open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Clayhills

**Clayhills** oli šoti aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Liivimaal, Eestimaal, Soomes ja Venemaal.

## Suguvõsa liikmeid
*Thomas Clayhills, kaupmees Riias
*Johann Clayhills (?–1710), kaupmees Tallinnas, hilisema ekspeditsioonifirma Thomas Clayhills and Son omanik ja   Tallinna raehärra
*Thomas Clayhills (1666–1710), kaupmees, hilisema ekspeditsioonifirma Thomas Clayhills and Son omanik ja   Tallinna raehärra
* Hermann Clayhills (1669–1720), kaupmees Tallinnas
*Thomas Clayhills (1690–1757), Tallinna linnakodanik, kaupmees Inglismaa ja Hollandiga, Tallinna Suurgildi eesistuja, 1729. aastat Tallinna raehärra, 1744–1745 Tallinna kohtufoogt, 1746–1748 Tallinna rae härrastekohtu härrastefoogt, 1750–1757 Tallinna bürgermeister, 1753. aastal Tallinna rae eesistuv bürgermeister
*Carl Clayhills (sünd. ca 1699 – 1740 Fredrikshamn), kaupmees Viiburis
*Thomas Anthon Clayhills (surn. 1765 Helsingi), kaupmees ja raehärra Helsingis
*Hermann Johann Clayhills  (1719–1770), kaupmees Tallinnas, ekspeditsioonifirma Thomas Clayhills and Son omanik ja Kose Carlshofi suvemõisa rajaja
*Georg Wilhelm Clayhills (ca 1707–1754 Helsingi), kaupmees ja bürgermeister Helsingis
*
*Thomas Clayhills (1731–1754 Loviisa), kaupmees Loviisas Soomes.
*Niclas Clayhills (1740–1795), kaupmees Haminas, kohtunik, õuenõunik, rüütel
*Adolph Clayhills (1741–1810), kaupmees ja Tallinna raehärra, titulaarnõunik
* Thomas Clayhills (1789 Tallinn – 1866 Soome), kaupmees Soomes, Frenckelli pabertitehase juhataja Tamperes
*Alexander Clayhills (1815–1894), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant)
*Alexander Clayhills (1820–1882), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
*Thomas Wilhelm Clayhills (1844 Tampere – 1908 Tampere) (fi), apteeker Tamperes
*Allan Wilhelm Clayhills (1890–1953), Saksa sõjaväelane (27. Preisi Kuninglikus Jäägripataljonis), Soome kolonelleitnant
*Henrik Johan Clayhills (1795–1891), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralmajor)
*Nikolai Clayhills (1850–1916), Venemaa keisririigi sõjaväelane (ratsaväekindral)
*Vladimir Clayhills (sünd. 1844), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant)

## Vaata ka
*Carlshofi suvemõis
*Eesti šotlased
## Viited
Richard Kuremaa

**Richard Kuremaa** (1. detsember 1912 Tallinn – 1. oktoober 1991 Tallinn) oli eesti jalgpallur. 

## Vaata ka
* Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Välislingid
*
Eedo Raide

**Eedo Raide** (28. detsember 1946 – 21. jaanuar 2010) oli eesti rallisõitja.

Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna Reaalkooli.

1994. aastal asutas ta omanimelise rändkarika, mis antakse igal aastal Eesti parimale rahvuslikus rühmas tagaveolise autoga sõitvale rallipaarile.

Tema poeg Henri Raide oli samuti rallisõitja.

## Välislingid
*Meie hulgast on lahkunud Eedo Raide. Rally.ee, 22. jaanuar 2010
*
Leonid Netšajev

**Leonid Aleksejevitš Netšajev** (vene keeles Леонид Алексеевич Нечаев; 3. mai 1939 Moskva – 24. jaanuar 2010 Moskva) oli vene filmirežissöör, paljude tuntud lastefilmide autor.

Leonid Netšajev töötas 17 aastat Belarusfilmis. Tema üheks tuntumaks lavastajatööks on Aleksei Tolstoi raamatu "Kuldvõtmeke ehk Buratino seiklused" ainetel valminud muusikalfilm "Buratino seiklused". Samuti on tema käe all valminud sellised lastefilmid nagu "Punamütsike", "Muinasjutt tähepoisist", "Ritsikas ahju taga", "Pöial-Liisi", "Peeter Paan" ja paljud teised.

2005. aastal sai Leonid Netšajevist esimene Buratino ordeni kavaler. 
Ordeniga autasustatakse "kultuuritegelasi, teadlasi, pedagooge ja teisi täiskasvanuid, kes on saavutanud kõrgeid tulemusi lastel ja noorukitel sisemise vabaduse, mõttepuhtuse, kodaniku algatuse ja enesekindluse kasvatamisel".  

Samuti oli ta Vene Föderatsiooni rahvakunstnik (2003) ja riikliku preemia laureaat (1993).

Leonid Netšajev on maetud Domodedovo kalmistule.

## Viited
Sergei Kozlov

**Sergei Grigorjevitš Kozlov** (vene Сергей Григорьевич Козлов; 22. august 1939 Moskva – 9. jaanuar 2010 Moskva) oli vene lastekirjanik ja luuletaja.

Sergei Kozlov on tuntud eeskätt raamatu "Siil udus" ja samanimelise multifilmi stsenaariumi autorina.

Sergei Kozlov suri 9. jaanuaril 2010, olles 70-aastane. Ta maeti 12. jaanuaril Moskva Trojekurovo kalmistule.
Sulev Valner

**Sulev Valner** (sündinud 29. mail 1965 Tallinnas) on eesti riigiametnik, endine ajakirjanik ja koolijuht.

## Haridus
Ta lõpetas aastal 1983 Tallinna 32. Keskkooli ja 1993 Tartu Ülikooli ajakirjanikuna.

## Töökohad
Sulev Valner on töötanud toimetajana väljaannetes Harju Elu (1987–1988), Vaba Maa (1989–1990), Kultuur ja Elu (1990–1991), Sõnumileht (1998). 

Aastatel 1991–1993 oli ta Vasalemma Põhikooli direktor. 

Aastatel 1993–1998 töötas Sulev Valner Eesti Televisioonis ning juhtis muu hulgas saateid "Otseliin" ja "Vastasseis". 

Aastatel 1998–2004 ja 2007–2009 oli ta Maalehe peatoimetaja. Jaanuaris 2010 sai ta Võrumaa Teataja peatoimetajaks, kuid lahkus sellest ametist märtsi alguses. Septembrist 2011 oktoobrini 2012 töötas ta ajalehes Postimees . 

Märtsist 2013 septembrini 2015 töötas ta siseministeeriumis, septembrist 2015 kuni juulini 2023 rahandusministeeriumis ning juulist 2023 kuni detsembrini 2024 regionaal- ja põllumajandusministeeriumis. 

9. detsembril 2025 valiti ta ERR-i nõukogu esimeheks lahkuma sunnitud Rein Veidemanni asemele.

## Artikleid
*Maa tuleb täita lastega…, EPL, 17. juuli 2009
*Kuus aastat hiljem: kas jälle sama viga?, EPL, 17. detsember 2009

## Tunnustus
*2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk
*2006 – Riigivapi V klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ajakirjanik Kadri Valner on Sulev Valneri abikaasa.

