open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Martti Larni

**Martti Larni** (**Martti Johannes Larni**, aastani 1942 **Martti Johannes Laine**) (22. september 1909 Pakila – 7. märts 1993 Helsingi) oli Soome kirjanik. Aastatel 1964–1967 oli ta Soome Kirjanike Liidu esimees.

## Bibliograafia
* *Seikkailuja Saamenmaassa* (1936)
* *Kuilu* (1937)
* *Hyvien ihmisten kylä* (1942)
* *Arvokkaat köyhät ja heidän kirjava seurakuntansa* (1944)
* *Kahden maailma* (1944)
* *Laulun miekka* (1944)
* *Malttamaton intohimo* (1945)
* *Äidin kädet* (1945)
* *Lähellä syntiä* (1946)
* *Musta Venus* (1946)
* *Juokseva lähde* (1947)
* *Taivas laskeutui maahan* (1948)
* *Musta Venus* (1951)
* *Minnesota palaa* (1952)
* *Neljäs nikama eli Veijari vastoin tahtoaan* (1957). Eesti keeles "Neljas selgroolüli, ehk, Kelm vastu tahtmist" (1961).
* *Kaunis sikopaimen eli Talousneuvos Minna Karlsson-Kanasen muistelmia* (1959). Eesti keeles "Ilus seakarjus ehk Majandusnõunik Minna Karlsson-Kanase mälestused" (1961).
* *Suomalainen mollikissa* (1962)
* *Tästä ei puhuta julkisesti* (1964). Eesti keeles "Sellest ei räägita avalikult: ühe lihtsameelse inimhinge paljastavad ülestunnistused" (1965).
* *Uskomatonta onnea* (1966)
* *Esikoispoika* (1968)
* *Sokrates Helsingissä ja muita tarinoita* (1972)
* *Laugh With Larni* (1973)
* *Isät äitiyslomalle ja muita tarinoita* (1978)

## Viited
Que te perdone Dios

**"Et jumal sulle andestaks... mina mitte"** (originaalpealkirjaga "Que te perdone Dios..yo no") on Mehhiko seebiooper. Tegu on uusversiooniga "Abrazame Muy Fuertest" ("Emba mind"). Originaalloo autor on Caridad Bravo Adams. 

## Osatäitjad
* Zuria Vega – *Abigaíl Ríos / Abigaíl Ramos Flores*
* Mark Tacher – *Mateo López-Guerra Fuentes*
* Sergio Goyri – *Fausto López-Guerra* 
* Rebecca Jones – *Renata Flores del Ángel de López-Guerra
* [[Sabine Moussier]] – *Macaria Ríos*
* [[Altair Jarabo]] – *Diana Montero*
* [[María Sorté]] – *Helena Fuentes Vda. de López-Guerra*
* [[René Strickler]] – *Patricio Duarte*
* [[Ana Bertha Espín]] – *Constanza del Ángel Vda. de Flores*
* [[Ferdinando Valencia]] – *Diego Muñoz*
* [[Alejandro Ávila]] – *Lucio Ramírez* 
* [[Manuel Ojeda]] – *Melitón Ramos*
* [[Laisha Wilkins]] – *Ximena Negrete de Zarazua/ Daniela Negrete*
* [[Dacia González]] – *Vicenta Muñoz*
* [[Zaide Silvia Gutiérrez]] – *Simona Sánchez*
* [[Ana Patricia Rojo]] – *Efigenia de la Cruz y Ferreira*
* [[Fabián Robles]] – *Julio Acosta Montero / Julián Montero* 
* [[Eric del Castillo]] – *Bruno Flores Riquelme* †
* [[Antonio Medellín]] – *Padre Francisco Ojeda Bernal* †
* [[Alejandra Ávalos]] – *Mía Montero Vda. de Acosta* † 
* [[Moisés Arizmendi]] – *Porfirio Zarazua*
* [[Héctor Sáez]] – *Comandante Efraín Barragán*
* [[Alejandra Procuna]] – *Eduviges de la Cruz y Ferreira*
* [[Raúl Olivo]] – *Jaime Díaz "Motor"*
* [[Óscar Bonfiglio (actor)|Óscar Bonfiglio]] – *Marcelino*
* [[Julio Mannino]] – *Benito*
* [[Myrrha Saavedra]] – *Amanda Ríos*
* [[Carlos Athié]] – *Maximiliano "Max" Zarazúa* 
* [[Adriano Zendejas|Adriano]] – *Antonio "Toño" Sánchez*
* [[Santiago Hernández]] – *Alfredo "Fredy" Sánchez* †
* [[José María Galeano]] – *Padre Tomás Ojeda Bernal*
* [[Iván Caraza]] – *Mano Negra* 
* [[Rafael Amador (actor)|Rafael Amador]] – *Rafa, el cantinero*
* [[Alejandra Robles Gil]] – *Teodora*
* [[Daniela Basso]] – *Juanita*
* [[Lakshmi Picazo]] – *Nieves Barragán*
* [[Silvia Valdéz]] – *Violeta*
* [[Jessús Di Alberti]] – *Estebán*
* [[Irán Castillo]] – *Renata Flores del Ángel (joven)*
* [[Ale García (actriz)|Ale García]] – *Macaria Ríos (joven)*
* [[Brandon Peniche]] – *Pablo Ramos* †
* [[Erik Díaz (actor)|Erik Díaz]] – *Fausto López-Guerra (joven)*
* [[Christian Vega]] – *Lucio Ramírez (joven)*
* [[Ricardo Franco (actor)|Ricardo Franco]] – *Gerardo López-Guerra''

## Välislingid
* http://www.televisa.com/telenovela/que-te-perdone-dios
Jalaka-siugsuu

**Jalaka-siugsuu** (*Ophiostoma ulmi*) on kottseente hulka kuuluv seeneliik siugsuudmeliste (*Ophiostomataceae*) sugukonnast.

Jalaka-siugsuu elab elusate puude puidus. Tema põhjustatud puuokste kuivamist nimetatakse jalakasurmaks.

## Välislingid
*
Urmas Viik

**Urmas Viik** (sündinud 11. septembril 1961 Tallinnas) on eesti graafik, illustraator ja installatsioonikunstnik.

## Haridus
Lõpetas 1991. aastal Tallinna Kunstiülikooli graafika eriala.

## Töö
Töötas aastatel 1988–1990 Eesti Kunstiakadeemia graafika meistrina, 1990–1992 graafika eksperimentaalateljee juhatajana. Aastatel 1998–2004 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiosakonna professor. Aastatel 2005–2015 oli ta Eesti Kunstiakadeemia professor. Alates 2015. aastast on ta vabakutseline kunstnik.

## Tunnustus

* 1997 Kristjan Raua preemia
*1998 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (näitusetegevus 1998. aastal)
*1999 Sadolini kunstipreemia
* 2022 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku

Metsosopran Tuuri Dede on Urmas Viigi tütar.

## Viited
Arthur Lestal

**Arthur Alexander Lestal** (sündinud **Lesthal**; 22. mai (vkj 10. mai) 1887 Ravila mõis, Kose kihelkond, Harjumaa – august 1941 Albu, Albu vald, Järvamaa) oli eesti fotograaf.
## Elukäik

Arthur Lestal sündis Ravila mõisas mõisavalitseja Alexander Otto Lesthali (1847–1921) pojana. Enne fotograafiaga tegelema hakkamist töötas 12 aastat lihtametniku ja hiljem raamatupidajana Taani kaubandusagendi Peter Bornholdti (1842–1924) laevamaakleri äri P. Bornholdt & Ko harukontorites Tallinnas ja Peterburis. Esimese maailmasõja ajal elas ta Razdelnaja (Lissi Noss) raudteejaama lähedal Vladimirovkas, kus tegeles põllumajanduse ja fotograafiaga. Pärast Eesti iseseisvumist ja Vabadussõda tuli opteerumise korras tagasi kodumaale ja asus tööle kontoriametniku ja päevapiltnikuna.

