open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nashi maakond

**Nashi maakond** (*Nash County*) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis.

Maakonna halduskeskus on Nashville.

Maakonna pindala on 1406 km². Veepindala on 5 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 95 840. Aastal 2000 oli elanike arv 87 420.

## Naabermaakonnad
* Halifaxi maakond (põhjas)
* Edgecombe'i maakond (idas)
* Wilsoni maakond (lõunas)
* Johnstoni maakond (edelas)
* Franklini maakond (läänes)
* Wake'i maakond (edelas)

## Ajalugu
Nashi maakond moodustati 15. novembril 1777. aastal Edgecombe'i maakonna osast. Maakond on saanud nime brigaadikindral Francis Nashi järgi, kes hukkus Ameerika iseseisvussõjas.

## Viited

## Välislingid
* Edgecombe'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Baltimore'i maakond

**Baltimore'i maakond** (*Baltimore County*) on maakond USA-s Marylandi osariigis.

Maakonna halduskeskus on Towson.

Maakonna pindala on 1766 km². Veepindala on 216 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 805 029. Aastal 2000 oli elanike arv 754 292.

## Naabermaakonnad
* Yorki maakond (põhjas)
* Carrolli maakond (läänes)
* Harfordi maakond (idas)
* Anne Arundeli maakond (lõunas)
* Howardi maakond (edelas)
* Baltimore'i linn (lõunas)

## Ajalugu
Baltimore'i maakond moodustati 1659. aastal. Maakond on saanud nime iirimaa aadelkonna Baron Baltimore'i järgi.

## Viited

## Välislingid
* Baltimore'i maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Middlesexi maakond (Massachusetts)

**Middlesexi maakond** (*Middlesex County*) on maakond USA-s Massachusettsi osariigis.

Maakonna halduskeskused on Cambridge ja Lowell.

Maakonna pindala on 2195 km². Veepindala on 62 km².

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1 503 085. Aastal 2000 oli elanike arv 1 465 396.

## Naabermaakonnad
* Hillsborough' maakond (New Hampshire) (põhjas)
* Essexi maakond (kirdes)
* Suffolki maakond (kagus)
* Norfolki maakond (lõunas)
* Worcesteri maakond (läänes)

## Ajalugu
Middlesexi maakond moodustati 1643. aastal ja oli üks neljast esimest maakonnast Massachusettsi osariigis.

Täna eksisteerib maakond ainult statistilise üksusena, kuna Uus-Inglismaa osariikidele omaselt ei oma maavalitsused suurt võimu ja tähtsaimaks kohalikuks omavalitsusüksuseks on vallad. 11. juulil 1997 likvideeris Massachusettsi kuberner Bill Weld maakonna valitsuse, kuna maakonnal oli 24 miljoni dollarine võlg ja oli hiljuti jätnud maksmata 4.5 miljoni dollarise võlakirja. Weldi arvates olid maavalitsused vaid kasutu lisakiht osariigi ja valla vahel.

## Kaitsealad
* Assabet River National Wildlife Refuge
* Great Meadows National Wildlife Refuge
* Oxbow National Wildlife Refuge

## Viited
Middlesexi maakond

**Middlesexi maakond** on maakond Kanadas, Jamaical ja mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:

*Middlesexi maakond (Ontario), Kanadas
*Middlesexi maakond (Connecticut), USA-s
*Middlesexi maakond (Massachusetts), USA-s
*Middlesexi maakond (New Jersey), USA-s
*Middlesexi maakond (Virginia), USA-s
*Middlesexi maakond Jamaical
Eemil Nestor Setälä

**Eemil Nestor Setälä** (27. veebruar 1864 Kokemäki – 8. veebruar 1935 Helsingi) oli soome keeleteadlane ja folklorist ning poliitik.

Setälä oli Helsingi ülikooli soome keele ja kirjanduse professor aastatel 1893–1929, Turu ülikooli kantsler aastast 1926 alates ja enda asutatud uurimisasutuse Suomen suku juhataja aastast 1930 alates. Setälä on märgatavalt kujundanud soome-ugri keelte uurimist ja Soome kultuuri- ja keelepoliitikat.

Poliitikas esindas ta kõigepealt noorsoomlaste erakonda ja hiljem Rahvuslikku Koonderakonda. Setälä oli mitut puhku Soome haridusminister. Aastal 1917 oli Setälä lühikest aega Soome senati majandusosakonna aseesimees ja Svinhufvudi senati liikmena on ta väidetavalt kirjutanud suure osa Soome iseseisvusdeklaratsiooni tekstist.

Setälä nimetati 1923. aastal Tartu Ülikooli audoktoriks.

Setälä on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

## Viited
Priit Kohava

**Priit Kohava** (9. aprill 1938 – 22. oktoober 2017) oli eesti metsakorraldaja ja looduskaitsja.

## Elulugu
Ta on töötanud Luua Metsanduskoolis (tolleaegse nimega Jõgeva Metsamajanduse Tehni­kumis) õpetaja ja õppealajuhatajana.

Ta on olnud TA Zooloogia ja Botaanika Instituudi aspirant entomoloogia alal. 

Pikka aega – kõigepealt 1962., seejärel pärast pausi 1971. aastast – töötas ta metsakorraldajana. Esimestel aastakümnetel planeeris, kirjeldas ja kaardistas ta looduskaitseobjekte. Tänu tema põhjalikkusega kogutud andmestikule ja ladusale sõnastusele olid looduskaitseobjektide seletuskirjad ja kaardid hinnatud materjalid ka aastaid hiljem.

1990. aastatest tegeles Priit Kohava proovitükkide rajamisega, mida kasutati nii metsakorraldajate koolituseks kui ka mitmesugusteks rakendusuuringuteks. Uuringute käigus loodud mudelid on olnud kasutusel ka metsakorralduses ning kirjeldatud metsakorralduse juhendis. Seoses eraomandi tekkega hakkas kaduma ka riiklik ülevaade Eesti metsaressursist, mistõttu tekkis vajadus võtta kasutusele uuemad meetodid selle saamiseks. Priit Kohava tegi 1996. aastal esimesed katsed statistilise metsainventuuri (SMI) vallas ning selle tulemusena hakati tema juhtimisel alates 1999. aastast statistilisi metsainventuure juba regulaarselt tegema.

## Tunnustus
*2011 Eesti Metsaseltsi metsanduse elutööpreemia

## Isiklikku
Tema isa oli Friedrich Kohtitsky (Priidu Kohava), poeg on Margus Kohava, pojapoeg on lavastaja Mihkel Kohava.

## Viited
Zungri

**Zungri** on vald Itaalias Calabria maakonnas Vibo Valentia provintsis, tähestikuliselt Itaalia viimane vald. 

Zungri kõrgus merepinnast on keskmiselt 554 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Galerii

File:Zungri Entrada al pueblo.JPG
File:Zungri Iglesia.JPG
File:Zungri Gruta.JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles) 
* Info Zungri kohta (itaalia keeles)
* Teave veebisaidil Zungri comuni-italiani.it (itaalia keeles)
* Teave veebisaidil Zungri Poro.it (itaalia keeles)
* Teave veebisaidil Zungri Tropea.biz (itaalia keeles)
Spadola

**Spadola** on vald Itaalias Calabria maakonnas Vibo Valentia provintsis.

Spadola kõrgus merepinnast on keskmiselt 754 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited

## Välislingid

* Info Sadola kohta ViboOnline.com saidil (itaalia keeles)
Aldo Drosina staadion

**Aldo Drosina staadion** on mitmeotstarbeline staadion Pulas Horvaatias. Staadion mahutab 9200 inimest.

Seda on kõige rohkem kasutatud jalgpalliks ja see on NK Istra 61 ja NK Istra kodustaadion.
Kuressaare krahvkond

**Kuressaare krahvkond** oli aastatel 1648–1654 Saaremaal eksisteerinud Rootsi kuninga läänivaldus.

Rootsi kuninganna Kristiina läänistas Rootsi-Taani sõja lõpetanud Brömsebro rahulepingu tingimustel Rootsi kuningriigi valdusse läinud Saaremaa 1648. aastal krahv Magnus Gabriel De la Gardiele.

