open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Saksi-Altenburgi hertsog

**Saksi-Altenburgi [[hertsog]]** (saksa *Herzog von Sachsen-Altenburg*) oli Saksi-Altenburgi hertsogiriigi valitsejate tiitel 1603–1672 ja 1826–1918.

Kõik Saksi-Meiningeni hertsogid pärinesid Wettinide valitsejasoo ernestiinide harust.

## Saksi-Altenburgi hertsogid
### Vanem liin
* 1603–1639 Johann Philipp
* 1639–1669 Friedrich Wilhelm II
* 1669–1672 Friedrich Wilhelm III

### Noorem liin
* 1826–1834 Friedrich 
* 1834–1848 Joseph
* 1848–1853 Georg
* 1853–1908 Ernst I
* 1908–1918 Ernst II
Kõrgõzstani ajutine valitsus

**Kõrgõzstani ajutine valitsus** oli 2010. aasta Kõrgõzstani revolutsiooni käigus 8. aprillil võimu võtnud vahevalitsus, mis võimule asudes teatas kavatsusest poole aasta jooksul läbi viia konstitutsioonireform ning vabad valimised. Valitsus oli ametis 14. juulini, mil andis võimu üle Roza Otunbajeva juhitud "tehnilisele valitsusele".

## Valitsuse koosseis
* valitsusjuht Roza Otunbajeva (alates 21. maist määras ennast üleminekuperioodi aegseks presidendiks),
* valitsusjuhi 1. asetäitja majanduse alal (teistel andmetel prokuratuuri ja finantsasju puudutavates küsimustes) Azimbek Beknazarov,
* valitsusjuhi asetäitja ja rahandusminister Temir Sarijev,
* valitsusjuhi asetäitja konstitutsioonireformi alal Ömürbek Tekebajev,
* valitsusjuhi asetäitja kohtute ja peaprokuratuuri asjades Almazbek Atambajev,
* kaitseminister Ismail Isakov,
* kaitseministri asetäitja Kubanõtšbek Orozbajev,
* välisminister Ruslan Kazakbajev (alates 15. aprillist),
* siseminister Bolotbek Šernijazov (8. aprillist 19. aprillini ja 22. maist 7. juulini), Baktõbek Alõmbekov (19. aprillist 22. maini), Kubatbek Baibolov (7. juulist) 
* erakorraliste olukordade minister Duišenkul Tšotonov,
* transpordi- ja kommunikatsiooniminister Erkinbek Isakov (alates 26. aprillist),
* loodusressursside minister Duišenbek Kamtšõbekov (alates 23. aprillist),
* riigivarade minister Šeralõ Abdõldajev (alates 26. aprillist),
* energeetikaminister Osmonbek Artõkbajev (alates 12. aprillist),
* majandusliku reguleerimise minister Emil Umetalijev (alates 24. aprillist),
* justiitsminister Aida Saljanova (alates 14. aprillist),
* põllumajandusminister Kubat Kaseinov (alates 14. aprillist),
* töö-, tööhõive ja migratsioniminister Bodoš Mamõrova (21. aprillist),
* tervishoiuministri kohusetäitja Damira Nijazalijeva,
* kultuuriminister Rõskeldi Mombekov (10. juulist kultuuri- ja informatsiooniminister),
* haridus ja teadusministri kohusetäitja Abdulda Musajev (? kuni 1. juuni), Kanat Sadõkov (1. juunist),
* noorsooasjade ministri kohusetäitja Alisbek Alõmkulov (21. maist),
* valitsusaparaadi juht Emilbek Kaptagajev,
* Oši ja Džalalabati rekonstrueerimise Riikliku direktsiooni taastamise ja arengu riikliku direktsiooni peadirektor ja Ajutise Valitsuse juhi asetäitja Džantoro Satõbaldijev (25. juunist).

Mõnedel andmetel loeti valitsuse koosseisu kuuluvaiks veel terve rida ametnikke, kelle ametinimetus ei sarnane ministri omaga.

## Viited
Konstantin Thomson

**Konstantin Adolf Thomson** (27. november/9. detsember 1865 Tallinn – 15. märts 1938 Hageri) oli Eestimaa vaimulik.

Tema isa oli rätsep Carl Thomson.

Lõpetas Tallinna kubermangugümnaasiumi aastal 1884. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1885–1889, grad. stud. Korporatsioon Neobaltia liige alates 3/16. maist 1903.

Oli prooviaastal Kuusalu Laurentsiuse koguduses. Ordineeriti pastoriks 2. detsembril 1890.

Töötas 1890–1892 Tallinna Toompea Kaarli koguduse adjunktpastorina. 1892–1936 töötas Hageri Lambertuse koguduse õpetajana. Oli 1920–1935 Lääne-Harju praost. Vaimuliku ülemkohtu liikmena tegutses aastatel 1927–1936. Praost-emeritus aastast 1936.

Oli aastatel 1903–1919 ajalehe Ristirahwa Pühhapäwa Leht väljaandja ja vastutav toimetaja.

## Isiklikku
Ta abiellus 27. detsembril 1890/8. jaanuaril 1891 Meta Wieckmanniga.

Tema poeg Helmut Thomson oli ka Hageri kirikuõpetaja. Poeg Waldemar Thomson oli Pärnu Nikolai koguduse õpetaja. Poeg Paul Thomson oli soo-uurija ja geoloog (Tartu Ülikooli geoloogia ja paleontoloogia dotsent). Tema väimees oli Harju-Madise koguduse õpetaja Otto Etzold. Tema õemees Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja. Tema tütrepoeg Burchard Lieberg oli kirikuõpetaja Saksamaal Hesseni liidumaal, teine tütrepoeg Paul-Gerhard Hörschelmann oli vaimulik Saksamaal. Tema naisevend Friedrich Frommhold Wieckmann oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, teine naisevend Arnold Wieckmann oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
*Album der Landsleute der Neobaltia 1879-1904. Jurjew 1908. Nr 205 (12586), lk 137.
Konservatiivne Partei

**Konservatiivne Partei** (inglise keeles *Conservative Party*), täisnimega **Konservatiivne ja Unionistlik Partei** (*Conservative and Unionist Party*) on paremtsentristlik Suurbritannia partei. Parteijuht oli aastatel 2005–2016 David Cameron, 11. juulist 2016 juhtis erakonda Theresa May. Alates 23. juulist 2019 oli erakonna esimees Boris Johnson. 24. oktoobril 2022 sai erakonna esimeheks Rishi Sunak. 2024. aasta 2. novembril valiti erakonna juhiks Kemi Badenoch.

Partei asutati 1834. aastal ja selle eellaseks on 1678. aastal rajatud Tooride Partei, mistõttu konservatiive tänini tihtipeale "toorideks" kutsutakse. Nimekuju Konservatiivne ja Unionistlik Partei pärineb ajast, mil konservatiividega liitus Liberaalse Partei "liberaalsete unionistide" rühm.

Konservatiivne partei kuulus valitsusse suurema osa 20. sajandist. Aastatel 1997–2010 olid konservatiivid Suurbritannia parlamendis peamine opositsioonipartei.

2010. aasta parlamendivalimistel saavutasid konservatiivid valimisvõidu, kuid enamust parlamendis mitte. Moodustati koalitsioonivalitsus Liberaaldemokraatidega. Peaministriks sai konservatiivide liider, senine opositsiooni- ja varikabineti juht David Cameron.

