open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Täna öösel me ei maga

"**Täna öösel me ei maga**" on 2004. aastal valminud Eesti mängufilm. Filmi režissöör on Ilmar Taska. 

## Osatäitjad
*Carmen Kass – Älis
*Priit Võigemast – Kristofer
*Maria Avdjuško – Evelin
*Peter Franzén – Harri
*Veikko Täär – Leo
*Ivo Uukkivi – Kuldar
*Oleg Rogatšov – Oleg
*Ksenja Agarkova – Helen
*Ülle Kaljuste – ettekandja
*Rain Simmul – Markus
*Tõnn Lamp – autovaras
*Andres Mähar – autovaras
*Dein-Tom Tõnsing – bensiinijaama müüja
*Üllar Saaremäe – sutenöör
*Margus Prangel – politseinik

## Välislingid
*
Kiievi loomaaed

**Kiievi loomaaed** (ukraina keeles *Київський зоологічний парк загальнодержавного значення*) on loomaaed Ukraina pealinnas Kiievis. Loomaaia asutas 21. märtsil 1909 Kiievi loomasõprade ühing.

1996. aastal võeti Kiievi loomaaed Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumite Ühenduse liikmeks, kuid heideti ühendusest 2007. aastal loomade halbade pidamistingimuste ja väärkohtlemise tõttu välja.


Проблемы?.jpg|
Casuarius casuarius 2.jpg|*[[Casuarius casuarius]]*
Kiev zoo - 014.jpg|
Тигр амурський DSC 0871.jpg|Amuuri tiiger
Кінь Пржевальського.JPG|Prževalski hobune
South African ostrich in The Kiev Zoo.jpg|*[[Struthio camelus]]* 
Kiev Zoo entry.jpg|Peasissekäik loomaaeda aastatel 1968–2019 


## Loomade arv loomaaias
2014. aasta 1. jaanuaril oli loomade kollektsioonis 378 liiki ja 3292 indiviidi.

## Viited

## Välislingid

* Kiievi loomaaed
* Громадський проект Київський зоопарк
* Енциклопедія Києва
* Ілюстрована розповідь про Київський зоопарк на сайті «Фотоекскурсії Києвом, Україною та світом»
* 18. aprill 2015. *[[Ukrajinska Pravda]]*. У зоопарку через корупцію не добудували слоновник, ветклініку та ще 20 приміщень (*ukraina keeles*)
Vana kuningapalee

**Vana palee** (kreeka keeles Παλαιά Ανάκτορα *Palaiá Anáktora*) on 1843. aastal valminud palee Ateenas. Algselt kasutati seda Kreeka kuninga residentsina, kuid 1934. aastast tegutseb hoones Hellenite Parlament. Palee asetseb Ateena südalinnas Syntagma väljaku ääres.

## Ajalugu
Hoone projekteeris Baieri arhitekt Friedrich von Gärtner kuningas Otto ja tema abikaasa kuninganna Amalie tarvis. Kuningapaleed ehitati aastatel 1836–1843. 1909. aastal sai hoone tulekahjus kannatada ja pikka aega kestnud remondi ajaks kolis kuninglik perekond kroonprintsi paleesse. Mõned kuningliku perekonna liikmed elasid vanas palees siiski 1924. aastani, mil kuningavõim Kreekas kaotati. Seejärel kasutati hoonet mitmel eesmärgil: seal paiknes nii ajutine haigla kui ka muuseum. 

1929. aasta novembris otsustas Kreeka valitsus, et palee läheb parlamendi käsutusse. 2. augustil 1934, pärast hoone põhjalikku remonti, kogunes seal Kreeka senat ning 1. juulil 1935 ka Viies Rahvuskogu. Kuigi samal aastal taastati Kreekas monarhia, jäi palee siiski parlamendi kasutusse.

## Vaata ka
*Uus kuningapalee

## Välislingid

*
Usuteaduslik Ajakiri

**Usuteaduslik Ajakiri** on Eesti eelretsenseeritav teadusajakiri, kus avaldatakse Eesti teoloogiakõrgkoolide ja kirikutega seotud artikleid. 

Ajakiri ilmub aastast 2000 ja seda annab välja Akadeemiline Teoloogia Selts. Ajakirja eelkäija oli 1926–1940 ilmunud Usuteadusline Ajakiri.

## Viited

## Välislingid
*Ajakirjast Akadeemilise Teoloogia Seltsi kodulehel
Vanad ja kobedad saavad jalad alla

"**Vanad ja kobedad saavad jalad alla**" (rahvusvaheline ingliskeelne pealkiri "Made in Estonia") on Eesti 2003. aastal valminud komöödiafilm. Film on tehtud 2000. aasta teleseriaali "Vanad ja kobedad" ainetel.

Filmi režissöör on Rando Pettai, filmi pikkus on 100 minutit. 

Peamised võttekohad olid Mustla alevikus, Viljandi–Rõngu maanteel, Tallinnas Kalamaja asumis, Kolgakülas, Otepääl ja selle ümbruses.

Muusika tegi ansambel Genialistid, filmi tunnusmeloodiaks sai lugu "Leekiv armastus".

## Osatäitjad
*Henrik Normann – Norm, Maie, Väino
*Madis Milling – Mill, Silvi, Valdur
*Piret Laurimaa – Gerli
*Robert Gutman – Kolla
*Viire Valdma – Imbi
*Marko Matvere – Ranger
*Jan Uuspõld – Toonik
*Sepo Seeman – Nagu Vari
*Peeter Oja – Kinnistuvolinik, Kikas
*Marika Vaarik – Linda
*Enn Reitel – NATO kindral
*Egon Nuter – Jalgrattur
* – Leedu reporter
*Hilje Murel – Linda tütar
*Kaili Närep – Alevilits
*Pille Pürg – Õde
*Edgar Savisaar – Autojuht

## Varia
2003. aastal kogus film Eesti kinodes 81 921 vaatajat.

## Viited

## Välislingid
*
*
Lääne-Atika piirkonnaüksus

**Lääne-Atika** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Δυτικής Αττικής*) on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna loodeosas. Lääne-Atika hõlmab Ateena linnastu lääneosa ja maavallad sellest lääne pool. Lääne-Atika piirkonnaüksuse territoorium langeb kokku varasema Lääne-Atika allmaakonna territooriumiga.

Piirkonnaüksuse halduskeskus on Elefsína.

## Haldusjaotus

Lääne-Atika piirkonnaüksus jaotatakse 5 vallaks. Need on:
*Asprópyrgose vald (2)
*Elefsína vald (1)
*Fylí vald (5)
*Mándra-Eidyllía vald (3)
*Mégara vald (4)

## Viited
Poistekoor

**Poistekoor** on kooriliik, mille lauljateks on poisid, kellel on häälemurre läbimata. Häälemurde läbinud poiste/meeste koori nimetatakse meeskooriks.

Poistekoori hääleliigid on sopran ja alt ja tüüpiliselt ongi poistekoor kahehäälne.

Poistesegakoor on neljahäälne koor, kus poiste sopranile ja aldile lisanduvad (enamasti veel kooliealiste) häälemurde läbinud noormeeste tenor ja bass.

## Vaata ka
*Eesti poistekooride loend
*naiskoor
*segakoor
Naiskoor

**Naiskoor** on kooriliik, kus laulavad naised. Tüüpilise neljahäälse naiskoori hääleliigid on kõrgeimast madalaimani I sopran, II sopran, I alt, II alt. Kolmehäälse naiskoori puhul on häälerühmad I sopran, II sopran, alt.

Noorte naiste koori võidakse nimetada ka neidudekooriks või tütarlastekooriks.

Eesti naiskoore ühendab Eesti Naislaulu Selts.

