open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Andrea de Cesaris

**Andrea de Cesaris** (31. mai 1959 – 5. oktoober 2014) oli itaalia vormelisõitja.

Ta osales Vormel 1 sarjas aastatel 1980–1994. Ta ei võitnud ühtki Grand Prix'd, kuid sai kaks teist kohta ja kolm kolmandat kohta, teenis ühe esimese stardipositsiooni ja tegi ühel võistlusel kiireima ringi. Ta teenis kokku 59 punkti. Ta on pikima karjääriga võiduta jäänud Vormel 1 sõitja.

Andrea de Cesaris hukkus mootorrattaõnnetuses.
Kordeballett (muusikal)

**"Kordeballett"** ("A Chorus Line") on Marvin Hamlischi muusikal.

Muusikali süžee räägib Broadway lavastuse tantsijate valimisest, mille käigus tantsijad jutustavad koreograafiliselt oma eluloost ja sellest, miks nad tantsijaks hakkasid.

See esietendus 1975. aastal. Broadwayl Shubert Theatre's mängiti seda esimest korda 25. juulil 1975 Michael Bennetti lavastuses. Muusikal oli menukas ja sai häid arvustusi. Muusikal ja Broadway lavastus võitsid 9 Tony auhinda (sealhulgas parima muusikali ja parima dialoogi kategoorias) ning 1976. aasta Pulitzeri draamapreemia.

Aastal 1985 tegi Richard Attenborough filmiversiooni "Kordeballett".
Spotted Lake

**Spotted Lake** ('laiguline järv') on äravooluta valglaga soolajärv Kanadas Briti Columbia provintsis Ameerika Ühendriikide piiri lähedal.

Järv asub Similkameeni jõe orus 8,8 km Osoyoosi linnast loodes.

Järve vesi sisaldab palju sooli, sealhulgas magneesium-, kaltsium- ja naatriumsulfaati. Veest on leitud ka hõbedat ja titaani. Veetase on kõikuv ja kuivadel suvekuudel võib järv aurumise tagajärjel märkimisväärselt kokku kuivada. Järve maksimaalne pikkus kagu-loode suunas on umbes 700 meetrit, laius 250 meetrit. Veepinna kõrgus merepinnast on kuni 1877 meetrit.

Järvevee aurustumise tõttu moodustub pinnale tugev soolakoorik, millest ümbritsetud vee- ja mudalombid moodustavad mitmevärvilise laigulise mustri. Lompide värvus varieerub valkjaskollasest sinakasroheliseni. Koorik on piisavalt tugev, et kanda inimest.

Järve kaldal kasvavad muu hulgas pujud ja koer-kibuvitsad.

Järve kaldale külastajaid ei lubata, kuid 100–200 meetri kaugusel asuvalt maanteelt on sellele hea vaade.

## Ajalugu
Okanagani oru põliselanikud tundsid järve **Kliluki** nime all. Põlisrahvad peavad järve pühaks ja järvevett imeravimiks. Sellega on ravitud põletikke, vaigistatud valu ja leevendatud nahaprobleeme. Isegi hõimudevaheliste sõdade käigus tehti aeg-ajalt vaherahu, et sõdalased saaksid järve äärde haavu ravima minna.

20. sajandil sai järve ja selle ümbruse omanikuks Smithi perekond, kelle plaanid järvele spaa rajamiseks kukkusid peamiselt tänu põlisrahva vastuseisule läbi. Aastal 2001 ostsid indiaanlased riigi rahalisel toel 22 hektari suuruse järve ümbritseva ala 720 000 dollariga ära. 

Esimese maailmasõja ajal valmistati järvest ammutatud mineraalidest lõhkeainet.

## Viited

## Välislingid
* BC Geographical Names
* Spotted Lake, Vanishing B.C.
* Spotting the Spotted Lake
* Pilte
* Pilte
Ana Jara

**Ethel Ana del Rosario Jara Velásquez** (sündinud 11. mail 1968) on Peruu jurist ja poliitik, kes oli 22. juulist 2014 kuni 2. aprillini 2015 Peruu peaminister.

Ta õppis õigusteadust ja politoloogiat ning töötas seejärel notarina.

Ana Jara kuulub Peruu Rahvusparteisse. Ta valiti 2011. aastal Kongressi liikmeks. Seejärel oli ta naisasjade ja sotsiaalse arengu minister ning veebruarist 2014 kuni peaministriks saamiseni tööminister.

30. märtsil 2015 avaldas Peruu parlament tema valitsusele umbusaldust ja 31. märtsil esitas Jara koos oma valitsusega tagasiastumispalve. 2. aprillil sai uueks peaministriks Pedro Cateriano Bellido.
Tartu marss

"**Tartu marss**" on Raimond Valgre 1943. aastal loodud laul. Laul algab sõnadega "Kauneim linn on Eestis Tartu".

## Taust
Laulu lõi Valgre ajal, mil ta teenis Punaarmees, kus mängis esialgu 917. Laskurpolgu ansamblis ja hiljem suuremas džässorkestris. Legendi järgi on laulu sünnilugu järgmine – olles saadetud rühma musta pesu ära viima, vahetas Valgre pesukorvi õlle vastu ning pärast seda, kui ülemused ta kätte said, paluti tal karistuse leevendamiseks üks laul valmis teha.

## Teised esitajad
Laulu on lisaks Valgrele esitanud ka paljud teised artistid. See oli ka 2014. aasta Tartu laulupeo repertuaaris.

Vahemikus 1. juunist kuni 26. novembrini mängivad Tartu raekoja tornikellad "Tartu marssi" kaks korda päevas: kell 12.01 ja 18.01.

## Kriitika
Laulu avaliku esitamise suhtes on oldud ka kriitilisel seisukohal ning seda seetõttu, et Punaarmee sõdurid olevat seda laulnud Tartu vallutamisel 1944. aasta 25. augustil.

## Viited
EA

**EA** tähendab järgmist:
* Efektiivne altruism (filosoofia)
* Eesti Aeg (ajaleht)
* Eesti Aleksandrikool
* Ehitus ja Arhitektuur (ajakiri)
* Electronic Arts, Ameerika Ühendriikide videomängude tootja
* Etnograafiline Arhiiv (Eesti Rahva muuseumi juures)
* European Athletics (ka European Athletic Association), Euroopa kergejõustiku spordialaliit
* Ühendatud Vasakpoolsed (Ενωμένη Αριστερά, omakeelne lühend EA), Kreeka ajalooline valimisliit

**Ea** tähendab järgmist:
*Ea, semiidi päritolu jumal
EAK

**EAK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Akrediteerimiskeskus
*Eesti Autoklubi
*Eestimaa Ametiühisuste Kesknõukogu
*Euroopa asjade komisjon (hilisem Euroopa Liidu asjade komisjon)
*...
EAKL

**EAKL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Ametiühingute Keskliit
*Eesti Autokoolide Liit
*...
Pind

**Pind** (ka **geomeetriline pind**) on matemaatikas ja eriti topoloogias punktihulk, mis moodustab kahemõõtmelise topoloogilise muutkonna, ka ruumis liikuva joone jäljena tekkiv kahemõõtmeline kujund.

Pinna näiteks on kolmemõõtmelises ruumis asuvate objektide piirpinnad, näiteks ümmarguse palli välispind.

