open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mumio

**Mumio** on Kesk-Aasia mäestikes leiduv mäevaha, mägivaik ehk mägipalsam, mille koostisse kuulub nii anorgaanilisi kui ka orgaanilisi aineid. Mumio tekkeprotsess on teadmata, kuid hüpoteetiliselt on tegemist lateksit ja/või vaiku sisaldavate taimematerjalide sajanditepikkuse kõdunemisprotsessi produktiga. Puhas mumio on musta või tumepruuni värvi vees täielikult lahustuv aine. Seda kasutatakse rahvameditsiinis mitmesuguste krooniliste haiguste (sealhulgas seedimishäirete, neeruprobleemide, allergia, astma, günekoloogiliste haiguste, vaevaliselt paranevate haavade-haavandite korral) ja äkiliste vaevuste (luumurd, migreen, gripp) leevendajana.

Kasutamiseks lahustatakse mumio soojas vees (näiteks 2-3 grammi klaasitäie vee kohta) või segatakse meega ja tarvitatakse seespidiselt mitte üle 0,2 grammi ööpäevas. Haava serva võib niisutada mumiolahusesse kastetud vatiga.

Suhkru- ja südamehaigetel ning ka teiste kroonilise haiguste tõttu sünteetilisi ravimed võtvatel inimestel ei soovitata mumioga ise end ravima hakata, sest ravimitel ja mumiol võivad olla ootamatud koosmõjud.
Keha

**Keha** ehk **füüsikaline keha** on materiaalne (aineline) objekt, millel on mass ning enamasti ka mõõtmed (maht) ja piirpind, mis määrab keha kuju. Keha võib olla tahke, vedel (näiteks veepiisk) või gaasiline (näiteks taevakeha Päike).

Keha mõistet kasutatakse peamiselt teoreetilistes ainekäsitlustes, kus pole vaja arvestada objekti sisemiste eriomadustega. Kui jäetakse arvestamata keha mõõtmed, siis on tegemist punktmassiga. Klassikalises mehaanikas (sh tugevusõpetuses) vaadeldakse keha sageli koosnevana punktmassidest ja siis on keha punktmasside mehaaniline süsteem.

Uusaegse loodusteaduse tekkimise ajal (17. sajandi algupoolel) kirjeldas René Descartes keha kui puht geomeetrilist objekti, mis on määratletud ainult oma mahu ja kujuga. Kehadevaheline mõju pidi avalduma  otsese kokkupuute, näiteks löögi kaudu. Isaac Newton defineeris oma mehaanikas keha kui aineosakeste piiritletud hulka. Taevakehade liikumise ja üldse kehadevaheliste mõjude – jõudude – uurimisel  samastas ta keha selle massiga. Kui mehaanika uurimisvaldkond laienes tahkistelt ka vedelikele ja gaasidele, avardus ühtlasi keha mõiste.

## Vaata ka
*absoluutselt jäik keha
*aine (füüsika)
*makrokeha
*mikrokeha
*taustkeha

## Välislingid
*  Füüsikalised objektid
Botaanikute loend

*Siin on loetletud [[botaanik]]uid*.

## A
* Hans Günther Aach
* Heinrich Aasamaa
* Robert Abolin
* Erik Acharius
* Adam Afzelius
* Juhan Aidas
* William Aiton

## B
*Friedrich Gottlieb Bartling
*Anton de Bary
*Karl August von Bergen
*Antonio Bertoloni
*Aimé Bonpland
*Josias Braun-Blanquet
*Robert Brown
*Fedor Bucholtz
*Alexander Georg von Bunge

## C
*Alphonse de Candolle
*Augustin Pyrame de Candolle
*Élie-Abel Carrière
*George Washington Carver
*Joseph Philippe de Clairville
*Hugo Conwentz
*Heinrich Johann Nepomuk von Crantz

## D
* David Don
* David Douglas
* Johann Christoph Döll

## E
*Karl Eichwald
*Leonid Enari
*Stephan Endlicher
*Johann Friedrich Eschscholtz

## F
*Giovanni Faber
*Albert Frank
*John Fraser

## G
*Guglielmo Gasparrini
*Gottfried Albert Germann
*Peter von Glehn
*Dominique Alexandre Godron
*George Gordon
*Samuel Frederick Gray
*Hugo Gunckel Lüer
*David Hieronymus Grindel

## H
*Gerhard Hansman
*Arthur Hill Hassall
*Bert Holm
*William Hooker

## I
*Nele Ingerpuu

## J
* Wilhelm Johannsen
* Antoine Laurent de Jussieu
*Bernard de Jussieu

## K
*Aino Kalda
*Maret Kask
*Jaan Kivistik
*Andres Koppel
*Heljo Krall
*Porfiri Krõlov
*Arno Kukk
*Toomas Kukk
*Ülle Kukk
*Kalevi Kull
*Tiiu Kull
*Otto Kuntze
*Vilma Kuusk
*Aino Käärik

## L
*Urmas Laansoo 
*Liivia Laasimer
*Jean François Laterrade
*Carl Friedrich von Ledebour
*Mare Leis
*Elli Lellep
*John Lindley
*Karl von Linné
*Teodor Lippmaa
*Christian Luerssen
*Piret Lõhmus

## M
*Gustav Mann
*Ann Marvet
*Viktor Masing
*Carl Maximowicz
*Meeli Mesipuu
*Georg Mettenius
*Franz Julius Ferdinand Meyen
*Philip Miller
*Pavel Mištšenko
*Johan Andreas Murray
*Aime Mäemets

## N
*Luis Née
*Helmut Neerut
*Eugen Niclasen
*Ülo Niinemets
*Eva Nilson
*Thea Normet

## O
* Ivika Ostonen

## P
*Jaanus Paal
*Taimi Paal
*Gerhard Pahnsch
*Aino-Helgi Paivel
*Aleksei Paivel
*Vaike Paju
*Peter Simon Pallas
*Anneli Palo
*Jaak Palumets
*Josif Pančić
*Elsa Pastak
*Elisabeth-Karin Peikel
*Ulve Pihlik
*Silvia Pihu
*Tõnu Ploompuu
*Eduard Friedrich Poeppig
*Nikolai Petrovitš Popov 
*Kaljo Pork
*Maia Pork
*Jaan Port
*Grigori Potanin
*Beatrix Potter
*Karel Bořivoj Presl
*Visolde Puusepp

## R
*Tihhon Rabotnov
*Elle Rajandu
*Leonti Ramenski
*Tiina Randlane
*Ludvig Raudsepp
*Haide-Ene Rebassoo
*Mari Reitalu
*Aliide Remmel
*Achille Richard
*Louis Claude Richard
*Avo Roosma
*Ejvind Rosén
*Edmund August Friedrich Russow

## S
*Andres Saag
*Marianna Saar
*Bernhard Saarsoo
*Richard Anthony Salisbury
*Rein Sander
*Gaetano Savi
*Matthias Jacob Schleiden
*Olaf Schmeidt
*Leopold von Schrenck
*Theodor Schwann
*Friedrich Schmidt
*Christian Ernst Stahl
*Frederick Campion Steward
*Olof Swartz
*Anne-Liis Sõmermaa
*Alli Süvalepp

## Z
*Zheng Wanjun
*Heinrich Zollinger
*Joseph Gerhard Zuccarini

## T
*Silvia Talts (1901–1992)
*Heiki Tamm
*Gavriil Tanfiljev
*Michele Tenore
*Armen Thahtadžjan
*Otto Wilhelm Thomé
*Thomas Thomson (1817–1878)
*Everard Ferdinand im Thurn
*Salomon Constantin Titius
*Hans Trass
*Tiiu Trei
*Jaan Tänavots

## U

## V
*August Vaga
*Nikolai Vavilov
*Esta Veski
*Vello Veski
*Gustav Vilbaste
*Linda Viljasoo
*Peeter Vissak

## W
*Moritz Willkomm
*William Woodville

## Ü
*Albert Üksip
Keha (täpsustus)

"**Keha**" on mitmetähenduslik sõna.

