open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aarne Veedla

**Aarne Veedla** (sündinud 26. novembril 1963 Valgas) on Eesti endine piirivalvur ja poliitik.
Veedla lõpetas Tartu Ülikooli 1988. aastal ajaloo erialal. 

Aastatel 1991–1993 teenis ta vabatahtlikuna Eesti piirivalves, oli kontrollpunkti ülem ning Valga Juhtimiskeskuse staabiülem.

## Poliitiline tegevus
Ta valiti Valga linnavolikokku 1989., 1993. ja 1996. aastal. Ta oli Valga linnavolikogu aseesimees, seejärel esimees ning Eesti Linnade Liidu juhatuse liige.

1995–1996 oli ta Eesti Vabariigi Riigikogu liige, kus kuulus Reformierakonna fraktsiooni ning oli õiguskomisjoni liige. 1999–2003 töötas ta regionaalministri nõunikuna, alates 2003. aastast rahvastikuministri nõunikuna. Aastatel 2007–2008 oli ta Riigikogu esimese aseesimehe nõunik. Veedla on Vabariigi Presidendi rahvusvähemuste ümarlaua liige 2000–2010.

Veedla on Eesti Reformierakonna (ja oli selle eelkäija Eesti Liberaaldemokraatliku Partei) liige. Ta on korduvalt kuulunud Eesti Liberaaldemokraatliku Partei ja Eesti Reformierakonna juhatusse. Aastatel 1988–1990 oli ta Rahvarinde Valgamaa volikogu liige. 2021. aastast on ta Eesti Reformierakonna volikogu liige.
Dave Grohl

**David Eric Grohl** (sündinud 14. jaanuaril 1969 Warrenis Ohios) on USA muusik, kes sai tuntuks ansambli Nirvana trummarina. 

Aastal 1995, pärast Nirvana juhi Kurt Cobaini enesetappu, moodustas ta ansambli Foo Fighters. Led Zeppelinist vaimustunud Grohl meelitas sealse bassimehe John Paul Jonesi kaasa lööma Foo Fightersi albumil "In Your Honor", kus Jones mängiski mandoliini ja klaverit, ja tegi 2009. aastal koos temaga (ja Josh Homme'iga ansamblist Queens of the Stone Age) ansambli Them Crooked Vultures. "Eelkõige," ütles ta, "kõlas Led Zeppelin kartmatuna."

2014. aastal võeti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli vastu Nirvana ja 2021. aastal Foo Fightersi liikmena.


Pilt:Dave Grohl, Hard Rock Bangalore.jpg|Dave Grohl, kitarr
Pilt:Dave Grohl 1989.jpg|Dave Grohl, 1991
Pilt:Dave-Grohl drums.jpg|Dave Grohl, trummid
Pilt:Dave Grohl - july 2008 2.jpg|Dave Grohl juulis 2008
Woody Allen

**Woody Allen** (õieti **Heywood Allen**; sünninimega **Allen Stewart Konigsberg** või **Königsberg**; sündinud 30. novembril 1935) on juudi päritolu USA filmirežissöör, -stsenarist ja -näitleja ning kirjanik ja kolumnist.

Ta kirjutab oma filmidele ise stsenaariumid ja on paljudes neist ka näidelnud. Ta kasutab oma filmides palju New Yorgi motiive.

Allen on ka džässmuusik.

## Oscarid

Woody Allen on saanud kolm Oscarit ja olnud 21 korral Oscari nominent.

Parima stsenaristi Oscarile on ta olnud nomineeritud 14 korda: filmidega "Annie Hall" (1977, võitis), "Interiors" (1978), "Manhattan" (1979), "Broadway Danny Rose" (1984), "Kairo purpurne roos" (1985), "Hannah ja tema õed" (1986, võitis), "Radio Days" (1987), "Crimes and Misdemeanors" (1989), "Alice" (1990), "Abikaasad" (1992), "Bullets over Broadway" (1994), "Mighty Aphrodite" (1995), "Deconstructing Harry" (1997) ja "Match Point" (2005). Sellega on ta ajaloo edukaim stsenarist.

Parima meesnäitleja Oscari nominent oli ta filmiga "Annie Hall" (1977).

Parima lavastaja Oscarile on ta olnud nomineeritud kuus korda: filmidega "Annie Hall" (1977, võitis), "Interiors" (1978), "Broadway Danny Rose" (1984), "Hannah ja tema õed" (1986), "Crimes and Misdemeanors" (1989) ja "Bullets over Broadway" (1994). Sellega jagab ta aegade edukaima lavastaja kohta.

Alleni filmides on kuus Oscarit võitnud viis näitlejat: parim naisnäitleja Diane Keaton ("Annie Hall", 1977), parim meeskõrvalosatäitja Michael Caine ("Hannah ja tema õed", 1986) ning parimad naiskõrvalosatäitjad Dianne Wiest ("Hannah ja tema õed" ja "Bullets over Broadway", 1994), Mira Sorvino ("Mighty Aphrodite", 1995) ja Penelope Cruz ("Vicky Cristina Barcelona", 2008).

Lisaks on olnud Oscarile nomineeritud kümme Alleni filmides osalenud näitlejat: meesnäitlejad Allen ise ("Annie Hall", 1977) ja Sean Penn ("Sweet and Lowdown", 1999), naisnäitleja Geraldine Page ("Interiors", 1978), meeskõrvalosatäitjad Martin Landau ("Crimes and Misdemeanors", 1989) ja Chazz Palminteri ("Bullets over Broadway", 1994) ning naiskõrvalosatäitjad Maureen Stapleton ("Interiors"), Mariel Hemingway ("Manhattan", 1979), Judy Davis ("Abikaasad", 1992), Jennifer Tilly ("Bullets over Broadway") ja Samantha Morton ("Sweet and Lowdown").

## Filmid

 **1** Nimetatud kui filmi produtsent.
 **2** Film põhineb samanimelisel näidendil, mille autor on samuti Woody Allen.

## Välislingid
Parred

**Parred** ehk **reheparred** olid peened latid (palgid), mis olid asetatud rehetoa laealustele aampalkidele ehk taladele (lõsnadele) vilja kuivatamiseks sügisel pärast koristust ja enne viljapeksu.

Need kujutasid endast mustaks suitsunud ja tahmunud ümarpalke, mille läbimõõt oli umbes 15 cm. Parred asetsesid lahtiselt kahel tugeval pikitalal ja nende arv oli olenevalt rehetoa suurusest 9...18 (keskmiselt 12...15). Neid sai liigutada ning tavaliselt olid nad jaotatud kolmeks või neljaks rühmaks (**lauguseks**). 

Igal parrel võis kuivada kolm-neli püstiasendis viljavihkude koormat. Kuivatamise eesmärk oli ära hoida vilja hallitamist. Vilja säilimisele aitas kaasa suits, mis ühtlasi puhastas vilja. Viljavihud pandi kuivama (**aheti**) lauguste kaupa. Alustati rehetoa rehealusepoolsest osast ja lõpetati ahju ääres. Vilja kuivama panemist nimetati **ahtmiseks **(Lõuna-Eestis *atmine***)**. Parsil kuivavat vilja või ka ühel laugusel kuivavat viljaportsjoni nimetati **ahteks** (nimetav:  **ahe**).

Ka linnaseid kuivatati parsil.  

Kui partel parajasti vilja ei olnud, olid nad kaheks rühmaks kokku lükatud, nii et nendel sai magada või kuivatada küttepuid, pirde või nõude tegemiseks ette nähtud puid. Magamiseks kasutati parsi juhul, kui kõik ei mahtunud alla magama või tuba ei pidanud sooja. Tavaliselt magasid partel ehk parsil teenijad või nooremad inimesed. 

Lääne- ja Põhja-Eestis, kus rehetuba kasutati ka saunana, võidi partel vihelda. 

Soomaal käibib legend, et kui teid ei olnud, suitsutati surnuid parsil, kuni neid sai surnuaiale viia. 

