open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ole-Johan Dahl

**Ole-Johan Dahl** (12. oktoober 1931 Mandal – 29. juuni 2002 Askeri vald) oli Norra informaatik. 

Ta oli 1968. aastast esimene Norra professor informaatika valdkonnas. Rahvusvaheliselt teatakse teda ka objektorienteeritud programmeerimise arenduse pioneerina.

Ajateenistuse läbis Dahl Norra kaitseväe uurimiskeskuses Forsvarets forskningsinstitutt Jan Garwicki alluvuses. 1957. aastal kaitses ta *[[Candidatus realium]]* (võrdsustatud filosoofiadoktori kraadiga) väitekirja kõrgkeeles programmeerimise kohta arvutil FREDERIC. Edasi töötas Dahl Norra arvutuskeskuses (1962). Ta töötas koos Kristen Nygaardiga välja maailma esimese objektorienteeritud programmeerimiskeele Simula (1965). See viidi rahvusvahelisele turule 1967. aastal. Objektorienteeritud programmeerimist peetakse tänapäeval tõeliselt tähtsaks läbimurdeks informaatika ajaloos. Simula oli tänapäeva programmeerimiskeelte C++ ja Java eelkäija. 

Dahlist sai arvutusmatemaatika professor Oslo Ülikoolis (1968). Ta õpetas muuhulgas kursust tõestatavas programmeerimises, mis aitab parandada arvutiprogrammide kvaliteeti ja aitab vältida programmeerimisvigu.

Jaanuaris 2011 avati Oslo ülikoolis uus informaatikahoone Ola-Johan Dahli maja. Dahl oli üks Oslo Ülikooli informaatikainstituudi rajajaid ja töötas seal 31. detsembrini 1999.

## Autasud
* 1998 – Rosingi auhind (koos Kristen Nygaardiga)
* 2000 – Püha Olafi medal (koos Kristen Nygaardiga)
* 2001 – John von Neumanni medal
* 2001 – Turingi auhind (koos Kristen Nygaardiga)

## Raamatud ja artiklid
* *Discrete event simulation languages*, Academic Press, 1968.
* *Structured Programming*, koos C. A. R. Hoare ja Edsger Dijkstra, Academic Press, 1972
* *Verifiable Programming*, Prentice-Hall, 1992
* *Simula*: an ALGOL-based simulation language (koos Nygaardiga), Communications of the ACM, 9(1966).
* *Class and subclass declarations* (koos Nygaardiga). IFIP simuleerimisprogrammeerimise konverentsil Oslos, mai 1967

## Kirjandus
* From Object-Orientation to Formal Methods: Essays in Memory of Ole-Johan Dahl, Olaf Owe, Stein Krogdahl og Tom Lyche (red.), Springer Verlag, 2004.
Leida

**Leida** on eesti naisenimi.

Eesnimi Leida esineb juba 1886. aastal Mats Tõnissoni kalendris (nimepäevaks 16. jaanuar). Laialdasemalt hakkas nimi levima tänu Andres Saali jutustustele "Vambola" (1889) ja "Aita" (1891). Andres Saal ise seletab nime sõnast "leidma" (Leida-nimeline tegelane on tema jutustustes leidlaps). Nime pandi 20. sajandi algusaastatest alates kasvava hooga. Kõige rohkem pandi Leida nime Esimese maailmasõja ajal, seejärel langes nime kasutus pidevalt kuni 1940. aastani. Hiljem on nime antud harvadel juhtudel.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leida 1355 naisel. Leida oli Eestis populaarsuselt 138. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Leida üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 139,29, ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,08. Leida oli keskmiselt 81 aasta vanune (mediaanvanus oli 82). 

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Leida 955 naisel. Leida oli populaarsuselt 195. naisenimi. Leida oli keskmiselt 82 aasta vanune (mediaanvanus oli 84).1. jaanuari 2024 seisuga oli eesnimi Leida 773 naisel. Leida oli populaarsuselt 235. naisenimi. 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Leida 9 inimesel.

## Nime kandjaid
*Leida Anting, eesti museoloog ja kodu-uurija
*Leida Aru, eesti näitleja ja telerežissöör
*Leida Kook, eesti arst, arstiteadlane ja pedagoog
*Leida Kudisiim, eesti õpetaja ja kirjanik
*Leida Laius, eesti filmilavastaja
*Leida Leivategija, eesti entomoloog ja põllumajandusteadlane
*Leida Loone, eesti ajaloolane
*Leida Peips, eesti endine lüpsja
*Leida Rammo, eesti näitleja
*Leida Sevruk, eesti rahvasportlane
*Leida Sibul, eesti laulja
*Leida Soom, eesti ooperilaulja, tekstiili- ja eksliibrisekunstnik
*Leida Tarvas, eesti sisearhitekt
*Leida Tigane, eesti lastekirjanik ja prosaist
*Leida Tuulmets, eesti matemaatik
*Leida Ulp, eesti õpetaja

## Viited
Ureparapara

**Ureparapara** on saar Melaneesias, üks Vanuatu saartest. See on Banksi saarte kõige põhjapoolsem asustatud saar. Saare pindala on 39 km² ja selle poolest on Ureparapara Gaua ja Vanua Lava järel saarestiku kolmas saar.

Saar on mägine ja ringikujuline, kuid idaosas lõikab 3 km kaugusele maasse Diversi laht. Kõrgeim tipp on 764 m üle merepinna. Ureparaparal on troopiline kliima, aastane sademete hulk ületab 4000 mm.

Ureparapara elanike arv oli 2009. aastal 437. Saarel on kolm küla, neist suurim on Léar (Léséréplag). Väiksemad on Lehali (läänerannikul) ja Leqyangle.

Saarel räägitakse löjöpi ja lehali keelt. 

## Viited
Leili

**Leili** on eesti naisenimi.

Esimest korda leidub eesnimi Leili Mats Tõnissoni kalendris 1884. aastal (nimepäevaks 24. september). Olulist osa on nime levikus etendanud Andres Saal jutustus liivlaste muistsest vabadusvõitlusest "Leili – üks pagana naine" (1892–1893). Laialdasemalt tuli nimi kasutusele 20. sajandi esimesel kümnendil.

## Nime kandjaid
*Leili Andre (1922–2007), eesti luuletaja ja lastekirjanik
*Leili Bluumer (1928–2004), eesti näitleja, telerežissöör ja teatripedagoog
*Leili Iher (1941–2015), eesti kirjandusteadlane ja luulekriitik
*Leili Järva (1936–2010), eesti mükoloog
*Leili-Maria Kask (1928–1996), eesti tõlkija ja toimetaja
*Leili Kuldkepp (1931–2008), eesti ehtekunstnik ja kunstipedagoog
*Leili Muuga (1922–2016), eesti maalikunstnik
*Leili Pärnpuu (sündinud 1950), eesti maletaja
*Leili Saarse (sündinud 1939), eesti füüsiline geograaf ja geoloog
*Leili Tammel (sündinud 1943), eesti laulja (metsosopran)

## Viited
Kuninglik Hašimiidi Pärli Ordu

**Kuninglik Hašimiidi Pärli ordu** on loodud kõrgeima austusavaldusena isikutele, kellel on teeneid Sulu sultanaadi ees. Ordu asutas 2011. aastal ja juhib tänapäevani Sulu sultani seadusliku järeltulijana Ampuni sultan Muedzul Lail Tan Kiram.

