open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vinnõtsja massimõrv

**Vinnõtsja massimõrv** või **Vinnõtsja tragöödia** (ukraina keeles *Вінницька трагедія*) oli Nõukogude julgeolekuorganite aastatel 1937–1938 Vinnõtsja linnas toime pandud genotsiidiakt, mille avastasid Teise maailmasõja ajal 1943. aastal Saksa okupatsioonivõimud.

## Massihaudade avastamine

1943. aastal, 2. okupatsiooniaastal avastasid saksa okupatsioonivõimud Vinnõtsja kesklinna pargis massihauad, kuhu oli maetud umbes 10 000 hukatud ukraina meest ja naist.

1943. aasta 25. mail viisid Saksa võimud läbi avastatud matmispaikade ekshumeerimise, kaasates sellesse Teises maailmasõjas neutraalsete riikide esindajaid (Rootsi jt) ning ka Saksa Riigi liitlas- ja okupeeritud riikide esindajaid: Soome, Kreeka jt.

Ekshumeerimise tulemused dokumenteeriti. Uuringute kohaselt olid haudadest avastatud hukatud tapetud väiksekaliibrilise käsirelvaga kukla piirkonda tehtud laskudega, hukatute hingetorust ja kopsudest avastatud mullaosakeste järgi järeldati, et osa hukatuid oli maetud veel elavatena. 

1943. aasta maikuust kuni juunini kaevati kolmest massihauast üles 9432 surnukeha, sh 169 naise surnukehad. Hukatutest 679 isikut suutsid omaksed nendega kaasas olnud isiklike esemete alusel tuvastada. 

## Vaata ka
*Katõni massimõrv
*Kolpaševo järsak

## Viited
Hasaine Sladki

**<nowiki/>'Hasaine Sladki**' (ehk 'Varajane Sinine', 'Hasansky Sladky', 'Hasan (Xasan) Sweet', 'Baltica' 'Kazański Słodki', 'Hasanski Sladki') on Eestiski tuntud Venemaal aretatud viinamarjasort. 

Mari on keskmise suurusega, sinine ja hapukasmagus. Tegu on hea veini-, laua- ja mahlamarjaga. Sort sobib avamaal kasvatamiseks, taime ei pea talveks tugedelt maha võtma ega kinni katma. Kasvuhoones kasvatades võivad tarjad hõredaks jääda. Põhja-Eestis võib vajada kerget katet, kuna võrsed ei pruugi alati hästi puituda.

Eesti Aiandusliidu puuviljakomisjon soovitas 2007. aastal "Hasanski Sladkit" äri- ja koduaias avamaal kasvatamiseks sobiva sordina.

'Hasaine Sladki' on väga külmakindel viinapuusort (puitunud varred taluvad 35-kraadist külma). Sordil on suhkrute-hapete vahekord väga hea, mistõttu saab temast ilma suhkrut lisamata hea veini, mis ei ole liiga magus ega liiga hapu. 

## Viited

## Välislingid
*"Hasansky Sladky" rahvusvahelises viinapuusortide kataloogis VIVC (inglise keeles)
Väike-Pakri pank

**Väike-Pakri saare pankrannik** (ka: **Väike-Pakri pank**) asub Väike-Pakri saare rannikul põhjast läände. Seal asub klindiastang, mis on umbes 11 m kõrge. Sealsel maa-alal paljanduvad alam- ja keskordoviitsiumi alumise osa terrigeensed setendid ja lubjakivid.

Väike-Pakri pankrannikul leidub Pakri lubiliivakivi (tuntud ka *[[Pakri kihistu]]* nime all) läbilõiget. Pankranniku ilmet on mõjutanud nõukogudeaegne suurtüki- ja lennuväe polügoon. Väike-Pakri saare pankrannik kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu.

Koos Suur-Pakri ja Osmussaare pangaga kuulub Väike-Pakri pank Põhja-Eesti klindi Loode-Eesti klindilõigu koosseisu. 

Sealne paeastang on 6 kilomeetrit pikk ja 1–14 meetri kõrgune.

Klint on Väike-Pakri pangal osalt Ölandi tüüpi, ehk siis astang koosneb täielikult lubjakivist.  Põhja- ja kirderannikul esineb ka Väike-Pakri tüüpi klinti, kus lubjakivi all esineb ka glaukoniitliivakivi, mida meri murrutab. Seetõttu on sealsele pangale omased suured pangale nõjatuvad paekivilahmakad. 

## Vaata ka
*Suur-Pakri pank
*Pakri pank (Pakri poolsaarel)

## Viited

## Kirjandus
* Pakri saared - loodus ja inimtegevus. 1998. Koost. H. Kink. Toim. A. Miidel. Tallinn, 85 lk.

## Välislingid
* Pakri Saarte Arenduse SA

__NOTOC__
Londoni olümpiastaadion

**Londoni olümpiastaadion** (inglise *Olympic Stadium*) on Londonis Stratfordi ehitatud staadion, mis oli 2012. aasta suveolümpiamängude peaareen. See mahutab 80 000 pealtvaatajat. See on Suurbritannias suuruselt kolmas staadion Wembley Stadiumi ja Twickenham Stadiumi järel. 

## Staadioni ehitamine
Staadioni projekteerimise konkurss kuulutati välja 7. novembril 2007. Projekteerijaks valitud Populous on arhitektibüroo, mis on spetsialiseerunud spordiareenide ja messikeskuste ehitamisele. 

Kaevetööd staadioni territooriumil algasid 2007. aasta sügisel. Staadioni ehitati neli aastat: 22. juunist 2008 kuni 29. märtsini 2011. 

## Staadioni kasutusvõimalused
2013. aastast sai staadion jalgpalliklubi West Ham United FC koduväljakuks. Ka jalgpalliklubi Tottenham Hotspur FC osales staadioni kasutusõiguse saamisel. West Ham võitis õiguse staadionit koduväljakuna kasutada sellepärast, et lubas staadionil säilitada jooksurajad. Rahvusvahelise kergejõustikuliidu IAAF-i president Lamine Diack kiitis otsust anda staadion West Hami kasutada. Nii saab staadionil korraldada kergejõustikuvõistlusi ka pärast olümpiamängude lõppu. West Hami soov staadion ära osta ei täitunud, kuid selle rentimise võimalusest West Ham sellegipoolest ei loobunud.

## Suurvõistlused
2012. aasta suveolümpiamängudel toimus staadionil ava- ja lõputseremoonia ning peeti kergejõustiku võistlused. Olümpiamängude järel vähendati staadionil pealtvaatajate istekohti 80 000-lt 60 000-ni. 

Staadionil peeti ka 2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.

## Viited

## Välislingid
* Staadioni ehitust filminud kaamera BBC kodulehel
Pakri hoiuala

**Pakri hoiuala** on 16. juunil 2005 elupaigatüüpide ja liikide kaitseks loodud hoiuala, mis hõlmab Vihterpalu lahest Vääna-Jõesuuni ulatuvat rannikumere lõiku. Hoiuala hulka ei kuulu Paldiski Lõuna- ja Põhjasadam ega Pakri saarte maastikukaitseala koosseisu jäävad osad. 

Kaitstavate elupaigatüüpide hulka kuuluvad jõgede lehtersuudmed, laiad madalad lahed, esmased rannavallid, püsitaimestuga kivirannad, väikesaared ja laiud, rannaniidud, hallid luited, vähe- kuni kesktoitelised kalgiveelised järved, kadastikud, lubjarikkal mullal asuvad kuivad niidud, alvarid, lääne-mõõkrohuga lubjarikkad madalsood, liigirikkad madalsood, vanad laialehised metsad ning soostuvad ja soo-lehtmetsad.

