open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vogue

**Vogue** on Ameerika Ühendriikides välja antav moeajakiri. 

## Ajalugu
Vogue'i esimene number ilmus 1892. aastal, algul oli tegu kord nädalas ilmuva väljaandega. Ajakirja levitab kirjastus Condé Nast Publications, see ilmub tänapäeval korra kuus. 

## Ilmumiskohad
1916. aastal ilmus British Vogue, mis oli esimene versioon ajakirjast väljaspool Ameerika Ühendriike.

Vogue ilmub lisaks: Araabias, Austraalias, Brasiilias, Hiinas, Hispaanias, Hollandis, Hongkongis, Indias, Itaalias, Jaapanis, Kreekas, Lõuna-Koreas, Mehhikos, Poolas, Portugalis, Prantsusmaal, Saksamaal, Singapuris, Tais, Taiwanis, Tšehhis (üheskoos Slovakkiaga), Türgis, Ukrainas ja Venemaal.

## Vaata ka
*Anna Wintour
*Chloé Malle

## Välislingid
* Koduleht
Pindmontaažikomponent

**Pindmontaažikomponent**, **pindliitekomponent** või **SMD-komponent** (SMD ‒ lühend inglise keele sõnadest *surface-mounted device*) on elektroonikalülituse niisugune üksikosa, mis monteeritakse jootmise (tarbe korral ka liimimise) teel trükkplaadi pinnale (seega mitte läbi plaadi puuritud aukude).

Pindmontaaži hakati elektroonikatööstuses rakendama 1980. aastail. Pindmontaaži eeliseid varasemate montaažimeetoditega võrreldes:
*komponentide suurem paigaldustihedus;
*võimalus monteerida komponente trükkplaadi mõlemale küljele;
*kompaktsuse tulemusena paremad lülituse elektrilised parameetrid, näiteks väiksemad parasiitmahtuvused ja -induktiivsused;
*sobivus montaaži automatiseerimiseks ja saritootmiseks;
*seadmete lihtsam kvaliteedikontroll ja suurem töökindlus.

Pindmontaažiks toodetakse nii passiivkomponente (takisteid, kondensaatoreid, induktiivpoole, filterelemente, releesid) kui ka aktiivkomponente (dioode, transistore, mikrolülitusi). 

Pilt:MLCC-Bauformen.png|Jootepinnad kahe viiguga komponendi (takisti, kondensaatori, dioodi) otstel 
Pilt:SMD-Gull-Wing-Pinform.png|Käpakujulised jootekontaktid (integraalkomponendil)
Pilt: SMD-J-Lead-Pinform.png|Sissepoole pööratud kontaktjalad (integraalkomponendil)
Pilt:KL VIA Luke Bottom.jpg|Poolkerakujulised kontaktpinnad komponendi (näiteks protsessori)  all


SMD-takistid ja -kondensaatorid on ristkülikukujulised liistakud ehk kiibid, mille suurust (pikkust ja laiust) tähistatakse tollikoodis (ühikuks 1/100 tolli) või meeterkoodis (ühikuks 1/10000 m = 0,1 mm). Näiteks 1,0 × 0,5 mm suuruse kiibi tähis on tollikoodis 0402 ja meeterkoodis 1005. Liistaku paksus on enamasti 1/40 tolli ≈ 0,6 mm. Liistakutele võib olla märgitud nimiparameetrite tähised. Näiteks SMD-takistil tähistatakse nimitakistust kolme numbriga: kaks esimest väljendavad takistusväärtust ja kolmas 10 astendajat: 
*561 = 56 × 101 = 56 × 10 = 560 Ω
*472 = 47 × 102 = 47 × 100 = 4700 Ω = 4,7 kΩ
*394 = 39 × 104 = 39 × 10 000 = 390 000 Ω = 390 kΩ

## Vaata ka
*Elektroonikatoodete tehnoloogia
‘Abbās II

**‘Abbās II** nime all on tuntud kaks valitsejat:

***[[‘Abbās II (Pärsia)|‘Abbās II]]** (1632–1666) oli Iraani šahh aastatel 1642–1666;
***[[‘Abbās II (Egiptus)|‘Abbās II]]** ehk ‘Abbās II Ḩilmī Paša (1874–1944) oli Egiptuse kediiv aastatel 1892–1914.
Andres Särev

**Andres Särev** (8. veebruar 1902 Variku talu, Paistu – 18. märts 1970 Tallinn) oli eesti lavastaja, näitleja ja dramaturg.

Ta lõpetas Paistu kihelkonnakooli ja jätkas õpinguid Viljandis. 1922. aastal alustas Ugalas tööd näitlejana, aastail 1924–1926 oli samas näitejuht. Hiljem töötas ta lavastajana teistes Eesti teatrites. 

Teda peetakse A. H. Tammsaare esimeseks dramatiseerijaks. 7. veebruaril 1932 esietendus Draamastuudio Teatris Andres Särevi dramatiseeringus "Tõe ja õiguse" aineline lavastus "Vargamäe". Lavastas selle Kaarli Aluoja, kujundas Päären Raudvee. Eesti teatri esimene lava-Andres oli Aado Hõimre, esimene lava-Pearu oli Johannes Kaljola, Krõõta mängis Aili Engelberg ja Mari oli Lo Tui.

## Filmirolle
* "Viini postmark" (1968, villaomanik)
* "Jääminek" (1962, Vihvelin)
* "Juunikuu päevad" (1957, Juhan Laurisoo) 
* "Elu tsitadellis" (1947, doktor Richard Miilas)

## Tunnustus
* 1947 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Mälestuse jäädvustamine
1982. aastal avati Tallinnas aadressil Tina tänav 23-13 Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi filiaalina Andres Särevi kortermuuseum.

## Isiklikku
Andres Särevi abikaasa oli näitleja Anna Särev.

Andres Särev on maetud Metsakalmistule.

## Viited

## Kirjandus
*Oskar Kuningas, "Andres Särev", Eesti Raamat 1977

## Välislingid
*
Tiiu (ajakiri)

**Tiiu** on Eesti kuukiri, mis hakkas ilmuma oktoobris 2011. Ajakiri on suunatud naistele alates 45. eluaastast. Ajakiri sisaldab persoonilugusid, nostalgia-, ilu- ja moe-, tervise-, käsitöö-, köögi-, kodu-, aia- ja raamaturubriiki.

Ajakirja esimese numbri tiraaž oli 20 500. 2012. aasta suveks oli ajakirja tiraaž kasvanud 23 500-ni ning ajakirjal oli üle 12 000 tellija.

Algul andis ajakirja välja kirjastus Fookus Meedia. Ajakirja toimetajad olid Eha Laanepere ja Anneli Aasmäe. 2019. aasta septembris müüs Fookus Meedia oma kuukirjad Tiiu ja Eesti Ajalugu Õhtuleht Kirjastus AS-ile.

## Viited

## Välislingid
* Ajakirja Tiiu koduleht
* Ajakirja Tiiu reklaamiinfo
Planeedi tänav

**Planeedi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. 

Tänav algab Tehnika tänavalt raudtee äärest, ristub Koidu ja Videviku tänavaga ning lõpeb Luha tänaval. Alates Koidu tänava ristmikust on Planeedi tänav enam-vähem lõuna–põhjasuunaline. Planeedi tänav on ligikaudu 350 meetri pikkune.

Planeedi tänav sai nime 30. mail 1934.

Planeedi tänav 16 asub Lastesõim Planeedi Mudila.

File:Planeedi 16.JPG|Planeedi 16
File:Planeedi street in Tallinn.JPG|Planeedi tänav

## Viited

## Välislingid
Jalgrattasport 2012. aasta suveolümpiamängudel

**[[Jalgrattasport]] [[2012. aasta suveolümpiamängud]]el** toimus 28. juunist 12. augustini. Jalgrattaspordi võistlustel osales 528 sportlast ja välja jagati 18 komplekti medaleid.

