open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anett Griffel

**Anett Griffel** (sündinud 8. novembril 1990) on eesti modell.

Ta on töötanud muuhulgas DKNY, Diane von Furstenbergi, Doo.Ri, Jill Stuarti, Vera Wangi ja Vivienne Tami juures.

Griffel on õppinud Pärnu Ühisgümnaasiumis. 

Kooli ajal tegeles ta ratsaspordiga ning tuli Eesti juunioride sisemeistriks koolisõidus 2005. ja 2006. aastal hobusel Oxford. 2007. aastal loobus ta aga ratsaspordist päevapealt ning kolis Ameerikasse.

## Isiklikku
Anett Griffeli ema on Pärnumaa ratsaspordiklubi Oxford juhataja Angela Griffel.

## Viited

## Välislingid

* Anett Griffel andmebaasis FMD
* Models.com
* Photos of Anett Griffel at style.com
* Kristin Kerem "Eesti sisemeistrid 2005 koolisõidus on Maria Chulets ja Anett Griffel" Lemmik.ee, 20. veebruar 2005
* "Anett Griffel võitis kulla" Pärnu Postimees, 29. aprill 2006
Noor Ballett Fouetté

**Tantsukool Noor Ballett Fouetté** on Eesti erahuvikool, mis on pakub balletiõpetust.

Tantsukool Noor Ballett on loodud endise Fouetté Balletikooli pedagoogide ja lastevanemate poolt eesmärgiga pakkuda koolitust tantsuhuvilistele lastele. Alustati kursuste vormis 2003. aasta sügisel, 2004. aastal aga registreeriti end iseseisva MTÜ-na ja omandati huvikoolitusluba.

Kuigi põhitähelepanu on klassikalist tantsu ehk balletti heal tasemel õppida soovijatel, tegelevad kogenud tantsuõpetajad ka muude tantsustiilide eelistajate ja harrastustantsutreeningutel käijatega.

Fouetté Balletikooli – Eesti esimese eraballetikooli – asutasid 1992. aastal Tõnu ja Svetlana Veiler. 

Fouetté oli läbi aastate nii huvi- kui ka kutsekool, samuti täisprogrammiga üldhariduskool.

## Välislingid
*Kooli koduleht
Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakond

**Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakond** on Tartu Linnavalitsuse osakond, mis korraldab Tartu linna tervishoidu.

Põhimääruse järgi on tervishoiuosakonna ülesanded:
# elanike üld- ja eriarstiabi korraldamine ja koordineerimine;
# haiguste ennetamisele ja tervise edendamisele suunatud tegevuse korraldamine ja koordineerimine Tartu linnas;
# Tartu linna raviasutustelt tervishoiustatistika ja tervishoiualase majandustegevuse aruannete kogumine, kontrollimine, koondamine ja edastamine Sotsiaalministeeriumile;
# tervist edendavate ürituste toetamine; 
# koolieelsetes lasteasutustes ja koolides õpilastele tervishoiuteenuse koordineerimine;
# osalemine kohalike arengukavade väljatöötamisel;
# osalemine riiklikes ja maakondlikes tervise küsimustega tegelevates töörühmades ja komisjonides;
# kodanike vastuvõtt ja nende avalduste ja kaebuste lahendamine.

2008. aastast korraldab tervishoiuosakond ka Tartu linna perearstide tegevust, varem tegi seda Tartu maavanem. Samuti korraldab osakond Tartu linna iga-aastast tervishoiukonverentsi.

Osakonna koosseisus eraldi teenistusi ei ole. Tervishoiuosakond asub aadressil Küüni 3.

## Viited

## Välislingid
* Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakonna koduleht
* Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakonna põhimäärus (24.11.2005)
Teisikud

**"Teisikud"** on 1982. aastal valminud Eesti Telefilmi mängufilm.

## Osades
* Jaak Joala ‒ Toomas Aring, Mati Uibo
* Merle Talvik ‒ Tiina Salum, Heli Paal
* Robert Gutman ‒ Treener
* Lembit Ulfsak ‒ Tüürimees
* Eino Baskin ‒ Toimetaja
* Urmas Kibuspuu ‒ Silver
* Jüri Krjukov ‒ Ansambli administraator
* Ivo Eensalu ‒ Mehaanik
* Paul Poom ‒ Mehaanik
* Paap Kõlar ‒ Pillimees
* Sergei Pedersen ‒ Pillimees
* Nevil Blumberg ‒ Pillimees
* Raul Vaigla ‒ Pillimees
* Aare Põder ‒ Pillimees
* Salme Reek

## Välislingid
*Filmi kirje Eesti Filmi Andmebaasis
*Film ERR arhiivis
*Jubedad laadalaulud, metsik võttetempo ja kaklus Radari Aafrika reisi pärast Õhtuleht, 6. mai 2017
*
Kamassid

**Kamassid** olid Lääne-Siberis Sajaanides (tänapäeva Krasnojarski krai lõunaosa ja Hakassia territooriumil) elanud samojeedi rahvas, kes rääkis kamassi keelt.

17. sajandil oli kamasside arv ligikaudu 500.

19. sajandi keskpaiku oli kamasse järel umbes 130.

Kamasside traditsioonilised tegevusalad olid põhjapõdrakasvatus, küttimine ja kalapüük. Nad erinesid oma turgi rahvastest naabritest, kes tegelesid hobuse-, veise-, lamba- ja kitsekasvatusega. Ajapikku omandasid kamassid naaberhõimudelt hobuseid ja veiseid ning hakkasid küttima püssidega. Venelased saabusid kamasside asualadele 1860. aastatel. Vene uusasunikud ei austanud kohalikke tavasid ja pidasid jahti kamasside kodustatud põhjapõtradele nagu metsikutele. Nad haarasid enda kätte kamasside põlised küttimisalad ja käitusid igas suhtes eesõigustatuina. Metsloomade arv vähenes piirkonnas kiiresti. Kamassid käisid alla. Kuna põhjapõtrade pidamine oli muutunud võimatuks, lasksid kamassid kõik loomad vabadusse. Siitpeale läksid nad üle paiksele eluviisile. Algas kiire assimileerumine venelastega. Kamasside seas valitses pidev naiste defitsiit tütarlaste suurema suremuse tõttu. See aitas kaasa kamassi-vene segaabielude sõlmimisele. Juba 20. sajandi algul oli pooltel kamassidel venelasest ema. Kamassid läksid täielikult üle vene keelele.

Kamassi keele viimane emakeelena kõneleja Klavdija Plotnikova suri 1989. aastal.

Kamassi keelt on uurinud Ago Künnap, kes kaitses Helsingi Ülikoolis aastal 1971 filosoofiadoktori väitekirja teemal "System und Ursprung der kamassischen Flexionssuffixe" ning aastal 1974 Tartu Riiklikus Ülikoolis filoloogiadoktori väitekirja teemal "Pööramine ja käänamine samojeedi keeltes" ("Склонение и спряжение в самодийских языках (сравнительно-исторический анализ первичных словоизменительных суффиксов)").

## Viited
Tekstiilitööstus

**Tekstiilitööstus** (ka tekstiilitootmine) on kergetööstuse haru, mis hõlmab nii taimsete, loomsete kui ka tehiskiudainete lõngaks ja riideks töötlemist ja nendest mitmesuguste esemete valmistamist.

Peale traditsioonilise kudumisviisi rakendatakse tekstiilitööstuses ka süstikuta ja silmuskudumist ning õmblemis-, liimimis- ja nõeltöötlusmenetlust.

Valdkond hõlmab nii tekstiilkiudude ettevalmistust ja ketramist kui ka riide kudumist, riide ja rõivaste viimistlemist ning valmis tekstiiltoodete (nt kodutekstiil, tekid, vaibad, nöörid jne) tootmist, v.a rõivad.

