open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haamer

**Haamer** on tööriist mida kasutatakse löögijõu edastamiseks, mis tekib kokkupõrkel esemega. Enamus haamreid on käsitööriistad ja neid kasutatakse naelte sisselöömiseks, osade paigutamiseks, metalli muljumiseks ja asjade purustamiseks. Olenevalt funktsioonist on haamrid eri kuju, suuruse ja struktuuriga.

Tänapäeval on haamripea enamasti valmistatud kõvaks kuumutatud terasest, käepide on tehtud puidust või plastist. Mõiste ,,haamer’’ kehtib ka mingi mehhanismi osale, mis tekitab lööke, näiteks klaverihaamrid.

Maailmas on rohkem kui 40 tüüpi haamreid, millel on palju erinevaid kasutusviise.

## Ajalugu

Esimesed lihtsad haamrid tulid kasutusele umbes 3,3 miljonit aastat tagasi 2012. aastal Sonya Harmandi ja Jason Lewise Stony Brooki ülikoolist tehtud leiuga. Nad avastasid Keenias Turkana järve juures väljakaevamisel suure hulga erikujulisi kive, mis olid seotud pulkade külge ning neid kasutati löökriistadena. Käepidemed pärinesid 30000 eKr kiviajast. Haamri arheoloogiline uuring näitab, et see võib olla vanim tööriist, mille kohta on ka tõendeid varasest eksisteerimisest.
Vasar

**Vasar** ehk **haamer** on tööriist materjali või objekti löögiga töötlemiseks. 

## Vasarate liigid

Image:Hammer2.jpg|Puusepavasar
Pilt:Geological hammer.svg|Geoloogivasar
Pilt:Keevitaja_vasar.JPG|Keevitajavasar
Pilt:Suurvasar.JPG|Sepavasar
Pilt:Lump hammerredblue.jpg|Väikevasar
Pilt:Wooden mallet.jpg|Puidust plekksepavasar
Pilt:Meat mallet on cutting board.jpg|Alumiiniumist lihahaamer


## Vaata ka
*Sepavasar
*Geoloogivasar
*Abivasar
*Haamer
*Kohtuhaamer
*Kohrutusvasar
*Kummivasar
*Kellassepa haamer
*Müürivasar ehk müürsepavasar
*Needivasar
*Kingsepavasar
*Pneumovasar ehk suruõhuvasar
*Puurvasar
*Rammvasar
*Schmidti vasar

## Välislingid
Glasuuripealne maal

**Glasuuripealne maal** on glasuuripealsete värvide või ka emailidega tehtud maaling glasuuritud ja glasuurpõletatud keraamilistel, tavaliselt portselanist tehtud esemetel. Sageli nimetatakse seda tehnikat ka portselanmaaliks. Glasuuripealne maal on üks kolmest keraamika maalimise tehnikast koos glasuurialuse ja glasuurisisese maaliga.

Glasuuripealsete värvide kinnitumiseks põletatakse esemeid pärast maalimist küllaltki madalal temperatuuril (700–850 °C). See võimaldab saavutada laia ja elava värvide paleti, sest teatud värvides sisalduvad metalliühendid ei põle sellisel kuumusel välja. Ühtlasi lubab see tehnika teha nii palju põletusi, kui lõpptulemuse saavutamiseks on vaja. Väga huvitavaid efekte annab ka lüstri kasutamine.

## Ajalugu
Glasuuripealse maali tehnika võeti kasutusele Hiinas Cizhous, 12. sajandi lõpust 13. sajandi esimeste aastateni (Jini dünastia). Maaliti peamiselt rahvalikke angobeeritud kivinõuesemeid, harva ka portselani. Kasutati rauapunast, kollast ja rohelist tooni.

Samal ajal hakati seda tehnikat iseseisvalt kasutama ka Pärsias. Erinevalt Hiinast maaliti seal frittkeraamikast luksusesemeid ja värvivalik oli suurem.

Portselanmaali hakati tegema hiljem, 14.–15. sajandil Lõuna-Hiinas.

## Keiserlik portselan

## Teostus

Tänapäeval on palju tootjaid, kes teevad glasuuripealse maali jaoks vedelaid värve.

Professionaalsed portselanimaalijad segavad ise värve vedelaks pastaks, kasutades tärpentini, suhkruvett või selleks toodetud vedelikke. Isesegatud värvid on palju nüansirikkamad kui poest ostetud (näiteks Botz), kuid värvide kasutamine ja segamine vajavad hea tulemuse saamiseks kogemust.

## Vaata ka
* Glasuurialune maal
* Email
* Kakiemon
* Cizhou keraamika

## Viited
Glasuurialune maal

**Glasuurialune maal** on glasuurialuste värvidega glasuurimata keraamilistele toodetele tehtud maaling.

Pärast glasuurialuse maali teostamist ese glasuuritakse läbipaistva glasuuriga ja tehakse glasuurpõletus.

Kuna see põletus toimub kõrgel temperatuuril (olenevalt savimassist kuni 1300 °C), põlevad paljud värvivad metalliühendid või neist valmistatud pigmendid välja. See selgitab, miks selline maal, eriti kõrgkuumuskeraamikas, on vähevärviline.

## Vaata ka
* Glasuur
* Glasuuripealne maal
Kuivmaalitehnika

**Kuivmaalitehnika** ehk **sgrafiito** on seinamaali tehnika, mille puhul kantakse seinale mitu eri värvi krohvikihti ning seejärel kraabitakse soovitud kujutis kuni vastavat värvi kihini.

Suurejoonelisemaid kuivmaalitehnika näiteid Eestis on Tartus algselt endises ETKVL-i restoranis Tarvas, nüüd Eesti Rahva Muuseumis asuv Elmar Kitse 1965. aastal valminud pannoo.

## Viited
Philipp Schall von Bell

**Philipp Schall von Bell** (surnud detsembris 1560 Moskvas) oli Liivi ordu viimane maamarssal.

Philippi päritolu pole suudetud täpselt kindlaks teha, tõenäoliselt pärines ta Vestfaalist. Oluline ordukäsknik (Kuldīga komtuur) oli ka ta vend Werner Schall von Bell.

Schall von Bell astus ordusse tõenäoliselt enne 1540. aastat. 1541 sai ta Võnnus ordu majandusülema (*Schäffer*i) kumpaniks (abiliseks), neli aastat hiljem aga Riia linnusekomtuuriks, mis oli juba küllaltki oluline orduamet. 1551. aastal sai Schall von Bellist aga Aluliina komtuur, millega ta tõusis olulisemate ordukäsknike sekka, kuuludes ordut juhtinud siseringi. Koadjuutorivaenuse ajal (1556–1557) vastutas ta vangistatud Riia peapiiskopi Wilhelm von Hohenzollerni kinnipidamise ja eluolu eest. Wilhelm oli paigutatud Aluliinale alluvasse Koivaliina (*Adsel*, *Gaujiena*) linnusesse. 1558. aastal, pärast Liivi sõja algust, sai Schall von Bellist uus maamarssal. Ta paistis selles ametis silma pühendunud katoliiklasena, mis toonases Liivi ordu juhtkonnas oli küllaltki haruldane.

Schall von Bell juhtis Härgmäe lahingus umbes 500-mehelist orduväge. Valeinformatsiooni tõttu ründas ta üle 10 000-mehelist Vene väeüksust ning langes koos mitme teise ordukäskniku ja üle 100 saksa aadlikuga venelaste kätte vangi. Tema vangistajad allusid Aleksei Adaševile, kes koos oma lähikonnaga kohtles vangilangenud sakslasi esialgu üsna hästi. Andrei Kurbski andmetel soovitas Adaševi lähikond tsaar Ivan IV-l Philipp Schall von Bellist koguni Liivimaa asevalitseja teha, lootes nõnda Vene võimu Liivimaal oluliselt kergemini kehtestada. Vangistatud ülikud viidigi tsaari juurde Moskvasse, kuid Ivanile nende, eriti Schall von Belli käitumine, ei meeldinud ning ta lasi tema ja ta venna, Werner Schall von Belli samal aastal hukata.   

