open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Margareta Engström

**Margareta Engström** ehk Madlike on tegelane Astrid Lindgreni raamatutes "Madlike" ning "Madlike ja Jaanikingu põnn".

## Karakter
Margareta Engström on peaaegu seitsmeaastane tüdruk. Ta hakkas ennast väiksena ise Madlikeseks hüüdma ja sestsaadik jäi see nimi talle külge. Margaretaks hüütakse teda ainult siis, kui ta on mingi pahandusega hakkama saanud – tõsi küll, seda juhtub üpris tihti. Madlike tahaks väga olla hea ja kuulekas, seepärast on lihtsalt kahju, et see ei kipu alati õnnestuma. 

Liinuse Ida tavatseb öelda, et "sellele plikale kargavad plaanid pähe niisama kähku, kui põrsas silmi pilgutada jõuab". Õhtuti jutustab Madlike Liisbetile lugusid, sealhulgas ka Liinuse Idalt kuuldud piiblilugusid. Vanemad muretsevad, et Madlike on tuisupea, ning ka koolipreili sõnul on tal kooliga kohanemisel raskusi. Äpardused lihtsalt juhtuvad alalõpmata. Äparduste varjamiseks mõtleb ta välja klassivenna Rihardi, kelle kaela kõik ajab. Üldse on ta elava fantaasiaga laps, kes mõtleb välja igasuguseid mänge ning ka nutikaid lahendusi probleemidele. Lugemine tuleb Madlikesel soravalt välja, kirjutamisega on lood veidi halvemad, aga kõige halvemad on lood arvutamisega. 

Madlike saab kergesti vihaseks ning oskab hästi kakelda. Kui Madlikesele tuleb peale selline raev ja meeleheide, nagu see ainult temaga võimalik on, nimetab isa seda Suureks Maavärinaks. Tegelikult on ta hooliv tüdruk, kes tahab, et kõik alati õnnelikud oleksid, nii palub ta ema, et see jõululaupäeval väsinud ei oleks, ning kingib Abbele suupilli, et ta liiga väheste jõulukinkidega ei jääks. Madlikesele meeldib ka laule välja mõtelda, näiteks mõtleb ta isa lohutamiseks välja "Mökulaulu" ja oma surma ootavatele täidele ühe lahkumislaulu. 

Välimuselt on Madlike päevitunud, paksude pruunide juuste, pikkade tumedate ripsmete ning siniste silmadega. Ta on peenike ja sihvakas, tugev ning väle nagu kass. Liinuse Ida ütleb ikka, et Madlike poleks pidanud plikaks sündima, tema oleks pidanud olema poiss. Madlikesel hakkab kergesti nina verd jooksma, enamasti ei tähenda see midagi hullu, tõsi, vahel kaasneb see kaklemisega. Madlike ise on oma välimusega täiesti rahul, ta leiab, et on isa moodi, ning see tähendab, et ta saab kindlasti mehele. 

## Seosed
Madlikese karakter on paljuski võetud Astrid Lindgreni parima lapsepõlvesõbra Anne-Marie pealt. Too oli härra Ingeströmi tütar ja nad elasid suures valges majas, olles autori lähimad naabrid. Mardie – Rootsi versioon Madlikesest – oli Anna-Marie hüüdnimi. Paljud raamatus kirjeldatavad mängud on pärit nende lapsepõlvemängudest. Mardie oli julge ja tugev, ta õpetas Astridit kaklema ning koos ronisid nad puude otsa ja katustele. Madlikese väike õde Liisbet sarnaneb paljuski Anna-Marie õe Stinaga. 

Mõlemas filmis ("Du är inte klok, Madicken", 1979, ja "Madicken på Junibacken", 1980) ning sarjas "TV-piraterna" (1983) mängis Madlikest rootsi lapsnäitleja Jonna Lisa Liljendahl. Ta on sündinud 6. novembril 1970 Stockholmis.

## Viited
Abbe Nilsson

**Abbe Nilsson** on tegelane Astrid Lindgreni raamatutes "Madlike" ning "Madlike ja Jaanikingu põnn".

Abbe on Madlikese 15-aastane naabripoiss. Ta on kõhetu, aga ilus poiss heledate juuste, siniste silmade ja suure suuga. Pügamata juuksepahmaku peale surub ta tihti oma soni. Madlike on otsustanud, et kui mingi abiellumine vajalik on, siis abiellub ta just Abbega, kuigi poiss sellest veel midagi ei tea. 

Abbe küpsetab suhkrukringleid ja müüb neid turul, kuigi tegelikult peaks kringleid küpsetama isa ja turul peaks seisma ema, aga enamasti jääb kõik poja õlgadele. Abbe ise tahaks hoopis meremeheks saada. Vahel kaalub ta ka Siberi suure raudtee vedurijuhi või aardeotsija ametit. Köögis küpsetades jutustab ta Madlikesele lugusid sõjast, mõrtsukatest ja vaimudest. Muuhulgas jutustas ta ka, et on pärit krahvisoost ning tal on kummitav vaarisa „kõrgestisündinud krahv Abbe Nilsson Krook“. Vahel ta küll lollitab väikese Madlikesega, aga tegelikult on ta hea poiss. Õhtuti käib Abbe akna taga kuulamas, kuidas Jaanikingul enne magama jäämist lauldakse, pärast ära hiilides on ta väga ettevaatlik, et mitte nartsisse maha tallata. 

Jõulude eel on Abbe ainus, kes kodu koristada üritab, ning ta seab üles ka päkapikkudega plakati. Lisaks ostab ta jõulukingiks vanematele valge varjuga petrooleumlambi, mille jaoks ta on kaua raha teeninud. Vanemad seevastu unustavad tema kingituse aastast aastasse ära. Samas on isa Abbe üle uhke ja kutsub teda "minu poeg" ning tahab vahel midagi poja heaks teha – kuigi paljuski enesetõestuseks.

Abbel on kaks küülikut: hall Mams ja pruun Paps. Nad saavad pojad, aga pojad saab Paps, mitte Mams. Lisaks loomadele meeldivad Abbele jõnglased, ka Kaisa. Ta tähendab, et üldse meeldib ta ka kõigile Jaanikingu tüdrukutele – tõsi, ta pole päris kindel kuidas on lood Alvaga.
Isetühjenemine

**Isetühjenemine** on keemiliste vooluallikate puhul nendes sisalduva elektrihulga iseeneslik vähenemine aja jooksul, seda ka siis, kui neist voolu ei tarbita. Isetühjenemine võib sõltuvalt  keemilise vooluallika liigist ja süsteemist toimuda erineva kiirusega. Selle omaduse arvestamine aitab valida seadmele sobiva toiteallika vastavalt kasutamise iseärasustele.
## Üldist
Isetühjenemist põhjustavad kõrvalreaktsioonid ja sisemised lühised. Kõrvalreaktsioonid, mille peapõhjuseks on keemiliste ainete ebapuhtus, kulutavad vooluallika elektroodide elektrokeemiliselt aktiivset materjali. Siselühised leiavad aset, kui elemendi negatiivse ja positiivse elektroodi aktiivained satuvad vahetusse kokkupuutesse, põhjuseks harilikult ebatäiuslik või vigastusega separaator (elektroodide eraldaja).

Isetühjenemist mõjutab tugevasti ümbrustemperatuur: üldreeglina suurendab temperatuuri 10-kraadine tõus isetühjenemise kiirust kahekordselt.

