open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Palmse rändrahn

**Palmse rändrahn** (ka *Vahakivi, Nõiakivi*) on apliitgraniidist hiidrahn ja ohvrikivi Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. 

Kivi pikkus on 9,0 m, laius 8,4 m, kõrgus 5,2 m, ümbermõõt 25,6 m ja maht 164 m³.

Rahn asetseb väga ôhukese pinnakattega kohas põllu (idas) ja segametsa piiril tee ääres. Ümbruses esineb rohkesti mitmes suuruses graniitrahne. Rahnus on rohkesti lõhesid. Lääneküljel esineb suur lõhe üleval, lõunaküljel on 3 horisontaallõhet, millest üks läheb üle läänekülje lõheks. Idaküljel leidub rohkesti rõhtlõhesid. Rahnu lael on ka üks suur lõhe (edelaküljel).

Rahn olevat nõia toodud.

Rahn on alates 1958. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.

## Vaata ka
*Eesti hiidrahnude loend

## Viited

## Kirjandus
* Eisen, M. J. Nõiakivi Palmses. Raamatus: Narvast Tallinna: 30 omamaa vanajuttu. Narva-Joaorus, 1901. e-raamat

## Välislingid
*
*
Nõiakivi

**Nõiakivi** on mitme Eesti tähelepanuväärse kivi (sh rändrahnu) nimi:

***Nõiakivi** on Palmse rändrahnu üks nimedest; asub Lääne-Viru maakonnas Vihula vallas.
*Assaku Nõiakivi on rändrahn Assakul Harju maakonnas Rae vallas.
* Nõiakivi on rändrahn Harju maakonnas Raasiku vallas Kivilool.
* **Nõiakivi** on Virtsu ohvrikivi ametlik põhinimi.
* Nõiakivi Prangli saare edelarannikul.
* Nõiakivi on ohvrikivi Hanila kihelkonna Rooglaiu külas.
* Võhksa Nõiakivi on ohvrikivi Valjala kihelkonna ja Saaremaa valla Laevaranna külas.
* Haeska ohvrikivi üks rööpnimesid. 
*Helgikivi üks rööpnimesid (Helme kihelkonna ja valla Kähu külas).
* Raegma Tondikivi üks rööpnimesid Muhus.
* Nõiakivi on püha kivi Varbla kihelkonna Kulli külas.
* Ääsmäe Nõiakivi

**"[[Nõiakivi (telelavastus)|Nõiakivi]]"**, eesti telelavastus

## Välislingid
* Nõiakivi-nimelised kohad Eesti Keele Instituudi kohanimekartoteegis
Balangero

**Balangero** on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.

Balangero kõrgus merepinnast on 440 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Balangero piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cafasse, Coassolo Torinese, Corio, Lanzo Torinese, Mathi.

Balangero piires voolab Malone lisajõgi Banna.


Balangero dalla collina di la cassa.jpg
Balangero chiesa san giacomo.jpg|San Giacomo kirik
Balangero vecchio municipio.jpg|Vana haldushoone


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (itaalia keeles)
Ohvrikivi (täpsustus)

**[[Ohvrikivi]]** on ohverdamiseks kasutatud kivi.

**Ohvrikivi** on ka mitme Eesti tähelepanuväärse kivi (sh rändrahnu) nimi.

*Oru lossipargi kivi üks rööpnimesid; asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
*Helgikivi üks rööpnimesid (Helme kihelkonna ja Tõrva valla Kähu külas).
Peter Jørgensen

**Peter Jørgensen** (2. aprill 1907; Hillerød, Hillerødi vald, Pealinna piirkond, Taani – 27. august 1992; Vålse, Guldborgsundi vald, Sjællandi piirkond) oli Taani poksija.

Jørgensen oli kokku viiekordne Taani meister – poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aastal ning raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1927, 1933 ja 1936–1937.

Jørgensen sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale David Carstensile (Lõuna-Afrika Liit) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu James Murphy (Iirimaa) üle.

Jørgensen osales poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kuid kaotas 1. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Franciszek Szymurale (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Viited

## Välislingid
*
Gu Yong-jo

**Gu Yong-jo** (17. juulil 1955 – märts 2001) oli Põhja-Korea poksija.

Gu sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Krzysztof Kosedowskile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Gu oli esimene Põhja-Korea poksija, kes tuli olümpiavõitjaks.

## Viited

## Välislingid
*
Louis Clément

**Louis Clément** (15. veebruar 1896; Genf – 1966) oli Šveitsi poksija.

Clément poksis aastatel 1920–1928 elukutselisena. Ta osales kokku 43 kohtumisel ning võitis neist 15 (neist 10 nokaudiga), kaotas 21 (neist 5 nokaudiga) ja viigistas 7 kohtumist. Ta on olnud elukutseliste Euroopa meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1925–1926.

## Välislingid
*
Londoni ülemlinnapea

**Londoni ülemlinnapea** ehk **Londoni lordmeer** (*Lord Mayor of London* või *Lord Mayor of the City of London*) on auamet Suurbritannias, mis on seotud Londoni kesklinna linnaosa Cityga.

Londoni ülemlinnapea ei ole Londoni linnapea, kes juhib Suur-Londoni omavalitsust. Londoni ülemlinnapea amet ei ole poliitiline. 

Ülemlinnapea valitakse iga aasta mihklipäeval ja ta astub ametisse novembri teisele laupäevale eelneval reedel. 

Traditsiooniliselt on Londoni ülemlinnapea põhiline ülesanne olnud esindada, toetada ja edendada Londoni City ettevõtteid ja esindada selle elanikke. Praegu tegutsevad Citys peamiselt finantssektori ettevõtted.  

Londoni linnapea amet nimetati ümber Londoni ülemlinnapea ametiks 1354. aastal, esimene ülemlinnapea oli Thomas Leggy, kes oli varem olnud linnapea.

.
Aastatel 2012/2013 oli Londoni ülemlinnapea SEB panga Suurbritannia tütarettevõtte juht Roger Gifford, kes külastas Tallinna 2013. aasta aprillis. 2013–2014 oli selles ametis Dame Fiona Woolf ja alates novembrist 2015/2016 Lord Mountevans.

2024/2025. aastal on ülemlinnapea Alastair King.

## Vaata ka
* City of London
* Ülemlinnapea

## Viited
Harilaiu alumine tulepaak

**Harilaiu sihi alumine tulepaak** on tulepaak Harilaiul.

## Ajalugu

Aastal 1849 ehitati Harilaiule esimene tulepaak.

Tegemist oli väikese laudmajakesega, mille vahiks sai Harilaiu kõrtsmik Nigulas Kimberg. Uus tulepaak ehitati 1885. aastal mõnikümmend meetrit vanast kaugemale. Aasta hiljem püstitati puust päevamärk, mis sihis tuulikuga juhatas Väinamerre sõites möödapääsu niinimetatud Eeriku kivist (väike laid, millel suur rändrahn). Puust päevamärk asendati 1906. aastal nurkrauast märgiga.

Nigulas Kimbergi poeg Peeter Kimberg (*Hari Peeter*) päris isalt tulepaagivahi ja kõrtsmiku ametid. Kimbergid lahkusid Harilaiult 1939. aastal.

Aastal 1940 ehitati Harilaiu tuletorn, mis moodustab tulepaagiga sihi.

Harilaiu alumine tulepaak on praeguse kuju saanud 2006. aastal pärast viimast ümberehitust.

## Viited

## Välislingid
*
*Harilaiu esimene majakas, HKM Fp 826:4 F 3491, Hiiumaa Muuseum
ISO 639-2

**ISO 639-2** on standardi ISO 639 teine osa, mis esitab keelte nimetuste kolmetähelised koodid.

Nimekirjas on 464 koodi.