## Vaata ka
*Joonpind
*Algebraline pind
*Avapind
*Lainepind
*Samarõhupind
*Kontaktpind
*Tasand
*Tasanduv pind
*Minimaalpind
*Maapind
Barokkarhitektuur

**Barokkarhitektuur** on barokiajastul (17. sajand kuni 18. sajandi I pool) loodud arhitektuur.

Barokset arhitektuuri iseloomustavad sümmeetria, paraadlikkus, eenduvad ja taanduvad pinnad sagedase võnksiirde kasutamisega ning ornamentaalsete ehisdetailide (maskaroonide, festoonide, teokarbimotiivide) rikkus.

Eesti arhitektuuris oli barokk levinud alates umbes 1640.–1650. aastatest kuni 18. sajandi lõpuni. 17. sajandi baroki eeskujuks oli Eestis küllaltki lihtsakoeline Madalmaade barokk, mis levis siiamaile Rootsi vahendusel. Itaalia (ja osalt ka Saksamaa) ülidekooririkas barokk ja selle lopsakaim vorm rokokoo Eesti arhitektuuris olulisel määral ei juurdunud.

Barokile eelnes arhitektuuris renessanss. 18. sajandi teisel poolel (alates umbes 1760.–1970. aastatest) segunes barokk tasapisi juba klassitsismi elementidega – selliseid segastiile nimetatakse kas hilisbarokiks või varaklassitsismiks.

19. sajandi teisel poolel valitsenud historitsismiajastul kasutati Eestis tihti baroki jäljendamist – seda nimetatakse uusbarokiks ehk neobarokiks või pseudobarokiks. Tihtipeale esines uusbarokk käsikäes alates 1890. aastate lõpust levima hakanud juugendstiiliga ja ei ole viimasest alati erapooletult eristatav. Uusbarokk (koos juugendiga) oli Eesti arhitektuuris osaliselt levinud kuni 1930. aastate lõpuni, perioodi lõpuosas küll tihti juba segunenuna veidi rahulikuma heimatstiiliga ja rahvusromantilise stiiliga. Üks näiteid on Kadrioru administratiivhoone. 

### Näited Eestis
*Kadrioru loss
*Maardu mõis
*Ahja mõis
*Albu mõis
*Palmse mõis

## Vaata ka
* Ukraina barokk
* Moskva barokk
* Stroganovide stiil
* Golitsõnite barokk
Peep Veski

**Peep Veski** (10. jaanuar 1950 Kohtla-Nõmme – 1. oktoober 2014) oli eesti farmatseut.

Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli, astus aastal 1968 Tartu Riiklikku Ülikooli farmaatsiat õppima, kuid lõpetas aastal 1975 Semmelweisi Ülikooli (meditsiinikõrgkooli Budapestis) proviisori kutsega. Aastal 1980 kaitses ta Budapestis (Ungari Teaduste Akadeemia juures) (Verzar-Petri Gizella juhendamisel) bioloogiakandidaadi väitekirja ja aastal 1994 Helsingi Ülikoolis (Martti Marvola juhendamisel) farmaatsiadoktori väitekirja.

Ta oli aastatel 1980–1981 Tartu Riikliku Ülikooli farmaatsia kateedri assistent, aastatel 1981–1986 oli ta samas vanemõpetaja, aastatel 1986–1998 oli ta farmaatsia kateedris/farmaatsia instituudis dotsent. Aastatel 1998–2014 oli ta Tartu Ülikooli farmatseutilise tehnoloogia ja biofarmaatsia professor ning farmaatsiainstituudi juhataja. Lisaks oli ta aastatel 1998–2002 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna prodekaan.

Tema teadustöö põhisuundadeks oli ravimpreparaatide koostisse kuuluvate tahkete ainete füüsikaliste omaduste uurimine, nimetatud omaduste mõju selgitamine ravimite biofarmatseutilisele kvaliteedile, tahkete modifitseeritud toimekestvusega ravimpreparaatide disainimine, abiainete funktsionaalsuse uurimine.

## Tunnustus
* 2003 Hispaania Kuningliku Farmaatsia-akadeemia korrespondentliige
* 2006 Complutense Ülikooli (Madrid) medal
* 2006 Ungari Farmaatsiaseltsi auliige 
* 2008 Euroopa Farmaatsiatöötuse Assotsiatsioonide Föderatsiooni auhind
* 2010 Tartu Ülikooli medal
* 2013 Semmelweisi Ülikooli audoktor
## Viited


## Välislingid
* TÜ professor Peep Veski valiti Semmelweisi ülikooli audoktoriks..
* https://www.eris.ee/user.cv.preview.php?id=3770
*
PSYOPS

**PSYOPS** (ingl k *Psychological Operations* ehk Psy Ops – tõlkes "psühholoogilised operatsioonid") on infosõja alammõiste ja lühend, tähendades psühholoogilise sõja (PSYWAR) teostamist. USA-s on pärast 2010. aastat selle tähistamiseks kasutuses lühend PSYOP. Ajalooliselt on seda seotud propaganda mõistega, kuid 21. sajandil ei samastu see enam meediaoperatsioonidega (MEDIAOPS), vaatamata nende ühisele juhtimisele. Tegu on mittestandardse sõjapidamisvormiga, mida ei reguleeri sõjaõiguse põhimõtted. PSYOPS-i teostavad psühholoogiliste operatsioonide üksused. PSYOPS-i oluline osa on tajujuhtimine eesmärgiga:

* mõjutada vastase hoiakuid ja käitumisi (soovitud suunas, nt alla andma);
* tagada kohalike koostöö, võimendada toetust piirkonnas;
* nõrgestada vastaste võitlusvaimu.

USA president Ronald Reagan taaselustas 1980. aastatel pärast Vietnami alla käinud PSYOPS-i tegevuse. Bosnias ja Kosovos oli PSYOPS-i operatsioonidel väike mõju, kuna need ei osutunud edukaks. Kosovo sõja järel sündis nähtus, mida praegu nimetatakse asümmeetriliseks sõjaks. Mõjuvamalt kasutati Lahesõjas.
Liseen

**Liseen** (saksa keeles *Lisene*, prantsuse keeles *lisiere* – serv, ääris) on välisseina pinnast vertikaalne eenduv ehisriba, millel on konstruktiivne või dekoratiivne liigendaja funktsioon. Liseen sarnaneb pilastriga, kuid sellel puuduvad pilastrile omased baas ja kapiteel. Seina liigendamiseks on liseene kasutatud juba Vana-Rooma arhitektuuris, hiljem Bütsantsi ja Kiievi-Russi arhitektuuris, Lääne-Euroopas peamiselt Lombardia ja Reinimaa romaanikas, hiljem hilisbarokis ja varaklassitsismis dekoratiivelementidena.

## Viited
Koormus

**Koormus** on töösse rakendatuse määr. Seda mõistet kasutatakse nii seadmete, elundite, üksikute inimeste, inimrühmade kui ka tervete organisatsioonide puhul.

Inimese puhul võib koormus jaguneda kehaliseks (füüsiliseks) ja vaimseks.

Töötajate tööaja arvestamisel kasutatakse mõisteid täiskoormus (täistööaeg, täiskoht) ja osaline koormus (osaline tööaeg, nt poole koormusega, poole kohaga). Täistööaeg on määratud seadusega.

Kehtestatud standarditest ehk lubatust suurem ja/või koormatavale liigne ja kahjulikult mõjuv koormus on ülekoormus. Normist või normaalsest väiksem koormus on alakoormus. Ka alakoormus võib olla kahjulik.
EAM

**EAM** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Ajaloomuuseum
*Eesti Arhitektuurimuuseum
*...
Zolote

**Zolote** on linn Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis, umbes 30&nbsp;km kaugusel Luhanskist lääneloodes. Kuni 7. oktoobrini 2014 oli asula  Pervomaiski haldusalas.

