open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaanikingu

**Jaanikingu** on peategelase Margareta Engströmi kodu Astrid Lindgreni raamatus "Madlike". Seal elab ta koos isa, ema, väikese õe Elisabeti, puudli Sasso ning kassi Miisuga. Teenijatetoas elab ka nende lapsehoidja-teenija Alva.

Jaanikingu on üks harilik punane maja linna serval. Majal on ka kelder, pööning, veranda ja suur hoov. Jaanikingul on suur puukiik, kus saab korraga neli inimest kiikuda. Maja ümber kasvab palju kaski, mille otsa saab ronida, ning lippaia ääres on kõrvalhoone, mille katusele ronides näeb otse Nilssonite kööki. Naabrite Nilssonite krundi nimi on Vaikuse. Kõrvalhoones on ühe katuse all puukuur, pesuköök, rullikuur ja värkstuba. Õue tänavapoolsel piiril on sirelihekk, nii et hoovi sisse ei näe, küll aga saab heki sees istudes luurata tänavat ja kuulda, mida möödakäijad räägivad. Maja tagant voolab läbi jõgi, mille ääres on pesupurre ja teisel pool jõge kasvavad puud. Jaanikingu pesupurde lähedal on suur pilliroopuhmas, mis varjab vaate Nilssonite pesupurdele. Viimase lähedal on jões ka Kolliaugu nimeline sügavik.

Mõned stseenid "Madlikese" filmist on salvestatud Järsta talus, mis kujutas Jaanikingu maja. See asus Brogårdi külas, umbes 20 km Uppsalast põhja pool.

## Muuseum
Jaanikingu ehk Junibacken on ka laste muuseum, mis asub Djurgårdeni saarel Rootsi pealinnas Stockholmis. Muuseumi asutas Staffan Götestam ning selle pidulik avamine Rootsi kuningapere poolt toimus 8. juunil 1996. Junibacken on Stockholmi populaarsuselt viies turismimagnet. Muuseum on pühendatud Rootsi lastekirjandusele, rõhuasetusega Astrid Lindgrenile. Maja juures on ka Lindgreni pronkskuju. Kunstiline juht ja jooniste autor on Marit Törnqvist, kes on ka uuemate Lindgreni raamatute illustraator. Muuseumis on ka teater, restoran ja Rootsi suurim raamatupood. http://en.wikipedia.org/wiki/Junibacken

## Kirjandus
* http://sv.wikipedia.org/wiki/Junibacken_%28fiktiv_plats%29
* http://en.wikipedia.org/wiki/Junibacken
Vermimine (bioloogia)

**Vermimine** (ehk imprinting) on etoloogias ja psühholoogias kasutatav mõiste teatud kiire õppimisviisi kohta, mille korral uus käitumisviis omandatakse üksnes kindlas vanuses ja kindlas olukorras ühekordse või vähese arvu kordse situatsiooniga kokkupuute tulemusel.

Tugevat vermimist nimetatakse uurendamiseks.

## Kirjandus
*Ramul, K. 1966. Vermimise nähtusest loomadel. *Eesti Loodus* 1: 30–33.
Opalestsents

**Opalestsents** on valguse hajumisest tingitud häguse keskkonna (nt õhu, mineraali) helendus.

## Vaata ka
*Läbipaistvus

## Viited
Eesti Maa

**Eesti Maa** oli aastatel 1992–1996 ilmunud Eestimaa Talupidajate Keskliidu ajaleht. 

Ajalehte andis välja OÜ Farmers' Voice. Lehe vastutav väljaandja oli Ülo Russak.

Eesti Maa eelkäijaks oli ajaleht Kodumaa.

## Viited
Mutt (perekond)

**Mutt** (*Talpa*) on putuktoiduliste seltsi mutlaste sugukonda kuuluv perekond.

Perekonnas on üheksa liiki, kes elavad peamiselt Euroopas ja Lääne-Aasias. Mutid toituvad ussidest, putukatest ja teistest mullas leiduvatest selgrootutest. Muttide toiduobjektide seas on palju metsakahjureid, kuigi üks peamisi saakloomi, vihmauss, on väga kasulik ka aednikele.

Mutid ei ole elupaiga suhtes väga nõudlikud, kuid eelistavad metsa ja metsasteppi. Jõgede orgusid pidi levib mutt ka metsatundra aladele. Kõige paremini sobib neile niiske, kuid mitte soostunud sõmer pinnas, milles on kerge käike kaevata. Käikude tegemisel surub mutt ülejäänud pinnast kokku, kuid sügavamate käikude kaevamisel tekitab maapinnale ka iseloomulikke mutimullahunnikuid, mille olemasolu põhjal saab muttide elupaika kindlaks teha. Mõnikord saab maapinnal koguni muti käikude kulgemist vaadelda. Muttide tõrjumiseks haljasaladel paigaldatakse lõkse peamiselt tallatud teeradade aluseid läbivatesse käikudesse, mille sügavus võib ulatuda 60–90 cm-ni.

Muttide välimus on kogu sugukonna jaoks tüüpiline. Keha on keskmiselt 9–18 cm, saba 1,5–3,4 cm pikk. Neil on väga lühike kael ja pikk koon, mille otsas on londike. Viimast toetab eraldi luu *os praenasale*, mis lõpeb palja plaadikesega. Jäsemed on oluliselt lühenenud ja kohastunud kaevuvaks eluviisiks. Muttidel on labidakujuliselt laienenud ja küünistega esikäpad, tihedalt karvadega kaetud saba, tavaliselt nahaga kaetud silmad ja võimsad rangluud. Kõrvalestad puuduvad.

Karvastik on tihe ja sametjas, ühtlase pikkuse ja tihedusega. Karvastik on tavaliselt must, harvem tumehall. Veel harvem kohtab heledaid või täpilisi isendeid. Muttidel on hinnaline karusnahk, mille peamine puudus on see, et ta on väike. Nõukogude Liidu karusnahavarumises olid mutinahad umbes kuuendal kohal, aga Venemaa Euroopa-osa keskoblastites ja Uuralites järjekindlalt esikohal.

Emastel muttidel on rudimentaarseid meessoo tunnuseid, näiteks ehk bulbouretraalnäärmed ja kahehõlmaline eesnääre. On väljendatud arvamust, et emased mutid on hermafrodiitsed, mis aga ei vasta nähtavasti tõele, sest pole täheldatud, et mutid oleksid isaste abita järglasi saanud.

Euroopas on mutt levinud peamiselt mandriosas ja Inglismaal, kuid puudub näiteks Iirimaal. Eestis esineb mutti ainult mandril, saartel teda pole.

## Liigid
* mutt ehk euroopa mutt ehk harilik mutt (*Talpa europaea*)
* *[[Talpa aquitania]]
* [[altai mutt]] (*Talpa altaica*)
* [[pimemutt]] (*Talpa caeca*)
* *Talpa caucasica*
* *Talpa davidiana*, [[Kriitilises seisundis liigid|kriitilises seisundis liik]]
* *Talpa levantis*
* *Talpa martinorum
* pürenee mutt (*Talpa occidentalis*)
* *[[Talpa ognevi]]
* [[apenniini mutt]] (*Talpa romana*)
* [[balkani mutt]] (*Talpa stankovici*)
* *Talpa talyschensis

## Viited
Teodors Ķirsis

**Teodors Ķirsis** (25. november 1942 Jelgava – 10. detsember 2003 Uus-Meremaa) oli Läti ettevõtja, ühiskonnategelane ja alpinist. Ta on kahe alpinismialase raamatu autor.

## Elulugu
Hariduse sai ta Jaunpilsi keskkoolis ja Riia Polütehnilises Instituudis. 

Pärast õpingute lõppu töötas Polütehnilises Instituudi masinaehituse kateedri laboratooriumis assistendina, hiljem dotsendina, kateedri juhatajana ja tööstuslike ärisüsteemide instituudi direktorina. Seejärel töötas NCC Industry Latvija ehitusteeninduskeskuses, algul direktori ja hiljem asepresidendina.