## Viited

## Kirjandus
*Kes on kes? Eesti 2000, ISBN 9985607899

## Välislingid
*Paar: Kadri ja Sulev Valner, Naistemaailm.ee, 2003
* Sulev Valner lahkub Maalehe juhi kohalt, Postimees, 28. aprill 2009 
*Mirko Ojakivi, Valneri lahkumine võib Võrumaa Teataja ilma ajakirjaniketa jätta, Eesti Päevaleht, 4. märts 2010
*Haldusreformi järel peab piirkond olema löögijõuline tervik, Vooremaa, 15.oktoober 2015
Vladimir Allik

**Vladimir Allik** (11. jaanuar 1883 Võru – 26. jaanuar 1938 Nuia, Viljandimaa) oli eesti õigeusu vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1903 Riia Vaimuliku Seminari, oli seejärel Kuressaare Püha Nikolai koguduse köster (samal ajal ka ministeeriumikooli õpetaja) ja alates 1908 Karksi-Nuia Püha Aleksei koguduse preester. Kuni 1917. aastani oli ta ka kohaliku kihelkonnakooli juhataja, 1919–1929 ümbruskonna koolide usuõpetuse õpetaja.

## Isiklikku

Ta isa Aleksei Allik oli eesti õigeusu vaimulik.

## Kirjandus

* Karksi preester Vladimir Allik suri. Vaba Maa, 28. jaanuar 1938, nr. 23, lk. 5.

## Välislingid
* Vaimulike andmebaas
IMPROVIZZ

**IMPROVIZZ** oli aastatel 2000–2007 Tartus toimunud rahvusvaheline improvisatsioonilise muusika festival. Idee autor, kunstiline juht, korraldaja ning üks esinejaid oli Tanel Joamets.
Punane pusurohi

**Punane pusurohi** (*Silene dioica*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast. 

## Välislingid
*
Siil udus

**"Siil udus"** (vene keeles "Ёжик в тумане") on Sergei Kozlovi lasteraamat. 

Eesti keeles ilmus raamat esmakordselt 2008. aastal Aivar Leštšinski tõlkes. Raamatu andis välja kirjastus Avita. Raamatu kordustrükk ilmus 2009. aastal.

Raamatud on illustreerinud Frantšeska Jarbussova.
Sialliitne murenemine

**Sialliitne murenemine** on murenemine, mis toimub paraskliimas keskmise sademetehulga juures. Primaarsete mineraalide murenemine on aeglane ja selle käigus tekib mulda vajalikke savimineraale.
Väljauhtehorisont

**Väljauhtehorisont** ehk **eluviaalhorisont** ehk **leethorisont** ehk **lessiveerunud horisont** ehk **E-horisont** on mullaprofiili ülaosas  eristuv mullahorisont.

Oma heledama värvuse poolest, mis näitab horisondi ainelist vaestumist, eristub ta selgesti tumedamatest naaberhorisontidest – A-horisondist ja B-horisondist.
Lincolni katedraal

**Lincolni katedraal** (inglise *Lincoln's Cathedral*) on gooti stiilis anglikaani katedraal Inglismaal Lincolnis. Lincolni katedraal on Lincolni piiskopkonna peakirik.

Lincolni piiskopkonna lõi esimene normanni päritolu Dorchesteri piiskop Remigius de Fécamp. Lincolni piiskopkond asendas varasema Dorchesteri piiskopkonna. See piiskopkond oli Inglismaa suurim, ulatudes Thamesi jõest Humberi laheni. Piiskopkonna keskus Dorchester seevastu asus selle ühes servas tänapäeva Oxfordshire'is, mis tekitas transpordiprobleeme. Fécamp viis piiskopi asupaiga Lincolni, mis asus piiskopkonna keskel, muutes sellega Dorchesteri piiskopkonna Lincolni piiskopkonnaks. Ta käskis ka kohe Lincolni katedraali ehitama hakata. Piiskop suri 7. mail 1092, kaks päeva enne katedraali sisseõnnistamist, ja oli esimene, kes sellesse katedraali maeti. Tema hauaplaat on tänapäevalgi katedraalis näha.

Esialgu oli katedraali katus puust. 1141 hävis see tulekahjus. Kolmas piiskop Alexander laskis katedraali taastada ja seda laiendada. 1185 hävis katedraal maavärinas. Seepeale määrati uus, seitsmes piiskop Hugh of Avalon, kes alustas katedraali ulatuslikku taastamist ja laiendust. Tema eestvõttel rajati katedraal enam-vähem tänapäevani säilinud kujul. Hugh suri 1200 ja kuulutati aastal 1220 pühakuks Lincolni püha Hugh' nime all.

Katedraal on gooti stiilis. Ta on põrandapindalalt Suurbritannia suuruselt kolmas katedraal: 148 meetrit pikk ja 83 meetrit lai. Tänapäeval on katedraalil kell Great Tom of Lincoln, mis lööb igal veerandtunnil, aga see paigaldati alles 19. sajandil. Kokku on katedraali edelatornis 13 kella, kirdetornis 2 kella ja kesktornis 5 kella, sealhulgas Great Tom.

Aastail 1300–1549 oli Lincolni katedraal maailma kõrgeim ehitis, mil ta keskmine torn oli arvatavalt 160 m kõrgune, möödudes sellega Cheopsi püramiidist. 1549. aastal varises kõrgeim tornikiiver ja seda enam sellisel kõrgusel ei taastatud. Maailma kõrgemaiks ehitiseks sai seejärel Oleviste kirik Tallinnas.

31. juulil 1255 läks Lincolnis kaduma kaheksa-aastane poiss Hugh, kelle surnukeha leiti 29. augustil kaevust ja kelle surmapäevaks hinnati 27. august. Tema surmas süüdistatuna vahistati umbes 90 kohalikku juuti, neist 18 mõisteti surma rituaalmõrva eest ja hukati. Mõned kuud varem oli kuningas Henry III võtnud vastu seaduse, mis lubas tal konfiskeerida kuriteos süüdi mõistetud juutide vara, mistõttu tema huvides oli paljude rikaste juutide süüdimõistmine. Sellest juhtumist sai Lincolni katedraal palju kasu, sest seda poissi hakati kutsuma Väikeseks Pühaks Hugh'ks, temaga seostati mitmesuguseid imesid ja Lincolni hakkasid tema pärast tulema palverändurid. Hugh' 700. surma-aastapäeval paigaldati Lincolni katedraali selle sündmuse mälestustahvel, aga 20. sajandil on Väikese Püha Hugh' kultus praktiliselt lõppenud.

## Vaata ka
* Kõrgeimate kirikute loend
Siil udus (multifilm)

**"Siil udus"** on 1975. aastal Sojuzmultfilmi stuudios valminud kümneminutine multifilm. 

Film jutustab siilist, kes läheb karupojale külla, et koos teed juua ja tähti vaadata. Tee peal eksleb ta aga udus, kohtab mitmesuguseid loomi, kellest mõni teda abistab ja mõni ehmatab, ning kukub jõkke.

Multifilm on valminud Sergei Kozlovi lasteraamatu "Siil udus" järgi, autor on ka filmi stsenarist. Filmi režissöör on Juri Norštein.

## Tunnustus
2003. aastal valisid maailma animafilmieksperdid Tokyo animafilmifestivali korraldajate palvel maailma ajaloo ja kõigi rahvaste parima multifilmi ning leidsid, et see on just film "Siil udus".

2009. aastal püstitati Ukraina pealinna Kiievisse multifilmi peategelase kuju. Mälestusmärk kujutab puupaku otsas seisvat siili, kes kannab õlal kompsu, ning on tehtud puust ja kruvidest. Kuju asub Zolotovorotski, Reitarski ja Georgijevski tänava vahelises pargis ning selle lasi valmistada Kiievi rohealadega tegelev mittetulundusühing Kievskaja Landšaftnaja Initsiativa.

