open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sergius IV

**Sergius IV** (**Pietro Bucca Porci** või **Boccapecora**, ka **Pietro Martino**; 970 ? – 12. mai 1012) oli paavst 1009–1012. Ta oli 142. paavst.

Pietro Bucca Porci (tõlkes: seakärss) sündis 970. aasta paiku Roomas Ad Pinea linnaosas kingsepp Pietro ja Stephania pojana.

Salvador Miranda andmetel astus Pietro benediktlaste ordusse. Ta sai 1004 Albano piiskopiks (kardinalpiiskop).

## Paavstiks saamine
Sergius IV määrati paavstiks Rooma valitseja Giovanni II Crescenzi poolt ja ta pühitseti ametisse 31. juulil 1009.

## Suhted Konstantinoopoli patriarhiga
Konstantinoopoli patriarh Sergios II eemaldas Sergius IV nime diptühhonist.

## Suhted Itaalia piiskoppidega
Sergius IV kinnitas Salerno peapiiskopi staatuse metropoliidina.

## Suhted Saksa piiskoppidega
Sergius IV kinnitas 1009 Merseburgi piiskopkonna piirid.

Ta saatis aprillis 1012 delegatsiooni Saksamaale Bambergi katedraali sisseõnnistamisele ja kinnitas piiskopkonna privileegid.

## Munklus
Sergius IV kinnitas 1011 Ripolli kloostri (Rivipullo), Canigó kloostri (Canigonensi), Montmajour'i kloostri (Montismajoris), Volturno San Vincenzo kloostri (Vulturnensi) ja 1012 Beaulieu kloostri (Bellilocensi) privileegid. Ta rajas 1011 Fenouillet' Saint-Pierre'i kloostri (Feniliotensis). Ta seadis Arles'i kloostri paavsti jurisdiktsiooni alla.

## Uued kardinalid
Sergius IV määras 10 uut kardinali.
#Benedetto, piiskop
#Benedetto, San Stefano al Monte Celi kardinalpreester
#Giovanni, San Croce in Gerusalemme kardinalpreester
#Giovanni, Santa Susanna kardinalpreester
#Gregorio, kardinalpreester
#Pietro, San Lorenzo in Damaso kardinalpreester
#Pietro, San Marco kardinalpreester
#Sebastiano, San Clemente kardinalpreester
#Stefano, Santa Cecilia kardinalpreester
#Vernerio, kardinalpreester

## Entsüklika
Sergius IV avaldas entsüklika, milles ta kutsus Põhja-Itaalia kristlasi üles alustama ristisõda Jeruusalemma vabastamiseks, kus kaliif Abū 'Alī al-Manṣūr al-Ḥākim bi-Amr Allāh oli 1009 hävitanud Püha Haua kiriku.

Ajaloolane Aleksander Gieysztor on selle entsüklika autorsuses kahelnud.

## Surm
Sergius IV suri 12. mail 1012 Roomas ja maeti Lateraani basiilikasse.

Kuna Rooma valitseja Giovanni II Crescenzi suri 18. mail, siis on spekuleeritud, et nende surm ei pruukinud olla loomulik.

## Viited

## Kirjandus
*Carl Erdmann: *Die Aufrufe Gerberts und Sergius' IV. für das Heilige Land*. "Quellen und Forschungen aus italienischen Archiven und Bibliotheken" 23 (1931/1932): 1–21.
*Aleksander Gieysztor: *The Genesis of the Crusades: the Encyclical of Sergius IV*. "Medievalia et Humanistica" 5, 1948: 3–34.
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
*Hans Martin Schaller: *Zur Kreuzzugsenzyklika Papst Sergius' IV*. H. Mordek, "Festschrift für Horst Fuhrmann". Tübingen, 1991: 135–153.

## Välislingid
*Artikkel Sergius IV kohta. *(inglise keeles)*
*Artikkel Sergius IV kohta. *(inglise keeles)*
*Sergius IV dokumendid.
*Sergius IV kardinalid.
Blombergi-Fritschi afäär

**Blombergi-Fritschi afäär** on nimetus 1938. aasta alguses aset leidnud skandaalile, mille peamisteks osapoolteks olid sõjaministrist kindral Werner von Blomberg ja nimekas Wehrmachti ohvitser Werner von Fritsch.

## Blombergi abielu

Skandaal sai alguse pärast sõjaministri Werner von Blombergi abielu sõlmimist 12. jaanuaril 1938. Ilmnes, et Blombergi noor pruut oli olnud prostituut ja peale selle oli ta poseerinud pornograafilise sisuga piltide jaoks. 

Hitleri jaoks oli see täielik šokk, sest ta oli olnud abielu tunnistajaks ja Luftwaffe ülem Hermann Göring isamees. Hitler nõudis Blombergilt abielu tühistamist, et ära hoida skandaali ja säilitada sõjaväe maine. Blomberg keeldus abielu tühistamast ning taganes kõikidest ametitest 27. jaanuaril 1938.

## Fritsch

1937. aasta novembris läks sõjaväe ülemjuhataja Werner von Fritsch omal initsiatiivil Hitleri jutule, et hoiatada poliitika eest, mis võib provotseerida sõja puhkemise. 

Blombergi ümber aset leidnud sündmustest said innustust Hermann Göring ja Heinrich Himmler. Göring ei soovinud Fritschi näha Blombergi järeltulijana sõjaministeeriumi ametipositsioonil ning Himmler tahtis nõrgendada Wehrmachti autoriteeti, et suurendada SS-i ja Relva-SSi osatähtsust ning mõjuvõimu.

Peagi süüdistas Himmler ja SS Fritschi homoseksuaalsuses ning viimasel ei jäänud muud üle kui 4. veebruaril 1938 tagasi astuda.

## Tulemus

Blomberg-Fritschi skandaali tulemusena asutas Hitler sõjaministeeriumi asemele uue kõrgema ametkonna Oberkommando der Wehrmachti (OKW), mille juhiks määras Hitler iseenda ja mis pidi vastutama kõige kõrgema taseme strateegia planeerimise eest.

## Viited
Hugo Valma

**Hugo Valma** (ka **Hugo Walma**; 1. juuni 1891 Haapsalu – 1. juuli 1977 Tallinn) oli eesti eripedagoog ja kirikutegelane, Sisemisjoni Seltsi paranduskasvatusnõunik ja inspektor. 

Lõpetas 1912 Johannese Seltsi keha- ja vaimupuuetega laste hoolekande õppeasutuse. Täiendas end seejärel Saksamaal ning Põhjamaades. Paranduskasvatuse loojaid Eestis.

Ta töötas 1913–1915 Pärnu-Jaagupi nõrgamõistuslike laste koolkodu juhatajana. 1918–1922 töötas Lääne maavalitsuses ning 1922–1929 Udriku nõrgamõistuslike kodu juhatajana. Algatas 1936. aastal Kosejõe koolkodu kujundamise tütarlaste varjupaigaks.

1943. aastal rajati tema algatusel Kose-Uuemõisa mõisa härrastemajja erivajadustega laste koolkodu, mis eksisteeris kuni 2020. õppeaasta lõpuni ja kandis viimati nime Kosejõe Kool. Algselt oli koolkodu eesmärk aidata sõjas orvuks jäänud lapsi ja õpetada vaimselt alaarenenud lapsi, hiljem oli tegemist erivajadustega lastele mõeldud üldhariduskooliga.

Hugo Valma oli esimene, kes eestindas IQ testid ning töötas välja õpilaste vaatluspäeviku.