Isetühjenemisest sõltub olulisel määral patarei säilimiskestus. Säilimiskestus ehk säilivus on ajavahemik, mille lõppedes toatemperatuuril säilitatud elemendil on alles veel  näiteks 90% esialgsest mahutavusest. Säilimisaja lõpu kuu ja aasta on märgitud elemendile.
## Patareide ja akude isetühjenemise võrdlus
Akud isetühjenevad patareidest oluliselt kiiremini, seepärast on andmed patareidel aasta kohta ja akudel kuu kohta.

Kõige suurem on isetühjenemise kiirus NiCd- ja eriti NMH-akudel, mille odavamad eksemplarid võivad kuu jooksul kaotada kogu oma laengu (kuigi esialgne mahutavus ei pruugi olla kuigivõrd vähenenud). Neid on kõrvale tõrjumas täiustatud modifikatsioon LSD-NiMH-aku, mida võib isetühjenemise poolest võrrelda tavalise leeliselemendiga.
LSD-NiMH-aku

**LSD-NiMH-aku** (lühend LSD inglise keele sõnadest *low self-discharge* aeglaselt isetühjenev) on nikkel-metallhüdriidaku täiustatud modifikatsioon, mis töötati välja Sanyo firmas ja lasti 2005. aastal välja nime all Eneloop. Selle akutüübi eriomaduseks on eriti aeglane isetühjenemine, mis saavutati keemiliselt stabiilsemate elektroodi- ja separaatorimaterjalide kasutamisega.
## Võrdlus tavaliste NiMH-akudega
Tavalise  nikkel-metallhüdriidaku isetühjenemine on eriti kiire kohe laadimise järel: esimese paarikümne tunni kestel väheneb aku laeng (mahutavus) kuni kümnendiku võrra ja seejärel 15 ‒ 50 % kuus. Sellepärast pole nad sobivad väikese voolutarbe korral (näiteks juhtpuldis) või seadmeis, mida harva kasutatakse.

Esimese  põlvkonna LSD aku isetühjenes kohe pärast laadimist esimese kuue kuu jooksul kuni 10 % ja edasi keskmiselt 5 % aastas. Täiustatud akutüübid säilitavad  laengust ühe aasta pärast 90% ja kolme aasta pärast 80%.  Seetõttu saab neid akusid turustada laetult ja kasutada ka nõrga voolutarbega seadmeis pikka aega ilma laadimise vajaduseta.

LSD-akudel on väike sisetakistus, järelikult nende pinge langeb ka suure koormusvoolu korral (näiteks videokaameras) vähem kui NiMH-akudel.

Nimimahutavus on mõnevõrra väiksem kui tavalistel NiMH-elementidel:
*AA-suurusel LSD-NiMH-elemendil 2000 ‒ 2500 mAh, tavalisel NiMH-akul kuni 3300 mAh;
*AAA-suurusel LSD-NiMH-elemendil kuni 1000 mAh, tavalisel NiMH-akul kuni 1300 mAh.
LSD-akusid võib laadida  tavalise NiMH-aku laaduriga. Aku tööea seisukohast on loomulikult eelistatavad taibukad laadurid, mis valivad kohase laadimisrežiimi ja lõpetavad laadimistsükli automaatselt. Laadimis-tühjenduskordade arvu poolest ei erine LSD-akud tavalistest NiMH-akudest.

## Aeglaselt tühjenevate NiMH-akude tootemarke
Sanyo Peneloope-akude eelised osutusid sedavõrd ilmseks, et ka patareitootjad GP Batteries ja Yuasa töötasid välja samalaadsed tehnoloogiad; GP toodete marginimi on ReCyko, Yuasal eNiTIME. Paljud teised tootjad valmistavad ja kaubastavad nende tehnoloogiate baasil valmistatud akusid mitmesuguste marginimede all, näiteks Duracell Pre-charged, Panasonic Infinium, Panasonic Rechargeable EVOLTA,  Philips MultiLife Ready to use,  Sony Cycle Energy Blue, Varta Ready2Use.
## Vaata ka
*Isetühjenemine

## Viited

## Välislingid
* Pre-Charged (Low Self-Discharge) Rechargeable Battery Comparison
* Recyko
Muravlenko

**Muravlenko** on linn Venemaal Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas. Linn asub 480 km kaugusel Salehardist.

Aastal 2002 elas linnas 36 000 inimest ja 2010. aastal 33 400 inimest.

## Viited
Owe Petersell

**Owe Petersell** (sündinud 11. aprillil 1972 Pärnus) on eesti ajakirjanik.

## Hariduskäik
Ta lõpetas 1990. aastal hõbemedaliga Pärnu 4. Keskkooli, 1995. aastal *[[cum laude]]* Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna eripedagoogika erialal ning sai sotsiaalteaduskonnast 1997. aastal magistrikraadi eripedagoogika erialal.

## Töökäik
Ta töötas 20 aastat, jaama esimesest päevast alates, raadiojaamas Elmar, olles aastail 2004–2017  Raadio Elmar peatoimetaja. 2017. aastal asus tööle Tallinna Botaanikaaeda. 2018. aastast on ta Vikerraadio ja ETV "Terevisiooni" saatejuht.

Lisaks raadiotööle on Petersell juhtinud telesaateid (uudistesaadet "A4" TV3-s, hommikusaadet "Värskelt õhus" Eesti Televisioonis, heategevussaadet "Jõulusoojus" Kanal 2-s jm), teinud modellitööd ja väikseid näitlejarolle ("Taarka", "Kelgukoerad"). Ta on osalenud "Eesti otsib lemmiklaulu" akadeemias ja korduvalt "Eurolaulu" žüriis.

## Looming
Owe Petersell on kirjutanud laulusõnu (Anne Veskile "Ingleid ei...", "Ma saadan ta", "Ma tänan sind", "Ma ju tean", "Oled mulle vaid tuul" ja "Peatu hetkeks", Marju Länikule "On üks meil hing" ja "Süda silmades", Kaire Vilgatsile "Maailm hea", Vaike Hannustile "Veel hoolin", Brigita Murutarile "Hõbenuga" jpt). 

Laulusõnu on ta kirjutanud ka Mark Fallbergi varjunime all ("Põgenen" ja “Sinuga end elusana tunda võin”, muusika Mikk Targo, "Lõpp sellel lool", viis Grete Paia, "Sina loed, ei muu", muusika Rolf Roosalu). 

## Tunnustus
*2014 Selge Kõneleja auhind
*2017 Kuldmikrofon

## Viited

## Välislingid
*Ajastu lõpp | Owe Petersell lahkub Raadio Elmari eetrist. Mis saab edasi?
*Owe Petersell avaldab, miks ta raadio Elmarist lahkus 
*Kuldmikrofon 2017 võitja on Owe Petersell
Klaverikontsert

**Klaverikontsert** on instrumentaalkontsert sümfooniaorkestrile ja sooloklaverile.

Teose vormiks on tavaliselt sonaaditsükkel.

Klaverikontserte hakati kirjutama 18. sajandi lõpus, eriti populaarsed olid need klassikalisel ja romantilisel ajajärgul. Kõige tähtsam roll selle žanri arendamisel oli Wolfgang Amadeus Mozartil, kes kirjutas 27 klaverikontserti. Teisi tuntumaid klaverikontserte on loonud Ludwig van Beethoven, Frédéric Chopin, Ferenc Liszt, Camille Saint-Saëns, Sergei Rahmaninov, Robert Schumann, Edvard Grieg, Johannes Brahms ja Pjotr Tšaikovski.
Osmino

**Osmino** (vene keeles *Осьмино*) on alevik Venemaal Leningradi oblastis Luga rajoonis, Osmino külaasunduse halduskeskus. Alevit läbib Saba jõgi. Asulat on esmamainitud kirjalikes allikates 1498. aastal.  1961. aastani oli Osmino rajoonikeskuseks. Alevikus asub haigla, kultuurimaja ja keskkool. Suurim ettevõte on aktsiaselts Partisan (ОАО "Партизан"). 2006. aastal elas alevikus 1644 elanikku.

