open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Valdeko Kangro

**Valdeko Kangro** (8. august 1916 Tartu – 23. märts 2019) oli eesti vaimulik, viiuldaja ja muusikategelane.

Valdeko Kangro lõpetas 1934. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 1937. aastal lõpetas ta Tartu Kõrgema Muusikakooli. Kõrvuti õpingutega Tartu Kõrgemas Muusikakoolis õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Pärast Tartu Kõrgema Muusikakooli lõpetamist siirdus ta sõjaväeteenistusse Tallinna. Sõjaväeteenistuse ajal ja pärast vabanemist jätkas ta õpinguid Tallinna Konservatooriumis muusikajuhtimise ja viiuli erialal. 1944. aastal lõpetas ta viiuliklassi ja oli Konservatooriumis ka assistendiks keelpillide alal. Ta töötas viiuldajana Riigi Ringhäälingu sümfooniaorkestris.

Sõjakeerises sattus ta 1944. aastal Rootsi, kust omakorda siirdus teoloogiastipendiaadina (1946. aastal) USA-sse, Andover Newtoni nimelisse usuteaduslikku ülikooli (Newton Center, Massachusetts), mille lõpetas 1951. aastal magistrikraadiga. Tema väitekiri käsitles montanismi. Muusikaliselt täiendas ta ennast Minnesota Ülikooli juures, New Yorgis, Aspenis ja Colorados, kus mängis sealses sümfooniaorkestris. Aastatel 1949–1952 töötas ta keelpillide ja kammermuusika instruktorina Betheli kolledžis Minnesota osariigis St. Paulis ja 1954. aastal Pennsylvania osariigis Northeastern Bible Institute'i muusikaosakonna juhatajana. Asudes elama New Yorgi osariiki sai ta Huntingtoni sümfooniaorkestri kontsertmeistriks Long Islandil ja pidas samal ajal New Yorgis jumalateenistusi.

Valdeko Kangro on olnud Tallinna III Evangeeliumi Kristlaste koguduse pastor ning teeninud pastorina Vancouveri Ühendatud Kogudust ja Toronto Eesti Evangeelset kogudust ning E.E.L.K. Vancouveri Peetri kogudust Kanadas. Pärast Konsistooriumi eksami sooritamist Rootsis oli ta New Yorgi Pauluse koguduse abiõpetaja. Selle kõrvalt tegutses ta New Yorgi Eesti mees- ja naiskoori juhatajana. 12. novembril 1972 ordineeriti Valdeko Kangro peapiiskop Konrad Veemi poolt Stockholmis õpetajaks.

Pärast ordinatsiooni määrati ta USA Esimese praostkonna vikaarõpetajaks. 1973. aastal määrati ta Connecticuti koguduse õpetajaks, seda kogudust teenis ta koguduseõpetajana aastatel 1973–1996. 10. novembrist 1996 oli ta sama koguduse abiõpetaja (koguduseõpetajaks sai Uudo Tari). Aastatel 1996–2010 teenis ta Lõuna-Florida Pauluse kogudust. Samuti oli ta USA Esimese praostkonna abipraost.

## Viited

## Välislingid
*
*http://www.eesti.ca/?op=article&articleid=14020
Pennu oja

**Pennu oja** on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Metslõugu külas ning Saue vallas Siimika külas.

Lähtest põhja ja kirdesse jäävad Larvi raba ja Larvi järv. Oja suubub paremalt Piirsalu jõkke (0,3 km suudmest). Suudme vastas, Piirsalu jõe vasakkaldal on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Üle oja kulgeb Keila–Haapsalu maantee (Pennu sild), maanteest lääne pool voolab oja läbi Suursoo-Leidissoo hoiuala.

Oja on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. 

Pennu oja keskkonnaregistri kood on VEE1102700.

## Välislingid

*
Larvi järv

**Larvi järv** on järv Harju maakonnas Saue vallas Siimika külas, Larvi raba idaservas. Järve vesi on keskmise karedusega ja kihistumata. Järv on kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline. Järve kaldajoone pikkus on 568 m. 

Larvi järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Larvi järve keskkonnaregistri kood on VEE2028700.

## Vaata ka

*Eesti järvede loend

## Välislingid

*Larvi järv Keskkonnaregistri lehel
Metslõugu oja

**Metslõugu oja** (ka *Metslõugu peakraav*) on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Audevälja, Hatu, Metslõugu, Määra ja Pae külas.

Oja pikkus on 13,6 km. Peakraav suubub Hatu külas paremalt Vihterpalu jõkke (12,8 km suudmest). Oja valgla on 27,1 km². Lähe on Määra külas. Suudme vastas, Vihterpalu jõe vasakkaldal, on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Oja läbib kesk- ja alamjooksul Suursoo-Leidissoo hoiuala. Keskjooksul ületab oja Keila–Haapsalu maantee.

Metslõugu oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Metslõugu oja keskkonnaregistri kood on VEE1102800.

## Välislingid

*
Sooltsu kraav

**Sooltsu kraav** (ka *Soo-otsa peakraav*) on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu külas.

Kraavi pikkus on 3,4 km. Kraav suubub Hatu põhjaosas vasakult Vihterpalu jõkke (9,1 km suudmest). Kraavi valgla on 19,7 km². Lähe on Läänemaa Suursoo maastikukaitseala piiril Soo-otsa soo idaservas.

Sooltsu kraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Sooltsu kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1102900.

## Välislingid

*
Hatu peakraav

**Hatu peakraav** on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Pae külas.

Peakraavi pikkus on 6,6 km. Peakraav suubub Hatu külas paremalt Vihterpalu jõkke (8,9 km suudmest). Peakraavi valgla on 15,9 km². Lähe on Pae külas. Suudme lähedal oli Muikjärv, nüüdseks kinni kasvanud.

Hatu peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Hatu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103000.

## Välislingid

*
Harbin

**Harbin** (eesti keeles varem ka **Harbiin**) on linn Hiinas, Heilongjiangi provintsi keskus ja Ha'erbin Shi keskus. 

Asub Songhua jõe lõunakaldal.

2000. aasta rahvaloenduse (1. oktoobri) andmetel oli elanike arv 2 991 371.

Harbini ilmes on palju euroopalikku (eriti venelikku), sest 19. sajandi lõpus ja pärast Oktoobrirevolutsiooni elas seal palju venelasi. Linnas on õigeusu, katoliku ja protestantlikke kirikuid. 

Harbin on tuntud Jäälinnana. Alates 1963. aastast peetakse seal 5. jaanuaril (või detsembrist jaanuarini) Harbini jäälaternate festivali, kus tehakse jääskulptuure, mida valgustatakse värvilise valgusega.  

Talviti toimub ka suusafestival. Suusakeskus on Yabuli. Hiinlased käivad Harbinis lund vaatamas. Suviti toimuvad suvekontserdid. 

## Viited
Vädama oja

**Vädama oja** (ka *Vedama oja*) on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Änglema külas. 0,6 km suudmest suubub vasakult ojja Änglema oja. Oja lähe on Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal.

Oja suubub vasakult Vihterpalu jõkke (5,9 km suudmest).

Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Vädama oja keskkonnaregistri kood on VEE1103200.

## Välislingid

*
Änglema oja

**Änglema oja**  on oja Harjumaal Lääne-Harju vallas Änglema külas.

Oja algab Änglema raba lähedalt, keskjooksul möödub Vensi rabast. Oja suubub vasakult Vädama ojja (0,6 km suudmest).

Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Änglema oja keskkonnaregistri kood on VEE1103300.

