open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Väino Reinart

**Väino Reinart** (sündinud 28. detsembril 1962 Kuressaares) on Eesti diplomaat. 

Ta on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi raadioelektroonika erialal. 

Aastal 1992 asus ta tööle välisministeeriumi. Ta on juhtinud Eesti delegatsiooni läbirääkimistel Venemaaga, töötanud välisministeeriumi poliitikaosakonna peadirektorina ning poliitika- ja pressiküsimuste asekantslerina. 

Aastatel 1995–1999 oli ta Eesti alaline esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni juures. 

Aastatel 2002–2007 oli Väino Reinart Eesti suursaadik Euroopa Liidu juures. Alates augustist 2007 oli ta Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides ja Mehhikos ning alates 2008. aastast ühtlasi suursaadik Kanadas. 

2012–2019 oli ta Eesti suursaadik Afganistanis ja 2018–2023 Eesti suursaadik Jaapanis. 

Alates augustist 2023 on Reinart Eesti suursaadik Türgis ning alates novembrist 2023 ühtlasi ka suursaadik Pakistani Islamivabariigis. Alates 20. augustist 2019 kuni 8. jaanuarini 2024 oli ta ka Eesti suursaadik Filipiini Vabariigis.

## Tunnustus
*2001 – Auleegioni ordu komandör
*2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2017 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk

## Viited

## Välislingid
* Väino Reinart: ma usun väärtustepõhise poliitika olemasolusse, intervjuu Saarte Hääles, 26. oktoober 2007
Veski (mäng)

**"Veski"** (inglise keeles tuntud kui "Nine Men's Morris"; ka "Mill", "Mills", "Merels", "Merelles" ja "Merrills") on strateegiline lauamäng kahele mängijale.

## Reeglid

Igal mängijal on üheksa mängunuppu või "meest", mis liiguvad laual oleva 24 punkti vahel. Mängu eesmärk on jätta vastasmängijale vähem kui kolm nuppu, või nagu kabes – tekitada olukord, kus vastane ühtegi reeglitekohast liigutust enam teha ei saa.

### Nuppude asetamine lauale

Mäng algab tühja lauaga. Mängijad asetavad kordamööda oma nuppe tühjadele kohtadele, kuni kõik nupud on laual. Kui kõik nupud on lauale asetatud, alustavad mängijad kordamööda käimist. Mängu eesmärgiks on kokku saada veski – vertikaalsed või horisontaalsed kolmenupulised read. Kui mängija suudab moodustada lauale kolmest oma nupust vertikaalse või horisontaalse rea (st mitte diagonaalis), on tal õigus eemaldada üks vastasmängija nupp. Nii laualt eemaldatud nuppe ei saa enam lauale tagasi panna. Eelisjärjekorras tuleb laualt eemalda nupud, mis ei moodusta veel „veskit“. Nuppe, mis moodustavad „veski“, võib laualt eemaldada vaid siis, kui ühtegi vaba nuppu enam laual ei ole. 

### Nuppude liigutamine

Mängija võib oma nuppe liigutada mööda mängulaual olevaid jooni kõrval olevatele tühjadele kohtadele. Kui mängijal ei ole vaba kohta, kuhu oma nuppu liigutada, või tal on alles ainult kaks nuppu (ehk tal ei ole võimalik enam moodustada „veskit“), on ta mängu kaotanud.

### Ülehüppamine

Ühed reeglid ütlevad, et kui mängijal on lauale jäänud ainult kolm nuppu, võib ta oma nupu liigutada ükskõik millisele vabale kohale, mitte ainult külgnevatele (ka teistest nuppudest üle hüpates). Mõnes reeglistikus loetakse seda kindlaks reegliks, mõned viitavad sellele kui "Veski" variatsioonile, aga mõnes reeglistikus ei mainita sellist reeglit üldse.

## Strateegia

Mängu alguses on tähtsam paigutada oma nuppe erinevatesse kohtadesse, kui proovida kohe alguses moodustada oma nuppudest „veskit“ ja teha viga, koondades kõik oma nupud piiratud alale laual. Ideaalne positsioon, mis tavaliselt toob endaga kaasa võidu, on nuppude paigutamine nii, et nupuga edasi-tagasi liikudes tekitatakse kaks veskit, nii et igal sammul on võimalik eemaldada üks vastase nupp.

## Viited
Kamaishi

**Kamaishi** on linn Jaapanis Iwate prefektuuris. Asub Vaikse ookeani ääres.

Kamaishi linn loodi 1937. aastal.

1896. aasta Meiji-Sanriku maavärin põhjustas 25 meetri kõrguse tsunami, mis purustas linna täielikult.

2009. aastal valmis 1950 m pikk ja 63 m kõrge lainemurdja tsunamide kaitseks.

2011. aasta Sendai maavärinale järgnenud tsunami põhjustas linnas ulatuslikke purustusi. Hukkunute arv on teadmata.

## Viited

## Välislingid
*Kamaishi koduleht
Baskimaa jalgpallikoondis

**Baskimaa jalgpallikoondis** (baski *Euskal Herriko futbol selekzioa*) on Baskimaa esindusmeeskond jalgpallis. Koondisse kuuluvad baski jalgpallurid nii Baski autonoomsest piirkonnast kui ka Navarrast ja Põhja-Baskimaalt.

Baskimaa koondis pidas oma esimese kohtumise 3. jaanuaril 1915 San Mamési staadionil Bilbaos Kataloonia jalgpallikoondise vastu ja võitis 6–1. 1916. aastani toimus veel 6 korduskohtumist Katalooniaga. Järgmine mäng toimus 1930. Pärast Franco diktatuuri lõppu peeti esimene kohtumine 1979 Bilbaos Iirimaa jalgpallikoondise vastu ja võideti 4:1 

FIFA ja UEFA Baskimaa jalgpallikoondist ei tunnista.
 
Koondise treenerid on alates 2011. aastast Javier Irureta ja Mikel Etxarri. Koondise kapten on Joseba Etxeberria.

Eesti jalgpallikoondis kohtus Baskimaa koondisega 1996. aasta 26. detsembril Bilbaos, kus Baskimaa sai 3:0 võidu. 25. mail 2011 toimus mitteametlik sõpruskohtumine Tallinnas, mille Baskimaa võitis 2:1. 

## Välislingid
*Baskimaa Jalgpalliliidu koduleht
*Baskimaa jalgpallikoondise mängude loend
*Eesti jalgpallikoondis kohtub Tallinnas Baskimaa koondisega
Carlos Slim Helú

**Carlos Slim Helú** (isapoolne perekonnanimi Slim, emapoolne Helú; sündinud 28. jaanuaril 1940) on Liibanoni päritolu Mehhiko ärimees ja filantroop, üks maailma rikkamaid inimesi.

Ta on telekommunikatsioonifirmade Telmex ja América Móvil esimees ja tegevjuht ning tal on suur osalus veel mitmes Mehhiko ettevõttes oma kontserni Grupo Carso SAB kaudu, samuti ärihuvid mitmes riigis väljaspool Mehhikot.

América Móvil oli 2010. aastal Ladina-Ameerika suurim mobiilsideteenuste pakkuja ning moodustas 2010. aasta lõpus Slimi varandusest umbes 49 miljardit USA dollarit. Tema korporatiivomandi väärtuseks hinnati veebruaris 2011 74 miljardit dollarit, seega oli ta sel ajal maailma rikkaim inimene.

