open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paldiski Radoneži Vaga Sergi kirik

**Paldiski Radoneži Vaga Sergi kirik** on Paldiskis asuv 2015. aastal valminud kirik, mida kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Paldiski Püha Suurmärter Panteleimoni kogudus.

Kiriku ehitamist alustati 2012. aasta juunis. Seda rahastas Lukoili tütarettevõtte Litasco juhi Sergei Tšaplõgini ja tema abikaasa Aleksandra Azova asutatud Boris Tšaplõgini mälestusfond. Kiriku risti ja kellade pühitsemise tseremoonia toimus 22. septembril 2013. Kiriku avamine ja pühitsemine toimus 13. juunil 2015.

Dokumentide järgi oli kiriku ehituse näol tegemist haigla renoveerimisega, kuigi mingit hoonet kinnistul ei olnud (lastehaigla hoone lammutati 2007. aastal). Samuti ei kehtestatud seaduses nõutud detailplaneeringut, mille menetlemine tähendanuks muu hulgas ka selle avalikku eksponeerimist, huvitatud osapoolte ettepanekute kogumist ning ka avalikku arutelu nende üle.

Kiriku alumise korruse altari juures, mis on nimetatud ravitseja Panteleimoni auks, asub baptisteerium, kus ristitav kastetakse täielikult vee alla. 

V. Šadrini projekti põhjal rajatud kirikuhoone vastab puitkirikuarhitektuuri kaanonitele. Kiriku puitosa on valmistanud ning tööd teostanud Soome ettevõte Honkarakenne, ristid ja kuplid on tehtud Eestis. Kiriku kellad on valatud Voroneži Anissimovi tehases. Ikonostaas on valmistatud Kreekas.

## Fotod

PaldiskiSergibaptisteerium.JPG|Baptisteerium
PaldiskiSergikellad.JPG|Tornikellad
Paldiski Sergi kirikukell.JPG|Suur tornikell
PaldiskiSergikuppel.JPG|Tornikuplid
IkonostaasPaldiskiSergi2.JPG|Vaade ikonostaasile koori pealt


## Viited
Teises maailmasõjas langenud punaarmeelaste mälestussammas Narvas

**Teises maailmasõjas langenud punaarmeelaste mälestussammas Narvas** (ka *Punaarmeelaste mälestusmärk Narvas*) oli Narva linnas Narva linnuse ees asunud mälestusmärk Teises maailmasõjas langenud punaarmeelastele.

16. augustil 2022 teatas Eesti peaminister Kaja Kallas monumendi eemaldamisest koos veel kuue Nõukogude monumendiga Narvas ja Narva-Jõesuus.

## Viited
Vestervalli 21

**Vestervalli 21** on hoone Narvas aadressil Vestervalli 21. Hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

## Ajaloost
Hoone ehitati 1777. aastal Gloria bastioni sõjaväe aidahoonena (magasiaidana). 19. sajandi II poolel muudeti aidahoone sõjaväekasarmuks. Hoone sai II maailmasõjas tugevasti kannatada. Hoone taasehitati 1988. aastaks ja aastast 1991 on hoones Narva Muuseumi kunstigalerii.

## Kirjeldus
Hoone on lihtne varaklassitsistlik kahekorruseline viilkatuse, katusekorruse ja kolme vintskapiga ehitis. Kandvad seinad ja postid olid kivist, vahelaed puidust.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti sõjaajaloo teejuht. Koostaja Kristjan Luts. Tallinn: Eesti Päevaleht, 2010. Lk 217.

## Välislingid
*
Siivertsi monument

**Siivertsi monument** on mälestusmärk, mis asub Narvas Siivertsi linnaosas Narva-Jõesuusse viiva tee ääres. See on arvele võetud ajaloomälestisena.

Mälestusmärk on püstitatud 1700. aastal Narva lahingus langenud Peeter I Preobraženski ja Semjonovski kaardiväepolkude sõdurite mälestuseks. Monument avati lahingu kahesajandal aastapäeval 2. detsembril (vkj 19. novembril) 1900. aastal. Monument sai II maailmasõjas tugevalt kannatada ning see restaureeriti ja avati uuesti 1. septembril 1956.

## Viited

## Välislingid
*
Ḩalāl

***Ḩalāl*** (eesti keeles ka ***halal*** [hal`aal]; araabia keeles حلال 'lubatud') on šariaadi mõiste lubatud asjade ja tegevuste kohta. Sõna kasutatakse sageli seoses söögiga. Vastand on keelatud tegevused *[[ḩarām]]*.

## Vaata ka

* koššer

## Viited

## Välislingid
*PTA peatas Lääne-Virumaal lammaste ebaseadusliku religioosse tapmise, ERR, 10. juuni 2025
Ḩarām

***Ḩarām*** (eesti keeles ka ***haram*** [har`aam]; araabia keeles حَرَام‎‎) tähistab šariaadis keelatut, puutumatut, ebapüha, tabu. Sellele vastandub *[[ḩalāl]]*ile.

## Viited
Öine lend eikuhugi

**"Öine lend eikuhugi"** oli Vahur Kersna juhitud Eesti Televisiooni saade aastatel 1994–1996. Saate režissöör oli Maire Radsin.

Pooletunnises otsesaates vaheldusid stuudiointervjuud videolõikudega, kus käsitleti õudseks peetavaid ja paljudele hirmukõdi pakkuvaid teemasid. 

Näiteks tutvustas Kersna seal elu-olu, surma ja laipade käsitlemist surnukuuris ning maailmas järjest levivat hobi – ilma igasuguse julgestuseta mööda kõrgete hoonete seinu ronimist, ning illustreeris teemat tõsieluliste kaadritega noormehest, kes ronis sel moel mööda seina Tallinna linnavalitsuse katusele.

## Viited
Rootsi vall

**Rootsi vall** (ka **Rootsi kants**) oli 1704 Põhjasõja ajal Sinimägede piirkonda venelaste ehitatud muldkindlustusliin koos reduutidega. Kindlustusliin algas mere äärest ja lõppes Tornimäe juures. Endisaegne kindlustusliin on ka tänapäeval maastikuliselt eristatav. 

Venelased said neid kindlustusi Põhjasõja keerises ehitada, kuna Rootsi väed võitlesid sel ajal Eesti alast kaugemal.

## Viited
Vaivara kalmistu

**Vaivara (uus) kalmistu** on kalmistu Vaivara kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sinimäe alevikus Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas. 

Kalmistu rajati 1902. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Kalmistul on mitmeid tähelepanuväärseid mälestusmärke:
*Vaivara Vabadussõja mälestussammas (ka kultuurimälestis)
*II maailmasõjas hukkunud punaarmeelaste ühishaud (mälestusmärk avati 1953; ka kultuurimälestis)
*II maailmasõjas hukkunud punaarmeelaste ühishaud (mälestusmärk avati 1954; ka kultuurimälestis)

## Viited

## Välislingid
*
Paide kaubahoov

**Paide kaubahoov** on endisaegne kaubahoov Paides Pikal tänaval.

Kaubahoovi esinduslikeim ehitis – kaubahoovi ärihoone – on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Ärihoone projekteeris 1849. aastal arhitekt ja ehitusmeister Johann Gottfried Mühlenhausen.

## Viited
Paide magasiait

**Paide magasiait** on endisaegne magasiait Järva maakonnas Paides aadressil Tallinna tänav 25. Hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Hoone ehitati 1786. aastal, kui Paide oli saanud kreisilinnaks. 

19. sajandi II poolel kasutati hoonet arestimajana. 

Hoone restaureeriti 1984. aastal (arhitekt Villu Rohtla).