Hayao Miyazaki on nimetanud Juri Noršteini "suureks kunstnikuks" ja tunnistanud, et "Siil udus" on üks tema lemmikmultifilme.

## Eestikeelne kõnekujund ja popkultuur
Multifilmi mõjul on udus eksleva siili kujund ("nagu siil udus" tähendab eesti fraseologismide alussõnastiku andmetel nõutust, segaduses olekut jms) Eestis populaarne ning seda kasutatakse näiteks uduse ilma kirumiseks, mõtete tupikusse jooksmise väljendamiseks, saamatu, uimase või uimastatud inimese kohta jne. Väljend on sobinud nii arutlevate artiklite teemaarendusse kui ka artiklipealkirjadesse. 

2004. aastal toimus Raplamaal autoorienteerumisvõistlus "Siil Udus 2004". 

Aastatel 2014–2016 mängiti Tartu Uues Teatris erilist, helidemaailma tajumisele keskendatud lavastust "Siil udus" (lavastaja Leino Rei). 

Kunstnik Edward von Lõngus on pannud ühele oma teosele parafraseeritud pealkirja "Siil sudus" (2019). 

Režissöör Ave Taavet on kasutanud udus siili kujundit oma animafilmis "Silitada siili" (2021), mille kontekstis on seda segaduses olekut nimetatud "sügiseseks deliiriumiks keset mikrorajooni üksildust, kus tegelikkus põimub unenägudega ja inimsus loomalikkusega".

## Viited
 

## Välislingid
* Siil udus Animator.ru lehel *(vene ja inglise keeles)*
* Siil udus Keyframe - the Animation Resource lehel *(inglise keeles)*
* Tsitaadid vene keeles Vikitsitaadil
* Fännide koduleht *(vene keeles)* 
* "Siil udus" ingliskeelsete subtiitritega YouTube'is
Maamaks

**Maamaks** on maks, mida rakendatakse maa väärtusele arvestamata sellel olevaid ehitisi, isiklikku vara või muid parendusi.

## Maamaks Eestis
Eestis on maamaks riiklik maks, mis laekub tervenisti maa asukohajärgse kohaliku omavalitsuse eelarvesse. Maamaksuga maksustatakse kogu maa. Maamaksu maksab maa omanik, teatud juhtudel ka maa kasutaja.

Maamaksu summa saadakse maa maksustamishinna korrutamisel maamaksumääraga. Üldine maksumäär on 0,1–2,5% maa maksustamishinnast aastas, määra kehtestab kohalik omavalitsus.

Maamaksu soodustusi on kahesuguseid:
* soodustus, mis tuleneb maksumaksja isikust (nt pensionärid); 
* soodustus, mis tuleneb maa sihtotstarbest või maa kasutamisele seatud piirangutest (näiteks haritav maa ja looduslik rohumaa, samuti maa, millel majandustegevus on kitsendatud).

2025. aastal kogutakse Eestis esialgsetel andmetel 81,4 miljonit eurot maamaksu, mis on 22,9 miljonit enam kui 2024. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Maamaksuseadus elektroonilises Riigi Teatajas
*"Uus maa maksustamishind saab avalikuks oktoobri lõpus" ERR, 29. september 2022
Elene Gedevanišvili

**Elene Gedevanišvili** (sündinud 7. jaanuaril 1990 Thbilisis) on Gruusia iluuisutaja.

Gedevanišvili on võitnud 2010. ja 2012. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistlustel naisüksiksõidus pronksmedali. Tema teiste seniste saavutuste hulka kuuluvad 2006. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistluste 5. koht, Torino olümpiamängude 10. koht ja 2006. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistluste 14. koht.

## Välislingid
*Kristi Vahemaa "Tippuisutaja soovis kolida Eestisse", Eesti Päevaleht, 26. oktoover 2006
Raskeveokimaks

**Raskeveokimaks** on riiklik maks, millega maksustatakse veoste vedamiseks ettenähtud ja kindlast väärtusest suurema registrimassiga veoautod ja autorongid. Raskeveok maksustatakse sõltuvalt registri- või täismassist, telgede arvust ja veotelje vedrustuse tüübist.

Eestis on raskeveoki piiriks 12 tonni.

## Välislingid
*Raskeveokimaksu seadus
Linda Rannak

**Linda Rannak** (sündinud Sibul, hiljem Ritsland, 12. jaanuar 1909 Veriora vald, Viluste küla – 28. oktoober 1990 Tallinn) oli eesti ihtüoloog.

Linda Sibul lõpetas Räpina ühispõllumajandusgümnaasiumi 1928. aastal. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonnas (lõpetas 1934 *cum laude*) ja täiendas end 1937. aastal Helsingi Ülikoolis. Kaitses 1938 Tartu Ülikoolis magistriväitekirja "Ahvenlaste luude peenehitusest". 1945. aastal atesteeriti ta bioloogiakandidaadiks.

Töötas 1944. aastast Üleliidulise Merekalamajanduse ja Okeanograafia Teadusliku Uurimise Instituudi Eesti osakonna, 1973–1980 Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakonna juhataja ja vanemteadurina.

Kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis 1970. aastal doktoritöö "Салака Clupea harengus membras L. (биологические группировки, их изменчивость, микроэволюция и динамика численности)" räime bioloogia ja varude dünaamika kohta. 

## Tunnustus
*1975 Eesti NSV teeneline kalur

## Raamatud
* Johanna Arman, Mart Kangur, Linda Rannak. *Lõhe ja meriforell*. Tallinn: Valgus, 1983.
* Linda Rannak. *Räim*. Tallinn: Valgus, 1988.

## Viited
Tatari põisrohi

**Tatari põisrohi** (*Silene tatarica*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast.

## Välislingid
*
Harkjas põisrohi

**Harkjas põisrohi** (*Silene dichotoma*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast. 

Harkjas põisrohi on Eestis harv; kasvab eelkõige ristikupõldudel umbrohuna. Ta on ühe- või kaheaastane taim; kasvab 20–70 cm kõrguseks. Taim õitseb juunis ja juulis. Õis on valge, ebameeldiva lõhnaga. Kogu taim on kaetud karvadega.

## Viited

## Välislingid
*
Öö-põisrohi

**Öö-põisrohi** ehk **ööhädaras** ehk **öö-pusurohi** (*Silene noctiflora*) on nelgiliste sugukonda põisrohu perekonda kuuluv ühe- või kaheaastane rohttaim. 

Öö-põisrohi kasvab Eestis paiguti, põldudel ja metsaservadel. 

Taim kasvab 7–30 cm kõrguseks. Vars püstine, harunemata, alusel hõredalt karekarvane, ülaosas näärmekarvane ja veidi kleepuv. Lehed piklikud, 3–5 cm pikad. Õied ühe- kuni kolmekaupa varre tipus, avanevad ööseks, lõhnavad. Kroonlehed valged või kahvaturoosad, sügavalt lõhestunud, lühikese lisakrooniga. Kõrgus 20-50 cm.  Õitseb juunist septembrini. 

## Viited

## Välislingid
*
Longus põisrohi

**Longus põisrohi** (*Silene nutans*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast. 

Longus põisrohi on kitsaste karvaste pikitriibuliste tuppedega, millest otsast rullitud valgete ribadena ulatuvad välja kroonlehed. Õied on rippuvad, kogu taim on lähemal vaatlusel karvane.