Komõšuvahha kallastel asuv Zolote asutati 1903. aastal, linna õigused alates 1938. aastast.

2011. aasta 1. jaanuaril elas linnas 14&nbsp;974 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 6. oktoobri pärastlõunal kell 13:10 hukkus kodumaja kõrval mitmelasulise raketiheitja Grad tabamusest 53-aastane naine. 27. detsembril 2014 sai miinipilduja miini plahvatusest pea killuhaava 89-aastane pensionärist naisterahvas.

2015. aasta 26. augustil toimunud pressikonverentsil märkis Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Andri Lõssenko muuhulgas ka seda, et linn on osaliselt valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.

## Viited

## Välislingid
* 6. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Террористы обстреляли Золотое Луганской области, погибла женщина (*vene keeles*)
* 29. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Боевики обстреляли артиллерией два города на Луганщине (*vene keeles*)
* 17. november 2014. *Liga Novosti*. На Луганщине боевики атаковали блокпост сил АТО, есть жертвы (*vene keeles*)
* 1. veebruar 2015. *Liga Novosti*. За сутки на Луганщине погибли трое мирных жителя и двое военных (*vene keeles*)
* 27. märts 2015. *[[Infovastupanu]]*. Боевики обстреляли Золотое на Луганщине, поврежден газопровод (*vene keeles*)
Mini Clubman

**Mini Clubman** on Mini Cooperi universaalversioon. Seda on toodetud 3 põlvkonda.

3. põlvkonda hakati tootma 2014. aastal. Sellel on erinevalt eelmisest põlvkonnast tavalised uksed, kuid pakiruumi uksed on ikkagi kahepoolsed.
Pirita sõjavangide kalmistu

**Pirita sõjavangide kalmistu** on kalmistu Tallinns Pirita linnaosas aadressil Metsavahi tee 51a. Kalmistu pindala on 0,3 ha.

Kalmistu rajati Saksa sõjavangidele juba 1944. aastal, kuid pole teada, milliste laagrite vange sinna maeti. On arvatud, et see oli Tallinna-Leningradi maantee ehituse jaoks loodud Saksa sõjavangide liikuva laagri kalmistu. Esimesed matused on seal pärit 1944. aastast, viimane teadaolev matus on 1950. aastast.

1957. aastal kalmistu ja kõik hauatähised likvideeriti. Praegu on teada ainult ühe algse haua koht. Kalmistu on 1995. aastast riiklik kultuurimälestis.

## Viited

## Kirjandus
*Robert Nerman. Pirita. Jalutaja teejuht. Solnessi Arhitektuurikirjastus. Tallinn 2008. Lk 119.

## Välislingid
*
Volvo Concept Estate

**Volvo Concept Estate** on Volvo kolmeukseline universaalauto ehk kombi, mida esitleti 2014. aasta Genfi autonäitusel. See ideeauto loodi näitamaks, et milline hakkab välja nägema uute Volvode välisdisain ning ka kuidas Volvo tulevaste mudelite salong välja näeb ja toimib.

Concept Estate tutvustas ka Volvo uut infolustisüsteemi.
Volkswagen T-Roc

**Volkswagen T-Roc** on Volkswageni viieukseline väike linnamaastur. See on Volkswageni vastus Nissan Juke'ile. T-Roc on umbes Volkswagen Polo suurune, olleks väiksem kui Tiguan ning veidi suurem kui T-Cross.
EBÜ

**EBÜ** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Biokütuste Ühing
*Eesti Bioloogiaõpetajate Ühing
*...
EEL

**EEL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Ehitusettevõtjate Liit (lühend ka EEEL)
*Eesti Ehitusinseneride Liit
*Eesti Elektriinseneride Liit
*Eesti Esitajate Liit
*Eesti Esperanto Liit
*Eesti Epilepsialiit
*Eesti Epilepsiavastane Liiga
*Eesti Eripedagoogide Liit
*Eesti Esmaabikoolitajate Liit
*Eesti Euroopa Liikumine
*...
EES

**EES** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Elektroenergeetika Selts
*Eesti Emakeeleõpetajate Selts (lühend ka EEÕS)
*Eesti Endrokrinoloogia Selts
*eluruumide erastamise seadus
*...
EEÜ

**EEÜ** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Elektroonikaühing
*Eesti Eraarstide Ühing
*Erakond Eestimaa Ühtsus
*...
EFF

**EFF** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Estonian Film Foundation (Eesti Filmi Sihtasutus)
*Electronic Frontier Foundation (Elektronhõlve Fond)
*...

## Vaata ka
*Eff, Felix Jaehni ja Mark Forsteri muusikaprojekt
EFK

**EFK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Filharmoonia Kammerkoor
*Eesti Fotoklubi (kandnud ka nime Tallinna Fotoklubi)
*...
EFL

**EFL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Filatelistide Liit
*Eesti Filmiamatööride Liit
*Eesti Filminaiste Liit
*Eesti Filmiprodutsentide Liit
*English Football League
EGL

**EGL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Gaasiliit
*Eesti Gaidide Liit
*Eesti Gayliit
*Eesti Giidide Liit
*...
EGÜ

**EGÜ** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Gaidide Ühendus (hilisem Eesti Gaidide Liit)
*Eesti Geodeetide Ühing
*Eesti Gregoriaani Ühing
*...
EHK

**EHK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Haigekassa
*Eesti Haridustöötajate Koolituskeskus
*...
EGR

**EGR** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Geograafide Rahvuskomitee
*Eesti Geoloogia Rahvuskomitee
*Eesti Geomorfoloogia Rahvuskomitee
*...
Pikardid

**Pikardid** (*Pikarti*) olid adamiitlik usulahk Flandrias ja hiljem usupõgenikena Böömimaal. 

## Nimi ja päritolu
Öeldavasti said nad nime oma juhi järgi. Kuid "pikarde" peetakse ka begardide moonutatud nimekujuks. 

Sageli ei eristatud neid valdeslastest; katoliku kirik pidas mõlemaid hereetikuteks. Näiteks inkvisiitor Heinrich Kramerile anti 1500 voli jälitada valdeslasi ja pikarde.

## Tegevus Böömimaal
Enne 1420. aastat asusid nad oma juhi Richardus Picardi eestvedamisel elama kõigepealt Tábori linna Böömimaal.

Picardi järglaseks sai Veselíst pärit sepp Adam Rohan, kelle järgi neid nimetatakse ka adamiitideks. Hussiidid ajasid nad Táborist ära ning nad asusid elama Příběnice lähedale ja hõivasid Nežárka jõe saare Ostrovi Hamris. 

## Vaated ja praktikad
Pikardid olid radikaalsed hussiidid. Oma missadel ei kasutanud nad karikat ega ornaati, nad kasutasid tavalist leiba. Pikardid uskusid, et täiuslik hing ei vaja voorust. Nende ideed mõjutasid  Martin Húskat, kes aga distantseeris end nendest. Vanaaja adamiitide sarnaselt olevat nad harrastanud radikaalset nudismi ning pidanud armastuse pidustusi.

Nad elasid kommuunina oma uskumuste järgi, mille hulgas olid abielu eitamine, naiste ühisus ning sotsiaalsete ja varanduslike erinevuste kaotamine. Hoolimata katsetest seda usulahku maha suruda kasvas selle liikmete arv hiljem ühe teate järgi 80 tuhandeni. On väidetud, et jutt pikardide alasti jumalateenistustest ja promiskuiteedist on väär või liialdatud. 

