open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aleksander-Harald Trilljärv

**Aleksander-Harald Trilljärv** (19. aprill 1871 Porkuni – 30. september 1944 Tallinn) oli eesti näitleja ja tõlkija.

## Elukäik
Aastatel 1888–1891 oli ta kutseline näitleja Tallinna Saksa teatris ning aastatel 1903–1936 Estonia teatris. Estonia teatri algusaegadel kuulus Trilljärv selle juhtivate tegelaste hulka. 

Ta on kirjutanud ühe näidendi, humoreske ja novelle ning tõlkinud eesti keelde ligikaudu 30 operetti (sh "Linnukaupmees", "Lõbus talupoeg" jm). Töötanud ajalehtedes Postimees, Olevik ja Sakala.

Eluajal jõudis ta olla veel metsaärimees, õpetaja Järvamaa koolides ja mõisavalitseja Venemaal. Läbiva kõrvaltegelasena esineb ta Andrus Kiviräha romaanis "Liblikas".

Trilljärve tekstil põhineb Paul Tammeveski muusikaga šlaager "Paula, sul on poisipea".

## Isiklikku
Trilljärve isa oli Porkuni mõisa aednik.

## Teoseid
*Aleksander Trilljärv. Juhan Liivi saatus tähtedes. Rahvaleht, 16. jaanuar 1926, nr. 7, lk. 4.

## Viited

## Välislingid
* Liiva kalmistu, Vana, C1, 6–11, 2-kohaline kirstuplats
* Aleksander Harald Trilljärv
* Paul Pinna. Aleksander Trilljärv. Tema 70. sünnipäeva puhul. Teater ja Muusika, 1941, nr. 4, lk. 163.
Erika Tetzky

**Erika Anna Maria Tetzky** (ka **Tetski**, **Tetzki** ja **Dezky**, aastast 1916 **Michelson**, ka **Erika-Anna-Maria-Dagmar**; 13. märts (1. märts vkj) 1894 Arbavere – 12. mai 1918 Tallinn) oli eesti näitleja ja tantsija.

Ta õppis Tallinna tütarlastegümnaasiumis ja Karl Jungholzi teatrikursustel; tantsu alal täiendas end Peterburis Aleksandr Tšekrõgini juures.

Tetzky kuulus Estonia teatri truppi, tema ja August Michelson olid Eesti esimesed kutselised tantsijad.

Ta on üks Andrus Kivirähki romaani "Liblikas" peategelastest.

## Isiklikku
Erika Tetzky abiellus 1916. aastal oma tantsupartneri August Michelsoniga, neil sündis samal aastal poeg Hans-August.

Erika Tetzky suri 24-aastaselt pleuriidi tagajärjel Tallinnas Diakonisside Asutises. Ta maeti Kopli kalmistule, kuid pärast selle likvideerimist 1951. aastal maeti ümber Metsakalmistule.

## Viited

## Välislingid
* Väljavõte Kadrina koguduse sünnimeetrikast
* Väljavõte Kadrina koguduse personaalraamatust
* Estonia tantsu- ja muusikateatri areng
*
August Michelson

**August Michelson** (pärast eestistamist **August Mihklisoo**; 6. juuli/18. juuli 1880 Aegviidu – 4. september 1952 Tallinn) oli eesti näitleja ja tantsija. 

Ta õppis Karl Jungholzi teatrikursustel ja täiendas end tantsu alal Peterburis Aleksandr Tšekrõgini (:ru:Чекрыгин, Александр Иванович) juures.

Michelson tegutses aastatel 1897–1906 karskusseltsis "Valvaja", kuulus 1906–1948 Estonia teatri truppi ja 1948–1952 tegutses Draamateatris.

Michelson ja Erika Tetzky olid Eesti esimesed kutselised tantsijad. 1910. aastail tegi ta liikumisseadeid operettidele.

August Mihklisoo maeti 17. septembril 1952 Metsakalmistule.

Ta on üks Andrus Kiviräha romaani "Liblikas" peategelastest ja minajutustaja.

## Isiklikku
Ta oli aastatel 1916–1918 abielus Erika Tetzkyga.

## Viited

## Välislingid
* Estonia tantsu- ja muusikateatri areng
* "Kaksikjuubel "Estonias"" Postimees, 14.12.1932
Jevgeni Kafelnikov

**Jevgeni Aleksandrovitš Kafelnikov** (vene keeles *Евгений Александрович Кафельников*; sündinud 18. veebruaril 1974 Sotšis) on endine Venemaa tennisist, olümpiavõitja (2000).

Jevgeni Kafelnikovist sai esimene Venemaa tennisist, kes on võitnud suure slämmi turniiri (Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused, 1996). Hiljem võitis ta ka 1999. aasta Austraalia lahtised meistrivõistlused. 3. mail 1999 tõusis Jevgeni Kafelnikov ATP edetabelis esikohale.

2000. aasta suveolümpiamängudel võitis Kafelnikov kuldmedali, kui alistas finaalis Tommy Haasi.

## Tunnustus
*1996 – Venemaa teeneline meistersportlane
Ernst Otto Matisoo

**Ernst Otto Matisoo** (kuni 1936. aastani **Ernst Otto Mattisson**; 8. juuni 1896 – 21. jaanuar 1938 Petseri) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Ta teenis 6. Jalaväepolgus ja 7. Jalaväerügemendis, suri südamehaigusse.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Tõnis Niinemets

**Tõnis Niinemets** (sündinud 10. oktoobril 1987 Rakveres) on eesti näitleja, õhtu- ja saatejuht. 

Ta on lõpetanud 2007. aastal Rakvere Gümnaasiumi ja 2011. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (8. lend). 

Kooli ajal tegi kaasa Rakvere Gümnaasiumi teatriansamblis (juhendaja Aili Teedla). 

Ta töötas aastatel 2012–2015 Von Krahli Teatris, 2015–2021 oli vabakutseline. Alates 2021. aastast on ta Eesti Draamateatri näitleja.

## Looming

### Rollid Eesti Draamateatris

### Rollid Von Krahli Teatris

### Rollid tantsulavastustes

### Rollid mujal

### Filmid

### Telesarjad ja -saated

### Lavastused
* 2012 "Ulg" – Kanuti Gildi SAAL

## Tunnustus
* 2005 Liivi Muuseumi koolinoorte etlusvõistluse võitja
* 2016 Eesti Meelelahutusauhindade parim teleseriaali näitleja ja aasta meelelahutaja
* 2019 Eesti Meelelahutusauhindade parim teleseriaali näitleja (seriaalis "Alo")
*2020 Eesti Meelelahutusauhindade parim teleseriaali näitleja 
*2021 "Ringvaate" terasmikrofon 
*2022 Oskar Lutsu huumoripreemia 
*2024 Eesti Draamateatri kolleegipreemia Suur Ants – Artur lavastuses "Rahamaa"
*2024 Eesti Draamateatri kolleegipreemia – aasta hõivatuim meesnäitleja (108 etendust)
*2025 Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
*2025 Eesti Draamateatri kolleegipreemia Suur Ants – Caligula lavastuses "Caligula"
*2025 Eesti Draamateatri kolleegipreemia – aasta hõivatuim meesnäitleja (120 etendust)

## Isiklikku
Ta sündis pere teise lapsena. Tal on vanem vend Mihkel Niinemets.

Tema abikaasa on koreograaf Liis Ilula-Niinemets. Peres kasvavad tütar (2013) ja poeg (2015).

## Viited

## Välislingid
*Tõnis Niinemets Eesti Draamateatri kodulehel
*Tõnis Niinemets andmekogus IMDb
*Inna Grünfeldt. Intervjuu: Godot ja Tõnis Niinemets ootavad pingpongi Virumaa Teataja, 12. jaanuar 2012
Diplomaatiline auaste

**Diplomaatiline auaste** on diplomaatidele antav aunimetus.

Riikides, kus diplomaatilise auastmete kõrval on kasutusel ka diplomaatilised teenistusastmed (näiteks Eestis), on auaste alati kõrgem diplomaadile antavast teenistusastmest. Diplomaatiline auaste on võrreldav Prantsusmaal presidendi poolt antava suursaadiku tiitliga.

