open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elva adventkoguduse hoone

AKEL **Elva adventkoguduse hoone** on kirik Tartu maakonnas Elvas aadressil Palu tee 2.. Kirikut kasutab Elva adventkogudus.

## Viited

## Välislingid
*Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Jõhvi adventkirik

AKEL **Jõhvi adventkirik** on kirik Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Uus tänav 3. Kirikut kasutab Jõhvi adventkogudus.

Kirik ehitati 2012. aastal. 

## Viited

## Välislingid
*Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Jõgeva adventkoguduse hoone

AKEL **Jõgeva adventkoguduse hoone** on kirik Jõgeva maakonnas Jõgevas aadressil Pargi  tänav 23.. Kirikut kasutab Jõgeva adventkogudus.

Hoone oli algselt elumaja, mis on ümber ehitatud kirikuks.. 

## Viited

## Välislingid
*Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Põltsamaa adventkoguduse hoone

AKEL **Põltsamaa adventkoguduse hoone** on kirik Jõgeva maakonnas Põltsamaas aadressil Kreutzwaldi tänav 1.. Kirikut kasutab Põltsamaa adventkogudus.

Hoone oli algselt eramu, mis 1952 kohandati ümber kirikuks. 1989 kirik renoveeriti.. 

## Viited

## Välislingid
*Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Kuressaare adventkirik

AKEL **Kuressaare adventkoguduse hoone** on kirik Saare maakonnas Kuressaares aadressil Uus tänav 45.. Kirikut kasutab Kuressaare adventkogudus.

Kirik ehitati 1960.. 

## Viited

## Välislingid
*Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Paide adventkoguduse hoone

AKEL **Paide adventkoguduse hoone** on palvemaja Järva maakonnas Paides aadressil Uus tänav 7.. Kirikut kasutab Paide adventkogudus.

Hoone oli algselt perekond Läänemägi eramu, mis 1995 ehitati ümber palvemajaks.. 

## Viited

## Välislingid
*Kirikust "Teeliste kirikute" andmebaasis
Võru adventkirik

AKEL **Võru adventkoguduse hoone** on palvemaja Võru maakonnas Võrus aadressil Linda tänav 1a.. Maja kasutab Võru adventkogudus.

Maja ehitati 1980. aastatel ja seda kasutati elumajana ja administratiivhoonena. Hiljem ehitati maja ümber palvemajaks.. 

## Viited

## Välislingid
*Palvemajast "Teeliste kirikute" andmebaasis
Rapla adventkoguduse hoone

AKEL **Rapla adventkoguduse hoone** on palvemaja Rapla maakonnas Raplas aadressil Põllu tänav 6. Maja kasutab Rapla adventkogudus.

Kogudus sai selle maja eraisikult. Maja pühitseti sisse 1995. aastal. 

## Viited

## Välislingid
*Palvemajast "Teeliste kirikute" andmebaasis
Türi adventkoguduse hoone

AKEL **Türi adventkoguduse hoone** on palvemaja Järva maakonnas Türil aadressil Koidula tänav 34.. Maja kasutab Türi adventkogudus.

Maja ehitati 1937. 1958 sai maja koguduse omaks ja kogudus ehitas selle ümber palvemajaks.. 

## Viited

## Välislingid
*Palvemajast "Teeliste kirikute" andmebaasis
Viljandi adventkirik

**Viljandi adventkirik** on AKEL palvemaja Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Uku tänav 11a.. Maja kasutab Viljandi adventkogudus.

Maja ehitati 1959. Koguduse kasutada on selle maja alumine korrus.

## Viited

## Välislingid
*Palvemajast "Teeliste kirikute" andmebaasis
Edastamise kadu

**Edastamise kadu** kirjeldab laine akumulatiivset intensiivsuse langust tema levimisel allikast läbi mingi keskkonna. Terminit kasutatakse laialdaselt optikas ja akustikas. Edastamise kao mõõtmine on oluline näiteks summutite ja sonarite kavandamisel.

## Definitsioon
Akustikas esitatakse edastamise kadu ühikutes detsibell (dB). Seejuures defineeritakse edastamise kadu TL järgneva valemiga:

: TL = \log_{10}|\frac{W_i}{W_t}|

kus:

* W_i on keskkonda läbiva laine võimsus enne keskkonda sisenemist;
* W_ton keskkonda läbiva laine võimsus pärast keskkonna läbimist.

## Kasutusvaldkonnad
Mõistet edastamise kadu kasutatakse erinevates valdkondades.

### Ehitusakustika
Ehitusakustikas vastab edastamise kaole mõiste heliisolatsioonivõime. Heliisolatsioonivõime näitab tarindi võimet vähendada helivõimsust. Seega on edastamise kao mõõtmise keskkonnaks tarindid ja laineteks helilained.

### Allveeakustika
Allveeakustikas kasutatakse edastamise kao mõistet laialdaselt. Seejuures kasutatakse edastamise kao mõistet allveeakustikas äravahetatuna mõistega levikadu (ing. k - propagation loss). Edastamise kadu kirjeldab allveeakustikas heliintensiivsuse langust tema levimisel allikast vastuvõtjani veekeskkonnas. Samas kasutatakse teda allvee-heliisolatsiooni meetme nagu mullikardinate heliisolatsioonivõime kirjeldamiseks.
Varnja Issanda Templisseviimise kirik

**Varnja Issanda Templisseviimise kirik** on mahajäetud õigeusu kirik Tartu maakonnas Varnja külas. 

Kirikut kasutas Varnja Issanda Templisseviimise kogudus.

## Välislingid
*https://tartu.postimees.ee/1054348/peipsiaare-venelased-kardavad-kiriku-lammutaja-needust
Murjāņi

**Murjāņi** on küla (*ciems*) Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas. Asub Koiva jõe ääres. Loja jõgi eraldab seda Krimulda valda jäävast samanimelisest külast.

Külas asub spordikallakuga gümnaasium, seal on Internātskola ja Murjāņi bussipeatus.

Küla kohal viib üle Koiva püloonidele rajatud sild, mis valmimise ajal (1920) oli pikim omataoline sild Lätis (166,4 m). Aastal 1948 silda remonditi, aastal 1968 ehitati selle asemele aga uus raudbetoonist sild, mis rekonstrueeriti 2008. aastal. Tänapäevase silla pikkus on 135 meetrit.

Murjāņist läheb läbi maantee A3. Osaliselt Murjāņi külas asuvad Murjāņi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Murjāņi tamm on looduskaitse all.

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud alampolkovniku Jānis Rainbergsi mälestusmärk.

## Elanikkond


* 297 (1970)
* 340 (1979)
* 421 (1989)
* 298 (2000)
* 346 (2011)

* 288 (2018)
* 280 (2019)
* 292 (2021)
* 330 (2025)


## Viited
Sēja

**Sēja** on küla (*ciems*) Lätis  Saulkrasti piirkonna Sēja vallas.

Asub Riiast 50 ja valla keskusest Lojast 6,5 kilomeetri kaugusel merepinnast 45 meetri kõrgusel.

Külas asub põhikool, seal on ka Sēja bussipeatus.

Küla on tekkinud Sēja mõisa keskuse juurde. Nõukogude ajal ehitati see välja kui kolhoosi Boļševiks keskasula.

Mõisa pargis kasvab looduskaitsealune Sēja tamm. Selle ümbermõõt on 9,1 meetrit, kõrgus 23,5 meetrit. Tamme istutas aastal 1527 mõisa toonane omanik Johan Seyge (Zoege), kelle järgi on nime saanud ka mõis.