Ķirsis oli üks silmapaistvamaid Läti alpiniste. Ta oli vallutanud kõik NSV Liidu territooriumil asunud üle 7000-meetrised tipud (Kommunismi, Pobeda, Korženevskaja, Lenini, Han-Tengri tipp), mille eest ta sai aunimetuse Lumeleopard. Pärast Läti iseseisvuse taastamist asus ta vallutama Himaalaja mäetippe. 14. mail 1995 tõusis ta koos Imants Zaulsiga esimeste Läti alpinistidena maailma kõrgeima mäe Džomolungma (8848 m) tippu. Ta tõusis ka Dhaulagiri tippu (8167 m; 10. oktoobril 1993 koos Imants Zaulsi ja Ilgvars Paulsiga) ja veel mitme mäe tippu. Elu jooksul juhtis ta umbes 50 alpinismiekspeditsiooni.

2001. aasta jaanuariks oli ta tõusnud kõikide kontinentide kõrgematele mäetippudele. 

1996. aastal pälvis ta Kolme Tähe ordeni.

10. detsembril 2003 (koduse aja järgi 9. detsembril) hukkus ta koos oma tütre Evija Ķirse ja veel kahe läti alpinistiga (Ilmārs Bernāns ja Aivars Prošenkovs) Uus-Meremaal, olles tõusnud programmi "7 mäetippu Lätile" raames Aorakile (3754 m). Neist ka I. Bernāns oli pärjatud Lumeleopardi tiitliga. 

## Viited

## Välislingid

*http://www.adventurerace.lv/?DocID=488
Mahnadi

**Mahnadi** (sündinud 5. mail 2007) on emane lumeleopard, kes elas Tallinna loomaaias. 

Tallinna saabus ta märtsis 2009 Prantsusmaalt Amneville'i loomaaiast. Detsembris 2016 kolis Mahnadi koos oma kutsika Mileediga Klaipeda loomaaeda Leedus. 

2011. aasta 30. aprillil tõi ta ilmale oma esimese kutsika, kuid hülgas ta. Hiljem kutsikas suri.

Mahnadi paariline oli temast kaks aastat vanem Otto (2005-2019). 

2012. aasta 23. aprilli õhtul ja järgnenud ööl sündis Mahnadil kaks emast ja üks isane kutsikas, kuid et ta ei saanud nende toitmisega hakkama, võtsid loomaaia töötajad kutsikad oma hoole alla. 


Pilt:Mahnadi 2.JPG
Pilt:Mahnadi.JPG


## Viited

## Välislingid
* Irbised kohanevad uue koduga Pealinn, 6. juuli 2009
* Pesakaamera
* Pilte
* Video Mahnadi kutsikatest
Harri Koiduste

**Harri Koiduste** (sündinud 17. detsembril 1941 Tallinnas) on endine Eesti maadleja ja maadlustreener.

## Saavutused
Ta tuli 1965. aastal Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluses.

## Treeneritöö
Ta on maadlusklubi Juhan asutaja.

Tema asutatud maadlusklubist on sirgunud Valeri Nikitin, Tarvi Thomberg, Ardo Arusaar, Olari Suislep, Madis Sihimets, Arkadi Viira, Karol Maurer.

## Tunnustus
*2017 – Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Henn Põlluste

**Henn Põlluste** (sündinud 2. septembril 1952 Virtsus) on endine Eesti maadleja ja maadlustreener.

Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1980 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

## Saavutused
Kolmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses – 1973., 1977. ja 1979. aastal

Ta on võitnud Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1973. aastal.

Rahvusvahelise klassi meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1972. aastal.

## Rahvusvahelised turniirid
**NSV Liidu juunioride meistrivõistlused**

1971. aastal – 1. koht;

1972. aastal – 1. koht.

**NSV Liidu noorsoo meistrivõistlused**

1971. aastal – 2. koht.

**NSV Liidu noorsoo mängud**

1973. aastal – 3. koht.

Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused  

1972. aastal – 1. koht (täitis rahvusvahelise klassi meistersportlase normi).

## Treeneritöö
Ta on olnud Eesti maadluskoondise treener ajavahemikes – 1979–1990; 2002–2008; 2010–...

Ta oli Soome rahvuskoondise maadlustreener 1997–2000. aastal.

Parimad õpilased – Marko Yli-Hannuksela, Valeri Nikitin, Tarvi Thomberg, Heiki Nabi, Juha Ahokas, Ardo Arusaar, Anar Zeinalov.

## Tunnustus
* 2006 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Eesti maadluskoondise uuele tasemele tõstmise eest)
* 2012 – aasta treener
* 2013 – aasta treener
* 2013 – Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
Kardisport

**Kardisport** on motospordiala, kus sõidetakse neljarattaliste kartidega.

## Kardiklassid Eestis
Levinud kardiklassid Eestis ja sõitjate lubatud vanus:

* Cadet – 6–8 a
* Micro – 8–10 a
* Mini – 10–14 a
* Junior – 12–15 a
* Senior – alates 14 a
* DD2/KZ2 – alates 15 a
* Masters/KZ2 Masters – alates 32 a
* KZ2 Gentlemen – alates 44 a

## Vaata ka
*Crosskart

## Viited

## Välislingid

*Mis on kardisport? Eesti Autospordi Liit
*Eesti Kardiliit
Kulturism

**Kulturism** ehk **atleetvõimlemine** on raskejõustiku ala, mille puhul arendatakse keha ja lihaseid jõuharjutustega, kusjuures eesmärgiks ei ole mitte kehalise jõu kasvatamine, vaid lihaste vormimine ja lihaste massi suurendamine.
Köievedu

**Köievedu** on rahvalik jõu- ja osavusmäng, millest on välja kasvanud ka sportlik võistlus.

Kõige rohkem harrastasid köievedu meremehed, kellel igapäevatöös oli sageli vaja purjesid heisata ja langetada – mõlemat tehti köisi sikutades.

Köit veavad kaks meeskonda, kes kumbki hoiab kinni köie ühest otsast. Köie keskpaik ja sellest kummalgi pool 2 meetri kaugusel olevad kohad märgistatakse riideribaga, keskpaik peab jääma maha märgitud joone kohale. Veetakse kolm korda, pärast iga vedu vahetatakse pooli. Võidab see meeskond, kes tõmbab vastase 2 meetri märgi kaks korda üle keskjoone.

Köievedu oli 1900–1920 olümpiamängude kergejõustikuvõistluste kavas. Suurbritannia on ainsana saanud 2 kuldmedalit, ainsana 2 hõbemedalit ja kõige rohkem medaleid (5). 1904. aasta suveolümpiamängudel said USA meeskonnad kolmikvõidu ja 1908. aasta suveolümpiamängudel saavutas Suurbritannia kolmikvõidu.

Tänapäeval koordineerib köievedu kui spordiala Rahvusvaheline Köieveoföderatsioon, millel on 53 liikmesriiki, sealhulgas kõik Baltimaad, Venemaa ja Rootsi, kuid mitte Soome, Norra ja Taani.

## Vaata ka
*Köievedajate loend

## Viited
Ungheni rajoon

**Ungheni rajoon** on 1. järgu haldusüksus (rajoon) Moldova lääneosas. Piirneb läänes Rumeeniaga. Rajooni halduskeskus on Ungheni linn. Rajooni pindala on 1083 km². 2012. aasta 1. aprilli seisuga elas seal 119 005 inimest.

## Asend
Ungheni rajoon paikneb Moldova läänekeskosas. See piirneb Nisporeni, Călărași, Telenești, Sîngerei ja Fălești rajooniga ning Pruti jõega, mis on ühtlasi Moldova ja Rumeenia piiriks. Ungheni rajoon paikneb Kesk-Moldova platool, piirkonnale on iseloomulikud madalad mäed ja avarad orud.