Üks hoiuala eesmärke on kaitsta ka hoiualal peatuvaid ja pesitsevaid linnuliike. Nende hulka kuuluvad aul, hahk, hüüp, jääkoskel, kalakajakas, krüüsel, kühmnokk-luik, laululuik, merivart, punajalg-tilder, sinikael-part, sõtkas, tutkas, tuttpütt, tõmmuvaeras, viupart ja väikeluik. Taimeliikidest pööratakse tähelepanu soohiilakale, nõmmnelgile ja emaputkele.

Hoiuala pindala on 19 011 hektarit, millest maismaad 2067,2 ha ja veekogusid 16 943,6992 ha. Samas on näiteks hoiuala kaitsekorralduskavas pindalaks nimetatud ka 21 039 ha.

Pakri hoiuala keskkonnaregistri kood on KLO2000167.

## Välislingid
* 
* Pakri maastikukaitseala ja hoiuala kaitsekorralduskava 2007–2016
Burjaadid

**Burjaadid** on mongoli rahvas Venemaal Lõuna-Siberis, Mongoolia põhjaosas ja Hiinas. Kõnelevad burjaadi keelt, Venemaal elavad burjaadid räägivad ka vene keelt. Burjaatide üldarv on ligikaudu 620 000. 

Venemaal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 461 389 burjaati. Nendest elas Burjaatia Vabariigis 286 839 (30,0% elanikkonnast), Irkutski oblastis 77 667, Taga-Baikali krais 73 941 ja Sahha Vabariigis 7011. Mongoolias elas 2010. aastal 45 087 burjaati. Hiinas on burjaate 40 980.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 20 burjaati, neist Tallinnas 12.

Kuni 18. sajandini oli burjaadid karjakasvatajad, hiljem hakkasid üha enam tegelema ka põllumajandusega. Vene riigi koosseisu liideti burjaatide asualad 17. sajandi lõpul. Lääneburjaatide ja idaburjaatide vahel on olulised kultuurilised erinevused. Idaburjaatide hulgas levis 17. ja 18. sajandil laialdaselt budism. Lääneburjaatide seas ei ole budism olnud kunagi levinud, nad on allunud tugevamale vene kultuuri mõjule. Lääneburjaadid võtsid küll ametlikult vastu õigeusu, kuid tegelikult säilis šamanistlik usund nende seas kuni 20. sajandi alguseni.

## Viited
Aleksandr Semjonov

**Aleksandr Semjonov** (sündinud 18. märtsil 1986 Tallinnas) on eesti loomaarst, veterinaaranestesioloog, metsloomade meditsiini uurija. Spetsialiseerunud ulukloomade anesteesiale ja kirurgiale.

## Haridus
2005. aastal lõpetas Tallinna Läänemere Gümnaasiumi.

2011. aastal lõpetas Eesti Maaülikooli Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi.

2021. aastal kaitses doktoritööd teemal "Evaluation of a fixed- dose combination of Butorphanol-Azaperone-Medetomidine (BAM) for chemical immobilization of African lion, blesbok and cheetah (Butorfanooli-asaperooni-medetomidiini (BAM) fikseeritud annuste kombinatsiooni kasutamine Aafrika lõvi, blesboki ja gepardi keemiliseks immobiliseerimiseks)".

Erialaselt täiendanud end ülikoolides Austrias, Venemaal, Tšehhis, Saksamaal, Suurbritannias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Tansaanias.

## Kogemused

2014. aastast töötab Eesti Maaülikoolis.

Õppe- ja teadustöö

Õpetab Eesti Maaülikoolis kirurgiat, veterinaaranestesioloogiat, eksootiliste loomade meditsiini ja metsloomade meditsiini.

Tegeleb eksootiliste loomade ja ulukloomade anesteesia uurimisega.

## Välislingid
*
Monticello

**Monticello** oli istandus, mis kuulus Ameerika Ühendriikidele kolmandale presidendile ja Virginia ülikooli asutajale Thomas Jeffersonile. Monticello asub Virginia osariigis Charlottesville'i lähedal. 

Thomas Jeffersoni enda projekteeritud uusklassitsistlikus stiilis härrastemaja asub 2000 hektari suuruse maa ala keskel künkal. *Monticello* tähendab itaalia keeles väikest mäge.

Istanduses kasvatati lilli, tubakat ja segavilju. Istanduses töötas 150 orja. Jeffersoni surma ajaks oli mõni orjaperekond juba neli põlvkonda Monticellos elanud.

Thomas Jefferson on maetud Monticello surnuaeda.

1987. aastast alates kuulub Monticello ja Virginia ülikool UNESCO maailmapärandi hulka.

Tänapäeval saab Monticellot külastada ainult maist oktoobrini.

## Välislingid
*Koduleht
Krõõt Tarkmeel

**Krõõt Tarkmeel** (sündinud 5. novembril 1985)
on eesti moe- ja portreefotograaf.

Ta lõpetas 2005. aastal Kuressaare Gümnaasiumi.

Ta lõpetas 2009 bakalaureusekraadiga Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskonna fotograafia erialal, 2012. aastal sai ta sealsamas magistrikraadi. Aastail 2010–2011 õppis ta meediakunsti Lissaboni Ülikoolis.

## Viited

## Välislingid
* http://kroottarkmeel.com/
* http://kroottarkmeel.blogspot.com/
Barthélemy-Prosper Enfantin

**Barthélemy Prosper Enfantin**, tuntud ka kui **Père Enfantin** (8. veebruar 1796 Pariis – 31. august 1864 Pariis) oli prantsuse filosoof ja sotsialist, Henri de Saint-Simoni õpilane ja järgija. Ta tegutses ka ettevõtjana.
Henri de Saint-Simon

**Henri de Saint-Simon** [anr'i dö sä(n)-sim'o(n)], õieti **Claude Henri de Rouvroy, comte de Saint-Simon** (17. oktoober 1769 Pariis – 19. mai 1825 Pariis) oli prantsuse filosoof, varajane sotsialismi teoreetik. Tema ideed on mõjutanud mitut 19. sajandi mõttevoolu, eelkõige marksismi ja positivismi, aga ka sotsioloogiat kui eriala.

Tema tuntumaid õpilasi oli Barthélemy Prosper Enfantin.
Ludwig Börne

**Karl Ludwig Börne** (sünninimi **Loeb Baruch**; 6. mai 1786 Frankfurt – 12. veebruar 1837 Pariis) oli juudi päritolu saksa ajakirjanik, kirjandus- ja teatrikriitik ja satiirik.
Trepikoda

**Trepikoda** on mitmekorruselise hoone osa, kus asuvad trepp ja trepimademed.

## Trepikoda kortermajas
Mitmekorruselisel kortermajal on trepikoda avalik ruum kõigile elanikele kasutamiseks, läbi selle pääseb igaüks oma korterisse. Trepikoja kõige alumisel korrusel asuvad tavaliselt postkastid. Sinna võidakse ka panna üles teateid.

Kui majas on lift, pääseb sinna trepikojast. Trepp võib olla ehitatud keerduma liftišahti ümber.

Samuti pääseb trepikojast üldkasutatavale rõdule või rõdudele (igal trepimademetasemel ehk korruste vahel), kui need majal on.

## Vaata ka
*Püstik (Püstak on kõnekeelne sõna, korrektne kirjakeel on püstik.) Allikas: https://www.eki.ee/dict/ametnik/index.cgi?Q=trepikoda&F=M&C06=et
Hiid-sargapuu

**Hiid-sargapuu** (*Entandrophragma excelsum*) on meelialiste sugukonda sargapuu perekonda kuuluv puuliik.

Ta kasvab pärismaisena Ida-Aafrika vihmametsades Kongo DV idaosas, Rwandas (sealhulgas Nyungwe rahvuspargis), Burundis (sealhulgas Kibira rahvuspargis), Ugandas, Tansaanias, Malawis ja Sambias.

