open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Radiaator

**Radiaator** (ladina keeles *radiāre*, 'kiirgama') on soojusvaheti, mis on ette nähtud  soojuse hajutamiseks ümbritsevasse õhku kiirgusülekande kaudu (osaliselt ka konvektsiooni teel). 

Kasutusotstarbe järgi eristatakse kütte- ja jahutusradiaatoreid. Viimastest on tuntuimad automootorite ja elektroonikakomponentide jahutid.

## Kütteradiaatorid
Radiaatoreid kasutatakse nii keskküttes kui ka kohtküttes. Radiaatoris liigub soojuskandja (vesi, aur või õli) rööbiti ühendatud kinnistes kanalites, mis moodustatakse metalllülidest (ribidest) või stantsitud metallplaatidest.

Levinuimaks kohtkütteseadmeks on elektri-  ehk õliradiaator, milles soojust annab elektriküttekeha ja õli jaotab selle ühtlaselt radiaatori pinnale. Radiaatoris kasutatakse nn termoõli, millel on väga väike paisumistegur ja hea elektriisolatsioonivõime, mistõttu küttetraadid ei vaja lisaisolatsiooni. 

Radiaatoritel on eralduva soojushulga muutmiseks mehaaniline või elektrooniline termoregulaator (termostaat). Võimsustarve võib olla ka astmeliselt muudetav (nt 600/900/1500 W). Taimeriga mudelitel on ööpäevase temperatuurirežiimi määramise võimalus. Kõigil radiaatoritel on automaatse väljalülitusega ülekuumenemiskaitse.

## Jahutusradiaatorid

Automootori  jahutussüsteemis kandub mootori detailidelt eralduv soojus süsteemis ringlevale jahutusvedelikule, mille radiaator annab edasi välisõhule; radiaatorist väljub ringlusse jahtunud vedelik. Soojusülekannet intensiivistab radiaatorile mootori poolt õhku puhuv ventilaator. 

Elektroonikaseadmetes kasutatakse radiaatorit soojuse ärajuhtimiseks suure võimsustarbega komponentidelt (dioodid, transistorid, protsessorid), et tagada nende kestev töövõime.

## Vaata ka
*Termostaatradiaatori ventiil 
*Küttekeha
*Keskküte

## Viited

## Välislingid

* Marko Kraas. Auto jahutussüsteem
Elva külanõukogu

**Elva külanõukogu** oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Elva vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Elvas. Külanõukogu pindala oli 88 km² (1977). 

## Viited
Emmaste külanõukogu

**Emmaste külanõukogu** oli külanõukogu Hiiumaa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Viiterna külas. Külanõukogu pindala oli 182 km² (1977) 

## Viited
Ereda külanõukogu

**Ereda külanõukogu** oli külanõukogu Jõhvi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. 

## Viited
Esna külanõukogu

**Esna külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kareda vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Esna asulas. Külanõukogu pindala oli 102 km² (1977). 

## Viited
Haabsaare külanõukogu

**Haabsaare külanõukogu** oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Antsla ja Kaagjärve külanõukoguga. 

## Viited
Asu külanõukogu

**Asu külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kõpu külanõukoguga. 

## Viited
Haanja külanõukogu

**Haanja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Haanja vallas. Külanõukogu keskus asus Haanja külas.
Seoses valdade ja maakondade likvideerimisega ning maarajoonide moodustamisega arvati külanõukogu 26. septembrist 1950 Võru rajooni koosseisu. 1954 juunis liideti Haanja külanõukoguga senised Kergatsi ja Luutsniku külanõukogu. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Munamäe, Tammemäe ja Tasuja kolhoos. 1960. aastal liideti Haanja külanõukoguga osa likvideeritud Ruusmäe külanõukogu alast

1977. aastal oli külanõukogu pindala 161 km² ja külanõukogu halduskeskus asus Plaani külas. 

10. jaanuaril 1991 sai omavalitsusliku staatuse Haanja vald ja Haanja külanõukogu lõpetas tegevuse.

## Viited
Hageri külanõukogu

**Hageri külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1960 ja seejärel liideti see valdavalt Kohila ja osaliselt Rapla külanõukoguga. 

## Viited
Raja tänav (Pärnu)

**Raja tänav** on tänav Pärnus Mai ja Raeküla linnaosas. 

Raja tänav algab Riia maanteelt ja lõppeb tupikus. Raja tänavaga saavad kokku järgmised tänavad: Männiku (vasakult), Metsa (paremalt), Käbi (vasakult), Mai (paremalt), Merimetsa (vasakult) ja Urva (vasakult).

Tänava pikkus on ligikaudu 629 meetrit.


Raja 7, Pärnu.jpg|Raja ujula hoone
Raja tänav, Pärnu.jpg|Raja tänav (2025)
Laane tänav (Pärnu)

**Laane tänav** on tänav Pärnus Raekülas. 

Tänav saab alguse Riia maanteelt, suundub edelasse ja lõppeb Kalevi puiesteel. Laane tänav ristub veel Käo, Haava, Sambla ja Merimetsa tänavaga.
 
Tänava pikkus on ligikaudu 710 meetrit.

## Galerii

Laane tn, Pärnu.jpg|Kalevi puiestee-Laane tänava ristmik. 27. jaanuar 2023
Laane tänav, Pärnu.jpg|Laane tänav, suunaga Merimetsa tänavale. 27. jaanuar 2023
Laane tänav Pärnus.jpg|Laane tänava algus Käo tänava lõpus. 20. oktoober 2023
Laane tänav Pärnus 2025.jpg|Laane tänav (2025)
Viru tänav (Pärnu)

**Viru tänav** on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. 

Viru tänav algab Riia maanteelt ja suundub edelasse, lõppedes Merimetsa tänaval. Tänava pikkus on umbes 350 meetrit.
Haava tänav (Pärnu)

**Haava tänav** on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. 

Haava tänav algab Käo tänavalt, teeb kaare ja lõpeb Laane tänaval. Tänav on laias laastus põhja-lõunasuunaline ja 170 meetri pikkune.


Haava tänav, Pärnu.jpg|Haava tänav (2025)
Haava tänav, Pärnu2.jpg|Haava tänav (2025
Hagudi külanõukogu

**Hagudi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Rapla vallas. Külanõukogu keskus asus Hagudi asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hagudi külanõukogu 1950 septembris Rapla rajooni koosseisu.

1954 juunis Hagudi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Rapla külanõukoguga.

