne mureleid ja jätkavad valmimist suve lõpuni. Esimene kevadine laine on kõige saagirikkam, kuid sobivate agrotehniliste võtetega saab viljumist korrata umbes 50–60-päevaste intervallidega. Valminud marjad pudenevad kergesti ja on pehmed. Viljade pikaajaline valmimine ning pooltooreste marjade kerge toksilisus ei sobi suurtootmiseks. Pooltoorelt korjatud mooruspuu marjad ei järelvalmi. See, et marjad valmivad ebaühtlaselt ning juba küpsed marjad riknevad ja purunevad kergesti on takistuseks nende turustamisel, mistõttu jääb musta mooruspuu kasvatamine peamiselt teadjamatele koduaednikele.

## Kasvatamine
Musta mooruspuud on lihtne ja keskkonnasäästlik kasvatada. Ta on mullastiku suhtes vähenõudlik, jääb puutumata levinud haigustest ning tal pole ka märkimisväärseid kahjureid. Põhjapoolsetel aladel on ta keskmisest vastuvõtlikum seenhaigustele.

## Viited
Robson Bambu

**Robson Alves de Barros** (enam tuntud lihtsalt kui **Robson Bambu** või **Robson**; sündinud 12. novembril 1997 São Vicentes) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Portugali kõrgliigaklubis Braga.

Ta alustas klubikarjääri Santoses, mille noortesüsteemiga liitus ta 2007. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2018. aasta jaanuaris.

2018. aasta novembris liitus ta Brasiilia kõrgliigaklubiga Athletico Paranaense. 2019. aastal võitis ta klubiga Brasiilia karikavõistlused.

2020. aasta juunis siirdus ta kaheksa miljoni euro eest Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Nice. 2022. aastal oli ta Nice'ist laenul Brasiilia kõrgliigaklubis Corinthians ja aasta hiljem sama liiga klubis Vasco da Gama. Hooaja 2023/24 teises pooles oli ta laenul Portugali kõrgliigaklubis Arouca.

2024. aasta juulis sõlmis Robson Bambu nelja-aastase lepingu Bragaga.

Aastatel 2016–2020 mängis Robson Bambu Brasiilia noortekoondistes.

## Saavutused
;Athletico Paranaense
*Campeonato Paranaense: 2019
*J.League Cup / Copa Sudamericana Championship: 2019
*Copa do Brasil: 2019

## Viited
Jääkmagneetumus

**jääkmagneetumus** (inglise keeles *remanent magnetization*), ka **remanents** (ladina keeles *remanere*, alles jääma), on magneetumus, mis jääb ferromagnetilisse materjali pärast välise magnetvälja eemaldamist.

Et jääkmagneetumus saavutaks suurima väärtuse, tuleb ferromagneetikut magneetida (näiteks elektromagneti) tugevas väljas kuni küllastuseni ja siis välja mõju katkestada. Sageli mõistetakse jääkmagneetumusena just seda maksimaalset väärtust. Hüstereesidiagrammil, mis kujutab magnetinduktsiooni B sõltuvust mõjuva magnetvälja tugevusest H, on jääkmagneetumus B_R magnetinduktsiooni suurim väärtus väljatugevusel H=0.

Selleks et jääkmagneetumust kaotada, tuleb ferromagneetikule rakendada vastassuunalist magnetvälja, mille tugevus määrab ferromagneetiku koertsitiivsuse H_C. Jääkmagnetism kaob ka ferromagneetiku soojendamisel üle Curie temperatuuri. Põrutused ja vibratsioon vähendavad jääkmagnetismi. 

Jääkmagnetismi rakendatakse informatsiooni salvestuse süsteemides (kompaktkassett, kõvaketas, magnetkaart), püsimagnetite valmistamisel, ka paleomagnetilisel dateerimisel.

## Vaata ka
* Magnetiline hüsterees
* Koertsitiivsus

## Viited
Bronisława Niżyńska

**Bronisława Niżyńska**, ka **Bronislava Nižinskaja**, ka *Bronislava Nijinska* (vene keeles Бронислава Фоминична Нижинская *Bronislava Fominitšna Nižinskaja*; poola keeles *Bronisława Niżyńska*; 8. jaanuar (vkj 27. detsember 1890) 1891 Minsk, Minski kubermang – 21. veebruar 1972 Los Angeles) oli poola päritolu Keiserliku Venemaa balletitantsija ning Ameeika Ühendriikide koreograaf, ballettmeister ja balletipedagoog. 