## Viited

## Välislingid
*
Kipper

__NOTOC__
**Kipper** ka **kippar** (laevnik, alamsaksa *schipper*, vanarootsi *skipari*) on laevajuhi ja -omaniku ajalooline nimetus.

## Ajaloost
Eestis oli kuni 1940. aastani kipper alla 100 brutoregistertonnise mahutavusega purjelaeva kapten. Ta sai laevajuhtimisõiguse lühiajalistel kursustel pärast kutseeksami sooritamist.

## Tänapäev
21. sajandi alguses kasutab Veeteede Amet meremeeste diplomeerimisel oskussõna kipper järgnevalt
*Kipper-mehaanik alla 50 GT / 750 kW  laeval
*Kipper alla  50 GT laeval
*Kipper alla 200 GT laeval
Väikelaevajuhti võib ka kipperiks nimetada.
Väikelaevajuhiks saamiseks tuleb läbida koolitus ja sooritada eksam. Väikelaeva võib juhtida isik, kellel on väikelaevajuhi tunnistus või laevajuhi või siseveelaeva laevajuhi erialane haridus. Väikelaevajuhi tunnistusele märgitakse lubatud sõidupiirkond lähtuvalt väikelaevajuhi väljaõppest. Sõidupiirkonnad on: 1) meri ja siseveed, 2) siseveed.

Veesõiduki juhtimiseks, millel on purjepind kuni 25 m² või mootori võimsus kuni 25 kW, ei nõuta väikelaevajuhi tunnistust, kui veesõiduk sõidab valgel ajal ja hea nähtavuse korral merel kuni 5 meremiili kaugusel kaldast ja sisevetel kuni 9 kilomeetri kaugusel kaldast.

## Vaata ka
*Eesti Merekool
*kaater
*kiiljaht
*laeva kapten
*Mereakadeemia
*metskapten
*purjejaht
*reeder
*väikelaev

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Vigala sild

**Vana-Vigala sild** on sild Rapla maakonnas Silla-Jädivere teel üle Vigala jõe.

Sild ehitati 1966-1967. Enne seda silda oli samas kohas insener P. Kyreniuse 1912 projekteeritud sild, mis oli aga halva kvaliteediga.

## Viited
Kukerpalli sild

**Kukerpalli sild** on sild Lääne-Viru maakonnas Kundas Kukerpalli orus üle Kunda jõe.

Silla ehitas 1907. aastal Peterburi firma Merciot-Couturier. Silla kogupikkus on 18,9 m.

## Viited
Minimalism (elustiil)

**Minimalism** on elustiil. Täpne definitsioon selle elustiili kohta puudub, ent põhiprintsiip kõlab nii: vähem on rohkem! See “vähem on rohkem” ei käi ainult materiaalsete asjade kohta, vaid ka paljude teiste füüsiliste ja vaimsete eluaspektide kohta. Isegi häirivatest harjumustest (teiste tagarääkimisest, mitmesugustest sõltuvustest) vabanemine võib olla üks uus samm minimalismi teel.
Minimalistide eesmärk on üleliigsest vabanemise kaudu omada rohkem energiat keskendumaks
kõigele olulisele ehk elada enda jaoks tähendusrikast elu.

## Raha
Kõik minimalistid on võlgade, laenude ja krediitkaartide vastu. Kuna vabadus on oluline
märksõna, siis rahaline sõltumatus laenudest-liisingutest on minimalismi alus. Vähem laene ja
krediitkaarte on majandusliku stressi vähendamine.

## Välislingid
*http://www.becomingminimalist.com/
*http://www.exploringalternatives.ca/
*http://www.everydayminimalist.com/
*http://www.theminimalists.com/
John Girard de Soucanton

**John Karl Girard de Soucanton** (27. märts 1894 Selja mõis – 1949 Hildesheim Saksamaa), oli baltisakslasest  Selja mõisnik ja Eesti majandustegelane.

John Girard de Soucantoni vanemad olid Virumaa Haljala kihelkonna Selja mõisa omanik, aurahukohtunik parun Gustav John ''Edmund Girard de Soucanton'' (1863–1910) ja 
Sophie Eleonore (Ellinor) Girard de Soucanton (sünd. von Rosenbach). Tema vanaisa oli parun John Carl Girard de Soucanton (1826–1896), Kunda tsemenditehase asutaja, Kunda ja Selja mõisnik.

John Girard de Soucanton lõpetas Riias Börsi kommertskooli ning astus 14.05.1916 3. Moskva lipnikekooli, mille lõpetas selle lipnikuna 14.10.1916, suunati 199. tagavarapolku, sealt 08.03.1917 Esimese maailmasõja ajal 972. Massalski tagavarapolku ja 16.03.1917 II Tallinna merekindluse polku. 1917. aasta 2. juulil  määrati Tallinna Peeter Suure merekindluse maalennusalga ülemaks, ülendati 10. 09.1917 alamleitnandiks. 

20.02.1918 vabastati haiguse tõttu sõjaväest. 27. novembril 1918. aastal  astus vabatahtlikuna Balti pataljoni, kus teenis selle ratsakuulipildujate komando ülemana. 

Pärast Vabadussõda oli aktiivne majandustegelane, AS Tallinna Köievabrik John Carr tegevdirektor, AS Loksa Tehased direktor, kuulus AS Paberivabrik Koil ja AS Loksa Tehased juhatusse ning oli seotud ka AS-iga Tormolen & Ko. Tallinna Rotary Klubi liige 

## Viited

## Välislingid
*Girard de Soucanton, John, s 1894. Portreefoto välispassi saamiseks esitatud avalduse juurde, 1935, www.meediateek.ee
* Girard de Soucanton, John, s 1894. Portreefoto välispassi saamiseks esitatud avalduse juurde, 1938, www.meediateek.ee
Koluvere mõisa viinavabriku sild

**Koluvere mõisa viinavabriku sild** ehk **Koluvere mõisa kivisild** asub Lääne-Nigula vallas Koluvere külas Ollimäe-Koluvere tee 5,9 km-l ja viib üle Liivi jõe.

Tegemist on kolmeavalise kaarsillaga, mille täpne ehitusaeg ei ole teada, kuid sild oli olemas vähemalt 1827. aastal. Sellest annab tunnistust 1827. aastast pärinev joonistus, kus sild peal oli. Eri allikates on märgitud silla ehitusaastaks tavaliselt umbes 1830. aastat. Silla üldpikkus on 28,7 m, kaarte silded 3,9 m ja sõidutee laius 4,2 m.

Koluvere mõisakompleksi kuuluv sild ühendas kunagist mõisasüdant teisel pool jõge asunud viinavabrikuga.

Sild arvati 1998. aastal ehitismälestiseks.

Sild renoveeriti 2014. aastal. Seejuures korrastati silla võlvid, parandati parapettid, puhastati silla fassaad, vahetati välja vee ja kanalisatsioonitorustikud ning täiendati silla valgustust.

## Viited

## Välislingid
*
Rosemarie Nitribitt

**Rosemarie Nitribitt** (õieti **Maria Rosalia Auguste Nitribitt**; 1. veebruar 1933 Düsseldorf – 29. oktoober 1957 Frankfurt) oli saksa prostituut, kelle mõrv põhjustas Saksamaal skandaali, sest tema klientide hulgas oli tuntud avaliku elu tegelasi. Mõrv on andnud ainest romaanile, kolmele filmile ja muusikalile. Mõrva põhiliseks kahtlusaluseks oli Nitribitti sõber ärimees Heinz Pohlmann, kuid 1960. aastal Pohlmann vabastati tõendite puudumise tõttu ning mõrv on siiani lahenduseta.

Politsei hinnangul võis Nitribitti sissetulek 1956. aastal olla 80&nbsp;000 marka (tollal maksis ühepereelamu 25&nbsp;000&nbsp;– 30&nbsp;000 marka).