## Viited
Haiba külanõukogu

**Haiba külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kernu vallas. Külanõukogu keskus asus Nurme külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Haiba külanõukogu 1950 septembris Keila rajooni koosseisu.

1954 juunis Haiba külanõukogu likvideeriti. Selle territooriumist koos likvideeritud Ruila külanõukogu maadega moodustati Kernu külanõukogu.

## Viited
Halinga külanõukogu

**Halinga külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Halinga vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Pärnu-Jaagupi alevis. Külanõukogu pindala oli 324 km² (1977). 

## Viited
Käbi tänav (Pärnu)

Käbi tänav on Pärnus Raeküla linnaosas. Käbi tänav algab Raja tänavalt. Käbi tänav saab kokku Kännu tänavaga. Käbi tänav lõpeb Kännu tänavaga.

Tänava pikkus on ligikaudu 199 meetrit.


Käbi tänav, Pärnu.jpg|Käbi tänav (2025)
Käo tänav (Pärnu)

**Käo tänav** on tänav Pärnus Raeküla linnaosas. 

Käo tänav algab Lennuki tänavalt. Käo tänav ristub järgmiste tänavatega: Uku puiesteega (paremalt), Lembitu, Olevi (paremalt), Vambola, Tarva, Põdra (paremalt), Hirve ja Hiie tänavaga. Käo tänav lõpeb Laane tänavaga.

Tänava pikkus on ligikaudu 1,3 km.

Käo tänav, Pärnu.jpg|Käo tänava algus Lennuki tänavalt, veebruaris 2023
Käo tänav Pärnus.jpg|Käo tänav, Hirve tänava ristmikult Lennuki tänava suunas, oktoobris 2023
Käo tänav Pärnus 2.jpg|Käo tänav (2025)


## Hoonestus
Aadressil Käo tänav 4 tegutseb Pärnu Raeküla Kool.
Halliste külanõukogu

**Halliste külanõukogu** oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Abja vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Risti alevikus. Külanõukogu pindala oli 92,8 km² (1977). 

## Viited
Hanila külanõukogu

**Hanila külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati septembris 1945 Läänemaal Karuse vallas. Külanõukogu halduskeskus asus algul Hanila külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hanila külanõukogu 1950. aasta septembris Lihula rajooni koosseisu.

Juunis 1954 liideti Hanila külanõukoguga likvideeritud Massu külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Virtsu Kaluri", "Kiire", "Uue Elu", "Võidu" ja V. M. Molotovi nimeline kolhoos ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia Puhtu bioloogiajaam. Külanõukogu keskus asus Kõmsi külas. 

1960. aastal liideti Hanila külanõukoguga osa likvideeritud Karuse külanõukogu maadest.

Seoses Lihula rajooni likvideerimisega 1961. aastal arvati Hanila külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisu.

1969. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 232,5 km² ja elanike arv 2219.

1973 veebruaris viidi külanõukogu halduskeskus Kõmsi külast üle Kause külla.

## Viited
Hargla külanõukogu

**Hargla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.

Hargla külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Taheva vallas. Külanõukogu keskus asus Hargla alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hargla külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu.

1954 juunis Hargla külanõukogu likvideeriti, selle aladest koos Koikküla külanõukogu maadega moodustati Taheva külanõukogu. 

## Viited
Heimtali külanõukogu

**Heimtali külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Heimtali külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Raudna vallas. Külanõukogu keskus asus Raudna külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Heimtali külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu.

1954 juunis Heimtali külanõukogu likvideeriti, selle territoorium koos likvideeritud Parastuma ja Puiatu külanõukogu aladega arvati moodustatud Raudna külanõukogu koosseisu.

## Viited
Hellamaa külanõukogu

**Hellamaa külanõukogu** (ka *Hellama külanõukogu*) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960. 

Hellamaa külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Muhu vallas. Külanõukogu keskus asus Hellamaa külas. Külanõukogu hõlmas Muhu saare idaosa.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hellamaa külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Ühismaa", "Lõunaranna", "Suure Väina" ja "Kalevi" kolhoos.

Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega liideti Hellamaa külanõukogu 1959 veebruarist Kingissepa rajooniga.

1960 oktoobrist Hellamaa külanõukogu likvideeriti. Selle territooriumist koos likvideeritud Piiri külanõukogu territooriumiga moodustati Muhu külanõukogu.

## Viited
Katrin

**Katrin** on naisenimi, mis on kasutusel saksa, rootsi ja eesti keelealal. See on mugandus nimest Katarina.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Katrin 5336 naisel. Katrin on Eestis populaarsuselt 13. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Katrin vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 92,86 ning Tartu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 47,74. Katrin on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 41).

## Nime kandjaid
*Katrin Aasmaa, eesti moekunstnik ja stilist
*Katrin Aasvee, eesti endine korvpallur ning spordiarst ja arstiteadlane
*Katrin Aava, eesti kommunikatsiooniõppejõud ja õpikute autor
*Katrin Aedma, eesti suhtlemiskoolitaja, haridustehnoloog, arenguekspert ja reisikirjanik
*Katrin Aller, eesti muusikapedagoog ja helilooja
*Katrin Amos, eesti ehtekunstnik
*Katrin Ehala, eesti laulja ja muusikapedagoog
*Katrin Idla, eesti keemik, loodusteadlane ja ettevõtja
*Katrin Järv, eesti sõudja
*Katrin Karisma, eesti näitleja
*Katrin Kivi, eesti diplomaat
*Katrin Kivimaa, eesti kunstiteadlane ja kunstikriitik
*Katrin Kohv, eesti näitleja
*Katrin Kumpan, eesti endine näitleja ja kultuuritöötaja
*Katrin Kuusemäe, Eesti poliitik
*Katrin Laur, eesti kirjanik, filmirežissöör, õppejõud ja ajakirjanik
*Katrin Lendok, eesti haridustegelane
*Katrin Loo, eesti jalgpallur
*Katrin Lust, eesti ajakirjanik
*Katrin Luts, eesti arst
*Katrin Maandi, eesti lingvist ja kultuuriametnik
*Katrin Maiste, eesti kultuurikorraldaja ja taani filoloog
*Katrin Mandel, eesti laulja ja muusikapedagoog
*Katrin Merisalu, eesti alpinist ja filmilooja
*Katrin Nielsen, eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog
*Katrin Niglas, eesti pedagoogikateadlane
*Katrin Nittim, eesti majandusteadlane
*Katrin Paadam, eesti sotsiaalteadlane ja sotsioloog
*Katrin Pauts, eesti ajakirjanik ja kirjanik
*Katrin Pere, eesti tekstiilikunstnik
*Katrin Pihor, eesti majandusteadlane
*Katrin Poom-Valickis, eesti pedagoogikateadlane
*Katrin Pärn, eesti näitleja
*Katrin Rehemaa, eesti endine kergejõustiklane ja arst
*Katrin Reimus, eesti kirjanik, tõlkija ja õpetaja
*Katrin Roosileht, eesti ajaloolane
*Katrin Sak, eesti biokeemik
*Katrin Saks, eesti poliitik
*Katrin Sangla, eesti jumestuskunstnik
*Katrin Sasi, eesti nahakunstnik ja õppejõud
*Katrin Saukas, eesti näitleja
*Katrin Siska, eesti muusik
*Katrin Šmigun, eesti suusataja
*Katrin Tegova, eesti stsenarist ja filmirežissöör
*Katrin Tiidenberg, eesti sotsioloog
*Katrin Toome, eesti telesaatejuht
*Katrin Valkna, eesti näitleja
*Katrin Velbaum, eesti tõlkija ja toimetaja
*Katrin Ventsel, eesti ehitusinsener
*Katrin Viirpalu, eesti raadio- ja teleajakirjanik
*Katrin Välbe, eesti näitleja
*Katrin Väli, eesti luuletaja, tõlkija ja toimetaja
*Katrin Õunap, eesti arstiteadlane
*Katrin Merike Nyman-Metcalf, eesti ja rootsi õigusteadlane