Pärast Peterburi keiserliku teatrikooli lõpetamist 1908. aastal töötas Niżyńska Maria teatris balletitantsijana. Aastatel 1910–1913 tantsis ta (nagu ta vendki Wacław Niżyński) antreprenöör Sergei Djagilevi balletitrupis Ballets Russes.

1919 . aastal avas ta Kiievis *Bronislava Nižinskaja tantsukooli*, kus tema õpilaste hulgas oli Serge Lifar, kellest sai hiljem Djagilevi trupi  esitantsija.

## Emigratsioonis
1921. aastal Niżyńska emigreerus Nõukogude Venemaalt ja asus taas tööle Djagilevi juures, kus tantsimisele lisaks tegutses ka koreograafina. 

1928. aastal tegi ta koostööd antreprenöör Ida Rubinsteiniga, kelle tantsutrupis oli ta koreograaf ja pedagoog. Samal aastal lavastas ta seal balleti "Boléro" Maurice Raveli muusikaga. Esietendus toimus Pariisis.

1935. aastal töötas ta Hollywoodis, kus Max Reinhardti komöödia "Suveöö unenägu" võtetel seadis haldjate tantsu Felix Mendelssohn Bartholdy muusikaga. 

1938. aastal asus Niżyńska elama Ameerika Ühendriikidesse, kus tegutses balletipedagoogina, avas seal ka oma balletistuudio.

## Välislingid

*
Stanõtsja Luhanska lasteaia pommitamine

**Stanõtsja Luhanska lasteaia pommitamine** oli lasteaia pommitamine Stanõtsja Luhanskas Ukrainas 17. veebruaril 2022, vahetult enne 2022. aasta Venemaa sissetungi Ukrainasse. Hukkus 3 inimest, pool linna jäi elektrita.

Pommitamise korraldasid separatistid vahetult enne sissetungi.

## Ülevaade
17. veebruaril 2022 lendas miinipilduja mürsk Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanskas lasteaeda. Luhanski Rahvavabariik (Sergei Kozlov) süüdistas Ukrainat miinipildujate, granaadiheitjate, rakettide ja/või kuulipilduja kasutamises oma kontaktliinil Stanõtsja Luhanska lähedal. Ukraina allikad väitsid, et LRV ja Venemaa positsioone tulistati kuskilt Mõkolajivka või Luhanski linna lähedalt Stanõtsja Luhanska suunas. See oli ettevalmistuste ajal enne Venemaa sissetungi Ukrainasse.

26. veebruaril okupeerisid asula Venemaa maaväed 2022. aasta Venemaa sissetungi raames Ukrainasse.

## Reaktsioonid
Euroopa Liidu (EL) välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrell märkis, et "selline valimatu tsiviilinfrastruktuuride tulistamine on täiesti vastuvõetamatu ning kujutab endast relvarahu ja Minski kokkulepete selget rikkumist". Borrell väljendas ka EL-i toetust Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud piiridele ja kutsus üles tagama OSCE Ukraina eriseiremissiooni piiramatu juurdepääs kogu Ukraina territooriumile, sealhulgas Venemaa okupeeritud aladele.

Ameerika Ühendriikide saatkond Kiievis nimetas rünnakut "Venemaa jõledaks Minski kokkulepete rikkumiseks", mis näitas "Venemaa hoolimatust Ukraina tsiviilelanike suhtes mõlemal pool kontaktliini". Samuti teatas saatkond, et "Agressor Donbassis on selgelt Venemaa".

## Viited
Laasik

**Laasik** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laasik 163 inimesel: 89 mehel ja 74 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laasik meeste puhul 978. kohal ja naiste puhul 1407. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laasik vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,86. Nimi oli kõige sagedasem Tartu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,69 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Puhja kihelkonna Väike-Konguta mõisavallas ja Nõo kihelkonnas Vastse-Nõo mõisavallas  nimeks Lasik (Laasik).

Nimede eestistamisel võeti Laasik 1935.–1940. aastal uueks perekonnanimeks 16 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Freiberg, Lambut, Lanspärk, Laoms, Laupberg, Lobona, Loginov, Posnajev, Schulz (3 korral), Trolla, Trumps, Trums, Tüürman ja Vekmann.	

