Riia praostkond

**Riia praostkond**  on Läti Evangeelse Luterliku Kiriku luteri kiriku  praostkond Lätis.

Riia praostkond kuulub LELK Riia peapiiskopkonda. Läti evangeelne-luterlik kirik jaguneb kolmeks piiskopkonnaks (Riia, Daugavpilsi, Liepāja) ja 15-ks praostkonnaks. Riia peapiiskopkonda kuuluvad ka Läti Cēsise, Ikšķile, Jurmala, Riia, Valmiera piiskopkond. Kokku on Lätis 15 praostkonda: Balvi, Bauska, Cēsise, Daugavpilsi, Grobiņa, Alūksne, Ikšķile, Jelgava, Jūrmala, Kandava, Kuldīga, Piltene, Riia, Sēlpilsi ja Valmiera praostkond.

Riia praostkonda kuuluvad kirikud ja kogudused: Riia toomkirik, Riia Jaani kirik, Riia Vana Püha Gertrudi kirik, Riia Uus Püha Gertrudi kirik, Riia Jeesuse kirik, Torņakalnsi kirik, Mežaparksi kirik, Riia Kristuse kirik, Riia Risti kirik, Riia Pardaugava Püha Kolmainu kirik, Riia Kristuse Ülestõusmise kirik, Riia Martini kirik, Riia Pauli kirik, Riia Püha Peetri kirik, Riia Püha Vaimu kirik, Biķernieki Katariina kirik, Peeter-Pauli eesti kogudus, Riia misjon ja Riia Püha Markuse kogudus.
## Riia praostkonna praostid
*1635,  Petrus Jonæ Gutheim (Petrus Arvidi Guthemius) (1596–1644), Riia viitsesuperintendent, Riia Püha Jakobi kiriku pastor
*1636–1653, Salomo Gubert (Salomon Gubertus) (surn. 1653), Riia praostkonna praost ja Suntaži pastor
*1653–1657, Bernhard Vincelius, Riia praostkonna praost ja Lēdurga pastor
*1664–1677, Johann Raulin, Riia (maa)praostkonna praost ja Krimulda pastor 
*Georg Burmeister,  (surn. 1680), Riia praostkonna praost ja Lēdurga pastor
*1671–1693, Bartholomaeus Stübner (1634–1696), Riia praostkonna praost  ja  Krimulda pastor
*1693–1694, Johann  Neuhausen (1645–1694), Riia praostkonna praost  ja Valmiera koguduse pastor 
*1696–1702, Johann Nicolaus von Hartungen (1636–1702), Riia praostkonna praost ja Valmiera koguduse pastor 
*1703–1717, Georg Gustav Buchholz, Riia (maa)praostkonna praost ja Krimulda pastor 
*1717–1728, Johann Heinrich Hilde (1682–1727), Riia (maa)praostkonna praost ja Krimulda pastor
*1728–1735, Christian Gotthold Neuhausen (1684–1735), Riia praostkonna praost ja Valmiera koguduse pastor
*1735–1736, Jakob Benjamin Fischer (1684–1744), Riia praostkonna praost ja Astijärve pastor
*1736–1746, Friedrich Justin von Bruiningk (1707−1774), Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja Valmiera koguduse pastor
*1747–1776, Jacob Andrea, Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja Lielvārde pastor
*1776–1783, Otto Johann Merckly, Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja Ropaži pastor
*1783–1807, Peter Wilhelm von Piel (1748–1807), Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja Ādaži pastor
*1807–1816, Karl Emanuel Pegau  (1751–1816), Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja  Krimulda pastor
*1816–1824, Theodor Schönberg (1756–1824), Riia kreisi 1. osa praostkonna praost ja Lielvārde pastor
*1824–1837, Christian Wilhelm von Brockhusen (1768−1842), Riia praostkonna praost ja Ikšķile-Salaspilsi pastor
*1838–1857, Eduard Fehre (1800–1859), Riia praostkonna praost ja Jaunpilsi pastor
*1858–1865, Theodor Johann Häussler (1815–1865), Riia praostkonna praost ja Aizkraukle pastor
*1865–1880/1893 ''John (Johann)'' Friedrich ''Schilling'' (1816–1893), Riia praostkonna praost ja  Ādaži pastor
*1881–1891, Emil Loppenowe, Riia praostkonna praost
*...1898– , ''Ludwig'' Gottfried ''Zimmermann''  (1852–1906), Riia praostkonna praost ja  Ādaži pastor

## Ajalugu

Läti alade Rootsi riigikiriku luterlik Riia praostkond moodustati 1636. aastal, kui  loodi Liivimaal superintendent Hermann Samsoni eestvõttel kuus praostkonda: Eesti aladel Narva praostkond, Pärnu praostkond ja Tartu praostkond ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riias, Kokneses ja Cēsises. Riia praostkonda kuulusid Riia distrikt ehk kreisi Dole, Ikšķile, Salaspilsi, Ādaži, Nītaure, Mālpilsi, Allaži, Sigulda, Krimulda, Turaida, Liepupe, Daugavgrīva, Limbaži, Aloja, Straupe kihelkond ja Augstroze linnuselään.

