open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mõisamaa (Väike-Maarja)

**Mõisamaa** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

## Ajalugu
Praeguse Mõisamaa eelkäija võis kanda nime **Mandavere** (*Mondefer*, 18. sajandi L. A. Mellini kaardil *Mandefer*).

Kirikuraamatute järgi (18.–19. sajand) oli Mõisamaa mõisa maadel kaks küla, Mandevere ja Järvemäe (ka Jerveka, Jääremaa). Kunagist Järvemaa küla Tammiku parkmetsa taga mäletatakse ainult paiga nime järgi.

Taani hindamisraamatus on üheks neljateistkümnest Pudiviru kohanimeks Käginurme, see võis olla Mõisamaa küla muinasnimetus. Muinasasula koht on külatänava ääres arheoloogide poolt tuvastatud.

Haukamäe (ka Aukamäe) küla paiknenud Mõisamaa ja Lasinurme vahel. Haukamäest on tänapäeval järel samanimeline talu. Küla saanud otsa Põhjasõjas. Mõis võtnud tühjaks jäänud talude maad endale. Põllu seest olevat välja tulnud kaevurakkeid.

Mõisamaa mõisast suundub üks vana tee kunagi mõisa koosseisu kuulunud Järvemäe külla (ammu hävinud). Tee oli äärestatud kuusehekiga, mida meenutavad üksikud pügamisjälgedega vanad puud.

18. sajandi L. A. Mellini kaardil on Järvemäe (*Jerwemä*) ja Mandevere (*Mandefer*) vahel tähistatud *Wända mõis*.

## Rahvakool
Mõisamaa rahvakool asutati 1852. Aastal 1863 õppis seal 35 last, koolmeistriks oli Juhan Böckler (52 a). Külas oli kauplus, vanadekodu, veski, rahvamaja ja mõnda aega isegi vallakeskus. 

## Lohukivi
Kultusekivi "Mõisamaa Lohukivi" on arheoloogiamälestisena nr 10317 riikliku kaitse all. 2008. aasta kevadel kaevati Mõisamaa Lohukivi ekslikult oma kohalt välja ja lükati tee äärde. Kivi asub praegu Mõisamaa küla põhjaserval Suure-Tammikusse ja Mõisamaa külla hargnevate teede lahkmelt 100 m põhjas, Suure-Tammiku tee kõrgel läänekaldal põllu servas. Algne asukoht oli keset põldu lohus.

## Veekogud
*Mõisamaa külatee ääres on mitu tänaseks soostunud ja võssa kasvanud tiiki. 
*Mõisamaa küla lõunaosas oli varem intensiivne karstikurisu, mis maaparandustööde tagajärjel on vägevust kaotanud.

## Mustendid
*Rahvas mäletab, et Mõisamaa kõrts kaotati ära ja kool pandi sisse. Oli nii madala laega, et pikk mees ei mahtunud püsti seisma. (Karl Madrus) Vöörmünder Kingsepa rehetoas peetud kooli. Kõrts kadus ära, siis mindi kooliga kõrtsi. (Juhan Peebu)
*Mõisamaa tee ääres on koobas, räägitakse, et sõja ajal sees oldud. Ka Haukamäe orgu põgenenud rahvas. (Ernst Korjus)
*Kruusiauk on ajalooline kruusakarjäär, mille kruusa on ilmselt läbi sajandite kasutatud kõrvaloleva Tammiku–Lasinurme tee ehitamiseks ja korrashoiuks. Kruusiauk pole ammu kasutuses, kuid tänagi on seal puude vahel näha teed, kust kruusa välja veeti. Ümber kruusamäe on väike soosiil. Rüütlite tuleku aegu toimunud läheduses nende verine vastuvõtt. Mõisamaa kruusaaugust tuli kruusa kaevamisel välja suur luukere ja hulk surnuluid. Ühe sõrmeluu ümber olnud kuldsõrmus. (Karl Madrus) 
*Rahvajutu järgi tulnud Mõisamaa kurisust alla läinud pesukurikas Tammiku järvest välja.

## Viited
Mäiste

**Mäiste** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil oli küla nimeks märgitud *Meiste*.

Mäiste külas on Mäiste järv.

Küla idaosa on Emumäe maastikukaitseala koosseisus. Emumägi jääb ise naaberküla territooriumile.

## Viited
Olju

**Olju** (18. sajandil ka *Oljo*) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

18. sajandi L.A. Mellini kaardi järgi oli Olju lähedal Onga jõel vesiveski. Kaardil on tähistatud ka Mäe, Oja ja Kuke kõrts Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva maantee ääres. 

## Viited
Padaküla

**Padaküla** (18. sajand L.A. Mellini kaardil *Peddakül*) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil Padakülas elanikke ei olnud.

## Pärandkultuuri objektid
*Kiltsi-Padaküla tee (660:KAT:002) on tee pikkusega 4790 m, mille ääres võib näha kiviaedu, tarasid, vanemaid metsa piirsihte, vanu kvartali ja eraldusposte. Tee möödub Padaküla metsavahikohast, Raja talukohast ja Vorsti karjamõisast.
*Nõmme-Padaküla tee (926:KAT:005) pikkusega 2580 m, mida mööda käidi Padakülast Nõmme veskil. Tee ületab Põltsamaa jõe koolmekohalt.

## Ajalugu
18. sajandi L.A. Mellini kaardi järgi oli Padakülas Põltsamaa jõe ääres vesiveski. Ilmandu jõgi suubus Põltsamaa jõkke enne vesiveskit.  Padakülas suubub Põltsamaa jõkke veel Nõmme-Aruküla (Nõmme Saunaküla) allikatest (Nõmme küla vesiveskikohast) lähtuv oja (tänapäeval puudub paljudel kaartidel ja keskkonnaregistris).

## Vaata ka
*Liigvalla
*Vorsti

## Viited
Piibe

**Piibe** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Külas on endise Piibe mõisa kompleks. 

Mõisa järgi on nime saanud küla läbiv Piibe maantee. Piibe küla maad ulatuvad Endla looduskaitsealasse. 

## Piibearu
Piibe mõisast lõunas paiknenud Pagari talu taguse silla kaudu pääses Kanamatsi raba ja Linnusaare raba ääres asuvasse Piibearu külasse, kus asusid Põltsamaa jõe äärsed aruniidud. 
Jõe süvendamise käigus 20. sajandi keskel mitmed väiksemad jõekäärud sirgestati, alles jäid soodid. Külas oli mitmeid talukohti. Endise küla lõunaservas Linnusaare rabas algab Endla looduskaitseala Piibearu piiranguvöönd.

## Vaata ka
*Piibe mõisa kalmistu

## Viited
Kauai

**Kauai** on saar Vaikses ookeanis, üks Hawaii saartest. Pindala 1430 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1598 meetrit. Kauai on vulkaanilise päritoluga.

Saarel asuva Waiʻaleʻale mäe ümbrus on üks maailma kõige sademerikkamaid piirkondi. Aasta keskmine sademete hulk on 11 684 mm. Keskmiselt sajab seal 335 päeval aastast.

2008. aastal elas saarel 63 689 inimest. Suurim asula on Līhuʻe, mis asub saare kagurannikul.

Wailua on Hawaii saarte ainuke laevatatav jõgi. 