## Nime kandjaid
*Andres Laasik, eesti ajakirjanik, teatri- ja filmikriitik (1960–2016)
*Endel Laasik, eesti õigusteadlane (1921–1985)
*Kristjan Laasik, eesti filosoof (1977–)
*Paul Laasik, eesti näitleja (1949–)
*Peeter Laasik, eesti arst (ortopeed), tervishoiujuht, riigiametnik (1959–)

## Viited

## Välislingid
*
Laats

**Laats** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laats 176 inimesel: 84 mehel ja 92 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laats meeste puhul 1053. kohal ja naiste puhul 1070. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laats vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,04. Nimi oli kõige sagedasem Võru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 9,99 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Sangaste kihelkonnas, Pärnumaal Halliste kihelkonnas, Võrumaal Urvaste kihelkonnas ja Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas seitsmel korral nimeks Laats, Laatz ja Laaz (Laats).

Nimede eestistamisel võeti Laats 1935.–1936. aastal uueks perekonnanimeks 5 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Lahzinis, Lahzis, Pahvlivitsch-Lahzis, Pavlovitsch ja Pavlovitsh.

1939. aastal vahetas üks isik Meremäe vallas nime Laats uue nime Laanoja vastu.

## Nime kandjaid
*Ain Laats, eesti päritolu USA raketiinsener (1935–)
*Alar Laats, eesti teoloog (1954–)
*Annika Laats, eesti vaimulik ja tervishoiutöötaja (1970–)
*Artur Laats, eesti sõjaväelane (1892–1942)
*Jyri Laats, Soome ja USA sõjaväelane (1923–2018)
*Lauri Laats, eesti ettevõtja ja poliitik (1981–)
*Lia Laats, eesti näitleja (1926–2004)

## Viited

## Välislingid
*
Ida Rubinstein

**Ida Rubinstein** (vene keeles Ида Львовна Рубинштейн *Ida Lvovna Rubinštein*; 3. oktoober (vkj 21. september) 1883 Harkov, Harkovi kubermang – 20. september 1960 Vence, Alpes-Maritimesi departemang) oli Keiserliku Venemaa ja Prantsusmaa näitleja, tantsija ja antreprenöör.

Rubinstein oli pärit rikkast juudi perekonnast. Pärast vanemate surma elas ta 1894. aastast Peterburis. Aastatel 1904–1907 õppis taKeiserliku Väikese teatri juures näitekunsti kursustel, 1907–1908 käis Mihhail Fokini juures balletitundides.

## Djagilevi trupis
Aastatel 1909–1911 tantsis ta Sergei Djagilevi balletitrupis Ballets Russes. Juunis 1909 debüteeris Djagilevi trupis Pariisis Théâtre du Châtelet' laval Mihhail Fokini balletilavastuses "Kleopatra", kus tantsis kõrvuti Anna Pavlova, Wacław Niżyński ja Tamara Karsavinaga. Juunis 1910 tantsis ta koos Niżyńskiga Fokini balletis "Šeherezade" (mõlema lavastuse stsenograaf oli Léon Bakst).

## Pärast Djagilevi trupist lahkumist
Pärast Djagilevi trupist lahkumist asutas Rubinstein oma näitetrupi, kus mängis ka ise kaasa. Esineti Pariisi teatrites, kuid erilist edu etendustel ei olnud.

1910. aastatel soetas Rubinstein Pariisis eramaja, mille sisekujunduse lasi teha Léon Bakstil.

Rubinstein jätkas tegevust antreprenöörina kuni 1938. aastani. 1928. aastal lasi ta Bronisława Niżyńskal panna kokku balletitrupi. Koreograafidest kutsuti sinna Leonid Mjassin ja Mihhail Fokin ning kunstnikest Aleksandr Benois. Samal aastal lavastas Niżyńska trupi jõududega balleti "Boléro" Maurice Raveli muusikaga. Esietendus toimus Pariisis. Trupp tegutses kuni 1938. aastani.

1935. aastal sai Rubinstein Prantsuse kodakondsuse. Aastatel 1939–1945 oli ta sõja jalust eemal, elades Londonis. Elu viimased kümme aastat elas ta Lõuna-Prantsusmaal Vence'is.

