open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Annual Gulf Breeze UFO Conference

**Annual Gulf Breeze UFO Conference** on iga-aastane üritus, mida korraldab organisatsioon MUFON (Mutual UFO Network) USA-s Florida osariigis mõnes Gulf Breeze'i piirkonnas olevas linnas.

Gulf Breeze on sagedane ufonähtuste toimumise piirkond. See võib olla seotud sellega, et lähedal asuvad sõjaväebaasid, kust saadetakse välja õhusõidukeid, sealhulgas alles katsetatavaid.

## Välislingid
* MUFON-i koduleht
Annual International UFO Conference

**Annual International UFO Conference** ('Rahvusvaheline ufoteemaline aastakonverents'; mitteametlik nimetus *International UFO Congress* 'Rahvusvaheline ufoteemaline kongress') on paranormaalsete ja ufonähtuste konverents, mis toimub igal aastal Ameerika Ühendriikides (alates 2011. aastast Arizona osariigis Phoenixi linnas ning mis varem toimus Nevada osariigis Laughlini linnas). 

Esimene konverents toimus 1992. aastal 50 osavõtjaga. 2003. aasta kongressil oli 900 osalejat ja 27 esinejat ning festivali programmis oli 11 filmi. 

15. kongress koos filmifestivaliga toimus 26. veebruarist 4. märtsini 2006. 

## Välislingid
* Konverentsi veebileht (''inglise keeles'')
Koduloom

**Koduloom** on loomaliik, -alamliik või varieteet, kelle inimene on kodustanud ja sageli ka tõuaretusega geneetiliselt arendanud. 

Koduloomad jagunevad produktiivloomadeks (neilt saadakse liha, piima, villa, nahka jms), tööloomadeks (veo- või valveloomad jt) ning lemmikloomadeks. Need kategooriad osaliselt kattuvad ning eri koduloomade funktsioonid on ka ajaloo vältel muutunud: nii näiteks on kasside tähtsus närilisetõrjes arenenud riikides minimaalseks langenud ning ka hobuseid, kes on kuulunud kõiki kolme kategooriasse, peetakse kogu maailmas üha vähem töö- ja rohkem lemmikloomana.

## Vaata ka
*koduloomade loend
*kodulind
*metsloom
*jahiloom
*loomakasvatus
*kalakasvatus
*lemmikloomad
*toaloom
*kariloom
*produktiivloom
*lihaloom
*lüpsiloom
*karusloom
*katseloom
*akvaariumikalad
*loomaaed
*tsirkuseloomad
Transilvaania

**Transilvaania** (ladina *Transsilvania* ('maa metsa(de) taga'); rumeenia *Ardeal*, ungari *Erdély*, saksa *Siebenbürgen* ja poola *Siedmiogród* ('seitsme linnuse maa'); türgi *Erdel*) on ajalooline piirkond tänapäeva Rumeenias.

## Asend
Väga üldistatult on Transilvaania kolmnurkse kujuga, mille külgedel olevad mäestikud on looduslikud piirid Transilvaania ja teiste piirkondade vahel. Transilvaania Alpid eraldavad Transilvaania lõuna poolt Valahhiast ja edela poolt Banaadist. Ida-Karpaadid eraldavad Transilvaania ida ja kirde poolt Moldovast ning põhja poolt Marmaatiast. 

Lääne-Transilvaania mäed eraldavad Transilvaania lääne poolt Banaadist ja Krisaaniast. Ainult kaks suurt jõeorgu avavad Transilvaania lääne poole: põhjas Lääne-Transilvaania mägedes paiknev Someși jõe org ja lõunas Lääne-Transilvaania mägedes paiknev Mureși jõe org.

## Transilvaania ajalugu
Ajalooliselt on Transilvaania kuulunud pikka aega Ungari koosseisu, kuid olnud aastatel 1570–1867 ka (pool)iseseisev vürstiriik. 

Esimese maailmasõja tulemusena kuulub Transilvaania Rumeeniale, kuid Teise maailmasõja ajal kuulus Transilvaania põhjaosa Ungarile.

## Põhja-Transilvaania

## Transilvaania mõiste tänapäeva Rumeenias
Tänapäeval kasutatakse Rumeenias Transilvaania nime tihti laiemalt kui ajalooliselt. Laiemas tähenduses hõlmab Transilvaania 16 maakonda: Alba, Aradi, Bistrița-Năsăudi, Brașovi, Caraș-Severini, Bihori, Cluji, Covasna, Harghita, Hunedoara, Maramureși, Mureși, Sălaji, Satu Mare, Sibiu ja Timiși maakond.

Neist Alba, Bistrița-Năsăudi, Brașovi, Cluji, Covasna, Harghita, Hunedoara, Mureși ja Sibiu maakond on põhiosas ajaloolises Transilvaanias, Sălaji maakond jaguneb ajaloolise Transilvaania ja Krisaania vahel.

## Vaata ka
*Transilvaania ajalugu
*Transilvaania valitsejate loend
*Transilvaania kindluskirikuga asulad
*Transilvaania sõjaväestatud piiriala
Köpetdag

**Köpetdag** (türkmeeni; pärsia کپه داغ (Koppeh Dāgh)) on mäestik Aasias Türkmenistani ja Iraani piirialal, Türkmeeni-Khorāsāni mäestiku kirdeosa. 

Kulgeb loode-kagu suunas. Kirdes piirneb Karakumi kõrbega. Kõrgus kuni 3117 meetrit.
Katrina (orkaan)

**Katrina** oli Atlandi ookeanil tekkinud troopiline tsüklon, mis paisus orkaaniks 23.–31. augustil 2005. Eriti tugevalt sai kannatada New Orleans, kuna see asub allpool merepinda.

Orkaan saavutas suurima läbimõõdu 320 km 29. augustil New Orleansi lähistel. Tol hetkel oli tuule kiirus 235 km/h.

Ta põhjustas väga suurt kahju USA kaguosale, olles arvatavasti riigi ajaloo suurim loodusõnnetus. Orkaani tekitatud kahjusid on hinnatud 172,5 miljardi USA dollari juurde (2021. aasta vääringus).

Orkaanis ja selle põhjustatud üleujutustes hukkus vähemalt 1836 inimest.

## Viited

## Välislingid

*Uudised, pildid
* Taylor, J.: Africa in Our Midst: The media suppress Katrina’s lessons.
Keelefilosoofia

**Keelefilosoofia** on filosoofia haru ja filosoofilise mõtlemise stiil, mis on seotud väljendite kasutamise, teooriate konstrueerimise viiside ja teadmiste väljendusvahendite korrektse kasutamise põhimõtete uurimisega. 

Tähtsad on keelega seotud filosoofilised probleemid: tähendus, osutus, tõlgendus, tõde, keele mõistmine, keele valdamine ja keele seos mõtlemisega. Olulised uurimisvaldkonnad on tähendusteooria, osutusteooria ja tõeteooria. 

Analüütilises keelefilosoofias (ehk keelelises filosoofias) samastatakse keelefilosoofia tähendusteooriaga. Näiteks Michael Dummetti arvates pole sõna "keelefilosoofia" tarvis, sest piisab "tähendusteooriast" kui "keele toimimise üldisest kirjeldusest".

Keelefilosoofia ja keeleteaduse vahel pole selget piiri.