Krahvkonda kuulusid Suuremõisa, Torgu, Lümanda, Paju, Kärla, Pähkla, Mustjala, Tiirimetsa, Tagamõisa ja Abruka mõis.

16. septembril 1648. aastal läänistati krahv Magnus Gabriel De la Gardiele ka Kuressaare linnus. Krahv Magnus Gabriel De la Gardie asehaldur ja viitsekuberner krahvkonnas oli 1650–1654 Rembert von Funcken (1597−1654)

Kuressaare krahvkond anti pärast Rootsi kuninganna (1632–1654) Kristiina troonist loobumist 1654. aastal ja Rooma elama asumist talle elatusmaaks (rootsi keeles *underhallsland*).

Krahv Magnus Gabriel De la Gardiele (1622–1686) anti 1661. aastal kompensatsiooniks Pärnu krahvkond.

## Vaata ka
* Pärnu krahvkond
* Haapsalu krahvkond

## Viited
Meriluts

**Meriluts** (*Brosme brosme*) on tursklaste sugukonda kuuluv kalaliik.

Meriluts elab Atlandi ookeani põhja­osas.
Maierato

**Maierato** on vald Itaalias Calabria maakonnas Vibo Valentia provintsis.

Maierato kõrgus merepinnast on keskmiselt 258 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Üks osa Maieratost piirneb Angitola järvega.

2010. aasta 15. veebruaril toimus Maieratos maalihe, võimalik et metsatustamise tagajärjel, evakueeriti umbes 200 elanikku.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
* 2010. aasta maalihe, video BBC.com saidil (inglise keeles)
* 2010. aasta maalihe, video (inglise keeles)
Los Angeles Memorial Coliseum

**Los Angeles Memorial Coliseum** on Los Angelese messikeskuses asuv suur spordistaadion, mis toimis kahel korral (1932 ja 1984) olümpiastaadionina. Traditsiooniline spordirajatis, mis mahutab kuni 77 500 pealtvaatajat, on tuntud ka kui *The Grand Old Lady*. Staadionil on alates 1923. aastast võõrustanud Lõuna-California Ülikooli NCAA kolledži jalgpallimeeskond US-Trojans of Pac-12 ning see on Põhja-Ameerika suuruselt kuues jalgpallistaadion. Lisaks USC jalgpallimeeskonnale kasutavad Colosseumit aeg-ajalt oma mängude jaoks ka naiste lakrosivõistkond ja mõlemad jalgpallimeeskonnad. Alates 2016. aasta hooajast on Los Angelesse naasnud Los Angeles Rams koduväljaku mänge Colosseumis mänginud uuesti kuni uue SoFi staadioni valmimiseni.

Coliseum asub Banc of California Stadium kõrval.
Meeste 200 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste 200 m jooks** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus toimus kolmapäevast reedeni, 6.–8. augustil.

*Maailmarekordiomanik ja Atlanta olümpiavõitja on Michael Johnson (USA, 19,32).
*Maailmameistrivõistluste rekordiomanik ja Göteborgi maailmameister oli Johnson (19,79).

1. vahejooks 6. august 18.45.
Tuul –3,5 m/s


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKoht
1.6Patrick Stevens20,77Q
2.4Troy Douglas20,78Q
3.3Chris Donaldson21,04Q
4.8Gentry Bradley21,0825.
5.5Sergejs Inšakovs21,2227.
6.2Emmanuel Tuffour21,2528.
7.1Sayon Cooper21,3929.
8.7Owusu Dako21,5230.


2. vahejooks 6. august 18.51.
Tuul –0,1 m/s


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKoht
1.5Frank Fredericks20,13Q
2.4Ato Boldon20,28Q
3.2Jon Drummond20,59Q
4.3Julian Golding20,69q
5.6Erik Wijmeersch20,7317.
6.7O'Brian Gibbons20,7819.
7.1Ánninos Markoullídis20,8320.
8.8Carlo Occhiena21,1426.


3. vahejooks 6. august 18.57.
Tuul +0,4 m/s


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKoht
1.4Claudinei Da Silva20,27QPB
2.5Kevin Little20,38Q
3.2Serhi Ossovõtš20,54Q
4.3Douglas Walker20,56q
5.1Geórgios Panagiotópoulos20,57q
6.8Deji Aliu20,65q
7.7Pródromos Katsantónis20,7718.
8.6Gary Ryan20,8320.


4. vahejooks 6. augustil 19.03.
Tuul +1,6 m/s


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKoht
1.5Iván García20,48Q
2.2Obadele Thompson20,62Q
3.1Carlos Gats20,87Q
4.6Joseph Loua20,9122.
5.8Ioánnis Nafpliótis20,9423.
6.7Sebastián Keitel20,9624.
7.4Giovanni Puggioni22,7031.
8.3Geir MoenDNS32.


1. poolfinaal 7. august 19.25.
Tuul –0,5 m/s


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKoht
1.6Claudinei Da Silva20,35Q
2.3Iván García20,39Q
3.7Geórgios Panagiotópoulos20,43QPB
4.4Obadele Thompson20,46Q
5.2Serhi Ossovõtš20,5110.
6.5Kevin Little20,5711.
7.8Julian Golding20,6112.
8.1Carlos Gats21,4416.


2. poolfinaal 7. august 19.35.
Tuul –0,2 m/s


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKoht
1.4Ato Boldon20,09Q
2.6Frank Fredericks20,18Q
3.8Jon Drummond20,29Q
4.5Patrick Stevens20,42Q
5.3Troy Douglas20,439.
6.7Douglas Walker20,6112.
7.1Deji Aliu20,7814.
8.2Chris Donaldson20,9215.


Finaal 8. august 19.20.
Tuul +2,3 m/s


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusMärkus
1.3Ato Boldon20,04
2.4Frank Fredericks20,23
3.5Claudinei Da Silva20,26PB
4.6Iván García20,31
5.7Geórgios Panagiotópoulos20,32PB
6.2Obadele Thompson20,37
7.1Jon Drummond20,44
8.8Patrick Stevens20,44


*PB – isiklik rekord
*Q – pääses edasi kohaga
*q – pääses edasi ajaga
Jacques-François-Joseph Saly

**Jacques-François-Joseph Saly** (20. juuni 1717 Valenciennes – 4. mai 1776 Valenciennes) oli prantsuse skulptor.

Saly on tuntud Kopenhaagenis Amalienborgi lossi platsil oleva Frederik V ratsamonumendi autorina. Monument on arvatud Taani kultuurikaanoni koosseisu.

Aastail 1754–1771 oli Saly Kuningliku kunstiakadeemia direktor.
Meeste 400 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste 400 meetri jooks** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus toimus pühapäevast teisipäevani, 3.–5. augustil.

*Maailmarekord on Harry Butch Reynoldsi (USA) 43,29 (Zürich 1988).
*Maailmameistrivõistluste rekordiomanik ja Göteborgi maailmameister on Michael Johnson (43,39).
*Atlanta olümpiavõitja on Johnson.

Poolfinaali said iga veerandfinaali 3 paremat ja veel 4 jooksjat aegadega.

1. veerandfinaal 3. august 18.00.


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKohtMärkused
1.3Antonio Pettigrew44,88Q
2.4Ywan Thomas44,98Q
3.8Robert Maćkowiak45,26QNR
4.6Roxbert Martin45,37q
5.5Štefan Balošák45,4819.
6.1Matthias Rusterholz45,8920.
7.7Alejandro Cárdenas46,6329.
8.2Ju-Il Shon47,3631.


2. veerandfinaal 3. august 18.07.


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKohtMärkused
1.6Jamie Baulch45,06Q
2.3Davis Kamoga45,25Q
3.7Ibrahima Wade45,38Q
4.4Michael Johnson45,39q
5.5Eswort Coombs45,4718.
6.1Jean-Louis Rapnouil46,1423.
7.8Tawanda Chiwira46,2224.
8.2Benjamin Youla46,2927.NR


3. veerandfinaal 3. august 18.14.