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Biograafia
Forbes

**Forbes** on USA ajakiri, mis ilmub kaks korda kuus. Seda annab välja samanimeline meediafirma. 

Forbesi peamised võistlejad on samuti kaks korda kuus ilmuv Fortune ja iganädalane Business Week. Forbes on tuntud edetabelite poolest, mille seas on rikkaimate ameeriklaste edetabel ("Forbes 400") ja miljardärite edetabel. Ajakirja moto on "Kapitalistlik tööriist" ("The Capitalist Tool") ning selle peatoimetaja on Steve Forbes.

Forbesi asutasid Randolph Hearsti ajalehtede finantskolumnist B. C. Forbes ja ajakirja Wall Street juht Walter Drey 1917. aastal.

Juulist 2012 ilmub ajakiri ka eesti keeles.

## Muud väljaanded
Muude väljaannete seas on lisaks *Forbes Life*'ile ja *Forbes Asia*le vee järgmised:

**Forbes Africa*
**Forbes África Lusófona*
**Forbes Afrique*
**Forbes Argentina*
**Forbes Australia*
**Forbes Austria*
**Forbes Baltics*
**Forbes Brazil*
**Forbes Bulgaria*
**Forbes Central America*
**Forbes Colombia*
**Forbes Chile*
**Forbes China*
**Forbes Czech*
**Forbes Dominican Republic*
**Forbes Ecuador*
**Forbes En Español*
**Forbes Estonia*
**Forbes France*
**Forbes Georgia*
**Forbes Greece*
**Forbes Hungary*
**Forbes India*
**Forbes Indonesia*
**Forbes Israel*
**Forbes Italy* 
**Forbes Japan*
**Forbes Kazakhstan*
**Forbes Korea*
**Forbes Latvia*
**Forbes Lithuania*
**Forbes Lusophone Africa*
**Forbes Mexico*
**Forbes Middle East*
**Forbes Monaco* 
**Forbes New York*
**Forbes Perú*
**Forbes Poland*
**Forbes Portugal*
**Forbes Romania*
**Forbes Russia* 
**Forbes Zone*
**Forbes Slovakia*
**Forbes Spain*
**Forbes Thailand*
**Forbes Ukraine*
**Forbes Uruguay*
**Forbes Vietnam*

## Viited
Maris Loitmets

**Maris Loitmets** (sündinud 21. detsembril 1986 Tallinnas) on eesti keraamik.

Ta lõpetas Eesti Kunstiakadeemia keraamika erialal 2010. aastal. 2013. aastal lõpetas ta samas magistriõppe.

Alates 2012. aastast kuulub Eesti Keraamikute Liitu.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Tallinna FCI Levadia U21

**Tallinna FC Levadia U21** on Eesti jalgpalliklubi Tallinna FC Levadia duubelmeeskond, mis mängib Esiliigas.

## Mängijad
### Praegune koosseis

## Saavutused
***[[Esiliiga]]** 
:**Võitjad (7)**: 2000, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2013
:**2. koht (5)**: 2004, 2005, 2014, 2015, 2022
:**3. koht (1)**: 2018

***[[Evald Tipneri karikavõistlused|Eesti karikas]]**
:**Võitjad (1)**: 2002

***[[Eesti Superkarikas|Superkarikas]]** 
:**Finalistid (1)**: 2003

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/1998 till:01/07/2023
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:1999
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/1998 till:01/07/1999 shift:(2,-4) text:6.
 from:01/07/1999 till:01/07/2000 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2000 till:01/07/2001 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2001 till:01/07/2002 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2002 till:01/07/2003 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2003 till:01/07/2004 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2004 till:01/07/2005 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2005 till:01/07/2006 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2006 till:01/07/2007 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2008 till:01/07/2009 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 shift:(1,-4) text:6.
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:7.
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:4.

 from:01/07/1998 till:01/07/2000 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2000 till:01/07/2003 color:ML  shift:(0,13) text:"Meistriliiga"
 from:01/07/2003 till:01/07/2023 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"


### Euroopa

## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*
Tallinna FC Flora U21

**Tallinna FC Flora U21** on Eesti jalgpalliklubi Tallinna FC Flora duubelmeeskond, mis mängib Esiliigas.

## Mängijad
### Praegune koosseis

## Saavutused
***[[Esiliiga]]** 
:**Võitjad (2)**: 2014, 2015
:**2. koht (6)**: 2007, 2010, 2012, 2016, 2018, 2019
:**3. koht (3)**: 2008, 2013, 2023

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2005 till:01/07/2023
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2006
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2005 till:01/07/2006 shift:(2,-4) text:4.
 from:01/07/2006 till:01/07/2007 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2008 till:01/07/2009 shift:(1,-4) text:9.
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:3.
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:1.
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2018 till:01/07/2019 shift:(1,-4) text:2.
 from:01/07/2019 till:01/07/2020 shift:(1,-4) text:4.
 from:01/07/2020 till:01/07/2021 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2021 till:01/07/2022 shift:(1,-4) text:5.
 from:01/07/2022 till:01/07/2023 shift:(1,-4) text:3.

 from:01/07/2005 till:01/07/2023 color:EL  shift:(0,13) text:"E s i l i i g a"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*
Vändra kirik

**Vändra kirik** on kirik Vändra alevis Pärnu maakonnas. Varem jäi kirik Vändra kihelkonda Pärnumaal. 

Pühale Martinile pühitsetud kirik on EELK Vändra Martini koguduse kasutuses.

Praegune alevi keskel asuv Vändra kivikirik ehitati 1787. aastal, torn lisati 1841. aastal.

See on neljas luteri kirik Vändras. Varasemad kolm puukirikut asusid mujal ja põlesid. Varaseim teade pühale Martinile pühitsetud kirikust pärineb 1624. aastast.

Vändra kiriku abikirik oli Tahkuranna kirik.
## Vaata ka
*Vändra kalmistu

## Viited

## Välislingid
* Vändra kirik 150-aastane, Uus Eesti Pärnu Uudised, nr. 187, 19 august 1938
* "Vändra kirik vajab remondi jaoks annetajaid" Eesti Kirik, 18. märts 2009, lk 6
Rastila metroojaam

**Rastila metroojaam** (soome keeles *Rastilan metroasema*, rootsi keeles *Rastböle metrostation*) on Helsingi metroo maapealne metroojaam Helsingi idaosas Vuosaari linnaosas. Asub Puotila ja Vuosaari jaama vahel.

Jaam avati 31. augustil 1998, kui valmis Itäkeskuse ja Vuosaari vaheline raudtee.

Jaama kasutas 2008. aastal 4052 inimest.
Ordinatsioon

**Ordinatsioon** ehk **ordineerimine** on vaimulike ametissepühitsemine. Sõna *ordinatsioon* kasutatakse ka vastava pühitsuse tähistamiseks: "tal on ordinatsioon" tähendab "ta on vaimulikuks pühitsetud".

Inimest, kes valmistub ordinatsiooniks või keda ordineeritakse, nimetatakse vahel *ordinandiks.* Ordinatsiooni ajal kasutatavat liturgiat nimetatalse *ordinaaliks*.

Ordinatsiooniriitus on kasutusel mitmes suures religioonis, sealhulgas kristluses, judaismis, islamis ja budismis. Kristlikus kontekstis samastatakse ordinatsiooni sageli vaimulikuseisuse sakramendiga.

