open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paul Kerese mälestusturniir

**Paul Kerese mälestusturniir **on suurmeister Paul Kerese (1916–1975) mälestuseks Kanadas Vancouveris ja Eestis Tallinnas korraldatav maleturniir.

1975. aastal võitis Keres Vancouveris maleturniiri, mis jäi tema viimaseks, kuna tagasiteel Eestisse suri ta südamerabandusse. Seetõttu jätkati võistlusi Vancouveris igal aastal peetavate Kerese mälestusturniiridena.

Tallinna rahvusvahelisi maleturniire (The Tallinn International) korraldati 1969–1989 üle aasta, Keres võitis aastatel 1971 ja 1975. 1977. aastast sai võistlus Paul Kerese nime. 1991. aastast asendati üleaastased turniirid iga-aastaste kiirmaleturniiridega "Meenutades Paul Kerest" (Tallinn Rapid). 1999. aastal lisandus kategooria naistele.

Viimase kahekümne aasta jooksul on Kerese auks toimunud ka teisi mälestusturniire. 1990. aastatel leidsid Tallinnas aset ebaregulaarsed tavakiirusel maleturniirid. 2004. aastast toimub seal iga-aastane Kerese mälestusfestival, kus on nii kiir- kui ka tavamale. Kerese festivali kiirturniiri on võitnud ka Viswanathan Anand.

## Turniirid
*1996. aasta Paul Kerese mälestusturniir
*2004. aasta Paul Kerese mälestusturniir
*2005. aasta Paul Kerese mälestusturniir
*2008. aasta Paul Kerese mälestusturniir
*2010. aasta Paul Kerese mälestusturniir

## Viited
New Yorgi Ülikool

**New Yorgi Ülikool** (inglise keeles *New York University*, NYU) on eraõiguslik ülikool Ameerika Ühendriikides New Yorgis. 

Ülikool asutati 1831. aastal. New Yorgi Ülikool on USA suurim eraülikool. 2009. aasta sügisel õppis seal 54 919 üliõpilast, sealhulgas 21 636 bakalaureuseüliõpilast ja 21 766 magistranti, doktoranti ja meditsiini või õigusteaduse rakendusdoktoriõppes õppijat.  

Ülikooli peamine ülikoolilinnak asub Manhattanil Greenwich Village'is. Instituudid paiknevad Upper East Side'il ning õppehooneid ja ühiselamuid on Wall Streetil. Brooklyni keskosas MetroTech Centeris on Brooklyni linnak.

Manhattanil asub ka ülikooli etendus-, filmi- ja meediakunsti kool New York University Tisch School of the Arts. 

Ülikool on eriti tuntud majandusteaduse, õigusteaduse, meditsiini, informaatika, matemaatika, filosoofia, poliitikateaduste ja neuroteaduste alal.  

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
2014. aasta Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused kergejõustikus

Viiendad **[[Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused kergejõustikus]]** toimusid 2014. aasta 21. juunist 22. juunini.

## Kalender
Žemaičių Kalvarija vald

**Žemaičių Kalvarija vald** (leedu keeles *Žemaičių Kalvarijos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Plungė rajoonis. Vald asub Plateliai järve kaldal.

Valla pindala on 125 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1970 inimest. Valla keskus on Žemaičių Kalvarija alev (2011. aastal elas seal 696 inimest).


Platakiai1.Zem.2007-08-06.jpg|Platakiai seltsimaja
BZN_Gegrenai_church_front_sideview_left.jpg|Gegrėnai kirik
Žemaičių_Kalvarija_Church_2,_Lithuania_-_Diliff.jpg|Žemaičių Kalvarija kirik
Sarneles_piliakalnis.JPG|Šarnelė linnamägi


## Viited
Rootsi Põllumajandusteaduste Ülikool

**Rootsi Põllumajandusteaduste Ülikool** (rootsi keeles *Sveriges lantbruksuniversitet*, lühend *SLU*) asub Rootsis. Kuigi selle peakontor ja peamine ülikoolilinnak on Uppsala läänis Ultunas (6 km Uppsala linnast lõunas), on ülikoolil mitu linnakut Rootsi eri osades. Erinevalt teistest Rootsi riiklikest ülikoolidest rahastatakse seda Rootsi Maaeluministeeriumi eelarvest.

Ülikoolil on neli teaduskonda: maastikuplaneerimise, aianduse ja põllumajanduse teaduskond, loodusvarade ja põllumajanduse teaduskond, veterinaaria ja loomakasvatuse teaduskond ning metsandusteaduskond. 

2012 oli SLU-l 3080 täiskohaga töötajat, 3935 täisajaga üliõpilast, 714 aspiranti/teadustudengit (inglise keeles *research students*) ja 241 professorit.

2007. aasta maailma ülikoolide akadeemilises pingereas (inglise keeles *Academic Ranking of World Universities*) oli SLU 5.–9. kohal Rootsis, 81.–123. kohal Euroopas ja 203.–304. kohal maailmas.

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Krekenava Püha Neitsi Maarja Taevassemineku basiilika

**Krekenava Püha Neitsi Maarja Taevassemineku basiilika** (leedu keeles *Krekenavos Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bazilika*) on kirik Leedus Panevėžysi rajoonis Krekenavas, aadressil Bažnyčios g. 18.

Kirikut kasutab katoliku kiriku Panevėžysi piiskopkond, see on ametlikult *[[basilica minoris]]*.

## Kirikuhoone
Praegune kirikuhoone ehitati Krekenavasse aastal 1902. Hoone on hea näide uusgooti stiilist. Nelinurkse põhiplaaniga kirikul on kaks torni ja kolm löövi. Kirik lõpeb kahe apsiidiga. Hoone projekteeris valgevene arhitekt Ustin Golinevič. Kirikus asub ristimeister Vincas Svirskise valmistatud rist.

## Ajalugu
### Varasem ajalugu
Krekenavasse rajati esimene kirik aastal 1419. Arvatakse, et selle lasi ehitada Vytautas. Aastal 1484 lasid Rodai mõisa omanikud selle asemele uue puitkiriku ehitada, sellest sai ka kihelkonnakirik. Aastal 1527 valmis selle juurde ka kirikla. Aastal 1533 hakkas kiriku juures tegutsema kihelkonnakool.

XVIII sajandi alguses põles kirik maha. Aastal 1736 valmis uus kirikuhoone. Säilinud on sealse vaimuliku Benediktas Smigelskise märkmed, kus on hulgaliselt infot tolleaegsete Leedu kirjanike kohta. Märkmed on kirjutatud poola keeles.

Aastal 1886 hakkas sealne vaimulik Pranciškus Žukauskas kavandama uue kiriku ehitamist. Tema soovis alevisse rajada kivist kirikuhoone, aga Kovno kubermangu võimud ei tahtnud seda algul lubada, soovides, et ka uus kirikuhoone rajataks puidust. Aastaks 1896 saadi siiski ehitusluba ja alustati tänapäevase hoone rajamist.

### Praegune hoone
Aastal 1902 valmis praegune uusgooti stiilis kirikuhoone. Aastal 1907 õnnistas piiskop Gasparas Cirtautas uue kiriku sisse.