## Kliima
Ungheni rajoonis valitseb kontinentaalne kliima. Talved on pehmed ja lühikesed, suved soojad ja pikad. Aasta keskmine temperatuur varieerub 8–9 °C vahel. Keskmine sademete hulk aastas on 350–380 mm.

## Haldusjaotus
Ungheni rajoonis on 31 valda. Rajooni halduskeskus on Ungheni linn, Moldova suuruselt seitsmes linn. Keskus paikneb Pruti jõe kallastel 110 kilomeetri kaugusel Moldova pealinnast Chișinăust. 2012. aasta alguses elas seal 38 100 elanikku.

* Linnad: Cornești, Ungheni
* Valdu: 31
* Külasid: 41

## Rahvastik
1. jaanuaril 2012 elas rajoonis 119 005 inimest. Linnarahvastik moodustas elanikkonnast 34,5% ja maarahvastik 65,5%.

## Majandus
Rajoonis on registreeritud üle 16 600 ettevõtte. Põllumajanduslikku maad on 49 970 ha (46,1% kogu territooriumist) ja metsa 28 800 ha. Peamised kasvatatavad kultuurid on teravili (nisu, kaer), mais, päevalill, raps ja soja. Tööealiste elanike osakaal rahvastikus on 61,8%.

### Turism
Vaatamisväärsused on muu hulgas Aleksandr Nevski kirik, Ungheni ajaloo- ja etnograafiamuuseum, Plaiul Fagului looduskaitseala, Pîrlița külamuuseum ja Semeni keskaegne sõjakindlus.

## Viited


## Välislingid
*Ungheni rajooni koduleht (rumeenia keeles)
Olev Nisumaa

**Olev Nisumaa** (sündinud 29. novembril 1959 Vigalas) on maadlustreener.
## Saavutused
Ta on Eesti meistrivõistlustel võitnud motospordis 650 cm³ külgvankriga mootorrataste klassis 1987. aastal pronks- ja 1989. aastal hõbemedali.
## Treeneritöö
Tema treeningugrupist on sirgunud näiteks Tarvi Thomberg, Ardo Arusaar, Rait Thomberg ja Olari Suislep.

Ta on maadlusklubi *Juhan* juhataja.
## Viited
*
Jüri Martenson

**Jüri Martenson** (ka **Jüri Martensen**, **Georg Martensen** ja **Georg Martenson**; 21. oktoober / 2. november 1867 Viljandi kihelkond – 20. jaanuar 1943 Unžlagi vangilaager, Gorki oblast, Venemaa) oli eesti vaimulik.

Jüri Martensen sündis 1867. aastal Viljandi kihelkonnas, ta lõpetas aastal 1889 Tallinna Kubermangugümnaasiumi. Aastatel 1890–1898 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 2. juulil 1900 Gattšinas õpetajaks.

Ta oli aastal 1900 Gattšinas adjunkt, Moloskovitsas (Ingerimaal) ja Venemaal Smolenskis vikaarõpetaja, aastal 1901 vikaarõpetaja Tartu Maarja koguduses, aastatel 1902–1905 vikaarõpetaja Moskva konsistooriumiringkonnas Stavropolis ja 1905–1908 oli ta sama koguduse  ja  Pjatigorski luteri koguduse õpetaja. 

Aastatel 1909–1920 oli ta Võru Katariina koguduse õpetaja. Jäi 20. veebruaril 1920 tervislikel põhjustel emerituuri, pärast seda tegutses usuõpetajana Võru koolides. Kuni 1935. aastani oli ta 7. Jalaväerügemendi õpetaja ja kuni 1936. aastani Kaitseliidu Võru maleva propagandapealik.

Martenson arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 ja saadeti Siberisse, kus ta esialgsetel andmetel aastal 1945 , uuematel, kommunismiohvrite andmebaasi andmetel 1943 suri.

## Viited

## Välislingid
*Kommunismiohvrite andmebaas
Euroopa vahistamiskäsk

**Euroopa vahistamiskäsk** (inglise: *European Arrest Warrant* lühend: EAW) on Euroopa Liidu liikmesriikides kehtiv vahistamise käsk, mis nõuab kehtiva vahistamiskäsu alusel liikmesriiki teise liikmesriigi jaoks arreteerima ja välja andma kuriteos kahtlustatavat või süüdimõistetut.
47 eKr

**Aasta 47 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused
*...

## Sündinud
* 23. juuni – Caesarion, Egiptuse kuningas

## Surnud
* 13. jaanuar – Ptolemaios XIII, Egiptuse kuningas
Solnetšnogorsk

**Solnetšnogorsk** (vene keeles *Солнечногорск*) on linn Venemaal Moskva oblastis, Solnetšnogorski rajooni keskus. 

Linna läbib Moskva-Peterburi maantee ja Moskva-Peterburi raudtee. 

Varem paiknes linna praegusel kohal *Солнечная Гора* (Päikeseline mägi) küla, mis kandis 1787. aastani nime *Гомзино*. Moskva-Peterburi raudtee ehituse käigus rajati 1851. aastal küla lähedusse *Подсолнечный* alev. 1928. aastaks olid küla ja alev sel määral kokku kasvanud, et nende põhjal moodustati uus asula - Solnetšnogorsk. Linna staatuse sai Solnetšnogorsk 1938. aastal.

Linna pindala on 11 km² ja 2010. aastal elas seal 57 100 inimest.

## Vaatamisväärsused

* 1759. aastal valminud Päästja kirik
* 1879. aastal valminud endine zemstvo haiglahoone
* Mälestusmärk Vladimir Võssotskile

## Fotod

Pilt:View_of_Solnechnogorsk,_Moscow_Oblast,_Russia,_from_a_train_-_20070930.jpg|Vaade linnale raudteelt
Pilt:Solstek.jpg|Solnetšnogorski klaasivabrik
Pilt:AutoSol.jpg|Solnetšnogorski bussijaam
Aimur Säärits

**Aimur Säärits** (sündinud 10. juulil 1968 Tartus) on Eesti maadleja ja treener.

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli kehakultuuri erialal 1993. aastal.

## Saavutused
Ta on tulnud seitse korda (1992, 1994, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001) Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluses.

2003. aastal tuli ta Eesti meistriks ka vabamaadluses.

## Treeneritöö
1993. aastast alates on ta Jõgeva raskejõustikuklubi Ramm treener.

Eesti meistriks maadluses on tulnud tema õpilased Herkin Malm, Vardo Malm, Krister Tamm, Meelis Barbo, Viljo Kokla, Tõnu Tammearu, Kristin Lepp, Kätri-Avelin Säärits, Mattias Säärits, Greete Kõnnussaar, Gudrun Roosiõis, Kärol Tamson, Eha-Ester Laube, Gudmund Roosiõis ja Johanna Rosin.

## Viited

## Välislingid
*
Ants Nisu

**Ants Nisu** (sündinud 30. jaanuaril 1950 Kuressaares) on Eesti maadleja ja treener.

## Saavutused
Ta on viiekordne Eesti NSV meister Kreeka-Rooma maadluses (kehakaalud kuni 90&nbsp;kg – 1969, 1970, 1971, 1974. aastal ja absoluutkaalus 1974. aastal)

Ta on kolmekordne veteranide maailmameister Kreeka-Rooma maadluses – 2004, 2006 ja 2011. aastal.
### [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
*1976 Leningrad  – 4. koht (90&nbsp;kg);

*Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused 
**1975. aastal – 1. koht
**1976. aastal – 1. koht

## Treeneritöö
Ta oli aastatel 1990–1992 Eesti maadluskoondise peatreener.

Parim õpilane – Madis Õunapuu.