## Eesti
Eestis on diplomaatiline auaste karjääridiplomaadile Eesti riigi nimel antav aunimetus, mis antakse välissuhtluskogemuste ja välisteenistuses saavutatud silmapaistvate tulemuste eest. Selliseid auastmeid on alates 2007. aastast Eestis vaid üks: suursaadik.

Varem, aastatel 1996–2006 kehtinud välisteenistuse seaduse alusel, oli diplomaatilisi auastmeid kaks: suursaadik (*ambassadeur*, *ambassador*) ja sellest madalam auaste saadik (*envoye*, *envoy*).

## Vaata ka
*Diplomaatiline teenistusaste
*Prantsusmaa suursaadik

## Viited
Berliini Kunstiülikool

**Berliini Kunstiülikool** (**UdK** – Universität der Künste Berlin) on kunstiülikool Berliinis. 

Ülikoolis on vabade kunstide, disaini-, muusika-, arhitektuuri-, teatri- ja meediateaduskonnad. Ülikoolis õpib ligikaudu 3600 üliõpilast.

Kooli on nimetatud ka *Berliini Kunstiakadeemiaks*.

## Välislingid
* Koduleht
Lembitu park (Paide)

**Lembitu park** on park Paides Pärnu tänava ääres.

Park planeeriti aastatel 1936–1937, praeguse kuju sai see 1980. aastatel.

1975. aastal püstitati parki kõrge Nõukogude sõjaväelase Johannes Raudmetsa monument, mis teisaldati 2007. aastal ja viidi Eesti ajaloomuuseumi.

Pargis asub Järvamaa muuseum, pargi naabruses asuvad Järvamaa Haigla ja veetorn-elamu.

## Viited
Katšanovi üksikpataljon

**Katšanovi üksikpataljon** oli Eesti Vabadussõja ajal 1919. aastal Eesti-Vene piiriregiooni Pihkva kubermangu Ostrovi maakonna Katšanovi valla elanikest moodustatud väeüksus, Eesti sõjaväe koosseisus.

## Juhtkond ja koosseis
*Jaan Kõue, pataljoni formeerija ja ülem
*Artur Saueselg, pataljonikomandör;
*Tõnis Koern, pataljoni staabiülem
*1. rood,
*2. rood,
*3. rood,
*4. rood,
*5. rood,
*kuulipildujarood
*Välisuurtükipatarei/Katšanovi patarei-  Patareiülem leitnant Aleksander Sobolev.
:Patareis olid kaks Vene 1895. aasta 3,42’’ (87 mm) välisuurtükki ja kaks 1902. aasta 3’’ (75 mm) kiirlaskesuurtükki. 

1919. aasta septembris oli polgu isikkoosseis umbes 1300 meest.

## Väeosa moodustamine
1919. aasta suvel moodustati Pihkva kubermangu Ostrovi maakonna Katšanovi vene rahvusest bolševikevastaselt meelestatud elanikest Katšanovi polk, mis hiljem isikkoosseisu suurenedes (kui väeosaga liideti ka Pankjavitsa maakonna vene rahvusest elanikest moodustatud polk) nimetati 1919. aasta 1. septembrist ümber Katšanovi üksikpataljoniks.  

Pärast 1920. aastal sõlmitud Tartu rahulepingu sõlmimist liideti Katšanovo piirkond Katšanovi vallana Läti Vabariigi Abrene maakonnaga.

## Vaata ka
*Eesti Vabadussõjas osalenud väeosade loend

## Välislingid
*Igor Kopõtin, Katšanovi üksikpataljon
Kai Tafenau

**Kai Tafenau** (sündinud 13. augustil 1975) on eesti klassikaline filoloog, keeleteadlane ja tõlkija. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia alal bakalaureuseõppes 1997. aastal ja magistriõppes 2000. aastal. 2002. aastal kaitses ta kirjaliku tõlke alal magistritöö ja sai kutsemagistri kraadi. 2011. aastal kaitses ta eesti ja soome-ugri keeleteaduse alal väitekirja "Uue Testamendi tõlkimisest Rootsi ajal: käsikirjad, tõlkijad ja eesti kirjakeel" ning sai doktorikraadi.

Ta töötab Rahvusarhiivis toimetajana. Aastail 2018–2022 oli ta ka Eesti Keele Instituudi vanemteadur.

## Tõlkeid
*Gaius Suetonius Tranquillus, "Keisrite elulood" (koos Maria-Kristiina Lotmaniga). Tänapäev, 2009
*Gaius Sallustius Crispus, "Catilina vandenõu" (koos Maria-Kristiina Lotmaniga). Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2011
*Martin Opitz, "Raamat saksa luulekunstist" (koos Maria-Kristiina Lotmaniga). Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2016
*Titus Livius, "Linna asutamisest alates. 21. raamat" (koos Maria-Kristiina Lotmaniga). Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2018

## Viited

## Välislingid
*
Kaspar Aus

**Kaspar Aus** (sündinud 26. märtsil 1985) on Eestist pärit koreograaf ja kunstnik.

## Välislingid
* Link töödele
Vanaatika komöödia

**Vanaatika [[komöödia|komöödiat]]** (ka **vana-atika komöödiat**) tuntakse Aristophanese teoste järgi, mis esindasid nii keelelt kui ka sündmustelt robustset huumorit. 

Obstsöönsed väljendid kuulusid ootuspäraselt nende juurde. Uue komöödia all tuleb mõista Aristotelese kaasajal ilmunud nn keskmist komöödiat, kus robustsed naljad asendusid vaoshoitumatega. 

Aristophanes oli ainus vanaatika komöödia esindaja, kelle teoseid on tervikuna säilinud. Atika ajajärgu komöödiat nimetatakse vanaatika komöödiaks.
Ott Kartau

**Ott Kartau** (sündinud 8. jaanuaril 1988 Tartus) on eesti näitleja.

## Elulugu
Kartau lapsepõlv möödus Otepää lähedal Pühajärve külas. Ta on lõpetanud 2007. aastal Otepää Gümnaasiumi ja 2011. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia (TÜVKA) näitlejana (8. lend). Ta on lõpetanud ka Otepää Muusikakooli viiuli erialal ja õppinud omal käel mängima veel mitut pilli. Aastatel 1998–2009 laulis ta Eesti Meestelaulu Seltsi üle-eestilises poistekooris Kalev. 

Kartau on kirjutanud muusika lavastusele "Välek" (Veikko Täär, SA Kalevipoja Koda, 2010) ja tantsulavastusele "Valdner" (Liis Ilula, Kanuti Gildi Saal, 2011). Ta kuulus 2010. aastal asutatud ansambli Estonian Voices algkoosseisu.

## Looming
### Teatrirollid

### Lühifilmid

### Teleseriaalid

### Mängufilmid

* Ivo Saksakulm – "Kalev" 2022
* politseinik - "Tagurpidi torn" 2022
* Joonas – "Aurora" 2025

## Isiklikku
Tema elukaaslane on režissöör Doris Tääker. Neil on tütar Gertrud (sündinud 2022).

## Viited
Rahvusvaheline arenguabi

**Rahvusvaheline arenguabi **ehk arengukoostöö (inglise keeles *development co-operation*) on üldtermin, mis hõlmab arenguriikidele suunatud rahalist abi, oskusteabe edasiandmist (tehnilist abi) ja materiaalset abi. 

