open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põld-konnatatar

**Põld-konnatatar** (*Fallopia* *convolvulus)* on nelgilaadsete seltsi kirburohuliste ehk tatraliste sugukonda kuuluv taim.

Esineb põldudel ja jäätmaal, üle Eesti väga tavaline.

## Viited


## Välislingid

* Põld-konnatatar andmebaasis eElurikkus
Paisuvuuk

**Paisuvuuk** on vuuk, mille eesmärk on temperatuurist või muudest teguridest tekitatud paisumist ja kokku tõmbamist vahendada, säilitades konstruktsiooni töövõimekuse. Neid leidub sildades, torusüsteemides, laevades jm.

## Kasutusalad

#### Raudteede paisuvuuk
Rööbasteedel tehakse vahe rööbastes, et võimaldada soojuspaisumist konstruktsioonide vahel. Need on paigutatud pideva keevisrööpa lõikude vahele ning sildade, viaduktide ja tunnelite lähedusse, kus erinevad rööbasteed võivad laieneda erineva kiirusega.

#### Silla paisuvuuk

* Sildade paisuvuuk võimaldab silla mõõtmetel kõikuda soojuspaisumise korral ja aitab vältida deformeerumist äärmuslikes tingimustes. Kui silla liikumistolerantsid ületatavad vuukide taluvuspiire, kasutatakse modulaarseid paisuvuuke, mis võimaldavad liikumist igas suunas. Modulaarseid paisuvuuke kasutatakse äärmuslikumate kõikumiste jaoks. Mõned vuugilülid sisaldavad ka siinusplaate, mis vähendavad liiklusmüra.

#### Soojuspaisuvuuk

* Kasutatakse kohtades, kus toimub soojuspaisumine. Need vähendavad üksikute konstruktsioonielementide pingete ja moonutuste tekke ohtu. Kõige rohkem kasutatakse neid raudteerööbastes.

#### Vibratsioonivastased paisuvuugid

* Kasutatakse erinevat liiki vibratsioonide ja löökide mõju kõrvaldamiseks. Neid võib leida vibratsioonirohketes ehitistes, nagu tootmishallid või töökojad.

#### Torude paisuvuuk

* Torude paisuvuugid on vajalikud süsteemides, mis kannavad kõrge temperatuuriga vedelikke, nagu aur või heitgaasid.

## Viited
Kahevõistlus 1998. aasta taliolümpiamängudel

**[[Kahevõistlus]] [[1998. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti 13. veebruarist 20. veebruarini. Suusahüpped toimusid Hakuba suusahüppestaadionil, murdmaasuusatamine aga Snow Harpil.

Sportlased sooritasid kaks suusahüpet. Hüpetel kogutud koondpunktid määrasid suusatamise stardijärjekorra ja ajad; iga punkt oli võrdne kuuesekundilise puudujäägiga. Murdmaasuusatamine oli 15 kilomeetri pikkusel distantsil.

Esimest korda toimus meeskondade kahevõistluse võistlusel 4 × 5 kilomeetri teatevõistlus, mitte varem kasutatud 3 × 10 km.

Võistluste noorim osaleja oli Jens Salumäe, kelle vanus oli siis 16 aastat ja 336 päeva. Vanim kahevõistleja oli prantslane Sylvain Guillaume, kes oli siis 29 aastat ja 228 päeva vana.

## Tulemused

### Individuaalvõistlus


					 		

Finaal: 18.-19. veebruar 
Osavõtjaid: 53
Riike: 16
Olümpiavõitja 1994: Fred Børre Lundberg, 	
Ametlikud tulemused


### Meeskonnavõistlus


				 	


Kuupäev: 19.-20. veebruar
Osavõtjaid: 11 võistkonda
Olümpiavõitja 1994:    Takanori Kono  Masashi Abe  Kenji Ogiwara
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/nagano-1998/results/nordic-combined/team-men Ametlikud tulemused]** 
Kõik neli meeskonnaliiget sooritasid ühe hüppe, mida hinnati suusahüppe olümpiavõistlusega samas formaadis. Iga võistkonna hüpete hinded liideti ja nende põhjal arvutati nende murdmaasuusatamise stardiaeg. Iga suusahüpete osa võistkondade punktide vahe andis tulemuseks kolmesekundilise erinevuse võistluse osas.


## Medalitabel

Norralased juhtisid medalitabelit, võites kaks kuldmedalit. Venemaa medal Valeri Stoljarovilt oli esimene ja seni ainuke Venemaa medal kahevõistluse arvestuses (kolm Nõukogude sportlast on varem olümpiamängudelt võitnud kahevõistluse medalid, neist kaks Venemaalt ja üks medal Allar Levandilt).

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Nagano 1998 
|-

## Välislingid

*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Nikolai Blumberg

**Nikolai Alexander Julius Blumberg** (3. aprill 1869 Tartu Liivimaa kubermang Venemaa keisririik – 8. september 1926 Võru Võru maakond Eesti Vabariik), oli Eesti vaimulik.

Nikolai Blumberg õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas aastatel 1887–1891, ordineeriti 6. juunil 1893.

Ta oli aastatel 1893–1896 Vändra koguduse adjunktpastor. 1896. aastal teenis ajutiselt Põltsamaa kogudust, kuid teda ei kinnitatud kogudusepastoriks, misjärel ta sai pastorikoha Venemaal Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Moskva konsistooriumiringkonnas 1896. aastast Omskis, teenides ka Siberi eesti külade luterlasi ja aastatel 1904–1918 Jekaterinburgis.

Eesti iseseisvumisel naasis Eestisse ja oli 1919. aastal Pühalepa Laurentsiuse koguduse ja Kärdla Johannese koguduse kirikuõpetaja, 1920–1926 Võru Katariina koguduse kirikuõpetaja.

Nikolai Blumberg suri 1926. aastal Võrus ja on maetud Võru kalmistule.

## Viited
Gustav Blumberg

**Gustav Karl Eduard Blumberg** (11. oktoober 1834 Varangu mõis, Viru kreis – 4. september 1892 Tartu) oli eesti haridus- ja ühiskonnategelane.

Gustav Blumberg õppis Rakvere algkoolis ja  Rakvere kreiskoolis, Tartu Õpetajate Seminaris 1852–1854, sooritas gümnaasiumiõpetaja eksami 1859, oli Tartu ülikoolis vabakuulaja. 

Blumberg oli Gustav Blumbergi erakooli õpetaja Tartus ja gümnaasiumi ettevalmistuskooli juhataja 1855–1891, gümnaasiumi õpetaja 1860–1891. Oli tegev Eesti Kirjameeste Seltsis 1872–1881 (asutaja ja laekahoidja 1872–1881), oli Eesti Aleksandrikooli peakomitee liige, Õpetatud Eesti Seltsi sekretär, Eesti Looduseuurijate Seltsi ja Tartu linnavolikogu liige.

G. Blumberg suri 1892. aastal  Tartus.

## Isiklikku
Tema vend oli dr. med Paul Blumberg (1840–1893), oli rahvusliku liikumise tegelane ning "Eesti Postimehe" kaastööline, poeg Konstantin Blumberg (1850–1897) oli Tartu Veterinaarinstituudi dotsent ja meditsiiniprofessor Kaasani ülikoolis ning Johannes Carl Gustav Blumberg (1861–1932) oli arst.

## Viited
Joensuun Kiekko-Pojat

**Joensuun Kiekko-Pojat** on Soome jäähokiklubi, mis mängib riigi tugevuselt teises meeste jäähokiliigas, Mestises. Klubi on mänginud kolm hooaega Soome kõrgeimal jäähokitasemel: hooajal 1971–72 SM-sarjas ning hooaegadel 1989–90 ja 1991–92 SM-liigas.

Klubi asutati 1960. aastal.

