Kutenai keel

**Kutenai keel** (inglise keeles *Kutenai*, *Kootenai* (USA-s), *Kootenay* (Kanadas), *Ktunaxa* (ametlik nimetus Kanadas)) on isolaatkeel (sugulaskeelteta keel), mida kõneleb osa kutenaisid Ameerika Ühendriikides ja Kanadas. Keele kasutus on hääbunud ning kutenai keel on väljasuremisohus. Teadaolevad keelevaldajad on kõik üle 50 aasta vanad ning aina rohkem eelistatakse kutenai keelele inglise keelt, kuid enamikus kogukondades üritatakse seda säilitada ning isegi õpetatakse teise keelena. Kutenai keel kasutab lisatähtedega ladina kirja.

## Kõnelejate asuala
Kutenai keelt kõneldakse viies kogukonnas Kanadas, Briti Columbia kaguosas ja kahes osariigis Ameerika Ühendriikides. Kanada kogukondi esindab Ktunaxa/Kinbasket hõimu nõukogu ning sinna kuuluvad Alam-Kootenay reservaat, Tobacco tasandik, St. Mary’s reservaat, Kolumbia järve reservaat ja Shuswapi reservaat. Ameerika Ühendriikides kõneldakse keelt Idaho osariigi põhjaosas, kus kutenaidel on reservaat Bonners Ferry linna läheduses ning Montana osariigis loodeosas, kus Montana kutenaid on osa Konföderatiivsest Salishi ja Kootenai hõimudest, kes on koondunud Flatheadi reservaadi põhjaossa, Elmo asula lähedusse.

## Kõnelejate arv
Täpset kõnelejate arvu on raske määratleda, kuna keel on väljasuremisohus. Vastavalt 1990. aastal tehtud uuringule USAs, oli kutenai keele kõnelejaid 102. Kanada uuringud 2002. aastal näitasid, et keele oskajaid oli vaid 32, kes kõik olid vanemad kui 65 aastat. Teised allikad näitavad, et vanemaid kõnelejaid on vaid 12 ning nooremaid, vähem ladusamaid on 100. 
## Põhiarvsõnad
Kutenai põhiarvsõnad ühest kümneni :
 

## Keele struktuuri andmed

Kutenai kaashäälikute puhul puudub foneemiline eristus heliliste ja helitute häälikute vahel. Kaashäälikuid on kutenai keele puhul tunduvalt rohkem kui täishäälikuid. Puudub /l/, kuid on helitu külghäälik ehk / ⱡ/. 
Ejektiivne, kirjeldatud ka kui "plahvatuslik", konsonant k on väga tavaline kutenai keele puhul, nagu on ka "maetud" l.

Täishäälikuid kutenai keeles on väga vähe ja nad on selgelt eristatavad oma häälduspikkuse poolest. Puudub täishäälikute hääldamine läbi nina ehk nasalisatsioon ning puuduvad ka ümardatud eesvokaalid. Kutenai keeles puuduvad käänded ning sõnade sooline eristus. Puudub umbmäärane artikkel, kuid on olemas määrav artikkel. Erinevalt eesti keelest, puudub ka arvsõnade liigitus põhiarvsõnadeks ja järelarvsõnadeks. Kutenai keeles ei leidu ka täismineviku ja täistuleviku vormi. Silbi struktuur on keeruline. Puudub valdav sõnajärg aluse, sihitise ja tegusõna puhul. Aluse ja tegusõna puhul on sõnajärjeks VS, sihitise ja tegusõna puhul VO. 
## Keelenäited
•	sakiǂ ¢innin̓kini ǂkamnin̓tik t̕awa¢̕ikxus – Lapsed püüavad rohutirtse

•	n̓insi kamatik¢ap tiǂnamu nas ʔa•knuq̓yuk̓s – Vana naine andis mulle need lilled
## Lisaks
Kutenai keel polnud kunagi kirjapandud keel. Tänapäeva keeleteadlased ja etnograafid, koos kohalike kutenai kui emakeeleoskajatena, on välja töötanud kirjaliku kutenai keele tähestiku, mille aluseks on inglise keele tähestik.

## Viited

## Välislingid
*Sissekanne saidil Ethnologue
*Kutenai keelest saidil firstvoices.ca 
*Kutenai keelest saidil ktanaxa.org
*Sissekanne saidil languagegeek.com
*Sissekanne saidil ydli.org
*Kirjandus kutenai keele kohta
*Matthew S. Dryer. Notes on Demonstratives in Kutenai, 2001