open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Soodoma

**Soodoma** oli küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Soodoma naaberkülad olid loodes Erastvere, põhjas Magari, idas Põlgaste, lõunas Närapää ja Peetrimõisa ning edelas Koigera.

Kohanimekäändeks on "Soodomale" või "Soodomasse".

Posti sihtnumber oli 63124.

## Ajalugu

Vanasti tunti piirkonda, mis hõlmab praeguse Soodoma, Magari ja Närapää küla, Erastverena. Seda on nimetatud Suurküläks ning jagatud kõrguse alusel Mäeküläks ja Alaküläks. 1839. aastal nimetati seda *Ober Errestfer* ja *Unter Errestfer*. Piirkond kuulus Kanepi kihelkonda.

Selle suure küla üht popsitalude rühma, mis asus Erastvere vallamaja ja koolimaja ligidal, hakati 19. sajandi lõpul pilklikult Soodomaks kutsuma. Nime aluseks oli piiblist tuntud Soodom. Nime tekkele võis kaasa aidata kõlaline sarnasus lähedal asuva metsa- ja vahtkonnanimega *Seegemi*.

Kirjalikult mainiti Soodomat alles 1970. aasta rahvaloenduse materjalides. 1977. aastal liideti väikekülad Ivani-Hõrake, Tebase-Jakobi, Soodoma ja osaliselt ka Suurekülä omavahel ning tekkinud piirkonnale anti nimeks Soodoma. 2021. aastal liideti Soodoma Erastverega.

## Viited

## Välislingid
* Arvo Uustalu Elu Soodomas Õhtuleht, 27. juuli 2009.
Põlgaste

**Põlgaste** on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Küla on esmamainitud 1628. aastal (*Poelcks*). Nõukogude perioodil asus Põlgastes "Kalevi" kolhoosi keskus.

Põlgastes asub lasteaed-algkool, pansionaat, raamatukogu ja motokrossirada.

## Viited
NPC

**NPC** ehk *Non Playable Character* (Mitte Mängitav Tegelane) on tehisintellekti poolt juhitav isik tavaliselt seostatud arvutimängudega.
Anton Luts

]
**Anton Luts** (ka **Anton Lutsu**; 24. oktoober (vkj, teistel andmetel 24. september) 1853 – 11. november (vkj) 1897) oli fotograaf, õpetaja ja eesti rahvusliku liikumise juhte Saaremaal.

## Elulugu
Luts sündis Pöide kihelkonnas Uuemõisa vallas Are külas Lutsu talus. Ta õppis 1868–1870 Kuressaare koolmeistrite koolis ja lõpetas 1872. aastal Balti Õpetajate Seminari Kuldīgas ning töötas 1878. aastani Prangli-Maaritsa õigeusukoguduse köster-koolmeistrina. Seejärel oli ta kihelkonnakooliõpetaja Võrus, kust naasis aasta pärast Kuressaarde ning töötas aastatel 1879–1894 Kuressaare Abikoolmeistrite kooli (alates 1881. aastast Kuressaare Eeskujuliku Kihelkonnakooli) järelevaataja-õpetajana.

Luts oli 1883. aastal Aleksandrikooli Kuressaare Abikomitee ja 1886. aastal Kuressaare Eesti Seltsi üks asutajaliikmeid ning tõi 1882. aastal lavale esimese eestikeelse näidendi, Johann Kantsvey "Mihkel ja Liisa". Ta osales Saaremaa laulupidude organiseerimisel, olles ka esimese, 1894. aasta laulupeo lavakujunduse autor. 1887. aastal kirjutas ta vene keele õpiku eestlastele "Vene keele õppimise raamat I".

Anton Luts on maetud Tornimäe vanale kalmistule. Kuressaares asub Anton Lutsu tänav tema elu- ja töökoha lähedal.

