open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
4179 Toutatis

**4179 Toutatis** ehk **Toutatis** on Apollo-tüüpi ja Alinda-tüüpi Marsi orbiidiga lõikuv asteroid.

Tema orbiit on kaootiline, sest tal on Jupiteriga orbitaalresonants 3:1. Ka Maa gravitatsiooniväli mõjutab Toutatist tugevalt, tekitades orbitaalresonantsi 4:1.

Periheel on 0,9201 astronoomilist ühikut, afeel 4,1025 astronoomilist ühikut.

## Lähedane möödumine Maast
Et Toutatise orbiidi kalle on kõigest 0,47° ning sideeriline tiirlemisperiood 3,99 aastat (peaaegu täisarv), siis möödub Toutatis iga nelja aasta tagant Maa lähedalt (väikseim kaugus on olnud 0,006 astronoomilist ühikut).

Kõige napim asteroidi möödumine Maast viimasel ajal leidis aset 29. septembril 2004. aastal kell 16.37 Eesti suveaja järgi kauguselt, mis on vaid neljakordne vahemaa Maast Kuuni (0,0104 aü ehk 1 549 719 kilomeetrit). Asteroidi kiirus Maast möödumisel oli 33 000 km/h.

Toutatis pole olnud Maale nii lähedal pärast 1353. aastat ja ei saa uuesti olema nii lähedal enne 2562. aastat. 9. novembril 2008 aastal möödub Toutatis Maast 0,0503 aü kauguselt. 1996. aasta detsembris möödus ta Maast 5,3 miljoni kilomeetri kauguselt, seega 14 korda Kuust kaugemalt kui 2004. aastal.

## Pöörlemine
Toutatise pöörlemine on kahe erineva perioodilise liikumise summa, mis on mitteperioodiline. Toutatiselt vaadates paistaks Päike tõusmas ja loojumas näivalt juhuslikes kohtades ja juhuslikel aegadel. Sellist pöörlemist ei ole teada ühelgi teisel asteroidil.

## Kuju
Radarvaatlused on näidanud, et Toutatis on väga ebakorrapärase kujuga keha, mis koosneb kahest "sagarast", mille maksimaalsed laiused on vastavalt 4,6 ja 2,4 kilomeetrit. On arvatud, et asteroid on kujunenud kahe keha liitumisel.

## Avastamine
Toutatise avastas 1989. aastal Prantsuse astronoom Christian Pollas koos kahe kaaslasega.

Nad andsid asteroidile nime keldi sõjajumala Toutatise (Teutates) järgi, kes figureerib Asterixi koomiksis. Asterix ja tema sõbrad on Toutatise kaitse all, mistõttu nad ei karda mitte midagi peale selle, et taevas võib neile pähe langeda.

## Kokkupõrkekartused
Lähematel sajanditel pole Toutatise kokkupõrget Maaga karta.

Kui Toutatis põrkaks Maaga kokku, vallanduks kümnete tuhandete vesinikupommide plahvatusele vastav energia, mis põhjustaks tohutuid purustusi. Tolmupilved varjaksid päikesevalguse ning tekiks tuumatalve taoline olukord.

Märtsis 2004 levisid kuulujutud, et Maa on Toutatisega kokku põrkamas. Ennustati Kristuse teist tulemist või USA tuumarünnakut asteroidi kahjutukstegemiseks.

## Välislingid
* Delfi: Asteroid möödub Maast lähedalt
* Toutatis, september 2004 (arhiveeritud lehekülg)
* Toutatis 
* Asteroidi kolmemõõtmeline mudel (arhiveeritud lehekülg)
* Pilt
2004 FH

Asteroid **2004 FH** on Maa-lähedane asteroid.

2004. aasta 18. märtsi õhtul möödus Maast väga lähedalt 2004 FH nime kandev asteroid, mis eeldatavasti oli ainult 25 m läbimõõduga. Objekt avastati vaid mõni päev varem, 15. märtsil.

Maast möödus see 43 000 kilomeetri kauguselt 18. märtsil kell 22.08 maailmaaja järgi. Selliseid lähedalt möödumisi tuleb üsna sageli ette, enamasti jäävad need märkamatuks.

Kui asteroid oleks olnud kokkupõrkekursil, põlenuks ta atmosfääris enne maapinnale jõudmist. Asteroid oli Maale kõige lähemal siis, kui lendas üle Atlandi ookeani lõunaosa.

Astronoomid ei välista võimalust, et see asteroid ja meie planeet kunagi jälle kohtuvad. Mõned eksperdid kahtlevad, kas tegemist on asteroidiga ja oletavad, et see võib olla ka mõni vana kanderakett.

## Välislingid

*NASA
*space.com
2003 SQ222

**2003 SQ<sub>222</sub>** on meteoorkeha, mis 27. septembril 2003 möödus Maast 88 000 kilomeetri kauguselt. See oli sel ajal Maast teadaolevalt kõige lähemalt möödunud taevakeha. 

Selle läbimõõt on 4–8 m. Ta teeb tiiru ümber Päikese iga 1,85 aasta tagant. 

Objekti avastasid USA-s Arizona osariigis asuva Lowelli observatooriumi astronoomid 11 tundi pärast hetke, kui tema kaugus Maast oli kõige väiksem.
 
Ekspertide sõnul oli taevakeha liiga väike, et Maale tõsist ohtu kujutada.

## Viited

## Välislingid
*Discovery of 2003 SQ<sub>222</sub>
Aarsus

**Aarsus** (inglise keeles *arity*) on matemaatikas tehte operandide arv, funktsiooni või operaatori argumentide arv.

Funktsiooni aarsusega *n* ehk *n*-aarset funktsiooni nimetatakse ka n  muutuja funktsiooniks.

Et seost saab vaadelda funktsioonina, mille väärtusteks on tõeväärtused, siis saab rääkida ka seose aarsusest, mis on tema kohtade arv.

Universaalalgebra või mudeli signatuuri elemendi aarsus on suvaliselt määratud naturaalarv ning see määrab vastava algebralise tehte või seose aarsuse.

Aarsus omistatakse matemaatilises loogikas ka funktsioonisümbolitele ja predikaadisümbolitele ning see langeb kokku nende poolt tähistatavate funktsioonide (tehete) ja predikaatide (seos)te aarsusega.

Kui tehte aarsus on 0, siis on tegemist nullaarse tehtega, mis määrab konstandi.

1-aarset tehet nimetatakse unaarseks tehteks, 2-aarset binaarseks tehteks ning 3-aarset ternaarseks tehteks. Üldjuhul räägitakse *n*-aarsest tehtest.

## Näited
* 0-aarsel ehk nullaarsel funktsioonil argumente pole. Nullaarne tehe määrab konstandi.
* 1-aarsel ehk unaarsel funktsioonil on üks argument. Unaarsed tehted on näiteks pöördelemendi võtmine ja maatriksi transponeerimine. Unaarsed funktsioonid on näiteks siinusfunktsioon, eksponentsiaalfunktsioon ja astmefunktsioon. 
* 2-aarsel ehk binaarsel funktsioonil on kaks argumenti. Binaarsed tehted on näiteks liitmine, korrutamine ja astendamine. 
* 3-aarsel ehk ternaarsel funktsioonil on kolm argumenti. Ternaarne operaator on näiteks ?: programmeerimiskeeltes C, C++, C#, Java ja Perl.
2002 NT7

**2002 NT7** on Maa-lähedane objekt, asteroid, mille avastas 25. juulil 2002 USA-s asuv teleskoop.

See 1,2&nbsp;km läbimõõduga asteroid, mis liigub otse 
Maa suunas, võis esialgsete arvutuste kohaselt 1. veebruaril 2019 Maaga kokku põrgata.

See oli esimene NASA Maa-lähedaste objektide programmi raames avastatud objekt, mis sai Palermo skaala järgi positiivse hinde.

Vahepeal peeti teda koguni kõige ohtlikumaks seni avastatud kosmoseobjektiks.  Kokkupõrke tõenäosuseks hinnati umbes üks miljondik.