Arengukoostööd viiakse ellu nii kahepoolse kui ka mitmepoolse koostöö korras. Sellest tulenevalt liigitatakse arengukoostöö arenguabiks, mida doonorriigid koostöös annavad abisaajariigile või mida doonorriik annab sihtotstarbeliselt rahvusvahelise abiorganisatsiooni kaudu, ning arenguabiks, mida abisaajariigile annavad rahvusvahelised organisatsioonid. 

Ametlik arenguabi (*Official Development Assistance* – ODA) on rahvusvaheline termin, mis hõlmab arenguriikidele avalikust sektorist majandusliku arengu ja heaolu toetamiseks antavaid laene ja grante, sealhulgas humanitaarabi. Ametliku arenguabi definitsiooni ja seda liiki abi hulka loetavad abitegevused otsustab Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) Arenguabi Komitee (DAC), mis kogub ka rahvusvahelist arenguabi statistikat.

## Viited
Ernst van der Bellen

**Ernst van der Bellen** (2. aprill/14. aprill 1862 Kuressaare – 13. jaanuar 1929) oli Eesti rohuteadlane ja Jürsi mõisnik.

Ta õppis aastatel 1886–1888 Tartu Ülikoolis farmaatsiat. Dr. Pharm. 1890 Beiträge zur Kenntniss des Myoctonins und Lycaconitins 

## Viited

## Kirjandus
*Mag. E. Bellen †. Meie Maa, 15. jaanuar 1929, nr. 6, lk. 1.
Uus tänav (Paide)

**Uus tänav** on tänav Paides.

Uus tänav on umbes 850 meetrit pikk. 

Tänav algab Vaksali tänavalt, kulgeb edelasse ja ristub Kooli tänavaga, kus ta ka lõppeb.

Uus tänav ristub Raudtee tänava ja Ruubassaare teega.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Püha Stanislavi orden

**Püha Stanislavi orden** (poola keeles *Order Świętego Stanisława Biskupa i Męczennika*) oli Rzeczpospolita orden. Ordeni asutas Poola kuningas Stanisław II 7. mail 1765.

Rzeczpospolita andis ordenit välja aastatel 1765–1831. Pärast suure osa Poola minekut Venemaa Keisririigi alla andis aastatel 1831–1917 ordenit välja Venemaa Keisririik. 

Kui Poola 20. sajandi algul taas iseseisvus, hakkas ta 1921. aastast ordenit uuesti välja andma, siis juba **[[Polonia Restituta orden]]i** nime all.
Ristmeedia

**Ristmeedia** (inglise keeles *crossmedia*, üsna sarnase tähendusega on ka mõiste transmeedia) all mõistetakse nähtust, kus meediasisu tootjad diferentseerivad oma tooteid strateegiliselt nõnda, et ühe meediatoote avaldumisvorme jagub rohkem kui ühele meediaplatvormile. Näiteks on telesarjal ka veebisait, mobiilirakendus, arvutimäng, koomiks, järjejutt, lauamäng jne. Ristmeediat ei tohiks segi ajada frantsiiside, järgede või adaptatsioonidega.

Põhjus, miks meediatootjad on sellistest strateegiatest üha enam haaratud, on vajadus saavutada kontakt nüüdisaegsete, platvorme ja kanaleid pidi killustuvate auditooriumidega. Brände ja tooteid diferentseerides kindlustatakse end ka ühel või teisel platvormil läbikukkumise vastu. Riskide haldamisega seostub ka ärimudelite mitmekesistamine: ühel platvormil teenitakse subskriptsiooni, teisel traditsioonilise reklaami, kolmandal asukohapõhiste reklaamide, neljandal agregaatoritele ehk infovoogude haldajatele litsentside müümisega jne.

## Vaata ka
*meedia

## Viited
Zoolander

**"Zoolander"** on 2001. aastal valminud Ameerika Ühendriikide satiiriline komöödiafilm.

Filmi peaosas on Ben Stiller, kes on ka filmi režissöör. Debüüdi teeb Mugatu turvamehena Johann Urb.

## Osatäitjad
* Ben Stiller – Derek Zoolander
* Owen Wilson – Hansel McDonald 
* Christine Taylor – Matilda Jeffries
* Will Ferrell – Jacobim Mugatu
* Milla Jovovich – Katinka Ingabogovinana
* Jerry Stiller – Maury Ballstein
* David Duchovny – J.P. Prewett
* Jon Voight – Larry Zoolander
* Woodrow Asai – Malaisia peaminister
* Vince Vaughn – Luke Zoolander
* Judah Friedlander – Scrappy Zoolander
* Alexander Skarsgård – Meekus
* Nathan Lee Graham – Todd
* Justin Theroux – Evil DJ
* Andy Dick – Olga the Masseuse
* Andrew Wilson – Hansel's Corner Guy
* John Vargas – itaalia disainer
* Jennifer Coolidge – ameerika disainer
* Tony Kanal – prantsuse disainer
* Patton Oswalt – fotograaf
* Mason Webb – Derek Zoolander Jr.

## Välislingid
*
Paavo Berglund

**Paavo Allan Engelbert Berglund** (14. aprill 1929 Helsingi – 25. jaanuar 2012 Helsingi) oli soome dirigent.

Ta õppis Sibeliuse Akadeemias ja Viinis.

Berglund oli YLE Raadio sümfooniaorkestri dirigent 1955–1962 ja peadirigent 1962–1971. 1949–1957 oli ta sama orkestri 1. viiuldaja. 1965–1979 oli ta Bournemouthi sümfooniaorkestri peadirigent, 1987–1990 Stockholmi Kuningliku Filharmooniaorkestri ja 1993–1998 Taani Kuningliku Orkestri peadirigent.

Berglund salvestas kolmel korral Jean Sibeliuse kõik sümfooniad: Bournemouthi sümfooniaorkestriga aastatel 1972–1977, Helsingi linnaorkestriga aastatel 1984–1987 ja Euroopa kammerorkestriga aastatel 1995–1997. Sibelius ise kuulis 1950. aastatel Berglundi esitusi oma sümfooniatest ja hindas neid kõrgelt.

Berglund salvestas ka Johannes Brahmsi, Wolfgang Amadeus Mozarti, Edvard Griegi, Carl Nielseni ja Dmitri Šostakovitši teoseid.

Tema tütar Liisa Kylmänen rääkis videointervjuus Soome Ringhäälingukompaniile, et Paavo Berglund tunnetas suurt lähedust eestlaste kui vennasrahvaga. Ta arvas, et tema kui soomlane peab nende eest hoolitsema. See oli okupatsiooniajal ja veel mõnda aega pärast taasiseseisvumist. Mõnel korral külastas ta Tallinna tasuta või võttis oma esinemiste eest üksnes väikest tasu. Mõnele oma Sibeliuse Kullervo-esitustest nõudis ta Eesti koori ja nendele korralikku tasu.

Paavo Berglund oli Paavo Järvi ristiisa.

## Välislingid
*Paavo Berglund telearhiivis Elävä arkisto
Ado Emmo

**Ado Emmo** (13. august 1884 Päärdu – 20. märts 1964) oli eesti klaverimeister ja puusepp.

Ta õppis Tallinna Kunsti-Tööstuskoolis joonistamist ning hiljem täiendas ennast meister Sipelga käe all.

Ado Emmo abiellus Tallinnas Therese-Johanna Kiesemanniga. Therese-Johanna oli kutseline pianist, kes saatis klaveril kinodes tummfilme. 1932. aastal sündis tütar Vilja.

Ado Emmo on valmistanud umbes 20 klaverit. Tema valmistatud pillid olid väga kauni ja maitseka viimistlusega. 
Lisaks valmistas ta mööblit (puhvet, riiulid, söögitoamööbel, toolid), millest osa on ka säilinud. Ado Emmo töötas Eesti Vabariigi raudteel tislerina. Teda kutsuti tööle Tallinna Klaverivabrikusse, kuid raudtee ei tahtnud võimekast töömehest loobuda. Kohusetunne jättis ta ametisse, kuigi olles juba pensionil, oleks ta võinud vabalt hingelähedasele tööle asuda. Eesti Raudteel töötas ta kõrge eani.

