open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Daniil Ratnikov

**Daniil Ratnikov** (sündinud 10. veebruaril 1988) on Eesti jalgpallur.

## Isiklikku
Tema isa Sergei Ratnikov on endine jalgpallur ja praegune jalgpallitreener ning tema vend Eduard Ratnikov oli samuti jalgpallur.
Hami ringkond

**Hami ringkond** on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Hiinas Xinjiangis. Piirneb põhjas ja kirdes Mongooliaga. 

Hõlmab Tian Shani idaosa. Kõrgeim tipp on Karlik (4925 m). Madalaim punkt asub Hami nõos ja on ligi 150 m allpool merepinda.

Ringkonnas valitseb mandriline kliima. Õhutemperatuur kõigub 43 °C-st suvel –32 °C-ni talvel. 

Hami ringkonnas on rikkalikud nikli- ja vasemaagi leiukohad.

Ringkonna elanikest oli 2000. aastal 68,95% hiinlasi, 18,42% uiguure, 8,76% kasahhe ja 2,97% hueisid.

## Haldusjaotus

Ringkond jaguneb Hami maakonna õigustega linnaks, Aratürüki maakonnaks ja Barkoli Kasahhi autonoomseks maakonnaks.

## Välislingid

*Hami ringkonna koduleht
Kollektiivleping

**Kollektiivleping** on tööandjate ja töötajate vahelisi suhteid reguleeriv leping. Tavaliselt on kollektiivlepingu osapoolteks tööandja ning organiseerinud töötajad (ametiühingud, töötajate liidud). Kollektiivlepingute sõlmimine annab töötajatele suurema võimu töötingimuste üle kauplemisel.  

Eestis reguleerib kollektiivlepingute sõlmimist kollektiivlepingu seadus.

## Välislingid

* Eesti kollektiivlepinguseadus
* Töötajate usaldusisiku seadus 
* Ametiühingute seadus
* Sotsiaalministeeriumi kollektiivlepingute andmekogu
Charles Bally

**Charles Bally** (4. veebruar 1865 Genf – 10. aprill 1947) oli Šveitsi keeleteadlane Genfi koolkonnast.

Aastail 1913–1939 oli ta üldkeeleteaduse ja võrdlevate indogermaani uuringute professor Genfi Ülikoolis, Ferdinand de Saussure'i järglasena sel ametikohal.

Tema tuntumaid teoseid on "Le langage et la vie" (1913).

Koos Albert Sechehayega andis ta välja Ferdinand de Saussure'i peateose "Üldkeeleteaduse kursus".
Robert I. Frost

**Robert I. Frost** (sündinud 20. juunil 1958 Edinburghis) on Suurbritannia ajaloolane, Briti Akadeemia liige.

Ta on Aberdeeni Ülikooli ajalooprofessor. Ajaloolasena uurib ta Põhja- ja Ida-Euroopa 14.–19. sajandi ajalugu, eelkõige selle perioodi sõdade ajalugu Poolas ja Leedus.

Ta õppis aastatel 1976–1980 Saint Andrewsi Ülikoolis Šotimaal ja 1980–1981 Jagiełło ülikoolis Krakówis. 1990. aastal sai ta doktorikraadi Londoni Ülikooli slaavi ja Ida-Euroopa uuringute koolist, kaitstes Norman Daviesi juhendamisel valminud doktoritöö. 

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta kolm aastat kooliõpetajana, seejärel õppejõuna King's College Londonis (2001. aastast lektorina). Aastatel 2004–2009 töötas ta varauusaja professorina Šotimaal Aberdeeni Ülikooli teoloogia, ajaloo ja filosoofia koolis. Seejärel oli ta kolm aastat Briti Akadeemia uurija-teadur (*Research Chair*), mis võimaldas tal süvenenult tegeleda oma uurimistööga – Poola-Leedu unioonide ajalooga. Uurimistöö esimene osa publitseeriti 2015. aastal. Uurimistöö teise osa kirjutamiseks hankis ta Leverhulme Trustilt  kolmeaastase grandi.

2013. aastast töötab ta Aberdeeni Ülikooli Burnett Fletcheri õppetooli professorina.  

## Tunnustus
*2016 – valiti Briti Akadeemia liikmeks

## Raamatud
*1994: *After the Deluge: Poland-Lithuania and the Second Northern War*
*2004: *Institutional Culture in Early Modern Society* (kaastoimetaja)
*2000: *The Northern Wars, War, State and Society in Northeastern Europe, 1558–1721*
*2015: *The Oxford History of Poland-Lithuania* – Vol. I: "The Making of the Polish-Lithuanian Union, 1385–1569", ISBN 0198208693

#### Eesti keeles ilmunud
*Frost, Robert I. 2005. *Põhjasõjad. Sõda, riik ja ühiskond Kirde-Euroopas 1558–1721*. Inglise keelest tõlkinud Kalle Hein, Tallinn: Kunst. ISBN 9949-407-46-X

## Viited

## Välislingid
*Professor Robert Frost, Aberdeeni Ülikooli kodulehel
*Robert I. Frost. "Põhjasõjad. Sõda, riik ja ühiskond Kirde-Euroopas 1558–1721". raamatukoi.ee
*The Oxford History of Poland-Lithuania. books.google.ee
ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsioon

**ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsioon** (inglise keeles *United Nations Relief and Rehabilitation Administration*; lühend **UNRRA**) oli pärast Teist maailmasõda Ameerika Ühendriikide algatusel loodud organisatsioon, mis pakkus Euroopale tagastamatut abi.

Organisatsiooni asutasid 44 riigi valitsused 9. novembril 1943 Washingtonis. Alates 1945. aastast kuulus see ÜRO alluvusse.

ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsioon vahendas abiraha sõjajärgsetesse taastamisfondidesse, korraldas miljonite interneeritute kojupöördumist ning asutas põgenikelaagreid.

Kuni 30. juunini 1947 tegutses organisatsioon Euroopas, seejärel abistas kuni 31. märtsini 1949 Hiinat. Pärast seda andis ta oma varad üle UNICEF-ile. Tema funktsioonid võtsid üle Rahvusvaheline Põgenikeorganisatsioon ning ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsioon.

## Vaata ka
*Skriinimine
* ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet
Tarbagatay ringkond

**Tarbagatay ringkond** on ringkond Hiinas Xinjiangis Ili Kasahhi autonoomses ringkonnas. Piirneb läänes ja põhjas Kasahstaniga.

Ringkonna elanikest olid 2000. aastal 58,59% hiinlased, 24,21% kasahhid, 7,45% hueid, 4,12% uiguurid ja 3,33% mongolid.

## Haldusjaotus

Ringkond jaguneb 2 maakonna õigustega linnaks, 4 maakonnaks ja 1 autonoomseks maakonnaks:

* Dorbiljini maakond
* Hoboksari Mongoli autonoomne maakond
* Qagantokay maakond
* Qoqek
* Shawani maakond
* Toli maakond
* Usu

## Viited
Turpani ringkond

**Turpani ringkond** on 2. järgu haldusüksus (ringkond) Hiinas Xinjiangis. 

Ringkond hõlmab Turpani nõo, mille madalaim punkt on 154,5 m allpool merepinda.

Ringkonna elanikest olid 2000. aastal 70,01% uiguurid, 23,3% hiinlased ja 6,38% hueid.

## Haldusjaotus

Ringkond jaguneb Turpani maakonna õigustega linnaks ning Piqani ja Toksuni maakonnaks.
Usu

**Usu** (hiina 乌苏市 Wusu Shi) on maakonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas Tarbagatay ringkonnas. 

## Välislingid
*http://www.xjws.gov.cn/
Karikakramäng

**"Karikakramäng"** on Eestis tehtud 1977. aasta episoodfilm ehk filmikassett, mis koosneb kolmest lühifilmist: "Promenaad", "Salakütt" ja "Tätoveering". Filmide tegevus toimub 1930. aastatel Eestis.

