open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Suuruluk

**Suurulukiteks** nimetatakse Eestis suuri jahiulukeid. 

Neile tohib jahti pidada suuruluki jahilubade alusel jahiajal. 

Suurulukitest on Eestis arvukaim metskits, kelle arvukuseks hinnatakse umbes 60 000 isendi ringis. Talle järgnevad metssiga umbes 20 000 isendiga ja põder umbes 12 000 isendiga. Metskits ja metssiga on Eestis ka enimkütitud jahiulukid.

## Suurulukite loetelu
Eestis küttida lubatud jahiulukite loetelu kinnitab Eesti kliimaminister määrusega. Suurulukiteks arvatakse:
#hunt (*Canis lupus*)
#pruunkaru (*Ursus arctos*)
#ilves (*Lynx lynx*)
#metssiga (*Sus scrofa*)
#punahirv (*Cervus elaphus*)
#põder (*Alces alces*)
#metskits (*Capreolus capreolus*)
#hallhüljes (*Halichoerus grypus*)

## Vaata ka
*Väikeuluk
*Jahilind

## Viide
Väikeuluk

**Väikeuluk** on Eestis kasutatav jahindusalane mõiste väikeste jahiloomade (imetajad ja linnud) kohta, kellele tohib jahilubade alusel jahiajal jahti pidada. Väikeulukite hulka kuuluvad imetajad on enamikus karusloomad.

Eestis küttida lubatud jahiulukite loetelu kinnitab Eesti kliimaminister määrusega.

## Väikeulukitest imetajate loetelu
# rebane (*Vulpes vulpes*)
# šaakal (*Canis aureus*)
# kährikkoer (*Nyctereutes procyonoides*)
# mink (*Mustela vison*)
# tuhkur (*Mustela putorius*)
# metsnugis (*Martes martes*)
# kivinugis (*Martes foina*)
# mäger (*Meles* meles)
# kobras (*Castor fiber*)
# ondatra (*Ondatra zibethicus*)
# halljänes (*Lepus europaeus*)
# valgejänes (*Lepus timidus*)

## Väikeulukitest lindude loetelu
# kormoran (*Phalacrocorax carbo*)
# rabahani (*Anser fabalis*)
# hallhani (*Anser anser*)
# suur-laukhani (*Anser albifrons*)
# kanada lagle (*Branta canadensis*)
# valgepõsk-lagle (*Branta leucopsis*)
# viupart (*Anas penelope*)
# rääkspart (*Anas strepera*)
# piilpart (*Anas crecca*)
# sinikael-part (*Anas platyrhynchos*)
# soopart (*Anas acuta*)
# rägapart (*Anas querquedula*)
# luitsnokk-part (*Anas clypeata*)
# tuttvart (*Aythya fuligula*)
# mustvaeras (*Melanitta nigra*)
# sõtkas (*Bucephala clangula*)
# laanepüü (*Bonasa bonasia Tetrastes bonasia*)
# faasan (*Phasianus colchicus*)
# nurmkana (*Perdix perdix*)
# lauk (*Fulica atra*)
# tikutaja (*Gallinago gallinago*)
# metskurvits (*Scolopax rusticola*)
# naerukajakas (*Larus ridibundus*)
# kalakajakas (*Larus canus*)
# hõbekajakas (*Larus argentatus*)
# merikajakas (*Larus marinus*)
# kodutuvi (*Columba livia f. domestica*)
# kaelustuvi (*Columba palumbus*)
# hallrästas (*Turdus pilaris*)
# künnivares (*Corvus frugilegus*)
# hallvares (*Corvus corone cornix*)

## Viide

## Vaata ka
*Suuruluk
*Jahilind
Saatus

**Saatus** viitab üleüldiselt mingile teatud hulgale sündmustele, mida usutakse, et need on ettemääratud. Saatust võib ka kirjeldada kui ettemääratud tulevik, kas siis seda ühele indiviidile või siis hoopis paljudele inimestele korraga, ja seda olenemata situatsioonist, ajast ja kohast. Saatus on tegelikult uskumus, mis põhineb eeldusel, et universumis valitseb kõikide inimeste üle mingi looduslik korrapära, mis on ette määratud meile kõigile, kuid mis on igale inimesele jällegi erinev, mõeldes selle all erinevate sündmuste käiku ajalises mõttes.

## Vaata ka

*Fatalism
*Punane saatuseniit
Hambahari

**Hambahari** on väike hari hammaste puhastamiseks. Hambahari koosneb pulgast ning väiksest harjast selle otsas. 

Hambahari leiutati Hiinas 1498. aastal, see valmistati bambuskepi külge kinnitatud metssea harjastest. Hambaharju hakati tootma Inglismaal aastal 1780. Esimene elektriga töötav hambahari valmis 1939. aastal Šotimaal.

## Vaata ka
*hambad
*hambapasta
*suuhügieen

## Viited

## Kirjandust
*Harri Jänes, "Hambaharja lugu" (Valgus 1989) (Medicina 2002)  

## Välislingid
Vabariiklik Orkestrijuhtide Puhkpilliorkester

**Vabariiklik Orkestrijuhtide Puhkpilliorkester (VOP)** tegutseb 1965. aastast, koondades üle vabariigi dirigente ja pilliõpetajaid seminari vormis tegutsevaks projektorkestriks, mis koguneb 3–7 korda aastas Eesti erinevates paikades.

Orkestri peamisteks eesmärkideks on propageerida eesti puhkpillimuusikat, levitada erialast teavet, ette valmistada puhkpilliorkestrite ühistegevusi (laulupeod, puhkpillimuusikapäevad jm).

## Peadirigendid

* 1965-1977 Helmut Orusaar
* 1977-2005 Leho Muldre
* 2005-2008 Hando Põldmäe
* 2008-2013 Harry Illak
* 2013-... Bert Langeler

## Vaata ka
*Eesti Orkestrijuhtide Rahvamuusikaorkester

## Välislingid
*VOPist Eesti Puhkpillimuusika Ühingu kodulehel
*VOPist Puhkpillimuusika Koja kodulehel
Nolgus

**Nolgus** (*Myoxocephalus scorpius*) on võldaslaste sugukonda kuuluv kalaliik. 

Nolgus elutseb Põhja-Euroopa külmemaveelistes rannikupiirkondades, ka Eesti rannikuvetes.

## Iseloomustus
Nolgus sarnaneb väliselt suuresti võldasega (*Cottus gobio*). Kala pea on suhteliselt suur ja sealt turritab välja mitmeid ogasid. Keha on kaetud ogaliste luuplaadikestega. Peapoolne seljauim sulandub kokku teise seljauimega. Kala keha värvus varieerub tumerohelisest pruunikate toonideni. Kala pikkus on kuni 60 cm.

Nolgus saab suguküpseks 2-aastaselt. Isased on siis 14–25 cm pikkused, emased 15–30 cm.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik
*merihärg

## Viited

## Välislingid
*
Heliülesvõte

**Heliülesvõte** on mitmetähenduslik sõna.
***Heliülesvõte** on **helisalvestis** ehk **[[fonogramm]]**.
***Heliülesvõte** on **[[helisalvestus]]**, üks muusikaproduktsiooni etappidest, mille käigus toimub heli salvestamine helikandjale.
Merihärg

**Merihärg** (*Myoxocephalus quadricornis*) on võldaslaste sugukonda kuuluv kalaliik. Merihärga on mõnikord paigutatud ka teistesse perekondadesse, levinumad ladinakeelsed nimed on *Triglopsis quadricornis* ja *Oncocottus quadricornis*.

Merihärga on leitud Kanadast, Soomest, Gröönimaalt, Norrast, Venemaalt ja Rootsist. Merihärga on leitud ka Eesti rannikuvetest, eriti Soela väinast.