## Tekstiilitööstus Eestis
2020. aastal oli Eestis tekstiilitööstuse valdkonnas 303 ettevõtet. Valdkonna ettevõtted moodustavad Eesti ettevõtetest 0,3%. Siin on hõivatud pea 4200 inimest (0,9% Eesti ettevõtete töötajatest). Nimetatud ettevõtete koondmüügitulu ületas 2020. aastal 349 miljonit eurot (moodustades 0,5% Eesti ettevõtete müügitulust). Tekstiilitööstuse ettevõtete ärikasum oli 2020. aastal kokku umbes 27,8 miljonit eurot, mis moodustas 8% nende müügitulust (kasumimarginaal, kogurentaablus). 79% tekstiilitööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 3% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (8 ettevõtet). 13% tekstiilitööstuse ettevõtetest on müügitulu kalendriaastas suurem kui 1 miljon eurot. Umbes 2/3 tekstiilitööstuse ettevõtete müügitulust tuleb ekspordist.

### Trendid

Sektori ettevõtted toodavad väga erinevaid tekstiilist tehtud tooteid alates vaipadest ja patjadest kuni nööride ning päästevestideni välja. Eesti tekstiilitööstus on liikunud massitoodetelt pigem nišitoodetele. Keskmine ettevõtte suurus on muutunud järjest väiksemaks ja töökoht tootlikumaks. Tooteid eksporditakse peamiselt Rootsi, Saksamaa, Soome ja Taani - neisse riikidesse eksport moodustas igaühte enam kui 10% sektori ekspordist. Lisaks eksporditakse tooteid ka USA ja Suurbritannia turule. Peamised ekspordiartiklid on tekid ja padjad.

### Tekstiilitööstuse suurimad ettevõtted müügitulu alusel (TOP 6)

## Vaata ka
*Töötlev tööstus
*Rõivatööstus
*Tekstiil
*Tekstiilikunst
*Tekstiilkeraamika

## Viited

## Välislingid
* Tööstusuudised (tekstiilitööstus)
* Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit
Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond

**Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond** on Tartu Linnavalitsuse osakond, mis korraldab kultuuri-, spordi- ja noorsootööd ning huviharidust ja -tegevust Tartu linnas. Kultuuriosakond haldab ka avalike kultuuriürituste andmebaasi Kultuuriaken. Osakond asub aadressil Raekoja plats 12.

## Osakonna struktuur
Kultuuriosakonnas koordineerivad tegevusi neli valdkonnajuhti: 
* kultuurivaldkonna juht
* spordivaldkonna juht
* huvihariduse ja -tegevuse valdkonna juht
* noorsootöö valdkonna juht

## Allasutused
Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonnal on üheksa allasutust: Tartu Oskar Lutsu nimeline Linnaraamatukogu, Tartu Linnaajaloo Muuseumid, Tartu Mänguasjamuuseum, Tartu I Muusikakool, Tartu II Muusikakool, Tartu Lastekunstikool, Ilmatsalu Muusikakool, Tartu Noorsootöö Keskus, Tiigi Seltsimaja.

## Viited

## Välislingid
* Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakond Tartu linna kodulehel
* Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonna põhimäärus (19. mai 2005)
Belize (linn)

**Belize** on Belize'i suurim linn.

Linn asub Kariibi mere kaldal Belize'i jõe suudmes. Linn on riigi peamine sadam ja majanduskeskus. Mitteametlike hinnangute järgi elab seal üle 70 000 inimese.

## Ajalugu
Linna asutasid 17. sajandi keskel Briti kolonistid. Enne seda oli seal olnud maiade asula Holzuz. Britid tõid linna ka tuhandeid Aafrika neegerorje, et arendada metsatööstust.

Linn hävis peaaegu täielikult 1961. aasta orkaani tagajärjel.

Belize oli kuni 1970. aastani Briti Hondurase pealinn.
Linnas (perekonnanimi)

**Linnas** on eesti perekonnanimi.

## Nime kandjaid
*Karl Linnas, sõjakurjategija
*Raivo Linnas, ajakirjanik
*Tarmo Linnas, vaimulik, muusik, näitleja
*Tõnno Linnas, näitleja
Emajõe festival

**Emajõe festival** on Tartus 2002. aastast toimuv iga-aastane pidustus, sisevetefestival, mis keskendub Emajõele.

Emajõe festivalil toimuvad laevade paraadid, ujumis- ja kalapüügivõistlused, kontserdid jõekaldal ja laevadel jms, tutvustatakse mitmesuguseid veeatraktsioone, veega seotud asutusi ja firmasid. Samuti korraldatakse huvilistele laevasõite Emajõel.

Spordivõistlustest tuntumad on Emajõe karikavõistlus avaveeujumises ja "Kahe silla sprint" Kaarsilla juurest Rahu silla juurde.


File:Jõeparaad Emajõe festivalil, esiplaanil Jõmmu ja viikingilaev, 18. august 2012.jpg|Jõeparaad Emajõe festivalil, esiplaanil lodi Jõmmu ja viikingilaev
File:Mootorlaev Pegasus M-282 Emajõe festivalil klubi Atlantis ees, 18. august 2012.jpg|Mootorlaev Pegasus M-282 Emajõe festivalil klubi Atlantis ees
File:Haabjad Emajõe festivalil, 18. august 2012.jpg|Haabjad Emajõe festivalil
File:Vladislav Koržets esinemas Emajõe festivalil, 18. august 2012.jpg|Vladislav Koržets Emajõe festivalil esinemas


## Viited

## Välislingid
* Emajõe festivali koduleht
* "Emajõe festival toob jõele paraadi, ujumisvõistlused ja kontserdid" Delfi, 13. august 2012
* Jaan Olmaru "Veefestival lööb Emajõe vahutama" Postimees, 17. august 2012
Sinika tänav

**Sinika tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 

Tänav algab Madara tänavalt ja lõpeb Tulika tänaval ning on ligikaudu 165 meetri pikkune.

Sinika tänav on hoonestatud peamiselt 2–4-korruseliste 1930. aastatel ehitatud korterelamutega. On ka kaks hiljuti ehitatud korterelamut.

Sinika tänav sai nime 29. aprillil 1936.1940 nimi Sepa.

## Viited
Jaak Tarien

**Jaak Tarien** (sündinud 29. juulil 1974 Tallinnas) on Eesti erusõjaväelane (brigaadikindral), Eesti õhuväe ülem 2012–2018.

## Haridus
Jaak Tarien lõpetas 1998. aastal Ameerika Ühendriikide Õhujõudude Akadeemia Colorado Springsis, sai magistrikraadi Ameerika Ühendriikide Õhujõudude Staabikolledžis ja lõpetanud Balti Kaitsekolledži kõrgema juhtimiskursuse. 

## Teenistuskäik
* BALTNETi regionaalse õhuseire koordinatsioonikeskuse Eesti meeskonna ülem (2000–2001)
* Regionaalse õhuseire koordinatsioonikeskuse asedirektor (2001)
* Õhuseiredivisjoni staabiülem (2001–2002)
* Õhuseiredivisjoni ülem (2002–2005)
* NATO arendusväejuhatuse staabiohvitser (2005–2008)
* Õhuväe staabi operatiiv-, planeerimis- ja väljaõppeosakonna ülem (2008–2009)
* Õhuväe staabi ülem (2009–2012)
* Õhuväe ülem (15. august 2012 – 20. juuli 2018)
* NATO kooperatiivse küberkaitse kompetentsikeskuse juht (1. septembrist 2018 juunini 2022) 

Kaitsevägi arvas ta 2022. aasta juuni lõpus reservi.

## Auastmed

## Tunnustus
* Kaitseministeeriumi hõberinnamärk
* Kaitseväe teeneterist
* Mälestusmedal "10 aastat taastatud Kaitseväge"
* 2003 Kotkaristi V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Jaak Tarien "Ämari koht Eesti riigikaitses" Eesti Päevaleht, 18. juuni 2009
* NATO küberkaitse keskuse uus juht Jaak Tarien: riigid kipuvad oma teadmisi endale hoidma. Seda on vaja muuta, Eesti Päevaleht, 3. september 2018
Raudürdilised

**Raudürdilised** (*Verbenaceae*) on iminõgeselaadsete seltsi kuuluv sugukond.

Sugukonda kuulub nii puid, põõsaid kui ka rohttaimi, mida iseloomustavad ogad ja väikestest lõhnavatest õitest koosnevad õisikud. 

