open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Johann I (Pfalz-Zweibrücken)

**Johann I** (8. mai 1550 – 12. august 1604) oli Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1569–1604.

Ta sündis Meisenheimis Wolfgangi ja selle naise Anna teise pojana. Aastal 1588 muutis ta riigireligiooni luterlusest kalvinismiks. Ta suri Germersheimis ja maeti Zweibrückenis Alexanderkirchesse.

## Perekond ja lapsed
Ta abiellus aastal 1579 Jülich-Kleve-Berg hertsogi Wilhelmi tütre Magdalenaga ja nad said järgmised lapsed:
# Ludwig Wilhelm (28. november 1580 – 26. märts 1581)
# Maria Elisabeth (7. november 1581 – 18. august 1637)
# Anna Magdalena (1583)
# Johann II (26. märts 1584 – 9. august 1635)
# Friedrich Kasimir (10. juuni 1585 – 30. september 1645)
# Johann Kasimir (20. aprill 1589 – 18. juuni 1652)
# Amalie Jakobäa Henriette (26. september 1592 – 18. mai 1655)
# Elisabeth Dorothea (1593)
# Anna Katharina (1597)
Human Ground

**Human Ground** on 2004. aastal asutatud Eesti *[[metal]]* ansambel.

## Koosseis
*Tarvo Valm – vokaal, kitarr
*Pille – vokaal
*KuriR – bass
*Atso – trummid
*Joe – kitarr

## Diskograafia
*album "Human Ground", 2005
*...

## Välislingid
*Ansambel EstonianMetal.com andmebaasis
Rae põik

**Rae põik** on tänav Harju maakonnas Paldiskis.

Tänavat on allikates mainitud alates aastast 2000.

Aadressil Rae põik 1 tegutseb Tagalapataljon.
Põllu tänav (Kärdla)

**Põllu tänav** on tänav Kärdlas.

Tänav saab alguse Rookopli tänavalt ning suundub algul kagusse ja hiljem idakirdesse, lõppedes linna piiril. Tänav hargneb mitmes korral kõrvalharudeks, tänava põhiosa on 900 meetrit pikk.

Tänav sai nime 1978. aastal.

Põllu tänaval asub Kärdla staadion.
Põllu tänav (Paide)

**Põllu tänav** on tänav Paides.

Tänav saab alguse Suur-Aia tänavalt ja suundub läände, jagunedes mitmes kohas väiksemateks harudeks. Tänav lõppeb Tööstuse tänavaga ristudes, millest edasi kulgeb samas suunas Jaama tänav.

Tänav sai nime 1923. aastal.
Raekoja tänav (Kuressaare)

**Raekoja tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav paikneb loode-kagusuunalisena Lossi-Kohtu-Tallinna tänava ristmiku ja Uue tänava vahel.

Tänava pikkus on umbes 170 meetrit.

Tänav sai nime 1924. aastal.
Riia maantee (Viljandi)

**Riia maantee** on tänav Viljandis.

Tänav saab alguse Vaksali tänavalt, ristub Terase, Vase, Kalmu, Malmi, Reinu tee, Lennuki, Anton Irve, Puidu tänavaga ja lõpeb Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maanteel.
Tänava pikkus on 4090 m.

Tänav sai nime 1924. aastal.

Riia maanteel asuvad Viljandi vana kalmistu, Viljandi tuletõrjedepoo ja Viljandi Jakobsoni Kool. Riia maantee ja Kalmu tänava nurgal asub Viljandi Garnisoni kalmistu.

## Viited
Harri Salmann

**Harri Salmann** (sündinud 1951) on Eesti jurist, endine riigikohtunik (halduskolleegiumi liige).

Ta lõpetas aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Harri Salmann nimetati Riigikohtu liikmeks Riigikogu poolt 25. veebruaril 1993. Selle otsuse poolt olid 34 Riigikogu liiget, vastu 18 ja erapooletuks jäi 4. Ta andis ametivande 20. mail 1993. 9. septembril 2014 otsustas Riigikogu ta ametist vabastada alates 24. septembrist 2014.

5. veebruaril 2004 andis president Arnold Rüütel talle Valgetähe III klassi teenemärgi.

## Viited
Eerik Kergandberg

**Eerik Kergandberg** (sündinud 24. juulil 1953 Tartus) on Eesti jurist, endine riigikohtunik (kriminaalkolleegiumi liige).

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna 1976 ning sai kandidaadikraadi 1985 Leningradis.

Eerik Kergandberg nimetati Riigikohtu liikmeks Riigikogu poolt 25. veebruaril 1993. Selle otsuse poolt oli 65 Riigikogu liiget, vastu 2 ja erapooletuks jäi 3. Ta andis ametivande 20. mail 1993.

Ta on töötanud Tartu Ülikoolis assistendi, lektori, dotsendi, dekaani kohusetäitja ja professorina, praegu on ta ülikoolis külalisprofessor.

Ta lahkus riigikohtuniku ametist 1. septembril 2019.

## Tunnustus

* 2004 Valgetähe II klassi teenemärk
* 2017 Kohtute aumärk
* 2023 Tartu Ülikooli Tänutäht

## Viited

## Välislingid
*Publikatsioonide loetelu ajakirjas Juridica
*
Kaunid Kontserdid Käsmus

**Kaunid Kontserdid Käsmus** on 2008. aastal Villu Veedla ideest ja kontseptsioonist alguse saanud iga-aastane muusikaüritus.

Kaunid Kontserdid Käsmus toimub igal aastal juuni alguses Käsmu kaptenikülas. Kontserdisarja külastab keskmiselt 10 000 – 15 000 inimest aastas. Sarja tunnusloosung on olnud "Muusika, melu ja loodus". Alates esimesest aastast on ürituse peakorraldajad olnud Villu ja Peep Veedla. Korraldustiimi on läbi aastate kuulunud ka Tuuli Potik, Kaur Orgusaar, Marko Kangust jt.

Festival on toonud lavale mitmeid eriprojekte ja kontserte. Teiste seas juubeli- ja meenutuskontserdid: 
*"Ivo Linna 60" (2009),
*"Jaak Joala 60" (2010),
*"Ruja 40" (2011),
*"Mati Nuude 70" (2011),
*"Tarmo Pihlap 60" (2012),
*"Urmas Alender 60" (2013),
*"Polyphon 40" (2014).

Suurt tähelepanu on saanud ka 1980. aastate erikontsert "Power of the 80s", Kihnu Virve suur tänukontsert, Tõnis Mägi ja Ivo Linna "Las jääda kõik, mis hea – 20 aastat hiljem", Vallatute Vestide ja Kõrsikute, Curly Stringsi, Lenna ja Taukari, Jaan Tätte, Marko Matvere, Tanel Padari ja sõprade, Lenna ja Epliku jt kontserdid. 2017. aastal esinesid üritusel teiste seas Lenna ja Vennaskond, Meisterjaan, Smilers jt.

## Viited

## Välislingid
* Festivali koduleht 
* Facebooki leht
Aleksander Tuurand

**Aleksander Tuurand** (25. septembril 1888 Tartu – 5. september 1936 Tallinn) oli eesti teatrikunstnik.

## Elukäik
Sündinud Tartu linnas käsitöölise pojana, omandas ta üldhariduse kohalikus vene kirikukoolis. Esimesed kunstiteadmised sai ta Rudolf Julius von zur Mühleni juhatusel Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi joonistuskoolis. Aastatel 1905–1907 õppis ta Franz von Bazzani juures, kelle soovitusel sai töökoha Vanemuise teatrisse. Aastatel 1909–1910 õppis ta ka Konrad Mäe juures.

Vanemuise toetusel reisis Tuurand 1912. aastal Berliini ning täiendas end seal A. Reimanni kunstikoolis, peamiselt maalikunstnik Paul Leni juures. 1914. aasta aprillis naasis tööle Vanemuisesse. Vabadussõja lõppedes 1921. aastal sai Tuurand dekoraatorikoha Tallinna Draamateatris ja 1924. aastast töötas Estonia teatris. Tallinnas elades käis ta korduvalt ennast täiendamas Berliini ja Moskva teatrites.

