open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Konrad Kesselhut

**Konrad Kesselhut** (ka *Ketelhut*, *Ketelhod*, *Kezelhuth*, *Ketelhoed*; surnud enne 28. septembrit 1334) oli Saksa ordu liige ja Liivi ordu viitsemeister aastatel 1322–1324.

Kesselhut pärines tõenäoliselt Saksimaalt või Tüüringi kandist. Tema suguvõsa oli juba 13. sajandil üle kogu Põhja-Saksamaa levinud, seetõttu on tema täpset päritolupaika raske tuvastada. 1314. aastal sai temast Elbingi metsameister (*Waldmeister*), 1322 oli ta komtuur Papaus (Preisimaal), samal aastal nimetati ta aga ka Liivi ordu viitsemeistriks. Selles ametis oli ta kaks aastat, misjärel jätkas oma karjääri Preisimaal. 1327. aastal sai temast Saksa ordu *Treßler* ehk kõrgem finantsametnik. 1331. aastal tõusis ta aga Saksa ordu suurkomtuuriks ehk ordu juhtkonna hulka, alates 1333 täitis ta ka Kulmi maakomtuuri kohuseid. 28. septembril 1334 on teda mainitud surnuna.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 488 (lk 376–377).
Rudolf Penno

**Rudolf Penno** (12. mai 1896 Undla vald, Virumaa – 25. november 1951 Stockholm) oli Eesti poliitik.

Ta osales Esimeses maailmasõjas Vene sõjaväes ja Vabadussõjas kaitseliitlase ja Kalevlaste Maleva kompaniiülemana. Pärast sõda oli õpetaja. Ajakirja Uus Talu vastutav toimetaja 1925–1929, Viru Maavolikogu esimees 1930–1934. Eesti Kartulikasvatajate Ühingu esimees alates 1937.

Ta oli II, III (II abiesimees 22. juunist 1926 kuni 2. juulini 1929), IV (II abiesimees 2. juulist 1929 kuni 20. juunini 1932) ja V Riigikogu (I abiesimees 1. detsembrist 1933 kuni 28. septembrini 1934, seejärel kuni 31. detsembrini 1937 esimees) liige. Alates 7. aprillist 1938 oli ta I Riigivolikogu liige (valitud 67. valimisringkonnast). Alates 17. oktoobrist 1939 kuni surmani oli ta Riigivolikogu II abiesimees. Pärast tema surma ei olnud enam Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu kokkukutsumiseks vajalikke Riigivolikogu juhatuse liikmeid.

Ta oli ka Põllutöökoja, Kadrina põllumeeste konvendi ja Ühistegevuskoja I (ühispanganduse) sektsiooni liige.

Rudolf Pennole kuulus talu Undla vallas.

II Riigivolikogu vastaskandidaat, vangis, nõustus hakkama agendiks, vabastati, seejärel metsavend Vihula vallas. 1941–1942 teenis Saksa sõjaväes. 

Põgenes 1944. aastal Soome kaudu Rootsi. 18. septembril 1944 nimetas Jüri Uluots ta Otto Tiefi valitsuse kaubandus-tööstusministriks, kuid ta ei astunud ametisse, jäädes Riigivolikogu juhatuse liikmeks. Alates 1949. aastast oli ta Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu esimees.

## Isiklikku
1922. aastal abiellus ta Alma Elfriede Trubokiga (1900–1978). 

Tütar oli Mia Penno (1923–1991), poeg Ado Penno (1925–1944) oli soomepoiss ja langes Jätkusõjas ning eksiilvalitsuse liige Enno Penno oli tema teine poeg.

## Viited

## Kirjandus

* Üks kandidaat – aga erinevused jäävad. Vaba Maa, 6. jaanuar 1938, nr 4, lk 3.
* Riigikogu esimehe kodus. Vaba Maa 13. detsember 1937, nr 287, lk 4.
* Aksel Mark. R. Penno valimisstaabis. Teataja, 24. juuli 1955, nr 14, lk 6.

## Välislingid
*
Bruno (Liivi ordumeister)

**Bruno** (surnud 1. juunil 1298) oli Liivi ordumeister aastatel 1297–1298.

Bruno kohta on teada vaid tema nimi ja ametiaeg. Enne ordumeistriks saamist oli ta 1296–1297 ka ordu viitsemeister. Ta hukkus Turaida lähedal. 

Bruno-nimeline oli ka tolleaegne Järva foogt, kes oli ametis aastatel 1295–1297. Et ka tolle kohta rohkem andmeid peale nime ja ametiaja teada pole, siis on võimalik, et tegu on ühe ja sama isikuga. Ka esimene Kuldīga komtuur oli Bruno-nimeline, kuid et tema ametiaeg jääb 1252. aastasse, on tõenäoliselt tegu erineva isikuga.

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 124 (Kuldīga komtuur), 125 (Järva foogt) ja 126 (ordumeister) (lk 150–151).
007: Veidi lohutust

**"007: Veidi lohutust"** (originaalpealkirjaga **"Quantum of Solace"**) on 2008. aastal esilinastunud James Bondi sarja 22. spioonifilm. Linateose lavastas Marc Forster.

See on filmisarja esimene otsene järg, mille tegevustik algab vahetult pärast 2006. aasta linateose "Casino Royale" lõppu. Kuigi filmi pealkiri on laenatud Ian Flemingi 1960. aastal ilmunud lühijutult, on linateose süžee algupärane ega põhine raamatu sündmustikul.
## Sisu
Pärast Vesper Lyndi reetmist ja surma asub James Bond (Daniel Craig) otsima neid, kes naisega manipuleerisid. Uurimine viib ta kokku ärimees Dominic Greene'iga (Mathieu Amalric), kes kuulub salapärasesse ja mõjuvõimsasse organisatsiooni Quantum. Selgub, et Greene kavandab Boliivias riigipööret, et saavutada vastutasuna poliitilise toetuse eest täielik kontroll riigi veevarude üle. Bond ühendab jõud Boliivia agendi Camille Montesega (Olga Kurylenko), kellel on Greene'i ja kindral Medranoga klaarida isiklikud arved.

## Näitlejad
*Daniel Craig – James Bond
*Olga Kurylenko – Camille Montes
*Mathieu Amalric – Dominic Greene
*Gemma Arterton – Strawberry Fields
*Giancarlo Giannini – René Mathis
*Jeffrey Wright – Felix Leiter
*Judi Dench – M
*Anatole Taubman – Elvis
*David Harbour – Gregg Beam
*Joaquín Cosío – kindral Medrano
*Fernando Guillen Cuervo – Carlos
*Jesper Christensen – hr. Valge
*Rory Kinnear – Bill Tanner
*Neil Jackson – Edmund Slate
*Stana Katic – Corrine Veneau
*Glenn Foster – Craig Mitchell

## Välislingid
* Koduleht
* 
* Quantum of solace (007: veidi lohutust). Blogi Danzumees, 6. november 2008
007 Skyfall

**"007 Skyfall"** (ka lihtsalt *Skyfall*) on 2012. aastal esilinastunud 23. film James Bondi sarjast. 

Linateose lavastas Sam Mendes. 

MI6 salaagenti kehastab kolmandat korda Daniel Craig. Filmi kurjamit Raoul Silvat mängib Javier Bardem ja Bondi-tüdrukut Sévérinet Bérénice Marlohe. Kinolinal saab jälle näha Q-d (Ben Whishaw) ja Eve Moneypennyt (Naomie Harris). Bondi ülemusena astub viimast korda üles Judi Dench. 

Filmi tunnuslaulu esitab Adele.
 
"007 Skyfall" valmis ajaks, kui möödus 50 aastat Bondi esimesest filmist "Dr. No" (1962).