Hiljutised fülogeneetilised uuringud on tõestanud, et mitu varem raudürdiliste sugukonda liigitatud perekonda kuulub geneetiliselt huulõieliste hulka.

Kehtiva süstemaatika järgi kuulub sugukonda 35 perekonda 1200 liigiga. 

Tuntuim perekond on kahtlemata raudürt, kuhu kuulub terve hulk iluaianduses kasutatavaid taimi. Aianduses kasvatatakse maitsetaimena ka raudürdiliste sugukonda kuuluvat sidrun-aloisiat (*Aloysia triphylla*). 

## Perekonnad
* *[[Acantholippia]]* 
* *Aloysia* – aloisia
* *[[Baillonia]]* 
* *[[Bouchea]]* 
* *[[Burroughsia]]*
* *[[Casselia]]* 
* *[[Chascanum]]* 
* *Citharexylum* – pillipuu
* *[[Coelocarpum]]* 
* *[[Diostea]]* 
* *[[Dipyrena]]*
* *Duranta* – tuvimari
* *Glandularia* – iluürt
* *[[Hierobotana]]* 
* *[[Junellia]]*
* *[[Lampayo]]* 
* *Lantana* – lantaan
* *Lippia* – lippia
* *[[Mulguraea]]* 
* *[[Nashia]]* 
* *[[Neosparton]]* 
* *[[Parodianthus]]* 
* *Petrea* – petrea
* *[[Phyla]]* 
* *[[Pitraea]]* 
* *[[Priva]]* 
* *[[Recordia]]* 
* *[[Rehdera]]* 
* *[[Rhaphithamnus]]* 
* *Stachytarpheta* – rotisaba
* *[[Stylodon]]* 
* *[[Tamonea]]* 
* *[[Ubochea]]*
* *[[Urbania]]*
* *Verbena* – raudürt
* *[[Verbenoxylum]]* 
* *[[Xeroaloysia]]* 
* *[[Xolocotzia]]*

## Viited
Roopa tänav

**Roopa tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis.

Tänav algab Koidu tänavalt, ristub Villardi tänavaga ja lõpeb natuke enne Tehnika tänavale jõudmist. Roopa tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja ligikaudu 315 meetrit pikk.

Roopa tänava hoonestus on mitmekesine. Leidub nii kahekorruselisi puumaju kui ka 20. sajandi lõpul ja 21. sajandi algul ehitatud korterelamuid. Pikki aastaid elas selles tänavas kirjanik Ott Arder.

## Tänava nimi

Tänava esialgne nimi oli *Starcksche Strasse* (1875) (**Starcki tänav**) maamõõtja Robert Starcki järgi, kes tükeldas temale kuulunud maa-ala ja rajas tänava. 1907. aastal sai tänava nimeks **Siini tänav** (esines ka nimekuju **Schiini tänav**, saksa keeles *Schienenstrasse*, vene keeles Рельсовая улица). Roopa nime sai tänav 17. jaanuaril 1923. 25. septembril 1959 pandi selle tänava nimeks **Alma Tiivase tänav**. 22. aprillil 1960 taastati tänava endine nimi ja Alma Tiivase tänava nimi anti Kase tänavale Hiiul.

## Viited
Roman Mugur

**Roman Mugur** (sündinud 23. jaanuaril 1950 Suure-Jaanis) on endine Tartu linnapea. 

1973. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanikainsenerina. 

1986. aastani töötas ta mitmel ametikohal TA Füüsika Instituudis, kus pälvis 1980. aastal Nõukogude Eesti teaduspreemia vaakumspektraalaparatuuri väljatöötamise eest.

24. aprillist 1997 kuni 10. septembrini 1998 oli Roman Mugur Tartu linnapea.
Kullerkupu tänav

**Kullerkupu tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. Tänav algab Kibuvitsa tänavalt, ristub Kannikese ja Mooni tänavaga ning lõpeb Lille tänaval. Kullerkupu tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja ligikaudu 280 meetri pikkune.

Kullerkupu tänav sai nime 27. augustil 1930.

## Viited
Yser

**Yser** (prantsuse keeles; hollandi keeles **IJzer**) on 78&nbsp;km pikkune jõgi Prantsusmaal ja Belgias. 

Jõe lähe on Buysscheure'is Nord-Pas-de-Calais' piirkonnas Põhja-Prantsusmaal ning see suubub Põhjamerre Belgia sadamalinnas Nieuwpoortis.

## Galerii

Pilt:Albertmonument.jpg|
Pilt:Beveren-aan-de-IJzer - Flooded land.jpg|
Pilt:Diksmuide - View 1.jpg|
Pilt:Elzendamme - Stenen Brug 2.jpg|
Pilt:Nieuwpoort - Yser 1.jpg|
Pilt:Nieuwpoort - Sluizencomplex.jpg|
Pilt:Nieuwpoort - Vuurtoren.jpg|
Pilt:Tervatebrug R01.jpg|
Pilt:Regenboog boven de IJzer nabij Diksmuide 675.jpg|
Pilt:Fintele - Fintelesas 5.jpg|


## Välislingid

* GéoPortail 
* The Yser at the Sandre database
* Image of the basin of the Yser
Näätämöjoki

**Näätämö jõgi** (soome keeles *Näätämöjoki* või *Näätämönjoki*, põhjasaami keeles *Njávdánjohka* või *Njeävdám*, norra keeles *Neidenelva*) on jõgi Soomes Lapimaal Inari järvest põhjas ning Norras. Jõgi saab alguse Iijärvist Inari vallas ja suubub Põhja-Jäämerre (Neidenfjordenisse) Norras. 

Soome piirides kulgeb jõgi umbes 50&nbsp;km ja selle langus on umbes 130&nbsp;m (Iijärvi paikneb 193&nbsp;m kõrgusel üle merepinna). Paiguti laieneb jõgi järvedeks, millest suuremad on Kaarttilompolo, Vuodasluobal ja Opukasjärvi.

Lõhe aastaselt väljapüügilt on Näätämö Norras kolmandal kohal.
Jakobselva

**Jakobselva** (tähendus: *Jakobi jõgi*, vene keeles *Ворьема*, soome keeles *Vuoremijoki*) on jõgi, mis eraldab Norra Sør-Varangeri valda Finnmargi maakonnas ja Venemaa Petšenga rajooni Murmanski oblastis. 

Aastatel 1920–1944 oli jõgi Norra Kuningriigi ja Soome Vabariigi vaheline piir.


Pilt:Grense Jakobselv harbor 2009-09-29.JPG|Grense Jakobselvi asula jõe suudmes
Pilt:Grense Jakobselv Kirche.jpg|Oscar II kabel jõe suudmes
Pilt:Grense Jakobselv Pfarrhaus.jpg|Pastoraat jõe suudmes
Pilt:Cross in Grense Jakobselv.JPG|Rist Barentsi mere kaldal


## Märkused

## Viited

## Välislingid
Ardila jõgi

**Ardila jõgi** (hispaania keeles *Río Ardila*) on Hispaania ja Portugali jõgi, Guadiana vasakpoolne lisajõgi. Üks lõik Ardila jõest on ühtlasi ka Hispaania ja Portugali piirijõgi.

Jõe pikkus on 166 km ja valgala pindala 1821 km².
Vilzēni mõis

**Vilzēni mõis** (saksa keeles *Wilsenhof*, läti keeles *Vilzēnu muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Praegu asub Lätis Aloja piirkonnas Braslava vallas Valmiera-Heinaste maantee ääres Vilzēnmuiža külas. 