## Vaata ka
*pusurohi

## Välislingid
*
Rippuv põisrohi

**Rippuv põisrohi** (*Silene pendula*) on taimeliik  nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast.

## Välislingid
*
Liiv-põisrohi

**Liiv-põisrohi** (*Silene otites*) on kaheaastane rohttaim  nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast. 

Liiv-põisrohi on Eestis väga haruldane; teda on leitud vaid Tartu lähedalt.

Taim kasvab 30–60 cm kõrguseks. Ta õitseb juunist augustini. Õis on kollakasvalge.

## Viited

## Välislingid
*
Vaskjala veehoidla

**Vaskjala veehoidla** (ka *Vaskjala paisjärv*) on veekogu Harjumaal Rae vallas Vaskjala külas. Veehoidla koos hüdrosõlmega valmis 1971. aastal. Paisjärve pindala on 29,9 ha, saartega 31,3 ha. 

Veehoidla äärde Ussiaugu talu maadele rajati Kalevi spordiklubi paadisadam, mis lõpetas oma tegevuse 1993. aastal. Aastatega oli veehoidla hakanud kinni kasvama ja 1991. aastal alustati veehoidla puhastamist bageriga, mis jõepõhja freesides pumpas kaldale setet. See tulutu ettevõtmine kestis paar aastat ja tegi sellel perioodil Pirita jõe vee läbipaistmatuks ja mudaseks.

Ümberkaudsed inimesed tundsid puudust supluskohast ja 1994. aastal esitasid ettevõtlikud külaelanikud vallavalitsusele selle kohta märgukirja. Et ka hüdrosõlm oli amortiseerunud, siis 1996. aastal algas veehoidla renoveerimine, mille tulemusena valmis 1999. aastal uus veehoidla pais hüdrosõlmega ja sealt pool kilomeetrit ülesvoolu ka Vaskjala rand.
Pihkane põisrohi

**Pihkane põisrohi** ehk **pihkane hädaras** ehk **pihkane pusurohi** (*Silene viscosa*) on kaheaastane rohttaim  nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast.

Taim kasvab 30–80 cm kõrguseks. Ta õitseb juunist septembrini. Õis on valge.

Liik on kasvanud Soome lahe saartel, kuid nüüdseks sealt tõenäoliselt hävinud.

## Viited

## Välislingid
*
Suusahüpped 2010. aasta taliolümpiamängudel

**[[Suusahüpped|Suusahüppevõistlused]] [[2010. aasta taliolümpiamängud]]el** peeti 12.–22. veebruarini Whistler Olympic Parkis, mis asub umbes 125 km Vancouverist põhja pool.

Suusahüpetes toimus võistlus kolmel medalialal ainult meestele. Need olid viimased taliolümpiamängud, kui naised ei saanud suusahüppevõitlustel osaleda. 

2002. aastal Salt Lake Citys oli Šveitsist pärit Simon Ammann võitnud mõlemad individuaalsed suusahüppe alad. 2007. aastal hakkas ta end taas spordiala suurkujuna kehtestama, võites suurel mäel maailmameistrivõistlused ja olles regulaarne võitja maailma karikasarja tuuril.

Ammann tegi kõigis hüppevoorudes pikimad hüpped, korrates oma 2002. aasta saavutust: võitis nii normaal- kui ka suurel mäel.

## Tulemused

### Normaalmägi


						 			

Finaal: 13. veebruar
Osavõtjaid: 61
Riike: 18
**[[Suusahüpped 2006. aasta taliolümpiamängudel#Normaalmägi|Olümpiavõitja 2006]]**: Lars Bystø, 
**[[2009. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Normaalmägi (HS-100)|Maailmameister 2009]] **: Wolfgang Loitzl, 
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/vancouver-2010/results/ski-jumping/normal-hill-individual-men Ametlikud tulemused]**
Osa suusahüppajaid läbis eelkvalifikatsiooni; nad sooritasid küll kvalifikatsioonivoorus hüppeid, kuid neid ei reastatud koos eelkvalifitseerimata hüppajatega.


### Suur mägi


					 			

Finaal: 20. veebruar
Osavõtjaid: 61
Riike: 18
**[[Suusahüpped 2006. aasta taliolümpiamängudel#Suur mägi|Olümpiavõitja 2006]]**: Thomas Morgenstern, 
**[[2009. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Suur mägi (HS-134)|Maailmameister 2009]] **: Andreas Küttel, 
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/vancouver-2010/results/ski-jumping/large-hill-individual-men Ametlikud tulemused]**
Osa suusahüppajaid olid eelkvalifitseeritud; nad sooritasid küll kvalifikatsioonivoorus hüppeid, kuid neid ei reastatud koos eelkvalifitseerimata hüppajatega.


### Meeskonnavõistlus


	

Finaal: 22. veebruar
Osavõtjaid: 12 riiki
**[[Suusahüpped 2006. aasta taliolümpiamängudel#Meeskonnavõistlus|Olümpiavõitja 2006]]**: Andreas WidholzlAndreas KoflerMartin KochThomas Morgenstern
**[[2009. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Meeskonnavõistlus (HS-134)|Maailmameister 2009]]**:  Wolfgang Loitzl, Martin Koch, Thomas Morgenstern, Gregor Schlierenzauer
**[https://www.olympics.com/en/olympic-games/vancouver-2010/results/ski-jumping/teams-men Tulemused]**


## Medalid

{| class="wikitable" style="text-align:center;"
|- bgcolor="#efefef"
! colspan=6|  Vancouver 2010 
|-

## Välislingid

* Suusahüpped OM-i kodulehel
*Tulemused sports-reference.com veebilehel
Didier Cuche

**Didier Cuche** (sündinud 16. augustil 1974 Le Pâquieris) on Šveitsi mäesuusataja.

Esimese suurvõistluste medali sai Cuche 1998. aasta olümpiamängudel Naganos suurslaalomis, kui jagas teist kohta koos austerlase Hans Knaussiga. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai ta suurslaalomis kolmanda koha. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is tuli ta ülisuurslaalomis maailmameistriks 0,99-sekundilise eduga Peter Filli ees. Kiirlaskumises sai ta hõbemedali.

Maailma karikasarjas on Cuche võitnud kiirlaskumise karika 2007. ja 2008. aastal ning suurslaalomi karika 2009. aastal. Ta on võistelnud 339 korda MK-etappidel ja saanud kuusteist võitu (), olnud 25 korda teine ja 18 korda kolmas. Ta on võitnud Kitzbüheli kiirlaskumisvõistluse aastatel 1998, 2008 ja 2010.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1998  Naganos  
**  hõbemedal ülisuurslaalomis

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2007  Åres 
**  pronksmedal suurslaalomis
* 2009  Val-d'Isère'is
**  **maailmameister** ülisuurslaalomis
**  hõbemedal kiirlaskumises
* 2011  Garmisch-Partenkirchenis 
**  hõbemedal kiirlaskumises

### [[Maailma karikavõistlused mäesuusatamises|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
** 3. koht: 2002, 2007, 2008, 2009. 2010
* Kiirlaskumise karikas
** **1. koht**: **2007, 2008, 2010**
* Suurslaalomi karikas
** **1. koht**: **2009**
* Ülisuurslaalomi karikas
** 2. koht: 2002, 2007, 2008
** 3. koht: 2003

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Didier Cuche on osalenud () 339 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 59 korda, millest 16 korral kõige kõrgemale astmele.

