open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Priit Kuulberg

**Priit Kuulberg** (sündinud 5. mail 1955) on eesti muusik ja helirežissöör.

Priit Kuulberg on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis viiulit ja kontrabassi ning lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi kontrabassi solisti, orkestrandi, kammeransambli ja pedagoogi erialal.

Ta on mänginud Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris (ERSO) kontrabassi ning töötanud Eesti Raadios, Tallinna Linnahallis, Eesti Televisioonis ja Eesti Rahvusringhäälingus helirežissöörina. 2016. ja ka 2024. aasta seisuga on ta ERR-i helirežissöör-restauraator.

Muusikuna on Kuulberg mänginud peamiselt basskitarri ansamblites Ruja, Propeller, Kaseke ja Led R. Ta on ka Magnetic Bandi asutajaliige.

## Isiklikku
Tema vend oli Mati Kuulberg.

## Viited

## Välislingid
*Priit Kuulberg Led Ri lehel
Peeter Malkov

**Peeter Malkov** (sündinud 1. augustil 1957) on eesti muusik (flötist) ja muusikapedagoog.

Malkov lõpetas 1977. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli flöödi erialal. Ta töötab samas koolis flöödiõpetajana.

Malkov on ka ansambli Propeller flöödimängija, laulja ning paljude laulusõnade autor.

## Viited
Anaklia

**Anaklia** on alev Gruusias Samegrelo–Zemo Svanethi maakonnas Zugdidi rajoonis.  Asub Musta mere kaldal Enguri jõe suudmes.

Alevis on 1703. aastal ehitatud kindluse varemed. 

1994–2006 asus Anaklias Venemaa rahuvalvajate baas.
Wilhelm von Lieven

Vabahärra **Wilhelm Heinrich von Lieven** (vene Василий (Вильгельм) Карлович Ливен; vkj 29. september 1800 Dinhofa mõis, Bauska kihelkond, Kuramaa kubermang – vkj 2. veebruar 1880 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. 

Ta õppis 1817–1819 Tartu Ülikoolis sõjateadust, oli 1841. aastast Üksiku kaardiväekorpuse ülemkortermeister, 1842 kindralmajor, 1845. aastast kindraladjutant, ülendati 1849 kindralleitnandiks ja 1859 jalaväekindraliks, oli detsembrist 1861 kuni detsembrini 1864 Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberner ja Riia sõjakuberner, 1863. aastast Riiginõukogu liige ja 1871 ülemjäägermeister.

27. septembril 1865 kanti ta koos oma järeltulijatega Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

Talle kuulusid Liivimaa kubermangu Sloka kihelkonna Pavasari (*Pawassern*), Vilniuse kubermangu Dvorshidza ja Jaroslavli kubermangu Ivanovskaja mõis.

## Autasud
*Püha Anna orden 3. klass (1828)
*Püha Vladimiri orden 4. klass (1828)
*Kuldmõõk "Vapruse eest" (1829)
*Püha Anna orden 2. klass (1829)
*Poola Virtuti militari 4. klassi kuldrist (1831),
*Püha Stanislavi orden 3. klass (1833)
*Püha Georgi orden 4. klass (1842)
*Püha Stanislavi orden 1. klass (1843)
*Püha Anna orden 1. klass (1848)
*Valge Kotka orden (1852)
*Püha Vladimiri orden 2. klass (1854)
*Püha Aleksander Nevski orden (1856)
*Püha Vladimiri orden 1. klass (1862)
*Andreas Esmakutsutu orden (1873)

## Perekond
Tema vanemad olid Dinhofa (Daugava, Dünhof) ja Mercendarbe (Merzendorf) mõisnik Karl Georg von Lieven (1778–1836) ja Sayn-Wittgenstein-Hohensteini krahv Karl Theodor Wilhelmi (1744–1817) tütar, krahvitar Charlotte Luise Christiane (1778–1849). 

Ta abiellus 1835. aastal Maria Sablukovaga (1814–1878), kes oli Peterburi kubermangu Volkovitsi mõisniku, kindralleitnant Aleksandr Sablukovi (surnud 1856) ja Dinhofa mõisast pärit vabaproua Elisabeth von Lieveni tütar. Abielust sündisid tütred Sophie (1844–1855), Catharina (1848–1849) ja Helene (1851–1869) ning poeg Nikolai (1854–1874).

Tema abikaasa Maria oli Püha Katariina ordudaam.

### Sugupuu

## Vaata ka
*Lieven

## Viited
Peegelneuron

**Peegelneuron** (inglise *mirror neuron*) on niisugune visuomotoorne neuroni liik mitmete loomade peaajus, mis ergastub teatava tegevuse puhul ning samuti siis, kui loom samasugust tegevust märkab kellegi teise juures. Seega neuron "peegeldab" teise isendi käitumist, justkui oleks organism ise seda käitumist sooritanud.

Peegelneuronite olemasolu kaudu seletatakse näiteks imiteerimise ja empaatia mehhanisme, samuti keele omandamist.

Peegelneuronite avastamisel on oluline roll Giacomo Rizzolattil ja tema kaasuurijatel. Need avastati makaagiajus: *[[Cortex praemotorius]]* es. Need ergastuvad kui ahv sooritab teatud tegevust, samal ajal teist indiviidi jälgides (ahvi või inimest).

Hiljem on ahvide mootorneuronite süsteem tuvastatud ka inimestel.

Imikute (inimlapse) mõõtmistulemused võivad näidata, et peegelneuronite võrgustik areneb enne 12. elukuud, ja võib aidata imikul teiste inimeste käitumist mõista.

Peegelneuronid annavad meile vihjeid kaaslaste kavatsuste kohta. Need ei ergastu, kui nähakse kedagi põhjuseta nägusid tegemas. Need ergastuvad kui tajuvad eesmärgi püstitamist, isegi kui see pole lõpule viidud või on muutmisel. Armastussuhetes tähendavad peegelneuronid seda, et teame kohe, mida meie armastatu tegema hakkab. Seda tõendavad inimeste kehakeele uuringud, inimestel esineb teatavat etteaimatav sünkroonsust suhtlemisel.

V. S. Ramachandran on käinud välja hüpoteesi, et peegelneuronid võivad mängida rolli inimese eneseteadlikkuses.

Häiretega peegelneuronite võrgustikus seostatakse autismi.

## Avastamine

Parma Ülikooli neuropsühholoogi Giacomo Rizzolatti laboris liikus ringi kas Vittorio Gallese või Leo Fogassi; täpselt pole teada. Samal ajal istus emane makaak elektroodid ajus ootamas järgmist motoorse kontrollkatse ülesannet. Teadlane haaras kätte kas maapähkli või jäätise ja seejärel kostis ahvi ajuaktiivsust salvestavast arvutist heli.

## Viited

## Kirjandus
*Di Pellegrino, G.; Fadiga, L.; Fogassi, L.; Gallese, V.; Rizzolatti, G. "Understanding motor events: a neurophysiological study". Experimental Brain Research. 91: 176–180. doi: 10.1007/bf00230027, 1992.
* Kõlakoda – muusika tekib imiteerimisest, Sirp, 1.02.2008.
* Stefan Klein, Vittorio Gallese, Kas kaasatundmine on omakasu?, Eesti Päevaleht, 27. juuni 2008
*Sue Johnson, "Armastuse tähendus. Uus revolutsiooniline teadus armastusest.", 95-96,  2014.
California Ülikool Los Angeleses

**California Ülikool Los Angeleses** (*University of California, Los Angeles*, sageli kasutatava lühendina **UCLA**) on 1919. aastal asutatud ülikool Los Angeleses.

See kuulub California Ülikooli süsteemi.
California Ülikool

**California Ülikool** (ingl. k. *University of California*) on riiklike ülikoolide süsteem Ameerika Ühendriikide California osariigis.