Teise maailmasõja ajal töötas Albu vallamajas raamatupidajana ja hukati Suvesõja 
ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt.

## Looming
Enamiku Lestali töödest moodustavad 1930. aastate fotod kohaliku elu sündmustest Harjumaal ja Järvamaal: kiriklikud sündmused, koolimajade ehitamised, pritsimeeste peod, taluhoonete ja talutööde jäädvustamine. Sündisid ka fotoseeriad Tabasalu Punase Risti laste suvekoloonia haridusministri Heinrich Baueri külaskäigu ajal ja Kehra sulfaattselluloositehase avamisest 1938.  

## Pildistatud isikuid
* Hugo Bernhard Rahamägi 
* Hugo Annast

## Isiklikku

Arthur Lestali onu Karl Niggul (1852–1908) oli Cimze seminari lõpetanud Eesti Kirjameeste Seltsi liige, Audru kihelkonnakooli õpetaja ja Audru köster 1876–1891, noorem vend Paul Lestal (1889–1976) oli Eesti kindlustustegelane ja poolvend Hans Lesthal (1880–1937) farmatseut ja sanitaar-kapten, Tartu Ülikooli Lääne-Euroopa rahvaste filoloogia (aastast 1947 Lääne-Euroopa keelte) kateedri õppejõud Ralf Lesthali (1907–1990) isa.

## Fotoraamatud
* Ilmar Sikemäe "Kirjad Vargamäelt" 1977 
* "Albu vald : fotosid läbi sajandite", koostanud Rene Viljat; Paide : Kuma, 2005, ISBN 9985956427 (Esikaas, lk. 22, 78, 79, 80, 119, 121)
* "Ambla vanadel fotodel", koostanud René Viljat; Paide : Kuma, 2006, ISBN 9789985971703 (lk. 67, 81, 86, 91, 101, 159, 173, 186)
* "Järvamaa vanadel fotodel", koostanud René Viljat; Paide : Kuma, 2008, ISBN 9789985968550 (lk. 90, 101, 112, 273, 278, 284)

## Viited

## Välislingid
* Eesti Fotograafid 1844–1944. Tallinna Linnamuuseumi Elulooline andmebaas
* Arthur Lestali fotode galerii
Netiraadio

**Netiraadio** on ainult Eesti muusikat mängiv internetiraadiojaam. Valida on 15 muusikastiili vahel.

Netiraadio loodi 2010. aastal ja seda haldab Eesti Autorite Ühing. 

2021. aastal teatas Autorite Ühing otsusest lõpetada Netiraadio rahastamine. Põhjuste seas toodi välja eeskätt Netiraadio väga väike kuulatavus (vähem kui 100 kuulajat päevas 15 kanali peale kokku ja keskmise kuulamise pikkus on 53 sekundit, seega on raadio kultuuriline mõju minimaalne).

## Vaata ka
*Eesti raadiojaamade loend

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Johannes Tasa

**Johannes Tasa** (sündinud 23. novembril 1950 Tallinnas) on eesti orienteeruja.

## Haridus
Lõpetas 1969. aastal Tallinna Polütehnikumi raadiolevi ja side erialal.

## Töö
1968. aastast töötas ta raadioaparatuuri montöörina Eesti NSV Riiklikus Televisiooni- ja Raadiokomitees. 1972. aastast töötas ta elektrikuna S. Kirovi nimelises näidiskalurikolhoosis. 1976. aastast oli ta elektrik Tallinna Rajoonidevahelises Põllumajandustehnika Tootmiskoondises. 1994. aastast on tehnoloogialiinide ja tootmisprotsesside juht- ja kontrollseadmete remondi ja automaatikaseadmete paigaldusega tegeleva OÜ Kirsten juhataja ja omanik. 

## Sporditulemused
Harrastab orienteerumist 1960. aastatest, tema treener oli Tõnu Raid. 1970. aastal võitis Tallinna Polütehnikumi võistkonnas Jüriööjooksu.

Orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel võitis aastatel 1971–1987 12 kuld-, 8 hõbe- ja 5 pronksmedalit. Suusaorienteerumise Eesti NSV meistrivõistlustel võitis aastatel 1973–1979 2 kulda ja 4 pronksi. NSV Liidu meistrivõistlustel orienteerumisjooksus võitis Eesti teatemeeskonna koosseisus kulla 1981. aastal (meeskonnas Arvo Kivikas, Nikolai Järveoja ja Johannes Tasa) ja 1982. aastal (meeskonnas Kalle Luuk, Arvo Kivikas, Nikolai Järveoja ja Johannes Tasa). Lisaks võitnud 6 kulda NSV Liidu esivõistlustel – individuaalselt 1976 ja 1979 ning teatemeeskonna koosseisus aastatel 1971, 1973, 1975 ja 1978. Aastatel 1971–1982 võistles 10 korral NSV Liidu koondises.

Kergejõustiku Eesti meistrivõistlustel võitis 1974. aastal pronksmedali 5000 meetri jooksus ja 1978. aastal hõbemedali 12 km murdmaajooksus, lisaks võitnud 2 hõbedat ja pronksi 4x1500 m teatejooksus.

Rogainis võitnud meessuperveteranide klassis koos Arvo Kivikaga MMil kulla (2008), 3 hõbedat (2010, 2012, 2014) ja pronksi (2013), EMil 2 kulda (2010, 2012), 2 hõbedat (2007, 2011) ja pronksi (2013).

## Sporditegelasena
Olnud Eesti Orienteerumisföderatsiooni presiidiumi liige, aastatel 1975–1982 treenerite nõukogu liige ja 1988–1992 Eesti Orienteerumisliidu volikogu juhataja.

Joonistanud orienteerumiskaarte.

## Tegevus Eesti NSV valitsusasutustes
Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV XI Ülemnõukogu liige, kuulus noorsookomisjoni.

## Tunnustus
*1971 – NSV Liidu meistersportlane orienteerumises
*1986 – spordiühing Jõu auliige

## Isiklikku
Ta on abielus Hilla Tasaga, kes on samuti tulnud orienteerumisjooksus Eesti meistriks. Ka tema vend Voldemar Tasa on orienteeruja ja sporditegelane.

## Viited

## Välislingid
*
*Toomas Aring. 6. üleliiduliste orienteerumisvõistluste võidukas teatemeeskond (vasakult) Arvo Kivikas, Jaan Miljan ja Johannes Tasa. 1973. Rahvusarhiivi fotode andmebaas
*Toomas Aring. NSV Liidu meister suundorienteerumises Johannes Tasa. 1982. Rahvusarhiivi fotode andmebaas
*Eesti filmi andmebaas. Spordimehed - rahvamehed. Ringvaade „Nõukogude Eesti“ nr 4 (1985)
*Johannes Tasa – jahimees, kelle jaoks laskmine polegi oluline. Eesti Elu.ee, 7. oktoober 2012
Kolinda Grabar-Kitarović

**Kolinda Grabar-Kitarović** (sündinud 29. aprillil 1968 Rijekas) on Horvaatia poliitik, diplomaat. 11. jaanuaril 2015 võitis ta Horvaatia presidendivalimised ning oli 15. veebruarist 2015 kuni 18. veebruarini 2020 Horvaatia president.

Ta sündis Rijekas, kuid kasvas üles Los Alamoses. Ta on lõpetanud Zagrebi ülikooli filosoofiateaduskonna inglise ja hispaania keele ja kirjanduse alal.

