open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rubiinklaas

**Rubiinklaas** on sügavpunase värvusega klaas, millele annab värvuse erilise menetlusega klaasimassi sulatatud kuldkloriid.

## Kirjeldus
Rubiinklaasi saamiseks lisatakse klaasimassi kolloidne kuldkloriidilahus, mida saadakse metallilise kulla lahustamisel kuningvees. Mõnikord lisatakse ka väike kogus tinakloriidi. Rubiinklaasi tootmise protsess on keerukas ja kallis.

Klaasile annavad punase värvuse kolloidse kulla osakesed. Efekti mikroskoopiliseks põhjuseks on nn. pinnaplasmonid - kulla juhtivuselektronide "gaasi" võnkumised osakeste pindkihis. Pinnaplasmonite sagedus sõltub tugevalt kullaosakeste suurusest ja ilmneb kullakolloidide spektrites karakteerse neeldumisribana piirkonnas 500 ... 600 nm.

## Ajaloost
Rubiinklaasi osati valmistada juba antiikajal. Vahepeal tema valmistamise meetod unustati, leiutati aga uuesti 1679. a. Johann Kunckel von Löwensterni poolt, kes sulatas klaasimassi sisse Cassiuse purpurit (kullakolloid tina(IV)hüdroksiid geelis).

Rubiinklaasi tootmise eripära seisneb asjaolus, et esialgu on klaasimass halli värvusega ja alles pärast uuesti kuumutamist muutub see punaseks. Kuni 19. sajandi lõpuni, mil selle avastasid Ehrenfeldi klaasimeistrid, tootsid Böömi klaasimeistrid punast klaasi kasutades vaske.

## Viited

## Välislingid
* Ruby glass. - britannica.com
* Ruby Glass from The Glass Encyclopedia
* J. Kikas. Klaasid. - LOFY.02.018 Loeng 1
Koerajuht

**Koerajuht** on vastava väljaõppe saanud spetsialist, kelle ülesandeks on koeri mingiks tegevuseks välja õpetada ja nende eest hoolitseda.

Teenistuskoerte koolitussuunad võivad hõlmata järgmist:
* inimese lõhna otsimise koolitus;
* narkootikumide, laiba ja relva otsimise koolitus;
* jõukasutuse koolitus;
* kuulekuskoolitus.

## Vaata ka
* Juhtkoer

## Viited

## Välislingid
* Wikimedia Commons
* Selgusid PPA parim teenistuskoer ja koerajuht: koos leiti hooldekodust kaduma läinud eakas mees. PM, 1. juuni 2022
Kastilleeja

**Kastilleeja** (*Castilleja*) on õistaimede perekond soomukaliste sugukonnast (*Orobanchaceae*). Perekonda kuulub umbes 200 liiki. Kastilleejad on poolparasiitse eluviisiga, levinud eelkõige Uues Maailmas, üksikuid liike leidub ka Põhja-Aasias.

## Liike
* *Castilleja coccinea* – punane kastilleeja
* *Castilleja chromosa* – kõrbe-kastilleeja
* *Castilleja linariifolia* – lina-kastilleeja
* *Castilleja miniata* – mennikpunane kastilleeja
* *Castilleja pallida* – kahvatu kastilleeja

## Viited
Ekmea

**Ekmea** (*Aechmea*) on õistaimede perekond bromeelialiste sugukonnast. Nimi on tuletatud vanakreeka sõnast αἰχμή (*aikhmḗ*, 'noole- või odaots').

Ekmea perekonda kuulub 182 liiki kodarikepifüüte troopilises Ameerikas. Ekmeale ja teistele bromeelialistele on iseloomulik see, et üks kodarik õitseb ühe korra, kuid pärast õitsemist või juba varem kodarik haruneb ja edaspidi õitsevad uued ja nooremad kodarikud. Uue kodariku moodustumisest õitsemiseni kulub taimel üks kuni mitu aastat, see sõltub liigist, sordist ja tingimustest.

## Liike
* *Aechmea calyculata* – kuldekmea
* *Aechmea fasciata* – vöödiline ekmea
* *Aechmea fulgens* – korallekmea
* *Aechmea lueddemanniana* – Lüddemanni ekmea
* *Aechmea miniata* – mennikpunane ekmea
* *Aechmea nudicaulis* – edev ekmea
* *Aechmea pyramidalis* – jõuluekmea
* *Aechmea racinae* – helmesekmea
* *Aechmea recurvata* – käändekmea

## Viited
Ettel Poobus

**Ettel Poobus** (sündinud 28. juunil 1988) on Eesti ehtekunstnik ja laulja.

## Tunnustus
* 2012 Noor Ehe stipendium

## Välislingid
* Ehtekunstnik Ettel Poobus loob erilisi abielusõrmuseid Anne ja Stiil, 15.12.2014
Puia

**Puia** (*Puya*) on õistaimede perekond bromeelialiste sugukonnast, alamsugukonna *[[Puyoideae]]* ainus perekond. Perekonnas on 226 liiki. Nimi on tuletatud mapudungunikeelsest sõnast, mis tähendab teravikku.

Puiad pärinevad Lõuna-Ameerika ja lõunapoolse Kesk-Ameerika külmadest kuiva ja kivise pinnasega mäestikupiirkondadest. Paljud liigid on monokarpsed. Puia perekonda kuulub suurim bromeelialine Raimondi puia (*P. raimondii*), mis kasvab 3 m kõrguseks ja mille õisikuvars on 9–10 m kõrge; ka enamus teisi liike on kõrgekasvulised, 1–4 m kõrguse õisikuga.

Puiade varred on jämedad ja puitunud. Jäigad ogaliste servadega lehed on pikad ja kitsad ning kasvavad tihedates rosetjates kodarikes. Mõningaid liike, näiteks  alpi puia (*P. alpestris*) ja tšiili puia (*P. chilensis*), kasvatatakse siseruumis dekoratiivtaimedena.

## Liike
* *Puya alpestris* – alpi puia 
* *Puya berteroniana* – sinipuia 
* *Puya chilensis* – tšiili puia
* *Puya floccosa* – sametpuia
* *Puya mirabilis* – imepuia
* *Puya raimondii* – Raimondi puia

## Viited

## Välislingid
* Puya. - The Plant List
* Taxonomic revision of the Chilean ''Puya'' species (''Puyoideae'', ''Bromeliaceae''), with special notes on the ''Puya alpestris''-''Puya berteroniana'' species complex. - Brittonia 65(4) December 2013; DOI:10.1007/s12228-012-9290-9
Biotremoloogia

**Biotremoloogia** uurib mehaaniliste võnkumiste tekitamist, hajumist ja tajumist elusorganismide poolt. Võnkumisi tekitatakse ja tajutakse näiteks võnkumuslikus (seismilises) suhtluses, keskkonna paremaks tajumiseks ja saagi asukoha määramiseks. Peaaegu kõigil teadaolevatel juhtudel kanduvad need edasi pinnalainetena (näiteks Rayleigh'i lainetena või Love'i lainetena) keskkonna piirpinnal (näiteks maapinnal ja merepõhjas). Kuigi suuremas osas tegeleb biotremoloogia võnkumiste tajumise rolliga loomade käitumises, mõjutavad võnkumised ja helid ka taimi, mistõttu kattub biotremoloogia ka taimede bioakustikaga. Samuti eeldatakse, et teised organismirühmad (nagu nematoodid) tekitavad aktiivselt või vähemalt kasutavad võnkumisi oma keskkonna tajumiseks.

