open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Graz

**Graz** on linn Austrias, Steiermargi liidumaa pealinn.

Elanike arvult on Graz Austria suuruselt teine linn. Elanike arv oli 2024. aasta 1. jaanuari seisuga 303 270.

Grazi vanalinn kuulub alates 1999. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Aastal 2003 oli Graz Euroopa kultuuripealinn.

Grazis asub autotehas Magna Steyr.

Linn asub Muri jõe kaldal.

## Haldusjaotus

Linn on halduslikult jaotatud 17 ringkonnaks.


Stadtbezirke of Graz.svg|Grazi ringkondade jaotuse kaart
Vischer - Topographia Ducatus Stiria - 110 Graz.jpg|Georg Matthäus Vischeri litograafial kujutatud Graz (1670)
Murinsel nah.jpg|Murinsel


## Sport
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Grazi Sturm, mis on tulnud Austria meistriks neli korda.

## Inimesi
* Arnold Schwarzenegger, kulturist, treenis noorpõlves Grazis.

## Vaata ka
* Grazi lennujaam
* Grazi Ülikool
* Grazi koolitulistamine

## Viited

## Välislingid

* Grazi linna koduleht (saksa keeles)
* Grazi turismiinfo (inglise, saksa ja itaalia keeles)
Xanana Gusmão

**Kay Rala Xanana Gusmão** (sünninimi **José Alexandre Gusmão;** sündinud 20. juunil 1946) on Ida-Timori vabadusvõitleja ja poliitik. Maist 2002 kuni 20. maini 2007 oli ta Ida-Timori president ja 8. augustist 2007 kuni 16. veebruarini 2015 Ida-Timori peaminister.

6. augustil 2007 nimetas president José Ramos Horta ta peaministrikandidaadiks ja kaks päeva hiljem vannutati ta ametisse. 7. augustil 2007 toimusid peamise opositsioonipartei FRETILIN poolehoidjate vägivaldsed meeleavaldused Gusmão ametisse määramise vastu, sest nad pidasid presidendi otsust ebaseaduslikuks.

1999. aastal pälvis ta Sahharovi auhinna.

11. veebruaril 2008 tulistasid mässulised Xanana Gusmão autot, kuid peaminister pääses rünnakust vigastusteta.

Veebruaris 2015 teatas ta oma tagasiastumisest.
Wisła

**Wisła** [v'issua] (ka: *Visla*; saksa *Weichsel*, inglise ja ladina *Vistula*, tšehhi *Visla*) on pikim ja suurim Poola jõgi. 

Jõgi saab alguse Beskiidides kahe lähtejõena, mis kannavad Biała Wisełka ja Czarna Wisełka nime (vastavalt 'valge väike Wisła' ja 'must väike Wisła'). Wisła suubub Gdański lahte, moodustades delta.

Wisła äärde jäävad kaks suurlinna: Poola pealinn Varssavi ja Kraków. Suurematest linnadest asuvad Wisła ääres või Wisła lähedal ka Płock, Włocławek, Toruń, Bydgoszcz ja Gdańsk.

Jõe pikkus on 1047 km (tervikuna Poola territooriumil) ja jõgikonna pindala 194 500 km².

Wisła on kanalite abil ühendatud veel mitme suure Euroopa jõega. Narewi jõe kaudu on ühendus Nemunase jõega ning Lääne-Bugi ja Dnepri jõega. Brda ja Noteći jõge ühendava Bydgoszczi kanali kaudu on võimalik jõuda Wisłast Warta ja Odra (Oderi) jõele.

## Pildid

Pilt:Weichsel in Graudenz.jpg|Wisła Põhja-Poolas Grudziądzi juures
Pilt:Karte Weichsel.jpg|pisi|vasakul|Wisła jõgikond


## Viited
Moshe Katsav

**Moshe Katsav** (heebrea משה קצב; sünninimi **Mūsá Qasāb** (pärsia keeles موسى قصاب); sündinud 5. detsembril 1945 Iraanis Yazdis) on Iisraeli poliitik. 1. augustist 2000 kuni 1. juulini 2007 oli ta Iisraeli president.

## Ahistamisskandaal

15. oktoobril 2006 teatas Iisraeli politsei, et neil on piisavalt tõendeid presidendile süüdistuse esitamiseks vägistamise, seksuaalse ahistamise, telefonikõnede pealtkuulamise ja pettuse eest . 23. jaanuaril 2007 esitasid Iisraeli prokurörid talle süüdistuse seksuaalkuritegudes vähemalt ühe naisalluva suhtes.  Seepeale teatas Katsav, et läheb ametipuhkusele. 

Süüdistuste tõttu peatas ta 25. jaanuaril 2007 oma volitused presidendina ja 29. juunil teatas, et astub kaks nädalat enne uue presidendi Shim'on Perese ametisse nimetamist tagasi. Katsavi järel sai ajutiseks presidendiks Knesseti esimees Daliyya Itsik, kes täitis riigipea kohuseid juba jaanuarist 2007.

28. juunil 2007 sõlmisid Katsavi advokaadid ja süüdistaja esialgse kokkuleppe, mille järgi Katsav tunnistab end süüdi suures hulgas seksuaalse ahistamise ja muudes sündsusetutes tegudes. Samuti peab ta kahele ohvrile maksma kahjutasu. Vastutasuks ei saa ta vanglakaristust ja süüdistaja loobub vägistamissüüdistustest, samuti loobub Katsav süüdistustest väidetava vägistatu vastu seoses väljapressimisega.

Avaliku arvamuse küsitlus näitas, et 70% Iisraeli elanikke polnud sellise kokkuleppega rahul. Eriti kritiseerisid seda naisõiguslaste organisatsioonid. Tel Avivis korraldati umbes 20 000 osalejaga meeleavaldus kokkuleppe vastu.

2008. aasta aprillis taganesid Katsavi kaitsjad sellest kokkuleppest, olles veendunud, et pole piisavalt tõendeid Katsavi süüdimõistmiseks. Seepeale pidi prokuratuur esitama süüdistuse. 2009. aasta märtsis esitati tema vastu ametlik süüdistus vägistamises ja seksuaalses ahistamises. Augustis algas kohtuprotsess tema üle ja 2010. aasta jaanuaris hakati Katsavilt tunnistusi võtma.

22. märtsil 2011 mõisteti Moshe Katsav kahe vägistamise ja ühe seksuaalse ahistamise eest seitsmeks aastaks vangi. Lisaks sellele mõistis Tel Avivi ringkonnakohus Katsavi kaheks aastaks tingimisi vangi ning on andnud talle korralduse maksta tema vastu süüdistuse esitanud naistele 125 000 seeklit (ligi 25 000 eurot) kompensatsiooni. 7. detsembril 2011 alustas ta vanglakaristuse kandmist.

## Viited

## Välislingid
* Iisraeli ekspresident mõisteti vägistamise eest seitsmeks aastaks vangi Delfi, 22. märts 2011
* Iisraeli ekspresident läks vangi ERRi uudisteportaal, 7. detsember 2011
* Seksuaalkurjategijast Iisraeli ekspresident on tänasest trellide taga Õhtuleht, 7. detsember 2011
* Vägistajast Iisraeli ekspresident asus kandma vanglakaristust Postimees, 7. detsember 2011
Arktika

**Arktika** on polaarpiirkond, mis ümbritseb põhjapoolust. Ta hõlmab kogu Põhja-Jäämere ning Aasia, Euroopa ja Põhja-Ameerika põhjaosa.

Arktika looduslikuks piiriks loetakse sageli isotermi, kus juuli keskmine õhutemperatuur on 10&nbsp;°C. See langeb enam-vähem kokku puupiiriga.

Põhjapoolust ja seda ümbritsevaid alasid katab hiiglaslik (Euroopast suurem) jääkilp, mis ujub Põhja-Jäämere pinnal. Suviti jää taandub ning sulades murduvad sellest lahti tohutu suurusega osad, millest vormuvad jäämäed. Jääkilbi suurus taastub talvel, kui õhutemperatuur võib langeda −60&nbsp;°C-ni.