## Ordu liikmed
Mõned tuntumad ordu liikmed:
*Duarte Pio, Portugali kuningliku perekonna pea (kuningliku nimega **Duarte III**) ja 24. Bragança hertsog
*ertshertsog Josef Karl von Habsburg (Austria)
*Hohenbergi printsess Margaret (Austria) 
*Chiang Mai printsess Dr. Chao Duangduen (Tai Kuningriik)
*Lech Wałęsa, Poola endine president ja riigimees
*Etioopia prints Ermias Sahle-Selassie
*Gruusia kroonprints David Bagrationi Mukhran Batonishvili
*Serbia ja Jugoslaavia prints Alexandar Pavlov Karageorgevich
*Serbia ja Jugoslaavia prints Karl Vladimir Karageorgevich
*Serbia ja Jugoslaavia printsess Jelisaveta Karageorgevich
*Serbia ja Jugoslaavia printsess Brigitta Karageorgevich
*Togbe Osei III (Ghana valitseja)
*Hyderabadi prints Mohsin Ali Khan (India)
*Afganistani printsess Luciana Pallavicini Hassan
*Afganistani printsess Mahera Hassan
*Don Diego de Vargas-Machuca, Vatolla markii

## Viited

## Välislingid
*​​The Royal and Hashemite ​Order of the Pearl of Sulu
Vaike

**Vaike** on eesti naisenimi.

Eesnimi Vaike on pärit Andres Saali jutust "Vambola" (1889), kus see on ühe naistegelase nimi. Vaike levik algas 20. sajandi esimese aastakümne lõpul ja teise algul, esialgu kaksiknimedes (Vaike-Rosalinde jt.), alates 1920. aastast aga esmajoones üksiknimena. Nime populaarsus kulmineerus 1920. aastate teisel poolel, ka 1930–1941 püsis Vaike laiatarbenimede seas. Hiljem on nime antud harvem.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vaike 1910 naisel. Vaike on Eestis populaarsuselt 91. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Vaike üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 102,11, ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 29,26. Vaike on keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus on 77). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Vaike 2 inimesel.

## Nime kandjaid
*Vaike Hainla, eesti metsateadlane
*Vaike Hang, eesti looduskaitsetegelane, teadusajaloolane ja harrastusetnograaf
*Vaike Kõresaar, eesti kergejõustiklane ja sporditegelane
*Vaike Lapp, eesti kultuuritegelane
*Vaike Paduri, eesti võimleja, iluuisutaja ja rahvatantsija ning iluvõimlemise ja iluuisutamise treener
*Vaike Paju, eesti botaanik
*Vaike Pilvistu, eesti luuletaja
*Vaike Rannet, eesti kirjanik
*Vaike Tiik, eesti kunstiteadlane ja muuseumidirektor
*Vaike Uibopuu, eesti koorijuht ja muusikapedagoog
*Vaike Vahi, eesti pianist ja muusikapedagoog

## Viited
WebKit

**WebKit** on küljendusmootor veebilehtede visualiseerimiseks veebibrauserites. See on aluseks Apple brauserile Safari ning tarkvara edasiarendatud versiooni kasutavad ka Chromiumil põhinevad brauserid nagu näiteks Google Chrome ja Opera. WebKiti HTML ja JavaScript kood on teekide KHTML ja KJS edasiarendused.

WebKit on ka aluseks brauserile, mis on kaasas Amazoni Kindle e-lugeriga. WebKiti C++ rakendusliides sisaldab klasse, millega saab kuvada veebisisu ning teostada erinevaid brauseritoiminguid nagu näiteks linkidele suunamist, kui neile klikitakse ning vaadatud veebilehtede ajaloo  haldamist.

## Viited
Karl Dönitzi poliitiline testament

**Karl Dönitzi poliitiline testament** on kirjutatud Saksamaa tingimusteta kapitulatsiooni 30. aastapäeval, 8. mail 1975.

Erinevalt Adolf Hitleri poliitilisest testamendist ei sisalda see dokument poliitilist ega maailmavaatelist programmi, vaid määrab ainult Saksamaa riigipea ametijärgluse.

Pärast kapitulatsiooni jäeti Hitleri määratud ametijärglane riigipresident Karl Dönitz esialgu, kuni vangivõtmiseni 23. mail 1945, täitma Saksamaa riigipea ülesandeid. Nürnbergi protsessil kümneks aastaks vangi mõistetud Dönitz vabanes vangistusest 1. oktoobril 1956. Sel ajal eksisteeris kaks Saksa riiki, mis taotlesid taasühendamist. Saksa Demokraatlik Vabariik loobus sellest eesmärgist põhiseaduse muutmisega 7. oktoobril 1974. Kuna nüüd oli jäänud ainult üks Saksa riigimõtte kandja, Saksamaa Liitvabariik, tahtis Karl Dönitz loovutada Saksamaa riigipresidendi ülesanded Saksamaa Liitvabariigi presidendile: "Olles teadlik mitte lõppevast vastutusest saksa rahva ees, kannan ma Saksa Riigi viimase riigipea ameti sisu ja ülesande üle Saksamaa Liitvabariigi presidendile."

Testament jõustus Karl Dönitzi surmaga 24. detsembril 1980 ja selle saatis 30. detsembril 1980 SLV presidendile Karl Carstensile (oli ametis 1980–1984) Otto Kranzbühler, kes oli olnud Dönitzi kaitsja Nürnbergi protsessil. Presidendibüroo nimetas dokumenti õiguslikult tähtsusetuks, see pakkuvat huvi vaid ajaloolastele. Seejärel on Saksamaa Liitvabariigi presidendi ametis olnud Richard von Weizsäcker (1984–1994), Roman Herzog (1994–1999), Johannes Rau (1999–2004), Horst Köhler (2004–2010), Christian Wulff (2010–2012), Joachim Gauck (2012–2017) ja Frank-Walter Steinmeier (alates 2017). Ükski neist pole oluliselt suurema võimuga riigipresidendi omaaegseid ülesandeid vastu võtnud.

## Viited

## Välislingid
*40 Jahre: Das Politische Testament von Karl Dönitz
Anton thor Helle (Tallinna kaupmees)

**Anton thor Helle** (sündis Lübeckis, suri Tallinnas) Tallinna kaupmees, samanimelise vaimuliku ja piiblitõlkija isa.

Vanemad Lübecki kaupmees ja kodanik Anton thor Helle ja Margaretha Brokes.

Sai Tallinna kodanikuks 26. novembril / 6. detsembril 1680, abiellus 30. novembril / 10. detsembril 1680 Wendula Oomiga (sündinud 1662), nende poeg Anton thor Helle (1683–1748) oli Jüri koguduse õpetaja.
Uno Ruus

**Uno Ruus** (28. veebruar 1926 Tallinn – 9. märts 2000 Toronto) oli eesti õigusteadlane.

Ta õppis aastatel 1943–1944 Tartu Ülikoolis matemaatikat, 1945–1949 Kieli Ülikoolis õigusteadust (*dr. jur.*; *"Die staatsrechtliche Stellung des Präsidenten der Republik Estland und ihre Entwicklung"*), 1980–1983 Toronto Ülikoolis majandusteadust (M. B. A.), 1983–1991 samas haridusteadust (M. Ed.).

Põgenes Suure põgenemise ajal 1944. aastal Nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale, siirdus sealt 1949. aastal Rootsi, 1951. aastal Kanadasse. 