Kuulub Ameerika Ühendriikide Hawaii osariiki, moodustates koos eraomanduses oleva Niihau saarega Kauai maakonna.
Ohio jõgi

**Ohio** on jõgi Põhja-Ameerikas. Algab Pittsburghist, kus Allegheny ja Monongahela jõed ühinevad. Voolab kitsas orus rahulikult valdavalt edela ja lääne suunas, välja arvatud Louisville'is, kus moodustab kärestiku. Jõgi suubub Cairo väikelinna lähedal, kus on Illinoisi, Missouri ja Kentucky osariikide kolmikpunkt, vasakult Mississippisse.

Pikkus 1579 km. Suurim lisajõgi on Tennessee jõgi.

Jõe ääres asuvad Cincinnati, Louisville'i ja Evansville'i linnad.

## Nimi
Euroopa keeltesse on Ohio jõe nimi laenatud prantsuse keele vahendusel senekakeelsest nimest [ohiːjoʔ], mida 17. sajandi lõpus tõlgiti kui "ilusat jõge". Morfoloogiliselt koosneb seneka sõna /o-h-ijo-ʔ/ tähenduseta nimisõnalistest liidetest /o-/ ja /-ʔ/ ning tähenduslikest morfeemidest /-h-/ 'jõgi' ja /-ijo-/ 'hea, ilus', mis kokku tähendavad "ilusat jõge". Proto-irokeesi keeles tähendas **ijo* arvatavasti 'suurt'. Ohio oletuslikule algsele 'suure jõe' tähendusele viitab ka jõe nimi algonkini keeltes, kus seda kutsutakse samuti 'suureks jõeks'. Seneka keeles tähistati hüdronüümiga [ohiːjoʔ] lisaks Ohio jõele ka selle ülemjooksu moodustavat Allegheny jõge ning tervet Mississippi jõge Ohio jõe suudmest kuni Mehhiko laheni.

## Vaata ka
*Cincinnati-Covingtoni sild

## Viited
Free Software Foundation Europe

**Free Software Foundation Europe** (lühend **FSFE**) on mittetulunduslik valitsusväline organisatsioon, mis tegeleb vaba tarkvara leviku soodustamisega Euroopas.  

FSFE asutati 2001. aastal USA-s resideeriva Free Software Foundationi (FSF) ametliku sõsarorganisatsioonina Euroopas. Samas on see FSF-st nii juriidiliselt kui ka rahaliselt sõltumatu üksus. 

FSFE osaleb GPL-i uue versiooni väljatöötamisel, osaleb AGNULA projektis, pakub tuge FSF-le GNU projektis, osales ÜRO korraldatud Maailma Infoühiskonna Tippkohtumise (WSIS) ettevalmistustöös, osaleb Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) töös vaatlejaliikmena, taotleb UNESCO-lt vaba tarkvara kandmist maailma kultuuripärandi nimekirja, võitleb tarkvarapatentide kehtestamise vastu Euroopas.

## Välislingid
* Free Software Foundation Europe
* Georg Greve, FSF Europe'i juht selgitab FSFEurope'i tegevusi ja sihte. 15.06.2006 (video)
Cincinnati

**Cincinnati** on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Hamiltoni maakonna keskus. Asub Ohio jõe ääres Kentucky osariigi piiri kõrval. 

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 309 317. Tippajal, 20. sajandi keskel, elas Cincinnatis üle 500 000 inimese. Cincinnati on elanike arvult osariigi kolmas linn. Cincinnati linnastus elab 2,26 miljonit inimest, millega on see Ohio osariigi suurim linnastu.

Linna rajas John Cleves Symmes 1788. aastal. Algul oli linna nimi Losantiville, 1790. aastal sai see praeguse nime Cincinnati Seltsi järgi. Cincinnati sai linnaõigused 1802. aastal. Aastal 1819 sai see *city*-õigused.

Cincinnati elanikest on 52% valgenahalisi, 43% mustanahalisi ja 5% muude rasside esindajaid. Suur osa linnaelanikest on läbi aegade olnud saksa päritolu, 1900. aasta rahvaloendusel rohkem kui 60%. Saksa immigrantidelt on tulnud ka linnaosa Over The Rhine nimi ning iga septembril peetakse linnas Oktoberfest Zinzinnati. 

Cincinnati on tähtis majanduskeskus, seal asuvad paljude ettevõtete peakorterid; üks suuremaid ettevõtteid on Procter & Gamble.
´
Suurimad kõrgkoolid on Cincinnati ülikool, Cincinnati kunstiakadeemia ja Xavieri Ülikool, mis on katoliiklik eraülikool.

Linnas asub Cincinnati kunstimuuseum.

Linnas tegutsevad Ameerika jalgpalli klubi Cincinnati Bengals, pesapalliklubi Cincinnati Bengals ja jalgpallilklubi FC Cincinnati.

## Sõpruslinnad
* Amman, Jordaania
* Gifu, Jaapan
* Harare, Zimbabwe
* Harkiv, Ukraina
* Liuzhou, Hiina
* München, Saksamaa
* Mysore, India
* Nancy, Prantsusmaa
* Uus-Taipei, Taiwan

## Viited

## Välislingid
* Cincinnati koduleht
Glasuur

**Glasuur** on keraamilisi tooteid kattev õhuke ja tihe klaasjas kiht, mis on keraamilistele toodetele kantud kõrgel temperatuuril põletades.

## Ajalugu

Glasuur võeti kasutusele neljandal aastatuhandel eKr Vana-Egiptuses.

Umbes 18. sajandil eKr võeti Mesopotaamias kasutusele pliiglasuurid.

Umbes 17. sajandil eKr võeti Hiinas kasutusele tuhaglasuur.

## Glasuuride omadused
Glasuuride kõige olulisemateks omadusteks peetakse:
*sulavust,
*keemilist ja mehaanilist vastupidavust,
*soojuspaisumist,
*pinnafaktuuri,
*värvumisvõimet,
*viskoossust ja pindpinevust sulas olekus.

## Glasuuri otstarve

Glasuuri kasutatakse keraamikas mitmetel põhjustel. Nendest olulisemad on asjaolud, et glasuur suurendab keraamiliste toodete mehaanilist tugevust ja vastupidavust paljude ainete toimele. Samuti aitab glasuur parandada keraamilise toote veepidavust ning selle abil on võimalik keraamilisele esemele head väljanägemist anda. Glasuuritud esemeid on ka parem puhastada kuna glasuur muudab esemete välispinna ühtlasemaks ja siledamaks.

## Glasuuride liigitamine
**Glasuure liigitatakse**
* keemilise koostise järgi,
* põletustemperatuuri järgi,
* põletusviisi järgi,
* värvuse järgi,
* pinnatekstuuri järgi.

## Glasuuride valmistamine

## Keraamiliste esemete glasuurimine

## Glasuurimisel tehtavad vead

Levinumad vead, mida tehakse keraamiliste esemete glasuurimisel, on kas liiga õhukese või liiga paksu glasuurikihi pealekandmine. Esimesel juhul ei kata glasuur hästi ja kaetav pind jääb läbi kumama või lausa glasuuri alt välja. Teisel juhul (liiga paks glasuurikiht) võib aga esineda glasuuri mullitamist, mahakoorumist, pragunemist, mahavalgumist või soovimatute laikude ja paksendite teket.

Liiga õhuke või liiga paks glasuurikiht tekivad glasuurimisel ja seega peab oskama neid vigu õigeaegselt märgata. Siis on veel võimalik glasuuri maha võtta ja glasuurimist korrata, sealjuures varem tekkinud vigu vältides. Pärast glasuurpõletuse läbitegemist ei ole enamasti võimalik enam defekte parandada. Siiski on võimalik, et defektide esinemine on soovitud. Sellel eesmärgil kasutatakse krakleeglasuure, et põletatud toodetele tekitada tihe pragude võrgustik.