## Etümoloogia
Osmino nime päritolu kohta on erinevaid tõlgendusi. Kord murdunud seal Peeter I tõlla telg ('telg' on vene keeles *ось*). Telg vahetati välja ja Vene tsaar andis kohale nime "telje" venekeelse vaste järgi. Teise tõlgenduse kohaselt on Osmino nimi seotud mõistega *восьмино*, mis on vana vene pindalaühik (u 1/4 aakrit). Ent Osmino nimi võis pärineda ka sõnast *осма*, mis tähendab vene keeles elamut. 

## Ajalugu
XVIII sajandi alguses oli Saba jõe kallastel paiknev Osmino üheks strateegilise tähtsusega punktiks Venemaa ja Rootsi piiril. 1700. aastal, mil Peeter I ründas esimest korda Narvat, läbis Osminot "Šeremetjevi tee" – tee, mida mööda liikusid feldmarssal B. P. Šeremetjevi väed, teiste hulgas ka tsaar ise.

1941. aasta juulist 1944. aasta veebruarini oli Osmino okupeeritud Saksa vägede poolt.

Samal ajal Leningradi oblastiga moodustati 1. augustil 1927 Osmino rajoon. Rajoon likvideeriti 1961. aasta augustis ja selle territoorium jagati Luga ja Volossovo rajooni vahel. 

## Hariduselu
1861. aastast tegutseb külas kool. Täna kannab see nime Osmino Üldhariduslik Keskkool. Koolis õpib 180 õpilast ja töötab 21 õpetajat.

## Vaatamisväärsused
* 1709. aastal Peeter I korraldusel rajatud puidust Püha Jüri kirik (*Церковь Георгия Победоносца*)
* 1996. aastal avatud Osmino keskkooli muuseum 
* Suure isamaasõja (1941–1945) monument kultuurimaja juures

## Galerii

Pilt:Osmino6.jpeg|Vaade Osmino alevikule


## Viited


## Välislingid
* Leningradi oblastist leiti tegutsev invaliidide koonduslaager. Õhtuleht, 31. juuli 2007
* Гдовский уезд. Церкви второго благочиннического округа. Погост Осьминский
* Осьмино. Обновление Царяграда.
* Администрация Осьминского сельского поселения
40 eKr

**Aasta 40 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see 714. aasta *[[ab urbe condita]]*. 

## Sündmused
Gnaeus Domitius Calvinus ja Gaius Asinius Pollio olid Rooma konsulid.
*Teine triumviraat - Augustus, Marcus Aemilius Lepidus ja Marcus Antonius jagasid Rooma impeeriumi mõjusfäärideks.

## Sündinud
* Kleopatra Selene, Kleopatra VII ja Marcus Antoniuse tütar
* Aleksander Helios, Kleopatra VII ja Marcus Antoniuse poeg

## Surnud
* Gaius Claudius Marcellus Minor, Rooma senaator
1965. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

**[[1965]]. aasta [[Kreeka-Rooma maadlus]]e maailmameistrivõistlused** toimusid Soomes Tamperes.

## Medalid
Ideaalne vedelik

**Ideaalne vedelik** ehk **ideaalvedelik** on kujutletav vedelik, millel täielikult puudub viskoossus ja kokkusurutavus.

Ideaalse vedeliku kontseptsiooni kasutatakse laialdaselt hüdromehaanika ja aerodünaamika arvutustes.

## Vaata ka
*Ideaalne gaas

## Viited
Evelyn Glennie

Dame **Evelyn Elizabeth Ann Glennie** (sündinud 19. juulil 1965 Aberdeenshire's) on šoti löökpillimängija (trummid, marimba ja ksülofon). 

Ta on esimene soololöökpillimängija 20. sajandi läänemaailmas. 
11-aastaselt jäi ta 90 % ulatuses kurdiks.

## Tunnustus
* 2007 – Briti impeeriumi ordu *dame commander* (DBE)
* 2015 – Polari muusikaauhind
* 2023 – Léonie Sonningi muusikaauhind

## Viited

## Välislingid
* Evelyn Glennie koduleht
*Evelyn Glennie TED-kõne "How to truly listen"
Endel Lippus

**Endel Lippus** (3. detsember 1926 Tallinn – 30. september 2008) oli eesti viiuldaja ja muusikapedagoog.

## Haridus
Ta lõpetas 1945. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1951. aastal viiuli erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Herbert Laane ja Vladimir Alumäe klass). Täiendas end aastatel 1951–1954 Leningradi konservatooriumis Juli Eidlini juures.

## Töökäik
Lippus töötas 1961–2006 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis / Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias viiuliõppejõuna, 1977–1983 keelpillikateedri juhatajana, dekaanina ja 1983–1991 prorektorina.

Tema õpilased on olnud teiste hulgas Andres Mustonen, Mati Uffert, Ülo Kaadu, Anu Järvela, Ulrika Kristian, Toomas Nestor ja Olga Voronova.

## Tunnustus
*1982 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
*2004 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (teenete eest eesti muusikahariduse arendamisel)

## Isiklikku
Tema abikaasa oli pianist ja pedagoog Virve Lippus. Muusikateadlane Urve Lippus oli nende tütar, teine tütar on ajalooõpetaja Karin Lippus.

## Viited

## Välislingid
*Endel Lippus 3. XII 1926 – 30. IX 2008 *Sirp*, 17. oktoober 2008
Kassiteriit

**Kassiteriit** on oksiidne mineraal, tinaoksiid (SnO2).

Kassiteriit on peamine tinamaak.

Kassiteriit kuulub tetragonaalse süngooniaga mineraalide hulka. Mineraali kõvadus Mohsi skaalal on 6–7, tihedus 6,8–7,1 g/cm³.

Värvuselt on mineraal enamasti pruun või must. Ta on tavaliselt läbipaistmatu, heledamad kristallid võivad olla ka läbipaistvad.

Kassiteriiti peetakse poolvääriskiviks ja sellest valmistatakse ehteid.

Kassiteriidi leiukohad on Malaisias, Tais, Indoneesias, Somaalias, Venemaal, Rwandas, Austraalias, Boliivias, Mehhikos, Kongo DV-s, Hiinas, Brasiilias.

## Välislingid
Volframiit

**Volframiit** ((Fe,Mn)WO4) on rauda, mangaani ja volframit sisaldav monokliinne mineraal.

Volframiit kuulub tähtsamate volframimaakide hulka.

Värvuselt on ta punakaspruun kuni must. Kõvadus Mohsi skaalal on 4–4,5, tihedus 7,1–7,5 g/cm³.

Volframiiti leitakse tavaliselt kvartsisoontest. Mineraali kaevandatakse muu hulgas Hiinas, Suurbritannias, Portugalis, Boliivias, Birmas, Malaisias, Rwandas, Austraalias, USA-s, Lõuna-Koreas, Kongo DV-s.