## Ajalugu

## Vaata ka
*2019. aasta Konservatiivse Partei liidri valimised

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Toorid

**Tooride** all mõeldakse 
*kunagise **[[Tooride Partei]]** või
*praeguse Briti **[[Konservatiivne Partei|Konservatiivse Partei]]** liikmeid
Jacques Rancière

**Jacques Rancière** (sündinud 1940 Alžiiris) on prantsuse filosoof.

Ta on kriitiliste marksistlike globalismivastaste vaadetega. Ta on kirjutanud ka kunstifilosoofia teemadel.

Ta sai laiemalt tuntuks koos Louis Althusseriga kirjutatud raamatu "Lugedes Kapitali" (1968) ilmumise järel.

J. Rancière käis Eestis 2012. aastal. 

## Teosed eesti keeles
* "Poliitilise kunsti paradoksid", tõlkinud Anti Saar – Vikerkaar 2012, nr 4/5, lk 99–125

## Viited

## Välislingid
* Maarja Kangro, "Jacques Rancière'i poliitiline esteetika" – Vikerkaar 2012, nr 4/5, lk 128–141
Alagoas

***[[Alagoase osariik]]** (endine Alagoase provints) on praegune Brasiilia osariik.
***Alagoas** oli selle osariigi kunagine pealinn. Ta oli Brasiilia esimese presidendi sünnilinn ja nüüd kannab tema auks  nime Marechal Deodoro.
***[[Alagoas (monitor)]]** oli Brasiilia Pará-klassi jõemonitor.
Saksi-Eisenbergi hertsogiriik

**Saksi-Eisenbergi hertsogiriik** (saksa *Herzogtum Sachsen-Eisenberg*) oli hertsogiriik Saksamaal 1680–1707, üks Ernestiinide hertsogkondadest. Riiki valitses Wettini dünastia Ernestiinide haru.

1675. aastal suri Saksi-Gotha-Altenburgi hertsog Ernst I ja tema seitse poega asusid koos hertsogkonda valitsema. 1680. aastal jagasid vennad oma valdused; vanuselt viies poeg Christian sai Eisenbergi linna ning Ronneburgi ja Roda ja Camburgi ametkonnad. Temast sai esimene Saksi-Eisenbergi hertsog.

Christian suri 1707. aastal ilma järglasteta ning tema valdused jagati ta vendade ja nende järglaste vahel.

## Saksi-Eisenbergi hertsog
* 1680–1707 Christian

## Vaata ka
*Saksi-Eisenbergi hertsog
Saksi-Jena hertsogiriik

**Saksi-Jena hertsogiriik** (saksa *Herzogtum Sachsen-Jena*) oli hertsogiriik Saksamaal 1672–1690, üks Ernestiinide hertsogkondadest. Riiki valitses Wettini valitsejasoo Ernestiinide haru.

Saksi-Jena hertsogkond loodi 1672. aastal Saksi-Weimari hertsogi Wilhelm IV neljanda poja Bernhardi jaoks.

Bernhardi poja Johann Wilhelmi surma järel 1690. aastal liideti Saksi-Jena alad taas Saksi-Weimari hertsogkonnaga.

## Saksi-Jena hertsogid
* 1672–1678 Bernhard
* 1678–1690 Johann Wilhelm 
## Vaata ka
*Saksi-Jena hertsog
Intransitiivsus

**Intransitiivsus** ehk **antitransitiivus** on binaarse seose omadus, mis seisneb selles, et kui *x* on seoses *y*-ga ja *y* on omakorda seoses *z*-ga, siis *x* *pole* seoses *z*-ga.

## Definitsioon

Olgu *R* binaarne seos mingil hulgal *A* ning *x*, *y* ja *z* hulga *A* mingid elemendid. Tähistame asjaolu, et *x* on *y*-ga seoses *R*, valemiga *xRy*. Seose *R* intransitiivsus on defineeritud järgmiselt:

:  \forall x, y, z: x R y \wedge y R z \Rightarrow \neg x R z. 

## Näited

Näiteks seos "eelneb vahetult" on intransitiivne: kui *x* eelneb vahetult *y*-le ja *y* eelneb vahetult *z*-le, siis *x* ei eelne kunagi vahetult *z*-le.

## Vaata ka

* Transitiivsus
Saksi-Jena hertsog

**Saksi-Jena [[hertsog]]** (saksa *Herzog von Sachsen-Jena*) oli Saksi-Jena hertsogiriigi valitsejate tiitel 1672–1690.

Kõik Saksi-Jena hertsogid pärinesid Wettinide valitsejasoo Ernestiinide harust.

## Saksi-Jena hertsogid
* 1672–1678 Bernhard
* 1678–1690 Johann Wilhelm
Hannes Koivunen

**Johannes (Hannes) Evert Koivunen** (24. august 1911 Helsingi – 29. september 1990 Helsingi) oli Soome poksija ning poksitreener ja -organisaator.

Koivunen oli kokku seitsmekordne Soome meister – aastatel 1932–1937 poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg)  ja 1941. aastal raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg). Ta osales seitse korda Eesti–Soome maavõistlustel, kus võitis oma kohtumised aastatel 1931–1932 ja 1934–1935 ning kaotas oma kohtumised aastatel 1930 ja 1937–1938.

Koivunen osales 1936. aasta Berliini olümpiamängudel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg), kuid kaotas oma kohtumise veerandfinaalis ja jäi edasiset medaliheitlusest välja.

Koivunen poksis jaanuarist 1944 kuni novembrini 1949 elukutselisena. Ta pidas kokku kümme kohtumist, millest võitis ühe (nokaudiga) ja kaotas üheksa (neist kaks nokaudiga) kohtumist.

Koivunen tegutses hiljem poksitreenerina ja osales spordiorganisatsioonide juhtimisel.

## Välislingid
*
Kirdepiirkond (Brasiilia)

**Kirdepiirkond** on üks viiest Brasiilia piirkonnast.

Kirdepiirkonna osariigid on Alagoas, Bahia, Ceará, Maranhão, Paraíba, Pernambuco, Piauí, Rio Grande do Norte ja Sergipe.

Kirdepiirkond oli koloniaalajastul Brasiilias esimene piirkond, mille asustasid portugallased. Salvador (Bahia osariigis) oli Brasiilia esimene koloniaalpealinn kuni 1763. aastani, kui selleks sai Rio de Janeiro. Enne Kagupiirkonna esiletõusu oli Kirdepiirkond Brasiilia peamine Aafrika orjakaubanduse ja suhkrutööstuse keskus ning sadam.

Kagupiirkonnas elab ligi 55 miljonit inimest, kellest ligi 60% on segaverelised (pardo) ja 29% europiidid (branco). Lisaks on piirkonnas Brasiilia suurim negriidide (preto) osakaal - 9,5%, Bahias koguni 17%. Piirkonna suurimad linnad on Fortaleza, Recife ja Salvador. Kagupiirkonna elanikud on segu europiididest, negriididest ja põliselanikest.

Piirkonna elanikest ligi 43,5% elab vaesuses (vähem kui 2 USA dollarit päevas).
Ceará

Nimel **Ceará** on mitu tähendust.

***[[Ceará osariik]]** on osariik Brasiilias.
***[[Ceará jõgi]]** asub Brasiilias.
***[[Ceará Sporting Club]]** on Ceará osariigis tegutsev spordiklubi.

***[[Marcos Venâncio de Albuquerque]]** (enam tuntud nimega **Ceará**) on Brasiilia jalgpallur.
Kesk-Läänepiirkond (Brasiilia)

**Kesk-Läänepiirkond** on üks viiest Brasiilia piirkonnast. Piirkonda kuuluvad Goiási, Mato Grosso ja Mato Grosso do Suli osariik ning Brasiilia Liiduringkond. 