## Ajalugu
Mõisa on esmamainitud aastal 1672, mil see kuulus Oxenstiernadele. Venemaa keisrinna Anna Ivanovna andis selle mõisa 29. septembril 1736 krahv Löwenwolde valdusse, ent aastal 1742 sai sellest taas riigimõis. Hiljem said selle omanikeks Rumjantsevid. Mõis kuulus aastast 1757 kuni võõrandamiseni Sieversi aadlisuguvõsale.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 12 ja 1/4 adramaad, sellele allus 332 mees- ning 301 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 12 ja 1/4, aastal 1734 aga 8 ja 3/8. Aastal 1688 oli mõisa suurus kaksteist adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 10 ja 2/5, aastal 1881 aga 7 ja 10/80, lisaks veel 14 ja 48/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

## Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Legzdiņš (*Landsberg*) ja Ķuzis (*Kusche*, ka *Kuse*). Hiljem lisandusid veel Buļļi (*Bulle*) ja Blankaskrogsi karjamõisad.

## Mõisaansambel
### Häärber ja kõrvalhooned
Mõisa peahoone hävis Teise maailmasõja ajal, säilinud on mõisavalitseja maja ja veel mitmed kõrvalhooned.

Üheksa uksekomplekti Vilzēni mõisas (üks elumajas, ülejääänud mõisavalitseja majas) on kunstimälestistena riikliku kaitse all.

### Park
Mõisa pargis kasvab Läti suurim Euroopa lehis, mille ümbermõõt on 4,6 ja kõrgus 33 meetrit.. Looduskaitse all on veel sealsed  kolm tamme(neist üks on kuivanud).

Pargi pindala on koos tiigiga 5,62 ha; valdavalt kasvavad seal saared ja vahtrad, ent seal on ka pärnasid, sookaski, kuuski ja jalakaid. Alleedel kasvab ka võõrliike.

## Vaata ka
*Fideikomiss

## Viited

## Välislingid
*Vilzēni mõis Läti mõisate võrguküljel pilis.lv
Alma Tiivase tänav

**Alma Tiivase tänava** nime on kandnud mitu tänavat:
* **[[Roopa tänav]]** Tallinnas
* **[[Nõmme-Kase tänav]]** Tallinnas
Louis Leakey

**Louis Seymour Bazett Leakey** (7. august 1903 Kabete praeguses Keenias – 1. oktoober 1972 London) oli briti arheoloog ja loodusteadlane.

Kristlike misjonäride poeg Louis Leakey kasvas üles Keenias, õppis kohalikke keeli ja kombeid ning läks siis õppima Cambridge'i ülikooli, kus keskendus arheoloogiale.

Enne seda, kui ta hakkas otsima meie eellaste fossiile, sai ta teada, et vahetult enne Esimest maailmasõda olid saksa teadlased leidnud inimlaadseid luid Olduvai jäärakust, mis asus Saksa Ida-Aafrikas. Pärast sõda läks see piirkond Briti protektoraadi alla ja kandis Tanganyika nime (nüüd Tansaania).

Louisi esimene abielu purunes ja ta abiellus noore Mary Nicoliga, kes oli abikaasa tööst väga huvitatud ning kel oli kogemusi arheoloogi ja illustraatorina. Louis viis oma noore naise esimest korda Aafrikasse 1935. aastal, kuid alles 1940. aastateks oli neil piisavalt raha, et väljakaevamistega tõsiselt tegelema hakata.

## Tunnustus
*1962 – Hubbardi medal
Pärnu Uue Kunsti Muuseum

**Pärnu Uue Kunsti Muuseum** on Pärnus tegutsev kunstimuuseum.

Muuseum eksponeerib peamiselt 20.–21. sajandi kunsti, selle juht on Mark Soosaar.

Muuseum asutati 1992. aastal, muuseumi haldava AS Chaplini järgi tunti seda **Chaplini Kunstikeskuse** nime all.

Novembrist 2020 on muuseumi uus asukoht Rüütli 40a, Iseseisvuse väljaku äärne endine pangamaja.

## Viited

## Kirjandus
* "Volikogu otsustas osa Pärnu jõest muuseumile anda". Pärnu Postimees, 26. detsember 2017
* "Pärnu uue kunsti muuseum peab augustiks ruumid vabastama: muuseumi võlg on 600 000 eurot". ERR kultuur, 14. juuli 2020
* "Mark Soosaare valede kunst". Eesti Ekspress, 7. oktoober 2020esti entsüklopeedia|EE]] 12. köide, 2003: 448.}}

## Välislingid
* Pärnu Uue Kunsti Muuseumi koduleht
Tony Scott

**Anthony David Scott** (21. juuni 1944 – 19. august 2012) oli Suurbritannia  filmilavastaja, filmiprodutsent ja Ridley Scotti vend.

## Filmograafia
* *The Hunger* (1983)
* "Tippkutt" (*Top Gun*, 1986)
* "Beverly Hillsi võmm 2" (*Beverly Hills Cop II*, 1987)
* "Kättemaks" (*Revenge*, 1990)
* "Kõuepäevad" (*Days of Thunder*, 1990)
* "Viimane skaut" (*The Last Boy Scout*, 1991)
* "Tõeline romanss" (*True Romance*, 1993)
* "Punane oht" (*Crimson Tide*, 1995)
* "Fänn" (*The Fan*, 1996)
* "Riigi vaenlane" (*Enemy of the State*, 1998)
* "Spioonimängud" (*Spy Game*, 2001)
* "Tules" (*Man on Fire*, 2004)
* "Domino" (*Domino*, 2005)
* "Deja Vu" (*Déjà Vu*, 2006)
* "Metroorongi 1 2 3 röövimine" (*The Taking of Pelham 123*, 2009)
* "Pidurdamatu" (*Unstoppable*, 2010)

## Välislingid
* 
* Tony Scott. Filmiveeb
* Katrin Rohtla. Hollywoodi režissöör Tony Scott tegi enesetapu. Õhtuleht, 20. august 2012
Esneux' vald

**Esneux** () on vald Belgias Valloonia piirkonnas Liège'i provintsis. Esneux's kasvab Belgia suurim hiidsekvoia.

## Asulad
Valla piirides asuvad peale Esneux' veel Amostrennes, Avionpuits, Avister, Beauregard, Chaply, Crèvecœur, Fêchereux, Flagothier-La Haze, Fontin-Hamay, Hony, Ham, Limoges, Méry, Montfort, La Gombe, Souverain-Pré, Tilff ja Sur-le-Mont.


Château Le Fy.jpg|Vaade Le Fy' lossile
Esneux JPG03.jpg|Vaade Esneux'le
20100705 tilff03.JPG|Ourthe'i jõgi
Vue du Point de vue, la Roche-aux-Faucons, Esneux.jpg|Vaade jõele
Esneux AR1aJPG.jpg|Hiidsekvoia
Esneux JPG01.jpg|Esneux ja sild üle Ourthe'i jõe


## Viited

## Välislingid

*Koduleht (saksa ja prantsuse keeles)
Houffalize'i vald

**Houffalize** [ufal'iiz] on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

Valla keskus on Houffalize.

Houffalize on üks Douzelage'i liidu asutajaliikmeist, 2004. aastal astus liitu Türi.

Houffalize'ist läänes saab Ourthe occidentale (Lääne-Ourthe) ja Ourthe orientale (Ida-Ourthe) kokkuvoolul alguse Maasi parempoolne kõrvalharu Ourthe'i jõgi.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
Loodusteadused

**Loodusteadused** (inglise *natural sciences*; ka **reaalteadused**) on teadusharud, mis uurivad ja selgitavad teaduslikku meetodit kasutades seaduspärasusi, millel põhineb looduse (nii elus- kui ka eluta loodus) toimimine.

Loodusteadusi saab jaotada näiteks mateeria liikumise vormide (füüsika, keemia, bioloogia), uurimisobjektide (nt kolloidkeemia, mikrobioloogia), uurimisviiside (täppisteadused, eksperimentaalteadused) ja nähtuste ajalise või ruumilise jaotuse järgi.