Enamik ülejäänud vigadest, mis võivad glasuurimisel tekkida, on seotud glasuuri enda koostisega. See tähendab, et glasuuri koostises on midagi liiga palju või liiga vähe.

Võimalikud on ka valesti teostatud põletuse tõttu tekkivad vead.

Glasuurimisel tehtavaid vigu aitab vältida varasem kogemus, mis tekib piisaval praktiseerimisel erinevate glasuuridega ja kokkupuutumisel kõikvõimalike vigadega. Piisava kogemuse olemasolul on võimalik vigu märgata juba glasuuri peale kandes ja selleks ei pea teostama glasuurpõletust, et näha, et midagi ebaõnnestus.

## Glasuurid
*Soolaglasuur
*Lüsterglasuur
*Hiina punane glasuur
*Pliiglasuur
*Tinaglasuur
*Põldpaoglasuur
*Seladon
*Reduktsioonglasuur
*Tuhaglasuur
*Kristallglasuur
*Krakleeglasuur
*Soodaglasuur

## Vaata ka
*Angoob
*Email
*Keraamika
*Kraklee
*Raku
*Segeri valem
Cleveland

**Cleveland** on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Cuyahoga maakonna keskus. Asub Cuhayoga jõe suudme lähedal Erie järve ääres.

Cleveland asutati 1796. aastal ja sellest sai tähtis terasetööstuskeskus. Linn on saanud nime kindral Moses Cleavelandi järgi.

Clevelandis asutas John D. Rockefeller oma firma Standard Oil.

Linna korvpalliklubi Cleveland Cavaliers mängib NBA liigas.

Clevelandis on Rock'n'rolli Kuulsuste Hall.

## Vaata ka
* Clevelandi Hopkinsi rahvusvaheline lennujaam
* Cleveland-Ohio kogudus

## Viited

## Välislingid
* Clevelandi koduleht
Larvik

**Larvik** on sadamalinn Norra kaguosas Vestfoldi maakonnas, Larviki valla keskus.
Elanike arv on 23 577 (2008). 1. jaanuaril 2006 oli elanike arv 23 154.

## Isikuid
* Colin Archer, šoti juurtega laevaarhitekt ja -ehitaja
* Thor Heyerdahl, etnograaf ja maailmarändur

## Viited

## Välislingid
Räitsvere

**Räitsvere** (saksa k. *Rettisfer* või *Rattiswer* või ka *Kapu-Rettisvere*) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Külas on paisjärv (Ao paisjärv ehk Ao veehoidla, Registrikood: VEE2066010). 
Küla läbib Nõmme jõgi, jõel oli Kääri vesiveski ja koolmekoht.

## Ajalugu
*18. sajandi L.A. Mellini kaardi järgi oli Nõmme (*Nömme*) ja Räitsvere (*Rattiswer*) küla juures kaks väikest oja. 
*Räitsveres oli Nõmme jõe ääres vesiveski ja Kamariku abimõisa suunduva tee ning Kamarikult lähtuva (tänapäeval kadunud) oja ääres *Posti kõrts*.
*1. jaanuarist 1907 liideti Väike-Maarja kihelkonda kuulunud Räitsvere küla Koeru kihelkonna Liigvalla mõisaga. Liigvalla mõisa alla kuulusid ka Ülesoo ja Vägeva. Liigvalla mõisaga liideti ka Kapu valla maad Räitsvere külas.

1925. aastal puuriti Räitsvere küla maadele põlevkivi leviku lõunapiiri määramiseks 201,69 meetri sügavune Kamariku puurauk, mis on Porkuni lademe laiendatud stratotüüp, kuna seal esinevad Kamariku kihistiku kivimid, mis Porkuni paemurrus puuduvad. Puurauk on Kamariku kihistiku ja Koigi kihistiku stratotüüp.

1977. aastal liideti Räitsvere külaga Jäola.

## Vaata ka
*Lammasküla
*Kamariku

## Viited
Ahaggar

**Ahaggar** (**Hoggar**; araabia keeles جبال هقار, tuareegi keeles *Ahaggar*) on mägismaa Põhja-Aafrikas Sahara keskosas Alžeeria lõunaosas.

Ahaggari mägismaa kõrgeim tipp on Tahati mägi (3003&nbsp;m), mis on ka Alžeeria kõrgeim punkt.

Geoloogilises mõttes on Ahaggar noor, umbes 2 miljonit aastat. Ta koosneb peamiselt vulkaanilistest kivimitest. Seal on kustunud vulkaane.

Ahaggaris valitseb kuiv troopiline kliima ja seal on kõikjal kõrb. Talvel võib esineda ka külmakraade. Siiski on seal kliima vähem äärmuslik kui paljudes teistes Sahara piirkondades, vastupidi, mõnikord sajab seal isegi vihma, mistõttu Ahaggaris on üsna suur bioloogiline mitmekesisus ja seal leidub reliktseid liike. Sellepärast on sinna asutatud Ahaggari rahvuspark.

Ahaggari loodepoolne osa on Mouydir ja selle kõrgeim tipp on 2327&nbsp;m kõrgune Djenoun. Ahaggari kirdepoolne osa on Tassili-n-Ajjer ja selle kõrgeim tipp on 2254&nbsp;m kõrgune Tehi-n-Isser.

Ahaggaris on palju vadisid, kuivi jõesänge. Nende rohkus näitab, et mitte väga ammu oli sealkandis piisavalt vett nende jõgede moodustamiseks. Tänapäeval on nad kõik aasta läbi kuivad.

Suurimad vadid, mis kulgevad põhja, Vahemere suunas, on Irharhar ja Tekhammat. Tänapäeval lõpevad nad Issaouane'i ergis, mille taga põhjas asub Suur Idaerg. Suurimad kagusse, Tšaadi järve suunas kulgevad vadid on Tafassassel ja Arokam. Tänapäeval lõpevad nad Suures Bilma ergis. Suurimad edelasse, Nigeri jõe suunas kulgevad vadid on Ti-n-Amzi, Zazir ja Ti-n-Tarabine. Suurimad läände, Atlandi ookeani poole kulgevad vadid on Djaret, Mellene ja Tekouiat. Tänapäeval lõpevad nad Chechi ergis.

Tänapäeval on Ahaggar üldiselt asustamata. Aeg-ajalt võib kohata rändhõime, peamiselt tuareege. Tahatist üksnes pisut lõunas asub Tamanrasseti linn. See asub oaasis ja on samanimelise provintsi keskus. See on pindalalt Alžeeria suurim provints ja hõlmab enamiku Ahaggarist, kuid ka muid alasid.

Ahaggaris oli hüäänkoerte isoleeritud asurkond, aga oletatavasti suri see 20. sajandil välja. Seal on täheldatud gepardeid, leoparde, genette, mangusteid ja metskasse, aga šaakaleid ja fennekeid ei ole seal kohatud.

Sealt on leitud kaljumaalinguid. Need on umbes 8000 aastat vanad.

## Viited
Kampala

**Kampala** on Uganda pealinn ja suurim linn, halduslikult moodustab Kampala ringkonna. Asub mõne kilomeetri kaugusel Victoria järve põhjakaldast.

## Ajalugu

Linn on tekkinud 1890. aastal Frederick Lugardi rajatud tugiposti juurde.

Kampalas asuvad 1922. aastal asutatud Makerere ülikool ja 1954 asutatud tehnikaülikool.

## Välislingid
Salla

**Salla** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Küla juures asus Salla mõis, mille härrastemajas tegutses 1921–2014 Salla Põhikool.

