open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Akira Yoshizawa

**Akira Yoshizawa** (jaapani keeles 吉澤 章 *Yoshizawa Akira*; 14. märts 1911 – 14. märts 2005) oli jaapani origami viljeleja.

## Elulugu
Akira Yoshizawa sündis Jaapanis Kaminokawa linnas farmeri peres. Tema vanemad tegelesid piimakarjakasvatusega.

Juba varajases lapsepõlves tegeles Yoshizawa origamiga. 13-aastaselt kolis ta Tokyosse, kus ta asus tehasesse tööle. Seetõttu jäi origami unarusse. Kirg origami vastu süvenes, kui ta 20-aastaselt sai tehases ametikõrgendust: tema ülesandeks sai uutele töötajatele geomeetriat õpetada. Yoshizawa kasutas geomeetria õpetamiseks origamit.

1937. aastal lahkus ta tehasest, et pühendada end täielikult origamile. Järgmised 20 aastat elas Yoshizawa vaesuses, teenides elatist tsukudanit (Jaapani maitseaine, mis koosneb vetikatest-adrust) ukselt uksele müües.

1954. aastal ilmus tema raamatu ("Uus origami kunst", jaapani keeles "Atarashi Origami Geijutsu") origami valmistamistehnikate kohta. Trükisest saadud tulu aitas tal rahaliselt paremini toime tulla. Samal aastal rajas ta ka rahvusvahelise origami keskuse.

Akira Yoshizawa suri 2005. aasta märtsis kopsupõletikku. 

14. märtsil 2012 meenutas Google teda, muutes oma otsingumootori esilehe logo origamilaadseks.
Kinnisidee

**Kinnisidee** (*idée fixe*) on vaimu tugev haaratus millestki, nii et see peaaegu ei allu muutmisele mingite argumentidega. 

Termin *idée fixe* on kasutusel alates 1812. aastast meditsiinilise terminina, s.t. seda on nähtud kui patoloogiat.

## Vaata ka
*monomaania
Charles Villmann

**Charles Villmann** (18. märts 1923 Pärnu – 25. märts 1992 Tõravere) oli eesti astronoom ja atmosfäärifüüsik.

Ta lõpetas Nõukogude armees teenimise kõrvalt kaugõppes Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Ta elas pikka aega Tõraveres ja töötas samas Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis.

## Isiklikku
Villmann oli kaks korda abielus. Esimesest abielust Elvi Villmanniga (1946–1966) sündisid lapsed Peeli Mikelsaar (Villmann) (1948) ja Peeter Villmann (1949). 

Aastal 1968 alanud teisest abielust Maie Villmanniga (Pabut) sündisid lapsed Olavi (1962), Christel (1968) ning kaksikud pojad Imre ja Steve (1972).

## Välislingid
*Elulugu
Telefoniõigus

**Telefoniõiguseks** nimetatakse kõnekeeles kellegi suhtes võimupositsioonil oleva isiku võimalust avaldada mõjualusele survet tolle otsuste või tegevuse mõjutamiseks kas telefoni teel või muul viisil, millest ei jää dokumentaalseid tõendeid.

Üldjuhul on telefoniõiguse kasutamine ebaseaduslik. Kõnekeelses tähenduses võib seda pidada korruptiivseks teoks. Eesti kriminaalseadustikus käsitleb telefoniõigust näiteks mõjuvõimuga kauplemise keeld.

Telefoniõigust võib kasutada näiteks poliitik, kes saab parteistruktuuride või ametialase tegevuse kaudu suunata mõjutatava jaoks olulisi otsuseid, kuid telefoniõiguseks tarviliku mõjujõu võivad anda ka isiklikud tutvused.

Telefoniõigust on peetud omaseks Nõukogude ajale. Ajaloolase Tõnu Tannbergi väitel juurdus telefoniõigus NSV Liidus Jossif Stalini valitsemisajal. "Telefoniõigust kasutati sõjajärgsetel aastatel järjest enam kõigil riigivalitsemise tasanditel. Seda ka liiduvabariigi tasandil," kirjutab Tannberg. "Telefoniõigus oli nõukogudeaegsele bürokraatiale igati vastuvõetav, kuna võimaldas tegelikust vastutusest kõrvale hoida." Tema hinnangul on sel oluline mõju ka Nõukogude ajastu uurimisele tänapäeval: "Telefoniõigusest tulenevalt jäävad mitmete sündmuste tagamaad mõistmatuks, kuna enamasti ei kajastunud telefoni teel antud korraldused hiljem paberil."

Samalaadset praktikat võib siiski kohata ka praeguses Eestis, selle suhtes esineb lahknevad seisukohti. Ajaleht Põhjarannik nimetas 2004. aastal telefoniõiguse kasutamiseks Narva linnavolikogu aseesimehe Larissa Olenina korraldust kultuurimaja juhile mitte lubada kultuurimajja Tšetšeenia-teemalist dokumentaalfilmide festivali. Ivar Tallo on pidanud telefoniõiguse rakendamiseks riigikogu õiguskomisjoni esimehe, IRL-i liikme Marko Pomerantsi sekkumist Toila valla kohalikku poliitikasse 2012. aasta märtsis, kui Pomerants helistas koalitsiooni volikogu esimehe kandidaadile Roland Peetsile ning soovitas Toila uuel koalitsioonil loobuda tema parteikaaslase, Toila volikogu esimehe Kalle Lehismetsa umbusaldamisest, sest vastasel juhul võib riik jätta Toila sadama ja rannaala arendamise projekti toetuseta. Pomerants tunnistas oma tegu ka ajakirjanduses ning ütles, ei näinud oma käitumises midagi erakordset või sobimatut.

## Viited

## Välislingid
* Ivar Tallo "Telefoniõigusest tänases Eestis" Eesti Päevaleht, 13. märts 2012
* "Narva linnajuhi telefoniõigus" Põhjarannik, 17.03.2004
Jaak Treiman

**Jaak Treiman** (sündinud 27. juulil 1943 Võrus) on Eesti aukonsul Ameerika Ühendriikides Los Angeleses.

Ta lõpetas 1964. aastal Lõuna-California Ülikooli politoloogia ja 1967. aastal õigusteaduse alal, 1969. aastal sai magistrikraadi rahvusvahelise õiguse alal Chicago Ülikoolis. Ta on Eesti Üliõpilaste Selts Põhjala vilistlane.

Jaak Treiman põgenes koos vanematega 1944. aastal Rootsi, kust siirdus 1947. aastal Austraaliasse ja 1951. aastal USA-sse. 1971. aastal asutas ta äri- ja kinnisvaranõustamisega tegeleva õigusbüroo Treiman & Schiffmann, tänini on ta selle osanik. Treiman on esindanud Ameerikas mitut välisettevõtet, samuti on ta aidanud Ameerika firmadel luua Eestis ärisuhteid.

Aastate vältel on Treiman osalenud väliseesti rahvuslikus liikumises, hoides okupeeritud Eesti teemat üleval USA ja rahvusvahelises ajakirjanduses. Ta on Balti Ameerika Vabadusliiga liige. Pärast Ernst Lauri surma sai ta 6. märtsil 1986 Eesti aukonsuliks Los Angeleses (2013. aasta seisuga oli ta selles ametis olnud 27 aastat). Teda on valitud Los Angelese konsulaarkorpuse varahoidjaks.

## Tunnustus
* 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Teoseid
* "A Diplomatic Guide to Los Angeles". Los Angeles, 2011.
* "Võlulehviku tuules : üle 30 aasta Eesti aukonsulina teeninud Jaak Treimani pere lugu kolmel mandril". Autobiograafia. Tõlkinud Merike Pilter. Tammerraamat 2018.

