open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pajupill

**Pajupill** on pajukoorest valmistatud ja sõrmeavadeta või 3–4 sõrmeavaga karjasepill.

Pajupill on tuntumaid vilepille, mis on peamiselt lastepillina tänini kasutatav. Pajupill tehti kevadel mähiajal, kui puudel oli koor lahti, siledast sõrmejämedusest pajuoksast. Puhumisotsast 2–3&nbsp;cm kaugusele lõigati sisse hammas(sälk), oksa koor klopiti lahti ning keerati pealt ära. Huulikuks mõeldud otsale tehti viltu lõige ning see suleti väljakeeratud puust tehtud puupulgaga, millel pealmine kumerus oli ära lõigatud, nii et tekkis väike pilu.  Pilusse puhudes tekkis heli. Teise otsa pandi punn, mis oli mõnikord liikuv ja sellega sai muuta heli kõrgust.

"Pajupill" on ka Juhan Jaigi lastejuttude kogumiku pealkiri.

## Vaata ka
*karjapasun
*roopill
*sikusarv

## Viited

## Kirjandus
* Eesti rahvapillid ja rahvatantsud, Herbert Tampere. Tallinn, Eesti Raamat, 1975.
* Pajupill puhkma..., Igor Tõnurist. Maakodu 1998,5.

## Välislingid
*Pajupill Eesti Rahva Muuseum
*Kolme sõrmeavaga pajupill, Mõniste Talurahvamuuseum
*Õpeta lapsed pajupilli tegema
Georges Jean Franz Köhler

**Georges Jean Franz Köhler** (17. aprill 1946 München – 1. märts 1995 Freiburg) oli saksa bioloog, Nobeli auhinna laureaat. 

Koos César Milsteini ja Niels Kaj Jernega pälvis Köhler 1984. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna "immuunsüsteemiga seotud töö ja monoklonaalsete antikehade tootmise eest". Milsteini ja Köhleri tehnika monoklonaalsete antikehade tootmiseks pani aluse antikehade kasutamisele diagnostikas, ravis ja paljudes muudes teaduslikes rakendustes.

## Töökäik
1974. aasta aprillis alustas Köhler doktorikraadi stipendiumiga tööd Cambridge'is asuvas molekulaarbioloogia laboris, kus ta hakkas koos César Milsteiniga töötama välja laboratoorset vahendit, mis aitaks uurida antikehade mitmekesisuse aluseks olevat mehhanismi. Selle töö käigus mõtlesid nad välja hübridoomi tehnika antikehade tootmiseks. Köhler jätkas tehnikat käsitlevat koostööd ka pärast 1974. aasta aprillis Baseli Immunoloogiainstituuti naasmist. Köhler töötas Baseli Instituudis veel üheksa aastat, kus jätkas antikehade mitmekesisuse uurimist ning asus 1980. aastate alguses aretama transgeenseid hiiri. 1986. aastal sai Köhler Max Plancki Immunobioloogiainstituudi direktoriks, kellena töötas kuni surmani 1995. aastal. Ta suri südamehaiguse tagajärjel.

## Isiklikku
Köhleri isa Karl oli sakslane ja ema Raymonde prantslane. Köhler abiellus 1968. aastal Claudia Reintjesega, neil on lapsed Katharina, Lucia ja Fabian. Georges töötas teadustöö kõrvalt taksojuhina, et peret ülal pidada.

## Viited
Marija Golubeva

**Marija Golubeva** (sündinud 28. juunil 1973) on Läti politoloog ja poliitik.

Ta lõpetas Läti Ülikooli 1994. aastal inglise filoloogia erialal. Magistrikraadi ajaloo alal omandas ta Kesk-Euroopa Ülikoolis 1995. aastal ja Cambridge'i Ülikooli doktorikraadiga ajaloo alal 2000. aastal.

Ta töötas aastatel 1999–2001 Läti Kultuuriakadeemias õppejõuna, 2001–2002 Riia Stradiņši Ülikoolis õppetooli juhatajana ja 2002–2003 Vidzeme Kõrgkoolis uurimiskeskuse juhatajana. 2003–2004 oli ta Läti Riigikantseleis konsultant. 2004–2012 töötas ta sotsiaalpoliitika keskuses PROVIDUS juhtiva uurijana ja 2013–2014 firmas ICF GHK vanemkonsultandina. 2014–2016 oli ta mõttekoja PROVIDUS arengudirektor ja migratsioonipoliitika uurija. Alates 2017. aastast kuulub ta erakonna Arengule/Poolt! juhatusse. Alates 2018. aastast oli ta Läti Seimi liige ja erakonna Arengule/Poolt! fraktsiooni esimees.

Alates 3. juunist 2021 kuni 16. maini 2022 oli ta Läti siseminister.

## Isiklikku
Ta on rahvuselt venelane. Ta on avalikult lesbiline poliitik. 

## Viited
Anita Muižniece

**Anita Muižniece** (neiupõlvenimega **Anita Škutāne**; sündinud 27. novembril 1987) on Läti õpetaja ja poliitik.

Ta lõpetas 2010. aastal Riia Rahvusvahelise Majanduse ja Ärijuhtimise Kooli. 2018. aastal sai ta Läti Ülikoolist bakalaureusekraadi pedagoogika alal ja 2019. aastal magistrikraadi kasvatusteaduste alal. 2009 –2012 töötas ta erasektoris juhatuse liikmena, ettevõtjana, turundusspetsialistina ja büroojuhatajana. 2012. aastal oli ta Elizabete hotelli asedirektor. 2014–2019 oli ta inglise keele õpetaja Daugmale põhikoolis ja 2016–2017 Ķekava keskkoolis. Alates 2018. aastast oli ta Läti Seimi liige. 2019. aastal oli ta Läti Haridus- ja Teadusministeeriumi parlamendisekretär.

Alates 3. juunist 2021 kuni 14. detsembrini 2022 oli ta Läti haridus- ja teadusminister.

## Viited
Royal Liver Building

**Royal Liver Building** on kaitsealune ehitis Inglismaa sadamalinnas Liverpoolis. See asub Pier Headi ääres ning koos naabruses asuvate Cunard Buildingu ja Port of Liverpool Buildinguga moodustavad linna nii-öelda *kolm graatsiat*. Need on osa UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvast mereäärsest kaubanduslinnast.

Hoone, mis on linna üks tuntumaid maamärke, tornitippudes asuvad niinimetatud Liveri linnud. Legend ütleb, et kui need kaks minema lendaksid, siis linn lakkaks olemast. See oli ka üks esimesi hooneid, mis tarindati raudbetoonist.

## Välislingid
*
Võru linnavolikogu

**Võru linnavolikogu** on 21-liikmeline esindusorgan, mille ülesanne on Võru linna elu korraldamine vastavasisuliste otsuste vastuvõtmise teel. Otsuste täideviimine on delegeeritud Võru linnavalitsusele.

Linnavolikogu liikmed valitakse iga nelja aasta tagant oktoobri kolmandal pühapäeval toimuvatel kohalike omavalitsuste volikogude valimistel. Volikogu liikmed on omavalitsuse pädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisel sõltumatud ja juhinduvad oma tegevuses seadustest, linna õigusaktidest ning linnaelanike huvidest ja vajadustest.

Alates 2021. aasta sügisest on Võru linnavolikogu esimees Anti Haugas.

Linnavolikogu praeguses koosseisus sõlmisid koalitsioonilepingu 24. oktoobril 2017 Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja Keskerakond.

