Hopa mõis

**Hopa mõis** ehk **Ape mõis** (saksa keeles *Hoppenhof*, läti keeles *Apes muiža*, ka *Oppes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Smiltene piirkonnas Hopa vallas, laut Uskani külas.

## Ajalugu
Mõis rajati 14. sajandil. 1528. aastal oli selle omanik Johann Hoppe, kelle järgi mõis ka oma nime sai. 1528. aastal ostis osa mõisast 1050 marga eest Johann Rehsack. Selle maatüki omandanud Jürgen Korf omandas 1549. aastal ka ülejäänud mõisaosa. Hiljem kuulus see koos Karva mõisaga Korfidele. Poola ajal omandas need mõisad keegi Jabelnowsky. Kui alad Rootsi võimu alla läksid, doneeris Gustav II Adolf mõisad Lorenz Wagnerile. See pidi aga kuninga nõudmisel valdused 1630. aastal Jöran Jacobsenile loovutama. Temalt ostis siis mõisad Heinrich Cronstern, kes need 1650. aastal Berent Sontagile loovutas. Tolle tütar abiellus Johann Kernekorsiga, kes need mõisad hiljem päris. Aastal 1684 pantis ta Karva mõisa 800 taalri eest Heinrich Brandtile, Aastal 1740 läks Karva mõis Brandtide valdusse, sellal kui Hopa mõis läks 1768. aastal Johanni järeltulija Johann Christian Cairenkorsi valdusse. Wilhelm Cairenkorsi tütar abiellus Magnus Gustav Nothhelferiga. 

1838. aastal omandas mõisa 12 500 rubla eest Reinhold von Nothhelfer. Too müüs 1849. aastal mõisa 27 000 rubla eest August Eberhard Berens von Rautenfeldile. 1851. aastal ostis mõisa 32 000 rubla eest Victor Wolff. 1859. aastal müüs ta mõisa 80 000 rubla eest Alexander Gottlieb von Gutzeitile. Too pantis mõisa järgmisel aastal 86 000 rubla eest Richard von Freyle. 1865. aastal omandas mõisa 35 000 rubla eest Constantin von Gutzeit. 1884. aastal omandas mõisa tema lesk Maria koos nende laste Pauli, Marie, Johanna, Sophie, Constantini, Julie Alexanderi, ja Georgiga. Aasta lõpus müüsid nad mõisa Axel Delwigile.

## Mõisaansambel

Kohaliku kaitse all on Hopa mõisa hoonetekompleks, sealhulgas laut, häärber, ait, teenijate maja ja personali elumaja.
### Peahoone
Häärber oli 1924. aastast Hopa Põllumajanduskooli omandis. Teise maailmasõja järel rajati sinna korterid, hiljem oli seal haigla. 1996. aastast on selle omanik Alūksne pansionaadi Hopa osakond. 2018. aasta seisuga on hoone hävimisohus.


Hopa mõisa peahoone 2018. aastal.jpg|Peahoone (2018)
Apes muiža 2001-08-04. 2005. gadā cieta ugunsgrēkā. - panoramio.jpg|Peahoone (2004)


### Kõrvalhooned ja park
Säilinud on veel teisedki mõisakompleksi kuulunud hooned. Meierei ja ait on eraomanduses, mõisa laut ja küün kuuluvad Hopa Põllumajanduskoolile. Säilinud on ka mõisa park, mis jääb Hopa valda.

## Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/8 adramaad, sellele allus 144 mees- ja 175 naishinge.

Aastal 1627 oli Hopa mõisa suurus kokku 18 adramaad, sellest 2 adramaad oli haritavat maad. Aastal 1641 oli mõisal koos Karva mõisaga adramaid 3 ja 5/6. Aastal 1688 kuulus Hopa mõisale adramaid 2, nagu ka aastal 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 2 ja 1/3 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 3 ja 7/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 2 ja 2/5 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid 3, lisaks allus mõisale 4 ja 61/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

## Viited

## Välislingid
*Hopa mõis Läti Rahvusraamatukogu andmebaasis