Aastail 1915–1917 elas kiriklas Leedu luuletaja Maironis. 15. augustil 2011 andis paavst Benedictus XVI kirikule *[[basilica minoris]]*'e staatuse.

## Viited

## Välislingid

*Pastoraadi koduleht
Kuninglik Tehnikainstituut

**Kuninglik Tehnikainstituut** (ka *Kuninglik Tehnoloogiainstituut, Kuninglik Tehnikaülikool, Stockholmi Tehnikaülikool, Stockholmi Tehnikainstituut*; rootsi keeles *Kungliga Tekniska högskolan*, lühend **KTH**) on ülikool Rootsis Stockholmis. KTH asutati 1827 Rootsi esimese polütehnikumina ja on Skandinaavia üks suurimaid tehnikaharidust pakkuvaid kõrgkoole. KTH moodustab kolmandiku Rootsi ülikoolitaseme tehniliste uurimistööde ja tehnilise hariduse mahust. KTH pakub õppekavasid, mis viivad arhitektuurimagistri, tehniliste teaduste magistri, tehniliste teaduste bakalaureuse, loodusteaduste bakalaureuse, loodusteaduste magistri, litsentsiaadi või doktorikraadini.

Ülikoolis on kokku veidi üle 14 000 täisajaga üliõpilase, rohkem kui 1700 aktiivset kraadiõppurit ja 4600 täiskohaga töötajat. KTH on üks juhtivaid tehnikaharidust andvaid ülikoole Euroopas ja kõrgelt hinnatud kogu maailmas, eriti tehnoloogia ja loodusteaduste valdkonnas.

## Viited

## Välislingid
* Ülikooli koduleht
Sydney Ülikool

**Sydney Ülikool** on avalik-õiguslik ülikool Austraalias. Selle pealinnak asub Sydneys Camperdowni linnaosas. 

Sydney ülikool on Austraalia vanim ülikool. See asutati 24. septembril 1850 University of Sydney Actiga ja 1. oktoobril 1850 andis sellele nõusoleku kuberner Charles FitzRoy. Ülikool avati 11. oktoobril 1852. Ülikool kuulub Austraalia ülikoolide Group of Eighti ja on maailma ülikoolide pingereas esimese 40 seas. Ülikoolis on õppinud või õpetanud 5 Nobeli auhinna laureaati.

Camperdowni linnakus on Edmund Blacketi projekteeritud uusgooti stiilis liivakivihooned. 

Ülikool koosneb 16 teaduskonnast ja koolist, mis pakuvad bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraadi.

## Viited

## Välislingid
*Ülikooli koduleht
Kärdla mõis

**Kärdla mõis** (saksa keeles *Kertel*) oli rüütlimõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Hiiu maakonda Hiiumaa valda. 

1800. aastal pantisid Stenbockid  Partsi kroonumõisa Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternbergile, kes 1804. aastal Partsi mõis koos Kärdla külaga omandas. O. R. L. Ungern-Sternbergil pojad saavutasid, et 1810. aasta suvel pidi 27 Kärdla hiiurootslaste taluperet Hiiumaalt lahkuma. Nad siirdusid Vormsile, Haapsallu ja mujale. Küla asemele rajati Partsi mõisa karjamõis ja Kärdla mõis rajati Kärdla kalevivabrikule eraldatud krundina.

## Viited

## Välislingid
*
*Kärdla mõis (Pühalepa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Survetugevus

**Survetugevus** on materjali või konstruktsiooni maksimaalne vastupidavus pidevale survejõule.

Survejõu rakendamisel materjalile tekib selles normaalpinge, mis saavutab oma suurima väärtuse (ehk survetugevuse) vahetult enne materjali purunemist (nt betoon, puit) või plastset deformatsiooni.

Materjalide survetugevust määratakse laboris või objektil ning arvutatakse valemiga:

: \R_S=\frac{P}{A}, kus

P – materjali purustav või pöördumatult deformeeruv jõud (N);

A – materjali ristõike pindala (m2).

## Vaata ka
*Tugevuspiir
*Tõmbetugevus
Lümandu mõis (Märjamaa)

**Lümandu mõis** (saksa keeles *Limmat*) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.
## Ajalugu
Mõisat on esmamainitud 1546. aastal. Keskajal oli mõis välja ehitatud kindlustatud mõisahoone ehk vasallilinnusena (nimetatud ka **Lümandu vasallilinnuseks**).

Talupoegade ülestõusu ajal 1560. aastal sai mõis palju kannatada, oma õuel tapeti omanik Jacob von Uexküll. Seejärel kuulus mõis Rehbinderitele ning Wilhelm Johann Rehbinder müüs mõisa 1677. aastal Hans Klugenile. Jakob Johann von Taube müüs 1765. aastal mõisa Karl von Helmersenile, kes müüs Lümandu assessor Hans Ludwig von Bockile. 1781. aastal vahetas assessor Hans Ludwig von Bock mõisa Heinrich Christoph Schonertiga Riidaku mõisa vastu Rapla kihelkonnas. 

1877. aastal päris mõisa leitnant Christoph von Schonerti tütar, obristiproua Eleonore von Schulmann (sünd von Schonert) ja mõis kuulus (1877−1919) Schulmannidele. Viimane omanik oli Bernhard von Schulmann, kelle pere elas seal 1939. aastani kui ümberasumiseni Saksamaale. 

Lümandu mõisakompleks kuulus Eesti NSV ajal Tallinna eriautobaasile ja seejärel Tallinna linnale, kus oli Tallinna Spordi- ja Noorsooameti haldusalas.

## Viited

## Välislingid
*
*
*Lümandu mõis (Märjamaa khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Laižuva vald

**Laižuva vald** (leedu keeles *Laižuvos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Vald piirneb põhjas Lätiga.

Valla pindala on 58 km². 2011. aasta seisuga elas seal 965 inimest. Valla keskuseks on Laižuva alev (2011. aastal 485 elanikku), vallamaja aadress on S.Dariaus ir S.Girėno g. 19. Vallavanem on Algimantas Auškalnis.


Stumbru.koplyt.2005-08-03_resize_resize.JPG|Stumbrai pühapaik
Purpliu.malunas_resize.jpg|Purpliai tuulik
Duoibgiriu_azuolynas,_2005-08-15_resize_resize.JPG|Duobgiriai tammik
Auksudzio koplytstulpis 2005-08-03 resize.JPG|Auksūdysi pühapaik


Vallas on järgmised asulad:

 
 
## Viited
Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus

**Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus** (ka **väljatöötamiskavatsus**, **VTK**) on Eesti õigusloomes dokument, millega eelnõu ettevalmistaja konsulteerib teiste osapooltega, et välja selgitada uue eelnõu väljatöötamise vajadus. 