Aleksander Tuurand sooritas 48-aastaselt Estonia teatris enesetapu ning on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Looming
Kui Tallinna Draamateater ja Tartu Vanemuine 1924. aastal ühinesid, kutsuti Tuurand Estonia teatrisse tööle. Koos temaga jõudis Estonia lavadekoratsioonidesse ekspressionism. Estonias tehtud tähtsamate töödena väärivad esiletõstmist Hugo Raudsepa "Sinimandria", Shakespeare'i "Mida soovite", Tuurandi esimene dekoratsioon pöördlavale, "Punane veski", "Lindprii", "Hoffmanni lood" jt. Estonias töötatud 12 aasta jooksul valmistas Tuurand aastas dekoratsioonid keskmiselt 20 uuele lavastusele.

## Viited
Dirty Diana

"**Dirty Diana**" on Michael Jacksoni laul ja singel. See on Jacksoni viies singel stuudioalbumist "Bad". Singel ilmus 18. aprillil 1988 ja selle plaadistas Epic Records. Laulu pikkus on 4 minutit ja 22 sekundit.
Kivitamm

**Kivitamm** (*Quercus petraea*) on pöögiliste sugukonda tamme perekonda kuuluv lehtpuu.

Tegemist on harilikule tammele hästi sarnase liigiga, mis annab viimasega ka vahel viljakaid hübriide. Harilikust tammest eristab kivitamme lehtede ja tõrude kuju.

Kivitamme koort kasutatakse droogina.

## Alamliigid
Kivitammel on viis alamliiki:
* *Quercus petraea* subsp. *austrotyrrhenica* Brullo, Guarino & Siracusa
* *Quercus petraea* subsp. *huguetiana*  Franco & G.López
* *Quercus petraea* subsp. *petraea* 
* *Quercus petraea* subsp. *pinnatiloba* (K.Koch) Menitsky
* *Quercus petraea* subsp. *polycarpa* (Schur) Soó

## Viited

## Välislingid
*
Lea Kivi

**Lea Kivi** (varem **Lea Kalm**, sündinud 1952) on Eesti jurist, endine riigikohtunik (kriminaalkolleegiumi liige).

Lea Kivi lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna 1976. aastal, misjärel töötas prokuratuuris Põlvas ja Tartus.

Lea Kivi nimetati Riigikohtu liikmeks Riigikogu poolt 25. veebruaril 1993. Selle otsuse poolt oli 65 Riigikogu liiget, vastu 7 ja erapooletuks jäi 8. Ta andis ametivande 20. mail 1993. Ta on olnud Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi liige.

3. veebruaril 2003 andis president Arnold Rüütel talle Valgetähe III klassi teenemärgi.

Riigikogu vabastas Lea Kivi kohtunikuametist alates 1. novembrist 2018 tema enda soovil.

## Viited

## Välislingid
*Publikatsioonide loetelu ajakirjas Juridica
*Alkoholi tarbinuna auto juhtimiselt tabatud riigikohtunik sai trahvi ja distsiplinaarkaristuse, Postimees, 16. veebruar 2014
Jaak Sumeri

**Jaak Sumeri** (1941–1983) oli eesti alpinist.   

Ta on esimesi eesti alpiniste, kes tõusnud NSV Liidu kõrgeima mäe tippu.

Ta töötas 1974. aastal Viljandi linavabrikus lukksepana.

## Alpinism
1970. aastal osales Sumeri III Eesti Pamiiri ekspeditsioonis, mille käigus tõusis Heino Paltseri juhtimisel koos 7 kaaslasega Kommunismi mäetippu (7495 m). See oli eestlaste esmatõus sellele mäele ja Baltikumis esimene. Aasta lõpul kokkuvõtete tegemisel tunnistati see tõus Baltikumi parimaks. 

Ta astus 1963. aastal Alpiklubi Firn liikmeks.

1974. aastal võttis Sumeri osa Ilmar Priimetsa juhtimisel ekspeditsioonist Lenini mäetipule (7134 m). Tippu tõusti kahe grupiga erinevatel marsruutidel. Jaak Sumeri tegi kaasa Enn Saare juhtimisel 5-liikmelises grupis, kes valis tippu tõusmiseks mitte tavapärase harjapidi marsruudi, vaid ronimise mööda kaguseina (marsruudi raskuskategooria Vene süsteemi järgi 5B). 6800 m kõrgusel tabas neid laviin, milles hukkusid Priit Vürst, Eerik Reino ja Tõnu Tennisson. Jaak Sumeri ja Enn Saar õnnekombel pääsesid. Jäänud ilma telgist, toidust ja kaaslastest, laskusid nad kurnatuna neli päeva, enne kui päästerühm nad leidis.

1978. aastal tõusis Sumeri koos Juhan Ahlbergi, Ilmar Priimetsa ja Enn Saarega Pamiiris Korženevskaja (7105 m) tippu. Alpiklubi Firn kodulehe andmetel on ta tõusnud ka Lenini tippu (enne 1979. aastat). 

1982. aastal võttis ta instruktorina osa Tartu ülikooli 350. aastapäeva tähistamiseks korraldatud ekspeditsioonist Kesk-Pamiiri Tanõmasi ahelikku, mille käigus esmavallutati kaks nimeta kuuetuhandelist tippu (Tartu Ülikool 350 ja J. F. Parrot).

### Kõrgtõusud
*1970 – Kommunismi mäetipp (7495 m)
*1974 – Lenini mäetipp (nõlval 6800 m kõrgusele)
*1978 – Korženevskaja (7105 m)
*enne 1979 – Lenini mäetipp (7134 m)

## Surm
Jaak Sumeri suri infarkti tagajärjel 1983. aastal töötades Lenini mäetipu all alpilaagris instruktorina.

## Isiklikku
Tema poeg Toomas Sumeri  (sündinud 1969) on tegelenud mägimatkamise ja alpinismiga ning tõusnud 2000. aastal Lenini tippu.

## Viited

## Välislingid
*Контрольный срок. 1.08.1975. vokrugsveta.ru
Põhja-Ameerika numeratsiooniplaan

**Põhja-Ameerika numeratsiooniplaan** (inglise keeles *North American Numbering Plan, NANP)* on telefoninumbrite numeratsiooniplaan, mida kasutavad 25 regiooni 20 riigis: Ameerika Ühendriigid (koos ülemereterritooriumitega), Kanada ja enamik Kariibi mere saari. Numeratsiooniplaani ei kasuta Kuuba, Haiti ja Prantsusmaa Kariibi mere ülemereterritooriumid (Guadeloupe, Martinique, Saint Martin, Saint Barthelemy).

NANP lõi 1940. aastatel USA telefonifirma AT&T Bell Systemile ja Ameerika telefonioperaatoritele, et ühendada senised numeratsiooniplaanid ühtseks.

NANP numbrite rahvusvaheline maakood on **+1**. NANP numbrid on kümnekohalised: esimesed kolm numbrit vahemikus 201-989 on suunakood, millele järgneb kolmekohaline keskjaama kood ning neljakohaline vastuvõtja number.

NANP suunakoodi esimene number võib olla vahemikus 2-9, teine ja kolmas number võivad olla 0-9. Kui suunakoodi teine ja kolmas number on samad, on tegu kergesti äratuntava koodiga (*Easily Recognizable Code; ERC*). ERCsid kasutatakse ainult eriteenuste jaoks - näiteks 888 on tollivaba number, ning 911 - häirekeskus. Suunakoodid, kus teine number on 9, on reserveeritud hilisemate plaani laienduste jaoks.

Keskjaama kood ei saa samuti alata 0 või 1-ga. Geograafiline keskjaama kood ei saa olla formaadis X11, teistel on lubatud (välja arvatud 911).

Põhja-Ameerika numeratsiooniplaani suunakoodid
Ama Dablam

**Ama Dablam** on mägi Mahalangur Himali ahelikus Himaalajas.

Halduslikult asub mägiSagarmāthās Ida-Nepalis.