## Välislingid
Pisi-vesiroos

**Pisi-vesiroos** (*Nymphaea thermarum*) on vesiroosiliste sugukonda vesiroosi perekonda kuuluv veetaimeliik.

Pisi-vesiroos on väikseim vesiroos. Arvati, et ta on looduses hävinud. Ta kasvas endeemsena Rwanda edelaosas Mashyuzas ühesainsas väikeses veekogus veel kuni 2008. aastani, mil veekogu toitev kuumaveeallikas ammendus. Taime elukohaks oli umbes 25-kraadise temperatuuriga mudalomp. 2023. aastal leiti Rwandast taime uus elukoht.

Pisi-vesiroosi avastas 1987. aastal saksa botaanik Eberhard Fischer.

Taime lehe laius võib olla isegi umbes 1 cm. Õied on väikesed ja valged, kollaste tolmukatega.

Aastal 2009 õnnestus Kew' botaanikaaias pisi-vesiroosi seemnetest taimed kasvatada.

## Viited

## Välislingid
* Nymphaea thermarum in Kew Gardens
* Nymphaea thermarum
Mashyuza

**Mashyuza** on asula Rwanda edelaosas Lääneprovintsis, Bugaramast umbes 4 km põhjakirdes.

Asula geograafilised koordinaadid on .

Mashyuza endeemina kasvas kuni 2008. aastani väikseim vesiroos pisi-vesiroos.

## Viited
Bugarama

**Bugarama** on linn Rwanda edelaosas Lääneprovintsis Rusizi ringkonnas.

Bugarama asub umbes 3 km kaugusel Burundi piirist.
Urve Lippus

**Urve Lippus** (5. märts 1950 Tartu – 13. mai 2015) oli eesti muusikateadlane, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor.

## Haridus
Lippus lõpetas 1975. aastal Tallinna Konservatooriumi muusikateaduse erialal, kus tema juhendajad olid Herbert Tampere ja Ingrid Rüütel. 1985. aastal kaitses ta Moskva Konservatooriumis kunstiteaduste kandidaadikraadi muusikateaduse erialal. 1995. aastal kaitses ta Helsingi Ülikoolis muusikateaduses doktoritöö "Linear musical thinking. A theory of musical thinking and the runic tradition of Baltic-Finnish peoples" ja sai filosoofiadoktori kraadi.

## Töökäik
Lippus töötas aastatel 1975–2000 Keele ja Kirjanduse Instituudis. 

Alates 1976. aastast töötas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (kuni 1993 Tallinna Konservatoorium, kuni 2005 Eesti Muusikaakadeemia), algul tunnitasulise ja erakorralise õppejõuna. Aastatel 1990–1995 oli ta dotsent ja alates 1995. aastast professor. Aastatel 1990–1995 juhtis Lippus muusikaajaloo kateedrit, 1995–2013 oli ta muusikateaduse osakonna juhataja.

## Tunnustus

* 1995 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Eesti esimese muusikateadusliku doktoriväitekirja kaitsmine)
* 2000 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti aastapreemia (raamatu "Lauldud sõna" koostamine ja muusikateaduslik tegevus)
* 2009 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti aastapreemia (projekti "Eesti helisalvestised 1939" meeskond: Urve Lippus, Kadri Steinbach, Ilvi Rauna, Anu Sõõro, Tuuli Aule, Claus Byrith, Morten Hein (eesti muusikaloo kuuldavaks tegemise eest))
* 2010 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (muusikateadusliku hariduse ülesehitamise eest)

## Isiklikku
Urve Lippuse isa oli viiuldaja ja muusikapedagoog Endel Lippus, ema pianist ja muusikapedagoog Virve Lippus. Keeleteadlane Pärtel Lippus on tema poeg.

## Viited

## Välislingid
*Suri muusikateadlane Urve Lippus
*
*Urve Lippuse koduleht
Straton

**Straton** on mitme tuntud isiku nimi:
*Straton I (Sidon), Sidoni valitseja (4. sajand eKr)
*Straton II (Sidon), Sidoni valitseja (4. sajand eKr)
*Straton Lampsakosest, vanakreeka filosoof (umbes 335 eKr – 269 eKr)
*Straton (arst), Aleksandria arst, Erasistratose õpilane (2. sajand eKr)
*Straton I (Pandžab), Pandžabi valitseja (2. sajand eKr)
*Straton II (Pandžab), Pandžabi valitseja (1. sajand eKr – 1. sajand pKr)
*Straton Sardisest, vanakreeka luuletaja (2. sajand pKr)
Straton Lampsakosest

**Straton** Lampsakosest (vanakreeka keeles Στράτων; u 335 eKr Lampsakos – u 269 eKr) oli vanakreeka filosoof, peripateetikute koolkonna liige, Lykeioni juhataja pärast Theophrastose surma.

Straton tegeles palju loodusteaduste uurimisega nii, et sai omale lisanime Füüsik (Physikos). Ta lisas loodusteaduslikke elemente ka Aristotelese ideedele, samas seadis ka Aristotelese väiteid kahtluse alla. (Straton vaatles vihmapiiskade kiirenevat langemist räästast ja polnud nõus Aristotelese väidetava ühtlase liikumisega). Tema täiendused viisid selleni, et ta hakkas eitama aktiivse Jumala vajalikkust universumi loojana ja leidis, et universumi toimimiseks piisab loodusseadustest.

## Kirjandus
*Marie-Laurence Desclos, William W. Fortenbaugh (ed.): *Strato of Lampsacus. Text, translation, and discussion*. (*Rutgers University studies in classical humanities*; 16.) New Brunswick; London: Transaction Publishers, 2011.
Peripateetikud

**Peripateetikud** (vanakreeka keeles περιπατητικοί 'ringijalutajad') on Aristotelese õpetust tõlgendanud ja arendanud Vana-Kreeka filosoofide koolkond. Sageli nimetatakse peripateetikuks ka Aristotelest ennast.

Mõiste pärineb Vana-Kreeka sõna *peripatētikós* transliteratsioonist, mis tähendab kõndimist. Aristotelese asutatud peripateetilist koolkonda tunti Peripatosena. Aristotelese kool sai sellise nime tema õpetuskoha Lykeioni sammaskäikude (*peripatoi*) tõttu, kus liikmed kohtusid. Legend, et nimi tulenes Aristotelese väidetavast harjumusest loengute ajal kõndida, võis alguse saada Smyrna Hermippusest.

Tuntumad peripateetikud on Theophrastos, Straton Lampsakosest, Lykon Troasest, Ariston Keoselt, Kritolaos, Eudemos Rhodoselt, Aristoxenos, Dikaiarchos ja Klearchos Soloist.

## Viited
Daugirdas Šemiotas

**Daugirdas Šemiotas** (sündinud 28. mail 1983 Kaunases) on Leedu poksija.

Šemiotas on seitsmekordne Leedu meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 2005–2011.

Šemiotas osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Erkebwlan Şınalïyevile (Kasahstan) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Šemiotas sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) pronksmedali, võites küll poolfinaalis oma kohtumise, kuid vigastas ennast ja ei jätkanud võistlemist. Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Marijo Šivolija-Jelicale (Horvaatia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Abdelkader Bouheniale (Prantsusmaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Šemiotas osales 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Constantin Bejenarule (Rumeenia) jäi edasisest medaliheitlusest välja, 37. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2008), kuid kaotas veerandfinaalis  hilisemale pronksmedalivõitjale Rene Krausele (Saksamaa) jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Abdelkader Bouheniale (Prantsusmaa) jäi edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Tiit Veeber

**Tiit Veeber** (6. oktoober 1948 – 27. aprill 2012) oli eesti suurettevõtja.

Ta õppis müürsepaks, lõpetas Tartu 4. Töölisnoorte Keskkooli ja täiendas end iseõppimise teel. 