## Tegevus fotograafina
]
Hoolsa töö eest kinkis Kuressaare apostliku õigeusu kogudus Lutsule kiriku kõrval Lossi 8 väikese kitsa krundi, kuhu Luts 1889. aastal kahe ja poole korruselise puumaja ehitas. Teisele korrusele rajas ta klaasseinaga ateljee, kolmanda ehk poolkorruse lae ehitas osaliselt klaasist. Pildistamiseks hankis suure ateljeekaamera, dekoratsioonid maalis ise. Ateljee avas ta 1890. aasta detsembris ning tutvustas fotokunsti ka õpilastele, sealhulgas oma vennapojale Feodor Lutsule. Pärast Lutsu kasutas ateljeed aastatel 1902–1930 fotograaf Otto Eduard Buhgan.

1894. aastal loobus Luts tiisikuse tõttu õpetajaametist, kuid jätkas fotograafina. Ta jäädvustas kohalikke kultuurisündmusi ja lihtrahvast. Näiteks pildistas ta samal aastal Saaremaa I üldlaulupidu ja järgmisel Väinatammi pidulikku avamist.

## Loomingu näiteid

Fail:Johannes ja Emilie Kingissepp.png|Johannes ja Emilie Kingissepp, SM F 3944:258 F
Fail:Ehitatava Väinatammi teise osa vastuvõtmine.png|Ehitatava Väinatammi teise osa vastuvõtmine, SM F 3940:5 Fkl
Fail:Saaremaa I üldlaulupidu lossihoovis.png|Saaremaa I üldlaulupidu, SM 5255 F


## Viited
Jaan Lõvi

**Jaan Lõvi** (6. november 1853 – 15. september 1939) oli eesti koolmeister.

Lõvi sündis Viljandimaal Vana-Võidus. Ta õppis Viljandi kihelkonnakoolis ning oli seejärel koolmeister Türi kihelkonnas Retlas. Ta lõi seal laulu- ja mängukoori ning asutas raamatukogu. Samuti oli ta Eesti Postimehe ja Sakala kirjasaatja ning kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi. 

1886. aastal läks ta tülli kohaliku kirikuõpetajaga ja pidi koolmeistri ametist loobuma. Samal aastal surid ka ta naine ja kaks tütart. Lõvi suutis aga saatuselöökidest üle olla ning alustas uut elu, rajades Türile uue koolimaja, kus ta ise juhatajaks hakkas. 1911. aastal rajas ta ka Türi linnasetööstuse. Lõvi lõi kaasa ka Türi seltsielus ning juhatas laulu- ja pasunakoore.

Ta on maetud Türi Kesklinna kalmistule.

## Isiklikku
Tema poeg oli ajakirjanik Oskar Lõvi (1903–1942).
Adolf Linde

**Adolf Linde** (ka **Ado Linde**; 22. veebruar (vkj)/ 6. märts 1851 Paemurru talu, Taevere mõisavald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 1. september (vkj)/ 14. september 1908 Tartu) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.

Ta sündis möldri peres. Õppis Suure-Jaani kihelkonnakoolis ja Cimze seminaris aastatel 1871–1874.

Ta oli koolmeister Kodavere ja Vändra kihelkonnas.

Ta oli ajalehe Sakala kaastööline, tõlkis saksa, vene ja läti keelest eesti keelde, kirjutas jutte ja koolikirjandust, juhatas laulukoore ning kogus rahvaluulet.

Adolf Linde oli ka Eesti Kirjameeste Seltsi liige, tegutses Eesti Aleksandrikooli liikumises. Oli Vändra Põllumeeste Seltsi esimees.

## Viited

## Välislingid
*EEVA – Eesti vanema kirjanduse digitaalne tekstikogu
1972. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XVIII [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Riias 1972. aastal. Kui eelmisel korral toimus finaalturniir Lätis (1961), tuli Andris Andreiko NSV Liidu meistriks esimest korda, siis seekord juba seitsmendat korda.
Kerli Kõiv

**Kerli Kõiv** (esinejanimi **Kerli**; sündinud 7. veebruaril 1987) on eesti laulja. Tema album "Love Is Dead" jõudis Ameerika Ühendriikide edetabelisse Billboard 200.

Kerli Kõiv on paistnud silma keeruka muusikalise mütoloogia, mitmekesiste isetehtud esinemiskostüümide ja lavašõudega.