Külas tegutseb raamatukogu.

Sallat läbib põhja-lõunasuunaliselt Tammiku–Salla–Käru tee. Küla lõunaosas keerab tee itta ja sellest hargneb Olju–Salla tee.

## Ajalugu

Salla küla on mainitud juba 13. sajandil Taani hindamisraamatus. Salla mõisa on esmamainitud 1479. aastal.
Sajandeid oli valdav maakasutus, kus küla maad olid jaotatud ainult mõneks põlluks. Iga põld ja heinamaa siilutati vastavalt talude arvule. Salla küla lõunaosas Emumäe veerul on arheoloogiamälestistena riikliku kaitse all kaks kultusekivi.

Salla küla Hindreku talu asukohas on külamemoriaal "Küla mäletab" Külmojade pere viiele vennale ning teistele okupatsioonivõimu ohvritele.

## Loodus

Külast voolab läbi Salla jõgi.

Külas asub Salla liukivi.

Külast natuke lõuna pool Emumäe küla territooriumil asub Emumägi. Külast itta jääb Peetla raba.

Küla lääneosa läbib Emumäe maastikukaitseala.

Kaitse alla on võetud ka Salla mõisa park.

## Vaata ka
* Salla vald (1939)

## Viited
Suure-Rakke (Väike-Maarja)

**Suure-Rakke** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Suure-Rakke küla asub Rakke aleviku idaküljel. Küla läbib Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva maantee.

## Viited
Tammiku (Väike-Maarja)

**Tammiku** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

## Ajalugu
Tammikus asus Emumäe piirkonna (Pudiviru) muinasaegne keskus. Tänapäeval on teada Tammiku linnamägi ehk Rahaaugumägi, kaheksa kultusekivi ja 1959. aastal läbikaevatud maa-alune kalmistu Kolgata ehk Pealuumäel. Rahvapärimuste järgi olnud Tammikus veel Taaratammik ja Hiietammik, samuti  ja .

18. sajandi Ludwig August Mellini kaardi järgi oli Suur-Tammiku ja Salla mõisa vahelisel teel Laane (*Lane*) kõrts.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Tammiku külast oli pärit kirjandus- ja koduloolane Helmut Joonuks.

## Muistendid
Vanasti oli Suur-Tammikul 14 talukohta ja 15-s sepa koht. Mõis võttis osa talusid oma külge, tahtis oma maid suurendada. Tema krunt oli alul liiga väike. Mõisnik hävitas ära Tõnnikese, Vanamardi ja Altrahva talud, teiste nimesid jutustaja enam ei mäleta. Mõisnik maad kusagil asemele ei andnud, nii jäi endine peremees vabadikuks. (Juhan Steinberg)

## Loodus

Külas asub Tammiku järv, mida kaitstakse Tammelehe hoiuala koosseisus. Samuti asub külas Väike-Tammiku järv ning Viru-Tammiku paisjärv ehk Juta järv.

Küla lõunaossa ulatub välja Emumäe maastikukaitseala.

Tammiku mõisa park on võetud kaitse alla.

## Vaata ka
*Tammiku linnamägi
*Väike-Tammiku
*Tammiku järv
*Tammelehe loodusala

## Viited
Villakvere

**Villakvere** (18. sajandi L. A. Mellini kaardil "*Willakfer"*) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil Villakveres elanikke ei olnud.

## Ajalugu
*Villakvere küla on mainitud juba 13. sajandi Taani hindamisraamatus koos teiste Pudiviru küladega.
*18. sajandi L. A. Mellini kaardi järgi on Villakvere ja Koila vahel Villakvere küla läbinud oja ääres (Huntaugu talust põhja suunas) veel üks väike asula – **Kemba**. Mõlemad asulad kuulusid tollal Tartumaa Laiuse kihelkonna koosseisu. Küla lõunaserv on ulatunud Onga jõeni koos sellel paiknenud veskikohaga (hiljem Pädeküla all).
*1952 liideti Villakvere Rakke külanõukoguga, viimati elati seal 1979 aastal.
*Ulatuslike maaparandustööde käigus likvideeriti mahajäetud eluasemeid.
*Sepa talu ümbruse paiknev asulakoht on arheoloogiamälestisena nr 10334 riikliku kaitse all.

## Tuntud isikud ja endised talukohad
*Küla idaserves paiknesid Tedremaa, Huntaugu, Kaasikvälja ja Tõnsutoa talu. Huntaugu talu süttis pikselöögist ja põles maha enne II maailmasõda. 
*Mäe talus, kus veel talupidamisega tegeldakse, sündis laskesportlane Viktor Raidma (1910–1941).
*Metsakunda talust on pärit August Jürman (Asutava Kogu ja Riigikogu Liige)
*Altotsa talus sündis Karl Tamm (prokurör, Ülemtalurahva kohtu esimees ja riigikogu liige)
*Koolitoa, Villakveres tegutses enne II maailmasõda 3-klassiline kool.
Mitme talu elanikud arreteeriti või mõrvati kohapeal 1941. aastal või küüditati 1949. aastal.

## Viited

## Välislingid
*
Väike-Tammiku

**Väike-Tammiku** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

Väike-Tammiku küla oli mõisa ajal talude arvult Suur-Tammiku külast suurem.

Väike-Tammiku lähedal oli 18. sajandi Ludwig August Mellini kaardi järgi Rebuoja (*Raboja*) kõrts. 18. sajandi kaardil on ka Tammiku järve suubuv ojake, mida tänapäeval enam pole.

## Viited
Rakke

**Rakke** on alevik Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Rakke samanimelise valla keskus.

## Majandus
Lubjatehas, mis kuulub aktsiaseltsile Nordkalk, on Rakke alevikus suurim tööandja – 2008. aasta oktoobri seisuga leiab seal rakendust 67 inimest, 2008. aasta tootmismaht oli 43 000 tonni lupja ja 93 000 tonni fillereid.

Lubjatootmise alguseks Rakkes loetakse 1910. aastat, kui ärimees Karl Kaddak rajas sinna suure Rakke Lubjatehase.

Rakkes on ka raudteejaam.

## Asutused
Rakkes tegutseb Rakke Kool ja lasteaed.

## Sport
Rakke aasta kõige suuremaks spordiürituseks on 2001. aastal alguse saanud Rakke rattamaraton.

## Ajalugu

Rakke küla on ürikutes mainitud juba 1564. aastal, kuid suuremaks asulaks sai Rakke pärast Tapa–Tartu raudtee valmimist 1876. Suurt osa Rakke aleviku kujunemises etendas tööstur Karl Kaddak, kes alustas lubjapõletamist 1891. aastal Kamarikul ja rajas 1910. aastal Rakke raudteejaama juurde Venemaa võimsaima maakividest ringahjudega lubajatehase. Rakkes oli tuletõrjeühing ja Rakke pritsimaja 1936–1944. Rakkes on raamatukogu aastast 1912.

## Meelelahutus
Rakkes tegutseb noortekeskus.

Rakkes asub Rakke koduloomuuseum, mis asub koolimaja vastas vanas internaadi majas.

Rakkes on Rakke linnamägi, kus on suusarajad ja terviserajad, samuti vaateplatvorm. Varem oli linnamäel ka laululava, kuid see hävis tulekahjus 2019. aasta kevadel.

Rakke kandi loodus on väga kaunis ja mitmekesine. Kalamehed ja jahimehed, marjulised-seenelised armastavad piirkonna metsi, järvi-jõgesid ja soid.

