open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Salduse kihelkond

**Salduse kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Frauenburg*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Kuldīga kreisis.

## Salduse kihelkonna mõisad
*Salduse kirikumõis (*Kirchspiels-Pastorat Frauenburg*, Saldus mācītājmuiža)
*(saksa keeles *Frauenburg*, läti keeles Saldus muiža, kõrvalmõis: *Bächhof*, Upes muiža
**Kursitten, Kursiten*, Kursīšu muiža, kõrvalmõisad: *Okmendsirren*, *Balingen*, *Ewardshof*, *Plurren*
**Pastorat Kursitten , mit filiale Alt-Schwarden*
**Pauren*, Paures muiža
**Alt-Schwarden*, Veczvārdes muiža, kõrvalmõis: *Louisenhof*, Lavīžu muiža, *Riteln*
**Neu-Schwarden*, Jaunzvārdes muiža
**Lemsern*, Lemzeres muiža
**Gross-Zezern*, Lielciecere, kõrvalmõis: *Meidaggen*, 
**Klein-Zezern*, Mazciecere muiža
**Satingen*, Sātiņu muiža, kõrvalmõis: *Peterberg*, Pēterkalnes muiža
**Rumben, Rumbenhof*, Rumbas jeb Rumbenes muiža
**Laschuppen*, Lašupe muiža
**Luttringen*, Lutriņu muiža, kõrvalmõis: *Kirmhof* Ķermes muiža, *Sluiken*
* *Pastorat Luttringen*
**Oscheneeken*, Ošnieku muiža
*Skrunda mõis (*Schrunden*, Skrundas muiža), kõrvalmõisad: *Ropen, Roopen* Ropju muiža, *Oschenhof*, *Erbsenhof* Zirni muiža, *Peterwald* Pētervaldes muiža, *Birshof* Birzi muiža
* *Pastorat Schrunden, mit filial Irgen*
**Ranken*, Raņķu muiža, kõrvalmõis: *Peterhof*
**Warenhof*, Mednieki muiža
**Irgen*
**Gross-Essern*, Lielezere muiža ja *Ringen*, Reņģe, Ruba muiža, kõrvalmõisad: *Karlsberg, Friedrichshof, Lukken, Panpeln, Uuningen, Luoisenhof, Franzhof, Satingen, Garrosen, Marienhof, Alt-Likoppen, Neu-Likoppen, Annenburg, Charlottenhof, Johannshof*
**Bresilgen*, Bruzilas muiža, kõrvalmõis: *Neuhof*
**Kerklingen*, Ķerkliņu muiža
**Stricken*, Striķu muiža ja *Klentzen* Klenču muiža, kõrvalmõis: *Berghof* Kalna muiža
**Sessillen*, Sesīles muiža, kõrvalmõis: *Klein-Sessillen* Sesile muiža
**Brozen*, Brocēnu muiža; *Alt-Zezern*, Veccieceres muiža;  *Berghof* Kalna muiža, kõrvalmõis: *Annenberg* Annas muiža
**Kaulitzen*, Kaulices muiža
**Gaiken*, Gaiķu muiža, kõrvalmõisad: *Muischazeem*, Muižciems muiža; *Strehlen*, Streli muiža; *Georgenhof*, Jurģu muiža
**Alt-Satticken*, Vecsatiki muiža
**Gross-Satticken*, Lielsatiki muiža
**Subern*
**Neuhof*
**Needern*, Niedres muiža
**Jumpraweeten*, Jumpraviešu muiža
**Pikkuln*, Pikuļu muiža
**Wixtrauten*, Vikstrautes muiža
**Pastorat Erdsen*
**Pastorat Zelmeneeken*, *mit filial Pampeln*
**Pastorat Ringen*, *mit filial Waddaxen*, Tukumsi kreisis
**Pastorat Muischezeem*.
## Viited

## Välislingid
*
*Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912). Kreis Goldingen, seite 493-533
Pryvałki

**Pryvałki**, vanasti ka **Pryvałka** (valgevene keeles *Прывалкі*, transkribeerituna **Prõvalki**, poola keeles *Przewałka*, leedu keeles *Pervalkas*) on küla (endine linn) Valgevenes Hrodna oblastis Hrodna rajoonis Hoža külanõukogus. Küla asub Nemunase kaldal.

Asulas on põhikool. Vaatamisväärsuseks on puidust katoliku kirik (1918-1919).

Pilt:Касьцел Святога Апостала Юды Тадэя (1919 г) (2).jpg|Pryvałki kirik


## Ajalugu

Pryvałkit mainitakse esimest korda aastal 1569, mil seal asus Trakai vojevoodkonda ja Hrodna maakonda kuulunud alev. Aastal 1546 sai see õiguse pidada laata. Aastast 1650 sai alev õiguse pidada laata ja omada turgu. Aastast 1762 kuulus alev Ogińskitele. Aastal 1792 sai Pryvałkist linn, mis hakkas aastast 1793 kuuluma Hrodna vojevoodkonda.

Poola jagamisel läks Pryvałki aastal 1795 Venemaa koosseisu. Linn muudeti ametlikult külaks. kuuludes nüüd Hrodna kubermangu. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Pryvałki Poola koosseisu, 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu.

## Viited

## Välislingid

* Pryvałki
Hermen Rode

**Hermen Rode** (u. 1430–1504) oli saksa maalikunstnik.


Hermen Rode 001.jpg|Luuka altar, Lübeck 1484
Niguliste church.altar.jpg|Hermen Rode töökojale omistatud Niguliste kiriku peaaltar, 1478–1481


## Välislingid
Aziory

**Aziory** (transkribeerituna **Azjorõ**, valgevene keeles *Азёры*, poola keeles *Jeziory*, leedu keeles *Ežeronys*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Hrodna oblastis Hrodna rajoonis, Aziory külanõukogu halduskeskus. Asula asub Biełaje järve kaldal.

Asulas on  tegeletakse metsandusega. Aziorys on keskkool  ja internaatkool, tegutseb kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik ja õigeusu kirik (1866). Aziorys asub ka vana kiviaja inimeste peatumiskoht, lisaks on seal veel vana kurgaan.

## Ajalugu

Azioryt mainitakse esimest korda aastal 1398, mil seal asus Vytautasele kuulunud mõis. Asula jäi Leedu suurvürstide valduseks kuni XVII sajandini, kuuludes Trakai vojevoodkonda ja Hrodna maakonda. Aastal 1568 sai Aziory alev  õiguse pidada turgu. Uputuse ajal põletasid Moskva väed maha Aziory katoliku kiriku, nii ehitati aastal 1679 sinna uus kirik. 

Poola jagamisel läks Aziory aastal 1795 Venemaa koosseisu. XVII sajandi lõpus hakkas asula kuuluma Walickitele. Walickid panid Aziorys käima kangatootmise ja paberivabriku. Kuna nad võtsid osa Kastuś Kalinoŭskiülestõusust, sisi konfiskeeriti neilt Aziory ja tööstus hakkas alla  käima.

Aastast 1921  kuulus Aziory Poola koosseisu, olles veel alev. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Aastal 1940 sai Azioryst külanõukogu keskus, selleks ajaks oli asula alevi staatuse kaotanud.

## Pilte

Aziory._Азёры_(5.08.2010).jpg|Aziory kirikud
Aziory._Азёры_(2010).jpg|Aziory


## Viited

## Välislingid
Pöial-Liisi

**"Pöial-Liisi"** (taani keeles *Tommelise*) on Hans Christian Anderseni kunstmuinasjutt, mis räägib samanimelise tegelase seiklustest.

Muinasjutt avaldati 1835. aastal.

## Vaata ka
*Pöial-Liisi (film 1994)
*Pöial-Liisi (audioraamat)
Treski tsässon

**Treski tsässon** on tsässon Setumaal, mis tänapäevase haldusjaotuse järgi asub Treski külas (varem Väike-Treski külas) Setomaa vallas.

