open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Takistus

**Takistus** on elektrotehnikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab juhi omadust avaldada elektrilaengute liikumisele takistavat mõju.

Alalisvooluahelas, milles puudub elektromotoorjõu allikas,  võrdub takistus *R* elektriahelale rakendatud pinge *U* ja seda ahelat läbiva voolu *I* jagatisega:
: R = \frac{U}{I}.

Alalisvoolu korral on juhi takistus arvutatav valemiga:
:R = \rho \cdot \frac lA 
kus *l* on juhi pikkus meetrites, *A* ‒ juhi ristlõike pindala ruutmeetrites ja *ρ* ‒ materjali eritakistus oom-meetrites (Ω•m).

Kui eritakistus on antud ühikuga  Ω&nbsp;•&nbsp;mm2/m (nagu harilikult metallide korral), tuleb ka arvutusvalemisse panna ristlõige ruutmillimeetrites.

Alalisvoolutakistust nimetatakse ka aktiivtakistuseks (mis on näivtakistuse komponent).

Vahelduvvooluahelas koosneb takistus kolmest komponendist: näivtakistusest ehk impedantsist *Z,* aktiivtakistusest *R* ja reaktiivtakistusest *X*. Induktiivsete ahelaelementide reaktiivtakistust nimetatakse induktiivtakistuseks *X<sub>L</sub>* ja mahtuvuslike elementide reaktiivtakistust mahtuvustakistuseks *X<sub>C</sub>*.

Aktiiv-, reaktiiv- ja näivtakistuse mõõtühik on oom, tähis Ω (kreeka täht oomega).

Elektriahela elementi, mille põhiline tunnussuurus on takistus, nimetatakse takistiks.

Elektritakistuse osas eristatakse alalisvoolutakistust ja vahelduvvoolutakistust ehk impedantsi, mis on esitatav kompleksarvu Ż kujul, mistõttu seda nimetatakse ka komplekstakistuseks. Kasutatakse ka keeleliselt ebamäärasemat mõistet näivtakistus.

Elektritakistuse pöördsuurus on elektrijuhtivus. Vahelduvvoolu jaoks on juhtivuse puhul samuti tegemist komplekssuurusega, mistõttu kasutatakse mõistet kompleksjuhtivus.

Elektrilise takistuse puhul kehtib lineaarse kaksklemmi pinge, voolu ja takistuse vahel Ohmi seadus.

Elektriliste suuruste vahel on lineaarsuse tingimus paljudel juhtudel täidetud ideaalilähedaselt. Sama ei saa öelda teiste füüsikaliste protsesside kohta (näiteks pneumaatiliste või veel vähem hüdrauliliste protsesside kohta).

Vaheldusvoolu korral eeldatakse siinuselist pinge ja/või voolu kuju ja objekti lineaarsust kõikide tema parameetrite osas.

Mittesiinuseliste suuruste korral on arvutused elektrilise takistuse kasutamisega teostatavad iga harmoonilise jaoks eraldi.

## Vaata ka
* Näivtakistus
* Eritakistus
* Takisti
Survevool

**Survevool** ehk **survevoolamine** on välisjõu poolt põhjustatud vedeliku voolamine. Survevoolu võib tekitada näiteks pump, kõrgemal asetsev anum jne. Survevoolul vabapind puudub.

## Vaata ka

*vabavool
Hüdrodünaamika

**Hüdrodünaamika** (kreeka *hydrōs* 'vesi' + *dynamikos* 'jõusse puutuv, jõu-') on hüdromehaanika ja hüdraulika haru, mis käsitleb vedelike liikumise seaduspärasusi ning liikuva vedeliku ja tahkete kehade vahelist mõju.

Liikuva vedeliku ja liikumatu keskkonna vahekord võib olla kahesugune. Nn välise ülesande puhul uuritakse vedeliku toimet sellest ümbritsetud kehale, näiteks veevoolu toimet sillasambale. Sisemise ülesande korral uuritakse vedeliku voolamist tahke kehaga piiratud juhtmes, näiteks torus või avasängis.

Kui hüdrostaatikas piisab seisva vedeliku olukorra kirjeldamiseks rõhu määramisest igas vedeliku punktis p=f(x,y,z) ning vedeliku enda iseloomustamiseks üksnes selle tiheduse ρ teadmisest, siis liikuva vedeliku kohta on vaja teada ka voolamise kiirust ning liikumisega kaasneva hõõrde tõttu ka vedeliku viskoossust.

Voolavas vedelikus toimuv on nii keeruline, et seda on harva võimalik puhtmatemaatilise analüüsiga kirjeldada. Galileo Galilei on öelnud: "Lihtsam on arvutada meist lõpmata kaugete tähtede liikumistrajektoore kui kindlaks teha meie endi silme ees oleva vee liikumisseadusi." Seetõttu tehakse tuletuskäigud tavaliselt ideaalvedeliku kohta, mille puhul ei arvestata sisehõõrdumist. Lüngad arvutustulemustes täidetakse katsete abil. Eksperimendil on hüdrodünaamikas suur tähtsus: igal uurimis- ja õppeasutusel on labor, kus huvipakkuvaid nähtusi uurida.

## Vaata ka
*Hüdrostaatika

## Viited

## Kirjandus
*Maastik, A., Haldre, H., Koppel, T. & L. Paal, 1995. Hüdraulika ja pumbad. Tartu, Greif. Lk 47.
Aktiivtakistus

**Aktiivtakistus** ehk resistants on elektritakistus vooluahelas, milles puudub induktiivne ja mahtuvuslik komponent. Aktiivtakistuse mõõtühik on oom, tähis Ω (kreeka täht oomega).

Eristamaks aktiivtakistust alalisvooluahelas aktiivtakistusest vahelduvvooluahelas, nimetatakse alalisvoolu korral juhi poolt põhjustatud lineaarset elektritakistust ‒ alalisvoolutakistust ‒ mõnikord oomiliseks takistuseks. Eesti standardi  teatmelisas E peetakse siiski vääraks nimetada füüsikalisi suurusi ühikunimede kaudu.

## Takistus alalisvooluahelas
Takistus sõltub juhi materjalist ja mõõtmetest. Takistus R on võrdeline juhi pikkusega l, pöördvõrdeline juhi ristlõikepindalaga S ja sõltub juhi materjalist:
:R=\rho \frac{l}{S}
kus
: R on juhi takistus oomides (Ω),
: \rho on juhi materjali eritakistus oom-meetrites (Ω•m),
: l on juhi pikkus meetrites (m) ja
: S on juhi ristlõike pindala ruutmeetrites (m2).

Aktiivakistus sõltub ka materjali temperatuurist. Erinevate materjalide takistuse sõltuvust temperatuurist väljendab takistuse temperatuuritegur. Takistuse muutust temperatuuri muutumisel kirjeldab valem:
: \frac{R_2 - R_1}{R_1}=\alpha \, \Delta t
kus
: R_1 on materjali takistus algtemperatuuril oomides (Ω),
: R_2 on materjali takistus lõpptemperatuuril oomides (Ω),
: \alpha on materjali takistuse temperatuuritegur ja
: \Delta t on temperatuuri muut.
## Aktiivtakistus vahelduvvooluahelas
Aktiivtakistus vahelduvvooluahelas on see füüsikaline suurus, mis iseloomustab elektrienergia muundumist teist liiki energiaks, näiteks soojuseks, valguseks, keemiliseks vm energiaks;

Sageduse suurenedes suureneb aktiivtakistus skinnefekti mõjul. Kui vahelduvvoolu sagedus ei ole suur (näiteks võrgusagedusel 50&nbsp;Hz või 60&nbsp;Hz), siis juhi aktiivtakistus sõltub sagedusest tühisel määral.

Aktiivtakistuse korral on takistit läbiv vool samas faasis takistile rakendatud pingega.

Aktiivtakistuse *R* pöördväärtus on aktiivjuhtivus *G*:
: G=\frac{1}{R}.