## Osatäitjad
* Daniel Craig – James Bond
* Javier Bardem – Raoul Silva (sünninimega Tiago Rodriguez)
* Bérénice Marlohe – Sévérine
* Judi Dench – M
* Ralph Fiennes – Gareth Mallory, Bondi järgmine ülemus
* Ben Whishaw – Q 
* Naomie Harris – Miss Moneypenny
* Albert Finney – Kincade
* Rory Kinnear – Bill Tanner
* Ola Rapace – Patrice

## Filmimine
"007 Skyfalli" valmimine lükati 2010. aastal MGM-i rahaliste probleemide tõttu määramata ajaks edasi. 2011. aasta jaanuaris määrati filmi esilinastuse ajaks 2012. aasta november ning 2011. aasta novembris algasid uued filmivõtted.

## Viited

## Arvustused
* Skyfall (2012). Ma Armastan Filme – Mart Raun – Filmiblogi, 3. november 2012 
* Skyfall (2012) - 007 Skyfall. PM filmiblogi, 3. november 2012 

## Välislingid
* 
* 007 Skyfall. Forum Cinemas Estonia Site
Ham Mängla

**Ham Mängla** (ingl *Ham Gamgee* on tegelane J. R. R. Tolkien i triloogias Sõrmuste Isand.

Ham Mängla on Tobajuss Mängla isa. Ta on Bilbo Paunaste naaber ja aednik. Ta peab Bilbost väga lugu ja on talle ustav. Iial ei lase ta kellelgi Bilbo kohta paha sõna öelda. Tema ustavust oma peremehele tõendab ka fakt, et kui ta ise on juba nii vana, et ei jaksa peremehe aia eest hoolt kanda, annab ta oma poja Jussi tema teenistusse.
Sihtasutus Tallinna Lauluväljak

**Sihtasutus Tallinna Lauluväljak** on Tallinna lauluväljakut haldav organisatsioon.

Aastal 1994 asutati Puhkeparkide Direktsiooni õigusjärglasena eraõiguslik aktsiaselts **Tallinna Lauluväljaku AS**, mille kõik aktsiad kuulusid Tallinna Linnavalitsusele.

Aprillis 2004 reorganiseeriti see Sihtasutuseks Tallinna Lauluväljak.

2019. aasta märtsis valiti sihtasutuse juhatuse liikmeks ja Tallinna Lauluväljaku juhatajaks Urmo Saareoja, enne seda juhtis ligi 25 aastat Tallinna Lauluväljaku tegevust Riho Rõõmus.

## Välislingid
*Koduleht
Heinrich von Eck

**Heinrich von Eck** oli Järva foogt ja Liivi ordumeistri kohusetäitja aastal 1305.

Eck pärines tõenäoliselt Hoya krahvkonnast Mindeni lähedalt Nendorfi kihelkonnast Eckist. Tema suguvõsa kuulus ministeriaalide ja hiljem väikeaadlike hulka. Täielikult ei saa välistada ka võimalust, et ta pärines Geldrest, sellisel juhul võis ta olla Geldre ametimehe Bartholomäus von Ecki noorem poeg. Tema eesnimi pole samuti päris kindlalt teada, sest allikates esineb vaid selle esimene täht (H.).

Tema Liivi ordusse astumise aega pole teada, tema kohta on teada vaid see, et 1305. aastal oli ta Järva foogtina ühtlasi ka Liivi ordumeistri kohusetäitja. 

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 201 (lk 193–194).
Morten Harket

**Morten Harket** (sündinud 14. septembril 1959) on Norra laulja, bändi a-ha liige.

Ta on avaldanud kuus sooloalbumit. Kaks neist on norrakeelsete lauludega. 1995. aastal ilmunud "Wild Seed" sai rohkem rahvusvahelist tähelepanu ingliskeelsete laulusõnade tõttu.

Tuntud on tema suur hääleulatus, mis mõne allika väitel on viis oktavit.

## Sooloalbumid
*"Poetenes Evangelium" (1993, Kirkelig Kulturverksted)
*"Wild Seed" (1995, Warner Bros.)
*"Vogts Villa" (1996, Norsk Plateproduksjon)
*"Letter from Egypt" (2008, Polydor)
*"Out of My Hands" (2012, Universal, Island, We Love Music)
*"Brother" (2014, Universal)
Randi Storaas

**Randi Storaas** (sündinud 1956) on norra kultuuritegelane.

## Välislingid
* Koduleht
* CV (norra keeles)
Simon Conway Morris

**Simon Conway Morris** (sündinud 1951) on inglise paleontoloog.

Arendades edasi Stephen Jay Gouldi vaateid, rõhutab ta konvergentsi suurt tähtsust evolutsioonis, toetudes seejuures paleontoloogia materjalile. Ta on tuntud kui neodarvinismi kriitik.

## Tunnustus
*1990 – valitiLondoni Kuningliku Seltsi liikmeks
Lahustunud aine

**Lahustunud aine** ehk **solvaat** on keemiline aine, mis on lahustis jaotunud üliväikeste osakestena: aatomite, molekulide või ioonidena.

Lahustunud ainete koguhulk (lahustunud ainete üldsisaldus, lühend TDS) lahustis tehakse kindlaks tavaliselt pärast proovi filtrimist ja kuivaksaurutamist filtrile järele jäävate ainete kaalumise kaudu. Kaalu väljendatakse harilikult kas mg/L või g/m3.

## Vaata ka
*Hõljum
*Heljum
Massiprotsent

**Massiprotsent**  on suurus, mis näitab  mingi komponendi (aineosa) massi protsendimäära aine kogumassis (näiteks lahuses või sulamis).

Massiprotsent P_m  on komponendi massi m_i ja kogumassi m_\text{tot} suhe (näiteks ühikutes kg/kg), väljendatuna protsentides:
: P_m = \frac {m_i}{m_\text{tot}} \cdot100\,\%.

Massiprotsendi mõistet kasutatakse peamiselt keemias ja metallurgias. Näiteks sulami või komposiidi korral näitab metalli massiprotsent, mitu sajandikosa on seda metalli 100 massiühikus sulamis. 

## Vaata ka
*mahuprotsent
*protsent

## Välislingid
* Lahuse massiprotsent]
Biogeneetiline reegel

**Biogeneetiline reegel** ehk **rekapitulatsiooni hüpotees** ehk **rekapitulatsiooniteooria** on selgroogsete organismide lootelise arengu seaduspärasus, mille kohaselt ontogeneesi alguses (embrüogeneesis) läbitakse liigi fülogeneetiliste eellaste embrüonaalse arengu etappe.

Lühisõnastuses – ontogenees on fülogeneesi (lühike ja kiire) rekapitulatsioon.  

Reegli sõnastas 1866. aastal Ernst Haeckel. Ent Stephen Jay Gould on (raamatus *Ontogeny and Phylogeny*, 1977) Haeckeli formuleeringut kritiseerinud ning näidanud, et tegu on pealiskaudse kirjeldusega sügavamast seaduspärast, mida kirjeldavad Baeri seadused.

## Vaata ka
*Baeri seadused
John Backus

**John Warren Backus** (3. detsember 1924 Philadelphia – 17. märts 2007 Ashland, Oregoni osariik) oli USA informaatik, programmeerimiskeele FORTRAN välja töötanud töörühma juht.

Backus käis keskkoolis Philadelphiast umbes 50 km loode pool olevas Pottstownis. Nähtavasti ei olnud ta usin õpilane. Ta õppis lühikest aega Virginia ülikoolis keemiat, aga lahkus siis ülikoolist ja astus USA sõjaväkke. Seal hakkas ta meditsiini õppima, kuid sõjaväehaiglas diagnoositi tal enesel koljus luukasvaja. See õnnestus eemaldada ja selle asemele paigaldati talle koljusse plaadike. Ta lõpetas meditsiiniväljaõppe 9 kuud hiljem pärast uut operatsiooni, mille käigus see plaadike asendati tema enda väljatöötatud plaadiga.

Ta kolis New Yorki, kus algul õppis raadiotehnikuks ja siis huvitus matemaatikast. Ta lõpetas 1949. aastal Columbia ülikooli matemaatikamagistrina ja hakkas 1950 IBM-is tööle. Ta hakkas seal tööle arvutil Selective Sequence Electronic Calculator, mida kasutati aastail 1948–1952. Tema esimene suur projekt oli arvutiprogrammi kirjutamine, mis arvutaks Kuu asukohta.