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKohtMärkused
1.8Clement Chukwu45,06Q
2.3Tyree Washington45,09Q
3.6Davian Clarke45,27Q
4.7Hachim Ndiaye45,4417.PB
5.5Sugath Thilakeratne46,1121.
6.1Kennedy Ochieng46,2826.
7.2Marco Vaccari46,3228.
8.4Sanderlei Claro ParrelaDNS32.


4. veerandfinaal 3. august 18.21.


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKohtMärkused
1.6Jerome Young44,87Q
2.4Mark Richardson45,05Q
3.3Michael McDonald45,16Q
4.5Sunday Bada45,37q
5.1Tomasz Czubak45,41qPB
6.7Ibrāhīm Ismā‘īl46,1222.
7.2Samir-Adel Luahla46,2325.
8.8Arnaud Malherbe46,7330.


1. poolfinaal 4. august 19.35.


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKoht
1.4Tyree Washington44,61Q
2.3Mark Richardson44,62Q
3.6Jamie Baulch44,69Q
4.5Antonio Pettigrew44,87Q
5.2Davian Clarke45,079.
6.7Ibrahima Wade45,4711.
7.1Sunday Bada45,9615.
8.8Robert MaćkowiakDNS16.


2. poolfinaal 4. august 19.45.


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusKohtMärkused
1.2Michael Johnson44,37Q
2.4Jerome Young44,50QPB
3.3Davis Kamoga44,57Q
4.6Ywan Thomas44,61QPB
5.5Clement Chukwu45,2610.
6.7Roxbert Martin45,4912.
7.8Tomasz Czubak45,5113.
8.1Michael McDonald45,7414.


Finaal 5. august 20.40.


KohtRadaVõistlejaRiikTulemusMärkus
1.4Michael Johnson44,12
2.7Davis Kamoga44,37NR
3.3Tyree Washington44,39PB
4.5Mark Richardson44,47PB
5.6Jerome Young44,51
6.2Ywan Thomas44,52PB
7.8Antonio Pettigrew44,57
8.1Jamie Baulch45,22


*Q – pääses edasi kohaga
*q — pääses edasi ajaga
*PB – isiklik rekord
*NR – riigi rekord
Meeste 1500 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste 1500 meetri jooks** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel toimusid pühapäevast kolmapäevani, 3.–6. augustil.

*Maailmarekord on Noureddin Morceli (Alžeeria) 3.27,37 (Nice 1995).
*Maailmameistrivõistluste rekord on Morceli 3.32,84 Tokios 1991.
*Atlanta olümpiavõitja ja Göteborgi maailmameister on Morceli.

Igast eeljooksust pääses poolfinaali 5 esimest ja lisaks kõigi eeljooksude peale kokku 4 jooksjat ajaga.

1. eeljooks 3. augustil 19.50

Liidri vaheajad: 400 meetrit Tolgyesi 56,19, 800 meetrit Tolgyesi 1.55,56, 1200 meetrit Morceli 2.54,88.

2. eeljooks 3. augustil 20.00

Liidri vaheajad: 400 meetrit Stenzel 1.00,61, 800 meetrit Stenzel 2.02,11, 1200 meetrit Stenzel 2.59,80.

3. eeljooks 3. augustil 20.10

Liidri vaheajad: 400 meetrit Vasile 58,32, 800 meetrit Vasile 1.56,23, 1200 meetrit Seddiki 2.55,33.

4. eeljooks 3. augustil 20.20

Liidri vaheajad: 400 meetrit Papoulias 57,93, 800 meetrit Healy 1.58,26, 1200 meetrit El-Guerrouj 2.55,92.

Kummastki poolfinaalist pääses finaali 5 paremat ja lisaks veel mõlema poolfinaali peale kokku 2 jooksjat ajaga.

1. poolfinaal 4. augustil 20.35

Liidri vaheajad: 400 meetrit Stenzel 1.01,08, 800 meetrit Stenzel 2.03,19, 1200 meetrit El-Guerrouj 2.59,21.

2. poolfinaal 4. augustil 20.45

Liidri vaheajad: 400 meetrit Estevez 1.00,75, 800 meetrit Estevez 2.02,05, 1200 meetrit Estevez 2.59,23.

Finaal 6. augustil 20.15

Liidri vaheajad: 400 meetrit Stenzel 1.01,08, 800 meetrit Estevez 2.02,04, 1200 meetrit El-Guerrouj 2.55,63.

*Q – pääses edasi kohaga
*q – pääses edasi ajaga
*PB – isiklik rekord
*NR – riigi rekord
*DNF – katkestas
Hüdra (tähtkuju)

**Hüdra** (ladina *Hydra* (omastav *Hydrae*), lühend *Hya*) on pindalalt suurim tänapäeva 88 tähtkujust. See on üle 100 kraadi pikk ning piirneb paljude tähtkujudega, näiteks Kaalude, Kentauri ja Vähiga. Pindala on 1303 ruutkraadi.

Tähtkuju heledaim täht on oranž hiid Alphard (α Hydrae; näiv suurus 2,0), mis asub 177 valgusaasta kaugusel.

Eestis on Hüdra nähtav vaid osaliselt kevadpoolaastal ja madalal lõunakaares.

Hüdras asub 3 Messier' objekti: spiraalgalaktika Messier 83, kerasparv Messier 68 ja hajusparv Messier 48.

Hüdras asub ka planetaarne udukogu NGC 3242.

Hüdra on 48 Ptolemaiose tähtkuju seas ja on mugandus Babülooniast. MUL.APIN sisaldab mao tähtkuju (MUL.DINGIR.MUŠ), mille piirid vastavad ligikaudu tänapäeva Hüdrale.

## Vaata ka

*NGC 3314

## Viited
Meeste 5000 m jooks 1997. aasta maailmameistrivõistlustel kergejõustikus

**Meeste 5 kilomeetri jooks** 1997. aasta maailmameistrivõistlustel toimus 8. ja 10. augustil.

*Maailmarekord on Haile Gebrselassie (Etioopia) nimel ajaga 12.44,39 (Zürich 1995).
*Maailmameistrivõistluste rekord on Ismael Kirui (Keenia) nimel ajaga 13.02,75 Stuttgardis 1993.
*Atlanta olümpiavõitja on Venuste Niyongabo (Burundi, 13.07,96).
*Göteborgi maailmameister on Ismael Kirui (Keenia, 13.16,77).

Finaali said kummastki eeljooksust 5 paremat ja lisaks mõlema peale kokku 5 jooksjat ajaga.

1. eeljooks 8. augustil 20.50


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Smail SghirMaroko13.19,69 Q
2.Dieter BaumannSaksamaa13.19,81 Q
3.Daniel KomenKeenia13.19,87 Q
4.Enrique MolinaHispaania13.22,74 Q
5.Paul BitokKeenia13.24,85 Q
6.Abdella BeharMaroko13.26,50 q
7.Worku BikilaEtioopia13.31,18 q
8.Alan CulpepperUSA13.34,74
9.Anacleto JimenezHispaania13.36,55
10.Keith CullenSuurbritannia13.42,40
11.Ahmad-Ibrahim WarsamaKatar13.49,55
12.Sergei DrõginVenemaa13.55,56
13.Jeffrey SchieblerKanada13.57,31
14.Mark CarrollIirimaa13.57,88
15.Rob DenmarkSuurbritannia13.58,08
16.Ali ZaiedLiibanon13.58,26 NR
17.Nestor GarcíaUruguay14.12,15
18.Francis MunthaliMalawi14.14,80
19.Jonathon WyattUus-MeremaaDNF
20.Marco CondoriBoliiviaDNS



PunktLiiderVaheaeg
1 kmJonathon Wyatt2.42,63
2 kmWorku Bikila5.28,40
3 kmSmail Sghir8.08,65
4 kmDaniel Komen10.47,82