Uue eelnõu koostamisele eelneb eelnõu ettevalmistaja (näiteks ministeeriumi) avaldatud väljatöötamiskavatsus. Väljatöötamiskavatsuses kirjeldatakse muu hulgas lahendatavat küsimust, võimalikke lahendusi ja nende võrdlust. Eelnõu koostamist alustatakse pärast seda, kui on analüüsitud ettepanekuid, mille teised osapooled (näiteks teised ministeeriumid, turuosalised, huvirühmad) on esitanud väljatöötamiskavatsusele vastuseks. 

Kohustuse koostada seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus on kehtestanud Eesti valitsus oma määrusega.

## Nõuded väljatöötamiskavatsusele

Normitehnika käsiraamatu järgi peab väljatöötamiskavatsus sisaldama teavet ja põhjendusi eelnõuga puudutatud valdkonna või lahendamist vajava probleemi (küsimuse) ja sihtrühma kohta ning uue õigusakti eesmärgi kohta. Väljatöötamiskavatsus peab esitama küsimuse võimalikud lahendused, neid omavahel võrdlema ja esile tõstma eelistatava lahenduse. Valitud lahenduse sobivust kehtivasse õiguskorda tuleb põhjendada, samuti selgitada küsimuse lahendust Eestiga sarnase ühiskonnakorralduse ja õigussüsteemiga riikides.
 
Lisaks sellele peab väljatöötamiskavatsus esitama kavandatava regulatsiooni kirjelduse ja ülesehituse, sealhulgas regulatsiooni tasandi kindlaksmääramine, eelnõu eeldatava valmimise aja ja regulatsiooni soovitava kehtivusaja. Samuti tuleb väljatöötamiskavatsuses kirjeldada seaduseelnõu edasise väljatöötamise tegevuskava. Veel peaks väljatöötamiskavatsus esitama hinnangu, millised olulised mõjud, lähtudes nende esinemise sagedusest, ulatusest, sihtrühma suurusest ja ebasoovitavate mõjude riskist, võivad seaduse rakendamisega kaasneda. Mõjude hindamisel tuleb selgitada, kuidas kaasnevaid olulisi mõjusid analüüsitakse ja põhjendused, milliseid kaasnevaid mõjusid ei analüüsita.

Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus ei ole nõutav, juhul kui tegu on põhjendatult kiireloomulist menetlust nõudva eelnõuga. Samuti pole nõutav väljatöötamiskavatsuse avaldamine, juhul kui eelnõu käsitleb Euroopa Liidu õiguse rakendamist ja kui eelnõu aluseks oleva Euroopa Liidu õigusakti eelnõu (näiteks direktiivi või määruse) menetlemisel on sisuliselt lähtutud nõuetest, mida Eesti õigusloomes väljatöötamiskavatsustele esitatakse.

Väljatöötamiskavatsust pole vaja ka välislepingu sõlmimise, muutmise või lõpetamise seaduse eelnõule, iga-aastasele riigieelarve seadusele ega selle muudatustele või lisaeelarvetele. Samuti võib pole väljatöötamiskavatsus nõutav, kui eelnõu seadusena rakendamine ei too kaasa olulist õiguslikku muudatust või muud olulist mõju.

## Viited
Lümandu mõis

**Lümandu mõis** on mitme mõisa nimi:

* **[[Lümandu mõis (Hageri)]]** mõis asus Hageri kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi asub Kohila vallas
* **[[Lümandu mõis (Märjamaa)]]** mõis asus Märjamaa kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi asub Märjamaa vallas
Mažeikiai vald

**Mažeikiai vald** (leedu keeles *Mažeikių apylinkės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil. Vald  asub Mažeikiai ümbruskonnas.

Valla pindala on 101 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3193 inimest. Valla keskuseks on Mažeikiai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja aadress on Stoties g. 18. Vallavanem on Vidmantas Kesminas.


Sovaiciai,_2006-08-11.jpg|Sovaičiai
Sovaiciai._Per_kaima_teka_Asva,_2006-08-11.jpg|Ašva jõgi
Antanava,_2006-08-11.jpg|Antanava
Bugeniu_k._koplytele.JPG|Bugeniai kabel
Ruzgu_akmuo.JPG|Muinsuskaitse all olev kivi Ruzgais
Venta1a.JPG|Venta jõgi
Krakiai,_2006-09-17.jpg|Krakiai
Maigu_kaimo_kapinaites.JPG|Maigai kalmistu
Maigu_ezeras_resize.JPG|Maigai järv
Purvenu_koplyt._,_2005-08-15_resize.JPG|Purvėnai pühapaik
Pauliankos_maluno_pastatas.JPG|Paulianka veski
Bugeniai.JPG|Bugeniai


Vallas on järgmised asulad:

 
## Viited
Kohtla-Järve Maleva Põhikool

**Kohtla-Järve Maleva Põhikool** on kool Ahtme linnaosas Kohtla-Järvel Ida-Viru maakonnas.

Koolis on eesti õppekeelega klassid, vene õppekeelega klassid ja keelekümblusklassid.

## Ajalugu
*1949 – asutati Sompa alevis 7-klassilise koolina (praeguses mõistes põhikoolina).
*1950 – kool muudeti keskkooliks, nimeks sai **Sompa Keskkool**. Töö toimus kahes keeles.
*1960 – Sompa alev läks Kohtla-Järve linna koosseisu ja koolist sai **Kohtla-Järve 10. 8-klassiline Kool**.
*1975 – kooli eestikeelne osa kolis Jõhvi Rahu tänavas asuvasse vanasse koolihoonesse ja koolist sai **Kohtla-Järve 17. 8-klassiline Kool**.
*1980 – valmis Ahtmes Maleva tänavas (praeguse aadressiga Maleva 4) uus koolihoone. Selles hoones oli ka ujula.
*1983 – kool sai keskkooliks **Kohtla-Järve 17. Keskkooli** nime all.
*1997 – kool sai **Kohtla-Järve Ühisgümnaasiumi** nime.
*2013 – keskkooli osa kaotati ära, põhikooliosa sai nime **Kohtla-Järve Maleva Põhikool**.

## Välislingid
* Kohtla-Järve Maleva Põhikooli koduleht
Kristian Jensen

**Kristian Jensen** (sündinud 21. mail 1971 Middelfartis) on Taani poliitik (Venstre, Taani Liberaalne Partei). Ta oli 28. juunist 2015 kuni 28. novembrini 2016 Taani välisminister. 28. novembrist 2016 kuni 27. juunini 2019 oli ta Taani rahandusminister.

Ta sündis 1971. aastal Middelfartis (asub Middelfarti vallas Lõuna-Taani piirkonnas).

Ta on olnud Folketingi (Taani Parlamendi) liige 11. märtsist 1998. 2. augustist 2004 kuni 24. veebruarini oli ta Taani maksuminister (Anders Fogh Rasmusseni esimeses, Anders Fogh Rasmusseni teises, Anders Fogh Rasmusseni kolmandas ja Lars Løkke Rasmusseni esimeses valitsuses). 28. juunist 2015 kuni 28. novembrini 2016 oli ta Taani välisminister (Lars Løkke Rasmusseni teises valitsuses); lisaks oli ta samas valitsuses asepeaministriks.