Merihärja välimuse üks iseloomulikumaid karakteristikuid on kahe luumügara paiknemise pea kesk- ja tagaosas. Kala pikkus on 35,5 cm.

## Vaata ka
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik
*nolgus

## Viited

## Välislingid

*
Helikandja

**Helikandja** on andmekandja, millele on võimalik salvestada helisid, täpsemalt neile vastavaid signaale – audiosignaale. Peamiselt salvestatakse helikandjatele muusikat ja kõnet, kuid ka muid helisid (näiteks linnulaulu ja muid loodushelisid).

Muusikaproduktsioonis kasutatakse helikandjaid muusikafonogrammide tootmiseks.

Helikandjad koos helisalvestusega tulid kasutusele 19. sajandi viimasel veerandil. Teadaolev esimene helikandja on olnud optilise salvestise kandja 19. sajandi keskpaigast.

## Mehaanilise helisalvestuse helikandjad

Esimeseks helikandjaks oli fonograafi vahatrummel. Seejärel võeti laialdaselt kasutusele grammofonid ja nende jaoks sai põhiliseks helikandjaks šellakplaat (Ø 10 tolli, 78&nbsp;p/min), mis tuli müügile aastal 1904. Šellakplaadid jäid põhiliseks mehaanilise helisalvestuse helikandjaks rohkem kui pooleks sajandiks.

Kauamängivad ehk mikrosalvestusega heliplaadid võeti laialdaselt kasutusele kohe pärast II maailmasõda (LP *Long Play* Ø 12 tolli, &nbsp;p/min, 1948, EP *Extended Play* Ø 10 tolli*, ,* p/min ja *45 rpm Single*). Põhiliseks plaadi materjaliks sai polüvinüülkloriid, mistõttu selliseid plaate nimetatakse vinüülplaatideks. Stereofooniliste heliplaatidena 45/45-süsteemis on neid tehtud alates aastast 1953, masstoodanguna alates 1958. aastast.

## Optilised helikandjad

Peamiseks optiliseks helikandjaks sai helifilmi ajastul filmilint. Sellele lisati optiline helirada (või mitu rada). Kuni II maailmasõjani oli optiline helisalvestus ja helikandja kõige kõrgema kvaliteediga heli taasesitust andev lahendus.

## Magnetilise helisalvestuse andmekandjad/helikandjad

Magnetsalvestise kandjana võeti alguses (1898) kasutusele traat, kuid peatselt ka lint. Mittemetalsele alusele kantud magnetilise töökihiga magnetlint võeti kasutusele 1930. aastatel (patent 1928. aastast). Sellist linti kasutati magnetofonides lindiketaste kujul kerituna lahtistele või külgedega lindipoolidele umbes alates aastast 1935, seejärel aga püüti lindipoole paigutada kassettidesse (*RCA Cartridge* 1958, mitmesugused kinnise ringlindiga *cartridge*'id, Philipsi *Compact Cassette* 1963, Olympuse mikrokassett jt). Eriti laia leviku sai nendest kompaktkassett.
## Digitaalse helisignaali kandjad

Sellele analoogsignaali kandjate ajajärgule järgnenud digiajastul olid helisalvestise kandjateks esialgu arvuti kõvaketas ja arvutustehnikas laialdaselt kasutusel olnud magnetlint. Hiljem võeti kasutusele ka spetsiaalselt helisalvestuse jaoks kohandatud lahendused (DAT-magnetofoni kassetid).

Seejärel tulid kasutusele optilised andmekandjad CD-plaat (1982), SACD ja DVD-Audio, samuti magnetoptiline ketas.

Digitaalsetele kandjatele on helisignaal tavaliselt salvestatud kompresseerituna (näiteks MP3-vormingus).

Tänapäeval kannab (heli)salvestist peamiselt välkmälukiip (mälupulgas, mälukaardis, SSD-kõvakettas).

## Välislingid
* Glen Pilvre ja Daniel Leevik. "Kas vinüül on parim salvestatud helikandja? Lühike vastus ja pikk vastus" Geenius, 16. aprill 2016
Fonogramm

**Fonogramm** ehk **helisalvestis** ehk **heliülesvõte** on helisalvestuse tulemus, mis valmib muusikaproduktsiooni, raadio- või televisiooniülesvõtte, looduse või inimkeskkonna konkreetsete helide salvestamise või muu helisalvestuse käigus fonogrammitootja algatusel ja vastutusel ning on salvestatud helikandjale.
Merinõel

**Merinõel** (*Syngnathus typhle*) on merinõellaste sugukonda kuuluv kalaliik. 

Merinõela on leitud paljudest Euroopa mereranniku aladest, elab ka Eesti rannikuvetes.

Merinõelaga sarnaneb väliselt väga madunõel (*Nerophis ophidion*). Kõige lihtsam on neid eristada väikese sabalehviku järgi, mis madunõelal puudub.

Merinõela kehavärvus varieerub helerohekaist toonidest rohekaspruunideni.

## Välislingid

*
Stormbringer

**"Stormbringer"** on briti *[[hard rock]]*i bändi Deep Purple üheksas stuudioalbum.  

1974. aasta novembris välja antud plaat oli teine koos uute liikmete laulja David Coverdale'i ning basskitarristi ja laulja Glenn Hughesiga – esimene oli "Burn". Üsna varsti pärast albumi väljatulekut lahkus bändist kitarrist Richie Blackmore, kes ei olnud albumi ja bändi muusikalise suunaga rahul. 

## Stiil

"Stormbringeril", sarnaselt albumiga "Burn", aga veel selgemalt tulid välja souli ja *funk*i elemendid. See eemaldas Deep Purple'i puhtast *hard rock*ist, mis oli iseloomulik Ian Gillani ja Roger Gloveri ajal. Album sisaldas nii raskemat rokki, näiteks lauludes "Stormbringer" ja "Lady Double Dealer", aga ka kergemaid ballaade, nagu "Holy Man" ja "Soldier of Fortune". David Coverdale ja Glenn Hughes jagavad vokaalpartiisid enamikus lauludes, tavaliselt salme kordamööda lauldes, kuid näiteks laulus "Holy Man" laulab ainult Hughes. Uus muusikastiil, mis sisaldas *[[funk]]*- ja soulmuusika tunnuseid, oli Richie Blackmore'ile vastumeelt, mistõttu ta peatselt pärast albumi valmimist bändist lahkus.

## Laulud

# "Stormbringer" (Blackmore/Coverdale) 4.03
# "Love Don't Mean a Thing" (Blackmore/Coverdale/Hughes/Lord/Paice) 4.23
# "Holy Man" (Coverdale/Hughes/Lord) 4.28
# "Hold On" (Coverdale/Hughes/Lord/Paice) 5.05
# "Lady Double Dealer" (Blackmore/Coverdale) 3.19
# "You Can't Do It Right" (with the One You Love) (Blackmore/Coverdale/Hughes) 3.24
# "High Ball Shooter" (Blackmore/Coverdale/Hughes/Lord/Paice) 4.26
# "The Gypsy" (Blackmore/Coverdale/Hughes/Lord/Paice) 4.13
# "Soldier of Fortune" (Blackmore/Coverdale) 3.14

## Välislingid

*Amazon.com: Stormbringer (Original Recording Remastered) 
*9th studio album
Mila Kunis

**Mila Kunis** (õieti **Milena Kunis**, vene keeles Милена Маркοвна Кунис, ukraina keeles Мілена Марківна Куніс; sündinud 14. augustil 1983 Tšernivtsis) on juudi päritolu USA filminäitleja.

Mila sündis Ukrainas. Tema isa Mark oli autobaasi juhataja ja ema Elvira oli apteegi juhataja. Milal on vanem vend Mihhail.