25. märtsil 1945 (koos August Eero ja Agu Põlluga) ordineeriti Hugo Valma aseõpetajaks. Aastatel 1945–1946 oli ta Kose ja Tuhala koguduse õpetaja, aastatel 1946–1950 Hanila Pauluse koguduse ja Lihula Eliisabeti koguduse hooldajaõpetaja, lisaks hooldas ta aastatel 1946–1948 veel Varbla Püha Urbanuse kogudust. Aastatel 1951–1964 oli ta Jüri koguduse õpetaja. Aastatel 1964–1965 oli ta Tallinna Püha Vaimu koguduse hooldajaõpetaja. Aastatel 1965–1975 oli ta Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse hooldajaõpetaja.
## Teosed
* Skout: Inglismaal ja mujal, Haapsalu, 1919 
* Mõnda nõdramõistuslikkude laste eest hoolekandest ja nende kaswatusest, Haapsalu 1921
* Püha kohus: Eesti Ev. Lut. Kiriku Sisemisjoni Seltsi lendleht Tallinn: Eesti Sisemisjoni Selts, 1923-1933 
* Nõdramõistuslikkude laste kasvatusasutuste ja asutuskooli tegevuse, ehk, Paranduskasvatustöö põhijooned, Tartu 1926 
* Vabadussõjas langenud läänlaste mälestusalbum 1918-1920, Haapsalu Kaunistamise Selts, 1926 
* Isikuraamat: paranduskaswatuslik isiklikkude andmete ja waatluste kogu: [formular], Udriku 1925 ja Tallinn 1927 
* Suur sõit: üks rannapoiste seiklusjutt, Tallinna 1930

## Tõlkinud
* Sven Hedin, Polaarsõidud : kogust "Poolusest pooluseni". / I osa / Tallinn 1923
* Sven Hedin, Polaarsõidud : kogust "Poolusest pooluseni". / II osa / Tallinn 1924
* Intelligentsi-katseleht Binet-Simon-Bobertag'i järele, Tallinn 1928 (Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus)
* Sven Hedin, Uue maailma avastuslugu : [Ameerika avastamisest], Tallinn 1929

## Vaata ka
* Kosejõe Kool

## Allikad
*Harju-Jaani kogudus
*Kosejõe Kool
*E-kataloog ESTER
*Nad tegid nii, nagu varem polnud tehtud
*Kose vald
*EELK Tallinna Püha Vaimu koguduse ajalugu
*EELK Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajad läbi aegade

## Välislingid
*
Ühtivad sirged

**Ühtivad sirged** on sirged, mis langevad omavahel kokku.

See tähendab, et neil sirgetel on lõpmata palju ühiseid punkte, mille koordinaadid rahuldavad mõlema sirge võrrandit (võrrandisüsteemil on lõpmatu hulk lahendeid).

## Vaata ka
*Paralleelsed sirged
*Lõikuvad sirged
*Kiivsed sirged
Alexandrine

**Alexandrine** on naisenimi.

## Nime kandjaid
* Alexandrine Le Normant d'Étoilles (1744–1754), Madame de Pompadouri tütar
* Alexandrine (1803–1892), Preisimaa printsess, Mecklenburg-Schwerini suurhertsoginna
* Alexandrine (1820–1894), Badeni printsess
* Alexandrine (1879–1952), Mecklenburg-Schwerini printsess, Taani kuninganna
* Alexandrine Tinné (1835–1869), hollandi maadeavastaja Aafrikas
Individuaalne õppekava

**Individuaalne õppekava** on Individuaalse õppekava järgi õppimise korra kohaselt hariduslike erivajadustega õpilase jaoks koostatud õppekava, mis loob õpilasele tingimused võimetekohaseks õppimiseks ja arenemiseks.

Individuaalne õppekava koostatakse õpilasele, kellel on raskusi oma klassikaaslastega samal ajal samas ruumis või vastavale klassile koostatud töökava alusel töötada. Hariduslikeks erivajadusteks võivad olla õpilase eriline andekus, õpi- ja käitumisraskused, terviserikked, puuded või pikemaaegne õpikeskkonnast eemal viibimine.  

Individuaalse õppekava esitamiseks tehakse taotlus koolidirektorile. Taotluse võib teha õpilane või tema esindaja. Lastele, kes õpivad põhikooli lihtsustatud (abiõppe) riikliku õppekava või toimetuleku riikliku õppekava järgi, on individuaalne õppekava kohustuslik.

## Välislingid
*Individuaalse õppekava järgi õppimise kord
*Põhikooli lihtsustatud (abiõppe) riiklik õppekava
*Toimetuleku Riiklik Õppekava
Abdülaziz

**Abdülaziz** ehk **Abdülaziz I** (8. veebruar 1830 İstanbul – 4. juuni 1876) oli 32. Türgi sultan. Ta valitses 25. juunist 1861 kuni 30. maini 1876. 

Abdülaziz oli sultan Mahmut II teine poeg. Abdülazizi ema Pertevniyal oli tšerkessi päritolu. Poiss kasvas üles sultanipalees avalikkusest isoleerituna. 

Abdülaziz astus troonile pärast oma venna Abdülmecit I surma. Ta jätkas oma eelkäijate reforme ja lähenemist Euroopale. Sõjaväe reformimiseks võeti palju laene. Aastal 1864 kaotati eeltsensuur ja võrdsustati välismaalaste õiguslik staatus Türgi alamate omaga. Aastal 1868 loodi kohtud Riiginõukogu ja Kassatsioonikohus. Juristide koolitamiseks loodi 1870 uus õppeasutus. Sultan külastas 1867. aasta Pariisi maailmanäitust ning Londonit ja Pariisi. Eksiilis viibivad noortürklased ei olnud reformide ulatusega rahul.   

Abdülazizi valitsemisajal leidsid aset mässud Kreetal 1866–1869 ning Bosnias ja Hertsegoviinas 1875 ja  Bulgaaria aprillimäss 1876.      Serbia ja Rumeenia taotlesid täielikku iseseisvust. Aastal 1869 vallutati tagasi Jeemen. 

Poliitikat mõjutasid peamiselt Mehmet Fuat-paşa ja Mehmet Emin Âli-paşa. Pärast nende surma nimetas Abdülaziz suurvesiiriks Mahmud Nedim-paşa. 

Sultan püüdis vanast troonijärgluskorrast mööda minnes nimetada pärijaks oma poja. Selleks pidas ta läbirääkimisi isegi  Venemaa keisririigiga, kes pidi teda riigipöörde juures abistama.

Aastal 1875 oli riik sõjaväe reformimise ning ka sultani üha luksuslikuma elustiili tõttu jõudnud pankroti äärele. Bosnias ja Hertsegoviinas, 1876. aastal Bulgaarias toimus mäss. Pealinnas puhkes 11. mail 1876 Mahmud Nedim vastane mäss. Abdülaziz vallandas viimase, kuid ööl vastu 30. maid 1876 sundisid Hüseyin Avni-paşa, Mithat-paşa ja veel kaks pašad sultani troonist loobuma. 4. juunil mõrvati Abdülaziz nende käsul Çırağani palees. Ametlikult teatati, et ta on kääridega endal arteri avanud. 

Aastal 1881 mõisteti kolm sultani kõrvaldamises osalenud pašat surma, kuid neid ei hukatud. Ühe nendest mõrvas kättemaksuks mõni päev pärast Abdülazizi mõrvamist Abdülazizi viienda abikaasa vend, sest ka tema õde oli Abdülazizi mõrvamise käigus hukkunud.
Ingrid Ylva

**Ingrid Ylva** (u 1180 – 1250/1255) oli Birger jarli ema ja Magnus Minnesköldi lesk – ta oli ka Bjälbo suguvõsa esiema.

Magnus Minnesköld sõlmis oma teise abieluga tähtsa dünastilise ühenduse, kui ta abiellus Rootsi kuninga Sverkeri tütre Ingrid Ylvaga. Sellest abielust sündis Rootsi jaoks üks tähtsamaid mehi – Birger jarl.
 
Ingrid Ylvast sai legend juba tema eluajal 13. sajandi keskel. Ta oli üks mitmest mõjuvõimsast lesest, kes juhtisid Rootsi riiki pärast verist võitu Gestilreni all (1210) Taani üle. 

Raudse tahtega kasvatas Ylva oma poegi armutul ajal, kus tugevama õigus oli ainus kehtiv seadus. Et just üks tema poegadest viimaks võitis võimuvõitluse, ei üllatanud kedagi. 