Film on mustvalge ja monoheliga.

## Promenaad

Film on tehtud Kurt Vonneguti jutustuse ainetel.

### Sisu

Naine avaldas kosjalehes kuulutuse ja sellele vastas keegi Hans-Erik. Nad on olnud kirjavahetuses, neil on ka abiellumise kuupäev paika pandud ning naine ootab Hans-Erikut esimest korda külla. Kuid ootamatult on ukse taga naise kooliaegne sümpaatia, kes palub naist hoopis endaga abielluda.

### Osades
* Elle Kull – naine
* Lembit Ulfsak – mees

## Salakütt

### Osades

* Rudolf Allabert – Robert
* Külliki Tool – Membi
* Mikk Mikiver – Vambola
* Jüri Järvet – Oskar
* Helend Peep – Mihkel
* Enn Klooren – Meier
* Kalju Orro – Markar
* Heino Raudsik – Kleinert
* Peeter Simm – I kütt
* Robert Gutman – II kütt
* Enn Kraam – III kütt

## Tätoveering

Film on tehtud Kalju Saaberi novelli "Mustlased" ainetel. 
Filmi kunstiline juhendaja on Andrei Tarkovski .

### Sisu

Tragikoomilises armastusloos armub Margus mustlastüdrukusse ja satub seetõttu korduvalt vastuollu oma konstaablist isaga.

### Osades

* Arvo Kukumägi – Margus
* Zoja Tsjurilo – mustlastüdruk
* Jaan Brezauski – mustlaspoiss
* Aleksandr Habalov – mustlane
* Karl Kalkun – konstaabel
* Arnold Altmäe – meier
* Ants Ander – juuksur
* Marje Metsur – Leida
* Larisa Udovitšenko – Daam

## Vaata ka
* "Karikakramäng II"

## Viited

## Välislingid
*
Promenaad

**Promenaad** on jalutustee või jalakäijate puiestee.

Sageli kasutatakse mõistet "promenaad" veekoguäärse jalutustee kohta. Näiteks leidub Haapsalus, Pärnus ja Tallinnas mereäärseid rannapromenaade, Võrus ja Viljandis aga järveäärseid promenaade. 

## Promenaade
* Arkaadia aed
* Promenade des Anglais
* Pärnu rannapromenaad
* Rocca al Mare promenaad
Linxia Huei autonoomne ringkond

**Linxia Huei autonoomne ringkond** (hiina (临夏回族自治州; *Línxià Huízú Zìzhìzhōu*) on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Gansu provintsis. Asub Lanzhoust lõunas.

## Haldusjaotus
Ringkond jaguneb kaheksaks maakonna tasemel haldusüksuseks.

*Guanghe maakond
*Hezhengi maakond
*Jishishani Bonani-Tungsjangi-Salari autonoomne maakond
*Kangle maakond
*Linxia
*Linxia maakond
*Tungsjangi (Sarta) autonoomne maakond 	
*Yongjingi maakond

## Välislingid

* Ringkonnavalitsus
Aizarnazabal

**Aizarnazabal** on asula ja vald Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis. Asub Urola jõe orus 29 km kaugusel Donostiast. 

## Vaata ka
*Zubialdea

## Viited

## Välislingid

* Aizarnazabali koduleht *(baski ja hispaania keeles)*
Roland Lessing

**Roland Lessing** (sündinud 14. aprillil 1978 Tartus) on Eesti endine laskesuusataja.

1998. aastal sai Lessing juunioride talvistel Euroopa meistrivõistlustel Minskis jälitussõidus 9. koha. Aasta hiljem samas peetud laskesuusatamise suvistel maailmameistrivõistlustel oli ta sprindis 24., jälitusjooksus 19. ja teatejooksus kolmas. 2000. aasta laskesuusatamise suvistel maailmameistrivõistlustel Hantõ-Mansiiskis oli ta sprindis 6., jälitusjooksus 5. ja teatejooksus teine.

7. septembril 2007 Otepääl toimunud suvisel laskesuusatamise MM-il sai Lessing 10 km sprindis pronksmedali.

Eesti kaitseväes on tal kaprali auaste.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]
2002  Salt Lake Citys
* 70. koht 10 km sprindis
* 45. koht 20 km eraldistardist
* 11. koht teatesõidus

2006  Torinos
* 58. koht 10 km sprindis
* 51. koht 12,5 km jälitussõidus
* 62. koht 20 km eraldistardist
* 15. koht teatesõidus

2010  Vancouveris
* 62. koht 10 km sprindis
* 65. koht 20 km eraldistardist
* 14. koht teatesõidus

2014  Sotšis
* 66. koht 10 km sprindis

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasari]]

#### Maailma karikasarja etappide punktikohad

Roland Lessing on osalenud () MK-etappidel 80 korda ja jõudnud punktikohale 12 korral, millest korra olnud poodiumi teisel astmel.

## Viited

## Välislingid

* Roland Lessing IBU kodulehel
* 
*
Salaküttimine

:*Märksõna "salakütt" suunab siia. Samanimelise filmi kohta vaata alajaotust [[Karikakramäng#Salakütt]]*

**Salaküttimine** on ebaseaduslik küttimine, mille käigus jahiulukeid jälitatakse, püütakse, surmatakse ja omandatakse jahiluba omamata, keelatud kohas, keelatud ajal, keelatud viisil või keelatud jahipidamisvahenditega. Salaküttimisega tegeleja on salakütt. Salaküttimisega kahjustatakse loodust, kuna keelatud ajal ja keelatud viisil või keelatud liikide küttimine vähendab asurkonna hulka ettenähtust rohkem ja rikub liikide tasakaalu, ohustab liikide ellujäämist.

## Salaküttimine Eestis
 

Eesti tänapäevast jahipidamist reguleerib 2013. aasta jahiseadus. Seaduse järgi teevad salaküttimise järelevalvet näiteks keskkonnakaitseinspektorid. Salaküttimine on karistatav väärteo- või kriminaalkorras.

Keskkonnaametil tuli 2020-aastatel tegeleda keskmiselt 20 salaküttimise juhtumiga aastas. 2024. aastal esitati kriminaalkaristus neljale salakütile.

## Viited
Fritz Löhner-Beda

**Fritz Löhner-Beda** (sündinud **Friedrich Löwy**; 24. juuni 1883 – 4. detsember 1942) oli Austria kirjanik ja libretist.

Ta on Savoy balli libreto kaasautor (koos Alfred Grünwaldiga).

## Vaata ka
*"Buchenwaldlied"
Unimog

**Unimog** (saksa keeles lühend sõnadest **Universal-Motor-Gerät** – 'üldotstarbeline mootoriga seadeldis') on Saksamaal toodetav nelikveoline veoautode seeria. Tänapäeval toodetakse neid **Mercedes-Benz Special Trucks** divisjonis, mis kuulub **Daimler Truck AG** alla.

## Ajalugu
Unimogi idee ja esmase disaini autor oli Albert Friedrich, kes sõlmis 1. detsembril 1945 lepingu firmaga **Erhard & Söhne** uut tüüpi põllumajandusliku masina loomiseks. Friedrich soovis luua masinat, mis täidaks lünka traktori ja veoauto vahel.

* **1946:** Alustas tööd väikefirma **Allzwecktraktor**. Esimene prototüüp U1 valmis inseneride Heinrich Rößleri ja Hans Zabeli abiga aasta lõpuks.
* **1948:** Masina tootmist alustas firma **Boehringer**. Avalikkusele esitleti Unimogi esmakordselt Frankfurdi põllumajandusnäitusel.
* **1951:** Tootmise võttis üle **Daimler-Benz**, kuna nõudlus ületas Boehringeri tootmisvõimsuse. Ametlikuks nimeks sai **Mercedes-Benz Unimog**.
* **1955:** Alustati militaarkasutuseks mõeldud mudeli **Unimog-S 404** tootmist. See sai oma suurepärase läbivuse tõttu populaarseks taktikaliseks veoautoks paljude riikide relvajõududes.
* **1976:** Võeti kasutusele nn kandiline kabiinidisain (U 1000 seeria), mis asendas varasemad ümarad vormid.
* **2006:** Gaggenaus avati Unimogi muuseum, tähistamaks 50 aastat tootmist selles linnas.