Lhotsest (8516 m) jääb Ama Dablam 14,2 km edela suunas. Amu Dablamist 13,6 km ida suunas asub Baruntse (7162 m).

Ama Dablami kõrgus on **6812 m**.

## Alpinism
Esimestena tõusid Amu Dablami tippu 1961. aastal mööda mäe edelaharja uusmeremaalased Mike Gill ja Wally Romanes, ameeriklane Barry Bishop ja inglane Mike Ward.

Tänapäeval on Abu Dablam ekspeditsioonidele üks sagedasemaid ronimiskohti Himaalajas. Populaarseim marsruut kulgeb mööda edelaharja.

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2012 – Kunnar Karu, esimese eestlasena tipus 28. oktoobril.

## Viited

## Välislingid
Eesti UNIXi Pruukijate Selts

**Eesti UNIXi Pruukijate Selts** (**EUPS**) () on 2. aprillil 1994 asutatud selts.

Selts asutati Tartu Riikliku Ülikooli arvutuskeskuses ja selle asutavasse toimkonda kuulusid Andres Bauman (Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut), Margus Liiv (Tartu Observatoorium), Tarvi Martens (Küberneetika Instituut), Jaanus Pöial (Tartu Ülikool) ja Anto Veldre (Tallinna 43. Keskkool). Seltsil on 62 asutajaliiget.

Seltsi eesmärkideks on:

* Eesti UNIXi kasutajate kokkutoomine/viimine,
* UNIXi kasutamisega seotud kogemuste vahetamine,
* UNIXi alase teabe hankimine ja levitamine,
* UNIXi keskkonnas üleskerkivate probleemide lahendamine,
* algajate abistamine UNIXi kasutamisel,
* UNIXiga seotud süsteemide propageerimine ja tutvustamine avalikkusele,
* kontaktide loomine teiste riikide analoogiliste rühmitustega.

## Viited
Baruntse

**Baruntse** on mägi Mahalangur Himali ahelikus Himaalajas.

Territoriaalselt asub mägi Sagarmāthās Ida-Nepalis.

Lhotsest (8516 m) jääb Baruntse 12,8 km kagu suunas. Baruntsest 13,6 km lääne suunas asub Ama Dablam (7162 m) ja 13,3 km ida suunas Makalu (8485 m).

Baruntse kõrgus on **7162 m**.

## Alpinism
Esimestena tõusid Baruntse tippu 30. mail 1954 mööda mäe lõunaharja uusmeremaalased Colin Todd ja Geoff Harrow, kes kuulusid Edmund Hillary juhitud Uus-Meremaa ekspeditsiooni.

Baruntse tipumarsruudid algavad enamjaolt lõunast. Sageli käivad alpinistid enne Baruntse tippu ronimist aklimatiseerumas trekingtipu Mera Peaki otsas Baruntsest 24 km edelas.

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2010 – Kunnar Karu, esimese eestlasena tipus 3. novembril (10 päeva pärast Mera Peaki vallutamist)

## Viited

## Välislingid
Arno Niitme

**Arno Niitme** (aastani 1936 **Arnold Niggol**; 2. juuli 1909 Tartu – 29. detsember 2002 Los Angelese maakond) oli eesti kergejõustiklane, spordipedagoog ja koolijuht. Aastatel 1941–1942 oli ta Tapa linnapea.

Ta sündis aastal 1909 Tartus. Aastal 1928 lõpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi klassikaharu. Kui samal aastal avati Tartu Ülikooli arstiteaduskonna juures kehalise kasvatuse osakond, astus ta sinna. Aastal 1931 lõpetas ta Tartu Ülikoolis Kehalise Kasvatuse Instituudi.
Alizava vald

**Alizava vald** (leedu keeles *Alizavos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kupiškise rajoonis. 

Valla pindala on 158 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1779 inimest. Valla keskus on Alizava alev (2011. aasta seisuga 344 elanikku). Vallamaja asub aadressil Berželių g. 1. Vallavanem on Raminta Ribokaitė. Lisaks asub vallas veel Salamiestise alev, kus aastal 2011 oli 252 elanikku.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited
Johann II (Pfalz-Zweibrücken-Veldenz)

**Johann II Noorem** (26. märts 1584 – 9. august 1635) oli Zweibrückeni hertsog aastatel 1604–1635.

## Elu

Johann sündis Bergzabernis Johann I ja selle naise Magdalena vanema pojana. Ta järgnes oma isale aastal 1604 ja aastal 1606 võttis ta vasall Flach von Schwanzenbergilt Wittelsbachidele tagasi Bischweileri isandkonna valduse Alsace'is. Aastal 1611 teostas ta oma isa hilised korraldused oma nooremate vendade Friedrich Kasimiri ja Johann Kasimiri kasuks, andes neile apanaažiks vastavalt Landsbergi ja Neukastelli, jättes endale enamuse Zweibrückenist.

Aastatel 1610–1612 oli ta Pfalzi kuurvürsti Friedrich V eestkostja. Selles funktsioonis oli ta aastal 1612 korraks Saksa-Rooma keisri Rudolf II asetäitja ja ta vermis münte keiserliku kahepealise kotkaga tagaküljel.

Kui tema esimene naine aastal 1607 suri, abiellus ta mais oma nõo kuurvürsti tütrega ja kaks kuud hiljem ostis ta Ribeaupierre'i krahvilt Eberhardilt Birlenbachi (Bas-Rhin) valduse, sealhulgas abimõisad.

Johann suri aastal 1635 Metzis ja maeti Zweibrückenis Alexanderskirchesse.

## Perekond ja lapsed

Johann abiellus 26. augustil 1604 René II de Rohani tütre Catherine'iga ja neil sündis tütar:

# Magdalena Katharina (26. aprill 1607 – 20. jaanuar 1648).

Johann abiellus 13. mail 1612 kuurvürst Friedrich IV tütre Louise Juliane ja nad said järgmised lapsed:

# Elisabeth Louise Juliane (16. juuli 1613 – 29. märts 1667)
# Katharina Charlotte (11. jaanuar 1615 – 21. märts 1651)
# Friedrich (5. aprill 1616 – 9. juuli 1661)
# Anna Sibylle (20. juuli 1617 – 9. november 1641)
# Johann Ludwig (22. juuli 1619 – 15. oktoober 1647)
# Juliane Magdalene (23. aprill 1621 – 25. märts 1672)
# Marie Amalie (19. oktoober 1622 – 11. juuni 1641)
Estonia (laev 1912)

**Estonia** oli luksuslik reisiaurik, mis kurseeris pärast Esimest maailmasõda muuhulgas Baltikumi ja Ameerika vahet.

## Ajalugu
Laev ehitati Glasgow's Barclay, Curle & Co laevatehases firmale Russian American Line 1912. aastal ja sai nimeks *Tsar* (Царь 'tsaar'). Järgnevalt ehitati ka sõsarlaev nimega *Tsaritsa* (Царица 'tsaarinna'). 

Algul tegi laev reise Liibavi ja New Yorgi liinil, hiljem sõitis Arhangelski ja New Yorgi vahet. 1913. aastal töötas sellel aurikul madrusena hilisem tuntud kapten Karl Jõgi. See laev osales 9. oktoobril 1913 Põhja-Atlandil põlema läinud Kanada auriku Volturno reisijate päästmisel. Madrus Karl Jõgi sai 1. novembril 1913 Vene-Aasia laevaseltsi tänukirja ennastsalgavuse ja mehisuse eest, mida ta ilmutas tormile ja eluohtlikule olukorrale vaatamata, osaledes 102 reisija päästmisel põlevast aurikust ja Tsarile toomisel.

1917. aastal, arvatavalt pärast võimupööret Venemaal, läks laev Suurbritannia valdusse. 