Tööd standardi selle osaga alustati 1989. aastal, kui selgus, et standardi esimene osa (ISO 639-1), mis loetleb keelte kahetähelisi koode, ei ole piisav kõigi keelte esindamiseks. Teine osa avaldati 1998. aastal.

Muudatusettepanekuid võtab vastu ja vaatab läbi USA Kongressi raamatukogu.
Richard Mabuza

**Richard Mabuza** (3. märts 1946 – 2018) oli Svaasimaa kergejõustiklane.

Ta osales 1972. aasta suveolümpiamängudel, kus ta saavutas meeste maratonijooksus 17. koha.

1978. aastal võitis ta Aafrika mängudel maratonijooksus kulla ja 1973. aastal pronksi. 1974. aasta Briti Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta tulemusega 2:12.55 pronksmedali.

## Viited
Osmussaare pank

**Osmussaare pank** on pank Balti klindi Põhja-Eesti klindi osas Loode-Eesti klindilõigus Osmussaare maastikukaitsealal. Pank on Balti klindi kõige läänepoolsem jätk Eestis.

Pank tõuseb merest Osmussaare põhja- ja idarannikul. Merepõhjal olevat astangut ääristab 300 m laiune murrutuslava. Panga kõrgus on 6–7 m, paljanduv lubjakivi moodustab sellest 4 m. 475 miljonit aastat tagasi toimunud maavärina tagajärjel paljanduvad panga jalamil veepiiril bretšalaadse kivimi sooned, mille paksus on 1–1,5 m. Pangal paljanduvad Leetse, Toila, Pakri, Kandle või Aseri ja Väo kihistu kivimid, ülemises osas kohati ka Viivikonna kihistu kivimid.   

Pank ümbritseb saare põhjaosa u 5 km pikkuses. Panga kõrgus on keskmiselt 3 m, maksimaalselt 6 m.

Klint on Osmussaare pangal osalt Ölandi tüüpi, mis tähendab, et astang koosneb täielikult lubjakivist.  Idarannikul esineb ka Väike-Pakri tüüpi klinti, kus lubjakivi all esineb ka glaukoniitliivakivi, mida meri murrutab. Seetõttu on sealsele pangale omased suured pangale nõjatuvad paekivilahmakad. 

Saare loodetipus asuva tuletorni juures on pank 7 m kõrgune, madaldudes järk-järgult kagu poole. Osmussaare pank on kandideerinud UNESCO maailmapärandi nimistusse. 

Osmussaare pank on kantud Eesti ürglooduse raamatusse ja on Osmussaare kihistiku stratotüüp. Osmussaare kihistik paljandub seal läätsja liivakivikihina, mis moodustab Pakri kihistu ülemise osa ja mille läbimõõt on 0–20 cm. 

Panga astang taganeb keskmiselt 7 cm aastas.


Osmussaar. Lighthouse..jpg|Osmussaare pank ja tuletorn
Osmussaar. 21..jpg|Laevavrakk Osmussaare kagurannikul koos klibuvallide vahele kaduva pangaosaga
Paekihtide vahelt välja kiilduv vesi Osmussaarel.JPG|Paekihtide vahelt välja kiilduv vesi Osmussaarel
Osmussaare pank1.jpg|Pangatipp majaka lähedal
Osmussaare pankrannik 2.jpg|Pankrannik


## Viited
Louis Renault (jurist)

**Louis Renault** (21. mai 1843 Autun – 8. veebruar 1918 Barbizon) oli prantsuse jurist ja pedagoog.

Ta sai 1907. aastal koos Ernesto Teodoro Monetaga Nobeli rahuauhinna.

Aastatel 1868–1873 oli ta Rooma õiguse ja äriõiguse õppejõud Dijoni ülikoolis. Pärast seda töötas kuni surmani Pariisi ülikooli õppejõuna õigusteaduskonnas, 1881. aastast oli rahvusvahelise õiguse professor.

1890. aastast töötas ta välisministeeriumis. Ta osales paljudel konverentsidel, tähtsamad nendest olid 1899. ja 1907. aasta Haagi rahukonverentsid (vaata Haagi konventsioon).

Ta oli tuntud rahvusvahelise vahekohtunikuna.

Ta kirjutas artikleid ja monograafiaid rahvusvahelise õiguse ja äriõiguse teemadel.
Lucky Bhembe

**Lucky Willie Bhembe** (sündinud 25. oktoobril 1973) on Svaasimaa kergejõustiklane.

Ta osales 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys, kus saavutas 51. koha.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Julius Kimberg

**Julius Kimberg** (9. juuni 1905 – 13. aprill 1985) oli Harilaiu viimane majakavaht.

Julius abiellus 1930. aastal Helenega, neil sündis kaks last (1932. aastal tütar Silva-Astrid ja 1935. aastal poeg Aare). 
Perekond pidi 1939. aasta baaside lepingu tõttu laiult ära kolima. Selleks ajaks olid Kimbergid elanud Harilaiul viis põlvkonda ehk 99 aastat.

Pärast Harist lahkumist töötas Julius veel Kõpu, Ristna ja Tahkuna tuletornis.

Julius ja Helene Kimberg on maetud Hiiumaale Kuri kalmistule.

## Viited
 

## Välislingid
*Ateljeefoto. Harilaiu viimane majakavaht Julius Kimberg (HKM Fp 826:9 F 3496); Hiiumaa Muuseum
Liber Pontificalis

**"Liber Pontificalis"** on paavstide elulugude raamat alates Peetrusest kuni 15. sajandini.

Raamat lõppes algselt Hadrianus II (867–872) või Stephanus V (885–891) elulooga. Hiljem täiendati raamatut kuni paavst Pius II elulooni (1458–1464). 

8.–18. sajandini tsiteeriti teost praktiliselt kriitikavabalt, kuid hiljem on seda allikakriitiliselt uuritud.

## Autorsus
Enamiku paavstide elulugude koostajad pole teada. Keskajal omistati Hieronymusele paavstide koostatud elulood Peetrusest Damasus I-ni. Kirikuloolane Onofrio Panvinio omistas vastupaavst Anastasius Bibliothecariusele paavstide elulood Damasus I-st Nicolaus I-ni. Ajaloolane Louis Duchesne leidis, et paavstide elulugude autorit on võimatu tuvastada. Kirikuloolased on kindlad, et Stephanus II eluloo koostas *primicerius* Christopher ja Anastasius Bibliothecarius koostas paavstide Nicolaus I ja Hadrianus II elulood.

## Avaldamine
"Liber Pontificalis" koostati algselt käsikirjana, raamatu esmatrükk ilmus 1602. aastal Mainzis. Järgmised trükid ilmusid 1647. aastal Pariisis ja aastatel 1718–1735 Roomas.

## Välislingid
*''Anastasii Bibliothecarii Historia, de vitis romanorum pontificum a b. Petro apostolo usque ad Nicolaum I nunquam hactenus typis excusa. Deinde Vita Hadriani II et Stephani VI'' "Liber Pontificalise" esmatrükk 1602. aastal
Priscilla Mamba

**Priscilla Innocentia Lungile Mamba** (sündinud 4. jaanuaril 1972) on Svaasimaa kergejõustiklane.

Ta võistles 2000. aasta suveolümpiamängudel naiste 5000 meetri jooksus. Samuti on ta võistelnud 1991., 1999. ja 2003. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Neugrundi pank

**Neugrundi pank** on veealune pank Põhja-Eesti klindi Loode-Eesti klindilõigus, piirates Neugrundi meteoriidikraatri keskkõrgendikku. Seda ümbritsevad 200-400 meetri laiune ning 20-60 meetri sügavune ringsüvik ja  aluskorrakivimitest ringvall. Ringvall on 3-osaline, 20–50 m kõrgune ja kuni 3 km laiune. Veel kaugemal asub ringmurrang, mis eristab kraatri ümbruse kivimeid rikkumata kivimitest.