## Kirjandus
**Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr 761 (lk 565–566).
Mika

**Mika** (stiliseeritult **MIKA**) [ˈmiika] (sünninimi **Michael Holbrook Penniman**; sündinud 18. augustil 1983 Beirutis) on peamiselt Suurbritannias tegutsev muusik, kellel on leping plaadifirmadega Casablanca Records ja Universal Music. 

Tema tuntuimad lood on "Relax (Take It Easy)", "Grace Kelly" ja "Love Today".

## Lapsepõlv
Mika sündis Liibanonis Beirutis. Tema isa on ameeriklane ja ema liibanonlanna. Ta on pere viiest lapsest keskmine. Kui ta oli laps, oli tema perekond sunnitud sõja tõttu Liibanonist Pariisi kolima, ning kui Mika oli üheksa-aastane, kolis pere Prantsusmaalt Londonisse. Eksootilise välimuse tõttu hakati noort Mikat koolis narrima, mis omakorda põhjustas 11-aastasele poisile närvivapustuse. Kuna poisil oli kehv tervis, võttis ema ta koolist ära ja palkas lapse tühje päevi sisustama karmi vene ooperilauljast lauluõpetaja, kes ka Mika imelise hääle avastas. Seitsme kuu pärast leiti talle uus kool. Londonis käis ta järgmistes koolides: Lycée Français Charles de Gaulle, Westminster School ja Royal College of Music, millest ta oma esimese albumi salvestamise ajal välja kukkus.

## Muusikakarjäär
Tema esinemised on varieerunud klassikalistest kontsertidest Royal Opera House'is, British Airwaysile lennumuusika ja Orbiti nätsureklaamile meloodia kirjutamiseni. Ta esines BBC raadio 1-s 2006. aasta septembris ja The Friday Night Projectis 19. jaanuaril 2007. Mika hääleulatus on 3,5 oktaavi.

Mika esialgne nimi oli Mica, kuid nähes, kui paljud seda c-tähe tõttu valesti hääldasid, muutis ta oma artistinime Mikaks. 

2007. aasta jaanuaris tuli ta BBC News's Sound of 2007 küsitluses esikohale.

## Diskograafia
### Stuudioalbumid
*"Life in Cartoon Motion" (2007)
*"The Boy Who Knew Too Much" (2009)
*"The Origin of Love" (2012)
*"No Place in Heaven" (2015)
*"My Name Is Michael Holbrook" (2019)

### Singlid

*"Relax, Take It Easy" (2006)
*"Grace Kelly" (2007)
*"Love Today" (2007)
*"Big Girl (You Are Beautiful)" (2007)
*"Happy Ending" (2007)
*"Lollipop" (2008)
*"We Are Golden" (2009)
*"Blame It On The Girls" (2009)
*"Rain" (2009)
*"Kick Ass" (2010)
*"Elle me dit" (2011)

## Välislingid
*Laulja koduleht
Carola

**[[Carola (eesnimi)|Carola]]** on naisenimi.

Seda nime on kandnud või kannavad järgmised isikud.

* **Carola** on **[[Carola Häggkvist]]**i lavanimi.
* **[[Carola (Saksi kuninganna)|Carola]]** (1833–1907) oli Saksi kuninganna.
Vello Puujalg

**Vello Puujalg** (6. märts 1962 Kuressaare – 7. aprill 1995 Rakvere) oli eesti harrastuskunstnik.

## Elukäik
Vello Puujalg õppis kunsti kujutava kunsti kaugõppe kursusel Tartu kunstimuuseumi juures, Lembit Saartsi, Silvia Jõgeveri ja Indrek Hirve juures. Rakveres sai temast rühmituse R-Kunst üks loojaid ja organiseerijaid organiseerijaid. R-Kunsti käivitamisega julgustas ta kõiki teisigi kohalikke kunstnikke enam loomingule pühenduma. Koos Anne Kokkoviga korraldasid nad Kaurikoolis kunstiklassi tööd, mille kaugemaks eesmärgiks oli Rakvere laste kunstikooli loomine. Osales kõikidel rühmituse R-Kunsti näitustel – 1994 jõulunäitus, 1995 naistepäevanäitus ja kevadnäitus Rakvere teatris.

Vello Puujalg suri 1995. aastal ning on maetud Kudjape kalmistule.

## Looming
Tema meelisteemaks oli linnakeskkond. Ta töötas eri materjalide ja tehnikatega, elu lõpuperioodil oli valdav õlimaal. Tema töid on eksponeeritud Lätis, Venemaal ja Saksamaal. Isikunäitused olid Kuressaares 1984. ja 1986. ning Rakveres 1995. aastal. Kahel aastal – 1985 ja 1989 – sai ta oma tööde eest Kuressaare linna preemia. Osales Saaremaa Loominguliste Noorte Organisatsiooni ja Saaremaa Kunstiklubi (alates 1981) töös.

## Mälestuse jäädvustamine
Et toetada Rakvere noori kunstnikke ja põlistada Vello Puujala nimi, loodi Vello Puujala nimeline stipendiumifond.

## Teosed
* "600 aastat" (õli, 1984)
* "Väikelinn saarel" I, II (õli, 1985)
* "Elvas Verevis ujula hoone" (õli, 1990)
* "Õiteilus Rakvere" (õli, 1994)

## Tunnustus
* 1984 – Kuressaare linna kunstipreemia laureaat
* 1985 – Kuressaare linna preemia

## Viited


## Välislingid
* Mälestuste radadel: Vello Puujalg (SH: E, 05. 03.07).
* Rakvere Galerii ajalugu
* Vello Puujalg
Linnamõis

**Linnamõis** (saksa keeles *Stadtgut*) oli linnale kuuluv mõis.

Linnamõisaid kas majandati otse linnavõimu (rae) poolt või anti rendile ja saadi renditulu. Nad olid linnadele oluliseks tuluallikaks. 

Eesti aladel tekkisid linnamõisad põhiliselt 16. sajandi teisel poolel pärast Liivi sõda. Linnamõisad kas saadi kingitusena riigilt või linnade jõukamaks saamisel osteti. Linnad omandasid (ostsid) mõisaid kuni 18. sajandi teise pooleni.

Linnamõisaid oli kahte liiki. Otse linnavalitsusele allunud mõisaid nimetati patrimoniaalmõisateks. Sellised mõisad ei pidanud tingimata asuma linna läheduses. Patrimoniaalmõisa staatus oli Tartu linnamõisatel. Haabersti oli Tallinna patrimoniaalmõis. Ülejäänud linnamõisad oli õiguste poolest rüütlimõisad. Neil võisid olla majanduslikult iseseisvad allüksused, nõndanimetatud kõrvalmõisad (*Beigut*) ja karjamõisad (*Hoflage*) kui kaugemad eraldiasuvad majapidamised.

1919. aasta maareform linnamõisaid ei puudutanud. 1926. aastal anti rentnikele ja teistele väikemaapidajatele õigus nõuda oma käes olevate maade sundvõõrandamist. Mõned linnamõisad eksisteerisid mõisamajapidamistena kuni 1940. aastani.