Ta ei abiellunud uuesti ja suri lesena 1251. aastal. Rahvamuistendid räägivad Ingrid Ylva kohta, et ta oskas salakunste. Nii kaua, kui ta suudab hoida oma pead püsti, ei juhtu midagi halba Folkunga suguvõsaga, räägib rahvapärimus. Seepärast olevat Ingrid Ylva surnukeha müüritud seisvas asendis Bjälbo kiriku ühte sambasse.
Bjälbo

**Bjälbo** on asula Rootsis Mjölby vallas, Skänningest läänes Östergötlandis. 

## Ajalugu
Kui tahetaks panna näpp Rootsi kõige kesksemale ja tähtsamale kohale, et tunda ajalooliste ja poliitiliste sündmuste südamelöökide algset päritolu, siis võiks osutada Bjälbole.
Enne kui Rootsi hakkas sarnanema selle riigiga, mida me tunneme praegu, seisis võim Östergötlandis ja Västergötlandis nelja aadlisuguvõsa: Eriku, Stenkilska, Sverkeri ja Bjälbo (hiljem nimetatuna Folkungide) vahel.

Bjälbos sündis XIII sajandil Bjälbo aadlisuguvõsa ajalooline suurkuju, Magnus Ladulåsi isa, riigijarl Birger Jarl, kes lõi rahu, ühendas Rootsi ja sutas Stockholmi linna.
Võib häbenemata väita, et Bjälbo on Rootsi häll. Bjälbo aadlisuguvõsa neli kuningat rajasid üheskoos tee rootsi rahvusriigile. Nendest said ka Taani ja Norra kuningad. Bjälbo kui folkungide aadlisuguvõsa maaomand oli Rootsi riigi esmane kuninga elukoht.

1173. aastal langes Bjälbo lahingus Östergötlandi kuningas Kol Sverkersson (Sverkerite suguvõsast; kui ta üritas võtta võimu kogu toonases Rootsis, võideldes Knut Erikssoniga Eriku suguvõsast). 

## Bjälbo mõis
Mõisa algsest elumajast pole nähtavaid säilmeid järel kuid arvatakse, et see asus kirikust otse vasakul. Kiriku ja mõisa ümber kerkis XIII sajandil küla mis koosnes vähemalt 14. talumajapidamist. Bjälbo mõis oli Folkunga suguvõsa vanim teadaolev maaomand ja seepärast nimetatakse suguvõsa tihti Bjälbo suguvõsaks. Mõisa on teiste sas omanud Birger jarl ja tema onu jarl Birger Brosa.

Viimane ilmalik Bjälbo mõisa omanik oli Magnus Eriksson (Rootsi ja Norra kuningas 1319–1364), kes annetas 1353. aastal Bjälbo Skänninge nunnakloostrile. 

### Mõisa omanikud
*Birger Brosa
*Magnus Minnisköld
*Birger jarl
*Magnus Birgersson

## Bjälbo kirik
Bjälbo kirik ehitati aastal 1100, Birger Brosa korraldusel. Kirik domineerib oma suure torniga, mis oli arvatavasti Bjälbo suguvõsa elu- ja kogunemiskoht. Torn on Rootsi ehituskunstis ainulaadne. Torniruumi kasutati ajutise varjupaigana. Rahvamuistendites räägitakse, et Birger jarli ema, Ingrid Ylva, oli elanud selles tornis ja nii nimetatakse ühte kambrit tornis ”kuninganna Ylva kambriks”. Räägitakse veel, et Ingrid Ylva annetas Bjälbo kiriku suure tornikella 1240 ja seda kasutatakse tänini. Loomulikult kutsutakse tornikella Ingrid Ylva kellaks. 

## Välislingid
Wolf-Rüdiger Walburg

**Wolf-Rüdiger Walburg** (sündinud 20. aprillil 1939 Oranienburgis Berliini lähedal) on saksa eripedagoog.

Walburg lõpetas Lübeckis 1959. aastal gümnaasiumi. Eripedagoogi kutseeksami sooritas ta Kieli Christian Albrechti ülikoolis 1967. aastal ning vaimupuudega laste õpetaja kutseeksami sealsamas 1971. aastal. 1961–1967 töötas Walburg algkooli ja erikooli õpetajana Lübeckis. Seejärel 1969–1975 oli ta Kieli Christian Albrechti ülikooli eripedagoogika osakonna assistent. 1975. aastast on ta pedagoogikadoktor (*Dr Paed*). Alates 2004. aasta oktoobrist on Walburg Kieli Christian Albrechti ülikooli emeriitprofessor.

Aastatel 1979–2004 oli Walburg Kieli ülikooli eripedagoogika osakonna õppejõud. 

Walburg on külastanud korduvalt ka Eestit, Tartu ülikooli ning mõningaid erikoole (sh Tartu Maarja kooli). Ta on pidanud üliõpilastele loenguid vaimupuudepedagoogikast ning nõustanud Eesti tegevõpetajaid. Tunnustuseks siinse tegevuse eest promoveeriti Walburg 2001. aastal Tartu ülikooli audoktoriks (*Doctorem paedagogicae honoris causa*).

## Uurimused
* Oktoober 2004 – oktoober 2007: uurimus "Dementia of old people with mental handicaps 2007".
* Aprill 2007 – veebruar 2008: vaimupuudega inimeste kunstinäituse ettevalmistus Kielis ja Poznanis koos Poznani Ülikooliga.

## Viited


## Kirjandus
* "Vaimupuudepedagoogika alused" Tartu, 1998

## Välislingid
*CV
*Risto Mets. TÜ eripedagoogika osakond tähistab 40. aastapäeva Tartu Postimees, 31. oktoober 2008
Papagoilased

**Papagoilased** (*Psittacidae*) on lindude sugukond, mis kuulub papagoiliste (*Psittaciformes*) seltsi. Üks kolmest *[[Psittacoidea]]* ülemsugukonda kuuluvast sugukonnast *[[Psittrichasiidae]]* ja *[[Psittaculidae]]* kõrval.

## Süstemaatika

* alamsugukond *[[Psittacinae]]* – vana maailma papagoid, 11 liiki 2 perekonnas
*** perekond *[[Bavaripsitta]]* (välja surnud)
*** perekond *[[Psittacus]]*
*** perekond *[[Poicephalus]]*
* alamsugukond *[[Arinae]]* – neotroopika papagoid, 150 liiki 32 perekonnas
** triibus *[[Arini]]* – 18 perekonda
*** perekond *[[Cyanoliseus]]*
*** perekond *[[Enicognathus]]*
*** perekond *[[Rhynchopsitta]]*
*** perekond *[[Pyrrhura]]*
*** perekond *[[Anodorhynchus]]*
*** perekond *[[Leptosittaca]]*
*** perekond *[[Ognorhynchus]]*
*** perekond *[[Diopsittaca]]*
*** perekond *[[Guaruba]]*
*** perekond *[[Conuropsis]]*
*** perekond *[[Cyanopsitta]]*
*** perekond *[[Orthopsittaca]]*
*** perekond *Ara* – aara
*** perekond *[[Primolius]]*
*** perekond *[[Aratinga]]*
*** perekond *[[Eupsittula]]*
*** perekond *[[Psittacara]]*
*** perekond *[[Thectocercus]]*
** triibus *[[Androglossini]]* – 7 perekonda
*** perekond *[[Pionopsitta]]*
*** perekond *[[Triclaria]]*
*** perekond *[[Pyrilia]]*
*** perekond *[[Pionus]]*
*** perekond *[[Graydidascalus]]*
*** perekond *[[Alipiopsitta]]*
*** perekond *Amazona* – amatsoonpapagoi
** klaad (võimalik triibus *Amoropsittacini*)
*** perekond *[[Nannopsittaca]]*
*** perekond *[[Psilopsiagon]]*
*** perekond *[[Bolborhynchus]]*
*** perekond *[[Touit]]*
** triibus *Forpini*
*** perekond *[[Forpus]]*
** klaad
*** perekond *[[Pionites]]*
*** perekond *[[Deroptyus]]*
** klaad
*** perekond *[[Hapalopsittaca]]*
*** perekond *[[Brotogeris]]*
*** perekond *[[Myiopsitta]]*
*** perekond *[[Eupsittula]]*

## Välislingid

* "Papagoid on targad, sest nende ajud arenesid sarnaselt inimeste omadele" ERR Novaator, 10. detsember 2018
Angela tuhk

**"Angela tuhk"** (inglise keeles "Angela's Ashes") on Frank McCourti autobiograafiline romaan, mis ilmus 1996. aastal. Eesti keeles ilmus see Lia Rajandi tõlkes 1999. aastal kirjastuses Varrak.

