Juturobot

**Juturobot** on arvutiprogramm, mis simuleerib arukat suulist või kirjalikku vestlust ühe või mitme inimesega. Juturoboti vestlusteemad on üldjuhul piiritlemata ning rakenduse eesmärk on pigem meelelahutuslik kui usaldusväärse teabe edastamine. Heal tasemel juturobot peaks inimeses tekitama mulje, et ta vestleb teise inimesega, mitte programmiga (vt Turingi test). Juturobotid on sageli ühendatud dialoogsüsteemidega, kus nende ülesanne on aidata süsteemi kasutajat nõuannete, informatsiooni või muu seesugusega.

Mõned juturobotid kasutavad intelligentseid loomuliku keele töötluse süsteeme, kuid paljud neist otsivad sisendist vaid võtmesõnu ning annavad andmebaasist vastuseks kõige enam sobivad võtmesõnad või mustriga sarnase vastuse.

Esimene juturobot oli 1966. aastal loodud ELIZA ning järgmised tuntud robotid olid PARRY (1972) ja RACTER (1983). Samas pakkus Michael Loren Mauldin välja mõiste "ChatterBot" alles 1994. aastal. 2022. aasta lõpul tuli välja juturobot ChatGPT, mis kogus juba esimese kahe kuuga 30 miljonit kasutajat.

## Taust ja areng
1950. aastal ilmus Alan Turingi kuulus artikkel "Computing Machinery and Intelligence", kus on kirjas intellekti omamise kriteerium, mida praegu tuntakse Turingi testi nime all. Kriteerium on arvutiprogrammi võime matkida inimest, vesteldes kirjaliku teksti abil reaalajas teises ruumis viibiva inimesega (kohtunikuga). Test loetakse edukalt läbituks, kui kohtunik ei suuda vahet teha sellel, kas ta vestleb teise inimese või arvutiprogrammiga. Turingi väljapakutud test ajendas saksa arvutiteadlast Joseph Weizenbaumi looma programmi ELIZA, mis on esimene tuntuks saanud (ja tõenäoliselt siiani kõige tuntum) programm, mida peetakse juturobotiks. Eri allikate andmetel on ELIZA programm kirjutatud ajavahemikus 1964–1966. ELIZA vestleb kasutajaga inglise keeles ning näiliselt üsna arukalt. Programm kasutab võtmesõnade andmebaasi, kus iga võtmesõna jaoks on antud:
# järk (täisarv);
# šabloon – reeglistik, millega kasutaja sisendit võrrelda;
# vastuse spetsifikatsioon – eeskiri väljundi genereerimiseks.
Juturobot otsib kasutaja sisendtekstist võtmesõnu, mis ühtiks salvestatud šablooniga. Näiteks võib programm reageerida igale sisendile, mis sisaldab sõna "ema", lausega "räägi mulle oma perest". ELIZA demonstreerib, kui kerge on luua ettekujutust arvutiprogrammi keelelisest mõtlemisvõimest, kuigi tegelik keele töötlus on pealiskaudne.

## Olulised ajaloolised juturobotid

* PARRY (1972) – Kenneth M. Colby loodud programm, mis imiteeris paranoidset skisofreeniat. Süsteem kasutas sisendiga võrdlemiseks ligi 6000 mustrit, et genereerida sobiv vastus.  
* Racter (1984) – sarnaselt ELIZA-le lihtsatel algoritmidel põhinev juturobot. Racter on tuntud kui esimese masinkirjutatud raamatu "The Policeman's Beard is Half Constructed" autor. 
* Jabberwacky – eristub varasematest süsteemidest selle poolest, et õpib ja täiendab oma andmebaasi vahetu vestluse käigus.
* A.L.I.C.E. (Artificial Linguistic Internet Computer Entity) – loodud spetsiaalselt vestlusagentide programmeerimiseks mõeldud märgistuskeeles AIML.

2017. aastal avas Iisraeli ettevõte SnatchBot platvormi, mis võimaldab luua emotsioonianalüüsi võimekusega juturoboteid.

2022. aasta sügisel avaldas OpenAI vestlusroboti ChatGPT, mis põhines esialgu keelemudelil GPT-3. ChatGPT tähistas olulist verstaposti tehisintellekti arengus, kuna suutis tänu mahukale treeningandmestikule suhelda kasutajatega tavapärasest loomulikumal ja kontekstitundlikumal viisil. Erinevalt varasematest spetsiifiliste ülesannetega robotitest on ChatGPT üldotstarbeline: see suudab genereerida teksti, lahendada programmeerimisülesandeid ja vastata küsimustele väga erinevatel teemadel. Suure koormuse tõttu oli tasuta veebiliides algusaegadel sageli kättesaamatu, mis soodustas OpenAI ametlikul rakendusliidesel (API) põhinevate kolmandate osapoolte rakenduste levikut.