## Keelefilosoofe
* John Langshaw Austin
* Tyler Burge
* Donald Davidson
* Keith Donnellan
* Michael Dummett
* Gareth Evans
* Gottlob Frege
* Paul Grice
* David Kaplan
* Saul Kripke
* John Perry
* Bertrand Russell
* Willard Van Orman Quine
* Stephen Schiffer
* John Searle
* Peter Frederick Strawson
* Ludwig Wittgenstein

## Vaata ka
* Analüütiline filosoofia
* Keeleline pööre
* Kõneteod
* Loogiline positivism
* Strukturalism
* Strukturaallingvistika
* Poststrukturalism
* Tavakeelefilosoofia ehk Oxfordi filosoofia

## Kirjandus
### Analüütiline keelefilosoofia
*Bob Hale, Crispin Wright (toim). *A Companion to the Philosophy of Language*, Blackwell 1997. Google'i raamat
*William G. Lycan. *Philosophy of Language: A Contemporary Introduction*, Routledge 1999.   
*Alexander Miller. *Philosophy of Language*, 1999, 2007. Google'i raamat
*Michael Devitt, Richard Hanley (toim). *The Blackwell Guide to the Philosophy of Language*, Blackwell 2006. Google'i raamat
*Ernest Lepore, Barry C. Smith (toim). *A Handbook of Philosophy of Language*, Oxford University Press 2006.
Helme vald

**Helme vald** oli vald Lõuna-Eestis Valga maakonnas.

21. oktoobril 2017 moodustati Helme valla, Tõrva linna, Põdrala valla, Hummuli valla ja Puka valla Soontaga küla ühinemisel uus omavalitsus Tõrva vald.

Helme vald piirnes lõunas Lätiga, idas Hummuli ja Puka vallaga, põhjas Põdrala valla ja lääneloodes Viljandi maakonna Karksi vallaga.

## Ajalugu
Helme valla omavalitsuslik staatus kinnitati 1991. aastal.

## Asustus
; Alevik:
Helme

; Külad
Ala – Holdre – Jõgeveste – Kalme – Karjatnurme – Kirikuküla – Koorküla – Kähu – Linna – Möldre – Patküla – Pilpa – Roobe – Taagepera

## Loodus

Helme koopad asuvad Helme ordulossi varemetest põhjas kitsas põhja-lõunasuunalises seljandikus, kahe ürgoru ühinemise kohal.

Rubina soo on tuntud mitmekesise loomastiku ja taimestiku poolest ning kuulub mitme looduskaitseala koosseisu.

## Ajalugu

## Helme vallavalitsus ja volikogu
Helme vallavalitsus lõpetas tegevuse 31. oktoobril 2017 pärast Tõrva vallavalitsuse moodustamist.

Vallavalitsus 2013–2017 oli kolmeliikmeline.
* Tarmo Tamm (SDE) – vallavanem
* Ülle Taal – vallavalitsuse liige
* Peeter Arro – vallavalitsuse liige

Vallavolikogu koosnes 2013–2017 13 liikmest:
* Ave Visor (SDE) – esimees
* Eldur Kaiv (SDE) – aseesimees
* Reet Kõvask (SDE)
* Tõnis Järv (SDE)
* Jaanus Laiverik (SDE)
* Andrus Lepikov (SDE)
* Margo Metsoja (SDE)
* Maija Pallon (SDE)
* Erja Liivson (KESK)
* Toivo Põldma (KESK)
* Harry Mägi (REF)
* August Ilves (Meie Helme)

## Vaata ka
* Helme vald (1939)
* Helme raamatukogu
* Mulgimaa
* Rubina soo
* Taagepera raamatukogu

## Viited
Briti idealism

**Briti idealism** oli filosoofiasuund Suurbritannias 19. sajandi keskpaigast 20. sajandi alguseni. 

Selle suuna juhtivad esinejad olid esimeses põlvkonnas Thomas Hill Green (1836–1882), Francis Herbert Bradley (1846–1924) ja Bernard Bosanquet (1848–1923). Teise põlvkonna väljapaistvamad kujud olid John McTaggart Ellis McTaggart, H. H. Joachim, J. H. Muirhead ja G. R. G. Mure. Reaktsioonina briti idealismile panid noored Cambridge'i filosoofid George Edward Moore ja Bertrand Russell aluse analüütilisele filosoofiale. 

Kuigi briti idealistide vaated olid omavahel üsnagi erinevad, võib välja tuua teatud ühisjooned. Nad uskusid Absoluudisse (ainsasse ja kõikehõmavasse reaalsusse). Nad omistasid tähtsa koha mõistusele, mille abil saab Absoluuti taibata ja mis on omane ka Absoluudile endale. Nad ei tunnistanud mõtlemise ja objekti lahutamist, vaid pidasid mõtlemist ja objekti reaalsuses ühtseks tervikuks. 

Briti idealism on välja kasvanud saksa klassikalisest filosoofiast ning seda võib pidada absoluutse idealismi erikujuks. Eriti olulised on briti empirismile Kant ja Hegel, kelles Thomas Hill Green nägi briti filosoofia päästjat väidetavalt allakäivast empirismist. Igatahes vastustasid briti idealistid filosoofiasuunda, mille esindajad olid John Locke, David Hume, John Stuart Mill ja Henry Sidgwick, sealhulgas utilitarismi. Kuigi kõik briti idealistid poleks möönnud näiteks Hegeli mõju, peetakse briti idealismi leviku oluliseks soodustajaks James Hutchinson Stirlingi raamatut "Hegeli saladus".  

Vähemalt üldistes joontes on Hegeli filosoofia briti idealismi kindlasti mõjutanud, samuti on briti idealistid Hegelilt üle võtnud termineid ja ideid.  
Peale Absoluudi mõiste on hegellik ka näiteks õpetus sisemistest suhetest, tõe koherentsiteooria ja konkreetse universaali mõiste. Näiteks Bradleyl võib leida ka midagi Hegeli dialektika sarnast. Hegeli filosoofiat tervikuna ega ka Hegeli loogikat briti idealistid siiski ei aktsepteerinud. 

Poliitilises filosoofias püüdsid briti idealistid kummutada individualismi Herbert Spenceri vaimus. Nad pidasid inimest loomupäraselt ühiskondlikuks olendiks. Nad ei asjastanud riiki. Näiteks Greeni järgi saab väärtus olla ainult indiviidis ning riigi olemasolu on õigustatud ainult niivõrd, kui ta aitab kaasa väärtuse elluviimisele indiviidide elus.  

Kui Bertrand Russellist ja George Edward Moore'ist said briti idealismi vastased, siis selle positsioon Suurbritannias nõrgenes. Briti filosoofia hakkas metafüüsika vastu mässama. Hiljem tuli selle juurde tagasi Robin George Collingwood, kuid tema mõju ei olnud kuigi suur. Tänapäeva briti filosoofide seas on tuntuim absoluutse idealismi pooldaja arvatavasti Timothy L. S. Sprigge.

British idealismi mõju USA-s jäi mõnevõrra piiratuks. Uushegellik oli Josiah Royce'i varajane filosoofia. Ameerika ratsionalist Brand Blanshard oli nii tugevalt Bradley, Bosanqueti ja Greeni mõju all, et teda võiks peaaegu pidada briti filosoofiks.
California Osariigi Seadusandlik Kogu

**California Osariigi Seadusandlik Kogu** (inglise keeles *California State Legislature*) on USA California osariigi seadusandlik organ. 

Seadusandlik kogu on kahekojaline: see koosneb alamkojast (*California State Assembly*) ja senatist (*California State Senate*). Alamkojas on 80 liiget (*State Assembly Members*), senatis 40 senaatorit (*State Senators*). 

Seadusandliku kogu istungid toimuvad California osariigi pealinnas Sacramentos.

## Tähtajad ja piirangud
Alamkoja liikmed valitakse 80 valimisringkonnast kaheks aastaks. Alamkoja liikmeks saab olla valitud kuni kolm korda. 

Senaatorid valitakse neljaks aastaks ning nad saavad olla valitud kuni kaks korda. Senati valimise ringkondi on 40. Iga kahe aasta tagant täidetakse valimistel pool senati kohtadest.  