Puu kasvab 925–2220 meetri kõrgusel, sageli veekogude läheduses. Teda kasvatatakse ka teede ääres ja kohvipuuistandustes varjupuuna.

Puu on heitlehine. Ta kasvab 30–60 meetri kõrguseks. Puu on sirge silindrilise tüve ja laia ümara või kuplikujulise võraga. Tüve läbimõõt on kuni 2,5 meetrit. Oksad harunevad tüvest umbes 27 meetri kõrguselt. Koor on sile, värvuselt hallikas kahvatuoranžide laikudega.

Lehed on 8–16 lehekesega paarissulgjad liitlehed, mis asetsevad vahelduvalt. Lehekesed asetsevad vastakuti.

Taim on kahekojaline. Vili on kupar, mis sisaldab kuni 30 tiibadega seemet.

Lülipuit on värskelt lõigatuna roosakaspruun, hiljem tumedam, ning selgelt eristatav heledast maltspuidust. Puidu tihedus on 460–530 kg/m³.

*Entandrophragma excelsum*i puitu kasutatakse ehitusel ja tarbeesemete valmistamisel, samuti küttepuuna. Burundis kasutatakse juurte koorest saadud tuhka veriköha raviks, Tansaanias ravitakse juurtega gonorröad ja songa.

## Viited

## Välislingid
* Entandrophragma excelsum
* Noore puu pilt
WA

**WA** võib tähendada järgmist:
*Lääne-Austraalia osariik
*Washingtoni osariik
*World Archery (endine FITA), ülemaailmne vibuliit
*World Athletics (endine IAAF) ehk rahvusvaheline kergejõustikuliit
*Western Airlines, USA endise lennufirma IATA kood
*KLM Cityhopper, regionaallendudega tegeleva firma IATA kood

**Wa** võib tähendada järgmist:
*Wa (Ghana), Ghana linn
*...
Iwawa

**Iwawa** on saar Rwandas Kivu järves umbes kahe kilomeetri kaugusel Kongo Demokraatliku Vabariigi piirist.

Saare geograafilised koordinaadid on . Iwawa asub umbes 25&nbsp;km sadamalinnast Gitesist loodes.

Saar on konksukujuline, liigendatud rannajoonega; selle pikkus põhja-lõunasuunas on umbes 2,5&nbsp;km ja ida-läänesuunas 1,3&nbsp;km.

Aastal 2010 rajati saarele noorte rehabiliteerimis- ja kutseõppekeskus, mida on lääneriikides nimetatud vanglaks ja sunnitöölaagriks.

## Välislingid
* Iwawa island rehabilitation two years on 
* Rwanda: children held on Iwawa Island Prison camp are crying out for someone to help
Jalgsimatk

**Jalgsimatk** on matk, mis sooritatakse jalgsi käies, ilma liiklusvahenditeta.

Jalgsi matkates kulub vahemaade läbimiseks rohkem aega kui liiklusvahendeid kasutades, kuid aeglane tempo võimaldab paremini ja põhjalikumalt ümbrust vaadelda ja uurida. Jalgsi pääseb mõnda kohta ka paremini ligi.

Lihtsal maastikul lühikest aega jalgsi matkamine ei nõua erilisi teadmisi, oskusi ega varustust. Pikem teekond, keerulised ilmaolud ja muud raskendavad asjaolud nõuavad suuremat ettevalmistust. Jalgsi matkajad peavad üldiselt kandma kogu varustust matka jooksul endaga kaasas, tavaliselt seljakottides.
Seljakott

**Seljakott** on tekstiilist, nahast või muust materjalist kott, mida kantakse seljas, tavaliselt kahe üle õla käiva rihma abil. Leidub ka seljakotte, mida kantakse vaid ühe õlarihma abil.

Seljakotte eelistatakse käes kantavatele kottidele siis, kui kandam on raske, sest käed ei suuda pikka aega suuri raskusi kanda ning käed jäävad vabaks teiste tööriistade jaoks. Suuremad ja mahukamad seljakotid asetavad suure osa raskusest puusadele, et mitte õlgu üle koormata.

Jäigast materjalist seljakotte nimetatakse ranitsateks.

Seljakotide kasutus on levinud näiteks matkajate (matkakott), koolilaste (koolikott) ja sõjaväelaste seas.


Kostka plecak.jpg|Sõjaväelase seljakott
Azzimohamed.jpg|Koolikott
Canon-Deluxe Backpack-200-EG.jpg|Kaamerakott
Enn Branno.jpg|Alpinist seljakotiga

## Vaata ka
*Ranits
Baar (Šveits)

**Baar** on asula ja vald Šveitsis Zugi kantonis. Asub Lorze jõe ääres. Keskasula asub 443 m üle merepinna.

Valla pindala on 24,8 km², millest 55% on põllumajandusmaa, 24,5% metsamaa ning 20% on hoonete ja teede all. Lisaks keskasulale on valla suuremad külad Allenwinden, Blickensdorf ja Inwil.

Baari elanikud on valdavalt saksakeelsed (83%). 2010. aastal oli 25,9% elanikest välismaalased. Valdav usund on katoliiklus - 60% elanikest on katoliiklased. Protestante on 16%. Töötute osakaal on 2,07% (2011. aasta keskmine).

Baaris asub rahvusvahelise toorainekaubandusettevõtte Glencore peakorter. Vallas on pruulikoda Brauerei Baar.

Valda läbib Thalwil–Zugi raudtee.

## Viited

## Välislingid
* Baari koduleht
Poks 1928. aasta suveolümpiamängudel

**[[1928. aasta suveolümpiamängud| 9. suveolümpiamängude]]** võistlused poksis peeti 7.–11. augustini Hollandis Amsterdamis. Võistluspaik oli Krachtsportgebouw' universaalhall.

## Võistlejad
Ühest riigist või võistkonnast võis olla kuni 8 võistlejat, seega esimest korda üks võistleja ühe kaalukategooria kohta. Kokku osales 29 riigist 144 võistlejat. 

Vanim võistleja oli Alexander Kaletchitz (USA; sündinud 2. märts 1898) ja noorim oli Barend Bril (Holland; sündinud 16. juuli 1912). 

Eestit esindas kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) Valter Palm.

Esimest korda osalesid olümpiamängude poksivõistlusel ka Soome, keda esindas sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg)  Kaarlo Väkevä, kergekaalus (kuni 135 naela 61,2 kg) Walfrid Resch ja kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) Johan Hellström ning Leedu, keda esindas kergekaalus (kuni 135 naela 61,2 kg) Kazys Markevičius ja poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) Juozas Vinča.

## Medalitabel

Kokku said medaleid 14 riigi võistlejad.

## Punktitabel

Kokku said olümpiasüsteemi punkte 24 riigi võistlejad.

## [[Kärbeskaal (poks)|Kärbeskaal]] (kuni 112 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 50,8 kg)
19 võistlejat

## [[Kukk-kaal (poks)|Kukk-kaal]] (kuni 118 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 53,5 kg)
18 võistlejat

## [[Sulgkaal (poks)|Sulgkaal]] (kuni 126 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 57,2 kg)
18 võistlejat

## [[Kergekaal (poks)|Kergekaal]] (kuni 135 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 61,2 kg)
24 võistlejat

## [[Kergekeskkaal (poks)|Kergekeskkaal]] (kuni 147 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 66,7 kg)
22 võistlejat

## [[Keskkaal (poks)|Keskkaal]] (kuni 160 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 72,6 kg)
19 võistlejat

## [[Poolraskekaal (poks)|Poolraskekaal]] (kuni 175 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 79,4 kg)
16 võistlejat

## [[Raskekaal (poks)|Raskekaal]] (üle 175 [[Nael (massiühik)|naela]] ehk 79,4 kg)
10 võistlejat

## Välislingid
*Poks 1928. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Sports-Reference''. Inglise keeles
*Poks 1928. aasta suveolümpiamängudel lehel ''Amateur Boxing Results''. Inglise keeles
Ülem-Saksi

**Ülem-Saksi** (*Obersachsen*) oli nimi, mis anti enamusele Saksa maadest, mida haldasid Wettinid, ja mida nüüd kutsutakse *[[Kesk-Saksamaa|Mitteldeutschland]]*. 