Aastal 1997 võitis McCourt teose eest Pulitzeri preemia.

1999. aastal valmis raamatu põhjal film "Angela tuhk". Filmi lavastas Alan Parker, peaosades Emily Watson, Robert Carlyle, Michael Legge, Ciaran Owens ja Joe Breen. 

Aastal 1999 ilmus teosele järg "Jah, on küll" ("'Tis").  

Paljud Limericki põliselanikud, sealhulgas Richard Harris, süüdistasid McCourtit liialdamises oma perekonna vaesuse ja kasvatuse osas. McCourti ema eitas lugude täpsust vahetult enne oma surma 1981. aastal ning Franki vend Malachy mäletab, et ta ema ütles, et see kõik oli "hunnik valesid".   

Kohalik kirjanik ja filmitegija Gerry Hannan on koostanud nimekirja 204 ebatäpsusest teoses "Angela tuhk". Hannan astus ühtlasi McCourtile vastu 1999. aastal Iirimaa televisioonisaates "The Late Late Show". Hannan väitis, et McCourt oli skautide liige ja see oli keskklassi tegevus, mida vaesed endale lubada ei saanud, ning perepiltidel on lapsed ja Angela hästi toidetud. 

Ameerika ajakirjanik John Meyer külastas Limericki ja tegi raamatu ilmumisest ajendatuna linnaekskursiooni. Ta mõistis, kui palju linn oli McCourti lapsepõlvest saadik muutunud, sealhulgas hävitati slummi piirkond, kus tema perekond elas Franki kooliajal. 

McCourt kirjeldas raamatut kui „memuaare, mitte täpset ajalooraamatut“ ja tunnistas, et fabritseeris loo Willie Harroldi õdedest. Samamoodi ütles filmiversiooni lavastanud Alan Parker, et "Angela tuhk" „oli kunstiteos, mis vastas Gore Vidali autobiograafia definitsioonile, olles pigem elu „mulje“ kui memuaar.“
Tutik

**Tutik** (*Orthotrichum*) on perekond samblaid tutikuliste sugukonnast.

Kokku on perekonnas umbes 200 liiki, neist Euroopas kasvab 33.

## Eesti liigid
Eestis kasvab tutikuid 12 liiki.
**Orthotrichum affine* Brid. – sarnastutik  (sage)
**Orthotrichum anomalum* Hedw. – kivitutik  (sage)
**Orthotrichum cupulatum* Brid. — tume tutik (üsna harva)
**Orthotrichum diaphanum* Brid. — karvtutik (harva)
**Orthotrichum gymnostomum* Brid. — hambutu tutik (üsna harva)
**Orthotrichum lyellii* Hook. & Taylor — Lyelli tutik (väga harva)
**Orthotrichum obtusifolium* Brid. — tömbilehine tutik  (sage)
**Orthotrichum pallens* Brid. — kahkjas tutik (pillatult)
**Orthotrichum pumilum* Anon. — kääbustutik  (sage)
**Orthotrichum rupestre* Schwaerg. — kaljututik  (sage)
**Orthotrichum speciosum* Nees — tüvetutik  (väga sage)
**Orthotrichum stramineum* Hornsch. — kollakas tutik (väga harva)
Angela tuhk (film)

**"Angela tuhk"** (inglise keeles "Angela's Ashes") on 1999. aastal Ameerika Ühendriikide ja Iirimaa koostöös valminud film. See põhineb Frank McCourti autobiograafilisel romaanil "Angela tuhk", mis ilmus 1996. aastal.

Filmi lavastas Alan Parker. Peaosades Emily Watson, Robert Carlyle, Michael Legge, Ciaran Owens ja Joe Breen. Filmi muusika kirjutas John Williams.
Hellenite kuningas

**Hellenite kuningas** (kreeka *Βασιλεὺς τῶν Ἑλλήνων*) oli Hellenite (Kreeka) kuningriigi valitseja tiitel 1863–1924 ja 1935–1973. Pärast monarhia kaotamist (1973) kuni surmani 2023. aastal jätkas viimane hellenite kuningas Konstantínos II tiitli kasutamist.

Tiitlit on kandnud üksnes Glücksburgi dünastia liikmed.

1832–1862 valitsenud Otto ametlik tiitel oli Kreeka kuningas (*Βασιλεὺς τῆς Ἑλλάδος*).

## Hellenite kuningad
*1863–1913 Geórgios I
*1913–1917 Konstantínos I
*1917–1920 Aléxandros I
*1920–1922 Konstantínos I
*1922–1924 Geórgios II
*1935–1947 Geórgios II
*1947–1964 Pavlos
*1964–1973 Konstantínos II

## Vaata ka
*Sparta hertsog
David Brown

**David Brown** on mitme tuntud inimese nimi:

*David Brown (1904–1993) oli USA ettevõtja
*David Brown (1916–2010) oli USA filmiprodutsent
*David Brown (1923–1986) oli USA sõudja
*David Brown (1947–2000) oli USA muusik, ansambli Santana basskitarrist
David Brown (filmiprodutsent)

**David Brown** (28. juuli 1916 – 1. veebruar 2010) oli Ameerika Ühendriikide filmiprodutsent.

David Browni on kuulsust kogunud selliste filmidega nagu "Sugarlandi ekspress" (1974), "Lõuad" (1975), "Cocoon" (1985), "Angela tuhk" (1999) ja "Armas kodu Alabamas" (2002).
Kalla

**Kalla** (*Zantedeschia*) on võhaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.

Kallade looduslikuks levilaks on piirkond Lõuna-Aafrikast Malawini. Ladinakeelse nime on perekond saanud Itaalia botaaniku Giovanni Zantedeschi (1773–1846) auks. Ristiisaks oli saksa botaanik Kurt Sprengel (1766–1833).

Kallad on risoomiga rohtsed mitmeaastased taimed, mis kasvavad 1–2,5 meetri kõrguseks. Lehed võivad olla 15–45 cm pikad. Õisik koosneb säravvalgest, kollasest või roosast lehterja kujuga kandelehest ja kollasest tõlvikust. 

Eestis kasvatatakse kasvuhoones, ta on hinnatud lõike- ja potilill.

## Liigid

Nüüdisajal loetakse perekonda kuuluvaks kaheksa liiki:
**Zantedeschia aethiopica* – harilik kalla
**Zantedeschia albomaculata* – täpikkalla
**Zantedeschia elliottiana* – kollane kalla
**[[Zantedeschia jucunda]]*    
**[[Zantedeschia odorata]]*   
**[[Zantedeschia pentlandii]]*   
**Zantedeschia rehmannii* – roosa kalla
**[[Zantedeschia valida]]*

## Viited
Eddo Rigotti

**Eddo Rigotti** (sündinud 25. mail 1944) on Itaaliast pärit Šveitsi kommunikatsiooniteadlane ja semiootik.

Aastail 1981–2002 oli ta Milano Katoliku Ülikooli üldlingvistika professor. Samas ülikoolis oli ta ka aastail 1964–1968 õppinud ning kaitsnud väitekirja vene semiootika teemal, uurides eriti Sebastian Šaumjani töid. 1996. aastast töötab ta Luganos.

Ta on tegelenud argumentatsiooniteooriaga.

## Teosed
*Rigotti, Eddo 2005. Towards a typology of manipulative processes. In: Saussure, Louis de; Schulz, Peter (eds.), *Manipulation and ideologies in the twentieth century: discourse, language, mind*. Amsterdam: Benjamins, 61–83.

## Välislingid
*Biograafia
Lugano

**Lugano** (lombardi *Lügann*) on linn Šveitsis Ticino kantonis. Asub Lugano järve ääres. See on rahvaarvu suuruselt üheksas linn Šveitsis.

1956. aastal toimus linnas esimene Eurovisiooni lauluvõistlus ja 1968 maleolümpia.