## Komisjonid
Linnavolikogu ainupädevusse kuulub linnavolikogu komisjonide moodustamine, komisjoni esimeeste ja aseesimeeste valimine ning komisjonide koosseisude kinnitamine. Võru linnavolikogul on kaheksa alalist komisjoni:

* Hariduskomisjon
* Keskkonnakomisjon
* Korrakaitsekomisjon
* Kultuurikomisjon
* Majanduskomisjon
* Rahanduskomisjon
* Revisjonikomisjon
* Sotsiaalkomisjon

## Fraktsioonid
Linnavolikogu fraktsiooni võivad moodustada vähemalt kolm linnavolikogu liiget, kes on valitud sama erakonna või valimisliidu nimekirja järgi.

## 2021. aasta valimised
2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel  valiti linnavolikogusse Sotsiaaldemokraatlik Erakond: Anti Allas (Võru linnapea), Toomas Sarapuu, Sixten Sild, Juri Gotmans, Margit Kõivomägi, Argo Mõttus, Merit Kund, Emil Aništšenko, Maire Eiche, Halliki Karba; Eesti Konservatiivne Rahvaerakond:	Rain Epler, Kertu Luisk, Jüri Miks, Kalmar Luisk; Jüri Kaver; Eesti Reformierakond: Anti Haugas, Marko Tiisler, Merle Koik; ISAMAA Erakond: Tarmo Piirmann, Ain Pent; Eesti Keskerakond: Andres Visnapuu.

## 2017. aasta valimised
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti linnavolikogusse Sotsiaaldemokraatlik Erakond	(11), Eesti Keskerakond	(3), Eesti Reformierakond (3), Erakond Isamaa ja Res Publica Liit	(3), Eesti Konservatiivne Rahvaerakond	(1).

## Vaata ka
* Võru linnavolinike loend

## Viited

## Välislingid
* Võru linnavolikogu
Võru linnavalitsus

**Võru Linnavalitsus** on Võru linna omavalitsuse täitevorgan asukohaga  Jüri tänav 11, Võru linnas. 

Linnavalitsuse juht on linnapea, lisaks sellele on linnavalitsuses kolm abilinnapead. Alates 2025. aastast on Võru linnapea olnud Kalvi Kõva (SDE). Abilinnapead on Sixten Sild, Imre Mokrik ja Kersti Kõosaar.

Linnavalitsuse struktuuri kuuluvad linnakantselei, juriidiline osakond, rahandusosakond, sotsiaaltööosakond, linnamajanduse osakond ning haridus- ja kultuuriosakond.

## Vaata ka
* Võru Linnavolikogu

## Viited
Madis-Tõnu Lambin

**Madis-Tõnu Lambin** (10. detsember 1935 Tallinn – 7. veebruar 2011 Tallinn) oli Eesti veemotosportlane, -treener, spordikohtunik ja -tegelane.

Lõpetas 1954. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1960. aastal mööblitehnoloogina Läti Põllumajanduse Akadeemia Jelgavas. 

Hakkas veemotosporti harrastama 1963. aastal Narvas, võistles aastatel 1965–1972, sellest alates 1966. aastast Tallinna eest. Sai aastatel 1967–1971 Eesti NSV meistrivõistlustel erinevates võistlusklassides kokku viis hõbemedalit. 

Töötas treenerina Nõukogude mereväe Tallinna Jahtklubis, tema õpilasi oli Lembit Aaslav-Kaasik, Jevgeni Detjonõšev, Vjatšeslav Volkov, Toomas Mets.

Oli aastatel 1967–1984 Tallinna veemotospordi juht ja Eesti NSV Veemotoföderatsiooni presiidiumi liige. 

Sai 1976. aastal üleliidulise kategooria kohtunikuks, oli samal aastal NSV Liidu meistrivõistluste peakohtunik.

## Tunnustus
*1973 NSV Liidu meistersportlane

## Isiklikku
Tema vend on jäähokimängija Tiit Lambin.

## Viited

## Kirjandus
*"Madis Lambin". // Veemoto Eestis 1954 – 2003. Koostanud Vahur Joala. Varrak. Tallinn 2003. Lk 22 ja 298–299

## Välislingid
*
*Madis Lambini sporditulemused
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Špindlerův Mlýn

**Špindlerův Mlýn** (saksa keeles *Spindlermühle*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Trutnovi ringkonnas. Špindlerův Mlýni kesklinn asub Poola piirist 4,5 km kaugusel.

Špindlerův Mlýn on suusaspordikeskus.

Asulat on esmamainitud 1676. aastal.

1922. aasta veebruaris viibis Špindlerův Mlýnis kirjanik Franz Kafka. Ta alustas siin oma romaani "Loss" kirjutamist.

## Viited
Swakopmund

**Swakopmund** on linn Namiibias, Erongo piirkonna halduskeskus. Swakopmund asub Atlandi ookeani rannikul, Swakopi jõe suudmes.

Swakopmund on asutatud 1892. aastal. Swakopmund sai linnaõigused 1909. aastal.

## Viited
Gobabis

**Gobabis** on linn Namiibias, Omaheke piirkonna halduskeskus ja suurim asula.

Gobabis on asutatud 1856. aastal misjonijaamana.

## Viited
Vysoké nad Jizerou

**Vysoké nad Jizerou** (saksa keeles *Hochstadt an der Iser*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Semily ringkonnas. Vysoké nad Jizerou asub Poola piirist 10 km kaugusel.

Vysoké nad Jizerou paikneb merepinnast 692 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1352. aastal. Linnaõigused sai Vysoké nad Jizerou 1354. aastal.

## Viited
James Bennet

**James Bennet** (ka **Jakob**; suri 1690 Vändras) oli šoti päritolu Rootsi sõjaväelane (major), Vändra mõisnik.

James Bennet sündis Fife'is Monimaili ja hilisema Edinburghi Püha Kolmainsuse kiriku (*Trinity College Kirk*) õpetaja William Benneti ja tema abikaasa Jean Bonari pojana. Ka tema vanaisa Andrew Bennet oli olnud Monimaili kirikuõpetaja. James Benneti isa vendadest koguni kolm pidasid vaimuliku ametit.

Lahkus Šotimaalt 1640. aastatel ning asus Rootsi teenistusse 1650. aasta paiku. Esmakordselt on temast kindlaid andmeid Rootsi teenistuses jaanuaris 1655, mil ta teenis Bremen-Verdenis leitnandina kindralleitnant Christopher Delphicus zu Dohna (1628–1668) värvatud rügemendi kapten Cornelius van den Broucksi kompaniis.

1657. aastal oli kapten kuninglikus ihukaardiväerügemendis. Kapteni ja kompaniiülemana teenis ta Kuninganna ihukaardiväe jalaväerügemendis veel juulis 1659 Dirschaus. Osales Rootsi-Poola sõjas. 1662. aastal oli kuningliku kaardiväe kapten Riias. Juunis 1673 teenis ta kaptenina Greifswaldis. Seejärel kapten Malmö garnisonis ning major Turu lääni ratsaväerügemendis.

7. septembril 1675 sai Rootsi aadlitiitli ning Bennetid introdutseeriti Rootsi rüütelkonda suguvõsana nr. 831.

Abielludes omandas Vändra mõisa Pärnumaal.