## Välislingid
*
Ivankivi rajoon

**Ivankivi rajoon** oli haldusüksus (rajoon) Ukrainas Kiievi oblastis. Ta piirnes põhjas Valgevenega.

Rajoonis asus Tšornobõli linn ja 27 valda. Rajooni keskus oli Ivankivi alev. 1988 liideti rajooniga endise Tšornobõli rajooni alad, kust elanikud on evakueeritud.

2020. aastal toimunud haldusreformi käigus liideti Ivankivi rajoon Võšhorodi rajooniga.

## Vaata ka
* Fenevõtši
* Hotševa
* Obuhhovõtši
* Orane
* Prõbirsk
* Rudnja-Sõdorivska
* Strahholissja
* Sukatši

## Viited
Skarifitseerimine

**Skarifitseerimine** on taime seemnekesta tahtlik vigastamine, et see muutuks vett ja gaase läbilaskvaks.

Skarifitseerimine on seemnete idanemist kiirendav võte, mis aitab tugeva kesta ja pika puhkeperioodiga seemnetel kiiremini idanema hakata. Seemned võib segada nõus liiva või kruusa ning ettevaatlikult raputada. Suuremaid seemneid saab hõõruda viili või liivapaberiga.
Eepiline teater

**Eepiline teater** on Erwin Piscatori rajatud ja Bertolt Brechti arendatud teoorias teatri etendusstiil, mida vastandatakse dramaatilisele teatrile.

Kui dramaatilises teatris *kehastatakse* laval sündmusi, vaataja asetatakse sündmuste keskele ja sündmuste kulg on lineaarne, siis eepilises teatris jutustatakse laval sündmustest ning sündmuste kulg ei ole lineaarne.

Dramaatiline teater tõmbab vaataja kaasa, edastab ja tekitab tundeid, äratab huvi lõpptulemuse vastu. Eepiline teater edastab teadmisi, teeb vaatajast aktiivse uurija ning äratab huvi sündmuste käigu vastu.

Dramaatilises teatris arvatakse, et inimest tuntakse ning ta on muutumatu, kuid eepilises teatris uuritakse inimest kui muutuvat ja muudetavat.

Eepilise teatri teooria formuleeriti ja seda viljeleti peamiselt 20. sajandi alguses ja keskel.
Einar Kont

**Einar Kont** (sündinud 9. novembril 1964 Tartus) on Eesti endine maadleja.

## Saavutused
Ta on viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1988, 1989, 1990, 1994, 1995)

## [[Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1992 Kopenhaagen  – 11. koht (74 kg)

## Rahvusvahelised võistlused
Läänemere mängud Tallinn  

1993. aasta – 1. koht (74 kg);

## Välislingid
*
Valter Viks

**Valter Karl Viks** (20. jaanuar 1895 Kambja – 10. august 1959 Chicago) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Peterburi Klassikalise 3. Gümnaasiumi, õppis aastatel 1915–1918 ja 1920–1921 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lisaks oli ta aastatel 1916–1918 sõjaväeametnik ja võttis aastatel 1918–1920 osa Vabadussõjast. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Aastatel 1921–1922 oli ta usuõpetaja Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis. Prooviaastal oli ta Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti 13. juunil 1922 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1922–1936 Rõuge Maarja koguduse õpetaja ja 1936–1938 Väike-Maarja koguduse asetäitja õpetaja. Rõugest kõrvaldati ta seoses osavõtuga Vabadussõjalaste liikumisest. Aastatel 1938–1941 oli ta Ilumäe koguduse õpetaja, olles aastatel 1939–1940 veel Piirimaade Seltsi sekretär. Aastatel 1942–1944 oli ta Tallinna Peetruse koguduse organiseerija õpetaja.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale. Aastal 1944 oli ta eestlaste kirikuõpetaja Lübecki ümbruses, aastatel 1945–1949 oli ta eestlaste vaimulik Briti okupatsioonitsoonis. Aastal 1949 lahkus ta Saksamaalt USA-sse. Aastatel 1949–1959 oli ta Chicago Esimese koguduse õpetaja, olles aastatel 1954–1959 veel USA Chicago praostkonna praost. Chicagos olles oli ta ka lühikest aega ajakirja Usu Sõna toimetaja.

## Isiklikku
Tema vend Heino Viks oli Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja.

## Viited
Boxberg

**Boxberg** on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal.

Linnas elab 7000 inimest.

Linna osad, mis enne 1970. aastaid olid omaette vallad: Angeltürn, Bobstadt, Epplingen, Kupprichhausen, Lengenrieden, Oberschüpf, Schwabhausen, Schweigern, Uiffingen, Unterschüpf, Windischbuch ja Wölchingen.

## Viited
Ķīšezers

**Ķīšezers** on järv Lätis Riia linna kirdeosas. Järv on kuni 8,4 km pikk ja selle pindala on 17,3 km². Järve voolab Jugla jõgi. Ķīšezersis on kolm saart kogupindalaga 8 ha. Suurem saar on Sniķera sala.

Järves elab 11 liiki kalu.

Kõrge veetaseme ja läänetuulega voolab mõnikord merevett Riia lahest Ķīšezersisse.

Järve läänekaldal asub Riia Loomaaed.

## Viited
Poom (perekonnanimi)

**Poom** on perekonnanimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Poom 358 inimesel: 174 mehel ja 184 naisel. Perekonnanimede levikult on Poom meeste puhul 374. kohal ja naiste puhul 393. kohal. Perekonnanime Poom kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 41). Perekonnanimi Poom on levinuim Rapla maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 9,25.

## Nime kandjaid
*Age Poom, geograaf
*Eduard Poom, majandusteadlane
*Katrin-Merili Poom, laulja
*Mart Poom, jalgpallur
*Paul Poom, riigikohtunik
*Paul Poom, näitleja
*Peeter Poom, rallisõitja
*Raimo Poom, ajakirjanik

## Viited
45 eKr

**Aasta 45 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see 709. aasta *[[ab urbe condita]]*. 

## Sündmused
*Vana-Roomas lõppes eelmisel aastal alustatud kalendrireform. 2. jaanuarist kehtis Juliuse kalender.
*Julius Caesar oli neljandat korda konsuliametis.
*17. märts – Caesar võitis Munda lahingus Pompeiuse poja vägesid. Temast sai Rooma riigi ainuvalitseja.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Quintus Fabius Maximus, Vana-Rooma poliitik
* Gnaeus Pompeius noorem, Vana-Rooma väejuht
* Publius Attius Varus, Vana-Rooma poliitik
* Titus Labienus, Vana-Rooma poliitik
* Tullia, Cicero tütar
46 eKr

**Aasta 46 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see 708. aasta *[[ab urbe condita]]*. 

## Sündmused
*Vana-Roomas algas kalendrireform, mille tulemusena võeti kasutusele Juliuse kalender. 708. aasta *ab urbe condita* ehk *annus confusionis* kestis 445 päeva.
*Julius Caesar oli kolmandat korda konsuliametis koos Marcus Aemilius Lepidusega.
*6. aprill – Caesar võitis Marcus Porcius Cato juhitud senatit toetavaid vägesid. 
*Tripolitaniast sai Rooma provints.

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Vercingetorix, gallialaste juht
* Marcus Porcius Cato, Vana-Rooma poliitik
* Lucius Afranius, Vana-Rooma poliitik
* Faustus Cornelius Sulla, Vana-Rooma poliitik
* Juba I, Numiidia kuningas
Põhjala ristisõjad

**Põhjala ristisõjad** ehk **Läänemere ristisõjad** olid 12.–15. sajandil Rooma paavsti autoriseeritud ning katoliiklike ilmalike võimude (näiteks Saksimaa, Taani, Poola, Rootsi, Tšehhi) ja vaimulike jõudude (näiteks Bremeni peapiiskop, Riia piiskopid, Mõõgavendade ordu, Saksa ordu ja selle Liivimaa haru) läbi viidud misjoni- ja vallutusretked, mis olid suunatud nn paganlike rahvaste vastu ning mille tulemusena vallutati mitmed Läänemere-äärsed piirkonnad, viidi seal sisse ristiusk ning moodustati uued ilmalikud ja vaimulikud võimustruktuurid, sealhulgas Vana-Liivimaa.