## Vaata ka
* Induktiivtakistus
* Mahtuvustakistus
* Näivtakistus
* Reaktiivtakistus
## Viited
Preserv

**Preserv** on kuumtöötlemata hermeetiliselt pakendatud toode, mis valmib laagerdumise käigus (Tallinna kilud, erisoola heeringas vms).

## Vaata ka
*Konserv
Osborne Reynolds

**Osborne Reynolds** (23. august 1842 – 21. veebruar 1912) oli inglise füüsik.

Aastal 1883 näitas ta katsega ning seletas teoreetiliselt, et vedelik võib voolata kahel täiesti erineval režiimil: laminaarsel ja turbulentsel. Tema auks on nimetatud Reynoldsi arv ja üks Marsi kraater.
Elektrienergia

**Elektrienergia** on elektromagnetvälja energia. Elektrienergiat saadakse mõnda teist liiki energiat muundades peamiselt elektrijaamades. Elektrienergiat on lihtne üle kanda ja suure kasuteguriga muundada. Elektrienergia muundub kasulikuks energiaks elektritarvitites ‒ elektrimootorites, küttekehades, valgustites jm.

Elektrienergiat E väljendab integraal elektripinge u(t) ja voolutugevuse i(t) korrutisest ajas t: 
:E = \int_{t_0}^{t_1} u(t) \cdot i (t) \cdot \mathrm{d}t.
Elektrienergia SI ühik on džaul (tähis J) ehk vattsekund (Ws). Praktikas mõõdetakse ja arvestatakse elektrienergiat kilovatt-tundides: 1 kWh = 3,6 × 106 J.

## Elektrienergia alalisvooluahelas
Elektrienergia
:E = U\,I\,t = P\,t, 
kus *U* on pinge, *I* ‒ vool, *P* ‒ võimsus ja *t* ‒ aeg.

Kui näiteks pingel 12 volti läbib elektritarvitit ühtlaselt vool 4 amprit 20 minuti kestel, on tarbitud elektrienergiat
: 12 \cdot 4 \cdot 20 \cdot 60 = 57 600 \;\text{Ws}
ehk
: \frac{12 \cdot 4 \cdot 20}{60 \cdot 1000} = 0,016 \;\text{kWh}.

## Aktiivenergia ja reaktiivenergia vahelduvvooluahelas
Vahelduvvoolu-elektriahelas on energia samuti võimsuse ja aja korrutis. Kui koormusvool on püsiv ja tarviti aktiivtakistusega (nagu näiteks hõõglamp), saab tarbitud energiat arvutada samamoodi kui alalisvoolu korral. Seda energiat nimetatakse aktiivenergiaks, s.o energiaks, mis on täielikult muundatav mõnda teist liiki energiaks (näitejuhul soojuse ja valguskiirguse energiaks).

Vahelduvvooluahelas leidub üldjuhul ka reaktiivtakistuslikke komponente. Seetõttu võib aktiivvõimsuse kõrval olla tegemist ka reaktiivvõimsusega ning vastavalt ka reaktiivenergiaga.

Aktiivenergia (vatt-tundides, Wh)
:W_{P} = P\, t = U\, I\, t\, \cos \varphi. 
Reaktiivenergia varrtundides, var•h)
: W_{Q} = Q\, t = U\, I\, t\, \sin\,\varphi. 
Nendes valemites 
:*P* ‒ aktiivvõimsus vattides (W),
:*Q* ‒ reaktiivvõimsus varrides (var),
:*t* ‒ aeg tundides,
:*φ* ‒ pinge ja voolu vaheline faasinihkenurk.

## Elektrienergia salvestamine
Elektrienergiat saab salvestada püsivas elektriväljas, näiteks kaksikkihtkondensaatoris, samuti induktiivpooli magnetväljas, kuid enamasti salvestatakse elektrienergiat teiste energialiikidena, näiteks keemilise energiana akumulaatoris.

## Elektrienergia mõõtmine
Tarbitud elektrienergia kogust saab mõõta kaudselt ja otseselt. Kaudse meetodi korral mõõdetakse võimsus vattmeetriga ja korrutatakse see tarbimise ajavahemikuga: *E* = *P • t*; kui aega mõõdetakse sekundites, saadakse tulemus vattsekundites ehk džaulides. Kaudsel mõõtmisel saadakse õige mõõtetulemus ainult siis, kui pinge ja vool on mõõtevahemikus püsivad.

Üldiselt mõõdetakse elektrikulu otseselt selleks ettenähtud mõõteriistaga ‒ elektriarvestiga ehk (argikeeles) voolumõõtjaga.

Tarbitud ja toodetud elektrielektrienergiat väljendatakse vatt-tundides (Wh), kilovatt-tundides (kWh), megavatt-tundides (MWh), gigavatt-tundides (GWh) ja teravatt-tundides (TWh).

## Vaata ka
*elektriarvesti
*elektrienergia tootmine
*reaktiivvõimsus
Vabavool

**Vabavool** ehk **vabavoolamine** on raskusjõu põhjustatud voolamine ning kulgeb seetõttu ainult ülalt allapoole. Vabavool on näiteks vee vool jõgedes ning enamasti ka kanalisatsioonitorustikes.

## Vaata ka

*Survevool
Sugupool

**Sugupool** ehk **soolisus** ehk **sotsiaalne sugu** ehk **sotsiaalne sugupool** (inglise keeles *gender*) on inimese sugu arvesse võttes sotsiaalset, psühholoogilist või kultuurilist aspekti (eraldi räägitakse ka kultuurilisest soost).  Termin "sugu" (*sex*) tähistab vastanduse korral inimkehade füüsilist konstruktsiooni ja sugupool märgib seda, mida erinevad kultuurid soost loovad. 

Bioloogiliste või anatoomiliste erinevustega viidatakse sookategooriale, mille inglise keeles vastseks on termin *sex*. Eesti keele terminoloogias on soomekeelse mõiste *sukupuoli* analoogiana kasutusele võetud termin **sugupool**.

## Ajalugu
Põlisameeriklaste pärimustes on loetletud kuni viis sugupoolt. Hispaania maadeavastaja Cabeza de Vaca kirjeldas 1530. aastal praeguse Florida piirkonnas põlisameeriklastest mehi, kes riietusid naiselikult ja tegid nende töid.

Muistse Pärsia piirkonnas välja kaevatud arheoloogiliste leidude põhjal on oletatud, et nendel aladel oli ligi 2000 a eKr sugupooli enam kui kaks, kuna leiti haudu nii meestele kui ka naistele omistatavate esemetega ja lisaks ligi 20% haudu mõlema poole esemetega. Samuti leiti kauss, millel on kujutatud habemega isikut tegemas oletatavalt naiste töid.

India ülemkohus kinnitas 2014. aastal transsoo kolmanda sugupoolena.

## Vaata ka
* Sooline võrdõiguslikkus
* Sooneutraalsus
* Soopimedus

## Viited
Hapukapsas

**Hapukapsas** on hapendatud kapsas.

Hapukapsas on ühel või teisel kujul levinud peaaegu kõigis Euroopa rahvusköökides. See on ka üks Eesti köögi traditsioonilisi toiduaineid. Vanasti oli sel eestlaste toidulaual tähtis koht, kuna talvisel ajal oli talurahva toidusedelis puudus vitamiinidest, hapukapsas aitas näiteks vältida skorbuuti. Sakslased on hapukapsalembuse järgi saanud mitmes keeles pilkenimetuse, näiteks inglise *Kraut* (<*Sauerkraut* 'hapukapsas'). Vene köögis on tähtsal kohal hapukapsatoidud, näiteks traditsiooniline hapukapsasupp štši (*щи*). Korea köögi üks esindusroogi on hapendatud kapsal põhinev salat *[[kimchi]]*.

## Valmistamine ja serveerimine
Hapendamiseks kapsas peenestatakse (kas kapsariivi või kapsaraua abil) ja segatakse paraja koguse soolaga. Maitse ja ilu pärast lisatakse mõnikord ka tükeldatud porgandit või jõhvikaid. Ligikaudu toatemperatuuril algab bakterite toimel käärimine, mille käigus tekib konserveeriv piimhape.