## Tunnustus
*1934 –  Auleegioni rüütliklassi orden

## Kujutamine kunstis

Valentin Serov - Ida Rubenstein - Google Art Project.jpg|Valentin Serov, "Ida Rubinstein" (1910)
Ida Rubinstein Face.jpg|Antonio de La Gandara, "Ms. Ida Rubinsteini portree" (1913)
Nijinsky, Vaslav (1890-1950) e Rubinstein, Ida (1880-1960) - 1913 - Barbier, George (1882-1932) - Nijinsky (in Schéhérazade, Paris, 1910) - 1913 6.jpg|George Barbier, Wacław Niżyński ja Ida Rubinstein "Šeherezade'i" etenduses (1913)
SAAM-1968.18.10 2.jpg|Romaine Brooks, "Ida Rubinstein" (1917)
Ida Rubinstein by L. Bakst.jpg|Léon Bakst, "Madame Ida Rubinstein" (1917)
Houghton MS Thr 414.4 (43) - Ida Rubeinstein.jpg|Jacques-Émile Blanche, Ida Rubinstein kui Zobeide "Šeherezade'i" etenduses, (1922)
Ida Rubinstein's costume for Phaedra by L.Bakst (1923, MAGMA).jpg|Léon Bakst, kostüümikujundus Ida Rubinsteinile Phaedra rollis (1923)
Ida Rubinstein as Istar by L. Bakst (1924).jpg|Léon Bakst, kostüümikujundus Ida Rubinsteinile Ištari rollis (1924)


## Välislingid

*
Kramatorski raketirünnak (2015)

**Kramatorski raketirünnak** oli Kramatorski pommitamine Vene vägede või venemeelsete separatistide poolt Donbassi sõja ajal. Kramatorskit kontrollisid rünnaku ajal Ukraina valitsusväed. Pommitamise tagajärjel hukkus 17 inimest ja umbes 60 sai vigastada.

Oleksandr Kihtenko sõnul lasti välja 32 raketti, neist 18 maandusid tsiviilaladel, 14 aga Kramatorski sõjaväelennuvälja lähistel, kus asus ATO peakorter.

## Taust
10. veebruaril kell 11.51 kuulis OSCE SMM plahvatust Kramatorski sõjaväelennuvälja lähedal, kus asus ATO peakorter. OSCE monitoridel oli võimalik jälgida valget suitsurada plahvatuse suunas. Hiljem teatati, et enne rünnaku algust Kramatorskile tulistati lennuvälja lähedal Buki raketisüsteemi abil alla Venemaa UAV Orlan-10.

## Rünnak
Pommitamine algas kell 12.30 ja välja lasti 32 raketti, millest 18 maandusid tsiviilpiirkondades, 14 aga Kramatorski sõjaväelennuvälja lähistel.

## Mälestusmärk
Kolm aastat pärast rünnakut avati Kramatorskis pommiplahvatuste ohvrite mälestusmärk. See on pühendatud Kramatorski, aga ka Mariupoli ja Volnovahha pommirünnakute ohvritele. Mälestusmärk näeb välja nagu klaaskuubik, milles on rakett BM-30 Smertš. Kuubile on kirjutatud küsimus "Kui palju inimesi veel peab surema?" ja rünnakus hukkunud tsiviilisikute nimede loend.

## Vaata ka
*Mariupoli raketirünnak (2015)
*Volnovahha bussirünnak
*Malaysia Airlinesi lend 17

## Viited
Prokurör

**Prokurör** ehk **süüdistaja** on riigiametnik, kes juhib kohtueelset kriminaalmenetlust ja esitab riikliku süüdistuse kohtus kriminaalasja arutamisel. Süüdistajaks võib olla ka kannatanu.

Prokurör on prokuratuuri seaduslik esindaja riikides, kus kehtib kas tavaõiguslik kohtumenetlus või tsiviilõiguslik uurimismenetlus. Prokuratuur on riigiorgan, mille ülesandeks on järelevalve jälitustegevuse ja kohtueelse kriminaalmenetluse seaduslikkuse üle ning riikliku süüdistuse esindamine kohtus. Juriidilise isikuna vastutab prokuratuur kriminaalmenetluses seaduse rikkumises süüdistatava isiku vastu kohtuasja esitamise eest. Tavaliselt esindab prokurör süüdistatava isiku vastu algatatud kohtuasjas riiki või valitsust. Ameerika Ühendriigid on ainus riik maailmas, kus prokuröri valivad ametisse riigi kodanikud.

