open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kuressaare Linnavalitsus

**Kuressaare Linnavalitsus** oli Saare maakonna Kuressaare linna täidesaatev võimuorgan (linnavalitsus) enne 2017. aasta haldusreformi. Linnavalitsuse nimetas ametisse Kuressaare Linnavolikogu. 

Linnavalitsus asus enne teist maailmasõda hoones Tallinna tänav 1 ja pärast Eesti iseseisvuse taastamist Tallinna tänav 10.  

Nüüdisajal asub aadressil Tallinna tänav 10 haldusreformi käigus moodustatud Saaremaa valla täidesaatev võimuorgan, Saaremaa vallavalitsus. 
## Kuressaare linnapea
Kuressaare linnavalitsuse juht oli Kuressaare linnapea ning viimaseks selle ametikoha pidajaks oli Madis Kallas. 

## Viited

## Välislingid
*Kuressaare Linnavalitsus Kuressaare linna kodulehel
*Mõnda Kuressaare Linnavalitsuse ajaloost aastail 1879–1917, saaremaa.ee
*Kuressaare Linnavalitsuse liigete tõöiaotus., Meie Maa (1919–1944), 14. aprill 1934
Lavamägi (tähtkuju)

**Lavamägi** (ladina *Mensa*, lühend **Men**) on lõunataeva tähtkuju. 

Lavamäe suurus on 153 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 75. kohal. Tähtkujus ei ole heledaid tähti. Heledaim täht on 33 valgusaasta kaugusel asuv Alpha Mensae tähesuurusega 5,07m. See on tähtkujude heledaimatest tähtedest kõige väiksema heledusega.

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille, kellele see meenutas Kaplinna lähedal asuvat mäge, mis oli sageli pilvega kaetud. Ta pani tähtkujule 1752. aastal nimeks *Mons Mensae*, mis John Herscheli 1844. aasta soovituse järgi lühendati Mensaks.

## Viited
Kose Haridusselts

**Kose Haridusselts** oli haridusselts Kosel.

Selts moodustati Kose Muusikaseltsi ja Kose karskusseltsi "Aade" ühendamisel ning alustas tööd 5. augustil 1907. Seltsi esimeheks valiti Kose-Uuemõisa kooliõpetaja Jaan Jürgenson.

Haridusseltsi raamatukogu, mis tänapäeval kannab nime Kose Raamatukogu, avati 1908. aastal.
Kurblu oja

**Kurblu oja** (ka *Kurdlu oja*) on oja Harjumaal Kuusalu vallas. Oja algab Kure allikast ja suubub Kolga lahte.

## Välislingid
*
Männiheinik

**Männiheinik** (*Tricholoma matsutake*, sünonüüm *Tricholoma nauseosum*) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.

Eestis on männiheinik harv, leitud Lahemaalt ja Naissaarelt. Ta kasvab vanades kuivades männimetsades.

Ta on maailma kalleim kübarseen.

Tal on pruunikad kiud ja soomused. Kübara läbimõõt on 15-30 sentimeetrit.

## Viited

## Välislingid
*
Kurdla peakraav

**Kurdla peakraav** on peakraav Saare maakonnas Saaremaa vallas. Peakraav suubub paremalt Kuke peakraavi. Peakraavi pikkus on 7,2 km ja selle valgla suurus on 30,8 km².

## Viited
Kunila peakraav

**Kunila peakraav** on peakraav Harju ja Rapla maakonnas. Peakraav suubub vasakult Tuhala jõkke. Peakraavi pikkus on 7,1 km ja valgla pindala on 14,5 km².

## Viited
Loodi vald

**Loodi vald** (ka *Lode vald*, läti keeles *Lodes pagasts*) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Vilpulka ja Kööna vallaga ning Viljandimaa Mulgi vallaga (varem Karksi ja Abja vallaga).

Valla pindala on 64 km². 2010. aasta seisuga elas seal 374 inimest. Valla keskus on Loodi küla, vallavanem on Agnese Ripīte.

## Ajalugu

Loodi valda on kirjalikes allikates esimest korda mainitud aastal 1504. Toona kuulusid sinna Araksti ja Lode mõis. Valla ajalooline saksakeelne nimi oli *Metzküll*. Aastal 1933 liideti Loodi vallaga Arakste vald. Selle pindala oli toona 65,09 km² ja seal oli 943 elanikku. 1945. aastal loodi valla territooriumile Arakste ja Loodi külanõukogu, vald ise kaotati aastal 1949. Aastal 1954 liideti Loodi külanõukoguga likvideeritav Arakste külanõukogu. 1990. aastal moodustati külanõukogust Loodi vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Ruhja piirkonda.

## Loodus

Suur osa vallast jääb Sakala kõrgustikule, Ruhja jõe äärsed alad ka Tālava madalikule. Maavaradest leidub seal savi ja kruusa. Kõrgeim koht asub valla põhjaosas (81 m). Vallas voolab Ruhja jõgi, seal asub ka 10,3 hektari suurune Laņģa järv. Vald ise on traditsiooniline põllumajanduspiirkond, kus tegeletakse teravilja ja kartuli kasvatamisega, peetakse veiseid ja lambaid, tegeletakse ka mesindusega. Kohalike vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Araksti mõisakompleks ja selle juures asuv Mīlestības akmens (Armastuse kivi, pikkus 4,7 m, laius 2,7 m ja kõrgus 2,5 m), Urga Rootsi kivi (pikkus 3,9 m, laius 2,4 m ja kõrgus 2,1 m) ja 30 ohvrilohuga Kalnalammiki muinasasula selle juures asuva ohvrikiviga (pikkus 5,4 m, laius 2,8 m ja kõrgus 1,2 m). Looduskaitse all on Labrenči saar, Akmeņgravase mänd, Kolki tamm, Klāviņi pärnad, Kalniņi kask, Vītoli seedermänd ja Mikmežase tamm.

## Muinsusmälestised

Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Kalnalammiki muinasasula selle juures asuva ohvrikiviga, Araksti mõisa laut ja Araksti mõisa ait Urga Rootsi kivi ning Kokļese muinaskalmed ehk Kirikuase.

## Asustus

Aastal 2011 elas vallas 289 lätlast, 16 venelast, 17 valgevenelast ja 5 ukrainlast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Konvere mõis

**Konvere mõis** (saksa keeles *Konfer*; ka **Kuundra mõis**) oli mõis Ridala kihelkonnas Läänemaal.

Mõis rajati ajavahemikul 1726–1733 Kirimäe mõisast eraldatud alale.

## Viited

## Välislingid
*
*Konvere mõis (Ridala khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Ramsi tehisjärv

**Ramsi tehisjärv** on tehisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ramsi alevikus ja Sinialliku külas.

Järve pindala on 2,9 ha, kõrgus merepinnast 40 m ja kaldajoone pikkus 917 m. Järv asub suuremas osas Ramsi alevikus, vaid osa järve põhjatipust asub Sinialliku külas.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Konstantin Thon

**Konstantin Andrejevitš Thon** (vene Константин Андреевич Тон; 6. november (vkj 26. oktoober) 1794 Peterburi – 6. veebruar (vkj 25. jaanuar) 1881 Peterburi) oli Venemaa arhitekt. Salanõunik (1864).

Aastatel 1854–1871 oli ta Keiserliku Kunstiakadeemia rektor.