## Viited
La Kahena Remixed-EP

**La Kahena Remixed-EP** on Cheb i Sabbah' remikside EP, mis anti välja 6. detsembril 2005. Kõik remiksid on tehtud La Kahena albumilt pärinevatest lauludest.

## Laulud
La Ghriba-La Kahena Remixed

**La Ghriba-La Kahena Remixed** on Cheb i Sabbahi La Kahena albumilt pärinevate laulude remikside kogumik. See anti välja 13. juunil 2006.

## Laulud
Raekoja tänav (täpsustus)

**Raekoja tänava** nime kannavad järgmised tänavad:

***[[Raekoja tänav]]** on tänav Tallinnas
***[[Raekoja tänav (Kuressaare)|Raekoja tänav]]** on tänav Kuressaares
Devotion

**"Devotion"** on Cheb i Sabbah' neljas stuudioalbum, mille andis välja 29. jaanuaril 2008 plaadifirma Six Degrees Records. See jäi Sabbah' viimaseks uut materjali sisaldavaks albumiks.

## Laulud
Martõnovka rajoon

**Martõnovka rajoon** (vene keeles *Мартыновский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Bolšaja Martõnovka slobodaa.

Rajoon piirneb põhjas Volgodonski rajooniga, idas Zimovniki rajooniga, kagus Orlovski rajooniga, lõunas Proletarski rajooniga ja läänes Semikarakorski rajooniga.

Rajooni pindala on 1919,69 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 014, 2009. aastal 38 191 ja 2002. aastal 40 499.

Martõnovka rajoonis on 57 asulat ja nad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited
La Kahena

**"La Kahena"** on Cheb i Sabbahi kolmas stuudioalbum, mis anti välja 10. aprill 2005. Album on inspireeritud berberite kultuurist. 

## Laulud
Nuhtlusisend

**Nuhtlusisend** on selline loomaliigi esindaja, kes käitub teistest liigikaaslastest erinevalt ning on inimese tervisele ja varale märkimisväärselt ohtlikum.

Keskkonnaamet peab nuhtlusisenditeks näiteks selliseid linde, kes ründavad inimesi agressiivselt, mitte ainult ei rooja või käitu hoiatavalt. Kiskja on nuhtluseks, kui murrab kariloomi ja koeri või lõhub mesilaid.

## Viited
Zimovniki rajoon

**Zimovniki rajoon** (vene keeles *Зимовниковский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Zimovniki alev.

Rajoon piirneb põhjas Dubovskoje rajooniga, idas Zavetnoje rajooniga, kagus Remontnoje rajooniga, lõunas Orlovski rajooniga, läänes Martõnovka rajooniga ja loodes Volgodonski rajooniga.

Rajooni pindala on 5044,6 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 910, 2009. aastal 38 065 ja 2002. aastal 38 190.

Zimovniki rajoonis on 74 asulat ja nad kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Kastelbell-Tschars

**Kastelbell-Tschars** (itaalia: *Castelbello-Ciardes*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 53,9 km².

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2387 inimest.

Kastelbell-Tschars külgneb järgmiste valdadega: Latsch, Naturns, Schnals ja Ulten.

## Kogukond
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 98,72% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,28% itaalia keelt.

## Välislingid
* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Turmamägi

**Turmamägi** on väljamõeldud vulkaan J. R. R. Tolkieni Keskmaa legendaariumis, mis asub Mordori loodeosas, Barad-dûri lähedal.

Sindarini keeles nimetatakse mäge **Orodruiniks** ja **Amon Amarthiks.**

Turmamäel sepistas Sauron Teise Ajastu 1600. aastal Ühe Sõrmuse ja Frodo hävitas selle hiljem (Kolmanda Ajastu 3019. aastal) samuti seal samas.
Laid (perekonnanimi)

**Laid** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Laid on antud Käina, Pühalepa ja Reigi kihelkonnas Läänemaal ning Kaarma, Karja, Muhu, Pöide ja Valjala kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Laid uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Isak, Kõvatoomas, Osrtov, Osstrov, Ostrov, Poks, Ruul ja Veremejev. Eerik Laiu palvel kanti Laid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 42 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laid Eestis 103 mehel ja 105 naisel.

*Eerik Laid, eesti arheoloog ja etnoloog (1904–1961)
*Mihkel Laid, eesti vaimulik ja ühiskonnategelane (1899–1945)
*Milvi Laid, eesti laulja (1906–1976)
María Dolores de Cospedal

**María Dolores de Cospedal** (sündinud 13. detsembril 1965 Madridis) on Hispaania poliitik, ta kuulub Rahvapartei ridadesse. Ta oli 4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Hispaania kaitseminister.

Ta on lõpetanud Madridis asuva *Fundación Universitaria San Pablo CEU* (katoliikliku eraülikooli) õigusteaduskonna.