## Perekond
James Bennet abiellus augustis 1664 Christina Kinnemondiga († 1693 Vändra), kes oli šoti päritolu Rootsi ooberstleitnandi ja Vändra mõisniku Thomas Kinnemondi ja Christina Scotti tütar. Christina Kinnemondi emapoolne vanaisa oli Rootsi ooberst ja Vändra mõisnik James Scott. Abielust sündis koguni 17 last:
*Thomas Bennet, laevastiku alamleitnant, hukkus 1702. aastal Peipsi järvel, kui tema laev õhku lendas
*Anna Christina Bennet (1672–1750), oli abielus Meijerfeldti tragunirügemendi kapteni Henrik Grabbega.
*Jakob Bennet, lipnik Riia garnisonis, hukkus 1700. aastal suurtükikuuli läbi Cobroni fordis
*Isabella Bennet
*Robert Bennet, kornet Turu lääni ratsaväerügemendis, lasti surnuks 1700. aastal Rauna kindluses
*Gustaf Bennet, kornet Uusimaa ja Häme lääni ratsaväerügemendis, hukkus 20. novembril Narva lahingus
*vabahärra Vilhelm Bennet (1679–1740), Rootsi sõjaväelane (kindralmajor)
*Elisabet Bennet
*Carl Bennet, feldveebel krahv Frölichi rügemendis Riias, lasti surnuks 1701. aastal
*Johanna Regina Bennet (1687–1740), Vändra pärijanna, oli abielus major Gustav von Meyeriga
*Claes Bennet, suri lapsena
*Martin Bennet, suri lapsena
*Peter Bennet, suri lapsena
*Adam Bennet, suri lapsena
*Anna Bennet, suri lapsena
*Catharina Bennet, suri lapsena

## Viited
Elizabeth Stuart

**Elizabeth Stuart** (19. august 1596 – 13. veebruar 1662) oli Pfalzi kuurvürsti Friedrich V abikaasana Pfalzi kuurvürstinna ja  abikaasana Böömimaa konsort-kuninganna. Kuna Friedrichi valitsusaeg Pfalzis ja Böömimaal kestis vaid ühe talve, kutsutakse Elizabethi tihti Talvekuningannaks.

Elizabeth oli Šotimaa ning hiljem Inglismaa ja Iirimaa kuninga James VI ja I ning tema abikaasa Taani Anne'i teine laps ja vanim tütar. Kui 1714. aastal suri viimane Stuartite dünastiasse kuuluv monarh, kuninganna Anne, sai troonile Elizabethi lapselaps George I, kes pani aluse Hannoveri dünastiale.

## Viited
Rovensko pod Troskami

**Rovensko pod Troskami** (saksa keeles *Rowensko bei Turnau*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Semily ringkonnas. Rovensko pod Troskami asub Semilyst umbes 9 km lõunaedelas ja Liberecist ligikaudu 29 km lõunakagus.

Asulat on esmamainitud 1374. aastal.

## Viited
Železnice

**Železnice** (saksa keeles *Eisenstadtel*) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Jičíni ringkonnas. Železnice asub Jičínist umbes 4,5 km põhjakirdes ja Hradec Královést ligikaudu 46 km põhjaloodes.

Železnice asub merepinnast 321 meetri kõrgusel.

Železnicet on esmamainitud 1318. aastal. Železnice sai alevi staatuse 1599. aastal ja linnaõigused 1911. aastal.

Železnice vanalinn on alates 1. novembrist 1990 ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Kašperské Hory

**Kašperské Hory** (saksa keeles *Bergreichenstein*, varem ka *Reichenstein*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Klatovy ringkonnas. Kašperské Hory asub Saksamaa piirist ligi 16 km kaugusel, Klatovyst umbes 34 km lõunakagus ja Plzeňist 68 km lõunas.

Kašperské Hory asub merepinnast 758 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1337. aastal.

## Viited
Viskel

**Viskel** oli puukühvel, millega visati teravilja selle puhastamise eesmärgil.

Pikavarrelise viskliga visati aganasegune vili üles tuulamiseks. Lühivarrelise viskliga sai vilja lõplikult puhastada ja sorteerida. Viskaja istus sel juhul madalal järil viljahunniku kõrval ja viskas viskliga vilja laias kaares. Rasked viljaterad lendasid kõige kaugemale, kergemad langesid veidi lähemale, puru ja aganad langesid viskaja lähedusse.  

Visklit kasutati peamiselt Kagu- ja Kirde-Eestis. Viskliga vilja puhastamine oli üldine ka Ida-Lätis ning kogu Leedus.

## Vaata ka
*sari
*tuulamismasin
*viilork

## Viide
 

## Kirjandus
*Tuulamine Eestis, Endla Jaagosild. Etnograafiamuuseumi aastaraamat, XXIV. Tallinn, 1969.

## Välislingid
*Viskel ja teralabidas, Eesti Rahva Muuseum
Mšeno

**Mšeno** (saksa keeles *Mscheno*, varem *Wemschen*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Mělníki ringkonnas. Mšeno asub Mělníkist ligi 15 km kirdes ja Praha kesklinnast umbes 42 km põhjakirdes.

Mšeno asub merepinnast 358 meetri kõrgusel.

Mšenot on esmamainitud 1306. aastal, linnaõigused sai 1367. aastal.

## Viited
Julgeolekuasutus

**Julgeolekuasutus** on Eesti valitsusasutus, mille eesmärk on tagada riigi julgeolek põhiseadusliku korra püsimisega mittesõjaliste ennetavate vahendite kasutamise abil ning julgeolekupoliitika kujundamiseks ja riigikaitseks vajaliku teabe kogumine ja töötlemine.

## Eestis
Eesti julgeolekuasutused on:
* Kaitsepolitseiamet ja
* Välisluureamet.

## Vaata ka
*Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon

## Välislingid
*Julgeolekuasutuste seadus, RT I, 26.05.2020, 10
Aksel Kuuse

**Aksel Karl Kuuse** (18. september (5. september vkj) 1911 Sipa vald, Kullamaa kihelkond, Läänemaa – 27. aprill 1942 Tšebarkul, Tšeljabinski oblast, Vene NFSV) oli eesti kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Õppis Jakob Westholmi Gümnaasiumis, lõpetas 1933 Kaarli Koguduse Gümnaasiumi, õppis aastatel 1933–1937 Tartu ülikooli loomaarsti-, majandus- ja õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta ÜS Liivika liige.

Osales 1928. aastal esimest korda võistlustel. Ületas 1933. aastal riivates 1.95 (parandas aastaga oma parimat tulemust 12 cm võrra) ning jagas Euroopa hooaja edetabeli 2. ja 3. kohta. 

Oli aastatel 1933 ja 1935–1937 Eesti kõrgushüppemeister, sai aastatel 1934 ja 1939 Eesti mängudelt hõbemedali. Parandas 5 korda Eesti rekordit. Kuulus 11 korda Eesti koondisse. 

1936. aasta Berliini olümpiamängudel oli ta tulemusega 1.90 jagamas 10.–11. kohta. 

Töötas alates 1937. aastast Maapangas. Mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse. Pärast 7-kuulist viibimist tööpataljonis saabus märtsis 1942 Tšebarkuli Punaarmee 249. Eesti Laskurdiviisi 917. laskurpolgu formeerimisele, haigestus ja suri kõhutõppe. 

## Tunnustus
*1933 EKRAVE Liidu teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis''
*Üliõpilasseltsi "Liivika" liige, majandusteaduskonna üliõpilane Aksel Kuuse, 1935
*
*Aksel Kuuse sporditulemused
*Olympedia
Inwood (Manhattan)

**Inwood** on New Yorgi linnaosa Manhattani põhjapoolsemaid naabruskondasid, mida eraldab maismaal paiknevast Marble Hillist Spuyten Duyvil Creek ja Harlem River.