1953 töötas ta programmeerimise hõlbustamiseks välja programmeerimiskeele Speedcoding, mis oli esimene IBM-i arvutil kasutatav kõrgtaseme keel. Programmeerimine oli endiselt keeruline ja 1954 moodustas Backus töörühma, mis projekteeriks ja töötaks välja uue programmeerimiskeele arvuti IBM 704 jaoks. Selleks keeleks osutus FORTRAN. FORTRAN oli esimene kõrgtaseme keel, mis läks laiatarbekasutusse.

Backus tegi veel teisegi olulise avastuse küberneetikas. 1950. aastate lõpus kuulus ta komiteedesse, mis töötasid välja programmeerimiskeele ALGOL 58 ja hiljem väga mõjukaks osutunud ALGOL 60 (numbrid tähendavad väljatöötamisaastat). ALGOL 60 sai kiiresti ülemaailmseks algoritmide esitamise *[[de facto]]* standardiks. Ühtlasi töötas ta koos Peter Nauriga välja Backuse-Nauri vormingu, mille abil sai formaalselt kirjeldada ükskõik millist kontekstivaba programmeerimiskeelt. See oli oluline leiutis kompilaatorite väljatöötamiseks ja aitas Backusel saada Turingi auhinda.

## Tunnustus

1963 pälvis Backus tiitli IBM Fellow, IBM-i kõrgeima auhinna, mida ta oma töötajale annab. IBM-i paarisajast tuhandest töötajast saab selle igal aastal 4–9 ja enne 1963. aastat seda välja ei antudki.

1967 pälvis ta Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi välja antava Wallace McDowelli auhinna FORTRANi ja ALGOLi väljatöötamise eest, olles läbi aegade teine inimene, kes selle auhinna sai.

1975 pälvis ta USA riikliku teaduse medali ja 1977 Turingi auhinna. 1985 valiti ta Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks, 1989 Prantsusmaal Nancys asuva Henri Poincaré ülikooli audoktoriks.

1977. aastal pälvis ta Turingi auhinna.

1993 pälvis Backus Riikliku Inseneriakadeemia väljaantava Draperi auhinna, olles esimene, kes selle üksinda, ilma kaaslasteta pälvis. 1997. aastal pälvis ta Arvutiajaloo muuseumi auhinna. 1. juunil 2007 nimetati tema järgi asteroid 6830 Johnbackus.
Tartu Neidudekoor Kurekell

**Kurekell** on Tartu neidudekoor, mis on asutatud 1. novembril 1982 Tartu Karlova Gümnaasiumis. 

## Ajalugu
Koori asutas ja oli aastani 2007 peadirigent Lennart Jõela. 1991–2011 töötas dirigendina (aastast 2007 peadirigendina) Ave-Maria Sild. 2011. aastast on dirigent Vilve Maide, koormeister Imbi Goldman ja hääleseadja Tiia Puhvel. 
Repertuaaris on eesti heliloojate laulud, klassikaline ja kaasaegne koorilooming. 
Kurekella lauljad on vanuses 14–19 aastat.
Lisaks kooriproovidele kaks korda nädalas toimub ka hääleseade. Aastas toimub kaks laululaagrit, mitmed kontserdid, palju ühist musitseerimist ning hooaja lõpetab lõpupidu. . 

Tihedat koostööd on tehtud ka Tartu Poistekooriga. Samuti on esinetud koos Tallinna Ülikooli meeskooriga, Tartu Akadeemilise meeskooriga ja naiskooriga Emajõe laulikud. On osalenud kõigil Eesti laulupidudel alates koori asutamisaastast, esinenud televisioonis, salvestanud muusikat Eesti Raadios ja välja andnud CD-d. Koor on käinud arvukatel kontserdireisidel Venemaal, Ukrainas, Soomes, Belgias, Sloveenias ja Saksamaal.

## Saavutused
*1989 – Olomouc (Tšehhi) I koht
*1990 – Symppati (Soome) I koht
*1991 – Halle (Saksamaa) I koht
*1993 – Neerpelti (Belgia) I koht
*1997 – Celje (Sloveenia) kuldmedal ja I koht
*2005 – Naiskooride võistulaulmisel Tallinnas I kategooria A-kategoorias II koht ja kolm eripreemiat
*2007 – Neidudekooride I kategooria
*2015 – Canta en Primavera (Hispaania) koorifestivalil noortekooride kategoorias I koht ja folkloori kategoorias II koht
*2015 – Eesti Naislaulu Seltsi 20. aastapäevale pühendatud nais- ja neidudekoori võistulaulmisel A-kategoorias I koht
*2016 – Chorwettbewerb & Festival Bad Ischl (Austria) noortekooride, folkloori ja sakraalmuusika A-kategooria kuldmedalid .

## Dirigendid
Lennart Jõela on eesti koorijuht ja pedagoog. Jõela lõpetas 1985. aastal Tartu muusikakooli akordioni ja orkestridirigeerimise erialal. Õpingud jätkusid Tallinna Riiklikus Konservatooriumis koorijuhtimise ja puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal. Tema elutööks kujunes Tartu Karlova Gümnaasiumi neidudekoori "Kurekell" loomine, mille dirigent oli Jõela 25 aastat.

Vilve Maide on koorijuht ja muusikaõpetaja.
Õppis koorijuhtimist 1988–1992 Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis (Vaike Uibopuu klassis) ning 1992–1996 Eesti Muusikaakadeemias (Ene Üleoja klassis).
Alates 1996 Otepää Gümnaasiumis muusikaõpetaja ja koorijuht.
Aastail 1997–2001 Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori koormeister.
Alates 2008 Otepää Muusikakooli solfedžoõpetaja, aastail 2009–2011 Otepää Muusikakooli direktori kt ning aastal 2011 Otepää Muusikakooli administraator.
Aastatel 2008–2015 Otepää segakoori Eveko dirigent.
Alates 2011 Tartu Karlova Gümnaasiumi koorijuht ja Tartu neidudekoori Kurekell peadirigent. Alates 2015 Eesti Tütarlastekoori dirigent. . 

## Viited

## Välislingid
*Neidudekoorist Tartu Karlova gümnaasiumi kodulehel (vaadatud 24.07.2012) 
*Emajõe laulikud (vaadatud 30.04.2017)
*Neidudekoor Kurekell
Piret Marvet

**Piret Marvet** on eesti tõlkija. 

Ta töötab Kuningliku Norra Saatkonna nõunikuna.

## Tõlkeid eesti keelde
* Lois McMaster Bujold, "Au riismed", Varrak 2008
*Lois McMaster Bujold, "Cetaganda", Varrak 2012

## Viited


## Välislingid
* "Kontrollijad kiitsid staadionil tehtud tööd", Lääne Elu, 6. november 2008 Fotol paremal
Kalle Mihkels

**Kalle Mihkels** (sündinud 29. mail 1945 Tallinnas) on Eesti meediategelane, müügijuht ja poliitik.

## Haridus
Ta lõpetas 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Täiendanud end meedia alal Ohio Ülikoolis USA-s (1993) ning aastatel 1995–1996 Soome Markkinointi-Instituuttis müügi ja turunduse erialal.

## Meediaalane tegevus
### Eesti Televisioon
Ta tegutses ligi 35 aastat teleajakirjanikuna. Ta tegi mitmesuguseid saateid, millest tuntuim oli "Poolt ja vastu". Seadustest ja inimeste õigustest rääkiv saatesari oli Eesti Televisioon eetris 16 hooaega, 1974–1990.

*1963–1973 Televisiooni- ja Raadiokomitee esimehe Raimund Penu abi. Eesti Televisioon, teleoperaator
*1973–1982 uudistedirektori asetäitja
*1982–1993 Eesti Televisioon, peatoimetaja asetäitja, programmi peadirektori asetäitja
### Teised telekanalid
Aastatel 1993–1994 oli ta AS Reklaamitelevisiooni toimetaja ja jurist. 1990. aastate keskel tegi ta TV3-s "Politseinädalat" (koos Ain Allasega), autosaateid ja Keskerakonna uudistesaadet "Kesknädal". Mihkels on olnud ka Tallinna TV saatejuht (nt "Õigusnõu", "Parlamendi pooltund" jmt saates).