## Tagakiusamine
Jan Žižka saatis 1421 400-mehelise väesalga pikarde hävitama. 50 põletati, veel 25 anti vihase rahva kätte.

## Böömi vennad
Ka böömi vendi (1457) kutsuti pikardideks. Võib-olla oli nende hulgas algseid pikarde.

## Kirjandus
* Josef Dobrovský. *Geschichte der böhmischen Pikarden und Adamiten*  [Abhandlungen der Böhmischen Gesellschaft der Wissenschaften] 1788.
* Joachim Bahlcke. *Glaubensflüchtlinge. Ursachen, Formen und Auswirkungen frühneuzeitlicher Konfessionsemigration in Europa*, Berlin, LitVerlag 2008.
Starohnativka

**Starohnativka** on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 65,9&nbsp;km kaugusel Donetskist lõunas.

Starohnativka kõrgus merepinnast on 99 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 2100 inimest.

Starohnativka asutasid 1782. aastal grusiinidest ja valahhidest ümberasujad Kaffast, Bahtšisaraist, Qarasuvbazarist ja mujalt Krimmist. Asula varasem nimi oli Gnativka (Гнатівка).

1920. aastal võttis asula oma kontrolli alla Punaarmee.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 6. oktoobril hukkus Starohnativka lähistel valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude kokkupõrkes üks Ukraina sõjaväelane, seitse sai haavata.

## Viited

## Välislingid

### Meedikajastust [[Sõda Donbassis|Donbassi sõja]] ajal
* В районе Старогнатовки в бою погиб боец АТО, семеро ранены, *Liga Novosti*, 7. oktoober 2014 (*vene keeles*)
* Ukraine reports heaviest shelling by eastern rebels since February, Reuters, 10. august 2015
* Nash Jenkins, Ukraine Suffers ‘Worst Shelling in Six Months’ as Violence Escalates, ''TIME'', 11. august 2015
* Jack Losh, Ukraine's Mystery Battle: Hunting for Truths Across an Elastic Border, Vice News, 17. august 2015
Maidla lastekodu

**Maidla lastekodu** on Rapla maakonnas Rapla vallas Maidla külas asuv Eesti lastekodu (asenduskodu). Lastekodu juhib MTÜ Maidla Lastekodu Toetajate Ühendus.

## Välislingid
*Lastekodu koduleht
Ridala muinaskihelkond

**Ridala muinaskihelkond** oli muinaskihelkond Läänemaal.

Ajalooallikates esineb kaks Ridala muinaskihelkonnaga seostatud nime: *Rotalia* ja *Rotelewic*. Enn Tarvel on neid pidanud Ridala paralleelnimedeks, esimest ladina-, teist skandinaaviapäraseks (*wic* on "laht, merekäär") nimekujuks, tuues samas välja, et nendega on tähistatud ka suuremaid geograafilisi üksusi. Henriku Liivimaa kroonikas on *Rotalia* tema hinnangul kohati märkinud ka laiemalt Läänemaa põhjaosa ja isegi kogu Läänemaad. Paul Alvre juhib aga tähelepanu Henriku Liivimaa kroonika lausele, mis näib neid kaht nimevarianti mitte samastavat, vaid eristavat: "*persequuti sunt eos ad omnes provincias circa latus maris sitas, que Rotelewic et Rotalia vocantur*" ("jälitasid nad neid kõigi mere ääres asuvate kihelkondadeni, mida kutsutakse *Rotelewic* ja *Rotalia*"), ja leiab, et kuigi need ilmselt siiski polnud eri kihelkonnad, võis *Rotelewic* tähistada Ridala mereäärset osa. 1224. aasta maadejagamisürik *Rotalia* nime ei kasuta, vaid mainib kihelkonda *Rotelewic*. Taani hindamisraamatu väike Eestimaa nimistu tarvitab samuti nimekuju *Rotelewich*, aga selgelt kogu maakonna tähenduses. Nimekujudest *Rotalia* ja *Rotelewic* näib pärinevat kohalikus kõnepruugis kasutatud variant *Rõdali* (võrdluseks: saksa keeles *Röthel*).

Ridala muinaskihelkond asus Läänemaa põhjaosas, hõlmates hilisemate Ridala, Lääne-Nigula ja Martna kirikukihelkonna ala. Ulatusliku territooriumiga Ridala koosnes arvatavasti mitmest suhteliselt iseseisvast osast. Tihedamini oli rahvastatud muinaskihelkonna lõunaosa, seevastu Revala maakonnaga külgnev piirkond, samuti Noarootsi, Vormsi ja teised saared olid suuresti asustamata.

## Viited
Baraawe

**Baraawe** on linn Somaalia lõunaosas Shabeellaha Hoose piirkonnas. Asub India ookeani rannikul, 200 km Muqdishost lõuna pool.

2009. aastast oli linn mässulise rühmituse Al-Shabaab kontrolli all. Oktoobris 2014 vallutasid Somaalia valitsusväed Aafrika Liidu vägede toetusel linna.
Tööstushoone

**Tööstushoone** on hoone, mis on seotud tööstusliku tootmisega. Tööstushooned on näiteks tehased, vabrikud, laod.
Rüütelkonnamõis

**Rüütelkonnamõis**, harvemini **rüütlikogu mõis** (saksa keeles *Ritterschaftsgut*), ka **landraadimõis** (*Landratsgut*) oli rüütelkonnale kuulunud mõis.

## Mõiste
Rüütelkonnamõisad olid kohalikele rüütelkondadele ja mitmesugustele aadli sihtasutustele kuulunud mõisad. Õiguslikult seisundilt olid need väga lähedased rüütlimõisatele. Tavaliselt olid need endised riigimõisad, mis olid doneeritud vastavate asutuste ülalpidamiseks. Päriseks annetatud valduste kõrval olid rüütelkondade käes rendil mitmed kroonumõisad. Lisaks sellele olid rüütelkondade hoole all kolm aadlipreilide kasvatusasutust, mille ülalpidamiseks oli annetatud nn stiftimõis.

Rüütelkonnamõisad olid võrreldes rüütlimõisatega enamasti tagasihoidlikumalt hoonestatud. 

## Rüütelkonnamõisad Läänemereprovintsides
### Eestimaa rüütelkond
#### Eestimaa rüütelkonna mõisad
*Kaiu mõis (*Kay*), annetati 1651, suurus 8266 tiinu
*Kodila mõis (*Koddil*), rüütelkonna valduses 1859−1872
*Kuuda mõis (*Kuda*), poolmõis
*Lagedi mõis (*Laakt*), rüütelkonna valduses 1859−1873
*Nabala mõis (*Nappel*), annetati 1651, 6751 tiinu
*Kuimetsa mõis (*Kuimetz*), annetati 1651, 7272 tiinu
*Metstaguse mõis (*Metztacken*), rüütelkonna valduses 1859−1868
*Prümli mõis (*Heidemetz*), rüütelkonna valduses 1859−1871, a-st 1869 poolmõis
*Saulepi mõis (*Saulep*), rüütelkonna valduses 1859−1864

#### Kasvatusasutuse ülalpidamiseks annetatud mõis
*Vinni mõis (*Finn*), Johann Friedrichsteini aadlipreilide kasvatusasutus 1783−1918