## Ordinatsioon roomakatoliku, õigeusu ja anglikaani kirikus

Neis kirikutes on kolm ordinatsiooniastet: piiskop, preester ja diakon (hierarhia on aja jooksul muutunud). Tavaliselt läbitakse need astmed üksteise järel: esmalt diakonaat (diakonina), siis presbüteraat (preestrina) ja viimasena episkopaat (piiskopina). Enamik vaimulikke on enne preestriks ordineerimist "ajutised diakonid". "Alalised diakonid" ei jätka preestriastmel, mis võimaldab katoliku kirikus pühitseda ka abielumehi. Kõik peapiiskopid, kardinalid ja paavstid on piiskopid, ehkki on olnud ka diakonkardinale ja preesterkardinale.

Ordinatsiooni korraldab piiskop apostelliku suktsessiooni alusel. Roomakatoliku kirik nõuab ka, et piiskopid pühitseksid paavsti õnnistusel, mis tagab kiriku ühtsuse. Preestriks pühitsemine on eeldus, et vaimulik võiks anda armulauda.

## Naiste ordineerimine

Naiste ordineerimine on tekitanud mitmes religioonis tuliseid vaidlusi, kuna kas ordinatsioon ise või ordineeritud vaimuliku täidetav roll kuulub mitmesugustel teoloogilistel põhjustel traditsiooniliselt meestele. 20. sajandi keskpaigast on mõned protestantlikud kirikud (näiteks Rootsi ja Eesti luterlikud kirikud) siiski hakanud naisi ordineerima, samuti on liberaalsemates judaistlikes kogudustes naisrabid.

## Vaata ka
* Vaimulikuseisuse sakrament
* Vaimulikku ametisse pühitsemise sakrament

## Välislingid
* Arthur Carl Piepkorn: Vaimulik amet ja ordinatsioon luterliku kiriku usutunnistuskirjades
Ordinatsioon (täpsustus)

**Ordinatsioon** ehk **ordineerimine** tähendab:
* religioonis ametissepühitsemist või pühitsust (Ordinatsioon);
* meditsiinis ravi või ravimi määramist (Ordinatsioon (meditsiin));
* bioloogias koosluste või nende osade järjestamist ökoloogilisse ritta (Ordinatsioon (bioloogia));
* statistikas multivariatiivset statistilise analüüsi protseduuri (Ordinatsioon (statistika)).
Zigismunds Sirmais

**Zigismunds Sirmais** (sündinud 6. mail 1992 Riias) on Läti odaviskaja. 

Ta tuli 2016. aastal Amsterdamis Euroopa meistriks isikliku rekordiga 86,66 m. Tema varasem isiklik rekord oli 86,61 m, mille ta püstitas 17. juunil 2014 Ostravas.

2011. aastal valiti ta Läti spordi tõusvaks täheks.

## Viited

## Välislingid
*
Cleantech

Mõiste **cleantech** tähistab puhtaid tehnoloogiaid, mis on väiksema keskkonnamõjuga ja efektiivsema ressursikasutusega, kuid samas majanduslikult konkurentsivõimelised konventsionaalsete tehnoloogiatega. Cleantech hõlmab taaskasutust, taastuvaid energiaallikaid (biomass ning tuule-, päikese- ja hüdroenergia), samuti valdkondi nagu infotehnoloogia, keskkonnasõbralik transport, elektrimasinad , roheline keemia ja palju muid tehnoloogiad, mis on keskkonnasäästlikud 1.

### Vaata ka

Cleantech Estonia

Woodenergy and Cleantech

### Viited

1. http://www.cleanedge.com/
Eesti Kabeliit

**Eesti Kabeliit** (lühend **EKL**) on spordialaliit, mis juhib kabe kui spordi tegevust Eestis. Kabeliit on klubide ühendus. Eesti Kabeliit asutati 22. aprillil 1990 Eesti NSV Kabeföderatsiooni asemele. Ülemaailmse Kabeföderatsiooni (FMJD) liikmeks võeti Eesti Kabeliit 19. oktoobril 1991. Eesti Kabeliit on Euroopa Kabekonföderatsiooni (EDC) asutajaliige (1998). EKL on Eesti Olümpiakomitee liige.

Eesti Kabeliidu president on Tarmo Tulva.

## Välislingid
*Eesti Kabeliidu sait
Spordialaliit

**Spordialaliit** on mingi spordiala edendamiseks loodud spordiorganisatsioon. 

Eesti spordiseaduse järgi on spordialaliit spordiala harrastavate spordiklubide üleriigiline ühendus, kes spordiala rahvusvahelise spordialaliidu ja rahvusliku olümpiakomitee liikmena esindab spordiala ja kellel on ainuõigus korraldada üleriigilisi meistrivõistlusi ning selgitada meistreid. 

Samas aga on Eestiski spordialaliite, mis ühendavad füüsilisi isikuid ja mitte klubisid.
Rahvuslik suurmeister (kabe)

**Rahvuslik suurmeister** (prantsuse *grand maître national*; lühendatult *gmn*) on rahvuslike kabeföderatsioonide poolt välja antav kõrgeim tiitel sportlike saavutuste eest. Teiste seas omistab tiitlit ka Eesti Kabeliit. Eestis omavad rahvusliku suurmeistri nimetust rahvusvahelises kabes Urmo Ilves ja Kaido Leesmann, 64-ruudulises kabes Arno Uutma, 64-ruudulises kirikabes Ardu Treinbuk ning naistest 64-ruudulises kabes Kaari Vainonen.
Koltan

**Koltan** ehk **kolumbiit-tantaliit** on haruldaste muldmetallide maak, mis sisaldab mineraale kolumbiit ja tantaliit. 

Suuremad maardlad asuvad Brasiilias ja Kesk-Aafrikas. Kongo DV-s, kus on maailma suurimad koltanivarud, on kaevandamisest saadud tuludega rahastatud tõsiseid konflikte. 

Maak sai nime nioobiumi (mida varem nimetati kolumbiumiks) ja tantaali järgi. 

## Viited
Kornid

**Kornid** on rahvas, kes elab Suurbritannia edelaosas Cornwalli poolsaarel. 

Kornid on asunud taastama korni keelt, mis oli juba igapäevasest kõnepruugist kadunud.
Alexandre Lenoir

**Marie Alexandre Lenoir** (27. detsember 1761 Pariis – 11. juuni 1839) oli prantsuse arheoloog ja muinsuskaitsja. Ta tegeles ajaloomälestiste ja kunstiteoste säilitamisega, eriti Prantsuse revolutsiooni ajal.

Lenoiri tähtsaimaks teeneks peetakse paljude kultuurimälestiste päästmist hävimisest. Tema eestvedamisel säilitati muu hulgas Prantsusmaa kuningate ja kuningannade hauamonumendid Saint-Denis' basiilikast. Ta kogus ohustatud teosed kokku ja asutas 1795. aastal Prantsuse monumentide muuseumi (Musée des Monuments français), kus neid säilitati ja eksponeeriti.

Lenoiri tegevus mõjutas oluliselt Prantsusmaa muinsuskaitse kujunemist ning aitas kaasa ajaloomälestiste väärtustamisele.

## Viited

## Välislingid
Udu (King)

**"Udu"** ("The Mist") on Stephen Kingi lühiromaan, mille alusel on tehtud ka samanimeline film.

Teos on stiilipuhas õuduslugu, milles erakordselt tihedas udus tegutsevad näljasevõitu elukad. Teos ilmus kõigepealt 1980. aastal õudusjuttude kogumikus "Dark Forces". Mõnevõrra redigeeritud versioon ilmus 1985. aastal Kingi kogumikus "Skeleton Crew". Eraldi pehmes köites raamatuna ilmus teos 2007. aastal seoses filmi linastumisega.