Arktikale on iseloomulik madal suvine õhutemperatuur, aasta keskmine õhutemperatuur alla 0 °C, oru- ja mandriliustikud ning igikelts. Arktika on tundrate ja arktiliste kõrbete levikupiirkond.

## Elu
Hoolimata karmist kliimast elab Arktikas palju suurimetajaid, sealhulgas jääkarud, muskusveised, morsad ja hülged. Enamus neist elab suurtes kolooniates.

Seal leidub ka merelinde ning meres planktonit. Ainsad taimed on samblikud ja vetikad.

Ka inimasustus on seal tuhandeid aastaid vana – põlisrahvaste hulka kuuluvad Põhja-Ameerikas elavad inuitid ehk lääneeskimod ning Arktika Euroopa-osa asustavad laplased ehk saamid.

## Globaalse soojenemise mõjud
Globaalse soojenemise tõttu on ajavahemikul 1977–2007 umbes kolmandik Arktika jääst sulanud. Eriti kiiresti on jää hakanud sulama pärast 2002. aastat. Arvestuste järgi võib Arktika 2030. aastaks muutuda suviti jäävabaks.

## Vaata ka
*Arktika militariseerumine
*polaaralad
*Antarktika
*Põhja-Jäämeri
*Eestist pärit Arktika-uurijad
Vicente Fox

**Vicente Fox Quesada** (hääldus: [biˈsente ˈfoks keˈsaða]; sündinud 2. juulil 1942 San Francisco del Rinconis, Guanajuato osariigis) on Mehhiko poliitik ja majandustegelane, Mehhiko president aastatel 2000–2006. 

2000. aasta presidendivalimised olid Mehhikos ajaloolise tähtsusega, sest Vicente Fox oli pärast 1910. aastat (Francisco Madero) esimene opositsiooni presidendikandidaat, kes osutuks valituks.

Fox sündis üheksalapselise pere teise lapsena. Tema isa oli Mehhiko kodanik, tema ema oli Hispaaniast Donostiast pärit bask. Isapoolne vanaisa oli sündinud USA-s Ohio osariigis Joseph Louis Foxi nime all Prantsusmaalt Strasbourgist pärit immigrantide Louis Fuchsi ja Catherina Elisabetha Flachi pojana. Nad muutsid oma perekonnanime saksapärasest inglispäraseks 1880. aastatel.

Fox kasvas üles oma perekonna rantšos. Ta lõpetas Iberoameerika Ülikooli Méxicos ärijuhtimise bakalaureusena. 1974 lõpetas ta Harvardi ärikooli USA-s.

1964 läks ta tööle Coca-Cola Companysse. Ta alustas karjääri veoautojuhina, aga tõusis ametiredelil kiiresti kohaliku tütarettevõtte ja hiljem kogu Ladina-Ameerika allüksuse juhiks. Tema ametiajal sai Coca-Cola Mehhiko enim müüdud karastusjoogiks ja selle läbimüük suurenes 50%.

Fox abiellus Coca-Colas töötanud sekretäri Lilian de la Conchaga. Nad lapsendasid pojad Vicente ja Rodrigo ning tütred Cristina ja Paulina. 1990 lahutati see abielu Liliani algatusel.

1. märtsil 1988 astus ta Rahvusliku Aktsiooni Parteisse. Samal aastal kandideeris ja valiti ta oma koduosariigist Mehhiko parlamendi Mehhiko kongressi alamkotta. Tema ametiaeg kestis kolm aastat.

1991 kandideeris Fox oma koduosariigi Guanajuato kuberneriks, aga sai lüüa. 1995 kandideeris ta uuesti ja oli seekord edukas. Kubernerina suurendas ta osariigi valitsemise tõhusust ja rahaasjade läbipaistvust. Ta oli üks esimesi osariigikubernere Mehhikos, kes andis osariigi rahaasjadest avaliku, selge ja õigeaegse ülevaate.

2. juulil 2000, oma 58. sünnipäeval valiti ta Mehhiko presidendiks. Ta kogus 43% häältest, tema vastaskandidaadid Francisco Labastida Institutsioonilisest Revolutsioonilisest Parteist 36% ja Cuauhtemoc Crdenas Demokraatliku Revolutsiooni Parteist 17% häältest.

2. juulil 2001, oma 59. sünnipäeval ja presidendiks valimise esimesel aastapäeval, abiellus Fox oma pressiesindaja María Sahagún Jiménezega. Mõlemal oli see teine abielu.

Fox on 196 cm pikk ja üks Mehhiko pikemaid presidente läbi aegade.
Nuuk

**Nuuk** (mitteametlikult taani keeles *Godthåb* 'hea lootus') on Gröönimaa pealinn ja suurim linn, Sermersooqi valla halduskeskus. 2009. aastani oli Nuuki valla halduskeskus. 1. jaanuaril 2006 Nuuki elanike arv 14 874. Linn asub Godthåbsfjordi suudmes 240 kilomeetrit põhjapolaarjoonest lõunas.

Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris −7 °C ja juulis +7 °C.

## Ajalugu

Linna asupaigas asus viikingite Lääneasundus, mis asutati 10. sajandil ja lakkas olemast 14. sajandi keskel. Asundus allus algul Islandile, hiljem Norrale. Lääneasundusest kauem pidas vastu Idaasundus, kuid ka see suri lõpuks välja.

1721 jõudis Nuuki asukohta norra misjonär Hans Egede, kes ei teadnud, et viikingid on välja surnud. Linna (Godthaab) asutas ta 1728 luterliku misjonijaamana, et inuitte ristiusustada. See oli pärast viikingite asulate hääbumist esimene asula, kus alaliselt elati.

Aastast 1979, kui Gröönimaa sai autonoomia, on linna ametlik nimi nii grööni kui taani keeles Nuuk.

Nuukis asub Gröönimaa Ülikool (*Ilisimatusarfik*). Juba 1874 asutati Nuukis pedagoogiline akadeemia, mis oli Gröönimaa esimene kõrgem õppeasutus.

## Vaata ka
* Nuuki lennujaam

## Välislingid
Valge meri

**Valge meri** (vene *Белое море*, karjala *Valkea meri, Vienanmeri*, neenetsi *Сэрако ям’*) on Põhja-Jäämere sisemeri.

Valge meri piirneb põhjas Barentsi merega, millest seda eraldab Koola poolsaar. Valge ja Barentsi mere piiriks on Koola poolsaarel asuva Svjatoi Nossi neeme ja Kanini poolsaarel asuva Kanin Nossi neeme vaheline piir.

Valge mere pindala on umbes 90 000 km², maht 8000 km², keskmine sügavus on 67 m, suurim sügavus 350 m, soolsus 15–28‰.

Looded on üsna suured, kõige suuremad Mezeni lahes (7,7 m). Need on Põhja-Jäämere kõige suuremad looded. Valge mere kõige väiksemad looded (0,6 m) on Semža jõe suudmes.

Kogu Valge mere vesikond loetakse Venemaa siseveteks. Venemaad ümbritsevast 12 merest on see pindalalt eelviimane: ainult Aasovi meri on temast väiksem.

Valge mere suurimad lahed on Kandalakša, Onega, Dvina ja Mezeni laht. Mere üksikud rannikulõigud kannavad Pomoori, Teri, Letni ja Karjala ranniku nime.

Valgesse merre suubuvatest jõgedest on suurimad Dvina, Onega ja Mezen.

Valge meri on Valge mere – Läänemere kanali ja Dvina kaudu laevatatavas ühenduses Läänemere ja Volga jõgikonnaga. Kanal rajati 1930. aastatel sunnitööliste abil ja selle sügavus ei ületa 4 meetrit.

Mere ääres elanud põlisrahvad on põhjas saamid, läänes karjalased, idas ja lõunas pomoorid. Venelased asusid mere lõunakaldale seoses Arhangelski asutamisega 16. sajandil.