## Võistlusalad

## Mehed

;
* **Trekisõit**
** Sprint
** Võistkondlik sprint
** Võistkondlik jälitussõit
** Keirin
** Omnium
*** Lendstart
*** 30 km punktisõit
*** 4 km jälitussõit
*** 15 km
*** 1 km eraldistart

;
* **Maanteesõit**
** Grupisõit
** Eraldistardist sõit
* **BMX kross**
* **Maastikusõit**

## Naised

;
* **Trekisõit**
** Sprint
** Võistkondlik sprint
** Võistkondlik jälitussõit
** Keirin
** Omnium
*** Lendstart
*** 20 km punktisõit
*** 3 km jälitussõit
*** 10 km
*** 500 m eraldistart

;
* **Maanteesõit**
** Grupisõit
** Eraldistardist sõit
* **BMX kross**
* **Maastikusõit**

## Eesti sportlaste osalemine

;
### Mehed
* Rene Mandri
** Grupisõit

;
### Naised
* Grete Treier
** Grupisõit

## Võistluspaigad





## Võistluste ajakava

## Tulemused trekisõidus
### Mehed
#### Sprint
#### Meeskondlik sprint
#### 4 km meeskondlik jälitussõit
#### Keirin
#### Omnium
### Naised
#### Sprint
#### Naiskondlik sprint
#### 3 km naiskondlik jälitussõit
#### Keirin
#### Omnium
## Tulemused maanteesõidus
### Mehed
#### Grupisõit 199,5 km




Finaal: 28. juuli
Osavõtjaid: 145
Lõpetajaid:
Olümpiavõitja 2008: Samuel Sanchez, 
Ametlikud tulemused:


#### Eraldistardist sõit





### Naised
#### Grupisõit


#### Eraldistardist sõit



## Tulemused maastikusõidus
### Mehed
### Naised
## Tulemused BMX-is
### Mehed
### Naised

## Medalid

## Välislingid

* Trekisõidu ametlik lehekülg Londoni OM-il
* Maanteesõidu ametlik lehekülg Londoni OM-il
* Maastikusõidu ametlik lehekülg Londoni OM-il
* BMX-i ametlik lehekülg Londoni OM-il
* UCI koduleht
Sölkupid

**Sölkupid** (vananenud nimetus **ostjakisamojeedid**) on samojeedi rahvas Lääne-Siberi põhjaosas Tomski oblastis, Tjumeni oblastis ja Krasnojarski krais. Kõnelevad sölkupi ja vene keelt. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 3649 sölkuppi. Tänapäeval on paljud sölkupid läinud üle vene keelele, sölkupi keele oskajaid oli Venemaal 2010. aasta rahvaloenduse tulemuste kohaselt 1023.

Antropoloogiliselt kuuluvad sölkupid uurali rassi, mongoliidseid jooni on vähem kui neenetsitel ja nganassaanidel.

Sölkupid elavad kahe geograafiliselt eristatud rühmana. Põhjasölkupid rändasid oma praegustesse elupaikadesse Jenissei alamjooksul 18. sajandil, et vältida ristiusustamist.

Sölkupid on eluviisilt paiksemad kui neenetsid, eenetsid ja nganassaanid. Sölkupite traditsioonilised tegevusalad on kalastamine ja küttimine, vähemal määral ka põhjapõdrakasvatus. Sölkupi külad paiknevad kõrgetel jõekallastel. Elamuteks on talvel osalt maasse ehitatud palkonnid, suvel nelinurksed teravatipulised kasetohust kojad.

## Viited

## Välislingid
*Sölkupid Vene Impeeriumi rahvaste punases raamatus (inglise keeles)
Chelonoidis abingdonii

***Chelonoidis abingdonii***, varem ***Geochelone nigra abingdonii***, oli elevantkilpkonna liik, mis elas Pinta saarel.

Liigi kirjeldas 1877. aastal Albert Günther, kes andis sellele nimeks *Testudo abingdonii*.

19. sajandi lõpuks olid küttimise tõttu juba enamik isenditest välja surnud. 20. sajandi keskpaigas peeti liiki väljasurnuks, kuni üksik isane elevantkilpkonn leiti 1971. aastal. Üksildane Jüri, viimane teadaolev *C. abingdonii* esindaja, suri 24. juunil 2012.
Hõberebane

**Hõberebane** on punarebase tumeda karvaga vorm, mis aretati 19. sajandi lõpus.

Karv on punarebase omast tumedam tänu suuremale melaniinisisaldusele. Hõberebaste karvatoon varieerub suuresti: mõni neist on must, välja arvatud valge sabaots, samas leidub sinakashalle ning selliseidki, kelle küljed on tuhkhallid. Ajalooliselt on hõberebased olnud kõige hinnalisemate karusloomade seas ning nende nahku kandis sageli Venemaa ja teiste Euroopa riikide kõrgklass, samuti kanti neid Hiinas. 

Metsikud hõberebased ei paljune üksnes sama karvatooni rebastega ning võivad pärineda ühest pesakonnast tavaliste punarebastega. Vangistuses ristatakse naha pärast peetavaid hõberebaseid praktiliselt ainult teiste sama värvi hõberebastega.

Hõberebane kaalub keskmiselt 7–8 kilo, pesakonnas on 3–4 poega. Karusloomadest on hõberebane pikima tootmistsükliga: märtsis-aprillis sündinud loomad nahastatakse alles novembris.

Eestis kasvatatakse hõberebaseid alates 1928. aastast, mil Kanadas Prints Edwardi saarel asuvast Daltoni kasvandusest toodi esimesed hõberebased. Hõberebaste osakaal Eesti karusloomakasvatuses on olnud suur. 1938. aastal oli Eestis 60 karusloomakasvanduses kokku üle 10 000 looma, neist 6500 olid hõbe- ja sinirebased. Nõukogude ajal oli Eestis rebasekasvandusi paarikümne ringis, tänapäeval on neid jäänud alla kümne (Pärnumaal Audrus, Harjumaal Karjakülas, Rakvere lähedal Huljal, Tartumaal jm). 1990. aastal oli hõberebaseid Eestis 38 102, 1995. aastal aga 16 141 – ligi poole vähem.

## Vaata ka
*Rebane

## Viited

## Välislingid
* Karusloomad Eesti Tõuloomakasvatuse Liidu kodulehel
* "Hõbe- ja sinirebaste värvusmutandid ja nende kasvatamine", Eesti Maaülikooli õppeaine "Karusloomakasvatus" õppevideo
* Vilja Kohler "Krae ja kasukas kasvavad otse koduakende all" Postimees, 12.04.2000
* Vilja Kohler "Väike talukoht juhtis rebaste juurde" Postimees, 12.04.2000
* Hetlin Villak, "Maailma suurim rebaste farm Audrus suleb uksed". Ärileht, 23. november 2007
Karvastik

**Karvastik** ehk **karvkate** ehk **karvastu** on loomade, peamiselt imetajate kogu keha katvad marrasknaha sarvmoodustised.

Karvastiku areng, anatoomia, veresooned, närvid, morfoloogia, töönduslik tarve ja veekindlus ning patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Marrasknahka kattev karvade kiht vahetub perioodiliselt (karvavahetus).

Loomade karvastik koosneb pealiskarvastikust ja aluskarvastikust. Pealiskarvastiku hulka loetakse katte-, harjas- ja jõhvkarvad.

## Inimestel

Inimese loodet katab esmane karvkate, mis langeb ära enne sündi. Päriskarvad ehk teisene karvkate on tänapäeva inimesel vähe arenenud, va juuksed.
  
Inimese karvastiku peas kasvavat osa nimetatakse juusteks.

Inimese (hrl mehe) näol kasvavat karvastikku nimetatakse habemeks.