Ehkki hapukapsast võidakse süüa "toorelt" (st vaid hapendatult), näiteks salatis, siis enamasti seda tänapäeval siiski hautatakse, harvemini praetakse. Hautamisel võidakse hapukapsale lisada sealiha (tavaliselt rasvast), samuti maitseaineid (eelkõige köömneid, harvem loorberit, kuid mõnel pool isegi ketšupit). Hapukapsast võib hautada ka õlles. Hapukaps on ka hapukapsasupi põhikomponent.

Tüüpiliselt serveeritakse hapukapsast praelisandina: pidulaudade klassikaline kooslus nii sünnipäeval, pulmas kui ka matusel on keedetud kartul, hautatud hapukapsas ja seapraad, selle kõrvale pakutakse tihti valget viina. Jõuluajal antakse hapukapsast verivorsti kõrvale, kõige sagedamini koos keedukartuli ja marineeritud kõrvitsaga (kõrvitsasalatiga).

## Säilitamine
Vanasti oli kombeks hapendada kapsast suures tünnis, milles kapsa peale asetatud kaanele pandi raskuseks peale kivi, et kapsast vedelik välja tuleks ja kapsas ise oleks veega kaetud. Nõukogude ajal tehti kapsast kodus sageli kolmeliitristesse purkidesse. Tänapäeval ostetakse Eestis hapukapsast tavaliselt poest, kus seda müüakse nii konservina (purgis) kui ka lahtiselt. 

## Vaata ka
*Mulgi kapsad

## Välislingid
Kapsaraud

**Kapsaraud** on S-kujulise raudtera ja sirge puit- või metallvarrega tööriist, mida on kasutatud kapsaste hapendamise ettevalmistamisel kapsapeade purustamiseks.  

Hapendamiseks tambitakse purustatud kapsad tünnis või tündris kapsanuiaga tihedalt kokku (nii et mahl peale tuleb), lisades tampimise ajal maitseaineid. 

Kapsaraud sobib ka seasööda ja muude loomasöötade peenestamiseks.

## Kapsaraud kirjanduses
Oskar Lutsu "Kevades" väidab Toots köstrile, et tal viisid rotid kapsaraua ära ega toonudki tagasi.
Kapsas

**Kapsas** *(Brassica oleracea)* on ristõieliste sugukonda kapsasrohu perekonda kuuluv levinud rohttaim. 

## Kapsaliike
**Brassica oleracea* var. *sylvestris* – metskapsas 
**Brassica oleracea* – lehtkapsas (laias tähenduses) = lehtkapsas (kitsas tähenduses) + söödakapsas + ilukapsas 
**Brassica oleracea* var. *alboglabra* – kailaankapsas ehk hiina lillkapsas 
**Brassica oleracea* var. *botrytis* – lillkapsas 
**Brassica oleracea* var. *botrytis* Chlorusa rühm – roheline lillkapsas 
**Brassica oleracea* var. *botrytis* Erytrobotrys-rühm – lilla lillkapsas 
**Brassica oleracea* var. *botrytis* Phaeusa rühm – pruun lillkapsas 
**Brassica oleracea* var. *botrytis* Theiusa rühm – kollane lillkapsas 
**Brassica oleracea* var. *capitata* – peakapsas 
**Brassica oleracea* var. *capitata* Conica rühm – koonuskapsas ehk teravapealine kapsas 
**Brassica oleracea* var. *capitata f. alba* – valge peakapsas 
**Brassica oleracea* var. *capitata f. rubra* – punane peakapsas 
**Brassica oleracea* var. *costata* – portugali kapsas 
**Brassica oleracea* var. *gemmifera* – rooskapsas ehk brüsseli kapsas 
**Brassica oleracea* var. *gongylodes* – nuikapsas ehk koolrabi 
**Brassica oleracea* var. *gongylodes f. gongylodes – [[valge nuikapsas]] 
**Brassica oleracea* var. *gongylodes f. violacea* – [[sinine nuikapsas]] 
**Brassica oleracea* var. *helmii* – [[tuttkapsas]] ([[peakapsas]] × [[kähar lehtkapsas]]) 
**Brassica oleracea* var. *italica* – [[spargelkapsas]] ehk [[asparkapsas]] ehk [[brokoli]] 
**Brassica oleracea* var. *italica* Albida rühm – [[valge spargelkapsas]] (valge asparkapsas, valge brokoli) 
**Brassica oleracea* var. *italica* Cymosa rühm – [[roheline spargelkapsas]] (roheline asparkapsas, roheline brokoli) 
**Brassica oleracea*' var. *italica* Flava rühm – [[kollane spargelkapsas]] (kollane asparkapsas, kollane brokoli) 
**Brassica oleracea* var. *italica* Italica rühm – [[lilla spargelkapsas]] (lilla asparkapsas, lilla brokoli) 
**Brassica oleracea* var. *medullosa* – [[üdikapsas]] 
**Brassica oleracea* var. *medullosa* Rubra rühm – [[punane üdikapsas]] 
**Brassica oleracea* var. *palmifolia* – [[palmkapsas]] 
**Brassica oleracea* var. *polycephala* – [[mitmepäine kapsas]] ([[peakapsas]] × [[rooskapsas]]) 
**Brassica oleracea* var. *ramosa* – [[haruline kapsas]] 
**Brassica oleracea* Romanesco rühm – [[romaani lillkapsas]] 
**Brassica oleracea* var. *sabauda* – [[kähar peakapsas]] ehk [[savoia kapsas]] 
**Brassica oleracea* var. *sabellica* – [[kähar lehtkapsas]] 
**Brassica oleracea* var. *selenisia* – [[sulgkapsas]] 
**Brassica oleracea* var. *viridis'' – söödakapsas 

## Vaata ka
* Hiina kapsas
* Peasalat
* Paksoi

## Välislingid

*
Johannes Lükki

**Johannes Lükki** (3. juuli 1913 Narva – 11. jaanuar 2004 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (tenor).

Ta õppis laulmist aastatel 1934–1937 ja 1938–1942 Tallinna Konservatooriumis. 

Aastatel 1941–1942 laulis Estonia kooris, hiljem Vanemuise ooperi- ja operetisolist.

Lükki on tegelenud ka rooside aretuse ja kasvatusega.

## Tunnustus
*1957 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Kirjandus
* Heino Pedusaar, ""Vanemuise" tenortala Johannes Lükki", Ilo, Tallinn 1994, ISBN 9985570073; ka samanimeline helikassett 14 lauluga

## Välislingid
* Alo Lõhmus, "Elupõline laulupeoline hakkas laulma hirmust" – Postimees 3. juuli 1999, lk 3
* Nekroloog: Johannes Lükki 3. VII 1913 – 11. I 2004 – Sirp 16. jaanuar 2004, lk 20
Laartsa

**Laartsa** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Laartsast põhjas asub Haldi, läänes Härma, lõunas Haldreka ja Kitsa, kagus Metsapere ning idas Kaderna küla.

## Nimi
1636 on Agapäe vakuses mainitud isikut nimega Pusepe Larß. 1726 elas vakuses talunik Lartza Hinrich.  Kohanimi kujunes isikunimest Laurentius (Lars).

## Elanike arv

## Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1636 elas Agapäe vakuses Pusepe Larß, 1666 Pusep Lahrße Hanß ja 1697 Larße Hanso Hindrick. 1835 oli külas 3 talu ja külaelanikud said perekonnanimeks Kaasik, Pahtmann, Puss ja Sakla. 

Laartsa kuulus 1977–1997 Kaderna koosseisu.

## Taristu
Küla idaosa piirneb Emmaste–Luidja maanteega, kus asub Kaderna bussipeatus. Maanteest algab Härma külla viiv tee.