## Mudelid läbi aegade


Pilt:Uni-1945.jpg|Algne mudel 1945
Pilt:First generation Unimog.jpg|Boehringer Unimog 70200 (1948)
Pilt:U401.jpg|Unimog 401 kõvakatusega, (1953-1956)
Pilt:Unimog_404.1.JPG|Unimog S404.1 militaarveok
Pilt:Shunting_vehicle_01.JPG|Unimog 406.121, 1971, raudteesõiduk
Pilt:Unimog 416 1997.jpg|Unimog 416 tuletõrjeauto (1977)
Pilt:Armored-car-batey-haosef-9-1.jpg|UR-416 soomusauto, mida kasutasid araabia mässulised, Iisraelis Batey ha-Osef muuseumis.
Pilt:Unimog_Sanitaeter.jpg|Unimog 435 (1300L) Bundeswehris meditsiiniautona 
Pilt:NZArmyDriverTrg.jpg|U1550L Unimogid Uus-Meremaal militaarkasutuses
Pilt:Unimog u500 dakar 2006.jpg|Unimog 405 UGN U400L nr 541, Dakar Rally 2006
Pilt:Unimog 405 UGN snow blower in the Mercedes-Benz-Museum IMG 6481.jpg|Unimog 405 UGN U500 lumefrees muuseumis
Pilt:Unimog_U400.jpg|Unimog 405 UGN U-400
Pilt:Two-way-vehicle unimog.jpg|Unimog 405 UGN U 400 raudteesõiduk, ehitatud u 2000 a.
Pilt:2june2006 288.jpg|Unimog 3000 – 5000 mobiilne keemialaboratoorium Itaalias
Pilt:Mercedes Benz Unimog Turkey exhibition side.JPG|Unimog relvastusnäitusel IDEF'07 Türgis


## Kasutus
Unimog on tuntud **portaaltelgede**, lülitatava nelikveo ja diferentsiaalilukkude poolest, mis annavad sellele eeskujuliku läbivuse maastikul. Selle kasutusvaldkond on väga lai: metsandus, teehooldus, pääste ja raudtee.

### Unimog Eestis
Eestis on Unimoge kasutatud peamiselt kaitseväes, Kaitseliidus ja teehooldusettevõtetes. Militaarvariantidest on Eestis kasutusel olnud:
* **U S404:** Umbes 100 tk, nüüdseks enamasti kasutusest maas.
* **U 416:** Umbes 95 tk, peamiselt Kaitseliidus.
* **U 1300L (seeria 435):** Ligikaudu 100–200 tk, Kaitseväe põhiline kerge taktikaline veoauto.

## Välislingid
* Unimogi ametlik koduleht (inglise keeles)
* Unimogi muuseum Gaggenaus (saksa keeles)

## Viited
Veoalajaam

**Veoalajaam** on alajaam, mis varustab elektrisõidukeid (tramme, trollibusse, metroo- või raudteeronge) kontaktvõrgu kaudu elektrivooluga.

Elektrisõidukeid ei toideta üldisest elektrivõrgust eelkõige seetõttu, et neile on vajalik teistsugune pinge. Madalamat pinget (550–750&nbsp;V) kasutatakse reeglina linnatranspordis, kõrgemat (näiteks 3&nbsp;kV, 15&nbsp;kV) raudteel. Veoalajaamad võivad varustada sõidukeid nii alalisvooluga (sel juhul on alajaamas lisaks transformaatorile ja muudele seadistele ka alaldi) kui ka vahelduvvooluga. Alalisvoolu tarbivad esmajoones linnatranspordivahendid: trammid, trollid, metroo- ja linnalähirongid. Raudteedel kasutatakse nii vahelduvvoolu (sagedusega 50&nbsp;Hz, 60&nbsp;Hz, või ülimadala sagedusega 16 2/3Hz) kui ka alalisvoolu (Itaalias, Hispaanias, Poolas, Tšehhi vabariigis, Belgias, Slovakkias, Serbias, Horvaatias, Sloveenias, Venemaal, Ukrainas, Eestis ja Lätis).
Ülimadala sagedusega vahelduvvoolu 16 2/3Hz kasutatakse Saksamaa, Austria, Šveitsi, Taani, Norra ja Rootsi raudteedel.

Üks veoalajaam võib elektriga varustada nii tramme kui ka trolle, samuti võib veoalajaam toita ka muid elektrisüsteeme. Vähegi suuremal transpordisüsteemil on veoalajaamu mitu. See võimaldab jagada kontaktvõrgu üksteisest sõltumatuteks lõikudeks ja tagada toite ühe alajaama rikke korral. Ka vähendab mitme alajaama kasutamine nende kaugust toidetavatest liinilõikudest ja ühtlasi ühe veoalajaama poolt toidetava liinilõigu pikkust. See oluline, kuna kontaktvõrgus on suhteliselt madala pinge tõttu suur voolutugevus. Liiga pikkade liinilõikude korral tekiks kontaktvõrgus suur pingelangus ja energiakadu.

## Veoalajaamad Eestis

Eestis on kaks eri pingega töötavat avalikku elektertranspordisüsteemi.

* Tallinna trammid ja trollid töötavad 600&nbsp;V alalispingega. Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondisel on 19 veoalajaama.
* Elektrirongid töötavad 3,3&nbsp;kV alalispingega. Eesti Raudtee Elektrivõrkudel on neli veoalajaama – Tallinnas Järvel, Keilas, Raasikul ja Riisiperes.

## Viited
Aksai Chin

**Aksai Chin** (ka **Aksayqin**, **Akesaiqin**, **Akesai Qin** (hindi अक्साई चिन, hiina 阿克赛钦, Ākèsàiqīn) on Hiina okupeeritud ala Tiibeti kiltmaa loodeosas Kashmiris. Selle pindala on umbes 37&nbsp;250 km². Hiina väed okupeerisid selle 1959. aastal. India peab seda oma Jammu ja Kashmiri osariigi osaks.

Halduslikult kuulub suurem osa Hiina Xinjiangi Hotani ringkonna Hotani maakonda.

Piirkonda läbib Hiina riiklik maantee nr 219.
Kontaktvõrk

**Kontaktvõrk** on elektrivõrk, mis on mõeldud elektrisõidukite toitmiseks elektriga. See koosneb veoalajaamadest, ühenduskaablitest, mastidest, riputus- ja kinnituselementidest ning sõiduki vooluvõtturiga otseses kontaktis olevatest osadest – kontaktliinist ja/või toiterööpast. Trammidel ja rongidel tagab elektriühenduse enamasti ka rööbastee, kuid seda tavaliselt kontaktvõrgu osaks ei loeta. Vahel nimetatakse kontaktvõrguks ekslikult ka kontaktliini.

Kontaktvõrk on jaotatud liinilahutitega üksteisest elektriliselt isoleeritud lõikudeks. See võimaldab toita kontaktvõrgu eri osi üksteisest sõltumatult, mis on oluline näiteks remonditööde korral. 

Kontaktliini konstruktsioonist sõltub maksimaalne lubatav sõidukiirus.

## Vaata ka

* Kontaktliin
* Toiterööbas
Kontaktliin

**Kontaktliin** (**õhuliin**, **kontaktjuhe**, ekslikult ka **[[kontaktvõrk]]**, vananenud **trollijuhe**) on elektrisõiduki toitmiseks mõeldud ja reeglina selle tee kohal asuv isolatsioonita juhe.