Riias asus ka Riia Püha Maarja Magdaleena kirik, mis ehitati esmakordselt puidust rooma-katoliikliku kiriku kloostri kabelina 1260. aasta paiku Riia peapiiskop Albert II (1253-1273) valitsemisajal. Rootsi valitsusajal, aastatel 1621–1710, kui katoliiklus oli keelatud, klooster ja kirik seetõttu hävitati. Aastatel 1632–1639 kirik taastati ja muudeti Rootsi garnisoni luteri kirikuks. Põhjasõja ajal, 1710. aastal põles Riia piiramise ajal hoone maha ja Venemaa tsaar Peeter I käskis kiriku taastada ja andis selle õigeusklikele üle, nimetades selle ümber Peetri kirikuks.

1693. aastal eraldati Tartu praostkonnast Valga (Valka) Jaani kogudus ning liideti Riia maapraostkonnaga.

1740. aastast jagati Riia kubermangu Riia kreis 2 maakohtu ja praostkonna osaks (saksa k. *Theil*): 
*1. osa: 1) Volmari; 2) Ādaži koos Carnikavaga; 3) Skulte ja Liepupe; 4) Krimulda; 5) Daugavgrīva; 6) Lēdurga-Turaida; 7) Sigulda; 8) Mālpils; 9) Ropaži ja Allaži-Vangaži; 10) Üksküla-Salaspilsi; 11) Lielvārde ja Lieljumprava 12) Suntaži kihelkond
*2. osa: 1) Astijärve; 2) Ēvele; 3) Rubene; 4) Straupe; 5) Umurga; 6) Lemsalu ja St Catharina; 7) Salatsi; 8) Väike-Salatsi; 9) Aloja; 10) Dikļi; 11) Matīši ; 12) Ruhja; 13) Härgmäe; 14) Luke kihelkond ja Valga.

Volmari ja Valga kreisi moodustamise järel 1783. aastal, moodustati ka  Volmari praostkond ja  Valga praostkond.

Põhjasõja järel Venemaa keisririigiga liidetud Läti aladel, 1832. aasta Uue evangeelse luteri kiriku seadusega jaotati Põhja-Läti ja Lõuna-Eesti alade luteriusu kogudused Liivimaa konsistooriumiringkonda. Riia praostkonda kuulusid  Riia kreisis, kirikud ja kogudused: 
*Jaunpilsi kogudus (saksa *[[Jürgensburg]]*),
*Ikšķile kirik, Üksküla ja Salaspilsi kogudus (saksa *[[Ikšķile|Uexküll]] und [[Kirchholm]]*, läti k. *[[Ikšķile]] ja Salaspils*),
*Lielvārde kirik, Lielvārde ja Lieljumprava kogudused (*Lennewarden und Groß Jungfernhof*),
*Lēdurga kirik ja Lēdurga-Turaida kogudus (saksa *Loddiger und Treiden*),
*Aizkraukle kogudus, (saksa *Ascheraden*), 
*Mālpilsi kirik ja Mālpilsi kogudus (saksa *Lemburg*),
*Skulte kirik ja Skulte kihelkonna ja  Pēterupe kogudused (saksa *St. Matthäi oder St. Peters-Kapelle*),
*Suntaži kirik ja Suntaži kogudus (saksa *Sunzel*),
*Koknese ja Krape kogudused (saksa *Kokenhusen und Kroppenhof*),
*Sigulda kirik ja Sigulda kogudus (saksa *Segewolde*),
*Ādaži, Vesterotsi ja Carnikava kogudused (saksa *Neuermühlen, Westerotten und Zarnikau*),
*Madliena ja Meņģele kogudused (saksa *Sissegal und Altenwoga*),
*Daugavgrīva kirik ja Daugavgrīva kogudus (saksa *Dünamünde*),
*Dole kirik, Dole-Ķekavau kogudus (saksa *Dahlen*),
*Nītaure kogudus, (saksa *Nitau*),
*Sloka kogudus (saksa *Schlock*),
*Ropaži kirik, Ropaži ja Allaži kirik Allaži ning Vangaži kirik Vangaži kogudused (saksa *[[Rodenpois]] und Allasch mit Wangasch*, *Ropaži ja Allazi ar Vangažiem*i)
*Krimulda kirik ja Krimulda kogudus (saksa Kremon, Cremon) 

## Galerii

File:Allažu baznīca Stīveros 2000-06-04.jpg|Allaži kirik
File:Jūrmala, Dubultu baznīca. 2000-04-30.jpg|Jurmala, Dubultu kirik
File:Doles baznīca (Johans Kristofs Broce; 1783).jpg|Dole kirik. Johann Christoph Brotze
File:Ķekavas baznīca.jpg|Ķekava kirik
File:Liepupe church (2).jpg|Liepupe kirik, Jelgavkrasti lähedal
File:Nītaures luterāņu baznīca 2000-08-19.jpg|Nītaure kirik
File:Suntažu luterāņu baznīca.jpg|Suntaži kirik


## Viited

## Kirjandus
*Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel", 1843 seite 29
*Dr. Napiersky's Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland fortgesetzt von August Wilhelm von Keussler (Keußler). Riga 1877, seite 6-13