Loodusteadused võimaldavad tunnetada loodusseadusi ning ühtlasi loovad looduskasutuse teoreetilise aluse. 

Fundamentaalsetele loodusteadustele tuginevad rakendusteadused (nt tehnika, põllumajandus, meditsiin).

## Vaata ka
*Fundamentaalteadused
*Rakendusteadused
*Humanitaarteadused
*teadus

## Viited
Ourthe'i jõgi

**Ourthe** on jõgi Ardennides Valloonia piirkonnas Belgias. Ourthe on Maasi parempoolne lisajõgi ja suubub Maasi Liège'is. Ourthe saab alguse Ourthe Occidentale'i (Lääne-Ourthe) ja Ourthe Orientale'i (Ida-Ourthe) ühinemiskohas Houffalize'ist läänes. 

Ourthe Occidentale'i ja Ourthe Orientale'i lätted on Ardennides Luxembourgi provintsis.


Pilt: Li Rotche.jpg|
Pilt:River Ourthe in La Roche-en-Ardenne 2.jpg|
Pilt:La Roche-en-Ardenne 090529 (7).JPG|
Pilt:20100702 liege14.JPG|
Pilt:20110613 liege049.jpg|
Pilt:20110613 liege075.jpg|
Pilt:20110624 liege19.jpg|
Pilt:Aiguabarreig-Ourthe-Weser.jpg|


### Välislingid
Lääne-euroopastumine

**Lääneeuroopastumine** ehk **läänestumine** on protsess, mille käigus ühiskonnad kas satuvad täielikult Lääne mõju alla või võtavad ise nende kultuuri osaliselt omaks sellistes valdkondades nagu tööstus, tehnika, õigusteadus, poliitika, majandus, eluviis, toitumine, keel, tähestik, usk, filosoofia ja/või teised väärtused.

Läänestumine on viimase paari sajandi jooksul olnud küllaltki laiahaardeline ning maailmas üha kiireneva mõjuga. Tavaliselt on see kahepoolne protsess, mille käigus Lääs mõjutab ja tekitab huvi ühiskonnas olla rohkem nende moodi ning teisalt ühiskond ise soovib muutuda mõnes osas Läänega sarnasemaks. Sellise teguviisiga loodab läänemaailm kasvatada oma populaarsust või vähemalt mõningaid selle elu aspekte.

## Viited
Territoriaalseisus

**Territoriaalseisus** oli korporatiivne riigivalitsuslikku võimu kandev seisus.

## Vaata ka
*Eestimaa rüütelkond, Eestimaa rüütel- ja maiskonna maapäev
*Liivimaa rüütelkond
*Kuramaa rüütelkond
*Saaremaa rüütelkond
Aisne'i jõgi (Belgia)

**Aisne** on jõgi Ardennides. See suubub Ourthe'i jõkke Bomali küla juures Luxembourgi provintsis Belgias.


Pilt:20100627 bomal02.JPG|
Pilt:20100701 bomal15.JPG|
Pilt:20100701 bomal13.JPG|
Pilt:20100701 bomal22.JPG|
Pilt:20110612 bomal01.jpg|
Pilt:20110612 bomal02.jpg|
Pilt:20120421 bomal13.JPG|
Pilt:20120421 bomal15.JPG|


## Märkused

## Välislingid
*[Meediafailid Aisne'i jõe kohta ''Commonsis''](http://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Aisne_(Belgium)?uselang=fr)
Hambaniit

**Hambaniit** on hambavahede puhastamiseks kasutatav abivahend. See eemaldab edukalt toidujäänused hambavahedest, kuhu hambahari ei ulatu. 

## Välislingid
Kaarel Vanamölder

**Kaarel Vanamölder** (sündinud 23. veebruaril 1981) on eesti ajaloolane.

Vanamölder õppis aastatel 1999–2007 Tartu Ülikoolis ajalugu, 2003. aastal sai bakalaureuse- ja 2007. aastal magistrikraadi. Magistritöö teema oli "Maanõunik Otto Fabian von Wrangelli Eesti- ja Liivimaa kroonika käsitlusvõimalustest" (juhendajad Sulev Vahtre ja Tiit Rosenberg). 2012. aastal sai Vanamölder Tartu Ülikoolist doktorikraadi, väitekirja teema oli "Kommunikatsiooniväli Rootsi Läänemere-provintsides 17. sajandi lõpul – Revalsche Post-Zeitung varauusaegse informatsioonikandjana".

Aastatel 2003–2004 töötas Vanamölder Eesti Ajalooarhiivis, seejärel on ta töötanud Tartu Ülikooli Narva kolledžis. 2015. aastast töötab Vanamölder Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudis. 

Vanamölderi peamine uurimisteema on varauusaegse Baltikumi lugemiskultuur ja trükisõna, sealjuures ka varajane ajakirjandus. Ta tegeleb ka Balti ajaloo historiograafia, linnaajaloo ning ülikoolide ja üliõpilasorganisatsioonidega seonduvaga.

## Tunnustus
*2013 Friedrich Puksoo auhind

## Viited

## Välislingid
* 
*Mis on kommunikatsiooniajalugu? Intervjuu Kaarel Vanamöldriga
* Mihkel Uiboleht. "Dotsent: ajalugu pole muud kui ilukirjanduse üks osa" ERR Novaator, 27. detsember 2023
Berry-au-Bac

**Berry-au-Bac** (hääldus *be'rri o bak*) on asula ja vald (*commune*) Prantsusmaal Aisne'i departemangus. Ta kuulub Guignicourt'i kantonisse.


Map commune FR insee code 02073.png|Berry-au-Baci plaan ja teda ümbritsevad vallad
Berry-au-Bac (Aisne) Église.JPG|Kirik


## Rahvaarvu muutus

## Viited
Puy-de-Dôme'i departemang

**Puy-de-Dôme'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaa keskosas Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.

Departemang moodustati 4. märtsil 1790 ja see on saanud nime Puy de Dôme'i vulkaani järgi. Tõlkes on vulkaani nimi "Pühavaimu mäetipp".

Departemangu maskott on saarmas.

2015. aastani kuulus departemang Auvergne'i piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Puy-de-Dôme'i departemangu haldusüksuste loend
* Aigueperse
* Puy de Sancy

## Viited
Teoreetiline füüsika

**Teoreetiline füüsika** on füüsika haru, mis uurib füüsikalisi nähtusi matemaatiliste mudelite ja abstraktsioonide abil. Seda võib vastandada eksperimentaalfüüsikale, kus füüsikalisi nähtusi uuritakse vaatluse ja eksperimentide abil.

## Füüsikateooriaid
Alljärgnev on loend valitud matemaatiliselt kooskõlalistest füüsikateooriatest, mis on (vähemalt osaliselt) eksperimentaalset kinnitust leidnud:

* Aerodünaamika
* Dünaamika
* Elektromagnetism
* Erirelatiivsusteooria
* Hüdrodünaamika
* Klassikaline mehaanika
* Klassikaline väljateooria

* Kondensaine teooria
* Kosmoloogia
* Kvantarvuti
* Kvantelektrodünaamika
* Kvantinformatsiooni teooria
* Kvantkeemia
* Kvantkromodünaamika

* Kvantmehaanika
* Kvantväljateooria
* Molekulide modelleerimine
* Osakestefüüsika
* Standardmudel
* Statistiline füüsika
* Tahkete kehade mehaanika

* Tahkisefüüsika
* Termodünaamika
* Tume energia
* Tumeaine
* Vedelike mehaanika
* Üldrelatiivsusteooria