## Välislingid

*
Vihterpalu laht

**Vihterpalu laht** on laht Harjumaal Lääne-Harju vallas. Laht on Soome lahe siselaht ja jääb Kurkse väina edelaossa. Veepeegli pindala on 0,94 km&sup2;. Lahte suubub Vihterpalu jõgi. Laht jääb Pakri hoiualale.

Vihterpalu lahe keskkonnaregistri kood on VEE3139020.

## Välislingid
*
Vihterpalu hüdromeetriajaam

**Vihterpalu hüdromeetriajaam** on hüdromeetriajaam Harjumaal Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas. 

Jaam asub Vihterpalu jõel Vihterpalu peeli lävendil. Jaam on avatud 1. jaanuarist 1930. Jaama kaugus jõe suudmest on 2,4 km, valgla pindala on 474 km2, jaama graafiku nulli kõrgus on 5,28 m merepinnast.

Vihterpalu hüdromeetriajaama keskkonnaregistri kood on HJQ0000048.

## Välislingid
*Vihterpalu hüdromeetriajaam Keskkonnaregistri lehel
*Vihterpalu hüdromeetriajaam Riigi Ilmateenistuse kodulehel
Vihterpalu mõisa park

**Vihterpalu mõisa park** on kaitsealune park Harjumaal Lääne-Harju vallas Vihterpalu külas, Vihterpalu jõe vasakul kaldal; Vihterpalu mõisaansambli osa. Pargi pindala on 5,1 ha. Pargi geograafilised koordinaadid on . Park võeti kaitse alla 31. augustil 1959.

## Välislingid
*
* 
*Otsus Vihterpalu mõisa pargi riikliku kaitse alla võtmisest
IPO

*Aktsiate esmane avalik pakkumine
*Rahvusvaheline teenistuskoerte töökatse
*Rahvusvaheline filosoofiaolümpiaad
*Iisraeli Filharmoonia Orkester
Huzhongi allringkond

**Huzhongi allringkond** (呼中区, Hūzhōng Qū) on mitteametlik 3. järgu haldusüksus Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas. Ametlikult on see Huma maakonna osa. 

Ta piirneb põhjas Mohe maakonnaga, kirdes Tahe maakonnaga, idas Xinlini allringkonnaga, lõunas Songlingi allringkonnaga ja läänes Sise-Mongooliaga.

Pindala on 9403 km².

Elanike arv on 52 000 (2003).

Keskus on Huzhong Huzhongi suurvallas.

Huzhongi allringkond jaguneb neljaks suurvallaks.

## Välislingid
*Infosait
Aktsiate esmane avalik pakkumine

**Aktsiate esmane avalik pakkumine** (inglise keeles *Initial Public Offering*, lühendatult **IPO**) ehk aktsiate **avalik esmaemissioon** on ettevõtte aktsiate esmakordne avalik müük. IPO korraldab tavaliselt investeerimispank, mis koostab emissiooniprospekti ja registreerib selle nõuetekohases asutuses (Eestis finantsinspektsioonis). Avaliku esmaemissiooni eesmärgiks võib olla täiendava kapitali kaasamine ettevõtte eesmärkide täitmiseks ehk ettevõtte omakapitali suurendamine. Ent emissiooni käigus võidakse avalikult pakkuda ka suletud omanikeringile kuuluvaid olemasolevaid aktsiaid ning omakapitali üldse mitte suurendada. Sellise IPO ajendiks võib olla varasema investori soov kasum välja võtta.
Tartu ülestõus

**Tartu ülestõus** oli 10. juulil 1941 Tartus alanud Eesti vastupanuvõitlejate väljaastumine Nõukogude okupatsiooni vastu.

## Eellugu

7.-8. juunil sakslaste eest põgenevad punaarmeelased hakkasid taanduma läbi Tartu Emajõe põhjakaldale kaitsepositsioonidele. Tartu lõunaossa jäid vaid NKVD, miilitsa ja hävituspataljonide väed.

9. juulil õhkisid põgenevad punaarmeelased Kivisilla ja Vabadussilla ning Ropka laskemoonalaod. Terveks jäänud ladudest said koolipoisid ja metsavennad sadu vintpüsse. Punaväed korraldasid ka Tartu vangla massimõrva.

## Ülestõus

Suurem vastupanu algas Tartu lõunaosas 10. juulil, kui eestlaste lööksalgad lõid sealt järele jäänud punaväed välja. Tartu lõunaosa kaitsele tuldi appi ka äsja vabastatud Lõuna-Eestist. 11. juulil Tartusse jõudnud kapten Karl Talpaku kompanii oli üks esimesi selliseid üksuseid.

11. juulil jõudis Tartusse major Friedrich Kurg, kes hakkas täitma linna komandandi kohustusi ning samal päeval alustas ka tegevust Tartu Linnavalitsus, linnapeaks sai dr Robert Sinka. 

Punaarmee üksused üritasid Emajõge ületada ja ülestõusu maha suruda, kuid ülestõusnud, kellest oli moodustatud neli Omakaitse kompaniid, lõid need rünnakud tagasi. Eestlased hoidsid oma positsioone Emajõe lõunakaldal 12. juulini, mil Saksa üksused linna lõunaosa vallutasid.

Tartu oli rindelinn kaks nädalat, mille jooksul Nõukogude suurtükivägi hävitas suure osa Tartu elamukvartalitest. Viimased Punaarmee üksused taganesid linna põhjaosast 25. juulil.

## Viited
Pae kraav

**Pae kraav** (ka *Risti-Hatu peakraav*) on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu, Kõmmaste, Pae ja Vilivalla külas.

Kraavi pikkus on 8,7 km. Kraav suubub Vilivalla külas paremalt Vihterpalu jõkke (8,6 km suudmest). Kraavi valgla on 23,4 km². Lähe on Kõmmaste ja Pae küla piiril. 

Pae kraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Pae kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103100.

## Välislingid

*
Nip/Tuck

**"Nip/Tuck"** on Ameerika Ühendriikide telesari. Selle stsenarist on Ryan Murphy. USA-s näidatakse seda kanalilt FX. Sarja peategelased on ilukirurgid Sean McNamara ja Christian Troy.

Seriaal algas 2003. aastal ja kuues ehk viimane hooaeg algas USA-s 14. oktoobril 2009. Kokku valmis sada osa. Viimane osa oli eetris 3. märtsil 2010.

Esimese nelja hooaja sündmused toimusid Miamis, viienda ja kuuenda omad Los Angeleses.

Seriaal on võitnud Kuldgloobuse ja Emmy.

## Põhiosatäitjad
Airbus Group

**Airbus Group SE** on Euroopa lennuki- ja kosmosetööstusettevõte, mis toodab tsiviil- ja sõjalennukeid, helikoptereid, kommunikatsioonisüsteeme, rakettmürskusid, kosmoserakette, satelliite jms. Ettevõtte peakorter asub Hollandis, Leidenis.

Ettevõte rajati 2000. aastal Saksamaa ettevõtte DaimlerChrysler Aerospace AG (DASA), Prantsusmaa ettevõtte Aérospatiale-Matra ning Hispaania ettevõtte Construcciones Aeronáuticas SA (CASA) ühendamisel; uue ettevõtte nimeks sai **European Aeronautic Defence and Space Company N.V.** (**EADS**).

1. jaanuaril 2014 korraldati ettevõte ümber, selle nimeks sai Airbus Group SE ja see jagati kolmeks divisjoniks: Airbus, Airbus Defence and Space ja Airbus Helicopters.
Xinlini allringkond

**Xinlini allringkond** (新林区, Xīnlín Qū) on mitteametlik 3. järgu haldusüksus Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas. Ametlikult on see Huma maakonna osa. 