## Elanikkond


* 91 (1970)
* 111 (1979)
* 90 (1989)
* 116 (2000)
* 106 (2011)

* 258 (2012)
* 240 (2019)
* 94 (2021)
* 109 (2025)


## Viited
Maija Dragūne

**Maija Dragūne** (sündinud 19. märtsil 1945 Riias) on läti kunstnik.

## Eluloolist
1963. aastal lõpetas ta Janis Rozentalsi nimelise Riia Kunstikooli (läti keeles *Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskola*), 1964–1970 õppis Läti Kunstiakadeemia graafikateaduskonnas, tema diplomitöö juhendaja oli Pēteris Upītis.  

Aastatel 1979–1994 töötas Maija Dragūne kirjastuse Liesma kunstilise toimetajana, 1996. aastast J. Rozentalsi kunstikoolis joonistamise ja kompositsiooni õpetajana.  

Alates 1973. aastast on ta Läti Kunstnike Liidu liige. 1994. aastal astus kunstnike ühingusse Grafikas kamera. 

## Looming
Maija Dragūne on olnud Läti graafikas tegev üle 40 aasta. Tema loomingu moodustavad litograafiad, akvarellid ja joonistused, samuti raamatuillustratsioonid. Läbiv teema tema loomingus on loodus, mida kunstnik vahendab oma fantaasia, kogemuse ja stiili varal. Tema teostes võtab maailm sürrealistlike visioonide kuju, milles peituvaid alltekste ja tundeid vahendavad musta-valge rütm, joon ja tekstuur; meeleolult on need romantilised maastikud ja vaikelud. Tööstiililt ei ole ta eksperimenteerija, vaid näeb juba litokivi töödeldes kujutluses lõpetatud teost.

Alates 1972. aastast on kunstnik osalenud näitustel. Tema teoseid on eksponeeritud Suurbritannias, Prantsusmaal, Poolas, Soomes, Eestis, aga ka Austraalias ja Ameerika Ühendriikides. Kunstnikul on olnud üheksa isikunäitust, ulatuslikem neist 1995. aastal väliskunstimuuseumis (*Ārzemju mākslas muzejā*) Riias. Tema teoseid leidub Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi, Läti Kunstnike Liidu ja Moskva Tretjakovi galerii kogudes.

## Tunnustus
Maija Dragūne on kolm korda pälvinud diplomi Tallinna graafikatriennaalil (1983, 1987, 1989) ja hõbemedali Pariisis Kevadsalongi näitusel 1984. aastal.

## Viited

## Välislingid
* Maija Dragūne oma kunstist 2017. aasta näituse tutvustuses (inglise keeles)
* Maija Dragūne töid galerii Jekabs veebilehel
* Maija Dragūne töid portaalis "Latvijas reitingi" (läti keeles)
* Maija Dragūne Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi kodulehel (läti keeles)
* Maija Dragūne illustraatorina ulmekirjanduse portaalis "Лаборатория Фантастики"(vene keeles)
Skamja Püha Eliase kirik

**Skamja Püha Eliase kirik** oli õigeusu kirik Virumaal Skarjatina vallas Skamja külas. 

Kirikut kasutas Skamja Püha Eliase kogudus.
Krivasoo Aleksander Nevski kirik

**Krivasoo Aleksander Nevski kirik** oli õigeusu kirik Virumaal Krivasoo külas. 

1887. aastal alustati venemaa keisririigi poolt kivist kiriku ehitamist. Kirik pühitseti 1. märtsil (vkj) 1888. Kirik sai 1919. aastal Eesti Vabadussõja ajal kannatada, kuid taastati hiljem. Uuesti sai kirik kannatada 1944. aastal Teise maailmasõja lahingutes. 

Kiriku varemed õhiti 1950. aastate keskel Narva veehoidla rajamisel. Praegu on kiriku varemed veehoidla põhjas.

Kirikut kasutas Krivasoo Aleksander Nevski kogudus.

## Kirjandus
*Vladimir Berens. *"Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия"*. Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR *Baltica* kogus, Msc K1-593/I, II. Leht 155
372Kaspar

**Kaspar Põtter** (sündinud 5. mail 1997), esinejanimega **372Kaspar**, on Eestist pärit hiphopi- ja R&B-muusikaprodutsent.

## Diskograafia
### Singlid
* 2016 - Bad Art - "247" ft. Maxtract
* 2016 - Reket - "Köievedu" 
* 2017 - Robert Lõvi -"Ma Lähen"
* 2017 - Arop - "Lase Mul Olla Mina"
* 2017 - Tigran - "Ferrari"
* 2017 - Bad Art - "Ei Maga Ei Söö" ft. Marianne Leibur
* 2017 - Beebilõust - "Võõraste Tormide Trotsija"
* 2017 - 5MIINUST - "Karussell" 
* 2017 - SIP€LGA14 - "kanepimees / räpasemees" ft. 5MIINUST, Sass Henno
* 2017 - Tigran & Kapatu - "Vest Päästab Veest" 
* 2018 - Beebilõust - "Kas sa oled ikka mo fänn?" 
* 2018 - 5MIINUST - "Võlg" ft. Tigran
* 2018 - Kozinak - "Topeltstandardid"
* 2018 - Bad Art - "08"
*2018 - Bad Art - "Randevuu"
*2018 - Bad Art - "Pealik"
*2019 - Robert Lõvi & Kozinak - Südamel on pagunid
*2019 - Beebilõust - Andrus Elbing (intro)
*2019 - Beebilõust - Jäämäetipp
*2019 - Beebilõust - Lumi langes (ft. Tõnu Raadik)
*2019 - Beebilõust - Ei tunnista bosse (Album version)
*2019 - Beebilõust - Lumekuninganna (ft. Indrek Hirv)
*2019 - Beebilõust - Vang (ft. A.Puškin)
*2019 - Beebilõust - Kui küsinud sa oleks
*2019 - Beebilõust - Kas sa oled ikka mo fänn (Album version)
*2019 - Beebilõust - Kaspar interlude (ft. Indrek Hirv)
*2019 - Beebilõust - Andrus Elbing (outro)
*2019 - 372Kaspar & Lone Betro - VÖÖRAD (feat. Beebilõust, nublu)
*2020 - Bad Art x J.O.C - Parim Enne
*2021 - Kozinak - Tallinn ft. Sebo5
*2021 - Gameboy Tetris - Incognito
*2023 - Daniel Levi - River
*2023 - RV - Jälle Riskin ft. Kozinak
*2024 - Bad Art - Kunda Kollane
*2024 - Arop - Aamen

### Albumid

* 2019 - Beebilõust - Andrus Elbing
* 2024 - 372Kaspar - Hasart

## Auhinnad
* Hiphop.ee/Raadio2 aasta Eesti produtsent (2019)
* Hiphop.ee/Raadio2 aasta Eesti produtsent (2017)
* Hiphop.ee/Raadio2 aasta Eesti DJ (2017)
* ADC*E Eesti Disainiauhinnad (erioskused, heli ja Muusika) (2017)
* ADC*E Eesti Disainiauhinnad (erioskused/reklaamtekst) (2017)
Heli kokkupuude

**Heli kokkupuude** (ka **helirõhu kokkupuude** või **helirõhu ruutude ajaintegraal**) on defineeritud kui ruutu võetud helirõhu ajaintegraal. SI-süsteemis on heli kokkupuute ühikuks ruutpaskal korda sekund (Pa²·s).