Eesti keeles on teos avaldatud kirjastuse Fantaasia väljaandel sarjas "Sündmuste horisont" 2008. aastal.
Edvin Aedma

**Edvin Aedma** (sündinud 5. mail 1983 Tallinnas) on arvutimängude arendaja, vabakutseline kirjanik, kunstnik ja tõlkija.

Edvin Aedma on õppinud semiootikat ja tõlkimist Tartu Ülikoolis ning vahetusüliõpilasena Venemaa ja Ameerika ülikoolides.

Ta korraldas Tartus Amsterdami animatsioonifestivali KLIK! tütarfestivali KLÕPS! ning tegeleb arvuti- ja lauamängude loomisega.

### Avaldatud teosed

* IIllustreeritud novellikogu "Maagiline Reaalsus" (2014)
* Luulekogu "Draakon siugleb kulgemise jões" (2013, Võluri Tagasitulek) ilmunud protoüüptiraažina 65 eksemplaris
* Illustreeritud ingliskeelne novellikogu "The Lost Switch" (2010, Võluri Tagasitulek)
* Illustreeritud novellikogu "Inimene ja draakon" (2007, Trükikoda Vali Press)

### Arvutimängud

### Lauamängud
Mängudisaini konsultant Tartu Ülikooli eetikakeskuse projektis "Väärtuste Avastajad" (väärtuse reflekteerimise ja analüüsimise õppimise mäng õpilastele).

### Looming kogumikes

* Essee/novell "Minrel: minimalistlik-relativistlik maailm" Eesti Kirjanduse Seltsi ajakirjas Vihik (nr 13/14)
* Koomiksid kogumikus "Narratiivsus piltides: Eesti ’00 aastate autorikoomiks" osad 1 & 2 (2007, 2009)
* Koomiksid ajakirjades Müürileht (3,6, 8), Eesti Ekspress, Koomiksiajakiri 1
* Novellid, luule ja graafika ajakirjas Värske Rõhk (numbrid 3, 5, 7, 10, 13, 22, 23)
* Novell "Robot üksikul planeedil" kogumikus "Tule, ma jutustan sulle loo" (2008, Petrone Print)
* Öko-novell "Kuuskede jõulusoov" kogumikus "Siis kui sajab päkapikke" (2008, Ilo kirjastus)
* Illustratsioonid, värss "McGonagall ja poeg" ühenumbrilisele steampunk ajalehele "Märkide ja Masinate Seitung" (2008, Võluri Tagasitulek)
* Koomiks "24H morning" koomiksikogumikus "Tartu Surmaneedus" (2016, Surmaneeduse kirjastus)

### Teistesse keeltesse tõlgitud looming

* Sepa tütred - Sepan Tyttäret, tlk Outi Pynnonen
* Räpakiisud - Les chats crasseux, tlk Martin Carayol

## Viited


## Välislingid

* Piret Lakson, Edvin Aedma: Kuidas minust Aasia kerjusmunka ei saanud – Eesti Ekspress, 2. oktoober 2010
* Raimu Hanson, Kultuuripildile astub mitmekülgne mees – Eesti Päevaleht, 8. oktoober 2010
* Merilyn Merisalu, Edvin Aedma teab õnne valemit – Tartu Ülikooli ajaleht , 8. mai 2008
* Edvin Aedma, Edvin Aedma arvamus: «Neeger tööle!» Tartu tudengipäevadel – Tartu Postimees, 6. mai 2008
* Kaarel Kressa, Edvin Aedma kirjutab muinasjutte täiskasvanutele – Eesti Päevaleht, 22. september 2007
Udu (film 2007)

**"Udu"** (inglise *The Mist*; täieliku pealkirjaga *Stephen King's The Mist*) on 2007. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide õudusfilm, mis tugineb Stephen Kingi samanimelisele lühiromaanile. 

Linateose lavastas Frank Darabont. Filmi näitlejate ansamblis teevad kaasa Thomas Jane, Marcia Gay Harden ja Laurie Holden 

"Udu" filmiti Louisiana osariigis Shreveportis.

## Näitlejad
* Thomas Jane – David Drayton
* Laurie Holden – Amanda Dumfries
* Nathan Gamble – Billy Drayton
* Toby Jones – Ollie Weeks
* Marcia Gay Harden – pr Carmody
* Frances Sternhagen – Irene Reppler
* Andre Braugher – Brent Norton
* William Sadler – Jim Grondin
* Alexa Davalos – Sally
* Jeffrey DeMunn – Dan Miller
* Melissa McBride – naine lapsega
* Buck Taylor – Ambrose Cornell
* Samuel Witwer – reamees Wayne Jessup
* Chris Owen – Norm
* David Jensen – Myron LaFleur
* Ron Clinton Smith – hr. Mackey
* Juan Gabriel Pareja – Morales

## Välislingid
* 
* Udu (2007). Filmiveeb.ee foorum
Keskkonnaõigus

**Keskkonnaõigus** on normide kogum, mille eesmärgiks on kaitsta meid ümbritsevat keskkonda.

Laias laastus saab keskkonnaõigusega seotud teemad jagada kaheks: (1) reostuse kontroll ja kahjustatud keskkonna taastus (*remediation*), ning (2) loodusressursside kaitsmine ja majandamine.

Vaidlusküsimuseks on, kas regulatsiooni eesmärgiks on ainult inimese tervise, vara, heaolu ja muude hüvede kaitse või on loodusel ka kaitsmist vääriv iseväärtus.

Keskkonnaõiguse normid mõjutavad ettevõtete igapäevategevust eelkõige sellistel juhtudel, kui ettevõte tegeleb keskkonda otseselt kahjustada võiva tegevusega, kasutab tootmiseks loodusressursse või tekitab ümbritsevas keskkonnas häiringuid.
Kuna tegutsemisruum keskkonna näol on piiratud, toob majandustegevuse laienemine ettevõtete tegutsemisele kaasa järjest rangemaid nõudeid. Keskkonnaalaste normatiivide puhul peab ettevõte oma tegevuses järgima näiteks teatud saasteainete sisaldusele, mürale, heitveele või ka toodetes ohtlike ainete sisaldusele kehtestatud piirmäärasid. Sellised normid on konkreetsed ning nende rikkumise tuvastamine on faktiküsimus (ettevõte kas ületab normi või mitte). Keskkonnanormatiivid tulenevad tihtipeale Euroopa Liidu (EL) õigusest ja on seetõttu Eesti kui EL liikmesriigi jaoks kohustuslikud.

## Ajalugu
Õigusvaldkonnana on keskkonnaõigus suhteliselt noor, tänapäevase keskkonnaõiguse sündi seostatakse 1960. aastatega. Kuigi ka enne seda eksisteerisid teatud keskkonnaõiguse valdkonda kuuluvad normid (näiteks looduskaitsealased), muutus valdkonna ulatuslikum reguleerimine 20. sajandi teisel poolel üha ilmsemaks saavate keskkonnaprobleemide taustal hädavajalikuks .