## Eesti naiskoore
*Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor
*Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Naiskoor
*Tallinna Tehnikaülikooli Vilistlaste Naiskoor
*Tallinna Ülikooli Naiskoor
*Tallinna Ülikooli vilistlaskammernaiskoor Helia
*Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor
*Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor
*Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori Vilistlaskoor
*Naiskoor Meelika
*Suurupi Naiskoor Meretule
*Maardu linna koor
*Avinurme Naiskoor
*Paide naiskoor
*Roosna-Alliku naiskoor
*Türi kammernaiskoor
*Haapsalu naiskoor KAASIKE
*Lihula naiskoor Leelo
*Põlva naiskoor Mai
*Pärnu lauluselts Leelo
*Pärnu naiskoor Linda
*Naiskoor Kanarbik
*Naiskoor Kirekeel
*Vändra Valla Naiskoor
*Märjamaa naiskoor Paula
*Naiskoor PIRET
*Rahvusraamatukogu naiskoor
*Kammernaiskoor Lu
*Naiskoor Gaudete
*Naiskoor Carmina
*Naiskoor Kevad
*Nõmme Õpetajate Naiskoor
*Naiskoor Virvik
*Salme Kultuurikeskuse naiskoor Ilo
*VENÜ naiskoor Vanaemad
*Musamari Koorikooli tütarlastekoor
*Naiskoor TERZO
*Tallinki naiskoor
*Eesti Raadio Laulustuudio tütarlastekoor
*Kammernaiskoor Muusad
*Tallinna Inglise Kolledži neidudekoor
*Naiskoor Südamehääl
*Delfi naiskoor
*Naiskoor Cantare
*Naiskoor Domina
*Tartu Tervishoiu Kõrgkooli Naiskoor Emajõe Laulikud
*Tartu Neidudekoor Kurekell
*Kliinikumi Naiskoor
*Tartu Õpetajate Naiskoor
*Naiskoor Omal Viisil
*Elva naiskoor KAJA
*Luunja laulukoor Jõeõed
*Lähte naiskoor
*Kõrveküla naiskoor Tuule
*Puhja Seltsimaja naiskoor Läte
*Naiskoor Fis Bemoll
*Elva Gümnaasiumi neidudekoor
*Karksi Valla Kultuurikeskuse naiskoor Maimu
*Koor Tempera
*Võru naiskoor Kannel
*Eesti Koorijuhtide Naiskoor
*Üle-eestiline neidudekoor LEELO
*Stockholmi Eesti Naiskoor
*Melbourne'i Eesti Naiskoor
*New Yorgi Eesti Naiskoor

## Vaata ka
*meeskoor
*poistekoor
*segakoor
Asundustalu

**Asundustalu** (ka **asunikutalu**, **asunduskoht**) oli Eestis pärast 1919. aasta maareformi endisele mõisamaale rajatud talu. Asundustalude kogumit nimetati **[[asundus]]eks**.

Aastatel 1919–1939 rajati üle 56 000 talu. Nende talude suurus oli enamasti 10–15 ha. Asunikutalu omanikud olid sageli senised maatamehed või pärit  linnast ja neil ei olnud sageli  põlvest põlve edasi antud ehituskogemust. Riik andis neile pikaks ajaks ja odavalt laenu, kuid hooned vajasid kiiret ehitamist ning laenurahaga püstitatud ja vähene ehitusoskus väljendus ka arhitektuuris.

## Vaata ka

* Eesti taluarhitektuur
* mõis
* maareform

## Viited
Maitsetaim

**Maitsetaim** on taim, mida kasutatakse kokanduses ja toiduainetetööstuses toitude ja toodete maitsestamiseks. 

Levinud maitsetaimede sead on harilik köömen, harilik iisop, aedsalvei ja piparmünt.

Maitsetaimed jagunevad vürtsitaimedeks, millest saadakse vürtse, ja ürditaimedeks, millest saadakse maitseürte.

## Vaata ka
*Ürtide loend
*Vürtside loend
Sulgimine

**Sulgimine** (ladina *ecdysis*) on lindudel vanade sulgede (sulestiku) perioodiline vahetumine uutega. Enamik linde vahetab sulestikku (sulib) aastas kaks korda: enne pesitsust kasvab lindudel hund- ja pärast pesitsust puhkesulestik. Mõnel linnul (nt rabapüül) on veel ka suve- ja talvesulestik. 

## Viited
Nītaure

**Nītaure** on küla (*ciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Nītaure valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 155 meetri kõrgusel ning jääb endisest piirkonna keskusest Ausmast 32 ja Riiast 80 km kaugusele.

Külas on luteri kirik, õigeusu kirik, kool, lasteaed, muusika- ja kunstikool ning raamatukogu. Seal asuvad Ķikuti ja Nītaure bussipeatus.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Nītaure ordulinnus ja küla lähistel asuv Nītaure muinaslinnus ehk Vallimägi. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu, mida tähistab obelisk.

## Ajalugu

Nītauresse (saksa keeles *Nitau*) rajati 1277. aastal Liivi ordu Nītaure ordulinnus, mis 17. sajandil lagunes.

1759. aastal kinkis keisrinna Jelizaveta Petrovna Venemaa kindral Wilhelm von Fermorile Nītaure mõisa, kus kindral 1771. aastal suri.

1845. aastal moodustati Nītaure õigeusu kihelkond, kuhu neli aastat hiljem ka puidust õigeusu kirik ehitati. 1877. aastal ehitati selle asemele praegune õigeusu kirikuhoone.

Nītaures on sündinud president Andris Bērziņš.

1897. aastal oli külas 560 elanikku, seal peeti kolm korda aastas laata. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda.

## Elanikkond


* 560 (1897)
* 362 (1935)
* 403 (1970)
* 365 (1979)
* 629 (1989)
* 530 (2000)

* 450 (2007)
* 427 (2011)
* 485 (2015)
* 447 (2019)
* 365 (2021)
* 427 (2025)

## Vaata ka
*Nītaure ordulinnus
*Nītaure kihelkond

## Viited

## Välislingid
Valvo Semilarski

**Valvo Semilarski** (sündinud 16. aprillil 1966 Elvas) on Eesti ettevõtja ja poliitik, 9. aprillist 2014 kuni 20. oktoobrini 2017 oli ta Tartu abilinnapea. 

Abilinnapeana olid tema valdkonnad linnaplaneerimine, arengukavad, ehitusjärelevalve, maakorraldus, linnamajandus, energiamajandus, elamumajandus ja keskkonnakaitse. 

Semilarski on õppinud 1973–1981 Elva Keskkoolis, 1981–1983 Tallinna Spordiinternaatkoolis kergejõustiku erialal, 1983–1984 taas Elva Keskkoolis ning 1984–1991 Eesti Põllumajanduse Akadeemias maaehituse erialal hüdrotehnika inseneriks. 

1991–1992 töötas ta kaubatundjana Eesti-Soome ühisettevõtte Pakt Tartu filiaalis, 1992–1996 tegevdirektorina ASis Compakt, 1996–2001 juhatuse liikmena ASis Compakt Kaubandus ning 2002–2014 juhatuse liikmena OÜs KSClub. 

Ettevõtjana oli Semilarski enda sõnul Tartu firmade Õlletare, Hansa hotelli ja Hansatalli käivitamise juures (firmas Hansahotell Tartu OÜ) ning 2014. aasta algul "kinnisvara poolest seotud ööklubidega Ahi ja Illusion".  
Ta oli aastaid juhatuse liige kinnisvarafirmas Aurorette Kinnisvara, mis muuhulgas tegeleb Tartus Lina tänaval asuva endise haiglakompleksi arendamisega, mille lammutusloa menetlemine kuulus Semilarski haldusalasse abilinnapeana, kuid mille aruteludest linnavalitsuses on ta ennast taandanud.  
Ta on olnud ka 2004–2009 Tartus endises Eesti Energia kontorihoones tegutsenud ööklubi Pattaya omanikfirma AS Vaja Invest üks omanikest (teine oli Jaak Kurg).  
Semilarskile ja Kurele kuulus kunagi ka riidekaupluste kett Compakt. 