Sellesse kuulub tänapäeval 10 ülikoolilinnakut, mis tegutsevad iseseisvate ülikoolidena. California Ülikoolile kuulub ka 5 ülikoolihaiglat ja kolm riiklikku laborit. 

California ülikoolis õpib 2014. aasta seisuga 233 000 üliõpilast ja töötab ligikaudu 19 000 õppejõudu . California Ülikoolide süsteemis töötab praegu 5 Fieldsi medali kavaleri ja 38 Nobeli auhinna laureaati, millega see ülikool edestab kõiki teisi tänapäevaseid ülikoole. 

California ülikoolide süsteemi kuuluvad järgmised ülikoolid:
* California Ülikool Berkeleys (UC Berkeley), asutatud 1868
* California Ülikool San Franciscos (UC San Francisco), asutatud 1873
* California Ülikool Davises (UC Davis), asutatud 1908
* California Ülikool Santa Barbaras (UC Santa Barbara), asutatud 1909
* California Ülikool Los Angeleses (UCLA), asutatud 1919
* California Ülikool Riverside'is (UC Riverside), asutatud 1954
* California Ülikool San Diegos (UC San Diego), asutatud 1960
* California Ülikool Santa Cruzis (UC Santa Cruz), asutatud 1965
* California Ülikool Irvine'is (UC Irvine), asutatud 1965
* California Ülikool Mercedis (UC Merced), asutatud 2005

Varem tähendas nimi "California Ülikool" vaid neist ülikoolidest vanimat, California Ülikooli Berkeleys.

## Viited
Kose rajoon

**Kose rajoon** oli haldusterritoriaalne üksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1959. 

Kose rajoon moodustati 1950 septembris Harjumaa idaosast seoses maakondade likvideerimisega. Rajooni keskus asus Kosel.
Rajooni kuulusid algselt Kehra alev ning Alansi, Anija, Ardu, Kehra, Kiviloo, Kose, Kurena, Kõu, Oru, Palvere, Peningi, Pikavere, Pikva ja Voose külanõukogu.

Pärast külanõukogude ühendamisi 1954 juunis jäi Kose rajooni 7 külanõukogu: Alansi, Alavere, Anija, Kose, Kuivajõe, Kõue ja Pikavere külanõukogu.

1959 veebruarist Kose rajoon likvideeriti. Selle kesk- ja põhjaosa (Kehra alev ning Alavere, Anija, Kose, Kuivajõe ja Pikavere külanõukogu) liideti Harju rajooniga, lõunaosa (Alansi ja Kõue külanõukogu) liideti Rapla rajooniga.

## Viited
Jäljendamine

**Jäljendamine** ehk **matkimine** ehk **imiteerimine** ehk **imitatsioon** on käitumine, mille korral isend teeb järgi teise isendi toimimist.

## Vaata ka
*mimees
*onomatopöa
*peegelneuron
*mimikri
Makaak

**Makaak** (*Macaca*) on perekond esikloomaliste seltsi pärdiklaste sugukonnas ehk vana maailma ahvide seas. Kõik makaagid on sabaga, ainsaks erandiks on peaaegu sabatu (rudimenteerunud sabaga) magot. 

Makaagid toituvad enamasti puuviljadest, kuid söövad ka seemneid, lehti, õisi ja puukoort. Mõned liigid, näiteks jaava makaak, elatuvad ka selgrootutest ning harva ka väiksematest selgroogsetest. Nii näiteks võib üks lühisaba-makaak süüa aastas ära ligikaudu 70 suurt rotti. Kõik makaagid elavad matriarhaalsetes gruppides, mida juhib dominantne emasloom. 

## Liigid
Makaake on teada 22 liiki.

## Viited
Niamh Kavanagh

**Niamh Kavanagh** (sündinud 13. veebruaril 1968 Finglasis) on iiri laulja, kes võitis 1993. aastal oma kodumaal Millstreetis peetud Eurovisiooni lauluvõistluse. Võidulugu kandis pealkirja "In Your Eyes" ning see tõi Eurovisiooni võidu Iirimaale juba teist aastat järjest.

Pärast võitu kadus Kavanagh suurelt lavalt, et pühenduda perele; tal on pojad Jack ja Tom. Pere elab Iirimaal Carrickferguses. Igapäevatööd teeb Niamh Kavanagh pangas.

Niamh Kavanagh valiti Iirimaad Eurovisioonile esindama teistki korda – 2010. aastal Oslos, kus tema esitatud ballaad "It's for You" sai finaalis 23. koha.
Lainefunktsiooni kollaps

**Lainefunktsiooni kollaps** (ingl *wave function collapse*) on kvantmehaanikas lainefunktsiooni superpositsioonilise oleku üleminek ühteainsasse omaolekusse (*eigenstate*), kui seda lainefunktsiooni üritatakse vaadelda või mõõta.
Kommunismi must raamat

**"Kommunismi must raamat. Kuriteod, terror, repressioonid"** (prantsuskeelne originaal ***"Le Livre noir du communisme: Crimes, terreur, répression"***) on raamat repressioonidest kommunistlikes riikides. Raamat ilmus 1997. aastal Prantsusmaal kirjastuse Éditions Robert Laffont kaudu, selle autorid on Euroopa teadlased ja toimetaja Stéphane Courtois.

Autorid: Stéphane Courtois, Nicolas Werth, Jean-Louis Panné, Andrzej Paczkowski, Karel Bartosek, Jean-Louis Margolin, Rémi Kauffer, Pierre Rigoulot, Pascal Fontaine, Yves Santamaria, Sylvain Boulouque.

Eesti keeles ilmus raamat kirjastuses Varrak 2000. aastal, tõlkijad: Marri Amon, Marvi Järve, Tunne Kelam, Tõnis Lukas, Tiiu Relve, Enn Sarv ja Indrek Õis. Eessõna "Varjud maailma kohal" kirjutas Lennart Meri. Raamatul on kaks lisa: "Poliitilised kuriteod SDV-s" (Joachim Gauck ja Ehrhart Neubert) ja "Eesti ja kommunism" (Mart Laar).

## Sisukord
#Stéphane Courtois "Kommunismi kuritööd"
#Nicolas Werth "Riik rahva vastu: vägivald, repressioonid ja terror NSV Liidus"
#Stéphane Courtois, Jean-Louis Panné ja Rémi Kauffer "Maailmarevolutsioon, kodusõda ja terror"
#Andrzej Paczkowski ja Karel Bartosek "Teine Euroopa kommunismi küüsis"
#Jean-Louis Margolin ja Pierre Rigoulot "Aasia kommunistlikud režiimid: "ümberkasvatamisest" kuni massimõrvadeni"
#Pascal Fontaine, Yves Santamaria ja Sylvain Boulouque "Arengumaad"
#Stéphane Courtois "Miks?"
Tahkuranna Naisselts

**Tahkuranna Naisselts **on 1998. aastal asutatud naisselts. 

Seltsi tegevuse algusaastail oli esinaiseks Külli Klein, praegu Renate Lind.
Naisseltsi põhitegevuseks on erinevate käsitööliikide viljelemine, näituste, käsitööpäevade ning kohalike kultuuriürituste korraldamine. 11. juulil 2009 korraldas Tahkuranna Naisselts Rannarahva käsitööpäeva, kus kokkutulnud said õpitubades teavet ja oskusi kaduma kippuvate käsitööliikide ja -võtete kohta, tutvuda erinevate teemakohaste näituseväljapanekutega ning osta käsitööna valminud esemeid. 

