open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Artjom

**Artjom** on linn Venemaal Primorje krais. 

Linn asub Vladivostokist 38 km kirde pool (maanteed mööda).

Artjom rajati 1924. aastal. Linn aastast 1938.

Linnas on mööblivabrik ja söekaevandused, mis on peaaegu ammendatud. Linna lähedal asub Vladivostoki lennujaam.

2004 liideti linnaga kolm alevit (Artjomovski, Zavodskoi ja Uglovoje). Linna haldusalasse kuuluvad ka  mõned külad.

## Loodus
### Kliima
Linnas on parasvöötme mussoonkliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –13,6 ja augusti keskmine õhutemperatuur on 20,9 kraadi. Aasta keskmine temperatuur on 5,3 kraadi.

## Viited

## Välislingid
*http://www.artemcity.ru/
Ahvide planeet

**"Ahvide planeet"** (*La planète des singes*) on Pierre Boulle'i romaan. See ilmus originaalis 1963 ja eesti keeles 1973. aastal Lennart Meri tõlkes "Mirabilia" sarjas.

Osaliselt põhineb raamatul 1968. aastal loodud film "Ahvide planeet", mille järgi 2001. aastal lavastati filmi uus versioon.

## Väljaanded
*Pierre Boulle. *Ahvide planeet*, Tallinn: Eesti Raamat 1973, tõlkinud Lennart Meri, Leili-Maria Kase järelsõnaga 
* "Ahvide planeet". 2. trükk. Sari Eesti Päevalehe romaaniklassika, nr 68, Mediasat Group / Madrid ja Eesti Päevaleht / Tallinn, 2008

## Välislingid
* Jüri Talvet, Pierre Boulle "Ahvide planeet" – Eesti Päevaleht, 27. juuni 2008, lk 24
Planet of the Apes

**"''Planet of the Apes''"** on kahe filmi originaalpealkiri:

***"[[Ahvide planeet (film 1968)|Ahvide planeet]]"**, Franklin J. Schaffneri 1968. aasta film
***"[[Ahvide planeet (film 2001)|Ahvide planeet]]"**, Tim Burtoni 2001. aasta film
Rõbinsk

**Rõbinsk** on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Rõbinski rajooni keskus. Asub Volga jõe ääres, Šeksna jõe suudmes Rõbinski veehoidla lõunakaldal.

Rõbinsk on varasemaid slaavlaste asulaid Volga kaldal, seda on mainitud juba 1071. aastal nimega **Ust-Šeksna**. 1777. aastal sai linnaõigused ja 1778. aastal nimetati Rõbinskiks. Aastatel 1946–1957 oli linna nimi **Štšerbakov** ja 1984–1989 **Andropov**. 

Rõbinsk on suusaspordikeskus. Alates 2006. aastast peetakse seal murdmaasuusatamise maailma karikasarja etappi.

Linna lähedal asub Rõbinski hüdroelektrijaam.

## Viited

## Välislingid

* Rõbinski linnavalitsuse koduleht (*vene keeles*)
Bikini (täpsustus)

"**Bikini**" võib tähendada:

*Bikini atoll Vaikses ookeanis
*Bikini, ungari ansambel
*bikiinid (mitmes võõrkeeles *bikini*)

## Vaata ka

*Bikini Kill, USA ansambel
*Bikini rajoon Venemaal Habarovski krais
Björk

**Björk Guðmundsdóttir** (esinejanimega **Björk**; sündinud 21. novembril 1965 Reykjavíkis) on islandi laulja, luuletaja, helilooja ja näitleja. Enne soolokarjääri alustamist oli ta ansambli The Sugarcubes laulja (ansambel esines ka 1989. aastal Tallinna Linnahallis).

Ta on mänginud filmides ("The Juniper Tree", "Tantsija pimeduses", "Karjuv meistriteos"). Filmi "Tantsija pimeduses" eest pälvis ta Euroopa filmiauhindadel aasta parima naisnäitleja auhinna.

## "Vulnicura"
Björgi kaheksas stuudioalbum sooloartistina pidi ilmuma 2015. aasta märtsis, kuid mõni päev pärast seda, kui artist selle jaanuaris välja kuulutas, lekkis album väidetavalt juba Internetti ning ilmus seetõttu seni arvatust varem.

Albumi üheksa lugu on aidanud produtseerida muusikud Arca ja The Haxan Cloak ning väidetavalt laulab ühes laulus ka Antony Hegarty ansamblist Antony and the Johnsons.

## Diskograafia
*"Björk" (1977)
*"Debut" (1993)
*"Post" (1995)
*"Homogenic" (1997)
*"Vespertine" (2001)
*"Medúlla" (2004)
*"Volta" (2007)
*"Biophilia" (2011)
*"Vulnicura" (2015)
*"Utopia" (2017)
*"Fossora" (2022)

## Viited
Bikini

**Bikini atoll** (maršalli keeles *Pikinni*) on Marshalli Saartele kuuluv atoll Vaikses ookeanis asukohaga 11°30′N, 165°25′E. Atolli ja ümbritsevate saarte kogupindala on 6 km&sup2;.

Bikini moodustab koos ümbritsevate saartega Marshalli Saarte haldusüksuse (Bikini saareahelik). 

Aastatel 1946–1958 korraldas Ameerika Ühendriikide armee seal üle 20 tuumapommi katsetuse. Enne tuumakatsetusi asustati põliselanikud Rongeriki atollile.

Otto von Kotzebue nimetas Bikini atolli **Eschscholtzi atolliks** Johann Friedrich von Eschscholtzi järgi.

## Pildid

Fail:Sikorsky SH-3G Sea King from Helicopter Combat Support Squadron 1 in flight during an aerial radiation survey over Bikini Atoll in November 1978.jpg|Bikini atoll ülalt 1978. aasta novembris. Kopteriga tehti radioaktiivse kiirguse uuringuid
Fail:Leaving-bikini.jpg|Põliselanike ümberkolimine Bikini atollilt enne pommikatseid 1941. aastal
Fail:Crossroads baker explosion-colorized.jpg|Veealuse pommi plahvatus 1946. aastal. Silmaga nähtav lööklaine (valge rant veepinnal) liigub kiirusega 1100 km/h
Fail:Bikini Atoll Nuclear Test Site-115009.jpg|Pommikatsetusteks ehitatud punker Bikini atollil


## Vaata ka
*bikiinid
*aatomipomm
Severodvinsk

**Severodvinsk** (1938–1957 **Molotovsk**) on oblastilise alluvusega linn Venemaal Arhangelski oblastis.

Severodvinsk asub Valge mere Dvina lahe kaldal, 35 km Arhangelskist läänes.

## Ajalugu

Valge mere lõunakalda avastasid 9. sajandi teisel poolel viikingid. Ajavahemikul 870–900 sooritas Hålogalandist pärit viiking Ottar merereisi, et teada saada, mis asub teisel pool Lapimaad. Ta sõitis ümber Koola poolsaare, keeras siis lõunasse, jõudis Valgesse merre ja leidis seal suure jõe suudme. Seal elas rahvas, keda nimetati bjarmideks. Nende keel sarnanes saamide ja soomlaste omaga ning Ottar ja tema mehed said nendega rääkida. Ottari kinnitusel tegeles sealne rahvas maaharimisega ja oli jõukas.

Tuntud on teisedki reisid bjarmide maale umbes 920., 1026. ja 1090. aastast.

Alates 12. sajandi algusest kuulusid need alad Novgorodi vürstiriigile.

1217 saatis Norra Dvina kaudu kaks sõjalaeva osalema viiendas ristisõjas. Bjarmid hävitasid ühe nendest laevadest. Karistuseks saatis Norra kuningas Håkon IV 1222. aastal kaks oma sõjapealikku nelja suure laevaga, kes rüüstasid piirkonda ja lahkusid suure saagiga. Pärast seda bjarme enam skandinaavia allikates ei ole mainitud.

