open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Albrecht Alkibiades

**Albrecht Alkibiades**, ka **Albrecht Alcibiades** (28. märts 1522 Ansbach – 8. jaanuar 1557 Pforzheim) oli Brandenburg-Kulmbachi markkrahv (ametlikult *Albrecht II*) aastatel 1527–1553.

Albrecht oli Brandenburg-Kulmbachi markkrahvi Kasimiri, keiser Karl V väejuhi vanem poeg. Kui ta isa Ungaris türklastevastase sõjakäigu ajal surma sai, oli ta vaid viieaastane. Markkrahvkonna regendiks sai tema onu, Ansbachi markkrahv Georg, kes oli seda kuni 1541. aastani, mil Albrecht sai täisealiseks. Iseseisvalt võimule saades oli Albrechtist saanud onu mõjul protestant, kuid samas säilitas ta kontaktid ka katoliiklastega. 1545. aastal sõlmis ta liiduleppe oma teise onu, Preisimaa hertsogi Albrecht von Hohenzollerniga, kes oli üks protestantide olulisemaid juhte. Kuid kui aasta hiljem puhkes Schmalkaldeni sõda, otsustas ta sarnaselt protestantliku Saksi hertsogi Moritziga liituda Karl V-ga ja oli tema võidukate vägede hulgas, kui protestantlikud vürstid alistati. 

Koos keisriga üritas Albrecht 1549. aastal välja töötada ka rahulepet viimase Karl V võimu alt välja jäänud saksa vürsti, Preisi Albrechtiga. See nõndanimetatud Brüsseli programm sisaldas ettepanekut kogu Läänemere idakalda poliitilise korralduse muutmiseks: Poola võimualune Lääne-Preisimaa pidi saama ametlikult Saksa-Rooma riigi osaks, kuid samas jääma Poola tegeliku võimu alla; Preisi hertsogkond pidi Sigismund II Augusti surma järel minema aga keisririigi otsealluvusse. Liivimaal pidanuks aga Albrechti Riia peapiiskopist vend Wilhelm loobuma kompensatsiooni vastu oma ametikohast ja peapiiskopkonna alad pidanuks liidetama Liivi ordu valdustega. Kuid keisri reaalne võim siiski nii suur ei olnud, et seda programmi läbi suruda, Poola polnud sellest aga mingil määral huvitatud.

1551. aastal osales Albrecht taas sõjaretkel Saksi Moritzi poolel, sedakorda aga keisri vastu. Protestantlikud vürstid olid edukad ja surusid keisrile peale Passau lepingu, millega too oli sisuliselt sunnitud lubama protestantliku usu levikut. Kuid Albrecht sellega ei leppinud ja jätkas sõda. Kuid ta ei leidnud liitlasi ja Saksi Moritz asus Põhja-Saksa vürstide eesotsas tema vastu võitlema. 1553. aastal said tema väed mitu korda rängalt lüüa. Ehkki Saksi Moritz lahingus langes, pidi Albrecht seejärel peagi Kulmbachist põgenema. 1554. aasta alguses sai ta lõplikult lüüa ja pidi oma õe juurde Badenisse põgenema. Keiser pani ta riigivande alla ning konfiskeeris ametlikult tema valdused. Just sel ajal sai tema hüüdnimeks Alkibiades – tema hoolimatu sõjakuse tõttu, mis lõpuks talle endale saatuslikuks sai. Albrecht suri vaid 34-aastaselt 1557. aasta alguses seni täpselt kindlaks tegemata haigusse, mis võis olla Guillaini-Barré sündroom.

## Sugupuu
Vastandelement

**Vastandelement** on matemaatikas elemendi *a* neutraliseeriva elemendi –*a* (öeldakse *miinus* *a*) nimetus, kui tehteks on liitmine.

## Viited
Vastandarv

Matemaatikas nimetatakse arvu *n* **vastandarvuks** arvu –*n* (lugeda: *miinus *n* *). Arvu ja selle vastandarvu summa on alati 0. 

Arvu 0 vastandarv on seesama arv 0. Positiivse reaalarvu vastandarv on sama absoluutväärtusega negatiivne reaalarv ja ümberpöördult. 

## Vaata ka
*Absoluutväärtus
*Vastandelement
*Pöördarv
Walter Hallstein

**Walter Peter Hallstein** (17. november 1901 Mainz – 29. märts 1982 Stuttgart) oli Saksa poliitik ja õigusteadlane.

1942. aastal kutsuti ta sõjaväeteenistusse, kus teenis Põhja-Prantsusmaal suurtükiväeleitnandina. 26. juunil 1944 langes ta Cherbourgi lahingus ameeriklaste kätte vangi ja viidi Ameerika Ühendriikide Mississippi osariigis asuvasse Camp Como sõjavangilaagrisse. Laagris rajas ta "laagriülikooli", õpetades vangidele õigusteadust. Lisaks õppis ta ka Rhode Islandil Fort Gettys USA konstitutsiooni.

Hallstein naasis Saksamaale novembris 1945 ja algatas kampaania Frankfurdi ülikooli taasavamiseks. 1. veebruaril 1946 hakkas ta seal õppejõuks, ning aprillis valiti rektoriks, kelleks ta jäi kuni 1948. aastani.

Ta oli Saksamaa välisministeeriumi riigisekretär ning Rostocki ja Frankfurdi ülikooli professor.

## Tunnustus
* 1961 Karl Suure auhind

## Vaata ka
* Hallsteini doktriin
Schibsted

**Schibsted** on Norra meediagrupp, mis tegutseb 20 riigis, peamiselt Norras ja Rootsis. Ta on Oslo väärtpaberibörsil noteeritud. Eestis omas ta pikka aega ajalehti Postimees ja Õhtuleht ning telekanaleid Kanal 2 ja Kanal 11. Aastal 1998 ostis ta Sõnumilehe.

Schibstedi tegevus on seotud erinevate meedia valdkondadega nagu: ajaleht, televisioon, film, kirjastamine, multimeedia ja mobiiliteenused. 

Schibstedi aktsiatega kaubeldakse Oslo börsil.

## Viited

## Välislingid
*  Koduleht
Jóhanna Sigurðardóttir

**Jóhanna Sigurðardóttir** (sündinud 4. oktoobril 1942 Reykjavíkis) on Islandi poliitik.

1. veebruarist 2009 kuni 23. maini 2013 oli ta Islandi peaminister.

Enne poliitikukarjääri alustamist töötas Jóhanna Sigurðardóttir stjuardessina. Poliitikasse sattus ta peamiselt tänu aktiivsele ametiühingutööle.

Jóhanna Sigurðardóttir on kuulunud Islandi parlamenti alates 1978. aastast. Ta on Islandi pikima staažiga parlamendiliige. Ta kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Allianssi.

Ta on olnud Islandi sotsiaalminister kõigepealt aastatel 1987–1994 ning siis 2007–2009 Geir Haarde valitsuses.

Jóhanna Sigurðardóttir sai peaministriks pärast seda, kui Geir Haarde valitsus jaanuaris 2009 majanduskriisist tingitud rahulolematuse tõttu tagasi astus. Ta on Islandi esimene naispeaminister ja maailma esimene peaminister, kes on lesbi.

## Isiklikku
1970. aastal abiellus Jóhanna Þorvaldur Steinar Jóhannessoniga. Paaril on kaks poega: Sigurður Egill Þorvaldsson (1972) ja Davíð Steinar Þorvaldsson (1977). Paar lahutas abielu 1987. aastal.

2002. aastal sõlmis Jóhanna tsiviilpartnerluse kirjanik Jónína Leósdóttiriga. 2010. aastal paar abiellus; nad olid esimeste samasooliste abiellujate seas pärast samasooliste abielu seadustamist Islandil.