Tsässon on pühitsetud Ristija Johannesele, kelle sündimise püha tähistatakse seal 7. juulil (Juliuse ehk vana kalendri järgi 24. juunil).

Tsässon on ehitatud tõenäoliselt 1758. aastal ja põhjalikult ümber ehitatud 1988. aastal.

## Vaata ka
*Tsässonate loetelu

## Kirjandus
*Jaanus Plaat, Arne Maasik. Podmotsa. Suvistepühi ehk Nelipühi (ka Troitsa või Püha Kolmainu) tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 888–889
*Tapio Mäkeläinen, Ahto Raudoja. Treski. - Setomaa tsässonad. 2011. Lk 372–377

## Välislingid
*
Liidia Elken

**Liidia Elken** (14. oktoober 1924 Kudina vald – 25. juuli 2014) oli eesti metallikunstnik.

Ta õppis aastatel 1933–1938 Maarja-Magdaleena algkoolis, 1938–1939 Avinurme algkoolis ja 1941–1946 Rakvere Kergetööstuse Tehnikumis. 1946. aastal astus Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, kus õppis metallehistööd, ja lõpetas 1952. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi.

Seejärel töötas üle 55 aasta Tallinna Juveelitehases, sealhulgas aastatel 1967–1970 oli tehase peakunstnik.

## Välislingid
* In Memoriam Liidia Elken
Zbigniew Bródka

**Zbigniew Marcin Bródka** (sündinud 8. oktoobril 1984 Głownos) on Poola kiiruisutaja.

Karjääri algusaastatel võistles Bròdka lühirajauisutamises, kuid polnud seal edukas. Olümpiadebüüdi tegi ta Vancouveri olümpiamängudel 1500 meetri distantsil ja saavutas 27. koha. Esimese medali võitis Bròdka 2013. aasta maailmameistrivõistlustelt, tulles Poola meeskonna koosseisus meeskondliku jälitussõidu pronksmedalile. 2014. aasta taliolümpiamängudelt pälvis ta kuldmedali 1500 meetri distantsilt ja pronksmedali meeskondlikus jälitussõidus.

## Isiklikud rekordid
Columbia (täpsustus)

**Columbia** nime kannavad:
* **[[Columbia]]**, Lõuna-Carolina osariigi pealinn
* **[[Columbia (Illinois)|Columbia]]**, Illinoisi osariigi linn
* **[[Columbia (Missouri)|Columbia]]**, Missouri osariigi linn
* **[[Columbia (California)|Columbia]]**, California osariigi asula
* **[[Columbia jõgi]]**, jõgi Põhja-Ameerikas
* **[[Columbia Records]]**, plaadifirma
***[[Columbia Pictures]]**, filmistuudio
* **[[Columbia ülikool]]**, eraõiguslik ülikool New Yorgis Manhattani saarel
* **[[Kosmosesüstik Columbia]]**
* **[[USS Columbia]]**, mitme laeva nimi
* **[[Columbia (superkontinent)|Columbia]]**, ürgne superkontinent

## Vaata ka
* Briti Columbia
* Columbia ringkond
Nemophora

***Nemophora*** on perekond liblikalisi pikktundelkoilaste sugukonnast.

Perekonda kuulub umbes 200 liiki. 

## Eesti liigid
Eestis elab 5 selle perekonna liiki:
* *[[Nemophora cupriacella]]*
* *[[Nemophora degeerella]]* – eriti pikkade tundlatega; vöödiga esitiibadel
* *[[Nemophora dumerilella]]*
* *[[Nemophora fasciella]]*
* *[[Nemophora metallica]]* – toitub tihti äiatari õitel; esitiivad metalliläikega
Harilik äiatar

**Harilik äiatar** ehk **äiatar** (*Knautia arvensis*) on taimeliik äiatari perekonnast.

Äiatar on Eestis tavaline niitudel kasvav taim. Ta õitseb peamiselt juulis.

## Välislingid
*
Säpina tsässon

**Säpina tsässon** on tsässon Setumaal, Säpina külas Setomaa vallas. Kuna naabruses olev Matsuri küla on suurem, on seda vahel nimetatud ka **Matsuri tsässonaks**.

Tsässon on pühitsetud Nahtsile (Anastassia Vanemale), kelle püha tähistatakse siin 11. novembril (Juliuse ehk vana kalendri järgi 29. oktoobril).

Aastatel 2004–2005 viidi tsässona vanuse määramiseks läbi dendrokronoloogiline mõõtmine, mille tulemusena leiti, et tsässon on tõenäoliselt ehitatud 1711. aastal.

## Vaata ka
*Tsässonate loetelu

## Kirjandus
*Jaanus Plaat, Arne Maasik. Säpina (Matsuri). Nahtsi (Anastassia) tsässon. - Õigeusu kirikud, kabelid ja kloostrid Eestis. Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011. Lk 880–883
*Tapio Mäkeläinen, Ahto Raudoja. Säpinä. - Setomaa tsässonad. 2011. Lk 356–361

## Välislingid
*
Ventspilsi kihelkond

**Ventspilsi kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Wendau*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Ventspilsi kreisis.

## Ventspilsi kihelkonna mõisad
*(saksa k. *Appusen*, läti k. Apūzes muiža)
*(*Atlitzen*, Leču muiža)
*Ēdole mõis (*Edwahlen*, Ēdoles muiža)
*(*Ledicken*, Liediķu muiža)
*(*Tyrol*, Tīreļu muiža)
*(*Passeexten*, Pasiekstes muiža)
*(*Sernaten*, Sārnates muiža)
*(*Sirgen*, Ziras muiža)
*(*Standsen*, Standzenieki muiža)
*(*Suhrs*, Zūru muiža)
*(*Warwen*, Vārves muiža)
*(*Wensau*, Venzavas muiža)

## Viited

## Välislingid
*
*Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912). Kreis Windau, lk 474–493.
Viļaka mõis

**Viļaka mõis** (läti keeles *Viļakas muiža* või *Marienhauzenes muiža*, saksa keeles *Marienhaus*) on endine mõis Lätis Viļaka piirkonnas Viļakas. 

Viļaka  mõis sai alguse aastal 1713, tekkides Viļaka piiskopilinnuse asemele. Algul kuulus mõis Hülsenitele, sellele kuulusid valdused ka Balvi ja Baltinava all.

Peale Põhjasõda oli Viļaka riigimõis.  Katariina II andis mõisa oma nõunikule Ivan Jelaginile, aastal 1794 läks see aga Buturlinskitele. Aastal 1806 said mõisa omanikeks Gorožinskid. Aja jooksul eraldati Viļaka mõisast mitmed mõisad, teiste seas ka Balvi mõis, Ruskulova mõis, Šķilbēni mõis. Aastal 1824 said mõisa omanikeks Lippe-Lipskid ja nende kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920.

Mõisakompleksist olid aastaks 1918 alles peahoone, mõisavalitseja maja ja mõned tootmishooned. Mõisasüda anti Viļaka koolile, mille hoone valmis peahoone asemele aastal 1931.
Piltene kihelkond

**Piltene kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Wendau*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Ventspilsi kreisis.

## Piltene kihelkonna mõisad
*(*Abaushof*, Abavas muiža)
*(*Ammeln*, Amuli, Ameli, Amele)
*(*Bestenhof*, Bestnieki, Bestes muiža)
*(*Garsden*, Gārzdes muiža)
*(*Laxdienen*, Lagzdienas muiža)
*(*Popen*, Popes muiža)
*(*Pussen*, Puzes muiža)
*(*Pusseneeken*, Puzenieku muiža)
*(*Schleck*, Zlēku muiža)
*(*Tergeln*, Tārgales muiža)
*(*Ugahlen*, Ugāles muiža)
*(*Wensau*, Venzavas muiža)

## Viited

## Välislingid
*
*Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912). Kreis Windau, lk 474–493.
Hrodna rajoon

**Hrodna rajoon** (ka Grodna rajoon) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes. Halduskeskus on Hrodna linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Lisaks asuvad rajoonis veel Skidzieli linn ja Sapockini alev. Teised tähtsamad asulad rajoonis on Adelsk, Indura ja Aziory, märkimisväärsed asulad on veel Sviack ja endine Pryvałki linn. 