20. augustil 2010.aastal Tahkuranna vallas toimunud Hapukurgifestivali korraldajaks oli  samuti Tahkuranna Naisselts, koostööpartneriks Pärnu Lahe Partnerluskogu Romantiline Rannatee.
Seltsi algusaastatest alates on naisseltsi liikmed olnud kohaliku jaanitule korraldajateks. Traditsioonilisteks üritusteks on kujunenud veel advendilaadad ja heakorratalgud. Naisseltsi eestvõttel ja suures osas talgute korras korrastati endine liivakarjäär Suveaiaks - suviste ettevõtmiste ja pidude pidamise kohaks. Tihedat koostööd teeb Naisselts kohaliku kultuuriseltsi, kooli ja lasteaiaga.

Tahkuranna Naisselts asub Tahku Tares, mida momendil veel renoveeritakse ning kohandatakse nii naisseltsi kui ka teiste kohalike seltside ja seltsingute kooskäimiskohaks.

## Allikas
* Tahkuranna valla koduleht
Axel Julius Herlin

**Axel Julius Herlin** (arvatavasti mitte enne suve 1690. a. Tallinn – 1737 Viru-Jaagupi) oli Eestimaa vaimulik.

Immatrikuleeriti Tartu Ülikooli 19. juulil 1707, õppis Halle Ülikoolis 15. septembril 1710 – 15. augustil 1717. Kutsuti augustis 1719 Viru-Jaakobi koguduse õpetajaks. Õpetajaametisse ordineeriti 25. septembril 1719 (õppis enne ametisse astumist eesti keelt). Oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja aastatel 1719–1737.

Herlin on kirjutanud õnnitlusluulet; ta andis välja saksa keelest rootsi keelde tõlgitud pietistlikku kirjandust, mis trükiti Tallinnas ja olid tuntud kui *Rääveli traktaadid*.

## Isiklikku
Tema isa oli arvatavasti Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja Peter Herlin. Poeg Johann Friedrich Herlin (1721–1755) oli Tallinna rüütli- ja toomkooli subkonrektor ja Tallinna gümnaasiumi professor

## Viited
Eesti Ajalehed

**AS Eesti Ajalehed** oli kirjastusettevõte, mis andis välja ajalehti Maaleht ja Eesti Ekspress.

Firma kuulus Tallinna börsil noteeritud Ekspress Gruppi ning sündis Eesti Ekspressi Kirjastuse AS-i ja AS-i Maaleht ühendamisel 1. oktoobril 2009 pärast seda, kui Ekspress Grupp ostis ära Maalehte kirjastanud AS-i Maaleht. Aastal 2011 liideti AS-iga Eesti Ajalehed ka Eesti Päevalehe AS pärast seda, kui Ekspress Grupp oli saanud Eesti Päevalehe AS-i ainuomanikuks.

AS Eesti Ajalehed tegutses Tallinnas, aadressil Narva maantee 11e.

Ekspress Grupp ühendas 2015. aastal oma tütarettevõtted AS Eesti Ajalehed ja AS Delfi üheks ettevõtteks, mis sai nimeks AS Ekspress Meedia.

## Viited

## Välislingid
* AS Eesti Ajalehed
Mõss Šmidta

**Mõss Šmidta** on alev Venemaal Tšuktšimaa Iultini rajoonis. Asub Tšuktši mere kaldal Otto Schmidti neeme lähedal.

Asula rajati 1931. aastal. 1962. aastast alates on Mõss Šmidta alev. 2008. aastani oli alev Šmidti rajooni keskus.

1989. aastal elas alevis 4587 inimest, 2002. aastal 705, 2010. aastal 1100.

Alevi läheduses on kaevandatud tina ja kulda. Asulast vahetult lõunas on lennujaam.
Peter Herlin

**Peter Herlin** (12. jaanuar 1652 Kalmar – 14. september 1710 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Kalmari koolis, immatrikuleeriti 16. mail 1675 Turu Ülikooli. Ordineeriti 15. mail 1680 õpetajaks.

Oli aastatel 1680–1688 Vormsi Püha Olavi koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1688–1709 oli (kutsuti 12. juulil 1688) Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse abiõpetaja, aastatel 1709–1710 õpetaja ja Tallinna linnakonsistooriumi assessor. Osales Tallinnas Eestimaa piiskopi valimisel 28. märtsil 1710 ja hääletas Jacob Langi poolt.

Peter Herlin on kirjutanud õnnitlusluulet; tema rootsikeelseid jutlusi on ilmunud ka trükis.

## Isiklikku
Tema äi Jonas Stephan Mystadius oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja; vend Gabriel Herlin oli Harju-Risti-, Harju-Madise- ja Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja; vennapoeg Axel Julius Herlin oli Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse abiõpetaja ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja.

## Viited
Optimaalseisund

**Optimaalseisund** (inglise keeles *optimal state*) on optimaalseisundi teooria järgi inimese psühhofüsioloogiline seisund, milles tema erutus-, tähelepanu- ja emotsioonitase on parimas võimalikus tasakaalus soorituse maksimeerimiseks. Selles seisundis ei ole inimene ei alastimuleeritud (liiga loid, hajevil) ega üleerutunud (ärev, pinges), vaid kogeb kontrollitud valmisolekut tegutseda.

Ameerika Ühendriikide psühholoog, etoloog ja primatoloog Robert Yerkes avastas loomkatsetes, et iga tegevus eeldab optimaalset aktivatsioonitaset, mille korral on ülesande lahendamine maksimaalselt efektiivne  –  nn Yerkesi-Dodsoni reegel. Teooria tugineb arusaamale, et soorituse ja erutuse vaheline seos on mittelineaarne – mõõdukas aktivatsioon parandab tulemust, kuid liiga madal või liiga kõrge aktivatsioon halvendab seda.
Tahkuranna kogudus

EELK **Tahkuranna kogudus** on luterlik kogudus Tahkurannas.

Kogudus kuulub EELK Pärnu praostkonda. 

Koguduse hooldajaõpetaja on Tauno Teder, organist Mall Karp. Juhatuse esimees on Piret Linnumäe.

Jumalateenistused on kuu esimesel pühapäeval algusega kell 9.30 Tahkuranna kiriku käärkambris (kirik hävis sõjas).

Tahkuranna kogudus moodustati iseseisva kogudusena 1926. aastal, kirikuõpetajana Tahkuranna kogudusele jäi ka edaspidi Häädemeeste koguduse kirikuõpetaja.

## Koguduse vaimulikud
* 1926–1932 Ernst Gottlieb Jaesche, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
* 1933–1936 Karl Raudsepp, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
* 1936–1936 Jaan Lääne, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
* 1936–1945 Theodor Varblane, hooldajaõpetaja Häädemeestelt

* 1992–1998 Andres Põder, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 1998–2003 Enri Pahapill
* 2003–2003 Enri Pahapill, hooldajaõpetaja Hallistest
* 2006–2007 Tiina Janno, hooldajaõpetaja Audrust
* 2007–2008 Marek Roots, hooldajaõpetaja Häädemeestelt
* 2008–2009 Enn Auksmann, hooldajaõpetaja Pärnu Eliisabetist
* 2009–2012 Indrek Kõiv
* 2012– Tauno Teder, hooldajaõpetaja Häädemeestelt

## Viited

## Välislingid
*Kristjan Luhamets, Koguduse lugu: Tahkuranna kogudus, e-kirik.eelk.ee, 28. oktoober 2021
Iultin

**Iultin** on endine alev Venemaal Tšuktšimaal.

## Ajalugu

Asula tekkis 1937. aastal avastatud tina- ja volframimaagi leiukoha juurde. 1989. aastal oli elanike arv 3120. 1995. aastal jäeti asula maha.

## Välislingid
*http://www.iultin.ru/
*Fotod asulast
Ülevõtmine

Ettevõtte **ülevõtmine** on ettevõtte ostmine teise ettevõtte poolt.

**Sõbralik ülevõtmine** on ülevõtmine, mille puhul ülevõtja (pakkuja) informeerib ülevõtusoovist ja tehingutingimustest ülevõetava ettevõtte juhtkonda ning viimane kaalub tehingut aktsionäride huvisid silmas pidades. Ülevõtmise eest võidakse tasuda raha või aktsiatega.