1991 kolis perekond Los Angelesse. 9-aastaselt hakkas Mila näitlemist õppima. Varsti hakkas ta saama tööd modellina trükireklaamides ja lasterõivaste kataloogides. Esimene telereklaam, kus ta esines, reklaamis Barbie-nukke.

1994 hakkas ta mängima filmides ja teleseriaalides, algul episoodilisi rolle. 1998–2006 mängis ta üht peaosa seriaalis "That '70s Show". Alates 2000. aastast loeb ta seriaalis "Perepea" Meg Griffini osa.

Alates 1999 on Kunis välja andnud oma muuvisid, kokku on tal neid ilmunud 6, viimane 2008. aastal. Ta on andnud hääle ka kahele videomängule (sealhulgas "Family Guy Video Game"), mõlemad aastal 2006.

Alates 2002. aastast on Kunis jõudnud paljude meesteajakirjade seksikate või muidu ihaldusväärsete naiste edetabelitesse. Kunis ise ei ole sellele erilist tähelepanu pööranud, öeldes, et see ei ole niisugune asi, millele oma karjääri rajada.

## Tunnustus

Noore näitleja auhinna kandidaadiks nimetati Kunis kolm korda: 1999 ja 2000 parima näitlejaskonna kategoorias ning 2001 komöödiateleseriaali naispeaosatäitja kategoorias. Ta ei võitnud ühtegi neist auhindadest.

Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks nimetati Kunis üheksa korda, neist kuus esimest seriaali "That '70s Show" eest: 2001 ja 2002 seriaali naisosatäitja kategoorias ja 2003–2006 komöödiaseriaali naisosatäitja kategoorias. 2008 kandideeris ta naisnäitleja läbimurderolli kategoorias filmi "Forgetting Sarah Marshall" eest ning 2009 ja 2010 seiklusfilminäitlejatari kategoorias, vastavalt filmide "Max Payne" ja "The Book of Eli" eest. Ta ei võitnud neist ühtegi.

2007. aastal nimetati ta rolli eest sarjas "Perepea" parimatele multifilmidele mõeldud Annie auhinna kandidaadiks parima dublaažinäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda.

2010. aastal valminud film "Must luik" tõi kaasa hulga auhinnanominatsioone. Ta võitis Veneetsia filmifestivali parimale noorele naisnäitlejale mõeldud Marcello Mastroianni auhinna. Parima naiskõrvalosatäitja kategoorias kandideeris ta muu hulgas Kuldgloobusele ja parima ulmefilmi auhinnale Saturn, aga ei võitnud neid. MTV filmiauhinna kandidaadiks nimetati ta parima suudluse kategoorias (Natalie Portmaniga) ega võitnud ka seda.

## Isiklikku
Aastatel 2002–2011 oli ta suhtes filmi "Üksinda kodus" peaosatäitja Macaulay Culkiniga. Hoolimata kõlakatest paari abiellumise kohta nad selleni siiski ei jõudnud, kuid nad kinnitasid, et saavad ka pärast lahkuminekut väga hästi läbi. Vaid mõni kuu pärast lahkuminekut algasid jutud Mila suhtest filmi "Kuumad 70ndad" kaasnäitleja Ashton Kutcheriga. Paar kuud pärast nende kihlumist 2014. aastal sündis tütar Wyatt Isabelle Kutcher. 2016. aastal sündis poeg Dimitri Portwood Kutcher.

## Filmid

## Välislingid

*
Étienne-Jules Marey

**Étienne-Jules Marey** (5. märts 1830 Beaune – 21. mai 1904 Pariis) oli prantsuse filmipioneer.

Tema leiutatud on kronofotograafia.
Väike tobias

**Väike tobias** ehk **nigli** (ka **väiketobias**, *Ammodytes tobianus*) on tobiaslaste sugukonda tobia perekonda kuuluv kalaliik.

Väike tobias elab Lääne-Euroopa rannikumeres  ja rohkelt ka Eesti rannikuvetes.

Väikese tobia keha on pikenenud ja ümara ristlõikega. Pea on samuti pikenenud ja otsast terav, terava väljaulatuva alalõuaga. Ülalõug on väljasopistuv ja võib koos alalõuaga moodustada toru. Lõua eesmises otsas pole hambaid.

Silmatorkavalt pikk on seljauim, mis koosneb 49–58 hargnenud kiirest. Kala pikkus on 20&nbsp;cm, eluiga küünib 7 aastani. Rinnauimed on väikesed ja paiknevad madalal, kõhuuimed puuduvad, sabauim on kahehõlmaline. Nahavärv on seljal rohekaskollane, külgede ülaosas kollane, alakülgedel ja kõhul hõbedane.

Paljunemine sõltub sellest, missugusesse teisendisse kala kuulub. Sigimine toimub tavaliselt veebruarist aprillini, harvem septembrist novembrini. Kalad saavad suguküpseks 1–2-aastaselt, kui nad on 8&nbsp;cm pikad.

Tobiaslaste marjaterad on demersaalsed, veidi ellipsoidsed ja kleepuvad liivaterade külge. Vastsed on pelaagilised ja ilmuvad planktonisse massiliselt.

Väiketobia peamiseks toiduks on planktilised vähid ja tõruvähkide vastsed.

Tobiaslased ise on põhjaeluviisiga tursklaste lemmiktoit ja tobiaid kasutataksegi tursklaste õngejadadega püüdmisel elussöödana.

Väikese tobia kõrval leidub Eesti rannikuvetes ka tobiaslaste suurtobia perekonda kuuluvat suurtobiat (*Hyperoplus lanceolatus*), kes sööb väiketobiat.

## Viited

## Välislingid

* 

* Pildid lehel www.asturnatura.com
Vaskpuhkpillide loend

__NoTOC__
*Sellel leheküljel on loetletud [[vaskpuhkpill]]e.*

## [[Vaskpuhkpillid]]

*Alpisarv
*Baritonsarv :en:Baritone horn
*Bazuuka :en:Bazooka (instrument)
*Cimbasso :en:Cimbasso
*Didžeriduu
*Doulophone :en:Doulophone
*Eufoonium :en:Euphonium
*Flüügelhorn ehk sarv
*Helikon
*Horagai :en:Horagai
*Jahisarv
*Jug (muusika) :en:Jug (musical instrument)
*Kornet
*Kornett ehk tsink
*Kornetiino :en:Cornettino

*Merikarp (muusika) :en:Conch (instrument)
*Metsasarv 
*Mellofon :en:Mellophone
*Ofikleid :en:Ophicleide
*Pasun
*Vana-Rooma tuuba :en:Roman_tuba
*Sackbut :en:Sackbut
*Sakshorn :en:Saxhorn
*Serpent
*Šofar :en:Shofar
*Susafon :en:Sousaphone
*Tenorsarv :en:Tenor Horn
*Tromboon
*Trompet
*Tuuba
*Wagneri tuuba :en:Wagner tuba
Joseph Plateau

**Joseph Antoine Ferdinand Plateau** (14. oktoober 1801 Brüssel – 15. september 1883 Gent) oli Belgia füüsik.

Ta lõpetas Liège'i ülikooli füüsika- ja matemaatikateaduste doktorina 1829. 1835 määrati ta Genti ülikooli eksperimentaalfüüsikaprofessoriks.

Ta tegeles eelkõige kapillaarsuse ja pindpinevuse uurimisega. Ta sõnastas Plateau seadused, mis kirjeldavad vahtu moodustava seebikile struktuuri.

Ta sõnastas probleemi, millele anti tema nimi: leida vähima pindalaga pind, mis on piiratud antud suletud kontuuriga ruumis. Ta soovitas ka selle probleemi lahendamiseks kasutada seebikilet.