1419. aastal on mainitud praeguse linna asukohas Nikolo-Karelski kloostrit, kui norralased seda rüüstasid. Järgmisel aastal põles klooster maha, 1471 see aga taastati.

1553. aastaks oli kloostri juurde tekkinud sadam. Aastal 1584 rajati Novõje Holmogorõ sadam, mida tänapäeval tuntakse Arhangelskina, ja Nikolo-Karelski kloostri sadam kaotas tähtsuse.

## Linn

Linn asutati 1936 sõjalaevade (peal- ja allveelaevade) ehitamiseks **Sudostroi** alevina. Esmarajajateks olid Jagrinlaagri vangid, kes rajasid soistele rannaluidetele tehased ja esimesed eluhooned ning raudteeharu Arhangelski–Moskva raudteelt. Esimesed laevad ehitati siin sõja-aastatel. Tööpingid ja seadmed olid seejuures veel osaliselt lageda taeva all, kuna kõiki vajalikke tehasehooneid ei jõutud valmis ehitada. 1938 sai Sudostroi linnaõigused. 1938–1957 oli linna nimeks **Molotovsk**.

Severodvinskis on tuumaallveelaevade tehas ja baas. Seal oli ehitatud ka uppunud tuumaallveelaev Kursk (ehitusaastad 1992–1994).
 
Seoses rasketööstuse ja laevaehituse tootmismahtude vähenemisega on viimase 20 aasta jooksul linna elanikkond vähenenud üle 50 000 inimese võrra.

Severodvinski sõpruslinnad on Brjansk (Venemaa), Mazyr (Valgevene), Portsmouth (USA), Sumõ (Ukraina) ja Tiraspol (Transnistria).

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht
*Infoportaal
*Infoportaal
Peedu

**Peedu** võib tähendada järgmist:
*Peedu, küla Albu vallas
*Peedu, Elva linnaosa
*Peedu (eesnimi)

## Vaata ka
*Peedu linnus asub Peedu linnaosa piiril Vapramäel.
*Peedu raudteepeatus asub Peedu linnaosas
*Peedu oja on Elva jõe lisajõgi
*Peedu pank asub Muhus Kallaste külas
*Peedu tänav asub Tartus
*Peedu tee asub Elvas
Halduskeskus

**Halduskeskus** on haldusüksuse asula, milles asuvad selle haldusüksuse haldusorganid.

## Vaata ka
*Pealinn
Salavat

**Salavat** on linn Venemaal Baškortostani Vabariigis. Linn asub Belaja jõe orus.

Salavat on asutatud 1948. aastal, linnaõigused sai 1954. aastal. Linn on saanud nime baškiiri rahvuskangelase Salavat Julajevi järgi.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Salavati elanikest venelasi 55,0%, tatarlasi 20,3%, baškiire 17,7%, tšuvašše 2,2% ja ukrainlasi 1,9%.

Salavat on naftakeemiatööstuse keskus.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht (*vene keeles*)
*Uudisteleht (*vene keeles*)
Tõnu Viik

**Tõnu Viik** on mitme tuntud inimese nimi:
***[[Tõnu Viik (astronoom)|Tõnu Viik]]**, eesti atmosfäärifüüsik ja astronoom (1939–)
***[[Tõnu Viik (filosoof)|Tõnu Viik]]**, eesti filosoof (1968–)
Alevik

**Alevik** on asula, mis jääb suuruselt tavaliselt küla ja alevi vahepeale ning on kohalik majandus-, haldus- või muu keskus. 

Alevikud on tekkinud tavaliselt turukeskustena kiriku ümber või töölisasulatena raudteejaama või vabriku ümber.

## Eesti

Aastal 1974 muudeti alevik Eesti NSV-s ametlikult asulatüübiks. Eesti NSV asulate linna-, alevi-, aleviku- ja külakategooriatesse arvamise korra põhimäärus sätestas, et alevikuks võib saada maa-asula, millel on kompaktne hoonestus ja üle 300 alalise elaniku.

Eesti Vabariigi valitsuse 1996. aasta 24. septembri määrusega kvalifitseeriti alevikud linnalisteks asulateks.

2012. aasta augusti alguse seisuga on Eestis 185 alevikku.

2012. aastal valmis sotsiaalministeeriumis eelnõu, mis nägi Eestis ette alevike kaotamise. Selle kohaselt oleks 24 väikest alevikku muutunud külaks, 153 võinud aga saada aleviteks. Majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Partsi vastuseisu tõttu see eelnõu valitsuse kooskõlastamisringi ei läbinud ja seda edasi ei menetletud.

## Vaata ka
*Eesti alevike loend

## Viited

## Välislingid
* Seadusemuudatus muudab kaks linna aleviks, postimees.ee, 27. november 2013
* Seadusemuudatus kaotab kõik alevikud, uudised.err.ee, 27. november 2013
Eesti Raamat

**Eesti Raamat** on Tallinnas tegutsev kirjastus, mis annab välja peamiselt ilukirjandust, sealhulgas lastekirjandust.

## Ajalugu
Kirjastus moodustati riikliku kirjastusena 1964. aastal, kui Eesti Riiklik Kirjastus lahutati kirjastuseks Eesti Raamat ja kirjastuseks Valgus. Eesti Raamat spetsialiseerus ilukirjandusele ning sotsiaal- ja humanitaarteemalisele kirjandusele. 

Alates 1995. aastast on Eesti Raamat osaühing, mille põhiosanik ja tegevjuht on Tiit Treimuth. 

Aastas ilmub sadakond raamatut, millest üks kolmandik on Eesti autorite teosed ja kaks kolmandikku tõlkeraamatud.

Kirjastuse ampluaad iseloomustavad sellised raamatusarjad nagu „Eesti romaanivara”, “Eesti novellivara”, “Nobeli laureaat”, “Põhjamaade romaan”, “Klassikalised lood”, “Nüüdisromaan”, "Tõlkes leitud", "Saareraamat", “Mereromaan”, aga ka juba aastakümneid välja antud kriminaalromaanide sari “Mirabilia”. 

Eesti Raamat kirjastab nii paber- kui ka e-raamatuid, 2021. aastast ka audioraamatuid. Audioraamatute kirjastamiseks asutati koos kirjastustega Hea Lugu ja Pegasus Eesti esimene audioraamatukirjastus Eesti Audioraamatute Keskus OÜ.

## Sarjad
* "Ajast aega"
* "Eesti novellivara"
* "Eesti romaanivara"
* "Klassikalised lood"
* "Maailm ja mõnda"
* "Mirabilia"
* "Nobeli laureaat"
* "Noorus ja maailm"
* "Nüüdisromaan"
* "Põhjamaade romaan"
* "Saja rahva lood"
* "Suuri mõtlejaid"
* "Varamu"

## Välislingid
* Kirjastuse koduleht

*Kirjastuse toimetuse koosseis
Eesti Riiklik Kirjastus

**Eesti Riiklik Kirjastus** (lühend **ERK**) oli aastatel 1949–1964 tegutsenud Eesti NSV riiklik universaalkirjastus, mis andis välja lõviosa tolleaegsest raamatutoodangust (kokku umbes 9000 raamatut ja brošüüri). 

Kirjastus **Eesti Riiklik Kirjastus** moodustati 1949. aastal kirjastuste Ilukirjandus ja Kunst, Pedagoogiline Kirjandus, Poliitiline Kirjandus ja Teaduslik Kirjandus ning Rakendustrükiste Kirjastuse ühendamisel.

1964. aastal lahutati kirjastus kaheks eraldi kirjastuseks (Eesti Raamat ja Valgus).

## Vaata ka
* "XX sajandi raamat"
* Noorus ja maailm
ERK

**ERK** on lühend, mis võib tähendada:
*Eesti Raamatupidajate Kogu
*Eesti Rahvuslaste Klubi
**ERK, klubi ajakiri
*Eesti Rahvusteater Kanadas
*Eesti Riiklik Kirjastus (hilisem Eesti Raamat)
*Eesti Rahvuslased ja Konservatiivid, Eesti erakond
James Carnegie, kolmas Fife'i hertsog

**James George Alexander Bannerman Carnegie** (23. september 1929 – 22. juuni 2015) oli kaheteistkümnes Southeski krahv ja kolmas Fife'i hertsog.