Ado Emmo suri 20. märtsil 1964 ning on maetud Tallinna Rahumäe surnuaiale.
Faith Evans

**Faith Renée Evans** (sündinud 10. juunil 1973 Lakelandis Florida osariigis) on USA laulja, produtsent ja näitleja.

Ta on sündinud Lakelandis Florida osariigis ning kasvanud üles Newarkis New Jersey osariigis. Kolis 1993. aastal Los Angelesse, et lauljana lüüa läbi. Ta oli esimene naisesineja, kes tegi koostööd Sean "Puff Daddy" Combs' Bad Boy Entertainmentiga aastal 1994.

Faith Evans on meedias saavutanud kuulsust räppar The Notorious B.I.G. (õieti Christopher Wallace) lesena. Tema ja Wallace'i suhtest sündis laps Christopher Wallace Jr. (sündinud 29. oktoobril 1996). Faithil on varasemast suhtest tütar Chyna (sündinud 1. aprillil 1993) ning suhtest Todd Russaw'ga poeg Joshua (sündinud 8. juunil 1998).

Aastani 2011 oli tema elukaaslane Todd Russow.

## Stuudioalbumid
* *[[Faith]]* (1995)
* *[[Keep the Faith]]* (1998)
* *[[Faithfully]]* (2001)
* *[[The First Lady]]* (2005)
* *[[Something About Faith]]* (2010)
* *[[R&B Divas]]* (2012)
Liis Lindmaa

**Liis Lindmaa** (sündinud 20. novembril 1988 Rakveres) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud 2007. aastal Rakvere Gümnaasiumi ja 2011. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (8. lend). 2019. aastal lõpetas ta magistrikraadiga Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudi (BFM) nüüdismeedia erialal telerežissöörina.

Aastatel 2011–2015 töötas ta Von Krahli Teatris näitlejana. Alates 2015. aastast on vabakutseline näitleja ja režissöör teleproduktsioonifirmas Ulm OÜ.

## Looming

### Teatrirollid
*2009 Anna – „Kõrboja“, koreograaf Oleg Titov, Vargamäe
*2010 Liisu – L. von Trier / J. Ulfsak / A. Ojanen „Idioodid“, lavastaja Juhan Ulfsak, Von Krahl
*2010 Goneril – W. Shakespeare „Kuningas Lear“, lavastaja Peeter Jalakas, Von Krahl
*2011 Karamazov – F. Dostojevski / K. Smeds „12 Karamazovit“, lavastaja Kristian Smeds, Von Krahl
*2011 Hedda – H. Ibsen „Hedda Gabler“, lavastaja Mara Kimele, Von Krahl

## Isiklikku
Ta oli aastatel 2012–2025 abielus näitleja Anatoli Tafitšukiga, neil on kaks tütart.

## Viited
Osmolaarsus

**Osmolaarsus** (inglise *osmolarity*) osmootselt aktiivsete osade kontsentratsioon väljendatuna osmolites liitri kohta (osmol/L või Osm/L). **Osmolaalsus** (inglise *osmolality*) aga väljendab sama kilogrammi kohta (osmol/kg või Osm/kg). 

## Vaata ka
*Molaarsus

## Viited
Peeter Lapp

**Peeter Lapp** on olnud mitme tuntud inimese nimi.
*Peeter Lapp (1924–2009), Eesti kergejõustiklane, treener ja sporditegelane
*Peeter Lapp (sündinud 1954), Eesti jalgpallur ja treener
Tiit Kivisild

**Tiit Kivisild** on mitme inimese nimi:
*Tiit Kivisild (sündinud 1954), Eesti jalgpallitreener, -kohtunik ja sporditegelane
*Tiit Kivisild (sündinud 1982), Eesti ratsutaja
Magnetnõel

**Magnetnõel** on pöörlemisteljele asetatud magnet, mis näitab magnetjõudude suunda. Magnetnõela kasutatakse magnetkompassis.
Ğabdelxäy Äxätov

**Ğabdelxäy Äxätov**  (vene keeles: Габдулхай Хурамович Ахатов, tatari keeles: Габделхәй Хурам улы Əхәтов = Ğabdelxəy Huram uğlı Axatov; 8. september 1927 – 25. november 1986) oli tatari lingvist, filoloogiadoktor, professor (1970).

## Elulugu

Ğabdelxäy Äxätov sündis 8. septembril 1927 Tatarstanis Staroje Aimanovo külas. Äxätov kaitses aastal 1954 filoloogiakandidaadi kraadi ja aastal 1965 filoloogiadoktori kraadi. Ta on enam kui 200 teadusliku monograafia, artikli ja õpiku autor. Tema uurimisvaldkonnad olid keelefilosoofia, turgi keeled, altai keeled, tatari keel ja selle murded, fraseoloogia, semasioloogia ja etnograafia. Lisaks on ta avaldanud teaduslikke artikleid soome-ugri keelte kohta.Professor Ğabdelxäy Äxätov suri 25. november 1986 Naberežnõje Tšelnõs (tatari *Yar Çallı*).

## Vaata ka
*Tatari keel

## Viited

## Välislingid

*Professor Ğabdelxäy Äxätov
*["British Library" : Works by Professor G. Kh. Akhatov](http://explore.bl.uk/primo_library/libweb/action/search.do?dscnt=0&vl(174399379UI0)=any&frbg=&scp.scps=scope%3A%28BLCONTENT%29&tab=local_tab&dstmp=1348411909183&srt=rank&ct=search&mode=Basic&dum=true&tb=t&indx=1&vl(freeText0)=Gabdulkhaĭ+Khuramovich+Akhatov&vid=BLVU1&fn=search) 
* 
*Work by Professor G. Аkhatov in University of Michigan (U.S.A.)
*
*WorldCat / ''Works by Professor G. Kh. Akhatov''
Parkali tänav

**Parkali tänav** on tänav Paides.

Parkali tänav on umbes 840 meetrit pikk.

Tänav algab Vallimäe külje alt, kus itta suunduv Veski tänav pöörab lõunasse ja saab nimeks Parkali tänav. Parkali tänav lõpeb Järve tee ja Mündi tee vahelisel ringristmikul.

Parkali tänav ristub Valli, Posti, Põik, Vainu ja Kevade tänavaga.


Paide Parkali 6 27009.jpg|Parkali 6
Paide Parkali 14 27009.jpg|Parkali 14
Paide Parkali 18 27009.JPG|Parkali 18
Pärnu tänav (Paide)

**Pärnu tänav** on tänav Paides, linna peatänav.

Pärnu tänav on umbes 2,7 kilomeetrit pikk. 

Tänav algab Keskväljakult ja kulgeb edelasse, kus ristub Ringtee tänavaga ja lõppeb. Pärnu tänavaga ristuvad Väike-Aia tänav, Suur-Aia tänav, Puuvilja tänav, Aiavilja tänav, Tiigi tänav, Tööstuse tänav, Kivimurru tänav, Telliskivi tänav, Vaksali tänav, Nurme tänav, Prääma tee, Ruubassaare tee, Raudtee tänav, Suur-Kaare tänav, Kooli tänav, Ristiku tänav, Pärnuvälja tänav.