## Rahvastik
Lugano on suurima elanike arvuga linn Ticino kantonis ja suurim itaaliakeelne linn väljaspool Itaaliat.

## Viited

## Välislingid
* Lugano koduleht
Sebastian Šaumjan

**Sebastian Konstantinovitš Šaumjan** (vene Себастиан Константинович Шаумян; 27. veebruar 1916 Thbilisi – 21. jaanuar 2007 New Haven) oli vene ja ameerika keeleteadlane ja semiootik.

Alates 1975. aastast elas Ameerika Ühendriikides, töötades Yale'i Ülikoolis.
Meremuuseum

**Meremuuseum** on muuseum ja teadusasutus, mille tegevusväli hõlmab merenduse ajalugu ja inimese liikumist veeteedel ning selleks vajalike aluste ja muu tehnika näitamist ja uurimist.

Meremuuseume Eestis:
* Eesti Meremuuseum
* Käsmu Meremuuseum

Läänemere-äärseid meremuuseume:
* Heinaste merekooli muuseum
* Riia Ajaloo- ja Laevandusmuuseum
* Leedu Meremuuseum
* Vasa Muuseum
* Mereväemuuseum Karlskronas
Bogachieli tipp

**Bogachieli tipp** on mäetipp Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Olympicu mäestikus. Tipu kõrgus on 1668 meetrit.
Ulf Fase

**Ulf Karlsson**, ka **Ulf Fase** või **Fasi** (surnud 1248) oli Rootsi jarl. 

Ta oli Karl Kurdi poeg. 

Ulf Fase oli jarliks kuningas Knut Pika ja hiljem ka kuningas Erik Erikssoni valitsusajal. Ulfil olevat olnud isiklik müntimisõigus, tema münte on tänapäevani säilinud. 

Ulf Fase kohta arvatakse, et ta olevat osalenud Olustra lahingus kuningas Knut Långe poolel.

## Isiklikku
Võimalik, et Ulf Fase oli abielus oma nõo Folke jarli tütre Katarina Folkesdotteriga. Ulfi lastest on teada üks poeg:
*Karl Ulfsson (hukkus 13. juunil 1260 Kuramaal), Liivi ordu rüütel
Venno Laul

**Venno Laul** (11. september 1938 Kuressaares – 14. oktoober 2018) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

Lõpetas koorijuhtimise erialal 1956 Tartu Muusikakooli ja 1961 Tallinna Riikliku Konservatooriumi. Aastatel 1968–1971 stažeeris Leningradi konservatooriumi assistentuuris. 

Ta töötas 1960–1966 muusikaõpetajana Tallinna 22. Keskkoolis, kus algatas 1965. aastal keskkoolis muusika süvaklassi, ja 1966–1972 koormeistrina Estonias. 

1972. aastast oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimisõppejõud (alates 1987 professor, 1974–1981 dekaan, 1981–1982 prorektor ja 1982–1992 rektor). 

1969. aastast oli ta Riikliku Akadeemilise Meeskoori (RAM) stuudio juhataja ja dirigent, asutas 1971. aastal samas poistekoori, oli selle kunstiline juht ja peadirigent (kuni 1990). 

Ta oli ka 1977., 1982. ja 1987. aasta koolinoorte laulupeo ning XIX, XX, XXI, XXII ja XXIII üldlaulupeo üldjuhte.

Aastatel 1986–1996 oli ta Eesti Kooriühingu esimees.

1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. Ta oli ka Eesti Kongressi liige.

Alates 2005. aastast töötas Venno Laul Estonia Klaverivabriku juhatajana.  

Venno Laul on maetud Tallinna Metsakalmistule. 

## Tunnustus
*1985 Eesti NSV rahvakunstnik 
*1996 Gustav Ernesaksa koorimuusika preemia
*2001 Valgetähe II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Venno Laulu lesk Reet Laul on pianist. Nende tütar Meeli Hirvonen on arst ja pianistist poeg Indrek Laul on ettevõtja.

## Viited

## Välislingid
*Kadri Paas, "Dirigent ja Kesklinna juht Venno Laul hirmutas kunstnikke trahviga?", Õhtuleht, 17. juuli 2002
*Venno Laul (70) – poistekoori ja uue muusikaakadeemiamaja rajaja, Eesti Päevaleht, 6. september 2008
Knut Holmgersson

**Knut Holmgersson** ehk **Knut II** ehk **Knut Långe** (eesti keeles **Knut Pikk**; suri 1234) oli Rootsi kuningas 1229. aastast kuni surmani. 

Tema isa oli Holmger Filipsson ja isapoolne vanaisa oli Filip Eriksson, Erik Püha noorem poeg.
 
Knut Holmgersson kuulus aastatel 1222–1229 valitsusnõukogusse, mis langetas otsuseid alaealise kuninga Erik Erikssoni eest. Erik tõugati troonilt pärast mässuliste võitu Olustra lahingus 1229. aastal, misjärel haaras kuningatrooni Knut. Aastal 1230 lasi ta enda nimel vermida münte Östra Arosi linnas. Ta lasi rajada Sko kloostri Upplandis, kuhu ta on ka maetud. Ta suri aastal 1234.

## Perekond

Knut Holmgersson oli abielus Helena (Helene) Pedersdotter Strangega, kes oli Taani rüütli Peter Strangessoni tütar.

Neil olid lapsed
*Holmger Knutsson (hukati 1248) ja
*Filip Knutsson (hukati 1251).

Mõlemad hukati Birger Jarli vastu suunatud folkungide ülestõusust osavõtmise pärast.
Sooräts

**Sooräts** (*Asio flammeus*) on kaklaste sugukonda rätsu perekonda kuuluv lind.

Soorätsu üldpikkus on 34–42 cm, tiibade siruulatus 85–110 cm, tiiva pikkus 28–34 cm ja kaal 320–430 g. Sulgkõrvad on lühikesed, mis on andnud talle ka näiteks ingliskeelse nime *short-eared owl* ('lühikõrvaline öökull').

Vanalindude ülapool on ookrivärvi või ruske pruuni pikimustriga. Hoo- ja tüürsuled on pruuni põikmustriga. Alapool on samuti ookerpruun, ruske või valkjas ja seal on pruunid pikilaigud. Vikerkest on kollane, nokk ja küünised mustad. Mõlemad sugupooled on väliselt sarnased, ainult emane on suurem.

Sooräts elab põhjapoolkeral. Tema levila ulatub lõunas Vahemere maade, Palestiina, Iraagi, Kesk-Aasia, Mongoolia, Karoliinide, Hawaii, Galápagose saarte, Peruu, Boliivia ja Brasiiliani. Ta elab ka Sahhalinil, Kamtšatkal ja Antillidel. Levila põhjaosas elab ta kuni tundrani, aga Alaskal ja Euroopas ka tundras. Ta eelistab tasandikke, aga näiteks Altais ja Kaukaasias tõuseb kuni 2300 m kõrgusele. Levila põhjaosas on ta rändlind, mujal hulgulind.

Soorätsul on kirjeldatud 10 alamliiki.

Eestis kuulub sooräts kaitstavate liikide II kaitsekategooriasse. Ta on meil üldlevinud, aga väikesearvuline haudelind, kes elab soodel, luhtadel, rannaniitudel ja meresaartel. Tema pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 10–300 paarile.

Sooräts sööb põhiliselt närilisi. Lindudel ja putukatel on tema toidus teisejärguline osa. Täheldatud on soorätsu kala püüdmas. Ta on aktiivne mitte ainult öösel, vaid ka päeval. Päevane aktiivsus langeb kokku tema peamiste saakloomade, näriliste omaga. Sooräts lendab väga madalal maapinna kohal, vähem kui poole meetri kõrgusel, ja kui kohtab saaklooma, napsab selle kinni. Samal maa-alal võib jahti pidada mitu soorätsu.

Suguküpsus saabub soorätsudel aastavanuselt. Kevaditi toimub mängulend, mille käigus isaslinnud sööstavad maapinna poole, imiteerides rünnakut saakloomadele, ja plaksutavad tiibu. Soorätsudele on omased ebaühtlased tiivalöögid, mistõttu on öeldud, et ta lendab nagu liblikas või nahkhiir. Sooräts on üldiselt monogaamne.