## Karusnahk
Rikkaliku karvastikuga nahka, kus on rohkem kui 400 karva cm2 kohta, nimetatakse karusnahaks.

Loomi, kelle nahku hinnatakse nende karvastiku värvuse või muude omaduste tõttu, nimetatakse karusloomadeks. Karusloomi küttisid juba neandertallased. Mitmeid karusloomi kasvatatakse ja aretatakse ka koduloomadena kasvandustes.

Geomeetrilise keerukuse ja varjude tõttu on karvastik tekitanud kujutamisraskusi kolmemõõtmelise arvutigraafika loojatele.

## Viited

## Välislingid
*Eesti nõukogude entsüklopeedia. 3. köide: HERN-KIRU. Tallinn: Valgus, 1971, lk 444, Karvad
*Piret Pappel, Millal kadus inimese eellaste karvkate?, 15. detsember 2011 
*Juuksed, Karvad
Rebasejaht

**Rebasejaht** on jahi vorm, mille käigus otsitakse, jälitatakse ja mõnikord ka tapetakse rebane, kasutades selleks hagijate või teiste jahikoerte abi, kellele jahimehed järgnevad jalgsi või ratsa.

Tänapäevasel kujul sai rebasejaht alguse 16. sajandi Inglismaal. Seda on harrastatud ka Austraalias, Kanadas, Prantsusmaal, Iirimaal, Itaalias, Venemaal, USA-s ja mujal. 

20. sajandil tekkis rebasejahile vastuseis. Eriti innukalt on selle ümber vaieldud Suurbritannias, kus rebasejaht keelustati Šotimaal 2002. aastal ning Inglismaal ja Walesis 2004. aasta novembris (seadust hakati jõustama 2005. aasta veebruaris), ehkki rebaste kui kahjurite laskmine jäi endiselt lubatuks. Rebasejahi pooldajad on nimetanud seda Briti maakultuuri tähtsaks osaks ning kasulikuks looduskaitse ja kahjurite leviku piiramise seisukohast. Vastaste hinnangul on rebasejaht tarbetu ja julm loomade kohtlemine.

## Viited
Skunk

**Skunk** ehk **vöötskunk** ehk **skunks** (*Mephitis mephitis*) on kiskjaliste seltsi vinuklaste sugukonda (või varasema taksonoomia kohaselt kärplaste  sugukonna vinuklaste alamsugukonda) kuuluv loom, kes on tuntud oma võime poolest eritada vänge haisuga nõret. Skunkide asuala ulatub Kanadast Põhja-Mehhikoni.

Värvuselt on skungid mustvalged. Keha alapool on harilikult tume, seljal on valge vööt. Kaugelt nähtav värvus on hoiatussignaal, kuna enesekaitseks kasutatava haisunõre tõttu on skungil looduses vähe vaenlasi. 

Skunk on segatoiduline. Ta sööb peamiselt suuri putukaid (ritsikad, kilgid) ja pisiimetajaid, kuid ka mardikavastseid, vihmausse, linnumune, juurikaid ja seeni, maha kukkunud puuvilju ja pähkleid. Samuti võivad skungid püüda kaldaäärses vees kalu.

Skungid elavad väikeste karjadena urgudes, mida jagavad mõnikord teiste loomadega. Nende innaaeg on veebruaris ja märtsis, sel ajal ärrituvad nad kergesti ning võivad kasutada haisunõret ka inimeste vastu. Tiinus kestab üle kahe kuu, pesakonnas on 3-10, keskmiselt 4-5 pimedat ja karvutut poega. Silmad avanevad kolmenädalaselt, viiendast nädalast hakkavad pojad uru ümbruses uitama. Noored skungid iseseisvuvad aastavanuselt.

## Viited
Küünis

**Küünis** on kõver ja terava otsaga jätke, mis asub paljude loomade sõrmede või varvaste otsas. Eelkõige leidub küüniseid imetajatel, lindudel ja kahepaiksetel, kuid sama sõna kasutatakse ka mõnede selgrootute sarnase kehaosa kohta. Samalaadseid peenikesi konksjaid kehaosi on ka mardikatel ja ämblikel.

Küünised koosnevad jäigast valgust keratiinist. Lihatoidulised loomad kasutavad küüniseid saagi haaramiseks ja hoidmiseks, kuid küüniseid saab tarvitada ka enesekaitseks, kaevamiseks, ronimiseks jms.

Pikka aega on suurkiskjate nagu tiigrite, lõvide ja karude küüniseid kantud ehetena või toormaterjalina ehete valmistamiseks.

Samasuguseid luustunud jätkeid, mis on lamedad ja millel puudub terav ots, nimetatakse küünteks.

## Vaata ka
*küüs
Selg

**Selg** on loomade kehapiirkond, mis ulatub kaelast saba või tuharateni. Selja keskel paikneb selgroogsetel selgroog, alamatel loomadel seljakeelik, kus paiknevad närvikanalid.

#### Vaata ka
*Seljavalu
Jakobi tänav (Tallinn)

**Jakobi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis. Tänav algab Keldrimäe tänavalt, ristub Gildi tänavaga ja lõpeb Odra tänaval. Jakobi tänav on enam-vähem loode-kagusuunaline ja ligikaudu 340 meetri pikkune.

## Ajalugu
Tänav on nime saanud 1882. aastal. Tõenäoliselt on Jakobi tänav nime saanud majaomanik Mart Jakobi järgi. Eesti keeles on tänavat nimetatud ka Jaagupi tänavaks (1884), tänava saksakeelne nimi oli *Jakobstrasse*, venekeelne *Яковская улица*.

Jakobi tänav 21 asus algne arhitekt Karl Tarvas (Treumann)i projekteeritud Tallinna tuletõrje Ida divisjoni tuletõrjehoone, mis valmis 1940. aastal.

Jakobi tänav 25 hoones tegutses Jakobi kauplus.

## Hoonestus
Jakobi 17 asub 1937. aastal ehitatud hoone, milles pagaritöökoda ja korter II korrusel.

Jakobi tänav 22, 24, 24A asuvad 1911. aastal ehitatud  Moisei Klibanski projekteeritud Lenderi tüüpi elamud. 

## Viited
Sisalikulised

**Sisalikud** (*Sauria*) on laialt levinud roomajate rühm, kuhu kuulub üle 5700 liigi.

## Klassifikatsioon
Sisalikuliste süstemaatika pole päris selge. Tavaliselt peetakse sisalikke iseseisvaks alamseltsiks nimetusega ***sisalikulised*** (*Lacertilia*). Sellesse kuuluvad kõik lepidosauruste elusolevad järeltulijad, mis ei ole sfenodondid (st tuataara) ega maod.

Alamseltsi klassifitseeritakse järgmised infraseltsid:
**[[Dibamia]]*
**[[Diploglossa]]*
**[[Gekkota]]*
**[[Iguania]]*
**[[Platynota]]*
**[[Scincomorpha]]*. 

## Levila
Sisalikud elavad kõigil mandritel peale Antarktise, samuti enamikul saarestikel.

Eestis on levinud kivisisalik (II kaitsekategooria) ja arusisalik (III kaitsekategooria).

## Kirjeldus
Enamasti on sisalikel jalad ja väliskõrvad, madudel need mõlemad aga puuduvad. Kuna sisalikud on määratletud negatiivselt, madusid välja arvates, puuduvad neil ainulaadsed ühised tunnused. Paljud, kuid sugugi mitte kõik sisalikud võivad kiskjate eest põgenedes saba kehast eraldada (autotoomia). Suurel osal sisalikest on arenenud nägemine, sealhulgas värvitaju, ning enamik neist suhtleb niihästi kehakeele või eredate värvide kui ka feromoonide abil. 