### Liivimaa rüütelkond
#### Liivimaa rüütelkonna mõisad

*Dutka mõis (*Dutkenshof*), rüütelkonna valduses 1725−1786
*Lipšukalnsi mõis (*Lipskaln*), rüütelkonna valduses 1725−1786 ja 1797−1920
*Lubi mõis (*Lubbenhof*), rüütelkonna valduses 1725−1786 ja 1797−1920
*Plāņi mõis (*Planhof*), rüütelkonna valduses 1725−1786 ja 1797−1920
*Trikāta mõis (*Schloß Trikaten*), rüütelkonna valduses 1725−1786 ja 1797−1920
*Vecbrenguļi mõis (*Alt-Wrangelshof*), rüütelkonna valduses 1725−1786 ja 1797−1920
*Vījciemsi mõis (*Wiezemhof*), rüütelkonna valduses 1810−1920

#### Liivimaa rüütelkonnale renditud riigimõisad
*Avinurme mõis (*Awwinorm*), rüütelkonna käes rendil 1829−1905
*Tori mõis (*Torgel*), a-st 1855 rüütelkonna käsutuses

#### Aadlisoost neidude varjupaiga ülalpidamiseks annetatud riigimõisad
*Koonga mõis (*Kokenkau*), doneeriti 1797 Viljandi aadlisoost neidude varjupaiga (kodu) ülalpidamiseks
*Kuressaare mõis (*Kurresaar*), doneeriti 1797 Viljandi aadlisoost neidude varjupaiga (kodu) ülalpidamiseks

### Saaremaa rüütelkond
#### Saaremaa rüütelkonna mõisad
*Suure-Kaarma mõis (*Karmel-Großenhof*), 6111 tiinu
*Elme mõis (*Magnushof*), 7455 tiinu
*Laadjala mõis (*Ladjall*), 1452 tiinu
*Saare mõis (*Holmhof*), 2527 tiinu
*Uue-Lõve mõis (*Neu-Löwel*), 3826 tiinu

#### Kasvatusasutuse ülalpidamiseks annetatud mõis
*Oriküla mõis, annetati 1871 Saaremaa aadlipreilide kasvatusasutuse ülalpidamiseks

## Vaata ka
*Lauamõis

## Viited

## Kirjandus
*Rosenberg, Tiit. *Eesti mõisate ajalooline ülevaade*. − Eesti mõisad. Tallinn: "Olion", 1944. Lk 7-55. Siin: lk 19-20.

__SISUKORRATA__
Kloostrimõis

**Kloostrimõis** oli mõis, mis kuulus kloostrile. 

Eestis on kloostrimõis olnud näiteks Purila mõis, mis mõnda aega kuulus Pirita kloostrile.

## Vaata ka
*Kloostri mõis
*Kirikumõis

## Viited
Mõisapark

**Mõisapark** on mõisa härrastemaja juures asuv park. 

Kui mõisate esiküljel asusid sageli mitmed tähtsamad majandushooned (näiteks ait ja tall-tõllakuur), siis mõisapark jäi sageli mõisa peahoone tagumisele küljele ning seal puudusid majandushooned. Ehitistest võis pargis olla aia- ja pargipaviljone ning lehtlaid, tiikide juures ka näiteks sildu.

Eestis olid 18. sajandil mõisates levinud Prantsuse stiilis pargid. 19. sajandil olid Eestis rohkem levinud Inglise stiilis pargid.


Arkna mõisa park.jpg|Arkna mõisa park
Harmi moisa park 01.jpg|Harmi mõisa park
Illuka manor park 01.JPG|Illuka mõisa park
Luke mõisa park (2).JPG|Luke mõisa park
Mäetaguse manor park 02.JPG|Mäetaguse mõisa park
Mõdriku mõisa park.jpg|Mõdriku mõisa park
Rabivere mõisa park.jpg|Rabivere mõisa park
Sänna mõisa park 2011-10.jpg|Sänna mõisa park
Väimela mõisa park 2013.jpg|Väimela mõisa park
Koluvere mõisa park.JPG|Tammeallee Koluvere mõisa pargis
Sangaste mõisa aedniku tööriistakuur.JPG|Aedniku tööriistakuur Sangaste mõisa pargis
Park buildings at Palmse manor park.jpg|Ehitised Palmse mõisa pargis

## Vaata ka
*Lossipark

## Viited
Rohepärdik

**Rohepärdik** (*Chlorocebus aethiops*) on perekonda *[[Chlorocebus]]* kuuluv pärdiklane.

Rohepärdik elutseb Etioopias, Sudaanis ja Djiboutis. 

## Zoonoosid
1967. aasta augustis Saksamaal Marburgis farmaatsiaettevõttes Behringwerke toimunud hemorraagilise viiruspalaviku laboritekkese puhangu põhjustajaks peetakse Ugandast kohale toodud rohepärdikut, kelle vere, elundite või rakukultuuridega kokku puutunud laboritöötajad nakatusid Marburgi viirushaigusse.

## Vaata ka
**[[Chlorocebus pygerythrus]]*

## Viited

## Välislingid
* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne ITIS-is
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne Mammal Species of the World-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database'is
* Sissekanne uBio-s
Mõisasüda

**Mõisasüda** ehk **mõisakeskus** oli mõisa kui majandusüksuse hoonetekompleks, mis enamasti oli koondatud ühte kokku. Mõisasüdame moodustasid enamasti mõisa peahoone, aidad, tallid, laudad, sepikojad, viljakuivatid jm ehitised
.

## Viited
Pirita vana kalmistu

**Pirita vana kalmistu** on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi aadressiga Kloostri tee 9 Pirita linnaosas Tallinnas. Praeguse välise kalmistuosa pindala on umbes 0,35 ha.

Kalmistu rajati arvatavasti pärast Pirita kloostri valmimist ja pühitsemist 1436. aastal, kuid on arvatud, et ka juba kloostri asutamisel 1407. aastal. Maeti nii kloostri kirikusse kui ka kirikuesisele alale. Esimesed kohalike elanike matused kloostri kalmistule on teada 16. sajandist. 

Pärast kloostri hävitamist 1577. aastal toimis kalmistu edasi kohaliku külakalmistuna. Ka kloostri kirikusse maeti edasi, viimane teadaolev matus on 18. sajandist. Pirita kloostri kalmistule maeti ka katoliiklasi kuni uue katoliku kalmistu rajamiseni 18. ja 19. sajandi vahetusel.

Vanim teadaolev matus kalmistu välisosal on 1612. aastast. 1848. aastal ehitati kalmistu ümber müür ning värava- ja kellatorn. Ametlikult suleti kalmistu matmiseks 1928. aastal, kuid teadaolevalt viimane matus on pärit 1943. aastast. 

Pirita vana kalmistu on tuntud oma paekivist ristide poolest. 1971. aastal inventeeriti kalmistul kokku 221 paekiviristi, siis oli ka alles 13 Eestis ainulaadset ketasristi. Tänaseks on neid alles märgatavalt vähem. 

## Kalmistule maetuid
*1649 – Mähe Madis Iru külast
*1846 – Marie Rikker (1846–1846)
*1855 – Hans Hallika (1795–1855)
*1887 – Peeter Pärnamägi (1836–1887)
*1943 – Lulu Vahakorm (1887–1943)

## Vaata ka
*Pirita klooster

## Viited

## Kirjandus
*Karl Laane. Tallinna kalmistud. Tallinn 2002. Lk 49–55
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002
*Jaan Tamm. Pirita klooster. Ehitus- ja uurimislugu. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2005. Lk 26
*Robert Nerman. Pirita. Jalutaja teejuht. Solnessi Arhitektuurikirjastus. Tallinn 2008. Lk 96

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 1192 "Pirita kloostri varemed kalmistuga, 1417-1577.a., 19.-20.saj."
*Pirita klooster ja vana kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
Töökmani sild

**Töökmani sild** on sild üle Vasalemma jõe Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 7. kilomeetril. Silla pikkus on 8,3 m. Sild on 9,8 m lai, sealhulgas sõidutee laius 9,1 m. Sild on ehitatud aastal 1954, viimati restaureeriti aastal 1996.
Uudo-Rein Lehtse

**Uudo-Rein Lehtse** (sündinud 18. septembril 1935) on eesti tööstusjuht.

Ta on lõpetanud 1951. aastal Narva 2. Keskkoolis põhikooli, 1951. aastal *cum laude* Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Tehnikumi tehnik-soojustehniku kvalifikatsiooniga ja 1960. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi soojustehnikainsenerina.