Valges meres Kandalakša lahes asuvad Solovetsi saared, kus asub üks Põhja-Venemaa tähtsamaid kloostrikomplekse Solovetsi klooster.

Talvel külmub Valge meri harilikult täielikult kinni.

Tähtsaim sadam on Arhangelsk, suured sadamad on veel Belomorsk, Severodvinsk ja Kandalakša. 

Sajandeid oli Valges meres Venemaa ainus pääs maailmamerele ja Arhangelsk oli Venemaa ainus meresadam.

## Välislingid
Ljubljana

**Ljubljana** (saksa *Laibach*, itaalia *Lubiana*) on Sloveenia pealinn. See on rahvaarvult (272 200) üks väikseimad pealinnu Euroopa Liidus.

## Geograafia

Linn asub Kesk-Sloveenias Ljubljanica jõe ääres, Sava jõe ülemisel valgalal Ljubljana nõos. Südalinna kõrgus merepinnast on 298 meetrit, Ljubljana linnus asub kõrgendikul (Grajski grič) 366 meetri kõrgusel, ja kõrgeim punkt (Grmada) 676 meetri kõrgusel.

## Kliima
Ljubljanas on vähemalt 29-kraadist sooja esinenud igas kuus aprillist kuni oktoobrini. Absoluutne maksimum, +39 °C, on mõõdetud juulis. Kõige külmem kuu on jaanuar, kuid jaanuariski on mõõdetud 14 kraadi sooja. Keskmiselt 90 päeval aastas tõuseb õhusoojus üle 30 kraadi.

Absoluutne miinimum on mõõdetud veebruaris (−28 °C). Ka jaanuaris on mõõdetud −27 °C. Juunist septembrini pole kunagi öökülma täheldatud. Keskmiselt on öökülmi 90 päeval aastas ja lumikate püsib keskmiselt 65 päeva.

Sademed jaotuvad aasta lõikes üsna ühtlaselt. Kõige märjemad kuud on oktoober (keskmiselt 151 mm) ja september (142 mm). Kõige kuivemad kuud on märts (76 mm) ja jaanuar (88 mm). Kokku on aastas sademeid keskmiselt 1383 mm ja selletõttu on Ljubljana üks Euroopa kõige märjemaid pealinnu. Maist kuni septembrini on piksetormid tavalised ja võivad vahel olla rängad.

Ljubljana on tuntud udude poolest, mida täheldatakse keskmiselt 121 päeval aastas, peamiselt sügiseti ja talviti.

## Haldusjaotus
Ljubljana on jaotatud 17 linnaosaks.

### Linnaosad
*Bežigrad
*Center
*Črnuče
*Dravlje
*Golovec
*Jarše
*Moste
*Polje
*Posavje
*Rožnik
*Rudnik
*Sostro
*Šentvid
*Šiška
*Šmarna gora
*Trnovo
*Vič

## Ajalugu
### Rauaaeg
Tänapäeva Ljubljana ala asustasid eelajaloolisel ajal veneedid, pärast keltide ja illüürlaste segunemisel tekkinud rahvas ja 3. sajandil eKr keldi hõim tauriskid.

### Rooma-aeg
50. aasta paiku rajati linna kohale Vana-Rooma sõjaväelaager, mis hiljem muutus alaliseks asulaks nimega Iulia Aemona ehk lühidalt Emona. Emonas elas 5000–6000 elanikku, eri värvi telliskivimajad ja kanalisatsioon.

### Rahvasterännuaeg

Aastal 452 hävitasid hunnid selle Attila käsul. Hiljem laastasid seda idagoodid ja langobardid. 6. sajandil saabusid sinna slaavlased. 

9. sajandil langes see piirkond sõltuvusse Frangi riigist ja sinna korraldasid rüüsteretki madjarid.

### Keskaeg
Ljubljanat on esmamainitud 1144. aastal *Luwigana* nime all. Ljubljana sai linna õigused 1220. aastal, kaasa arvatud õiguse müntida raha.

1270 vallutas linna Ottokar II Přemysl. Seejärel võitis Rudolf von Habsburg Ottokari ja hõivas linna 1278. Ljubljana jäi kuni 1797 Habsburgide võimu alla. Sellest sai katoliiklik slaavlaste linn.

### Uusaeg

### Tänapäev
Sloveenia iseseisvus 1991 ja sellest ajast peale on Ljubljana olnud riigi pealinn.

## Sport
Linnas asub jalgpallistaadion Stožice staadion, mis on jalgpalliklubi NK Olimpija Ljubljana kodustaadion.

## Sõpruslinnad
Ljubljanal on kakskümmend sõpruslinna:

## Vaata ka
* Ljubljana Jože Pučniki lennujaam
*Ljubljana ülikool

## Viited

## Välislingid

* Ljubljana koduleht (sloveeni ja inglise keeles)
* Ljubljana Turismiinfokeskus (sloveeni, inglise, saksa, itaalia ja prantsuse keeles)
Walesi lipp

**Walesi lipp** on Suurbritannia ajaloolise piirkonna - Walesi lipp.

Lipukangas on jagatud horisontaalselt kaheks võrdseks väljaks, ülemine on valge ja alumine roheline. Kanga keskel on punane lohe, mida on Walesi lahingulippudel kasutatud juba 7. sajandist. Ametlikult võeti see lipp kasutusele 1959. aastal.

## Vaata ka
* Walesi vapp

## Välislingid
* Walesi lipp andmebaasis FOTW
Allen Johnson

**Allen Kenneth Johnson** (sündinud 1. märtsil 1971 Washingtonis) on endine USA kergejõustiklane (110 m tõkkejooks), olümpiavõitja (1996) ja seitsmekordne maailmameister.

## Isiklikud rekordid
*100 m jooks 10.41 (1. jaanuar 1999) 
*200 m jooks 20.26 (7. juuli 1997) 
*400 m jooks 48.27 (1996) 
*110 m tõkkejooks 12.92 (23. august 1996)
*400 m tõkkejooks 52.00 (1991) 
*Kõrgushüpe 2.11 (1989) 
*Kaugushüpe 7.85 (23. mai 1991) 
*Kolmikhüpe 14.83 (1989) 

## Saavutused
*1995, 1997, 2001 ja 2003 maailmameister 110 m tõkkejooksus 
*1996 olümpiavõitja 110 m tõkkejooksus 
*1995, 2003, 2004 sisemaailmameister 60 m tõkkejooks

## Isiklikku
Allen Johnson on 178 cm pikk. Elukoht on Lõuna-Carolina osariigis Columbias.

## Välislingid
*
Politoloogide loend

''Siin on loetletud politolooge.

## A
*Hans Aage
*Bernt Aardal
*Frank Aarebrot
*Toomas Alatalu
*Jevgenija Albats
*Hannah Arendt

## B
*Arthur Bentley
*Eiki Berg
*Zbigniew Brzezinski
*Ralph Bunche

## C
*Edvin Kanka Ćudić

## D
*Ahmet Davutoğlu

## E
*Gøsta Esping-Andersen

## F
*Norman Finkelstein
*Francis Fukuyama

## G
*André Glucksmann
*Daniel Goldhagen
*Aleksei Gromõko
*Anatoli Gromõko

## H
*Johan Haabma
*Shigeki Hakamada
*Thomas Hobbes
*Samuel Huntington

## I
*Themur Iakobašvili
*Đorge Ivanov

## J
*Kaido Jaanson
*Igor Janev
*Ilvi Jõe-Cannon

## K
*Leif Kalev
*Andres Kasekamp
*Peet Kask 
*George F. Kennan
*Rudolf Kjellén
*Marianne Kneuer
*Jevgeni Kožokin
*Jaroslav Krejčí
*Külliki Kübarsepp

## L
*Christian Lous Lange
*Harold Lasswell
*Juan Linz
*Bjørn Lomborg
*Oudekki Loone

## M
*Merle Maigre
*Rein Marandi
*Sergei Markov
*Raul Markus
*Iivi Anna Masso
*David Miller
*Daniel Mitov
*Erik Moora
*Andrew Moravcsik
*Viacheslav Morozov
*Holger Mölder
*Martin Mölder