## Mõistatusi parte kohta
*Haud pääl, haud all, tedrekeele kesken? (Rõuge kihelkond)
*Lagi all, lagi peal, kandlekeeled keskel? (Kuusalu kihelkond)
*Must ase, valge magaja? (pirrud parsil, Kanepi kihelkond)
**Musta sängü, valgõ magaja seen? (pirrud parsil, Kanepi kihelkond)
**Must voode, valge magaja? (pirrud parsil)
*Neli sulast saunas, peremees parsil? (käsi kindas, Rakvere kihelkond)
*Mees parsil, lihavaage pääs? (kukk, Reigi kihelkond)

## Vanasõnu
*Laisk laps parsil, hea laps loeb raamatut.
*Oma mees tuleb ikka järele, kas situ parsilt maha.
*Parem see, kes tuppa situb, kui see, kes parsil magab.
*Laisal pernaesel süüb siski pere söömätä, ehk küll puu parsil ja leib laudil, terä paan ja tuli all.

## Tsitaat
Eduard Vilde "Pisuhännas" ütleb Ludvig Sander: "Ainult parsil elab luule, ainult vommil sigib suur idee, kõik meie kultuur on tulnud laudast ja aganikust."

## Vaata ka
*abiparred

## Välislingid
Lahusti

**Lahusti** on aine (tavaliselt vedelik), mis on võimeline lahustama teisi aineid – vedelikke, gaase või tahkeid aineid. Saadud lahuses on lahustunud aine ühtlaselt jaotunud. Kõige levinumaks lahustiks on vesi, orgaanilistest lahustitest on levinud metanool, etanool, atsetoon, benseen, tolueen, metüleenkloriid, tetraklorosüsinik, etüülatsetaat. 

Kromatograafias kasutatavaid lahusteid või nende segusid nimetatakse ka eluendiks. Ekstraheerimisprotsessides kasutatavaid selektiivseid lahusteid kutsutakse ekstrahendiks.

Lahustitena kasutatakse tihti (orgaaniliste) ühendite segusid, näiteks naftatöötlemise produktid nagu bensiin ja petrooleeter. 

Paljudel lahustitel on madal keemistemperatuur ja nad auruvad kergesti, jättes lahustunud aine maha.

Ainete lahustuvus sõltub oluliselt lahusti omadustest ja temperatuurist. Mõned ained lahustuvad hästi orgaanilistes lahustites, mõned ained lahustuvad hästi vees, mõned ei kummaski. Näiteks lihtaine väävel ei lahustu vees, küll aga lahustub vähesel määral etanoolis ja tolueenis. Väga hästi lahustub väävel süsinikdisulfiidis.

On ka erandlikke ja vähem tuntud lahusteid – näiteks pallaadium on metall, mis suudab normaaltingimustel absorbeerida ruumalalt endast 900 korda suurema koguse vesinikku. 

Lahustid võib jagada kolme põhirühma: 
*mittepolaarsed lahustid
*polaarsed aprotoonsed lahustid
*polaarsed protoonsed lahustid.

## Lahustite füüsikalised omadused
Alltoodud tabelis on olulisemate lahustite füüsikalised omadused. Lahusti polaarsust näitab dielektriline konstant.

## Vaata ka
* Lakibensiin
* Atsetoon
* Tärpentin
* Bensiin
* Nitrolahusti
* Metanool
* Protoonne lahusti
*Lahustamine
*Lahustuvus
*Solvatatsioon
Heinrich Christopher Wrede

**Heinrich Christopher Wrede** (18. veebruar 1691 Harju-Jaani Rootsi kuningriik – november 1764 Tallinna kubermang Venemaa keisririik) oli Eestimaa vaimulik.

Ta sündis Harju-Jaani kirikumõisas sealse pastori Heinrich Wrede pojana. Aastatel 1704–1708 õppis ta Tallinna gümnaasiumis, aastatel 1708–1709 Tartu Ülikoolis. Aastatel 1709–1711 õppis Kieli ja 1711. aastal Halle ülikoolis teoloogiat. Ordineeriti 5. septembril 1711 kirikuõpetajaks.

Oli aastatel 1711–1742 Harju-Jaani koguduse pastor, täites lisaks 1712–1713 Jüri koguduse ja 1714–1734 ka Jõelähtme koguduse pastori kohuseid. 1717. aastal pani Harju-Jaanis tööle köstrikooli, mille lõpetajatest said ümbruskonna esimesed külakoolmeistrid. 1718. aastast oli Wrede ka Albu mõisa juurde asutatud Albu vaeslastekooli direktor. Seda õppeasutust pidas ülal Kaalepi, Kukevere, Seidla ja Albu mõisa omanik vabahärra Magnus Wilhelm von Nieroth. Koolis õppis nii saksa kui ka eesti soost lapsi.

1721. aastast tegutses Christopher Wrede Eestimaa konsistooriumi erakorralise assessorina, aastatel 1741–1742 Ida-Harju praostkonna praostina. Aastatel 1742–1753 oli ta Tallinna superintendent ja Tallinna Oleviste koguduse pastor. Kui ta sellest ametist 1753. aastal kehva tervise tõttu loobus, määrati viitsesuperintendendiks Peter Christian Krause. Tema algatusel loodi Tallinna Toomkiriku juures maakirikute arhiiv.

Wrede Harju-Jaanis ja Jõelähtmel peetud kirikuraamatud on olulised ajalooallikad.

Aastal 1721. avaldas ta ümbertöötatud kujul Heinrich Stahli "Kodu- ja Käsiraamatu" ja 1727. aastal Tallinnas raamatukese "Jummala Nou Innimesse iggawessest õnnistussest". Mõlema raamatu toimetamisel olid Wredel abiks ülikoolikaaslased Anton thor Helle ja Heinrich Gutsleff.

Wrede suri 1764. aasta novembris Tallinnas ja maeti sama aasta 15. detsembril Oleviste kirikusse.

## Isiklikku
Tema isa Heinrich Wrede oli samuti Harju-Jaani koguduse pastor, vend Carl Christian Wrede oli pärast teda, 1742–1745 Harju-Jaani koguduse õpetaja ja hiljem luterlik pastor Volga jõe äärsetes kogudustes. Ta abiellus 24. oktoobril 1711 Anna Elisabeth Meyeriga Tallinnast.
## Viited

## Kirjandus
* Jõelähtme kirik ja kogudus 18.sajandi esimesel poolel. Tõlkinud Tiina Kala. ISBN 9985-9371-5-5.
Juneau

**Juneau** on linn Ameerika Ühendriikides, Alaska osariigi pealinn. Asub Gastineau väina ääres.

Juneau on USA osariikide pealinnade seas ainus, millel puudub maanteeühendus teiste asulatega. Laviiniohu, järskude nõlvade, külma kliima ja keskkonnakaitseprobleemide tõttu oleks teede ehitus ja korrashoid vägagi raske ja kulukas.

Maismaaga peetakse laevaühendust Juneau-Haines-Skagway parvlaevaliini abil, Skagwayst edasi pääseb Klondike'i maantee kaudu Whitehorse'i, kust saab Alaska maanteed pidi kas Fairbanksi või Prince George'i Kanadas, sealt omakorda pääseb edasi ka USA mandriossa. Lisaks on parvlaevaühendus Anchoragega Whittieri kaudu ning maismaaga Prince Rupertiga Briti Columbia ja Bellinghamiga Washingtoni osariigis. Tähtis on ka lennuühendus: Juneau lennujaamast väljub ööpäevas üle 11 lennu, tähtsamad sihtkohad on Seattle ja Anchorage. Lennuliine teenindab peamiselt Alaska Airlines.

## Ajalugu
Juneau alal elasid enne eurooplaste saabumist tlingitid. 1870. aastatel jõudsid piirkonda kullaotsijad. 1880. aastal märkisid kaevurid Joe Juneau ja Richard Harris kullamaagi leiukoha juurde maha tulevase linna territooriumi ja Harris nimetas selle **Harrisburgiks**. Kaevureid saabus peagi juurde. 1881. aasta veebruaris otsustas esimene elanike koosolek asula ümber nimetada **Rockwelliks**, kuid sama aasta lõpus muudeti nimi Joe Juneau pealekäimisel Juneauks.