25. septembril 2018 Eestit külastanud paavst Franciscus võttis kohtumisel Eesti noortega Tallinna Kaarli kirikus oma kõne aluseks Kerli Kõivu laulu "Armastus on surnud", mida Franciscus tsiteeris ja mille sõnumiga ta polemiseeris.

## Haridus
Ta on õppinud viis aastat klaverit ja lõpetanud Elva Gümnaasiumis 9. klassi.

## Muusikukarjäär
2001. aastal saavutas Kerli Kõiv esikoha nii "Tähtede laulu" konkursil kui ka solistide arvestuses "Estvokaalil".

2002. aastal võitis Kerli Kõiv Baltimaade saate "Fizz Superstar". 

2003. aastal osales ta Rootsi Melodifestivalenil, kus teises poolfinaalis saavutas 7. koha.

2004. aastal osales ta Eurolaulul looga "Beautiful Inside", mis kogus 3638 punkti ja sai teise koha. Esikoht kuulus koosseisule Neiokõsõ.

2006. aastal sõlmis ta lepingu plaadifirmaga Island Def Jam.

2008. aastal tuli välja tema esimene album "Love is Dead".

Samal aastal kasutas FOX Kerli Kõivu "Walking on Air" videot oma seriaali "Fringe" reklaamimisel. 

Ta on kirjutanud sõnad Soome laulja Tarja laulule "I Feel Immortal" ja USA laulja Demi Lovato laulule "Skyscraper".

Eesti Laulul 2017 osales ta lauluga "Spirit Animal" ja jäi teiseks.

## Diskograafia

### Albumid
* "Kerli" (EP, 2007)
* "Love is Dead" (2008)
* "Utopia" (EP, 2013)
*"Shadow Works" (2019)
*

### Singlid
* "Love Is Dead"
* "Walking on Air"
* "Creepshow"
* "Fragile"
* "The Creationist" (feat. Cesare Cremonini)
* "Tea Party"
* "Army of Love"
* "The Lucky Ones" (2012)
* "Zero Gravity" (2012)
* "Feral Hearts" (2016)
* "Blossom" (2016)
* "Diamond Hard" (2016)
* "Savages" (2019)
* "21th Century Kids" (2023)

### Muud
*"She's in Parties" (*cover*)

## Isiklikku
Tema õde on Eliisa Kõiv.

## Viited

## Välislingid

* Ametlik koduleht
* Kerli Myspace
* Ametlik fännileht
* 
* 
* Tiiu Laks, "Kerli Kõiv tahab maalida muinasjutumaailma", EPL Laupäev, 21. juuni 2008
* "Kerli Kõiv on MTV muusikaauhindade nominent" – www.DELFI.ee 30. juuli 2008
* Kaspar Käänik, Kerli Kõiv esines L.A. õudusfilmide auhinnagalal – SLOleht, 25. oktoober 2008 
* 
* 
* 
* Kerlit ootab elu suurim kontsert – Elu24, 1. juuli 2009
* Heidit Kaio, Kerli Kõiv kibeleb maakoju vanaema pannkooke sööma, Eesti Päevaleht, 30. märts 2013 
* Kaspar Viilup, Hanna Samoson ERR.ee video. Kerli Kõiv: minu jaoks ei ole muusika mõistuspärane asi ERR, 19.02.2016
* Billboard valis Kerli kostüümi ajaloo pööraseimate hulka ERR, 12.05.2017
* Kerli esineb suvel Pühajärvel mitmemeetrises digitaalses kleidis ERR, 15.03.2018
* Kerli Kõiv kolib Los Angelesest tagasi Eestisse ERR, 26.04.2018
Tšigorini-nimeline maleklubi

**Mihhail Tšigorini nimeline maleklubi** (vene *Шахматный клуб имени М. И. Чигорина*) on Peterburis asuv maleklubi.

## Vaata ka
*Mihhail Tšigorin 

## Välislingid
*Tšigorini-nimelise maleklubi koduleht
Jiří Paroubeki valitsus

**Jiří Paroubeki valitsus** tuli Tšehhi Vabariigis võimule 25. aprillil 2005 ja lahkus 16. augustil 2006. 

### Valitsuse koosseis




1 Kohusetäitja

----------
##### Välislingid
*Valitsuse koduleht
Jaan Urvet

**Jaan Urvet** (sündinud 7. septembril 1948 Šunja külas Molotovi oblastis) on Eesti teatri- ja ühiskonnategelane, lavastaja, näitleja ja koolitaja. 