## Viited
Uddeni-Wentworthi skaala

**Uddeni-Wentworthi skaala** on skaala, mida kasutatakse purdsetete klassifitseerimiseks nende terasuuruse alusel.

Skaalale pani aluse ameerika geoloog Johan A. Udden. Ta võttis lähtepunktiks 1&nbsp;mm terasuuruse ning pakkus välja, et järgmised osakeste klassifitseerimiseks kasutatavad väärtused peaksid olema sellest kaks korda väiksemad või suuremad. Neile järgnevad eelnevast omakorda kaks korda väiksemad või suuremad jne. Vastav rida näeks 1&nbsp;mm vähenemise suunas välja järgnev: 0,5&nbsp;mm, 0,25&nbsp;mm, 0,125&nbsp;mm jne; suurenemise suunas aga: 2&nbsp;mm, 4&nbsp;mm, 8&nbsp;mm jne. Kõiki neid väärtusi ei oleks vaja klassifikatsioonis tingimata kasutada, kuid rahnudeks, veeristeks, liivaks jne klassifitseeritavate purdsetete piirid peaksid ühtima selle süsteemi alusel leitud väärtustega.

Ameerika geoloog Chester K. Wentworth muutis pisut skaalat, kuid säilitas Uddeni skaala peamise põhimõtte, milleks on iga järgmise astme suurenemise kaks korda võrreldes eelmisega.

Koos Wentworthi täiendustega muutus skaala alguses Põhja-Ameerikas ning hiljem üle maailma kõige laiemalt kasutatavaks purdsetete terasuuruse järgi klassifitseerimise meetodiks.

Skaala on logaritmiline, sest iga järgmine aste on eelnevast kaks korda suurem. Seda ära kasutades lõi William Christian Krumbein 1934. aastal nn φ-skaala (fii-skaala).

Uudeni-Wentworthi skaalal põhinev Eestis kasutatav purdsetete klassifikatsioon:

## Vaata ka
*Terasuurus

## Viited
Jäämaja

**Jäämaja** on laiemalt igasugune jääst valmistatud ehitis ukse ja akendega, kitsamalt tähistab Vene keisrinna Anna Ivanovna käsul 1739.–1740. aasta pakaselisel talvel osana Türgi üle saavutatud võidu pidustustest Peterburi püstitatud maja, nimeliselt ka lossi, mille projekteeris arhitekt Pjotr Jeropkin. 

Ehitusel vajaminevad jääkamakad külmutati kokku vee abil. Hoone oli 20 meetrit kõrge ja 50 meetrit lai, väljast varustatud jääst kahurite ja seinakujudega, seest jäämööbliga, koguni jääst patjadega jääst voodil. Talveaeda valati jääst puud, nende okstele asetati jääst linnud. Jäämaja kasutas Anna Ivanovna ühtlasi kättemaksuks vanale vürstile Mihhail Aleksejevitš Golitsõnile, kes oli abiellunud tema tahte vastaselt katoliiklasega. Varsti lesestunud vürsti määras keisrinna naituma ühe oma inetu kalmõkitarist õuedaamiga ja veetma pulmaöö Jäämajas. Külmumast päästis paari pruudi pärlikee, mis vahetati valvuri lambanahast kasuka vastu.

Ehitist kui Anna Ivanovna ajastu ehk kõige ilmekamat nähtust on kujutanud kirjanik Ivan Lazetšnikov ühes esimeses vene ajaloolises romaanis "Jäämaja" (1835), mis ilmus eesti keeles 1961. aastal.
Elektroskandia

**W.EG. EESTI OÜ** (endise ärinimega **Elektroskandia Baltics OÜ**) on elektrimaterjalide hulgimüüja Eestis. W.EG. on spetsialiseerunud elektrimaterjalide turundusele ja müügile ning logistikateenuste osutamisele.

Alates 2016. aastast kuulub W.EG. EESTI OÜ rahvusvahelisse Würthi kontserni. W.EG. juriidiliseks omanikuks on Saksamaa ettevõte Fega and Schmitt Elektrogrosshandel.

W.EG. klientideks on peamiselt suurenergeetika- ja elektriinstallatsiooniettevõtted, tootjad, tööstusettevõtted ning edasimüüjad, tarnijateks kvaliteetkaubamärke esindavad firmad. 

## Ettevõtte ajalugu
Aastatel 1992–1997 tegutses ettevõte Asea Skandia nime all ABB Estonia hulgimüügiüksusena. 1997 reorganiseeriti hulgimüügi osakond iseseisvaks ettevõtteks, mis sai nimeks Elektroskandia. Samal aastal müüdi ettevõte edasi Hagemeyer grupile. 2006 ostis Hagemeyeri Rexel Group ning kuni 2016. aastani kandis Eestis tegutsev ettevõte Elektroskandia nime edasi. 

2016. aastal ostis Würth Group Elektroskandia Rexel Groupilt ning ühendas selle juba varem omandatud Talger Elektrotehnika nime kandva ettevõttega. 15. augustil 2016 nimetati ühinenud ettevõtted W.EG. Eestiks.

## Müügivõrk
W.EG. Eesti pakub elektrimaterjale ehituse, elektrivõrkude, tööstuse ja valgustuse valdkonnas. Ettevõttes töötab ligi sada spetsialisti.

W.EG.-l on müügiesindused Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Jõhvis. Tänu Elektrilevi OÜ korraldatud hanke võidule ollakse valmis oma kliente täiendavalt teenindama ka Paides, Raplas, Võrus, Rakveres, Viljandis, Saaremaal ja Hiiumaal. W.EG. logistika alus on Tallinna keskladu, mille valikus on rohkem kui 6000 toodet. 

W.EG. sortimendis olevad tooted vastavad Euroopa Liidus kehtestatud normidele ja nõuetele. Keskkonnakaitse normide ja utiliseerimisnõuete täitmiseks tehakse koostööd MTÜ-ga Eesti Pakendiringlus. 

W.EG. on Bureau Veritase poolt sertifitseeritud ISO 9001 ja ISO 14001 standardi järgi. 

## Viited


## Välislingid
*W.EG. Eesti koduleht
*Elektroskandia Soome koduleht
*Rexeli koduleht
Paganamaa

**Paganamaa** on paikkond Võrumaal Haanja kõrgustiku edelaserval. Paganamaa jääb Krabi külast lõunasse ning selle lõunapiiriks on mööda Eesti-Läti piiri kulgev Piiriorg. Paganamaa on tuntud soostunud sulglohkude poolest, mida vanarahvas vanapagana jäljehaudadeks kutsub.

Paganamaa on saanud nime Vanapagana jäljehaudade ja seikluste järgi. Lisaks on väidetud, et Paganamaa metsades ja raskel maastikul varjasid end tsaariajal salapiirituse vedajad ja hobusevargad ning sellest ka sajatus: "Pagana maal!"

Paganamaa Arendamise MTÜ korraldab igal aastal Paganamaal kohalikku kultuuri tutvustavaid Paganamaa päevi.

## Vaata ka
* Paganamaa maastikukaitseala

## Viited

## Kirjandus
* Vello Denks, "Paganamaa". Tallinn: Eesti Raamat, 1972, 64 lk.
* Timo Palo. 2016. Pagana tore maa Eesti Loodus 11: 52-55
* Julius Ungru, "Paganamaa mehe mälestusi", Võru 1996
* Julius Ungru, "Minu lapsepõlve Paganamaa". Tallinn: Eesti Raamat, 1987, 112 lk.

## Välislingid
* Paganamaa koduleht

__NOTOC__
Raimund von zur Mühlen

**Raimund von zur Mühlen** (10. november 1854 Uusna mõis – 11. detsember 1931 Wiston, Inglismaa) oli baltisaksa tenor ja lauluõpetaja.

Ta oli Auguste Hohenschildti, Felix Schmidti, Adolf Schulze, Julius Stockhauseni ja Clara Schumanni õpilane. 

Esimese esinemise tegi 1878. aastal Riias, koos samuti Viljandimaalt pärit Hans Schmidtiga.

Tema õpilased olid Lula Mysz-Gmeiner (kes õpetas Elisabeth Schwarzkopfi), Mark Raphael, Hans Lissman, Eva Jekelius-Lissman, Rose Walter, Eide Norena, Martha Lipton, Georg A. Walter, Fanny Opfer, Hermann Weissenborn ja paljud teised.