## Isiklikku
Ta on abielus, peres on kolme poega.
Maasi mõis

**Maasi mõis** (saksa keeles *Masik*) oli riigimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.

Mõis rajati 14. sajandi keskel.

## Viited

## Kirjandus
**Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus*. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 708 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:276058/251965/page/727.

## Välislingid
*
Muraja mõis

**Muraja mõis** (saksa keeles *Murajo*) oli Uuemõisa mõisa kõrvalmõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.

## Viited

## Välislingid
*
Orissaare mõis

**Orissaare mõis** (saksa keeles *Orrisaar*) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub see koht Saare maakonnas Saaremaa vallas Orissaare alevikus. 

Mõis rajati 16. sajandil. 

## Ajalugu
Ordumeister Hermann von Brüggenei läänistas 1536. aastal Jürgen Jungele Orissaare (*Oreval*) külast 2 adramaad, millest kujuneski Orissaare mõis. 1652. aastal müüs J. Junge Orissaare mõisa Saaremaa maanõunik Claus Treydenile. 1693. aastal panditi mõis 1000 riigitaalri eest Reinhold Bunckenile. Hiljem taas Treydenite omandusse ning 1786. aastal Klaus von Treydeni tütre Magdalena Gertruda abielu kaudu Reinhold Mathias Stackelbergile Tumala mõisast, mis oli Orissaare kõrval asuv mõis. 1790. aastal läks Orissaare Karl Georg von Stackelbergile ning jäi nimetatud perekonna kätte Tumala karjamõisana kuni maaseaduse põhjal teostatud võõrandamiseni. Orissaare, Tumala ja Maasi mõisa maadest moodustati Orissaare vald.  

Mõisa peahoone ei ole säilinud.

## Omanikud
K. G. v. Stackelberg oli abielus Anna Wilhelmine von Bistramiga Riisipere mõisast ja neil oli viis last. 1805. aastal päris Saaremaa valdused vanim poeg Hans Heinrich von Stackelberg, kes oli abielus Charlotte Wilhelmine Natalie von Buxhoevedeniga. Mõisa viimane, võõrandamiseelne omanik oli Otto Reinhold Matthias von Stackelberg.

## Märkus
Sama nimega - *Orrisaar -* on nimetatud ka Järvamaal asuvat Esna mõisa.

## Viited

## Kirjandus
**Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus*. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 708 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:276058/251965/page/727.

## Välislingid
*
*Praust, Valdo. Saaremaa mõisad. Tänapäev, 2006
*https://register.muinas.ee/public.php?menuID=photolibrary-collection-786&filter%5Baddress%5D=Orissaare+k%C3%BCla&filter%5Bcounty%5D=11&filter%5Bparish%5D=22449
Saare mõis (Pöide)

**Saare mõis** (saksa keeles *Holmhof*) oli rüütelkonnamõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.

Mõisast on teateid alates 1562. aastast, oli Liivimaa ordu halduskeskus. Mõisa omanik oli hiljem Saaremaa rüütelkond.

## Viited

## Kirjandus
**Saaremaa. Maateaduslik, majanduslik ja ajalooline kirjeldus*. Toim. A. Luha. Tartu: Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastus, 1933. Lk 709 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:276058/251965/page/728.

## Välislingid
*
Suigu mõis

**Suigu mõis** (saksa keeles *Suik*) oli riigimõis Tori kihelkonnas Pärnumaal.

Suigu mõis rajati aastatel 1724–1731 Tori mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Kärevere mõis (Äksi)

**Kärevere mõis** (saksa keeles *Kerrafer*) oli rüütlimõis Äksi kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Tartu valda.

## Ajalugu
Mõis rajati 17. sajandil.

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 47.

## Välislingid
*
Tori mõis

**Tori mõis** (saksa keeles *Torgel*) oli riigimõis Tori kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Tori valda.

Keskajal oli Toril Liivi ordu Pärnu komtuuri peamõis. Seda mõisat on esmamainitud 1528. aastal. 

Liivi sõja järel oli mõis Poola Pärnu vojevoodkonna Pärnu staarostkonna folvark ehk riigimõis.

1820. aastal rentis Venemaa riigilt mõisat Liivimaa rüütelkond, kes 1854. aastal avas mõisas hobusekasvatuse (Tori hobusekasvatus).

Pärast Eesti Vabariigi loomist Tori mõis ja hobusekasvandus riigistati. 1938. aastal nimetati kasvandus Tori Riiklikuks Hobusekasvanduseks. 

## Viited

## Välislingid
*
Mäe mõis

**Mäe mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Mäe mõis (Äksi) (Maehof, Marienhof), rüütlimõis Äksi kihelkonnas Tartumaal
*Mäe mõis (Valjala) (Mäemois), Lööne mõisa kõrvalmõis Valjala kihelkonnas Saaremaal
*Mäe mõis (Mihkli) (Mäe), Koonga mõisa karjamõis Mihkli kihelkonnas Pärnumaal
Sindi mõis

**Sindi mõis** (saksa keeles *Zintenhof*) oli rüütlimõis Tori kihelkonnas Pärnumaal.

Mõisast on teateid alates 1603. aastast. Sindi mõis rajati 16. sajandil, kui Pärnu linnafoogt Claus Zindt omandas mõned talud ja omaniku perekonnanime alusel hakati mõisat nimetama saksa keeles Zintenhof. 

1833. aastal asutas mõisale kuulunud Saia ja Tõela küla alale ettevõtja, Riia tulundustegelane ja tööstur Johann Christoph Wöhrmann (1784–1843) Sindi kalevivabriku, kes asus sinna seejärel, kui tema ettevõte Poolas kangrute ülestõusu ajal 1831 oli maha põletatud.

1860. aastal müüs Venemaa keisririik Sindi kroonumõisa, tema pojale Cristian Heinrich Wöhrmannile (1814–1874). 1876. aastal päris Sindi mõisa ilma kalevivabriku ja selle hooneteta,	Christian Heinrich Wöhrmanni testamendi järgi  tema poeg Ivan von Wöhrmann  (1850–1893). 1893. aastal omandas Wilhelm Staël von Holstein (1858–1918) täies koosseisus varem Ivan von Wöhrmannile kuulunud Sindi mõisa (sinna juurde ei kuulunud Sindi kalevivabriku ala).

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.
## Vaata ka
*Sindi kalevivabrik
## Viited

## Välislingid
*
*Sindi mõis (Tori khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Sootaga mõis

**Sootaga mõis** (saksa keeles *Sotaga*) oli linnamõis Äksi kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Tartu valda.

Mõisat on esimest korda mainitud 1553. 1626 kinkis mõisa Rootsi kuningas Gustav II Adolf Tartu linnale. 

## Viited

## Välislingid
*
Truuta mõis

**Truuta mõis** (saksa keeles *Gertrudenhof*) oli rüütlimõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal.

Mõis rajati 1799 Koigu mõisast eraldatud alast. 1804. aastal müüs parun Gotthard Wilhelm Budberg temale kuulunud, kuid praost Johann Philipp von Rothile panditud Koigu mõisast, Lambaküla ja metsatüki Gustav Behagel von Adlerskronile.  Gustav Behaghel Adlerskroni abikaasa oli Gertrude Margaretha, kelle nimi saigi arvatavasti uue mõisa nime aluseks:  Gertrudenhof (1839, 1900) ja ka eesti keeles mugandatud kujul - Truuta (1826, 1900).