Ta on olnud Horvaatia eurointegratsiooniminister (2003–2005), Horvaatia välisminister (2005–2008), Horvaatia suursaadik USA-s (2008–2011) ja ÜRO peasekretäri abi avaliku diplomaatia küsimustes (2011–2014).
Kõpu luteri kalmistu (Reigi)

**Kõpu luteri kalmistu** (ka **(Kõpu) alumine kalmistu**) on kalmistu Reigi kihelkonnas Hiiumaa saarel Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kõpu külas Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas. 

Kõpu luteri kalmistu rajati 1782. aastal. Kalmistu on alates 1999. aastast riiklik ajaloomälestis.

Kalmistu on kasutusel ning on üldiselt hooldatud, selle pindala on 1,21 ha.

## Maetud isikud
Kalmistusse on maetud piirkonna tuntud isikuid:

* Kunstnik ja etnograafiliste uurimisretkede soome-ugri rahvaste juurde korraldaja Kaljo Põllu vanemad Charlotte ja Harald Põllo.
* Koolijuhatajad Matvei Kindel ja Kustav Laur.
* Laevaehitaja-kapten-meremees Gustav Teng. Väärib märkimist, et Gustav Tengi neljast pojast, Jakobist, Johannesest, Richardist ja Augustist, said kaugesõidu­kaptenid. Kokku ehitasid või ostsid isa ja pojad 13 laeva. Üks märkimisväärne laev on 1921. aastal ehitatud purjelaev Dione, mida peeti omal ajal Eesti ilusaimaks purjelaevaks. Kõikide tema laevade ehitusmeister oli kohalik mees Paavel Pihel, kes on samuti maetud sellele kalmistule. Teised laevaehitajad ja meremehed: Jakob Rõhu ja Mihkel Jaago.
* Kooliõpetaja, koduloolane ja rahvalaulik Elli Küttim, kes tegeles ka Kõpu poolsaare laulude-­lugude üleskirjutamisega. Tema kogutud pärimust leidub Eesti keele instituudi, Eesti rahvaluule arhiivi ja ka Eesti rahva muuseumi kogudes. 
* Kõpu mõisa rentnike Siemsonite perekond
* Filatelist ja Iiblikakoguja Aare Elend
* Kõpu kiriku vöörmünder ja külasepp Peeter Römmel ehk Sepa-Peeter.

Kalmistu tuntuim haud on nn Petturi haud. Nimi „Pettur“ tuleneb sõnast "inspektor". Pettur ehk Kõpu tuletorni inspektor olevat olnud väga paha mees. Ta oli peksnud halastamatult tuletorni mehi, kui need lasknud Kõpu tuletorni tipus lahtiselt põleval tulel kustuda. Kuid selle inspektori nimi on vajunud unustusse, veel 19. sajandist on teada pärimus, et Pettur on olnud hauda asetatud palsameerituna ja istuvas asendis (istuvana maeti enamasti nõidu). Hauakambri peal olnud puust hauakabel, mis lagunes 19. sajandi lõpus. Meie ajal oli Petturi hauast kalmistul järel ainult auk, kuhu visati prahti.

## Ehitised kalmistul

Kalmistu peavärav on maantee ääres. Aastail 1887–1942 oli kalmistul väike puust kirik (nn Kõpu kabel), mille asukoht on praegugi näha. Esimene kabel olevat Kõppu ehitatud 1641. aastal. Viimane puukirik, kus oli 150 istekohta, rajati 1887. aastal. Hoonet kattis plekk-katus, mis tõmbas äikest ligi, mille tõttu kabel põles 1942. aasta 12. augustil piksest süüdatuna maha. Toonase puukabeli vundamendi riismed on siiani alles. Kalmistu alal on säilinud ka kirikuni viinud kuuseallee. Kalmistu loodeosas on II maailmasõja aegne matmispaik ja mälestuskivi, mis 1999. aastast on riiklik ajaloomälestis.

## Vaata ka
*Kõpu II maailmasõja matmispaik
*Kõpu kabel

## Viited

## Kirjandus
*"Hiiumaa kalmistud". Hiiumaa Muinsuskaitse Selts. Kärdla 2013. Lk 143–150.

## Välislingid
* 
*Kultuurimälestis nr 22277 "Terroriohvrite matmispaik"
Jelena Obraztsova

**Jelena Vassiljevna Obraztsova** (Елена Васильевна Образцова; 7. juuli 1939 Leningrad – 12. jaanuar 2015 Leipzig) oli vene ooperilaulja, metsosopran.

## Elulugu

Aastatel 1948–1954 laulis ta Leningradi Pioneeride Palee lastekooris.
1954–1957 õppis Taganrogi lastemuusikakoolis.
1958 astus ta Leningradi Riiklikku Konservatooriumi. 
1962 saavutas esikoha üleliidulisel Mihhail Glinka nimelisel vokalistide konkursil.
1963 debüteeris ta Moskva Suure Teatri laval Modest Mussorgski ooperis "Boriss Godunov".

1964 sai temast Suure Teatri solist.
Juba samal aastal esines ta Milano La Scala teatris, pälvides itaalia publiku ja meedia tähelepanu.

1975 esines ta esimest korda USA-s, misjärel kinnistus tema roll maailma ooperitähena.
San Franciscos laulis ta duetti koos Luciano Pavarotti ja Joan Sutherlandiga. 

Ta on laulnud paljudel rahvusvahelistel muusikafestivalidel Euroopas ja Ameerikas.

Aastatel 1973–1994 oli ta Moskva konservatooriumi õppejõud, alates 1984. aastast professor.

Oma lemmiklavapartneriteks pidas ta Vladimir Atlantovit ja Placido Domingot. 

2000. aastatel juhtis ta Peterburis omanimelist kultuurikeskust, kus töötas noorte artistidega. Moskvas tegutseb Obraztsova-nimeline heategevusfond, mis toetab muusikakunsti.

## Tunnustus
* 1976 Nõukogude Liidu rahvakunstnik
* 1976 Lenini preemia
* 1990 sotsialistliku töö kangelane.
* 2014 Balti Täht

## Viited

## Välislingid
*Suri metsosopran Jelena Obraztsova
Sealiha

**Sealiha** on liha, mis on saadud kodusea tapasaadusena.

Sealihast saab toitu valmistada mitmel viisil: keetes, praadides, küpsetades (ka grillides) jne.
### Sealiha tootmine maailmas

## Tarbimine

## Vaata ka
*Seapraad
*Peekon

## Viited

## Välislingid
2015. aasta Tour de Ski

**2015. aasta Tour de Ski** oli üheksas Tour de Ski. See toimus 2014.–2015. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasarja raames 3. jaanuarist kuni 11. jaanuarini 2015 neljas võistluspaigas (Oberstdorf, Val Müstair, Toblach ja Val di Fiemme) ja kolmes riigis (Saksamaa, Šveits ja Itaalia). 

Algselt kuulus võistlusprogrammi ka meeste 35 km sõit Toblachist Val di Fiemmesse, kuid lumepuuduse tõttu toimus 25 km sõit ainult Toblachis.

Tour de Ski võitis naistest Marit Bjørgen, kellele oli see karjääri esimene üldvõit, ja meestest võitis teist korda järjest Martin Johnsrud Sundby.

## Ajakava

## Punktide jagamine
Tour de Ski üldvõitja sai 400 punkti ja iga etapi võitja 50 punkti, mis on tavalisest MK-sarja etapivõidust pool. Kokku oli võimalik teenida 750 punkti.