## Vaata ka
* Prokurör (Eesti)
* Prokuratuur (Eesti)
* advokaat

## Kirjandus
* Gad Barzilai. *The Attorney General and the State Prosecutor: Is Institutional Separation Warranted?* (Jerusalem: The Israel Democracy Institute, 2010). The Index of Arab-Jewish Relations in Israel 2012 (inglise keeles)
* Hugo Nigro Mazzilli. *Regime Juridico do Ministério Público*, 5ª edição, São Paulo: Saraiva, 2001.
* Raoul Muhm, Gian Carlo Caselli (Hrsg.), *Die Rolle des Staatsanwaltes Erfahrungen in Europa–Il ruolo del Pubblico Ministero Esperienze in Europa–Le role du Magistrat du Parquet Expériences en Europe–The role of the Public Prosecutor Experiences in Europe*, Vecchiarelli Editore Manziana (Roma) 2005 
* Raoul Muhm, "The role of the Public Prosecutor in Germany" in *The Irish Jurist*, Volume XXXVIII, New Series 2003, The Law Faculty, University College, Dublin LARCHIVIO - Finance Journal
* Erick Maurel, *Paroles de procureur* (Paris: Gallimard, 2008), 

## Välislingid
Vjosë

**Vjosë** (albaania keeles *Vjosë* või *Vjosa*, kreeka keeles *Αώος* ehk *Aóos*, ladina keeles *Aous*) on jõgi, mis voolab Loode-Kreekast loodesuunas läbi Lõuna-Albaania ning suubub Aadria merre.

Jõe pikkus on 272 km ja selle suudmealas asub Vjosë-Nartë Delta Kaitseala.

Vjosa on albaaniakeelsetes maades levinud naisenimi, näiteks kannab nime Kosovo teine naispresident Vjosa Osmani.

## Vaata ka
*Vjosa Metsiku Jõe Rahvuspark

## Viited

## Välislingid
Sankt Michael im Burgenland

**Sankt Michael im Burgenland** (ungari *Pusztaszentmihály*) on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas.

## Viited
TV5 (ansambel)

**TV5** on eesti ansambel, mis loodi 2004. aastal Väino Talli ja Marje Nõu eestvedamisel. 

Ansambel esitab enamasti kantri- ja rokkmuusikat (nii oma kirjutatud lugusid kui ka kavereid).

## Diskograafia

### Singlid

* "Ei Saja Californias" (2004)
* "Tuulevaiksel Ööl (Live)" (2020)
* "Jaanipäev" (2022)
* "Lase Vabalt Minna" (2023)
* "Oled Mul Kauaks Meelde Jäänud" (2023)
Vähi

**Vähi** on eesti perekonnanimi.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vähi 393 inimesel (194 mehel ja 199 naisel). Perekonnanimede levikult on Vähi meeste seas 308. kohal ja naiste seas 343. kohal. Nimi on levinuim Valga maakonnas, kus seda on maakonna 10 000 elaniku kohta 15,04.

## Nime kandjaid
*Everi Vähi, eesti kunstnik (1961–)
*Imre Vähi, eesti kulturist (1977–)
*Kristina Šmigun-Vähi, eesti suusataja ja poliitik (1977–)
*Peeter Vähi, eesti helilooja (1955–)
*Tiit Vähi, Eesti poliitik ja ettevõtja (1947–)
*Tõnis Vähi, eesti saalihokimängija (1987–) 
*...

## Viited
Fraseerimine

**Fraseerimine** on muusikas interpreedi teadlikult kontrollitud väljendusvahend esitada helisid noodikirjas kirja pandust veidi erineva agoogika, helitugevuse, rütmi või artikulatsiooniga, muutes neid selle abil kuulaja jaoks paremini hoomatavaks.

Nagu kõnelemisel toimub suurema väljenduslikkuse huvides hääle tugevuse tõstmine ja langetamine, silpide lühendamine ja pikendamine, nii ka muusikas üldiselt ei esitata sama helivältuse või helitugevusega kirja pandud noote täpselt ühesugustena. Helide järgnevustes tekib esituse käigus alati mingi rõhuliste ja rõhutute helide struktuur, mis on tingitud kas meloodilistest, rütmilistest või harmoonilistest põhjustest, nii et üksikud helid või nende rühmad (motiivid, fraasid) eristuvad teistest.
Anton Tinnerholm

**Anton Lars Tinnerholm** (sündinud 26. veebruaril 1991 Linköpingis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Malmö FF.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Åtvidabergs FF, mille meeskonnas debüteeris ta 2009. aastal Rootsi esiliigas. Aasta hiljem mängis ta klubiga Rootsi kõrgliigas.