Neugrundi pank on suurima suhtelise kõrgusega astanguga Põhja-Eesti klindil, mille kõrgus on 60 meetrit.  Koos ringsüvikus asuvate setete alla mattunud osaga on sealne astang 100 meetrit kõrge. Pangal esinevad kivimid alates Ordoviitsiumi lubjakividest (Keila lade) kuni Kambriumi liivakivideni. Tegemist on ainulaadse klindilõiguga ehk siis ainsa Neugrundi tüüpi klindiga, kus astang ulatub kristalse alukorrani.
## Viited
Krässgrundi klindisaar

**Krässgrundi klindisaar** on Soome lahes asuv ringikujuline paeplatoo, mille pindala on kuni 3 km2. Klindisaar on osa Põhja-Eesti klindi Loode-Eesti klindilõigust. Paeplatoo põhjaosa ümbritseb astang (Krässgrundi pank). Pangal esinevad kivimid alates Ordoviitsiumi Lasnamäe lademe lubjakividest (Keila lade) kuni Kambriumi liivakivideni. Tegemist on ainulaadse klindilõiguga ehk siis ainsa Neugrundi tüüpi klindiga, kus astang ulatub kristalse alukorrani. Klindisaare veepealne osa moodustab Krassi saare.

## Viited
Keskkool

**Keskkool** on üldhariduskool, kus saab omandada keskharidust.

Keskkooliks võidakse Eestis nimetada ka kooli, milles on lisaks keskkooliklassidele (10.–12.) ka alamaid klasse, kas 7.–9. või 1.–9.

Kutsekeskkoolis saab omandada korraga nii keskharidust kui ka kutseharidust.

## Vaata ka
*Gümnaasium
Suur-Pakri pank

**Suur-Pakri pank** on pank Põhja-Eesti klindi Loode-Eesti klindilõigus Suur-Pakri saarel.

Panga pikkus on u 3 km ja kõrgus 1–5 m.

Pank jääb täies ulatuses Pakri maastikukaitseala territooriumile.

Koos Väike-Pakri ja Osmussaare pangaga kuulub Suur-Pakri pank Põhja-Eesti klindi Loode-Eesti klindilõigu koosseisu.

Klint on Suur-Pakri pangal Ölandi tüüpi, ehk siis astang koosneb täielikult lubjakivist. Sealses Kunda lademe lubjakivis esineb daikidena bretšat. Läänes läheb see üle veealuseks Kolviku pangaks. 

## Vaata ka
*Pakri pank (Pakri poolsaarel)

## Viited
Harju-Madise pank

**Harju-Madise pank** on pank Põhja-Eesti klindil. Pank asub praegusest mererannast üle 1 km kaugusel sisemaal. 

Pangalt voolab alla Madise juga. Panga peal asub Harju-Madise kirik.

Pank on Jõhvi kihistu Madise kihistiku stratotüüp. Panga kõrgus on 3,5 meetrit, millest alumine meeter on rusukalde all. Ülemises osas paljandub 1,6 meetri ulatuses Madise kihistiku lubjakivi, alumise osa moodustab aga Pagari kihistik. 


Harju-Madisepank.jpg
Madise juga suvel.jpg
Harju-Madise pank.jpg


## Viited
George Pólya

**George (György) Pólya** (13. detsember 1887 Budapest – 7. september 1985 Palo Alto) oli ungari päritolu matemaatik. Tema töövaldkonda kuulusid tõenäosusteooria, kombinatoorika ja arvuteooria, kuid rohkem tuntud on ta kaasaegse heuristika loojana.

Pólya juudi rahvusest vanemad pöördusid 1888. aastal roomakatoliku usku. Tal endal oli Austria-Ungari, Šveitsi ja USA kodakondsus.

1905. aastal alustas Pólya Budapestis õigusteaduseõpinguid, kuid juba esimese semestri järel vahetas eriala ning hakkas õppima keeli ja kirjandust. Pärast ülikooli lõpetamist hakkas ta huvi tundma füüsika ja matemaatika vastu ning sai lektoriks Viini (1910/11), Göttingeni (1912/13) ja hiljem Zürichi Ülikoolis. Karjääri teisel poolel ta keskendus probleemilahendusstrateegiate uurimisele.

Ameerika Matemaatikaseltsi (MAA) üks austipendiume on Pólya-nimeline. 1950. aastal kutsuti ta Rahvusvahelise Matemaatikakongressi (ICM) spiikriks.

## Vaata ka
* Heuristika

## Viited
Paldiski pank

**Paldiski pank** on pank Põhja-Eesti klindi Lääne-Eesti klindilõigus Pakri poolsaare lääneosas. Osa pangast (**Paldiski linnasisene paekallas**) on arvele võetud ürglooduse objektina.

Panga pikkus on u 15 km ja kõrgus 2–5 m. Panga piiriks on põhjas Peetri kindluse varemed ehk Muula mäed.

## Viited

## Välislingid
*
Martin Saks

**Martin Saks** (13. märts 1902 Imavere vald – 7. juuni 1962 Tallinn) oli eesti skulptor.

Ta õppis aastatel 1922–1934 kunstikoolis Pallas. Nikolai Triigi juures õppis ta maalikunsti ning alates 1929. aastast Anton Starkopfi juures skulptuuri.

Aastatel 1940–1941 oli ta õppejõud Konrad Mäe nimelises Riigi Kõrgemas Kunstikoolis, 1943–1944 Kõrgematel Kujutava Kunsti Kursustel, 1944–1951 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis, 1951–1962 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis (kuni 1955. aastani Tartu osakonnas).

Martin Saksa loomingu parima osa moodustab figuurplastika, eriti Vasalemma marmorist tundlikud ja dekoratiivsed naisaktid.

Ta on loonud ka monumente, sealhulgas Vastseliina Vabadussõja mälestussamba.

## Isiklikku
Tema tütar oli kunstnik Vilja Volens.

## Viited

## Välislingid
*Tema teoste fotod Eesti Kunstimuuseumi digikogus
Arthur Bliss Lane

**Arthur Bliss Lane** (16. juuni 1894 – 12. august 1956) oli USA diplomaat.

Ta oli USA saadik Nicaraguas 1933–1936, Eestis, Lätis ja Leedus 1936–1937, Jugoslaavias 1937–1941 ja Costa Ricas 1941–1942, seejärel suursaadik Colombias 1942–1944 ja Poolas 1944–1947 (algul Poola eksiilvalitsuse juures, hiljem Poola Rahvavabariigis). Ta oli antikommunist ja lahkus ametist, protesteerimaks Poola loovutamise vastu Nõukogude Liidu mõjusfääri.
Voldemar Pärtelpoeg

**Voldemar Pärtelpoeg** (25. oktoober 1872 Kuremaa – 8. detsember 1955 Tartu) oli eesti trükkal, mitme trükikoja juhataja.

Ta sündis Palamuse kihelkonnas Kuremaa mõisas lossiteenija pojana. Vanemate elukohavahetuste tõttu elas lapsepõlves Võtikvere, Saduküla ja Põlgaste mõisas, kus tema isa pidas karjamehe ametit. 
Tema perekond kolis 1884. aastal Tartusse, kus Voldemar Pärtelpoeg õppis lühikest aega eesti ja saksa algkoolis, seejärel kaks aastat venekeelses 6-klassilises koolis.

Aastal 1887 sai temast Karl August Hermanni Postimehe trükikoja õpilane, kes viieaastase õppeaja järel 1892 tunnistati trükitöölise abiliseks, mille järel ta paar aastat Tartus "kirjaladujana" töötas.