2001–2008 oli Semilarski Tartu lasteaia Midrimaa hoolekogu esimees, 2008. aastast jalgpalliklubi FC Tartu Olümpia juhatuse liige, 2013. aastast Tartu Raatuse Kooli hoolekogu liige. 2013–2014 oli ta Tartu linnavolikogu liige. 

2017. aasta KOV valimistel sai ta Reformierakonna nimekirjas 691 häält ning osutus valituks Tartu linnavolikogu liikmeks. 

18. oktoobril 2017 pidas Kaitsepolitsei Valvo Semilarski kinni, kahtlustades teda toimingupiirangu rikkumises eriti suures ulatuses ning altkäemaksu võtmises.  Paar päeva hiljem astus ta abilinnapea kohalt tagasi. 

Valvo Semilarski valdab eesti, vene, soome ja inglise keelt. Ta harrastab mitut spordiala ja mälumängu. 

Tal on neli last.  
Valvo Semilarski isa oli endine Elva linna täitevkomitee esimees ja Eesti meister raskejõustikus Leonid Semilarski (1945–2019). 

## Viited

## Välislingid
* Valvo Semilarski CV Tartu linna kodulehel
* Selgus Tartu uus abilinnapea – Valvo Semilarski Postimees, 2. aprill 2014
* Tartu saab uue abilinnapea Reporter, 2.04.2014 
* Prokuratuur muutis Tartu endisele abilinnapeale esitatud süüdistust, ERR, 7. august 2019
Hõberubla

**Hõberubla** (vene серебряный рубль) oli Venemaa keisririigi münt ja rahaühik. Hõberubla oli kasutusel 1704–1897. Pärast kuldrubla kehtestamist vermiti Venemaal ja Nõukogude Liidus 1-rublase nimiväärtusega hõbemünte veel kuni 1924. aastani.
Treoniin

**Treoniin** (inglise *threonine*; lühendatult **Thr** või **T**) on α-aminohape, mille keemiline valem on HO2CCH(NH2)CH(OH)CH3. Treoniin on üks asendamatuid aminohappeid.
Treoniin on omane taimevalkudele, loomavalkudes on seda vähe.

## Viited
Õitsemine

**Õitsemine** (ka **õitseng**) on õistaimede õite arenemine õienuppude (avanemata õis) puhkemisest kuni tolmlemise lõppemiseni. Õitsemine lõppemisel hakkab viljastatud õiest arenema vili.

## Vaata ka
*Lehtimine
*Veeõitseng

## Viited
Chalépa pakt

**Chalépa pakt** oli 1878. aastal Osmanite riigi (mida sel ajal valitses sultan Abdülhamit II) ja mitme Euroopa riigi esindajate vahel sõlmitud kokkulepe. Pakt allkirjastati Chalépas (mis tänapäeval on Chaniá linna osa), kus asusid välisriikide konsulaadid.

Paktiga sai Kreetast Osmanite riigi osaks olev pooleldi iseseisev parlamentaarne riik, mille kuberner pidi samuti tulema Osmanite riigist, kuid pidi usutunnistuselt olema kristlane. Kristlikud pašad valitsesid saart kuni 1880. aastate lõpuni, juhatades parlamenti, kus liberaalid ja konservatiivid võimu pärast võitlesid. Mitmed Kreetat 1890. aastatel pärast lepingu tühistamist valitsenud kubernerid olid samuti kristlased.

Paktiga lepiti ka kokku, et tulevikus valvavad Kreetal avalikku korda Kreetal sündinud isikud, nii kristlased kui ka moslemid; moodustatama pidi ka uus sandarmeeriaorganisatsioon (vaata Kreeta Sandarmeeria), kuhu värvatakse ainult kreetalasi.

Kuigi vastusena 1889. aastal toimunud mässule tunnistas paša Ahmed Cevad pakti samal aastal kehtetuks, kehtisid mõned selle sätted siiski ka veel hiljem. 1890. aastatel toimus Kreetal veel üks mäss ning seejärel võttis Kreeka saare oma kontrolli alla. Pärast seda kui Osmanite riigi väed vastusena Kreekasse tungisid, suudeti suurriikide vahendusel vaenutegevus peatada ning sõlmitud Konstantinoopoli lepinguga kohustus Osmanite riik taas pakti rakendama asuda.

## Vaata ka
* Kreeta Riik
Viilkatus

**Viilkatus** (harva on kasutatud saksamõjulist terminit "sadulkatus" (saksa keeles *Satteldach*)) on katusetüüp, millel on kaks kallet ja vertikaalsed otsaseinad.

## Vaata ka
* kelpkatus
Sadulkatus

**Sadulkatus** on katusetüüp, mille üks telg on kumer ja teine nõgus.

Säärast hüperboolset paraboloidkuju on kasutatud läbi aegade, kuna seda on hõlpsasti võimalik ehitada sirgetest puidu-, metalli- või muude tavapäraste materjalide osadest.

Sadulkatus on saanud nimetuse sadulat meenutava kuju tõttu.

Sadulkatuse nimetuse all võib eestikeelses kirjanduses kohata ka viilkatust saksakeelse termini *Satteldach* järgi.

## Viited
Michael Carter-Williams

**Michael Carter-Williams** (sündinud 10. oktoobril 1991 Hamiltonis Massachusettsi osariigis) on USA elukutseline korvpallur, kes mängib 2019. aastast NBA klubis Orlando Magic.

## NBA karjäär

2013. aasta *draft*'ist 11. valikuna Philadelphia 76ersisse värvatud Carter-Williams kogus debüüthooajal 16,7 punkti, 6,2 lauapalli, 6,3 resultatiivset söötu ja 2 vaheltlõiget mängus ning valiti 2014. aastal NBA parimaks uustulnukaks.

Carter-Williams vahetati 2015. aasta veebruaris Milwaukee Bucksi ja 2016. aasta oktoobris Chicago Bullsi. Seejärel on ta esindanud veel Charlotte Hornetsi ja Houston Rocketsi meeskondi, misjärel liitus 2019. aasta märtsis oma praeguse koduklubi Orlando Magicuga.

## Saavutused
* NBA aasta parim uustulnuk (2014)
* NBA uustulnukate esiviisik (2014)

## Viited

## Välislingid
*Michael Carter-Williams – NBA.com
*Michael Carter-Williams – Basketball-Reference.com
Raveliin

**Raveliin** (saksa keeles *Ravelin* < itaalia keeles *rivellino* < *riva* 'kallas'; ebatäpse keelekujuna *ravelliin*) on militaararhitektuuris kurtiini ette ehitatud kolmnurkjas eelkindlustis.

## Vaata ka
*Wismari raveliin (Tallinna muldkindlusvööndi osa)

## Kirjandus
*Ragnar Nurk, Robert Treufeldt. "Uusaeg tõi bastionid". Horisont_(ajakiri) 5/ 2014. Lk 45
Tornlinnus

**Tornlinnus** (ebatäpselt ka *tornilinnus*) on linnusetüüp, mille põhiosa on bergfriid või donžoon. Tornlinnus on feodaallinnuse vanim tüüp. Tornlinnuseid eraldi ei eksisteerinud, vaid nad olid alati koos mingi teise linnusetüübiga.

## Vaata ka
*tornelamu

## Viited
Kiirabiauto

**Kiirabiauto** on auto, mida kasutatakse kiirabi personali ja varustuse ning patsientide transpordiks.

## Kiirabiautode valmistamine
Kiirabiautod valmistatakse tänapäeval peaaegu alati saritootmises oleva sõiduki baasil. Sellise lähenemise peamine põhjus on finantsvahendite kokkuhoid. Saritootmises olevalt sõidukilt eemaldatakse vastavalt konkreetsele projektile kõik mittevajalik ja asendatakse see otstarbekohase varustusega. Baasauto keretüübiks valitakse sageli kaubik, kuid kiirabiautosid ehitatakse kõikide autotüüpide baasil. Kiirabiauto peab vastama kõigile autoehituse ja liiklusohutuse standarditele.