Juneau eraldatuse tõttu on pidevalt kaalutud pealinna kolimist mujale, kuid rahapuuduse tõttu pole ükski paan teostunud. 1962. aastal lükkasid osariigi valijad referendumil häälte vahekorraga 55 : 45 tagasi pealinna kolimise Alaska lääneossa, 30 miili (50 km) raadiusse Anchoragest.

1974. aastal, kui loodeti Alaskale saada rahastust Alaska naftajuhtme ehitusest, kiitsid valijad referendumil 56% heaks pealinna kolimise. Loodav uus pealinn pidi olema korraga 300 miili (500 km) kaugusel nii Anchoragest kui ka Fairbanksist ja tuli rajada vähemalt 100 ruutmiilile annetatud avalikule maale. 1976. aasta referendumil hääletas 53% valijatest pealinna Willow' inkorporeerimata alale (110 km Anchorage'st põhjas) rajamise poolt. 1978. aastal aga hääletas 55% valijatest pealinna Willow' kolimise miljardidollarilise rahastamise vastu. 1982. aastal hääletas 53% valijatest 2.9 miljardi dollarilise pealinna Willow' kolimise rahastamise vastu. Rahastamise tagasilükkamine annulleeris ka 1974. aastal pealinna kolimise heaks kiitnud referendumi tulemuse.

1994. aasta referendumil lükkasid osariigi valijad häälte vahekorraga 54,7 : 45,3 tagasi pealinna kolimise Wasillasse. 2002. aastal lükkasid valijad uuesti tagasi pealinna kolimise. Pealinna kolimise debatt jätkub endiselt, 2022. aastal esitasid kaks osariigi seadusandliku kogu liiget seaduseelnõu pealinna kolimiseks Willow'sse.

## Viited

## Välislingid

* Juneau koduleht
Maximiliano Rodríguez

**Maximiliano Rubén Rodríguez** ehk **Maxi Rodríguez** (sündinud 2. jaanuaril 1981 Rosarios Santa Fe provintsis) on Argentina jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Argentina kõrgliiga klubis Newell's Old Boys.

## Karjäär
Rodríguez alustas elukutselise mängijana 1999. aastal kodumaal Newell's Old Boys klubis. Esimesel hooajal mängis ta ainult viies mängus, ega teinud ühtegi väravat. Teisel hooajal osales ta juba 18 mängus ja lõi 5 väravat. Kolmandal hooajal Rodríguez tegi 33 mängus 15 väravat, mille järel hakkasid Euroopa suured klubid tema vastu huvi tundma. 2002. aastal siirdus ta Hispaania klubisse Espanyol, kus ta mängis kolm aastat ja lõi 26 väravat. 2005. aastal müüdi ta Madridi Atléticosse, kus ta mängis 120 kohtumist ja lõi 31 väravat. Aastatel 2010–2012 mängis Rodríguez Liverpoolis.

Rodríguez on nii Itaalia kui ka Argentina kodanik, kuid esindas rahvuskoondises ainult Argentinat. 2001. aastal tuli ta juunioride maailmameistriks ja 2003. aastal osales FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, samuti on ta mänginud maailmameistrivõistluste valikmängudes. Edukate valikmängude tulemusena valiti ta ka 2006. aasta maailmameistrivõistlusteks Argentina koondisse. Saksamaal toimunud MM-i lõi kahes mängus kaks väravat. Mõlemad väravad lõi ta alagrupi teises mängus Serbia ja Montenegro vastu, mille Argentina võitis 6:0. 

Rodríguez kuulus Argentina koondisse aastatel 2003–2014. Ta mängis koondises 57 korral ja lõi 16 väravat. Rodríguez debüteeris Argentina rahvuskoondises 8. juunil 2003, kui mängiti Jaapaniga.

## Klubid

*1999–2001, 2001–2002 Newell's Old Boys
*2001 Real Oviedo
*2002–2005 RCD Espanyol 
*2005–2010 Madridi Atlético
*2010–2012 Liverpool
*2012–2017 Newell's Old Boys
*2017–2018 Peñarol
*2019– Newell's Old Boys

## Saavutused
;Liverpool
*Football League Cup: 2011–12
;Newell's Old Boys
*Argentina Primera División: 2013 Final
;Peñarol
*Uruguay Primera División: 2017, 2018
*Supercopa Uruguaya: 2018
;Argentina U-20
*2001 **Juunioride maailmameister**

## Isiklikku

Maxi Rodríguez on 180 cm pikk ja kaalub 73 kg.

## Välislingid
* 2006. aasta jalgpalli MM-i veebileht
Ptuj

**Ptuj** on linn Sloveenias Drava jõe ääres Štajerskas.

## Ajalugu

Ptuj on üks Sloveenia vanimaid linnu. Asustuse jälgi on juba kiviajast. Linna õitseng oli Rooma ajal. 69. aastal kuulutati linnas Vespasianus Rooma keisriks. Traianuse ajal sai asula nimega *Colonia Ulpia Traiana Poetovio* linnaõigused. Pärast slaavlaste piirkonda jõudmist läks ala Frangi riigi koosseisu ja seejärel Salzburgi piiskopile. 1500. aastast alates kuulus Steiermarki. Linna saksakeelne nimi oli *Pettau*.

## Välislingid

*Ptuj koduleht
Murska Sobota

**Murska Sobota** on linn Sloveenia kirdeosas Mura jõe lähedal, Prekmurje piirkonnas.

Asulat on esmamainitud 1348. aastal. Linnaõigused sai see umbes 1479. aastal.

## Sõpruslinnad
Murska Sobotal on 6 sõpruslinna:
*  **[[Ingolstadt]]**, Saksamaa (Baieri)
*  **[[Bethlehem (Pennsylvania)|Bethlehem]]**, USA (Pennsylvania)
*  **[[Paraćin]]**, Serbia (Pomoravlje)
*  **[[Körmend]]**, Ungari (Vas)
*  **[[Podstrana]]**, Horvaatia (Spliti-Dalmaatsia maakond)
*  **[[Turnov]]**, Tšehhi (Liberec)

## Välislingid

*Murska Sobota koduleht
Ahe

**Ahe** on eesti rahvakultuuris:
*partele kuivama pandud vili või
*ühele laugusele kuivama pandud vili.

**[[Ahe saar|Ahe]]** on saar Prantsuse Polüneesias.
Robin van Persie

**Robin van Persie** (sündinud 6. augustil 1983 Rotterdamis) on endine Hollandi jalgpallikoondise ründaja.

## Klubikarjäär
### [[Rotterdami Feyenoord]]is

Van Persie alustas juuniorina Rotterdami Excelsioris ja hiljem Rotterdami Feyenoordis. Ta mängis Hollandi noorte ja juunioride koondises.

2002. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Feyenoordiga ja varsti pärast seda lasti tal mängida vigastuste küüsis vaevlevas põhikoosseisus. Heade mängude tulemusena ja osa tõttu Feyenoordi 3:2 võidus Dortmundi Borussia üle UEFA Cupi finaalis 8. mail 2002 valiti ta hooaja parimaks nooreks mängijaks Hollandis. 

2002. aasta suvel vaevles ta seljavalude käes, kuid lõi Hollandi meistrivõistluste 28 mängus 8 väravat. Ta oli osaline ka UEFA Meistrite liiga 2 mängus. Erimeelsused peatreeneri Bert van Marwijkiga sundisid teda otsima 2003. aasta sügiseks uut klubi. Feyenoordi kasuks lõi ta 61 mängus 14 väravat.

### [[Arsenal FC]]-s

17. mail 2004 sõlmis van Persie sõlmis lepingu Inglismaa klubiga Arsenal FC. Üleminekusumma oli 2,75 miljonit naelsterlingit. Arsenali särgis debüteeris ta vahetusmängijana 8. augustil 2004 Inglismaa superkarika kohtumises, kus Arsenal võitis Manchester Unitedi 3:1. Kohtumises Southamptoni vastu sai ta punase kaardi ja selle tulemusena ei lasknud peatreener Arsène Wenger teda pikka aega väljakule. Ta pääses uuesti mängima Thierry Henry vigastuse järel. Arsenal võitis Inglismaa karika. Van Persie lõi otsustava värava mängus West Bromiwichi vastu, kui Arsenal kindlustas teise koha Premier League'is hooajal 2004–2005. Selle tulemusena valiti ta kõrgliiga kuu mängijaks.