## Sugupuu

## Vaata ka
*Zur Mühlen

## Välislingid
*Biograafia (saksa keeles)
*Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust, 1 osa, 1 köide: Görlitz 1929, lk. 267
Kaugus

**Kauguse** mõiste on kasutusel tavakeeles ning peamiselt loodusteadustes (füüsikas ja geograafias) ja matemaatikas. Kauguse all mõistetakse tavakeeles ja loodusteadustes peamiselt objektide ruumilise eraldatuse määra ehk **vahemaa**d, mõnikord ka muud laadi eraldatuse määra.

Loodusteadustes on kaugus mittenegatiivne skalaarne suurus, mida mõõdetakse pikkusühikutes.

Matemaatika võimaldab (füüsikalise) kauguse mõistet üldistada abstraktsetele objektidele. Sellisteks objektideks võivad olla näiteks punktid tasandil. Punktidevahelise kauguse mõistet saab kasutada näiteks ka punktihulkadevahelise kauguse defineerimiseks. Samuti räägitakse näiteks maatriksitevahelisest kaugusest. Kõige üldisemal kujul on kaugus matemaatikas mittenegatiivne reaalarv, mis leitakse teatud komplekti tingimusi (meetrika aksioome) täitva kujutuse (meetrika) abil.
 
## Matemaatika

Matemaatikas saab rääkida kaugusest abstraktsete objektide vahel. Kaugus oma kõige üldisemal kujul on defineeritud meetrilistes ruumides. Meetriline ruum on hulk *X,* millel on defineeritud kujutus 
:\rho: X \times X \to \mathbb{R},
mis seab hulga *X* igale elementide paarile vastavusse reaalarvu \rho(x,y) nii, et oleksid täidetud järgmised meetrika aksioomideks nimetatavad tingimused: 
# \rho(x,y)=0 \Leftrightarrow x = y (samasuse aksioom ehk identsuse aksioom)
# \rho(x,y) = \rho(y,x) \,  (sümmeetria aksioom) 
# \rho(x,y)\le \rho(x,z)+ \rho(z,y) (kolmnurga võrratus).

Kujutust \rho nimetatakse *meetrikaks* ja arvu \rho(x, y) nimetatakse *x* ja *y* **kauguseks**. Tihti nimetatakse kauguseks ka meetrikat ennast.

### Kaugus eukleidilistes ruumides

Kolmemõõtmeline eukleidiline ruum on ruum, mida seostatakse enamasti füüsikalise ruumiga ning see kattub intuitiivselt ruumi mõistega selle igapäevatähenduses. Üldiselt saab rääkida suvalise mõõtmega eukleidilistest ruumidest, kusjuures *n*-mõõtmelises eukleidilises ruumis on kaugus defineeritud kui
:d(\mathbf{x}, \mathbf{y}) = \|\mathbf{x} - \mathbf{y}\| = \sqrt{\sum_{i=1}^n (x_i - y_i)^2}.,
kus 
:\|\mathbf{x}\| = \sqrt{\mathbf{x}\cdot\mathbf{x}} = \sqrt{\sum_{i=1}^{n}(x_i)^2}
tähistab *vektori pikkust* ja x_1,...,x_n tähistavad vektori
:\mathbf{x} = (x_1, x_2, \ldots, x_n),
koordinaate.

Kaugus eukleidilises ruumis täidab meetrika aksioome ning seetõttu on kõik eukleidilised ruumid ka meetrilised ruumid. Kuna vektori pikkus täidab ühtlasi normi aksioome, on eukleidilised ruumid ka normeeritud ruumid.

## Füüsika

## Geograafia
Geograafias mõõdetakse kaugust ehk vahemaad nii looduses (meetrites või kilomeetrites) kui ka kaardil mõõtkava abil. Selleks määratakse kaugus ühest punktist teise punktini sentimeetrites ja korrutatakse võrdlusmõõtkavaga. Näiteks kaardil võrdlusmõõtkavaga 1&nbsp;cm – 100&nbsp;m mõõdeti kauguseks 5,8&nbsp;cm. Arvestame: 5,8 × 100 = 580&nbsp;meetrit.

Interaktiivsed kaardid võimaldavad kaugust mõõta otse.

## Vaata ka

*Ruum (füüsika)
Norm

**Norm** võib tähendada mitut asja:
***[[Norm (matemaatika)|Norm]]** on matemaatikas kujutus, mis annab vektorile pikkuse.
***[[Norm (piirmäär)|Norm]]** on piirmäär, ettenähtud, kehtestatud hulk, kogus, suurus või muu määr
***[[Norm (eeskiri)|Norm]]** on normeerimisega kehtestatud tootmisalane, tehniline või muu eeskiri (tehnilised normid ja standardid). 
*Sotsiaalne norm
*Õigusnorm
*Keelenorm
**Eesti kirjakeele norm
Piła veduridepoo

**Piła depoo** on vana veduridepoo Poolas Piłas. Depoo on ajaloomälestis 19. sajandist.

Piła depoo ehitati aastatel 1870–1874 seoses Preisi raudtee intensiivse arendamisega. Tänu ebatüüpilistele arhitektuurilistele võtetele sai depoost eeskuju mitmele sama tüüpi ehitisele Euroopas. 1990. aastatel depoo suleti ning unustati.  

Grupp Piła elanikke otsustas selle ajaloolise objekti taastada ja asutas depoo päästmise ühingu.

## Välislingid
*Piła depoo ühing
Maagid

* Maak
* Maagid (meedia hõim)
* Maagid (preestrid), hõimu nimetus mis kandus üle preesterkonnale (meedias ja iraanis), kr *magos*.
Abohar

**Abohar** on linn Indias Pandžabi osariigis Fīrozpuri ringkonnas.

Linnas on arenenud puuvillatööstus ja aiandus.
Semovente da 75/18

**Semovente da 75/18** on Itaalias Teise maailmasõja ajal toodetud liikursuurtükk. 

Masina tootmine algas 1941. aasta jaanuaris ning kuni 1943. aastani ehitati firmas "Ansaldo" kokku 262 sellist liikursuurtükki. Seda liikurit kasutati edukalt nii tankihävitajana, kui ka iseliikuv haubitsana. Pearelvaks oli 75 mm mägihaubits Obice da 75/18 modello 34, teiseks relvaks aga 6,5 mm kuulipilduja Breda Mod.30 (mudelitel М41 ja М42 aga 8 mm kuulipilduja Breda Mod.38).

## Modifikatsioonid
*Semovente da 75/18 su Scafo M40 – ehitati keskmise tanki M13/40 baasil, saksa armees sai tähistuseks Stug M40(i).
*Semovente da 75/18 su Scafo M41 – ehitati keskmise tanki M14/41 baasil, saksa armees sai tähistuseks Stug M41(i).
*Semovente da 75/18 su Scafo M42 – ehitati keskmise tanki M15/42 baasil, saksa armees sai tähistuseks Stug M42(i).
*Carro Commando Per Reparto Semovente da 75/18 – komandörimasinad, saksa armees Pz.Bef.Wg M42 850(i).

## Semovente da 75/18 kasutus
Semovente da 75/18 osales Teise maailmasõja lahingutegevuses Itaalia ja Saksa armee koosseisus nii Põhja-Aafrikas, Balkanil, Prantsusmaal, Idarindel, kui ka Itaalias.


Pilt:Bundesarchiv Bild 101I-203-1680-12A, Albanien, deutsche Soldaten, italienische Panzer.jpg|Semovente da 75/18 Albaanias...
Pilt:Bundesarchiv Bild 101I-784-0208-17A, Nordafrika, italienische Panzer.jpg|...Põhja-Aafrikas...
Pilt:Bundesarchiv Bild 101I-304-0614-15A, Italien, italienisches Sturmgeschütz Semovente.jpg|...Itaalias


## Välislingid

*Semovente da 75/18 Su Scafo M 41 lehel "wwiivehicles.com" *inglise keeles*
*Tanks of World War II – Semovente M40 da 75/18 *inglise keeles*
*Semovente da 75/18 su scafo M40  *vene keeles*
Johann Paul

**Johann Paul** (3. jaanuar (vkj)/ 15. jaanuar 1891 Leebiku vald, Helme kihelkond, Viljandimaa; praegu Tõrva vald, Valga maakond – 10. august 1961 Montréal, Québeci provints, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja piirivalvur.