## Kirjandus
* "Jaak Treiman tunnustatud E. V. aukonsulina Kalifornias" Välis-Eesti, aprill 1986, nr 4, lk 1 ja 3

## Välislingid
* Margus Välja "Oli nagu fantoomriigi esindaja" Postimees, 28. juuli 2013 (intervjuu)
Kupffer

**Kupffer** on perekonnanimi.

## Nime kandjaid
* Adolph Theodor Kupffer (1799-1865)
* Hugo von Kupffer (1853–1928)
* Karl Heinrich Kupffer (1789-1838), füüsik, TÜ õppejõud
* Heinrich Christian Gustav Kupffer (1814 Mazirbe &ndash; 1898 Valga)
* Carl ''(Karl)'' Wilhelm von Kupffer (1829 Lesteni &ndash; 1902 München)
*Elisar von Kupffer (1872 – 1942), kunstnik, luuletaja, ajaloolane, tõlkija ja näitekirjanik
Mull (mullateadus)

**Mull** ehk **pehme huumus** on huumuse liik, mis tekib varise kiirel humifitseerumisel; kõdukiht on õhuke või puudub, huumushorisont on hästi eristatav.

## Vaata ka
*Moor
*Moder
Georg Friedrich Ignatius

**Georg Friedrich Ignatius** (19. aprill/30. aprill 1789 Vigala – 16. veebruar/28. veebruar 1865 Käina) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1806–1810 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1811–1814 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana Uuemõisas, Hiiumaal. Ordineeriti 7. juunil/19. juunil 1818 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1818–1864 Käina Martini koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1861–1864 Saarte-Lääne praostkonna praost. Jäi 31. juulil/12. augustil 1864 emerituuri.

## Isiklikku
Tema isa Johann Friedrich Ignatius oli Vigala Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Johann Ignatius oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Teine vanaisa Johann Christoph Paucker oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Tema isa isapoolne vanaisa Ignatsi Jaak oli Kambja koguduse köster, emapoolne vanaisa Carl Friedrich Hasselblatt oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema õepoeg Adalbert Hugo Willigerode oli Tartu Maarja koguduse õpetaja ja eesti I üldlaulupeo korraldaja.

### Esivanemad
 

## Viited
Jeannot Ahoussou-Kouadio

**Jeannot Ahoussou-Kouadio** (sündinud 6. märtsil 1951 Raviartis) on Elevandiluuranniku poliitik, 13. märtsist 14. novembrini 2012 Elevandiluuranniku peaminister. Peaministri kohusetäitjana jätkas ta valitsuse juhtimist kuni sama aasta 21. novembrini, mil uueks peaministriks nimetati Daniel Kablan Duncan.

Ta oli alates 5. detsembrist 2010 justiitsminister ja säilitas selle ameti ka valitsusjuhiks saades. Ta oli sunnitud pea- ja justiitsministri ametist lahkuma, kui president Alassane Ouattara saatis valitsuse seoses uue abieluseaduse ümber puhkenud poliitiliste konfliktidega laiali.

Ta kuulub Elevandiluuranniku Demokraatlikku Parteisse.
Aleksander Burk

**Aleksander Burk** (21. aprill 1897 – 19. juuli 1957 Paterson, New Jersey osariik) oli Eesti sõjaväelane (veebel).

Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Rahuajal teenis Aleksander Burk Oru lossi valvemeeskonnas. 

Osalenud Teises maailmasõjas, taandus ta Saksamaale, teenis USA vägede juures, siirdus 1951. aastal USA-sse. 

## Tunnustus
*Kotkaristi kuldrist, 1938

## Kirjandus
*A. P. Aleksander Burki mälestades. Võitleja nr 8, august 1957, lk 6
Carl Conrad Rauch

**Carl Conrad Rauch** (3. september 1751 Eckardtshausen – 18. aprill/30. aprill 1803 Viru-Jaagupi) oli Eesti vaimulik.

Ta sündis Eckardtshausenis, Eisenachi lähedal, Tüüringis. Ta õppis (immatrikuleeriti 5. mail 1773) Jena ülikoolis. Teenis aastatel 1781–1786 koduõpetajana Porkuni vabahärra Magnus von Tiesenhauseni peres. Ordineeriti 28. juunil/9. juulil 1786 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1786–1798 (kutsuti 15. veebruaril/26. veebruaril 1786) Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. 12. veebruaril/23. veebruaril 1798 lahkus ametist (kuna konsistooriumi oli saabunud kaebus, et tal oli sündinud abieluväline laps pastoraadi taluperemehe tütrega), oli seejärel Kohtla ja Pada mõisate rentnik.

Ta andis Hupeli väljaannetes ülevaate Viru-Jaagupi kihelkonna tähelepanuväärsematest pühadest allikatest.

## Isiklikku
Tema poeg Adolf von Rauch oli arst.

## Viited
1 (Tallinna trolliliin)

**1. trolliliin** oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Akadeemia tee – Kaubamaja. Väljumised 10-20 minuti tagant. 

Liin avati 1965. aastal marsruudil Estonia teater – Tallinna Hipodroom. Veebruarist 1975 pikenes liin Mustamäele ja kaks aastat hiljem nihutati kesklinnas Estonia teatri vastas asunud lõpp-peatus praegusele Kaubamaja tänavale. 
Alates 1. novembrist 2024 asendab seda liini ajutiselt buss nr. 81. 

## Marsruut
Liin läbib Kesklinna, Kristiine ja Mustamäe linnaosa, kulgeb mööda järgmisi tänavaid: E. Vilde tee, Mustamäe tee, Paldiski maantee (tagasisuunal Tehnika tänav, Paldiski mnt), Toompuiestee, Kaarli puiestee, Estonia puiestee, Kaubamaja tänav, tagasisuunal Rävala puiestee, Teatri väljak. Kuni 2002. aastani kulges liin Mustamäele tagasi ümber Kaubamaja.

## Peatused
### Mustamäe – Kaubamaja
Akadeemia tee, Kaja, Szolnok, A. H. Tammsaare tee, Sääse, Aiandi, Löwenruh, Marja, Välja, Lille, Ristiku, Tehnika, A. Adamsoni, Tõnismägi, Vabaduse väljak, Estonia, Kaubamaja.

### Kaubamaja – Mustamäe
Kaubamaja, Estonia, Vabaduse väljak, Tõnismägi, Hotell Tallinn, Kelmiküla, Ristiku, Lille, Hipodroom, Välja, Marja, Löwenruh, Aiandi, Sääse, A. H. Tammsaare tee, Szolnok, Kaja, Akadeemia tee, Mustamäe.

## Vaata ka
*Trolliliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid

## Viited

## Kirjandus
* Aare Olander. Tramm, buss ja troll Tallinnas. Tänapäev 2008
2 (Tallinna trolliliin)

**2. trolliliin** oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Mustamäe – Estonia. Liin avati 1967. aastal ja see suleti 2012. aastal. Linnavalitsus tõi trolliliini sulgemise põhjuseks liini pikendamise Mäepealse piirkonda. 1. detsembril 2012 hakkasid trollide asemel sõitjaid teenindama bussiliinid 24 ja 24A.

## Peatused
### Mustamäe – Estonia
Akadeemia tee, Kaja, Szolnok, Lehola, Lepistiku, Siili, Linnu tee, Tedre, Koskla, Taksopark, Koidu, Tõnismägi, Vabaduse väljak, Estonia.

### Estonia – Mustamäe
Estonia, Vabaduse väljak, Tõnismägi, Koidu, Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Lehola, Szolnok, Kaja, Akadeemia tee, Mustamäe.

## Vaata ka
*Trolliliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid
*24 (Tallinna bussiliin)
*24A

## Viited
Organoleptilised omadused

**Organoleptilised omadused** ehk **meeltajutavad omadused** on toidu, vee või mõne muu aine omadused, mis on tajutavad inimese meeleelunditega. Näiteks vee puhul on need omadused värvus, maitse, lõhn ja väljanägemine.