## N
*Pippa Norris
*Apolo Nsibambi
*Elmar Gustaf Nyman

## O
*Arved Oksaar
*Dmitri Oreškin
*Elinor Ostrom
*Emanuele Ottolenghi

## P
*Artis Pabriks
*Urmas Paet
*Andrus Park
*Jaan Pennar
*Risto E. J. Penttilä
*Vello Andres Pettai
*Andrei Piontkovski 
*Robert Putnam

## R
*Mart Raudsaar
*Jüri Ruus

## S
*Tõnis Saarts
*Andreas Sandhagen
*Carl Schmitt
*Radosław Sikorski
*Mihkel Solvak
*Veiko Spolitis

## Z
*Matthias Zimmer

## T
*Rein Taagepera
*Strobe Talbott
*Rein Toomla
*Anu Toots
*Dmitri Trenin

## V
*Herbert Vainu
*Tatu Vanhanen
*Peeter Vares
*Toomas Varrak
*Viljar Veebel
*Eric Voegelin

## W
*Immanuel Wallerstein
Västerbotteni lään

**Västerbotteni lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis. Piirneb loodes Norraga ja põhjas Norrbotteni lääniga.

## Haldusjaotus
Västerbotteni läänis on 15 valda:

## Viited
Norrbotteni lään

**Norrbotteni lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis. See on Rootsi põhjapoolseim lään. Lään piirneb Soome ja Norraga.

## Haldusjaotus

Norrbotteni läänis on 14 valda:

## Vaata ka
*Norrbotteni lääni tiheasustusega paikkondade loend

## Viited
Örebro lään

**Örebro lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

## Haldusjaotus
Örebro läänis on 12 valda:

* Askersundi vald
* Degerforsi vald
* Hallsbergi vald
* Hälleforsi vald
* Karlskoga vald
* Kumla vald
* Laxå vald
* Lekebergi vald
* Lindesbergi vald
* Ljusnarsbergi vald
* Nora vald
* Örebro vald

## Vaata ka
* Garphyttani rahvuspark

## Viited
Uppsala lään

**Uppsala lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

Uppsala lään asub Ida-Rootsis ning piirneb Stockholmi, Södermanlandi, Västmanlandi ja Gävleborgi lääniga. Territoorium langeb osaliselt kokku ajaloolise Upplandi maakonnaga; keskus asub Uppsalas, mis on umbes 135 000 elanikuga lääni suurim asula ning Rootsi suuruselt neljas linn.

Uppsala lään koosneb 8 kohaliku omavalitsuse üksusest ehk vallast – Enköpingi, Heby, Håbo, Tierpi, Uppsala, Knivsta, Älvkarleby ja Östhammari vald. Lääni omavalitsuse organ on valitav volikogu (*landsting*) ning riigivõimu esindab läänivalitsus (*länsstyrelse*), mida juhib maavanem (*landshövding*).

Lõunast põhja läbib Uppsala lääni E4-maantee, mis ühendab Uppsalat Stockholmiga.

Uppsala läänis on u 300 järve, millest suurim on Mälaren. Lääni sümboliteks on valitud merikotkas, harilik kivipuravik, tõugjas ja püvilill; viimane kasvab looduslikult Kungsängi kaitsealal Fyrise jõe ääres. Kokku on läänis 79 looduskaitseala.

Ligi 3/4 tööjõust on hõivatud tertsiaarsektoris. Suurimateks tööandjateks on lisaks kohalike omavalitsuste asutustele ning *landstingi* hallatavatele tervishoiuasutustele Uppsala Ülikool, Rootsi Põllumajandusülikool, farmaatsiaettevõte Pharmacia & Upjohn ning metallitööstus Sandvik Coromant.

Uppsala lääni omapäraseks kultuuripärandiks on 17.–18. sajandil valloonide asutatud rauasulatustehased, mis nüüdseks on valdavalt muudetud muuseumideks ja puhkealadeks.

## Viited

## Välislingid
* Uppsala läänivalitsus
* Uppsala lääni ''landsting''
Kalmari lään

**Kalmari lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsi lõunaosas.

Kalmari lään piirneb Kronobergi, Jönköpingi, Blekinge ja Östergötlandi lääniga ning idas Läänemerega. Läände üle mere jääb Ojamaa lään. 

Lääni volikogu kannab nime *Landstinget i Kalmar län*. 

Lään jaguneb kaheks provintsiks: Smålandiks ja Ölandiks.

Lään loodi haldusüksusena 1634. Kuni 1672. aastani oli ta ühendatud Kronobergi lääniga. Aastatel 1680–1683 kuulus Kalmari lääni Blekinge mereväebaasi rajamise tõttu Karlskronasse.

Pindalalt on ta 9. lään Rootsis, hõlmates 2,7% Rootsi pindalast; .

Läänis on hästi arenenud maanteede, raudteede ja õhuteede võrgustik.

## Haldus

Läänis on 12 valda:
* Borgholmi vald
* Emmaboda vald
* Hultsfredi vald
* Högsby vald
* Kalmari vald
* Mönsteråsi vald
* Mörbylånga vald
* Nybro vald
* Oskarshamni vald
* Torsåsi vald
* Vimmerby vald
* Västerviki vald

Kalmari lääni juhib Kalmari maavanem, kelle residents on Kalmaris. Maavanem  juhatab Kalmari lääni haldusnõukogu.

Lääni haldusnõukogu valiti viimati 17. detsembril 2006 ja selle liikmete arv suurenes eelmise, 2002 valitud koosseisuga võrreldes 64 liikmelt 68-le. Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Tööpartei saavutas 28 kohta (+2), Mõõdukas Koalitsioonipartei 13 (+4), Keskpartei 9 (=), Kristlikud Demokraadid 7 (-2), Vasakpartei 4 (-1), Liberaalne Rahvapartei 4 (-1) ja Roheline Partei 2 kohta (+2).

Alates 1997 teevad lääni vallad ja lääni haldusnõukogu koostööd Kalmari lääni piirkondlikus nõukogus, mis on kaudselt poliitilise kontrolli all. Piirkondlik nõukogu esindab valdade huve piirkonna arengu teemadel, kooskõlastab infrastruktuuride plaanid, kõrghariduse ja üldkultuuri alased teemad ning haldab mitmesuguseid valitsuse ja Euroopa Liidu fondide rahaeraldisi.

## Vapp

Kalmari lään sai ametlikult vapi 1944. aastal. Enne seda kasutas lään Smålandi ja Olandi vappi. Kalmari lääni vapp on saadud Smålandi ja Olandi vapi ühendamisel. 

## Viited

## Välislingid
*Kalmari lääni valitsus
*Kalmari lääni volikogu
*Kalmari Ülikool
Ojamaa lään

**Ojamaa lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

Ta hõlmab Ojamaa saare ja seda ümbritsevad väiksemad saared, sealhulgas Fårö, Gotska Sandön.

Lään koosneb vaid ühest omavalitsusest: Ojamaa vallast.

## Viited

## Välislingid

* Ojamaa lääni koduleht
Gerhard Schröder

**Gerhard** Fritz Kurt **Schröder** (sündinud 7. aprillil 1944) on Saksamaa poliitik, kes oli 27. oktoobrist 1998 kuni 22. novembrini 2005 Saksamaa valitsusjuht (liidukantsler). 

Ta alustas poliitikukarjääri 1980. aastal, kui ta valiti Liidupäeva liikmeks. Liidupäevas oli ta kuni 1986. aastani. 1990. aastal valiti ta Alam-Saksi liidumaa ministerpresidendiks. Ministerpresident oli ta uuesti ka 1. novembrist 1997 kuni kantsleriks saamiseni 27. oktoobril 1998 Saksamaa parlamendi ülemkoja – Liidunõukogu esimees. 

Ta kuulub vasaktsentristliku Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse (SPD) ja oli 1998–2004 selle esimees. Enne poliitikuks hakkamist oli ta edukas advokaat.