Pärtelpoeg asus 1894. aastal elama Peterburi, kus töötas samuti trükikodades ja ajalehetoimetustes. 1896. aastast töötas ta saksakeelses ajalehes Sankt-Petersburger Herold, kus ta oli 1899–1914 kuulutuste osakonna juhataja (trükikoda suleti sõja puhkedes). 
Edasi asus ta juhatama Schraederi trükikoda Vassili saarel ja 1917. aastast osaühisuse Eesti trükikoda, olles samal ajal 17. riigitrükikojas korrektoriks.

Pärtelpoeg abiellus 1899. aastal Johanna Toomiga. Nende pojast Valter Pärtelpojast sai legendaarne Tartu Ülikooli anatoomiaõppejõud.

Pärtelpoeg opteerus 1920. aastal koos perekonnaga Eestisse. Tööle asus ta uuesti EKÜ Postimees trükikojas, kus oli aastatel 1923–1926 juhataja. Kolm järgmist aastat oli Pärtelpoeg Pärnus trükikoja Oma juhataja, misjärel uuesti Tartusse elama asus ja Gustav Rohti trükikoda juhatama hakkas – kuni selle natsionaliseerimiseni 1940. aastal. 
1932. aastal registreeriti Voldemar Pärtelpoeg Tartu tööoskuse ametis "meistriks trükiladumise töö alal". Sõjajärgsetel aastatel oli ta kuni 80. eluaastani Postimehe/Edasi korrektor.

V. Pärtelpoeg oli ühiskondlikult aktiivne: Tartus Karskuse Sõbra kirjatoimetaja abi (1894), Peterburi Ustavuses kirjatoimetaja (1895–1896), 1905. aastast Peterburi saksa trükitööliste Esimese Abiandmise Kassa laekahoidja ja 1927. aastast kuulus ta Eesti Kirjanduse Seltsi liikmeskonda.

Peterburi aastatel tegi Voldemar Pärtelpoeg kaastööd kodumaa ajalehtedele: Eesti Postimehele kirjutas 1894. aastal kaks juhtkirja: saksa keelest eesti seltsides ja M. Veske unustatud hauast. 1895. aastal avaldas Lindas kirjutise "Karskus ja kirjandus", 1895.–1897. aastani saatis Eesti Postimehele sõnumeid ja kirjutisi Peterburi eestlaste tegevusest ja seltsielust.

Aastatel 1889–1894 saatis Pärtelpoeg seitsmel korral rahvaluulet Jakob Hurdale.

Voldemar Pärtelpoeg on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Norman Dlomo

**Norman Dlomo** (sündinud 18. aprillil 1975 Vereenigingis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi pikamaajooksja.

Dlomo saavutas viienda koha 2005. aasta poolmaratoni maailmameistrivõistlustel. Ta osales ka 2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel maratonis, kuid katkestas.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Hiroaki Doi

**Hiroaki Doi** (sündinud 2. detsembril 1978) on Jaapani kergejõustiklane (vasaraheitja).

Tema isiklik rekord 74,08 meetrit on heidetud 2007. aasta juunis Inbas. Tema kettaheiterekord on 50,12 meetrit, mis on püstitatud 2005. aasta mais Hitachinakas.

## Viited
Lille'i I ülikool

**Lille'i I ülikool** (prantsuse keeles: *Université Lille-I*) oli üks kolmest riiklikust ülikoolist Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Villeneuve-d'Ascqi lähedal Lille'i linnas. Ülikool tegutses aastatel 1970-2017.

Ülikool asutati 1854. aastal kui tehnikaülikool ja liideti 1896. aastal Lille'i ülikooliga. 1970. aastal sai sellest jälle iseseisev ülikool, mis hakkas kandma nime **Lille'i teadus- ja tehnikaülikool** (*Université des sciences et technologies de Lille (USTL)*). 2009. aastal nimetati kool ümber **Lille'i I ülikooliks** (*Université Lille-I*).

## Välislingid

* Ametlik koduleht
William Hertel

**William Oskar Hertel** (30. aprill 1868 Kehra – 16. märts 1941 Tilsit) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta sündis Kehras maaomanik Friedrich Johann Wilhelm Herteli ja tema abikaasa Bertha (neiuna Heptner) pojana. Ta sai algul koduõpetust, aastatel 1878–1879 õppis Tartus Gustav Blumbergi erakoolis ja lõpetas aastal 1888 Tartu kroonugümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1894 arstiastme väärilisena.

Aastatel 1894–1903 töötas ta arstina volgasakslaste Grimmi ja Zürichi kolooniates, lisaks aastatel 1901–1903 ka kohalikus sünnitusmajas ja epideemiavastasel tööl. Aastatel 1903–1905 oli ta riiklik sanitaararst Astrahanis. Aastatel 1905–1915 oli ta Astrahanis vabrikuarst, aastatel 1915–1916 samas ülemarst. Aastal 1916 tuli ta Eestisse ja töötas aastani 1918 sõjapõgenike arstina. Aastatel 1918–1932 töötas ta Raasikul jaoskonnaarstina. Seejärel siirdus ta riigitöölt pensionile ja asus Viljandisse, kus jätkas aastani 1940 tööd eraarstina.

Aastal 1940 lahkus ta koos abikaasaga järelrepatrieerujana Eestist Saksamaale. Ta hukkus aastal 1941 Tilsitis Ida-Preisimaal.

## Isiklikku
Ta oli abielus ja 2 poja ning 2 tütre isa. Poeg Ernst Wilhelm Hertel ja väimees (tütre Beate Käthe abikaasa Theodor Kima) olid samuti arstid.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 66.
Ljubõtino

**Ljubõtino** on alev Venemaal Novgorodi oblastis, Ljubõtino rajooni keskus. Asub Msta jõe paremal kaldal. Alevit läbib Neboltši ja Okulovka vaheline raudtee.

Asulat on esmamainitud 1581. aastal Bežetski viiendiku maksuraamatus. 1931. aastani oli küla nimi **Beloje**. 1965. aastal sai aleviks.
Ken Doubleday

**Kenneth Leslie Doubleday** (14. veebruar 1926 – 8. juuni 2014 Geelong) oli Austraalia kergejõustiklane (tõkkejooksja ja kolmikhüppaja).

Ta alustas karjääri kolmikhüppajana ja tegi kaasa ka teatejooksudes. 1950. aasta Briti impeeriumi mängudel Aucklandis jõudis ta 440 jardi tõkkejooksus poolfinaali.

1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis saavutas ta 110 meetri tõkkejooksus viienda koha tulemusega 14,82. 400 meetri tõkkejooksus jõudis veerandfinaali. Ta tegi kaasa ka 4×100 ja 4×400 meetri teatejooksus, kus piirduti eeljooksudega.

1954. aasta Briti impeeriumi ja Rahvaste Ühenduse mängudel Vancouveris kukkus ta 120 jardi tõkkejooksu finaalis ja katkestas. 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is ta 110 meetri tõkkejooksus poolfinaali ei pääsenud.

Doubleday oli kaheksakordne Austraalia meister. Kolmel korral (1954–1956) tuli ta Austraalia meistriks 120 jardi tõkkejooksus, kahel korral 220 jardi tõkkejooksus (1953, 1954) ja 440 meetri tõkkejooksus (1952, 1953) ning ühel korral kolmikhüppes (1947).

## Isiklikud rekordid

## Viited
Nick Winter

**Anthony William Winter** (25. august 1894, Brocklesby – 7. mai 1955 Pagewood) oli Austraalia kergejõustiklane.

Ta võitis kuldmedali kolmikhüppes 1924. aasta suveolümpiamängudel Pariisis.