## Asutused ja muud olulised objektid Pärnu tänaval
*Paide linnavalitsus, Pärnu tänav 3
*Enne teist maailmasõda asus Pärnu tänav 12 Järva maakonna haigla ja 1940. aastast linna- ja maakonnahaigla
*Paide veetorn-elamu, 12-korruseline  hoone valmis aastatel 1973-1978, Pärnu tänav 13
*Paide Muusika- ja Teatrimaja,  Pärnu tänav 18
*Lembitu park
*Järvamaa Haigla, Pärnu tänav 53, algne Paide Saksa Tütarlaste Eragümnaasiumi hoone
*Eesti Metodisti Kiriku Paide koguduse hoone, Pärnu tänav 61
*Paide mälestusmärk-rahvamaja.
*Reopalu kalmistu

## Viited

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Pärnu tänav

**Pärnu tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:
***[[Pärnu tänav (Kilingi-Nõmme)|Pärnu tänav]]** Kilingi-Nõmme linnas
***[[Pärnu tänav (Mõisaküla)|Pärnu tänav]]** Mõisaküla linnas
***[[Pärnu tänav (Paide)|Pärnu tänav]]** Paide linnas
***[[Pärnu tänav (Suure-Jaani)|Pärnu tänav]]** Suure-Jaani linnas
***[[Pärnu tänav (Valga)|Pärnu tänav]]** Valga linnas

## Vaata ka
*Pärnu maantee
Kastani tänav (Paide)

**Kastani tänav** on tänav Paides.

Kastani tänav on umbes 470 meetrit pikk. 

Tänav kujutab endast Jaama tänava jätku, mis pärast Ruubassaare teega ristumist saab Kastani tänavaks. Tänav suundub paralleelselt Uue tänavaga ja pärast ristumist Raudtee tänavaga ka Peetri tänavaga loodesse, kus ristub Kooli tänavaga ja lõpeb.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Suur-Aia tänav

**Suur-Aia tänav** on tänav Paides.

Suur-Aia tänav on umbes 700 meetrit pikk. 

Tänav kujutab endast Väike-Aia tänava jätku, mis peale Pärnu tänavaga ristumist saab nimeks Suur-Aia tänav. Tänav suundub noolsirgelt lõunasse, kus ristub Mündi teega ja lõppeb.

Suur-Aia tänavaga ristuvad Vainu, Põllu tänav, Karja tänav ja Roheline tänav.
## Hoonestus
Suur–Aia 5  kinnistu 18. sajandi teisest poolest pärit majas tegutses Eesti NSV ajal Paide Rajooni Rahvakohus, taasiseseisvunud Eesti ajal tegutses selles Jaani äri.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
## Välislingid
*Suur–Aia tänav ootab uusi ideid, jarvateataja.postimees.ee, 18. november 2006
Lühike tänav

**Lühike tänav** on tänav Paides.

Parkali tänav on umbes 110 meetrit pikk. 

Tänav algab Roheliselt tänavalt, kulgeb kagusse, kus ristub Mündi teega ja lõpeb.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Roheline tänav (Paide)

**Roheline tänav** on tänav Paides.

Roheline tänav on umbes 270 m pikk. 

Tänav algab Pikalt tänavalt, kulgeb edelasse, kus ristub Suur-Aia tänavaga ja lõppeb.

Rohelise tänavaga ristub Lühike tänav.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Peetri tänav

**Peetri tänav** on tänav Paides.

Peetri tänav on umbes 240 m pikk. 

Tänav algab Raudtee tänavalt, kulgeb paralleelselt Uue ja Kastani tänavaga (jäädes nende kahe vahele) loodesse, kus ristub Kooli tänavaga ja lõppeb.

Tänava ääres asuvad eramajad ja kaks ridaelamut.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
SN2 reaktsioon

Orgaanilises keemias tähendab **S<sub>N</sub>2 reaktsioon** keemilise ühendi funktsionaalrühma asendumist mingi teise funktsionaalrühmaga, kusjuures see protsess toimub kooskõlamehhanismi järgi, s.t. teist järku nukleofiilse asendusena (*bimolecular* (2) *nucleophilic* (N) *substitution* (S)). 

Vaba elektronpaari omav reagent – nukleofiil – atakeerib substraadi R-X molekuli, millel on polaarne side Cδ+-Xδ-, ning protsessi tulemusena substraadi molekulis mingi aatom või aatomite rühm asendub mõne teise aatomi või rühmaga.
:: Nu- + R-X → R-Nu + X- 
See on keemiline reaktsioon, mille kiirust limiteerivas staadiumis osalevad kaks reageerivat osakest – substraat (keemia) ja nukleofiil. Sellele reaktsioonile on iseloomulik, et substraadi molekulile nukleofiili liitumine ja lahkuva rühma eraldumine toimub samal ajal. See on teist järku reaktsioon, s.t. reaktsiooni kiirus *v* sõltub mõlema osakese kontsentratsioonist:
::*v* = *k*[RX][Nu-] 
kus *k* on kiiruskonstant ning [RX] ja [Nu-]on substraadi ja nukleofiili kontsentratsioonid.

Järgneval  reaktsiooni mehhanismi skeemil on kujutatud nukleofiili (HO-) atakk bromoetaani molekulile ja samaaegne lahkuva rühma (Br-) eraldumine.

SN2  protsessis nukleofiili atakk toimub lahkuva rühma suhtes teiselt poolelt. Seetõttu on SN2  reaktsioonidele iseloomulik, et (mahukad) asendusrühmad substraadi reaktsioonitsentris, s.t. steerilised takistused viivad konkureeriva SN1 mehhanismi suunas. Ja kiraalse substraadi korral esineb asendusrühmade konfiguratsiooni muutumine (Waldeni inversioon).

## Vaata ka
*S<sub>N</sub>1 reaktsioon
*Nukleofiilne asendusreaktsioon
*S<sub>N</sub>2’ reaktsioon
Raudtee tänav (Paide)

**Raudtee tänav** on tänav Paides.

Raudtee tänav on ligikaudu 1,5 kilomeetrit pikk. 

Tänav algab Mündi teelt, kulgeb loodesse. Tänav lõpeb ristumisel Ringtee tänavaga.

Tänava nimi on tulnud aastatel 1900–1972 Paides kasutusel olnud kitsarööpmelisest raudteest.

## Raudtee tänavaga ristuvad tänavad
*Ruubassaare tee
*Pärna tänav
*Kastani tänav
*Peetri tänav
*Uus tänav
*Pärnu tänav
*Lai tänav
*Ristiku tänav

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Ristiku tänav

**Ristiku tänav** on tänava nimi järgmistes linnades ja asulates:

*Ristiku tänav Elva linnas
*Ristiku tänav Harku alevikus
*Ristiku tänav Jõgeva linnas
*Ristiku tänav Jõhvi linnas
*Ristiku tänav Jüri alevikus
*Ristiku tänav Kiili alevis
*Ristiku tänav Kiviõli linnas
*Ristiku tänav Kohila alevis
*Ristiku tänav Kuressaare linnas
*Ristiku tänav Lihula linnas
*Ristiku tänav Märjamaa alevis
***[[Ristiku tänav (Paide)|Ristiku tänav]]** Paide linnas
*Ristiku tänav Paldiski linnas
*Ristiku tänav Põltsamaa linnas
*Ristiku tänav Pärnu linnas
***[[Ristiku tänav (Rakvere)|Ristiku tänav]]** Rakvere linnas
*Ristiku tänav Rapla linnas
*Ristiku tänav Roosna-Alliku alevikus
***[[Ristiku tänav (Tallinn)|Ristiku tänav]]** Tallinnas
*Ristiku tänav Sõmeru alevikus
*Ristiku tänav Sääse alevikus
*Ristiku tänav Tamsalu linnas
*Ristiku tänav Tapa linnas
***[[Ristiku tänav (Tartu)|Ristiku tänav]]** Tartus
*Ristiku tänav Türi linnas
*Ristiku tänav Uuemõisa alevikus
*Ristiku tänav Vaivara külas Narva-Jõesuu linnas
*Ristiku tänav Viiratsi alevikus
*Ristiku tänav Võhma linnas
Rüütli tänav (Paide)

**Rüütli tänav** on tänav Paide kesklinnas.

Rüütli tänav on umbes 470 meetrit pikk. Osa tänavast on kaetud munakivisillutisega.

Tänav algab Posti tänavalt ja kulgeb lõunasse, kus ristub Pika tänavaga ja lõpeb. Rüütli tänavaga ristuvad Vee ja Vainu tänav.

