Lendkoer

**Lendkoer** (*Pteropus*) on liigirikas perekond tiiburlaste sugukonnas.

## Levila
Lendkoerad elutsevad India ookeani saartel, Aasia mandri lõunaosas, Kagu-Aasias, Australaasias ja Okeaanias.

## Taksonoomia
Perekonna nimetus *Pteropus* tuleb vanakreeka sõnadest  ('tiib') ja  ('jalg'). Selle võttis kasutusele prantsuse zooloog Mathurin Jacques Brisson 1762. aastal. 

## Süstemaatika
Perekonnas on vähemalt 60 tänapäevast liiki.

Selle liigid jaotatakse ülemliikideks.

Liik *[[Pteropus leucopterus]]* viidi üle perekonda *[[Desmalopex]]*.

### Liigid ja nende levilad
Teoses "Walker’s Mammals of the World" (1999) jaotatakse perekond järgmisteks ülemliikideks (liikide levilad IUC9 järgi):
* ülemliik *hypomelanus*
** *[[Pteropus hypomelanus]]*, Filipiinidest ja Sulawesist Saalomoni Saarteni
** *[[Pteropus admiralitatum]]*, Bismarcki saarestik ja Saalomoni Saared
** *[[Pteropus brunneus]]*, välja surnud, elas Austraalias Percy saarel
** *[[Pteropus dasymallus]]*, Nansei saartest kuni Filipiinide põhjaosani
** *[[Pteropus faunulus]]*, Nicobari saarte endeem
** *[[Pteropus griseus]]*, Sulawesi, Timor ja teised ümberkaudsed saared
** *[[Pteropus howensis]]*, Saalomoni saartest põhja pool asetseva Ontong Java atolli endeem
** *[[Pteropus ornatus]]*, Uus-Kaledoonias
** *[[Pteropus pumilus]]*, Filipiinide keskosas
** *[[Pteropus speciosus]]*, väiksemad Filipiinide ja Indoneesia saared
** *[[Pteropus subniger]]*, välja surnud, elutses Réunioni ja Mauritiuse saarel
* ülemliik *mariannus*
** *[[Pteropus mariannus]]*, Mariaanidel
** *[[Pteropus tonganus]]*, Tongas
* ülemliik *caniceps*
** *[[Pteropus caniceps]]*, Maluku saartel
* ülemliik *rufus*
** *[[Pteropus rufus]]*, Madagaskari platool
** *[[Pteropus aldabrensis]]*, Aldabra atolli (Seišellid) endeem
** *[[Pteropus niger]]*, Maskareenidel
** *[[Pteropus seychellensis]]*, Seišellidel ja Komooridel
** *[[Pteropus voeltzkowi]]*, Pemba saare (Sansibari saarestik) endeem
* ülemliik *melanotus*
** *[[Pteropus melanotus]]*, Andamanidest ja Nicobaridest üksikute Mentawai saarteni ja Jõulusaareni
* ülemliik *melanopogon*
** *[[Pteropus melanopogon]]*, lõunapoolsetel Maluku saartel
** *[[Pteropus livingstonii]]*, Komooridel
* ülemliik *rayneri*
** *[[Pteropus rayneri]]*, Saalomoni saartel
** *[[Pteropus chrysoproctus]]*), Maluku saarte kesk- ja lõunaosa
** *[[Pteropus cognatus]]*, idapoolsetel Saalomoni saartel
** *[[Pteropus fundatus]]*), Banksi saartel (Vanuatu)
** *[[Pteropus rennelli]]*, lõunapoolsetel Saalomoni saartel
* ülemliik *lombocensis*
