open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Veronika Dudarova

**Veronika Dudarova** (osseedi keeles Дудараты Вероникæ (Dudaratõ Veronikä); vene keeles Вероника Борисовна Дударова; 5. detsember 1916 Bakuu – 15. jaanuar 2009 Moskva) oli Venemaa dirigent, rahvuselt osseet.

Aastatel 1933–1937 õppis ta klaverimängu Leningradi konservatooriumis, 1947. aastal lõpetas Moskva konservatooriumi.

Debüteeris dirigendina 1944. Oli 1947–1960 Moskva Riikliku Akadeemilise Sümfooniaorkestri dirigent ja 1960–1989 peadirigent.

Aastatel 1991–2009 juhatas Venemaa Sümfooniaorkestrit.

Dudarova nimi on kantud Guinnessi rekordite raamatusse kui naine, kes on üle 50 aasta juhatanud suuri orkestreid.

## Tunnustus

* Vene NFSV teeneline kunstnik (1958)
* Vene NFSV rahvakunstnik (1960)
* Оrden "Austuse märk" (Nõukogude Liit; 1967)
* NSV Liidu rahvakunstnik (1977)
* Vene NFSV riiklik preemia (1980)
* Oktoobrirevolutsiooni orden (Nõukogude Liit; 1986)
* Оrden "Teenete eest Isamaa ees", 3. järk (Venemaa; 1996) 
* Оrden "Teenete eest Isamaa ees", 2. järk (Venemaa; 2006)
* Buenos Airese ja Vladikavkazi linna aukodanik.
Amarula

**Amarula Cream** on Lõuna-Aafrikas valmistatud naturaalne kooreliköör, mille tähtsaim tooraine on maruula-elevandiõunapuu vili maruula.

Selle tootja on Lõuna-Aafrika Vabariigi firma Distell Ltd. Amarula Creamist on saanud Baileys Irish Creami järel maailmas populaarsuselt teine kooreliköör. Suurimat edu on saavutatud Aafrika ida- ja läänerannikul ning Brasiilias.

Maitseomadustelt on Amarula täidlane, puuviljane ja ühteaegu pehme. Amarula Cream sobib tarvitamiseks puhtalt, jääga ja kokteilides (kohvi, kakaoga, vanillijäätisega) ning toiduvalmistamiseks.

## Tootmisprotsess
Pärast viljade korjamist ja sorteerimist valmistatakse pressitud viljaliha ja mahla segu, mis transporditakse 8 °C temperatuuri hoides Stellenboschis asuvatesse destilleerimiskeldritesse. Fermentatsiooniprotsess leiab aset 18–20 °C juures, kui looduslik suhkur moodustab pärmi lisamisel 7 päeva jooksul väikese alkoholisisaldusega maruulaveini. Seejärel destilleeritakse vein esmalt kolonnmeetodil, seejärel *pot-still*-meetodil maruula puuviljale iseloomulikult magus-hapukaks ning puuviljamaitseliseks piirituseks. Seejärel hoitakse piiritust kaks aastat tammevaatides ning alles pärast seda segatakse maruula piirituslikööriks, lisades värske koore, ning villitakse Amarula Creami pudelisse.

Koorelikööri Amarula Cream alkoholisisaldus on 17%. Amarula koostisosad on värske koor, maruula, piim ja soja.

## Viited

## Välislingid
* Amarula.com
Ralph Bunche

**Ralph Johnson Bunche** (7. august 1903 Detroit – 9. detsember 1971 New York) oli Ameerika Ühendriikide politoloog ja diplomaat.

Bunche oli seotud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni loomise ja juhtimisega ning tegeles üle 20 aasta rahutagamisega maailma eri osades.

## Tunnustus
Ralph Johnson Bunch pälvis 1950. aastal Nobeli rahuauhinna Palestiina konflikti lepitamise eest 1940. aastate lõpus. Ta oli esimene mustanahaline Nobeli auhinna saanud isik.

Samal aastal (1950) valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

## Viited
Ants Mölder

**Ants Mölder** (27. detsember 1939 Lõetsa, Muhu vald – 4. jaanuar 2009) oli eesti skulptor.  

Ta õppis aastatel 1948–1955 Hellamaa algkoolis ja 1955–1959 Orissaare Keskkoolis. 1959/1960. õppeaastal õppis ta Tartu Kunstikoolis puitehistöö erialal ning astus 1960. aastal Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1966. aastal skulptuuri erialal.

Seejärel töötas ta samas skulptuurikateedris õppeala meistri ja laborandina. Alates 1969. aastast osales näitustel, ta on esindanud Eesti skulptuuri Riia skulptuurikvadriennaalidel ning korraldanud isiku- ja grupinäitusi.  

Alates 1973. aastast tegutses ta vabakutselise kunstnikuna. Alates 1974. aastast oli Eesti Kunstnike Liidu liige. 

## Looming
Ta on Tartus Raadi pargis asuva II maailmasõjas hukkunute memoriaalkompleksi autor (koos arhitekt Rein Luubiga). 1982. aastal valmis tal arhitekt Karl Burmani 100. sünniaastapäeva mälestustahvel Raua tänav 39 elamule, 1986. aastal Tuglase 100. sünniaastapäevaks mälestuskivi Friedebert Tuglase majamuuseumi aias Nõmmel. Kudjape memoriaal sõjaväekalmistu (arhitekt Hans Kõll). 1974. aastal II maailmasõja memoriaalkompleks Pärnu-Jaagupis. 1998. aastal taastas ta Juhan Raudsepa loodud (ning hiljem vandaalide lõhutud) Koeru Vabadussõja mälestussamba.

Olulise osa tema loomingust moodustasid mälestusmedalid. Neist tuntuimad on loodud Johann Köleri ja Rudolf Tobiase mälestuseks. Tema loodud on ka 1975. aastast pärinev Ants Lauteri nimeline teatriauhind.

Viimastel eluaastatel viljeles Ants Mölder vahakujude žanri, tuntuim tema modelleeritud vahakuju on Lennart Meri täisfiguur. Ta valmistas üle 45 vahast büsti.

## Isiklikku
Ants Mölder oli abielus skulptor Aime Kuulbusch-Mölderiga.

## Galerii

Fail:World War II Memorial in Tartu 3.jpg|Raadi pargis asuva II maailmasõjas hukkunute memoriaalkompleks, autorid Ants Mölder ja arhitekt Rein Luup
Fail:II maailmasõjas hukkunute kalmistu 1.JPG|Nõukogude sõdurite mälestusmärk Kudjape sõjaväekalmistul, autorid Ants Mölder ja arhitekt Hans Kõll  
Fail:Tallinn, elamu Raua 39, 1912-1913 (1).jpg|Arhitekt Karl Burmani 100. sünniaastapäeva mälestustahvel asub Raua tänav 39 elamul


## Viited
Eduard Sõrmus

**Julius Eduard Sõrmus** (9. juuli 1878 Kure talu, Kõivu küla, Luunja vald, Tartumaa – 16. august 1940 Moskva) oli eesti päritolu viiuldaja ja revolutsionäär.

Esimese viiuli sai ta kuueaastaselt kingituseks ning esimese viiulimänguõpetuse külarätsepalt ja kohaliku keelpilliansambli juhilt Gustav Puksilt. 1902. aastal asus ta viiulimängu õppima Peterburi konservatooriumis viiulipedagoog Leopold Aueri klassis, kuid oli sunnitud revolutsioonilise tegevuse tõttu Peterburist lahkuma. Hiljem täiendas ta end 1910. aastal Berliinis ja 1913. aastal Pariisis.

