Nafaanra keel

**Nafaanra keel** on Nigeri-Kordofani hõimkonda guri keelkonda senufo keelte hulka kuuluv keel. Nafaanra keelt räägitakse Ghanas Brong-Ahafo regiooni loodeosas, Elevandiluuranniku piiri ääres Bondoukoust idas, kõnelejaid on ligikaudu 61 000. Nafaanra keele rääkijad kutsuvad end *nafana*deks. Nagu teisedki senufo keeled on nafaanra toonikeel. Ta on teistest senufo keeltest aga geograafiliselt mõnevõrra eraldatud – lähimate sugulaste, lõuna-senufo tagvana-djimini keelte kõnelemispiirkond on umbes 200 kilomeetrit lääne pool, teisel pool Comoé rahvusparki.

Nafaanra keele dialektid on *fantera* ja *pantera*.

## [[Keeletüpoloogia|Tüpoloogia]]
SOV; postpositsioonid; genitiiv enne nimisõna; artiklid, adjektiivid, numeraalid, relatiivpronoomenid pärast nimisõna; küsisõna lause alguses; sõnajärg eristab subjekti, objekti, kaudset objekti; ergatiivsus; kausatiivid; võrdlusastmed; KV, KVV; toonikeel.

## Kiri
Alates 1975. aastast kasutab nafaanra keel ladina kirja.

## [[Foneetika]]
### Vokaalid
Nafaanra keeles on seitse oraalset ja viis nasaalvokaali. Vokaali pikkus võib muuta sõna tähendust, nt *sɛ* – 'minema', aga *sɛɛ* – 'fetiš'. Vokaalide nasaalsusest tulenevat tähenduse muutumist võib näha sõnades *sii* – 'sünnitama' ja *sĩĩ* – 'ehitama'. Ortograafias märgitakse vokaali nasalisatsiooni n-tähe märkimisega vokaali järele.

### [[Konsonant|Konsonandid]]
		
### Toon
Kuna nafaanra on toonikeel, siis on selles kolm erinevat tooni: kõrge, keskmine ja madal. Kirjas tooni tavaliselt ei märgita.

Näited:
**kúfɔ̀*  'jamss' (kõrge-madal)
**dama* 'kaks pesewat (münt)' (keskmine)
**màŋà*  'köis' (madal)

Keskmine toon on mõnikord tõusva joonega, kõrge toon võib madalduda (see on tonaalne protsess, mis toimub, kui kõrge toon on eelnevast kõrgest toonist madalam), samuti on olemas kõrgenev toon. Kõrgenemist on leitud kõrgetooniliste verbide imperatiivis.

## [[Grammatika]]
Nafaanra keele silp koosneb vokaalist ja maksimaalselt kolmest konsonandist. Nasaalne konsonant võib esineda ise silbina. Põhiline silbistruktuur on (K1)(K2)V(K3), eelistatult KV või KVV. K1 võib olla mis tahes konsonant, kuigi häälik /r/ sõna alguses ei esine. K2 võib olla ainult tremulant või poolvokaal. K3 võib olla ainult nasaal ning sellisel juhul nasaleeritakse tervet silpi.

Nagu teisteski Nigeri-Kordofani keeltes on nafaanra keeles nimisõnadel klassisüsteem, kus nad on klassifitseeritud vastavalt viiele erinevale soole, mis mõjutab ka eessõnu, omadussõnu ja koopulaid. Sugusid märgivad sufiksid.

Tüüpiline sõnajärg nafaanra keeles on subjekt-objekt-verb.

### [[Isikuline asesõna|Isikulised asesõnad]]

### Aeg ja aspekt
Nafaanra keeles väljenduvad aeg ja aspekt enamasti kahes kohas: verbieelsetes partiklites ja verbi küljes. Lisaks väljendatakse neid ka teatud ajamäärsõnade ja abiverbide abil. Lihtlauses võib lauseliikmete järjekord olla niisugune: SUBJEKT • (NEGATSIOON) • (AEG) • (ASPEKT) • VERB. Nafaanra keeles on olemas minevik, lähiminevik, tulevikuvormid ja kontinuatiivne aspekt.

Minevikku märgitakse partikliga *ná* (kõrge toon). Tulevikku märgib partikkel *wè*. Lihtlaused ilma verbieelse ajapartiklita käsitletakse kui lähiminevikku. Kui lauses puudub aspekti marker, siis on tegu üldiselt kompletiivse aspektiga.