** *[[Pteropus lombocensis]]*, Timoril ja Väikestel Sunda saartel
** *[[Pteropus molossinus]]*, mõnel Mikroneesia saarel
** *[[Pteropus rodricensis]]*, Rodriguese saare endeem
* ülemliik *samoensis*
** *[[Pteropus samoensis]]*, mõnedel Okeaania saartel
** *[[Pteropus anetianus]]*, Vanuatu saarel
* ülemliik *pselaphon*
** *[[Pteropus pselaphon]]*, Jaapanile kuuluvate Ogasawara saarte endeem
** *[[Pteropus pelagicus]]* (varem *Pteropus insularis*), Mikroneesias
** *[[Pteropus nitendiensis]]*, idapoolsetel Saalomoni saartel
** *[[Pteropus pilosus]]*, Palau saarte endeem
** *[[Pteropus tokudae]]*, Guami endeem
** *[[Pteropus tuberculatus]]*, idapoolsetel Saalomoni saartel
** *[[Pteropus ventulus]]*, Uus-Kaledoonia endeem
* ülemliik *temminckii*
** *[[Pteropus temminckii]]*, lõunapoolsetel Maluku saartel
** *[[Pteropus capistratus]]*, Bismarcki saarestiku endeem
** *[[Pteropus personatus]]*, põhjapoolsetel Maluku saartel
* ülemliik *vampyrus*
** *Pteropus vampyrus* (kalong), Kagu-Aasias.
** *[[Pteropus giganteus]]*, sünonüüm *Pteropus medius*), Hindustani poolsaarel, mandri naaberosadel ja Sri Lankas
** *[[Pteropus intermedius]]*, Myanmari lõunaosas
** *Pteropus lylei* (Lyle'i lendkoer), Tai lõunaosas, Kambodžas ja Vietnamis
* ülemliik *alecto*
** *[[Pteropus alecto]]*, Kagu-Aasiast Austraaliani
* ülemliik *conspicillatus*
** *[[Pteropus conspicillatus]]*, Maluku saartel, Uus-Guineal ja Cape Yorki poolsaarel
** *[[Pteropus ocularis]]*, Maluku saartIdae lõunaosas
* ülemliik *neohibernicus*
** *[[Pteropus neohibernicus]]*, Uus-Guineal ja Bismarcki saarestikus
* ülemliik *macrotis*
** *[[Pteropus macrotis]]*, Uus-Guineal ja ümberkaudsetel väikestel saartel
** *[[Pteropus pohlei]]*, Uus-Guineast loode pool paiknevatel saartel
** *[[Pteropus poliocephalus]]*, Austraalia idaosas
* ülemliik *scapulatus*
** *[[Pteropus scapulatus]]*, Põhja- ja Ida-Austraalias
** *[[Pteropus gilliardorum]]*, Bismarcki saarestikus
** *[[Pteropus mahaganus]]*, Saalomoni saarte endeem
** *[[Pteropus woodfordi]]*, lõunapoolsetel ja idapoolsetel Saalomoni saartel
* 1999. aasta raamatus mainimata
** *[[Pteropus aruensis]]*, idapoolsetel Maluku saartel
** *[[Pteropus ennisae]]*, Bismarcki saarestiku põhjaosas
** *[[Pteropus keyensis]]*, idapoolsetel Maluku saartel
** *[[Pteropus loochoensis]]*, Okinawa saarel, arvatavasti välja surnud
** *[[Pteropus pelewensis]]*, Palau endeem
** *[[Pteropus ualanus]]*, Mikroneesias