## Vendi ristisõda

## Liivi ristisõda

## Pommeri ristisõda

## Eestlaste muistne vabadusvõitlus

## Preisi ristisõda

## Leedu ristisõda

## Soome

## Ristisõjad Venemaal

## Vaata ka
*Liivimaa ristisõjad
*Maarjamaa
*Püha Peetruse maa

## Kirjandus
*Eric Christiansen, "Põhjala ristisõjad", Kirjastus: Tänapäev 2014, 420 lk. ISBN 9789949276172
Poom

**Poom** on mitmetähenduslik sõna:

***[[Poom (merendus)|Poom]]** on purjelaeva masti tagaküljel paiknev rõhtpuu purje alaliigi pingutamiseks.
***[[Poom (sport)|Poom]]** on pikk ja kitsas, aluspinnast kõrgemal asuv ümara või kandilise ristlõikega võimlemisriist tasakaaluharjutusteks.
***Poom** on pakk või pikk puu töövahendina või seadeldise osana, näiteks millegi üles kangutamiseks, võllapoom, kangapoom.
***[[Poom (perekonnanimi)|Poom]]** on perekonnanimi.
Swindon

**Swindon** on linn Inglismaal Wiltshire'i krahvkonnas, Swindoni tervikomavalitsuse keskus.

Swindonist 64 km kaugusel läänes asub Bristol ja 64 km kaugusel idas Reading. London asub 130 km kaugusel idas.

2001. aastal elas Swindoni linnas 155 432 inimest.

Swindonis on Oxfordi Ülikooli raamatukogu (Bodleian Library) raamatuhoidla, milles on 246 km raamaturiiuleid.

Swindonis asub kuulus ringristmik *Magic Roundabout*.

## Galerii

Pilt:Swindonmap 1933.jpg|Swindoni kaart 1933. aastast
Pilt:England 259.JPG|Kirik
Pilt:Swindon Town Hall.JPG|Swindon Town Hall
Pilt:Swindon Magic Roundabout.svg|Magic Roundabout


## Välislingid

*Visit Swindon Ametlik turismiveebileht
Vjatšeslav Oliinõk

**Vjatšeslav Oliinõk** (sündinud 27. aprillil 1966) on endine Nõukogude Liidu ja Ukraina maadleja.

Ta võitis 1996. aastal Atlanta olümpiamängudel kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses. Finaalis alistas ta Poola maadleja Jacek Fafiński punktidega 6–0.

2000. aastal Sydney olümpiamängudel sai ta 14. koha.
 
**NSV Liidu meistrivõistlused**

1989. aasta – 2. koht

## Välislingid
*
Murray Rose

**Iain Murray Rose** (6. jaanuar 1939 Nairn – 15. aprill 2012 Sydney) oli Austraalia ujuja, neljakordne olümpiavõitja.

Ta tuli 1956. aastal Melbourne'is olümpiavõitjaks 400 ja 1500 meetri vabaujumises ning 4×200 meetri vabalt teateujumises. 1960. aastal Roomas võitis ta 400 meetri vabaujumise, sai hõbemedali 1500 meetri vabaujumises ja pronksmedali 4×200 meetri teateujumises.

Rose püstitas ka mitu maailmarekordit 400 m, 800 m ja 1500 m vabaujumises.
Mount Wilson

**Mount Wilson** on mägi Ameerika Ühendriikides Californias San Gabrieli mägedes.

Mäe geograafilised koordinaadid on .

Mount Wilsoni kõrgus on 1741 meetrit.

Mäe tipus asub Mount Wilsoni observatoorium.

## Välislingid
Los Angelese maakond

**Los Angelese maakond** on  maakond Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas Vaikse ookeani ääres. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Los Angeles.

Maakonna pindala on 12 310 km². Veepindala on 1790 km². Maakond on suurem, kui USA kahe väiksema osariigi – Delaware ja Rhode Island – pindala kokku.

Maakonnal on umbes 110 kilomeetri pikkune rannajoon. Rannikuäärne osa on tugevalt linnastunud. Loodus on mitmekesine, on nii mägesid, metsi, veekogusid kui ka kõrbeid. Mägisel sisemaal saavad alguse Los Angelese jõgi, Rio Hondo, San Gabrieli jõgi ja Santa Clara jõgi. Suurim mäestik on San Gabrieli mäed, kus asub maakonna kõrgeim mägi Mount San Antonio (3068 m). Maakonda kuuluvad ka Vaikses ookeanis paiknevad Kanalisaared San Clemente ja Santa Catalina.

Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 10 170 292. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 9 818 605. Seal elab üle veerandi California rahvastikust ja see on elanike arvult riigi suurim maakond ning etniliselt üks kõige mitmekesisemaid maakondi. Asustustihendus on 826 in/km².

Los Angelese maakonnas asub muu hulgas Mount Wilsoni observatoorium.

Suurima käibega tegevusala on filmitööstus.

## Naabermaakonnad
* Kerni maakond (loodes ja põhjas)
* San Bernardino maakond (kirdes ja idas)
* Orange'i maakond (kagus)
* Ventura maakond (läänes)

## Ajalugu
Los Angelese maakond moodustati 15. veebruaril 1850 ja on sellega California üks originaalsetest maakondadest. Rahvaarvu tõustes moodustati Los Angelese maakonna osadest 1853. aastal San Bernardino maakond, 1866. aastal Kerni maakond ja 1889. aastal Orange'i maakond.

## Kaitsealad
* Angelese metsakaitseala (osa)
* Los Padrese metsakaitseala (osa)
* Santa Monica Mountains National Recreation Area (osa)

## Linnad
Kokku asub maakonnas 88 linna.

### Suurimad linnad

### Teised linnad

* Agoura Hills
* Alhambra
* Arcadia
* Artesia
* Avalon
* Azusa
* Baldwin Park
* Bell
* Bell Gardens
* Bellflower
* Beverly Hills
* Bradbury
* Burbank
* Calabasas
* Carson
* Cerritos
* Claremont
* Commerce
* Compton
* Covina
* Cudahy
* Culver City
* Diamond Bar
* Downey
* Duarte
* El Segundo

* Gardena
* Glendora
* Hawaiian Gardens
* Hawthorne
* Hermosa Beach
* Hidden Hills
* Huntington Park
* Industry
* Inglewood
* Irwindale
* La Cañada Flintridge
* La Habra Heights
* La Mirada
* La Puente
* La Verne
* Lakewood
* Lawndale
* Lomita
* Lynwood
* Malibu
* Manhattan Beach
* Maywood
* Monrovia
* Montebello
* Monterey Park
* Norwalk

* Palos Verdes Estates
* Paramount
* Pico Rivera
* Rancho Palos Verdes
* Redondo Beach
* Rolling Hills
* Rolling Hills Estates
* Rosemead
* San Dimas
* San Fernando
* San Gabriel
* San Marino
* Santa Fe Springs
* Santa Monica
* Sierra Madre
* Signal Hill
* South El Monte
* South Gate
* South Pasadena
* Temple City
* Vernon
* Walnut
* West Covina
* West Hollywood
* Westlake Village
* Whittier

Kõige väiksema elanike arvuga linn on Vernon, kus elas 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt 112 inimest.