## Eesti ala linnamõisad
### Kuressaare
*Lõmala mõis (alates 1653)
*Tingiste mõis (XIX sajand)

### Narva
*Päite mõis (1645). Anti Narva Jaani kiriku käsutusse.
*Arumäe mõis ehk Samokrassi mõis (1655)
*Pähklimäe mõis (1655)
*Kudruküla mõis (1655)

### Pärnu
*Kastna mõis (1565)
*Reiu mõis (1263)
*Sauga mõis (1561)
*Viluvere mõis (1628)
*Rääma mõis (1876)

### Tallinn
*Haabersti mõis (XVI-XVII sajand)
*Väo mõis (1402). Tallinna hospidalimõis.
*Rae mõis (XVI sajand), Jaani seegi mõis.
*Mõigu mõis. Alates 1692 Tallinna toomkiriku hospidalimõis.
*Kautjala mõis (XVIII sajand)
*Koitjärve mõis (1733)
*Nehatu mõis (1733)
*Kurna mõis
*Lehmja mõis

### Tartu
*Sootaga mõis (1626)
*Saduküla mõis (1634)
*Jaama mõis (1601–1639 ja alates 1733)
*Ropka mõis (läänistati 1609, oli 1614–1632)
*Haage mõis (1617). Tartu Jaani kiriku mõis.
*Visusti mõis (1585)
*Väägvere mõis

### Valga
*Kapsta mõis
*Laatsi mõis
*Oosoli mõis
*Vidriku mõis

### Viljandi
*Viiratsi mõis (1789)
## Läti ala linnamõisaid
### Riia
*Lemsalu mõis
*Üksküla mõis
*Salaspilsi mõis
*Ādaži mõis
*Viļķene mõis
*Gerķise mõis
*Lāde mõis 
*Rēza mõis

### Valmiera

*Jānūparksi mõis

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend
*Karjamõis
*Kirikumõis
*Kloostrimõis
*Mõis
*Poolmõis
*Riigimõis
*Rüütlimõis
*Suvemõis

__SISUKORRATA__
Nelly Furtado

**Nelly Kim Furtado** (sündinud 2. detsembril 1978) on Kanada laulja-helilooja, pillimängija ja muusikaprodutsent.

Nelly Furtado sündis Assooridelt pärit Portugali immigrantide peres. Talle pandi nimi Nõukogude võimleja Nelli Kimi järgi. 

Nelly Furtadot kasvatati Rooma katoliiklikus peres ning tema esimene esinemine oli Portugali Päeval kirikus, kus ta emaga duetti laulis. Kuigi muusik on oma usus kahelnud, väidab ta siiski, et usub jumalasse ja kümnesse käsku ning väldib seitset pattu. Ta hakkas pille mängima 9-aastaselt, õppis trombooni, ukulelet ning hiljem ka kitarri ja klaverit. 12-aastaselt hakkas ta laule kirjutama.

Furtado sai tuntuks 2000. aastal ilmunud debüütalbumiga "Whoa, Nelly!". Albumil oli läbimurdeliseks osutunud Grammy-auhinna võitnud singel "I'm like a Bird". Pärast tütar Nevise ilmaletoomist ja kesise ärieduga "Folklore" (2003) ilmumist naasis ta 2006. aastal albumiga "Loose" ja selle esikohasinglitega "Promiscuous" (esikohahitt Hot 100-s), "Maneater" (esikohahitt Euroopas, sh Suurbritannias), "Say It Right" (esikoht Hot 100-s) ja "All Good Things (Come to an End)" (esikohahitt Euroopas, sh Saksamaal ja Hollandis).

Furtado on tuntud erinevate instrumentide, helide, žanrite, keelte ja vokaalstiilide katsetamise poolest. Muusik on laiaulatusliku muusikamaitsega ja niisugune mitmekesisus tekitab huvi eri kultuurides.

2006. aastal Raadio 2 välismaa aasta hiti valimisel saavutas Furtado "All Good Things (Come To An End)" 875 häälega kolmanda koha. Eespool olid Justin Timberlake (1532 häält) ja Mika (1512). 

12. veebruaril 2010 esitas ta 2010. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial koos Bryan Adamsiga spetsiaalselt selleks loodud laulu.

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Sandra Bullock

**Sandra Annette Bullock** (sündinud 26. juulil 1964 Arlingtonis) on USA filminäitleja.

Ta hakkas näitlema 1987, aga esimesed kümmekond rolli olid tal tähtsusetutes filmides. Tuntus tuli pärast osatäitmisi filmides "Demolition Man" ("Purustaja"; 1993), "Speed" ("Kiirus"; 1994) ja "While You Were Sleeping" ("Unine eksitus"; 1995).

2009. aastal pälvis ta osatäitmisega filmis "The Blind Side" ("Varjukülg") Oscari parima naisnäitleja kategoorias.

Kuldgloobusele on ta olnud nomineeritus neli korda: parima muusikali- või komöödianaisnäitleja kategoorias filmidega "Unine eksitus", "Miss Congeniality" ("Miss Eriagent"; 2001) ja "The Proposal" ("Ettepanek"; 2009) ning parima draamanaisnäitleja kategoorias filmiga "Varjukülg". Ta võitis neist viimase filmiga.

Filmiga "Kiirus" võitis ta parima ulmefilmi auhinna Saturn parima naisnäitleja kategoorias. Ta jagas seda auhinda Jamie Lee Curtisega (rolli eest filmis "True Lies" – "Ausad valed") ja see on läbi aegade ainus kord, mil Saturni auhind parima naisnäitleja kategoorias on jagamisele läinud.

Filmiga "All About Steve" ("Jaht ideaalmehele") võitis Bullock 2009. aastal kõige halvema filmi auhinna Kuldne Vaarikas kahes kategoorias: halvim naisnäitleja ja halvim paar. Ta võttis auhinna isiklikult vastu – harilikult ei tule autasustatud Kuldset Vaarikat kätte saama. Bullock on läbi ajaloo esimene inimene, kes võitnud samal aastal nii Oscari kui ka Kuldse Vaarika.

Sandra Bullock oli 2006–2010 abielus monstrumautode ehitamise telesaate "Monster Garage" saatejuhi Jesse Jamesiga, kellele see oli kolmas abielu. Sellest abielust ei sündinud lapsi.

2014. aastal oli ta nomineeritud parima naisosatäitja Oscarile rolli eest filmis "Gravitatsioon".

## Osaline filmograafia

## Isiklikku
Tema õde on Gesine Bullock-Prado.

Sandral on 2010. aastal sündinud poeg Louise ja 2014. aastal sündinud tütar Laila.

Sandral oli piltnikust partner Bryan Randall, kes suri 2023. aastal haiguse tagajärjel.

## Välislingid

* 

## Viited
Cameron Diaz

**Cameron Michelle Diaz** (sündinud 30. augustil 1972 San Diegos) on USA filminäitleja.

Diaz on pärit California osariigist. Tema isa töötas naftafirmas ja ema töötas impordi-ekspordi vahendajana. Tal on vanem õde Chimene Diaz. Cameron õppis Long Beachi polütehnikumis.

Ta sai tuntuks rollidega filmides "Mask", "Südamesõbra pulmad" ja "Kõiges on süüdi Mary". Samuti esines ta filmides "Charlie inglid", "Shrek", "Vanilla Sky - ava oma silmad", "New Yorgi jõugud" ja "Mis juhtub Vegases".

## Karjäär
### Modellina
16-aastaselt hakkas ta moemodelliks ja üks tema peamisi tööandjaid oli agentuur Elite Model Management. Pärast keskkooli lõpetamist läks ta tööle Jaapanisse, kus tutvus videorežissöör Carlos de la Torrega, kellega tal oli pärast kodumaale tagasipöördumist kuni 21-aastaseks saamiseni armusuhetes. 1990. aasta juulis oli tema foto ajakirja Seventeen esikaanel.

### Näitlejana
Ta kandideeris 21-aastaselt eelneva näitlemiskogemuseta filmi "Mask" naispeaossa, sest tema modelliagentuur oli teda sinna soovitanud.

Diazit pole kunagi nimetatud Oscari kandidaadiks. Küll on ta neli korda olnud Kuldgloobuse nominent: peaosa eest filmis "Kõiges on süüdi Mary" (1999) ning kõrvalosade eest filmides "Olles John Malkovich" (2000), "Vanilla Sky - ava oma silmad" (2002) ja "New Yorgi jõugud" (2003). Ta ei võitnud neist ühtegi.

22. juunil 2009 sai Diaz oma tähe Hollywoodis kuulsuste kõnniteel.

