open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krootuse Põhikool

**Krootuse Põhikool** on põhikool Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas.

## Ajalugu
Krootuse kooli eelkäijaks loetakse Karaski kooli, kus kirjalike allikate kohaselt hakati kooliharidust andma 1767. aastast. Karaski vana koolimaja asus Ihamaru külas.

Karaski külakoolis on õppinud kirjanikud Richard Roht (aastatel 1899–1900) ja Rudolf Sirge (aastatel 1915–1917).

Ihamarus tegutses kool 1930.–1931. aastani. 1929. aastal alustatud uue koolimaja ehitus endise Karaski karjamõisa maal Põlva–Kanepi tee ääres lõppes 1931. aastal. Kool avati 4. oktoobril 1931 ja tegutses kuni 1944. aastani 6-klassilise algkoolina. Alates 1945. aastast oli kool 7-klassiline, 1962. aastast 8-klassiline ja 1988. aastas kevadest 9-klassiline. Karaski koolimajas toimus õppetöö 1989. aastani, mil Krootuse külas valmis uus koolimaja. 1. septembril 1989 alagas õppetöö Krootuse koolimajas ja kooli nimeks sai **Krootuse 9-klassiline Kool**. Alates 1. septembrist 1992 on kooli nimi **Krootuse Põhikool**.

Mõnedel andmetel on Krootusel tegutsenud kuni 1974. aastani veel üks algkool. Krootuse külakooli hoone on muinsuskaitse all.

## Direktorid

* 1989–2005 Sulev Punning
* 2006–2008 Koit Nook
* alates 2008 Rita Punning

## Viited

## Välislingid
*Krootuse Põhikooli veebisait
Ansis Leitāns

**Ansis Leitāns** (28. aprill 1815 Piņķu mõis – 15. mai 1874 Riia) oli noorlätlaste liikumise osaleja, läti ajakirja Mājas Viesis asutaja (1856), toimetaja ja tõlkija.
Saverna Põhikool

**Saverna Põhikool** on põhikool Põlva maakonnas Kanepi vallas (endine Valgjärve vallas) Saverna külas.

Kooli on esimest korda mainitud 1786. aastal **Vana-Piigaste kooli** nime all.. Saverna piirkonnas peetakse koolihariduse alguseks aastat 1786, mil ühes Vana-Piigaste talus alustas tööd 28 õpilasega kool. Aastatel 1852–1995 toimus õppetöö Vana-Piigaste koolimajas. Praegu kasutab kool 1956. aastal valminud kahekorruselist koolimaja.

Aastatel 1956–1962 tegutses kool Savernas keskkoolina. Kool jätkas 1962. aasta sügisest 8-klassilisena, septembrist 1988 oli kool 9-klassiline ning alates 1. septembrist 1992 kannab kool Saverna Põhikooli nimetust.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Andrejs Spāģis

**Andrejs Spāģis** (14. jaanuar 1820, Aizpute kreis – 29. juuli 1871, Saratov) oli Läti pedagoog ja publitsist, noorlätlaste liikumise osaleja. Kirjutas õpikuid, aastal 1872 algas Fricis Brīvzemnieksiga "Vene–läti–saksa sõnaraamatu" koostamist.
Tilsi Põhikool

**Tilsi Põhikool** on põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas.

Tilsi külakool oli olemas hiljemalt 1776. 1896 ehitati Koolitare külla koolile koolimaja ja seal hakkas tegutsema **Tummi kool**. Peale Tummi kooli alustas Tilsis tööd ka teine algkool: Tilsi lastekodu-algkool. 1932 ühendati need kaks kooli. 1960. aastate lõpus muudeti kool 8-klassiliseks. Aastast 1978 tegutseb kool praeguses majas.

Õppeaastast 2024/25 liidetakse kool Põlva Kooliga.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Viluste Põhikool

**Viluste Põhikool** on põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Viluste külas.

## Viited

## Välislingid
Kooli koduleht
Värska Gümnaasium

**Värska Gümnaasium** on gümnaasium Võru maakonnas Setomaa vallas Värska alevikus. Kooli direktor on Pille Liblik.

Värskas hakati ametlikku kooliharidust andma 1894. aastast, kui Slobotka külas asutati semstvo algkool. 1924 ehitati koolile uus koolimaja. 1954 alustas seal koolimajas tegevust *Värska Keskkool*. 1998 nimetati kool **Värska Gümnaasiumiks**. Koolis oli 2022. aastal 120 õpilast.

## Viited
Holstre Kool

**Holstre Kool** on lasteaed-põhikool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas.

## Ajalugu
Holstre Kool asutati 1833. aastal ja see kandis nime **Pulleritsu kool** (ka *Pulleritsu külakool*). 1865. aastal sai kool uue maja. Maja on tänapäevani säilinud ja võetud arvele kultuurimälestisena. 

1935. aastal otsustati liita Pulleritsu ja Pirmastu algkool, sest õpilased ei mahtunud nendesse koolidesse enam ära. Endise Holstre mõisa südamesse ehitati uus koolimaja ja uue kooli nimeks sai **Holstre 6-klassiline algkool**. Samas majas tegutseb kool tänapäevani. 

Kuni 1. septembrini 1992 oli kooli nimi **Holstre 9-klassiline Kool**, kuni 1. juulini 2006 oli kooli nimi **Holstre Põhikool**. Alates 1. juulist 2006 on kooli nimi **Holstre Kool**. 2007. aastal avati kooli juures lasteaiarühm.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*
Viiratsi Kool

**Viiratsi Kool** on kuueklassiline kool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viiratsi alevikus.
## Ajalugu
Kool asutati 3. mail 1993 neljaklassilise algkoolina, kus tegutses kuus klassikomplekti – 1. ja 2. klasside paralleelid, üks 3. ja üks 4. klass. Koolis õppis 107 õpilast ja õpetas 7 õpetajat. Koolimaja asus Viiratsi alevikus aadressil Lastekodu 2.

2000. aastal muudeti kool kuueklassiliseks algkooliks ja koliti uutesse ruumidesse aadressil Tiigi 4. 

Kooli juhtis 2021. aasta lõpuni Külli Saat, kes on ka kooli asutaja. 2022. aastast on Viiratsi kooli direktor Krista Prinzmann. Kooli algusest peale õpetab koolis Ülle Laam.

Alates 2014. aastast kantakse koolivormi. 2014. aastal võeti kasutusele uus logo, mille kujundas ja teostas Külli Saati idee järgi kooli vilistlane Lauri Ruut. Viiratsi Kooli 25. juubelilogo idee ja teostuse autor on Lauri Ruut.

## Koolihoone
Koolihoones asub lisaks koolimajale ka Viiratsi raamatukogu ja Viiratsi lasteaed Rübliku kaks rühma. Kõigile on avatud söökla, aula, arvutiklass-internetipunkt, spordiruumid. Aulat ja jalutusruumi kasutatakse ka kunstnike ja kooli õpilaste näitusteks.

## Viited

## Välislingid
*Kooli veebileht
*Viiratsi Kooli ajatelg
*Viiratsi Kooli ajaleht
*Viiratsi Kooli esimene asukoht, Lastekodu 2
*Viiratsi Kooli praegune asukoht, Tiigi 4
Viljandi Kaare Kool

**Viljandi Kaare Kool** (varem *Viljandi Vene Gümnaasium*) on põhikool Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Kesk-Kaare 17.