## Välislingid

* Didier Cuche koduleht
* 
* Didier Cuche Alpine Ski Database kodulehel
*
Altiplano

**Altiplano**  on ulatuslik platoo Lõuna-Ameerika lääneosa keskel Andide laiemas osas. See on Kesk-Andide madalam osa. Ta hõlmab Tšiili, Boliivia, Peruu ja Argentina piiriäärseid alasid. 

Altiplano kuiv maa on rikas soolakute poolest, kus on suured soolavarud. Selles piirkonnas on palju erineva kuju ja suurusega järvi, millest suuremad on Titicaca ja Poopó järv.
Kootangensfunktsioon

**Kootangensfunktsioon** (sümbol **cot**) on trigonomeetriline funktsioon.

Kootangensfunktsiooni väärtus on **kootangens**. Kõnekeeles nimetatakse kootangensiks ka kootangensfunktsiooni.

Kootangensfunktsiooni graafikut nimetatakse **kootangensoid**iks.

Täisnurkse kolmnurga järgi  defineeritakse kootangens nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga *α* **kootangensiks** nimetatakse selle nurga lähiskaateti *b* ja vastaskaateti *a* pikkuse jagatist:
:\cot \alpha = \frac b a 

## Seos teiste trigonomeetriliste funktsioonidega

Kootangensfunktsioon on siinus- ja koosinusfunktsiooniga seotud järgmiselt:
:\cot \theta \equiv \frac{\cos \theta}{\sin \theta}, \, 
kusjuures viimast seost kasutatakse tihti kootangensfunktsiooni defineerimiseks.

Kootangens- ja tangensfunktsiooni väärtus on teineteise pöördväärtused:
:\cot \theta \equiv \frac{1}{\tan \theta}. 

## Omadused
### Määramis- ja muutumispiirkond

Kuna kootangensfunktsioon on vastavalt definitsioonile koosinus- ja siinusfunktsiooni jagatis, siis kootangensfunktsioon ei ole määratud punktides, kus siinusfunktsiooni väärtus võrdub nulliga. Seetõttu on kootangensfunktsiooni määramispiirkonnaks kogu reaalarvude hulk, välja arvatud punktid
:k \pi, k\in\mathbb Z.

Kootangensfunktsiooni muutumispiirkonnaks on reaalarvude hulk.

Nendele punktidele, kus kootangensfunktsioon ei ole määratud, vastavad asümptoodid. Nende koordinaadid on x = kπ, kus k ∈ Z. Argumendi liginedes asümptoodile vasakult liginevad kootangensi väärtused plusslõpmatusele ja argumendi liginendes asümptoodile paremalt liginevad kootangensi väärtused miinuslõpmatusele.

### Sümmeetriad

Kootangens on paaritu funktsioon:
:\cot(-x) = -\cot x. \,.

Kootangensfunktsioon on perioodiline funktsioon, mille periood on \pi:
:\cot(x+\pi) = \cot(x) \,.

### Nullkohad

Kootangensfunktsiooni nullkohad on
:x = \left(k + \frac{1}{2}\right) \cdot \pi\ ;\quad n \in \mathbb{Z}

Kõik nullkohad on esimest järku.

### Monotoonsus ja käänupunktid

Kootangensfunktsioon on igas oma määramispiirkonna punktis monotoonselt kahanev.

Kootangensfunktsioon on kumer nendes punktides, kus tema väärtus on negatiivne, ja nõgus punktides, kus tema väärtus on positiivne. Tema nullpunktid on ühtlasi käänupunktid.

Kootangensfunktsiooni graafik on kumer piirkondades
: \left[(2k-1) \frac{\pi}{2} ; k \pi \right[ , \quad k \in \mathbb{Z}
ja nõgus piirkondades
: \left]k \pi ; (2k+1) \frac{\pi}{2} \right] , \quad k \in \mathbb{Z}

### Poolused

Kootangensfunktsiooni poolused on
:x = n \cdot \pi\ ;\quad n \in \mathbb{Z}.

Kõik poolused on esimest järku.

## Vaata ka
* Arkuskootangens
* Hüperboolne kootangens

## Viited
Trigonomeetrilised funktsioonid

**Trigonomeetrilised funktsioonid** on elementaarfunktsioonid siinus, koosinus, tangens, kootangens, seekans ja kooseekans, mille argument on geomeetriliselt tõlgendatav ühikringjoone kaarepikkusena või vastava kesknurgana . Üldisemalt nimetatakse trigonomeetrilisteks funktsioonideks kõiki selliseid funktsioone, mille argument on tõlgendatav nurgana.

## Vaata ka

* Arkusfunktsioonid
* Hüperboolsed funktsioonid

## Viited

## Välislingid
*https://www.youtube.com/watch?v=68Pi4RJ1Rnw Animatsioon YouTube`is, kus selgitatakse trigonomeetrilisi funktsioone ühikringjoone kontekstis.
Ühikringjoon

**Ühikringjoon** on ringjoon raadiusega üks. Kitsamas mõttes räägitakse **ühikringjoonest** juhul, kui peale selle on ringjoone keskpunkt koordinaatide alguspunktis.

Ühikringjoont kirjeldab Cartesiuse ristkoordinaatides  võrrand (*x*–*a*)²+(*y*–*b*)²=1, kus (*a*; *b*) on ringjoone keskpunkti koordinaadid ning (*x*; *y*) on ringjoone punktide koordinaadid. Kui ringjoone keskpunkt on koordinaatide alguspunkt, võtab võrrand kuju x^2+y^2=1. Juhul  kui *x*≠0 või *y*≠0,  võib konstrueerida kolmnurga, mille tipud on (0; 0), (*x*; *y*) ja vastavalt (*x*; 0) või (*y*; 0). See on täisnurkne kolmnurk, mille hüpotenuusi pikkus on ringjoone raadius 1 ning kaatetite pikkused *x* ja *y*. Pythagorase teoreemist järeldub, et ringjoone punkt (*x*; *y*) rahuldab tingimust x^2+y^2=1. 

## Vaata ka
* Ühikring
* Ühikruut

## Viited

## Välislingid
*http://www.mathopenref.com/coordbasiccircle.html (ingliskeelne interaktiivne lehekülg)
Baire'i teoreem

**Baire'i teoreem** on teoreem funktsionaalanalüüsis. 

See teoreem väidab: "Kui täielik meetriline ruum avaldub loenduva hulga kinniste hulkade ühendina, siis vähemalt üks neist hulkadest sisaldab lahtist kera."
Christiaan Hendrik Persoon

**Christiaan Hendrik Persoon** (1. veebruar 1761 – 16. november 1836) oli Lõuna-Aafrikast pärit peamiselt Prantsusmaal tegutsenud arst, mükoloog ja botaanik.

Christiaan Hendrik Persoon sündis Kaplinnas. Tema isa oli pärit Pommerist, ema oli hollandlane. Kui ta oli kolmeteistkümneaastane, saatis isa ta Euroopasse õppima. Ta õppis algul teoloogiat, alates 1784. aastast aga arstiteadust Leidenis ja Göttingenis ning 1799. aastal lõpetas ülikooli doktorikraadiga.

Seejärel töötas ta arstina Saksamaal, alates 1802. aastast Prantsusmaal, kus ta veetis oma ülejäänud elu. Sestpeale, kui ta pühendus loodusteadusele, ei olnud ta enam üheski ametis ning elas väga vaeselt. Pärast seda, kui ta nõustus oma herbaariumi riigile pärandama, õnnestus tal saada elatumiseks piisav toetus.