Ta õppis aastatel 1900–1902 Tartu Ülikoolis õigusteadust ning 1904–1905 Peterburi Ülikoolis ajalugu ja filosoofiat.

Sõrmus osales 1905–1907 revolutsioonides, toimetas 1905 Peterburi eesti bolševistlikku ajalehte Edasi. 

Esines kontsertidega Põhjamaades, Eestis, Venemaal, Saksamaal ja Inglismaal, ühendas viiulimängu poliitilise agitatsiooniga. Muuhulgas väitis ta Saksamaal "Tuljakut" esitades, et see on vene töölislaul.

Alates 1936. aastast elas Moskvas. Suri valgeveresusse (verevähki). Maeti Moskvas Novodevitšje kalmistule.

## Mälestuse jäädvustamine
*1966 ehitati Mõkolajivis (Ukraina NSV) laev (suur külmutustraaler nr 441), mis ristiti "Eduard Sõrmuseks". Laeva kodusadam oli alates 1968. aastast Tallinn. Lammutati 1987.
*1971 "Muusikaline tund: Eduard Sõrmus". Saate autor Harri Kõrvits, toimetaja Priit Raik. Salvestatud 02.04.1971, esmaeeter 05.04.1971.
*1974 mängufilm "Punane viiul" (Tallinnfilm ja DEFA) Eduard Sõrmusest.
*1978 andis NSV Liidu Sideministeerium välja eriümbriku Sõrmuse pildiga (kunstnik Pjotr Bendel). Viiulil on pildil nelja asemel kuus keerpulka.

## Viited

## Kirjandus
*Julius-Eduard SÕRMUS, Nõukogude Hiiumaa : EKP Hiiumaa Rajoonikomitee ja Hiiumaa Rajooni RSN ajaleht, nr. 78, 9 juuli 1968
*Harri Kõrvits. "Eduard Sõrmus". Monograafia. Eesti Raamat. Tallinn 1968.
Erwin Schrödinger

**Erwin Rudolf Josef Alexander Schrödinger** (12. august 1887 Viin – 4. jaanuar 1961 Viin) oli austria füüsikateoreetik, kes sai kuulsaks oma töödega kvantmehaanika alal.

Eriti pälvis tähelepanu Schrödingeri võrrand, mille eest talle anti aastal 1933 Nobeli füüsikaauhind.

Aastal 1935, pärast põhjalikku kirjavahetust oma sõbra Albert Einsteiniga, pakkus ta välja mõtteeksperimendi, mida tuntakse "Schrödingeri kassi" nime all.

Tema isa oli vahariidetootja Rudolf Schrödinger, ema oli Viini Tehnikaülikooli keemiaprofessori Alexander Baueri tütar Georgine Emilia Brenda. Ema oli pooleldi inglane ja Schrödinger sai juba lapsepõlves inglise keele selgeks.

1914–1918 töötas Schrödinger Austria kindlustes suurtükiväes.

1920 sai ta Stuttgardis erakorraliseks professoriks, 1921 Wrocławi ülikoolis korraliseks professoriks. Samal aastal asus ta tööle Zürichi ülikoolis. 1927 sai ta Max Plancki järglaseks Humboldti ülikoolis Berliinis. 1933 lahkus ta Saksamaalt, sest talle ei meeldinud natside propageeritav antisemitism. Ta asus tööle Oxfordi ülikoolis, 1934 Princetoni ülikoolis, 1935 Edinburghi ülikoolis ja 1936 Grazi ülikoolis. Pärast anšlussi pidi tema kui tuntud antifašist Austriast lahkuma, sest tema peret ähvardati ja ta vallandati ülikoolist poliitilise ebausaldusväärsuse tõttu. Ta töötas külalisprofessorina aasta aega Oxfordi ja Genti ülikoolis. 1940 kolis ta Dublinisse, sai seal Teoreetilise Füüsika Kooli direktoriks, jäi sinna 17 aastaks ja võttis ka Iirimaa kodakondsuse.

6. aprillil 1920 abiellus ta Annemarie Berteliga. Kui ta asus tööle Oxfordis, palus ta oma assistendil Arthur Marchil endaga kaasa tulla, sest ta armastas Marchi naist Hildet. Pärastpoole jättiski Hilde oma mehe maha ja asus Schrödingeri juurde elama. See, et Schrödinger elas avalikult koos kahe naisega, tekitas talle nii Inglismaal kui ka USA-s probleeme ning oli üks põhjuseid, miks ta neis maades kaua ei elanud. 30. mail 1934 sündis Schrödingeri ainus laps, tütar Ruth Georgie Erica, kelle ema oli Hilde.

## Tunnustus
*1927 – Matteucci medal
*1937 – Max Plancki medal
*1949 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks

## Teosed eesti keeles
* "Kas loodusteadus sõltub keskkonnast?". Tõlkinud Piret Kuusk – Akadeemia 2006, nr 1, lk 95–116
* "Mis on elu? Vaim ja aine. Autobiograafilisi visandeid". Tõlkinud Ruth Lias. Kirjastus: Ilmamaa 2015 ISBN 9789985775363

## Välislingid
* Erwin Schrödinger Nobeli auhinna lehel
* Tiit Kändler, "Schrödingeri kass muutis sajandi mõtteviisi" – Eesti Päevaleht 18. 3. 2005, lk 32
DKosopedia

**dKosopedia** on ühenduse Daily Kos poolt ülal peetav viki põhimõttel töötav interneti poliitikaportaal, mille eesmärgiks on vasakpoolse edumeelse liberaalse demokraatliku ühiskonnakorralduse edendamine. Viki sai alguse 2004. aasta aprillis ja selle sisu on avaldatud GNU Üldise Avaliku Litsentsi alusel. See rakendab avatud poliitika meetodeid, mida kirjeldas George Lakoff oma raamatus *Moral Politics*. Seisuga jaanuar 2011 on seal 14 386 artiklit. 

## Välislingid
*dKosopedia
Loodushoiu- ja Turismi-instituut

**Loodushoiu- ja Turismi-instituut** oli aastail 1938–1940 tegutsenud riigiasutus, mis asus tollase Sotsiaalministeeriumi juures.

Loodushoiu ja Turismi-instituudi ülesandeks oli: looduskaitse korraldamine ja teostamine; järelevalve teostamine avalikkude parkide korraldamise üle; Loodushoiu- ja Turismi-instituudi valitsemisele antud riigiparkide valitsemine ja korraldamine; suvituskohtade korraldamise üldjuhtimine ja igakülgne kaasaaitamine suvituskohtade väljaarendamisele ning nende tegevuse üle järelevalve teostamine; sise- ja välisturismi juhtimine ja korraldamine ning sel alal järelevalve teostamine.

Instituudi direktor oli Peeter Päts.

Instituut andis välja ajakirja Loodushoid ja Turism.

Instituut aretas kodumaiseid metsalilli.

## Viited


## Välislingid
*Teet Koitjärve ettekanne instituudi ajaloost
*https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:305308/275345/page/114
Andres Maimik

**Andres Maimik** (sündinud 8. veebruaril 1970) on eesti filmirežissöör. 

Ta on teinud näiteks filmid "Jan Uuspõld läheb Tartusse", "Umbkotid", "Minu näoga onu", "Aurora" ja "Jan Uuspõld läheb koju".