## Ajalugu
Kool alustas tegevust 4. detsembril 1944 Linnu 4 asuvas majas *Viljandi Vene Koolina* ning õppekeel oli vene keel. Esimene direktor oli Adele Jussman, kelle jõupingutustega kool organiseeritigi. Tööd alustati 3 õpetajaga ja 64 õpilasega. 1946. aasta augustis sai kooli direktoriks Fjodor Polibin, kes töötas selles ametis 1968. aastani. 1948. aastal muudeti õppeasutus keskkooliks ja järgmisel aastal sai kooli nimeks *Viljandi III Keskkool*. Aastatel 1962–1966 kandis kool nime *Viljandi V 8-klassiline kool* ning pärast seda *Viljandi II Keskkool*. 1968. aastal sai kooli direktoriks Elias Blumberg. 

Vana koolimaja jäi õpilaste jaoks väikeseks ning 1970. aastal andis haridusministeerium loa uue maja ehitamiseks. See valmis kümne kuuga tänu õpilaste ja pedagoogide abile ning 1. septembril 1971 alustas kool õppeaastat uues majas. Aastad 1969–1974 olid koolis kõige õpilasterohkemad, õpilasi oli üle 800, õpetajaid 45. Kooli lõpetajate seas on tuntud teadlasi, muusikuid ja kunstnikke. 

1995. aastal sai kooli nimeks *Viljandi Vene Gümnaasium*. 2006. aastal suleti kooli gümnaasiumiosa ning kooli nimeks sai *Viljandi Kaare Kool*. Õppetöö hakkas toimuma eesti keeles ja Kaare Kooli esimeseks direktoriks sai Ardo Agasild.

Kaare koolis oli ka vanglaosakond, kus õppisid noored, kes kandsid karistust Viljandi noortevanglas.

## Viljandi Kaare Kooli ülevaade
Koolis õpetatakse Viljandi linna ja Viljandi maakonna hariduslike erivajadustega õpilasi, kellele on ette nähtud õpe põhikooli riikliku õppekava või põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava järgi.

Koolis õpivad tõhustatud ja erituge vajavad õpilased. Õpe toimub 6 või 12 õpilasega eriklassides.

Kaare Kooli õpilasi toetavad tugispetsialistid ja abiõpetajad. 2022. aasta seisuga on õpetajaid koolis 31 ja õpilasi umbes 95.

Kooli hoone tegutseb ka Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium ning lasteaia Karlsson kaks rühma.

Kaare koolis on olnud ka klassid autismispektri häiretega õpilastele.

Alates 2020. aastast on Viljandi Kaare Kooli direktor Epp Kongas.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Võhma Kool

**Võhma Kool** on kool Viljandi maakonnas Võhma linnas aadressil Veski 12.

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1855. 1887. aastal alustas tegevust Võhma Algkool. 1960. aastal muudeti kool Võhma 8-klassiliseks kooliks.

1975. aastal valmis kooli uus koolimaja Veski tänaval. Seejärel muudeti Võhma 8-klassiline kool Võhma Keskkooliks ja 1995. aastal Võhma Gümnaasiumiks.

2015. aastal muudeti gümnaasium seoses koolireformiga põhikooliks ja kool sai nime Võhma Kool.

## Viited

## Välislingid
*Võhma Kooli koduleht
Viljandi Gümnaasium

**Viljandi Gümnaasium** on Eesti esimene riigigümnaasium. Gümnaasium asutati 2012. aastal ja see asub Viljandi linnas aadressil Hariduse 2. Kooli direktor on Juhan-Mart Salumäe.

## Koolimaja
Varem tegutses Viljandi Gümnaasiumi asukohas Viljandi Valuoja Põhikool.

Koolimaja ehitati jaanuarist 2012 kuni augustini 2013. Koolimaja projekteeris arhitektuuribüroo SALTO. Ehitas AS Oma Ehitaja ja AS Pärnu REV. 

### Honesta ja Nova
Koolimaja koosneb kahest hoonest. Nova on pikk must hoone, mis ehitati uue gümnaasiumi tarbeks. Roosakas hoone - Honesta - renoveeriti. Hooned on omavahel ühendatud.

## Õppesuunad
Koolis toimub suunapõhine õpe. Õpilastel on võimalik valida 6 õppesuuna vahel:

* matemaatika-füüsika õppesuund
* loodus- ja reaalainete õppesuund
* võõrkeelte õppesuund
* humanitaar ja kunstide õppesuund
* sotsiaalainete õppesuund
* majanduse ja ettevõtluse suund

## Koostöö

### Partnerkoolid

* Jammi Keskkool (Pihkva oblast, Venemaa)
* Porvoon Linnankosken Lukio (Porvoo, Soome)
* Besselgymnasium (Minden-Lübbecke, Saksamaa) 

### Projektid

* Erasmus+ projekt "Think Global, Act Local - Our Forests"
* Erasmus+ KA2 projekt "Recycling our world - Creating awareness for a sustainable Lifestyle in young Europeans"
* Koostöös teiste Lõuna-Eesti koolidega osaleb kool igal aastal Viie Kooli Võistlusel.

## Vilistlasi
Ühed praegused tuntumad Viljandi Gümnaasiumi vilistlased on teiste seas Stefan Airapetjan ja Eleryn Tiit.

## Muud
Viljandi Gümnaasium nimetati 2019. aastal Aasta Kooliks. 

Viljandi Gümnaasium on üks vähestest Eesti koolidest, kus saab taotleda rahvusvaheliselt tunnustatud saksa keele diplomit DSD I ja DSD II.

Kooliajaleht kannab nime InterNos ja see ilmub nii veebis kui ka paberkandjal. 

## Viited

## Välislingid
*Viljandi Gümnaasiumi koduleht
Klištšiv

**Klištšiv** (ukraina keeles Кліщів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 185. Pindala on 0,146 km².
Suure-Jaani Kool

**Suure-Jaani Kool** on lasteaed-põhikool Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kooli moodustavad ühe asutusena tegutsevad koolieelsed lasteasutused Tääksis (lasteaed Täksikud) ja Sürgaveres (lasteaed Vembu) ning põhikool Suure-Jaanis ja algkooliharidust andvad tegutsemiskohad Tääksis ja Sürgaveres. 

2024. aastal õppis koolis 351 õpilast, neist Suure-Jaanis 311, Tääksis 26 ja Sürgaveres 14 õpilast.

## Kooli ajalugu
1687 asutati köstrikool Suure-Jaanis.

1688. aasta kevadel läbi viidud revisjon näitas, et Suure-Jaanis õppis sel ajal 24 last ja ta oli Viljandimaa seitsmest koolist üks suuremaid koos Pilistvere kooliga. 

1741–1744 – ehitati uus koolimaja, asukoht teadmata 

1782 – ehitati uus koolimaja, asukoht teadmata

1786 – mainiti esimest korda Kase kooli

1846 – valmis Kase koolimaja, asukoht Nurme tn 5 Suure-Jaanis

1825 – loodi Suure-Jaani kihelkonnakool, asukoht Köleri tn 1, Suure-Jaanis

1922 – Suure-Jaani kihelkonnakool muudeti 2. astme algkooliks

1910 – toodi Olustverest Suure-Jaani apostliku õigeusu kirikukool, hiljem neljaklassiline algkool, asukoht Köleri tn 18

1925 – neljaklassilisest algkoolist sai kuueklassiline algkool

1940 – valmis uus koolihoone, asukoht Ilmatari tn 9

1940 – Suure-Jaani Mittetäielik Keskkool

1946 – loodi Suure-Jaani Keskkool

1961 – valmis uus keskkoolihoone, asukoht Tallinna tn 24

1996 – keskkool nimetati ümber gümnaasiumiks

2005 – valmis juurdeehitus (võimla ja algklasside tiib)