## Pilte

Fail:Hoone Rakke Ühispanga ja kaupluste siltidega.jpg|Rakke Ühispank ja kauplus 1930. aastatel
Fail:Rakke linnus droonilt - OlariPilnik.jpg|Rakke linnamägi 2023. aastal
Fail:Rakke raudteejaam saabuva rongiga.jpg|Rakke rongijaam 1930. aastatel
Fail:Rakke jaam.jpg|Rakke jaam 1981. aastal
Fail:Rakke lubjavabrik ja raudtee.jpg|Rakke lubjavabrik 2021. aastal


## Vaata ka
*Ülesoo
*Uus Elu
*Rakke lubjavabrik
*Rakke linnus

## Viited
Lepna

**Lepna** on alevik Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Lepnat on esimest korda kirjalikult mainitud 1241. aastal (*Lippanal).* 19. sajandil rajati Lepna alale Rakvere mõisale kuulunud Lepna ja Tobia karjamõis. 1920. aastail tekkisid mõisa tükeldamise tagajärjel Lepna-Eesküla, Lepna-Mätliku ja Lepna-Taaravainu küla. 

Nõukogude ajal asus Lepnas Energia kolhoosi keskus, millega hiljem liitus Lasila sovhoos. 

1838-1869 tegutses Lepna-Eeskülas kool, mis kolis pärast Tõrma külla, kus see asub tänini.

## Viited
Arkna

**Arkna** on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Külas asub Arkna Kuldallikas ja masinatööstusettevõte Lisako.

## Vaata ka
*Arkna mõis
*Arkna Loomakasvatuskool
*Arkna Aianduskool

## Viited
Karitsa (Rakvere)

**Karitsa** on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

1977. aastal liideti Karitsa külaga Karitsa-Saueaugu.

## Viited
Kloodi

**Kloodi** on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Küla territooriumile on jäänud Kloodi mõisasüda.


Kloodi mõisa peahoone.jpg|Kloodi mõisa peahoone
Kloodi mõisa kõrvalhoone.jpg|Kloodi mõisa kõrvalhoone


## Viited
Kullaaru

**Kullaaru** on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Küla asub Rakvere linnast 3 km loodes.

Kullaaru küla keskmeks on kunagise Kullaaru mõisa süda. Kullaaru mõisas sündis kirjanik Eduard Bornhöhe.

## Viited
Lasila

**Lasila** on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.

Külas asub Lasila Põhikool.

1977. aastal liideti Lasila külaga Järtu.

## Vaata ka
*Lasila mõis

## Viited
Mädapea

**Mädapea** on Lääne-Virumaal Rakvere vallas asuv küla.

Külas on Mädapea tammik, mis võeti 1958. aastal kaitse alla. Kaitseala suurus on tänapäeval 48 ha.

Mädapea põlisküla on mainitud 1241. aastal kujul *Metapœ*, 1281. aastal kujul *Methepe*, 1545. aastal kujul *Mettempe* ja 1732. aastal kujul *Mettapä*. Mädapea küla ja võib-olla ka mõis kuulusid Kärkna kloostrile. 15. sajandil läks Mädapea mõis eraomandusse. Mõisa saksakeelseks nimeks sai *Mettapäh*. Mädapea mõis kuulus Rakvere kihelkonda. 18. sajandil esialgne küla hävis. 1920. aastail rajati Mädapea uuesti asundusena, mis 1977. aastal nimetati külaks. Samal aastal liideti Mädapeaga Kurgvere küla.

Mädapea nimi võis lähtuda isikunimest. Ent sõna "mädapead" võib tähendada ka küpseid maasikaid või rabamurakaid. Nime hilisemates kirjapanekutes on täheldatud sõna "mätas" mõju.

## Vaata ka
*Mädapea Algkool

## Viited
Tobia

**Tobia** (saksa keeles *Tobja*) on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. 

Külas asuvad OG Elektra kontserni tootmishooned, Elektra pood, saekaater ja maasikakasvatusega tegelev OÜ Raadiko Talu.

Kuni 1919. aastani asus külas Tobia karjamõis (mõne allika järgi poolmõis), mis kuulus Rakvere mõisale. Mõis riigistati ning müüdi kohalikele talunikele talumaadeks.

## Viited
Tõrremäe

**Tõrremäe** on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Rakvere külje all.

Külas asub Põhjakeskus, mis on Lääne-Viru maakonna suurim kaubanduskeskus.

Küla järgi on nime saanud Oandu lademe Tõrremäe kihistik. Sealne maanteeäärne kuivenduskraav on ka kihistiku stratotüüp.

## Viited
Voore

**Voore** on mitme koha nimi:

***[[Voore (Mustvee)|Voore]]**, küla Mustvee vallas Jõgeva maakonnas
***[[Voore (Vinni)|Voore]]**, küla Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas

**[[Voore (Keskmaa)|Voore]]** (inglise keeles **Bree**) on ka väljamõeldud küla "Sõrmuste Isandas".

## Vaata ka
*Voore mõis
Levala (Mustvee)

**Levala** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.

Külas asus Vooremaa metsaökoloogia jaam. 

## Viited
Kääpa (Mustvee)

**Kääpa** (2006. aastani *Saare*) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Saare valla halduskeskus.

Küla on saanud nime juba nelisada aastat varem Kääpa nime kandnud talu järgi, viimane omakorda muistsete kääpakohtade tõttu.

Saare mõisale kuulunud piirkond on kandnud pikka aega ka Saare nime. Et mõis jäi praegusest külast siiski kaugele ja Saare-nimelisi kohti jääb piirkonda mitmeid, kannab pärast mitmeid põnevaid kohanime vangerdusi kohalike inimeste soovil asum uuesti Kääpa nime. 

Kääpa on olnud kunagisest Saare mõisast välja kasvanud vallakeskus, millega on liidetud eri perioodidel teisigi piirkondi. 

Küla läbib Kääpa jõgi, millel on roll Kalevipoja legendides. Kohalikud inimesed on rahvuseepost kasutanud kohaliku identiteedi osana. Endises koolimajas tegutseb nüüd  Kalevipoja muuseum. Samas asub ka Kalevipoja seiklusrada.

Piirkonna ajaloosündmused on koondatud 2021. aastal ilmunud raamatusse „Saare vald 1866-2017“. Kirja pani need Marika Jürgenson, kes toetus suurel määral kodu-uurija Viivi Lani elutööle. 

Külas tegutseb Saare rahvamaja.

## Vaata ka
*Alnavere

## Viited

## Välislingid
* Küla koduleht
Kääpa

**Kääpa** on mitme koha nimi:

***[[Kääpa (Mustvee)|Kääpa]]**, küla Jõgeva maakonnas, Mustvee valla keskus
***[[Kääpa (Võru)|Kääpa]]**, küla Võru maakonnas Võru vallas

## Vaata ka
*Kääpa jõgi
*Kääpa Põhikool
*Kääpa soo
Andsumäe (Rõuge)

**Andsumäe** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.

## Viited
Ala-Palo

**Ala-Palo** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.


File:Ala-Palo liivakarjäär.jpg|Ala-Palo liivakarjäär


## Viited
Andsumäe (Võru)

**Andsumäe** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Külas on 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 4 elanikku. Kõik on eestlased.

## Viited
Andsumäe

**Andsumäe** on mitme koha nimi:

***[[Andsumäe (Rõuge)|Andsumäe]]**, küla Rõuge vallas Võrumaal
***[[Andsumäe (Võru)|Andsumäe]]**, küla Võru vallas Võrumaal
Laitsna-Hurda

**Laitsna-Hurda** on küla Võrumaal Rõuge vallas.

Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Haanja valda ja kandis nime **Hurda**.

