open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Falsett

**Falsett** on  häälekasutus tavalisest kõrgemas registris.
## Näide falsetist
*Robert Plant (Led Zeppelin): ''You shook me'' YouTube'is
*Mika:  ''Love Today'' YouTube'is

## Vaata ka
*Kontratenor
Glaukoom

**Glaukoom** (ka **rohekae** ja **roheline kae**; ladina keeles *glaucoma*) on silmahaiguste rühm, mille iseloomulikeks tunnusteks on okulaarne hüpertensioon koos nägemisnärvi kahjustusega. Rõhu tõus võib viia nägemisnärvi kahjustuse ja pimedaks jäämiseni. Glaukoome esineb nii loomadel kui ka inimestel.

Glaukoomid võivad lisaks okulaarsele hüpertensioonile ja nägemisnärvi kahjustusele olla ka kaasasündinud või tekkida soonkesta põletiku või silma vigastuse järel. 

Rahvasuus levinud arvamus rohelise kile kasvamisest silmale on väär.

## Inimestel
### Klassifikatsioon
Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis liigitatakse glaukoomid järgmisteks vormideks:

*[H40.0] – Glaukoomikahtlus		
*[H40.1] – Primaarne avatud ehk lahtise nurga glaukoom		
*[H40.2] – Primaarne kinnise ehk suletud nurga glaukoom		
*[H40.3] – Silmatraumajärgne sekundaarne glaukoom		
*[H40.4] – Silmapõletikujärgne sekundaarne glaukoom		
*[H40.5] – Silma muude haigusseisundite järgne sekundaarne glaukoom		
*[H40.6] – Ravimitekkene sekundaarne glaukoom		
*[H40.8] – Muu glaukoom		
*[H40.9] – Täpsustamata glaukoom

*[H44.5] – Absoluutne glaukoom  
*[Q15.0] – Kaasasündinud glaukoom 
*[P15.3] – Sünnivigastusetekkene traumaatiline glaukoom. 

#### Schlemmi kanal ja okulaarne hüpertensioon

Silmasisene rõhk võib tõusta ka vesineste ringlushäire tõttu. Kui Schlemmi kanal ummistub või muutub põletikuliseks, võib tulemuseks olla kõrgenenud silmasiserõhk. Okulaarne hüpertensioon koos nägemisnärvi kahjustusega võib glaukoomi põhjustada. 

## Vaata ka
*Koerte glaukoom
*Tonomeetria
*Katarakt (hallkae)

## Viited

## Välislingid
Tonomeeter

**Tonomeeter** on aparaat silma siserõhu (intraokulaarse rõhu) mõõtmiseks. Silma siserõhu mõõtmist nimetatakse tonomeetriaks. Enamik tonomeetreid näitab rõhku elavhõbedasamba millimeetrites (mmHg).

## Ajalugu
Silmarõhku hakati rutiinselt mõõtma 19. sajandil. Esimese silmarõhu mõõtmise instrumendi leiutas Friedrich Wilhelm Ernst Albrecht von Gräfe 1865. aastal. Hiljem arendati välja täpsemaid tonomeetreid, mis võimaldavad kiiret ja usaldusväärset silmarõhu hindamist glaukoomi ja teiste silmahaiguste diagnoosimisel.

## Tonomeetritüübid
* Schiotzi tonomeeter – mehaaniline aparaat, mis mõõdab silma siserõhku surve tekitamise teel.
* Goldmanni tonomeeter – aparaat, mis mõõdab rõhku, surudes tasapinnaliselt kokku väikese ala silma sarvkestast.
* Pneumaatiline tonomeeter – aparaat, mis määrab silma siserõhu õhupuhangu abil.
* Kaasaegsed digitaal- ja kontaktivabad tonomeetrid – seadmed, mis võimaldavad silma siserõhku mõõta anesteesiata.

## Viited
Gangreen

**Gangreen** ehk **muundkärbus** on koekärbus, mis tekib, kui koe verevarustus häirub ja koerakud surevad.

## Vaata ka

*Gaasgangreen
Katarakt

**Katarakt** ehk **läätsekae** (vanem nimetus **hallkae**) on enamasti vanemas eas esinev silmaläätse hägustumine, mille tulemusel nägemine muutub järk-järgult tuhmimaks, kuni lõpuks kaob täielikult.

## Vaata ka
*Glaukoom (rohekae ehk roheline kae)
Aarike paisjärv

**Aarike paisjärv** (ka *Ariki paisjärv*) on paisjärv Tartumaal Kambja vallas Tatra jõel Virulase ja Aakaru küla piiril. 

Veehoidla rajati Aarike veskitalu veski (pärast II maailmasõda mõne aasta jooksul ka kohaliku elektrijaama) käivitamiseks. Praegusel ajal kindla otstarbe puudumisel hooldamata.

## Välislingid
*
Väino-Rahuleid Järv

**Väino-Rahuleid Järv** (sündinud 4. novembril 1930 Alal Valgamaal) on eesti ajaloolane.

Ta lõpetas 1949. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Aastatel 1961–1965 oli ajaloo instituudis aspirant. 1971. aastal kaitses ajaloo alal kandidaadikraadi väitekirjaga kodu-uurimise ajaloost Eestis.

Järv töötas aastatel 1950–54 Valga rajoonilehe Uus Elu toimetajana. Aastatel 1955–1965 oli ta mitmes koolis ajalooõpetaja ja aastatel 1955–1961 ka Tapa Keskkooli ja Aravete 8-klassilise Kooli direktor. Aastatel 1965–1979 oli ta ajaloo instituudi teadur ja vanemteadur, 1980–1990 Eesti Teaduste Akadeemia Presiidiumi teadlaskaadri ettevalmistamise osakonna juhataja, 1990–91 Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudi vanemteadur. Aastatel 1992–1999 oli Järv AS-i Lasuur juhatuse esimees.

Ta on uurinud eesti kultuuri, põllumajanduse ning kodu-uurimise ajalugu.

## Teosed
*Inimene ja kodu (Eesti Raamat, 1977)

## Viited
Peahääl

**Peahääl** on võimalikult vaikne laulmine hääleulatuse (diapasooni) ülemises piirkonnas.

Teatud kõrgeid noote nimetatakse flažolettnootideks, viidates hääle ülipuhtale kõlale, mis kulutab vähe õhku.
Diapasoon

**Diapasoon** ehk **helikõrguslik ulatus** on muusikas muusikainstrumendi, sealhulgas inimhääle kõigi võimalike tekitatavate helikõrguste hulk madalaimast kõrgeimani.

Inimhääle puhul kasutatakse diapasooni tähenduses ka sõna *hääleulatus*.

Näiteks klaveri diapasoon võib olla A2 – c5, harfi diapasoon võib olla Ces1 – fis4 ja flöödi diapasoon võib olla h – c4.

Diapasooni järgi liigitatakse muusikainstrumendid perekonnasiseselt näiteks sopran-, alt-, tenor-, bariton-, bass- ja kontrabasspillideks:
*sopranpillid: flööt, oboe, klarnet, sopransaksofon, viiul, trompet
*altpillid: altflööt, inglissarv, altsaksofon, vioola
*tenorpillid: tenorsaksofon, tenortromboon
*baritonpillid: baritonsaksofon, bariton 
*basspillid: kontrabass, bassklarnet, fagott, bass-saksofon, basstuuba
*kontrabasspillid: kontrabass, kontrafagott, kontrabassklarnet, kontrabass-saksofon, kontrabasstuuba
Sügelised

**Sügelised** (ladina keeles *scabies*) on parasitaarne nahahaigus, mille põhjustajaks on sügelislest, kes on silmaga nähtav parasiit. Parasiit kaevub epidermisesse, liigub mõni sentimeeter ja põhjustab käikudesse munedes tugevat sügelust. 

Sügelistesse nakatumine toimub vahetu kontakti kaudu haige inimese või tema poolt saastatud esemetega, tavaliselt seksuaalkontakti teel või ühes voodis magamisel. 