Ta soovis kandideerida 1992. aasta Eesti presidendivalimistel, kuid ei saanud vajalikku 10 000 toetusallkirja kokku.

## Viited

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Mandle järv

**Mandle järv** (ka **Riiska paisjärv**, **2. Riiska paisjärv** ja **Handle paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustivere külas.

Järve pindala on 2,6 ha, keskmine sügavus 1,16 m, suurim sügavus 1,56 m, valgla suurus 4,8 km², kaldajoone pikkus 0,977 km, vee maht 48 000 m³ ja kõrgus merepinnast 72,5 m. Järv on paisutatud Kavaku ojale, järvest 100 m ülesvoolu asub Riiska järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Kirikumõisa järv

**Kirikumõisa järv** (ka **Kirikumõisa tiik**) on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pinska külas.

Järve pindala on 3,2 ha ja kõrgus merepinnast 66,5 m. Järve läänekaldast voolab mööda Kavaku oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Hukkunud Hinged

**Hukkunud hinged** on Eesti raskemuusikaansambel. Ansambel asutati 2007.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Janek – vokaal
*Martin – kitarr
*Madis – bass
*Katrina – vokaal

## Diskograafia
*2010 album "Hukkunud Hinged"
*2013 album "Puhastustuli"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Operatsioon Õ

**Operatsioon Õ** oli Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel asutati enne 1995.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:

*Maie Parrik – vokaal, suupill
*Kaspar Jancis - vokaal, keelpillid/klahvid jms
*Maur Mere – liikumisseaded, vokaal
*Toomas Kaljumaa – bass, vokaal
*Robert Annus – vokaal
*Priit Ustav – elektrikitarr
*Henry Tiismaa - puhk/klahv, vokaal, jms
*Rainer Mere - trummid
*Kartin Lehemets - Saksofon
*Andri Volman - vokaal
*Jaanus Kõuts - elektrikitarr
*Lauri Lõo - vokaal

## Diskograafia
*1995 MC "S'ahh! Matt!"
*1997 singel "Viies ratas"
*1999 album "Operatsioon Õ"
*2000 album "Pärineb kogemustest"
*2003 album "Ei mingit modernismi, ei mingit abstraktsonismi"

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Bertel van Radiver

**Bertel van Radiver** oli Luua mõisnik 15. sajandil.

Ta maeti Palamuse kirikusse, hauaplaat mõõtmetega 180 × 111&nbsp;cm ja tekstiga *begraven bertel van radiver bidd unsen herr got vor sine seele* on suuremas osas säilinud, daatum puudub, kuna nurk on ära löödud. Dateering on tuletatud stiili sarnasuse põhjal samasse maetud Anders Tuve (1460) ja Johannes Czoie naise Gertrudi (1458) hauaplaadiga. Hauaplaadil on kujutatud vapp: adratera roosiga kummalgi küljel, kilbi kohal palveränduri riietuses mees, kes toetub parema käega kepile ja vasakus hoiab haamrikujulist eset. Palamuse koguduse õpetaja August Westren-Doll pidas hauakivist ettekande Õpetatud Eesti Seltsis 4. veebruaril 1920. Hauaplaat eemaldati algsest asukohast 1929. aastal seoses Palamuse kiriku remondiga ja müüriti uue läänepoolse eeskoja põrandasse. Hauaplaat pole muinsuskaitse all.

Oletatavasti oli Bertel van Radiver Luua mõisnik enne selle nimetamist Ludenite järgi. Tänapäeval eksisteerib Raaduvere küla (*Dorf Raddofer*).
Clemens Esto

**Clemens Esto** oli aadlik ja suurmaaomanik Taani kuningriigile kuulunud Eestimaal 13. sajandil.

Taani hindamisraamatu köite ühe osa, nn Suure Eestimaa nimistu (mis koostati Taanist saabunud munkade poolt 1219–1220) kuulusid Clemens Estole Vääna poolsaarel neli küla kokku 34 adramaaga: *Kienkylæ xii*, *Seruueræ x*, *Liqua vii*, *waſal v* (Kiia, Sõrve, Liikva ja Vatsla), kust olid välja aetud Herbarth ja tema kaks venda (*concessos Clementi Estonis*).

Lisanime Esto tõttu on väljaspool kahtlust, et Clemens oli eestlane. Väljaspool Taani hindamisraamatut tema kohta ajaloolised andmed puuduvad. Temast võib põlvneda kaks Eestimaa vasallisuguvõsa, kellel vapil on kujutatud hundipea: Like ja Watzel. Temast võib põlvneda veel Guldene suguvõsa.

## Viited

## Kirjandus
*Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933. S. 875.
Number Ö

**Number Ö** on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2000.
Rakveres sündinud Number Ö idee juba algselt oli teha sellist muusikat, mis peod käima tõmbaks. Õige valem selleks tundus räpi ja roki kokkusegamine. Erinevates koosseisudes tegutseti mõned aastat, kuni ansambliga liitus uus vokalist ning liikmete vahetus lõppes. Praeguses koosseisus on Number Ö tegutsenud 2010. aasta sügisest.

Laiemalt sai bänd tuntuks tüüpilist eestlaste peoõhtut kirjeldava looga „Mis eile juhtus“. Dr. Koidu poolt „maksimaalseks peoräpprokiks“ ristitud loole järgnes üliedukas reaggepala „Minu Kuivatatud Sõber“, mille populaarsusele aitas kõvasti kaasa lahe rapsipõllul filmitud muusikavideo.
* Kaarle Karp - vokaal
* Meelis Paas - kitarr
* Priit Lahi - basskitarr
* Janek Koldekivi - trummid

**Endised liikmed:**

* Gun - bass (2006-2007)
*Rainz - vokaal (2006-2010)
* Kübar - trummid (2006-2008)
*P. Jaan - trummid (2009-2020)


ImageSize = width:700 height:auto barincrement:18
PlotArea = left:100 bottom:80 top:10 right:10
Alignbars = justify
DateFormat  = dd/mm/yyyy
Period = from:01/01/2006 till:01/01/2021
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy

Colors =
  id:vocals   value:red        legend:Vokaal
  id:guitar   value:green      legend:Kitarr
  id:bass     value:blue       legend:Basskitarr
  id:drums    value:orange     legend:Trummid
  id:lines1   value:black      legend:Stuudioalbumid
  id:lines2   value:purple      legend:EPd
  id:bars     value:gray(0.95)

Legend = orientation:vertical position:bottom columns:1
BackgroundColors = bars:bars
ScaleMajor = unit:year increment:2 start:2006
ScaleMinor = unit:year increment:1 start:2006

BarData =
  bar:Rainz       text:Rainz
  bar:Karp        text:Isand Karp
  bar:Meelis      text:Meelis
  bar:Gun         text:Gun
  bar:Priit       text:Priit
  bar:Heiki       text:Kübar
  bar:Jaan        text:P. Jaan

PlotData=
  width:10 textcolor:black align:left anchor:from shift:(10,-4)
  bar:Rainz       from:01/01/2006 till:27/08/2010 color:vocals
  bar:Karp        from:20/10/2010 till:end color:vocals
  bar:Meelis      from:01/01/2006 till:end color:guitar
  bar:Gun         from:01/01/2006 till:01/01/2007 color:bass
  bar:Priit       from:01/07/2007 till:end color:bass
  bar:Heiki       from:01/01/2006 till:10/11/2008 color:drums
  bar:Jaan        from:09/02/2009 till:01/01/2020 color:drums

LineData =
  at:21/11/2012 color:lines2 layer:back
  at:10/05/2014 color:lines2 layer:back
  at:01/06/2015 color:lines2 layer:back
  at:30/12/2016 color:lines1 layer:back
  at:30/11/2020 color:lines1 layer:back


## Diskograafia
*2012 EP "See ongi see"
*2014 EP "Mõeldud jagamiseks, mitte müügiks"
*2016 LP "Põhupunk"
*2020 LP "NUMBER Ö"

## Viited

## Välislingid
*Number Ö koduleht
*Number Ö FB leht
Kavaku oja

**Kavaku oja** (ka **Kurika oja** ja **Kurika peakraav**) on peakraav Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Raudna jõe parempoolne lisajõgi.