Persoon avaldas esimesed loodusteaduslikud kirjutised 1790. aastate alguses. Aastatel 1805–1807 ilmus tema teos "Synopsis plantarum", kus ta kirjeldas umbes 20 000 taimeliiki. Teedrajav oli aga tema töö seente süstematiseerimisel, mis sai alguse 1801. aastal ilmunud teosega "Synopsis methodica fungorum".

Christiaan Hendrik Persooni kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend **Pers.**.

## Tunnustus
1815. aastal valiti Christiaan Hendrik Persoon Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks.

Tema auks pandi Austraalias kasvavate puittaimede perekonnale nimi *[[Persoonia]]*.

1959. aastal nimetas Leideni herbaarium oma mükoloogiaajakirja tema auks Persooniaks.

## Välislingid
* Persoonia
* Synopsis plantarum, Google Books
* Synopsis methodica fungorum, Google Books
Poopó järv

**Poopó** on äravooluta soolajärv Boliivias umbes 130 km Oruro linnast lõuna pool. Järve pindala on muutlik, keskmiselt umbes 1340 km². Järve suubub Desaguadero jõgi, mis on ainus Titicaca järvest välja voolav jõgi. 
Poopó järve lõunaosast voolab välja ainult üks oja, mis voolab lääne suunas ja lõpeb Salar de Coipasa soolakus.

Et veetaseme üldkõrgus on väga suur (3686 m üle merepinna), järve sügavus väga väike (alla 3 meetri) ja kliima väga kuiv, siis mõjutab Poopó järve veetaset isegi väike sademete hulga muutus. Järve suurim pindala on umbes 2500 km², mis on võrreldav Lõuna-Ameerika suuremate soolajärvede pindalaga. 

Poopó järv on mitmete rändlindude, sealhulgas flamingode puhkekoht.

Suurvee ajal ujutab Poopó üle läheduses paiknevad Salar de Uyuni ja Salar de Coipasa soolakud.
Oksana Domnina

**Oksana Aleksandrovna Domnina** (vene Оксана Александровна Домнина; sündinud 17. augustil 1984 Kirovis) on endine Venemaa iluuisutaja, kes oli spetsialiseerunud jäätantsule. Koos Maksim Šabaliniga moodustas ta ühe edukama Venemaa jäätantsupaari 2000. aastatel.

Domnina ja Šabalin hakkasid paarina koos treenima 2002. aastal. Nad võitsid 2009. aastal maailmameistrivõistlused ning tulid 2008. ja 2010. aastal Euroopa meistriks. Nad võitsid medaleid Grand Prix' sarjas ning tulid mitu korda Venemaa meistriks.

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitsid Domnina ja Šabalin pronksmedali. Nende kogupunktisumma oli 207,64. Kuldmedali pälvis Kanada paar Tessa Virtue ja Scott Moir, hõbemedali USA paar Meryl Davis ja Charlie White.

Domnina sportlaskarjäär lõppes pärast 2010. aastat. Hiljem on ta töötanud jäätantsutreenerina ja tegelenud spordi populariseerimisega. Ta on osalenud telesaadetes ja teinud koostööd Venemaa iluuisuliiduga.

## Isiklikku
Oksana Domnina abiellus 2014. aastal Venemaa jäätantsija ja olümpiavõitja Roman Kostomaroviga. Paaril on 2011. aastal sündinud tütar ja 2016. aastal sündinud poeg.

## Viited
Vietnami jalgpallikoondis

**Vietnami jalgpallikoondis** on Vietnami jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Vietnamit rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Maksim Šabalin

**Maksim Andrejevitš Šabalin** (vene keeles Максим Андреевич Шабалин; sündinud 25. jaanuaril 1982 Samaras) on endine Venemaa iluuisutaja, kes oli spetsialiseerunud jäätantsule. Ta võistles koos Oksana Domninaga, kellega moodustas ühe edukama Venemaa jäätantsupaari 2000. aastatel.

Šabalin ja Domnina võitsid 2009. aastal maailmameistrivõistlused ning tulid kahekordseteks Euroopa meistriteks aastatel 2008 ja 2010. Nad võitsid medaleid Grand Prix’ sarjas ning tulid mitu korda Venemaa meistriteks.

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitsid Šabalin ja Domnina pronksmedali. Nende kogupunktisumma oli 207,64. Kuldmedali pälvis Kanada paar Tessa Virtue ja Scott Moir, hõbemedali USA paar Meryl Davis ja Charlie White.

Pärast sportlaskarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. 

## Isiklikku
2010. aasta novembris abiellus ta Venemaa näitleja Irina Grinevaga. Neil on 2013. aastal Hispaanias Marbellas sündinud tütar Vassilissa.

## Viited
New York Red Bulls

**New York Red Bulls** on 1995. aastal asutatud USA jalgpalliklubi.

Klubi koduväljak on Red Bull Arena.

Alates 2006. aastast on klubi omanik Red Bull GmbH.

## Eesti ja eestlased
### Eesti mängijad
* Joel Lindpere (2010–2012)

## Peatreenerid
* Eddie Firmani (1996)
* Carlos Queirós (1996)
* Carlos Alberto Parreira (1997)
* Alfonso Mondelo (1998)
* Bora Milutinović (1998–1999)
* Octavio Zambrano (2000–2002)
* Bob Bradley (2003–2005)
* Mo Johnston (2005–2006)
* Richie Williams (2006)
* Bruce Arena (2006–2007)
* Juan Carlos Osorio (2008–2009)
* Richie Williams (2009)
* Hans Backe (2010–2012)
* Mike Petke (2013–2015)
* Jesse Marsch (2015–2018)
* Chris Armas (2018–...)

## Välislingid
* Klubi koduleht
Sillamäe Kalevi staadion

**Sillamäe Kalevi staadion** on jalgpallistaadion Sillamäel. Staadionil peab oma Meistriliiga mänge jalgpalliklubi JK Sillamäe Kalev. Staadionil on 800 istekohta.

## Viited

## Välislingid
*Sillamäe Kalevi staadion jalgpall.ee
Teatri mõisteid

*Siin on alfabeetiliselt loetletud [[teater|teatri]] mõisteid.*

## A
abilava - absurditeater - administraator - ajalooline draama - aksid - antiteatraalsus - antrakt

## B
ballett - butafoor - butafooria

## C
*[[commedia dell'arte]]*

## D
dekoratsioon - dekoratsioonimaal - dialoog - dokumentaalteater - draama - dramatiseerimine - dramaturg - dramaturgia - duoloog

## E
eepiline teater - eeslava - eesriie - eksperimentaalne muusikateater - epiloog - episooddraama - esitus - etendaja - etendus - etendusasutus - etenduse juht - etenduskunstid

## F
farss - füüsiline teater

## G
grimm - grimeerija

## H
Hiina varjuteater

## I
improteater - instrumentaalteater - intermeedium - intriigikomöödia

## J
jant - julmuse teater

## K
karakterdraama - karplava - kehalisus - keskkonnateater - klaköör - kohaspetsiifiline teater - komöödia - konfiguratsioon - koolidraama - koomiline ajastus - koor (Vana-Kreeka) - kostümeerija - kostüüm - kostüümikunstnik - kunstnik - külglava - *[[kyōgen]]*

## L
laulumäng - lava - lavakujundus - lavameister - lavapoiss - lavastaja - lavastus - lavastusala juhataja - lavastusprotsess - libreto - loož

## M
Meisneri tehnika - misanstseen - monoetendus - monoloog - must kast - muusikalavastus - muusikaline draama - muusikaline kujundaja - muusikateater - mängukava - muusikal