2014 – eraldati Suure-Jaani Gümnaasium ja Suure-Jaani Kool

## Kooli direktorid

* 1920–1929 Hans Kapp
* 1929–1941 Paul Kondas
* 1941–1945 Arvo Raabe
* 1945–1946 Otto Kolts
* 1946–1947 Jaan Jürgen
* 1947–1953 Edgar Taader
* 1953–1964 Ilmar Aver
* 1964–1967 Eduard Trull
* 1967–1970 Andris-Leons Selg
* 1970–1988 Ülo Kõpp
* 1988–1992 Olaf Vaher
* 1992–1993 Urve Siimsoo
* 1993–1997 Ervin Jürisoo
* 1997–2014 Peeter Sadam
* 2014–2020 Epp Kongas
* 2020–2023 Evald Sepp
* 2023–... Aivar Jaeski

## Vaata ka
*Suure-Jaani Gümnaasium

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Operatsioon Halmazag

**Operatsioon Halmazag** (dari keeles 'välk') oli 31. oktoobrist kuni 4. novembrini 2010 toimunud ofensiivoperatsioon Afganistanis, milles osalesid rahvusvahelised julgeolekuabijõud (ISAF) Saksamaa juhtimisel koostöös Afganistani julgeolekujõududega. See oli Saksamaa esimene sõjaline pealetungioperatsioon pärast Teist maailmasõda.
Heimtali Põhikool

**Heimtali Põhikool** on põhikool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Heimtali külas. 

Heimtalis asutas vallakooli 1821. aastal Heimtali mõisahärra Peter Reinhold von Sivers. Koolimaja põles maha 11. novembril 1863, kui selle süütas kohalik poisike, kes ei tahtnud koolis käia. Uus Heimtali külakooli hoone püstitati mõisahärra Hermann Friedrich von Siversi toel 1864. aastal juba tulekindlast materjalist. Selles majas tegutses kool aastatel 1864–1932. 1932. aasta sügisest tegutseb kool Heimtali mõisa härrastemajas. Heimtali külakooli hoonet kasutati seejärel aga elamuna. 1987. aastal asutati hoones koduloomuuseum, mis on Eesti Rahva Muuseumi filiaal. Ajaloomälestiseks tunnistatud hoones on taastatud ka algne klassituba. 

## Kooli nimed
Kool kandis mõisaga sama nime – Heimtali – 1939. aasta juuli lõpuni, mil kool nimetati ümber **Raudna 6-klassiliseks algkooliks**. Kooli nime soovis muuta pikaaegne juhataja Jaan Merilai, et seda ei saaks seostada enam saksa mõisnike ja nende looduga. Jaan Merilai pakkus välja kaks nimevarianti: AO ja AA, viidates aovalgusele või aabitsa esimesele tähele. Nimed ei sobinud, sest Eesti põhjarannikul olid juba sellenimelised kohad olemas. Kui 1939. aasta vallareformikäigus väikevallad liideti, sai uue suurvalla keskuseks Raudna ja alates 1. aprillist 1939 kandis uus suurvald Raudna valla nime. 1. augustil 1939 nimetati kool Raudna 6-klassiliseks algkooliks.

Kuni 1. septembrini 1992 oli kooli nimi **Raudna 9-klassiline Kool**, seejärel kuni 1. septembrini 2011 **Raudna Põhikool**. Alates 1. septembrist 2011 on kooli nimi **Heimtali Põhikool**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
*Imbi-Sirje Torm, Raudna Põhikool nimetati ümber Heimtali Põhikooliks. 6. september 2011
*Heimtali vallakool Näitus "Koolimajad Eestis"
Alu Kool

**Alu Kool** (kuni 1. juulini 2017 **Alu Lasteaed-Algkool**) on lasteaed-algkool Rapla maakonnas Rapla vallas Alu alevikus.

Alu Koolis pannakse tavalise õppekava kõrval erilist rõhku laste esteetilisele kasvatusele muusika, tantsu ja kunsti kaudu.

Alu Kooli on esimest korda mainitud 19. veebruaril 1868. Kooli esimene õpetaja ja juhataja oli aastatel 1868–1874 Hans Tiismann (1823–1886), keda on peetud üheks kõige värvikamaks meheks Rapla valla koolmeistrite seas. Tiismanni sünnikohta on paigaldatud mälestustahvel, mille juurde on Alu Kooli lapsed ja õpetajaid võtnud ette matku. Mälestuskivi asub koolist umbes 5 km kaugusel Alu-Metskülas, kus Alu algkool tegutses kuni 1923. aastani, mil kool koliti Alu mõisahoonesse. Alu algkool likvideeriti 1973. aastal. 1982. aastal avati **Alu Lasteaed-Algkool**.

Alates 1. juulist 2017 kannab õppeasutus nime **Alu Kool**.

Kuni 19. augustini 2022 oli Alu Kooli direktor 34 aastat Ülle Riisalu. Alates 2022. aasta sügisest on Alu Kooli direktor Kristiine Vahtramäe.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Michel Sapin

**Michel Sapin** (sündinud 9. aprillil 1952 Boulogne-Billancourtis) on Prantsuse poliitik (Sotsialistlik Partei). Ta on olnud aastatel 1992–1993 ja oli 2. aprillist 2014 kuni 17. maini 2017 Prantsuse rahandusminister; aastatel 2012–2014 oli ta Prantsuse tööminister.

Ta sündis aastal 1952 Boulogne-Billancourtis (asub Pariisist vahetult läänes Hauts-de-Seine'i departemangus Île-de-France piirkonnas). Ta lõpetas Pariis-Sorbonne'i ülikooli bakalaureusekraadiga ajaloos ja magistrikraadiga geograafias. Seejärel lõpetas ta École normale supérieure'i ja Pariisi Poliitiliste Uuringute Instituudi.

Ta oli aastatel 1989–1994 Nanterre'i (asub Hauts-de-Seine'i departemangus Île-de-France'i piirkonnas) volikogu liige. Aastatel 1995–2001 oli ta Argenton-sur-Creuse'i (asub Indre'i departemangus Keskpiirkonnas) linnapea.
Jõulurahu

**Jõulurahu** tähistab juhtumit Esimeses maailmasõjas 1914. aasta jõulude ajal, mil mõned Suurbritannia, Prantsusmaa ning Saksamaa sõdurid katkestasid lahingutegevuse ja tähistasid ühiselt jõule.

## Eellugu
Esimese maailmasõja algupoolel ei õnnestunud vägedel kiirelt peale tungida, toimus kaevikusõda, kus mõlemad pooled olid sunnitud kaevikutes püsima. 1914. aasta novembriks oli moodustunud Läänerinne – 48 kilomeetrit pikk rindejoon Prantsusmaa ja Saksamaa vahel, mida kummalgi poolel ei õnnestunud ületada. Paavst kutsus üles jõulude ajal vaherahu pidama, kuid väejuhid polnud sellest huvitatud. 
## Jõulud sõjaväljal 1914. aastal
 
Vaenupoolte vahel toimus mitmetes rindelõikudes 1914. aasta novembris-detsembris sõdurite vennastumist – vastaspoolte sõdurid leppisid kokku paaritunnised relvarahuperioodid, mil sõdimine peatati, vaherahuperioodidel visati vaenlase kaevikusse ajalehti ja alkoholi, lauldi vastakuti rahvalaule, vahel lauldi eri kaevikutes ka üheskoos.

1914 jõululaupäeval algas 48 kilomeetrise Läänerinde 2/3 pikkusel alal mitteametlik vaherahu. Esialgu olid aktiivsemad sakslased, kes asetasid kaevikute servale kõigepealt küünlaid, seejärel jõulukuuski põlevate küünaldega. Hiljem hakati jõululaule laulma. Sakslaste jõululauludele vastasid omakorda inglased ja prantslased. Seejärel lepiti vastastikku kaevikutes hõigeldes kokku, et saadakse kokku kaevikutevahelisel „eikellegimaal“, et vahetada kingitusi – toitu, tubakat, alkoholi ja muud. Suurtükid katkestasid laskmise. Mõlemale poolele anti võimalus oma surnute äratoomiseks, mitmetes piirkondades peeti ka ühiseid jõulujumalateenistusi, mängiti jalgpalli.