## Töö dokumenteerimine

Kokkuvõtted California Seadusandliku Kogu tööst avaldatakse regulaarselt ilmuvates ajakirjades. Tuuakse ära hääletuste tulemused ning seaduseelnõude esitamine ja tagasivõtmine. Ent rahalistel ja poliitilistel kaalutlustel ei dokumenteerita alamkoja liikmete ja senaatorite kõnesid sõna-sõnalt. Seetõttu on California osariigis raske välja selgitada seaduseandja kavatsust. Ainsaks allikaks on seaduste preambulid. 

## Komisjonid

Kõige rohkem soovivad saadikud töötada pangandus-, põllumajandus- ja kindlustuskomisjonis. Neid hüütakse "magusateks" (*juice*) komisjonideks, sest nende liikmete kampaaniat toetavad meelsasti annetustega võimsad lobigrupid.   

## Seadusandlusanalüütik

California osariigi seadusandlikus kogus on ainulaadne seadusandlusanalüütiku institutsioon. Seadusandlusanalüütiku büroos töötab mitusada inimest, kes analüüsivad seadusandliku kogu liikmete tarvis seaduseelnõusid. Analüütiku kõige silmatorkavam avalik toiming seisneb selles, et ta kirjutab erapooletud hääletusbrošüürid, milles analüüsitakse seaduseelnõude vastuvõtmise tõenäolisi tagajärgi.  

## Välislingid
*California Osariigi Seadusandliku Kogu portaal
*Ametlik info 
*Alamkoda
*Senat
Iraagi põhiseadus (2005)

Pärast Iraagi sõda koostas Iraagi ajutine valitsus okupatsioonijõudude kaasabil  2005 **Iraagi põhiseaduse eelnõu**. 

Iraagis faktilise põhiseadusena kehtiva Iraagi Riigi üleminekuperioodi haldusseaduse kohaselt tuleb hiljemalt 15. oktoobril 2005 läbi viia põhiseadusreferendum. 

Põhiseaduse teksti valmimise tähtaeg lükkus neli korda edasi. 28. augustil 2005 loeti see ette Iraagi Rahvuskogule. 

Iraagi Riiki nimetatakse seal demokraatlikuks föderaalseks esindusvabariigiks (artikkel 1). Võimude lahusus lükatakse edasi uue parlamendi kokkutulemiseni. Artikkel 2, ütleb, et islam on "riigi ametlik religioon" ja "seadusandluse põhiallikas". Artikkel 3 näeb ette paljurahvuselise, paljuusundilise ja paljusektilise riigi.  

Hoolimata sellest, et islam kuulutatakse riigiusuks, kuulutatakse allpool kõik iraaklased, nii mehed kui ka naised, seaduse ees võrdseteks ega lubata õiguslikku diskrimineerimist soo ega etnilise päritolu alusel.   

Eelnõu koostanud komisjoni 15 sunniidist liikmest viibis eelnõule allakirjutamise tseremoonial ainult kolm ning ükski neist ei kirjutanud sellele alla. Sunniitide liidrid kutsuvad üldiselt üles 15. oktoobri referendumil eelnõu tagasi lükkama. Kui riigi 18 provintsist (millest neljas arvatakse olevat sunniitide enamus) kolmes lükatakse eelnõu vähemalt kahe kolmandiku häältega tagasi, siis tuleb Rahvuskogu laiali saata, korraldada uued valimised ning hakata eelnõu koostamisega otsast peale.   

## Välislingid
*Iraagi põhiseaduse eelnõu (ingliskeelne tõlge, PDF)
Ultraaluseline kivim

**Ultraaluseline kivim** on tardkivim, mille ränidioksiidisisaldus on alla 45% (massiprotsent).

Ultraaluselisteks kivimiteks võivad olla või on pikrobasalt, basaniit, tefriit, foidiit, kimberliit, peridotiit, duniit, pürokseniit jms.

Ultraaluselised kivimid on värvuselt mustad või rohekad.

Maa vahevöö koosneb peamiselt ultraaluselistest kivimitest.

## Vaata ka
*Ultramafiidiline kivim
*Aluseline kivim
*Keskmine kivim
*Happeline kivim
Duniit

**Duniit** on ultraaluseline peamiselt oliviini sisaldav süvakivim.

Rahvusvahelise geoloogiaühingu tardkivimite klassifikatsiooni kohaselt on duniit kivim, milles oliviini, pürokseeni ja küünekivi koguhulgast moodustab oliviin enam kui 90%.

Duniit kuulub peridotiitide hulka. Ülejäänud peridotiitsed kivimid on hartsburgiit, lertsoliit ja verliit. Nende koostises on rohkem pürokseeni ja amfiboole, kuid vähem oliviini kui duniidis.

Kui duniidi definitsioonile vastava kivimi koostisse kuuluva spinelli rühma mineraaliks on peamiselt magnetiit, siis nimetatakse teda duniidi asemel oliviniidiks.

Duniit on vahevöö kivim, mis maapinnalähedastesse tingimustesse satub suhteliselt harva. Duniiti esineb mõningal määral ka Kuul.

Keskmise ilma veesisalduseta duniidi koostis oksiidsel kujul massiprotsentides:

*Numbrid on keskmistatud 93 analüüsitud duniiditüki alusel.*

Kivimile andis Duni mägede (*Dun mountains* Uus-Meremaal) järgi nimetuse Ferdinand von Hochstetter 1859. aastal.  

## Viited
Islami Da‘wa Partei

**Islami Da‘wa Partei** (araabia حزب الدعوة الاسلامية‎ Ḩizb ad-Daʿwah al-Islāmīyah) on Iraagi erakond, üks peamisi šiiitide parteisid. 

2005. aasta parlamendivalimistel osales ta koos Iraagi Islamirevolutsiooni Ülemnõukogu ja teiste šiiidi rühmitustega valimisblokis Ühinenud Iraagi Allianss.

Partei esimees on peaminister Nūrī al-Mālikī. Enne teda oli parteijuht eelmine peaminister arst Ibrāhīm al-Ja‘farī. Praegu on tegemist suurima šiiidi parteiga Iraagi parlamendis. 

Partei rajas 1950. aastate lõpus rühm šiiitide liidreid eesotsas Muqtadā aş-Şadri onu Muḩammad Bāqir aş-Şadriga. Partei eesmärk oli võidelda tol ajal Iraagis tõusuteel oleva ateistliku kommunismi ja Ba‘athi araabia sotsialismi vastu. Kuigi partei rajajad olid šiiidid, tegi ta tihedat koostööd sunniitlike rühmitustega ning partei liikmete seas oli märkimisväärne sunniitlik vähemus. 

Da‘wa Partei muutus oluliseks 1970. aastatel, kui ta pidas Iraagi valitsuse vastast relvastatud võitlust, nimetades SEda režiimi terroriorganisatsiooniks. Ta toetas Iraani islamirevolutsiooni ning sai omakorda tuge Iraani valitsuselt, eriti Iraani-Iraagi sõja ajal. Siiski kavandas aş-Şadr märgatavalt teistsugust islamiriiki kui ajatolla Khomeynī oma. Kui Khomeynī ja Iraagi Islamirevolutsiooni Ülemnõukogu pooldasid võimu kuulumist *[[ulimā']]*le, siis Da‘wa Partei pooldas võimu kuulumist *[[ummah]]*.