## Saavutused
*Mestis:
** **Võitja** (1): 2010
** Teised kohad (2): 2009, 2012
** Kolmandad kohad (1): 2016
*Suomi-sarja:
** **Võitja** (2): 2004, 2015

## Välislingid
* Ametlik koduleht
National Hockey League Players Association

**National Hockey League Players Association** (**NHLPA**, prantsuse keeles *Association des joueurs de la Ligue nationale de hockey* ehk *AJLNH*) on elukutseliste jäähokimängijate ametiühing, mis esindab mängijaid, kes on sõlminud lepingu (Standard Player Contract) 32 NHL-i liikmesklubiga, mis asuvad Ameerika Ühendriikides ja Kanadas.

NHLPA esindab oma liikmeskonda kõigis töötingimuste ja lepinguliste õigustega seotud küsimustes ning tegutseb nende ainsa kollektiivläbirääkimiste agentuurina. Organisatsioon mängib keskset rolli NHL-i mängijate töötingimuste, palkade ja õiguste kaitsmisel ning on üks mõjukamaid spordiala ametiühinguid Põhja-Ameerikas.

## Välislingid
* NHLPA koduleht
Kuludokument

**Kuludokument** on ettevõtte kulusid tõendav dokument. Kuludokumentide seas on ostuarved ja kviitungid. Ostja vaatepunktist on müüja poolt väljastatud arve kuludokument, mis on vajalik kulutuste kajastamiseks raamatupidamises.

## Eestis
### Õiguslik alus
Eesti raamatupidamise seaduse § 7 kohaselt peab algdokument sisaldama majandustehingu toimumise aega, majandusliku sisu kirjeldust ning arvnäitajaid. Ettevõtete vahelistes tehingutes peab dokument sisaldama ka mõlema osapoole andmeid ja arve identifitseerimistunnust.

Vastavalt raamatupidamise seaduse § 12 säte­tele, on kohustuslik kõik raamatupidamuslikud dokumendid säilitada taasesitamist võimaldaval viisil minimaalselt seitse aastat.

### Käibemaksu arvestamine
Käibemaksukohustuslased saavad kuludokumentide alusel sisendkäibemaksu maha arvata, kui dokument vastab käibemaksuseaduse nõuetele. Dokument peab sisaldama müüja registreerimisnumbrit, ja KMKR-numbrit, ostja andmeid, kauba kirjeldust ja käibemaksusummat.

### Peamised liigid

* Ostuarve – ettevõtete vahelistes tehingutes kasutatav dokument
* Kviitung – jaemüügis kasutatav lihtsustatud dokument
* E-arve – XML vormingus masinloetav dokument, mis vastab e-arve standardile ning, mis liigub elektroonilisi kanaleid pidi automaagiliselt otse müüja tarkvarast ostja tarkvarasse (või panka)

## Viited
Müüja

**Müüja** on isik või ettevõte, kes pakub kaupa või teenust ning saab selle eest tasu. Müüja kohustus on esitada nõuetekohane müüki tõendav dokument, näiteks kviitung või arve, mis sisaldab kõiki seadusega nõutud elemente.

## Müüja kohustused ja vastutus
Müüja vastutab korrektse dokumentatsiooni eest, mis tagab maksude õige arvestuse ja ettevõtte finantsseisu selguse nii temale endale kui ka Maksu- ja Tolliametile. Ilma korrektse dokumendita ei saa tulu raamatupidamises kajastada ega teha käibemaksu tasaarveldust 

Müüja väljastab teisele ettevõttele kaupa või teenust müües müügiarve, mis on müüja jaoks tuludokument, tõendades käibe tekkimist. Isegi kui raha ei ole veel laekunud, tuleb müügiarve alusel käive deklareerida samal aruandeperioodil, mil arve esitati.

## Viited
1991. aasta Iraagi ülestõusud

**1991. aasta Iraagi ülestõusud** olid etnilistel ja religioossetel alustel toimunud mässud Saddam Husseini baathistliku režiimi vastu. Ülestõuse juhtisid šiiitidest araablased ja kurdid. Konflikt algas pärast lahesõja lõppu ning kestis 1991. aasta märtsis ja aprillis. Vastuhakk oli suuresti kordineerimata ning sai alguse arvamusest, et lahesõda oli president Saddam Husseini nõrgestanud. Lisaks oli režiimi nõrgestanud vaid mõni aasta varem lõppenud pikk Iraagi-Iraani sõda.

Esimese kahe nädalaga langes mässuliste kätte enamik Iraagi linnadest ja provintsidest. Mässuliste seas oli väga erinevate maailmavaadetega osapooli: šiia islamiste, kurdi rahvuslasi, kurdi islamiste ja vasakäärmuslasi. Ehkki alguses saatis mässulisi edu, tekkisid kiiresti siseprobleemid. Lisaks ei saabunud oodatud tuge Ameerika Ühendriikidelt ja Iraanilt. Saddam Husseini sunniitlikul Baathi Parteil õnnestus Bagdadit kaitsta ning lõpuks suurem osa vastupanust veriselt maha suruda.

Ülestõus kestis umbes kuu aega, selle ajaga kaotasid elu kümned tuhanded inimesed ning kodudest oli lahkuma sunnitud umbes kaks miljonit. Pärast vastuhaku mahasurumist jätkasid Iraagi võimud maršiaraablaste küüditamist ja Mesopotaamia marššide kuivendamist veel suuremal määral. Samas seadis lahesõja koalitsioon riigi lõuna- ja põhjaosas sisse lennukeelutsioonid ning kurdid lõid Lõuna-Kurdistani *de facto* iseseisva Iraagi Kurdistani piirkonna.

## Vaata ka
* 1935.–1936. aasta šiiitide mässud
* 1977. aasta šiiitide ülestõus Iraagis
* 1999. aasta šiiitide ülestõus Iraagis
* 1983.–1986. aasta kurdide mässud Iraagis
* Al-Ansar (Iraak)
* Esimene Iraagi-Kurdi sõda
* Teine Iraagi-Kurdi sõda
* Inimõigused baathistlikus Iraagis
* Araabia kevad
* 2011. aasta Liibüa kodusõda
* Süüria kodusõda
* Kaasaegsete Lähis-Ida konfliktide loend
* Kurdi mudžahideen

## Viited

## Kirjandus
*
Gary Bettman

**Gary Bruce Bettman** (sündinud 2. juunil 1952 Queensis, New Yorgis) on Ameerika spordijuht, kes töötab National Hockey League’i (NHL) komissarina – ametikohal, mida ta on pidanud alates 1. veebruarist 1993. Enne seda oli Bettman National Basketball Association’i (NBA) vanem asepresident ja peajurist. Bettman on lõpetanud Cornell University ja New York University School of Law. Aastal 2018 valiti Bettman Hockey Hall of Fame’i.

Bettman on juhtinud NHL-i laienemist Ameerika Ühendriikides, mille käigus on tema ametiajal liigaga liitunud kaheksa uut meeskonda. Alates 2021–22 hooaja algusest koosneb NHL 32 meeskonnast. Mais 2014 nimetasid SportsBusiness Journal ja SportsBusiness Daily Bettmani aasta spordijuhiks ("sports executive of the year"). Aastal 2016 võeti Bettman liikmeks International Jewish Sports Hall of Fame’i.

## Viited
Maksim Rešetnikov

**Maksim Rešetnikov** (vene keeles *Максим Геннадьевич Решетников*; sündinud 11. juulil 1979 Permis) on Venemaa poliitik; ta on erakonna Ühtne Venemaa liige. Ta on 21. jaanuarist 2020 Venemaa majandusarenguminister. 18. septembrist 2017 kuni 21. jaanuarini 2020 oli ta Permi krai kuberner.