Plateau leiutas 1836. aastal algelise stroboskoobi, mida nimetas fenakistiskoobiks. See stroboskoop koosnes kahest võrdse läbimõõduga kettast, mis olid jagatud võrdseks arvuks sektoriteks. Ühe ketta sektoritel olid avad, teise ketta sektoritel pildid. Kui kettad kindla kiirusega pöörlema panna ja vaadata läbi ühes kettas olevate avade teisel kettal olevaid pilte, tekitas see animatsiooni efekti. Seda tüüpi katsetega tegelemine viis lõpuks kino leiutamiseni.

Teda huvitas silma võrkkesta reageerimine valgusele ning ta tegi 1829 katseid enda peal, vaadates 25 sekundit järjest üksisilmi päikest. Selle tulemusel kaotas ta nägemise. Kui ta mitu päeva järjest pimedas toas veetis, tuli nägemine pikkamööda tagasi. Kuid 1842 jäi ta lõplikult pimedaks.
Louis Le Prince

**Louis Aimé Augustin Le Prince** (28. august 1841 Metz – teadmata kadunud 16. septembril 1890) oli prantsuse leiutaja ja üks esimesi filmitegijaid. Teda peetakse üheks esimeseks inimeseks, kes suutis liikuvat pilti filmile jäädvustada.

1888. aastal filmis ta Inglismaal mitu lühikest klippi, neist kuulsaim on "Roundhay Garden Scene", mida peetakse vanimaks säilinud filmiks.

Le Prince kadus salapäraselt 1890. aastal rongireisil Dijonist Pariisi. Tema kadumise asjaolud on tänini lahendamata ning see on andnud põhjust mitmesugusteks spekulatsioonideks ja vandenõuteooriateks.

## Viited

## Välislingid
*
Kähäri

**Kähäri** on Turu linnaosa.

Linnaosa koosneb põhiliselt 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses ehitatud puiteramajadest.

2007. aastal elas linnaosas 946 inimest, kellest emakeelena kõneles soome keelt 93,47%, rootsi keelt 4,93% ja muid keeli 1,61%.
Raoul Grimoin-Sanson

**Raoul Grimoin-Sanson** (7. mai 1860 Elbeuf – 3. november 1941) oli prantsuse fotograaf, illusionist ja filmipioneer.

## Välislingid
*Tutvustus lehel ''Who's Who of Victorian Cinema''
Finnträsk

**Finnträsk** on järv Lõuna-Soomes Uusimaa maakonnas Kirkkonummi valla idaosas. Järv on kirde–edelasuunaline, 3 km pikkune ja kuni 600 m laiune. Edelatipus asub Träskmosseni soo, mille kaudu voolab järvest vett Soome lahte.

Järve ümbruses pesitsevad mitmed haruldased linnud ja lendoravad.
Kulna–Vasalemma tee

**Kulna–Vasalemma tee** (registrinumbriga 11171) on 6,9 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. 

Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee seitsmendal kilomeetril Lehola ja Kulna küla piiril. Tee kulgeb läbi Lehola ja Kulna ning lõpeb Ohtu külas. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Tee on mustkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
727

**727. aasta**

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - **[[720. aastad]]** - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad

**Aastad**: 722 723 724 725 726 - 727 - 728 729 730 731 732

## Sündmused
* Paavst Gregorius II mõistis ikonoklasmi hukka, see põhjustas Bütsantsi Itaalia-valduste eraldumise impeeriumist.

## Sündinud
*Yang Yan, Hiia minister

## Surnud
*Hubertus, Maastrichti ja Liège'i piiskop.
*Yi Xing, Hiina astronoom
Vasalemma karjääri tee

**Vasalemma karjääri tee** (registrinumbriga 11172) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Vasalemma alevikus.

Tee pikkus on 1,4 km. Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee neljateistkümnendal kilomeetril Nahkjala küla ja Vasalemma aleviku piiril ning lõppeb raudteeülesõidu juures Vasalemma aleviku ja Lemmaru küla piiril. Tee ei ületa ühtegi silda ega ühtegi truupi. Teele jääb 2 bussipeatust, mida teenindab kohalik koolibussiliin

Tee on mustkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 500-1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Vasalemma aleviku tiheasustusega alal (40 ja 50 km/h). Tee on ka osaliselt valgustatud.
Émile Reynaud

**Charles-Émile Reynaud** (8. detsember 1844 – 9. jaanuar 1918) oli prantsuse leidur ja filmipioneer.

## Välislingid

* Charles-Émile Reynaud (*inglise keeles*)
Matinkylä

**Matinkylä** (rootsi keeles **Mattby**) on Espoo linnaosa.

Matinkylä geograafilised koordinaadid on 60°10' N, 34°45' O. Ta asub Helsingi kesklinnast 14 kilomeetri kaugusel.

Matinkylä on piirkond, mis jääb Helsingi–Hanko kiirtee ja Soome lahe vahele. Matinkyläst põhja jääb Olari linnaosa, itta Haukilahti ja läände Kaitaa. Matinkyläs koos Olari ja Henttaaga, niinimetatud Suur-Matinkyläs, elab umbes 30 000 inimest.

Matinkylä on Helsingi metroo läänesuunalise liini Länsimetro lõpp-peatus. Seda metrooliini plaanitakse pikendada Kivenlahtini.

Seal asub kaubanduskeskus Iso Omena.

Matinkylä läänepiiril asub märgala, endine merelaht, mille nimi on Suomenojan allas.
726

**726. aasta**

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - **[[720. aastad]]** - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad

**Aastad**: 721 722 723 724 725 - 726 - 727 728 729 730 731

## Sündmused
* Bütsantsi keiser Leo III algatas ikonoklastliku liikumise. Esimese sammuna käskis ta tõsta pühapildid kirikutes kõrgemale

## Sündinud
*Hiina keiser Daizong

## Surnud
Vasalemma jaama tee

**Vasalemma jaama tee** (registrinumbriga 11173) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Vasalemma alevikus.

Tee pikkus on 1,4 km. Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee 14. kilomeetril ning lõpeb Vasalemma raudteejaama juures. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi, teele ei jää bussipeatusi.

Tee on mustkattega, kuid klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Vasalemma aleviku tiheasustusega alal on kiiruspiirang 40 km/h. Samas on ka tee valgustatud.
725

**725. aasta** (**DCCXXV**) oli 8. sajandi 25. aasta.

## Sündmused
* Munk ja teadlane Beda Venerabilis avaldas kalendrialase traktaadi *De temporum ratione*, kus näitas ära nii selle, et Kristuse sünniaasta oli valesti välja arvutatud, kui ka selle, et juliuse kalender pole päikeseaasta suhtes täpne.
*Bulgaaria kuningaks sai Sevar

## Sündinud
*...

## Surnud
*Kenti kuningas Wihtred.
724

**724. aasta**

**[[Sajandid]]**: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

**[[Kümnendid]]**: 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad - **[[720. aastad]]** - 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad

**Aastad**: 719 720 721 722 723 - 724 - 725 726 727 728 729

## Sündmused
* Jaapani keisriks sai Shōmu.
* Kaliifiks sai Hisham ibn Abd al-Malik.

## Sündinud

## Surnud
*Araabia kaliif Yazid II.
Siig (perekond)

**Siig** (*Coregonus*) on lõhelaste sugukonda kuuluv perekond kalu. Perekonna tüüpliik on merisiig (*C. lavaretus*). Eestis kutsutakse sageli ka merisiiga lihtsalt siiaks. 

Üle maailma kuulub siia perekonda arvukalt liike, kuid nende klassifitseerimine, eriti liigisiseselt, on segane. 

Eestis elavatest kaladest kuuluvad siia perekonda 
**Coregonus lavaretus* – merisiig,
**Coregonus lavaretus maraenoides* – peipsi siig (merisiia alamliik),
**Coregonus albula* – rääbis.

