open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Szczecineki maakond

**Szczecineki maakond** (poola *powiat szczecinecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Szczecineki linnas.

Szczecineki maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Barwice, Biały Bór, Borne Sulinowo ja Szczecinek.

Szczecineki maakonnas on viis valda:
*Barwice vald
*Biały Bóri vald
*Borne Sulinowo vald
*Grzmiąca vald
*Szczecineki vald

## Viited
Stargardi maakond

**Stargardi maakond** (poola *powiat stargardzki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Stargardi linnas.

Stargardi maakond moodustati 1946. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Chociwel, Dobrzany, Ińsko, Stargard ja Suchań.

Stargardi maakonnas on üheksa valda:
*Chociweli vald
*Dobrzany vald
*Dolice vald
*Ińsko vald
*Kobylanka vald
*Marianowo vald
*Stara Dąbrowa vald
*Stargardi vald
*Suchańi vald

## Viited
Kaspars Briškens

**Kaspars Briškens** (sündinud 12. novembril 1982 Riias) on Läti poliitik ja majandusteadlane ning endine diplomaat.

Ta on erakonna "Progressiivid" liige. Ta valiti 2022. aasta Läti parlamendivalimistel "Progressiivide" nimekirjas Seimi liikmeks. Ta oli 15. septembrist 2023 kuni 6. märtsini 2025 Läti Vabariigi transpordiminister.

Ta lõpetas Riia Linnagümnaasiumi. Aastal 2005 lõpetas ta Stockholmi Majandusülikooli filiaali Riias (ingliseː *Stockholm School of Economics in Riga*, rootsiː *Handelshögskolan i Stockholm i Riga*, lätiː *Rīgas Ekonomikas augstskola*). Aastal 2011 omandas ta Stockholmi Ülikoolis magistrikraadi majandusteaduses.
Ayutthaya provints

**Ayutthaya provints** ehk **Phra Nakhon Si Ayutthaya provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi keskosas Chao Phraya jõe basseinis.

Provints jaguneb 16 ringkonnaks (*amphoe*).

## Viited

## Välislingid

*http://www.ayutthaya.go.th/
Police maakond

**Police maakond** (poola *powiat policki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna lääneosas, Szczecinist põhjas ja läänes. Piirneb läänes Saksamaaga ja põhjas Szczecini lahega. Maakonna keskus asub Police linnas.

Police maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Nowe Warpno ja Police.

Police maakonnas on neli valda:
*Dobra vald
*Kołbaskowo vald
*Nowe Warpno vald
*Police vald

## Viited
Ladiinikeelne Vikipeedia

**Ladiinikeelne Vikipeedia** (ladiini keeles *Wikipedia, L'enziclopedia lëdia*) on Vikipeedia ladiinikeelne versioon.

Ladiinikeelne Vikipeedia sai alguse 2020. aasta augustis. Enne seda oli ladiinikeelne Vikipeedia olnud alates 2005. aastast inkubaatoris.

Seal on  artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja  lehekülge. Seal on  registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.

## Viited

## Välislingid
*Ladiinikeelne Vikipeedia
Lunge

**Lunge** on perekonnanimi.

## Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lunge 12 inimesel: 5 mehel ja 7 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lunge meeste puhul 22341. kohal ja naiste puhul 18480. kohal.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Virumaal Haljala kihelkonnas Võle mõisavallas nimeks Lunge. 

Nimede eestistamisel loobuti nimest Lunge aastatel 1936 ja 1937 kahel korral isikute poolt, kes võtsid uueks perekonnanimeks Luige ja Lumi.	

## Nime kandjaid
*Aino Lunge, eesti lastepsühholoog (1928–1994)
*Andres Lunge, eesti arhitekt (1962–)
*Inga Lunge, eesti näitleja (1981–) 
*Toomas Lunge, eesti muusik (1963–)

## Viited

## Välislingid
*
Kołobrzegi maakond

**Kołobrzegi maakond** (poola *powiat kołobrzeski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna põhjaosas. Piirneb põhjas Läänemerega. Maakonna keskus asub Kołobrzegi linnas.

Kołobrzegi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Gościno ja Kołobrzeg.

Kołobrzegi maakonnas on kuus valda:
*Dygowo vald
*Gościno vald
*Kołobrzegi vald
*Rymańi vald
*Siemyśli vald
*Ustronie Morskie vald

## Viited
Żary maakond

**Żary maakond** (poola *powiat żarski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonna edelaosas. Piirneb läänes ja edelas Saksamaaga. Maakonna keskus asub Żary linnas.

Żary maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1975. aastal haldusreformi käigus.

Metsad katavad 51% maakonna pindalast.

## Viited
Krosno Odrzańskie maakond

**Krosno Odrzańskie maakond** (poola *powiat krośnieński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonna lääneosas. Piirneb läänes Saksamaaga. Maakonna keskus asub Krosno Odrzańskie linnas.

Krosno Odrzańskie maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

Metsad katavad 60,2% maakonna pindalast.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Gubin ja Krosno Odrzańskie.

Krosno Odrzańskie maakonnas on kuus valda:
*Bobrowice vald
*Bytnica vald
*Dąbie vald
*Gubini vald
*Krosno Odrzańskie vald
*Maszewo vald

## Viited
Słubice maakond

**Słubice maakond** (poola *powiat słubicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonna lääneosas. Piirneb läänes Saksamaaga. Maakonna keskus asub Słubice linnas.

Słubice maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Cybinka, Ośno Lubuskie, Rzepin ja Słubice.

Słubice maakonnas on viis valda:
*Cybinka vald
*Górzyca vald
*Ośno Lubuskie vald
*Rzepini vald
*Słubice vald

## Viited
Żagańi maakond

**Żagańi maakond** (poola *powiat żagański*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Żagańi linnas.

Żagańi maakond moodustati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Viited
Barbie (film)

**"Barbie"** on 2023. aasta Ameerika Ühendriikide koomiline fantaasiafilm, mille lavastaja on Greta Gerwig ja mis põhineb ettevõtte Mattel samanimelistel nukkudel. Film räägib Barbie'st ja tema kaaslasest Kenist, kes seisavad silmitsi eksistentsiaalse kriisiga, mis paneb nende täiusliku maailma kahtluse alla. Peategelasi kehastavad Margot Robbie ja Ryan Gosling, kõrvalosades on teiste hulgas America Ferrera, Kate McKinnon, Issa Rae, Rhea Perlman ja Will Ferrell.