Nitribitt maeti Düsseldorfi Nordfriedhofi surnuaiale. Tema pead säilitati aga tõendusmatejalina ja hoiti pikka aega alles Frankfurdi kriminalistikamuuseumis (*Kriminalmuseum*). See maeti alles 2008. aastal.

## Viited
Peterburi Vaimulik Seminar

**Peterburi Vaimulik Seminar** (vene keeles Санкт-Петербургская духовная семинария) on Peterburis tegutsev kõrgem õppeasutus (vaimulik seminar), mis koolitab õigeusu vaimulikke. Seminar on Vene Õigeusu Kiriku asutus. Asutus tegutses 1721(1725)–1918 ja uuesti tegutseb 1946. aastast.

## Välislingid
*Seminari koduleht
Carlo Sforza

**Carlo Sforza** (ebatäpselt *Sforzza*; 24. jaanuar 1872 – 4. september 1952) oli Itaalia poliitik.

Ta oli 2. veebruarist 1947 kuni 19. juulini 1951 Itaalia välisminister.

1925. aastal autasustati teda Vabadusristi III liigi 1. järguga.

## Viited
Davy Jones (Kariibi mere piraadid)

**Davy Jones**, on tegelane ja antagonist "Kariibi mere piraatide" filmisarjas, kus ta esineb filmides "Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst" ja "Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus". 

Ta esineb nii peamise antagonistina "Surnud mehe aardekirstus", kui sekundaarse antagonistina filmis "Maailma lõpus". 

Ta oli neetud meremees, kes armus merejumal Calypsosse. Merejumal andis talle tööotsa: Jones pidi kümme aastat merel hingede järele valvama ja sai siis üheks päevaks maale astuda, et olla jälle koos oma armastatuga. Kui Calypso sel päeval kohale ei ilmunud, haus ta kättemaksu ja näitas Esimesele Piraadikogule, kuidas Calypsot inimkehasse kammitseda. Seda lõpuks nad tegidki. Tal oli mitu konflikti Jack Sparrow'ga, kuni too ta koos Will Turneriga tappis, torgates läbi ta kirstus lebanud väljalõigatud südame. Teda kehastas Bill Nighy.
Koluvere mõisa peasild

**Koluvere mõisa peasild** ehk **Koluvere mõisa kivisild** asub Lääne-Nigula vallas Koluvere külas ja ulatub üle Liivi jõe Koluvere piiskopilinnuse ees. See on üheavaline paekivist kaarsild.

Kivisild rajati 1811. aastal.

See arvati 1998. aastal ehitismälestiseks.

1. septembril 2008 varises lagunenud sild kokku. Sild taastati.

## Viited

## Välislingid
*
Heinrich zu Mecklenburg

**Heinrich (Hendrik) Wladimir Albrecht Ernst zu Mecklenburg** (1876–1934) oli 6. veebruarist 1901 Madalmaade prints. Tema abikaasa oli Madalmaade kuninganna Wilhelmina.

Ta pälvis Eesti Punase Ristii I klassi teenetemärgi.

## Viited
Uus külm sõda

**Uueks külmaks sõjaks**, **teiseks külmaks sõjaks**, **külm sõda 2.0-ks**, **väikseks külmaks sõjaks** ja **külmemaks sõjaks** nimetatakse suurenevaid poliitilisi ja sõjalisi pingeid juhtivate geopoliitiliste ühenduste vahel, millest üks on tavaliselt juhitud Venemaa ja/või Hiina poolt ning teine Ameerika Ühendriikide, Euroopa Liidu ja NATO poolt. See sarnaneb olemuselt poliitilisele ja sõjalisele pingele külma sõja ajal globaalselt konkureerinud Ameerika Ühendriikide juhitud läänebloki ja Nõukogude Liidu juhitud idabloki vahel. Ameerika poliitteadlane Robert Legvold on öelnud, et uus külm sõda algas Ukraina kriisiga. 

2008. aastal hoiatas Edward Lucas, et Lääs on kaotamas uut külma sõda, ilma et ta oleks isegi märganud, et see on üldse alanud. Endine Nõukogude teisitimõtleja Vladimir Bukovski on toimuvat iseloomustanud lausega: "... KGB režiim püüab taastada Nõukogude impeeriumi." Kolm neljandikku Venemaa tippametikohtadest täitsid 2000. aastate alguseks nn *siloviki* (endised ja praegused luure- ja julgeolekuteenistuste töötajad). 2014. aastal hoiatas ka NSV Liidu viimane liider Mihhail Gorbatšov Ukraina kriisist lähtudes, et maailm on kas uue külma sõja lävel või on see juba alanud.

Mõned leiavad, et mõiste ei peegelda täpselt Venemaa ja Lääne vaheliste suhete tegelikku sisu. Edward Lucas toob välja ka suured ja olemuslikud erinevused vana ja uue külma sõja vahel. Venemaa on suurenenud oma piirialade arvelt "maade kogumise" käigus alates 1683. aastast 1914. aastani keskmiselt 142 ruutkilomeetrit päevas. 20. sajandil toimunu valguses võib öelda, et Venemaa jätkab lihtsalt talle senini omaseks olnud traditsioonilist autoritaarse militaar-bürokraatliku riigi poliitikat. Seekord kapitalistlikul moel. Uue sõjapidamise kohta kasutatakse ka hübriidsõja mõistet. 

Uuenenud Venemaa on uutes ja kasvanud majanduslikes suhetes välismaailmaga, mis võivad potentsiaalselt piirata Venemaa-poolseid aktsioone, ent samas ka kindlustada teda uute mõjujõu avaldamise moodustega.

Lääne sanktsioonidest mööda minemiseks on Venemaa ja Hiina sõlminud 400 miljardi dollari suuruse leppe Hiina varustamise kohta maagaasiga järgnevad 30 aastat. Pääsemaks mööda Ameerika sanktsioonidest allkirjastasid Peking ja Moskva 2014. aastal 150 miljardi yuanise keskpanga likviidsuse konverteerimise (*central bank liquidity swap*) täitmise kokkuleppe.  Shanghai Koostööorganisatsiooni (SCO) raames on aastatel 2003, 2005 ("Rahu Missioon 2005"), 2007, 2009 ja 2015 toimunud rida Hiina ja Vene vägede suuri sõjalisi ühisõppusi. 2010. aasta õppustel ("Rahu Missioon 2010") osalesid juba ka Kasahstan, Kõrgõzstan ja Tadžikistan. 4. juunil 2014 tekkis Dušanbes idee ühendada omavahel SCO ja Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsioon. Asi on veel arutamise järgus.

13. aprillil 2018 kinnitas ÜRO peasekretär António Guterres, et külm sõda on tagasi.

## Vaata ka
* Külm sõda

## Viited
Obsession

**"Obsession"**  on ansambli Frankie Animal 2014. aastal ilmunud EP.

## Muusikud
*Marie M. Vaigla (vokaal, klahvpillid)
*Jonas Kaarnamets (kitarr)
*Jan-Christopher Soovik (bass)
*Karl Eerik Valkna (trummid)

## Laulud
# Obsession
# November
# End Tonight
# Behind the Walls
# Sightless
Juurehingamine

Taime **juurehingamine** moodustab rohkem kui 60% mullahingamisest ja neid võidakse vaadelda koos. Juurehingamine ei ole ühtlane protsess, nii võib juurehingamine juuretippudes olla 2–3 korda suurem kui juure muudes osades.
Guntis Belēvičs

**Guntis Belēvičs** (sündinud 2. septembril 1958) on Läti poliitik, Läti Rohelise Partei (LZP) liige, terviseminister alates 5. novembrist 2014 kuni 10. juunini 2016.

