Jõhvi vald (2005)

**Jõhvi vald** oli vald Ida-Viru maakonnas. Jõhvi valla halduskeskus oli Jõhvi linn.

Valla pindala oli 124 km² ja 2025. aasta alguse seisuga elas vallas 11 322 inimest.

Vald tekkis 2005. aastal toonase Jõhvi valla ja Jõhvi linna ühinemisel. Vald omakorda liitus 2025. aastal Toila vallaga – omavalitsuseks nimega Jõhvi vald.

## Asustus
Jõhvi vallas oli Jõhvi linn, Tammiku alevik ja 11 küla.

### Külad
Edise, Jõhvi, Kahula, Kose, Kotinuka, Linna, Pajualuse, Pargitaguse, Pauliku, Puru ja Sompa.

## Rahvastik
Jõhvi vallas elas 2025. aasta alguse seisuga 11 322 inimest, kes jagunesid elukoha järgi asustusüksuste vahel järgmiselt:

## Ajalugu

Jõhvi Linnavolikogu ja Jõhvi Vallavolikogu 13. aprilli 2005. aasta otsusega ühinesid Jõhvi linn ja Jõhvi vald ning tekkis ühine omavalitsus – Jõhvi vald.

2025. aastal peale oktoobris toimunud kohalike omavalitsuste volikogude valimiste tulemuste väljakuulutamist liitus Jõhvi vald Toila vallaga omavalitsuseks nimega Jõhvi vald.

## Juhtimine

Vallas töötasid nii vallavolikogu kui ka volikogu moodustatud vallavalitsus.

### Vallavanemad ja linnapead

## Eelarve
Jõhvi valla 2021. aasta eelarve maht oli 22,5 miljonit eurot, millest põhitegevuse tulud moodustasid 15,1 miljonit eurot ja ülejäänu jagunes investeerimistegevuse tulude, investeerimislaenu ja likviidsete vahendite vahel. Suurim osa kuludest läheb haridusvaldkonda, kuhu paigutatakse 51,5% põhitegevuse kulude mahust.

## Loodus

### Veekogud
**Jõed**: Pühajõgi, Kohtla jõgi, Vasavere jõgi, Rausvere jõgi, Sanniku oja.

**Looduslikud Järved**: Isandajärv.

### Looduskaitse
Piirkonnana on looduskaitse all Jõhvi park (31,4 ha), Jõhvi linna park ja allee (41 ha; osa pargist jääb valla territooriumist väljapoole), Tammiku puiestee (2,6 ha) ja Tammiku hiietammed (4 ha; 8 puud).

Üksikobjektidena on looduskaitse all Revino vaher, Riia-Võhma tamm ja Peri rändrahn.
### Tammiku hiis
Tammiku hiis asus Jõhvi vallas Pauliku külas, endise Tammiku kaevanduskompleksist saja meetri kaugusel. 

Pärimus räägib, et hiis olevat ulatunud Kahulast endise Tammiku mõisani, kusjuures eristada sai hiie kolme osa: Tamme-, Alguse- ehk Otsahiis, Kuusiku-, Kesk-, Salupea- ehk Saluhiis ning Lepa- ehk Lõpuhiis. Rahvajuttudes olla ka Kalevipoeg ise tuulevarju otsides Tammiku hiies maganud.

1926. aastaks oli Tammiku mõisa ümbruses alles vaid kolm hõredat puudesalka ja 1962. aastal oli säilinud 12 suurt hiietamme, millest 2020. aastateks on alles kaheksa. Nimetatud pühapaik on looduskaitse all; seal on looduslik kõnnirada ja tutvustavad infostendid.

## Haridus

### Alusharidus
Jõhvi Lasteaiad

* Pillerkaar
* Sipsik
* Kalevipoeg

### Üldharidus
Jõhvi Põhikool

Jõhvi Kesklinna Kool

### Riigigümnaasium
Jõhvi Gümnaasium

### Kutseharidus
Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuses

### Kõrgharidus
Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa kolledž

### Huviharidus
Jõhvi Kunstikool

Jõhvi Muusikakool

Jõhvi Spordikool

### Muu
kood/Jõhvi

## Kultuur

### Munitsipaalasutused
Jõhvi kultuuri- ja huvikeskus

* Tammiku rahvamaja
* Jõhvi seltsimaja
* Jõhvi avatud noortekeskus

Jõhvi Keskraamatukogu

### Vallas tegutsevad seltsid ja ühendused
Jõhvi Muuseumi Selts (Jõhvi kindluskiriku muuseum)

Jõhvi Pensionäride Ühendus

Jõhvi PÜ memmede tantsurühm Värten

Jõhvi PÜ naisansambel Elulõng

Jõhvi PÜ käsitööring Nobenäpp

Jõhvi rahvatantsuselts Gevi

Kirderanniku koor

Tammiku külaselts

Tammiku naisrahvatantsurühm

Tammiku segaansambel

Teater Tuuleveski

### Sport
Jõhvi Spordikool

* Jõhvi spordihall
* Jõhvi spordikooli ujula
* Jõhvi linna jalgpalliväljak
* Heino Lipu staadion

Jõhvi Edise jõulinnak

Jõhvi linnapargi jõulinnak

Jõhvi Kesklinna kooli jõulinnak

Jõhvi linnapargi terviserada

Jõhvi jalgpalliklubi Phoenix (Jõhvi jalgpallimuuseum)

## Religioon

Jõhvi valla haldusalas asus kaks kirikut: Jõhvi Mihkli kirik ja Jõhvi Issanda Ristimise kirik. 