Rajooni pindala on 2594 km². 2009. aasta seisuga elas seal 54 525 inimest. Rajoon piirneb läänes Poola ja põhjas Leeduga.

Rajoon moodustati 1940. aastal, aga tänapäevased piirid on sel alates aastast 1962. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Abuchava, Adelski, Aziory, Hoža, Indura, Kapcioŭka, Kvasoŭka, Padłabieńnie, Parečča, Putryški, Sapockini, Skidzieli ja Vierciališki külanõukogu.


Skidel_Church_of_sacred_New_martyrs_and_confessors_of_Belarus.JPG|Skidziel
Aziory. Азёры (2010).jpg|Aziory
Śviacak. Сьвяцак (2006).jpg|Sviack
Belarus-Alyaksandrava-Watermill-13.jpg|Alyaksandrava


Rajooni suurim jõgi on Nemunas. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Kotra, Czarna Hańcza ja Svisłači jõgi. Rajooni territooriumil asub osaliselt Nemunase jõge Wisla basseiniga ühendav Augustowi kanal. Suurimad järved on Biełaje, Rybnica, Kavienia ja Šlamy.

Rajoon asub osalt Neemeni madalikul, osalt aga Hrodna kõrgustikul. Kõrgused on valdavalt 100–170 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht asub Kapcioŭka küla lähistel (247 m).

2009. aasta seisuga olid elanikest 55,98% valgevenelased, 7,78% venelased, 33,6% poolakad, 1,26% ukrainlased ja 1,38% oli teistest rahvustest. 51,21% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 38,53% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 27,58% elanikke, vene keelt aga 54,77%.

## Viited

## Välislingid

*Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
*Rajooni kaart
Dundaga kihelkond

**Dundaga kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Dondangen*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Ventspilsi kreisis.

## Dundaga kihelkonna mõisad
*Dundaga mõis (saksa keeles *Tondagen, Gut Dondagen*, läti keeles Dundagas muiža; vt ka Dundaga piiskopilinnus) ja kõrvalmõisad: 
***Asen*, Āži; 
***Althof*, Vecmuiža; 
***Karlshof*, Kārļu muiža; 
***Feldhof*, Lauku muiža; 
***Gipken*, Ģipkas muiža; 
***Gibsden*, Ģibzdes muiža; 
***Kolken*, Kolkas muiža; 
***Kurben*, Ķurbes muiža; 
***Neuhof*, Jaunmuiža; 
***Guden*, Gudeni muiža; 
***Walpdnen, Walpenen, Walpen*, Valpenes muiža; 
*Dundaga kirikumõis (*Pastorat Dondagen*),
**Pastorat Irben*, mit filiale *Gipken* und *Kolken.*

## Viited

## Välislingid
*
*Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912). Kreis Windau, lk 474–493
Alvinellidae

***Alvinellidae*** on hulkharjasusside sugukond seltsist *[[Terebellida]]*, kes elutseb Vaikses ookeanis hüdrotermaalsetel allikatel. 

1980. aastal kirjeldasid prantsuse zooloogid Daniel Desbruyères ja Lucien Laubier uue liigi *[[Alvinella pompejana]]*, uue perekonna *[[Alvinella]]* (ainsa liigiga) ja uue alamsugukonna *[[Alvinellinae]]* (ainsa perekonnaga).  Uus loomarühm avastati aasta varem (1979) 2600 meetri sügavusel ameerika süvamereekspeditsiooni käigus hüdrotermaalsetele allikatele Galápagose saarte piirkonnas allveesukelaparaadiga Alvin. Nimekuju *Alvinella* tuletati sukelaparaadi nime järgi. Aastal 1986 alamsugukond *Alvinellinae* kaotas aktsepti ja ta asendati sugukonnaga *Alvinellidae*.

*Alvinellidae* esindajad taluvad märkimisväärselt kuumust. Näiteks pompeiuss (*Alvinella pompejana*) arvatakse olevat üks kõige enam soojust taluvam keeruline organism Maal. Uurimused on näidanud, et mitokondrid hakkavad purunema temperatuuril 50–55 °C. See suurus ilmselt ongi eukarüootide kuumataluvuse ülempiir. 

*Alvinellidae* isendite suurus varieerub vahemikus 15–100 millimeetrit.

Erinevalt teistest hüdrotermaalsetel allikatel elunevatest polüheedidest, omavad *Alvinellidae* esindajad seedetrakti. 

Termoisolatsiooni funktsiooni täidavad neil seljal elutsevad sümbiontidest termofiilid.

## Süstemaatika
*Perekond *[[Alvinella]]*
** Liik *Alvinella caudata*
** Liik *Alvinella pompejana* 

*Perekond *[[Paralvinella]]*
** Liik *Paralvinella bactericola*
** Liik *Paralvinella fijiensis*
** Liik *Paralvinella dela*
** Liik *Paralvinella grasslei*
** Liik *Paralvinella hessleri*
** Liik *Paralvinella palmiformis*
** Liik *Paralvinella pandorae*
** Liik *Paralvinella sulfincola*
** Liik *Paralvinella unidentata*

## Viited

## Välislingid
*Alvinellidae Encyclopedia of Life (inglise keeles)
*Alvinellidae World Register of Marine Species (inglise keeles)
Elmar Laisk

**Elmar Laisk** (14. juuni 1907 Saadjärve vald, Tartumaa – 14. aprill 1988 Sydney, Austraalia) oli eesti füüsik.

## Elulugu
Elmar Laisk lõpetas Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi (reaalharus) 1926. aastal *cum laude*. 1926–1930 ja 1935–1939 õppis Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas matemaatika ja füüsika erialal (lõpetas *cum laude*). 1960. aastal kaitses New Englandi Ülikooli juures magistritöö, mis käsitles tuumamagnetresonantsi uurimist ja mainitud resonantsi spektromeetri ehitust. Laisk oli algul üliõpilasseltsi Liivika liige, üliõpilaskorporatsiooni Fraternitas Tartuensis liige alates 1935 ja auvilistlane.

1931. aastast töötas ta Tartu Telefonivabrikus mitmes ametis alates raadiokonstruktorist kuni elektrolaboratooriumi juhatajani.

1944. aastal siirdus Laisk Saksamaale, kuulus Bambergi põgenikelaagri juhatusse, olles samal ajal õpetajaks eesti algkoolis ja gümnaasiumis ning enda rajatud raadioalastel kursustel. Evakueerus kevadel 1949 Austraaliasse. Seal sai New Englandi Ülikooli füüsikalaboratooriumi juhatajaks Armidale'is Sydney lähedal. 

1958. aastast töötas ta Uus-Lõuna-Walesi Ülikoolis, seejärel siirdus Macquarie Ülikooli, kus töötas rakendusfüüsika dotsendina.
Aastatel 1971–1972 käis mitmes USA ja Euroopa ülikoolis end täiendamas, peatudes eelkõige Berkeley Ülikoolis.

Elmar Laisa peamised erialavaldkonnad olid tuumafüüsika, rakenduselektroonika, holograafia ja vedelkristallid.

Ta oli paljude ajalehtede ja ajakirjade kaastööline nii Eestis kui ka paguluses. Tema toimetamisel ilmus Austraalias 1969. aastal Tartu Eesti ülikooli 50. aastapäeva tähistamiseks koostatud koguteos "Sõnas ja Teos".

## Kirjandus
* Teadlasi Fraternitas Tartuensise peres // Fraternitas Tartuensis. III. Toronto, 1972, 197–198
Tukumsi kihelkond

**Tukumsi kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Tukkum*) oli haldusüksus Kuramaa kubermangus Tukumsi kreisis.