Tüüpiliseks kaebuseks on õhtune nahasügelus, mis algab 3-6 nädala möödumisel nakatumisesteriti. Sügelus teikib enamasti peale voodisse heitmist, kuna sügelislestad muutuvad soojas keskkonnas aktiivseks. Nahale tekib iseloomulik lööve, paarikaupa asetsevate täpikestena, mis võib sügamise tagajärjel tüsistuda mädase nahapõletikuga. Lööve on peenpapuloosne ja paikneb eriti sõrmede vahel, alakõhul, genitaalidel, reitel ja kätel, kuid võib levida ka igale kehaosale. Imikutel võivad olla haigusest haaratud pea, kael ja nägu. Lööbe lähedal on sageli näha peeneid looklevaid jooni – sügeliskäike, mis on kuni 10 mm pikkused, hallikat või pruunikat värvi. Esinevad ka kraapimisjäljed ning koorikud. Sügeliste lööbepiirkonda tekib sageli sekundaarne infektsioon ja ekseem.
Tavaliselt esineb sügelemine mitmel perekonnaliikmel. 

**Diagnoos**. 
Haigust diagnoositakse tüüpiliste alade hoolika uurimise tulemusena, parasiiti võib nõelaga kraapida ka katteklaasile ja mikroskopeerida.

**Raviks** kasutatakse Heksidiin ja Permitriin salve, millega määritakse kogu keha, välja arvatud pea. Sügelus võib kesta 1-2 (4-6) nädalat ja ravi ajal isegi halveneda, ka siis kui ravi on efektiivne. Haigus on ravile hästi alluv.

## Välislingid
*Evelin Jõemägi. Sügelised ei ole pesemata inimese haigus, Maaleht Online, 25. märts 2010
Rinnahääl

**Rinnahääl** on peahääle vastand ja tähendab täisvaljusel laulmist hääleulatuse (diapasooni) madalaimas osas. Kõrgemas ulatuses  võib niisugune jõuline hääle kasutamine kahjustada häält.
Woldemar Adolph von Ditmar

**Woldemar Adolph von Ditmar** (22. august 1769 Kuru mõis – 4. veebruar (vkj 23. jaanuar) 1837) oli Liivimaa aadlikust Venemaa sõjaväelane (major).

Woldemar Adolph von Ditmar sündis Kuru ja Põriki mõisniku Friedrich Adolph von Ditmari ja Anna Margaretha von Haffsteini pojana. Ta ristiti 28. augustil 1769 Ambla kirikus ning tema vaderiteks olid teiste hulgas Koeru pastor Christoph Friedrich Mickwitz ning Järva praost Georg Christoph Fuhrmann

Alustas sõjaväeteenistust Württembergi printsi (hilisem kuningas Friedrich I) ratsapaažina. 1787. aastal teenis ta ratsakaardiväe seersandina. Läks 1792. aastal majori auastmes erru.

1804. aastal kuulus revisjonikomisjoni liikmete hulka ning oli Pärnu kreisisaadik.

Talle kuulusid Vändra ja Paenasti mõis. Ta oli ka Tamme mõisa rentnik.

Woldemar Adolph von Ditmar oli Johann Voldemar Jannseni ristiisa. Just ristiisa järgi sai Jannsen omale teiseks eesnimeks Voldemar. Kui Jannsen isa surma järel vaeslapseks jäi, pani major Ditmar ta õppima valla- ja seejärel kihelkonnakooli. 

## Perekond
Woldemar Adolph von Ditmar abiellus 1792. aastal Vändras Vändra mõisa pärijanna Karoline Johanna von Krüdeneriga (1768–1852), kes oli Karl Ludwig von Krüdeneri (1737–1778) ja Johanna Juliane von Meyeri tütar. Abielust sündisid:
*Anna von Ditmar (1793–1817), abiellus Põlva pastori Johann Georg Schwartziga
*Woldemar von Ditmar (1794–1826), jurist ja eesti rahvaluule koguja
*Caroline von Ditmar (1799–1851)
*Alexander von Ditmar (1802–1847), Venemaa sõjaväelane (major) Vana-Vändra mõisnik
*Juliane von Ditmar (1806–1887), abiellus Portugali konsuli Hans Caspar Schmidti ja hiljem Adavere ja Imavere mõisniku Otto Karl Hermann von Stackelbergiga (1800–1873).
*Friedrich von Ditmar (1809–1879), Venemaa sõjaväelane (kindralmajor), Uue-Vändra mõisnik

## Esivanemad

## Vaata ka
*Ditmar

## Viited
Register (hääl)

**Register** on lauluhääle tekitamise meetod. 

Lauluhääle puhul eristatakse pea-, kesk- ja rinnaregistrit.
Register (helikõrguspiirkond)

**Register** on muusikainstrumendi diapasooni osa, mida esindab teatud helikõrguspiirkond. 

Muusikainstrumendi diapasoon jaotatakse tavaliselt madalaks, keskmiseks ja kõrgeks registriks.

Üleminek ühest registrist teise, st madalast keskmisesse ja keskmisest kõrgesse registrisse toimub tavaliselt sujuvalt. Registri piir määratakse tavaliselt hägusväärtusena. 

Erinevatel muusikainstrumentidel registreid esindavad helikõrguspiirkonnad üldiselt ei kattu. Näiteks 
* flöödi madala registri helid kuuluvad klarneti keskmisesse registrisse. 
* bassi kõrge registri helid kuuluvad soprani madalasse registrisse

Erinevatel registritel on tavaliselt erinev tämber.
Vibraato

**Vibraato** (itaaliakeelsest sõnast *vibrare*, võnkuma) on muusikas efekt, mis tekib helikõrguse pulseerival muutumisel. Vibraatot on võimalik kirjeldada kahe muusikalise parameetri – "helikõrguse muutumise määr" (*extent of vibrato*) ja "helikõrguse muutumise kiirus" (*rate of vibrato*) – abil.

Vibraatot kasutatakse nii vokaal- kui ka instrumentaalmuusikas esituse väljendusjõu suurendamiseks. 

Vibraato

## Viited
Sotsialistlik Rahvapartei

**Sotsialistlik Rahvapartei** (taani keeles *Socialistisk Folkeparti*, SF) on Taani sotsialistlik ja roheline partei.

## Ajaloost
Sotsialistliku Rahvapartei asutas 1959. aastal Aksel Larsen. Larsen oli endine Taani Kommunistliku Partei esimees. Larsen vabastati kommunistlikust parteist, kuna ta kritiseeris Ungari 1956. aasta revolutsiooni mahasurumist NSV Liidu poolt.

SF sai 1960. aasta Taani parlamendivalimistel 11 kohta, kui Taani KP kaotas kõik oma 6 kohta. 1964. aastal kaotas SF ühe koha. 1966. aastal sai SF kokku 20 kohta ja nad moodustasid koos Sotsiaaldemokraatidega vähemusvalitsuse. Valitsus kestis aasta ja viis SF kaheks jagunemisele ja 1968. aasta valimistel sai SF vaid neli kohta. 

1969–1973 oli SF esimees Sigurd Ømann. 1973–1993 Gert Petersen. 1994–2004 Holger K. Nielsen, 2005–2012 Villy Søvndal ja 2012–2014 Annette Vilhelmsen. 2014. aastast on partei esimees Pia Olsen Dyhr.

2011. aasta parlamendivalimistel said nad 16 kohta Folketingis. 2007. aasta parlamendivalimistel sai SF 24 kohta ja 13,1% häältest. 2005. aasta parlamendivalimistel said nad vaid 11 kohta. 

SFl on ka üks liige Euroopa Parlamendis ja 2004. aastal oli sellega parteisisene konflikt, kuna partei soovis osaleda Vasakrohelises fraktsioonis, aga valitud poliitik astus hoopis rohelisse fraktsiooni.
Poolhääl

**Poolhääl** ehk suuhääl ehk lahtine hääl ehk valge hääl tekib, kui laulja blokeerib õhuvoolu. Sellega tekitatakse sosinasarnane kõla.
Kõnelaul

**Kõnelaul** on kõne ja laulu vahepealne hääletekitusviis. Laulja kõneleb muusikalise saate üldisest rütmist kinni pidades ja pöördub siis muusikalist mõtet katkestamata tagasi meloodia juurde. 