## Isiklikku
Ta on abielus ja poja ema.
Laidma

**Laidma** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Laidma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Bergmann, Glükk, Jaga, Juhkam, Koikson, Kulka, Laksberg, Lazarus, Leimann, Leppikov, Liipa, Lombach, Lombak, Lonkovits, Lossmaa, Malleus, Ohman, Peemann, Pikberg ja Toomson. Hans Laidma palvel kanti Laidma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 289 all.

2026. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laidma Eestis 32 mees- ja 43 naissoost isikul.
Laido

**Laido** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Laido uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Bornschein, Hagias, Laisk, Lensment, Lossmann, Trei ja Vechterstein. Avo Laido palvel kanti Laido perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 325 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. aprillist 1937).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laido Eestis 22 mehel ja 22 naisel.

*Avo Laido (1903–1990), Eesti ja Nõukogude Liidu sõjaväelane
Laigo

**Laigo** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Laigo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Igel, Joonas, Logvinenko ja Lõõtsmann. Ernst Laigo palvel kanti Laigo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 147 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laigo Eestis 8 mehel ja 9 naisel.

*Anita Laigo (1901–1984), eesti tekstiilikunstnik
*Annike Laigo (sündinud 1972), eesti disainer
*Arkadio Laigo (1901–1944), eesti maalikunstnik ja graafik
Lainvee

**Lainvee** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Lainvee uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Laasberg, Liimann ja Lilienkampf. Helmi Lainvee palvel kanti Lainvee perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 37 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. märtsist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lainvee Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Lilleküla (täpsustus)

Eestis on mitu **Lilleküla**-nimelist paika:

* Lilleküla, Tallinna asum
* Lilleküla (Elva), küla Tartumaal Elva vallas
* Lilleküla (Kuressaare), Kuressaare linnaosa
* Lilleküla (Rakvere), Rakvere linnaosa
* Lilleküla (Paide), endine küla Järvamaal Paide vallas
Vallaste

**Vallaste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Vallaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Franzdorf, Jürison, Jürisson, Kruup, Matsik, Matzik, Matzik-Metski, Smukul, Sunduk, Tisler, Vaen, Valdmann, Valmann, Valt, Varm, Vekmann, Villenthal, Voimann, Volter ja Vöörtman.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vallaste Eestis 33 mehel ja 36 naisel.

*Luutsia Vallaste (1908–?), eesti folklorist
*Marvi Vallaste (sündinud 1983), eesti laulja
Laio

**Laio** on eesti perekonnanimi.

Karl-Oskar Laio palvel kanti Laio perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 375 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. novembrist 1938).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Laja

**Laja** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Laja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Lajal. Roomet Laja palvel kanti Laja perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 8 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laja Eestis 28 mehel ja 27 naisel.

*Ferdinand Laja (1889–1956), eesti loomaarstiteadlane
*Loomet Laja (1903–1994), eesti karskustegelane
Orlovski rajoon

**Orlovski rajoon** (vene keeles *Орловский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Orlovski alev.

Rajoon piirneb põhjas Martõnovka rajooniga, kirdes Zimovniki rajooniga, idas Remontnoje rajooniga, lõunas Kalmõkkiaga, läänes Salski rajooniga ja loodes Vesjolõi rajooniga.

Rajooni pindala on 3300 km². Elanike arv oli 2012. aastal 40 280, 2009. aastal 40 315 ja 2002. aastal 41 768.

Orlovski rajooni asulad kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Lümanda sovhoos

**Lümanda sovhoos** oli sovhoos Kingissepa rajoonis Lümanda külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Lümanda asulas. Sovhoosi pindala oli 12 400 ha.

## Viited
Pöide sovhoos

**Pöide sovhoos** oli sovhoos Kingissepa rajoonis Pöide külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tornimäe asulas. Sovhoosi pindala oli 10 800 ha.

## Viited
Sõrve sovhoos

**Sõrve sovhoos** oli sovhoos Saaremaal Kingissepa rajoonis Salme külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Salme asulas. Sovhoosi pindala oli 13 500 ha.

## Viited
Erra sovhoos

**Erra sovhoos** oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Sonda külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Erra asulas. Sovhoosi pindala oli 10 900 ha.

## Viited
Iisaku näidissovhoos

**Iisaku näidissovhoos** oli näidissovhoos Kohtla-Järve rajoonis Iisaku külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kasevälja asulas. Sovhoosi pindala oli 7700 ha.

## Viited
Karja näidissovhoos

**Karja näidissovhoos** oli näidissovhoos Kingissepa rajoonis Leisi külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Karja asulas. Sovhoosi pindala oli 11 700 ha.

Karja sovhoos oli Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi teravilja ja kartuli sordikatsepunkt,  erialaks oli teravilja seemnekasvatus.
## Viited
Kõljala sovhoos

**Kõljala sovhoos** oli sovhoos Kingissepa rajoonis Pihtla külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kõljala asulas. Sovhoosi pindala oli 17 100 ha.

## Viited
Kurtna sovhoos

**Kurtna sovhoos** oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Illuka külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kurtna asulas. Sovhoosi pindala oli 8900 ha.

## Viited
Kohtla-Järve sovhoos

**Kohtla-Järve sovhoos** oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Kohtla külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Järve asulas. Sovhoosi pindala oli 8200 ha.

## Viited
Narva sovhoos

**Narva sovhoos** oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Sinimäe külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Olgina asulas. Sovhoosi pindala oli 12 700 ha.

## Viited
Mäetaguse sovhoos

**Mäetaguse sovhoos** oli sovhoos Kohtla-Järve rajoonis Mäetaguse külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Mäetaguse asulas. Sovhoosi pindala oli 9500 ha.

## Viited
Alliku sovhoos

**Paide sovhoos** oli sovhoos Paide rajoonis Järva-Jaani, Paide ja Esna külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Roosna-Alliku asulas. Sovhoosi pindala oli 8600 ha.

## Viited
Värska sovhoos

**Värska sovhoos** oli sovhoos Põlva rajoonis Värska külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Värska asulas. Sovhoosi pindala oli 8700 ha.

19. aprillil 1973 anti käiku Värska sovhoosi mineraalveetsehh ja alustati mineraalvee villimist.

## Viited

## Välislingid
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Põlva rajooni Värska sovhoosi mineraalvee villimise tsehh (1978)
Udeva sovhoos

**Udeva sovhoos** oli sovhoos Paide rajoonis Koeru külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Ervita asulas. Sovhoosi pindala oli 6500 ha.

## Viited
Audru sovhoos

**Audru sovhoos** oli sovhoos Pärnu rajoonis Audru külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Audru asulas. Sovhoosi pindala oli 12 800 ha.

