open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pseudoeryx

***Pseudoeryx*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Pseudoeryx* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Pseudoeryx plicatilis]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Pseudoeryx relictualis]]* Schargel, Rivas-Fuenmayor, Barros, Péfaur & Navarette, 2007. 

## Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas. 

## Sünonüüm

*Pseudoerux* on maoperekonna kummiboa taksonoomiline sünonüüm.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudoeryx]] seisuga 03.06.2014.*
Pseudalsophis

***Pseudalsophis*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Pseudalsophis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Pseudalsophis biserialis]]* (Günther, 1860)
* *[[Pseudalsophis dorsalis]]* (Steindachner, 1876)
* *[[Pseudalsophis elegans]]* (Tschudi, 1845)
* *[[Pseudalsophis hoodensis]]* (Van Denburgh, 1912)
* *[[Pseudalsophis slevini]]* (Van Denburgh, 1912)
* *[[Pseudalsophis steindachneri]]* (Van Denburgh, 1912). 

## Levila

Need maod elavad Galápagose saartel, Ecuadoris, Peruus ja Tšiilis. 

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Pseudalsophis]] seisuga 03.06.2014.*
Donetsi söebassein

**Donetsi söebassein** (ukraina keeles *Донецький басейн*, vene keeles *Донецкий бассейн*), lühendatult **Donbass** (ukraina keeles *Донбас*, vene keeles *Донбасс*), on ajalooline, majanduslik ja kultuuriline piirkond Ida-Ukrainas ja Edela-Venemaal. Piirkonnas kaevandatakse sütt alates 19. sajandi lõpust. Piirkond on saanud nime Doni jõe järgi.

Donbass on Kiievi järel Ukraina kõige tihedama asustusega piirkond.

## Vaata ka
* Donets
* Donetsi kõrgustik

## Viited

## Välislingid

* "The coal-mining racket threatening Ukraine's economy" by BBC News Online
* Why Donbass Votes for Yanukovych, historical overview of the roots, culture and character of the Donbas by Alexandr Osipian
* Donbas region completely destroyed - Zelensky. *[[BBC News]]*, 20. mai 2022
Plesiodipsas

***Plesiodipsas*** on maoperekond.
 
## Klassifikatsioon

Perekonda *Plesiodipsas* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:

* *[[Plesiodipsas perijanensis]]* (Aleman, 1953). 

## Levila

Need maod elavad Venezuelas Zulia osariigis ja Colombias Santanderi departemangus.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Van Wallach, Kenneth L. Williams, Jeff Boundy, Snakes of the World: A Catalogue of Living and Extinct Species, 22. aprill, lk 570, 2014, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 03.06.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Plesiodipsas perijanensis]] seisuga 03.06.2014.*
Dmitri Kotjuh

**Dmitri Kotjuh** (sündinud 11. mail ‎1982) on Eesti fotograaf.

Ta kaitses 2012. aastal Tartu Ülikoolis bakalaureusetöö teemal "Ajakiri Raduga sõsarväljaande Vikerkaar taustal: sisu ja retseptsioon".

Ta on töötanud Võrumaa Teatajas ja Järva Teatajas.

Tema vend Igor Kotjuh on luuletaja ja tõlkija.

## Tunnustus
* 2021 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2022 Kaitseministeeriumi hõberinnamärk https://www.postimees.ee/7661289/postimehe-sojakorrespondendid-palvisid-teenetemargi
* 2023 Järvamaa kultuuripärl
### Konkursid:
* 2008 "Aasta pulmafoto 2008" reportaaži kategoorias esikoht ja pruudi-peigmehe kategoorias kolmas koht
* 2008 Eesti Ajalehtede Liidu maakonnalehtede olemusfoto kategooria nominent
* 2009 Eesti Ajalehtede Liidu maakonnalehtede uudisfoto kategooria võitja
* 2012 Eesti pressifoto olemusfoto kategooria nominent
* 2013 Eesti pressifoto spordifoto kategooria nominent
* 2014 Aasta pressifoto 2014 võitja
* 2014 Eesti pressifoto spordikategooria võitja
* 2014 Eesti pressifoto portreefoto kategooria nominent
* 2014 Eesti pressifoto olemusfoto kategooria nominent
* 2016 Eesti pressifoto portreefoto kategooria nominent
* 2017 Eesti pressifoto olemusfoto kategooria nominent
* 2018 Eesti pressifoto uudisfoto kategooria nominent
* 2019 Aasta pressifoto portreefoto kategooria võitja
* 2021 Eesti pressifoto portreefoto kategooria nominent
* 2022 Eesti pressifoto uudisfoto kategooria võitja https://kultuur.postimees.ee/7714942/fotod-aasta-uudisfoto-auhinna-voitis-dmitri-kotjuh-fotoga-ukraina-sojast
### Näitused:
*2006 - Igor ja Dmitri Kotjuhi näitus "Atlandi-Norra luules ja pildis" Tartu Raamatukogus
*2007 - Näitus "Argipäeva hetkes" Võrus, Pärnus, Paide, Toursis (Prantsusmaa), Apes (Läti), Berliinis (Saksamaa)
*2016 - Näitus "Kirjud hetked" Stockholmis (Rootsi), Türil, Paides, Viljandis, Võrus
*2020 - Näitus "HeadRead nägudes"  Tallinna Disaini ja Arhitektuurigaleriis
*2020 - Näitus "Kirjud hetked 2" Türil https://kultuur.err.ee/982429/turi-kultuurikeskuses-on-valjas-dmitri-kotjuhi-pressifotode-paremik
*2021 - Näitus "HeadRead" Tammsaare pargis Tallinnas
*2021 - Näitus "Teistmoodi pulmafoto" Türi kultuurikeskuses https://kultuur.err.ee/1608231837/galerii-dmitri-kotjuhi-naitusel-turi-galeriis-naeb-teistmoodi-pulmafotosid
*2022 - Ukraina sõda dokumenteeriv ühisfotonäitus Tallinnas, Manchesteris ja Austria neljas linnas
*2023 - Näitus "Sõjas tööl" Türi kultuurikeskuses https://kultuur.err.ee/1608878060/galerii-pressifotograaf-dmitri-kotjuh-avas-turil-fotonaituse-ukraina-sojast
*2023 - Portreenäitus tuntud Eesti kirjanikest Tammsaare pargis Tallinnas https://headread.ee/tammsaare-pargis-avati-portreenaitus-tuntud-eesti-kirjanikest/
*2024 - Näitus "HeadNäod" Eesti Rahvusraamatukogus

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Riikka Ala-Harja

**Riikka Maria Ala-Harja** (sündinud 21. aprillil 1967 Kangasala vallas) on soome kirjanik ja dramaturg.

## Teosed eesti keeles
*"Dessant", 2013, tõlkinud Kätlin Kaldmaa, ISBN 9789949489756 (2012. aasta Finlandia kirjandusauhinna üks nominente)
Veronika Kivisilla

**Veronika Kivisilla** (sündinud 21. detsembril 1978) on eesti luuletaja. 

Ta on Tallinna Ülikoolis õppinud eesti keelt ja kirjandust. 

Ta on koostanud õpikuid, laulikuid ja sõnaraamatuid.