## Kronoloogia
*1974 – ba‘athistlik revolutsiooniline kohus vahistas 75 Da‘wa liiget ja mõistis nad surma. 
*1975 – valitsus keelas ära iga-aastase palverännaku An-Najafist Karbalā'sse.
*1977 – veebruaris korraldas Da‘wa palverännaku hoolimata keelust. Palverändureid ründas politsei. 
*1979 – toimus Iraani islamirevolutsioon. Da‘wa lõi sõjalise tiiva. 
*1980 – 30. märtsil keelustas Revolutsiooniline Käsunõukogu tagasiulatuvalt Da‘wa partei. Osaluse eest oli ette nähtud surmanuhtlus. Väidetavalt hukati 96 Da‘wa liiget.  
*1981 – 1. aprillil tegi Da‘wa ebaõnnestunud atentaadi välisminister Ţāriq ‘Azīzile.
*1981 – 9. aprillil vahistati ajatolla Muhammad Baqir aş-Şadr ja tema õde. Nad hukati. 
*1982 – Da‘wa tegi ebaõnnestunud atentaadi Şaddām Husaynile. Valitsus korraldas Da‘wale haaranguid. Paljud liikmed põgenesid Iraani, kus tuli konkureerida Iraagi Islamirevolutsiooni Ülemnõukoguga.  
*1987 – ebaõnnestus veel üks katse Şaddāmi tappa, rünnates tema autokolonni. 
*1996 – väidetavalt tegi Da‘wa atentaadi Şaddāmi pojale ‘Uday Ḩusaynile.
*2003 – pärast sissetungi Iraaki tuli Da‘wa tagasi, baseerudes An-Nāşirīyah' linna, mis on partei kontrolli all.

## Välislingid
*Partei araabiakeelne koduleht
Trondhjemiit

**Trondhjemiit** ehk **plagiograniit** on jämeterine tardkivim, tonaliidi leokokraatne erim.

Peamised mineraalid, millest kivim koosneb, on naatriumirikas plagioklass, kvarts ja vähesel määral ka biotiit. Leelispäevakivid tavaliselt puuduvad ning küünekivi võib esineda väga vähesel määral. Põhiline osa trondhjemiidist on valget või heledat värvi, milles leidub musti biotiidi kristalle.

Trondhjemiit kuulub granitoidide hulka, tema sünonüümiks on plagiograniit.

Nimi on pärit Norrast ja tuletatud Trondheimi linna nimest, mida varem tunti Trondhjemina.
Jaysh Anşār as-Sunnah

**Jaysh Anşār as-Sunnah** (ka **Ansar al-Sunna**; araabia keeles   جيش أنصار السنه  'Sunna Kaitsjate Armee',) on islamistlik relvastatud rühmitus Iraagis, mis on alates 2003. aastast võidelnud Iraagi okupatsioonivõimude vastu ning Iraagi ajutise valitsuse ja Iraagi üleminekuvalitsuse vastu.  

**Sunna Kaitsjate Armee **rühmitus tegutses Iraagi põhja- ja keskosas. Sellesse kuulus Iraagi kurdi ja araabia sunniidi päritolu ning tõenäoliselt ka võõramaalastest võitlejaid. Rühmitusel on tihedad sidemed enne invasiooni Halabjah' lähedal mägedes baseerunud kurdi islami organisatsiooniga Anşār al-Islām. USA ametnike arvates rajati rühmitus septembris 2003 islamistlike sisside katusorganisatsioonina, mille tuumiku moodustasid endised Anşār al-Islāmi liikmed. Samast ajast (20. september) pärineb rühmituse esimene sõnum, mis teatab selle olemasolust. Rühmituse eesmärgiks on kuulutatud okupatsioonijõudude väljatõrjumine Iraagist ning seejärel islamiriigi rajamine. Rühmituse juht on Abu Abdullah al-Hassan bin Mahmoud, kes arvatakse olevat Anşār al-Islāmi ühe tähtsa võitleja vend.

**Sunna Kaitsjate Armee** võitles Iraagi sõjas ebaefektiivselt koalitsioonivägede vastu ning paistis silma tsiviilelanikkonna massilise tapmisega (enesetapu-autopommid). Kui šiiitide sissirakukesed olid suhteliselt efektiivsed  ning põhjustasid koalitsioonivägedele märkimisväärseid kaotusi, jäi Sunna Kaitsjate Armee sõjaline edu pea olematuks.
QAPF-diagramm

**QAPF-diagramm** on tardkivimite klassifitseerimiseks kasutatav topeltkolmnurkdiagramm.

QAPF on akronüüm, mis koosneb sõnade *Quartz* (kvarts), *Alkali-feldspar* (leelispäevakivi), *Plagioclase* (plagioklass) ja *Feldspathoid* (feldšpatoid) esitähtedest. Tegemist on mineraalirühmadega, mida kasutatakse selliste tardkivimite klassifitseerimiseks, mille modaalset mineraloogilist koostist on võimalik määrata.

Enamasti klassifitseeritakse selle alusel faneriitseid tardkivimeid (Joonis 1), sest nende mineraloogilist koostist on lihtsam määrata. QAPF-diagramm on olemas ka vulkaaniliste kivimite jaoks (Joonis 3), kuid enamasti on mineraalid nii väiksed, et neid on isegi mikroskoobi abil raske määrata või sisaldab kivim olulisel määral vulkaanilist klaasi, mistõttu ei ole see meetod usaldusväärne. Vulkaaniliste kivimite klassifitseerimiseks kasutatakse enamasti TAS-diagrammi, mis põhineb kivimi keemilisel koostisel.
QAPF-diagrammi ei kasutata nende faneriitsete tardkivimite klassifitseerimiseks, mille koostisest moodustavad värvilised mineraalid üle 90%, sellistele kivimitele on eraldi diagramm, mis põhineb mineraalide pürokseeni, küünekivi ja oliviini sisaldusel.

Et anda kivimile korrektne nimetus, on vaja teada kas mineraloogilist koostist või kui seda ei tea, siis keemilist. Kui aga kumbagi ei tea, siis tuleb anda kivimile nimi nn väliklassifikatsiooni abil (Joonis 2 süvakivimeile, Joonis 4 vulkaniitidele), mis on piisavalt lihtne, et mõningase kogemuse najal anda kivimile esialgne nimetus.

Diagrammi kasutatakse nagu iga teist kolmnurkdiagrammi. Et klassifikatsioon põhineb vaid neljal mineraalirühmal, tuleb mõtteliselt elimineerida kõik muud kivimi koostises olevad mineraalid. Seega Q+A+P+F=100%. Q ja F on üksteist välistavad mineraalirühmad, mistõttu põhineb konkreetse kivimi klassifikatsioon kolmel mineraalirühmal. Need on kas QAP või FAP.

QAPF-diagramm on loodud Rahvusvahelise Geoloogiaühingu (IUGS) komisjoni poolt (*Subcommission on the Systematics of Igneous Rocks*). See diagramm on ülemaailmselt aktsepteeritud viis faneriitsete tardkivimite klassifitseerimiseks.

## Vaata ka
*TAS-diagramm
Kongo Vabariigi vapp

**Kongo Vabariigi vapp** on Kongo Vabariigi riigivapp. Vapp oli kasutusel aastatel 1959–1969 ja uuesti alates aastast 1991.

Vapil on kaks elevanti, kes hoiavad lipuvärvides vapikilpi. Lainjas roheline joon kilbil tähistab Kongo jõge, tõrvikut hoidev punane lõvi sümboliseerib vaba rahvast. Kilbi kohal on kuldne kroon riigi prantsuskeelse nimega ning kilbi all lint rahvusliku motoga "Ühtsus, töö, progress".

## Vaata ka
* Kongo Vabariigi lipp
Palupera vald

**Palupera vald** oli vald Valga maakonna põhjaosas.

2017. aastal jagunesid Palupera valla maad Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Otepää ja Elva valla vahel.

Lõunas ja läänes piirnes Valga maakonna valdadega. Lõunas oli selleks Otepää vald ja läänes Puka vald. Palupera vallast põhja poole jäid Tartumaa Rõngu, Nõo ja Kambja vald. Itta jäi Põlvamaa Valgjärve vald.

Palupera valla sõprusvald oli Vihti vald Soomes.

Palupera valla viimane vallavanem oli Terje Korss.

## Asustus
### Külad
Vallas oli 14 küla – Nõuni, Hellenurme, Palupera, Päidla, Neeruti, Lutike, Makita,  Räbi, Urmi, Mäelooga, Atra, Pastaku, Astuvere, Miti.