## Vaata ka
* Bioakustika
* Akustika
* Pinnalained

## Viited
Tõnu Teesalu (autosportlane)

**Tõnu Teesalu** (3. mai 1939 Nõva vald, Risti kihelkond, Harjumaa – 16. juuli 2022 Tallinn) oli eesti autosportlane ja hiljem sporditegelane.

Ta lõpetas 1959. aastal Keila Keskkooli.

## Sportlasena
Ta tuli aastatel 1972 ja 1974 vormelautode ringrajasõidus vormel 4 klassis Eesti NSV meistriks, 1973. aastal sai samas klassis hõbeda ja 1977. aastal vormel 3 klassis pronksi.

Sai 1974. aastal NSV Liidu meistrivõistlustel vormelautode ringrajasõidus vormel 4 klassis hõbeda. 

Ta tegutses hiljem mitme tehnikaspordiklubi juhtkonnas.

## Isiklikku
Tema vend oli auto- ja mootorrattasportlane Lembit Teesalu.

## Viited

## Välislingid
*
Alpi puia

**Alpi puia** (*Puya alpestris*) on bromeelialiste sugukonda puia perekonda kuuluv õistaimeliik, mis kasvab Kesk- ja Lõuna-Tšiili kuivadel mäenõlvadel, olles üks lõunapoolsema levikuga liike oma perekonnas. Liigiepiteet tähistab selles kontekstis lihtsalt mäestikku. Kasvatatakse ka Euroopas dekoratiivtaimena.

## Kirjeldus
Alpi puia on kuivalembene püsik. Tugevad jäigalt püstiseisvad paralleelsete soontega teravatipulised lehed on kodarikus lühikesel varrel, 2-2,5 cm laiused ja kasvavad kuni meetripikkusteks. Leheserv on varustatud konksjalt kõverdunud poole sentimeetri pikkuste ogadega. Lehe allkülg on kaetud tihedate valgete soomusjate karvadega.

Iga mõne aasta tagant moodustub püstine tihe pöörisjas õisik, mis koosneb paljudest kobarjatest osaõisikutest. Selles on säravpunased kõrglehed ja palju üksikuid õisi. Osaõisikute tipmised osad on viljatud. Õisikuvars on ligi 7 meetrit kõrge. Õied on kolmetised, kolme roheka 2,3 cm pikkuse palja või karvase tupplehega ja kolme 4,5 cm pikkuse metalselt läikiva türkiis- kuni tumesinise teravatipulise kroonlehega, mis pärast äraõitsemist spiraaljalt kokku keerduvad. Kuus tolmukat on säravoranžide tolmukapeadega. Õied on nektaririkkad ja taime õitsemise ajal liiguvad selle ümber koolibrid ja teised nektarist toituvad linnud.

Viljad on kapseljad, neis leiduvad rohked seemned levivad tuulega.

## Pildid

File:Puya alpestris 2a.JPG|Taim
File:Puya alpestris ssp zoellneri Cuesta Las Chilcas 11.JPG|Ogad
File:Puya alpestris kz06.jpg|Õisikuvars
File:Puyaalpestris1.JPG|*Puya alpestris* ssp *alpestris* õis
File:Frutos de Puya alpestris ssp zoellnerii 01.jpg| Viljad
File:Puya alpestris ssp zoellneri - Flickr - Pato Novoa.jpg|Looduslik kasvukoht
File:Puya alpestris SDBG bloom full.jpg|Alpi puia San Diego botaanikaaias (Encinitas, California)
File:Puya alpestris SDBG bloom zoom.jpg|Alpi puia San Diego botaanikaaias, õisik lähivaates


## Viited

## Välislingid
*Puya alpestris (Sapphire Tower). - World of Succulents
Galgiai

**Galgiai** on küla Vilniuse rajoonis vastu Vilniuse linna idapiiri.

Küla endine lääneosa moodustab alates 1996. aastast Vilniuse linnaosa Galgiai.

Külas asuvad kool, postkontor ja Vilniuse ülikooli botaanikaaed.
Sinipuia

**Sinipuia** (*Puya berteroniana*) on bromeelialiste sugukonda puia perekonda kuuluv õistaimeliik, mis kasvab Tšiili mäestikes ja on kohalik endeemne liik.

## Kirjeldus
Sinipuia kasvab maas, kuival ja kivisel pinnasel. Tal on 90–120 cm pikkustest hõbejasrohelistest teravatipulistest lehtedest tihe umbes meetrilaiune kodarik, mis haruneb iga mõne aasta järel. Õisikuvars on 2–7 meetri kõrgune, õied siidja pehme läikega. Kroonlehed on ligikaudu türkiissinist värvi, tolmukad on erkoranžid. Talub külma kuni –5 °C.

## Pildid



## Viited
Karmen Bruus

**Karmen Bruus** (sündinud 24. jaanuaril 2005 Tartus) on eesti kõrgushüppaja, U20 vanuseklassi maailmameister (2022). 

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is saavutas finaalis tulemusega 1,96 m seitsmenda koha, korrates Eesti rekordit ja kuni 18-aastaste maailma tipptulemust. 

## Saavutused

## Isikliku rekordi areng
*2017 – 1.45
*2018 – 1.57
*2019 – 1.73
*2020 – 1.74
*2021 – 1.80
*2022 – **1.96**

## Tunnustus
* 2022 – aasta noorsportlane

## Viited

## Välislingid
* Karmen Bruus Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
Galgiai (Vilnius)

**Galgiai** on Vilniuse linnaosa, kuulub Antakalnise valda ja asub südalinnast kirdes, Kairėnai linnaosast lõunas.

Ala moodustas varem Galgiai küla läänepoolse osa, see liideti Vilniusega 1996. aastal. Küla ja linnaosa eraldab Centrinė tänav.
Andrei Kurkov

**Andrei Kurkov** (vene keeles *Андрей Юрьевич Курков*, ukraina keeles *Андрій Юрійович Курков*; sündinud 23. aprillil 1961 Budogoštšis Kiriši rajoonis Leningradi oblastis) on ukraina kirjanik. Ta kirjutab vene keeles.

Ta sündis Budogoštšis Kiriši rajoonis Leningradi oblastis. Varasest lapsepõlvest elab ta Kiievis. 1983. aastal lõpetas ta Kiievi Riikliku Võõrkeelte Pedagoogika Instituudi.

Tema teostest on eesti keelde tõlgitud 
* 1996. aastal ilmunud "Смерть постороннего" ("Võõra surm", Tänapäev 2007, tõlkija Üve Maloverjan); 
* 2018. aastal ilmunud "Серые пчёлы" ("Hallid mesilased", Tänapäev 2022, sari "Punane raamat", tõlkija Mait Eelrand);
* 2014. aastal ilmunud "Дневник Майдана и войны" ("Ukraina päevik: ülestähendusi kriisikoldest", Äripäeva kirjastus, 2014, saksa keelest tõlkinud Anu Wintschalek).
Suur Ziegfeld

"**Suur Ziegfeld**" ("The Great Ziegfeld") on 1936. aasta Ameerika Ühendriikide muusikal-draamafilm, mille lavastas Robert Z. Leonard. Peaosades mängivad William Powell, Myrna Loy ja Luise Rainer.

Linateos räägib väljamõeldud loo impressaario Florenz Ziegfeld juuniorist ja tema Broadway revüüdest "Ziegfeld Follies".