"Barbie" esilinastus Los Angeleses 9. juulil 2023 ning avaldati Ameerika Ühendriikides 21. juulil. Filmi samaaegne väljalase Christopher Nolani filmiga "Oppenheimer" tekitas kultuurifenomeni "Barbenheimer", mis innustas publikut vaatama mõlemat filmi järjest. "Barbie" kogus kriitikutelt positiivseid arvustusi ning sai 2023. aasta edukaimaiks filmiks, teenides 1,41 miljardit dollarit piletitulu. Nende filmide seas, mis on läbi aegade kõige rohkem piletitulu teeninud, on "Barbie" 14. kohal.

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (2024)
* Parim filmilaul – "What Was I Made For?"; Billie Eilish, Finneas O'Connell

## Märkused

## Viited

## Välislingid
*
Acheville

**Acheville** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Acheville asub u. 7 km Lensist kagus, tee D33 ääres.


Eglise d'Acheville - 1.JPG|Acheville'i kirik
62003-Acheville-Sols.png


## Viited
Sonja Marmeladova

**Sofia** (**Sonja**) **Semjonovna Marmeladova** on Fjodor Dostojevski romaanis "Kuritöö ja karistus" esinev tegelaskuju. Teda kirjeldatakse romaanis esmakordselt teises peatükis, kui tema isa Semjon Marmeladov kohtub kõrtsis Raskolnikoviga ja räägib muuhulgas oma tütrest.

## Sonja lugu
Sonja isa on Semjon Zahharovitš Marmeladov, joodik, endine ametnik, titulaarnõunik. Tema kasuema on Katerina Ivanovna. Sonja on Polina, Kolja ja Lida-Lenja (või Leena) poolõde.

Sonjat ja romaani peategelast Rodion Raskolnikovi seob asjaolu, et nad mõlemad on rikkunud erinevatel põhjustel evangeeliumi käske. Sonja on sunnitud tegelema prostitutsiooniga, sest tema perekond ei leia muud võimalust elatist teenida. Sonja näeb Raskolnikovis hingesugulast ja kui Raskolnikov sunnitööle mõistetakse, läheb Sonja vabatahtlikult, nagu dekabristide naised, tema järel Siberisse.

Sonja on usklik.
Eino Penttilä

**Eino Penttilä** (27. august 1906 – 24. november 1982) oli Soome odaviskaja, kes võitis 1932. aasta suveolümpiamängudel meeskonnakaaslaste Matti Järvineni ja Matti Sippala järel pronksmedali. 

Penttlä oli laskesuusataja, kes vahetas ala odaviske vastu 15-aastaselt. Ta võitis riigi tiitli 1926–1928 ja püstitas uue maailmarekordi 69.88 m 1927. aasta oktoobris. Ta oli 1928. aasta olümpiamängude favoriit, kuid saavutas kuuenda koha küünarnuki vigastus tõttu. Pärast seda kaotas ta kodumaistel võistlustel Matti Järvinenile ja saavutas 1932. aasta mängudel kolmanda koha. Ta lõpetas 1936. aastal vana vigastuse tõttu võistlemise.
Ablain-Saint-Nazaire

**Ablain-Saint-Nazaire** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub 12 km Arrasist põhja pool, tee D57 ääres. See ehitati pärast Esimest maailmasõda uuesti üles. Saint-Nazaire'i oja, mis valda läbib, on Deûle'i jõe väike lisajõgi.


Ablain-eglise07.jpg|Esimeses maailmasõjas purustatud kiriku varemed
62001-Ablain-Saint-Nazaire-Sols.png


## Ajalugu

Esimese maailmasõja alates kestis '''Lorette'i lahing''' 12 kuud, 1914. aasta oktoobrist 1915. aasta oktoobrini, põhjustades mõlemale poolele suuri kaotusi: 100 000 tapetuid ja sama palju haavatuid. Lähedalasuvale 13 hektarile rajati Prantsuse rahvuskalmistu, mis hõlmab 20 000 hauda, mis on paigutatud sõltumata auastmest või sõjaväelisest väljaõppest. Kindral Barbot' kõrvale, temast paremale poole on maetud lihtsõdur. Kaheksas ossuaaris laternatorni aluse ümber on 22 970 tuvastamata sõduri säilmed. Osa kalmistust on reserveeritud moslemitest sõduritele.

2014. aastal, tähistamaks saja aasta möödumist Esimene maailmasõda algusest, avasid Prantsusmaa president François Hollande ja Saksa kaitseminister Ursula von der Leyen Vaherahupäeva mälestusmärgi.

## Vaatamisväärsusi

* St. Pierre'i kirik, pärineb 20. sajandist.
* 15. sajandi kiriku varemed, purustati Esimeses maailmasõjas.
* Sõjamuuseum.

## Viited
Wschowa maakond

**Wschowa maakond** (poola *powiat wschowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Wschowa linnas.

Wschowa maakond moodustati 1. jaanuaril 2002.

## Viited
Nowa Sóli maakond

**Nowa Sóli maakond** (poola *powiat nowosolski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Nowa Sóli linnas.

Nowa Sóli maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Bytom Odrzański, Kożuchów, Nowa Sól, Nowe Miasteczko ja Otyń.

Nowa Sóli maakonnas on seitse valda:
*Bytom Odrzański vald
*Kolsko vald
*Kożuchówi vald
*Nowa Sóli vald
*Nowe Miasteczko vald
*Otyńi vald
*Siedlisko vald

## Viited
Koszalini maakond

**Koszalini maakond** (poola *powiat koszaliński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonna kirdeosas. Piirneb põhjaosas Läänemerega. Maakonna keskus asub Koszalini linnas, mis maakonda ei kuulu.

Koszalini maakond moodustati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Bobolice, Mielno, Polanów ja Sianów.

Koszalini maakonnas on kaheksa valda:
*Będzino vald
*Biesiekierzi vald
*Bobolice vald
*Manowo vald
*Mielno vald
*Polanówi vald
*Sianówi vald
*Świeszyno vald

## Viited
Świebodzini maakond

**Świebodzini maakond** (poola *powiat świebodziński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Świebodzini linnas.

Świebodzini maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Świebodzin ja Zbąszynek.

Świebodzini maakonnas on kuus valda:
*Łagówi vald
*Lubrza vald
*Skąpe vald
*Świebodzini vald
*Szczanieci vald
*Zbąszyneki vald

## Viited
Sulęcini maakond

**Sulęcini maakond** (poola *powiat sulęciński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Sulęcini linnas.

Sulęcini maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Lubniewice, Sulęcin ja Torzym.