Ta sündis aastal 1979 Permis. Ta lõpetas (matemaatika-füüsika kallakuga) Permi 17. Gümnaasiumi. Seejärel lõpetas ta aastal 2000 Permi Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal (kvalifikatsiooniga "ökonomist-matemaatik")
Juhtmeta laadimine

**Juhtmeta laadimine** on meetod elektriseadmete elektriakumulaatorite täitmiseks ilma kaablita. 

Kõige levinum tehnoloogia põhineb elektromagnetilisel induktsioonil, kus elektrivool tekib kahe mähise – saatja ja vastuvõtja – vahel magnetvälja abil. See lahendus võimaldab seadmeid laadida lihtsalt asetades need spetsiaalsele laadimispadjale või -alusele.

### Tööpõhimõte
Juhtmeta laadimise aluseks on vahelduvvoolu abil tekitatud magnetväli. Laadija sees olev mähis tekitab magnetvälja, mis indutseerib seadmes vastuvõtjapoolse mähise kaudu elektrivoolu. See muudetakse alalisvooluks, millega laetakse seadme akut. Kõige levinum juhtmeta laadimise standard on **Qi**, mida arendab Wireless Power Consortium. Qi-standard võimaldab turvalist ja ühilduvat laadimist paljude tootjate seadmete vahel, sealhulgas nutitelefonid, kõrvaklapid ja nutikellad.
----

### Tüübid
Levinum juhtmeta laadimise viis on induktiivne laadimine, mida kasutatakse lühikese vahemaaga ja nõuab täpset seadme asetust laadimisalusele. Resonantslaadimine on paindlikum, võimaldades suuremat vahemaad saatja ja vastuvõtja vahel, ning sobib näiteks elektrisõidukite või tööstuslike seadmete jaoks. Eksperimentaalsed lahendused nagu raadiolainepõhine laadimine töötavad väikese võimsusega ja suurema kaugusega, kuid neid kasutatakse peamiselt uurimis- ja arendustöödes.
----

### Eelised ja puudused
Juhtmeta laadimise suurim eelis on mugavus – pole vaja ühenduskaableid, mis vähendab kulumist seadme pistikupesal. Samuti võib laadimispind olla suletud või veekindel. Samas on juhtmeta laadimine tavaliselt aeglasem ja vähem tõhus kui juhtmega laadimine. Laadimise efektiivsus võib väheneda, kui seade on valesti asetatud või kui kaitseümbris takistab magnetvälja levikut.

## Viited
Mark Peploe

**Mark Peploe** (sünninimi **Mark Alexis More Peploe**; 3. märts 1949 Nairobi – 18. juuni 2025 Firenze) oli Briti filmistsenarist ja -lavastaja.

Ta õppis Oxfordi Ülikoolis.

Filmistsenaariumid:
* "The Pied Piper" (režissöör Jacques Demy; 1972)
* "Professione: reporter" (eesti keeles "Elukutse: reporter"; režissöör Michelangelo Antonioni; 1975)
* "The Last Emperor" (eesti keeles "Viimane keiser"; režissöör Bernardo Bertolucci; 1987)
* "The Sheltering Sky" (režissöör Bernardo Bertolucci; 1990)
* "Little Buddha" (režissöör Bernardo Bertolucci; 1994)

Lavastatud filmid:
* "Samson and Delilah" (lühifilm; 1984)
* "Afraid of the Dark" (1991)
* "Victory" (1996)

Mark Peploe pälvis filmi "Viimane keiser" eest parima kohandatud stsenaariumi Oscari (1988) ning Kuldgloobuse (1987) ja David di Donatello auhinna (1988) parima stsenaariumi kategoorias.

## Suguvõsa ja perekond
Mark Peploe isapoolne vanaisa oli tuntud šoti maalikunstnik Samuel John Peploe (S. J. Peploe), emapoolne vanavanavanem saksa skulptor Adolf von Hildebrand. Tema ema Clotilde Peploe oli tunnustatud maalikunstnik ja isa Willy Peploe tegutses kunstikaupmehena. Mark Peploe õde oli stsenarist ja filmilavastaja Clare Peploe, kelle abikaasa oli Itaalia filmirežissöör Bernardo Bertolucci.

Mark Peploe elukaaslane oli kunstiajaloolane Alina Payne. Enne seda oli ta abielus kostüümikunstnik Louise Stjernswardiga, kellega tal on tütar Lola.

## Viited

## Välislingid
*
Santa Cruz de la Sierra

**Santa Cruz de la Sierra** (tõlkes "Püha Rist Mäeahelikus"), üldtuntud kui **Santa Cruz**, on Boliivia suurim linn ja Santa Cruzi departemangu halduskeskus.

Linn asub Piraí jõe ääres Boliivia idaosas troopilistel madalikel. Santa Cruz de la Sierra on Boliivia suurim ja rahvarohkeim linn, kus 2020. aasta hinnangul elas umbes 2,4 miljonit inimest. See moodustub seitsmest omavahel kokku kasvanud omavalitsusest: Santa Cruz de la Sierra, La Guardia, Warnes, Cotoca, El Torno, Porongo ja Montero.

Linna asutas 1561. aastal Hispaania maadeavastaja Ñuflo de Chávez umbes 200 km oma praegusest asukohast ida pool. Santa Cruzi asukohta muudeti mitmel korral, kuni see 16. sajandi lõpus lõplikult Pirai jõe äärde rajati. Suurem osa oma ajaloost oli Santa Cruz väike linn ning isegi pärast Boliivia iseseisvumist jäi piirkond ametivõimude ja elanike huvist kõrvale. Alles 20. sajandi keskpaiku, kui viidi läbi ulatuslikud maareformid ja põllumajanduse ümberkorraldused, algas linnas kiire areng. Erinevalt Boliivia teistest suurtest linnadest, nagu kõrgel mägedes paiknev La Paz, asub Santa Cruz madalal Andide jalamil Amazonase valgla servas ning seetõttu on seal troopiline kliima.

## Viited
Iraagi lennukeelualade konflikt

**Iraagi lennukeelualade konflikt** oli madala intensiivsusega relvakonflikt kahel Iraaki pärast lahesõda 1991. aastal Ameerika Ühendriikide, Prantsusmaa ja Suurbritannia eestvedamisel üles seatud lennukeelualal. Ameerika Ühendriikide väitel oli lennukeelualasid vaja riigi põhjaosa kurdide ja lõunaosa šiitide kaitsmiseks. Nendes alades oli Iraagi lennukitel keelatud lennata. Lennukeelualasid turvasid Ameerika Ühendriigid ja Suurbritannia 2003. aastani, kui neid pärast sissetungi enam vaja ei olnud. Prantsusmaa osales õhuturbes aastani 1996.

Iraagi võimude väitel hukkus lahesõja koalitsiooni õhulöökides lennukeelualadel 1400 tsiviilisikut. Põhja-Iraagis tekkis autonoomne kurdide piirkond ning jäi ära kardetud 1988. aasta Anfali genotsiidi kordus, milles oli hukkunud kümneid tuhandeid tsiviilisikuid. Lennukeelualade esimese üheksa aasta jooksul tegid liitlased üle 280 000 patrulllennu.

## Vaata ka
* Iraqi Airways
* Rahvusvahelised sanktsioonid Iraagi vastu
* Teise maailmasõja järgsed õhk-õhk lahingukaotused

## Viited

## Välislingid
* Resolutsiooni tekst (inglise keeles)
Radiaallõige

**Radiaallõige** on lõige, mis kulgeb piki puutüve ja läbib selle südamiku ehk säsiosa. Selline lõikeviis toob esile puidu iseloomulikud omadused ja tekstuuri, mida muudes lõikesuundades ei pruugi nii selgelt näha olla.