Siia perekonnast on anadroomsed kalad 
**Coregonus autumnalis*,
**Coregonus laurettae*,
**Coregonus sardinella*.
Läänemere tursk

**Läänemere tursk** (*Gadus morhua callarias*) on tursklaste sugukonda kuuluv kala, atlandi tursa alamliik. 

Läänemere tursa areaal on Läänemeri.

Tursa arvukus on viimastel aastakümnetel tugevasti kõikunud, peaasjalikult sõltub see Läänemere soolsusest; üks kõrgperioode oli 1980. aastad. Läänemere tursk võib olla kuni 1 meeter pikk ja kaaluda kuni 11 kg; tema eluiga võib küündida kümne aastani. 

## Viited
Bioloogiajaam

**Bioloogiajaam** on alaline või hooajaline bioloogilistele väliuurimistele spetsialiseeritud teadusasutus või õppebaas. 

Bioloogiajaamu hakati looma Euroopas alates 19. sajandi teisest poolest. Üks tuntumaid neist on Napoli bioloogiajaam, mis avati 1874. aastal.

Esimene Tartu Ülikooli rajatud bioloogiajaam oli 1908. aastal avatud Kovda bioloogiajaam Valge mere ääres, mille organiseeris Tartu Ülikooli zooloogiaõppejõud Konstantin Saint-Hilaire.

## Eesti bioloogiajaamad
Tuntumad bioloogiajaamad Eestis on Kuusnõmme bioloogiajaam, Võrtsjärve limnoloogiajaam, Puhtu bioloogiajaam, Laelatu bioloogiajaam, Vooremaa metsaökoloogia jaam, Akste bioloogiajaam, Kõiguste bioloogiajaam ja Viidumäe bioloogiajaam. Lühemat aega on tegutsenud Rootsiküla bioloogiajaam, Rutja bioloogiajaam ja Taevaskoja bioloogiajaam.

## Vaata ka
*Napoli bioloogiajaam
*Oulanka bioloogiajaam

## Kirjandus
*Kull, Kalevi; Talvi, Tõnu 1996. Eesti bioloogiajaamad — Rootsikülast Laelatuni. *Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat* 77, 211–222.
*Lindholm, Tore 1982. The history of biological stations in Finland. *Eidema* 1: 112–123.
Merivarblane

**Merivarblane** (*Cyclopterus lumpus*) on kala merivarblaslaste sugukonnast, merivarblase perekonna (*Cyclopterus*) ainus liik.

Teaduslikult kirjeldas merivarblast esimesena Carl von Linné aastal 1758.

Merivarblane on oma sugukonna tuntuim esindaja. Tema levila ulatub Hispaania põhjarannikult loode–kirdesuunaliselt Valge mereni, levila hõlmab ka Läänemerd ja Suurbritannia rannikualasid. Põhilevilast eraldi jäävad Islandi rannikupiirkonnad.

Merivarblasel on kerajas keha. See on lühike ja eesotsas tugevasti puhetunud, tagakeha on külgedelt kokku surutud. Kehal kulgeb kummalgi küljel kaks rida luukühmusid. Lõpuseavad on väikesed ja asuvad keha külgedel rinnauimedest eespool. Seljauimi on kaks, aga eesmine neist on peitunud naha alla ega paista välja. Kõhuuimed on muundunud ümmarguseks imikettaks, mille abil kala kividele kinnitub. Sabauim on ümardunud ning selja- ja pärakuuimest selgelt eraldunud.

Kala on üldvärvilt rohekas, küljed mõnevõrra hallikama varjundiga. 

Kala pikkus on emastel 61 cm ja isastel 51 cm, eluiga küündib 14 aastani. Kala võib kaaluda kuni 5½ kg. Kuid need on maksimummõõtmed, harilikult on kala palju väiksem. Isaskala on tavaliselt 2½–3 dm ja emaskala 3–4 dm pikk. Siiski on merivarblane oma sugukonna kõige suurem kala, sest põhiliselt jääb merivarblaslaste pikkus alla 1 dm.

Merivarblased toituvad bentilistest selgrootutest, peamiselt ussidest ja väikestest koorikloomadest.

Merivarblane saab suguküpseks 3.–4. eluaastal. Barentsi ja Valges meres koeb ta maist juulini. Tavaliselt on isased sinakashallid, aga kudemise ajal muutuvad nende kõht ja uimed tellispunaseks ning selg tumedaks. Emased koevad paari-kolme portsjoniga 79 000 –136 000 suurt oranži marjatera, millest igaühe läbimõõt on 2,7 mm. Isased valvavad koetud marja.

Merivarblase marja, maksa ja liha süüakse. Kala ennast soolatakse, suitsutatakse ja vinnutatakse. Kuid Eestis ja Venemaal on ta töönduslikult vähetähtis. Teda püütakse peamiselt Taanis ja Islandil.

Merivarblase mari on roosa, kuid seda värvitakse punaseks või mustaks, et seda oleks parem turustada. Merivarblase mari sisaldab palju valke ja vitamiine.

## Viited

## Välislingid

*
Aerofonide loend

__NoTOC__
*Sellel leheküljel on loetletud [[aerofon]]e.*

## [[Aerofon]]id
;Klahvpillid
* Akordion :en:Accordion
**Prantsuse akordion :de:Französisches Akkordeon :en:Flutina
* Harmoonium :en:Harmonium
* Kontsertiina :en:Concertina
* Melodeon :en:Melodeon (organ)
* Melodica :en:Melodica
* Orel
** Positiivorel
** Pipe organ :en:Pipe organ
** Reed organ :en:Reed organ

;Nupp-pillid
*Lõõtspill
**Bajaan Bayan (accordion)
**Bandoonium :en:Bandoneón
**Eesti lõõtspill
**Karmoška

;Vaata ka
*Nuppakordion :en:Button accordion
*Kromaatiline nuppakordion :en:Chromatic button accordion
*Diatooniline nuppakordion :en:Diatonic button accordion

;Puhkpillid
*Didžeriduu
*Flööt
**Pikoloflööt
*Fagott
**Kontrafagott
*Inglissarv
*Klarnet
*Kornet
*Metsasarv
*Oboe
*Plokkflööt
*Suupill
*Torupill
*Trompet
*Tromboon
Tobias

**Tobias** (*Ammodytes*) on tobiaslaste sugukonda kuuluv kalade perekond.

Tobiaslaste sugukonnas eristatakse 6 üksteisele võrdlemisi lähedast perekonda 14–15 liigiga, kes ühe erandiga elavad põhjapoolkeral. Neist kõige arvukam ja kõige laiema levilaga perekond ongi tobias, kuhu kuulub 5–6 liiki. Need elavad Atlandi ja Vaikse ookeani põhjaosas ning Põhja-Jäämeres.

Tobia perekonnas on järgmised liigid:
**A. americanus* Atlandi ookeani loodeosas
**A. dubius* Atlandi ookeani loodeosas
**A. hexapterus* ehk vaikse ookeani tobias Vaikse ookeani põhjaosas Koreast ja Californiast põhja poole, samuti Põhja-Jäämeres
**A. marinus* ehk meritobias Lääne-Euroopas
**A. tobianus* ehk väike tobias ehk nigli Euroopas, sealhulgas Eestis.

Vaikse ookeani tobias jaguneb kaheks alamliigiks: ookeani lääne- ja põhjaosas *A. hexapterus hexapterus* ning idaosas *A. hexapterus personatus*. Neid on peetud ka eri liikideks. 

Tobiad on väikesed kalad pika ja peenikese kehaga, koonilise teritunud peaga, pika selja- ja pärakuuimega, sabauimega, millel on väljalõige, ning madalal paiknevate paarisuimedega. Keha on kaetud peenikeste kaarsoomustega. Keha külgedel on viltused ristikurrud. Kõhuuimed puuduvad. Nende selg on tavaliselt tume, sinakasroheline, küljed ja kõht on hõbedased. Nende pikkus on 12–20 cm.