## Tukumsi kihelkonna mõisad
* Tukumsi kirikumõis (*Pastorat Tukkum*)
* (saksa keeles *Weinschenken*, läti keeles Vīnšeņķu muiža
* *Rawen*, Rāves muiža
* *Abaushof*, Abavas muiža
* *Oscheley*, Ošlejas muiža
* *Prawingen*, Praviņu muiža
* *Schlampen*, Slampes muiža
* *Eckendorf*, Ozolu muiža, kõrvalmõis: *Mühlenbeck*, Vilni muiža; *Neuhof*
* *Tummen*, Tumes muiža
* *Schmarden*, Smārdes muiža
* *Kirchspiel-Pastorat Saten*, mit filial (abikirik) *Strutteln* Jaunpilsi kihelkonnas
* *Grendsen*, Grendzes muiža, kõrvalmõisad: *Alt-Saten*, *Ottomeiershof*, *Neuhof*
* *Irmelau*, kõrvalmõis: *Dorotheenhof*, Dārtes muiža
* *Degalen*
* *Friedrichsberg*, Snapju muiža
* *Abaushof*, Abavas muiža
* *Rauden*, Raudas muiža, kõrvalmõis: *Niederhof*
* *Kaiwen*, Kaives muiža) ja *Karen*,
* *Schwarren*, Svares muiža
* *Bresilgen*, läti Brizules muiža, kõrvalmõis: *Alt-Bresilgen*, Mazbrizule
* *Gross-Spirgen*, Spirgus muiža, kõrvalmõis: *Tilmannshof*, Tilmaņu muiža
* *Klein-Spirgen*, Mazspirgus muiža
* *Wiexeln*, Vīkseles muiža
* *Wilxaln*, Vilksalas muiža, kõrvalmõis:
* *Paiga*
* *Wilkajen*, Vilkājas muiža, kõrvalmõis: *Langenfeld*, Garā muiža
* Šlokenbeka mõis (*Schlockenbeck*, Šlokenbekas muiža), kõrvalmõisad: Durbe mõis *Durben*, Durbes muiža; *Altona*, Antlavas muiža; *Neuhof*
* *Alt-Moken*, kõrvalmõis: *Knauken, Knaukenhof*, Knauķes muiža
* Jaunmokase loss (*Neu-Moken*), kõrvalmõisad: *Harsenhof*, *Jaunmuischneeks*
* *Neu-Saten*
* *Sehmen*, Sēmes muiža ja *Sandern*, Sandari muiža, kõrvalmõis: *Kulwen*, Kulves muiža
* *Plönen*, Plieņu muiža, kõrvalmõisad: *Klein-Plönen*, Mazplieņu muiža; *Grundsen*, Perkoni muiža;
* *Zerxten*, Cerkste muiža, kõrvalmõisad: *Aispurn*, Aizpures muiža; *Sallenhof*, Salni muiža
* *Bundsenberg*, Bundžas muiža
* *Peterthal*, Pētertāles muiža.

20. sajandi alguses olid kihelkonnas järgmised mõisad:
* (*Bresilgen*, läti Brizules muiža),
* (*Kaiwen*, Kaives muiža),
* (*Alt-Mocken*, Vecmoku muiža),
* Jaunmokase loss (*Neu-Mocken*, Jaunmoku muiža),
* (*Plönen*, Plieņu muiža),
* (*Rauden*, Raudas muiža),
* (*Neu-Sahten*, Jaunsātu muiža),
* Šlokenbeka mõis (*Schlockenbeck*, Šlokenbekas muiža),
* (*Schwarren*, Svares muiža),
* (*Sehmen*, Sēmes muiža),
* (*Gross-Spirgen*, Spirgus muiža),
* (*Klein-Spirgen*, Mazspirgus muiža),
* (*Wiexeln*, Vīkseles muiža),
* (*Wilkajen*, Vilkājas muiža),
* (*Wilxaln*, Vilksalas muiža),
* (*Zerxten*, Cerkste).

## Viited

## Välislingid
* 
* Kurländisches Gouvernement Verkehrsbuch (1912), lk 388–426
Sonda–Aseri raudteelõik

**Sonda–Aseri raudteelõik** oli 13,7 km pikkune laiarööpmeline tööstusraudtee Sonda raudteejaamast Aserisse.

Raudtee rajati 1900. aastate algul seoses oluliselt kasvanud tööstuse arenguga, millest märkimisväärseim oli Aseri Tsemendivabriku ehitamine aastail 1899–1905. 

Raudtee algusaastatel olid Sonda ja Aseri vahel käigus ka reisirongid.

Raudteeharu põhiroll oli tsemenditehase toodangu väljavedu suurele raudteele (Tallinna–Narva raudtee), et kaup edasi viia.

Kaubaveod raudteel seiskusid 1997. aastal seoses raudtee remondiga. Kasutult seisnud metsavaheline raudtee langes aga kiiresti metallivaraste rüüste objektiks. Aastaks 2000 oli Sonda–Aseri vahelisel lõigul üles kistud ligikaudu 2 km raudteerööpaid.

2000. aastate alguses demonteeriti vana raudtee lõplikult. Seoses Aseri sadama arendusega kavatseti rajada vanale tammile uus tee, kuid sellest loobuti. 

## Viited

## Välislingid
* "Pihela ja Ljadovi Aseri sadam ootab ameeriklasi", Äripäev 04.06.2001
Manteuffeli kabel

**Manteuffeli kabel** on hävinenud matmispaik Kursi kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kursi külas Põltsamaa vallas.

Kabel asus Kursi kirikuaias vastu Kursi Maarja kiriku edelapoolset seina. Selle rajas Puurmani mõisa tollane omanik Gotthard Johann von Manteuffel (1690–1763) tõenäoliselt ajavahemikul 1756–1763, sest 1756. aastal sai ta Puurmani mõisa omanikuks ning 1763. aastal ta suri. Arvatavasti oli kabeli rajamise eeskuju Ficki kabeli püstitamine Põltsamaa uue Niguliste kiriku külge.

Sinna on teadaolevalt maetud Manteuffel ise, arvatavasti ka tema abikaasa, kuid teisi maetud inimesi ei ole teada. Arvatavasti pole kabelisse pärast 1772. aastat enam maetud, kui Venemaal hakkasid kehtima kirikutesse ja nende ümbrusesse matmise piirangud. 

Kiviseintega kabeli alumisel korrusel oli võlvlaega hauakamber, kuhu sai siseneda läbi võlvis oleva luugi. Kirikust viis uks kabelisse. Manteuffeli kabel maapealne osa lammutati ja uks kirikusse suleti kiriku ümberehitamisel 1871–1872. aastal. Pole teada, kas kabelis olnud säilmed viidi ära või jäid need kabeli maa-alusesse ossa.

## Välislingid
*Kultuurimälestis nr 23980 "Kursi kirik"
Sõru kabeliaed

**Sõru kabeliaed** on Hiiumaal Pärna külas Sõru sadama läheduses asuv kultuurimälestis. Sõru kabel ise oli Emmaste kihelkonna tekkimise ajaks (1866) tarvitamiskõlbmatuks muutunud Emmaste kiriku eelkäija.

Kabeliaed tunnistati kultuurimälestiseks kultuuriministri 24.03.1999 määrusega. Kabeliaia territoorium on tasandatud ja korrastatud, säilinud on ainult üks hauaplaat. Kabeliaia täpne ulatus ei ole selge.

## Viited
Elisabeth Charlotte Motschmann

**Elisabeth Charlotte Motschmann**, sündinud Baronesse von Düsterlohe (13. oktoobril 1952 Lübeckis) on Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) poliitik.

## Elulugu
Motschmann lõpetas Hamburgis am Hochradi Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta teoloogiat, romanistikat ja pedagoogikat Hamburgi Ülikoolis ning Kieli Ülikoolis. 1975–1993 töötas ta vabakutselise ajakirjaniku ja publitsistina. Esmajärjekorras kirjutas ta pere- ja naispoliitika teemadel ning avaldas reportaaže arengumaadest. Seejuures oli ta 1986–1991 raadiojaama Norddeutscher Rundfunk (NDR) ja 1986–1993 Axel Springeri Kirjastuse vabakutseline kaastöötaja. Motschmann on abielus evangeelse teoloogi Jens Motschmanniga, neil on kolm last. 