Nüüd seda kokkupõrget enam tõenäoliseks ei peeta. Edasiste vaatlustega on objekti ohtlikkushinnet alandatud. 25. juulil 2002 oli hindeks Palermo skaalal –0,25. Siiski võib sellise objekti avastamist, mille esialgne hinne ületas 0,0, pidada tähtsaks sündmuseks Maa-lähedaste objektide vaatlemise programmis.

1. augustil 2002 objekt kustutati ohtlike objektide nimekirjast vähemalt 100 aastaks.

Sellise asteroidi kokkupõrke plahvatusjõud võrduks 1,2 megatonni trotüüli plahvatusega, 
kokkupõrge hävitaks terve kontinendi ning tooks kaasa suuri kliimamuutusi.

## Välislingid
*2002 NT7 
* BBC artikkel
Algebraline tehe

*n*-aarne ehk *n*-kohaline **algebraline tehe** ehk **algebraline operatsioon** hulgal on kujutus kõikide n-korteežide hulgalt hulgal *A* hulka *A* ehk funktsioon *n*-kordselt otsekorrutiselt *A<sup>n</sup>* hulka *A*.

Elemente, mis on korteežide liikmed, nimetatakse operandideks, korteeži kujutist (funktsiooni väärtust) nimetatakse tehte tulemuseks.  

Naturaalarvu *n* nimetatakse tehte aarsuseks. 

1-aarne tehe on unaarne tehe ehk lihtsalt funktsioon ehk ühe muutuja funktsioon *f*: *A* -> *A* hulgal *A*; 2-aarne tehe on binaarne tehe ehk kahe muutuja funktsioon *f*: *A* &times; *A*  -> *A*; 3-aarne tehe on ternaarne tehe. 

Ternaarse tehte näide on vektorkorrutise üldistus neljamõõtmelises ruumis **R**4, kus kolme vektori vektorkorrutis on teatav vektor, mis on risti kõigi kolme vektoriga. 

Kui *n*=0, siis on tegemist nullaarse tehtega, mis fikseerib mingi elemendi hulgal *A*.  

Hulk, millel on defineeritud algebralised tehted, on universaalalgebra. Algebraliste struktuuride defineerimisel võidakse lisada mingeid tingimusi (aksioome). 

Algebralise tehte kinnisus (nõue, et tehte tulemus kuuluks hulka *A*) sisaldub algebralise tehte mõistes ning seda ei ole tarvis eraldi aksioomiga nõuda.    

Näiteks poolrühm on hulk, millel on defineeritud assotsiatiivne binaarne algebraline tehe. 

## Lõpmatukohalised tehted
20. sajandil on hakatud rääkima ka lõpmatukohalistest tehetest, mis on defineeritud kujutustena otsekorrutiselt *A<sup>α</sup>* hulka *A*, kus α on mis tahes kardinaalarv. Nende tehete uurimine ei kuulu algebra raamidesse.
Comrat

**Comrat** (gagauusi **Komrat**) on linn Moldovas, Gagauusia autonoomse territoriaalüksuse keskus. 

Comrat on teada 19. sajandist. Linn aastast 1957. Oli Moldaavia NSV rajoonikeskus. Comratis on traditsiooniliselt tegeldud veinivalmistamise ja vaibakudumisega.

1991. aastal avati Comratis Comrati Riiklik Ülikool.

70% elanikest on gagauusid.

## Välislingid

*Linna koduleht
Tehe

**Tehe** ehk **operatsioon** on  toiming, mis seab mingi kindla tulemuse kindlate eeskirjade järgi vastavusse ühe või enama matemaatilise objektiga (nt liitmine, jagamine, ruutjuure võtmine). 

Üldistatult on tehe kujutus hulkade *A*1, ..., *A**n* otsekorrutiselt *A*1 × *A*2 × ... × *A**n* hulgale *B*. 

Kui *n* = 0, siis fikseerib tehe mingi elemendi *b* hulgast *B*. 

Naturaalarv *n* on tehte aarsus. 0-aarset tehet nimetatakse nullaarseks ehk nullkohaliseks, 1-aarset unaarseks ehk ühekohaliseks, 2-aarset binaarseks ehk kahekohaliseks ja 3-aarset ternaarseks ehk kolmekohaliseks tehteks. 

Erijuhul, kui *A*1 = *A*2 = ... = *A**n* = *B*, on tegemist algebralise tehtega. Sageli mõeldaksegi tehte all algebralist tehet.

## Tehtemärgid
Tehtemärgid on märgid, millega aritmeetikas ja algebras  tähistatakse tehteid:
*liitmine, tehtemärk "+", nt   8 + 4 = 12
*lahutamine, tehtemärk "–", nt  12 – 4 = 8
*korrutamine, tehtemärk "·" või "×", nt  3 · 4 = 12 või 3 × 4 = 12
*jagamine, tehtemärk ":" või "/" või rõhtkriips, nt 12 : 4 = 3 või 12 / 4 = 3 või \frac{12}{4}=3

Tehtemärkide ette ja järele jäetakse tühik.

## Viited
Moldova asulate loend

*Siin on loetletud [[Moldova]] [[asula]]id.*

__NOTOC__

## A
Abaclia - Anenii Noi

## B
Basarabeasca - 
Bălți - 
Bender - 
Biruința - 
Briceni - 
Bucovăț

## C
Cahul - 
Camenca - 
Cantemir - 
Căinari - 
Călărași - 
Căușeni - 
Ceadîr-Lunga - 
Chișinău - 
Cimișlia - 
Codru - 
Comrat - 
Cornești - 
Costești - 
Crasnoe - 
Cricova - 
Criuleni - 
Cupcini

## D
Dnestrovsc - 
Dondușeni - 
Drochia - 
Dubăsari - 
Durlești
## E
Edineț
## F
Fălești - 
Florești - 
Frunză

## G
Ghindești - 
Glodeni - 
Grigoriopol
## H
Hîncești

## I
Ialoveni - 
Iargara
## L
Leova - 
Lipcani
## M
Maiac - 
Mărculești

## N
Nisporeni
## O
Ocnița - 
Orhei - 
Otaci

## R
Rezina - 
Rîbnița - 
Rîșcani
## S
Sîngera - 
Sîngerei - 
Slobozia - 
Soroca - 
Strășeni - 
Șoldănești - 
Ștefan Vodă
## T
Taraclia - 
Telenești - 
Tiraspol - 
Tiraspolul Nou
## U
Ungheni
## V
Vadul lui Vodă - 
Vatra - 
Vulcănești
1936. aasta taliolümpiamängud

**1936. aasta taliolümpiamängud** olid IV taliolümpiamängud, mis toimusid 6.–16. veebruarini 1936 Saksamaal Garmisch-Partenkirchenis.

Garmisch-Partenkirchen on tuntud ka nimelühendiga Ga-Pa. Garmisch on rajatud aastal 802 (esimene ajalooline mainimine), Partenkirchen aastal 257. Asulad ühendati 1935. aastal. 

Garmisch-Partenkirchen asub Lõuna-Saksamaal Baieri liidumaal, umbes 70 km Münchenist. Alpide jalamil, 710 meetrit üle merepinna.

Olümpialinnaks kinnitati ROK-i 29. istungil Barcelonas 1931. aastal.

Korralduskomitee president oli Dr. Karl Ritter von Halt (1891–1964).

Olümpiamängudel osales 28 riiki. Esimest korda võtsid osa Austraalia, Bulgaaria, Hispaania, Kreeka, Liechtenstein ja Türgi. 

Mängudel osales 668 sportlast, neist 80 naist. 
Suurim võistkond oli Austrial – 97 sportlast.

## Spordialad

Olümpiamängudel jagati välja 17 komplekti medaleid (lisandusid 4 × 10 km teatesuusatamine meestele ja Alpi kahevõistlus nii meestele kui ka naistele).
*Iluuisutamine
*Jäähoki
*Murdmaasuusatamine
*Suusahüpped
*Kahevõistlus
*Kiiruisutamine
*Mäesuusatamine
*Bobisõit 

Näidisaladena olid kavas kurling ja partullsuusatamine. 