## Eestis kasutatavad kiirabiautode tüübid
### Euroopa kiirabiautode standard
Ülemaailmset kiirabiautode liigitussüsteemi pole olemas. Euroopa Liidus määrab kiirabiautode klassifikatsiooni standard EN 1789. Kuivõrd standard ei välista teiste kiirabiautotüüpide kasutamist, siis esineb Euroopa Liidu sees arvukalt riigipõhiseid erinevusi. Siiski loob antud standard selgema raami, mis on vajalik mh ka Euroopa Liidu siseseks kaubanduseks.

### Eesti kiirabisõidukite jaotus

## Kiirabisõidukite margid

Kiirabisõidukite ja reanimobiilidena kasutatavaid Mercedes-Benz Sprintereid komplekteeritakse baasautodest (mitmes riigis kohapeal) kasutamiseks. Eestis on praegu levinuim kiirabisõidukite mudel Mercedes-Benz Sprinter 319 CDI.

## Viited
Malorjazantseve

**Malorjazantseve** on alev Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis, umbes 80&nbsp;km kaugusel Luhanski keskusest loodes.

Malorjazantseve sai alevi õigused 1938. aastal.

Asula kõrgus merepinnast on 97 meetrit.

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas Malorjazantseves 983 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited

## Välislingid
* 13. november 2014. *[[Infovastupanu]]*. В Луганской области двое украинских военных подорвались на "растяжке" (*vene keeles*)
Koloriit

**Koloriit** on maalikunstis üldine süsteemipärane värvikäsitlus. Näiteks mingil maalil või maalikunstnikul võib olla iseloomulik värvikäsitlus.
Faní Chalkiá

**Faní Chalkiá** (*Φανή Χαλκιά*; sündinud 2. veebruaril 1979 Lárisas) on Kreeka naistõkkejooksja.

## Olümpiamängud
Chalkiá võitis 400 meetri tõkkejooksu kuldmedali Ateenas toimunud 2004. aasta suveolümpiamängudel. Võistluste poolfinaalis püstitas Chalkiá ajaga 52,77 sekundit olümpiarekordi (mille jooksis 2008. aasta mängudel üle Melaine Walker.)

## Võistluskeeld
Pekingis toimunud 2008. aasta suveolümpiamängude ajal selgus, et Chalkiá oli andnud mängudeks valmistudes positiivse dopinguproovi, mistõttu ta ei saanud mängudel osaleda ja oma tiitlit kaitsta. Chalkiá oli manustanud metüültrienolooni ehk metribolooni. Chalkiá lükkas keelatud aine kasutamise süüdistused tagasi ning soovis, et analüüsitaks ka tema B-proovi. See osutus samuti positiivseks.

Sama aasta 12. detsembril teatas rahvusvaheline kergejõustikuliit IAAF, et Chalkiále määrati kaheaastane võistluskeeld.

2016. aastal leidis kohus, et Chalkiá ei tarbinud dopingut teadlikult.

## Isiklikud rekordid

## Saavutused

## Viited
Lauri Leppik

**Lauri Leppik** (sündinud 11. detsembril 1964 Tallinnas) on eesti sotsiaalteadlane ja sporditegelane.

## Haridus
Lauri Leppik on lõpetanud 1982. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1990. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika-füüsika erialal. 2003. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli ja sai sotsiaaltöö erialal teadusmagistri kraadi. 2006. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis väitekirja "Transformation of the Estonian Pension System: Policy Choices and Policy Outcomes" (juhendaja prof Taimi Tulva) ja sai doktorikraadi.

## Erialane tegevus
Lauri Leppik on olnud Tartu Teaduspargi uurimisgrupi juht (1990–1991), Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö eriala vanemõpetaja (1991–1995), Sotsiaalkindlustusameti nõunik (1995–1997) ja peadirektori asetäitja (1997–1998) ning Sotsiaalministeeriumi nõunik (1998–2001). Ta oli 1997–2001 sotsiaalkindlustusreformi komisjoni liige, sh 1998–1999 komisjoni esimees. Ta on üks pensionireformi ja töötuskindlustuse seaduse autoreid. 

Aastatel 2007–2014 oli ta Tallinna Ülikooli sotsiaalpoliitika professor, 2008–2013 Tallinna Ülikooli Sotsiaaltöö Instituudi direktor, 2014. aastast Tallinna Ülikooli Eesti Demograafia Instituudi vanemteadur, 2016. aastast Tallinna Ülikooli Eesti demograafia keskuse vanemteadur. 

Aastatel 2005–2016 oli ta Euroopa sotsiaalharta rakendamise üle järelevalvet teostava Euroopa sotsiaalõiguste komitee liige, 2015–2016 sama komitee pearaportöör.

## Sporditegevus
Meistersportlane kabes (1988). Ta on tulnud Eesti meistriks kiirkabes (1987) ja kabe võistkonnavõistluses (1987) ning võitnud hõbemedali kirikabes (1986). Aastatel 2006–2008 oli ta Eesti Kabeliidu asepresident. 

Harrastab orienteerumist ja rogaini. Koos Lea Leppikuga sai ta 2016. aasta rogaini maailmameistrivõistlustel Austraalias segavõistkondade arvestuses 9. koha ja 2023. aasta rogaini maailmameistrivõistlustel USA-s 55-aastaste ja vanemate veteranide klassis hõbemedali. Ta on korraldanud orienteerumis- ja rogainivõistlusi ning joonistanud orienteerumis- ja rogainikaarte. Ta on olnud üks TAOK rogainide korraldajaid. Ta oli 2008. aastal Eestis Karula rahvuspargis toimunud 8. rogaini maailmameistrivõistluste ja 2024. aastal Missos toimunud 20. rogaini Euroopa meistrivõistluste peakorraldaja.

2008. aastast oli ta Rahvusvahelise Rogainiföderatsiooni (IRF) juhatuse liige, aastatel 2012–2019 IRF-i asepresident, seejärel IRF-i nõukogu liige. Aastatel 2018–2021 oli ta Eesti Orienteerumisliidu juhatuse liige.

## Tunnustus
* 1991 – Eesti Matemaatika Seltsi üliõpilaspreemia uurimuse "Meetrikate jätkamine" eest (juhendaja dotsent Aleksander Monakov-Rogozkin)
* 2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk sotsiaalkindlustuse edendamise eest
* 2012 – IRF Order of the Geoduck award rogaini edendamise eest
* 2015 – Eesti Orienteerumisliidu aasta tegija
* 2019 – Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
* 2024 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia

## Isiklikku
Ta on abielus Lea Leppikuga.

## Viited

## Välislingid
* http://www.delfi.ee/teemalehed/lauri-leppik
* http://www.praxis.ee/inimesed/lauri-leppik/
* http://en.wikipedia.org/wiki/International_Rogaining_Federation
Põhja-Ateena piirkonnaüksus

**Põhja-Ateena** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Βορείου Τομέα Αθηνών*) on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna keskosas. See hõlmab Ateena linnastu kirdeosa. See moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Ateena allmaakonna põhjaosast.

Halduskeskus on Kifisiá.