## Reaktsioonid

Hiljem on jõulurahus osalenud sõdurid rõhutanud selle kummalisust – vennastumist sõduritega, keda paar päeva varem on üritatud tappa, ning veeta nendega küünlavalgel jõuluõhtu.

Sõjaväejuhtkond mõistis jõulurahu hukka, kuna leiti, et see vähendab sõdurite võitlusvaimu, mistõttu keelati paljudes riikides ka jõulurahu kajastamine ajalehtedes. Jõulurahust kõneldi Briti ajalehtedes, Prantsuse ja Saksamaa ajalehed olid aga tsenseeritud ning vaikisid toimunust.

Järgnevatel sõjaaastatel üritati sarnaseid vaherahusid korraldada – eelkõige jõuludel, aga ka näiteks lihavõtete aegu, ent edutult. On avaldatud arvamust, et sõdurid olid hiljem kalestunud ning seetõttu polnud spontaanse relvarahu korraldamine võimalik.

## Vaata ka

* Esimene maailmasõda
*Läänerinne
* jõulud

## Viited
Eidapere Kool

**Eidapere Kool** on kool Rapla maakonnas Kehtna vallas Eidapere alevikus.

1855 asutati Hundiaugu Algkool, mis hakkas tegutsema Hundiaugu talus. Õppeaastal 1920/1921 õppis algkoolis 32 last. 1921 tegutses *Eidapere 4-klassiline algkool*. 1925 asutati algkoolile lisaks Eidapere Klaasitööstusõpilaste Kool, mille lõpetas 1928 vaid 1. lend.

1976. aasta ümberkorraldamise käigus moodustati *Eidapere Algkool*. 1991 sai kooli nimeks *Eidapere Põhikool*. Aastast 1998 kannab kool nime Eidapere Kool.

Õppeaastast 2024/25 liidetakse kooli lasteaiaosa Järvakandi Lasteaiaga Pesamuna ning kooliosa esimene kuni kuues klass Järvakandi Kooliga.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Järvakandi Kool

**Järvakandi Kool** on kool Järvakandi alevis Kehtna vallas Rapla maakonnas.

Praeguse Järvakandi alevi koolihariduse algus on seotud Järvakandi mõisa klaasikoja rajamisega 1879. aastal. Õpilased olid saksa klaasimeistrite lapsed, õppekeel oli saksa keel, õpetajaid oli üks. Koolituba asus klaasivabriku omaniku majas. 1914. aastal alanud maailmasõja tõttu kool suleti kui saksa asutus. 

Uuesti alustati tööd 1917. aastal 2-klassilise algkoolina ja 1928. aastal avati Harjumaa koolivalitsusse loal III ja IV klass. 1936. aastal jätkati tööd 6-klassilise algkoolina.

Enne uue koolihoone ehitamist töötas kool erinevates majades. Detsembris 1939 sai valmis uue koolihoone esimene osa, kus alustas tööd 120 õpilast. Puhkenud sõja tõttu jäi koolimaja kavandatud kujul ja mahus lõpuni ehitamata. 

1945. aastal avati ka VII klass, kooli nimeks sai Järvakandi Tehaste Mittetäielik Keskkool. 1956. aastal tuli juurde VIII klass ja 1957. aastal muudeti kool keskkooliks. Esimene keskkoolilend lõpetas 1960. aastal. 1997. aastal nimetati Järvakandi Keskkool Järvakandi Gümnaasiumiks.

## Vene õppekeelega klassid ja kool
1946. aastal alustasid koolis tööd vene õppekeelega klassid. 1951. aastal ehitati vene õppekeelega õpilastele ümber eraldi maja ja nad olid seega eraldi koolis. 1955. aastast ühendati taas eesti ja vene kool üheks kooliks. Esimene vene keskkoolilend lõpetas 1966. aastal. 1978. aastal suleti vene keskkooliklassid. Vene kooliosa lõpetas täielikult töö augustis 1998 õpilaste vähesuse tõttu.

## Kooli nimed

## Vaata ka
*Järvakandi ministeeriumikool

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Oivi Vare

**Oivi Vare** (kuni 1959 **Oivi Loorits**; 4. märts 1930 Viljandi – 19. november 1997 Tallinn) oli eesti tekstiili- ja moekunstnik. 

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 4. keskkooli, 1950. aastal Tallinna Tekstiili-Õmblustehnikumi ning õppis aastatel 1950–1956 Tallinna Riiklik Tarbekunsti Instituudis ja ERKI-s, mille lõpetas tekstiilikunstnikuna. 

Ta töötas aastatel 1958–1971 Tallinna Moemaja (sealhulgas aastatel 1967–1971 peakunstniku asetäitjana) ja aastatel 1958–1971 kunstikombinaadi Ars tekstiiliateljee kunstilise juhina.

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1969. aastast.

## Isiklikku
Tema abikaasa oli graafik Valentin Vare.

## Kirjandus
*Piret Multer. "Vare, Oivi". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 574
1930. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste Liiduklass

**1930. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste Liiduklass** oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste kõrgeima taseme 10. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna ESS Kalev.

## Liigatabel

## Mängutulemused

Värvid: Roheline = kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

## Vaata ka
## Viited
Digitaalarhiivindus

**Digitaalarhiivindus** on arhiivinduse haru, mis tegeleb digitaalsete andmete alalise säilitamisega.

Digitaalsete dokumentide kasutatavus sõltub tehnoloogiast ja selle muutustest. Seega on üks olulisemaid probleeme, millele digitaalsete dokumentide säilitamisel tähelepanu pöörata tuleb, on see, kuidas tagada failide kasutatavus ka riist- ja tarkvara aegumise korral, aga ka andmete säilimine andmekandja hävimisel. Digitaalse materjali säilitamise küsimusega puutuvad kokku kõik institutsioonid, mille tegevuse käigus digitaalseid dokumente tekib.

## Digitaalarhiivindus Euroopas
Euroopa Komisjon on loonud konsortsiumi Digital Preservation Europe (DPE), mis ühendab Euroopa akadeemilisi ja kultuuriinstitutsioone, et jagada digitaalse materjali säilitamist puudutavaid kogemusi. DPE üks eesmärke on laiendada teadmist digitaalarhiivinduse olemusest.

## Digitaalarhiivindus Eestis
Eestis on digitaalarhiivinduse standardid ja juhised välja töötanud Rahvusarhiiv. Loomisel on Rahvusarhiivi digiarhiiv, mis arendatakse välja modulaarsena.

Digitaalarhiivindusega alustas Rahvusarhiiv 1990. aastate lõpus. 2008. aastal jõuti universaalse arhiveerimismooduli valmimiseni. 2010 ja 2011 valmisid vastavalt digitaalarhiivi vastuvõtumoodul ja tehnilise teatmestu moodul ning digitaalarhiivi hoiumoodul.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi digiaken
Dinkad

**Dinkad** on arvukuselt suurim rahvas Lõuna-Sudaanis. 

Dinkad kõnelevad Niiluse-Sahara keelte Lääne-Niiluse rühma kuuluvat dinka keelt. Suurem osa dinkadest elab riigi maapiirkondades, nende koguarv on 2,5–3 miljonit.

## Tuntud dinkasid
*Manute Bol, korvpallur 
*Luol Deng, korvpallur 
*Guor Marial, pikamaajooksja
*Salva Kiir Mayardit, sõjaväelane ja poliitik
*Alek Wek, modell 

## Välislingid

* ''Võimsad pildid, mis kajastavad dinkade igapäevaelu Lõuna-Sudaanis''
Omonville

**Omonville** [omon'vill] on asula ja vald Prantsusmaal Seine-Maritime'i departemangus.

Omonville kuulub Luneray kantonisse Dieppe'i ringkonnas.