Novembris lõi ta 4 mängus 6 väravat ja valiti kuu mängijaks. Kokku mängis ta hooajal 41 mängu ja lõi 11 väravat.

### Rahvuskoondises

Rahvuskoondises debüteeris Robin van Persie 4. juunil 2005 Rumeenia vastu. Ta osales 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, kus lõi üjhe värava (Elevandiluuranniku vastu) ja jõudis veerandfinaali. 

## Isiklikku
Robin van Persie on 183 cm pikk.

## Saavutused
;Feyenoord
*UEFA karikas: 2001–02
*Johan Cruijff Schaal: 2018
*KNVB beker: 2017–18

;Arsenal
*FA Cup: 2004–05
*FA Community Shield: 2004

;Manchester United
*Premier League: 2012–13
*FA Community Shield: 2013
Obninsk

**Obninsk** on linn Venemaal Kaluga oblastis. Asub Protva jõe kaldal, Moskvast 100 km edelas ja Kalugast 68 km kirdes.

Obninskis avati 27. juunil 1954 maailma esimene tööstuslik tuumaelektrijaam. 1956. aastal sai Obninsk linnaõigused. Linnas oli ka vene esimese tuumaallveelaeva Leninski Komsomol meeskonna üks treeningubaase.

Obninski tuumajaam töötas ligi 48 aastat ja suleti 30. aprillil 2002.

## Viited

## Välislingid

*Obninski koduleht *(vene ja inglise keeles)*
Nižnevartovsk

**Nižnevartovsk** on linn Venemaal Handi-Mansi autonoomses ringkonnas, Nižnevartovski rajooni halduskeskus. Asub Obi jõe ääres.

Nižnevartovsk on rajatud 1909. aastal. Linnaõigused sai 1972. aastal. 1976. aastast toimub linnas valgete ööde festival Samotlori ööd.

Peamine tööstusharu on nafta- ja gaasitööstus.

Elanikest on venelasi 65,6%, tatarlasi 9,7%, ukrainlasi 8,3%, baškiire 3,6% ja 16,8% teistest rahvustest.

## Viited

## Välislingid
*Nižnevartovski koduleht
Orsk

**Orsk** on tööstuslinn Venemaal Orenburgi oblastis. Linn asub Lõuna-Uuralite jalamil Uurali jõe kaldal ja Ori jõe suudmes vahetult Kasahstani loodepiiri ääres. 

Orsk on asutatud 1735. aastal. Linnaõigused sai 1865. aastal.

Tähtsamad tööstusharud on värviline metallurgia, masinatööstus (pm. mäetööstuse- ja metallurgiaseadmed) ja keemiatööstus (naftatöötlemine).

Orskis on sündinud vene nõukogude kirjanik ja dramaturg Juri Bondarev.

## Vaata ka
*Orski paisu purunemine

## Viited
Massa

**Massa** on linn Itaalias Toscana maakonnas, Massa ja Carrara provintsi halduskeskus.

Massa asub Liguuria mere ääres.

## Vaata ka
* Massa Cinquale lennujaam

## Viited

## Välislingid

*http://www.comune.massa.ms.it/
Paulette Goddard

**Paulette Goddard** (sünninimi **Pauline Marion Levy**; 3. juuni 1910 New York – 23. aprill 1990 Ronco sopra Ascona, Šveits) oli USA filminäitleja.

## Filmid
*"*[[Berth Marks]]*" (1929) 
*"*[[The Locked Door]]*" (1929)
*"*[[City Streets]]*" (1931)
*"*[[The Girl Habit]]*" (1931) 
*"*[[Hollywood on Parade]]*" (1932) 
*"*[[The Mouthpiece]]*" (1932)
*"*[[Show Business]]*" (1932) 
*"*[[Young Ironsides]]*" (1932) 
*"*[[Pack Up Your Troubles]]*" (1932)
*"*[[Girl Grief]]*" (1932) 
*"*[[The Kid from Spain]]*" (1932)
*"*[[Roman Scandals]]*" (1933)
*"*[[Kid Millions]]*" (1934)
*"*[[Modern Times]]*" (1936)
*"*[[The Bohemian Girl]]*" (1936)
*"*[[The Young in Heart]]*" (1938)
*"*[[Dramatic School]]*" (1938)
*"*[[The Women]]*" (1939)
*"*[[The Cat and the Canary (film 1939)|The Cat and the Canary]]*" (1939)
*"*[[The Ghost Breakers]]*" (1940)
*"*[[The Great Dictator]]*" (1940)
*"*[[North West Mounted Police]]* (1940)
*"*[[Second Chorus]]*" (1940)
*"*[[Pot o' Gold]]*" (1941)
*"*[[Hold Back the Dawn]]*" (1941)
*"*[[Nothing But the Truth]]*" (1941)
*"*[[The Lady Has Plans]]*" (1942)
*"*[[Reap the Wild Wind]]*" (1942)
*"*[[The Forest Rangers]]*" (1942)
*"*[[Star Spangled Rhythm]]*" (1942)
*"*[[The Crystal Ball]]*" (1943)
*"*[[So Proudly We Hail!]]*" (1943)
*"*[[Standing Room Only]]*" (1944)
*"*[[I Love a Soldier]]*" (1944)
*"*[[Duffy's Tavern]]*" (1945) 
*"*[[Kitty (film, 1945)|Kitty]]*" (1945)
*"*[[The Diary of a Chambermaid]]*" (1946)
*"*[[Suddenly, It's Spring]]*" (1947)
*"*[[Variety Girl]]*" (1947) 
*"*[[Unconquered]]*" (1947)
*"*[[An Ideal Husband]]*" (1947)
*"*[[On Our Merry Way]]*" (1948)
*"*[[Hazard]]*" (1948)
*"*[[Bride of Vengeance]]*" (1949)
*"*[[A Yank Comes Back]]*" (1949) 
*"*[[Anna Lucasta]]*" (1949)
*"*[[The Torch]]*" (1950) (produtsent) 
*"*[[Babes in Bagdad]]*" (1952)
*"*[[Vice Squad]]*" (1953)
*"*[[Sins of Jezebel]]*" (1953)
*"*[[Paris Model]]*" (1953)
*"*[[Charge of the Lancers]]*" (1954)
*"*[[A Stranger Came Home]]* aka *[[The Unholy Four]]* (USA) (1954)
*"*[[Time of Indifference]]*" (1964)

## Välislingid
*
Anna Kurnikova

**Anna** Sergejevna **Kurnikova** [k'urnikova] (vene *Анна Сергеевна Курникова*; sündinud 7. juunil 1981 Moskvas) on vene tennisist ja fotomodell.

Aastatel 1995–2003 oli ta elukutseline tennisist. Ta karjäär katkes seljavalude tõttu. Kui ta pärast seitsmeaastast vaheaega 2010. aastal taas võistlema hakkas, osales ta kõigepealt koos Martina Hingisega Wimbledoni kutsetega turniiril.

Kuigi ta ei tõusnud tennises päris tippu, on ta tänu modellitööle üks maailma tuntumaid naistennisiste. 

Tema suuremad saavutused on tulnud naispaarismängus. Koos Martina Hingisega võitis ta 1999. ja 2002. aastal Austraalia lahtised meistrivõistlused ning oli mõnda aega paarismängus maailma esireket.

Kurnikova mängustiil sobib paarismänguks. Teda on võrreldud Pam Shriveri ja Peter Flemingiga, kes on võitnud arvukalt paarismänguturniire koos lühemate partneritega (Martina Navrátilová, John McEnroe). Kurnikova ja Hingis on end naljatamisi nimetanud tennise Spice Girlideks. 

## Elukäik ja sportlastee
Tema vanemad on tennisetreener Alla Kurnikova ja endine maadleja Sergei Kurnikov. Ta on nende ainuke laps. 

Ta hakkas treenima viieaastaselt, tema esimene treener oli Larissa Preobraženskaja. Kümneaastaselt astus ta USA-s Floridaa asuvasse Nick Bollettieri tenniseakadeemiasse.