1920. aastal nimetati vene lipu all olev laev Estoniaks. Alates 1921. aasta jaanuarist hakkas see sõitma Taani lipu all laevakompaniis Baltic American Line. Kapten oli H. K. Christensen. Kodusadam oli Kopenhaagen. Seda käsitleti ka kui Ameerikasse sisserändajate laeva. Samasugused sisserändajate laevad kandsid veel nimesid *Latvia*, *Lithuania* (endine *Царица*) ja *Polonia*. Laevadele olid uudse seadmena paigaldatud gürokompassid. Baltimaades oli laevakompanii tugisadam Liepāja (Liibavi). Turismireisi pilet maksis 575-600 $.

1930. aastal läks laev Polish Transatlantic Line'i omandusse ja sai nimeks *Pulaski*.

1935. aastal läks laev Gdynia America Line'i omandusse. Sõja ajal kasutati laeva tihedalt sõjaväe isikkoosseisu transpordilaevana.

1946. aastal sai laev viimaseks nimeks *Empire Penryn* inglise omanike käes.

1949. aastal lammutati laev Blythis.

## Kirjeldus
Estonia oli 137 m pikk, 18 m lai ja maksimaalne süvis kuni 9 m. Kogumahutavus oli 6345 brutoregistertonni. Aurumasinate võimsus oli 889 hj ja kiirus 15 sõlme.

## Vaata ka
* Estonia (laev 1910)

## Viited

## Välislingid
*Estonia lühilugu
Surma aed

„**Surma aed**“ (soome keeles „Kuoleman puutarha“) on soome kunstniku Hugo Simbergi teos.

Autori kinnitusel on teosel kujutatud kohta, kuhu surnud enne taevasseminekut sattuvad.

1906. aastal valmis kunstnikul samast teosest Tampere toomkirikule fresko (180&nbsp;cm&nbsp;× 230&nbsp;cm), mis on neist kahest teosest tuntuim.

## Viited
Eduard Hartmann

**Karl Robert Eduard von Hartmann** (23. veebruar 1842 Berliin – 5. juuni 1906 Berliin) oli saksa filosoof.

Tema peamisi töid on *Philosophie des Unbewussten* (1869).

Tema darvinismi-kriitikal oli oluline mõju neovitalismile.

## Teoseid
*1868. *Über die dialektische Methode*. Berlin.
*1869. *Philosophie des Unbewussten*. Berlin.
*1875. *Wahrheit und Irrtum im Darwinismus*. Berlin.
*1880. *Zur Geschichte und Begründung des Pessimismus*. Berlin.

## Viited
Friedrich (Pfalz-Zweibrücken-Veldenz)

**Friedrich** (5. aprill 1616 – 9. juuli 1661) oli Zweibrückeni hertsog aastatel 1635 kuni 1661.

## Elu

Friedrich sündis Zweibrückenis Johann II vanema pojana. Ta järgnes oma isale aastal 1635. Tema valitsemise ajal laastati Pfalz-Zweibrücken Kolmekümneaastases sõjas. Hertsogkonna rahvastik vähenes kõigest kümnendikuni sajandivahetuse rahvastikust. Enamus tema losse purustati ja ta veetis enamuse oma valitsemisajast residentse vahetades. 1650. aastal asus ta mitmeks aastaks Kirkeli lossi pärast selle ümberehitamist. Ta püüdis hoolikalt oma purunenud hertsogkonda taastada.

Friedrich suri Veldenzi lossis ja maeti Zweibrückenis Alexanderkirchesse. Ilma meessoost pärijateta suri Pfalz-Zweibrückeni vanem haru välja. Pfalz-Zweibrückeni päris Friedrich Ludwig.

## Abielu

Friedrich abiellus 6. aprillil 1640 Nassau-Saarbrückeni krahvi Wilhelm Ludwigi tütre Anna Julianega ja nad said järgmised lapsed:

# Wilhelm Ludwig (23. märts 1641 – 9. mai 1642)
# Elisabeth (1. aprill 1642 – 17. aprill 1677)
# Christine Louise Juliana (18. aprill 1643 – 21. juuli 1652)
# Friedrich Ludwig (23. november 1644 – 12. juuni 1645)
# Sophie Amalie (15. detsember 1646 – 30. detsember 1695)
# Eleonore Auguste (15. märts 1648 – 16. november 1658)
# Karl Gustav (23. mai 1649 – 15. veebruar 1650)
# Katharina Charlotte (22. veebruar 1651 – 10. juuli 1652)
# Charlotte Friederike (2. detsember 1653 – 27. oktoober 1712)
Atsalama segakoor

**Atsalama Segakoor** on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Mäetaguse külas tegutsev segakoor.

Kooris on 34 lauljat (vaid täiskasvanud) ja neist 21 on naised.

Koori dirigent on Tiina Damman.

## Viited

## Välislingid
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Avinurme meeskoor

**Avinurme Meeskoor** on Ida-Viru maakonnas Mustvee vallas Avinurme asulas aastast 1983 tegutsev meeskoor.

Koori dirigent on Urve Tooming. Koori president on Arne Labe.

2013 osales koor Tallinnas Eesti Meestelaulu Seltsi korraldatud üle-eestilisel meeskooride võistulaulmisel, kus saavutas C-kategoorias 3. koha.

## Viited

## Välislingid
*Koorist Avinurme valla kodulehel
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Virumaa poistekoor

**Virumaa Poistekoor** on 1991. aastal asutatud poistekoor, mis tegutseb Rakveres Lääne-Virumaal. Koori asutaja ja direktor on Ello Odraks. Praegused koori dirigendid on Elina Kaasik ja Karl-Martin Leppnurm.

Virumaa Poistekoor on üks Rakvere esinduskollektiive. Kooris laulab hetkel ligi 25 poisi vanuses 7–15 aastat (koos Virumaa Noorte Meeskooriga ligi 50 lauljat).

## Ajalugu
Virumaa Poistekoor sündis koos uue Eesti Vabariigiga 1991. aastal novembrikuus. Nõnda tähendusliku ja võimsa alguse puhul ei saanudki edaspidi teistpidi kujuneda, kui et koorist sai Virumaa muusika lipulaev, maakonna esinduskollektiiv. Esimestel tegevusaastatel lauldi kooris väikeste poistega kolmehäälselt. 

Kolmandast aastast moodustus koorile häälemurde läbi teinud poistest meesrühm ning edasi lauldigi juba klassikalise segakoorina tolle peadirigendi Hirvo Surva käe all. Sellest meesrühmast omakorda kasvas välja Virumaa Noorte Meeskoor ning sellest ajast tegutseb kollektiiv sisuliselt segakoorina.

Koor on olnud eeskujuks mitme teise poistekoori loomisel, sealhulgas Vabariikliku Poistekoori, Ida-Virumaa Poistekoori ja Järvamaa Poistekoori moodustamisel.

## Tegevus
Virumaa Poistekoor osaleb regulaarselt üld- ja noorte laulupidudel ning vabariiklikel mees- ja poistekooride laulupidudel.

Koor on esinenud mitmetel riiklikel ja pidulikel sündmustel, sealhulgas president Lennart Meri ja president Arnold Rüütli vabariigi aastapäeva vastuvõttudel, Tartu rahu aastapäeva tähistamisel, emadepäeva üritustel ning Gustav Ernesaksa sünniaastapäeva tähistamistel.

Samuti on koor esinenud president Arnold Rüütli võidutule jagamisel Jõhvis ja Rakveres, I ülestõusmispüha liturgial Rakveres, Riigikogu 85. aastapäeva tähistamisel Toompeal, Lääne-Viru maavanema pidulikel vastuvõttudel ning mitmetel asutuste ja omavalitsuste tähtsündmustel.

Virumaa Poistekoor osales ka Piret Ripsi muusikali „Esimesed jõulud“ esmaettekandel koos Rakvere Teatri näitlejate ja orkestriga.

2003. aastal saavutas koor poistekooride vabariiklikul konkursil I koha.

## Virumaa Noorte Meeskoor
Virumaa Poistekoori juures tegutseb ka **Virumaa Noorte Meeskoor**, mis kasvas välja poistekoori meeshäälterühmast. Meeskooris laulavad peamiselt poistekoorist välja kasvanud noormehed.