## Vaata ka
*Retsitatiiv
Register (täpsustus)

**Register** (<ladina keeles *registrum* "eeskirjade kogu või nimestik") on mitmetähenduslik sõna:
***[[register]]** on millegi loend või nimestik, arvele võetud andmete kogu, seda sisaldav raamat vms
***[[register (keeleteadus)|register]]** on keeleteaduses teatud viis või tunnuste kogum, kuidas keelt mingis olukorras kasutatakse
***register** ehk laevaregister on merenduses lipuriigi laevade nimestik

Register on tehnikas mitmetähenduslik sõna:
***[[register (elektroonika)|register]]** on elektroonikas regulaator või mõõtja mõnel masinal või seadmel
***[[register (arvutitehnika)|register]]** on arvutitehnikas kiire mälupiirkond keskprotsessoris
***[[Windowsi register|register]]** on Windowsi operatsioonisüsteemis sätete andmebaas

Register on muusikas mitmetähenduslik sõna:
* **[[register (helikõrguspiirkond)|register]]** on muusikainstrumendi või lauluhääle helikõrguspiirkond
* **[[register (hääl)|register]]** on lauluhääle tekitamise meetod
* **[[register (heliallikate rühm)|register]]** on klaviatuuriga õhkpillide, nagu näiteks oreli, harmooniumi või akordioni sarnaste tämbriliste omadustega heliallikate (näiteks orelivilede) rühm
Sekstakord

**Sekstakord** klassikalises harmoonias on kolmkõla 1. pööre, mis koosneb tertsist ja kvardist, džässharmoonias akord või kolmkõla sekstiga.

*duurkolmkõla
**väike terts - akordi heli tertsi ja kvindi vahel
**puhas kvart - akordi heli kvindi ja priimi vahel
Tertsi ja priimi vahe on väike sekst
*mollkolmkõla
**suur terts - akordi heli tertsi ja kvindi vahel
**puhas kvart - akordi heli kvindi ja priimi vahel
Tertsi ja priimi vahe on suur sekst
Kvartsekstakord

**Kvartsekstakord** on kolmkõla 2. pööre, mis koosneb kvardist ja tertsist.

*duurkolmkõla
**puhas kvart - akordi heli kvindii ja priimi vahel
**väike terts - akordi heli priimi ja tertsi vahel
Tertsi ja priimi vahe on väike sekst
*mollkolmkõla
**puhas kvart - akordi heli kvindii ja priimi vahel
**suur terts - akordi heli priimi ja tertsi vahel
Tertsi ja priimi vahe on suur sekst
Minoorkolmkõla

**Minoorkolmkõla** ehk **väike kolmkõla** ehk **mollkolmkõla** on kolmkõla, mis koosneb tertsidest:
*väike terts – akordi heli priimi ja tertsi vahel,
*suur terts – akordi heli tertsi ja kvindi vahel.
Priimi ja kvindi vahe on puhas kvint.

## Minoorkolmkõlad heliridades
*Loomulik mažoor – II, III, VI astmelt
*Harmooniline mažoor – I, IV astmelt
*Loomulik minoor – I, IV, V astmelt
*Harmooniline minoor – I, IV astmelt

## Minoorkolmkõlad helistikes
Venstre, Taani Liberaalne Partei

**Venstre, Taani Liberaalne Partei** (lühidalt **Venstre**, taani keeles *Venstre, Danmarks Liberale Parti*) on Taanis 1870. aastal asutatud erakond. See on paremtsentristlik liberaalne partei, mis toetab tänapäeval vaba turumajandust ja minimaalse riigi kontseptsiooni.

Alates 1901. aastast on Venstre suurema osa ajast olnud valitsuskoalitsioonis. Kaks pikemat perioodi, mil oldi opositsioonis, olid aastad 1929–1945 ja 1953–1968. Kokku on Venstre ridadest tulnud üksteist Taani peaministrit.

Alates 21. septembrist 2019 on erakonna esimees Jakob Ellemann-Jensen.

Aastatel 2009–2019 oli Venstre esimees Lars Løkke Rasmussen, kes oli 2009–2011 ja 2015–2019 Taani peaminister. 1998–2009 oli Venstre esimees Anders Fogh Rasmussen, kes oli Taani peaminister 2001–2009. Sel ajal oldi valitsuses koalitsioonis Konservatiivse Rahvaparteiga. Praegu on Taanis võimul vähemusvalitsus, kuhu kuuluvad vaid Venstre liikmed.

Erakonnas on üle 68 000 liikme. Tegutseb noorteorganisatsioon Venstre Noorus (*Venstres Ungdom*) ja üliõpilasorganisatsioon Taani Liberaalsed Üliõpilased (*Danmarks Liberale Studerende*). Venstre ametlik häälekandja on ajaleht Liberalt Overblik.

Rahvusvahelisel tasandil kuulub partei Liberaalsesse Internatsionaali, Euroopa Parlamendis aga Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusse.
Moskva loomaaed

**Moskva loomaaed** on loomaaed Venemaal Moskvas. 

See avati 1864. aastal ja on üks Venemaa vanimaid. Loomaaias on üle 5000 looma umbes 1000 liigist.

Moskva kesklinnas Presnenski linnaosas 21,4 hektaril asuvat loomaaeda poolitab Bolšaja Gruzinskaja tänav, millest viib üle jalakäijate sild.


Moscow 05-2017 img25 Zoo main entrance.jpg|Sissekäik
Presnensky District, Moscow, Russia - panoramio (236).jpg|Sissekäik
Howling wolf 02.jpg|Hunt
Northern Fur Seal 04.JPG|
Presnensky District, Moscow, Russia - panoramio (310).jpg


## Välislingid

*Moskva loomaaia koduleht
Karabük

**Karabük** on linn Türgis, Karabüki provintsi keskus. Asub umbes 100 km kaugusel Musta mere rannikust.

Linn on musta metallurgia, eriti terasetootmise keskus.

## Välislingid

*Koduleht
Uus-Meremaa muusika

**Uus-Meremaa muusika** tugineb suuremas osas Briti päritolu kolonistide muusikalisele pärandile, kuid sisaldab ka mõjusid maooride ning Vaikse Ookeani saarestiku sisserändajate muusikakultuurist.

## Levimuusika
Uus-Meremaa esimese poplaulu "Blue Smoke" kirjutas Ruru Karatiana 1940. aastatel. 1960. aastatel lõi televisioon parema ühenduse maailma popkultuuriga. 20. sajandi teise poole populaarsemad levimuusikastiilid olid rokk ja hiphop, aga ka *[[reggae]]*.

## Rahvamuusika
Enne Euroopa kolonistide saabumist oli maooride vokaalmuusika mikrotonaalne, väikese ulatusega korduvate meloodiakäikudega. Kasutati ka pille. Kolonistid ja misjonärid tõid kaasa oma muusika, see on tugevalt mõjutanud maooride muusikat.

Tegutseb mitmeid vaskpilliorkestreid ning ka torupilliansambleid.

## Süvamuusika
Euroopa klassikaline muusikastiil jõudis Uus-Meremaale ja kodunes seal hilja. Tänapäevaks on välja arenenud äratuntav Uus-Meremaale iseloomulik stiil.
Leningradi loomaaed

**Leningradi loomaaed** (vene *Ленинградский зоопарк*) on Venemaal Peterburis asuv loomaaed, mis avati 1865. aastal ja on seega Venemaa üks vanemaid loomaaedu. Loomaaias on 2184 looma 416 liigist.

Loomaaed asub kesklinnas Kronverki väina ääres Peeter-Pauli kindluse vastas 7,4 hektaril. Kavas on laiendada loomaaeda linna lõunaosas asuvas Juntolovos.