## Viited
Koluvere mõisa kivisild

**Koluvere mõisa kivisillaks** nimetatakse:
***[[Koluvere mõisa peasild]]a**
***[[Koluvere mõisa viinavabriku sild]]a**
Jarmo Rantanen

**Jarmo Heikki Kullervo Rantanen** (sündinud 20. juunil 1944 Orivesi linnas) on Soome poliitik. 

Hariduselt on ta merkonoom. 

Ta oli aastatel 1987–1981 Harri Holkeri valitsuses siseminister. Aastatel 1985–2006 oli ta Tampere linnapea.
Baieri Elisabeth

**Elisabeth** (1876–1965) oli aastatel 1909–1934 Belgia kuninganna. Tema abikaasa oli Albert I. 

1929. aastal autasustati teda Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu I astmega.

## Viited
Pim Fortuyn

**Wilhelmus Simon Petrus (Pim) Fortuyn (Fortuijn)** (19. veebruar 1948 Driehuis – 6. mai 2002 Hilversum) oli hollandi poliitik, sotsioloog, publitsist ja ajakirjanik. 

Ta oli parempoolse poliitilise partei LPF (Lijst Pim Fortuyn) juht. Ta mõrvati keskkonnaaktivist Volkert van der Graafi poolt. Fortuyn oli katoliiklane, gei, ta kritiseeris islami mõningaid aspekte ning soovis takistada kriminaalse taustaga moslemite Hollandisse elama asumist.
Ole Norrback

**Johan Ole Norrback** (sündinud 18. märtsil 1941 Närpesis) on soomerootsi päritolu Soome poliitik ja diplomaat.

Norrback lõpetas 1965. aastal ülikooli algklasside õpetajana ja oli Soome Rootsi Rahvapartei ombudsman Pohjanmaal aastatel 1967–1971. Ta oli Eduskunna liige 1979–1987 ning 1991–1999. Lisaks oli ta aastatel 1990–1998 Soome Rootsi Rahvapartei esimees.

Norrback oli kaitseminister aastatel 1987–1990. Ta oli Harri Holkeri valitsuse haridusminister 1990 kuni 1991 ja põllumajandusminister 1987–1991, Esko Aho valitsuses transpordi- ja kommunikatsiooniminister 1991–1995, Euroopa asjade ja väliskaubanduse minister 1995–1999 ja põhjamaade koostöö minister 1991–1999. Pärast seda lahkus poliitikast ning hakkas diplomaadiks. Ta oli suursaadik Oslos 1999–2003 ning määrati suursaadikuks Ateenasse 2003–2007. Norrback oli minister 4370 päeva.
Ilkka Kanerva

**Ilkka Armas Mikael Kanerva** (28. jaanuar 1948 Lokalahti – 14. aprill 2022 Turu) oli Soome poliitik, Rahvusliku Koonderakonna ja Eduskunna liige. Aastatel 2007–2008 oli ta Soome välisminister. 

1980. aastal sai ta magistrikraadi politoloogias Turu Ülikoolis. Esimest korda valiti Kanerva Eduskunda 1975. aastal. Aastatel 1990–1991 oli Kanerva transpordiminister Harri Holkeri valitsuses ja seejärel 1991–1995 Soome tööminister Esko Aho valitsuses. Alates 2011. aastast oli ta pikaaegseim Soome parlamendiliige. 

Soome välisministrina oli Kanerva 2008. aastal Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni esimees. Aastatel 2014–2016 oli ta Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarse Assamblee president.

1. aprillil 2008 teatas Soome Rahvuslik Koonderakond Kanerva tagasiastumisest välisministri kohalt. Kanerva saatis oma töötelefonilt sadu seksuaalse alatooniga sõnumeid erootikatantsijale Johanna Tukiainenile. Kanerva läks haiguslehele 1. aprillil 2008 ja tema ametiaeg lõppes ametlikult 4. aprillil 2008.

## Viited
Naatriumklorit

**Naatriumklorit** on keemiline aine valemiga NaClO2. See on naatriumi klorit ehk kloorishappe (HClO2) sool, vees kergesti lahustuv valge või kergelt kollakas kristalne pulber. Tõhusa oksüdandina kasutatakse seda tööstuses pleegitava ja desinfitseeriva vahendina. Aine on mürgine ja kokkupuutel orgaanilise materjaliga plahvatusohtlik.

## Mürgine imeravim

Alates 2006. aastast on mitmel pool maailmas, 2009. aastast ka Eestis turundatud imeravimina või "organismi puhastajana" MMS-i nime all tuntud naatriumkloriti 28% vesilahust, mida kasutusjuhendi kohaselt sidrunhappega "aktiveerides" tekib kloordioksiidi lahus. Turundajate väitel ravib mürgise lahuse lahjendatud kujul joomine paljusid haigusi, tegelikult on MMSi tarbimine toonud kaasa mürgistusi ja ka surmajuhtumeid.

## Vaata ka

* plahvatavad püksid

## Viited
Raimonds Bergmanis

**Raimonds Bergmanis** (sündinud 25. juulil 1966 Pļaviņases) on läti endine tõstja ja poliitik (Läti Roheline Partei). Ta oli 8. juulist 2015 kuni 23. jaanuarini 2019 Läti kaitseminister.

Ta lõpetas 1984. aastal Riia 49. Keskkooli. Aastal 1991 lõpetas ta Riia Tehnikaülikooli insener-keemiku kvalifikatsiooniga. Aastal 2003 lõpetas ta Läti Spordipedagoogika Akadeemia magistrikraadiga spordipedagoogika alal.

1992, 1996 ja 2000 esindas ta Lätit olümpiamängudel. 1992 kandis ta olümpiamängude avatseremoonial ka Läti lippu.

1997. aastal võitis ta Euroopa meistrivõistlustel tõstmises hõbeda üle 108 kg kaalukategoorias.

2002. aastal saavutas ta kolmanda koha World's Strongest Man võistlusel ja 2003. aastal teise koha World Strongman Challenge võistlusel.

Ta valiti 2014. aastal, 2018. aastal ja taas 2022. aastal Läti parlamenti.
Hüpassaare

**Hüpassaare** on metsatalu Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Karjasoo külas. See asub Suure-Jaanist 10 km kaugusel läänes.

Hüpassaare on helilooja Mart Saare sünnikoht. Hüpassaares asub Mart Saare majamuuseum.

## Vaata ka
*Hüpassaare õpperada
Bandaiit

**Bandaiit** on vulkaaniline kivim, mis kuulub basaltsete kivimite hulka. Bandaiidiks nimetatakse ränirikast basalti (sisaldab sageli ka kvartsi), mis sarnaneb oma tekstuurilt andesiidi või datsiidiga ning kus päevakivi osas on labrador.

Bandaiiti defineeriti esimest korda aastal 1913 ja see sai nimetuse Bandai vulkaani järgi Jaapanis. Bandaiidile nimetas nii Joseph Paxson Iddings. 

Bandaiiti on seni leitud vaid Jaapanist. On siiski mitmeid datsiidiproove (Martinique'i saarelt, Elbruselt, Alžeeriast ja Itaaliast), mida võiks bandaiidiks nimetada.

## Viited
Pervomaiski

**Pervomaiski** on mitme koha venepärane nimi:

* Pervomaiski – alevik Krasnodari krais Kuštšovskaja rajoonis
* Pervomaiski – alevik taga-Baikali krais Šilka rajoonis
* Pervomaiski (Tambovi oblast) – alev Tambovi oblastis Pervomaiski rajoonis
* Jaunā Forštate (vana nimega Pervomaiski) - Daugavpilsi linnaosa
* Zlatopil, endise nimega Pervomaiskõi (venepäraselt Pervomaiski), linn Ukrainas Harkivi oblastis
* Pervomaiskõi saar Ukrainas Mõkolajivi oblastis
* Pieršamajski (vene keeles **Pervomaiski**) – alevik Valgevenes Lida rajoonis
Beringiit

**Beringiit** on vulkaaniline kivim. 

Beringiidiks nimetatakse melanokraatilist (tumedatest osistest koosnevat) leeliselist trahhüüti, mis koosneb põhiliselt tumedast amfiboolist (endise nimetusega barkevikiidist), albiidist ja ortoklassist. Mineraali nimetas 1912. aastal Harzinski Beringi saare järgi. 