Olümpiamängud avas riigikantsler Adolf Hitler. Olümpiavande andis kahevõistleja Wilhelm Bogner. 

Olümpiamargid: Saksamaa postiteenistus andis välja kolmemargilise taliolümpiaseeria. Markidel oli kujutatud kiiruisutajat, suusahüppajat ja bobisõitjaid. 

Edukaim riik medalite arvult oli Norra (7 kuld-, 5 hõbe- ja 3 pronksmedalit). Teise koha pälvis korraldajamaa Saksamaa (3 kuld-, 3 hõbemedalit), kolmas oli Rootsi (2 kuld-, 2 hõbe- ja 3 pronksmedalit). 

Edukaim sportlane olümpiamängudel oli Norra kiiruisutaja Ivar Ballangrud kolme kuld- ja ühe hõbemedaliga.

## Vaata ka
*Eesti 1936. aasta taliolümpiamängudel
1996 JA1

Meteoorkeha 1996 JA1

14. mail 1996 avastati 170 m (maksimaalselt kuni 500 m) diameetriga meteoorkeha **"JA1"** vaid neli päeva enne selle möödumist Maast 19. mail, seda ainult 450 000&nbsp;km kauguselt ja 93 000&nbsp;km/h kiirusega. See on vaid veidi kaugemalt kui on meie igapäevane kaaslane: Kuu.

Kui 1996 JA1 liikumistrajektoor oleks kattunud Maa omaga ja ta tabanuks Maa mõnd piirkonda, järgnenuks ökokatastroof koos kümnete, ehk isegi sadade tuhandete inimohvritega.

Vaata ka Asteroid

## Välislingid

*Orbit Diagram
*Asteroid 1996 JA1 – May 19, 1996
1948. aasta taliolümpiamängud

**1948. aasta taliolümpiamängud** olid V taliolümpiamängud, mis toimusid 30. jaanuarist kuni 8. veebruarini 1948 Šveitsis Sankt Moritzis, kus 1928. aastal peeti teised taliolümpiamängud.

Teise maailmasõja tõttu 1940. ja 1944. aastal taliolümpiamänge ei peetud. 1936. aastal anti 1940. aasta talimängude korraldamise õigus Sapporole, mis 1938. aasta suvel siiski loobus Jaapani-Hiina sõja pärast (samal ajal oli ka suvemängude korraldaja Tokio).

ROK-i 38. istungil Londonis 1939. aastal valiti taliolümpialinnaks hoopis uuesti Garmisch-Partenkirchen (läbiviimine 2. veebruar – 11. veebruar 1940). Samal istungil sai 1944. aasta talimängude korraldajaks Cortina d'Ampezzo (Itaalia). Teised kandideerinud linnad olid Montréal ja Oslo. 
Pärast sõda (1945. aasta augustis) kogunenud ROK võttis vastu põhimõttelise otsuse olümpiamängude jätkamiseks ja kinnitas samas 1948. aasta taliolümpialinnaks Sankt Moritzi, millest sai esimene linn, kus talimänge korraldati teist korda. Kinnitav otsus tehti ROK-i 39. korralisel istungil Lausanne'is 1946. aastal.

Korralduskomitee president oli Marcel Henninger.

Olümpiamängudel osales 28 riiki 669 sportlasega, neist 77 naist. Esimest korda osalesid Island, Liibanon, Lõuna-Korea, Taani ja Tšiili. Sõjasüüdlastele Saksamaale ja Jaapanile osavõtukutset ei saadetud.

Suurimate võistkondadega osalesid Šveits ja USA – 100 sportlast.

## Spordialad

Olümpiamängudel jagati välja 22 komplekti medaleid (uuesti võeti kavva kelgutamine skeletonidel, mäesuusatamise programmi lisati Alpi kahevõistluse kõrvale kiirlaskumine ja slaalom nii meestele kui ka naistele). Näidisaladena olid kavas patrullsuusatamine ja talvine viievõistlus.

*Iluuisutamine (3)
*Jäähoki (1)
*Murdmaasuusatamine (3)
*Suusahüpped (1)
*Kahevõistlus (1)
*Kiiruisutamine (4)
*Mäesuusatamine (6)
*Skeleton (1) 
*Bobisõit (2)

Olümpiamängud avas Šveitsi president Enrico Celio.

Olümpiatule süütas jäähokimängija Richard (Bibi) Torriani, olümpiapronks 1928 ja 1948. Olümpiavande andis Richard Torriani.

Olümpiamargid: Šveitsi postiamet andis välja neljamargilise taliolümpiaseeria. Kahel margil oli kujutatud sümboleid koos olümpiarõngastega (esimest korda talispordi sümbolina lumehelves), teistel markidel šveitslaste populaarsemad spordialad kiirlaskumine ja jäähoki (esimene mark maailmas, mis oli pühendatud hokile).

Edukamad riigid medalite arvult olid Norra ja Rootsi, mõlemad said 4 kuld-, 3 hõbe- ja 3 pronksmedalit. Edukaim sportlane oli Prantsusmaa mäesuusataja Henri Oreiller, kes kogus 2 kuldmedalit ja 1 pronksi.
1956. aasta taliolümpiamängud

**1956. aasta taliolümpiamängud** olid VII taliolümpiamängud, mis toimusid 26. jaanuarist 5. veebruarini 1956 Cortina d'Ampezzos.

Cortina d'Ampezzo asub Põhja-Itaalias Belluno provintsis Dolomiitides Ampezzo orus, 1224 meetri kõrgusel merepinnast. Cortina d'Ampezzo kinnitati olümpialinnaks ROK-i 43. istungil Roomas 1949. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Colorado Springs (USA) ja Oslo (Norra). 

Korralduskomitee president oli ROK-i liige krahv Paolo Thaon di Revel, kes oli võitnud 1920. aastal olümpiakulla vehklemises. Olümpiamängud avas Itaalia president Giovanni Gronchi (1887–1978). Olümpiatule tõi staadionile mäesuusataja Zeno Colò (olümpiakuld kiirlaskumises 1952. aastal). Tule süütas kiiruisutaja Guido Caroli. Olümpiavande andis mäesuusataja Giuliana Chenal-Minuzzo (olümpiapronks kiirlaskumises 1952. aastal).

Esimest korda ajaloos kanti talimänge üle televisioonis. See häiris kõvasti olümpiatule süütajat Guido Carolit. Tõrvik käes, uisutas ta aukülaliste looži ette ja valmistus Itaalia presidendile Giovanni Gronchile saluteerima. Ärevusest komistas mees televisiooni- ja mikrofonijuhtmete otsa ning kukkus.

Itaalia postiteenistus andis välja neljast margist koosneva olümpiaseeria, millel oli kujutatud olümpiaehitisi.

## Osalejad
Olümpiamängudel osales 32 riiki 820 sportlasega, kellest 132 olid naised. Esimest korda olid mängudel Boliivia, Iraan, Nõukogude Liit. Suurim võistkond oli Itaalial – 79 sportlast. Edukaim riik medalite arvult oli Nõukogude Liit (7 kuld-, 3 hõbe- ja 6 pronksmedalit). Edukaim sportlane oli mäesuusataja Anton (Toni) Sailer (Austria), kes sai 3 kuldmedalit. Enim olümpiamedaleid võitis Rootsi murdmaasuusataja Sixten Jernberg (1 kuld, 2 hõbedat, 1 pronks).

Eestlastest võttis olümpiamängudest Nõukogude Liidu koondise koosseisus osa kahevõistleja Uno Kajak.

## Spordialad
Spordialadest olid kavas suusatamine, mäesuusatamine, kiiruisutamine, iluuisutamine, jäähoki, bobisõit. Välja jagati 24 komplekti medaleid (murdmaasuusatamise kava täiendati meeste 30 km ja naiste 3 × 5 km teatesõiduga).