Ta piirneb põhjas Tahe maakonnaga, idas Huma maakonnaga, lõunas Songlingi allringkonnaga ja läänes Huzhongi allringkonnaga.

Pindala on 8786 km².

Elanike arv on 49 000 (2003).

Keskus on Xinlin Xinlini suurvallas.

## Välislingid
*Piirkonna infosait (*hiina keeles*)
Dylan Walsh

**Dylan Walsh** (sündinud 17. novembril 1963 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Teda tuntakse eelkõige tema rolli järgi dr Sean McNamara'na teleseriaalis "Nip/Tuck". 

## Filmograafia
Antonio Pettigrew

**Antonio Pettigrew** (3. november 1967 – 10. august 2010) oli Ameerika Ühendriikide sprinter ja treener.

Ta võitis 1991. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel kuldmedali 400 m jooksus ja hõbemedali 4×400 m teatejooksus.

Ta võttis omaks, et kasutas aastatel 1997–2001 dopingut, ning jäi seetõttu ilma 1997., 1999. ja 2001. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel ning 2000. aasta suveolümpiamängudel võidetud 4×400 meetri teatejooksu kuldmedalist. Kõik tema alates 1997. aasta algusest tehtud tulemused tühistati.

Ta töötas muu hulgas Põhja-Carolina ülikoolis kergejõustikutreenerina.

## Välislingid
*
Palgasõdurid

*"**[[Palgasõdurid (film 2006)|Palgasõdurid]]**" ("Mercenary for Justice"), 2006. aasta film Steven Seagaliga peaosas
*"**[[Palgasõdurid (film 2010)|Palgasõdurid]]**" ("The Expendables"), 2010. aasta film, milles mängivad Sylvester Stallone, Jet Li, Jason Statham ning Mickey Rourke
*"**[[Palgasõdurid 2]]**" ("The Expendables 2"), 2012. aastal valminud järg eelmisele filmile
21 (täpsustus)

**21** võib olla:
* 21. aasta
* 21 (arv)
* "21", 1918. aasta film, peaosades Bryant Washburn ja Gertrude Selby
* "21", 1923. aasta film, peaosades Richard Barthelmess ja Dorothy Mackaill
* "21", 1991. aasta film, peaosas Patsy Kensit
* "21", 2008. aasta film, peaosades Kevin Spacey, Laurence Fishburne, Jim Sturgess ja Kate Bosworth
* Blackjack ehk 21
***[[21 (Tallinna bussiliin)|21]]**, Tallinna bussiliin
Robert Luketic

**Robert Luketic** (sündinud 1. novembril 1973 Sydneys) on Austraalia filmilavastaja.

## Filmograafia

## Välislingid
*
Jevgeni Klimovitš

**Jevgeni Klimovitš** (*Евгений Константинович Климович*; 24. jaanuar 1871 Vitebski kubermang – 1932 Pančevo, Jugoslaavia) oli Venemaa Keisririigi (poliitilise politsei ohranka) ja Politseidepartemangu riigiametnik, sõjaväelane (jalaväekindral) ja Venemaa valgekaartliku liikumise tegelane.

Jevgeni Klimovitš oli pärit Vitebski kubermangu aadlike seast, lõpetas Polotski kadetikorpuse.

## Karjäär
* 1891 – lõpetas Esimese Pavlovi sõjaväekooli, 1. järgu tulemustega. Suunati sõjaväeteenistusse Kaasani 69. jalaväepolku;
* 1892 – teenis 4. sapööribrigaadis, edutati 2. brigaadi adjutandiks;
* 1895 – ülendati alamporutšikuks;
* 1898 – komandeeriti teenistuse jätkamiseks Sandarmi Üksikkorpusse, teenis Volõõnia kubermangu sandarmivalitsuse ülema adjutandina;
* 1899 – ülendati staabikapteniks (staabirittmeister);
* 1901. aastast rittmeister, Poola Suurvürstiriigi Petrokovski kubermang sandarmivalitsus ülema asetäitja Modžievo piirkonnas ja piiripunktis;
* 1903. aastast Poola Suurvürstiriigi / Visla-äärne piirkond Sileesia vojevoodkonna Będzini maakonna sandarmivalitsuse ülem
* 1904. aastast Vilno kubermangu sandarmivalitsuse ülem; 
* 1905. aasta juunist ka Vilno politseimeistri ülesannetes, kus talle 27. oktoobril korraldati atentaat, mille käigus pommiplahvatuse tulemusena sai vigastada jalg, ülendati alampolkovnikuks;
* 23. jaanuarist 1906 Moskva Kaitsejaoskonna ülem;
* 1907 – ülendati polkovnikuks, alates 7. aprillist Moskva kuberneri abiks;
* 1908 – viidi üle teenistust jätkama Sandarmi Üksikkorpuse Staapi;
* 1909. aastast Politseidepartemangu viitsedirektor ja Politseidepartemangu Eriosakonna (poliitilise politsei keskasutus) juhataja;
* 26. detsembrist 1909 Kertš-Jenikali linnapea;
* 1913 – ülendati kindralmajoriks. Rostov Doni ääres linnapea;
* 14. veebruarist 1916 kuni 15. septembrini 1916 Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi Politseidepartemangu direktor;
* 15. septembrist 1916 esitati valitseva senati liikmeks;
* Pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni toimunud Venemaa Ajutise Valitsuse Ajutise Valitsuse Erakorralise Uurimiskomisjoni tegevuse lõppu põgenes Petrogradist Lõuna-Venemaale, kes osales Venemaa kodusõjas kindraladjutant Mihhail Vassiljevitš Aleksejevi juhitud Vabatahtlike armees.
* 1920. aasta maist tegutses Venemaa valgekaartliku liikumise juhi Peter von Wrangelli juures Lõuna-Venemaa Relvajõud Eriosakonna (vastuluure) ülemana;
* 1920. aasta novembris pärast Peter von Wrangelli juhitud valgekaartlike vägede lüüasaamist Krimmis evakueerus Jugoslaaviasse, 
*Pärast 1920. aastat osales Peter von Wrangelli juhitud Vene Üldsõjalise Liidu tegevuses vastuluureülemana (Operatsioon Trust).
Jevgeni Klimovitš suri 5. juunil 1930 Serbia linna Pančevo haiglas.

## Tunnustus
* 1906 – Püha Vladimiri 4. järgu orden
1906. aastal ordeniga autasustamise esildise teinud Moskva linnapea A. Reinbot tõi Klimovitši erakorralise autasustamise alusena Klimovitši teeneid:

* 1909 – Püha Vladimiri 3. järgu orden
* 1915 – Püha Stanislavi 1. järgu orden

## Isiklikku
Jevgeni Klimovitši abikaasa oli Jekaterina Petrovna Tjutševa, neil oli 1905. aastal sündinud poeg Boriss Klimovitš.

## Viited
Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s

NSV Liidu **Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s** oli aastatel 1954–1989 Saksamaa DV territooriumil tegutsenud Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse välisluure välisesindus, mis teostas luuretegevust autonoomselt RJK keskasutusest Moskvas. Esindus asus Berliini idapoolses Karlshorsti rajoonis.

Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s oli Nõukogude Liidu välisluure filiaal Saksamaa territooriumil, mis moodustati pärast Saksamaa okupeerimist Teise maailmasõja tulemusel Nõukogude okpatsioonitsoonis.