## Viited
6 (Tallinna trolliliin)

**6. trolliliin** oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Väike-Õismäe – Kaubamaja. Viimane troll väljus liinile Kaubamajast 1. jaanuaril 2016 3:00. Järgnevast hommikust alustasid liini teenindamist hübriidbussid liininumber 42 all.

## Peatused
### Väike-Õismäe – Kaubamaja
Väike-Õismäe PR, Väike-Õismäe, Kullerkupu, Nurmenuku, Karikakra, Sinilille, Haabersti, Zoo, Looga, Mustjõe, Humala, Pirni, Hipodroom, Mooni, Taksopark, Koidu, Tõnismägi, Vabaduse väljak, Estonia, Kaubamaja.

### Kaubamaja – Väike-Õismäe
Kaubamaja, Estonia ,Vabaduse väljak, Tõnismägi, Koidu, Taksopark, Hipodroom, Pirni, Humala, Mustjõe, Looga, Zoo, Haabersti, Sinilille, Karikakra, Nurmenuku, Kullerkupu, Väike-Õismäe, Väike-Õismäe PR.

## Vaata ka
*Trolliliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid
*42 (Tallinna bussiliin)

## Viited
8 (Tallinna trolliliin)

**8. trolliliin** oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Väike-Õismäe – Vabaduse väljak 1. aprillini 2000. Liin avati ENSV 42. aastapäeva auks. Vabaduse väljaku lõpp-peatus kandis Eesti NSV ajal nime Võidu väljak.

Kui trollid 6 ja 7 sõitsid Õismäe teel mööda lõuna- ja idakaart, sõitis 8 mööda läänekaart.

8. liin avati taas ainult üheks päevaks ja mõneks tunniks Tallinna trolli 45. aastapäeva auks. 6. juulil 2010 Tallinna trolli 45. aastapäeval sõitis sama liin Väike-Õismäelt Õismäe tee läänekaart mööda Paldiski maantee depoosse ühe Ikarus 412T trolliga.

Liin sõitis ka eritellimusel 3. märtsil 2013 ühe Solarise trolliga.

## Peatused
### Väike-Õismäe – Vabaduse väljak
Väike-Õismäe PR, Väike-Õismäe, Rukkilille, Meelespea, Sinilille, Haabersti, Zoo, Looga, Mustjõe, Humala, Pirni, Lille, Ristiku, Tehnika, A. Adamsoni, Tõnismägi, Vabaduse väljak.

### Vabaduse väljak – Väike-Õismäe
Vabaduse väljak, Tõnismägi, Hotel Tallinn, Kelmiküla, Ristiku, Lille, Hipodroom, Pirni, Humala, Mustjõe, Looga, Zoo, Haabersti, Sinilille, Meelespea, Rukkilille, Väike-Õismäe, Väike-Õismäe PR.

## Vaata ka
*Trolliliiklus Tallinnas
*Tallinna ühistranspordiliinid
*22 (Tallinna bussiliin)

## Viited
Füüsikakonstant

**Füüsikakonstant** ehk **universaalkonstant** on füüsikalisi objekte iseloomustav jääv suurus, s.t looduse teatud omadusi kirjeldav arv, millel on igal pool ja igal ajal üks ja seesama väärtus. Füüsikakonstandid kuuluvad seostavate teguritena põhilisi füüsikaseadusi väljendavatesse valemitesse.

Tuntakse sõltumatuid konstante, näiteks valguse kiirus vaakumis, gravitatsioonikonstant, Plancki konstant, ja neist sõltuvaid füüsikakonstante; näiteks aatomifüüsika oluline konstant Bohri raadius avaldub elektrilise konstandi, Plancki konstandi, elementaarlaengu ja elektroni massi kaudu.

Füüsikakonstantide väärtused ja dimensioonid olenevad mõõtühikute süsteemist. Nn loomulikes süsteemides loetakse mõningad füüsikakonstandid dimensioonita suurusteks ja võrdseks ühega.  

## Füüsikakonstante
Tabeliandmed pärinevad allikast:  CODATA Internationally recommended 2018 values of the Fundamental Physical Constants.

Sulgudes olevad numbrid näitavad viimaste numbrikohtade määramatust (nt väärtus 6,674&nbsp;30(15) tähendab sama mis 6,674&nbsp;30&nbsp;±&nbsp;0,000&nbsp;15).

Nendel konstantidel, mis on aluseks SI-süsteemi põhiühikute defineerimisel, on antud täpne väärtus (ilma piirhälveteta); see väärtus on valitud niisugune, mis kehtestamise ajal vastas kõige paremini mõõtmistulemustele.

## Vaata ka
*Matemaatiline konstant
*Füüsikaline suurus
*Rydbergi konstant
*Peenstruktuuri konstant

## Viited
Desodoreerimine

**Desodoreerimine** on haisu kõrvaldamine või maskeerimine õhus või vees. 

Desodoreerimist kasutatakse näiteks kosmeetikas, kokanduses, taimeõlide rafineerimisel, kodumajapidamises.

## Viited
Niall Horan

**Niall James Horan** (sündinud 13. septembril 1993) on Iirimaa poplaulja, ansambli One Direction liige.

Niall sai kuulsaks Suurbritannia telesaates "The X Factor" bändi One Direction liikmena. Ta on pärit Iirimaalt Mullingarist.

Tal on vanem vend Greg Horan. Tema vanemad Bobby ja Maura Horan (nüüdseks Maura Gallagher) lahutasid abielu, kui ta oli viieaastane. Niall ja tema vanem vend Greg kolisid mitu korda edasi-tagasi enne, kui jäid isaga Iirimaale elama.

## Pärast One Directionit
Niall on käinud palju reisimas, jäänud pildile koos jalgpallur Robbie Keane'iga; on vaadanud tennist, jalgpalli, jäähokit ja mänginud golfi. Horan on käinud Hanois ja Maya Bays. Pärast One Directionist puhkamist tegeleb ta taas muusikaga. 

Horan mängib ka golfi. Teinud koostööd Justin Rose'iga. Temalt ilmus ka ta enda kirjutatud singel "This Town".

4. mail 2017 ilmus temalt singel "Slow Hands". 

## Albumid
One Direction koosseis: 

* Up All Night (2011)
* Take Me Home (2012)
* Midnight Memories (2013)
* Four (2014)
* Made in the A.M. (2015)

Sooloartistina: 

* *Flicker* (2017)
**Heartbreak Weather (2020)*
**The Show (2023)*

## Turneed

* Flicker Sessions 2017
* Flicker World Tour (2018)
*Nice To Meet Ya Tour (2020)
*The Show Live On Tour (2024)
Kompaktsusteoreem

**Kompaktsusteoreem** on matemaatilises loogikas teoreem, mille kohaselt on esimest järku lausete hulgal mudel siis ja ainult siis, kui igal selle lõplikul alamhulgal on mudel. Teoreem on tähtis mudeliteoorias, kuna see annab kasuliku meetodi, konstrueerimaks mudeleid igale lõplikult konsistentsele lausete hulgale. 

Lausearvutuses tuleneb kompaktsusteoreem Tihhonovi teoreemist, rakendatuna kompaktsetele Stone'i ruumidele.

Kompaktsusteoreem on üks kahest võtmeomadusest (koos Löwenheimi–Skolemi teoreemiga), misa kasutatakse Lindströmi teoreemis esimest järku loogika iseloomustamiseks. Ehkki mõned kompaktsusteoreemi üldistused kehtivad ka kõrgemat järku loogikais, kompaktsusteoreem ise neis ei kehti.

## Viited
Elizabeth Anne Matisoo-Smith

**Elizabeth Anne Matisoo-Smith** (ka **Lisa Matisoo-Smith**; sündinud 1963 Hawaiil) on eesti päritolu Uus-Meremaa bioantropoloog, kelle peamiseks uurimistööks on DNA-analüüside põhjal välja selgitada Vaikset ookeani ületanud inimeste päritolu ja liikumisteed. Ajaloo rekonstrueerimisel kasutab ta tänapäeva ja iidsete populatsioonide DNA-d ning arheoloogilisi ja lingvistilisi tõendeid.