## Radiaallõike omadused ja kasutamine
**Radiaallõikel** on mitu eripära, mis muudavad selle väärtuslikuks erinevates puidutöötluse valdkondades:

**Säsikiirte nähtavus**: Radiaallõikel tulevad säsikiired selgelt esile, andes puidule erilise läike ja dekoratiivse välimuse. Näiteks vahtral põhjustavad säsikiired radiaalpinnal läiget, mis muutub sõltuvalt valguse langemisnurgast.

**Mõõtmete stabiilsus**: Radiaallõigatud puit on stabiilsem – see kipub vähem kõverduma ja lõhenema võrreldes tangentsiaallõikega.

**Esteetiline välimus**: Tänu säsikiirte esiletulekule tekib radiaallõikega puidule ainulaadne ja atraktiivne muster, mida hinnatakse kõrgelt mööbli ning siseviimistluse valmistamisel.

## Radiaallõike omadused tehnilistes joonistes
Lõikejoon kulgeb objekti keskpunktist või teljest väljapoole, sõltuvalt sellest, millist ala soovitakse esile tuua. Lõikevaade võimaldab näha objekti sisemust koos detailidega, mis muidu välisvaates nähtavad ei ole. Seda kasutatakse peamiselt keerulise geomeetriaga detailide analüüsimiseks ning võib olla täielik või osaline, vastavalt joonise eesmärgile.

Puidu kontekstis viitab selline lõikeviis sageli radiaallõikele, kus lõige kulgeb läbi puutüve keskme ehk säsiosa. Radiaallõike puhul tulevad esile puidu sisemised struktuurid, nagu säsikiired, mis ei ole muudes lõikesuundades nii hästi nähtavad. Selliseid lõikeid kasutatakse sageli silindrilise kujuga ja sümmeetriliste puidudetailide puhul, et tuua esile nende materjaliomadused ja esteetiline muster.

## Radiaallõike tüübid
Radiaallõikeid on mitut tüüpi vastavalt otstarbele ja kasutusvaldkondadele:

**Täielik radiaallõige**: Objekti kujutatakse täielikult läbi lõigatuna, et paljastada kõik sisemised detailid.

**Osaline radiaallõige**: Esile tuuakse vaid konkreetne piirkond, kus kogu objekti läbiv lõige pole vajalik. Sageli kasutatav, et näidata spetsiifilist sisemist detaili.

**Mitme tasapinnaga radiaallõige**: Lõikepind järgib mitut radiaalset suunda, et kuvada keerukamaid konstruktsioone, nt nihutatud või kumerad lõikepinnad.

## Viited
Iraagi president

:*Iraagi presidentide loendi kohta vaata lehekülge [[Iraagi presidentide loend]].*

**Iraagi Vabariigi president** (araabia keeles رئيس جمهورية العراق) on Iraagi riigipea. Pärast 2005. aasta põhiseaduse vastuvõtmist on presidendi ametikoht olnud Iraagis suuresti tseremoniaalne.

On saanud tavaks, et Iraagi presidendi ametit peab kurd. 2025. aasta seisuga on olnud pärast uue süsteemi kasutuselevõttu kõik presidendid Kurdistani Patriootlikust Liidust.

2022. aasta Iraagi presidendivalimised toimusid 13. oktoobril 2022, Iraagi parlament valis uueks presidendiks Abdul Latif Rashidi.

## Vaata ka
* Iraagi presidentide loend
* Iraagi peaministrite loend
* Iraagi kuningate loend

## Viited
Iraagi parlament

**Esindajate Nõukogu** (araabia keeles مجلس النواب) on Iraagi parlament. *De facto* on see ühekojaline, kuid põhiseaduse järgi peaks see olema kahekojalise parlamendi alamkoda. Iraagi parlamendis on 2025. aasta seisuga 329 kohta.

## Vaata ka
* Iraagi poliitika
* Parlamentide loend

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Ehituspuit

**Ehituspuit** on materjal, mida kasutatakse ehituskonstruktsioonides. Puit on üks vanimaid ja mitmekülgsemaid ehitusmaterjale. Ehituspuitu kasutatakse näiteks elamute, ärihoonete, sildade ja muude konstruktsioonide ehitamisel.

## Liigid

### Okaspuud
Erinevaid puiduliike kasutatakse ehituses vastavalt nende omadustele, näiteks mööbli valmistamisel ja viimistlustöödel. Okaspuudel, näiteks männil, kuusel ja nulul, on pehme puit. Neid on tavaliselt lihtsam töödelda ja puit on odavam kui lehtpuude puit.

* **Mänd**: mändi kasutatakse tavaliselt palkmajade, terrasside ehitamiseks. 
* **Kuusk**: kuuske kasutatakse sageli sisetöödeks, näiteks põrandate ja seinte ehitamiseks.
* **Lehis**: lehise puitu kasutatakse sageli välistingimustes.

### Lehtpuud
Kõvem puit on enamasti lehtpuudel, näiteks tammel, kasel ja saarel. Need on tavaliselt tugevamad ja vastupidavamad kui okaspuude puit. Lehtpuid on raskem töödelda ja on puit kallim kui okaspuudel.

* **Tamm**: tammel on väga tugev ja vastupidav puit, mida kasutatakse mööbli, põrandate ehitamiseks.
* **Kask**: kasel on tugev ja elastne puit, mida kasutatakse mööbli, põrandate ehitamiseks.
* **Saar**: saarel on tugev ja elastne puit, mida kasutatakse mööbli, põrandate  ehitamiseks.

## Omadused
Ehituspuidul on mitmeid väärtuslikke omadusi. Näiteks:

* **Tugevus:** ehituspuit on tugev materjal, mis talub suuri koormusi.
* **Vastupidavus:** ehituspuit on vastupidav materjal, mis talub ilmastikutingimusi.
* **Lihtne töödelda:** ehituspuitu on lihtne lõigata, kujundada ja ühendada.
* **Taastuv:** ehituspuit on taastuv ressurss, mida saab säästvalt majandada.

## Viited



## Vaata ka

* Metsamaterjal
Thomas Girgensohn

**Paul Julius Thomas Girgensohn** (4. oktoober 1851 Peterburi  – 8. detsember 1914 Riia) oli baltisaksa vaimulik ja pedagoog.

Thomas Girgensohn sündis 1851. aastal Peterburis, arsti Hermann Girgensohni (1816–1877) peres. Õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas 1871–1876 ja Erlangeni ülikoolis, oli Korporatsioon Livonia liige.

Ta oli aastatel 1879–1884 Tartu Saksa Eragümnaasiumi ülemõpetaja.

Ordineeriti 3. veebruaril 1885. aastal ja 1885. aastast Valmiera-Veide Valmiera Siimona ja Juuda koguduse jutlustaja.

Thomas Girgensohn oli 1890–1914 Riia Jakobi koguduse ülempastor ning hiljem ka Riia linnakoguduste praost.

## Viited
Steve Edwards

**Steve Edwards** (õieti **Steven Edward Schwartz**; sündinud 23. augustil 1948 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide tele- ja raadiosaatejuht.

## Välislingid
*
Üleminekuline haldusseadus (Iraak)

**Iraagi Riigi haldusseadus üleminekuperioodiks** (araabia keeles قانون إدارة الدولة للفترة الانتقالية, inglise keeles *Law of Administration for the State of Iraq for the Transitional Period*) oli Iraagi ajutine põhiseadus pärast 2003. aasta Iraagi sõda. Selle allkirjastas 8. märtsil 2004 Iraagi Valitsemise Nõukogu. Seadus jõustus 28. juunil 2004 pärast seda kui Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumile allunud Koalitsiooni Ajutine Valitsus suveräänsele Iraagi valitsusele võimu üle andis. Seadus kehtis 2006. aastani, kui see asendati päris põhiseadusega.

Haldusseaduse valmistas Ameerika Ühendriikide ja ÜRO nõustamisel ette George W. Bushi valitsuse 10-st ametnikust koosnev komisjon.