## Viited
Oidrema sovhoos

**Oidrema sovhoos** oli sovhoos Pärnu rajoonis Koonga külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Lõpe asulas. Sovhoosi pindala oli 11 600 ha.

## Viited
Nõmme sovhoos

**Nõmme sovhoos** oli sovhoos Pärnu rajoonis Saarde külanõukogus. 

Sovhoosi keskus oli Saarde asulas. Sovhoosi pindala oli 10 100 ha. 

Nõmme sovhoos moodustati 8. märtsil 1960 kolmest väiksemast kolhoosist: Jäärjast Karl Marxi, Ristikülast Lenini- ja Pärnu linna külje alt Koidula-nimeline kolhoosist.

1968. aastal oli Nõmme sovhoos üleliidulise sotsialistliku võistluse võitja ning sai sel puhul rändpunalipu ja üleliiduliselt ametiühingukomiteelt Kilingi-Nõmmesse klubihoone ehitamise loa.

Sovhoosi direktorid olid järjekorras Ilmar Soobik (algusest kuni 1968. aastani), Kalev Võitla, Tarmo Kulu ja Jaan Nagel.

Sovhoosi agronoom oli Tiiu Karu, pearaamatupidaja Vaike Parts ja zootehnik Maie Klein.

Nõmme sovhoosi Ristiküla osakond liideti 1964. aasta 21. jaanuaril Sindi sovhoosi Surju osakonnaga.

## Viited
Pärnjõe sovhoos

**Pärnjõe sovhoos** oli sovhoos Pärnu rajoonis Vändra ja Kaisma külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Pärnjõe asulas. Sovhoosi pindala oli 7100 ha.

## Viited
Pärivere sovhoos

**Pärivere sovhoos** oli sovhoos Pärnu rajoonis Are külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Are asulas. Sovhoosi pindala oli 7400 ha.

## Viited
Sindi sovhoos

**Sindi sovhoos** oli sovhoos Pärnu rajoonis Paikuse külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Paikuse asulas. Sovhoosi pindala oli 4100 ha.

## Viited
Surju sovhoos

**Surju sovhoos** oli sovhoos Pärnu rajoonis Surju külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Surju asulas. Sovhoosi pindala oli 4400 ha.

Surju sovhoos rajati 1964. aasta 21. jaanuaril Sindi sovhoosi Surju osakonna ja Nõmme sovhoosi Ristiküla osakonna liitmisel. Majandi maad paiknesid kahel pool Uulu-Valga maanteed, alates Laadist kuni Tõitoja suure riigimetsani.

Majandit hakasid juhtima: 

* Direktor Oskar Rein, sovhoosi üldjuhtimine;
* Peaagronoom Jüri Tohver, taimekasvatus;
* Peazootehnik Otto Paesalu, loomakasvatus; 
* Zootehnik selektsionäär Helle Haage, loomakasvatuse tõuaretustööd; 
* Peaveteran arst Aino Krimm, veterinaarne teenindus;
* Veterinaar sanitar Tiiu Saluste, veterinaar arsti abiline;
* Seemendustehnik Arne Vreiman, sovhoosi lüpsikarja teenindus; 
* Laborant Linda Kahest, lüpsikarja teenindus; 
* Peainsener Heino Tõnismäe, majandi masinapark; 
* Ökonomist Adolf Evart, tööde normeerimine ja töökäskude kontroll; 
* Ehitustehnik Heinrich Krimm, ehituse-ja remonditöö organiseerimine; 
* Pearaamatupidaja Mall Alamets (Luur), finantsmajandus; 
* Raamatupidaja Linda Välbe põhivahendid, kontod; 
* Raamatupidaja Ellen Tõnisson palgaarvestus, aruandlus; 
* Raamatupidaja Helga Rein, laomajandus; 
* Raamatupidaja Laine Lapp, Surju osakonna arvepidamine; 
* Raamatupidaja Ilmar Kurm, Ristiküla osakonna arvepidamine; 
* Kassapidaja ja kaadritöötaja Elli Kartau, rahaga arvlemine ja kaadritöö; 
* Dispetšer Laine Jõõts, autotööde arvestus; 
* Remonditöökoja juhataja Karl Toomistu, masinapargi korrashoid; 
* Ristiküla osakonna juhataja Jüri Mädamürk osakonna töö juhtimine

## Viited
Sõprus (sovhoos)

**Sõprus** oli sovhoos Pärnu rajoonis Häädemeeste külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Kabli asulas. Sovhoosi pindala oli 6000 ha.

## Viited
Ho Kan

**Ho Kan** (霍剛; sündinud 23. juulil 1932 Nanjingis) on hiina maalikunstnik.

## Kunstiturg
Sotheby's Hongkongi oksjonil 2021. aastal müüdi Ho-Kani õlimaa lõuendil "Abstract Composition 抽象構圖" (1967) hinnaga 149 974 eurot. Tema kõige väärtuslikumad ja nõutumad tööd kujutavad ringe, eriti kollasena.

### Kataloogid
* Michael Sullivan. *Modern Chinese artists, a biographical dictionary*. University of California Press. 2006. ISBN 978-0-520-24449-8
* *The Modernist Wave. Taiwan Art in the 1950s and 1960s*. National Taiwan Museum of Fine Arts. 2011. ISBN 978-986-02-8859-9
* *Reverberations, Ho Kan, Paperback*. Publisher. TFAM. Taipei Fine Arts Museum. 2017. ISSN 978-986-05-1543-5

## Viited

## Kirjandus
* Cecila Gibellini, Libri d'artista: le edizioni di Vanni Scheiwiller, 2007
* Giovanni Scheiwiller, Ho-Kan, Ed. All'insegna del pesce d'oro, 1973
* Maria Campitelli, Ho-Kan, Lattuada studio, 1992
* David Medalla, Three Plus One Equals Pia Pizzo, Ho Kan, Hsiao Chin, Li Yuan-Chia, Signals London, 1966
* Art International – Volume 4, 1962
* An-yi Pan, Jirong Zhu, Ellen B. Avril, Contemporary Taiwanese art in the era of contention, 2004
Tali sovhoos

**Tali sovhoos** oli sovhoos Pärnu rajoonis Tali külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tali asulas. Sovhoosi pindala oli 9700 ha.

## Viited
Säde (sovhoos)

**Säde** oli sovhoos Pärnu rajoonis Tori ja Vändra külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Jõesuu asulas. Sovhoosi pindala oli 12 300 ha.

