Lokatiivne määrus

**Lokatiivne määrus** on asukohta väljendav määrus.

## Eesti keel
Lokatiivne määrus esineb lokatiivkäändes, milleks võib olla
* seesütlev kääne ehk *inessiiv*
* alalütlev kääne ehk *adessiiv*
* olev kääne ehk *essiiv*

Lokatiivse määruse vormistumisel on abiks lokatiivkäändes olev
* käändsõna(*noomen*) või infinitiiv
* käändsõna + lokatiivne kaassõna (all, juures)
* lokatiivne adverb (vastab küsimusele kus? nt *seal, kaugel, pingul*)

Lokatiivseid määrusi on 4:
# lokatiivne valdajamäärus
# lokatiivne kohamäärus
# lokatiivne ajamäärus
# lokatiivne seisundimäärus

## Lokatiivne valdajamäärus

Lokatiivne valdajamäärus vastab küsimusele *kellel?* *millel?*

Seda vormistab:
# alalütlevas käändes nimisõna
# kaassõnafraasid (nimisõna omastavas +* käes*; nimisõna omastavas+ *valduses* jne)

Lokatiivne valdajamäärus laiendab järgmisi predikaate:
* Seisundi- ja modaalpredikaati, peamiselt kogejalauseid:
*hea, halb, jahe, külm, palav, lõbus, valus, raske, villand, piinlik, kurb meel, kindel* jne
* Predikaati *olema, leiduma, puuduma, oodata, märgata, näha + olema*, tavaliselt kogeja-omajalauseis ja olemasolulauseis (e eksistentsiaalaluseis)
* Tegusõnu *käskima, paluma, laskma, lubama, keelama, aitama, takistama, segama, soovitama, võimaldama* + *da*-infinitiivne sihitis
* Muid predikaate, kui määrus on sisult võrdväärne omastavas käändes nimisõna või kaassõnaga fraasis, mis käitub lause a) primaarse teemana või b) objektina

## Lokatiivne kohamäärus

Lokatiivne kohamäärus vastab küsimusele *kus?* ja lokaliseerib pigem *sündmusi* kui objekte.
 
Kausatiivlause puhul sõltub sageli keelevälistest teadmistest, kas lokaliseerub aluse või sihitise referent.
Vrd
*Poiss mängis *'maal** palli''.- ''Poiss mängis **hoovis** palli.''

Suhtereegel, mille puhul [[kohamäärus]] märgib tegevusobjekti asukohta, toimib 3 rühmas:
# tajumist väljendavate verbide puhul: ''Tundsin **hambas** valu''. ''Nägin **poissi** enda poole jooksmas.''
# viimist, siirmist väljendavate verbide puhul: ''Salasigarette veeti **arvutikorpuste vahel**.''
# kausatiivse tähendusega verbide puhul: ''Seeni võib säilitada ka **võis**.'' Vanaema hoidis last hellalt **põlvedel***.

Lokatiivne kohamäärus toimib põhiliselt lause [[vaba laiend]]ina. 
:'' '''Ühiselamus''' sai temast viimaks inimene. Külalised kuulsid '''seinte vahel''' piiksumist. Mida ta '''seal''' veel teha jõudis.''

[[Seotud laiend]]ina toimib järgmiste tegusõnade juures:
''olema, viibima, asuma, paiknema, peituma, leiduma, istuma, seisma, käima, levima, hoidma, pidama, säilitama, tuhnima, sorima, elutsema, elunema, kujunema, formeeruma, kumisema, kirvendama, pööritama, pistma, esinema, laskma.'' 
:''Kanepi suitsetamine on '''Hollandis''' laialt levinud''. ''Põrsas tuhnis tükk aega '''lehehunnikus***.

Lokatiivset kohamäärust vormistavad:
* Nimisõnad 
:- seesütlevas käändes: *Ta on *'kodus**.''
:- alalütlevas käändes: ''Küpsised vedelesid **laual**.''
:- koos kaassõnadega: ''all, asemel, allpool, ees, eespool, hulgas, juures, keskel, peal, piires, pool, taga, vastas'' jne. ''Poiss oli **vanaisa juures**.''
* ''mas''-vorm: ''Nad käisid **jooksmas**.''
* Kohamäärsõnad ''kus, kuspool, all, juures, taga, vasakul, üleval, väljaspool, väljas, lähedal, mujal, siin, siinpool'' jne
'' **Kus** ta on. Keera vasakule.''

==Lokatiivne ajamäärus==

Lokatiivne ajamäärus on lause aspekti suhtes neutraalne: see esineb nii aspektilt piiritletud lauses (e [[perfektiivne aspekt]]) kui piiritlemata lauses(e [[imperfektiivne aspekt]]).

Lokatiivset ajamäärust vormistavad:
* Ajamäärsõnad ''algul, ammu, edasi, eile, enne, ennemuiste, homme, hiljuti, niipea, otsekohe, peagi, nüüd, tagasi, tookord, täna, viimaks, äsja, öösel, ükskord, üleeile'' jne
* Inimese vanusele osutavad ''lt''-liitelised määrsõnad: ''noorelt, vanalt, kolmeaastaselt, viiekümneselt'' jne
* Aega märkivad nimisõnad
:- Alalütlevas käändes
:'' **Õhtul veerand kuue ajal** helises telefon. **Esmaspäeva hommikul** ei saa ma siiski tulla.''
:- Seesütlevas käändes
:'' **Noores eas** ei ole veel ühtegi haigust. Lumi tuli maha **juunikuus**. **Minevikus** elati hoopis teisiti.''
:- Nimetavas käändes, kui peasõnaks on **'kord, aasta, kuu, nädal, päev**' või väljendub **kellaaeg**
:'' **Eelmine aasta** oli sündmusterohke. Loengud algavad kell **kümme**.''
* Nimisõnad koos kaassõnadega ('' aegu, eel, enne, järel, eest, keske, paiku, peale, pärast, vahel, ümber, jooksul, kestel'')
:''Mari peaks tulema õhtul kaheksa **paiku**.''

==Lokatiivne seisundimäärus==
Lokatiivne seisundimäärus väljendab seisundit, milles parajasti ollakse.

Võib esineda:
* verbi [[seotud laiend]]ina, alludes suhtereeglile
:''Ta lamas **külili**. Hoidsin kannatajat **kummargil**.''
* [[vaba laiend]]ina, mille puhul suhtlusreeglit ei pea järgima
:'' **Heldinult** tegi Mari Taavile põsemusi.''

Lokatiivset seisundimäärust vormistavad:
# Adverbid ''elevil, harkis, irevil, jõllis, jännis, kikkis, kimpus; istukil, kummargil, kükakil, koos, lahus'' jne
''Vihavaenlased tuleb omavahel **lahus*' hoida.*
# Nimi- või omadussõnad
* seesütlevas käändes
* alalütlevas käändes
* olevas käändes
* saavas käändes
* kaasaütlevas ja ilmaütlevas käändes
* kaassõnadega *käes, sees, all, küüsis* jne

## Vaata ka
*predikaat
*perfektiivne aspekt
*imperfektiivne aspekt
*seotud laiend
*vaba laiend

## Kirjandus
* Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi. Eesti keele grammatika II. Süntaks. 1993.