## Rüütli tänava hoonestus
*Järva maavalitsus (Rüütli 25)
## Ajalugu
Eesti NSV perioodil, 1940. aastast nimetati tänav ümber Jaan Järvekülgi tänavaks ja 1989. aasta märtsist taastati Paide RSN Täitevkomitee otsusega jälle tagasi Rüütli tänavaks. Jaan Järvekülg oli 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni-aegne Järvamaa TSN TK esimees dets 1917-veebr 1918 ning hukati Saksa okupatsioonivõimude poolt Paides 03.03.1918..

Jaan Järvekülje tänav 25 hoones asus Eesti NSV perioodil EKP Paide Rajoonikomitee, ELKNÜ Paide Rajoonikomitee, seejärel Kaitseliidu Järva maleva staap, Järva Maakohus ja Järva maavalitsus
## Viited
Telliskivi tänav (Paide)

**Telliskivi tänav** on tänav Paides.

Tänav algab Pärnu tänavalt, suundub umbes 140 meetrit kagusse, kus ristub Vaksali tänavaga ja ajutiselt katkeb. Algab uuesti Jaama tänavalt, suundub umbes 390 meetrit lõunasse, kus ristub Karja tänavaga ja lõppeb.

## Asutused Telliskivi tänaval
*Paide postkontor (Telliskivi 5)

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Vainu tänav (Paide)

**Vainu tänav** on tänav Paides.

Vainu tänav on umbes 500 meetrit pikk. 

Tänav algab Suur-Aia tänavalt, kulgeb itta ja ristub Parkali tänavaga, kus ta ka lõppeb.

Vainu tänav ristub Pika, Rüütli ja Vahe tänavaga.
Ristiku tänav (Paide)

**Ristiku tänav** on tänav Paides.

Ristiku tänav on umbes 620 meetrit pikk. 

Tänav algab Raudtee tänavalt, kulgeb edelasse, kus umbes 400 meetri peal teeb pöörde kagusse ja ristub mõnisada meetrit hiljem Pärnu tänavaga, kus ka lõppeb.

Tänava ääres asuvad peamiselt suured kortermajad. Samuti jääb tänava äärde Reopalu kalmistu.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Puuvilja tänav

**Puuvilja tänav** on tänav Paides.

Puuvilja tänav on umbes 330 meetrit pikk. 

Tänav algab Pärnu tänavalt, kulgeb põhja ja ristub Laia tänavaga, kus ta ka lõppeb.

Puuvilja tänav ristub Kitsa tänavaga.

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Telliskivi tänav

**Telliskivi tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:
***[[Telliskivi tänav (Aegviidu)|Telliskivi tänav]]** Aegviidu alevis
***[[Telliskivi tänav (Paide)|Telliskivi tänav]]** Paide linnas
***[[Telliskivi tänav (Rapla)|Telliskivi tänav]]** Rapla linnas
***[[Telliskivi tänav (Tallinn)|Telliskivi tänav]]** Tallinna linnas
***[[Telliskivi tänav (Türi)|Telliskivi tänav]]** Türi linnas
***[[Telliskivi tänav (Valga)|Telliskivi tänav]]** Valga linnas
***[[Telliskivi tänav (Võru)|Telliskivi tänav]]** Võru linnas
Johann Werner Gilzebach

**Johann Werner Gilzebach** (1757 – juuni 1814) oli Eesti vaimulik ja Saaremaa superintendent.

Ta oli aastatel 1781–1784 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja Kuressaare linnakooli rektor, aastatel 1784–1788 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja ja aastatel 1788–1814 Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja. Aastast 1805 oli ta Saaremaa konsistooriumi assessor ja aastatel 1809–1814 Saaremaa superintendent.

## Isiklikku
Tema abikaasa Hedwig Luise isa Leonhard Swahn oli Kärla, Kihelkonna ja Kuressaare Laurentiuse koguduste õpetaja. Poeg Samuel Christoph Gottlieb Gilzebach oli Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja.

## Viited
Jaama tänav (Paide)

**Jaama tänav** on tänav Paides.

Kastani tänav on umbes 620 meetrit pikk.

Tänav kujutab endast Põllu tänava jätku, mis pärast Tööstuse tänavaga ristumist kannab Jaama tänava nime. Tänav suundub edelasse, kus ristub Ruubassaare teega ja jätkub sealt juba Kastani tänavana.

Jaama tänav ristub Telliskivi tänavaga.

Tänava ääres asub kunagine Paide raudteejaamakompleks, muuhulgas jaamahoone (praegune bussijaama hoone), kaubaait ja pagasiait.

## Vaata ka
* Paide tänavate loend

## Viited
Aida (täpsustus)

**Aida** võib tähendada järgmist.
*"**[[Aida]]**" on Giuseppe Verdi ooper, mis esietendus 1871.
*"**[[Aida (muusikal)|Aida]]**" on selle ooperi põhjal tehtud muusikal, mis esietendus 1996.
***[[Aida (eesnimi)|Aida]]** on naisenimi.
***[[Aida (riie)|Aida]]** ehk kongressriie, tikkimiskangas.

## Vaata ka
***[[AIDA Cruises]]** on Saksamaa laevandusettevõte, mille kõigi laevade nimi algab tähtedega AIDA.
***[[Aida Turturro]]** (sündinud 1962) on USA näitleja.
***[[Aida tänav]]**
Paisktabel

**Paisktabel** ehk **räsitabel** (inglise keeles *hash table* või *hash map*) on andmestruktuur, milles viiakse räsifunktsiooni abil vastavusse võtmete ja väärtuste paarid (näiteks inimeste nimed ja nende telefoninumbrid).

Räsifunktsioon arvutab võtmest räsi, mis määrab elemendi asukoha (indeksi) paisktabeli massiivis. Ideaalis on igal elemendil massiivis oma koht, kuid praktikas juhtub, et kahele võtmele arvutatakse sama asukoht ja tekib kokkupõrge (kollisioon). Sel juhul saab elemendi salvestada järgmisele vabale kohale või teha iga massiivi indeksi kohta eraldi massiivi, kuhu saab salvestada mitu ühele indeksile vastavat elementi.

Paisktabelist võtme järgi elemendi otsimine on tavaliselt kiirem kui muudest andmestruktuuridest, näiteks otsingupuust. Paisktabeli efektiivseks tööks on vaja minimeerida kokkupõrgete võimalust. Selleks tuleb valida selline räsifunktsioon, mille põhjal leitud indeksid kattuksid võimalikult harva. Samuti on oluline kasutada piisavalt suurt massiivi, et elementidele oleks piisavalt kohti.

Paisktabeleid kasutatakse näiteks andmebaasides, vahemäludes ja assotsiatiivsetes massiivides.

## Vaata ka
* Lõplik paisksalvestus
* Üldine paisksalvestus
Samuel Christoph Gottlieb Gilzebach

**Samuel Christoph Gottlieb Gilzebach** (16./27. detsember 1788 Kihelkonna – 14./26. märts 1839 Kihelkonna) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest, edasi õppis Kuressaare provintsiaalkoolis (*Prov.-Schule in Arensburg*). Aastatel 1806–1809 õppis ta Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 9./21. novembril 1809 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1809–1814 Kihelkonna Mihkli koguduse adjunktõpetaja ja 1814–1839 sama koguduse õpetaja.

Ta oli aastast 1813 Saaremaa rõugete kaitsevaktsineerimise komitee liige, aastast 1814 oli ta sama komitee sekretär.

## Isiklikku
Tema isa Johann Werner Gilzebach oli Kuressaare ja Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent, vanaisa Leonhard Swahn oli Kärla, Kihelkonna ja Kuressaare Laurentiuse koguduste õpetaja.