Sulęcini maakonnas on viis valda:
*Krzeszyce vald
*Lubniewice vald
*Słoński vald
*Sulęcini vald
*Torzymi vald

## Viited
Aix-Noulette

**Aix-Noulette** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub umbes 8 km Lensist läänes, teede D937 ja D165 ristumiskoha ümbruses. Valla piiridesse jääb Autoroute A26 liiklussõlm 6.1.


0 Aix-Noulette - L'église et la place Saint-Germain.JPG|Aix-Noulette'i kirik
62019-Aix-Noulette-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* St. Germaini kirik, pärineb 13. sajandist.
* Feodaallinnuse vall.
* Keskaegse linnuse jäänused.
* Kolm sõjakalmistut.

## Viited
Angres

**Angres** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub vaid 4,8 km Lensi kesklinnast edelas, teede D51 ja D58e ristumiskoha ümbruses. Autoroute A26 läbib valda.


Angres01.JPG|Angres'i kirik
62032-Angres-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* St. Cyri kirik, koos enamusega külast pärast Esimest maailmasõda uuesti üles ehitatud.
* Sõjamälestusmärgid.

## Sõpruslinn

* Danderhall, Midlothian, Šotimaa.

## Viited
Międzyrzeczi maakond

**Międzyrzeczi maakond** (poola *powiat międzyrzecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Międzyrzeczi linnas.

Międzyrzeczi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Międzyrzecz, Skwierzyna ja Trzciel.

Międzyrzeczi maakonnas on kuus valda:
*Bledzewi vald
*Międzyrzeczi vald
*Przytoczna vald
*Pszczewi vald
*Skwierzyna vald
*Trzcieli vald

## Viited
Krabi provints

**Krabi provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Andamani mere ääres.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 479 351.

Provints jaguneb 8 ringkonnaks (*amphoe*).

Krabi provintsis on 4 rahvusparki.

## Viited

## Välislingid

*http://www.krabi.go.th/
Annay (Pas-de-Calais)

**Annay** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Suure järve ja soodega vald asub u. 4,8 km Lensist kirdes, teede D917 ja D39 ristumiskoha ümbruses. Kanaliseeritud Deûle'i jõgi moodustab enamuse valla kirdepiirist.


Mairie d'Annay (Pas-de-Calais).JPG|Annay vallamaja
62033-Annay-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* St. Amé kirik, koos enamusega külast pärast Esimest maailmasõda uuesti üles ehitatud.
* Sõjamälestusmärk.
* Mahajäetud protestandikirik.

## Viited
Gorzów Wielkopolski maakond

**Gorzów Wielkopolski maakond** (poola *powiat gorzowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonna põhjaosas. Piirneb läänes ligikaudu 8 km ulatuses Saksamaaga. Maakonna keskus asub Gorzów Wielkopolski linnas, mis maakonda ei kuulu.

Gorzów Wielkopolski maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on Kostrzyn nad Odrą ja Witnica.

Gorzów Wielkopolski maakonnas on kuus valda:
*Bogdanieci vald
*Deszczno vald
*Kłodawa vald
*Lubiszyni vald
*Santoki vald
*Witnica vald

## Viited
Zielona Góra maakond

**Zielona Góra maakond** (poola *powiat zielonogórski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lubuszi vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Zielona Góra linnas, mis maakonda ei kuulu.

Zielona Góra maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Babimost, Czerwieńsk, Kargowa, Nowogród Bobrzański ja Sulechów.

Zielona Góra maakonnas on üheksa valda:
*Babimosti vald
*Bojadła vald
*Czerwieński vald
*Kargowa vald
*Nowogród Bobrzański vald
*Sulechówi vald
*Świdnica vald
*Zabóri vald
*Trzebiechówi vald

## Viited
Złotówi maakond

**Złotówi maakond** (poola *powiat złotowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Złotówi linnas.

Złotówi maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Jastrowie, Krajenka, Okonek ja Złotów.

Złotówi maakonnas on seitse valda:
*Jastrowie vald
*Krajenka vald
*Lipka vald
*Okoneki vald
*Zakrzewo vald
*Złotówi vald
*Tarnówka vald

## Viited
Avion

**Avion** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Avion asub vaid 1,6 km Lensist lõunas, teede N17, D40 ja D55 ristumiskoha ümbruses.


Avion-mairie.jpg|Avioni raekoda
62065-Avion-Sols.png


## Vaatamisväärsused

* St. Eloi kirik, koos enamusega külast pärast Esimest maailmasõda uuesti üles ehitatud.
* Uus St. Denis' kirik.
* Sõjamälestusmärk.
* Lähedalasuv sõjakalmistu.
* Lähedalasuv Kanada riiklik Vimy mälestusmärk

## Sõpruslinnad

* Doncaster, Inglismaa, 1981. aasta maist.
* Oelsnitz/Erzgeb, Saksamaa, aastast 1961.
* Zgorzelec, Poola, aastast 1987.
* Zagorje ob Savi, Sloveenia, aastast 1961.

## Fotod


Pilt:Avion-mediatheque.jpg |Raamatukogu ja *Place des Droits de l'Enfant*
Pilt:Avion-maisonenfant.jpg |*La Maison de l'Enfant*
Pilt:Avion-glissoires.jpg |Üks *Parc Glissoire'i* järvedest
Pilt:Avion-glissoires2.jpg |Kanuurada *Parc Glissoire'is*
Pilt:Avion-glissoires3.jpg |Vaade Vabariigi linnale *Parc Glissoire'i* räbumäe tipust
Pilt:Avion-glissoires4.jpg |Kirik *Parc Glissoire'i* aherainemäe tipust
Pilt:Avion-glissoires5.jpg |*Parc Glissoire*
Pilt:Avion-glissoires6.jpg |Vaade supluskohale *Parc Glissoire'is*
Pilt:Avion-glissoires7.jpg |Vaade Lensi linnale räbumäe tipust
Pilt:Avion-eglise.jpg |Avioni kirik


## Viited
Kępno maakond

**Kępno maakond** (poola *powiat kępiński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Kępno linnas.

Kępno maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Kępno.

Kępno maakonnas on seitse valda:
*Baranówi vald
*Bralini vald
*Kępno vald
*Łęka Opatowska vald
*Perzówi vald
*Rychtali vald
*Trzcinica vald

## Viited
Rawiczi maakond

**Rawiczi maakond** (poola *powiat rawicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Rawiczi linnas.

Rawiczi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Bojanowo, Jutrosin, Miejska Górka ja Rawicz.