Tobiad elutsevad parvedena ranniku lähedal 5–40, harvem kuni 120 m sügavuses. Vähimagi ohu korral kaevuvad nad silmapilkselt liiva. Seda teevad nad ka mõõna ajal madalvette jäädes.

Nende peamise toidu moodustavad planktilised vähid ja tõruvähkide vastsed. Nad ise on põhjaeluviisiga tursklaste lemmiktoit.

Tobiate marjaterad on demersaalsed, veidi ellipsoidsed ja kleepuvad liivaterade külge. Nende vastsed on pelaagilised ja ilmuvad massiliselt planktonisse.

Veel hiljaaegu seisnes tobiate peamine töönduslik tähtsus nende kasutamises oivalise elussöödana tursklaste püüdmisel õngejadadega. See tähtsus on tänapäeval kadunud, sest tursklasi püütakse tänapäeval traaliga ja elussööta enam ei vajata. Seevastu on väikeseid kalu üha rohkem hakatud kasutama toiduks ja kalajahu valmistamiseks. Seetõttu on tobiad kui massilised kalad omandanud ka iseseisva tööndusliku tähtsuse. Neid püütakse Euroopas, Koreas ja Jaapanis.

## Viited
Kordofonide loend

__NoTOC__
*Sellel leheküljel on loetletud [[kordofon]]e.*

## [[Kordofon]]id
;Klahvpillid
* Bowed Clavier :en:Bowed Clavier
* Electric piano :en:Electric piano
** Clavinet
** Pianet :en:Pianet
** Fender Rhodes (see on ka elektrofonides)
** Wurlitzer electric piano :en:Wurlitzer electric piano
* Hurdy gurdy :en:Hurdy gurdy
* Klavikord
* Klavessiin :en:Harpsichord
** Spinett :en:Spinet
** Virginaal 
* Klaver
* Tangent piano :en:Tangent piano

;Keelpillid
*Balalaika
*Bandžo
*Harf
*Hiiu kannel
*Kannel
**Kromaatiline kannel
*Kitarr
**Basskitarr (peetakse ka elektrofoniks)
**Klassikaline kitarr
*Lauto
*Mandoliin
*Viiul
**Vioola
**Tšello
**Kontrabass
*Viola da gamba
*Viola d'amore
Idiofonide loend

__NoTOC__
*Sellel leheküljel on loetletud [[idiofon]]e.*

## [[Idiofon]]id
;Klahvpillid
* Glasschord :en:Glasschord
* Kariljon :en:Carillon
* Tšelesta  :en:Celesta

;Löökpillid
*Balafon :en:Balafon
*Gong
*Kellamäng
*Ksülofon
*Steelpan :en:Steelpan
*Tamburiin
*Txalaparta
*Vibrafon

## Vaata ka
*Membranofonide loend
Elektrofonide loend

__NoTOC__
*Sellel leheküljel on loetletud [[elektrofon]]e.*

## [[Elektrofon]]id
* Chamberlin
* Clavivox
* Continuum Fingerboard :en:Continuum (instrument)
* Dubreq Stylophone :en:Dubreq Stylophone
* Digitaalklaver
* Elektrooniline klaviatuur :en:Electronic keyboard
* Elektrooniline klaver :en:Electronic piano
**Fender Rhodes 
* Elektriorel
** Hammondi orel
** Farfisa :en:Farfisa
* Keytar (klahvkitarr) :en:Keytar
* Mellotron
* Music workstation :en:Music workstation
* Ondes Martenot
* Süntesaator 
** Moogi süntesaator 
** Synclavier
* Sämpler
*Teremin
Itaalia väikehurt

**Itaalia väikehurt** on väike tõukoer, kes kuulub hurdaliste perekonda. Itaalia väikehurdal (nimetatakse vahel ka itaallaseks või italiaanoks) on kiired jalad ja hea nägemine, seega on ta hea jahikoer väikeste ulukite püüdmiseks.

Itaalia väikehurt on hurtade perekonnast väikseim. Ta on kitsa rinnaga, pika kaela ja pikkade jalgadega. 

Tõu vanus on kuni 2000 aastat. Egiptusest on leitud mumifitseeritud koeri, kes on Itaalia väikehurdale väga sarnased, samuti on leitud Pompeist sarnaste koerte kujutisi.

Itaalia väikehurt on hea kaaslane, kuid ta ei talu külma ning on väga õrn. Teiste "mängukoertega" võrreldes on Itaalia väikehurdal haukumisel palju madalam hääl.

Itaalia väikehurdad on väga taibukad, kui asi on nende kasuks, näiteks oskavad nad väga kergelt kahel käpal kõndida . Neid loetakse ka headeks valvekoerteks, sest hauguvad võõraste helide peale. Itaalia väikehurtadega jalutatakse enamasti rihmastatuna. Nende jahiinstinkt on nii tugev, et piisab tuules lendlevast kilekotist või puulehest ning nad unustavad omaniku, kuulekuse.

## Viited
Fütotsönoloogia

**Fütotsönoloogia** ehk **fütosotsioloogia** on fütotsönoose ehk taimekooslusi uuriv bioloogia haru. Mitmed autorid peavad mõistet "fütotsönoloogia" mõistega "geobotaanika" samatähenduslikuks.

Zooloogia ja Botaanika Instituudis Tartus oli 1970. aastail fütotsönoloogia sektor, mida juhatas algul Liivia Laasimer ja seejärel Toomas Frey. 1979. aastal nimetati see ümber süsteemökoloogia sektoriks. 

## Vaata ka
*geobotaanika
*sünökoloogia

## Viited
Geobotaanika

**Geobotaanika** on teadusharu, mis tegeleb taimkatte ja seda moodustavate taimekoosluste uurimisega, pöörates tähelepanu paiga edaafilistele ja klimaatilistele tingimustele.

Mitmed autorid peavad mõistet "fütotsönoloogia" samatähenduslikuks.

## Vaata ka
*fütotsönoloogia
*sünökoloogia
Pärandkooslus

**Pärandkooslus** (ka **poollooduslik kooslus**) on niisugune biotsönoos, mis on looduslikust kooslusest kujunenud mõõduka inimmõju tulemusel. Pärandkooslused koosnevad pärismaisest elustikust. Harva kasutatakse ka terminit "pärandmaastik", mis sisuliselt hõlmab üht biotsönoosi olulist komponenti – biotoopi.

Kitsamas mõttes on pärandkooslusteks niidud, mis püsivad tänu regulaarsele niitmisele (samuti puisniidud, millel lisaks niitmisele ka raiutakse valikuliselt puid) ning karjamaad (sealhulgas puiskarjamaad), mis püsivad tänu kariloomade regulaarsele karjatamisele.

Laiemas mõttes on  pärandkooslused kõik mahedalt majandatavad pärismaised kooslused, näiteks majandatavad pärismaistest liikidest (looduslikult uuenenud) metsad, aga ka traditsiooniliselt majandatavad looduslike veekogude kooslused.

## Pärandkooslused Eestis
Botaanik Toomas Kuke hinnangul ei ole Eesti pärandniidukooslused valdavalt vanemad rahvasterännu- ja eelviikingiajast 450–800 pKr, mil Eesti aladel muutus üldiseks heinategu. Suurim oli pärandniitude pindala Eestis 19. sajandi lõpul, mil need, enamjaolt karja- ja heinamaad, hõlmasid ligi 40% Eesti maismaast ehk 1,8 miljonit hektarit. Kiirelt hakkasid need kaduma pärast Teist maailmasõda, mil põllumajanduses mindi üle suurtootmisele. Nüüdseks on pärandniite Eestis jäänud kuni 75 000 hektarit, neist puisniite kuni 750 hektarit.