## Isiklikku
Maimik elab Tallinnas ja Värskas.

## Tunnustus
* 1999 – aasta filmiajakirjanik
* 2002 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (aasta tegusaim filmimees: "Agent Sinikael", "Welcome to Estonia", publitsistika)
* 2003 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Jaak Kilmiga, dokumentaalfilmi auhind: "Elav jõud")
* 2004 – Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhind (koos Jaak Kilmiga, dokumentaalfilm "Elav jõud")
* 2006 – Sirbi laureaat
* 2007 – XXI Pärnu Filmifestivali parim Eesti film (koos Jaak Kilmiga, film "Müümise kunst")
*2009 – stipendium "Ela ja sära"

## Välislingid
* Andres Maimik: Meelelahutus, poliitika ja show off EPL.ee, 27. juuni 2009
* Andres Maimik: Valitsuspartei jätkab valitsemist häbis ja omaenese puhutud mullis, Eesti Päevaleht, epl.ee, 29. oktoober 2012
* "Ööülikool. Andres Maimik "Reaalsusest ja fiktsioonist elus ja filmis". Vikerraadio, 14. oktoober 2017

## Viited
Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus

**Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus** (lühendatult **ITK**) oli aastatel 1989–2010 tegutsenud valdavalt Eestiga seotud keskkonnateavet koguv, haldav, analüüsiv ja seda üldsusele jagav riigiasutus, mis kuulus Keskkonnaministeeriumi haldusalasse.

## Ajalugu
ITK sai alguse 1989. aastal **Looduskasutuse Infokeskusest**. Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse nime kandis see 1993. aastast.

## Struktuur
Info- ja tehnokeskuses oli hulk eri ülesandega büroosid. Näiteks loodusbüroo tegeles bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide temaatikat puudutavate probleemidega, arendas ja haldas loodusteabe andmevõrku, avaldas loodusliku mitmekesisuse ülevaateid, osales ja korraldas loodusobjektide kaitset jne. Loodusbüroo andis suure panuse ka Eesti looduse infosüsteemi (EELIS-e) väljaarendamisele.

## Tegevuse lõpetamine
Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse tegevus lõpetati 1. aprillil 2010, kui Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse ning Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskuse liitmise teel loodi Keskkonnateabe Keskus.

## Välislingid
* Keskkonnateabe Keskuse koduleht
* Keskkonnateabe Keskuse põhimäärus
Vähim ühiskordne

**Väikseim ühiskordne** ehk **vähim ühiskordne** (lühend **VÜK**) on kahe või enama täisarvu (naturaalarvuline) ühiskordne, millega jagub nende arvude iga teine ühiskordne. 

Vähimat ühiskordset kasutatakse, et leida erinimeliste murdude ühist nimetajat.

## Vaata ka

*Suurim ühistegur

## Viited
COREPER

**COREPER** ehk **alaliste esindajate komitee** (*pr. k. Comité des Représentants Permanents*) vastutab Euroopa Liidu Nõukogu töö ettevalmistamise eest. Komitee koosneb liikmesriikide suursaadikutest ja seda juhib sama liikmesriik, mille esindaja on Nõukogu president. COREPERil on keskne positsioon liidu otsustusstruktuurides, kus ta on nii diskussioonifoorum kui poliitilist järelevalvet teostav organ. Enamik Euroopa Nõukogu otsuseid langetatakse COREPERis.

## Välislingid
*EU Whoiswho
Pagulasseisundi konventsioon

**ÜRO Pagulasseisundi konventsioon** (inglise keeles *[https://www.unhcr.org/1951-refugee-convention.html Convention Relating to the Status of Refugees]*) on konventsioon, millega 1951. aastal määratleti rahvusvahelised reeglid pagulasseisundi defineerimiseks ning varjupaiga andmist puudutavad reeglid. Need annavad kõigile põgenikele õiguse sellele, et nende avaldust vähemalt kaalutakse riigis, kus nad varjupaika taotlevad.

Esialgne 1951. aasta konventsioon puudutas Euroopa sõjapõgenikke, kuid 1967. aastal laienes selle kehtivus kogu maailmale. 

Konventsiooniga ei saa kehtestada vastutavale riigile kohustust läbi vaadata varjupaiga taotlust; kohustuse kehtestab Dublini konventsioon.

Eesti liitus pagulasseisundi konventsiooniga 1997. aastal

## Välislingid
* Pagulasseisundi konventsioon Riigi Teatajas
* http://www.unhchr.ch/html/menu3/b/93.htm

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Riigi abistrateegia

**Riigi abistrateegia** (inglise *Country Assistance Strategy, CAS*) on kolmeaastane strateegia, mille koostab Maailmapank iga klientriigi jaoks koostöös selle riigiga ning kaasates sageli ka kolmanda sektori. Strateegia hindab riigi olukorda ning vajadusi. Strateegia vaadatakse üle igal aastal ning tehakse vajalikud parandused. 

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Välislingid
* Maailmapank

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Arengumaade võlakriis

**Arengumaade võlakriis** (inglise *debt crisis*) on väga suureks muutunud välisvõlg, mis tekkis arengumaades 1980. aastaks pärast OPEC-i naftahindade korduvat tõusu (1973, 1979) ja arengumaades toodetud tarbekaupade hindade langust. Jätkates arenguplaanide täitmise ja rahva elatustaseme tõstmise eesmärgil laenamist, jõuti piirini, millest alates ei suudetud enam maksta isegi laenuintresse, laenude tagasimaksmisest rääkimata. Võlgade intress on muutnud tagasimakstavad summad algsete laenatud summadega võrreldes mitmekordseks. 

Arengukoostöös püütakse saavutada võla kustutamist (*debt cancellation*) – laenu tagasimaksmise kohustuse peatamist võlausaldaja poolt, st võla tühistamist laenuandja poolt, millega võlgnik vabaneb kohustusest võlga tagasi maksta. Samuti on paljude valitsusväliste organisatsioonide eesmärk saavutada võlakergendust (*debt relief*) – vähimarenenud maade võlakoormuse kergendamist, st võla põhisumma või intresside vähendamist, mis võib toimuda võla kustutamise, võlamaksete ümberajastamise, refinantseerimise või muude laenutingmuste muutmise läbi. Võlakergendus on olnud üks olulisemaid teemasid suure kodanikuühenduste koalitsiooni jaoks, mis on teinud alates 1995. aastast kampaaniaid arengumaade laenude kustutamiseks (*Jubilee* kampaania). See liikumine on edukalt surunud laenude kustutamise küsimuse lääneriikide (G8) ja organisatsioonide (Maailmapank, IMF) arutelude päevakorda. 

Paljude vaeste riikide võlakoorem ei võimalda neil saavutada aastatuhande arengueesmärke. Võlgade kustutamist arenguabi osana ei soosita, sest laenuandja peaks osaliselt riske kandma ega tohiks võla kustutamiseks tehtud kulusid võtta abi arvelt.
 
2001. aasta Monterrey konsensusega leppisid doonorid kokku, et abi mahte tuleb suurendada ning see ei või tulla võlakustutuse arvelt, vaid peaks olema võlakustutusele lisaks. 

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Välislingid
* http://www.whiteband.org/content/view/32/29/
* http://www.jubileedebtcampaign.org.uk 
* http://www.afrodad.org
Nõtke näkirohi

**Nõtke näkirohi** (*Najas flexilis*) on üheaastane veetaim näkirohuliste sugukonnast, APG II süsteemi järgi arvatakse ta kilbukaliste sugukonda.

Nõtke näkirohi kasvab magevees ja riimvees Põhja-Ameerikas Vaikse ookeani rannikul. 

## Levila ja looduskaitse
Euroopas on taim haruldane ja esineb Šotimaal, Rootsis ja Poolas. Eestis on ta väga haruldane ning esineb teadaolevalt vaid ühe väikese lokaalpopulatsioonina Otepää loodusalal Näkijärves (Päidla Suurjärv) ning Ahvenjärves ja kuulub I kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka.