## Viited
Külama

**Külama** on Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas asuv küla. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Küla piirneb põhjas Sinima ja Vanamõisa, edelas Sepaste ning lõunas ja idas Kabuna külaga.

## Nimi
Kohanime lähtekohaks on kas lisanimi või talunimi, mis põhineb sõnadel "küla" ja "maa". Kohanime on mainitud 1583. aastal kujul *Kulleme* ja 1598. aastal *Kylama*.  Asula kandis 1977. aastani nime **Külamaa**, praegust nime kannab küla alates 1977. aastast.

## Loodus
Küla piirneb läänes Vanamõisa lahega ja hõlmab osa Vanamõisa lahe hoiualast. Küla läbivad Külama jõgi ja Jausa jõgi.

## Elanike arv

## Talud
**Külama ajaloolised talud 1836** 

## Ajalugu
Külama kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Agapäe vakuses on mainitud järgmisi talunikke: Kulleme Matz (1583), Kylama Lylle (1598), Kylama Thonis (1609), Küllama Pert (1666) ja Küllama Bertell (1726). 1798. aastal on märgitud Küllama küla.

Emmaste valla rahvas on jaganud valla lõunapoolseks Emaste otsaks, kus elasid traditsioonilise hiidlaste seltside jaotuse järgi *emased*, ning põhjapoolseks Agabe otsaks, kus elasid *koldselõuamehed*. Piir kahe otsa vahel kulges Külama küla kohalt, kitsamas mõttes on Agabe tähendanud Emmaste külasid Külamalt Nursteni.

21. veebruaril 2012 leidsid külaelanikud külast Saaremaalt pärit koera.

## Taristu
Külamat läbib Emmaste–Luidja maantee ja külas asub Külama bussipeatus.

## Kultuur
Külas asuvad kaitsealused Tooma tuulik ja Külaküla tuulik. Külas asub priikoguduse palvela.

## Viited
Konjak

**Konjak** on Prantsusmaal Cognaci piirkonnas viinamarjaveini destilleerimisel saadud alkohoolne jook.

## Konjaki nimetus
Nõukogude Liidus nimetati konjakiks igasugust brändit, mis aga päritolutähise kaitset (Appellation d'origine contrôlée) arvestades pole õige. 1909. aastast on konjaki austav nimetus määratud seadusega vaid ühele brändile, mida valmistatakse rangelt piiritletud alal.

Venemaa keisririigi alkoholitööstur Ivan Šustov sai pärast 1900. aasta Pariisi maailmanäitust õiguse talle kuuluvates brändit tootvates vabrikutes (Jerevanis ja Odessas) valmistatud jooke nimetada sõnaga "Cognac" (коньяк). Maailmanäitusel võistlesid Šustovi toodetud brändid prantsuse toodetega anonüümselt, st märgistamata ja etiketistamata pudelites. Eksperdid olevat ühehäälselt hääletanud vene "konjakid" võistluses esikohale ja pärast salastatud valmistaja andmete avalikustamist lubati Šustovil kasutada konjaki nimetust oma toodetel. See on ajaloos ainus teadaolev juhtum, kui Prantsusmaa lubas oma alkohoolse joogi tootenime kellelgi teisel kasutada.

Pärast Nõukogude Liidu lakkamist nõudsid prantslased lausa presidentide tasandil, see tähendab Prantsusmaa president François Mitterrand otse Venemaa presidendilt Boriss Jeltsinilt, et Venemaa lõpetaks oma konjakilaadsete toodete (st brändide) nimetamise konjakiks. Vähemalt ladina kirjas (Cognac) etikettidel seda enam ei tehtagi, aga venekeelsetel sõna "коньяк" siiski veel esineb.

## Koostis
Õiges konjakipiirkonnas on suure lubjasisaldusega pinnas. Sellel kasvavaist viinamarjadest saab väärtusliku konjaki tarbeks ideaalse valge veini. Konjaki puhul ei rõhutata mingeid erilisi aastakäike nagu veinide puhul, sest konjakit tehakse alati viinamarjaveinide segust. Need segatakse tegija maitse järgi erinevatest aastakäikudest kokku. Seda segu laagerdatakse tammepuidust vaatides.

## Märgistus
Konjaki kvaliteeti iseloomustav ametlik tähis vastab valmistamisel kasutatud kõige noorema komponendi vanusele. Tähised on järgmised:
*V.S – *Very Special* või ✯✯✯ (min. 2,5 aastat)
*V.O – *Very Old* (4,5–6,5 aastat)
*V.S.O.P – *Very Superior Old Pale* või Réserve
*XO – *Extra Old* või Napoléon (min. 6,5 aastat) 
*Hors d'âge (*beyond age*) – klassifikatsiooni järgi võrdne XO-ga, tootjad kasutavad parema kvaliteedi märkimiseks
*Extra
*Vieux
*Vieille Réserve
*Grande Champagne
*Petite Champagne
*Borderies
*Bons Bois
*Bois Ordinaires

## Konjakimarke

* A. E. Dor
* Bache-Gabrielsen
* Braastad
* Brillet
* Bisquit
* Camus
* Cognac Godet
* Chateau Beaulon
* Chateau Montifaud
* Chateau des Plassons
* Courvoisier
* Delamain
* Francet
* Frapin
* Gaston de Casteljac
* Gautier
* Grönstedts
* Guerbé
* Hennessy
* Hine
* Jaques Delorme
* Jean Fillioux
* Jules Gautret
* Kelt
* Landy
* Larsen
* Lautrec
* Leopold Gourmel
* Louis Royer
* Maison Surrenne
* Maxime Trijol
* Martell
* Meukow
* Moyet
* Otard
* Paul Giraud
* Paul Monier
* Pierre Ferrand
* Planat
* Prince Hubert de Polignac
* Prunier
* Ragnaud-Sabourin
* Rémy Martin
* Tesseron

## Hind
Konjaki hind on erinev. Näiteks oli 2021. aasta oktoobris e-Selveris saadavaloleva konjaki liitri hind vahemikus 17,45–5712,86 eurot.

## Viited
Brändi

**Brändi** on taimse päritoluga toorainest eriliselt töödeldud ja valmistatud (destilleeritud) alkohoolne jook, mis sisaldab tavaliselt umbes 40 mahuprotsenti alkoholi. 

Brändit on valmistatud tõenäoliselt juba alates 12. sajandist. 

Brändi valmistamisel kasutatakse toorainena mitmeid puuvilju, kuid levinuimaks tooraineks on küpsed viinamarjad, vein või veinitööstuse jäägid. 

Valmistamisprotsessi käivitamiseks lastakse toorainel spetsiaalsetes anumates ja kontrollitud tingimustes viljades oleva loodusliku suhkru ning ensüümide toimel käärida. 

Pärast destilleerimist võidakse brändit (olenevalt brändist) ka tammevaatides laagerdada.

## Nimetus
Brändi tuleneb inglise sõnast *brandy*, mis on lühend sõnast *brandywine*, mis on laen hollandi sõnast *brandewijn* 'põletatud vein'.

Piirkondlikud brändisordid on konjak, armanjakk, vinjakk. 
*Õunabrändit nimetatakse kalvadoseks;
*Kirssidest valmistatud brändi on *[[Kirschwasser]]*.

## Vaata ka
*alkoholiaktsiis
*Ararat (brändi)
*Belõi aist
*Metaxa
*St. Rémy Martin

## Viited
Pöördhõive

**Pöördhõive** ehk **pööratud jaotus** on füüsikaline nähtus ergastatud mikroosakeste süsteemis, näiteks aatomite kogumis, kus mikroosakesed saavad omandada teatud kindlaid energiatasemeid (neid kirjeldab kvantmehaanika). 

Soojustasakaalu tingimustes toimub tavahõive vastavalt Boltzmanni statistika jaotusfunktsioonile. Pöördhõive korral aga on mikroosakeste kogumis kõrgemal energiatasemel  olevaid osakesi rohkem kui madalama energiatasemega osakesi, ehk täpsemalt: pöördhõive korral on kogumis vähemalt üks kõrgem energiatase osakestest hõivatum kui mõni madalam  energiatase.