## Vaata ka
*Fort George

## Välislingid
*
Mtwara piirkond

**Mtwara piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi kaguosas, piirnedes lõunas Mosambiigiga ja idas India ookeaniga.
227th Street

**227<sup>th</sup> Street** on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani üks põhjapoolsemaid nummerdatud teid. See asub Marble Hilli naabruskonnas.

## Vaata ka

*Komisjonäride 1811. aasta planeering
*Upper Manhattan
Fort George (Manhattan)

**Fort George** on New Yorgi linnaosa Manhattani üks põhjapoolsemaid naabruskondasid.

## Vaata ka
*Inwood
*Hudson Heights

## Välislingid
*
Hudson Heights

**Hudson Heights** on New Yorgi linnaosa Manhattani üks põhjapoolsemaid naabruskondasid.

## Vaata ka
*Fort George
*Little Dominican Republic

## Välislingid
*
Port of Liverpool Building

**Port of Liverpool Building** on kaitsealune ehitis Inglismaa sadamalinnas Liverpoolis. See asub Pier Headi ääres ning koos naabruses asuvate Cunard Buildingu ja Royal Liver Buildinguga moodustavad linna nii-öelda kolm graatsiat. Need on osa UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvast mereäärsest kaubanduslinnast.

## Välislingid
*
228th Street

**228<sup>th</sup> Street** on Ameerika Ühendriikides New Yorgi linna Manhattani linnaosa põhjapoolseim nummerdatud tee. See asub Marble Hilli naabruskonnas.

## Vaata ka

*Komisjonäride 1811. aasta planeering
*Upper Manhattan
Pajupill (raamat)

**"Pajupill"** on Juhan Jaigi lastejuttude kogumik, milles on 10 lühilugu, nendest 2 on värssides. 

## Sisu
Raamatu rikkalikust  ainestikust, mis domineerivalt esineb muinasjutulisena, on kõige lapsepärasem pealkirjaline pajupilli-teema. Pajupilli-ainestik leiab käsitlemist raamatu esimestes lühijutukestes, mis on esitatud raamjuttudena (vanaisa jutustused pojapojale). Huvitavaim  neist on esimese pajupilli leiutamise lugu Mäleti-vana poolt (kes oskas rääkida lindude-loomadega) nimijutus „Pajupill". Pajupilli-lugude tegelased Ulle  ja  Kulle, kes on rikkad, paksud ja upsakad, kanduvad üle kahte järgnevasse lühiloosse peategelastena. Lisaks on nendes karjapoiss Hanni, kes vaimustab kõiki pajupilli mängimisega ja saab kuningaks.

Õnnestunud lookesed on teoses raamatute ja nende tegelaste motiividel kirjutatud „Viljaaidad" ja „Lugu piltidega juturaamatust". Raamatus avaldatud värsslugudest on mõjusam patriootiline „Emake Mai". Kogumik "Pajupill" näitab autori fantaasiavõimeid ning  fabuleerimisoskust.   

## Ilmumine
* 1937. aastal ilmus raamat Tartus kirjastuselt Noor-Eesti, illustraator oli N. Mey.
* 1993. aastal ilmus kordustrükk Tallinnas kirjastuselt Koppel.
Mara piirkond

**Mara piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond piirneb põhjas Keeniaga ja läänes ning loodes Victoria järvega, mille teisel kaldal asub Uganda
Ruvuma piirkond

**Ruvuma piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi lõunaosas, piirnedes lõunas Mosambiigiga ja läänes Njassa järvega, mille teisel kaldal on Malawi.
Remte vald

**Remte vald** (läti keeles *Remtes pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Blīdene, Ciecere ja Gaiķi vallaga ning Tukumsi piirkonna Zante, Jaunpilsi ja Viesatase vallaga.

Valla pindala on 156 km². 2011. aasta seisuga elas seal 733 inimest. Aastal 2026 oli elanikke 626. Valla keskuseks on Remte küla. Vallavanem on Krišjānis Valters.

Valda jääb Remte järv pindalaga 75,5 hektarit.

## Ajalugu

Valla aladel asusid Kaulice mõisa (*Gut Kaulitzen*), Remte mõisa (*Gut Remten*), Smukase mõisa (*Gut Schmucken*) ja Vikstraute mõisa (*Gut Wixtrauten*) maad. Aastal 1935 oli valla pindala 128,6 km² ja seal oli 1643 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Smukase ja Remte külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Remte külanõukoguga Smukase külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2001–2021 kuulus vald Brocēni piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Valteri muinaskalmed ja Remte kiriku portaal. Riikliku kaitse all on Remte mõisa hoonetekompleks, sealhulgas tallid, mõisaomanike suguvõsa matmisplats, park, häärber, terrassipiirded ja reljeefid.

Looduskaitse all on Ābulase vaher, Kaziņi tamm, Birznieki tamm, Remte Armastuse tammed, Remte pargi lehis ja Šmīdrēni hiidmänd, lisaks veel neli nimetut põlispuud. Valda jääb Dulbji silma soo hoiuala pindalaga 6 hektarit.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 683 lätlast, 12 venelast, 9 valgevenelast, 6 ukrainlast, 3 poolakat ja 17 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Simiyu piirkond

**Simiyu piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi põhjaosas, piirnedes loodes Victoria järvega.
Songwe piirkond

**Songwe piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi edelaosas, piirnedes lõunas Sambia ja Malawiga. Suurim veekogu piirkonnas on Rukwa järv.

Songwe piirkond moodustati 29. jaanuaril 2016 Mbeya piirkonna lääneosast.

## Viited
Rukwa piirkond

**Rukwa piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi lääneosas, piirnedes lõunas Sambiaga ja läänes Tanganjika järvega, mille teisel kaldal on Kongo Demokraatlik Vabariik.

Piirkond on saanud nime Rukwa järve järgi.
Gaiķi vald

**Gaiķi vald** (läti keeles *Gaiķu pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Remte, Ciecere, Šķēde, Lutriņi, Salduse ja Jaunlutriņi vallaga ning Tukumsi piirkonna Vāne ja Zante vallaga.

Valla pindala on 109 km². 2011. aasta seisuga elas seal 679 inimest. Aastal 2026 oli elanikke 604. Valla keskuseks on Satiķi küla.

## Ajalugu

Valla aladel asusid Gaiķi mõisa (*Gut Gaiken*), Sūbri mõisa (*Gut Subern*), Vecsatiķi mõisa (*Gut Alt-Saticken*) ja Lielsatiķi mõisa (*Gut Groß-Satticken*) maad. Nende baasil moodustati Gaiķi, Vecsatiķi ja Lielsatiķi mõisavallad. Hiljem kujunes neist kaks valda, mille ühendamisel moodustus Gaiķi-Satiķi vald. Aastal 1935 oli Gaiķi valla pindala 104 km² ja seal oli 1958 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Gaiķi ja Satiķi külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Satiķi külanõukoguga likvideeritav Gaiķi külanõukogu. Aastal 1961 nimetati see ümber Gaiķi külanõukoguks. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2007–2021 kuulus vald Brocēni piirkonda.

## Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Gaiķi luteri kirik, sealhulgas tallid, kantsel, altar ning orelirõdu maalingud. Regionaalse kaitse all on Gaiķi linnamägi ja Lielsatiķi mõisa kabel.