2. eeljooks 8. augustil 21.10


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Bob KennedyUSA13.23,07 Q
2.Halid BulamiMaroko13.23,46 Q
3.Thomas NyarikiKeenia13.23,55 Q
4.Hassan El-LahssiniMaroko13.23,75 Q
5.Dionisio CastroPortugal13.24,51 Q
6.Manuel PancorboHispaania13.25,71 q
7.Pablo OlmedoMehhiko13.27,65 qPB
8.Fita BayissaEtioopia13.28,54 q
9.Ismael KiruiKeenia13.34,52
10.Ayele MezegebuEtioopia13.38,96
11.Mustapha EssaidMaroko13.39,11
12.Panagiotis PapouliasKreeka13.58,27
13.Brian BakerUSA14.03,95
14.Adrian PasseySuurbritannia14.07,49
15.Samuli VasalaSoome14.10,92
16.Yohannes GhirmaiEritrea14.59,47
17.Anatola LekadeTogo15.00,21
18.Yeli MussaNigeeria15.00,61



PunktLiiderVaheaeg
1 kmBob Kennedy2.46,25
2 kmHassan El-Lahssini5.30,14
3 kmHassan El-Lahssini8.07,26
4 kmThomas Nyariki10.47,22


Finaal 10. augustil 19.25


KohtVõistlejaRiikAeg
1.Daniel KomenKeenia13.07,38
2.Halid BulamiMaroko13.09,34
3.Thomas NyarikiKeenia13.11,09
4.Smail SghirMaroko13.17,45
5.Dieter BaumannSaksamaa13.17,64
6.Bob KennedyUSA13.19,45
7.Hassan El-LahssiniMaroko13.20,52
8.Enrique MolinaHispaania13.24,54
9.Manuel PancorboHispaania13.25,78
10.Fita BayissaEtioopia13.25,98
11.Abdella BeharPrantsusmaa13.29,10
12.Worku BikilaEtioopia13.30,02
13.Paul BitokKeenia13.30,25
14.Dionisio CastroPortugal13.31,74
15.Pablo OlmedoMehhiko14.05,59



PunktLiiderVaheaeg
1 kmDieter Baumann2.43,86
2 kmDieter Baumann5.33,03
3 kmThomas Nyariki8.05,15
4 kmDaniel Komen10.33,49


*Q – pääses kohaga edasi
*q – pääses ajaga edasi
*PB – isiklik rekord
*NR – riigi rekord
*DNS – ei startinud
*DNF – katkestas
Lenna (ansambel)

**Lenna** on eesti ansambel, mille asutas Lenna Kuurmaa.

## Koosseis
*Lenna Kuurmaa
*Reigo Ahven
*Kiur Aarma (endine)
*Tõnis Kivisild
*Mihkel Raud
*Madis Muul

## Stuudioalbumid
*"Lenna" (2010)
*"Teine" (2013)
*"3X" (2018)

## Välislingid
*Koduleht
Atagün Yalçınkaya

**Atagün Yalçınkaya** (sündinud 14. detsember 1986; Ankara) on Türgi endine poksija.

Yalçınkaya sai helveskaalus (kuni 48 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Yan Barthelemíle (Kuuba).

Yalçınkaya osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005) pronksmedali, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ning jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006), kuid kaotas samuti 2. ringis oma kohtumise ning jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Yalçınkaya poksis märtsist kuni detsembrini 2008 elukutselisena. Ta pidas kokku 4 kohtumist ning võitis need kõik nokaudiga.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Pedro I

**Pedro I** on olnud mitme valitseja nimi:

***[[Pedro I (Portugal)|Pedro I]]** (1320–1367) oli Portugali kuningas aastatel 1357–1367;
***[[Pedro I (Kastiilia)|Pedro I]]** (1334–1369) oli Kastiilia ja Leóni kuningas aastatel 1350–1369;
***[[Pedro I (Kongo)|Pedro I]]** oli Kongo kuningas aastatel 1543–1545;
***[[Pedro I (Brasiilia)|Pedro I]]** (1798–1834) oli Brasiilia keiser aastatel 1822–1831 ja **Pedro IV** nime all Portugali kuningas aastal 1826.

## Vaata ka
*Pedro II
*Pedro III
*Pedro IV
*Pedro V
Päikesetuul (ajakiri)

**Päikesetuul** oli eestikeelne ajakiri, mis ilmus Tallinnas 2001. aasta aprillist kuni 2004. aasta aprillini ning käsitles vaimseid, esoteerilisi, kultuurilisi ja filosoofilisi teemasid. 

Ajakiri ilmus kaheksa korda aastas. Toimetaja oli Peeter Liiv.
## Vaata ka
*Päikesetuul (ajaleht)
*Peeter Liiv
Hermann Martin Asmuss

**Hermann Martin Asmuss** (31. mail 1812 Tartu – 6. detsember 1859 Tartu) oli saksa päritolu Eesti zooloog ja paleontoloog.

1853. aastal oli ta üks Tartu Loodusuurijate Seltsi asutajaliikmetest. 1857 sai Asmussist Tartu Ülikooli zooloogiaprofessor. 

Asmuss kogus rohkesti Aruküla koobastest pärit devoni rüükalade kivistisi ning kirjutas neist monograafia, mis tõi Aruküla leidudele ülemaailmse tuntuse. Pärast Asmussi surma pidas ülikool kaua läbirääkimisi tema pärijatega, kuid ei suutnud maksta kogu eest nõutud 1700 rubla; alles 1865. aastal ostis kogu ja kinkis selle ülikoolile Lustivere mõisnik Eduard Georg von Wahl. Tänapäeval moodustab Asmussi kogu osa Tartu Ülikooli loodusmuuseumi kogudest.

Tema isa oli pedagoog ja kirjanik Johann Martin Asmuss.

## Kirjandus
* Gedächtnisrede H. Asmuss. – Sitzungsberichte der Naturforscher-Gesellschaft zu Dorpat. 1860. Bd. 1, H. 8, S. 346–353.
* Grewingk, C. Das mineralogische Cabinet der Kaiserlichen Universität Dorpat. Nachtrag I. Dorpat 1868. 30 S.
* Kongo, L. Eesti Looduseuurijate Seltsi 150 tegevusaastat 1852–2003. Tallinn, 2003. Lk.101–102.
* Биографический сдоварь профессоров и преподавателей Г. В. Левицкого. 1902, т 1, стр. 267–270
* Марк-Курик Э. Исследования девонских рыб в первой половине века в Тарту. Daba un muzeja- 1991, 3, 28–31.

## Välislingid
* "Asmuss, Hermann Martin" Eesti Loodusuurijate Seltsi kodulehel
* Hermann Martin Asmuss TLÜAR rahvusbibliograafia isikuandmebaasis
* Asmussi magistritöö "Das vollkommenste Hautskelet der bisher bekannten Thierreihe" (Dorpat 1856) saksakeelsetes Vikitekstides
Johann Martin Asmuss

**Johann Martin Asmuss** (29. september 1784 Lübeck – 22. juuni 1844 Tartu) oli Tartus tegutsenud saksa haridustegelane, matemaatik, prosaist ja humoristlik luuletaja.

1801. aastani töötas Asmuss Lübeckis oma venna juures äriteenijana, 1801–1805 Riias kaubanduses. 1810. aastal rajas ta Tartusse Pestalozzi stiilis erakooli. Samuti õpetas ta Tartu tütarlastekoolis (1811–1814) ja Tartu kreiskoolis (1811–1817). 1817–1827 oli ta Tartu maakohtus likvideerimiskomissar (*Liquidations-Kommissär*), 1823 Tartu elementaarkooli õpetajate seminari juhataja (inspektor), 1827–1828 taas Tartu tütarlastekoolis õpetaja. 1828–1836 töötas ta Tartu Ülikooli renteis ülikooli kassasekretäri abina, 1836–1844 raamatupidajana.

Asmuss kirjastas Tartus kalendreid (1829–1843) ja ajakirja Der Refraktor (1836–1837). Tema laulu "O, ihr Vöglein..." viisistas helilooja Johann Friedrich Bonneval La Trobe (1769–1845).