## Välislingid

*Leningradi loomaaia koduleht
Friedrich von Löwen

**Friedrich von Löweni** nime on kandnud mitu inimest:
*Friedrich von Löwen (1600–1669), Rootsi sõjaväelane.
*Friedrich von Löwen (1654–1744), baltisaksa riigitegelane.
Heroiline maastikumaal

**Heroiline maastikumaal** ehk **heroiline maastik** on maastikumaali tüüp, mis kujutab idealiseeritud loodusvaadet ja stafaažina selles motiive antiikarhitektuurist ja antiikmütoloogiast.

Heroiline maastik oli levinud maaližanr 17.–19. sajandil, 17. sajandil eelkõige Prantsusmaa maalikunstis. Žanri alusepanijaks peetakse Nicolas Poussini, veel viljelesid seda Claude Lorrain, Joseph Anton Koch, Carl Rottmann.

## Vaata ka
*maastikumaal

## Viited
Lennujuht

**Lennujuht** on lennundusspetsialist, kes vastutab ohutu ja efektiivse lennuliikluse korraldamise eest ning juhib liiklust lennutrassidel ja lennuvälja liiklemisalal.

Samuti peab ta sidet pilootidega ja jälgib lennukite asukohta radariekraanil. Lennujuht aitab piloote möödumisel teistest lennukitest, tagab, et lennukid oleksid alati üksteisest ohutus kauguses ja lennusuunad samal tasandil ei ristuks. Halva nähtavuse korral juhendab lennujuht piloote läbi udu või tormise ilma ning aitab lenduril ohutult lennuväljal maanduda. Lennujuhi lisaülesanneteks on pilootide varustamine vajaliku meteoroloogilise ja aeronavigatsioonilise informatsiooniga.

Lennujuhid on läbinud põhjaliku koolituse ja treeningu vastavalt oma tööülesandele. Eestis on võimalik lennujuhi ametit õppida Eesti Lennuakadeemias.

## Vaata ka
* Lennujuhtimine
* Lennuliiklusteeninduse AS

## Välislingid
* Lennujuhtimine, eans.ee
DME

**DME** ehk *distance measuring equipment* on süsteem pilootidele õhusõiduki ja raadiomajaka vahelise kauguse mõõtmiseks. Lennukis olev seade saadab maapealsele majakale signaali, misjärel arvutatakse välja signaali levimise kiirus. Majakas saadab õhusõidukile vastusignaali ja annab teada kauguse sellest majakast. Iga majakas töötab kindlal sagedusel 
(962-1213 MHz), kuid võimalike inimlike vigade vältimiseks ei ole võimalik seda sagedust eraldi kokpitis valida. Kuna DME on tihti VOR-majakaga seotud, peab piloot seadmes valima VOR vahemikus (108-118 MHz) oleva sageduskanali ning seade konfigureerib end seejärel vastavale DME sagedusele, mis on seotud piloodi sisestatud VOR sagedusega.

Oluline on teada, et näidatav kaugus on nn. *slant range* ehk lennuki otsene kaugus majakast, mitte maapinna suhtes. Seetõttu muutub DME-näit majakale lähenedes ja/või kõrguse suurenedes ebatäpsemaks.
Keriloomad

**Keriloomad** ehk **rotatoorid** (*Rotifera* ehk *Rotatoria*) on kosmopoliitne alamate loomade hõimkond, kuhu kuuluvad mikroskoopilised pseudotsöloomiga loomad. 

Keriloomade morfoloogia ja bioloogia on väga mitmekesine. Mageveekogudes, eriti eutroofsetes, moodustavad nad tihti suure osa zooplanktonist.

Enamik keriloomi on umbes 0,1–0,5 mm pikad ning elavad valdavalt mageveelistes või vähese soolsusega veekogudes. 

Keriloomad võivad olla planktilised, aeglaselt substraadil liikuvad või sessiilsed ehk elavad substraadile kinnitunult. Keriloomad on virustajad ehk aktiivsed biofiltraatorid.

Keriloomade nimetus on tulnud sellest, et nende peaotsas asub ripsmetest koosnev keriaparaat ehk mälumik, mille abil nad toiduosakesi suhu toimetavad ja mis neil vajadusel liikuda aitab.

Keriloomad võivad ellu jääda äärmuslikes tingimustes. Näiteks on õnnestunud elule äratada 24 000 aastat Siberi igikeltsas külmunud olekus veetnud keriloom.

Esimesena kirjeldas neid 1696. aastal John Harris. Eesti keriloomi on põhjalikumalt uurinud Taavi Virro.

Võrtsjärves on registreeritud vähemalt 138 liiki keriloomi. Eestis kokku elab kuni 500 liiki keriloomi.

## Klassid
Keriloomi on maailmas teada umbes 2030 liiki. Need on klassifitseeritud kolme klassi.
**Monogononta* – vappkerilised (1570 liiki)
**Bdelloidea* (ehk *Digononta*) – usskerilised (461 liiki)
**Seisonidae* – vallaspealised (3 liiki)

## Vaata ka
*keriloomade loend

## Viited
Jõhvussid

**Jõhvussid** (*Nematomorpha*, harvem nimetus *Gordiacea*) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad ainult parasiitse eluviisiga organismid. Nii morfoloogiliselt kui ka ökoloogiliselt sarnanevad nad ümarussidega. Nende pikkus on keskmiselt 1 m ja läbimõõt 1–3 mm. Nad elavad valdavalt mageveekogudes. Jõhvusse on kirjeldatud 320 liiki.

Täiskasvanuna nad ei toitu, kuid vastsed parasiteerivad paljudes veeputukates, vähilaadsetes ja tirtsulistes.

Täiskasvanud jõhvuss paljuneb vees. Selleks juhib ta peremeesorganismi, näiteks rohutirtsu ja kilki, vette.

Jõhvuss pääseb peremeesorganismi, kui viimane sööb jõhvussi sisaldavat putukaraibet.

## Viited

## Välislingid
* "Traadijupi moodi uss üllatas teadlasi" Tartu Postimees, 8. aprill 2009
* Mati Martin. "Jõhvusside salaelu" Eesti Loodus, 2012/8
Ingliste mõis

**Ingliste mõis** (saksa keeles *Haehl,  Hähl, Hehl*) oli rüütlimõis Juuru kihelkond Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Kehtna valda Rapla maakonnas.

## Ajalugu
Ingliste mõisa on esmamainitud 1526. aastal, mil see kuulus Anrepite suguvõsale, sh 1602 Tallinna lahingus hukkunud Eestimaa maanõunik, Ingliste ja Vaimõisa mõisnikule, ning Rootsi feldmarssalile Poola-Rootsi sõjas Reinhold Anrepile. 

Keskajal asus seal arvatavasti kivist peahoonega linnus.

1724 läks mõis Karl Friedrich Johann von Staali omandusse, kelle järeltulijatele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

Ingliste mõisas on sündinud 1812. aasta Vene-Prantsuse sõjast osa võtnud kindralmajor Georg Johann von Staal.

## Peahoone
1760. aastail ehitati barokne ühekorruseline kivist peahoone. Hoone on L-tähe kujulise põhiplaaniga, ning selle vasaku tiib ehitati keskaegse vasallilinnuse alusmüürile.

Härrastemajal oli mitmete väljaehitustega kõrge kelpkatus ja kolme akna laiune eenduv keskrisaliit. Risaliit lõppes kahe korruse kõrguse torniga, millel oli algselt barokne kiiver.

1905. aasta ülestõusu ajal põletati mõisahoone, mille järel see taastati veidi muudetud kujul. Härrastemaja tagaküljele ehitati historitsistlik trepikoda. Pärast võõrandamist töötas hoones kool. 1984. aastal põles ehitis uuesti, mille järel taastati küll hoone välimus, kuid mitte interjöör.

Tänapäeval on peahoone eravalduses.

## Kõrvalhooned
Mõisa paljudest kõrvalhoonetest on säilinud vaid varemed. Pika kaaristuga aidast on originaalkujul säilinud vaid otsad, keskosa on tundmatuseni muudetud.