Sisalike pikkus varieerub mõnest sentimeetrist kameeleonidel nagu *[[Brookesia micra]]* ja gekodel nagu *[[Sphaerodactylus ariasae]]* kuni ligi 3 meetrini suurimal elusoleval sisalikul komodo varaanil. Mõned väljasurnud varaanid olid samuti suured. Väljasurnud mosasaurused, kes elasid vees, kasvasid kuni 17 meetri pikkuseks, ning Austraalias 40 000 aasta eest väljasurnud varaan *[[Megalania]]* võis kasvada kuni 7-meetriseks.

Eestis elavad sisalikest arusisalik, kivisisalik ja vaskuss.

## Viited
Tuvi

**Tuvi** (*Columba*) on perekond linde sugukonnast tuvilased.

## Eesti liigid
**Columba livia* – kaljutuvi
***Columba livia* f. *domestica* – kodutuvi
**Columba oenas* – õõnetuvi
**Columba palumbus* – kaelustuvi ehk meigas

## Vaata ka

*kirjatuvi
*sõjatuvi
*tuvimaja
Ige

**Ige** (mitmus *igemed*) on suu kude, mis ümbritseb hammast. See koosneb epiteelist ja sidekoest, kinnitub alveolaarluule ning läheb üle suu limaskestaks. Koesisese rõhu tõttu liibub igeme serv hambakaelale

Igemehaigused (nt igemepõletikud nagu parodontiit ja gingiviit) on koos hambahaigustega üks levinumaid haiguste rühmi, neid põhjustavad peamiselt suuõõne mikroobid.

## Viited
Opossumlased

**Opossumlased** ehk **kukkurrotlased** (*Didelphidae*) on läänepoolkera suurim kukkurloomade sugukond, millesse kuulub vähemalt 103 liiki 19 perekonnas. Kõiki neid kutsutakse **opossumiteks**.
 
Et opossumlased pole spetsialiseerunud, nende toidusedel on paindlik ning nad paljunevad kiiresti, kohanevad nad kergesti mitmesuguste elutingimustega ja asustavad kiirelt uusi alasid.

## Klassifikatsioon

Opossumlased arvatakse eraldi opossumiliste (*Didelphimorphia*) seltsi. 

Opossumlaste sugukonda klassifitseeritakse järgmised alamsugukonnad: 
**[[Caluromyinae]]*
**[[Didelphinae]]*.

## Nimi

Esimene opossumiks nimetatud liik oli virgiinia opossum; nimetuse *opossum* varaseim teadaolev tarvitus inglise keeles pärineb 1610. aastast.

Sõna *opossum* tuleb pouhatanikeelsest sõnast *aposoum*, mis tähendab valget koera või looma.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI-s
*Sissekanne Mammal Species of the World-is
*Sissekanne SITI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Didelphidae]] seisuga 11.02.2014.*
Okassealised

**Okassealised** (*Hystricomorpha*) on alamselts närilisi, kelle selga katavad teravad okkad, mis kaitsevad ja varjavad neid kiskjate eest. Nad elutsevad Ameerikas, Lõuna-Aasias ja Aafrikas.

Okassealistest on näriliste seas suuremad ainult kapibaarad ja koprad. Enamik okassigu on 63–91 cm pikkused ja 20–25 cm pika sabaga. Nad on ümarad, suured ja aeglased ning kaaluvad 5–16 kg. 

Ehkki okassealiste okkad meenutavad siilide ja sipelgasiilide omi, pole nad sugulased.

Okassealised on taimtoidulised. Nad söövad lehti, oksi ja rohtu, talvel ka puukoort. Põhja-Ameerikas elutsev urson ronib toiduotsinguil sageli puu otsa. Aafrika okassealisedd puu otsa ei roni ning otsivad toitu maast. Enamjaolt on nad öise eluviisiga, kuid askeldavad vahel ka päeval. 

Keenias on okassealised muutunud kahjuriteks, neid hinnatakse maitsva liha pärast.

## Viited
Melbourne'i Eesti Maja

**Melbourne'i Eesti Maja** on Melbourne'is paiknev Eesti Maja.

Eesti Maja avati 4. detsembril 1955.

See asub aadressil 43 Melville Road West Brunswick alates 1971. aastast. Varem paikneti 67 Sydney Road Coburgis.

## Vaata ka
* Melbourne'i Eesti Ühing

## Välislingid

* Pilte Melbourne'i Eesti Majast
Hugo Laur

**Hugo Laur** (20. märts 1893 Kärus – 30. detsember 1977) oli eesti näitleja.

Hugo Laur sündis metsavahi perekonnas. Laur õppis 1907–1910 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, 1911–1913 Riias ehituskoolis ja 1913–1914 arhitektuuri erialal professor Berlofi eratehnikumis. Töötas 1911–1918 Riias, Muhus ja Tallinnas ehitustehnikuna ja arhitektina. Oli ansambli Laulvad Seilorid liige. 

Laval alustas 1912 Riia Eesti Seltsis, oli 1918–1949 Estonia ja 1949–1965 Draamateatri näitleja ning 1948–1950 ühtlasi Eesti Riikliku Teatriinstituudi lavapraktikaõppejõud (aastast 1949 dotsent).

Mängis külalisena enamikus Eesti teatreis, esines balletis, operetis, estraadil ja Eesti Raadios (kuuldemänge: "Surnud hinged", 1952, "Südametemurdumise maja", 1957), mängis ETV-s ("Avarii", 1959) ja filmis ("Kire lained", 1930, Berliin; "Elu tsitadellis", 1947, Lenfilm; "Valgus Koordis", 1951, "Tagahoovis", 1956, "Jääminek", 1962, kõik Tallinnfilm; "Maja düünides", 1963, Läti),  Tuuline rand, 1971, Tallinnfilm 

Tegutses ka lavastajana, dekoraatorina ning deklamatsiooni- ja jumestusõpetajana ("Praktilisi nõuandeid näojumestamiseks", "Teater" 4–5, 1935). Käis 1930. aastail riigivanema stipendiaadina õppereisil Saksamaal ja Austrias. 

Eesti NSV teeneline kunstnik (1945), Eesti NSV rahvakunstnik (1947), Stalini preemia 1948 ja 1952, Nõukogude Eesti preemia 1950, Lenini orden 1956.

Eesti Näitlejate Liidu liige (1934) ja Kinoliidu liige 1959. aastast.

Aastatel 1951–1954 Eesti NSV Ülemnõukogu saadik, Eesti NSV Ülemnõukogu IV koosseisus.

Hugo Laur ei olnud abielus.
## Viited

## Välislingid
*
*Hugo Lauri 60. sünnipäeva puhul eetris olnud heliülesvõtted
*Elulugu
Victoria (Briti Columbia)

**Victoria** on linn Kanadas, Briti Columbia provintsi keskus.

Linn asub Vancouveri saarel kohas, kuhu 1843. aastal rajati Hudsoni lahe kompanii kaubapunkt. Selle juurde tekkis esimene Euroopast väljarännanute koloonia, mis sai nime kuninganna Victoria järgi.

Linnast saab alguse läbi Kanada kulgev maantee Trans-Canada Highway. Vancouveri ja Seattle'iga on linnal katamaraaniühendus. Nanaimoga ühendab linna raudtee Esquimalt and Nanaimo Railway.

Victorias asub ajaloo- ja etnograafiamuuseum Royal British Columbia Museum.

## Rahvastik
2006. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 78 057 inimest ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 80 017 inimest. Koos eeslinnadega on elanike arv 360 000.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Andri Ksenofontov

**Andri Ksenofontov** (sündinud 11. detsembril 1962) on Eesti arhitekt, muinsuskaitsja ja kunstikriitik.

Ta on lõpetanud 1981. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1986. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektina.