## Matemaatiline definitsioon
Heli kokkupuudet tähistatakse tähega E_{p,t} ja valemina avaldub ta kujul

E_{p,t} = \int_{t_0}^{t_1} p^2(t) dt,

kus

* t_0on ajavahemiku algusaeg
* t_1on ajavahemiku lõppaeg
* p(t)on helirõhk ajahetkel t. 

Kui heli kokkupuute leidmisel on kasutatud mõnda kaalufunktsiooni, nimetatakse teda *kaalutud heli kokkupuuteks* ( ka kaalutud helirõhu ruutude ajaintegraal, kaalutud helirõhu kokkupuude). Näiteks inimeste kuulmistundlikkusega arvestamiseks on õhuakustikas kaalutud heli kokkupuute arvutamisel helirõhk A-korrektsiooniga kaalutud.

## Heli kokkupuutetase
**Heli kokkupuutetase** (ka **SEL,  helirõhu ruutude ajaintegraali tase, helirõhu kokkupuutetase**) on kümme korda kümnendlogaritm helirõhu ruutude ajaintegraali (heli kokkupuute) E_p suhtest määratud kontrollväärtusesse E_{0,p}detsibellides. Heli kokkupuutetaset tähistatakse L_{E,p}  Heli kokkupuutetase on defineeritud kui

L_{E,p} = 10\log_{10}\Bigl(\frac{E_p}{E_{p,0}}\Bigr)\, \mathrm{ dB},

kus

*E_p on heli kokkupuude;
*E_{0,p} on heli kokkupuute kontrollväärtus;

Õhus kasutatakse heli kokkupuute kontrollväärtusena E_{0,p} = 400\, \mu\mathrm{Pa}^2\cdot \mathrm{s}.

Heli kokkupuutetaset saab arvutada ka helirõhutasemest. Ajavahemikul pikkusega T esineva heli kokkupuutetase L_{E,p} on seotud helirõhutasemega L_p läbi järgneva seose

L_{E,p} = L_p + 10\log_{10} T.

A-korrigeeritud heli kokkupuutetaset tähistatakse L_{AE} ja mõõdetakse detsibellides (dB).

## Vaata ka

* Helirõhk
* Heliintensiivus
* Helikestus

## Viited
TV XXI

**TV XXI** on venekeelne filmikanal, mis on vaadatav Armeenias, Aserbaidžaanis, Gruusias, Eestis, Lätis, Leedus, Valgevenes, Kasahstanis, Kõrgõzstanis, Usbekistanis, Tadžikistanis, Moldovas ja Venemaal.
Vanemkolonelleitnant

**Vanemkolonelleitnant** on Singapuri relvajõudude auaste, mis on kolonelleitnandist kõrgem ja kolonelist madalam.
Frangi torn

**Frangi torn** (kreeka keeles *Φραγκικός Πύργος*) oli täpsemalt dateerimata keskaegne torn Ateena akropolil. Torn lammutati Kreeka kuningriigi võimude poolt akropoli antiikse välimuse taastamiseks, Heinrich Schliemanni algatusel ja rahastusel 1874. aastal.

## Kirjandus

* 
* 
* 
* 
* 

## Välislingid
* 
* Photographs and paintings of the tower, Archaeology of the City of Athens website, National Research Foundation
* Medieval Acropolis and Ottoman Acropolis at *Ancient Athens 3D*
Arif Alvi

**Arif-ur-Rehman Alvi** (29. august 1949) on Pakistani poliitik, alates 9. septembrist 2018 Pakistani president.
Istik Eesti Mulda

**Istik Eesti Mulda** on heategevuslik istutustalgute projekt, mis on loodud Eesti Metsameister OÜ poolt 2017. aastal.

Projekti missiooniks on kasvatada maaomanike teadmisi jätkusuutlikust metsamajandamisest.

## Projekt 2017
Istik Eesti Mulda pilootprojekt leidis aset Tartu vallas, Lähtel. Istutustalgud toimusid 30. septembril 2017. Kõik varustati koha peal istutamiseks vajalike tööriistadega, jagati teadmisi jätkusuutliku metsamajandamise osas. Lastele pakkus rõõmu Tartu Mänguasjamuuseum. Projekti raames istutati valmivale suusarajale 2500 kuusetaime.

## Projekt 2018
Teine projekt tehti Nõo valla heaks. Üritus toimus 13. mail, emadepäeval, Laguja külas. Talgute raames taasmetsastati endine jäätmekogumisala, mis oli suletud alates 2000. aastast. Lisaks istutamisele olid avatud infopunktid, kus jagati teadmisi jätkusuutlikust metsamajandamisest. Tartu Mänguasjamuuseum oli jälle eestvedaja laste tegevuste organiseerimisel. Kokku istutati ligi 10 000 kuuse- ja männitaime.

## Eesmärk
Eesti Metsameister OÜ eesmärgiks on saada riigi suurimaks era-taimekasvatajaks. Istik Eesti Mulda projekti missiooniks on kasvatada maaomanike teadmisi jätkusuutliku metsamajandamise osas ja teadvustada, kui tähtis on kodumaiste metsataimede olulisus Eesti metsade säilimisel.

## Välislingid
* Istik Eesti Mulda 2017 video
* Istik Eesti Mulda 2018 video
* Istik Eesti Mulda Facebookis
* Kajastus veebilehel Goodnews
* Kajastus Delfi Ärilehes
* Kajastus Eesti Metsameister OÜ veebilehel
Vanemkolonel

**Vanemkolonel** on kolonelist kõrgem ja kindralmajorist madalam sõjaväeline auaste. Seda auastet kasutavates relvajõududes ei kasutata tavaliselt brigaadikindrali auastet.

Vanemkoloneli auaste on tänapäeval kasutusel Hiina Rahvavabariigi, Põhja-Korea, Tai ja Vietnami relvajõududes.

## Hiina
Hiina Rahvavabastusarmees Dàxiào, Da xiao, 

Pilt:PLAGF-0717-SNC.png|Rahvavabastusarmee maavägi
Pilt:PLANF-0717-SNC.png|Rahvavabastusarmee merevägi
Pilt:PLAAF-0717-SNC.png|Rahvavabastusarmee õhuvägi
? Rahvavabastusarmee raketivägi
? Rahvavabastusarmee strateegiline toetusvägi
Pilt:CAPF-0717-SNC.png|Rahvavabastusarmee politsei
A-korrektsioon

**A-korrektsiooni** kasutatakse mõõdetud füüsikaliste helirõhutasemete inimkõrva kuulmisaistingu tundlikkusega vastavusse viimiseks.

Kõige tundlikum on inimese kuulmine sagedusribas 2000–5000&nbsp;Hz; selle ala kummaski otsas kuulmisteravus nõrgeneb. A-korrektsiooni kasutatakse liites aritmeetiliselt detsibellides oktav- või tertsribadele vastavad korrektsiooni väärtused mõõdetud helirõhutasemete väärtustele. Tulemuseks saadakse A-korrektsiooniga helirõhutasemete väärtused LpA, mille ühikuks kirjutatakse selguse mõttes dB(A).

Lisaks A-korrektsioonile leidub teisi korrektsioone nagu – B, C, D ja Z.
Paul Bérenger

**Paul Raymond Bérenger** (sündinud 26. märtsil 1945) on Mauritiuse poliitik. 2003–2005 oli ta Mauritiuse peaminister.

1991–1993 ja 1995–1997 oli ta välisminister ja 2000–2003 rahandusminister.