Kraavi pikkus on 12,9 km, valgla pindala 40,5 km², langus 61 m ja lang 4,7 m/km. Kraav saab alguse 94 m kõrgusel Pärsti külas, voolab läbi Mustivere, Pinska ja Alustre küla ning suubub Alustre külas 33 m kõrgusel paremalt poolt Raudna jõkke 45 km kaugusel selle suudmest. Kraav läbib Riiska järve, Mandle järve ja Alustre-Päärna veehoidlat ning möödub Kirikumõisa järvest. Kraavi suubuvad Suki kraav ja Sanga oja. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Vaata ka
*Raudna jõgi
*Riiska järv
*Mandle järv
*Sanga oja

## Viited

## Välislingid
*
*
Poks 1924. aasta suveolümpiamängudel

**[[1924. aasta suveolümpiamängud| 8. suveolümpiamängude]]** võistlused poksis peeti 15.–20. juulini Prantsusmaal Pariisis. Võistluspaik oli Vélodrome d’Hiveri näituse- ja spordihall.

## Võistlejad
Võisteldi kaheksas kaalukategoorias. Ühest riigist või võistkonnast võis olla kuni 16 võistlejat, seega kuni kaks võistlejat ühe kaalukategooria kohta. Kokku osales 27 riigist 181 võistlejat. Vanim võistleja oli Charles Jardine (Austraalia; sündinud 26. veebruar 1889) ja noorim oli Hubertus Baarsgarst (Holland; sündinud 12. jaanuar 1909). 

Esimest korda osales olümpiamängude poksivõistlusel Eesti, keda esindas kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) Valter Palm. 

Esimest korda osalesid olümpiamängude poksivõistlusel ka Läti, keda esindas kergekaalus (kuni 135 naela 61,2 kg) Ernests Gūtmanis; Poola, keda esindas 5 võistlejat ning Ungari, keda esindas kergekaalus (kuni 135 naela 61,2 kg) Béla Lőwig.

## Medalitabel

Kokku sai medaleid 9 riigi võistlejad.

## Punktitabel

Kokku said olümpiasüsteemi punkte 16 riigi võistlejad.

## [[Kärbeskaal (poks)|Kärbeskaal]] (kuni 112 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 50,8 kg)
19 võistlejat 13 riigist

## [[Kukk-kaal (poks)|Kukk-kaal]] (kuni 118 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 53,5 kg)
21 võistlejat 15 riigist

## [[Sulgkaal (poks)|Sulgkaal]] (kuni 126 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 57,2 kg)
24 võistlejat 17 riigist

## [[Kergekaal (poks)|Kergekaal]] (kuni 135 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 61,2 kg)
30 võistlejat 22 riigist

## [[Kergekeskkaal (poks)|Kergekeskkaal]] (kuni 147 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 66,7 kg)
29 võistlejat 19 riigist

## [[Keskkaal (poks)|Keskkaal]] (kuni 160 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 72,6 kg)
23 võistlejat 15 riigist

## [[Poolraskekaal (poks)|Poolraskekaal]] (kuni 175 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 79,4 kg)
20 võistlejat 14 riigist

## [[Raskekaal (poks)|Raskekaal]] (üle 175 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 79,4 kg)
15 võistlejat 11 riigist

## Välislingid
*Poks 1924. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Sports-Reference''. Inglise keeles
*Poks 1924. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Amateur Boxing Results''. Inglise keeles
Tääksi järv

**Tääksi järv** on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Tääksi külas.

Järve pindala on 3,6 ha, pikkus 400 m, laius 90 m, valgla suurus 17,82 km², kaldajoone pikkus 2 km, kõrgus merepinnast 48,5 m ja selles asub kolm saart pindalaga 0,58 ha. Järv on paisutatud Tääksi ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Harry Mitchell

**Harold James Mitchell** (5. jaanuar 1898 – 8. veebruar 1983) oli Inglismaa ja Suurbritannia poksija, olümpiavõitja (1924). 

Mitchell oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) kokku neljakordne harrastajate Suurbritannia meister aastatel 1922–1925.

Mitchell võitis 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

## Viited
 

## Välislingid
*
Tanna saar

**Tanna** on saar Melaneesias, üks Vanuatu saartest. Kuulub Tafea provintsi. Saare pindala on 550 km².

Saar on mägine. Kõrgeim tipp on 1084 m üle merepinna ulatuv Tukosmera, mis on kustunud vulkaan. Aktiivne vulkaan on saare kaguosas asuv 361 m kõrgune Yasur.

Tanna elanike arv oli 2009. aastal 28 799. Suurim linn on läänerannikul asuv Lénakel. Tafea provintsi halduskeskus on umbes 1200 elanikuga Isangel.

Saarel räägitakse Austroneesia keelte Lõuna-Okeaania haru Lõuna-Vanuatu rühma kuuluvaid lenakeli, kvamera, tanna (põhja- ja edelatanna) ja napuanmeni keelt. Paljud elanikud oskavad ka bislama keelt.

Melaneeslased asustasid saare umbes 400 eKr. Eurooplastest külastas saart esimesena 1774. aastal kapten James Cook oma meestega.

Elanike seas on levinud kargokultus, milles kummardatakse John Frumi.

Saarel toodetakse kavat, kohvi, kookospähkleid ja koprat.

## Galerii

Mt Yasur, active volcano (420607153).jpg|Yasuri vulkaan
YankelChildrenTanna.JPG|Lapsed Yankeli külas
JohnFrumCrossTanna1967.jpg|John Frumi kultusrist
Two Yaohnanen Tribesmen.JPG|Yaohnaneni mehed peenisevöödega
Lowanatom-village.jpg|Lowanatomi küla


## Viited

## Välislingid

*Jaanus Plaat: Vulkaanid, inimsööjad ja kargokultus, Vanuatust ja Tannast etnoloogi pilguga, Uus-Hebriididest Vanuatu Vabariigiks., Ajalooline Tanna: kannibalid, sõjad ja paganlus, Tänapäeva Tanna: paganad, peenisevööd ja vulkaan, John Frumi kultus, Kava
*Hendrik Relve: Kuula rändajat: Tanna saarele, Vikerraadio.
*Hendrik Relve: Kuula rändajat: Tanna loodusretked - sisemaal ja rannikul, Vikerraadio.
*Hendrik Relve: Retked Tanna saare kuumavee allikatele, Vikerraadio.
*Hendrik Relve: Kuula Rändajat. Tanna saare külaelu, Vikerraadio.
*Hendrik Relve: Kuula rändajat: Tanna saare kirev usuelu, Vikerraadio.
Tanna

**Tanna** võib tähendada mitut asja:

* **[[Tanna saar]]**, saar Vanuatus
* **[[Tanna (Tüüringi)|Tanna]]**, linn Saksamaal Tüüringi liidumaal
* **Tanna**, juudi õpetlase kohta vaata artiklit Tannaim
* Tanna, 2015. aastal valminud Austraalia mängufilm
Bangalore'i torpeedo

**Bangalore'i torpeedo** koosneb ühest või mitmest lõhkeainega täidetud torust. Neid kasutavad lahingupioneerid, et hävitada ohutust kaugusest mitmesuguseid takistusi ja kaitserajatisi. Kõnekeeles kasutatakse selle kohta ka nimesid "Bangalore'i miin", "pauguti" või lihtsalt "Bangalore". 