*Bobisõit 
*Iluuisutamine
*Jäähoki
*Murdmaasuusatamine
*Kahevõistlus
*Kiiruisutamine
*Mäesuusatamine
*Suusahüpped
Otsekorrutis

**Otsekorrutis** defineeritakse matemaatikas kahe teatud liiki objekti jaoks teatava kolmanda sama liiki objektina. Defineerime otsekorrutise kõigepealt hulkade, siis teiste matemaatiliste objektide jaoks.

## Hulkade otsekorrutis
Kui on antud kaks hulka *X* ja *Y*, siis nende **otsekorrutis** ehk **Descartesi korrutis** ehk **Cartesiuse korrutis** ehk **ristkorrutis** *X* × *Y* on kõikide niisuguste järjestatud paaride hulk, mille esimene liige on hulga *X* element ja teine liige on hulga *Y* element.

:*X* × *Y* = { (*x*,*y*) | *x* &isin; *X* ja *y* &isin; *Y* }

Näiteks kui *X* on hulk {A, K, E, S, 10, 9, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2} ja *Y* on hulk {poti, ruutu, ärtu, risti}, siis nende hulkade otsekorrutis *X* × *Y* on hulk { (A, poti), (K, poti), ... (2, poti), (A, ärtu), ... (3, risti), (2, risti) }.

Kui *A*={*a*, *b*} ja B={c,d,e}, siis A×B = { (a, c), (a, d), (a,e), (b, c), (b, d), (b, e)}

Juhul kui *X*=*Y*, siis hulga *X* otsekorrutist iseendaga tähistatakse *X*2.

Teine näide on tasand  \mathbb R\times \mathbb R, kus  \mathbb R on kõikide reaalarvude hulk.

Kahe hulga otsekorrutise alamhulgad on definitsiooni kohaselt binaarsed seosed.

Mõned otsekorrutise omadused on:

*Mis tahes hulga otsekorrutis tühja hulgaga on alati tühi hulk. 
*Kui *X* ja *Y* on lõplikud hulgad, siis hulga X × Y võimsus (elementide arv) on hulkade *X* ja *Y* võimsuste korrutis. 
*Hulk A × B on üldjuhul erinev hulgast B × A.

Kahe hulga otsekorrutise üldistamisel saame *n* hulga *X*1,... ,*X<sub>n</sub>* (üldistatud) otsekorrutise:

:*X*1 × ... × *X<sub>n</sub>* = { (*x*1,... ,*x<sub>n</sub>*) | *x*1 &isin; *X*1 ja ... ja *x<sub>n</sub>* &isin; *X<sub>n</sub>* }

Teine tähistusviis on

:\prod_{i=1}^n X_i .

Otsekorrutist võib samastada hulgaga (*X*1 × ... ×  *X<sub>n–1</sub>*) × *X<sub>n</sub>*. See on ''n''-korteežide hulk.

Juhul kui *X*1= ... =*X*n=*X*, tähistatakse otsekorrutist *X*n.

Üks niisuguse korrutise näide on kolmemõõtmeline eukleidiline ruum  \mathbb R\times \mathbb R\times \mathbb R=\mathbb R^3, kus \mathbb R on reaalarvude hulk.

Kui *X*={0,1}, siis *X*3 = *X* &times; *X* &times; *X* = {(0,0,0), (0,0,1), (0,1,0), (0,1,1), (1,0,0), (1,0,1), (1,1,0), (1,1,1)}.

Kui mõne *i* korral *X*i=f, siis *V*1×*V*2×*V*3×....*V*n = f.

Otsekorrutist nimetatakse René Descartesi nime järgi ka Descartesi ehk Cartesiuse korrutiseks. See mõiste sündis koos analüütilise geomeetriaga, kui Descartes võttis tarvitusele Descartesi koordinaadid.

## Vaata ka
*Hulgateooria
Lake Placid

**Lake Placid** [leik pl'ässid] on külaks nimetatav asula USA-s New Yorgi osariigis Essexi maakonnas Adirondacki mäestikus North Elba linna keskuse lähedal Mirror Lake'i ja Lake Placidi järve ääres. Asula asutati 1850. aastal. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas seal 2638 inimest.

Asula rajati 19. sajandi alguses rauamaagikaevurite asulana **North Elba** nime all, praeguse nime on saanud Lake Placidi järve järgi. 

Geograafilised koordinaadid on 44°17'8" N, 73°59'7" W, kõrgus merepinnast 568 m. 

Asula pindala on 3,9 km&sup2;, millest 0,6 km&sup2; on veepindala.

Seal toimusid 1932. aasta taliolümpiamängud ja 1980. aasta taliolümpiamängud.
1960. aasta taliolümpiamängud

**1960. aasta taliolümpiamängud** olid VIII taliolümpiamängud, mis toimusid 18. veebruarist 28. veebruarini 1960 Squaw Valleys. 

Squaw Valley rajati spetsiaalselt talimängude tarbeks. See oli esimene olümpiamängude toimumispaik, mis polnud linn. Squaw Valley asub USA lääneosas California osariigis Sierra Nevada mäestikus, 1889 meetri kõrgusel üle merepinna. Olümpialinnaks kinnitati Squaw Valley ROK-i 50. istungil Pariisis 1955. aastal. Squaw Valley edestas otsustavas hääletusvoorus Innsbrucki 32 : 30. Teised kandideerinud linnad olid Garmisch-Partenkirchen (SFV), Innsbruck (Austria), Karachi (Pakistan), Sankt Moritz (Šveits).

Korralduskomitee president oli Prentice C. Hale. Olümpiamängud avas USA asepresident Richard Nixon. Olümpiatule tõi staadionile mäesuusataja Andrea Mead-Lawrence, kes oli 1952. aastal võitnud olümpiakulla slaalomis ja suurslaalomis. Olümpiatule süütas kiiruisutaja Kenneth Henry (olümpiavõitja 500 m kiiruisutamises 1952. aastal). Olümpiavande andis iluuisutaja Carol Heiss (olümpiakuld 1960. ja -hõbe 1956. aastal). 

USA postiteenistus lasi tavakohaselt välja vaid ühe olümpiamargi. Sellel oli kujutatud lumehelves ja olümpiarõngad.

Olümpiamängudel osales 30 riiki 665 sportlasega, kellest 143 olid naised. Esimest korda osales Lõuna-Aafrika Vabariik. Suurim võistkond oli Saksamaa ühendvõistkond 85 sportlasega. Edukaim riik medalite arvult oli Nõukogude Liit (7 kuld-, 5 hõbe- ja 9 pronksmedalit). Edukamad sportlased olid kiiruisutaja Lidija Skoblikova ja Jevgeni Grišin – mõlemad said kaks kuldmedalit. Enim olümpiamedaleid võitis Soome murdmaasuusataja Veikko Hakulinen (1 kuld, 1 hõbe, 1 pronks).

## Spordialad
Olümpiamängudel jagati välja 27 komplekti medaleid (uuteks aladeks olid meeste 20 km laskesuusatamine ja neli võistlusala naiste kiiruisutamises; raja puudumisel jäi ära bobisõit).

*Iluuisutamine (3)
*Jäähoki (1)
*Murdmaasuusatamine (6)
*Suusahüpped (1)
*Kahevõistlus (1)
*Kiiruisutamine (8)
*Mäesuusatamine (6) 
*Laskesuusatamine (1)

## Viited
Vilniuse maakond

**Vilniuse maakond** on üks kümnest maakonnast Leedus.

Vilniuse maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (*savivaldyb&#x0117;*):
*Elektr&#x0117;nai omavalitsus (*Elektr&#x0117;n&#x0173; savivaldyb&#x0117;*)
*Šalčininkai rajoon (*Šalčininkų rajonas*)
*Širvintose rajoon (*Širvintų rajonas*)
*Švenčionyse rajoon (*Švenčionių rajonas*)
*Trakai rajoon (*Trakų rajonas*)
*Ukmerg&#x0117; rajoon (*Ukmergės rajonas*)
*Vilniuse rajoon (*Vilniaus rajonas*)
*Vilniuse linn (*Vilniaus miestas*)

## Elanike arv
* 852 700 (2004)
* 848 100 (2008)
* 838 900 (2011)

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vilniuse maakonna elanikest leedulasi 59,41%, poolakaid 22,98%, venelasi 10,28%, valgevenelasi 3,29%, ukrainlasi 0,86%, juute 0,27%, tatarlasi 0,19% ja mustlasi 0,10%.