**Vaenulik ülevõtmine** on ülevõtmine, mille puhul ülevõtja ülevõetava ettevõtte juhtkonnaga oma soove ja tehingutingimusi ei aruta või jätkab tehingut ülevõetava ettevõtte juhtkonna vastuseisust hoolimata. Vaenulik ülevõtmine tuleb kõne alla börsil kaubeldava ettevõtte puhul.

**[[Finantsvõimendus|Võimendatud]] ülevõtmine** ehk **võimendatud väljaost** on võõrvahenditega finantseeritud ülevõtmine.
PricewaterhouseCoopers

**PricewaterhouseCoopers** (lühendatult **PwC**) on üks maailma suuremaid nõustamis- ja audiitoriettevõtteid. Ettevõttel on kontor ka Eestis.

PwC asutati 1998. aastal Price Waterhouse ja Coopers & Lybrandi ühinemisel.

2009. aastal teenis ettevõte 26,6 miljardit USA dollarit kasumit. Töötajaid oli PwC-l toona 163 000.

## Välislingid
* Ettevõtte veebileht
WALL·E

**"WALL·E"** on arvutiga tehtud animafilm ettevõttelt Pixar. Filmi lavastas Andrew Stanton.

Film esilinastus 23. juunil 2008, sai suure piletitulu ja palju heakskiitvaid hinnanguid. Film on jooksnud Eesti kinodes. Eesti keelde dubleeriti "WALL·E" helistuudios Orbital Vox, dublaaži režissöör oli Veiko Anvelt. Seda on näidanud TV3.

## Lugu

Lugu jutustab robotist WALL·E, kes on loodud koristama inimestest hüljatud maakera tuleviku jaoks. Ühel päeval armub ta valgesse robotisse EVE-i, kes on saadetud Maale, et leida taimi või nende algeid. WALL·E peab järgnema EVE-ile kosmosesse inimeste kosmoselaeva, kust saab alguse seiklus, mille jooksul ei tohi nad üksteist silmist lasta.

## Tegelased
* WALL·E / M-O – Ben Burtt
* EVE – Elissa Knight
* Kapten – Jeff Garlin
* Shelby Forthright, BnL CEO – Fred Willard
* AUTO – MacInTalk
* John – John Ratzenberger
* Mary – Kathy Najimy
* Laeva pardakompuuter – Sigourney Weaver

## DVD lisamaterjalid
* "BURN·E" – lühianimatsioon valguse loomisest galaktikas
* "Presto" – lühianimatsioon
* Filmist välja jäänud stseenid
* Animafilmi helindamine. Ülevaade helirežissöör Ben Burtti tööst
* Režissöör Andrew Stantoni kommentaarid

## Auhinnad
Animafilm võitis 2009. aastal Oscari parima joonisfilmi kategoorias ning laulule "Down To Earth" (Peter Gabriel, Thomas Newman) anti samal aastal Grammy auhind.

## Arvustused
* WALL-E Filmidest ja muusikast [hinne 10/10], 14. juuni 2008
* WALL•E Filmisilm [hinne 4/5], 25. oktoober 2008
* WALL•E Trash Can Dance [hinne 7/10], 23. november 2008
* WALL-E (2008) Liina Weblog, 8. jaanuar 2009
* WALL•E Fletchu... ja filmid [hinne 4/10], 23. jaanuar 2009
* WALL•E Ninja Roboti filmiblogi [hinne 6/6], 10. veebruar 2009

## Välislingid
* WALL-E. Delfi Täheke, 14. august 2008
Gustav Albert Haller

**Gustav Albert Haller** (22. aprill 1871 Peterburi – 4. november 1947 Trebel, Saksamaa) oli Eesti vaimulik.

Õppis Püha Anna koolis Peterburis. Aastatel 1890–1895 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust ja ajalugu. Oli prooviaastal Koeru, Hageri ja Narva Aleksandri koguduses. Ordineeriti 30. märtsil 1897 õpetajaks.

Oli aastatel 1897–1898 Martna Püha Martini koguduse adjunktõpetaja ja 1898–1937 sama koguduse õpetaja, olles ühtlasi aastatel 1914–1921 ka Ranna-Lääne praostkonna praost ja 1921–1935 Lääne praostkonna praost. Lisaks oli ta Kiriku Keskkassa korraldaja ja esimees. Jäi aastal 1937 emerituuri.

1939. aastal lahkus Saksamaale. Suri 1947. aastal Trebelis Lüchowi lähedal (Lüchow-Dannenbergi kreisis Alam-Saksi liidumaal).

## Isiklikku
Tema äi Johann Franz Nerling oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, tema väimees Herbert Konstantin Johannes Lieberg oli Pöide, Nissi ja Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Pjotr Veliki

**Pjotr Veliki** (vene keeles Пётр Великий 'Peeter Suur')  on Venemaa Kirov-klassi ristleja ja Venemaa Põhjalaevastiku lipulaev. 

Laeval on tuumajõuseade ja arvukas relvastus. Tegemist on neljanda laevaga oma klassist. Laeva algne nimi oli **Kuibõšev**, hiljem **Juri Andropov**. 

Kuna laeva moderniseerimine võib osutuda väga kulukaks, siis on arutlusel selle väljaarvamine teenistusest.

## Viited

## Välislingid

*Vene aseminister: allveelaeva Kursk ei uputanud ristleja Pjotr Veliki Delfi, 12. september 2000
*Laevatehas: "Pjotr Veliki" seisund on normaalne Eesti Päevaleht, 24. märts 2004
Igor Schvede

**Igor Schvede** (sündinud 5. detsembril 1970 Prahas) on endine Eesti mereväelane, auastmelt kontradmiral. 

## Eluloost
Alates 1986. aastast teenis Nõukogude Liidu mereväes, kus õppis esmalt Leningradis Nahhimovi mereväekoolis ja seejärel Frunze nimelises kõrgemas mereväekoolis elektromehaanika erialal. 

1993. aastal liitus Eesti kaitsejõududega. Oli üks Eesti mereväe taasloojaid ja esimesi ülesehitajaid alates 1993. aasta suvest. 

1994. aastal määrati Schvede Mereväe abilaeva Ahti komandöriks ja 1997. aastal miinilaeva Sulev komandöriks. 1998. aastal määrati Miinilaevade divisjoni ülemaks. 

2002. aastal teenis ta välismissioonil Afganistanis. 
2003–2004 õppis Tartus Balti Kaitsekolledžis. 

9. augustist 2007 kuni 23. juulini 2012 oli Schvede mereväe ülem.  

2012 lõpetas ta Mereväe Juhtimiskolledži USA-s.

Pärast mereväe ülema kohalt lahkumist sai mereväekapten Schvedest Kaitseväe peastaabi ülema asetäitja. 

Aastail 2013–2016 oli Schvede Kaitseväe peastaabi ülem. 

2016. aasta suvest 2021. aasta juulini oli ta Eesti sõjaline esindaja Euroopa Liidu ja NATO juures.  Alates augustist 2021 on reservis.

## Tegevus poliitikas
Igor Schvede kuulub aastast 2022 Reformierakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 601 häält ning ei osutunud valituks.

## Auastmed

## Tunnustus
*1998 Mereväe Rist
*1998 Kaitseväe teeneterist riigikaitseliste teenete eest 
*2005 Kotkaristi IV klassi teenetemärk
*2000 Kaitseministeeriumi hõbe-rinnamärk
*2004 Kaitseministeeriumi kuld-rinnamärk
*2013 Kaitseväe Peastaabi teeneterist
*2011 Mälestusmedal "10 aastat taastatud kaitseväge"

## Viited
Franz Johann Nerling

**Franz Johann Nerling** (24. aprill 1835 Riia – 29. aprill 1909 Albu) oli Eesti vaimulik.

Õppis Kuramaal Aizputes (saksapäraselt *Hasenpoth*) kreiskoolis, aastatel 1846–1854 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1854–1857. Oli seejärel aastani 1859 koduõpetajaks Ropka mõisas. Seejärel oli prooviaastal Kodavere Mihkli koguduses. Ordineeriti õpetajaks 26. veebruaril 1861.