Kasvab 10–20 cm pikkuseks vaid puhtas vees 10–150 cm sügavuses. Õied on väga väikesed. Ühel taimel on nii emas- kui isasõisi.

## Viited

## Välislingid
*
Maailmaharidus

**Maailmaharidus** on haridus, mille eesmärk on kasvatada globaalset ja sotsiaalset vastutust ning maailmakodaniku eetikat, mis põhineb õiglusel, võrdsusel ja inimõiguste austamisel. Maailmahariduse liinid on näiteks inimõiguskasvatus, võrdõiguslikkuse kasvatus, rahukasvatus, meediakasvatus, kultuuridevaheline mõistmine, arengu- ja õiglusküsimused ning säästvat arengut toetav haridus. 

Eestis tegutsev Arengukoostöö Ümarlaud on defineerinud maailmaharidust järgmiselt:
"Maailmaharidus kujundab teadlikkust sellest, kuidas globaalprobleemid mõjutavad üksikisiku, kogukonna ja ühiskonna igapäevaelu ja kuidas igaüks meist saab mõjutada maailma. See on aktiivne õppimisprotsess, mis võimaldab inimestel baasteadlikkusest jõuda rahvusvahelise koostöö ja jätkusuutliku inimarenguni isikliku vastutuse ja teadliku tegutsemise kaudu."

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Välislingid
* Veebileht maailmakool.ee 
* Veebileht terveilm.ee

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Katastroof

**Katastroof** (kreeka k. *katastrophe* pööre, muudatus) on äkiline ja laiaulatuslik loodusliku protsessi või inimtegevuse tulemusena tekkinud õnnetus, mis põhjustab rohkeid inimohvreid, väga suurt materiaalset kahju või keskkonna olulist saastumist ja paiskab segi ühiskonna (või kogukonna) normaalse toimimise.

Katastroof võib põhjustada varade, infrastruktuuri hävingu ning peamiste teenuste ja sissetulekuallikate katkemise sellises ulatuses, millega mõjutatud piirkond ilma välise abita ise toime ei tule.

## Katastroofiliigid
*Looduskatastroof ehk loodusõnnetus on erakordse iseloomuga loodusjõudude põhjustatud ulatuslik kahju elusloodusele, majandusele ja oht inimeste eludele. Näiteks laviinid, maavärin, vulkaanipurse, üleujutus.
*Liikluskatastroof on liiklusvahend(ite)ga toimunud suurõnnetus ulatuslike tagajärgedega. Näiteks lennukatastroof, raudteekatastroof, veeteede katastroof.
*Näljahädad ja epideemiad (nt katk ja muud eriti ohtlikud nakkused)
*Hiidtulekahjud ja tööstuskatastroofid, tuumaavariid.
*Katastroofid sõjategevuse tagajärjel – linnade/inimasualade blokaad, lauspommitamine, tuumaplahvatus.

## Katastroofi tagajärgede likvideerimine
Rakendada erinevate teenistuste kaasamisel ühtset katastroofi tagajärgede likvideerimise metoodikat. Teha ühtne katastroofi tagajärgede likvideerimise metoodika kõigile huvitatud osapooltele kättesaadavaks. Tagada operatiivteenistuste ja teiste ametkondade valmisolek tööks katastroofide ajal. Parandada eri ametkondade koostööd katastroofi(de) korral. Luua katastroofi või suurõnnetuse korral õnnetuspiirkonnas toimiv organisatsioon, kes koordineerib päästetöid. Tagada katastroofi või suurõnnetuse puhul maksimaalse hulga kannatanute päästmine. Viia miinimumini somaatiliste ja psüühiliste traumade hulk suurõnnetuse või katastroofi korral, päästa maksimaalselt elusid. Riskianalüüsi alusel vähendada maksimaalselt katastroofi tagajärgede ulatust.

## Näide: haigla katastroofiks valmisoleku plaan
Haigla katastroofiks valmisoleku plaan sisaldab:
* valmisoleku tasandite definitsiooni;
* plaani käivitamise korda; info suurõnnetuse kohta saabub häirekeskusest; plaanis on määratud, kes haiglas otsustab, millise tasandi valmisoleku plaan käivitada; plaan näeb ette tegevuse mis tahes tüüpi õnnetuste puhuks;
* kõigi juhtimisrühma liikmete aadresse ja telefoninumbreid (piipar, mobiiltelefon);
* vastutavate isikute valvegraafikut;
* iga töötaja konkreetset tegevusplaani;
* saabuvate kannatanute triaaži, vastuvõtu ja liikumise korda haiglas;
* saabuvate kannatanute registreerimise korda;
* kannatanute omaste ja meedia informeerimise korda (erikord kiirgusohu puhuks);
* olukorra lahendamise ja koostöö plaani teiste ametkondadega; 
* häirekeskusega püsiside tagamise korda; 
* lisavarustuse, toidu ja teeninduse, varuenergia hankimise korda; 
* haiglasisese ohu olukordades käitumise plaani (terrorirünnak, tulekahju jms); 
* keemiaõnnetuse, radiatsiooni või epideemia korral tegutsemise plaani.

## Vaata ka

*Ökoloogiline katastroof

## Viited
Doha arenguvoor

**Doha arenguvoor** on Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimiste voor, mis algas novembris 2001 Dohas, kus arenguriigid saavutasid märkimisväärse võidu intellektuaalse omandi õiguste ja tervise teemadel. Doha läbirääkimistevooru peetakse üldiselt arengumaade seisukohalt siiski läbikukkunuks, sest ei suudetud saavutada kokkuleppeid arenenud riikide turule juurdepääsu ja põllumajandustoetuste teemadel.

## Vaata ka
* Arengukoostöö
 
## Välislingid
*http://www.wto.org/english/tratop_e/dda_e/dda_e.htm

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Dublini konventsioon

**Dublini konventsioon** sätestab, et pagulane võib varjupaigataotluse esitada vaid ühes riigis – esimeses Euroopa Liidu liikmesriigis, kuhu ta saabub.

## Vaata ka
* Pagulasseisundi konventsioon

## Välislingid
*Dublini konventsioon

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Kriisiabi

**Kriisiabi** ehk **kiireloomuline abi** ehk **hädaabi** (inglise *emergency relief, emergency assistance*) on kriisis olijale antav abi. Hädaabinumber Eestis on 112.

## Vaata ka
* Hädaolukord
* Kriis
* Kriisikommunikatsioon
* Kriisijuhtimine
* Kriisikava
Eesti Päästemeeskond

**Eesti Päästemeeskond** (inglise Estonian Disaster Relief Team (EDRT)) on osa Eesti pääste- ja kriisireguleerimisvaldkonna väljaõppe, koolituse ja ettevalmistuse süsteemist, mille eesmärk on valmis olla ja reageerida ekspertide või suurema meeskonnaga rahvusvahelistele hädaolukordadele ning vajadusel toetada hädaolukordade lahendamist Eestis. 

Päästemeeskonna ettevalmistuse, varustuse ja valmisoleku tagamise eest vastutab Päästeamet. 

Eesti Päästemeeskond on osalenud missioonidel Indoneesias, Pakistanis ja Lätis ning rahvusvahelistel õppustel.

## Viited
 

## Välislingid
*Eesti Päästemeeskonna Meditsiinirühm
Arengukoostöö Ümarlaud

**Arengukoostöö Ümarlaud** (AKÜ) on arengukoostöös ja maailmahariduses osalevate Eesti vabaühenduste võrgustik. Ümarlaud tegutseb alates 2002. aastast; ametlikult registreeriti see 5. veebruaril 2007. 