## Viited

## Välislingid
*Vilniuse maakonna koduleht
Unaarne tehe

**Unaarne tehe** ehk **unaarne operatsioon** on matemaatikas ainult ühe operandiga algebraline tehe.

Näiteks eitus on loogikas unaarne tehe tõeväärtustega või propositsioonidega. Ruut on unaarne tehe reaalarvudega.

Unaarne tehe hulgal *A* on funktsioon *f*:*A* → *A*.

## Vaata ka
*Aarsus
*Nullaarne tehe
*Binaarne tehe
*Boole'i algebra
*Ternaarne tehe
Nullaarne tehe

**Nullaarne tehe** on tehe aarsusega 0. 

Nullaarne algebraline tehe hulgal *A* fikseerib hulga A mingi elemendi.

Näiteks rühmades ja monoidides võib ühikelemendi võtmist vaadelda nullaarse tehtena. Kõik täisarvud (või ratsionaalarvud või kompleksarvud, moodustavad liitmise suhtes rühma, mille ühikelemendiks on 0. Kõik naturaalarvud moodustavad liitmise suhtes monoidi, mille ühikelemendiks on 0. Kõik positiivsed ratsionaalarvud (või kõik positiivsed ratsionaalarvud) moodustavad korrutamise suhtes rühma, mille ühikelemendiks on 1.
Ternaarne tehe

**Ternaarne tehe** ehk **ternaarne operatsioon** ehk **ternaarne operaator**  on matemaatikas tehe aarsusega 3 ehk kolme muutuja funktsioon.

Üldjuhul on tegemist kujutusega kolme hulga otsekorrutisest neljandasse hulka. 

Ternaarne algebraline tehe hulgal *A* on kujutus otsekorrutiselt *A*×*A*×*A* hulka *A*.
 
Programmeerimiskeeltes C, C++, C#, Java ja Perl on ternaarseks tehtemärgiks ?:.   

Selle argumendid on üks kahendmuutuja (loogiline muutuja) ja kaks lauset ning selle tagastusväärtus on esimese lause tagastusväärtus, kui kahendmuutuja on tõene, ja teise lause tagastusväärtus, kui kahendmuutuja on väär.  

Näiteks z = (x > y) ? x : y; omistab muutujale z väärtuse x, kui x on  suurem kui y, ja muudel juhtudel väärtuse  y (lause sätib z võrdseks x ja y maksimumiga). 

Mõned programmeerijad peavad selle ternaarse tehtemärgi kasutamist halvaks praktikaks, kuigi ta võib teatud juhtudel olla kasulik if-lausete kuhjamise takistamiseks.
Võre (matemaatika)

**Võre** on matemaatikas osaliselt järjestatud hulk, milles igal *[[lõplik hulk|lõplikul]]* mittetühjal alamhulgal on ülemraja (vähim ülemtõke) ja alamraja (suurim alamtõke). Termin "võre" tuleneb selliste osaliselt järjestatud hulkade Hasse diagrammide kujust.

## Algebraline definitsioon

Võret saab defineerida ka algebraliselt. **Võre** on hulk  *L* koos kahe binaarse tehtega ^ ja v, nii et hulga *L* mis tahes elementide *a*, *b* ja *c* korral



*a* v *a* = *a*
*a* ^ *a* = *a*
idempotentsuse seadused

*a* v *b* = *b* v *a**a* ^ *b* = *b* ^ *a*kommutatiivsuse seadused

*a* v (*b* v *c*) = (*a* v *b*) v *c*   *a* ^ (*b* ^ *c*) = (*a* ^ *b*) ^ *c*assotsiatiivsuse seadused

*a* v (*a* ^ *b*) = *a**a* ^ (*a* v *b*) = *a*neelduvuse seadused



(Idempotentsusseadused on võimalik neelduvuse seadustest tuletada ning seetõttu võib nad põhimõtteliselt ka mainimata jätta.)

Kui need tehted rahuldavad neid algebralisi reegleid, siis saab osalise järjestuse ≤ hulgal *L* defineerida järgmise reegli abil: *a* ≤ *b* siis ja ainult siis, kui *a* v *b* = *b* (ehk  *a* ^ *b* = *a*).
Siis on hulk *L* koos niiviisi defineeritud osalise järjestusega ≤ ülaltoodud hulgateoreetilises mõttes võre.

Ümberpöördult, kui on antud osalise järjestuse kaudu defineeritud võre (*L*, ≤) ning me märgime hulga {*a*, *b*} ülemraja *a* v *b* ja alamraja *a* ^ *b*, siis  (*L*, v, ^) rahuldab kõiki algebraliselt defineeritud võre aksioome.

## Homomorfismid

Kõikide võrede klass moodustab kategooria, kui me defineerime *homomorfismi* võrest (*L*, ^, v) võresse (*N*, ∩, ∪) funktsioonina *f* : *L* → *N*, mille korral 
:*f*(*a* ^ *b*) = *f*(*a*) &cap; *f*(*b*)
:*f*(*a* v *b*) = *f*(*a*) &cup; *f*(*b*)
for all *a*, *b* in *L*. Kui homomorfism on bijektiivne, siis ka tema pöördkujutus on homomorfism, ning sel juhul nimetatakse neid homomorfisme võrede isomorfismideks. Võresid, mille vahel on isomorfism, nimetatakse *isomorfseteks*. Isomorfsed võred on praktikas identsed, kuigi nende elemendid on üldjuhul erinevad.

Iga homomorfism on monotoonne kujutus (monotoonne funktsioon) ühest võrest teise, kuid iga monotoonne kujutus ei ole veel võrede homomorfism. Et monotoonne kujutus oleks homomorfism, peab ta olema ühitatav ka lõplike hulkade ülem- ja alamrajadega.

## Võrede omadused, näited

Võret nimetatakse tõkestatud võreks, kui tal leidub suurim element ja vähim element. Suurima elemendi tähiseks on sageli 1 ja vähima elemendi tähiseks 0. Kui *x* on tõkestatud võre element, siis võre mis tahes elementi *y*, mis rahuldab tingimusi *x* ^ *y* = 0 ja *x* v *y* = 1, nimetatakse elemendi *x* **[[täiend (võre)|täiend]]iks**. Tõkestatud võret, milles igal elemendil on (mitte tingimata ainus) täiend, nimetatakse täienditega võreks.
1566 Icarus

**1566 Icarus** (lühemalt ka **Icarus**, vahel ka **Ikarus**) on Apollo-klassi asteroid.

1566 Icarus sai eriti kuulsaks 1949. aastal, kui asteroidi järjekordsel lähenemisel Maale 1968. aastal ennustati taas kokkupõrget.

Asteroid on saanud nime vanakreeka mütoloogia tegelase järgi, kes lendas päikesele liiga lähedale.
Kilomeeter

**Kilomeeter** (tähis **km**) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub tuhande meetriga:
: 1 km = 103 m = 1000 m.

## Vaata ka

* Meeter
* Ühikute detsimaaleesliited
Vojvodina lipp

**[[Vojvodina]] lipp** on Serbia lipuvärvides trikoloor, kuid keskmine laid on palju laiem. Sellel olevad kolm kollast tähte sümboliseerivad Vojvodina kolme osa: Bačkat, Banaati ja Sremi.

Lipp on kasutusel alates 24. veebruarist 2004.
2 Pallas

**2 Pallas** ehk **Pallas** (sümbol: ) on asteroid. Asteroidide vöös on Pallas massiivsuselt kolmas objekt, ning moodustab selle massist 7%.

## Avastamine
Asteroidi avastas 28. märtsil 1802 Heinrich Wilhelm Olbers. Enne seda oli asteroididest avastatud ainult Ceres, mida praegu kvalifitseeritakse kääbusplaneediks. Avastaja Olbers andis taevakehale ka nime.