## Osatäitmised filmides

## Viited

## Välislingid

*
*Cameron Diaz – People.com
*Lisateave filmiveeb.ee-s
Taiwani lipp

**Hiina Vabariigi lipp** on Taiwani ja seda ümbritsevaid väikesaari kontrolliva Hiina Vabariigi riigilipp. Lipu tavapärane kirjeldus on: sinine taevas, valge päike ja täielikult punane maa.

Lipu esmakasutaja oli Guomindang 1917. aastal. Vabariigi lipuks sai see 1928. aastal.

## Välislingid
*www.gio.gov.tw
*www.crwflags.com
Natasha Bedingfield

**Natasha Anne Bedingfield** (sündinud 26. novembril 1981) on Grammyle nomineeritud Suurbritannia poplaulja.

Ta on poplauljate Daniel Bedingfieldi ja Nikola Bedingfieldi õde. Tema debüütlaul "Single" avaldati 2004. aastal, millele järgnes ülemaailmne hitt "These Words", mis saavutas esikoha Suurbritannia singlimüügi edetabelis.
Timbaland

**Timothy Zachery Mosley** (lavanimi **Timbaland**; sündinud 10. märtsil 1972) on USA helilooja, R&B muusikaprodutsent ja räppar, kelle stiil mõjutab mõlemat žanrit, aidates kaasa nende kahe piirjoonte hajutamisele. Partneri Magooga on ta hiphopansambli Timbaland & Magoo liige.
Pidurutalagala

**Pidurutalagala** on Sri Lanka kõrgeim mägi. 

Selle kõrgus on 2524 m.

Mägi on kuplikujuline ning koosneb gneissidest ja graniitidest.

Pidurutalagala asub Sri Lanka Keskprovintsis Nuwara Eliya ringkonnas. Ringkonna keskus Nuwara Eliya asub otse Pidurutalagala edelajalamil.

Mäe otsa ei ole võimalik ronida. Mäe tipp on sõjaväebaasi maa-alal ja see on kuulutatud ülisalajaseks piirkonnaks. Mäel asuvad Sri Lanka valitsuse ja sõjaväe radarijaam ja kesksed sidesüsteemid, sealhulgas riigi peamine teleülekandejaam.

## Viited
Afonso II

**Afonso II** (23. aprill 1185 Coimbra – 25. märts 1223 Coimbra) oli Portugali kuningas alates 26. märtsist 1212.
Afonso III

**Afonso III** (5. mai 1210 Coimbra – 16. veebruar 1279) oli Portugali kuningas alates 4. jaanuarist 1248.
Kurupt

**Kurupt** (ka **Young Gotti** ja **The Kingpin**, sünninimi **Ricardo Emmanuel Brown**; sündinud 23. novembril 1972 Philadelphias Pennsylvania osariigis) on afroameerika gangsta räppar ja Death Row Recordsi asepresident. Ta on räppansambli The Dogg Pound liige ja töötab Death Row Recordsis.

## Filme
Claudia Schiffer

**Claudia Schiffer** (sündinud 25. augustil 1970 Rheinbergis Saksamaal) on saksa supermodell ja näitleja, kelle populaarsuse kõrgaeg oli 1990. aastatel.

## Elukäik
Modellitööd alustas ta 1987. aastal, mil sai töökoha Düsseldorfi ööklubis. Mõni nädal hiljem poseeris ta ajakirjas ELLE ning pärast seda sai tööd Chaneli moemajas. 1990. aastate alguses osales ta Põhja-Ameerikas Guess? teksade reklaamis. 

Ta on mänginud ka mõnes filmis ja muusikavideos. Näiteks ansambli Westlife muusikavideos, mis tehti Billy Joeli laulu "Uptown Girl" kaverile, mängis ta vallatut *uptown girl* ('äärelinna tüdrukut'). Ta osales ka Bon Jovi videos "Thank You for Loving Me". 1993. aastal mängis koguperefilmis "Richie Rich".

Schiffer oli kuus kuud kihlatud mustkunstnik David Copperfieldiga, kuni 1999. aastal tutvus Tim Jefferiesiga. Ajakiri Paris Match kirjutas, et kihlus võis olla lepinguline, kuid hiljem on Prantsuse kohus leidnud, et see väide on küsitav. 

25. mail 2002 abiellus ta filmiprodutsent Matthew Vaughniga. Neil on kaks last: poeg Caspar Matthew (sündinud 2003) ja tütar Clementine (sündinud 2004). Paar elab Londonis.

Schiffer on supermodelli nimetuse kohta öelnud: "Supermodelle, nagu me kunagi olime, ei ole enam." Tema arvates vastab ainult Gisele Bündchen supermodelli nimetusele.

## Isiklikku
Schiffer on 180 cm pikk ja kaalub 58 kg. Ta on sinised silmad ja blondid juuksed.

## Filmid

## Viited

## Välislingid
* Claudia Schiffer Fashion Model Directory lehel (*inglise keeles*)
* Claudia Schiffer
Frank Sinatra

**Frank Sinatra** (sünninimega **Francis Albert Sinatra**; 12. detsember 1915 Hoboken, New Jersey osariik – 14. mai 1998 Los Angeles California osariik) oli USA laulja ja Oscari võitnud näitleja, keda on tihti nimetatud 20. sajandi USA parimaks meessoost poplauljaks. 

Sinatra vanemad olid itaalia immigrandid: isa Anthony (Saverio Antonino Martino Sinatra) oli pärit Lercara Friddist Sitsiilias ja ema Dolly (Natalina Maria Vittoria Garaventa) oli Lumarzost Liguurias. Dolly vanemad ei kiitnud tütre abielu sitsiillasega heaks, mispeale nad abiellusid salaja 14. veebruaril 1914. 

Läbi seitsme kümnendi kestnud karjääri jooksul salvestas Sinatra suure hulga klassikalisi albumeid nagu "In the Wee Small Hours", "Songs For Swingin' Lovers", "Come Fly With Me", "Only the Lonely" ja "September of My Years" koos mitmete tuntud lauludega nagu "My Way", "New York, New York", "Strangers in the Night" ja "It Was a Very Good Year". 

Tema plaate on müüdud rohkem kui 250 miljonit; Sinatra ja tema muusika on jätkuvalt populaarsed ka praegu.

Näitlejana muutus ta kõrgelt hinnatuks oma esinemistega filmides nagu "From Here to Eternity" ("Siit igavikku"; 1953), "The Man with the Golden Arm", "Suddenly", "Pal Joey", "Ocean's Eleven", ja "The Manchurian Candidate".

Aastal 1965 pälvis ta Grammy elutööauhinna ja aastal 1971 anti talle Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind.

## Vaata ka
* Sinatra doktriin

## Välislingid

* 
*
Arno jõgi

**Arno** on jõgi Kesk-Itaalias Toscana maakonnas.

Arno saab alguse 1385 m kõrguselt Falterona mäe jalamilt ning voolab alguses lõunasse, pöörab Arezzo lähedal läände ja suubub Liguuria merre. Arno ääres asuvad Firenze, Empoli ja Pisa.

Jõe pikkus on 241 km ja valgala 8228 km². Suuremad lisajõed on Sieve, Bisenzio, Era, Elsa ja Pesa.

Jõe vooluhulk kõigub tugevasti, sageli on üleujutusi. Viimane suurem üleujutus toimus 1966. aastal.
Mustad kolonelid

**Mustad kolonelid** võib tähendada erinevaid asju:
#Mustad Kolonelid, ansambel Eestis
#Kolonelide diktatuur Kreekas
Arktiline kliimavööde

**Arktiline kliimavööde** on põhjapoolkeral asuv põhikliimavööde, kus aasta läbi valitseb arktiline õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulik madal õhutemperatuur ja väike sademete hulk. Aasta läbi puhuvad pooluse piirkonnast lähtuvad kirdetuuled. Esineb polaaröö ja polaarpäev.