Sooräts erineb teistest kakulistest selle poolest, et ta ehitab ise maapinnale lihtsa pesa. Tema sigimisaeg sõltub pesitsusala asukohast. Euraasias muneb ta levila lõunaosas aprilli keskpaiku, aga Siberis mai alguses või hiljemgi. Munade arv kurnas sõltub toitumisoludest: tavaliselt on neid 3–5, aga headel hiireaastatel 7–10. Aastas on tavaliselt üks kurn, aga kui toitu on eriti palju, siis on täheldatud teist kurna sügisel või isegi talvel. Mune haub ainult emaslind. Ta alustab haudumist esimese muna munemise järel ja sellepärast on pojad perekonnas eri vanusega. Haudumine kestab 24–30 päeva. Pojad hakkavad lendama kuuvanuselt, aga pesast väljuvad nad veel lennuvõimetutena.

Teaduslikult kirjeldas soorätsu esimesena Erik Pontoppidan 1763.

## Viited

## Välislingid

* 

*Ulvar Käärt. Sel talvel tabas Eestit üllatav soorätsu-uputus Eesti Päevaleht, 12. veebruar 2010
Tšuktši mägismaa

**Tšuktši mägismaa** (vene keeles Чукотское нагорье) on mägismaa Euraasia kirdeosas Venemaal.

Koosneb mitmest mäeahelikust ja mäemassiivist (sealhulgas Šelagski ahelikust kõrgusega 1105&nbsp;m, Ekiatapski ahelikust (1522&nbsp;m), Pegtõmelski ahelikust (1810&nbsp;m)) ning Amguema jõest ida pool kõrgustikest ja seljakutest kõrgusega 500–1000&nbsp;m. Mägismaa pikkus on umbes 450&nbsp;km. Põhjaahelikud koosnevad peamiselt liivakivist ja kiltkivist graniidi intrusioonidega, lõunaosas on vulkaanilised setted.

Tšuktši mägismaal on Põhja-Jäämere ja Beringi mere vesikondade jõgesid.

Kliima on karm, talv on pikk (7–8 kuud), suvi on lühike ja jahe. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on alates &minus;15 °С kaguosas kuni &minus;30 °С loodeosas, juuli keskmine õhutemperatuur on alates +3 °С põhjaosas kuni +10 °С lõunaosas. Sademete hulk on 250–400&nbsp;mm aastas. Mägismaa idaosas esineb tihti udu. 
 
Rannikualadel on levinud niisked tarna ja tupp-villpeaga mätlikud tundrad ja madalsood, mäenõlvade alaosas on mägitundrataimestik. Nõlvade ülaosas on igilume ja -jää vöönd.

Tšuktši mägismaal on tina, elavhõbeda ja kivisöe leiukohti.
Mher Abeghjan

**Mher Abeghjan** (Մհեր Աբեղյան; venepäraselt *Mger Manukovitš Abegjan* (Мгер Манукович Абегян); 26. jaanuar 1909 Etšhmiadzin – 1978) oli armeenia maalikunstnik ja graafik. 

Ta õppis muu hulgas Leningradis Sergei Gerassimovi juures.
Kōmei Abe

**Kōmei Abe** (安部幸明 (*Abe Kōmei*); 1. september 1911 Hiroshima – 28. detsember 2006 Tōkyō) oli jaapani helilooja, dirigent, tšellist ja klarnetist.

Tema isa oli ohvitser. Koos isaga rändas ta linnast linna. Kui nad kord nädala Tōkyōs elasid, avaldas Kōmeile muljet viiuli kõla. Ta otsustas hakata muusikuks. 

Ta õppis Tōkyō Muusikakoolis (praegu Tōkyō Kunstide Ülikool. Algul õppis ta Heinrich Werkmeisteri juures tšellot. Ta mängis Klaus Pringsheimi juhatatud orkestris tšellot ning  sai lõpuks Pringsheimi assistendiks. Ta hakkas Pringsheimi juures saksa harmooniat ja kontrapunkti õppima. Alates 1937. aastast õppis ta seitse aastat Joseph Rosenstocki juures orkestridirigeerimist. Temalt õppis ta eriti Ludwig van Beethoveni sümfooniate interpreteerimist. 

Aastatel 1948–1954 oli Abe keiserliku orkestri dirigent.   

Ta on kirjutanud sümfooniaid, kontserte ja 15 keelpillikvartette. 

15. keelpillikvarteti kirjutas ta 1993. 

Tema muusikat on levitanud muu hulgas Naxos. 

## Välislingid
*Tutvustus Naxose lehel
Artur Korjus

**Artur Christian Korjus** (1. detsember 1870 Tallinn – 21. märts 1936 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1924).

Ta oli Sõjakooli lektor ja kuni 1926. aastani sõjaministri käsundusohvitser.

## Isiklikku
Tema tütar oli laulja Miliza Korjus.

## Kirjandus
Kolonel A. Korjus †. Vaba Maa, 23. märts 1936, nr 67, lk 5

## Välislingid
*Artur Korjus Eesti ohvitseride andmekogus
Karl Uurmann

**Karl Uurmann** (26. märts 1886 Kopli talu, Kõnnu vald, Harjumaa – ?) oli Kõnnu vallavanem.

Ta määrati Kõnnu vallavanemaks 1. maist 1935, kuna senine vallavalitsus oli koolimajade ehitamise laenuga muutumas maksujõuetuks.

## Kirjandus

* Kõnnu vallavanema juubel. Vaba Maa, 25. märts 1936, nr. 69, lk. 6.
Konrad Lorenzi Instituut

**Konrad Lorenzi Instituut** (KLI, täieliku nimetusega *Konrad Lorenz Institute for Evolution and Cognition Research*) on teoreetilise bioloogia alasele tööle ning Konrad Lorenzi teaduslikule pärandile spetsialiseerunud teadusinstituut Austrias.

Instituudi rajas 1990. aastal Rupert Riedl.

Instituut asus pikka aega Viini lähedal Altenbergis, endises Konrad Lorenzi perekonna majas. 2013. aastast asub instituut Klosterneuburgis. Instituudi kauane direktor on olnud Gerd B. Müller. 

## Vaata ka
*Vienna series in theoretical biology

## Välislingid
*Instituudi koduleht
Ulvar Käärt

**Ulvar Käärt** (sündinud 1. juunil 1982 Siberi külas) on eesti loodusajakirjanik, ajakirja Horisont peatoimetaja. 

Ulvar Käärt õppis Sonda Põhikoolis, keskkoolis käis Kiviõlis ja ülikoolis Tallinnas (lõpetas Tallinna Ülikooli keskkonnajuhtimise erialal). Bakalaureusetöö kaitses ta 2003. aastal teemal "Ühiskondlikult olulise objekti asukoha valik keskkonnamõjude hindamisel".

Aastatel 2005–2014 töötas ta Eesti Päevalehe uudistetoimetuse reporterina.

Ulvar Käärt kuulub Eesti Teadusajakirjanike Seltsi juhatusse.

Ta on näituse „Eesti parimad teadusfotod 2015 & 2017“ üks korraldajatest.

## Tunnustus
* 2010 – Noore looduskaitsja auhind
* 2018 – Vikipeedia sõber

## Viited

## Välislingid

* "Intervjuu: Loodusajakirjanik säästab ka habemeajamisvett" Roheline Värav, 13. juuni 2008
Manuk Abeghjan

**Manuk Abeghjan** (Մանուկ Աբեղյան; venepäraselt **Manuk Hatšaturovitš Abegjan** (Манук Хачатурович Абегян); 29. märts 1865 Nahhitševan – 25. september 1944 Jerevan) oli armeenia kirjandusteadlane, folklorist, kirjanduskriitik ja keeleteadlane.

Ta õppis 1876–1885 Etšhmiadzinis vaimulikus seminaris, hiljem Jenas, Leipzigis, Berliinis ja Pariisis.

Alates 1923 õpetas ta Jerevani Riiklikus Ülikoolis.

Ta on kirjutanud monograafia "Armeenia rahva müüdid Movses Horenatsi "Armeenia ajaloos"", mille avaldas 1899 ja mille põhjal ta 1898 kaitses Jenas väitekirja. Küsimuses, kas Movses Horenatsi on tõesti talle omistatava "Armeenia ajaloo" autor, pooldas Abeghjan seisukohta, et on küll, ja 20. sajandil on ilmnenud asjaolusid, mis räägivad selle kasuks, ehkki see pole tänapäevani üldtunnustatud seisukoht.