## Eesti keskkonnaõigus
Eesti keskkonnaõigus on viimase kümnendi jooksul teinud läbi märkimisväärse arengu. Aastatel 1992–1996 töötati välja ja kehtestati esimesed seadused. Aastaid 1997–2002 iseloomustab eelkõige Euroopa Ühenduse keskkonnaõiguse ülevõtmine ja sellega seotud aktiivne õigusloome. Praeguseks on kehtestatud kümned keskkonnaalased õigusaktid. Paraku on massiliselt ja kiirkorras loodud keskkonnaõigusest kujunenud küllaltki fragmentaarne ja vastuoluline õiguslik distsipliin. Eesti keskkonnaõiguses domineerib sektoriviisiline, partikulaarne ja tehniline regulatsioon. Puudus on suurema abstraktsiooniastmega normidest. Eesti keskkonnaõiguses puudub üldosa, mis oleks rajatud keskkonnaõiguse rahvusvaheliselt üldtunnustatud printsiipidele. Meie keskkonnaõigus ei ole õiguse adressaatidele piisavalt selge ja arusaadav. Seetõttu valmistab justiitsministeerium ette keskkonnaseadustiku kodifitseerimist, mille tulemusena erinevad keskkonda puudutavad seadused moodustaksid ühtse terviku.

16.02.2011 võeti vastu keskkonnaseadustiku üldosa seadus, mis jõustub koos keskkonnaseadustiku eriosa seaduse jõustumisega, milline seadus on veel eelnõu tasemel.

## Vaata ka
*keskkonnakompleksluba
*keskkonnarisk
*keskkonnasertifitseerimine
*keskkonnategevuse tulemuslikkuse indikaator
*Keskkonnaõiguse Keskus
*keskkonnavastutus

## Viited
John Dickson Carr

**John Dickson Carr** (30. november 1906 – 27. veebruar 1977) oli šoti päritolu ameerika kriminaalromaanide autor. Ta on tuntud nn lukustatud ruumi mõistatuste (*locked room mystery*) žanri viljelejana.

Ta kirjutas ligi 80 romaani. Tema tuntumad tegelaskujud on Sir Henry Merrivale (22 teost), doktor Gideon Fell (26 teost) ja Henri Bencolin (9 teost).

Ta kasutas pseudonüüme **Carter Dickson**, **Carr Dickson** ja **Roger Fairbairn**.

## Elulugu
John Dickson sündis 1906. aastal USA-s Pennsylvanias Julia ja Wooda Nicholas Carri pojana. Tema isa oli advokaat ja demokraadist kongresmen. Hariduse omandas ta Pottstownis The Hill Schoolis (mille lõpetas 1925. aastal) ja Haverford College'is (1929). 1930. aastatel kolis Suurbritanniasse, kus temast sai viljakas kriminaalromaanide kirjutaja. Esimene romaan "Ta kõnnib öösel" ("It Walks By Night") ilmus 1930. aastal. 

Uuel kodumaal abiellus John Clarice Cleavesiga (1909–1993). Neil sündis kolm last. 1948. aastal naasis ta Ameerikasse. 

1963. aasta varakevadel tabas kirjanikku insult, mis halvas tema vasaku kehapoole. Vaatamata rängale õnnetusele jätkas kirjanik visalt ühe käega kirjutamist. John Dickson Carr suri 70-aastaselt kopsuvähki.

## Teosed eesti keeles
### John Dickson Carr
* "Ta kõnnib öösel" (detektiiv Henri Bencolin) – "It Walks By Night", 1930; eesti keeles: Katherine, 1994
* "Kadunud võllapuu" (Bencolin) – "The Lost Gallows", 1931; eesti keeles: Katherine, 2001
* "Mürgitavad naljaviluks" – "Poison in Jest", 1932; eesti keeles: Katherine, 2001
* "Mõrv muuseumis" (Bencolin) – "The Waxworks Murder" (ameerika pealkiri: "The Corpse In The Waxworks"), 1932; eesti keeles: Loodus 1940 sarjas "Kriminaalromaan" nr 37.
* "Kolm kirstu" (detektiiv Gideon Fell) – "The Hollow Man" (ameerika pealkiri: "The Three Coffins"), 1935; eesti keeles: Eesti Raamat, 1992 sarjas "Mirabilia".
* "Kolmas kuul" – "The Third Bullet", 1937; eesti keeles: Katherine, 2002
* "Rohelise kapsli mõistatus" (Fell) – "The Black Spectacles" (ameerika pealkiri: "The Problem of the Green Capsule"), 1939; eesti keeles: Katherine, 1993
* "Keisri nuusktubakatoos" (detektiiv Dermot Kinross) – "The Emperor's Snuff-Box", 1942; eesti keeles: Katherine, 2002
* "Sosinad" (Fell) – "He Who Whispers", 1946; eesti keeles: Katherine, 2004

### Carter Dickson
* "Teine timukas" kogumikus "Kärbes" : (jutustused); eesti keeles: Elmatar 1994 sarjas "Öölane" nr 3.

## Tunnustus
* 1963 Grand Master Award – elutööpreemia (Edgar Allan Poe auhind)
* 1973 Grand Master – elutööpreemia (Rootsi kriminaalkirjanduse auhind)

## Viited

## Välislingid
* John Dickson Carr Society.
* John Dickson Carr Bibliography of First Edition Books
* Douglas G. Greene. John Dickson Carr: Explaining the Inexplicable. MysteryNet.com
Frank Darabont

**Frank Darabont** (sündinud 28. jaanuaril 1959 Prantsusmaal Doubs' departemangus Montbéliardis) on Ungari päritolu USA filmilavastaja, stsenarist ja produtsent. 

Ta on olnud kolm korda nomineeritud Oscarile. Ta tuntumad filmid on Stephen Kingi teoste järgi lavastatud "Shawshanki lunastus", "Roheline miil" ja "Udu". Samuti on ta sarja "The Walking Dead" ("Elavad surnud") produtsent.
Al-Ḩijāz

**Al-Ḩijāz** (eesti keeles varem ka **Hidžaz**; araabia الحجاز‎ 'tõke') on piirkond tänapäeva Saudi Araabia lääneosas. Läänes piirneb see Punase merega ning ulatub Haqlist Al-‘Aqabah' lahe ääres Jizanini. Peamine linn on Jiddah, kuid tuntumad islami pühad linnad on Meka ja Mediina. Islami pühapaikade asukohana on Al-Ḩijāzil tähtis roll araabia ja islami ajaloos ning kultuuris. Piirkonna nimi tuleneb sellest, et see lahutab Najdi idas Tihamah'st läänes.

Al-Ḩijāzi põhjaosa kuulus Rooma riigi Arabia Petraea provintsi. Hiljem oli Al-Ḩijāz Kalifaadi keskus, kuni selle pealinn koliti Damaskusse. Enamiku hilisemast ajaloost oli piirkond kohalike suurvõimude mõju all nagu Egiptus ja Otomani impeerium, kuni 20. sajandi alguses järgnes lühike iseseisvusaeg. 1916, kui Al-Ḩijāz kuulus veel Otomani võimu alla, kuulutas seriif Ḩusayn ibn ‘Alī Al-Ḩijāzi Husseini ja McMahoni kirjavahetuse ajel iseseisvaks. 1924 haaras ibn Alilt võimu naaberala Najdi valitseja Ibn Saud. Liidetud alast sai algul Hidžazi ja Najdi kuningriik ning hiljem Saudi Araabia kuningriik.