Film võitis 1937. aasta Oscari-galal kolm auhinda, sealhulgas parima filmi Oscari, Luise Rainerit autasustati parima naispeaosatäitja Oscariga.

## Osatäitjad

## Viited

## Välislingid
* 
* "Suur Ziegfeld" filmiarvustuste lehel Rotten Tomatoes 
* "Suur Ziegfeld" Ameerika Filmiinstituudi kataloogis
Nianfo

**Nianfo** (hiina keeles 念佛, ‘budast mõtlemine’) ehk **Nembutsu** (jaapani keeles)  on buda nime mõttes kordamine või retsiteerimine. 

Enamasti mõeldakse jaapani budismis *nembutsu* all Amitābha (jaapani keeles Amida) nime lausumist vormelina *namu amida butsu* (jaapani keeles 南無阿彌陀佛). 

Usutakse, et kui seda pikka aega pidevalt lausuda või mõttes korrata, tagab see ümbersünni Amitābha budaväljal Sukhāvatīs.
Oromo keel

**Oromo keel** on afroaasia keelkonna kuši keelte madalmaa-idakuši rühma kuuluv keel, mida räägivad Etioopias, Keenias ja Somaalias oromod.

1974. aastani kasutas oromo keel Etioopias paralleelselt etioopia (geezi) ja ladina kirja, muslimipiirkondades kohati ka araabia kirja. Ladina kiri keelustati 1974. aastal Mengistu režiimi ajal, samal ajal piirati oromo keeles avaldamist üleüldiselt. 1991. a otsustas Oromo Vabastusrinne (OLF) hakata kasutama ladina tähestikku.

## Vaata ka
*Oromokeelne Vikipeedia

## Viited

## Välislingid
*Oromokeelne Vikipeedia
Katie Moon

**Kathryn Elizabeth Moon** (neiupõlvenimega **Nageotte**; sündinud 13. juunil 1991 Lakewoodis Ohios) on USA teivashüppaja.

2015. aastal võitis ta Põhja- ja Kesk-Ameerika meistrivõistlustel teivashüppes tulemusega 4.30 pronksmedali. Kolm aastat hiljem võitis ta samadel võistlustel esikoha tulemusega 4.75

Mooni esimesed suured rahvusvahelised tiitlivõistlused olid 2018. aasta sisemaailmameistrivõistlused, kus ta saavutas tulemusega 4.70 viienda koha.

2021. aasta juunis võitis ta USA katsevõistlused isikliku rekordiga **4.95**. Sama aasta Tokyo suveolümpiamängudel võitis ta kuldmedali tulemusega 4.90.

2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel võitis ta 4.75-ga hõbemedali. Samal aastal toimunud Eugene'i maailmameistrivõistlustel võitis ta kuldmedali tulemusega 4.85.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Moon teist korda maailmameistriks, jagades tulemusega 4.90 esikohta Nina Kennedyga.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis Moon 4.85-ga Kennedy järel hõbemedali.

Sisetingimustes on Mooni isiklik rekord **4.94**, mis on hüpatud 11. juunil 2021 Mariettas.

## Välislingid
*
Mennikpunane kastilleeja

**Mennikpunane kastilleeja** (*Castilleja miniata*) on õistaimeliik soomukaliste hulka kuuluvast kastilleeja perekonnast. Taime looduslik leviala hõlmab Põhja-Ameerika lääneosa Alaskast Ontarioni ja Californiast New Mexiconi. 

## Kirjeldus
Mennikpunane kastilleeja on umbes 80 cm kõrgeks kasvav sale püsik, lehed ja varred rohelised kuni tumevioletsed. Odajad lehed on 3–6 cm pikad, teravaotsalised ja kaetud peente karvadega. Õisikus on erkpunased kuni kahvatuoranžid või oranži otsaga kandelehed, mille kaenlast kasvavad kollakasrohelised, punaste servadega torujad õied. Õitseb maist septembrini.

Taim on poolparasiit teiste taimede juurtel. Kasvab enamasti niiskemates kohtades, nagu vesistel mäginiitudel ja jõekallastel allpool 3400 m kõrgust.

## Pildid

Castilleja miniata 0828.JPG|Looduslikus kasvukohas Mount Rainieri rahvuspargis
Castilleja miniata 0641.JPG|Terve taim üksikuna
Castilleja miniata 0649.JPG|Lehed
Castilleja miniata (I think) - Flickr - brewbooks.jpg|Punased kandelehed ja rohekad õied


## Viited
East Cleveland

**East Cleveland** on linn USA-s Ohio osariigis Cuyahoga maakonnas. See piirneb läänes ja põhjas Clevelandiga ning idas Cleveland Heightsiga. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 13 792. 2010. aastal oli elanikke 17 843. Võrreldes 1950. aastaga, mil linnas elas üle 40 000 elaniku, on elanike arv vähenenud ligi kolm korda.

East Cleveland sai 1895. aastal külaõigused ja 1911. aastal linnaõigused.

Läbi linna kulgeb osa Euclid Avenuest, mis 1860.–1920. aastatel oli tuntud Millionaires' Row'na, kuna selle ääres paiknesid paljude miljonäride häärberid. Tänapäevaks oli säilinud neist häärberitest vaid üksikud.

Alates 1960. aastatest on suure osa linna elanikkonnast moodustanud mustanahalised. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli mustanahalisi 93,2% ja valgeid 4,6%.

East Cleveland on riigi üks vaesemaid linnu. Alla vaesuspiiri elab 40,5 elanikest. Keskmine sissetulek leibkonna kohta on 21 184 dollarit.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* "Down but not out: How East Clevelanders aren’t giving up on Ohio’s poorest city". Cleveland.com. 6. oktoober 2019
Twinsburg

**Twinsburg** on linn USA-s Ohio osariigis Summiti maakonnas. Linn asub poolel teel Clevelandi ja Akroni vahel.

Elanike arv on 2021. aasta seisuga 19 328. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 18 795.

Esimese asunikuna saabus praeguse Twinsburgi alale 1817. aastal 16-aastane Ethan Alling. Tema vanemad olid Connecticut Land Companylt ostnud 400 aakri (1,6 km²) suuruse ala, mis oli tuntud nime all Millsville. Ta töötas hiljem asunduses postkontori ülema, kutsari, kaupmehe ja hotelliomanikuna.

1819. aastal ostsid Connecticuti osariigist Killingworthist pärit olnud kaksikud Moses ja Aaron Wilcox umbes 4000 aakri (16 km²) suuruse maalapi ning hakkasid seda maatükkide kaupa madala hinna eest müüma, et meelitada uusi asunikke. Nende järgi nimetati asula Millsville'ist Twinsburgiks.

Twinsburg sai linnaõigused 1957. aastal.

Linnas töötab 1963. aastal asutatud Twinsburgi Ajalooselts, mis tegutseb 1860. aastatel ehitatud hoones, kus paiknes algselt Samuel Bisselli Instituut. Hoones asub ka linna muuseum. Hoone kanti 1. jaanuaril 1976 ajalooliste paikade registrisse National Register of Historic Places.

Alates 1976. aastast toimub linnas üks maailma suurim iga-aastane kaksikute ja teiste mitmikute festival (*Twins Days*). Kui esimesel aastal osales festivalil ainult 37 kaksikutepaari, siis 1990. aastatel juba üle 2500.

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Twinsburg Historical Society and Museum
Warren (Ohio)

**Warren** on linn USA-s Ohio osariigi kirdeosas, Trumbulli maakonna halduskeskus ja suurim linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 38 752. 2010. aastal oli elanikke 41 558.