Makita küla eraldus Lutike külast 2007. aasta novembris.

## Vaata ka
* Hellenurme raamatukogu
* Nõuni raamatukogu

## Viited
Maateaduste mõisteid (Q)

*Sellele leheküljele on koondatud lingid [[maateadus]]likele artiklitele, mille pealkirjad algavad Q-tähega.*


QAPF-diagramm – tardkivimite klassifitseerimiseks kasutatav topeltkolmnurkdiagramm
KKK

Lühend **KKK ** võib tähendada:
*Korduma kippuvad küsimused
*Ku Klux Klan
*kaitsekorralduskava
**[[Kinder, Küche, Kirche]]*
Puka vald

**Puka vald** oli vald Valga maakonna põhjaosas.

Puka sai vallaks 13. veebruaril 1992.

Puka vald moodustati Puka külanõukogu baasil. Puka valda ümbritsesid Otepää, Palupera, Põdrala, Helme, Õru ja Sangaste vald Valgamaal ja Rõngu vald Tartumaal.

Puka vallavanem oli Heikki Kadaja.

## Loodus
Andresjärv, Japsi järv, Kadajärv, Kuigatsi oja, Kurejärv, Kutskalomp, Lota oja, Põhu Mädajärv, Nauska järv, Niguri oja, Porijärv, Puka oja, Purtsi jõgi, Purtsi veskijärv, Põhtjärv, Põhu järv, Pärdu järv, Pästra oja, Päästjärv, Pühaste oja, Rooni järved, Sauniku oja, Soontaga järv, Soontaga oja, Vaardi oja

## Asustus
Puka vallas oli kokku 19 asulat: Puka alevik ja 18 küla. 2010. aasta alguses elas vallas 1786 elanikku.

; Alevik
Puka

; Külad
Aakre, Kibena, Kolli, Komsi, Kuigatsi, Kähri, Meegaste, Palamuste, Pedaste, Plika, Prange, Purtsi, Põru, Pühaste, Rebaste, Ruuna, Soontaga ja Vaardi.

## Ajalugu
Puka asulat on esimest korda mainitud 16. sajandi alguses. Puka on saanud nime ilmselt Thomas Bocki järgi, kellele sealne mõis sama sajandi teisel poolel kuulus. Hiljem jagunes praegune Puka valla ala Vana-Puka (praegu Pukamõisa), Vastse-Puka (Ruuna) ja Väike-Puka (Kolli) mõisate vahel. Praegu vallakeskuseks olev Puka alevik kujunes 19. sajandil seoses Tartu–Valga raudtee ehitamisega.

Kuni 1940. aastateni olid praeguse Puka valla territooriumil Aakre ja Kuigatsi vald. 1945. aastal moodustati Kuigatsi valla territooriumil Puka külanõukogu, millega hiljem liideti ka Kuigatsi oma. 1966. aastal liideti Pukaga osa Palupera külanõukogust ja 1973. aastal Aakre külanõukogu.

Puka vald moodustati 1992. aasta 13. veebruaril.

2017. aastal jagunesid Puka valla külad Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Otepää (Kibena, Kolli, Komsi, Kuigatsi, Kähri, Meegaste, Plika, Prange, Põru, Ruuna ja Vaardi küla), Elva (Aakre, Palamuste, Pedaste, Purtsi, Pühaste ja Rebaste küla) ja Tõrva valla (Soontaga küla) valla vahel.

## Vaata ka
* Kuigatsi raamatukogu
* Puka raamatukogu

## Viited

## Välislingid

* "Puka valla elanikud ei leia ühinemiseks üksmeelt" ERR, 12. märts 2017
Sangaste vald

**Sangaste vald** oli vald Valga maakonnas.

## Asustus
### Alevik
Sangaste

### Külad
Sangaste vallas oli 13 küla.

Keeni – Kurevere – Lauküla – Lossiküla – Mäeküla – Mägiste – Pringi – Restu – Risttee – Sarapuu – Vaalu – Ädu – Tiidu

## Ajalugu
Sangaste vald moodustati 1991. aasta 10. oktoobril.

Sangaste vallavanemad olid:
*Andres Palloson 1993–1996
*Rein Org
*Kaido Tamberg –2017

## Kultuur
* Keeni raamatukogu
* Sangaste raamatukogu

## Vaatamisväärsused
*Keeni mõis
*Restu mõis
*Sangaste mõis

## Viited
Taheva vald

**Taheva vald** oli vald Valga maakonnas.

Taheva vald moodustati 30. juulil 1992 ja likvideeriti 22. oktoobril 2017, kui Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Valga linna, Karula valla, Taheva valla, Tõlliste valla ja Õru valla ühinemisel Valga vald.

Taheva valla keskus oli Laanemetsa külas. Valla naabriks põhjas ja idas olid Karula vald, kagus Mõniste vald ning lõunas ja läänes Läti. 

Taheva valla viimane vallavanem oli Monika Rogenbaum.

## Ajalugu
Taheva nimi oli algselt Taiwola. Sama nime kandis 17. sajandi keskel Taheva mõis. Hargla kihelkonna moodustamiseni kuulusid sealtkandi alad Koivalinna kihelkonda, tsaariajal aga Võru kreisi. Esimesed Taheva valla kaardid pärinevad 1867. aastast ning kujutavad mõisadelt päriseks ostetud maid.

Hargla kihelkonna Taheva vald moodustati Hargla kirikumõisast ja Taheva mõisast. Hiljem liideti sellega Laanemetsa vald, mis oli moodustatud Laanemetsa ja Koikküla mõisast.

Taheva vallas on sündinud poliitik Tunne Kelam.

## Asustus
### Külad
Taheva vallas oli 13 küla.

Hargla – Kalliküla – Koikküla – Koiva – Korkuna – Laanemetsa – Lepa – Lutsu – Ringiste – Sooblase – Taheva – Tsirgumäe – Tõrvase

## Loodus
Taheva valla põhjaosa kuulus Karula kõrgustikku, ülejäänud ala Hargla nõkku, kus valdavaks on mandrijää sulamisel tekkinud liivikud.

Metsaga oli valla territooriumist kaetud 67%.

Taheva valda läbisid Koiva jõgi (52,5 ha) ja Mustjõgi (30,2 ha). Aastal 1957 asutati Koiva jõe äärde botaaniline kaitseala (170 ha).

Taheva vallas oli kuus järve, suurim neist Aheru järv (234 ha).
## Vaatamisväärsused
*Hargla kirik
*Koikküla mõis
*Laanemetsa mõis
*Laanemetsa kirik
*Taheva mõis


Hargla kool 01.JPG|Hargla Kool
Taheva mõisa metsniku elamu 02.JPG|Hargla hooldekodu
Hargla kirik tagant küljelt.JPG|Hargla kirik
Taheva mõisa jääkelder 01.JPG|Taheva mõisa jääkelder
Taheva mõisa karjakastell 01.JPG|Taheva mõisa karjakastell
Laanemetsa kirik.jpg|Laanemetsa kirik


## Viited

## Välislingid
* Väinu Rozental, Erik Prozes "Ääre ärid: Taheva: vald naiste juhtimise all" Äripäev, 08.08.2008
Ääremeri

**Ääremeri** on ookeanilisel maakoorel asuv maailmamere osa, mis on avaookeanist eraldatud saarkaarega; teise tähenduse kohaselt on tegemist maailmamere osaga, mis külgneb mandriga.

Esimeses tähenduses kasutatakse terminit "ääremeri" geoloogias, teises tähenduses aga geograafias.

## Ääremered geoloogias
Geoloogilises tähenduses on ääremered näiteks Jaapani meri, Beringi meri, Kariibi meri jms. Mitte ükski nn värvimeri (Punane, Kollane, Must ja Valge meri) ei ole ääremeri. Ääremered ei ole ka Pärsia laht, Araabia meri, Hudsoni laht, Vahemeri jne.