.
Nõukogu

**Nõukogu** on juriidilise isiku juhtorgan, mis kavandab organisatsiooni tegevust, korraldab juhtimist ning tegeleb järelevalvega.

## Vaata ka
* Juhatus
* Tööliste nõukogu
* Tööliste Saadikute Nõukogu
* Nõukogude vabariik

## Viited
Laža vald

**Laža vald** (läti keeles *Lažas pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute linnaga, Kazdanga, Aizpute, Cīrava ja Saka vallaga ning Kuldīga piirkonna Gudenieki ning Turlava vallaga.

Valla pindala on 160 km². 2016. aasta seisuga elas seal 583 inimest. Valla keskus on Apriķi küla, vallavanema kohusetäitja on Andris Petrovics.

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Apriķi, Langsēži, Padure ja Štakeldanga mõisad. Esimese maailmasõja järel olid neist moodustatud Apriķi ja Laža vald. 1935. aastal oli Laža valla pindala 71,71 km², Apriķi valla pindala oli aga 77,5 km². 1945. aastal moodustati Laža vallas Laža, Silenieki ja Strēlnieki külanõukogu, 1949. aastal vald likvideeriti. 1954. aastal liideti Laža külanõukoguga likvideeritav Strēlnieki külanõukogu. 1974. aastal liideti suurem osa külanõukogu territooriumist Aizpute linnaga. 1975. aastal liideti külanõukoguga Apriķi külanõukogu, osa Laža külanõukogu maid liideti aga Kazdanga külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda.

## Mälestised
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Apriķi kirik, selle piirdemüür, orelikapp, altar, lühtri klaasdetailid, kantsel ja härraste loož, Aizpute Klosteri mõisa keskaegsed kivikindlustised, Laža linnamägi, Dzintari linnamägi, Štakeldanga mõisa uksed ning Apriķi mõisa elumaja, sealhulgas selle frontooni reljeefkujutised ja muud kaunistused, üheksa ustekomplekti ning ahi. Kohaliku kaitse all on Neimaņi muinaskalmed, Gravase muinaskalmed ja hiiepaik Puuslikukask.

## Loodus

Suurimad jõed on Rīva jõgi, Alokste ja Tebra. Looduskaitse all on Štakeldanga park ja Langsēži park, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub 51 hektari suurune Tebra tammiku hoiuala.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 516 lätlast, 18 venelast, 5 valgevenelast, 2 ukrainlast, 2 poolakat ja 16 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Štakeldanga - panoramio.jpg|Štakeldanga park
Aprika Dorfkirche Innen Hochaltar 1.JPG|Apriķi kiriku altar
Aizputes Padures muiža - panoramio (1).jpg|Padure mõisa häärber
Apriķu muižas pils 2000-06-11.jpg|Apriķi mõisa häärber


## Viited

## Välislingid
Rõngu Issanda Taevaminemise kirik

**Rõngu Issanda Taevaminemise kirik** oli õigeusu kirik Tartumaal Tilgal. Kirikut kasutas Rõngu Issanda Taevaminemise kogudus.

Kogudus likvideeriti 1952 ja sel ajal lasti õhku ka kirik.

## Viited
Uhmardu Ristija Johannese kirik

**Uhmardu Ristija Johannese kirik** oli õigeusu kirik Tartumaal Uhmardu külas. 

Kirikut kasutas Uhmardu Ristija Johannese kogudus. 

Kiriku asukohast umbes kolmveerand kilomeetrit lõunas asub Uhmardu kalmistu.

## Välislingid
*
Apriķi

**Apriķi** on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Laža valla halduskeskus. Küla asub paigas, kus Alokste suubub Tebra jõkke, asudes merepinnast 31 meetri kõrgusel. Küla jääb Riiast 190 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 13 kilomeetri kaugusele.

Külas asuvad rahvamaja, põhikool ja raamatukogu. Seal on ka bussipeatus.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Apriķi kirik, selle piirdemüür, orelikapp, altar, lühtri klaasdetailid, kantsel ja härraste loož, ning Apriķi mõisa elumaja, sealhulgas selle frontooni reljeefkujutised ja muud kaunistused, üheksa ustekomplekti ning ahi.

Looduskaitse all on tammed ümbermõõduga 4,01, 4,02, 4,59, 5,55, 4,73, 4,49, 4, 4,35 ja 4,63 meetrit, saared ümbermõõduga 3,69 ja 3,7 meetrit, hõberemmelgas ümbermõõduga 4,74 meetrit ja pärnad ümbermõõduga 4,24 ja 3,85 meetrit. 

Küla asus 1253. aastani kuralaste Piemare muinasmaakonnas. Piirkonna jagamisel jäi *Apperate* asula ordule, seal asuv Dzintare ehk Dzintari linnamägi (*Dsintern, Sintelîn*) aga Kuramaa piiskopkonnale. 1261. aastal toimus selle all lahing piiskopkonna ja ordu vägede ning linnuses kindlustunud ülestõusnud kuralaste ja nende Leedu liitlaste vahel, mis lõppes ristisõdijatele võidukalt.

1742. aastal rajati sinna mõis, mille keskuse juurde on kujunenud ka tänapäevane Apriķi küla. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.

Seal on elanud vaimulik Wilhelm Karl Eduard Grüner ja üks Läti esimesi poeete Pime Indriķis.

Külas puidutööstusettevõtte juures asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud Voldemars Baronsile.

2015. aastal oli külas 83 elanikku. 2018. aastal oli elanikke 88, 2020. aastal aga 76.

## Viited
Timmo Taevaminemise kirik

**Tim(m)o Taevaminemise kirik** oli õigeusu kirik Võrumaal Tsolgo külas. Kirikut kasutas Timmo Taevaminemise kogudus.
Dohren

**Dohren** on mitme koha nimi:
*Dohren (Emsland), vald Emslandi kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal
*Dohren (Nordheide), vald Harburgi kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal
Despacito

**Despacito** (Ameerika hispaania [despa'sito], 'aeglaselt') on Puerto Rico laulja Luis Fonsi ning räppari Daddy Yankee laul. Laul avaldati 12. jaanuaril 2017.

2017. aasta aprillis avaldas laulust remiksi Justin Bieber.
Nolito

**Manuel Agudo Durán ** (enam tuntud nime all **Nolito**; sündinud 15. oktoobril 1986 Sanlúcar de Barramedas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Celta ja Hispaania jalgpallikoondises.

Enne 2008. aastal Barelonaga liitumist mängis ta Hispaania madalamates liigades. Aastatel 2008–2011 mängis ta põhiliselt Barcelona reservmeeskonnas. Seejärel liitus ta Lissaboni Benficaga. Hiljem on ta mänginud veel Hispaania kõrgliigade klubide Granada ja Sevilla ning hooajal 2016–17 Inglismaa kõrgliiga klubi Manchester City ridades. Celtas mängib ta alates 2020. aastast.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Hispaania rahvuskoondises tegi ta 18. novembril 2014 sõprusmängus Hispaania vastu.

Esimese värava lõi ta koondise särgis 29. mail 2016 sõprusmängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu.

2016. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Türgi vastu.