Oli aastatel 1861–1862 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Oli aastatel 1862–1905 (valiti 8. märtsil 1862, introdutseeriti 17. juunil 1862) Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Jäi aastal 1905 emerituuri.

Talurahvakoolides olid kasutusel tema koostatud aritmeetika õpikud: 
*Rehkendamisse tahwlid. 1. - 2. jaggo / ... kirja pannud F. Nerling. Tallinn, 1875
*Rehkendamisse tahwlite äraarwatud numbrid / Kirja pannud F. Nerling. Tallinn, 1875

## Isiklikku
Tema vend Arnold Wilhelm Nerling oli Muhu Katariina koguduse õpetaja, vennapoeg Wilhelm Adolf Nikolai Nerling oli Hanila- ja Varbla Urbanuse koguduse õpetaja, väimees Gustav Albert Haller oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja. Abiellus aastal 1866 Tallinna Püha Vaimu koguduse teise õpetaja Ottomar Benedict Frese lese Selma Johannaga.

## Viited

## Välislingid
*
Joel Madden

**Joel Ryan Rueben Madden** (sünninimi **Joel Ryan Rueben Combs**; sündinud 11. märtsil 1979) on pop-punkbändi Good Charlotte solist. Tal on kaksikvend Benji Madden, kellega koos nad selle bändi 1996. aastal lõid.
Eduard Soorsk

**Eduard Soorsk** (1910 Saaremaa – 1986 Kanada) oli eesti meremees ja laevakapten.

Enne Teist maailmasõda tegutses ta tuukrina, Teises maailmasõjas osales mobiliseerituna Punaarmees. Traaleri Merisilm kaptenina põgenes ta 1948. aastal Rootsi.

## Kirjandus
* Eduard Soorsk. Mälestused. Umara, Tallinn, 2006.
Viktor Jaanimets

**Viktor Jaanimets** (13. juuli 1931 Tallinn – 9. oktoober 1987 Long Island, USA) oli eesti meremees ja poliitiline põgenik.

1960. aastal põgenes ta New Yorgi sadamas Nõukogude Liidu reisilaevalt Baltika, millega oli just saabunud Hruštšov saatjaskonnaga. Pärast seda esines ta paljudes USA linnades üle 120 korra ettekannete ja intervjuudega.

Hiljem töötas ta USA-s peentreialina. Ta elas New Yorgi lähedal Long Islandil, kus ta 1987. aastal üksiklasena suri.

## Viited

## Välislingid
* Cold War: West to Freedom Time, 24. oktoober 1960
Srebrenica massimõrv

**Srebrenica massimõrv**a või **Srebrenica genotsiid**i nime all tuntakse 1995. aasta juulis aset leidnud enam kui 8000 bosnia mehe ja poisi tapmist ning piirkonnas olnud 25 000 – 30 000 põgeniku seas läbi viidud etnilist puhastust Bosnias ja Hertsegoviinas, Srebrenica linna ümbruses Serblaste Vabariigi Armee (serbia keeles: *Војска Републике Српске (ВРС)*; serbia, bosnia ja horvaatia keeles: *Vojska Republike Srpske (VRS)*) poolt Bosnia sõja käigus. Kindral Ratko Mladići juhtimisel tegutsenud üksusi toetas genotsiidi läbiviimisel Serbia paramilitaarne üksus Skorpionid (serbia keeles: *Шкорпиони/Škorpioni*), mis kuni 1991. aastani oli ametlikult Serbia siseministeeriumi osa. Väidetavalt osales massimõrvas ka välismaalt pärit vabatahtlikke.

1993. aasta aprillis kuulutas ÜRO Kirde-Bosnias, Drina jõe orus asuva ümberpiiratud Srebrenica enklaavi ÜRO kaitse all olevaks turvaliseks piirkonnaks. 1995. aasta juulis aga ei suutnud seal viibiv 400-liikmeline Hollandi rahuvalvajatest moodustatud ÜRO kaitsejõudude (*United Nations Protection Force* – UNPROFOR) üksus takistada Serblaste Vabariigi Armeed linna hõivamast ja seejärel mõrvamast enam kui 8000 tsiviilisikut ja vangi.

Srebrenica massimõrv on suurim massimõrv Euroopas pärast Teist maailmasõda. Valdava osa mõrvatutest moodustasid täiskasvanud mehed ja teismelised poisid, kuid tapetute seas oli ka alla 15-aastaseid poisse, üle 65-aastaseid mehi ja väidetavalt ka väikelapsi. Bosnia võimude poolt kokku pandud esialgne nimekiri kadunuks jäänud isikutest sisaldab 8373 nime. 2010. aasta märtsi seisuga oli DNA aluse identifitseeritud 6414 genotsiidi käigus tapetut, kelle surnukehad on leitud massihaudadest ning 4524 massimõrva ohvrit on maetud Potočari memoriaali.

## Viited

## Välislingid
* 20 aastat Srebrenicast: kümme kõnekat ajaloolist fotot, Serblaste noorim ohver oli vaid 5-, vanim 94-aastane. 10. juuli 2015
* Living proof: Surviving a massacre, BBC, 5. mai 2017
Indrek Sirel

**Indrek Sirel** (sündinud 16. jaanuaril 1970 Tallinnas) on Eesti kaitseväelane, auastmelt kindralmajor, kes juhib 1. augustist 2024 kaitseväe diviisi.

Aastatel 2007–2012 oli ta maaväe ülem ja 2016–2021 kaitseväe juhataja asetäitja

## Teenistuskäik
1991. aastal lõpetas Indrek Sirel Moskvas sõjakooli ja teenis hiljem Nõukogude armees rühmaülemana. 1993. aastal liitus Sirel Eesti Kaitseväega, teenides aastail 1993–1999 kõigepealt Alfa kompanii ülemana Kalevi üksik-jalaväepataljonis, siis kompaniiülemana Põhja üksik-jalaväekompaniis, pataljoniülemana Viru üksik-jalaväepataljonis ja erinevatel ametikohtadel Kaitseväe peastaabi operatiivosakonnas. 

Vahemikus 1999–2000 osales Sirel Ameerika Ühendriikide relvajõudude Fort Leavenworthi baasis juhtimis- ja kindralstaabi kursustel. 2001–2004 teenis Sirel Kaitseväe peastaabi operatiivosakonna jaoskonna ülemana ja hiljem ka analüüsi- ja planeerimisosakonna ülema asetäitjana. 2003. aastal lõpetas Sirel Soome Riiklikus Kaitseakadeemias nn "eesti erikursuse". 

2004.–2005. aastal teenis Sirel Afganistanis ISAF-i staabi mitmeriigivägede ühendoperatiivosakonna (CJ3) planeerimisohvitserina, olles ühtlasi ISAF-i Eesti kontingendi rahvuslik vanem.

Aastail 2005–2006 oli Sirel Scoutspataljoni ülem. 2006. aastal määrati ta Maaväe staabi ülemaks ja vahemikus 2007–2008 täitis ta maaväe ülema ülesandeid, kuni määramiseni maaväe ülemaks 2008. aastal (teenis ametis kuni 2012. aastani).  2009. aastal lõpetas ta Ameerika Ühendriikide Maaväe Sõjakolledži, omandades magistrikraadi strateegiliste uuringute alal. 