Tänu kahele pühale linnale on Al-Ḩijāz kuulunud mitmele impeeriumile. 632–661 valitsesid seda Rašiidi dünastia kaliifid, 661–750 Umaijaadid, 750–1258 Abbassiidid, 967–1094 Fatimiidid, 1094–1254 Aijubiidid, 1254–1517 Mamelukid, 1517–1916 Otomani impeerium, 1916–25 Hidžazi kuningriik ning 1925. aastast kuulub ala Saudi Araabia alla.
Hārūn ar-Rashīd

**Hārūn ar-Rashīd** (araabia هارون الرشيد, 'Harun Õiglane') (27. märts 763 või 5. veebruar 764 – 24. märts 809) oli Abbassiidide dünastia viies ja kuulsaim Abbassiidide Bagdadi kalifaadi kaliif.

Ta sündis Rayyis Iraanis, tänapäeva Teherani lähedal. Hārūn ar-Rashīdi sünnipäev jääb siiski vaieldavaks, kuna eri allikad ütlevad ta sünniaastaks 763 kuni 766.

Hārūn ar-Rashīd valitses aastail 786–809 ning tema valitsusaega iseloomustas teaduslik, kultuuriline ja usuline õitseng, samuti edenesid märgatavalt kunst ja muusika. Ta rajas Bagdadisse õpetlaste raamatukogu Bayt al-Hikma ("Tarkuse maja").

Kuna Hārūn oli intellektuaalselt, poliitiliselt ja sõjaliselt võimas, räägivad paljud lood temast ja ta õukonnast. Osa neist põhineb faktidel, kuid enamikku peetakse väljamõeldisteks. Üks näide faktipõhistest legendidest on lugu kellast, mille Hārūn muude kingituste seas saatis Karl Suurele. Kingid tõi Euroopasse Frangi saatkond, kes oli läkitati 799. aastal Hārūnile sõprust pakkuma. Karl Suur ja tema hoovkond pidasid kella nõiatrikiks, kuna see tegi igal täistunnil kummalisi hääli ja trikke. Samas on väljamõeldised lood raamatus "Tuhat üks ööd". 

Barmakiidide perekond, mis mängis suurt osa Abbassiidide kalifaadi rajamisel, käis Hārūn ar-Rashīdi valitsusajal vähehaaval alla.
Chur

**Chur** (romanši **Cuira**, itaalia **Coira**) on linn Šveitsi idaosas, Graubündeni kantoni ja Plessuri ringkonna keskus. Asub Reini paremal kaldal. 

Chur on Šveitsi vanimaid linnu. 4. sajandil sai Churist piiskopilinn, Chur oli katoliku kiriku Churi piiskopkonna keskus.

## Viited

## Välislingid
*http://www.chur.ch/
609

**609. aasta** (**DCIX**) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas kolmapäeval.

## Sündmused
*Sassaniidid vallutasid Edessa.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Väino Ilus

**Väino Ilus** (sündinud 8. detsembril 1929 Viljandis) on eesti proosakirjanik. 

Ta on sündinud töölisperekonnas ja õppinud Viljandi tööstuskoolis, kus sai 1946. aastal lukksepa kutse. 

Töötas Maardu fosforiiditööstuses, Tootsi turbatööstuses, 1949–1951 Pärnu ajalehe Töörahva Hääl toimetuses, 1951–1953 Tõstamaa traktorijaama poliitosakonna ajalehe sekretärina ja toimetajana. 

1956. aastal sai Ilus eksternina küpsustunnistuse (Tallinna 2. Keskkooli juures). 

Aastatel 1957–1961 oli ta ajalehe Sirp ja Vasar kirjandusosakonna juhataja ning 1965–1966 toimetaja asetäitja. 

1961–1981 töötas ta ajakirja Looming toimetuses ja oli aastatel 1968–1974 selle peatoimetaja asetäitja. 

Kirjanike Liidu liige on Väino Ilus 1958. aastast. 

Väino Ilus oli NLKP liige aastail 1952–1991. 1957. aastal lõpetas ta vabariikliku parteikooli.

## Looming
Ilus tõusis kirjandusliku nimena esile 1954. aasta novellivõistlusel. Ta on avaldanud lühiproosat almanahhis "Võitlev sõna" ja ajakirjas Looming, kirjutanud artikleid kirjanduse päevateemadel ja retsensioone.

1962 ilmus raamatuna Ilusa jutustus "Kand maas", mis käsitleb kolhoosielu aktuaalseid probleeme 1960. aastate algul. 1964. aastal ilmus sõjajärgsel perioodil ellu astunud põlvkonna kujunemisteid käsitlev romaan "Sinu enese elu". Järgnesid jutukogud "Muutlike ilmade ajal" (1965) ja "Öösiti on kahjulik mõtelda" (1969). Eri ühiskonnakihtide haarav, kaasajaga põimitud tagasivaade sõjaeelse Eesti Vabariigi lõpuaastaisse ja 1940/41. aasta sündmustesse on antud romaanis "Tuulekülvid" (1968). 1973. aastal ilmus romaan "Kaotusseis".

Ilusa loomingus on valdav maaelu probleemistik. Kirjanik annab sellest keskkonnast omapäraseid, värskelt nähtud karaktereid. Ta lähenemine ainele on ülekaalukalt mõistuslik, stiil asjalik; esiplaanil on sotsiaalsed probleemid, eriti inimeste karakteri ja tema sotsiaalse seisundi sõltuvusseosed.

## Tunnustus
* 1969 – Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Tuulekülvid")
* 1977 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia ("Kohe pärast lapsepõlve")
* 1978 – Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Kinsli peremehed")
* 1979 – Eesti NSV teeneline kirjanik

## Isiklikku
Tema vend oli ajakirjanik Kaljo Ilus.

## Viited

## Välislingid
* Ülo Tonts. Ja teeb temast eelkõige inimese Eesti Päevaleht, 8. detsember 1999
Hans Luik

**Hans Luik** (26. märts 1927 Tartu – 13. august 2017) oli eesti tõlkija, näitekirjanik ja kriitik. 

Sündis haritlasperekonnas, lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli. Õppis 1948–1952 Lunatšarski-nimelises Riiklikus Teatrikunstiinstituudis, mille lõpetas teatrikriitika alal. 

Ta tegutses vabakutselise literaadina Tallinnas, avaldas ajakirjanduses teatri- ja kirjandusarvustusi. Tema sulest ilmusid publitsistlikud raamatud "Inimene võidab surma" (1967) ja "Kõik noored orbiidile" (1967) – esimene arstiteaduse saavutustest ja tulevikuperspektiividest, teine pedagoogika päevaprobleemidest. Ka ilmus tema sulest 1989. aastal Eesti Kirjanike Liidu kooperatiivi Kupar trükitud romaan "Keelatud vili", mis käsitleb bioloogia valdkonda kuuluvat omamoodi dilemmat - kas bioloogiline avastus, mis võimaldab saavutada suuremaid tulemusi, on olulisem inimese ja looduse püsima jäämisest. 

Eesti Raadio on ette kandnud tema kuuldemänge ja raadionovelle. 

Temalt ilmus romaan "Kosmodroomidest kaugel" (1969), Oktoobrirevolutsiooni ja Leninit kujutav näidend „Homsed tähed“ (1971, lavastatud Ugalas 1970, Prahas 1972), 1973. on sellest lavastatud nõukogude telefilm  ja lühiproosat ajakirjanduses. 1969 lavastati Tallinna Draamateatris Luige kaksiknäidend "Kaks kuulsat kurjategijat". Luige dramatiseeringus lavastati Oskar Lutsu "Kevade" (Vanemuises 1953). 

