Narva Rootsi-Soome Mihkli kogudus

**Narva Rootsi-Soome Mihkli kogudus** (*Narvan Suomalais-Ruotsalaisen P. Mikailin seurakunta, Evangelisch-Lutherische schwedische und finnische St. Michaelis in Narwa*) oli luterlik kogudus Narvas.

## Narva Mihkli kogudus
Tõenäoliselt oli Narvas eesti kogudusel omaette kirik juba 16. sajandil. Kui Narva 1610. aastal suures osas maha põles, hävis ka eestlaste kirik. Uus Saksa linnakirikust põhja pool asunud puukirik  valmis 1616. aastal ja uues kirikus oli koos eesti kogudusega ka Narva soome kogudus. Eestlaste kogudusel oli aastatel 1638–1655 ka oma kirikuhärra. 

Rootsiaegses Ingerimaa kubermangu keskuses, kasutas rootsi luterlik kogudus jumalateenistuseks Narva toomkirikut, kui kivikiriku, mille ehitamist soomlased olid alustanud, kinnitas Rootsi valitsus 1645. aastal Narva toomkirikuks ja andis selle rootsi kogudusele. 17. sajandil ehitatud algne soome ja eesti (mittesaksa) koguduse puukirik hävis 1659. aastal Narva tulekahjus. Alates 1671. aastast ehitati  põhjapoolsetesse eeslinna uus Soome kirik, mis samuti 1684. aastal maha põles; Erik Dahlberghi 1683. aastal projekteeritud uus kirik uues linnaosas valmis 1687. aastal, mis hävines 1704. aastal (vt. Narva Rootsi-Soome Mihkli kirik).

Soome ja eesti kogudused liideti 1655. aastal kokku üheks soome-eesti koguduseks. Narva soome-eesti koguduse soome vaimulikena tegutsesid:
*1628, Abraham Jordanus (1605–1653), soome koguduse jutlustaja 
*1628/1638.. Matthias Thomae (surn. 1647/1648), jutlustaja Vasknarvas
**1634 Jakob Franck (surn. 1640), soome-eesti koguduse kaplan
**1638, Jakob Franck (surn. 1640), soome koguduse ja sõjaväejutlustaja
*1638–1655, Petrus Nicolai Duncanus, eesti koguduse pastor
* 1641–1644, Franciscus Georgii Carelius/Perolanus, soome koguduse kaplan, jutlustaja, pastor ja ooberst Wrangelli rügemendi jutlustaja
**1650, Georgius Johannis Hornick, soome koguduse  jutlustaja, sõjaväekaplan 
**1650–1655, Bartholdus Erici, jutlustaja Vasknarvas
*1655–1665, Thomas Jacobi (surn. ~1665), soome-eesti koguduse pastor  ja ooberst Mellini eskadroni pastor
**1655–1658, Andreas Bartholdi Belterius, jutlustaja Vasknarvas
*1665/1669–1685, Michael Jacobi (surn. 1685), soome-eesti koguduse pastor  ja ooberst Mellini eskadroni jutlustaja
**1675,  Justus Erici Albogius (surn. 1684), vaimulik Ivangorodis ja ka Kosemkina kihelkonnakoguduse pastor
** 1691, Johan Peurenius, abipastor 
**1695, Anders  Johannis Kyander, pastori abiline
*1685–1697, Johan(nes) Nappenius,  (surn. 1697), soome-eesti koguduse pastor ja ooberst Funcki rügemendi jutlustaja
*1698–1704, Erik Bure  (surn. 1716), soome koguduse pastor ja Kosemkino kirikuhärra ning Narva toomkapiitli liige
** 1699, Jakob Maidelin  (surn. 1729), abipastor 
*1708–1716, Erik Bure  (surn. 1716), soome koguduse pastor
*1712–1713, Erik Candelin  (1679–1720), soome koguduse kirikuhärra
2. soome-eesti koguduse kirik aga  hävis 1704. aastal ning 1704–1727 pidas soome-eesti kogudus oma jumalateenistusi Narva raekoja saalis. Uue kiriku ehitamise loa sai soome-eesti kogudus 1726. aastal. 1727. aastal sai ristikujulise põhiplaaniga kirik Narva uuslinnas valmis ja see pühitseti peaingel Miikaeli päeval (mihklipäeval).

## Narva Mihkli rootsi-soome kogudus
Soome kogudusega liitusid 1708. aastal Narvast küüditatud ja asumiselt tagasi pöördunud rootslased ja 1727. aastal asutati rootsi-soome Miikaeli kogudus. Koguduses ("soome-rootsi-eesti kogudus") olid ka eesti pihtkond kuni eesti koguduse moodustamiseni Narva manufaktuuri tööliste Joaoru Aleksandri kirikus.

1797. aastal,  asehalduskorra likvideerimisega anti Narva koos Ivangorodi linnaosaga, linna administreerimist silmas pidades Peterburi kubermangu ja Narva linn jäi maakonnavaba linnana Peterburi kubermangu Jamburgi maakonna koosseisu. 

1832. aasta 28. detsembril võeti Venemaa keisri Uus evangeelse luteri kiriku seadus, millega kõik varasemad luterlikku kirikukorraldust reguleerinud seadused ja korraldused kuulutati kehtetuks ja millega Peterburis asutati Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium, millele allutati kõik Läänemere kubermangude, Soome ja Venemaa luterlikud konsistooriumid ja kogudused. Narva linnakogudused (Narva Rootsi-Soome Mihkli kogudus ja ka Kosemkina Andrease filiaalkogudus Kosemkinas (Narvusis) ning Narva Johannese kogudus ja ka filiaalkogudused Oudovas ja Jamburgi Laatsaruse kogudus Jamburgis, kus teenisid Narva vaimulikud) kui Peterburi kubermangu piires asuvad luteriusulised kogudused allusid Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi VELK Peterburi konsistoriaalringkonda.