AKÜ põhieesmärk on arengukoostööalase poliitika tõhustamine, praktiline edendamine ja avalikkuse teavitamine arengukoostöö eesmärkidest ning selles osalemise võimalustest. Nende eesmärkide saavutamiseks osaleb organisatsioon Eesti riikliku arengukoostöö poliitika protsessides ning mõjutab läbi osalemise üleeuroopalises võrgustikus CONCORD ka Euroopa Liidu arengukoostöö poliitikat. Avalikkuse teavitamiseks viib AKÜ läbi erinevaid üritusi ja kampaaniaid, millest olulisem on iga-aastane kogupereüritus Maailmapäev. Lisaks annab AKÜ välja trükiseid ning portaali Terveilm.ee ja saadab arengumaadesse vabatahtlikke GLEN-programmi kaudu. Koostöövõrgustikuna on AKÜ oluliseks ülesandeks teabe vahendamine ning koostöö valdkonnas tegevate organisatsioonide, indiviidide ja võrgustikega Eestis ja mujal maailmas.

AKÜ tegevus on suuresti korraldatud projektipõhiselt, kuna valdav osa organisatsiooni sissetulekutest pärineb erinevatest projektidest. Alates 2008. aastast saab AKÜ valdkonna katusorganisatsioonina tegevustoetust ka Eesti välisministeeriumilt.

## Liikmed
AKÜ liikmeskonda kuulub 23 Eestis tegutsevat sihtasutust ja mittetulundusühingut. Aktiivsematel on võimalus esindada AKÜ-d teistes organisatsioonides ja üritustel. Liikmed osalevad AKÜ üldkoosolekutel hääleõigusega ning teevad koostööd töörühmade kaudu. Liikmed on:

* Balti Uuringute Instituut
* Damota
* Domus Dorpatensis
* Eesti Diplomaatide Kool
* Eesti Euroopa Liikumine
* Eesti Inimõiguste Keskus
* Eesti Looduskaitse Selts
* Eestimaa Looduse Fond 
* Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskus
* Eesti Pagulasabi
* Eesti People to People
* Eesti Roheline Liikumine 
* Eesti Seksuaaltervise Liit 
* e-Riigi Akadeemia
* EstYES
* Fenno-Ugria Asutus
* Humana Estonia
* Jaan Tõnissoni Instituut
* Johannes Mihkelsoni Keskus
* Mondo
* Naiskoolituse Keskus
* Peipsi Koostöö Keskus
* UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon

## Publikatsioonid
### Poliitikaanalüüs
* Heal tööl käib kasu kannul: Kodanikuühenduste hinnang Eesti arengukoostööle aastatel 2006–2010
* Lubadus hoolida, kohustus vastutada: Kodanikuühenduste hinnang Eesti arengukoostööle aastatel 2008–2009
* Abisaajast demokraatiasaadikuks: Kodanikuühenduste hinnang Eesti arengukoostööle aastal 2007

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Viited

## Välislingid
*Terveilm.ee
*Välisministeerium
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon

**Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse  konventsioon** (ka **Euroopa inimõiguste konventsioon**, lühend (**EIÕK**); inglise keeles *European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms*, lühend *ECHR*) on 1950. aastal Euroopa Nõukogu egiidi all Roomas vastu võetud ja 1953. aastal jõustunud vanim rahvusvaheline inimõiguste kaitse alane välisleping. Inimõigused on inimese ja riigivõimu vahelisi suhteid käsitlev valdkond. Seega asetab konventsioon kohustusi riigile. Eraõiguslikud (indiviidide vahelised) suhted jäävad konventsiooni reguleerimisalast üldjuhul väljapoole. Kõik Euroopa Nõukogu liikmesriigid on ka konventsiooni osalisriigid ja uutelt liikmesriikidelt oodatakse konventsiooniga ühinemist.

Selle raames välja töötatud üksikasjalik ja unikaalne kaitsesüsteem kujutab endast Euroopa piirkonna rahvusvahelist tavaõigust. Tavaõiguse sisu saab tuvastada kohtupraktika uurimise teel. Euroopa Inimõiguste Kohus on konventsiooni järelevalveorgan. Osalisriikide kokkuleppel on Kohtu ülesanne arendada ja määratleda inimõiguste kaitse ühine Euroopa standard. Konventsiooni osalisriikide arv on käesolevaks ajaks tõusnud 41-ni ning laienemisprotsess eeldatavasti jätkub.

EIÕKs sisalduvad normid jagunevad kolme gruppi:
;Üldnormid:
*kohustus austada inimõigusi;
*karistamine seaduse alusel;
*diskrimineerimise keelamine;
*surmanuhtluse kaotamine jne.
;Normid, mis tagavad õiguse õigustele:
*õigus elule;
*piinamise keelamine;
*orjuse ja sunniviisilise töö keelamine;
*liikumisvabadus;
*õigus isikuvabadusele ja turvalisusele;
*sõnavabadus;
*õigus haridusele;
*õigus vabadele valimistele jne.
;Normid, mis tagavad õigused õiguste kaitseks:
*õigus õiglasele kohtulikule arutamisele;
*teistkordse kohtumõistmise ja karistamise keelamine jne.

## Viited

## Välislingid
*Euroopa inimõiguste konventsioon (ingliskeelne tekst) (eestikeelne mitteametlik tõlge)
*Valik Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendeid (eesti keeles)
*Konventsiooni tõlgendamise üldpõhimõtted
*http://www.echr.coe.int
Euroopa Arengufond

**Euroopa Arengufond (EAF)** (inglise *European Development Fund, EDF*) on rahastamisinstrument, mille abil rahastatakse Euroopa Liidu koostööd Aafrika, Kariibi ja Vaikse Ookeani regiooni riikidega (AKV riigid) vastavalt Cotonou lepingule. EDF sisaldab mitmeid instrumente, millest tähtsamad on annetused (inglise *grants*), riskikapital ja laenud erasektorile.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Välislingid
*http://www.europa.eu/scadplus
Sihtotstarbeline arenguabi

**Sihtotstarbeline abi** (inglise *earmarked aid*) on doonorriigi poolt sihtriigile (või abiorganisatsioonile) esitatud nõue kasutada abi mingil kindlal otstarbel (näiteks mõne doonori jaoks olulise projekti või programmi elluviimisel). Paljud huvirühmad leiavad, et abi efektiivsuse suurendamiseks on oluline vähendada sihtotstarbelise abi osakaalu.

Arengukoostöö valdkonnas tähendab mõiste "doonor" abiandvat riiki või organisatsiooni. Doonor annab arengu- või humanitaarabi teisele organisatsioonile, riigile või regioonile; doonorriik tähendab riiki, mis annab arengu- või humanitaarabi teisele riigile või regioonile.  

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö
Ajateenija

**Ajateenija** on riigi relvajõudude kohustuslikus tegevteenistuses ehk ajateenistuses viibija.

Ajateenijatele kehtivad ajateenistuse jooksul tavaliselt suuremad piirangud ja rangemad distsiplinaarmeetmed kui kutselistele sõjaväelastele.

Ajateenistuse läbimise järel saab ajateenijast reservväelane.