## Tulemused
### Mehed
#### 4,4 km vabatehnikas (proloog)
3. jaanuar 2015  Oberstdorf, Saksamaa
Tulemused. Üldjärjestus

### 15 km klassikatehnikas (jälitussõit)
4. jaanuar 2015  Oberstdorf, Saksamaa
Tulemused. Üldjärjestus

### Vabatehnikasprint
6. jaanuar 2015  Val Müstair, Šveits
Tulemused. Üldjärjestus

### 10 km klassikatehnikas
7. jaanuar 2015  Toblach, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

### 25 km vabatehnikas (jälitussõit)
8. jaanuar 2015  Toblach, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

### 15 km klassikatehnikas (ühisstart)
10. jaanuar 2015  Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

(*) - fotofiniš

### 9 km vabatehnikas (jälitussõit)
11. jaanuar 2015  Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

## Naised
### 3,2 km vabatehnikas (proloog)
3. jaanuar 2015 Oberstdorf, Saksamaa
Tulemused

### 10 km klassikatehnikas (jälitussõit)
4. jaanuar 2015 Oberstdorf, Saksamaa
Tulemused

### Vabatehnikasprint
6. jaanuar 2015 Val Müstair, Šveits
Tulemused

### 5 km klassikatehnikas
7. jaanuar 2015 Toblach, Itaalia
Tulemused

### 15 km vabatehnikas (jälitussõit)
8. jaanuar 2015 Toblach, Itaalia
Tulemused

### 10 km klassikatehnikas (ühisstart)
10. jaanuar 2015 Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused

### 9 km vabatehnikas (jälitussõit)
11. jaanuar 2015 Val di Fiemme, Itaalia
Tulemused. Üldjärjestus

## Viited
Peeter Võrk

**Peeter Võrk** (21. oktoober 1925 – 11. juuni 2013) oli eesti vabadusvõitleja, soomepoiss ja metsavend.

Teise maailmasõja ajal teenis algul Saksa sõjaväes, 1943. aasta septembris läks Soome ja astus Soome armeesse. Oli rindel Rajajoel 47. jalaväerügemendi 3. pataljoni koosseisus. Viibis väljaõppel Taavetti allohvitserikoolis. Auastmelt nooremseersant (*alikersantti*). Seejärel osales lahingutes 200. jalaväerügemendi 1. pataljoni 3. kompanii koosseisus Karjala maakitsusel, Viiburi lahel ja Vuoksel. 1944 augustis naasis Eestisse, osales Tartu rinde lahingutes, sai haavata Lohkva juures toimunud lahingus.

1949. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna kaubanduse ökonoomika eriala.

1950. aastal arreteeriti, sõjatribunali otsusega määrati Vene SFNV Kriminaalkoodeksi § 58-1a alusel karistuseks 25 aastat vabadusekaotust ja saadeti Arhangelski oblasti Kargopollagi vangilaagrisse. Vabanes 1954. aasta augustis.

Pärast vabanemist töötas kaubanduses.

## Tunnustus
*2000 – Kotkaristi V klassi teenetemärk sõjaliste teenetega vabadusvõitluse eest

## Viited
Ots

**Ots** on mitmetähenduslik sõna.
*Ots on millegi tipmine osa.
*Ots on otsmik ehk laup.
*Ots on meremeeste kõnepruugis üldnimetus laevas kasutusel oleva köie, trossi või vaieri kohta.
*Ots on perekonnanimi

## Vaata ka
*Torupilli ots, Tallinna tänav
Kurmet Kahju

**Kurmet Kahju** on eesti muusik, kitarrist. 

Punkbändide Punkentsefaliit (alates 2002) ja Monstercöuq (alates 2009) kitarrist ja muusika autor.
Eesti aianduse biograafiline leksikon

"**Eesti aianduse biograafiline leksikon**" (lühend EABL) on biograafiline leksikon Eesti aiandustegelaste kohta. 

Leksikoni andis 1998. aastal välja Eesti Entsüklopeediakirjastus. Raamatu on koostanud Nora Tammoja. Raamatus on 158 lehekülge 454 isikuga.

Raamat pidi esialgu ilmuma 1940. aastal, ent jäi ilmumata. Raamatu käsikiri põles 1944. aastal Eerik Lepa (üks autoritest) kodus ära. Uuesti hakati andmeid koguma 1978. aastal, kui Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi juurde loodi aiandusajalooring.

## Viited
Eesti kirjanduse biograafiline leksikon

**"Eesti kirjanduse biograafiline leksikon"** (lühend EKBL) on 1975. välja antud biograafiline teatmeteos (leksikon) Eesti kirjanike kohta. 

Raamatu andis välja Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut ning selle kirjastas Eesti Raamat. Leksikon sisaldab rohkem kui 600 kirjaniku eluloolisi andmeid.

## Vaata ka
* Eesti kirjarahva leksikon (ilmus 1995)
* Eesti kirjanike leksikon (ilmus 2000)
Eesti kirjarahva leksikon

"**Eesti kirjarahva leksikon**" on aastal 1995 välja antud biograafiline teatmeteos (leksikon) Eesti kirjanike kohta. 

Raamatu koostas ja toimetas Oskar Kruus, selle kirjastas Eesti Raamat. Leksikonis on 579 kirjaniku lühielulugu.

## Vaata ka
*Eesti kirjanduse biograafiline leksikon (ilmus 1975)
*Eesti kirjanike leksikon (ilmus 2000)

## Kirjandus
**Eesti kirjarahva leksikon*. Koostanud ja toimetanud Oskar Kruus. Tallinn: Eesti Raamat, 1995. ISBN 5-450-02357-X
Lineaarne kontiinuum

**Lineaarne kontiinuum** on rohkem kui ühest elemendist koosnev lineaarselt järjestatud hulk, mille järjestus on tihe (st iga kahe elemendi vahel on kolmas element) ja millel on supreemumiomadus (st igal mittetühjal alamhulgal, millel on ülemtõke, on ülemraja (vähim ülemtõke)).

Lineaarse kontiinuumi prototüüp on reaalsirge. Lineaarne kontiinuum võib olla ka mõlemalt poolt tõkestatud, nagu mis tahes lõik reaalsirgel. 

Topoloogias kontrollitakse lineaarse kontiinuumi mõiste abil, kas järjestatud hulk on järjestustopoloogia suhtes sidus.

## Näited
*Reaalsirge on lineaarne kontiinuum. Supreemumiomadus järeldub täielikkuse aksioomist.
*Kõik reaalsirgega järjestusisomorfsed järjestatud hulgad, sealhulgas vahemikud reaalsirgel.
*Laiendatud reaalsirge ja sellega järjestusisomorfsed järjestatud hulgad, näiteks ühiklõik.
*Reaalsirge, mida on laiendatud ainult +∞-ga või ainult –∞-ga, ning järjestusisomorfsed järjestatud hulgad, näiteks poollõigud reaalsirgel. 
*Pikk sirge.
*Hulk *I* × *I* (kus × märgib otsekorrutist ja *I* = [0, 1]) leksikograafilises järjestuses on lineaarne kontiinuum. Tõepoolest, järjestuse tihedus on ilmne. Supreemumiomaduse kontrollimiseks defineerime kujutuse *π*1: *I* × *I* → *I* järgmiselt: *π*1 (*x*, *y*) = *x*. See on (*I* × *I* korrutistopoloogia suhtes) pidev sürjektiivne kujutus. Olgu *A* järjestatud hulga *I* × *I* alamhulk, millel on ülemtõke. Siis ka hulgal *π*1(*A*) peab olema ülemtõke. Et *π*1(*A*) on *I* alamhulk ning järjestatud hulgal I on supreemumiomadus, siis hulgal *π*1(*A*) peab olema ülemraja. Tähistame selle *b*.
Muinaslinnus

**Muinaslinnus** oli nooremale- ja hilisele rauaajale iseloomulik linnus.

Eestis rajati muinaslinnused peamiselt puust, kuna eestlased ei osanud lubjamörti valmistada. Need koosnesid peamiselt vallidest ja vallikraavidest. Kuna linnuseid ehitati nii Eesti saartele (Saaremaa ja Muhu saar) ja mandrile, siis on vallide ehituseks kasutatud erinevaid materjale. Tüüpilised ehitusmaterjalid on murtud paas, raudkivid, kruus, liiv ja muld. 