Matisoo-Smith on Vaikse ookeani rannikult leitud leidude põhjal kirjutanud teadusartikleid sellest, milliseid alasid koloniseerisid ookeani ületanud rahvad ja milline oli inimeste kaasa toodud loomade ja taimede mõju keskkonnale Lõuna-Ameerikas. Ta kaitses doktoriväitekirja antropoloogias 1997. aastal Aucklandi ülikoolis ja sai doktorikraadi. Pärast seda on töötanud õppejõuna Aucklandis. 2009. aastast töötab Matisoo-Smith antropoloogia professorina Otago ülikoolis Uus-Meremaal. Ta on uurinud ka Vaikse ookeani piirkonna inimpopulatsioonide suhteid, nende läbikäimist ja segunemist ning eri populatsioonide tekkimist tänapäevastes piirkondades Paapua Uus-Guineast Uus-Meremaani.

## Pere
Elizabeth Anne Matisoo on sündinud Hawaiil, kuid isalt saadud perekonnanimi Matisoo on pärit Eestist. Tema isa on sündinud Eestis ja teeninud USA mereväes, tema tööst tingitult on pere elanud peale Hawaii saarte ka USA California osariigis ja Jaapanis.  

## Välislingid
* Bioantropoloog Lisa Matisoo-Smith ETV teadussaates "Püramiidi tipus"
Jörgen Olsson

**Anders Jörgen Olsson** (sündinud 18. detsembril 1968 Malmös) on endine Rootsi maadleja. Ta võistles klassikalises stiilis.

1988. aastal võitis ta noorsoo Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.

1991 võitis ta maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

1992. aastal sai ta maailma karikavõistlustel teise koha.

1993 tuli ta Euroopa meistriks.

Eestlastest on temaga maadelnud Helger Hallik, kes võitis teda 1992. aasta olümpiamängude avamatšis kohtunike häältega 3:0.

## Vaata ka
*Maadlus 1992. aasta suveolümpiamängudel

## Välislingid
*
IPad 3

**iPad 3** on kolmanda põlvkonna iPad, tahvelarvuti USA ettevõttelt Apple Inc.
iPad 3 on kujundatud ühe inimese liikuva töökoha suhtlemisliidesena Internetiga ja seeläbi teiste inimestega. Seda tutvustati tarbijatele 7. märtsil 2012 Californias San Franciscos Yerba Buena kunstikeskuses.

## Tehnilised andmed
iPad 3 on 241&nbsp;mm kõrge, 185,7&nbsp;mm lai ja 9,4&nbsp;mm paks ja kaalub kas 652 g (ainult Wi-Fi) või 662 g (Wi-Fi+4G).
Selle ekraan on 9,7-tolline ja selle lahutusvõime on 2048x1536 pikslit, mis teeb pilditiheduseks 264 pikslit tolli kohta. Tema Wi-Fi on 802.11a/b/g/n, protsessor on ASX ja operatsioonisüsteem on iOS 5. Mälu on seadmel 16, 32 või 64 GB. Seadmel on 42,5-vatt-tunnine USB kaudu laetav liitiumpolümeeraku ja 5 megapiksli suurust fotot teha võimaldav iSight, mis võimaldab salvestada 1080p 30 kaadrit sekundis.

## Kriitika
Sidevahendina ei ole iPad 3 Eestis kasutatav 4G-mobiilsidevõrgus. Puudub eestikeelne kasutajaliides. 15. märtsi 2012 seisuga pole iPad 3 mõeldud Eestis turustamiseks, Apple'i veebis on eestikeelsena näha ainult vana mudelit iPad 2.
Ramona Emerson avaldas ajalehes Huffington Post artikli "6 puudust, mis kriitikutele Apple'i uue tahvelarvuti juures ei meeldi":
* FaceTime ei tööta 4G-võrgu
* HDTV pilt on ülihea, kuid väikese pikslite arvuga pilt teeb nõutuks
* Suhteliselt nõrk esikaamera
* Siri-nimeline programm puudub
* Ülekuumenev üks nurk
* Kasulikud failid võtavad liiga palju mälu.
Positiivse poole pealt võib öelda, et uue iPad-i suurim muudatus on aku. Kõigest hoolimata on uus iPad tahvelarvutitest endiselt parim.

## Viited

## Välislingid

*iPadi ametlik koduleht
*iPad. Nipid ja trikid (*raamat iPadi huvilisele*)
* Uus Apple iPad: 2048×1536 displei, A5X protsessor, 4G LTE, kahvel.ee
* 21. märts 2012, Lauri Jürisoo, Jälle jama: nagu Apple'i uudistoodetele tavaks, ei tööta uus iPad nagu peaks, forte.delfi.ee

## iPadi mudelid ajateljel
Georg Hackenschmidti mälestusvõistlused

**Georg Hackenschmidti mälestusvõistlus** on Euroopa meistri Georg Hackenschmidti mälestuseks peetav rahvusvaheline turniir Kreeka-Rooma maadluses.

Võistlusi korraldatakse alates 1969. aastast Tartus.
Kakao

**Kakao** on jook, mida valmistatakse kakaopulbrist ja piimast või (kuuma kakao puhul piima asemel ka) veest. Kui kakaopulber ei sisalda suhkrut, lisatakse valmistamisel tavaliselt ka seda. Kakao sisaldab teobromiini.

Kõrgekvaliteedilisel ja orgaanilisel kakaol on arstimina pikk ajalugu, vaadates tagasi Kesk- ja Lõuna-Ameerika aegadele. 

## Vaata ka
*Šokolaad (jook)

## Viited
Csongrádi veinipiirkond

**Csongrádi veinipiirkond** on üks Ungari veinipiirkondi Alföldi (Doonau) veiniregioonis.

## Ajalugu
Alföldi regioonis olevate veinipiirkondade ajalugu on väga sarnane. Algul kujunes viinamarjade kasvatamine viinapuulehtlates välja jõgede orgudes, üleujutatud piirkondades ning viinamarjakasvatus arenes põhiliselt alevites. Esimesed usaldusväärsed andmed pärinevad Garamszentbenedeki abtkonna asutamisdokumendist 1075. aastast. Selles dokumendis mainitakse *Donatio Regia* hulgas ka Tisza jõe kõrval läheduses asuva Alpári piirkonna viinamarju. 15. sajandiks arenes viinamarjakasvatusest omaette tootmisharu, mida tõendab ka kohustuslik kümnisemaks. Türklaste valitsemiasjal oli vein vilja kõrval kõige minevamaks kaubaartikliks ning kõige olulisemaks tulubaasi moodustajaks. Seda kinnitab ka Buda bei 1573. aasta kohta käiv sultani käsk: *"Buda vilajetis (kuhu kuulus valdavalt ka Doonau ja Tisza jõe vaheline ala) sõltub sultani maavalduste tulevik ning emiiride ja nahaparkalite omandi tulevik enamasti veinist saadud sissetulekutest."* 16. sajandil ja 17. sajandil toimunud rahvaste rändamine tõi sinna balkani päritolu punase veini kultuuri ja Kadarka. 
Levinud oli viinamarjade lõikamine. See tähendas teatud kaitset talvekülmade vastu. Viinamarjapuid kasvatati ilma tugedeta.

18. sajandi esimesel poolel hakkas Doonau ja Tisza jõe vahel levima lendliiv. Ungari kuninganna Maria Theresia käskis 1779. aastal välja antud seadusega viia viinamarjade kasvatamise Alföldi, et lendliivad taimed kinnitaksid. Viinapuutäid ei jää ellu liivases pinnases, mis sisaldab rohkem 75–80% kvartsi, seetõttu ei tekitanud nad Alföldis kahju. Levinumad viinamarjasordid olid Kadarka, Kövidinka ja Izsáki sárfehér, mida tänapäeval nimetatakse Arany sárfehér.