## Lapsepõlv
James sündis Charles Carnegie ja Maud Carnegie ainsa lapsena. Southeski krahvi pojana kandis ta sünnijärgselt Kinnairdi lordi tiitlit. 

James Carnegie õppis Gordonstouni koolis Ludgrove'is ning Kuninglikus Põllumajanduskolledžis Cirencesteris. Aastatel 1948–1950 teenis ta Malaias Šoti rügemendis. 

## Fife'i hertsog
Fife'i hertsogkonna andis Jamesi vanaisale Alexander Duffile kuninganna Victoria 1889. aastal pärast Duffi abiellumist printsess Louise'iga. 1900. aastal muutis ta tiitli statuuti, lubades seda pärandada ka naissoost pärijale, kuna Alexandril ja Louise'il polnud poega. Tiitel läks pärast Duffi surma tema vanemale tütrele Alexandra Connaughtile.

Alexandra suri 26. veebruaril 1959 ning James päris temalt Fife'i hertsogi ja MacDuffi markii tiitli, kuna Alexandra ainus poeg ja Jamesi ema olid juba surnud. 16. veebruaril 1992 päris ta oma isalt Southeski kaheteistkümnenda krahvi tiitli. 

James Carnegie on kuningas Edward VII tütretütrepoeg ning laiendatud Briti kuningliku perekonna liige. 1. augusti 2007 seisuga on ta Briti troonipärimisjärjekorras 54. kohal ning esimene, kes pole George V järeltulija. Ta ei täida kuninglikke kohustusi ega saa rahalist toetust. 

## Abielu
11. septembril 1956 abiellus James Carnegie leedi Caroline Dewariga. Nad lahutasid abielu 1966. aastal. Paaril sündis kolm last:

* Surnult sündinud poeg (4. aprillil 1958)
* Leedi Alexandra Etherington (sündinud 20. juunil 1959)
* David Charles Carnegie (sündinud 3. märtsil 1961)
Leedi Alexandra Etherington

**Leedi Alexandra Clare Etherington** (sündinud 20. juunil 1959) on Fife'i hertsogi ainus tütar. 

Leedi Alexandra Carnegie abiellus 11. mail 2001 Mark Fleming Etheringtoniga ning kannab nüüd tiitlit "leedi Alexandra Etherington". Neil on tütar Amelia Mary Carnegie Etherington (sündinud 2001).

Ta on 2011. aasta seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 66. kohal. Ta on üks Wessexi printsessi Louise'i ristiemasid.
David Carnegie, neljas Fife'i hertsog

**David Carnegie, neljas Fife'i hertsog** (sündinud 3. märtsil 1961) on James Carnegie, kolmanda Fife'i hertsogi ja leedi Caroline Worsley ainus poeg. Edward VII järeltulijana on ta Briti troonipärimisjärjekorras.

Ta on abielus Caroline Buntinguga ning neil on kolm last:

* Charles Carnegie, lord Carnegie (sündinud 1. juulil 1989 Edinburghis)
* George William Carnegie (sündinud 23. märtsil 1991)
* Hugh Alexander Carnegie (sündinud 10. juunil 1993)
Jüri Põld

**Jüri Põld** (21. juunil 1956 Kuressaare – 7. aprill 2025) oli Eesti jurist, endine Riigikohtu kohtunik. 

Põld õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteadust ja lõpetas kiitusega. Aspirantuuri järel kaitses ta 1987. aastal samas kandidaadiväitekirja.

1979–1993 töötas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas erinevatel ametikohtadel: laborant, aspirant, vanemõpetaja, riigi- ja haldusõiguse kateedri dotsent ning 1992. aasta juunist professor.

Ta osales paljude seaduseelnõude väljatöötamises, nende seas on põhiseaduse, töölepingu seaduse ja rahvahääletuse seaduse eelnõu. 1989. aastal osales ta Eesti poole eksperdina Eesti ja Nõukogude Liidu läbirääkimistel Molotovi-Ribbentropi pakti teemal.

11. mail 1993 otsustas VII Riigikogu nimetada Jüri Põllu riigikohtunikuks. Selle otsuse poolt oli salajasel hääletusel 66 Riigikogu liiget, vastu oli 9 ning erapooletuks jäi 3.

Jüri Põld oli 21. juunist 1993 kuni 31. detsembrini  2021 Riigikohtu halduskolleegiumi liige ning 21. juunist 1993 kuni 31. detsembrini 2007, 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2013  ja  1. jaanuarist 2015 kun 31. detsembrini 2018 Riigikohtu põhiseaduse kohtuliku järelevalve kolleegiumi liige.

31. detsember 2021 oli tema viimane tööpäev riigikohtunikuna. Ta lahkus ametist omal soovil.

## Teoseid
*"Loenguid Eesti riigiõigusest". Tartu: Iuridicum 2001. ISBN 9985-9326-4-1

## Tunnustus
*2003 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Juridica. Jüri Põllu artiklid
My Way (täpsustus)

***"[[My Way (Eddie Cochrani laul)|My Way]]"** (1964) on Eddie Cochrani laul.
***"[[My Way (laul)|My Way]]"** (1968) on laul, mille kirjutasid Claude François, Jacques Revaux ja Paul Anka ning kuulsaks laulis Frank Sinatra.
***"[[My Way (Usheri laul)|My Way]]"** (1997) on Usheri laul.
***"[[My Way (Limp Bizkiti laul)|My Way]]"** (2001) on Limp Bizkiti laul.
***"[[My Way (Avril Lavigne'i laul)|My Way]]"** (2004) on Avril Lavigne'i laul.
***"[[My Way (Christina Aguilera laul)|My Way]]"** (2006) on Christina Aguilera laul.
***"[[My Way (Calvin Harrise laul)|My Way]]"** (2016) on Calvin Harrise laul.

***"[[My Way (Eddie Cochrani album)|My Way]]"** (1964) on Eddie Cochrani album.
***"[[My Way (Frank Sinatra album)|My Way]]"** (1969) on Frank Sinatra album.
***"[[My Way (Usheri album)|My Way]]"** (1997) on Usheri album.

***[[My Way (portaal)|My Way]]** on veebiportaal.

***My Way** oli eesti punkansambel, mis tegutses 1992. aasta algusest kuni 12. märtsini 1993, mil selle uueks nimeks sai The ShitheadS.
Kose (täpsustus)

**Kose** on mitme koha nimi Eestis:
***[[Kose]]**, alevik Harju maakonnas Kose vallas
***[[Kose (Võru vald)|Kose]]**, alevik Võru maakonnas Võru vallas
***[[Kose (Jõhvi)|Kose]]**, küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas
***[[Kose (Põltsamaa)|Kose]]**, küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas
***[[Kose (Põhja-Pärnumaa)|Kose]]**, küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas
***[[Kose (Tallinn)|Kose]]**, asum Tallinnas
***[[Kose (Võru)|Kose]]**, linnaosa Võrus

*Kose-Risti, asum Kose vallas
*Kose-Uuemõisa, alevik Kose vallas

***[[Kose (perekonnanimi)|Kose]]**, perekonnanimi

## Vaata ka
*Kose kihelkond
*Kose kirik
*Kose Püha Nikolause kogudus
*Kose-Uuemõisa mõis
*Kose vald
*Kosé, Jaapani kosmeetikafirma
*Kose, Itaalia disainifirma
*Kose Kanaoka, Jaapani kunstnik
The ShitheadS

**The ShitheadS** on eesti punkansambel.

tegutses 13.03.93 - 05.04.03(vist sai õige kuupäev)...