Ta töötas aastatel 1960–1966 Kohtla-Järve Elektrijaamas insenerina, vaneminsenerina, tsehhi juhataja asetäitjana ja tootmistehnika osakonna juhatajana ja 1966–1974 samas peainsenerina. Aastatel 1974–1978 töötas ta Iru soojuselektrijaamas peainsenerina, 1978–1991 Eesti Energoremondis direktorina. Aastatel 1991–1998 oli ta Eesti Energia peadirektor.

## Tunnustus
*1981 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1983 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse hõbemedal
*1985 NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal
*1986 orden Austuse märk
*1989 NSV Liidu auenergeetik

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951-2000. AS Kirjastus Ilo, 2003
Veiko Vihuri

**Veiko Vihuri** (sündinud 13. veebruaril 1968 Tallinnas) on eesti vaimulik, veebiväljaande Meie Kirik peatoimetaja ja portaali Objektiiv endine peatoimetaja.

Ta on lõpetanud Tallinna 46. Keskkooli. Aastatel 1987–1989 õppis ta kaugõppes Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu (ei lõpetanud). Aastatel 1991–1996 õppis ta Usuteaduse Instituudis, mille lõpetas diplomiga. Ta ordineeriti 7. novembril 1991 diakoniks ja 16. detsembril 1992 aseõpetajaks, õpetaja õigused anti talle 4. veebruaril 1997. Aastal 2000 kaitses ta Durhami Ülikoolis väitekirja ning sai teoloogiamagistri kraadi, aastal 2007 kaitses ta Tartu Ülikoolis väitekirja "Hugo Bernhard Rahamägi, Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku piiskop 1934-1938" ning sai teoloogiadoktori kraadi.

Ta on Karja, Saaremaa Jaani, Orissaare ja Pöide koguduse õpetaja ning oli aastatel 2001–2015 EELK Saarte praostkonna praost (1997–2001 oli ta sama praostkonna abipraost).

Ta on ka karikaturist, kes joonistab karikatuure portaalile Objektiiv.

## Tunnustus

*2025 EELK aukiri

## Artikleid
*Islam avitab, Delfi, 12. juuli 2006
*Vabamüürluse kokkusobivusest kristliku usu ja õpetusega, Meie Kirik, 16. mai 2013
*Päev, mil vabariigi valitsus luteri kiriku juhtkonna tegevuse seisma pani, Meie Kirik, 14. september 2014 
* "Pagulastest emotsioonideta" ERR / Eesti Kirik, 18. mai 2015

## Viited

## Kirjandus
*Ain Lember, Saarte praost Veiko Vihuri tahab Eesti luteri kirikut muuta kaasaegsemaks, Saarte Hääl, 27. juuli 2007
*Ene Kallas, Saarte praost Vihuri ei poolda naisi vaimulikuametis, Saarte Hääl, 28. aprill 2008
*Kaie Saar, Praost nõuab voliniku tagasiastumist, Saarte Hääl, 8. november 2011
Ado Osman

**Ado Osman** (18. oktoober 1933 Väike-Maarja vald – 20. juuni 2006) oli eesti energeetikajuht.

Ta lõpetas 1952. aastal kuldmedaliga Rakvere 1. Keskkooli ja 1957. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonnas elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal.

Ta töötas aastatel 1959–1965 Balti soojuselektrijaamas valveinsenerina, 1965–1973 Eesti energiasüsteemi peainspektorina ja 1974–1982 Iru Elektrijaama direktorina. Aastatel 1982–1991 oli ta Eesti Energia Peavalitsuse juhataja (sisuliselt peadirektor) ja 1991–1998 Tallinna Elektrivõrgu asedirektor.

Ado Osman suri 20. juunil 2006 ja ta maeti 22. juunil 2006 Metsakalmistule.

## Tunnustus
*1989 Eesti NSV teeneline insener
* NSV Liidu auenergeetik
* Rahvaste Sõpruse orden

## Viited

## Kirjandus
* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951-2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Paberiveski

**Paberiveski** on endisaegne ettevõte, mis valmistas käsitsi paberit.

Eesti alal rajas esimese paberiveski Tallinna Karjavärava mölder Reinecken Härjapea ojale; veski töötas kuni Põhjasõjani.

## Vaata ka
*paberivabrik

## Viited
EHS

**EHS** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Hematoloogide Selts
*Eesti Hobusekasvatajate Selts
*Eesti Hümnoloogia Selts
*Eestikeelse Hariduse Selts
*...
EI-päev suitsetamisele

**EI-päeva suitsetamisele** rahvusvaheline teavituspäev iga aasta novembri kolmandal neljapäeval, mille käigus korraldatakse mitmesuguseid suitsetamisvastaseid kampaaniaid ja püütakse inimestele selgitada suitsetamise mõju tervisele.

Eestis on suitsetamise EI-päeva peetud alates 1992. aastast. Teavituspäeva üks eesmärke on vähendada suitsetamise populaarsust õpilaste hulgas. Seejuures püütakse tähelepanu juhtide sellele, et suitsetama mitte hakata on palju lihtsam kui suitsetamisest loobuda.

## Vaata ka
*Suitsetamine

## Viited
Suitsuprii klass

**Suitsuprii klass** on suitsetamisvastane ennetusprogramm 4.–12. klasside õpilastele. 

Konkursi eesmärkideks on:
*Ennetada või edasi lükata suitsetamise ja suitsuvabade tubakatoodete tarbimise alustamist laste ja noorte seas;
*Motiveerida tubakat tarbivaid õpilasi sellest loobuma;
*Toetada tubakavabadust kui eluviisi;
*Aidata vähendada noorte suitsetamist ja suitsuvabade tubakatoodete tarbimist.

Võistlus kestab kuus kuud. Võistluses osalevad õpilased on oma allkirjaga lubanud jääda kogu võistluse perioodil tubakavabaks ehk siis mitte teha suitsu, tõmmata vesipiipu ega tarbida muid tubakatooteid. Võistlus toimub vastastikuse aususe ja usalduse põhimõttel, õpilased ja õpetajad kontrollivad enda ja oma klassikaaslaste tubakavabaks jäämist ise.

Kõikide suitsupriiks jäänud klasside vahel loositakse välja 15 rahalist preemiat suurusega 320 eurot, mis on mõeldud matka, ekskursiooni või muu toreda klassiürituse korraldamiseks. Suitsuprii klassi konkursi raames toimub ka omaloomingukonkurss. Võistlusel osalevatel klassidel on võimalus esitada konkursile tubakavastase sõnumiga plakat. Omaloomingukonkursi parimad saavad auhinnad.

## Viited
HELP – elagem tubakata

**HELP-kampaania** eesmärk on teavitada inimesi suitsetamise ohtudest ning veenda neid suitsetamisest hoiduma või loobuma. Kampaania peamiseks sihtrühmaks on suitsetamist veel mitte alustanud inimesed, passiivsed suitsetajad ja suitsetamisest loobuda soovijad, eelkõige teismelised vanuses 15–18 aastat ja noored täiskasvanud vanuses 18–30 aastat. Kampaania partnerid Eestis on Sotsiaalministeerium ja Eesti Vähiliit.