Virumaa Noorte Meeskoori dirigendid on Andrus Siimon ja Tõnis Sarap.

## Dirigendid
Esimesed dirigendid olid Terje Silla ja Raivo Narits.

Virumaa Poistekoori on juhatanud ka Hirvo Surva, Elene Altmäe, Sander Tamm, Martin Einmann, Kuno Kerge ja Tõnis Sarap. Hirvo Surva on koori audirigent.
Friedrich Kasimir (Pfalz-Zweibrücken-Landsberg)

**Friedrich Kasimir** (10. juuni 1585 – 30. september 1645) oli Landsbergi hertsog aastatel 1604 kuni 1645.

## Elu
Friedrich sündis Zweibrückenis Johann I ja Magdalena von Jülich-Kleve-Bergi teise pojana. Pärast isa surma aastal 1604 jaotasid Friedrich Kasimir ja tema vennad valdused; Friedrich Kasimir sai territooriumi Alsace'is ümber Landsbergi. Ta suri Montfort-en-Auxois's ja maeti Zweibrückenis Alexanderkirchesse.

## Abielu
Friedrich Kasimir abiellus 4. juulil 1616 prints Willem I tütre Emilia Antwerpiana van Nassauga ja nad said järgmised lapsed:
# Friedrich (14. august 1617 – 15. august 1617)
# Friedrich Ludwig (27. oktoober 1619 – 11. aprill 1681)
# Karl Heinrich (25. juuli 1622 – 11. juuni 1623)
Elva meeskoor

**Elva Meeskoor** on Tartu maakonnas Elvas aastast 1959 tegutsev meeskoor.

Kooris laulab 21 meest.

Koori dirigent on Meelis Roosaar.

## Viited

## Välislingid
*Koorist Elva linna kodulehel
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Kirderanniku koor

**Kirderanniku koor** on Ida-Viru maakonnas Jõhvis aastast 2010 tegutsev segakoor.

Koor asutati 2010, kui ühinesid Aita Leida nimeline segakoor ja Voka segakoor. 2011 liitus segakooriga meeskoor Kaevur.

Kooris laulab 52 lauljat.

Koori dirigendid on Elo Üleoja, Keio Soomelt ja Allan Tamme.

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Hans Ollin

**Hans Ollin** (5./17. juuli 1851 Vatku, Haljala, Virumaa – 3. detsember 1933 Liiguste, Aaspere vald) oli eesti koolmeister ja tuletõrjuja.

Ta õppis Kuuda seminaris 1870–1873, lõpetas selle VI lennus.

Loobu (1873–1876) ja Vatku (1876–1897) algkooli juhataja (koolmeister).

Ta oli ka Liiguste Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu asutaja (1905), esimene esimees ja auliige.

Ta elas pensionärina Liigustel, kus hukkus tuleõnnetuses (hukkus halvatuna oma korteri põlengus). Maeti 10. detsembril 1933 Kadrina kalmistule.

## Välislingid
*Geni
Kurekell

**Kurekell** (*Aquilegia*) on taimeperekond tulikaliste sugukonnast. Perekonda kuulub 60–70 liiki.

## Liike
**Aquilegia olympica* – olümpose kurekell
**Aquilegia viridiflora* – rohekaõieline kurekell
**Aquilegia vulgaris* – harilik kurekell

## Välislingid
*
Kungla (koor)

**Segakoor Kungla** on Pärnus tegutsev segakoor.

Koor loeb oma alguseks aastat 1875, kui asutati *Rääma Laulukoor*. Hiljem on koor kandnud nimesid *Rääma Noorte Ühing "Noorus" Segakoor*, *Pärnu Linakombinaadi segakoor*.

Koori dirigent on Grete Tammalu.

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Lihula meeskoor

**Lihula Meeskoor** on Lääne maakonnas Lihula asulas aastast 1958 tegutsev meeskoor.

Koori dirigent on Andreas Rahuvarm. Koorivanem on Tõnis Rand.

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Sakala (koor)

**Meeskoor Sakala** on Viljandi maakonnas Viljandis aastast 1929 tegutsev meeskoor.

1991 valis Eesti Meestelaulu Selts koori aasta kooriks.

Koori dirigendid on Henri Roht ja Liisi Toomsalu.

## Tunnustus
*2018 – Kultuurkapitali Viljandimaa aastapreemia
*2024 – Viljandi linna kultuuripreemia

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Veetee

**Veetee** on laevatatav veeala merel või sisevetel.

On kasutatud ka sõna "sõiduvesi", mis varem tähendas laevateed, tänapäeval aga pigem veeteed, s.t ala, kus on veesõidukiga võimalik sõita.

## Veetee Eesti alal
Mauri Kiudsoo kohaselt olid viikingiaegse Eesti ala laevatatavad siseveed Emajõgi, Peipsi järv, Võrtsjärv ja Narva jõgi. Laevatatavad olid ka teiste suuremate Peipsi ja Pihkva järvede valgla jõgede (Väike Emajõgi, Õhne, Tänassilma, Pedja, Põltsamaa, Ahja, Võhandu, Piusa jt) alamjooksud. 11. sajandi teisel poolel muutus aardeleidude järgi otsustades tähtsaks Lääne-Eestis paiknev Kasari jõgi. Tol ajal maanteid tõenäoliselt ei rajatud ning ka talvine liiklus käis mööda külmunud veekogusid ja muid taliteid. Veetee olulist rolli näitab arheoloogiliste leidude ja linnuste paiknemine.

Viikingiaegset Eesti ala mõjutas ka sellest möödunud kaugkaubandustee, nn kaubatee varjaagide juurest kreeklasteni, mis kulges Birkast Edela-Soome rannikule, kust see pöördus Rävala kohal Soome lahe lõunarannikule ja jätkus sealt ida suunas. Teine haru kulges Gotlandilt Kuramaa rannikule ja sealt põhja suunas läbi Suure väina ja rannalähedaste vete Soome lahele, kus see Naissaare juures ühines põhitrassiga. Üks kaubatee haru suundus edasi Narva jõele ja Peipsi järvele ning viis Velikaja kaudu Polotski poole. Mõnede uurijate arvates kasutati kaubateena ka Pärnut, Viljandit, Võrtsjärve ja Tartut ühendavaid jõgesid.

Skandinaavlased olevat Ida-Euroopa jõgedel kasutanud erilisi kergeid laevu ja erilisi jõepaate, mis olid madala süvisega ja lohistuskõlbulikud. Eesti rannaala põletusmatustest leitud laeva- ja paadineetide põhjal võib Kiudsoo arvates järeldada, et kohalikud veesõidukid sarnanesid skandinaavlaste omadega. Ants Viirese sõnul veeti paate ülesvoolu kaldalt inimjõul. Lühemaid vahemaid võidi läbida paate lohistades – on teada, et lohistuskohad olid kasutusel kogu Euroopas, sealhulgas ka Hansa Liidu veeteedel.

## Vaata ka
* Laevatee
* Lahkvesi

## Viited

## Kirjandus
* "Veeteed Eestis", koostanud Uno Liiv, Harald-Adam Velner, Mare Pärnapuu, Hille Hanni, 2013.

## Välislingid
*Ajaloolised fotod Eesti jõgedelt
Saaremaa poistekoor

**Saaremaa Poistekoor** on Saare maakonnas Kuressaares aastast 1985 tegutsev poistekoor.

2007 sai koor I kategooria kooriks.

Koori dirigendid on Tiina Oks ja Veikko Lehto.