13-aastaselt hakkas Kurnikova noortetennises rahvusvaheliselt silma paistma. Ta võitis mitu turniiri, sealhulgas Rooma meistrite turniiri 1995. Samal aastal tuli ta 14-aastaselt Euroopa ja maailma noorte- (alla 18-aastaste) meistriks. 

Profitennises debüteeris Kurnikova 14-aastaselt Fed Cupi karikavõistlustel Venemaa võistkonnas. Ta oli kõigi aegade noorim osavõtja ja noorim võitja. 15-aastaselt võitis ta USA lahtistel meistrivõistlustel kolm kohtumist, kuni kaotas edetabelijuht Steffi Grafile.

## Statistika
Üksikmängus oli tema kõrgeim koht maailma edetabelis kaheksas (20. november 2000) ja paarismängus esimene (22. november 1999). Paarismängus on tal 16 turniirivõitu, üksikmängus mitte ühtegi WTA turniiri võitu (küll on ta võitnud kahel korral ITF-i turniiri).

## Isiklikku
Tema elukaaslane on alates 2001. aastast Enrique Iglesias. Paaril on 2017. aastal sündinud kaksikud Nicholas ja Lucy ning 2020. aastal sündinud tütar. 

Pere elab USA-s Florida osariigis Miami Beachis. 2009. aastal sai Kurnikova USA kodakondsuse.

Ta oli tippsporti tehes 173 cm pikk ja kaalus 56 kg. Ta on paremakäeline. 

## Tunnustus
* 1996 – WTA Newcomer of the Year
* 1999 – WTA Doubles Team of the Year (koos Martina Hingisega)
* 2002 – ESPN-i Hottest Female Athlete
* 2002 – maailma seksikaim naine (meesteajakirja FHM lugejaküsitluse andmetel) 

## Viited

## Välislingid

* Anna Kurnikova koduleht
Abakan

**Abakan** on linn Venemaal Lõuna-Siberis, Hakassia pealinn. See asub Jenissei jõe läänekaldal Abakani jõe suudmes.

Abakan asub Hakassi-Minussinski nõo keskosas 250 m kõrgusel merepinnast, Moskvast 4218 km kaugusel idas ja Krasnojarskist 406 km lõunas.

Elanike arv on 163 000 (2008).

## Kliima

Abakani kliima on kontinentaalne. Talvel võib temperatuur langeda kuni –40 °C-ni, suvel tõusta kuni +40 °C-ni.

## Majandus
Abakan on Minussinski kivisöebasseini tähtis tööstuskeskus, kus on muu hulgas metalli-, toiduainete- ja jalatsitööstuse ettevõtted. Toodetakse kivisütt ja malmi.

## Transport ja side

Abakani läbib raudteeliin Novokuznetsk–Taišet. Abakanis on sellel suur raudteesild üle Jenissei. Raudtee viib muu hulgas Barnauli ja Magnitogorski. 

Abakanis on Jenisseil suur jõesadam. Lõuna poole saab sõita Sajanogorskisse, põhja poole Krasnojarskisse.

Abakani läbib Krasnojarskist Tõvasse viiv maantee M54, mis samuti ületab Abakanis Jenissei.

Abakanis on Kalinino lennujaam.

Abakanis tegutseb 4 mobiilsideoperaatorit.

## Ajalugu

Abakani jõe suudme lähedal on inimesed elanud juba pronksiajal.

1. sajandil eKr rajati praeguse Abakani kohale niinimetatud Li Lini loss.

1675 asutati linna praegusele asukohale Abakanski kindlus. 1780. aastatel tekkis selle juurde asula, mis 1925. aastani kandis nime **Ust-Abakanskoje**. 19. sajandil sai Abakanskist hakasside omavalitsusorgani Katšinski stepiduuma asukoht. 1925–1931 oli linna nimi **Hakassk**. 1931 sai Abakansk linnaõigused ja praeguse nime.

1930 sai Abakan Hakassia keskuseks. Hakassiat nimetati algul Hakassi autonoomseks oblastiks, alates 1990 Hakassia ANSV-ks, alates 1991 Hakassi NSV-ks ja alates 1992 Hakassia Vabariigiks.

## Haridus ja kultuur

Abakanis asuvad Nikolai Katanovi nimeline Hakassia riiklik ülikool, Siberi föderaalse ülikooli filiaal Hakassia tehniline instituut, Hakassia äriinstituut, Kaasaegse Humanitaarakadeemia filiaal, Hakassia Teadusliku Uurimise Instituut, Hakassia polütehniline kolledž, põllumajandustehnikum, Atšinski kaubandus-majandustehnikumi filiaal, meditsiiniline, pedagoogiline ja muusikaõppeasutus.

Abakanis asuvad koduloomuuseum, näitusesaal ja riiklik kirjastus Aira. Linnas on neli teatrit: M. Lermontovi nimeline Venemaa vabariiklik draamateater, A. Topanovi nimeline Hakassia rahvuslik draamateater, Hakassia rahvuslik nukuteater Skazka ja Hakassia riiklik väikevormiteater Tšitigei.

Abakanis töötab telekeskus Hakassia.

Abakanis ilmub kaks vabariiklikku (see tähendab üle-Hakassialist) ajalehte: venekeelne Hakassia ja hakassikeelne Habar. Lisaks ilmub kohalik ajaleht Abakan ja hulk muid perioodilisi väljaandeid (Pjatnitsa, Šans jne).

## Vaata ka
*Abakani ahelik
*Projekt Abakan

## Viited

## Välislingid

*Abakani linnavalitsuse koduleht
*Tutvustus ja fotod (*inglise keeles*)
*Beyaz Arif Akbas, "Khakassia: The Lost Land", Portland State Center for Turkish Studies, 2007
Hafra

**Hafra** ehk  **Chephren** oli Vana-Egiptuse vaarao 4. dünastiast. Ta valitses umbes 2558–2532 eKr. Ta oli Hufu poeg.

Ta oli Giza 2. püramiidi (Chephreni püramiidi) ja Suure sfinksi (Chephreni sfinksi) ehitaja.
Novorossiisk

**Novorossiisk** (vene keeles *Новороссийск*, adõgee *ЦIэмэз* (*Tsemez*)) on linn Venemaal Krasnodari krais. Asub Musta mere rannikul.

## Ajalugu
Novorossiiski kohal asus 13. ja 14. sajandil Genova koloonia, hiljem osmanite kindlus **Sudžuk-Kale**, mis pärast Venemaa valdusse minekut nimetati **Tsemesskaja buhta**ks (tšerkessikeelse nime *Tsemez* järgi). Novorossiisk asutati 1838. aastal vene sõjalaevastikubaasina. Linnaõigused sai 1866. aastal. 1888 valmis raudteeliin Jekaterinodari (tänapäeval Krasnodar).

1918–1920 asus linnas kindral Anton Denikini valgekaardi staap.

1942. aastal vallutas linna Saksa armee, kuid väike rühm nõukogude madruseid suutis sadamas piiramisrõngas vastu pidada linna vabastamiseni Punaarmee poolt 16. septembril 1943 ning takistas sellega sakslastel sadama kasutamist. 1973. aastal nimetati Novorossiisk kangelaslinnaks.

Novorossiisk on Venemaa suurim sadam Musta mere ääres.

2004. aastal avati linnas ausammas Leonid Brežnevile.

Linna haldusalasse kuuluvad mitmed linnalähedased asulad (nt Abrau-Djurso).

Linnas asub Venemaa õhudessantvägede 7. ründedessantdiviisi staap.

## Viited

## Välislingid
*Novorossiiski koduleht
*Novorossiiski linnavalitsuse koduleht
*Photos Novorossiysk/ Durso
*В Новороссийске в грузовом терминале произошёл крупный пожар. svoboda.org, 18. august 2023
Tallinna Kuristiku Gümnaasium

**Tallinna Kuristiku Gümnaasium** on üldhariduskool Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Kristjan Kärberi tänav 9. Tegemist on linnaosa suurima kooliga, kus õpib umbes 1000 õpilast. Õppeasutuses on 41 klassikomplekti suuruses 3-30 õpilast ja üle 75 õpetaja.