## Poliitikuna
### Partei
Motschmannist sai CDU liige 1970. aastatel. Ta oli 1977–1987 muu hulgas CDU Steinburgi (Itzehoe) maakonna organisatsiooni juhatuse liige, naisliidu Frauen-Union Schleswig-Holsteini liidumaa organisatsiooni aseesimees ning CDU Schleswig-Holsteini liidumaa organisatsiooni juhatuse liige (1977–1981). 1990–2006 oli ta CDU Bremeni liidumaa organisatsiooni aseesimees, 2006. aastal sai ta CDU Bremeni liidumaa organisatsiooni komisjoni esimeheks. Alates 2012. aasta novembrist on ta CDU Bremeni liidumaa organisatsiooni aseesimees. Alates 2012. aasta detsembrist on ta CDU Saksamaa föderaalse organisatsiooni juhatuse liige. 2013. aasta märtsis valiti ta CDU Bremeni liidumaa organisatsiooni tippkandidaadiks 18. Saksamaa Liidupäeva valimistel ja valimisringkonna nr 54 kandidaadiks.

### Parlamendi liige
Motschmann oli 1991–1999 Bremeni Bürgerschafti (liidumaa parlamendi) liige ja Bürgerschafti CDU fraktsiooni aseesimees. 1999. aastal sai temast siseasjade, spordi ja kultuuri senaatori riiginõunik. 2003–2007 oli ta kultuuri senaatori riiginõunik. Motschmann oli CDU Bremeni liidumaa tippkandidaat 2013. aasta Liidupäeva valimistel; ta valiti CDU liidumaa nimekirjas 18. Saksamaa Liidupäeva koosseisu. Ta on Liidupäeva väliskomisjoni liige ja Liidupäeva CDU/CSU fraktsiooni Balti riikide raportöör.

### Naispoliitika
Palju aastaid seisis Motschmann vabatahtliku kohustuse võtmise eest, et kaasata rohkem naisi Saksamaa ettevõtete järelevalvenõukogudesse. 2011. aasta veebruaris andis ta teada, et pärast 10 aastat vabatahtlikku lähenemist pole ikka veel nähtavaid muudatusi toimunud ning ettevõtetes pole märgata arusaavat suhtumist sellesse, mistõttu kogu ettevõtmine tuleb luhtunuks tunnistada. Seetõttu toetab ta nüüd naiste kvoodi seadusega sätestamist eraettevõtete järelevalvenõukogudes. Alates 2009. aastast nõuab Motschmann, et ka naistel oleks võimalus osa võtta Schaffermahlzeitist, traditsioonilisest Bremeni söömaajast, kus kaptenite kõrval on esmajärjekorras esindatud ka Bremeni ettevõtete juhtivtöötajad ja nende külalised. 21. sajandil on naiste kõrvalejätmine sellistelt üritustelt anakronism.
Pakitu

**Pakitu** (ka *Pakito*) oli küla Kadrina kihelkonnas. Tänapäeval on endise küla maad Kadrina valla Leikude küla territooriumil nagu ka endise Sorgi küla maad.

1945–1954 eksisteeris ka Pakitu-Sorgi külanõukogu, mis liideti Kadrina külanõukoguga.

## Vaata ka
*Pakitu peakraav
Kotra

**Kotra** on jõgi Leedus ning Valgevenes, Nemunase parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Котра*, vene keeles *Котра* (Kotra), leedu keeles aga *Katra*.

Jõe pikkus on 109 km ja valgla on 2060 km². Jõe langus on 63 m ja lang on 0.2 m/km.

Kotra algab Leedust Alytuse maakonnast, voolates algul soode ja metsade vahel. Jõel on seal bifurkatsioon, väiksem haru voolab Ūla jõkke, suurem haru aga Valgevenemaale. Jõe hargnemine leidis aset XIX sajandil.

Valgevene territooriumil läbib Kotra Hrodna rajooni Hrodna oblastis. Seal suubub temasse paremalt ka Pyranka. Suurim asula selle jõe kaldal (Skidzieli linn) asub Valgevenes.
David Katoatau

**David Katoatau** (sündinud 17. juulil 1984 Nonoutis) on Kiribati tõstja. Ta on esimene Kiribati sportlane, kes on võitnud Rahvaste Ühenduse mängudel medali.

## Sportlaskarjäär
2007. aasta maailmameistrivõistlustel saavutas Katoatau kaalukategoorias kuni 85 kg 37 lõpetaja seas viimase koha. 2008. aasta olümpiamängude avatseremoonial Pekingis oli ta Kiribati lipukandja. Tõstmisvõistlustel saavutas ta kaalukategoorias kuni 85 kg eelviimase, 15. koha tulemusega 313 kg.

2010. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Delhis oli ta kaalukategoorias kuni 94 kg neljas.

2012. aasta suveolümpiamängudel avatseremoonial Londonis oli taas Kiribati lipukandja. Tõstmisvõistlustel saavutas ta kaalukategoorias kuni 94 kg 17. koha tulemusega 325 kg.

2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Glasgow's võitis ta kaalukategoorias kuni 105 kg kuldmedali tulemusega 348 kg. See oli neil võistlustel Kiribati esimene kuldmedal ja ühtlasi esimene medal.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros saavutas ta kaalukategoorias kuni 105 kg 14. koha isikliku rekordiga 349 kg.

## Saavutused

### [[Rahvaste Ühenduse mängud]]el
* 2014  Glasgow's
**  **kuldmedal** kaalukategoorias kuni 105 kg

## Viited
Tyler Oakley

**Matthew Tyler Oakley** (sündinud 22. märtsil 1989) on ameeriklasest YouTube'i sisulooja ning LGBT noorte eest võitleja, keskendudes geipoliitikale ja popkultuurile. 

Oakley hakkas videoid tegema 2007. aastal. Tema esimene video on 2019. aasta seisuga kogunud üle poole miljoni vaatamise YouTube'is. Oma esimese video laadis ta üles esimesel aastal Michigani riiklikus ülikoolis õppides. 2015. aasta aprilli seisuga oli ta kahe kanali (Tyler Oakley ja extratyler) peale kokku teinud üle 380 video, kogunud üle 396 miljoni vaatamise ning 7,3 miljoni tellija. Ta on ühiskanali 5AwesomeGays endine liige, kus ta rohkem kui kolm aastat igareedeseid videoid üles laadis. Teda nimetatakse üheks mõjuvõimsaimaks YouTube'i sisuloojaks. Ta esines 2014. aasta dokumentaalsarja "Frontline" uurivas reportaažis "Generation Like". 

Veebisait SocialBlade, mis koostab YouTube'i ja Instagrami kontode reitinguid, asetas Oakley YouTube'i kanali 2014. aasta novembri seisuga A-tasemele. Ta oli samal ajal tellijate järjestuses 87. kohal, videote vaatamise järjestuse 844. kohal ja SocialBlade'i edetabelis 242. kohal.
Niidu-võrkliblikas

**Niidu-võrkliblikas** (*Melitaea athalia*) on koerlibliklaste (*Nymphalidae*) sugukonda kuuluv liblikas. Teda on leitud Lääne-Euroopast kuni Jaapanini. Kuulub Saksamaal ja Inglismaal ohustatud liikide hulka.