Nimi tuleb sellest, kui pärast hertsog Heinrich Lõvi langemist aastal 1180 lammutati keskaegne Saksimaa hertsogiriik ja Saksi-Wittenbergi maad läksid Askania dünastiale ning hiljem Meißeni markkrahvkonna Wettinitele. Need dünastiad hõivasid vendidega asustatud alad Saale jõest idas ja tõid Elbet pidi ülesvoolu endiga kaasa hõimunime *Sachsen* (saksid).

See oli eelkõige äsjavallutatud maade eristamiseks 'Alam-Saksist', mõistest, mis kerkis hiljem populaarseks (kuigi keegi seda ei sundinud) kui esialgsete Saksi maade mõiste Põhja- ja Lääne-Saksamaal (kus oli levinud alamsaksa keel), mis nüüd on Alam-Saksi liidumaa, samuti piirnevad Vestfaal, Holstein ja Saksi-Anhalti lääneosa põhja pool Harzi (Ostfaal). 

Wettinite maad Elbe ülemjooksul moodustasid kuurvürstkonna, mis hiljem juhtis Ülem-Saksi ringkonda, omandas Ülem-Lausitzi piirkonna ja lõpuks ülendati kuningriigiks. Seega Kesk-Saksamaa elanikud Saksimaa liidumaalt on täna tuntud kui saksid. 

## Välislingid
*Obersachsen
MDNA

**"MDNA"** on Madonna kaheteistkümnes stuudioalbum. See anti välja 23. märtsil 2012.

## Laulud plaadil
* "Girl Gone Wild" 3:43
* "Gang Bang" 5:26
* "I'm Addicted" 4:33
* "Turn Up the Radio" 3:46
* "Give Me All Your Luvin'" (koos Nicki Minaj'i ja M.I.A.'ga) 3:22
* "Some Girls" 3:53
* "Superstar" 3:55
* "I Don't Give A" (koos Nicki Minaj'iga) 4:19
* "I'm a Sinner" 4:52
* "Love Spent" 3:46
* "Masterpiece" 3:59
* "Falling Free" 5:13

## Edetabelid
Eerik Põld

**Eerik Peeter Põld** (8. november 1908 Kose kirikumõis, Kose kihelkond, Harjumaa – 25. veebruar 1995 Tallinn) oli eesti restauraator.

Ta lõpetas aastal 1926 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1926–1928 õppis ta Tartu Ülikoolis filoloogiat ning 1936–1942 kunstiajalugu ja etnograafiat.

Aastatel 1937–1942 ja 1944–1945 töötas ta Eesti Rahva Muuseumis (viimati direktori asetäitjana teadusalal); 1943–1944 muinsuskaitseinspektorina Haridusdirektooriumis.

Aastatel 1947–1982 töötas ta Eesti Kunstimuuseumis, seejuures aastast 1954 restauraatorina; aastal 1965 sai ta Igor Grabari nimelises kunstirestaureerimiskesktöökojas restauraatorikutse. 

## Isiklikku
Tema isa Harald Põld oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja ja Eesti Misjoni Seltsi välismisjoni juhataja, lell Peeter Põld oli teoloogiharidusega eesti kooli-, karskus- ja riigitegelane. 

Tema vend Hillar Põld oli kirikuõpetaja ja kirikuajaloo õppejõud, teine vend Naan (Naatan) Põld oli Hamburgi muusikaülikooli lauluprofessor ning oratooriumide ja kantaatide solist.

Tema tütar Helli Sisask on kunstiajaloolane.

## Viited

## Kirjandus
*Helli Sisask. "Põld, Eerik, restauraator". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 403

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Mathias Wühneri kapital

**Mathias Wühneri kapital** asutati 28. märtsil 1935 surnud Mathias Wühneri testamendiga tema poja, Vabadussõjas langenud Erich Wühneri (1894–1920) mälestuseks Tartu Ülikooli juurde. Kapitali valitses Tartu Ülikooli valitsus. Kapitali moodustasid majad Oa 1 ja 3 Tartus, väärtusega 24 000 krooni. Kapitali tuludest anti igal aastal ülikooli aastapäeval auhindu. Auhindamisele kuulusid eestikeelsed auhinnatööd. 

Mathias Wühneri kapitalist anti järgmised auhinnad:
* 1937 II auhind Elmar Jürgens, *Talundite otstarbekohane varustamine veega*.
* 1938 I auhind Leonid Yllö, *Põlluviljade saakide tõus maaparandustööde mõjul*.
* 1939 I auhind Karl Järvesoo, *Milline talundi korrastussüsteem on võimaldanud viimase viie aasta jooksul suuremat tasuvust*.

1937. aastal oli auhinna suuruseks 60 ja 1939. aastal 200 krooni. 

2001. aastal müüs Tartu Ülikool majad kinnisvarabüroole Lion House.

## Kirjandus
*Karl Annuk. Mathias Wühneri kapital. Eesti Põllumajandusmuuseumi aastaraamat II, Ülenurme 2009, lk. 78–81.
G5 (Eesti organisatsioon)

**G5 õpilasesinduste liit** (tuntud ka kui **G5**)  on Tallinna kesklinna koolide õpilasesinduste liit, mille peamiseks sihiks on koolide koostöö arendamine, ühisürituste korraldamine, huvitegevuse arendamine ja koordineerimine ning õpilaskondade vahel tihedamate suhete loomine.

Liitu kuuluvad:
*Gustav Adolfi Gümnaasium
*Tallinna 21. Kool
*Tallinna Inglise Kolledž
*Tallinna Prantsuse Lütseum
*Tallinna Reaalkool
Foxi liustik

**Foxi liustik** (inglise keeles *Fox Glacier*, maoori keeles *Te Moeka o Tuawe*) on oruliustik Westland Tai Poutini rahvuspargis Uus-Meremaa Lõunasaare läänerannikul. Liustik on 13&nbsp;km pikk. Koos naabruses asuva, samuti Lõuna-Alpide mäestikust algava Franz Josefi liustikuga on omapärane see, et need liustikud lõpevad troopilises vihmametsas (u 300&nbsp;m kõrgusel merepinnast) ja on ühed kõige kergemini ligipääsetavad liustikud maailmas. Foxi liustiku serv asub samanimelisest (Fox Glacier/Weheka) asulast jalutuskäigu (u 6&nbsp;km) kaugusel. Liustikust saab alguse samanimeline jõgi – Fox River.

Liustik on saanud nime 1872. aastal tolleaegse Uus-Meremaa peaministri William Foxi järgi.

## Välislingid

*Foxi liustik Uus-Meremaa looduskaitseobjektina
Toomas Verrev

**Toomas Verrev** (sündinud 4. aprillil 1979) on eesti turundusspetsialist ja kirjanik.

Ta lõpetas 1997. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi.

2012. aastal sai ta lipniku auastme.