Arktiline kliimavööde hõlmab Arktika piirkonna. Selle lõunapiiriks loetakse juuli keskmise +5&nbsp;°C samatemperatuurijoont.

Arktilisele kliimavöötmele on iseloomulik arktiline kliima.

Aasta läbi valitsevad siin arktilised õhumassid, millega kaasneb madal õhutemperatuur. Seda põhjustavad päikesekiirte väike langemisnurk, kuni pool aastat kestev polaaröö ning suur albeedo ehk peegelduva kiirguse osa. Suur albeedo on tingitud valge jää ja lumega kaetud pinnasest.

Arktilise kliima aladel on õhutemperatuur madal niihästi talvel (kuni −40 °C) kui ka suvel (juuli keskmine kuni +5&nbsp;°C). Polaarpäeva ajal on otsekiirguse hulk suur, kuid ilm on ka pilvine ja ududega. Aasta sademete hulk on 100–200&nbsp;mm. Lähisarktilise kliimale üleminekul areneb tsüklonite tegevus ja sademete hulk suureneb kuni 400&nbsp;mm aastas.

Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastab arktilisele kliimavöötmele kliimatüüp E (polaarkliima), kus kõige soojema kuu keskmine õhutemperatuur on alla +10&nbsp;°C. Polaarkliima puhul eristatakse omakorda kahte kliimatüüpi: ET (tundrakliima) ja EF (külmakõrb). Tundrakliimas on kõige soojema kuu keskmine temperatuur vahemikus 0...+10&nbsp;°C. Külmakõrbe kliimas ei ole ühegi kuu keskmine temperatuur üle 0&nbsp;°C.

## Vaata ka
*Arktika
*kliimavööde
Arancóni vald

**Arancóni vald** on vald Hispaanias  Soria provintsis.

Vallas on järgmised asulad:

* Arancón
* Omeñaca
* Tozalmoro
* Cortos
* Calderuela
* Nieva de Calderuela

## Viited
Tyra Banks

**Tyra Lynne Banks** (sündinud 4. detsembril 1973 Californias Inglewoodis) on USA avaliku elu tegelane ja endine supermodell.

Tema isa Donald Banks oli arvutikonsultant ning ema Karolyn oli NASA fotograaf ja moetöötaja. Vanemad lahutasid abielu 1980. aastal, kui Tyra oli kuueaastane. Sellegipoolest jäid vanemate suhted, samuti Tyra suhted oma viis aastat vanema venna Deviniga sõbralikeks. Hiljem abiellus Karolyn Clifford Johnsoniga.

Tyra õppis John Burroughsi põhikoolis ja lõpetas 1991. aastal Los Angeleses keskkooli Immaculate Heart High School. Ta õppis Lõuna-California Ülikoolis ja California ülikoolis teleprodutsendiks.

Modellitööd alustas ta 11. klassi õpilasena. Hiljem töötas ta Pariisis mannekeenina. Juba tema esimesel töönädalal olid disainerid temast sedavõrd võlutud, et temaga tehti leping 25 moeetenduse peale, mis oli uustulnuka jaoks enneolematu.

Modellina on ta töötanud lugematu hulga ettevõtete ja kampaaniate heaks. Ta on esinenud ajakirjade Vogue, Harper's Bazaar, Cosmopolitan ja Elle esikaanel. Ta on esimene tumedanahaline, kes ilmus ajakirjade GQ ja Sports Illustrated Swimsuit Issue kaanel. Piimavuntside kampaanias reklaamis ta piima joomist. 1997. aastal pälvis ta VH1 Aasta Supermodelli auhinna. Samal aastal sai ta esimeseks tumedanahaliseks, kes esines Victoria's Secreti kataloogi kaanel.

Modellinduse kõrvalt avaldas Banks 1998. aastal raamatu "Tyra's Beauty, Inside and Out". Raamatut reklaamiti vahendina, mis aitab naistel nende loomulikku ilu võimalikult hästi välja tuua. Banks ise esindab samuti nii-öelda loomulikku ilu, näiteks pole ta lasknud teha rinnaoperatsioone.

Banks on esinenud paljudes muusikavideotes, millest tuntuimad on Michael Jacksoni "Must ja valge", Tina Turneri "Love Thing" ja George Michaeli "Too Funky" (koos Linda Evangelistaga).

2004. aastal andis ta ise välja singli "Shake Ya Body", mille videot näidati "Ameerika supermodellide" teisel hooajal, kuid see osutus täielikuks ebaõnnestumiseks ja Banks loobus lauljana uuesti üritamast.

Tema viimane ülesastumine modellina toimus 2005. aasta Victoria's Secreti moeetendusel. Seejärel loobus ta modellindusest ja keskendus televisioonitööle. Ta on olnud meelelahutussaate "Ameerika supermodellid" saatejuht ja kohtunik. Ta on päevase vestlussaate "The Tyra Banks Show" saatejuht.

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Tyra Banks Music
Arancón

**Arancón** on asula Hispaanias  Soria provintsis Arancóni vallas.

2000. aastal elas seal 28 inimest ning 2010. aastal 30.
Tehiskeel

**Tehiskeel**  on inimese kujundatud kunstkeel. Tehiskeelele vastandub loomulik keel.

Tehiskeel on keel, mille reeglid on enne kasutamist selgesõnaliselt kehtestatud.

Tehiskeelt, mis on loodud eri keelte oskajate vahelist suhtlust kergendava eesmärgiga, nimetatakse abikeeleks.

## Vaata ka

*Tehiskeelte loend
*IT keskkond
*Jakob Linzbach
*John Wilkins
*Salakeel
*Krüptograafia
Paul Himma

**Paul Himma** (sündinud 19. juunil 1953 Tartus) on eesti muusik ja kultuurikorraldaja.

Paul Himma on Himma Music Management OÜ kaasasutaja ja juhatuse kaasliige, samuti on ta Eesti Vabamüürlaste Seltsi ja Tallinna Rotary Klubi liige. 

## Hariduskäik
* 1960–1968 Miina Härma nimeline Tartu 2. Keskkool
* 1968–1970 Tartu Muusikakool
* 1970–1972 Tallinna Muusikakool
* 1972–1980 Tallinna Konservatoorium, vioola eriala, orkestrisolist ja pedagoog

## Töökohad
* 1972–1974 Estonia teatri sümfooniaorkestri artist
* 1974–1976 ERSO artist
* 1978–1981 Eesti Raadio Kammerorkestri korraldaja-direktor
* 1978–1979 ERSO artist
* 1979–1982 Eesti Raadio estraadiorkestri vioolarühma kontsertmeister
* 1982–1984 Eesti Raadio estraadiorkestri direktor
* 1984–1992 Eesti Raadio muusikasaadete peatoimetaja 
* 1989–1991 Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) süvamuusika töökomisjoni valitud liige
* 1992–1994 Eesti Raadio peadirektori asetäitja ja muusikajuht
* 1994–2009 Rahvusooperi Estonia peadirektor
* 2009–2011 Vene Teatri juhatuse liige
* 2011–2013 OÜ Stagecraft Management juhatuse liige
* jaanuarist 2013 Kuusalu Kunstide Kooli direktor

## Muu tegevus
* Tallinna Rotary Klubi liige 1996. aastast
* Eesti Vabamüürlaste Seltsi asutajaliige 
* Kaberneeme Klubi liige

## Isiklikku
Tema isa oli baptistlik vaimulik Paul Himma, vend oli tõlkija Tiito Himma (1942–2017), abikaasa on koorijuht ja Jõelähtme Kultuurikeskuse direktor Elle Himma.

## Tunnustus
* 2005 Valgetähe III klassi teenetemärgi kavaler
* 2007 Piiskop Platoni III järgu ordeni kavaler

## Viited

## Välislingid

* "Rahvusteater kui iseolemise sümbol" – ajakiri Elukiri, 12/2006
Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut

**Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut** (lühend **KBFI**; inglise keeles *National Institute of Chemical Physics and Biophysics*, lühendatult *NICPB*) on Eesti avalik-õiguslik juriidiline isik, mis teeb alusuuringuid ja rakendusuuringuid. Instituut asub Tallinnas aadressil Akadeemia tee 23.