## Staatus
Algul nimetati nii Pallast, Cerest, Junot kui ka Vestat planeetideks. Kui aga hakati avastama massiliselt asteroide, hakati ka neid taevakehi asteroidideks lugema (Ceres arvatakse nüüd kääbusplaneetide hulka). Pallas on Päikesesüsteemi suurim objekt, mida pole kunagi uurinud kosmoseaparaat.

## Iseloomulikud omadused

Pallas on asteroidivöö suuruselt kolmas objekt. Ruumalalt on see on umbes asteroidi 4 Vesta suurune (pole teada, kui täpselt), kuid Pallase mass on märgatavalt väiksem.

Pallase dünaamilised omadused on nii suure objekti kohta ebatavalised. Pallase orbiit on tugevalt kallutatud ning mingil määral ekstsentriline.

Lisaks on selle pöörlemistelg väga kõrge nurga all, ligikaudu 60° (hinnanguliselt 56° kuni 81°). See tähendab, et igal Pallase suvel ja talvel on nii ööd kui ka päevad võrdsed umbes maakera aastaga. Pallase pöörlemissuuna suhtes pole veel üksmeelele jõutud. Viimaste valguskurvide analüüside järgi osutavad poolused 10° ebamäärasusega ekliptiliste koordinaatide (β, λ) = (−12°, 35°) ehk (43°, 193°) suunas. Seega on telje kallakud vastavalt 57° ja 65°.

## Viited
Põhiseadus

**Põhiseadus** ehk **konstitutsioon** määrab ära riigi korralduse ning inimeste õigused ja kohustused. Põhiseadust kõikidel riikidel pole. Näiteks Suurbritannias asendab seda mitu seadust.

**Konstitutsioon** ehk **[[põhikord]]** on ka riikliku korralduse printsiibid ning inimeste õigused ja kohustused olenemata sellest, kas nad on põhiseadusena sätestatud.  

Põhiseadus sätestab, kuidas riiki valitsetakse, kuidas toimub seadusandlus ning kuidas võim on jaotatud ja piiratud. Põhiseadus seisab kõrgemal kõigist teistest seadustest. 

Põhiseaduse olemasolu teeb põhikorra kergesti haaratavaks ja arusaadavaks. 

Demokraatlikes riikides peetakse põhiseadust Jean-Jacques Rousseau mõttes ühiskondlikuks lepinguks kodanike vahel: valitsus saab võimu rahvalt, mitte monarhilt ega parlamendilt ning teda piiravad inimõigused. 

Enamiku riikide õigusaktide normihierarhiates asub põhiseadus kõige kõrgemal kohal (seda asjaolu sõnastatakse mõnikord ka nii, et põhiseadus on teiste seaduste suhtes ülimuslik). Põhiseadus annab aluse ja volitusnormid madalama taseme õigusaktide (näiteks seaduste) kehtestamiseks. Seetõttu peavad madalama taseme õigusaktid olema kooskõlas põhiseadusega. Sellise kooskõla üle teostavad järelevalvet põhiseaduskohtud.

Põhiseadusparanduste tegemise protseduur on tavaliselt keerukam ja raskemini läbitav kui tavaliste seaduste kehtestamise protseduur. Vanim praeguseni kehtiv põhiseadus on Ameerika Ühendriikide põhiseadus. Sellele järgnesid varsti Poola-Leedu aadliriigi (Rzeczpospolita) 3. mai konstitutsioon (1791) ja Prantsusmaa põhiseadus (1792).

Westminsteri süsteemi järgi, mis sai alguse Inglismaalt, moodustasid Briti põhikorra kirjutamata põhiseaduslikud tavad, ülemkohtu pretsedendid, kuninglikud prerogatiivid ja tavad. Briti impeeriumi päevil toimis Salanõukogu Kohtukomitee mitmete Briti asumaade, näiteks föderaalkonstitutsiooni omavate Kanada ja Austraalia konstitutsioonikohtuna.    

Westminsteri süsteemis on põhiseaduse ja parlamendis vastu võetud seaduse vaheline erinevus mõnevõrra meelevaldne ning seda mõjutab rahva austus mõningate tähtsate seadusandlike aktide vastu. Näiteks parlamendis vastu võetud akte Bill of Rights ja Human Rights Act ning parlamendi loomisele eelnenud akti Magna Charta Libertatum peetakse fundamentaalsete, peaaegu põhiseaduslike õiguste ja printsiipide allikaks. Ometi ei erine need teistest parlamendis vastu võetud seadustest ning neid on sama hõlbus muuta.    

Ainsad esimese maailma demokraatlikud riigid, millel puudub põhiseadus, on Iisrael, Uus-Meremaa ja Suurbritannia.

Milline vorm põhiseadusel ka ei oleks, seda kaitseb sageli teatud seaduslik organ, mida võidakse nimetada erinevalt, nagu "ülemkohus" või "konstitutsioonikohus" (Eestis "riigikohus").

## Vaata ka
*Eesti Vabariigi põhiseadus
*Eesti NSV konstitutsioon
*Konstitutsioonikohus
*Referendum
*Saksamaa Liitvabariigi põhiseadus

## Välislingid

*Maailma konstitutsioonid Koit Laineste tõlkes
Kolmapäev

**Kolmapäev** ehk **kesknädal** on nädalapäev, mis järgneb teisipäevale ja eelneb neljapäevale. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on kolmapäev nädala neljas päev ja ühtlasi nädala keskmine päev (vene: *среда*, saksa: *Mittwoch*, soome: *keskiviikko*). Vana-Roomas oli see nädalapäev pühendatud jumal Mercuriusele (ja tema planeedile Merkuurile; ladina keeles: *dies mercurii*), sellest on pärit ka tänapäeva kolmapäeva nimetus romaani keeltes (prantsuse: *mercredi*, itaalia: *mercoledì*, hispaania: *miércoles*). Põhja-Euroopas vastas Mercuriusele Odin, sellest nimest lähtub ka kolmapäeva nimetus mitmes germaani keeles (inglise: *wednesday*, hollandi: *woensdag*, norra, taani ja rootsi: *onsdag*). Eesti, liivi, läti ja leedu keeles nimetatakse seda päeva nädala kolmandaks päevaks (liivi: *kuolmõndpǟva*, läti: *trešdiena*, leedu: *trečiadienis*).

Astroloogias nimetatakse kolmapäeva planeedi Merkuur päevaks.
Neljapäev

**Neljapäev** on nädalapäev, millele eelneb kolmapäev ja järgneb reede. Eestis on neljapäev nädala neljas päev. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on neljapäev nädala viies päev.

Astroloogias on neljapäev planeedi Jupiter päev. 

## Jumalad ja neljapäev
Neljapäev on seotud piksejumalaga.

Vanad eestlased on väidetavalt neljapäeva Taara auks pühendanud. Neljapäeva õhtut nimetati Tooru teeramise õhtuks, siis käidi hiies püha pidamas.

Germaani äikesejumal Thori seotust neljapäevaga väljendavad inglise keele *thursday*, rootsi ja taani *torsdag*. Saksa ja hollandi keeles on neljapäev kõuepäev (Thori vanaülemsaksakeelne nimi on Donar) – saksa keeles *Donnerstag* ehk *Donner*; hollandi keeles *donderdag*.

Romaani keeltes on neljapäev pühendatud Jupiterile (hispaania keeles *jueves* prantsuse keeles *jeudi*, itaalia keeles *giovedì*).

## Kalapäev

1970. ja 1980. aastatel peeti Nõukogude Liidus, sealhulgas Eesti NSV-s, neljapäeviti kalapäeva: sööklates ja restoranides pakuti siis peamiselt kalatoite. Kreeklastel on kalapäev aga hoopis pühapäev. 

Muistsete eestlaste kosjakommete kohaselt käidi ehal neljapäeva ja laupäeva õhtutel. Ehalkäijate vastuvõtuks valmistusid ka tüdrukud.