## Juturobotite võistlused
Juturobotite klassikaline eesmärk on Turingi testi läbimine, ent võistlustel võivad olla ka muud kindlad eesmärgid. Tuntumad neist on:

* Loebneri auhind – 1991. aastal Hugh Loebneri algatatud iga-aastane võistlus, mille peaauhind (100 000 USA dollarit) on mõeldud programmile, mis läbib Turingi testi. Aastatel 2000, 2001 ja 2004 võitis auhinna Richard Wallace'i loodud A.L.I.C.E.
* Chatterbox Challenge – võistlus, kus on korduvalt edu saavutanud juturobotid Talk-Bot (2001, 2002, 2006) ja Bildgesmythe (2008, 2009, 2011).
* Robo Chat Challenge (CBC) – 2012. aastal loodud ülemaailmne veebipõhine võistlus ingliskeelsetele juturobotitele.

Nii Loebneri auhinna võistlusel kui ka Chatterbox Challenge'i võistlusel auhinnatud juturobot on näiteks Mitsuku.

## Väärkasutus ja popkultuur
Kuritahtlikke juturoboteid tarvitatakse sageli selleks, et täita jututubasid rämpsposti ja reklaamidega. Samuti rakendatakse neid õngitsemisrünnakutes (*phishing*), et petta kasutajatelt välja isiklikku teavet, sealhulgas pangakonto andmeid. Ajalooliselt on selliseid roboteid tuvastatud mitmetes kiirsuhtlusvõrgustikes, nagu Yahoo! Messenger, Windows Live Messenger ja AOL Instant Messenger. Lisaks on juturoboteid kasutatud manipuleerimiseks kohtinguportaalides, kus nad imiteerivad teisi kasutajaid.

Juturobotid on leidnud kajastust ilukirjanduses ja popkultuuris. Näiteks Jack Heathi 2010. aasta romaanis "Must nimekiri" ("Hit List") on keskne tegelane eneseteadlikuks muutunud juturobot. Teoses kirjeldatakse programmi võimekust manipuleerida e-kirjade, tekstsõnumite ja pangasüsteemidega, et saavutada oma eesmärke.

## Kasutusvaldkonnad

###### Avalikud teenused
Avalike teenuste pakkumisel aitavad juturobotid vähendada töötajate koormust ja tõsta klientide rahulolu. Näiteks on Eestis kasutusele võetud Bürokratt, mis on ainulaadne virtuaalsete assistentide võrgustik. Bürokratt aitab kasutajal otsida avalike teenuste kohta infot ning vajadusel suunab vestluse klienditeenindajale. Soomes on sarnaseid lahendusi katsetatud tervishoiu infosüsteemis Kanta, kus vestlusrobotid aitavad patsientidel leida vajalikku terviseteavet ja juhiseid teenuste kasutamiseks.

###### Tervishoid
Juturobotite kasutamine tervishoius on muutunud oluliseks abivahendiks patsientide juhendamisel, vaimse tervise toetamisel ja emotsionaalse toe pakkumisel. Näiteks tehisintellektil põhinevad juturobotid suudavad anda isikupärastatud tervisealaseid soovitusi ning vähendada haiglate koormust, vastates korduma kippuvatele küsimustele. 

###### Kriisihaldus
Kriisiolukordades, nagu pagulaskriisid, võivad juturobotid pakkuda operatiivset tuge, aidates koguda andmeid, suheldes inimestega ning edastades eluliselt tähtsat teavet. Näiteks Ukraina sõja pagulaskriisis on juturobotid osutunud tõhusateks abivahenditeks, parandades kommunikatsiooni ja andmehaldust.

###### Turism
Turismisektoris parandavad juturobotid teenuste kvaliteeti, pakkudes reisijatele kiiret abi ja teavet turismiinfo jagamiseks sadamates ja lennujaamades. Samuti rakendatakse neid rahvahulkade liikumise suunamiseks ja palverännakute korralduse tõhustamiseks.

###### Haridus
Haridusvaldkonnas kasutatakse juturoboteid õppeasutustes tugiteenuste pakkumiseks, teavitustegevuse tõhustamiseks ning administratiivse koormuse vähendamiseks. Soomes on koolides katsetatud juturoboteid, mis toetavad personaalset õpet.

## Vaata ka
* Dialoogsüsteem
* Tehisintellekt
* Keeletehnoloogia

## Viited

## Välislingid

* Alicebot
* Chatbot Racter
* Eliza Chat bot
* Jabberwacky
* Aztekium Bot
* Kyle – A Unique Learning Artificial Intelligence (AI) Chatbot
* Mitsuku Chatbot
* RFC 439 – PARRY encounters the DOCTOR