## Juhid ja organisatsioon
### Juhid
# kindralmajor/kindralleitnant Jevgeni Pitovranov (13. märts 1954 – 23. märts 1957)
# kindralmajor Aleksandr Korotkov (23. märts 1957 – juuni 1961)
# kindralmajor Aleksei Krohhin (1961–1964)
# kindralleitnant Ivan Fadeikin (1966–1974)
# kindralleitnant Anatoli Lazarev (1974–1976)
# kindralmajor/kindralleitnant Vassili Šumilov (5. juuli 1976 – 23. veebruar 1987)
# kindralmajor Gennadi Titov (märts 1987 – november 1989)
# Anatoli Novikov (november 1989 – )

:Asetäitjad:
*1. asetäitja, kindralmajor Gennadi Titov (1984–1987)

*asetäitjad:
*polkovnik, Nikolai Makarov (märts – 22. juuni 1954)
*polkovnik, Pavel Medvedjev (märts – 3. september 1954)
*polkovnik, Ivan Fadeikin (märts – 3. oktoober 195)
*kindralmajor Pjotr Grigorjev (11. juuli 1959 – mai 1963)
Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s oli suhteliselt autonoomne välisluureasutus, mis oma eraldatuse tõttu NSV Liidu RJK omas autonoomset organisatsiooni ning tugiteenuste allüksusi.

*Sekretariaat ja masinakirjabüroo
*1. osakond (poliitiline luure)
*2. osakond
*3. osakond (illegaalne luure)
*4. osakond (teaduslik-tehniline luure)
*5. osakond (vastuluure)
*Majandusosakond
*Koordinatsiooni- ja sidegrupp (Saksa DV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumiga tegevuse koordineerimiseks ja sidepidamiseks)
*Desinformatsioonigrupp
*Operatiivtehnika grupp
*Raadiosõlme grupp
*Raamatupidamine
**Hambaravi kabineti personal
**Saksa keele õpetajate grupp
**Kaadriosakonna grupp
**Šifreerimisgrupp
**Autotranspordi tehnilise hoolduse ja operatiivautojuhtide grupp
**Informatsioonigrupp
**Z-grupp (kattevarjuna "Välismaal asuvate Kaasmaalaste Kultuurisidemete Komitee") 

## Viited
Salajõgi (Läänemaa)

**Salajõgi** (ka *Veski oja*) on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ingküla, Jalukse, Niibi, Salajõe, Saunja, Soolu ja Vedra külas. 4,1 km suudmest suubub vasakult jõkke Oru peakraav, 1,2 km suudmest suubub vasakult jõkke Kärbla peakraav. Alamjooksul läbib jõgi Salajõe maastikukaitseala ja Silma looduskaitseala. Lähtest kirdesse jääb Leidissoo looduskaitseala. Keskjooksul jääb jõest lõunasse Tui raba ja põhja Niibi raba. Piirkonnas leidub karsti ja Salajõgi kaob (Salajõe kurisu), et siis taas ilmuda (Salajõe allikad).

Salajõgi on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Salajõe keskkonnaregistri kood on VEE1104400.

## Välislingid

*
Kärbla peakraav

**Kärbla peakraav** (ka *Räägu jõgi*) on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koela, Kärbla, Linnamäe, Salajõe, Saunja ja Vedra külas.

Peakraavi pikkus on 7 km. Peakraav suubub  külas vasakult Salajõkke (1,2 km suudmest). Peakraavi valgla on 16 km². Lähe on Koela külas. Kesk- ja alamjooksul voolab läbi Silma looduskaitseala. Ülemjooksul ületab kraavi Keila–Haapsalu maantee.

Kärbla peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Kärbla peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104600.

## Välislingid

*
Bard Beedle'i lood

**"Bard Beedle'i lood"** (inglise keeles *The Tales of Beedle the Bard*) on J. K. Rowlingu 2007. aastal ilmunud lasteraamat. Seda raamatut kirjeldab Rowling Harry Potteri lugude viimases raamatus "Harry Potter ja surma vägised".

Algselt ilmus raamat vaid seitsmes eksemplaris, igaüks Rowlingu enda käsikirjas ja illustratsioonidega. Üks neist müüdi 2007. aasta detsembris oksjonil ligi kahe miljoni Inglise naela eest. 2008. aasta detsembris avaldati teos suuremas tiraažis.

Raamat on ilmunud ka eesti keeles.
Mulla all

**"Mulla all"** (originaalpealkiri **"Six Feet Under"**) on Ameerika Ühendriikide telesari. USA-s näidati seda kanalilt HBO. Esimest korda läks see eetrisse 3. juunil 2001 ning viimast korda 21. augustil 2005 (USA-s). Viie hooaja vältel näidati 63 osa. Seriaal keskendub perekond Fisherile, kellel on oma matusebüroo (Fisher & Diaz) Los Angeleses, ning nende sõpradele ja armukestele.

Iga jagu algab kellegi surmaga. Nende lähedased pöörduvad Fisher’ite matusebüroosse.

"Mulla all" on kriitikute poolt kirjeldatud kui aegade parimat teleseriaali, millel on grandioosne viimane jagu.

## Peategelased

## Viited
Oru peakraav

**Oru peakraav** on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Jalukse, Mõisaküla, Soolu ja Vedra külas.

Peakraavi pikkus on 9,7 km. Peakraav suubub Vedra külas vasakult Salajõkke (4,1 km suudmest). Peakraavi valgla on 17,8 km². Lähe on Jalukse külas. Lähtest põhja poole jääb Leidissoo looduskaitseala. Suudmest lõuna-edela poole jääb Salajõe maastikukaitseala.

Oru peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Oru peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104500.

## Välislingid

*
Sarnetki

**Sarnetki** on küla Kirde-Poolas 
Podlaasia vojevoodkonnas Sejny maakonnas Giby vallas Valgevene ja Leedu piiri lähedal. Küla asub umbes 4 km Gibyst lõunas, 13 km Sejnyst lõunas ja 99 km Białystokist põhjas.

Elanike arv on 145. 

## Viited
Salajõe allikad

**Salajõe allikad** on allikad Läänemaal Lääne-Nigula vallas Salajõe külas. Allikate geograafilised koordinaadid on . Allikad jäävad Salajõe maastikukaitsealale. Allikad kujutavad endast Läänemaa suurimal karstialal (Salajõe karstiala) Salajõe maa alt väljumist.

Allika piiranguvöönd on 50 m (0,8 ha).

Salajõe allikate keskkonnaregistri kood on VEE4511700.

## Välislingid
*Salajõe allikad Keskkonnaregistri lehel
Saaremõisa laht

**Saaremõisa laht** on rannajärv (endine merelaht) Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saare, Salajõe ja Saunja külas.

Saaremõisa laht on mitteavalik veekogu.

Saaremõisa lahe keskkonnaregistri kood on VEE2038350.

## Vaata ka

*Eesti järvede loend
*Haapsalu laht

## Välislingid

*Saaremõisa laht Keskkonnaregistri lehel
Saaluse Alajärv

**Alajärv** (ka **Saaluse Alajärv**, **Saaluse järv**, **Kõverjärv**) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Uue-Saaluse külas Kavadi järvest ida suunas. Alajärv asub Haanja kõrgustikul.

Järv on Iskna jõe kaudu ühenduse Kavadi järvega. Kaldad on suuremas osas tõusvad, kohati liivased.

Tüpoloogiliselt on Alajärv oligotroofne järv ning taimestikurikas. Kaladest esinevad selles haug, ahven, latikas, linask, särg, samuti olevat seal kokre, nurgu, roosärge, kiiska ja lutsu.