Warren asub Youngstownist umbes 23 km kaugusel loodes ja Clevelandist umbes 90 km kaugusel kagus. Warreni ja Youngstowni vahel asub kaks väiksemat linna – Niles ja Girard. Läbi linna kulgeb Mahoningi jõgi. Warren paikneb ajaloolises Roostevöö tööstuspiirkonnas.

Linnas asutas 1798. aastal Ephraim Quinby Connecticut Land Companylt ostetud 441 aakri (1,78 km²) suurusele maatükile. Linn on saanud nime maamõõtja Moses Warreni järgi. 1801. aastal sai Warren Trumbulli maakonna halduskeskuseks.

1840. aastate keskel elas linnas umbes 1500 inimest. 1846. aastal oli linnas viis kirikut, kakskümmend kauplust, kolm ajalehetoimetust, pank, puuvillavabrik ja kaks jahuveskit. Samal perioodil kujunes Warren ümbritsevate farmerite jaoks oluliseks kauplemiskeskuseks. Warren jäi oluliseks kaubandus- ja tootmiskeskuseks 19. sajandi teiseks pooleks ja peaaegu kogu 20. sajandiks. 1888. aastal sai Warren raudteeühenduse ülejäänud Ohioga. 1880. aastatel toodeti linnas muuhulgas linaseemneõli, mööblit, tünnilaudu, villakangast, aknakardinaid, hõõglampe ja vankreid. 1899. aastal asutati Warrenis autotehas Packard. Sajandivahetusel kerkis esile terasetööstus. Warreni elanike arv saavutas haripunkti 1970. aastal, mil linnas elas 63 494 inimest. Pärast seda on linna elanike arv tööstustegevuse hääbumise tõttu püsivalt langenud.

Linnas asub 1999. aastal avatud Packardi luksusautode muuseum.

Linnas on sündinud muusik Dave Grohl.

## Viited

## Välislingid
* https://www.warren.org/
Tallinna linnavolinike loend (1927)

**Tallinna linnavolinike loend (1927)** on 15. ja 16. jaanuaril 1927 Tallinnas valitud Tallinna Linnavolikogu linnavolinike loetelu. 

Tulemused avaldatud Riigi Teatajas nr. 14, 14. veebruar 1927

## Vene rahvuslik kandidaatide nimekiri
# Egorov, Aleksei 

## Tööerakonna kandidaatide nimekiri
#Tallmeister, Theodor 
# Strandmann, Otto 
# Anderkopp, Ado 
# Uesson, Anton
# Paabo, Rudolf
# Veidermann, Aleksander
# Tomp, Jaan
# Loik, Tõnu 
# Martens, Jaan 
# Kiesel, Otto
# Kiiman, Oskar 
# Peterson, Ferdinand 
# Käärik, Theodor  
# Kross, Jaan
# Grünberg, Elmar  
# Susi, Arnold
# Ravaraja, Arnold

## Tallinna majaomanikkude kandidaatide nimekiri
#Masing, Jaan 
# Mürk, Johannes 
# Jürgens, Johannes-Leopold 
# Haarmann, Joonas 
# Anton, Juhus 
# Abram, August
# Trakmann, Friedrich 
# Kadak, Ferdinand 
# Andruson, Voldemar

## Eesti sotsialistliku tööliste partei kandidaatide nimekiri
# Püümann, Mait 
# Tulp, Aleksander
# Wirma, Karl
# Saving, Reinhold
# Ostra-Oinas, Alma 
# Piiskar, Jaan
# Rukki, Joosep 
# Pikkow, Johannes
# Sirro, August 
# Hiob, Johannes 
# Janson, Aleksei 
# Lepenid, Julius 
# Norenberg, Martin 
# Eilmann, Bernhard 
# Rummo, Jaan

## Tallinna juudi koguduse kandidaatide nimekiri
# Klompus, Maks

## Kristliku rahvaerakonna kandidaatide nimekiri
# Bauer, Heinrich
# Kapp, Alexander 
# Nirk, Alfred
# Kubu, Hans 
# Paimal, Eduard
# Kubo, Adolf 
# Reintam, Juhan

## Saksa-Balti kandidaatide nimekiri
# Nottbeck, Hermann
# Kress, Gerhard  
# de Vries, Franz
# Vilde, Eugen  
# Vinter, Axel  
# Hippius, Leontine
# Jacobson, Leopold 

## Eesti rahvaerakonna kandidaatide nimekiri
# Maddison, Ottomar 
# Eliaser, Rein

## Üürniku kandidaatide nimekiri
# Kullerkupp, Harry  
# Lehtmets, Konstantin 

## Liitunud seltside majanduslise rühma kandidaatide nimekiri
# Margens, Hans

## Eesti tööliste partei kandidaatide nimekiri
# Tulper, Gustav  
# Martinson, Hans  
# Sprenk, August  
# Maurer, Theodor  
# Selge, Ernst  
# Pesur, Eduard 

## Tallinna tööliste kandidaatide nimekiri
# Grimpel, Arnold 
# Past, Albert 
# Metsamart, Eduard 
# Luik, August 
# Mosel, Anna 
# Väljataga, Johannes 
# Tähve, August 
# Hunt, Johannes 
# Hanson, Karl 
# Ottokar, Ida

## Kehvemate üürnikkude kandidaatide nimekiri
# Kiimann, Karl  
# Bormeister, Mart  
# Astrem, Robert  
# Pormann, Aleksander 
## Kodanlise koonduse kandidaatide nimekiri
# Kann, Nikolai 
# Reinthal, Johannes  
# Tamm, Johann 
## Eesti rahvaerakonna kandidaatide nimekiri
# Kesker, Villem 

## Viited
Jake Wightman

**Jake Wightman** (sündinud 11. juulil 1994 Nottinghamis) on Suurbritannia keskmaajooksja, maailmameister (2022). Tema põhiala on 1500 meetri jooks.

2013. aastal tuli ta 1500 meetri jooksus juunioride Euroopa meistriks.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis saavutas ta 1500 meetri jooksus kuuenda koha. Kaks aastat hiljem võitis ta Berliini Euroopa meistrivõistlustel samal alal ajaga 3.38,25 pronksmedali. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta viies (3.31,87) ja 2020. aasta suveolümpiamängudel kümnes (3.35,09).

2022. aastal tuli Wightman 1500 meetri jooksus isikliku rekordiga 3.29,23 maailmameistriks.

2025. aasta maailmameistrivõistlustel Tokyos võitis ta 1500 meetri jooksus Isaac Naderi järel hõbemedali.

Mõlemad tema vanemad on endised pikamaajooksjad. Tema ema Susan Wightman (neiupõlvenimega Tooby) saavutas 1988. aasta suveolümpiamängudel maratonijooksus 12. koha.

## Isiklikud rekordid
;Väljas

;Sees

## Välislingid
*
Faith Kipyegon

**Faith Chepngetich Kipyegon** (sündinud 10. jaanuaril 1994 Bometis) on Keenia keskmaajooksja, kelle põhialaks on 1500 meetri jooks.

Ta on 1500 meetri jooksus kolmekordne olümpiavõitja (2016, 2020 ja 2024) ja kolmekordne maailmameister (2017, 2022 ja 2023). 5000 meetri jooksus on ta tulnud maailmameistriks (2023). Talle kuuluvad 1500 meetri ja miilijooksu maailmarekordid. Tokyo suveolümpiamängudel tuli ta 1500 meetri jooksus olümpiavõitjaks olümpiarekordiga 3.53,11. 2024. aasta suveolümpiamängudel parandas ta taas olümpiarekordit, joostes 3.51,29.