## Kliima
Vaheldusrikas, kõikuv kliima sarnaneb Kunsági veinipiirkonna omaga, kuid aastane päikesepaiste hulk on suurem. See on üks riigi kõige soojemaid veinipiirkondi.

## Pinnas
Osaliselt Doonau jõest pärit lubjarikas liiv, osaliselt ilma lubasisalduseta jõesete ja liivane pinnas, kohati löss ning lössi ja liiva segu.

## Pindala
Veinipiirkonna kogupindala on 2840&nbsp;ha, kogukonna registri järgi 1770&nbsp;ha. Veinipiirkonda kuuluvate asulate arv on 16.

## Viinamarjasordid ja veinid
Kékfrankos, Rajnai rizling, Kövidinka, Zweigelt. Võrreldes Alföldi veinipiirkondadega domineerib ka siin lauaveinide tootmine.

## Alampiirkonnad
# Csongrádi alampiirkond
# Kisteleki alampiirkond
# Pusztamérgesi alampiirkond
# Mórahalmi alampiirkond

## Vaata ka
* Csongrádi komitaat

## Viited
Jakob Meck

**Jakob Meck** (ka *Jacobus, Jakobus Meck*) (surnud 1575) oli Liivimaa vaimulik ja Poola ametnik.

Jakob Mecki päritolu pole selge, tõenäoliselt pärines tema suguvõsa Sileesiast. Võimalik, et ta ise on sündinud Vilniuses, sest 1520. ja 1530. aastatel oli Greger Meck Vilniuse raehärra. 1552. aastal on Mecki esimest korda mainitud Riia toomhärrana, mil ta oli kapiitli keldriülem (*cellerarius*). 1550. aastatel ning Vene-Liivimaa sõja alguses tegutses ta Riia peapiiskopi Wilhelmi saadikuna. Aastatel 1559–1566 oli Meck Riia toomkapiitli viimane dekaan.

1561. aastal, kui suri Riia toompraost Georg Schwantz, tekkis Meckil kui kapiitli tähtsaimal elusoleval liikmel tõsine tüli peapiiskop Wilhelmiga, kes püüdis praosti ja ka teiste toomhärrade valdusi endale saada, et need koadjuutor Christoph von Mecklenburgiga ära jagada. Meck palus abi nii Wilhelmi vennalt, Preisimaa hertsogilt Albrechtilt kui ka Poola kuningalt Zygmunt II Augustilt. Koos kapiitlisekretär Johannes Koleriga õnnestus Meckil osa kapiitli valdustest peapiiskopi ja koadjuutori haardest tagasi saada, kuid tüli jätkus kuni peapiiskopi surmani 1563. aastal. Praosti valdustest ning veel mitmed prebendidest jäi kapiitel igaveseks ilma, samas kui Meckil õnnestus säilitada dekaanivaldused, kaasa arvatud Suntaži (saksa *Sunzel*) linnus. 1563. aastal vangistati Poola kuninga nõudmisel ka koadjuutor Christoph, mille tõttu kapiitel suutis säilitada oma senised valdused. Juba kaotatud valdused läksid Poola kontrolli alla.

Pärast Riia toomkapiitli likvideerimist 1566. aastal sai Meckist Poola ametnik, ta nimetati Riia kastellaaniks. 1567. aastal tõsteti ta aadliseisusse ja sai 1568. aastal senise dekaaniprebendi, Suntaži linnuse oma lääniks. Järgnevatel aastatel püüdis ta peamiselt kaitsta Liivimaad jätkuva sõja eest ning edendada kohaliku aadli õigusi. Ta suri 1575. aastal, veebruari ja augusti vahel. Seejärel läksid tema valdused tema naisele ja alaealistele lastele ning järgnevatel aastatel püüdsid erinevad jõud neid endale haarata. Viimaks õnnestus tema naisel ning tema uuel mehel, Christoph Richteril need siiski tagasi saada ning suur osa Jakob Mecki valdustest jäi kuni 20. sajandi alguseni Meckide perekonna valdusse. 

## Kirjandus
*Arbusow, Leonid. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
*Lange, Harald. *Der Streit zwischen dem Erzbischof Wilhelm und dem Rigaschen Domkapitel wegen der erledigten Propstei 1561*. − Mitteilungen aus dem Gebiete der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands 21. 1911. Lk 30–83.
*Lange, Harald. *Die Familie von Meck in Livland*. Bd. 2. Familiengeschichte und Stammtafeln. Riia: 1931. Lk 1–76.
Füüsikalised omadused

Keemilise aine või materjali **füüsikalised omadused** on omadused, mis pole seotud aine osalusega keemilistes reaktsioonides. Neid  eristatakse keemilistest omadustest, mis on seotud aine osalusega keemilistes reaktsioonides. Füüsikalised omadused on näiteks aine tihedus, sulamistemperatuur, soojusjuhtivus, radioaktiivsus.

Füüsikas mõistetakse objekti **füüsikaliste omaduste** all mis tahes omadusi, mis on kirjeldatavad füüsika mõistete kaudu.

## Vaata ka
*Vedelike füüsikalised omadused
*Füüsikaline suurus
*Füüsikaliste suuruste loend
*Füüsikakonstant
August Janni

**August Janni** (8. detsember (26. november vkj) 1895 Ahja mõis, Võnnu kihelkond, Tartumaa – 27. november 1984) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1928 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Ta õppis ka aastatel 1922–1926 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis.  Ta õppis aastatel 1929–1930 ja 1934–1939 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ning aastatel 1931–1934 õigusteaduskonnas. Ta töötas aastatel 1915–1920 postiametnikuna Riias, Petroskois ja Tallinnas ning aastatel 1920–1942 postiametnikuna Tartus. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses. Ordineeriti 17. mail 1942 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1942–1944 Tartu Peetri koguduse 1. pihtkonna adjunkt, aastatel 1944–1981 oli ta Tartu Peetri koguduse õpetaja; aastatel 1954–1981 oli ta veel Tartu praostkonna praost. Aastal 1981 jäi ta emerituuri.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*http://kaev.net/tartu-peetri-koguduse-ja-kiriku-juubeliueritused-6-811
*Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
Woltersdorfi tramm

**Woltersdorfi tramm** on Berliinist idas asuv standardrööpmeline trammiliin number 87, mis algab Rahnsdorfi raudteejaamast. 

Liinil sõidavad vanad vagunid.
Schöneiche-Rüdersdorfi tramm

**Schöneiche-Rüdersdorfi tramm** on Berliinist idas asuv trammiliin number 88, kus opereerivad vanad Gotha ja CKD Tatra vagunid.

Liin on 14,1 km pikkune ja sellel on 20 peatust.
Osvald Põldma

**Osvald Põldma** (enne eestistamist **Osvald Beifeldt**; 5. märts 1903 Kokora vald – 11. november 1954) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1924 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1929 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.

Ta oli aastatel 1930–1950 Alatskivi koguduse õpetaja, aastatel 1949–1950 hooldas ta ka Kodavere Mihkli kogudust. Aastatel 1950–1954 oli ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1951–1954 ka Järva-Peetri Püha Peetruse kogudust.

## Viited
Hammetti võrrand

**Hammetti võrrand** kirjeldab lineaarse vabaenergia sõltuvust reaktsioonide kiiruste (või tasakaalukonstantide) vahel paljude meta- ja para-asendatud bensoehapete reaktsioonide korral. Reaktsioon on kirjeldatav kahe parameetriga: asendaja konstandi **σ**, mis vastab konkreetsele asendusrühmale antud asendis, ja reaktsiooni konstandiga **ρ**, mis sõltub reaktsiooni tüübist.