## Viited
Ahitsa

**Ahitsa** (kohati **Ahitsõ**, kirjakeeles varem **Ahitse**) on Võrumaal Rõuge vallas asuv küla.

Küla servas on Ahitsõ järv. Järve on kirjalikes allikates mainitud palju varem kui küla: 1638 *Altzy Jerw* ja 1839 *Ahize S[ee].* 1638 nimetati talupoega *Jerre Pallo Pustus*, kes elas Nursi pool, ja kirjutati, et järve ümber käib piiritüli, kuid 1684. aasta kaardil puudus järve ääres asustus üldse. 1765 mainiti Simmuli küla all *Jerwe* talu, mis võis asuda Ahitsõ järve ääres. Alles 1869 nimetati kindlalt *Jerwe* talu, mille juures oli *Ahhitze Jerw*. See kant kuulus Rõuge kihelkonda Sänna ja Vastse-Nursi mõisa alla. 1997–1997 oligi tänapäeva Ahitsa jagatud Lauri ja Nursi küla vahel. Esimest korda on küla nimetatud alles 1909. aastal kujul *Wastse Ahitse* ja 1940. aasta paiku oli küla saanud nime Ahetse.

Küla on saanud nime talu järgi, mis omakorda on saanud nime järve järgi. *Ahinõ : ahitsõ* on omadussõna. Etümoloogiliselt sarnaseid kohanimesid võib otsida Ahe-alguliste seast, näiteks Vana-Roosa kandis olev Ahepalu.

## Viited
Augli

**Augli** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Mööda küla põhjapiiri kulgeb Rõuge–Rebäse–Haanja tee.

## Viited
Haki

**Haki** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Külas asub Kuntsamägi ja on asunud Kuntsamäe ohvritamm.

## Viited
Aabra

**Aabra** (kohakääne Aabrale) on küla Võrumaal Rõuge vallas. Ta kuulus ajalooliselt Rõuge kihelkonda.

Aabrale lähimad külad on põhjas Kähri, idas Mahtja, lõunas Kotka ja läänes Ortumäe.

Minevikus kutsuti seda küla Aabra-Petraks. Küla on esmamainitud 1765. aastal kujul *Dorf Pettra* (seal olevat elanud *Abra*-nimeline peremees). 1796. aastal on mainitud küla nimega *Pettra oder Üllejerwe* (seal olevat elanud peremees *Abra Jaan)*. Küla kuulus Viitina mõisale. 1909. aastal on mainitud küla nimega *Pettra (Abram)* ja 1939. aastal nimega *Abra-Petra* talu. 20. sajandil arvati Aabra varem Järvekülä koosseisu, 1977. aastal liideti Jugumõtsaga ja 1997. aastal sai taas omaette külaks.

Külanime esialgne variant Petra on Peetri õigeusupärane variant. Nimi Aabra on tulnud 18. sajandil elanud peremehe eesnimest Aabra(m).

20. sajandi keskel hakati külas elavat peremeest kutsuma nimega Japi Kuklane. Uueks lisanimeks hakkas kujunema eesnime Jaan kohalik variant Japp või Japs. 

Külas on Aabra järv.

## Viited
Jaanipeebu

**Jaanipeebu** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Küla asub Rõuge alevikust lõunas Käätso–Rõuge–Luutsniku tee ääres.

Küla territooriumile jääb Jaani-Peebu kalmistu.

## Viited
Dobrini ordu

**Dobrini ordu** (**[[Dobrzyń nad Wisłą|Dobrzyń]]i ordu**; saksa *Orden von Dobrin*, poola *Bracia Dobrzyńscy*) oli vaimulik rüütliordu, mis tegutses Preisimaa ja Masoovia piiril ning oli loodud paganlike preislaste alistamiseks.

Ordu rajati 1228. aastal või veidi varem Masoovia hertsogi Konradi, Płocki piiskopi ning Preisimaa piiskopi Christiani poolt. Hertsog Konrad andis ordule Dobrzyńi kindluse koos selle ümbruskonnaga. Samal aastal kinnitas ordu põhikirja ka paavst, nii muutus see ametlikuks iseseisvaks orduks. Ent ordu käekäik ei osutunud kuigi edukaks, peagi langes preislaste vastu alustatud Preisi ristisõjas piiskop Christian preislaste kätte vangi ning 1230. aastatel Preisimaale saabunud Saksa ordu tegutses tunduvalt efektiivsemalt. 

1235. aastal ühinesidki enamik Dobrini ordu vendadest Saksa orduga. 1237. aastal saatis Masoovia Konrad allesjäänud dobrinlased oma maa idapiirile Drohiczyni kindlust kaitsma. 1238. aastal mongolite invasiooni ajal nõrgenenud Galiitsia-Volõõnia vürstiriigi alale tegid sõjakäigu Saksa orduga liitunud Dobrini ordu, kuid kaotasid Drohiczyni lahingus Danilo Romanovitši vägedele. 1240. aastal vallutati Drohiczyn Galiitsia-Volõõnia vürsti Danilo Romanovitši poolt ning see oli ka viimane kord, mil Dobrini ordut mainiti.

Teistel andmetel liitusid vahepeal Saksa orduga liitunud Dobrini orduvennad, Pommerimaal tegutsenud johaniitidega, kellega koos nad osalesid 1241. aastal koos teiste sõjaordu rüütlitega lahingus mongoli vägedega  Legnitzi all, kus orduväed hävitati peaaegu täielikult mongolite ratsaväe poolt.

## Viited
Kadõni

**Kadõni** (varem ka *Kadeni*) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.

Külas asub kaitsealune Kadeni mänd.


Kadeni mänd 2014.jpg|Kadeni mänd (2014)

## Viited
Rachel Carson

**Rachel Louise Carson** (27. mai 1907 Springdale, Pennsylvania – 14. aprill 1964 Silver Spring Maryland) oli Ameerika Ühendriikide zooloog, merebioloog ja ökoloog, kelle tähtsaima raamatu "Hääletu kevad" populaarsus pani aluse ülemaailmsele keskkonnakaitsepoliitika tekkele.

## Elulugu
Rachel sündis farmipidaja kolmelapselises peres noorimana. Juba lapsena huvitus ta loodusest: uuris tiike, viljapõlde ja metsi peamiselt ema juhendamisel. Esialgu kavatses ta koolis süveneda inglise keele ja kirjanduse õppele, kuid hiljem tekkis tal suurem huvi merebioloogia vastu. Aastal 1929 lõpetas ta Pennsylvania Tütarlaste Kolledži (tänapäeval Chathami Kolledž) *[[cum laude]]*.

Vaatamata finantsraskustele jätkas ta zooloogia- ja geneetikaõpinguid Johns Hopkinsi Ülikoolis, mille lõpetas 1932. aastal magistrikraadiga zooloogias.

Aastal 1932 suri tema isa, kes tütart oli rahaliselt toetanud, seetõttu ei olnud Rachelil võimalik alustada doktorikraadi õpet.

Pärast kooli alustas ta osakohaga tööd USA Kalanduse Büroos, kus ta kirjutas ja toimetas raadiokäsikirju. Tema tööd olid hinnatud kõrge kirjutamiskvaliteedi poolest.

Aastal 1937 suri Racheli õde ning ta pidi hoolitsema töö kõrvalt ka kahe õetütre eest.

Rachel tegi Kalanduse Büroos edukat karjääri ning 1949 ülendati ta asutuse peatoimetajaks.

Aastal 1952 loobus Rachel ametikohtadest ning pühendus üksnes kirjutamisele. Aastail 1956–1957 töötas ta mitme projekti kallal ja kirjutas populaarteaduslikele ajakirjadele artikleid.