Koolis antakse välja ajalehte Kresku, mis on kaks aastat järjest tulnud noorte meediaklubi korraldatavas võistluses vabariigi parimaks.

## Ajalugu
Õppeasutus avati 1. septembril 1984 Lasnamäe IV mikrorajoonis **Tallinna 60. Keskkooli** nime all. Uue kooli avatseremoonial viibisid Tallinna Mererajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esindajad, delegatsioon Kambodžast ja paljud teised.

Kooli direktorile Vjatšeslav Gussarovile anti üle sümboolne koolikell ja võti, millele olid graveeritud kolme tublima ehitaja nimed. Aktuse lõpul saatis direktor Gussarov 5A klassi pioneerid Kristiina Tiitsi ja Hedi Kääri punaste nelkidega Maarjamäele, et avaldada tänu Teises maailmasõjas langenuile. Lilli viidi ka V.I. Lenini mälestussamba jalamile. 

Koos Eesti Vabariigi tulekuga nimetati õppeasutus ümber Tallinna Kuristiku Gümnaasiumiks. Uuele nimele andis aluse kunagi kooli läheduses asunud Kuristiku küla, mis Lasnamäe ehitamise käigus likvideeriti.

## Alg- ja põhikool

Inglise keelt õpivad kõik õpilased alates esimesest klassist - peale 6. klassi komplekteeritakse paremaid õpitulemusi näidanud õpilastest inglise keele ja matemaatika õppesuunaga klass, kus õpitakse vastavalt inglise keelt ja matemaatikat süvendatult (matemaatikas on üks tund nädalas ka rühmatund). Kui leidub soovijaid, on võimalik A-keelena (esimene võõrkeel) õppida ka saksa keelt.
B-võõrkeelena õpivad kõik kooli õpilased alates kuuendast klassist vene keelt või saksa keelt.

## Gümnaasium

Koolis on võimalik õppida humanitaar-, majanduse-ettevõtluse, multimeedia või loodusainete-reaalkallakuga klassis, kus õpitakse mõningaid aineid süvendatult.

## Huvitegevus

Algupärase nimega Tallinna 60. Keskkool paistis juba algusaastatel silma aktiivse sporditegevuse poolest. Koolis tegutse maadlusring, peeti tütarlaste aeroobikakavade võistlusi. Tänaseni pakutakse Tallinna Kuristiku Gümnaasiumis võimalust osaleda jalgpalli, korvpalli, käsipalli ja kergejõustiku treeningutes. Kevaditi peetakse kooli õuel juba üle kümne aasta Kuristiku laulu- ja tantsupidu.

## Välislingid

*Tallinna Kuristiku Gümnaasium
*Koolileht Kresku
Ansbach

**Ansbach** on kreisivaba linn Saksamaal Baieri liidumaal; Kesk-Frangimaa halduskeskus. 

Linnas asuvad USA sõjaväebaasid.

Pärast Teise maailmasõja lõppu oli Ansbachi põgenikelaagris ka eestlasi, näiteks Johann Naha oma abikaasa Dagmariga.

## Viited

## Välislingid
* Ansbachi koduleht
Animatism

**Animatism** (ladina sõnast *animatus* 'hingestatud; elustatud') on Robert Ranulph Maretti järgi usk ebaisikulisesse  väesse (jõusse), mis esineb nii inimestes, loomades kui ka asjades ning mille tõttu kõik on elus.

Selle mõistega täiendas Marett Edward Burnett Tylori animismi mõistet. Animism tähendas Tyloril usku vaimudesse (üleloomulikesse kehatutesse olenditesse). Tylor pidas seda religiooni kõige algsemaks vormiks. Marett seevastu leidis, et primitiivne inimene ei ole võimeline animistlikeks kujutlusteks (keha ja hinge eraldamiseks), mistõttu animatism eelneb animismile.

Animatism ei ole omaette usund, vaid ürgusundi koostisosa.

Sõna "animism" kasutatakse tänapäeval mõnikord nii, et ta hõlmab ka animatismi. Kas animatism on usundi kõige ürgsem kuju, on tänapäeval vaieldav.

Animatismi prototüübiks oli Marettil usk manasse Melaneesias.

Samalaadne ebaisikuline üleloomulik jõud esineb ka näiteks Põhja-Ameerika indiaanlastel (*[[manitu]]*), eskimotel (*[[sila]]*), pügmeedel (*[[megbe]]*), ketšuatel (*[[callpa]]*).

Arvatakse, et ka eesti sõna "vägi" on algselt tähendanud säärast jõudu.
Anapa

**Anapa** on kuurortlinn Venemaal Krasnodari krais, Anapa rajooni halduskeskus. Asub Musta mere rannikul.

Antiikajal asus Anapa kohal kreeklaste koloonia *Sindika*. 14. sajandist oli Genova koloonia, kes nimetasid seda *Mapa*. 1475. vallutasid linna türklased. Türklased rajasid 1781. aastal kindluse, mis 18. sajandi lõpus läks venelaste valdusse. Linnaõigused sai 1846. aastal.

## Viited

## Välislingid
*Anapa koduleht
*Anapa koduleht
Haldjas

**Haldjas** (murdes ka *haldijas*, *aljas*, *algjas*) on looduses, elamus või mujal valitsev kujuteldav üleloomulik olend, (kaitse)vaim.

## Üldiselt
Ta on kohakaitsevaim, kelletaolisi esineb mitmetes usundites ja mütoloogiates. Tänapäeva popkultuuris on levinud ka haldjad kui mõistuslike inimesesarnaste olendite rass, keda üldjuhul kirjeldatakse looduselähedastena. Üks tuntumaid haldjate kirjeldusi moodsas kirjanduses on J. R. R. Tolkieni "Keskmaa" sarja teostes, mis on mõjutanud haldjate kujutamist kogu tänapäeva kultuuris.
Euroopa muinasjuttude eestikeelsetes tõlgetes nimetatakse haldjateks ka maagiliste võimetega olevusi, kes võivad olla nii hea- kui ka pahatahtlikud (nt haldjast ristiema "Okasroosikese" jutus).

## Eesti rahvausund
Rahvapärimustes oli haldjas ehitise, aga ka mingi loodusobjekti või -nähtuse kaitsevaim. See tulenes muistsest usust loodushingede olemasolusse. Kui objektist eraldus hing (enamasti inimesekujuline), siis muutus ta vaimuks, kes kandis hoolt oma objekti eest ning kaitses teda.
  
Eesti kirjakeeles tavaliseks saanud nimetus "haldjas" oli rahvapärane varem vaid Põhja-Eestis ja Saaremaal. Eriti Virumaal, kus nendega on seotud rohkelt uskumusi, muistendeid, pärimusi. Üldtuntud oli vee-, maja-, õue-, metsa- jm haldjad. Lõuna-Eestis seevastu püsisid veel 19. sajandil loodushingede vanemad nimetused *ema,* *isa,* *vana* (metsa-, karja-, nurmeisa, veteema, järvevana jt), samuti jumalad (maa-, vee-, kodujumal). Hiljem on laialt levinud nimetus "vaim" (maja-, metsa-, soo-, järvevaim jt). Mõni haldjas on saanud ka pärisnime (Metsik, Peko, Pell, Tõnn).

Haldjate poolehoiu võitmiseks tehti ohverdusi ning peeti kinni töökeeldudest. Ristiusu mõjul said haldjad ajapikku pärimustes halva iseloomu - nad olid kurjad olendid, kes tegid inimestele halba. Haldjate head omadused kanti üle katoliku pühakutele. Haldjausk püsis Eestis 19. sajandini.