Bangalore'i torpeedo leiutas 1912. aastal Indias Bangalore'i linnas Briti India Armee kapten McClintock. 

Nende pikkus võib olla kuni 15 m, koosnedes 1,5 m osadest.
Tjagun

**Tjagun** (ukraina keeles Тягун) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 563. Pindala on 2,12 km².
Hontivka

**Gontivka** (ukraina keeles Гонтівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšernivtsi rajoonis. Elanike arv on 1153. Pindala on 3,02 km².
Pavel Anissimov

**Pavel Anissimov** (15. august / 28. august 1904 Petrajeva-Gorka küla, Belozerski maakond, Vologda kubermang – 26. november 1981 Tallinn) oli Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane, siseteenistuse polkovnik (1964).

## Haridus
Aastatel 1913–1917 õppis ta kohalikus külakoolis, 1931–1932 Nadežda Krupskaja nimelises Leningradi Poliithariduse Instituudis (lõpetamata), 1945–1946 Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee (ÜK(b)P KK) juures asuvas kõrgemas partorgide koolis (lõpetamata), Kõrgemas parteikoolis ÜK(b)P KK juures (lõpetas 1954 eksternina).

## Teenistuskäik
1924–1926 Jekimovski külanõukogu esimees Belozerski maakonnas Tšerepovetsi kubermangus, 1926–1928 4. suurtükiväebrigaadi reamees Leningradi sõjaväeringkonnas, 1928–1931 tehase "Krasnõi Putilovets" lihvija Leningradis, 1931–1932 Nadežda Krupskaja nimelise Leningradi Poliitharidusliku Instituudi üliõpilane. ÜK(b)P liige 1929. 1932–1933 ÜK(b)P veemajanduse töökollektiivi sekretär Belozerskis Leningradi oblastis, 1933–1936 Loode jõelaevanduse Laadoga-äärse piirkonna parteikomitee instruktor ja sekretär, 1936–1938 Loode jõelaevanduse Tšerepovetsi sadama partorg ja parteikomitee sekretär, 1938–1939 Tšerepovetsi rajoonikomitee 2. sekretär, 1939–1941 1. sekretär, 1941–1945 Vologda oblastikomitee kaadriala sekretär, 1945–1946 ÜK(b)P KK juures asuva Kõrgema partorgide kooli kuulaja Moskvas.

Aastatel 1946–1947 ÜK(b)P KK Eesti büroo vastutav töötaja, 1947–1948 Eestimaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee (EK(b)P KK) kaadriosakonna juhataja asetäitja, 1948–1952 EK(b)P KK administratiivosakonna juhataja. Tema parteilisele karjäärile mõjus halvasti parteiliikmemaksude juhtum, kui kaks kommunisti varastasid kuue aasta jooksul kümneid tuhandeid rublasid parteiliikmemakse. Anissimovi süüdistati kontrolli puudumises ja teda karistati valju noomitusega arvestuskaardile kandmisega.1952–1953 oli ta EKP Tartu oblastikomitee 2. sekretär, 1953–1954 ja 1957–1961 EKP KK tööstuse ja transpordi osakonna juhataja asetäitja, 1954–1957 Eesti NSV kalatööstuse minister, 1961–1962 Eesti NSV siseministri asetäitja, 1962–1967 Eesti NSV ühiskondliku korra kaitse ministri esimene asetäitja. Alates 1967 üleliidulise tähtsusega personaalpensionär Tallinnas.

## Tegevus julgeolekuorganite juhtimisel
1948. aastal loodi EKP KK juurde administratiivosakond, mille ülesannete juurde käis muuhulgas ka järelevalve julgeolekuorganite tegevuse üle. Aastatel 1948–1952 oli selle osakonna juhataja Pavel Anissimov. Need oli aastad, kui viidi läbi 1949. aasta märtsiküüditamine ja suruti maha relvastatud vastupanuliikumine Eestis.

Pavel Anissimov suri 26. novembril 1981 Tallinnas ja ta maeti 2. detsembril 1981 Metsakalmistule.

## Viited
Nemunėlio Radviliškise vald

**Nemunėlio Radviliškise vald** (leedu keeles *Nemunėlio Radviliškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 200 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1644 inimest. Valla keskus on Nemunėlio Radviliškise alev (aastal 2011 oli seal 566 elanikku). Vallamaja asub aadressil Biržų g. 5, vallavanem on Giedrius Kubilius. 

Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid.

## Viited
Søren Petersen

**Søren Peter Petersen** (6. detsember 1894 Kolding, Taani – 1945 Belgia) oli Taani poksija.

Petersen oli kokku kahekordne Taani meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1920–1921.

Petersen sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ronald Rawsonile (Suurbritannia) ning 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Harold Mitchellile (Suurbritannia).

Petersen poksis oktoobrist 1924 kuni jaanuarini 1934 elukutselisena ning pidas kokku 30 kohtumist, millest võitis 16 (neist 8 nokaudiga), kaotas 10 (neist 8 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 3 kohtumist. Ühel kohtumisel jäi paremus mõlema võistleja diskvalifitseerimise tõttu otsustamata.

## Viited

## Välislingid
* 
*Søren Petersen lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Sanga oja

**Sanga oja** (ka **Arumäe oja** ning ülemjooksul **Viilupi oja**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Sanga oja pikkus on 8,5 km, valgla pindala 19,2 km², langus 37,5 m ja lang 4,4 m/km. Oja saab alguse 97 m kõrgusel Savikoti külas, voolab läbi Savikoti ja Alustre küla, samuti küla piiril, ning suubub Alustre külas 59,5 m kõrgusel paremalt poolt Kavaku ojasse 3,9 km kaugusel selle suudmest. Savikoti külas on ojale paisutatud Savikoti paisjärv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Vaata ka
*Kavaku oja
*Savikoti paisjärv

## Viited

## Välislingid
*
*
Ronald Rawson

**Ronald Rawson Rawson** (17. juuni 1892 – 30. märts 1952) oli Inglismaa ning Suurbritannia poksija ja ohvitser (kapten). Ta hakkas harrastama poksi 1906. aastal.

Rawson sõdis Esimeses maailmasõjas aastatel 1914–1918 ning sai 1917. aastal kapteni auastme.

Rawson oli raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) kokku kahekordne harrastajate Inglismaa meister aastatel 1920-1921.