## Viited

## Välislingid
* 
* http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000433,00029.html?prozent=
Aiavilja tänav

**Aiavilja tänav** on tänav Paides.

Aiavilja tänav on umbes 790 meetrit pikk. 

Tänav algab Pärnu tänavalt, kulgeb lõunasse ja ristub Mündi teega, kus ta ka lõppeb.

Aiavilja tänav ristub Põllu ja Karja tänavaga.

## Asutused Aiavilja tänaval
*Paide spordihall (Aiavilja 1 ja 1a)
*Säästumarketi kauplus (Aiavilja 2)
*Paide Hammerbecki Põhikool (Aiavilja 3)
*Selveri kauplus (Aiavilja 4)

## Vaata ka
*Paide tänavate loend
Tähe tänav (Paide)

**Tähe tänav** on umbtänav Paides.

Tähe tänav on umbes 75 meetrit pikk. 

Tänav algab Prääma teelt ja kulgeb edelasse.
Leonhard Swahn

**Leonhard Swahn** (ka **Leonhard Svan** ja **Leonhard Samuel Swahn**; 11. aprill 1711 Stockholm – 25. mai/5. juuni 1784 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Uppsala ülikoolis usuteadust (immatrikuleeriti 6. augustil 1729).

Aastatel 1738–1742 oli ta Kärla Maarja-Magdaleena koguduse adjunktõpetaja ning aastatel 1742–1755 sama koguduse õpetaja. Aastatel 1755–1765 oli ta Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ja aastatel 1765–1784 Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1750–1784 Saaremaa superintendent.

## Isiklikku
Swahn oli kaks korda abielus. Tema esimese abikaasa Gerdruth Sophia isa Michael Hermann Städter oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Tema väimees Johann Werner Gilzebach oli Kuressaare ja Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent, tütrepoeg Samuel Christoph Gottlieb Gilzebach oli Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja.

## Viited
Blizzard of Ozz

**"Blizard of Ozz"** on Ozzy Osbourne'i esimene stuudioalbum aastast 1980.

Album salvestati Surreys Inglismaal ning avaldati 20. septembril 1980 Suurbritannias ja 27. märtsil 1981 Ameerika Ühendriikides.

## Lood
Lugude autorid on Ozzy Osbourne, Randy Rhoads ja Bob Daisley, kui pole teisiti märgitud.

#"I Don't Know" 5:13
#"Crazy Train" 4:51
#"Goodbye to Romance 5:33
#"Dee" (Rhoads) 0:49
#"Suicide Solution" 4:17
#"Mr. Crowley" 5:02
#"No Bone Movies (Osbourne, Rhoads, Daisley, Lee Kerslake) 3:52
#"Revelation (Mother Earth)" 6:08
#"Steal Away (The Night)" 3:28
Bark at the Moon

**"Bark at the Moon"** on Ozzy Osbourne'i album aastast 1983.

## Lood

# Bark at the Moon – 4:17
# You're No Different – 5:49
# Now You See It (Now You Don't) – 5:10
# Rock 'n' Roll Rebel – 5:23
# Centre of Eternity – 5:15
# So Tired – 4:00
# Slow Down – 4:21
# Waiting for Darkness – 5:14
The Ultimate Sin

**"The Ultimate Sin"** on Ozzy Osbourne'i neljas stuudioalbum aastast 1986.

Albumi materjal salvestati 1985. aastal, selle kestus 41 minutit. "The Ultimate Sin" sai plaatinaplaadi staatuse juba mõned kuud pärast ilmumist ning topeltplaatinaplaadi staatuse 1994. aastal.

Album taasavaldati uuendatud kujul 1995. aastal.

Kõik lood on kirjutanud Ozzy Osbourne, Jake E. Lee ja Bob Daisley, välja arvatud "Shot in the Dark", mille autorid on Osbourne ja Phil Soussan.

## Lood
#"The Ultimate Sin" 3:45
#"Secret Loser" 4:08
#"Never Know Why" 4:27
#"Thank God for the Bomb" 3:53
#"Never" 4:17
#"Lightning Strikes" 5:16
#"Killer of Giants" 5:41
#"Fool Like You" 5:18
#"Shot in the Dark" 4:16
No Rest for the Wicked

**"No Rest for the Wicked"** on Ozzy Osbourne'i viies stuudioalbum. See ilmus aastal 1988.

## Lood
#"Miracle Man" (Ozzy Osbourne, Zakk Wylde, Bob Daisley) 3:44
#"Devil's Daughter (Holy War)" (Osbourne) 5:15
#"Crazy Babies" (Osbourne, Wylde, Daisley, Randy Castillo) 4:15
#"Breakin' All the Rules" (Osbourne, Wylde, Daisley, Castillo, John Sinclair) 5:15
#"Bloodbath in Paradise" (Osbourne, Wylde, Daisley, Castillo, Sinclair) 5:03
#"Fire in the Sky" (Osbourne, Wylde, Daisley, Castillo, Sinclair) 6:24
#"Tattooed Dancer" (Osbourne, Wylde, Daisley) 3:53
#"Demon Alcohol" (Osbourne, Wylde, Daisley) 4:30
#"Hero" (Osbourne, Wylde, Daisley, Castillo, Sinclair) 4:49
Best of Ozz

**Best of Ozz** on Ozzy Osbourne'i album 1989. aastast. See album avaldati ilma tema heakskiiduta ning esitab seega ainult plaadifirma nägemuse Osbourne'i aastate 1980–1986 lugude paremikust.

## Lood
#"Over the Mountain"
#"Secret Loser
#"Goodbye to Romance"
#"Shot in the Dark"
#"Mr. Crowley"
#"Bark at the Moon"
#"Crazy Train"
#"Centre of Eternity"
#"Diary of a Madman"
#"The Ultimate Sin"
Just Say Ozzy

**Just Say Ozzy** on Ozzy Osbourne'i lühikontsertalbum (*live-EP*) 1990. aastast.

Album avaldati uuesti 1995. aastal.

Lood on salvestatud novembris 1989.

## Lood
#"Miracle Man" - 4:01
#"Bloodbath in Paradise" - 5:00
#"Shot in the Dark" - 5:33
#"Tattooed Dancer" - 3:47
#"Sweet Leaf" - 3:22
#"War Pigs" - 8:24
Ten Commandments

**Ten Commandements** on Ozzy Osbourne'i kogumikalbum aastast 1990. Selle lood on salvestatud aastatel 1980–1986.

## Lood
#"Flying High Again" 
#"Crazy Train"
#"Diary of a Madman"
#"Shot in the Dark"
#"Thank God for the Bomb"
#"Bark at the Moon"
#"Tonight"
#"Little Dolls"
#"Steal Away (The Night)"
#"So Tired"
Tribute

**"Tribute"** on Ozzy Osbourne'i album aastast 1987.

Albumi lood salvestati kontsertidel aastatel 1980 ja 1981. Album plaaniti avaldada 1982. aastal, kuid see lükati määramata ajaks edasi kitarrist Randy Rhoadsi hukkumise tõttu lennuõnnetuses. "Tribute" avaldati Rhoadsi mälestuseks viis aastat pärast tema surma.

Albumist anti uusversioonid välja aastatel 1995 ja 2002.