Valla territoorium asub 104–131 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallas asub Notre-Dame'i kirik.

Vallavanem on René Havard.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (*prantsuse keeles*)
Oms

**Oms** (hääldus prantsuse keeles *om*, katalaani keeles *ums*) on asula ja vald Prantsusmaal Pyrénées-Orientalesi departemangus. Ta kuulub Les Aspresi kantonisse Céret' ringkonnas.

Valla territoorium asub 180–611 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallakeskuses asuv kirik on pühitsetud Saint Jean l’Evangéliste'ile.

Vallavanem on Christian Vila.

## Viited

## Välislingid

*Valla koduleht (*prantsuse keeles*)
Pimbo

**Pimbo** [*pim'bo*] on vald Prantsusmaal Landesi departemangus. See kuulub Chalosse-Tursani kantonisse Mont-de-Marsan ringkonnas.

Valla territoorium asub 100–213 meetri kõrgusel üle merepinna.

Vallavanem on Jules Julien.

## Sõprusvald
* Neuweg või La Chaussée, Prantsusmaa (endine prantsuse vald, mis kaotati aastal 1830)

## Viited

## Välislingid

*Info valla kohta (*prantsuse keeles*)
Oz (Isère)

**Oz** [os] on asula ja vald Prantsusmaal. See kuulub Oisans-Romanche'i kantonisse Grenoble'i ringkonnas Isère'i departemangus Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.

Valla territoorium asub 716–3320 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallas asub kolm suusakeskust.

Vallavanem on Charles-André Zürcher.

## Viited

## Välislingid

*Valla info ja turism (*prantsuse keeles*)
Volx

**Volx** [vol's] on asula ja vald Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Alpes-de-Haute-Provence'i departemangus. See kuulub Manosque'i 2. kantonisse Forcalquier' ringkonnas.

Linna territoorium asub 307–791 meetri kõrgusel üle merepinna.

Vallavanem on Jérôme Dubois.

## Sõpruslinn
*  Châtel-Saint-Denis, Fribourgi kanton (1967)

## Viited

## Välislingid

* Infot valla kohta (*prantsuse keeles*)
Dardilly

**Dardilly** [dar'dilli] on linn Prantsusmaal Lyoni metropolis.

Linna territoorium asub 240–375 meetri kõrgusel üle merepinna.

Tema linnapea on Michèle Vullien.

## Sõpruslinnad
*  Merzhausen, Saksamaa
*  Chorleywood, Suurbritannia
*  Niabina, Mauritaania
*  Champagne-au-Mont-d'Or, Prantsusmaa
*  Limonest, Prantsusmaa

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
Ritsu raamatukogu

**Ritsu raamatukogu** (varem *Helme raamatukogu*) on rahvaraamatukogu Valgamaal Tõrva vallas. Raamatukogu tegutseb Linna külas.

## Ajalugu
Helme Avalik Raamatukoogu asutati Helme Vallavolikogu otsusega 13. oktoobril 1928. Raha raamatukogu asutamiseks eraldasid haridusministeerium ja Helme Vallavolikogu. Raamatukogu paigutati algul Helme vallamajja, hiljem Helme Põllutöökooli ruumidesse. Raamatuid laenutati kord nädalas, laenutajaks oli õpetaja pr Freimann. 1939. aastal kolis raamatukogu Helme kihelkonnakooli juurde.

1944. aasta sõjategevuses hävinesid kool ja raamatukogu. 1949. aastal taastati raamatukogu Karjatnurme raamatukogu baasil Kalevipoja kolhoosi keskuses. 1955. aastal viidi raamatukogu Helme MTJ ühiselamusse Ritsule (praegusesse Linna külla). 1975. aastal kolis raamatukogu ajutiseks kasutamiseks ehitatud hoonesse. Sinna jäädi 2013. aastani, kui saadi uued ruumid Ritsu Lasteaed-Algkooli hoones.

Piirkonna kultuurimaja puudumisel korraldas raamatukogu ka meelelahutuslikke üritusi. Kõige viljakam ürituste korraldamise periood oli 1970.–1980. aastatel, mil jõukas Valga EPT neid rahastas.

Helme raamatukogu on olnud praktikabaas paljudele Viljandi Kultuurikooli õppuritele.

2007. aastast on kasutusel raamatukoguprogramm RIKS, 2010. aastal mindi üle elektroonilisele laenutusele.

Helme raamatukogu korraldab laenutust ka Kalme päevakeskuses.

2022. aastast on raamatukogu Tõrva raamatukogu haruraamatukogu ja kannab nime *Ritsu raamatukogu*.

## Juhatajad/laenutajad
* Helgi Sillaots (Uprus)
* Helgi Traat
* Niini Loorits
* Kaie Tähe (alates 1967)

## Statistika
Statistika 2014. aasta seisuga:
* Kogud: 8443
* Kasutajad: 254
* Külastused: 3872
* Laenutused: 10 484
* Töökohad: 1

## Vaata ka
* Taagepera raamatukogu

## Viited

## Kirjandus
* Valgamaa rahvaraamatukogud 1920–2010. Valga, 2010.
* Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014.
Vladimir Ignaste

**Vladimir Ignaste** (sünninimega **Vladimir Adrianovitš Ignatjev**; 27. juuli 1926 Tallinn – 9. september 2010 Olten) oli õigeusu  vaimulik Eestis ja Šveitsis.

Ta sündis aastal 1926 Tallinnas õigeusklikus perekonnas. Lõpetas Tallinnas gümnaasiumi ja töötas laeva raadiooperaatorina, hiljem laevanduse raadiokeskuse kontrolörina.

19. oktoobril 1947 pühitses Tallinna ja Eesti piiskop Issidor ta Tallinna Issanda Muutmise peakirikus diakoniks ja 25. juulil 1948 sealsamas preestriks.

Ta oli aastatel 1947–1948 Tallinna Issanda Muutmise koguduse diakon. Aastal 1948 teenis ta preestrina Kullamaa Püha Nikolai kogudust.

## Välislingid
* Vladimir Ignaste Eesti Õigeusu Vaimulike andmebaasis
Istria

**Istria** (horvaadi ja sloveeni keeles **Istra**, itaalia keeles **Istria**) on poolsaar Aadria meres Trieste ja Kvarneri lahe vahel ning ühtlasi Aadria mere suurim poolsaar. Geograafiliselt ja kultuuriliselt on see piirkond olnud ajalooliselt oluline ühenduslüli Kesk-Euroopa ja Vahemere vahel.

Istria poolsaar on jagatud Horvaatia, Sloveenia ja Itaalia vahel, kusjuures suurim osa territooriumist kuulub Horvaatiale. Piirkonda iseloomustab mitmekesine loodus:  rannikualadel leidub kaljuseid rannajoone lõike ja väikseid lahesoppe, sisemaal aga künklikke alasid, metsi ja viljakaid põllumaid. Istria keskosas paikneb Učka mäestik, mille kõrgeim tipp on Vojak (1401 m).

Poolsaare tähtsamad jõed on Mirna, Raša ja Dragonja, mis on olulised nii looduse kui ka põllumajanduse seisukohalt. Istria kliima on valdavalt vahemereline – suved on soojad ja kuivad ning talved pehmed ja niiskemad.

Suuremad linnad Istrias on Pula, mis on tuntud oma hästi säilinud Roomaaegse amfiteatri poolest, Rovinj oma ajaloolise vanalinnaga ning Poreč, kus asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Eufrasiuse basiilika. Olulisemad asulad on ka Umag, Labin ja Pazin, mis paikneb poolsaare sisemaal ja on Istra maakonna halduskeskus.