Kontaktliine ehitatakse traadist, mille spetsiaalne kuju võimaldab selle kinnitamist. Võidakse kasutada ka metall-latte, eriti tunnelites. Sirgetel teelõikudel kulgeb kontaktliin sageli siksakiliselt, mis tagab vooluvõtturi liugepinna ühtlasema kulumise.

Trollibusside kontaktliin koosneb kahest traadist, sest neil puuduvad rööpad, mida saaks kasutada ühe poolusena. Raudteel on katsetatud ka kolmefaasilist toidet.

Eri sõidusuundade kontaktliinid on tavaliselt teatud vahemaa tagant elektriliselt ühendatud traadiga (ainult trammidel) või kaablitega. See võimaldab vähendada pingelangu ja ühtlasi energiakadu ning ühtlustada toitepinget liini eri osades.

Kontaktliinil on sageli ka liinilahutid, mis võimaldavad selle lõikudeks jagamist, ning pöörangud (trollibussidel ja nn sarvega trammidel, näiteks Riias). Ka paigaldatakse trammide ja trollide kontaktliinile liinilüliteid, mille abil juhitakse pööranguid ja foore või blokeeritakse liinilõik (näiteks üherajalise või tunnelis kulgeva trammitee puhul).

## Vaata ka
* Toiterööbas
* Kontaktvõrk
Toiterööbas

**Toiterööbas** (**kontaktrelss**, **kolmas rööbas**) on elektriliselt isoleeritud rööbas, mida kasutatakse metroo- ja elektrirongide toitmiseks. See kulgeb väikesel kõrgusel rööbastee kõrval või kahe rööpa vahel. Tavaliselt on toiterööbas kinnitatud isolaatorite abil liiprite külge. Maksimaalne kasutatav pinge on 1200&nbsp;V (Hamburgi linnalähirongid), tavaliselt on see 600–750&nbsp;V.

Toiterööbastel on mitmesuguseid puudusi:
* ei ole võimalik kasutada kõrget pinget; 
* seetõttu on voolutugevus suur; 
* toiterööbas tuleb katkestada pöörmete ja ristumiste kohal; 
* suur elektrilöögi oht – tuleb vältida kõrvaliste isikute ja loomade ligipääsu raudteele.

Toiterööpa kontaktpind võib asuda peal, küljel ja all. Peal asuva kontaktpinnaga toiterööbas on kõige vanem ja lihtsam, kuid ühtlasi ka kõige ohtlikum juhusliku puudutamise seisukohast. Seda kasutatakse näiteks Inglismaa kaguosas, mõnedel Berliini metroo liinidel ja Püreneedes kitsarööpmelisel raudteel Villefranche–La Tour de Carol. Mõnevõrra ohutum on all asuva kontaktpinnaga toiterööbas, mis on pealt kaetud isolatsioonimaterjalist kattega. Küljel asuva kontaktpinnaga toiterööpaid kasutatakse vähe, näiteks Hamburgi linnalähirongidel ja Berliini metroos vanematel sildadel, kus pole tavalise toiterööpa jaoks piisavalt ruumi.

Londoni metroos kasutatakse kaht toiterööbast, st mõlema pooluse jaoks. Sellega välditakse uitvoolude tekkimist. 
Uitvoolude tõttu ei kasutata toiterööbast välitingimustes põhjamaistes lumeoludes (Soomes ja Rootsis), kuigi kesk-euroopas kasutatakse seda ka välitingimustes nt. Berliini linnaraudteel.

Kuna toiterööpa katsumine on surmav, on sellest tulnud inglise keelde poliitiline metafoor *third rail.* See tähendab poliitiliselt väga vastuolulist teemat, mille puudutamine tähendaks sisuliselt "poliitilist enesetappu" - poliitik, kes julgeb seda tabuteemat puudutada, võib riskida valimiskaotusega.

## Vaata ka

* Kontaktliin
* Kontaktvõrk
Liinilahuti

**Liinilahuti** on elektrisõidukite kontaktvõrgu osa, mis on mõeldud selle jagamiseks üksteisest elektriliselt isoleeritud lõikudeks.

Üldjuhul peab sõiduk liinilahuti läbima ilma kiirendamata (st kontaktvõrgust veojõudu tarbimata), et vähendada elektrikaart, mis tekib vooluvõtturi ühelt liiniosalt lahkumisel.

Raudteedel võidakse liini osi üksteisest eraldada ka nii, et mõne postivahe jooksul kulgeb üksteisega kõrvuti kaks kontaktliini, millest üks lõppeb ja teine algab.


Pilt:секционный изолятор.svg|Trollibussi liinilahuti; 1 – otsaklemmid, 2 – kaarekustustuspool, 3 – kaarekustustuskamber, 4 – juhikud, 5 – isolaator
File:Si6d.jpg|Trollibussi liinilahuti
Pilt:Úsekový dělič.jpg|Trammi liinilahuti Prahas
Pilt:Phasentrennstelle_8.jpg|Raudteedel kasutatav liinilahuti


## Vaata ka
* Kontaktliin
* Kontaktvõrk
Rapla–Märjamaa tee

**Rapla–Märjamaa tee** (registrinumbriga 28) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Rapla–Järvakandi–Kergu tee teisel kilomeetril Rapla linnas (Rapla linna tänavana Märjamaa tee). Tee pikkus on 21,6 km. Tee lõpeb Tallinna–Pärnu–Ikla tee 64. kilomeetril Orgita külas. Kuusiku aleviku ja Kuusiku-Nõmme küla tänavana kannab nime Roheline tänav.

## Sillad Rapla–Märjamaa teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Rapla–Märjamaa teel

Rapla linn, Tuti küla, Sulupere küla, Iira küla, Kuusiku-Nõmme küla, Kuusiku alevik, Koikse küla, Ummaru küla, Jalase küla, Riidaku küla, Pühatu küla, Ringuta küla, Rassiotsa küla, Orgita küla.
Lijiang

**Lijiang** (hiina 普洱市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnanis.

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn jaguneb 1 linnarajooniks, 2 maakonnaks ja 2 autonoomseks maakonnaks:

* Guchengi linnarajoon (古城区)
* Huapingi maakond (华坪县)
* Yongshengi maakond (永胜县)
* Ninglangi Jii autonoomne maakond (宁蒗彝族自治县)
* Yulongi Nasi autonoomne maakond (玉龙纳西族自治县)

## Rahvastik
57,3% elanikest kuulus 2000. aasta rahvaloenduse andmeil vähemusrahvustesse.

Suuremad rahvusrühmad olid:

Lijiangi vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse (aastast 1997).

1996. aasta maavärinas hävis umbes kolmandik linna hoonetest.

Lijiangi sõpruslinn on Kaasan.

## Viited

## Välislingid

* Lijiangi koduleht
Teineteisel pool

"**Teineteisel pool**" on Birgit Õigemeele kolmas stuudioalbum. See ilmus 19. novembril 2009. 

"Teineteisel pool" on džässisugemetega kontseptuaalne klubimuusika plaat, mille tootjad on Meelis Meri ja Priit Juurmann. Enamiku sõnu on kirjutanud Maian Kärmas, kuid kasutatud on ka Ernst Enno, Marie Underi ja Anna Haava luulet. Tootjate arvates on plaadi kõige huvitavamad lood "Suudlus" ja "Viimast laulu ei saa laulda". Siiani on plaadilt pärinenud singlid "Moonduja", "See öö", "Kahe vahel" ja "Eestimaa suvi". Album oli nomineeritud ka 2010. aasta Eesti Muusikaauhindadel Aasta albumi kategoorias. See on olnud ka Raadio 2 saate Pleieri nädalaplaat.