## Lood
Lugude autorid on Ozzy Osbourne, Randy Rhoads ja Bob Daisley, kui pole teisiti märgitud.
# "I Don't Know" – 5:40
# "Crazy Train" – 5:19
# "Believer" – 5:08
# "Mr. Crowley" – 5:37
# "Flying High Again" (Osbourne, Rhoads, Daisley, Lee Kerslake) – 4:17
# "Revelation (Mother Earth)" – 5:58
# "Steal Away (The Night)" – 8:04
# "Suicide Solution" – 7:46
# "Iron Man" (Osbourne, Tony Iommi, Geezer Butler, Bill Ward) – 2:50
# "Children of the Grave" (Osbourne, Iommi, Butler, Ward) – 5:57
# "Paranoid" (Osbourne, Iommi, Butler, Ward) – 2:59
# "Goodbye to Romance" – 5:33
# "No Bone Movies" (Osbourne, Rhoads, Daisley, Kerslake) – 4:02
# "Dee" (Rhoads) – 4:22
Live & Loud

**"Live & Loud"** on Ozzy Osbourne'i album aastast 1993.

## Lood
### CD 1
#"Intro" 3:12
#"Paranoid" 3:17
#"I Don't Want to Change the World" 4:06
#"Desire" 6:00
#"Mr. Crowley" 6:25
#"I Don't Know" 5:12
#"Road to Nowhere" 5:30
#"Flying High Again" 5:03
#"Guitar Solo" 4:43
#"Suicide Solution" 5:02
#"Goodbye to Romance" 6:18

### CD 2
#"Shot in the Dark" 6:36
#"No More Tears" 7:50
#"Miracle Man" 4:58
#"Drum Solo" 2:52
#"War Pigs" 9:17
#"Bark at the Moon"  5:28
#"Mama, I'm Coming Home" 5:45
#"Crazy Train" 6:20
#"Black Sabbath" 7:12
#"Changes" 5:15

## Esitav koosseis
*Ozzy Osbourne – vokaal
*Zakk Wylde – kitarr, klaver laulus "Changes"
*Mike Inez – basskitarr
*Randy Castillo – trummid
*Kevin Jones – klahvpillid

### Black Sabbath laulus "Black Sabbath"
*Ozzy Osbourne – vokaal
*Tony Iommi – kitarr
*Geezer Butler – basskitarr
*Bill Ward – trummid
Gustav Magnus Elephandt

**Gustav Magnus Elephandt** (ka **Gustav Magnus Elepfandt**; 5. mai 1781 Lappeenranta – 17. juuli/29. juuli 1819 Ruhnu) oli Soome ja Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1796–1801 Porvoos gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta (ei olnud immatrikuleeritud) Turu ülikoolis.

Ta oli aastatel 1801–1806 Valkeala koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1807–1819 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja.

## Perekond
Gustav Magnus Elephandt abiellus 18. juunil 1808 Kuressaares Dorothea Helene von Vietinghoffiga (1786–1840), kes oli Vana-Jürsi mõisniku Friedrich Wilhelm von Vietinghoffi (1760–1796) ja tema abikaasa Juliane (neiuna Markoff; suri 1814) tütar. Pärast Gustav Magnuse surma abiellus Dorothea Helene järgmise Ruhnu pastori Gustaf Forselliga.

## Viited
Ozzmosis

**Ozzmosis** on Ozzy Osbourne'i album aastast 1995.

## Lood

# Perry Mason (Ozzy Osbourne, Zakk Wylde, John Purdell) – 5:53
# I Just Want You (Osbourne, Jim Vallance) – 4:56
# Ghost Behind My Eyes (Osbourne, Mark Hudson, Steve Dudas) – 5:11
# Thunder Underground (Osbourne, Wylde, Geezer Butler) – 6:29
# See You on the Other Side (Osbourne, Wylde, Lemmy) – 6:10
# Tomorrow (Osbourne, Wylde, Purdell, Duane Baron) – 6:36
# Denial (Osbourne, Hudson, Dudas) – 5:12
# My Little Man (Osbourne, Steve Vai) – 4:52
# My Jekyll Doesn't Hide (Osbourne, Wylde, Butler) – 6:34
# Old L.A. Tonight (Osbourne, Wylde, Purdell) – 4:48
Sint-Truiden

**Sint-Truiden** on linn Belgias, Hasselti ringkonna keskus.

## Ajalugu
Hasselt on rajatud 7. sajandil (693). 11. sajandil sai linnaõigused.

## Viited

## Välislingid
*Sint-Truideni koduleht
Henry Tiller

**Henry Tiller** (14. juuni 1914 Trondheim – 4. mai 1999 Trondheim) oli Norra poksija.

Tiller oli kokku viiekordne Norra meister aastatel 1935–1940. Ta esindas aastatel 1934–1938 Norrat 10 maavõistlusel, võitis neist 8 kohtumist ning kaotas 1 ja viigistas 1 kohtumise.

Tiller sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jean Despeaux'le (Prantsusmaa).

Tiller sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937) 4. koha, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Henryk Chmielewskile (Poola) ja 3. koha kohtumises Bruno Zorzenonele (Itaalia). 

## Elukutselisena
Tiller poksis jaanuarist kuni aprillini 1941 elukutselisena ning pidas kokku 4 kohtumist ning võitis need kõik (neist 2 nokaudiga).

## Viited

## Välislingid
* 
*Henry Tiller lehel ''BoxRec''. Inglise keeles
Jaan Mölder juunior

**Jaan Mölder** (sündinud 9. juunil 1987 Tartus) on endine Eesti autorallisõitja.

## Isiklikku
Tema isa on endine Paldiski linnapea Jaan Mölder.

## Viited

## Välislingid

* Profiil ewrc-results.com lehel
* Biograafia ESBL-is
* Paldiski meeri löömine viis rallisõitja Jaan Mölderi kohtu ette, 22. märts 2012 
* Paldiski linnapead rünnanud noormees peab üldkasulikku tööd tegema, ERR, 8. juuni 2012
Johann Samuel Tunder

**Johann Samuel Tunder** (aprill 1679 Käina – 24. veebruar/7. märts 1751 Käina) oli Eesti vaimulik.

Tunder õppis usuteadust (immatrikuleeriti 7. septembril 1699, oli kohal veel aastal 1702) Tartu Ülikoolis. Ordineeriti 3. juulil/14. juulil 1703 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1703–1708 Käina Martini koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1708–1751 sama koguduse õpetaja, lisaks hooldas aastatel 1711–1714 Reigi Jeesuse kogudust. Aastatel 1719–1751 oli ta Saarte-Lääne praostkonna praost. Aastal 1738 sai *Senior ministerii*ks.

## Isiklikku
Tema isa Otto Tunder oli Käina Martini koguduse õpetaja, ka tema poeg Wilhelm Friedrich Tunder oli Käina Martini koguduse õpetaja, tema tütre Sophie Julie mees Hermann Daniel Bonge oli Karja Katariina koguduse õpetaja.

## Viited
Kenneth Olwig

**Kenneth Robert Olwig** (sündinud 8. oktoobril 1946) on USA maastikugeograaf.

Kenneth Olwig sai 1977. aastal Minnesota ülikoolist doktorikraadi geograafia alal, tema juhendaja oli Yi-Fu Tuan. Seejärel oli ta õppejõud Wisconsini ülikoolis, 1986–1996 Taani kõrgkoolides, 1997–2002 Trondheimis ning alates 2002. aastast maastikuplaneerimise professor Rootsis Alnarpis. 

Olwigi peamised huvialad on maastikuteooria ja -ajalugu ning ta huvitub geograafia ja selle tõlgendamise teoreetilisest, seaduslikust ja kirjanduslikust tagapõhjast. 2012. aastal esines ta Tallinnas loenguga maastikuteooria arengust varauusajast tänapäevani.

## Teoseid
* *Nature's Ideological Landscape: A Literary and Geographic Perspective on its Development and Preservation on Denmark's Jutland Heath*. London: George Allen & Unwin, 1984. ISBN 0-04-710002-8.
* *Landscape, Nature and the Body Politic: From Britain’s Renaissance to America's New World*. Madison: University of Wisconsin Press, 2002. ISBN 0-299-17424-7.

## Välislingid
*Kenneth Olwigi info Alnarpi ülikooli lehel
Michael John Muuss

**Michael John Muuss** (16. oktoober 1958 – 20. november 2000), ka **Mike Muuss**, on levinud vabavaralise arvutiprogrammi Ping autor. 

Michael John Muuss hukkus autoõnnetuses.

## Välislingid
*Koduleht