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
Katariina park

**Katariina park** on üks Puškini linna viiest pargist.  

Park on nime saanud pargis asuva Katariina lossi järgi.
Arend Packebusch

**Arent Packebusch** (surnud 1571) oli Tallinna raehärra 1542 ja hiljem sai temast Tallinna bürgermeister 1559.

Oma sidemeid Antwerpeni kaupmeestega kasutas ta ära Tallinna raekojale piltvaipade tellimisel.
Tallinna rae piltvaibad

**Tallinna rae piltvaibad** on Tallinna raekojale aastal 1547 kootud seina- ja pingivaibad. Vaibad on kootud looduslike tekstiilivärvidega värvitud villasest lõngast. Need valmistati Madalmaades Enghieni linnas. Piltvaipadel on kujutatud piiblist tuntud kuningas Saalomoni loo motiivid. Kõigile vaipadele on tellija tunnusena sisse kootud kolm Tallinna vappi, vappide kohal on kudumise aasta 1547. Alates 1937. aastast kuuluvad vaibad Tallinna Linnamuuseumi varade hulka.

Tallinna piltvaipade 9-meetrist originaali säilitatakse Tallinna Linnamuuseumi tekstiilihoidlas. Viie ja poole sajandi vanused vaibad on nii hinnalised, et neid ei lubata paljaste kätega puudutada. Raekoja kodanikesaalis on aga eksponeeritud keskaegse vaiba koopia, mis valmistati 2004. aastal Tallinna raekoja 600 aasta juubeliks Inglismaal Oxfordi ettevõttes Hines of Oxford. Vaipade tegemisel juhinduti linnamuuseumis hoitavate piltvaipade tagaküljelt võetud pleekimata lõnganäidistest ja fotodest.

20. sajandil oli kaks juhust, kui Tallinn oleks võinud oma hinnalistest piltvaipadest ka ilma jääda. 1909. aastal, kui linnavalitsuses oli tolle aja kohta, kus Eesti kuulus Vene tsaaririiki, väga palju eestlasi, arvati, et vaibad võiks maha müüa, kuna eelarveaugud vajasid täitmist. Mõeldi, et saadud raha eest saaks ehitada linna haigla või kooli vms. Siiski astus üldsus vahele. Ilmus väga palju artikleid, isegi Riia ja Peterburi lehtedes. Niisiis jäid vaibad müümata. I maailmasõja ajal viidi kuulus vaip Moskvasse lahingute eest varjule. See oleks võinud nagu näiteks Tartu Ülikooli varad, sinna jäädagi. Jaan Poska oskas aga Tartu rahulepinguga vaibad koos muu hinnalisega Venemaalt tagasi nõuda.

## Vaipade mõõtmed
*1,4 × 8,6 m
*1,4 × 8,3 m
*1,1 × 7,7 m
*1,1 × 7,4 m
*1,1 × 6,2 m
*1,1 × 5,6 m
*1,1 × 4,1 m

## Viited

## Kirjandus
* Urve Mankin, tõlkinud Kristi Tarand. (2004). "Tallinna rae piltvaibad. Tallinn Town Council's tapestries" Tallinna Linnamuuseum 2004 
* Raisma Mariann (2004). "Tallinna raekoda. Tallinn Town Hall." Tallinn: Kunst ISBN 9949-407-25-7.
Valeri Vassiljev

**Valeri Vassiljev** (vene Валерий Иванович Васильев; 3. august 1949 Gorki – 19. aprill 2012) oli vene jäähokimängija; olümpiavõitja ja maailmameister.

Ta kuulus aastatel 1970–1982 Nõukogude Liidu jäähokikoondisse. Koondise koosseisus tuli ta Sapporos 1972 ja Innsbruckis 1976 olümpiavõitjaks ning sai Lake Placidis 1980 hõbemedali.

Aastatel 1970, 1971, 1973, 1974, 1975, 1978, 1979, 1981 ja 1982 tuli ta maailmameistriks. Aastatel 1973, 1977 ja 1979 valiti ta turniiri parimaks kaitsemängijaks ning 1974, 1975, 1977, 1979 ja 1981 MM-i tähtede meeskonda.

Ta oli ka kaheksakordne Euroopa meister.

Aastatel 1967–1984 mängis ta Moskva Dinamos.

## Välislingid
* Career Highlights with Team CCCP
* Career stats
Albert Soosaar

**Albert Soosaar** (6. september 1906 Salutaguse mõis – 7. august 1995 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1925 Haapsalu Läänemaa Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1925–1932 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli ÜS Liivika vilistlane. Üliõpilaspõlves töötas ta Läänemaal kooliõpetajana. Prooviaastal oli ta Martna Püha Martini koguduses (Gustav Halleri juures). Ordineeriti 18. veebruaril 1934 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1934–1935 Lääne praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1935–1940 oli ta Sisemisjoni Seltsi sekretär. Aastatel 1941–1967 oli ta Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Aastatel 1967–1986 oli ta Tallinna Jaani koguduse 2. pihtkonna õpetaja, jäi aastal 1986 emerituuri.

Albert Soosaar suri 7. augustil 1995 ja ta maeti 12. augustil 1995 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg Enn Soosaar oli tõlkija ja esseist, väimees Bruno Junk oli kergejõustiklane, käija.

## Viited
314 eKr

**Aasta 314 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see 440. aasta *[[ab urbe condita]]*. 

## Sündmused
* ...

## Sündinud
* ...

## Surnud
* Aischines, Ateena kõnemees ja poliitik
* Xenokrates, vanakreeka filosoof
Ab urbe condita

***Ab urbe condita*** (ladina keeles 'linna (s.o Rooma) asutamisest alates'; lühend *AUC*, *a.u.c* või *a.U.c.*) on Vana-Rooma ajaarvamises kasutatav väljend, millega viidati Rooma linna oletatavale asutamisaastale 753 eKr.

## Välislingid
Seim

**Seim** on mitmes kunagise Rzeczpospolita maa-alal asuvas riigis parlamendi nimetus.
***[[Seim (Leedu)|Seim]]** (*seimas*) on Leedu parlament.
***[[Seim (Läti)|Seim]]** (*saeima*) on Läti parlament.
***[[Seim (Poola)|Seim]]** (*sejm*) on Poola parlament.

## Vaata ka
*Seimi jõgi
389 eKr

**Aasta 389 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see 365. aasta *[[ab urbe condita]]*. 

## Sündmused
*Vana-Rooma diktaator oli Marcus Furius Camillus ning konsulivõimuga sõjatribuunid Lucius Valerius Poplicola, Lucius Verginius Tricostus, Publius Cornelius, Aulus Manlius Capitolinus, Lucius Aemilius Mamercinus ja Lucius Postumius Albinus Regillensis.
* ...

## Sündinud
* Aischines, Ateena kõnemees ja poliitik

## Surnud
* ...
Uno Stockholm

**Uno Stockholm** (20. veebruar 1912 Tallinn – 31. detsember 1953 Melbourne) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1929 Tallinna Reaalkooli. Aastatel 1929–1939 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica vilistlane. Ordineeriti 2. veebruaril 1947 õpetajaks.

Ta põgenes aastal 1944 Saksamaale ja oli Oldenburgi põgenikelaagris (asus Alam-Saksimaal) kirikuõpetaja. Aastal 1948 siirdus ta Saksamaalt Austraaliasse ja oli 1948–1953 Melbourne'i koguduse õpetaja.

Uno Stockholm suri aastal 1953 Melbourne'is, kuid on maetud Sydneysse.