## Haridustee ja töökäik
Thon sündis Peterburis venestunud saksa juveliiri perekonnas. 1815. aastal lõpetas ta Keiserliku Kunstiakadeemia. Aastatel 1819–1828 stažeeris ta Itaalias. 1830. aastal sai ta Keiserliku Kunstiakadeemia akadeemikuks. Samal aastal pälvis ta 2. järgu ja 1840. aastate lõpus 1. järgu arhitektuuriprofessori nimetuse.   

Thon töötas mitmes arhitektuuristiilis. Klassitsistlikus stiilis rekonstrueeris ta Väikese Teatri Moskvas (1839–1840). Enamik tema töid on tehtud pseudovene stiilis, neist tuntumad on Lunastaja Kristuse katedraal ja Suur Kremli palee Moskvas. Lunastaja Kristuse katedraali projekteeris ta 1830. aastatel. Katedraali nurgakivi pandi 1837. aastal ja ehitamiseks kulus 44 aastat. Suure Kremli palee projekteeris grupp arhitekte Thoni juhtimisel. Hoone ehitati aastatel 1839–1849.

1843. aastal määras keiser Nikolai I Thoni rajatava Peterburi–Moskva raudtee lõppjaamade vaksalite projekteerijaks. Moskva vaksal Peterburis (1855. aastast Nikolai vaksal) valmis 1851. aastal. Kompositsioonilt sarnane Peterburi vaksal Moskvas valmis samuti 1851. aastal. Vaksalite hoonekompleksi kuulusid ka ringikujulise põhiplaaniga kuppelkatusega ringdepood. Thorni projektides oli kaastegev arhitekt Rudolf Żelaziewicz.


Pilt:Christthesaviour.jpg|Tagaplaanil Lunastaja Kristuse katedraal Moskvas. Lammutati 1931, taastati 1997 (postkaart 1900. aasta paiku)
Pilt:Railway_station_Saint-Petersburg._001.JPG|Moskva vaksal Peterburis (August Wilhelm Petzolti akvarell, 1851)
Pilt:Suomenlinnan kirkko 1908.jpeg|Konstantin Thoni projekteeritud Suomenlinna kirik 1908. aastal enne ümberehitust


## Tunnustus
*1868. aastal valiti aastal Briti Arhitektide Kuningliku Instituudi auliikmeks

## Isiklikku
Tema vennad Aleksandr Thon ja Andrei Thon olid arhitektid. 

## Viited

## Välislingid

*Тон Константин Андреевич
Kosilase järv

**Kosilase järv** (ka **Kangrumatsi järv**) on looduslik umbjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mäeltküla külas.

Järve pindala on 1,8 ha, pikkus 230 m, laius 150 m ja kõrgus merepinnast 70 m.
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Verilaske järv

**Verilaske järv** (ka **Verilaske paisjärv**) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Verilaske külas.

Järve pindala on 0,8 ha, valgla suurus 27 km², kaldajoone pikkus 414 m ja kõrgus merepinnast 49,5 m. Järv on paisutatud Verilaske ojale. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Koordi veskijärv

**Koordi veskijärv** on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kibekülas ja Mäeltkülas.

Järve pindala on 1,1 ha, valgla suurus 13,92 km² ja kõrgus merepinnast 57,5 m. Järv on paisutatud Verilaske ojale ning kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

## Viited

## Välislingid
*
*
Verilaske oja

**Verilaske oja** on oja Sakala kõrgustiku idaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Ärmä jõe vasakpoolne lisajõgi.

Verilaske oja on 13,6 km pikk, selle valgla pindala on 26,2 km², langus 33,5 m ja lang 2,5 m/km. Oja saab alguse Holstre külast 75,5 m kõrgusel Holstre mägede jalamilt, ning suubub Verilaske külas 42 m kõrgusel vasakult poolt Ärmä jõkke 2,6 km kaugusel selle suudmest.

Oja voolab läbi Holstre, Pirmastu, Rebase, Mäeltküla, Kibeküla ja Verilaske küla, samuti voolab oja Pirmastu ja Rebase, Rebase ja Mäeltküla, Mäeltküla ja Kibeküla ning Mäeltküla ja Verilaske küla vahelisel piiril. Oja voolab Pirmastu külas läbi Tilli järve ja Rõika järve. Kibeküla ja Mäeltküla küla piiril on ojale paisutatud Koordi veskijärv ning Verilaske külas Verilaske järv. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.

Varem oli Rebase külas ojale paisutatud Pätsi järv (Pätsi veskijärv).

## Vaata ka
*Holstre mäed
*Ärmä jõgi
*Tilli järv
*Koordi veskijärv
*Verilaske järv

## Viited

## Välislingid
*
*
Nemenka

**Nemenka** (ukraina keeles Неменка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 440. Pindala on 1,45 km².
Prõlutske (Kalõnivka rajoon)

**Prõlutske** (ukraina keeles Прилуцьке) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 171. Pindala on 0,025 km².
Juha Hernesniemi

**Juha Antero Hernesniemi** (18. oktoober 1947 Kannus – juuni 2023 Helsingi) oli soome arst, neurokirurg. 

Ta on olnud Helsingi Ülikooli professor neurokirurgia alal.

## Haridustee
*1973 – arst (MD) 
*1979 – meditsiinidoktor (PhD) 
*1998 – neurokirurgia professor

 
## Viited

## Välislingid
* Juha Hernesniemi Helsingi Ülikooli Keskhaigla kodulehel (aastast 2015, inglise keeles)
* Intervjuu Soome tippkirurgiga, kes tõttas appi Michael Schumacherile ja Usbeki diktaatorile, EPL, 16. september 2016
Daldõkan

**Daldõkan** (vene keeles *Далдыкан*) on jõgi Norilski lähedal Krasnojarski krais. 

Norilski niklitehasest lähtunud reostuse tõttu on jõe vesi värvunud korduvalt punaseks.
Liina Pihlak

**Liina Pihlak** (aastani 1963 **Liina Sang**; 26. aprill 1937 Ruhja, Läti – 21. juuli 2019 Tartu, Eesti) oli eesti kunstnik, aastatel 1976–1982 Eesti Televisiooni peakunstnik.

Ta lõpetas 1956. aastal Pärnu 2. Keskkooli, õppis aastatel 1956–1958 Tartu Kunstikoolis ning lõpetas 1964. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi lavakujunduse erialal.

Aastatel 1964–1971 töötas ta Vanemuise teatri kunstnikuna. Aastatel 1971–1995 oli ta Eesti Televisiooni kunstnik, sealhulgas 1976–1982 ETV peakunstnik, ning 1993–1999 Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia õppejõud.  

1999. aastast tegutses ta vabakutselise kunstnikuna.  

## Looming
Liina Pihlak töötas peamiselt teatri- ja televisioonikunstnikuna ning tegi kujundusi paljudele teatri- ja telelavastustele: "Pisuhänd" (1980), "Tabamata ime" (1983), "Musta katuse all" (1983), "Kahe kodu ballaad" (1986), "Päkapikula" (1981), "Väikevend ja Karlsson katuselt" (1988), "Pätu" (1990), "Härra Lapsti lasteteater" (1993–1996), "Kunksmoor" (1992) jpm. Tema looming on ka ETV telesarja "Miss Marple'i lood" (kuus osa, 1990, režissööri Toomas Kirss) kunstnikutöö.