## Viited
Hugh Jack

**Hugh Reid Jack** (19. detsember 1929 – 19. detsember 2018) oli Austraalia kaugushüppaja.

Hugh Jack osales 1956. aasta suveolümpiamängudel ning saavutas seal 24. koha tulemusega 6,90 meetrit.

Ta oli kahekordne Austraalia meister kaugushüppes (1951, 1957).

Tema isiklik rekord kaugushüppes oli 7,37 (1956).

## Viited
Kunda vana savikarjäär

**Kunda vana savikarjäär** on endine savikarjäär Lääne-Viru maakonnas Kunda linna põhjaosas. Karjäär on arvele võetud ürglooduse objektina. 

Karjääris paljanduvad alamkambriumi Lontova, Lükati ja Tiskre kihistute savid ja aleuroliidid.

## Viited

## Välislingid
*
Douglas Winston

**Douglas Frank Winston** (16. detsember 1932 – 23. mai 2021) oli Austraalia sprinter.

Ta osales 1956. aasta suveolümpiamängudel.

## Viited
Ernst Hertel

**Ernst Wilhelm Hertel** (8. oktoober 1897 Samaara kubermang – 25. mai 1957 Hohenlockstedt, Schleswig-Holstein) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta sündis volgasakslaste Zürichi asunduses Nikolajevski maakonnas Samara kubermangus. Ta lõpetas 1917. aastal Astrahani 1. Gümnaasiumi ja astus samal aastal Kiievi ülikooli (Saratovis) arstiteaduskonda, kus õppis aastani 1918. Siis tuli Eestisse ja asus samal aastal õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kuid õpingud katkestas Vabadussõda. Vabadussõjast võttis ta osa aastatel 1919–1920 Balti pataljoni koosseisus. Seejärel jätkas ta õpinguid ja 1924. aastal lõpetas ta ülikooli arstiastme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Academica.

Aastatel 1924–1926 oli ta arst Murikatsis Kärstna vallas ning 1926–1930 töötas eraarstina Karksi-Nuias. Seejärel kvalifitseerus ta ümber suu- ja hambahaiguste arstiks ja töötas aastani 1939 hambaarstina Narvas.

1939. aastal repatrieerus ta perekonnaga Saksamaale. Aastatel 1940–1945 töötas ta hambaarstina Adlershorstis ja 1945. aastast Hohenlockstedtis Schleswig-Holsteinis.

## Isiklikku
Tema isa William Oskar Hertel ja õemees (õe Beate Käthe abikaasa) Theodor Kima olid arstid.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 66.
Kansa keel

**Kansa keel** (kansa *Kaáⁿze íe*) on siuu-katooba keelkonna pärissiuu (läänesiuu) haru degiha keelte hulka kuuluv keel, mida viimati kõneldi emakeelena 20. sajandil Ameerika Ühendriikides Oklahomas.

Kansa keel on vastastikku arusaadav oseidži keelega.

Kansa keelt kirjutas 19. sajandi lõpus üles James Owen Dorsey ning 1970. aastatel Robert L. Rankin. Vähesel määral on kansa keele sõnavara leitud ka muudest 19. sajandi allikatest. Ainsad teadaolevad helilindistused kansa keele rääkijatega on teinud Robert Rankin. Dorsey ja Rankini kogutud keelematerjalid ilmusid 21. sajandi alguses kahes köites trükis: 2010. aastal avaldati tekstid ja 2012. aastal sõnastik.

## Viited

## Kirjandus
* Cumberland, Linda A. ja Robert L. Rankin. 2012. *Kaáⁿze Íe Wayáje: An Annotated Dictionary of Kaw (Kanza) – Kaw-English/English-Kaw*. Kaw City, OK: Kanza Language Project of the Kaw Nation.
* McBride, Justin T. ja Linda A. Cumberland (toimetajad). 2010. *Kaáⁿze Wéyaje – Kanza Reader: Learning Literacy through Historical Texts*. Kaw City, OK: Kanza Language Project.
Alliklepa rannavallistik-põiksäär

**Alliklepa rannavallistik-põiksäär** on põiksäär Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Aktiivse rannasetete ümberpaigutumise tagajärjel on põiksääre taha tänapäeval tekkinud madal rannajärv – Kolviku järv. 

Alliklepa rannavallistik-põiksäär on arvele võetud ürglooduse objektina.

## Viited

## Välislingid
*
Aru-Lõuna lubjakivikarjäär

**Aru-Lõuna lubjakivikarjäär** ehk **Kunda-Aru karjäär** on karjäär Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Karjäär jääb Kunda linnast 2,5 km lõuna poole. Karjäärist saadav toore läheb Kunda tsemenditehasele.

Karjääris on ürglooduse objektina arvele võetud Kunda-Aru karjääri aluspõhja paljand.

Karjääri endisel alal on umbes 16 megatonni fosforiidi kontsentraati P2O5.

2024. aastal kogus Eesti Geoloogiateenistus koostöös Inseneribüroo Steigeriga Aru-Lõuna karjääri põhjaosast fosforiidiuuringute tarbeks 28,6 tonni fosforiiti, eesmärgiga viia läbi fosforiidi töötlemise tööstuslikud katsed. Lisaks saadi ka glaukoniitliivakivi ning graptoliitargilliiti. Proovid koguti suure diameetriga puuraukude kaudu.

## Viited

## Välislingid
* Kunda-Aru karjäär portaalis e-Maapõu
Amata lademe tüüpläbilõige

**Amata lademe tüüpläbilõige** on Piusa jõe ürgorus Vahtseliina asula lähedal ühes paljandis nähtuv keskdevoni Amata lademe esinduslik läbilõige. Paljand on võetud arvele ürglooduse objektina.

## Välislingid
*
Tapurla diabaasrahn

**Tapurla diabaasrahn** on diabaasist rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Rahnu on lõhkamisel purustatud. Suurema säilinud tüki mõõtmed on järgmised: pikkus 5,2 m, laius 4,2 m, kõrgus 2,4 m, ümbermõõt 13,6 m.

## Vaata ka
*Viimsi diabaasrahn

## Viited

## Välislingid
*
Suur-Beldi sild

**Suur-Beldi sild** (taani Storebæltsforbindelsen) koosneb autotee ja raudteega sillast ning tunnelist. Suur-Beldi väina ületav sild oli esimene püsiühendus Sjællandi saare, kus asub Taani pealinn Kopenhaagen, ja Mandri-Euroopa vahel. Raudtee avati 1. juunil 1997 ja autoliiklus toimib alates 14. juunist 1998.

Sillaehituse kogumaksumus oli 21,4 miljardit Taani krooni. Silla pikkus on 17 km ja lisaks raudteele asub sillal ka kaherealine maantee mõlemas suunas. Silla pilti on 1000-kroonisel rahatähel kasutatud alates 2009. aastast.

Sildühendus asendas parvlaevaliikluse ja nüüd on võimalik läbida seda vahemaad palju kiiremini kui varem. Kui parvlaevaga sõites kulus väina ületamiseks umbes tund aega, siis sõites üle silla kulub selleks vaid 10 minutit. Jalgrattaga sõites on silla kasutamine keelatud, kuid jalgrattaid võib üle silla transportida rongis.

Enne silla avamist ületas väina parvlaevadega keskmiselt 8000 autot päevas, 2008. aastal ületas silla kaudu väina ligikaudu 30 200 autot päevas. Kaubarongide püsiühendus parandas ka ühendust Rootsi-Saksamaa ja Rootsi-Suurbritannia vahel. Siiski kasutatakse Rootsi–Saksamaa vahel siiani parvlaevu, kuna raudteeliiklus on teatud määral piiratud. Ühe suuna sillaületuspilet maksab sõiduautole 230 Taani krooni ning mootorrattale 120 Taani krooni.