## Viited
Hermann Girgensohn

**Hermann Girgensohn**  (8. mai/20. vkj 1867 Noarootsi  Noarootsi kihelkond Haapsalu kreis Venemaa keisririik – 24. detsember 1922  Herrnburg Saksamaa), oli Eesti vaimulik

Hermann Girgensohn sündis 1867. aastal Noarootsis,  Noarootsi Püha Katariina koguduse pastori Wilhelm Reinhold Heinrich Girgensohni (1835–1902) peres.

Õppis 1880–1886 Tallinna Toomkoolis ja aastatel 1886–1891 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, 1891. aastast teoloogia kandidaat.

Ta oli prooviaastal 1891–1892 Noarootsi ja Kuusalu koguduses. Ordineeriti 1892. aastal Tallinna Rüütli- ja Toomkirikus Eestimaa vikaarõpetajaks.

Teenis  1892–1894 Eestimaa vikaarpastorina, oli 1895–1901 Reigi Jeesuse koguduse pastor, 1901–1906 Rapla Maarja-Magdaleena koguduse pastor, 1908–1920 pastor Venemaal Moskva konsistooriumiringkonnas Novorossiiskis.

## Viited
Heinrich Girgensohn

**Heinrich Otto Reinhold Girgensohn** (19. november 1825 Valmiera, Liivimaa –  26. oktoober 1888 Riia, Liivimaa), oli Liivimaa kindralsuperintendent aastail 1881–1888.

Heinrich Girgensohn sündis 1825. aastal Valmieras, Apekalnsi kihelkonnakoguduse pastori Otto Girgensohni (1796–1869) peres. 

Oli koduõppel ja seejärel õppis Riia kubermangugümnaasiumis ning 1845–1849 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Tegutses seejärel koduõpetajana Eestimaal. 

Aastatel 1851–1854 oli ta diakonpastor Pärnu Nikolai koguduses ja ka õpetaja Pärnu linna tütarlastekoolis. 

Aastatel 1854–1881 oli ta Pärnu Nikolai koguduse ülempastor ja 1872–1881 Liivimaa konsistooriumi vaimulik assessor.  Aastatel 1881–1888 Liivimaa konsistooriumiringkonna konsistooriumi kindralsuperintendent ja viitsepresident.

## Viited
Pål Jonson

**Pål Henning Jonson** (sündinud 30. mail 1972 Arvikas) on Rootsi poliitik, ta on Moderaatide erakonna liige. Ta on 18. oktoobrist 2022 Rootsi kaitseminister (Ulf Kristerssoni valitsuses).

Ta sündis aastal 1972 Arvikas. Ta lõpetas aastal 1991 Luxeli spordigümnaasiumi. Aastal 1998 lõpetas ta Georgetowni Ülikooli, kus õppis rahvusvahelist poliitikat ja sai bakalaureusekraadi. Aastal 1999 lõpetas ta Euroopa Kolledži Brugges, kust sai magistrikraadi Euroopa poliitikas. Aastal 2005 lõpetas ta doktorikraadiga sõjateaduse alal King's College Londonis.

Ta töötas aastatel 2000–2005 Rootsi Kaitseuuringute Agentuuris analüütikuna ning aastatel 2005–2006 oli ta Euroopa Parlamendis Moderaatide partei büroo juhataja. Aastatel 2006–2007 töötas ta kaitseministeeriumi poliitilise nõunikuna ja aastatel 2007–2012 Riksdagis Moderaatide poliitilise nõunikuna välissuhete alal. Aastal 2009 oli ta külalisteadur NATO Kaitsekolledžis.

Ta oli Rootsi Julgeoleku- ja Kaitsetööstuse Assotsiatsiooni (rootsi keeles: *Säkerhets- och försvarsföretagen*) kommunikatsioonidirektor ja Rootsi Atlandi Nõukogu peasekretär aastatel 2013–2016.

Ta valiti aastal 2006 Arvika volikogusse ja oli aastatel 2010–2012 Värmlandi lääni Moderaatide erakonna esimees. Pärast Pia Hallströmi surma aastal 2016 sai ta tema järel Värmlandi lääni valimisringkonna Riksdagi liikmeks.

18. oktoobrist 2022 on ta Rootsi kaitseminister Ulf Kristerssoni valitsuses.

## Tunnustus
* 2023 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

## Viited
Rand-ogamalts

**Rand-ogamalts** (*Salsola kali*) ehk **ogamalts** on rebasheinaliste sugukonda ogamaltsa perekonda kuuluv taim. 

## Levila
Eestis esineb paiguti, leidub liivasel mererannal klibu- ja adruvallidel.

## Kirjeldus
Lihakate lehtedega, mille tipul on nõelterav oga. Õied on pisikesed ja lehekaenlais. Taim on kaetud läbipaistvate karvakestega. Kõrgus on 8– 40 cm.

Taim on aluselt tugevasti harunev, lamavate või tõusvate harudega. 

## Elutsükkel
Üheaastane taim, mis õitseb juulis, augustis.

## Viited


## Välislingid

* Rand-ogamalts andmebaasis eElurikkus
Ereste mõis

**Ereste mõis** (saksa keeles *Heres*) oli Kaubi mõisa karjamõis, mis asus tänapäeva Viljandi maakonna Halliste kihelkonda. 

## Viited
Värdülane

**Värdülane** (*Anemone ×lipsiensis*) on hübriidne ülaseliik. 

Värdülane on võsaülase ja kollase ülase ristand.

## Välimus
Välimuselt sarnaneb rohkem võsaülasega. Tema kõrglehed on pikarootsulised (üle 6 mm). Leherootsud on intensiivselt lillaks värvunud.  Õied on väävelkollased ning heledamad kui kollasel ülasel.

## Viited


## Välislingid

* Värdülane andmebaasis eElurikkus
Värd-karukell

**Värd-karukell** (*Pulsatilla ×wolfgangiana*) on hübriidne karukella liik. 

Värd-karukell on aas- ja palu-karukella hübriid.

Esineb harva. 

## Välimus
Võrreldes vanemliikidega on värd-karukell vahepealsete tunnustega. Juurmised lehed on tugevasti jagunenud, kitsaste lehesegmentidega. Lehelaba on sulgjagune, sulglehekesed, eriti alumine paar, on aga sõrmjalt jagunenud.

## Viited


## Välislingid

* Värd-karukell andmebaasis eElurikkus
Mitmeõiene tulikas

**Mitmeõiene tulikas** (*Ranunculus polyanthemos*) on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaim.  

## Levila
Eestis tavaline. Esineb niitudel, karjamaadel, teeservades.

## Välimus
30–70 cm kõrge. Varred ja leherootsud vähemalt alaosas tihedalt harali karvadega. Õied kollased, 2–3 cm läbimõõduga.

## Elutsükkel
Mitmeaastane. Õitseb maist augustini.

## Viited


## Välislingid

* Mitmeõiene tulikas andmebaasis eElurikkus
Sootulikas

**Sootulikas** (*Ranunculus flammula*) on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv taim. 

## Levila
Eesti sage, aga esineb hajusalt. Niisketel niitudel, kallastel, soodes.

## Kirjeldus
Tõusvate varte ja kuni 1 cm laiuste kitsaste lehtedega. Varred võivad juurduda vaid alumistest sõlmekohtadest. Õite läbimõõt 1–1,5 cm.

## Viited


## Välislingid

* Sootulikas andmebaasis eElurikkus
Kaspar von zur Mühlen (1796–1836)

**Kaspar von zur Mühlen** (6. jaanuar 1796 – 10. detsember 1836) oli Mühlenite aadlisuguvõsast pärit kreisikohtunik. Ta oli Pornuse mõisnik. 

## Elulugu
Kaspar von zur Mühlen sündis 1796. aastal Eistvere mõisas Kaspar ja Margaretha von zur Mühleni (sünninimega von Wistinghausen) perekonda. 