Aastatel 2017 ja 2021–2024 tuli ta 1500 meetri jooksus Teemantliiga üldvõitjaks.

Aastatel 2010–2013 võitis Kipyegon krossijooksu maailmameistrivõistlustel juunioride arvestuses neli kuldmedalit. 2017. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlustel võitis ta kuldmedali naiskondlikus arvestuses.

## Isiklikud rekordid
;Tavarada

## Välislingid
* 
*
Ryczówek

**Ryczówek** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Olkuszi maakonnas Klucze vallas. Ryczówek asub Olkuszist umbes 12 km põhjas ja Krakówist ligikaudu 45 km loodes.

## Viited
Letesenbet Gidey

**Letesenbet Gidey** (tigrinja keeles ለተሰንበት ግደይ; sündinud 20. märtsil 1998 Tigray osariigis) on Etioopia pikamaajooksja.

Ta on esimene naine pärast Ingrid Kristianseni, kellele on üheaegselt kuulunud maailmarekord nii 5000 meetri kui ka 10 000 meetri jooksus. Lisaks on ta jooksnud mitteametliku maailmarekordi poolmaratonis (joostud meestega ühes jooksus).

Aastatel 2015–2017 võitis ta krossijooksu maailmameistrivõistlustel juunioride arvestuses neli kuldmedalit. 2019. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlustel võitis ta 10 km distantsil pronksmedali ja naiskondlikus arvestuses kuldmedali.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos võitis ta 10 000 meetri jooksus pronksmedali. 2022. aastal tuli ta 10 000 meetri jooksus maailmameistriks.

## Isiklikud rekordid

## Välislingid
*
Kosmolów

**Kosmolów** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Olkuszi maakonnas. Kosmolów asub Olkuszist ligi 7 km idas ja Krakówi kesklinnast umbes 30 km loodes.

## Viited
Keskpaik

**Keskpaik** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Keskpaik 46 inimesel: 23 mehel ja 23 naisel. Perekonnanimede levikult oli Keskpaik meeste puhul 5290. kohal ja naiste puhul 5778. kohal.

Perekonnanime Keskpaik kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune ning nimi oli levinuim Pärnu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 1,62.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Saaremaal Muhu kihelkonna Kantsi mõisavallas ning Läänemaal Vigala kihelkonna Vana-Vigala mõisavallas talupojale nimeks 	Keskpaik ja Kespaik (normaliseeritult Keskpaik). 

Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Keskpaik 5 korral, kui 1935.–1936. aastal võeti uuteks nimedeks Kosk kahel korral ning Kaljula, Kesklaid ning Laigna.

## Nime kandjaid
*Evald-Friedrich Keskpaik, eesti ühiskonna- ja majandustegelane (1897-1976)
*Jüri Keskpaik, eesti ornitoloog (1936–)
*Kert Keskpaik, eesti rull- ja kiiruisutaja (1983–)
*Riste Keskpaik, eesti semiootik (1978–)
*Tiiu Keskpaik, eesti bioloog (1937–2022)

## Viited

## Välislingid
*
Saulkrasti piirkond

**Saulkrasti piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.

Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Saulkrasti ja Sēja piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati.

## Haldusjaotus

* Saulkrasti
* Saulkrasti vald (*Saulkrastu pagasts*)
* Sēja vald (*Sējas pagasts*)

## Viited

## Välislingid
*Saulkrasti piirkonna koduleht
Kersna

**Kersna** on eesti perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kersna 31 inimesel: 16 mehel ja 15 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kersna meeste puhul 7873. kohal ja naiste puhul 9078. kohal.

Perekonnanime Kersna kandja oli keskmiselt 49 aasta vanune ning nimi oli levinuim Võru maakonnas, kus seda oli maakonna 10 000 elaniku kohta 1,43.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Sangaste kihelkonna Vaalu ja Tartu-Maarja kihelkonna Luunja ning Võrumaal Põlva kihelkonna Peri mõisavaldades talupoegadele nimeks Kersna. 

Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Kersna ühel korral, kui 1939. aastal võeti uueks nimeks Muuga.

## Nime kandjaid
*Aksel Kersna, eesti kergejõustikutreener ja pedagoog (1920–1986)
*Heino Kersna, eesti raamatugraafik (1922–2007)
*Liina Kersna, Eesti ajakirjanik ja poliitik (1980–) 
*Vahur Kersna, eesti ajakirjanik (1962–)

## Viited

## Välislingid
*
Dean Smith (jalgpallur)

**Dean Smith** (sündinud 19. märtsil 1971 West Bromwichis) on Inglismaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur (keskkaitsja).

Suurema osa klubikarjäärist mängis Smith Inglismaa tugevuselt kolmanda või neljanda liiga klubides. Aastatel 1989–1994 mängis ta Walsallis, 1994–1997 Hereford Unitedis, 1997–2003 Leyton Orientis, 2003–2004 Sheffield Wednesdays ja 2004–2005 Port Vale'is.

Peatreenerina on Smith juhendanud aastatel 2011–2015 Walsalli, 2015–2018 Brentfordi, 2018–2021 Aston Villat ja alates 2021. aasta novembrist Norwich Cityt. 2019. aastal viis ta Aston Villa Inglismaa esiliigast kõrgliigasse. 2020. aasta detsembris valiti Smith Inglismaa Premier League'i kuu parimaks peatreeneriks, kui Aston Villa lasi endale viie liigamänguga lüüa vaid ühe värava.
Dean Smith

**Finis Dean Smith** (15. jaanuar 1932 Breckenridge, Texas – 24. juuni 2023) oli USA sprinter.

1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis võitis ta 4 × 100 m teatejooksus kuldmedali ja tuli 100 m jooksus 4. kohale.

Pärast sportlaskarjääri lõppu esines Smith rodeotel kauboina ning tegi paljudes vesternides (nii mängufilmides kui ka teleseriaalides) kaasa kaskadöörina.

2006. aastal võeti ta Texas Rodeo Cowboy Hall of Fame'i liikmeks.
Krisli Melesk

**Krisli Melesk** (sündinud 24. märtsil 1986 Tallinnas) on eesti alpinist, kes on tõusnud kolme kaheksatuhandelise mäe tippu.

Melesk on lõpetanud Tallinna Üldgümnaasiumi (hilisem Tallinna Kristiine Gümnaasium) ning õppinud Eesti Kunstiakadeemias fotograafiat (lõpetamata).

Ta on esimene Eesti naismägironija, kes on tõusnud Džomolungma (2021. aastal), K2 (2022. aastal) ja Lhotse (2024. aastal) tippu. 

2011. aastast töötab Krisli Melesk stjuardessina luksusjahtidel USA-s ja Euroopas.