Jõhvi Mihkli kirik on Eesti suurim ühelööviline kirik. Pühakoda on tõenäoliselt rajatud 14. sajandi keskel. Oma praeguse välimuse sai kirik aastal 1728, mil kirikule paigaldati torn. Kirik on hävinenud või saanud kahjustada Liivi sõjas, põhjasõjas ja viimati teise maailmasõja päevil.

Jõhvi Issanda Ristimise kirik ehitati aastal 1895. Aastatel 1950–1957 teenis Aleksei Ridiger Jõhvi Issanda Ristimise kirikus esipreestrina. Aastal 1990 sai temast Vene Õigeusu Kiriku Moskva ja kogu Venemaa patriarh.

## Sõpruslinnad

Jõhvi valla sõpruslinnad olid:
*Loimaa – Soome, 1997
*Uddevalla – Rootsi, 1997
*Kingissepp – Venemaa, 1999
*Thisted – Taani, 2000
*Skien – Norra, 2003
*Olecko – Poola, 2006
*Postavõ – Valgevene, 2008
*Gorodnja – Ukraina, 2011
*Krasnenkaja Retška – Venemaa, 2016

## Jõhvi silmapaistvad isikud

Rakvere lähistelt pärit kirjanik Eduard Bornhöhe on nii elanud kui ka töötanud Jõhvis, kus teenis raha kohtu eesistujana.

Jõhvis valiti aukodanikke, kellele kingiti aukodaniku rinnamärk. Jõhvi aukodanikeks olid valitud:

* 1998 – Harald Rooks
* 2002 – Väino Viilup
* 2003 – Helju Tori
* 2004 – Endla Jaanus
* 2007 – Margarita Ostroumova
* 2008 – Gale Popova
* 2008 – Lembit Kiisma
* 2009 – Eugen Vaher
* 2010 – Viktor Nikolai
* 2011 – Priidik Kippar
* 2012 – Peeter Kaldur
* 2013 – Aavo Keerme
* 2013 – Endel Paap
* 2015 – Vallo Reimaa
* 2016 – Sirje Koitmets
* 2018 – Voldemar Berelkovski
* 2022 – Kalev Naur
* 2025 – Kalev Nõmmeloo
* 2025 – Kaia Kaldvee

2019. aastast anti silmapaistvatele isikutele Jõhvi raemedal. Kavaleride hulgas on olnud nii ettevõtjaid, kunstnikke kui ka meditsiinitöötajaid.

## Valla ajaleht Jõhvi Teataja

Alates 1992. aasta novembrist ilmus Jõhvi vallas üks kord kuus Jõhvi Teataja. Aastatel 1992–1995 ilmus Jõhvi Teataja 2–5 korda aastas. Teatajat annab välja Jõhvi Vallavalitsus.

2021. aasta suvel kaaluti Jõhvi vallavolikogus vallalehe sulgemist, põhjenduseks vallalehes ilmuv liigne propaganda.

## Sümboolika

Jõhvi valla lipp oli täisnurkne riidelaid, mille kõrguse ja laiuse suhe on 1:2. Lipp koosnes viiest ribast: äärtel ja keskel 1/7 laiused valged ribad, nende vahel 2/7 laiused rohelised ribad. Lipu normaalsuurus oli 82,5x165 cm. Valla lipud lehvisid alaliselt nii vallavalitsuse kui ka volikogu haldushoonete ees, ning need heisati ajutiselt valla tähtpäevade puhul.

Jõhvi valla vapp oli kilbikujuline. Vapi välja alumine 2/3 oli rohelise põhjaga, millel oli paremalt vasakule vaatav kullavärvi hirve sarvede ja kaelaga pea kujutis, suust väljaulatuva punase keelega. Vapi välja ülemisel 1/3 punase põhjaga osal oli kujutatud kolme hõbedavärvilist kuuske. Vapi tänapäevane kujundus kinnitati Jõhvi linnavolikogu poolt 2. detsembril 1938.

Valla sümboolika alla kuulus ka vallavanema ametiraha. Ametiraha oli hõbedast lülidega kett. Ametist lahkuv vallavanem andis alati ametiraha uuele vallavanemale. Seda kanti valda esindades ja pidulikel üritustel.

## Vaata ka
*Jõhvi Teataja
*Alutaguse kihelkond
*Jõhvi kihelkond
*Jõhvi külanõukogu
*Jõhvi maakond
*Viru kaevandus

## Viited

## Välislingid

*Jõhvi valla koduleht
*Põhjarannik: "Otse eetris ropendanud Jõhvi valla suhtekorraldaja: "Eesti on politseiriik ja Jõhvi pommiauk"" (07.01.2021)
*Avaliku ürituse korraldamise ja pidamise nõuded Jõhvi vallas