## Vaata ka
*Sloveenia Istria

## Viited
Julius Faerber

**Julius Isaac** (ka Theodor Julius) **Faerber** (3. oktoober 1848 –) oli Tartu Ülikooli õppejõud.

On õppinud New Yorgi Ülikoolis (1863) ja Riia Polütehnilises Instituudis (1874). Aastal 1876 astus Tartu Ülikooli, et tegelda vene keele ja kirjandusega. 

Aastail (1879)1882–1885 õppis ta inglise keelt ja kirjandust ning matemaatikat Johns Hopkinsi Ülikoolis. Ta kuulas seal 1883–1884 Charles Peirce'i loenguid – sügissemestril tema kursust “The Psychology of Great Men” ja kevadsemestril kursust “Probabilities”.

Aastail 1886–1892 oli ta Tartu Ülikooli inglise keele lektor. Samuti õpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 

Aastast 1893 töötas ta Harkovi Ülikoolis. Ühtlasi õpetas ta aastail 1900–1916 inglise keelt Harkovi Tehnoloogiainstituudis.

## Teosed
*Фербер, Ю. 1888. *Руководство к изучению английзскаго языка*. Дерпт.
*Фербер, Юлий Акимович 1898. *Учебник английского языка сравнительно с немецким и французским: в 2 ч. Курс элементарный. Ч.1*. Харків: Типография Адольфа Дарре.

## Viited
Johns Hopkinsi Ülikool

**Johns Hopkinsi Ülikool** (inglise *Johns Hopkins University*, sageli lühendatult **Johns Hopkins**, **Hopkins** või **JHU**) on erateadusülikool Ameerika Ühendriikide Marylandi osariigi Baltimore'i linnas. Ülikool on asutatud 1876. aastal, tuginedes Euroopa teadusasutuste mudelile, ning seda peetakse Ameerika Ühendriikide esimeseks teadusülikooliks.

See on saanud nime ettevõtja, abolitsionisti ja filantroobi Johns Hopkinsi järgi, kelle pärandusest rahastati peale ülikooli veel mitme asutuse rajamist. Hopkins pärandas ülikooli rajamiseks 7 miljonit dollarit (2023. aastal umbes 162 miljonit dollarit), mis oli tol ajal suurim taoline annetus Ameerika Ühendriikides. 22. veebruaril 1876 inaugureeriti Daniel Coit Gilman ülikooli esimeseks presidendiks ning tema juhtimisel integreeriti ülikoolis õpetamine ja teadustöö, mis tol ajal oli uudne lähenemine. 1893. aastal asutatud Meditsiinikool on saavutanud rahvusvahelise tunnustuse oma biomeditsiiniliste uuringutega ja seda peetakse üheks USA parimaks meditsiinikooliks.

Johns Hopkinsi Ülikooli on lõpetanud mitmed tuntud isikud, kelle hulgas on näiteks USA 28. president Woodrow Wilson ja esimene naisvälisminister Madeleine Albright, Nobeli meditsiiniauhinna laureaat Thomas Hunt Morgan ja Nobeli füüsikaauhinna laureaat Adam Riess.

## Vaata ka
* Johns Hopkinsi Ülikooli Rakendusfüüsika Laboratoorium

## Viited

## Välislingid

*www.jhu.edu
Haapsalu tänavate loend

''Siin on loetletud Haapsalu tänavad ja muud aadressikohad.

## A
*Aia
*Aiavilja
*Aida

## C
*O. Cheri (endine)

## E
*Eha
*Ehte
*Endla

## H
*Haava
*Haava põik
*Holmi
*Holmi kallas
*Hommiku kallas

## J
*Jaama
*Jaani
*Jalaka
*Jüriöö

## K
*Kaardiväe (endine, nüüd Jaani)
*Kadaka
*Kalda
*Kalevi
*Kalmistu
*Kaluri
*Karja
*Kase
*Kastani
*Kauba
*Kiltsi tee
*V. Kingissepa (endine, nüüd Suur-Lossi)
*Koidu
*L. Koidula
*Komsomoli (endine, nüüd Metsa ja Vee tänavad)
*Kooli
*Kopli
*Krahvi puiestee
*F. R. Kreutzwaldi
*Kuuse
*Kõlakoja
*Kõrkja
*Kõver
*Käbi

## L
*Lahe
*Lai
*Lao
*Laskuri
*J. Lauristini (endine, nüüd Ehte)
*Lehe
*Lehise
*Lembitu
*Lepa
*Lihula maantee
*Lille
*Linda
*Lossiplats
*Luha
*Lühike

## M
*Mere puiestee
*Metsa
*Mihkli
*Mulla
*Mulla põik
*Mõtuse
*Mäe
*Mängu
*Männi
*Männiku tee

## N
*Neidude
*Niine
*Niine põik
*Nurme
*Nõukogude (endine, nüüd Lahe)

## O
*Oja
*Osmussaare Kaitsjate väljak (endine)

## P
*Paju
*Pargi
*Pargi põik
*Partisani (endine, nüüd Väike-Mere)
*Pihlaka
*Pioneeri (endine, nüüd Mängu)
*Posti
*Potissepa
*Promenaadi
*Põllu
*Pärna
*Pääsukese

## R
*Rahu
*Ranna tee
*Raudtee
*Raudteetammi tee
*Roo
*Räägu
*Rüütli
*Rüütli põik

## S
*Saare
*Sadama
*Sambla
*Saue
*Sauna põik
*Sireli
*Staadioni
*Supeluse
*Surnuaia
*Suur-Liiva
*Suur-Lossi
*Suur-Mere

## T
*Tallinna maantee
*Tamme
*A. H. Tammsaare
*Tankisti (endine, nüüd Mulla põik)
*Tedre
*Tellisetehase
*Tihase
*Tiigi
*Toominga
*P. Tšaikovski puiestee
*Turu
*Tööstuse
*Tüve

## U
*Ungru tee
*Uus
*Uus-Mihkli
*Uus-Põllu
*Uus-Sadama

## V
*Vaba
*Vahtra
*Vahtra põik
*Vaikne
*Vaikne kallas
*Vee
*E. Vilde (endine, nüüd Võnnu)
*Võidu (endine, nüüd Karja ja Posti tänavad)
*Võidu väljak (endine, nüüd Lossiplats)
*Võitleja (endine)
*Võnnu
*Väike-Liiva
*Väike-Lossi
*Väike-Mere
*Väike-Viigi

## W
*Westmeri
*F. J. Wiedemanni

## Õ
*Õhtu kallas
*Õpetaja

## Ö
*Ööbiku
## Välislingid
*HAAPSALU LINNA TEEDE NIMEKIRI, Haapsalu Linnavolikogu määrus, KO 2005, 9, 52
Unna Saiva

**Unna Saiva** (Lule saami keeles 'väike püha järv', rootsi keeles **Lillsaivis**) on püha järv Rootsi Saamimaal Gällivare vallas Norrbottenis. 

Ohvripaigast järve lähedal on arheoloogid leidnud ohvriande, mida on antud alates ligikaudu 6. või 7. sajandist alates. 

## Kirjandus
* Marte Spangen. Without a trace? The Sámi in the Swedish History Museum. *Nordisk Museologi* 2015, 2, s. 17–32.
* Anna-Kaisa Salmi, Tiina Äikäs, Markus Fjellström, Marte Spangen. Animal offerings at the Sámi offering site of Unna Saiva – Changing religious practices and human–animal relationships. Journal of Anthropological Archaeology, Volume 40, December 2015, pp 10–22. doi:10.1016/j.jaa.2015.05.003
Eduard Viiralti tänav

**Eduard Viiralti tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kompassi asumis.

Tänav algab Tartu maanteelt ja lõppeb Pronksi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 169 m.

Praeguse nime sai tänav eesti graafiku Eduard Viiralti (kunstnikunimega Eduard Wiiralt) mälestuseks 25. septembril 1959. Enne seda oli tänava nimi **Jannseni tänav**.