Aines võib pöördhõivet esile kutsuda mikroosakeste tugev ergastamine optilise kiirgusega, korpuskulaarse kiirgusega, s.t aineosakeste vooga, elektrivoolu läbijuhtimisega või keemilise reaktsiooni toimel.

Pöördhõive on oluline eeldus indutseeritud ehk stimuleeritud kiirguse tekitamiseks laseris.

## Vaata ka
*Optiline resonaator
*Laser

## Viited
Müller-Thurgau

**"Müller-Thurgau"** on võrdlemisi levinud viinamarjasort Saksamaal. Tegu on 1882. aastast pärit saagika ning vähenõudliku viinamarjasordiga.

"Müller-Thurgau" sordist valmistatud kuiva veini müüakse Rivaneri nime all.
Optiline resonaator

**Optiline resonaator** on laseri komponent, mille abil saadakse vajaliku lainepikkusega seisulaineid. Optiline resonaator koosneb kahest peeglist, millest üks on poolläbilaskev. Peegeldudes läbib valgus resonaatorit palju kordi ning tekib stimuleeritud kiirgus.

## Vaata ka
*pöördhõive
Lassi

**Lassi** on mitme küla nimi:

***[[Lassi (Emmaste)|Lassi]]**, küla Emmaste vallas Hiiu maakonnas
***[[Lassi (Saaremaa)|Lassi]]**, küla Saaremaa vallas Saare maakonnas

***Lassi** on Laasi küla nimevariant

## Muud tähendused
*'''Lassi, Põhja-Indias ja Pakistanis levinud hapupiimajook
Lassi (Hiiumaa)

**Lassi** on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.

Lassi küla piirneb põhjas Kuusiku ja Leisu, läänes ja lõunas Emmaste-Selja ja idas Emmaste-Kurisu külaga.

## Nimi
Kohanime on esmamainitud 1565. aastal seoses isikunimega Laße.  Leo Tiigi alusel tuleneb kohanimi isikunimest, koha esmaasukas võis pärineda Soomest.

## Loodus
Küla läbib Väljasoo kraav.

## Elanike arv

## Talud
**Lassi ajaloolised talud 1836** 

## Ajalugu
Lassi küla kuulub ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1565 on Agapäe vakuses mainitud talunikku Laße Kaskisälke, 1577 Lasse Benth ja 1693 Laßi Lahrs. Hiljem moodustus taludest Lassi küla.

Lassi küla koosseisu kuulus 1977–1997 Emmaste-Kurisu küla.

## Taristu
Küla läbib Harju–Leisu tee ja külas asub Lassi bussipeatus.

## Kultuur
Lassist on pärit Osvald Tärk.

## Viited
Larsen (ettevõte)

**Larsen** on Prantsusmaa konjakitootmisettevõte.

Selle asutas 1926. aastal norralane Jens-Reidar Larsen (1895–1980).

## Välislingid
*Koduleht
Andrei Vostrikov

**Andrei Ivanovitš Vostrikov** (vene keeles Андрей Иванович Востриков; 10. oktoober 1902 Agarjovka, Atkari maakond, Saratovi kubermang – 26. september 1937 Moskva) oli vene orientalist.

Ta sündis vaimuliku peres Ogarevkas (vene keeles *Огаревка (Агаревка) Аткарского уезда Саратовской губернии*) Saratovi kubermangus Venemaal. 1924 lõpetas Petrogradi ülikooli ühiskonnateaduste alal ja 1925. aasta juunist asus tööle teadusliku töötajana Elavate Ida-keelte Instituuti (*Преподаватель Ленинградского Института Живых Восточных Языков/Ленинградского Восточного Института и ЛГУ*).

* 1929. aastast Aasia muuseumi kaastööline.
* 1928–1929 Budismi kultuuri instituut.
* 1930. aastast vanem teaduslik töötaja Ida Instituudis (ИВ АН СССР).

Õppis sanskriti ja tiibeti keelt akadeemik Štšerbatski juures ja mongoli keelt Vladimirtsovi juures.

1928–1932 käis viis korda komandeeringul Burjaatias ja Mongoolias, uurides enda töös sealseid datsane, nende olu, budismi kui usundit ja budismi kui filosoofilist süsteemi. Neilt sõitudelt tõi kaasa suurel hulgal käsikirju ja tekste, mis andis üle Ida Instituudile.

Tema hangitud tekstide kogu kohta ütles akadeemik Štšerbatski, et see oli üliunikaalne.

1930. aastatel uuris ja tõlkis ta hinduismi filosoofilisi tekste ((*Nyaya*) *astika* koolkond hindu filosoofias), samuti budismi filosoofiat. Paralleelselt tegeles Kalatšakra tantra tekstidega. 

1937. aastal määrati Ida Teaduste Instituudi Tiibeti osakonna juhatajaks.

8. või 9. aprilli öösel viidi kodust minema tšekaa poolt ja lasti maha Moskvas 26. septembril 1937.

Vostrikovi õpilaste hulgas, kes õppisid tema juures tiibeti keelt ja kultuuri, oli muuhulgas burjaat Bidija Dandaron, kes hiljem aastaid kannatas tšekaa ja nõukogude võimu repressioonide all.

## Välislingid
*А.И. Вострикова
Navesti jõgi

**Navesti jõgi** (vana nimega *Pala* või *Paala jõgi*) on jõgi Eesti edelaosas, Pärnu jõe vasakpoolne lisajõgi.

Navesti on Pärnu jõe veerohkeim lisajõgi (on suudmes, ühinemiskohas, suuruselt peaaegu võrdväärne Pärnu jõega). Navesti on Eesti viies jõgi vooluhulga (27 m³/s) järgi. Jõgi on suudmes 60 meetrit lai. Jõe pikkus 102 km, valgla 3004 km², langus 55 m ja lang 0,55 m/km.

Jõgi saab alguse Järvamaal Jalametsa ja Käsukonna küla piiril 69,5 m kõrgusel ja suubub Pärnumaal Muraka ja Jõesuu küla piiril 14,5 m kõrgusel vasakult poolt Pärnu jõkke 38 km kaugusel selle suudmest.

Jõe ülemjooks on Kesk-Eesti tasandikul, ühtlasi läbib ta kolme maakonda (Järva, Viljandi ja Pärnu maakond). Keskjooksul voolab jõgi läbi Maalasti looduskaitseala ja Lepakose hoiuala ning alamjooksul läbi Soomaa rahvuspargi ja Navesti hoiuala.

Halliste jõgi suubub Navesti jõkke terava nurga all ja kui suurvee ajal veetase tõuseb, on Halliste jõe voolu suund suudmes peaaegu vastassuunaline Navesti vooluga. Seetõttu ei suuda Halliste jõgi enam Navestisse piisavalt vett ära anda, jõe tase tõuseb märgatavalt ja põhjustab alamjooksul ulatuslikke üleujutusi (Soomaa suurvesi).

Enne Ürg-Võrtsjärve väljavoolu avanemist Peipsi järve oli Navesti jõgi Ürgvõrtsjärve väljavooluks.

Navesti jões võib leiduda kuni 18 kalaliiki, nende seas jõeforell, haug, särg, teib, turb, säinas, latikas, luts, ahven ja kiisk.

Navesti jõe alamjooks on osa oletatavast Pärnu–Viljandi–Tartu veeteest.

XX sajandi alguses loeti suurt osa Navesti jõest parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks).


Navesti suue Jõesuus.jpg|Navesti (vaataja seljataga) suue Pärnu jõkke.
Navesti jõgi.JPG|Navesti jõgi Jõesuu külas Jõesuu rippsilla juures, kus Navesti jõgi ühineb Pärnu jõega.
Navesti jõgi 1.jpg|Navesti jõgi Pärnumaal Aesoo küla juures, vaade ülesvoolu.
Navesti jõgi 2.jpg|Navesti jõgi Pärnumaal, vaade allavoolu.