Lisaks tegi ta kaastööd filmistuudiole Tallinnfilm mängufilmide "Nukitsamees" (1981, režissöör Helle Murdmaa) ning "Savoy ball" (kaks jagu, 1985, režissöör Ago-Endrik Kerge) ja "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (kaks jagu, 1975, režissöör Grigori Kromanov) kunstniku ja kostüümikunstnikuna.

Ta on kirjutanud mälestusteraamatu "Elu puu : minu vanematest Kersti Merilaasist ja August Sangast ning minu elust teatris, filmis ja televisioonis" (Tänapäev, 2021). 

## Liikmesus
*Eesti Kunstnike Liit
*Eesti Lavastuskunstnike Liidu auliige

## Tunnustus
*1972 – Eesti NSV Teatriühingu kunstnikuauhind
*1988 – Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind
*1989 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*2005 – Eesti Kultuurkapitali näitekunsti aastapreemia (koos Mari-Liis Küla, Aime Undi, Liina Undi, Mari Tuulingu ja Andres Taliga (Eesti teatrikunstnike erinevate põlvkondade loomingu talletamise ja väärtustamise eest kaheköitelises "Kunstnikuraamatus")
*2011 – Kaarel Saha preemia

## Isiklikku
Tema vanemad olid kirjanikud August Sang ja Kersti Merilaas ning tema vend on luuletaja, kirjanduskriitik ja kirjastaja Joel Sang. Tema abikaasa oli tehnikateadlane Ilmar Pihlak. Tema õetütar on Kristina Pai.

## Viited
Maimu Rahel Vannas

**Maimu Rahel Vannas** (20. september 1914 – 24. oktoober 1998; sünninimi **Maimu Rahel Epler**) oli eesti kunstnik.

Õppis Tartus ENKSi Tütarlastegümnaasiumis.
1940. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kiitusega. Aastatel 1944–1951 õppis ta Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis maalikunsti Johannes Greenbergi juhendamisel. Sooritas eksternina erialaeksamid teatridekoratsiooni erialal.

Töötas peamiselt teatrikunstnikuna, tegi kujundusi paljudele teatrilavastustele Tallinna Riiklikus Draamateatris, Riiklikus Vene Draamateatris ja Vanalinnastuudios. 

## Tunnustus
* 1989 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1989 Eesti parim teatrikunstnik 
* 1990 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind

## Viited
Kameeleon (tähtkuju)

**Kameeleon** (ladina *Chamaeleon*, lühend **Cha**) on väike lõunataeva tähtkuju.

Kameeleon katab 132 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 79. kohal. Heledaimad tähed on Alpha Chamaeleontis (4,05m) ja Gamma Chamaeleontis (4,11m).

Kameeleon on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".

## Viited
Oktant (tähtkuju)

**Oktant** (ladina *Octans*, lühend **Oct**) on lõunataeva tähtkuju. 

Oktandi suurus on 291 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 50. kohal. Heledaim täht on Nu Octantis tähesuurusega 3,76 m. Oktandi tähtkujusse jääb taeva lõunapoolus. Sellele lähim täht on Sigma Octantis (5,45 m), mis on veidi üle 1° kaugusel poolusest.

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille, kes pani tähtkujule nimeks *l’Octans de Reflexion*, mis sai hiljem tuntuks kui *Octans Hadleianus* oktandi leiutaja John Hadley järgi.

## Viited
Pump (tähtkuju)

**Pump** (ladina *Antlia*, lühend **Ant**) on lõunataeva tähtkuju. 

Pumba tähtkuju katab 239 ruutkraadi ja see on ulatuselt 88 tähtkuju seas 62. kohal. Heledaim täht on α Antliae tähesuurusega 4,28 m.

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille, kes pani tähtkujule nimeks la Machine Pneumatique (ladina *Antlia pneumatic*a) õhupumba järgi, mille leiutas Denis Papin.

## Viited
Uurits (tähtkuju)

**Uurits** (ladina *Caelum*, lühend **Cae**) on väike lõunataeva tähtkuju. 

Uuritsa suurus on 125 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 81. kohal. Tähtkujus ei ole heledaid tähti.

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Sirkel (tähtkuju)

**Sirkel** (ladina *Circinus*, lühend **Cir**) on väike lõunataeva tähtkuju. 

Sirkli suurus on 93 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 85. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Circinis (3,19 m).

Sirklis asub Sirkli galaktika.

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Kell (tähtkuju)

**Kell** (ladina *Horologium*, lühend **Hor**) on lõunataeva tähtkuju. 

Kella suurus on 249 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 58. kohal, kattes 249 ruutkraadi. Tähtkuju heledaim täht on Alpha Horologii (3,85 m).

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Mikroskoop (tähtkuju)

**Mikroskoop** (ladina *Microscopium*, lühend **Mic**) on lõunataevas asuv tähtkuju. 

Mikroskoobi suurus on 210 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 66. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Gamma Microscopii (4,67 m).

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Pirmastu ürgorg

**Pirmastu ürgorg** on ürgorg Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Org saab alguse Holstre mägede jalamilt. Orus voolab Verilaske oja, millel asuvad Tilli järv ja Rõika järv.
Vinkel (tähtkuju)

**Vinkel** (ladina *Norma*, lühend **Nor**) on väike lõunataeva tähtkuju. 

Vinkli suurus on 165 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 74. kohal. Tähtkuju heledaim täht on γ2 Normae (4,01 m).

γ1 ja γ2 näivad kaksiktähena, kuid ei ole tegelikult omavahel seotud, vaid asuvad Maalt vaadates lähestikku. Esimene asub 1437 valgusaasta kaugusel ja teine 128 valgusaasta kaugusel.

Tähtkujus paikneb Suur Tõmbaja.

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Maalija

**Maalija** (ladina *Pictor*, lühend **Pic**) on lõunataeva tähtkuju. 

Maalija suurus on 247 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 59. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Pictoris (3,27 m).

Tähtkuju nimetajaks on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Kompass (tähtkuju)

**Kompass** (ladina *Pyxis*, lühend **Pyx**) on lõunataeva tähtkuju. 

Kompassi suurus on 221 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 65. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Pyxidis (3,68 m).

Kompassis asub planetaarudu NGC 2818.

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Võrk (tähtkuju)

**Võrk** (ladina *Reticulum*, lühend **Ret**) on väike lõunataeva tähtkuju.

Võrgu suurus on 114 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 82. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Reticulii (3,33 m).

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Kujur (tähtkuju)

**Kujur** (ladina *Sculptor*, lühend **Scl**) on lõunataevas asuv tähtkuju. 

Kujuri suurus on 475 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 36. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Alpha Sculptoris (4,3 m).

Tähtkujus asub Kujuri galaktikarühm.

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Teleskoop (tähtkuju)

**Teleskoop** (ladina *Telescopium*, lühend **Tel**) on lõunataeva tähtkuju. 

Teleskoobi suurus on 252 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 57. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Telescopii (3,49 m).

Tähtkujus asub kerasparv NGC 6584 ja tähesüsteem HR 6819.

Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.

## Viited
Vello Tamm

**Vello Tamm** (1. juuni 1940 – 15. juuni 1991) oli eesti kunstnik.

## Elukäik

Ta lõpetas 1967. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.

Töötanud teatrikunstnikuna ja teinud lavakujundusi teatrilavastustele, tegutsenud ka graafika- ja maalikunstnikuna. 1970.–1980. aastatel oli ta ajakirja Noorus peakunstnik. Aastatel 1982–1991 töötas ta Endla teatri peakunstnikuna.