1831. aasta 23. aprillil ostis Kaspar von zur Mühlen 26 500 rubla eest Pornuse mõisa. 

Kaspar von zur Mühlen suri 1836. aastal Pornusel. 

## Perekond
1827. aasta 2. septembril abiellus Kaspar von zur Mühlen Emilie Baraniusega. Abielust sündis viis last.

* Hugo Kaspar von zur Mühlen (1828–1869). Pornuse mõisnik. Abiellus Julie Alexandra Elisabeth von Roséega.
* Woldemar von zur Mühlen (1829–1831).
* Hermann von zur Mühlen (1831–1872). Jaunbilska mõisnik, staabirittmeister. Abiellus Anna Flora Minna von Sommeriga.
* Pauline Margarethe von zur Mühlen (1832–1885). Abiellus Johannes Aloys von Bergiga. 
* Robert Bernhard von zur Mühlen (1835–1899). Arst. Abiellus Mathilde Karoline Elisabeth von zur Mühleniga. 

## Viited


### Kirjandus

* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Kd. 1. Tartu. 1877.

* Transehe-Roseneck, Astaf von. *Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft*. Kd. 1.Görlitz. 1929.
Macklin Celebrini

**Macklin Celebrini** (sündinud 13. juunil 2006 North Vancouveris Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis San Jose Sharksis. 2024. aastal valis San Jose Sharks ta NHL-i *draft* '​is esimese valikuna.

## Välislingid
* Macklin Celebrini eliteprospects.com lehel
* Macklin Celebrini hockeydb.com lehel
James von zur Mühlen

**James Konstantin Kaspar von zur Mühlen** (21. jaanuar 1862 – 25. september 1926) oli Mühlenite aadlisuguvõsast pärit viimane Pornuse mõisnik. 

## Elulugu
James Konstantin Kaspar von zur Mühlen sündis Pornusel 1862. aastal Hugo Kaspar ja Julie Alexandra Elisabeth von zur Mühleni (sünninimega von Rosée) perekonda. 

James von zur Mühlen õppis Viljandi maagümnaasiumis ning aastatel 1883–1887 Tartu Keiserlikus Ülikoolis.

1894. aasta 2. augustil omandas James von zur Mühlen Pornuse mõisa.

James von zur Mühlen suri 1926. aastal Haapsalus.

## Perekond
James von zur Mühlen abiellus Tartus 1888. aasta 28. augustil Emilia Minna von zur Mühleniga. Abielust sündis kaks last.

* Arnold Hugo von zur Mühlen (sündinud 1889). Abiellus Helene Niggoliga. 
* Julie Wilhelmine Lilly Dagmar von zur Mühlen (sündinud 1891). 

## Viited


### Kirjandus

* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Kd. 1. Tartu. 1877.
* Transehe-Roseneck, Astaf von. *Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft*. Kd. 1.Görlitz. 1929.
Sala y Gómez

**Sala y Gómez** (tuntud ka kui **Salas y Gómez**; rapanui keeles *Motu Motiro Hiva*) on väike asustamata saar Vaikses ookeanis. Mõnikord peetakse seda Polüneesia kõige idapoolsemaks punktiks. Saar kuulub Tšiilile.

Sala y Gómez ja seda ümbritsevad veed moodustavad merekaitseala nimega *Parque Marino Salas y Gómez*, pindalaga 150 000 km². Oma ajaloo vältel on saar jäänud suuresti inimtegevusest puutumata, peamiselt tänu oma väikesele suurusele ja eraldatusele.

## Viited
Aveiro ringkond

**Aveiro ringkond** on ringkond Portugalis.

## Haldusjaotus

Ringkonda kuuluvad järgmised vallad:

## Viited
Girgensohn (suguvõsa)

**Girgensohn** oli baltisaksa suguvõsa Eesti-, Liivi-, Venemaal ja Saksamaal.

Suguvõsa liikmete seas oli hulgaliselt luteriusu vaimulikke, kes tegutsesid Eesti-, Liivi- ja Venemaa keisririigis. Suguvõsa aadeldati 1897. aastal ja kanti Venemaa aadlisuguvõsade nimistusse.

## Suguvõsa liikmeid
*Adam Girgensohn (1674–1749)
*Reinhold Girgensohn (1703–1788), mõisarentnik
*Christopher ''Reinhold Girgensohn'' (1752–1814), vaimulik  Liivimaal
*''Ernst'' Georg ''Girgensohn'' (1782–1826), vaimulik Liivimaal
*''Leonhard'' Otto Gottlieb ''Girgensohn'' (1784–1851), baltisaksa arst, Valmiera kreisi- ja linnaarst
*''Gustav'' Carl ''Girgensohn'' (1786–1872), Eesti luuletaja, pedagoog ja brüoloog
*Christoph Heinrich Otto Girgensohn (1796–1869), Eesti vaimulik, Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja, Tallinna superintendent
*''Wilhelm'' Johann Friedrich ''Girgensohn'' (1799–1847), vaimulik Liivimaal
*Ernst Otto Reinhold Girgensohn (1807–1890), vaimulik Liivimaal, Salatsi kirikus ja 1833–1884 Lēdurga-Turaida kihelkonnas
*Julius Girgensohn (1809–1848), baltisaksa arst
*Guido Girgensohn (1811–1861), baltisaksa arst
*Heinrich ''Hermann Girgensohn'' (1816–1877), baltisaksa arst
*Wilhelm Girgensohn (1819–1904), baltisaksa arst
*''Heinrich'' Otto Reinhold ''Girgensohn'' (1825–1888), vaimulik Liivimaal, Pärnu Nikolai koguduse ülempastor, Liivimaa  kindralsuperintendent 
*''Reinhold'' Carl ''Girgensohn'' (1825–1891), vaimulik  Liivimaal
*Theodor Leonhard Girgensohn (1826–1894), vaimulik  Liivimaal
*Reinhold Ernst Leonhard Girgensohn (1827–1886), Eesti vaimulik, Tallinna Oleviste koguduse ülempastor, Tallinna superintendent
*Wilhelm Reinhold Heinrich Girgensohn (1835–1902), Eesti vaimulik
*Julius Leo Immanuel Girgensohn (1836–1911), Eesti vaimulik, Pärnu praostkonna praost
*Leonhard Johann Girgensohn (1837–1917), vaimulik  Liivimaal Riia Püha Jakobi kirikus ja Lemsalu-Katriņa pastor
*Gustav Ferdinand ''Joseph Girgensohn'' (1848–1933), baltisaksa pedagoog Tartus ja Saksamaal
*Paul Julius ''Thomas Girgensohn'' (1851–1914), baltisaksa vaimulik ja pedagoog
*Carl Heinrich Otto Girgensohn (1857–1937), ülemõpetaja Riias
**Georg* Hermann *Girgensohn* (1858–1933), baltisaksa insener
*Hermann Girgensohn (1867–1922),  Eesti vaimulik
*Theodor Leonhard Wilhelm Girgensohn (1874–1917), arst Riias
*Karl Girgensohn (1875–1925), Eesti vaimulik
*Hermann Ernst Alexander Girgensohn (1875–1955), ametnik, metsaülem
*Erich Girgensohn (1878–1940), Eesti arst
**Reinhold* Johannes *Girgensohn* (1882–1956), baltisaksa arst
*''Herbert'' Hermann Johannes ''Girgensohn'' (1887–1963), baltisaksa vaimulik ja pedagoog

## Viited

## Välislingid
*Герб рода дворян Гиргенсон, Герб рода дворян Гиргенсон, в Частьй XVI Общего гербовника дворянских родов Всероссийской империи. Л. 85.
Tipperary

**Tipperary** (iiri *Tiobraid Árann* – 'Ara läte') on linn Iirimaal Munsteri provintsis, Tipperary krahvkonna keskus. Asub Ara jõe ääres.