Kesk-Läänepiirkond on 16,3 miljoni elanikuga Brasiilia kõige väiksema rahvaarvuga piirkond. Ligi pool elanikest on segaverelised (pardo), 41,5% europiidid (branco) ja 6,6% negriidid (preto).
Atõrau

**Atõrau** (kasahhi *Атырау*) on linn Kasahstanis, Atõrau oblasti keskus. Asub Uurali jõe suudmes Kaspia mere ääres.

Linna asutasid 1640. aastal vene kaupmehed vennad Gurjevid. 1708. aastani kandis asula nime Jaitsk. 1885. aastal sai linnaõigused. 1991. aastani oli linna nimi **Gurjev**.

Atõrau on nafta- ja keemiatööstuse keskus ja seda nimetatakse Kasahstani naftapealinnaks. Linna arengut on viimastel kümnenditel oluliselt mõjutanud naftabuum Kaspia merel. Tegeletakse ka masinaehituse ja kalapüügiga.

Linnas on ülikool. Jalgpalliklubi FK Atõrau mängib riigi kõrgliigas.

## Välislingid

*http://www.atyrau-city.kz/
Kagupiirkond

**Kagupiirkond** on üks viiest Brasiilia piirkonnast. Selle moodustavad Espírito Santo, Minas Geraisi, Rio de Janeiro ja São Paulo osariik.

Kagupiirkond on Brasiilia majanduslikult tähtsaim piirkond ja kõige suurima elanike arvuga - 2022. aasta rahvaloenduse andmeil 85 miljonit, mis on ligi 42 protsenti Brasiilia 203 miljonilisest rahvaarvust.

Kagupiirkonna elanikest moodustavad enamuse europiidid (branco) - 55 protsenti, 36 protsenti on segaverelised (pardod) ja 7,8 protsenti negriidid (preta).
Eksotsentriline fraas

**Eksotsentriline fraas** on **[[fraas]]**, mille '''peasõna''' ega **[[laiend]]** ei saa lauses üksi täita sedasama süntaktilist funktsiooni, mida fraas tervikuna.

Igal fraasil on olemas peasõna ja see, kas peasõna peab tingimata laiendama teise sõnaga või ei, oleneb peasõna tüübist.

## Eksotsentrilise fraasi liigid

**[[Kaassõnafraas]]** ja **[[hulgafraas]]** ehk hulgasõnafraas on eksotsentrilised fraasid. Kummastki neist ei saa peasõna ega laiendit ära jätta, sest muidu muutub lause tähendus või saadakse mittegrammatiline lause.

### Kaassõnafraas

Kaassõnafraasis tingib peasõnaks olev kaassõna laiendi, s.o nimisõna olemasolu ja käändevormi lauses.
**Voodi *'peal*** (peasõna) -> ''Nukk on voodi peal'', vrd
**mittegrammatiline lause: ''Nukk on voodi.''
**teises tähenduses grammatiline lause: ''Nukk on peal.''
*''Laua '''all*** (peasõna) -> *Koer istub laua all*, vrd
**mittegrammatiline lause:  *Koer istub laua.*
**teises tähenduses grammatiline lause: *Koer istub all.*

### Hulgafraas

Hulgafraasis tingib peasõnaks olev hulka või mõõtu väljendav hulgasõna laiendi, s.o käändsõna või määrsõna olemasolu lauses. Kui hulgafraasi peasõna on **[[Nimetav kääne|nimetavas käändes]]**, siis laiend peab olema **[[Osastav kääne|osastavas käändes]]**.
****Neli*** (peasõna) *õuna* -> *Laps ostis *'neli õuna**'', vrd
**teises tähenduses grammatiline lause: ''Laps ostis õuna.''
*''Õde saatis emale **mitu kirja**.''
**teises tähenduses grammatiline lause: ''Õde saatis emale mitu.''
**teises tähenduses grammatiline lause: ''Õde saatis emale kirja.'' 
*''Seminar kestis **paar päeva**.''
**teises tähenduses grammatiline lause: ''Seminar kestis paar.''
**teises tähenduses grammatiline lause: ''Seminar kestis päeva.''

== Eksotsentriline fraas ''vs.'' endotsentriline fraas ==

Eksotsentrilise fraasi vastandiks on [[endotsentriline fraas]], mille peasõna saab lauses esineda ilma laiendi(te)ta ja täita siiski sama süntaktilist funktsiooni, vrd
*''Täna öösel võis näha **suurt kollast täiskuud**.''
*''Täna öösel võis näha **suurt täiskuud**.''
*''Täna öösel võis näha **kollast täiskuud**.''
*''Täna öösel võis näha **täiskuud**.''

== Kirjandus ==

Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare:
**"**Eesti keele grammatika II. Süntaks**"'''
1993 Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut

## Välislingid
Eesti keele käsiraamat
Lõunapiirkond (Brasiilia)

**Lõunapiirkond** on üks viiest Brasiilia piirkonnast. Sinna kuuluvad Paraná, Rio Grande do Suli ja Santa Catarina osariik. See piirneb Paraguay, Uruguay ja Argentinaga.

Lõunapiirkond on väikseima pindalaga regioon Brasiilias, hõlmates vähem kui 7% riigi pindalast.

Ligi 30 miljoni elanikuga on lõunapiirkond rahvarohkuselt kolmas regioon Brasiilias.

Valdav osa elanikkonnast on Euroopa päritolu. Suurem osa neist on itaalia, saksa ja portugali juurtega, märkimisväärselt palju on ka ukraina ja poola päritolu elanikke.

Lõunapiirkonda peetakse kõige turvalisemaks regiooniks Brasiilias (selle kuritegevustase on riigi madalaim).

Suuremad linnad on Curitiba, Porto Alegre, Joinville, Londrina, Caxias do Sul, Florianópolis, Maringá, Pelotas, Canoas, Ponta Grossa, Blumenau, Cascavel, Foz do Iguaçu, Santa Maria.

## Kirjeldus
Kaitseliidu malevapealike loend

...

## 1940. aastal
*Kaitseliidu Harju malev: major Kristjan Saar
*Kaitseliidu Järva malev: kolonelleitnant Karl Prees
*Kaitseliidu Lääne malev: major Anders Lindkvist
*Kaitseliidu Narva malev: major Ernst Soomuste
*Kaitseliidu Petseri malev: kolonelleitnant Hugo Ploomipuu
*Kaitseliidu Pärnu malev: kolonelleitnant Jaan Lugus
*Kaitseliidu Pärnumaa malev: kolonelleitnant Tõnis-August Avingo
*Kaitseliidu Saaremaa malev: kolonelleitnant Oskar Särev
*Kaitseliidu Sakala malev: kolonelleitnant Johannes Raudmäe
*Kaitseliidu Tallinna malev: kolonelleitnant Rudolf-Johannes Lints
*Kaitseliidu Tartu malev: kolonelleitnant Richard-Johannes Aks
*Kaitseliidu Tartumaa malev: kolonel Peeter Asmus
*Kaitseliidu Valgamaa malev: kolonelleitnant Hugo Kulbok
*Kaitseliidu Viru malev: kolonelleitnant Georg Vaher
*Kaitseliidu Võrumaa malev: kolonelleitnant Jaan Heljuste
Ernst Soomuste

**Ernst Soomuste** (kuni 9. maini 1936 **Ernst Grassmandorf**; 16. august 1896 Narva – 22. veebruar 1965 Kohtla-Järve) oli Eesti sõjaväelane (major).