## Lood
#See öö
#Moonduja
#Teineteisel pool
# Lummus
#Kahe vahel
#Sa ära küsi
#Sume intro (koos Uku Suvistega)
#Eestimaa suvi
#Kas tahad tulla minuga?
#Suudlus
#Viimast laulu ei saa laulda
Moism

**Moism** oli Vana-Hiina filosoofiline õpetus, mille arendasid välja Mozi (umbes 470 – 391 eKr) õpilased. See oli konfutsianismi, taoismi ja legismi kõrval üks neljast peamisest filosoofilisest koolkonnast sõdivate riikide ajastul (475–221 eKr).

Moism kaotas mõjukuse Qini dünastia ajal (221–206 eKr), mil võeti ametlikuks filosoofiaks legism ning suruti teised mõttekoolkonnad alla (hävitati ka mitu moismi klassikalist teost). Järgmised dünastiad alates Hani dünastiast (206 eKr – 210 pKr) võtsid riigi ametlikuks filosoofiaks konfutsianismi, mis viis moismi aeglase hääbumiseni.

## Välislingid

*Sissekanne "Moism" Ida mõtteloo leksikonis
Dêqêni Tiibeti autonoomne ringkond

**Dêqêni Tiibeti autonoomne ringkond** on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Yunnani provintsis. 

## Haldusjaotus
Jaguneb kaheks maakonnaks ja üheks autonoomseks maakonnaks: 
* Dêqêni maakond (德钦县)
* Shangrila maakond (香格里拉县)
* Weixi Lisu autonoomne maakond (维西傈僳族自治县)

## Välislingid
* Ringkonnavalitsus
Laialehiste metsade vöönd

**Laialehiste metsade vöönd** on põhja- ja lõunapoolkera parasvöötmes eristatav loodusvöönd, mis paikneb segametsavöötmest ekvaatorile lähemal. 

Lõuna-Ameerikas esineb laialehiste metsade vöönd väikeste lõunapöögisaludena. 

Mõnikord käsitletakse laialehiste metsade vööndit laialehiste ja segametsade vöötme või lehtmetsavöötme osana. 

Sellele loodusvöötmele on iseloomulik ookeaniline paraskliima jaheda talve ja kauakestva sooja suvega. Aastane sademete hulk on 600–1500 mm ja on aurumisega võrdne. 

Jõed on veerikkad ja jõestik tihe. 

Taimestikus on ülekaalus tamme, pöögi, vahtra ja teiste laialehiste puude liigid. Iseloomulikud on metsa-hallmullad.
Huanreni Mandžu autonoomne maakond

**Huanreni Mandžu autonoomne maakond** on autonoomne maakond Hiina Rahvavabariigis Liaoningi provintsis Benxi ringkonna õigustega linnas. Maakonnakeskus on Huanren.

Huanrenis asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Koguryo pealinn.

## Haldusjaotus
Huanreni Mandžu autonoomne maakond koosneb 9 suurvallast ja neljast vallast:

* Huanreni suurvald (桓仁镇)
* Guchengi suurvald (古城镇)
* Erpengdianzi suurvald (二棚甸子镇)
* Shajianzi suurvald (沙尖子镇)
* Wulidianzi suurvald (五里甸子镇)
* Hualai suurvald (华来镇)
* Muyuzi suurvald (木盂子镇)
* Balidianzi suurvald (八里甸子镇)
* Pulebao suurvald (普乐堡朝鲜族镇)
* Xiangyangi vald (向阳乡)
* Yahe vald (雅河朝鲜族乡)
* Heigou vald (黑沟乡)
* Beidianzi vald (北甸子乡)

## Välislingid
* http://www.hr.gov.cn/
Gucheng

**Gucheng** võib tähistada mitut haldusüksust Hiinas:

*Guchengi linnarajoon Yunnani provintsi Lijiangi ringkonna õigustega linnas. 
*Guchengi maakond Hebei provintsi Hengshui ringkonna õigustega linnas.
*Guchengi maakond Hubei provintsi Xiangfani ringkonna õigustega linnas.
*Guchengi suurvald Liaoningi provintsi Benxi ringkonna õigustega linna Huanreni Mandžu autonoomses maakonnas.
Märjamaa–Koluvere tee

**Märjamaa–Koluvere tee** (registrinumbriga 29) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla tee 65. kilomeetril Orgita külas. Tee pikkus on 25,1 km. Tee lõpeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare tee 11. kilomeetril Koluvere külas. Märjamaa alevi tänavatena kannab nimesid Pärnu maantee ja Sipa tee.

## Sillad Märjamaa–Koluvere teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Märjamaa–Koluvere teel

Orgita küla, Märjamaa alev, Rangu küla, Sipa küla, Loodna küla, Laukna küla, Koluvere küla.
Lincang

**Lincang** (hiina 普洱市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnanis. Piirneb läänes Birmaga.

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn jaguneb 1 linnarajooniks, 4 maakonnaks ja 3 autonoomseks maakonnaks:

* Linxiangi linnarajoon
* Fengqingi maakond
* Zhenkangi maakond
* Yuni maakond
* Yongde maakond
* Cangyuani Vaa autonoomne maakond
* Gengma Tai-Vaa autonoomne maakond
* Shuangjiangi Lahu-Vaa-Blangi-Tai autonoomne maakond

## Viited

## Välislingid
* Lincangi koduleht
Estcoy

**Estcoy** *(Est – Estonia, coy – company)* on üldnimetus Scoutspataljoni koosseisu kuuluva kompaniisuuruse allüksuse kohta, mis osaleb rahvusvahelistel sõjalisel operatsioonidel, näiteks Afganistanis. Estcoy komplekteeritakse Eesti kaitseväe üksuste baasil.

Varem on ESTCOY-d kuulunud ka BALTBAT-i koosseisu (nt ESTCOY-1 ja 2).

## Komplekteerimine ja väljaõpe
Estcoy komplekteerimine algab umbes aasta enne planeeritavat välismissiooni algust ja väljaõpe pool aastat enne välismissioonile siirdumist. Ühe kompanii teenistus välismissioonil kestab pool aastat.

## Estcoyde nimekiri
*Estcoy-1
*Estcoy-2
*Estcoy-3
*Estcoy-4
*Estcoy-5
*Estcoy-6
*Estcoy-7
*Estcoy-8
*Estcoy-E
*Estcoy-9
*Estcoy-10
*Estcoy-11
*Estcoy-12
*Estcoy-13
*Estcoy-14
*Estcoy-15
*Estcoy-16
*Estcoy-17
*Estcoy-18
*Estcoy-19, paiknemiskohad asuvad operatsioonibaasides Iraagi pealinnas Bagdadis ja Põhja-Iraagis Erbilis
*Estcoy-20

## Vaata ka
*Eesti NATO sõjalistes operatsioonides
*BALTSQN
*EODT
*ESTPATROL
*ESTPLA
*ESTRIFk
*NSE
*UNIFIL

## Viited

## Välislingid
* Jaanus Lenzo. 144 nädalat patrullbaasis Wahid, youtube.com, 24. aprill 2013
Haapsalu–Laiküla tee

**Haapsalu–Laiküla tee** (registrinumbriga 31) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla tee 72. kilomeetril Haapsalu linnas (Haapsalu linna tänavana Lihula maantee). Tee pikkus on 36 km. Tee lõpeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare tee 29. kilomeetril Laikülas. 