## Tuntud füüsikateoreetikuid
Alljärgnev on loetelu mõnedest tuntud füüsikatoereetikutest


*Galileo Galilei (1564–1642)
*Christiaan Huygens (1629–1695)
*Isaac Newton (1643–1727)
*Leonhard Euler (1707–1783)
*Joseph Louis Lagrange (1736–1813)
*Pierre-Simon Laplace (1749–1827)
*Joseph Fourier (1768–1830)
*Nicolas Léonard Sadi Carnot (1796–1842)
*William Rowan Hamilton (1805–1865)
*Rudolf Clausius (1822–1888)
*James Clerk Maxwell (1831–1879)
*J. Willard Gibbs (1839–1903)
*Ludwig Boltzmann (1844–1906)
*Hendrik A. Lorentz (1853–1928)
*Henri Poincaré (1854–1912)
*Nikola Tesla (1856–1943)
*Max Planck (1858–1947)



*Albert Einstein (1879–1955)
*Milutin Milanković (1879–1958)
*Emmy Noether (1882–1935)
*Max Born (1882–1970)
*Niels Bohr (1885–1962)
*Erwin Schrödinger (1887–1961)
*Louis de Broglie (1892–1987)
*Satyendra Nath Bose (1894–1974)
*Wolfgang Pauli (1900–1958)
*Enrico Fermi (1901–1954)
*Werner Heisenberg (1901–1976)
*Paul Dirac (1902–1984)
*Eugene Wigner (1902–1995)
*Robert Oppenheimer (1904–1967)
*Shin'ichirō Tomonaga (1906–1979)
*Hideki Yukawa (1907–1981)
*John Bardeen (1908–1991)



*Lev Landau (1908–1967)
*Anatoli Vlassov (1908–1975)
*Nikolai Bogoljubov (1909–1992)
*Subrahmanyan Chandrasekhar (1910–1995)
*Richard Feynman (1918–1988)
*Julian Schwinger (1918–1994)
*Feza Gursey (1921–1992)
*Chen Ning Yang (1922– )
*Freeman Dyson (1923– )
*Gunnar Källén (1926–1968)
*Abdus Salam (1926–1996)
*Murray Gell-Mann (1929– )
*Riazuddin (1930– )
*Roger Penrose (1931– )
*George Sudarshan (1931– )
*Sheldon Glashow (1932– )
*Tom W. B. Kibble (1932– )



*Steven Weinberg (1933– )
*Gerald Guralnik (1936–)
*Sidney Coleman (1937–2007)
*C. R. Hagen (1937–)
*Leonard Susskind (1940– )
*Michael Berry (1941– )
*Bertrand Halperin (1941–)
*Stephen Hawking (1942– )
*Aleksandr Poljakov (1945–)
*Gerardus 't Hooft (1946– )
*Jacob Bekenstein (1947–)
*Robert Laughlin (1950–)
*Edward Witten (1951– )
*Savas Dimopoulos (1952– )
*Lee Smolin (1955– )
*Brian Greene (1963– )


### Eesti füüsikateoreetikuid
*Vladimir Hižnjakov
*Laur Järv
*Harald Keres
*Piret Kuusk
*Madis Kõiv
*Teet Örd

## Vaata ka
* matemaatiline füüsika
Liberaliseerumine

**Liberaliseerumine** viitab üldiselt valitsuse poolt varem kehtestatud piirangute lõdvenemisele, tavaliselt kas sotsiaal- või majanduspoliitika valdkondades. 

Teatud kontekstis viidatakse sellele protsessile või mõistele tihti kui täielikule piirangute tühistamisele, kuid mitte alati. Isevalitsuslike režiimide liberaliseerimisele võib eelneda demokratiseerimine (või ka mitte, nagu Praha kevade puhul).

Sotsiaal-poliitilisel maastikul võib see viidata lõdvenemisele näiteks selliste teemade õiguslikus reguleerimises nagu lahutus, raseduse katkestamine või narkootikumid ning selliseid teemasid käsitlevate õigusaktide tühistamisele nagu näiteks samasooliste seksuaalsuhted ja abielu. 

Tihtipeale kasutatakse seda terminit, kui viidatakse majanduslikule liberaliseerimisele, eriti aga kaubanduse või kapitalituru liberaliseerimisele.
Tarvi Kull

**Tarvi Kull** (sündinud 22. detsembril 1987) on eesti klahvpillimängija.

Ta on Jakob Westholmi Gümnaasiumi õpilasena saanud hõbediplomi muusikaõpetuse olümpiaadil 2002. aastal.

Ta on koostööd teinud näiteks Ott Leplandi, Dagö, Ithaka Maria ja Luisa Värgiga.
Seitsmes rahukevad

**"Seitsmes rahukevad"** on Viivi Luige 1985. aastal Eesti NSV-s ilmunud autobiograafiline romaan. 

Romaan tugineb Luige mälestustele lapsepõlvest Viljandimaal. Peategelase, ligi viieaastase lapse kaudu käsitleb ta Eesti NSV argipäeva 1950. aastate alguses Eesti külas. Tegevustik paigutub vahemikku 1950. aasta augustist 1951. aasta varakevadeni. Minavormis jutustaja tekstis vaheldub olevikukirjeldus lapse tulevikuvisioonide ning tagasivaadetega 1980. aastatest. Teksti on pikitud rohkelt luulet. 

"Seitsmendat rahukevadet" võib pidada jätkuks Luige toonasele, stagnatsiooni ajal kirjutatud ühiskonnakriitilistele kogudele. See on tõlgitud soome, rootsi, norra, läti, saksa, prantsuse, hispaania, ukraina, vene, mäemari ja katkenditena inglise keelde. 

## Retseptsioon
Joel Sang võrdles romaani ilmumise järel Friedebert Tuglase "Väikese Illimariga" (1937), kuid tegu on vastandlike teostega: erinevalt Tuglase teose peategelasest on Luige romaanis kujutatud lapsepõlve, kuhu lugejal pole soovi naasta. 

## Tunnustus
* 1986 – Juhan Smuuli nimeline kirjandusauhind
* 1986 – Tammsaare-nimelise kolhoosi kirjandusauhind
* 1987 – Nõukogude Eesti preemia

## Viited

## Välislingid
* Linda Kaljundi. "Eesti lugu: Viivi Luik "Seitsmes rahukevad"". Eesti Päevaleht, 29. mai 2009
* Ilmar Palli. "Seal, kus sündis "Seitsmes rahukevad"". Maaleht, 17. september 2010
Valgusreklaam

**Valgusreklaam** on graafiline, tekstiline, või muu reklaamiseloomuga teabekandja, valgustatud luminofoortorude, LED moodulite, neoontorude või muude valgusallikatega. Enamus valgusreklaamidest paigaldatakse ehitise fassaadile või teede äärde postile.

Valgusreklaamide hulka kuuluvad ka hoonete sees asetsevad teabekandjad – valguskastid, valgustahvlid, dekoratiivsed neoonreklaamid, ekraanid jms.

Valgusreklaam kuulub ATL (*above the line*) reklaamiliiki ning seda kasutatakse peamiselt brändi tuntuse suurendamise eesmärgil ja suunaviidana.

## Valgusreklaamobjektide klassifikatsioon
Valgusreklaamobjektid ehk valgusrklaamid jaotuvad kahte liiki:
* võrgulised;
* lokaalsed.

Valgustatud reklaamikandja osa mõõtu (kõrgus ja pikkus) nimetatakse formaadiks. Valgustatud reklaamikandjad valmistatakse reeglina standardmõõdus, mis lubab toota standarditud suurustes reklaampostreid.
Levinumateks reklaamikandjateks on (kõrgus × laius):
* 3×6 m (*billboard* (*bannerstend*))
* 1,8×1,2 m (*city-format*)
* 3×1,4 m (*pillar*)
* 2,7×3,7 m (*cityboard*)
* 5×12, 5х15 m (*supersite*)
* 12,5×40 m (*megaboard500* või *gigant billboard*)

Levinud valgusreklaami liigid on:
* Valguskast
* Valgustähed
* Neoonreklaam
* Valguspaneel
* Ekraan
* Valgustabloo

## Valgusreklaami plussid ja miinused
; Plussid
* Tarbija ei saa valgusreklaami sisse ega välja lülitada
* Lugemiseks ei ole vaja lisavahendeid
* Auditoorium pidevalt kasvab linna elanike arvu kasvuga
* Kõige odavam kontakti (CPT) hind

; Miinused
* Raskendatud suunamine (*targeting*)
* Staatiline reklaampilt (v.a LED-ekraanid, mis ei ole veel laialt levinud)
* Ambivalentne vastuvõtt linna elanikelt (mõnigi arvab, et valgusreklaam kahjustab linna arhitektuuri ja väljanägemist)
Durbuy vald

**Durbuy** (; vallooni keeles *Derbu*) on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

1331. aastal linnaõigused saanud Durbuy oli keskajal tähtis kaubandus- ja tööstuskeskus. Megaliitide poolest on tuntud Wéris ja Oppagne, Bomali küla juures suubub Ourthe'i jõkke Aisne'i jõgi.