## Muinaslinnused Eestis
Eesti muinaslinnused on rühmitatud neljaks. Nendeks on neemiklinnused, kalevipoja sängid, mägilinnused ning ringvall-linnused.  

Muinaslinnuseid hakati rühmitama 19. sajandi lõpul, kuid suurema hoo sai see 1920. ja 1930. aastatel. Linnuseid rühmitatakse peamiselt nende väliskujusid ja asukohti arvestades. Üheks peamiseks lähtekohaks on suhe algse loodusliku reljeefiga. Muinaslinnuste seos algse reljeefiga on eriti hästi näha Lõuna-Eestis, kus muinaslinnuste looduslikuks aluseks olid sealsed iseloomulikud moreenkünkad ja -seljandikud. Põhja-Eestis paiknesid need tihti kõrgematel jõeorgude kaldamoodustistel, mille jõepoolne külg oli kõrgem, välimine läks aga sujuvalt laugjalt madalaks. Lääne-Eesti looduslikuks alusteks on madalad aluspõhjadel- või moreenkõrgendikel. 

Looduslik pinnavorm ei ole ise veel linnus. Algse pinnavormi ümberkujundamine nõudis suuremahulisi töid. Vallikraavide rajamisel tõsteti muld mäe äärtele, kujundades arvestatavaks valliks, mille kõrgus varieerus Eesti piires suuresti (0,5-9 m). Vallide kõrgusest kujunes üks rühmitamise element ja linnuseid jagatakse madalate ja kõrgete vallidega muinaslinnusteks.

Väliste kindlustustööde käigus võisid tekkida ka sisuliselt uued pinnavormid, nagu näiteks Lõhavere linnamägi.

Suuremal osal Eesti kindlatel muinaslinnustel, mida oli praegustel andmetel 131, esinesid vallid, vallikraavid, järsud nõlvad ning tasandatud õuealad.

Välisilmelt on ebakindlad linnusekohad mitmekesised, üsna lamedatest künkakestest ja kõrgete mäekupliteni. Teise kategooria moodustab soosaartele rajatud pelgupaikadest. Praegustel andmetel on ebakindlaid linnusekohti 60 kandis.

## Vaata ka
*linnamägi
*ordulinnus
*piiskopilinnus

## Viited

## Välislingid
*Linnuste nihe. Uurimus Eesti linnustevõrgustikus 11. sajandil toimunud muudatusest ning selle ühiskondlikest tagamaadest ja mõjudest
Tallinna JK Visadus

**Tallinna JK Visadus** on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Tallinnas. 

2015. aastast on Visaduse õigusjärglane Tallinn C.F.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*Tallinn C.F.

## Viited

## Välislingid
* JK Visadus Facebooki leht
Ivan Lappo

**Ivan Ivanovitš Lappo** (vene Иван Иванович Лаппо; 11. september (vkj. 29. august) 1869 Tsarskoje Selo – 23. detsember 1944 Dresden) oli vene ajaloolane.

Ta oli aastail 1905–1918 vene ajaloo professor Tartu Ülikoolis. Seejärel evakueerus koos ülikooliga Voroneži. Aastail 1921–1933 töötas õppejõuna Prahas, 1933–1940 aga Kaunases, 1941 lühikest aega Vilniuses.

## Viited
Meistriliiga 2015

**Meistriliiga 2015** (ametlik sponsornimi **Premium liiga 2015**) on Eesti jalgpalli kõrgeima liiga 25. hooaeg selle taasasutamisest 1992. aastal. Hooaeg kestis 7. märtsist 7. novembrini 2015. Hooajast võttis osa 10 meeskonda, tiitlikaitsja oli Tallinna Levadia. Meistriks tuli Tallinna FC Flora.

## Meeskonnad
Liiga koosnes 10 meeskonnast, kellest 8 meeskonda olid samad mis eelmisel hooajal ja kaks edutatud meeskonda Esiliigast. JK Tallinna Kalev langes Meistriliigast pärast kolme hooaega ja neid asendab Pärnu Linnameeskond, kes oli parim iseseisvate klubide arvestuses 2014. aasta Esiliigas, Pärnu tegi oma tagasituleku kõrgliigasse pärast 6 aastat madalamates liigades. Jõhvi FC Lokomotiv langes pärast esimest hooaega, nad kaotasid Meistriliiga üleminekumängudel Viljandi JK Tulevikule, kes tulid tagasi Meistriliigasse pärast neli aastat eemalolekut.

### Staadionid ja asukohad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Viimati uuendatud peale**7. november 2015 **Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Tabelikohad voorude kaupa
Selles tabelis on väljatoodud meeskondade positsioonid peale igat vooru.

### Meistriliiga üleminekumängud
Premium liiga 9. koht mängib üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil Esiliiga 2. kohaga. Mängud peetakse peale hooaega novembris.

*Tartu JK Tammeka võitis üleminekumängud koondtulemusega 4:2 ja jätkab järgmine hooaeg Meistriliigas.

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika
### Individuaalne

|-
|
#### Parimad väravakütid

19 väravat Viljandi JK Tulevikus, 1 värava Tallinna FC Floras.
24 väravat Tallinna FC Floras, 6 väravat Viljandi JK Tulevikus. 

#### Parimad väravavahid

#### Kübaratrikid

* 4 Mängija lõi 4 väravat.

### Meeskondlik

|-
|
#### Seeriad

#### Külastatavus

## Auhinnad

## Vaata ka
*Esiliiga 2015
*Esiliiga B 2015
*II liiga 2015
*III liiga 2015
*IV liiga 2015

## Viited
Põgenemismängud

**Põgenemismängud** (inglise keeles *real-life room escape games*) on seiklusmängude liik, kus erinevalt sarnastest video- ja arvutimängudest on mängijad viidud pärisellu ning peavad väiksesse tuppa suletuna üheskoos lahendama mõistatusi ja ülesandeid, et etteantud aja jooksul toast välja pääseda.

## Ajalugu
Põgenemismängud ja -mängutoad said alguse samateemalistest video- ja arvutimängudest. Aastal 2008 otsustas jaapanlane Takao Kato teha Kyotos videomängust päriseluversiooni SCRAP. Sellest alates on põgenemismängud ja põgenemistoad muutunud aina populaarsemaks ja levinud kulutulena üle maailma.

Viimasel ajal on põgenemismängude tube avatud ka Eestis. Põgenemismängude tubasid leiab nii Pärnust, Tallinnast, Tartust kui ka Viljandist.

## Kirjeldus
Mäng on mõeldud väiksematele seltskondadele suurusega 2–4 inimest. Meeskonnal on aega 60–75 minutit, et väiksesse tuppa suletuna üheskoos lahendada rida mõistatusi ja ülesandeid. Eesmärk on pääseda ruumist välja õigeaegselt, enne kui 60 minutit täis saab.

Mängutoad on tavaliselt varustatud videokaameratega ning teenusepakkuja mängujuht jälgib samal ajal teises ruumis kõike toas toimuvat. Meeskondadele antakse kaasa raadiosaatja, mille kaudu mängijad saavad küsida vihjeid, et mänguga edasi minna. 

Mängud on üldjuhul üles ehitatud nii, et mängijad ei saa järgmist ülesannet lahendama asuda enne, kui eelmine on lahendatud kuid on ka mittelineaarseid mängustiile, kus mängijad peavad paralleelselt mitut ülesannete rada järgima korraga. Kuna mängu läbimiseks on ette nähtud 60–75 minutit, siis peavad meeskonnad püüdma leida lahendusi kiirelt ja tegema selleks omavahel koostööd. Samuti tuleb olla tähelepanelik, sest vihjed võivad olla kus tahes. Numbrid, koodid ja sümbolid viitavad tavaliselt sellele, et kuskil on lukud, mida nende abil avada saab.