## Teoseid
*"Kallis kalender", Verb, 2011, ISBN 9789949912407
*"Veronica officinalis", Verb, 2012, ISBN 9789949928101
*"Cantus Firmus", Näo Kirik, 2015, ISBN 9789949946563
*"Kuni armastus peale tuleb", Hunt, 2018, ISBN 9789949731909
*"Salutatio", Verb, 2019, ISBN 9789949723850
*"Kolm sõlme", Seitse Sõlme, 2020, ISBN 9789949018918 (koos Adam Culleni ja Øyvind Rangøyga)

## Tunnustus

* 2005 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (koos Heili Einasto, Lembi Loigu ja Risto Järvega, ilukirjanduslik tõlge eesti keelest võõrkeelde: Estonian Folktales. The Heavenly Wedding")

## Isiklikku
Ta elab Pääskülas.

## Viited
Ligistamine

**Ligistamine** ehk **ablakteerimine** ehk **ablaktatsioon** on pookimise viis, mille korral emapuu ja alus istutatakse kõrvuti, neile tehakse pookimislõiked, mis sobitatakse omavahel, ning seejärel nad seotakse tihedasti kokku ja kaetakse pookvahaga. Poogend lõigatakse  emataimelt lahti alles pärast kokkukasvamist   (mõnikord jäetakse see tegemata). 

Tänapäeval kasutatakse seda raskesti kokkukasvavate taimede (kaugete vormide) puhul, samuti viinamarjakasvatuses (peamiselt raskesti juurduvate sortide puhul, aretamisel ja uurimistöös) ja viljapuude (õunapuude, pirnipuude) kujundamisel. 

Kõige paremaid tulemusi annab ligistamine vegetatsiooniperioodil mahlade liikumise ajal, kuid see on võimalik ka puhkeolekus.
Ühispesitsemine

**Ühispesitsemine** või **ühismunemine** (inglise keeles *communal nesting*; *communal egg-laying*) on mitmete loomade paljunemiskäitumine, mille tähendus võib erinevate hõimkondade lõikes olla erinev. See võib olla mitme sama liiki emase isendi mittejuhuslik 
munemine samasse pessa, mitme isendi mittejuhuslik hoolitsemine järglaste eest ühes pesas jms. 

Ühispesitsemise täpne ulatus ning ülesanded pole selged. Seda on kirjeldatud putukatel, roomajatel, lindudel.

## Roomajad
### Madudel

Mitmete ovipaarsete emaste madude kohta eelistatavad osad uurijad terminit ühismunemine. Sellega peetakse silmas samasse liiki liigitatud (liigikaaslaste) suguküpsete emaste madude viljastatud munade väljutamist, kas siis kivide ja puujuurte alla, teiste loomade urgudesse, maapinnale, veekogusse või taimedele, üsna teiste munakurnade läheduses.    

Ühismunemist esineb sugukondades  *[[Colubridae]]* (40 liigil, sh *[[Philodryas patagoniensis]]*, *[[Dipsas oreans]]*, *[[Sibynomorphus mikanii]]*, *[[Psomophis obtusus]]*), mürknastiklased (6),  merimadulased (2), ahassuumadulased (3), püütonlased (1).

## Vaata ka
*munemine

## Viited

## Välislingid
*Sandra L. Vehrencamp, The adaptive significance of communal nesting in Groove-billed anis (Crotophaga sulcirostris), Behavioral Ecology and Sociobiology, 15. XI. 1978, 4. köide, nr 1, lk 1-33, veebiversioon (vaadatud 04.06.2014) (*inglise keeles*)
*C. Jo Manning, Donald A. Dewsbury, Edward K. Wakeland, Wayne K. Potts, Communal nesting and communal nursing in house mice, Mus musculus domesticus. Lühikokkuvõte, Animal Behaviour, 50. köide, nr 3, 1995, lk 741–751, , veebiversioon (vaadatud 04.06.2014) (*inglise keeles*)
*Yasel U. Alfonso, Pierre Charruau, Gabriel Fajardo,  Alberto R. Estrada, Interspecific communal oviposition and reproduction of three lizard species in Southeastern Cuba, Herpetology Notes, 5. köide : 73-77 (2012), veebiversioon (vaadatud 04.06.2014) (*inglise keeles*)
Goran Simić

**Goran Simić** (1952 Vlasenica Bosnia – 29. september 2024) oli serbia luuletaja, prosaist ja näitekirjanik.

Pärast seda, kui Simić pälvis Kanada PEN-klubi auhinna "Freedom to Write", asus ta koos perega elama Kanadasse. 

Eesti keeles on ilmunud Simići valikkogu "Kui sured nagu kass" (kirjastus Kite, 2014, tõlkinud Kätlin Kaldmaa; ISBN 9789949920259).
Mummvetikas

**Mummvetikas** (*Caulerpa*) on perekond makroskoopilisi rohevetiktaimi klassist *[[Bryopsidophyceae]]*.

Nende iseäraks on rakuvaheseinte puudumine. Seetõttu nimetatakse neid vahel suurimateks üherakulisteks organismideks.

Nad elavad troopilistes ja subtroopilistes meredes. Neid kasutatakse ka akvaariumitaimedena.

Perekonnas on ligi 90 liiki. Nad on pärismaised Austraalia vetes.

Liigid *[[Caulerpa taxifolia]]* ja *[[Caulerpa racemosa]]* on invasiivsed, eriti Vahemeres.

## Liike
**Caulerpa lentillifera* – salat-mummvetikas
**Caulerpa racemosa* – kobar-mummvetikas
**Caulerpa taxifolia* – sulgjas mummvetikas

## Vaata ka
*vullvetikas

## Viited

## Välislingid
Perekonnast eesti keeles
Tallinna SK Mercury

**Tallinna SK Mercury** on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Tallinnas.

Jalgpalliklubil oli ka orienteerumisosakond, mis tegutseb iseseisvalt nimega MTÜ Spordiklubi Mercury.

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad

## Viited

## Välislingid
Marssalikepp

**Marssalikepp** on marssali (või muu kõrgema sõjaväelase) tunnuseks olev sau.

Traditsiooniliselt on see valmistatud puidust ja/või (vääris)metallist ning kaunistatud vääriskividega. Sauale on jäädvustatud omaniku ja andja nimed ning saamise põhjus.

Nõukogude Liidu marssalite tunnuseks oli kaelaskantav marssalitäht.
Jon Steele

**Jon Steele** (sünninimi **Denis Lynn Steele**; sündinud 1950 Spokane'is) on Šveitsis elav Ameerika ajakirjanik ja kirjanik.

## Teosed eesti keeles
*"Sõjasõltlane", Varrak 2014, tõlkinud Kaia Sisask (ISBN 9789985330012)

## Kirjandus
*Kaia Sisask, "Maailma päästab kaastunne2, Postimees, 25. mai 2014
*Tuuli Jõesaar, "Jon Steele: kui ajalehes saaks edasi anda laibalõhna, hoiaks see ära palju sõdu", Eesti Päevaleht, 2. juuni 2014
John Burnside

**John Burnside** (19. märts 1955 Dunfermline – 29. mai 2024) oli šoti luuletaja ja proosakirjanik.

## Teoseid eesti keeles
*"Uppumiste suvi", tõlkinud Triin Tael, Varrak 2013 (ISBN 9789985327425)
Külliki Karu

**Külliki Karu** (aastani 1981 **Külliki Kangro**; sündinud 19. juunil 1954 Tartus) on eesti arstiteadlane ja kardioloog.

Ta lõpetas aastal 1972 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, aastatel 1981–1985 oli arstiteaduskonna juures aspirantuuris; aastal 1986 kaitses tööga "Комплексная оценка приспособляемости сердечно-сосудистой системы к физической нагрузке у больных инфарктом миокарда методами тетраполярной грудной реографии и поликардиографии" meditsiinikandidaadi väitekirja.

Ta oli aastatel 1985–1988 Tartu Ülikooli Üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi teadur, aastast 1988 on ta kardioloogiakliiniku assistent ja vanemassistent.

Ta on uurinud ägeda südameinfarktiga haigete südame ja veresoonkonna kohanemist füüsilise koormusega ning südame vasaku vatsakese kokkutõmbumise ja lõtvumise muutusi südame isheemiatõve korral. Tema uuringute tulemusi ja uurimismeetodeid on rakendatud kardioloogias.