## Kaduneljapäev
Eestlaste kuukalendri ajaarvamises märgib kaduneljapäev alati vana poolkuu neljapäeva. Nädalapäevadest on neljapäev üldse üks olulisemaid. Arvati, et sel päeval sooritatud rituaalsed toimingud tagavad edu suurpuhastuses, putukate ja näriliste hävitamises. Samuti sunniti sel päeval taanduma inimese endaga seotud hädasid, näiteks konnasilmi, kaed, liigset kehakaalu ja mitmesuguseid haigusi.

## Neljapäeva tööd
Neljapäeva peeti üldiselt õnnelikuks päevaks nagu laupäevagi.

Paarispäevana sobis neljapäev kõikide tööde alustamiseks, pulmapäevaks, ristimiseks ja ka oli sobilik päev kosjaskäiguks.

Sobilik töö oli karjalase, külv, lõikus, ohverdamine (käidi õhtuti hiies), arstimine.

Iseloomulik on õhtuste tööde keeld. Neljapäevaõhtuti kehtis töökeeld igasuguste ringliikumisega seotud tööde kohta, nagu näiteks ketramine, villatööd näiteks lõngakerimine, varrastel kudumine, sukanõelumine. Keelust üleastumine toob kaasa lambaõnnetused. Ei tohtinud ka jahvatada. Kuna tegemist oli piksejumaluse päevaga, siis olid keelatud müra põhjustavad tööd. 

Neljapäeviti anti tavaliselt teenijatüdrukutele vaba õhtu.

## Nõidumine
Neljapäeval harrastati ka nõidumist. Nõiuti piima- ja karjaõnne, raviti haigusi ja saadeti neid teistele inimestele.

Neljapäeviti sai kratti valmistada, ringi liikusid mütoloogilised olendid.

## Vaata ka
*Must neljapäev
*Suur neljapäev

## Viited

## Välislingid

*Suur neljapäev andmebaasis BERTA
Reede

**Reede** on nädalapäev, millele eelneb neljapäev ja järgneb laupäev. Eestis on reede nädala viies päev. Paljudes maades ja kirikunädalas on reede nädala kuues päev.

Astroloogias on reede planeedi Veenus päev.

Reede on eestikeelse nimetuse saanud skandinaavia mütoloogiast pärit jumalanna Freya järgi. Otselaen tuleb nähtavasti skandinaavia ühiskeelest, kus sõnakuju oli ilmselt *fredag* (nagu ka praeguses norra *[[bokmål]]*). Vanapõhja keeles oli selle päeva nimetus tõenäoliselt *Freyadag*.

Kristluses peetakse reedet nädalapäevaks, mil Jeesus Kristus risti löödi. Õigeusklikel ja katoliiklastel on tavaks selle mälestuseks reedeti paastuda.

Reedet, mis satub 13. kuupäevale, peavad ebausklikud õnnetuks päevaks.

## Eesti olud
Reedet peeti kõige halvaendelisemaks, isegi õnnetuks nädalapäevaks. Töid siis ei alustatud. Eriti oli keelatud karjalaskmine, ei tohtinud kangast alustada ega lõpetada. Lubatud ei olnud ka külv, aiategemine, kalavõrkude seadmine, lamba niitmine, seatapmine, õue pühkimine. Lisaks oli keelatud kolimine ja reisileminek. Reedel võis aga putukatõrjet teha ning küüsi lõigata.

Arvati, et niisugune nagu on ilm reedel on see ka pühapäeval või kogu järgmisel nädalal. Saartel ja rannikul oli uskumus, et kui Kuu loomise aeg on reedel ja kuus on viis reedet, püsib halb ilm järgmise Kuu loomiseni. Sellist kuud peeti õnnetuks.

Nendes uskumustes kajastub ristiusu mõju – paastupäev, suur reede jms. Tuntav on ka Skandinaavia uskumuste mõju. 

## Vaata ka

* reede 13

## Viited

## Välislingid
Esmaspäev

**Esmaspäev** on nädala esimene päev Eestis ja paljudes teistes riikides. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on esmaspäev nädala teine päev. Rahvusvahelise standardi ISO 8601 järgi on esmaspäev nädala esimene päev.

Astroloogias on esmaspäev Kuu päev. 

Paljudes keeltes, sh germaani keeltes ja India keeltes, on päev nimetatud Kuu või Kuujumala järgi, nt *monday* inglise keeles, *Montag* saksa keeles, *måndag* rootsi ja uusnorra keeles.

Lääne kultuuris on esmaspäev töö- ja koolinädala algus ehk esimene päev pärast nädalavahetust, kui täiskasvanud lähevad tööle ja lapsed kooli.

## Vaata ka
*Sinine esmaspäev

## Välislingid
Teisipäev

**Teisipäev** on nädala teine päev Eestis. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on teisipäev nädala kolmas päev.

Astroloogias on teisipäev planeedi Marss päev.
Laupäev

**Laupäev** on nädala päev, millele eelneb reede ja järgneb pühapäev. Eestis on laupäev nädala kuues päev. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on laupäev nädala seitsmes ja viimane päev.

Eestikeelne kirjapilt on tulnud skandinaavia keeltest (vanaislandi *laugardagr*, vanarootsi *lögherdagher*, rootsi *lördag*, kus *laug* on pesemisvesi (vrd inglise laundry) ja tähendab seega pesupäeva, ehk traditsioonilist päeva, kui pesupesemine ette võeti.

Astroloogias on laupäev planeedi Saturn päev. 

Judaismis on see päev püha (tegelikult juba alates reedesest päikeseloojangust, sest juudi kalendri järgi algab ja lõpeb ööpäev päikeseloojanguga) nii nagu kristluses pühapäev ja islamis reede.

## Laupäev eesti rahvakultuuris
Lõunaeesti murretes on laupäeva nimetatud kui *puulpäiv* ehk lühemalt *puulpä* (poolpäev) ja viitab sellele, tegu on pooliku tööpäevaga.

## Viited
Pühapäev

**Pühapäev** on nädala päev, millele eelneb laupäev ja järgneb esmaspäev.  Eestis on pühapäev nädala seitsmes ja viimane päev. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on pühapäev nädala esimene päev.

Astroloogias on pühapäev Päikese päev.
Ajaarvamine

**Ajaarvamine** on dateerimise süsteem, mille aluseks on teatud sündmusest möödunud või selleni jäänud aastate arv. 

## Aastaarv
*Islami kalender ja Iraani kalender arvavad aastaid Muhamedi minekust Mekast Mediinasse, aastal **[[622]]** m.a.j. (kusjuures islami kalendris on aasta lühem).
*Gregoriuse kalender ja Juliuse kalender loevad aastaid Kristuse sünnist, milleks on aasta **[[1]]** m.a.j.
*Budistlik kalender loeb aastaid Buddha surmast, aastal **[[544 eKr|544]]** e.m.a.
*Hiina kalender peab esimeseks aastaks aastat **2698** e.m.a., mil hakkas valitsema Kollane keiser. 
*Hinduistlik kalender peab algusaastaks **3102** e.m.a. Siis pöördus Krišna oma igavesse elupaika.
*Maiade kalendri arvestuse järgi pidanuks maailm pihta algama eri arvestuste järgi 11. või 13. Augustil **3114**, või hoopis 15. Oktoobril **3374** e.m.a
*Juudi kalender arvab aastaid maailma loomisest, milleks on loetud aasta **3761** e.m.a.
*Assüüria kalender arvab aastaid esimese templi loomisest, milleks on loetud aasta **4750** e.m.a.
*Bütsantsi kalender luges ajaarvamist "Konstantinoopoli asutamisest" ehk maailma loomisest **5509** e.m.a. 
*Eesti maavalla kalender arvab aastaid Billingeni katastroofist, milleks on loetud aasta **8213** e.m.a. (täpsustatult peaks see olema küll umbes 1400 aastat varasem, s.o. ca 9600 e.m.a.).