Idasild ehitati aastatel 1991–1998 ning see ühendab Halsskovi ja Sprogøt. See on 6790 meetrit pikk, tänu millele on see maailmas pikkuselt kolmas rippsild. Sildeava kõrgus on 65 meetrit, mis võimaldab seda läbida ka maailma suurimatel kruiisilaevadel. Sild toetub 19 sambale. Püloonide tipp ulatub 254 meetri kõrgusele.

Läänesild ühendab Sprogøt ja Knudshovedit. See on 6611 meetrit pikk ja silla kõrgus on 18 meetrit. Läänesild ehitati aastatel 1988–1994. Selle maantee/raudteelint koosneb 63 lõigust, mida toetab 62 sammast.     

## Tööõnnetused
Ehitamise käigus registreeriti 479 tööõnnetust, millest 53 lõppesid tõsiste vigastuste või surmaga. Vähemalt seitse töötajat sai ehituse käigus surma.

Läänesillaga on kahel korral kokku põrganud laevad. Alles ehituse käigus, 14. septembril 1994 põrkas parvlaev Romsų sillaga kokku halbade ilmatingimuste tõttu. 3. märtsil 2005 põrkas 3500-tonnine kaubalaev Karen Danielsen samuti kokku läänesillaga. Liiklus sillal oli häiritud, kuid pärast ekspertide hinnangut avati sild taas pärast keskööd, kuna tõsiseid kahjustusi sillal ei leitud.

Idasillal pole kokkupõrkeid ette tulnud, kuid 16. mail 2001 suleti sild kümneks minutiks, kuna selle kinnituskonstruktsiooni poole oli suundumas 27 000 tonni kaaluv puistlastilaev Bella. Tänu mereväe kiirele reageerimisele suunati laev kinnituskonstruktsioonist eemale.

## Viited

## Välislingid

* Great Belt Bridge
Hara rannabarrid ja soostunud laguunid

**Hara rannabarrid ja soostunud laguunid** on Juminda poolsaarel umbes 20 km2 alal olevad endisaegsed rannabarrid ja praeguseks soostunud laguunid.

Rannabarrid tekkisid Läänemere Litoriinamere staadiumil. Laguunisetete vanuseks on määratud 7080 ±75 aastat.

## Viited

## Välislingid
*
Kunda-Aru karjääri aluspõhja paljand

**Kunda-Aru karjääri aluspõhja paljand** on aluspõhja paljand Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Kunda-Aru karjääris. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Paljandis on esinduslik läbilõige Eesti keskordoviitsiumi kivimitest. Sealne paljand on Kunda lademe laiendatud stratotüübiks.

Paljandi moodustab Kunda lademe Loobu kihistu, millest on nähtaval kolm meetrit, alumised poolteist meetrit on aga vee ja rusukalde all.

## Viited

## Välislingid
*
Vigvam

**Vigvam** on enamasti kuplikujuline indiaanlaste elamu. Vigvam on levinud peamiselt USA lääne- ja edelaosas.

Onni meenutavat vigvamit hoiavad püsti poolkaarekujulised puittoed. Need kaetakse katusematerjaliga, mis võib olla rohi, pilliroog, puukoor. Vigvami ehitamine on aeganõudvam kui *[[tipi]]* ehitamine. Vigvam mahutab 10–20 inimest.
Prince Octopus Dzanie

**Prince Octopus Dzanie** (sündinud 26. märtsil 1985) on Ghana amatöörpoksija. 

Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 2008. aasta suveolümpiamängudel, kus kaotas 1. ringis Idel Torrientele (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited
Glody Dube

**Glody Dube** (sündinud 2. juulil 1978 Matshelagabedis Kirderingkonnas) on Botswana keskmaajooksja, kelle põhialaks on 800 meetri jooks.

Tema parim koht tiitlivõistlustel on viies, mis on saavutatud 2001. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel.

## Isiklikud rekordid

## Viited
Franz Lefort

**Franz Lefort** (õieti **François Jacques Le Fort**; 2. jaanuar 1656 Genf – 12. märts 1699 Moskva) oli Vene tsaaririigi Šveitsi päritolu riigitegelane, peaminister (tänapäeva mõistes) Peeter I valitsemise ajal aastani 1699. 

Lefort teostas läänelikke reforme tsaaririigis. Palkas hulga Euroopast pärit sõjaväelasi, insenere, ehitajaid ja õpetajaid. Omas tsaari õukonna (Peeter I ema Natalja Narõškina) toetust valitsemisel. 

Ta oli 1695. aasta ja 1696. aasta Azovi sõjakäikudel Osmanite riigi vastu Moskva tsaaririigi väegrupi ülemjuhataja. 

Ta oli Moskva tsaaririigi Euroopa Suure Saatkonna (1697-1698) juht Euroopa riikides. 

Andekas poliitik, admiral, Venemaa uue poliitilise kursi elluviija, katoliiklane (jesuiit). 

Teda on mainitud Aleksandr Menšikovi õpetajana ja eestkostjana.

Moskva Lefortovo linnaosa on nimetatud tema järgi.
Leopoldo Serantes

**Leopoldo Serantes** (15. märts 1962 – 1. september 2021) oli Filipiinide poksija.

Serantes sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ivailo Marinovile (Bulgaaria). 

Serantes osales helveskaalus (kuni 48 kg) 5. maailmameistrivõistlustel (Moskva, 1989), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Hendrikhansu paljandid ja koopad

**Hendrikhansu paljandid ja koopad** on piirkond Viljandi maakonnas Mulgi vallas Sarja külas, kus esineb paljandeid ja koopaid. Kõige tuntumat paljandit nimetatakse **Hendrikhansu Põrguks**.


Hendrikhansu paljand 1.JPG
Hendrikhansu paljand 2.JPG
Hendrikhansu koopa ava.JPG
Monogrammid Hendrikhansu paljandil.JPG
Vanad monogrammid Hendrikhansu paljandil.JPG
Hendrikhansu paljand.JPG
Hendrikhansu koopa sissevaade 01.JPG


## Viited

## Välislingid

*
*
*
Madis Kimberg

**Madis Kimberg** (19. veebruar 1876 – 4. aprill 1935) oli Harilaiu kolmas majakavaht. Majakavahi ameti päris Madis oma isalt Hari Peetrilt.

Madisel oli üheksa last. Harilaiu majakavahi ameti päris Madiselt poeg Julius. Madise vanem poeg Villiam töötas samuti tuletornides (Ristnas ja Suurupis) ja Veeteede Valitsuse süvendajatel.

Madis Kimberg on maetud Pühalepa kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Portreefoto. Harilaiu kolmas majakavaht Madis Kimberg abikaasa Juuliga, HKM Fp 826:8 F 3495, Hiiumaa Muuseum
Ella Adaïewsky

**Ella Adaïewsky** (sünninimi **Elisabeth (von) Schultz**, pseudonüüm **Bertramin**; 29. jaanuar 1846 Peterburi – 26. juuli 1926 Bonn) oli baltisaksa päritolu pianist ja helilooja.

Ella Adaïewsky sündis arsti, literaadi ja folkloristi Georg Julius von Schultzi perekonnas. Andekas noor pianist andis juba väga noorelt kontserte ja esines ka Eestis. 1866. aastal astus ta Peterburi konservatooriumisse ning õppis Anton Rubinsteini ja Nikolai Zaremba klaveriklassis. 

Tema kui helilooja loomingusse kuuluvad kaks lühiooperit, laule ja kammermuusikat, ta tegi seadeid eesti rahvalauludele ning avaldas artikleid eesti muusika kohta. Alates 1882. aastast elas ta Itaalias, hiljem Saksamaal. 