## Isiklikku
Tema abikaasa on majandusteadlane Jaak Karu. Tema isa oli matemaatik Gunnar Kangro, ema oli arst Hilja Kangro (1922–2001); arst on ka ta õde Anu. Vanaisa Fromhold Kangro (1881–1932) oli ehitusinsener ja ettevõtja.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teaduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000
Trojany

**Trojany** on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas Dąbrówka vallas. Trojany asub Wołominist ligi 17 km põhjakirdes ja Varssavi kesklinnast umbes 34 km kirdes.

## Viited
Viini veinipiirkond

**Viini veinipiirkond** on üks neljast tähtsaimast Austria veinipiirkonnast. Kui ülejäänud kolm veinipiirkonda on Alam-Austria ,Burgenland ja Steiermark. Kui ülejäänud veinipiirkonnad jagunevad väiksemateks veinipiirkondadeks, siis Viini veinipiirkond ei jagune. Viini veinipiirkonnas on veiniaedasid ligikaudu 700 hektari jagu. 

Viini Veinipiirkond on kuulus oma "Heurigeride" poolest. Sisuliselt on tegemist kõrtsi või tavernaga, kus pakutakse noori veinisid. Viini veinipiirkond eristub kõikidest teistest maailma veinipiirkondadest ka selle poolest, et seal saab eri veiniistanduste vahel liikuda trammiga.

Kuulsaimaks veiniks sellest piirkonnast on "Gemischter Satz".

## Välislingid
*Austria veinid
Heuriger

**Heuriger** on nimi, mis on antud Ida-Austrias asuvatele kõrtsidele, kus veinimeistrid saavad pakkuda külalistele noort Austria veini. Sellise kõrtsi pidamiseks on vaja eraldi litsentsi. Seaduslik alus Heuriger'ide asutamiseks pandi 17. augustil 1784 aastal Austria keisri Joseph II poolt, kes andis välja määruse, mis lubas kohalikel elanikel müüa ise-valmistatud veine, mahlasid ja toitusid. Samuti tänapäeval on Heuriger'i staatus seadusega reguleeritud.

Võrreldes restoranidega on Heuriger'il teatud piirangud. Näiteks tohib seal müüa vaid enda valmistatud veine ja samuti tohib seal pakkuda vaid piiratud ulatuses külmasid roogasid. Külmad toidud mida seal pakutakse, on tavaliselt kohalikku päritolu, nagu näiteks võie nimega Liptauer, erinevaid lihasid ja vorstikesi jms.
Philip M. Breedlove

**Philip Mark Breedlove** (sündinud 21. septembril 1955 Forest Parkis) on Ameerika Ühendriikide õhuväe (USAF) neljatärnierukindral, kes oli NATO Euroopa vägede ülemjuhataja 2013. aasta 13. maist kuni 4. maini 2016.

Kindral Breedlove oli väeteenistuses alates 1977. aastast.

2013. aasta septembris külastas Breedlove ametikohustuste tõttu Tallinna.

## Tunnustus
* 2016 Kotkaristi I klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
Wachau veinipiirkond

**Wachau veinipiirkond** onAustria üks tuntumaid, aga ka üks väiksemaid veinipiirkondi, mis asub Alam-Austrias. Wachau veinipiirkonnast tuleb ligikaudu 3% Austria veinitoodangust. Toodetakse kuivi heledaid Austria kvaliteetveine, mida tehakse viinamarjasortidest "Riesling" ja "Grüner Veltliner".

Wachau veinid jagatakse kolme kvaliteediklassi:
* **Steinfeder** – tegemist on kõige madalama kvaliteediklassiga selles piirkonnas. Selle veini alkoholisisaldus on maksimaalselt 11,5%.
* **Federspiel** – veini alkoholisisaldus jääb 11,5% ja 12,5% vahele ja jääksuhkru sigikaudu on ligikaudu 17° KMW.
* **Smaragd** – veini alkoholisisaldus on minimaalselt 12,5%, sisaldades maksimaalselt 9 g jääksuhkrut ühe liitri kohta. Tegemist on ühe parima kuiva valge Austria veiniga.

## Välislingid
*Austria veinid
Patika raudteepeatus

**Patika raudteepeatus** oli raudteepeatus Lääne-Virumaal Tapa vallas Patika külas.
Patika raudteepeatusele eelnes Tallinna poolt tulles Jäneda raudteepeatus ja järgnes Lehtse raudteejaam. Rajamisel jäi see Lehtse külanõukogu territooriumile.

Peatus suleti 2005. aasta mais liiga väikese kasutajaskonna tõttu. Ooteplatvorm on lammutatud.

## Välislingid
* FOTO: Patika raudteepeatus aastal 2005; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Uderna raudteepeatus

**Uderna raudteepeatus** oli raudteepeatus Tartu maakonnas Rõngu vallas (tänapäeval Elva vald) Kalme (end. Uderna) külas Tartu–Valga liinil.

Raudteepeatus asus Uderna küla lähedal Elva ja Palupera raudteejaama vahel (kilometraaž 459,35). Avamisel jäi see Uderna valda.

Viimane reisirong peatus Uderna raudteepeatuses 2008. aastal, enne Tartu–Valga raudtee remondi algust. Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi otsuse järgi pärast rongiliikluse taastamist (2010) reisirongid enam Uderna peatuses ei peatunud. Peatuskoht suleti seda kasutavate reisijate vähesuse tõttu.

Uderna raudteepeatuses oli madal, 20 cm kõrgune ja 100 meetri pikkune perroon, mis lammutati raudteelõigu remondi käigus 2009. aastal. Reisijate ooteruum oli lammutatud juba mõni aasta varem.

## Viited

## Välislingid
* FOTO: Uderna peatus aastal 2008; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*[[vene keel]]es*)
Jänese raudteesild

**Jänese raudteesild** on raudteesild Tapa–Tartu raudteel Kärkna ja Tartu vahelisel lõigul üle Suure-Emajõe.

## Ajalugu

44,9 m pikkune terassild, mis valmis 1876. aastal, asub Vorbuse küla lähedal.

1941. aasta juulis lõhkas taganev Punaarmee silla. Selle asemele ehitati ajutine raudteesild.

Uus ja veidi kõrgem raudteesild ehitati samasse kohta 1959. aastal. Jänese raudteesild on üks Emajõe madalamaid sildu. 
Lõhatud silla varemed on tänini jõe põhjas ning ohtlikud veesõidukitele.

Eesti Raudtee rajas olemasoleva silla kõrvale uue silla ning õgvendas sel kohal raudteetrassi, et rongid ei peaks seal sõitu aeglustama. Sild läks käiku augustis 2021. 

## Pildid

File:Jänese raudteesild.JPG|Jänese raudteesild, esiplaanil diiselvedur C36-7i-1554
File:Emajõe raudteesild.JPG|Jänese raudteesild
File:Emajõgi Jänese raudteesillalt.JPG|Vaade sillalt Emajõele
File:Jänese raudteesild Emajõel, 1900-1917, fotograaf Heinrich Staden.jpg|Jänese raudteesild u 1900–1917, fotograaf Heinrich Staden


## Vaata ka
*Jänese kõrts

## Viited

## Välislingid
* YouTube-i video: Vana ja uus sild üle Suur-Emajõe; 2021
* GALERII ⟩ Vana Jänese raudteesild läheb peagi teenitud puhkusele; Tartu Postimees, 18.06.2021
Merikogerlased

**Merikogerlased** (*Sparidae*) on ahvenaliste (*Perciformes*) seltsi kuuluv kalade sugukond. Sugukonda kuulub 125 kalaliiki 37 perekonnast, teiste seas näiteka kuld-merikoger (*Sparus aurata*), harilik pagrus (*Pagrus pagrus*) ja harilik hammasahven (*Dentex dentex*).
1987 (album)