## Sillad Haapsalu–Laiküla teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Haapsalu–Laiküla teel

Haapsalu linn, Valgevälja küla, Vilkla küla, Kolila küla, Liivaküla, Parila küla, Jõõdre küla, Lannuste küla, Vätse küla, Haeska küla, Oonga küla, Liivaküla, Rannajõe küla, Keskvere küla, Kaare küla, Kurevere küla, Tammiku küla, Männiku küla, Kabeli küla, Rõude küla, Allikotsa küla, Laiküla.
Qujing

**Qujing** (hiina 曲靖市) on ringkonna õigustega linn Hiinas Yunnani provintsis. 

## Haldusjaotus

Ringkonna õigustega linn koosneb Qilini linnarajoonist, Xuanwei maakonna õigustega linnast ja seitsmest maakonnast:

* Fuyuani maakond (富源县)
* Huize maakond (会泽县)
* Luliangi maakond (陆良县)
* Luopingi maakond (罗平县)
* Malongi maakond (马龙县)
* Shizongi maakond (师宗县)
* Zhanyi maakond (沾益县)

## Välislingid

*Qujingi koduleht
Päratu integraal

Olgu funktsioon \ f(x) määratud ja pidev piirkonnas [a,\infty), siis funktsiooni **päratuks integraaliks** piirkonnas [a,\infty) nimetatakse piirväärtust

:\int_a^\infty f(x)dx = \lim_{b \to \infty} \int_a^b f(x)dx .

Kui piirväärtus on olemas, siis öeldakse, et päratu integraal koondub. Kui seda piirväärtust ei eksisteeri või kui ta on lõpmatu, siis öeldakse, et päratu integraal hajub.

### Näide
:\int_0^\infty \frac{dx}{1+x^2} = \lim_{b \to +\infty} \int_0^b \frac{dx}{1+x^2} = \lim_{b \to +\infty}\arctan x\Big|_0^b = \lim_{b \to +\infty} (\arctan b - \arctan 0) = \frac{\pi}{2} - 0 = \frac{\pi}{2} .

Seega antud päratu integraal koondub ja selle väärtus on π/2.

## Päratu integraal teiste lõpmatute vahemike korral
Analoogselt defineeritakse päratu integraal piirkonnas (-\infty ,b]:

:\int_{-\infty}^b f(x)dx = \lim_{a \to -\infty} \int_a^b f(x)dx .

Vahemikus (-\infty,+\infty) defineeritakse päratu integraal järgmiselt (kasutades aditiivsust):

:\int_{-\infty}^\infty f(x)dx = \int_{-\infty}^c f(x)dx + \int_c^\infty f(x)dx = \lim_{a \to -\infty} \int_a^c f(x)dx + \lim_{b \to +\infty} \int_c^b f(x)dx ,
kus \ c on suvaliselt valitud arv.

## Päratu integraali geomeetriline tähendus

Kui piirkonnas [a,\infty) on funktsiooni \ f(x) graafik x-telje kohal (f(x)>0), siis on päratu integraali geomeetriline tähendus analoogiline määratud integraali geomeetrilise tähendusega. Päratu integraal 
:\int_a^\infty f(x)dx 
on võrdne sellise *xy*-tasandi piirkonna pindalaga, mida piiravad *x*-telg, vertikaalne sirge *x=a* ja funktsiooni \ f(x) graafik.

### Näide
:\int_{-\infty}^\infty \frac{1}{1+x^2}dx = \int_{-\infty}^0 \frac{dx}{1+x^2} + \int_0^\infty \frac{dx}{1+x^2} 
on võrdne sellise *xy*-tasandi piirkonna pindalaga, mida piiravad *x*-telg ja funktsiooni f(x)=\frac{1}{1+x^2} graafik. Eespool selgus, et 
:\int_0^\infty \frac{dx}{1+x^2} = \frac{\pi}{2} . 
Seega 
:\int_{-\infty}^\infty \frac{1}{1+x^2}dx = \int_{-\infty}^0 \frac{dx}{1+x^2} + \frac{\pi}{2} = \lim_{a \to -\infty} \int_a^0 \frac{dx}{1+x^2} + \frac{\pi}{2}=\lim_{a \to -\infty} \arctan x\Big|_a^0 +\frac{\pi}{2} = 0 -(-\frac{\pi}{2})+\frac{\pi}{2}=\pi.

## Vaata ka
* Määramata integraal
Suurvald

**Suurvald** (hiina 鎮; lihtsustatud kirjas 镇; *[[pinyin]]*is *zhèn*) on Hiina 4. järgu haldusüksus.

Tavaliselt hõlmab suurvald asula elanike arvuga suurusjärgus 10 000 ja selle lähedal asuvad külad. 

Sama taseme haldusüksuseks on vald (乡; xiāng). Mõlemad kuuluvad maakondade või maakonna õigustega linnade koosseisu. Vallad võivad saada suurvallaks elanike arvu kasvades. Hiinas on üle 20 000 suurvalla ja nende arv kasvab.
Ristomatti Ratia

**Ristomatti Ratia** (sündinud 23. mail 1941 Helsingis) on soome disainer.

## Isiklikku
Tal on lapsed Natasha, Anastasia, Kiira ja Robin ning ta on olnud abielus Anu Saagimiga (1994–2016).

Ta viibib Helsingi hooldekodus Alzheimeri tõve tõttu. Varem on ta viibinud Helsingi Kaivopuisto hooldekodus.

## Viited
Jõhvi–Vasknarva tee

**Jõhvi–Vasknarva tee** (registrinumbriga 32) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Jõhvi linna idaosas Narva maantee ja Tallinna–Narva tee ristmikust umbes 250 m lääne-edelas. Tee pikkus on 49,9 km. Tee lõpeb Vasknarva külas. 

## Asulad Jõhvi–Vasknarva teel

Jõhvi linn, Linna küla, Pargitaguse küla, Kose küla, Rausvere küla, Vasavere küla, Kurtna küla, Edivere küla, Illuka küla, Kuremäe küla, Puhatu küla, Kaatermu küla, Kivinõmme küla, Agusalu küla, Jaama küla, Vasknarva küla.
Hongwu

**Hongwu** (21. oktoober 1328 – 24. juuni 1398; hiina 洪武 Hóngwǔ, sünninimi 朱元璋 Zhū Yuánzhāng) oli Hiina keiser 1368. aastast oma surmani, Mingi dünastia rajaja.

Zhu Yuanzhang pärines tänapäeva Anhui provintsi Fengyangi maakonnast talupoja perekonnast. Tema isa oli põgenenud Nanjingist kõrgete maksude eest. 1344. aastal surid Zhu vanemad nälga. Ta läks buda templisse mungaks ning liitus hiljem Punaste Turbanite mässuliikumisega, kus ta tegi kiiret karjääri ja tõusis mässajate sõjaväe juhiks.

Pärast viimase Yuani dünastia keisri Toghon Temüri põgenemist kuulutas Zhu ennast keisriks ja võttis keisrinimeks Hongwu. Ta asutas uue dünastia, mille nimetas Da Ming (大明) 'suur kirkus'. Pealinn jäi esialgu Nanjingi.

Hongwu viis läbi maareformi, töötas välja uue seadustekogu, lasi asutada palju koole ja võttis kasutusele paberraha. Ta kaotas kantsleri ehk peaministri ametikoha ja koondas võimu enda kätte. Teda peetakse despootlikuks valitsejaks, kes kehtestas seaduserikkumiste eest karmid karistused ja lasi hukata tuhandeid ametnikke. Samas tõusis tema valitsusajal Hiina elanike arv hinnanguliselt umbes 50% ja paranes rahva elatustase.

Pärast Honwu surma tõusis troonile tema pojapoeg Jianwen.

Hongwu on maetud Ming Xiaolingi mausoleumi Nanjingis.
Jõhvi–Kose tee

**Jõhvi–Kose tee** (registrinumbriga 33) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Jõhvi linnas Jõhvi–Tartu–Valga tee 3. kilomeetril (Jõhvi linna tänavana Pargi tänav). Tee pikkus on 3,6 km. Tee lõpeb Kose külas Jõhvi–Vasknarva tee 3. kilomeetril. 