## Tunnused
Lendkoertel puudub saba. 

Nende suurus võib olla väga erinev. Tüvepikkus on 17–40,6&nbsp;cm, küünarvarre pikkus 8,5–22,8&nbsp;cm ja tiibade siruulatus 61–170&nbsp;cm. Suuremate liikide, nagu kalongi, *[[Pteropeus giganteus]]*e ja *[[Pteropus mahaganus]]*e isased võivad kaaluda kuni 1,1–1,6&nbsp;kg, seevastu *[[Pteropus personatus]]* kaalub ainult 100–150&nbsp;g. 

Üldiselt on karvastikul hall, pruun või must põhivärvus ning sageli kollakashall kaelus õlgade piirkonnas. 

Tüüpiline on ninnahakkav lõhn.

## Elupaigad
Elupaigad on niisked metsad ja sooalad. 

## Toitumine
Lendkoerad söövad puuvilju ja muud taimset toitu, mõnikord ka putukaid.

Nad leiavad toitu hea haistmise abil.

Lendkoerad söövad peamiselt puuviljamahla, mida nad suus välja pressivad. Väiksemate viljade näiteks banaanide puhul, söövad nad kogu vilja ära. Mõnikord söövad nad nektarit ja õietolmu. Lendkoerad kustutavad janu joogikohtades ning joovad aeg-ajalt merevett, tõenäoliselt mineraalainete saamiseks.

## Eluviis
Enamik lendkoeri on öise eluviisiga. Et neil puudub kajalokatsioon, kasutavad nad lendamisel nägemist.

Mitmed liigid, kes elutsevad saartel, rändavad nende vahet, kui vahemaad liiga suured ei ole. 40–60-kilomeetrised rännud päevase peidukoha ja toiduallikate vahel pole haruldus.

Lendkoerad puhkavad päeval või harva öösel üle metsa kõrguvate puude okstes. Puhkekohas, mida kasutab mitu populatsiooni aastakümneid, kujunevad suuremad või väiksemad kolooniad, millel võib mõne liigi puhul olla sadu tuhandeid liikmeid.

Olenevalt liigist koosnevad kolooniad isastest ja emastest või poegade üleskasvatamise ajal ainult emastest. Mitmel liigil elab üks isane koos mitme emasega. Mõnikord talutakse puhkepaigas teistest liikidest lendkoeri. 

## Paljunemine
Enamikul liikidel sünnib emastel üks poeg aastas.

Paljunemine toimub üldiselt nii, et ühe populatsiooni pojad sünnivad umbes ühel ajal. Sünnid leiavad olenevalt elukohast ekvaatorist põhja või lõuna pool aset kevadel või varasuvel. Kahe paaritumisajaga või aastaringse paljunemisajaga liigid on haruldased. Pärast 140–192-ööpäevast tiinust tuleb poeg ilmale. Sageli kannab ema teda esimestel päevadel kaasas ning imetab 3–6 kuud. Suguküpsus saabub liigil *[[Pteropus melanotus]]* umbes 6 kuu pärast ja enamikul teistel liikidel 18–24 kuu pärast. 

## Eluiga
Üks liigi *[[Pteropus giganteus]]* isend elas 31 aastat 5 kuud.

Lendkoertel on pikk eluiga ja vähe järelkasvu (K-valik).

## Ökoloogia
Lendkoerad on olulised õistaimede tolmeldajad ja taimeseemnete levitajad. See on ka inimeste huvides. Seemnete levitamine aitab kaasa ka metsade taastamisele.    

## Haigustekitajad
Lendkoerad on mõne haruldase inimesele ohtliku haigustekitaja kandjad. Nende seas on Austraalia nahkhiire lüssaviirus (ABLV), mis tekitab marutaudi, ja Hendra viirus. Need kaks viirust on teadaolevalt põhjustanud kokku seitsme inimese surma. Lendkoerad kannavad ka Nipah' viirust, mida peetakse üle saja inimese surma põhjuseks.

## Ohustatus
Aeglase elutsükli tõttu ohustab lendkoeri üleküttimine, arvukuse reguleerimine ja looduskatastroofid. 

Mitut liiki kütitakse liha pärast või kasutatakse rahvameditsiinis. Lendkoeri, kes toituvad puuviljaistandustes, peetakse kahjuriteks ja neid hävitatakse mürgi või relvadega. Need abinõud vähendavad tunduvalt nende liikide arvukust, kes elavad piiratud levilas, kus kaitsealad puuduvad.

IUCN arvab kriitilises seisundis olevateks teiste seas liigid *[[Pteropus livingstonii]]*, *[[Pteropus aruensis]]* ja *[[Pteropus howensis]]*. 

Ajaloolisel ajal on välja surnud juba neli liiki või kuus liiki.

## Kultuur
Lendkoertest on mõjutatud kohalike rahvaste rahvakunst, rahvaluule ja relvad. Nende nahku ja hambaid kasutati rahana. Mõnes kultuuris on lendkoerte hambad senini raha. 

## Viited




## Kirjandus
*Mathurin Jacques Brisson. *Regnum Animale in Classes IX distributum sive synopsis methodica*, Lugduni Batavorum: Apud Theodorum Haak 1762, lk 153–155. Veebis.