Aina enam on põgenemistubadel ka uudsemaid lahendusi. Näiteks reaalsest Pärnu vanglast on tehtud põgenemistuba, mis sisaldab kümmet põgenemistuba ühe mängu jooksul ning põgenemine kestab kuni 3 tundi. Vanglast saab korraga põgeneda kuni 120 inimest. Põgenemistubade alternatiivina on välja töötatud Emotion factory, kus põgenemiseks ei pea lahendama ülesandeid, vaid eesmärk on pingele vastu pidada ja välja pääseda. Väljapääsu takistavad näitlejad mootorsaagidega jms. 
 
## Viited
JK Tallinna Kalev (naiskond)

**JK Tallinna Kalev naiskond** on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas. Klubi mängib Meistriliigas, mis on Eesti kõrgeim liiga. Kodumänge peab klubi Kalevi kunstmurustaadionil.

## Statistika ja loendid

## Mängijad
### Praegune võistkond
*28. mai 2020 seisuga.*

## Viited

## Välislingid
*
Kristjan Telve

**Kristjan Telve** (sündinud 27. novembril 1977 Tallinnas) endine Lennuameti peadirektor.

## Haridus
* Tartu Lennukolledži lennuliikluse juhtimise eriala (1999) 
* Tartu Lennukolledži lennundustegevuse korralduse eriala (2007)
* Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise magistriõppe (2016). 
* Täiendanud end nii rahvusvahelistel kui ka riigisisestel koolitustel nii lennundusspetsiifilistes valdkondades kui ka juhtimisteemadel.
* Politsei- ja Piirivalveameti abipolitseinike II taseme kursus

## Töökäik
* 1999–2000 – Lennuamet, lennuliikluse osakonna inspektor
* 2000–2002 – Copterline OÜ, opereerimise eest vastutav isik
* 2002–2006 – KTTK Group OÜ (lennundusjulgestusalaste koolituste korraldamine), juhatuse liige
* 2002–2007 – Lennuliiklusteeninduse AS, lennujuht, ohutusmeeskonna liige
* 2007–2013 – Lennuamet, lennuliiklusteeninduse ja lennuväljade osakonna juhataja
* 2013–2018 – Lennuameti peadirektor
* alates 2018 – Lennuliiklusteeninduse AS, ohutusjuht, Ohutuse ja kvaliteediosakonna juhataja

## Liikmesus
* Eesti Lennuakadeemia nõunike kogu liige
* EASA (Euroopa Lennuohutusagentuur) juhtkonna liige
* Põhjamaade Lennuametite peadirektorite ümarlaua liige
* Lennunduse erialase inglise keele sertifitseeritud eksaminaator
* Põhja-Euroopa Funktsionaalse õhuruumi bloki (NEFAB) järelevalveasutuste (NSA) komitee aseesimees (2013–2014).
* Abipolitseinik
Matti Mõttus

**Matti Mõttus** (sündinud 24. juulil 1976 Tartus) on eesti keskkonnafüüsik.

Ta lõpetas 1994. aastal hõbemedaliga Tartu 2. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikooli füüsikaosakonna. Oli 1998–2002 ÜS Raimla juhatuse liige, 1998–2001 TÜ füüsika-keemiateaduskonna nõukogu liige. 

Magistrikraad keskkonnafüüsikas 2000 Tartu Ülikoolist tööga "Statistical treatment of penetration of direct solar radiation inside willow coppice". 

Oli 2002–2004 Tartu Ülikooli doktorant, doktorikraadi keskkonnafüüsikas sai 2004. aastal tööga "Shortwave solar radiation field inside willow canopy" (Lühilainelise päikesekiirguse väli pajuvõsas), juhendajad J. Ross, T. Nilson). 

Olnud 1999–2010 Tartu Observatooriumi insener, teadur, vanemteadur. 2010. aastal läks tööle Helsingi Ülikooli.

## Teadustöö
Uurimisalad: aluspinna ja taimkatte kiirgusrežiim; kiirguslevi taimkattes; taimkattelt peegeldunud kiirgusvälja seosed taimkatte struktuuri ja optiliste omadustega; füüsikalised kiirguslevimudelid; taimkatte kiirgusrežiimi mõõtmine.

## Publikatsioone
* Mõttus, M. (2004). Measurement and modelling of the vertical distribution of sunflecks, penumbra and umbra in willow coppice. Agricultural and Forest Meteorology, 121(1–2), 79–91.
* Mõttus, M.; Ross, J.; Ross, V. (2002). Shape and area of simple narrow leaves. Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Biology, Ecology, 51, 147–162.
* Mõttus, M.; Ross, J.; Sulev, M. (2001). Experimental study of ratio of PAR to direct integral solar radiation under cloudless conditions. Agricultural and Forest Meteorology, 109, 161–170.
* Ross, J.; Mottus, M. (2000). Statistical treatment of sunfleck length inside willow coppice. Agricultural and Forest Meteorology, 104(3), 215–231.
* Ross, J.; Mottus, M. (2000). Statistical treatment of umbra length inside willow coppice. Agricultural and Forest Meteorology, 100(2–3), 89–102.

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
* Matti Mõttus, Dept. Geosciences and Geography, University of Helsinki
* Lühibiograafia Tartu Observatooriumi kroonikas
*
Kadri Eliisabet Põder

**Kadri Eliisabet Põder** (neiupõlvenimi Torsus, sündinud 3. novembril 1975 Tallinnas) on eesti teoloog.

13. jaanuaril 2015 valis Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) kirikukogu ta konsistooriumi liikmeks. Uus kirikuvalitsus alustas tööd 2. veebruaril 2015. Assessorina on Kadri Eliisabet Põdra vastutusvaldkonnaks kiriku välissuhted. Koos konsistooriumi kantsleriks valitud Ülle Keelega on nad esimesed kirikuvalitsusse valitud naised EELK ajaloos.

Kadri Eliisabet Põder õppis aastatel 1982–1993 Tallinna 44. Keskkoolis inglise keele eriklassis ning 1993–1995 Tartu Ülikoolis inglise filoloogiat ja 1995–1999 teoloogiat (lõpetas *[[cum laude]]*), jätkates õpinguid samas ülikoolis teadusmagistrantuuris 1999–2001 (lõpetamata). Aastatel 2001–2005 õppis ta täiendavalt Saksamaal Tübingeni Ülikooli evangeelses usuteaduskonnas, õpingute raskuspunktideks olid dogmaatika ja patristika.

Kadri Eliisabet Põder on töötanud alates 2005. aastast EELK välissuhete referendina ja olnud ka EELK konsistooriumi välissuhete komisjoni liige. Alates 2012. aastast on ta ühtlasi Luterliku Maailmaliidu nõukogu nõunik (huvikaitse ja avalikkuse tunnistuse valdkonnas). 

## Tunnustus
*2014 EELK aukiri

## Välislingid
* Kadri Põder tunneb rõõmu inimestest enda ümber, Eesti Kirik, 4. juuni 2014
* Esimene naisassessor Põder kinnitas Eesti luterikiriku häid välissuhteid, err.ee, 13. jaanuar 2015
Kõpu kalmistu (Tõstamaa)

**Kõpu kalmistu** on kalmistu Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kõpu külas Pärnu linnas Pärnu maakonnas.

Kõpu kalmistu rajati arvatavasti pärast 1847. aastat, kui Tõstamaale asutati õigeusu kogudus ja Kõpusse rajati selle koguduse kirik. 1848. aastal jagati kogudus kaheks: Seli-Tõstamaa ja Pootsi-Kõpu koguduseks. 

Kõpu kalmistu on alates 2008. aastast riiklik ajaloomälestis. 

Kalmistu paikneb õigeusu kirikust linnulennult umbes 1,25 km kaugusel põhjaloode suunas. Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hooldatud, selle pindala on 1,2 ha.