Osales projektis fin plotter.

## Tunnustus
*1989 Eesti Teatriliidu kunstnikuauhind
*1989 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Isiklikku
Ta oli abielus Helgi Iloga (lapsed Svea Aavik ja Ralf Tamm).

Abiellus 1986. aastal Ülle (neiup Vahtrik) Tammega, lapsed 1983. aastal Merike ja 1985. aastal Marju Tamm.

Maetud 1991. aastal Hageri kalmistule.

## Viited

## Välislingid
*Vello Tamm – Monoloog maalides. ERR Arhiiv, 1990
Enn Johannes

**Enn Johannes** (sündinud 2. märtsil 1936 Narvas) on eesti kunstnik.

1955. aastal lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli, aastatel 1955–1957 õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis, 1964. aastast Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas kiitusega metallikunsti erialal 1969. aastal.

Varasemal loominguperioodil tegutses ta peamiselt metallikunstnikuna. Ta on kujundanud Kristjan Raua preemia medali ja Konrad Mäe medali. Oma töödega on ta esinenud näitustel, sh EXPO maailmanäitusel 1970. aastal Jaapanis Osakas.

Aastatel 1981–1984 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis õppejõuna.

Hilisemal perioodil on ta olnud vabakutseline kunstnik, elades Hiiumaal, tegeledes ka maalikunsti ja skulptuuriga.

Ta on Eesti Kunstnike Liidu (kuni 1990. aastani Eesti NSV Kunstnike Liit) liige 1973. aastast. 
 
## Tunnustus
*1988 – Eesti NSV teeneline kunstnik
*1988 – Kristjan Raua preemia (dekoratiivkompositsioon "Karjalaskepäev Virumaal")

## Viited

## Välislingid
*Eesti Filmi Andmebaas. Dokumentaalfilm "Enn Johannes", 2002
Ebaheinik

**Ebaheinik** (*Lepista*) on heinikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.

Perekonda kuulub umbes 50 liiki.

## Eesti liike
**Lepista densifolia* – tihedalehine ebaheinik
**Lepista glaucogana* – kahkjas ebaheinik, kahvatu ebaheinik, kahvatu heinik
**Lepista graveolens* – haisev ebaheinik
**Lepista irina* – lõhnav ebaheinik
**Lepista lentiginosa* – soomus-ebaheinik
**Lepista ovispora* – ovaaleoseline ebaheinik
**Lepista panaeola* – hall ebaheinik
**Lepista rickenii* – Rickeni ebaheinik

## Varasemaid liike
**Collybia nuda* – lilla ebaheinik, violetne heinik
**Collybia personata* – vagel-ebaheinik, peitheinik, ka *Collybia saeva*
**Collybia sordida* – põld-ebaheinik
**Paralepista flaccida* – pöördlehtrik
**Paralepista gilva* – kollane ebaheinik

## Vaata ka
*heinik

## Välislingid
*Heinikud ja ebaheinikud.
Sekstant (tähtkuju)

**Sekstant** (ladina *Sextans*, lühend **Sex**) on tähtkuju taevaekvaatori lähedal.

Sekstandi suurus on 314 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 47. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Sextantis (4,49 m).

Tähtkujus asub spiraalgalaktika NGC 3115, mis on Maa suhtes küljega ja paistab läätsekujulisena.

Tähtkuju autor on Johannes Hevelius, kes moodustas selle 1690. aastal.

## Viited
Fööniks (tähtkuju)

**Fööniks** (ladina *Phoenix*, lühend **Phe**) on lõunataeva tähtkuju. 

Fööniksi suurus on 469 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 37. kohal. Tähtkuju heledaim täht on 77 valgusaasta kaugusel asuv Ankaa (α Phoenicis, näiv suurus 2,39 m).

Fööniks on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias". 

## Viited
Rõika järv

**Rõika järv** on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pirmastu külas.

Järve pindala on 2,2 ha, pikkus 250 m, laius 120 m, suurim sügavus 2,5 m ja kõrgus merepinnast 63 m. Järvest voolab läbi Verilaske oja, umbes 160 m ülesvoolu asub Tilli järv. Järv on kaitse all Loodi looduspargi koosseisus. Järve idakaldal on Rebase küla. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

## Vaata ka
*Holstre-Pirmastu järved
*Verilaske oja
*Tilli järv

## Viited

## Välislingid
*
*
Kentaur (tähtkuju)

**Kentaur** (ladina *Centaurus*, lühend **Cen**) on suur lõunataeva tähtkuju, mis on nimetatud kentaur Cheironi järgi, kes oli Achilleuse ja Asklepiose õpetaja.

Kentaur on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. 4. sajandil eKr oli tähtkuju Vahemere ääres veel tervikuna nähtav, kuid Maa pretsessiooni tõttu on see käesoleval ajal tervikuna nähtav 25° põhjalaiusest lõuna pool. 

Kentauri suurus on 1060 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 9. kohal. 

Kentauris on mitu heledat ja Maale lähedast tähte. Proxima Centauri asub 4,2 valgusaasta kaugusel ja on Päikesele kõige lähem täht. Alfa Centauri on 4,36 valgusaasta kaugusel asuv kolmiktäht, mille heledus on −0,03 m ja on seega heleduselt tähistaeva 4. täht. Beta Centauri on heledusega +0,61 m tähistaeva 11. täht.

Kentauris asub ka heledaim kerasparv Omega Centauri.

## Viited
Koduse Kasvatuse Instituut

**Koduse Kasvatuse Instituut** oli Eesti organisatsioon (instituut), mis tegutses aastatel 1932–1940. 

Instituudi asutasid 1932. aastal haridus-, tervishoiu-, naiste- ja karskusorganisatsioonid. Instituut korraldas koduse kasvatusega seotud kursusi, loenguid, õpperinge, samuti andis välja ja levitas asjakohast kirjandust.

Koduse Kasvatuse Instituudi tegevust jätkab 1998. aastal asutatud Perekasvatuse Instituut.

## Viited

## Välislingid
*
Kose Kultuurikeskus

**Kose Kultuurikeskus** on Harju maakonnas Kosel asuv kultuurikeskus. Keskus avati aastal 2013 endisaegse Kose Teeninduskooli majas.

Keskuses tegutsevad järgmised asutused:
*Kose Raamatukogu
*Kose Gümnaasiumi algkool
*Kose Lasteaed (2 vanemat rühma)
*Kose Muusikakool
*Kose Noortekeskus 

## Viited

## Välislingid
*Kose Kultuurikeskuse koduleht
Klooga aedlinn

**Klooga aedlinn** oli 1930. aastatel Klooga alevikku planeeritud aedlinn, mille ehitamine jäi pooleli. Aedlinna ehitamine jäi pooleli seetõttu, et sinna rajati Nõukogude Liidu sõjaväebaasid.

Mitmed aedlinna toona ehitatud hooned on siiani säilinud, näiteks eramud Metsa, Rohelise ja Jaama tänaval.  

## Vaata ka
*Klooga-Aedlinna raudteepeatus
Kefeus

**Kefeus** (ladina *Cepheus* (omastav *Cephei*), lühend *Cep*) on põhjataevas asuv tähtkuju. See on pindalalt 27. tähtkuju, kattes tähistaevast 588 ruutkraadi.