Rawiczi maakonnas on viis valda:
*Bojanowo vald
*Jutrosini vald
*Miejska Górka vald
*Pakosławi vald
*Rawiczi vald

## Viited
Piła maakond

**Piła maakond** (poola *powiat pilski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Piła linnas.

Piła maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

## Haldusjaotus
Maakonnas on seitse linna: Kaczory, Łobżenica, Miasteczko Krajeńskie, Piła, Ujście, Wyrzysk ja Wysoka.

Piła maakonnas on kaheksa valda:
*Białośliwie vald
*Kaczory vald
*Łobżenica vald
*Miasteczko Krajeńskie vald
*Szydłowo vald
*Ujście vald
*Wyrzyski vald
*Wysoka vald

## Viited
Koło maakond

**Koło maakond** (poola *powiat kolski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Koło linnas.

Koło maakond moodustati 31. detsembril 1866. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Dąbie, Kłodawa, Koło ja Przedecz.

Koło maakonnas on kümme valda:
*Babiaki vald
*Chodówi vald
*Dąbie vald
*Grzegorzewi vald
*Kłodawa vald
*Koło vald
*Kościeleci vald
*Olszówka vald
*Osiek Mały vald
*Przedeczi vald

## Viited
Billy-Montigny

**Billy-Montigny** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub vaid 6,4 km Lensi kesklinnast idas, teede N43 ja D46 ristumiskoha ümbruses. Kivisütt jagus veidi üle 100 aastaks, viimased kaevandused suleti 1960. aastatel.


Catastrophe1906-Rescapes04.jpg|Ellujäänute tee, mis ühendab Méricourt'i nekropoli Billy-Montigny kaevandusega nr. 2
62133-Billy-Montigny-Sols.png


## Vaatamisväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 19. sajandist.
* Sõjakalmistu.

## Ajalugu

Piirkonna ajalukku on jäänud Courrières'i kaevandusõnnetus, mille tagajärjel hukkus 10. märtsil 1906 Billy-Montigny', Méricourt'i ja Sallaumines'i valdade piirkonnas 1099 inimest.

## Inimesi

* Georges Lech ja Bernard Lech, jalgpallurid
* ZywOo, elukutseline *[[Counter-Strike]]* mängija

## Sõpruslinnad

* Trzebinia, Poola
* Reggello, Itaalia
* Bönen, Saksamaa

## Viited
Trangi provints

**Trangi provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Andamani mere ääres.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 639 788. 2000. aastal olid 86% elanikest budistid ja 13,7 % moslemid.

Provints jaguneb 10 ringkonnaks (*amphoe*).

Trangi provintsis on 3 rahvusparki.

## Viited

## Välislingid

*http://www.trang.go.th/
Phuketi provints

**Phuketi provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Andamani meres asuval Phuketi saarel.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 418 785. 2017. aastal olid 68,61% elanikest budistid ja 26,65 % moslemid.

Provints jaguneb 3 ringkonnaks (*amphoe*).

## Viited

## Välislingid

*http://www.phuket.go.th/
Ostrzeszówi maakond

**Ostrzeszówi maakond** (poola *powiat ostrzeszowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Ostrzeszówi linnas.

Ostrzeszówi maakond moodustati 1818. aastal, kuid likvideeriti 1932. aastal. 1954. aastal maakond taastati, kuid likvideeriti 1975. aastal. Ostrzeszówi maakond loodi uuesti 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Grabów nad Prosną, Mikstat ja Ostrzeszów.

Ostrzeszówi maakonnas on seitse valda:
*Czajkówi vald
*Doruchówi vald
*Grabów nad Prosną vald
*Kobyla Góra vald
*Kraszewice vald
*Mikstati vald
*Ostrzeszówi vald

## Viited
Bénifontaine

**Bénifontaine** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Vald asub vaid 6,4 km Lensist põhja pool, teede N47 ja D39 ristumiskoha ümbruses. Vallas asub Lens-Bénifontaine'i lennujaam (kood LFQL).


Mairie de Bénifontaine.JPG|Bénifontaine'i vallamaja
62107-Bénifontaine-Sols.png


## Ajalugu

Oma nime võlgneb vald kohaliku vee kvaliteedile, mida kasutatakse piirkondliku Ch'ti õlle pruulimisel. Esimese maailmasõja ajal hävis küla koos paljude teistega täielikult.

## Vaatamisväärsusi

* Pruulikoda *Castelain Ch'ti*.
* Lennuväli.

## Viited
Satuni provints

**Satuni provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Andamani mere ääres, piirneb lõunas Malaisiaga.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 324 835. 2017. aastal olid 76,8% elanikest moslemid ja 23% budistid.

Provints jaguneb 7 ringkonnaks (*amphoe*).

Trangi provintsis on 3 rahvusparki: Tarutao rahvuspark (1490 km², sh 1260 km² merealad), Mu Ko Phetra rahvuspark (494 km², sh 468 km² merealad) ja Thale Bani rahvuspark (196 km²).

## Viited

## Välislingid

*http://www.satun.go.th/
Środa Wielkopolska maakond

**Środa Wielkopolska maakond** (poola *powiat średzki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Środa Wielkopolska linnas.

Środa Wielkopolska maakond moodustati 1807. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Środa Wielkopolska ja Zaniemyśl.

Środa Wielkopolska maakonnas on viis valda:
*Dominowo vald
*Krzykosy vald
*Nowe Miasto nad Wartą vald
*Środa Wielkopolska vald
*Zaniemyśli vald

## Viited
Ranongi provints

**Ranongi provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Andamani mere ääres, piirneb läänes Birmaga.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 194 573.

Provints jaguneb 5 ringkonnaks (*amphoe*).

Ranongi provintsis on 4 rahvusparki.

## Viited

## Välislingid

*http://www.ranong.go.th/
Tureki maakond

**Tureki maakond** (poola *powiat turecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Tureki linnas.

Tureki maakond moodustati 1867. aastal, kuid see likvideeriti 1975. aastal. Maakond taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Dobra, Tuliszków ja Turek.

Tureki maakonnas on kaheksa valda:
*Brudzewi vald
*Dobra vald
*Kawęczyni vald
*Malanówi vald
*Przykona vald
*Tuliszkówi vald
*Tureki vald
*Władysławówi vald

## Viited
Śremi maakond

**Śremi maakond** (poola *powiat śremski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Śremi linnas.

Śremi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna on kolm linna: Dolsk, Książ Wielkopolski ja Śrem.