## Viited

## Välislingid
*Koori koduleht
*Koorist Rahvakultuuri Keskuse andmebaasis
Juzvõn

**Juzvõn** (ukraina keeles Юзвин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Vinnõtsja rajoonis. Elanike arv on 890. Pindala on 2,488 km².
Knjaža Krõnõtsja (Krõžopili rajoon)

**Knjaža Krõnõtsja** (ukraina keeles Княжа Криниця) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 360. Pindala on 1,339 km².
Papirnja (Ovrutši rajoon)

**Papirnja** (ukraina keeles Папірня) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Elanike arv on 112.
Friedrich Kasimir

**Friedrich Kasimir** on olnud kahe valitseja nimi:
***[[Friedrich Kasimir (Pfalz-Zweibrücken-Landsberg)|Friedrich Kasimir]]**, Landsbergi hertsog
***[[Friedrich Kasimir Kettler]]**, Kuramaa hertsog
Trekingtipp

**Trekingtipp** on mägi kõrgusega kuni 7000 meetrit, mida peetakse alpinismis kergeks mäeks, mis tähendab, et selle tippu ronimine ei vaja erilisi mägironija oskusi. Kassid ja alpikirka on selliste mägede tõusumarsruutidel paljudel juhtudel siiski vajalikud abivahendid. 

Trekingtipud on populaarsed mägimatka sihtkohad, kuid nad pakuvad huvi ka alpinistidele, kes käivad sageli aklimatiseerumas trekingtippudel vahetult enne seitsmetuhandelistele ronimist. 

## Nepali trekingtipud
Nepali Alpinismi Assotsiatsioon (NMA) liigitab trekkingtippudeks 27 mäge viie- ja kuuetuhandeliste hulgast, mainides nende seas Mera Peaki, Imja Tse'd (Island Peak) ja Lobujet. Ronimisloa saab hankida NMA-st. 

Üle 7000 meetri kõrgustele tippudele ronimiseks tuleb luba taotleda Nepali kultuuri- ja turismiministeeriumist, sealne mäemaks on tavalisest oluliselt suurem.

## India trekingtipud
India Alpinismi Sihtasutus liigitab trekingtippudeks 3 mäge viie- ja kuuetuhandeliste hulgast. Need on Friendship Peak, Ladakhi Peak ja Stok Kangri.

## Viited
Tammelinna Selts

**Tammelinna selts** on Tartus toimetav avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada Tammelinna linnaosa elukeskkonda, aidata säilitada miljööväärtust, tugevdada Tammelinna elanike piirkondlikku identiteeti ja koostööd.

Tammelinna selts asutati 12. mail 2015 Tammelinna raamatukogus. Seltsi aasta suurimad sündmused on sügisel toimuvad Tammelinna Päevad ning suvel aset leidvad Tammelinna kodukohvikutepäev. 

## Välislingid
* Tammelinna seltsi koduleht
* Tammelinna seltsi Facebooki leht
Ketšup

**Ketšup** on tomatipüreest, äädikast ning lõhna- ja maitseainetest koosnev kaste, mida kasutatakse toitude maitsestamiseks.

Ketšupi ajalugu saab alguse 17. sajandist, mil inglased käisid Hiinast kaupu toomas ning said seal maitsta imelist kohalikku kastet, mis oli valmistatud anšoovistest, pähklitest, aedubadest, veinist, seentest, soolveest ja abiainetest. Terav aasia kaste oli inglise meremeestele meelt mööda ja nad tõid ketšupi retsepti kodumaale kaasa.

Kohalikud kokad kohandasid kastme oma traditsioonilise köögiga, mistõttu asendati anšoovised peagi tomatitega. Kaste muutus veel maitsvamaks ning sai kiiresti populaarseks Euroopa maades ja Põhja-Ameerikas.

18. sajandi algul ilmus ketšupi retsept Euroopa ja Ameerika kokaraamatutesse. Ketšupi eest, mida me tarvitame makaroni- ja lihatoitudega peaaegu iga päev, tuleb tänada Saksa-Ameerika ärimeest Henry Heinzi. Just Heinz hakkas 19. sajandi teisel poolel esimesena kasutama ketšupi tootmiseks paksu tomatipastat, mille eest saigi ketšupikuninga aunimetuse.
Algul tootsid suured ettevõtted kibesoolast ketšupit. Praegu võib aga poelettidelt leida nii magusa, vürtsika kui ka hapuka maitsega ketšupeid. Aasia punastes kastmetes on valdav umami maitse. 

## Välislingid
*Ketšup. Ajalugu, retseptid.
M97

**M97** või **M-97** võivad tähistada järgmisi asju:
* **[[Messier 97]]**, planetaarudu Suure Vankri tähtkujus
* **[[Winchester Model 1897]]**, pumppüss
* **[[M-97 (Michigani maantee)]]**
* **[[Morehead Rowani maakonna Clyde A. Thomase nimeline lennuväli]]** (FAA LID: M97), USA Kentucky osariigis Moreaheadis asuv lennuväli
Kandy

**Kandy** on linn Sri Lankas, Keskprovintsi halduskeskus.

Kandy alal asub UNESCO maailmapärandi nimistus olev Kandy püha linn, kus asub ka Buddha hamba tempel.
Püree

**Püree** (prantsuse keeles *purée*) on poolvedel peenestatud toit, tavaliselt puu- või köögiviljadest.

Püree valmistamiseks toit tavaliselt kuumtöödeldakse ja enne või pärast seda peenestatakse mikseri või pudrunuiaga.

Püreed on näiteks puuviljapüree, köögiviljapüree, kartulipüree. Erisugustel püreedel võivad olla ka teistsugused nimetused, näiteks tomatipasta ja hummus.

Toitu püreestatakse tihti beebidele ja teistele inimestele, kes ei saa närida.

## Vaata ka
*Püreesupp
*Puder
Tabuaço vald

**Tabuaço vald** on vald (*município*) Portugalis Viseu ringkonnas. Aastal 2011 elas Tabuaço vallas 6350 inimest. Valla pindala on 133,86 km².

Vald jaguneb 13 kihelkonnaks (*[[freguesia]]*).

## Viited
Mera Peak

**Mera Peak** on mägi Mahalangur Himali ahelikus Himaalajas.

Halduslikult asub mägiSagarmāthās Ida-Nepalis.

Ama Dablamist (6812 m) jääb Mera Peak 19,6 km lõunasse. Mera Peakist 24 km kirdes asub Baruntse (7162 m).

Mera Peaki peatipu ehk Mera põhjatipu kõrgus on **6476 m**. Kõrvaltippe: Mera kesktipp kõrgusega 6461 m ja Mera lõunatipp 6065 m.

Vaade Mera Peakilt on üks suurejoonelisemaid: korraga on näha Himaalaja viis kaheksatuhandelist mäge: Džomolungma, Lhotse, Cho Oyu, Makalu ja Kangchenjunga. 

## Alpinism
Esimestena tõusid Mera kesktipule 20. mail 1953 Jimmy Roberts ja Sen Tenzing. Mera Peaki peatippu tegid esmatõusu 1975. aastal prantslased Marcel Jolly, G. Baus ja L. Honills.

Tänapäeval on Mera Peak tuntud trekingtipp. Klassikaline marsruut kulgeb mäe põhjaküljelt. Tehniliselt raskemad marsruudid asuvad mäe lääne- ja lõunaküljel.

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2010 – Kunnar Karu, esimese eestlasena tipus 23. oktoobril

## Viited

## Välislingid
Öökulli udukogu

**Öökulli planetaarudu** (tuntud ka kui **Messier 97**, **M97** või **NGC 3587**) on planetaarudu Suure Vankri tähtkujus. 

Selle avastas prantsuse astronoom Pierre Méchain 16. veebruaril 1781.
 
Nimi "Öökulli planetaarudu" tuleneb tema välimusest. Suuremates teleskoopides on näha öökulli meenutav kuju. 

See planetaarudu on umbes 8000 aastat vana ning asub umbes 2030 valgusaasta kaugusel.

## Viited
Põleseen

**Põleseen** ehk **kiivrik** (*Rhizina undulata*), ka harilik korbik, on liudikulaadsete seltsi kuuluv seeneliik.

Seen kasvab okaspuumetsades, moodustab aga viljakehi eriti põlendikel.