## Viited
Taime stress

**Taime stress** on keskkonnategurite kõikumistest tingitud seisund, mis ületab fülogeneetiliselt omandatud füsioloogilise taluvuse piiri põhjustades taimel tõsiseid talitluslikke ja struktuurseid kahjustusi, nagu taimekasvu aeglustumine ja fotosünteesi kiiruse vähenemine jpt; kõiki keskkonnategureid, mille väärtus erineb optimaalsest, kutsutakse stressiteguriteks.

Taime võivad tabada abiootilised stressitegurid (abiootiline stress) nagu veestress, kuumastress, külmastress jpt, aga ka biootilised stressitegurid (biootiline stress), mis tulenevad sellest, et nii taimed kui ka teised elusorganismid mõjutavad vastastikku üksteist.	

Eraldi stressitegurite rühma moodustavad inimtegevuse tagajärjed, milleks on tööstusettevõtetest elukeskkonda paisatavad saasteained, elektrienergia tootmisel tekkivad heitmed ning põllumajanduses kasutatavad kemikaalid, mille suhtes ei ole taimel geneetiliselt väljakujunenud spetsiifilisi kaitsereaktsioone. Taime ellujäämine saaststressi tingimustes sõltub füsioloogilis-biokeemiliste vastusreaktsioonide iseloomust, ainevahetuse regulatsioonimehhanismide paindlikkusest ja kompensatsioonivõimest.

## Temperatuuristress

Taimede temperatuuristressi võib pidada taimede abiootilise stressi liigiks. Liigkõrged ja liigmadalad temperatuurid mõjutavad oluliselt taimede kõiki arenguetappe. Molekulaartasandil toimub temepratuuristressi korral hulgaliselt transkriptsioonilisi muutuseid nii seemiku, juurte, lehtede kui ka õietolmu rakkudes, mil taimed programmeerivad ümber rakulisi protsesse, adapteerumaks kõrgete või madalate temperatuuridega. (Fowler ja Thomashow, 2002; Kreps jt, 2002; Busch jt, 2005; Larkindale ja Vierling, 2008; Frank jt, 2009). Nii näiteks võib temperatuuristress oluliselt mõjutada *membrane fluidity*, nukleiinhapete ja valkude struktuure ja ka metaboliitide ning osmolüütide kontsentratsioone (Wang et al., 2003; Howarth, 2005; Chinnusamy et al., 2007). Liigkõrgete ja -madalate temperatuuride stressisseisundid indutseerivad ROSi (reaktiivsete hapniku osakeste loomist), mille liigkõrged tasemed võivad esile kutsuda oksüdatiivset stressi ja potentsiiaselt ka rakusurma (Apel ja Hirt, 2004).

Temperatuuristressi kõige silmatorkavaimaks näiteks fotosünteetiliselt aktiivsetele kudedele on fotosünteesi inhibitsioon. Liigkõrged temperatuurid kahjustavad fotosüsteem II OEC-d (*oxygen evolving complex*) (Strasser, 1997), alandavad *Rubisco* aktiivsust (Law ja Crafts-Brandner, 1999), ja põhjustavad tülakoid membraani desorganisatsiooni (Gounaris jt, 1983). Liigmadal temperatuur stressitegurina takistab tülakoidi elektronide transporti, alandab *Rubisco* aktiivsut ja indutseerib õhulõhede sulgemist, takistades CO₂ sisenemist (Allen ja Ort, 2001). 

Kuuma- ja külmastress avaldavad paljunemiseks olulistes kudedes mitmeid seemnete küpsemist mõjutavaid toimeid, nagu varajane või hilinenud õitsemine, isas- ja emassuguorganite asünkroonsus, defekte *in parental tissue*, isas- ja emassugurakkudes.

## Viited
Žizdra

**Žizdra** on linn Venemaal Kaluga oblastis, Žizdra rajooni keskus. Asub Žizdra jõe ääres, 180 km Kalugast edelas.

Žizdrat on esmamainitud 1146. aastal. 1777 sai linnaks. 18. ja 19. sajandil kujunes linn puidukaubanduse keskuseks. Linna vapil on kujutatud palgivirnu ja jõge.

1931. aastal oli linnas 10 000 elanikku. 2015. aastal oli linnas elanikke 5500.

## Viited

## Välislingid
*http://www.zhizdra.ru
Peeter Kirt

**Peeter Kirt** (16. detsember 1950 – 26. märts 2014) oli Eesti kelgukoondise peatreener ja ettevõtja.

Peeter Kirt harrastas maadlust, kelgutamist ja kergejõustikku ning tegutses aastakümneid juhendajana, treenides ka olümpiasportlasi. Ta oli tõeline spordientusiast, kelle eestvedamisel sai väikelinnast Tõrvast Eesti kelgutamise tugipunkt.  

Tema kasvandikud Andrus Paul ja Helen Novikov jõudsid 1998. aasta taliolümpiamängudele Naganos. Paul diskvalifitseeriti võistluselt, sest tema kelk ei vastanud nõuetele.  Novikov sai 20. koha. Neli aastat varem osales Novikov Lillehammeri olümpiamängudel, kus saavutas 19. koha.

## Isiklikku
Tema poeg Magnus Kirt on odaviskaja, maailmameistrivõistluste hõbemedalist. Tütar Kirke Kirt on tegelenud kettaheite ja bikiinifitnessiga.  

## Mälestuse jäädvustamine
2015. aastast peetakse igal aastal Tõrva Gümnaasiumi staadionil Peeter Kirdi mälestusvõistlust kergejõustikus. 

## Viited
Helen Novikov

**Helen Novikov** (aastast 2017 **Helen Tammsalu**; sündinud 26. novembril 1976 Tallinnas) on eesti arhitekt ja endine kelgutaja.

Ta lõpetas aastal 1995 Tõrva Keskkooli ja 2001. aastal Tallinna Kõrgema Tehnikakooli arhitektuuriteaduskonna.

Helen Novikov osales Lillehammeri olümpiamängudel, kus ta sai 19. koha ja 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos, kus ta sai 20. koha.

Tema treener oli Peeter Kirt.

## Välislingid
* Persoon: Helen Novikov on olümpiakogemusega kelgutaja, kes projekteerib maju, Valgamaalane, 12. aprill 2008
* Biograafia ESBL-is
Kärt Jänes-Kapp

**Kärt Jänes-Kapp** (sünninimi **Kärt Jänes**; 9. jaanuar 1960 – 10. september 2015 Tallinn) oli eesti teadusajakirjanik ja toimetaja. 

Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 37. Keskkooli kuldmedaliga ning 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo eriala *[[cum laude]]*. Ülikooliõpingute ajal oli ta kursusevanem.

Aastatel 1983–1989 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis nooremteadurina. 1989. aastal asus tööle ajakirja Horisont, algul humanitaaria toimetajana, hiljem oli pea- ja tegevtoimetaja. Ta oli Eesti Teadusajakirjanike Seltsi juhatuse liige.

Ajakirjanikutöö kõrvalt toimetas ta 2001. aastast kirjastuses Koolibri inimese- ja ühiskonnaõpetuse õppekirjandust. Ta täiendas end Jeruusalemma Ülikoolis ja Eesti Demograafia Instituudi magistrantuuris.