***[[Keha]]** on füüsikas ja teoreetilises mehaanikas ruumiline kujund, mida iseloomustavad mõõtmed ja mass.
***[[Keha (tugevusõpetus)|Keha]]** on tugevusõpetuses üksteisele piiramatult lähedal olevatest osakestest moodustunud materiaalne kogum.
***[[Keha (matemaatika)|Keha]]** on matemaatikas kolmemõõtmeline kujund, mida saab iseloomustada piirpindadega. 
***[[Keha (bioloogia)|Keha]]** on looma, sealhulgas inimese (Inimkeha)  organism kui füüsiline objekt.
***[[Keha (elundi osa)|Keha]]** on mõne elundi keskmine paksem osa.
***[[Keha (käsitöö)|Keha]]** on kangakudumise juures kasutatav riist.
Santa Cruzi saar (California)

**Santa Cruz** on saar Vaikses ookeanis, üks Kanalisaartest. 

Pindala 249 km&sup2;. Saar on künklik, kõrgus kuni 730 meetrit. 

Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Surm Veneetsias

**"Surm Veneetsias"** on Thomas Manni novell, mis ilmus 1912. aastal pealkirjaga "Der Tod in Venedig". 

Teost peetakse sageli Manni üheks tuntumaks lühijutustuseks.
Pöörlemine

**Pöörlemine** ehk **pöördliikumine** on keha ainepunktide ringliikumine ümber kehaga seotud kahe ainepunkti. Neid punkte ühendavat sirget nimetatakse pöörlemisteljeks. Tasandil saab keha pöörelda ümber mõne selle tasandi punkti.

Pöörlemine on absoluutselt jäiga keha üks kõige lihtsamaid liikumisi. Jäiga keha pöörlemisel ümber liikumatu telje on keha kõigi punktide liikumisteed paralleelsetel tasanditel paiknevad ringjooned, mille keskpunktid asetsevad nende tasanditega ristuval liikumatul sirgel – pöörlemisteljel. Kuigi tavaliselt käsitletakse selliseid pöörlemisi, mille korral pöörlemistelg läbib keha keskpunkti, ei pea pöörlemistelg üldsegi keha läbima.

Pöörlemist tuleb eristada tiirlemisest ehk liikumisest mööda suletud joont. Näiteks Maa pöörleb ümber oma telje, kuid tiirleb ümber Päikese.

Pöörlemise teooriat rakendatakse taevamehaanikas, ballistikas ning güroskoopide, mehhanismide ja muude seadmete väljatöötamisel.

Pöörlemisel on perioodiks aeg, mille jooksul keha teeb ühe täispöörde ehk läbib pöördenurga 2&pi; rad ümber pöörlemistelje.

## Füüsika
Peamised pöörlemist iseloomustavad kinemaatilised (liikumisega seotud) füüsikalised suurused on nurkkiirus ja nurkkiirendus ning dünaamilised (jõuga seotud) suurused kineetiline energia ja impulsimoment.

Jäiga keha pöörlemisest tingitud kineetiline energia on võrdeline keha inertsimomendi ja nurkkiiruse ruuduga:
: T = \frac{I \omega^2}{2}, \, 
kus T on pöörlemisest tingitud energia, I on inertsimoment pöörlemistelje suhtes ja \omega on nurkkiirus.

Jäiga keha pöörlemisel on keha suvalise punkti kiirus  \vec v = \omega\times \vec r, kus \omega on keha nurkkiirus ja \vec r seda punkti tema ringjoonelise liikumistee keskpunktiga ühendav kohavektor.

Jäiga keha nurkkiirendus \varepsilon = M/I, kus M on välisjõudude moment pöörlemistelje suhtes ja I on keha inertsimoment sama telje suhtes.

## Vaata ka
*Maa pöörlemine

## Viited
Keha tasakaal

**Keha tasakaal** on mõiste teoreetilisest mehaanikast, mis tähendab olukorda, kus keha on vaadeldava taustsüsteemi suhtes paigal või liigub ühtlaselt ja sirgjooneliselt.
Ristkülik

**Ristkülik** on tasandiline nelinurk, mille kõik nurgad on täisnurgad. 

Ristküliku vastasküljed on omavahel paralleelsed. 

Kui tähistada ühe külje pikkus tähega *a* ning selle kõrval asetsev külje pikkus tähega *b*, siis ristküliku ümbermõõt on arvutatav valemiga P=2 \cdot (a+b)

ning ristküliku pindala valemiga S=a \cdot b

Ristküliku erijuht on ruut.
Hind

**Hind** on mingi kauba või teenuse väärtuse väljendus rahas.

## Vaata ka
*Hinnadiskriminatsioon
*Hinnavõrdlus
*Lisandväärtus
*Maksumus
*Sotsiaalne hind
*Turuhind
*Õiglane hind
*Hinnakujundus ehk hinnastamine

## Välislingid
Rike (geoloogia)

**Rike** on katkestus kivimkeha pidevuses.

Rikked tekivad väga mitmesugustel põhjustel. Enamasti on tegemist ühe kivimkeha liikumisega teise suhtes, mille tõttu tekivad kivimeis pinged, mis lahenevad rikete tekke läbi. Enamasti on rike kaht kivimkeha lahutav pind, mida nimetatakse ka **rikkevööndiks**.

Rikked jagunevad lõhedeks ning murranguteks. Lõhe korral on kivimkehad kahel pool lõhet liikunud lõhepinna suhtes mitteparalleelselt. Murrangu puhul on toimunud liikumine paralleelne murrangupinnaga.

## Rikkeid Eestis
*Ahtme rike 
*Aseri rike
*Viivikonna rike
Rike

Sõnal "**rike**" on mitu tähendust.

***Rike** ehk rikkisolek on masina seisund.
***[[Rike (geoloogia)|Rike]]** on katkestus kivimkeha pidevuses.

**[[Rike (piiskop)|Rike]]** oli Slesvigi ja Roskilde piiskop.
Lainepikkus

**Lainepikkuseks** nimetatakse füüsikas  kaugust kahe teineteisele lähima samas faasis võnkuva punkti vahel. Siinuslaines on lainepikkuseks näiteks vahemaa kahe lähima laineharja või lainenõo vahel. 

Lainepikkust tähistatakse kreeka tähega \lambda (lambda).

Lainepikkus on võrdne laine levimiskiiruse v ja laine sageduse f jagatisega: 

: \lambda = \frac{v}{f}. \, 

Helilainete puhul on levimiskiiruseks helikiirus (õhus umbes 330 \;\text{m/s}). Elektromagnetlaine levib vaakumis  valguse kiirusega c = 299\,792\,458 \; \text{m/s}.

Näiteks mikrolaineahjus kasutatakse mikrolaineid sagedusega 2,455 GHz, seega lainepikkus 
: \lambda = \frac{299\,792\,458}{2,455 \cdot 10^{9}}=0,122 \;\text{m}\approx 12\;\text{cm}.

## Vaata ka
* Laine
Lõhe (geoloogia)

**Lõhe** on rike kivimeis, kus kaks kivimkeha on teineteisest eemaldunud.

Erinevalt murrangust ei ole lõhe puhul tegemisikest ning fluididest mineraalide väljakristalliseerumise teel lõhetäited, mis koosnevad sageli hästi väljakujunenud morfoloogiaga kristallidest, mistõttu pakuvad nad huvi gemmoloogidele ning mineraalikollektsionääridele.

Mõnikord võivad lõhetäited pakkuda huvi ka maavarade esinemispaigana.
Tambet Seling

**Tambet Seling** (sündinud 15. veebruar 1980 Pärnu) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2003. aastal Viljandi Kultuuriakadeemia näitlejana (4. lend) ja töötab alates 2003. aastast Endla teatris näitlejana.  

## Rollid Endla teatris

## Muid rolle
* Kriminaalseriaal "Ohtlik lend" – helimees Tanel Liimand (2006)
* Teleseriaal "" - jurist Rasmus

## Viited
Saue küla

**Saue** on küla Harju maakonnas Saku vallas.

1976. aastast kandis küla nime Kanama. 2014. aastal võeti taas ametlikult kasutusele varasem nimi Saue.