## Viited
Tori näidissovhoos

**Tori näidissovhoos** oli näidissovhoos Pärnu rajoonis Tori külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Tori asulas. Sovhoosi pindala oli 5200 ha.

## Viited
Vändra katsesovhoos

**Vändra katsesovhoos** oli katsesovhoos Pärnu rajoonis Tori külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Selja asulas. Sovhoosi pindala oli 7600 ha. Vändra katsesovhoos spetsiifika oli eesti mustakirjute veiste  kasvandus, veiste kõrgaretus.

## Viited
Laspre

**Laspre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Laspre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Laasberg (Tapal, 1938. aastal). Tamara Laspre palvel kanti Laspre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 370 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lanno

**Lanno** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Lanno uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Glaser, Grünbach, Grüner, Ilarionov, Illison, Jürgens, Langer, Larionov, Larm, Lasimer, Lauberg, Laurberg, Laurson, Leidig, Leinberg, Leotoots, Leotoz, Lohv, Peterson, Schlukum, Schmidt, Smitt ja Tomson. Oskar Lanno Palvel kanti Lanno perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 297 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lanno Eestis 40 mehel ja 60 naisel.

*Paul Lanno (1896–1981), Eesti sõjaväelane
*Üllar Lanno (1969), Eesti arst, riigiametnik ja haiglajuht
Laurand

**Laurand** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Laurand uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Laurberk, Laurent, Laurson ja Laurus. Johannes Lauranna palvel kanti Laurand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 270 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laurand Eestis 20 mehel ja 25 naisel.
Kogum

**Kogum**, ka **kompleks**, on teatav hulk esemeid või nähtusi ühtse rühma või tervikuna.

Kogumit võib mõista hulga mittematemaatilise analoogina. Kui hulga puhul räägitakse elementidest, siis kogumi puhul räägitakse tavaliselt liikmetest.
Tallinna Pelgulinna Haigla

**Tallinna Pelgulinna Haigla** oli  haigla, mis tegutses Tallinnas aastatel 1953–2001.

Haigla asutati 1953. aastal. Haigla esimene peahoone asus Härjapea tänaval. Haigla hilisem peahoone asus Karl Marxi puiesteel (hilisema aadressiga Sõle tänav 16). Haigla koosseisu kuulunud sünnitusmaja (Sõle tänav 23) oli Eesti suurim. 

1968. aastal avati Tallinna Pelgulinna Haiglas esimesena Eestis nefroloogia osakond. 1978. aastast avati hemodialüüsi osakond.

1994. aastal muudeti endine riiklik haigla Tallinna munitsipaalasutuseks. 1994. aasta seisuga kuulusid haigla koosseisu:
* somaatiline statsionaar
* sünnitusmaja koos naiste nõuandlaga
* polikliinik
* Kalamaja lastepolikliinik 
* Kopli polikliinik.

2001. aastal Tallinna Pelgulinna Haigla tegevus lõpetati. Haigla varad anti üle tegevust alustanud Lääne-Tallinna Keskhaiglale.

Haigla peaarst aastatel 1962–1990 ja 1994–2001 oli Vello Ilmoja.

## Viited
Ta' Qali

**Ta' Qali** on lai avatud ala Attardi piirides kesk Maltal, mis sisaldab jalgpallistaadionit, Ta' Qali Rahvusparki, käsitöö küla ja rahvusliku köögivilja turgu, mida kohalikud tunnevad kui *Pitkalija*.

## Viited
Ta' Qali Rahvusstaadion

**Ta' Qali Rahvusstaadion** (Malta keeles *il-Grawnd Nazzjonali Ta' Qali*) on staadion, mis asub Ta' Qalis Maltal. Staadionil on 16 997 istekohta ja on riigi suurim. Malta jalgpallikoondis mängib oma kodumänge sellel staadionil.

## Viited
Port Vila munitsipaalstaadion

**Port Vila munitsipaalstaadion** (ka **Port Vila staadion**) on spordistaadion, mis asub Port Vilas Vanuatul. See on Vanuatu jalgpalli kõrgliiga peamine staadion

## Viited
Oleg Sõssujev

**Oleg Nikolajevitš Sõssujev** (vene keeles Олег Николаевич Сысуев; sündinud 23. märtsil 1953 Kuibõševis) on Venemaa ettevõtja ja poliitik. 

1998. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik. Sõssojev on 1999. aastast Alfa Panga direktorite nõukogu esimehe esimene asetäitja. Aastatel 1992–1997 oli ta Samara linnapea, 1997–1998 Venemaa Föderatsiooni valitsuse aseesimees ja 1998. aastal Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni juhi esimene asetäitja.

## Haridus ja töökäik
Sõssujev lõpetas 1976. aastal Koroljovi-nimelise Kuibõševi Lennundusinstituudi. Kuni 1986. aastani töötas ta lennundusinsenerina, 1986. aastast parteitööl. 1990. aasta alguses sai ta NLKP Kuibõševi linna Krasnoglinski rajoonikomitee esimeseks sekretäriks; sama aasta märtsis valiti ta linnarajooni täitevkomitee esimeheks (selles ametis oli kuni 1992. aasta jaanuarini).

Sõssujev oli 1990. aasta juulis Moskvas peetud NLKP 28. kongressi delegaat. Seal esitati tema kandidatuur NLKP Keskkomitee peasekretäri ametikohale. Kokku esitati 8 kandidaati (sealhulgas Mihhail Gorbatšovi, Aleksandr Jakovlevi, Eduard Ševardnadze, Vadim Bakatini ja Oleg Lobovi kandidatuur). Enamik kandidaate, sealhulgas Oleg Sõssujev, taandas enda kandidatuuri veel samal päeval. 1991. aasta augustis, kohe pärast Augustiputši, astus Sõssujev NLKP-st välja.
 
11. jaanuaril 1992 nimetas Venemaa Föderatsiooni president Boriss Jeltsin oma seadlusega Oleg Sõssujevi Samara linna administratsiooni peaks. Samara linna administratsiooni pea (meeri) otsestel valimistel sai Sõssujev 1994. aastal 72,9% ja 1996. aastal 73,2% valijate häältest.

1997. aasta märtsis nimetati Sõssujev Venemaa Föderatsiooni valitsuse aseesimeheks (kureeris sotsiaalküsimustega seotud tegevusvaldkondi). 1997. aasta aprillist kuni 1998. aasta aprillini oli ta ühtlasi Venemaa töö ja sotsiaalarengu minister.