Ella Adaïewsky oli isiklikult tuttav Johann Köleriga, kes maalis temast portree, mis asub praegu Eesti Kunstimuuseumi kogudes.

## Isiklikku
Tema isa oli baltisaksa arst, kirjanik, publitsist, folklorist ja silmapaistev estofiil Georg Julius von Schultz.

## Allikas
* Anu Allas, Tiina Abel, Väike Köleri sõnastik, Eesti Kunstimuuseum, Tallinn, 2001

## Viited
Ars antiqua

***Ars antiqua*** ehk ***ars veterum*** ehk ***ars vetus*** on periood keskaja muusikas. Perioodi ajaline määratlemine on problemaatiline. Nimetus *ars antiqua* (vana kunst) tuli käibele tagantjärele, märkima möödunud perioodi, kui 1320. aasta paiku sündis Pariisis *[[ars nova]]* (uus kunst).

*Ars antiqua*le eelnes Notre-Dame'i ajastu. *Ars antiqua*t vaadeldakse kui üleminekuajastut, mille algus langeks aastatesse 1230/50. Talle on iseloomulik skolastilise muusikateooria kiire areng ja teoreetiliste traktaatide rohkus.

Teoreetilisi traktaate läbis kolm põhiteemat:
*mensuraalnotatsioon
*kooskõlaõpetus – konsonantsid jagatakse kolme järku
** täielikud – priim ja oktav
** keskmised – kvart ja kvint
** mittetäielikud – väike ja suur terts
*muusika filosoofiline seletus
:Hilisantiigist alates kuulus muusika seitsme vaba kunsti hulka (*artes liberales*) ja seega oli käsitöökunstidest (*artes mechanicae*) kõrgemale tõstetud.
:Uusplatoonikute eeskujul rääkisid keskaegsed traktaadid kolme liiki muusikast:
# *musica mundana* – kosmiline muusika
# *musica humana* – inimeste muusika
# *musica instrumentalis* – reaalselt kõlav muusika

*Ars antiqua* põhižanr on motett.

## Viited
Vivi Bak

**Vivi Bak** (3. september 1939 Kopenhaagen – 22. aprill 2013 Ibiza) oli taani näitleja ja laulja.

Ta mängis aastatel 1958–1974 ligi 50 filmis. Ta mängis muu hulgas mitmekümnes Saksa filmis **Vivi Bachi** nime all. Ta kasutas ka nime **Vivienne Bach**.

Ta oli abielus Austria näitleja Dietmar Schönherriga.

## Välislingid
* Vivi Bak andmebaasis IMDb
* Vivi Bak Taani filmi andmebaasis
Enn Mikker

**Enn Mikker** (ka **Vormsi Enn**; 5. august 1943 – 17. mai 2020) oli eesti rahvaravitseja.

## Välislingid
* Ita Serman. Vormsi Enn: "Elamisest peab mõnu olema" Kodutohter, jaanuar 2002
* Merilin Kruuse. "Vormsi Enn: ühelgi inimesel ei ole õigust…" Eesti Päevaleht, 5. august 2008
* "Vormsi Enn leidis verinoore kallima" E24, 12. september 2011
* Monoloog tundmatuga
Christopher Duenas

**Christopher Duenas** (sündinud 22. oktoobril 1991 Tamunings) on Guami ujuja. 

Christopher Duenas osales 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis, kus ta saavutas meeste 100 meetri vabastiili ujumises ajaga 53,37 sekundit 44. koha.

## Isiklikku
Christopher Duenas on 185 cm pikk ja kaalub 84 kg.

## Viited
Francesco di Paola kirik (Milano)

**Francesco di Paola kirik** on Milanos Via Manzoni tänaval asuv roomakatoliku kirik, mis on pühitsetud pühak Francesco di Paolale.

Kirikut hakati ehitama juba 1728. aastal, kuid ehitus lõppes alles sajand hiljem. Sellele vaatamata jäädi kiriku kavandamisaegse barokkstiili juurde. Hoone esikülg on kumer, seda liigendavad kaheksa korintose stiilis pilastrit. Kirikus asuvad barokkorel, Carlo Maria Giudici fresko ja Giuseppe Perego marmorkuju. Monumentaalne värvilisest marmorist põhialtar valmis 1735. aastal arhitekt Giuseppe Buzzi Viggiù projekti järgi.
Dover (täpsustus)

**Dover** võib tähendada järgmist:

### Kohanimena

* Dover, Suurbritannias

Ameerika Ühendriikides:
* Dover (Arkansas)
* Dover (Colorado)
* Dover (Delaware)
* Dover (Florida)
* Dover (Georgia)
* Dover (Idaho)
* Dover (Illinois)
* Dover (Indiana)
* Dover (Kansas)
* Dover (Kentucky)
* Dover (Maine)
* Dover (Maryland)
* Dover (Massachusetts)
* Dover (Michigan)
* Dover (Minnesota)
* Dover (Mississippi)
* Dover (Missouri)
* Dover (Montana)
* Dover (New Hampshire)
* Dover (New Jersey)
* Dover (New York)
* Dover (Ohio)
* Dover (Oklahoma)
* Dover (Oregon)
* Dover (Pennsylvania)
* Dover (Põhja-Carolina)
* Dover (Tennessee)
* Dover (Vermont)
* Dover (Virginia)
* Dover (Wisconsin)

Austraalias:
* Dover (Austraalia)

### Isikunimena
*Kenneth Dover (1920–2010) briti filoloog
*Robert Dover (1575 või 1582-1652) inglise advokaat ja kirjanik
Draper (Lõuna-Dakota)

**Draper** on linn USA-s Lõuna-Dakota osariigis Jonesi maakonnas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 82. Aastal 2000 oli elanike arv 92.

Rahvastiku tihedus oli 48,7 in/km². 

## Viited
Draper

**Draper** tähendab inglise keeles 'riidekaupmees'. See on ka koha- ja isikunimi:

* **[[Draper (Lõuna-Dakota)|Draper]]**, asula USA-s Lõuna-Dakota osariigis
* **[[Draper (Pennsylvania)|Draper]]**, asula USA-s Pennsylvania osariigis
* **[[Draper (Utah)|Draper]]**, asula USAs- Utah' osariigis
* **[[Draper (Virginia)|Draper]]**, asula USA-s Virginia osariigis
* **[[Draper (Wisconsin)|Draper]]**, asula USA-s Wisconsini osariigis
* **[[Draper (perekonnanimi)|Draper]]** on perekonnanimi:
** Foy Draper (1913–1943), USA kergejõustiklane
** Hal Draper (1914–1990) USA marksist 
** Kris Draper (sündinud 1971), Kanada jäähoki mängija
** Ray Draper (1940–1982), USA džäss-tuubamängija
** Theodore Draper (1912–2006), USA ajaloolane
** Warwick Draper (sündinud 1976), Austraalia aerutaja
Lishan Dula

**Lishan Dula** (sündinud 17. veebruaril 1987 Etioopias) on Bahreini pikamaajooksja.

Ta osales naiste maratonijooksus 2012. aasta suveolümpiamängudel, kus sai 62. koha ajaga 2:26.30.

## Viited
Ahmed Hamada Jassim

**Ahmed Hamada Jassim** (sündinud 18. septembril 1961) on endine Bahreini kergejõustiklane (tõkkejooksja).

Ta osales 1984. ja 1988. aasta suveolümpiamängudel. 1986. aastal võitis ta Aasia mängudel kuldmedali 400 meetri tõkkejooksus.

## Viited
Tartu kirjastuste loend (1918–1940)

Siinses loendis on loetletud 1918–1940 Tartus tegutsenud 101 kirjastust kronoloogilises järjekorras.