Melitaea athalia MHNT UT 2013 3 29 Urval male dorsal.jpg|♂ 
Melitaea athalia MHNT UT 2013 3 29 Urval male ventral.jpg|♂  △
Melitaea athalia MHNT CUT 2013 3 29 Urval female dorsal.jpg|♀ 
Melitaea athalia MHNT CUT 2013 3 29 Urval female ventral.jpg|♀ △


## Alamliik

* *M. a. athalia* 
* *M. a. norvegica* Aurivillius 1888
* *M. a. celadussa* Frühstorfer 1910
* *M. a. dictynnoides* (Hormuzaki 1898)
* *M. a. lucifuga* (Fruhstorfer 1917) 
* *M. a. reticulata* Higgins 1955 
* *M. a. baikalensis* (Bremer 1961)
* *M. a. hyperborea* Dubatolov 1997

; *Melitaea athalia celadussa*

(MHNT) Melitaea athalia celadussa - Forêt de Bouconne - Haute-Garonne - France - male dorsal.jpg|♂ 
(MHNT) Melitaea athalia celadussa - Forêt de Bouconne - Haute-Garonne - France - male ventral.jpg|♂  △
(MHNT) Melitaea athalia celadussa - Forêt de Bouconne - Haute-Garonne - France - female dorsal.jpg|♀  
(MHNT) Melitaea athalia celadussa - Forêt de Bouconne - Haute-Garonne - France - female ventral.jpg|♀ △
Łasosna

**Łasosna** või **Lasosna** on jõgi Poolas ja Valgevenes, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Ласосна*, ka *Ласасянка* (Łasasianka, transkribeerituna Lasasjanka), poola keeles aga *Łosośna*.

Jõe pikkus on 46 km ja valgla on 4680 km². Jõe lang on 1,1 m/km.

Łasosna algab Poolast, jõe pikkus Poola territooriumil on 23,9 kilomeetrit. Edasi voolab jõgi läbi Hrodna oblasti Hrodna rajooni. Seal suubub temasse ka Kamenka jõgi. Suurim asula selle jõe kaldal on Valgevenes jõe suudmes asuv Hrodna linn.
Svisłači jõgi

**Svisłač** ehk **Svislatš** on jõgi Poolas ja Valgevenes, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Свіслач*, vene keeles *Свислочь* (Svislotš) ja poola keeles *Świsłocz*.

Jõe pikkus on 137 km ja valgla on 1750 km². Jõe langus on 82,2 m ja lang on 0,6 m/km.

Svisłači jõgi algab Valgevene Svisłači rajoonis Svisłači linna lähedalt. Ülemjooksul on jõesäng maaparandustöödega kraavitatud. Mõnda aega voolab Svisłač Poola-Valgevene piiril, seal suubub temasse paremalt Bierastavičanka. Kui Svisłač taas Valgevene territooriumile jõuab ja Bierastavica rajooni läbib, järgneb lõik, kus jõe säng on 30,6 kilomeetri ulatuses maaparandustöödega õgvendatud. Sellel lõigul suubuvad Svisłačisse vasakult Nietupa ja Indurka. Alamjooksul suubub Svisłačisse vasakult veel Łašanka, jõgi läbib seal Hrodna rajooni.

Valgevene territooriumil läbib Svisłač Hrodna oblasti. Suuremad asulad jõe kaldal on Svisłači linn jõe ülemjooksul ja Svisłači asula jõe suudmes.

## Välislingid
Czarna Hańcza

**Czarna Hańcza** on jõgi Poolas ja Valgevenes, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Чорная Ганча* (Čornaja Hanča, transkribeerituna Tšornaja Gantša), leedu keeles aga *Juodoji Ančia*. Jõe nimetus pärineb ilmselt jatvingi keelest.

Jõe pikkus on 145 km ja valgla on 1916 km². Jõe langus on 174 m ja lang on 1,2 m/km.

Czarna Hańcza jõgi algab Poolast Balti moreenikõrgustike vööndist, läbides ülemjooksul Hańcza ja Wigry järve. Seejärel läbib jõgi Augustowi ürgmetsa. Keskjooksul ja alamjooksul on Czarna Hańcza sängi kasutatud Augustowi kanali rajamisel. Poola territooriumil on jõe pikkus 110 kilomeetrit, Valgevene territooriumil 35 kilomeetrit, aga suuremad lisajõed suubuvad Czarna Hańcza jõkke just seal.

Valgevene territooriumil läbib Czarna Hańcza jõgi Hrodna oblasti Hrodna rajooni, suubudes Nemunase jõkke Leedu piiri ääres. Suuremaks asulaks jõe kaldal on Suwałki linn jõe ülemjooksul.

## Välislingid
*
Barsbütteli vald

**Barsbütteli vald** on vald Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Stormarni kreisis Hamburgist idas.

Valda kuuluvad järgmised asulad: Barsbüttel, Willinghusen, Stemwarde ja Stellau.

Esmamainitud 1228. aastal.

## Sõpruslinnad
*  Keila, Eesti
*  Graal-Müritz, Saksamaa
*  Guipavas, Prantsusmaa
*  Callington, Suurbritannia

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Katson sineen taivaan

**"Katson sineen taivaan"** on Katri Helena esitatud laul. See on ka tema samanimelisel albumil. Muusika autor on Matti Siitonen ja sõnad on kirjutanud Vexi Salmi.

See laul esindas Soomet 1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel ja sai seal 14. koha, saades kokku 38 punkti.

Tolle aja Soome ajakirjanduses võrreldi seda lugu paar aastat varem Eurovisiooni lauluvõistluse võitnud looga "L'oiseau et l'enfant", mille Katri Helena oli plaadistanud soome keeles täpse tõlkenimega "Lintu ja lapsi" ("Lind ja laps"). Teisest küljest kuuldus selles "tavalist soomepärast sentimentaalsust" ja "soomemeelset lõpupaisutust". Religioossusele ja hümnilikkusele viidati ka laulu palvetamist meenutavates sõnades. Kristliku sümboolika kõrval on laulus ka isamaalikke assotsiatsioone siniste värvidega.
Elektroülitundlikkus

**Elektritundlikkuseks** ehk **elektriallergiaks** ehk **elektromagnetiliseks ülitundlikkuseks** (inglise k *electromagnetic hypersensitivity*; lüh EHS) nimetatakse osadel inimestel esinevat kompleksset sündroomi, mida põhjustavad kokkupuuted ja viibimine elektromagnetilist kiirgust kiirgavate seadmete (allikad) lähedal.

Tänapäeval ei ole see laialt tunnustatud ega aktsepteeritud sündroom ega meditsiiniline diagnoos. Paljud arstid ei pruugi osata kirjeldatud sündroomiga inimesi diagnoosida ja ravida, mõni arst võib nende sümptomite põhjal hüpohondriat kahtlustada.

Elektritundlikkuse mehhanisme ei osata tänapäeval kirjeldada, kuna sündroomi arvatakse esinevat väiksel osal (kuni 5%) inimestel. Ei osata püstitada ka õigeid uuringukriteeriume, kuna osadel patsientidel esinevad sümptomid just tugevama elektriväljaga alast eemaldunult.

Lisaks vajaksid uurimist ka EMF-sündroomi põhjustada võivad allikad: patsientidel seostatakse elektriülitundlikkust nii videomaki, arvuti, mobiiltelefoni, elektriäratuskella, raadio, mikrolaineahju, teleri, aga ka mobiilsidemastide ja kõrgepingeliinide läheduses jpm viibimisega.
  
Austrias (Ärztekammer) anti värsketele uuringutele tuginevalt 3. märtsist 2012 välja juhised Austria arstidele EMF-sündroomi diagnoosiks ja teraapiaks. Nendes juhistes soovitatakse sündroomi rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 10. versioonis kodeerida koodiga "Z58.4. Kiirguse toime".

Elektriülitundlikkuse sümptomid võivad olla dermatoloogilised (punetav, surisev ja põletav tunne nahal), aga ka närvinõrkusega seotud (väsimus, keskendumisraskused, peapööritus, peavalud, iiveldus, südame pekslemine, seedehäired, kumin kõrvades ja raskused magamajäämisel).

Pole selge, kas sündroomiga seostatakse ka immunoloogilist tundlikkust.