:log{k \over k_0}=\rho \sigma,

:kus:
::k – reaktsiooni kiiruskonstant asendatud ühendi jaoks
::k0 – kiiruskonstant asendamata ühendi jaoks
::ρ – reaktsiooni konstant 
::σ – asendaja konstant
Jaan Aarmann

**Jaan Aarmann** (18. september 1885 Ropka vald, Tartumaa – 18. jaanuar 1978 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Ta sai hariduse enne Esimest maailmasõda Peterburi Mäeinstituudis.

Aastatel 1914–1920 töötas ta Donbassis mitme kaevanduse juhatajana.

Pärast Vabadussõja lõppu kutsuti ta põlevkivi kaevandamist korraldama. Tema juhtimisel rajati kiiresti Kukruse põlevkivi allmaakaevandus.

Aastatel 1923–1937 töötas ta Riigikontrollis, 1938-1939 oliMajandusministeeriumi Mäeameti juhataja, 1939-1941 Eesti Fosforiidi Maardu fosforiidikaevanduse juhataja.

Aastatel 1942-1943 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli geodeesialaboris, 1945-1958 oli TPI mäekateedri õppejõud (aastast 1947 dotsent).

## Teadustöö
Jaan Aarmann uuris põlevkivikaevanduste tuulutamise probleeme, osales tehnika ja mäetööstuse oskussõnavara loomises.

Ta on 1933. aastal ilmunud "Mäetööde õpperaamatu" üks autoritest.

## Isiklikku
Jaan Aarmanni tütar oli helilooja Els Aarne.

## Viited
Müncheni ülikool

**Müncheni ülikool** (ka *Müncheni Ludwig Maximiliani Ülikool*; saksa keeles *Ludwig-Maximilians-Universität München* lõhidalt **LMU München**) on ülikool Saksamaal Münchenis.

Selle ülikooli asutas 1472. aastal Ingolstadtis Baieri hertsog Ludwig IX ja esialgu tunti seda Ingolstadti ülikoolina.

Baieri kuurvürst Maximilian Joseph viis 1800 ülikooli Ingolstadtist üle Landshuti, kuna Ingolstadti ähvardasid prantslased.

1826 viis Baieri kuningas Ludwig I ülikooli üle Münchenisse. Ühtlasi nimetati ülikool Ludwigi ja tema isa järgi ümber Ludwigi ja Maximiliani ülikooliks.

19. sajandil peeti Müncheni ülikooli üheks Euroopa kõige mainekamaks ülikooliks. 1903. aastal lubati naistel ülikooli astuda ja 1918. aastal sai Adele Hartmannist esimene naine Saksamaal, kes oli kaitsnud doktoriväitekirja ja saanud doktorikraadi. Samal aastal oli üliõpilaste seas naisi juba 18%.

Ülikooliga on tihedalt seotud 34 Nobeli auhinna laureaati, nende seas Wilhelm Röntgen, Max Planck, Werner Heisenberg, Otto Hahn ja Thomas Mann. Nobelistide arvult on Müncheni ülikool maailmas 13. kohal. Johannes Paulus II oli nii ülikooli tudeng kui ka professor.

Tänapäeval on Müncheni ülikool üliõpilaste arvult Saksamaa teine ülikool, sest 2009/2010. aasta talvesemestril oli seal 45 539 üliõpilast. Nendest esmakursuslasi oli 7801 ja välismaalasi 6743 ehk peaaegu 15% üliõpilastest. Ülikooli rahastati 2008. aastal 458,8 miljoni euroga, aga kui sinna juurde arvata ülikooli haigla, siis küündib summa juba miljardi euroni.

## Vaata ka
*Universität der Bundeswehr München

## Viited
Regiobahn

**Regiobahn** on Saksamaa linnade lähedal paiknev piirkondlike raudteede võrk. 

Eristatakse RegionalBahni ja RegionalExpressi, mis on kiirem. 

Piirkondlikel liinidel kasutatakse ühe- ja kahekorruselisi vaguneid.
Deutsche Bahn

**Deutsche Bahn AG** on Saksamaa raudtee-ettevõte, mille peamiseks tegevusalaks on reisijate ja kaupade transport Saksamaa raudteedel.
Jaan Rea

**Jaan Rea** (30. juuli 1896 Seli vald, Pärnumaa – 1937 NSV Liit (hukati)) oli eesti poliitik (kommunist).

Jaan Rea sündis 1896. aastal Pärnumaal, Seli vallas põllutöölise peres.

Poliitilist tegevust alustas Jaan Rea Eesti Vabadussõja ajal, 1922. aastal organiseeris J. Rea õpilasstreigi Pärnus.

1924. aastal valiti Jaan Rea II Riigikogu liikmeks, kommunistliku Töörahva Ühise Väerinna nimekirjas, Riigikogust astus ta tagasi 20. mail 1924. aastal, teda asendas Riigikogus Jaan Velt. 

Jaan Rea osales 1. detsembri riigipöördekatse ettevalmistamisel Pärnus, pärast riigipöördekatse läbikukkumist põgenes Eestist NSV Liitu, kus töötas kooliõpetajana.
Peter von Tiesenhausen

**Peter von Tiesenhausen** (ka *Petrus de Tisenhusen, Dissenhussen*) oli Vana-Liivimaa aadlik ja vaimulik, Tartu toomhärra 1550–1558.

Peter von Tiesenhausen pärines Tartu piiskopkonnast, tema isa oli Heinrich von Tiesenhausen, Tiesenhausenite vasallisuguvõsast. 1536. aastal immatrikuleeriti Peter von Tiesenhauseni nimeline isik Oderi-äärse Frankfurdi ülikooli, võimalik, et see oli hilisem toomhärra; 1545. aastal immatrikuleeriti samanimeline Wittenbergi ülikooli. 20. jaanuaril 1550 on Peter von Tiesenhausenit esmakordselt nimetatud Tartu toomhärraks.

1551. aastal teatas Liivimaalt lahkunud Tartu piiskop Jodokus von der Recke, et sooviks Peter von Tiesenhausenit näha enda järglasena piiskopitoolil. Kuid Tartu kapiitel valis 1552. aastal uueks piiskopiks Kärkna kloostri abti Hermann Weseli, kellel aga kuni 1554. aastani ei õnnestunud hankida paavsti kinnitust. Seetõttu tekkis Riia peapiiskopil Wilhelmil ja tema vennal, Preisimaa hertsogil Albrechtil 1553. aasta lõpus plaan Tiesenhausen ikkagi Tartu piiskopiks teha, selles lubas neid abistada ka Roomas elav kunagine Tartu toomhärra Alexander Sculteti. Kuid Peter von Tiesenhausen ise polnud eriti valmis Tartu seisuste tahte vastu astuma, kartes ebaõnnestumist ja oma toomhärravalduste kaotsiminekut. Peapiiskop Wilhelm pakkus seepeale võimalust Tiesenhausenist Hermann Weseli koadjuutor teha, kuid ka see plaan ei õnnestunud, sarnaselt ebaõnnestus ka Tiesenhauseni võtmine Riia toomkapiitlisse.

Tiesenhausen oli Tartu toomkapiitlis kuni selle lõpuni 1558. aastal, ta esines Tartu piiskopkonna esindajana veel 1558. aasta märtsis peetud Liivimaa maapäeval. Tartu piiskopkonna vallutamise järel loobus Tiesenhausen vaimulikuseisusest ning 20. novembril 1561 läänistas Zygmunt II August talle mõisaid Rēzekne lähedal. Varsti pärast seda abiellus ta Barbara Tiesenhauseniga, kes oli Riia peapiiskopi vasalli Fromhold von Tiesenhauseni tütar.