Tiit Veeber oli Tartu soojusmajanduse üks paremaid asjatundjaid. 1988. aastal asutas ta ettevõtte Giga. 1980. aastate lõpus võttis ta ette vanalinna kaugkütte väljaehitamise. 1992 asus Tiit Veeber propageerima odavaid kohalikke kütuseid ja rakendama neid Tartus. Tiit Veeberi ideeks oli ka elektri ja soojuse koostootmise tehnoloogilise baasi rajamine Tartusse. Tema eestvedamisel rajati linna piirile koostootmisjaam.

Muu hulgas oli ta Tartu soojustootmisettevõtte Fortum Tartu üks omanikke. Talle kuulusid Tartu pood Riia mäel ja meierei Kavastus. AS Gigale kuulus 1997. aastal 50% Tartu Jõujaama aktsiatest.

Tiit Veeber toetas paljusid kultuuriüritusi ja pani aluse ansamblile Kollane Allveelaev G. Ta tegi annetusi Tartu Peetri kiriku kordategemiseks.

Ta oli aastatel 1993–1996 Tartu linnavolinik ja õiguskomisjoni esimees. Veeber oli Tartu Toome Rotary klubi liige.

Ta avaldas Tartu soojusmajandust ja linnaelu käsitlevaid artikleid ajakirjanduses ning mälestusteraamatu "Tiidu suits: Tartu elu pildid" (1998). Temast on tehtud dokumentaalfilm "Tiidu suits ehk Kuidas kapitalism Tartusse tuli" (2002).

## Isiklikku
Tal on pojad Janek ja Kaur Veeber ning tütar Kristin.

## Tunnustus
* 2012 Tartumaa Kuldne Tammeoks
* 2012 Tartu Tähe kavaler
* 2012 Kambja valla teenetemärk
* 2012 Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal

## Välislingid
* Väinu Rozental Veeber: ettevõtja on viimane, kellele orden antakse Äripäev, 3. veebruar 2011
* Tiit Veeber teeb kontserdi välja Tartu Postimees, 28. detsember 2011 
* Tiit Veeberi annetus kirikule aina suureneb Tartu Postimees, 13. veebruar 2012 
* Suri suurettevõtja Tiit Veeber Tartu Postimees, 27. aprill 2012
* Rein Kilk: Tiit Veeber oli osake kaduvast ettevõtjate põlvkonnast Delfi, 27. aprill 2012
* Marek Strandberg: Veeber. Tiit. Läinud. Delfi, 27. aprill 2012
* Arvo Uustalu: Tiit Veeberi käepigistus oli tugev kuni elu lõpuni Õhtuleht, 28. aprill 2012
* Juhtkiri: linnakodanikule Tartu Postimees, 30. aprill 2012 
* Olev Remsu: Imeline Tiit Veeber Õhtuleht, 2. mai 2012
* Sulev Vedler: Suri Eesti rikkaim katlakütja Eesti Ekspress, 4. mai 2012

## Viited
Idamaad

**Idamaad** ehk **orient** kõige laiemas tähenduses on regioon, mis hõlmab Lähis-Ida, Kesk-Aasiat ja Kaug-Ida. Mõiste on tekkinud Euroopa kultuuriloos, vastandades Ida kultuure Läänele, mis hõlmab eelkõige Euroopat, kuid mõnes kontekstis ka Ameerikat. Kitsamas tähenduses peetakse Idamaade all silmas Kaug-Ida.

Algselt vastandati Idamaid kristlikule Euroopale, kuid Ameerika koloniseerimisega muutus Lääne ja Ida vastandus globaalseks. Idamaade mõistega on rõhutatud kultuurilisi, usulisi ja rassilisi erisusi. Seda kasutatakse laialdaselt ka orientalismis, mis marginaliseerib "mitte-Lääne" kultuure eksootilisusega. Sageli on Idamaadele peetud omaseks ühiskondlikkust ja totalitaarsust (vastandina Lääne individualismile ja demokraatiale). Mil määral Idamaid tegelikult ühtseks regiooniks saab pidada, on vaieldav.

Külma sõja ajal arvati lääneriikide seast tihtipeale välja ka Nõukogude Liidu mõjusfääri jäänud Ida-Euroopa, ehkki see piirkond ei kuulu ka Idamaade hulka. Venemaa asendit Ida ja Lääne vahel on tõlgendatud mitmeti nii Läänes kui ka Venemaal endal: Venemaad on peetud vahel Läände ja vahel Itta kuuluvaks, ent mõnikord ka omaenda "kolmandat teed" järgivaks.

## Idamaade kultuur

Idamaade kultuur hõlmab palju eri traditsioone ja teemasid. Mõned olulisemad neist on:

*Ida religioonid, Ida filosoofia
**Kaug-Ida religioonid
***Konfutsianism
***Kaug-Ida budism
***Šinto
***Taoism
**India religioonid
***Budism
***Hinduism
***Džainism
***Sikhism
**Lähis-Ida
***Kristlus
***Islam
***Judaism
***Zoroastrism
*Ida meditsiin
**Ajurveeda
**Hiina meditsiin
**Kampo
**Traditsiooniline Tiibeti meditsiin
**Traditsiooniline Korea meditsiin

## Kirjandus
*
Edvard Tamm

**Edvard Tamm** (8. juuni 1905 Narva – 30. juuli 1978) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1926 Narva Ühiskommertsgümnaasiumi. Aastal 1936 immatrikuleerus ta Tartu Ülikooli loodusteaduskonda (ei lõpetanud). Hiljem õppis ta EELK Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 28. oktoobril 1954 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1954–1957 Mustvee ja Torma Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1957–1978 oli ta Keila Miikaeli koguduse õpetaja; lisaks oli ta aastatel 1967–1978 Lääne-Harju praostkonna praost.Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. 

## Viited
Laura Närhi

**Laura Närhi** (sündinud 19. jaanuaril 1978 Kirkkonummis) on soome laulja, Soome bändi Kemopetrol solist. 

Laura Närhi alustas soolokarjääri 2010. aastal. Samal aastal ilmus tema debüütalbum "Suuri sydän", mida on Soomes müüdud üle 30 000 eksemplari. 

Laura isa on muusik Seppo Närhi ja ema Soome BMG plaadifirma endine tegevdirektor Maija Kuus. Kasuisa on helilooja Kim Kuus. Laura Närhi abiellus 21. mail 2011 Suomenlinna kirikus Pekka Haaraniga.

## Diskograafia

Albumid
*2010 "Suuri sydän"

Singlid

*2002: "Kuutamolla (Se ei mee pois)"
*2010: "Jää mun luo"
*2010: "Tämä on totta"
*2010: "Mä annan sut pois"
*2011: "Kaksi irrallaan"
*2012: "Hetken tie on kevyt"
Georgia osariigi ülikool

**Georgia osariigi ülikool** (inglise keeles *Georgia State University*) on ülikool Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis Atlantas.

Ülikool asutati 1913. aastal ja seal õpib umbes 32 000 üliõpilast.

## Välislingid

* Koduleht
Ascanio Sobrero

**Ascanio Sobrero** (12. oktoober 1812 Casale Monferrato – 26. mai 1888 Torino) oli itaalia keemik.

Ta õppis Torinos ja Pariisis arstiteadust ning sai Gießeni ülikoolist Justus von Liebigi käe all õppides 1932. aastal doktorikraadi keemias. Keemiat õppis ta ka Théophile-Jules Pelouze'i juures, kus kohtus muu hulgas Alfred Nobeliga.