## Saavutused
;Barcelona
*La Liga: 2010–11
;Benfica
*Taça da Liga: 2011–12

## Viited

## Välislingid
Kilingi Püha Nikolai kirik

**Kilingi Püha Nikolai kirik** (ka Kilingi-Nõmme Püha Nikolai kirik) on varemetes õigeusu kirik Pärnu maakonnas Kilingi mõisa alal.

Kirik valmis 1872. aastal.

## Viited
Surju Jumalaema Sündimise kirik

**Surju Jumalaema Sündimise  kirik** on  õigeusu kirik Pärnu maakonnas Surju külas. 

Kirikut kasutas Surju Jumalaema Sündimise kogudus.
Wissam Ben Yedder

**Wissam Ben Yedder** (sündinud 12. augustil 1990 Sarcelles'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründaja Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.

Ta alustas karjääri Prantsusmaa amatöörliiga klubis UJA Alfortville. 2010. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Toulouse. Ta lõi klubis särgis Prantsusmaa kõrgliigas kokku 63 väravat. 2016. aastal suundus ta üheksa miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubisse Sevilla.

13. märtsil 2018 lõi ta UEFA Meistrite Liiga kaheksandikfinaalis kaks väravat Manchester Unitedi, kindlustades Sevillale esimest korda pärast 1958. aastat Euroopa karikas või Meistrite Liigas edasipääsu veerandfinaali.

2019. aasta augustis naasis ta Prantsusmaa kõrgliigasse, liitudes Monacoga.

## Koondisekarjäär
Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta 23. märtsil 2018 sõprusmängus Colombia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Andorra vastu.

## Viited

## Välislingid
Riemann (suguvõsa)

**Riemann** (vene keeles *Риман*) oli Mecklenburgist Parchimist pärit käsitöölise- ja aadlisuguvõsa.

## Ajalugu
Riemannid olid Parchimis rätsepmeistrid. Suguvõsaliin algab Joachim Riemanniga (suri 1659), kelle pojapoeg rätsep Johann Christoph Riemann (1712−1782) rändas XVIII sajandi algul Liivimaale Riiga. 1739. aastal sai ta linnakodanikuks ja oli hiljem Riia Väikese Gildi oldermann. Tema poeg Johann Peter Riemann (1748−1803) omandas ülikoolihariduse ning temast sai Biķernieki kihelkonnakiriku (1777−1779) ja Lemsalu kiriku pastor (1779−1803). 1792. aasta 18. septembril (vkj) omandas ta Püha Rooma keisrilt aadlitiitli. Tema järeltulijad tegid hiljem karjääri Venemaal. Suguvõsa oli alles veel XX sajandi algul.

## Suguvõsa liikmeid
*Johann Peter von Riemann (1748−1803), Biķernieki ja Lemsalu pastor, mõisavaldaja
*Johann Peter von Riemann (1778−1842), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), Riia kindluse komandant
*Otto von Riemann (1788−pärast 1843), Venemaa keisririigi sõjaväelane (alampolkovnik), Ufaa kindluse komandant
*Alexander von Riemann (1813−1881), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant)
*Karl von Riemann (1816−1887), Venemaa keisririigi sõjaväelane (jalaväekindral), diviisikomandör
*Nikolai von Riemann (1864−1917/1938), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor), tallmeister, polgukomandör

## Riemanni suguvõsa mõisavaldused
*Liivimaa läti distrikt:
**Rūstuži (*Rüssel*) (alates 1802 pärusvaldus, leping tühistati; 1810−1811 pandivaldus)

## Kirjandus
**Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 2. Teil. Nichtimmatrikulierter Adel. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 167 https://gdz.sub.uni-goettingen.de/id/PPN825936918?tify=%7B%22pages%22%3A%5B187%5D%2C%22view%22%3A%22info%22%7D.
*Seuberlich, Erich. *Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter*. − Deutsche Stammtafeln in Listenform. Band IV. 3. Reihe. Hrsg. Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V. Leipzig: Verlag Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V, 1931. Veerg 26-27 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001252,00019.html?prozent=.
Luis Muriel

**Luis Fernando Muriel Fruto** (sündinud 16. aprillil 1991 Santo Tomáses) on Colombia jalgpallur. Ta mängib ründaja Major League Socceri (MLS) klubis Orlando City ja Colombia jalgpallikoondises.

Muriel alustas klubikarjääri kodumaal Deportivo Calis. 2010. aastal liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga Udinese. Esimesel kahel hooajal oli ta laenul vastavalt Granadas ja seejärel Lecces. Udinense särgis tegi ta Itaalia kõrgliigas debüüdi hooajal 2012–13. See hooaeg kujunes talle väga edukaks, kui ta lõi liigas 11 väravat. 2015. aasta jaanuaris liitus ta teise Itaalia kõrgliiga klubiga, Sampdoria. Sampdoria särgis lõi ta kahe ja poole hooaja jooksul Itaalia liigas 21 väravat.

2017. aastal liitus ta Hispaania kõrgliigaklubiga Sevillaga. 2019. aasta jaanuaris suundus ta tagasi Itaalia kõrgliigasse, liitudes laenulepingu alusel Fiorentinaga. Aastatel 2019–2024 mängis ta Itaalia kõrgliigaklubis Atalanta. Viie hooajaga lõi ta Atalanta meeskonnas 68 väravat, neist 54 Itaalia kõrgliigas. Tema edukam hooaeg Itaalia kõrgliigas oli 2020/21, mil ta lõi 22 väravat ning oli Cristiano Ronaldo ja Romelu Lukaku järel paremuselt kolmas väravalööja liigas. 2020/21 valiti Muriel ka liigahooaja sümboolsesse koosseisu.

2024. aasta veebruaris sõlmis  ta kolmeaastase lepingu Orlando Cityga.

## Koondisekarjäär
2011. aastal osales ta Colombia kuni 20-aastaste koondisega kodumaal peetud juunioride maailmameistrivõistlustel. Colombia jõudis veerandfinaali ja Muriel lõi turniiril kokku neli väravat.

Debüüdi Colombia rahvuskoondises tegi ta 10. juunil 2012 MM-i valikmängus Ecuadori vastu.

Esimese värava lõi ta koondise särgis 6. veebruaril 2013 sõprusmängus Guatemala vastu.

Colombiat on ta koondises esindanud 2015. aasta Copa Américal, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2019.l ja 2021. aasta Copa Américal.

## Viited
Cīrava vald

**Cīrava vald** (läti keeles *Cīravas pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute, Laža, Saka ja Dunalka vallaga.

Valla pindala on 131,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1180 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1112 lätlast, 12 venelast, 14 valgevenelast, 14 ukrainlast ja 34 leedulast. Valla keskus on Cīrava küla, vallavanem on Artis Čanders.

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Dzērve ja Cīrava mõisad. Aastal 1935 oli Cīrava valla pindala 116 km². Aastal 1945 moodustati vallas Cīrava ja Upsēde külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Cīrava külanõukoguga likvideeritav Upsēde külanõukogu. Aastal 1960 liideti Cīrava külanõukogu Pāvilosta sovhoosi maad Saka külanõukoguga. Aastal 1968 liideti külanõukoguga Apriķi külanõukogu kolhoosi Jaunā dzīve maad. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda.

## Mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Cīrava vesiveski, Cīrava luteri kirik (altar, kantsel, orelikapp ja noodivihik), kirikuaias asuv J.E Behri hauamonument, Cīrava mõisakompleks (sealhulgas tallid, mõisavalitseja maja ja häärber ning sealse viie ruumi interjöör), Rūķi muinaskalmed, Lapegļi muinaskalmed, Ozoli muinaskalmed, Dārznieki muinaskalmed, Blieķu kalnsi linnamägi, Dzērve – Cīrava rahvakool ja Buči muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Cīrava mõisa teenijate maja, Cīrava kivikuhjatis, Pauga kalmete keskaegne kalmistu, Ķinti asulakoht ja kaev ning Grāveri muinaskalmed.

## Loodus

Suurim jõgi on Cepļupe. Looduskaitse all on Cīrava pärnaallee, Saarpöök, Apteegitamm, Dzērve Bērziņi allikad, Rootsi tamm, Piecžuburi valgepöök ja Bergmaņi tamm, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1112 lätlast, 12 venelast, 14 valgevenelast, 14 ukrainlast ja 34 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.


Cīravas dzirnavas - mill.jpg|Cīrava vesiveski
201503 Cirava (54).jpg|Cīrava kirik
Prūšu ciems.jpg|Prūšu ciems
Dzērves pils 2001-11-10.jpg|Dzērve mõisa häärber


## Viited

## Välislingid

* Valla koduleht (*läti keeles*)
Xiaomi Arena

**Xiaomi Arena** on siseareen Lätis Riias. Seal toimuvad põhiliselt korvpalli- ja jäähokimängud.

Areen mahutab kuni 14 500 pealtvaatajat. See valmis 2006. aastal.

Xiaomi Arenal on peetud muuhulgas 2006. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused ja 2015. aasta korvpalli Euroopa meistrivõistluste osad mängud.

Xiaomi Arenal peavad kodumänge jäähokiklubi Riia Dünamo ja korvpalliklubi BK VEF Rīga.

Lisaks on areenil kontserdi andnud paljud maailmakuulsad artistid, teiste seas Katy Perry, Rihanna, Robbie Williams, Metallica, Rammstein jpt.

## Välislingid
* Koduleht
Cīrava lennuväli

**Cīrava lennuväli** on sertifitseerimata lennuväli Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Cīrava vallas Cīrava keskusest kahe kilomeetri kaugusel Durbe jõe kaldal.

Lennuväli rajati Nõukogude vägede poolt baaside lepingu järel aastal 1939 sõjaväele kuuluva lennuväljana. Teise maailmasõja ajal kasutasid seda maini 1945 Saksa väed. Sõja järel oli see kasutusel ALMAVÜ lennuväljana. Seda kasutas purilendu harrastav Kurzeme aeroklubi.

Lennuväljal on kaks rada: kaheksasaja meetri pikkune betoonkattega rada ja selle kõrval paralleelselt sama suur haljaskattega maandumisrada. Seal seisab Nõukogude ajast saati MiG-15. Tänapäeval kasutavad seda Kurzeme lennuklubi amatöörlendurid ja deltaplaanid, samuti kasutatakse seda vigurlendudeks.

## Viited

## Välislingid
Dzirkaļi

**Dzirkaļi** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Laža vallas. Asub merepinnast 74 meetri kõrgusel, Riiast 183, valla keskusest Apriķišt 18 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 5 kilomeetri kaugusel.

Küla lähistel asub Aizpute lennuväli. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.

## Viited
André Silva

**André Miguel Valente da Silva** (sündinud 6. novembril 1995 Baguim do Montes) on Portugali jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Real Sociedad ja Portugali jalgpallikoondises.

Ta alustas karjääri kodumaa klubis Porto. Klubi esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi 2015. aastal. 2017. aastal suundus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Milan. Hooajal 2018–2019 mängis ta laenul Sevillas. 2019. aasta septembris suundus ta laenule Frankfurdi Eintrachti. Hooaeg hiljem tehti tehing alaliseks. Hooajal 2020–21 valis spordiajakiri kicker Silva ta Bundesliga hooaja sümboolsesse koosseisu. Suvel 2021 siirdus ta 23 miljoni euro eest RB Leipzigisse. Suvel 2023 siirdus ta laenulepingu alusel Real Sociedadi.

## Koondisekarjäär
Ta kuulus Portugali kuni 20-aastaste koondisse 2015. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus lõi neli väravat.

Debüüdi Portugali rahvuskoondises tegi ta 26. augustil 2016 mängus sõprusmängus Gibraltari vastu.

Esimese värava lõi ta koondise särgis 7. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Andorra vastu.

2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Uus-Meremaa vastu.

Lisaks on ta Portugali koondises esindanud 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

## Saavutused
;Porto B
*LigaPro: 2015–16

## Viited
Sindi kirik

**Sindi kirik** on luteri kirik Pärnu maakonnas Sindis aadressil Paide maantee 7. Kirikut kasutab Sindi kogudus.

Varem kasutas see kogudus hoonet aadressil Kooli 9.
Aizpute lennuväli

**Aizpute lennuväli** on sertifitseerimata lennuväli Lõuna-Kuramaa piirkonnas Laža vallas Dzirkaļi küla lähistel, kolm kilomeetrit Aizpute kesklinnast kirdes. 

Lennuväli rajati aastal 1975 põllumajandusliku lennuväljana ja sel otstarbel kasutati seda aastani 1985. Sealset ooteplatvormi kasutab tänapäeval kohalik autoremonditöökoda.

## Viited
Aizpute vald

**Aizpute vald** (läti keeles *Aizputes pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute linnaga ning Kazdanga, Kalvene, Cīrava, Laža, Vecpilsi ja Dunalka vallaga.

Valla pindala on 88,9 km². 2016. aasta seisuga elas seal 928 inimest. Valla keskus on Rokasbirze küla, vallavanem on Andris Petrovics.

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel asus praeguse valla alal Ievade mõis. Selle aladele kujunenud vald kandis saksa keeles nime *Schloß-Hasenpoth*. Aastal 1935 oli Aizpute lossivalla pindala 55 km² ja seal oli 951 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Aizpute ja Ievade külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Aizpute külanõukoguga likvideeritav Ievade külanõukogu, 1954. aastal aga likvideeritav Vārpase külanõukogu. Aastal 1958 liideti Aizpute külanõukogu Druva kolhoosi maad Vecpilsi külanõukoguga, ent kaks aastat hiljem liideti kogu kolhoos Aizpute külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda.

## Kaitsealused objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Baltcepuri linnamägi, Kabelimäe linnamägi, Orma mäe linnamägi ja lahingupaik Rokas birzs. Kohaliku kaitse all on Dzintarkalni keskaegne kalmistu ja Žagatase keskaegne kalmistu.

Looduskaitse all on Marijase saar, lisaks kasvab seal veel veidi nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 779 lätlast, 17 venelast, 7 valgevenelast, 10 ukrainlast, 7 poolakat ja 49 leedulast.

Valla külad on:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Rokasbirze

**Rokasbirze** on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas,  Aizpute valla halduskeskus. Küla merepinnast 65 meetri kõrgusel Aizpute. Rokasbirze jääb Riiast 182 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 3 kilomeetri kaugusel.

Külas asuvad põhikool ja raamatukogu. Seal asub ka Rokasbirze bussipeatus.

Rokasbirze rajati Teise maailmasõja järel. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.

Asula aladele jääv lahingupaik Rokas birzs on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Aastal 2018 oli külas 258 elanikku, ka aastal 2020 oli elanikke  sama palju. 