## Elulugu
Teenis Vabadussõja ajal 2. jalaväepolgus. Läks 1923. aastal üle piirivalvesse.

Ta lõpetas 1927. aastal Tallinna RÜS Erakolledži. Ta õppis aastatel 1928–1930 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 

Aastal 1939 sai ta koloneli auastme. Aastatel 1934–1939 oli ta Siseministeeriumi Piirivalve Valitsuse üldosakonna ja 1939–1940 Piirivalve Talituse ülem.

Paul oli aastatel 1940–1941 Läti piiri valvava Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Piirivalvetalituse ülem (polkovniku auastmes) kuni selle likvideerimiseni Saksa võimude poolt suvel 1941.

Eesti Omavalitsus taastas piirivalve 21. jaanuaril 1942, mil selle sisedirektor Oskar Angelus kinnitas Pauli Piiriomakaitse juhiks (Piiriomakaitse likvideeriti 1942. aasta augustis).

Paul oli aastatel 1942–1944 Omakaitse lahingukooli ülem, 1944. aastal evakueerus ta Saksamaale, sealt läks 1950. aastal Kanadasse.

## Mälestuse jäädvustamine
Aastal 2002 avati Eesti piirivalve juubeli puhul Johann Pauli kodutalus Kolmsilma talus tema auks mälestuskivi. 

## Tunnustus
*1921 priikooli õigus kuni kõrgkooli lõpetamiseni
*Kaitseliidu Kotkaristi III klassi teenetemärk 
*Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk 
*Kaitseliidu Valgeristi III klass 
*Eesti Vabadussõja mälestusmärk 
*Läti Vabariigi Kolme Tähe Ordeni III klass 
*Läti *Par Latviju* medal 
*Poola Taassünni orden

## Viited

## Kirjandus
*Kolonel J. Paul piirivalve ülemaks. Uus Eesti nr 346, 19. detsember 1939. Lk 2
*Vello Jaska. Jõustruktuuride esindajad meenutasid Johann Pauli. Valgamaalane, 24. jaanuar 2006

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Eesti ohvitserid 1918-1940
Barüüt

**Barüüt** on baariumsulfaadist (BaSO4) koosnev mineraal.

Pressitud barüütpulber on suures lainepikkuste vahemikus väga suure peegeldusteguriga peaaegu isotroopselt peegeldav pind. Pressitud barüütpulbrit kasutati kaua aega peegeldusetalonina kui lamberti pinna realisatsiooni. Nüüdseks on uued sünteetilised ained (peamiselt spektralon) barüütpulbri difuusselt peegeldava etalonpinna rollis välja vahetanud.

## Kirjandus
*Philip Oetking. *Photometric studies of diffusely reflecting surfaces with applications to the brightness of the Moon*. Journal of Geophysical Research, 71(10), 2505-2513, 1966.

## Välislingid
Minu lapsepõlve Paganamaa

"**Minu lapsepõlve Paganamaa**" on 1987. aastal ilmunud Julius Ungru lastejuttude kogu. Raamatus on 55 eluloolist jutukest, milles autor kirjeldab läbi lapse silmade 20. sajandi esimese poole eluolu Paganamaal ja talutöid.

Juttu tehakse näiteks jäälõikamisest, linakitkumisest, "Korstnapühkija" mängimisest, paganapoistest, aga ka viinaajamisest ja metsavargusest. Toimetaja Hendrik Relve kirjeldab raamatu eessõnas Julius Ungru jutukesi järgnevalt:
Kelts

**Kelts** ehk **kirs** (omastav kirre) on ajuti (ka kaks või rohkem aastat) külmunud pinnas. Maakoore osa, mis on oluliselt pikemat aega külmunud, nimetatakse igikeltsaks.

## Viited
Poolnorm

**Poolnorm** on kujutus p(**v**) vektorruumist *V* üle korpuse *K* reaalarvude korpusse, mis erinevalt normist ei rahuldada samasuse aksioomi, kuid rahuldab homogeensuse aksioomi ning kolmnurga võrratust:
#  p(a\mathbf{v}) = |a| p(\mathbf{v}), \,
#  p(\mathbf{v} + \mathbf{w}) \leq p(\mathbf{v}) + p(\mathbf{w}),  \, 
kus *a* ∈ *K* on skalaar ja **v**, **w** ∈ *V* vektorid. 

## Omadused

Aksioomidest (1) järeldub, et

: p(0) = 0, \,

kuid erinevalt normist ei kehti implikatsioon p(v) = 0 => v = 0.

Sarnaselt normiga pole poolnorm kunagi negatiivne:

: p(v) \geq 0, \quad  \forall v \in V.

Tõestuseks märgime, et 0 = *p*(0) = *p*(*v*-*v*)/2 ≤ *p*(*v*).

Igal vektorruumil poolnorm. Selleks võib olla näiteks triviaalne poolnorm p(**v**) = 0 iga vektori **v** ∈ *V* korral.

## Vaata ka

* Norm
Kolmemõõtmeline eukleidiline ruum

**Kolmemõõtmeline eukleidiline ruum** ehk **tasane kolmruum** on vektorruum, mida enamasti seostatakse ruumiga füüsikas. Selle ruumi elemente nimetatakse *[[vektor]]iteks* või täpsemalt *geomeetrilisteks vektoriteks*, kui neid on vaja eristada abstraktsemast vektori (ehk mis tahes vektorruumi elemendi) mõistest. Eukleidilises ruumis on antud kahe vektori skalaarkorrutis ning kaugus, vektori pikkus ja vektorite vaheline nurk. Vektorid on esitatavad kolme reaalarvulise koordinaadi abil. 

Elementaarmatemaatikas määratletakse kolmemõõtmelise eukleidiline ruum vektori mõisteta. See ruum "koosneb" punktidest, sirgetest ja tasanditest. Samuti eeldatakse Eukleidese aksioomide kehtivust. Viimasesse käsitlusse saab vektori mõiste sisse tuua loomulikul teel fikseerides ruumis ühe punkti, mida nimetatakse *nullpunktiks*, ja vaadeldes kõiki teisi punkte kui vektoreid, mis on suunatud nullpunktist vaadeldavasse ruumi punkti. Nullpunkti ennast samastatakse nullvektoriga.

## Vaata ka
* Vektorruum
* Tasand ehk kahemõõtmeline eukleidiline ruum
Eesti AGA

**Eesti AGA** on Eesti ettevõte, mis tegutseb alates 1908. aastast ja kuulub rahvusvahelisse gaasitööstuskontserni AGA. 

1920. aastal asutati Eestis AGA esindus ning aasta hiljem tütarettevõte Eesti AGA, mis 1940. aastal natsionaliseeriti. 1991. aastal taasasutati Eesti AGA, millest 2000. aastatel on saanud Eesti juhtiv tööstus- ja meditsiinigaaside tootja ja müüja.

## AGA tegevusalad
Eesti AGA on tegelenud tööstusgaaside (atsetüleen, hapnik, lämmastik, süsihappegaas, argoon jpt) ning meditsiinigaasidega (nt hapnik, dilämmastikoksiid). Lisaks tööstus-, toiduaine-, meditsiini- ja erigaaside tootmisele ning müügile töötab AGA välja ka uusi rakendusi. 

## Välislingid
*Eesti AGA koduleht
*The Linde Groupi koduleht
AGA

**AGA** on Rootsi päritolu ettevõte, mis tegeleb tööstus- ja meditsiinigaasidega.

AGA (esialgse nimega Aktiebolaget Gasaccumulator) asutati 1904. aastal. Samal aastal pandi Saltsjö-Järlas Nackas tööle AGA esimene tehas. Rahvusvahelise kontserni peakontor asub Stockholmis Lidingöl, tütarettevõtted on loodud paljudesse riikidesse.

