Tegusõna käändelised vormid

**Tegusõna käändelised vormid** on tegusõna vormid, mis väljendavad üldist tegevust, kuid mis ei väljenda kõneviisi, isikut ega arvu.

## Eesti keel
Tegusõna käändelised vormid on 
* *[[ma-tegevusnimi|ma-]], [[da-tegevusnimi|da-]]* ja *[[vat-tegevusnimi|vat]]*-tegevusnimed ehk infinitiivid
* oleviku kesksõnad ehk *v-* ja *tav-*vormid
* mineviku kesksõnad ehk *nud-* ja *tud-*vormid.

#### Tegevusnimi

on tegusõna käändeline vorm, mis ei väljenda lauses iseseisvalt mingit verbikategoriaalset tähendust. Tegevusnimed on:

*ma-tegevusnimi, mille tüve järgi saab moodustada tema teisi käändevorme (seesütlev, seestütlev, saav ja ilmaütlev)

:*-ma*: *õppi*'ma***;     ''Mari tahab uju'''ma''' minna''.
:''-mas'': ''õppi'''mas***;   *Käisin kinos filmi "Videvik" esimest osa vaata*'mas***.
:''-mast'': ''õppi'''mast***; *Kalle tuli metsast jooks*'mast***.
:''-maks'': ''õppi'''maks***; *Rõhuta*'maks** oma lahkumist, tõusis vanaisa lauast.''
:''-mata'': ''õppi**mata***; ''Mul on täna poes veel käi'''mata***.

*da-tegevusnimi, mille tüve järgi saab moodustada seesütleva käände vormi

:*-da*: *õppi*'da***; ''Liis tahab sünnipäevaks palju kingitusi saa'''da***.
:*-des*: *õppi*'des***;  ''Põle'''des''' muutuvad puud tuhaks''.

*vat-tegevusnimi, mille tüve järgi saab moodustada [[osastava]] käände vormi
:''-vat'': ''õppi'''vat***; *Mati soovi*'vat** õpinguid välismaal jätkata''.

==== Tegevusnimed [[lauseliige|lauseliikmetena]] ====

*ma-tegevusnimi võib olla lauses
:[[kohamäärus]]: ''Plaanisime jooks**ma** minna''.
:[[sõltuvusmäärus]]: ''Õpetaja pani meid lahku istu**ma***.
:[[liitöeldis]]e osa: ''Laps hakkas käi'''ma***.
:iseseisev öeldis: *Ruttu õppi*'ma***!

*''mas-vorm'' võib olla lauses
:kohamäärus: ''Käisime metsas uita'''mas***.
:sõltuvusmäärus: *Kohtasin ema kohvikus istu*'mas***.

*''mast-vorm'' võib olla lauses
:kohamäärus: ''Olen tüdinenud ela'''mast***.
:sõltuvusmäärus: *Laulja Christina Aguilera keeldub nälgi*'mast***.

*''maks-vorm'' on lauses
:[[otstarbemäärus]]: ''Leid'''maks''' enda koht elus, läks Kairi palverännakule''.
 
*''mata-vorm'' on lauses
:viisimäärus: ''Läksin hommikul söö'''mata''' kooli''.

*da-tegevusnimi võib olla lauses
:[[Alus (keeleteadus)|alus]]: ''Mulle meeldib süü'''a***.
:sihitis: *Proovi oma pead sellega mitte vaeva*'ta***.
:[[määrus]]: ''Ema kasukas kõlbab ainult väga külmal talvel kan'''da***.
:öeldistäide: *Minu eesmärk on karjääri teh*'a***.
:täiend: ''Kallel oli  soov püsti tõus'''ta***.
:liitöeldise osa: *Ma ei taha Sinu saladust teada saa*'da***.

*''des-vorm'' on lauses
:määrus: ''Hõisa'''tes''' ja juubelda'''des''' jooksid võitjad lavale''.

*''vat-tegevusnimi'' võib olla lauses:
:sõltuvusmäärus: ''Ma justkui tundsin sind tule'''vat***.
:sihitis: *Kas külmkapis leidub midagi sööda*'vat***?

==== Kesksõna ====

on [[tegusõna]] käändeline vorm, mis tähistab objekti tegevust tema omaduste või seisundina:

*[[oleviku kesksõna]] väljendab tegevust, mis suhtelises olevikus iseloomustab tegijat või tegevusobjekti

:''-v'': ''õppi'''v***; *Kaua maga*'v** laps on vanematele õnnistuseks''.
:''-tav'': ''õpi**tav***; ''Karli ütlus on äärmiselt usu'''tav***.

*mineviku kesksõna väljendab omadust või seisundit, mis on tekkinud või tekitatud suhtelises minevikus

:*-nud*: *õppi*'nud***; ''Raskelt uinu'''nud''' last oli võimatu äratada''.
:''-tud'': ''õpi'''tud***;  *Sain kiita korralikult soorita*'tud** harjutuse eest''.

==== Kesksõnad lauseliikmetena ====

*oleviku kesksõna võib olla lauses
:täiend: ''Bussijaamast leiti nälgi**v** laps''.
:[[öeldistäide]]: ''Antud psühholoogiline teos on minu jaoks raskelt loe**tav***.
:[[seisundimäärus]]: ''Õpilane astus klassi külmast värise'''v'''ana.''

*mineviku kesksõna võib olla lauses
:öeldis: ''Kirjanik Jaan Kross on mitmeid raamatuid kirjuta'''nud***.
:täiend: *Käi*'dud** rada vajus unustusse''.
:öeldistäide: ''See tee on kahjuks sule**tud**'.
:seisundimäärus: *Väsinuna läks noor sportlane autasule järgi*.

## Vaata ka

:Tegevusnimi
:Kesksõna
:Lauselühend

## Viited

:1. ↑ Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut
:2. ↑ Eduard Vääri 1973. Eesti keele õpik keskkoolile. Tallinn: Valgus
:3. ↑ Mati Hint 1983. Eesti keele õpik IX klassile. Tallinn: Valgus