Rawson võitis 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

## Tunnustus
*Military Cross

## Viited
 

## Välislingid
*
Mervõn

**Mervõn** (ukraina keeles Мервин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 490. Pindala on 1,813 km².
Lõstvõn (Ovrutši rajoon)

**Lõstvõn** (ukraina keeles Листвин) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Elanike arv on 1080. Pindala on 3 km².
Parovėja vald

**Parovėja vald** (leedu keeles *Parovėjos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil. Vald piirneb kirdes Lätiga.

Valla pindala on 174 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1945 inimest. Valla keskus on Parovėja küla. Vallavanem on Gailutė Tamulėnienė. 

Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid.

## Viited
Helletused

**Helletused** on Eesti ansambel. Ansambel on esitanud regilaule.

## Koosseis
Ansamblis on kaasa teinud:
*Liisi Koikson – vokaal
*Cätlin Jaago – flööt, pikkvile, torupill, vokaal
*Aleksandra Anstal – löökriistad
*Ara Yaralyan – kontrabass
*Marek Talts – kitarrid
*Marko Mägi – sopransaksofon
*Paul Daniel – kitarrid, seaded

## Diskograafia
*2007 album "Helletused" sisaldab järgmiseid lugusid:
**"Ella"
**"Laulud pulmades õpitud"
**"Kannel"
**"Suur tamm"
**"Nukumäng"
**"Loomine"
**"Mehetapja"
**"Lunastatav neiu"
**"Kuldnaine"
**"Neiu lahkub isakodust"
**"Õhtu ilu"

## Viited
Hübriid (ansambel)

**Hübriid** oli Eesti rokkansambel,  Ansambel asutati 1980. aasta märtsis. Tegutseti Jaan Tombi nimelises kultuurimajas.

## Koosseis
Ansamblis on teinud kaasa:
*Mart Helme – vokaal, akustiline kitarr,originaallood
*Andrus Kerstenbeck – trummid
*Peet Köster – vokaal, bass
*Teet Lindam – trummid
*Pearu Paulus – vokaal
*Margarita Raun – vokaal
*Riho Rausma – vokaal, klahvpillid
*Madis Salum – kitarrid, süntesaator, string, vokaal
*Valdo Tauman – vokaal
*Robert Vood – bass
*Peeter Määrits (heli)

## Diskograafia
*1982 album "Koolis"
*1983 album "Ansambel "Hübriid""
*1983 singel "Küll ma ootasin sind"
*1997 album "Hübriid 1980–1987"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
*Discogs
Tõramaa jõgi

**Tõramaa jõgi** on jõgi Soomaa maastikurajoonis Viljandi ja Pärnu maakonnas, Raudna jõe vasakpoolne lisajõgi.

Jõe pikkus on 21,1 km, valgla pindala 26,4 km², langus 6,5 m ja lang 0,3 m/km. Jõgi saab alguse Viljandi maakonnast Tipu külast 24 m kõrguselt, voolab läbi Sandra küla ja suubub Sandra ja Riisa küla piiril 17,5 m kõrguselt vasakult poolt Raudna jõkke 2,2 km kaugusel selle suudmest. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda ning voolab täies ulatuses Soomaa rahvuspargis.

## Vaata ka
*Raudna jõgi
*Soomaa rahvuspark

## Viited

## Välislingid
* 
*
Ketikoerad

**Ketikoerad** oli Eesti rokkansambel. Ansambel tegutses aastatel 2009–2012.

## Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
*Ikevald Rannap – vokaal
*Valter Nurmsalu – kitarr
*Jörgen Pakkas – soolokitarr
*Siim Koppel – trummid
*Ragnar Kreisberg – basskitarr

## Diskograafia
*2010 singel "Viirastus"
*2010 singel "Mäng"
*2011 singel "Vool"
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Kontakt (ansambel)

**Kontakt** oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1983.  Ansamblit juhtis Mikk Targo ja lauljaks oli Marju Länik.

## Koosseis
Ansambli esimene koosseis:
*Marju Länik – vokaal
*Mikk Targo – trummid
*Aarne Saluveer – klahvpillid
*Agu Tammeorg – kitarr
*Imre Orro – kitarr
*Taago Daniel – bass

Esialgu esitas Kontakt mitmeid  tuntud Lääne hittide omi versioone, näiteks Mike Oldfieldi "Moonlight Shadow" eestikeelset varianti "Varjude mäng", kuid hiljem orienteeruti omaloomingule.  1984 ilmus ansambli esimene menulugu, Mikk Targo kirjutatud "Karikakar". 

1985 ansambel lagunes, kui Marju Länik ja Mikk Targo ühinesid ansambliga Mahavok. 1987 moodustasid Länik ja Targo Kontakti uue koosseisu. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:

*Andrei Dolgihh – klahvpillid
*Tõnu Väärtnõu – klahvpillid
*Toomas Vanem – kitarr

## Diskograafia
*1985 laul "Mäng" 
*1987 laul "Nüüd aitab" 
*1987 laul "Terassüdamega mees" 
*...

## Viited

## Välislingid
*Ansamblist muusika.ee andmebaasis
Eesti NSV teeneline orkester

**Eesti NSV teeneline orkester** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium orkestritele eriti kõrge taseme,  loomingulise tegevuse ja suurte teenete eest eesti nõukogude muusikakultuuri arendamisel.

Eesti NSV teenelise orkestri aunimetust anti välja 1967. aastast. 1987. aasta alguseks oli selle aunimetuse saanud 5 orkestrit.

## Eesti NSV teenelised orkestrid
* 1967 Eesti NSV Riiklik Sümfooniaorkester, Tallinna Tuletõrjeühingu puhkpilliorkester
* 1973 Kondiitritoodete Vabriku Kalev puhkpilliorkester 
* 1974 Eesti NSV MN Riikliku Televisiooni ja Raadio Komitee estraadiorkester
* 1976 Vabariiklik Orkestrijuhtide Puhkpilliorkester
* 1989 Puhkpilliorkester Tallinn

## Vaata ka
*Eesti NSV aunimetused

## Viited
Lõunakroon

**Lõunakroon** (ladina *Corona Australis*, **CrA**) on lõunataeva tähtkuju. See on kirjeldatud Ptolemaiose 48 tähtkuju hulgas ning kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Lõunakroon on pindalalt 88 tähtkuju hulgas 80. kohal, kattes 128 ruutkraadi.

Lõunakroonis on 21 palja silmaga nähtavat tähte, kuid ükski neist pole tähesuuruselt heledam kui 4. Heledaim täht on α CrA ehk Alphecca Meridiana ja heleduselt teine on Beta Coronae Australis (4,10 magnituudi). Tähtkujus asub kerasparv NGC 6541.

Tähtkuju on tervikuna nähtav lõuna pool 44° põhjalaiusest ja osaliselt 53° põhjalaiusest.

## Ajalugu
Babüloonia tähekataloogis MUL.APIN on Lõunakroon arvatavasti nimetuse MA.GUR all.
Vanakreeka legendi kohaselt asetas Lõunakrooni pärjana taevasse Dionysos oma ema Semele auks. Ptolemaios nimetas Almagestis seda tähtkuju Στεφάνος νοτιος (Lõunapärg), kaasates sinna ka α Tel. Hiina astronoomid nägid Lõunakroonis suurt kilpkonna.   Lõuna-Austraalia *boorong*i hõim pidas seda tähtkuju bumerangiks Won, mille heitis taevasse Totyarguil. Kesk-Austraalia arandad pidasid seda lapsekandmisvahendiks kuulamoniks, mille taevanaised Linnuteel tantsides maha pillasid. Futuna saarel nimetati Lõunakrooni Tanuma ja Tuamotu saartel Na Kaua-ki-Tonga. 