## Haldjaid eesti mütoloogias
* Härjapõlvlane
* Inimesehaldjad
* Ilmaneitsi
* Kivihaldjad
* Kotermann
* Maa-alune
* Maahaldjas
* Metshaldjad
* Mäehaldjad
* Majahaldjad
* Murueide tütred
* Nurmeisa
* Puuk
* Pakane
* Rahaaugu haldjad
* Tuulehaldjad
* Varanduse vedajad
* Veehaldjad
* Tulehaldjad
* Tulutooja
* Uduhaldjad
* Viljaneitsi

## Vaata ka
*Animatism 
*animism
*müüt
*mütoloogia
*mütoloogilised olendid
*eesti mütoloogia

## Viited

## Välislingid
*Uurimistöö
*Ene Kallas. Eestlaste haldjad ja jumalad ehk olevused eesti mütoloogias.
Argumentõ i Faktõ

**Argumentõ i Faktõ** ("Аргументы и факты", lühend АиФ) on Moskvas väljaantav nädalaleht. 

See asutati 1978 ühingu Teadus väljaandena, mis pakkus propagandistidele statistilisi andmeid ja muud raskesti kättesaadavat teavet. 
Aastast 1980 on see nädalaleht. Seda said tellida ainult propagandistid.

Perestroika ajal kujunes sellest lehest juhtiv glasnosti leht. Aastal 1990 oli ajalehe tiraaž 33,5 miljonit, millega ta läks Guinnessi rekordite raamatusse kui suurima tiraažiga ajaleht. 

2017. aasta III kvartali tiraaž oli 1 510 973 eksemplari.    

## Välislingid
*Koduleht (*vene keeles*)
**Väljaande ajaloost (*vene keeles*)
Lapi sõda

**Lapi sõda** oli relvakonflikt Soome ja Saksamaa vahel Teise maailmasõja lõpul 15. septembrist 1944 kuni 25. aprillini 1945 Lapimaal. Mõned allikad käsitlevad seda sõda ka Jätkusõja osana.

## Eelmäng

Aastal 1943 hakkas Saksamaa väejuhatus tegema ettevalmistusi juhuks, kui Soome sõlmib vaherahu Nõukogude Liiduga (*Weisung Nr.50 für die Vorbereitung der Rückführung des Geb.A.O.K.20 nach Nordfinnland und Nordnorwegen*, 28. september 1943.). Sakslased plaanisid 20. Mägiarmeega tagasi tõmbuda põhja suunas, et kaitsta niklikaevandusi Koola poolsaare Petsamo ümbruses. Talvel 1943–1944 täiustasid sakslased Põhja-Soome ja Põhja-Norra vahelist teedevõrku, kasutades selleks laialdaselt sõjavange. Suur osa sõjavangidest oli pärit Lõuna-Euroopast ning ikka veel suvemundreis, mistõttu inimkaotused olid suured.

## Sõja käik

Üheks Nõukogude Liiduga sõlmitud vaherahu (19. september 1944) tingimuseks oli see, et Soome (sarnaselt Itaalia ja Rumeeniaga) pidi Wehrmachti oma pinnalt välja ajama. Algul üritasid Soome ja Saksa ohvitserid organiseerida rahulikku taandumist, kuid Nõukogude Liidu survel algas veel enne vaherahu lepingu sõlmimist ka lahingutegevus. 15. septembril 1944 üritasid sakslased hõivata Suursaart Soome lahes (operatsioon "Tanne Ost"), kuid Soome väed lõid nad tagasi, võttes suure osa Saksa dessandist vangi.

Soomlasi juhtis Talvesõja Suomussalmi lahingu võidukas väejuht kindral Hjalmar Siilasvuo, sakslasi Lothar Rendulic. 

28. septembril algas lahingutegevus ka Puhdasjärvil. Mõned päevad hiljem toimus Soome vägede dessant Tornio lähedal, millega rünnati sakslasi selja tagant. Saksa väejuhatus võttis seda kui eelnevate kokkulepete rikkumist ning alustas taandumise kaitseks tõsist sõjategevust. Tornio piirkonnas kestsid lahingud umbes nädala. Taandumisel kasutasid sakslased põletatud maa taktikat, hävitades kogu infrastruktuuri. Järgmised olulised lahingud olid Kemi vallutamine 7. ja 8. oktoobril, Taipale lahing 12.–14. oktoobril, Rovaniemi vallutamine 16. ja 17. oktoobril ja Muonio vallutamine 26.–30. oktoobril. Talve tulekul muutus sõda positsioonisõjaks, sest sakslased olid Loode-Lapimaal väga hästi kindlustunud. Viimane lahing toimus 24. aprillil Kilpisjärvil. Viimased Saksa väeüksused lahkusid Soomest 27. aprillil.

## Tagajärjed

Sakslaste kaotused sõjas olid umbes 950 surnut, 2000 haavatut ja 1300 vangilangenut, Soome poolel 774 surnut, 3000 haavatut, 262 teadmata kadunut. Lapimaal hävis kolmandik hooneist ning kõik maantee- ja raudteesillad peale kahe. Umbes 100 000 tsiviilelanikku siirdus sõjapõgenikena Rootsi. Soome armee demobiliseeriti, Saksa sõjavangid anti üle Nõukogude Liidule. 

Ametlikult kuulutas Soome Saksamaale sõja 4. märtsil 1945.

## Vaata ka
*Kolmas Riik

## Viited


## Kirjandus
*Hölter, Hermann (1977), "Armee in der Arktis. Die Operationen der deutschen Lappland-Armee. [20. Gebirgs-Armee]. München: Schild Vlg, ISBN 3880140618
*Kaltenegger, Roland (2003), "Krieg in der Arktis. Die Operationen der Lappland-Armee 1942 - 1945". Graz, Stuttgart: Stocker, ISBN 3702010188

## Välislingid
*Lapi sõja kaardid, skeemid, fotod ja laulud
Jeisk

**Jeisk** on kuurortlinn Venemaal Krasnodari krais, Jeiski rajooni halduskeskus. Asub Aasovi mere rannikul, Jeja jõe Jeja limaani kaldal.

Linnaõigused sai 1848. aastal, kui avati Jeiski meresadam.

## Kliima
Jeiskis on parasvöötme mandriline kliima mõõduka talve ja palava suvega. 

Kõige külmem kuu on jaanuar, keskmise õhutemperatuuriga –3,9 °C, ning kõige soojem kuu on juuli, keskmise õhutemperatuuriga +24,2 °C. Sademeid aastas on keskmiselt 456 mm. Rannahooaeg kestab mai teisest poolest septembri keskeni. Juulis on merevee temperatuur +24,9 °C, mis on kõrgem kui Sotšis.

## Vaata ka
* Su-34 allakukkumine Jeiskis

## Viited

## Välislingid

*http://www.yeisk.ru/ 
* Военный самолет упал в жилом массиве в Ейске. BBC News Русская служба, 18. oktoober 2022
* Russian tower block in flames as aircraft crashes. BBC News, 17. oktoober 2022
EHI

**EHI** või **Ehi** võib tähendada järgmist:
*Eesti Humanitaarinstituut
*Eesti Haldusjuhtimise Instituut, 
*...
Katima Mulilo

**Katima Mulilo** on linn Namiibias, Zambezi piirkonna keskus. Asub Zambezi jõe kaldal.

2004. aastal valmis üle Zambezi jõe sild, mis ühendab Katima Mulilot Sesheke linnaga Sambias.
Keetmanshoop

**Keetmanshoop** on linn Lõuna-Namiibias, ǁKarasi piirkonna halduskeskus.

Tänapäeva linna kohal oli namade asula. Sinna asutati sakslaste misjonipunkt 1866. aastal. Linn on nime saanud saksa kaupmehe Johann Keetmani järgi.
Namibe

**Namibe** on sadamalinn Angolas, Namibe provintsi halduskeskus. Asub Atlandi ookeani rannikul.

Linn asutati 1840. aastal. 1985. aastani oli linna ametlik nimi **Moçâmedes**.
Sesheke

**Sesheke** on linn Sambia Lääneprovintsis. Asub Sambia lõunapiiril Zambezi jõe kaldal. 

Aastal 2004 valmis üle Zambezi jõe sild, mis ühendab Sesheke linna Katima Mulilo linnaga Namiibias.
Radviliškis

**Radviliškis** () on linn Põhja-Leedus, Radviliškise rajooni ja Radviliškise valla halduskeskus. Asub 21 km Šiauliaist kagus, Radviliškise moreenkõrgustikul merepinnast keskmiselt 117 meetri kõrgusel.