Durbuy valla sõpruslinn on Valga.


703durbuyLaPlusPetiteVilleDuMonde.jpg|Silt linna piiril: "Durbuy – maailma kõige väiksem linn"
20090710 durbuy34.jpg|Tänav Durbuys
20091017-19 Durbuy (0076).jpg|Park Durbuys
20110320 ourthe11.JPG|Ourthe'i jõgi
Durbuy Rv1aJPG.jpg|Loss Ourthe'i jõe kaldal


## Viited

## Välislingid

*Koduleht (prantsuse, hollandi, saksa ja inglise keeles)
Telekommunikatsiooni mõisteid

*Siin on loetletud [[telekommunikatsioon]]i mõisteid. Lähedalt seotud valdkondadest on Vikipeedias ka [[informaatika mõisteid]], [[elektroonika mõisted]] ja [[elektrotehnika mõisted]]*

## #
*10Base2
*10Base5
*10BaseT
*10-gigabitine Ethernet
*100-BaseT
*1xEV-DO
*1xEV-DV
*1xRTT
*2.75G
*3GPP
*4G
*50 jalaga telefonikonnektor

## A
*Aadressiruum
*Aadressiteisenduse protokoll
*Ad hoc võrk
*ADSL
*ADSL2+
*Aegmultipleksimine
*Ajajaotusega hulgipöördus
*Allalaadimine
*ARPANET
*Arvutivõrk
*ATM adaptatsioonikiht
*Avalik pilv

## B
*Bluetooth

## C
*CDMA2000

## D
*Detsibell
*Digitaalne signaalitöötlus
*Dupleks

## E
*Esimese põlvkonna mobiilside

## F
*FidoNet

## G
*GSM

## H
*Host
*HSCSD

## I
*Infrastruktuur teenusena
*Internetitelefon
*IPsec

## J
*Juurdepääs
*Juurdepääsuvõrk
*Järgur

## K
*Kaks-ja-pool põlvkond
*Klaster (infotehnoloogia)
*Kohalik host
*Kohtvõrk
*Kolmanda põlvkonna mobiilside
*Kolm-ja-pool põlvkond 
*Kõnepost
*Kutsung

## L
*Laivõrk
*Linnavõrk
*Lubaringvõrk
*Lubasiin

## M
*Maakood (telefon)
*Manchesteri kodeering
*Mereraadioside
*MiFi
*MILNET
*Mobiilside
*Mobiiltelefonside
*M-riik
*Multipleksimine

## N
*Neljanda põlvkonna mobiilsidetehnoloogia
*Nutitelefon

## P
*P2P-võrgustik
*Phreaking
*Pilvandmetöötlus
*Ping (programm)
*Platvorm teenusena
*Pöördproksi
*Positsioneerimisteenus
*Privaatpilv
*Proksi

## R
*Raadiojaam
*Raadioside
*Raadiovõrk
*Rahvusvaheline Telekommunikatsiooni Liit
*Rändlusteenus
*Ribalaius

## S
*Sagedushüplemine
*Satelliit-mobiiltelefon
*Siinvõrk
*SIM
*Sõlm (arvutivõrgud)
*Sümbolitevaheline interferents
*Suunakood

## T
*Tähestikuline hääldamine
*Tähtvõrk
*Tarkvara teenusena
*Teise põlvkonna mobiilside
*Telefon
*Telefonikõne
*Telegraafside
*Telekommunikatsioon
*Teletaip
*TeliaSonera
*TIA/EIA-568
*Traadita kohtvõrk
*Traadita rakenduste protokoll
*Traadita võrk
*Turvatelefon
*Täiustatud audioedastusprofiil

## Ü
*Üleslaadimine
*Universaalne mobiilsidesüsteem

## V
*Vahelduvbitiga protokoll
*Vahendajarünne
*Võrguaadresside teisendus
*Võrgumälu

## W
*WiMAX

## Ü
*Ühendusepakkuja

## Vaata ka
*Telekommunikatsiooni lühendite loend
Dwight F. Davis

**Dwight Filley Davis** (5. juuli 1879 Saint Louis, Missouri osariik – 28. november 1945 Washington) oli Ameerika Ühendriikide tennisist ja poliitik. Teda tuntakse eeskätt rahvusvahelise meeskondliku tennisevõistluse Davis Cup algatajana ning esimese auhinnakarika rahastajana.

Tennisemängijana kuulus Davis 20. sajandi alguse USA paremikku. Kolmel järjestikusel aastal (1899–1901) võitis ta Ameerika Ühendriikide meeste paarismängu meistritiitli koos oma Harvardi meeskonnakaaslase Holcombe Wardiga. Üksikmängudes jõudis ta 1898. aastal USA meistrivõistluste poolfinaali. 1900. aastal viis ta USA meeskonna võidule Suurbritannia üle esimeses Davis Cupi kohtumises, olles ühtaegu nii mängija kui ka kapten.

1901. aasta Wimbeldoni meeste paarismängus jõudis ta koos Holcombe Wardiga finaali ning saavutas teise koha. Võitjateks tulid Britid Laurence ja Reginald Doherty.

Dwight Davis osales 1904. aasta suveolümpiamängudel Saint Louisis, kus ta pääses üksikmängus teise ringi ja meespaarismängus koos Ralph McKittrickiga veerandfinaali.

Pärast sportlaskarjääri tegutses Davis poliitikuna. Ta oli Calvin Coolidge’i valitsuse sõjaminister aastatel 1923–1925 ning Filipiinide kindralkuberner aastatel 1929–1932. 

Dwight F. Davis on arvatud Rahvusvahelise tennisekuulsuste halli (inglise keeles International Tennis Hall of Fame) liikmeks.

## Viited

## Välislingid
*
Oppagne

**Oppagne** on asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Durbuy vallas. Kahe kilomeetri kaugusele kirdesse jääb Wérisi küla. Lisaks muudele vaatamisväärsustele on mõlemad asulad tuntud megaliitide poolest.


20100626 oppagne04.JPG|Menhir
20100626 oppagne06.JPG|Menhir
20100626 oppagne21.JPG|Menhir
20100626 oppagne02.JPG|Rahier' tänav
20100626 oppagne03.JPG|Püha Martini kirik
20100626 oppagne15.JPG|Menhirid


## Välislingid

* Le mégalithisme en Wallonie (prantsuse keeles)
Wéris

**Wéris** [ver'iss] () on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Durbuy vallas.

Kahe kilomeetri kaugusele edelasse jääb Oppagne'i asula. Lisaks muudele vaatamisväärsustele on mõlemad asulad tuntud ka megaliitide poolest.


Pilt:Wéris JPG01.jpg|Sainte-Walburge kirik (11.–12. sajand)
Pilt:Wéris Dol1b JPG.jpg|Dolmen
Pilt:Wéris_Dol1a_JPG.jpg|Dolmen Wéris 1,Wéris nord
Pilt:Weris2.jpg|Dolmen Wéris 2, Oppagne
Pilt:lit de diable.jpg|"Saatana säng"
Pilt:pierre haina.jpg|Pierre Haina(looduslik kalju)
Pilt:20100626weris12.JPG|Megaliitide muuseum
Pilt:0 Wéris 050307 (23).JPG|Endine taluhoone


## Välislingid

* Wéris, Capitale belge des mégalithes (prantsuse keeles)
* Le mégalithisme en Wallonie (prantsuse keeles)
Bomal

**Bomal** (vallooni keeles *Boumål*) on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Durbuy vallas.

Bomali juures suubub Aisne'i jõgi Ourthe'i jõkke.