## Koosseis
esialgne koosesis:
* Kaido 12 - vokaal
* Heini "Heinz" Sööbik - kitarr
* Meelis "Oi!" Kubujuss - trummid
* Aadu Sitapea - bass

Koosseisus on aastate jooksul olnud palju muutusi.

ilmunud kauem mängitav looming:

The ShitheadS - The ShitheadS ShittingS SongS, ShitSoundS Co 1999

The ShitheadS - Kaido 12... elik ...The Shitheads Smells Like Shit, ShitSoundS Co 2006

## Välislingid
* The Shitheads ''The Shitsounds''  plaadifirma kodulehel
* The Shitheads Eesti punkbändide andmebaasis
Charles Carnegie, üheteistkümnes Southeski krahv

**Charles Alexander Carnegie, üheteistkümnes Southeski krahv** (23. september 1893 Edinburgh, Šotimaa – 16. veebruar 1992 Brechin, Šotimaa) oli Fife'i printsess Maudi, Edward VII tütretütre abikaasa. Ta kandis Southeski krahvi tiitlit aastatel 1942–1992. 

## Noorus ja abielu
Charles Alexander Carnegie sündis 23. septembril 1893 Edinburghis Šotimaal. Tema isa oli Charles Noel Carnegie, 10. Southeski krahv, ja ema Ethel Mary Elizabeth Bannerman. Sünnijärgse tiitliga oli ta lord Carnegie, kuna ta oli krahvi poeg. Lord Carnegie õppis Etoni kolledžis. Hiljem astus ta Briti armeesse ning määrati Scots Guardi. 1917. aastal oli ta India asekuninga adjutant. 

12. novembril 1923 abiellus ta Fife'i printsessi Maudiga Kuninglikus Sõjaväekabelis Londonis. Maud oli Fife'i 1. hertsogi Alexander Duffi ja tema naise Louise'i noorem tütar, kuningas Edward VII tütretütar. 1905. aastal oli ta saanud Briti printsessi tiitli. Abielu järel lakkas Maud printsessitiitlit kasutamast ning lasi end nimetada leedi Maud Carnegieks. 

Paaril oli üks laps:

* James Carnegie (s. 23. septembril 1929)

## Southeski krahv
10. Southeski krahv suri 10. novembril 1941. Charlesist sai 11. Southeski krahv ja Maudist Southeski krahvinna. Kuigi nad ei täitnud kuninglikke kohustusi, peeti neid kuningliku perekonna liikmeteks. Nad mõlemad viibisid Maudi nõo, kuningas George VI kroonimisel ning muudel kuninglikel üritustel.

## Teine abielu
Maud suri 14. detsembril 1945 bronhiidi tagajärjel. Krahv abiellus 16. mail 1952 Evelyn Julia Williams-Freemaniga (s. 27. juuli 1909), kes oli major Ion Edward FitzGerald Campbelli eksabikaasa ja kellel oli ka poeg Ion Edward FitzGerald Campbell. 

## Surm
Southeski krahv suri 16. veebruaril 1992 Brechinis Šotimaal 98-aastaselt. Tema poeg James oli juba oma tädilt, printsess Alexandralt pärinud Fife'i hertsogi tiitli ning oli kolmas Fife'i hertsog. Southeski krahvi tiitlit kasutatakse Fife'i hertsogi lisatiitlina ning see kuulub Charlesi lapselapsele David Carnegiele.
I.Q.Zero

**I.Q.Zero** on Pärnu punkansambel.

## Ajalugu
Ansambli loomises lepiti kokku 1996. aasta lõpus. Esimene koosseis alustas proove 6. jaanuaril 1997.

## Koosseis
### Algkoosseis
*Suur Töll - vokaal
*Oi! - trummid
*Tsepljonok - kitarr
*aadu sitapea - basskitarr

### Praegune koosseis
*Suur Töll - vokaal
*Taavi Mets - trummid
*Miki Mati - kitarr
*aadu sitapea - basskitarr

## Salvestised
### Albumid
*"I Am An I.Q.Zero Bastard Shithead" (ShitSoundS Co: 2002, CD)
*"Damned Generation" (ShitSoundS Co: 2004, CD)
*"Banned! PUNX" (Paradox Records: 2006, CD)
*"Live" (ShitSoundS Co: 2006, CD)

### Kogumikel
*aadu sitapea, "Edasi surma". – *Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu. 2. osa*, Mätta fond: 1998, helikassett
*aadu sitapea. "Totally fucking". – *Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu. 3. osa*, Mätta fond: 2000, helikassett
*aadu sitapea. "Your walking tour". – *Punk on surn'd. V*, Fucking Cunt Records: 2001, helikassett, CD
*aadu sitapea. "Fucking Politicians". – *Against The Police Terror vol.1* ShitSoundS Co: 2001, CD
*aadu sitapea. "I Am An I.Q.Zero Bastard Shithead". – *Against The Police Terror vol.1* ShitSoundS Co: 2001, CD
*aadu sitapea. "Virolainen Punkkari". – *Against The Police Terror vol.1* ShitSoundS Co: 2001, CD
*aadu sitapea. "Edasi Surma". – *Against The Police Terror vol.1* ShitSoundS Co: 2001, CD
*aadu sitapea. "Fucking politicians".  – *Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu. 5. osa*, Mätta fond: 2002, helikassett
*aadu sitapea. "Fucking politicians".  – *Mätta fondi 25 kuldset lööklaulu. 5. ja 6.  osa*, Mätta fond: 2004, CD-d
*aadu sitapea. "Uudishimu tapab". – *Punk on surn'd. VI*, Fucking Cunt Records: 2004, helikassett, CD 
*Belka. "Porikärbes". – *Jube juubel 10*, The Belka & Co.: 2004, CD
*aadu sitapea. "Run My Ecstasy". – *Against The Police Terror vol.2* ShitSoundS Co: 2006, CD
*aadu sitapea. "Fuck You". – *Against The Police Terror vol.2* ShitSoundS Co: 2006, CD
*aadu sitapea. "Mina Olen Boss". – *Against The Police Terror vol.2* ShitSoundS Co: 2006, CD
*aadu sitapea. "Militarist". – *Against The Police Terror vol.3* ShitSoundS Co: 2006, CD
*aadu sitapea. "Ei Armasta...". – *Against The Police Terror vol.3* ShitSoundS Co: 2006, CD
*aadu sitapea. "Totally Fuck". – *Against The Police Terror vol.3* ShitSoundS Co: 2006, CD
*aadu sitapea. "Ugly Customer". – *Against The Police Terror vol.4* ShitSoundS Co: 2006, CD
*aadu sitapea (sõnad), Oss (viis). "Unite To Fight - Unite For Right". – *Against The Police Terror vol.4* ShitSoundS Co: 2006, CD
*aadu sitapea. "Elavate Surnuaed". – *Against The Police Terror vol.4* ShitSoundS Co: 2006, CD
*aadu sitapea. "Atsi Pupp". – *Against The Police Terror vol.4* ShitSoundS Co: 2006, CD
*Sham 69. "If The Kids Are United...". – *Against The Police Terror vol.4* ShitSoundS Co: 2006, CD
*aadu sitapea. "Edasi Surma". – *Pärnu Punk (Haua)Plaat* ShitSoundS Co: 2016, CD
*aadu sitapea. "Run My Ecstasy". – *Pärnu Punk (Haua)Plaat* ShitSoundS Co: 2016, CD

## Välislingid
* Foto
Lepimormia hemiboreale

Libliksääsk ***Lepimormia hemiboreale*** on putukaliik libliksääsklaste sugukonnast  libliksääse perekonnast. 

Ta on väike (tiibade siruulatus 1,7 mm) ja  karvane, meenutab veidi kärbest.

Tüüpleiukoht on Kanna allikasoo Viidumäe looduskaitsealal.

Holotüüp on hoiul Helsingi Ülikooli Zooloogiamuuseumis, paratüübid säilitatakse sealsamas ja  Viidumäe looduskaitseala putukakollektsioonis.

## Vaata ka
*Putukate loend

## Välislingid
*
Kivitammi

**Kivitammi** on küla Eestis Harju maakonnas Saue valla loodeosas. Elanikke on 20–30.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nissi valda.