## Artikleid
*Eesti kunsti superego, ego ja id, Sirp, 5. oktoober 2007
*Puu otsast kukkunud õunad, Sirp, 11. september 2009
*Andri Ksenofontov: jaga tsirkust ja leiba rahus, Solaris, Postimees, 4. jaanuar 2010
*Linnalood, Sirp, 7. mai 2010
*Üleminekuga kaduma või üle läinud?, Sirp, 12. august 2011
*Kino sünd ja esimesed palkkinod, Postimees, 21. mai 2012

## Viited
Unetus Seattle'is

**"Unetus Seattle'is"** on 1993. aastal valminud USA mängufilm, mille lavastas Nora Ephron.

Film kandideeris kahele Oscarile: parima filmilaulu ja parima kohandatud stsenaariumi kategoorias.
Austraalia Eesti Seltside Liit

**Austraalia Eesti Seltside Liit** (inglise keeles *Association of Australian Estonian Societies*) on 1950. aastate alguses asutatud organisatsioon Austraalias, mille tegevuseks on toetada eestluse säilitamist ja tutvustada Eestit.

2012. aasta seisuga on liidul 23 liiget.

## Viited

## Välislingid
* Estonians in Australia
Sven Nykvist

**Sven Vilhem Nykvist** (3. detsember 1922 Moheda – 20. september 2006 Stockholm) oli rootsi filmioperaator.

Sven Nykvist sündis Kronobergi läänis Alvesta vallas Mohedas. Tema vanemad olid misjonärid Belgia Kongos. Nykvisti lapsepõlv möödus vanavanematega Rootsis. Ta õppis Stockholmis fotograafiat. Filmindust praktiseeris ta Roomas Cinecittà stuudiotes. 

Sven Nykvistil oli pikk koostöö filmilavastaja Ingmar Bergmaniga. Esimest korda tegid nad koostööd filmis "Narride õhtu" ("Gycklarnas afton", 1953). Just Bergmani filmide "Sosinad ja karjed" ja "Fanny ja Alexander" eest võitis ta kaks parima operaatori Oscarit (1974 ja 1984).

Nykvist on teinud koostööd ka Woody Alleni, Andrei Tarkovski, Philip Kaufmani, Nora Ephroni ("Unetus Seattle'is") ja Lasse Hallströmiga. Tema viimaseks filmiks jäi Peter Yatesi fantaasiakomöödia "Curtain Call" (1999).

Sven Nykvisti poeg Carl-Gustaf Nykvist on filmilavastaja ja -operaator. Viimase käe all valmis 2000. aastal dokumentaalfilm "Valgus pakub mulle seltsi", milles ta jäädvustas oma isa elutöö. Sven Nykvisti osalusel valmis 120 filmi. 

## Välislingid
*
Kuivarahu

**Kuivarahu** on mitme geograafilise objekti nimi:

***[[Kuivarahu (Soonlepa laht)|Kuivarahu]]** on väike rahu Soonlepa lahes Hiiumaa laidude maastikukaitsealal
***[[Kuivarahu (Tauksi saarterühm)|Kuivarahu]]** on väike rahu Liialaiu ja Tauksi saare vahel
***[[Kuivarahu (Väinameri)|Kuivarahu]]** on Väinameres Rukkirahust lõuna pool asuv piklik saar, mis on loevee ajal vee all
****[[Kuivarahu laevatee]]** on Kuivarahust läbi kaevatud kanal sissesõiduks Rohuküla sadamasse edela poolt
****[[Kuivarahu leetselg]]** on madal Rukkirahust lõunas
***[[Kuivarahud]]** on väikesaared Vilsandi lõunakalda juures
***[[Telve Kuivarahu]]** on väike rahu Telve saare juures Vilsandi rahvuspargis
Eesti Kirik (ajakiri)

**Eesti Kirik** oli aastatel 1950–2007 välismaal (Stockholmis, Uppsalas ja Torontos) ilmunud E.E.L.K. ajakiri.

1978–1981 oli ajakirja peatoimetaja Richard Koolmeister.

## Vaata ka
*Eesti Kirik (ajaleht)

## Välislingid
*Ajakirjas Eesti Kirik aastail 1950–2000 ilmunud artiklite andmebaas
* Mari Paenurm, Herbert Kuurme – fenomeni algpõhjused on Jumalas, Eesti Kirik, 15.06.2011
Kalmus (perekond)

**Kalmus** (*Acorus*) on võhaliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede perekonda.

Perekonna looduslikuks levilaks on Põhja-Ameerika ning Põhja- ja Ida-Aasia. Tänu kultiveerimisele on taimed naturaliseerunud ka Lõuna-Aasias ning Euroopas.

Perekonda kuulub kuus lihakate risoomidega paljunevat, veelembelist liiki.

**[[Acorus americanus]] 
**Acorus calamus* – [[harilik kalmus]]
**Acorus gramineus* – [[kõrskalmus]]
**Acorus triqueter* 
**Acorus latifolius* 
**Acorus xiangyeus''
Michael Mørkøv

**Michael Mørkøv** (sündinud 30. aprillil 1985) on taani elukutseline jalgrattur.

Ta võistleb nii treki- kui ka maanteesõidus.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis võitis ta Taani meeskonna koosseisus hõbemedali 4 km meeskondlikus jälitussõidus.

2009. aastal tuli ta maailmameistriks meeskondlikus jälitussõidus ja paarissõidus.

2008. aastast võistleb ta Taani elukutseliste meeskonnas Team Saxo-Tinkoff.

2013. aasta Vueltal võitis ta 6. etapi.

Mørkøv on 183 cm pikk ja kaalub 69 kg.
Skarabeus (kirjastus)

**Skarabeus** on Eesti ühemehekirjastus, mis on spetsialiseerunud ulmetõlgete avaldamisele, eelkõige ulmeklassikale ja jutukogudele. 

Kirjastuse omanik on Soomes elav Arvi Nikkarev, kes tegeleb kirjastamisega hobi korras. Suure osa tekstidest on ta ise ka tõlkinud. Skarabeuse raamatud on korduvalt võitnud Eesti ulmeauhinna Stalker või jäänud nominentide seas napilt teiseks-kolmandaks.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Birn

**Birn** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Laura Birn, soome näitleja
* Ruth Bettina Birn, saksa ajaloolane
Kassinaerilised

**Kassinaerilised** (*Malvaceae*) on kassinaerilaadsete seltsi kuuluv taimede sugukond.

Sugukonda kuulub üle 200 perekonda üle 4200 liigiga.

Sugukonda kuuluvad muuhulgas söödav muskushibisk, hapu hibisk, harilik kakaopuu, harilik durianipuu ja puuvillapõõsad.

## Perekondi
;Bombacoideae
**Adansonia* – ahvileivapuu (10 liiki)
**Chiranthodendron* – kuradikäepuu (1 liik)

;Byttnerioideae
**[[Ayenia]]* (210 liiki)
**Theobroma* – kakaopuu

;Dombeyoideae
**Dombeya* – dombeia (200 liiki)

;Helicteroideae
**Durio* – durianipuu (30 liiki)

;Malvoideae
**Abelmoschus* – muskushibisk
**Abutilon* – abuutilon (160 liiki)
**Alcea* – tokkroos (umbes 80 liiki)
**Althaea* – altee
**Gossypium* – puuvillapõõsas
**Hibiscus* – hibisk (430 liiki)
**Malva* – kassinaeris (umbes 50 liiki)
**Pavonia* – pavoonia (290 liiki)
**Sida* – siida (275 liiki)
**Sphaeralcea* – keramalva

;Sterculioideae
**Cola* – koola
**Sterculia* – haisupuu (180 liiki)

;Tilioideae
**Tilia* – pärn (25–50 liiki)

## Välislingid
*
Jordi Alba

**Jordi Alba i Ramos** (; sündinud 21. märtsil 1989 L'Hospitalet de Llobregatis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Major League Socceri klubis Miami Inter ja Hispaania jalgpallikoondises.