## Äritegevus
*1994–2003 Eesti Helkama-Auto AS, müügijuht
*2003–2005 Auser Auto AS, müügijuht

## Poliitika

Ettepaneku Eesti Keskerakonda astuda tegi talle kursusekaaslane Siiri Oviir.

6. aprillil 2005 nimetas Tallinna linnavalitsus Kalle Mihkelsi Mustamäe linnaosa vanemaks. Mihkels oli Mustamäe linnaosa vanem oktoobrini 2009. 

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva ja Tartu maakond). Ta sai 117 häält ning ei osutunud valituks.

## Liikmesus
*Lions-klubi LC Viimsi asutajaliige
*Sihtasutus Vanalinna Teatrimaja nõukogu liige (Tallinna linna esindaja).

## Artikleid
*Politsei saab abilised. Äripäev, 23. jaanuar 2003, lk 22
*Minu kapital on aus nimi. Kesknädal, 2. juuni 2004, lk 5
*Võitlus Nowa Huta eest. Postimees, 11. aprill 2005, lk 8
*Kuidas me Savisaarega võilattu "sisse murdsime". Kesknädal, 8. november 2006, lk 9
*Lõuad pidada ja edasi teenida. SL Õhtuleht, 19. september 2007, lk 10

## Isiklikku
Tema abikaasa töötas üle 30 aasta politseis, nüüd on kriminaalhooldusametnik. Tütar õppis lasteaiaõpetajaks.

## Viited

## Kirjandus
*Kalle Mihkels ja auto. interv. Ilmar Palli. Mees, 1996, nr 10, lk 24–25
*Riina Merendi. Kalle Mihkels : kodumaine Bond. Kroonika, 12. november 1997, nr 44, lk 10–12
*Kirsti Vainküla. Linnaosavanem Mihkels: Haigus pole kunagi mu tööd seganud. SL Õhtuleht, 7. aprill 2005, lk 6
*Heili Sibrits. Keskklassimees (intervjuu). Postimees Arter, 9. aprill 2005, lk 14–15
*Marvi Taggo. Igavene teleinimene. Nädal, 14. august 2006, nr 32, lk 8–10
*Kalle Mihkelsi magusa elu lõpp: Suhkruhaigus, süstid ja sport. Naisteleht, 29. september 2006

## Välislingid
*Kalle Mihkelsi CV
*Blogi  Kalle Mihkels Elust ja Olust
*Kalle Mihkels Keskerakonna blogis (6. septembri 2010 arhiiviversioon)
Cuba Gooding noorem

**Cuba Gooding noorem** (sündinud 2. jaanuaril 1968) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja. Ta sai Oscari Rod Tidwelli rolli eest filmis "Jerry Maguire".

## Elukäik
Cuba Gooding sündis ja kasvas New Yorgis Bronxi linnaosas. Mõlemad ta vanemad, ema Shirley Temple Gooding (sündinud Sullivan) ja isa Cuba M. Gooding, on lauljad. Tal on kaks venda: muusik Tommy Gooding ja püstijalakoomik Omar Gooding (tuntud ka nime Big O all). 1972. aastal kolis nende pere Los Angelesse. Kaks aastat hiljem hülgas Cuba Gooding vanem pere ning sealtpeale elas Goodingute pere Los Angelese hotellides. Cuba Gooding noorem õppis kokku neljas California osariigi ülikoolis.

## Filmirollid

## Seriaalirollid
* *Hill Street Blues* (1986–1987)
* *The Bronx Zoo* (1987)
* *Amen* (1988)
* *227* (1989)
* *Mancuso, FBI* (1990)
* MacGyver (1989–1991)
* *Murder Without Motive: The Edmund Perry Story* (1992)
* *Daybreak* (1993)
* *The Tuskegee Airmen* (1995)
* *Gifted Hands: The Ben Carson Story* (2009)
* *Firelight* (2012)
* *Guilty* (2012)

## Välislingid

* 
*
Cantelo

**Cantelo** on Pärnu Kunstide Kooli noorte rahvamuusikaansambel. 

See loodi 1976. Ansamblit on juhendanud Tiit Erm ja Veiko Rea. Tänapäeval juhendavad ansamblit Pirgit Rea, Raili Käär ja Andrus Ostrov.

Ansambel on esinenud Eestis, Soomes, Rootsis, Taanis, Poolas, Ukrainas, Saksamaal, Hispaanias, Portugalis, Kanadas, Leedus, Tšehhis ja Brasiilias. Esinemiste mitmekesistamiseks on tihti kaasatud lauluansambleid, soliste ja rahvatantsijaid.

## Viited
Surnud 28. märtsil

''Siin loetletakse 28. märtsil surnud tuntud inimesi.

* 193 – Pertinax, Vana-Rooma keiser
* 1584 – Ivan IV (Julm), Venemaa monarh
* 1881 – Modest Mussorgski, vene helilooja
* 1908 – Hermann Clemenz, baltisaksa maletaja ja spordiajakirjanik
* 1914 – Hans Möldermann, Eesti kunstnik, raamatuillustraator ja karikaturist
* 1923 – Jaan Kreuks, eesti kommunist
* 1941 – Virginia Woolf, inglise kirjanik
* 1942 – Miguel Hernández, hispaania kirjanik, kes on tuntud eeskätt luuletajana
* 1942 – Aleksei Bellegarde, Venemaa riigitegelane, kammerhärra, riiginõunik ja senaator
* 1943 – Sergei Rahmaninov, vene helilooja ja pianist
* 1949 – Agu Lüüdik, eesti näitleja ja lavastaja
* 1953 – Jim Thorpe, USA sportlane
* 1959 – Edmond Debeaumarché, Teise maailmasõja aegse Prantsuse vastupanuliikumise üks juhtidest
* 1965 – Albert Kesner, eesti maalikunstnik
* 1968 – Johannes Voldemar Veski, eesti keeleteadlane
* 1969 – Dwight Eisenhower, USA armeekindral, 34. USA president
* 1971 – Siiri Angerkoski, soome näitleja
* 1972 – Ruvim Fraerman, Vene kirjanik
* 1974 – Arthur Crudup, delta blues'i laulja ja kitarrist
* 1980 – Vladas Karvelis, Leedu ja Nõukogude Liidu sõjaväelane
* 1985 – Marc Chagall (Moiše Šagalov), juudi kunstnik
* 1987 – Maria von Trapp, laulja
* 1990 – Oskar Puhm, eesti vaimulik
* 1994 – Eugène Ionesco, kirjanik
* 1995 – Leida Palu, eesti metallikunstnik
* 1996 – Taivo Linna, eesti metallikunstnik ja muusik
* 1996 – Hans Blumenberg, saksa filosoof
* 2003 – Aino Toomaspoeg, eesti tõlkija ja kirjanik
* 2004 – Peter Ustinov, inglise näitleja, lavastaja ja publitsist
* 2005 – Aivo Lõhmus, eesti kirjanik
* 2005 – Pál Losonczi, Ungari kommunistlik riigitegelane
* 2006 – Roman Karu, Eesti mereväe veteran  
* 2006 – Caspar Weinberger, juudi päritolu USA poliitik, kaitseminister 1981–1987  
* 2006 – Bansi Lal, India poliitik ja kaitseminister 1975–1977  
* 2006 – Pro Hart, austraalia kunstnik  
* 2006 – Jerry Brudos, USA sarimõrvar 
* 2007 – Bill Fisk, USA endine jalgpallur  
* 2007 – Jevgeni Merkurjev, vene näitleja  
* 2007 – Jevgeni Kogan, Eesti ühiskonnategelane ja Nõukogude Liidu poliitik
* 2010 – Hannes Kuusma, eesti ajakirjanik
* 2013 – Richard Griffiths, inglise näitleja 
* 2013 – Soraya Jiménez, Mehhiko raskejõustiklane
* 2014 – Robert Suokas, eesti poksija
* 2015 – Endel Tünder, eesti arstiteadlane
* 2016 – Lilian Linnaks, eesti metallikunstnik
* 2016 – Edmund Piątkowski, poola kettaheitja
* 2016 – Aleksandr Levitš, vene bioloogiateoreetik ja temporoloog
* 2017 – Enn Vetemaa, eesti kirjanik, tõlkija ja helilooja
* 2017 – Asser Murutar, eesti sotsioloog
* 2021 – Didier Ratsiraka, Madagaskari poliitik
Theodor Kittelsen

**Theodor Severin Kittelsen** (27. aprill 1857 Kragerø – 21. jaanuar 1914) oli Norra kunstnik. Ta kujutas peamiselt loodust ning norra muinasjuttude ja legendide tegelasi.