1940. aastate keskel keskendus ta äsjaavastatud pestitsiidide, eriti DDT, ja nende loodusele avaldatava mõju uurimisele. Tema raamat "Hääletu kevad" räägibki suures osas keskkonnast, rõhutatud on pestitsiidide hukutavat mõju ökosüsteemidele.

Rachel suri 14. aprillil 1964 rinnavähki.

## Tunnustus
*1952 – USA riiklik raamatuauhind (National Book Award)
*1953 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Välislingid

*Rachel Carsoni koduleht
Kaku (Rõuge)

**Kaku** on küla Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge jõe ääres.

Küla jääb Võru–Mõniste–Valga maanteelt põhja.

Küla läbiv jõelõik jääb Rõuge jõe hoiuala koosseisu.

Endise Kaku vesiveski kohal on jõge paisutatud.

Külas asub Laane talu, kus sündis Ferdinand Eisen.


WMEE-exp2019-(028) Kaku küla.jpg|Endine Kaku vesiveski
WMEE-exp2019-(029) Kaku küla.jpg|Sild üle Rõuge jõe, kust kulges üle Vana Võru–Valga maantee
WMEE-exp2019-(030) Rõuge jõgi.jpg|Paisutatud Rõuge jõgi endise ja tänapäevase maantee vahel


## Viited

## Välislingid
* Kaku vesiveski. Arhitektuurimälestise pass
Kaku

**Kaku** on mitme koha nimi:

***[[Kaku (Võru)|Kaku]]**, küla Võru vallas Võru maakonnas
***[[Kaku (Rõuge)|Kaku]]**, küla Rõuge vallas Võru maakonnas

## Vaata ka

***[[Kaku järv]]**, järv Võrumaal
*Kaku liivamaardla
*Kaku (jalgpallur), Paraguay jalgpallur
Kaku (Võru)

**Kaku** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

## Viited
Hellekunnu

**Hellekunnu** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

1977. aastal liideti Hellekunnuga väiksem osa Lossina külast (suurem osa liideti Lepassaare külaga).

Küla põhjapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik ja väike osa Lepassaare jaamast.

## Viited
Husari

**Husari** on küla Võrumaal Võru vallas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.

Husari külas asus tehase Võrukivi filiaal, kus toodeti telliseid.

Külas oli kuni 2001. aastani Husari raudteepeatus.

## Viited
Scharnhorst (lahingulaev)

**Scharnhorst** oli Saksa sõjalaevastiku lahingulaev aastatel 1939–1943.
Laev uputati inglaste poolt 26. detsembril 1943 Põhja neeme lahingus. 1968 mehest päästeti ainult 36, kelle seas polnud ühtki ohvitseri.

## Laeva üldandmed
* Pikkus 235 m
* Laius 30 m
* Süvis 9,9 m
* Veeväljasurve 38 900 t
* Võimsus 165 000 hj
* Kiirus 31,5 sõlme
* Meeskond: 1840 inimest

## Relvastus
* 9 suurtükki kaliibriga 280 mm
* 12 suurtükki kaliibriga 150 mm
* 14 õhutõrjesuurtükki kaliibriga 105 mm
* 16 õhutõrjesuurtükki kaliibriga 37 mm
* 10 õhutõrjekuulipildujat kaliibriga 20 mm
* 4 vesilennukit luure teostamiseks

## Soomus
* veeliinil 350 mm
* tekil 100 mm
* suurtükitornidel 360 mm

## Teenistuskäik
* 21.–27. november 1939 – lahinguretk koos Gneisenauga Islandi lähistele, et meelitada Inglise laevastikku Admiral Graf Spee pealt ära.
* 23. november 1939 – uputas abiristleja HMS Rawalpindi.
* 18–20. veebruar 1940 – operatsioon Nordmark. Katkestati.
* 7. aprill 1940 – operatsiooni Weserübung algus. Lahinguretked koos Gneisenauga invasioonilaevastku katmiseks ja patrullretked Norra ranniku lähistel.
* 9. aprill 1940 – lühike tulevahetus Inglise lahinguristleja HMS Renowniga.
* 4.–9. juuni 1940 – operatsioon Juno liitlasvägede Norrast evakueerumise takistamiseks. Peale operatsiooni lõppu läks Trondheimi.
* 8. juuni 1940 – uputas lennukikandja HMS Gloriouse ning hävitajad HMS Acasta ja HMS Ardent, sai Acasta torpeedoga pihta.
* 11.–13. juuni 1940 – lennukikandjalt HMS Ark Royal baseeruvate lennukite rünnakud, laev tabamusi ei saanud.
* 21. juuni 1940 – saabus Kieli.
* Juuli–oktoober 1940 – remondis Kielis.
* 28. detsember 1940 – 3. jaanuar 1941 – läbimurre Atlandile, katkestati.
* 22. jaanuar – 23. märts 1941 – lahinguretk koos Gneisenauga Atlandile, kahe peale kokku uputati 22 laeva.
* 23. märts 1941 – saabus Bresti.
* 23. juuli 1941 – saabus La Pallice.
* 24. juuli 1941 – RAFi õhurünnakus sai laev 5 tabamust.
* August 1941 – Brestis remondis.
* 11.–13. veebruar 1942 – operatsioon Cerberus: Scharnhorst, Gneisenau ja Prinz Eugen läbisid La Manche väina. Laev sõitis Hollandi ranniku lähedal kahele miinile. Saabus Wilhelmshavenisse.
* Veebruar–oktoober 1942 – remondis Kielis.
* 11. jaanuar 1943 – laeva üritati üle viia Norrasse, katkestati RAFi aktiivsuse tõttu.
* 8.–10. märts 1943 – viidi üle Altafjordeni Norras.
* 6.–9. september 1943 – operatsioon Sizilien: koos Tirpitziga rünnati Svalbardi.
* 25. detsember 1943 – lahinguretk liitlaste konvoi JW 55B vastu.
* 26. detsember 1943 – Nordkapi lahing – lahing kolme Briti raskeristlejaga, sai kaks tabamust HMS Norfolkilt. Hiljem järgnevas tulevahetuses tabab HMS Norfolki kaks korda. Hiljem tulevahetus lahingulaev HMS Duke of Yorki ja hävitajatega. Scharnhorsti tabas neli torpeedot ning laev jäi seisma. Hiljem tabas laeva vähemalt kümme torpeedot ning laev uppus. 1968-mehelisest meeskonnast saadi päästa ainult 36.

## Vaata ka
* Scharnhorst (ristleja)
Salve Regina

**"Salve Regina"** on kristluses traditsiooniline palve neitsi Maarja poole. 

* **Tekst [[ladina keel]]es**

Salve Regina, Mater misericordiae. Vita, dulcedo, et spes nostra, salve. Ad te clamamus exsules filii Hevae. Ad te Suspiramus, gementes et flentes in hac lacrimarum valle. Eja ergo, Advocata nostra, illos tuos misericordes oculos ad nos converte. Et Jesum, benedictum fructum ventris tui, nobis post hoc exsilium ostende. O clemens, o pia, o dulcis Virgo Maria. Ora pro nobis, sancta Dei Genitrix. Ut digni efficiamur promissionibus Christi. Oremus. Deus refugium nostrum et virtus, populum ad te clamantem propitius respice; et intercedente gloriosa et immaculata Virgine Dei Genitrice Maria, cum beato Josepho ejus Sponso, ac beatis Apostolis tuis Petro et Paulo, et omnibus Sanctis, quas pro conversione peccatorum, pro libertate et exaltatione sanctae Matris Ecclesiae, preces effundimus, misericors et benignus exaudi. Per eumdem Christum Dominum nostrum. Amen.