Alba positsiooniks on enamasti vasakkaitsja, kuid ta on suuteline mängima ka vasaku poolkaitsja kohal.

## Klubikarjäär

### Valencia
Alba debüteeris Valencia meeskonnas 2008. aastal ning mängis klubis 2012. aasta suveni.

### Barcelona
28. juunil 2012 liitus Jordi Alba 14 miljoni euro eest Barcelonaga. 

Ta debüteeris Kataloonia klubis mängus Real Sociedadi vastu, Barcelona võitis 5:1. Oma esimese värava lõi Alba 20. oktoobril 2012 mängus Deportivo de La Coruñaga, aidates Barcelonal võita 5:4.

2014–15 hooajal võitis Barcelona nii La Liga, Copa del Rey kui ka Meistrite Liiga. Alba mängis 38 kohtumist ja lõi ühe värava.

Järgmisel hooajal tuli ta Barcelonaga taas Hispaania meistriks ja võitis karika.

27. mail 2017 aitas ta Barcelonal alistada Copa del Rey finaalis Alavési 3:1.

### Miami Inter
Suvel 2023 lõppes tema leping Barcelonaga ning ta liitus MLS-i meeskonnaga Miami Inter.

## Koondisekarjäär
Jordi Alba debüteeris Hispaania koondises 11. oktoobril 2011 mängus Šotimaaga. Hispaania võitis 3:1 ning Alba andis resultatiivse söödu David Silva löödud avaväravale. 

2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel mängis Alba kõik koondise mängud algrivistuses. Ta andis resultatiivse söödu Xabi Alonso väravale, kui Hispaania alistas 2:0 Prantsusmaa. Finaalis Itaaliaga lõi ta mängu teise värava, Hispaania võitis 4:0.

Ta mängis koondises ka 2013. aasta Konföderatsioonide karikavõistlustel. Alba lõi alagrupikohtumises Nigeeriaga kaks väravat. 

Samuti on ta Hispaaniat esindanud 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ja 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ning 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused

### Klubi
;Barcelona
* La Liga: 2012–13, 2014–15, 2015–16, 2017–18, 2018–19
* Copa del Rey: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18
* Hispaania superkarikas: 2013, 2016, 2018
* UEFA Meistrite Liiga: 2014–15
* Euroopa superkarikas: 2015
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2015

### Rahvusvaheline
;Hispaania
* Kuldmedalist 
** Euroopa meistrivõistlused: 2012
* Hõbemedalist 
** Konföderatsioonide karikas: 2013

## Viited

## Välislingid

* Profiil FC Barcelona kodulehel
Palu-karukell

**Palu-karukell** (*Pulsatilla patens*) on taimeliik tulikaliste sugukonda karukella perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. 

Palu-karukell on pika risoomi ja juurmise lehekodarikuga 10–30 cm kõrgune rohttaim. Lehed arenevad pärast õitsemist, need on kolmelisõrmjad, kolmejagune laba jaguneb omakorda. Õie all asuvad männastena kitsad kõrglehed. Õied on üksikult varretippudes. Palu-karukella õied on violetsed, suured (3–4 cm), algul kellukjad ja hiljem tähtjalt laiuvad. Õitseb aprillis mais. Viljaks tihedalt karvased pähklikesed.

Kasvab kuivades männikutes, liivastel nõlvadel, loometsades. Eelistab päikeselist kasvukohta. Saab hakkama ka toitainevaesel happelisel liivmullal.

Palu-karukell kuulub Eestis II kaitsekategooriasse.


Palu-karukellad (Pulsatilla patens) Kõrvemaal.jpg|Palu-karukell Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealal


## Välislingid
*
László Bene

**László Bene** (1938 Budapest – 1977) oli Ungari poksija.

Bene oli kokku kuuekordne Ungari meister aastatel 1944–1948 ning 1950.

Bene osales raskekaalus (üle 81 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Ilkka Kosele (Soome) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Bene võitis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

## Viited

## Välislingid
*
Paul Kaasik

**Paul Kaasik** (29. november 1925 Ollepa – 25. detsember 1985 Leningrad) oli eesti elektrotehnikateadlane, tehnikadoktor.

Ta lõpetas aastal 1951 elektriinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi. 

Ta töötas aastatel 1956–1957 Tallinna Polütehnilises Instituudis. Aastatel 1957–1978 töötas ta õppejõuna (aastast 1973 professorina) Leningradi Polütehnilises Instituudis. Aastal 1971 kaitses ta tehnikadoktori väitekirja. Aastast 1978 oli ta Leningradi lennukiaparatuuriinstituudi elektrotehnika aluste kateedri juhataja.

Ta on avaldanud uurimusi elektrimasinate teooria, täiturelektrimootorite ja eriotstarbeliste (sealhulgas kosmoseaparatuuri) elektriajamite kohta.

## Teoseid
* Hans Jänes, **Paul Kaasik**, Eugen Puusepp, Aleksander Voldek. Elektrimasinad: õpik keskeriõppeasutuste elektrotehniliste erialade õpilastele. Tallinn. Eesti Riiklik Kirjastus, 1961.
* П.Ю. Каасик. Тихоходные безредукторные микроэлектродвигатели. Ленинград: Энергия, Ленинградское отделение, 1974

## Viited
Emilie Beermann

**Emilie Rosalie Beermann** (16. detsember 1860 Pilistvere – 2. jaanuar 1896) oli eesti õpetaja, esimese sinimustvalge lipu valmistaja.

Ta sündis koolijuhi ja ehitusmeistri Gustav Heinrich Beermanni ja Caroline Beermanni peres vanima lapsena kaheksast. Nime Emilie pani isa talle tänuks ristiemale. Pärast Põltsamaa kihelkonnakooli lõpetamist sai temast sama kooli tütarlaste käsitööõpetaja. 

Veebruaris 1895 abiellus Beermann Sürgavere mõisavalitseja Jaan Lillakuga. Ta suri pärast poja ülirasket sünnitust 2. jaanuaril 1896 ja maeti Viljandi vanale kalmistule.

## Sinimustvalge lipu valmistamine
1884. aastal ostis Beermann Põltsamaalt Leihbergi riidekauplusest kolm tükki riiet: sinist, musta ja valget. Jõeäärses kihelkonnakooli majas oma õpetajatoas õmbles ta neist kooli õmblusmasinal lipu. Isa puutöötoas valmistati varras ja Emilie vend Christoph viis selle Tartusse EÜS-ile. Teistel andmetel osalesid lipu õmblemises ka Miina Hermann ja Karl August Hermanni abikaasa Paula Hermann.

## Viited
Daniele De Rossi

**Daniele De Rossi**, Ufficiale OMRI (sündinud 24. juulil 1983 Roomas) on Itaalia endine jalgpallur.

Ta mängis peaaegu kogu karjääri Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma (2001–2019). Karjääri viimasel hooajal mängis ta Argentina kõrgliiga klubis Boca Juniors.

Itaalia koondisse kuulus ta aastatel 2004–2017. Ta on 2006. aasta maailmameister ning osales maailmameistrivõistlustel ka 2010. aastal. Euroopa meistrivõistlustel tegi ta kaasa nii 2008., 2012. kui ka 2016. aastal.

## Saavutused
;Roma
*Coppa Italia: 2006–07, 2007–08
*Supercoppa Italiana: 2007
;Boca Juniors
* Primera División: 2019–20

## Välislingid
Tehnikainstituut

**Tehnikainstituut** on instituut (teadus- või õppeasutus), mis tegeleb tehnikateaduste uurimise või õpetamisega.

Eestis tegutseb näiteks Eesti Maaülikooli tehnikainstituut.
1938. aasta Eesti ja Poola sügismaavõistlus poksis

Eesti ja Poola 1938. aasta sügismaavõistlus poksis toimus Łódźis 11. detsembril 1938. Poola võitis 5:3.

Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg): Szapsel Rotholc (POL) - Harald Pärn (EST) 3 - 0

Kukk-kaal (kuni 119 naela ehk 54 kg): Zygmunt Koziołek (POL) - Boriss Gridin (EST) 3 - 0

Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg): Antoni Czortek (POL) - Evald Seepere (EST) 3 - 0

Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg): Harald Kanepi (EST) - Stanisław Kowalewski (POL) 3 - 0

Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg): Antoni Kolczyński (POL) - Leopold Neeme (EST) TKO 1

Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg): Anton Raadik (EST) - Józef Pisarski (POL) 3 - 0

Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg): Kazimierz Doroba (POL) - Vallo Leet (EST) 2 - 1

Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg): Martin Linnamägi (EST) - Stanisław Piłat (POL) TKO 2

## Kirjandus
*"Poola võitis ainult 5:3". *[[Päevaleht (1905)|Päevaleht]]* 12.12.1938
Eesti U-19 jalgpallikoondis

**Eesti U-19 jalgpallikoondis** on Eesti alla 19-aastaste esindusmeeskond jalgpallis. Koondist haldab Eesti Jalgpalli Liit (EJL).

## Mängud ja tulemused

### Viimase aasta kohtumised

## Koondislased

|-
|
### Rekordkoondislased

### Edukaimad väravakütid

### Praegused koondislased
See on koosseis, mis esindas Eestit 2012. aasta U-19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril .

**Peatreener:**  Arno Pijpers, 
**Abitreener:**  Marko Lelov, 
**Väravavahtide treener:**  Ain Tammus

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondis
*Eesti U-21 jalgpallikoondis
*Eesti Jalgpalli Liit

## Viited

## Välislingid
*Eesti U-19 koondis UEFA kodulehel
*Eesti U-19 koondis EJLi kodulehel
*Eesti U-19 koondis 2012. aasta EM'i kodulehel
ETBL

**ETBL** on mitme nime lühend:
*"Eesti teaduse biograafiline leksikon"
*"Eesti teatri biograafiline leksikon", välja antud 2000
*"Endla teatri biograafiline leksikon", välja antud 2008
*Eesti Turniiribridžiliit
*Eesti Tõlkebüroode Liit
Soans

**Soans** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Anton Lembit Soans, arhitekt
*Hanno Soans, kuraator ja kunstikriitik
* Helvi Soans (Helvi Jürisson), kirjanik ja tõlkija
*Jaak Soans, skulptor
* Kerttu Soans(-Tammisto), kirjanik ja ajakirjanik
* Olev Soans, graafik ja pedagoog
Rulers of the Deep

**Rulers Of The Deep** (ROTD) on *[[house]]*-muusika duo, kuhu kuuluvad kaks DJ-d ja produtsenti DJ Meri (Meelis Meri) ja P. Julm (Priit Juurmann). 

Merile ja Juurmannile kuulub ka plaadifirma ROTD Recordings, mis on avaldanud ROTD teise kauamängiva "Ready to go Overground". Plaadi tuntuim lugu "Planet Drum" on jõudnud Baltimaades mitmesse edetabelisse (sealhulgas MTV Baltikumi Zen MTV Balti Top 20, Dancefloor Chart ja World Chart Express). 2010. aasta novembris andis ROTD oma kümnenda sünnipäeva puhul välja albumi "Untitled Secret" plaadifirmas Manchester Underground Music (MUM Recordings).

## Välislingid
* Koduleht
* "Rulers of the Deep" EPL, 31. oktoober 2009
István Énekes

**István Énekes** (20. veebruar 1911 Budapest – 2. jaanuar 1940 Budapest) oli Ungari poksija.

Énekes oli kokku neljakordne Ungari meister: kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) aastatel 1929, 1930 ja 1932 ning kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) aastal 1931.

Énekes võitis kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Énekes võitis kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 3. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1930) ning kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

## Tunnustus
*1932 – Ungari Kuningriigi Teeneteordeni (ungari keeles *Magyar Érdemkereszt*) kavaler

## Isiklikku
István Énekesi noorem vend Vilmos oli samuti tuntud Ungari poksija.

## Viited

## Välislingid
*
Vladimir Pool

**Vladimir Pool** (1. aprill 1939 Krasnojarski krai Ülem-Suetuki küla – 3. detsember 2025) oli endine NSV Liidu RJK ohvitser ja Eesti NSV RJK esimehe asetäitja (1988–1991).

Ta õppis Krasnojarski raudteetranspordi tehnikumis (lõpetas aastal 1957) ja Leningradi raudteetranspordi instituudis. Aastatel 1958–1961 teenis ta Tšukotkal Nõukogude sõjaväes.

Ta töötas veebruarist 1970 KGB-s, seejuures 1973–1978 Pärnu KGB ülema asetäitjana. Aastatel 1971–1976 õppis ta NSV Liidu RJK Moskva vastuluure akadeemias. Aastatel 1978–1986 töötas ta Moskvas KGB keskaparaadis. 1986. aastast oli ta ENSV RJK 6. osakonna (majandusvastuluure) ülem. Aastatel 1988–1991 oli ta Eesti NSV KGB esimehe asetäitja. 

## Teosed
Publitsist, artiklite ning raamatute autor. 
* "Minu elu ja teenistus KGBs". Tallinn: Postimees Kirjastus, 2019. ISBN 9789949669042
* "Konstantin Päts. Vang nr 12". Tallinn: Postimees Kirjastus, 2020. ISBN 9789916603024
** Olev Remsu. Kuidas toimus Konstantin Pätsi töötlemine ja jälitamine? Retsenstioon Vladimir Pooli teosele "Konstantin Päts. Vang nr 12". Arvamus, kultuur, ajalehe Postimees lisa, 29 august 2020
* “Johan Laidoner. Hävitatud elu”. Tallinn: Postimees Kirjastus, 2022. ISBN 9789916712023
* "Nõukogude ajast nostalgiata". Tallinn: Postimees Kirjastus, 2025. ISBN 9789908500287

## Viited

## Välislingid
*Endine KGB-lane: spiooniks sobivad head suhtlejad. Eesti Päevaleht, 10. märts 2012 
* Nädala raamat - KUKU taskuhääling, Vladimir Pool: „Minu elu ja teenistus KGBs“
* Olev Remsu. Gary Powers ja Vladimir Pool. postimees.ee, 15. märts 2019; Postimehe paberleht, 16. märts 2019
Jelgava kreis

**Jelgava kreis** (saksa keeles *Oberhauptmannschaft Mitau*, *Mitausche Kreis*, vene keeles *Митавский (обер-гауптманствo) уезд*) oli haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaa kubermangus aastatel 1819–1917.

## Jelgava ehk Mitau oberhauptmannschaft
Kuramaa kubermangu haldusjaotuse ja -asutuste eripäraks oli Kuramaa hertsogiriigi ajast jäänud korraldus, kus kreisi taseme haldusasutused ei olnud igas kreisis-maakonnas, vaid kahe kreis üle tegutsesid haldus- ja politseiasutused Oberhauptmannschafti (vene keeles *(обер-гауптманства) ehk округ*) Aizpute Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Hasenpot), Kuldīga Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Goldingen), Tukumsi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Tukkum), Miitavi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Mitau), Selburgi Oberhauptmannschaft) tasemel.