## Kalmistu
Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 1,2 km kaugusele kagu poole.

## Pildid

Ingliste mõisa ait-kuivati*.JPG|Ait-kuivati (2014)
Ingliste mõisa vesiveski.jpg|Vesiveski (2011)
Ingliste mõisa vesiveski*.JPG|Vesiveski (2014)

Ingliste mõisa park aprillis.JPG|Park aprillis


## Vaata ka
*Ingliste mõisa kalmistu
*Eesti mõisate loend
## Viited

## Välislingid

*Eesti mõisaportaal
*Liivi Aarma.  Küla ajaloo uurimisest Taani hindamisraamatust Rootsi aja lõpuni 11. Juuru, Maidla, Atla, Mahtra, Järlepa, Umbru, Kädva, Ingliste, Hõreda, Pae, Raplamaa Sõnumid, nr. 1, 4 jaanuar 2018
Georg Johann von Staal

**Georg Johann von Staal** (vene keeles Егор Федорович Сталь; 28. oktoober 1777 Ingliste mõis – 11. aprill 1862 Tallinn) oli baltisakslasest Venemaa sõjaväelane.

Georg Johann sündis Ingliste, Hõreda, Pae ja Raikküla mõisniku Friedrich von Staali ja Margarethe Elisabeth von Focki pojana.

Ta alustas teenistust 1. jaanuaril 1785 ihukaardiväe ratsapolgu asevahtmeistrina. 1792–1794 sõitis ta vabatahtlikuna mitšmanina kolmel laeval.

1. jaanuaril 1796 asus ta kapteni auastmes teenima Astrahani 12. grenaderipolgus. 1802 lasti ta alampolkovniku auastmes erru, aga võeti juba järgmisel aastal tagasi teenistusse.

1805 sõdis ta Prantsusmaa vägedega Amstettini, Sankt Pölteni, Schöngrabeni ja veel mõnes lahingus. Schöngrabeni lahingu eest pälvis ta Püha Vladimiri IV klassi ordeni. 1806–1807 sõdis ta Golymini, Preußisch-Eylau, Gutstadti ja Heilsbergi lahingus. 12. detsembril 1807 viidi ta üle Pavlodari 2. husaaripolku. 13. augustil 1811 sai ta polkovnikuks.

1812 juhatas ta Lubeni 8. husaaripolku, mis kuulus Fabian Osten-Sackeni juhitavasse 3. tagavara-luurearmee koosseisu. Ta osales Kobrini ja Gorodetšno lahingus. 22. novembril 1812 pälvis ta Georgi IV klassi ordeni. Ta osales sõjategevuses Brest-Litovski, Slonimi ja Vilniuse all ning Berezina lahingus. 1813 osales ta Magdeburgi ja Wittenbergi piiramisel, Großbeereni ja Dennewitzi lahingus ning vaenlase jälitamises Torgauni. 15. septembril 1813 anti talle kindralmajori auaste. Ta osales Rahvastelahingus ning Münsteri ja Amsterdami vallutamises. 25. detsembril 1815 määrati ta 4. tragunidiviisi ülemaks, aga juba 17. veebruaril 1816 läks ta haiguse tõttu erru.

Staali autasustati Püha Georgi IV klassi, Püha Vladimiri III klassi ja Püha Anna II klassi ordeniga ja teemantidega kuldmõõgaga vapruse eest, samuti Preisimaa Punase Kotka ordeni teise klassi ning Rootsi Mõõgaordeniga. Tema portree asub Ermitaaži Isamaasõja galeriis.

Staalile kuulusid Raikküla, Kergu ja Kõnnu mõis.

## Perekond
Georg Johann von Staal abiellus 1801. aastal Kuusiku mõisas Amalie Juliane von Lilienfeldiga, kes oli Eestimaa rüütelkonna peamehe Georg Woldemar von Lilienfeldi tütar. Abielust sündisid:
*Elisabeth Christine von Staal (1819–1891)
*Amalie Sophie Adelaide von Staal (1820–1910), abiellus Niguliste kiriku pastori Justus Nikolaus Ripkega
*Parun (alates 25.04.1901) Georg Friedrich Karl von Staal (*Егор Егорович фон Сталь*; 1822 Raikküla mõis – 1907 Pariis), Venemaa Keisririigi diplomaat, saadik Londonis ja poliitik
*Otto Viktor von Staal (1824–1907), Venemaa Keisririigi sõjaväelane (major)
*Nikolai Alexander von Staal (1828–1906), Venemaa Keisririigi  sõjaväelane (kindralmajor)
*Maria Luise von Staal (sündis 1832)
*Elise Helene von Staal (sündis 1834)
*Parun (alates 25.04.1901) Karl Rudolf von Staal (*Карл Рудольф фон Сталь*) (1842–1925), Ingliste mõisnik

## Välislingid
*Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
*Teenistuskäik (vene k)
Salatoimikud

**"Salatoimikud"** (originaalpealkirjaga **"The X-Files"**) on stsenarist Chris Carteri televisiooni jaoks kirjutatud Ameerika Ühendriikide ulme- ja põnevussari, mida toodeti aastatel 1993–2002. Kokku kestis telesari 9 hooaega, mille jooksul läks eetrisse 202 osa.  

Peaosades on David Duchovny, Gillian Anderson ja Mitch Pileggi, viimasel kahel hooajal ka Robert Patrick ja Annabeth Gish.  

Lisaks on sarja põhjal valminud kaks filmi, esimene 1998. aastal ning teine pealkirjaga "Salatoimikud: Ma tahan uskuda" 2008. aastal. Juba mitu aastat on arutamisel olnud ka kolmanda filmi tegemine, milleks seni pole veel produktsioonifirmalt Fox heakskiitu saadud. 

Seriaali uute osade võtted algasid 2015. aasta suvel,esilinastus oli 24. jaanuaril 2016.

## Sisu
Seriaali keskmes on kaks FBI eriagenti, Dana Scully ja Fox Mulder, kes uurivad müstilisi, lahendamata jäänud ja paranormaalseid juhtumeid. Mulder (Duchovny) usub tulnukate olemasolusse ning on avatud paranormaalsetele nähtustele, samas kui tema teadlasest partner Scully on skeptik, kes otsib neile juhtumitele ennekõike teaduslikke seletusi. 

Seriaali episoodid jagunevad kaheks: nädala koletise (*monster-of-the-week*) osadeks ja seriaali mütoloogiat käsitlevateks (*myth*) osadeks. Nädala koletise episoodid, mis moodustavad umbes 2/3 kõigist “Salatoimikute” osadest, käsitlevad laia spektrit seletamatutest nähtustest nagu vampiirid, koletised, vaimud jmt. Siia hulka kuuluvad ka kõik humoorika suunitlusega osad. Mütoloogia osades käsitletakse valitsuse vandenõu ja ufotemaatikat ning selle keskmes on suurel määral Mulderi õe Samantha kadumine, kui Mulder oli 12-aastane. 

## Film
37 000 aastat tagasi maeti ühte Texases asuvasse koopasse surmav saladus. Selle vallapääsemine võib tähendada kogu inimkonna hukku.
Fox Mulder ja Dana Scully segatakse nende karjääri suurimasse vandenõusse. Neile pakub kaheldava väärtusega abi paranoiline teadlane Alvin Kurtzweil (Martin Landau). Tõe otsinguid segavad asjaosalised, kellel on nii võim kui ka vahendid, et saladuse avalikuks tulemist vältida. Hoolimata sellest jõuavad agendid iga sammuga tõele lähemale, mis on suurem, kui nad arvata oskasid.

## Viited
Anakard

**Anakard** ehk **nakrapuu** (*Anacardium*) on õistaimede perekond anakardiliste sugukonnast.

Perekonda kuulub kümmekond liiki, mis kasvavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Anakardid on väikesed või keskmise suurusega laia võraga puud. Lehestik on lopsakas, lehed on iseloomuliku vaigulõhnaga. 

Õied on väikesed. Anakardi vili on luuvili. 

Mõne liigi tüvest saadakse kummitaolist vaiku.