## Kirjandus
*Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
**Herzog Albrecht von Preussen und Livland*.
ČKD Tatra

**ČKD (Českomoravská Kolben-Daněk) Tatra** oli Tšehhoslovakkia trammitootja. Tegemist oli Tšehhi ettevõtte ČKD harufirmaga.
Walter von Pezold

**Walter von Pezold** (8/20. september 1882 Tallinn – 3. juuni 1955 Hamburg) oli Eesti jurist.

Walter von Pezold oli kohtunik, Kohtukoja liige. W. von Pezold oli I Riigikogus II abisekretär (4. jaanuarist 1921 kuni 7. juunini 1923).

Walter von Pezold kuulus Saksa-Balti Erakonda.

Valter Pezold vabastati Kohtukoja liikme ametikohalt omal palvel arvates 1. augustist 1940

## Viited

## Välislingid
*
Otto-Rudolf Pärlin

**Otto-Rudolf Pärlin** (14. august 1887 Torma vald, Tartumaa – 18. august 1964 Tartu) oli eesti põllumees ja omavalitsustegelane.

Kuulus I ja II Riigikogu koosseisu ning lühikest aega ka III Riigikogusse (astus tagasi 17. novembril 1926). Oli Põllumeestekogude liige.

1930. aastate lõpuperioodi puhkes suurimaid ja kõmulisemaid kohtuasju Eestis - Lõuna-Eesti Eksporttapamajade kohtuprotsess, kui kevadel 1937 allutati Tartu suurim tapamaja Eesti Lihaekspordile ja enne üleandmist viidi ühisuses läbi revisjon. Juurdlusel ilmnes, et Tartus, Teguri tänav 48 tegutseva ühisuse 1933, 1934 ja 1935. aasta bilanssi on paigutatud tõele mittevastavaid andmeid. 1933. aastal oli ülejääk näidatud 92 725 krooni võrra vähemana, 1934 oli võlausaldajate arve näidatud 167 666 krooni võrra suuremana ja ülejääk 280 000 krooni võrra vähemana, 1935 bilansi aktivas olid võlausaldajate arved näidatud 248 948 krooni võrra suuremana. Kohtuotsusega  mõisteti Lõuna-Eesti Eksporttapamaja juhatuse esimees Jüri Ottas ja Otto-Rudolf Pärlin kaheks aastaks vangimajja ühes kõigi õiguste kaotamisega.

## Viited
Benjamin Sehene

**Benjamin Sehene** (sündinud 1959 Kigalis) on Rwanda kirjanik.

Benjamin Sehene on tutsi päritolu. Tema perekond põgenes 1963. aastal Ugandasse, kus ta ka oma kooliteed alustas. Ta õppis 1980. aastate alguses Pariisis Sorbonne'i ülikoolis ning kolis 1984. aastal Kanadasse. Tema esimesed kirjutised ilmusid 1988. aastal. Pärast 1994. aasta genotsiidi pöördus ta Rwandasse tagasi, et püüda juhtunut mõista ja dokumenteerida. Praegu elab ta Pariisis.

Tema teosed räägivad eelkõige Rwanda genotsiidist. Ta kirjutab prantsuse keeles.

Ta on rahvusvahelise PEN-klubi liige.

## Teoseid
* "Le Piège Ethnique" (1999) ISBN 2-910019-54-3
* Rwanda's collective amnesia *The [[UNESCO]] Courier*,  (1999).
* "Un sentiment d'insécurité", (näidend, 2001)
* "Dead Girl Walking" (novell)
* "Le Feu sous la soutane" (2005) ISBN 2-84405-222-3
* "Ta Race!" (novell), (2006) ISBN 2-911412-40-0
* "Di ethnische Falle" 2006

## Välislingid
* Benjamin Sehene koduleht
* Benjamin Sehene's short stories 
* Rioting in France: Le Mal Français
*  African writers' index
Javier Marías

**Javier Marías Franco** (20. september 1951 Madrid – 11. september 2022 Madrid) oli hispaania kirjanik ja tõlkija. 

Alates 2006. aastast oli Marías Hispaania Kuningliku Akadeemia (*Real Academia*) liige. Tema teoseid on tõlgitud 40 keelde ja avaldatud 50 riigis.

## Tunnustus
* 1995 – Rómulo Gallegose auhind
* 1997 – Dublini rahvusvaheline kirjandusauhind
* 2011 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

## Teoseid eesti keeles
* "Nii valge süda" (2002, Varrak; tõlkinud Marin Mõttus; hispaania keeles "Corazón tan blanco", 1992)
* "Kirjapandud elud" (2010, Loomingu Raamatukogu 38–40; tõlkinud Maria Kall; hispaania keeles "Vidas escritas", 1992)
* "Oxfordi romaan ehk Kõik hinged" (2012, Varrak; tõlkinud Kai Aareleid; hispaania keeles "Todas las almas", 1989)
* "Armumised" (2024, Toledo; tõlkija Ruth Sepp; hispaania keeles "Los enamoramientos", 2011)

## Viited


## Välislingid
* Jüri Talvet. Marías murrab keelest välja, Eesti Päevaleht, 24. mai 2002
* Raadiosaade "Uus raamat. Javier Marias - "Oxfordi romaan ehk kõik hinged"" Saatejuht Peeter Helme. ERR Arhiiv, esmaeeter: 16. märts 2012
Johann Ambrosius Bach

**Johann Ambrosius Bach** (22./24. veebruar 1645, Erfurt &ndash; 20./24. veebruar 1695, Eisenach) oli saksa helilooja, Johann Sebastian Bachi isa.

Christoph Bachi (1613–1661) poeg Ambrosius sündis Saksamaal Erfurdis Johann Christoph Bachi (1645–1693) kaksikvennana. Ta töötas Erfurdis viiuldajana.

1671. aastal kolis ta koos perega Tüüringis Eisenachi, kus sai õukonnas tööd trompetimängija ja linnamuusikuna. Tema kohustuste hulka kuulus ka koraalide esitamine raekoja tornist kaks korda päevas, kirikumuusikute abistamine paastupäevadel ning kohalike ürituste saatmine muusikaga.

1684. aastal palus Johann Ambrosius Bach edutult end ametist vabastada, et võtta vastu töökoht kodulinnas.

Oma esimese naise Maria Elisabeth Lämmerhirtiga abiellus ta 1. aprillil 1668 ning sai kaheksa last. Neli neist said muusikuteks, teiste seas ka Johann Sebastian.

Johann Ambrosius Bach suri Eisenachis 1695. aastal.

## Vaata ka
* Bachide suguvõsa

## Välislingid
*Johann Ambrosius Bach, Sojurn Web
*Johann Ambrosius Bach, Bach Cantatas
Rahvusvaheline Puhta ja Rakenduskeemia Liit

**Rahvusvaheline Puhta ja Rakenduskeemia Liit** (inglise keeles *International Union of Pure and Applied Chemistry*, lühend **IUPAC**) on keemikute esindusorganisatsioon paljudes riikides. Üks oluline tegevusvaldkond on keemiaterminoloogia küsimused. Peakorter asub Zürichis Šveitsis.

## Vaata ka
*Keemianomenklatuur
*IUPAC-i nomenklatuur
Eesti Kodukaitse Ajaloo Selts

**Eesti Kodukaitse Ajaloo Selts** on avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mis kogub Eesti Kodukaitse ajaloolist pärandit ning korraldab üritusi ja Eesti Kodukaitse endiste liikmete tunnustamist.

Selts tegutseb Tallinnas.

## Välislingid
*Koduleht
EKAS

**EKAS** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kohtuarstide Selts
*Eesti Kopsuarstide Selts
*Eesti Kulturismi Arendusselts
*...
Ettevõtja

**Ettevõtja** on isik, kes tegutsedes ettevõtte vormis pakub oma nimel tasu eest püsivalt kaupu või teenuseid, kannab ettevõtte tegevusega seotud riske ning omandab ettevõttest saadavat ettevõtjatulu.  