## Isiklikku
Tema isa Friedrich Stockholm oli Tallinna Toompea Kaarli koguduse ja Sydney Jaani koguduse õpetaja.

## Viited
Kansase Ülikool

**Kansase Ülikool** on ülikool Ameerika Ühendriikides, Kansase osariigi suurim ülikool.

Ülikooli linnakud paiknevad Lawrence'is, Wichitas, Overland Parkis, Salinas ja Kansas Citys. Ülikool avati 1866. aastal ning 2010/2011 õppeaastal õppis seal ligi 30 000 üliõpilast.
Vabariik (Venemaa haldusüksus)

**Vabariik** (vene *республика*) on haldusüksuse (föderatsiooni subjekti) tüüp Venemaal.

Venemaa koosneb 83 föderatsiooni subjektist (1. järgu haldusüksusest), millest 21 on vabariigid. Erinevalt kraidest ja oblastitest on vabariigid rahvusriiklikud moodustised (vene keeles *национально-государственное образование*). Põlisrahvust, kelle järgi vabariik on nime saanud, nimetatakse Venemaal nimirahvuseks (vene keeles *титульная нация*). Venemaa ajaloos riiklikult praktiseeritud rahvaste sunniviisilise ümberasustamise, aga ka vabatahtliku siserände tõttu ei moodusta nimirahvus vabariigis tingimata enamusrahvust. Erinevalt Venemaa muudest föderatsiooni subjektidest on vabariikidel õigus kehtestada oma põhiseadus ja oma riigikeel(ed).

## Vaata ka
* Venemaa haldusjaotus
Liina Brunelle

**Liina Brunelle** (varasem nimi Liina Paukku; sündinud 12. oktoobril 1978 Kohtla-Järvel) on Eesti päritolu Prantsusmaal elav näitleja. Tema emakeel on vene keel.

## Filmirollid

*Paris, je t'aime, lavastajad Olivier Assayas, Frédéric Auburtin ja Sylvain Chomet, 2005 
*Madame Irma, lavastaja Didier Bourdon, 2006
*Eden Log, lavastaja Franck Vestiel, 2006
*Modern Love, lavastaja Stéphane Kazandjian, 2007
*Le Missionnaire, lavastaja Roger Delattre, 2007
*Celle que j'aime, lavastaja Élie Chouraqui, 2008

## Viited

## Välislingid
* http://liina.free.fr/
*
Lawrence

**Lawrence** on linn USA-s Kansase osariigis, Douglase maakonna keskus. See on suuruselt osariigi kuues linn. 2010. aastal elas linnas 87 643 inimest.

Lawrence'is asub Kansase ülikooli peamine linnak.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 80 098 inimest. Linnas oli 31 388 majapidamist ja 15 725 perekonda. Asustustihedus oli 1100 in/km². 91% elanikest rääkis esimese keelena inglise keelt, 3% hispaania keelt ja 1% hiina keelt. 18,6% elanikest olid alla 18 aasta vanad, 30,7% vanuses 18–24, 28,5% vanuses 25–44, 15,1% vanuses 45–64 ja 7,2% vanemad kui 65 aastat.

## Viited
Douglase maakond

**Douglase maakond** võib olla üks 12-st sellenimelisest maakonnast Ameerika Ühendriikides. Need kõik on nimetatud senaatori ja presidendikandidaadi Stephen A. Douglase järgi.

*Douglase maakond (Colorado)
*Douglase maakond (Georgia)
*Douglase maakond (Illinois)
*Douglase maakond (Kansas)
*Douglase maakond (Minnesota)
*Douglase maakond (Missouri)
*Douglase maakond (Nebraska)
*Douglase maakond (Nevada)
*Douglase maakond (Oregon)
*Douglase maakond (Lõuna-Dakota)
*Douglase maakond (Washington)
*Douglase maakond (Wisconsin)
Alan Dundes

**Alan Dundes** (8. september 1934 – 30. märts 2005) oli Ameerika Ühendriikide rahvaluuleteadlane ja antropoloog.

Dundes õppis Yale'i Ülikoolis inglise keelt ning sai doktorikraadi Indiana Ülikoolis rahvaluule alal. Pärast seda asus ta tööle Kansase Ülikooli ning aasta pärast California Ülikooli Berkeleys, kus oli rahvaluule õppejõud kuni surmani.

## Eesti keeles ilmunud
*"Kes on rahvas?" (Varrak 2002) ISBN 998530604X

## Välislingid
*Kaia Sisask "Kes on Alan Dundes?" Sirp, 29. november 2002
Douglase maakond (Kansas)

**Douglase maakond** on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kirdeosas.

2010. aastal elas maakonnas 110 826 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Lawrence (87 000 elanikku). Suuremad asulad on veel Eudora (6000) ja Baldwin City (4200).

Maakonna pindala on 1229 km².
Kagu-Alaska

**Kagu-Alaska** ehk kõnekeelselt ***Alaska käepide*** (inglise keeles *Alaska Panhandle*) või ***tlingitite maa*** (tlingiti keeles *Lingít Aaní*) on Alaska osariigi maa-alade suhteliselt kitsa kujuga väljaulatus kagukaares. Piirkond paikneb Kanadas asuva Briti Columbia provintsi piirijoone ning Vaikse ookeani rannajoonte vahel, kuuludes Ameerika Ühendriikidele. 

Seal valitseb jahe vihmane kliima koos metsikult kauni looduse ja kaugele ulatuvate igihaljate metsadega.

Põhilised majandusharud on turism ja kalandus.

## Linnad
Piirkonna suurimad linnad on Juneau (~32 000 elanikku), Sitka ja Ketchikan.

Hyder on idapoolseim linn kogu osariigis.

## Haldusjaotus
# Hainesi vald
# Hoonah-Angooni rahvaloenduslik piirkond
# Juneau linn-vald
# Ketchikan Gateway vald
# Petersburgi vald
# Prince of Wales-Hyderi rahvaloenduslik piirkond
# Sitka linn-vald
# Skagway vald
# Wrangelli linn-vald
# Yakutati vald

## Vaata ka
* Alaska poolsaar
* Tlingitid
Šamil Serikov

**Šamil Serikov** (5. märts 1956 – 22. november 1989) oli kasahhi rahvusest NSV Liidu maadleja.

Ta oli olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses.

1978. aastal tuli ta NSV Liidu meistriks.

1989. aastal lõpetas ta elu enesetapuga.

2003. aastast korraldatakse Kasahstanis temanimelist mälestusturniiri.

## Viited

## Välislingid
*
Ferdinand Buisson

**Ferdinand Édouard Buisson** (20. detsember 1841 Pariis – 16. veebruar 1932 Thieuloy-Saint-Antoine) oli Prantsuse haridustegelane, patsifist ja poliitik. Ta oli inimõiguste eest võitleva ühenduse Ligue des Droits de l'Homme asutaja ja president aastatel 1914–1926.

Buisson sai koos Saksa poliitiku Ludwig Quiddega 1927. aastal Nobeli rahuauhinna.

## Viited
Philip Noel-Baker

**Philip John Noel-Baker** (1. november 1889 – 8. oktoober 1982) oli Suurbritannia poliitik, diplomaat, õppejõud ja kergejõustiklane. 

Ta oli aktiivne desarmeerimise eestkõneleja. Selle eest tunnustati teda 1959. aastal Nobeli rahuauhinnaga.

Antwerpeni olümpiamängudel 1920. aastal võitis ta 1500 meetri jooksus hõbemedali. Ta on ainuke inimene, kes on saanud nii olümpiamedali kui ka Nobeli auhinna.

## Viited
Lê Đức Thọ

**Lê Đức Thọ** (14. oktoober 1911 – 13. oktoober 1990) oli Vietnami revolutsionäär, kindral, diplomaat ja poliitik. 

1973. aastal anti talle ja USA riigisekretärile Henry Kissingerile Nobeli rahuauhind. Lê Đức Thọ keeldus rahuauhinnast.

## Välislingid

* Lê Đức Thọ eluloolised faktid Nobeli auhinna kodulehel
Georges Pire

**Georges Charles Clement Ghislain Pire** (10. veebruar 1910 Dinant – 30. jaanuar 1969 Leuven) oli Belgia dominiiklasest munk, kes pälvis põgenike abistamise eest II maailmasõja lõppedes 1958. aastal Nobeli rahuauhinna.