1904. aastal omandas Truuta ja Vidrike mõisad kreisisaadik, Tartu kreisivalitsuse direktor Alfred Nikolai von Roth (1867–1935), 1907. aastal  Arved von Brasch, 1910. aastal Viljandi kodanik Johann Grünberg ja 1915. aastal sünnijärgse aukodaniku lesk Maria Zanegin.

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

## Viited

## Välislingid
*
*Truuta mõis (Urvaste khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Uue-Antsla mõis

**Uue-Antsla mõis** (saksa keeles *Neu-Anzen*) oli rüütlimõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal.

Uue-Antsla mõis rajati 17. sajandi II poolel Vana-Antsla mõisast eraldatud alast.

## Vaata ka
*Vana-Antsla mõis

## Viited

## Välislingid
*
Mustja mõis

**Mustja mõis** (saksa keeles *Mustel*) oli Sõmerpalu mõisa kõrvalmõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal.

Mõis rajati 1766 Sõmerpalu mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Lasva mõis

**Lasva mõis** (saksa keeles *Eichhof*) oli rüütlimõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal.

Mõis rajati 19. sajandi keskpaigal Vastseliina mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Loosi mõis

**Loosi mõis** (saksa keeles *Lobenstein*) oli rüütlimõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Võru valda.

Mõis rajati 19. sajandi keskpaigas Vastseliina mõisast eraldatud alast.

Alates 1948. aastast tegutseb seal Loosi raamatukogu.

## Viited

## Kirjandus
* Heleri Lakur: Loosi mõis ärkab ellu Siidrimõisana? Wõrumaa Teataja, nr 96, 25. august 2018

## Välislingid
*
Praakmani mõis

**Praakman(n)i mõis** (saksa keeles *Brakmannshof*) oli Loosi mõisa kõrvalmõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Vastseliina kirikumõis

**Vastseliina kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Neuhausen*) oli kirikumõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Võru valda. Mõis kuulus Vastseliina kogudusele.

## Viited
Meeksi mõis

**Meeksi mõis** (saksa keeles *Meeks*) oli rüütlimõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Räpina valda.

Mõis rajati umbes 1740 Räpina mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Mägiotsa mõis

**Mägiotsa mõis** (saksa keeles *Katharinenhof*) oli Räpina mõisa kõrvalmõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Räpina valda.

## Viited

## Välislingid
*
Haanja mõis

**Haanja mõis** (saksa keeles *Hahnhof*) oli riigimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal.

## Vaata ka
*Munamäe lahing

## Viited

## Välislingid
*
Juba mõis

**Juba mõis** (saksa keeles *Quellenhof*) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Võru maakonda Võru valda.

Mõis asutati 1812 Vana-Nursi mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Kõrgepalu mõis

**Kõrgepalu mõis** (saksa keeles *Hohenheide*) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Rõuge valda.

Mõis asutati 1793 Sänna mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Mäesaare mõis

**Mäesaare mõis** (saksa keeles *Almenau*) oli Pindi mõisa kõrvalmõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Rõuge kirikumõis

**Rõuge kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Rauge*) oli kirikumõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Rõuge valda. Mõis kuulus Rõuge kogudusele.

Rõuge pastoraadi peahoone asub Rõuge alevikus aadressil Hariduse tn 2. Hoone on arvele võetud ehitismälestisena.

## Viited

## Välislingid
*
Pindi mõis

**Pindi mõis** (saksa keeles *Bentenhof*) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Võru valda.

Mõis asutati 16. sajandil. Mõis nimi (Bendten Hoff (1638), Bentenhof (1840; 1900),  Pentymoise (1627), Pindi (1826, 1900) tuleb suguvõsa Benteni järgi, kelle esindajad olid keskajal mõisa omanikud ning kellele mõis kuulus ka Liivimaa ordu ajal.

Enne 1919. aasta maareformi kuulus mõis Georg Ferdinand von zur Mühlenile (1843–1921).

## Viited

## Välislingid
*
Tsooru mõis

**Tsooru mõis** (saksa keeles *Fierenhof*) oli Võrumaal Rõuge kihelkonnas asunud rüütlimõis. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Antsla valda.

Mõisast on teateid alates 1516. aastast. Poola valitsusajal kuulus Tsooru mõis Stanislaus Nonhardile, mille ta pärandas Tartu Jaani kirikule 

Tsooru mõisa peahoone põles 1949. aastal. Ümberehitatud kujul on säilinud hoone läänetiib.

Mõisa ait, möldrimaja, park ja tuuleveski on arvatud kultuurimälestisteks.


WMEE-exp2019-(156) Tsooru mõisa peahoone.jpg|Peahoone
WMEE-exp2019-(171) Tsooru mõisa peahoone kelder.jpg|Peahoone keldri võlvid
Tsooru vasallilinnus 26.jpg|Park
WMEE-exp2019-(179) Tsooru mõisa möldrimaja.jpg|Möldrimaja
Tsooru tuuleveski 2013 08.jpg|Tuuleveski


## Vaata ka
* Tsooru vasallilinnus

## Viited

## Välislingid

*
*Tsooru mõis (Rõuge khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Saaluse mõis

**Saaluse mõis**, ka **Uue-Saaluse mõis** (saksa keeles *Salishof*) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Rõuge valda.

Mõis asutati 1540, kui sealse maa-ala andis Tartus piiskop Johannes VI Bey laenuks Vastseliina lossikrahv  Reinhold Salisele. Viimase järgi sai mõis ka nime. 1638. aasta maarevisjoni dokumentides oli märgitud mõisavaldajana Reinhold Salis/Salusz. 

Algselt asus Saaluse mõis Vana-Saalusel, ent 17. sajandi II poolel viidi mõis üle Uue-Saalusesse (siitpeale mõnikord nimetatud ka **Uue-Saaluse mõisaks** (saksa keeles *Neu-Salishof*)). 

Vana-Saalusele asutati 19. sajandi II poolel uus Vana-Saaluse mõis (saksa keeles *Waldhof*).

## Viited

## Välislingid
*
*
Vana-Saaluse mõis

**Vana-Saaluse mõis** (saksa keeles *Waldhof*) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal.

Kuni 1870. aastateni oli Vana-Saaluse mõisa nimena kasutusel *Althof*, alates 1870. aastatest aga *Waldhof*, saksakeelne nimi *Salishof* oli hiljem kasutusel vaid Uue-Saaluse kohta. 

Vana-Saaluse mõisast sai Maydellide pärusvaldus 1843. aastast. Mõis jäi nende kätte kuni võõrandamiseni maaseaduse alusel 1919. aastal. 