## Vaata ka

*Ajateenistus
*Eesti Kaitsevägi
Euroopa rassismi ja ksenofoobia seirekeskus

**Euroopa rassismi ja võõraviha seirekeskus** ehk **EUMC** (*European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia*) oli 1997. aastast kuni veebruarini 2007 töötanud keskus, mis pakkus ühendusele ja selle liikmesriikidele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid rassismi, võõraviha ja antisemitismi kohta Euroopa Liidus. EUMC eesmärk oli aidata EL-il tervikuna, aga ka konkreetsetel liikmesriikidel leida parimad meetmed rassismi ja võõraviha vastu võitlemiseks ning kujundada vastavad tegevuskavad. Keskus uuris rassismi ja võõraviha ulatust ja arengut ning analüüsis nende põhjuseid, tagajärgi ja mõjusid. EUMC töötas välja strateegiaid rassismi ja võõraviha vastu võitlemiseks ning tõstis esile ja levitas näiteid nende probleemidega eduka toimetuleku kohta.

EUMC asemel asutati 2007. aastal Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA).

*
Euroopa Liidu naabruspoliitika

**Euroopa Liidu naabruspoliitika** on 2004. aastal vastu võetud Euroopa Liidu poliitika, mille eesmärgiks on luua EL-i ümber sõbralike riikide ring, kes ei ole samas EL-i täisliikmed (nt Ida-Euroopas, Vahemere lõunakaldal ja Lõuna-Kaukaasias). 

Suhted ida- ja lõunanaaberriikidega põhinevad jagatud väärtustel, nagu õigusriik, hea valitsemine, inim- ja vähemusõiguste austamine, turumajandus ja säästev areng. Riikidel on eristaatus kahepoolsetes suhetes EL-iga: õigusruumi ühtlustamise poole püüeldes aitab EL kaasa piiriäärsete riikide arengule, tagamaks stabiilsust ja julgeolekut Euroopa Liidu piiririikides. Naaberriikidega sõlmitakse soodsamaid poliitilisi ning majanduslikke kokkuleppeid. Naabruspoliitika eesmärkide saavutamist rahastatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI) kaudu.

Euroopa Liidu naabruspoliitika käsitleb suhteid kuueteistkümne riigiga. Need on Alžeeria, Armeenia, Aserbaidžaan, Egiptus, Gruusia, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Liibüa, Maroko, Moldova, Palestiina, Süüria, Tuneesia, Ukraina ja Valgevene.

Euroopa Liidu naabruspoliitika pakub partnerriikidele hõlpsamat juurdepääsu Euroopa Liidu turule, regulatsioonidele ja standarditele, samuti sisemistele agentuuridele ja abiprogrammidele.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Viited

## Välislingid
*European Neighbourhood Policy
Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

**Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet** **(FRA)** on Euroopa Liidu asutus, mille eesmärgiks on pakkuda põhiõiguste küsimustes abi ja teadmisi Euroopa Ühenduse ning selle liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele, samuti aidata neid meetmete rakendamisel ja asjakohaste tegevuskavade kujundamisel. 

Amet asutati 15. veebruari 2007. aasta nõukogu määrusega. Põhiõiguste amet rajati Euroopa rassismi ja ksenofoobia seirekeskuse (*EUMC, European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia*) asemele. Amet asub Viinis.

Euroopa põhiõiguste amet ei ole volitatud läbi vaatama individuaalseid kaebusi. Ameti ülesanded on muu hulgas järgmised:
*koguda, analüüsida ja levitada objektiivseid ja usaldusväärseid andmeid; 
*töötada välja uusi meetodeid ja standardeid andmete võrreldavuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks; 
*viia läbi ja/või edendada põhiõigustealast teadustööd ja uuringuid; 
*koostada ja avaldada kas omal algatusel või Euroopa Parlamendi, Nõukogu või Komisjoni taotlusel konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi; 
*edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga, et parandada avalikkuse teadlikkust põhiõigustest.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
EDF

**EDF** on lühend, mis võib tähendada:

* **[[Électricité de France]]**, Prantsusmaa energeetikaettevõte
* **[[Euroopa Arengufond]]**
Euroopa Liidu arengukoostöö

**Euroopa Liidu arengukoostöö** koosneb üksikute liikmesriikide ja Euroopa Liidu arengukoostööst, mille läbiviimise eest vastutab Euroopa Komisjon. Euroopa Liidu arengukoostööd rahastatakse liikmesriikide iga-aastase liikmemaksu, Euroopa Arengufondi (EDF) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) toel.

Euroopa Arengufond (*European Development Fund*) on rahastamisinstrument, mille abil rahastatakse Euroopa Liidu koostööd Aafrika, Kariibi ja Vaikse ookeani regiooni riikidega (AKV-riigid) vastavalt Cotonou lepingule. EDF sisaldab mitmeid instrumente, millest tähtsamad on annetused, riskikapital ja laenud erasektorile.

Euroopa Investeerimispank (*European Investment Bank*) on Euroopa Liidu rahastusinstitutsioon, mis asutati Rooma lepinguga 1958. aastal. EIB rahastab avaliku või erasektori investeerimisprojekte Euroopa Liidus, aga ka arengumaades. Koostöös Euroopa Investeerimispangaga töötab ka 1994. aastal asutatud Euroopa investeerimisrahastu, mis teeb investeeringuid väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid toetavatesse investeerimisfondidesse.

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Välislingid
* ELi arenguabi Euroopa arenguaasta kodulehel
Euroopa rahvusvahelise koostöö foorum

**Euroopa rahvusvahelise koostöö foorum** (*Europe's Forum on International Co-operation, EUFORIC*) on Euroopa arengukoostööle ja arengupoliitikale keskenduv internetipõhine foorum. Foorumit kasutavas võrgustikus osalevad nii uuringuinstituudid, kodanikuühendused, asjatundjate grupid kui ka riigiametnikud. 

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö

## Välislingid
* http://www.euforic.org
Kõik peale relvade

**"Kõik peale relvade"** (Everything but Arms) on Euroopa Liidu 2001. aasta algatus, mis lubab maailma 48 kõige vaesema riigi kaupadele – välja arvatud relvadele – maksu- ja kvoodivaba pääsu EL-i turule. 

See on osa üldiste soodustuste süsteemist (GSP), kuigi sätestab kaheksa aasta pikkuse erandi suhkrule, banaanile ja riisile. Seda kitsendust on aga paljud huvirühmad kritiseerinud, sest just need tooted on kõige vaesemate riikide olulisimad ekspordiartiklid.

Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi

## Vaata ka
* Arengukoostöö
Lahinguluure

**Lahinguluure** ehk **taktikaline luure** on lahinguüksuste tegevus rindejoonel ja rinde lähitagalas vaenlase asetuse, tegevuse, arvukuse ja relvastuse kindlakstegemiseks lahingutegevuse piirkonnas.

## Üksused
Lahinguluure on reeglina jalaväe- või soomusväe üksuste üks ülesanne. Jalaväe või soomusvägede koosseisus on reeglina spetsiaalsed luurepataljonid, luurekompaniid (diviis, brigaad) või luurerühmad (rügement, pataljon). Lahingkompaniide ülesandeks on vajadusel saata välja enda allüksuste koosseisust ajutiselt määratavaid luurejagusid või luuregruppe. 

## Tegevus
Lahinguluurel liigutakse kas jalgsi, maasturitega, soomusautodega, luuresoomukitega või muu sobiva soomustehnikaga. Luure ülesandeks võib olla kas vastase kohta info hankimine või oma põhiüksuste julgestamine. Lahinguüksuste luurajatele võidakse anda mõnikord ülesandeks väiksemate kallaletungide või diversioonide korraldamine vastase tagalas, kuid reeglina on see eriüksuste ülesandeks. Lahinguluure eesmärgil võidakse provotseerida vaenlase üksusi reetvalt tuld avama või manöövreid tegema, et nii paremini luureinfot koguda. Seda nimetatakse .