Linn tekkis 12. sajandil. 13. sajandil rajati sinna augustiinlaste klooster.

Linn asub Limericki ja Waterfordi vahelise maantee N24 ääres. Tipperaryt läbib ka Limericki–Rosslare'i raudtee, mille ääres on 1848. aastal valminud jaamahoone.

1984. aastast antakse välja Tipperary rahuauhinda.

Tipperaryst oli pärit USA esindajatekoja liige John T. Dunn.

## Vaata ka
*It's a Long Way to Tipperary

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Juhan Unger

**Juhan Unger** (26. märts Tartu 1931 – 15. mai 2022 Tallinn) oli eesti sportlane ja spordifunktsionäär, TPedI õppejõud ja Tallinna Ülikooli emeriitprofessor.

## Viited

## Välislingid
*
Christian Reinhold Girgensohn

**Christian Reinhold Girgensohn** (1. veebruar 1752 Jaunpiebalga Võnnu kreis Liivimaa kubermang Venemaa keisririik – 15. juuni 1814 Jaunpiebalga kirikumõis Jaunpiebalga kihelkond Võnnu kreis Liivimaa kubermang ) oli Liivimaa vaimulik.

Reinhold Girgensohn sündis 1752. aastal Liivimaal Sohsenhofis Jaunpiebalga lähedal, mõisarentniku Reinhold Girgensohni (1703–1788) peres.

Õppis aastatel 1767–1769 Collegium Fridericianumis Königsbergis Preisimaal, 1769–1772 Leipzigi ülikoolis.

Teenis kogudusepastorina Liivimaal: 1775–1791 Ērgļi-Ogre kihelkonnakoguduse ja 1791–1814 Jaunpiebalga kihelkonnakoguduse pastorina, samuti oli alates 1800. aastast Võnnu kreisi Võnnu praostkonna praost.
## Isiklikku
Tema poeg Ernst Girgensohn (1782–1826) oli Gulbene kirikukoguduse pastor, Leonhard Girgensohn (1784–1851) oli Valmiera kreisi- ja linnaarst, Gustav Girgensohn (1786–1872) oli Tartu kubermangugümnaasiumi ülemõpetaja, Otto Christoph Heinrich Girgensohn (1796–1869) oli Apekalnsi, Alūksne ja Zeltiņi koguduse pastor, Tallinna Oleviste koguduse ülepastor ja  Tallinna konsistoriaalringkonna superintendent, ''Wilhelm'' Johann Friedrich ''Girgensohn'' (1799–1847) oli Liivimaa Mihkli ja Salatsi koguduse pastor. 
## Viited
Metstulikas

**Metstulikas** (*Ranunculus cassubicus)* on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaim. 

## Levila
Eestis tavaline, esineb lehtmetsades, metsaservadel, parkides.

## Kirjeldus
Mitmeaastane, tugev vertikaalne risoom. 20–70 cm kõrgune, haruneva varre ja suurte kuldkollaste õitega. Kõige enam sarnaneb kuldtulikaga, millest ta on eristatav varrelehtede järgi. Metstulikal on sõrmjaguste, rootsutute varrelehtede hõlmad rombjad, saagjashambulise servaga. Kevadel on noored lehed väikese kokkurullunud labaga. Õitsemiseajaks on nad enamasti juba lahti rullunud. 

Metstulika õiekate koosneb tupest ja kroonist, mis on mõlemad viietised ja lahklehised. Tupplehed on kollakaspunased, kroonlehed kuldkollased. Õiekrooni läbimõõt on üle 2 cm. Õitseb enamasti maikuu teisel poolel. 

## Viited


## Välislingid

* Metstulikas andmebaasis eElurikkus
Busan IPark

**Busan IPark** on Lõuna-Koreas Busanis tegutsev professionaalne jalgpalliklubi. See asutati 1979. aasta novembris.

Klubi põhimeeskond võistles kuni 2015. aastani Lõuna-Korea liigasüsteemi esimesel tasemel, pärast seda peamiselt teisel tasemel. Meeskond on võitnud neli korda K League 1 tiitli (1984, 1987, 1991, 1997), ühe korra Korea karika (2004) ja kolm korda liigakarika (1997 Adidas, 1997 Prospecs, 1998), võitnud 1986. aastal esimest korda Kirde-Aasias AFC Aasia klubide meistrivõistlused (praeguse Meistrite Liiga eliidi eelkäija) ja võitnud selles ametis Afro-Aasia klubide meistrivõistlused. Praegu kasutab meeskond oma koduväljakuna Gudeoki staadionit.

## Viited
Mugultulikas

**Mugultulikas** (*Ranunculus* *bulbosus)* on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaim.

## Levila
On iseloomulik liik nõmmlool (Lääne-Saaremaa, Hiiumaa, mandri lääneosa). 

## Kirjeldus
Kõrgus 5–40 cm. Karvane taim, lehehõlmad üsna laiad, sarnanedes roomava tulikaga. Tupplehed on tagasi käändunud. Õie läbimõõt 2–3 cm. Varre alus muguljalt paksenenud.

Mitmeaastane. Õitseb mais, juunis.

## Viited


## Välislingid

* Mugultulikas andmebaasis eElurikkus
Väike hiiresaba

**Väike hiiresaba** (*Myosurus minimus)* on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaim.

## Levila
Eestis kasvab umbrohuna niiskematel hõredalt taimestunud pinnastel, põldudel, aedades, kraavides. Esineb harva.

## Kirjeldus
2–12 cm kõrge. Kõik lehed juurmised. Õied üksikult, sabataoline õiepõhi kasvab viljumisel kuni 6 cm pikkuseks.

Tupplehed valkjasrohelised, kroonlehed valkjaskollased. 

Üheaastane, õitseb aprillist juunini.

## Viited


## Välislingid

* Väike hiiresaba andmebaasis eElurikkus
Kollane ängelhein

**Kollane ängelhein** (*Thalictrum flavum)* on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaim.

## Levila
Eestis sage, leidub niisketel niitudel, võsastikes, rannikul.

## Kirjeldus
Kõrgus 30–120 cm. Lehekesed piklikud, tipul tömpide hammastega. Tolmukad kollased, püstised. Tömp tolmukapea on tolmukaniidist palju lühem. Õiekattelehed kollased, varisevad varakult.  

Mitmeaastane. Õitseb juunis, juulis.

## Viited


## Välislingid

*
Liht-ängelhein

**Liht-ängelhein** (*Thalictrum simplex)* on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaim. 

## Levila
Eestis esineb hajusalt, kuivadel niitudel, metsaservadel.

## Kirjeldus
20–80 cm kõrge. Lehekeste hambad algavad lehekese keskosast. Tolmukad on rippuvad, kollased, terava tipuga. Tolmukapea on tolmukaniidi pikkune.

Mitmeaastane. Õitseb juunis, juulis

## Viited


## Välislingid

* Liht-ängelhein andmebaasis eElurikkus
Liivmagun

**Liivmagun** (*Papaver* *argemone*) on tulikalaadsete seltsi magunaliste sugukonda kuuluv rohttaim.

## Levila
Esineb paiguti, põldudel, teeservadel. Tuntud Lääne-Eestis põlluumbrohuna. Mandri-Eestis on haruldane.

## Kirjeldus
10–40 cm kõrge. Õienupud ja kuprad pikkade jäikade karvadega. Õied telliskivipunased.

Kroonlehed on kitsamad kui teistel Eestis levinud mooniliikidel. Tolmukaniidid enamasti heledad, harva võivad olla tumedad. Emakasuudme kiiri on kupra tipul 4–6.

Taimed on valge piimmahlaga, lehed sügavalt sulgjagused.

Üheaastane. Õitseb maist augustini.