## Isiklikku
Tema isa Ernst Martin Asmuss (surnud 1804) oli Saksamaal viinapõletaja (*Branntweinbrenner*), ema oli Anna Margaretha Koocken.

Asmuss abiellus Christine Luise Luhdega; nende poeg Hermann Martin Asmuss oli Tartu Ülikooli esimene zooloogiaüliõpilane, zooloog ja paleontoloog.

## Teoseid
* "Angebinde der drei Doctoren" Dorpat, 1816
* "Am Vermählungsfeste des Herrn Hofrats und Professors Doctor C. Moier mit Fräulein von Protassow, Dorpat 12. Januar 1817" Dorpat, 1817
* "Zum Vermählungsfeste des Herrn Kreis-Arztes, Doctor Fr. Gb. Em. Sahmen mit Fräulein Karoline v. Holst von innigen Freunden" Dorpat, 1817
* "Tum fief un twintichsten Hochtietsdag unsers veelgeleeften Oldermanns Johann Chr. Friedrich Krafft un Siener broven Froen Helena Amalie geb. Hoeppener von eenen ollen Fründ am 28sten December 1834" Reval, 1834
* "Zur Feier der Silber-Hochzeit des Herrn Raths und Ritters C. F. Biedermann und dessen Gemahlin, geb. Frahm : [Gedicht]. Dorpat, den 18. Sept. 1839" Dorpat, 1839
* "Plattdeutsche Gedichte" Dorpat: T. Hoppe, 1853

## Kirjandus
* Malle Salupere "Pedagoog Martin Asmuss" Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 2004–2005, 2006, lk 108–119 (kordustrükk raamatus "Kultuuriloolisi vaatlusi Tartu teljel" Tartu, 2012, lk 52–62)
* Malle Salupere "Unustatud sõprussidemed" (tlk Karl von der Borg) Rmt: "Tõed ja tõdemused: sakste ja matside jalajäljed nelja sajandi arhiivitolmus" Tartu, 1998, lk 266–281

## Välislingid
* 
* Johann Martin Asmuss TLÜAR rahvusbibliograafia isikuandmebaasis
Der Refraktor

**Der Refraktor** oli aksakeelne kultuuriajakiri, mis ilmus Tartus aastatel 1836–1837 ja levis eelkõige Venemaa keisririigi saksakeelsetes lääneprovintsides. 

Seda kirjastas Tartu pedagoog ja kirjanik Johann Martin Asmuss koos jurist Carl Friedrich von der Borgi ja dr Hermann Schmalziga. 

Ajakirja trükiti Tartu Ülikooli trükkali J. C. Schünmanni juures.

## Välislingid
* "Der Refraktor" 1836 andmebaasis EEVA
* "Der Refraktor" 1837 andmebaasis EEVA
Jens Christian Grøndahl

**Jens Christian Grøndahl** (sündinud 9. novembril 1959 Lyngbys) on taani kirjanik ja esseist. Ta osaleb poliitilistes debattides.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Taani filmikooli filmirežissöörina. Hiljem on ta töötanud kultuuriajakirja Fredag kaastoimetaja ja Taani PEN-klubi asepresidendina. 

Grøndahli esikteos "Kvinden i midten" ilmus 1985. aastal, kuid rahvusvaheliselt tuntuks sai ta eelkõige romaaniga "Lucca" (1998).

## Teosed
* *[[Kvinden i midten]]* (1985)
* *[[Syd for floden]]* (1986)
* *[[Rejsens bevægelser]]* (1988)
* *[[Det indre blik]]* (1990)
* *[[Skyggen i dit sted]]* (1991)
* *[[Dagene skilles]]* (1992)
* *[[Stilheden i glas]]* (1993)
* *[[Indian summer]]* (1994)
* *[[Tavshed i oktober]]* (1996)
* *Lucca* (1998) – e.k. 2004, tõlkinud Irja Kiisküla, kirjastus Eesti Raamat
* *[[Hjertelyd]]* (1999)
* *Virginia* (2000) – e.k. 2010, tõlkinud Tiina Toomet, kirjastus Eesti Raamat
* *[[Et andet lys]]* (2002)
* *[[Piazza Bucarest]]* (2004)
* *[[Røde hænder]]* (2006)
* *[[Tre skridt tilbage]]* (2007)
* *[[Den tid det tager]]* (2008)
* *[[Fire dage i marts]]* (2008) – e.k. "Neli päeva märtsis" 2009, tõlkinud Eva Velsker, kirjastus Eesti Raamat

## Tunnustus
* 1999 – Kuldne loorber (*De Gyldne Laurbær*) romaaniga "Lucca"  
* 2007 – *Prix Jean Monnet de Littérature Européenne* romaaniga "Piazza Bucarest"
* 2009 – *Chevalier de L'ordre des Arts et des Lettres*

## Välislingid
* Jens Christian Grøndahl Litteratursiden.dk
Kaaperdamine (film)

**"Kaaperdamine"** (taani "Kapringen") on 2012. aastal valminud Taani film, mille lavastas Tobias Lindholm. Film esilinastus 20. septembril 2012.

Film pälvis 2013. aastal Bodili auhinna parima filmina ja Taani Filmiakadeemia Roberti auhinna parima mängufilmina.

Film räägib Somaalia piraatide hõivatud laeval toimuvast ja laeva vabastamiseks peetavatest läbirääkimistest.

Peaosades on Johan Philip Asbæk ja Søren Malling.

Filmi pikkus on 99 minutit.

## Viited

## Välislingid
*Filmi koduleht
*Tutvustus Taani Filmiinstituudi kodulehel
Tammiku tammik

**Tammiku tammik** (ka: **Tammiku tammed**) on kaitsealune tammik Rapla maakonnas Kehtna vallas. Kaitstava tammiku pindala on 1,2 ha.
 
## Viited

## Välislingid
*
Reastvere linnamägi

**Reastvere linnamägi** on kõrgendik (linnamägi) Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Linnamäge kaitstakse 1968. aastast 4-hektarilise kaitsealana (**Reastvere linnamäe kaitseala**).

## Kirjeldus

Kalevipoja säng asub ida–läänesuunalisel kitsal, 8–14 m laiusel maaribal kahe sügava oru vahel. Ida- ja lääneotsas on 2–3 m kõrgused ja 6–16 m laiused vallid. Peaaegu puuduliku kultuurikihiga linnamäe kogupikkus on 60 m, millest õueala pikkus on 36 m. Läänepoolse otsavalli pikkus ulatub põhja-lõuna suunas 22-23 meetrini, laius 13 m. Valli põhjapoolne ots on 1 m võrra madalam. Valli lõunapoolne ots on kõrgem 124 kõrgusjoonel. Seal asus arvatavasti linnusetorn. Läänevalli kõrgus välisjalamilt on lõunaosas 3,5 m, põhjaosas 2,5 m. Idapoolse otsavalli pikkus ulatub 20 m ja laius 13 m. Kõrgus välisküljelt 3 m ja siseküljelt 2,4 m kõrge.  

Linnus arvatakse pärinevat meie ajaarvamise II aastatuhande algusest. 

## Leiud
Vallides on avastatud mitmeid söerohkeid vahekihte, mis pärinevad eriaegsete kaitseehitiste rusudest. 

## Muistise dateering

Eriaegsete kaitseehitiste rusud pärinevad 14-C analüüsi põhjal aastatest 1020–1054. 65 cm sügavuselt on tulnud nähtavale hilisemad, samuti mahapõlenud linnuse tukijäänused, mis pärinevad liivatäidisega palktaranditest ja selle 14-C analüüs dateeris 12. sajandi I poolde. Pärast 12. sajandi hävingut taastati samal ajajärgul muinaslinnus juba märksa tugevamana, vallide alale liivatäidisega palktaranditest rajatud kaitseliiniga. Muinaslinnus hävis lõplikult 12. sajandi lõpul või 13. sajandi alguses enne ristisõda Eesti aladel. 