## Teoseid
*Lasteraamat "Aktiva ja passiva". 2007, ISBN 9789949155651
*"Luuletused". 2004, ISBN 9789949105328
*"Margot". 2003, ISBN 9985944615

## Filme
Verrev on 17 ja poole minutise lühimängufilmi "Vallutajad ehk Riie teeb mehe" stsenarist ja režissöör.
 
Tema lavastatud 88-minutine film "Ebalus" esilinastus 12. novembril 2009.

## Viited
Manchesteri Ülikool

**Manchesteri Ülikool** on ülikool, mis asub Manchesteris Inglismaal.

Ülikool loodi 2004. aastal kahe Manchesteri ülikooli liitumisel.

2012. aasta seisuga on ülikoolis 39 000 üliõpilast ja 10 400 töötajat.
G5

**G5** võib tähendada järgmist:
*G5 (Suurbritannia organisatsioon), Suurbritannia viie ülikooli organisatsioon
*G5 õpilasesinduste liit
*...

## Vaata ka
*G1
*G2
*G3
*G4
*G6
*G7
*G8
*G9
Stanley Cohen

**Stanley Cohen** (17. november 1922 Brooklyn, New York – 5. veebruar 2020 Nashville, Tennessee) oli USA biokeemik.

Ta lõpetas 1943. aastal Brooklyn College'i bakalaureusekraadiga keemias ja bioloogias. Pärast seda töötas ta bakterioloogina piimatöötlemisettevõttes ning sai 1945. aastal Oberlin College'is magistrikraadi zooloogias. Michigani ülikoolis sai ta 1948. aastal doktorikraadi biokeemias.

1950. aastatel töötas ta Washingtoni ülikoolis Saint Louises ja alates 1959. aastast Vanderbilti Ülikoolis.

Tema töö proliferatsiooni tegurite uurimisel on aidanud välja selgitada vähi tekke põhjuseid ja välja töötada vähiravimeid.

## Tunnustus
*1980 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1984 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
*1986 – Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind
*1986 – National Medal of Science 
*2006 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks

## Välislingid
Levira

**AS Levira** on 2004. aastal moodustatud ettevõte, mille aktsionärideks on Eesti riik (51%) ja Prantsuse telekommunikatsioonikontsern TDF Group (49%). TDF-i kaudu on Levira üks osa Euroopa juhtivast elektroonilise side infrastruktuuri- ja multimeediateenuseid osutavast ettevõtete grupist. TDF-i osalusega ettevõtted on lisaks Eestile ka Soomes, Hispaanias, Ungaris, Hollandis, Monacos, Poolas ja Saksamaal. Leviras töötab 90 inimest. 

Ettevõtte varasem nimi oli *Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS* (08.05.1997 – 19.05.2004).

Levira on IT-, meedia ja telekomi infrastruktuuriteenuste osutaja. Peakorteriga Tallinna Teletornis, on Levira Põhja-Euroopa suurim telekanalite väljastuskeskus ning peamine raadio- ja teleprogrammide edastaja Eestis. Levira haldab üht Eesti suurimat serverimajutuskeskust ning osutab avaliku ja privaatpilve teenuseid. Lisaks omab levira väliülekandejaamu (OB, SNG) mida saab kasutada nii telepildi tootmiseks kui ka otsepildi edastamiseks optilise kaabli või satelliidi abil. 2024.aastal omandas AS Levira ettevõtte AA-SAT PROFESIONAL OÜ ning hakkas pakkuma satelliitside telefoni- ja andmesidelahendusi. 2025 aastal avas Levira Inglismaal, Leedsis tütarettevõtte Levira Media Services Ltd. 2025 aastal käivitati Levira mastites ka 80% Eestit kattev DAB+ võrk.

Levirale kuulub üle Eesti 27 mastikohta, sealhulgas Eesti kõrgeimad ehitised: Tallinna teletorn, Koeru ja Valgjärve telemastid.

Aastail 2003–2016 juhatas ettevõtet Mart Einpalu.

Alates 2016. aastast juhib ettevõtet Tiit Tammiste.

## Viited

## Välislingid
* Levira koduleht
*Ülevaade ettevõttest - Inforegister andmebaas
Dehumaniseerimine

**Dehumaniseerimine** on inimesele, inimlikele väärtustele järk-järgult väiksema tähtsuse omistamine, mis võib äärmuslikel juhtudel, ajuti ja paiguti areneda massirepressioonide ja genotsiidini.

## Viited
Otto Hoffmann

**Otto Konrad Ernst Hoffmann** (23. september/5. oktoober 1866, Koeru – 8. juuni 1919) oli Eestis ja Lätis tegutsenud Eesti arhitekt, Riia Polütehnikumi professor ja rektor.

Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Aastatel 1881–1885 õppis ta Peetri Reaalkoolis, lõpetades selle kooli esimese lennu.

1910. aastal kandideeris Hoffmann Tartu ülikooli arhitekti ametisse, kuid konkursi võitis keiserliku ülikooli viimane arhitekt Pavel Nikitin.

Hoffmann projekteeris 1912–14 ehitatud Tartu Ülikooli õppehoone praeguse aadressiga Vanemuise 46, samuti 1912. aastal valminud Ruhnu uue kiriku. Riias on tema projekti järgi rajatud näiteks kurtide laste kool (Aleksandra Čaka iela 42, 1897), Riia Polütehnilise Instituudi üks tiib (Raiņa bulvāris 19, 1909, tänapäeval Läti Ülikooli hoone) ja Evangeelsete Luteri Halastajaõdede Seltsi maja (Miera iela 45, 1904).

## Isiklikku
Tema isa Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja, ka tema vanaisa Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru koguduse õpetaja. Tema vend Heinrich Richard Hoffmann oli misjonärina Indias, hiljem oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja; vend Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja; õemees (oli abielus tema kahe õe Anna Wilhelmine ja Selma Emiliega) Johann Heinrich Brasche oli Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja; õemees (oli abielus tema õe Anna Louisega) Daniel Burchard Lemm oli Kadrina- ja Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja; õemees Oskar Ernst Emil Tomberg (oli abielus tema õe Margarethe Helene Elisabethiga) oli Koeru- ja Tallinna Toompea Kaarli koguduse abiõpetaja ja Jõelähtme koguduse õpetaja.

## Viited
Theodor John

**Theodor John** (pärit Königsbergist; surnud 1894) oli 19. sajandi lõpul Tartus tegutsenud ateljeefotograaf, kes pildistas paljusid Eesti kultuuritegelasi ja Tartu Ülikooli õppejõude. Tema fotoateljee asus aadressil Aleksandri tänav 10.

Aleksandri tänava ateljee omandas John pärast samas varem tegutsenud fotograafi Georg Friedrich Schlateri surma 1870. aastal. Ligi kümneks aastaks säilitas ta ateljee nimes viite endisele omanikule, signeerides fotosid kirjaga "Th. John vormals Schlater Atelier für Photographie Dorpat Alexander Strasse im eigenen Hause" ("Th. John, varemalt Schlateri fotograafiaateljee oma majas Aleksandri tänavas Tartus"). Samuti jätkas ta Schlateri fotografeerimisstiili ja stuudiorekvisiitide kasutamist. 

1870. aastail käis John igal kevadel ja suvel Viljandis pildistamas. 1878–1879 Viljandi linnusevaremetes toimunud esimeste arheoloogiliste väljakaevamiste aegu viibis ta linnas 1878. aasta juulis ja 1879. aastal maist juulini, kaevamiste komitee tellis ja ostis temalt ühtekokku 120 lossivaremete kaevamiste pilti, 25 kopikat tükk.

Mitmed Johni tööd on esindatud Eesti Rahvusarhiivis ja Tartu Ülikooli raamatukogu fotokogus, sealhulgas Tartu Ülikooli Kirurgiakliiniku ajaloolises fotokogus. Theodor John oli ka Tartu Kammermuusikaühingu liige.