## Viited
Tuukan (tähtkuju)

**Tuukan** (ladina *Tucana*, lühend **Tuc**) on lõunataeva tähtkuju. See on pindalalt 48. tähtkuju, kattes 295 ruutkraadi.

Heledaim täht on α Tuc (tähesuurus 2,87). Tuukanis asub Väike Magalhãesi Pilv ja heleduselt teine tähistaeva kerasparv 47 Tucanae (NGC 104), mille näiv tähesuurus on 4,9.

Tuukan on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".

## Viited
Avatud teadmus

**Avatud teadmus** (inglise keeles *open knowledge*) on vabakultuuri teosed, millele pääseb vabalt ligi, mida saab vabalt kasutada, täiendada ning jagada, seadmata piiranguid muuks kui teadmuse allikapärasuse ja avatuse tagamiseks. Avatud teadmusesse võivad kuuluda eri tüüpi teosed alates muusikast kuni toorandmeteni ning avatuse määrab teadmuse üksusele omistatav litsents.

Avatud teadmuse definitsioon koostati 2005. ja avaldati 2006. aastal, et luua laiem määratlus infoühiskonna teoste ja praktikate jaoks kui senised vaba tarkvara, Creative Commons vm vabakultuuri litsentsid ja nende aluseks olnud definitsioonid.

Avatud teadmuse definitsioon on aluseks Open Knowledge Foundationi tegevusele.

## Vaata ka
*Vaba sisu
*Avaandmed
*Avatud teadus
*Avatud lähtekood
*Avatud juurdepääs
*Vikipeedia

## Viited
Kilp (tähtkuju)

**Kilp** (ladina *Scutum*, lühend *Sct*) on tähtkuju, mis asub taevaekvaatori lähedal. See on pindalalt 84. tähtkuju, kattes tähistaevast ainult 109 ruutkraadi.

Selle lõi 1684. aastal poola astronoom Johannes Hevelius, kes nimetas selle Poola kuningas Jan III Sobieski Viini lahingus saavutatud võidu auks Sobieski kilbiks (*Scutum Sobiescii*).

Heledaim täht on α Scuti, mis asub 174 valgusaasta kaugusel ja mille näiv suurus on 3,85.

Kilbi tähtkuju suunas on teel NASA kosmosesond Pioneer 11.

Tähtkujus asub kerasparv NGC 6712.

## Vaata ka
*UY Scuti

## Viited
Scutum

***Scutum*** ('kilp') on ladinakeelne sõna, millega  väljendatakse mitut mõistet:
***[[Kilp (tähtkuju)|Kilp]]** (*Scutum*), tähtkuju 
***[[Kilp (kaitsevahend)|Kilp]]** (*scutum*), käsivõitluse kaitsevahend Vana-Rooma Vana-Rooma leegionäridel ja gladiaatoritel
Kapsi oja

**Kapsi oja** (ka **Piispa oja**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi linnas ja Viljandi vallas, Raudna jõe parempoolne lisajõgi.

Kapsi oja on 4 km pikk, valgla pindala on 5,3 km², langus 33,5 m ja lang 8,5 m/km. Oja saab alguse 76 m kõrgusel Pinska külast, voolab läbi Matapera küla ja Viljandi linna ning suubub Matapera külas 42,5 m kõrgusel paremalt poolt Raudna jõkke 62 km kaugusel selle suudmest. Oja on asukohajõeks Jaanuse paisjärvele. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

## Viited

## Välislingid
*
*
Jaanuse paisjärv

**Jaanuse paisjärv** on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pinska külas.

Järve pindala on 1,7 ha, keskmine sügavus 1,55 m, suurim sügavus 1,7 m, valgla suurus 1 km², vee maht 28 000 m³ ja kõrgus merepinnast 77 m. Järve asukohajõgi on Kapsi oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Raudna tehisjärv

**Raudna tehisjärv** (ka **Heimtali tehisjärv**) on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Raudna külas.

Järve pindala on 16,6 ha, kõrgus merepinnast 42,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,07 ha. Järv asub Raudna ürgorus ja see on ehitatud endisse kruusakarjääri. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

Raudna tehisjärv oli aastatel 1994–2019 kaitse all Raudna looduskaitseala koosseisus. Järv ja selle kallas on rändepeatuseks ning pesitsus- ja toitumiskohaks II ja paljudele III kategooria kaitsealustele linnuliikidele.

## Vaata ka
*Raudna looduskaitseala‎
*Raudna ürgorg

## Viited

## Välislingid
*
*
Paradiisilind (tähtkuju)

**Paradiisilind** (ladina *Apus*, lühend **Aps**) on väike lõunataeva tähtkuju.

Paradiisilind katab 206 ruutkraadi (0,5% taevalaotusest) ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 67. kohal. Vaid 2 tähte on heledamad kui tähesuurus 4. Heledaim on Alpha Apodis, mis on 410 valgusaasta kaugusel asuv punane hiid.

Paradiisilind on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias" nime all *Apis Indica*.

## Viited
Svend Wad

**Svend Wad** (3. veebruar 1928; Bov, praegu Åbenrå vald, Lõuna-Taani piirkond, Taani – 4. detsember 2004; Haderslev, Haderslevi vald, Lõuna-Taani piirkond) oli Taani poksija.

Wad oli Taani meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1946. aastal.

Wad sai kergekaalus (kuni 62 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Gerald Dreyerile (Lõuna-Aafrika Liit) ning saades 3. koha kohtumises võidu Wallace Smithi (USA) üle.

Wad sai kergekaalus (kuni 62 kg) 7. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1947), pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Roger Baourile (Prantsusmaa) ning saades 3. koha kohtumises võidu William Frithi (Šotimaa) üle. 

Wad poksis oktoobrist 1949 kuni septembrini 1958 elukutselisena. Ta pidas kokku 18 kohtumist, millest võitis 15 ja kaotas 2 kohtumist ning üks kohtumine jäi viiki.

## Tunnustus
*1946 – aasta uustulnuk Taani spordis

## Viited

## Välislingid
* 
*Svend Wad lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Karen Karapetjan

**Karen Karapetjan** (armeenia keeles Կարեն Կարապետյան; sündinud 14. augustil 1963 Stepanakerdis) on Armeenia poliitik (ta kuulub Armeenia Vabariiklikku Parteisse) ja majandustegelane. Aastatel 2010–2011 oli ta Jerevani linnapea, aastatel 2011–2016 töötas ta kontsernis Gazprom.

13. septembrist 2016 kuni 17. aprillini 2018 oli ta Armeenia peaminister, seejärel nimetati Serž Sargsjani valitsuses asepeaministriks. 23. aprillist 2018 asus ta Sargsjani tagasiastumise järel taas täitma peaministri kohuseid, kuni 8. mail valiti peaministriks Nikol Pašinjan.

Ta lõpetas aastal 1980 Jerevani 128. keskkooli ja aastal 1985 kiitusega Jerevani Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatika teaduskonna. Aastal 1989 kaitses ta majandusteaduste kandidaadi väitekirja.