## Kirjandus
*Aare Mäemets, "Eesti NSV järved ja nende kaitse", Tallinn 1977.

## Välislingid
*Saaluse Alajärv Keskkonnaregistris
Alajärv

**Alajärv** on mitme järve nimi:

* **[[Maaritsa Alajärv]]**, järv Põlvamaal Kanepi vallas Vissi külas
* **[[Saaluse Alajärv]]**,  järv Võrumaal Rõuge vallas Uue-Saaluse külas 
* **[[Viitina Alajärv]]**, järv Võrumaal Rõuge vallas Viitina külas
* **[[Väimela Alajärv]]**, järv Võrumaal Võru vallas Väimela alevikus
Vesivaksik (perekond)

**Vesivaksik** ehk **vesivaksur** (*Hydrometra*) on lutikaliste hulka kuuluv putukate perekond vesivaksurlaste sugukonnast.

Nad jooksevad veepinnal, toetudes jalgadega vee pindkilele. Erinevalt liuskurlastest (vesijooksikutest), kes toetuvad neljale jalale, toetuvad nad kõigile kuuele.

## Eesti liigid
Eestis elab vesivaksikuid kaks liiki:
**Hydrometra gracilenta* – vesivaksik 
**[[Hydrometra stagnorum]]*

## Viited
Läti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee

**Läti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee** oli Läti NSV-s aastail 1978–1991 tegutsenud NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee struktuuriüksus. Aastatel 1954–1977 kandis organisatsioon nimetust Läti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee.

## Juhid ja organisatsioon
*1954 – 1963. aasta märts, kindralmajor Jānis Vēvers (1899–1978) (venepärane nimevariant *Веверс Ян Янович*), Läti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees;
*1963. aasta jaanuar – 1980. aasta november, kindralmajor Longin Avdjukevich (venepärane nimevariant *Авдюкевич Лонгин Иванович*), Läti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees;
*1980. aasta november – 1984. aasta aprill, kindralmajor Boriss Pugo, Läti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees;
*1984. aasta mai – 1990. aasta märts, kindralleitnant Stanislavs Zukulis (venepärane nimevariant *ЗУКУЛ Станислав Викторович*), Läti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees;
*Edmunds Johanson, Läti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee esimees.

## Viited

## Välislingid
*Латвийский журналист и политик переводит латышского адвоката-антисемита на русский, ИА REGNUM, 09.11.2009
*Protests and Demands for Human Rights
*Ieva Zake, FIGHTING THE CAPITALIST IDEOLOGICAL DIVERSIONISTS DURING THE COLD WAR: THE LATVIAN EXPERIENCE, Rowan University Department of Sociology
*Confessions of a KGB spy, Boris Karpichkov, www.guardian.co.uk, 22 February 2012
*КГБ Латвийской ССР, http://shieldandsword.mozohin.ru
Kürema kivikülv

**Kürema kivikülv** asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Variku külas. Kivikülvi pindala on 6,8 ha ja geograafilised koordinaadid on . 

Kivikülv võeti kaitse alla aastal 1959 (**Kürema kivkülvi kaitseala**; pindala 7 ha). 

Madalal seljakul, millel kasvab pohlamännik, leidub rohkelt väikese ja keskmise suurusega rahnusid, rahnude tihedus suureneb kivikülvi lõunaosas.

Kürema kivikülvi keskkonnaregistri kood on KLO1000510.

## Vaata ka
*Kiirema männikivi

## Viited

## Välislingid
*
*Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
Eure'i departemang

**Eure'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Normandia piirkonnas. See on saanud nime Eure'i jõe järgi.

2015. aastani kuulus departemang Ülem-Normandia piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

## Vaata ka
* Eure'i departemangu haldusüksuste loend

## Viited
Kiirema männikivi

**Kiirema männikivi** (ka **Kürema männikivi**) asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Variku külas. Kivi geograafilised koordinaadid on .  

Kivi mõõdud on 7,1×5,4×3,6 m, ümbermõõt 19,5 m. Kivi on igast küljest hästi vaadeldav ja hõlpsasti leitav. 

Kivi võeti kaitse alla aastal 1959. Kivi on rabakivigraniidist rändrahn. 

Kivil kasvab puu (harilik mänd), mis on heas seisus. Kivi seisukord on hea. Kivi on hooldatud ja tähistatud.

Kiirema männikivi keskkonnaregistri kood on KLO4000916.

## Kivi uurimisest

# K. Pärna, 1937. a. - foto ajakirjas Eesti Loodus, 1939, nr 1, lk 40.
# Karl Müürisepp, Herbert Viiding, 1988 - revisjonülevaatus, pildistamine diapositiividele.
# Enn Pirrus, 6.08.1993 - revisjonülevaatus.

## Kirjandust

# V. Paatsi, Kürema Männikivi. - Eesti Loodus, 1987, nr 2, lk 116, foto.
# Priit Kohava, 1987 - Läänemaa Metsamajandi loodusobjektid. Tallinn 1988. Käsikiri. Eesti Metsakorralduskeskus.
# Foto kivist ajakirjas Eesti Loodus, 1992, nr 4, lk 247.

## Vaata ka
*Kürema kivikülv
*Eesti rändrahnude loend

## Välislingid
*
*Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
*
*Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
Hinsa mänd

**Hinsa mänd** on mitmeharulise võraga looduskaitsealune põlismänd Võru maakonnas Võru vallas Hinsa külas. 
Puu ümbermõõt on 2,6 m, kõrgus 11 m. 

## Välislingid
*Hinsa mänd Keskkonnaregistris
Veskijõgi

**Veskijõgi** (ka *Tulimurru jõgi*) on jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Nõmmemaa, Nõva, Vaisi ja Variku külas.

Jõgi läbib Veskijärve. Jõe suue jääb Nõva maastikukaitsealale Nõmmemaa külla, lähe ja Veskijärve ümbrus Läänemaa Suursoo maastikukaitsealale  Variku ja Hindaste küla piirile.

Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.

Veskijõe keskkonnaregistri kood on VEE1103600.

## Välislingid

*
Carl Hasselblatt

**Carl Hasselblatt** on olnud mitme tuntud isiku nimi:
* **[[Carl Jacob Eduard Hasselblatt]]**, Eesti vaimulik (1820–1889)
***[[Carl Paul Martin Hasselblatt]]**, Eesti vaimulik (1853–1903)
Tehumardi (ansambel)

**Tehumardi** oli Eesti Laskurkorpuse sõjaveteranide ansambel Saaremaal. Ta tegutses aastatel 1975–1989.

Ansambel moodustati 1975. aastal Salme kultuurimaja juures. Hiljem kuuluti kalurikolhoosi Saare Kalur alluvusse.

Ansambel sai nime Saaremaa valla territooriumil toimunud Tehumardi lahingu toimumispaiga nime järgi.

Esineti peamiselt Saaremaal ja Mandri-Eestis, kuid ka Lätis, Kiievis, Volgogradis ja mujal.

Alates 1975. aastast võeti osa kõikidest rindesõprade päevadest.

Sõrve helilooja Olev Sau on pühendanud ansambel Tehumardile ja selle liikmele Oskar Äärele laulu "Sõrve sõjameeste laul".

Liikmeid: Prits Maaker, Albert Tammik, Jüri Tammistu, Albert Põld, Oskar Äär, Peeter Hüüdma ja Peeter Poll.