## Haldusjaotus

Põhja-Ateena piirkonnaüksus jaguneb 12 vallaks. Need on:

*Kifisiá vald (21)
*Metamórfosi vald (23)
*Lykóvrysi-Péfki vald (22)
*Irákleio vald (17)
*Amaroúsio vald (8)
*Pentéli vald (29)
*Vrilíssia vald (9)
*Chalándri vald (35)
*Agía Paraskeví vald (3)
*Néa Ionía vald (25)
*Filothéi-Psychikó vald (33)
*Papágou-Cholargósi vald (28)

## Viited
Kopõstõrõn

**Kopõstõrõn** (ukraina keeles Копистирин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 1000.
Livádia

**Livádia** (Λιβάδια) on mitme asula nimi Kreekas ja Küprosel:
***[[Livádia (Ándros)|Livádia]]** Lõuna-Egeuse piirkonnas Ándrose piirkonnaüksuses Ándrose vallas
***[[Livádia (Astypálaia)|Livádia]]** Lõuna-Egeuse piirkonnas Kalýmnose piirkonnaüksuses Astypálaia vallas
***[[Livádia (Ágios Akákios)|Livádia]]** Tessaalia piirkonnas Kardítsa piirkonnaüksuses Mouzáki vallas
***[[Livádia (Petrílo)|Livádia]]** Tessaalia piirkonnas Kardítsa piirkonnaüksuses Argithéa vallas
***[[Livádia (Kilkís)|Livádia]]** Kesk-Makedoonia piirkonnas Kilkísi piirkonnaüksuses Paionía vallas
***Livádia** ehk **[[Sazlıkköy]]** Põhja-Küprosel 

## Vaata ka
*Livadiá
*Livadeiá
*Livádi
Lääne-Ateena piirkonnaüksus

**Lääne-Ateena** (kreeka keeles *Περιφερειακή ενότητα Δυτικού Τομέα Αθηνών*) on Kreeka piirkonnaüksus Atika piirkonna keskosas. Lääne-Ateena hõlmab Ateena linnastu lääneosa. See moodustati 2011. aastal Kallikratese programmi kohaselt varasema Ateena allmaakonna lääneosast.

## Haldusjaotus

Lääne-Ateena piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:

*Chaïdári vald (34)
*Petroúpoli vald (31)
*Ágioi Anárgyroi-Kamateró vald (5)
*Ílio vald (18)
*Peristéri vald (30)
*Agía Varvára vald (2)
*Aigáleo vald (6)
Alpinaarium

**Alpinaarium** (ka **alpiaed**, **kiviktaimla**) on aed, aiaosa või peenar, kus kasvatatakse oma kasvukoha suhtes vähenõudlikke taimi (alpitaimed). Välisilmelt meenutab alpinaarium alpiniitu.

## Eesti alpinaariumid
Eesti ala esimesed alpinaariumid tehti mõisaparkidesse. Pärast II maailmasõda hakati neid rajama ka koduaedadesse. Eesti tähelepanuväärsemad alpinaariumid on näiteks Tartu Botaanikaaias ja Tallinna Loomaaias.

## Praktilisus
Väheviljakal pinnasel saab kasvatada taimi, mis vajavad ka vähe hooldust.

## Vaata ka
*alpiinium

## Viited
Anastasía Kelesídou

**Anastasía Kelesídou** (kreeka Αναστασία Κελεσίδου; sündinud 28. novembril 1972 Hamburgis) on Kreeka endine kergejõustiklane, kettaheitja.

Esimesel suurvõistlusel osales Kelesídou Göteborgi maailmameistrivõistlustel 1995, kus ta saavutas lõppvõistlustel 11. koha tulemusega 58.96. Atlanta olümpiamängudel saavutas ta 18. koha tulemusega 58.70. 1997 võitis ta Vahemere mängudel kuldmedali uue mängude rekordiga 66.18 m, kuid ei jõudnud sama aasta maailmameistrivõistlustel Ateenas lõppvõistlusele. Järgmisel aastal oli ta Euroopa meistrivõistlustel Budapestis seitsmes ja GP-finaalvõistlustel kuues.

1999. aasta maailmameistrivõistlustel Sevillas võitis Kelesídou hõbemedali tulemusega 66.05. Järgmisel aastal võitis ta olümpiamängudel Sydneys hõbemedali ja 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Edmontonis pronksmedali. 2002. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta pronksmedali. 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Pariisis oli ta tulemusega 67.14 teine. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas võitis ta taas hõbemedali.

Tema isiklik rekord kettaheites on 1999 Réthimnos heidetud 67.70, mis ühtlasi on ka Kreeka rekord. Kokku on ta rahvusrekordit parandanud seitse korda.

## Saavutused
**[[Suveolümpiamängud|Olümpiamängudel]]**
*2000  Sydneys
** hõbemedal 65.71
*2004  Ateenas
** hõbemedal 66.68

**[[Kergejõustiku maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]**
*1999  Sevillas
** hõbemedal 66.05
*2001  Edmontonis
** pronksmedal 65.50
*2003  Pariisis
** hõbemedal 67.14

**[[Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus|Euroopa meistrivõistlustel]]**
*2002  Münchenis
** pronksmedal 63.92

**[[Vahemere mängud]]el**
*1997  Baris
** **kuldmedal 66.18**

## Välislingid
*
Haudumine

**Haudumine** on selgroogsetel loomadel (nt lindudel) munade hoidmine sellise temperatuuri juures, et loode saaks areneda. Haudumine on ka sellise temperatuuri juures loote arenemine. 

Aega, mis kulub haudumise algusest poja koorumiseni, nimetatakse haudevältuseks ehk -kestuseks.

## Vaata ka

* munemine

## Viited
Leutsiin

**Leutsiin** (inglise *leucine*; lühend **Leu** või **L**) on α-aminohape, mille keemiline valem on HO2CCH(NH2)CH2CH(CH3)2. Leutsiin kuulub asendamatute aminohapete hulka.
6. Kütidiviis

**6. Kütidiviis** oli Eesti Vabadussõja ajal Nõukogude Venemaa Punaarmee koosseisus moodustatud ning hiljem ka Punaarmeele allunud ETK Eesti Punaarmee koosseisu kuulunud eesti rahvusväeosa.

## Vaata ka
*6. Eesti kommunistlik kütipolk
Liivik

**Liivik** on hõreda taimkatte või taimkatteta väheliigestunud pinnamoega liivane ala.

Eesti ala liivikud on enamasti mere-, järve-, mandrijää sulamisvee- või tuuletekkelised ja sageli on liivikute tekkimist soodustanud inimtegevus (nt on hävitatud looduslik taimkate).

## Vaata ka
*nõmm
*sandur

## Viited
Liivakivipaljand

**Liivakivipaljand** paljand, kus avaneb liivakivi. 

Rahvakeeles on liivakivipaljandit (koos koobastikuga) nimetatud Põlva maakonnas *[[taevaskoda|taevaskojaks]]* ehk *paeks*; võru keeles nimetatakse liivakivipaljandit sõnaga *müür*.

## Eesti liivakivipaljandeid
Eestis leidub liivakivipaljandeid lõuna- ja kaguosas. 

Eesti liivakivipaljandeid:
*Härma paljand
*Härma Alumine müür
*Härma Mäemine müür
*Make müür
*Obinitsa paljand
*Piusa liivakivipaljandid
*Suur Taevaskoda
*Väike Taevaskoda
Georgi mõõk

**Georgi mõõk** (ka *Püha Georgi mõõk*; vene keeles Золотое оружие «За храбрость»; enne 1913. aastat *(Georgi) kuldmõõk*) oli Vene keisririigi autasu. 

Autasu hakkas 1720. aastal välja andma Peeter Suur. Autasu anti 1917. aastani. Aastatel 1913–1917 kandis see nime **Georgi mõõk** (vene Георгиевское оружие) ja neil lõpuaastatel peeti seda autasu Georgi ordeni üheks järguks (klassiks).

## Välislingid
*Georgi mõõgast Riigiarhiivi kodulehel
Odessa loomaaed

**Odessa loomaaed** (ukr *Одеський зоопарк*) on loomaaed Ukrainas Odessa oblastis Odessas. 

Loomaaia püsiväljapanek avati praeguses asukohas 1938. aastal.

Mitmed loomaaias elavad loomad kuuluvad punase raamatu liikide hulka.