## Ajalugu
KBFI loodi 11. novembril 1979, kui ühise rühma lõid Füüsika Instituudi molekulaarbioloogia rühm ja ENSV TA Küberneetika Instituudi füüsika ja biokeemia sektor. Reaalselt asus KBFI tööle Teaduste Akadeemia instituudina 1980. aastal. Rahvasuus nimetati seda Lippmaa instituudiks, sest selle rajaja ja esimene direktor (1982–2001) oli Endel Lippmaa. 

Aastatel 2001–2006 oli instituudi direktor Ago Samoson ja aastatel 2006–2016 Raivo Stern. 2016. aastast on KBFI direktor Urmas Nagel.

Kui Eesti Teaduste Akadeemia instituudid liideti enamasti 1990. aastatel ülikoolidega, siis ühena vähestest jäi KBFI riiklikuks avalik-õiguslikuks uurimisinstituudiks, millise staatuse tagas aastal 1998 Riigikogus vastu võetud Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi seadus.

## Tegevus
KBFI teadusliku tegevuse põhirõhk on suunatud moodsate füüsikaliste meetodite rakendamisele füüsikas, keemias ja biokeemias:
# madalatemperatuurne füüsika
# keemiline füüsika
# kõrge energia füüsika
# molekulaarne neurobioloogia
# vähibioloogia molekulaarsed mehhanismid
# molekulaardiagnostika
# taimede geenitehnoloogia
# taimede viroloogia
# raku energeetiline metabolism ja regulatsioon
# immunoloogia
# biomakromolekulide struktuuri analüüs

KBFI tegeleb geeni- ja biotehnoloogia, keskkonnatehnoloogia ja informaatika uusimate teadussuundade alal.

KBFI laboratooriumid:
*Keemilise füüsika laboratoorium
*Keskkonnatoksikoloogia laboratoorium
*Kõrge energia ja arvutusfüüsika laboratoorium
*Keemilise bioloogia laboratoorium (endine bioenergeetika laboratoorium)

Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis asus (2001–2007):
*Analüütilise spektromeetria tippkeskus

## Viited

## Välislingid
* Asutuse koduleht.
* Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi seadus. Riigi Teataja (RT I 1998, 101, 1664). Vastu võetud 29.10.1998
Anssi Koivuranta

**Anssi Einar Koivuranta** (sündinud 3. juulil 1988 Kuusamos Soomes) on Soome endine suusahüppaja ja kahevõistleja. 

Hea suusahüppajana tuntud Koivuranta on jõudnud poodiumile viiel maailma karikasarja etapil. 2006. aasta Torino olümpiamängudel sai ta kahevõistluse meeskonnavõistluses pronksmedali. 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai Koivuranta sprindivõistlustel 6. koha. 2007. aasta MM-il Sapporos tuli ta kahevõistluse meeskonnavõistluse koosseisus maailmameistriks.

4. jaanuaril 2014 võitis ta nelja hüppemäe turnee Innsbrucki osavõistluse.

## Välislingid

*Anssi Koivuranta fännileht
*
It's Time To Awake

**"It's Time To Awake"** on ansambli P.W.A. debüütalbum. See ilmus 2000. aastal.

## Lood
#"It's Time To Awake" – 3:53
#"When Will Be A Day" – 3:39
#"Never Surrender" – 3:09
#"Pride, Strength, Unity" – 3:47
#"Tomorrow Belongs To Us" – 4:01
#"We Smash The Scums" – 2:34
#"Fighting For Our Country" – 2:28
#"You Have A Right To Die!" – 2:15
#"Skinheads Are In The Town" – 2:26
#"Parasite" – 2:59
#"Horst Wessel Lied" – 2:20
#"Valge Vastupanu" – 2:58
#"White Tomorrow" – 3:04

## Välislingid
*Discogs.com
*
*Whitemusic.wen9.com
Mängukoobas

**Mängukoobas** oli Eesti meelelahutusportaal, mille põhiprioriteediks oli selle algusaegadest saati olnud ''flash''-mängud.

Keskkond avati 2003. aasta oktoobris ning aasta lõpuks oli liitunud juba üle 8000 kasutaja. 2014. aasta oktoobriks on registreeritud üle 500 000 kasutajakonto, millest säilinud on üle 20 tuhande. Registreerudes kannavad kasutajakontod nimetust "koll" ning neil on võimalus teenida "kollipunne". Mängukoopas on igal kasutajal oma kolliurg (koduleht), mida ta saab kujundada vastavalt oma maitsele, ning profiil, mis sisaldab tema andmeid (sh lisatud/postitatud sisu mahtu). Kontole on võimalik kujundada oma "kollivälimus", kasutades selleks tuhandeid kasutajate loodud esemeid "kollitehases", vastavalt eseme kvaliteedile saab neid soetada kas tasuta, punktide või SMS-ide eest. Sisu (mängud, arvuti/konsoolimängude ülevaated, videod, pildid ja palju muud) lisamise ning selle üldsusele avalikuks tegemise eest kannavad hoolt kasutajad.

## Koopalehed
Mängukoopa muutsid eriliseks selle kasutajate ponnistused viia koopakollid kurssi mängukoopas toimunud uuendustega. Tegevus, mis algselt leidis aset profiilidel ja kolliurus, arenes üsna pea välja individuaalsetele lehtedele, millest paljudel oli oma domeeninimi. Koopalehtede tegevus ulatus erinevatest mängukoopaga seotud uudistest kuni kollidega tehtud intervjuudeni välja. Koopa hiilgeaegadel toimetas korraga mitu erinevat koopalehte, kes üksteise vahel suurema vaatajaskonna nimel konkureerisid. Siiani on säilinud koopalehtedega sarnane veebileht, mis põhineb Mediawiki tarkvaral, n-ö "mk viki".

## Meedias

Mängukoobast on kritiseeritud selle kohati vägivaldse sisu poolest: "Mängukoopas on üle saja surma, tapmise ja tulistamisega seotud mängu, mida lapsed üksteisele tutvustavad. Iraagi sõja teemalise mängu ees jookseb kohukese reklaam, seejärel võib mängija lastud kuul tabada juhuslikku muslimit ja ekraanile pritsib verd."

Mängukoopa endise omaniku Rocketfeeds OÜ juhatuse liikme Jaan Allikvere sõnul püütakse väga verised mängud kustutada. Samas Allikvere ei usu, et tulistamismängud võiksid lastele halvasti mõjuda.

Mängukoopas on tavaliselt korraga mängimas 300–2000 last.

## Ajalugu

Mängukoopa asutasid Jaan Allikvere ja Anton Siniorg. Koos juhtisid nad mängukoobast Dermild OÜ all aastaid, kuni Siniorg oma osalusest lahti ütles. Allikvere jätkas juhtimist küll üksi, kuid koopasisestest toimetustest võtsid usinalt osa nii palgatud professionaalid kui ka vabatahtlikud moderaatorid. Aja möödudes kadus ka Allikverel Mängukoopa vastu huvi ning portaal jäeti aastateks uuendusteta surema.

## AS Delfi võtab üle

2013. aasta aprillis teatas ärileht, et Ekspress Grupi tütarettevõte AS Delfi oli Mängukoopa endise omaniku Rocketfeeds OÜ-ga sõlminud ostu-müügi lepingu, mille kohaselt omandas Mängukoopa populaarne uudisteportaal Delfi. Tehingu kogumaksumuseks osutus 7000 eurot.