**"1987"** on Mari-Leenu (Mari-Leen Kaselaane) teine stuudioalbum. Selle avaldas Moonwalk 2008. aastal.

Singlid albumilt "1987":
# 1987
# Printsess
# Elektrisinises
# Torm
Reklaamsinglid:
# Siis kui sind ei olnud
# Meeldib - ei meeldi
# Randy Davis
Laulud albumil "1987":

# 1987 	
# Trummimasinad 	
# Printsess 	
# Randy Davis 	
# Elektrisinises 	
# Torm 	
# Meeldib - ei meeldi 	
# 1 päev mu elust 	
# Shattered
# Oh L'Amour 	
# Siis kui sind ei olnud 	
# Aeg 	
# Atlantis 	
# Tiigri tätoveeringuga tüdruk 	
# Printsess (12" remix)
Papaveri e papere

"**Papaveri e papere**" (eestikeelse pealkirjaga "**Pardike ja mooniõis**") on itaalia helilooja Vittorio Mascheroni tuntud laul. Itaaliakeelsete sõnade autorid on Mario Panzeri ja Giuseppe Rastelli ning lastelaulule sobivate sõnade varju on peidetud poliitiline satiir lõhest rikaste ja vaeste vahel. Laulu laulis tuntuks Nilla Pizzi ning see saavutas 1952. aasta Sanremo laulufestivalil teise koha.

Eestikeelsete sõnade ("Pardike ja mooniõis") autor on Mall Sarv ning laulu võib kuulda lastelaulude plaatidel, aga on tuntud ka ansambli Fix esituses.

Laulu tekstist on inspireeritud Itaalia komöödiafilmi "Lo sai che i papaveri" pealkiri. Filmi peaosa mängib Walter Chiari. 

Laulu saksakeelne pealkiri on "Die süßesten Früchte" ning tuntud on see Peter Alexanderi ja Leila Negra esituses samanimelisest filmist.

Ingliskeelses variandis "Poppa Piccolino" on loo sõnad uue sisuga: räägivad hoopis rändmuusikust. Laul jõudis Diana Deckeri esituses 1953. aasta detsembris Suurbritannia singlimüügiedetabelis teisele kohale. Ingliskeelsete sõnade autor on Bob Musel.

Lugu on esitanud teisedki, näiteks Petula Clark, Mantovani orkester ja David Whitfield. 

## Välislingid
*Laulu eestikeelsed sõnad (ekslikult omistatud teisele tõlkijale)
*Meenutuskilde Mall Sarve 100. sünniaastal
Saavutusvajadus

**Saavutusvajadus** on inimese enda soov täita püstitatud eesmärk efektiivsemalt, kui ta on juba varem teinud. Näiteks sportlane on jooksnud 10&nbsp;km ajaga 0,44 minutit ning soovib tulemust parandada. Saavutusvajadus on iga ühiskonna jaoks tähtis ning selle kohta on läbi viidud uuringuid. Uuringute tulemustest selgub, et mida rohkem on riigis kõrge saavutusvajadusega inimesi, seda produktiivsem on selle rahvuse majandus ja ka inimesed .

**Saavutusvajadus** (*achievement*) McClellandi vajaduste teooria järgi on vajadus seada siht parima poole ja anda endast parim, et olla edukas. Inimese motivatsioon muutub vastavalt  saavutusvajaduse tugevusele. McClellandi järgi on kõrge saavutusvajadusega inimesed enamasti edukad ettevõtjad (nt juhid, ka sportlased). Edukatel inimestel on  enamasti vajadus suurema tähelepanu järele ning neile on tegutsemisel olulised sotsiaalsed suhted.

## Viited

## Eesti keeles
* Kitvel, T:  Saavutusvajadus  Metoodiline õppematerjal, E. Vilde nim. Tallinna Pedagoogiline Instituut 1989

## Välislingid
* http://www.postimees.ee/1942367/juhte-motiveerib-saavutusvajadus
Gazeta.ru

**gazeta.ru** (vene keeles газета.ru) on 1999. aastal moodustatud venekeelne poliitikat ja äri käsitlev veebiväljaanne. Esimene väljaanne avaldati 1999. aasta 28. veebruaril. 2011. aasta novembri seisuga oli gazeta.ru kogu Runeti kohta populaarsuselt kolmas uudiseid edastav veebiväljaanne.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht (*vene keeles*)
Alisa Jakobi

**Alisa Jakobi**  on Eesti kunstnik ja näitleja.

Tegutseb kunstniku, tarbegraafiku ja alates 2010. aastast ka kunstiõpetajana. Alates 2005. aastast Eesti Meediakunstnike Ühingusse ja alates 2011. aastast Kunstihariduse Ühingu EstSEA liige.

## Haridus
* 1995–2002 Lindakivi teatristuudio, 1995–2002 (juhendajad S. Krassmann ja Oleg Štšigorets) Vene Teatri stuudio, täienduskursused (1996)
* 2005 Eesti Kunstiakadeemia bakalaureuseõpe (graafiline disain)
* 2005–2006 School of Visual Arts, New York, USA (Art Management)
* 2007–2010 Tallinna Ülikool magistriõpe (kunstiõpetus)

## Näitused
*2002 – isikunäitus "Värv ja valgus", Tallinna Juudi kogukond, Tallinn
*2002 – "21 sajandi Madonna" grupinäitus, Jaama galerii, Tallinn
*2003 – rühmanäitus, Broadway Gallery, New York
*2005 – “Plakatite näitus” grupinäitus, Eesti Kunstiakadeemia galerii, Tallinn
*2008 – Kunst@tlu grupinäitus, Draakoni galerii, Tallinn
*2008 – AHNE 08, grupinäitus. Helsingi, Soome. Videoinstallatsioon "Aeg tantsida"
*2008 – Art Kitchen happening, Fantast festivali raames (Muhu, Saaremaa)
*2010 – AHNE 10, grupinäitus. Helsingi, Soome. "Waking life"
*2012 – "Strike" kunstiõpetajate grupinäitus Riigikogus
*2013 – En plein air” grupinäitus Tamse Kool, Muhu, Saaremaa 
*2013 – “Tallinna kunsti tuuled" grupinäitus, Tammsaare park, Tallinn
*2014 – BECC heategevuse kunstioksjonil osalemine, toimunud Tallinnas 
*2014 – “Aeg tantsida // It’s Time to Dance // Es ist Zeit zu tanzen“ isikunäitus, korraldaja: Aedvilja Tänava Galerii
*2014 – “Emotsionaalsed maastikud / Emotional landscapes“ isikunäitus, korraldaja: Aedvilja Tänava Galerii
*2014 – “Emotsionaalsed maastikud vol2 / Emotional landscapes back from adventures“ isikunäitus Tallinnas Lennart Meri Lennujaama galeriis

## Näitlemine

*Jean Marsan "Publikule vaatamine keelatud" – Giselle Monten (1997–2000), lavastaja: Oleg Štšigorets
*Anton Tšehhov "Onu Vanja" – *Ema *(1998–2000), lavastaja: A. Käis
*Pedro Calderon “La dama duende”, lavastaja: Ants Matiisen
### Raadio
Venekeelsete anekdootide lugemine (salvestis Raadio 4) 2002–2003
### Filmograafia
*2007 "Kinnunen" mängufilm-Venelanna*,* režissöör: Andri Luup  (Ruut)
*﻿2008 "Detsembrikuumus" mängufilm-* *Nadezda*,* režissöör: Asko Kase (Ruut)
*﻿2009 "Punane elavhõbe" –* *Taira õde*,* režissöör: Andres Puustusmaa (Taska Film )
*2009 "Vene suurus" –* *Katariina I*,* režissöör: Andrew Bond
### Sarjad
*2007 "Saladused" –* *Bella, Iiris (Kanal 2)
*2007 "Brigaad 3" –* *Nataša (TV3)
*2007 "Sekretär" Õnne 13, (ETV)

## Publikatsioonid
*1/2003 KPD Kirjastus, illustratsioon
*06/2003 EBS ajaleht Illustratsioon
*3/2003 Kunst.ee Star Varkki esindus, fotod
*01/2010 PLUG In ajakiri Illustratsioon
*03/2010 PLUG In ajakiri Illustratsioon
*01/2012 Invest to West. Fotod

## Viited

## Välislingid

*http://www.artjakobi.com
Meštšera keel

**Meštšera keel** on väljasurnud uurali keel, mida rääkisid meštšeralased.

Meštšera keele kohta on vähe teada. Kaks 15. sajandi leetopissi kinnitavad, et meštšeralastel oli "oma keel", mille elemendid on oletatavalt säilinud mõnedes kohanimedes. Tavaliselt on eeldatud, et meštšera keel oli uurali või soome-ugri keel. Mõni keeleteadlane on selle täpsemalt liigitanud soome-volga keelte või veel konkreetsemalt mordva keelte hulka.