Jamburgi maakonna Narva linna Mihkli rootsi-soome koguduse pastori piirkonnas oli ka  Kosemkina kihelkonna filiaalkogudus. 1920. aasta Tartu rahulepinguga, jagas uus Eesti-Venemaa riigipiir Kosemkina kihelkonna, põhjapoolne osa jäi Venemaa SFNV Jamburgi maakonda ja osa Eesti vabariigi Viru maakonna Viru-Ingeri aladesse, kus moodustati Kallivere filiaalkogudus 1931. aastaks ehitatud Kallivere kirikuga.

## Narva Mihkli rootsi-soome koguduse vaimulikud
:Jakob Maidelin (surn. 1729), soome koguduse abipastor
*1722/1727–1739 Johann Govinius (vanem)  (surn. 1740), Mihkli  (rootsi k. *S:t Mikael*) rootsi-soome koguduse ja Kosemkina pastor, Narva Rootsi-Soome Mihkli kirikus
*1740–1743 Johann Govinius (noorem) 
*1744–1761 Gabriel Kalm, Mihkli rootsi-soome koguduse pastor, Ingerimaal
**1761–1763, Gabriel Kempe  (surn. 1760), Mihkli rootsi-soome koguduse abipastor
*1762–1780 Jakob Alopaeus, Mihkli rootsi-soome koguduse pastor
**1764–1769, Tomas Elgeen,  (1738–1799) Mihkli rootsi-soome koguduse abipastor
**1769–1772, Fredrik Weber  (1748–1794), Mihkli rootsi-soome koguduse abipastor
**1773–1777, Henrik Lindström, (1747–1794), Mihkli rootsi-soome koguduse abipastor
**1776–1778, Mikael Toppelius  (1751–1810), Mihkli rootsi-soome koguduse abipastor
*1780/81–1782 Heinrich Lindström, Mihkli rootsi-soome koguduse pastor
*1782–1800 Erik Johan Parcou (surn. 1800), Mihkli rootsi-soome koguduse pastor
**1783–1786, Henrik Vilhelm Carling, Mihkli rootsi-soome koguduse abipastor
**1786–1791, Anders Berg Mihkli rootsi-soome koguduse abipastor
*1802–1813 Erik Wilhelm Skotte  (1774–1856), Mihkli rootsi-soome koguduse pastor
**Johan Grönlund Mihkli rootsi-soome koguduse abipastor
*1813–1821 Filipp Modeen (1786–1859), Mihkli rootsi-soome koguduse pastor ja filiaalkoguduse  Kosemkina pastor
*1821–1841 Adolf Fredrik Hornborg (1787–1844), Mihkli rootsi-soome  ja Kosemkina koguduse pastor
*1841–1844 Karl Helenius, Narva Soome-Rootsi Püha Mihkli koguduse ja Kosemkina-Narvusi koguduse pastor
*1845–1868 Anders Schening  (1810–1868),   Mihkli rootsi-soome-eesti koguduse  ja Kosemkina pastor
**1861–1863, Paul Loppenowe,  Narva soome-rootsi Püha Mihkli ja filiaalkoguduse Kosemkina-Narvusi adjunktõpetaja
*1869–1873 Johann Wilhelm Murman  (1830–1892), Mihkli rootsi-soome koguduse ja  Kosemkina filiaalkoguduse pastor
*1873–1892 Alexis Kniper  (1829–1899), Mihkli rootsi-soome koguduse ja  Kosemkina filiaalkoguduse pastor
*1889–1892 Gustav Adolf Pelkonen, Mihkli rootsi-soome koguduse ja  Kosemkina filiaalkoguduse pastor
*1892–1902 Gustav Adolf Pelkonen
*1903–1918 Johan Wilhelm Kajander, Mihkli rootsi-soome koguduse pastor
*1919–1929 Georg Fritjof Slöör, hooldajaõpetaja Narva-Jõesuust
*1930–1937 Helle Kalervo Erviö, Mihkli rootsi-soome koguduse ja Kallivere kiriku ingeri koguduse pastor
*1937–1938 Kustaa Ilmari Huhtaa
*1938–1938 Paavo Vilho Malmivaara
*1938–1940 Reino Ylönen, 
*1941–1944 Oskar Pastik, hooldajaõpetaja Narva-Jõesuust

## Viited

## Vaata ka
*Kategooria:Narva Mihkli koguduse vaimulikud
*Tallinna Rootsi-Mihkli kirik ja Rootsi-Mihkli kogudus

## Kirjandus
*Busch, Eduard Heinrich von. Materialien zur Geschichte und Statistik des Kirchen- und Schulwesens der evangelisch-lutherischen Gemeinden in Russland. St. Petersburg: Comissionsverlag von G. Haessel, 1862, -77
* *Александрова Е. Л., Браудзе М. М., Высоцкая В. А., Петрова Е. А.* «История финской Евангелическо-Лютеранской Церкви Ингерманландии», СПб, 2012, 398 стр., ISBN 978-5-904790-08-0
* *Aappo Metiainen, Karlo Kurko* «Entisen Inkerin luteranisen kirkon 350-vuotismuistojulkaisu», Helsinki, 1960, s. 137

## Välislingid
*Narvan suomalais-ruotsalais-virolaisen Pyhän Mikaelin seurakunnan arkisto 190u-1943, Digihakemisto