## Vaata ka
*Kanama viadukt

## Viited
Tammejärve

**Tammejärve** oli küla Harju maakonnas Saku vallas. Ta asus Raku järve ja Tallinna–Rapla–Türi maantee vahelisel alal.

2019. aastal liideti küla asustatud kagunurk Luige alevikuga ning ülejäänud asustamata osa Männiku küla ja Kangru alevikuga.

## Viited
Tõdva

**Tõdva** on küla Harju maakonnas Saku vallas. 

Küla on kuulunud Hageri kihelkonda.

Tõdva on saanud nime Tödwenite suguvõsa järgi. 

## Vaata ka
*Tõdva vald
*Tõdva vennastekoguduse palvemaja
*Kasemetsa–Kiisa tee

## Viited
Saustinõmme

**Saustinõmme** on küla Harju maakonnas Saku vallas. 

## Vaata ka
*Sausti–Kiili tee
*Jäätmehoidla tee

## Viited
Sookaera-Metsanurga

**Sookaera-Metsanurga** on küla Harju maakonnas Saku vallas. 

On kuulunud Jüri kihelkonda.

## Vaata ka
*Lokuti Ussikivi

## Viited
Roobuka

**Roobuka** on küla Harju maakonnas Saku vallas. 

Kiisa alevikust lahutab Roobuka küla Keila jõgi, mille ääres asub ka Roobuka paistiik.

Külas on Roobuka raudteepeatus.

## Viited
Vabad kunstid

**Vabad kunstid** ehk **seitse vaba kunsti** (ladina keeles *[septem] artes liberales*) on keskajal välja kujunenud hariduse omandamise süsteem, mille juured on juba antiikajas.

Nii antiikajal kui ka keskajal oli kõrgema hariduse omandamine ühiskonna eliidi ehk vabade meeste tegevusala. Dialoogis "Politeia" räägib Platon vabade meeste haridusest ning nimetab tähtsuse järjekorras selle osi: aritmeetika, geomeetria (planimeetria, stereomeetria), astronoomia, harmoonia, dialektika. Sellist valdkondade valikut võib pidada aluseks ka vabade kunstide traditsioonile.

Vabu kunste vastandati käsitöökunstidele (*artes mechanicae*, vanakreeka keeles *poietikē technē*), millega tegelesid käsitöölised, põllupidajad ja karjakasvatajad.

### Vabade kunstide õppekava

Keskajal jagunes vabade kunstide õppekava kaheks tasemeks:

Triivium (*trivium*) oli üldine arutlemise vahendite omandamise tase, mis eelnes igasugusele spetsialiseerunud õppele. Triivium tuli läbida hiliskeskaja ülikoolis bakalaureusekraadi (*baccalaureus artium* 'kunstide õpipoiss') saamiseks. Triiviumi tasemele kuulusid 
:grammatika (ladina keel)
:dialektika (sisuliselt Aristotelese loogika, süllogistika)
:retoorika (kõnekunsti ja kirja kirjutamise õpingud)

Kvadriiviumi (*quadrivium*) läbinule anti keskaja ülikoolis magistrikraad (*magister artium* 'kunstide meister'), mis andis õiguse tegelda vabade kunstide õpetamisega. Kvadriiviumi taseme valdkondi võib pidada juba teadusteks, mis käsitlevad maailma asju ja nende olemust ning mille raames tegeldi ka tänases mõttes teaduste, nagu füüsika, metafüüsika või teoloogiaga. Kvadriiviumi tasemele kuulusid 
:aritmeetika (arvutamine), 
:geomeetria (eukleidiline geomeetria, maamõõtmine ja ka geograafia)
:astronoomia (õpetus taevastest sfääridest, tänapäevases mõttes midagi astroloogia ja kosmoloogia vahepealset)
:muusika (harmoonia, muusikateooria)

## Vaata ka
*Kunst
*Kaunid kunstid
*Paideia
Side (teoreetiline mehaanika)

**Sidemeks** nimetatakse teoreetilises mehaanikas keha liikumist kitsendavaid tingimusi. Tavaliselt moodustab sideme mingi teine keha.

Side on idealiseeritud mõiste teoreetilises käsitluses ning pole praktikas täielikult realiseeritav.

## Sidemete tüübid

Sidemed võivad olla välised ja seesmised. Väline side seob vaadeldavat keha süsteemi mittekuuluvate kehadega. Seesmine side aga seob vaadeldavasse süsteemi kuuluvaid kehasid omavahel.

### Väliste sidemete tüübid

*Lihtside
*Liikuv liigendtugi
*Liikumatu liigendtugi
*Jäik tugi ehk kinnistugi

### Seesmiste sidemete tüübid

*Kontaktpind
*tõmb ehk varras
*liigend ehk šarniir

## Vaata ka
*sidemereaktsioon

## Viited
Ravenclaw

**Ravenclaw** on üks Sigatüüka majadest raamatus "Harry Potter". 

Ravenclaw väärtustab intelligentsi, tarkust ja nutikust. Need on ka selle maja tunnused. Ravenclaw maja sümbol on kotkas, värvideks sinine ja pronks. Ravenclaw' majavanem on praeguse seisuga Filius Flitwick. Maja vaim on Hall Daam. Selle maja suurim nõid ja asutaja oli Rowena Ravenclaw. Selle maja element on õhk. Puhketoad asuvad Ravenclaw' tornis. Torn ise asub koolis läänes. Et pääseda Ravenclawi puhkeruumi, tuleb lahendada mõistatus, mille sissekäik sulle annab. 
Raamatutes on päris harva mainitud Ravenclaw õpilasi. Tuntumad neist peaksid olema Padma Patil, kes on Harry klassiõde ja Parvati kaksikõde, Cho Chang, kes on Harry endine tüdruksõber ja Luna Lovegood, kes on Harryst aasta noorem ja võitles koos temaga viienda raamatu lõpus Ministeeriumis. Ravenclaw' teiseks omaduseks pidi olema ilu. Rowena pidi olema haldjas. Ravenclawlased on mainitult ilusad, ja neil on edu suhetes.(Välja arvatud Luna Lovegood.)

## Vaata ka
*Gryffindor
*Hufflepuff
*Slytherin
Vaba keha

**Vaba keha** on teoreetilises mehaanikas keha, mis saab vastavalt jõu suunale oma asukohta ruumis vabalt muuta. Vaba keha on tasakaalus siis, kui talle mõjub tasakaalus olev jõusüsteem või talle ei mõju ühtegi jõudu.
Anateksis

**Anateksis** on kivimite osaline sulamine.

Anateksise all mõistetakse nii protsessi kui ka selle tulemust. Anateksise tagajärjel moodustunud kivimit nimetatakse migmatiidiks.

Et kivimid ei sula ühtlaselt, vaid kõigepealt hakkab sulama ränirikkam ja heledam komponent, siis koosnevad ka migmatiidid heledamast osast ehk leukosoomist (tardkivim) ning tumedamast osast ehk melanosoomist, milleks on tavaliselt kõrge moondeastme kivim, näiteks gneiss.

Anateksist saab käsitleda kui moondekivimite muutumist magmaks, mis on poolel teel seisma jäänud.

Selline kivimite osaline sulamine toimub mitmekümne kilomeetri sügavusel maakoores. Graniidi anateksis toimub näiteks 15–30&nbsp;km sügavusel, kus rõhk on 0,5–1 GPa ja temperatuur vähemalt 650&nbsp;°C.