## Vaata ka
* Navesti maastikukaitseala

## Viited

## Välislingid

* 
*
Viktor Gorbatko

**Viktor** Vassiljevitš **Gorbatko** (vene *Виктор Васильевич Горбатко*; 3. detsember 1934 Ventsõ-Zarja, praegune Gulkevitši rajoon, Krasnodari krai – 17. mai 2017 Moskva) oli Nõukogude kosmonaut, kes osales Sojuz-7 (1969), Sojuz-24 (1977) ja Sojuz-37 (1980) lendudel.

Tal oli kindralmajori auaste. Ta oli kahekordne Nõukogude Liidu kangelane. Gorbatko oli ka Nõukogude Liidu/Venemaa Filatelistide Liidu president (1988–2009) ning aupresident (aastast 2009). 

2006. aasta detsembris kirjutas ta kirja president Toomas Hendrik Ilvesele, kus muu hulgas seisab: "Venemaa ei olnud Eesti suhtes mitte kunagi okupant. Ainult Nõukogude Liidu koosseisus sai vennalik Eesti tõeliselt vabaks, iseseisvaks ja sõltumatuks kolhoosi-tööstuslikuks vabariigiks."

## Viited

## Välislingid

*Eestlane päästis kaks kosmonauti – Postimees, 16. september 2009
*Foto
Linnamäe

**Linnamäe** on mitme koha nimi:

* Linnamäe (Lääne-Nigula), Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas
* Linnamäe (Võru), küla Võru maakonnas Võru vallas
* Linnama ehk Linnamaa ehk Linnamäe, endine küla Pärnumaal Sõõrike-Parasmaa vallas
Lilli

**Lilli** on mitme koha nimi:

***[[Lilli (Anija)|Lilli]]**, küla Anija vallas Harjumaal
***[[Lilli (Karksi)|Lilli]]**, küla Karksi vallas Viljandimaal
*Lilli oli Lillimõisa küla variantnimi

***[[Lilli (eesnimi)|Lilli]]** on naisenimi.

## Vaata ka
*Lilli-Anne
*Lilli järv
*Lilli mõis
*Lilli oja
*Lilli tee
*Lillimõisa
Parasmaa mõis

**Parasmaa mõis** (saksa keeles *Parrasma*) oli riigimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Tänapäeval jääb kunagise mõisa asukoht Lääneranna valda Pärnu maakonnas.

## Ajalugu
Vanimad teated Parasmaa mõisast pärinevad 1620. aastatest, kui mõis kuulus Wolffeldti suguvõsale. 15. mail 1624 kinkis Gustav II Adolf Parasmaa mõisa Jürgen Aderkase rügemendi kapralile Magnus Bernhardsson Wolffeldtile (surn. u 1650), kellest sai samas ka Lihula ja Pärnu läänis asunud Pysi (*Pijs*), Keblaste (*Keblas*), Nedrema (*Neudenurm, Neutenorm*) ja Ahaste (*Aast, Achst*) mõisnik. Tema pärandas mõisa oma pojale, Pärnu krahvkonna asehaldurile Magnus von Wolffeldtile (surn. 1666), kelle pojast Bernhard Heinrich von Wolffeldtist sai omakorda järgmine Parasmaa mõisnik enne mõisate reduktsiooni.

17. sajandi lõpul muudeti Parasmaa mõis riigimõisaks, millega järgmisel sajandil ühendati ka Sõõrikese mõis (saksa keeles *Sörick*) ja Maima mõis. Viimane neist likvideeriti 1860. aastatel.

## Mõisahooned
Suurt häärberit ei ole Parasmaal olnudki. Pärast mõisamaade jagamist kujunes mõisasüdamesse koguni 5 talu. Üks neist sai peahoone (Mäe talu), ülejäänud ehitasid endise mõisa kõrvalhooned ümber taluhooneteks. Kõik hooned on tänapäevaks hävinud. Vähesed varemed on alles endisest moonakatemajast (hilisem Kaasiku talu) ja keldrist. Hoonete jäänused hävitati 1980. aastatel maaparanduse käigus.

1980. aastal tehti endises Parasmaa mõisasüdames osa Mark Soosaare mängufilmi "Jõulud Vigalas" võtteid.

## Vaata ka
*Parasmaa
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
* lk. 157
* + Pärnu Kreis (kaart) lk. 315

## Välislingid
*Rahvusarhiiv: Parasmaa (Parrasma) mõisa revisjonilehed aastast 1782; EAA.1865.3.188/8
Toomas Vilosius

**Toomas Vilosius** (sündinud 5. mail 1951) on Eesti arst ja poliitik, VIII ning IX Riigikogu liige. Eesti Reformierakonna liige. Toomas Vilosius oli Eesti sotsiaalminister Mart Laari esimeses valitsuses, Andres Tarandi valitsuses ja Tiit Vähi kolmandas valitsuses (kuni 1. detsembrini 1996).

Aastatel 1985-1989 oli Toomas Vilosius Nõukogude Liidu kommunistliku partei liige (https://www.postimees.ee/1870377/parlament-tahab-komparteid-kohtu-ette)

Toomas Vilosius oli Tartu Ülikooli Eesti Geenivaramu nõukogu esimees sel ajal, kui geenivaramu seiskas rahaliste raskuste tõttu oma tegevuse. Ta on olnud ka Silja Line'i kommunikatsioonijuht.

## Tunnustus
*2002 – Riigivapi IV klassi teenetemärk

## Välislingid

*
Väli

**Väli** on mateeria vorm, mida kutsub esile mõne ainelise keha mingi konkreetne omadus. Näiteks kutsub iga aineline keha juba üksnes oma olemasoluga esile gravitatsioonivälja.

Makromaailma käsitlevates teooriates on väli teatava pideva keskkonna omaduste kirjeldamise vahend. Klassikalised väljad on näiteks temperatuuriväli, kiirusväli ja jõuväli. Elektromagnetvälja ja gravitatsioonivälja vaadeldakse kui ruumi erilist olekut, mis vahendab laenguga kehade vahelist mõju. Mõju levib väljas lõpliku kiirusega.

Mikromaailma teooriates käsitletakse elementaarosakesi ja nendevahelisi interaktsioone fundamentaalsete kvantväljadega.  

Välja ruumilist jaotust kirjeldavad väljafunktsioonid, mis üldjuhul sõltuvad nii ruumikoordinaatidest kui ka ajast. Kui väljafunktsioon ajast ei sõltu, nimetatakse välja staatiliseks. Juhul kui välja omadused ei sõltu koordinaatidest, on tegemist homogeense väljaga.

Välja muutumist ajas ja ruumis kirjeldavad väljavõrrandid. Välja allikate olemasolul kirjeldavad need võrrandid ka välja tekitamist. Välja tekitab sobivate omadustega mateeria, näiteks elektrivälja tekitab elektrilaeng ja gravitatsioonivälja mass. Lineaarvõrranditega kirjeldatavate väljade kohta kehtib superpositsiooniprintsiip.

Füüsikalised väljad võivad olla skalaar-, vektor- või tensorväljad.
* Skalaarse välja iga punkt on kirjeldatav reaalarvuga (skalaariga). Skalaarväljad on näiteks õhurõhu, temperatuuri ja potentsiaali väljad.
* Vektorvälja iga punkti kirjeldab vektor. Vektorväljad on voolise (vedeliku, gaasi) liikumisega seotud kiirusväljad ja jõuväljad (gravitatsiooniväli, magnetväli, punktlaengu elektriväli).
* Tensorvälja iga punkti kirjeldatakse tensoriga, näiteks mehaanikas ja füüsikas anisotroopsete keskkondade korral.

## Vaata ka
* Jõuväli
* Väljatugevus

## Viited
Energia miinimumi printsiip

**Energia miinimumi printsiip** väidab, et kõik iseeneslikud protsessid kulgevad kehade süsteemi energia kahanemise suunas. Süsteemil on kalduvus energiat loovutada ning minna minimaalse energiaga olekusse.