## Vaata ka
*Maastikuluure

## Välislingid
*Полковник АЛЕКСЕЕВ В, ВОЙСКОВАЯ РАЗВЕДКА, www.vrazvedka.ru
*Основы войсковой разведки, www.desant.com.ua
*Советская войсковая разведка в 1941-1945 гг., agentura.ru
*Полковник С.И. СУРИН, ВОЙСКОВАЯ РАЗВЕДКА В НЕМЕЦКОЙ АРМИИ
*U.S. War Department "Handbook On German Military Forces" (Mar'45)
*US Army FM 17-95 Chapter 3. RECONNAISSANCE OPERATIONS
*US Army FM 21-75 Chptr 6 Combat Intelligence And Counterintelligence
Lemma

**Lemma** ehk **abiteoreem** on teoreem, millel pole küll iseseisvat tähtsust, kuid mis osutub vajalikuks vaadeldava matemaatilise teooria mõne teise teoreemi sõnastamisel. 

## Näiteid
*Rasiowa-Sikorski lemma
*Zorni lemma

## Vaata ka
* teoreem

## Viited
Algebraline täiend

Miinori **algebraline täiend** ehk **alamdeterminant** on selle miinori täiendusmiinor, mis on varustatud märgiga. Täpsemalt, kui maatriks *M**k* on mõne *n*-järku ruutmaatriksi miinor ja  *M**n–k* selle täiendusmiinor, siis miinori *M**k* algebralise täiendi saame, kui selle vastandmiinorit arvuga (–1)*s* korrutada:
: A_k = (-1)^s M_{n-k} \,,
*s* on *M**k* moodustamisel kõrvaldamata jäänud ridade ja veergude järjekorranumbrite summa. 

## Vaata ka

* Adjungeeritud maatriks
* Laplace'i valem

## Viited
Aritmeetiline juur

Mittenegatiivse reaalarvu a *n*-astme **aritmeetiliseks juureks** nimetatakse paarisarvulise positiivse naturaalarvu *n* korral mittenegatiivset reaalarvu, mille *n*-is aste on mittenegatiivne reaalarv a. Kui *n* on paaritu arv, siis võib a olla ka negatiivne. 

Arvu a *n*-astme aritmeetilise juure tähis on  \sqrt[n]{a}.

Arvu *a* nimetatakse juuritavaks, naturaalarvu *n* > 1 juurijaks ja arvu \sqrt[n]{a} nimetatakse *n*-astme juureks arvust *a*.

## Omadused

Igal mittenegatiivsel reaalarvul on parajasti üks *n*-astme aritmeetiline juur.

Juurimine rahuldab järgmiseid omadusi
# \sqrt[n]{a}\sqrt[n]{b} = \sqrt[n]{ab},
# \sqrt[n]{\sqrt[m]{a}} = \sqrt[nm]{a},
# \sqrt[n]{a^m} = (\sqrt[n]{a})^m,
# \sqrt[n]{a^n} = |a|, kui *n* on paaris, ja \sqrt[n]{a^n} = a, kui *n* on paaritu arv,
kus *n* > 1, *m* > 1 on naturaalarvud.

## Näited

: \sqrt[3]{27} = 3 \,  

: \sqrt[4]{(-2)^4} = 2 \,

## Vaata ka

* ''n''-astme juur
* Ruutjuur
* Juurimine

## Viited
Alar Pink

**Alar Pink** (sündinud 10. novembril 1975 Viljandis) on eesti ärijuht.

Õppinud Kopli kunstikoolis, lõpetanud Tallinna ülikoolis reklaami ja meedia eriala, lisaerialaks psühholoogia.

1996–1997 oli ta OÜ Vaimureklaam projektijuht, 1998–2001 Adell Saatchi ja Saatchi projektijuht.

2001–2007 oli ta AS Kalevi turundusdirektor., 2007–2009 AS Kalev Meedia juhataja, 2009–2010 Tallinna linnapea sotsiaalnõunik.

Alates 2010 on ta Tere AS-i turundusjuht. Alar Pink on portaali Neljas peatoimetaja.

## Viited


## Välislingid
*Portaal Neljas 
*Kadri Paas Oliver Kruuda kinkis K-kohukese idee autorile sport-Porsche, Õhtuleht 6. veebruar 2007
*Sulev Vedler Porsche-mees Pink, Eesti Ekspress, 15. veebruar 2007
*Kruudalt Porsche saanud Alar Pink saab Kalev Meedia juhiks, 19. juuni 2007
*Ajakirja Just! juhib Alar Pink, Delfi 8. jaanuar 2008
*Alar Pink – The World is not Enough, Intervjuu Alar Pinkiga, Kalev.ee 15. september 2008
*Anne Oja Krahhi võtmeisikuks kujunes turundusguru Alar Pink, Äripäev 24. jaanuar 2009 
*Kruuda vallandas Alar Pingi, ERR.ee 19. veebruar 2009 
*Katrin Pauts "Ta jagas käsklusi nagu koertele.", Õhtuleht 12. märts 2009 
*Tallinna talentide pink on pikk Postimees, 2. aprill 2009
*Tallinna opositsiooni ei üllatanud Pingi siirdumine Savisaare nõunikuks Postimees, 2. aprill 2009 
*Alar Pink saab Savisaare nõunikuks, Õhtuleht, 2. aprill 2009
*Savisaar: Alar Pink on väga hakkaja mees, Õhtuleht, 2. aprill 2009
EBA

**EBA** on lühend, mis võib tähendada järgmist:
*Eesti Baarmenide Assotsiatsioon
*Eesti Bibliograafia Asutis
*"Kõik peale relvade" (*Everything but Arms*), ELi kaubandusaktsioon
*Euroopa Pangandusjärelevalve (*European Banking Authority*)
Järjend

**Järjend** ehk **korteež** ehk **lõplik jada** on kujutus (funktsioon) lõplikust hulgast {1, 2, …, n} hulka *A*. See kujutus seab igale täisarvule 1-st kuni *n*-ni (*n* on jada pikkus) üheselt vastavusse hulga *A* mingi elemendi: arvule 1 seatakse vastavusse element *a*1, arvule 2 element a2, … ja arvule *n* element *a**n*. Matemaatikas tähistatakse sellist lõplikku jada harilikult nii: (*a*1, *a*2, ..., *a*n).

Järjendiks nimetatakse mõnikord ka lõplikku järjestatud hulka.

Järjendit *n* elemendist koosneval hulgal nimetatakse mõnikord **''n''-korteežiks** ehk **järjestatud ennikuks**.

Sellest definitsioonist järeldub muuhulgas, et hulga A mingi kindel element võib jadas esineda rohkem (ja muidugi ka vähem) kui üks kord.

## Näide
Kui A = {a,b,c}, siis näiteks (b,a,b,c,a) on 5-elemendiline järjend hulga A elementidest.

## Vaata ka
*ennik
*n-korteež

## Viited
Pirita ürdiliköör

**Pirita ürdiliköör** on Altia Eesti AS-i toodetav 40-protsendilise alkoholisisaldusega liköör.

Likööri (ja koha) nimi Pirita on sündinud Rootsi püha Birgitta nimest. Ürdilikööri etiketil on püha Birgitta taustal kujutatud 14. sajandil Tallinna kaupmeeste rajatud Pirita kloostri varemeid. 2013. aastal uuendati pudeli kujundust koostöös disainer Marge Nuggisega.

## Koostis ja tarbimine
Pirita ürdiliköör on kuldpruuni värvusega ja mõrkjalt-magusa maitsega. Pirita ürdilikööri valmistamisel on kasutatud üle kolmekümne kolme loodusliku ürdi, puuvilja, juure ja seemne. Seda tarvitatakse puhtalt, tee või kohviga või lisandina kokteilides (apelsinimahlaga, vahuveiniga, toonikuga). Toote suhkrusisaldus on 350 grammi liitri kohta.