Ta moodustas kaks punarohelist koalitsioonivalitsust Saksamaa Rohelise Parteiga. Tema esimene valitsus kestis 22. oktoobrini 2002. Valitsus jätkas tööd pärast 2002. aasta parlamendivalimistel saadud teistkordset parlamendienamust.

2005. aasta Bundestagi valimistel oli Schröder Saksa sotsiaaldemokraatide kandidaat liidukantsleri kohale. SPD langes valimistel napilt teisele kohale ja pärast koalitsiooniläbirääkimisi CDU/CSU-ga taandus Schröder Saksamaa poliitikast.

Schröder on Põhja-Euroopa gaasijuhet rajava konsortsiumi North European Gas Pipeline Company nõukogu esimees.

Tema lähedane seotus Venemaa valitsusega on tekitanud hulga küsimusi tema tegevuse osas.

## Tunnustus
* 1999 – Saksamaa Liitvabariigi teeneteorden
* 2000 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
* 2008 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks (rahvusvaheliste suhete sektsioon)

## Isiklikku
Gerhard Schröder on olnud viis korda abielus. Tema abikaasad on olnud 
* Eva Schubach (1968–1972),
* Anne Taschenmacher (1972–1984),
* Hiltrud Hampel (1984–1997),
* Doris Köpf (1997–2018),
* Kim So-yeon (alates 2018).

Pärast neljandat abiellumist sai Schröder hüüdnime Audi-mees (Audi sümboliks on 4 ühesuurust rõngast) ja Sõrmuste Isand.

Köpfil on tütar eelmisest abielust teleajakirjanikuga. 2004. aasta juulis adopteerisid Schröder ja Köpf Peterburist pärit tüdruku Viktoria. 2006. aastal adopteerisid nad Peterburist pärit poisi Gregori.

Schröder peab end Saksamaa Evangeelse Luterliku kiriku liikmeks, kuid ta ei ole religioosne. Näiteks kui ta 1998. aastal esimest korda kantsleriametisse vannutati, ei lisanud ta vande lõppu fraasi "So wahr mir Gott hilfe" ("Aidaku mind jumal"). Ta on sügavalt religioosset endist USA presidenti George Bush nooremat süüdistanud "häälte kuulmises".

## Viited
Stockholmi lään

**Stockholmi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

Ta paikneb osalt Upplandi, osalt Södermanlandi maakonna alal (Södertörn). Piirneb Uppsala ja Södermanlandi lääniga.

Lään, välja arvatud Stockholmi vald, moodustab ühe valimisringkonna Rootsi parlamendivalimistel.

Lääni maavanem (*landshövding*) on Chris Heister.

2005. aastast hõlmab kogu lääni Suur-Stockholm.

Läänitäht on AB.

## Haldusjaotus

## Vaata ka
* Stockholmi saarestik

## Viited

## Välislingid
Blekinge lään

**Blekinge lään** on 1. järgu haldusüksus (lään) Rootsi kaguosas. See katab täpselt Blekinge ajaloolise maakonna.

Blekinge lään piirneb põhjas Kronobergi ja Kalmari lääniga ning läänes Skåne lääniga.

Blekinge lään asutati 1683.

Lääni pindala on 2941 km². See moodustab 0,7% Rootsi pindalast. Lään on Rootsi läänide seas pindalalt väikseim lään.

Elanike arv on 151 013 (seisuga 31. märts 2006), mis moodustab 1,7% Rootsi rahvaarvust. Rahvastiku tihedus on 51 in/km². Aastal 1999 oli elanike arv 150 600, 2005. aastal 150 625.

Lääni halduskeskus on Karlskrona.

Maavanem on Berit Andnor.

Läänitäht on K. Lääni tähised on SE-K ja SE41.

Sisemajanduse kogutoodang on 34 566 miljonit Rootsi krooni (2004).

## Haldusjaotus
Läänis on viis valda:
* Karlshamni vald
* Karlskrona vald
* Olofströmi vald
* Ronneby vald
* Sölvesborgi vald

## Haldusajalugu

Kui Blekinge 1658 Rootsi valdusse läks, kuulus ta algul Kristianstadi lääni ning alates 1680. aastast Kalmari lääni. Aastal 1683 rajati Blekinge lään, mis on tollest ajast katkematult püsinud. Omaette lääni moodustamist seostatakse Karlskrona mereväebaasi strateegilise tähtsusega.

Aastal 1658 kuulusid Blekingesse Kristianopeli, Ronneby ja Sölvesborgi linn ning Bräkne härad, Listers härad (kuhu juba 1639 oli [Villands härad]ist üle toodud [Jämshögi kihelkond (sealhulgas Kyrkhult)), Medelstads härad ja Östra härad. Aastal 1664 lisandus Karlshamni linn. Kristianopel kaotas linnaõigused 1677 ja Ronneby 1680. Aastal 1680 sai linnaõigused Karlskrona.

Blekinge lääni asutamise ajal oli seal seega kolm linna: Karlskrona, millest sai lääni halduskeskus, ning Karlshamn ja Sölvesborg. Aastal 1686 sai Ronnebyst *[[lydköping]]* Karlskrona all. Aastal 1863 sai Ronnebyst alev ja vald, aastal 1882 uuesti linn.

Sellest ajast oli läänis neli linna: Karlshamn, Karlskrona, Ronneby ja Sölvesborg. Aastal 1941 lisandus Olofströmi alev ning nendest viiest asulast said 1971. aasta omavalitsusreformiga praeguse viie valla halduskeskused.

## Linnad
* Karlshamn
* Karlskrona
* Ronneby
* Sölvesborg

## ''Härad''
* Bräkne härad
* Listers härad
* Medelstads härad
* Östra härad

## Vaata ka
* Blekinge maakond
* Blekinge läänivalitsus
* Blekinge maavolikogu
* Blekinge maavanemate loend

## Viited

## Välislingid
* Blekinge regiooni koduleht (*rootsi keeles*)
Walter Scheel

**Walter Scheel** (8. juuli 1919 Solingen – 24. august 2016 Bad Krozingen) oli Saksamaa poliitik. 

Ta oli Saksamaa Vaba Demokraatliku Partei juht ja välisminister 1969–1974 ning Saksamaa president 1974–1979. 

## Tunnustus
* Karl Suure auhind 1977
Västra Götalandi lään

**Västra Götalandi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

Lään loodi 1. jaanuaril 1998 Älvsborgi lääni, Göteborgi lääni, Bohusi lääni ja osa Skaraborgi lääni liitmise teel.

## Haldusjaotus

Läänis on 49 valda:

## Viited
Jönköpingi lään

**Jönköpingi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

## Haldusjaotus

Jönköpingi läänis on 13 valda:

* Aneby vald
* Eksjö vald
* Gislavedi vald
* Gnosjö vald
* Habo vald
* Jönköpingi vald
* Mullsjö vald
* Nässjö vald
* Sävsjö vald
* Tranåsi vald
* Vaggerydi vald
* Vetlanda vald
* Värnamo vald

## Viited
Östergötlandi lään

**Östergötlandi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

Lääni suuremad linnad on Norrköping, Motala ja Linköping.

## Haldusjaotus

* Åtvidabergi vald
* Boxholmi vald
* Finspångi vald
* Linköpingi vald
* Kisa vald
* Motala vald
* Mjölby vald
* Norrköpingi vald
* Söderköpingi vald
* Vadstena vald
* Valdemarsviki vald
* Ödeshögi vald

## Vaata ka
* Östergötland

## Viited
Maidla vald

**Maidla vald** oli vald Ida-Viru maakonnas. Maidla vald ühines 2013. aasta oktoobris Püssi linna ja Lüganuse vallaga. Uue omavalitsuse nimeks sai Lüganuse vald.

Vald on nime saanud Maidla mõisa järgi, mida on esmamainitud 1465. aastal. Mõisast on pärit Maydellide aadliperekond. Nüüdisajal tegutseb 1767. aastal valminud barokses mõisahoones kool.