Looduskaitse all on Vecsatiķi mõisa allee, Vīganti tamm, Āmariņi remmelgas, Brīči mänd, hiidkask Mārutka, Lielsatiķi Moltke pärn, Zaļkalni ehk Imula mänd , Sīļi kadakas, Vecsatiķi mõisa allee, Zeltiņi tamm, Lielauši hõberemmelgas, Dzejnieki tamm, Avenāji tamm, Välgutamm, Võsatamm, Piiritamm, Vaaditamm, Lehetamm, Stipri Pügatud tamm, Pügatud ja põletatud tamm, Kaksikutammed, Suur Vend, Īsā Kännutamm, Kuppeltamm, Lehmatamm, Egīlsi tamm, Metumi tamm, Ozolnieki tamm, Paksuks muutunud tamm, Haljas tamm, Süüdatud tamm, Rezgaļi tamm, Koopatamm, Cyprianuse tamm,  Ohvritamm, Branci metsa mänd, Spundiņi tamm, Piecīšu Vadonis ja Cepļi saar, lisaks veel kolm nimetut põlispuud.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 605 lätlast, 20 venelast, 14 valgevenelast, 6 ukrainlast, 2 poolakat ja 26 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Klatovy

**Klatovy** (saksa keeles *Klattau*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas, Klatovy ringkonna halduskeskus. Klatovy asub Saksamaa piirist umbes 22 km kaugusel, Plzeňist ligikaudu 39 km lõunas, Úhlava jõe kaldal.

Klatovy on asutatud 1260. aastal. 16. sajandil oli Klatovy üks Tšehhi kuningriigi jõukamaid linnu. Kolmekümneaastase sõja järel linna majanduslik tähtsus vähenes.

Alates 1992. aasta septembrist on Klatovy vanalinn ajalooline linnakaitseala.

## Viited
Poběžovice

**Poběžovice** (varem **Ronšperk**, saksa keeles *Ronsperg*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Domažlice ringkonnas. Poběžovice asub Saksamaa piirist 11,5 km kaugusel, Domažlicest umbes 12 km loodes ja Plzeňist ligikaudu 48 km lääneedelas.

Poběžovice asub merepinnast 435 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1359. aastal, linnaõigused sai 16. sajandi alguses.

## Viited
Švihov

**Švihov** (saksa keeles *Schwihau*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Klatovy ringkonnas. Švihov asub Klatovyst umbes 9,5 km põhjas ja Plzeňist ligikaudu 30 km lõunas, Úhlava jõe kaldal.

Švihovit on esmamainitud 1245. aastal.

Linna olulisim vaatamisväärsus on aastatel 1480–1489 ehitatud Švihovi loss.

## Viited
Vroutek

**Vroutek** (saksa keeles *Rudig*) on linn Tšehhi Ústí maakonnas Louny ringkonnas. Vroutek asub Podbořanyst umbes 5,5 km lõunas ja Lounyst ligikaudu 36 km lääneedelas.

Vroutek asub merepinnast 332 meetri kõrgusel.

Vroutekit on esmamainitud 1227. aastal. 1599. aastal põles tulekahjus suur osa linnast maha. Kolmekümneaastase sõja ajal 1645. aastal rüüstasid Rootsi väed Vrouteki. Aja jooksul asustas linna uus, valdavalt saksa rahvusest elanikkond. Raudteeühenduse sai Vroutek 1873. aastal.

## Viited
Sankt Veit an der Glan

**Sankt Veit an der Glan** ([zaŋkt ˈfaɪt ʔan deːɐ̯ ˈɡlaːn]; sloveeni: *Šentvid ob Glini*) on linn Austria Kärnteni liidumaal, Sankt Veit an der Glani ringkonna halduskeskus. See oli ajalooline Kärnteni pealinn 1518. aastani.

Linn asub Glani jõe orus Gurktali Alpides. Seal jõuab Glan Kesk-Kärnteni Zollfeldi tasandikule ning voolab lõuna suunas Maria Saali ja liidumaa pealinna Klagenfurti.

Linnaosad on *Galling*, *Hörzendorf*, *Niederdorf*, *Projern*, *Sankt Donat* ja *Tanzenberg*.

## Ajalugu

Mitmed arheoloogilised leiud viitavad sellele asulale juba Karolingide ajal. Legendi järgi õhutas linna asutamist Baieri vägede 901. aasta lahing sissetungivate madjarite vastu. Esimest korda 1131. aasta dokumendis mainituna asus Kärnteni hertsogkonnas Gurki piiskopkonna Püha Vituse kirik. 1137. aasta kokkuleppe kohaselt "ostis" selle tagasi Bambergi piiskopkond.

Kuid juba 1149. aastal oli see Sponheimist Kärnteni hertsogi Heinrich V residents, kus ta võttis vastu Teisest ristisõjast naasva Saksamaa kuninga Konrad III. Tema järglaseks sai tema vend Kärnteni hertsog Hermann II, kellest sai 1176. aastal kiriku foogt, misjärel muutsid Sponheimid Sankt Veiti valduse oma alaliseks residentsiks ja Kärnteni hertsogkonna pealinnaks, milleks see jäi 1518. aastani. Hermanni poeg Bernhard von Spanheim (suri 1256) ehitas hertsogilossi ja kindlustused ning andis Sankt Veitile 1224. aastal linnaõiguse. Seal pidas ta glamuurset õukonda ja võttis vastu minnesingerid nagu Walther von der Vogelweide, kes viibis seal 1214. aastal, ja Ulrich von Liechtensteini. Samuti võis Sankt Veit olla Heinrich von dem Türlini alaline asukoht, kus ta kirjutas oma keskkõrgsaksakeelse poeemi "Diu Crône".

Pärast Sponheimide hääbumist 1269. aastal omandas Kärnteni hertsogkonna Böömimaa kuningas Otakar II, hiljem läks see Meinhardiinist Tirooli krahv Meinhard II-le. Tema lapselaps krahvinna Margarete kaotas Kärnteni 1335. aastal lõpuks Habsburgist Austria hertsog Rudolf IV-le, misjärel liidendati see dünastia Sise-Austria maadega ja seda valitsesid asehaldurid. 1362. aastal andis Rudolf Sankt Veiti kodanikele loa pidada iga-aastast *Wiesenmarkti* laata, mis on tänini üks vanimaid pidustusi Kesk-Euroopas. Selle raekoda pärineb 1468. aastast ja tänapäevane hertsogiloss 15.-16. sajandist.

## Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas seal 12 045 inimest, kellest 92,5% oli austerlasi, 2,3% jugoslaavlasi ja 2,2% bosnialasi. 74,0% rahvastikust peab end katoliiklasteks, 8,6% protestantideks ja 4,3% muslimiteks, samas 10,2% on mitteusklikud.

## Tööstus

Linnas asub rahvusvaheline kella- ja juveeliettevõte Jacques Lemans GmbH.

## Sport

Sankt Veit an der Glan on koduks FC Alpe Adriale, kes mängib praegu Regionalliga Mittes, nad mängivad oma kodumänge Jacques-Lemans-Arenal.

## Sõpruslinn

* Haltern am See, Saksamaa

## Viited
Canadian Pacific Railway

**Canadian Pacific Railway** (aruandlusmärkidena **CP**, **CPAA**, **MILW** ja **SOO**) on raudteevõrk, mis opereerib põhiliselt Kanadas ning vähem ka Ameerika Ühendriikides. 1881. aastast tegutseva kompanii peakorter asub Calgary's Albertas.

Raudteevõrk ulatub Montréalist Vancouverisse.

## Vaata ka
*Canadian Pacific Building (Toronto)
*Canadian Pacific Building (New York)
*Canadian Pacific Building (London)
Ceramic (laev 1913)

**Ceramic** oli White Star Line'i jaoks aastatel 1912–1913 Belfastis ehitatud ookeaniliinilaev, mis opereeris Liverpooli ja Austraalia vahelisel liinil. Ceramic oli suurim marsruuti teenindav laev, kuni P&O tutvustas Mooltanit aastal 1923.