## Viited

## Välislingid
* Mängukoopa koduleht
* Dermild OÜ – ettevõte, mis tegeles Mängukoopa arendamisega
* Mängukoopa ametiredel
Pluton

**Pluton** (ladinakeelse nimetuse järgi *Pluto*) oli kreeklaste rikkust andev maapõuejumal, keda on võrdsustatud allmaailmavalitseja Hadesega, Pluton oli Persephone abikaasa. Nimi pärineb kreekakeelsest sõnast *plutos* 'rikkus'. Plutoni rooma vaste on Dis Pater.
Eduard Artemjev

**Eduard Artemjev** (vene keeles *Эдуард Николаевич Артемьев*; 30. november 1937 Novosibirsk – 29. detsember 2022 Moskva) oli vene helilooja, tunnustatud filmimuusika looja.

Eduard Artemjev lõpetas 1960. aastal Moskva konservatooriumi kompositsiooni eriala Juri Šaporini õpilasena. Pärast õpinguid tutvus ta vene inseneri Jevgeni Murziniga, kes on tuntud süntesaatori ANS loojana. Sealt sai alguse Artemjevi huvi elektronmuusika vastu. Teda koos Murziniga peetakse elektroonilise filmimuusika juurutajaks NSV Liidus.     

Artemjevi esimeseks filmitööks oli koostöös Vano Muradeliga loodud muusika filmile "Unistusele vastu". See oli esimene Nõukogude Liidu film, kus kasutati elektroonilist muusikat. Praeguseks on ta muusika kirjutanud enam kui 200 multi- ja mängufilmile ja teinud koostööd selliste tuntud vene filmirežissööridega nagu Andrei Tarkovski, Nikita Mihhalkov ja Andrei Kontšalovski.

Lisaks filmimuusikale on Artemjevi loodud pantomiim-ballett "Surnud hinged" (1966), orkestrisüidid "Ljubki" (1963), "Ringmängud" 1957, elektron-muusika "Mosaiik" (1968), Etüüd 1968, "Tempereerimata muusika" (1969), 12 pilku helidemaailma e. ühe tämbri variandid (1971), "Glassololid" (1972) jpm.

## Tunnustus

* Vene NFSV teeneline kunstnik (1985) 
* Vene NFSV riikliku preemia laureaat (1988) 
* Vene Föderatsiooni riiklik preemia (1993, 1995, 1999, 2017) 
* Venemaa rahvakunstnik (1999) 
* Vene Föderatsiooni töökangelane (2022)

## Muusika filmidele
* 1963 "Unistusele vastu" ("Мечте навстречу")
* 1972 "Solaris" ("Солярис"; režissöör Andrei Tarkovski)
* 1972 "Doktor Evansi vaikimine" ("Молчание доктора Ивенса"; režissöör Budimir Metalnikov)
* 1974 "Võõrastele oma, omadele võõras" ("Свой среди чужих, чужой среди своих"; režissöör Nikita Mihhalkov)
* 1975 "Peegel" ("Зеркало"; režissöör Andrei Tarkovski)
* 1976 "Armastuse ori" ("Раба любви"; režissöör Nikita Mihhalkov)
* 1979 "Siberiaad" ("Сибириада"; režissöör Andrei Kontšalovski)
* 1979 "Stalker" ("Сталкер"; režissöör Andrei Tarkovski)
* 1980 "Peruu indiaanlased" ("Легенды перуанских индейцев")
* 1980 "Babajagaa on vastu" ("Баба-Яга против!")
* 1980 "Päevi Oblomovi elust" ("Несколько дней из жизни И.И. Обломова"; režissöör Nikita Mihhalkov)
* 1982 "Suguselts" ("Родня"; režissöör Nikita Mihhalkov)
* 1983 "Tunnistajateta" ("Без свидетелей")
* 1991 "Geenius" ("Гений")
* 1991 "Urga" ("Урга (Урга — территория любви)"; režissöör Nikita Mihhalkov)
* 1991 "Štemp" ("Штемп")
* 1993 "Anna – 6 kuni 18" ("Анна от 6 до 18")
* 1993 "Patt" ("Грехъ. История страсти")
* 1994 "Limiit" ("Лимита")

## Viited

## Välislingid
*
Eero Raun

**Eero Raun** (sündinud 24. mail 1971) on eesti ettevõtja ja kultuuritegelane. 

## Elukäik

### Haridus
* 1978–1986 Tallinna 21. Keskkool
* 1986–1989 Tallinna Muusikakeskkool (koorijuhtimise ja tuuba erialal)
* 1989–1994 Eesti Muusikaakadeemia (koolimuusika erialal professor Venno Laulu õpilasena)
* 1994–1995 Eesti Diplomaatide Kool (diplomaatia ja rahvusvaheliste suhete erialal)
* 2003–2005 Tallinna Ülikool, filosoofia osakond (sotsiaalteaduste magistrantuur juhtimise sotsiaalsete strateegiate erialal "Socio-Strategic Leadership")

### Tööalane tegevus
* 1991–1993 Eesti Kontsert, administraator
* 1993–1995 Eesti Televisioon, muusikaprogrammi produtsent
* 1994–1996 Eesti Televisioon, uudistesaate "Aktuaalne kaamera" saatejuht-toimetaja
* 1995–1997 EV Välisministeerium, diplomaat protokolliosakonnas ja poliitikaosakonnas
* 1997–1998 Tallinna Pank, avalike suhete ja reklaamiosakonna juhataja
* 1998–2001 Eesti Ühispank, avalike suhete osakonna juhataja
* 2001–2002 kommunikatsioonibüroo Powerhouse, tegevjuht
* 2002–2003 EV Rahandusministeerium, avalike suhete osakonna juhataja
* 2003–2006 Vabariigi Presidendi Kantselei, avalike suhete nõunik
* 2006–2008 Rahvusooper Estonia, nõunik
* 2008–2009 Eesti Koostöö Kogu, programmijuht
* 2009–2012 EV Kultuuriministeerium, muusikanõunik
* 2010–2013 Arvo Pärdi Keskus, asutaja ja nõukogu liige
* 2012–2018 Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus, turismiturunduse juht; loomemajanduse nõunik; ühisstendide projektijuht
* 2012–2017 Eesti Instituut, juhatuse liige; 2017–2020 nõukogu esimees
* 2018–2020 Haridus- ja Teadusministeerium, Tallinna Muusika- ja Balletikool, asutav direktor
* 4.1.2021–31.5.2021 Riigikantselei valitsuse kommunikatsioonibüroo, direktor
* alates 2015 ettevõtja ekspordijuhtimise alal
* alates 2025 Märjamaa Gümnaasium, direktor

## Loominguline tegevus
Paljude tele- ja raadiosaadete autor ja saatejuht.  Avaldanud välispoliitikaartikleid ja muusikaarvustusi. 2004-2021 ja 2023-2025 Tallinna Sadama segakoori dirigent.

### Muu tegevus
* 1988–1990 festivali "NoorteMuusa" algataja ja korraldaja
* 1991–1992 festivali "Tudengijazz" peakorraldaja
* 1997 OSCE rahuvaatleja Bosnia ja Hertsegoviina kohalikel valimistel
* 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse pressikonverentside juht
* kauaaegne presidendi vastuvõtu heerold ja riiklike preemiate tseremooniameister 
* Viini Filharmoonikute uusaastakontsertide ülekannete kommentaator ETV-s üle 20 aasta
* Kandidaat Euroopa Parlamendi valimistel 2024 

## Viited

* "Tere õhtust!" ütleb diktor-muusik-diplomaat (Pühapäevaleht, 20.07.1996) [intervjuu]

## Välislingid
* "Eero Raun, presidendi avalik pale"
* "Eero Raun: Kadriorust klaveri taha"
* Eero Raun saates "Kukul külas" I osa 
* Eero Raun saates "Kukul külas" II osa
Riia peapiiskop

**Riia peapiiskop** oli aastatel 1253–1563 ja on alates 1923 katoliikliku Riia peapiiskopkonna kõrgeim juht, kes allub otse paavstile.