Radviliškis on tähtis raudteede sõlmpunkt. Linna läbib Liibavi–Romno raudtee, sealt hargnevad ka raudteed Daugavpilsi ja Sovetski suunas. Nõnda rajati linna depoo. Nõukogude ajal hakati linnas valmistama ka sokke ja kontoritarbeid ning rajati Panevėžysi klaasivabriku filiaal.

Vaatamisväärsusteks on sealne raudteejaam, aastal 1919 valminud tuulik, katoliku kirik aastast 1945, vanausuliste kirik aastast 1881, luteri kirik, Jonas Marcinkevičiuse muuseum ja arvukad kalmistud.

## Elanikkond

* 300 (1823)
* 469 (1868)
* 3900 (1897)
* 4000 (1899)
* 5464 (1923)
* 5741 (1931)
* 6855 (1939)

* 12 600 (1959)
* 16 900 (1970)
* 18 900 (1976)
* 19 232 (1979)
* 21 263 (1989)
* 20 339 (2001)
* 17 254 (2011)


2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Radviliškise elanikest leedulasi 93,73%, venelasi 4,17%, ukrainlasi 0,5%, valgevenelasi 0,5%, poolakaid 0,25% ja teiste rahvaste esindajaid 0,85%.

## Ajalugu

Asulat on esmamainitud 1529. aastal. Toona hallati sealseid Leedu suurvürstidele kuulunud alasid Šiauliai mõisast, haldas seda ala aga Radziwillide suguvõsa (leedupäraselt *Radvilad*). Nemad on asulale ka nime andnud. Aastal 1577 sai asulast alev. Aastal 1667 läks sealne mõis Vilniuse vojevoodi Janusz Radziwiłłi valdusse.

Linnaõigused sai Radviliškis 1710. aastal, kuigi 1808–1010 kestnud katk jättis sinna vähe elanikke. Kasvama hakkas asula alles pärast seda, kui aastail 1868–1870 valmis Liibavi–Romno raudtee ja aastail 1871–1873 lisandus ka Radviliškise–Daugavpilsi raudtee. Esimese maailmasõja ajal lisandus veel raudteeliin Tilsitisse, samuti valmis raudtee Šiauliai ja Riia vahel.

22. novembril 1919 purustasid Leedu väed linna all lõplikult Pavel Bermondt-Avalovi sõjajõud. 
## Sõpruslinnad

*  Skara vald, Rootsi
*  Gniezno, Poola
*  Stathelle, Norra
*  Niasviž, Valgevene
*  Lillehammer,Norra

*  Valka, Läti
*  Grodzisk Mazowiecki, Poola
*  Saint-Seine-L'Abbaye, Prantsusmaa
*  Valga vald, Eesti
*  Karmel, Iisrael

## Pilte


Radviliskio panorama.jpg|Radviliškis
Vejo malunas Radviliskyje2013.JPG|Radviliškise tuulik
Radviliškis, cerkvė.JPG|Radviliškise vanausuliste kirik
Radviliškis, liuteronų bažnyčia.JPG|Radviliškise luteri kirik
Radviliškio bažnyčios ansamblis.JPG|Radviliškise katoliku kirik ja selle kellatorn


## Tuntud elanikke
*Jan Tur – Poola embrüoloog
*Juliusz Morawski – Poola neuroloog
*Klavdija Šenfer – Nõukogude elektrotehnik
*Jonas Marcinkevičius – Leedu kirjanik
*Vytautas Tomkus – Leedu näitleja
*Vytautas Juozapaitis – Leedu ooperisolist
*Martynas Gaubas – Leedu skulptor ja graafik
*Ludwik Abramowicz – Poola rahvusliku liikumise tegelane

## Viited

## Välislingid

*Linna ja rajooni koduleht
*Linn portaalis vietoves.Lt
Copperbelti provints

**Copperbelti provints** (inglise 'vasevöönd') on 1. järgu haldusüksus (provints) Sambias.

Provints on väga rikas maavarade poolest.
Piirkonnas on suur valgete kogukond.

## Asustus

Suuremad linnad on Kitwe, Ndola, Chingola ja Mufulira.

## Haldusjaotus
Provints jaguneb kümneks ringkonnaks:

## Geoloogia

Copperbelti piirkond Sambias ja Kongo DV kaguosas on 500 miljoni aasta vanune mäestik, mis tekkis kahe laama põrkumisel Gondwana hiidmandri moodustumisel. Piirkonnas leidub palju vasemaaki.
Carlos Tévez

**Carlos Alberto Tévez** (sünninimi **Carlos Alberto Martínez**; sündinud 5. veebruaril 1984 Ciudadelas) on argentina jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Ta mängis ründajana.

Tevez on mänginud Argentina, Brasiilia, Inglismaa, Itaalia ja Hiina meeskondades ning Argentina jalgpallikoondises.

Tévez kuulus riigi koondvõistkonda 2006. ja 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel.

## Klubikarjäär
Tévez alustas klubikarjääri Boca Juniorsi noorteakadeemias. 2001. aastast mängis ta juba klubi põhimeeskonnas.

Tévez lahkus Bocast 2004. aastal, selleks ajaks oli ta klubiga võitnud neli karikat: Copa Libertadoresi, Intercontinental Cupi, Apertura ja Copa Sudamericana.

Tévez liitus 2017. aasta jaanuaris Hiina kõrgliiga klubiga Shanghai Shenhua.

## Koondisekarjäär
2001. aastal mängis Tévez kuni 17-aastaste Argentina koondises Trinidadis ja Tobagos toimunud noorte maailmameistrivõistlustel.

Tévez debüteeris Argentina rahvuskoondises 30. märtsil 2004 mängus Paraguay vastu. Samal aastal mängis ta 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas, kus lõi kokku 9 väravat ja võitis olümpiakulla.

Argentina koondises mängis ta kuni 2015. aastani. Ta esindas Argentinat koondises kokku 76 korral ja lõi 13 väravat.

## Saavutused

### Klubid
;Boca Juniors
* Primera División: 2003 Apertura, 2015, 2016–17, 2017–18, 2019–20
* Copa Libertadores: 2003
* Copa Sudamericana: 2004
* Interkontinentaalne karikas: 2003
* Copa Argentina: 2014–15
* Supercopa Argentina: 2018
* Copa Diego Armando Maradona (1): 2020
;Corinthians
* Campeonato Brasileiro Série A: 2005
;Manchester United
* Premier League: 2007–08, 2008–09
* Football League Cup: 2008–09
* FA Community Shield: 2008
* UEFA Meistrite Liiga : 2007–08
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2008
;Manchester City
* Premier League: 2011–12
* FA Cup: 2010–11
* FA Community Shield: 2012
;Juventus
* Serie A: 2013–14, 2014–15
* Supercoppa Italiana: 2013
* Coppa Italia: 2014–15

### Rahvuskoondis
;Argentina jalgpallikoondis
* Olümpiamängud: 2004

### Isiklikud
* Premier League'i kuldne saabas: 2010–11

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
* Carlos Tévez Soccerbase'i lehel
Vasakpartei

**Vasakpartei** on mitme partei nimi:

***[[Vasakpartei (Rootsi)|Vasakpartei]]** (*Vänsterpartiet*), Rootsi partei
***[[Vasakpartei (Saksamaa)|Vasakpartei]]** (*Die Linkspartei*), Saksamaa partei

## Vaata ka

*Eesti Vasakpartei
*Eestimaa Ühendatud Vasakpartei
*Euroopa Vasakpartei
*Sotsialistlik Vasakpartei (Norra)
U1 (Berliin)

**U1** on Berliini metrooliin, mis on 9 km pikk ja millel asub 13 peatust.  

Liin on ida–läänesuunaline, alustades idas Warschauer Straße linnakiirrongi (*S-Bahn*) jaamast ja liikudes läbi Kreuzbergi, lõpetab Kurfürstendammis Uhlandstraße metroojaamas. Wittenbergerplatzi ja Schlesisches Tori jaamade vaheline lõik on alates 1966. aastast spetsiaalselt mõeldud U1-liinile. Liini läänepoolses otsas on marsruuti kahel korral muudetud. Liini idaosa on Berliini metroo vanim lõik, kuigi see asub suures osas maapinnal. 

U1 on kitsavaguniline liin, kuna see ehitati vana plaani järgi.