1934. aastal võttis Shaw, Savill & Albion Line teenuse üle ja omandas Ceramicu. See osales samuti mõlemas maailmasõjas sõjaväelaevana. 1942. aastal natside u-paat uputas selle, jättes pardal olnud 656 inimesest ellu vaid ühe inimese.

See oli esimene kahest laevast, mida nimetati Ceramic. Teine oli Shaw, Savill & Albion Line'i külmutus-aurulaev, mis ehitati Inglismaal 1948. aastal ja lammutati 1972. aastal.

## Välislingid
*
Zealandic (laev 1911)

**Zealandic** oli White Star Line'i jaoks aastal 1911 Belfastis valminud ookeaniliinilaev, mis opereeris Liverpooli ja Wellingtoni vahelisel liinil. Seda kasutati reisilaevana ja kaubalaevana, see teenis ka mõlema maailmasõja ajal sõjalaevana.

3. juunil 1941 riivas see Cromeri lähistel uppunud vrakki. Lisaks torpedeeris seda E-paat.

## Välislingid
*
Zollfeld

**Zollfeld** (sloveeni: *Gosposvetsko polje*) on veidi tõusev tasandik Austria Kärnteni liidumaal. See on üks vanimaid kultuurmaastikke Ida-Alpide piirkonnas.

See on 400 m kuni 2 km lai ja umbes 18 km pikk, kõrgusega 450–455 m merepinnast. See asub Kesk-Ida-Alpide suuremas Klagenfurti nõos ja ulatub piki Glani jõge Klagenfurtist põhjas Sankt Veit an der Glanini.

Tasandikku piirab 4 silmatorkavat tippu: Ulrichsberg (1022 m) lõunas ja Magdalensberg (1059 m) idas ning Gößeberg (1171 m) ja Lorenziberg (971 m) põhjas. Alates u 500. aastatest on mäed peatuseks iga-aastasel *Vierbergelaufi* protsessioonil, mida tähistatakse teisel reedel pärast ülestõusmispühi.

## Ajalugu

Vanimad arheoloogilised leiud Magdalensbergilt pärinevad Hallstatti kultuurist (8.–6. sajand eKr). Ala oli keldi kuningriigi ja hilisema Rooma provintsi Noricumi kultuuriline ja poliitiline keskus, kui keiser Claudiuse valitsemisajal (41–54 pKr) rajati provintsi pealinnaks Virunumi linn, mis asendas iidse Noreia või võib-olla oli sellega identne.

Pärast Ida-Alpide slaavi asustust 600. aasta paiku sai Karnburgi (*Krnski grad*) kindlusest Karantaania vürstkonna keskus, mille Baieri hertsog Odilo u 740. aastal vasalliseeris. Kui Baieri sai alates 788. aastast Karl Suure Karolingide impeeriumi osaks, püstitati u 830. aastal Karnburgi *[[Pfalts|Kaiserpfalz]]*. See jäi halduskeskuseks pärast Kärnteni hertsogkonna Baierist eraldamist 976. aastal.

Lossi sees oli kohtumisplats, kus asus Vürstikivi, Vana-Rooma joonia samba alus, ja kus pühitseti ametisse Karantaania hertsogid. Maria Saali lähedal seisab Hertsogitool, kus äsja ametisse nimetatud hertsogid jagasid oma maid vasallide vahel.

## Vaata ka

* Modestus Kärntenist
* Karantaanid
* Sloveenia ajalugu
Radnice

**Radnice** (saksa keeles *Radnitz*) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Rokycany ringkonnas. Radnice asub Rokycanyst umbes 13 km põhjas ja Plzeňist ligikaudu 21 km kirdes.

Radnicet on esmamainitud 1336. aastal. Alevi staatuse sai Radnice 1418. aastal ja linnaõigused 1570. aastal.

## Viited
Red Star Line

**Red Star Line** oli laevandusettevõte, mis asutati 1871. aastal Ameerika Ühendriikides tegutsenud International Navigation Company ja Belgias tegutsenud Société Anonyme de Navigation Belgo-Américaine ühisettevõttena. Selle peamised külastussadamad olid Antwerpen, Liverpool, Southampton ning New York ja Philadelphia.

Ettevõte kuulutas pankroti välja 1934. aastal, kuid töötas kuni 1935. aastani, mil lõpetas kauplemise. Selle varad müüdi lõpuks Holland America Line'ile.

Antwerpenis tegutseb 2013. aastast Red Star Line'i muuseum.

## Vaata ka
*White Star Line

## Viited

## Välislingid
*
Blīdene vald

**Blīdene vald** (läti keeles *Blīdenes pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Remte, Ciecere ja Zvārde vallaga ning Dobele piirkonna Biksti, Lielauce ja Zebrene vallaga.

Valla pindala on 138 km². 2011. aasta seisuga elas seal 775 inimest. Aastal 2035 oli elanikke 613. Valla keskuseks on Blīdene küla. Vallavanem on Ligita Berga.

## Ajalugu

Valla aladel asusid Dūre mõisa (*Gut Duhren*), Stūri mõisa (*Stuhrhof*), Pilsblīdene mõisa (*Gut Blieden*), Mazblīdene mõisa (*Gut Klein-Blieden*) ja Lielblīdene mõisa (*Gut Groß-Blieden*) maad. Aastal 1935 asus seal Blīdiena vald, selle pindala 133,2 km² ja seal oli 2082 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Blīdene ja Stūri külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Blīdene külanõukoguga Stūri külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2001–2021 kuulus vald Brocēni piirkonda.

Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all muinaskalmed Zaķukalni farmi juures.

## Loodus

Valla suurim jõgi on Bērze.

Looduskaitse all on Līdumi tamm, Vecšķietnieki tamm, Vecšķietnieki Teetamm, Birznieki tamm ja Stūri park, lisaks veel kaheksa nimetut põlispuud. Valla lõunaossa jääb osaliselt Zvārde hoiuala.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 688 lätlast, 32 venelast, 12 valgevenelast, 6 ukrainlast, 4 poolakat ja 21 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Peeter Ello

**Peeter Ello** (11. veebruar 1955 Tallinn – 17. märts 1997 Tallinn) oli Eesti poliitik. 

Ta lõpetas 1973. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna.

Ta oli VII Riigikogu liige ja Riigi Kodakondsusameti peadirektor.

## Isiklikku
Tema isa Harry Ello (1927–2003) oli rahvusvahelise kategooria malekohtunik.

Ta oli abielus; kaks tütart. 

## Viited
Southampton Water

**Southampton Water** on Inglismaal Solenti väinast ja Wighti saarest põhja pool asuv loodete kujundatud suudmeala. Selle põhjapoolseimas punktis, Itcheni ja Testi jõe vahel, asub Southamptoni linn.

## Vaata ka
* Hamble jõgi

## Välislingid
*
American (laev 1895)

**American** oli aurulaev, mis valmis Belfastis aastal 1895. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases ning see oli kombineeritud nii kauba- kui ka reisilaevaks West India and Pacific Steamship Company käsutuses. 1900. aastal omandas laeva Fredrick Leyland & Company. 1904. aastal omandas laeva White Star Line, ja see nimetati ümber **Cufic**-iks. 1923. aastal müüdi see Itaaliasse, kus kandis nimesid **Antartico** (1924–1927) ja **Maria Guilia** (1927–1932). Laev lammutati 1932. aastal Genovas.