## Liike
**[[Anacardium corymbosum]]*
**[[Anacardium excelsum]]*
**[[Anacardium giganteum]]*
**[[Anacardium humile]]*
**[[Anacardium microcarpum]]*
**[[Anacardium nanum]]*
**[[Anacardium negrense]]*
**Anacardium occidentale* – lääneanakard ehk india nakrapuu
**[[Anacardium spruceanum]]*
Alba (laul)

**Alba** (provanssaali keeles "koit"), minnesingerite traditsioonis ***Tagelied*** või ***Wächterlied*** ('päevalaul', 'vahilaul'), on hommikulaul, keskaegne provanssaali armastuslaul ja luuležanr, milles kujutatakse armastajate lahkumist pärast salajast öist kohtumist.

Tavaline tegelane albades on "valvur" - armastajate sõber, kes hoiatab neid, kui on kätte jõudnud lahkumineku aeg. Armastajad süüdistavad laulus teda tihti magamajäämises või vastupidi liiga varases sekkumises.
Špiilmann

**Špiilmann** (saksa keeles *Spielmann* – 'mängumees') oli rändartist ja -muusik keskaegsel Saksamaal.

## Vaata ka
*Minnesinger
Keskahelik

**Keskahelik** on mäestik Aasias. Kulgeb Malaka poolsaarel loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 2183 meetrit.
Pinzón

**Pinzón** on asustamata saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile.

Saare pindala on 18 km². 

Pinzóni saar on künklik, kõrgus kuni 458 m üle merepinna. 

## Viited
Trabant

**Trabant** on automark, mida toodeti Ida-Saksamaal 8. novembrist 1957 kuni 1991. aastani. 

Trabanti tootis Zwickau ettevõte Automobilwerk Zwickau, hilisem VEB Sachsenring Automobilwerke Zwickau.

Trabanti põhimudeleid oli neli: 
* aastail 1957–1962 toodeti mudelit Trabant P50 (ka Trabant 500), 
* aastail 1962–1964 mudelit Trabant 600 (Trabant P60), 
* aastail 1963–1991 mudelit Trabant 601 ja 
* aastail 1990–1991 mudelit Trabant 1.1.

Aastate jooksul toodeti kokku umbes 3,7 miljonit Trabanti.

2021. aasta alguse seisuga hinnati, et Saksamaa teedel on jätkuvalt ringi sõitmas 38 172 Trabanti.

Trabantidel oli terasest monokokk, kuid küljed, katus, uksed ja luugid oli valmistatud duroplastist. Duroplast oli kõva, bakeliidisarnane materjal, mis oli valmistatud puuvillajääkidest ja fenoolvaigust.  

Trabant P50 jõuallikas oli kahesilindriline kahetaktiline 500 cm3 mootor, mille võimsus oli 18 hobujõudu. Sellest automudelist kujunes peagi Ida-Saksa rahvaauto, hinnaga 7500 Saksa DV marka, kuigi auto kättesaamiseks tuli tihti oodata umbes 10–15 aastat järjekorras. Kasutatud Trabant maksis ligi kaks korda sama palju. Auto maksimaalne kiirus oli 95 kilomeetrit tunnis. 

Ka Trabant 600 ja Trabant 601 jõuallikas oli kahesilindriline kahetaktiline mootor, kuid töömaht juba 600 cm3. Nende mootorite suurim probleem oli suitsune ja palju mürkaineid sisaldav väljaheitegaas.

Trabant 1.1 mootor oli 1,043-liitrine Volksvagen Polo neljasilindriline ja seekord juba neljataktiline mootor. Taasühinenud Saksamaal aga ei suutnud Trabant lääne toodanguga konkureerida, mispeale lõpetati selle tootmine peagi. Zwickau tehases hakati tootma hoopis VW Polosid ja Golfe.


P 50.jpg|Trabant P50 prototüüp
Trabant P50 Kombi vr bicolor TCE.jpg|Trabant P50 kombi prototüüp
Trabant P50 front.jpg|Trabant P50
Trabant500Pickup.jpg|Trabant P50 pikap prototüüp
1. Magdeburger Oldtimertag (5744110328).jpg|Trabant P60
1964 Trabant P60 pic-001.JPG|Trabant 600 kombi
Bundesarchiv Bild 183-P0619-306, Trabant 601.jpg|Trabant 601
Trabant 1.1 Universal (01).JPG|Trabant 1.1 universaal
P 1.1 Trabant Kubelwagen.jpg|Trabant 1.1 sõjaväeversiooni prototüüp
Trabant P1100 front 20040924.jpg|Trabant P1100 prototüüp


## Viited

## Kirjandus
*Tehnikamaailm 11/ 2007. Lk 114–115
Pärishulkraksed

**Pärishulkraksed** (*Eumetazoa*, mõnikord nimetatud ka nimega *Histozoa*) on klaad (käsitletud ka alamriigi tasemel), mis hõlmab peaaegu kõiki loomi, välja arvatud käsnad. 

Kõikidel pärishulkraksetel on eristunud päriskoed, mis on eraldatud rakukihiga, ja lootearengujärgus esineb gastrula staadium. 

Üldjuhul kuuluvad pärishulkraksete klaadi kammloomad (*Ctenophora*), ainuõõssed (*Cnidaria*) ja kahekülgsed (*Bilateria*). Praegu pole veel selgust, kas ka rühmad *[[Mesozoa]]* ja naastloomad (*Placozoa*) kuuluvad pärishulkraksete hulka või mitte.
Māris Riekstiņš

**Māris Riekstiņš** (sündinud 8. aprillil 1963 Riias) on Läti diplomaat ja poliitik. Ta oli 8. novembrist 2007 kuni 17. märtsini 2010 Läti Vabariigi välisminister.

## Haridus
Aastatel 1982–1985 õppis ta Läti Spordiinstituudis, omandades kehalise kasvatuse õpetaja kutse. Aastatel 1989–1993 õppis ta Läti Ülikoolis õigusteadust.

## Töökäik
1987. aastast töötas Riekstiņš Läti Noorteorganisatsioonide Komitee aseesimehena, jäädes sellele ametikohale neljaks aastaks.

1992. aastal asus ta tööle Läti välisministeeriumi ja oli aastatel 1993–2004 välisministeeriumi kantsler. Sellel ametikohal juhtis ta muuhulgas ka Läti delegatsiooni Eesti–Läti ja Leedu–Läti merepiiri määramisega seotud läbirääkimistel. Samuti juhatas ta aastatel 2002–2004 Läti delegatsiooni liitumisläbirääkimistel NATOga.

Detsembris 2004 määrati Riekstiņš Läti Vabariigi suursaadikuks Ameerika Ühendriikides ja sellele lisandusid märtsis 2006 veel suursaadiku kohustused Mehhikos.

Pärast suursaadiku ametiaja lõppu nimetas peaminister Aigars Kalvītis Riekstiņši jaanuaris 2007 oma personaliülemaks. Sellele ametikohale jäi ta kuni sama aasta 8. novembrini, mil parlament kinnitas ta peaministri ettepanekul Läti välisministriks.

Oma esimese välisvisiidi ministrina tegi Riekstiņš Eestisse, külastades Tallinna 15. novembril 2007.

Veebruarist 2011 on ta Läti suursaadik NATO juures.

## Tunnustus
*2003 – Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Māris Riekstiņš on abielus ja tal on kaks last. Lisaks läti keelele valdab ta vene, saksa ja inglise keelt.
Seether

**Seether** (endise nimega **Saron Gas**) on 1999. aastal asutatud Lõuna-Aafrika Vabariigi ansambel, mis viljeleb alternative metal ja post-grunge stiilis muusikat.

Debüütalbum "Fragile" ilmus 2000. aastal.