Kivitammis asub Balteco tehas.

## Vaata ka
*Viruküla–Padise tee

## Viited

## Välislingid
*Kaart (Mapquest)
My Way

**"My Way"** on ingliskeelne laul, mille sõnad kirjutas Claude François'  ja Jacques Revaux' laulu "Comme d'habitude" viisile Paul Anka 1968. aastal. Lugu ilmus 1969. aastal Frank Sinatra samanimelisel plaadil. Sellest sai Sinatra tunnuslaul, kuigi Sinatra ise seda lugu eriti ei hinnanud.

Sinatra esituses oli "My Way" Briti singlite edetabeli esineljakümnes kokku 75 nädalat. Kõige kõrgemaks kohaks oli viies. USA Billboardi edetabelis Hot 100 jõudis see 27. kohale ja edetabelis *Easy Listening* teisele kohale.

Sinatra on loost esitanud duetti ka koos Luciano Pavarotti ja Willie Nelsoniga. Selle loo tuntuimateks versioonideks on olnud lisaks Sinatra omadele ka Paul Anka enda ning Sid Viciousi esitus.

Lisaks on lugu esitanud ka näiteks Elvis Presley, Richard Clayderman, Julio Iglesias, Mireille Mathieu, Robbie Williams, Nina Hagen, Arturo Sandoval, Gipsy Kings ja paljud teised.

## Välislingid
*Laulu sõnad: http://www.cse.cuhk.edu.hk/~cslui/myway.html, http://www.lyricsondemand.com/f/franksinatralyrics/mywaylyrics.html, http://www.lyricsfreak.com/f/frank+sinatra/my+way_20056378.html
FAT

**FAT** võib tähendada järgmist:
*failipaigutustabel (*File Allocation Table*)
*Far Eastern Air Transport, Taiwani lennuettevõte

**Fat** võib tähendada järgmist:
**fat* on inglise keeles rasv
Salavat Julajev

**Salavat Julajev** (baškiiri keeles *Салауат Юлай улы*, *Салауат Юлаев*; 16. juuni 1754 – 8. oktoober 1800 Paldiski) oli baškiiri rahvuskangelane. Ta võttis osa Jemeljan Pugatšovi ülestõusust. Ta oli ka luuletaja.

Tema isa oli baškiiri riigitegelane Julai Aznalin.

Pärast vahistamist saadeti ta koos isaga sunnitööle Paldiskisse.

## Mälestuse jäädvustamine

Tema järgi on nimetatud Salavati linn, Salavati rajoon, Ufa jäähokiklubi, tänavaid mitmetes linnades jne. Baškortostani vapil on Ufas paikneva Salavat Julajevi ratsamonumendi kujutis.

Paldiskis on tema mälestussammas, mis püstitati algselt 16. juunil 1989, siis uuesti pärast vargust 1998 ja viimati pärast hävimist 2016; oma nurk Paldiski muuseumis ning tema järgi on saanud nime Salavat Julajevi tee.

Tallinna Baškiiri Kultuuriühendus Agizel on korraldanud juubeliüritusi tema sünniaastapäeval. Tema 255. sünniaastapäevale pühendati Eestis baškiiri ja tatari rahvuspidu sabantui.

## Välislingid
*Eesti uudiseid: Bashkiirlased tahavad taastada Salavat Julajevi ausamba Paldiskis. Eesti Päevaleht, 12. august 1997
*Marko Püüa. Bashkiiri rahvuskangelase samovar linnas luku taga. Postimees, 29. jaanuar 1999
*Salavat ja Amandus. Ants Tamme arvamus. Postimees, 30. august 2000
*Viio Aitsam. Paldiskis on püha maa: Eestis on tükike maad, mida baškiirid peavad pühaks, Maaleht, 14. juuli 2005
* Дни Салавата Юлаева. Подвиг старшины (vene keeles) Baškortostani ajalehest
Pietro Mennea

**Pietro Paolo Mennea** (28. juuni 1952 Barletta – 21. märts 2013 Rooma) oli Itaalia kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja) ja poliitik. Olümpiavõitja (1980) ja kolmekordne Euroopa meister (1974 ja 1978). 200 m jooksu maailmarekord 19,72 oli tema valduses 17 aastat.

1974. aasta Euroopa meistrivõistlustel Roomas võitis ta 200 m jooksu ja tuli teiseks 100 m ja 4×100 m teatejooksus.

Olümpiamängudelt on ta 200 m jooksus võitnud pronksmedali 1972. aastal Münchenis ja kuldmedali 1980. aastal Moskvas.

Ta sai medali ka esimestelt kergejõustiku maailmameistrivõistlustelt 1983. aastal Helsingis, kui tuli 200 m jooksus kolmandaks.

1979. aastal, kui Mennea oli üliõpilane (poliitika), osales ta üliõpilaste maailmameistrivõistlustel Mexicos. Ta jooksis seal maailmarekordi, mille alles 1996. aastal jooksis üle Michael Johnson.

Pietro Mennea oli aastatel 1999–2004 Euroopa parlamendi liige.

## Saavutused

### [[Olümpiamängud]]el

* 1972 Münchenis
**  pronksmedal 200 m jooksus **20,30**
* 1980  Moskvas
**  **olümpiavõitja** 200 m jooksus **20,19**
**  pronksmedal 4×100 m teatejooksus **3.04,54**

### [[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 1983  Helsingis
**  hõbemedal 4×100 m teatejooksus **38,37** 
**  pronksmedal 200 m jooksus **20,51**
### [[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]

* 1971  Helsingis
**  pronksmedal 4x100 m **39,80**
* 1974  Roomas
**  **Euroopa meister** 200 m **20,60**
**  hõbemedal 100 m **10,34**
**  pronksmedal 4x100 m 38,88
* 1978  Prahas
**  **Euroopa meister** 100 m **10,27**
**  **Euroopa meister** 200 m **20,16**

## Välislingid
* Koduleht
*
Tallinn põleb

**"Tallinn põleb"** on ansambli Velikije Luki 2002. aastal ilmunud album ja lugu sellel albumil.

## Laulud
#"See vist ongi armastus"
#"Tablett"
#"Viina veel"
#"Pudi"
#"Sadistist perekonnapea"
#"Õnn on elada me maal"
#"Üleeestiline vägivald"
#"Tallinn põleb"
#"Afganistan"
#"To mr. Reagan"
#"Neutronpomm ta tapab hästi"
#"Külm sõda"
#"Agul"
#"Südasuine sügise"
#"Toksikomaan"
#"Enesetapja laul"
#:&nbsp;+ 6 vana livelugu
##"Kevad"
##"To mr. Reagan"
##"Tallinn põleb"
##"Pudi"
##"Külm sõda"
##"Tallinn"

## Koosseis
*Ivo Uukkivi (laul)
*Villu Tamme (kitarr)
*Kuldar Hanstin (kitarr)
*Raivo Pilt (basskitarr)
*Raik Kuusemets (trummid)

## Välislingid
*
Aadress

**Aadress** on inimese elukoha, asutuse asukoha, maaüksuse või muu koha määrang haldusüksuste nimede ja muude nimede ning sageli ka numbrite abil. 

Aadressil on mitu funktsiooni:
*võimaldab mingi hoone füüsilist leidmist, eriti linnas, kus on palju hooneid ja tänavaid
*võimaldab postisaadetiste toimetamist soovitud sihtkohta
*väljendab sotsiaalset staatust
*hõlbustab statistika kogumist, näiteks rahvaloendusel

## Postiaadress
Eestis on postiaadressis saaja (inimese või asutuse) nimi või nimetus, tänav, maja- ja korterinumber (maakohas küla ja vald), sihtnumber, linn või maakond, riik. Eesti-sisesel saadetisel pole riiki vaja märkida.