## Viited

## Välislingid
*
Imja Tse

**Imja Tse**, ka **Island Peak**, on mägi Mahalangur Himali ahelikus Himaalajas.

Halduslikult asub mägiSagarmāthās Ida-Nepalis.

Lhotsest (8516 m) jääb Imja Tse 5,3 km lõunakagu suunas. Imja Tsest 8 km kagu suunas asub Baruntse (7162 m).

Imja Tse kõrgus on **6189 m**. 

## Alpinism
Esimestena tõusid Imja Tse tippu 1956. aastal Šveitsi ekspeditsiooni liikmed, kes olid siin tegemas enne Džomolungmale ja Lhotsele tõusmist aklimatiseerumistreeningut.

Tänapäeval on Imja Tse populaarseim Nepali trekingtipp.

### Eesti alpinistide tipputõusud
*2009 – Eveli Habakuk, tipus koos Michel Adamiga 11. oktoobril, marsruudi raskuskategooria Alpide süsteemis PD+ ("keskmine raskusaste")
*2009 – seitse mägimatkajat tõusis oktoobri lõpul tippu Nipernaadi reisiklubi Himaalajas korraldatud trekingu lõpposas (trekingu juht Kalle Hansen)

## Viited

## Välislingid

*Island Peak. en.wikivoyage.org
Tabuaço

**Tabuaço** on asula (*vila*) Portugalis Viseu ringkonnas, Tabuaço valla keskus. 

Elanike arv on umbes 1700.
Noriūnai vald

**Noriūnai vald** (leedu keeles *Noriūnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kupiškise rajoonis.

Valla pindala on 91 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2154 inimest. Valla keskus on Noriūnai küla. Vallamaja asub aadressil Sodų g. 1. Vallavanem on Ingrida Varnytė. Lisaks küladele asub vallas veel Palėvenė alev, kus aastal 2011 oli 72 elanikku.

Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:

## Viited
Aqua

**Aqua** tähendab ladina keeles 'vesi'. 

**Aqua** on ka mitme asja nimi või pealkiri:

***[[Aqua (satelliit)|Aqua]]**, tehiskaaslane 
***[[Aqua (ansambel)|Aqua]]**, Taani popmuusikaansambel
* **[[Aqua (pilvelõhkuja)|Aqua]]**, 86-korruseline pilvelõhkuja Chicagos
*** [[Aqua (produtsent)|Aqua]]**, produtsent
***"[[Aqua (Angra album)|Aqua]]"**, Angra album (2010)
***"[[Aqua (Asia album)|Aqua]]", Asia album (1992)
***"Aqua"**, Edgar Froese album (1975)
* **"Aqua"**, [[Ryūichi Sakamoto]] klaveripala
* **Aqua''', kasutajaliides

## Vaata ka

* Aqua Multiespacio, 22-korruseline kontorihoone Hispaanias Valencias
John Wyndham

**John Wyndham Parkes Lucas Beynon Harris** (10. juuli 1903 – 11. märts 1969) oli inglise ulmekirjanik. Tema teoste tegevus toimub sageli postapokalüptilises keskkonnas.

Tema tuntuim teos on "Trifiidide päev", millest sai kiiresti menuk ja millest on tehtud ka mitu filmiversiooni. 

Pärast kooli lõpetamist proovis ta karjääri teha põllumajanduse, juura ja reklaami alal, kuid ei saavutanud edu. 1925. aastal hakkas ta kirjanikuks. 1930. aastatel müüs ta jutte mitmele ameerika ajakirjale ning temalt ilmus kolm romaani varjunime John Beynon all. 

Teise maailmasõja ajal teenis Wyndham armees sideoperaatorina. 

Pärast sõda hakkas ta uuesti kirjutama, ajendatuna oma venna Vivian Beynon Harrise kirjanduslikust edust. Ta muutis oma kirjutamisstiili ning 1951. aastal ilmunud "Trifiidide päev" osutus ülimenukaks. Pärast seda ilmus temalt veel kuus romaani. Tema arhiivi omandas Liverpooli ülikool.

Eesti keeles ilmus "Trifiidide päev" esimest korda Eesti Raamatu "Mirabilia" sarjas 1990. aastal (tõlkija Aivo Lõhmus), lisaks on eesti keelde tõlgitud tema novellid "Veider lugu" ja "Meteoor" ning romaan "Krüüsalised".
Ahmet I

**Ahmed I** (18. aprill 1590 – 22. november 1617) oli türgi sultan aastatel 1603–1617.

Ta tegi lõpu Osmani sultanite vennataputraditsioonile, jättes troonile saades oma venna Mustafa I ellu. Mustafa I oli Osmanite riigi sultan aastatel 1617–1618 ja 1622–1623.

Ta on ta tuntud Sultan Ahmedi mošee (Sinise mošee) poolest, mille ta ehitada laskis ja mis on üks kuulsamaid mošeesid Türgis.

Ta oli Mehmet III ja Handan Sultaana poeg.

Oma esimese lapse Osmani sündimisega sai Ahmedist noorim osmanite sultan, kes on isaks saanud. Osman II oli valitsejaks 1618. aastast 1622. aastani, mil ta mõrvati.

Ahmet I poeg Murat IV oli sultaniks aastatel 1623–1640. Seejärel tõusis troonile tema teine poeg Ibrahim, kes valitses 1640–1648, kuid oli vaimuhaige.

## Sugupuu
Kupiškise vald

**Kupiškise vald** (leedu keeles *Kupiškio seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kupiškise rajoonis. 

Valla pindala on 250 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 10 811 inimest. Valla keskus on Kupiškise linn (2011. aasta seisuga 7206 elanikku). Vallamaja asub aadressil Vytauto g. 2. Vallavanem on Julius Vytautas Semėnas. Lisaks asub vallas veel Antašava alev, kus aastal 2011 oli 227 elanikku.

Lisaks küladele on vallas ka paar huutorit:

## Viited
Narine Abgarjan

**Narine Abgarjan** (armeenia keeles Նարինե Աբգարյան, vene keeles *Наринэ Юрьевна Абгарян* ; sündinud 14. jaanuaril 1971 Berdis) on vene keeles kirjutav armeenia kirjanik.

Ta sündis aastal 1971 Berdis Tavuši maakonnas. Ta lõpetas V. J. Brjussovi nimelise Jerevani Keelte- ja Sotsiaalteaduste Ülikooli, ta on hariduselt õpetaja. Aastast 1993 elab ta Moskvas. Ta on heategevusfondi "Созидание" (Loomine) hoolekogu liige.

Ta sai tuntuks pärast autobiograafilise romaani "Manjunja" avaldamist, sellest kujunes triloogia. Eesti keeles on ilmunud temalt aastal 2016 sarjas Punane raamat Erle Nõmme tõlkes "Taevast kukkus kolm õuna" (originaalis *С неба упали три яблока*, aastal 2015) ja 2026. aastal "Inimesed, kes on alati minuga" (originaalis *Люди, которые всегда со мной*, 2014).
Kaitseministeeriumi teeneterist

**Kaitseministeeriumi teeneterist** on Eesti Kaitseministeeriumi aastast 1998 välja antav teenetemärk, et tunnustada inimesi silmapaistva tegevuse eest Eesti riigikaitse arendamisel. Teeneterist võidakse anda Kaitseministeeriumi ametnikule või Eesti ja välisriikide kodanikule. Teeneteriste antakse välja harilikult kaks korda aastas: 24. veebruaril ja 23. juunil. Teeneteristil on kolm klassi.