## Vaata ka
*Suitsetamine

## Viited
EITS

**EITS** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Infotehnoloogia Selts
*eestikeelsete imetajanimede terviklik süsteem
*...
EK

**EK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Keel (ajakiri)
*Eesti Komitee
*Eesti Kommunist (ajakiri)
*Eesti Kongress
*Eesti Kontsert
*Eesti Kool (ajakiri)
*Eesti Koonderakond
*Eesti Külmaliit
*...
EKA (täpsustus)

**EKA** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kaubakoodi Assotsiatsioon
*Eesti Keele Arhiiv
*Eesti Kergejõustikuveteranide Assotsiatsioon
*Eesti Kirurgide Assotsiatsioon
*Eesti Konsultantide Assotsiatsioon
*Eesti Kunstiakadeemia
*Eestimaa Kinnituse A./S.
*...
EKAL

**EKAL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kaitsealade Liit
*Eesti Kiirabi Liit
*Eesti Kultuuritöötajate Ametiliit
*Eesti Krediidiandjate Liit
*...
EKBL

**EKBL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kickboxingu Liit
*Eesti kirjanduse biograafiline leksikon
*Eesti kooli biograafiline leksikon
*Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liit
*...
EKF

**EKF** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Karate Föderatsioon
*Euroopa Karate Föderatsioon (European Karate Federation)
*Euroopa Kendo Föderatsioon (European Kendo Federation)
*Euroopa Kalandusfond
*...
EKJÜ

**EKJÜ** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Koolijuhtide Ühendus
*Eesti Kosmeetikute ja Juuksurite Ühendus
*...
EKK

**EKK** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kaardikeskus
*Eesti Kaardikoda
*Eesti Kaptenite Klubi
*Eesti Kiirguskeskus
*Eesti Kirjanike Kooperatiiv (kirjastus Rootsis)
*Eesti Kirjastuse Kooperatiiv
*Eesti Kohtutäiturite Koda
*Eesti Kujutavkunstnike Keskus
*Eesti Kultuuri Koondis Rootsis
*Eesti Kunstide Keskus
*Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus (lühend ka REKK)
*Elektrikontrollikeskus (ettevõte?)
*(Tallinna) Erakommertskolledž
*Ehituskonstrueerimise ja katsetuste OÜ 
*...
Guaniin

**Guaniin** on lämmastikalus, mis kuulub puriini derivaatide hulka. 

Guaniini esineb nii DNA kui ka RNA ning bioloogiliselt aktiivsete ja makroergiliste molekulide koostises (GMP, GDP, GTP).

## Kirjeldus
Guaniini keemiline valem on C5H5N5O. Selle molaarmass on 151,13 g/mol ja sulamispunkt on 360 °C.

Guaniin on üks kahest puriini nukleobaasist (teine on adeniin), mida kasutatakse nukleiinhapete nukleotiidide sünteesimisel. DNA koosseisus seondub guaniin (G) tsütosiiniga (C) kolme vesiniksideme abil.

Guaniini nukleosiid on DNAs desoksüguanosiin ja RNAs guanosiin.

Guaniini lagunemisel tekib ksantiin ja seejärel kusihape.

## Looduses
Guaniini on lindude, nahkhiirte ja roomajate väljaheidete koostises. Lindude ja nahkhiirte väljaheidetest tekib lubjarikkal pinnasel guaano, mille järgi guaniin on nime saanud.

## Kasutamine
Esimesena eraldas kristalset guaniini kalasoomustest 1656. aastal François Jaquin, valmistades pärliessentsi, mida kasutati kunstpärlite tegemiseks. Hiinas oli niisuguse essentsi valmistamine tuntud hoopis varem.

Tänapäeval kasutatakse kristalset guaniini teatud kosmeetikumide, näiteks šampoonide ja küünelakkide koostisosana. See annab neile sillerdava efekti.

## Viited
Kersti Pukk

**Kersti Pukk** (varem **Kersti Külv**; 25. september 1948 – 20. veebruar 2011) oli eesti tekstiilikunstnik.

## Elukäik
Ta lõpetas 1967. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja õppis Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis aastatel 1971–1976 tekstiili. 

Puki esimene töökoht oli vabrikus Keila (1976–1981), seejärel oli ta vabakutseline. 1986. aastal asus tööle ARSi Tartu osakonna siidimaal kunstilise juhina, 1988. aastast jätkas sealsamas autoritiraaži kunstnikuna. 

Pukk oli 1984. aastast Kunstnike Liidu liige, Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige, 1997. aastal asutatud vaibakunstnike rühmituse Vaba tahe liige. Töötas aastaid Lühikese Jala Galeriis, hiljem korraldas Galerii Portaal tööd. Tema loomingust on tuntuimad jõulised põimevaibad. 

## Isiklikku
Tema isa oli kunstnik Udo Külv, ema nahakunstnik Ella Külv, õde kunstnik Tiia Külv, vanavanavanaonu kunstnik Johann Köler.

## Viited
Usuline vägivald

**Usuline vägivald** on jõu kasutamine usuliste või religioossette eelarvamuste, motiivide ja eesmärkide ellu viimiseks. Usulise vägivallaga on ajaloolises arengus kokku puutunud, vähem või rohkem, kõik maailmareligioonid ja enamus usuorganisatsioone.

Usulise vägivalla põhjused:
* ühiskondlik-poliitilise kriisi tunnetamine (oma tegude mõtestamine ja õigustamine eelkõige enesekaitsena); 
* vägivald on püha (vaenlast nähakse sekulaarses ühiskondlikus ja poliitilises korras; jumala poolt antud kohustuse täitmine); 
* kosmiline vastandumine pühas sõjas, totaalne ja dualistlik sõda (kompromissitu võitlus hea ja kurja vahel), uskmatute, saatana laste  või rassireeturite tapmine ei ole nende jaoks enam kuritegu, vaid püha tegu ja jumala käsu täitmine.
Need põhjused teevad usulise terrorismi palju vägivaldsemaks, kui on ilmalik terrorism.

Usulise vägivalla põhjused on ühiskondlikud (vaesus, töötus), haridus, usk ja tavad. Kõige olulisem neist on usk.

## Ajalugu

### Kristlik vägivald
415 m.a.j. Aleksandrias nais-matemaatiku ja filosoofi Hüpatia tapmine munkade poolt.

Augustinus soovib vägivalla kasutamist montanistide vastu ja põhjendab oma teostes vägivalda. Ohvritega samastumise usund muutus sellest alates ühiskondliku korra tagamise vahendiks. Vägivalla kasutamise kõrgaeg olid ristisõjad.
## Tänapäevane usuvägivald

Usulise vägivalla peamiseks osaks sai usuline enesetaputerrorism, milles on aktiivsed islami organisatsioonid.

## Usulise vägivalla organisatsioonid

Iisrael: 1971. aastal rajatud Kach-liikumine.

Jaapan: Aum Shinrikyo sekt, korraldas1995. aastal Tokio metroos närvigaasi rünnaku.