Abeghjani keeleteaduslikud tööd on osaliselt läinud 1931 ilmunud raamatusse "Armeenia keele teooria".

Oma elu viimastel aastatel kirjutas ta vanaarmeenia kirjanduse ajaloo, mille jõudis viia 15. sajandini (ilmus 2 köites surmajärgselt 1944–1946), monograafia armeenia rahvausundist ja monograafia armeenia värsiõpetusest. Tema toimetamisel anti välja "Sassuni Davithi" variantide kogu (1936).

Ta oli 1943. aastast Armeenia NSV Teaduste Akadeemia akadeemik. Tema nime kannab Armeenia Teaduste Akadeemia kirjandusinstituut.

## Välislingid
*Foto Jerevani ülikooli saidil
Kullamaa linnus

**Kullamaa linnamägi** ehk **Rohumägi** on muinaseestlaste linnamägi Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas.

See on registreeritud kultuurimälestisena.

## Mälestise kirjeldus
Muinaslinnus on rajatud 8–9 m kõrgusele mäekünkale, mis on praeguseks kruusavõtmise tõttu osaliselt lõhutud. Ovaalse kujuga õueala pindala on umbes 2000 ruutmeetrit. Praeguseks laialivarisenud ringvalli õuepoolsed ääred on veidi kõrgemad. Vall oli ehitatud kividest, liivast ja kruusast ning toestatud palkkonstruktsioonidega.

## Ajalugu
Linnamäel on tuvastatud üsna paks kultuurkiht, mis sisaldab sütt, tukke, loomaluid, savinõukilde ja 11.-12. sajandi leide. Varem olevat mäelt leitud käärid, mäe lähedusest aga paar hoburaudsõlge, pronkskaalud ja odaots. Sellise paksusega kultuurikihi tõttu on arvatud, et seal võidi ka paikselt elada. Välimuse ja leidude järgi otsustades on linnus oma lõpliku kuju saanud II aastatuhande alguses. Linnus võis olla kasutuses kuni muinasaja lõpuni.
,

## Viited

## Välislingid

*
Aav (kuu)

**Aav** (heebrea אָב (*av*), akadi sõnast *abu*) on juudi kalendris tsiviilaasta 11. ja sakraalaasta 5. kuu. Kuus on 30 päeva. Gregoriuse kalendris langeb ta tänapäeval enamasti juulile ja augustile. 

Nimi on pärit kaldea kalendrist, kus *[[ab (kuu)|ab]]* oli esimene kuu. Aav on ainus kuu, mida Piiblis ei mainita; seda on kirjalikult esmamainitud talmudis 3. sajandil. 

Judaismis peetakse seda kuud kõige saatuslikumaks, sest selle 9. kuupäeval *[[Tisha B'Av]]* on kaks korda hävitatud Jeruusalemma tempel (586 eKr ja 70 pKr) ning 135 pKr Bethari linn, juutide viimane kindlustus Rooma okupatsiooni vastu Bar Kochba ajal. Peale selle aeti sel kuupäeval 1290 kõik juudid peaaegu neljaks sajandiks Inglismaalt välja. 

Kuu 15. päeva peetakse paljude positiivsete ajaloosündmuste tõttu rõõmupäevaks. Mõlemad päevad on pühad.
Kiivsed sirged

**Kiivsed sirged** on sirged, mis ei asu samal tasapinnal. Kiivsed sirged ei lõiku ega ole ka paralleelsed.

Kiivsed sirged on näiteks korrapärase tetraeedri vastasservad.
Ad acta

***ad acta*** ('aktide juurde'; lühendid ***a. a.***, ***ad a.***) on  ladinakeelne väljend, mida on kantseleiasjaajamises kasutatud otsustamist enam mittevajavate ja arhiivi suunatavate avalduste tähistamiseks. 

## Välislingid
Eero Aarnio

**Eero Alvar Aarnio** (sündinud 21. juulil 1932 Helsingis) on soome sisearhitekt ja mööblidisainer. 

Ta on tuntud eriti oma plast- ja kiudklaastoolidega, millest kõige menukamaks kujunesid 1960. aastatel loodud futuristlikus stiilis pallitool ("Pallotuoli"; 1963), mullitool ("Kuplatuoli" või "Kupla") ja pastillitool ("Pastilli").
Diasüsteem

**Diasüsteemiks** nimetatakse dialektoloogias lähedaste murrete rühma, millel on ajaloolistel põhjustel mitu eri kirjakeeli tarvitavat kogukonda.

# Erineda võib kiri. Näiteks hindi keelt kirjutatakse devanaagari, urdu keelt araabia kirjas.
# Erinevusi võib olla ka sõnavaras. Näiteks oksitaani keelt on mõjutanud prantsuse keel,  katalaani keelt hispaania keel.
# Mõnel juhul ei ole suuri erinevusi ei kõnes, kirjas ega sõnavaras, kuid ometi eristatakse ametlikult mitut keelt, näiteks katalaani ja valencia keel.
Paul Perron

**Paul Perron** (sündinud 1940 Saint Anne des Chênes'is Manitoba provintsis) on Kanada semiootik ja narratoloog.

Ta on töötanud pikka aega Toronto Ülikoolis.

## Teosed eesti keeles
*Danesi, Marcel; Perron, Paul 2005 [1999]. *Kultuuride analüüs*. (Tõlkinud Ene-Reet Soovik.) Tallinn: Valgus.

## Välislingid
*Biograafia
Ahvenamaa saarestik

**Ahvenamaa saarestik** (soome keeles *Ahvenanmaan saaristo*, rootsi keeles *Ålands skärgård*) on rohkem kui 6700 saarest koosnev  Läänemere saarestik, mis moodustab Soome omavalitsusliku ja rootsikeelse Ahvenamaa maakonna.

Saarestiku suurim saar on Ahvenanmanner (685 km²).

## Vaata ka
*Ahvenanmanner
*Turu saarestik
Andy Murray

Sir **Andrew Barron Murray** (sündinud 15. mail 1987 Glasgow's) on Suurbritannia tennisist.

2016. aasta novembris tõusis Murray esimest korda ATP edetabeli esimeseks. 

Murray võitis 2012. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali üksikmängus ja hõbemedali koos Laura Robsoniga segapaarismängus ning 2016. aasta suveolümpiamängudel kuldmedali üksikmängus.

Tema treenerid on Ivan Lendl ja Jamie Delgado.

2017. aastal löödi ta rüütliks.

## [[Suure slämmi turniir]]id
TV3 (Rootsi)

**TV3 Rootsi** on kommertstelekanal, mis on suunatud Rootsile, kelle omanduses on Viasat, mis on osa Rootsi meediakontsernist Modern Times Group. See oli eraldatud Rootsi-Norra ühistest kanalivoogudest 1990. aastast.

Erinevalt peamistest konkurentidest (NRK, TV2 ja TVNorge) ei edastata kanalit Rootsist, vaid Suurbritannias Middlesexi krahvkonnas asuvast West Draytonist, hoolimata sellest, et kanali sihtrühm on Rootsi vaataja. See välistab kanali rangetest reeglitest Rootsis, kus edastatakse reklaami.

3. augustil 2009 käivitas TV3 uue logoga ja uue visuaalse identiteediga. See, põhiliselt lillat värvi visuaal on veel kasutusel ka Ungaris ja Taanis, aga TV3 (Rootsi) oli esimene, kes võttis selle värvi kasutusele.
Rogers Arena

**Rogers Arena** (varasema nimega **General Motors Place**, või lühidalt **GM Place**, nimi muutus 6. juulil 2010) on NHL-i jäähokiliigas mängiva Vancouver Canucksi koduhall. See oli suurim Vancouveri olümpiamängudel kasutatud võistluspaik ja kandis ajutiselt olümpiamängude ajal Kanada hokikeskuse (**Canada Hockey Place**) nime, sest olümpiamängude reeglid keelavad sellise reklaami. 