Saaluse mõis asutati 1540. aastal, algselt asus Saaluse mõis Vana-Saalusel, ent 17. sajandi II poolel viidi mõis üle Uue-Saalusesse (siitpeale mõnikord nimetatud ka Uue-Saaluse mõisaks (saksa keeles *Neu-Salishof*)). Vana-Saalusele asutati 19. sajandi II poolel uus Vana-Saaluse mõis (saksa keeles *Waldhof*).

1894. aastal jagas Constantin Friedrich von Maydell mõisa oma poegade vahel ja Salishofi ehk Uue-Saaluse mõisa sai Richard von Maydell, Waldhofi ehk Vana-Saaluse (koos Halla karjamõisaga) aga Peter Gottlieb Konstantin von Maydell (1843–1906). Konstantin von Maydelli surma järel päris Vana-Saaluse 1906. aastal tema poeg Hermann von Maydell, kes oli mõisa omanik kuni mõisa võõrandamiseni 1920. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
*Vana-Saaluse mõisa moonakatemaja. Saaluse mõisa ajalooline ülevaade, register.muinas.ee
Vana-Kasaritsa mõis

**Vana-Kasaritsa mõis** (saksa keeles *Alt-Kasseritz*) oli riigimõis Võrumaal Rõuge kihelkonnas.

## Ajalugu
Varasemal ajal oli see Vastseliina lossiala osa. 1592. aastal läänistati Vastseliina aselinnusepealikule Teofił Mirzwinskile. Pärast Liivimaa Rootsiga liitmist doneeris Gustav II Adolf mõisa 1628. aastal Tartu linna ja lääni asehaldur 1627–1631 ooberst Ernst Creutzile (1584–1635), kelle järeltulijad Creutzid olid mõisa valdajad veel 1682. aastal. Reduktsiooniga langes mõis XVII sajandi lõpul riigile ja oli edaspidi riigimõis.

## Mõisaansambel
Häärber ei ole säilinud. See oli väike kivist poolkelpkatusega ehitis, mis pärines ilmselt XIX sajandi algusest. Hoone aiapoolsel küljel asus madal viilkatusega veranda. Kõrvalhooneid oli üksikuid ja need olid XX sajandi keskpaiku oluliselt ümber ehitatud või varemeis. Park ei ole säilinud.

## Vaata ka
*Vastse-Kasaritsa mõis

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877.  seite 284.
*Särg, Alo. *Võrumaa mõisad*. Tallinn: Argo, 2011. Lk 68.

## Välislingid
*Vana-Kasaritsa mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris
*Vana-Kasaritsa mõis Kultuurimälestiste riiklikus registris. Inverteerimine
*Vana-Kasaritsa mõisa peahoone
*
Vastse-Kasaritsa mõis

**Vastse-Kasaritsa mõis** (saksa keeles *Neu-Kasseritz*) oli riigimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal.

Mõis asutati 17. sajandil.

## Vaata ka
*Vana-Kasaritsa mõis

## Viited

## Välislingid
*
Vastse-Nursi mõis

**Vastse-Nursi mõis** (saksa keeles *Neu-Nursie*) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal.

Mõis asutati 1765 Vana-Nursi mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
*Vastse-Nursi mõis (Rõuge khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Heisri mõis

**Heisri mõis** (saksa keeles *Neu-Pigant*) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.

Mõis asutati 1792. aastal Vana-Piigandi mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Jõksi mõis

**Jõksi mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Jõksi mõis (Kanepi) (Jexi), Kanepi kihelkonnas
*Jõksi mõis (Paistu) (Jöxi), Paistu kihelkonnas
Kaagri mõis

**Kaagri mõis** (saksa keeles *Kagrimois, Kaweremois, Kaifrer*) oli Kooraste mõisa kõrvalmõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.

Mõisast on teateid alates 1540. aastast.

Mõis on nime saanud Kaweri vasallisuguvõsa järgi.

## Viited

## Välislingid
*
Jõksi mõis (Kanepi)

**Jõksi mõis** (saksa keeles *Jexi*) oli Karste mõisa kõrvalmõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.

Mõisat on esmamainitud 1750. aastal. 1784. aastal eraldati mõis Kaagvere mõisast.

Jõksi mõisa juurde kuulus ka Mügra kõrvalmõis.

## Viited

## Välislingid
*
Kanepi kirikumõis

**Kanepi kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Kannapäh*) oli kirikumõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.

## Viited
Viitina mõis

**Viitina mõis** (saksa keeles *Kosse*, varem *Koszhof, Hustia Kost, Vietingshof*) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Rõuge valda.

Mõisat on esmamainitud 1542. aastal. 1598. aastal ostis Kose mõisa Rootsi major Otto Vietinghoff, kelle järglaste (Vietinghoffide Viitina suguvõsaliin) kätte see jäi kuni 1782. aastani. Mõis on saanud nime Vietinghoffide aadlisuguvõsa järgi.

1784. aastal andis Venemaa keisririigi sõjaväelane (polkovnik), tõeline salanõunik ja senaator Otto Hermann von Vietinghof-Scheel (1722–1792) mõisa üle oma tütrele Barbara Juliane von Krüdenerile. Barbara Juliana von Krüdeneri pärijad Paul von Krüdener ja Julie von Berkheim (snd von Krüdener) müüsid Viitina mõisa 1843. aastal Karl von Jürgensonnile, kes müüs 1856. aastal mõisa krahv Gustav Igelströmile, kes müüs 1857. aastal selle Arthur von Richterile, kes omakorda müüs Viitina mõisa 1860. aastal Gustav Samson von Himmelstiernile. 1904. aastal omandas mõisa Arthur von Wulff.

## Viited

## Välislingid
*
*Viitina mõisa lugu Mõisablogis
*Viitina mõis (Rõuge khk) Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kanepi mõis

**Kanepi mõis** oli mitme Eesti mõisa nimi:
*Kanepi kirikumõis, Kanepi kihelkonnas 
*Kanepi mõis (Rõngu) Uderna mõisa karjamõis Rõngu kihelkonnas
Mügra mõis

**Mügra mõis** (saksa keeles *Bellevue* ja Pallawa) oli Jõksi mõisa ja  Karste mõisa kõrvalmõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Saverna mõis

**Saverna mõis** (saksa keeles *Sawwern*) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.

Valgjärve mõisa on mainitud Rootsiaegses 1638. aasta Liivimaa maarevisjonis, see oli varem iseseisva mõisana kuulunud varem kellelegi bojaarile.

Mõis taasasutati 1790 Valgjärve mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Soodla mõis

**Soodla mõis** (saksa keeles *Neu-Pigast*) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.

Mõis asutati 1801 Vana-Piigaste mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Vana-Nõo mõis

**Vana-Nõo mõis** (saksa keeles *Alt-Nüggen*) oli riigimõis Tartumaal Nõo kihelkonnas.

## Ajalugu
Mõis asutati 1759 Unipiha mõisast eraldatud alast.

## Vaata ka
*Vastse-Nõo mõis

## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 297 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/315.