Orogeneesi ehk mäestike tekke käigus võib see toimuda väiksematel sügavustel ja temperatuuridel, kui kivimid on allutatud suuremale rõhule, ja nii kohtab anateksist mäestikes, näiteks Himaalajas ja Alpides.
Jõusüsteem

**Jõusüsteemiks** nimetatakse teoreetilises mehaanikas kehale mõjuvate jõudude kogumit.

## Jaotus

*Koonduv jõusüsteem – koonduvasse jõusüsteemi kuuluvate jõudude mõjusirged lõikuvad ühes ja samas punktis.
*Paralleeljõudude süsteem – paralleeljõudude süsteemi kuuluvate jõudude mõjusirged on paralleelsed.
*Üldine jõusüsteem – jõusüsteemi, mis pole ei koonduv jõusüsteem ega paralleeljõudude süsteem, nimetatakse üldiseks jõusüsteemiks.
*Tasapinnaline jõusüsteem – tasapinnalisse jõusüsteemi kuuluvate jõudude mõjusirged asuvad ühel ja samal tasandil.
*Ruumiline jõusüsteem – ruumilisse jõusüsteemi kuuluvate jõudude mõjusirged ei asu ühel ja samal tasandil.

Antud jaotus ei ole lõplik ja üksteist välistav. Näitena:

*Tasapinnaline koonduv jõusüsteem  –  jõudude projektsioonide summad kahel koordinaatteljel võrduvad nulliga. Koordinaatteljed x ja y võetakse jõudude tasapinnas. Põhivalemid:\sum F_x=0\sum F_y=0
*Ühel sirgel mõjuvate jõudude süsteem  – jõudude projektsioonide summa ühel koordinaatteljel võrdub nulliga. Ühel sirgel mõjuvate jõudude süsteemi korral võetakse x-telg jõudude mõjusirgele. Põhivalem \sum F_x=0

## Vaata ka

*Jõud

## Viited
Kinemaatika

**Kinemaatika** (kreeka *kinēma* 'liigutus, liikumine') on mehaanika osa, mis tegeleb keha või masspunkti liikumise matemaatilise kirjeldamisega, käsitlemata liikumise põhjusi ega massi (neid käsitleb dünaamika). Selleks kasutatakse liikumisvõrrandeid.

Kinemaatika üheks põhimõisteks ja põhiliseks suuruseks on aeg. See koosneb hetkedest.

Kinemaatika jaguneb jäiga keha kinemaatikaks ja deformeeruva keskkonna kinemaatikaks.

## Jäiga keha kinemaatika

Jäiga keha kinemaatikas (ja punktmassi kinemaatikas) kasutatavate põhiliste suuruste seas on siire, teepikkus, kiirus *v* ja kiirendus *a*, nurkkiirus ja nurkkiirendus. Põhimõistete seas on trajektoori mõiste. Kõik need põhinevad kehade või punktmasside võimalikest asukohtadest kui punktidest koosneva ruumi mõistel.

Kinemaatika mõistete hulka ei kuulu näiteks jõu, impulsi ja energia mõiste.

Punktmassi asukohta kirjeldavad kolm koordinaati (vabadusastet) kolmemõõtmelises ruumis.

Absoluutselt jäik keha on vaadeldav masspunktide jäigalt seotud rühmana. Jäiga keha puhul lisanduvad nimetatud kolmele vabadusastmele veel kolm pöörlemise vabadusastet.

Punktmassi kinemaatika põhivõrrandid on esimest järku harilike diferentsiaalvõrrandite süsteem 
:\dot r (t)=v(t)
:\ddot r (t)=\dot v(t)=a(t).
Siin tähistab t aega. Punkt suuruse tähise kohal tähistab tuletist aja järgi. *r* (kohavektor), *v* (kiirus) ja *a* (kiirendus) on kolmemõõtmelised vektorid. Suurused *r* ja *v* on olekusuurused. 

## Mõisteid

### Üldmõisteid

*Liikumine
*Taustsüsteem
*Liikumise suhtelisus
*Relatiivsusprintsiip
**Galilei relatiivsusprintsiip
**Einsteini relatiivsusteooria (Erirelatiivsusteooria ja üldrelatiivsusteooria)

### Abimõisteid

*Masspunkt
*Asukoht
*Kohavektor
*Koordinaadistik
*Ristkoordinaadid
*Polaarkoordinaadid

### Põhimõisteid

*Trajektoor
*Kiiruste liitmine
*Kiiruste sõltumatuse printsiip

### Suurusi

*Teepikkus
*Kiirus
*Kiirendus
*Siire
*Pööre
*Nurkkiirus
*Nurkkiirendus
*Periood
*Sagedus

## Vaata ka

* dünaamika
* staatika

## Kirjandust
*Gertsen Kopõlov. "Kinemaatikast". (Vene keelest tõlkinud J. Lõhmus.) Kirjastus Valgus 1973
Süllogistika

**Süllogistika** (kreeka *syllogistikos*) tähendab **järeldusõpetus**.

Süllogistika kui filosoofia ja loogika alusmõiste võttis kasutusele Aristoteles.

## Vaata ka
*Süllogism
Süllogism

**Süllogism** (kreeka keeles: συλλογισμός, *syllogismos*, 'järeldus, tuletus') on teatud tüüpi loogiline arutluskäik, mis kasutab deduktiivset mõttetehnikat, et jõuda järelduseni kahe väite põhjal, mida väidetakse või eeldatakse olevat tõesed.

Selle varaseimas vormis (mille määratles Aristoteles oma teoses "Esimene analüütika" umbes aastal 350 eKr) tekib deduktiivne süllogism siis, kui kaks tõeseks peetavat eeldust (väidet või lauset) kehtivalt viitavad järeldusele ehk arutluskäigu põhiteemale, millele argument püüab tähelepanu juhtida.

Näiteks, teades, et kõik inimesed on surelikud (esimene eeldus) ja et Sokrates on inimene (teine eeldus), võime kehtivalt järeldada, et Sokrates on surelik. Süllogistlikke argumente esitatakse tavaliselt kolmerealisel kujul:

:*Kõik inimesed on surelikud.* 
:*Sokrates on inimene.* 
:*Seega, Sokrates on surelik.*

Antiikajal eksisteerisid kaks konkureerivat süllogistlikku teooriat: Aristotelese süllogism ja stoiline süllogism. Keskajast alates kasutati kategoorilist süllogismi ja süllogismi tavaliselt vaheldumisi. See artikkel keskendub ainult sellele ajaloolisele kasutusele. Süllogism oli ajaloolise deduktiivse põhjenduse keskmes, kus fakte määrati kindlaks olemasolevate väidete kombineerimise teel, erinevalt induktiivsest põhjendusest, kus fakte ennustatakse korduvate vaatluste põhjal.

Mõnes akadeemilises kontekstis on süllogismi asendanud esimese järgu predikaatloogika, eelkõige tänu Gottlob Frege tööle, eriti tema teosele "Begriffsschrift" ("Mõistekirjutus"; 1879). Süllogism, olles kehtiv loogilise põhjenduse meetod, jääb alati kasulikuks enamikus olukordades, samuti loogika ja selge mõtlemise tutvustamiseks laiemale publikule.

## Vaata ka
* Süllogistika

## Viited
Brahma päev

**Brahma päev** on hinduismi ajaühik, mis kestab 4 320 000 000 surelikku aastat.

See on ajastu (2160 miljonit aastat), mille jooksul Brahma loob ainelise maailma, olles looduse viljastavaks ja loovaks jõuks. Selle ajastu lõpul maailm hävitatakse tule ja veega, seejärel saabub Brahmā öö, mis kestab sama kaua.

MAHAKALPA ehk Suur Ajastu – Sajand ( Brahma 100 aastat) 311 040 000 000 000 aastat.
Brahma aasta on ringjoonele kraadidena paigutatud 360 päeva ja ööd.
Džainism

**Džainism** (sanskriti sõnast *jina* ('võitja')) on India usund ja filosoofiakoolkond. Kujunes lõplikult välja üheaegselt budismiga Vārdhamāna Mahāvīra (599 eKr – 527 eKr) juhtimisel protestina brahmanistliku preesterkonna, kastisüsteemi ja ohvrirituaalide vastu.