## Viited

## Välislingid
Kase tänav (Tallinn)

**Kase tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe ja Kose asumis. 

Tänav algab Saare tänavalt ja lõppeb Varsaallika tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 2,2 km.

## Hoonestus
*Kase tänav 61 asub Sisekaitseakadeemia.
*Kase tänav 64 asus Tallinna Lastekodu Maarjamäe Keskus (Hiljem muudeti Pähkli tänav 15)

## Viited
Dinka keel

**Dinka keel** on Niiluse-Sahara keelkonda Lääne-Niiluse rühma kuuluv keel. Seda räägitakse peamiselt Lõuna-Sudaanis.
Tiina Sepp

**Tiina Sepp** (sündinud 2. juulil 1956 Pärnus) on eesti molekulaarbioloog ja viroloog.

Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1980. aastal TPI.

Ta oli aastatel 1986–1989 Eesti NSV Teaduste Akadeemia aspirant ja 1989–1992 Münchenis Max Plancki Biokeemia Instituudi doktorant. Kaitses 1992. aastal Müncheni Tehnikaülikoolis väitekirja "*Protozoen und Viren: molekularbiologische Untersuchungen an* Tetrahymena pyriformis *und* Eimeria nieschulzi" ning sai *dr rer nat* kraadi.

Ta töötas aastatel 1984–1986 ZBI protozooloogia osakonna nooremteaduri ja 1986–1989 teadurina. 1992. aastast on ta California Ülikooli (San Francisco) meditsiiniosakonna teadur.

## Teaduspublikatsioonid
*Novel ribonucleic acid species in Eimeria nieschulzi are associated with RNA-dependent RNA polymerase activity (kaasautor). // Parasitol. Res. 77 (1991) 1
*Giardivirus-resistant Giardia lamblia lacks a virus receptor on the cell membrane surface (kaasautorid A. L. ja C. C. Wang). // J. Virol. 68 (1994) 3
*Clonality of tuberous sclerosis harmatomas shown by non-random X-chromosome inactivation (kaasautorid A. J. Green, J. R.Yates). // Hum. Gen. 97 (1996) 2
*Mutations in the TSC1 gene account for a minority of patients with tuberous sclerosis (kaasautor). // J. Med. Gen. 35 (1998) 12
*Complement factor H variant Y402H is a major risk determinant for geography atrophy and choroidal neovascularization in smokers and nonsmokers (kaasautor). // Inest. Ophthalmol. Vis. Sci. 47 (2006) 2

## Välislingid
Lubja tänav (Tallinn)

**Lubja tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis.

Tänav algab Tartu maanteelt ja lõpeb Lasnamäe tänavaga ristudes. Tänava pikkus on ligikaudu 400 meetrit.

## Ajalugu
Lubja 2 ühekorruselises hoones Lubja ja Tartu maantee ristmikul trammiliini 2 ja 4 Lubja trammipeatuse lähedal asus 1970. aastatel õllebaar ja hiljem lillepood.

Lubja 4 algses hoones asus Eesti NSV Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee Siseasjade Valitsus ja Eesti politsei taastamise järel Tallinna Politseiprefektuur.

Lubja 6 hoones asus Tallinna Linna RSN TK Siseasjade Valitsuse Mererajooni siseasjade osakond (SAO) ja Tallinna Politseiprefektuuri Kadrioru Politseijaoskond. 

1993. aasta novembris toimus Tallinna Kadrioru politseijaoskonna ees plahvatus, mille tagajärjel said kaks politseinikku vigastada ning hoone ulatuslikke kahjustusi. 2021. aastal andis Põhja ringkonnaprokuratuur kohtusse Anatoli Jõhviku (varasema perekonnanimega Fedorkin), kellele taheti esitada ka süüdistus 1993. aasta pommiplahvatuses, kuid Riigikohtu otsuse järgi oli 1993. aasta kuritegu aegunud ja seega selle episoodi osas menetlus lõpetati.

## Hoonestus
Lubja 3, 5, 7 asuvad 20. sajandi alguses ehitatud Lenderi tüüpi majad.

Aadressil Lubja 4 asub 2018. aastal valminud Tallinna kohtumaja, kus asusid tööle seni kolmes hoones tegutsenud Harju maakohus, Põhja ringkonnaprokuratuur ning Registrite ja Infosüsteemide Keskus.
## Galerii
 
Fail:Wooden House Lubja tn 3 Tallinn 29 September 2015.JPG|Lubja 3
Fail:Wooden House Lubja tn 5 Tallinn 29 September 2015.JPG|Lubja 5
Fail:Wooden House at Lubja tn 7-1 Tallinn 29 September 2015.JPG|Lubja 7, Lenderi tüüpi majad


## Viited

## Välislingid
Aspremont (Alpes-Maritimes)

**Aspremont** (hääldus *aspre'mont*) on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Tourrette-Levens'i kantonisse Nice'i ringkonnas.

Valla territoorium asub 100–855 meetri kõrgusel üle merepinna.

Vallavanem on Alexandre Ferretti.

## Viited

## Välislingid

* Valla ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
Muru tänav (Tallinn)

**Muru tänav** on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.

Tänav algab Nikolai von Glehni tänavalt ja lõppeb Piiri tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 260 m.Oli 1940ndal nimega Maru. Praegune  nimi 1950.aastast.

## Viited

## Välislingid
Lootsi tänav (Tallinn)

**Lootsi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Tänav algab Reidi teelt ning Admiraliteedi basseini juures läheb üle Laeva tänavaks.

## Ajalugu
Sadama asumi ja Lootsi tänava piirkonda arendati suurel määral 19. sajandi viimasel veerandil. Pärast Tallinna kindluse likvideerimist anti 1873. aastal linnale kogu Tallinna sadama sisesadam (Vanasadam). Piirkonda hakati ehitama tööstusettevõtteid ja laohooneid.

Lootsi tänava kanti jäid suurte kaubafirmade (Koch, Girard de Soucanton, Thomas Clayhills and Son, Meyer ja Co jt) laod. Piirkonna hoonestus on hea näide 19. sajandi lõpu laohoonetest ja sadamamiljööst. Suurkaupmees Andreas Kochi laohoone fassaadid aadressil Lootsi 8 on kaitse all riikliku kultuurimälestisena. Algsest hoonest on säilinud vaid keskmine osa, 19. sajandi lõpul lammutatud põhjapoolse hooneotsa asemele rajati 1895. aastal uus laohoone. Koos hoonetega Lootsi 6, 10 ja 14 moodustavad need 19. sajandi sadamahoonete kompleksi. Hooned on restaureeritud.

2022. aastal leiti Lootsi tänavalt ehitustööde käigus koge varemed, mille pikkus võis olla 25 ja laius 9 meetrit.

2018-04-21-15-50-23-IMG 7469 (46944074171).jpg|
2018-04-21-15-52-48-IMG 7474 (39979577043).jpg|Lootsi 8
2018-04-21-15-54-02-IMG 7481 (39979579633).jpg|
2018-04-21-15-55-44-IMG 7483 (39979580823).jpg|
Lootsi 8 (3).jpg|Lootsi 8
Lootsi b.jpg|
Lootsi c.jpg|
Lootsi.jpg|


## Viited

## Välislingid
Bairols

**Bairols** (hääldus *be'rols*) on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Nice'i ringkonna Vence'i kantonisse.

Valla territoorium asub 280–1803 meetri kõrgusel üle merepinna.

Vallavanem on Angelin Buerch.

## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (*prantsuse keeles*)
Beaulieu-sur-Mer

**Beaulieu-sur-Mer** (hääldus *bo'ljöö sür mer*) on linn Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Beausoleili kantonisse Nice'i ringkonnas.

Linna territoorium asub 0–189 meetri kõrgusel üle merepinna.