## Eluloost
Ernst Grasmandorf sündis 1896. aastal tollal Peterburi kubermangu kuulunud Narva linnas, osales Venemaa keisririigi armees Esimeses maailmasõjas jalaväeohvitserina. 

1918. aastal alanud Eesti Vabadussõjas määrati ta detsembris 1918 Laiarööpmelisele soomusrongile nr. 2, kust viidi jaanuaris 1919 üle Laiarööpmelisele soomusrongile nr. 4 ja kus ta veebruaris 1919 nimetati LRSR nr. 4 soomusrongi ülema abiks, 14. mail 1919 ülendati E. Grasmandorf alamkapteniks. Oktoobris 1919 nimetati E. Grasmandorf Soomusrongide Diviisi Laiarööpmelise soomusrongi nr. 5 ülemaks.

Pärast Vabadussõja edukat lõppu LRSR nr. 5 likvideeriti ja mais 1920 viidi E. Grasmandorf üle Laiarööpmelisele soomusrongile nr. 2 rongiülema abiks. Septembris 1921 nimetati E. Grasmandorf soomusrongi Kapten Irv ülema kohusetäitjaks.

Märtsis 1923 määrati E. Grasmandorf Soomusrongide Brigaadi Laiarööpmelise soomusrongi nr. 2 rongiülema abiks, 1923. aasta augustist kuni septembrini oli ta LRSR nr. 2 rongiülema kohusetäitja. Seejärel teenis ta 2. soomusrongide rügemendis, kus ülendati 22. veebruaril 1924 kapteniks. 1928. aastal viidi ta üle LRSR nr. 2 dessantkompanii ülemaks.

1932. aastal viidi E. Grasmandorf 3. Üksikusse Jalaväepataljoni, kus ta 19. veebruaril 1932 sai majoriks.

9. mail 1936 eestistas Ernst Grasmandorf oma perekonnanime Soomusteks.

16. maist 1934 jätkas E. Grasmandorf teenistust Kaitseliidu Tartu malevas. Oli Noorte Kotkaste Tartumaa maleva vanema abi. 1936. aastast oli ta Kaitseliidu Narva maleva pealiku ajutine kohusetäitja ja 19. mail 1939 määrati Kaitseliidu Narva maleva pealikuks.

Ernst Soomuste vahistati NKVD poolt 14. juunil 1941 ja küüditati koos perega NSV Liitu, kus oli asumisel Kirovi oblastis. Vabanes asumiselt 1958. aastal ja naasis Eestisse.

Ernst Soomuste suri 22. veebruaril 1965 Jõhvis. Maetud Lohusuu Eesküla kalmistule.

## Välislingid
*Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri Muuseum. Eesti ohvitserid 1918–1940.
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
Jaan Lugus

**Jaan Lugus** VR I/3 (16. juuli 1891 Viljandi vald, Liivimaa – 29. oktoober 1947 Južkuzbasslagi vangilaager, Kemerovo oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

## Teenistuskäik
* 28. august 1919 – üle viidud 6. Jalaväepolgust3. Diviisi tagavarapataljoni
* 11. veebruar 1920 – ülendatud alamkapteniks
* 22. veebruar 1924 – teenis 3. Diviisi staabis, ümber nimetatud kapteniks
* 25. jaanuar 1925 – üle viidud 6. Jalaväerügementi
* 11. märts 1925 – üle viidud Kaitseliidu Pärnumaa maleva Pärnu linna maleva pealikuks
* 24. veebruar 1930 – ülendatud majoriks
* 18. veebruar 1938 – ülendatud kolonelleitnandiks

Arreteeriti NKVD poolt 18. mail 1946 Pärnus.

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 1921
*Kaitseliidu Valgeristi III klass, 1930
*Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1935

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Tõnis Avingo

**Tõnis-August Avingo** (kuni 11. aprillini 1936 **Tõnis Adamson**; 13. august 1887 Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 20. november 1968 Kehtna) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

## Elukäik
Tema isa oli taluomanik Tõnis Avingo ja ema Anna Avingo (s. Vichterstein). Õppis Uue-Vändra Juurikaru vallakoolis 1895–1898, Vändra kihelkonnakoolis 1898–1901 ja Pärnu linnakoolis 1901–1904. Hiljem õppis Eesti Aleksandrikooli põllutöökursustel kaks aastat ja valmistas dr. Jaan Raamoti ja agronoom R. Allmanni juhtimisel ette Pihkva keskpõllutöökooli astumiseks, mis aga ebaõnnestus revolutsioonilise aja tõttu. 

Töötas põllutöölisena isa talus 1914. aastani, mil mobiliseeriti Esimesse maailmasõtta. Lõpetas Gattšinas lipnikekooli ja võttis osa Esimese maailmasõja sõjategevuses Riia ja Galiitsia rinnetel, algul noorema ohvitserina, hiljem rooduülemana. Sai Püha Anna ordeni 4. järk kirjaga "Vahvuse eest", Püha Stanislavi ordeni 3. järk ja Püha Anna 3. järgu orden lindi ja mõõkadega. Ülendati Vene sõjaväes nooremleitnandiks, leitnandiks ja staabikapteniks. 

Eesti rahvusväeosade asutamisel 1917. asus teenima 1. Eesti polku. Vangistati samal aastal Tartus enamlaste poolt, kuid mõisteti tribunalis õigeks. Saksa okupatsioonivägede saabumisel vangistati nende poolt uuesti ja saadeti Valka, kus aga vabanes. 

Vabadussõjast võttis osa rooduülemana 2. jalaväepolgus ja Sakala partisanide polgus. Võttis osa lahinguist Aidu-Tartu-Petseri-Pihkva rindeil ja teenis peale Vabadussõja lõppu kuni 1921. aastani Valgas Soomusautode Kolonnis. 

Aastatel 1921–1923 oli Põllutööministeeriumi ametnik Tartumaal Ahja ja Kiidjärve mõisas. 1923. aastast alates iseseisev põllumees isalt päritud talus Vändras. Samal ajal talupidamisega alustas tegevust Kaitseliidus, oli 1925. aastal lühemat aega Kaitseliidu Vändra malevkonna pealikuks, 15. märtsil 1925 kutsuti Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealiku kohale. Oli sellel ametikohal kuni 1940. aastani, olles seega üks pikemalt malevapealiku ametit pidanud ohvitser Eesti Vabariigis.

1941. aastal õnnestus tal küüditamise eest varjuda, perekond viidi Siberisse. 1941. aasta suvel juhtis metsavendade tegevust Suurjõel ja Rõusas. Nõukogude okupatsiooni ajal töötas oma õige nime all sulasena Võru-, Viljandi- ja Pärnumaal. 

Arreteeriti 3. oktoobril 1949 Harjumaal Kehtna vallas ja mõisteti kümneks aastaks laagrisse, kust vabanes 1956. aastal.

## Tunnustus
Teenistuse eest Kaitseliidus sai Kotkaristi V ja III klassi teenetemärgid, Noorte Kotkaste Aitajamärgi, Naiskodukaitse teenetemärgi ja Läti Kaitseliidu teeneteristi.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Ühe ausa elu auväärsed aumärgid
Georg Vaher

**Georg Vaher** VR II/3 (4. jaanuar 1888 Kärevere mõis, Laeva vald, Tartumaa – 1. september 1947 Kärmu küla, Aaspere vald, Virumaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Teenis 4. Jalaväepolgus ja 5. Jalaväepolgus, oli 1925. aastast kuni 28. juunini 1940 Kaitseliidu Viru maleva pealik. 