Kefeus on nime saanud kreeka mütoloogiast tuntud Aithiopia kuninga Kepheuse järgi.

Heledaim täht on 49 valgusaasta kaugusel asuv Alderamin (α Cephei).

## Viited
Kosmosemutid

"**Kosmosemutid**" (inglise keeles "Suburban Hags") on Alar Pikkoraineni koomiks, mis ilmub 1994. aastast Eesti Ekspressis. 

Koomiksi tegelased on kaks eakat vanatädi (Marta ja Juula), kelle  on vares. Koomiksi sisu kajastab muu hulgas päevakajalisi teemasid. Koomiksi sageli korduvad tegelased on veel siil ja krabipulk.

Koomiks on ilmunud ka raamatusarjana. 

Koomiksi tegemise ajendiks oli 1990. algul Eesti Ekspressis ilmunud Asko Künnapi koomiks "Kosmoserotid".

Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus Eesti Laul 2019 näidati "Kosmosemuttide" põhjal tehtud animatsioone vaheklippidena.

## Viited

## Välislingid
*Koomiksist Eesti Ekspressi kodulehel
Kuldmuna

**Kuldmuna** on aastast 1998 toimuv Eesti loovuse festival, kus tunnustatakse Eesti parimaid turunduskommunikatsiooni lahendusi. 

Festivali raames antakse välja auhinnad, milleks on **kuld-**, **hõbe-** ja **pronksmunad**.

## Auhinna võitjaid
;1998 
:kuldmuna ettevõtte NB Reklaam raadioreklaamile "Aiavõrk"
:kuldmuna ettevõtte Raadio 2 trükireklaamile "Kõikjal Eestis"
:kuldmuna ettevõtete Sweet Advertising ja Idea AS välireklaamile "No X. No SEX"
:kuldmuna ettevõtte DDB Eesti telereklaamile "Saaremaa viin - Vötame mönuga	"

;1999
:...

## Viited

## Välislingid
*Festivali koduleht
Õnne

**Õnne** on eesti naisenimi.

Nime esitas Mats Tõnisson oma kalendris 1884. aastal.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Õnne 372 naisel. Õnne on Eestis populaarsuselt 356. naisenimi.

Õnne on keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus on 50). Kõige populaarsem on eesnimi Õnne vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,16 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,43.

## Nime kandjaid
*Õnne Eelma, eesti graafik
*Õnne Kepp, eesti kirjandusteadlane
*Õnne Kurg, endine eesti suusataja
*Õnne Pillak, Eesti poliitik
*Õnne Pollisinski, eesti ujumis- ja allveesporditreener
*Õnne Pärl, eesti ajakirjanik

## Viited
Milvi

**Milvi** on eesti naisenimi.

Eesnime Milvi esitas Mats Tõnisson oma kalendris 1914. aastal. Nimi läks moodi 1930. aastate esimesel poolel. Hiljem nime populaarsus vähenes tunduvalt.

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Milvi 2084 naisel (2018. aastal–2235). Milvi oli Eestis populaarsuselt 81. naisenimi (2018–72.). Kõige populaarsem oli eesnimi Milvi vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 121,42 (2018-134,28) ning Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,36 (2018-29,25). Milvi oli keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus oli 77). 

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Milvi 1751 naisel. Milvi oli populaarsuselt 95. naisenimi. Milvi oli keskmiselt 78 aasta vanune (mediaanvanus oli 80).

## Nime kandjaid
*Milvi Jürgenson, eesti näitleja
*Milvi Koidu, eesti näitleja
*Milvi Koplus, eesti psühhiaater ja numeroloog
*Milvi Laid, eesti ooperilaulja (sopran)
*Milvi Pärnamägi, eesti tekstiilikunstnik
*Milvi Roosleht, eesti pedagoogikateadlane
*Milvi Seping, eesti luuletaja
*Milvi Tedremaa, eesti võrkpallur ja raamatukogundustegelane
*Milvi Torim, eesti graafik
*Milvi Visnapuu, eesti käsipallitreener ja spordipedagoog

## Viited
Kirjastus SE&JS

**Kirjastus SE&JS** on Eesti kirjastus. See asutati 17. novembril 1992 ajalehe Eesti Elu väljaandmiseks. Asutajad olid Sirje Endre, Urmi Reinde ja Jüri Soone. Kirjastuselt on ilmunud raamatuid Eesti ajaloost, isiku- ja elulooraamatuid, Eesti luuleklassikat.

2011. aastal ilmus kirjastuselt kolmest raamatust koosnev "Mõttevaramu" raamatusari.

Kirjastuse juhttegelasi on Sirje Endre. 1994. aastast oli kirjastusega seotud Urmas Ott, kelle kõik raamatud on avaldatud selle kirjastuse väljaandel.

## Viited

## Välislingid
*Kirjastuse koduleht
Kose–Käbli tee

**Kose–Käbli tee** (registrinumbriga 25161) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 28,3 km.

Tee läbib teiste seas Haanja ja Simula küla. 

## Viited
Kokkupõrge

Laiemas tähenduses on kokkupõrge igasugune mitut osapoolt hõlmav äge kokkupuude või konflikt.

Mõistega seonduvad artiklid on:
* **[[Põrge]]**, mõiste füüsikas
* **[[Kokkupõrge (film)|Kokkupõrge]]**, 1998. aasta film
Põrge

**Põrge** on mehaanikas on kahe teineteise suhtes liikuva keha lühiajaline vastastikmõju, mis algab nende kokkupuutega ja lõpeb kas eemaldumise või peatumisega teineteise suhtes. Põrge võib toimuda tahkete kehade vahel (näiteks palli ja põranda vahel, piljardikuuli ja kii vahel), aga ka jäiga keha ja vedeliku või gaasi vahel (näiteks vedeliku- või gaasijoa ja jäiga keha põrge: hüdrauliline löök, lööklaine).

Põrkel tekivad kehade kokkupuutekohas suured jõud ja kehade punktide kiirused muutuvad väga lühikese ajavahemiku jooksul, harilikult mõne kuni mõnekümne mikrosekundi vältel.

## Põrke mehhanism
Põrkel saab eristada lähenemis- ja eemaldumisfaasi. Kehade teineteisele lähenemise faas kestab kokkupõrke hetkest kuni kehade suurima deformeerumiseni. Kehad on siis teineteisele kõige lähemal ja peatuvad hetkeks teineteise suhtes. Sellele järgnevas faasis algab deformatsiooni vähenemine ja kehade teineteisest eemaldumine.

## Elastne ja mitteelastne põrge
Põrgete kirjeldamisel on kasutusel kaks reaalselt puhtal kujul mitte esinevat piirolukorda: täielikult (absoluutselt) elastne ja täielikult mitteelastne põrge.

### Täielikult elastne põrge
Täielikult elastseks nimetatakse sellist põrget, kus kehade impulsside ja kineetiliste energiate summa enne ja pärast põrget on sama suured.

Reaalse põrke korral kulub osa liikumisenergiast kehade jääkdeformatsioonile ja soojenemisele.

### Täielikult mitteelastne põrge
Täielikult mitteelastseks ehk plastseks põrkeks nimetatakse sellist põrget, kus põrke teine faas puudub ja kehad liiguvad pärast põrget ühesuguse kiirusega nagu üks keha. Sellise põrke puhul kehtib ainult impulsi jäävuse seadus.