## Viited
Maximilian Rötscher

**Maximilian Wolfgang Amadeus Rötscher** (23. juuni 1837 Bromberg, Preisimaa – 26. detsember 1886) oli Preisimaalt pärit Eesti arhitekt, kes tegutses Tartu linnaarhitekti ja Tartu ülikooli arhitekti kohusetäitjana.

Rötscher lõpetas Friedrichstadti gümnaasiumi, töötas mitmesugustes ehitusbüroodes ja käis ka Berliini akadeemias, mida aga ei lõpetanud. 1862 tegi müürimeistri eksami. 1863 kutsus Liphardt ta Tartusse, kus Rötscher sai 1864. aastal linnaarhitektiks ja 1874. aastal Tartu ülikooli arhitekti kohusetäitjaks. Aastal 1878 lahkus ta ülikooli ja 1880 linna teenistusest.

Rötscheri tuntuim ehitis Tartus on kunagise Tartu Panga hoone Raekoja platsil.

## Viited

## Välislingid
* Lühibiograafia Voldemar Vaga teose "Tartu Ülikooli arkitektid" (1928) lisas
Suvila

**Suvila** ehk **suvemaja** ehk **suvekodu** on suvitamiseks (suvepuhkuse veetmiseks) mõeldud maja.

Suvilad on enamasti tavalistest elumajadest kergema konstruktsiooni ja tagasihoidlikumate olmetingimustega. 

Suvilad asuvad üldiselt hajaasustusega maapiirkondades või suvitusasulates, veekogude ääres, saartel.

Suvila võib olla kõigi mugavustega (elekter, küte, veevärk, kanalisatsioon), kuid ka ilma. 

Suvila juurde võivad kuuluda saun, oma kaev, peenramaa jne.

On olemas ka üürisuvilad, mida saab tasu eest üürida. 

Venemaal ja teistes endise Nõukogude Liidu liikmesriikides nimetati aianduskooperatiivide kruntidele rajatud mugavusteta suvilaid datšadeks. 

## Vaata ka
*Haagissuvila
*Kotedž

## Välislingid
Konrad von Sengbusch

**Konrad von Sengbusch** (4. (ukj 16. aprill) 1831 Pühalepa kirikumõis – 29. jaanuar (ukj 11. veebruar) 1913 Kingli mõis) oli Saaremaa rüütelkonnategelane ja Karja mõisnik, Kuressaare linnapea aastatel 1898–1906.

## Elulugu
Ta sündis Pühalepa pastori Alexander von Sengbuschi (1796–1883) ja Juliane von Nolckeni (1802−1875) pojana. Astus Peterburi Pedagoogilisse Instituuti, mille lõpetas koduõpetaja kutsega. 1862. aastal asus Liivimaale, kus valiti 1865. aastal Pärnu III kihelkonnakohtu kohtunikuks. 1867. aastal asus elama Saaremaale, kus omandas 1873. aastal Karja mõisa. 30. detsembril 1878 immatrikuleeriti ta Saaremaa rüütelkonna matriklisse. Aastatel 1881–1898 oli ta Saaremaa sillakohtunik. 24. jaanuaril 1898 valiti ta Kuressaare volikogu liikmeks ja 28. aprillil 1898 linnapeaks, kellena oli ametis kuni 12. jaanuarini 1906. Ta oli rahukohtunik ja aastatel 1906–1909 taas Kuressaare linnavolikogu liige.

## Vaata ka
*Sengbusch
*Kuressaare linnapeade loend

## Viited


## Välislingid
*Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Cristoph Conrad Stremme

**Cristoph Conrad Stremme** (29. juuni 1806 Hannover, Saksamaa – 7. september 1877 Texas, USA) oli Saksa päritolu Eesti arhitekt, kes tegutses muuhulgas Tartu ülikooli arhitekti kohusetäitjana.

Stremme õppis ehituskunsti Hannoveri arhitekti Hellneri juures ja Berliini akadeemias. Alates 1831. aastast oli ta Hannoveri kuningliku ehituskomisjoni arhitekti abi. 1839 sai Stremme Hannoveri hooviehitusmeistriks (*Hofbaukonduktor*) ja juhatas mitmesuguseid ehitustöid (kuninga loss Georgspargis, Montbrillanti ja Fürstenhofi loss). 1841. aastal kaitses ta filosoofiadoktori kraadi.

1841–1848 töötas Stremme Tartu ülikoolis ehituskunsti professorina. Kunstiajaloolase Voldemar Vaga hinnangul osutus ta selle ameti jaoks aga "täitsa ebakohaseks". 1848. aastal kaotati ehituskunsti professuur ning Stremme lasti ametist lahti. 1852. aastal siirdus ta Texasesse, kus oli mõnd aega San Antonios joonestaja.

## Viited

## Välislingid
* Lühibiograafia Voldemar Vaga teose "Tartu Ülikooli arkitektid" (1928) lisas
* Stremme, Cristoph Conrad Texas State Historical Association
Kasseli Ülikool

**Kasseli Ülikool** on ülikool Kasselis Saksamaal.

Ülikool on asutatud aastal 1970.

Seisuga september 2010 õppis seal umbes 18 113 üliõpilast.

## Välislingid

* Koduleht
Riyāḑ Farīd Ḩijāb

**Riyāḑ Farīd Ḩijāb** (araabia keeles رياض فريد حجاب; sündinud 1966) on Süüria poliitik, kes oli 6. juunist 6. augustini 2012 Süüria peaminister.

Tal on doktorikraad agrotehnika alal.

Aastal 2008 määrati ta Al-Qunayţirah' provintsi kuberneriks ja veebruaris 2011 Latakia provintsi kuberneriks. Aprillist 2011 kuni peaministriks saamiseni oli ta põllumajandusminister.

Riyāḑ Farīd Ḩijāb kuulus Araabia Taassünni Sotsialistlikku Parteisse.

6. augustil 2012 põgenes ta koos pere ja veel kahe Süüria valitsuse ministriga Jordaaniasse ning teatas, et deserteerub "terroristlikust ja mõrvarlikust režiimist" ning liitub revolutsiooniga.
Purdue Ülikool

**Purdue Ülikool** on ülikool Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis West Lafayette'is.

Ülikool on asutatud aastal 1869.

Purdue Ülikoolis on töötanud tuntud semiootikud Myrdene Anderson ja Floyd Merrell.
Napoli ülikool

**Napoli ülikool** (*Università degli Studi di Napoli Federico II*) on ülikool Itaalias Napolis.

Ülikool on asutatud aastal 1224. Ülikool on nimetatud selle asutaja, Saksa-Rooma keisri Friedrich II auks.

Ülikoolil on 13 teaduskonda, seal õpib üle 90 000 üliõpilase.
Mushungwe

**Mushungwe** (ka **Mishungo**, **Mushongo**) on saar Rwandas Kivu järves.

Saar asub paarisaja meetri kaugusel rannast, umbes 8&nbsp;km Gatarest loodes ja umbes 9&nbsp;km Rwamatamust edelas. Mushungwe geograafilised koordinaadid on .

Saare pikkus kagu-loodesuunas on umbes 1,5&nbsp;km ja suurim laius ligi 600 meetrit.
Indiana Ülikool (Bloomington)

**Indiana Ülikool Bloomingtonis** on ülikool Bloomingtonis Indiana osariigis Ameerika Ühendriikides.  

See on Indiana Ülikooli süsteemi keskne ülikoolilinnak. 

Ülikool on asutatud aastal 1820.

Indiana Ülikooli kunstide ja teaduste kolledži keeleteaduse osakonnas töötab Indrek Park.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Ritva Valkama

**Ritva Karin Valkama** (õieti **Ritva Karin Valkama-Palo**; 13. november 1932 Jyväskylä – 8. mai 2020 Helsingi) oli soome näitleja.