## Viited

## Välislingid
* Maarja Kruus, Elektriallergia – tõsine tõbi või moodne hüsteeria, Eesti Päevaleht, 12. juuli 2003, veebiversioon (vaadatud 2.08.2014)
* WHO, Electromagnetic fields and public health, Electromagnetic hypersensitivity, Backgrounder, detsember 2005, veebiversioon (vaadatud 2.08.2014) (*inglise keeles*) 
* Michael Landgrebe, Ulrich Frick, Simone Hauser, Goeran Hajak, Berthold Langguth, Association of Tinnitus and Electromagnetic Hypersensitivity: Hints for a Shared Pathophysiology?, 27. märts, 2009, veebiversioon (vaadatud 2.08.2014) (*inglise keeles*) 
* Christos Baliatsas, Irene Van Kamp, Erik Lebret ja G James Rubin, Idiopathic environmental intolerance attributed to electromagnetic fields (IEI-EMF): A systematic review of identifying criteria, BMC Public Health 2012, 12:643 doi:10.1186/1471-2458-12-643, veebiversioon (vaadatud 2.08.2014) (*inglise keeles*) 
* Lääkärikirja Duodecim, ihotautien erikoislääkäri Matti Hannuksela, Sähköyliherkkyys,, 12.10.2012, veebiversioon (vaadatud 2.08.2014) (*soome keeles*) 
* Nicholas Blincoe, Electrosensitivity: is technology killing us?, The Guardian, Friday 29. märts 2013, veebiversioon (vaadatud 2.08.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit [[:de:Elektrosensibilität]] seisuga 2.08.2014.*
Pahkla raketibaas

**Pahkla raketibaas** oli Eesti NSV territooriumil paiknenud NSV Liidu õhukaitseväegede 6. üksiku punalipulise õhukaitsearmee 14. õhukaitsediviisi 94. õhutõrjebrigaadi õhutõrje raketibaas, Kohila vallas Pahkla küla lähedal.

Raketibaas rajati Pahklasse 1973. aastal ning asus  umbes 195 hektari suurusel alal. Baasis oli  2. divisjonigrupi juhtkond (s/o 56178), neli juhtimiskeskust, igaühe ümber kolm stardiseadeldist nelja S–200 tüüpi seniitraketikompleksi stardipaigaga ja kahe radarijaamaga (1 ja 5. seniitraketidivisjonid ()). Pahklas oli baasi tehniline rühm ja raketihoidla, tehniline divisjon asus Raudalus.

Territooriumil asusid betoonangaarid rakettide peitmiseks, komandopunkt varjenditega, kasarmud sõduritele ja viiekorruseline elumaja ohvitseridele ja nende naistele.

Tänapäeval kuulub territoorium  Kaitseliidu Rapla malevale.
## Vaata ka
*Rohu raketibaas
## Välislingid
*Tere tulemast meie toredasse raketibaasi!, Postimees, 4. juuli 2003
*Nõukogude sõjaväe Pahkla raketibaas peidab Eesti suurimaid kivihiiglaseid, http://forte.delfi.ee/, 25. oktoober 2011 
*Raketibaasid meie seenemetsades, Tehnikamaailm, 14. veebruar 2006
*Raketibaasi kaart, http://wikimapia.org/
Antanas Barčas

**Antanas Barčas** (13. juuni 1928 Paskynai, Jurbarkase vald, tänapäeval Jurbarkase rajoon – 15. september 1990 Kaunas) oli leedu näitleja.

Antanas Barčas saadeti 1951. aastal nõukogudevastases tegevuses süüdistatuna Siberisse vangilaagrisse. Vabanes ja pöördus Leedusse tagasi 1956. aastal. 1957. aastal lõpetas ta Kaunase Juozas Gruodise nimelise Konservatooriumi. Aastatel 1957–1959 oli ta Kaunase Muusikateatri näitleja, aastast 1959 Kaunase Draamateatri näitleja.

Kinos debüteeris Antanas Barčas 1965. aastal. Ühtekokku mängis ta ligi kolmekümnes filmis. Tallinnfilmi filmides mängis Antanas Barčas "Tuulises rannas" Matis Tihu rolli, "Verekivis" Johann von Uexkülli rolli ja "Ukuarus" Keldriaugu peremehe Karla rolli.

## Viited

## Välislingid
*Antanas Barčas kino-teatr.ru lehel
*Antanas Barčas Eesti Filmi Andmebaasis
Alfred Keerd

**Alfred Eugen Leopold Keerd** (perenimi kuni 22. veebruarini 1936 **Kerdt**; 16. märts (vkj)/ 29. märts 1915 Tallinn – 29. juuli 2014) oli eesti tennisist ja treener.

Ta oli arst Alfred Keerdi poeg.

Ta lõpetas 1933. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1934–1940 õppis ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas (ei lõpetanud). Akadeemiliselt kuulus ta EÜS Põhjalasse.

Spordialadest harrastas ta algul suusatamist sellisel tasemel, et võitis üliõpilaste meistrivõistlused. Tema tennisekarjäär algas 1930. aastatel ja kestis aastani 1941. Aastatel 1937–1941 oli tema treener Kristjan Lasn. Ta tuli aastatel 1930 ja 1940 (mõlemal korral paaris Kristjan Lasnaga) meespaarismängus Eesti meistriks ning 1940. aastal sai üksikmängus hõbemedali. II Eesti Mängudel (1939. aastal) kuulus ta võidukasse Tallinna võistkonda.

Läks 1941. aastal järelümbeasumise käigus Saksamaale.

Aastatel 1941–1944 võttis ta Saksa sõjaväkke mobiliseerituna osa Teisest maailmasõjast ja varjas end aastatel 1945–1956 metsavennana Eestis.

Aastatel 1957–2000 töötas ta Tallinna Mererajooni Laste ja Noorte Spordikoolis tennisetreenerina. Lisaks tuli ta alates 1961. aastast palju kordi Eesti NSV veteranide tennisemeistriks.

## Tunnustus
* 1988 Eesti Tenniseliidu auliige
* 1998 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Ta oli teist korda abielus, 1958. aastast lauatennisemängija ja sporditegelase Tamara Keerdiga.

## Viited

## Välislingid
* Biograafia ESBL-is
*Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Zelvianka

**Zelvianka** või **Zelvjanka** on jõgi Valgevenes Hrodna ja Bresti oblastis, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Зэльвянка*, vene keeles samuti *Зельвянка*.

Jõe pikkus on 170 km ja valgla on 1940 km². Jõe lang on 0,4 m/km.

Zelvjanka jõgi algab Valgevenest Svisłači rajoonist, selle territooriumil on jõe sängi 16 kilomeetri ulatuses maaparandustöödega õgvendatud. Algul voolab jõgi ida suunas, voolates läbi Vaŭkavyski rajooni ja Bresti oblasti Pružany rajooni. Viimase territooriumil on jõel Papiernia veehoidla ja hüdroelektrijaam. Pärast seda, kui Zelviankasse suubub jõe suurim lisajõgi Ružanka, pöörab Zelvianka põhja suunas, voolates Słonimi rajooni läänepiiril ja läbides Zelva rajooni. Zelva rajoonis Zelvaalevi juures on jõel Zelva paisjärv koos väikese hüdroelektrijaamaga. Zelvast allavoolu on jõesäng 28,2 kilomeetri ulatuses maaparandustöödega õgvendatud. Edasi läbib jõgi Masty rajooni, voolates selle territooriumil loodesse. Jõgi suubub Nemunase jõkke Masty linna territooriumil.

Suuremad asulad jõe kaldal on Zelva alev jõe keskjooksul ja Masty linn jõe suudmes.
Strača

**Strača** ehk **Stratša** on jõgi Valgevenes, Nerise parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles ja vene keeles on jõe nimi *Страча*.

Jõe pikkus on 59 km ja valgla suurus on 1140 km². Jõe langus on 55 m ja lang on ligikaudu 1 m/km.

