Peder Severin Krøyer

**Peder Severin Krøyer** (tuntud kui **P. S. Krøyer**; 23. juuli 1851 Stavanger – 21. november 1909 Skagen) oli taani kunstnik, impressionist. 

Ta on üks tuntumaid ja armastatumaid taani maalikunstnikke ning väga värvikas isiksus Skageni maalijate seas. Viimaste sekka kuulusid Taani ja Norra maalikunstnikud, kes 19. sajandi II poolel kogunesid suviti Skagenisse maalima. Krøyer oli kunstnike rühmituse mitteametlik liider.

## Elukäik
### Lapsepõlv ja haridus
Krøyer sündis Norras Stavangeris 23. juulil 1851 ning kasvas üles kasuperes. Tema kasuvanemad olid ta tädi Bertha Cecilie ja tädimees, Taani zooloog Henrik Nikolai Krøyer. Peagi kolis Krøyerite perekond elama Kopenhaagenisse.
Krøyeri kunstianne ilmnes varakult; kunstiõpetuse tunde sai ta juba üheksa-aastaselt eraõpetaja käe all. 14-aastaselt võeti ta vastu Taani Kuninglikku Kunstiakadeemiasse, mille lõpetas 1870. aastal 19-aastaselt. Akadeemias õppis ta koos Frederik Vermehreniga. 

### Kunstnikutee algus

Tema ametlik kunstnikudebüüt leidis aset 1871. aastal Charlottenborgis, kus toimunud näitusel oli väljas tema kunstnikust sõbrast Frans Schwartzist valminud portreemaal. Krøyer eksponeeris oma maale Charlottenborgis näitustel kogu oma elu jooksul.
Esimese Krøyeri maali ostis 1874. aastal Heinrich Hirschsprung, kes oli tema pikaajaline soosija. Hirschsprungi kogu sai aluseks Kopenhaagenis paiknevale Hirschsprungi muuseumi kunstikogule. 

### Reisid
Aastatel 1877–1881 reisis Krøyer Prantsusmaal, Hispaanias, Itaalias, kohtudes sealsete kunstnikega ning arendades edasi oma kunstialaseid oskusi ja teadmisi. Pikemalt peatus ta Pariisis, kus õppis Léon Bonnat' käe all, ning kus talle avaldasid mõju kaasaegsete impressionistide Claude Monet', Alfred Sisley, Edgar Degas',Pierre-Auguste Renoiri ja Edouard Manet' teosed. Reisidelt tagasi Kopenhaagenisse jõudes sai Krøyerist hinnatud portreemaalija. Reisides palju kogu oma elu jooksul, ammutas ta inspiratsiooni välismaa kunstnike teostest ja teiste maade kultuuridest. Tema varasemate aastate reise toetas rahaliselt Hirschprung. Samal ajal jätkas Krøyer oma maalide eksponeerimist Taanis. 

### Kroyer Skagenis

1882. aastal jõudis ta oma reisidelt tagasi Taani. Ta viibis juunist kuni oktoobrini Skagenis, linnakeses Jüüti poolsaare põhjatipus, maalides kohaliku elu ainest ning sealse kunstnike koloonia tegevust. Krøyer osales aktiivselt kunsti- ja kirjandusaruteludes, sest Skageni maalijate rühmitusse kuulusid lisaks kunstnikele (Anna Ancher, Michael Ancher jt) ka kirjanikud Holger Drachmann, Georg Brandes ja Henrik Pontoppidan. 

Krøyer jagas oma aega mitmeti: suviti elas ja töötas ta Skagenis ning talviti Kopenhaagenis, kus maalis suuremõõtmelisi portreemaale. Ka reisis ta jätkuvalt. 

### Krøyer ja Marie
Reisil Pariisi 1888. aastal kohtus ta Marie Martha Mathilde Triepckega, keda oli tundnud juba varasemast ajast oma Kopenhaageni-päevilt. Nad armusid ning pärast tormilist armulugu abiellusid 23. juulil 1889 neiu vanematekodus Saksamaal. Maalikunstnikust Marie Krøyer sidus end Skageni maalijatega, keda ta mees pärast nende abiellumist sageli oma maalidel kujutas. Abielupaaril oli tütar Vibeke (sünd. 1895). Nende abielu ei jäänud siiski püsima ning nad lahutasid 1905. aastal. Marie Krøyer abiellus hiljem Rootsi helilooja Hugo Alfvéniga, kes oli olnud mõnda aega üks Skageni kunstnike koloonia liikmetest.

Aastate jooksul Krøyeri nägemine nõrgenes, kuni kadus lõpuks sootuks. Ometi jäi ta optimistiks ja vaatamata oma terviseprobleemidele maalis Krøyer peaaegu elu lõpuni. Tõsiasi on, et ta maalis mõned oma viimased meistriteosed peaaegu poolpimedana. Samas naljatas ta, et näeb ühe silmaga nüüd palju selgemini kui varem kahe silmaga. 

Ajapikku halvenes Krøyeri tervis veelgi – korduvalt oli ta ravil hospidalides, kannatades vaimuhaiguse hoogude käes. Krøyer suri 58-aastaselt 1909. aastal ning maeti Skageni surnuaeda. 

## P. S. Krøyeri teoseid

Krøyerile on toonud kuulsust tema maastikumaalid ja portreed. Tema impressionistlikud pildid näitavad kunstniku muretut elu, pidusid sõprade keskel, jalutuskäike rannal ja kuuvalgeid õhtuid mere ääres. Sageli kujutas ta oma maalidel mererannas suvitajaid (suplejaid, jalutajaid) ja kohalikke kalureid. 

Krøyeri tuntuim teos on “Suveõhtu Skageni Lõunarannas. Anna Ancher ja Marie Krøyer" (1893). Tema teine väga populaarne maal on “Suvise pööripäeva lõke Skageni rannas” (1903), millel on kujutatud lisaks kohalikele elanikele mitmeid Skageni kunstnikke. 

Mõlemad teosed asuvad praegu Skageni muuseumis, kus eksponeeritakse paljude Skageni maalijate teoseid. 

### Teoste näiteid


Pilt:Krøyer hirschsprung.jpg|"Perekond Hirschsprung". 1881 
Pilt:I købmandens bod (Peder Severin Krøyer).jpg|"Poeruumis. Siis kui kalurid ei saa merele". 1882
Pilt:Ved Frokosten Krøyer 1883.jpg|"Kunstnike keskpäevaeine". 1883
Pilt:Krøyer fiskere trækker vod.jpg|"Kalurid võrke merest välja tõmbamas". 1883
Pilt:Krøyer Sommerdag ved Skagens Sønderstrand 1884.jpg|"Suvepäev Skageni lõunarannas". 1884
Pilt:Krøyer Komiteen for den franske Kunstudstilling i København 1888.jpg|"Prantsuse kunsti näituse Kopenhaageni korraldustoimkond 1888". 1888 
Pilt:P S Krøyer 1899 - Sommeraften ved Skagens strand. Kunstneren og hans hustru.jpg|"Suveõhtu Skageni rannas". 1899
Pilt:Krøyer sankthans3.jpg|"Suvise pööripäeva lõke Skageni rannas". 1906


## Viited

## Muud allikad
* Taani kunstnike andmebaas (KID Kunst Index Danmark)
* Taani biograafiline leksikon ("Dansk Biografisk Lexikon")

## Välislingid
* Skageni muuseumi koduleht
* P. S. Krøyeri maale