## Stuudioalbumid
* Disclaimer (2002)
* Disclaimer II (2004)
* Karma and Effect (2005)
* Finding Beauty in Negative Spaces (2007)
* Holding Onto Strings Better Left to Fray (2011)
* Isolate and Medicate (2014)
* Poison the Parish (2017)
* Si Vis Pacem, Para Bellum (2020)
Serovo

**Serovo** (soome *Vammelsuu*) on Peterburi haldusalasse kuuluv alev Soome lahe põhjakaldal, mis kuulub Kurortnõi rajooni. Asub Mustajoki (*Чёрная*) suudmes.

Asula sai venekeelse nime 1944. aastal hukkunud sõjaväelenduri Vladimir Serovi järgi.
Loomaaedade loend

*Siin on loetletud maailma [[loomaaed]]u.*

*Atika loomaaed
*Baseli loomaaed
*Belgradi loomaaed
*Berliini loomaaed
*Tierpark Berlin
*Bojnice loomaaed
*Bratislava loomaaed
*Bronxi loomaaed
*Budapesti loomaaed
*Central Park Zoo
*Dokutšajevski loomaaed
*Dresdeni loomaaed
*Duisburgi loomaaed
*Durrelli Loomapark
*Elistvere loomapark
*Frankfurdi loomaaed
*Hannoveri loomaaed
*Kaliningradi loomaaed
*Kiievi loomaaed
*Kolmårdeni loomaaed
*Kopenhaageni loomaaed
*Korkeasaari loomaaed
*Kristiansandi loomaaed
*Kuveidi loomaaed
*Kölni loomaaed
*Leedu loomaaed
*Leipzigi loomaaed
*Leningradi loomaaed
*Londoni loomaaed
*Luhanski loomaaed
*Ménagerie du Jardin des Plantes
*Mini Zoo
*Minski loomaaed
*Moskva loomaaed
*Odessa loomaaed
*Opole loomaaed
*Pekingi loomaaed
*Praha loomaaed
*Riia loomaaed
*Rostovi loomaaed
*San Francisco loomaaed
*Schönbrunni loomaaed
*Skansen
*Zagrebi loomaaed
*Zürichi loomaaed
*Tallinna loomaaed
*Taronga loomaaed
*Tennōji loomaaed
*Thbilisi loomaaed 
*Ueno loomaaed
*Varssavi loomaaed
*Wrocławi loomaaed
Aeroplankton

**Aeroplankton** ehk **anemoplankton** ehk **õhuhõljum** ehk **atmosfääriplankton** on õhus tuule mõjul passiivselt hõljuvad väikesed organismid. Õhuhõljumiks võivad olla bakterite spoorid, eostaimede ja seente eosed, tolmuterad, viirused, mitmed protistid jt. 

Teadusharu, mis uurib aeroplanktonit, nimetatakse aerobioloogiaks.

## Vaata ka
*Plankton
Keraskärssussid

**Keraskärssussid** ehk **priapuliidid** (*Priapulida*) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad maritiimsed ussid, kellele on iseloomulik sissetõmmatav ruljas kärss. Kerakärssusse on teada 16 liiki.

Läänemeres elab 2 keraskärslaste hõimkonda kuuluvat liiki: harilik silinder-kärslane (*Halicryptus spinulosus*) ja lõpussaba-keraskärslane (*Priapulus caudatus*).

Keraskärssusside fossiile on leitud juba Kesk-Kambriumi ajastikust. Keraskärssusside lähimad sugulased on tõenäoliselt siilussid (*Kinorhyncha*) ja *[[Loricifera]]* 'd – need üheskoos moodustavad rühma *[[Scalidophora]]*. 

Kerakärssussid võivad olla nii röövloomad kui settesööjad.
Konuvaglad

**Konuvaglad** ehk **sipunkuliidid** (*Sipuncula*) on loomade hõimkond, kuhu kuulub umbes 144–320 liiki. Konuvaglad on bilateraalsümmeetrilised ja lülistumata maritiimsed ussid. 

Neile on iseäralik (nagu ka keraskärssussidele ja kidavaklatele) sissetõmmatav kärss.

Konuvaglad on lahksugulised.
Kärssussid

**Kärssussid** ehk **nemertiinid** (*Nemertea*) on selgrootute loomade hõimkond, kuhu kuulub umbes 1400 liiki. Enamik selle hõimkonna esindajaid elab meredes, vähesed ka mageveekogudes ja maismaal.

## Ehitus
Nende keha on lame, kaetud väikeste ripsmetega. Nimetuse on hõimkond saanud pika sissetõmmatava kärsa järgi. Kärssussidel esineb algeline teisene kehaõõs ehk tsöloom. Neil esineb lülistuse algeid. 

Kärssussid meenutavad väliselt pisut ripsusse lameusside hõimkonnast.

## Klassid
**[[Anopla]]*
**[[Enopla]]*

## Vaata ka
*Kärssusside loend 
*Keraskärssussid
*Kidakärssussid

## Välislingid
*Mysterious Nemertean Sea Worm Jay Garbose, Underwater Video (2007). YouTube. Kärssuss (liik on välja selgitamata) Florida rannikuvees.
Vootele Meipalu

**Vootele Meipalu** (25. veebruar 1928 – 2. august 1974) oli eesti akušöör-günekoloog, meditsiinidoktor (1969), professor (1971).

Ta lõpetas 1952. aastal Tartu Ülikooli, oli aastast 1971 samas sünnitusabi- ja günekoloogiakateedri juhataja. Uurinud peamiselt emaka müoomi (selle teket, nähte ja kulgu ning steroidhormooniainevahetust).
Karsna järv

**Karsna järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas, Tsolgost 1,5 km loode pool.

Karsna järv on 16,3 ha suur ja asub merepinnast 78,1 meetri kõrgusel. Järv on kõige sügavamas kohas 8,1 m sügav, keskmine sügavus on 3,1 m. 

Järvest 0,5 km loodes asub Lauga järv, kuid veel lähemal on sadakond meetrit ida pool asuv Pille järv.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
*
Lauga järv

**Lauga järv** on järv Võru maakonnas Võru vallas, Tsolgost 2 km loode pool.

Lauga järv on 13,6 ha suur ja astseb 75 meetri kõrgusel merepinnast. 

Järvest 0,5 km kagus asub Karsna järv.

## Vaata ka
*Eesti järvede loend

## Välislingid
*Järve kirjeldus eestigiid.ee leheküljel
Brands Hatch

**Brands Hatch** on motospordiringrada [Suurbritannias Kentis. 

Esimesed võistlused peeti sela 1920. aastatel.
Aastatel 1964–1986 peeti seal korduvalt Vormel-1 Briti GP võistlusi. Tänapäeval peetakse seal paljude mootorispordisarjade võistlusi, näiteks Briti Vormel 3, Briti GT ja Superbike'ide MM.

Ringraja pikkus on 3703 meetrit.
Hulkharjasussid

**Hulkharjasussid** ehk **polüheedid** (*Polychaeta*) on klass rõngusside hõimkonnast. 

Nende keha on segmenteerunud ja igal kehalülil on üks paar jäsendeid ehk parapoode, kuhu kinnitub palju kitiinist harjaseid. 

Polüheedide klassi kuuluv uss *[[Escarpia laminata]]* (sugukonnast *[[Siboglinidae]]*) võib elada 300-aastaseks.

## Süstemaatika
Hulkharjasussidel on palju seltse ja perekondi. Liike on kirjeldatud üle 10 000. 
Nende eluviisid on  väga mitmekesised. 

### Alamklassid
WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulub hulkharjasusside klassi kolm alamklassi:
**[[Echiura]]*
**[[Errantia]]*
**[[Sedentaria]]*

## Eesti liigid
Eesti merevetes on kirjeldatud kaheksa liiki hulkharjasusse, neist tavalisim on harilik harjasliimukas (*Hediste diversicolor*, sünonüüm *Nereis diversicolor*). 