* **Tekst [[eesti keel]]es**

Ole tervitatud, Kuninganna, Halastuse Ema, meie elu, meie rõõm ja me lootus, ole tervitatud. Sind palume meie, pagendatud Eeva lapsed; Sinu poole hüüame nuttes siin pisarate orus. Pööra nüüd Sina, meie eestkostja, oma halastavad silmad meie poole ning Jeesust, oma ihu õnnistatud vilja, meile pärast maist vangipõlve näita. Oo püha, oo vaga, oo helde neitsi Maarja. Palveta meie eest, püha Jumala Ema. Et me võiksime olla Kristuse lubaduste väärilised. Palvetagem. Jumal, meie kaitse ja tugevus, vaata armulikult alla oma rahva peale, kes hüüavad Sinu poole; läbi aulise ja puhta Neitsi Maarja, Jumala Ema, tema abikaasa Joosepi, Sinu pühade apostlite Peetruse ja Pauluse ja kõigi pühakute eestkoste, kuula armulikult ja halastavalt neid palveid, mida me Sulle toome patuste pöördumise ja Kiriku vabaduse ning ülendamise eest. Läbi sama Kristuse, meie Issanda. Aamen.

## Vaata ka

*Ave Maria
Heliopora coerulea

Nahkkoralliline ***Heliopora coerulea*** on koralliliik ainuõõssete hõimkonna õisloomade klassi nahkkoralliliste alamklassi seltsist *[[Helioporacea]]*, sugukonna *[[Helioporidae]]* ning perekonna *[[Heliopora]]* ainus retsentne liik.

Liiki kirjeldas Peter Simon Pallas 1766.

Ta sarnaneb välimuselt korallidega seltsist *[[Scleractinia]]*. 
 
Ta on haruldane ning elab India ja Vaikses ookeanis ekvaatori piirkonnas. Tema eluks on vajalik, et veetemperatuur oleks alaliselt vähemalt 22 °C (teistel andmetel 24 °C).

Väga sarnased vormid on teada Tethyse ookeanist kriidiajastust.

*Heliopora coerulea* on massiivne kaltsiumkarbonaadist toes. 

Kolooniad võivad moodustada suuri plokke plaaditaoliste harudega. Väljastpoolt on nad pruunid, toes on mitmesuguste rauasoolade tõttu sinine.
Ainuõõssete loend

*Siin on loetletud [[ainuõõssed|ainuõõsseid]]. 

Selles nimekirjas on ainuõõssete [[liik (bioloogia)|liigid]] ja teised -[[takson]]id. Muud [[zooloogia]] [[mõiste]]d on loetletud loendites [[zooloogia mõisteid]] ja [[anatoomia mõisteid]]. Kogu [[bioloogia]]s käibel olevad mõisted on loetletud loendis [[Bioloogia mõisteid]]. 

Kui taksonil on [[eesti keel|eestikeelne]] nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on [[sulud|sulgudes]] [[ladina keel|ladinakeelne]] nimetus [[Kaldkiri|kursiivis]]. Edasi tulevad lühiandmed [[Sugukond (bioloogia)|sugukondliku kuuluvuse]] (sgk) ja [[levila]] kohta, samuti leviku kohta Eestis:
**Eestis tavaline* – kogu Eestis tavaline või sage
**Eestis kohati* – Eestis kohati tavaline, kohati puudub või haruldane
**Eestis haruldane* – Eestis haruldane või väga vähestes kohtades levinud

__NOTOC__

==D==
**Dendrogramma enigmatica*, perekond *Dendrogramma*

==H==
**Heliopora coerulea*, sgk *Helioporidae*, India ja Vaikses ookeanis
*[[hüdraloomad]] (*Hydrozoa*), klass

==J==
*[[järvetõlvik]] ehk kaspia järvetõlvik (*Cordylophora caspia*), sgk *Cordylophoridae*

== L ==
**Lophelia pertusa*, sgk *Carophylliidae*

==M==
*[[merikell]] (*Pelagia nocticula*), sgk *Pelagiidae*
*[[meripõis]] (*Physalia*), perekond, sgk *Physaliidae* 
*[[meririst]] (*Aurelia aurita*), sgk *Ulmaridae*

== S ==
*[[süvaveekorallid]], ökoloogiline rühm

== T ==
*[[tabulaadid]] ehk põhikkorallid ehk kärgkorallid (*Tabulata*), alamklass või selts (välja surnud)
*[[täringmeduusid]] (*Cubozoa*), klass

==Õ==
*[[õisloomad]] (*Anthozoa''), klass
Nauru roolind

**Nauru roolind** (*Acrocephalus rehsei*) on linnuliik värvuliste seltsi põõsalindlastesugukonna roolinnu perekonnast.

Liik elab ainult Nauru saarel ning on väheuuritud. Nauru keeles on tema nimi *itsirir*. 

## Taksonoomia ja süstemaatika
Liiki kirjeldas Friedrich Hermann Otto Finsch 1883 ornitoloogiaajakirjas Ibis (lk 143), andes talle nimeks ***Calamoherpe rehsei***. See on liigi basionüüm. Liigil ei ole teada alamliike.

Mõned autorid on teda käsitlenud Marshalli saartel levinud mikroneesia roolinnu (*Acrocephalus luscinia*) alamliigina ***Acrocephalus luscinia rehsei*** (või ***Acrocephalus luscinius rehsei***).

## Levik
Nauru roolind on Nauru saare endeem. Ta on Nauru ainuke laululind ja ainuke endeemne linnuliik. 

Liik on levinud kogu saarel, asustustihedus on kõige suurem Buada laguuni ümbruses. 

## Elupaik
Nauru roolind elutseb eelkõige Nauru keskplatoo järskudel nõlvadel paiknevas jäänukmetsas, kuid teda kohtab sageli ka rannaäärsetes aedades. 

Umbes 80 aastat kestnud fosforiidikaevandamine Naurul on keskkonnale laastavalt mõjunud ning linnu eluruumi märgatavalt piiranud, kuid fosforiidivarud on nüüd peaaegu ammendunud, ning *Acrocephalus rehsei* on asunud elama ka endiste fosforiidikaevanduste kohal asuvatele taastatud aladele.

Elupaiku on hävitanud ka sõjategevus aastatel 1942 ja 1945.

## Välimus
Nauru roolind on umbes 15 cm pikkune. Sulestik on ülalt hallikas-oliivivärvi, valge kulmutriibuga, alakülg on elevandiluukarva.

## Toitumine
Lind toitub putukatest, toitu otsib rannaäärses piirkonnas kookospalmide latvades. 

## Laul
Laulu kohta andmed puuduvad. Arvatavasti sarnaneb see teiste Vaikse ookeani piirkonna roolindude omaga.

## Arv
Arvatakse, et isendeid on alla 10 000. Arvukuse muutuste kohta andmeid ei ole.

## Ohustatus
IUCN arvab ta ohustatud liikide hulka, sest ta on vähese levikuga ning teda võivad ohustada näiteks tsüklonid või uute kiskjate introdutseerimine saarele. 

Erinevalt teiste Vaikse ookeani saarte roolindudest ei ole ta kannatanud rottide ega madude rünnaku all. 

## Filateelia
Lind on kujutatud seitsmel Nauru postmargil.

## Välislingid
 
*
*''Acrocephalus rehsei'' Nauru postmargiplokil