AGA arengut on tugevalt mõjutanud Gustaf Dalén, kelle leiutised panid aluse ettevõtte edule. 1912. aastal anti Dalénile Nobeli füüsikaauhind. 

Alates 2000. aastast on AGA omanikuks maailma juhtiv tööstusgaasi- ja inseneriteadusettevõte The Linde Group, millel on enam kui 50 000 töötajat umbes sajas maailma riigis. Linde peakontor asub Saksamaal Münchenis.

## AGA tegevusalad
AGA on läbi aegade tegelenud tööstusgaaside (atsetüleen, hapnik, lämmastik, süsihappegaas, argoon jpt) ning meditsiinigaasidega (nt hapnik, naerugaas). 

Kontsern on juba enam kui sada aastat rõhku pannud innovatsioonile. Lisaks majakate jaoks mõeldud süsteemidele ning raadio- ja teleseadmetele on AGA tootnud ka filmiprojektoreid, sihikuid, kaugusmõõtureid, periskoope, vereringe- ja hingamisaparaate, patareisid, radiaatoreid jpm. Juba 1919. aastal tõi AGA turule raadiosaatja ja 1927. aastal esitles Euroopa esimest võrku ühendatud raadiovastuvõtjat. 1950.–1960. aastatel oli AGA tegev ka televaldkonnas, töötades välja koguni oma värviteleri.
  
1960. aastate teisel poolel hakkas AGA üha enam tähelepanu pöörama gaasivaldkonnale. Raadio- ja teleseadmete tootmine lõpetati järk-järgult, suurem osa sellest harust müüdi Philipsile. Osa tehnikaettevõtteid koondati börsil noteeritud tütarettevõttesse Pharos, soojustootmisettevõte CTC müüdi Saabile. 

Tänapäeval on AGA Skandinaavias ja Baltikumis üks juhtivaid tööstusgaasiettevõtteid. Lisaks tööstus-, toiduaine-, meditsiini- ja erigaaside tootmisele ning müügile tegeleb AGA ka uute rakenduste väljatöötamisega. Samuti on kontsernil juhtiv roll vedelgaasisektoris ning jõudsalt arendatakse ka LNG (veeldatud maagaas) valdkonda. AGA on ka aktiivne biogaasi tarnija ning haldab Skandinaavias paljusid biogaasitanklaid.

## AGA Eestis
Eestis tegutseb AGA alates 1908. aastast. 1920. aastal asutati Eestis AGA esindus ning aasta hiljem tütarettevõte Eesti AGA, mis 1940. aastal natsionaliseeriti. 1991. aastal Eesti AGA taasasutati ning sellest on saanud Eesti juhtiv tööstus- ja meditsiinigaaside tootja ja müüja.

## Välislingid
*Eesti AGA koduleht
*The Linde Groupi koduleht
NUPS

**NUPS** oli Rakvere rokkansambel, mis alustas tegevust 2008. aasta alguses. Ansambel tegutses umbes aasta.

Ansambel tegi proove Rakvere kultuurimaja muusikastuudios. Idee kollektiivi luua pärines Lauri Mäesepalt. Trummar oli sel ajal Aleksander Pihlak. Peagi sai uueks trummariks Rait Lõhmus, kuid mõne aja pärast uuenes koosseis taas. Ansambel läks laiali, kuid enne seda valmis hitt "Panomatsioon".

## Liikmed
* Ringo Ramul – laulja
* Tanel Siimann – kitarrist
* Lauri Mäesepp – bassist
* Meelis Rauba – trummar
* Kaur Teder – vioola

## Välislingid
*  Lihvimata teemant – noortebänd NUPS Virumaa Teataja 6. veebruar 2009
Domeeninimi

**Domeeninimi** on tavaliselt füüsilise või juriidilise isiku tähtede ja numbrite kombinatsioon, mis on õiguspäraselt registreeritud, näiteks Eesti Interneti SA-s viimase poolt volitatud registripidaja kaudu. Domeeninimi internetis peab olema kordumatu (ainulaadne); selle peamine eesmärk on internetiaadresside (IP-aadresside) numbrilisele kujule vastava paralleelse (kasutajasõbralikuma) esitusviisi loomine ehk kajastama kindlat küberruumi osa valdusena. Domeeninimi võib koosneda tähtedest, numbritest ja sidekriipsudest. Nime osi eraldavad punktid.

Tipptaseme domeeninimi (tippdomeen, esimese astme domeen) on igal riigil kahetäheline (.ee Eesti domeenide puhul), lisaks on kasutusel pikemad nimed: .aero, .arpa, .biz, .cat, .com, .coop, .edu, .gov, .info, .mil, .mobi (mobiilteenused), .museum, .name, .net, .org, .pro.

Domeeninimi on domeeni omaniku poolt valitud nimi koos tipptaseme domeeninimega, näiteks "wikipedia.org" (see on teise astme domeen ehk juurdomeen). Domeeninimele saab domeeni omanik lisada täiendavaid nimesid (näiteks "uudised.err.ee" on kolmanda astme domeen ja "images.search.yahoo.com" on neljanda astme domeen).

Eestis kasutusel olevad teise taseme domeenid (alamdomeenid):

*.edu.ee – koolid, haridusasutused
*.gov.ee – riigiasutused (haldab Riigivõrgukeskus)
*.riik.ee – riigiasutused (haldab Riigivõrgukeskus)
*.lib.ee – raamatukogud
*.med.ee – meditsiiniasutused
*.com.ee – äriettevõtted
*.pri.ee – eraisikud
*.aip.ee – avatud internetipunktid, teabetoad
*.org.ee – seltsingud, mittetulundusorganisatsioonid
*.fie.ee – füüsilisest isikust ettevõtjad

Esimene internetidomeen registreeriti 15. märtsil 1985.

Eesti domeeninimesid registreeris 2010. aastani EENet. Alates 3. juulist 2010 haldab .ee registrit Eesti Interneti Sihtasutus. 

## Viited

## Välislingid
*  .ee domeenireeglid
* RFC 1034
* Domeeninimede otsing
II üldlaulupidu

**II üldlaulupidu** toimus 2.-4. juulil (vkj 20.–22. juuni) 1879. aastal Tartus. Laulukoore juhatas Karl August Hermann ning pasunakoore David Otto Wirkhaus ja Adalbert Hugo Willigerode. Peokomiteed valiti juhtima Tartu linnapea Georg von Oettingen, kuid põhiorganiseerijaks oli tegelikult Hugo Treffner.

Kokku osales 64 esinejate rühma 1272 esinejaga, sealhulgas 46 meeskoori ja 18 puhkpilliorkestrit.

Pidu oli kavandatud 1875. aasta suveks, kuid luba selleks saadi alles kaks aastat hiljem. Suuresti Vene-Türgi sõja tõttu lükkus pidu 1879. aastasse.

Ühendkooride kontserdid peeti sakslaste käsitööseltsi näituseplatsil, mis asus Tiigi tänaval ning üksikkooride esinemised ja võistulaulmised toimusid Vanemuise seltsi aias.

## Kava
Laulupeo kava koosnes peamiselt saksa autorite lauludest, kuid sisaldas ka kuus algupärast laulu Aleksander Kunileiu, Karl August Hermanni ja Johann Voldemar Jannseni loomingust.