Hall valmis 1995. aastal ja läks maksma 160 miljonit Kanada dollarit. Sellest sai koduväljak Canucksile, korvpalliklubile Vancouver Grizzlies ja kahvpalliklubile Vancouver Ravens. Hiljem Grizzlies siirdus Memphisisse ja Ravensi klubi lõpetas tegevuse. Hall mahutab jäähokimängude ajal 18 630 pealtvaatajat ja korvpallivõistlustel mahub sinna 19 193 spordihuvilist. Hallist sai Vancouveri esindushall Pacific Coliseumi asemel. Hallis toimusid Vancouveri 2010. aasta taliolümpiamängude jäähokikohtumised.

## Muutused
Hall sai 2006. aastal uue väljaku keskel asuva tabloo. See asendas endise Mitsubishi Mark IV-tüüpi tablood, kuna see oli vananenud ja ei vastanud tänapäeva nõuetele. Tabloo ProAd LED on NHL-i suurim. See on 4,1 meetrit kõrge ja 7,3 meetrit lai ning selles kasutatakse valgusdioodtehnoloogiat. 

## Hallis toimunud üritused
* Halli avamisel esines seal Bryan Adams.  
* WWF (nüüd WWE) on korraldanud seal Pay-per-View kohtumisi In Yours House (1996), ja Rock Bottom (1998)
* See oli üks hallidest, kus korraldati 1996. aastal jäähoki maailma karikavõistlused.
* 1998. aastal toimus seal NHL-i tähtede mäng ja NBA suvine uute mängijate värbamise laager.  
* 2001. aastal kiiruisutamise maailmameistrivõistlused. 
* 2006. aastal peaareen juunioride jäähoki maailmameistrivõistlustel.

## Välislingid

* Rogers Arena koduleht
* General Motors Place Hockeyarenas.net
Holmger Filipsson

**Holmger Filipsson** (suri 1209) oli Rootsi rüütel ja riiginõunik. Teda on esmamainitud kirjalikes allikates 1191. aastal. 

Holmger Filipsson oli prints Filip Erikssoni poeg ja kuningas Erik Püha lapselaps. 

## Lapsed
Knut Pikk, kuningas, (...–1234)
Othenio Abel

**Othenio Abel** (20. juuni 1875 Viin – 4. juuli 1946 Pichlhof Mondsee järve ääres, Ülem-Austria) oli Austria paleontoloog ja evolutsioonibioloog.

Koos Louis Dolloga rajas ta paleobioloogia.

Ta oli 1917–1934 Viini ülikooli paleontoloogiaprofessor, 1935–1940 Göttingeni ülikooli professor.

Ta uuris Mixnitzi koobast Drachenhöhle ja sealsete koopakarude (*Ursus spelaeus*) jäänuseid. Ta juhatas mitmeid ekspeditsioone.

## Isiklikku
Antropoloog ja rassiteoreetik Wolfgang Abel oli tema poeg.

## Vaata ka
*Othenio Abeli auhind

## Välislingid
*Artikkel Austria leksikonis
Elgõgõtgõn

**Elgõgõtgõn** (vene keeles *Эльгыгытгын*) on järv Venemaal Tšuktšimaal. Asub Anadõri kiltmaa põhjaosas 489 m kõrgusel merepinnast.

Järv on 9 kuud aastast kaetud jääga. Vee temperatuur ulatub suvel 3,5°C-ni.

Järv on tekkinud umbes 3,6 miljonit aastat tagasi. Enamasti arvatakse, et järv tekkis meteoriidilöögi tagajärjel. Järve voolab sisse umbes 50 oja. Välja voolab Enmõvaami jõgi.

Elgõgõtgõnis elab neli endeemset kalaliiki, neist kaks on lõhelased *[[Salvelinus elgyticus]]* ja *[[Salvethymus svetovidovi]]*.

Järve pindala on 110 km², läbimõõt umbes 12 km ja sügavus kuni 175 m. Vee maht on 14,1 km³. Järve põhjas on kuni 400 m paksune settekiht.
Peter Abel

**Peter Abel** (**Peeter Abel**; 9. detsember 1848 Tamme vald, Tartumaa – 12. veebruar 1920 Võru) oli eesti õpetaja. 

Ta oli õpetaja poeg. 

Ta õppis Kanepi kihelkonnakoolis ja Cimze seminaris ning õpetas Kanepis, Tartus, Paistes ja Võrus. Alates 1873 oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Koos Mihkel Veskega andis ta välja koorilaulude kogu "Laulu-kogu ..." (1880).

## Kirjandus
* Rudolf Põldmäe, "Rahvusliku liikumise tegelane Peeter Abel" – Keel ja Kirjandus 1972, nr 7, lk 413–418; ka R. Põldmäe raamatus "Kultuuriloolisi vahelugemisi", Eesti Raamat, Tallinn 1979, lk 166–175

## Välislingid
*Sissekanne andmebaasis ISIK
Raul Otsa

**Raul Otsa** (sündinud 17. oktoobril 1978) on eesti advokaat. Ta töötab vandeadvokaadina advokaadibüroos Glikman Alvin & Partnerid.

Ta on kaitsnud kohtus Märt Ringmaad ja Ivo Parbust. 

## Viited

## Välislingid

*Raul Otsa Aivar Pilve advokaadibüroo kodulehel
*
Monaco (täpsustus)

**Monaco** võib tähendada mitut asja.
***[[Monaco]] vürstiriik** on linnriik Vahemere ääres.
***Monaco di Baviera** on Müncheni nimi itaalia keeles.
***Monaco** on luuletaja Neeme Põderi pseudonüüm.
***[[AS Monaco FC]]** on Monacos tegutsev Prantsusmaa jalgpalliklubi.

## Vaata ka
*Monaco-Ville on Monaco vanalinn.
*Juan Mónaco, tennisist
Lejasciems

**Lejasciems** () (teise nimega **Lejasmuiža**, eesti keeles ka **Alamõisa**, kohalikus murdes **Lajasmuiža**) on küla (*ciems*) Lätis Gulbene piirkonnas, Lejasciemsi valla halduskeskus. Asub Koiva jõe ääres Tirza suubumiskohas, 22 km Gulbenest loode pool.

1873. aastast oli Lejasciems alev, 1928–1939 oli Lejasciems linn.

Küla ajalooline saksakeelne nimi on **Aahof**.

Külas on keskkool ja raamatukogu. Varem asus seal ka uhke Konstantīns Pēkšēnsi projekteeritud kirik, kuid Punaarmee pealetungi käigus hävis aastal 1944 suur osa Lejasciemsi ajaloolisest keskusest, sealhulgas ka Lejasciemsi kirik. Asulas on Lejasciemsi ja Miera iela bussipeatus. 

Seal asuvad Ceļmalnieki muinaskalmed ja kirjanik Tirzmaliete elupaik on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all. Kohaliku kaitse all on muinaskalmed Lejasciemsi meierei juures, Alamõisa kirikumõisa elumaja ja elumaja aadressil Rīgas iela 3.

## Elanike arv


* 436 (1920)
* 598 (1925)
* 500 (1930)
* 466 (1935)
* 476 (1967)
* 463 (1970)
* 462 (1979)

* 501 (1989)
* 603 (2000)
* 515 (2011)
* 514 (2015)
* 493 (2017)
* 421 (2021)
* 434 (2025)


## Tuntud elanikke

*Roberts Eidemanis – NSV Liidu sõjaväelane
*Zbigņevs Stankevičs – Läti vaimulik
*Zenta Mauriņa – Läti kirjanik
*Anna Sakse – Läti kirjanik
*Kārlis Sebris - Läti näitleja
*Ruta Muceniece - Läti farmakoloog

## Viited

## Välislingid
Ulrich

**Ulrich** on mitme suguvõsa nimi:
*Ulrich (Pilkuse) (Ulrich a. d. H. Bremenhof), Brandenburgist pärit Liivi- ja Eestimaa aadlisuguvõsa
*Ulrich (Vahenurme) (Ulrich a. d. H. Wahhenorm), Preisimaalt pärit Liivi- ja Eestimaa aadlisuguvõsa

## Vaata ka
*Ulrichen