## Asulad Jõhvi–Kose teel
Jõhvi linn, Kohtla-Järve linna Ahtme linnaosa, Pargitaguse küla, Kose küla.
Kiviõli–Varja tee

**Kiviõli–Varja tee** (registrinumbriga 34) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Kiviõli linnas Sämi–Sonda–Kiviõli tee (Kiviõli linna tänavana Sonda tee) ja Vabaduse puiestee ristmikult. Tee pikkus on 8,7 km. Tee lõpeb Tallinna–Narva tee 142. kilomeetril Jabara, Mustmätta ja Varja küla piiril. Erra aleviku, Erra-Liiva küla ja Lüganuse aleviku tänavana kannab nime Kiviõli tee.

## Sillad Kiviõli–Varja teel

Sildade nimistu pärineb teeregistrist.

## Asulad Kiviõli–Varja teel

Kiviõli linn, Erra alevik, Erra-Liiva küla, Lüganuse alevik, Mustmätta küla.
Kristjan Jõekalda

**Kristjan Jõekalda** (sündinud 14. septembril 1971) on eesti telesaatejuht.

## Haridus
Jõekalda on õppinud aastatel 1978–1980 Tallinna 4. Keskkoolis, 1980–1988 Tallinna 13. Keskkoolis ning 1988–1989 Tallinna 1. Õhtukeskkoolis. Aastatel 1989–1993 õppis ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis kultuurharidust, lisaerialaks telerežii. Ülikooli pääses tänu Eesti Televisiooni lisakoha tellimusele.  

## Töökäik
Aastatel 1988–1989 töötas Jõekalda Eesti Televisiooni kunsti- ja kirjandussaadete toimetuses režissööri assistendina, 1993–1994 Reklaamitelevisioonis ning 1994–1996 Tipp TV-s toimetaja-saatejuhina. 1996. aastast on ta juhtinud Teet Margna produtseeritud telesaateid ja tootnud OÜ Holmes kaudu saateid TV3-le (1996–2007, uuesti 2019. aastast) ja Kanal 2-le (2007–2018).

### Juhitud telesaated
Jõekalda juhib iganädalast telemängu „Suur lotokolmapäev. Rooside sõda“ ja Eesti Loto erisaateid. Koos Teet Margnaga on ta 2009. aastast tootnud sarjas "Kaks kanget" mitmeid spordi- ja reisisaateid. Koos Margnaga on Jõekalda tootnud ja juhtinud Kanal 2 ja TV3 aastavahetusprogramme.

## Tunnustus
Aastatel 2013–2016 valiti Jõekalda Eesti meelelahutusauhindade konkursil aasta parimaks meessaatejuhiks, nominatsiooni sai ta ka 2017–2019 aastal. Samuti saavutas ta konkursil võidu meelelahutaja kategoorias 2015. aastal üksi ja 2017. ning 2020. aastal koos Teet Margnaga. 2023. aastal valiti ta aasta suunamudijaks. 2017. aastal oli Jõekalda EFTA konkursil parima meessaatejuhi auhinna nominent, 2020. aastal võitis ta koos Teet Margnaga parima meelelahutussaate juhi auhinna. 

2005., 2006., 2009. ja 2011. aastal oli Jõekalda ajakirja Nädal lugejaküsitluse järgi populaarsuselt teine meessaatejuht (Vahur Kersna järel). Jõekalda juhitud saate „Kaks kanget Jaapanis“ valisid Kroonika lugejad 2020. aasta parimaks meelelahutussaateks. Samal aastal võitis „Kaks kanget Sovetistanis“ EFTA konkursil parima meelelahutussaate auhinna. „Kaks kanget. Suur aastavahetusshow!“ sai nominatsiooni parima erisaate kategoorias.

## Isiklikku
Jõekalda ema Norma Jõekalda (sündinud 1938) on pärit Saaremaalt, isa Kaljo Jõekalda (1937–2018) Haapsalust, mistõttu veetis Kristjan ise lapsepõlves palju aega Saaremaal ja Haapsalus. Vanemad töötasid Eesti Televisioonis, ema režissöörina ja isa teleoperaatorina, mistõttu oli telemaja Jõekaldale tuttav juba lapsepõlvest. Kristjani ristiisa oli Valdo Pant.

Ta on mänginud tamburiini ansamblis Kala.

## Viited
Iisaku–Tudulinna–Avinurme tee

**Iisaku–Tudulinna–Avinurme tee** (registrinumbriga 35) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Tärivere–Iisaku tee 3. kilomeetril Iisaku alevikus (Iisaku aleviku tänavana Tamme tänav). Tee pikkus on 33,5 km. Tee lõpeb Rakvere–Luige tee 54. kilomeetril Kõveriku külas. Avinurme aleviku tänavatena kannab tee nimesid Võidu tänav ja Rakvere tänav.

## Asulad Iisaku–Tudulinna–Avinurme teel

Iisaku alevik, Lõpe küla, Taga-Roostoja küla, Roostoja küla, Tudulinna küla, Lemmaku küla, Pikati küla, Änniksaare küla, Maetsma küla, Avinurme alevik, Kõveriku küla.

## Viited
Tim Burke

**Tim Burke** (õieti **Timothy Burke**; sündinud 3. veebruaril 1982 Paul Smiths) on USA laskesuusataja. Ta elab Lake Placidis ja esindab Lake Placidi laskesuusatamisklubi. Ta alustas laskesuusatamistreeninguid 1997. aastal ja kuulub USA koondisse 2004. aastast. 

Burke võistles esimest korda rahvusvahelisel tiitlivõistlusel 2004. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhofis 20 km eraldistardiga sõidus ja sai 61. koha. Ta kuulus 2006. aasta OM-il Torinos üheksanda koha saanud USA 4×7,5 km teatemeeskonda. Individuaalselt jäi olümpiamängudel tema parimaks kohaks 10 km sprindis saadud 35. koht. 

2007. aasta MM-il Anterselvas sai Burke 20 km sõidus seitsmenda koha. 2008. aasta MM-il Östersundis oli ta sprindis üheksas ja jälitussõidus kümnes. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis tuli Burke 10 km sprindis üheteistkümnendaks ja 20 km eraldistardiga sõidus neljateistkümnendaks.

2009. aasta suvistel maailmameistrivõistlustel rullsuuskadel Oberhofis sai Burke 10 km sprindis 4. koha ja 12,5 km jälitussõidus 5. koha.

Burke jõudis maailma karikasarjas esimest korda kümne parema hulka 8. detsembril 2006 Hochfilzenis, kus sai 10 km sprindis 10. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile 3. detsembril 2009 MK-avaetapil Östersundis 10 km sprindis, kui sai teise koha. Järgmisel päeval peetud 12,5 km jälitussõidus oli ta kolmas.

## Välislingid

* Tim Burke'i koduleht
*
Viktor Romanenkov

**Viktor Romanenkov** (sündinud 29. septembril 1993 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja.

Aastal 2012 lõpetas Romanenkov Tallinna Humanitaargümnaasiumi.

Viktor Romanenkov hakkas iluuisutamisega tegelema 1998. aastal. Tema treenerid on olnud ema Oksana Romanenkova ja Jevgeni Loutkov. Praegu on tema treeneriks Anna Levandi.

## Karjäär ja saavutused
Viktor Romanenkov on Eesti meister iluuisutamises 2005, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 ja 2013. Aastatel 2005–2012 tuli ta Eesti noortemeistriks.

Juunioride maailmameistrivõistlustel on Romanenkov saavutanud 2008. ja 2010. aastal 26. koha, 2009. aastal 23. koha ja 2011. aastal 18. koha.

Täiskasvanute 2010. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlustel sai ta 36. koha.

2010. aastal Tallinnas toimunud Euroopa meistrivõistlustel saavutas Romanenkov 29. koha.

2012. aastal Sheffieldis toimunud Euroopa meistrivõistlustel teenis Romanenkov lühikava eest 52,24 punkti ning pääses 22. kohaga elus esimest korda täiskasvanute tiitlivõistlustel vabakava võistlusele. Kokkuvõttes saavutas ta 23. koha.   

