Matrjoška

**Matrjoška** (oletatavasti hellitusvorm nimest Matrjona, mis tähendas ka "tähtsat daami") on vene rahvuslikuks sümboliks peetav puust mänguasi: kirevalt maalitud lahtivõetav nukk, mille sees on samalaadsed väiksemad nukud. Tavaliselt on nukke üksteise sees vähemalt kolm.

Peaaegu alati on matrjoška munakujuline, lameda põhjaga ning koosneb kahest osast: ülemisest ja alumisest. Traditsiooniliselt kujutatakse matrjoškal naisterahvast punases sarafanis ja kollases kleidis. Tänapäeval on maalingute teemad mitmekesised: muinasjutukangelased, Venemaaga seotud või perekonnad. Levinud on ka poliitikute paroodiad – see teema erineb suuresti matrjoškade tavapärasest maalingust, millel kujutati naist, mitte meest.

## Päritolu

1890. aastail tõi A. Mamontova Moskva mänguasjatöökotta "Детское воспитание" ('lastekasvatus') Jaapanist daruma-kujukese, millele oli maalitud kiilakas vanamees Fukuruma. See koosnes mitmest õõnsast, üksteise sisse asetatud kujust. Töökoja puunikerdaja Vassili Zvjozdotškin valmistas puust sarnased kujukesed, kunstnik Sergei Maljutin maalis neile tüdrukud lihtrahva linnarõivas: sarafanis, põlles ja kukega kleidis. Ehkki esimesed matrjoškad olid kallid, oli nõudlus suur. Peagi valmistasid neid mitmed töökojad toona Moskvast 70&nbsp;km põhjas asunud käsitöölinnakus Sergijev Possadis. 20. sajandi alguses hakati matrjoškasid massiliselt eksportima.

Matrjoškade eeskujuks võib pidada ka Venemaal traditsioonilisi üksteise sisse paigutatud puust lihavõttemune. Matrjoškad erinevad siiski nii munadest kui ka darumadest selle poolest, et nad on alt lamedad. Darumad aga sarnanevad Eestiski tuntud jonnipunnidega: nad on alt ümarad, kuid madala raskuskeskmega, nii et pikali lükatud kujuke tõuseb alati püsti.

Matrjoškadega seostatakse ka Kirde-Venemaal ja Lääne-Siberis levinud müüti Kuldnaisest.

## Matrjoškade valmistamine
Alustuseks valitakse sobilik puit. Pehmuse tõttu eelistatakse enamasti pärna, harvem leppa või kaske. Puud langetatakse tavaliselt varakevadel ja kooritakse osaliselt, et puit kuivades ei praguneks. Palgid ladustatakse ja kuivavad mõne aasta hästi õhutatud paigas.

Puitu tuleb töödelda, kuni see on pool-, mitte täiskuiv. Iga matrjoška valmistamisel on enam kui kümme etappi. Esimesena valmib kõige väiksem nukk, mis pole lahtivõetav. Järgmised tehakse suuruse järjekorras, viimasena kõige suurem. Iga nuku jaoks vajaliku kõrgusega tükk töödeldakse ning lõigatakse pooleks, esimesena valmib alumine osa. Seejärel eemaldatakse mõlema osa seest sisu nii, et väiksem nukk sinna tihedalt sisse mahuks. Nukkude arv komplektis varieerub.

Tööprotsessi lõpus kaetakse kõik nukud õlilakiga. Pärast täiendavat kuivatust ja poleerimist asub kunstnik maalima. Värvidena tarvitatakse nii guašš- kui ka õlivärve.

## Matrjoškamuuseumid
Tänapäeval tegutsevad mitmes linnas matrjoškamuuseumid: Moskvas Leontjevi põiktänavas, Nižni Novgorodis, Tveri oblastis Kaljazini linnas, Nižni Novgorodi oblastis Voznessenski asulas, Sergijev Possadis jm.

## Popkultuuris
 
Matrjoškat on rohkesti kasutatud visuaalkunsti teostes kunstilise kujundina ja sõna ennast pilkupüüdva pealkirjana. Nii sisaldub sõna "matrjoška" rohkem kui 40 filmi või teleseriaali pealkirjas.

Eestis on näidatud (TV6, 2008 ja 2011) näiteks Belgias toodetud 20-osalist sarja "Matrjoškad" (hollandi keeles "Matroesjka's", inglise keeles "Russian Dolls: Sex Trade").

2013. aastal otsustas Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) korraldada Venemaalt turistide Eestisse meelitamiseks nn matrjoškakampaania. Selle tarbeks tehtud sotsiaalmeedia klipid laulvate matrjoškadega tekitasid Eesti ühiskonnas nii palju negatiivseid emotsioone, et EAS oli sunnitud reklaamklipid YouTube'ist kõrvaldama.

2007. aastal teatas Venemaa ettevõte Art Lebedev Studio, et on alustanud selliste IT-teemaliste matrjoškade tootmist, mis kujutavad IT-valdkonna mäluühikuid ja nendevahelist suhet: kõige väiksema nuku nimi on Bitt ja suurim on Terabait.

Matrjoška järgi on nimetatud ka multimeediafailide andmevorming Matroska Multimedia Container, mille failinimelaiendid on videofailil .mkv, helifailil .mka ja subtiitrifailil .mks.

## Vaata ka
* *[[Mise en abyme]]*
* Vene kultuur

## Viited

## Välislingid

* Борис Воробьёв "Где она, Золотая Баба"
* Л. Лившиц, Л. Теплов "Золотая Баба аримаспов"
* ["Золотая Баба"](http://ru.wikipedia.org/wiki/Золотая_баба_(фильм)) худ. фильм
*  "Золотая Баба" статья Википедии
* Екатерина Маврикова "Музей матрёшки" Timeout, 1. november 2005
* "Как расписать матрёшку" (matrjoškamaalimise õpetus)
* Музей матрёшки, Vene Föderatsiooni rahvaliku käsitöö fond
* "Матрёшки, музей матрёшки: как матрёшка село кормит" Сельская новь nr 9, september 2004
* Лиля Пальвелева "Матрёшка: народное достояние или китч?", svobodanews.ru, 23. märts 2007
* "Около тысячи русских матрёшек собрали в нижегородском Музее матрёшки" НТА Приволжье, 16. juuni 2004
* "Матрешка – история игрушки"