## Välislingid
* Armeenia uueks peaministriks sai Mägi-Karabahhist pärit Gazpromi tütarettevõtte tippjuht
Wolfgang Sobotka

**Wolfgang Sobotka** (sündinud 5. jaanuaril 1956 Waidhofen an der Ybbsis) on Austria poliitik, ta kuulub Austria Rahvaparteisse. Ta oli 21. aprillist kuni 18. detsembrini 2017 Austria siseminister.

Alates 20. detsembrist 2017 kuni 23. oktoobrini 2024 oli ta Austria parlamendi Rahvusnõukogu president.

Ta õppis ajalugu Viini Ülikoolis, tšellot ja muusikapedagoogikat Viini Muusika ja Lavakunsti Ülikoolis ning dirigeerimist Anton Bruckneri Eraülikoolis Linzis.
Einar Kuusk

**Einar Kuusk** (sündinud 22. juunil 1989 Kuressaares) on eesti näitleja ja režissöör. 

Ta mängis Arkady Kachimovit Netflix filmis "" (2023), kus mängisid ka Idris Elba, Andy Serkis ja Cynthia Erivo. Samuti mängis ta kõrvalrolli BBC krimisarjas "The Capture" (2019). Ta mängis peategelast Martinit Eesti komöödia filmis "Ameerika suvi" (2016), komöödiafilmis "Vaba raha" (2023) ja peaosa õudusfilmis "The 16th Episode" (2018). Lavastajana on ta teinud postapokalüptilise ulmelühifilmi "The Most Beautiful Day" (2015) ja lühifilmi "Pandeemia" (2021).

Teismelisena tegi Kuusk videoid Hollywoodi koomiku Tom Greeni veebisaidil tomgreen.com, mida Green näitas otse-eetris oma internetisaates *[[Tom Green's House Tonight]]*. Teda on nimetatud üheks Eesti esimeseks ja populaarseimaks juutuuberiks.

## Filmograafia

### Filmid

### Seriaalid

## Viited

## Välislingid

* 
* Einar Kuusk Eesti filmi andmebaasis
Eesti NSV teeneline haridustöötaja

**Eesti NSV teeneline haridustöötaja** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "kõrge kvalifikatsiooniga töötajatele, kes on õppeasutustes, haridusorganites, lasteasutustes, õppe- ja tootmiskombinaatides, kvalifikatsiooni tõstmise instituutides ja kursustel ning teadusasutustes vähemalt 15 aastat edukalt töötanud, samuti partei-, nõukogude, komsomoli-, ametiühingu- ja pioneeritöötajatele, kes on edukalt aidanud parandada õppe- ja kasvatustööd haridusasutustes".

Eesti NSV teenelise haridustöötaja aunimetus kehtestati 1980. aastal. 1987. aasta alguseks oli selle aunimetuse saanud 22 inimest.

## Eesti NSV teenelised haridustöötajad
*1980 Lilian-Astrid Kivi, Peeter Tiidermann, Mart Vahesoo 
*1981 Kalju Prikk, Leida Reimann 
*1982 Lembit Kõrgesaar, Sinaiida Riives, Uno Tombak 
*1983 Veljo Eensoo, Ants Eglon, Klara Hallik, Aino Johanson, Juhan Toomaspoeg 
*1984 Heli Tiits, Hans Tilgre
*1985 Laine Linnus, Peeter Orav, Lembit Türnpuu, Elvira Väri 
*1986 Heino Ross, Ellen Siimaste, Toivo Sokolov 
*1987 Aide Jool, Marjo-Angaja Sõrmus, Natalja Kuzina, Rudolf Selg, Maret Ulp
*1988 Elsa Gretškina, Viljar Kallam, Heino Mahlapuu, Malle Pähnapuu, Kaljo Rink
*1989 Valdek Mikkal, Irene Tiivel

## Viited
OS X Mountain Lion

**OS X Mountain Lion** (varem Mac OS X) on operatsioonisüsteemi OS X üheksas väljalase Macintoshi arvutitele.

OS X Mountain Lion (10.8) anti välja 25. juulil 2012 ja seda sai alla laadida Mac App Store'ist.

Operatsioonisüsteem oli iOS-seadmetega paremini integreeritud kui selle järglane Mac OS X Lion. OS X Mountain Lioni järgmine versioon on OS X Mavericks.

## Süsteeminõuded
OS X Mountain Lion nõuab vähemalt 2 GB muutmälu ja 8 GB vaba ruumi kõvakettal ning vähemalt järgmisi Macintoshi arvuteid:
* iMac (Mid 2007 või uuem)
* MacBook (alumiiniumist Late 2008 või uuem)
* MacBook Pro (Mid 2007 või uuem)
* MacBook Air (Late 2008 või uuem)
* Mac Mini (Early 2009 või uuem)
* Mac Pro (Early 2008 või uuem)
* Xserve (Early 2009 või uuem)
OS X Mountain Lion oli esimene operatsioonisüsteem, mis ei tööta vanematel Inteli Macintoshi 32-bitistelarvutitel, kuid kasutajad on leidnud viise, kuidas operatsioonisüsteem ka vanematel arvutitel tööle saada.

## Uued võimalused ja muudatused

### Notification Center
Notification Center integreeriti operatsioonisüsteemi. Kõik teated operatsioonisüsteemilt ja ka rakendustelt on Notification Centeris. Samuti on kasutajal võimalik oma Facebooki ja Twitteri olekut muuta, ilma et peaks seda tegema veebibrauserist.

Iga kasutaja saab ise valida, milliseid teateid tahab Notification Centerisse ja milliseid mitte.

### Notes
Alates OS X Mountain Lion-ist on märkmed eraldi rakendus (varem Maili rakenduses). Notes rakendus sünkroonib iOS-iga automaatselt kõik märkmed ja meeldetuletused.

### Messages
Messages on kiirsuhtlusrakendus, mis asendab nüüd iChati. Messages toetab ka Yahoo! Messengeri ja Google Talki.

### Game Center
Game Center on integreeritud iOS-ist Mountain Lioni operatsioonisüsteemi. Kasutajad saavad mängida Macintoshi mitmikmänge omavahel Internetis, võrrelda punktisummasid ja suhelda.

### Muud muudatused
OS X Mountain Lionis on tehtud aku kasutamine efektiivsemaks (Late 2010 MacBook Air ja MacBook Prodel Retina ekraaniga). PowerNapiga laadib automaatselt tarkvarauuendused arvutisse.

Lisatud on Gatekeeper, mis täiendab arvuti turvalisust. (Lisatud ka Mac OS X Lionisse tarkvarauuendustega).

Muudeti ja töötati ümber mitmeid rakendusi: Calendar (varem iCal), Contacts (varem Address Book) jne.

### Eemaldatud võimalused
* MobileMe asemel on nüüd iCloud.
* RSS on eemaldatud Mail ja Safari rakendustest.
* X11 on eemaldatud.
* Aku on ei näita enam automaatselt. Aku aega saab nüüd vaadata eraldi menüüst.
* Tarkvara uuendatakse nüüd Mac App Store'i kaudu.

## Versioonide ajalugu

## Välislingid
* Mountain Lion arrives in Mac App Store. Artikkel veebilehel Macworld.com,  25. juuli 2012
* OS X: About Gatekeeper. Artikkel Apple.com-i klienditoelehel, 23. märts 2016
* The end is near for OS X Mountain Lion support. Artikkel veebilehel Computerworld.com, täiendatud 21. juulil 2015
* OS X Mountain Lioni ametlik veebileht (eesti keeles)