## Vaata ka
*aruniit
*lamminiit
*looduslik kooslus
*loopealne
*maamajandus
*niidukoosluse taimestiku taastamine
*niit
*parkmets
*puiskarjamaa
*puisniit
*pärandelupaik
*Pärandkoosluste Kaitse Ühing
*pärandkultuur
*rannaniit
*tehiskooslus

## Viited

## Välislingid
* Pärandkoosluste Kaitse Ühingu koduleht
* Toomas Kukk "Kui vanad on Eesti pärandkooslused?" Horisont 4/2017, lk 6
Karjamaa (täpsustus)

**[[Karjamaa]]** on rohumaa, kus karjatatakse kariloomi.

**Karjamaa** on ka kohanimi:

***[[Karjamaa (Alutaguse)|Karjamaa]]**, küla Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas
***[[Karjamaa (Tallinn)|Karjamaa]]**, asum Tallinnas

## Tänavad
* Karjamaa on tänav Mõisakülas
* Karjamaa on tänav Narvas
* Karjamaa on tänav Pärnus
* Karjamaa on tänav Tallinnas

## Vaata ka
* Karja tänav (sh Suur- ja Väike-Karja)
Helisalvestus

**Helisalvestus** on audiosignaalide salvestamine helikandjale. Salvestatava heli muundab elektriliseks signaaliks ehk audiosignaaliks mikrofon.

Helisalvestus on ka üks muusikaproduktsiooni etappidest, mille käigus toimub heli salvestamine helikandjale kas spetsiaalses helistuudios, kontserdisaalis või mujal. Heli salvestatakse tavaliselt mitmekanalilise helisalvestusseadmestiku abil arvuti kõvakettale või muule helikandjale (näiteks magnetlindile mitmerajalise salvestusena).

Laialt levinud helisalvestuse meetodid on olnud mehaaniline, optiline ja magnetiline. Algselt on kõikide nende puhul olnud tegemist signaali salvestamisega analoogkujul, kuigi kandevsignaali modulatsiooni ja muude signaalitöötluse võtete kasutamisega selle juures, nagu seda on eelmagneetimine magnetofonides, kandevsignaalid kvadrofooniliste heliplaatide puhul jms.

Tänapäeval on levinuim helisalvestuse meetod digitaalsignaali salvestus sobivale andmekandjale, tarbekasutuses selle kompresseeritud vormid (MP3 jm).

Helisalvestuse tulemuseks on helisalvestis ehk fonogramm.

## Vaata ka
*audiosignaal
*helikandja
*helisalvestis
*fonogramm
*fonogrammitootja
*muusikaproduktsioon
Big Apple

**Big Apple** ('suur õun') on New Yorgi linna hüüdnimi. Nime võttis 1920. aastatel kasutusele New York Morning Telegraphi spordiajakirjanik John J. Fitz Gerald. 

Hüüdnimi on laiemalt kasutusel alates 1970. aastatest, mil linn korraldas selle nime propageerimiseks ulatusliku reklaamikampaania. 

## Hüüdnime ajalugu

Kuigi hüüdnime "Big Apple" päritolu kaua aega ei teatud, on kahe viimase aastakümne jooksul uurinud seda peamiselt harrastusetümoloog Barry Popik  ning Missouri Teadus- ja Tehnoloogia Ülikooli (Missouri University of Science and Technology) professor Gerald Cohen, kelle uurimistöö on loonud üsna selge ettekujutuse hüüdnime päritolust. Enne seda oli liikvel palju oletusi, millest ehk kõige naeruväärsem oli väide, et nimi pärineb New Yorgi lõbumaja Eve-nimeliselt maadamilt.

## Viited
Patriotism

**Patriotism** ehk **isamaa-armastus** ehk **isamaalus** (ka isamaalisus) on üksikisiku või grupi inimeste positiivne ja toetav hoiak isamaa või mingi regiooni või linna vastu. Patriotismiga saab seondada uhkust oma riigi kultuuri ja saavutuste üle ning soov neid väärtusi säilitada.

Patriotism on vahel seotud ka rahvuslusega ning rahvuslust võidakse nimetada ka **patriotismiks**.

Patriotism tähendab ka seda, et inimese jaoks on riigi huvid enda isiklikest huvidest olulisemad. Näiteks võib ta sõja tingimustes isamaa nimel oma elu ohverdada. Surm lahingus isamaa eest on äärmuspatriotismi arhetüüp.

## Patriotismi väljendamine
**Isiklik patriotism** on emotsionaalne ja vabatahtlik. Patrioodile on olulised teatud väärtused, nagu näiteks austus lipu vastu. Tihti on patriotism seotud erinevate sümboolsete tegevustega, nagu näiteks hümni laulmine, autole lippude ja isamaaliste kleepsude panemine, sõjaveteranide austamine.

Patriotism väljendub intensiivsemalt olukorras, kui riik on mingi ohu all.

Patriotismi negatiivne väljund on enda rahvuse kõrgemale seadmine teistest rahvustest või inimgrupist. Siis on tegemist natsionalismi või šovinismiga.

## Vaata ka

*Kolkapatriotism
Š

**Š** (**š**) (hääldus: šaa) on ladina kirja täht, mis esineb bosnia, eesti, liivi, leedu, läti, karjala, tšehhi, soome, sotho, põhjasaami, inarisaami, slovaki, sloveeni, horvaadi, serbia, vadja ja vepsa keeles.

Š-tähe võttis esimesena kasutusele Jan Hus 15. sajandil tšehhi tähestikus. Ljudevit Gaj võttis š-tähe 1830. aastal kasutusele ka horvaadi keele kirjutamisel.

Eesti ja soome keeles kasutatakse š-tähte ainult võõrsõnade kirjutamisel ja võõrnimedes. Tähe š kasutusele võtu ettepanek tehti Eestis hiljemalt 1900. aastal (Ansomardi), lõpliku heakskiidu sai š 1918. a ilmunud "Eesti keele õigekirjutuse-sõnaraamatus".

Täht leiab kasutamist ka kirillitsas kirjutatavate keelte translitereerimisel ladina kirja, vastab ш-tähele.

Arvutikasutajad asendavad š-tähe vahel tähekombinatsiooniga **sh**; sellist kirjaviisi on esinenud küll vanas eesti kirjasõnas (gooti kirjas **ſh**), kuid tänapäeval pole selle kasutamine õigustatud.

## Viited
Zinkiv

**Zinkiv** (venepäraselt *Zenkov*) on linn Ukrainas Poltava oblastis. Linna asutamisaastaks loetakse aastat 1533.
Bingöl

**Bingöl** on linn Türgi idaosas, Bingöli provintsi keskus. 

Linna endine nimi on **Çabakçur**.

## Välislingid
Transkriptsioon (muusika)

**Transkriptsioon** on muusika ümberkirjutus ühest noodikirja liigist teise, heliteose seade erinevasse instrumentatsiooni, fonogrammil kõlava muusika üleskirjutus noodikirjas.

Sõna 'transkriptsioon' all mõistetakse muusikas:
# muusika ümberkirjutist ühest noodikirja liigist teise. Näiteks transkriptsioon on tabulatuuri abil üles kirjutatud kitarriteose ümberkirjutamine 5-joonelisele noodijoonestikule. Samuti on transkriptsioon neumades või kvadraatnotatsioonis kirjutatud muusika ümberkirjutamine traditsioonilisse noodikirja.
# heliteose seadet erinevasse instrumentatsiooni, näiteks klaveriteose orkestratsiooni või orkestriteose klaviiri. 
# kõlava muusika üleskirjutisi noodikirjas, näiteks etnomusikoloogias helisalvestise üleskirjutist või ka noodikirja mittetundvate heliloojate heliteoste üleskirjutisi.
# muusikažanrit

## Vaata ka
*Arranžeering

## Välislingid
*Kuuldeline transkriptsioon kui analüüs
*Wolfgang Amadeus Mozarti ooperi "Don Giovanni" transkriptsioon klaverile kahele käele, versioon 1
*Wolfgang Amadeus Mozarti ooperi "Don Giovanni" transkriptsioon klaverile kahele käele, versioon 2
Mudillased

**Mudillased** (*Gobiidae*) on ahvenaliste seltsi kuuluv liigirikkas kalade sugukond. Mudillased on üks suurimaid kalade sugukondi üldse, sellesse kuulub üle 2000 liigi üle 200 perekonnas.