## Viited
Aurora (laulja)

**Aurora** (kodanikunimi **Aurora Aksnes**; sündinud 15. juunil 1996) on norra laulja-laulukirjutaja ja muusikaprodutsent.

Ta debüüt-EP "Running with the Wolves" ilmus 4. mail 2015. Samal aastal ilmus ka ta kaver inglise rokkansambli Oasis laulust "Half the World Away", mida kasutati John Lewise kaubamajade keti jõulureklaamis.

Teda on võrreldud selliste artistidega nagu Susanne Sundfør, Emilíana Torrini, Florence and the Machine, Eivør Pálsdóttir, Kate Bush, Lana Del Rey, Lorde ja Bjork.

## Elukäik
Aurora on sündinud Norras Stavangeris, kuid üles kasvanud Bergenis. Meloodiaid hakkas ta looma kuueaastaselt ja laulusõnu kirjutama üheksaselt.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid

### EP-d

### Singlid

## Viited

## Välislingid

* Koduleht
*
Numa-Daly Magenta staadion

**Numa-Daly Magenta staadion** (ka **Numa-Daly staadion**) on mitmeotstarbeline staadion, mis asub Nouméas Uus-Kaledoonias. Seda kasutatakse peamiselt jalgpalli mängudeks. Staadion mahutab 16 000 pealtvaatajat. Uus-Kaledoonia jalgpallikoondis peab sellel väljakul oma kodumänge.

## Viited
Zavetnoje rajoon

**Zavetnoje rajoon** (vene keeles *Заветинский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti idaosas. Rajooni keskus on Zavetnoje küla.

Rajoon piirneb põhjas ja idas Kalmõkkiaga, lõunas Remontnoje rajooniga, edelas Zimovniki rajooniga, läänes Dubovskoje rajooniga ja loodes Volgogradi oblastiga.

Rajooni pindala on 3000 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 908, 2009. aastal 17 653 ja 2002. aastal 18 508.

Zavetnoje rajoonis on 74 asulat ja nad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.

## Viited
Loosi Põhikool

**Loosi Põhikool** oli põhikool Võru maakonnas Vastseliina vallas (tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru vallas) Loosi külas. Kool suleti 2000. 

Kooli viimane direktor oli Piret Pärn.

## Ajalugu
Loosi kool asutati külakoolina 1855. aastal Puutlil. 1860. aastatel koliti kool Loosile ja selle nimeks sai Loosi vallakool. 

20. sajandi esimeses pooles tegutses Loosi kool 6-klassilise algkoolina. Aastatel 1944–1946 kandis kool nimetust Loosi Mittetäielik Keskkool. 1946–1960 kandis kool nime Loosi 7-klassiline kool. 1949. aastal valmis uus koolimaja Loosi ja Tüütsmäe küla piiril. Tüütsmäe kool ühendati seejärel Loosi kooliga ning õpilaste arv suurenes koolis 164-ni. Aastaks 1960 vähenes õpilaste arv 70-ni. 1960. aasta teisest poolest moodustati Loosi 8-klassiline kool, mille õpilaste arv suurenes 96-ni. 1970. aastaks vähenes õpilaste arv 63-ni ja 1998. aastaks 29-ni.

## Viited
Luhamaa algkool

**Luhamaa algkool** oli algkool Võru maakonnas Luhamaal. Kool suleti 2000.

Kool asutati 1908 *Luhamaa külakoolina*.

Kooli nimed:
*1908 Luhamaa külakool
*...
*1991 Luhamaa põhikool
*1993 Luhamaa algkool

Näiteks 1974 õppis koolis 133 õpilast. 1999 õppis koolis 6 õpilast.

## Viited
Mõniste Põhikool

**Mõniste Põhikool** on põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Kuutsi külas. 

Kool asutati 1730 *Mõniste vallakoolina*.

Õppeaastast 2024/25 liidetakse kooli lasteaiaosa Rõuge Lasteaiaga ning kooliosa Rõuge Põhikooliga.

Kooli nimed:
*1730 Mõniste vallakool
*1898 Peetri-Liisa kool
*1944 Mõniste mittetäielik keskkool
*1961 Mõniste 8-klassiline kool
*1994 Mõniste põhikool

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Nursi Põhikool

**Nursi Põhikool** on põhikool Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas. 

Kool asutati 1729 *Nursi koolina*.

Kooli nimed:
*1729 Nursi kool
*...
*1911 Vastse-Nursi kool
*...
*1988 Nursi 9-klassiline kool
*1991 Nursi põhikool

## Viited
Deniss Tjapkin

**Deniss Tjapkin** (sündinud 30. jaanuaril 1990 Kohtla-Järvel) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti Esiliiga B klubis FC Tallinn.

## Klubikarjäär
### Nõmme Kalju FC
27. veebruaril 2017 sõlmis Tjapkin Kaljuga kolmeaastase lepingu.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Tjapkin 19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Mark Oliver Roosnupp, Sören Kaldma ja Joseph Saliste.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 4. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 26. november 2017*

## Saavutused
;Nõmme Kalju
*Meistriliiga: 2018

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Lepistu Põhikool

**Lepistu Põhikool** oli põhikool Võru maakonnas Antsla vallas Roosiku külas. Kool suleti 2008.. Kool tegutses Tsooru ministeeriumikooli hoones, mis on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kool asutati 1881 *Lepistu vallakoolina*. 

Kooli nimed:
*1881 Lepistu vallakool
*1899 Lepistu ministeeriumikool (ka Tsooru ministeeriumikool)
*1940 Lepistu 7-klassiline kool
*1961 Lepistu 8-klassiline kool
*1988 Lepistu 9-klassiline kool
*1991 Lepistu põhikool

## Viited
Mark Oliver Roosnupp

**Mark Oliver Roosnupp** (sündinud 12. mail 1997 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FC Levadia. 

## Klubikarjäär
### Tallinna FC Levadia
9. detsembril 2014 sõlmis Roosnupp Levadiaga oma esimese profilepingu 17-aastaselt. 

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Roosnupp 19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Deniss Tjapkin, Sören Kaldma ja Joseph Saliste.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 4. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 7. jaanuar 2018*

## Saavutused
### Klubi
;Tallinna FC Levadia:
* Eesti jalgpallikarikas: 2017–18
* Eesti Superkarikas: 2015, 2018

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud
Hummuli külanõukogu

**Hummuli külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. aastal Hummuli vallas. Külanõukogu pindala oli 124 km² (1977). 