Odesa-zoo (Lama glama).jpg‎|Laama*Lama glama*
Odesa-zoo (Egretta alba).jpg‎|Hõbehaigur*Egretta alba*
Odesa-zoo (Bison bonasus).jpg‎|Euroopa piison*Bison bonasus*

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (*vene keeles*)
* Odessa loomaaed Odessa linna kodulehel (*ukraina, inglise ja vene keeles*)
* Fotoalbum Odessa linna kodulehel
Konstantínos Volanákis

**Konstantínos Volanákis** või **Volonákis** (*Κωνσταντίνος Βολανάκης* või *Βολονάκης*; 1837 Irákleio, Kreeta – 29. juuni 1907 Pireus) oli üks 19. sajandi hinnatumaid kreeka maalikunstnikke.

## Noorus
Volanákis sündis Kreeta saarel asuva Retimno lähedalt pärit heal järjel peres. Pärast Sýrose saarel gümnaasiumi lõpetamist läks ta samal aastal oma vanemate vendade kutsel Itaaliasse Triestesse, kus asus tööle suure suhkrukontserni Afentoulis raamatupidajana.

Ettevõtte juht hindas väga noore Volanákise kunstiannet, nähes arveraamatutes tema rohkesti joonistusi paatidest, laevadest ja sadamatest. Selle tulemusena finantseeris ta Volanákise maalikunstiõpinguid ning saatis ta omal kulul Baierisse Müncheni Kaunite Kunstide Akadeemiasse õppima. Volanákis alustas õpinguid 1860. aastal Carl Theodor von Piloty õpilasena.

## Hilisem elu
Pärast õpingute lõpetamist töötas ta Münchenis, Viinis ja Triestes. 1883. aastal pöördus ta aga tagasi Kreekasse ja asus elama Pireusesse. Samast aastast kuni aastani 1903 õpetas ta Ateena Kaunite Kunstide Akadeemiais. Volanákis suri Pireuses 29. juunil 1907.

## Looming ja pärand
Meri, laevad ja sadamad olid tema loomingu pidevateks inspiratsiooniallikateks. Volanákis on üks nn Müncheni koolkonna akadeemilise realismi tähtsamaid esindajaid (samasse koolkonda kuulub ka Theódoros Vryzákis). Siiski leiab tema teostest ka kergeid impressionistlikke jooni.

Tema teoseid leiab suurematest muuseumidest nii Kreekas kui ka mujal maailmas. Tema teoseid on rahvusvahelistel oksjonitel müüdud kõrge hinnaga: tema maal "Karaïskákise saabumine Fálirosse", mis müüdi 2008. aastal Sotheby oksjonil Londonis rohkem kui 1,6 miljoni naela eest, on kõige kallima hinnaga müüdud 19. sajandi kreeka kunstiteos.

Tema õpilaste hulka kuulus tuntud kreeka kunstnik Michális Oikonómou.

## Galerii


Pilt:Karaiskakis landing at Phaleron.jpg|"Karaïskákise saabumine Fálirosse"
Pilt:Κωνσταντίνος Βολανάκης - Συλλέγοντας τα δίχτυα.jpg|"Kalamehed merel" 
Pilt:Corinth canal inauguration by Volanakis.jpg|"Kórinthose kanali avamine" (1893)
Pilt:Βολανάκης, Κωνσταντίνος - Η έξοδος του Άρεως, 1894.jpg|"Arise väljatung" (1894)
Pilt:Βολανάκης, Κωνσταντίνος - Αραγμένα καράβια, π. 1886-1890.jpg|"Ankrus seisvad paadid" (1895)



## Vaata ka
* Ateena Rahvusgalerii

## Viited
Sillapea

**Sillapea** on sõjanduses silla kaitseks ühel või mõlemal pool veekogu kaldal asuv kaitsepositsioon.

Eesti sõjaajaloos on tuntud Utria dessant, mille eesmärk oli Vabadussõja ajal luua Nõukogude Punaarmee tagalasse Utriale sillapea.

## Vaata ka
*tugiala
*platsdarm
Miréla Maniáni

**Miréla Maniáni** (abielus 1997–2002 **Miréla Maniáni-Tzelíli**; sündinud 21. detsembril 1976 Durrësis) on Albaania (kuni 1997. aastani) ja Kreeka endine odaviskaja.

Tema nimel on Albaania rekord odaviskes 62.64 ja Kreeka rekord 67.51.

## Välislingid
* 
*
Raskekuulipilduja

**Raskekuulipilduja** on kolmjalg- või ratasalusele paigaldatud automaatne tulirelv valangutega tulistamiseks, kaliibriga alla 20 mm, tavaliselt 12,7–15 mm . Raskekuulipildujaks loetakse ka 7,62 mm vesijahutusrauaga, alusele paigaldatud kuulipildujad, samuti mitmeraudsed Gatlingi tüüpi kuulipildujad. .

Raskekuulipilduja on kuulipilduja, mis on tänapäeval üldjuhul kaliibriga 12,7–14,5 mm (kindlasti üle 10 ja alla 20 mm), lahingukaaluga üldjuhul üle 15 kg ja mis on mõeldud kasutamiseks ja kandmiseks enam kui ühele sõjaväelasele. Varem on raskekuulipildujaks loetud ka alla 12,7 mm kaliibriga, kuid tuleulatuse suurendamiseks ja stabiliseerimiseks (eraldikantavale) lafetile paigaldatud nii-öelda keskmisi kuulipildujaid. 

Sageli on raskekuulipildujad paigaldatud mobiilsuse ja stabiilsuse huvides sõidukitele ehk pardarelvadena. Teisel juhul on kuulipilduja kasutamiseks ja kandmiseks vaja eraldi väikest allüksust (grupp, meeskond)

## Vaata ka
*Kergekuulipilduja
*Keskmine kuulipilduja ehk põhikuulipilduja
*M2 Browning

## Viited
Kordon

**Kordon** (prantsuse sõnast *cordon*) on piirivalvepunkt või piirivalveallüksus või selle allüksuse asukoht (allüksust ja selle asukohta nimetatakse ka **piirivalvekordoniks**).

## Viited

## Välislingid
* Kordonid Politsei- ja Piirivalveameti leheküljel
*Harry Kattai. "Eesti piirivalve kordon (1922–1940 ja 1990–1996)". Lõputöö Eesti Riigikaitse Akadeemias. Tallinn 1997
Auastmes ülendamine

**Auastmes ülendamine** (ka **ülendamine**) on sõjaväelasele varasemast auastmest kõrgema auastme andmine. Vastupidist nähtust nimetatakse auastmes alandamiseks.
Väeosa

**Väeosa** (ka *sõjaväeosa*) on mistahes väeliigis olev administratiivselt ja majanduslikult iseseisev väeüksus, mille moodustavad staap, allüksused ja teenistused. Väeosal on juriidilise isiku õigused ja tal on eriomane nimetus (number), pitsat ja sageli ka oma lipp. 

Väeosad on näiteks rügemendid, üksikpataljonid, üksikkompaniid.

## Viited
Ateena Olümpiastaadion

**Ateena olümpiastaadion** on kergejõustiku 1982. aasta Euroopa meistrivõistlusteks Ateenas Maroúsis valminud staadion. Praeguse ilme sai renoveerimise käigus 2004. aasta olümpiamängudeks. Seal toimus nende olümpiamängude ava- ja lõputseremoonia, samuti kergejõustikuvõistlused.

Suurvõistlustest on seal peetud veel 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused ning UEFA Meistrite Liiga finaalmängud 1987, 1994 ja 2007.

Staadion mahutab 80 000 pealtvaatajat.

Staadioni klaaskatuse projekteeris 2004. aastal hispaania arhitekt Santiago Calatrava.