## Vaata ka
*IP-aadress
*aadressbüroo
*aadressiin
*aadressikalender
*aadressiraamat
*aadressiväli
*Aadressikoht

## Välislingid
Mokšani rajoon

**Mokšani rajoon** on haldusüksus Venemaal Penza oblastis. Piirneb põhjas Mordvaga.

Rajooni läbib Mokša jõgi.

2016. aastal oli rajoonis 26 861 elanikku. 45,4% rajooni elanikest elab rajoonikeskuses Mokšani alevis. Elanikest 92% on venelased ja 4,7% mordvalased.

Rajoonis on 16 kohaliku omavalitsuse üksust ja 98 asulat. Põhiline tegevusala on põllumajandus.

## Viited

## Välislingid
* Mokšani rajooni koduleht
Neeru aplaasia

**Neeru [[aplaasia]]** on loomade (sealhulgas inimese) neerude arenguhäire, mille korral üks või kumbki neer ei ole välja arenenud, kuigi neeru embrüonaalne alge on olemas.

## Veterinaaria
Neeru aplaasia on sage neerude arenguhäire loomadel.

Mõlema neeru aplaasiat täheldatakse looteeas, vastsündinutel või surnult sündinud loomadel ja sellise defektiga loom ei ole eluvõimeline. Ühe või mõlema neeru aplaasiat on kirjeldatud peaaegu kõigil koduloomadel. Ühepoolne neeru aplaasia põhjustab teise neeru kompensatoorset hüpertroofiat.

Ühepoolset neeru aplaasiat esineb sagedamini sigadel, koertel ja lehmadel. Harvem esineb seda teistel loomadel.

## Vaata ka
*Neeru agenees
*Neeru hüpoplaasia
Echidna

**Echidna** oli vanakreeka mütoloogiline koletis, kes oli pooleldi naine, pooleldi madu. Ta oli Typhoni abikaasa, Phorkysi ja Keto tütar. Ta armastas varitseda möödakäijaid. Temast põlvnevad müütilised koletised Kerberos, Orthos, Lerna hüdra, kimäär, sfinks, Nemea lõvi ja mõne versiooni järgi Ladon.
Ööpartei

**Eestimaa Kommunistlik Partei (NLKP)** (lühendina EKP; vene keeles *Kommunistitšeskaja partija Estonii*), mitteametlikult ka **Ööpartei**, oli 1990–1991 tegutsenud Eesti partei, mis tekkis senise Eestimaa Kommunistliku Partei lõhenemisel.

Organisatsioon rajati 23.–25. märtsil 1990 toimunud EKP XX kongressil. Viimasel päeval võttis EKP vastu uue programmi, mis taotles Eesti riikliku iseseisvuse taastamist ja kus polnud enam nimetatud kommunistlikku ühiskonda. EKP ütles lahti administratiivse sotsialismi praktikast ja utoopilistest tulevikumudelistest. Tunnustati eraomandusel põhinevat turumajandust ja kavatseti üles ehitada mitmeparteisüsteemil põhinev demokraatlik ühiskond. Moodustati EKP Keskkomitee uus koosseis, kuhu plaaniti valida 60 liiget, ent kuna Lembit Annus, Aleksandr Gussev, Vladimir Kovtun ja Pavel Panfilov ei kogunud piisavalt hääli, siis jäi keskkomiteesse 56 liiget

Kongress lõppes EKP lõhenemisega. Kongressi vähemus, 123 delegaati ehk alla viiendiku, moodustas NLKP platvormil oleva EKP eesotsas Tallinna Mererajooni esimehe Aleksandr Gussevi ja Tallinna teise sekretäri Pavel Panfiloviga. Nad hülgasid EKP kongressi otsused ja valisid endale uue 35-liikmelise EKP Keskkomitee, kus domineerisid leppimatud bolševikud. Nad pöördusid NLKP Keskkomitee poole palvega tunnistada nad EKP ainuesindajaks ja anda neile üle EKP varad.

Nende istung toimus kohe pärast kongressi lõppu toimunud öisel istungil, millest tulenes ka partei hüüdnimi.

15. detsembril 1990 korraldas Ööpartei oma kongressi, mida nimetas EKP XXI kongressiks. Erakonna esimeseks sekretäriks valiti Lembit Annus, teiseks sekretäriks Narva parteijuht Vladimir Malkovski ja kolmandaks sekretäriks Aleksandr Gussev.

31. jaanuaril hääletas NLKP Keskkomitee Poliitbüroo oma liikmete hulka ka Ööpartei juhi Annuse, keda pidas sobilikumaks Eestit esindama kui EKP juhti Enn-Arno Sillarit, ent ei suutnud Sillarit, keda toetas Gorbatšov, poliitbüroost välja hääletada ja nii jäi poliitbüroosse kaks Eesti esindajat.

Partei liikmete seas olid ka Arnold Sai ja Juri Mišin.

EKP (NLKP) tunnustas augustiputši. 23. augustil 1991 keelustati partei Eesti riigivõimude poolt koos teiste putši toetanud jõududega nagu Interliikumine, Eesti NSV Töökollektiivide Ühendnõukogu ja nn töölismalevatega.

Taasiseseisvumise järel jäi Eestisse partei liikmeid, kelle esimeheks nimetas end üks Eestis elavate vene rahvusradikaalide liidreid Juri Mišin. Partei eksisteerib tänini ainult NLKP nimekirjades ja pole teada, et sellel peale Mišini veel mõni teine liige oleks olnud.

Ka pärast partei keelustamist kestis mitu aastat vaidlus, kellele varem riigivõimuga lahutamatult põimitud kommunistliku partei varad peaksid kuuluma: kas Ööparteile või EKP eestimeelse tiiva järglaseks saanud Eesti Demokraatlikule Tööparteile, hilisemale Ühendatud Vasakparteile.

## Viited
Neeru hüpoplaasia

**Neeru [[hüpoplaasia]]** ehk **neeru vaegmoodustus** on loomade (sealhulgas inimese) neeru arenguhäire, mille korral neer on normaalsest väiksem ning on kas osaliselt või täielikult talitlusvõimetu.

## Veterinaaria
Haigust on kirjeldatud sigadel, koertel ja kassidel.

## Vaata ka
*Neeru agenees
*Neeru aplaasia
250

**250. aasta** oli 3. sajandi 50. aasta.

## Sündmused

* 3. jaanuar – Vana-Rooma keiser Decius algatas esimese üleriigilise kristlaste tagakiusamise.

## Sündinud
* 31. märts – Constantius I Chlorus, Vana-Rooma keiser
* 21. juuli – Maximianus, Vana-Rooma keiser
* Carinus, Vana-Rooma keiser

## Surnud
* 20. jaanuar – Fabianus, Rooma paavst
* Dionysius Pariisist, Prantsusmaa kaitsepühak
Põhja-Euroopa

**Põhja-Euroopa** on Euroopa põhjapoolne osa. Erinevatel aegadel on seda piirkonda defineeritud erinevalt, kuid tänapäeval arvatakse üldiselt sinna kuuluvaks: 
* Põhjamaad: Island, Norra, Rootsi, Soome, Taani; ka Ahvenamaa ja Fääri saared, Gröönimaa ja Svalbard;
* Baltimaad: Eesti, Läti ja Leedu (vaata ka: Ida-Euroopa);
* Briti saared: Iirimaa, Suurbritannia, Mani saar ja Kanalisaared (vaata ka: Lääne-Euroopa);

* mõnikord ka alad, mis piirnevad Läänemerega või Põhjamerega, näiteks Loode-Venemaa, Põhja-Poola, Holland, Belgia, Luksemburg, Põhja-Saksamaa;
* enne 19. sajandit kasutati termineid *Põhjamaa* või *Põhi*, tähistamaks Põhja-Euroopat, kuhu kuulusid Põhjamaad, Euroopasse kuuluv Venemaa, Baltimaad (sel ajal Liivimaa ja Kuramaa) ja Gröönimaa.