Aastal 1845 sai Sobrerost Torino ülikooli professor.

Aastal 1847 sünteesis ta glütseroolist ning väävel- ja lämmastikhappest nitroglütseriini.
Gustav Piir

**Gustav Peeter Piir** (sündinud 20. märtsil 1961 Cokatos Ameerika Ühendriikides) on eesti vaimulik.

Gustav Piir on Ameerika Ühendriikides sündinud ja Kanadas üles kasvanud.
Tal on bakalaureusekraad usuteaduses ja muusikaajaloos/kompositsioonis ning usuteaduse magistrikraad praktilises teoloogias.
Prooviaastal oli ta Kesk-Saksamaal Bielefeldi koguduses (onu Toomas Põllu juhendamisel). Ta ordineeriti kirikuõpetajaks 17. aprillil 1988, misjärel oli Toronto Peetri koguduse õpetaja. 1992. aastal kolis ta Eestisse ja oli algul Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja. 2020. aastatel on ta Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. 

Ta on olnud Usuteaduse Instituudi rektori kohusetäitja ja aastatel 1995–2007 Tallinna praost.

Tema isa oli Helmut Piir ja emapoolne vanaisa Peeter Põld. Onu Agu Põld oli Vigala ja Saarde koguduse õpetaja, onu Toomas Põld (1920–2014) oli Bielefeldi koguduse õpetaja ja Saksamaa praostkonna praost, vanaonu Harald Põld oli Kose koguduse õpetaja.

Gustav Piir on Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane ja kuulub Rotary klubisse.

## Viited

## Välislingid
*Gustav Peeter Piir – elu isade maal koguduse keskel, Eesti Kirik, 16. märts 2011
*Gustav Piir ei kahetse Eestisse elama asumist
*Fotod
Martha Muchow

**Martha Muchow** (25. september 1892, Hamburg – 29. september 1933, Hamburg) oli saksa psühholoog.

Ta tegeles linnalaste eluruumi ja psühholoogia uurimisega.
Ta sai oma tööks mõjutusi Jakob von Uexküllilt ja William Sternilt.
Jõudlus

**Jõudlus** on millegi tootmisvõime või tootlus, tootlikkus; töövõime, suutlikkus.

Sõna on kasutusele ka terminina.

***[[Jõudlus (tehnika)|Jõudlus]]** ehk **tootlus** on tehnikas ja majanduses masina toodangu hulk ajaühikus.
***[[Jõudlus (põllumajandus)|Jõudlus]]** on loomakasvatuses on põllumajandusloomade ja -lindude võime anda kindlas ajavahemikus mingi kogus loomakasvatussaadusi, tööjõudu ja järglasi.
***[[Jõudlus (informaatika)|Jõudlus]]** on mõiste informaatikas.
**Jõudlustest
*...

## Kirjandus
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/
*EE 4. köide, 1989.
Sublitoraal (limnoloogia)

**Sublitoraal** on järve bentaali ökoloogiline sügavusvöönd, mis algab makrofüütide tsooni (litoraali) lõpust ning ulatub kuni profundaalini. 

Sublitoraal kattub enamasti metalimnioniga. 

Valguse puudumise tõttu ei kasva seal taimi, kuid sinna kantakse kõige rohkem detriiti.

## Vaata ka
*Profundaal
Raimundus Sabundus

**Raimundus Sabundus** (ka **Raymond**, **Raimundo** või **Ramon Sibiuda**, **de Sabunde**, **Sebon** või **Sebond**; surnud 29. aprillil 1436) oli katalaani õpetlane, meditsiini- ja filosoofiaõppejõud ning Toulouse'i ülikooli teoloogiaprofessor. Ta sündis Barcelonas (toona suures katalaani linnas Aragoni võimu all) millalgi 14. sajandi lõpus ja suri 1436.

1434–1436 kirjutatud "Liber naturae sive creaturarum, etc"  (teise pealkirjaga "Theologia Naturalis") märgib tähtsat etappi loodusteoloogia ajaloos. See kirjutati esmalt katalaanimõjulises ladina keeles. Tema õpilased koostasid teose uue versiooni klassikalisemas ladina keeles. Prantsuse keelde tõlkis selle Michel de Montaigne (Pariis, 1569), ilmus ka mitu ladina trükki (nt Deventer, 1487; Strasbourg, 1496; Pariis, 1509; Veneetsia, 1581).

Raamat oli suunatud toona üldlevinud seisukoha vastu, mille kohaselt olid mõistus ja usk, filosoofia ja teoloogia antiteetilised ja lepitamatud. Raymond väitis, et Looduse raamat ja piibel on mõlemad jumalikud ilmutused: üks neist üldine ja vahetu, teine konkreetne ja vahendatud. Montaigne kirjeldas essees "Raymond Sebondi apoloogia ("Esseed", rmt ii, ptk xii), kuidas ta tõlkis raamatu prantsuse keelde ja leidis "autori kõnekujundid olevat suurepärased, tema teksti kulgemise hästi jälgitava ning kogu ta teose täis vagadust. /---/ Tema suund on julge ja haare ulatuslik, sest ta võtab inimlikel ja loomulikel põhjustel ette ülesande seada kindlale alusele ja põhjendada kõiki kristliku religiooni artikleid ateistide vastu."

## Väljaanded
Raamatu esmaväljaanne on dateerimata, kuid avaldati tõenäoliselt 1484. Hiljem on ilmunud palju väljaandeid, üks J. F. von Seidelilt veel 1852. aastalgi. 1595 kanti "Prologus" keelatud raamatute nimekirja "Index Librorum Prohibitorum" Sabunduse väite tõttu, et piibel ei ole ainus ilmutusliku tõe allikas.

## Viited

## Kirjandus
* D. Beulet, *Un Inconnu celebre: recherches historiques et critiques sur Raymond de Sabunde* (Paris, 1875)
* Jean Henri Probst, *Le Lullisme de Raymond de Sebonde* (Toulouse, 1912)
* Mariàngela Vilallonga, *Ramon Sibiuda* in *La literatura llatina a Catalunya al segle XV*. Ed. Curial-Publicacions de l'Abadia de Montserrat, Barcelona 1993. ISBN 9788472569300
* Jaume Puig, *La filosofia de Ramon Sibiuda*, Institut d'Estudis Catalans, Barcelona 1998. ISBN 978-84-7283-388-3
* Раймунд де Сабунде // Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона: В 86 томах (82 т. и 4 доп.). — СПб., 1890—1907.
Arved Raudkivi

**Arved Raudkivi** (14. märts 1923 Paatsalu vald, Varbla kihelkond, Läänemaa – 12. september 2022 Howick, Uus-Meremaa) oli eesti päritolu Uus-Meremaa insener ja õppejõud.

## Elulugu
Ta sündis Mereäärse külas Parika talus. Õppis Nõmme ja Vatla 6-klassilises algkoolis, Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumis, lõpetas 1943. aastal Tallinna Tehnikumi. Õppis Tallinna Tehnikaülikoolis.

1944. aastal põgenes Raudkivi Saksamaale, kus lõpetas Braunschweigi Tehnikaülikooli 1949 ja abiellus eestlanna Ainoga. Koos emigreerusid nad 1950 Uus-Meremaale. Seal töötas ta viis aastat tööministeeriumis veejõujaamade planeerimis- ja ehitustöödel. 

1956. aastast töötas Raudkivi Aucklandi Ülikoolis hüdromehaanika ja vesiehituse professorina kuni emeriitprofessoriks nimetamiseni 1986.