Džainism säilitas aga rea brahmanistlikke põhimõisteid, nagu näiteks karma ja hingede rändamine. Džainismi dualistliku filosoofia järgi on hinge (dživa) eesmärgiks vabanemine (mokša) materiaalse keha itkest, mis toimub individuaalse, st ilma jumala abita, eetilise enesetäiustumise teel, milles tähtis osa on askeesil. Et kõiki esemeid ja olendeid hingestatuks peetakse, rõhutab džainism ahinsa põhimõttele, millest tuleneb taimetoitluse nõue.

Budismiga seob džainismi veel usukoguduse sangha ja kolme kalliskivi (õige vaade, õige eluviis ja õige teadmine) olemasolu. Ka eksisteerivad džainismis sansaara ja nirvaana mõisted. Budismi bodhisattva on võrreldav džainismi vabanenute (tīrthankāra) ideaaliga. Legendid Mahāvīrast on samuti üsna sarnased Buddha legendidega.

Džainism levis Indias eriti I aastatuhande II poolel, avaldades märgatavat mõju kunstile ja eetikale. Tähelepanuväärne on maailmas esimese modaalse loogika süsteemi – sjadvaada – tekkimine samal ajal. 12. sajandil aga algas džainismi langus. 21. sajandi alguses oli džainasid umbes 4,4 miljonit, sealhulgas 4,2 miljonit Indias. 

## Viited

## Välislingid
* Harri Ints. Džainism on vabameelsete ja arukate usk
Punktkoormus

**Punktkoormus** on teoreetilises mehaanikas kasutatav idealiseering, mis kujutab endast keha ühte punkti rakendatud jõudu.

## Vaata ka

*Punktmass
Adžiivika

**Adžiivika**  (sanskriti keeles *ājīvika,* paali keeles *ājīvaka* 'eluviis') oli 1. aastatuhande keskpaigas eKr Indias alguse saanud rändõpetlaste (śramanate) koolkond. Selle rajajaks peetakse Gosāla Maskarīputrat (paali keeles Makkhali Gosāla; suri umbes 484 eKr), kes oli Mahāvīra kaaslane u 6 aastat, kuni lõi oma õpetuse. 

Erinevalt budismist, džainismist kui ka brahmanistlikest koolkondadest, kus oluliseks peetakse inimese enda jõupingutusi, järgisid adžiivika pooldajad oma õpetustes determinismi ja fatalismi põhimõtteid (sanskriti keeles *niyati* 'saatus'). Teada on karmid reeglid adžiivikasse astumiseks, askees jpm.

## Viited

## Kirjandus

* Herkel, A. Aitareya upanišaad. Tõlge ja kommentaarid ning artikkel "Kuidas lugeda upanišaade?" - Akadeemia, 9, 1996, lk 1876-1884
* Balcerowicz, Piotr (2015). Early Asceticism in India: Ājīvikism and Jainism (1st ed.). Routledge. p. 368. ISBN 9781317538530.
* Warder, Anthony K. (1998). "Lokayata, Ajivaka, and Ajnana Philosophy". A Course in Indian Philosophy (2nd ed.). Delhi: Motilal Banarsidass Publishers. pp. 32–44. ISBN 9788120812444.
Kehade süsteemi sisejõud

**Kehade süsteemi sisejõud** ehk **süsteemi sisejõud** on teoreetilises mehaanikas kehade süsteemi kuuluvate osade vahelised jõud.

## Vaata ka

*Sisejõud
Chāndogya-upaniṣad

**Chāndogya-upanišad** on üks upanišadidest.

Chāndogya-upanišad'i VI osas leidub väga sageli tsiteeritud lõik upanišadide filosoofilise mõtlemise kohta. Seal esitatakse järgmised seisukohad. 
# Muutumine seisneb kõnepruugis, nimeandmises, mis on selgeks osutuseks, et nimi ja nimega tähistatu on mõtteliselt selgelt eristatud. 
# Muutuva kuju ja püsiva olemuse vahel on vahe, näiteks saab savist ja rauast teha erinevaid asju, kuid savi ja raua olemus jääb seejuures muutumatuks. 
# Olematusest ei saa midagi tekkida, midagi saab tekkida ainult olemisest. (Andres Herkel)

Eesti keeles on katkendid Chāndogya-upanišadist ilmunud raamatus "Valik upanišade" (Loomingu Raamatukogu, 2008, 7/8) Martti Kalda tõlkes.
Ahinsa

**Ahinsa** ehk **mittekahjustamine** või **mittevaenulikkus** (ss *ahimsa*; sanskriti *ahiṃsā*, sõna *hiṃsā* eitus) on  joogas, džainismis, budismis ja teistes India päritolu õpetustes käitumisreegel, mis seisneb kõigi olendite mitte mingil moel, ajal, kohas ja tingimustes kahjustamises. Tavakeeles vägivaldsusetuse tähenduses. 

Kahjustust (*hiṃsā*) või vaenulikkust on kolme liiki: 1. mõtteline (vaen, kurjus); 2. sõnaline (solvav, laimav); 3. teoline (isiklik kahjustus, vägivald, vigastus).   

Patanjali jooga-suutrates ("Patañjala sūtrani") (II 30.) on see astanga jooga kahes esimeses osas (yama ja niyama) äratoodud kümnest käitumisreeglist esimene. Vahetu kommentaar "Vyasa Bhasya" lisab, et kõik teised käitumisreeglid (ettekirjutised) tulenevad sellest.  II.35 suutra toob ära selle tulemuse: * mittekahjustamises kinnistumisel kaob ta juuresolekul (läheduses) vaenulikkus.* (Näiteks koer ei hakka kassi taga ajama.)

Kümnest käsust  (ss sõnast, suunisest) vastab sellele positsiooniliselt: "Sa ei tohi tappa (mõrvata)!" (2 Mo. 20.13.)

Mohandas Gandhi rakendas seda põhimõtet  poliitilises võitluses.

## Vaata ka
*vägivallatus
Geoloogivasar

**Geoloogivasar** on spetsiaalse ehituse ning disainiga vasar, mis on suurema osa geoloogide põhiline töövahend välitingimustes.

Traditsiooniliselt nimetatakse seda tööriista eesti keeles just vasaraks, mitte haamriks.

Vasaral on üks lame ots nagu tavalisel haamril või vasaral. Seda kasutatakse peamiselt kivide purustamiseks, et otsida näiteks kivistisi või saada värsket murenemata murdepinda, millelt uurida kivimite mineraloogilist koostist. Kivimite mineraalse koostise uurimiseks kasutavad geoloogid teist tüüpilist välitingimustes kaasaskantavat töövahendit luupi. Vasara peenemat otsa kasutatakse mitmel erineval otstarbel, peamiselt kivimite puhastamiseks taimestikust, setteist vms; kildaliste ja kihiliste kivimite paljandist lahti kangutamiseks jne.

Geoloogivasara nii vars kui ka pea, koosneb ühest tükist. See on vajalik, et vasar oleks piisavalt vastupidav, et taluda lööke vastu kõvasid kivimeid. Paljud geoloogid siiski ei kasuta spetsiaalset geoloogi vasarat, vaid suvalist haamrit, mis on enamasti samuti oma ülesannete kõrgusel, kuid nende puuduseks on reeglina just väiksem vastupidavus.

Vasar kaalub enamasti 0,5...1,5&nbsp;kg. See on kompromisslahenduseks, sest kergemast vasarast poleks mingit kasu (purustusjõud sõltub peamiselt vasara kaalust) ning raskemat vasarat on välitingimustes tüütu kaasas kanda. Niinimetatud kõva kivi geoloogid eelistavad üldiselt raskemaid vasaraid.

Vasarat kasutatakse tihti ka mõõtkavana fotodel.
Bhagavadgītā

**"Bhagavadgītā"** (sanskriti keeles 'Isanda laul'), tuntud ka lühendnimega **"Gita"**, on hinduistlik pühakiri, mida tunnustavad kõik hinduismi peamised suunad.