## Välislingid
* Dominique Pire biograafia Nobeli auhinna ametlikul kodulehel
Naa-dene keeled

**Naa-dene keeled** on Põhja-Ameerika põliskeeltest koosnev keelkond, kuhu kuuluvad ejaki keel, tlingiti keel ning alamrühmana atapaski keeled (apatši, hupa, kojuko, navaho jt). Haida keele keelkonda arvamine on vaieldav. Kokku kuulub keelkonda isegi kuni kolmkümmend keelt.

Ejaki keel arvatakse olevat välja surnud, kuna viimane kõneleja suri 2008. aastal. Tlingiti keelt kõneleb mõnisada inimest Alaska kaguosas ja Lääne-Kanadas. Atapaski keeli kõneldakse suurtel aladel Kanada loodeosas ning Ameerika Ühendriikide lõunapiirkonnas. Tänapäeval on neist navaho keelel kõige suurem kõnelejaskond (peamiselt Arizonas ja New Mexicos).

## Taksonoomia
*dene-jenissei keeled
**jenissei keeled
**naa-dene keeled
***tlingiti keel 
***ejaki-atapaski keeled
****ejaki keel
****atapaski keeled 
*****põhjaatapaski keeled
*****vaikse ookeani atapaski keeled
*****lõunaatapaski keeled
Raimund Felix Sepp

**Raimund Felix Sepp** (11. detsember 1916 Tallinn – 14. jaanuar 1995 Tallinn) oli eesti lauatennisist ja treener.

Ta lõpetas Tallinna 13. algkooli. 

Sepp harrastas lauatennist aastatel 1928–1958. Nõukogude Liidu meistrivõistlustel saavutas ta 1952. aastal hõbeda ja 1955. aastal pronksi meespaarismängus, võistkondlikel meistrivõistlustel sai 1953. ja 1955. aastal hõbeda. Sepp võitis aastatel 1950–1957 Eesti meistrivõistlustel kokku 19 medalit: 2 kulda, 8 hõbedat ja 9 pronksi.

Ta töötas lauatennisetreenerina Kalevis aastatel 1949–1953 ja 1961–1965, Spartakis 1953–1959 ja Tööjõureservides 1959–1961. Aastatel 1949–1980 tegutses Sepp ka lauatennisekohtunikuna. Ta rajas 1959. aastal Tallinnas Rataskaevu tänavas (praegune Rootsi Mihkli kirik) esimese statsionaarse lauatennisesaali.

## Välislingid
*
Abdoul Mbaye

**Abdoul Mbaye** (sündinud 13. aprillil 1953 Dakaris) on Senegali pangandustegelane ja poliitik.

3. aprillist 2012 kuni 1. septembrini 2013 oli ta Senegali peaminister.
Gordon Darcy Lilo

**Gordon Darcy Lilo** (sündinud 28. augustil 1965) on Saalomoni Saarte poliitik, kes oli 16. novembrist 2011 kuni 9. detsembrini 2014 Saalomoni Saarte peaminister.

Ta on õppinud majandust ja avalikku haldust Austraalias ja Paapua Uus-Guineal.

Gordon Darcy Lilo kuulub Rahvuslikku Reformi- ja Arengukoalitsiooni.

Ta valiti parlamenti 2001. aastal ja uuesti 2006. aastal.

2006. aastal oli ta rahandusminister, 2007. aastal algul justiitsminister ja seejärel keskkonnaminister.

## Välislingid
* Tutvustus
Moulaye Ould Mohamed Laghdaf

**Moulaye Ould Mohamed Laghdaf** (araabia keeles مولاي ولد محمد لغظف; sündinud 12. detsembril 1957 Némas) on Mauritaania poliitik ja diplomaat.

14. augustist 2008 kuni 21. augustini 2014 oli ta Mauritaania peaminister.

Ta on hariduselt insener. Enne peaministriks saamist oli ta alates 2006. aastast Mauritaania suursaadik Belgias ja Euroopa Liidu juures.
George Ellery Hale

**George Ellery Hale** (29. juuni 1868 Chicago – 21. veebruar 1938) oli Ameerika Ühendriikide astronoom. Ta tegeles eelkõige Päikese uurimisega.

Ta õppis MIT-s, Harvardi kolledži observatooriumis ja Berliini Humboldti Ülikoolis. Üliõpilasena leiutas ta 1890. aastal spektroheliograafi. Samal aastal nimetati ta Kenwoodi astrofüüsilise observatooriumi direktoriks, seejärel sai ta professoriks Beloiti kolledžis ja Chicago ülikoolis.

Ta asutas Yerkesi, Mount Wilsoni ja Palomari observatooriumi. Pärast pensionile jäämist rajas ta Pasadenas Hale'i päikeselaboratooriumi.

George Ellery Hale tõestas oma vaatluste põhjal, et päikeseplekke põhjustab Päikese magnetväli.

## Tunnustus
*1902 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1904 – Henry Draperi medal
*1909 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
*1916 – Bruce'i medal
*1932 – Copley medal

## Mälestuse jäädvustamine
George Ellery Hale'i järgi on saanud nime muu hulgas Hale'i teleskoop Palomari observatooriumis.
San Gabrieli mäed

**San Gabrieli mäed** on mäestik Ameerika Ühendriikides Californias.

Mäestik jääb Los Angelese ja San Bernardino maakonna alale. Ta eraldab Los Angelese tasandikku ja Mojave kõrbe.

Mäestiku kõrgeim mägi on 3069 meetri kõrgune Mount San Antonio.

Mount Wilsoni tipus asub Mount Wilsoni observatoorium.

## Kõrgemad tipud

* Mount San Antonio 3069 m
* Pine Mountain 2940 m
* Dawson Peak 2918 m
* Mount Harwood 2911 m 
* Mount Baden-Powell 2865 m
* Mount Burnham 2742 m
* Throop Peak 2785 m
* Telegraph Peak 2739 m
* Cucamonga Peak 2721 m 
* Ontario Peak 2650 m
* Mount Islip 2515 m
* Iron Mountain 2441 m
* South Mount Hawkins 2372 m
* Strawberry Peak 1878 m
* San Gabriel Peak 1877 m
* Vetter Mountain 1800 m
* Mount Wilson 1740 m
*Mount Disappointment 1817 m
*Mount Lowe 1707 m 
*Mount Lukens 1544 m
*Echo Mountain 977 m
Andre Sepp

**Andre Sepp** (sündinud 25. oktoobril 1971) on Eesti poliitik, XII ja XIII Riigikogu liige. 1998. aastast kuulub Eesti Reformierakonda.

Andre Sepp lõpetas Tallinna 13. Keskkooli ja Eesti Riigikaitse Akadeemia. Töötas Harju Politseiprefektuuris 1992–1997. Ta oli 1999–2011 Raasiku vallavanem ja 2002–2007 Harjumaa Omavalitsuste Liidu esimees.

Ta oli 6. aprillist 2011 kuni 26. märtsini 2014 XII Riigikogu liige. 18. juunist 2014 oli ta taas Riigikogu liige XII koosseisu volituste lõppemiseni. 31. oktoobrist 2017 kuni novembrini 2021 oli ta taas Raasiku vallavanem. 

2018. aastal valiti Andre Sepp aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

## Viited

## Välislingid

*Andres Sepp Reformierakonna kodulehel (arhiveeritud leht)
Njazi Kuqi

**Njazi Kuqi** (sündinud 25. märtsil 1983 Vučitrnis Kosovos) on albaania päritolu Soome jalgpallur (ründaja).

Klubikarjääri jooksul mängis ta Soome, Inglismaa, Saksamaa, Šotimaa, Kreeka, Itaalia ja India klubides.

Tema vennad Shefki Kuqi ja Albert Kuqi on samuti jalgpallurid.

Ta mängis Soome jalgpallikoondises aastatel 2005–2013 kokku 12 mängu ja lõi viis väravat. 1. juunil 2012 toimunud sõpruskohtumises Eestiga lõi ta Soome koondises kaks väravat.