## Viited

## Välislingid
* Sõjaveteranide Ansambli``Tehumardi`` liikme PEETER POLL-i  pintsak.
*
Toomgild

**Toomgild** (kuni reformatsioonini **Maarja gild, Püha Maarja gild**) oli gild, mis tegutses 1407–1920 Toompeal.

Gildi asutasid Diderick Todwyn ja Diderick Toyß. Hiljem kinnitas gildi skraa Tallinna piiskop Everhard Calle, kes oli ka ise gildi liige.

Gildi olulisim pidupäev oli Maarja taevaminemise päev (15. august). Püha Ihu päeval ja reedel enne Ristija Johannese sünnipäeva korraldas gild protsessiooni ja õllejoomise.

Esialgu oli gild Toompea mitteseisuslik katoliiklik vennaskond, kuhu lisaks käsitöölistele kuulus aadlikke ja vaimulikke. 16. sajandi teisel poolel muutus Toomgild Toompea käsitööliste seisuslikuks kutseorganisatsiooniks. Kuni 1878. aastani täitis Toomgild ühtlasi Toompea omavalitsuse ülesandeid. Alates 1877. aastast oli Toomgild pelgalt seltskondlik ühendus.

1508. aastal annetas ordumeister Wolter von Plettenberg gildile krundi (tänapäeval Toom-Kooli tänav 9) oma maja ehitamiseks. 1619. aastal said Toomgildi liikmed Gustav II Adolfilt loa Tallinna tsunftidesse kuulumata teha käsitööd, mille järel asutati Toompeal oma tsunftid. Toompea tsunftid olid esmamainimise järjekorras: linakangrud (1651), rätsepad (1665), kingsepad (1665), tislerid (1665), müürsepad (1692), lihunikud (1708), lukksepad (1718), puusepad (1766), pottsepad (1798), maalrid (1802) ja konterfaierid (portreemaalijad) (1902). Suurim oli rätsepate tsunft 13 meistriga.

Gildid kaotati Eestis 1920. aastal. Toomgildi ja Tallinna Kanuti gildi järglasena tegutses Tallinna endiste St. Kanuti ja Toomgildi käsitöömeistrite ühing.

## Viited

## Kirjandus
*Friedrich Stillmark. "*Der älteste Schragen der Dom- oder Mariengilde zu Reval*". // Beiträge zur Kunde Estlands. XVII Band, 1. Heft. Reval 1932. S. 25–46
*"Haruldane leid Haapsalus". Vaba Maa nr 200, 27. august 1933. Lk 2
*Tiina Kala. "Keskaegse Tallinna väikekorporatsioonid ja nende usuelu normatiivsed vormid". Tuna 2010, nr 2, lk 6–24
Eesti talent

**"Eesti talent"** oli meelelahutuslik telesaade, mis oli eetris 2010. aastal TV3-s. See põhines Briti meelalahutussaate "Britain's Got Talent" formaadil. 

Saates võistlesid lauljad, tantsijad, koomikud, akrobaadid ja paljud teised esinejad. Võitja sai auhinnaks 250 000 Eesti krooni (15 977,81 eurot). Telesaadet tootis ja kandis üle TV3.

Sari koosnes eelvoorudest, poolfinaalidest ja finaalidest. Eelvoorud korraldati mitmes Eesti suuremas linnas, kus kohtunike ette astusid kõik soovijad. Osalejatele polnud vanuselisi ega muid piiranguid. 

Saade oli eetris 2010. aasta oktoobrist detsembrini. Saateid juhtisid poplauljad Eda-Ines Etti ja Tanel Padar. 

Esimene eelvoor toimus Pärnus 14. augustil 2010.

## Poolfinaalid

### Esimene poolfinaal

### Teine poolfinaal

### Kolmas poolfinaal

### Finaal

## Viited
Hanila oja

**Hanila oja** (ka Hanila jõgi) on oja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hanila, Kõmsi ja Massu külas ning Kasekülas. Oja asub Lääne-Eesti vesikonna Matsalu alamvesikonnas. Oja suue jääb Puhtu-Laelatu looduskaitsealale. Oja suubub Hanila külas Kasse lahte järve kirde osas. Oja on heledaveeline ja vähese orgaanilise aine sisaldusega avalik veekogu. Oja lähenduses on nahkhiirte püsielupaik. Hanila oja keskkonnaregistri kood on VEE1119100.

Ojal on tehtud saarma seiret, kuid alates 2013. aastast ei ole saarmaid esinenud.

## Viited

## Välislingid
*
Bakuu–Thbilisi–Ceyhani naftajuhe

**Bakuu-Thbilisi-Ceyhani naftajuhe** (lühend **BTC**) on 1768 kilomeetri pikkune naftajuhe, mis kulgeb Kaspia mere äärsest Bakuust Vahemere sadamalinna Ceyhani ning läbib ka Gruusia pealinna Thbilisit. 

Torutrass kulgeb läbi kolme riigi: Aserbaidžaani (443 km), Gruusia (249 km) ja Türgi (1076 km), ning lõpeb Ceyhani Heydər Əliyevi nimelises terminalis.

Naftajuhtme omanik on rahvusvaheline konsortsium BTC Co, kus aktsionäride osalus jagunes 2007. aastal järgamiselt: BP (Suurbritannia, 30,1%), Aserbaidžaani Vabariigi Riiklik Naftakompanii (25%), Unocal (USA, 8,9%), Statoil (Norra, 8,71%), Türkiye Petrolleri Anonim Ortaklığı (6,53%), Eni (Itaalia, 5%), Total (Prantsusmaa, 5%), Itochu (Jaapan, 3,4%), Inpex (Jaapan, 2,5%), ConocoPhillips (USA, 2,5%) ja Amerada Hess (USA, 2,36%).

Nafta pumpamist Bakuust alustati 25. mail 2005. Pidulikul avatseremoonial viibisid Aserbaidžaani president İlham Əliyev, Gruusia president Mihhail Saakašvili, Türgi president Ahmet Sezer, Kasahstani president Nursultan Nazarbajev ja Ameerika Ühendriikide energeetikaminister Samuel Bodman. 12. oktoobril 2005 avas Saakašvili naftajuhtme pumbajaama Thbilisist 39 km laugusel Gardabanis. Ceyhani jõudis nafta 28. mail 2006. Esimene laev, mis Ceyhani naftaterminalis tangitud naftaga sadamast väljus, oli tanker British Hawthorne, mis lahkus Ceyhanist umbes 95 000 kuummeetri toornaftaga 4. juunil 2006.

## Välislingid
* Baku-Tbilisi-Ceyhan pipeline (BP website)
* Jürgen Tamme. Venemaa eitas Gruusia naftajuhtme tulistamist. Postimees, 12. august 2008
* Oliver Tiks. BP sulges kaks torujuhet Gruusias.  Postimees, 12. august 2008
Bertrand Grospellier

**Bertrand Grospellier** [bɛʁtʁɑ̃ ɡʁopɛlje] (tuntud ka kui **ElkY**; sündinud 8. veebruaril 1981) on Prantsusmaa elukutseline pokkerimängija. Ta on võitnud nii World Poker Touri (WPT) kui ka European Poker Touri (EPT). Praegu elab ta Londonis Inglismaal.

2010. aasta seisuga on Bertrand Grospellier teeninud turniiridel kokku 6 092 690 dollarit.

## Viited
2010. aasta Venemaa maastikupõlengud

**2010. aasta Venemaa maastikupõlengud** olid 2010. aasta juuli lõpus Venemaal, eriti aga riigi lääneosas erakordselt palava ilma ja põua põhjustatud sajad maastikupõlengud.