Olümpiastaadion on Panathinaikόse jalgpallimeeskonna kodustaadion.
Ernst Hallop

**Ernst Hallop** (31. märts 1908 Gattšina – 6. oktoober 1980 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

Hallop sündis Gattšinas aedniku perekonnas. Esimese maailmasõja puhkedes asus pere elama Kasaritsasse. Ta lõpetas 1926. aastal Võru poeglaste eragümnaasiumi, seejärel õppis aastatel 1928–1934 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas (peamiselt Ado Vabbe juhendamisel, lõpetas). Aastatel 1935–1937 täiendas end Inglismaal, Prantsusmaal, Itaalias ja Põhja-Aafrikas.

1930. aastate lõpus tegutses ta vabakunstnikuna Võrus, kus töötas ka (1937–1942) Võru Kandles dekoraatorina.
1940. aastal sai Kunstnike Liitu liikmeks. 1941. aastal töötas Tallinna Kinostuudios. Samal aastal mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus oli ehituspataljonis; aastatel 1942–1943 oli ta Tšeljabinskis kunstnik. Aastatel 1943–1945 oli ta Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu käsutuses, olles algul Moskvas, hiljem Tallinnas Kinofikatsiooni Valitsuse juhataja. 1945. aastast tegutses ta jälle vabakunstnikuna.

## Looming

Põhiliselt looduspilte ja linnavaateid jäädvustanud kunstnik on palju maalinud Lõuna-Eestis. Eriline koht tema loomingus on Võrumaa looduse kujutamisel, sest Võrumaal möödus ka kunstniku lapsepõlv. Tema teise maailmasõja ajal maalitud teoseid leidub Tšeljabinski muuseumis. Kunstnik oli kirglik rännumees, ta oli käinud Siberis, Kaug-Põhjas, Karjalas, Kaspia rannikul ja Gruusias.

1976. aastal valmisid tal "Solovetsi klooster", "Saariselga tundra Soomes", "Kandalakša lähistel", "Põhja-Dvina", "Kaljune saar Põhja-Laadogal" ja muud maalid.
Tema pehmekoloriidiliste loodusmaalide kõrvale võiks paigutada ka rea tuntud kultuuritegelaste portreid, nagu "Fr. Tuglas", "J. Vahtra", "V. Gurjev" jt, samuti autoportree, inseneride, tööliste ja üliõpilaste portreed.

## Välislingid
* Ernst Hallopi looming EKM Digikogus
Nikólaos Kaklamanákis

**Nikólaos Kaklamanákis**, tuntud ka kui **Níkos Kaklamanákis** (sündinud 19. augustil 1969 Ateenas) on Kreeka purjetaja.

Níkos Kaklamanákis on kolmekordne maailmameister purjelaua Mistral-klassis ja 1996. aasta suveolümpiamängude olümpiavõitja samas klassis. 2000. aasta Sydney olümpiamängudel võitis ta 6. koha. 2004. aasta Ateena olümpiamängudel võitis ta hõbemedali. Olümpiavõitjaks tuli Iisraeli purjelauasõitja Gal Fridman, kes võitis sellega Iisraelile läbi aegade esimese olümpiakulla Mistral-klassis. Neli aastat hiljem Pekingi olümpiamängudel tuli Kaklamanákis 8. kohale, aga seekord  klassis.  

Kaklamanákis süütas 2004. aasta suveolümpiamängude olümpiatule.

## Välislingid
*Tulemused ISAFi lehel
Kalju Kirde

**Kalju Kirde** (kuni 1935 **Kalju Frisch**; 2. detsember 1923 Lelle vald, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 29. juuni 2008 Klein Lengden, Gleicheni vald, Göttingeni maakond, Alam-Saksi liidumaa) oli eesti päritolu Saksamaa füüsik ja kirjandusloolane.

Ta lõpetas Tartus 1942. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta võeti sügisel 1942 teenima Luftwaffe üksustesse.

Lahkus Eestist 1944. Aastail 1945–1949 õppis füüsikat Göttingeni Ülikoolis, mille lõpetas 1958. aastal.

## Kirjandusloolasena
Ta tundis huvi ulmekirjanduse vastu ning ta oli Howard Phillips Lovecrafti rahvusvahelise tuntusega uurija.

## Teoseid
*Uku Masing, Kalju Kirde. "Kord kui me unistus uitis". Uku Masingu ja Kalju Kirde kirjavahetus. Ilmamaa. Tartu 2014

## Isiklikku
Tema isa oli geofüüsik Kaarel Kirde. On maetud Tartu Raadi kalmistule. 

## Viited

## Välislingid
*TLÜAR väliseesti isikud
*Der phantastische Autorenbrief. Kalju Kirde 02.12.1923 - 29.06.2008. Thomas M. Disch 02.02.1940 - 04.07.2008. Ausgabe 491. Juli 2008
Leedu loomaaed

**Leedu loomaaed** (varem *Kaunase loomaaed*) on loomaaed Leedus Kaunases. Leedu ainus loomaaed avati 1. juulil 1938.


Alopex lagopus.JPG|
Ursus americanus.JPG|
Ursus maritimus.JPG|


## Viited

## Välislingid

* Leedu loomaaia koduleht (*leedu keeles*)
Dokutšajevsk

**Dokutšajevsk** on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Donetski oblastis, 24,4&nbsp;km kaugusel Donetski keskusest edelas. Asula on saanud nime Vassili Dokutšajevi järgi.

Dokutšajevsk asutati 1912. aastal **Olenivski karjerõ** (Оленівські кар'єри) nime all, linna õigused ja praegune nimi alates 1954. aastast. Dokutšajevski haldusalas on Jasne asula.

Suhha Volnovahha kallastel asuva asula kõrgus merepinnast on 135 meetrit.

## Rahvastik

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 24&nbsp;142 inimest, kellest 27,32% emakeeleks oli vene keel ja 72,13% emakeeleks ukraina keel.1. jaanuaril 2013 elas asulas 23&nbsp;733 inimest, asustustihedus  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Ajalugu
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, on asula lähistel toimunud mitmeid kokkupõrkeid valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. Alates 2014. aasta sügisest on asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.


Dokuchaevsk 009.jpg|Dokutšajevi mälestusmärk
Dokuchaevsk 018.jpg|


## Vaata ka
* Dokutšajevski loomaaed

## Viited

## Välislingid

* Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja. Ukrajinska Pravda. 14. november 2014. (*ukraina keeles*)
* У бою з терористами загинув прикордонник. Ukrinform.  (*ukraina keeles*)
* "Азов" каже про знищення 170 російських військових протягом одного вогневого нальоту. Espreso.tv. (*ukraina keeles*)
Laevaehituslik tingmahutavus

**Laevaehituslik tingmahutavus** (inglise keeles *Compensated gross ton*, ***CGT***) on laevatehase indikaator toodangu arvutamisel  eri laevatüüpide ja –suuruste töömahu võrdlemiseks. Ehitatava laeva kogumahutavus korrutatakse laeva tüübi ja suuruse koefitsiendiga, mis loodi 1977. aastal OECD poolt siseveelaevade tehaste toodangu võrdlemiseks. 

Erinevad laevad, olenevalt tüübist ja suurusest, võivad vajada suuremat või väiksemat töömahtu laeva kogumahutavuse suhtes.

*
GT

## Autod
**[[gran turismo]]*, pikkade vahemaade sõitmiseks mõeldud luksusautode tüüp, vt ka Grand Tour
**Alfa Romeo GT
**Ford GT
**Maserati GranTurismo
**Mercedes-AMG GT
**Opel GT

## Laevandus
*Kogumahutavus (*gross tonnage*), laeva ruumala

## Muud
*Google Talk, Google'i suhtlusprogramm
*Google Translate, Google'i tõlkimisprogramm
*Guatemala, 2-täheline riigikood
**.gt, Guatemala tippdomeen
*Georgetown, Guyana pealinn
*Goodyear Tire and Rubber Company tähis NASDAQ-is
Kogumahutavus

**Kogumahutavus**, tähis **GT** (inglise keele sõnadest *gross tonnage*) on üks laeva mõõtmise ühikutest. See on kõigi laevaruumide ja kinniste tekiehitiste koguruumala, millest on maha arvatud laeva topeltpõhja ja mõningate teenindusruumide mahud.