## Liigitus

ÜRO liigituse järgi kuuluvad selle regiooni koosseisu Island ja Norra koos talle kuuluvate Svalbardi ja Jan Mayeniga, Rootsi, Soome koos talle kuuluva Ahvenamaaga, Taani koos talle kuuluvate Fääri saartega, Eesti, Läti ja Leedu, samuti Iirimaa ja Suurbritannia koos talle kuuluvate Kanalisaartega, sealhulgas Guernsey, Jersey ja Mani saarega.

Varasematel aegadel, kui suuremat osa Euroopat valitses Rooma impeerium, peeti selle aladest eemal olevaid maid Põhja-Euroopaks ja sinna kuulusid ka Saksamaa, Holland ja Austria. Mõnes kontekstis kasutatakse sellist määratlust ka tänapäeval. Keskajal kasutati mõistet (Ultima) Thule, et tähistada poolmüütilist paika kontinendi põhjapoolseimal alal.

Euroopa Liidu riikidest peetakse põhjagruppi kuuluvaks Taanit, Rootsit, Soomet, Saksamaad, Belgiat ja Hollandit.

## Märkused

# Läänemerd ümbritsevate riikide hulka kuuluvad lisaks Baltimaadele ka Saksamaa, Poola ja Venemaa.
# Baltimaid peeti külma sõja ja Vene Impeeriumi ajal osaks Ida-Euroopast, kuigi need rahvad ei ole slaavi rahvad ja Baltimaadel on palju ühist Põhjamaadega.
# Skandinaavia on mitmetähenduslik nimi, mis hõlmab enamikku või kõiki Põhjamaid.

## Vaata ka
*Baltoskandia ja Fennoskandia
*Põhjala
*Mandri-Euroopa
*Lääne-Euroopa
*Kesk-Euroopa
*Ida-Euroopa

## Viited
251

**251. aasta**

Sajandid: 2. sajand - **[[3. sajand]]** - 4. sajand

Aastakümned: 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad - **[[250. aastad]]** - 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 

Aastad: 246 247 248 249 250 - 251 - 252 253 254 255 256

----

## Sündmused

* ...  

## Sündinud

* ...

## Surnud

* 1. juuli – Decius, Rooma imperaator
Louis II

**Louis II** nimelisi valitsejaid on olnud mitu.
***[[Louis II (Lääne-Frangi kuningas)|Louis II Kogeleja]]** (germaani *Ludwig II*) oli Lääne-Frangi kuningas 877–879.
***[[Louis II (Etruria)|Louis II]]** oli Etruria kuningas 1803–1807.
***[[Louis II (Monaco)|Louis II]]** oli Monaco vürst 1922–1949.
***[[Louis II (Bourbon)|Louis II]]** oli Bourboni hertsog 1356–1410.
***[[Louis II (Flandria)|Louis II]]** oli Flandria krahv 1346–1384.
***[[Louis II d'Évreux]]** oli Étampesi krahv 1336–1381 ja Gieni krahv kuni 1400.
***[[Louis II (Montpensier)|Louis II]]** oli Montpensier' krahv. 
***[[Louis II de la Trémoille]]** oli Prantsuse väejuht.
***[[Louis II (Guise'i kardinal)|Louis II]]** oli Guise'i kardinal.
***[[Louis II (Condé prints)|Louis II Bourbon]]** (1621–1686) oli Condé prints.
***[[Louis II (Anjou)|Louis II]]** oli Anjou krahv ja Napoli titulaarkuningas (*Luigi II*).

***Louis II de Châtillon** oli Blois' krahv Louis III nime all.

## Vaata ka
*Ludwig II

*Louis I
*Louis III
Louis II (Lääne-Frangi kuningas)

**Louis II Kogeleja** (prantsuse *Louis le Bégue*, germaani- ja saksapäraselt *Ludwig II Stammler*; 1. november 846 – 10. aprill 879) oli Lääne-Frangi kuningas 877–879. 

Louis II oli Lääne-Frangi kuninga (843–877), Frangi keisri (875–877) ja Itaalia kuninga (875–877) Charles Paljaspea ja Orléansi Ermetrude poeg.

Keiser Ludwig Vaga oli andnud Akvitaania kuningriigi oma nooremale pojale Charlesile. Karolingide-vahelises võimuvõitluses vangistati Pippin II aastal 852 Charles II Paljaspea poolt, kes varsti pärast seda kuulutas oma poja Charlesi Akvitaania valitsejaks. 845. aastal sõlmitud lepinguga Charles II Paljaspea ja Pippin II vahel vähenes kuningriigi pindala Poitou, Saintonge'i ja Angoumois' kaotuse võrra piirkonna loodeosas, mis anti Poitiers' krahvile. Noore Charlesi surmaga 866. aastal sai Akvitaania kuningriigi tema vend Louis II Kogeleja.

877. aastal marssis Itaaliasse Ida-Frangi kuningas Karlmann, Charles Paljaspea aga suri 877. aastal. Frangi keisri surma järel nõudis Karlmann krooni endale, kuid paavst ei tahtnud seda talle anda. Karlmanni haigestumisel tungisid tema liitlased Spoleto hertsog Lamberto I ja Toscana margi markkrahv Adalberto I Rooma ning vangistasid paavsti, nõudes Rooma elanikelt truudusvannet Karlmannile. Paavst Johannes VIII keeldus okupeerijate nõudmisi täitmast ja põgenes Lääne-Frangi riiki, kus ta kroonis 7. septembril 878 Troyes' kuningaks Louis II. 

Frangi keisriks Louis II siiski ei saanud, sest juba järgmise aasta aprillis ta suri, olles valmistumas sõjaretkeks viikingite vastu. Et ta valitsusaeg kestis vaevalt poolteist aastat, ei jõudnud ta midagi erilist korda saata. Allikate kohaselt oli ta viletsa tervise ning suhteliselt vähese poliitilise mõjuga kuningas.

Pärast Louis II surma jagati Lääne-Frangi riik tema poegade Louis III ja Karlmanni vahel.

## Vaata ka
*Lääne-Frangi riik
Lääne-Euroopa

**Lääne-Euroopa** on piirkond Euroopa lääneosas. Tema koosseis ja piirid sõltuvad sellest, millises kontekstis mõistet tarvitada.

Kitsamas geograafilises tähenduses hõlmab see Suurbritannia, Iirimaa, Prantsusmaa, Belgia, Hollandi ja Luksemburgi alad.

Külma sõja aegsesse sotsiopoliitilisse Lääne-Euroopasse kuulusid Ida-Euroopa sotsialistlikele riikidele vastanduvad kapitalistlikud riigid. Seda kasutatakse vähemal määral ka tänapäeval, et eristada riike majanduslikult, poliitiliselt Ida-Euroopast.

Enne Euroopa Liidu ja NATO laienemist endiste sotsialismimaade alale kasutati Lääne-Euroopa mõistet ka Euroopa Liidu ja Euroopa NATO maid tähistavana, ehkki näiteks mõlemasse kuuluv Kreeka on selgelt Lõuna-Euroopasse kuuluv.

Tänapäeval on mõistel vähem tegemist geograafiaga ja rohkem majandusega. Mõistet seostatakse liberaaldemokraatiaga ja kapitalismiga. Lääne-Euroopa riikidel on ühine läänelik kultuur.

ÜRO liigituse järgi kuuluvad Lääne-Euroopasse järgmised riigid:

*   
*   
*   
*   
*  
*  
*   
*  
* 

## Vaata ka

*Mandri-Euroopa
*Põhja-Euroopa
*Kesk-Euroopa
*Lõuna-Euroopa
Louis III (Lääne-Frangi kuningas)

**Louis III** (germaani- ja saksapäraselt **Ludwig III**; u 865 – 5. august 882) oli koos oma venna Karlmanniga Lääne-Frangi kuningas.