Äriseadustiku järgi võib ettevõtja olla füüsiline isik või juriidiline isik – äriühing, mis võib olla täisühing, usaldusühing, osaühing, aktsiaselts ja tulundusühistu. 

## Vaata ka
*Füüsilisest isikust ettevõtja
Kärdla linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Lääne maavanema poolt 4. novembril 1939 kinnitati Kärdla linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

*Karl Helimets
*Hans Kaups
*Richard Kiil
*Hudo Koit
*Madis Kõmmus
*Villem Märjama
*Arnold Post
*Juhan Pähel
*Artur Saue
*Karl-Verner Sõlg
*Evald-Kustav Takking
*Priido Tubala
Johann Christoph Bach (1645–1693)

**Johann Christoph Bach** (22. veebruar 1645, Erfurt &ndash; 28. august 1693, Arnstadt) oli Saksa barokkajastu muusik ja helilooja. 

Ta oli Christoph Bachi kolmas poeg ja Johann Ambrosius Bachi kaksikvend, samuti Johann Sebastian Bachi onu. Johann Christoph Bach oli abielus Martha Elisabeth Eisentrautiga (1654–1719) ning töötas Arnstadtis õue- ja linnamuusikuna.

## Viited
Destilleerimisseade

**Destilleerimisseade** ehk **destillatsiooniseade** ehk **destillaator** on seade, millega lahusest eraldatakse destilleerimise teel vedelik. 

## Vaata ka
*Destilleerimine
*Destilleeritud vesi

## Viited
Antsla linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril valiti ja Võru maavanema poolt 1. novembril 1939 kinnitati Antsla linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

*Kaarel Hommik
*Priidu Tänava
*Johannes Skiller
*Artur Vainola
*Bernhard Joakit
*Samuel Saar
*Karl Angerma
*Juhan-Viktor Ermel
*Henn Kull
*Karl Malleus
*Bernhard Abiline
*August Krevald

## Vaata ka
* Antsla alevivolinike loend
Mustla linnavolinike loend

**Mustla linnavolinike loend**

Musta alev sai kolmanda astme linnaks 1. mail 1938. Sel puhul sai senine alevivolikogu linnavolikoguks.

## 1939

15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Viljandi maavanema poolt 30. oktoobril 1939 kinnitati Mustla linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

*Johan Aavik (118 häält)
*Jüri Antsmaa (250)
*Mihkel Karu (205)
*Jaan Kuus (156)
*Andres Lamson (126)
*Hans Link (132)
*Juhan Palu (131)
*Johan Rekand (215)
*August Ruus (153)
*Johan Tinn (144)
*Jaak Tungal (159)
*August Tupits (225)

Välja jäid:

*Jaak Lepik (114 häält)
*Jaak Klein (105)
*Jaak Pars (88)
*August Volt (76)
*Jaan Seero (53)
*Grigori Ralja (41)

521 hääleõiguslikust kodanikust käis valimas 447 (86%).

## Vaata ka
*Mustla alevivolinike loend 1934
Elva linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril valiti ja Tartu maavanema poolt 30. oktoobril 1939 kinnitati Elva linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

*Peeter Tamm (lahkus omal soovil, tema asemele kutsutud Mart Lukk (15. november 1939, RTL 1939, 105)
*August Rätsep
*August Raudsepp
*Paul Martmaa
*Jaan Ungvere
*Endel Anderson
*Vilhelm-Heinrich Telling
*Prits Ereline
*Karl-Voldemar Kruuse
*Nikolai Pedaja
*Karla Tombak
*Jaan Tammin

## Vaata ka
* Elva alevivolinike loend

## Viited
Peggy Sue

**Peggy Sue Wright** (neiupõlvenimi **Peggy Sue Webb**; sündinud 24. märtsil 1943) on USA kantrilaulja ja laulukirjutaja, kelle hiilgeajad jäävad 1960. aastate lõppu ja 1970. aastate algusse.

Tema õed on tuntud kantrilauljad Loretta Lynn ja Crystal Gayle.
Kilingi-Nõmme linnavolinike loend

*Siin on loetletud Kilingi-Nõmme linnavolikogu volinikke.*

## 1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Pärnu maavanema poolt 28. oktoobril 1939 kinnitati Kilingi-Nõmme linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

*Imanta Joonsaar
*Elmar Kanter
*Elmar Lankots
*Jakob Lelle, lahkus omal soovil, tema asemele kutsutud Hermann Perandi (6. detsember 1939, RTL 1939, 109)
*Helmut Nirk
*Albert Oissaar
*Heinrich Paltmann
*Peet Ruul
*Voldemar Rosenberg
*Johan Tammist
*Jaan Tammist
*Alfred Veemees

## 1940
25. ja 26. veebruaril valiti ja Pärnu maavanema poolt 8. märtsil 1940 kinnitati Kilingi-Nõmme linnavolinikeks (RTL 1940, 27, 28. märts 1940):

*Imanta Joonsaar (311 häält)
*Kristjan Kallaste (250)
*Juhan Lankots (317)
*Villem Lilleht (239)
*Albert Oissaar (314)
*Heinrich Paltmann (307)
*Voldemar Rosenberg (272)
*Peet Ruul (242)
*Juhan (Johan) Tammist (273)
*Jaan Tammist (327)
*Jaan Vabrit (291)
Kunda linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril valiti ja Viru maavanema poolt 28. oktoobril 1939 kinnitati Kunda linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

*Kalju Otu
*August-Voldemar Leetmaa
*Otto Tölpus
*Edgar-Ludvig-Bernhard Green
*Johannes Tölpus
*Rudolf Jurtom
*Jakob Kallam
*Ulrich-Ferdinand Mentak
*August Oru
*Eduard Praks
*Hans Pärn
*Helmar-Eduard Tunnel
Mustvee linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Tartu maavanema poolt 30. oktoobril 1939 kinnitati Mustvee linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

*Heino Alamets (188 häält)
*Pavel Apolinski (165)
*Hariton Beresin (118)
*Arteemi Guž (165)
*Ivan Gvozdkov (126)
*Voldemar Jaanus (168)
*Peeter Kalinin (170)
*Mihkel Koppel (334)
*August Luming (263)
*Aleksander Pekarski (142)
*Valter Sorgus (142)
*Georgi Ventšikov (143)

Valimised toimusid kahes ringkonnas, hääleõiguslikke kodanikke oli kokku 1394, valimas käis 911 (65,35%).

12. detsembril valis linnavolikogu linnavanemaks senise linnavanema Mihkel Koppeli (11 häälega poolt, enda hääle mitteandmisel, vastaskandidaat oli Pavel Apolinski) ja linnavanema abiks ühel häälel Peeter Kalinini. Linnavanema palgaks määrati 80 krooni ja abile 40 krooni kuus.

## Viited
 

## Kirjandus
*Mustvee linn. Postimees, 17. oktoober 1939, nr. 280, lk. 3.
Sindi linnavolinike loend

15. ja 16. oktoobril valiti ja Pärnu maavanema poolt 21. oktoobril 1939 valiti Sindi linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

*Jakob Ollep
*Ado Mardiat, lahkus omal soovil, tema asemele kutsutud Andrei Viljamaa (RTL 1940, 20)
*August Kask
*Ernst Metsaots
*Kaarel Viirelaid
*Jakob Kuller
*Jaan Vilter
*Mihkel Loo
*Mihkel Somson
*Nikolai Lett
*Ernst Silla
*Jaan Kammer

12. detsembril 1939 valis linnavolikogu linnavanemaks senise linnavanema Jakob Ollepi (11 häält poolt, 1 erapooletu) ja tema abiks Jakob Kulleri (kuna Kuller ja vastaskandidaat Nikolai Lett said mõlemad 6 häält, otsustati küsimus liisuga) ning määras linnavanema palgaks 120 krooni ja linnavanema abi palgaks 20 krooni kuus.

## Viited