## Tunnustus
*1920 Vabadusristi II liigi 3. järk
*1930 Kotkaristi V klassi teenetemärk
*1933 Kotkaristi III klassi teenetemärk
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk
*Kaitseliidu Valgeristi III klass

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
*Kolonelleitn. Georg Waher 50-aastane, Postimees (1886-1944), nr. 2, 3. jaanuar 1938
Stenograafia

**Stenograafia** ehk **kiirkiri** on erimärkidest koosnev kiri, mis on loodud peamiselt suulise kõne kiireks ülesmärkimiseks. 

Kogenud kirjutaja ehk **stenografisti** puhul annab stenograafia 75% aja kokkuhoidu.

## Kirjandus
*Ottenson, Rudolf 1947, 1950. *Stenograafia õpik*. 2 osa. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
Latša

**Latša** (vene *Лача*) on järv Venemaal Arhangelski oblastis. 

Asub 118 m kõrgusel merepinnast. Kaldad on soostunud. Järvest voolab välja Onega jõgi.
Remedios Varo

**Remedios Varo Uranga** (16. detsember 1908 Anglès – 8. oktoober 1963 México) oli katalaani päritolu Hispaania-Mehhiko sürrealistlik naismaalikunstnik.

## Elulugu
María de los Remedios Alicia Rodriga Varo y Uranga sündis Anglèsis Girona provintsis Hispaanias 16. detsembril 1908.

1924. aastal asus 15-aastane Remedios Varo isa algatusel õppima San Fernando akadeemiasse (Real Academia de Bellas Artes de San Fernando), olles seal üks esimesi naisüliõpilasi, ja lõpetas selle 1930. aasta joonistamisõpetajana. Sel perioodil suhtles ta selliste kunstnikega nagu Federico García Lorca (luuletaja ja näitekirjanik) ja Salvador Dalí. Asudes elama Barcelonasse, huvitus Varo sürrealismist ja liitus katalaani avangardse sürrealistliku rühmitusega Logicofobista. 1936. aastal osaledes ta rühmituse ajaloolisel näitusel. Koos oma teise abikaasa Benjamin Péret’ga suundusid nad elama Pariisi, kus võtsid aktiivselt osa sürrealistide liikumisest. Varo esines näitustel ja tema joonistusi avaldati sürrealistide väljaannetes.

Hispaania kodusõja ajal põgenes ta Prantsusmaale, kus viibis natside sissetungini 1941. aastal, mil tal õnnestus pääseda Mehhikosse. Ta tegeles kommertskunsti ja interjööri disainiga ning kujundas koos Leonora Carringtoni ja Marc Chagalliga teatri- ja balletikostüüme. Alates 1953. aastast pühendas ta end täielikult maalimisele. 1955. aastal esitles ta oma töid kollektiivnäitusel Diana galeriis Mehhiko pealinnas, millele järgnes isikunäitus järgmisel aastal.

Remedios Varo suri 8. oktoobril 1963. aastal Méxicos müokardi infarkti.

## Looming
Varo loomingus on segunenud teaduslikkus ja esoteerika, psühhoanalüüs ja alkeemia. Tema maalidel on sageli stiliseeritud inimfiguurid, millel on nii unenäolisi kui ka arhetüüpseid elemente ning kes tegelevad müstilise ja alkeemilise tegevusega. Tema tööde kompositsioonides on viiteid keskaegsele kunstile ja need näitavad tema head joonistusoskust.

## Viited


## Välislingid
* Remedios Varo
Helmut Thomson

**Helmut Gerhard Thomson** (24. jaanuar 1905 Hageri – 14. august 1985 Wüstenselbitz, Baieri) oli eesti vaimulik.

Thomson lõpetas Tallinna Toomkooli ja õppis aastatel 1924–1930 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Täiendas end Tübingenis. Ordineeriti pastoriks 2. mail 1932.

Ta oli 1932. aastal Lääne-Harju praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1933–1936 Hageri Lambertuse koguduse abiõpetaja ja 1936–1941 Hageri Lambertuse koguduse õpetaja.

1941. aastal põgenes ta Saksamaale ja oli aastatel 1941–1945 pastor Lääne-Preisimaal Gross-Leistenaus. 1946. aastal oli ta ametis abistamiskontoris Sonnenfeldis, 1947. aastast oli pastor Ahornbergis (Baieri liidumaal).

## Isiklikku
Tema isa oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja, praost Konstantin Thomson. Vend Waldemar Thomson oli Pärnu Nikolai koguduse õpetaja. Vend Paul Thomson oli soo-uurija ja geoloog (Tartu Ülikooli geoloogia ja paleontoloogia dotsent). Tema õemees oli Harju-Madise koguduse õpetaja Otto Etzold. Teise õe poeg oli Burchard Lieberg, luterlik pastor Hesseni liidumaal Saksamaal. Tädimees, praost Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja. Tädipoeg Bruno Ederma oli Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduste õpetaja.

## Viited
Kirdepiirkond

**Kirdepiirkond** on mitme riigi haldusüksuse või muu territoriaalse üksuse nimi:
***[[Kirdepiirkond (Brasiilia)|Kirdepiirkond]]** Brasiilias
***[[Kirdepiirkond (Makedoonia)|Kirdepiirkond]]** Põhja-Makedoonias
***[[Kirdepiirkond (Singapur)|Kirdepiirkond]]** Singapuris
MTV Eesti

**MTV Eesti** oli muusikale keskendunud telekanal.

MTV Eesti hakkas saateid näitama 2006. aasta septembris. Kanali tegevjuht oli Indrek Veskis ning saatejuhid Kadri Bussov ja Martin Veisman. Eesti kanali saateid anti eetrisse Vilniuse stuudiost.

Iisraeli meediaettevõte Ananey Communications ostis Leedus paikneva MTV Balti kanaleid edastava MTV Network Balticu 2008. aastal.

2009. aasta veebruari seisuga vaatas MTV Eestit 0,3% Eesti inimestest. Sama aasta aprillis lahkus 2007. aasta märtsist MTV Eesti juhi ametikohal olnud Karoli Hindriks, tema asemele asus senine müügijuht Marko Lillemägi.

Sama aasta sügisel otsustas Ananey Communications jätkuva majanduslanguse tõttu peatada määramatuks ajaks MTV Network Balticu programmide edastamise ja asendada need MTV Euroopa programmiga. 

1. märtsil 2010 kuulutas Harju maakohus välja MTV Eesti pankroti.

## Viited
Waldemar Thomson

**Waldemar Carl Thomson** (28. august 1897 Hageri – veebruar 1945, hukkus sõjas) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas Tallinna Toomkooli. Õppis 1915–1922 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tartus. Ordineeriti pastoriks 27. jaanuaril 1924.

Oli 1924–1934 Pärnu Nikolai koguduse õpetaja Wilhelm Kentmanni isiklik adjunkt. 1934–1939 Pärnu Nikolai koguduse ülemõpetaja. Aastal 1939 Saksa praostkonna praost.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1939–1945 pastoriks Püha Luuka kirikus (Lukas-Kirche) Posenis (praegu Poznan). Hukkus sõjakeerises veebruaris 1945.

## Isiklikku
Isa oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja, praost Konstantin Thomson. Vend Paul Thomson oli soo-uurija ja geoloog (Tartu Ülikooli geoloogia ja paleontoloogia dotsent). Ka vend Helmut Thomson oli Hagri koguduse õpetaja. Tema õemees oli Harju-Madise koguduse õpetaja Otto Etzold. Teise õe poeg Burchard Lieberg oli luterlik pastor Hesseni liidumaal, Saksamaal. Tädimees, praost Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja. Tädipoeg Bruno Ederma oli Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduste õpetaja.