## Otsepõrge, kaldpõrge ja tsentraalne põrge
Otsepõrke korral liiguvad põrkuvad kehad paralleelselt põrkejoonega, s.o liiguvad piki sirget, mis läbib kehade puutepunkti. Vastasel juhul on tegemist kaldpõrkega.

Otsepõrke erijuht on tsentraalne põrge, kui kehad liiguvad enne põrget mööda nende massikeskeid läbivat sirget. Põrge saab toimuda, kui kehad liiguvad teineteisele vastu või kui üks keha liigub suurema kiirusega teisele järele (nagu näiteks alumisel joonisel).

## Viited
Frankfurdi suurhertsogkond

**Frankfurdi suurhertsogkond** oli Napoleoni loodud Saksa satelliitriik. See tekkis aastal 1810 endiste Mainzi kuurvürstkonna ja Vabalinn Frankfurdi territooriumite liitmisel.

## Ajalugu

Frankfurt kaotas oma vaba riigilinna staatuse aastal 1806, kui kaotati Saksa-Rooma riik. Linn anti endisele Mainzi peapiiskopile Karl Theodor von Dalbergile ja sellest sai **Frankfurdi vürstkond**. Kui Dalberg oli sunnitud oma Regensburgi vürstkonna aastal 1810 Baieri kuningriigile andma, liitis ta oma ülejäänud territooriumid Aschaffenburgi, Wetzlari, Fulda, Hanau ja Frankfurdi uueks Frankfurdi suurhertsogkonnaks.

Kuigi suurhertsogkond on saanud nime Frankfurdi linna järgi, resideeris Dalberg Aschaffenburgi linnas. Kuid territooriumi valitsesid tegelikult Prantsuse volinikud. Suurhertsogkonna põhiseaduse järgi pidi pärast Dalbergi surma riigi pärima Napoleoni kasupoeg Eugène de Beauharnais.

Dalberg loobus Eugène kasuks troonist 26. oktoobril 1813, pärast Napoleoni kaotust Leipzigi lahingus. Suurhertsogkond lakkas olemast pärast detsembrit 1813, kui linna okupeerisid liitlaste väed. Kuigi Frankfurt ise sai taas kord vabalinnaks, annekteeris enamuse suurhertsogkonna territooriumist lõpuks Baieri kuningriik.
Piibel kontekstis

**"Piibel kontekstis"** on alates 2013. aastast ebakorrapäraselt ilmuv eestikeelne raamatusari, mis avaldab Vana ja Uue Testamendi raamatute ning nendega kõige lähemalt seotud kirjanduse (apokrüüfid, pseudoepigraafid, Surnumere käsikirjad) tekstikriitilisi kommenteeritud esma- ja uustõlkeid. 

Sarja toimetajad on Urmas Nõmmik (peatoimetaja), Amar Annus ja Ain Riistan, toimetuskolleegiumi liikmed Kalle Kasemaa, Marju Lepajõe, Juha Pakkala, Kristiina Ross, Randar Tasmuth ja Lauri Thurén.

Sarja annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus.

## Sarjas ilmunud raamatud
# "Iiobi raamat". Tõlkinud ja kommenteerinud Urmas Nõmmik, 2013. ISBN 978-9949-32-422-4.
# "Mišnatraktaat "Sabat"". Tõlkinud ja kommenteerinud Kalle Kasemaa, 2015. ISBN 978-9949-32-767-6.

## Viited

## Välislingid
*Sarja info Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel
Ants Jõgi

**Ants Jõgi** (25. juuli (vkj)/ 6. august 1892 Viljandi vald, Viljandi kihelkond – 19. veebruar 1983 Tallinn) oli eesti näitleja.

Ta õppis Holstre vallakoolis ja Viljandis Karl Wilhelmsoni eraalgkoolis, käis Karl Jungholzi näitemängukursustel. Aastatel 1910–1915 töötas ta kingsepana.

Aastatel 1915–1918 teenis ta tsaari- ja Punaarmees.

## Näitlejana
Ta alustas lavateed 1911. aastal Keilas Karl Vasko teatritrupis ja 1914. aastal Viljandis Koidu seltsis. 

Aastatel 1920–1921 töötas ta Ugalas (olles üks teatri asutajaid), 1921–1949 Estonia teatris ja 1949–1977 Draamateatris.
### Teatrirollid
* 1921 August Kitzberg "Püve talus" (Juhan ja Kamaküla Endrik)
* 1922 George Bernard Shaw "Androkles ja lõvi" (Androkles)
* 1922 August Kitzberg "Enne kukke ja koitu" (Vaida Jaan)
* 1923 William Shakespeare "Hamlet" (II hauakaevaja)
* 1923 Nikolai Gogol "Revident" (Ossip)
* 1923 Romain Rolland "Danton" (kindral Vestermann)
* 1924 Mait Metsanurk "Vagade elu" (Madis)
* 1924 August Kitzberg "Kauka jumal" (Masa Ants)
* 1929 William Shakespeare "Torm" (Caliban)
* 1936 Hugo Raudsepp "Mikumärdi" (Jüri Tomusk)
* 1936 Juhan Kunder "Kroonu onu" (Jõepere Madis)
* 1937 William Shakespeare "Suveöö unenägu" (Flute)
* 1938 Tammsaare/Andres Särev "Andres ja Pearu (Juss)
* 1942 Albert Kivikas/August Annist "Nimed marmortahvlil" (vana Ahas)
* 1944 Lydia Koidula "Säärane mulk" (Kure Aadu)
* 1951 Aadu Hint/Andres Särev "Tuuline rand" (Tanel Õige)
* 1955 Aadu Hint/Andres Särev "Kaugatoma kuningas" (Jaan Varblane)
* 1955 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis" (Kohv ja Trumli-Sass)
* 1958 Bertolt Brecht "Härra Puntila ja tema sulane Matti" (Armetu mees)
### Filmid
Esimese filmirolli tegi Jõgi 1924. aastal režissöör Valter Palmi filmis "Mineviku varjud", kehastades nõdrameelset Ullot. Filmikarjäär kestis üle 55 aasta.

Ta on mänginud veel mängufilmides "Valgus Koordis" (1951), "Tagahoovis" (1956), "Pöördel" (1957), "Veealused karid" (1959), "Vallatud kurvid" (1959), "Ohtlikud kurvid" (1961), "Juhuslik kohtumine" (1961), "Ühe katuse all" (1962), "Jäljed" (1963), "Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964), "Kirjad Sõgedate külast" (1966), "Viini postmark" (1967), "Keskpäevane praam" (1967), "Mehed ei nuta" (telemängufilm, 1968), "Hullumeelsus" (1968), "Tuulevaikus" (1970), "Kolme katku vahel" (telemängufilm, 1970), "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (I ja II, 1975), "Surma hinda küsi surnutelt" (1977), "Aeg maha!" (telemängufilm, 1975), "Suvi" (1976), "Õpetaja" (1979) ja "Jõulud Vigalas" (1980). 

## Tunnustus
* 1975 Eesti NSV teeneline kunstnik

## Viited

## Kirjandus
*Nikolai Kraus. "Näitleja Ants Jõgi". Tallinn 1972
*Leida Laius on teinud Ants Jõgist portreefilmi „Jäljed lumel" (1978)
*Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000

## Välislingid
*"Jõgi, Ants" (Eesti entsüklopeedia veebiversioonis)
*Haud Tallinna Metsakalmistul
Kiirkaater

**Kiirkaater** ehk **ründekaater** (inglise k. *Fast Attack Craft – FAC*, saksa k. *Schnellboot*) on kiirekäiguline hästi relvastatud ja seirevahenditega varustatud väiksem sõjalaev-kaater, mis on mõeldud peamiselt ründava iseloomuga meresõjaoperatsioonideks rannikumerel.