2012. aasta lõpus määrati ta teenistusse NATO Brunssumi ühendväejuhatuse väljaõppeosakonna (J7) ülema asetäitjana. Sirel teenis seal kuni 2016. aastani ning vastutas õppuste ja väljaõppeürituste (nt Steadfast Jazz 13 ja Trident Juncture 15) planeerimise eest. 

2016. aasta juulis määrati Sirel Kaitseväe juhataja asetäitjaks, ülesandega nõustada Kaitseväe juhatajat haridus-, koolitus- ja arendusküsimustes põhitähelepanuga maaväel. 14. juunil 2021 võttis ameti üle brigaadikindral Veiko-Vello Palm ja Indrek Sirel siirdus edasi kaitseväe sõjaliseks esindajaks NATO ja Euroopa Liidu juures, kus ta oli ametis kuni juuli lõpuni 2022. 

1. augustist 2024 juhib ta diviisi. 

## Isiklikku
Sirel on abielus ja tal on kaks poega. Tema isa Arvo Sirel (1944–2023) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

## Auastmed

### Nõukogude armees

### Eesti kaitseväes

## Tunnustus
### Teenetemärgid
{| style="width:100%;"
|-
|valign="top" |

### Rinnamärgid
* Eesti Kaitseväe Langevarjuri rinnamärk
* Kaitseministeeriumi kuldrinnamärk

## Viited

## Välislingid

* "Brigaadikindral Indrek Sirel arutas Türgis liitlasüksuste saabumist". (30. märts 2017). Eesti kaitsevägi
* "Brigaadikindral Sirel: Saber Strike'i õnnestumine on pika planeerimise tulemus. Madis Filippov (22. juuni 2012). Postimees
Arnold Wilhelm Nerling

**Arnold Wilhelm Nerling** (27. veebruar 1837 Riia – 28. november 1902 Muhu) oli Eesti vaimulik.

Õppis Straussi erakoolis Aizputes (saksapäraselt Hasenpoth), aastatel 1847–1854 gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastal 1855 botaanikat, kuid aastatel 1856–1859 õppis ta usuteadust, sai aastal 1859 kuldauraha (*Gold Preis Medaille*). Oli aastatel 1860–1861 Heimtalis koduõpetajaks. Õppis aastatel 1861–1862 Leipzigi misjonikoolis. Ordineeriti 13. mail 1862 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1862–1866 misjonäriks Ida-Indias tamilite juures Trichinopoly (Tiruchirappalli), Tanjore (Thanjavur) ja Madura (Madurai) misjonijaamades. Teda peetakse esimeseks Eestist lähtunud misjonäriks Indias. Aastal 1867 oli tagasi Baltimail. 1868–1869 oli ta Jelgava Kolmainu koguduses (Miitavi St. Trinitatises) adjunktõpetajaks (pastor Neanderi juures). Aastal 1870 oli ta Järva-Madise Püha Matteuse koguduses venna Franz Johann Nerlingi juures, aastal 1871 oli ta Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1872–1902 oli ta Muhu Katariina koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema vend Franz Johann Nerling oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, poeg Wilhelm Adolf Nikolai Nerling oli Hanila- ja Varbla Urbanuse koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* Sirje Tamul Eraalgatuslikest stipendiumidest Tartu Ülikoolis 1802-1818 lk. 122
Kirov-klassi ristleja

**Kirov-klassi**  aatomiristleja (Projekt 1144 Orlan) on tuumaenergial töötav sõjalaevaklass, millest ühte kasutab praegu Venemaa Föderatsiooni sõjalaevastik.

## Kirjeldus
Kirov-klassi ristlejad on maailma suurimad ja raskemad pealvee sõjalaevad, mistõttu on neid nimetatud ka lahinguristlejateks. Kui välja jätta lennukikandjad ning allvee- ja dessantlaevad, on Kirov-klassi ristlejad maailma suurimad sõjalaevad. 
Algselt NSV Liidu mereväele ehitatud ristlejaid tuntakse Venemaal ka nimetuse all Projekt 1144 Orlan (Merikotkas).
Kirov-klassi lahinguristlejad on oma mõõtmetelt võrdväärsed Teise maailmasõja aegsete lahingulaevadega.

## Ajalugu
Kirov-klassi lahinguristlejate ilmumine külma sõja aegsetele maailmameredele mängis võtmerolli Ameerika Ühendriikides Iowa klassi lahingulaevade tagasi teenistusse kutsumises.
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist said kõik Kirov-klassi ristlejad uued nimed. Kuna Nõukogude Liidu järgsel Venemaal nappis raha ja ressurssi suurte laevade korrashoidmiseks ning laevu tabasid erinevad tehnilised probleemid, kanti Kirov-klassi ristlejad 1990. aastatel, pärast 1998. aastal valminud Pjotr Velikit ('Peeter Suur') aktiivsest teenistusest maha.

Viimastel aastatel üritab Venemaa taas leida vahendeid laevade tegevteenistusse toomiseks. Nende seas ka Admiral Nahhimovi (endine Kalinin), mis plaaniti töökorda saada juba 2012. aastaks.

## Andmed
*Kogumahutavus: 24 300&nbsp;t (täislastis 28 000&nbsp;t)
*Pikkus: 252&nbsp;m 
*Laius: 28,5&nbsp;m 
*Süvis: 9,1&nbsp;m 
*Relvastus: 20 laev-laev-klassi tiibrakettide "Granit" vertikaalset stardiseadet, 12 õhutõrjerakkettide "Fort" vertikaalset stardiseadet, allveetõrjerakketide "Metel" paarisseade, 2 × 6-torulist allveetõrjepommipildujat, 12-toruline allveetõrjepommipilduja, 2 × 100 mm universaalkahurit, 8 × 6-30&nbsp;mm (kuueraudset) õhutõrje automaatkahurit ja 2 × 5-533&nbsp;mm torpeedoaparaati
*Jõuseadmed: 140&nbsp;000&nbsp;hj, kaks KN-3 tuumareaktorit, koos kahe GT3A-688 auruturbiiniga
*Kiirus: 32 sõlme (59&nbsp;km/h)
*Meeskond: 710 in
*Soomus: 76&nbsp;mm plaadid ümber reaktorisektsiooni
*Tekialune kopteriangaar, kolm helikopterit

## Laevad

## Luurelaev Ural
Kirov-klassi laeva keret kasutati ka tuumaenergial töötaval Titan-klassi luurelaeval Ural SSV-33, kuid seda laeva tabasid algusest peale tõsised probleemid, ning pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist jäi laev rahastuseta Vladivostokki roostetama, olles lõpuks ujuvühiselamu. 2011. aastal lõigati kunagine tehnikaime vanarauaks .

## Viited
Tasuja (laev 1977)

**Tasuja** A432 oli Eesti mereväe Lindormen-klassi toetuslaev-miiniveeskja. 

## Ajalugu
Laev algse nimega **Lindormen** *(Draakon)* ja pardatähisega N43 veesati 7. juunil 1977 Taanis Svendborg Vaerfti laevatehases ja võeti Taani mereväe teenistusse miiniveeskajana 14. juunil 1978. Laev läbis 2001. aastal Søby Værft-is kapitaalremondi, kuid arvati juba 2004. aastal teenistusest välja.

Laev osteti 2006. aastal 12,5 miljoni krooniga Eestisse (Mereakadeemiale osteti samas ka sõsarlaev). Eesti lipp heisati 12. aprillil 2006 ja nimeks sai **Tasuja**. Laeva sõpruslinnaks sai Kunda.

Laev arvati teenistusest välja 1. novembril 2016 ja samal ajal arvati teenistusse sõsarlaev Wambola.

Aastail 2016–2021 seisis Tasuja Miinisadamas praktiliselt Mereväe reservis, seda kasutati sageli kai ääres madruste väljaõppeks. Seejärel anti laev lammutamisele.  