Pauli Rahkonen on püüdnud keele klassifitseerimise probleemi lahendada uurides kohanimesid piirkonnas, kus varaste kirjalike allikate teatel meštšeralased elasid, kus esinevad meštsera-etnonüümist tuletatud kohanimed ja kus arheoloogide arvates asus omanäolise arheoloogilise kultuuriga *Meštšera*-nimeline ala. Tema hinnangul pidi see piirkond jääma ennekõike Oka jõe vasakkaldale. Rahkonen võrdles selle territooriumi kohanimesid naabruses asuvate erinevate soome-ugri keelte ja neist pärit kohanimedega. Ta pidas oma analüüsi põhjal võimalikuks rekonstrueerida mitmeid meštšerakeelseid sõnu (*vil* "ülem-, ülemine", *ul* "alam-, alumine", *un* "suur", *ič* "väike") ja teha järelduse, et meštšera keel kuulus permi keelte hulka.

Ante Aikio on seda nimetanud "spekulatiivseks teooriaks". Vladimir Napolskihhi hinnangul on Rahkonen eksinud, kui ta paigutas *Meštšera* piirkonna Oka vasakkaldale. Tema väitel asub seal küll tänapäeval Meštšora madalikuks kutsutud ala, kuid kuni 19. sajandini nimetati nõnda hoopis Oka paremkallast kuni Sura jõeni. Rahkoneni järeldust meštšera keele kuulumisest permi keelte hulka on ta iseloomustanud kui "diletantlikku fantaasiat".

Aleksei Markovi hinnangul säilis meštšera keel alates 12.–13. sajandist vaid kohaliku lihtrahva seas ning kadus lõplikult umbes 16. sajandil.

Tänapäeval kannab lähedast nimetust meštšeeri tatari murre, mis kuulub turgi keelte hulka. Meštšeeri tatari keelt arvatakse pärinevat meštšeralastelt, kes võtsid tatarlastelt üle sunniitliku islami ja keele.

## Viited
Enrique Pinti

**Enrique Alejandro Pinti** (7. oktoober 1939 Buenos Aires – 27. märts 2022 Buenos Aires) oli Argentina näitleja ja koomik.

Tema tuntumad rollid olid filmides "Juan que reía" (1976), "Esperando la carroza" (1985), "Flop" (1990), "Perdido por perdido" (1993), "Tango" (1998) ja "Arregui, la noticia del día" (2001).

Pinti oli avalikult gei.

## Välislingid
*
Köler Prize

**Köler Prize** on 2011. aastal Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi asutatud kunstiauhind, mille eesmärgiks on populariseerida kaasaegset kunsti ning tõsta esile kohalikul kunstiväljal olulisi kunstnikke ja rühmitusi. 

Lisaks rahvusvahelise žürii valitavale peapreemia laureaadile antakse igal aastal ka publikupreemia, mille on võitnud Tõnis Saadoja, Flo Kasearu, Jaanus Samma, Johannes Säre, Edith Karlson, Art Allmägi.

## Peapreemia laureaadid
*2011 Jevgeni Zolotko
*2012 Flo Kasearu
*2013 Jaanus Samma
*2014 Jass Kaselaan
*2015 Anu Vahtra (publikupreemia Edith Karlson)
*2016 Laura Põld
*2017 (konkurssi ei toimunud)
*2018 Anna Škodenko ja Tanja Muravskaja (publikupreemia Holger Loodus)

## Viited
Carrousel

**Le Carrousel** on Pariisi kabaree. See asub Pierre Fontaine'i tänaval.

## Ajalugu
1926. aastal lasi krahv Albatino Joséphine Bakerile Moulin Rouge'i lähistel ehitada kabaree **Chez Joséphine**, millest sai mõni aasta hiljem restoran **Carrousel de Paris**. Enne kui kabaree restoraniks muudeti ning Joséphine'ist staar sai, laulis ta seal mõnda aega ka ise.

1930. aastatel tõid kabareele suure edu Charles Trenet ja Edith Piaf ning kui näitleja ja humorist Bouvril seal talendiotsimisvõistluse korraldas, sai asutusest hoopis teater-kohvik. Seal andsid kontserte näiteks pianist ja helilooja Léo Ferré ja Francois Bécaud, kuid domineerivateks esinejateks olid pigem humoristid.

Le Carrousel de Paris'st said tuule tiibadesse ka näitleja ja laulja Dalida, Boby Lapointe, džässlaulja Sacha Distel ja paljud teised.

1950. aastate keskel jõudis lavale esimene transseksuaalide trupi etteaste, mille eesotsas olid Coccinelle, Bambi, April Ashley, Péki d’Oslo, Capucine ja mitmed teised. 1960. aastatel muudeti Le Carrousel de Paris striptiisiklubiks ehk *boite à filles*iks, kus etteastete ajal pakuti klientidele ka šampanjat. 

1990. aastal tegi Madame Arthur Le Carrousel de Paris's uuenduse ning lavalaudadele astusid nn transformistid. Tegu oli sellise etteastestiiliga, kus esinejate kostüümid vahetusid sõu käigus publiku silme all vaid sekunditega.

Etteasted muutusid ajaga, ning kuigi praegu ei ole laual tantsimine enam au sees, korraldab restoran-klubi sellegipoolest nii privaatseid kui ka avalikke üritusi ning isegi kunstinäitusi. Suvel on võimalik tellida poissmeeste ja tüdrukute pidusid, talvisel ajal on klubi orienteerunud pigem mitmesuguste tähtpäevadega seotud ürituste (näiteks uusaastapidu, jõulud jm) või avalike pidude korraldamisele.

2000. aastal muudeti Le Carrousel moodsaks revüüteatriks, kuid interjöör jäeti samaks.
Viimane võmm

**"Viimane võmm"** oli Eesti kriminaaltelesari.

Sarja peategelane Mikk Kotkas (Üllar Saaremäe) on veetnud 20 aastat koomas ja ärkab 2014. aastal. Ta naaseb tööle politseisse uurijana, kus tema uueks paarimeheks osutub nooruke Anders Prikk (Robert Annus). Mikk peab kohanema ka tundmatuseni muutunud eraeluga. Tema naine (Tiina Mälberg) on elanud juba 15 aastat koos ta kolleegiga (Jaanus Rohumaa). Keerulised on ka suhted tütrega (Saara Kadak), kellest on aastatega sirgunud noor ja tark naine.

Sarja näitas Kanal 2 ja tootis BEC. Sarja esialgne stsenaarium oli loodud sakslaste Stefan Scheichi ja Robert Dannenbergi poolt, kohalikesse oludesse kirjutasid selle Gerda Kordemets ja Rivo Määr. Sarja viimase hooaja stsenarist oli Gerda Kordemets. 

Sari oli eetris 4. märtsist 2014 kuni 24. maini 2016.

2016. aasta sügishooajal algas jätkusari "Siberi võmm".