## Viited
Liberaaldemokraadid

**Liberaaldemokraadid** (inglise keeles *Liberal Democrats* ehk *Lib Dems*) on liberaalne poliitiline partei Suurbritannias. 2022. aasta seisuga on neil Suurbritannia parlamendi alamkojas 13 ja ülemkojas 89 liiget. Šoti parlamendis on neil neli, Londoni assamblees kaks ja Walesi parlamendis Seneddis üks liige. 

Partei asutati 1988. aastal Liberaalse partei (18. sajandi Viigide Partei järeltulija) ja Leiboristlikust parteist eraldunud Sotsiaaldemokraatliku partei liitmise teel. 1990. ja 2000. aastatel sai neist alamkoja suuruselt kolmas partei. 2010. aasta üldvalimistel sai partei 23% häältest, mis Briti majoritaarse valitsemissüsteemi tõttu andis neile 57 kohta alamkoja 650-st. Valimised võitnud Konservatiivne Partei moodustas liberaaldemokraatidega koalitsiooni, kus partei toonane esimees Nick Clegg oli peaministri David Cameroni asetäitja. Pärast suuri kaotusi 2015. aasta parlamendivalimistel astus Clegg tagasi ning partei liidriks sai esmalt Tim Farron ja 2017 Vince Cable, kes juhtis parteid kuni 2019. aastani. 22. juulil 2019 valiti liidriks Jo Swinson, kes astus parteijuhi kohalt tagasi pärast seda kui ta 2019. aasta detsembris toimunud valimistel parlamenti tagasi valituks ei osutunud. 27. augustil 2020 valiti partei juhiks Ed Davey.

Liberaaldemokraadid on tsentristlik partei, mil on nii liberaalseid kui ka sotsiaaldemokraatlikke väärtusi. Olulisemateks poliitikateks on põhiseaduslik reform, valimissüsteemi muutmine proportsionaalseks ning kodanikuvabaduste ja -õiguste kaitse. Liberaaldemokraadid olid vastu Suurbritannia lahkumisele Euroopa Liidust ehk Brexitile.

Ajalooliselt on liberaaldemokraatide toetus olnud suurim Põhja-Šotimaal, Edela-Londonis, Edela-Inglismaal ja Kesk-Walesis.
Stolõpini vagun

**Stolõpini vagun** ehk **stolõpin** (vene *Столыпинский вагон*) oli raudteevaguni tüüp Vene Keisririigis ja Nõukogude Liidus.

Stolõpini reformide käigus, mil väga suur hulk talupoegi asus Siberisse, loodi kolimise tarbeks uut tüüpi raudteevagun. See koosnes üldistatult kahest osast: üks reisijatele ja teine kariloomadele või põllumajandustööriistadele.

Pärast Suurt Sotsialistlikku Oktoobrirevolutsiooni leidis tšekaa need vagunid head olevat süüdimõistetute ja sundümberasustatavate transportimiseks. Reisijate osa kasutati valvurite jaoks ja kariloomade osa vangide tarvis. Kuna vagunid olid kitsad, nagu Stolõpini ajal, siis hakkasid vangid neid vaguneid stolõpiniteks nimetama.

## Kirjandus
*A. Solženitsõn, *Gulagi arhipelaag*. 1.–2. osa: kirjandusliku uurimuse katse. Tallinn: Eesti Raamat, 1990, lk 393–425.
Sümmeetriline seos

**Sümmeetriline seos** on binaarne seos, millel on omadus: kui *x* on seoses *y*-ga, siis *y* on seoses *x*-ga.

## Definitsioon

Olgu *R* binaarne seos mingil hulgal *A* ning *x*, ja *y* hulga *A* mingid elemendid. Tähistame asjaolu, et *x* on *y*-ga seoses *R*, valemiga *xRy*. Seos *R* on sümmeetriline parajasti siis, kui

:    \forall x, y: x R y \Rightarrow y R x. 

## Vaata ka

* Antisümmeetriline seos
* Ekvivalentsiseos
Whitehall

**Whitehall** on tänav Londonis Westminsteris.

Whitehallil asub hulk valitsushooneid, mistõttu nime Whitehall kasutatakse tihti ülekantud tähenduses Briti valitsuse haldusaparaadi kohta. Samuti pruugitakse seda ümbritseva piirkonna geograafilise nimena.

Whitehall kulgeb Trafalgari väljakult Parlamendiväljaku poole ja läheb enne Parlamendiväljakut üle Parliament Streeti tänavaks. Nime on tänav saanud kunagise Whitehalli palee järgi, mis hävis suuremalt jaolt tules 1698. aastal.

## Välislingid
*
Deepwater Horizon

:*2016. aasta filmi kohta vaata artiklit [[Deepwater Horizon (film)]]*
**Deepwater Horizon** oli naftaplatvorm, mis uppus 22. aprillil 2010 Mehhiko lahte Louisiana ranniku lähistel, põhjustades ulatusliku keskkonnakatastroofi (2010. aasta Mehhiko lahe naftareostus).

Naftaplatvormi ehitas Hyundai Heavy Industries Lõuna-Koreas. Ehitustööd algasid 1998. aasta detsembris ja platvorm anti tellijale üle 23. veebruaril 2001. Platvormi omanik oli Transocean Ltd ja see oli katastroofi toimumise ajal liisitud BP-le.

Deepwater Horizon oli 112 m pikk, 78 m lai ja 97,4 m kõrge ning ulatus 41,5 m sügavusele merre. Ta oli suuteline töötama kuni 2400 m sügavuses vees ja tema maksimaalne puurimissügavus oli 9100 m. Tema meeskonna suurus oli 146 inimest.

Saatuslikuks saanud õnnetuse eel kasutati platvormi Macondo leiukoha varude uurimiseks. Poolteist päeva enne uppumist toimus platvormil plahvatus, milles hukkus 11 inimest ja paljud said põletushaavu. Plahvatuse ajal oli platvormil 126 inimest, kellest 76 olid Transoceani ja 7 BP töötajad. Platvorm vajus ookeani põhja. Uppumiskohas oli mere sügavus umbes 1500 m. Platvormi jäänused on merepõhjast leitud ja need asuvad umbes 400 m kaugusel nafta ammutamise kohast.

Õnnetusele järgnenud katastroofilise naftalekke tõttu kuulutas USA president Barack Obama moratooriumi uute avamerepuurtornide lubade väljastamisele.

15. juulil 2010 teatas BP, et leke õnnestus peatada. Tegemist polnud siiski lekke lõpliku likvideerimisega. Lõplikult likvideerituks kuulutati leke 19. septembril.

Augusti alguseks oli lekkinud nafta kogus teadlaste hinnangul kasvanud 5 miljoni barrelini.

## Viited
Varstu Kool

**Varstu Kool** on üldhariduskool Võru maakonnas Varstus. Selle aadress on Kooli 1.

Kool tegutses aastatel 1954–2017 keskkoolina, aastast 2017 on ta lasteaed-põhikool.

Õppeaastast 2024/25 liidetakse kooli lasteaiaosa Rõuge Lasteaiaga ning kooliosa Rõuge Põhikooliga.

Kooli direktor on Aive Adler.