## Isiklikku
Tema isa oli eesti arstiteadlane, hügieenik ja arstiteaduse populariseerija Harri Jänes.

## Viited

## Välislingid
*Kärt Jänes-Kapp 09.01.1960-10.09.2015 Sirp, 18. september 2015
*Suri ajaloo- ja teadustoimetaja Kärt Jänes-Kapp err.ee, 11. september 2015
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Christian von Schlözer

**Christian von Schlözer** (1774–1831) oli vene ja saksa õigusteadlane. 

Tema isa oli ajaloolane ja publitsist August Ludwig von Schlözer.

1800 kutsuti ta Tartu ülikooli õppejõuks (ülikool avati 1802). 1801 sai ta Moskva ülikooli õppejõuks.

## Viited
Roman Leibov

**Roman Leibov** (sündinud 2. juulil 1963 Kiievis) on filoloog, kirjanik, venekeelse Interneti asjatundja.

2000. aastal kaitses Leibov Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Lüüriline fragment Tjuttševist: Žanr ja kontekst". 2008. aastast on ta Tartu Ülikooli vene keele õppetooli dotsent.

Roman Leibov elab Tartus.

## Tunnustus

* 2023 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited
Karl Heinrich Kupffer

**Karl Heinrich Kupffer** (1789–1838) oli baltisaksa füüsik. 

Ta lõpetas Tartu ülikooli. 1820 sai Tartu ülikoolis dotsendiks. Detsembrist 1820 õpetas ta Tallinna gümnaasiumis matemaatikat. 

## Viited
Džuljeta Plakidis

**Džuljeta Plakidis** (2. märts 1906 – 31. detsember 1985) oli läti bibliograaf ja estofiil.  

Ta tõlkis eesti kirjandust läti keelde. Sündis Londonis, alates 1908. aastast elas Moskvas ja seejärel Valkas, kus õppis ära eesti keele. Õppis Valka gümnaasiumis ja seejärel Läti Ülikoolis klassikalist filoloogiat, lõpetas 1943. aastal magistrikraadiga. 1940-1943 töötas tõlkijana Tööministeeriumis. 1944-1950 Läti Riikliku Ülikooli raamatukogu perioodikaosakonna juhataja.  

Tõlkis läti keelde Friedebert Tuglase (novellivalimik "Kuldne rõngas"), Silvia Rannamaa ("Kadri"), Mati Undi ("Hüvasti, kollane kass") ja Lilli Prometi teoseid ning Kreutzwaldi ja Jakobsoni eesti rahvajutte.  

## Tunnustus
* Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia (1978, Silvia Rannamaa ja Eno Raua teoste tõlked läti keelde)

## Viited
Sven Caméen

**Sven Caméen** (aadlinimega **Caménhielm**; 1658 – 13. juuli 1708 Saaremaa) oli rootsi teadlane, kes tegutses peamiselt Eesti alal.

Aastast 1689 oli ta Tartu ülikooli ajalooprofessor. Ta oli Academia Gustavo-Carolina Tartu ülikooli rektor aastail 1694, 1698–1699 ja 1701.

1701 sai ta aadlinime **Caménhielm**.

## Viited

## Välislingid
*Caménhielm nr 1403, www.adelsvapen.com
Koluvere maanteesild

**Koluvere maanteesild** ehk **Koluvere sild** on raudbetoonsild üle Liivi jõe Risti-Virtsu maanteel. 

Sild asub maantee algusest (Ristist) 11,9 km kaugusel Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas.

Kahesildelise silla üldpikkus on 25,3 m (teistel andmetel 22 m) ja sõidutee laius 11,5 m. Sillateki pindala on 264 m².

Sild on ehitatud 1979. aastal. 1997. aastal sild renoveeriti.

Riiklikus Teeregistris on sild kirjas number 345 all Koluvere sillana.

## Viited

## Välislingid
* Raudbetoonsilla ehitus Jõgeva kõrtsu lähistel. Kullamaa vallavanema Jüri Oti ettekanne. Lehekeljel 7 foto Kullamaa maanteesillast.
Imo osariik

**Imo osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria lõunaosas. 

Osariik moodustati 1976 aastal.

Osariigis leidub naftat, maagaasi, plii- ja tsingimaaki.
Koluvere Jõgeva kõrtsi kivisild (Liivi jõgi)

**Koluvere Jõgeva kõrtsi kivisild**, ka **Jõgeva kõrtsi kivisild 1**, on ajalooline sild vanal Risti-Virtsu maanteel üle Liivi jõe. 

Sild asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas ajaloolisest Jõgeva kõrtsihoonest umbes 40 m põhja-kirde pool. On võetud ehitismälestisena kaitse alla.

Praegune Risti-Virtsu maantee kulgeb sillast umbes 150 meetri kaugusel ida pool.

Kolmesildeline paekivist võlvsild ehitati 19. sajandi esimesel poolel. Silla üldpikkus on 23 m ja võlvavad on 2,8, 4,2 ja 2,7 m laiad. Parapetid on suhteliselt madalad. Nende otstes asuvad madalad postid. 

Kõrtsihoonest 160 m lõuna-edela pool asub veel teinegi samanimeline kivisild, kuid üle Marimetsa oja. 

## Viited
Peeter Kirti mälestusvõistlus

**Peeter Kirti mälestusvõistlus**; ka **Peeter Kirdi mälestusvõistlus** on Peeter Kirdi mälestuseks korraldatav kergejõustikuvõistlus, mis esmakordselt toimus 20. septembril 2015 Tõrva Gümnaasiumi staadionil. Peeter Kirti mälestusvõistlust toimub koos Tõrva kergejõustikupäev olümpialastega, mida korraldatakse Tõrva Gümnaasiumi staadionil juba aastast 2008. 

Esimene kergejõustikupäev olümpialastega toimus 20. septembri 2008. aastal Margus Kübara ja olümpiapronks Aleksander Tammerti eestvedamisel. Esimeseks kettaheitevõistluse võitjaks krooniti ungarlane Gabor Mate, kes heitis tänaseni kehtiva staadionirekordi 65.65. Teiseks tuli kahekordne olümpiahõbe ja maailmameister Piotr Małachowski Poolast. 

2015. aastal võitis kettaheitevõistluse tulemusega 64.86 Martin Kupper, kelle jaoks oli see paremuselt hooaja teine tulemus. Teise koha sai tulemusega 62.93 Gerd Kanter. Odaviskevõistluse võitis tulemusega 78.83 Tanel Laanmäe. Teise koha sai 75.60 visanud Ranno Koorep, kolmanda Magnus Kirt tulemusega 75.28. Naiste odaviske võitis Liina Laasma tulemusega 55.78.

## Toimunud võistlused
### 2020
XIII Tõrva kergejõustikupäev olümpialastega ja Peeter Kirdi mälestusvõistlus toimus 29. augustil 2020. Võistlusel osalesid lapsed kuni 12 eluaastani kolmel spordialal. Kokku pani võistlusele kirja 115 sportlast. Põhivõistlust täiskasvanutele (kuul, odavise, kettaheide) koroonaviiruse tõttu ei toimunud, seoses kehtivate reisimispiirangutega .

### 2019
XII Tõrva kergejõustikupäev olümpialastega ja Peeter Kirdi mälestusvõistlus toimus 14. septembril 2019. Osalesid lapsed kuni 14 eluaastani kolmel spordialal. Täiskasvanute põhivõistlust ei toimunud, sest sportlased valmistusid Doha kergejõustiku maailmameistrivõistlusteks .