## Kõrgtõusud
* ........ – Chimborazo (6268 m)
*2020 – Denali (6190 m)
*2021 – Aconcagua (6962 m)
*2021 – Džomolungma (8848 m), tipus 23. mail
*2022 – K2 (8611 m), tipus 22. juunil
*2023 – Nuptse (7864 m)
*2024 – Lhotse (8516 m), tipus 8. mail

## Tunnustus
*2021 – J. K. Alpinismiklubi rändauhind parimale alpinistile

## Viited

## Välislingid
* Margus Martin, Mihkel Maripuu, "Krisli Melesk: "Reisimine on minu jaoks number üks"", Postimees, 12. juuni 2021
* Iris Kübarsepp, Tanel Saarmann, "Luksus suletud uste taga. Eestlannad ülirikaste inimeste superjahtide peadpööritavas maailmas", Delfi Ärileht, 06.05.2022
* Ulvi Tüllinen, "Esimene Eesti naine on teel maailma ühe ohtlikuma tipu K2 poole", Tervis Pluss, 12.07.2022
* Margus Martin, "K2 tipus käinud Krisli Melesk: see on täiesti teine ooper kui Everest", Postimees, 2. august 2022
* Ulvi Tüllinen, ""Meeste hukkumine oli mulle suur šokk!" Krisli Meleski intervjuu maailma ühe ohtlikuma mäetipu vallutamisest", Tervis Pluss, 08.09.2022
* Anu Välba, "Alpinist Krisli Melesk: tegelikult ma kardan jubedalt kõrgust", ERR/ETV "Hommik Anuga", 16.10.2022
* Margus Martin, "Krisli Melesk: vaimset tervist väärtustav tipuvallutaja", Postimees, 20. detsember 2022
Paul Ince

**Paul Emerson Carlyle Ince** (sündinud 21. oktoobril 1967 Londonis) on Inglismaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur (poolkaitsja).

Jalgpallurikarjääri jooksul mängis Ince Inglismaa klubides West Ham United (1986–1989), Manchester United (1989–1995), Liverpool (1997–1999), Middlesbrough (1999–2002), Wolverhampton Wanderers (2002–2006), Swindon Town (2006) ja Macclesfield Town (2007) ning Itaalia kõrgliigaklubis Milano Internazionale (1995–1997). 1989. aastal valiti Ince West Ham Unitedi aasta mängijaks ja 1993. aastal Manchester Unitedi aasta mängijaks. Manchester Unitediga tuli ta Inglismaa meistriks hooaegadel 1992/93 ja 1993/94 ning lisaks võitis ta klubiga veel kaheksa karikat. Inglismaa kõrgliiga sümboolsesse koosseisu valiti Ince hooaegadel 1992/93, 1993/94 ja 1994/95.

Inglismaa jalgpallikoondises mängis Ince aastatel 1992–2000 kokku 53 korda ja lõi kaks väravat. Koondisekarjääri mõlemad väravad lõi ta 17. novembril 1994 MM-i valikmängus San Marino vastu. Ta kuulus Inglismaa koondisse 1996. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 1998. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 1993. aasta juunis sai Ince Inglismaa koondise esimeseks mustanahaliseks kapteniks.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu alustas Ince tööd treenerina. Aastatel 2006–2007 juhendas ta Macclesfield Towni, 2007–2008 ja 2009–2010 Milton Keynes Donsi, 2008 Blackburn Roversi, 2010–2011 Notts Countyt ning 2013–2014 Blackpooli. Blackburn Roversi peatreenerina oli ta esimene mustanahaline peatreener Premier League'is. 2022. aasta veebruaris sai ta koos Michael Gilkesiga Inglismaa esiliigaklubi Reading ajutiseks peatreeneriks. Püsivalt määrati Ince Readingu peatreeneri kohale 2022. aasta mais.

Tema poeg Tom Ince on samuti jalgpallur.

## Saavutused
### Mängijana
;Manchester United
*Premier League: 1992–93, 1993–94
*FA Cup: 1989–90, 1993–94
*Football League Cup: 1991–92
*FA Charity Shield: 1990, 1993, 1994
*Euroopa karikavõitjate karikas: 1990–91
*Euroopa superkarikas: 1991

### Peatreenerina
;Milton Keynes Dons
*Football League Two: 2007–08
*Football League Trophy: 2007–08

## Viited
Russell Martin

**Russell Kenneth Alexander Martin** (sündinud 4. jaanuaril 1986 Brightonis) on Inglismaal sündinud Šotimaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Klubikarjääri jooksul mängis Martin põhiliselt Inglismaal. Ta kuulus sellistesse klubidesse nagu Wycombe Wanderers (2004–2008), Peterborough United (2008–2009), Norwich City (2009–2018), Walsall (2018–2019) ja Milton Keynes Dons (2019). Norwich Cityga mängis ta Premier League'is neljal hooajal. Tema ainus välisklubi oli Šotimaa kõrgliigaklubi Rangers, kus ta mängis hooajal 2017/18 Norwich Cityst laenul olles.

2019. aasta novembris sai ta Milton Keynes Donsi peatreeneriks.

2021. aasta augustis nimetati Martin Inglismaa esiliigaklubi Swansea City peatreeneriks. Ta sõlmis klubiga kolmeaastase lepingu.

2023. aasta juunis sai ta äsja Inglismaa esiliigasse kukkunud Southamptoni peatreeneriks. Ta sõlmis klubiga kolmeaastase lepingu.

Šotimaa jalgpallikoondises mängis Martin aastatel 2011–2017 kokku 29 korda.

## Viited
Põhja-Krimmi kanal

**Põhja-Krimmi kanal** on irrigatsioonikanal Ukraina lõunaosas Hersoni oblastis ja Krimmi poolsaarel. Kanal juhib Dnepri jõe vett Hersoni oblasti edelaossa ning Põhja-Krimmi steppi. See on 403 km pikk.

## Ajalugu

Kanali rajamise idee käidi välja juba 19. sajandil, kui seda toetas Soome päritolu botaanik ja entomoloog Christian von Steven.

1950. aastate algul otsustas NLKP Keskkomitee rajada Kahhovka hüdroelektrijaama, Lõuna-Ukraina kanali ja Põhja-Krimmi kanali. Trassi määramisega jõuti lõpule 1952. aastal.

Pärast krimmitatarlaste küüditamist kaotati 1945. aastal Krimmi ANSV ja piirkond liideti Vene NFSV koosseisu. 1954. aastal liigutati Krimm aga Vene NFSV halduse alt Ukraina NSV koosseisu, mis jättis Ukraina kanda Krimmi sõjajärgse ülesehitamise kulud.

Hüdroelektrijaam ja Kahhovka veehoidla valmisid 1956. aastal.Kanalit hakati ehitama 1961. aastal ja esimene järk kuni Krasnoperekopskini valmis 1963. aastal. Teine järk Kertšini valmis 1971. aastal ja kolmandat järku Sevastopolini hakati ehitama 1983. aastal.

Pärast 2014. aasta Krimmi anneksiooni sulges Ukraina kanali veevarustuse. Seejuures hinnati, et kanal andis enne seda 85% Krimmi veevarustusest: 72% sellest läks põllumajandusele, 10% tööstusele ning joogiveeks ja muuks avalikuks kasutamiseks 18%. 2017. aastal valmis kanalile ka pais. Venemaa püüdis Kertši väina silla ehitamisega poolsaare veega varustamise probleemi lahendada, kuid selle mõju oli vähene. 2022. aastal alustas Venemaa ulatuslikku sissetungi Ukrainasse ja teatas sama aasta juunis kanali kaudu Krimmi veevarustuse taastamisest.

Põhja-Krimmi kanali Dnepri veega varustamine sai lõpu Kahhovka paisu purustamisel 6. juunil 2023.

## Viited

## Kirjandus
* Строительство Северо-Крымского канала: организация и стимулирование труда. Междисциплинарные исследования. 2016
ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu president

**ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu president** juhib Majandus- ja Sotsiaalnõukogu tegevust. President valitakse üheks aastaks ja ta peab olema pärit mõnest nõukogu liikmesriigist.