Ta tõlkis eesti keelde rohkesti vene kirjandust, sealhulgas Maksim Gorki, Nikolai Gogoli, Ivan Turgenevi, Anton Tšehhovi, Leonid Leonovi ja Nikolai Pogodini näidendeid, Dmitri Mamin-Sibirjaki, Konstantin Fedini ja Daniil Granini romaane, inglise keelest O. Henry, Ray Bradbury, Cyril Northcote Parkinsoni, Vladimir Nabokovi ja teiste teoseid.

## Isiklikku
Ajakirjanik ja meediaärimees Hans H. Luik on tema poeg.
Kurski tuumaelektrijaam

**Kurski AEJ** on tuumaelektrijaam Venemaal, mis võeti kasutusele 1976. aastal.

Jaam asub Seimi jõe kaldal umbes 40 km Kurskist läänes. Tuumaelektrijaamaga koos rajati Kurtšatovi linn.

Jaam toodab elektrit Kurski oblastile ja veel 19 haldusüksusele.

Jaama reaktorid on sama tüüpi kui Tšornobõli tuumaelektrijaamal. Algselt oli jaamal kaks reaktorit, hiljem lisati veel kaks (aastatel 1983 ja 1985).

## Viited
Louis Vierne

**Louis Victor Jules Vierne** (8. oktoober 1870 Poitiers – 2. juuni 1937 Pariis) oli prantsuse helilooja ja organist.

Lapsest saati peaaegu pimeda Louis Vierne'i muusikaanne avaldus varakult. Pärast provintsikooli lõpetamist astus Louis Vierne Pariisi Konservatooriumi. 

1892. aastast töötas ta organisti assistendina Pariisi Saint-Sulpice'i kirikus Charles-Marie Widori kõrval. 1900. aastast kuni surmani oli Louis Vierne Pariisi Jumalaema kiriku peaorganist. Ametikoht oli prestiižikas, kuid sealne orel vajas remonti ning selleks pidi Vierne andma Põhja-Ameerikas kontserte. Pariisi Jumalaema kiriku orelil esines ta kokku tervelt 1750 korral. 

Louis Vierne'i isiklik elu oli traagiline: tema abielu lõppes lahutusega ning Esimeses maailmasõjas hukkusid nii tema vend Renè kui ka poeg Jaques. Louis Vierne suri südamerabanduse tagajärjel 2. juuni õhtul 1937, improviseerides parasjagu kontserdil. Surra Jumalaema kiriku orelit mängides oli olnud tema eluaegne unistus. 

Louis Vierne oli tolle aja üks paremaid orelil improviseerijaid. Tema improvisatsioonidega on säilinud ka mõned fonograafi salvestised. Tema loomingut iseloomustavad puhas ja elegantne stiil. Vierne'i harmooniad on romantiliselt rikkalikud, samas puudub tema loomingus sentimentaalsus, mis on omane teisele romantismiajastu suurele oreliheliloojale César Franckile.

## Teosed
*"Messe solenne" ("Pidulik missa")
*umbes 70 laulu oreli-, klaveri-, harfi- või orkestrisaatega
*20 oreliteost, sh:
:*6 orelisümfooniat
:*24 "Fantastilist pala"
:*24 "Pala vabas stiilis"
*9 kammerteost, sh:
:*viiulisonaat
:*tšellosonaat
:*klaverikvintett
:*keelpillikvartett
*Sümfoonia a-moll

## Välislingid
*Louis Vierne'i teoste nimekiri
Koola tuumaelektrijaam

**Koola AEJ** on tuumaelektrijaam Venemaal Murmanski oblastis.

Koos tuumajaamaga rajati Poljarnõje Zori linn.
Kalinini tuumaelektrijaam

**Kalinini AEJ** on tuumaelektrijaam Venemaal Tveri oblastis Udomlja linna lähedal. 

Tuumajaam on rajatud 1974. aastal. Elektrijaamas on neli VVER-1000 (ВВЭР-1000) tüüpi energiaplokki võimsusega 1000 MW. Plokid on ehitatud aastatel 1984, 1986, 2004 ja 2011. Jaama koguvõimsus on 4000 MW.
Baltiiski tuumaelektrijaam

**Baltiiski tuumaelektrijaam** on ehitatav tuumaelektrijaam, mis rajatakse Kaliningradi oblastis, Nemani rajoonis Lunini külas.

Hoolimata Leedu vastuseisust kinnitas Venemaa 2010. aastal kava tuumajaam ehitada Nemani linna alale Nemunase jõe vasakkaldale, kohe Leedu piiri vastu, 

## Probleemid
2011. aastal lükkas Prantsusmaa energiakontsern EDF tagasi Venemaa ettepaneku see tuumajaam ehitada või ehitusel osaleda.
2013. aastal ehitus peatati, põhjenduseks ebaselgus Euroopa energiatarnesüsteemis. 2017. aasta aprillis peatati ehitus uuesti, põhjenduseks selgusetus tulevaste elektri ostjate osas.

## Viited
Leningradi II tuumaelektrijaam

**Leningradi II tuumaelektrijaam** (vene Ленинградская АЭС-2) on ehitamisel olev tuumaelektrijaam  Leningradi oblastis Sosnovõi Boris Soome lahe ääres, 60 km Peterburist läänes.

Koos samas asuva Leningradi tuumaelektrijaamaga on see Eestile kõige lähemal asuv tuumaelektrijaam.
Otto Jastrow

**Otto Jastrow** (sündinud 19. veebruaril 1942 Saarimaal Saksamaal) on saksa semitist, Tallinna Ülikooli arabistika professor.

Otto Jastrow on õppinud Saarbrückeni ülikoolis, Tübingeni ülikoolis, İstanbuli ja Beiruti ülikoolis. Aastast 1973 on ta töötanud õppejõuna mitmes ülikoolis. Ta on üks tuntumaid araabia ja aramea keelte dialektide eksperte maailmas. Ta on osalenud üle 50 lingvistilisel välitööl Lähis-Idas (sh Türgis, Iraagis, Jeemenis, Süürias, Iisraelis jm) ning on ainsa teadlasena dokumenteerinud üle tosina dialekti. 

Ta on 12 raamatu ja rohkem kui 70 artikli autor. Tema uurimisvaldkonnad on uute Lähis-Ida keelte didaktika. Eriti on ta uurinud semiidi (araabia ja uus-aramea) keeli ja dialekte ning avaldanud nende kohta publikatsioone.

Ta oli aastatel 2007–2009 Tallinna Ülikooli erakorraline arabistika professor. 15. juunil 2009 valis Tallinna Ülikooli senat ta korraliseks professoriks.

## Tunnustus
*2021 Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Välislingid
*Tallinna Ülikool valis kuus uut professorit
*Professor Otto Jastrow - arabistikaõpingute arendaja Tallinna Ülikoolis. 30. aprill 2010
Radioaktiivne reostus

**Radioaktiivne reostus** ehk **radioaktiivne saastumine** on saastumine, mis seisneb radiaktiivsete osakeste sattumises pinnasesse, veekogudesse, atmosfääri või elusorganismidesse. 

Radioaktiivse reostuse potentsiaalseteks allikateks on õnnetused tuumaelektrijaamades või tuumajäätmete transpordil või ladudes.
Maria Kallaste

**Maria Kallaste** (sündinud 11. novembril 1983) on eesti ooperilaulja (metsosopran).

Ta on õppinud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli lauluosakonnas (lõpetas 2006) ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Jaakko Ryhäneni lauluklassis.