### 2018
XI Tõrva kergejõustikupäev olümpialastega ja Peeter Kirdi mälestusvõistlus toimus 15. septembril 2018. Toimusid lastevõistlused ning täiskasvanute põhivõistlused odaviskes, kettaheites ja kuulitõukes.

Meeste odavise

Naiste odavise

Meeste kuulitõuge

Meeste kettaheide

Naiste kettaheide

### 2017

X Tõrva-Helme kergejõustikupäev olümpialastega ja Peeter Kirdi mälestusvõistlus toimus 10. septembril 2017. Osales 117 sportilast ning toimus täiskasvanute põhivõistlus. 

Meeste odavise

Naiste odavise

Meeste kettaheide

Naiste kettaheide

Meeste ja naiste kuulitõuge

## Võistluste rekordid

### Meeste odavise
Tabelis on ära toodud 5 parimat tulemust

### Naiste odavise
Tabelis on ära toodud 5 parimat tulemust

### Meeste kettaheide
Tabelis on ära toodud 5 parimat tulemust

## Viited
Ballistika

**Ballistika** on klassikalise mehaanika haru, mis käsitleb visatud või lastud esemete/kehade lendu ja lennujoont aegruumis erinevates keskkondades. Uurimisalused valdkonnad võib liigitada mitmeti, näiteks enne lendu kiirendus, lend, pidurdus. Ballistika jaguneb sise- ja välisballistikaks. 

### Siseballistika
Siseballistika uurib liikumist piiravais tingimustes (nt püssitoru). Eesmärk on gaasi rõhu ja laskekeha kiiruse määramine sõltuvalt laskekeha asendist ja ajast liikumisel relvatorus.

### Välisballistika
Välisballistika uurib laskekeha lendu õhus, põhineb gaasidünaamikal ja meteoroloogial. Välisballistika eesmärk on lennukauguse, trajektoori kuju ja teiste lendu iseloomustavate suuruste määramine.

## Vaata ka
*ballistiline rakett
*kohtuballistika
Monitor (laevatüüp)

**Monitor** oli 1–2 suurekaliibrilise suurtükitorniga relvastatud madalapardaline aeglasekäiguline peamiselt rannikulähedaseks kasutamiseks mõeldud soomustatud sõjalaev. 

## Ajalugu
Monitori nimetus pärineb Ameerika kodusõja päevil ehitatud ja kasutatud uut tüüpi madala lameda kerega ja ühe pöörleva suurtükitorniga samanimeliselt sõjalaevalt. Monitore kasutati seejärel peamiselt 1860. aastatest kuni Teise maailmasõja lõpuni. Need olid auru (algselt ka purjede) jõul liikuvad laevad, mille relvastusse kuulus tavaliselt 1 või 2 kaheraudset suurekaliibrilist ja seega suuremõõtmelist suurtükitorni. Lisaks peakaliibrile olid relvastuses veel vaid pigem väikesekaliibrilised lähikaitserelvad. Väiksem süvis lubas sõita hõlpsamalt rannikuvetes või ka jõgedel, kuid laevade merekõlbulikkus oli sellevõrra samuti väiksem. Monitore oli võimalik kasutada peamiselt kas rannakaitseks või tuletoetuse andmiseks merelt maale.

Eesti vetes on olnud tuntumaid monitor-tüüpi laevu Vene Tsaaririigi rannakaitse soomuslaev Russalka, mis uppus tormis 1893, ning Vabadussõjas 1919 Eesti rahvaväge ja Loodearmeed toetanud briti sõjalaev Erebus.

## Vaata ka
* Suurtükilaev
* Soomuslaev
Vaikna mõisa kivisild

**Vaikna mõisa kivisild**, ka **Vaikna mõisa sild**, on ajalooline sild üle Liivi jõe. 

Sild asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas endise Vaikna mõisa maadel. Silla kaudu pääses mõisasüdamest otse üle Liivi jõe Risti-Virtsu maanteele. On võetud ehitismälestisena kaitse alla.

Praegune Risti-Virtsu maantee kulgeb sillast umbes 30 meetri kaugusel ida pool.

Ühesildeline paekivist võlvsild ehitati 19. sajandi teisel poolel. Kivisilla üldpikkus on 26 m ja võlvava on 6,3 m lai. Silla sõiduteed ääristavad madalad kiviparapetid.

## Viited
52 eKr

**52. aasta eKr**

## Sündmused
*Gallia sõda
**Gallid said Avaricumi lahingus roomlastelt lüüa.
**Gergovia lahingus võitsid gallid roomlasi.
**Gallid said Alesia lahingus roomlastelt lüüa.

## Sündinud
* ...

## Surnud
*Publius Clodius Pulcher, Rooma poliitik
* ...
53 eKr

**53. aasta eKr**

## Sündmused
*Carrhae lahingus võitsid partlased Rooma sõjaväe.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Marcus Licinius Crassus, Rooma poliitik
* Publius Licinius Crassus, Rooma väepealik
* Acco, senoonide pealik
* ...
54 eKr

**54. aasta eKr**

## Sündmused
*Julius Caesari teine sõjakäik Britanniasse.

## Sündinud
* Dionysios Halikarnassosest, rooma reetor, ajaloolane ja kirjanik (arvatav sünniaasta)
* ...

## Surnud
* Aurelia, Caesari ema
* Iulia, Caesari tütar
* Catullus, rooma luuletaja (arvatav surma-aasta)
* ...
Kohalaiit

**Kohalaiit** on vulkaaniline kivim. Kohalaiidiks nimetatakse suure oligoklassi sisaldusega andesiiti; kivim paistab silma suure naatriumisisalduse poolest. Kohalaiidi eri vormid erinevad üksteisest päevakivi koguselt ja oliviini sisalduselt. Kohalaiit võib sisaldada päevakivi või oligoklassi fenokristalle.

Kohalaiiti defineeriti esimest korda aastal 1913 ning see sai nimetuse Kohala vulkaani järgi Hawaii saarel. Kivimile pani nime Joseph Paxson Iddings. Lisaks Hawaii saarele esineb kohalaiiti ka mujal; näiteks on seda pursanud Taali vulkaan. Samuti esineb kohalaiiti Raiateal.

Varem on kohalaiidi erivormiks peetud ka mugeariiti, kuid uuemate uuringute põhjal on selgunud, et see ei ole andesiit, vaid basalt.

## Viited
Mugeariit

**Mugeariit** on vulkaaniline kivim. Mugeariidiks nimetatakse suure oligoklassi sisaldusega põhiliselt apatiidist ja oliviinist koosnevat basalti; kivim võib sisaldada ka pürokseeni. 

Mugeariit defineeriti esimest korda aastal 1904 ja see sai nimetuse endise Mugeary asula järgi Skye saarel. Kivimi nimetas Alfred Harker. Vahepeal peeti mugeariiti kohalaiidi erivormiks ning arvati, et tegu on andesiidiga, kuid uuemate uuringute põhjal on selgunud, et see ei ole andesiit, vaid basalt.

Mugeariiti leidub peale Skye saare ka mujal, näiteks Madeiral ja Etnal.  Üks Marsi kivimiproov sarnaneb keemiliselt väga mugeariidiga.

## Viited
Mõistataja

thumb|
Illustratsioon Mõistatajast
**Mõistataja** ehk **Edward Nygma** on DC Comicsi koomiksitegelane, kes esineb sageli Batmani vastasena. Mõistatajat kujutatakse kuritegeliku geeniusena, kes jätab endast kuriteopaigale vihjetena maha mõistatusi. 