## Kavalere
* Roger A. Brady
* Martin Hurt
* Andri Laidre
*Johannes Kert, teeneteristi I klass
*Mart Laar, I klassi teeneterist
*Tarmo Türkson, I klassi teeneterist
* Andrus Ansip, Eesti peaminister,  I klassi teeneterist
*kolonel Riho Terras,  II klassi teeneterist, Kaitseväe Peastaabi ülem
*Herman Simm, (hiljem Kaitseminister Jaak Aaviksoo võttis riigireetjalt Herman Simmilt ära kaitseministeeriumi II klassi teeneteristi), II klassi teeneterist
* Reelika Semjonov, II klassi teeneterist
* Martin Hurt, Kaitseministeeriumi kaitseinvesteeringute asekantsler, I klassi teeneterist
*Kairi Rikko, II klassi teeneterist, Kaitseressursside Ameti peadirektor
* Mikk Marran, I ja II klass
*Erukolonelleitnant Ülo Tamre,  teeneteristi III klass
*kolonel Kaupo Rosin, II klassi teeneterist
* Veiko-Vello Palm, II klass
* Rainer Sternfeld
* Ben Wallace, I klass
*Alar Laneman, II klassi teeneterist
*Theresa Bubbear, Suurbritannia suursaadik Eestis, II klassi teeneterist
*Madis Milling, II klass
* kolonelleitnant Raivo Lumiste, Kaitseliidu ülem, II klassi teeneterist
* kolonel Paul Clayton, NATO eelpaigutatud vägede ülem Eestis, II klassi teeneterist
* kolonel David Bevan, NATO eelpaigutatud vägede ülemale Eestis, II klassi teeneterist

## Vaata ka
*Kaitseministeeriumi rinnamärk 
*Rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medal

## Viited

## Välislingid
*Teenetemärgist Kaitseministeeriumi kodulehel
Pärimuskultuuri preemia

**Pärimuskultuuri preemia** on pärimuskultuuri fondi ja Eesti Folkloorinõukogu auhind, mis antakse isikutele või isikute grupile, kes on panustanud valdkonna järjepidevuse hoidmisesse ja tulevastele põlvedele edasiandmisesse. Preemiaga tunnustatakse sihipärast ja tulemuslikku loomingulist, õpetuslikku, teaduslik-populariseerivat või korralduslikku pärimuskultuurialast tegevust.

Kuni 2011. aastani anti pärimuskultuuri preemiat välja iga aasta. 2012. aastal otsustati preemiat edaspidi jagada vaid igal kolmandal aastal, mil kolme Balti riigi ühist suurimat pärimuspidu Baltica peetakse Eestis.

## Pärimuskultuuri preemia laureaadid
*2000 Laine Lõvi ja rahvakunstiselts Leigarid
*2001 Anu Vissel, Sirje Osipov ja folklooriselts Hoiuspuu ning Lille-Astra Arraste
*2002 Igor Tõnurist, Viivi Voorand ja Lahemaa Rahwamuusikud ning Ants Taul
*2003 leelokoor Leiko ja Eesti Folkloori Selts
*2004 Janika Oras ja Väike Hellero
*2005 leelokoor Helmekaala
*2006 Leisi Valla Rahvakultuuri ja Arenguselts Leisi VäRKS ning Toivo Luhats
*2007 Tallinna muhulaste folkloorirühm Munuksed ja Maret Lehto
*2008 regilauluansambel Tink-Tingadi ja Kai Tingas ning folklooriansambel Suprjadki ja Marina Kuvaitseva
*2009 Mare Mätas ja Tuule Kann
*2010 Kalev Järvela
*2011 Ulvi Tamm
*2013 leelokoor Sõsarõ ja Terje Puistaja
*2016 Celia Roose ja Paul Hagu
*2019 Krista Sildoja
*2023 Eve Burmeister ja MTÜ Wäega Wärk

## Viited
Jeff Sessions

**Jeff Sessions** (täisnimi **Jefferson Beauregard Sessions III**; sündinud 24. detsembril 1946 Selmas Alabamas) on Ameerika Ühendriikide poliitik, kes oli 9. veebruarist 2017 kuni 7. novembrini 2018 Donald Trumpi valitsuse justiitsminister.

Sessions on Vabariikliku partei liige ja kuulus alates 3. jaanuarist 1997 kuni justiitsministrina ametisse astumiseni Ameerika Ühendriikide Senatisse, kus ta esindas Alabama osariiki. Teda peeti üheks kõige konservatiivsemaks senati liikmeks.

Ta on hariduselt jurist ning töötas alates 1981. aastast prokurörina ja aastatel 1995–1997 Alabama osariigi peaprokurörina. 

Sessionsil on kolm last.

2020. aastal kandideeris Sessions tagasi senatisse, kuid kaotas Vabariikliku partei eelvalimistel Tommy Tuberville'ile.

## Viited

## Välislingid
*Jeff Sessions senati kodulehel
Karl Schlossmanni medal

**Karl Schlossmanni medal** on aastast 2004 Eesti Teaduste Akadeemia välja antav auhind (medal), et tunnustada arstiteaduses ja sellega seotud valdkonnas silmapaistvat isikut. Auhinda antakse välja üks kord nelja aasta jooksul. Medal on nimetatud eesti bioloogi ja arstiteadlase Karl Schlossmanni järgi.

## Laureaadid
*2004 Mart Saarma
*2008 Lembit Allikmets
*2012 Ain-Elmar Kaasik
*2016 Eero Vasar
*2020 Irja Lutsar
*2025 Toomas Asser

## Viited
Ülemaailmne Eesti Vabadusvõitlejate Keskus

**Ülemaailmne Eesti Vabadusvõitlejate Keskus** (lühend **ÜEVK**; inglise keeles *World Legion of Estonian Liberation*) on Kanadas (varem ka USA-s) tegutsev Eestiga seotud vabadusvõitlejaid ühendav organisatsioon.

1970.–2000. aastatel oli ÜEVK esimees August Jurs.

ÜEVK annab välja teeneteriste.

Aastatel 1964–1972 andis ÜEVK (USA-s) välja ajakirja Virgats.

## Vaata ka
*Eesti Vabadusvõitlejate Liit

## Välislingid
*E. Lindaja, Ülemaailmse Eesti Vabadusvõitlejate Keskuse peakoosolek, Estonian World Review, 8. august 2003
Stipendium "Ela ja sära"

**Stipendium "Ela ja sära"** on Eesti Kultuurikapitali 2000. aastast välja antav stipendium, et luua loomeinimestele tingimusi erialaseks pühendumiseks. 

Stipendiumi makstakse välja kord kvartalis alates jooksva aasta oktoobrist. Aastatel 2000–2010 oli stipendiumi suurus 180 000 krooni, 2011. aastal 11 511 eurot, aastatel 2012–2020 aga 15 600 eurot (3900 eurot kvartalis). 2021. aastal oli stipendiumi suurus 18 000 eurot (4500 eurot kvartalis). 2023. aasta oktoobrist on stipendiumi suurus 20 000 eurot aastas ning summat indekseeritakse vastavalt kultuuritöötaja miinimumpalga tõusule *(muudetud 7.02.2023).* 

Aastas antakse välja tavaliselt 16 stipendiumi, iga Eesti Kultuurkapitali valdkonna kohta kaks. 

## Viited

## Välislingid
*Stipendiumist Eesti Kultuurikapitali veebisaidil
* SIRAM. Kunstnikustipendiumide kuluefektiivsusest „Ela ja sära“ näitel. Sirp, 8. jaanuar 2016.
Paul Kogermani mälestusmedal

**Paul Kogermani mälestusmedal** oli aastatel 1983–1991 Eesti Teaduste Akadeemia välja antud auhind (medal), millega tunnustati inimesi nende saavutuste eest orgaanilise ja põlevkivikeemia ning pedagoogilise tegevuse alal. Medal on nimetatud eesti keemiku Paul Kogermani järgi.

## Laureaadid
*1983 Agu Aarna
*...  
*1986 Oskar Kirret, Ilmar Klesment, Viktor Palm, Enno Siirde, Jevgeni Petuhhov, Olaf Eisen, Hugo Raudsepp (postuumselt)
*1987 Ado Köstner, Ülo Lille 
*...
*1989 Endel Lippmaa, Ants Tuulmets
*1991 Tiit Purre, Mihkel Veiderma, Ilmar Öpik
Halaikivtsi

**Halaikivtsi** (ukraina keeles Галайківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Murovani Kurõlivtsi rajoonis. Elanike arv on 916. Pindala on 3,401 km².