2014. aasta juulis liitus ta esmakordselt Malmöga. Aastatel 2014, 2016 ja 2017 tuli ta Malmöga Rootsi meistriks. 2017. aastal lõi Tinnerholm Rootsi kõrgliigas viis väravat ja valiti liigahooaja parimaks kaitsjaks.

Aastatel 2018–2022 mängis Tinnerholm Major League Socceri klubis New York City FC.

2022. aasta novembris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Malmöga ja sai taas ametlikult Malmö mängijaks järgmise aasta alguses.

Rootsi jalgpallikoondises mängis Tinnerholm aastatel 2015–2018 üheksa korda.

## Saavutused
;Åtvidabergs FF
*Superettan: 2011
;Malmö FF
*Allsvenskan: 2014, 2016, 2017
*Svenska Supercupen: 2014
;New York City FC
*MLS Cup: 2021

## Viited
Bajtra

**Bajtra** on Malta lahja liköör, mis on valmistatud suureviljalise viigikaktuse (*Opuntia ficus-indica*) viljadest.

Viigikaktus viidi Maltale 15. sajandi lõpul Ameerika mandrilt, viljadest hakkasid Malta ordurüütlid hiljem valmistama ka likööri.

Tänapäeval on tuntuim tootja Zeppi's Naxxari vallas, kuid seda valmistatakse ka väikestes viinaköökides (nt mõne suure restorani omas). Üldiselt on likööri alkoholisisaldus 21%.

Maltal juuakse Bajtrat jahutatult puhtalt või jääga, aga ka kokteilides bitterite või vahuveinidega.

## Välislingid
*"Bajtra, Malta’s unique beverage". destinationeatdrink.com. 26. juuli 2020. Inglise keeles. Vaadatud 23. aprillil 2023
Kičevo

**Kičevo** (makedoonia keeles *Кичево*, albaania keeles *Kërçovë*) on linn Põhja-Makedoonia lääneosas, Kičevo omavalitsuse keskus.

Linn asub orus Bistra mäe kagupoolsete nõlvade lähedal Ohridi ja Gostivari linnade vahel. Pealinn Skopje jääb 112 km kaugusele.

Linnas sündinud tuntud isikuid:
* Vlatko Lozanoski, laulja (1985–)
* Besart Ibraimi, jalgpallur (1986–)
* Florijan Kadriu, jalgpallur (1995–)

## Välislingid
Erwin Aders

**Erwin Paul Aders** (7. mai 1881 Düsseldorf – 6. jaanuar 1974 Dillenburg) oli saksa tankikonstruktor.

Ta töötas teise maailmasõja ajal Kasselis asunud ettevõttes Henschel & Son, mis tootis ka soomukeid, tanke ja muud relvatehnikat.

Aders oli rasketankide Tiger I ja Tiger II peakonstruktor.
Mihhail Koškin

**Mihhail Iljitš Koškin** (vene keeles Михаил Ильич Кошкин; 3. detsember (vkj 21. november) 1898 Brõntšagi, Jaroslavli kubermang – 26. september 1940 Zmijivi rajoon, Harkivi oblast) oli vene tankikonstruktor.

Mihhail Koškin lõpetas 1920. aastate esimesel poolel Jakov Sverdlovi nimelise Kommunistliku Ülikooli ja 1934. aastal Leningradi Industriaalse Instituudi masinaehituse teaduskonna. 

Ta töötas Harkivi veduritehase tankiehituse konstrueerimisbüroo ülemana. Ta oli tanki T-34 esimene peakonstruktor.

## Tunnustus
*1990 – sotsialistliku töö kangelane (postuumselt)

## Välislingid
Diktaat (muusika)

**Diktaat** on muusikaõpetuses harjutus, milles tuleb ettelauldut või instrumendil ettemängitut üles kirjutada.

Võidakse esitada meloodiat, harmooniajärgnevust või üksikuid intervalle, akorde. Võidakse esitada mitu korda samasuguse või erisuguse tempoga, või ainult üks kord.