Teda on kehastanud Frank Gorshin ja John Astin 1960. aastate "Batmani" teleseriaalis, Jim Carrey 1995. aasta filmis "Batman igaveseks" ja Cory Michael Smith teleseriaalis "Gotham".
Lappe

**Lappe** või **Lappen** oli Land Hadelnist pärinev maaomanike (*Grundherr*) suguvõsa.

Teateid suguvõsa kohta on leitud ajavahemikust 1315–1419. Hilisemad sama perekonnanime kandjad pole üheselt suguvõsaga seostatavad.
Hawthorne

**Hawthorne** on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonnas. Elanike arv on arvestuslikult 2014. aasta seisuga 86 199. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanike arv 84 293.

Hawthorne'i põhjapiiril kulgeb maantee Interstate 105 (Glenn Anderson Freeway) ja läänepiiril Interstate 405 (San Diego Freeway). 8 km kaugusel linnast asub Los Angelese rahvusvaheline lennujaam.

Linnas asub kosmosetranspordiettevõtte SpaceX peakorter. Hawthorne'is on asunud ka lennukitootja Northrop Corporation peakorter.

Hawthorne'i on iseloomustatud kui Los Angelese troostitut piirkonda, mis koosneb hiiglaslikest tööstuskompleksidest, mida ümbritsevad lagunenud elumajad, kehvad poekesed ja viletsad söögikohad.

Marilyn Monroe elas Hawthorne'is kuni seitsmeaastaseks saamiseni.

Hawthorne'is on tulnud kokku ansambel The Beach Boys.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Oskar Fischer

**Oskar Fischer** (19. märts 1923 Aš, Tšehhoslovakkia – 2. aprill 2020 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Oskar Fischer sündis Tšehhoslovakkias sudeedisaksa töölisperekonnas. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1937–1940 rätsepaks. 1941–1944 teenis ta Wehrmachtis. 1944. aastal langes ta Punaarmee kätte sõjavangi ja oli kuni 1946. aastani sõjavangis. Vangistusest tagasipöördumise järel töötas ta Tšehhoslovakkias kivimurrus, 1947. aastal saadeti aga välja Saksamaale Nõukogude okupatsioonitsooni. Ta astus Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse ja Saksa Vaba Noorsoo Liitu. 1947–1949 töötas ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Sprembergi allorganisatsiooni juhina. 1949. aastal sai ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Brandenburgi allorganisatsiooni eestseisuse liikmeks, 1949–1952 oli ta ka Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogu liige ja 1951–1952 Rahvusvahelise Demokraatliku Noorsoo Föderatsiooni sekretär

Alates 1952. aastast oli ta Rahvusvahelise Noorte Nõukogu liige. 1955–1959 oli Oskar Fischer Saksa DV suursaadik Bulgaarias ja seejärel kuni 1962. aastani Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee sektorijuhataja. 1962–1965 õppis ta Moskvas NLKP Kõrgemas Parteikoolis. 1965–1975 töötas Oskar Fischer Saksa DV välisministri asetäitjana.

20. jaanuarist 1975 kuni 12. aprillini 1990 oli Oskar Fischer Saksa DV välisminister.

1971–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige ja 1976–1990 Rahvakoja (parlamendi) liige.

## Viited
Max Fechner

**Max Fechner** (27. juuli 1892 Berliin – 13. september 1973 Schöneiche) oli Saksa poliitik ja Saksa DV riigitegelane.

Pärast rahvakooli lõpetamist õppis Max Fechner tööriistalukksepaks ja töötas sel erialal kuni 1920. aasta aprillini. 1910. aastal astus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, vahepeal oli ta 1917–1922 Saksamaa Sõltumatu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige, kuid pöördus siis Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse tagasi. Mobiliseerituna võttis ta osa Esimesest maailmasõjast.

1921–1925 oli Max Fechner Berllini Neuköllni linnaosa halduskogu liige, 1925– 1928 oli ta Berllini linnavolikogu liige ja 1928–1933 Preisi Maapäeva liige. Natsionaalsotsialistide võimuloleku ajal osales Max Fechner vastupanuliikumises ja oli 1933–1934 ning 1944–1945 vangistatud.

Teise maailmasõja järel oli Max Fechner Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei Keskkomitee liige. 1946. aastal sai temast sotsiaaldemokraatide ja Saksamaa Kommunistliku Partei liitmise järel Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei liige. 1946–1948 oli ta Berliini linnavolikogu liige, kuni 1949. aastani oli ta ka Saksa Rahvanõukogu liige ja kuni 1950. aastani Rahvakoja (parlamendi) liige.

1948. aastal sai Max Fechner Nõukogude okupatsioonitsoonis tegutsenud Saksa Keskjustiitsvalitsuse president. 1949–1951 oli ta Saksamaa Demokraatliku Juristide Ühingu president.

12. oktoobrist 1949 kuni 15. juulini 1953 oli Max Fechner Saksa DV justiitsminister.

30. juunil 1953 ütles Max Fechner ajalehele Neues Deutschland antud intervjuus, et kohtulikult karistatakse ainult neid 17. juuni rahvaülestõusust osa võtnud inimesi, kes on sooritanud raskeid kuritegusid. Selle eest heitis Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo ta 14. juulil 1953 parteist välja ja vallandas ministriametist. 15. juulil 1953 võeti ta vahi alla. 24. juunil 1955 karistas Saksa DV Ülemkohus salajasel kohtuprotsessil Max Fechneri riigivastaste kuritegude eest kaheksa-aastase vabaduskaotusega. 1956. aasta aprillis andis Saksa DV president Wilhelm Pieck Max Fechnerile armu ja ta vabastati vanglast. 1958. aastal võeti ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse tagasi.

## Viited
Lorenzo Vigas

**Lorenzo Vigas Castes** (sündinud 1967 Méridas) on Venezuela filmirežissöör.

Vigase 2015. aastal valminud film "Desde allá" võitis Veneetsia filmifestivali peaauhinna Kuldlõvi.

Tema isa oli tuntud kunstnik Oswaldo Vigas.

## Viited

## Välislingid
*
The Tide Is High

**"The Tide Is High"** on Jamaica muusiku John Holti kirjutatud laul, mille esimesena salvestas 1967. aastal tema ansambel The Paragons. Rahvusvahelise tähelepanu pälvis lugu 1980. aastal, kui ansambli Blondie versioon loost jõudis esikohale nii USA kui ka Suurbritannia singliedetabelites. 

1996. aastal kaverdas laulu Papa Dee albumil "The Journey" ja 2000. aastal Billie Piper albumil "Walk of Life". Billie Piperi versioon oli plaanis välja anda albumi neljanda singlina, kuid sellest loobuti, kuna Billie Piper oli pärast mitmeid tapmisähvardusi tema ja ta pere suunas otsustanud laulmisest üldse loobuda. 

2002. aastal jõudis Briti singliedetabeli esikohale tüdrukutebändi Atomic Kitten versioon pealkirjaga "The Tide Is High (Get the Feeling)". See versioon, mis sarnaneb väga Billie Piperi omaga, kõlab tervikuna ka filmi "The Lizzie McGuire Movie" algustiitrite ajal. Laulule tehtud videost sai Atomic Kitteni tuntuim video, mis võib olla tingitud asjaolust, et bändi liige Natasha Hamilton oli viimaseid kuid rase. Atomic Kitten andis välja ka hispaaniakeelse versiooni "Ser tu pasión" (täieliku pealkirjaga "Ser tu pasión eres mi obsesión"). 

2008. aastal avaldas loost oma versiooni, õieti 4 versiooni, pealkirjaga "Numba 1 (Tide Is High)" Kanada räppar Kardinal Offishall. Ametlik singliversioon ja video on tehtud koos Keri Hilsoniga, albumiversioon aga koos Rihannaga. Samuti on loost olemas ametlikud versioonid koos Pussycat Dollsi laulja Nicole Scherzingeriga ning koos Rihanna ja Scherzingeriga.

## Välislingid
*The Paragonsi versioon laulust YouTube'is