## Viited
Hõlmader

**Hõlmader** on laia rauast hõlmaga künniriist, mis pöörab mullakamara täiesti ümber.

Keskaegsete puidust atrade künnisügavus oli 5–10&nbsp;cm. Uute põllukultuuride levimisega muutus sügavam mullaharimine vajalikuks. Puitatradele tehtud täiendused ei parandanud oluliselt künnikvaliteeti ega suurendanud tööjõudlust. Hõlmader sai Euroopa ida- ja põhjaosas tuntuks 18. sajandi lõpul.

Inglise päritolu hõlmadrad jõudsid Eestisse 19. sajandi algul ning neid kasutati esialgu vaid mõisapõldudel. Paljud talupojad olid esmalt hõlmatrade vastu, kuna nendega kaasnesid suurenenud töönormid ning väikesed maatõugu hobused ei jõudnud raskeid atru vedada. Hõlmadrad võeti omaks 19. sajandi teises pooles, kui valmistati atru, millel oli puust tiisel ja raudhõlm. 1910. aasta põllumajandusloenduse andmetel olid Eestis kõikidest atradest 24% täisrauast hõlmadrad.

## Vaata ka
*ader

## Viited

## Välislingid
Puittiisliga hõlmader, EPM TR 49:2 E 4:2, Eesti Põllumajandusmuuseum https://www.muis.ee/museaalview/1226827
Kazdanga vald

**Kazdanga vald** (läti keeles *Kazdangas pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizpute linnaga, Aizpute, Kalvene ja Laža vallaga ning Kuldīga piirkonna Laidi, Turlava ja Rudbārži vallaga.

Valla pindala on 134 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1326 inimest. Valla keskus on Kazdanga küla, vallavanem on Juris Moisejs.

## Ajalugu
19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Bojase, Cildi, Kurele, Pūņi, Rokaiži ja Kazdanga mõis. Aastal 1935 oli Kazdanga valla pindala 100,4 km². Aastal 1945 moodustati vallas Alokste, Cildi ja Kazdanga külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Kazdanga külanõukoguga likvideeritav Cildi külanõukogu, aastal 1954 aga Bojase külanõukogu. Aastal 1958 liideti Kazdanga külanõukogu Tebra kolhoosi maad Kalvene külanõukoguga. Aastal 1962 liideti külanõukoguga Klostere külanõukogu kolhoosi Līdums maad. Aastal 1975 liideti sellega osa Laža külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Aizpute piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kazdanga ehk Valata linnamägi, Kazdanga  akompleks (sealhulgas tallid, park, pargis asuv vaas, ait, kõrts, kavaleride maja koos selle parkettpõrandaga ja häärber), Roņi muinaskalmed ehk Radziņkalns, Vītoliņi linnamägi, Rinki ehk Bojase linnamägi ja Kirikumäe nime kandev linnamägi. Kohaliku kaitse all on Kazdanga vesiveski ja koolimaja, Ādģēri keskaegne kalmistu ja Truļi muinaskalmed.

Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1241 lätlast, 26 venelast, 19 valgevenelast, 15 ukrainlast, 4 poolakat ja 35 leedulast.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Königslutter am Elm

**Königslutter am Elm** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Helmstedti kreisis. Linna pindala on 130,58 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 774 inimest.

## Geograafia

Linn paikneb Elmi mäeaheliku kirdenõlval, Elm-Lappwaldi maastikukaitsealal, umbes 23 km Braunschweigist idas, 15 km Helmstedtist läänes ja 20 km Wolfsburgist lõunas.

Linna pääseb Braunschweigi–Magdeburgi raudteelt Königslutteri raudteejaamast, mida teenindavad *[[Regionalbahn|Regionalbahni]]* rongid Braunschweigi ja Helmstedti, ning seda läbib liidukiirtee *[[Bundesstraße]]* 1. Bundesautobahn 2 kulgeb kesklinnast umbes 6 km põhjas.

Praegusel kujul loodi umbes 16 000 elanikuga linnake 1974. aasta haldusreformiga, kui ühendati järgmised 18 omavalitsust:

* Beienrode
* Boimstorf
* Bornum am Elm
* Glentorf
* Groß Steinum
* Klein Steimke
* Königslutter
* Lauingen
* Lelm
* Ochsendorf
* Rhode
* Rieseberg
* Rotenkamp
* Rottorf
* Scheppau
* Schickelsheim
* Sunstedt
* Uhry

## Ajalugu

*Lûtere* küla Saksimaa hertsogiriigis on esmamainitud 1135. aasta dokumendis, kui keiser Lothar III rajas sinna benediktlaste kloostri, kus kesksel kohal oli Peeter-Pauli kirik, väljapaistev romaani basiilika, kuhu on maetud tema ja ta naine Richenza von Northeim, samuti ka tema väimees, Welfist hertsog Heinrich Uhke. Koht on nime saanud lähedalasunud Lutteri (keskülemsaksa: *lauter*, "puhas, selge") jõe karstiallika järgi Elmi mägedes.

Vesilinnus püstitati 1200. aasta paiku ja 1318. aastal on ümbritsev asula dokumenteeritud linnana. 1400. aasta paiku andsid Braunschweigi hertsogid *Luttere* kodanikele linnaõiguse. 14. sajandi lõpust alates kutsuti kohta *Konnigesluttere*, mis viitas viimasele keisrile Lothar III-le, Roomlaste kuningale.

Paiknedes kaubateel Braunschweigist Magdeburgi (tänapäeva Bundesstraße 1), olid selle peamised tööstusharud varauusajal õlle pruulimine ning Elmi lubjakivi kaevandamine ja lõikamine, samas kui klooster arenes palverännaku sihtkohaks. Alles 1924. aastal liidendati kloostrikompleks ja külgnev *Oberlutteri*asula linnaga. Kloostri kirik on tuntud oma skulpturaalkunsti ja keisri haua poolest.

## Sõpruslinnad

* Gommern, Saksamaa, aastast 1990
* Taunton, Inglismaa, aastast 1992
* Opalenica, Poola, aastast 1998

## Tuntud inimesi

* Werner Schrader (1895–1944), õpetaja, ohvitser ja vastupanuvõitleja natsirežiimi vastu
* Samuel Hahnemann (1755–1843), arst ja homöopaatia pioneer, kes elas Königslutteris aastatel 1796–1799
* Thilo Maatsch (1900–1983), Bauhausi kunstnik, veetis seal pensionipõlve

## Viited

## Välislingid

* www.koenigslutter.de
* Linna koduleht
Harju-Risti õigeusu kirik

**Harju-Risti õigeusu kirik** oli õigeusu kirik Harju maakonnas Harju-Risti asulas. Kirikut kasutas Harju-Risti õigeusu kogudus.

Risti õigeusu kirik (vene k. *Ристиская Богоявленская церковь*) ehitati 1892. aastal. See asus umbes praeguse põhikooli (endise majandikeskuse) hoone kohal. Alles on kiriku juurde viinud allee ja seda ääristavad puud. 

Kirikuhoonet enam ei ole. Teada on, et pärast Teist maailmasõda ja jumalateenistuste lõpetamist 1951. aastal kasutati kirikut klubina. Hoone sai kannatada tulekahjudes. Nagu vanemad inimesed on meenutanud, toimus üks põleng aastavahetusel, pärast seda, kui kirikus oli peetud nõukogulikku nääripidu. On räägitud, et tegemist võis olla süütamisega, millega sooviti kirikuhoonet jätkuva rüüstamise ja rüvetamise eest kaitsta. 