## Osatäitjad
* Üllar Saaremäe – Mikk Kotkas (2014–2016)
* Robert Annus – Anders Prikk (2014–2016)
* Velvo Väli – Martin Tammets (2014–2016)
* Jaanus Rohumaa – Roland Mõisnik (2014–2016)
* Ülle Lichtfeldt – Tanja Murrik (2014–2016)
* Carmen Mikiver – Rita Suviste (2014–2016)
* Sandra Ashilevi – Kassandra (2015–2016)
* Salme-Riine Uibo – Mari Hakel (2015–2016)
* Saara Kadak – Arabella (2014–2016)
* Tiina Mälberg – Laura (2014–2015)
* Karl Robert Saaremäe – Paul Õunap (2016)

## Osad

### 1. hooaeg, kevad 2014

### 2. hooaeg, sügis 2014

### 3. hooaeg, kevad 2015

### 4. hooaeg, sügis 2015

### 5. hooaeg, kevad 2016

## Viited


## Välislingid
* "Viimane võmm" Kanal 2 veebis
Garum

**Garum** oli antiikaegne tugevamaitseline kaste, mida valmistati kääritatud kalast. Ehkki garum oli kõige populaarsem Vana-Roomas, tunti seda juba Vana-Kreekas ning see püsis kasutusel veel Bütsantsiski. Teise sarnase kastme nimi oli *liquamen* ning vahel kasutati neid termineid sünonüümidena. Ladina sõna *garum* tuleneb kreeka sõnast *garos* või *garon* (γάρον), mille päritolu on teadmata.

Jean Anthelme Brillat-Savarin kirjutas oma teoses "Maitse füsioloogia", et populaarsusele vaatamata suhtuti garumisse vahel tõrjuvalt, nii nagu tänapäeval küüslauku. Roomlased kasutasid seda mitte üksnes maitseaine, vaid ka sees- ja välispidise ravimina paljude haiguste, sealhulgas kõhukinnisuse vastu.

## Vaata ka
* Vana-Rooma köök

## Viited

## Välislingid
* 15. detsember 2015, Inna-Katrin Hein, Allveearheoloogid leidsid rohkem kui 2000 aasta vanuse «ketšupi» aluse, postimees.ee
Proletkult

**Proletkult** (sulandnimi venekeelsetest sõnadest *Пролетарская культура*; pikemalt *Пролетарские культурно-просветительные организации*) oli NSV Liidus aastatel 1917–1932 tegutsenud proletaarne kirjandus- ja kultuuriorganisatsioon, mis eitas klassikalist kultuuripärandit ning seadis eesmärgiks proletaarse kultuuri loomise. Selle liikmete loomingule oli iseloomulik abstraktne sümboolika. Aastatel 1917–1922 oli organisatsioonis kuni 400 000 liiget.

## Ajalugu
Proletkulti ajalugu ulatub aastatesse 1905–1907, mil riigipööre Venemaa keisri Nikolai II vastu ebaõnnestus, misjärel tehti esimesi plaane kunsti kasutamiseks revolutsioonilise poliitilise tegevuse inspireerimiseks.

## Viited
Tõnis Tüür

**Tõnis Tüür** (sündinud 30. oktoobril 1972 Haapsalus) on tarkvaraarendaja ning džässmuusik ja -helilooja.

## Elukäik

Tõnis Tüür sündis viielapselise pere vanima lapsena. Tema ema Janne Tüür oli füüsik ja pedagoog ning isa Peeter Tüür laevamehhaanik.

Ta õppis 1980–1985 Haapsalu Laste Muusikakoolis akordioni (õpetaja Kaja Väljari) ning 1988–1992 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis basskitarri ja dirigeerimist.

Ta on töötanud noodigraafikuna muusikakirjastustes Edition 49 ja Carus-Verlag ning AS MicroLink ja Skype'i tarkvaraarenduse projektijuhina. 1991 ja 1992 oli ta Uno Naissoo nimelise loominguvõistluse laureaat. Ta on laulnud Tallinna 21. keskkooli meeskooris.

1993. aastast on Tüür muusik. Ta on mänginud ansamblites Valge Maja, Hitty Bitty, Helmut Aniko kvartett, Allan Jakobi akordionitrio, Mare Väljataga kvintett, Horre Zeigeri Big Band, Eesti Raadio estraadiorkester, New Murphy Band (CD 2008), Bel-Etage svingorkester (CD-d 2005–2007) jm. Ta kuulus aastast 2001 ansamblisse Cucarella, aastast 2002 Picantesse (CD 2008), aastast 2005 Brian Melvini Triosse, Sweet Kangoo Clubi ja High Societysse ning 2007. aastast kollektiivi Solitude ja Annaliisa kvartetti.

Ta on osalenud muusikuna mitmes teatriprojektis, näiteks 2004. aastal muusikalis "Chicago" ja 2005. aastal parima lavastuse preemia pälvinud Tiit Ojasoo ja Ene-Liis Semperi lavastuses "Julia" Draamateatris. Ta on esinenud mitme muusikakollektiiviga Jazzkaarel ja sai 2003 Tartus festivalil Rainbow Jazz kontrabassimängijana silmapaistva interpreedi eripreemia.

Tüür on esinenud Saksamaal, Soomes, Lätis, Leedus, Venemaal, Prantsusmaal ja Kanadas. Ta on teinud kaasa paljude helikandjate salvestusel (nt Siiri Sisaski "First Acoustic Graffity" 1996, PICANTE "Kohtumine" 2008, Mart Sandri "Five Fifteen", "Lüüd lendame", Gourmet Duo "Salaliit", "LIVE in Tallinn", "Uued Tuuled" jt).

Tüür on olnud muusikamänedžer ja muusik ansamblites Gourmet Duo, Gerli Padar & The Moon, GlamBand, Swing Club, New Murphy Band ning Rütm (bassist).

Ta on Eesti Jazzliidu liige alates selle asutamisest. Šoti klubi liige aastast 2016 ja juhatuse liige aastast 2018.

## Töökäik
* 1992–1995 Noodigraafik muusikakirjastuses edition 49
* 1995–1997 Eesti filiaali juhataja muusikakirjastuses edition 49
* 1997–1998 IT-juht ja noodigraafik muusikakirjastuses Carus-Verlag, Stuttgart
* 1998–1999 Veebitiimi juht Hill & Knowlton Eesti AS
* 1999–2006 Tarkvaraarenduse projektijuht AS MicroLink
* 2006–2009 Tarkvaraarenduse projektijuht Skype
* 2009–2010 Tiimijuht Columbus IT
* 2010–2018 IT-konsultant Powerhouse OÜ
* 2018–2020 Suurkliendihaldur ELFA Distrelec OÜ
* 2021– ERP tarkvara Odoo konsultant Markland Trade OÜ

## Isiklikku

Tõnis Tüüri elukaaslane Katrin Vende on suhtekorraldaja. Peres on kolm last: Aksel, Joonas ja Johanna. Esimesest abielust on tal pojad Mikael ja Mattias. Tõnise vend Reiu Tüür on kunstnik Leedus, vend Mihkel Tüür arhitekt Tallinnas, õde Maia Tüür linnaplaneerija Pariisis ja vend Madis Tüür filmiprodutsent Tallinnas.

## Viited

## Välislingid
* Tõnis Tüür Facebookis
* Eesti muusika biograafiline leksikon. II köide. N–Ü.
* Eesti Jazzliit
* Markland Trade OÜ koduleht
Arkadi Gaidar

**Arkadi Gaidar** (vene keeles Аркадий Петрович Гайдар; sünninimi **Arkadi Golikov**; vene keeles Аркадий Петрович Голиков ; 22. jaanuar (9. jaanuar vkj) 1904 – 26. oktoober 1941) oli vene kirjanik, nõukogude lastekirjanduse rajajaid.