Ta lõpetas 1956. aastal Soome teatrikooli. 1980. aastatel töötas ta teatrikoolis õppejõuna.

Ta mänginud nii teatris, filmis kui ka telesarjades, sealhulgas paljudes koomilistes rollides.

## Välislingid
* Ritva Valkama andmebaasis Elonet
* Ritva Valkama andmebaasis IMDb
Felicitas Hoppe

**Felicitas Hoppe** (sündinud 22. detsembril 1960 Hamelnis) on saksa kirjanik.

Hoppe on õppinud mitmes ülikoolis muu hulgas kirjandusteadust, retoorikat, usuteadust, itaalia keelt ja vene keelt. Ta on töötanud mitmes keeltekoolis ja Goethe Instituudis saksa keele õpetajana, ajuti ka ajakirjanikuna.

Alates 1990. aastast on ta saanud mitu stipendiumi ja auhinda, alates 1996. aastast elab ja töötab kirjanikuna Berliinis. 1997. aastal võttis ta konteinerilaeval ette ümbermaailmareisi Hamburgist Hamburgi.

## Tunnustus
*2012 – Georg Büchneri auhind

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "Juuksurite piknik" ("Picknick der Friseure", tõlkinud Mati Sirkel; Loomingu Raamatukogu 33, 2001)
Glomerulonefriit

**Glomerulonefriidid** (ladina ains *glomerulonephritis*) on loomadel (sh inimestel) esinev neerude glomerulaarhaiguste rühm. Glomerulonefriitide etioloogia ja patogenees on seni teadmata, kuid haigust seostatakse põhiliselt immuungeneesiga.

Glomerulonefriidi erinevate vormide korral kahjustuvad põletiku tagajärjel esmalt nefronite kapillaarpäsmakesed. Põletikku seostatakse neutrofiilide ja/või makrofaagide eksudatsiooniga.

Glomerulonefriiti võivad põhjustada ka mitmed ravimid, nagu osad mittesteroidsed põletikuvastased ravimid.

## Klassifikatsioon

Glomerulonefriitide klassifikatsioone on erinevaid.

### Vormid

*äge glomerulonefriit (*glomerulonephritis acuta*)
*krooniline glomerulonefriit (*glomerulonephritis chronica*)
**[[glomerulonephritis extracapillaris]]* 
*koldeline glomerulonefriit (*glomerulonephritis focalis*)
*membranoproliferatiivne glomerulonefriit *glomerulonephritis membrano-proliferativa*
*membranoosne glomerulonefriit (*glomerulonephritis membranosa*)
*Iga/IgG glomeruonefriit (*glomerulonephritis mesangialis Iga/IgG*)
*streptokokkinfektsioonile järgnev äge glomerulonefriit (*glomerulonephritis streptococcalis acuta*)
**[[glomerulonephritis proliferativa]]*
* pahaloomuline glomerulonefriit (ingl *rapidly progressive glomerulonephritis*).

## Sümptomid

Glomerulonefriitide erinevate vormide algstaadiumis võivad patsientidel kaebused puududa. Haiguse süvenedes aga võivad välja kujuneda nefrootiline sündroom ja neerupuudulikkus.

## Diagnoos

Glomerulonefriitide diagnostika oluliseks komponendiks on uriini analüüs. Diagnoosi lõplikuks kinnitamiseks viiakse läbi neerubiopsia.

## Vaata ka
*Goodpasture'i sündroom
*krooniline glomerulonefriit
*membranoproliferatiivne glomerulonefriit
*proliferatiivne glomerulonefriit
*äge glomerulonefriit

## Viited

## Välislingid
*BENJAMIN HIGHMAN, PAUL D. ALTLAND ja JOSEPH ROSHE, Staphylococcal Endocarditis and Glomerulonephritis in Dogs, Circ Res. 1959;7:982-987
*D. O. Slauson,R. M. Lewis, Comparative Pathology of Glomerulonephritis in Animals, Vet Pathol 1979 16: 135, DOI: 10.1177/030098587901600201
*Uffe Ravnskov, Experimental glomerulonephritis induced by hydrocarbon exposure: A systematic review, BMC Nephrology 2005, 6:15 doi:10.1186/1471-2369-6-15
* David J.Nicolic_paterson, Robert C. Atkins, The Role of Macrophages in glomerulonephritis, Nephrol Dial Transplant (2001), 16, lk 3–7  
*Merike Luman, Glomerulonefriit – märkamatult progresseeruv neerukahjustus, Eesti Arst 2009; 88(5):324−328
*U-M17 - Mesangiocapillary glomerulonephritis - kidney - lamb
*Arthur H. Cohen, Richard J. Glassock,Infection-Associated Glomerulopathies, 4. peatükk
*Thomas R. Welch, Lisa W. Blystone, Immune Complex Glomerulonephritis Following Bone Marrow Transplantation in C3 Deficient Mice, 6. oktoober 2008, DOI: 10.1371/journal.pone.000333
*Claudio Ponticelli, Richard J. Glassock, Treatment of Primary Glomerulonephritis, 2. väljaanne, Oxford University Press, 2009, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 16.05.2014) (*inglise keeles*)
Jörn Donner

**Jörn Johan Donner** (5. veebruar 1933 Helsingi – 30. jaanuar 2020 Helsingi) oli Soome kirjanik, filmilavastaja, poliitik ja diplomaat.

Jörn Donner oli soomerootslane ja kirjutas rootsi keeles. Tema isa Kai Donner oli soome-ugri keelte uurija ja antropoloog.

Ta sai 1959. aastal Helsingi ülikoolist filosoofiamagistri kraadi.

Tema esimene raamat (novellikogu "Välsignade liv") ilmus 1951. aastal, kolm aastat hiljem lavastas ta oma esimese lühifilmi. Aastal 1957 oli ta üks Soome filmiarhiivi loojaid. Aastatel 1961–1963 oli ta Dagens Nyheteri filmikriitik ja 1972–1977 Rootsi filmiinstituudi direktor.

Ta on kirjutanud mitukümmend romaani ja avaldanud mitu novellikogu ning teinud lavastaja või produtsendina paarkümmend filmi. Ta oli muu hulgas Ingmar Bergmani filmi "Fanny ja Alexander" produtsent ja Bergmani sõber.

Donner oli aastatel 1987–1995 ja 2013–2015 Soome Rootsi Rahvapartei esindajana Eduskunna liige ja 1996–1999 Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esindajana Euroopa Parlamendi liige. Ta oli lühikest aega Eduskunna liige ka 2007. aasta alguses.

Aastatel 1995–1996 oli ta Soome peakonsul Los Angeleses.

## Tunnustus
* 1963 Veneetsia filmifestivali parim debüütfilm ("En söndag i september")
* 1985 Finlandia kirjandusauhind (romaani "Isa ja poeg" eest)
* 1987 Pro Finlandia
* 2004 Svenska Akademiens Finlandspris
* 2008 riiklik kunstipreemia
* 2017 PÖFFi elutööpreemia

## Eesti keeles ilmunud teoseid
* "President", Loomingu Raamatukogu, Perioodika 1996, ISBN 5797905930
* "Isa ja poeg", Perioodika 1997, ISBN 9985868196
* "Rootsi: rännakud võõral maal", Hea Lugu, 2017, ISBN 9789949589340

## Isiklikku
Tema isa Kai Donner (1888–1935) oli fennougrist, antropoloog ja poliitik, vanaisa Otto Donner oli Helsingi Ülikooli sanskriti ja võrdleva keeleteaduse professor ning Soome Maapäeva liige; vend Joakim Donner on Helsingi Ülikooli geoloogia ja paleontoloogia professor, vend Kai Otto Donner oli (1922–1995) oli Helsingi Ülikooli zooloogia professor. Jörn Donner oli kolm korda abielus ja tal on kokku kuus last. Tema esimene abikaasa oli kirjanik Inga-Britt Wik.