"Bhagavadgītā" on eepose "Mahābhārata" osa, kuid seda käsitletakse sageli eraldiseisva religioosse tekstina. Ülesehituselt on "Gita" dialoog sõdalase Ardžuna ning Krišna vahel, kes ilmutab ennast ülima jumaluse ja absoluudina. "Bhagavadgītā" moodustab 18 peatükki "Mahābhārata" kuuendast raamatust "Bhîshmaparvanist" ('Bhîshma raamatust').

## Taust
Kunagi muistsetel aegadel valitses Kuru riiki radža Dhritarâshtra. Ta sündis pimedana, kuid kuna noorem vend Pându loobus troonist ja asus oma kahe naisega Himaalaja mägedesse, jäi troon temale. Pându suri hiljem, kahjuks ajal, mil tema viis poega – Judhishthira, Bhîma, Ardžuna, Nakula ja Sahadeva – olid veel üsna väikesed. Nii kasvasidki Pându pojad – Pândavad – ja Dhritarâshtra sada poega – Kauravad – üheskoos vanaonu Bhîshma ning võitluskunstide suurepärase tundja Drona õpetuse ja juhatuse all täiskasvanuks. Pandavate ja Kauravate vahel puhkeb aga sõda ning selle sõja otsustava lahingu eel annab Krišna Ardžunale nõuandeid, mis ongi "Bhagavadgītā" sisu.

## Eesti keeles

"Bhagavadgītā" on eesti keeles ilmunud mitmes väljaandes. 

* Linnart Mälli tõlgituna ja kommenteerituna (ISBN 9985609220). 

* Eesti Hare Krišna liikumise väljaandena koos algsete sanskritikeelsete värsside, ladina transliteratsiooni, eestikeelsete vastete, tõlke ja üksikasjalike selgitustega (ISBN 9171494227).

* Maharishi MSL Eesti Sihtasutuse väljaandena: Bhagavadgita. Uus tõlge ja kommentaarid. 1.-6. peatükk (ISBN 9789985788080). 

## Välislingid

Bhagavad-Gita nii nagu see on.
Ruumiline kujund

**Ruumiline kujund** on elementaargeomeetrias geomeetriline kujund, mille kõik punktid ei asetse ühel tasandil. Ruumiline kujund on näiteks kuup.

## Vaata ka

* Kujund
Kontaktpind

**Kontaktpind** on teoreetilises mehaanikas seesmine side, mis annab edasi selle pinnaga ristsuunalist sisejõudu, mis esineb survejõuna.
Kõnnumaa

**Kõnnumaa** (ka *kõnd* ja *puustusmaa*) on maa-ala, mille floora ja fauna on inimtegevusest puutumata.

Kaitseala, mis asub vastaval territooriumil, nimetatakse kõnnu(maa)kaitsealaks.
Odavlennufirmade loend

See on **odavlennufirmade loend**.

## [[Aafrika]]

### [[Alžeeria]]
* Sahara Airlines

### [[Egiptus]]
* Air Arabia Egypt

### [[Keenia]]
* Fly540

### [[Lõuna-Aafrika Vabariik]]
* Kulula
* Mango

### [[Maroko]]
* Air Arabia Maroc

### [[Tansaania]]
* Fastjet

### [[Tuneesia]]
* Nouvelair

### [[Zimbabwe]]
* Zimbabwings

## [[Aasia]]

## [[Ameerika]]
### [[Ameerika Ühendriigid]]
* AirTran Airways
* Allegiant Air
* Horizon Air
* JetBlue Airways
* Southwest Airlines
* Spirit Airlines
* Sun Country Airlines
* Virgin America
* USA3000 Airlines

### [[Brasiilia]]
* Azul Brazilian Airlines
* OceanAir
* WebJet Linhas Aéreas

### [[Kanada]]
* Air Transat
* Sunwing
* WestJet

### [[Colombia]]
* EasyFly

### [[Mehhiko]]
* Interjet
* Viva Aerobus
* Volaris

## [[Euroopa]]

## [[Okeaania]]
### [[Austraalia]]
* Jetstar Airways 
* Tiger Australia

## Endised odavlennufirmad
Andrejs Pumpurs

**Andrejs Pumpurs** (22. september 1841 –  6. juuli 1902) oli läti luuletaja, rahvusromantismi üks eredamaid esindajaid, läti rahvuseepose "Lāčplēsis" ("Karutapja") autor. 
Lisaks kirjutas ta hulga satiirilisi luuletusi. 

Ta oli pärit vaese talupoja perest, nad elasid Daugava jõe vasakul kaldal Ķeirānu talus. Poiss õppis Lielvārde kihelkonnakoolis (1853–1856).

1856. aastal läks Andrejs koos isaga Leetu piiritusetehasesse ja pärast naasmist töötas ta onu juures Lačplesi talus. 1858. aastal asus ta tööle abimaamõõtjana Liivimaal. 

Tähtsaim periood algas 1867. aastast, mil ta töötas kuni 1872. aastani Piebalgas, kus kohtus kohaliku intelligentsiga ja sel ajal hakkas ta kirjutama oma esimesi satiirilisi luuletusi. 

Aastatel 1872–1874 töötas Pumpurs kinnisvarahalduri ja metsaülemana. 1873. aastal kohtus ta Riias esimesel üle-lätilisel laulupeol osaledes ühe Läti ärkamisaja ideoloogi, poeet Auseklisega. 
Aastatel 1874–1876 Riias elanud Pumpurs töötas Rihards Kārlis Tomsonsi (1834–1893) tehases juhatajana. Koos Bernhards Dīriķisiga avas ta raamatupoe. 

Augustis 1876 lahkus Pumpurs rahaliste raskuste tõttu Moskvasse ja septembris võeti ta vabatahtlikuna vastu rügementi, mis pidi minema serblasi aitama Vene-Türgi sõjas. Talle usaldati topograafi ülesanded, kuid rügement pääses rindejoonele alles siis, kui sõlmiti vaherahu ja veebruaris 1877 rahuleping. 

1877. aastal, 36-aastaselt, astus Pumpurs Odessa kadetikooli ja lõpetas selle 1878. aastal, omandades samal ajal osaliselt ka gümnaasiumikursuse. Seal asus ta koostama oma eepost.
1880. aastal, jätkates teenistust Vene keiserlikus armees, sattus Pumpurs taas Riiga ja teenis seejärel Balti regioonis.

Tema eepos "Lāčplēsis" ilmus 1888. aasta laulupeo aastal ja pani aluse "Läti kangelase" tähtsaimale rahvuseeposele, võites konkursi teiste samal perioodil loodud eepostega. Näiteks 1891. aastal ilmunud Jēkabs Jūsmiņši “Niedrīšu Vidvuts” hiljem praktiliselt unustati. 

Aastal 1890 ülendati Pumpurs staabikapteniks. 1896. aastal viidi ta üle Dvinskis asuvasse rõivalattu, kus ta tegeles armee varustuse tarnimisega. Dvinskis kohtus ta Ansis Gulbisega, kellest sai tema teoste kirjastaja. 

Ametlike ülesannete tõttu külastas Pumpurs Kaukaasiat, Kesk-Aasiat, Kaug-Ida, Tseiloni ja muid kaugeid paiku. 1901. aastal, pärast Hiinast naasmist, haigestus ta raskelt reumasse ja suri juulis 1902 Riias sõjaväehaiglas. Varem surid Dvinskis tema tütar ja poeg. 

Pumpurs maeti Riia Suurele kalmistule ja tema hauale püstitati 1929. aastal monument, mille autor on läti üks tuntumaid skulptoreid Kārlis Zāle (28. oktoober 1888–19. veebruar 1942), kes on loonud ka Riia Vabadussamba.
Schiermonnikoog

**Schiermonnikoog** on saar ja kohalik omavalitsus Põhjameres, üks Friisi saartest. Kuulub Hollandile.

Saar on 16 km pikk ja 4 km lai. Selle pindala 40 km². Saar on madal. 

Saarel on üks küla ja see kannab saarega sama nime.

2017. aasta seisuga elas saarel 947 inimest. Aastas külastab saart kuni 300 000 inimest.