Enamik sugukonda kuuluvaid liike on väikesed: tüüpiliselt alla 10 cm pikad. 

Vaatamata sellele, et enamikul mudillastest pole töönduslikku tähtsust, on nad oluline toiduressurss sellistele kalamajanduslikult tähtsatele liikidele nagu tursk, pikša jmt. Mitmeid mudillasi kasutatakse ka akvaariumikaladena, näiteks perekonnast *[[Brachygobius]]*.

## Süstemaatika
Mudillaste sugukond jagatakse neljaks alamsugukonnaks ja umbes 200 perekonnaks. 

Eestis on mudillastest esindatud järgmised liigid:
* must mudil (*Gobius niger*)
* väike mudil (*Pomatoschistus minutus*)
* pisimudil (*Pomatoschistus microps*)
* kirju mudil (*Coryphopterus flavescens*)
* ida-lontmudil (*Proterorhinus nasalis*) – võõrliik
* lääne-lontmudil (*Proterorhinus semilunaris*) – võõrliik
* ümarmudil (*Neogobius melanostomus*) – võõrliik

## Välislingid
* "Läänemeres tegutsevad kurjad "mudilased"" ERR Novaator, 27. detsember 2017
Aressa

**Aressa** (venepäraselt *Oressa*) on jõgi Euroopa idaosas Valgevenes Minski ja Homieli oblastis. Algab Polesje soodest. Voolab valdavalt lõunasse ja itta. Suubub paremalt Ptsitši.
Saab S100 Argus

**Saab S100B Argus** ehk **Saab 340AEW&C** (Airborne Early Warning and Control) on Rootsi eelhoiatus- ja juhtimislennuk. 

Lennuk on saanud nime saja silmaga tegelase Argose järgi kreeka mütoloogias. S100B esmalend toimus 1994. aastal. 1997. aastal võeti lennuk Rootsi Õhujõudude teenistusse. S100B-l on firma Ericssoni radar PS-890, mis kannab nime Erieye. Radar kasutab 200 saate- ja vastuvõtumoodulit. 

Radari antenn kaalub 900 kg ja on 10 meetrit pikk. Erieye võib näha 300 km kaugusele (maksimaalselt 450 km) ja see töötab mõlemalt poolt 160-kraadise nurgaga. Antennil on ka õhukogur, mida kasutatakse elektroonika jahutamiseks.  

Rootsi Õhujõududele on plaanitud ehitada kuus sellist lennukit. Neljal neist on radar ja ülesandeks on eelhoiatus. Kahel ülejäänud lennukil aga puudub radar. Need täidavad transpordilennuki ülesandeid. Kahte Erieye radarit kasutab ka Kreeka, lennukitel Embraer EMB-145. 

2007. aasta novembris teatas Tai, et kavatseb 2010. aastaks osta kaks lennukit S100B AEW. 

Argus kasutab kahte General Electric CT7-9B turbopropellermootorit, kumbki 1395 kW. Patrullimisel on lennuki keskmine kiirus 300 km/h ja kõrgus 2000–6000 meetrit.

29. mail 2024 teatas Rootsi sõjalisest  abipaketist Ukrainale, mis sisaldab ka kahte Saab 340AEW&C lennukit.

## Kasutajad
* 
* 
* 
*  alates 2025

### Endised kasutajad
* 

## Vaata ka
* Boeing E-3 Sentry
* Berijev A-50

## Viited

## Välislingid

*Saab 340 AEWC *Plane Encyclopedia*
Nordkapi hoovus

**Nordkapi hoovus** on hoovus Barentsi meres, osa Golfi hoovusest. Hoovab mööda Skandinaavia põhjakallast itta. Hoovus on soe ega külmu talvel.
Meripühvel

**Meripühvel** (*Taurulus bubalis*, ka *Cottus bubalis*) on võldaslaste sugukonda kuuluv kala, meripühvli perekonna (*Taurulus*) ainus liik. 

Meripühvlit leidub ka Eesti rannikuvetes, eriti Soome lahe lääneosas.

## Iseloomustus

Meripühvel meenutab mõneti nolgust, kellest ta on küll tublisti väiksem. Kala kuklaosas turritavad välja ogapaarid. Silma ümbritseb lihaseline volt. Küljejoonest ulatuvad välja väikesed ogad. Kala värvus varieerub pruunikatest toonidest punasteni. Kala pikkus on umbes 17,5 cm.

## Viited

## Välislingid
*
Meritint

**Meritint** (*Osmerus eperlanus*) on tintlaste sugukonda kuuluv kalaliik. 

Meritinti leidub ka Eesti rannikuvetes, arvukas eriti Pärnu lahes.

## Iseloomustus
Meritindi keha on suhteliselt sale ja pikk. Meritindil nagu enamikul lõhelistel on olemas väike rasvauim. Seljauimel on esimesed kaks kiirt hargnemata, ülejäänud (8–10) hargnenud (uimevalem: D II/8–10), küljejoon ulatub umbes keskkehani. 

Kala värvus varieerub mustjaskollakatest toonidest roheliseni, mõlemal pool külge sirendab hõbejas vööt. Võib kasvada kuni 46 cm pikkuseks, eluiga 12–15 aastat.

Värske meritint lõhnab kurgi järele.  

Meritint on anadroomne kala, see tähendab, et ta tuleb merest jõgedesse kudema.

## Vaata ka
*peipsi tint
*tindimõrd
*Eesti kalade süstemaatiline nimestik

## Viited

## Välislingid
*
Paldiski–Padise tee

**Paldiski–Padise tee** (registrinumbriga 11174) on 15,2&nbsp;km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas (Paldiski linna tänavatena Soomepoiste tee ja Padise tee – kokku 1,6&nbsp;km).

Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 46. kilomeetril Paldiski linnas. Tee kulgeb läbi Paldiski, Laoküla, Põllküla, Madise, Karilepa, Suurküla ja Padise küla ning Ämari ja Rummu aleviku. Tee lõpeb Keila–Haapsalu maantee 21. kilomeetril Padise külas.

Tee ületab üht silda (Jõesuu II sild üle Vasalemma jõe tee viiendal kilomeetril) ja üheksat truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Tänava otsa, Liisküla, Kasepere, Padise.

Teega ristub teisel kilomeetril Paldiski Lõunasadama tee, kolmandal kilomeetril kaks korda Laoküla tee, viiendal kilomeetril kaks korda Jõesuu silla tee, kaheksandal kilomeetril Põllküla–Madise tee.

Tee esimene kilomeeter on asfaltkattega, teine ja kolmas kilomeeter mustkattega. Jõesuu silla piirkonnas on tee 1&nbsp;km ulatuses asfaltkattega. Tee seitsmendal kilomeetril on tee 1&nbsp;km ulatuses ning tee lõpp 0,4&nbsp;km ulatuses pinnatud kruusatee. Ülejäänud tee on kruusatee. Esimene 1,6&nbsp;km on linnatänav, kuni kolmanda kilomeetrini on tee klass IV, edasi on tee klassita. Tee esimesel kilomeetril on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas, edasi kuni 2,7. kilomeetrini on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, ülejäänud teel kuni 200 autot ööpäevas. Tee seitsmendal-kaheksandal kilomeetril on kiiruspiirang 40&nbsp;km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.