## Välislingid
*
Pangodi mõis

**Pangodi mõis** (saksa keeles *Spankau*, varem *Ichtay, Edes*) oli riigimõis Nõo kihelkonnas Tartumaal.

Mõis asutati 17. sajandi algul.

Rootsi kuningas Gustav II Adolf oli mõisa andnud 17. sajandi algul oma sekretärile Paul Spandekowile. 1690. aastatel mõis mõisate reduktsioonil riigistati . Mõisa nimetati Spandkowenhof (1638), hiljem jäi -hof liide ära:  Spankow (1711),  Spankau (1782). A. W. Hupel andmetel saksakeelne mõisanime kõnekeelne lühikuju Spanko.

Tänapäevaks on mõisahooned hävinud.

## Viited

## Kirjandus
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 297. https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/315

## Välislingid
*
*Pangodi mõis (Nõo khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Vanamõisa mõis (Tartu-Maarja)

**Vanamõisa mõis** (ka **Luunja-Vanamõisa mõis**; saksa keeles *Wan(n)amois*) oli Luunja mõisa kõrvalmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Luunja valda.

## Viited

## Välislingid
*
Vasula mõis

**Vasula mõis** (saksa keeles *Wassula*) oli rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.

Mõisast on teateid alates 1446. aastast.

Rootsi valitsusajal anti Vasula mõis Tartu õuekohtu asepresident Göran Lilia/Georg Stiernhielm (aadeldatult Stiernhielm)ile (1598–1672). 

1773. aastal, pärast Peter Otto von Stiernhielmi (surn. 1757) ja Catharina Juliana (sünd von Hirschheydt) von Stiernhielmi surma, sõlmisid nende pärijad pärandavara jagamise lepingu, et Vasula mõisa omandas tema poeg Otto Wilhelm von Stiernhielm (1755–1829), 1830. aastal aga pärast Otto Wilhelm von Stiernhielmi surma, omandas mõisa tema poeg Alexander von Stiernhelm  (1794–1878). 1879. aastal läks mõis Alexander von Stiernhelmi pärijate kokkuleppel tema poja Nikolai von Stiernhielmi (1834–1914) omandisse ning 1915. aastast tema poja Karl von Stiernhielmile.

Mõis riigistati 1919. aasta maareformiga.

Enne teist maailmasõda tegutses Vasula mõisas, 1924. aastast Vasula Kodumajanduskool, mille juhatajaks oli Juhan Valvere.

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 102-104.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 41-42 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00054.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 442 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/460.

## Välislingid
*
*Vasula mõis (Tartu-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Veibri mõis

**Veibri mõis** (saksa keeles *Timmofer*, ka *Timmomois*) oli riigimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.

Mõis kuulus Rootsi valitsusajal koos kui Ülenurme mõisaga Bernhard Busselbergile. Busselbergi suguvõsa kätte jäi mõis umbes sajaks aastaks. 1744. aastal kuulus mõis major  Jakob Tönnis Zweyberg'ile.

Veibri mõisa varasemaid nimekujusi on Weiberri (1782), Veibri (1925).

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 56 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00072.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 443 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/461.

## Välislingid
*
Haage kirikumõis

**Haage kirikumõis** () oli kirikumõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonna Tartu linna Haage küla territooriumile.

Poola valitsusajal, Poola kuningas  Zygmunt III Waza andis mõisa 1592. aastal Tartu rae bürgermeistrile 1583–1587 Johann Grölichile ja see pärandas mõisa oma testamendis 1617. aastal Tartu Jaani kirikule, kiriku koolidele ja vaestele.

Mõis kuulus Tartu Jaani kirikule.

## Viited

## Kirjandus
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 52 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00068.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 443 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/461.

## Välislingid
*
*Haage mõis (Tartu-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Kaarli mõis (Tartu-Maarja)

**Kaarli mõis** (saksa keeles *Karlsberg, Carlsberg*, varem *Halb-Pilcken*) oli Tammistu mõisa kõrvalmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.

## Ajalugu
Mõis asutati 1793 Pilka mõisast eraldatud alast ning 1805. aastal müüs Carl Gustav Krüdener  (1744–1822) Kaarli mõisa, Alexander von Strykile.

Kaarli mõisa nime aluseks võib pidada endise omaniku eesnime (Carl), mille järgi ka eestlased hakkasid uut mõisat kutsuma:  Karoli (1826),  Kaarli (1900).

Mõisa viimane omanik, enne 1919. aasta maareformi oli Alfred von Rathlef (sünd. 1883).

## Viited

## Kirjandus
*Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 28.
*Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 49 https://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00001239,00065.html?prozent=.
**Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 441 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:280193/251963/page/459.

## Välislingid
*
*Kaarli mõis (Tartu-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Tordi mõis

**Tordi mõis** (saksa keeles *Tordi*) oli Taabri riigimõisa karjamõis Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas.

## Ajalugu
Tordit on Taabri karjamõisana (*Hoflage*) esimest korda markeeritud Rückeri kaardil 1839. aastal. Mõis oli olemas veel 1900. aastal 1909. aastal oli sellel peamõisast erinev rendivaldaja: kui Taabri kuulus Viktor Kapstale, siis Tordi oli renditud Kristjan Surrale, kelle leping pidi lõppema alles 1928. aastal.

## Mõis pärast maareformi
Nõukogude perioodil kuulus Tordi Miina Härma nimelisse kolhoosi.

## Mõisa suurus
1900. aastal oli karjamõisa suurus 163 tiinu (178 hektarit). 1909. aastaks oli selle territoorium mõnevõrra laienenud, sest nüüd arvestati selle suuruseks 177 tiinu (193 hektarit).

## Mõisaansambel
Karjamõisana oli Tordi hoonestus ilmselt tagasihoidlik. Tänapäevaks on see täielikult hävinud.

## Vaata ka
*Taabri mõis

## Viited

## Välislingid
*
Vahi mõis

**Vahi mõis** (saksa keeles *Franzenhütte*) oli poolmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.

Alates 1912. aastast kuulus mõis Tartu Eesti Põllumeeste Seltsile, mille korraldatud põllutöökursustest kasvas 1918. aastal välja Vahi põllutöökool (hilisema nimega Vahi aiandus-mesinduskool).

## Ajalugu
Mõisa omanikud olid Franz Georg Faure (1822–1889) ja tema poeg Franz Carl Christian Faure (1858–1928), kes asutasid 1883. aastal Vahile ka põllutööriistade vabriku. 1892. aastal viisid nad selle Tartu kesklinna Holmi tänaval, kus juba varasemast tegutses Faurede kaubandusettevõte, mille juures jõudis asuda ka metallitöökoda ja valutsehh.

Eestikeelse põllumajandushariduse puudusel hakkas Tartu Eesti Põllumeeste Selts 1908. aastal korraldama lühiajalisi põllutöökursusi. Algselt kahekuulised kursused muudeti 1911 neljakuulisteks ja 1912 kuuekuulisteks. Samal 1912. aastal ostis selts vabrikant Faurelt Vahi külas asunud Vahi ja Kubja talu ning 1913. aastast hakati lisaks suvistele kursustele läbi viima ka talviseid. Vahi õppemajandi suurus oli 122 ha, millest põllu- ja aiamaad võtsid enda alla 97 ha ning rohumaad 21 ha.