Arkadi Golikov sündis Kurski kubermangus Lgovis õpetajate perekonnas. Aastatel 1912–1918 elas Golikovide perekond Arzamassis. Arkadi Gaidar osales Vene kodusõjas, võttis osa lahingutegevusest, sai haavata. Juba 14-aastaselt võeti ta vastu VK(b)P-sse. 1921. aastal võttis Gaidar osa Tambovi ülestõusu mahasurumisest. 1922. osales ta ka mitmel pool mujal nõukogudevastaste rahutuste mahasurumisel. Armeest läks ta erru 1924. aastal.

Esimesed Gaidari jutustused ilmusid 1925. aastal. Seejärel töötas ta ajalehtede toimetustes ja kutselise kirjanikuna.

Sõja alguses tegutses rindekirjasaatjana. 1941. aasta septembris sattus ta piiramisrõngasse ja võitles seejärel partisanisalgas. Hukkus Tšerkassõ oblastis.

## Isiklikku
Arkadi Gaidari poeg Timur Gaidar oli admiral, kirjanik ja ajakirjanik. Lapselaps Jegor Gaidar oli poliitikategelane ja majandusteadlane, 1992. aasta märtsist kuni detsembrini Venemaa peaministri kohusetäitja. 

## Teoste tõlked eesti keeles
*"Jutustused". Tallinn, 1952
*"Jutustusi", 1-2. Tallinn, 1963
*"Kauged maad : jutustus". Tallinn, 1948, 2. tr. 1961
*"Kool : jutustus". Tallinn, 1949, 2. tr. 1963
*"Krahvilossi varemeil : [jutustus]". Tallinn, 1960
*"Ljovka Demtšenko : [jutustus koolieelikutele]". Tallinn, 1982
*"Muinasjutt sõjasaladusest, väikemees Kibaltšišist ja vaikimistõotusest". Tallinn, 1978
*"RSN : [jutustus]". Tallinn, 1957
*"RSN ; Trummilööja saatus ; Krahvilossi varemeil : [jutustused keskmisele koolieale]". Tallinn, 1987
*"Sinine tass : [jutustus]". Tallinn, 1986
*"Sõjasaladus". Tallinn, 1959
*"Timur ja tema meeskond". Tallinn, 1945., 2. tr. 1958, 3. tr. 1974
*"Trummilööja saatus : [jutustus]". Tallinn, 1956
*"Tšuk ja Gek : [jutustus]". Tallinn, 1960., 2. tr. 1984
Downton Abbey

**"Downton Abbey"** on Julian Fellowesi idee järgi loodud Suurbritannia ajalooline draamasari.

Seriaal, mille tegevus leiab aset aastatel 1912–1925 Yorkshire'is asuvas väljamõeldud Downton Abbey lossis, jälgib aristokraatliku Crawley perekonna ja nende teenijaskonna elu Edwardi ajastu järgses maailmas. 

"Downton Abbey" on televisioonikriitikutelt saanud kõrgeid hinnanguid ja võitnud auhindu, näiteks parima lühisarja või telefilmi kategoorias nii Kuldgloobuse kui ka Primetime Emmy. Ühtlasi on see ajaloos enim Primetime Emmy nominatsioone saanud telesari.

Seriaal esilinastus Suurbritannia ITV telekanalil 26. septembril 2010. 26. märtsil 2015 teatasid Carnival Films ja ITV, et seriaali kuues hooaeg jääb ühtlasi viimaseks. Hooaja viimane jagu läks eetrisse 25. detsembril 2015. 

Sarjast on tehtud samanimeline mängufilm, mis esilinastus Suurbritannias 13. septembril 2019 ja Ameerika Ühendriikides 20. septembril 2019.

## Välislingid
* 
* Koduleht (inglise keeles)
* Downton Abbey IMDb-s
Teine (album)

**"Teine"** on ansambli Lenna teine stuudioalbum. Album ilmus 2013. aastal. Eesti muusikaauhindade valimisel tunnistati see aasta albumiks. 

Albumil leiduvad teiste seas ka Lenna esituses 2012. ja 2014. aasta Eesti Laulu konkursil osalenud laulud "Mina jään" ja "Supernoova".

Albumi lugusid esitab ansambel koosseisus Lenna Kuurmaa (laul), Mihkel Raud (kitarr ja laul), Tõnis Kivisild (bass ja kontrabass), Madis Muul (klahvpillid, akordion) ja Reigo Ahven (trummid). Üksikutes lauludes teevad kaasa veel Kiur Aarma (kitarr ja klahvpillid), Laur Joamets (kitarr), Erko Laurimaa (kitarr), Eeva Talsi (viiul), Villu Talsi (mandoliin), Mairo Marjamaa (saksofon) ja Indrek Tiisel (suupill).

## Laulud
# "Maailma serva peal" (Mihkel Raud / Mihkel Raud)
# "Supernoova" (Mihkel Raud / Mihkel Raud)
# "Töö ja vile" (Mihkel Raud / Mihkel Raud)
# "Seal kus jäljed kaovad maast" (Mihkel Raud / Mihkel Raud)
# "Vabaduselauluke" (Mihkel Raud / Jürgen Rooste)
# "Öö" (Mihkel Raud / Jürgen Rooste)
# "Mina jään" (Mihkel Raud / Lenna Kuurmaa)
# "Tuul" (Mihkel Raud / Lenna Kuurmaa)
# "Seal kus jäljed kaovad maast" (DJ Critikali remiks)
# "Maailma serva peal" (Sander Mölderi remiks)
Ühe aasta üheksa päeva

**"Ühe aasta üheksa päeva"** on 1961. aastal valminud Mosfilmi mängufilm.

## Süžee
Noored tuumafüüsikud Gussev ja Kulikov on ammused sõbrad, kes on armunud samasse tüdrukusse Ljoljasse. Gussev saab teadusliku eksperimendi tagajärjel eluohtliku radiatsioonidoosi. Kuid vaatamata arstide hoiatustele jätkab ta teadusliku tõe otsinguid.

## Osatäitjad
*Aleksei Batalov – Dmitri Gussev
*Innokenti Smoktunovski – Ilja Kulikov
*Tatjana Lavrova – Ljolja
*Nikolai Plotnikov – professor Sintsov
*Sergei Blinnikov – Pavel Butov
*Jevgeni Jevstignejev – Nikolai Ivanovitš
*Mihhail Kozakov – Valeri Ivanovitš, füüsik
*Valentin Nikulin – noor füüsik
*Nikolai Sergejev – Gussevi isa
*Jevgeni Teterin – kirurg
Forestville

**Forestville** on mitme asula nimi USA-s ja Kanadas:

* **[[Forestville (California)|Forestville]]**, asula USA-s California osariigis
* **[[Forestville (Maryland)|Forestville]]**, asula USA-s Marylandi osariigis
* **[[Forestville (Michigan)|Forestville]]**, küla USA-s Michigani osariigis
* **[[Forestville (Minnesota)|Forestville]]**, kummituslinn USA-s Minnesota osariigis
* **[[Forestville (New York)|Forestville]]**, küla USA-s New Yorgi osariigis
* **[[Forestville (Ohio)|Forestville]]**, asula USA-s Ohio osariigis
* **[[Forestville (Virginia)|Forestville]]**, asula USA-s Virginia osariigis
* **[[Forestville (Wisconsin)|Forestville]]**, linn USA-s Wisconsini osariigis
* **[[Forestville (Québec)|Forestville]]**, linn Kanadas Québeci provintsis

## Vaata ka
* Forestville'i vald, vald USA Minnesota osariigis
Lihtne lugu (film)

**"Lihtne lugu"** on 1960. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Aleksandra Potapova on noor lesk, kes on sõjas mehe kaotanud. Oma otsekohesuse ja kompromissituse tõttu on tal kolhoosnike hulgas palju vastaseid, kuid sellest hoolimata valitakse ta kolhoosi esimeheks. Mahajäänud kolhoosi juhtimine on raske, tuleb tööle sundida neidki, kes olid varem looderdama harjunud. Potapovale on töös paljuski abiks partei rajoonikomitee sekretär Danilov. Ootamatu armastus Danilovi vastu muudab Potapova elu ühtaegu nii õnnelikuks kui ka raskeks.