Kõpu kalmistu.jpg|Kõpu kalmistu
Kõpu kalmistu2.jpg|Kõpu kalmistu
Kõpu kalmistu3.jpg|Kõpu kalmistu
Kõpu kalmistu4.jpg|Kõpu kalmistu


## Vaata ka
*Pootsi-Kõpu Püha Kolmainu kirik

## Viited

## Käsikirjad
*Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

## Välislingid
* 
*Tõstamaa valla kalmistute eeskiri
*Kalmistud Tõstamaa valla kodulehel
Esku tänav

**Esku tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. Esku tänav algab Kloostrimetsa teelt. Tänav on silmusekujuline, põhjaloode-lõunakagu suunaline ja ligikaudu 370 meetrit pikk. Esku tänav on hoonestatud ridaelamu (arhitektid Emil Urbel ja Indrek Erm), paarismajade ja eramutega.
 
Esku tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänav on nime saanud endise Esku (Esko) talu järgi. Tänav on rajatud endise Lepiku küla Esku (Esko) ja Tammiku talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Esku tänav detailplaneeringu joonisel
*Emil Urbel. Ridaelamu Esku tänaval Tallinnas. Maja 2004/4
Granitne

**Granitne** on kohanimi.

***[[Granitne (Volnovahha rajoon)|Granitne]]**, küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis
***[[Granitne (Nemõrivi rajoon)|Granitne]]**, küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Nemõrivi rajoonis
Mecklenburg-Güstrow

**Mecklenburg-Güstrow** (saksa keeles *Hertzogtum Mecklenburg-Güstrow*, alamsaksa keeles *Hertogdom Mekelenborch-Güstrow*) oli Saksa-Rooma riigi osastisriik Põhja-Saksamaal, mis eksisteeris kolmel erineval ajal ja mida valitsesid Mecklenburgid Güstrowis.

## Ajalugu

Esimene lühiealine eelkäija eksisteeris pärast Heinrich IV surma aastal 1477 ja maa jagamist tema poegade vahel aastal 1480, kui Albrecht VI sai endise Werle isandkonna valdused Güstrowi ümbruses. Sellest hoolimata suri Albrecht ilma järelpõlveta aastal 1483 ja tema maad päris tema noorem vend Magnus II.

Kui Magnus aastal 1503 suri, valitsesid tema pojad Heinrich V ja Albrecht VII esialgu üheskoos kogu Mecklenburgi hertsogkonda kuni uuestijagamiseni 1520. aasta Neubrandenburgi lepinguga. Albrecht, reformatsiooni äge vastane, nõudis jagamist ja temast sai Mecklenburg-Güstrowi hertsog, samas tema vend Heinrich sai Mecklenburg-Schwerini. Siiski jäi Mecklenburg *de jure* ühtseks, mõlemad vennad kandsid tiitlit Mecklenburgi hertsog ja kui Heinrichi surres aastal 1552 jäi maha vaid üks vaimuhaige poeg, läksid Schwerini maad Albrechti poegadele Ulrich III-le ja Johann Albrecht I-le.

Selle ajani valitsesid Johann Albrecht ja Ulrich Güstrowi maid üheskoos, kuid nüüd läksid päritud Schwerini osa pärast riidu. Vaidlus lahendati lõpuks aastal 1556 Brandenburgi Joachim II abil: Johann Albrecht I sai Schwerini, kui Ulrich jäi Mecklenburg-Güstrowi hertsogiks. Sellest hoolimata suri Ulrich aastal 1603 ilma pärijateta ja Güstrow läks tagasi Johann Albrechti lastelastele Adolf Friedrich I-le ja Johann Albrecht II-le, kes valitsesid Mecklenburg-Schwerini aastast 1610 alates ühiselt.

Mecklenburg-Güstrow loodi kolmandat ja viimast korda 1621. aasta jagamisega, kui Johann Albrecht II sai Mecklenburgi Güstrowi osa. Aastal 1628 jäeti tema ja ta vend Schwerinis keiser Ferdinand II käsul oma hertsogkondadest ilma *generalissimus* Wallensteini kasuks. Ametlikult süüdistati hertsogeid Taani kuninga Christian IV salajases pooldamises, kui tegelikult anti Mecklenburg kompenseerimaks Wallensteini tohutuid kulusid keisrivägede kogumisel. Ta tegi oma residentsiks Güstrowi, kuid sellest hoolimata vallandati keisri poolt kuurvürstide survel kolm aastat hiljem, kui hertsogid Rootsi vägede toel taastati.

Mecklenburg-Güstrowi dünastia võttis endale endise Ratzeburgi piiskopkonna halduse pärast selle pöördumist luterlusse aastal 1554. 1648. aasta Vestfaali rahuga ilmalikustati piiskopkond lõplikult ja anti viimasele haldurile, hertsog Gustav Adolfile.

Gustav Adolfi surm aastal 1695 viis pärandivaidluseni Adolf Friedrich II ja Friedrich Wilhelm I vahel, mis viis Mecklenburg-Strelitzi loomiseni aastal 1701.

## Mecklenburg-Güstrowi hertsogid

* Albrecht VI 1480–1483

Güstrow oli taasühendatud Mecklenburg[-Schwerin]iga 1483–1520

* Albrecht VII 1520–1547
* Johann Albrecht I 1547–1556, poeg
* Ulrich III 1556–1603, vend
* Karl I 1603–1610, vend, hooldaja:
* Johann Albrecht II 1610–1628, üheskoos oma vennaga
** Adolf Friedrich I 1610–1621
* *[[Albrecht von Wallenstein]]* (dünastiaväline) 1628–1631 
* Johann Albrecht II (taastatud) 1631–1636
* Gustav Adolf 1636–1695, poeg

Mecklenburg-Schwerinile
Buhass

**Buhass** on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 4&nbsp;km kaugusel Volnovahhast kirdes ja 51,2&nbsp;km kaugusel Donetski keskusest edelas, riikliku tähtsusega Mariupol-Slovjansk maanteel (H20).

Mokra Volnovahha kaldail asuva Buhassi kõrgus merepinnast on 152 meetrit.

Buhass asutati 1802. aastal.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1449 inimest.

Donbassi sõja ajal, 2015. aasta 13. jaanuaril, umbes kella poole kolme ajal päeval tulistati küla juures asuvat valitsusvägede kontrollpunkti. Üks mitmelasulisest raketiheitjast "Grad" tulistatud rakett lõhkes Mariupolist Donetskisse teel olnud reisibussi kõrval. Kohapeal hukkus 10 inimest (6 naist ja 4 meest), 18 sai haavata, kaks haavatut (naine ja mees) suri samal päeval haiglas, kolmas haavatu (mees) suri haiglas järgmisel päeval.

Tragöödiaga seoses esines kaasmaalastele riigi president Petro Porošenko. 14. jaanuar kuulutati Donetski oblastis ja 15. jaanuar Ukrainas leinapäevaks.

## Viited

## Välislingid
* 13. jaanuar 2015. *Espreso.tv*. 13. jaanuari uudised (*ukraina keeles*)
Granitne (Volnovahha rajoon)

**Granitne** on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 13,3&nbsp;km kaugusel Volnovahhast ja 79,1&nbsp;km kaugusel Donetskist. Granitne kuulus kuni 2014. aasta 11. detsembrini Telmanove rajooni haldusalasse.

Kalmiuse kaldal asuva Granitne kõrgus merepinnast on 48 meetrit.

Granitne asutati 1780. aastal Krimmist ümberasunud kreeklaste poolt. Kuni 1946. aastani oli asula nimi **Stara Karan** (Стара Карань). 

## Elanikkond

* 1859 – 2425 inimest
* 1908 – 3270 inimest
* 1935 – 2281 inimest
* 2001 – 3576 inimest

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 3576 inimest.