Alates 2012. aastast töötab ta Vanemuise teatris.

## Isiklikku
Maria Kallaste elukaaslane on näitleja Ott Sepp. Peres kasvab poeg Johannes Sebastian Sepp ja tütar Viktoria Katarina Kallaste. Maria Kallaste ema on laulja ja laulupedagoog Viviane Kallaste ja isa balletiartist Aivar Kallaste.

## Viited

## Välislingid
*Birgit Püve, Lavaline meduus, kelle väljakutse on Sipsik, Eesti Ekspress, 7. jaanuar 2011
*Maria Kallaste Vanemuise teatri kodulehel
Kärt Villmann

**Kärt Villmann** (neiupõlvenimi **Aus**; sündinud 3. märtsil 1972) on eesti disainer.

1991. aastal töötas ta Raadiolehe kujundajana, seejärel mitmes väiksemas kujunduskontoris. Ta on lõpetanud 1995. aastal Eesti Kunstiakadeemia (1. graafilise disaini lend).

1990. aastatel kujundas ta sõnaraamatuid ja vestmikke kirjastuses Ilo.

Villmanni on auhinnatud nii Kuldse Naela kui ka Kuldmuna konkurssidel.

## Isiklikku
Tema abikaasa on kunstnik Urmas Villmann.

## Viited
Deadmau5

**Joel Thomas Zimmerman** (sündinud 5. jaanuaril 1981  Kanadas Ontario provintsis Niagara Fallsis), esinejanimega **Deadmau5** (hääldatakse nagu inglise keeles *dead mouse*), on Kanada muusikaprodutsent. 

Tema lood on kõlanud kogumikalbumil "In Search of Sunrise 6: Ibiza", tema enda koostatud ja miksitud albumil "Mixmag Presents: Tech-Trance-Electro Madness" ning Armin Van Buureni juhitavas raadiosaates "A State of Trance". Tema debüütalbum "Get Scraped" ilmus 2006. aastal.

Tema esinejanimi on seotud juhtumiga, kui ta leidis oma katki läinud arvutit parandamiseks lahti võttes selle seest surnud hiire. Kui ta oma leiust interneti jututoas rääkis, hakati teda kutsuma surnud hiire kutiks (inglise keeles *dead mouse guy*). Aja jooksul lühenes hüüdnimi Dead Mouse nimeks Deadmau5.

Deadmau5 on teinud koostööd selliste DJ-de ja produtsentidega nagu Kaskade, MC Flipside, Rob Swire (Pendulum), Skrillex ja Steve Duda. Ta esineb sageli enda disainitud hiirepeaga, mille ta kujundas 3D-tarkvara abil.

## Isiklikku
Ta ostis 2014. aastal viie miljoni dollari eest maja Ontario provintsis Campbellville'is.

## Stuudioalbumid
*"Get Scraped" (2005)
*"Vexillology" (2006)
*"Random Album Title" (2008)
*"For Lack of a Better Name" (2009)
*"4×4=12" (2010)
*"> album title goes here <"
*"while(1<2)" (2014)
*"W:/2016ALBUM/" (2016)

## Viited

## Välislingid
Kaksikduubel

**Kaksikduubel** (*double-double*) on korvpallis saavutus, kus korvpallur kogub ühe mängu jooksul viiest statistilisest näitajast (punktid, lauapallid, resultatiivsed söödud, blokeeringud, vaheltlõiked) kahes duubli ehk kahekohalise (10 või rohkem) tulemuse. 

Kõige rohkem tehakse kaksikduublit punktide ja lauapallidega.

## Vaata ka
*kolmikduubel
Depoo (ansambel)

**Depoo** on Eesti ansambel. Ansambel võitis 2005. aasta Noortebändi konkursi.

## Bändi liikmeid
* Kaspar Ehlvest (basskitarr) 
* Ivar Kaine (löökpillid) 
* Paul Lepasson (kitarr) 
* Timmo Linnas (kitarr)
* Kene Vernik (vokaal)

## Viited

## Välislingid
*
Mimicry

**Mimicry** on Eesti ansambel.

Võistlusel Eesti Laul 2010 osaleti lauluga "New" koosseisus Timmo Linnas, Kaspar Ehlvest, Ivar Kaine, Kene Vernik, Paul Lepasson ja saavutati 851 häälega 8. koht. 

2010. aasta Raadio 2 Aastahitil saavutas ansambel lauluga "Heat" 34. koha Eesti esitajate kategoorias (111 häält).

Võistlusel Eesti Laul 2011 osales ansambel lauluga "The Storm", millega saavutati 10. koht (885 häält). Koosseisust olid välja jäänud Ivar Kaine ja Kaspar Ehlvest, bändiga oli liitunud Jaanus Telvar.

Võistlusel Eesti Laul 2012 osales bänd lauluga "The Destination", millega saavutati oma poolfinaalis 6. koht (1086 häält).

Kene Vernik lahkus bändist 2012. aastal. Viimane kontsert tema osalusel toimus Eesti Rahvusringhäälingu ürituse R2 Live raames 27. septembril 2012 Rock Cafés.
Topeltmäng

**"Topeltmäng"** on mitme teose eestikeelne pealkiri.

## Raamatud
*"Topeltmäng" ("Deceptions"), Judith Michaeli 1982. aasta romaan, eesti keeles 1998: ISBN 9985301544
*"Topeltmäng" ("Double Dealer"), Max Allan Collinsi 2001. aasta romaan, eesti keeles 2006: ISBN 9985624483
*"Topeltmäng" ("Double Play"), Penelope Neri 2005. aasta romaan, eesti keeles 2007: ISBN 9789949123148

## Filmid
*"Topeltmäng" ("Just Cause"), 1995. aasta põnevusfilm, peaosades Sean Connery ja Laurence Fishburne
*"Topeltmäng" ("Double Bang"), 2001. aasta märulifilm, peaosas William Baldwin
Pihlak

**Pihlak** on Eesti perekonnanimi. 

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 791 inimest perekonnanimega Pihlak.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pihlak 785 inimesel (371 mehel ja 414 naisel). Perekonnanimede levikult on Pihlak meeste puhul 111. ja naiste puhul 110. kohal.

## Nime kandjaid
* Ants Pihlak, eesti keeleteadlane
* Arnold Pihlak, jalgpallur
* Eduard-Ferdinand Pihlak, arst ja sõjaväelane
* Evi Pihlak, eesti kunstiteadlane
* Helle Pihlak (Helle Meri), näitleja ja presidendi abikaasa
* Jaak Pihlak, eesti ajaloolane
* Liina Pihlak, eesti kunstnik
* Oskar Pihlak, arst
* Uku Pihlak, eesti keemik
* Viktor Pihlak, arhitekt ja tööstur
* Ülo Pihlak, eesti majandusgeograaf 

## Viited
Smolenski tuumaelektrijaam

**Smolenski tuumaelektrijaam** on tuumaelektrijaam Venemaal Smolenski oblastis Desnogorski linna lähedal, 100 kilomeetri kaugusel Smolenskist, 115 kilomeetri kaugusel Brjanskist, 320 kilomeetri kaugusel Moskvast.

Tuumajaam on rajatud 1976. aastal. Smolenski tuumaelektrijaamas on kolm RBMK-1000 (РБМК-1000) tüüpi energiaplokki, võimsusega 1000 MW. Plokid on ehitatud aastatel 1983, 1985 ja 1990.