**Vaimulikud laulud**
* "Sull', sull', Jehoova, tahan laulda" (koraal)
* "Sanctus" (F. J. Künkel)
* "Jehoova meie abi" (J. V. Jannsen)
* "Jumala vägevus" (L. van Beethoven)
* "Nüüd paistab meile kauniste" (koraal)
* "Kiituse laul" (H. G. Nägeli)
* "Jumal meie varjupaik" (K. A. Hermann)
* "Sa Israeli karjane" (D. Bortnjanski)
* "Eks mu kohus täna teha" (koraal)
* "Kindla lootuse laul" (F. Brenner)
* "Ärgake" (koraal)

**Ilmalikud laulud**
* "Kuule, kuidas hääli helab" (F. Pacius)
* "Eesti laul" (K. A. Hermann)
* "Laulupidu marss" (K. A. Hermann)
* "Meeskoor" (Trube)
* "Laulu võim" (I. Heim)
* "Õitse ja haljenda, eestlaste maa" (soome rahvaviis)
* "Laulma kutsumine" (Vallinn)
* "Nüüd üles, Vene alamad" (J. V. Jannsen)
* "Tartu Maarja koguduse lipulaul" (F. Brenner)
* "Mu isamaa on minu arm" (A. Kunileid)
* "Jahimehe lust" (Astholz)
* "Pidu laul" (C. M.  von Weber)

## Viited

## Kirjandus
* R. Põldmäe. *Kaks laulupidu. 1879 ja 1880*. Tallinn: Eesti Raamat, 1976.
Salme Teemant

**Salme Teemant** (3. mai 1901 Tallinn – 12. juuni 1965 Tallinn) oli eesti arst ja vaimulik, Arstide Koja nõukogu liige.

Ta õppis aastatel 1919–1925 (lõpetas 1925) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja 1934–1935 õigusteaduskonnas, Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane.

Salme Teemant töötas lastearstina ning Tallinna emade ja laste arstliku nõuandepunkti arsti ja juhatajana. Aastal 1945 ta vallandati, sest oli metodisti jutlustaja. Aastatel 1945–1950 oli ta Tallinna I lastesõime arst, alates 1950. aastast Tallinna I Lastehaigla osakonnajuhataja. 

## Välislingid
*TÜ üliõpilased
Theodor Schönberg

**Theodor Schönberg** (20. detsember 1917 Tallinn – 3. märts 1992 Melbourne) oli eesti arst.

Ta õppis aastatel 1937–1943 (lõpetas 1943) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, korporatsiooni Sakala vilistlane.

Theodor Schönberg töötas Tallinna Keskhaiglas. Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, 1989 asus Austraaliasse.
Scatman John

**John Paul Larkin** (13. märts 1942 – 3. detsember 1999) oli Ameerika Ühendriikide džäss- ja *[[house]]*-muusik. Ta kannatas tugeva 

kogelemise all, kuid sai sellest inspiratsiooni oma *[[scat]]*-stiilis laulude jaoks. Tema tuntuim laul on "Scatman (Ski-Ba-Bop-Ba-Dop-Bop)".

## Diskograafia
### Albumid
*"John Larkin" (1986)
*"Scatman's World" (1995)
*"Everybody Jam!" (1996)
*"Take Your Time" (1999)
*"Listen to the Scatman" (2001)
*"The Best of Scatman John" (2002)

### Singlid
*"Scatman (Ski Ba Bop Ba Dop Bop)" (1995)
*"Scatman's World" (1995)
*"Song of Scatland" (1995)
*"Only You" (1995)
*"Scat Paradise" EP (1995)
*"Su Su Su Super Ki Re i" (1996)
*"Pripri Scat" (1996)
*"Everybody Jam!" (1996)
*"Let It Go" (1996)
*"Scatmambo" (1998)
*"The Chickadee Song" (1999)
Ferdinand Thomson

**Ferdinand Karl Thomson** (25. aprill 1902 Vahiannuse talu, Raadi vald, Tartumaa – 21. oktoober 1961 Paide) oli eesti arst, arstiteadlane, ftisiokirurgia pioneer, oma ftisiokirurgia koolkonna ja ftisiaatria eriala rajaja Eestis. (Kuni 1940ndate alguseni Tomson.)

Õppis 1922–1927 (lõpetas 1927) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Dr. med. väitekiri (Tuberkuloosibatsilli bioloogiline iseloom, eriti tuberkuloosijuhtudel Eestis ja võitlus tuberkuloosiga) jäi 1941 sõjaolude tõttu kaitsmata.

1929–1942 Taagepera tuberkuloosisanatooriumi juhataja, 1942–1944 Järva tiisikusenõuandla juhataja, 1944–1949 Järvamaa tuberkuloosidispanseri juhataja. 1950–1961 erapraksisega sise- ja kopsuhaiguste eriarst Paides (ratastooli jäämise tõttu). Viimaseid eraarste Eesti NSV-s. 1961 represseeriti (erapraksise loa äravõtmine seoses erapraksiste likvideerimisega).

## Tunnustus
*Valgetähe IV klassi teenetemärk (1940) 
*Eesti NSV teeneline arst (1946)  
*Tartu Teadusliku Ftisiaatrite Seltsi auliige (1955).
Endel Laas

**Endel Laas** (29. august 1915 Tartu – 1. november 2009) oli eesti metsateadlane. 

Ta oli Eesti Maaülikooli professor ja metsandusteaduskonna dekaan,Tartu Tähtvere dendropargi rajaja.

## Tunnustus
* 1976 – Eesti NSV teeneline metsakasvataja
* 1999 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2005 – Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler

## Teoseid
* Laas, Endel 1987. *Dendroloogia*. Tallinn: Valgus. (Esmatrükk 1967; kordustrükk täienduste ja parandustega 1987.)
* Laas, Endel 1971. Kui igaüks istutaks oma puu. – Põllumajanduse Akadeemia, 29. aprill
* Laas, Endel 1971. Puud meenutavad. – Põllumajanduse Akadeemia, 9. juuli

## Isiklikku
Endel Laasi poeg on Eino-Endel Laas, kes on samuti metsateadlane ja Maaülikooli õppejõud.

## Viited

## Kirjandus
* Etverk, Ivar 2000. Emeriitprofessor Endel Laas – inimene, õpetaja, teadlane. Rmt.: Sander, Heldur; Tamm, Ülo (toim.), *Dendroloogilised uurimused Eestis* II. Tallinn, 21–27.

## Välislingid
* Lahkus Tähtvere dendropargi rajaja, Postimees, 2. november 2009
Hermann Julius Schmalz

**Hermann Julius Schmalz** (25. märts/6. aprill 1870 Kõnnu küla, Räpina vald, Võrumaa – 16. november 1945 Räpina) oli eesti luuletaja ja muusik.

Ta on laulu "Sauna taga tiigi ääres" ja näidendi "Äiataat tõrdus" autor.

Maetud Räpina Ristipalo kalmistule. 

## Välislingid
*Sauna taga tiigi ääres.... ehk ühest unustatud laululoojast ja mõnda tema vennastki *folklore.ee*
Dnestri laht

**Dnestri limaan** on limaan Musta mere loodekaldal. Limaani pikkus umbes 40 km, laius kuni 12 km. Keskmine sügavus on 1,8 m; suurim sügavus 2,7 m.

Limaani põhjakaldale suubub Dnestr, lõunas on ta väinade kaudu ühenduses ülejäänud Musta merega.
Harilik sipelgakiil

**Harilik sipelgakiil** (*Myrmeleon formicarius*) on võrktiivaliste seltsi ja sipelgakiillaste sugukonda kuuluv putukaliik.

Ta elab kuivades liivastes paikades.

Hariliku sipelgakiili vastseid nimetatakse sipelgalõvideks. Nad toituvad väiksematest putukatest ja harva ka oma liigikaaslastest.

Harilikku sipelgakiili leidub Eestis paiguti.

## Vaata ka
*sipelgalõvi

## Viited

## Välislingid
*
Arkoí

**Arkoí** on saar Egeuse meres, üks Lõuna-Sporaadidest. 

Saare pindala 670 ha. Saar on künklik, kõrgus kuni 114 m. Kuulub Kreekale.
Ballaad

**Ballaad** on kirjanduses üks luulevormidest, lüroeepilise sisuga jutustavat laadi mitmestroofiline luuleteos. Peamiselt põhineb legendidel või rahvajuttudel, mille tegelased võivad olla kangelaslikud.