## Vanad kalendrid
Šotimaal oli kuukalender kasutusel arvatavasti juba 10 000 aastat tagasi.

## Vaata ka
* absoluutne ajaarvamine
* *[[ab urbe condita]]*
* ajagrupp
* aja mõõtmine
* dendrokronoloogia
* geoloogiline ajaarvamine
* kalender
* kristlik ajaarvamine
* suhteline ajaarvamine

## Välislingid
* Kristo Siig: 5. klassi ajalugu - ajaarvamine, Youtube, 23. september 2016
Tseerium

**Tseerium** (sümbol **Ce**) on keemiline element järjenumbriga 58.

Tal on neli stabiilset isotoopi massiarvudega 136, 138, 140 ja 142.

Omadustelt on tseerium lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 6,69 g/cm³ ja sulamistemperatuur on 798 °C.

Tseeriumi avastasid 1803. aastal Jöns Jacob Berzelius ja Wilhelm von Hisinger ning nendega samal ajal Martin Heinrich Klaproth. Element sai nimetuse 1801. aastal avastatud kääbusplaneedi Cerese järgi.

Looduses esineb tseerium koos teiste lantanoididega mineraalides nagu allaniit, monatsiit ja bastnäsiit. Maakoores on tseeriumi sisaldus 70 g/t.

## Tseeriumiühendid

* Tseerium(III)oksiid Ce2O3 – kuldkollane keraamiline tahke aine
* Tseerium(III,IV)oksiid Ce3O4 – sinine keraamiline tahke aine
* Tseerium(IV)oksiid CeO2 – helekollane või valge pulber
* Tseerium(III)kloriid CeCl3&nbsp;·&nbsp;7&nbsp;H2O – valge tugevalt hügroskoopiline aine 
* Tseerium(III)sulfaat Ce2(SO4)3&nbsp;·&nbsp;8&nbsp;H2O – värvitu aine 
* Tseerium(IV)sulfaat Ce(SO4)2 – kollane aine 
* Tseerium(III)nitraat Ce(NO3)3&nbsp;·&nbsp;6&nbsp;H2O
* Tseerium(III)fluoriid CeF3
* Tseerium(III)oksalaat Ce2(C2O4)3&nbsp;•&nbsp;10&nbsp;H2O
* Tseerium(IV)ammooniumnitraat (NH4)2Ce(NO3)6 – lühend CAN
* Tseerium(IV)perkloraat Ce(ClO4)4

## Välislingid
Volfram

**Volfram** on keemiline element järjekorranumbriga 74.

Ta esineb looduses 5 isotoobina, massiarvudega 180, 182, 183, 184 ja 186.

Omadustelt on volfram metall. Tema tihedus normaaltingimustel on 19,25 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 3422 °C. Rasksulavuselt jääb volfram maha vaid süsinikust.

Olulisemad volframimaagid on volframiit ja šeliit.

Volframi avastas Carl Wilhelm Scheele (1781). Uus element sai nimetuse mineraal volframiidilt. Juba keskajal märgati, et selle mineraali sisaldumine tinamaagis vähendab tina saagist: ta "varastab tina, õgides seda nagu hunt lammast". Sellest tuligi volframiidi nimetus (saksa keeles *Wolf* – hunt ja vanagermaani keeles *Ramm* – lammas).

## Kasutusalad
Kõrge sulamistemperatuuri pärast kasutatakse volframit hõõglampide niitide valmistamiseks samuti kaarlampides ja elektrontorudes.

Volframit kasutatakse ka kiirlõiketerase legeerimismaterjalina (lisatakse kuni 18%), mis säilitab lõiketerade kõvaduse veel 800&nbsp;°C juures. Koobaltiga tsementeeritud ja titaankarbiidi sisaldav volframkarbiid on volframterasest 1,3 korda kõvem ega pehmene oluliselt isegi 1100&nbsp;°C juures. Volframi, vase ja nikli sulamist valmistatakse konteinerid radioaktiivsete ainete hoidmiseks. See sulam neelab radioaktiivset kiirgust pliist paremini. Sulameid on volframist tavalisel viisil raske saada, sest paljud metallid aurustuvad selle sulamistemperatuuril. Kõige sagedamini kasutatakse siin pulbermetallurgiat: pulbristatud metallide segu pressitakse ja paagutatakse kõrgel temperatuuril. Tihti sulatatakse saadud materjali elektriahjus veel uuesti.

## Omadused
Volfram on sedavõrd plastiline, et 1&nbsp;kg metallist saab venitada 3,5&nbsp;km pikkuse traadi, millest piisab 23 000 elektrilambi valmistamiseks. Volframoksiidsed ühendid sarnanevad värvuselt, läikelt, kõvaduselt, elektrijuhtivuselt ja keemiliselt püsivuselt pronksidega. Nii neid nimetataksegi: sinine pronks (Na2O • WO2 • 4WO3), kuldpronks (Na2O • WO2 • WO3) jne.

Suurim volframitootja on Hiina, kus toodetakse 80% maailma aastatoodangust (73 300 tonni 2006. aastal).

## Välislingid
Reenium

**Reenium** on element järjekorranumbriga 75.

Seda esineb looduses kahe isotoobina, millest isotoop massiarvuga 185 on stabiilne ning isotoop massiarvuga 187 on radioaktiivne, poolestusajaga 43,5 miljardit aastat. Reenium on maakoores üks haruldasemaid stabiilseid elemente, leidub kontsentratsioonil 3 ja sulamistemperatuur on 3186 °C.

Reeniumi avastasid 1925. aastal sakslased Walter Noddack, Ida Tacke ja Otto Berg kolumbiidist ning nimetasid selle Reini jõe järgi.

## Allikad
Tallium

**Tallium** (lühend **Tl**) on element järjekorranumbriga 81.

Tal on 2 stabiilset isotoopi, massiarvudega 203 ja 205.

Omadustelt on tallium metall. Tema tihedus normaaltingimustel on 11,85 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 304 Celsiuse kraadi.

## Välislingid
Radoon

**Radoon** on keemiline element järjekorranumbriga 86.

Kõik selle isotoobid on radioaktiivsed. Stabiilseim on isotoop massiarvuga 222, mille poolestusaeg on 3,8 ööpäeva ja mis looduses tekib uraani radioaktiivsel lagunemisel. Olulised radooni isotoobid on ka toroon massiarvuga 220 ja aktinoon massiarvuga 219.

Omadustelt on radoon väärisgaas. See kondenseerub temperatuuril –62&nbsp;°C ja tahkub temperatuuril –71&nbsp;°C.

Radoon on oluline looduslik radioaktiivse kiirguse allikas, mistõttu on see inimestele ohtlik.

### Välislingid

* Radoon - Kliimaministeeriumi koduleht
Frantsium

**Frantsium** on keemiline element järjenumbriga 87.

Kõik ta isotoobid on radioaktiivsed. Pikima poolestusajaga (21,8 minutit) on isotoop massiarvuga 223. See poolestusaeg on kõige lühem kõigi esimese 105 elemendi seas. Erinevalt elementidest järjenumbriga üle 105, mis on piisavalt vähe uuritud, et poleks võimalik välistada seni avastamata pikema poolestusajaga isotoopide olemasolu, on frantsiumil avastamata pikaealiste isotoopide olemasolu ebatõenäone, mistõttu frantsium on üldse kõige ebastabiilsem teadaolev element.
Frantsium-223 esineb väikeses koguses looduses, kus ta tekib aktiiniumi radioaktiivsel lagunemisel.
Poloonium

**Poloonium** (esialgse nimetusega **raadium F**) on element järjekorranumbriga 84.

Kõik ta isotoobid on radioaktiivsed. Stabiilseim on isotoop massiarvuga 209, mille poolestusaeg on 103 aastat, kuid seda ei esine looduses. Polooniumi looduslikest isotoopidest on pikima elueaga isotoop massiarvuga 210, mille poolestusaeg on 138 päeva ja mis tekib uraani radioaktiivsel lagunemisel. Polooniumi avastas 1898. aastal abielupaar Pierre ja Marie Curie. Nimetus anti Marie Curie sünnimaa Poola järgi.
Polooniumi sulamistemperatuur on 254 kraadi ja keemistemperatuur 952 kraadi.

Poloonium on oluline tervist kahjustav looduslik kiirgusallikas.