Ta on põdenud eesnäärme- ja kopsuvähki.

## Viited

## Välislingid
* Tutvustus Otava kodulehel
* Jörn Donner andmebaasis IMDb
* Jörn Donner Eduskunna lehel
* Jörn Donner ja elokuvaseksi, teleintervjuu, 1967
* Teleintervjuu
* Jörn Donner. 375 humanitaari. Helsingi ülikooli humanitaarteaduskond. 28.7.2015.
* Suri Soome kirjanik ja filmilavastaja Jörn Donner
Antsla-Kraavi Prohvet Eelija kirik

**Antsla-Kraavi Prohvet Eelija kirik** on õigeusu kirik Kraavi külas Antsla vallas.

Kirik ehitati õigeusu kogudusele 1895. aastal ja pühitseti prohvet Eelijale. Ehitus läks maksma 9000 rubla.

Õigeusu koguduse tegevus lõpetati 1986. aastal. Kasutuseta seisnud kiriku seisukord halvenes.

Antsla vallavolikogu otsusega anti Kraavi kirik 1994. aastal ning kiriku kõrvalhoone 1996. aastal Urvaste luteri kogudusele abikirikuks. See ei puudutanud aga hoonetealust maad.

Altarimaal "Ülestõusmine" pärineb Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirikust.

2011. aastal läks kirik tagasi õigeusu kiriku omandisse. Eesti Evangeelne Luterlik Kirik ja Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik olid jõudnud kokkuleppele, et EELK loobub Urvaste abikirikust Kraavil ning EAÕK omakorda kompenseerib hoonesse tehtud rahamahutused.

## Viited
Ülikool relvavabaks

**"Ülikool relvavabaks"** oli üliõpilaste protestiliikumine Tartu Riiklikus Ülikoolis, mis nõudis "sõjalise õpetuse tingimusteta kaotamist" ülikoolist. 

Selle liikmed ei tegutsenud üldiselt ajendatuna patsifismist, vaid vastustasid kohustuslikke sõjalise õpetuse loenguid, mida viisid läbi Nõukogude armee erusõjaväelased. Liikumise tulemusena kaotas NSV Liidu Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi minister Gennadi Jagodin sõjanduse kateedrid tsiviilülikoolides.

Mitmed liikumise liikmed osalesid hiljem korp! Sakala taastamisel Eestis. 

## Viited
Lauri Leis

**Lauri Leis** (sündinud 7. oktoobril 1978 Võrus) on eesti kergejõustiklane. 

Alustanud sportlasteed kolmikhüppajana, on Leis võistelnud ka kaugushüppes, 100 meetri jooksus ja 4×100 meetri teatejooksus.

Ta on lõpetanud 1997. aastal Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi ja 2001. aastal Tallinna Tehnikaülikooli Tallinna Kolledži.

## Saavutused
Isiklik kolmikhüpperekord 16,77 (2008), kaugushüpperekord 7,48 (2005). Ateena olümpiamängudel (2004) saavutas 33. koha tulemusega 16,18.

## Treenerid
Teda on juhendanud Valeri Holodnjakov (Võrus) ja Sven Andresoo (2000–2007 Audentese Spordigümnaasium). 2007. aastast treenib Leis Andrei Nazarovi käe all.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Dyslexie

**Dyslexie** on eriline kirjastiil või font, mis kergendab düslektikutel lugemist. 

Kuna paljude kirjade puhul on mitmed tähed üksteisega üsna sarnased, on selle kirja puhul pööratud suuremat tähelepanu nende tähekuju elementidele, mis aitavad tähti üksteisest paremini eristada.
Lehekirbulised

**Lehekirbulised** (*Psylloidea*) on alamselts või ülemsugukond sarnastiivalisi putukaid.

Neid on kokku umbes 1200 liiki.

## Eesti liigid
Eestis on kindlaks tehtud 49 liiki lehekirbulisi, kuid oletatakse 80 liigi esinemist.

Väga levinud on õunapuu-lehekirp (*Psylla mali*).

## Süstemaatika
Euroopas elavad lehekirbulised kuuluvad viide sugukonda.
**[[Aphalaridae]]*
**[[Calophyidae]]*
**[[Homotomidae]]*
**[[Psyllidae]]*
**[[Triozidae]]*

## Välislingid
*Lehekirbulistest ZBI lehel
Vasakukäelisus

**Vasakukäelisus** on käelisuse vorm, mille korral juhtkäeks on vasak käsi.

Vasakukäelised inimesed eelistavad kirjutada vasaku käega, samuti teha mitmesuguseid töid eelistatult vasaku käega.

Vasakukäelisus on inimeste seas palju vähem esinev kui paremakäelisus.

## Vaata ka
*Ambidekstria

## Välislingid

* Raamatu "Ettevaatust, kui vasak on parem" autor Maarika Ruuse räägib Pere ja Kodu taskuhäälingus vasakukäelisusest, 09.01.2021
Paremakäelisus

**Paremakäelisus** on käelisuse vorm, mille korral juhtkäeks on parem käsi.

Paremakäelised inimesed eelistavad kirjutada parema käega, samuti teha mitmesuguseid töid eelistatult parema käega.

Paremakäelisus on inimeste seas palju sagedamini esinev kui vasakukäelisus.

## Vaata ka
*ambidekstria
Käelisus

**Käelisus** on peamiselt inimesel esinev asümmeetria ühe või teise käe eelistamisel mitmesuguste tegevuste sooritamisel.

Käelisus on seotud ajupoolkerade asümmeetriaga.

Enamik inimesi on paremakäelised, kuid küllalt sageli leidub ka vasakukäelisi. Ambidekstria korral on käed enam-vähem võrdosavad.

Vastavalt esineb käelisust ka mõnede tööriistade (näiteks vikat) juures, mis võivad olla kujundatud kasutamiseks kas parema või vasaku käega.

Terminit "käelisus" kasutatakse ka kiraalsuse tähenduses.
Mõlemakäelisus

**Mõlemakäelisus** ehk **ambidekstria** on käte võrdosavus, käelisuse puudumine.

Ambidekstria on inimeste hulgas haruldane, teiste primaatide seas aga valdav.
Mikrolained

**Mikrolained** on raadiolained, mille lainepikkus on vahemikus 1&nbsp;mm kuni 1 m, vastavalt lainete sagedused vahemikus 0,3&nbsp;GHz kuni 300&nbsp;GHz (gigahertsi).

Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu liigituse järgi kuuluvad mikrolainete alasse järgmised sagedused ja neile vastavad lainepikkused: 
* Ultrakõrgsagedusala (UHF) ehk detsimeeterlaineala (300&nbsp;MHz kuni 3&nbsp;GHz) (1–10 dm)
* Superkõrgsagedusala (SHF) ehk sentimeeterlaineala (3&nbsp;GHz kuni 30&nbsp;GHz) (1–10&nbsp;cm)
* Ekstrakõrgsagedusala (EHF) ehk millimeeterlaineala (30&nbsp;GHz kuni 300&nbsp;GHz) (1–10&nbsp;mm)

Kõige laiemat rakendamist on seni leidnud mikrolainete sagedusribad vahemikus 1&nbsp;GHz kuni 40&nbsp;GHz. Neid sagedusribasid tähistatakse rahvusvaheliste standardite liigituse kohaselt järgmiste tähttähistega:

## Vaata ka
*Elektromagnetspekter
## Viide