## Vaata ka
* Fundamentalism
* Islamiterrorism
* Usuline ekstremism
* Usuline terrorism
* Vägivalla propaganda

## Viited
EKKA

**EKKA** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kaunite Kunstide Akadeemia
*Eesti Kognitiivse ja Käitumisteraapia Assotsiatsioon
*Eesti Kõrg- ja Kutsehariduse Kvaliteediagentuur
EKKÜ

**EKKÜ** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Keele Kaitse Ühing
*Eesti Kujunduskunstnike Ühendus
*...
Kryvičy

**Kryvičy** (valgevene-eesti transkriptsioonis **Krõvitšõ**, poola keeles **Krzywicze**) on alev Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis, Kryvičy külanõukogu halduskeskus. Kryvičy asub Servači jõe kaldal. Alevit läbib Połacki ja Maładziečna vaheline raudtee.

Kryvičys on toiduainetetööstus. Alevis on keskkool, muusikakool ja internaatkool, seal asuvad kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik (1776–1796), õigeusu kirik aastast 1886 ja XIX sajandi lõpus rajatud mõisakompleks.

## Ajalugu
Arvatakse, et Kryvičy rajati XII sajandil krivitšite kolooniana leedulaste alale. Asulat on esmamainitud 1493. aastal, seejärel 1552. aastal, mil see oli Korsakite valduses.

Aastani 1684 oli asula Kiszkade valduses. Seejärel jagati asula kuningas Jan III Sobieski korraldusel Janusz Kiszka võlausaldajate vahel, nii et sellel oli neli eri omanikku. Aastal 1770 rajati külla klooster, kuus aastat hiljem sai Kryvičyst Vilniuse vojevoodkonda ja Ašmiany maakonda kuuluv alev.

1793. aastal, Poola teisel jagamisel sai piirkonna endale Venemaa. Aastal 1832 klooster suleti. XIX sajandi keskel läks asula Szwykowskite valdusse. Aastal 1884 ehitati sinna piiritusevabrik. Aastal 1886 peeti alevis kaks korda aastas laata.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Kryvičy Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu.

## Pilte

Pilt:Крывіцкі касьцёл апостала Андрэя й кляштар трынітарыяў 1776–1796 гг. 01.JPG|Kryvičy katoliku kirik
Pilt:Крывіцкая царква сьвятой Троїцы 1886 г. 001.JPG|Kryvičy õigeusu kirik
Pilt:Kryvičy. Крывічы (08.2010).jpg|Kryvičy


## Tuntud elanikke
*Jan Chodźka-Barejka – Valgevene kirjanik ja teatritegelane
*Jazep Chodźka – valgevene geograaf ja geodeet
*Alaksandar Chodźka – Valgevene luuletaja ja folklorist
*Michał Chodźka – Valgevene luuletaja ja poliitik
*Janusz Kiszka – Rzeczpospolita riigitegelane

## Välislingid

*Artikkel alevi kohta kohalikus ajalehes
EKMÜ

**EKMÜ** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kirimaleühing
*Eesti Kutsemuusikute Ühing
*...
EKN

**EKN** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kirikute Nõukogu
*Eesti Koorijuhtide Naiskoor
*Eestlaste Kesknõukogu Kanadas
*...
EKKL

**EKKL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kehalise Kasvatuse Liit
*Eesti Kepikõnni Liit
*...
EKSA

**EKSA** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Emakeele Sihtasutus, (varem Eesti Keele Sihtasutus)
*Eesti Kirjanduse Seltsi aastaraamat (lühend ka EKSAr)
*Eesti Kirjanduse Seltsi arhiiv
EKSL

**EKSL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kindlustusseltside Liit
*Eesti Koolispordi Liit
*...
EKTL

**EKTL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Keemiatööstuse Liit
*Eesti Kutseliste Tantsijate Liit
*...
EKVL

**EKVL** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Kalurikolhooside Vabariiklik Liit (lühend ka EKKVL)
*Eesti Kinnisvarafirmade Liit
*...
EL (täpsustus)

**EL** on:
*Euroopa Liit
*Eesti Laskurliit
*Eesti Loodus (ajakiri)

**El** on:
*Elva rajoon (Eesti NSV ajal)
*El on  semiidi keeltes jumala kohta kasutatav sõna

**eL** on:
*lõunaeesti murded (lõunamurded)

**el** on:
*elekter
Širvintos

**Širvintos** (, poola *Szyrwinty*) on linn Leedus Vilniuse maakonnas, Širvintose rajooni ja Širvintose valla halduskeskus. Asub Širvinta jõe ääres, mille järgi linn on nime saanud.

## Ajalugu

Širvintost on esmamainitud 1475. aastal. Toona ehitati sinna esimene kirik. Järgmise sajandi keskpaigas sai asula alevi staatuse. Aastal 1786 läks Širvintos Eperyaszyde valdusse. Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju *Ширвинты*. Aastal 1860 valmis praegune kirikuhoone.

Aastal 1919 vallutasid asula Poola väed, aastal 1920 ründasid seda aga Lucjan Żeligowski väed. Teise maailmasõja eel moodustasid juudid kolmandiku alevi elanikest. Septembris 1941 likvideerisid Saksa okupatsiooniväed Širvintose juudi elanikkonna.

Aastal 1950 sai asulast rajoonikeskus. Linnaõigused sai Širvintos 1951. aastal. Aastal 1973 rajati sinna kohaliku kolhoosi linnukasvatuskompleks. Aastal 1981 tabas Širvintost Leedu ajaloo tugevaim tromb, milles tuule kiirus oli 70 meetrit sekundis.

## Elanikkond


* 64 (1795)
* 473 (1833)
* 708 (1885)
* 1676 (1903)
* 3084 (1970)
* 4900 (1976)

* 5146 (1979)
* 7442 (1989)
* 7273 (2001)
* 6415 (2011)
* 5744 (2017)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Širvintose elanikest leedulasi 92%, venelasi 1,9% ja poolakaid 4,4%.

## Sõpruslinnad

*  Oppegård, Norra
*  Jasieniec, Poola

*  Rakoniewice, Poola
*  Pastavy, Valgevene


Širvintos,_Lithuania_-_panoramio_(47).jpg|Linna tänavavaade
Širvintos, Lithuania - panoramio (266).jpg|Širvinta
Širvintų bažnyčia .JPG|Kirik
Širvintos, Lithuania - panoramio (326).jpg|Širvintose kabel


## Tuntud elanikke
* Leon Chasanowich – juudi ajakirjanik
* Maria Borzobohata-Woźnicka – Poola kunstnik
* Jonas Kronkaitis – Leedu sõjaväelane

## Viited

## Välislingid
* Linn portaalis vietoves.Lt
Kärdla linnapark

**Kärdla linnapark** on Hiiu maakonnas Kärdla linnas Uue ja Posti tänava vahel asuv 5,2 ha suurune kaitsealune park.

Pargi põhjaosas asub Kärdla kirik. Pargi alale kirikust lõunas jääb ka ajaloomälestiseks arvatud II maailmasõjas hukkunute ja terroriohvrite ühishaud. Pargi piiresse jääb samuti Kärdla laululava.

Pargi lõunapiir kulgeb mööda Nuutri jõge.

## Viited
Kirikukogudus

**Kirikukogudus** (kristluses ka lihtsalt **kogudus** või **ristikogudus**) on kristluses kasutatud mõiste, iseloomustamaks väikseimat kiriklikku haldusüksust, kuhu kuuluvad teatud piirkonna usklikud. Tavaliselt moodustavad koguduse ühe vaimuliku tegevuspiirkonda kuuluvad kirikuliikmed. Kogudus võib jaguneda pihtkondadeks.

Kogudusi ühendab piiskopkond, mille moodustavad ühe piiskopi võimkonda kuuluv territoorium ja kogudused.

## Vaata ka

* Kogudus
* Kirikukihelkond

## Viited