Külanõukogu halduskeskus asus 1960. aastani Hummuli külas, 1960. aastast Soe külas.

## Viited
Härgla külanõukogu

**Härgla külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Juuru külanõukoguga. 

## Viited
Härjanurme külanõukogu

**Härjanurme külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Härjanurme külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Jõgeva vallas. Külanõukogu keskus asus Kaatvere külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Härjanurme külanõukogu 1950 septembris Jõgeva rajooni koosseisu.

1954 juunis Härjanurme külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Jõgeva külanõukoguga.

## Viited
Häädemeeste külanõukogu

**Häädemeeste külanõukogu** oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Krundiküla ja Rannametsa külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu pindala oli 107 km² (1977). 

## Viited
Igavere külanõukogu

**Igavere külanõukogu** oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Järve külanõukoguga. 

## Viited
Illuka külanõukogu

**Illuka külanõukogu** oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Illuka vallas. Külanõukogu täitevkomitee asus Raudi külas. Külanõukogu pindala oli 470 km² (1977). 

## Viited
Iisaku külanõukogu

**Iisaku külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Iisaku külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Iisaku vallas. Külanõukogu keskus asus Iisakus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Iisaku külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Iisaku külanõukoguga likvideeritud Jõuga ja Vaikla külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid Iisaku külanõukogu keskusega maadel "Uue Jõuga", "Kalevi", "Tee Kommunismile", "Sotsialismi Tee" ja "Kalevipoja" kolhoos.

1961. aastast likvideeriti senine Jõhvi rajoon ja selle koosseisu kuulunud alad allutati Kohtla-Järve linnapiirkonnale. 1. jaanuarist 1965 arvati Iisaku külanõukogu Kohtla-Järve rajooni koosseisu.

1967. aastal liideti Iisaku külanõukoguga Alajõe külanõukogu lääneosa.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 317 km² ja elanike arv 1876. Külanõukogu ainsaks majandiks oli sel ajal Iisaku näidissovhoos, mille keskus asus Kasevälja külas.

1978. aasta seisuga olid Iisaku külanõukogus Iisaku alevik, Imatu, Jõuga, Kasevälja, Kauksi, Koldamäe, Kuru, Lipniku, Lõpe, Pootsiku, Sõrumäe, Sälliku, Tammetaguse, Tärivere, Vaikla ja Varesmetsa küla.

## Viited
Iru külanõukogu

**Iru külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Iru vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Iru külas. 1947 oktoobris viidi külanõukogu keskus üle Kallavere külla.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Iru külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.

1954 juunis Iru külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Viimsi külanõukoguga.

## Viited
Juuru külanõukogu

**Juuru külanõukogu** oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954 Atla, Härgla ja Ingliste külanõukogu liitmise tulemusena. Külanõukogu halduskeskus asus Juuru alevikus. Külanõukogu pindala oli 226 km² (1977). 

## Viited
Jõelähtme külanõukogu

**Jõelähtme külanõukogu** (1945–1947 *Rebala külanõukogu*) oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. aastal Jõelähtme vallas. Külanõukogu pindala oli 153 km² (1977). 

## Viited
Jõeküla külanõukogu

**Jõeküla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Jõeküla külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Käru vallas. Külanõukogu keskus asus Jõekülas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõeküla külanõukogu 1950 septembris Türi rajooni koosseisu.

1954 juunis Jõeküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium jagati Käru ja Vändra külanõukogu vahel.

## Viited
Jõgeveste külanõukogu

**Jõgeveste külanõukogu** oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Helme külanõukoguga. 

## Viited
Dolors Montserrat

**Dolors Montserrat i Montserrat** (sündinud 18. septembril 1973 Sant Sadurní d'Anoias) katalaani rahvusest Hispaania poliitik, ta kuulub Rahvaparteisse. Ta oli 4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Hispaania tervishoiuminister.

Ta sündis aastal 1973 Sant Sadurní d'Anoias Alt Penedèsi maakonnas Barcelona provintsis. Ta õppis keskkoolis kodulinnas, kuid õppis veidi aega ka USA-s. Seejärel õppis ta õigusteadust Barcelonas eraülikoolis Universidad Abad Oliva CEU.

Ta on 4. novembrist 2016 Hispaania tervishoiuminister Mariano Rajoy teises valitsuses.

Ta kandideeris Rahvapartei ridades 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ning osutus valituks. Euroopa Parlamendis on ta petitsioonikomisjoni esimees.
Jõuga külanõukogu

**Jõuga külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 

Jõuga külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Iisaku vallas. Külanõukogu keskus asus Jõuga külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Jõuga külanõukogu 1950 septembris Jõhvi rajooni koosseisu.

1954 juunis Jõuga külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Iisaku külanõukoguga.

## Viited
Järva-Jaani külanõukogu

**Järva-Jaani külanõukogu** oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Võhmuta vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Järva-Jaani asulas. Külanõukogu pindala oli 197 km² (1977). 

Külanõukogu suuremad asulad olid Karinu ja Roosna-Alliku, kuid sellesse kuulusid ka Ellavere, Illevere, Jalalõpe, Jalgsema, Kaarli, Kaaruka, Kagavere, Keika, Kihme, Kuksema, Liutsalu, Metsla, Metstaguse, Oeti, Orina, Paistevälja, Pähu, Ramma, Seliküla, Tamme, Türje, Valasti, Varivere ja Älli küla. 

## Viited
Sören Kaldma

**Sören Kaldma** (sündinud 3. juulil 1996 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna Kalev.

## Klubikarjäär
### Nõmme Kalju FC
Esimese profilepingu sõlmis Kaldma 2014. aasta novembris Nõmme Kaljuga.

### Paide Linnameeskond
23. veebruaril 2017 liitus Kaldma Paide Linnameeskonnaga. 2018. aasta hooaja eel sõlmis Kaldma klubiga uue kahe-aastase lepingu.

## Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Kaldma 19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Deniss Tjapkin, Mark Oliver Roosnupp ja Joseph Saliste.

## Karjääri statistika
### Klubi
*Uuendatud seisuga 4. november 2017*

### Koondis
*Uuendatud seisuga 26. november 2017*

## Saavutused
### Klubi
;Nõmme Kalju FC:
* Evald Tipneri karikas: 2015

## Vaata ka
*Eesti jalgpallikoondislaste loend

## Viited

## Välislingid
*Eesti Jalgpalli Liidu profiil
*Transfermarkti profiil
*Koondise mängud