## N
nukulavastus - nukuteater - näidend - näitejuht - näitekirjanik - näitleja - näitlemine

## O
olmedraama - ooper - *[[opera buffa]]* - *[[opera seria]]* - orkestra

## P
pantomiim - parter - peanäitejuht - piletöör - postdramaatiline teater - proloog - prožektor - psühholoogiline draama - psühholoogiline žest - psühholoogiline teater - publik - pürodraama

## R
rahvusvaheline teatripäev - raider - ramp - rekvisiit - rekvisiitor - remark - repertuaar - repliik - retseptsioon - režii - riigiteater - riputus - rõdu

## S
skenee - sketš - stange - stseen - stsenograaf - subrett - suflöör - sõnateater - sündmusele seljaga - sünteetiline teater

## T
tagalava - tantsulavastus - tantsuteater - teatriajalugu - teatriantropoloogia - teatrifotograafia - teatriharidus - teatriharidus Eestis - teatrikool - teatrikriitika - teatrisemiootika - teatrisündmus - teatriteadus - tetraloogia - *[[theatron]]* - *[[tholu bommalata]]* - tragikomöödia - tragöödia - tummpilt

## U
## V
vaatus - valguskujundaja - valguskujundus - valguskunstnik - valgustaja - vanakreeka teater - varjuteater - vastlamängud - visuaaltehnoloogia

## Õ
## Ä
## Ö
## Ü
## X
## Y
Eesti jalgpalli 2008/2009. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2008/2009. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC Flora.

## 1/64-finaalid
Loosimine toimus 17. juunil 2008. Sulgudes võistkonna liiga tase.

|-
!colspan="3" align="center"|22. juuli 2008

|-
!colspan="3" align="center"|23. juuli 2008

|-
!colspan="3" align="center"|30. juuli 2008

|-
!colspan="3" align="center"|6. august 2008

|}
;
*1 Keskerakonna JK loobus.
*2 Kehra JK Tempori loobus.
*3 Pärnu Kalevi SK loobus.

### Vabapääsmed
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:

* **[[Meistriliiga]]** (1): Tallinna FC Flora, Tallinna FC TVMK, Narva JK Trans, Viljandi JK Tulevik, JK Sillamäe Kalev
* **[[Esiliiga]]** (2): FC Kuressaare, Lasnamäe FC Ajax, Valga FC Warrior, Kiviõli Tamme Auto
* **[[II liiga]]** (3): Tallinna FC Anži, Kohtla-Järve JK Alko, Tartu FC Santos, Tabasalu Palliklubi, Sörve JK, FC Tarvastu, Türi Ganvix JK, Valga FC Warrior II
* **[[III liiga]]** (4): Saue JK, Tallinna JK Piraaja, Lasnamäe FC Ajax Veteranid, Tallinna Eurouniv FC, Tallinna FC EBS Team, Tartu Ülikool Fauna, Tartu FC Metec, Jõgeva SK Noorus-96, Kuusalu JK Rada, Maardu Esteve, Tallinna JK Kotkad, Tallinna FC Atletik, FC Toompea, Kohila JK Püsivus, FC Haiba, FC Lelle, Pärnu JK Vaprus III
* **[[IV liiga]]** (5): Tallinna FC HansaNet.ee, Tallinna SC Enter, Tallinna FC Soccernet, Tartu Quattromed, FC Otepää, Tallinna FC Twister, Järvakandi JK Tribling, Pärnu WC Guwalda, FC Kose, Emmaste JK Dagöplast

## 1/32-finaalid
Loosimine toimus 24. juulil 2008.

|-
!colspan="3" align="center"|5. august 2008

|-
!colspan="3" align="center"|6. august 2008

|-
!colspan="3" align="center"|7. august 2008

|-
!colspan="3" align="center"|12. august 2008

|-
!colspan="3" align="center"|13. august 2008

|-
!colspan="3" align="center"|14. august 2008

|-
!colspan="3" align="center"|19. august 2008

|-
!colspan="3" align="center"|20. august 2008

|-
!colspan="3" align="center"|21. august 2008

|-
!colspan="3" align="center"|27. august 2008

|}
;
*4 FC Haiba loobus.

## 1/16-finaalid
Loosimine toimus 20. augustil 2008.

|-
!colspan="3" align="center"|2. september 2008

|-
!colspan="3" align="center"|3. september 2008

|-
!colspan="3" align="center"|4. september 2008

|-
!colspan="3" align="center"|6. september 2008

|-
!colspan="3" align="center"|9. september 2008

|-
!colspan="3" align="center"|11. september 2008

|-
!colspan="3" align="center"|17. september 2008

|}
;
*5 Pärnu JK Vaprus kasutas diskvalifitseeritud mängijat Maidu Pakki. Esialgne tulemus (9:0) muudetud -:0 Türi Ganvix JK võiduks.

## 1/8-finaalid
Loosimine toimus 11. septembril 2008.

|-
!colspan="3" align="center"|23. september 2008

|-
!colspan="3" align="center"|24. september 2008

|-
!colspan="3" align="center"|1. oktoober 2008

|-
!colspan="3" align="center"|8. oktoober 2008

|-
!colspan="3" align="center"|11. oktoober 2008

|-
!colspan="3" align="center"|26. oktoober 2008

|}

## Veerandfinaalid
Loosimine toimus 1. märtsil 2009.

## Poolfinaalid
Loosimine toimus 16. aprillil 2009.

## Finaal

## Parimad väravakütid

## Viited

## Välislingid
*Info Jalgpalli Liidu kodulehel
Eesti jalgpalli 2007/2008. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2007/2008. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC Flora.

## 1/64-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|11. juuli 2007

|-
!colspan="3" align="center"|18. juuli 2007

|-
!colspan="3" align="center"|24. juuli 2007

|-
!colspan="3" align="center"|25. juuli 2007

|}

### Vabapääsmed
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:

* **[[Meistriliiga]]** (1): FC Kuressaare, Lasnamäe FC Ajax, Tallinna FC Flora, Narva JK Trans, Pärnu JK Vaprus, Tartu JK Maag Tammeka, Tallinna FC Levadia, JK Tallinna Kalev
* **[[Esiliiga]]** (2): FC Elva, Tallinna FC Flora II, Viljandi JK Tulevik II, Nõmme JK Kalju, JK Sillamäe Kalev, Valga FC Warrior, Tartu JK Maag Tammeka II
* **[[II liiga]]** (3): Nõmme JK Kalju II, HÜJK Emmaste, Valga FC Warrior II, Võru JK, Narva JK Trans II, Virumaa JK Rakvere, Kuusalu JK Rada, Kiviõli Tamme Auto, Tartu JK Maag Tammeka III, Tallinna JK Piraaja, FC Klooga
* **[[III liiga]]** (4): Saue JK, Tallinna SC Enter, Türi Ganvix JK, Rapla JK Atli, Põlva FC Lootos, Kohila JK Püsivus, FC Hansa United, FC Haiba, Tallinna Eurouniv FC, FC Ühinenud Depood, Paide FC Flora, Tallinna FC Anži, Tallinna FC EBS Team, Maardu Esteve, Tallinna ESK Sport
* **[[IV liiga]]** (5): Tallinna FC Soccernet, Tallinna FC Eston Villa, Virumaa JK Tapa, Pärnu WC Guwalda, FC Toompea, Kristiine JK, Trummi SK, Tallinna JK Jalgpallihaigla, FC Otepää, Kehra JK Tempori, Tallinna United FC, Tallinna FC Reaal, Operi Jalgpallikool, FC Lelle, Tallinna FC Twister, Tartu JK Rock & Roll

