Oterdis

**Oterdis**, ka **klaasoterdis** (saksa keeles *Zelleneinlage*, *Zellenverglasung* 'kärgpanustehnika', 'kärgklaasimine', prantsuse keeles *verroterie cloisonnée*, 'väikesed klaasesemed suletuna kärgedesse')  on varakeskaegne metallesemete kaunistamise tehnika, mille puhul erinevalt kärgsulatisest sobitati pealejoodetud metalliribast kujunditesse emaili asemel vastavas suuruses vääris- ja poolvääriskivid või värvilised klaasitükid.

### Sõnavara
Uuemas eestikeelses kirjanduses on käsitletud klaasoterdist lihtsustavalt kui üht kärgsulatise (*cloisonné*) erijuhtu, kuid teistes keeltes kasutatakse neid tehnikaid eristavaid sõnastusi, kuna selle panustehnika puhul pole tegemist klaasimassi sulatamisega nagu kärgemailis.

## Ajalugu
Vääriskivide panustehnika metallesemel ulatub ajaloos Vana-Egiptuse Keskmise riigi aega (umbes 2100–1700 eKr) ja klaasi panusmaterjalina kohtab Induse kultuuris 3. aastatuhandel eKr.

Klaasoterdise tehnika jõudis Euroopasse koos gootidega rahvasterännuajal, oletatavasti Lõuna-Venemaa või Ungari aladelt või sarmaatidelt. Levinuim vääriskivi, mida kasutati, oli punane almandiin, vahel ka rohelised granaadid. Seda tehnikat kasutasid gootide eeskujul omakorda frangid, alemannid, burgundid, langobardid ja anglosaksid. Almandiin lihviti õhukesteks tahvliteks ja sellest lõigati sobiva kujuga tükid metallvaheseinte vahelistesse süvenditesse eseme pinnal, eelistatult geomeetrilised kujundid, nagu nelinurk, kolmnurk või ringisegment, kuid eriti hilisemal ajal ka keerukama kujuga, näiteks südame- või liiliakujulised tükid. Sageli kraabiti süvendi põhja viirutus või võrgumuster, mis läbipaistvast materjalist läbi kumades sädeles. Rahvasterännuaja lõpul, merovingide kunstis, hakkas vääriskivipanuseid kõikjal üha rohkem asendama värviline klaas. Ottode kunstis hakkab Bütsantsi mõjul metallesemete kaunistamistehnikana domineerima bütsantsi meistrite väga kõrge taseme saavutanud kärgemailtehnika ja selle mõjul kaob oterdis tehnikana järk-järgult käibelt.

Oterdisega kaunistati rahvasterännuajale väga iseloomulikke loomakujulisi sõlgi, samuti kullast, hõbedast ja pronksist ketas- ning kaarsõlgi, ehisnaaste ja -plaate, muid vürstlikke toredusesemeid, nagu vööd ja mõõgaosad, ning liturgilisi nõusid ja relikviaare.

## Pildid

Hunnish - Shoe Buckle - Walters 57449.jpg|Kullast ja granaatpanustega kingapannal 4. sajandist, hunnide töö Edela-Venemaalt
Hunnish - Fibula - Walters 57556.jpg|Granaatidega, merevahu ja karneooliga kaunistatud hunni ketassõlg
Aumônière 174.JPG|Kukru detail, kullatud hõbe granaat- ja rohelisest lasuriidist panustega, frangi kullassepatöö 525.–550. aastatest
Lombard goldsmith&#039;s grave goods from Brno-Kotlářská - fibulae pair.jpg|Paar langobardi ketassõlgi 6. sajandist, leitud Vyškovist Tšehhist
Belt Buckle, about 520-560 AD, Visigothic, Spain, bronze with garnets, glass, mother of pearl, gold foil - Cleveland Museum of Art - DSC08476.JPG|Läänegoodi vööpannal aastaist 520-560, pronks granaat-, klaas- ja pärlmutterpanustega
Riemenschnalle mit Zelleneinlage.jpg|Läänegoodi pronkspannal värvilisest klaasist ja luust panustega 6. sajandi esimesest poolest
Trésor de Gourdon 02.JPG|Granaat- ja türkiispanustega kuldne pateen Gourdoni aardeleiust 6. sajandist
Flickr - portableantiquities - Hilt Fitting.jpg|Kullast ja keeruka kujuga granaatpanustega mõõgapideme detail 8. sajandist, anglosaksi kullassepatöö


## Vaata ka
* kärgsulatis
* inkrustatsioon

## Viited