Eesti tuntumad ballaadiautorid on Jaan Bergmann, Jakob Tamm, Karl Eduard Sööt, Ernst Enno, Hendrik Adamson, Villem Ridala, Henrik Visnapuu, Mart Raud, Aleksander Suuman, Lehte Hainsalu. Kõrgtaseme saavutas eesti ballaadilooming Marie Underi ballaadide kogumikus "Õnnevarjutus" (1929, kordustrükid 1940, 2000 ja 2003). 

## Kirjandus
* Erna Siirak, "Marie Under ja tema ballaadid" – Keel ja Kirjandus 1973, nr 3, lk 136–150 ja E. Siiraku raamatus "Talendi maagia", Eesti Raamat, Tallinn 1987, lk 113–133 
* Villem Alttoa, "Marie Underi ballaadiloomingust" – Looming 1973, nr 3, lk 489–501
* Arne Merilai, "Eesti ballaad 1900–1940" (monograafia, kaitstud kandidaadiväitekirjana 1990). Tartu Ülikool, Tartu 1991, 144 lk
* "Eesti ballaad. Antoloogia. XVII–XX sajand". Koostanud ja järelsõna "Eesti ballaadid" lk 796–820: Arne Merilai. Tänapäev, Tallinn 2003, 840 lk; ISBN 9985621328
* Märt Väljataga, "Kaunimad lugulaulud" (antoloogia "Eesti ballaad" arvustus) – Eesti Ekspress 13. november 2003, lk B9 
* Karl Muru, "Ballaadipiiblit lugedes" (antoloogia "Eesti ballaad" arvustus) – Keel ja Kirjandus 2004, nr 2, lk 142–144
* Ruth Mirov, "Ballaad ja ballaadipärane" (antoloogia "Eesti ballaad" arvustus) – samas, lk 145–147
* Sirje Kiin, "Marie Under. Elu, luuletaja identiteet ja teoste vastuvõtt", Tänapäev, Tallinn 2009, lk 336–354 (peatükk ""Õnnevarjutus" – Underi ballaadid ja legendid"), ka lk 642–646

## Välislingid

* "Võimas valik eesti lugulaule". Antoloogiast "Eesti ballaad"; Arne Merilaid intervjueerinud Rein Veidemann – Postimees 18. september 2003, lk 15
* Aivar Kull, "Lugulaulude varamu uuendab luulevaadet" (antoloogia "Eesti ballaad" arvustus) – Tartu Postimees 28. oktoober 2003, lk 2 ja pealkirjaga "Eesti lugulaulude varasalv avaneb" A. Kulli raamatus "Kulli pilk", Ilmamaa, Tartu 2005, lk 196–198
* Hasso Krull, "Eesti ballaad Merilai moodi" (antoloogia "Eesti ballaad" arvustus) – Eesti Päevaleht / Arkaadia 21. november 2003, lk 12; samas lk 13 ka "800 lehekülge ballaade", Arne Merilaid intervjueerinud Ilona Martson
Tallinna–Riisipere rongiliin

**Tallinna–Riisipere rongiliin** oli Elroni opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Riisiperes.

Liini lõik Vasalemmast Riisiperre oli enne 2019. aastat viimane elektrifitseeritud raudteelõik Eestis, millel alustasid elektrirongid reisijate teenindust 1981. aastal. 

2019. aasta 8. detsembril avati Riisipere ja Turba vahel 6,3 kilomeetri pikkune raudtee lõik, kus rongid sõidavad kiirusega 140 km/h; see on kiireim raudtee lõik Eesti Raudteel.

Alates 1. jaanuarist 2014 liikus mõlemas suunas tööpäeviti 12 ja puhkepäeviti 11 elektrirongi koosseisu.

Liin läbis 20 peatust: Tallinn (Balti jaam), Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Pääsküla, Laagri, Urda, Saue, Valingu, Keila, Kulna, Vasalemma, Kibuna, Laitse, Jaanika ja Riisipere.

Seisuga 1. jaanuar 2014 maksis liini otspunktide vahel täispilet Elroni sõidukaardil 2,25 ja sooduspilet 1,62 eurot. Paberkandjal täispilet maksis 2,50 ja sooduspilet 1,80 eurot. Sõiduaeg oli 58–61 minutit.

Liini teenindab nüüd Tallinna–Turba rongiliin.

## Fakte ajaloost

* Aastatel 2008–2013 peatusid Riisipere liini elektrirongid ka Padula raudteepeatuses.

* Seisuga 11. veebruar 2009 maksis liini otspunktide vahel täispilet 25, sooduspilet 15 krooni. Sõiduaeg oli 1 tund 18 minutit kuni 1 tund 21 minutit.

* Kuni 2013. aasta lõpuni liikus Riisiperest Tallinna suunas tööpäeviti 9 ja puhkepäeviti 8 koosseisu, Tallinnast Riisiperre iga päev 8 koosseisu.

* Keila–Haapsalu raudteelõigul sõitsid viimati Turbasse rongid 1995. aastal.

* Pärast Keila–Haapsalu raudteelõigu sulgemist võeti 2004. aastal raudtee rööpad üles ja mitmekümneks aastaks jäi lõpp-peatuseks Riisipere.

## Vaata ka
* Tallinna–Keila raudteelõik
* Keila–Turba raudteelõik
* Tallinna–Turba rongiliin

## Viited
Redokspotentsiaal

**Redokspotentsiaal** on tasakaaluline elektroodipotentsiaal, mis iseloomustab süsteemi oksüdeerivaid või redutseerivaid omadusi. Kui süsteemi redokspotentsiaal on negatiivne, domineerivad redutseerivad omadused, kui positiivne, siis domineerivad oksüdeerivad omadused. 

Igal keemilisel elemendil (või ühendil) on temale omane redokspotentsiaal. Mida positiivsem (kõrgem) on see potentsiaal, seda suurem on elemendi (ühendi) võime redutseeruda (vastu võtta elektrone).

Redokspotentsiaali mõõdetakse standardvesinikelektroodi suhtes standardtingimustes (rõhk 101,325 kPa, temperatuur 298,15&nbsp;K) ja väljendatakse pinge ühikutes, tavaliselt millivoltides.

## Vaata ka
*Redoksreaktsioon

## Viited
Pöörane Villemiine

**"Pöörane Villemiine"** on Raivo Seppo romaan, mis ilmus 2003. aastal; sama aasta Virumaa kirjandusauhinna kandidaat.
Fredegunde, Neustria kuninganna

"**Fredegunde, Neustria kuninganna**" on Raivo Seppo 2006. aastal Eesti Raamatu väljaandel ilmunud teos.

Autor sai selle teose jaoks Eesti Kultuurkapitalilt autoristipendiumi.
Nate Fox

**Nate Fox** (kodanikunimega **Nathaniel Justin Fox**; 14. aprill 1977 Plainfield, Illinois – 22. detsember 2014 Bloomingdale, Illinois) oli USA elukutseline korvpallur.

Ta mängis viimati Saksamaal Bundesligas New Yorker Phantoms Braunschweigi meeskonnas.

Fox mängis ülikoolikorvpalli Maine'i ülikooli meeskonnas Black Bears, ta viskas mängus keskmiselt 17,5 punkti ja hankis 7,5 lauapalli. Pärast seda alustas ta karjääri Euroopas. 2000. aastast hakkas Fox mängima Portugalis, kus mängis kuni 2003. aastani. Seejärel mängis ta Saksamaa kõrgliigas Bayer Giants Leverkusenis. Järgmistel aastatel mängis Fox veel Iisraelis, Belgias ja Hollandis. 2005. aastal saabus Fox tagasi Bayeri rivistusse. Temast sai kogu meeskonna parim mängija ning oli ka kõrgliigas üks resultatiivsemaid. 2008. aastal sai Fox dopingusüüdistuse (andis positiivse dopingutesti). Talle määrati seitsmeks ja pooleks kuuks mängukeeld, mille tagajärjel ta klubist ka välja heideti. Pärast karistuse kandmist liitus Fox Eesti tippklubi BC Kalev/Cramoga. Juba 2008. aasta detsembris nimetati ta Balti liiga kuu parimaks mängijaks. 2009. aasta sügisel siirdus Fox mängima Saksamaale.