## Viited

## Välislingid
* 
*
Rakvere Vallimägi

**Rakvere Vallimägi** on kõrgendik (oos) Lääne-Viru maakonnas Rakvere linnas.

Mäe absoluutne kõrgus on 105 m ja suhteline kõrgus u 25 m. Mäe põhjaosas on termokarstilehtreid ja kruusaauke.

Vallimägi on tõenäoliselt Rakvere vanim asustatud ala, sest seal oli eestlaste linnus (Tarvanpää linnus, hilisem Rakvere ordulinnus) juba 13. sajandi alguses.

Mägi on umbes 12 hektari suuruse kaitsealana 1958. aastast kaitse all.

Vallimäel asub ka Vallimäe tuuleveski.

Rakvere Vallimäe Vabaõhukeskuse renoveerimine lõppes suvel 2020 ja juba samal suvel hakati seal etendusi ja kontserte korraldama. 

## Viited

## Välislingid
* 
* "Augustis avatakse Rakveres Vallimäe vabaõhukeskus" ERR Menu, 14. juuli 2020
Töökmanni järv

**Töökmanni järv** (ka *Laitse veehoidla*) on paisjärv Harju maakonnas Saue vallas Kabila ja Laitse küla piiril. Järv asub Põhja-Eesti lavamaal Vasalemma jõel, Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee Töökmani sillast vahetult läänes (maantee on siin põhja-lõunasuunaline).

Järve veepeegli pindala on 0,6 ha, kaldajoone pikkus on 490 m, keskmine sügavus on 1,9 m, suurim sügavus 2,9 m. Järv ei ole avalik veekogu, sellele on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (3,9 ha).

Järve keskkonnaregistri kood on VEE2029250.

## Välislingid
*
Isabel Maria

Infanta **Isabel Maria** (4. juuli 1801 Queluz – 22. aprill 1876 Benfica) oli Portugali printsess, kuningas João VI tütar. Aastatel 1826–1828 oli ta oma vennatütre, kuninganna Maria II alaealisuse ajal Portugali regent.

Pärast Maria II troonilt kõrvaldamist 1828. aastal tõmbus ta poliitikast tagasi ja pühendas oma elu religioonile. Ta ei abiellunud kunagi.
Viale

**Viale** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis.

Viale kõrgus merepinnast on keskmiselt 261 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht (itaalia, inglise ja prantsuse keeles)
Ruila paisjärv

**Ruila paisjärv** oli paisjärv Harju maakonnas Saue vallas Ruila külas. Järv asus Põhja-Eesti lavamaal Vasalemma jõel, Ruila–Laitse teest umbes 50 m põhja pool.

Järve veepeegli pindala oli 1,6 ha, kaldajoone pikkus on 544 m, suurim sügavus on 1,7 m. Järv oli avalik veekogu, millele oli kehtestatud piiranguvöönd 50 m (3,5 ha).

Järve keskkonnaregistri kood oli VEE2029710.

Pais lammutati 2024. aastal koos uue jõesängi rajamisega, et luua kaladele paremad tingimused rändeks ja kudemiseks. Järv oli kinni kasvamas ning selle taastamise asemel valiti jõe taastamine.

## Vaata ka
* Eesti järvede loend

## Viited

## Välislingid
* Ruila paisjärv Keskkonnaregistris
António José Severim de Noronha

**António José de Sousa Manuel de Meneses Severim de Noronha**, Terceira hertsog (18. märts 1792 Lissabon – 26. aprill 1860 Lissabon) oli Portugali sõjaväelane ja riigimees, mitmekordne Portugali peaminister (1836, 1842–1846, 1851, 1859–1860).

Noronha oli algselt Terceira saarel asuva Vila Flori krahv. Veendunud konstitutsioonilise monarhia toetajana sai temast 1828. aastal puhkenud miguelistide sõdades Dom Pedro ja tema tütre Maria II peamisi väejuhte.

1832–1834 osales ta kõigis tähtsamates sõjalistes operatsioonides ja lahingutes. Ta oli üks konstitutsionalistide väejuhte Ponte Ferreira lahingus ja nimetati pärast seda juulis 1832 Terceira hertsogiks. Juulis 1833 juhtis ta dessanti Algarvesse ja sõjalist ekspeditsiooni lõunast põhja, mille tulemusel vallutati 24. juulil 1833 pealinn Lissabon. Mais 1834 juhtis ta konstitutsionalistide armeed miguelistide sõdade viimases suures ja otsustavaks kujunenud kokkupõrkes, Asseiceira lahingus.

Hiljem oli ta neljal korral Portugali peaminister, selles ametis ta ka suri.
Fernando VII

**Fernando VII** (14. oktoober 1784 Madrid – 29. september 1833 Madrid) oli Hispaania kuningas aastatel 1808 ja 1813–1833. Ta kuulus Borbónide dünastiasse.

Fernando VII oli kuningas Carlos IV poeg, kuigi on ka oletatud, et tema tegelik isa võis olla Manuel Godoy, Hispaania peaminister ja kuninganna María Luisa armuke.

Kui Carlos IV Aranjuezi mässu tagajärjel märtsis 1808 tagasi astus, sai Fernando 19. märtsil 1808 kuningaks. Noor kuningas otsis võimul püsimiseks toetust Napoleon I, kuid viimane sundis Fernando sama aasta 6. mail troonist loobuma ja nimetas uueks Hispaania kuningaks oma venna Josephi. Fernando veetis järgmised kuus aastat Prantsusmaal Napoleoni vangina.

Pärast mitmeid sõjalisi ja poliitilisi tagasilööke Hispaanias nõustus Napoleon I lõpuks 11. detsembril 1813 tunnistama Fernandot Hispaania seadusliku kuningana, kuid Fernando ei saanud kodumaale tagasi pöörduda enne, kui  liitlasväed 1814. aastal Napoleoni purustasid.

Fernando valitsusaeg oli probleemiderohke. Hispaania Ameerika kolooniates oli puhkenud iseseisvussõda, mis jättis Hispaania ilma valdavast osast sissetulekutest. Revolutsioonilise Prantsusmaa mõjul olid ühiskonnas levinud liberaalsed ideed, mis nõudsid kuningavõimu piiramist ja võimude lahusust. Fernando VII katsed tagasi pöörduda absolutismi tõid 1820. aastal kaasa rahutused, mille tagajärjel kuningas vangistati. Kui ta 1823. aastal vabastati, olles andnud nõusoleku liberaalseteks reformideks ja lubanud kõigile mässu juhtidele amnestiat, murdis ta kohe oma lubadused, pöördus tagasi vana valitsemiskorra juurde ja lasi enamiku mässu juhtidest hukata.

Kuningas Fernando VII oli neli korda abielus, kuid neist abieludest sündis vaid neli tütart. See sundis kuningat enne surma muutma troonipärimiskorda, et võimaldada oma tütre Isabeli tõus troonile. See seadusemuudatus ning sügavad vastuolud konstitutsioonilise ja absoluutse monarhia pooldajate vahel tõid pärast kuninga surma kaasa karlistide sõjad.
João Carlos de Saldanha Oliveira e Daun

**João Carlos Gregório Domingos Vicente Francisco de Saldanha Oliveira e Daun**, Saldanha hertsog (17. november 1790 Lissabon – 20. november 1876 London) oli Portugali sõjaväelane ja riigimees, mitmekordne Portugali peaminister (1835, 1846–1849, 1851–1856, 1870).

Tema vanaisa oli Pombali markii Sebastião José de Carvalho e Melo, Portugali peaminister aastatel 1750–1777. Sõjaväeteenistusse astus ta noorelt, võitles Napoleoni sõdades prantslaste vastu ja langes 1810. aastal vangi. Vabanedes suundus ta Brasiiliasse, kus teenis kuni Brasiilia iseseisvumiseni 1822. aastal. Tema viimaseks ametikohaks jäi seal Rio Grande do Suli kindralkapteni ja provintsipresidendi amet.