Strača jõgi algab Valgevene Pastavy rajooni Małyja Švakšty järvest ning läbib seejärel Miadziełi rajooni. Astravieci ja Miadziełi rajooni vahel läbib jõgi Bałduki järvistu. Jõgi suubub Nerisesse Astravieci rajooni territooriumil.

Valgevene territooriumil läbib Strača Viciebski, Minski ja Hrodna oblastit. Suuremad asulad jõe kaldal on Svisłači linn jõe ülemjooksul ja Svisłači asula jõe suudmes.

2. veebruaril 1944 toimus jõe kallastel Strača lahing Armia Krajowa ja Nõukogude Liidu eest võidelnud partisanide vahel.

## Välislingid
Johannes Kappeli tänav

**Johannes Kappeli tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Johannes Kappeli tänav algab Tartu maanteelt ja lõpeb Jüri Vilmsi tänaval. Tänav on edela-kirdesuunaline ja ligikaudu 235 meetri pikkune.

## Tänava nimi ja ajalugu

Varem moodustas praegune Johannes Kappeli tänav osa 1883. aastal rajatud **Riesenkampfi tänavast** (Narva maanteest kuni Tartu maanteeni), mis 17. jaanuaril 1923 sai   nimeks Jüri Vilmsi tänav. 

Omaette tänavaks (Juhan Kunderi tänava ristmikust Tartu maanteeni) sai Johannes Kappeli tänav 22. jaanuaril 1936. Tänavale pandi nimi helilooja Johannes Kappeli mälestuseks.

## Viited
Łoša jõgi

**Łoša** või **Loša** on jõgi Valgevenes, Ašmianka jõe vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Лоша*.

Jõe pikkus on 55 km ja valgla on 455 km². Jõe lang on 1,34 m/km.

Łoša jõgi algab Valgevenest Hrodna oblastist Astravieci rajoonist, voolates üksnes selle rajooni territooriumil. Suurim asula selle jõe kaldal on Astravieci linn, teine tähtsam asula jõe kaldal on Hierviaty.
Ašmianka

**Ašmianka** (ka Ašmjanka) on jõgi Valgevenes, Nerise vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Ашмянка*, vene keeles *Ошмянка* (Ošmjanka).

Jõe pikkus on 105 km ja valgla on 1490 km². Jõe lang on 0,8 m/km.

Ašmianka jõgi algab Valgevenest Ašmiany rajoonist Ašmiany kõrgustikult. Ülemjooksul on jõesäng 6.3 kilomeetri ulatuses maaparandustöödega kraavitatud. Ašmiany linnas voolab Ašmiankasse suurim parempoolne lisajõgi Haružanka. Edasi pöörab jõgi põhja poole ja läbib Smarhońi rajooni. Alamjooksul voolab jõgi Astravieci rajooni territooriumil, seal voolab temasse ka suurim vasakpoolne lisajõgi Łoša.

Valgevene territooriumil läbib Ašmianka Hrodna oblastit. Suurim asula jõe kaldal on Ašmiany linn.
Öölase tänav

**Öölase tänav** on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 

Öölase tänav on Sompa teelt algav umbes 140 meetrit pikk lääneloode-idakirde suunaline umbtänav. 

Öölase tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemaliste tänavanimede sarja. Tänav on saanud nime liblikaliste sugukonna öölaste järgi.

Öölase tänav on rajatud endise Lepiku küla Andrekse ja Kase talu maadele.

## Viited

## Välislingid
*Öölase tänav Lepiku asumi skeemil
Eesti muuseumide loend 1938

## Tallinn
*Tallinna Eesti Kunstimuuseum
*Eestimaa Kirjanduse Ühingu Muuseum
*Sõjamuuseum
*Tallinna Linna Pedagoogiline Muuseum
*Eesti Muusikamuuseum
*Meremuuseum
*Postimuuseum
*Kodutööstuse Muuseum
*Peeter I maja

## Haapsalu
*Haapsalu Muuseum

## Kuressaare
*Saaremaa Muuseum

## Narva
*Narva Linna Muuseum
*Peeter I Muuseum

## Paide
*Järvamaa Muuseum

## Petseri
*Petseri kloostri varakamber

## Pärnu
*Pärnu Linna Pedagoogiline Muuseum
*Pärnu Muinasuurijate Seltsi Muuseum

## Rakvere
*Rakvere Muuseum

## Tartu
*Eesti Rahvamuuseum
*Eesti Tervishoiumuuseum
*Tartu Ülikooli Botaanikamuuseum
*Tartu Ülikooli Zooloogiamuuseum
*Tartu Ülikooli Geoloogiamuuseum
*Tartu Ülikooli Klassilise Muinasteaduse Instituudi Muuseum

## Viljandi
*Viljandi Muuseum

## Harjumaa
*Pakri Vabaõhumuuseum

## Pärnumaa
*Tori Kihelkonna muuseum
Madis Ojamaa

**Madis Ojamaa** (30. märts 1937 Tallinn – 19. august 1987 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Madis Ojamaa lõpetas Tallinna Kultuurhariduskooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1.lend). 1968. aastal lõpetas ta Moskvas A. V. Lunatšarski nimelise Riikliku Teatrikunsti Instituudi (GITIS) lavastajana.  

Aastatel 1961–1963 töötas ta inspitsiendina Tallinna Riiklikus Akadeemilises Draamateatris. 1969–1970 ja 1974–1975 oli ta Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri lavastaja. 1971–1973 töötas Madis Ojamaa Tallinnfilmi ja 1976. aastast Eesti Reklaamfilmi režissöörina. 
 
Madis Ojamaa oli filmi "Verekivi" (1972) režissöör, see oli tema ainus mängufilm. Ta oli ka kontsertfilmi "Uksed" režissöör.

Ta mõtles välja tegelaskuju Elisabeth Jõhvi ja koostas tolle tekstid.  

## Isiklikku
Näitleja, teatritegelane, näidendite kirjastaja ja raamatukaupmees Taavet Mutsu oli Madis Ojamaa emapoolne vanaisa. Eesti Reklaamfilmi rajaja Peedu Ojamaa oli Madis Ojamaa vend.

## Välislingid
*Madis Ojamaa Eesti Filmi Andmebaasis
Lebiada

**Lebiada** on jõgi Valgevenes, Nemunase parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Лебяда*, ka *Лябёдка*.

Jõe pikkus on 67 km ja valgla on 791 km². Jõe lang on 0.7 m/km.

Lebiada algab Valgevenest Ščučyni rajoonist. Ülemjooksul on jõesängi mitmes kohas maaparandustööde käigus õgvendatud, kokku on seda tehtud 20.4 kilomeetri ulatuses. Ščučyni rajoonis voolab jõkke ka suurim lisajõgi Žałudzianka. Alamjooksul läbib Lebiada Masty rajooni, jäädes kõikjal Hrodna oblasti piiridesse.

## Välislingid
Koknese muinaslinnus

**Koknese muinaslinnus** oli kuni 13. sajandini tänapäeva Läti Koknese asula territooriumil asunud linnus. Ta paiknes künkal Daugava paremal kaldal Pērse jõe suubumiskohal.

1961.–1966. aastal linnamäel läbi viidud arheoloogilistel väljakaevamistel tuvastati, et see oli asustatud alates esimese aastatuhande algusest. 11.–13. sajandil asus seal pinnasest ja puidust ehitatud tugevate kaitseseintega linnus (pealinnus 0,2 ha, eeslinnus 0,4 ha) koos paljude elu- ja majapidamishoonetega. Kõrvale tekkis samal ajal 3,6 ha suurune asula. 13. sajandi alguses oli linnus Koknese vürstiriigi keskuseks. Seoses Riia piiskopiga tekkinud konfliktiga otsustas vürst Vjatško 1208. aastal linnuse maha põletada ja Venemaale põgeneda. 1209. aastal alustati selle asemele piiskopilinnuse rajamist.

## Viited

## Välislingid
*Linnamägi Läti linnamäeportaalis