## Vaata ka
*Eesti kirjastuste loend
Dover (Idaho)

**Dover** on linn Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis Bonneri maakonnas.

## Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Doveri linnas 556 inimest (2000. aastal 342), 220  leibkonda ja 175 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli   in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 327 (keskmine tihedus /km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli: 
*valgeid 96,8%
*mustanahalisi 0,5%
*põlisameeriklasi 0,4% 
*teistest rassidest 0,7% 
*mitmest rassist 1,6%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 2,5%.  

220 leibkonna seas oli 
*33,6% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi 
*68,6% koos elavad abielupaarid 
*6,8% neid, kus oli ilma abikaasata naine 
*20,5% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*17,3% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*4,1% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,52 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,85 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*24,5% alla 18 aastased 
*4,5% 18...24, 
*23% 25...44, 
*32,2% 45...64 
*15,8% üle 65 aastased. 

Ea mediaan oli 43,7 aastat. 

52,7% elanikest olid mehed ja 47,3% naised.

## Välislingid
* Doveri koduleht
Lee Du-haeng

**Lee Du-Haeng** (sündinud 25. detsembril 1981) on Lõuna-Korea pikamaajooksja.

Ta osales meeste maratonijooksus 2012. aasta suveolümpiamängudel, kus sai 32. koha ajaga 2:17.19.

## Viited
Jalase Vainupealse allikad

**Jalase Vainupealse allikad** on allikad Rapla maakonnas Rapla vallas. 

Allikad paiknevad kirde-edelasuunalises nõos, mis on u 400 m pikk ja 200 m lai. Allikatest suurim on **Suurekivi allikas**.

## Viited

## Välislingid
*
Bežetski rajoon

**Bežetski rajoon** on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis. Rajooni keskus on Bežetski linn.

Rajoon piirneb põhjas Molokovo rajooniga, idas Krasnõi Holmi, Sonkovo ja Kessova Gora rajooniga, lõunas Kašini ja Rameški rajooniga ning läänes Maksatihha rajooniga.

Rajooni pindala on 2826,86 km².

Rajoonis on 401 asustatud punkti ning nad kuuluvad Bežetski linna ja 13 külaasunduse koosseisu.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni koduleht
Pääsküla kõviku paljandid

**Pääsküla kõviku paljandid** on Pääsküla kõvikul olevad paljandid; halduslikult Harju maakonnas Saku vallas. 

Pääsküla kõvikul on osa Peeter Suure merekindluse Pääsküla positsioonist. Seal on kaevatud mitmeid süvendeid ja maa-aluseid käike, kus paljanduvad Jõhvi ja Keila lademe kihid. Kõvik on nende kahe lademe piiri stratotüüiks.

Kõvik on Kahula kihistu Pääsküla kihistiku stratotüüp. Stratotüüp asub endise blindaaži vastas, kus üleval paljandub poolteist meetrit Pääsküla kihistiku kollakashalli lubjakivi, seejärel 9 cm bentoniiti. Paljandi alumise osa moodustab aga Kurtna kihistiku kollakas-rohekashall lubjakivi. 

## Viited

## Välislingid
*
Sten Karpov

**Sten Karpov** (sündinud 2. juulil 1984 Võrus) on eesti näitleja.

## Haridus
Ta on lõpetanud 2003. aastal Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi ja 2007. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (6. lend, kursuse juhendaja Kalju Komissarov). 

## Töökohad
Karpov oli aastatel 2007–2014 Endla näitleja, 2014–2016 Vanemuise näitleja, 2016. aastast on ta taas Endla näitleja. 

## Filmid

* 2008 – "Detsembrikuumus" – piirivalvur
* 2012 – "Vasaku jala reede" – pundijuht "Ketas"
* 2014 – "Roosa kampsun"
* 2016 – "Äkiline lahkumine", Soome – Jaanus
* 2017 – "Svingerid" – Kaspar
* 2018 – "Seltsimees laps" – sõdur Dima
* 2018 – "Omad" – Jürgen
* 2019 – "Karv" – Leo
* 2020 – "Hüvasti, NSVL" – Tamerlan

## Televisioon

* 2008 – "Tuulepealne maa" – Juhan Ots
* 2012 – "Nurjatud tüdrukud" – uurija Karabulin
* 2012, 2017 – "Kättemaksukontor" – Harri Muhk / Rannar Köök
* 2015 – "Restart" – Gerd Paas
* 2025 – "Von Fock" – Wagner

## Isiklikku
Sten Karpovi abikaasa on näitleja Liis Karpov.

## Tunnustus

* 2009 Kristallkingakese auhind
* 2012 Endla teatri publikupreemia
* 2015 Ants Lauteri nimeline auhind
* 2020 Kolleegipreemia
* 2021 Kolleegipreemia

## Viited

## Välislingid
*Sten Karpov Vanemuise teatri kodulehel
*Sten Karpov Endla teatri kodulehel
Francesco di Paola kirik

**Francesco di Paola kirik** võib tähendada mitut roomakatoliku kiriku pühakule Francesco di Paolale pühitsetud kirikut:

## Itaalia
* Francesco di Paola kirik (Acri)
* Francesco di Paola kirik (Augusta) 
* Francesco di Paola kirik (Belluno)
* Francesco di Paola kirik (Cagliari)
* Francesco di Paola kirik (Caserta)
* Francesco di Paola kirik (Castrovillari) 
* Francesco di Paola kirik (Ciminna)
* Francesco di Paola kirik (Falerna)
* Francesco di Paola kirik (Firenze)
* Francesco di Paola kirik (Fossato Serralta)
* Francesco di Paola kirik (Gallipoli) 
* Francesco di Paola kirik (Gagliano del Capo) 
* Francesco di Paola kirik (Gela) 
* Francesco di Paola kirik (Grottaglie)
* Francesco di Paola kirik (Gubbio)
* Francesco di Paola kirik (Lugo) 
* Francesco di Paola kirik (Massafra)
* Francesco di Paola kirik (Matera)
* Francesco di Paola kirik (Milano) 
* Francesco di Paola kirik (Molinella) 
* Francesco di Paola kirik (Monopoli) 
* Francesco di Paola kirik (Napoli)
* Francesco di Paola kirik (Noto) 
* Francesco di Paola kirik (Parma)
* Francesco di Paola kirik (Paternò)
* Francesco di Paola kirik (Pizzo Calabro) 
* Francesco di Paola kirik (Polistena) 
* Francesco di Paola kirik (Reggio Calabria)
* Francesco di Paola kirik (Roma)
* Francesco di Paola kirik (Sambiase di Lamezia Terme)
* Francesco di Paola kirik (San Giovanni in Fiore)
* Francesco di Paola kirik (Soreto) (Dinami
* Francesco di Paola kirik (Taranto)
* Francesco di Paola kirik (Torino)
* Francesco di Paola kirik (Trapani)
* Francesco di Paola kirik (Urbino)
* Francesco di Paola kirik (Veneetsia)
* Francesco di Paola kirik (Viggianello)
* Francesco di Paola pühamu (Paola)
* Francesco di Paola pühamu (Corigliano Calabro)
* Francesco di Paola pühamu (Revine)
* Francesco di Paola pühamu (Genova)
* Francesco di Paola Valerio-Longo kabel Modugnos

## Mujal

* Francesco di Paola kirik (Uquía), Argentina
* Francesco di Paola kirik (La Habana), Kuuba
* Francesco di Paola kirik (Bolbaite) Valencia lähedal Hispaanias
* Francesco di Paola kirik (Capilerilla) Granada lähedal Hispaanias
* Francesco di Paola kirik (Viver) Castiglia lähedal Hispaanias