Zagrebis toimunud 2013. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistlustel, püstitas Romanenkov lühikavas isikliku rekordi 59,66 ning täitis maailmameistrivõistluste normi (Romanenkovi tehniline hinne oli 35,11 punkti, MM-i norm 35,0 punkti). Lühikava järel oli ta 30 võistleja konkurentsis 13. kohal. Vabakavas tuli kaks kukkumist ning kokkuvõttes saavutas ta 17. koha.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Kanadas Londonis püstitas Romanenkov kolm isikliku rekordit ja tagas olümpiapääsme Sotši olümpiamängudele. Lühikavas teenis ta 65,33 punkti ja oli 34 võistleja seas 20. kohal. Vabakavas teenis ta 111,76 punkti ning kogusummaks tuli 177,09 punkti, mis andis nendel võistlustel 22. koha.

## Viited
   

## Välislingid
* Tulemused ISU lehel
*
Records 2000

**Records 2000** on Eesti plaadifirma, mis omab suurimat turuosa.

Selle omanik ja produtsent on Peeter Kaljuste.

## Helikandjad

## Välislingid
*
Jevgeni Ustjugov

**Jevgeni Romanovitš Ustjugov** (vene Евгений Романович Устюгов; sündinud 4. juunil 1985 Krasnojarskis) on Venemaa laskesuusataja, Venemaa teeneline meistersportlane.

Ustjugov tuli 2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Presque Isles kahekordseks juunioride maailmameistriks, kui võitis kulla nii 15 km ühisstardiga sõidus kui ka 12,5 km jälitussõidus. Sama aasta Euroopa meistrivõistlustel sai ta kuldmedali juunioride 4x7,5 km teatesõidus. 2009. aasta täiskasvanute EM-il Ufaas sai Ustjugov 10 km sprindis hõbemedali.  

Maailma karikasarjas jõudis Ustjugov esimest korda kümne parema hulka 23. jaanuaril 2009 Anterselvas, kui ta sai 10 km sprindis kaheksanda koha. Poodiumile pääses ta esimest korda järgmisel hooajal 11. detsembril 2009. aasta MK-etapil Hochfilzenis, kui oli kolmas 10 km sprindis. Mõni päev hiljem tuli Pokljukas ka esimene MK-etapivõit, kui ta jõudis esimesena finišisse 12,5 km jälitussõidus.  

26. novembril 2024 tunnistati ta süüdi dopingu tarvitamises ja temalt võeti ära kõik tema karjääri tiitlid aastatel 2010–2014 pärast seda, kui tema kaebus spordiarbitraažikohtusse lükati tagasi.

## Saavutused
### [[Olümpiamängud]]el

* 2010  Vancouveris
**  **olümpiavõitja** 15 km ühisstardiga sõidus
**  pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus

* 2014  Sotšis
**  **olümpiavõitja** 4x7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]
* 2011  Hantõ-Mansiiskis:
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus  
**  hõbemedal 15 km ühisstardiga sõidus

### Euroopa meistrivõistlustel

* 2009  Ufaas
**  hõbemedal 10 km sprindis
 
### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2006  Presque Isles
**  **juunioride maailmameister** 12,5 km jälitussõidus 
**  **juunioride maailmameister** 15 km ühisstardiga sõidus
**  hõbemedal 4x7,5 km teatesõidus

### Juunioride Euroopa meistrivõistlustel

* 2006  Arbersees
**  **juunioride Euroopa meister** 4x7,5 km teatesõidus

### [[Laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

Jevgeni Ustjugov on seni (**seisuga 9. jaanuar 2010**) osalenud 20 korda maailma karikasarja etappidel ja jõudnud poodiumile kolmel korral, neist kahel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

## Tunnustus
*2010 – Venemaa teeneline meistersportlane

## Välislingid
*
Pokljuka

**Pokljuka** on metsaga kaetud mägismaa Sloveenia loodeosas Bledi ja Bohinji vallas. See asub 1300 meetri kõrgusel merepinnast ja on osa Triglavi rahvuspargist.   

Mägismaa pöögi- ja kuusemetsad langetati suurelt osalt 1700. aastatel; nüüd kasvab sellel kohal põhiliselt mänd. Pokljuka ala on ka mingil määral soine, mis on haruldane nii kõrgel mägedes.  

Pokljuka on kuulus talispordikeskuse poolest, mida tuntakse enam igal aastal toimuva laskesuusatamise maailma karikasarja etapi paigana. Laskesuusakeskus asub 15 km Bledi linnast lääne pool. Seal toimusid 2001. ja 2021. aastal laskesuusatamise maailmameistrivõistlused. 

Lisaks on Pokljuka soositud mägironijate seas.

## Välislingid

*Pokljuka esitlus Bledi valla kodulehel 
*Pokljuka laskesuusakeskuse koduleht
Olen kolmeteistkümne aastane

**"Olen kolmeteistkümne aastane"** ehk "Olen 13-aastane" on Merle Karusoo näidend, mis on koostatud 1970. aastate lõpu Eestis elanud 13-aastaste õpilaste kirjandite põhjal. Õpilastel paluti kirjutada, mida nad arvavad endist, koolielust ja suhetest omaealiste ja täiskasvanutega. Näidendi tekst valmis esmalavastuse proovide käigus, esietendus toimus 26. juulil 1980. 

Lavateose kolme peategelast, kelle nimed olid Andrus, Guido ja Toomas, mängisid Merle Karusoo (Eesti NSV Riiklik Noorsooteater, 1980, Klooga rand, hiljem statsionaar) esmalavastuses Andrus Vaarik, Guido Kangur ja Toomas Lõhmuste. Truppi kuulusid veel Rein Oja, Villu Kangur ja Katrin Saukas. Selle lavastuse eest sai Merle Karusoo 1980. aastal Eesti NSV Teatriühingu preemia ning lavastuse trupp sai teatriühingu kollektiivse eripreemia. Näidend pälvis 1981. aastal Eesti NSV kirjanduse aastapreemia.     
 
Hiljem on seda näidendit lavastatud kooliteatrites.

Toonase Noorsooteatri repertuaaris oli see Merle Karusoo algatatud ja sel moel valminud eksperimentaalsetest eluloolavastustest esimene. Sellele järgnesid lavakunstikateedri X lennuga tehtud "Meie elulood" (1981) ja "Kui ruumid on täis ..." (1982).

## Viited
  

## Kirjandus
* Merle Karusoo. *Olen kolmeteistkümne aastane. Ühe etenduse lugu*, Eesti Raamat 1989, ISBN 5450008090
* Piret Kruuspere. Merle Karusoo's Memory Theatre. – *[[Interlitteraria]]*, 2002, nr 7, lk 276–289

## Välislingid

*Jaak Alliku meenutused näidendi "littimisest"
Chongzhen

**Chongzhen** (6. veebruar 1611 – 25. aprill 1644; hiina 崇禎 Chóngzhēn, sünninimi Zhu Youjian 朱由檢) oli Hiina keiser 1627. aastast oma surmani, Mingi dünastia 16. ja viimane keiser.

Chongzhen oli keiser Taichangi viies poeg. Ta sai võimule vaid 16-aastaselt pärast oma venna, keiser Tianqi surma. Ta lasi tappa seni *de facto* valitsenud eunuhhi Wei Zhongxiani.

Chongzhen püüdis päästa dünastiat allakäigust, kuid see ei õnnestunud. Riigis puhkesid ülestõusud, mida mandžude rünnakute all ei suudetud maha suruda. Enne Li Zichengi juhitud mässajate kätte langemist kogus Chongzhen kõik oma lähedased kokku ja käskis neil ennast ära tappa. Kõik peale ühe tütre, printsess Changpingi, täitsid käsu. Chongzhen põgenes pärast seda Jingshani mäele ja poos end ühe puu otsa.

Chongzhen keelas Hiinas ära tubaka suitsetamise. Selle asemel hakati üha rohkem tarbima oopiumi.