Koolil on köögivilja- ja viljapuuaed, mille saadustest valmistatakse õpilastele toitu.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Refleksiivsus

**Refleksiivsus** on binaarse seose omadus, mis seisneb selles, et iga element on selles seoses iseendaga.

## Definitsioon

Olgu *R* binaarne seos mingil hulgal *A* ning *x* hulga *A* mingi element. Tähistame asjaolu, et *x* on *y*-ga seoses *R*, valemiga *xRy*. Seos *R* on refleksiivne parajasti siis, kui

:   \forall x: x R x. 

## Näited

Ekvivalentsiseosed on definitsiooni järgi refleksiivsed.

Refleksiivsed on veel näiteks seosed
* "on võrdne" (võrdusseos),
* "on alamhulk" (sisalduvusseos),
* "on suurem või võrdne" ja on väiksem või võrdne" (mitterange järjestus),
* "jagab" (jaguvusseos).

## Vaata ka

* Irrefleksiivsus
* Mitterefleksiivsus
Irrefleksiivsus

**Irrefleksiivsus** ehk **antirefleksiivsus** on binaarse seose omadus, mis seisneb selles, et ükski element pole seoses iseendaga.

## Definitsioon

Olgu *R* binaarne seos mingil hulgal *A* ning *x* hulga *A* mingi element. Tähistame asjaolu, et *x* on *y*-ga seoses *R*, valemiga *xRy*. Seos *R* on definitsiooni järgi irrefleksiivne parajasti siis, kui

:   \forall x: \neg x R x. 

## Näited

Antirrefleksiivsed on veel näiteks seosed
* "pole võrdne" (vt võrdusseos),
* "on pärisalamhulk" ,
* "on suurem kui" ja "on väiksem kui" (range järjestus).

Iga range järjestus on definitsiooni järgi irrefleksiivne.

## Vaata ka

* Refleksiivsus
* Mitterefleksiivsus
Hermann Johannes Ederberg

**Hermann Johannes Ederberg** (24. jaanuar 1893 – 3. detsember 1978) oli eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1901–1903 Kuressaares Eisenschmidti algkoolis, 1903–1911 Tartus gümnaasiumis ja 1911–1916 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Hageris ja Lääne-Nigulas. Ederberg ordineeriti 21. jaanuaril 1918 Tallinnas pastoriks.

1918. aastal oli ta adjunktpastoriks Tallinna Toompea Kaarli koguduses ja Keila Miikaeli koguduses. Aastatel 1919–1920 oli ta Hargla koguduse õpetaja ja 1921–1931 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

1931.–1944. aastani teenis ta Czycheni (Bolken) kogudust Oletzko maakonnas Ida-Preisimaal. Seejärel aastatel 1944–1945 teenis Ederberg Dresdeni lähedal Schönfeldi kogudust, 1945–1946 Mecklenburgi lähedal Plau kogudust ja 1947–1961 Teichwitzi kogudust Tüüringis. Teichwitzi kogudusest siirdus ta ka emerituuri.

## Isiklikku
Ta isa oli (Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja) Friedrich Wilhelm Ederberg. Ema Julie Wilhelmine Ederberg (neiupõlves Elens; 1861–1897) oli Saaremaa esimene naisluuletaja. Tema poolvend Bruno Ederma oli Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja. Hermann Ederberg oli abielus Klara Masinguga, kelle isa oli Gotthilf Leonhard Masing (slaavi keelte professor Tartu Ülikoolis) ja vanaisa Carl Johannes Masing (Mustjala ja Peterburi Mihkli koguduse pastor). Tema kälimees oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja Paul Voldemar Kuusik.

## Viited

## Kirjandus
* *Meie Katekismus* / H. Ederberg; Walgas: H. Ederberg, 1930
* *Koeru koguduse minewik* / H. Ederberg; Koeru: H. Ederberg, 1930
Jaanus Adamson

**Jaanus Adamson** (sündinud 30. aprillil 1966) on eesti kirjanduskriitik.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat (1984–1991) ja Helsingi ülikooli magistriõppes (1995–1996).

Avaldanud psühhoanalüütilised kirjandusmõttekogumikud "Läbirääkimised" (Kirjutisi 1995–2003), Veljesto 2004 ja “Freudi häda” (Kirjutisi 2004-2013), EYS Veljesto Kirjastus 2013

## Isiklikku
Tema abikaasa on Elo Viiding.

## Välislingid
*Jaanus Adamsoni blogi
* Magistritöö: "Paranoia kuubis. Jüri Ehlvesti novelli "Päkapikk kirjutab" psühhoanalüüs", Tartu 2004, PDF-vormingus
*Intervjuu – Kalev Kesküla 2003, Elo ja Adamson: kuldmünt ja hõbedapuhastaja
Tartu Ülikooli geoloogiamuuseum

**Tartu Ülikooli geoloogiamuuseum** oli geoloogiateemaline muuseum Tartus. 

Muuseum asutati aastal 1820. See asus Tartus Vanemuise 46.

Muuseumi esimene juhataja oli Moritz von Engelhardt.

2005. aastast kuulus geoloogiamuuseum Tartu Ülikooli loodusmuuseumi koosseisu. 2018. aastal kaotati geoloogiamuuseum loodusmuuseumi struktuurist.

## Viited
Apache Subversion

**Apache Subversion** (varem nimetatud **Subversion**, käsunimega **svn**) on vaba versioonihaldustarkvara, mille eesmärk on parandada vanema vabatarkvaralise versioonihaldussüsteemi Concurrent Versions Systemi vead ja puudujäägid.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Pentti Arajärvi

**Pentti Ilkka Olavi Arajärvi** (sündinud 2. juunil 1948 Helsingis) on soome õigusteadlane.

Ta on president Tarja Halose abikaasa.

Pentti Arajärvi on Ida-Soome ülikoolis sotsiaal- ja haridusõiguse professor ning Helsingi ülikooli sotsiaalõiguse dotsent. Ta on töötanud muu hulgas ka haridusministeeriumi ametnikuna ning Eduskunna sotsiaal- ja majanduskomisjoni nõunikuna. 

## Tunnustus
* 2000 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
* 2007 – Valgetähe I klassi teenetemärk

## Välislingid
* Pentti Arajärvi presidendi kantselei lehel (*soome keeles*)
Laevmatus

**Laevmatus** on matus, mille korral surnukeha ja hauapanused on maetud koos laeva või paadiga.

## Tuntud laevmatuseid
* Gokstadi laevmatus
* Osebergi laevmatus
* Sutton Hoo laevmatus
* Salme laevmatus

## Vaata ka
* Tarandkalme

## Viited
Åke Karlsson

**Åke Aleksej Karlsson** (16. august 1911 Turu – 12. veebruar 1958 Turu) oli Soome poksija.

Karlsson oli kokku neljakordne Soome meister – aastatel 1930–1931 kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) ning aastatel 1938 ja 1947 sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg). Ta osales neli korda Eesti – Soome maavõistlustel, kus võitis oma kohtumised aastatel 1933–1934 ja 1936 ning kaotas oma kohtumise 1935. aastal.

Karlsson osales 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg), kuid kaotas oma kohtumise 2. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Oscar Casanovasele (Argentina) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited
Hannu Kaislama

**Hannu Juhani Olavi Kaislama** (sündinud 13. augustil 1956 Suonenjoel) on Soome endine poksija.

Kaislama oli kokku viiekordne Soome meister – 1976. aastal kukk-kaalus (kuni 54 kg) ning aastatel 1977–1980 sulgkaalus (kuni 57 kg).