### Komandörid Eestis
* Leitnant Erkki Silm
* Leitnant Arto Reinmaa
* Vanemleitnant Indrek Vinkel
* Kaptenmajor Johan-Elias Seljamaa
* Vanemleitnant Annes Babenko
* Kaptenmajor Gert Soomsalu
* Vanemleitnant Ermo Jeedas

## Galerii

ENS Tasuja (6209081722).jpg|Tasuja (2011)
EML Tasuja (A432).jpg|Tasuja (2009)
ENS Tasuja vapp.jpg|Laeva vapp


## Viited
Akula-klassi allveelaev

**Projekt 941** või **Akula** (vene keeles Акула 'hai'), NATO klassifikatsioonis **Typhoon-klass** on Venemaa strateegiliste tuumaallveelaevade klass. 
## Kirjeldus
Sukeldunult ulatub Typhoon-klassi allveelaevade veeväljasurve 48 000 tonnini, mis on suurem kui näiteks Kirov-klassi ristlejal või teise maailmasõja aegsel lennukikandjal-lahingulaeval. Sellesse klassi kuuluvad allveelaevad on mõõtmetelt maailma suurimad. Typhoon-klassi allveelaevad on külma sõja aegsed tippteosed. Allveelaevad võivad jääda 120 päevaks märkamatult vee alla, samuti on allveelaevade pardal tagatud meeskonnale mitmeid mugavusi (nt saun, bassein jne), millest muudel sõjalaevadel võib ainult unistada. Typhoon-klassi allveelaevadest on praeguseks kasutusel ainult esimene. Selleks on Dmitri Donskoi, mida kasutatakse testimisjärgus olevate Bulava rakettide jaoks. Typhoon-klassi vahetavad välja uued 4. generatsiooni Borei-klassi allveelaevad, millest kaks esimest, nende seas ka Juri Dolgoruki, on valmis ja katsetusjärgus.

## Laevad

## Viited

## Välislingid
Kehalisus

**Kehalisus** (inglise keeles *corporeality*, *embodiment*, saksa keeles *Körperlichkeit*) on teatri meetod, mille eelduseks on näitleja teadlikkus oma kehast ning selle ilustamata kasutamine.

Kehalisuse eesmärk on vältida teatris niinimetatud teatrilõksu ning aidata vaataja lähemale reaalsusele.  

## Kehalisus postdramaatilises teatris
Kui klassikalises sõnateatris on põhilises fookuses sõnatekst, siis on postdramaatilises teatris on keskne näitleja keha kohalolek laval, selle liikumine, loomulikkus ja žestid. See tähendab, et postdramaatilises teatris töötab näitleja mitte ainult sõna, vaid ka oma kehaga ning reageerimiseks, impulsside andmiseks, kujundite loomiseks ja vaatajatega kohtumiseks ei kasuta näitleja mitte ainult sõna või pea liikumist kahe õla vahel, vaid kogu oma keha. 

Postdramaatilises teatris on näitleja keha eelkõige reaalne, materiaalne ja afektiivne, võimendades vaataja jaoks etenduse vahetust. Inimesele omane kinesteetiline empaatia võimaldab kogeda laval toimuvat läbi oma keha ning samastab vaataja laval oleva inimesega.

Postdramaatilise teatri loojad on tihti tantsuteatri taustaga, kuna uue teatri üks olulisemaid tunnuseid on sõna ja keha, tantsu ja draama ühtesulamine. 

## Kehalisus tantsuteatris
Kehalisus on mõjutanud ka tänapäeva tantsuteatrit. Näiteks klassikalises balletis püütakse peita inimese keha reaalseid ja automaatseid liikumisi ning näidata keha ebareaalse ja hämmastavana. Balletis on keha võimalikult kerge, kõrgel ja painduv. Seevastu tänapäeva tantsuteatris on keha tihti võimalikult madalal, kontaktis põrandaga ja vähepainduv.

Alates Isadora Duncanist on 19.–20. sajandi tantsuteateri fookus pigem tantsija kehal, selle loomulikul liikumisel, vastandudes nii balletile. Duncanilt said inspiratsiooni paljud tantsijad ja tantsukunstnikud ning tänu sellele hakkas kehalisus levima ka tantsuteatris.

Eestisse jõudis tänapäevane tantsuteater alles 20. sajandi lõpus ning esimeseks kaasaegse tantsu trupiks oli Nordic Star. Eestis olid esimesed kehalisusele keskenduvad tantsijad Merle Saarva, Raido Mägi ja Mart Kangro.

## Viited

## Kirjandus
* Barba, E 1999. Paberlaevuke. Sissejuhatus teatriantropoloogiasse.

## Välislingid
* Eero Epner 2015. Mõni ääremärkus postdramaatilise teatri kohta
* Lehmann, Hans Ties. Postdramatic Theatre
* Entsüklopeedia Eestist. Moderntants tänases Eestis

* https://www.kultuur.ut.ee/et/etenduskunst/merle-saarva
* https://www.kultuur.ut.ee/et/raido-magi-1
Abhaasi-adõgee keeled

**Abhaasi-adõgee keeled** ehk **Loode-Kaukaasia keeled** on keelkond Kaukaasia keeli. 

Sellesse kuuluvad:
*abhaasi-abasiini keeled
**abhaasi keel
**abasiini keel
*adõgee keeled 
**adõgee keel
**kabardi-tšerkessi keel
*ubõhhi keel (välja surnud) 

## Võimalik sugulus teiste keeltega
Peetakse tõenäoliseks abhaasi-adõgee keelte sugulust hati keelega.

## Viited
Meyer Schapiro

**Meyer Schapiro** (sünninimi **Meir Schapiro**; 23. september 1904 Šiauliai – 3. märts 1996 New York) oli Leedu päritolu Ameerika Ühendriikide kunstiajaloolane.

Tema isa emigreerus 1906. aastal New Yorki, kus leidis tööd heebrea keele õpetajana, ja 1907. aastal järgnes talle ülejäänud perekond. Schapiro kasvas üles Brooklynis.

## Tunnustus
*1976 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks
Boriss Ogibenin

**Boriss Leonidovitš Ogibenin** (ka *Boris Oguibenine*; sündinud 6. novembril 1940 Novosibirskis) on etnograaf, keeleteadlane, indoloog ja semiootik.

Elab alates 1974. aastast Lääne-Euroopas. Alates 1988. aastast Strasbourgi Ülikooli professor.

Enne Nõukogude Liidust emigreerumist osales ta Tartu-Moskva semiootikakoolkonna üritustel Käärikul.

## Kirjutisi
* Огибенин, Борис Л. 2011. Памяти Александра Моисеевича Пятигорского. *[[Sign Systems Studies]]* 39(2/4): 388–393.
Pjotr Bogatõrjov

**Pjotr Grigorjevitš Bogatõrjov** (vene keeles Пётр Григорьевич Богатырёв; 16./28. jaanuar 1893 Saratov – 18. märts 1971 Moskva) oli vene folklorist, etnograaf, tõlkija. 

Ta oli seotud Praha lingvistilise ringi ning ka Tartu–Moskva semiootikakoolkonnaga. Ta oli üks etnosemiootika rajajaid.

Bogatõrjov tõlkis esimesena vene keelde Jaroslav Hašeki romaani "Vahva sõduri Švejki juhtumised maailmasõja päevil".

Bogatõrjov on maetud Vostrjakovo kalmistule.