Kittelsen sündis Lõuna-Norra rannikulinnas Kragerøs, kus tema isa Johannes oli kaupmees. Ta sündis pere kaheksast lapsest teisena. Isa suri, kui Theodor oli 11-aastane, ning pere oli sunnitud kasinates oludes läbi ajama. Theodor asus elatise teenimiseks tööle kellassepaabilisena. Vanemaks saades kolis Kittelsen Oslosse. Oslos töötas Kittelsen dekoraatori abilisena, kuid töö raskuse tõttu loobus sellest ja naasis kodulinna.

Kittelsen siirdus Arendali, kus asus taas tööle kellassepaabilisena. Sakslasest kellassepp Stein kiitis Kittelseni kunstioskust ning julgustas teda rohkem kunstiga tegelema. Stein tutvustas Kittelseni teoseid jõukale kunstihuvilisele Diderich Maria Aallile. Aall saatis Kittelseni Oslo kunstikooli ning tasus tema õppemaksu. 17-aastane Kittelsen asus õppima Wilhelm von Hanno käe all. Selle kõrvalt võttis ta tunde ka Julius Middeltunilt. 

Pärast kaks aastat kestnud õpinguid Oslos jätkas Kittelsen tänu Aalli heldele toetusele õpinguid Münchenis. 1879. aastast ei olnud Aallil enam võimalik noort kunstnikku aidata ning Kittelsen tegi elatise teenimiseks kaastööd mitmele ajalehele ja ajakirjale. Ta naasis Norrasse ning teenis kaks aastat armees. Saanud stipendiumi, siirdus ta õppima tollasesse Euroopa kultuurikeskusse Pariisi. Kittelsen ei olnud sealsete tingimustega rahul ning läks 1883. aastal uuesti Münchenisse.

1881. aastal palkas rahvaluulekoguja Peter Christen Asbjørnsen Kittelseni illustreerima Norra muinasjutte.

Kuna Kittelsen kujutas oma teostel sageli rahvuslikke motiive, on ta Norras üsna tuntud ja lugupeetud.

Norra *[[black metal]]*'i ansambel Burzum on kasutanud Kittelseni teoseid oma albumite kaanepiltidena.

## Kittelseni maale ja joonistusi

Image:Kittelsen - Nøkken (Nasjonalmuseet)2.jpg|"Nøkken", 1887–1892 ("Näkk")
Image:Theodor Kittelsen - Sjøtrollet, 1887 (The Sea Troll).jpg|"Sjøtrollet", 1887 ("Meretroll")
Image:Theodor Kittelsen - Røst, 1890 (From the Island Roest).jpg|"Røst", 1890 ("Røsti saar")
Image:Theodor Kittelsen - Det rusler og tusler rasler og tasler, 1900 (Creepy, Crawly, Rustling, Bustling).jpg|"Det rusler og tusler rasler og tasler", 1900
Image:Theodor Kittelsen - Kornstaur i måneskinn, ca 1900 (Stooks of Corn in Moonlight).jpg|"Kornstaur i måneskinn", u 1900 
Image:Theodor Kittelsen - Skogtroll, 1906 (Forest Troll).jpg|"Skogtroll", 1906 ("Metsatroll")
Image:Theodor Kittelsen - Hakkespett, 1912 (Woodpecker).jpg|"Hakkespett", 1912 ("Rähn")


### Illustratsioonid raamatule "Svartedauen" ("Must surm")

Image:Theodor Kittelsen - Fattigmannen, 1894-95 (The Pauper).jpg|"Fattigmannen", 1894–1895 ("Katkupalper")
Image:Theodor Kittelsen - Pesta i trappen, 1896 (Pesta on the Stairs).jpg|"Pesta i trappen", 1896 ("Katk treppidel")
Image:Theodor Kittelsen - Pesta Kommer, 1894-95 (Pesta's Coming).jpg|"Pesta Kommer", 1894–1895 ("Katku tulek")
Image:Theodor Kittelsen - Musstad, 1896.jpg|"Musstad", 1896


## Välislingid
*Theodor Kittelseni elulugu (''inglise keeles'')
*Theodor Kittelseni majamuuseum (''norra keeles'')
Fimi

**Fimi** on jõgi Aafrikas. Algab Mai-Ndombe järvest. Voolab valdavalt edelasse. Ühinedes Kasaiga, moodustab Kwa.
Grigori Geršuni

**Grigori Geršuni** (**Isaac (Yitzhak) Gersh** (vene keeles *Григорий Андреевич Гершуни (Гершициков), Херш Ицхак*) 1870 Tavrovo, Kaunase kubermang – 3(vkj)/16. märts 1908 Šveits) oli Venemaa poliitik ning terrorist.

Hariduselt proviisor-bakterioloog. "SR Võitlusorganisatsiooni" looja ja liider ning Sotsialistide-Revolutsionääride Partei Keskkomitee liige.

Siseminister Dmitri Sipjagini tapmise 1902. aastal, sinodi oberprokurör Konstantin Podedonostsevi tapmiskatse, Harkivi kuberneri vürst Ivan Obolenski, Ufaa kuberneri Nikolai Bogdanovitši, siseminister Vjatšeslav von Plehwe (1904) ja Tveri kuberneri Aleksei Ignatjevi tapmise (1906) organisaator.

Arreteeriti 13. mail 1903 Kiievis. 18.–25. veebruaril 1904 toimunud Peterburi sõjaväljakohtus mõisteti koos kaasosaliste Remjannikovi, Waitsenfeldi (*Ремянников, Вайценфельд*) ja teistega süüdi ning määrati surmanuhtlus, mis asendati tähtajatu sunnitööga.

Kandis karistust Schlüsselburgi kindluses, Butõrka vanglas ja asumisel Akataul, kust põgenes 13. oktoobril 1906. Asus elama Lääne-Euroopasse, kus jätkas terroristliku tegevuse juhtimist Venemaal SR Võitlusorganisatsiooni juhtide Jevno Azefi ja Boriss Savinkovi kaudu.

Suri emigratsioonis Šveitsis 3(vkj)/16. märtsil 1908.

## Teosed
**[http://www.hrono.info/libris/lib_g/gershuni00.html Из недавнего прошлого]* Sotsialistide-Revolutsionääride Partei Keskkomitee väljaanne. Pariis: La Tribune Russe 1908
Eesti Lugemisühing

**Eesti Lugemisühing** (*ingl k lüh EstRa*) on 9. mail 1992 asutatud mittetulundusühing.

Lugemisühing koondab huvirühmi, kes tegelevad lugemise, avaramalt kirjaoskuse õpetamise ja uurimisega: õpetajad (lasteaiaõpetajad, klassiõpetajad, emakeeleõpetajad), ülikoolide õppejõud, eripedagoogid, raamatukogutöötajad, logopeedid, lapsevanemad).

Eesti Lugemisühing kuulub nii Euroopa samalaadsete ühingute föderatsiooni FELA (Euroopa Kirjaoskusühingute Föderatsioon) kui ka rahvusvahelisse kirjaoskusühingusse ILA (Rahvusvaheline Kirjaoskusühing). Tihe koostöö on põhjanaabrite Soome Lugemisühinguga FinRa.  

Arvukate konverentside, seminaride, videoloengute jm kaudu on Lugemisühing tõstatanud visuaalse kirjaoskuse, kirjatehnika, õppekirjanduse, lugeja arengu jpm probleeme ja koostanud avalikkusele kirjaoskust toetavaid materjale.   