Śremi maakonnas on neli valda:
*Brodnica vald
*Dolski vald
*Książ Wielkopolski vald
*Śremi vald

## Viited
Wolsztyni maakond

**Wolsztyni maakond** (poola *powiat wolsztyński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Wolsztyni linnas.

19. sajandil moodustatud Wolsztyni maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonna ainus linn on Wolsztyn.

Wolsztyni maakonnas on kolm valda:
*Przemęti vald
*Siedleci vald
*Wolsztyni vald

## Viited
Loorilased

**Loorilased** (*Lorisidae*) on esikloomaliste sugukond poolahviliste alamseltsist. Nad asustavad metsi Lõuna- ja Kagu-Aasias (loorid) ning Ekvatoriaal-Aafrikas (pottod). Loorilased elavad põhiliselt puude otsas ning on aktiivsed öösiti.

Enamik loorilasi toitub peamiselt putukatest või viljadest, aga ka linnumunadest ja väikestest selgroogsetest. Mõnede liikide, näiteks tüselooride toidulauast arvestatava osa moodustavad puude mahl ja vaik.

Loorilaste lähimad sugulased on galaagolased. Nimetatud kaks sugukonda koos leemuritega moodustavad leemurilaadsete infraseltsi.

## Perekonnad ja liigid
Boris Gordon

**Boris Gordon** (sündinud 1. veebruaril 1947) on eesti automaatik, Tallinna Tehnikaülikooli emeriitdotsent. Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna 6. Keskkooli, 1970. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika eriala ning kaitses 1986. aastal Moskva Ehitusinstituudis tehnikateaduste kandidaadi kraadi.

Ta töötab Tallinna Prantsuse Lütseumis füüsikaõpetajana alates 2017. aasta sügisest.

## Isiklikku
Omab üle 200 lipsu. Ühel õppeaastal ei kanna sama lipsu.

## Viited
Kodu (artell)

Segatööndusartell **Kodu** oli väike käsitöönduslik ettevõte, mis oli spetsialiseerunud majatarvete ja mänguasjade tootmisele. Artell Kodu tegutses aastatel 1945–1959 Pärnus (Võidu 8).

Nagu mujalgi artellides kasutati ka artelli Kodu mänguasjade valmistamisel põhitoodangu jääke või praaktoodangut. Uuendusliku taaskasutusmeetodina kasutati artellis Kodu naiste kapronsukkade jääke, millest sulatati nailonit ehk polüamiidkiudu ning valmistati köögiriistu, topse ja väikseid loomafiguure (nt elevandid, lehmad, jänesed, eeslid, kuked, kanad). Kuigi kapronsukkade kui materjali valik mänguasjade valmistamiseks oli toona uuenduslik ning Voldemar Ird sai selle eest isegi Nõukogude Liidu ratsionaliseerimispreemia, kasutati mänguasjade vormidena tinast mänguasjade pealt kopeeritud valusid. Lisaks kapronist mänguasjadele toodeti artellis Kodu ka vineerist mänguasju, näiteks nukumööblit.

Artelli Kodu üks rajajaid ja hilisem juhataja oli Voldemar Ird (õieti Vladimir Ird (varem Irdt); 13.06.1901 Riia – 05.12.1959 Pärnu). Voldemar Ird oli Kaarel Irdi vanem vend. Voldemar oli õppinud Riia kaubanduskoolis ning hiljem täiendas end Venemaal. 

Artellis Kodu toodetud kapronist ehk nailonist loomafiguure leidub ka Tartu Mänguasjamuuseumi väljapanekus. 

## Viited
Štetl

**Štetl** või **shtetel** (Jidiši keeles: , *shtetl*) on jidišikeelne termin Ida-Euroopas enne holokausti eksisteerinud valdavalt aškenazi juutide elanikkonnaga väikelinnade kohta. Shtetlid asusid peamiselt piirkondades, mis moodustasid 19. sajandi Juutide asustuspiirkonna Vene impeeriumis, samuti Kongressi-Poolas, Austria Galiitsias ning Rumeenias ja Ungaris.

Jidiši keeles nimetatakse suuremat linna, nagu Lviv või Tšernivtsi, **'  ja küla **'.  **' on [[deminutiiv]] sõnast ''shtot'' tähendusega "väike linn". Vaatamata juutide isehaldussüsteemi olemasolule, ametlikult ei olnud eraldi juudi omavalitsusi ja shtetli nimetati **''ks, asulatüüp, mis sai alguse endisest Rzeczpospolitast ja mida ametlikult tunnustati ka Vene impeeriumis. 

Štetl kui aškenazi juutide fenomeni Ida-Euroopas hävitasid natsid holokausti ajal. 

## Ajalugu
Vanimate Ida-Euroopa štetlite ajalugu ulatub 13. sajandisse. 

Venemaa tsaari Aleksander III 1882. aastal kehtestatud maikuu seadused keelasid juutidel elada maapiirkondades ja linnades, kus elab vähem kui kümme tuhat inimest. 20. sajandi jooksul hävitasid revolutsioonid, kodusõjad, industrialiseerimine ja holokaust traditsioonilised štetlid.

Štetlite allakäik algas umbes 1840. aastatel. Soodustavad tegurid olid majanduskliima muutustest tingitud vaesus (sealhulgas industrialiseerimine, mis kahjustas traditsioonilist juudi käsitöötraditsiooni ja kaubanduse liikumine suurematesse linnadesse), korduvad tulekahjud, mis hävitasid puitmaju, ja ülerahvastatus. Samuti muutis juutide elu štetlis keeruliseks Venemaa keisririigi administraatorite ja Poola mõisnike antisemitism ning hiljem, alates 1880. aastatest, pogrommid. 1880. aastatest kuni 1915. aastani lahkus Ida-Euroopast kuni 2 miljonit juuti. Sel ajal elas štetlis umbes kolmveerand juudi elanikkonnast. Holokausti tulemuseks oli štetlite täielik hävitamine.

### Tänapäeval
20. sajandi lõpus asutasid hassiidist juudid Ameerika Ühendriikides uusi kogukondi, nagu Kiryas Joel ja New Square, ning nad kasutavad sageli terminit "shtetl", et viidata neile jidiši keeles. 