## 1/32-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|7. august 2007

|-
!colspan="3" align="center"|8. august 2007

|-
!colspan="3" align="center"|9. august 2007

|-
!colspan="3" align="center"|14. august 2007

|-
!colspan="3" align="center"|15. august 2007

|-
!colspan="3" align="center"|23. august 2007

|-
!colspan="3" align="center"|28. august 2007

|}

## 1/16-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|4. september 2007

|-
!colspan="3" align="center"|5. september 2007

|-
!colspan="3" align="center"|6. september 2007

|-
!colspan="3" align="center"|11. september 2007

|-
!colspan="3" align="center"|13. september 2007

|-
!colspan="3" align="center"|18. september 2007

|-
!colspan="3" align="center"|25. september 2007

|-
!colspan="3" align="center"|26. september 2007

|-
!colspan="3" align="center"|24. oktoober 2007

|}

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|30. oktoober 2007

|-
!colspan="3" align="center"|31. oktoober 2007

|-
!colspan="3" align="center"|1. november 2007

|-
!colspan="3" align="center"|7. november 2007

|}

## Veerandfinaalid

## Poolfinaalid

## Finaal

## Parimad väravakütid

## Välislingid
*http://jalgpall.ee/cup.php?b=KV&page_id=31&year=2008
Eesti jalgpalli 2006/2007. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2006/2007. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC Levadia.

## 1/32-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|1. august 2006

|-
!colspan="3" align="center"|2. august 2006

|-
!colspan="3" align="center"|3. august 2006

|-
!colspan="3" align="center"|7. august 2006

|}

## 1/16-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|29. august 2006

|-
!colspan="3" align="center"|30. august 2006

|-
!colspan="3" align="center"|5. september 2006

|-
!colspan="3" align="center"|6. september 2006

|-
!colspan="3" align="center"|7. september 2006

|}

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|8. november 2006

|-
!colspan="3" align="center"|9. november 2006

|-
!colspan="3" align="center"|11. november 2006

|}

Järgmises voorus:
*Tartu JK Maag > Tartu JK Maag Tammeka

## Veerandfinaalid

## Poolfinaalid

## Finaal
Eesti jalgpalli 2005/2006. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2005/2006. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC TVMK.

## 1/16-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|31. august 2005

|-
!colspan="3" align="center"|1. september 2005

|-
!colspan="3" align="center"|6. september 2005

|-
!colspan="3" align="center"|7. september 2005

|}

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|9. november 2005

|-
!colspan="3" align="center"|10. november 2005

|}

## Veerandfinaalid

## Poolfinaalid

## Finaal
Eesti jalgpalli 2004/2005. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2004/2005. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC Levadia.

## 1/16-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|1. september 2004

|}

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|6. november 2004

|-
!colspan="3" align="center"|7. november 2004

|}

## Veerandfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|9., 23. märts ja 6. aprill 2005

|}

## Poolfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|27. aprill ja 4. mai 2005

|}

## Finaal

}
|-
|colspan=3|**Vahetusmängijad:**
|-
|PK||***'|| [[Sander Puri]] || || 
|-
|RÜ||***'|| Aleksandr Rulkov || || 
|-
|colspan=3|**Peatreener:**
|-
|colspan=3| Tarmo Rüütli
|}
|valign="top"|
|valign="top" width="50%"|

|}

## Viited
Eesti jalgpalli 2003/2004. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2003/2004. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC Levadia.

## 1/16-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|9. september 2003

|}

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|8. november 2003

|-
!colspan="3" align="center"|9. november 2003

|}

Järgmises voorus:
*Maardu FC Levadia > Tallinna FC Levadia
*Tallinna FC Levadia > Tallinna FC Levadia II
*Kohtla-Järve FC Lootus > Alutaguse FC Lootus

## Veerandfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|18., 19., 21. märts ja 14., 15. aprill 2004

|}

## Poolfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|29. aprill ja 12. mai 2004

|}

## Finaal

## Viited
Eesti jalgpalli 2002/2003. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2002/2003. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC TVMK.

## 1/16-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|12. oktoober 2002

|-
!colspan="3" align="center"|13. oktoober 2002

|-
!colspan="3" align="center"|23. oktoober 2002

|}

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|9. november 2002

|-
!colspan="3" align="center"|10. november 2002

|}

## Veerandfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|23., 24. märts ja 10., 11. mai 2003

|}

## Poolfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|8., 9. ja 18. mai 2003

|}

## Finaal

## Viited
Eesti jalgpalli 2001/2002. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 2001/2002. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC Levadia.

## 1/16-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|2. september 2001

|}

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|7. oktoober 2001

|-
!colspan="3" align="center"|9. oktoober 2001

|}

## Veerandfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|9. ja 22. aprill 2002

|}

## Poolfinaalid

|-
!colspan="3" align="center"|5. ja 21. mai 2002

|}

## Finaal

## Viited
Eesti jalgpalli 1998/1999. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 1998/1999. aasta karikavõistlused** võitis Maardu FC Levadia.

## Esimene voor

|-
!colspan="3" align="center"|12. august 1998

|-
!colspan="3" align="center"|13. august 1998

|-
!colspan="3" align="center"|18. august 1998

|}

### Vabapääsmed
Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:

* **[[II liiga]]** (3): Kärdla FC Hiiu Kalur, FC M.C. Tallinn, FC Lelle
* **[[III liiga]]** (4): Viljandi JK Tulevik II, Järvamaa JK, JK Karksi

## Teine voor

|-
!colspan="3" align="center"|25. august 1998

|-
!colspan="3" align="center"|26. august 1998

|-
!colspan="3" align="center"|30. august 1998

|}

## Kolmas voor

|-
!colspan="3" align="center"|15. september 1998

|-
!colspan="3" align="center"|16. september 1998

|-
!colspan="3" align="center"|17. september 1998

|}

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|11. oktoober 1998

|-
!colspan="3" align="center"|31. oktoober 1998

|-
!colspan="3" align="center"|8. november 1998

|}

*FC Maardu on järgmises voorus nimega Maardu FC Levadia.
*JK Tallinna Sadam on järgmises voorus nimega FC Maardu.

## Veerandfinaalid

|-

|}

## Poolfinaalid

|-

|}

## Finaal

## Viited
Eesti jalgpalli 1997/1998. aasta karikavõistlused

**Eesti jalgpalli 1997/1998. aasta karikavõistlused** võitis Tallinna FC Flora.

## Esimene voor

|-
!colspan="3" align="center"|21. august 1997

|}

*1 Lasnamäe JK loobus.

### Vabapääsmed
Otse esimesse vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:

* **[[II liiga]]** (3): Tallinna KSK Vigri, Märjamaa Kompanii, Keila JK
* **[[III liiga]]** (4): Tallinna JK Alvigo, Kehra JK Tempori, Maardu FS Juunior, Narva FK Baltika
* **[[IV liiga]]** (5): Maardu Veteranid

## Teine voor

|-
!colspan="3" align="center"|3. september 1997

|}

*2 JK Muuga Sadam ja Narva FK Baltika loobusid.

## Kolmas voor

|-
!colspan="3" align="center"|17. september 1997

|}

*3 Tallinna JK Vall võitis mängu, kuid loobus hiljem. Rapla JK Atli pääses 1/8-finaali.
*4 Tallinna Jalgpallikool loobus.

## 1/8-finaalid

|-
!colspan="3" align="center"|1. oktoober 1997

|-
!colspan="3" align="center"|12. oktoober 1997

|}

## Veerandfinaalid

|-

|}

## Poolfinaalid

|-

|}

## Finaal