Tulekahjude tekitatud rahaline kahju oli hinnanguliselt üle 15 miljardi USA dollari. Nädalaid väldanud põlengud olid nii tugevad, et põlengute suits jõudis ka Moskvasse ja veel mitmesse linna.

## Põhjused
Tulekahjude süttimisele aitas esmajoones kaasa asjaolu, et juba juuni keskpaigast valitses mitmetes piirkondades 35-kraadine päevane temperatuur, mis kohati tõusis 40 kraadini. Riigi Euroopa-osasse jõudis erakordne palavus juuliks.

Tulekahjude leviku täiendava põhjusena on nimetatud ka nõrka riiklikku metsajärelevalvet, mille olukorra halvenemises süüdistatakse 2007. aasta 1. jaanuaril jõustunud uut metsaseadust, mida Greenpeace tollal nimetas kuritegelikuks.

Wetlands International on avaldanud arvamust, et põlengute suure ulatuse peamine põhjus oli märgalade (endiste turbakaevanduste) kuivendamine. Turbarabade kuivendamine Venemaa keskosas sai alguse GOELRO plaani raames 1920. aastatel. Uus laine leidis aset 1970. ja 1980. aastatel, mil mustmullata piirkondade (*Нечерноземья*) kasutuselevõtmise kampaania käigus kasutati turvast väetisena.

Erakorraliste olukordade ministeeriumi esindaja sõnul on Moskva piirkonna turbapõlengute põhjuseks kümnendikul juhtudest turba isesüttimine, ülejäänud juhtudel aga inimtegevusest põhjustatu – sigaretiotsad ja tikud.

## Kahjustused ja tagajärjed
Suurte põlengute tõttu kuulutas president välja eriolukorra riigi seitsmes regioonis: Moskva, Nižni Novgorodi, Rjazani, Vladimiri ja Voroneži oblastis ning Mari Eli ja Mordva Vabariigis.

Regionaalarengu ministeeriumi andmeil oli 6. augustiks metsatulekahjudes täielikult või osaliselt hävinud 127 asulat. 7. augusti seisuga oli registreeritud 53 inimese hukkumine tulekahjudes ning enam kui 1200 kodu hävimine. Tulekahjudest oli haaratud hinnanguliselt üle 500 000 hektari.

## Tagajärgede likvideerimine
Venemaale pakkusid abi paljud välisriigid: Serbia, Itaalia, Ukraina, Valgevene, Armeenia, Kasahstan, Aserbaidžaan, Bulgaaria, Poola, Leedu, Iraan, Usbekistan, Venezuela, Prantsusmaa, Saksamaa, Läti ja Soome.

Eesti abi ja toetus Venemaa kustutustöödele oli nii rahaline (1,56 miljonit krooni) kui ka materiaalne (saadeti kustutustehnikat (4 pumpa ja 10 kilomeetrit voolikuid)). Metsatulekahju ohvrite laste toetamiseks avas UNICEF-i Eesti Rahvuskomitee oma toetusarve.

## Viited
Dunwich

**Dunwich** on asula Inglismaal Suffolkis. 

Kuni 13. sajandini oli Dunwich East Anglia keskus. Linn hävis maapinnanihke ja mere pealetungi tõttu maismaale.

## Viited
Kasse laht

**Kasse laht** (ka *Kasselaht*) on rannajärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hanila külas Puhtu-Laelatu looduskaitsealal. Järv asub Lääne-Eesti vesikonna Matsalu alamvesikonnas. Järvest umbes 300 m edela poole jääb Mõisalaht.

Järve suubub kirdest Hanila oja.

Kasse lahes on viis saart, mille kogupindala on 1,3 ha.

Järvest edelas asuvad Laelatu bioloogiajaam ja Laelatu kaitsealune puisniit.

## Veerežiim
Kasse laht on soolatoiteline avalikult kasutatav põhjani läbipaistev (0,3 m) veekogu. Sealne pH-tase (9,1) on veidi madalam kui paljudes teistes rannajärvedes, kuid võrdluses sisemaa järvedega siiski kõrge. Veekogu hapnik on alaküllastunud (58%), mis võib olla tingitud põhjaallikatest või mändvetikamassi lagunemisest. Lahevees on suur kogus toitesoolasid ja lahustunud orgaanilist ainet.

Järve vesi vahetub 22 korda aastas.

## Elustik

### Taimestik
Lahe ümbruses on rohkelt tugevalt kinni kasvanud kaldaveetaimi, mis teevad veekogule ligipääsemise raskeks. Samuti leidub veesiseseid taimi, näiteks mändvetikaid (*Charophyta*), männas-vesikuuske (*Myriophyllum verticillatum*), räni-kardheina (*Ceratophyllum demersum*) ja vesiherneid (*Utricularia vulgaris*). Ujutaimedest on esindatud ristlemmel (*Lemna trisulca*) ja väike lemmel (*Lemna minor*). Looduskaitse all olevatest liikidest leidub Kasse lahes vahelmist näkirohtu (*Najas marina* subsp. *intermedia*).

Järve ümbruses kasvab valdavalt lünktarn (*Carex disticha*). Paiguti kasvab ka harilik palderjan (*Valeriana officinalis*), põldmurakas (*Rubus caesius*), hobumadar (*Galium verum*), värvmadar (*Galium boreale*) ja roomav madar (*Galium aparine*).

### Kalastik
Kalaliikidest on Kasse lahes kõige arvukamalt roosärge (*Scardinius erythrophthalmus*) ja linaskit (*Tinca tinca* L.). Samuti leidub veekogus nii hõbekokresid (*Carassius gibelio*), mudamaime (*Leucaspius delineatus*), viidikaid (*Alburnus alburnus*) kui ka röövkalu ahvenaid (*Perca fluviatilis*).

### Linnustik
Veekogus ja selle ümbruses pesitseb palju linde, kes on looduskaitse all. Nii on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse hüübid (*Botaurus stellaris*), luha-sinirinnud (*Luscinia svecica cyanecula*) ja sookured (*Grus grus*), III kategooriasse kuuluvad aga välja-loorkullid (*Circus cyaneus*) ja rooruiged (*Rallus aquaticus*).

## Kaitse
Kasse laht (keskkonnaregistri kood VEE2062810) kuulub Puhtru-Laelatu looduskaitsealale, mille eesmärk on kaitsta sealset vee- ja rannikulinnustikku ning nende elupaikasid. Ühtlasi kuulub territoorium Väinamere linnuala (keskkonnaregistri kood EE0040001) ja Väinamere loodusalana (keskkonnaregistri kood EE0040002) Euroopa Liidu Natura 2000 koosseisu.

## Vaata ka
* Mõisalaht (järv)

## Viited

## Välislingid
*
Jevgeni Gontmahher

**Jevgeni Šljomovitš Gontmahher** (vene keeles Евгений Шлёмович Гонтмахер; sündinud 6. juulil 1953 Lvivis) on Venemaa majandusteadlane, professor.

## Haridus ja töökäik
Ta lõpetas 1975. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna. 2001. aastal kaitses ta majandusteaduste doktori kraadi. Ta töötab 2009. aastast õppejõuna Kõrgemas Majanduskoolis. Ta on seal sotsiaalteaduste teaduskonna poliitikateaduse osakonna professor. 

Gontmahher töötas aastatel 1993–1994 Venemaa elanikkonna sotsiaalse kaitse ministri asetäitjana, 1994–1995 Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni osakonnajuhatajana, 1998–2003 Venemaa Föderatsiooni valitsusaparaadi sotsiaalse arengu osakonna juhatajana, 2003–2004 Venemaa Töösturite ja Ettevõtjate Liidu asepresidendina ja 2006–2009 Venemaa Teaduste Akadeemia Majandusinstituudi sotsiaalpoliitika keskuse juhatajana.