Kaislama osales 1980. aasta Moskva olümpiamängudel sulgkaalus (kuni 57 kg), kuid kaotas I ringis tulevasele olümpiavõitjale Rudi Finkile (Ida-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Välislingid
*
Richard III (täpsustus)

## Valitsejad
***[[Richard III]]**, Inglise kuningas
***[[Richard III (Normandia)|Richard III]]**, Normandia hertsog
***[[Richard III (Capua)|Richard III]]**, Capua vürst
***[[Richard III (Gaeta)|Richard III]]**, Gaeta hertsog

## Raamat
***[[Richard III (biograafia)|Richard III]]**, Paul Murray Kendalli kirjutatud Inglise kuninga biograafia

## Näidendid
***[[Richard III (Shakespeare)|Richard III]]**, William Shakespeare'i näidend 
***[[Richard III (Cibber)|Richard III]]**, Colley Cibberi näidend

## Filmid
***[[Richard III (film 1912)|"Richard III" (film 1912)]]**, Shakespeare'i näidendil põhinev tummfilm Frederick Warde'iga
***[[Richard III (film 1955)|"Richard III" (film 1955)]]**, Shakespeare'i näidendil põhinev film Laurence Olivier'ga
***[[Richard III (film 1995)|"Richard III" (film 1995)]]**, Shakespeare'i näidendil põhinev film Ian McKelleniga
***[[Richard III (film 2008)|"Richard III" (film 2008)]]**, Shakespeare'i näidendist inspireeritud film, mille tegevus on toodud tänapäeva Hollywoodi
Karl Wöhrmann

**Karl Wöhrmann** (ka **Voorman** ja **Wöhrman**) (19. juuli (vkj) 1864 Kaavere, Põltsamaa kihelkond – 29. detsember 1925 Karja kirikla, Karja kihelkond, Saaremaa) oli eesti vaimulik.

Lõpetas 1885 Tartus gümnaasiumi. Õppis 1885–1891 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal 1891–1892 Helme Maarja koguduses Ernst Behse, Nõo Püha Laurentsiuse koguduses  Martin Lipu ja Tartu Peetri koguduses Wilhelm Eisenschmidti juures. Ordineeriti Riias 20. detsembril 1892 õpetajaks.

Oli 1892–1895 adjunktpastoriks Rõuges. 1896–1925 Karja Katariina koguduse (ja Metsküla abikoguduse) õpetaja. 1920–1925 lisaks Saaremaa praostkonna praost.

## Isiklikku
Karl Wöhrmannil oli kolm poega. Keskmine poeg Aksel Erich Vooremaa lasti maha Tartu vanglas, oli pastor Tartu Maarja koguduses; noorem poeg Ilmar Herbert Georg Vooremaa oli arst.

## Viited
Alfonsas Eidintas

**Alfonsas Eidintas** (sündinud 4. jaanuaril 1952 Kelmė rajoonis Vaiguvas) on Leedu diplomaat ja ajaloolane.

## Teosed eesti keeles
*"Otsi Moskva sfinksi" (tõlkinud Mart Tarmak). Varrak 2010. ISBN 9789985318171
Jason Goodwin

**Jason Goodwin** (sündinud 1964) on Suurbritannia ajaloolane ja kirjanik.

Tema isa oli *[[new age]]*-kirjanik John Michell, ema oli maalikunstiõpetaja Jocasta Innes. Vanemad läksid lahku enne Jasoni sündimist ja Goodwin ei kohtunud oma isaga enne 1992. aastat, kui ta oli 28-aastane.

Goodwin õppis Cambridge'i Ülikoolis Bütsantsi ajalugu.

## Loominguline tegevus
Tema esikteos kandis pealkirja "The Gunpowder Gardens or, A Time For Tea: Travels in China and India in Search of Tea" ("Püssirohuaiad ehk Teeaeg: reisid Hiinasse ja Indiasse tee otsingutel"), mis osutus menukaks. Seejärel matkas ta jalgsi Poolast İstanbuli ja avaldas oma teise raamatu "On Foot to the Golden Horn" ("Jalgsi Kuldsarvele"), mis pälvis 1993 John Llewellyn Rhysi ja Mail on Sunday auhinna.

Edasi keskendus ta Osmanite riigi teemalistele teostele. Tema kolmas raamat "Lords of the Horizons: A History of the Ottoman Empire" ("Silmapiiride isandad: Osmanite riigi ajalugu") ilmus koguni The New York Timesi raamatuülevaate kaanel. Seejärel hakkas ta kirjutama Türgi-teemalisi krimilugusid, mille tegevus toimub 19. sajandi İstanbulis. Tema kriminaalromaanides tegutseb eunuhhist detektiiv Yaşim. 2011 ilmus selle sarja neljas ja seni viimane teos "An Evil Eye" ("Kuri silm"), mille tegevus toimub Türgi sultani haaremis.

## Teosed

### Eesti keeles ilmunud teosed
* Romaanisari "Istanbuli detektiiv Yaşim tegutseb"
** "Janitšaride puu" – *The Janissary Tree*, 2006; eesti keeles: Varrak 2006. ISBN 9985312864 (tõlkinud Juhan Habicht). 2007 võitis teos Edgar Allan Poe auhinna parima romaani kategoorias.
** "Maokivi" – *The Snake Stone*, 2007; eesti keeles: Varrak 2008. ISBN 9789985315965 (tõlkinud Juhan Habicht)
** "Bellini kaart" – *The Bellini Card*, 2008; eesti keeles: Varrak 2010. Selle tegevus toimub Veneetsias

### Eesti keeles ilmumata teosed
**A Time For Tea: Travels in China and India in Search of Tea* (1991)
**On Foot to the Golden Horn* (1992)
**Lords of the Horizons: A History of the Ottoman Empire* (1998)
**Greenback: The Almighty Dollar and the Invention of America* (2003)

## Välislingid

* Jason Goodwin 1964. Tallinna Kirjandusfestival
* Bellini kaardi blogi
Aksel Erich Vooremaa

**Aksel Erich Vooremaa** (endise nimega **Aksel Erich Wöhrmann**; 27. detsember 1903 Kuressaare – 9. juuli 1941 Tartu, vanglas maha lastud) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1921. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi, õppis aastatel 1921–1926 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Kambja koguduses (Friedrich Wilhelm Ederbergi juures) ja Tartu Ülikooli koguduses (Hugo Bernhard Rahamägi juures). Ordineeriti pastoriks 27. märtsil 1927.

Aksel Erich Vooremaa töötas Tartu Maarja koguduses 1927–1934 õpetaja Robert Funke abiõpetajana. Aastatel 1934–1941 töötas ta Tartu Maarja koguduse õpetajana, olles samal ajal Tartumaa Kaitseliidu maleva õpetaja. Lisaks oli ta 1940–1941 Tartu praostkonna abipraost. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige. 

Ta  arreteeriti süüdistusega nn Saaremaa ülestõusu mahasurumisest osavõtus ja lasti NKVD poolt maha massimõrva käigus Tartu vanglas. 

## Tunnustus
* 1937 – kuldametirist (29. märtsil 1937)

## Isiklikku
Tema isa Karl Wöhrmann oli Saaremaal Karja Katariina koguduse õpetaja.

## Viited
Guido Westerwelle

**Guido Westerwelle** (27. detsember 1961 Bad Honnef – 18. märts 2016 Köln) oli Saksamaa poliitik. 

Ta oli 2009–2013 välisminister ja 2009–2011 asekantsler Angela Merkeli teises valitsuses.

Westerwelle oli aastatel 2001–2011 Vaba Demokraatliku Partei esimees. Aastatel 1994–2001 oli ta selle partei peasekretär. Aastatel 2006–2009 juhtis ta partei fraktsiooni Bundestagis ja oli Bundestagi opositsiooniliider.