2026. aasta Eesti presidendivalimised

**2026. aasta Eesti presidendivalimised** toimuvad 2026. aasta sügisel. Esimene hääletusvoor Riigikogus on kavas korraldada 2. septembril. Ametis oleva presidendi ametiaeg lõpeb 10. oktoobril.

## Valimiste protseduur

Esimeseks hääletusvooruks kandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt viiendikul Riigikogu koosseisust (21 saadikut). Valituks tunnistatakse see kandidaat, kelle poolt hääletab Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline enamus (68 saadikut).

Kui ühegi kandidaadi poolt ei anta nii palju hääli, seatakse üles uued kandidaadid ja korraldatakse teine hääletamisvoor. Kui ka seekord ei saa ükski kandidaat nõutavat häälteenamust, korraldatakse kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel kolmas hääletamisvoor. Mõlemas voorus on valituks osutumiseks nõutav kahekolmandikuline häälteenamus.

Kui president ei osutu Riigikogus ka kolmandas hääletamisvoorus valituks, kutsutakse kokku valimiskogu.

Valimiskogu koosneb Riigikogu liikmetest ja kohaliku omavalitsuse volikogude esindajatest. Omavalitsuste esindajate arv valimiskogus sõltub kehtivast haldusjaotusest ja hääleõiguslike kodanike arvust vallas või linnas. 2026. aasta veebruari seisuga kuuluks valimiskogusse 107 volikogude esindajat ja 101 Riigikogu liiget, kokku oleks valimiskogul 208 liiget.

Esimeseks hääletamisvooruks esitatakse valimiskogule automaatselt kaks Riigikogu kolmandas hääletusvoorus osalenud kandidaati. Lisaks võivad vähemalt 21 valimiskogu liiget seada üles uue kandidaadi. Valituks osutub kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus.

Kui ükski kandidaat ei saa esimeses voorus nõutavat enamust, toimub kahe esimeses voorus enim hääli saanud kandidaadi vahel teine hääletamisvoor. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus.

Kui ka siis ei osutu ükski kandidaat valituks, algab kogu protseduur Riigikogus uuesti.

## Võimalikud kandidaadid

Kandidaadiks võib üles seada sünnilt Eesti kodaniku, kes on vähemalt 40 aastat vana ega ole tegevväelane. Kehtiva seaduse alusel algab kandidaatide registreerimiseks esitamine neljandal päeval enne esimese hääletusvooru päeva.

Valitsuserakonnad on seadnud eesmärgiks valida president ära Riigikogus, kuid opositsioon peab seda pigem ebatõenäoliseks. Eesti Konservatiivne Rahvaerakond kavatseb tulla suvel kindlasti välja oma kandidaadiga.

Ametis olev president Alar Karis andis 2025. aasta sügisel mõista, et suure tõenäosusega ta teiseks ametiajaks ei kandideeri, kuid jättis hiljem siiski avatuks võimaluse seda kaaluda. Ekspertide hinnangul on valitsus hakanud temaga avalikult konfliktidesse astudes kujundama aga maastikku selleks, et teda mitte toetada ja tuua välja mõni teine kandidaat.

2026. aasta jaanuaris otsustas koalitsiooninõukogu alustada konsultatsioone presidendikandidaadi leidmiseks. Enda valmidusest kandideerida oli selleks ajaks teatanud Riigikogu esimehe nõunik Indrek Tarand, kes osales 2011. aasta presidendivalimistel Keskerakonna poolt üles seatud kandidaadina. Presidendiks kandideerimist ei välistanud ka Euroopa Parlamendi liige Urmas Paet, kes kuulub Reformierakonda.

Keskerakonna fraktsiooni juhi Lauri Laatsi sõnul oleks nende koostöö koalitsiooniga võimalik juhul, kui koalitsioon toetaks Alar Karise jätkamist presidendina. Keskerakonna juhatus on süüdistanud valitsust Karise kritiseerimises sisepoliitilistel eesmärkidel, et takistada tema jätkamist presidendina teisel ametiajal. Keskerakond toetas Karise kandidatuuri ka 2021. aasta presidendivalimistel.

Politoloogid leiavad enamasti, et presidendi valimine Riigikogus on tänavu keeruline. Tarmo Jüristo hinnangul on aga võimalus selle juhtumiseks varasemast suurem, kuid selleks tuleb leida kompromisskandidaat.

Postimehe poliitikatoimetus eelistaks näha kandidaadina kõige enam praegust õiguskantslerit Ülle Madiset. Välisministeeriumi kantsler Jonatan Vseviov, keda meedias samuti presidendikandidaadiks on pakutud, ei ole presidendiks kandideerimist otsesõnu välistanud, vaid on rõhutanud, et ei soovi sel teemal spekuleerida. Võimaliku kompromisskandidaadina on nähtud ka endist kaitsepolitsei peadirektorit Arnold Sinisalu.

## Arvamusküsitlused

## Viited

## Välislingid
*Vabariigi Presidendi valimise seadus