## Teadustegevus
Bogatõrjov alustas teadustegevust rahvakommete ja maagiliste toimingute uurijana. Esimesse ekspeditsiooniperioodi Bogatõrjovi teadustegevuses kuuluvad 1915.–1919. aasta sõidud üliõpilasena. Mais-juunis 1915 uurisid Pjotr Bogatõrjov, N. F. Jakobson ja Roman Jakobson Moskva kubermangu Vereja maakonna murdeid ja suulist pärimust, "kirjutati üles umbes kakssada muinasjuttu, koos suure hulga laulude, ennete, vanasõnade, mõistatuste, uskumuste, rituaalide ja kommetega". Ta tegi mitu ekspeditsiooni Taga-Karpaatiasse, mille tulemusi üldistas raamat "Магические действия, обряды и верования Закарпатья" (1929). Ta uuris rahvateatrit, analüüsis võrdlevalt slaavi rahvaste folkloori. 

Bogatõrjov kirjutas üle kolmesaja töö rahvateatrist ning folkloori poeetikast ja semiootikast. Tema tööd on avaldatud vene, tšehhi, inglise ja prantsuse keeles. Ta oli õpiku "Русское народное поэтическое творчество" toimetaja ja üks autoreid. 

## Viited
Hinna ja kasumi suhe

Aktsia **hinna ja kasumi suhe** (inglise keeles *price-to-earnings ratio*, lühendatult **P/E**) on finantsnäitaja, mida kasutatakse aktsia suhtelise väärtuse iseloomustamiseks. Hinna ja kasumi suhte põhjal püütakse hinnata, kas aktsia on üle- või alahinnatud.

Finantsajakirjanduses on avaldatud arvamust, et P/E suhe mängib ebakindlatel aegadel investeerimisotsustes varasemast väiksemat rolli.

Tavaliselt kasutatakse P/E arvutamiseks viimase majandusaasta kasuminäitajat või viimase nelja kvartali kasumeid. P/E arvutamiseks jagatakse aktsia hind (enamasti turuhind) puhaskasumiga aktsia kohta (*EPS*, *earnings per share*). Seega näitab suhtarv tinglikult seda, kui palju raha tuleb ühe valuutaühiku teenimiseks investeerida ja mida kõrgem on suhtarv, seda kallimaks võib aktsiat pidada.

## Viited
Kõhutuul

**Kõhutuul** (Ka peer või puuks) on inimese ja teiste imetajate seedimise käigus sümbiootiliste bakterite ja pärmseente tekitatud ja pärasoole kaudu väljutatavad soolegaasid. Inimene väljutab päevas 0,5–2 liitrit gaase pärasoole kaudu. Ühe korraga eraldub neid keskmiselt 35–90 ml. Kõhutuule koostis on väga kõikuv, kuid selle peamised komponendid on süsinikdioksiid, lämmastik, vesinik, hapnik ja metaan. Kõhulahtisuse korral võib koos kõhutuulega pärasoolest tahtmatult väljuda ka vedelat rooja.

Inimesel väljub pärasoole kaudu päevas keskmiselt 600 ml soolegaasi, 20–60% soolegaasist moodustab allaneelatud õhk. Soolegaasi rohkus võib põhjustada kõhupuhitust.

## Põhjused
Gaas tekib normaalsete seedetrakti bakterite elutegevuse tulemusena, eriti kõrge kiudainesisaldusega toitude söömisel (oad, herned, puu- ja juurviljad, täisteratoidud).  Samuti võivad suurendada gaaside hulka jämesooles suhkruasendajad (näiteks sorbitool ja ksülitool). Puhitus võib olla seotud toiduainete talumatusega (näiteks laktoositalumatus) või mõne ravimi kõrvaltoimega. Kõhuprobleeme võivad võimendada stress või depressioon, samuti menstruaaltsükli teatud faasid, rasedus. 

## Soolegaas sümptomina

Rohke kõhugaasi ehk kõhupuhituse (meteorism) teke võib olla seotud kroonilise haigusega (näiteks divertikuliit, ärritatud soole sündroom ja tsöliaakia), aga siis esinevad ka nende haiguste muud sümptomid. Teised haigused, millele kõhupuhituse teke võib osutada, on näiteks laktoositalumatus, jämesoolevähk, tsüstiline fibroos, munasarjavähk.

## Huumor

Kõhutuult on huumorivahendina kasutatud üleilmselt läbi aegade, nii leiab näiteks Jaapanist Edo perioodist tuntud maali "Peerusõda" (屁合戦 *[[He-gassen]]*). Keskajal oli Euroopas kõhutuulehuumor seotud organismi tegevuse kontrollimatusest tuleneva ärevuse ning meeldetuletusega, et ka kõrgeimatel aadlikel pole sellest pääsu. Lisaks oli tolle ajastu õukonna meelelahutuse – akrobaadid, žonglöörid, tuleneelajad, jutuvestjad, muusikud, koomikud – osa ka kõhutuule kasutamine, Iirimaa 8. sajandi kirjalikest allikatest leiab nimekirja õukonna "peeretajatest" (*bruigedoire*), kellele määrati töötasuks kindel osa jahisaagist.

### Peerukott

Peerukotte on kasutatud ammustest aegadest peale, näiteks Rooma keiser Elagabalus olevat oma õhtusöökidel upsakamate külaliste istmete alla peerukotte sokutanud. 10. sajandi emiir Ziyadat Allah III olevat peitnud täispuhutud loomapõisi oma palees istmepatjade alla, et pahaaimamatuid külalisi üllatada.

Tänapäevane kummist versioon leiutati 1930. aastatel Kanada ettevõttes JEM Rubber Co, hiljem müüdi see idee ettevõttele Johnson Smith Company.

## Ajalugu
Kõhutuult seostati keskajal lisaks huumorile surelikkuse, lagunemisega ning paljud tolle aja kirjanikud nägid selles seost surmaga: kõhutuul ja roe tuletasid iga päev meelde surelikkust ja pattu.

## Vaata ka

* Roland Peeretaja
* Joseph Pujol
* koolikud

## Viited
Philip de László

**Philip Alexius de László** (sündinud **Fülöp Laub**; 30. aprill 1869 Budapest – 22. november 1937 London) oli Ungari juudi päritolu maalikunstnik, portretist. Ta on tuntud paljude kroonitud peade ja kuninglike perekondade liikmete portreede maalijana. 1914. aastal sai ta Suurbritannia kodanikuks.

## Välislingid
Tiit Rääk

**Tiit Rääk** (26. juuni 1945 – 11. september 2010) oli eesti spordiajakirjanik.

Ta alustas reporterina tööd 1963. aastal Eesti Raadios. Eesti Televisioonis töötas ta 1979. aastast.

## Välislingid
* «Mind lükati jalaga kõrvale!» Õhtuleht, 6. aprill 2005
* Laupäeval lahkus legendaarne spordireporter Tiit Rääk
* Ubarääk ei laula enam... Õhtuleht, 13. september 2010
Tiiu Kimber

**Tiiu Kimber** (29. september 1948 – 16. mai 2024) oli eesti jõutõstja ja fotograaf.

Aastal 2009 tuli ta oma vanuseklassi jõutõstmise maailmameistriks.

## Viited

## Välislingid
* Tiiu jõu- ja ilunumbrid EPL, 8. august 2001
* Kimber avab akti ja loodusnäituse 24tundi.ee, 6. märts 2009
* Shutterfish.net: Tiiu Kimber "Uusi ja vanu pilte"
* Kimberi fotod tornis üleval 24tundi.ee, 4. märts 2010
* Jõutõste meister Tiiu Kimber esitleb Pärnus loodusfotosid  ERR, 10. märts 2010
Aleksander Pettai (notar)

**Aleksander Pettai** (12. veebruar 1908 Tartu – 27. oktoober 1974 Toronto, Kanada) oli Eesti notar.

Ta lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi 1927. aastal. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1927–1928 ja 1937 ning õigusteaduskonnas 1928–1937 (lõpetas). Korporatsiooni Ugala vilistlane.

Ta töötas ametnikuna Tartu Ringkonnakohtus ja alates 1939. aastast notarina Võhmas. 

1944. aastal põgenes Rootsi, sealt siirdus hiljem Kanadasse.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 8787.