## Osatäitjad
*Nonna Mordjukova – Aleksandra (Saša) Potapova
*Mihhail Uljanov – Andrei Danilov
*Vassili Šukšin – Ivan Lõkov
*Daniil Iltšenko – Jegor Lõkov, Ivani isa
*Valentina Vladimirova – Avdotja
*Irina Murzajeva – Saša ema
*Aleksei Mironov – Guskov
*Boriss Jurtšenko – Viktor
*Oleg Anofriev – agronoom
*Niina Beloborodova – Viktori naine
Maratus

***Maratus*** on perekond, mis kuulub hüpikämbliklaste sugukonda.

Neid on teada 43 liiki. Kõik peale ühe elavad üksnes Austraalias.

Selle perekonna liikidele on iseloomulik paarituskäitumise juures tagakeha (mis on mitmetel liikidel eredavärviline) ülestõstmine. Samuti tõstavad nad seejuures teise jalapaari ja laiali lüüa  erksavärvilise mustriga nahavolte seljal. Paaritunud ja näljased emased söövad isaseid.

## Viited
Sinine vihik

**"Sinine vihik"** on 1963. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Filmi tegevus toimub 1917. aasta suvel, mil Vladimir Lenin varjas end koos parteikaaslase Grigori Zinovjeviga Venemaa Ajutise Valitsuse ametivõimude eest Petrogradi kubermangu Sestroretski linna Sestroretski Razlivi järve ääres Razlivi onnikeses.

## Osatäitjad
*Mihhail Kuznetsov – Vladimir Lenin
*Mark Nikelberg – Grigori Zinovjev
*Nikolai Lebedev – Nikolai Jemeljanov
*Aleksandr Palejes – Jakov Sverdlov
*Vassili Livanov – Feliks Dzeržinski
*Edišer Magalašvili – Sergo Ordžonikidze
*Nikolai Grabbe – Aleksandr Šotman
*Juri Solovjov – Eino Rahja
*Vitali Tšurkin – Kolja Jemeljanov
Lühisababoa

**Lühisababoa** (*Acrantophis*) on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Lühisababoade perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Acrantophis dumerili]]* Jan, 1860
* *Acrantophis madagascariensis* (Duméril & Bibron, 1844) - lühisababoa.

## Levila

Need kägistajamaod elavad Madagaskaril.  

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne CoL-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
*Sissekanne roomajate andmebaasis
  
*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Acrantophis]] seisuga 22.12.2013.*
Tetralepis

***Tetralepis*** on maoperekond.

## Klassifikatsioon

Perekonda *Tetralepis* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
* *[[Tetralepis fruhstorferi]]* Boettger, 1892.

*Tetralepis fruhstorferi* on kantud IUCN-i ohustatud liikide nimestikku.

## Levila
Need maod elavad Jaava saarel.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne Catalogue of Life-s
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne roomajate andmebaasis

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Tetralepis fruhstorferi]] seisuga 08.06.2014.*
Maarja-Magdaleena segakoor

**Maarja-Magdaleena segakoor** on 1993. aastal loodud segakoor, mis tegutseb Tartu maakonnas Tartu vallas.   

Koori eesmärgiks on hoida oma kultuuritraditsioone ning tutvustada neid ka teistes maades.  

Proovid toimuvad Maarja-Magdaleena küla keskel asuvas Maarja rahvamajas. Juhendaja on Liia Koorts ja koorivanem Tiia Pärtelpoeg, lauljaid on kokku 37.   

Maarja-Magdaleena segakoor kuulub üle saja aasta vanuste kooride nimekirja, algusaastail osaleti ka I üldlaulupeol Tartus. Praegune järjepidev tegevus sai alguse 1993. aastal. Kooskäiv kollektiiv on sõbralik ja üksmeelne, tähistatakse üheskoos sünnipäevi, korraldatakse laululaagreid, laulupäevi jne.  

Segakoor on nime saanud muistse Maarja-Magdaleena kihelkonna järgi ning kuulub Maarja-Magdaleena Maarahva Seltsi kollektiivide koosseisu. Kantakse nii traditsioonilisi 19. sajandi Maarja-Magdaleena rahvariideid kui ka nüüdisaegseid formaalseid rõivaid. 

Koor on osalenud kõikidel üld- ja maakondlikel laulupidudel, Peipsi-äärsete maakondade laulupidudel ning ka Eesti-Soome ühislaulupeol. Kontserte on antud kirikutes, rahvamajades ja kultuurikeskustes, hooldekodudes ning esinetud kohalikel pidudel. Samuti on tulnud esitusele muusikal “Tabivere vald 20” ning iga kahe aasta tagant korraldatakse Tabivere valla laulupäevi. 2009. aastal toimus kontserdireis Saaremaale, 2011 Kihnu, 2012 Ungarisse, 2013 Horvaatiasse. 

Koori repertuaar sisaldab nii klassikalist koorilaulu, kiriku- kui ka kergemuusikat. Repertuaari luuakse vastavalt kontsertide vajadustele. Oma laulud on lindistatud ka kolmele plaadile. 

Maarja-Magdaleena segakooril on kolm sõpruskoori: Äksi segakoor, Koeru segakoor ja Torma valla segakoor Sõbrahing. Koos on lauldud kontsertidel, laulupäevadel, koorilaagrites ja kontserdireisidel. 

Maarja-Magdaleena segakoorist on välja arenenud Maarja-Magdaleena meesansambel, mis koosneb segakoori meestest.
Rhabdops

***Rhabdops*** on maoperekond.

## [[Maoliste klassifikatsioon|Klassifikatsioon]]

Perekonda *Rhabdops* klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
* *[[Rhabdops bicolor]]* (Blyth, 1854)
* *[[Rhabdops olivaceus]]* (Beddome, 1863).

2017. aastal on Zootaxas liigitatud perekonda *Rhabdops* maoliik *[[Rhabdops aquaticus]]* (Giri, Deepak, Captain, A. Das, S. Das, Rajkumar, Rathish ja Gower, 2017)

## Levila

Need maod elavad Indias, Birmas ja Hiinas.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne ADW-s
*Sissekanne CoLis
*Sissekanne IUCN-is
*Sissekanne ITIS-es
*Sissekanne roomajate andmebaasis
*Sissekanne veebisaidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit [[:fr:Rhabdops]] seisuga 08.06.2014.*
Selge taevas

**"Selge taevas"** on 1961. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

## Süžee
Nõukogude Liidu kangelane katselendur Astahhov sattub sõja ajal sakslaste kätte vangi, kuid tal õnnestub põgeneda. Ent vangistuses viibinud Astahhovit umbusaldatakse – ta visatakse parteist välja, vallandatakse töölt ja jäetakse ilma valitsuse autasudest. Pikki aastaid ei saa ta lendurina töötada ja joob end põhja. Stalini surma järel aga ajad muutuvad ning Astahhov saab jälle katselendurina töötada.

## Osatäitjad
*Jevgeni Urbanski – Aleksei Astahhov
*Nina Drobõševa – Saša Lvova
*Vitali Konjajev – Petja
*Georgi Kulikov – Mitja
*Oleg Tabakov – Sergei
*Natalja Luzmina – Ljusja
*Vitali Bondarev – Jegorka
*Georgi Georgiu – Nikolai Puškov
*Leonid Knjazev – Ivan Iljitš
*Alik Krõlov – Sergei lapsepõlves
*Tamara Nossova – tüdruk tehases