Kiirkaatriteks loetakse üldiselt ühtlasi **[[Raketikaater|raketikaatrid]]** ja **[[Torpeedokaater|torpeedokaatrid]]** (ei kasutata tänapäeval), aga ka mõned raskema relvastusega ja kiiremad **[[Patrullkaater|patrullkaatrid]]**.

## Iseloomustus tänapäeval
Kiirkaatrid on tänapäeval sageli kasutuses väiksemate riikide merevägede relvastuses enda merealade kaitseks. Need on suurtest ja kulukatest sõjalaevadest märksa odavamad soetada ja ülal pidada, aga rannikulähedasteks tegevusteks operatiivsemad ja mobiilsemad. Kiirkaatrite maksimaalne kiirus on tavaliselt 30–45 sõlme. Autonoomsus on tagasihoidlik ja merekõlbulikkus samuti piiratud, sest kaatrid on mõeldud rannikulähedasteks kiireteks sõitudeks.

Kiirkaatrite ehk ründekaatrite relvastus on võimalikult mitmekesine või universaalne. Relvastuses on tänapäeval peamiselt laevavastased raketisüsteemid, õhutõrjesüsteemid ja allveetõrjesüsteemid koos vastavate seireseadmetega angu radarid ja sonarid. Lisaks on kiirkaatritel reeglina lähivõitluseks automaatkahur ja raskekuulipildujad ning lisaks vajadusel meremiinide veeskamise võime. Enne rakettrelvade kasutuselevõttu olid kiirkaatrite pealveelaevade vastaseks põhirelvaks torpeedod.

Kiirkaatritele paigutatud erinevad süsteemid vajavad väikese aluse kohta üsna suurearvulist meeskonda. Üldjuhul on kiirkaatrite majutus- ja elutingimused tänu ujuvplatvormi väiksusele ja mitmete süsteemide ärapaigutamisest tulenevale majutuskitsikusele minimaalsed.

## Vaata ka
* Korvett – kiirkaatrist suurem ja autonoomsem, aga aeglasem sõjalaev
Karikas (tähtkuju)

**Karikas** (ladina *Crater*, lühend **Crt**) on tähtkuju taevaekvaatorist lõuna pool.

Karika suurus on 282 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 53. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Delta Crateris (3,57 m).

Karikas on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Seda seostati karikaga, millega kaaren pidi Apollonile vett tooma.

## Viited
Krüptopidu

**Krüptopidu** (inglise keeles *cryptoparty*) on rahvusvaheline rohujuurealgatus, et informeerida ja julgustada arvutikasutajaid võtma kasutusele lihtsamaid privaatsust ja andmekaitset tagavaid praktilisi vahendeid. Krüptopidu toimub tavaliselt praktiliste töötubade vormis, kus õpetatakse kasutama lihtsaid vahendeid oma andmete, sidevahendite ja isikuandmete kaitseks.

Krüptopeo materjalid on koostatud ühisloome korras, kõigile avalikult kättesaadavad ja selle korraldamiseks pole vaja kelleltki luba küsida. Krüptopidude ühe kohaliku eestvedaja Märt Põdra sõnutsi on ürituse mõte pakkuda ka üksikisikutele võimalus võtta oma andmete kaitsmiseks midagi ette olukorras, kus süsteemiadministraatori tasemel andmete kaitsmine jääb tavainimestele kättesaamatuks.

Eesti esimene krüptopidu toimus 20. novembril 2012 Tartus,  hiljem on krüptopidusid korraldatud ka teistes linnades.

Eestis on krüptopidusid korraldanud peamiselt piraadiparteiga seotud aktivistid, kuigi rahvusvaheline algatus on rõhutatult apoliitiline. Krüptopeo liikumisele on avaldanud toetust Electronic Frontier Foundation, Wikileaks jpt, krüptopidusid on korraldanud ka Edward Snowden.

## Vaata ka
*Vaba tarkvara päev
*Võtmete allkirjastamise pidu

## Viited
Põhjakroon

**Põhjakroon** (ladina *Corona Borealis*, **CrB**) on väike põhjataeva tähtkuju.

Põhjakroon kuulub Ptolemaiose kirjeldatud 48 tähtkuju hulka ja on üks 88st tänapäeva tähtkujust. Tähtkuju pindala on 179 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 73. kohal kattes 0,433% taevast. Tähtkuju heledaim täht on kaksiktäht Alphecca ehk α CrB (heledus 2,2 m), vahel kasutatakse selle kohta ka nime Gemma. Põhjakrooni tähtkujus asuvad märkimisväärsed muutlikud tähed R Coronae Borealis, R CrB ja korduv noova T Coronae Borealis. T CrB on kataklüsmiline kaksiktäht, milles toimuvad umbes iga 80 aasta järel noovaplahvatused. Noovaplahvatuse heleduse maksimumis kasvab muidu umbes 10. tähesuurusega tähe heledus palja silmaga hästi nähtavaks, ulatudes 2. tähesuuruseni. Järgmist T CrB noovaplahvatust oodatakse 2025. aasta esimeses pooles.

Põhjakrooni tähtkujus asuvad nõrgad galaktikad NGC 6085 ja NGC 6086. Esimene neist on spiraalgalaktika ning teine elliptiline galaktika, mis asuvad taevas üksteises 7 kaareminuti kaugusel, mahtudes seetõttu lihtsalt samaaegselt väiksemate teleskoopide vaatevälja.

Eestis on Põhjakroon nähtav aasta läbi, kuid on kõige paremini vaadeldav kevadöödel.

## Viited
Hesseni suurhertsogkond

**Hesseni ja Reini juures suurhertsogkond** (saksa: *Großherzogtum Hessen und bei Rhein*), või aastatel 1806 kuni 1816 **Hesseni suurhertsogkond** (saksa: *Großherzogtum Hessen*), oli sõltumatu riik ja Saksa Liidu liikmesriik alates 1806. aastast, kui Hessen-Darmstadti maakrahvkond ülendati suurhertsogkonnaks, milleks see jäi aastani 1918, kui monarhia kukutati. Hessen kaotas oma sõltumatuse, kui see ühines aastal 1871 Saksa keisririigiga. Enne 1866. aastat oli selle põhjanaaber endine vennasmaakrahvkond, aastast 1803 Hessen-Kasseli kuurvürstkond – sel põhjusel oli see riik mõnikord kõnekeelselt tuntud kui **Hessen-Darmstadt**.

## Ajalugu

Hessen-Darmstadt oli Napoleoni sõdade ajal Reini Liidu liige. Mediatisatsiooniga kiirelt laienedes sai Hessen-Darmstadtist väikeste Saksa riikide, nagu Kölni kuurvürstkond, sulam. Riigi õiguslik kokkusulamine lõppes 1. oktoobril 1806 Ludwig I poolt välja antud dekreediga. Vanad riigikesed kaotati, mis teisendas Hessen-Darmstadti "päruslike kildude mosaiigist tsentraliseeritud absoluutseks monarhiaks". Viini kongressil pidi ta loovutama Vestfaali hertsogkonna, mille oli saanud aastal 1803, Preisi kuningriigile. Kuid Hessen-Darmstadt sai territooriume Reini läänekaldal, sealhulgas oluline Mainzi liidukindluse.