Lugemisühingu aastakonverents toimub erinevates Eesti linnade haridusasutustes ja kajastab päevakajalisi emakeele ja kirjaoskusega seotud teemasid. Konverentsi väärtuseks on praktilise suunitlusega töötoad, kus ühingu liikmed jagavad oma teadmisi ja oskusi.   

Ühingul on kaks osakonda: õppekirjanduse osakond ning düsleksia osakond.

Eesti piires on Lugemisühingu suurimateks partneriteks olnud läbi aastate Tallinna Ülikool, Tartu Ülikool, Eesti Lastekirjanduse Keskus, Tallinna Keskraamatukogu, Haridus- ja teadusministeerium, Eesti Klassiõpetajate Liit, Eesti Eripedagoogide Liit, Eesti Logopeedide Ühing, kirjastus Koolibri, MTÜ Hooling jne. 

MTÜ Eesti Lugemisühing kuulub Vabaühenduste Liitu. 

Alates 2022. a on Eesti Lugemisühing kogunud annetusi, nt Lugemispesadele kvaliteetsete pildiraamatute soetamiseks. 

2010. aastast on ühing järjepidevalt korraldanud düsleksia-alast teavitustööd nii perede, pedagoogide kui tugispetsialistide hulgas. 

Augustis 2022 korraldas Eesti Lugemisühingu düsleksia osakond Paide Arvamusfestivali noortealal düsleksia teemalise arutelu, kus keskenduti noorte inimeste kokkupuutele ja kogemusele seoses lugemisraskustega (sh düsleksiaga).

Septembris 2023 lõppeb projekt "Düsleksia kapist välja", mille tegevused jagunevad kolme põhikategooriasse:  

*Düsleksia riski väljaselgitamise vahendite loomine
*Harjutusvara loomine lugemisoskuse arendamiseks
*Düsleksia teadlikkuse tõstmine ühiskonnas

## Välislingid
* FB Eesti Lugemisühing
* FB Lugemispesa - Reading nest
* FB Düsleksia Eestis
* FB Pildiraamatu maagid

* Youtube Eesti Lugemisühing
* Youtube Eesti Lugemisühing Pildiraamatumaagid

* MTÜ Eesti Lugemisühing koduleht

* Lugemispesade koduleht koos lugemispesade kaardiga
Atafu

**Atafu** (endine **Duke of York Island**) on atoll Polüneesias. Kuulub Uus-Meremaale.

Atafu on suurim kolmest Tokelau atollist. Atolli pindala on 2,5 km². 

Atoll koosneb 42 korallsaarest. Saared on madalad.

Aastal 2006 elas atollil 524 inimest.
Rinat Bikmulin

**Rinat Bikmulin** (ka **Rinald**, **Bikmullin**; 16. aprill 1954 Leningrad – 30. november 2015 Narva) oli Eesti poksija. 

Ta poksis Narva ja Tallinna Dünamos ning Narva Kalevis, tema peamine treener oli Anatoli Kozlovski. Ta pidas 153 kohtumist ja võitis neist 113.

Ta oli kokku kaheksakordne Eesti NSV meister, neist II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1975–1976 ja poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 1977, 1979–1980, 1982, 1986 ja 1988.

## Tunnustus
*1978 – NSV Liidu meistersportlane

## Kirjandus
*Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009. Lk 365

## Välislingid
*
*Rinat Bikmulini sporditulemused
*Haud Narva Riigiküla kalmistul
Jacques de Molay

**Jacques de Molay** (1244 või 1245 – 18. märts 1314) oli prantsuse aadlik, Templiordu viimane suurmeister,  üks tuntuimatest Templiordu liikmetest.
Jaanus Uudmäe

**Jaanus Uudmäe** (sündinud 24. detsembril 1980) on eesti kolmik- ja kaugushüppaja. 

Ta lõpetas 2007. aastal Arkansase Ülikoolis magistriõppe informaatikas.

Uudmäe töötab Tallinnas tarkvaraettevõttes Bolt.

## Isiklikud rekordid
*Kolmikhüpe **17.06** (Torino)
*Kaugushüpe **7.87** (Fayetteville)

## Saavutused
2006. aastal tuli Jaanus Uudmäe USA üliõpilaste meistriks (NCAA) kolmikhüppes tulemusega **16.57**.  

### [[Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa sisemeistrivõistlused]]
2009. aastal saavutas Uudmäe sisemeistrivõistlustel seitsmenda koha kolmikhüppes tulemusega **16.73** (eelvõistlustel **17.06**). 

### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlused]]
2010. aastal saavutas Uudmäe Barcelona Euroopa meistrivõistlustel 15. koha kolmikhüppes tulemusega **16.72.** 

### [[Eesti meistrivõistlused kergejõustikus|Eesti meistrivõistlused]]
2005 Eesti meister kaugushüppes **7.50** ja kolmikhüppes **16.18**2006 Eesti meister kaugushüppes **7.60**2007 Eesti meister kolmikhüppes **16.20**2008 Eesti meister kolmikhüppes **16.60** 

### [[Eesti sisemeistrivõistlused kergejõustikus|Eesti sisemeistrivõistlused]]
2008 Eesti sisemeister kaugushüppes **7.56** ja kolmikhüppes **16.24** 2009 Eesti sisemeister kaugushüppes **7.75**2011 Eesti sisemeister kaugushüppes **7.43** ja kolmikhüppes **15.89**2015 Eesti sisemeister kolmikhüppes **15.53**2016 Eesti sisemeister kolmikhüppes **15.75**

2019 Eesti sisemeister kolmikhüppes **14.87**

## Isiklikku
Jaanus Uudmäe isa on kergejõustiklane Jaak Uudmäe ja ema kergejõustikutreener Maie Uudmäe.

Tal on neli last.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
* Andrus Nilk, Jaanus Uudmäe: isa moodi treenides läheksin katki, EPL.ee, 13. aprill 2009
101 dalmaatslast

**"101 dalmaatslast"** on 1961. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb Dodie Smithi lasteraamatul "Sada dalmaatsia koera ja veel üks".

Film sai Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia parima joonisfilmi auhinna.

1988. aastal näidati filmi Tallinna kinos Eha.

## Viited

## Välislingid
* Filmist Disney kodulehel
*
Syrianska FC

**Syrianska FC** on Rootsi jalgpalliklubi, mis tegutseb Södertäljes ja mängib riigi tugevuselt teises liigas Superettan. 2011–2013 mängis riigi kõrgliigas Allsvenskan.

Klubi asutasid 1977. aastal süürlastest immigrandid.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
*Vladimir Voskoboinikov (2009)
*Martin Vunk (2010)
*Tõnis Vanna (2010)

### Eesti treenerid
*Valeri Bondarenko (2011)

## Viited

## Välislingid
*Klubi koduleht
Alice Imedemaal (film 1951)

"**Alice Imedemaal**" on 1951. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb Lewis Carrolli lasteraamatutel "Alice Imedemaal" ja "Alice peeglitagusel maal ja mida ta seal nägi".

## Välislingid
* Alice Imedemaal Disney kodulehel
* 
*
Vestfjorden

**Vestfjorden** on fjord Norra mere kagurannikul. 

Edelas avaneb Norra merele, laius suus umbes 80 km. Loodes piirneb Lofootidega ja kagus Skandinaavia poolsaarega. 

Pikkus umbes 160 km.
Paberist voltimine

**"Paberist voltimine"** on 1984. aastal ilmunud õpik lastele, mis sisaldab juhendeid ja jooniseid mitmesuguste mänguasjade ja kaunistuste paberist voltimiseks. 

Õpiku autor on Maie Steinberg, kes on kirjutanud ka teisi käsitööõpikuid: "Nukuriided (1977), "Lillornament; Rahvuslik lillkirjaline tikand" (1980), "Rahvapärane tikand" (1990) ja "Meisterdamine" (2003).