## Vaata ka
*Vähima mõju printsiip
Nurkkiirus

**Nurkkiirus** on füüsikaline suurus, mis iseloomustab pöörleva jäiga keha pöördenurga muutumist ajaühikus. 

Nurkkiirust \vec\omega esitab vektor, mis on sihitud piki keha pöörlemistelge suunas, kust keha paistab pöörlevat vastupäeva. Arvuliselt võrdub nurkkiirus (nurkkiiruse absoluutväärtus \omega = \left|\vec\omega\right|) pöördenurga \varphi tuletisega aja t järgi:
:\omega = \frac{\mathrm d\varphi}{\mathrm dt}.
Ühtlasel pöörlemisel (püsiva nurkkiiruse korral) avaldub nurkkiirus pöördenurga ja pöördeks kulutatud aja suhtena.

Pöörleva süsteemi iga punkt liigub ringjooneliselt tasandil, mis on risti pöörlemisteljega, ja seejuures kiirusega 
: v = \omega \,r_\perp ,
kus r_\perp on ringliikumise raadius.

Nurkkiiruse ühik SI-süsteemis on radiaani sekundis (rad/s), kuid kasutusel on ka mittesüsteemsed ühikud pööre minutis (p/min) ja pööre sekundis (p/s).

## Võrdlus nurksagedusega
Nurkkiiruse ja nurksageduse (ringsageduse) kirjeldamisel kasutatakse küll sama tähist \omega ja sageli ühesuguseid mõõtühikuid, kuid neid ei saa samastada. Nurkkiirus väljendab geomeetrilise nurga muutumist pöörlemisel. Nurksagedus on abstraktne suurus, mida kirjeldatakse küll pöörleva vektori abil, mis aga väljendab võnkumise (mitte pöörlemise) kiirust.

## Vaata ka
* Ringsagedus

## Viited
Pöördenurk

**Pöördenurk** on nurk, mille võrra pöördub ringliikumises oleva keha trajektoori raadius mingi aja jooksul.

Tähis: *φ* (*fii*)

Ühik: rad (radiaan)

Põhivalem: \varphi=\frac{s}{r}, kus *s* on kaare pikkus ja *r* on raadius

## Vaata ka
*nurk
Joonkiirus

**Joonkiirus** (tähis *ν*) on füüsikaline suurus, mis näitab ringliikumisel oleva keha kiirust, s.o keha poolt ajaühikus läbitava trajektoori (liikumisjoone) pikkust:
:v=\frac{l}{t},
kus v on kiirus m/s, l on liikumisjoone pikkus m ja t selle läbimiseks kulunud aeg s.

Joonkiiruse vektor on suunatud piki ringjoonelise trajektoori puutujat ja on igas punktis trajektoori kõverusraadiusega risti.

Ühtlase ringliikumise trajektooril liikuva keha joonkiirus on määratud ringsageduse \omega (pöörlemissageduse f) ja ringikujulise liikumisjoone raadiusega r:
: v = \omega r = 2\pi fr.

## Välislingid
*Joonkiirus
ENEKE

"**ENEKE**" on kirjastuse Valgus Eesti nõukogude entsüklopeedia peatoimetuse poolt 1982–1986 välja antud noortele suunatud üldentsüklopeedia. ENEKE koosneb neljast köitest ning sisaldab ligikaudu 9000 märksõna.

Toimetuskolleegiumi esimees oli Viktor Masing.

## Vaata ka
*Entsüklopeedia
*Eesti Üleüldise teaduse raamat

* Eesti rahvaleksikon
* Eesti Entsüklopeedia
* Eesti entsüklopeedia
* Eesti nõukogude entsüklopeedia
* TEA entsüklopeedia
* Eestikeelne Vikipeedia
Fath Ali-šahh

**Fath Ali-šahh Kadžaar** (Qajar, Kajar; pärsia keeles فتح على شاه قاجار‎ ; 1771–1834) oli teine Kadžaaride dünastiast pärinev Iraani šahh. Valitses aastatel 1797–1834. Tema isa oli Hossein Qali-khaan, vend Kadžaaride dünastia rajaja Aga Muhammad-khaan. 

Teme õige nimi oli Baba Khan, kuid ta krooniti šahhiks Fath Ali-šahhina. 

Fath Ali-šahhi ajal õitses kunstitegevus, eriti maal. Tekkis omaette Kadžaari koolkond, mis esindas põhiliselt naivistlikku portreemaali. 

Täiendas etiketti ja võttis kasutusele "Tāj-i-Kīyānī" (pärsia keeles تاج كيانى‎ ​), Kayani Krooni.

1804. aastal hõivas Venemaa Gruusia ning algas Iraani-Venemaa sõda. Iraan palus abi Suurbritannialt, millega sõlmiti leping pärast Napoleoni langust. Suurbritannia keeldus abist, sest soovis ära hoida Prantsusmaa kallaletungi Venemaale. Iraan küsis abi ka Prantsusmaalt ja saatis Napoleoni juurde saadikud, kes kirjutasid alla Finkensteini rahule. Prantsusmaa oli juba valmis Iraani aitama, ent ootamatult sõlmis Napoleon Venemaaga rahu. Sel ajal saabus Iraani šoti diplomaat John Malcom ja lubas abi, kuid hiljem muutis Suurbritannia valitsus meelt ja soovitas Iraanil taanduda. Vene väed hõivasid 1813. aastal Tabrizi ja Iraan pidi loovutama Golestāni. 

Teine sõda algas 1826. aastal ja lõppes 1828. aastal Turkmanchai rahuga, mis andis Venemaale suuri eesõigusi.

## Hilisem elu

Fath Ali-šahh võttis oma teenistusse palju kunstnikke ja kirjanikke, et luua raamat sõdadest Venemaaga, saades selleks inspiratsiooni Firdausi eeposest "Shāhnāmeh". Loodud "Šahanšahnamad" peavad paljud Kadžaaride ajal kirjutatud raamatutest huvitavaimaks.

Kui Fath Ali-šahhi poeg Abbaz Mirza suri, määras ta oma pojapoja Mohammed Mirza kroonprintsiks. Aasta hiljem suri ka Fath Ali ise.

## Isiklikku

Fath Ali-šahhil oli 158 naist ja 260 last. Temast on tehtud vähemalt 25 portreed, millel ta on äratuntav pika musta habemega, mis ulatus nabani.

## Välislingid

*Portree
*Ermitaaž
*Genealoogia
*Briti Raamatukogu
*Louvre
*Kroon
Mait Klaassen

**Mait Klaassen** (sündinud 23. jaanuaril 1955 Tartus) on eesti veterinaariateadlane, haridustegelane ja poliitik.

Ta on olnud Eesti Maaülikooli rektor aastatel 1993–1997 ja 2008–2022 ja on Riigikogu liige.

## Elulugu

Klaasen on sündinud loomaarstide peres. Ta on lõpetanud 1973. aastal Tartu 5. Keskkooli (õppis keemia eriklassi) ja 1978. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna.

Aastatel 1989–1990 oli ta teadur Helsingi veterinaariaülikoolis. 1990. aastal sai Klaassenist Eesti Põllumajandusülikooli veterinaaria õppetooli juhataja, 1991–1993 oli ta EPA veterinaariateaduskonna sisehaiguste kateedri juhataja ja professor ning 1993–1997 sama ülikooli rektor.

Mait Klaassen oli 1997–1999 Mart Siimanni valitsuse haridusminister. 1998. aastast kuulus ta Eesti Koonderakonda, pärast selle lagunemist astus 2000. aastal Reformierakonda, mille liige oli kuni 2008. aastani. 2017. aastal taasliitus Klaassen Reformierakonnaga.

Aastatel 1999–2000 töötas Klaassen Võrumaa Kutsehariduskeskuse direktorina ning 2000–2004 Võru maavanemana. 2004. aastal asus ta asendusliikmena X Riigikogu koosseisu. Ka XI Riigikogus jätkas ta aastal 2007 asendusliikmena.