## Asustus
Endise Maidla valla piirides on 27 küla: Aidu, Aidu-Liiva, Aidu-Nõmme, Aidu-Sooküla, Aruküla, Arupäälse, Aruvälja, Hirmuse, Koolma, Kulja, Lipu, Lümatu, Maidla, Mehide, Oandu, Ojamaa, Piilse, Rebu, Rääsa, Salaküla, Savala, Sirtsi, Soonurme, Tarumaa, Uniküla, Veneoja ja Virunurme.

## Ajalugu
Maidla vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.

## Viited
Meeksi vald

**Meeksi vald** oli vald Tartu maakonnas.

21. novembrist 1991 kehtis **Mehikoorma valla** omavalitsuslik staatus, millega seoses varem samal territooriumi tegutsenud Mehikoorma külanõukogu lõpetas tegevuse. 12. detsembrist 1991 nimetati Mehikoorma vald ümber Meeksi vallaks.

Aastatel 1999–2009 oli Meeksi vallavanem Boriss Rõžov. 2010. aastast oli Meeksi vallavanem Aleksandr Suvorov.

2016. aasta detsembris sõlmisid Meeksi vald, Räpina vald ja Veriora vald ühinemislepingu. Pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimist moodustus valdade ühinemisel uus omavalitsusüksus – Räpina vald. Samal ajal arvati suurem osa endise Meeksi valla alast Põlva maakonna koosseisu. Järvselja ja Rõka küla jäid Tartu maakonnas moodustatud Kastre valda.

## Asustus
Vallas asus üks alevik (Mehikoorma) ja üheksa küla (Aravu, Haavametsa, Jõepera, Järvselja, Meeksi, Meerapalu, Parapalu, Rõka ja Sikakurmu).

## Rahvastik

## Pilte

Rõka oak alley.JPG|Rõka tammeallee
Järvselja kuningamänd 2013 09 2.jpg|Kuningamänd
Mehikoorma tuletorn 2007.jpg|Mehikoorma tuletorn
MehikoormaLut.kirikuVaremed.jpg|Mehikoorma luteri kiriku varemed
1 FAHM katseala varahommikul - sissepääs koos majakesega.JPG|Metsaökosüsteemi katseala (FAHM)

## Viited

## Välislingid

*Meeksi vallavalitsuse koduleht
Gävleborgi lään

**Gävleborgi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

Suuremad asulad olid 2010. aastal:

## Haldusjaotus

Gävleborgi läänis on kümme valda:

## Viited
Mõniste vald

**Mõniste vald** on endine vald Võru maakonnas. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Haanja, Misso, Mõniste, Rõuge ja Varstu valla ühinemise uus haldusüksus, mille nimeks sai Rõuge vald.

Mõniste vallavanem oli Katrin Roop.

## Asustus
### Külad
Mõniste vallas oli 17 küla: Hürova, Hüti, Kallaste, Karisöödi, Koemetsa, Kuutsi, Mõniste, Parmupalu, Peebu, Sakurgi, Saru, Singa, Tiitsa, Tundu, Tursa, Vastse-Roosa ja Villike küla.

## Sõpruslinnad
*  Kaavi, Soome

## Viited
Hallandi lään

**Hallandi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

Läänis asub kuus valda:

* Falkenbergi vald
* Halmstadi vald
* Hylte vald
* Kungsbacka vald
* Laholmi vald
* Varbergi vald

## Viited
Kronobergi lään

**Kronobergi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

Kronobergi läänis on kaheksa valda:

* Alvesta vald
* Lessebo vald
* Ljungby vald
* Markarydi vald
* Tingsrydi vald
* Uppvidinge vald
* Växjö vald
* Älmhulti vald

## Viited
Antonio Saca

**Elías Antonio Saca González** (**Tony Saca**; sündinud 9. märtsil 1965) on El Salvadori poliitik.

Valitud 21. märtsil 2004 presidendiks, asus ta presidendi ametikohuseid täitma 1. juunil 2004, vahetades välja president Francisco Florese.
Västmanlandi lään

**Västmanlandi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

## Haldusjaotus

Västmanlandi läänis on kümme valda:

* Arboga vald
* Fagersta vald
* Hallstahammari vald
* Kungsöri vald
* Köpingi vald
* Norbergi vald
* Sala vald
* Skinnskattebergi vald
* Surahammari vald
* Västeråsi vald

## Viited
Värmlandi lään

**Värmlandi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

## Haldusjaotus

Värmlandi läänis on 16 valda:

## Viited

## Välislingid
* Värmlandi läänist portaalis VisitSweden.com
Södermanlandi lään

**Södermanlandi lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

## Haldusjaotus
* Eskilstuna vald
* Fleni vald
* Gnesta vald
* Katrineholmi vald
* Nyköpingi vald
* Oxelösundi vald
* Strängnäsi vald
* Trosa vald
* Vingåkeri vald
## Vaata ka
*Södermanland

## Viited
RSA

**RSA** võib tähendada järgnevat:

* **[[RSA (algoritm)|RSA]]** on šifreerimisalgoritm.
* **[[RSA (kindlustusselts)|RSA]]** (varem Royal Sun Alliance) on üks maailma suuremaid kindlustusseltse.
*RSA on  **[[Kuninglik Šoti Akadeemia|Kuningliku Šoti Akadeemia]]** (*Royal Scottish Academy*) nime lühend. 
*RSA on  Briti kunsti-, tööstus- ja kaubandusseltsi **[[Royal Society of Arts]]** nime lühend.
*RSA on  **[[Lõuna-Aafrika Vabariik|Lõuna-Aafrika Vabariigi]]** ROK-i ja FIFA maakood.
URS

**URS** on lühend:

*Nõukogude Liidu maakood, mida kasutas Rahvusvaheline Olümpiakomitee
**[[Université Robert Schuman]]*, ülikool Strasbourgis
*URS Corporation, endine ettevõte
UAE

**UAE** on lühend:

*Araabia Ühendemiraatide maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee
*programm UAE (*UNIX Amiga Emulator*)
SCG

**SCG** on lühend, mis võib tähistada:

*Serbia ja Montenegrot ROK-i maakoodide loendis. Seda koodi kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee endist liitriiki esindanud sportlaste poolt minevikus saavutatud medalivõitudele viitamiseks olümpiamängude tulemuste andmebaasis.
*Serbia ja Montenegrot ISO 3166-1 maakoodide loendis. Ei ole selles standardis enam kasutusel.
**[[Sydney Cricket Ground]]*, kriketistaadion Sydneys.
*"Summa paganate vastu" (Summa contra gentiles) on Aquino Thomase filosoofilis-teoloogilis-entsüklopeediline teos.
TLS

**TLS** on lühend, mis võib tähendada:

*Transpordikihi turbeprotokoll
*Ida-Timori maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
*Times Literary Supplement, kirjandusajakiri
*Töölepingu seadus
UGA

**UGA** või **Uga** võib tähendada järgmist:
*UGA on Uganda maakood
*UGA on Georgia Ülikooli ingliskeelne lühend
*UGA on üks stoppkoodon geneetilises koodis
*Uga (Nigeeria), linn Nigeerias
VAN

**VAN** või **Van** võib tähendada järgmist:
*VAN on Vanuatu riigi kood Rahvusvahelise Olümpiakomitee järgi

### Kohanimed
*Vani järv Türgis
*Vani provints Türgis
*Van on linn Türgis
*Van'i nime kannavad kaks asulat Walesis
*Van on linn USA-s Texase osariigis
*Van on omavalitsusüksus USA-s Lääne-Virginia osariigis

### Nimed
*Van võib olla eesnimi
*Van on Madalmaades perekonnanimele eelnev partikkel, mis tähistab päritolu

### Muu
*Van oli Rootsi ansambel
*Türgi van on kassitõug
*Van Halen on USA ansambel
TJK

**TJK** võib tähendada:
*Tadžikistan
*Tallinna Jalgpalliklubi
*TJK Legion
*Tallinna Jahtklubi
*Tallinna Juudi Kool
*Tallinna Jäätmekäitluskeskus
TAN

**TAN** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Teadus- ja Arendusnõukogu
*Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor
*Tallinna Avatud Noortekeskus

*Tansaania
*...
Kurt Georg Kiesinger

**Kurt Georg Kiesinger** (6. aprill 1904 Ebingen, Saksamaa – 9. märts 1988 Tübingen) oli konservatiivne Saksamaa poliitik, Baden-Württembergi liidumaa peaminister aastatel 1958-1966 ja liitvabariigi liidukantsler (*Bundeskanzler*) aastatel 1966–1969.