## Vaata ka
*origami

## Välislingid
*Raamatukoi sissekanne
Disney joonisfilmide loend

*Siin on loetletud täispikad [[The Walt Disney Company|Disney]] joonisfilmid, mis on toodetud kinofilmideks.*

## Disney raudvara
Disney raudvaraks (*official canon*) loetakse joonisfilme, mille on täielikult loonud Walt Disney Animation Studios (endise nimega Walt Disney Feature Animation).

## Disney-Pixari joonisfilmid
Joonisfilmid on valminud Walt Disney Company ja allüksuse Pixar koostööna.

## DisneyTooni stuudio joonisfilmid
Joonisfilmid on tootnud Walt Disney Company allüksus DisneyToon Studios.

## Muud joonisfilmid
Joonisfilmid on tootnud Walt Disney Company'st eraldiseisvad stuudiod. Filme on levitanud ja rahastanud Walt Disney Company.

## Välislingid
* Disney raudvara Disney animastuudiote veebilehel Brave Little Tailor
Bambi (film 1942)

"**Bambi**" on 1942 valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mis põhineb Felix Salteni raamatul "Bambi". 

Film räägib metskitse, küüliku ja skungi sõprusest.
Vastuhakk

**"Vastuhakk"**
*"Vastuhakk" ("Direct Action"), 2004. aasta film Dolph Lundgreniga peaosas.
*"Vastuhakk" ("Defiance"), 2008. aasta film Daniel Craigiga peaosas.
Felix Salten

**Felix Salten** (sünninimi **Siegmund Salzmann**; 6. september 1869 Pest – 8. oktoober 1945 Zürich) oli juudi päritolu Austria kirjanik, kes sai maailmatuntuks raamatuga "Bambi".

Tuntud raamat on ka talle omistatav "Josefine Mutzenbacher", mis on eesti keeles ilmunud ajakirjas Maaja.

Tema teosed keelati Saksamaal 1936. aastal. Alates 1939. aasta veebruarist elas Felix Salten Šveitsis.
Kaunitar ja koletis (film 1991)

**"Kaunitar ja koletis"** on 1991. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mis põhineb samanimelisel muinasjutul.

## Auhinnad
**[[Oscar]]** (1992)
* Parim muusika: Alan Menken
* Parim filmilaul: "Beauty and the Beast"

**[[Kuldgloobus]]** (1992)
* Parim komöödia- või muusikafilm
* Parim muusika: Alan Menken
* Parim filmilaul: "Beauty and the Beast"

**[[Grammy auhind]]**
* Parim muusika: Alan Menken
* Parim filmilaul: "Beauty and the Beast"

## Välislingid
* Filmi koduleht
*
Vennad karud

**"Vennad karud"** on 2003. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm.

## Välislingid
* Ametlik veebileht
* 
*
Tuhkatriinu (film 1950)

**"Tuhkatriinu"** on 1950. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb samanimelisel muinasjutul.

## Välislingid
* Filmi koduleht
*
Väike merineitsi (film 1989)

**"Väike merineitsi"** on 1989. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mis põhineb Hans Christian Anderseni samanimelisel muinasjutul.

Filmi muusika on pärjatud kahe Oscari, kahe Kuldgloobuse ja ühe Grammy auhinnaga.

## Välislingid
*
Atiu

**Atiu** ehk **Enuamanu** on saar Polüneesias, üks Cooki saartest. 

Pindala 26,9 ruutkilomeetrit. Saarel elas 2016. aastal 434 inimest (2006. aastal 569 inimest) viies külas.

Saar on künklik, kõrgus kuni 71 meetrit. Lõunaosas asub Tiroto järv.

Saarel elab endeemne piiritajalane atiu salangaan (*Collocalia sawtelli*).


Lake Tiroto.jpg|Tiroto järv
Atiumap.png|Atiu kaart


## Välislingid
*http://www.atiu.info/434
Leedi ja Lontu

**"Leedi ja Lontu"** on 1955. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb 1940. aastal ajakirjas Cosmopolitan ilmunud lühijutul "Happy Dan, The Whistling Dog". Loo peategelased on heast perest pärit kokkerspanjel Leedi ja hulkuv krants Lontu.

## Välislingid
* Koduleht
* 
*
PzH 2000

**PzH 2000** *([[saksa keel]]es *Panzerhaubitze 2000*)* on Saksamaal valmistatud 155 mm soomustatud liikursuurtükk ehk iseliikuv haubits.

## Kirjeldus

PzH 2000 töötati välja Saksamaal firma Krauss-Mafei Wegmanni ja Rheinmetalli poolt 1990. aastate lõpuks. Sellest ajast alates on tegemist ühe moodsama suurtükiväerelvaga maailmas. Hiljem on töötatud välja ka parandatud versioon PzH 2000 A1, kus on esialgsed puudused on likvideeritud. Bundeswehr võttis need liikursuurtükid oma relvastusse 1998. aasta sügisel. PzH 2000 põhirelv on 52-kaliibrise rauaga haubits, millel on automaatne laadimissüsteem 60 mürsu ühes 228 modulaarse laenguga. Lisaks on paigaldatud ülimoodne ja -täpne maapealne navigatsioonisüsteem.  

Masin omab täielikku navigatsioonivõimet, mis võimaldab igal ajal määrata otse käigult täpsed asukoha koordinaadid ilma positsiooni geodeetiliselt ette valmistamata. Lasketegevuse vaheajaks saab aga alati kiirelt varjuda. Samuti on autonoomne laskeandmete arvutussüsteem, andmesidesüsteem, automaatne laskemoona etteandmise ja laadimise süsteem ning torni automaatne suunamissüsteem. Käsitsi tuleb laskmise ajal rauda laadida vaid laengud. Kõiki automaatsüsteeme on väljalangemise korral võimalik dubleerida manuaalselt. Katusele on võimalik paigutada lisasoomus kobarlaskemoona mõju vastu. Sellised haubitsad on võimelised standardsete mürskudega tulistama 36–46 kilomeetri kaugusele. Erilaskemoonaga on saavutatud laskekaugus üle 50 km. On arendatud ka rakettmootoriga laskemoona, mille lennukaugus on pea 70 km. Masina puuduseks on võrdlemisi suur kaal ja üsna keerukas hooldus. 

Neid haubitsaid on kasutanud Hollandi ja Saksa väed operatsioonil Afganistanis.

## Taktikalis-tehnilised andmed
**Mõõdud ja massiandmed**
*Kaal: 55,3 t
*Pikkus: 11,7 m
*Laius: 3,6 m
*Kõrgus 3,1 m

**Relvastus**
*Kaliiber: 155 mm
*Raua pikkus: 52 kaliibrit
*Laskekiirus: 8 lasku/min
*Laskekaugus: 30 km (kildmürsk L15A2)
*Lahingkomplekt: 60 mürsku + 288 laengumoodulit
*Lisarelvastus: 7,62 mm kuulipilduja MG-3, suitsugranaadiheitjad
*Laskevalmiduse saavutamise aeg: 30 sekundit

**Liikuvus, jõuseade**
*Mootori markeering: MTU 881 Ka-500 (diiselmootor)
*Võimsus: 736 kW (986 hj)
*Võimsuse/kaalu suhe: 17,83 hj/t
*Kiirus: 60 km/h
*Sõidukaugus: 420 km
*Kütusekulu: 240 l / 100 km

**Meeskond**
*komandör
*sihtur
*laadur (2)
*juht

## Kasutavad riigid
### Praegused kasutajad
* – 57 (kasutuses 18, ülejäänud laos ja müügiks)
* – 70
*
* – 24
*
* – 185 (pärast 2014. aasta kärpeid jäi kasutusse 81, ülejäänud ladustatakse ja soovitakse müüa)
*

## Vaata ka
*Msta-S
*M109
*FH-70
*AHS Krab
*Sholef
*VCA Palmaria
*Automaatse laskemoona seade
*Suurtükkide loend

## Viited

## Välislingid
*Army-technology.com - PzH 2000
Eile nägin ma Eestimaad!

**Eile nägin ma Eestimaad!** on Juhan Liivi luuletus.

Ansambel Ruja repertuaari kuuluvas laulus on Ott Arder sõnu muutnud. 