## Viited
Kerishüpokaust

**Kerishüpokaust** on hüpokaustist arenenud keskaegne küttesüsteem, mis koosneb keldris asuvast ahjuruumist ja selle kohale laotud kerisest. Viimase kohal on aukudega võlvlagi, mida katab soojendatava ruumi põrandas suletavate kuumaõhuavadega katteplaat. Müürikanalite kaudu sai suunata kuuma õhku ülemistesse ruumidesse.
## Vaata ka
*Kalorifeerahi
## Viide

## Kirjandus
*Andres Tvauri, ÕHKKÜTE KESKAEGSES VILJANDIS JA MUJAL EESTIS, Viljandi Muuseum, Aastaraamat 2007
Carlos Saavedra Lamas

**Carlos Saavedra Lamas** (1. november 1878 &ndash; 5. mai 1959) oli Argentina teadlane ja poliitik, kes sai 1936. aastal esimese ladinaameeriklasena Nobeli rahuauhinna.

Saavedra Lamas sündis Buenos Aireses ja paistis silma juba üliõpilasena. Pärast 1903. aastal Buenos Airese ülikoolis õigusteaduse alal doktorikraadi (*[[cum laude]]*) saamist töötas ta õigusteaduse, sotsioloogia ja poliitökonoomia õppejõuna.

Akadeemilise karjääri ajal keskendus Saavedra Lamas oma peamistes avaldatud töödes tööõigusele, rõhutades vajadust üldiselt tunnustatavale doktriinile tööjõu kasutamise kohta. Ta oli seotud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) esimeste tegemistega, ja mitmed tema tööd said aluseks Argentina tööseadustikule.  

1906. aastal algas tema poliitiline karjäär ja 1908. aastal valiti ta Argentina parlamenti, kus ta tegutses järjest kahes koosseisus ning kus tema põhiteemaks olid rahvusvahelised suhted. 1915. aastal sai temast justiits- ja haridusminister.

Nobeli rahuauhinna sai ta selle eest, et Argentina välisministrina (1932–1938) vahendas ta kokkulepet, mis lõpetas Chaco sõja Paraguay ja Boliivia vahel ning algatas veel mitmepoolseid mittekallaletungilepinguid mitme Lõuna-Ameerika ja Euroopa riigi vahel.

Väljapaistvaim neist oli edumeelne Lõuna-Ameerika sõjavastane pakt, mis sätestas, et sõjaolukorra tekkimise korral kahe või enama allakirjutanu vahel on ülejäänud allakirjutanud riigid kohustatud looma erikomiteesid sõjategevuse lõpetamiseks ning astuma diplomaatilisi ja majanduslikke samme mõlema vaenupoole vastu, kuni need lepivad kokku sõjategevuse lõpetamises. Selle leppe ratifitseeris enamik Ladina-Ameerika riike ning hiljem võeti see vastu Rahvasteliidus, ning selle allkirjastasid ka Ameerika Ühendriigid ja 11 Euroopa riiki.

1932. aastal algatas ta Washingtoni 3. augusti deklaratsiooni, milles kinnitati, et Ameerika rahvad keelduvad tunnustamast territoriaalseid korraldusi, mis on saavutatud okupatsiooni või relvade abil vallutamise teel. 

1936. aastal valiti Saavedra Lamas Rahvasteliidu täiskogu presidendiks.

Aastatel 1941–1943 oli ta Buenos Airese ülikooli rektor, seejärel kuni 1946. aastani professor.

Carlos Saavedra Lamas on maetud La Recoleta surnuaiale Buenos Aireses.

## Välislingid
* Saavedra Lamas Nobeli Komitee kodulehel
Bali tiiger

**Bali tiiger** (*Panthera tigris balica*, indoneesia keeles *harimau Bali*, arhailises bali keeles *samong*) on tiigri väljasurnud alamliik, kes elutses vaid Bali saarel Indoneesias.

Bali tiiger oli üks kolmest tiigri alamliigist Indoneesias koos jaava (samuti välja surnud) ja sumatra tiigriga (eriti ohustatud). Bali tiiger oli tiigri alamliikidest väikseim.

Teadaolevalt viimast korda nähti bali tiigrit 27. septembril 1937, kui maha lasti täiskasvanud ematiiger. Täiesti võimalik, et see oli viimane bali tiiger.

Bali tiigrile sai saatuslikuks elukeskkonna kadumine ning jahipidamine. Arvestades saare väiksust ja vähest metsasust, ei saanud algne populatsioon olla suur.

Bali tiigrit ei ole kunagi filmitud ega loomaaias näidatud. Säilinud on mõned nahad, koljud ja kondid, mida muuseumides näidatakse. Londonis Briti muuseumis on suurim kogu 2 naha ja 3 koljuga.

Eelajaloolisel ajal elas Bali saarel trinili tiiger, mis asus Indoneesiasse elama 1,2 miljonit aastat tagasi ja suri välja umbes 50 000 aastat tagasi, jõudmata kohtuda inimesega. Ta oli tiigri alamliik, kuid teda ei peeta bali ega jaava tiigri eellaseks.

## Üldiseloomustus

Nagu teisedki tiigrid, olid bali tiigrid lihasööjad ja jahtisid teisi imetajaid: metssigu, hirvi, muntjakke, puna-džunglikanu, sisalikke, ahve ja bantenge – viimased neist on nüüdseks Balil samuti välja surnud. Looduslikud vaenlased puudusid. Nad elasid tavaliselt 8–10-aastaseks.

Neil oli lühike tumeoranž karv ning tumedamad triibud, mida oli vähem kui teistel tiigri alamliikidel. Triipude vahel olid mõnikord väikesed mustad täpid. Pead kattis neil ebaharilik triipudest koosnev muster.

See alamliik oli tiigri alamliikidest kõige väiksem ja kasvult sarnane pigem Aafrika leopardile või Põhja-Ameerika puumale. Isaslooma mass oli tavaliselt 90–100 kg, pikkus 220–230 cm. Emaslooma kaal oli tavaliselt 65–80 kg, pikkus 190–200 cm.

Emasloomade tiinus kestis tavaliselt 103 päeva. Tavaliselt sündis korraga 2–3 poega, kes kaalusid sündides 1–1,3 kg. Järglased sündisid pimedatena. Üheaastastena hakati neid emast võõrutama ja täielikult iseseisvusid nad 18 kuu vanuste või kaheaastasena. Mõnikord jäid tiigrikutsikad ema juurde veel üheks aastaks.

## Uskumused

Bali tiigril oli balilaste uskumustes tähtis koht. Näiteks pidasid nad tiigri vurrusid vägevaks ja avastamatuks mürgiks. Miguel Covarrubiase 1937. aasta raamatu "Jumalate saar" järgi anti bali lapsele pärast sündimis amuletiks kaelakee musta koralliga ja tiigri hammas või konditükk. Paljud balilased, nagu mõned teisedki aasia rahvad, armastavad kanda tiigri kehaosadega ehteid, seda nii staatuse märgiks kui usulistel põhjustel. Tiigrihammastest ja -küüntest kaelakeed ning poleeritud hambad on tänapäevani kasutusel. Kuna tiigrid on nii Balil kui naabruses asuval Jaaval välja surnud, on hakatud vanu ehteid pärandama ja muidu korduvkasutama, samuti asendama leopardi ja päikesekaru kehaosadega.

## Viited

## Välislingid

* Save The Tiger Fund – Death of the Bali Tiger