Ta pidas loenguid paljudes maades, sealhulgas pikemaid loengukursuseid Saksamaal, Argentinas ja Indias. Oli tehniline projektide konsultant Uus-Meremaal ja Samoal, Fidžil, Rarotongal, Malaisias, Paapua Uus-Guineas. Pärast 1986. aastat oli aasta külalisprofessor Braunschweigi Ülikoolis ja Singapuris.

1988. aastal kutsuti ta Schleswig-Holsteini liidumaale rannakaitse uurimistööde juhatajaks, selles ametis oli ta kuni 1994. aastani. Aastatel 1995–2000 nõustas Saksamaa osalust Euroopa Liidu Mereteaduse ja Tehnoloogia programmis. Selle 13 aasta jooksul elas umbes 9 kuud aastas Saksamaal. Aastatel 2000–2010 töötas ta Uus-Meremaal tehnilise nõuandjana.

## Teoseid
Ta kirjutas kümme tehnilist raamatut ja sadakond teadusartiklit.
* Loose boundary hydraulics. Oxford 1967, 3. trükk 1990, Rotterdam 1998
* Introduction to advanced fluid mechanics. London 1975
* Analysis of groundwater flow. London 1976
* Hydrology. 1979
* Grundlagen des Sedimenttransports. Berlin, 1982
* Functional Trends of Scour at Bridge Piers. // J. Hydraulic Eng. 112 (1986)
* Streambed Armouring (kaasautorid C. O. Chin ja B. W. Melville). // J. Hydraulic Eng. 120 (1994) 8
* Permeable Pile Groins. // J. Waterway, Port, Coastal and Ocean Eng. 122 (1996) 6.

## Isiklikku
Arved Raudkivil on kolm last.

## Viited

## Kirjandus
*https://novaator.err.ee/247573/hudroinsener-arved-raudkivi

## Välislingid
*
Veski

**Veski** (ka **jahuveski**) on ehitis või ettevõte, kus jahvatatakse teravilja.   

Tänapäevased veskid töötavad tavaliselt elektri või fossiilkütustega, et käivitada vastupidavast terasest või malmist hammastega või siledaid valtse. Kui nende abil eraldada kliid ja idud sisetoitekoest, siis saadakse püülijahu, aga kui kliid ja idud sisse jätta, siis täisterajahu. Eri jahvatusvõtted annavad silmnähtavalt erinevaid tulemusi, isegi kui saadused on toiteväärtuselt samad. Sellegipoolest eelistavad paljud pagarid ja loodusliku toidu armastajad kividega jahvatatud jahu selle tekstuuri ja tuumaka maitse pärast. Ühtlasi usuvad nad, et kivide vahel jahvatatud jahu on parema toiteväärtusega ja annab küpsetamisel parema tulemuse kui valtside vahel jahvatatud jahu. On väidetud, et kuna kivid jahvatavad aeglasemalt kui valtsid, siis valtsidega jahvatamisel puutub jahu kokku kõrgema temperatuuriga ning jahus olevad rasvad võivad oksüdeeruda ja rääsuda, mis hävitab osa jahus olevatest vitamiinidest. Kividega jahvatatud jahus on rohkem tiamiini, eriti kui jahu on saadud tritikust. Kuid kividega jahvatamine kestab kauem, mistõttu on veski tootmisvõimsus väiksem. Ühtlasi peavad kivid lühemat aega vastu ja neid on vaja sagedamini vahetada.

Tänapäeva veskid jahvatavad ainult "puhast" vilja, millest aganad ja sõklad on eemaldatud, aga ajalooliselt on mõnes veskis olnud ka vahendeid vilja peksmiseks, sortimiseks ja puhastamiseks.

Tänapäeval on veskid ärilised asutused. Osa neist on eraldi ettevõtted ning võtavad jahvatamise eest raha. Osa veskitest kuulub suurettevõtetele, mis ostavad jahvatamata vilja ja pärast omavad veskist saadud jahu.

Veski liike:
* auruveski,
* mootorveski,
* vesiveski saab energia veevoolust,
* tuuleveski ehk tuulik saab energia tuulest.

## Viited
Toom

**Toom** võib tähendada järgmist:
*toom ehk toomkirik
*toom ehk toomingas või harilik toomingas
*Toom (perekonnanimi) 
*...
Ökonomaiser

**Ökonomaiser** (inglise sõnast *economizer*) ehk **vee-eelsoojendi** on soojusvaheti aurukatla toitevee või soojusvõrguvee kuumutamiseks põlemisgaasiga. 

Sõltuvalt kuumutusastmest eristatakse mittekeev- ja keevökonomaisrit.

Ökonomaisrid on valmistatud kas siledatest terastorudest (läbimõõt mõnikümmend mm) või ribilistest malmtorudest (läbimõõt keskmiselt 100 mm).

## Viited
Assüüria kuningate loend

## Varajane periood

Assüüria kuningate nimekirjad ja kroonikad nimetavad esimesena “kokku seitseteist kuningat, kes elasid telkides.”

*Tudija (umbes 23. sajand eKr, Ebla Ibriumi kaasaegne)
*Adamu
*Jangi
*Suhlamu
*Harharu
*Mandaru
*Imšu
*Haršu
*Didanu
*Hanu
*Zuabu
*Nuabu
*Abazu
*Belu
*Azarah
*Ušpia (umbes 2030 eKr)
*Apiašal

Neile järgnevad Šamši-Adad I eelkäijad, “ühtekokku kümme kuningat, kelle eelkäijad on teada”.

*Apiašal *Ušpia poeg* 
*Hale *Apiašali poeg*
*Samani *Hale poeg*
*Haijani *Samani poeg*
*Ilu-mer *Haijani poeg*
*Jakmesi *Ilu-meri poeg*
*Jakmeni *Jakmesi poeg*
*Jazkur-el *Jakmeni poeg*
*Ila-kabkabu *Jazkur-eli poeg*
*Aminu *Ila-kabkabu poeg*

Järgnevad kuus kuningat, kelle eponüümid pole teada.

## Vana-Assüüria

## Kesk-Assüüria

Alljärgnevad valitsusaastad järgivad "lühikest" (ehk "madalat") kronoloogiat. Seoses erinevustega kuningate nimekirjades ei ole valitsusaastad Ninurta-apal-ekurini (umbes 1182–1180 eKr) kindlad. Antud info põhineb Assüüria kuningate nimekirjadel B ja C, mis annavad nii Assur-nadin-apli kui Ninurta-apal-Ekuri valitsemisajaks vaid kolm aastat (nimekiri A annab vastavalt neli ja kolmteist aastat).

## Uus-Assüüria

## Viited

## Kirjandus

*Glassner, J.-J. 2004. *Mesopotamian Chronicles*. Atlanta.
Brikett

**Brikett** (prantsuse sõnast *briquette*) on peeneteralisest, tolmjast või kiudsest materjalist, ka laastudest vm tootmisjäätmeist pressitud korrapärase kujuga tükk või tükid. Briketi valmistamist nimetatakse **brikettimiseks**.

Küttebrikette valmistatakse turbast, saepurust, puidust, kivisöest, puusöest, pruunsöest, biomassist jms.

## Turbabrikett
Turbabrikett on freesturbast valmistatud brikett, mida saab kütusena kasutada tahkekütuse kateldes ja ahjudes.

Turbabriketi kütteväärtus on 4,5 MWh/t, tuhasus kuni 9%, niiskussisaldus 15–18%, väävli maksimumsisaldus 0,3%.

## Söödabrikett
Brikettida saab ka teatud loomasööta, selle saadus on söödabrikett. Näiteks kasutatakse automatiseeritud söötmisega farmides siloplokkidest lõigatud silobriketti.