## Välislingid

*Saare koduleht
The Nymph

**The Nymph** on Eesti alternatiivrokkbänd, mis moodustati 2003. aastal Keilas. 

Bändi kuuluvad: Aare Lepiksaar (vokaal, kitarr, klahvid), Silver Laadoga (basskitarr)Kristo Otter (trummid)

Debüütalbum "The Nymph" ilmus 1. augustil 2008.

## Välislingid
* Laulu "Nude" video Youtube'is
USS Enterprise (NCC-1701-D)

**USS Enterprise** **- NCC-1701-D** (või **Enterprise-D**) on 24. sajandi tähelaev väljamõeldud Star Treki universumis ja Star Treki põhiseade: järgmise põlvkonna teleseriaal.  Enterprise-D ilmub ka Star Treki: Deep Space Nine'i ("Emissary") [2] Star Trek: Enterprise'i sarja finaalis ("These are the Voyages ...") ja filmi Star Treki põlvkonnad.

Enterprise-D on galaktikaklassi laev ja viies Föderatsiooni tähelaev Star Treki universumis, mis kannab nime Enterprise. Enterprise-D on tähelaevastiku lipulaev. Komandöriks on kapten Jean-Luc Picard suurema osa laeva teenistuses.

Star Treki põlvkondade ajal hävitati pärast õdede Durase laevaga laeva stardrive-sektsioon ja taldrikusektsioon maandus planeedi Veridian III pinnale ning tuli sellest loobuda, mille tagajärjel see oli hävitatud. 

## Kujundus
Andrew Probert, kes aitas värskendada Star Treki: filmi algset ettevõtet, kavandas Enterprise-D. Algselt silla projekteerimiseks määratud Probertil rippus tema seinal visand "mis siis, kui", mille ta oli joonistanud pärast filmi The Motion Picture tööd. Jutu toimetaja David Gerrold nägi visandit ja juhtis selle looja Gene Roddenberry tähelepanu, kes kiitis visandi heaks Enterprise-D kavandi lähtepunktina. Probert sai ettevõtlusdisainilahenduse disainilahenduse patendi 1990. aastal.

Ease Owyeungi juhendatav Industrial Light & Magic meeskond ehitas Star Trek: uue põlvkonna piloot "Encounter at Farpoint" kaks filmimise miniatuuri (kuue jala [1,8 m] mudeli ja kahe jala [0,61 m] mudeli) , ja neid mudeleid kasutati kahel esimesel hooajal. [5] Kolmandaks hooajaks ehitas modellitegija Greg Jein neli jalga pikka (1,2 m) miniatuuri, millele oli lisatud pinnakatte detailide kiht. Kuue jala pikkust (1,8 m) mudelit kasutati alati, kui oli vaja filmida alustasside eraldusjärjestust, ja ILM uuendas seda Star Starki põlvkondade jaoks kasutamiseks.

Jonathan Frakes ütles: "Kui peame oma lepingute üle läbirääkimisi, on Paramounti ettevõtte seisukoht, et laev on tegelikult etenduse täht!" 2006. aasta oktoobris oksjoniti New Yorgis oksjonil kuue jala pikkune (1,8 m) ettevõte. York City Christie oksjonimajas koos teiste modellide, rekvisiitide, kostüümide ja Star Treki frantsiisist pärit paladega. Selle kavandatud väärtus oli 20 000–30 000 dollarit, kuid lõplik müügihind oli 576 000 dollarit - oksjoni kõige kallim element. 

ILM-i John Knoll ehitas ka filmi Star Treki põlvkonnad (1994) jaoks Enterprise-D CGI elektripildi mudeli. See mudel kanti üle LightWave'i ja seda kasutati erinevate galaktikaklassi tähelaevade loomiseks Star Trek: Deep Space Nine ja Star Trek: Voyager episoodides "Timeless". 

Eden FXi Gabriel Köerner ehitas Enterprise C-st Star Trekis ilmumiseks uue CGI LightWave'i mudeli: Enterprise'i sarja finaal, "These are the Voyages ...". 

Galaktikaklassi Enterprise-D proportsioonid erinesid algsest Enterprise'ist, säilitades samal ajal oma tuttava kahekordse lõime naceli ja taldriku sektsiooni välimuse. Natsellid tehti proportsionaalselt väiksemaks kui taldrikuosa, lähtudes ideest, et lõimemootorid oleksid aja jooksul efektiivsemaks muutunud.
Mga jõgi

**Mga** on jõgi Venemaal. Voolab ülemjooksul edelasse, alamjooksul valdavalt loodesse. Suubub vasakult Neevasse. Pikkus 77 km. Jõe ääres asub Mga alev.
Hindukuš

**Hindukuš** on mäestik Aasia keskosas. Kulgeb kirde-edela sihis. Kirdeosas külgneb Pamiiri, Karakorami ja Himaalajaga. Kõrgus kuni 7690 meetrit (Tirich Mir).

## Vaata ka
*Hindukuši seitsmetuhandelised
*Hindukuši kuuetuhandelisi
Seini saar

**Sein** (bretooni keeles *Enez-Sun*, prantsuse keeles  *Île de Sein*) on saar Atlandi ookeanis. Pindala 58 hektarit. Saar on madal, kõrgus kuni 6 meetrit. Kuulub Prantsusmaale.
Rakvere Reaalkool

**Rakvere Reaalkool** (varem *Rakvere Reaalgümnaasium* ja ka *Rakvere 3. Keskkool*) on põhikool Lääne-Virumaal Rakveres. Kool avati ja alustas tööd 1. septembril 1973. Kooli aadress on Võidu tänav 67.

## Kooli ajalugu
Koolimaja ehitati Pagusoo äärde endise katoliku kiriku kohale ja selle loomise aluseks oli ENSV MN otsus 24.07.1972. Hoone ehitamine venis, ehitajaks oli Rakvere MEK. Kool avati 1. septembril 1973 Rakvere I ja II 8-klassilise kooli baasil. Sel päeval tulid Tartu ja Barbaruse tänava koolimaja juurest õpilaste kolonnid uue koolimaja juurde. Tseremoonia avas haridusosakonna juhataja Lembit Kõrgessaar. Sümboolse võtme võttis vastu direktor Matti Piirimaa. Ehitus oli tehtud tüüpprojekti järgi 1392 õpilasele (32 klassikomplekti).

### Rakvere 3. Keskkool
Kool avati 1. septembril 1973 Rakvere I ja II 8-klassilise kooli baasil. Sel päeval tulid Tartu ja Johannes Vares-Barbaruse tänava koolimaja juurest õpilaste kolonnid uue koolimaja juurde. Tseremoonia avas haridusosakonna juhataja Lembit Kõrgessaar, sümboolse võtme võttis vastu direktor Matti Piirimaa.

Kooli esimesel tegevusaastal õppis koolis 1159 õpilast kokku 33 klassikomplektis. 2002/2003. õppeaastal oli neid aga vastavalt 1163 ja 36. 2007/2008. õppeaastal aga omakorda vastavalt 945 ja 34. Kõige rohkem õpilasi oli koolis 1984/85. õppeaastal – 1401 õpilast. Kõige rohkem klassikomplekte oli aga 1987/88. õppeaastal – 43 komplekti. Esimesel õppeaastal oli koolis 57 õpetajat. Süvendatult õpetati keemiat, saksa keelt, vene keelt, oli ka raadiotehnika kallakuga klass. Esimene lend lõpetas 1975. aasta kevadel.

### Rakvere Reaalgümnaasium
Rakvere 3. Keskkool nimetati 22. veebruaril 1995 Rakvere Reaalgümnaasiumiks.

### Rakvere Reaalkool
Rakvere Reaalgümnaasium nimetati 29. augustil 2022 Rakvere Reaalkooliks.

## Direktorid

## Tähtpäevad
* 2003. aasta 21.–26. aprillil tähistas Rakvere Reaalkool 30. aastapäeva. 
* 2008. aasta 14.–20. aprillil tähistas Rakvere Reaalkool juubelinädalaga 35. aastapäeva.
* 2013. aasta 22.–27. aprillil tähistas Rakvere Reaalkool juubelinädalaga 40. aastapäeva.
* 2024. aasta 5.–7. juunil korraldas Rakvere Reaalkool oma esimesed olümpiamängud, kus osalesid Reaalkooli õpilased.