Näited:
**kòfí ná sɛ́*  (Kofi PST minema-kompletiiv)   'Kofi läks.' — minevik
**kòfí wè sɛ́*  (Kofi FUT minema-kompletiiv)   'Kofi läheb.' — tulevik
**kòfí sɛ́*   (Kofi minema-kompletiiv)   'Kofi läks just.' — lähiminevik

Kontinuatiivset aspekti märgitakse nii verbieelse partikliga *nà* (madal toon) kui verbivormi muutmisega. Verbil *sɛ́* ('minema') on kontinuatiivne vorm *síé*. Kui lauses on kasutatud nii mineviku partiklit *ná* kui kontinuatiivset aspekti väljendavat partiklit *nà*, sulavad nad kokku partikliks *náà*. Lähiminevikku väljendavates lausetes jäetakse verbieelne kontinuatiivset aspekti väljendav partikkel ära ja kontinuatiivset aspekti näitab ainult verb ise.

Näited:
**kòfí náà síé*  (Kofi PST+kontinuatiiv minema-kontinuatiiv)   'Kofi oli minemas.' — kontinuatiivne aspekt + minevik
**kòfí wè nà síé*  (Kofi FUT kontinuatiiv minema-kontinuatiiv)   'Kofi hakkab minema.' — kontinuatiivne aspekt + tulevik
**kòfí síé*  (Kofi minema-kontinuatiiv)   'Kofi läheb.' — kontinuatiivne aspekt + lähiminevik

Nafaanra keeles on kaks verbide klassi, mida saab eristada nende käitumise järgi aspektilistes lausetes. Esimesel klassi verbidel on kaks aspektiliselt erinevat vormi. Teisel klassil aspekt ei eristu – nii kompletiivse kui kontinuatiivse aspekti väljendamiseks kasutatakse sama vormi. Lähiminevikku väljendavates lausetes võib see põhjustada mitmetähenduslikkust, kuna seal pole verbieelset kontinuatiivset aspekti väljendavat partiklit. Järelikult võib järgnevat lauset mõista kahel viisil:

**kòfí blú*  (Kofi ujuma-kontinuatiiv)   'Kofi ujub.' — kontinuatiivne + lähiminevik
**kòfí blú*  (Kofi ujuma-kompletiiv)   'Kofi ujus just.' — lähiminevik

### Küsimused
Küsimusi saab nafaanra keeles moodustada mitut moodi. Kas-küsimused moodustatakse lisades lause lõppu markeri *rá*. Avatud küsimused sisaldavad lause alguses olevat küsisõna ja lause lõpus olevat küsimusemarketit *hin*.

Näited:
**u pan rá*  (ta tulema Q)   'Kas ta on tulnud?' — kas-küsimus
**ŋgi wra nya hin* (mida ta+PST nägema Q)   'Mida ta nägi?' — avatud küsimus

## [[Arvsõna]]d 1–10

 1 *núnu*
 2 *shíín*
 3 *táárɛ̀*
 4 *jíjirɛ̀*
 5 *kúnɔ*
 6 *kɔ́ɔ̀-ná-nù* (5+1)
 7 *kɔ́ɔ̀-na-shin* (5+2)
 8 *kɔ́ɔ̀-ná-tárɛ̀* (5+3)
 9 *kɔ́ɔ̀-ná-jirɛ* (5+4)
10  *kɛ́*


## Värvid
Kolm põhilist värvisõna nafaanra keeles on:
**wɔɔ* 'must' 
**finge*  'valge'
**ɲiɛ*  'punane'

## Keelenäited
**mùùrà kà ní čàà mè gbú mè é nyìè tɛ́ɛ́ mè kí lóó*
:'Ma tahan, et sa kuuleksid üht lugu.'
**yɛ́ngè nà kòmó ǹdrá*
:'On tõsi, et hüään peitis end ära.'
**ké bĺè kà kpáhù wá*
:'Sel päeval polnud konna siin.'
**ẃrè ǹnà pè kúú*
:'Ta ei tapnud neid.'

## Viited

## Allikad
* Jordan, Dean 1980. "Collected Field Reports on the Phonology of Nafaara", Collected Language Notes 17., Legon: Institute of African Studies, University of Ghana.
* Jordan, Carol & Dean Jordan 1980. "Nafaara", in Kropp-Dakubu, M.E. (ed.), West African language data sheets, Vol. II., Leiden: West African Linguistic Society / African Studies Centre.