## Viited

## Välislingid

* 14. jaanuar 2015. *[[UNIAN]]*. Боевики обстреляли Гранитное: погиб двухлетний ребенок (*vene keeles*)
* 28. jaanuar 2015, 13:00. *[[Infovastupanu]]*, 13:00. Полк "Азов" сообщает о бое у Гранитного - один боец погиб, шестеро ранены (*vene keeles*)
* 28. jaanuar 2015, 17:49. *Interfax-Ukraina*. В ходе боя под Гранитным погибли двое бойцов "Азова", еще шестеро ранены – заявляют в полку (*vene keeles*)
* 14. märts 2015. *[[Infovastupanu]]*. Бой в Гранитном длился четыре часа (*vene keeles*)
Hall (arhitektuur)

**Hall** ehk **kodasaal** on arhitektuuri mõiste, inglise laensõna, mis tähistab algselt ühte avarat suletud ruumi elamus või hoonet. Üks eestikeelsetest vastetest hallile on "koda" (nt raekoda, vaekoda, kodakirik, püstkoda).

1980. aastate alguses said *hallidena* üldtuntuks Tallinnas V. I. Lenini nimeline kultuuri- ja spordipalee lühem nimetus Linnahall ning Tallinna vanalinna servale Aia (siis Ujula) tänavale ehitatud selvekauplus Kaubahall (praegu Rimi Kaubahall). Hiljem leidis sõna *hall* laialdast kasutamist monteeritavate kerghoonete liitnimedes, nagu kaarhall, viilhall ja kilehall, kus mõiste kasutus on täpne, kuigi võõrapärane. Hilisemast ajast on tuntuim Tallinnas Haabersti linnaosas asuv Saku Suurhall. Levinud on suurte spordisaalide nimetamine spordihallideks.

## Vaata ka
* *[[Diele]]*
* aula
* Kilehall
* Jäähall

## Viited
Ehitusjoonis

**Ehitusjoonis** on toote, hoone või rajatise ehitusprojekti osaks olev graafiline joonis, millel on objekti ehitamiseks vajalik info joonte, tekstide jms näol. Ehitusjoonise osadeks on jooned ja kirjad, kirjanurk, ehitusjoonisel kasutatavad leppemärgid, eksplikatsioonid, spetsifikatsioonid jne.

Ehitusjooniseid koostab litsentseeritud projekteerija või projekteerimisettevõte.
UNIAN

**UNIAN** ehk **Ukraina Sõltumatu Infoagentuur** (ukraina keeles **У**країнське **Н**езалежне **І**нформаційне **А**гентство **Н**овин, **УНІАН**) on Ukrainas Kiievis asuv uudisteagentuur.

Teabeagentuuri umbes 500 kliendi hulgas on:

14. juunil 2021 avaldas UNIAN ingliskeelses veebis teate, et peatab ajutiselt ingliskeelse väljundi töö.

## Viited

## Välislingid
*''UNIAN'' online (inglise keeles)
*''UNIAN'' online (ukraina keeles)
*''UNIAN'' online (vene keeles)
Romi Mankin

**Romi Mankin** (sündinud 7. novembril 1947 Paistu vallas Viljandimaal) on eesti füüsikateoreetik.

## Elulugu
Ta sündis taluniku peres.

Lõpetas 1965 Rakvere 1. Keskkooli, 1970 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna ja 1974 Tartu Riikliku Ülikooli aspirantuuri.

Füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Huygensi printsiibi rikkumisest nõrgas gravitatsiooniväljas" kaitses 1974 Tartu ülikoolis, juhendaja Ivar Piir.

## Töökohad
* 1974–1983 TPI füüsikakateedri assistent, vanemõpetaja
* 1983–1986 TPI füüsikakateedri dotsent
* 1986–1992 TPÜ füüsikakateedri juhataja
* 1993– TPÜ teoreetilise füüsika õppetooli professor ja juhataja

Stažeerinud 1981 Leipzigi Ülikoolis.

## Teadustöö
Põhilised uurimisvaldkonnad:
* stohhastilised protsessid
* väljateooria ja üldrelatiivsusteooria
* lainete levimine kõveras aegruumis

Tal on õnnestunud leida üldkovariantse massita skalaarvälja lahend välises aksiaalses kvadrupoolstruktuuriga gravitatsiooniväljas. Käsitlenud ka füüsika kineetika rakendusi ning füüsika õpetamist kõrgkoolis.

Avaldanud üle 80 teaduspublikatsiooni, sh kõrgkooliõpikuid.

## Tunnustus
*2002 Eesti Füüsika Seltsi aastapreemia ja medal
*2011 Tallinna Ülikooli teenetemärk
*2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Publikatsioonid
* Mankin, Romi; Reiter, Eerik (2005, 2007, 2010). Statistiline termodünaamika I, II, III. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus.
* Mankin, Romi; Ainsaar, Ain; Haljas, Astrid; Reiter, Eerik (2001). Constructive role of temperature in ratchets driven by trichotomous noise. Physical Review E, 63(4), 041110.
* Mankin, Romi; Reiter, Eerik (1997, 1998). Mittetasakaaluliste protsesside statistiline termodünaamika I, II. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus.
* Mankin, Romi; Reiter, Eerik (1995). Stohhastilised protsessid I, II. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus.
* Mankin, Romi (1982). Die Ausbreitung der skalaren Kugelwellen bis zur 2. Näherungsordnung im Gravitationfeld mit Quadrupolstruktur. Astronomische Nachrichten, 303(3), 201–210.
* Mankin, Romi (1982). Über sphärische Wellenfamilien höherer Ordnung bei huygenschen Differentialgleichungen. Mathematische Nachrichten, 108, 299–304.

## Viited

## Bibliograafia
* 

## Välislingid
*
Andreas Kraas

**Andreas Kraas** (sündinud 1. novembril 1978) on eesti orienteeruja.

## Haridus
Lõpetas 1997. aastal Tallinna Nõmme Gümnaasiumi. 2003. aastal lõpetas Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo eriala bakalaureuseõppe ja kaitses bakalaureusetöö „Eesti ja Nõukogude Liidu vahelised piirikonfliktid 1930. aastate teisel poolel“ (juhendaja Jüri Ant). 2014. aastal lõpetas Tartu Ülikooli ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetaja eriala magistriõppe ja kaitses haridusteaduse magistri kraadi tööga „Sport ja poliitika: boikottide mõju olümpiamängudele“ (juhendaja Kaarel Piirimäe).

## Töö
2012. aastast spordiriiete ja –varustuse internetipoodi haldava OÜ Duncan juhatuse liige.

## Sporditulemused

Orienteerumisjooksus võitnud aastatel 1996–2014 Eesti meistrivõistlustel 13 kulda, 14 hõbedat ja 10 pronksi.

Aastatel 1997 ja 1998 osales orienteerumisjooksu juunioride MMil, parim tulemus 18. koht lühirajal (1998). Aastatel 2003–2010 võistles 7 korda Eesti koondise liikmena orienteerumisjooksu MMil, parimad tulemused 28. koht tavarajal (2007) ja 10. koht teatejooksus (2006). Orinteerumisjooksu EMil osalenud 3 korda, parim tulemus 9. koht teatejooksus (2006). Orienteerumisjooksu sõjaväelaste MMil osalenud 4 korda, parimad tulemused 15. koht lühirajal ja 5. koht teatejooksus (2008). Orienteerumisjooksu Balti meistrivõistlustel võitis Eesti meeskonna liikmena teatejooksus kulla 2004. ja 2010. aastal.

2016. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis M35 klassis tavarajal hõbeda.

Rogainis võitis meeskondade arvestuses koos Erik Aibastiga 2011. aasta EMil hõbeda. Rogaini MMil sai koos Erik Aibastiga 2012. aastal 4. koha ja 2015. aastal 5. koha.

## Viited

## Välislingid
*WorldofO. Athlete profile: Andreas Kraas