## Vaata ka
*European (laev 1896)

## Välislingid
*
Brückl

**Brückl** (sloveeni: *Mostič*) on linn Austria Kärnteni liidumaa Sankt Veit an der Glani ringkonnas.

Brückl asub Görtschitzi ja Gurki ühinemiskohas Magdalensbergi ja Saualpe vahel.

## Viited
Baltic (laev 1903)

**Baltic** (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1904–1933. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis. 23 876 brutotonniga oli see kuni 1905. aastani maailma suurim laev. See sõitis marsruudil Liverpool–New York.

Laev lammutati Ōsakas Jaapanis aastal 1933.

## Vaata ka
*Adriatic
*Cedric
*Celtic

## Välislingid
*
Satiķi

**Satiķi** (vanasti ka **Vecsatiķi**) on küla (*ciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Gaiķi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 115 meetri kõrgusel valla põhjaosas Imula jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Saldusest 17 ja Riiast 133 kilomeetri kaugusele. Külas asub Satiķi bussipeatus.

Külas on rahvamaja, apteek, postkontor ja raamatukogu. Küla tekkis Vecsatiķi mõisa (*Alt-Satticken*) keskuse juurde ja ehitati Teise maailmasõja järel välja kui kohaliku kolhoosi keskasula. 1981. aastal rajati sinna ka Gaiķi külanõukogu halduskeskus. Aastail 2001–2021 kuulus küla Brocēni piirkonda.

Looduskaitse all on Vecsatiķi mõisa allee, Vīganti tamm, Āmariņi remmelgas, Zaļkalni ehk Imula mänd, pärn ümbermõõduga 3.57 m ja tamm ümbermõõduga 4.03 m.

2021. aastal oli külas 298 elanikku, aastal 2026 oli elanikke 278.

## Viited
Eberstein

**Eberstein** (sloveeni: *Svinec*) on linn Austria Kärnteni liidumaa Sankt Veit an der Glani ringkonnas.

See asub Görtschitzi keskmises orus Saualpe jalamil.

## Viited
Ciecere vald

**Ciecere vald** (läti keeles *Cieceres pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Brocēni ja Salduse linnaga ning Gaiķi, Remte, Blīdene, Zvārde, Salduse ja Novadnieki vallaga.

Valla pindala on 88 km². 2011. aasta seisuga elas seal 950 inimest. Aastal 2025 oli elanikke 890.
## Ajalugu

Valla aladel asusid Lemzere mõisa (*Gut Lemzern*), Mazciecere mõisa (*Gut Klein-Zezern*) ja Lielciecere mõisa (*Gut Groß-Zezern*) maad. Nende baasil moodustati kaks valda. 1927. aastal oli Brocēni valla pindala 44,79 km², Ciecere valla pindala aga 65,23 km². Aastal 1930 need liideti, ühinenud vald hakkas algselt kandma nime Brocēni vald, juba järgmisel aastal nimetati see aga ümber Ciecere vallaks. Aastal 1935 oli Ciecere valla pindala 120 km² ja seal oli 2020 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Brocēni, Ciecere ja Ezeri külanõukogu, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1950 sai Brocēni töölisasula staatuse ja sellega liideti osa Brocēni külanõukogust kui Brocēni maapiirkond. Aastal 1956 liideti sellega likvideeritav Ciecere külanõukogu. Aastal 1992 sai Brocēnist linn. Aastal 1999 liideti osa Brocēni maapiirkonnast Salduse linnaga. 2001. aastast kuulub valla ala Brocēni piirkonda. Aastal 2010 moodustati Brocēni maapiirkonnast Ciecere vald. 2021. aastast kuulub vald Salduse piirkonda.

Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Ciecere linnamägi.

## Loodus

Suurim jõgi on Ciecere jõgi, teine suurem jõgi on selle lisajõgi Vēršāda. Suuremad järved on Ciecere järv, Brocēni järv (43,6 ha) ja Baltezers (35 ha).

Looduskaitse all on Asarīši pärn, Graviņase Kõveraoksane tamm, Graviņase Kõveratüvene tamm, Graviņase Ilus tamm, Paurēni Rebasetamm, Paurēni Kõveratüvene tamm, Paurēni Piiritamm, Paurēni Tiigikalda tamm, Līdumi haab, Čunkase künnapuu, Revolutsionääride tamm, Ciecere veski Kaldatamm, Braki Jäme tamm, Braki Kõveratüvene tamm, Braki Kraaviotsa tamm, Braki Majatamm, Braki poolmurdunud tamm, Grīvase tamm ja Graudupji kolmeoksane tamm, lisaks kasvab vallas veel kakskümmend nimetut põlispuud. Valda jääb Ciecere saare hoiuala pindalaga 15 hektarit.

## Asustus

2011. aastal elas vallas 872 lätlast, 21 venelast, 17 valgevenelast, 1 ukrainlast, 1 poolakat ja 26 leedulast.

Vallas on järgmised külad.

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

## Viited

## Välislingid
Straßburg (Austria)

**Straßburg** ([ˈʃtraːsbʊrk]) on linn Austria Kärnteni liidumaa Sankt Veit an der Glani ringkonnas.

Linn asub Põhja-Kärntenis Gurktalis Nocki mägede ja Gurki jõe vahel.

Linnaosad on St. Georgen, Straßburg-Land ja Straßburg-Stadt.

## Ajalugu

Straßburgi on esmamainitud 864. aastal, kui kuningas Ludwig Sakslane andis Salzburgi peapiiskopkonnale siia tooli. Straßburgi kindlus püstitati 1147. aastal neljanda Gurki piiskopi Roman I ajal. 15. sajandil laiendati see lossiks ja seal asus 18. sajandini Gurki piiskoppide tool. Piiskopitoolina oli Straßburg olulisim linn Gurktalis ning ülendati seega 1229. aastal turulinnaks ja 1382. aastal linnaks. Ta sai oma linnaõiguse 1402. aastal piiskop Conrad III von Helfenbergilt. Gurki piiskoppide tool viidi 18. sajandil naabruses asuvasse Pöcksteini lossi Zwischenwässernis ja hiljem Klagenfurti, nii kaotas linn oma tähtsuse. Loss sai ulatuslikke kahjustusi 1767. aasta maavärinas ja seda ei ehitatud üles enne 20. sajandi lõppu.

## Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Straßburgis 2335 elanikku. Neist 90,8% pidas end katoliiklasteks, 1,0% protestantideks ja 2,2% muslimiteks. 3,3% rahvastikust ei kuulutanud oma usku.

## Sõpruslinnad

* Strasburg, Saksamaa 
* Treppo Grande, Itaalia

## Kultuur ja maamärgid
### Muuseumid

* Rahvakunstimuuseum ja Jahimuuseum Straßburgi lossis.

### Hooned

* Straßburgi loss, Gurki piiskoppide endine residents
* Pöcksteini loss
* Püha Nikolause kirik, Straßburgi kihelkonnakirik
* St. Margaretha zu Liedingi kirik: romaani stiilis kirik, mis ehitati umbes 1200. aastal, 14. sajandist pärit koori ja tornikiivriga.

## Viited
Laurentic (laev 1908)

**Laurentic** oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1909–1917. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis. See sõitis marsruudil Liverpool–Québec–Montréal. Esimese maailmasõja ajal kasutas seda Kuninglik Merevägi.

Laev hukkus Iiri vetes pärast kokkupõrget kahe saksa meremiiniga 25. jaanuaril 1917. Kuigi selle meeskond pääses uppumisest, suri 354 neist alajahtumise tõttu.