## Viited


## Välislingid

* Liivmagun andmebaasis
Braga ringkond

**Braga ringkond** on ringkond Portugali põhjaosas. Piirneb kirdes Hispaaniaga

## Haldusjaotus

Ringkonda kuuluvad järgmised vallad:

## Viited
Püstpalk (heraldika)

**Püstpalk**, ka **vai** on heraldikas üks auväärsetest ordinaaridest, umbes vapikilbi kolmandiku laiune vapi keskel vertikaalselt ülaservast allserva kulgev riba.

Tavaliselt on püstpalgi laius umbes kolmandik kogu kilbi laiusest, kuid võib ollaka kitsam, näiteks viiendik kilbi laiusest. Laiem püstpalk võib kanda vapikujundeid, kitsam tavaliselt mitte.

## Erikujud
Püstpalk ulatub reeglina alati kilbi servast servani; kui erandlikult ei ulatu, nimetatakse seda **lahtiseks püstpalgiks** või lahtiseks vaiaks (*pal alésé*).

Prantsusmaa heraldikas kasutatakse püstpalgi kitsama variandi kohta sõna *vergette*, kui vapikilbil on neid viis või enam. Inglismaa heraldikas tohib olla vapikilbil vaid üks püstpalk; kui neid on rohkem, kasutatakse deminutiivi *pallets*.

Püstpalgi küljed võivad olla sirged või ükskõik millise lõikega.

## Näited

CoA fam GUF clavet.png|Claveti perekonna vapp kuldse püstpalgiga sinisel kilbil
DEU Badenweiler COA.svg|Badenweileri vapp kuldse püstpalgiga, millel kolm sarikat
Wappen Hoerselberg-Hainich.svg|Katkestatud püstpalk Hoerselberg-Hainichi vapil
Blason département fr Vienne.svg|Lainelõikes püstpalk Vienne'i departemangu vapil
Wappen Mark Landsberg.svg|Kaks sinist vaia Landsbergi margi vapil
Blason Briey 54.svg|Kolm lahtist vaia Briey vapil (Meurthe-et-Moselle, Lorraine)
Rendas pagasta ģerbonis.svg|Kolm lainelõikega varrast (*pallets*) Renda valla vapil
Avanduse seal.png|Avanduse valla vapp


## Vaata ka
* Halg

## Viited
Püstpalk

**Püstpalk** on püsti asetatud palk.

Neid kasutatakse näiteks tarade ja kindlustuste (palissaad) rajamiseks.

Püstpalkkirikute nurgapostid on püstpalgid.

## Vaata ka
* Palissaad
* Püstpalkkirik

## Viited
Suusamägironimine

**Suusamägironimine** (lühendatult skimo-ing.k. *ski mountaineering*) on suusadistsipliin, mis hõlmab mäkke ronimist kas suuskadel või nende kandmist, olenevalt tõusu järskusest, ja seejärel suuskadel laskumist. Kasutatakse kahte suuremat varustuskategooriat: vabakontsaga Telemargi suusad ja mäesuuskadel põhinevad suusad, kus kand on tõusudel vaba, kuid laskumisel fikseeritud. Distsipliini võib harrastada meelelahutuslikult või võistlusspordina.

Võistluslik suusamägironimine on tavaliselt ajastatud suusavõistlus, mis järgib väljakujunenud rada läbi talvise väljakutseid pakkuval alpimaastikul, läbides samal ajal mitmeid kontrollpunkte. Suusatajad ronivad ja laskuvad omal jõul, kasutades suusavarustust ja -tehnikaid. Üldisemalt on suusamägironimine tegevus, mis ühendab erinevalt suusamatkamist, Telemarki, murdmaasuusatamist ja mägironimist.

Suusamägironimise traditsioonid ulatuvad Alpides küll kaugele, ent ametlikult hakati MK-võistlusi pidama alles 2004. aastal. Selle aja jooksul on MK-sarjas kokkuvõttes poodiumile jõudnud Itaalia, Saksamaa, Prantsusmaa, Šveitsi, Hispaania, Andorra ja Rootsi sportlased.

Suusamägironimine teeb oma debüüdi olümpiamängudel 2026. aasta taliolümpiamängudel. Välja jagatakse kolm medalikomplekti: mehed, naised ja segavõistkonnad.

## Vaata ka
*Suusamägironimine 2026. aasta taliolümpiamängudel

## Välislingid

*[Suusamägironimine [ROK]-i veebisaidil]
Euro Hockey Tour

**Euro Hockey Tour (EHT)** on iga-aastane meeste jäähokiturniiride sari, mis on avatud Rootsi, Soome, Šveitsi ja Tšehhi rahvusmeeskondadele. Euro Hockey Tour toimus esmakordselt hooajal 1996/1997 ning sarja üldvõitjat peetakse jäähoki mitteametlikuks Euroopa meistriks. 

Enne 2022. aastat osales sarjas lisaks ka KHL-i mängijaid.

Enne selle süsteemi kehtestamist toimusid sarnased turniirid nimetatud riikide vahel, samuti osalesid Ameerika Ühendriigid ja Kanada. Nendest turniiridest üks tuntumaid oli Kanada-cup, mis oli ka World Cupi eelkäija.

## Turniirid
;Praegu
* Beijer Hockey Games Rootsis
* Karjala turniir Soomes
* Swiss Ice Hockey Games Šveitsis
* Czech Hockey Games Tšehhis

;Varem 
* Channel One Cup Venemaal (lõpetati pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse)

## Tulemused
{|style="font-size: 95%; text-align: left;" class="wikitable alternance"
|- 

## Medaliriigid

## Viited

## Välislingid
* Turniirisarja koduleht
Derek Leheste

**Derek Leheste** (sündinud 22. veebruaril 2009) on eesti näitleja. 

Ta mängis peaosa mängufilmis "Fränk" (2025).

## Viited
Harkjas särjesilm

**Harkjas särjesilm** (*Ranunculus peltatus)* on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaim.

## Levila
Eestis harva, eelistab rohketoitelisi seisuveekogusid.

## Kirjeldus
20–110 cm kõrge. Sarnaneb tumeda särjesilmaga. Mitmeaastane. Õitseb maist augustini. 

## Viited


## Välislingid

* Harkjas-särjesilm andmebaasis eElurikkus
Meri-särjesilm

**Meri-särjesilm** (*Ranunculus baudotii)* on tulikalaadsete seltsi tulikaliste sugukonda kuuluv rohttaim.

## Levila
Eestis paiguti, rannikulähedases merevees. Lääne-Eestis tavaline.

## Kirjeldus
50–300 cm kõrge. Veesisesed lehed on jäigad ja piklikud, ujulehed võivad puududa. Vars on tugev ja hele. Värskel taimel on tupplehtede tipud sinakad. Mitmeaastane. Õitseb juunist augustini.

## Viited


## Välislingid

* Meri-särjesilm andmebaasis eElurikkus
Maassilla raba

**Maassilla raba** asub Kõrvemaa lõunaosas Raplamaal Rapla vallas Kuimetsa külas Aela maastikukaitsealal.

Raba keskel asub ulatuslik laugastik, mille loodeossa jääb Suurlaugas (1,2 ha). Raba põhjaserval voolab Atla jõgi, loodeosast algab Keila jõgi.

Rabale on nime andnud selle kirdeosas asuv Maassild, varem pakkudest ja palkidest rabast üle käigu koht, nüüd osa Kuimetsa–Vahastu teest. Selle järgi ka Maassilla trumm, kus Atla jõgi voolab tee alt läbi, ja Maassilla mägi raba idaosas.

Maassilla rabast kirdesse jääb Käometsa raba, loodesse Väljataguse raba, läände Plangimäe raba, edelasse Aabsemäe raba, lõunasse Kõrgemäe raba ja kagusse Päri raba.

## Viited