## Viited
Théophile-Jules Pelouze

**Théophile-Jules Pelouze** (26. veebruar 1807 – 31. mai 1867) oli prantsuse keemik ja üks 19. sajandi silmapaistvamaid orgaanilise keemia uurijaid.

Ta tegeles muu hulgas lämmastikuühendite, orgaaniliste hapete ja nende derivaatide uurimisega ning andis olulise panuse nitroühendite keemia arengusse. Pelouze töötas õppejõuna mitmes mainekas Prantsusmaa teadusasutuses ning oli hinnatud õpetaja.

Tema õpilaste hulka kuulusid teiste seas Ascanio Sobrero, kes avastas nitroglütseriini, ning Alfred Nobel, dünamiidi leiutaja ja Nobeli preemiate rajaja. Pelouze'i juhendamine mõjutas oluliselt lõhkeainete keemia arengut 19. sajandil.

## Viited
Rwanda frank

**Rwanda frank** (tähis **FRw**; ISO kood **RWF**) on Rwanda rahaühik. Frank jaguneb sajaks santiimiks.

Kui Rwanda 1916. aastal Belgia võimu alla sattus, võeti kasutusele Belgia Kongo frank, mis asendati 1960. aastal Rwanda ja Burundi frangiga. Praegune rahaühik on käibel alates 1964. aastast.

Esialgu võeti käibele 20-, 50-, 100-, 500- ja 1000-frangised paberrahad. 20- ja 50-frangised asendati 1977. aastal müntidega. Aastal 1978 võeti käibele 5000-frangised ja 2007 2000-frangised rahatähed. 100-frangine rahatäht asendati 2010. aastal mündiga.

Käibel on mündid, mille nimiväärtused on 1, 5, 10, 20, 50 ja 100 franki.

Aprillis 2012 oli ühe euro kurss umbes 800 Rwanda franki.
Matilde Camus

**Aurora Matilde Gómez Camus** (26. september 1919 Santander – 28. aprill 2012 Santander) oli hispaania luuletaja.

## Välislingid
* Koduleht
Sõiduauto

**Sõiduauto** on väiksem reisijate ja nende vähese käsipagasi vedamiseks mõeldud auto.

Eesti liiklusseaduse kohaselt loetakse sõiduautoks autot, milles on lisaks juhikohale kuni kaheksa kohta reisijatele (suuremad reisijaveoks mõeldud sõidukid klassifitseeritakse bussideks). Samuti võib sõiduauto olla ka ühissõiduk, kui see on ühistransporditeenuse osutamiseks ette nähtud. Sõiduauto juhtimiseks on nõutav B-kategooria juhiluba.

Sõiduautod on vanim autotüüp. Ehkki 19. sajandi II poolel töötasid mitmed leiutajad autode kallal üheaegselt, nimetatakse esimeseks sõiduautoks sageli Karl Benzi 1885. aastal ehitatud Benz Patent-Motorwagenit, millega Bertha Benz tegi 1888. aastal ka esimese pikamaasõidu (kokku 194&nbsp;km). Esimeseks massiliselt levinud sõiduautoks sai Ford Model T, mida toodeti 1908–1927.

## Sõiduautode keretüüpe
*Kabriolett
*Kombi
*Kupee
*Limusiin
*Linnamaastur
*Luukpära
*Maastur
*Mahtuniversaal
*Mikrobuss
*Pikap
*Sedaan
*Universaal
*Väikebuss

## Viited
Kiiljaht

**Kiiljaht** (inglise keeles *keelboat*) on raskuskiiluga purjepaat. või purjelaev.

Kiiljahi kere on kaetud tekiga. Kiilu alaosasse on lisatud pliist või malmist raskus, mis tagab hea püstivuse ning vähendab triivi.

Avamerejahtidel on tavaliselt abimootor(sisemootor), meeskonnakajut ning veekindlad vaheseinad.

Eesti üks tuntumaid jahte on ümbermaailmareisi teinud kiiljaht Lennuk.

## Viited
Iisaku katedraal

**Iisaku katedraal** on suurim õigeusu kirik Peterburis. Kirik on pühitsetud Dalmaatsia Iisakule. Kirik ehitati arhitekt Auguste de Montferrandi projekti järgi aastatel 1818–1858.

Iisaku katedraal on üks maailma suuremaid kupliga sakraalehitisi. Kiriku kõrgus on 101,5 meetrit ja peakupli läbimõõt 26 meetrit.

## Välislingid
*
Mass Effect

**"Mass Effect"** on ulme-, märuli-, rolli- videomäng, mille andis välja Kanada tuntud videomängude tootja Bioware. 
Esimene mäng ilmus Xbox 360 ja Microsoft Windowsile, kuid alates teisest mängust "Mass Effect 2" on "Mass Effect" ilmunud ka PlayStation 3 platvormile. 

Triloogia keskendub mängija komandör Shepardi tegelaskujule. Shepardi missioon on päästa galaktika tundmatu mehaanilise rassi käest tuntud ainult kui Reaperid (lõikurid). Komandör puutub oma kosmilisel seiklusel kokku teiste galaktikas elavate tehnoloogiliselt arenenud rassidega, kelle kultuuri, kommete, ajaloo ja probleemidega on võimalik mängu jooksul ühel või teisel moel tutvust teha.

Esimeses mängus satub Shepard ühe esialgu rutiinse missiooni jooksul kontakti iidse tulnukate seadmega, mis kutsub temas esile nägemused muistse rassi hävimisest. Tuleb välja, et galaktilise nõukogu agent Saren Arterius on osutunud reeturiks. Ta on endale saanud tundmatu hiidlaeva Sovereign (mõistetav kui "kõrgeim valitseja") ja kogub armeed, et vallutada galaktika. Tegelikult on Sovereign Reaper, kes üritab alustada galaktikas massiivset invasiooni, mis hävitaks kõik tehnoloogiliselt arenenud orgaanilised olendid. Shepard pälvib endale au olla esimene inimene, kes on galaktilise nõukogu agent. Tema ülesandeks saab reeturiks osutunud agendi peatamine.

Teise mängu tegevus leiab aset kaks aastat pärast esimest. Seal satub Shepard konfliktsesse liitu inimmeelse rassistliku organisatsiooniga Cerberus. Shepard saab teada, et inimkolooniaid üle galaktika tühjendatakse vägivaldselt asunikest. Et selgitada välja, kes on röövide taga, ning nad peatada, peab Shepard panema kokku meeskonna galaktika kõige andekamatest isikutest. Nii kohtub ta taas vanade sõpradega ja leiab ka uusi. Pärast pikka uurimist, saab Shepard teada, et taas on tegu Reaperite ebahumaanse plaaniga galaktikat rünnata.

Kolmas ja väidetavalt viimane mäng, mis keskendub komandörile, paneb Shepardi täitma rasket ülesannet. Ta peab ühendama kogu galaktika, et seista vastu Reaperitele, kes on juba põrmustanud mitu planeeti ning on nüüd Maad vallutamas. Eesmärgi täitmise teevad raskeks rassidevahelised ajaloolised konfliktid, millele Shepard peab kuidagi lahendused leidma.

## Välislingid
* Peeter Helme. Mänguarvustus: Mass Effect 3
* VIDEO: HDTaneli ülevaade "Mass Effect 2"-st
* Mass Effect (360) — massiivselt efektiivne
* BioWare: "Mass Effect 3" tekitab mängijais soovi mehe eest väljas olla!