Ääremerest erineb šelfimeri, mis tähendab merd, mis asub šelfil ehk mandrilaval, mis omakorda on osa mandrilisest maakoorest ja on seetõttu ääremerest palju madalam. 

## Ääremered geograafias
Geograafias on ääremere mõiste vabamalt defineeritud. Šelfimerd ei eristata ääremerest, näiteks Kollane meri on nii šelfimeri kui ka ääremeri. Enamasti eristatakse ääremerest sisemeresid (näiteks Läänemeri). Samuti ei peeta ääremeredeks merena tuntud järvi (Kaspia meri, Surnumeri).

## Vaata ka
*Sisemeri
*Saartevaheline meri
*Šelfimeri
Laeva vald

**Laeva vald** oli vald Tartu maakonnas.

Laeva vallavanem oli aastatel 2009–2012 Maris Aleksašin, 2012–2013 Aare Olgo, 2013–2016 Koit Prants ja 2016–2017 taas Aare Olgo.

## Ajalugu
Laeva valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

2017. aastal moodustati Laeva valla, Piirissaare valla ja Tartu valla ühinemise teel uus haldusüksus, mille nimeks sai Tartu vald.

## Asustus
Vallas oli kuus küla: Kämara, Kärevere, Laeva, Siniküla, Valmaotsa ja Väänikvere.


Sillaotsa.jpg|Laeva soo Selli-Sillaotsa õpperaja ääres
Kärevere kangelaskalmistu1.jpg|Kärevere Kangelaskalmistu
Rehessaare.jpg|Rehessaare metsavahitalu


## Viited

## Välislingid

* Laeva valla koduleht
Vulkaaniline kaar

**Vulkaaniline kaar** on subduktsiooniga seotud vulkaanide ahelik.

Vulkaaniline kaar, nagu nimigi ütleb, on enamasti kaarja kujuga. Vulkaanilist kaart, mis on moodustunud ühe ookeanilise laama sukeldudes teise ookeanilise laama alla, nimetatakse saarkaareks, sest tulemuseks on kaarja kujuga saarteaheliku teke. Kui vulkaanilist kaart eristatakse saarkaarest, siis tuleb seda mõista nii, et vulkaanilise kaare all peetakse silmas vaid sellist vulkaaniahelikku, mis on tekkinud mandrilise maakoore kohale.

Vulkaanilise kaare alla sukeldunud ehk subdutseerunud laam asub umbes 100...150&nbsp;km sügavuses. See on piirkond, kus sukeldunud laama kohal olev vahevöö kiil hakkab osaliselt sulama ja fluidirikas magma tõuseb ülespoole, moodustades intrusioone, mis maapinnani jõudes moodustavad vulkaani.

Ookeaniline laam sukeldub siis, kui ta jahtudes ja tihenedes kaotab allpool lasuva astenosfääri suhtes ujuvuse. See võib juhtuda mandrilise ja ookeanilise laama piiril (näiteks Lõuna-Ameerika läänerannik), aga ka keset ookeani (näiteks Aleuudid). Esimesel juhul sukeldub ookeaniline maakoor mandrilise maakoore alla, teisel juhul aga teise ookeanilise maakooreploki alla.

Sõltuvalt sukeldumisnurgast on vulkaanilise kaare kaugus tema ette tekkinud süvikust erinev. Sukeldumisnurk võib olla praktiliselt 90° (otse alla) või ka peaaegu 0°.

Sukeldunud laam hakkab sulama, sest kõrgenenud rõhu ja temperatuuri tingimustesse sattununa hakkavad teda moodustavad kivimid moonduma. Moonde käigus surutakse kivimite kristallstruktuurist välja vesi (näiteks savist saab kilt). Vesi ja süsinikdioksiid on peamised fluidid ehk kuumad ja voolavad gaaside ja vedelike segud, mis kivimite pooriruumis liikudes alandavad nende sulamistemperatuuri. Kui fluidide kontsentratsioon on tõusnud piisavalt kõrgele, hakkavad kivimid sulama, moodustades magma. Magma on väiksema tihedusega ja hakkab seetõttu väikeste tilkadena ujuvalt ja väga aeglaselt ülespoole liikuma. Tilkade liitudes tekivad suuremad magmakehad, mis maapinna lähedusse jõudes moodustavad magmakambri, mis toidab tema kohal olevat vulkaani.

Vulkaanilise kaare vulkanism on reeglina plahvatuslik. See tuleneb magma suhteliselt suurest ränisisaldusest, mille tõttu on magma polümeriseeritum. Siinjuures on jällegi oluline, kas sukeldunud laam sukeldub mandrilise või ookeanilise maakoore alla. Esimesel juhul on magma rikastunud ränirikka, peamiselt granodioriidist ja mitmesugustest moondekivimeist koosneva ülessulanud mandrilise maakoorega. Seetõttu on ookeanilise saarkaare vulkanism reeglina ränivaesema koostisega kui mandrilise vulkaanilise kaare vulkanism.

Küsimusele, miks vulkaanilised kaared on kaarjad, ei ole ühest vastust. Tihti illustreeritakse seda nii, et kui vajutada lauatennisepall lohku, siis tekkinud lohu piirid on ka kaarjad. Maa ei ole antud näitele tuginedes midagi muud kui suur lauatennisepall.
Portaal

**Portaal** võib olla:

* rikkalikult dekoreeritud peasissekäik hoonesse (**[[portaal (arhitektuur)|portaal]]**)
* **[[Veebiportaal]]** ehk **veebivärav** on veebisait, mis on väravaks (lähtepunktiks) juurdepääsul muudele Internetis või intranetis olevatele ressurssidele.
Haaslava vald

**Haaslava vald** oli vald Tartu maakonna lõunaosas.

2016. aastal sõlmisid Haaslava, Mäksa ja Võnnu vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende kolme valla ning Meeksi valla Järvselja ja Rõka küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kastre vald.

Haaslava vald piirnes põhjas Luunja, kirdes Mäksa, idas Võnnu, kagus Põlva ja Vastse-Kuuste, lõunas ja edelas Kambja ning läänes Ülenurme vallaga.

Kaitstavatest piirkondadest asusid vallas Kalevipoja künnivagu (kaitsealune sälkorg) ja Age oru hoiuala. Samuti jäi valla alale väike osa Ropka-Ihaste looduskaitsealast.

## Ajalugu
Haaslava valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.

Haaslava vallavanemad olid:
*Margus Pleksner 1991–1999
*Koit Prants 1999–2003
*Jüri Raudseping 2003–2009
*Priit Lomp 2009–2017

## Asustus
### Alevik
Roiu

### Külad
Aadami – Aardla – Aardlapalu – Alaküla – Haaslava – Igevere – Ignase – Kitseküla – Koke – Kriimani – Kurepalu – Kõivuküla – Lange – Metsanurga – Mõra – Paluküla – Päkste – Tõõraste – Uniküla

## Vaatamisväärsused
Lange külas on Eesti Lennundusmuuseum.

## Vaata ka
*Tuigo metsakalmistu

## Viited
Konguta vald

**Konguta vald** oli vald Tartu maakonnas.

Vald liideti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega Elva vallaks.

Konguta vallavanem oli Aivar Õun.

## Ajalugu
Konguta vald moodustati 1991. aasta 16. mail.

## Asustus
### Külad
Annikoru – Kapsta – Karijärve – Kobilu – Konguta – Kurelaane – Külaaseme – Lembevere – Majala – Metsalaane – Mäeotsa – Mälgi – Poole – Pööritsa – Vahessaare – Vellavere

## Viited
Küngej ahelik

**Küngej ahelik** (ka *Kungei Alatau*; (kasahhi *Күнгей жотасы*) on mäestik Aasias Kõrgõzstanis ja Kasahstanis. Ta on osa Tian Shanist. Kulgeb Õsõk-Köli (Issõk-Kuli) põhjakaldal ida-lääne sihis. Kõrgus kuni 4771 meetrit.
Arutlus (täpsustus)

**Arutlus** võib olla 
*mõttekäigu esitus;
*propositsioonide komplekt, mis on jaotatud eeldusteks ja järelduseks (**[[arutlus]]**). 