Portugali tagasi pöördudes asus ta tööle kõrgetes riigiametites ning sai 1825 välisministriks ja 1826 Porto kuberneriks. Kui 1828. aastal anastas Dom Miguel Portugali trooni, jäi Saldanha ustavaks kuninganna Maria II ja kujunes miguelistide sõdades konstitutsionalistide üheks peamiseks väejuhiks.

1835. aastal oli ta lühidalt pea- ja sõjaminister, kuid astus ise tagasi. 1836. aastal algatas ta uue liberaalse revolutsiooni, kuid jäi liberaalide sisemises võimuvõitluses kaotajaks ja elas kuni 1846. aastani eksiilis.

Pärast naasmist kodumaale 1846. aastal anti talle Saldanha hertsogi tiitel ja ta nimetati uuesti peaministriks. Sellel ametikohal surus ta maha 1846.–1847. aasta rahutused. Kui tema valitsuskabinet 1849. aastal langes, organiseeris ta 1851 uue riigipöörde, sai taas peaministriks ja püsis võimul kuni Pedro V troonile tulekuni 1856. aastal.

Hiljem töötas ta peamiselt diplomaatilises teenistuses, olles 1870. aastal lühiajaliselt veel korra peaminister. Ta suri Londonis, kus oli alates 1871. aastast ametis suursaadikuna.

Poliitilise karjääri kestel organiseeris Saldanha hertsog kokku seitse riigipööret. 

Lisaks poliitikale ja sõjaväeteenistusele huvitus hertsog tõsiselt religiooni ja teaduse suhetest ning avaldas sellel teemal ka ühe raamatu.
Moransengo

**Moransengo** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis.

Moransengo kõrgus merepinnast on keskmiselt 400 meetrit. Asustus&shy;tihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Moransengos asuvad Bergate, Cappa, Castello, Cerbole, Clino, Grassino, Madio, Nervo, Novaresi ja Rongalera asulad.

## Viited

## Välislingid
Charles John Napier

Sir **Charles John Napier** (6. märts 1786 – 6. november 1860) oli šoti mereväelane, kes teenis nii Suurbritannia kui ka Portugali laevastikus.

Napier osales muuhulgas ohvitserina Napoleoni sõdades, miguelistide sõdades ja Krimmi sõjas Läänemerel.

10. juulil 1833 ülendati ta admiraliks Portugali laevastikus, mille koosseisus ta teenis vaid aastatel 1833–1834. Briti mereväes sai ta kontradmirali auastme 1846. aastal ja viitseadmirali auastme 1853. aastal.

Lisaks sõjandusele tegeles Napier ka poliitikaga ja kuulus Liberaalse Partei saadikuna Suurbritannia parlamenti.
Charles Napier

**Charles Napieri** nime on kandnud mitmed tuntud isikud:

***[[Charles Napier (näitleja)|Charles Napier]]** (1936–2011) oli Ameerika Ühendriikide näitleja;
***[[Charles Napier (lendur)|Charles Napier]]** (1892–1918) oli Suurbritannia sõjalendur Esimeses maailmasõjas;
***[[Charles Elers Napier]]** (1812–1847) oli Suurbritannia mereväelane, Charles John Napieri kasupoeg;
***[[Charles James Napier]]** (1782–1853) oli Suurbritannia sõjaväelane;
***[[Charles John Napier]]** (1786–1860) oli Suurbritannia mereväelane, kes teenis aastatel 1833–1834 ka Portugali sõjalaevastikus.
Kalina karstiala

**Kalina karstiala** on kaitstav karstiala Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kalina külas. Karstiala pindala on 1 ha. 

Karstialal asub Kalina kurisu, mis on 60 m pikk, 20 m lai ja 2,7 m sügav. Karstialal esineb ka mitmeid väikseid langatuslohke ja üks langatuslehter. 

Karstiala on aastast 1998 kaitse all.

## Viited

## Välislingid
*
Kreutzwaldi park

**Kreutzwaldi park** on kaitsealune park Võru linnas Tamula järve ääres.

Pargi keskel asub 1926. aastal püstitatud F. R. Kreutzwaldi mälestussammas. 
 
## Viited

## Välislingid
*
Rõuge mõisa park

**Rõuge mõisa park** on kaitsealune park Võru maakonnas; see jääb Rõuge ürgoru servale. Pargi pindala on 6,5 ha.

Pargis leidub ka välismaiseid puuliike, näiteks ginnala vaher (*Acer ginnala*) ja siberi nulg (*Abies sibirica*).


Rõuge mõisa park 2023b.jpg|Pargitee (2023. aasta)
Rõuge mõisa park 2023c.jpg|Seenega puu (2023. aasta)


## Viited

## Välislingid
*
Luís Vaz Pereira Pinto Guedes

**Luís Vaz Pereira Pinto Guedes**, Montalegre vikont (18. august 1770 – 10. mai 1841) oli Portugali sõjaväelane.

Ta oli sõjaväeteenistuses alates 1784. aastast ja võitles ka Napoleoni sõdades prantslaste vastu.

Veendunud absoluutse monarhia poolehoidjana alustas ta 1823. aastal Trás-os-Monteses absolutistide mässu, mis viis lõpuks 1822. aasta põhiseaduse tühistamiseni. Kui 1828. aastal puhkesid miguelistide sõjad, asus Montalegre vikont kuningas Miguel I poolele ja temast sai üks peamisi absolutistide väejuhte.

Ta juhtis miguelistide armeed Ponte Ferreira lahingus juulis 1832 ja sõja viimases suuremas kokkupõrkes, Asseiceira lahingus mais 1834. Mõlemad lahingud lõppesid miguelistide lüüasaamisega.

Pärast kodusõja lõppu 1834. aastal saadeti ta sõjaväeteenistusest minema. Enne surma kirjutas ta memuaarid, milles õigustas oma tegusid ja valikuid.
Vana-Antsla mõisa park

**Vana-Antsla mõisa park** on kaitsealune park Võru maakonnas Antsla vallas, mis ümbritseb endist Vana-Antsla mõisa.

Pargi pindala on 13,2 ha, koos parkmetsaga 20,5 ha.

Pargi südamikku ümbritseb hobuserauakujuliselt paisjärv (Vana-Antsla Kõvvõrjärv), millest voolab läbi Vastsekivi oja.

Vana-Antsla pargist viib ligi 2,5 km pikkune tammeallee Uue-Antsla mõisa pargini.

## Ajalugu
Park kujundati mõisa ümber 18. sajandi lõpust 19. sajandi lõpuni.

Vana-Antsla park on rajatud liigirikkana ja Antsla Sovhoostehnikumi poolt pidevalt täiendades saadi Nõukogude perioodil eriti liigirikkas dendroloogiakogu. Pargi uute liikide täiendamisega tegeles eriti tehnikumi õpetaja Leili Kuppar. Kokku on pargis esindatud 241 taksonit.

Tehnikumi reorganiseerimisega kutsekeskkooliks ning mitmete mitteagronoomiliste ametite õpetamisega kadus koolil pargi heakorrastamise huvi. Vana-Antsla Kutsekeskkool suleti 2012. aastal. Lagunev tehnikumihoone, endine mõis ja selle juurde kuuluv park on 2014. aastast eraomandis.

## Loodus
Põhipuuliigid on harilik pärn ja harilik tamm.

Aastatel 1999–2008 tehtud uuringute käigus leiti pargist kuut liiki nahkhiiri.

## Viited

## Kirjandus
*Endel Kuppar, Lidya Tee. "Ja voogab kuldne põld... Meie aastad Vana-Antslas 1946-1986" Väljaandja: Lidya Tee, 2013. lk 90, 440.

## Välislingid
*
* 
*Vana-Antsla mõisa pargi omaniku kava
Maria II

**Maria II** (4. aprill 1819 Rio de Janeiro – 15. november 1853 Lissabon) oli Portugali kuninganna aastatel 1826–1828 ja 1834–1853.

Teda kutsuti valitsejana ka "õpetajaks" (portugali keeles *a Educadora*) ja "heaks emaks" (portugali *a Boa Mãe*).