Alates 31. juulist 2025 on 81. presidendina ametis Lok Bahadur Thapa.

## Presidendid

## Viited
Pasierbiec

**Pasierbiec** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Limanowa vallas. Pasierbiec asub Limanowast umbes 6,5 km põhjaloodes ja Krakówist ligikaudu 46 km kagus.

Pasierbiecit on esmamainitud 1465. aastal.

## Viited
Ulugbeki observatoorium

**Ulugbeki observatoorium** (usbeki keeles *Ulug‘bek rasadxonasi*) oli keskaja üks silmapaistvamaid observatooriume.  See asus Samarkandi lähistel Kuhaki künkal.

## Ehitamine
Ulugbeki observatooriumi lasi ehitada Ulugbek aastatel 1424–1428. Selle tähtsaim mõõteriist oli kvadrant, mis oli tol ajal maailma suurim.

## Viited
Ādaži piirkond

**Ādaži piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.

Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Ādaži ja Carnikava piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati.

## Haldusjaotus

* Ādaži
* Ādaži vald (*Ādažu pagasts*)
* Carnikava vald (*Carnikavas pagasts*)

## Viited

## Välislingid
*Ādaži piirkonna koduleht
Kłodne

**Kłodne** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Limanowa vallas. Kłodne asub Limanowast umbes 10 km idas ja Krakówist ligikaudu 60 km kagus.

Kłodnet on ürikutes esmamainitud 1320. aastal.

## Viited
Google Chat

**Google Chat** on Google'i arendatud suhtlustarkvara tekstsõnumite saatmiseks.

Esialgu oli see suunatud töörühmadele ja äriettevõtetele, hiljem sai see kättesaadavaks kõigile. Tarkvararakendus võimaldab saata privaatsõnumeid, pidada grupivestlusi ning jagada faile. Rakendus on kättesaadav spetsiaalsel lehel või e-posti rakenduse Gmail kaudu.

Rakendus avaldati 9. märtsil 2017 nime **Hangouts Chat** all ühena kahest Google Hangoutsi asendusest, teine neist oli Google Meet. Nime Google Chat sai see 9. aprillil 2020.

## Välislingid
*Veebileht
Ādaži vald

**Ādaži vald** (läti keeles *Ādažu pagasts*) on vald Lätis Ādaži piirkonnas. Asub Riiast kirdes.

Vald piirneb sama piirkonna Ādaži linna ja Carnikava vallaga, Saulkrasti piirkonna Sēja ja Saulkrasti vallaga, Sigulda piirkonna Inčukalnsi vallaga ning Ropaži piirkonna Garkalne vallaga.

## Ajalugu

Valla eellaseks oli Ādaži kihelkond. Seal asunud Ādaži mõisa pindala oli 1920. aasta agraarreformi eel 1358 ha. Iļķēni mõisa pindala oli 475 hektarit, Remberģi mõisale kuulus 761 hektarit, Stāle mõisale 252 hektarit, Berģumuiža mõisale 215 hektarit, Alderi mõisale 93 hektarit, Ādaži kirikumõisale 57 hektarit, Baloži mõisale 24 hektarit ja Kluse mõisa kohale kujunenud obrokikohuslasele 12,6 hektarit maad.

Aastal 1935 oli valla pindala 402 km² ja seal oli 3338 elanikku. Ādaži vallas moodustati aastal 1945 Ādaži, Berģi, Carnikava ja Garkalne külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1954 liideti Ādaži külanõukoguga likvideeritav Carnikava külanõukogu. Aastal 1974 liideti sellega likvideeritava Mangaļi külanõukogu Ādaži kolhoosi maad, ent osa maid liideti Berģi külanõukoguga. Aastal 1977 liideti sellega osa likvideeritavast Berģi külanõukogust, lisaks veel osa Vangaži ja Garkalne külanõukogust.

Aastal 1990 moodustati Ādaži külanõukogust vald. Aastal 1992 eraldati sellest moodustatava Carnikava valla alad. 2006. aastal moodustati vallaga samades piirides Ādaži piirkond (1. järgu haldusüksus). 2021. aastal liideti Carnikava piirkond Ādaži piirkonnaga, piirkond ise oma vanades piirides moodustas aga piirkonnas Ādaži valla. Aastal 2022 sai Ādaži linnaõigused ja selle maad eraldati vallast.

## Loodus

Valda läbib Koiva jõgi. Sellest saab alguse Koiva-Baltezersi kanal.

Suuremad järved on Lielais Baltezers ja Mazais Baltezers. Vald piirneb Lilaste järvega. 

Looduskaitse all on Leiputrija pärn, Vinduļi pärn, Oliņi mitmetüveline tamm, Oliņi tammed ja Koiva-Baltezersi kanali tamm. Lisaks on vallas looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid. Valda jääb osaliselt Ādaži maastikukaitseala, mille alale jääb ka Lieluika ja Mazyuika järvede kaitseala pindalaga 192 hektarit. Osaliselt jääb sinna ka Lielais Baltezersi saarte kaitseala.

## Kaitstavad objektid

Muinsuskaitse all on riiklike mälestistena Baltezersi ehk Ādaži kirik koos selle kahe portaaliga, kommunismiohvrite mälestuspaik ja Baltezersi kalmistul asuv kommunismiohvrite matmispaik koos selle mälestussambaga.

## Rahvastik

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Ādaži valla elanikest lätlasi 7434, venelasi 1871, ukrainlasi 199, valgevenelasi 189, poolakaid 108 ja leedulasi 50.

Valla külad:

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Joshua Cheptegei

**Joshua Kiprui Cheptegei** (sündinud 12. septembril 1996 Kapsewuis) on Uganda pikamaajooksja. Ta on 5000 ja 10 000 meetri jooksu maailmarekordiomanik.

Cheptegei võitis esimese täiskasvanute tiitlivõistluste medali 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis, kui oli 10 000 meetri jooksus Mo Farahi järel teine. 2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Gold Coastis võitis ta 5000 ja 10 000 meetri jooksud. 

2019. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlustel Aarhusis võitis ta kulla nii individuaalselt kui ka Uganda koondisega võistkondlikus arvestuses. Maailmameistrivõistlustel Dohas tuli ta maailmameistriks 10 000 meetri distantsil.

2020. aasta augustis ületas ta Monacos Kenenisa Bekele 16 aastat püsinud 5000 meetri jooksu maailmarekordi, joostes ajaks **12.35,36**. Oktoobris alistas ta 2005. aastast Bekelele kuulunud 10 000 meetri jooksu maailmarekordi enam kui 6 sekundiga, joostes Valencias **26.11,00**.

Olümpiamängudel Tokyos võitis ta kulla 5000 meetri jooksus ning oli 10 000 meetri jooksus Selemon Barega järel teine.

2023. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlustel Bathurst võitis ta pronksmedali nii individuaalselt kui ka Uganda koondisega võistkondlikus arvestuses. Sama aasta Maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli ta 10 000 meetri jooksus kolmandat korda järjest maailmameistriks.

2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis võitis Cheptegei 10 000 m jooksus kuldmedali olümpiarekordiga 26.43,14, edestades lõpuheitluses hõbemedali võitnud Berihu Aregawit kolme kümnendikuga.

Cheptegei on võitnud neljal korral maineka Zevenheuvelenloopi jooksu.

## Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF

## Viited

## Välislingid

*
Industrioosne revolutsioon

**Industrioosne revolutsioon** (*ing*. industrious revolution: töö/töökuse revolutsioon) on ligikaudu 1600–1800 kestnud periood varauusaegses Euroopas, kui majapidamiste produktiivsus ja tarbijate nõudlus suurenes vaatamata sellele, et puudusid hilisemale industriaalse revolutsioonile omased suured tehnoloogilised uuendused.

Termini võttis esimesena kasutusele jaapani ajaloolane Akira Hayami (1976), et kirjeldada Tokugawa aegse (1603–1868) Jaapani majanduslikke muutusi, vastandades neid Euroopa tehnilistel uuendustel põhinevale industriaalsele revolutsioonile. Tema käsitluses oli töörevolutsioon tootmisrevolutsioon, mis toimus Jaapanis maapiirkondades Edo perioodil alates 17. sajandi lõpust. Tegemist oli kapitalisäästliku ja töömahuka tootmisrevolutsiooniga, mille käigus vähendati tööloomade arvu, piirati nende kasvatamisele pühendatud tööjõudu ja võeti üle nende raske töö. Selle eelduseks olid niisutustehnoloogias ja väetamises toimunud arengud, mis tõid juurde haritavat pinda ja muutsid soodsamaks põllumaa käsitsi töötlemise.

Põhjapoolsemas Euroopas ilmnes töörevolutsioon esmalt uues protestantlikus töömoraalis (M. Weber) ja reformatsiooni poolt kalendrist umbes 57 päeval peetavate kirikupühade ärakaotamises. Kui varem oli tööaasta kestnud 250–260 päeva, siis pärast reformatsiooni oli see kuni 307 päeva. „*Jumal lüpsab lehma lüpsjapiiga kaudu*,“ ütles Luther.  

## Viited
Kesler

**Kesler** on perekonnanimi.

## Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kesler 81 inimesel: 32 mehel ja 49 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kesler meeste puhul 3592. kohal ja naiste puhul 2375. kohal.

Perekonnanimi Kesler oli kõige levinum vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,00. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,24 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Virumaal Jõhvi kihelkonna Edise ja Harjumaal Risti kihelkonna Hatu mõisavallas talupoegadele nimeks Kesler. 

Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Kesler kuuel korral, kui 1935.–1937. aastal ja 1940. aastal võeti uueks nimeks Kaleva kahel juhul, samuti Kesa, Kauveer, Keskrand ja Randpalu.

## Nime kandjaid
*Hindrek Kesler, eesti arhitekt (1958–)
*Kaja Kesler, eesti maalikunstnik (1957–)
*Marina Kesler, eesti baleriin ja koreograaf (1970–)
*Ruuben Kesler, eesti rahvapillimängija (1878–1965)
*Salme Kesler, eesti õpetaja (1900–1919) 

## Viited

## Välislingid
*
Przyszowa

**Przyszowa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Łukowica vallas. Przyszowa asub Limanowast umbes 9,5 km ja Krakówist ligikaudu 61 km kagus.

Przyszowat on esmamainitud 1326. aastal.

## Viited
First Class

"**First Class**" on Ameerika räppari Jack Harlow' laul, mis avaldati plaadifirmade Atlantic Recordsi ja Generation Now' kaudu teise singlina Harlow' teiselt albumilt "Come Home the Kids Miss You" 8. aprillil 2022. Laulu produtseerisid Rogét Chahayed, BabeTruth, Charlie Handsome, Jasper Harris ja Nickie Jon Pabón. Laulus on sämplitud Fergie 2007. aasta laulu "Glamorous", milles tegi kaasa Ludacris. Laul levis enne selle ametlikku väljaandmist TikTokis.

## Välislingid
* "First Classi" muusikavideo YouTube'is
Mennikpunane ekmea

**Mennikpunane ekmea** (*Aechmea miniata*) on õistaim bromeelialiste sugukonda kuuluvast ekmea perekonnast, looduslik kasvukoht Ida-Brasiilias Bahia osariigis. Kasvatatakse ka toataimena.

## Kirjeldus
Mennikpunasele ekmeale annab dekoratiivse välimuse korallpunaste karikaks kokkukasvanud tupplehtedega ja väikeste siniste õitega õisik tugeval varrel. Ka marjad on erkpunased. Oliivrohelised nahkjad läikivad lehed on rihmataoliselt kitsad ning pehmelt kaarduvad, teravate ogadega piki leheserva. Lehed paiknevad rosetja kodarikuna nagu paljudel teistel bromeelialistel.

Mennikpunane ekmea on eluviisilt epifüüt, kes aga ei võta toitaineid puult, millel kasvab, vaid saab suurema osa veest ja toitainetest kätte lehekodariku tekitatud anumast. Troopilistes ja lähistroopilistes piirkondades kasvab see liik õues puudel või peenardes. Taim eelistab poolvarjulist kasvukohta ja niisket pinnast, kuid kasvab ka päikese käes.

## Pildid

Aechmea miniata discolor IMG 1656.jpg|Taim kasvamas müüril
Aechmea Freaderike & America Tropical - Australia (1) (11983648854).jpg|Lehekodarik
Aechmea miniata var. miniata kz01.jpg|Õisik


## Viited
Jorge Ferrer

**Jorge Noguera Ferrer** (sündinud 30. oktoobril 1968 Barcelonas) on katalaani päritolu psühholoog, kelle ideed on mõjukad transpersonaalses psühholoogias.

## Publikatsioone
**[[Revisioning Transpersonal Theory]]: A Participatory Vision of Human Spirituality*, State University of New York Press 2002
Vadõm Huttsait

**Vadõm Huttsait** (ukraina keeles Вадим Маркович Гутцайт; sündinud 6. oktoobril 1971 Kiievis) on Ukraina poliitik, vehklemistreener ja endine vehkleja (espadron).

Ta hakkas vehklemisega tegelema 1980. aastal spordiseltsis Dünamo. Ta lõpetas aastal 1993 Ukraina Rahvusliku Kehakultuuri ja Spordi Ülikooli. 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas võitis ta SRÜ võistkonna koosseisus meeskondlikus espadronis kuldmedali.

Aastatel 2002–2010 oli ta Ukraina vehklemisvõistkonna peatreener. Aastal 2008 võitis Pekingis Ukraina naiskond vehklemises (espadronis) kuldmedali.

4. aprillist 2020 kuni 9. novembrini 2023 oli ta Ukraina noorte- ja spordiminister.
 
## Isiklikku
Ta on abielus Oksana Huttsaitiga, neil on poeg ja tütar. Rahvuselt on ta juut.
Torulukksepp

**Torulukksepp** (kõnekeeles *torumees, santehnik*, mitte segi ajada sanitaartehnikuga) on torude valmistamisele ja remondile spetsialiseerunud lukksepp.
Villem Vessart

**Villem Vessart** (ka Willem Vessart, 22. oktoober 1886 Kolga vald Harju kreis – 22. august 1944 Paide vald, Järva maakond) oli Eesti poliitik, Järva Maavalitsuse esimees ja III Riigikogu liige.

## Välislingid
*Järwa maavaalitsus kohtu alla., Järva Teataja (1926-1944), nr. 148, 20 detsember 1932
*Paide suurprotsessis tehti otsus 8-aastat sunnitööd, Ühistegelised Uudised, nr. 20, 20 mai 1938
*Järwa maawalitsuse end. esimees 2 a. wangi., Maa Hääl : maarahva ajaleht, nr. 109, 16 september 1938
*Järva maavalitsuse end. tegelaste protsessilt, Ühistegelised Uudised, nr. 12, 24 märts 1939