Eestis esinevad ka järgmised liigid.
**Aeolosoma hemprichi* harilik pisiliimukas
**[[Aeolosoma variegatum]]*
**[[Laonome xeprovala]]* ogajas tolmuhari (leitud Pärnu lahest aastal 2012)

## Teisi liike
**Arenicola marina* rand-liivatõlv
**Eunice viridis* roheline paloolouss

## Viited

## Vaata ka
*skolekodondid

## Välislinngid
*EE, hulkharjasussid.
Norra mõis

**Norra mõis** (saksa keeles *Kaltenborn*) oli rüütlimõis Järvamaal Koeru kihelkonnas. Praegu asub kunagine mõis Järva maakonnas Järva vallas. Aastast 2023 kuulub mõis ettevõtjale ja enesearengukoolitajale Rein Lemberpuule.

## Ajalugu

Norra mõisa on esmamainitud 1569. aastal, mil Rootsi kuningas Johan III kinkis selle Gerdt Bravele. 1594. aastal läks mõis Heinrich Ruthele, kes abiellus Udeva mõisaomaniku Karin Hansdotter Lejoniga.

17. sajandil sai abielu kaudu mõisaomanikuks Heinrich von Knorring, kelle järeltulijatele jäi mõis kuni 1908. aastani.

Knorringid, kelle nimest on tulnud ka mõisa eestikeelne nimi, lasid ehitada esindusliku mõisakompleksi. Mõisaomanike hulka kuulus ka Vene jalaväekindral Gotthard Johann von Knorring, kelle poeg kindralmajor Karl von Knorring sai tuntuks Napoleoni sõdade käigus.

1908. aastal ostis Nikolai von Knorringilt 165 000 rubla eest mõisa Charles von Lilienfeld, kes kinkis selle 291 000 rubla eest Pärnu kodanik Karl Florellile. 1917. aastal sai Norra ja Udeva mõisa 450 000 rubla eest vabahärra Bernhard von Maydell.

## Mõisakompleks

Varaklassitsistlik peahoone ehitati 1790. aastatel arhitekt Johann Gabriel Kranhalsi projekti järgi.

Kahekorruselisel kivihoonel oli kõrge kelpkatus ning rustikaga kaunistatud fassaad. Siseruumid olid kaunistatud loodusteemaliste maalingutega.

Mõisa võõrandamise järel asus kuni 1971. aastani härrastemajas kool. Hiljem seisis hoone tühjalt ja jäi varemetesse.

1996. aastal läks hoone eravaldusse (Robert Sasorin ja Gert Pikkor) ning seda on veidi taastatud, kuid taastamise käigus on hävitatud kogu ajalooline sisearhitektuur: nii stukk, karniisid kui ka vanad seina- ja laemaalingud.

Kõrvalhooneid oli mõisas vähe, sest majandustegevus toimus Udeva mõisas.

Norra mõisa pargis oli keerukas tiikide ja kanalite süsteem, mis oli ühendatud lähedalasuvate Norra allikatega.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Viited

## Kirjandus
*Alo Särg. *Järvamaa mõisad ja mõisnikud*. Argo, Tallinn 2005

## Välislingid

*Eesti mõisaportaal
* Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Norra mõis (Koeru khk)
* Norra mõisa lugu Mõisablogis
Karl von Knorring

**Karl von Knorring** (venepäraselt **Карл Богданович Кнорринг**) (12. august 1774 Tartu – 17. märts 1817 Rooma) oli Eestimaa päritolu Venemaa sõjaväelane.

Karl von Knorring sündis Norra ja Udeva mõisniku, jalaväekindrali Gotthard von Knorringi ja tema abikaasa Wilhelmine (sünd. von Liphart) pojana.

Knorring teenis Tatari ulaanipolgus, kus sai 1807. aastal alampolkovniku ning hiljem polkovniku auastme ja polgukomandöri ametikoha.

1806. aastal Pultuski lahingus osutatud teenete eest anti talle Püha Georgi ordeni IV klass.

1812. ülendati ta kindralmajoriks ning sai hiljem 2. ulaanidiviisi pealikuks.

1813. aasta veebruaris anti Knorringile Püha Anna I klassi orden ja detsembris Kulmi lahingu  eest Püha Georgi III klassi orden.

Karl von Knorringit autasustati ka Püha Vladimiri III klassi, Preisi Punase Kotka ja Pour le Mérite ning Austria Maria-Theresia ordeniga.

Tema portree asub Ermitaaži Isamaasõja galeriis.

Karl von Knorring on maetud Vastseliinasse.

## Perekond
Karl von Knorring abiellus 1802. aastal Aleksandra Narõškinaga, kes oli Dmitri Narõškini (suri 1790) ja vürstitar Praskovja Dolgorukova tütar. Abielust sündisid:
*Wilhelmine von Knorring (1803–1855)
*Johann von Knorring (1804–1861), Norra ja Udeva mõisnik
*Johanna von Knorring 
*Sophia von Knorring, abiellus Mihhail Tširikoviga
*Natalie von Knorring, abiellus Reinhold Guido von Liphartiga.
*Elisabeth von Knorring, abiellus Peter de Ribas'ga.

## Esivanemad

## Vaata ka
*Knorring

## Viited

## Välislingid
*Genealoogia
*Karl von Knorring (vene keeles)
Charles Eugène de Croy

Hertsog **Charles Eugène de Croy**, ka **Charles Eugène de Croÿ** ja **Carl Eugen de Croy** (1651 Rœulx – 30. jaanuar 1702 Tallinn) oli Austria ja Vene väejuht, seikleja. 

## Elulugu
Vanast Madalmaade hertsogisuguvõsast pärinev Charles Eugène de Croy astus juba noorena armeeteenistusse ning osales 1676. aastal Lundi lahingus Taani poolel. Hiljem teenis ta Austria armees ja võttis osa Türgi vastastest sõjakäikudest, muuhulgas osales ta Viini vabastamisel 1683. aastal ja Belgradi vallutamisel 1690. aastal. Oma teenete eest ülendati ta feldmarssaliks. 1697. aastal asus ta Venemaa teenistusse ja juhtis 1700. aastal Narva lahingus vene vägesid. Ta andis end rootslaste kätte vangi ja suri Tallinnas 1702. aastal. 

Suurte võlgade tõttu rakendasid võlausaldajad vana seadust, mille järgi ei maetud hertsogit maha ja tema mumifitseerunud keha seisis Niguliste kiriku Roseni kabelis pea 200 aastat, olles populaarne vaatamisväärsus. Maeti aastal 1897 tagasihoidlikult Niguliste krüpti.

## Sõjaväeline karjäär
*1677 Taani kindralmajor
*1678 Taani kindralleitnant
*1682 Püha Rooma keisririigi kindralfeldvahtmeister
*1683 Püha Rooma keisririigi feldmarssal-leitnant
*1683 Püha Rooma keisririigi feldzeugmeister
*1688 Püha Rooma keisririigi kindralfeldmarssal
*1698 Saksi kindralfeldmarssal
*1700 Venemaa kindralfeldmarssal

## Perekond
Charles Eugéne de Croy abiellus 1681. aastal krahvinna Wilhelmina Juliana van Bergh-s'Herenbergiga (1638–1714)

### Sugupuu

## Viited

## Välislingid
*Charles Eugéne de Croy sugupuu
*Heiki Haljasorg: Niguliste kirik ja Püha Nikolaus, Äripäev, 15. detsember 2006
*«Посмертные похождения» герцога де Кроа, vene keeles
*Kalmar Ulm, "Tallinna Niguliste kiriku mumifitseerunud kindralfeldmarssal", Tallinna Postimees, 1. november 2008
*Бантыш-Каменский Д.Н.: Биографии российских генералиссимусов и генерал-фельдмаршалов, Часть 1, 2-й Генерал-фельдмаршал герцог Крои http://militera.lib.ru/bio/bantysh-kamensky/02.html, vene keeles
*Pilte Johann Christoph Brotze kogust:
**Ohngefaehre Vorstellung, wie der ehemalige Duc de Croix in einer Seiten Kapelle der St. Nicolai Kirche zu Reval, noch diese Stunde unbegraben liegt und als eine lieflaendische Mummie anzusehen ist. 1800 [Carl Eugenius Croy; Eduard Philipp Körber; das Grabmal] Pilt
**Carl Eugenius Herzog von Croy kiri Pilt