Pilt:20100701 bomal10.JPG|Loss, ehitatud1774–1776
Pilt:20100701 bomal07.JPG|"Pühast vaimust rasestumise" kirik
Pilt:20101114 bomal ourthe04.JPG|Ourthe'i jõgi
Pilt:20100722 juzaine03.JPG|Kabel
Pilt:20100701 bomal13.JPG|Aisne'i jõgi
Pilt:BomalChurch.jpg|Bomali "Pühast vaimust rasestumise" kirik
Pilt:20110801 bomal04.jpg|Sild üle Ourthe'i jõe
Pilt:20120421 bomal01.JPG|Loss


## Välislingid

*Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles) vaadatud 2012-08-24
Çatalhöyük

**Çatalhöyük** (ka **Çatal Höyük**, **Çatal Hüyük**) [tšat'al höj'ük] on tänapäeva Türgi lõunaosas Çumra lähedal asuv suur neoliitiline tellisasula, mis eksisteeris umbes 7500 eKr kuni 5700 eKr. See on suurim ja kõige paremini säilinud neoliitiline asulakoht, mis tänaseks on leitud. Alates 2012. aasta juulist kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Çatalhöyüki avastajaks peetakse briti arheoloogi James Mellaarti, kes kaevas seal esmakordselt 1958. aastal ning kelle juhtimisel toimusid seal hiljem neljal korral (perioodil 1961–1965) väljakaevamised. Väidetava muististega hangeldamise tõttu keelati tal hiljem Türgis kaevamine ning asulakohas hakati taas kaevama alles septembris 1993 Mellaarti endise õpilase Ian Hodderi juhtimisel.

## Viited

## Välislingid
*Info Çatalhöyüki kohta UNESCO maailmapärandi keskuse lehel
Qi

Traditsioonilises hiina kultuuris on ***qi*** (eesti keeles kasutusel ka *chi*; Wade-Giles’i transkriptsioonis ***ch’i***; tegemist on 4. langeva tooniga Qì) kõige elava aktiivne koostisosa. *Qi*-d nimetatakse tihti eluenergiaks või elujõuks. *Qi* on keskne aluspõhimõte Hiina traditsioonilises meditsiinis ja võitluskunstides. Tõlkes tähendab *qi* hingetõmmet, õhku või gaasi. Tõepoolest kõik elav hingab.

*Qi*'ga sarnaseid põhimõtteid võib leida ka teistest kultuuridest, näiteks vedanta filosoofias praana, Jaapanis *ki*, hawaii kultuuris mana, Tiibeti budismis lung ja lääne filosoofias vitaalenergia, eesti keeleruumis hingus sealt hing-hinged.

Traditsioonilise Hiina meditsiini järgi liigub *qi* kehas kindlate energiakanalite kaudu, mida nimetatakse meridiaanideks. Nii on vanahiina meditsiinis erinevate haiguste sümptomid vastavalt kas häiritud, blokeeritud või tasakaalust väljas *qi-*energia liikumise tagajärjeks. Samuti vaadeldakse elundite *qi* puudust või tasakaalu.
Kumbli

**Kumbli** on saar Soome lahes Viimsi poolsaare tipust (Rohuneemest) 270 meetrit põhjas ja Kräsuli saarest 150 meetrit idas. Administratiivselt asub saar Viimsi valla Rohuneeme küla territooriumil.

1689. aasta Viimsi poolsaare kaardil on saare nimeks märgitud *Komblesahr*, mis võib viidata nime eestikeelsele päritolule.

Saar on eraldatud Rohuneemest Väikesalmega ja 1 kilomeetri kaugusel loodes asuvast Aegna saarest Suursalmega.

Saare pindala on 2 ha, rannajoone pikkus 0,8 km. Saar on rohtunud, kruusane, kõrgeim koht umbes 3 m üle merepinna.

2012. aastal kasvas saarel üks madal harilik mänd ja leidus vähest põõsastikku.

On oletatud, et saarele võidi matta 1032. aastal Raudvärava lahingus langenud Ulf Ragvaldsson.

## Välislingid
*
Broiler

**Broiler** lihaks kasvatatav noorloom ehk **lihakana** eriti noorkana (**kanabroiler**).

Kanabroileriks loetakse 6–8 nädalastvõi kuni  10-nädalast noorlindu, kes 7–8-nädalaselt kaalub tavaliselt 1,8–2,0 kg ja kulutab 1 kg juurdekasvu saamiseks 2,0–2,5 kg segajõusööta. 

## Viited
Grense Jakobselv

**Grense Jakobselv** (põhjasaami keeles *Vuorjánjohka*, soome keeles *Vuoremijoki*) on väike asula Finnmargi maakonnas Sør-Varangeri vallas. Ta asub Barentsi mere ääres Jakobselva jõe suudmes, 54&nbsp;km Kirkenesi linnast idast.

Külas asub 1869. aastal ehitatud kuningas Oscar II kabel.


Image:Le hameau de Grense Jakobselv (Norvège).jpg|Grense Jakobselvi sadam (1983)
Image:Grense Jakobselv harbor 2009-09-29.JPG|Grense Jakobselvi sadam (2009)
Image:Misty Grense Jakobselv 2009-09-29.JPG|Grense Jakobselvi vaade (2009)
Image:La chapelle du roi Oscar II à Grense Jakobselv en Norvège.jpg|Oscar II kabel (1983)


## Välislingid
Musta keha kiirgus

**Musta keha kiirgus** on elektromagnetiline kiirgus, mida kiirgab absoluutselt must keha antud temperatuuril, või keha, mis on termilises tasakaalus oma keskkonnaga. Musta keha kiirgusel on iseloomulik spekter ja intensiivsus, mis sõltub vaid keha temperatuurist.

## Seotud füüsikaseadused

### Plancki kiirgusseadus

Plancki kiirgusseadus ütleb, et
:I(\nu,T) =\frac{ 2 h\nu^{3}}{c^2}\frac{1}{ e^{\frac{h\nu}{kT}}-1}.
kus
:*I*(*ν*,*T*) on musta keha ühikuliselt pindalalt normaalsuunas ühikulisse ruuminurka kiiratava kiirguse võimsus etteantud sageduse korral;
:*h* on Plancki konstant;
:*c* on valguse kiirus vaakumis;
:*k* on Boltzmanni konstant;
:*ν* on elektromagnetilise kiirguse sagedus;
:*T* on keha absoluutne temperatuur.

### Wieni nihkeseadus

Wieni nihkeseadus ütleb, kuidas musta keha kiirguse spekter etteantud temperatuuril on seotud spektriga suvalisel teisel temperatuuril. Sellest järeldub, et lainepikkus \lambda_\max, kus intensiivsus on maksmimaalne, sõltub vaid temperatuurist
:\lambda_\max = \frac{b}{T}
kus *b* on Wieni nihkekonstant väärtusega 2,8977721(26)×10−3 K m.

Analoogselt saab avaldada sageduse \nu_\max, kus intensiivsus on maksimaalne
:\nu_\max = T \times 58,8\ \mathrm{GHz}\ \mathrm{K}^{-1}.

### Stefani-Boltzmanni seadus

Stefani-Boltzmanni seadus ütleb, et
:j^{\star} = \sigma T^4,
kus *j** on musta keha ühikuliselt pindalalt emiteeruva kiirguse kogu võimsus, *T* on absoluutne temperatuur ja *σ* on 5,67×10−8 W m−2 K−4 on Stefani-Boltzmanni konstant.

## Vaata ka

* Soojuskiirgus

## Viited