Saksa okupatsiooni ajal 1918. aasta novembris õnnestus registreerida see kaheaastase õppeprogrammiga Vahi põllutöökoolina, kuigi Vabadussõda ei võimaldanud õppetöö läbi viia enne 1919. aastat. 1925. aastal hakati ehitama uut kooli peahoonet ning 1927. aastast tegutses samas ka aianduskool. 1939. aastal viidi kooli haldamine Põllumeeste Seltsi alt selleks moodustatud sihtasutuse alla. Kooli tegevus lõppes 1944. aastal ning suur osa endistest mõisa hoonetest hävis tules.

Vahi mõisa ajalugu on uurinud Uuno Eiber, kes elas ise lapsepõlves mõisamajas.

## Hoonestus
Mõisniku eluhoone leidis 1908–1944 kasutust õpilaste majutamisel. Kuigi põllutöökooli uus hoone ja mitmed mõisa abihooned hävisid sõjas, siis endine mõisa peahoone jäi püsti. Küll ehitati see 1960. aastal ümber.

Säilinud on mõisa saun-aednikumaja, millele on lisatud teine korrus ja mida on muulgi moel ümber ehitatud. Teise maailmasõja elasid üle ka mõisa meierei ja töölismaja, kuid need lammutati hiljem.

## Viited

## Välislingid
*
Lilastvere mõis

**Lilastvere mõis** (saksa keeles *Lillastfer*) oli Torma kirikumõisa kõrvalmõis Torma kihelkonnas Tartumaal.

## Viited

## Välislingid
*
Tõikvere mõis

**Tõikvere mõis** (saksa keeles *Toikfer*) oli rüütlimõis Torma kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Jõgeva maakonda Jõgeva valda.

Mõis asutati 1680 Rääbise mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Vaiatu mõis

**Vaiatu mõis** (saksa keeles *Somel*) oli rüütlimõis Torma kihelkonnas Tartumaal.

Mõisast on teateid alates 1418. aastast.

## Viited

## Välislingid
*
*Vaiatu mõis (Torma khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Võtikvere mõis

**Võtikvere mõis** (saksa keeles *Wottigfer*) oli Tähkvere mõisa kõrvalmõis Torma kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Jõgeva maakonda Jõgeva valda.

Arvatakse, et Võtikvere mõis oli olemas juba 16. sajandil, kui ta kuulus Laiuse ordulinnuse valdusse. Hiljem sai Võtikvere mõisast Tähkvere kõrvalmõis.

## Viited

## Välislingid
*
Pargi mõis

**Pargi mõis** (saksa keeles *Parkhof*) oli poolmõis Läänemaal Märjamaa kihelkonnas.

Mõis asutati 1828. aastal Kõrvetaguse mõisast eraldatud alast.

## Vaata ka
* Parkhofi mõis

## Viited

## Välislingid
*
Nõmmpere mõis

**Nõmmpere mõis** (saksa keeles *Waldeck*) oli poolmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati 1875 Lümanda mõisast eraldatud alast.

## Viited

## Välislingid
*
Orgita mõis

**Orgita mõis** (saksa keeles *Rosenthal*) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.

Mõis asutati 18. sajandi lõpul,  Tellista mõisast ja Päädeva külast Orgitast.

## Viited

## Välislingid
*
*
Uue-Kasti mõis

**Uue-Kasti mõis** (saksa keeles *Neu-Kasty*) oli Vana-Kasti mõisa kõrvalmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

Mõis asutati 18. sajandi algul Vana-Kasti mõisast eraldatud alast.

1866. aastal asutas krahv Eduard Karl Jakob Sievers (1820–1900) kolm eraldi Sieversite fideikomissi: Liivimaa kubermangu 1. Läti aladel asuvad Volmari kreisis Matīši kihelkonna Vilzēni mõis, Aloja kihelkonna Stakenberģi mõis koos Puršēni mõisaga. 2. Harjumaa Raasiku, Kambi ja Paenurme koos Topi metsaga. 3. Läänemaa Märjamaa kihelkonna Vana- ja Uue-Kasti koos Uue-Märjamaa maakohaga.

## Viited

## Välislingid
*
Uue-Märjamaa mõis

**Uue-Märjamaa mõis** (rahvasuus **Uuemõisa**; saksa keeles *Neu-Merjama*) oli Vana-Kasti mõisa kõrvalmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

## Ajalugu
Mõis asutati 1825. aastal (Vana-)Märjamaa mõisast eraldatud alast ja oli algselt Vana-Märjamaa mõisa juurde kuuluv poolmõis, mille omanikeks oli von Ploschkuste perekond. Aastal 1849 müüdi Uue-Märjamaa mõis (Vana-)Kasti mõisnikule ning seejärel muutus ta Vana-Kasti mõisa kõrvalmõisaks. Mõisa viimaseks riigistamiseelseks omanikuks oli Helene Elisabeth Marie von Stackelberg. Pärast riigistamist Eesti Vabariigi omandisse elas mõisas perekond Riidebach.

Uue-Märjamaa mõis kujutas endast ühekorruselist poolkelpkatusega puithoonet, mis oli alles veel vähemalt kuni 1969. aastani. Seejärel hoone lammutati ning 1971-73 ehitati selle kohale Märjamaa lasteaed Pillerpall.

## Vaata ka
*Vana-Märjamaa mõis

## Viited

## Välislingid
*

__SISUKORRATA__
Vepsa kirjandus

**Vepsa kirjandus** on vepsa keeles kirjutatud ilukirjandus.

## Vepsa kirjanikke
*Nikolai Abramov
*Anatolii Petuhov

## Vepsa kirjandus eesti keeles
*Vepsa muinasjutte / kogunud ja raamatuks seadnud Kristi Salve ; pildid joonistanud Ülle Meister. - Tallinn : Perioodika, [1993]. - 78, [1] lk. : ill. ISBN 5797904675
*Vepsa vanasõnad. 1. : eesti, vadja, liivi, karjala ja vene vastetega / Eesti Teaduste Akadeemia, Keele ja Kirjanduse Instituut ; [koostanud V. Mälk... jt.]. - Tallinn : Eesti Teaduste Akadeemia, 1992. - 352 lk.
*Vepsa vanasõnad. 2. : eesti, vadja, liivi, karjala ja vene vastetega / Eesti Teaduste Akadeemia, Keele ja Kirjanduse Instituut ; [koostanud V. Mälk... jt.]. - Tallinn : Eesti Teaduste Akadeemia, 1992. - 353-681 lk. : kaart.
*Kurgede aeg / Nikolai Abramov ; [vepsa keelest tõlkinud ja järelsõna: Jaan Õispuu, vene keelest tõlkinud Arvo Valton ; toimetanud Arvo Valton ; joonistused: Andres Varustin]. - Tallinn : Kirjastuskeskus, 2010. – 64 lk. : ill., portr. – (Väikeste rahvaste suur kirjandus). ISBN 9789949445400