## Välislingid
*
Megantic

**Megantic** oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1909–1933. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis.

## Marsruudid
*1909. aastast Liverpool–Québec–Montréal
*1914. aastast Liverpool–New York
*1919. aastast Liverpool–Québec–Montréal
*1928. aastast London–Southampton–New York

## Lammutamine
Laev lammutati Kobe'is Jaapanis aastal 1933.

## Välislingid
*
Traffic (laev 1911)

**Traffic** (aastail 1934–1941 **Ingenieur Reibell**) oli laevakompaniile White Star Line kuulunud tenderaurik, mis valmis Harland & Wolffi laevatehases Põhja-Iiri pealinnas Belfastis 27. aprillil 1911.

Laeva kodusadamaks oli Cherbourg Prantsusmaal. See ehitati teeninduslaevaks Olympicu ja Titanicu tarvis, et vajadusel sadamates kolmanda klassi reisijaid ja nende pagasit ning postisaadetisi reisilaevadele vedada. See lammutati sealsamas natside poolt aastal 1941.

Selle sõsarlaev oli Nomadic.

## Vaata ka
* Olympic
* Titanic

## Välislingid
*
Oja tänav (Pärnu)

**Oja tänav** on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas. Oja tänav on üks Rääma linnaosa tähtsamaid tänavaid.

Tänav algab Tallinna maanteel ja lõpeb Ehitajate teed ja Tammiste teed ühendavas liiklussõlmes. Oja tänav ristub veel Piiri, Rohelise, Ülase (paremalt), Mooni (paremalt), Kaevu, Lepa, Kirsi, Muraka (vasakult), Raba, Männi, Õuna, Lina, Kuu, Pirni, Ploomi (paremalt), Tähe, Liblika, Niidu, Niidumõisa (paremalt), Pikanõmme tee  ja Ristiku (vasakult) tänavaga.

Oja tänav on ligikaudu 4,3 km pikk.

## Nimi
Oja tänava nimi tuleneb piirkonnas voolava Rääma oja ja Niidu oja järgi. Kuni 1926. aastani kandis tänav nime Konna tänav (saksa keeles *Froschgasse*), kuna võib arvata, et ojadeäärsel maastikul hüppas ringi palju konni.

## Ajalugu
19. sajandil voolasid Oja tänava piirkonnas Rääma oja ja Niidu oja koos oma harudega ning kuuldavasti olnud Räämal ka mitu allikat. Tihedam asustus oligi Räämal tollal koondunud ojade kallastele. Ojadest ammutati tarbevett ja püüti kala. Oja tänav ulatus siis Tallinna maanteest Niidu mõisani.

Seoses Pärnu Haigla ehitusega 2004. aastal pikendati Oja tänavat Niidu tänavast kuni uue haiglani. Tänava lõik haiglast Ehitajate teeni jäi kruusateeks, kuna linnavalitsusel puudusid vahendid lõigu asfaltimiseks. Oja tänava pikendus haiglast Ehitajate tee ja Tammiste tee liiklussõlme vahel ehitati välja 2012. aastal Ehitajate tee rekonstrueerimise raames.

## Viited


## Välislingid

* Rääma vesised tänavad
Ocean Village (Southampton)

**Ocean Village** on segakasutusega elamu-, äri- ja vabaajaarendus Inglismaa lõunarannikul Southamptonis Itcheni jõe suudmes. Seal asusid 19. sajandil linna esimesed dokid. See ala arendati aga 1986. aastal ümber ja sellest sai tänapäeva mõistes vaba aja veetmise koht ja jahisadam. Pärast 2000. aastate lõpu majanduslangusega seiskunud arenguperioodi läbis see mitmeid ümberehituse projekte. Sinna hulka kuuluvad kino, kohvikud, veinibaarid ja restoranid.

## Välislingid
Adriatic (laev 1906)

**Adriatic** (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1907–1935. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis. See sõitis marsruutidel Liverpool – New York ja Southampton – New York.

Laev lammutati Onomichis Jaapanis 1935. aastal.

## Vaata ka
*Baltic
*Cedric
*Celtic

## Välislingid
*
Blīdene

**Blīdene** (vanasti ka **Lielblīdiene** või **Blīdiene**) on küla (*ciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Blīdene valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 105 meetri kõrgusel maantee A9 ääres Blīdene jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Brocēnist 15 ja Riiast 96 kilomeetri kaugusele.

Külas on kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. Sinna jäävad Blīdene ja Ziedoņi bussipeatus. 

Blīdene tekkis Lielblīdene mõisa (*Groß-Blieden*) keskuse ja vallamaja juurde ning ehitati Teise maailmasõja järel välja kui Padomju Latvija kolhoosi keskasula. Hiljem sai sellest Blīdene sovhoosi keskasula. Aastail 2001–2021 kuulus küla Brocēni piirkonda.

Asula järgi on nime saanud Keila lademe Blīdene kihistu.

2021. aastal oli külas 351 elanikku, aastal 2026 oli elanikke 317.

## Viited
Niidu tänav (Pärnu)

**Niidu tänav** on tänav Pärnus Rääma linnaosas.

Niidu tänav algab Rääma tänava ja Tammiste tee ristmikult ja lõppeb Pärnu elektrijaama juures. Niidu tänav ristub veel Oja, Rohu, Ehitajate tee, Kodara (vasakult), Savi (vasakult), Kase ja Vana-Savi (vasakult) tänavaga.

Tänav on ligikaudu 1,56 km pikk.

Tänava lõunaosa lähistele jäävad ka Niidu maastikukaitseala ja Niidu oja.

## Galerii

Pärnu elektrijaam.jpg|Pärnu Elektrijaam Niidu tänava lõpus. 16. veebruar 2023
Baltic (laev 1871)

**Baltic** oli Harland & Wolffi laevatehases Belfastis aastal 1871 valminud aurulaev, mida opereeris White Star Line. 

## Ajalugu
* 1871. aasta 17. oktoobril jooksis laev Liverpooli lahel madalikule, olles teel New Yorgist Liverpooli. Kõik reisijad viidi maismaale ja laev paigutati Birkenheadi.
* 1872. aasta 20. novembril päästis Baltic Assyria meeskonna. 
* 1889. aastal, pärast Teutonicu teenistusse asumist, müüdi Baltic Holland America Line'ile ja nimetati **Veendam**-iks.
* 1898. aasta 6. veebruaril tabas Veendam mahajäetud laeva ja uppus, kõik pardal olijad päästeti.

## Välislingid
*
Birkenhead

**Birkenhead** on linn Inglismaal Merseyside'i krahvkonnas. See asub Wirrali poolsaarel, Mersey jõe vasakkaldal, Liverpooli linna vastas. Lisaks parvlaevaühendusele on linnad ühendatud veealuse tunneliga (Queensway Tunnel).

## Viited

## Vaata ka
* Wallasey

## Välislingid
Canopic

**Canopic** oli White Star Line'i ookeaniliinilaev, mis seilas aastatel 1900–1925. See ehitati Harland & Wolffi laevatehases Belfastis ja lasti vette **Commonwealthi** nime all. 

Algselt kuulus see Dominion Line'ile, kuid müüdi aastal 1903. Aurulaev sõitis kuni 1904. aastani marsruudil Liverpool–Boston, pärast seda suunati Vahemerd teenindama. 1917–1919 kasutati seda sõjalaevana, seejärel teenindas see kuni 1925. aastani marsruuti Liverpool–Montréal.

Laev lammutati Walesi väikelinnas Briton Ferrys.

## Välislingid
*