## Vaata ka
*"Arutlus meetodist"

## Välislingid
Randme luud

**Randme luud** (ladina keeles *ossa carpi*) on inimese skeletis kämbla luude ning küünar- ja kodarluu vahel paiknevad luud. 

Need  on 8 lühikest luud, mis paiknevad kahes reas  ja moodustavad randmevõlvi. 

Randme luude alla kuuluvad lodiluu, kuuluu, kolmkantluu, hernesluu, trapetsluu, trapetsoidluu, päitluu ja konksluu.
Kolumbia (kala)

**Kolumbia** (*Percopsis transmontana* ehk *Columbia transmontana*) on kalaliik sugukonnast *[[Percopsidae]]*.
Kazõri jõgi

**Kazõr** (vene *Казыр*) on jõgi Aasias. Algab Ida- ja Lääne-Sajaanide hargnemiskohast. Voolab mägijõena läände. Alamjooksul laskub Minussinski nõkku. Ühinedes Amõliga, moodustab Tuba jõe.
Lõuna-Altai ahelik

**Lõuna-Altai ahelik** (kasahhi *Оңтүстік Алтай жотасы*) on mäeahelik Aasias, osa Altaist. Kulgeb ida-lääne sihis, kõrgus kuni 3871 meetrit.
Linus

**Linus** oli teine Rooma paavst.

Linus oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Toscanast Volterrast, tema isa oli Herculanus. 4. sajandil koostatud apostlite konstitutsiooni järgi oli tema ema Claudia, keda varauusaja briti ajalookirjutajad on varasema pärimuse alusel seostanud 1. sajandil Roomas elanud Claudia Rufinaga.

Lyoni piiskopi Ireneuse (180) ja Hegesippuse (160), hiljem ka ajaloolase Eusebiose andmetel olid apostlid Peetrus ja Paulus usaldanud talle oma ülesanded apostelliku suktsessiooni läbi. Varasemas Rooma piiskoppide nimistus peetakse teda esimeseks paavstiks, keda samastatakse Pauluse teises kirjas Timoteusele (2 Tim 4:21) saadetud tervituses mainitud kaaslasega: *"Eubulos ja Pudens ja Linos ja Klaudia ning kõik vennad tervitavad sind!"*

"Liber Pontificalise" järgi valitses Linus 15 aastat 3 kuud ja 12 päeva. Tänapäeval pakutakse tema valitsemisaja alguseks aastat 67, Eusebiose ja "Liber Pontificalise" järgi hakkas ta valitsema aastal 69, "Catholic Encyclopedia" järgi 64 ja "Liberiuse kataloogi" järgi 55. aastal. Vanas missakaanonis esineb tema nimi Peetruse ja Pauluse järel, kaasaegses katoliku kiriku esimeses missakaanonis pühakute eestkoste taotluses (*Infra actionem*) apostlite Siimeoni ja Taddeuse järel.

Traditsiooni järgi oli Linus aadlipäritolu. Ta jättis oma kodu ja läks Rooma, kus ta ristiti. Linusest sai Besançoni piiskop, kus ta tegutses ebajumalakummardamise vastu. Pärast paganatele peetud jutlust purunes paganliku templi sammas ja purustas ebajumalakuju.

Linus pühitses "Liber Pontificalise" järgi 15 piiskoppi ja 18 preestrit. Talle omistatakse määrus, mille järgi naistel peab kirikus olema pea kaetud. Linus tegeles eksortsismiga. 

"Liber Pontificalise" järgi suri Linus märtrina ja maeti Peetruse lähedale. 1615 leiti Rooma Püha Peetruse basiilika remontimisel sarkofaag, millel oli sõna "Linus".
 
Talle omistatakse ka üks apokrüüfiline kiri, milles mainitakse Peetruse ja Pauluse martüüriumit.

Linust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus pühaku ja märtrina. Tema mälestuspäev on 23. september.

## Linus kultuuriloos

Kirjanik Henryk Sienkiewiczi 1896 ilmunud romaanis "Quo Vadis?" ja  Mika Waltari 1964 ilmunud romaanis "Inimkonna vaenlased" ilmub ta kõrvaltegelasena.

## Kirjandus
*J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
*"Liber Pontificalis".

## Välislingid
*Artikkel Linusest. *(inglise keeles)*
Roman Kivimägi

**Roman Kivimägi** (kuni 20. juuli 1938 **Roman Steinberg**; 23. märts (vkj)/ 5. aprill 1900 Massu vald, Hanila kihelkond, Läänemaa – 20. mai 1939 Tallinn) oli eesti maadleja.

Steinberg hakkas sportima karskusseltsi Valvaja 1903. aastal asutatud spordiosakonnas, mille ruumid asusid algul Dunkri tänaval keldris, pärast Väike-Pärnu maanteel kompvekivabriku Kalev kauaaegses asupaigas. Arvatavasti on siin tegu koostaja veaga, sest Kalevi eelkäija KaWe tehas asus siiski Väike-Roosikrantsi tänavas.

Ta võistles ainult Kreeka-Rooma maadluses. Klubi oli kuni 1921. aastani Valvaja, alates 1922. aastast Tallinna Sport.

## [[1921]]
Steinberg tuli Eesti meistriks keskkaalus.

Maailmameistrivõistlustel novembris Helsingis ei saanud Eesti küll ühtegi medalit, kuid olümpiapunktide järgi andsid kaks 4. ja üks 5. koht Eestile riikide arvestuses üllatuslikult teise koha. Keskkaalus eestlased Steinberg, Alfred Ternestin ja Mihkel Müller ei tulnud esiviisikusse.

## [[1922]]
Maailmameistrivõistlustel märtsis Stockholmis osalesid ainult eurooplased. Seetõttu loobuti MM-ide korraldamisest kuni 1950. aastani. Steinbergi sinna ei saadetud. Eduard Pütsep võitis hõbemedali.

Samal ajal, 25. ja 26. märtsil, peeti Eesti meistrivõistlused 57 osavõtjaga. Steinberg võitis poolraskekaalu.

## [[1923]]
Steinberg tuli Eesti meistriks poolraskekaalus. 

Parimaks maadlejaks tunnistati sulgkaallane Eduard Pütsep Roman Steinbergi ees.

## [[1924]]
Pariisi olümpiamängude Kreeka-Rooma maadlusvõistlusel vedas Steinbergil loosiga. Avavoorus võitis ta Ferenc Györgyei (Ungari) punktidega, teises ringis jäi ta vabaks. Kolmandas ringis seljatas ta František Pražský (Tšehhoslovakkia), neljandas võitis punktidega Jean Domas’d (Prantsusmaa). Siis tuli üllatuskaotus Giuseppe Gorlettilt (Itaalia). Kuigi Steinberg võitis seejärel punktidega Viktor Fischeri (Austria), ei saanud ta pronksist enamat.

Eduard Pütsepa kuld ja Steinbergi pronks andsid Kreeka-Rooma maadluses Eestile 22 maa hulgas medaliarvestuses 3. koha (1. Soome 10 medalit, 2. Rootsi 3 medalit) ja olümpiapunktide arvestuses samas järjestuses samuti 3. koha.

## Hilisem elu
Nimede eestistamise käigus võttis Roman Steinberg endale 20. juulil 1938 nimeks **Roman Kivimägi**.

Roman Kivimägi suri 1939. aastal tuberkuloosi. Pikka aega arvati, et ta suri juba 1928. aastal.