## Välislingid
* Kooli koduleht
Doku Umarov

**Doku Umarov** (ka **Dokka Umarov** ja **Abu Usman**; 13. aprill 1964 – 7. september 2013) oli Tšetšeenia sõjaväelane, isehakanud Kaukaasia Emiraadi emiir ja endine Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi president. Ta sai presidendiametisse pärast eelmise presidendi Abdul-Halim Sadulajevi tapmist Vene eriüksuste poolt 17. juulil 2006. 

Umarov on eitanud oma osalust terrorirünnakutes ja kritiseerinud Šamil Bassajevit. Samas on ta lubanud laiendada sõjategevust ja rünnata sõjaväelisi ja politseisihtmärke Venemaal.

31. oktoobril 2007 tegi ta avalduse, milles kuulutas välja Kaukaasia Emiraadi, mis hõlmab kõik Venemaa Kaukaasia vabariigid.

1. augustil 2010 teatas ta, et astub tagasi. Uueks emiiriks nimetas ta Aslambek Vadalovi.

4. augustil 2010 lükkas ta teate oma tagasiastumisest ümber.

Augustis teatasid rahulolematud välikomandörid Vadalov, Gakajev ja Gazijev, et ei allu enam Umarovile. Septembri lõpus otsustas Umarov, et neil tuleb šariaadikohtu ette astuda. Oktoobris valisid vastalised välikomandörid Gakajevi oma uueks juhiks.

24. jaanuaril 2011 tekitas enesetaputerrorist pommiplahvatuse Moskvas Domodedovo lennujaamas, milles hukkus 35 inimest. Kavkaz Centre’i kodulehele veebruaris üles riputatud videos võttis selle terroriakti eest vastutuse enda peale Doku Umarov. 

## Viited

## Välislingid
*Doku Umarovi biograafia *(vene keeles)*
* Tšetšeeni mässuliste juht ärgitab takistama Sotši taliolümpiamänge, ERR, 4. juuli 2013
Māzandarāni provints

**Māzandarāni provints** 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb põhjas Kaspia merega.

Provintsi lõunapiiril asub Iraani kõrgeim mägi Damāvand.

## Pilte

Fail:Filband mazandaran Province 12.jpg|Filbandi küla lähistel Māzandarāni provintsis
Fail:Sorkhrud - Mazandaran - Iran 04.jpg|Sorkhrudi linna lähistel Māzandarāni provintsis
Fail:Shahrak-e Namak Abrud (28).jpg|Shahrak-e Namak Abrudi kuurort Māzandarāni provintsis
Fail:Shahrak-e Namak Abrud (4).jpg|Shahrak-e Namak Abrudi kuurort ja köisraudtee
Fail:Mazandaran - Baladeh Royan Road - panoramio.jpg|Royan


## Välislingid

*Provintsi koduleht
Lõpe

**Lõpe**

***[[Lõpe (Hiiumaa)|Lõpe]]**, küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas
***[[Lõpe (Lääneranna)|Lõpe]]**, küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas
***[[Lõpe (Alutaguse)|Lõpe]]**, küla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas
***[[Lõpe (Jõgeva)|Lõpe]]**, küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas

## Vaata ka
* Lõpe-Kaimri tankitõrjeliin
Sookatse

**Sookatse** on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Külas püsielanikke ei ole.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

## Viited
Oidrema

**Oidrema** (ka Oidremaa) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koonga valda.

Külas asub ohvriallikas Seaallikas.

## Vaata ka
*Oidrema mõis
*Tuhu maastikukaitseala

## Viited
Everybody

**"Everybody"** oli Eesti eurolaul, mis saavutas 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esikoha. Autorid olid Ivar Must (viis) ja Maian Kärmas (sõnad). Laul oli inglise keeles ning seda esitasid Tanel Padar, Dave Benton ja 2XL. Lugu esitati Eurovisiooni lauluvõistlusel kahekümnendana; enne Eestit oli laval Saksamaa laul "Wer Liebe Lebt", mida esitas Michelle, järgnes Malta laul "Another Summer Night" Fabrizio Faniello esituses.

"Everybody" sai 198 punkti, teise koha pälvis 177 punktiga Taani. Laulu sõnad räägivad peole kutsumisest ja rõõmsast tujust, olenemata nädalapäevast (duett laulab "*every night's a Friday night*", eesti keeles "*iga õhtu on reede õhtu*"). 

Lauluvõistluse fännid on kesise edetabelimenu tõttu pidanud "Everybodyt" üheks nõrgemaks võitjalauluks, samuti on "Everybody" üks ootamatumaid võite Eurovisioonil, kuna hääletusedetabelites ega kihlveokontorites sellele edu ei ennustatud. Teisalt on Eesti võidulaul mitmel põhjusel silmapaistev: üks lauljatest, Dave Benton, oli vanim esikoha saanud osaleja (oli esituse ajal 49-aastane). Samuti oli see esimene Eurovisiooni võidulaul, mida esitas tumedanahaline laulja, ning Eesti oli esimene endistest Nõukogude Liidu liiduvabariikidest, kes võitis Eurovisiooni.

Eestile andis maksimumi, 12 punkti, kokku 9 riiki (Holland, Prantsusmaa, Türgi, Suurbritannia, Malta, Kreeka, Läti, Leedu ja Sloveenia). Sellest hoolimata jäi laulu menu tagasihoidlikuks, lugu figureeris vaid ühe nädala Saksamaa singlimüügi edetabelis Top 100, mõnevõrra kauem aga Rootsi raadiote edetabelites.

Nii nagu varasemagi Eestit esindanud kontrastse dueti "Kaelakee hääle" puhul, selgusid ka selle laulu solistid juhuste läbi. Laulu tellis helilooja Ivar Mustalt esmalt hoopis estraadiansambel Laine, kes kogunes isegi stuudiosse lugu salvestama. Laul pidi kõlama eesti keeles Maian Kärmase tekstile. Töö jäi siiski katki ning Must asus uusi esitajaid otsima. Nimesid on ajakirjanduses vähe avaldatud, ent Õhtulehe andmetel tehti enne Padarit ja Bentonit pakkumine Lea Liitmaale ja Kaire Vilgatsile. Kärmas kirjutas pärast lõplike solistide selgumist uue, ingliskeelse teksti, millega salvestasid laulu Padar ja Benton. Eestikeelse teksti refräänis oli fraas "Sügavale, sügavale südames..." (fraasi "Come on, everybody, let`s sing along..." asemel).

Laulust on teinud kaveri Maarja-Liis Ilus.

## Välislingid
*Muusikavideo YouTube'is
*
Ole Nydahl

**Ole Nydahl** (sündinud 19. märtsil 1941 Kopenhaagenis) on tuntud lääne budist ja laama, XVI Karmapa õpilane ning lääne-maailmas tunnustatud budismi õpetaja ja propageerija. 

Tema esimene guru oli Lopon Tsechu Rinpoche, kes kuulus kagjü koolkonda. Nydahl ja tema naine Hannah Nydahl kohtasid esimest korda XVI Karmapat Rangjung Rigpe Dorjet 1969. aasta detsembris ning said tema esimesteks läänemaailma õpilasteks.

## Välislingid
*Laama Ole Nydahl (inglise keeles)
Be'er-Sheva

**Be'er-Sheva** on linn Iisraelis, Lõunaringkonna keskus. Asub Negevi kõrbes.

## Haridus
### Kõrgharidus
Linnas asub Ben-Guriyyoni ülikool.

## Sport
Jalgpalliklubi HaPo'el Be'er-Sheva mängib Iisraeli kõrgliigas.

## Viited

## Välislingid