Euroopas kirjeldatakse Belgias Antwerpenis asuvat ultraortodoksset kogukonda laialdaselt kui viimast štetlit, mis koosneb umbes 12 000 inimesest.

Qırmızı Qəsəbə Aserbaidžaanis, arvatakse olevat ainus 100% juudi kogukond, mis ei asu Iisraelis ega Ameerika Ühendriikides. 

### Kirjanduslikud viited
Chełm on juudi huumoris tuntud kui legendaarne lollide linn.

Kasrilevke, paljude Šolem Alejchemi lugude tegevuspaik, ja Anatevka, muusikalist *[[Viiuldaja katusel]]* on teised märkimisväärsed väljamõeldud štetlid.

## Viited
Krotoszyni maakond

**Krotoszyni maakond** (poola *powiat krotoszyński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Krotoszyni linnas.

Krotoszyni maakond moodustati 1815. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Kobylin, Koźmin Wielkopolski, Krotoszyn, Sulmierzyce ja Zduny.

Krotoszyni maakonnas on viis valda:
*Kobylini vald
*Koźmin Wielkopolski vald
*Krotoszyni vald
*Rozdrażewi vald
*Zduny vald

## Viited
Nowy Tomyśli maakond

**Nowy Tomyśli maakond** (poola *powiat nowotomyski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Nowy Tomyśli linnas.

Nowy Tomyśli maakond moodustati 1. oktoobril 1887. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Lwówek, Nowy Tomyśl, Opalenica ja Zbąszyń.

Nowy Tomyśli maakonnas on kuus valda:
*Kuślini vald
*Lwóweki vald
*Miedzichowo vald
*Nowy Tomyśli vald
*Opalenica vald
*Zbąszyńi vald

## Viited
Międzychódi maakond

**Międzychódi maakond** (poola *powiat międzychodzki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Międzychódi linnas.

Międzychódi maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Międzychód ja Sieraków.

Międzychódi maakonnas on neli valda:
*Chrzypsko Wielkie vald
*Kwilczi vald
*Międzychódi vald
*Sierakówi vald

## Viited
Kaliszi maakond

**Kaliszi maakond** (poola *powiat kaliski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Kaliszi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Kaliszi maakond moodustati 1918. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Koźminek, Opatówek ja Stawiszyn.

Kaliszi maakonnas on 11 valda:
*Blizanówi vald
*Brzeziny vald
*Ceków-Kolonia vald
*Godziesze Wielkie vald
*Koźmineki vald
*Liskówi vald
*Mycielini vald
*Opatóweki vald
*Szczytniki vald
*Stawiszyni vald
*Żelazkówi vald

## Viited
Bouvigny-Boyeffles

**Bouvigny-Boyeffles** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Bouvigny-Boyeffles asub vaid 13 km Lensist läänes, teede D165 ja D75 ristumiskoha ümbruses.


Eglise640.jpg|Bouvigny-Boyeffles'i kirik
62170-Bouvigny-Boyeffles-Sols.png


## Vaatamisväärsusi

* St. Martini kirik, pärineb 15. sajandist.
* Uus St. Martini kirik.
* 18. sajandi Boyeffles'i loss.
* Raadio ja TV ülekandejaam.

## Viited
Bois-Bernard

**Bois-Bernard** on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.

Bois-Bernard asub 16 km Arrasist kirdes, teede D919 ja D46 ääres. See asus Esimese maailmasõja lahinguväljade serval ja põllumehed leiavad regulaarselt kasutatud laskemoona.


Bois Bernard - Hôtel de ville.jpg|Bois-Bernardi vallamaja
62148-Bois-Bernard-Sols.png


## Ajalugu

Küla on sajandite jooksul kandnud erinevaid nimesid:

* 1162 : Nemus Bernardi,
* 1221 : Boscus Bernardi,
* 1289 : Le Bos Biernart,
* 1362 : Bosbernart,
* 1452 : Boz-Bernard,
* 1720 : Le Bois-Bernard.

Esimese maailmasõja ajal küla hävitati. 25. septembril 1920 annetati külale *[[Croix de Guerre]]*.

## Vaatamisväärsusi

* Notre-Dame'i kirik, pärast Esimest maailmasõda koos kogu külaga uuesti üles ehitatud.
* 13. sajandi linnuse varemed.

## Sõprusomavalitsus

* Grendon, Northamptonshire, Inglismaa.

## Viited
Yrjö Nikkanen

**Jouko Yrjö Nikkanen** (31. detsember 1914 – 18. november 1985) oli Soome odaviskaja, kes võitis 1936. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali. Tema parim vise 70.77 meetrit jäi vaid meetriga alla kuldmedalist Gerhard Stöckile ja edestas Kalervo Toivonenit vaid viie sentimeetriga. 

25. augustil 1938 püstitas Nikkanen maailmarekordi 77.87 meetriga; vähem kui kaks kuud hiljem, 16. oktoobril 1938, oli ta parandanud oma rekordi 78.70 m. Nikkaneni rekordi ületati alles 8. augustil 1953. aastal, kui Bud Held viskas 80.41 m.
Słupca maakond

**Słupca maakond** (poola *powiat słupecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Słupca linnas.

Słupca maakond moodustati 1867. aastal, kuid likvideeriti 1932. aastal. 1. jaanuaril 1956 Słupca maakond taastati. 1975. aastal Słupca maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Słupca ja Zagórów.

Słupca maakonnas on seitse valda:
*Lądeki vald
*Orchowo vald
*Ostrowite vald
*Powidzi vald
*Słupca vald
*Strzałkowo vald
*Zagórówi vald

## Viited
Chodzieżi maakond

**Chodzieżi maakond** (poola *powiat chodzieski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Chodzieżi linnas.

Chodzieżi maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

## Haldusjaotus
Maakonnas on neli linna: Budzyń, Chodzież, Margonin ja Szamocin.

Chodzieżi maakonnas on neli valda:
*Budzyńi vald
*Chodzieżi vald
*Margonini vald
*Szamocini vald

## Viited
Oborniki maakond

**Oborniki maakond** (poola *powiat obornicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Oborniki linnas.

Oborniki maakond loodi 1793. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Oborniki maakond loodi uuesti 1999. aastal.

## Halusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Oborniki ja Rogoźno.

Oborniki maakonnas on kolm valda:
*Oborniki vald
*Rogoźno vald
*Ryczywółi vald

## Viited
Szamotuły maakond

**Szamotuły maakond** (poola *powiat szamotulski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Szamotuły linnas.

Szamotuły maakond moodustati 1815. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Szamotuły maakond loodi uuesti 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Obrzycko, Ostroróg, Pniewy, Szamotuły ja Wronki.