## Jelgava Oberhauptmannschafti territoorium
Miitavi Oberhauptmannschafti keskus oli endine Kuramaa hertsogiriigi pealinn Jelgava (saksa keeles *Mitau*, eestipäraselt Miitavi), kreisi kuulusid veel 2 maakonda ja 8 kihelkonda: 
*Dobele kreis (*Hauptmannschaft Doblehn*; *Добленский (гауптманствo) уезд *)  
** 1 linn: kubermangulinn Jelgava (*Gouvernementstadt Mitau*) ja alev: Dobele (*Doblehn*)
**Jelgava kihelkond (*Kirchspiel Mitau*), kus Liivimaa kindralsuperintendi mõisad, Baumhof, Swehthof, Grünhof, Sallgaln, Dalbingen, Gross-Würzau
**Dobele kihelkond (*Kirchspiel Doblehn*), kus Doblene saksa kirikumõis, Doblene läti kirikumõis, Schuhkst,  
**Mežmuiža kihelkond (*Kirchspiel Gränzhof*), Grenzhof, Hofzumberge
**Sesava kihelkond (*Kirchspiel Sessau*), Sessau.

*Bauska kreis (*Hauptmannschaft Bauske*; *Баускский уезд*)  
** 1 linn: Bauska (*Bauske*)
** Bauska kihelkond (*Kirchspiel Bauske*), Bauska saksa kirikumõis (Pastorat), Bauska läti kirikumõis, Alt-Rahden, Barbern, Mesoten, Zohden, 
**Iecava kihelkond (*Kirchspiel Ekau*), Ekau Pastorat, 
**Vecumnieki kihelkond (*Kirchspiel Neugut*), Neugut,
**Baldone kihelkond (*Kirchspiel Baldohn*), Baldohn.
## Vaata ka
*VELK Kuramaa konsistooriumiringkond
*:lv:Jelgavas apriņķa muižu nosaukumi ('Jelgava kreisi mõisate loend')

## Viited

## Kirjandus
*Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik, 1890–1907 Митава, Митавский уезд (бывший Добленский)
* Digitaalselt
*
Eestvaade

**Eestvaade** on üldisemas mõttes vaade (millelegi/kellelegi) eestpoolt, vaade (millegi/kellegi) esiküljele; ka selle kujutis joonisena, fotona vm. 

Geomeetrias on definitsiooni kitsendatud: eestvaade on joonis, millel on kujutatud ruumilist kujundit eestpoolt vaadatuna.

## Vaata ka
*Külgvaade
*Pealtvaade

## Viited
Franz Josefi liustik

**Franz Josefi liustik** (inglise keeles *Franz Josef Glacier*, maoori keeles *Ka Roimata o Hinehukatere*) on oruliustik Westland Tai Poutini rahvuspargis Uus-Meremaa Lõunasaare läänerannikul. Liustik on umbes 12&nbsp;km pikk. 

Koos naabruses (u 20&nbsp;km lõuna pool) asuva, samuti Lõuna-Alpide mäestikust algava Foxi liustikuga on eriline see, et need liustikud lõppevad troopilises vihmametsas (u 300&nbsp;m kõrgusel merepinnast) ja on ühed kergemini ligipääsetavad liustikud maailmas. Liustiku serv asub samanimelisest asulast (Franz Josef) umbes 5&nbsp;km kaugusel. Liustikust saab alguse Waiho jõgi.

Liustikule pani 1865. aastal nime saksa päritolu geoloog, looduseuurija ja paleontoloog Julius von Haast Austria-Ungari tollase keisri Franz Joseph I järgi.
Harilik murd

**Harilik murd** (ka **murd**) on kahe täisarvu *a* ja *b* jagatisena esitatud ratsionaalarvu avaldis kujul 

:\frac{a}{b} \qquad {}  või  \qquad a / b, 

kus *b* ei ole 0. Arvu *a* nimetatakse murru **lugejaks** ja arvu *b* murru **nimetajaks**. Neid eraldavat joont nimetatakse **murrujooneks**.

Juhul, kui murru lugeja on nimetajast absoluutväärtuselt suurem või sellega võrdne (|*a|*≥|*b|*), nimetatakse seda **liigmurruks**. Kui lugeja on nimetajast absoluutväärtuselt väikesem (|*a|*\frac{a}{b} + \frac{c}{d} = \frac{ad + cb}{bd}.

Murdude summa lihtsustub, kui selle nimetajal ja lugejal leidub ühiseid tegureid.

### Korrutamine

Murdude *a*/*b* ning *c*/*d* korrutis on esitatav murruna

:\frac{a}{b} \, \frac{c}{d} = \frac{ac}{bd}.

Murdude korrutis lihtsustub, kui selle nimetajal ja lugejal leidub ühiseid tegureid.

## Laiendamine ja taandamine
### Laiendamine

Murru lugeja ja nimetaja korrutamine sama nullist erineva arvuga. Vajalik liitmisel, kui nimetajad on erinevad.

### Taandamine

Murru lugeja ja nimetaja jagamine sama nullist erineva arvuga. Seda tehes jääb murru väärtus samaks.
:\frac{2}{4} = \frac{1}{2}
Jagasime murru \frac{2}{4} lugeja ning nimetaja kahega ja saime murru \frac{1}{2}

## Vaata ka

* Algebraline murd

## Viited

## Välislingid
*Harilik murd, KAE Kool
Aleksander Suur (jurist)

**Aleksander Suur** (27. september 1905 Valga – 14. detsember 1961) oli eesti jurist.

Ta õppis 1925–1933 Tartu Ülikoolis õigusteadust, Rotalia vilistlane.

1927–1935 Petseri- ja Narvataguste maade kinnistuskomisjoni sekretär, 1935–1938 Riigiparkide Valitsuse sekretär-juriskonsult, 1938–1940 Loodushoiu- ja Turismi-Instituudi parkide inspektor. 

1941–1944 oli ta Maanteede Valitsuse, 1950. aastail ETKVLi tööstuskontori ametnik, 1957 ETKVLi Kaubandusliku Inventari Tehase osakonnajuhataja. 

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Tunnustus
Talle anti Loodushoiu Nõukogu 24. aprilli 1940 otsusega III järgu looduskaitsemärk.

## Viited
Kuldīga kreis

**Kuldīga kreis** (saksa keeles *Oberhauptmannschaft Goldingen*, läti keeles *Kuldīgas apriņķis*) oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Lätimaal aastatel 1819–1917.

## Kuldīga oberhauptmannschaft
Kuramaa kubermangu haldusjaotuse ja -asutuste eripäraks oli Kuramaa hertsogiriigi ajast jäänud korraldus, kus kreisi taseme haldusasutused ei olnud igas kreisis-maakonnas, vaid kahe kreis üle tegutsesid haldus- ja politseiasutused Oberhauptmannschafti (vene keeles *(обер-гауптманства) ehk округ*) Aizpute Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Hasenpot), Kuldīga Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Goldingen), Tukumsi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Tukkum), Miitavi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Mitau), Selburgi Oberhauptmannschaft) tasemel.

## Kuldīga Oberhauptmannschafti territoorium
Kuldīga kreisi kreisilinn oli Kuldīga (saksa keeles *Goldingen*), kreisi kuulusid veel kaks maakonda ja kuus kihelkonda:
* Kuldīga kreis (*Hauptmannschaft Goldingen*; *Гольдингенский уезд*)
** üks linn: kreisilinn Kuldīga (*Kreisstadt Goldingen*)
** Kuldīga kihelkond (*Kirchspiel Goldingen*),
** Salduse kihelkond (*Kirchspiel Frauenburg*).
* Ventspilsi kreis (*Hauptmannschaft Windau*; *Виндавский уезд*)
** kaks linna: Ventspils (*Windau*) ja Piltene (*Pilten*)
** Ventspilsi kihelkond (*Kirchspiel Windau*),
** Piltene kihelkond (*Kirchspiel Pilten*),
** Dundaga kihelkond (*Kirchspiel Dondangen*).

## Kuldīga kreisi territoorium
* Kuldīga kihelkond (*Kirchspiel Goldingen*),
* Salduse kihelkond (*Kirchspiel Frauenburg*).

## Viited

## Kirjandus
* 
* 

## Välislingid

* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912). Kreis Goldingen, lk 493–533
* Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik, 1890–1907 Гольдинген, Гольдингенский уезд