Louis ja Karlmann said kuningateks 879, kui nende isa Louis II suri. Louis sai riigi põhjaosa ehk Neustria valitsejaks, Karlmannile jäi lõunaosa. Ent hertsog Boso, kes valiti Provence'i kuningaks, keeldus vendade võimu tunnustamast ning nii puhkes kodusõda. Louis'l ja Karlmannil ei läinud ka nende onu Karl Paksu abiga korda Bosot alistada, tema keskust Vienne'i piirati ebaõnnestunult 880. aasta sügisel. Louis'l läks aga korda saavutada võit viikingite üle, mis leidis ka kajastamist tema auks komponeeritud ülemsaksakeelses poeemis "Ludwigslied".

Augustis 882 suri Louis ootamatult ning Karlmann sai riigi ainuvalitsejaks.
Louis IV

**Louis IV** (920 – 10. september 954) oli Lääne-Frangi kuningas 936–954. Ta oli Lääne-Frangi kuninga (893/898–922/923) Charles Lihtsameelse ja Inglismaa Eagdifu poeg.

Tema isa, Charles III kukutati troonilt 922. aastal ning ema otsustas poja oma kodumaale pakku viia. Seetõttu sai Louis hüüdnimeks Meretagune (*d'Outremer* ehk *Transmarinus*). 936 kutsuti ta ülikute poolt Lääne-Frangi troonile, kuid peagi sattus ta mitmetesse feodaaltülidesse ning 939. aastal lisandus ka konflikt Lotringi pärast Ida-Frangi ehk Saksa kuninga Otto Suurega. Viimane vastuolu lahenes küll rahumeelselt, sest Louis abiellus Otto õe Gerbergaga, kellega sai kaheksa last, ka troonipärija Lothari.

954 kukkus Louis IV hobuselt ning suri.

## Vaata ka
*Hugues Suur
Ida-Euroopa

**Ida-Euroopa** on Euroopa idaosa nimi. Seda piirkonda määratletakse erinevalt. Seda nime kasutatakse ka kõigi nende Euroopa riikide tähistamiseks, kus varem valitses kommunism, et eristada neid poliitiliselt ja majanduslikult Lääne-Euroopast.

## Praegune määratlus
Ida-Euroopa määratlusi on mitmeid. On märkimisväärne, et paljud ajalooliselt ja kultuurilisemalt läänelikumad Ida-Euroopa riigid soovivad end ise pigem mitte Ida-Euroopa riigina määratleda ja rõhutavad oma sidemeid mõne kommunistlikku blokki mittekuulunud riigi või riikide rühmaga.

Endistes lääneriikides on aga levinud arusaam, mille kohaselt Ida-Euroopaks liigitatakse kõik postkommunistlikud riigid. Viimaste ühisjooneks on madalam elatustase ja suuremad sotsiaalsed probleemid võrrelduna lääneriikide heaoluühiskondadega.
* Eesti
* Läti
* Leedu
* Bulgaaria
*Gruusia
* Moldova
* Poola
* Rumeenia
* Slovakkia
* Tšehhi
* Ukraina
* Ungari
* Valgevene 
* Venemaa
* Sloveenia
* Horvaatia
* Bosnia ja Hertsegoviina
* Serbia
* Montenegro
* Põhja-Makedoonia
* Kosovo

Tänapäeval peetakse Ida-Euroopasse ajalooliselt ja kultuuriliselt kuuluvateks maadeks Euroopa idaosas asuvaud riike, mis on saanud kultuuriliselt eriti palju mõjutusi õigeusust:
* Ukraina
* Valgevene
* Venemaa

Need riigid olid ka ajaloolise Kiievi-Vene osad ja kõigi nende riikide poliitikat on mõjutanud Venemaa valitsus rohkem, kui lõunas asuvaid õigeusulisi Balkanimaid (nt Serbia, Kreeka, Bulgaaria, Rumeenia).

ÜRO liigituse järgi kuuluvad selle regiooni koosseisu: 
* Bulgaaria
* Moldova
* Poola
* Rumeenia
* Slovakkia
* Tšehhi
* Ukraina
* Ungari
* Valgevene 
* Venemaa

## Varasem määratlus
Pärast Teist maailmasõda, külma sõja ajal peeti Ida-Euroopasse kuuluvaks Euroopa sotsialistlikke riike:
* Bulgaariat
* Rumeeniat
* Jugoslaaviat (nüüd Sloveenia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro, Põhja-Makedoonia ja Serbia)
* Tšehhoslovakkiat (nüüd Tšehhi ja Slovakkia)
* Ungarit
* Poolat
* Saksa DV-d
* Albaaniat

Mõned neist maadest on saanud mõjutusi katoliiklusest või protestantismist ning neil on eriti lähedased ajaloolised ja kultuurilised sidemed Saksamaa, Itaalia, Prantsusmaa ja Skandinaaviaga (nt Hansa Liitu kuulunud Baltimaad). Nende maade elanikud ei pea end idaeurooplasteks.

## Vaata ka

*Põhja-Euroopa
*Kesk-Euroopa
*Lõuna-Euroopa

## Viited
Deegu

**Deegu** ehk **tavadeegu** (*Octodon degus*) on väike näriliseliik deegulaste sugukonnast. 

## Elupaik
Deegud elavad suurte karjadena Tšiilis läänerannikust Andideni. Nad elavad nii tasandikel kui ka mägedes kuni 1200 meetri kõrgusel.

## Välimus
Deegu kerepikkus on 15 cm, pikkus koos sabaga 25 cm. Ta on süüria kuldhamstrist suurem, kuid meriseast väiksem.

Deegu on hallikaspruun. Neil on mustad silmad ja vertikaalselt asetsevad ümarad kõrvad.

## Deegu laboriloomana
Deegude organism ei seedi suhkruid, seega kasutatakse neid laboriloomana, et testida suhkurtõveravimeid.

## Deegu lemmikloomana
Deegusid toodi Euroopasse ja Põhja-Ameerikasse algul laboriloomadena, hiljem said neist populaarsed lemmikloomad. Eestis on deegud suhteliselt vähe levinud. Deegu on meeldiva ja sõbraliku iseloomuga lemmikloom, meenutades väliselt veidi liivahiirt, kellest ta on veidi suurem. Kohati meenutab ta ka tšintšiljat. Looduses teevad deegud pesa kivide alla ja tihedatesse põõsastesse, kus asuvad ka nende toidulaod, seega tasub neile sarnaseid tingimusi võimaldada lemmikloomanagi.

## Sotsiaalne käitumine
Deegu on aktiivne ja väga uudishimulik ning närib palju. Kui deeguga küllaldaselt tegeleda, muutub ta täiesti taltsaks, eriti juhul, kui ta on peremehega noorest peast harjunud. Kiindunud oma hooldajasse, nurub see loomake sageli hellitamist ja lubab end kätte võtta, kuid seda tehes tasub esimene samm lasta teha loomal. Julgustamiseks võib deeguga rääkida. 

Deegu on väga intelligentne loom, ta tunneb peremehe ära hääle järgi. Ta eristab väga hästi hääli ja helisid, mistõttu on ta võõraste seltsis ebakindel. Deegul on hea mälu. Deegut ei tohiks haarata ülalt, sest looduses ründavad teda sealt vaenlased. Ta ei püsi paigal, seega ei saa teda kaua aega järjest hellitada ega käes hoida, kuigi ta armastab inimese seltskonda. Kuna deegu on karjaloom, siis üldiselt ta inimest ei hammusta.
Louis III

**Louis III** nime all on tuntud mitu monarhi:
***[[Louis III Pime]]** (*Ludwig Pime*) oli Frangi keiser ja Alam-Burgundia kuningas
***[[Louis III (Lääne-Frangi kuningas)|Louis III]]** (*Ludwig III*) oli Lääne-Frangi kuningas
***[[Louis III (Anjou)|Louis III]]** oli Anjou krahv ja Napoli titulaarkuningas (*Luigi III*)
***[[Louis III (Guise'i kardinal)|Louis III]]** oli Guise'i kardinal
***[[Louis III (Condé prints)|Louis III]]** (1668–1710) oli Condé prints
***[[Louis III de Châtillon]]** (suri 1391) oli prantsuse aadlik

## Vaata ka
*Ludwig III

*Louis I
*Louis II