Esimene Riia peapiiskop oli Albert Suerbeer, kes paavsti usaldusalusena püüdis võidelda Saksa ordu (ja selle Liivimaa haru) mõju kasvu vastu Vana-Liivimaal. Ta oli nii kogu Vana-Liivimaa (välja arvatud Taanile kuuluv Põhja-Eesti) kui ka Preisimaa kõrgeim vaimulik isand, lisaks valitses ta ilmaliku valitsejana Riia stifti (mida tavaliselt on nimetatud Riia peapiiskopkonnaks). Keskaegne Riia peapiiskopi amet kadus 1563. aastal, mil peapiiskop Wilhelm von Hohenzollern suri, sest 1561. aastal oli peapiiskopi stift sekulariseeritud ja Zygmunt II Augusti võimu alla langenud ning Liivimaa oli valdavalt protestantlik. Riia peapiiskopkond kestis ametlikult siiski kuni 1566. aastani, mil selle alad Leedu suurvürstiriigiga liideti.

Poolakad asutasid Riia peapiiskopkonna asemele katoliikliku Võnnu piiskopkonna, see likvideeriti aga rootslaste poolt 1625. aastal.

Riia peapiiskopi amet taastati alles 1923. aastal, mil piiskopiks sai Antonijs Springovičs. Aastatel 1991–2010 oli Riia peapiiskop kardinal Jānis Pujats, pärast seda sai peapiiskopiks Zbigņevs Stankevičs.

## Vaata ka
*Riia piiskoppide ja peapiiskoppide loend
*Riia peapiiskopi koadjuutor ja koadjuutorivaenus
*Riia piiskop
Ellakvere

**Ellakvere** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Ellakvere küla on esmamainitud 1599. aastal (*Eliakwer*), kui küla kuulus Jõgeva folvarki koosseisus Laiuse lossi staarostkonda. Järgmised mainimised on 1601. aastast (*Ellgagwer*) ja 1624. aastast (*Illackfer*). 

Haldusjaotuslikult kuulus Ellakvere küla Tartumaale Laiuse kihelkonda Jõgeva mõisapiirkonda. Ellakvere oli Jõgeva mõisa karjamõis.

1866. aastast oli küla Jõgeva valla koosseisus.

1979. aastal liideti osa Ellakvere külast Jõgeva linnaga.

## Viited
Endla (Jõgeva)

**Endla** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Külas asub Endla ohvrikivi.

## Vaata ka
*Vaimastvere
*Tirma

## Viited
Kassinurme

**Kassinurme** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. See asub Jõgeva linnast kagus, mõlemal pool Tallinna–Tartu raudteed ja Piibe maanteed.

Kassinurme on üks Jõgeva valla vanemaid külasid, esimest korda on seda mainitud 1473. aastal. Vanemate nimekujude seas on Kasynorm, Cassinorm ja Rehefer (saksa keeles). Ajalooliselt kuulus see Palamuse kihelkonda Tartumaal.

2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli külas 155 elanikku ja 2009. aastal 177.

Kassinurmele lähimad raudteepeatused on Kaarepere ja kunagine Kalevi raudteepeatus.

Küla lähedusse jäävad Kassinurme mäed – mandrijää taganemisel piki voort kuhjunud 2,5 km pikkune mõhnastik, mille laius on veidi üle poole kilomeetri. Mägedes asub Kassinurme linnamägi, sealt on leitud ka kaheksa väikeselohulist kultusekivi. Mitmed ümbruskonna maastikuvormid on seotud Kalevipoja legendidega: Kalevipoja silmapesukauss, Kalevipoja vann, Kalevipoja lingukivi ning Kalevipoja heinakaared, samuti üks Kalevipoja poolt tühjaks joodud järv.

Külas asub kaitsealune Kitsesoo nõiakuusk (58° 40' 26" N, 26° 24' 58" E), samuti on kaitse alla võetud Kassinurme park.

Kaarepere raudteejaamast 2,8 km kaugusele jääb Kassinurme mõis, mis on kuulunud Wrangelitele, Ungern-Sternbergidele ja Samson-Himmelstjernadele. 1919. aastal mõis riigistati ning 1920. aastal jagati see asundustaludeks. Hiljem asus seal Võidu, seejärel Kalevi kolhoosi keskus ja lõpuks Jõgeva Riigimajand. 2002. aastaks ei olnud muinsuskaitseamet mõisat veel kaitse alla võtnud, 6. augustil hävitas tulekahju mõisa peahoone aga peaaegu täielikult. 2005. aastal lammutati ka hoone varemed. Mõisa kõrvalhoonetest on samuti säilinud vaid riismed.

2001. aastast tegutseb külas Kassinurme Naisselts, mis edendab külaelu ja korraldab ka Kassinurme külapäeva (2009. aastal tähistati seda 10. korda). Naisselts on Jõgevamaa Metsaseltsi partner Kassinurme mägedes ürituste ja talgute korraldamisel. Seltsi algatusel on tähistatud Kassinurme hariduselu alguse 240. aastapäeva, paigaldatud mälestustahvel kunagisele koolimajale ning mälestuskivi veskimeistrile ja luuletajale Karl Torrole, antud välja brošüür "Kassinurme ajaratas" ning ehitatud külakiik. Selts käib koos Nurga koduloomuuseumis.

2005. aastal loodud MTÜ Kassinurme Külaselts tegeleb külakeskuse väljaarendamisega, plaanis on rajada külamaja ja vabaõhulava.

Pedagoog Helma Kaevali eestvedamisel ja naisseltsi toel on Nurga talus loodud koduloomuuseum, mis kajastab ümbruskonna ajalugu.

## Viited

## Välislingid
* 
* Kassinurme minevik ja tänapäev Palamuse muuseumi kodulehel
Kivijärve

**Kivijärve** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Külas asuvad Kivijärve soo, Lehtmetsa soo ja Palupere soo. Seal asub ka Kivijärv.

## Viited
Kurista (Jõgeva)

**Kurista** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

## Vaata ka
*Kurista linnamägi
*Kurista mõisa kalmistu
*Siimusti kalmistu

## Viited
Kõola

**Kõola** on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Mööda küla lõunakülge voolab Paduvere oja. Idakülge märgib Tallinna–Tartu raudteeliin koos Pedja raudteejaamaga. 
Põhjakülg läbib osaliselt Kemba raba.

Külas asus Ripuka mõisa keskus. Selle juurde kuulunud Ripuka puude grupp ehk Ripuka mõisa park on looduskaitse all.

Kõola külas Läänemardi talus peideti aastatel 1940–1991 Eesti Üliõpilaste Seltsi ajaloolist sinimustvalget lippu.

Kultuurimälestistest asuvad külas kaks asulakohta ja kaks kivikalmet (sealhulgas muistne Kõola kalme). Ripuka Punamägi jääb külast veidi põhja poole Kärde küla alla.

## Vaata ka
*Kõola külanõukogu

## Viited
Laiusevälja

**Laiusevälja** on küla Jõgevamaal Jõgeva vallas.

Laiuseväljat läbib Jõgeva–Mustvee maantee. Lähimad asulad on idas Palupere, lõunas Kivijärve, edelas Laiuse, lisaks läänes Lõpe ja Raaduvere. Varem jäid Laiuseväljast vahetult itta Paluperega liidetud Otiaru ja Küüravälja.

Laiusevälja küla moodustati 1977. aastal, kui liideti Kasvandiku, Kirikuküla, Lehtmetsa, Mõisaküla, Rava ja Vanatänava küla. Kõik need külad tekkisid Laiuse mõisa maadele. Uus küla sai nime, millega naabervallas Sadala vallas tähistati Laiuse linnuse varemete lähedal asuvaid külasid.

Külas (Mõisakülas) asuvad Laiuse ordulinnuse varemed. Laiuseväljal (Kirikukülas) on sündinud eesti poliitik Jaan Poska ning sõjaväelane Nikolai Helk.

Külas on Mõisaküla kalmistu.

Laiuseväljal (Kirikukülas) tegutses õigeusu Laiuse Jumalaema Sündimise kirik.

Laiusevälja ja Lõpe küla piirile jäi Mõra mõisa keskus.

## Viited