19. oktoobril 2007 valiti Mait Klaassen teises valimisvoorus uuesti Eesti Maaülikooli rektoriks. Tema ametiaeg sellel töökohal algas 1. jaanuaril 2008. Samuti valiti ta ametisse tagasi 28. septembril 2012, kui Klaassen oli EMÜ rektori kohale ainus kandidaat; valimiskogu 260 liikmest hääletas 181 ning rektori tagasivalimist toetas 156. Uus ametiaeg algas 1. jaanuaril 2013 ja kestis viis aastat. 2017. aasta sügisel valiti ta neljandat korda rektoriks.

2023. aasta valimistel sai Klaassen 968 häält ja ei osutunud parlamenti valituks. Siiski pääses ta Riigikokku pärast valitsuse moodustamist Kaja Kallase asendusliikmena, ta kuulub keskkonnakomisjoni.  

Ta kuulub Tartu Rotary klubisse. On vanatehnikaklubi Levatek ja Vänt ning vanasõidukite Unic liige.

## Tunnustus
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*Soome Vabariigi Lõvi ordeni komandörijärk

## Viited

## Välislingid
* Mait Klaassen saates "Kukul külas", 13. jaanuar 2008, 1. osa, 2. osa
* Reformierakonna Võru linnapeakandidaat on Mait Klaassen. Lõunaeestlane.ee 4. mai 2017
Hermeneutika

**Hermeneutika** (kreeka sõnast *hermeneutikē* < *hermeneia* 'seletus, tõlgendus') on tekstide tõlgendamise õpetus. Hermeneutika kujunes esmalt välja religioossete tekstide interpreteerimise õpetusena.

Hermeneutika lähteseisukohad:
* uuritakse teksti tervikuna (vt hermeneutiline ring);
* teksti uuritakse kultuurilis-ajaloolisel taustal;
* tekst on autori ja lugeja dialoog: teksti tõlgendus sõltub uurija ajaloolisest vaistust, kogemusest ning valmidusest dialoogi astuda.

## Mõiste ajalugu
Aristotelese tähistas teoses "Peri hermeneias" sõnaga *hermeneia* ütlust kui hinges mõeldu üleminekut välisesse (täht, hääl).

Keskaegne teadusliku tõesuse menetlus oli aristotellik-aksiomaatiline, st eristati kahte tõestusmenetlust: *synthesis* (deduktsioon) ja *analysis* (induktsioon). Keskaegne ja kristlik tõlgendamine lähtus pühakirja kriitikavälisest traditsioonist.

Friedrich Schleiermacher (1768–1834) oli teoloog ja filosoof. Ta eristas kahte tõlgendamise/arusaamise liiki: tekstist (filoloogiline arusaamine) ja teksti autorist arusaamine. 1819. aastal sõnastas ta tõlgendamise reeglid: 
* tõlgendamine alaku teemast, üldisest ülevaatest (psühholoogiline); 
* hermeneutilise ringi kasutamine;
* stiili täielik mõistmine, sest stiil peegeldab autori mõtlemisviisi;
* tausta teadmine (teadmine ajastust, autori muust loomingust, kirjandusest enne teose ilmumist jms).

Hans-Georg Gadamer (1900–2002) peateos oli "Tõde ja meetod". Ta väidab, et hermeneutika tähtsaim osa on metodoloogia. Teksti mõistmiseks pole oluline mitte autori biograafia jms, vaid **teksti tähendus**. Erinevalt Schleiermacherist arvas Gadamer, et tekstil pole ainult ühte õiget tõlgendust. Igal ajastul loovad erinevad kogemustaustad erinevaid tõlgendusi.

Paul Ricœur (1913–2005) pidas teksti tõlgendust enesekohaseks, tõlgendaja tõlgendab alati ka iseennast.

Umberto Eco (1932–2016) arvates tekst on autorist ja tõlgendajast sõltumatu.

## Vaata ka
* biohermeneutika
* eksegeetika
Josaia Voreqe Bainimarama

**Josaia Voreqe Bainimarama** (tuntud ka nime **Frank Bainimarama** all; sündinud 27. aprillil 1954) on Fidži sõjaväelane ja poliitik.

Aastatel 2000–2014 oli ta Fidži relvajõudude ülemjuhataja. 5. detsembrist 2006 kuni 4. jaanuarini 2007 täitis ta pärast riigipööret ajutiselt ka Fidži presidendi kohuseid. 5. jaanuarist 2007 kuni 24. detsembrini 2022 oli ta Fidži peaminister. 16. aprillist 2020 kuni 24. detsembrini 2022 oli ta ka Fidži välisminister.

Katoliiklikust perest pärit Bainimarama teenis mereväes aastast 1975 ja oli aastatel 1997–1999 Fidži relvajõudude staabiülema kohusetäitja. Mereväes tõusis ta kontradmirali auastmeni, milles läks 2014. aastal erru.

29. mail 2000 viis ta läbi vasturiigipöörde, millega kukutati varem riigipöördega võimule tulnud George Speighti valitsus ja oli seejärel sama aasta 13. juulini sõjaväelise vahevalitsuse esimees. Ta andis võimu üle demokraatlikult valitud presidendile Josefa Iloilole.

5. detsembril 2006 viis ta läbi uue riigipöörde, kukutades president Josefa Iloilo ja peaminister Laisenia Qarase valitsuse, sest viimane ei nõustunud täitma tema nõudmisi loobuda amnestia andmisest 2000. aastal George Speighti riigipöördes osalenud võtmeisikutele. 4. jaanuaril 2007 andis ta võimu uuesti üle seaduslikule presidendile Josefa Iloilole, kes määras ta juba järgmisel päeval riigi ajutiseks peaministriks. Ajutise peaministrina juhtis ta riiki kuni 2014. aasta sügiseni.

2013. aastal jõustus Fidži uus põhiseadus, mille kohaselt otsustati sügisel 2014 läbi viia esimesed demokraatlikud parlamendi- ja presidendivalimised alates 2006. aasta riigipöördest. Märtsis 2014 astus Bainimarama sõjaväe ülemjuhataja ametikohalt tagasi ja läks erru, et valmistuda valimisteks. Ta moodustas erakonna FijiFirst, mis saavutas 17. septembril 2014 toimunud parlamendivalimistel 50-liikmelises parlamendis 32 kohaga absoluutse enamuse. Uus parlament kinnitas ta sama aasta 22. septembril uuesti peaministriks. 2018. aasta parlamendivalimistel saavutas FijiFirst taas võidu ning 20. novembril 2018 alustas Bainimarama teist ametiaega Fidži peaministrina. Kuigi FijiFirst võitis ka 2022. aasta parlamendivalimised, ei suudetud valitsust moodustada, misjärel lõppes Bainimarama 16 aastat kestnud ametiaeg Fidži peaministrina.
Elastsusjõud

**Elastsusjõud** on keha kuju ja mõõtmete muutmisel ehk deformeerimisel tekkiv jõud, mis on vastassuunaline ning suuruselt võrdne jõuga, mis keha antud hetkel deformeerib. 

Esimeses lähenduses kirjeldab elastsusjõudu Hooke'i seadus:

: F_e = -k \,\Delta x,

kus k on deformeeritud keha jäikus ja \Delta x on keha lineaarmõõtme muut (võrreldes tasakaaluolekuga).
Küllastunud auru rõhk

**Küllastunud auru rõhk** on rõhk, millel vedelik antud temperatuuril aurustub, see tähendab hakkab keema. Rõhu väärtus oleneb vedelikust ja selle temperatuurist.

Temperatuuri tõustes küllastunud auru rõhk enamasti suureneb ja vastupidi.

Kui vedelik liigub kiirelt, võib rõhk mingis süsteemiosas langeda alla küllastunud auru rõhu ja kuigi vedelik pole kuum hakkab ta keema.

## Vaata ka
* Aururõhk
* Kolmikpunkt