Kingissepp

**Kingissepp** (vene keeles Кингисепп; eesti keeles ka *Jaama*, *Jamburg*) on linn Venemaal Leningradi oblastis, Kingissepa rajooni keskus. Asub Lauga jõe kaldal, 120 km Peterburist edelas ja 20 km Narvast idas.

## Ajalugu
1384. aastal ehitasid novgorodlased Vadjamaale linnuse *Jam* (ka *Jamski gorodok*), Jam kujutas endast vallikraaviga piiratud kiviseintega kantsi, millel oli mitu torni ja väravat. Linnust püüdsid 1305. aastal hõivata rootslased, 1444 ja 1448. aastal aga Liivi ordurüütlid. 15. sajandil oli linnuse kohta kasutusel Liivimaal ja saksakeelses kirjanduses rööpnimi Nyslott, vene keeles *Ниенслот* ('uus linn, uus linnus'). 1449. aastal alustati uue Jamburgi kindluse ehitamist, mille mõõdud olid umbes 140 m ja 240 m ning pindala umbes 2,6 hektarit. Aastatel 1510–1520 täiendati kindluse kaitserajatisi: laiendati kindlusemüüre ja kaasajastati suurtükikaitset.

Liivi sõja ajal 1583. aastal lõpul vallutas Rootsi väejuht Pontus de la Gardie Jami ning aastatel 1583–1595 oli Jamburg koos Ingerimaaga Rootsi Ingerimaana Rootsi valduses ja kandis nime **Jama**.

Kahekümneviieaastases sõjas 1590–1595. aastate Vene-Rootsi sõja tulemusel vallutasid Moskva tsaaririigi väed Venemaa tsaari Fjodor I juhtimisel Ingerimaa ning said Täyssinä rahulepingu alusel Ingerimaa koos sealsete linnuste ja linnadega (Jaanilinn, Jama, Koporje, Schlüsselburg) ning Käkisalmi lääni, mis olid kõik saadud Pljussa vaherahuga.

Ingeri sõja ja Stolbovo rahu tulemusel oli Jamburg koos Ingerimaaga Ingerimaa kubermanguna aastatel 1617–1703 Rootsi valduses ja kandis nime **Jama** ning oli Jama lääni keskuseks. 

1656. aasta alanud Rootsi-Vene sõjas hõivasid Vene tsaaririigi väed 1658. aasta alguses Jama eeslinna. Sõja lõpetas 1658. aasta lõpus sõlmitud Rootsi ja Venemaa vahel Narva lähedal Vallisaare mõisas Vallisaare vaherahu.

1682. aastal pärast Jama kindluse seisukorra inspekteerimist Erik Dahlbergi poolt otsustati kindluse ehitisi mitte parandada, vaid kindlus hävitada, mida ka õhkides tehti.

Aastatel 1702–1703 vallutati Põhjasõjas Ingerimaa, Peeter I korraldusel nimetati linn ümber Jamburgiks, 14. mail Jamburg liideti Moskva tsaaririigi koosseisu.

1796. aastal nimetati Jamburg Jamburgi maakonna maakonnalinnaks. Jamburgi kreisilinnakeses ja ümbruses elas rohkesti saksa koloniste. Peterburi kubermangu kümned tuhanded saksa talupojad koondusid enamasti omaette kihelkondadesse. Nad olid Venemaale rännanud juba 16. sajandist alates, eriti aga Peeter I ja Katariina II valitsemisajal, millal püüti Venemaad ühtlasemalt asustada ja kutsuti selleks kohale ka välismaiseid koloniste. 1820. aastail rajati Jamburgi luterlik saksa kogudus, 1860. aastate algul ehitati linnas koolimaja ja kirik. 1862. aastast hakkas Jamburgi kogudust teenindama Narva Johannese koguduse pastor Konstantin Hunnius ja kooliõpetajana töötas Carl Robert Jakobson. 1882. aastal moodustati luteri eesti kogudus ja 20. sajandi alguses oli Teškovo vallas ka eesti kool.

17. mail 1922. aastal nimetas Ülevenemaaline Kesktäidesaatev Komitee Jamburgi, eesti enamliku tegelase Viktor Kingissepa (1888–1922) järgi Kingissepaks.

Saksa väed vallutasid linna 17. augustil 1941. Punaarmee tungis uuesti linna 1. veebruaril 1944.

## Loodus
Linna läbib Lauga jõgi.

## Elanike arv
* 5003 (1926)
* 17 315 (1970)
* 38 784 (1979)
* 50 400 (2005)
* 50 500 (2006)
* 49 900 (2009)
* 48 700 (2010. aasta rahvaloendus)

## Viited

## Välislingid

* Kingissepa linna koduleht (*vene keeles*)
*Kingissepa linn tahab tagasi vana nime, Postimees.ee, 3. aprill 2012