Eile nägin ma Eestimaad!

Nägin hurtsikuid, saunasid,

nägin bagaaži ja paunasid,

väljal kivivõsa aunasid -

eile nägin ma Eestimaad

Eile nägin ma Eestimaad!

Lagunud talumajasid!

Oh kui rammetuid rajasid!

Kadaka-, lepavõsasid!

Eile nägin ma Eestimaad!

Eile nägin ma Eestimaad!

Põõsastikud ja võsad kõik

suikumise ja näotuse paik,

vaimuilm nii hämaras, vaik -

eile nägin ma Eestimaad!

## Viited

## Välislingid
Helin (luuletus)

**"Helin"** on Juhan Liivi luuletus.

Luuletus sündis arvatavasti Juhan Liivi peatumise ajal Laiuse pastoraadis 1910. aastail, mil seal oli õpetajaks Johan Kõpp.

*Kui mina olin veel väikene mees,<br>
Üks helin mul helises rinna sees.

Ja kui mina sirgusin suuremaks,<br>
Läks helingi rinna sees kangemaks.

Nüüd on see helin pea matnud mind,<br>
Ta alla rusuks on raugenud rind.

See helin mu elu ja minu hing,<br>
Tal kitsaks on jäänud maapäälne ring.*

## Retseptsioon
Gustav Ernesaks on viisistanud selle luuletuse koorilauluks.
Johannes Selliov

**Johannes Selliov** (14. jaanuar 1909 Kurtna – 15. november 1991 Tartu) oli eesti vaimulik. 

Johannes Selliov õppis Rakvere Õpetajate Seminaris aastatel 1923–1927, Tartu Õpetajate Seminaris 1927–1929 ja seejärel Tartu Ülikoolis usuteadust 1929–1934. Prooviaastal oli ta Sangaste Püha Andrease koguduses. Ordineeriti 14. aprillil 1935 õpetajaks.

1935–1939 oli ta Halliste koguduse õpetaja, 1941–1944 Mustvee ja Lohusuu koguduse õpetaja, 1944–1949 Rakvere Pauluse ja Haljala koguduse õpetaja, 1949–1959 Lüganuse ja Kiviõli koguduse õpetaja, 1959–1979 Tartu Pauluse koguduse õpetaja. Lühemat aega on ta teeninud ka Äksi, Ambla ja Aegviidu kogudusi. Aastatel 1929–1945 töötas ta kooliõpetajana Kongutas, Tartus, Valgas, Jõhvis, Mustvees (1941. aastal määrati kooli direktoriks) ja Rakveres.

Johannes Selliov on maetud Tartu Pauluse kalmistule.

## Tunnustus

* EELK Kuldrist (1955)

## Isiklikku

Johannes Selliovi poeg Leevi Selliov oli eesti koolijuht ja tõlkija.

## Viited
 

## Välislingid

* Elulugu EELK kodulehel
Meie aabits ja lugemik

**"Meie aabits ja lugemik"** on 1992. aastal ilmunud eestikeelne aabits, mille autor on luuletaja Viivi Luik ja illustraator on kunstnik Epp Maria Kokamägi.

Lisaks Viivi Luige tekstidele, mis keskenduvad eelkooliealise Johannese perele ja tegemistele, sisaldab aabits ka tuntud luuletusi ning rahvalaule ja -jutte.

## Sisukord
Aabitsa peatükid on jagatud kaheks.
*I poolaasta sisukord:
**"Eesti tähed"
**"Kogu tähestik"
**"Kuidas Johannes lugema õppis"
**"Meie kiisul kriimud silmad", vana eesti rahvalaul
**"Johannese kodu"
**"Sõit-sõit läbi salu...", Ernst Enno
**"Lapsed, tuppa!", Eduard Ludvig Wöhrmann
**"Mis Johannes linnas kuulis"
**"Teele, teele, kurekesed!", Friedrich Kuhlbars
**"Kuidas Johannes välismaal käis"
**"Salmide lugemine"
**"Kuidas Johannes oma vanaisa peale mõtles"
**"Vaikne, pehme, tume...", Juhan Liiv
**"Väike vend", Friedebert Tuglas
**"Inimeste ja loomade nimed"
**"Talvel", Reinhold Kamsen""
**"Muumipere jõulud", Tove Jansson
**"Oh kuusepuu", vana saksa jõululaul
**"Jõululaupäev Johannese kodus"
**"Talvine õhtu", Villem Grünthal-Ridala
*II poolaasta sisukord:
**"Head uut aastat"
**"Tikk, takk", Ernst Enno
**"Johannese sõber"
**"Lumehelbeke", Juhan Liiv
**"Anni mure"
**"Varesele valu", vana eesti rahvalaul
**"Raamatu lugemine"
**"Vastlalaul", Peeter Jakobson
**"Kuu", Juhan Jaik
**"Kuidas isa ja Johannes kuuvalgel kõndisid"
**"Auk veetammis", hollandi rahvajutt
**"Mu isamaa, mu õnn ja rõõm", Johann Voldemar Jannsen
**"Midrilinnumäng", vana eesti lastemäng
**"Tii-tii tihane", vana eesti lastelaul
**"Jaani talu"
**"Kuidas koduloomi kutsutakse"
**"Tibukese unenägu", Ernst Enno
**"Kuidas Johannes pühademune värvis"
**"Ülestõusmispühade saladus"
**"Õhtupäike", Ado Grenzstein
**"Seemned ja juured"
**"Peenrad"
**"Kumalased ja mesilased"
**"Kevade rõõm", Paul Tekkel
**"Koju", Ernst Enno
**"Kolm sinist lillekimpu"
**"Emasüda", Lydia Koidula
**"Illimari mäng", Friedebert Tuglas
**"Kevadel", Jakob Hermann
**"Kodu", Lydia Koidula
**"Suvi tuleb"
**"Kui oleksin hõbedast...", Frederico Garcia Lorca
**"Kassi veski", Kārlis Skalbe
**"Järv leegib eha paistel", Anna Haava

## Vaata ka
*Eestikeelsete aabitsate loend

## Välislingid
*Raamatukoi sissekanne
*Kaanepilt Viivi Luige kodulehel
Lilo ja Stitch

**"Lilo ja Stitch"** (**"Lilo & Stitch"**) on 2002. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. 

## Välislingid
* Filmi koduleht
* 
*
Leevi Selliov

**Leevi Selliov** (28. aprill 1948 Rakvere – 23. august 2004 Tartu) oli eesti matemaatikaõpetaja ja koolijuht. 

Ta lõpetas Tartu 1. Keskkooli 1967. aastal kuldmedaliga, Tartu Riikliku Ülikooli 1973. aastal matemaatik-matemaatikaõpetaja kvalifikatsiooniga. 

Aastatel 1973–1978 töötas ta Tartu Matemaatika- ja Füüsikakooli direktorina.

## Õpikuid
* Konkursiülesandeid matemaatikast / Tartu Riiklik Ülikool, matemaatika ja füüsika kool ; [koostanud L. Selliov] Tartu : Tartu Riiklik Ülikool, 1975.
* Selliov, L. Archimedese seadus. Tartu, TÜ Teaduskool, 2003

## Tõlkeid
* Boriss Strugatski ja Arkadi Strugatski "Põrnikas sipelgapesas". ("F-sarjas") Tallinn: Varrak, 2000

## Isiklikku

Leevi Selliovi isa Johannes Selliov oli eesti vaimulik. 

## Viited
Oliver ja semud

"**Oliver ja semud**" ("Oliver & Company") on 1988. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. 

Loo aines pärineb Charles Dickensi romaanist "Oliver Twist". Joonisfilmis on aga Oliver kass, vargajõugu liikmed on koerad ning tegevuskohaks on nüüdisaegne New York.

## Filmi tegijad

* Režissöör George Scribner

## Auhinnad
* Golden Globe Award – parim filmi originaallaul "Why Should I Worry?"
* Young Artist Award – parim perefilm animafilmide kategoorias
* Golden Reel Awards – parim helitöötlus

## Välislingid
* Veebileht
*