Suurhertsogkond võttis oma nimeks **Hesseni ja Reini juures suurhertsogkond** (saksa: *Großherzogtum Hessen und bei Rhein*) aastal 1816.

Aastal 1867 sai suurhertsogkonna põhjaosa (Ülem-Hessen) Põhja-Saksa Liidu osaks, samas Mainist lõunasse jäävad suurhertsogkonna osad (Starkenburg ja Reini Hessen) jäid välja. Aastal 1871 sai sellest Saksa keisririigi osariik. Viimane suurhertsog Ernst Ludwig (Suurbritannia kuninganna Victoria lapselaps ja Venemaa keisrinna Aleksandra vend) tõugati troonilt Esimese maailmasõja lõppedes ja riigi nimeks sai Hesseni Rahvariik (*Volksstaat Hessen*).

## Transport

Riigi killustatud iseloomu tõttu ei arendanud see alustuseks oma enda riigiraudteed, vaid koostas ühiseid raudteeprojekte oma naaberriikidega.

Need olid:

* Main-Neckari raudtee Frankfurdi ja Badeniga
* Main-Weseri raudtee Frankfurdi ja Kuurhesseniga
* Frankfurt-Offenbachi kohalik raudtee Frankfurdiga

Lisaks julgustas riik arvukalt muid projekte eraomanduses Hesseni Ludwigi raudteekompaniiga. Lõpuks, aastal 1876 asutas riik oma kompanii, Hesseni suurhertsogkonna riigiraudteed, mis jätkas raudteevõrgu laiendamist kuni lõpliku liitmiseni Preisi-Hesseni raudteekompaniiga aastal 1897.

## Hesseni haldusjaotus

Hesseni suurhertsogkond jagunes kolmeks provintsiks:

* Starkenburg (pealinn Darmstadt): Reini paremkallas, Mainist lõunas.
* Reini Hessen (pealinn Mainz): Reini vasakkallas, territoorium saadi Viini kongressil.
* Ülem-Hessen (pealinn Giessen): Mainist põhjas, Starkenburgist eraldas seda Vabalinn Frankfurt.

## Vaata ka

*Hesseni valitsejate loend
*Hesseni maakrahvkond
*Hesseni kuurvürstkond
*Hessen-Darmstadti maakrahvkond
*Hessen-Homburgi maakrahvkond
Kraavi tänav (Viljandi)

**Kraavi tänav** on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas. 

Tänav paikneb risti Tartu ja Oru tänava vahel, ristub Supeluse tänavaga.
Tänava pikkus on 82 m.

## Ajalugu
Tänav on linnaplaanidel alates 18. sajandi lõpust, mil see ületas Viljandi vallikraavist lähtuvat oja, mis voolas veel 19. sajandi teisel poolel. 

20. sajandi algul kandis tänav nime Vallikraavi tänav (saksa keeles *Grabenstraße*).

1934. aastal avati Tartu ja Kraavi tänava nurgal saun(Tartu 28).

## Viited
Kooli tänav (Haapsalu)

**Kooli tänav** on tänav Haapsalus.

## Hoonestus

Kooli tänav 2 asub Haapsalu raekojahoone.

Kooli tänav 3 asub arhitekt Johann Mohri projekteeritud ja 1792. aastal valminud tollimaja, mis on 18. sajandi II poole klassitsismi näide. 

Kooli tänav 4 asub Haapsalu Jaani kirik.

Kooli tänav 5 asub Eesti päritolu misjonäri Hedwig Bülli (1887–1981) kodumaja, kus on ka mälestustahvel. Hoones tegutseb Iloni Imedemaa.

Kooli tänav 6 asus 1853. aastal ehitatud  II järgu Haapsalu Linna Tütarlastekooli (1854–1912) hoone.
Hunt (tähtkuju)

**Hunt** (ladina *Lupus*, lühend **Lup**) on lõunataeva tähtkuju. 

Hunt katab 334 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 46. kohal. Heledaimad tähed on Alpha Lupi (2,3m) ja Beta Lupi (2,68m).

Tähtkuju põhjaosas asuvad kerasparved NGC 5824 ja NGC 5986. Hundi läänepiiril asub planetaarudu IC 4406.

1006. aastal plahvatas Hundi tähtkujus supernoova SN 1006.

Hunt on 2. sajandil Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. 

## Viited
Lambert

**Lambert** on mitmetähenduslik sõna:
*Lambert on eesnimi
*Lambert on perekonnanimi
*Lambert on aadlisuguvõsa
*lambert on heleduse mittesüsteemne mõõtühik
*LAMBERT-EST on  Eestis kasutusel olev kaardiprojektsioon
*Lamberti konformne kooniline projektsioon on kooniline kaardiprojektsioon, Johann Heinrich Lamberti järgi.
Hesseni Rahvariik

**Hesseni Rahvariik** (saksa keeles *Volksstaat Hessen*) oli Saksamaa Hesseni liidumaa nimi aastatel 1918–1945.

Pärast esimese maailmasõja lõppu sai Hesseni suurhertsogkonnast (sks Großherzogtum Hessen) vabariik ja ta muutis oma nime "rahvariigiks" (mis tähendab ilma monarhiata ja mitte sotsialistlik). Selle pealinn oli Darmstadt. Riik koosnes Ülem-Hesseni (saksa keeles Oberhessen, pealinn Gießen), Starkenburgi (pealinn Darmstadt) ja Reini Hesseni (saksa keeles Rheinhessen, pealinn Mainz) provintsidest.

Riigi pindala oli 7692 km² ja riigis elas 1 347 279 inimest. Umbes 2/3 olid protestandid ja 1/3 katoliiklased.

Vastavalt Versailles' rahule oli ligikaudu 40% riigi territooriumist kuni 30. juunini 1930 Prantsuse armee poolt okupeeritud.

Pärast teise maailmasõja lõppu moodustasid Oberhessen ja Starkenburg osa Ameerika okupatsioonitsoonist, samas kui Reini Hessen Reini vasakkaldal jäi Prantsuse okupatsioonitsooni. 19. septembril 1945 moodustasid Ameerika haldurid Kurhesseni ja Nassau provintsidest ning Frankfurdist uue liidumaa Suur-Hessen (saksa keeles Groß-Hessen). Suur-Hessen nimetati Hesseniks ümber 1. detsembril 1946 ja see sai hiljem üheks Lääne-Saksamaa liidumaaks. 

Reini-äärsed alad said seejärel Rheinland-Pfalzi liidumaa osaks.
Lehte

**Lehte** on eesti naisenimi.

Lehte on kirjandusest tegelikku nimepruuki võetud nimi, esineb tegelasnimena August Kitzbergi "Maimus" (1892). Lehe kujul leiame nime Mats Tõnissoni kalendris 1884. aastal, Lehte esimest korda 1901. aastal. Sünniregistreisse ilmub 1910. aasta paiku.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lehte 501 naisel. Lehte on Eestis populaarsuselt 307. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Lehte üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,71, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,57. Lehte on keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus on 77). 

## Nime kandjaid
*Lehte Aava
*Lehte Hainsalu
*Lehte Ilves
*Lehte Mark
*Lehte Rannut
*Lehte Tavel

## Vaata ka
*Lehti

## Viited