Hoone õhiti ja lammutati 1961. aasta paiku. Kiriku varemed koondati koolimaja juurde kelgumäeks. Kiriku kohale on ehitatud uus hoone, mis algselt oli Kungla sovhoosi keskus-klubi, kuid nüüdseks on koolimajaks ümber ehitatud. Ainsana on kirikukompleksi hoonetest säilinud preestri elamu, tänapäeval nn õpetajate maja. Kaupluse taga asub väike õigeusu kalmistu (u 0,75 ha), kus on näha ka mõni hauatähis. 

Kirikust on alles maal, mida näeb EELK Risti koguduse majas. Viimane seal teeninud vaimulik oli Joann Ervart [1931–1951], kes töötas Ristil kuni surmani. Maetud sealsele kalmistule. 

## Viited

*
Konksader

**Konksader**, (ka **juurpuuader**) on vanim adratüüp Eestis, mis oli Loode-Eestis kasutusel II maailmasõjani.

Õhukeste muldadega Lääne-Eestis ja saartel künti konksadrast arenenud vannasadraga, Lõuna- ja Ida-Eestis oli künniriistaks harkader. Kesk- ja Põhja-Eestis oli kasutusel atrade segavorm.

Konksadra põhiosa oli pikk kuuse juurpuust veoais ehk vehmer, mille külge kinnitati püstakas vannas ehk künnipuu. Vannase künninurka sai muuta kaarja puupulgaga. Atra juhiti adravarre tagaosas üleskäänduvate juuretüügaste ehk kurgede abil. Algselt oli konksader mõeldud härjapaariga töötamiseks. Hobustega künniks lõigati vehmer lühemaks ning selle külge kinnitati ristpuuga ühendatud aisapaar. 

## Vaata ka
*ader

## Viited
Helme vennastekoguduse palvemaja

**Helme vennastekoguduse palvemaja** on palvemaja Valga maakonnas Tõrvas. Maja kasutab Helme kogudus. Varem kasutas maja Helme vennastekogudus.

Maja ehitati 1847.

## Vaata ka
*Helme Maarja kirik

## Viited

## Välislingid
*http://www.eestikirik.ee/helme-vennastekoguduse-palvemaja-lugu/
Vene vabastusarmee

**Vene vabastusarmee** (vene keeles Русская освободительная армия) oli vene vabatahtlike üksus, mis võitles teises maailmasõjas Saksamaa poolel. 

Venemaa vabastusarmee moodustamiseks andis Adolf Hitler loa alles 1944. aasta lõpus, samas kui mittevene rahvustest Idapataljonid tegutsesid juba 1942. aastast.
Kaansoo kogudus

**Kaansoo kogudus** oli õigeusu kogudus Viljandimaa praostkonnas Kaansoo külas. Kogudus tegutses aastatel 1904–1944 ja seejärel liideti see Suure-Jaani õigeusu kogudusega.

Kogudusel polnud oma kirikut, kasutati ajutisi üürihooneid.

## Viited

## Välislingid
*
Keila baptisti kirik

**Keila baptisti kirik** on baptisti kirik Harju maakonnas Keilas aadressil Haapsalu maantee 10.
Kirikut kasutab Keila baptisti kogudus, mille ajalugu ulatub 1903. aastasse.

## Ajalugu
Emile ja Adam Podin saabusid Eestisse 7. mail 1900. Adam Podin, kellel olid baptistlikud veendumused, ristiti 6. oktoobril 1900 Keila jões. Podinid hakkasid eluruumides koosolekuid pidama, kuid nende vastased lõhkusid aknaid ja ähvardasid baptiste.

Kuna Keilas polnud ühtegi baptisti, arenes vaimulik töö kiiresti ja osavõtjate arv kasvas. Tsaarivalitsus tegi takistusi koosolekute pidamisele. 26. augustil 1902 avati viinavabrik kooskäimise kohaks. Esimesed neli usklikku ristiti 7. juulil 1903 Keila jões. Kogudus kinnitati ametlikult 26. september 1903.

Esimese maailmasõja puhkedes suleti palvela ja muudeti vene sõdurite kasarmuks. 1917. aastal, saksa vägede lähenedes, põgenesid venelased ja palvela muudeti katoliku kirikuks, mis hiljem muudeti.

### Keila baptisti kogudus pärast Teist maailmasõda ja tänapäeval
Pärast Teist maailmasõda hakkas Keila baptisti kogudus taas aktiivselt tegutsema. 1960. ja 1970. aastatel olid koguduse tegevused rangelt kontrollitud, kuid sellest hoolimata jätkati usutalitusi ja vaimulikku tööd. Nõukogude ajal pidi kogudus tegutsema keerulistes oludes, kuid säilitati järjepidevus ja osavõtjate arv kasvas tasapisi.

Tänapäeval on Keila Baptistikogudus aktiivne ja kaasaegne kogudus, mis tegeleb nii vaimuliku kui ka sotsiaalse tööga. Kogudus korraldab regulaarselt jumalateenistusi, pühapäevakoole ning noorte- ja naistetöid. Lisaks on kogudusel koostööprojekte kohalike omavalitsuste ja teiste kirikute ning organisatsioonidega, et toetada kogukonna arengut ja pakkuda abi abivajajatele.

### Keila baptisti kirik (palvemaja)
Keila mõisa omanik parun von Üxküll sulges mõisa viinavabriku ja muutis selle palvemajaks, mille tsaarivalitsus kinnitas. Palvemaja valmis ja õnnistati 18. augustil 1904.

### Pühapäevakool ja muu tegevus
Keila baptisti kiriku kõrval asus koguduse rajaja pastor Adam Podini kodumaja, kus aastatel 1922–1929 tegutses Eesti Baptisti Jutlustajate Seminar.

Emilie Podin hakkas pühapäevakooli pidama 1903. aastal. 1906. aastaks oli koolis juba 43 õpilast. Kui Emilie Podin 1931. aastal tööst loobus, oli kogudusel kolm pühapäevakooli: Keilas, Vasalemmas ja Ohtus, kokku 195 õpilase ja 6 õpetajaga. 1940. aastatel keelasid võimud pühapäevakoolide tegevuse, mis taaselustati alles 1964. aastal. Emilie Podin organiseeris ka koguduse naisseltsi ja noortetööd.

## Viited
Kulje Püha Eelija kirik

**Kulje Püha Eelija kirik** (vene keeles *Кулейская православная церковь св. Ильи,* eesti keeles Kuulja kirik) on õigeusu kirik Setumaal Kulje külas, praeguse haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Krupi vallas. 

Kirikut kasutab Kulje kogudus.

Kirik asub Kulje lahe ääres vaid 400 meetri kaugusel Eesti-Vene piirist ja 800 meetri kaugusel Podmotsa külast. Ajalooliselt on mitmed praegu Eesti territooriumil asunud külad (Podmotsa, Velna) kuulunud Kulje kiriku alla, küla lapsi ristiti selles kirikus ja surnuid maeti Kulje või Podmotsa kalmistutele.

## Ehituslugu
Esimene puukirik ehitati arvatavasti 1715. aastal, kui siin avati kogudus. See kirik põles 1850. aastal maha ning ehitati uus puukirik, mis omakorda põles maha 1914. aastal.

Uus kivikirik rajati aastatel 1914–1917. Hoone pühitseti 1. augustil (vkj) 1917. Hoone arhitekt oli tõenäoliselt Anatoli Podtšekajev.

## Viited

## Välislingid

*Pilt kirikust