Ta on Kõrgema Majanduskooli professor. Alates 2008. aastast on Gontmahher Venemaa presidenti nõustava Kaasaegse Arengu Instituudi juhatuse liige. 

Jevgeni Gontmahher on Venemaa Juudi Kongressi ühiskondliku nõukogu liige.

2018. aasta Venemaa presidendivalimistel oli ta presidendikandidaadi Jabloko liidri Grigori Javlinski usaldusisik.

## Isiklikku
Ta valdab võõrkeeltest inglise, poola ja ukraina keelt.

## Viited
Mõisalaht (järv)

**Mõisalaht** on rannajärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Virtsu alevikus Puhtu-Laelatu looduskaitsealal. Järv asub Lääne-Eesti vesikonna Matsalu alamvesikonnas. 

Järve veepeegli pindala on 72 ha. Järve pindala koos saartega on 74,2 ha. Järves on kaheksa saart. Järv on soolatoiteline. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järve ümbruskond on ka kaitsealuste liikide (ristpart, väikeluik, laululuik) leiukoht. Mõisalahe keskkonnaregistri kood on VEE2062820.

Järvest umbes 300 m kirde poole jääb Kasse laht, kagus eraldab kitsas maariba (Rapla–Virtsu raudtee tarvis ehitatud raudteetamm) järve Mõisa lahest, mis on Keskkonnaregistri järgi Rame lahe põhjapoolne osa.

Järvest kagus asub Laelatu bioloogiajaam ja kaitsealune Laelatu puisniit.

## Taimestik
Veesisestest taimedest on dominantsed mändvetikas ja kare mändvetikas. Sageli esineb ka ruuget mändvetikat ja karevetikat.

Kaldaveetaimedest on dominantne taim harilik pilliroog. 

## Kalastik
2020. aasta septembris toimunud katsepüügil saadi järvest 11 liiki kalu.

## Vaata ka
*Kasse laht

## Viited

## Välislingid
*
Leda Cosmides

**Leda Cosmides** (sündinud 7. mail 1957 Philadelphias) on Ameerika Ühendriikide psühholoog.

1979. aastal sai ta bioloogia bakalaureusekraadi Radcliffe College'ist. 1985. aastal kaitses ta Harvardi ülikoolis kognitiivse psühholoogia doktoriväitekirja. 

Alates 1991. aastast on ta töötanud California Ülikoolis Santa Barbaras, kus ta 2000. aastal sai professoriks.

Koos oma antropoloogist abikaasa John Toobyga on ta uurinud evolutsioonilist psühholoogiat.

## Tunnustus
*2020 – CNRS-i Jean Nicod' auhind
Georgi Plehhanov

**Georgi Plehhanov** (vene keeles *Гео́ргий Валенти́нович Плеха́нов*; 29. november vkj/11. detsember 1857 Lipetski oblast – 30. mai 1918 Terijoki Soome) oli vene revolutsioonitegelane.

## Teosed eesti keeles
* (autori nimekuju G. W. Plehhanow) "Usk". Kaaneillustratsioon: Aleksander Uurits. Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts, Peterburi 1910, 48 lk
* (autori nimekuju G. Plehhanow) "Sotsia[a]ldemokraatia taktika". August Rei eeskõnega. Eesti Tööliste kirjastus-ühisus, Tallinn 1919, 62 lk; 2. trükk: Tööliste kirjastus-ühisus, Tallinn 1921, 66 lk
* "Isiku osa küsimusest ajaloos". Tõlkinud Johannes Alaots. Poliitiline Kirjandus, Tallinn 1946, 48 lk
* "Monistliku ajalookäsituse arengu küsimusest: *audiatur et altera pars*". EK(b)P Keskkomitee Partei Ajaloo Instituut, ÜK(b)P Keskkomitee Marxi-Engelsi-Lenini Instituudi filiaal. Poliitiline Kirjandus, Tallinn 1949, 336 lk
* "Kunst ja kirjandus" (artiklite kogumik). Tõlkinud Aleksander Kleinot; järelsõna lk 431–456 "G. V. Plehhanovi vaated kirjandusele ja kunstile: Max Laosson. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1963, 464 lk; sisaldab 12 artiklit: "Materialistlik ajalookäsitus", "Aadressita kirjad", "XVIII sajandi prantsuse draamakirjandus ja maalikunst sotsioloogia seisukohalt", "Kunst ja ühiskondlik elu", "V. G. Belinski kirjanduslikud vaated", "N. G. Tšernõševski esteetikateooria", "Dobroljubov ja Ostrovski", "G. I. Uspenski", "N. A. Nekrassov", "Kujutluste segiajamine (L. N. Tolstoi õpetus)", "Karl Marx ja Lev Tolstoi", "Henrik Ibsen"

## Kirjandus
* T. Dmitrijeva, "Väitekiri Plehhanovi kohta" (9. II 1982 TRÜs kaitstud Päivi-Mai Mardi kandidaadiväitekirjast "Realismikontseptsioon G. Plehhanovi 1870.–1890. aastate kirjanduskriitikas") – Keel ja Kirjandus 1982, nr 7, lk 391
Mõisalaht

**Mõisalaht** (ka *Mõisa laht*) on laht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Keskkonnaregistri järgi on see Rame lahe põhjapoolne osa. Lahe pindala on 2,88 km². Lahte suubub kirdest Uustalu kraav. Laht jääb Puhtu-Laelatu looduskaitsealale. Lahest loodes eraldab kitsas maariba (Rapla-Virtsu raudtee tarvis ehitatud raudteetamm) seda Mõisalahest (rannajärv).

Mõisalahe keskkonnaregistri kood on VEE3426020.

## Vaata ka
*Vanalubi laht

## Välislingid
*
Doyle Brunson

**Doyle F. Brunson** (10. august 1933 Longworth Fisheri maakond Texas – 14. mai 2023) oli Ameerika Ühendriikide pokkerimängija, kes mängis elukutselisena pokkerit üle 50 aasta. Ta oli kahekordne World Series of Pokeri (WSOP) põhiturniiri võitja (1976 ja 1977). 

Brunson oli esimene, kes on pokkeriturniiridel saanud miljoni dollari väärtuses auhindu. 

Ta võitis 10 WSOP käevõru. Selle saavutusega jagas ta Johnny Chani ja Phil Iveyga teist kohta, nendest enam on käevõrusid võitnud Phil Hellmuth. 

2018. aasta seisuga oli ta turniiridel teeninud kokku 6,1 miljonit dollarit, sellest 3 miljonit dollarit WSOP-l.

## Viited

## Välislingid
* Doyle Brunsoni ametlik koduleht
Vanalubi laht

**Vanalubi laht** (ka *Vanaluubi laht*) on laht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. See on Rame lahe läänepoolne sopp. Lahe pindala on 0,28 km². Laht jääb Puhtu-Laelatu looduskaitsealale.

Vanalubi lahe keskkonnaregistri kood on VEE3426030.

## Vaata ka
*Mõisalaht

## Välislingid
*
John Tooby

**John Tooby** (26. juuli 1952 Saint Paul, Minnesota – 9. november 2023) oli ameerika antropoloog. 

Koos oma abikaasa Leda Cosmidesega on ta tegelenud evolutsioonipsühholoogiaga.

## Tunnustus
*2020 – CNRS-i Jean Nicod' auhind