Pärast sportlaskarjääri lõppu (aastal 2012) tegutses ta automüüjana.

22. detsembril 2014 tulistati Nate Foxi tema Bloomingdale'is asuva maja ees, ta suri hiljem haiglas.

## Viited

## Välislingid
* Profiil Eurobasket
Häbelik mimoos

**Häbelik mimoos** (*Mimosa pudica*) on liblikõieliste sugukonda mimoosi perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Taime nimetus nii eesti ("häbelik") ja kui ka ladina keeles ("*pudica*", Carl Linné pandud nimetus 1753. aastast) tuleneb tema omadusest puudutuse ajel lehed sulgeda ja longu vajuda. Samast on tuletatud ka rahvalikud nimetused nagu ingliskeelne *touch-me-not* ("ära-puuduta-mind-lill"), mis omakorda seostub samatähendusliku ladinakeelse piiblifraasiga *[[noli me tangere]]*.

## Välimus
Noorte taimede vars on jäik ja püstine, muutudes ajaga ronivaks või roomavaks. Vars on peenike ja harunev. 1,5 meetri pikkune vars võib olla vähemal või rohkemal määral astlalised. 

Kahelipaarissulgjates liitlehtes on 10–26 lehekest. Ka leherootsud on astlalised. Lehekaenaldest puhkevad kahvaturoosadest või punakatest õitest koosnevad nutid. Nuti läbimõõt on 8–10 mm. 

Mimoosi vili on kaun. Tavaliselt on 2–8 kauna kobaras koos, iga kaun 1–2 cm pikk. Mimoosi pruunid seemned on 2,5 mm pikkused ja kaetud tugeva kestaga. Mimoos on nii tuul- kui ka putuktolmleja.

## Varieteedid
* *Mimosa pudica* var. *pudica* L. 	 
* *Mimosa pudica* var. *unijuga* (Duchass. & Walp.) Griseb.

### Taime liikumine

Mimoosi liitlehtede lehekesed painduvad õhtul kokku ja avanevad taas päikese tõustes. Sellist ööpäevasest valgusrežiimist tulenevat liikumist nimetatakse nüktinastiliseks liikumiseks. Nastiline liikumine ehk taimede liikumine välisstiimulite ajel on omane tervele mimoosi perekonnale. 

Häbeliku mimoosi lehed sulguvad ka puudutuse või temperatuuri alanemise (alla +16°) peale. Peale longu vajumist taastub lehe normaalne seisund maksimaalselt tunni möödudes. Füüsilise ärrituse peale vabanevad taime varres kemikaalid, mis suruvad lehekeste ja leherootsu vakuoolidest taimemahla välja, rakurõhk langeb ning rakk kukub kokku. Tulemuseks on lehekeste ja leherootsu "longuvajumine". 

Pole päris selge, milleks selline kohastumus vajalik on, kuid teadlased oletavad, et see on taime kaitse herbivooride eest. Loomadele võib taime ootamatult kiire liigutus mõjuda hirmutavalt ning panna neid vähem "liikuvaid" taimi eelistama.

## Levila
Algselt on taim pärit Lõuna- ja Kesk-Ameerikast. 

## Mimoos invasiivse liigina
Taim on sisse toodud ka teistele mandritele ning Tansaanias, Lõuna-Aasias, Kagu-Aasias, mitmetel Vaikse ookeani saartel ning mitmel pool Austraalias loetakse teda invasiivseks liigiks. Liik võib olla tülikas umbrohi troopiliste põllukultuuride kasvatamisel. Harilik mimoos kipub risustama maisi, tomati, puuvilla, banaani, sojaubade, papaia, suhkruroo ja kookospähkli istandusi.

## Kasutamine

Mõningates riikides kasutatakse mimoose loomasöödana, kuid näiteks Hawaiil kasvav liik on loomadele mürgine.

Külmema kliimaga maades on häbelik mimoos populaarne toataim.

Mimoosi kasutatakse ka ravimtaimena astma, krampide, düsmenorröa, ekseemi, ödeemi, väsimuse, palaviku, põletiku, unetuse, leepra, valu, maohammustuse jmt seisundite korral ja mõnede allikate kohaselt ka tuberkuloosi korral. 

## Viited

## Välislingid
* Kaunis ja huvitav toataim – häbelik mimoos
Gerhard Johann von Löwenwolde

**Gerhard Johann von [[Löwenwolde]]** (vene keeles Гергард (Герхард) Иоганн Левенвольде) (surnud 26. aprill 1723) oli baltisaksa päritolu Rootsi ja Venemaa keisririigi sõjaväelane ning riigitegelane, salanõunik, parun.

## Elulugu
Gerhard Johanni isa, Christoph Bernhard von Löwenwolde (mainitud allikates 1648–1663) oli Rootsi sõjaväelane (kapten), Virumaa Viru-Nigula kihelkonna Malla mõisnik ja ema šoti päritolu Urquhartide suguvõsast. 

Gerhard Johann von Löwenwolde alustas teenistust Rootsi sõjaväes Riia garnisonis, kus teenis 1697. aastaks majori auastme. Protestiks Karl XI poolt alustatud mõisate reduktsiooni vastu hakkas koos Johann Reinhold von Patkuliga koostööle Rootsi riigi vastastega, edastades neile sõjalist informatsiooni Liivi- ja Eestimaa kaitsevõime kohta. 1695. aastal tema riigivastane tegevus paljastati ning ta mõisteti kohtu poolt surma. Surmanuhtlus asendati siiski sunnitööga. 

Juba kolme aasta pärast oli ta teenistuses Poola kuninga August II Tugeva õukonnas ning seejärel Poola vasallriigi Kuramaa hertsogkonna õuemarssalina. 

1708. aastast oli Löwenwolde uuesti Vene tsaaririigi teenistuses ning määrati Peeter I poolt Venemaa peavolinikuks Liivi- ja Eestimaal Riia linnas (*пост российского пленипотенциария (главного уполномоченного) в Лифляндии и Эстляндии*).

Aastail 1711–1721 oli ta tsareevitš Aleksei Petrovitši abikaasa Charlotte Christine von Braunschweig-Wolffenbütteli ülemõuemarssal.

Gerhard Johann von Lüwenwolde suri 1723. aasta 26. aprillil Tartus (mõne allika järgi ka Malla mõisas). 
## Perekond
Gerhard Johann von Löwenwolde oli abielus Magdalena Elisabeth von Löweniga, kes oli Eestimaa rüütelkonna peamees Georg Johann von Löweni (1630–1681) ja Barbara Dorothea von Ferseni (surnud 1698) tütar, ning Eestimaa asekuberneri (1711–1730) Friedrich von Löwen (1654–1744) õde. Abielust sündisid:  
*Vabapreili Charlotte von Löwenwolde, abiellus Pornuse ja Olustvere mõisaomanik Friedrich von Schlippenbachiga, kes oli Rootsi väejuht Wolmar Anton von Schlippenbachi poeg ja Saaremaa kuberneri, vabahärra Reinhold von Lieveni (1621–1665) tütrepoeg.

*Krahv Gustav Reinhold von Löwenwolde (1693–1758; ru), Maardu ja Kostivere mõisaomanik, Venemaa riigitegelane, Katariina I ja Anna I ülemõuemeister.
*Krahv Karl Gustav von Löwenwolde (surn. 1735; ru), Malla ja Selja mõisaomanik, keisrinna Katariina I kindraladjutant, ülemtallmeister, kindralmajor.
*Krahv Friedrich Casimir von Löwenwolde (1692–1769; pl), poliitik, jalaväekindral.

;Sugupuu

## Viited

## Välislingid
* Остзейский род Лёвенвольде. Часть 1-я: до 1769 года
*
Karjala vapp

**Karjala vapp** on Karjala piirkonna vapp.

Soome Vabadusristil on kujutatud Karjala vapi mõõkadega käsi.

## Vaata ka
*Karjala Vabariigi vapp

## Viited