## Välislingid
TKM

**TKM** võib tähendada mitut asja.
*Tartu Kunstimuuseum (kuni 2015. aasta märtsini TKM, sealtpeale Tartmus)
*Tartu Kõrgem Muusikakool
*Türi Kristlik Misjonikogudus

*Türkmenistan (ROK-i maakood TKM)
SOL

***SOL** on Saalomoni Saarte maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.

***Sol** on alusheli g tähtnimetus.
***[[Peruu sol|Sol]]** oli Peruu rahaühik 1863–1985, alates 1991 on Peruu rahaühik Peruu uus sol.
***[[Sol Campbell]]** (sündinud 1974) on Inglismaa jalgpallikoondise mängija.
ROM

**ROM** on lühend, mille tähendus võib olla erinev.

* **ROM** ehk püsimälu on digitaalseadmete mälu tüüp (*read-only memory*).
* **ROM** on Rumeenia kunagine maakood, mida kasutas Rahvusvaheline Olümpiakomitee aastatel 1956–1960 ja 1972–2006.
## Vaata ka
*ROM, Eesti hip-hop artist
*rom, mustlaskeele kood standardi ISO 639-2 järgi
PRK

**PRK** võib tähendada:

***PRK** ehk **[[Põhja-Korea]]**.
***PRK** ehk fotorefraktiivne keratektoomia (refraktiivne silmakirurgia meetod).
POL

**POL** või **pol** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
* POL on Poola kolmetäheline riigikood standardi ISO 3166-1 järgi
* POL on Põlvamaa Omavalitsuste Liit
* POL on Pärnumaa Omavalitsuste Liit

* pol on poola keele kood standardite ISO 639-2 ja ISO 639-3 järgi
*...
PAR

***PAR** on Paraguay maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
***PAR** on ingliskeelne lühend, mis tähistab taimeökoloogias fotosüsteetiliselt aktiivset kiirgust.
*...
MRI

**MRI** on lühend, mis võib tähendada:
* ***Magnetic resonance imaging*** (**[[magnetresonantstomograafia]]**)
* **[[Mauritius]]** (maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee).
MON

**MON** või **Mon** võib tähendada järgmist:
***MON** on Monaco maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
***MON** on Monsanto börsisümbol.
*mon on monide rahva esindaja

## Vaata ka
*Møn
MAD

**MAD** võib tähistada:

* Madagaskar, riigi kood
* Maroko dirhem
* Sõjaväejulgeolekuteenistus (*Militärischer Abschirmdienst*)
* Vastastikuse garanteeritud hävingu doktriin (*Mutual assured destruction*)
LUX

**LUX** või **Lux** võib tähendada järgmist:
***LUX** on Luksemburgi maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
***LUX** on firma Lux-Tools lühendnimi.

**Lux** on ladinakeelne sõna tähenduses 'valgus'
*Lux (ansambel), Eesti ansambel
*"Lux", Brian Eno album

## Vaata ka
* Luks
LTU

***LTU** on Leedu maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
***[[LTU International]]** oli Saksa lennufirma.
LCA

Lühend "**LCA**" võib tähendada mitut asja:

***LCA**, **[[Saint Lucia]]** ROKi kood
***LCA**, Küprose **[[Larnaca rahvusvaheline lennujaam|Larnaca rahvusvahelise lennujaama]]** IATA kood
***LCA**, (inglise fraasist *life-cycle assessment*)  tootepoliitikas **[[olelusringi hindamine]]**
***LCA**, **[[Leberi tüüpi pärilik amauroos]]**
Ludwig Erhard

**Ludwig Erhard** (4. veebruar 1897 Fürth, Baieri kuningriik, Saksa keisririik – 5. mai 1977 Bonn, Lääne-Saksamaa) oli Lääne-Saksamaa poliitik ja Saksamaa liidukantsler aastatel 1963–1966. 

### Majanduspoliitika
Pärast teist maailmasõda oli Saksamaa majandus kriisis, tootmisvõimekus oli madal, purustused suured, raha oli kaotanud oma väärtuse ning must turg õitses. 

Ludwig Erhardi eestvedamisel alustas 1949. aasta valimistel võitnud kristlik-demokraatlik valitsus majandusreformi. Rajati nn sotsiaalne turumajandus, kus riik ei reguleerinud majandust vahetult, vaid kehtestas ettevõtetele reeglid, et tagada õigulus ja kaitsta haavatavamaid. Riik pidi eelkõige kaitsma vaba konkurentsi ning ettevõtteid maksustama.

Uus poliitika oli alguses ebapopulaarne, seda peeti liiga liberaalseks.
KSA

**KSA** (ingliskeelsest nimest *Kingdom of Saudi Arabia*) on Saudi Araabia maakood, mida kasutab muu hulgas Rahvusvaheline Olümpiakomitee.

**[[KSA Silmakeskus]]** on silmaoperatsioone teostav asutus.
MAW

***MAW** on Malawi maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
***MAW** on nimi, mida on kasutanud **[[Masters At Work]]**.
MAR

***MAR** on Maroko maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
****MAR*** (***memory address register***) on mäluaadressiregister.
ISR

**ISR** võib tähendada mitut asja.
***ISR** on Iisraeli ROK-i kood
***ISR** on Iisraeli lennufirma Israir Airlines ICAO kood
***ISR** on katkestusetöötleja ingliskeelse nimetuse lühend
***[[ISR Racing]]** on Tšehhi võidusõidumeeskond
IRQ

* **IRQ** on Iraagi maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
* Informaatikas on '''I'''nterrupt '''R'''e'''Q'''uest riistvara viis teada anda katkestusest.
IRL

**IRL** on:
* Iirimaa maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
* Internetislängis lühend fraasist "**i**n **r**eal **l**ife" ('päris elus'), mille all mõeldakse mittevirtuaalset (ehk reaalset) maailma.
* Indy Racing League
* Independent Records Limited
* Internet Research Lab
* Erakond Isamaa ja Res Publica Liit
KIR

**KIR** või **KiR** või **Kir** või **kir** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*KIR on Kiribati maatähis (lühend ka KI)
*KiR on kirderanniku murderühm
*Kir on Kirbla kihelkond
*...
ITA

**ITA** või **Ita** võib tähendada järgmist:
***ITA** on Itaalia riigi kood ISO 3166-1 järgi
***ita** on itaalia keele kood ISO 639-2 ja ISO 639-3 järgi
*Ita (eesnimi), naisenimi
*Itá (Paraguay), linn Paraguays
*Instituto Tecnológico de Aeronáutica (ITA), Brasiilia õhujõudude hallatav kõrgkool
GUI

**GUI** on mitmetähenduslik sõna või lühend.

***GUI** (*Graphical User Interface*) on ingliskeelne lühend graafilise kasutajaliidese kohta.
***GUI** on Guinea maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
***GUID** (*Globally Unique Identifier*) on globaalne identifikaator.
GEO

**GEO** võib tähendada järgmist:
*Gruusia (Georgia) lühend või kood mitmetes süsteemides (näiteks ROKi kood)
*GEO (ajakiri) (ka Geo)

**Geo** võib tähendada järgmist:
*geo, eesliide, mis seostub geograafiaga, geoloogiaga
*Geo (ka GEO (ajakiri))
GAM

**GAM** on

*Gambia maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
*Vaba Acehi Liikumine (*Gerakan Aceh Merdeka*)
*Üldistatud aditiivne meetod (*Generalized additive model*)
EST