Ta maeti 23. mail 1939 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

## Vaata ka
*Maadlus 1924. aasta suveolümpiamängudel

## Viited

## Välislingid
*Elulugu ja sporditulemused Eesti spordi biograafilises leksikonis
* 
*Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
*Lembit Peegel. "AjaPeegel: Jõulukingitus Eesti spordimuuseumile". Eesti Päevaleht, 13. detsember 2010
*Jaak Valdre. "Kohalike juurtega olümpiamedalist Roman Steinberg (Kivimägi) 120". Lääneranna Teataja, aprill 2020. Lk 11
*Jaak Valdre. "Neli pudelit konjakit, seitse nädalat vangistust ja 11 aastat äralõigatud elu". Delfi, 30. aprill 2020
Elementaarsündmuste hulk

**Elementaarsündmuste hulk** ehk **elementaarsündmuste ruum** ehk **elementaarsündmuste süsteem** on tõenäosusteoorias antud katse kõigi võimalike tulemuste ehk elementaarsündmuste hulk.

Tähis: \Omega (suur oomega).

## Vaata ka

* Sündmus (matemaatika)

## Viited
Argument (täpsustus)

**Argument** võib olla:

* mis tahes suuline või kirjalik tekst või tegu, millega kedagi milleski veenda püütakse (**[[argument]]**)
*"Argument" on Venemaa miilitsa varustusse kuuluv kumminui.
* loogikas propositsioonide või väidete süsteem, milles on eristatud eeldus või eeldused ja järeldus (**[[arutlus]]**)
* matemaatikas funktsiooni sõltumatu muutuja (**[[funktsiooni argument]]**) 
* **[[kompleksarvu argument]]** on nurk reaaltelje ja komplekstasandi nullpunkti ning kopmpleksarvu ühendava sirge vahel
* keeleteaduses predikaadist sõltuv väljend (**[[argument (keeleteadus)]]**) 

*Sõna teisi tähendusi vaata Vikisõnaraamatust:*
Argument

**Argument** on mis tahes kirjalik või suuline tekst või ka tegu, mida kasutatakse kellegi veenmiseks.

Argumente saab liigitada kaheks: *[[argumentum ad rem|ad rem]]* ja ''ad hominem'' argumendid.

## Välislingid
Kai saared

**Kai saared** on Indoneesiale kuuluv saarestik Banda meres. 

Saarte pindala on umbes 1500 km². 

Saared on künklikud, kõrgus kuni 800 m.
Georg Baumann

**Georg Baumann** (venepäraselt *Георгий Иванович Бауманн*; sündis 1. septembril 1892 Peterburi – enne 19. veebruari 1934 Šanghai, Hiina Vabariik) oli eesti päritolu Venemaa maadleja ja sõjaväelane (porutšik).

## Maadlejana
Ta esindas Peterburi klubisid Hercules ja Sanitas. Tema kasv oli 172 cm ja biitsepsi ümbermõõt oli 34 cm. Tema tuntuim saavutus oli maailmameistriks tulek Kreeka-Rooma maadluses 1913. aastal.

### [[1912]]
Ta osales Stockholmi OM-il kergekaalus koos August Kippasto ja Oskar Kapluriga. Avakohtumises hilisema olümpiavõitja soomlase Eemil Värega jättis asjatundjatele sügava mulje see, et Baumanni sild pidas 5 minutit Värele vastu. Baumann sai sillast lõpuks väljagi, kuid kaotas matši. Ta kaotas ka teisele soomlasele Alfred Salosele ning langes edasisest võistlusest välja.

### [[1913]]
Jaanuaris Peterburis peetud Venemaa meistrivõistlustel osales Baumann kergekaalus. Kohal oli kõigi aegade tugevaim koosseis ning Baumann sai hõbeda.

25.–28. aprillil võitis ta Tartus Läänemere kubermangude meistri tiitli oma kehakaalus ning ka kubermangude absoluutse meistri nimetuse ja vöö.

Juulis tuli ta Breslaus 6 osavõtja seas amatööride maailmameistriks keskkaalus (kuni 75 kg) Edvin Fältströmi (Rootsi) ja Heinrich Stiefeli (Saksamaa) ees. Favoriidiks peetud Martin Klein katkestas võistluse käevigastuse tõttu. Rohkem eestlasi ei osalenud.

Augustis I ülevenemaalisel olümpiaadil Kiievis oli maadluses kavas ainult kerge-, kesk- ja raskekaal. Baumann võitis kergekaalu Pavlovitši ees. Raskekaalu võitis Martin Klein, keskkaalu lätlane Jānis Polis (kolmandaks tuli August Teppan).

### [[1914]]
14.–16. veebruaril Venemaa meistrivõistlustel Riias võistles 45 meest juba 5 kaalus. Baumann jäi poolraskekaalus neljandaks tartlase Arnold Teppani ning riialaste Plumme ja Kommussaare järel.

### [[1915]]
Venemaa meistrivõistlused toimusid Petrogradis. Kahes raskemas kehakaalus tegid baltlased puhta töö. Poolraskekaalus võitis Baumann (2. Kile, 3. Lillepuu), raske- ja absoluutkaalus võitis Oskar Kaplur. Keskkaalus polnud osalejaid.

## Edasine elukäik
Üldiselt on arvatud, et ta jäi Esimeses maailmasõjas teadmata kadunuks. 

Tegelikult lõpetas ta sõja ajal Gattšinas lennukooli ja teenis Venemaa sõjaväes lendurina. Vene kodusõja ajal jõudis ta lõpuks Kaug-Itta. Vladivostoki langemisel punaste kätte 1922. aastal põgenes ta Hiina Vabariiki.

Ta elas algul Harbiinis, hiljem Šanghais. Ta esines veel maadlusringis, kuid ka tsirkuses mitmel pool Hiina Vabariigis ja ka Jaapanis.

Ta suri millalgi enne 19. veebruari 1934 südamehaigusesse. Tema mälestusjumalateenistusest teatas 19. veebruaril 1934 Šanghai vene ajaleht
"Šanhaiskaja Zarja" ('Šanghai Koit'). Ta maeti Šanghai vene kalmistule, mis aga hävitati 1970. aastate keskel ning Baumanni kalm pole seega säilinud. 19.veebruari pannühhiid toimus tema (1.) surma-aastapäeval.

## Viited

## Välislingid
* 
* 
*Foto raamatust: Виктория Шаронова. «Некрополь русского Шанхая». Moskva 2013
*Елена Глебова. "Чужая сторона". // Словесница Искусств 1 (33)/2014. Vene keeles
Pseudovoor

**Pseudovoor** ehk **drumlinoid** on voorega sarnaneva kujuga positiivne pinnavorm.

Pseudovoored on enamasti samuti liikuva liustiku kujundatud, kuid 'päris' voortest erinevad nad selle poolest, et nad ei ole mitte kulutuskuhjelised setteist koosnevad pinnavormid, vaid pigem liikuva liustiku voolitud kaljud ehk paljanduv aluskord.

Pseudovoori, mida nimetatakse oinapeadeks, esineb näiteks Soomes.
Tuulekanne

**Tuulekanne** on protsesside kogum, mis hõlmab mittenidusate setete tuule poolt õhkutõstmist ja transporti.

Tavaliselt eristatakse termineid "deflatsioon" ja "tuuleerosioon". Eestikeelset terminit "tuulekanne" võidakse kasutada nende mõlema puhul. Deflatsioon on peeneteraliste ja kuivade setete tuule poolt õhkutõstmine ja eemalekandmine, kusjuures see toimub levinud käsitluse kohaselt kas kõrbes või luidetega rannikul. Termini "tuuleerosioon" kasutamisel peetakse aga tavaliselt silmas kuivanud muldade vaesumist (kuid mitte ainult), mis tuleneb tuule erodeerivast tegevusest. Deflatsiooni peetakse sageli tuuleerosiooni alamliigiks.

## Vaata ka
*Liivatorm