Szamotuły maakonnas on seitse valda:
*Duszniki vald
*Kaźmierzi vald
*Obrzycko vald
*Ostrorógi vald
*Pniewy vald
*Szamotuły vald
*Wronki vald

## Viited
Bud Held

**Franklin Wesley Held** (sündinud 25. oktoobril 1927 Los Angeleses Californias) on USA kergejõustiklane, kes oli silmapaistev odaviskaja.

Held hakkas teivashüppele spetsialiseerunult treenima San Diego lähedal Grossmonti keskkoolis. 1946. aastas saavutas ta USA California osariigi kergejõustiku meistrivõistlustel kolmevõistluses 4. koha. Ta läks odaviskele üle Stanfordi ülikoolis õppides, kus tuli NCAA odaviske meistriks aastatel 1948, 1949 ja 1950. Held on võitnud AAU USA kergejõustiku meistrivõistlused kuus korda: 1949, 1951, 1953–1955 ja 1958. Held püstitas odaviskes kuus Ameerika rekordit ja 1953. aastal sai temast esimene ameeriklane, kellele kuulus odaviske maailmarekord (tulemusega 80.42 m). Held oli ühtlasi esimene sportlane, kes viskas 800-grammist oda üle 80 meetri. Ta püstitas 1955. aastal teise maailmarekordi tulemusega 81.74 m ja tema karjääri parim vise oli 1956. aastal visatud 82.30 m.

​
Held kuulus Ameerika Ühendriikide 1952. aasta olümpiakoondisse. Õlavigastuse tõttu piirdus ta olümpiamängudel üheksanda kohaga. 1956. aasta olümpiakoondisse ta ei pääsenud. Ta võitis 1955. aasta Pan-Ameerika mängudel 1955. aastal kuldmedali, visates 69,77 meetrit.
Võrkpalli Balti liiga 2020/21 hooaeg

**[[Võrkpalli Balti liiga]] 2020/21 hooaeg** (sponsornimega **Credit24 Meistriliiga**) oli 16. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.

## Võistkonnad
2020/21 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 10 Baltimaade meeskonda (5 Eestist, 4 Lätist ja 1 Leedust).

### Asukohad ja personal

## Põhiturniir
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.

Allikas: Baltic League 2020/21 Regular Season
1 Poolprofessionaalsete Läti klubide Daugavpilsi ja Biolars/Jelgava mängud arvestati tabelist maha jaanuaris 2021 Lätis kehtinud rangete koroonapiirangute tõttu.

## ''Play-off''
*Play-off* paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). *Play-offe* mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses *Final fouri* ja kaotaja langes konkurentsist.

## Final Four
***Korraldaja:** Saaremaa VK
***Asukoht:** Kuressaare Spordikeskus, Kuressaare, Eesti

Allikas: Baltic League 2020/21 C24 – Play-off

## Lõppjärjestus

## Autasud
### Kuu parim mängija
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.

### ''Final Four'' individuaalsed auhinnad

## Viited
Soini Nikkinen

**Soini Mikael Nikkinen** (19. juuli 1923 – 2. juuni 2012) oli Soome odaviskaja, kes võitis 1954. aasta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali. Ta saavutas 1948. ja 1952. aasta suveolümpiamängudel vastavalt 12. ja 8. koha. 24. juunil 1956. aastal Kuhmoinenis püstitas ta uue maailmarekordi 83.56 m, mille kuus päeva hiljem ületas Milanos Janusz Sidło tulemusega 83.66. Soome rekordeid tegi Nikkinen kokku kaks: 79.60 1954. aastal ja 79.64 1956. aastal
Võrkpalli Balti liiga 2019/20 hooaeg

**[[Võrkpalli Balti liiga]] 2019/20 hooaeg** (sponsornimega **Credit24 Meistriliiga**) oli 15. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele. Hooaeg peatati poolfinaalide eel ning kohti välja ei jagatud.

## Võistkonnad
2019/20 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 9 Baltimaade meeskonda (5 Eestist ja 4 Lätist).

### Asukohad ja personal

## Põhiturniir
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kolmel korral. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.

Allikas: Baltic League 2019/20 Regular Season

## ''Play-off''
*Play-off* paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). *Play-offe* mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses *Final fouri* ja kaotaja langes konkurentsist.

## Final Four
Final Fouri korraldusõiguse sai põhiturniiri võitnud Saaremaa VK ning finaalturniir pidanuks toimuma 13.–14. märtsil 2020 Kuressaare Spordikeskuses. 11. märtsil otsustas Eesti Võrkpalli Liit finaalturniiri edasi lükata lähtuvalt Terviseameti soovitustest ja Saaremaa valla otsusest seoses koroonareeglitega. 13. märtsil 2020 teatas Eesti Võrkpalli Liit täiskasvanute võrkpalli hooaja peatamisest. Sellega seoses jäi ka Credit24 Meistriliiga võitja välja selgitamata ja kohad välja jagamata.
***Korraldaja:** *peatatud*
***Asukoht:** *peatatud*

Allikas: Baltic League 2019/20 C24 – Play-off

## Autasud
### Kuu parim mängija
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.

## Viited
Leszno maakond

**Leszno maakond** (poola *powiat leszczyński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Leszno linnas, mis maakonda ei kuulu.

Leszno maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kaks linna: Osieczna ja Rydzyna.

Leszno maakonnas on seitse valda:
*Krzemieniewo vald
*Lipno vald
*Osieczna vald
*Rydzyna vald
*Święciechowa vald
*Wijewo vald
*Włoszakowice vald

## Viited
Wągrowieci maakond

**Wągrowieci maakond** (poola *powiat wągrowiecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Wągrowieci linnas.

Wągrowieci maakond moodustati 18. sajandi lõpul. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Gołańcz, Skoki ja Wągrowiec.

Wągrowieci maakonnas on kuus valda:
*Damasławeki vald
*Gołańczi vald
*Mieścisko vald
*Skoki vald
*Wągrowieci vald
*Wapno vald

## Viited
Taki provints

**Taki provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi põhjaosas, piirneb läänes Birmaga.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 676 583. Provintsis on mitu põgenikelaagrit, kus elavad Birma põgenikud, peamiselt karenid.

Provints jaguneb 9 ringkonnaks (*amphoe*).

Taki provintsis on 4 rahvusparki.