***EST** on Eesti kolmetäheline maakood standardi ISO 3166 järgi, samuti Eesti ROK-i maakood ja FIFA maakood.
***EST** on Eesti mootorsõidukite maatähis. 
***EST** on ajavööndi lühend (Eastern Standard Time; maailmaaeg &minus;5 tundi).
***[[Ekspresseeritud järjestuse märgis|EST]]** (lühend ingliskeelsest fraasist *expressed sequence tag* 'ekspresseeritud järjestuse märgis') on teatav DNA järjestus.
ESP

**ESP** on lühend:

* **ESP** on **[[Hispaania]]** kolmetäheline maakood standardi ISO 3166 järgi, samuti Hispaania ROK-i maakood;
* **ESP** on endise rahaühiku **[[Hispaania peseeta]]** kood ISO 4217 järgi;
* **Euroopa Sotsialistlik Partei** (**ESP**)  on Euroopa sotsiaaldemokraatide, sotsialistide ja tööparteide ühendus Euroopa Parlamendis;
* **[[ESP Guitar Company]]**, kitarritootja
DJI

**DJI** on Hiina tehnoloogiaettevõte, maailma juhtiv tsiviilotstarbeks ette nähtud mehitamata õhusõidukite tootja.

Ettevõtte loodi 2006. aastal. 2017. aastal hinnati ettevõtte turuväärtuseks 13,7 miljardit USA dollarit, millega see oli väärtuselt viies iduettevõte Hiinas. DJI asutaja Frank Wang on üks Aasia nooremaid iduettevõtjatest miljardäre.

Ettevõtte peakontor asub Shenzhenis.

DJI on Rootsi ettevõtte Hasselblad enamusosanik.

## Viited
DOM

**DOM** on mitmetähenduslik lühend:

***[[Dominikaani Vabariik|Dominikaani Vabariigi]]** maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
***[[Dokumendi objektimudel]]**, interneti eeskiri
CYP

**CYP** on lühend, mis võib tähistada mitut mõistet:

* Tsütokroom P450, ensüümirühm
* Küpros, riigi 3-täheline ISO maakood
* Küprose nael, Küprose endise rahaühiku ISO 4217 kood
COD

**COD** on kolmetäheline akronüüm, mis võib tähendada:

*Kongo Demokraatlikku Vabariiki (ROKi maakood);
*keemilist hapnikutarvet (ingliskeelsete sõnade **''c**hemical **o**xygen **d**emand'' esitähtedest);
*Call of Duty arvutimäng
CAM

***CAM** on Kambodža maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
***[[CAM (geoinformaatika)|CAM]]** on akronüüm, mis koosneb sõnade *Computer Aided Mapping* esitähtedest.
* **CAM** on akronüüm, mis koosneb sõnade *Computer-aided manufacturing* esitähtedest, nt (CAD/CAM), vaata raaltootmine.

*CAM-taimed (akronüüm ingliskeelsest *crassulacean acid metabolism*) on paksulehelised keeruka süsinikdioksiidi fikseerimisega taimed.
BRN

**BRN** on 

*Bahreini maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
*Brunei ISO 3-täheline kood
*Berni lennujaama IATA-kood
BEN

**BEN** või **Ben** või **ben** võib tähendada järgmist:
***BEN** on Benini kood ISO 3166 ja ROKi järgi
***BEN** on Benina rahvusvahelise lennujaama IATA kood
***[[Ben (eesnimi)|Ben]]**, mehenimi
***"[[Ben (album)|Ben]]"**, Michael Jacksoni album
***"[[Ben (laul)|Ben]]"**, Michael Jacksoni laul
***[[Ben (laulja)|Ben]]**, Lõuna-Korea laulja
***ben** on bengali keele kood (ISO 639-2 ja ISO 639-3 järgi)
British American Racing

**BAR** (ametlik nimetus BAR Honda (*British American Racing*)) oli Vormel 1 meeskond, mis tegutses aastatel 1999–2005. Meeskond kogus 14 poodiumikohta, kuid etapivõit jäigi saamata.

BAR-i autodel kasutati Honda RA005E mootoreid ja Michelini rehve.

Esimesel hooajal sõitsid BAR-i eest Jacques Villeneuve ja Ricardo Zonta. 3 etappi järjest oli Zonta vigastatud ja teda asendas Mika Salo. Hooaeg äpardus: ei kogutud ühtki punkti. Järgmine hooaeg läks paremini: 20 punkti andsid 5. koha.

2001. aastaks vahetati Zonta Olivier Panis' vastu. 17 punkti andsid hooajal 6. koha ja Villeneuve sai kaks poodiumikohta. Järgmine aasta oli samm tagasi: 7 punkti andsid 8. koha.

2003. aastal asendati Panis Jenson Buttoniga, kes võttis kiiresti Villeneuve'ilt meeskonna liidri rolli üle. BAR kogus hooajal 26 punkti (neist Button 17) ja oli 5. Seepeale lasti Villeneuve lahti ja asendati senise testsõitja Takuma Satoga. Järgmine hooaeg oli väga edukas: etapivõit jäi küll tulemata, ent saadi 10 poodiumikohta (neist Button 9), 115 punkti (Button 85) ja 2. koht (Button oli individuaalselt 3.)

Aastal 2005 ei suudetud eelmise aasta saavutust korrata. Koguti 38 punkti (neist Button 37) ja saadi 5. koht (Button kahe poodiumikohaga 9.). Seejärel ostis autokontsern Honda BAR-i omanikult British American Tobaccolt nende osaluse meeskonnas, saades ainuomanikuks, ning asutas uue tehasemeeskonna Honda F1. Jenson Button jätkas Honda eest sõitmist. Hoolimata sellest, et omanikeks said jaapanlased, lasti Takuma Sato lahti, sest ta polnud suutnud Buttonit piisavalt toetada. Tema asemele palgati Rubens Barrichello.

## Välislingid
AUS

**AUS** võib olla:
*Austraalia maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
*Augsburgi Usutunnistuse Selts

**Aus** võib olla:
*seotud aususega
*Aus (perekonnanimi)
CAN

**CAN** on lühend, mis võib tähendada:

*Kanada kolmetäheline maakood standardi ISO 3166 järgi ja ka ROK-i maakood
*Controller Area Network on sõidukite siini standard
***Coupe d'Afrique des Nations** ehk Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis 
***[[Guangzhou Baiyuni rahvusvaheline lennujaam|Guangzhou Baiyuni rahvusvahelise lennujaama]]** IATA kood
CAF

**CAF** on

# Kesk-Aafrika Vabariigi maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
# Aafrika Jalgpallikonföderatsioon
# Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles, Hispaania rongitootja.
ASA

***ASA** on **[[Ameerika Samoa]]** ROK-i kood. 
***ASA** on Norra ettevõtetel ettevõtlusvormi lühend.
***ASA** on mitme organisatsiooni nime lühend:
****[[Ameerika Sotsioloogiaassotsiatsioon]]**
****[[Austraalia Kosmoseagentuur]]**
*...

## Vaata ka
*Åsa
ANG

***ANG** on Angola maakood, mida kasutab Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
***ANG** on rahaühiku, Hollandi Antillide kuldna, lühend.
***ANG** on ka lühend nimetusest *[[Air National Guard]]* 'Lennuväe Rahvuskaart', mida kannab osa Ühendriikide Rahvuskaardist.
AFG

**AFG** on mitmetähenduslik lühend.
***AFG** on Afganistani maakood, mida kasutavad NATO, Rahvusvaheline Olümpiakomitee, FIFA, ITU ja paljud teised rahvusvahelised organisatsioonid. Samuti on see Afganistani mootorsõidukite maatähis.
***[[American Financial Group]]** on valdusettevõtte, mille peakorter asub Cincinnati linnas USAs.
***[[Allco Finance Group]]** oli suur finantsteenuseid osutav ettevõte Sydneys, mis sattus raskustesse pärast ülemaailmset finantskriisi.