Tema linnapea on Roger Roux.

## Sõpruslinn
*  Tempe, Arizona

## Viited

## Välislingid

* Linna ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
Richard Aldington

**Richard Aldington** (sünninimega **Edward Godfree Aldington**; 8. juuli 1892 Portsmouth – 27. juuli 1962 Sury-en-Vaux, Cheri departemang, Prantsusmaa) oli inglise kirjanik ja luuletaja, kes kuulus imažistide hulka.

Aldington on tuntud oma esimese maailmasõja ainelise luule ja romaani "Kangelassurm" ("Death of a Hero", 1929, eesti keeles 1965) poolest. Raamat jutustab esimeses maailmasõjas võidelnute põlvkonnast.

Aldington tõlkis vanakreeka ja ladina keelest.

Aastatel 1913–1938 oli ta abielus Ameerika poeedi Hilda Doolittle'iga.

## Viited

## Välislingid
* Richard Aldington, "Mässaja portree: Robert Louis Stevensoni elu ja töö", tlk Kersti Unt, Tallinn: Eesti Raamat, 1983
Cagnes-sur-Mer

**Cagnes-sur-Mer** (hääldus *kanje sür mer*) on linn Lõuna-Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas, Alpes-Maritimesi departemangus. See asub Vahemere rannikul Nice'i ja Antibes'i vahel.  

Linn kuulub kahe haldusüksuse ehk kantoni koosseisu: Cagnes-sur-Mer-1 ja Cagnes-sur-Mer-2. Linna territoorium ulatub merepinnast kuni 187 meetri kõrgusele.

Linnapea on Louis Nègre, kes on ametis olnud alates 1995. aastast ja jätkab kuni vähemalt 2026. aastani. Ta kuulub Prantsuse paremtsentristlikku erakonda Les Républicains.

## Vaatamisväärsusi
* Château Grimaldi – 13. sajandist pärinev loss Haut-de-Cagnes’i tipus, kus asub kunstimuuseum ja kust avaneb vaade linnale ja merele.
* Musée Renoir – impressionist Auguste Renoiri endine kodu ja ateljee oliivisalude keskel. Muuseumis saab näha kunstniku isiklikke esemeid ja töid.
* Haut-de-Cagnes – vanalinn mäenõlval, tuntud oma kitsaste tänavate, vaikse atmosfääri ja kaunite vaadete poolest.
* Port du Cros-de-Cagnes – kalurisadam.
* Promenade de la Plage – mereäärne promenaad ja rannariba.

## Sõpruslinn
*  Passau, Saksamaa (1973)

## Pildid ja kaardid

Map commune FR insee code 06027.png|Cagnes-sur-Meri plaan ja teda ümbritsevad vallad


## Viited

## Välislingid
* Linna ametlik koduleht (*prantsuse keeles*)
Järveküla tee

**Järveküla tee** on Kohtla-Järve Järve linnaosa peatänav. 

Tänav on ligikaudu 5 km pikk. Lõik Kalevi ja Outokumpu tänava ristmikust kuni veetornini on eraldusribaga ja neljarealine, mujal on tänav kaherealine.

Aastatel 1972–1992 kandis tänav nime Narva maantee.

## Hooned ja vaatamisväärsused
Aadressil Järveküla tee 3 asub Issanda Muutmise kirik.

Aadressil Järveküla tee 28 ja 30 asus Kohtla-Järve Linnakohus.

Aadressil Järveküla tee 36 asub Ida prefektuuri Kohtla-Järve konstaablijaoskond.

Aadressil Järveküla tee 44 asuvad Kohtla-Järve Spordikeskus ja spordikeskuse siseujula.

Kohas, kus 1916. aastal kaevandati esimene kogus tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud põlevkivi, asub vagonett-mälestusmärk (Järveküla tee 44a). Mälestusmärk avati 1966. aastal, selle autor on Viktor Salmre. Tegelikult asus esimene kaevandamiskoht küll sellest mõnevõrra eemal.

Aadressil Järveküla tee 50 asub Vironia kaubanduskeskus (kauplus Maxima XX, Ehituse ABC, Kohtla-Järve postkontor jmt).

Aadressil Järveküla tee 64a asub 1950. aastatel ehitatud kaevurilampi meenutav veetorn.

Aadressil Järveküla tee 68 asub Kohtla-Järve Selver.

Aadressil Järveküla tee 75 asub Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledž. Kuni 2005. aastani asus see aga aadressil Järveküla tee 35.

Aadressil Järveküla tee 87 asub kaubanduskeskus Prestone. 

Aadressil Järveküla tee 125a asub kultuurimälestiseks arvatud 19. sajandist pärinev, praeguseks lagunenud Järve mõisa tuuleveski.

## Pildid

Pilt:Kohtla-Järve õigeusu kirik, 1938.JPG|Issanda Muutmise kirik
File:Kohtla-Järve 2007 14.jpg|Vagonett-mälestusmärk
Pilt:Järve mõisa tuuleveski,19.saj.jpg|Järve mõisa tuuleveski varemed
Pilt:Kohtla-Järve veetorn.jpg|Kohtla-Järve veetorn


## Viited
Vee tänav (Pärnu)

**Vee tänav** on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.

Tänav algab Tallinna maantee (Kesklinna silla), Akadeemia tänava ja Laia tänava ristumiskohast ja lõpeb Esplanaadi tänaval. Tänav ristub veel Pika (vasakult), Keskväljaku (paremalt), Uue (vasakult), Rüütli, Kuninga, Lõuna ja Ringi tänavaga. Tänav külgneb ka Vaasa pargi, Lastepargi, Jakobsoni pargi ja Munamäe pargiga.

Tänav on ligikaudu 760 m pikkune. Tallinna maanteest Lõuna tänavani on Vee ühesuunaline. Sõita saab vaid Tallinna maantee suunas.

## Nimi
Vee tänava (ajalooliselt saksa keeles *Wasserstraße*) nimi tuleneb Vee väravast, mis asus tänava jõepoolses otsas. Vee värav oli üks kolmest uusaegase Pärnu kindluslinna väravatest. 1936–1940 kandis tänav Johan Laidoneri nime. 

## Hoonestus
*Vee 8 – Pärnu Suurmärter Katariina kirik
*Vee 12 – Endine Tallinna–Riia postimaantee Pärnu hobupostijaam. Hoone mis 1844. aastal kohandati Liivimaa kuberneri käsul ümber hobupostijaamaks. 1978. aastast asub hoones trahter Postipoiss.

Keskväljaku ja Vee tänava nurgal asub Endla teater (Keskväljak 1).

## Viited
Toila-Oru park

**Toila-Oru park** (ka **Oru park**) on park endisaegse Oru lossi ümber. Pargi kaitseks on tänapäeval moodustatud Oru pargi maastikukaitseala.

Pargi suurus oli algul umbes 100 ha. Suur osa sellest oli kujundatud looduslikus stiilis. Pargi ehitustöödel osalesid paljud kohalikud talupojad. Lossi ja pargi ehitamise väidetav kogumaksumus oli 5 miljonit kuldrubla. 

## Välislingid
Toila Oru park Triptoestonia portaalis
Valga linnapark

**Valga linnapark** on park Valgas. Pargi pindala on 6,9 ha.

Park rajamist alustati Karl Taklaja eestvõttel 1902 ja park sai valmis 1913.

## Vaata ka
*Friedrichshofi park

## Viited

## Välislingid
Belvédère

**Belvédère** (hääldus *belve'deer*) on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Tourrette-Levensi kantonisse Nice'i ringkonnas.

Linna territoorium asub 575–3080 meetri kõrgusel üle merepinna.

Vallavanem on Paul Burro.

## Viited

## Välislingid
* Valla koduleht (*prantsuse keeles*)