Kogumahutavuse mõiste ja arvutusviis võeti kasutusele 1969. aastal. Vajadus ühise mõiste ja standardse rahvusvahelise laevade mõõtmissüsteemi järele tekkis sama kuju ja suurusega laevade suuresti erineva mahutavuse tõttu; seda silmas pidades kirjutati Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juhtimisel Londonis 23. juunil 1969 alla rahvusvahelisele laevade mõõtmise konventsioonile (*ITCM* 1969).

Kogumahutavuse märkimisel ei kasutata ühikut.

## Välislingid
*
*Alla 24-meetrise pikkusega laevadele mõõtekirja väljastamise tingimused, § 4.  Kogumahutavuse (GT) arvutamine, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi määrus
Ehmja Kuradimägi

**Ehmja Kuradmägi** on ringvall-linnus, mis asub Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas, Ehmja endisest külatuumikust 600&nbsp;m, Martna-Ridala maanteest 700&nbsp;m põhja pool.

## Kirjeldus

Ringvall-linnuse tüüpi linnusekoht paikneb põllul kõrgemas kohas, 80&nbsp;cm maapinnast. Ovaalse kujuga õueala läbimõõt on põhja-lõuna suunas 41&nbsp;m, ida-lääne suunas 32&nbsp;m. Aja jooksul on põllutöödega kive juurde veetud ning seetõttu ei ole vallide esialgne paiknemine selge. Linnuse ase on halvasti säilinud. 1982. aastal läbi viidud arheoloogiliste kaevamiste käigus leiti mõned savinõukillud. Nende leidude järgi on linnuse kasutusaeg dateeritud I aastatuhandest kuni II aastatuhande algusse.

## Vaata ka
*Eesti linnuste loend
*Ehmja
*Varetemäe kivikalme

## Viited

## Välislingid
*
Alatskivi Kalevipoja säng

**Alatskivi Kalevipoja säng** ehk **Peatskivi linnamägi** on linnamägi Tartu maakonnas, Peipsiääre vallas, Peatskivi külas Saali 2

## Mälestise kirjeldus
Linnamägi asub 10–15 m kõrgusel järsunõlvalisel seljakul. Selle kirdejalamil voolab Alatskivi jõgi. Linnuse tasase pinnaga õueala pindala on 2200 ruutmeetrit. Kagupoolse otsavalli kõrgus siseküljel on 1,8 m, loodepoolsel vallil 1,4 m.

## Leiud
Leiumaterjalis on esikohal savinõukillud, leiti ka kedral valmistatud nõude kilde. Samuti leiti luust nooleots, rauast viskeodaots, noakatkeid. Ehitusjäänustest on märkimisväärsem linnuse hilisemasse kasutusperioodi kuuluva kividest ahju rusud. Leidudena saadi siit rauast noaots, noa katke ja savinõukilde.

## Linnuse dateering
Linnuse varasem asustusjärk kuulub varasesse metalliaega, põhiliseks kasutusajaks on olnud aga I aastatuhande lõpusajandid ja II aastatuhande algus.


Alatskivi Kalevipoja sängi linnuseõu 2024.jpg|Linnuseõu
KRUSE(1846) p651 links-unten.jpg|Linnamägi Friedrich Kruse joonistusel (1846. aasta)


## Viited

## Välislingid
*
Rakke linnus

**Rakke linnamägi** ehk **Rakkemägi** on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Rakke alevikus Linnamäel.

## Kirjeldus
Linnus asetses põhja–lõunasuunalise pika mäeseljaku (Rakke mägi) itta ulatuval kõrgemal neemikul 133&nbsp;m kõrgusel. Neemiklinnus oli kaitstud järskude looduslike nõlvadega.

Läänes on linnuseplatoo ülejäänud seljakust eraldatud kaarja 30&nbsp;m pikkuse ja 1,5&nbsp;m sügavuse kraaviga. Selle siseküljel asub 1,5&nbsp;m kõrgune vall. Põhjapoolne vall on peaaegu hävinenud. Vallide ehitamiseks on kasutatud paeplaate ja raudkive.

Varem asus linnusevärav edelanurgas, kus on vallis mõnemeetrine ava. Õueala pindala koos madala kirdesse pöörduva alaga on 1250 ruutmeetrit. Kultuurikiht näib puuduvat.

## Viited

## Välislingid
*
Kamieniuki

**Kamieniuki** on agrolinnake (endine küla) Valgevenes Bresti oblastis Kamianieci rajoonis, Kamieniuki külanõukogu keskus. Kamieniuki asub merepinnast 153 meetri kõrgusel, Pravaja Lasnaja kaldal.

Kamieniukis asub Białowieża laane rahvuspargi administratiivkeskus, selle juures asub ka rahvuspargi loodust tutvustav muuseum. Küla lähedal Bialowieza laanes asub Valgevene Jõuluvana loss. Teised vaatamisväärsused on kaks muinasasulat, neist vanema, kiviaegse asulapaiga jurues asus ka muinaslinnus.

## Välislingid
* Kamieniuki
Kaziany

**Kaziany** (transkribeerituna **Kazjanõ**, leedu *Kazėnai*, poola keeles *Koziany*) on küla (endine alev) Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis Vidzy külanõukogus. Küla asub Dzisna jõe kaldal merepinnast 120 meetri kõrgusel.

Kazianys on raamatukogu, keskkool ja muusikakool. Vaatamisväärsuseks on XIX sajandi teisel poolel ehitatud õigeusu kirik.

## Ajalugu

Kazianyt on esimest korda mainitud aastal 1504. Aastal 1514 sai sellest Zenowiczite valdus. Seoses administratiiv-territoriaalse reformiga hakkas asula kuuluma Vilniuse vojevoodkonda ja Brasłaŭ maakonda. XVII sajandil läks küla Pacide valdusse. Aastal 1686 andis F.J.Pac osa maadest Vilniuse benediktlaste käsutusse, kes rajasid saadud maadele kreekakatoliku kiriku. Aastal 1690 kuulus Pacidele Kazianys 40 suitsu, benediktlastele aga 38.

XVIII sajandi lõpus läks Kaziany (asulast oli vahepeal saanud alev) Manuzide valdusse. Poola jagamisel läks Kaziany aastal 1795 Venemaa koosseisu. Aastal 1823 sai Kazianyst Platerite valdus. Aastal 1918 nimetati Kaziany ajutiselt ümber *Romanovo-Nikolskojeks*.

Pärast esimest maailmasõda kuulus Kaziany Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi kaotas Kaziany alevi staatuse. Teise maailmasõja ajal, 7. novembril 1942 ründasid asulas paiknenud Saksa garnisoni leedu ja valgevene rahvusest partisanid, tapeti 150, vangi võeti 18 sõdurit. Kuni aastani 2003 oli Kaziany samanimelise külanõukogu keskuseks.

## Välislingid
Nabala-Tuhala looduskaitseala

**Nabala-Tuhala looduskaitseala** on looduskaitseala Harju- ja Raplamaa piiril.

Looduskaitseala asub Kiili vallas, Saku vallas, Kose vallas ja Kohila vallas. Kaitseala pindala on 4629 ha.

2010. aastal esitati algne ettepanek moodustada kaitseala maastikukaitsealana (Nabala maastikukaitseala). Looduskaitseala moodustati 2014. aastal. Kaitseala territooriumile jäid kaks varasemat kaitseala: Tammiku looduskaitseala ja Tuhala maastikukaitseala.

## Vaata ka
*Nabala karstiala
*Tuhala karstiala
*Tuhala nõiakaev

## Viited

## Välislingid
* Keskkonnaministeerium: Nabala piirkond
*