Dona Maria da Glória Joana Carlota Leopoldina da Cruz Francisca Xavier de Paula Isidora Micaela Gabriela Rafaela Gonzaga sündis Brasiilias Portugali kroonprintsi, hilisema Portugali kuninga ja Brasiilia keisri Dom Pedro tütrena.

1826. aastal Portugalis puhkenud troonipäriluskriisis oli tema isa sunnitud Portugali troonist loobuma, sest oli neli aastat varem vastu võtnud ennast iseseisvaks kuulutanud Brasiilia keisrikrooni. Kompromissina konstitutsioonilise monarhia ja absoluutse monarhia pooldajate vahel sai uueks valitsejaks Dona Maria da Glória, kes pidi täisealiseks saades abielluma absolutistide tiiva juhi, oma onu Dom Migueliga. Regendiks nimetati valitseja alaealisuse ajaks tema tädi Isabel Maria.

Dona Maria da Glória tõusis Maria II nime all Portugali troonile 2. mail 1826, kuid tema esimene valitsusaeg jäi lühikeseks. Veebruaris 1828 pöördus eksiilist tagasi tema onu ja peigmees Dom Miguel, kes sai uueks regendiks. 23. juunil 1828 kõrvaldati Maria ametlikult troonilt ja kaks nädalat hiljem krooniti Miguel uueks kuningaks. Maria ja tema isa Dom Pedro ning tema onu Miguel I pooldajate vahel puhkes kuus aastat kestnud kodusõda, mida tuntakse miguelistide sõdade nime all. Alaealine Maria viibis neil aastatel eksiilis, elades mitmetes Euroopa õukondades.

Pärast Miguel I pooldajate lüüasaamist ja tema troonist loobumist krooniti Maria 26. mail 1834 uuesti Portugali kuningannaks, kelleks ta jäi nüüd oma surmani 1853. aastal.

Maria II oli kaks korda abielus. Esimene abielu Leuchtenbergi hertsogi Auguste de Beauharnais'ga jäi lühikeseks, sest mees suri märtsis 1835 veidi pärast Portugali saabumist. 9. aprillil 1836 abiellus Maria II Saksi-Coburgi ja Gotha printsi Ferdinandiga. Sellest abielust sündis kokku 11 last, teiste seas ka tulevane kuningas Pedro V.

Maria II suri oma 11. lapse sünnitamisel, kes suri koos emaga. Arstid olid Mariat hoiatanud, et ta ei peaks peaaegu igal aastal sünnitama, kuid ta ei hoolinud sellest keelust ja see sai ilmselt tema enneaegse surma põhjuseks.
Sõmerpalu mõisa park

**Sõmerpalu mõisa park** on kaitsealune park Võru maakonnas Võru vallas Sõmerpalu alevikus. Park ümbritseb endisaegset Sõmerpalu mõisat. Pargi pindala on 10,9 ha.

Parki ilmestavad vanad tammed ja pärnad.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Mõniste mõisa park

**Mõniste mõisa park** on kaitsealune park Võru maakonnas Mõniste küla juures. Park ümbritses praeguseks hävinud Mõniste mõisa hoonet. Pargi pindala on 14,58 ha.

Pargis kasvab palju eri liiki puid, eksootilistest nt mandžuuria pähklipuu (*Juglans mandshurica*) ja roheline ebatsuuga (*Pseudotsuga viridis*).

Pargi põhjaossa jääb Mõniste järv. 

Pargi alal asus ka tänaseks hävinud Mõniste vasallilinnus.


WMEE-exp2019-(130) Mõniste mõisa park.jpg
WMEE-exp2019-(132) Mõniste mõisa park.jpg
WMEE-exp2019-(121) Mõniste mõisa park.jpg
WMEE-exp2019-(119) Mõniste mõisa park.jpg

## Viited

## Välislingid
*
Kufstein Arena

**Kufstein Arena** (endise nimega **Grenzlandstadion**) on mitmeotstarbeline spordirajatis Kufsteinis Austrias. 

Kompleksi kuulub kergejõustikustaadion (Grenzlandstadion), mille muruväljakul peetakse ka jalgpallikohtumisi. Lisaks sellele on olemas ka jäähall, tennisehall ja tenniseväljakud, korvpallisaal ning ujula.

Staadion on kohaliku jalgpallimeeskonna FC Kufstein kodustaadioniks. 

28. mail 2012 toimus staadionil 500 pealtvaataja ees Eesti-Ukraina sõpruskohtumine jalgpallis, mille Ukraina võitis 4:0. .

## Viited

## Välislingid
* Kufstein Arena koduleht
Henn Kilkson

**Henn Kilkson** (30. detsember 1930 Tartus – 9. juuni 2019) oli eesti keemik.

Ta õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 1944. aastal põgenes koos vanematega Saksamaale. 1949. aastal lõpetas Lingenis eesti gümnaasiumi. Samal aastal kolis ta koos ülejäänud perega USA-sse, kus lõpetas 1952. aastal Colorado ülikooli keemiainsenerina. Kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. 1957. aastal kaitses ta Cornelli ülikoolis doktoriväitekirja ja sai keemiadoktori kraadi. 

Keemiainsenerina töötas ta ettevõtte Du Pont de Nemours & Co teaduskeskuses Wilmingtonis. Ta uuris kõrgtemperatuurseid polümeere, osales terasest tugevama polümeeri (kevlari) väljatöötamises ning sai mitu patenti.

## Isiklikku
Tema isa oli füüsik Ernst Kilkson, ema Salme Kilkson ja vend biofüüsik Rein Kilkson (1927–2011).

## Viited

## Kirjandus
*Lään, Vello. 2011. *Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood*. Olion.
Järvere mõisa park

**Järvere mõisa park** on kaitsealune park Võru maakonnas Võru vallas Vagula järve juures. Park asub endisaegse Järvere mõis ees. Pargi pindala on 8,8 ha.

Pargi rajamistööd algasid 1830. aastal. Pargis on üle 200 eri puu- ja põõsaliigi.

## Viited

## Välislingid
*
Juhan Kunderi kivi

**Juhan Kunderi kivi** on rändrahn Võru maakonnas Rõuge vallas. Rändrahn asub Suure Munamäe nõlval, vaatetornist 50 m lõuna pool. 

Kivi maksimaalne kõrgus on 1,3 m, keskmine kõrgus 1,1 m, pikkus 3 m ja laius 1,7 m. 

Kivi on nimetatud eesti kirjaniku Juhan Kunderi järgi. See kivi olevat olnud tema meelispaikasid.

## Viited

## Välislingid
*
Tinnipalu rändrahn

**Tinnipalu rändrahn** on kaitsealune rändrahn Võru maakonnas Võru vallas. Rahnu on segi aetud lähedal asuva Helsekiviga. 

Rahnu pealispind on sammaldunud ja rahnu lael on lohkvorm (40 x 50 cm), mille sügavus on 10–20 cm.  

## Viited

## Välislingid
*
Manuel António Marreiros

**Manuel António Marreiros** (surnud 5. juulil 1833) oli Portugali mereväelane, admiral.

Miguelistide sõdades oli Marreiros absolutismi pooldavate miguelistide laevastiku peamine juht. Sõja suurimas merelahingus, 5. juulil 1833 toimunud São Vicente neeme lahingus sai miguelistide ülekaalukas laevastik konstitutsionalistide laevastikult (šotlase Charles John Napieri juhtimise all) hävitavalt lüüa, admiral Marreiros hukkus aga lahingus.
Hinnimäe rändrahn

**Hinnimäe rändrahn** on kaitsealune rändrahn Võru maakonnas Rõuge vallas Soolätte külas Hinnimäel. 

Kivi on põhiplaanilt ristkülikukujuline. Kivi on tugevasti sammaldunud. Kivi maksimaalne kõrgus on 1,7 m, keskmine kõrgus 1,5 m, pikkus 5,6 m ja laius 4,1 m.

## Viited

## Välislingid
*