## Viited

## Välislingid

*http://www.tak.go.th/
Gerhard Stöck

**Gerhard Karl Eduard Stöck** (28. juuli 1911 – 29. märts 1985) oli Saksamaa kergejõustiklane. Ta võitis 1936. aasta suveolümpiamängudel odaviskes kuldmedali ja kuulitõukes kolmanda koha.

Stöck oli lihuniku poeg. Ta sündis 1911. aastal Kaiserswaldes, väikeses külas, mis praegu asub Poolas, ja kasvas üles Poseni provintsis. Ta oli mitmekülgne sportlane, lisaks odaviskele ja kuulitõukele võistles ka kümnevõistluses ning võitis 1935. aasta üliõpilaste maailmamängudel odaviske ja viievõistluse. Siseriiklikult võitis ta 1938. aastal Saksamaa odaviske tiitli ja saavutas 1933–1947 teise koha. Ta ei võitnud Hans Woellke tugeva konkurentsi tõttu kordagi Saksamaa kuulitõuke tiitlit ja saavutas neli korda teise koha. 1938. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis Stöck kuulitõukes hõbemedali, edestades üllatuslikult Woellket, kuid odaviskes sai alles seitsmenda koha.

Stöckil oli filoloogi kraad ja ta töötas alates 1938. aastast õpetajana. Varem aastal 1933 sai temast natside poolsõjalise organisatsiooni Sturmabteilung liige ja 1944. aastal ülendati ta Sturmbannführeriks. Pärast Teist maailmasõda jätkas ta võistlemist kuni 1950. aastate alguseni ja töötas seejärel spordiadministraatorina. Ta töötas 1956. ja 1960. aastal Saksamaa ühtse olümpiakoondise peakokana ning 1964. aastal missiooni asepealikuna. Tema varasem sõjaline tegevus kerkis esile alles pärast tema surma 1985. aastal. Muu hulgas leiti, et ta võltsis oma sündi aastad 1911–1910.

Stöck oli abielus ja kasvatas üles sportliku pere. Tema tütrest Jutta Stöckist sai olümpiasprinter, väimees Peter Hertel aga tuli 1966. aastal sõudmise maailmameistriks. Tema lapselaps Ole Hertel oli kuulitõukaja ja kettaheitja.

Enne operatsiooni Uraan oli Stöck see, kes teatas 19. novembril 1942 kindral Schmidti diviisile eeldatavast Nõukogude Liidu rünnakust, see rünnak oli operatsiooni esimene. Sõnumit aga Schmidtile edasi ei antud, kuna arvati, et see oli järjekordne valehäire. Arvatakse, et see varajase reageerimise puudumine aitas kaasa operatsiooni Uraan Nõukogude edule.
Neli moderniseerimist

**Neli moderniseerimist** oli Hiina kommunistliku liidri Deng Xiaopingi 18. detsembril 1978 peetud kõnes esitatud seiskoht, kuidas peab õppima majandust majanduslike meetoditega juhtima ning Hiina ühiskondlikku elu põhjalikult moderniseerima ja tootmissuhteid ümber korraldama. Hiina majandus ja kogu ühiskondlik elu oli tollal masendavas seisus ning Hiina rahvusvaheline konkurentsivõime praktiliselt olematu. Hiina peaminister Zhou Enlai oli küll 1975. aastal moderniseerimise kampaania välja kuulutanud, kuid Hiina diktaator Mao Zedong oli sellele vastu, idealiseerides jätkuvalt tema poolt 1966. aastal algatatud kultuurirevolutsiooni.

8. jaanuaril 1976 suri Zhou Enlai ja 9. septembril 1976 Mao Zedong ning kogu võimutäius läks Deng Xiaopingi kätte. Takistused nelja moderniseerimise käivitamiseks olid kõrvaldatud. Reform puudutas põllumajandust, tööstust, teadust ja tehnikat ning sõjaväge. Eesmärgiks oli avada Hiina rohkem välismaailmale, arendada erainitsiatiivi põllumajanduses ja hiljem ka teeninduses ning innustada noori inimesi tegelema rohkem teadusega, mida oli suure kultuurirevolutsiooni (1966–76) käigus alandatud ja naeruvääristatud.

Dengi hüüdlause inimeste innustamiseks ilmutada tootmises erainitsiatiivi (“Pole tähtis, mis värvi on kass, peaasi, et ta püüab hiiri”) muutus kommunistlikes riikides väga populaarseks argumendiks äritegevusest huvitatud inimeste hulgas. Sõjaväe ümberkorraldamine, sõjaliste kulutuste kärpimine ja uue sõjalise doktriini koostamine jäi esialgu tagaplaanile, kuid 1990. aastatel jõudis moderniseerimine sõjaväes teistele aladele kiiresti järele.

Rahvas läks Dengi reformidega aktiivselt kaasa, eriti põllumajanduses ja kaubanduses. Talupoeg sai õiguse oma kaupa turgudel müüa. Esimese kuue aasta jooksul suurenes põllumajandustoodete ja toidukaupade tootmine mitu korda ning Hiina suutis peatselt ise oma rahvast toita. Deng liberaliseeris ka ideoloogilisi doktriine, lubas korraldada rahumeelseid meeleavaldusi ning poliitilisi kõnekoosolekuid.
Gniezno maakond

**Gniezno maakond** (poola *powiat gnieźnieński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Gniezno linnas.

Gniezno maakond moodustati 1793. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on viis linna: Czerniejewo, Gniezno, Kłecko, Trzemeszno ja Witkowo.

Gniezno maakonnas on üheksa valda:
*Czerniejewo vald
*Gniezno vald
*Kiszkowo vald
*Kłecko vald
*Łubowo vald
*Mieleszyni vald
*Niechanowo vald
*Trzemeszno vald
*Witkowo vald

## Viited
Pattani provints

**Pattani provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Tai lahe ääres.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 729 581. 2017. aastal olid elanikest 87% moslemid ja 13% budistid.

Provints jaguneb 12 ringkonnaks (*amphoe*).

## Viited

## Välislingid
*http://www.pattani.go.th/
Jarocini maakond

**Jarocini maakond** (poola *powiat jarociński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Jarocini linnas.

Jarocini maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.

## Haldusjaotus
Maakonnas on kolm linna: Jaraczewo, Jarocin ja Żerków.

Jarocini maakonnas on neli valda:
*Jaraczewo vald
*Jarocini vald
*Kotlini vald
*Żerkówi vald

## Viited