Jaan Urvet lõpetas 1967. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. 2004. aastal omandas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis teatrimagistri kraadi. 

Aastatel 1974–1977 töötas Urvet Eesti NSV Riiklikus Nukuteatris lavastajana ja näitlejana. Aastatel 1970–1980 oli ta Käpiku ja 1990–1998 Tallinna Toomteatri peanäitejuht. Aastatel 1970–1980 oli Urvet ka Tallinna Toomklubi projektijuht ja 1990–2013 selle direktor. Aastatel 2002–2013 oli ta projektiteatri KATeater kunstiline juht. 

Urvet on töötanud Jõhvi Nukuteatris Lepatriinu, Kärdla Nukuteatris, A. H. Tammsaare nimelises Teatris ja Tallinnfilmis. Osalenud lavastustega festivalidel Soomes, Rootsis, Taanis, Saksamaal, Leedus, Lätis, Valgevenes, Poolas, Tšehhis, Hispaanias, Bulgaarias, Venemaal, Kanadas, Jaapanis, Venezuelas, Peruus, Tšiilis, Zimbabwes ja Argentinas. 

Aastatel 1996–1998 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli ja 2000–2010 Viljandi Kultuuriakadeemia lektor. 

Aastatel 1989–2006 oli ta Eesti Harrastusteatrite Liidu esimees ja 1998–1999 Põhja-Euroopa Amatöörteatrite Alliansi (NEATA) asepresident. 

Jaan Urvet on olnud mitme suurlavastuse projektijuht: "Circulus" 1993. aastal koos Merle Karusooga, "Mahtra sõda" 1998. aastal koos Aare Laanemetsaga, "Kevad. Suvi. Sügis. Talv" 1999. aastal koos Raivo Adlasega, "Tagaaetav" ("Rummu Jüri") 2000. aastal koos Jaanus Rohumaaga, Euroopa Laste Teatrikohtumine 2001. aastal koos Ain Mäeotsaga. 

Alates augustist 2020 on Urvet Rapla Kesklinna Kooli ühiskonnaõpetuse ja vene keele õpetaja.

## Lavastusi

* "NIagaara" 2002
* "Tulevarjud" 2006
* Friedebert Tuglase "Poeet ja idioot" 2006
* "Volquin Varbola all" 2007
* "Nipernaadi" 2014
* "Hundimõrsja" 2015
## Poliitiline tegevus
Jaan Urvet on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige alates 1991. aastast. Aastatel 2006–2007 oli ta Rapla linnapea, aastatel 2014–2018 Ruhnu vallavanem.

## Isiklikku
Ta on abielus. Tal on täiskasvanud tütar ja kaks poega.

## Tunnustus
* Parim lavastus – Juhan Kunderi "Mardilood", 1988, Valgevene
* Parim lavastus – Anton Tšehhovi "Kirsiaed" (koostöös Teoteatriga), 1999, riigifestival
* Parim lavastus – A. Alegria "Niagaara", 2002, riigifestival
* Parim meesnäitleja – Blondin "Niagaaras", 2004, Jaapan

## Viited

## Välislingid
* Taavi Arus, Oort peksis, Volquin kargas, vana Vambo lõi trummi, Postimees, 6. juuli 2007
Saarlouis

**Saarlouis** (saksa; prantsuse *Sarrelouis*) on linn Saksamaal Saarimaa liidumaal, Saarlouis' kreisi keskus. Asub Saari jõe ääres, Prantsusmaa piiri lähedal.

## Ajalugu
Linn ehitati Louis XIV korraldusel 1680. aastal rajatud piirikindluse juurde. 1815. aastal läks linn koos Saarimaaga Preisimaa valdusse. 

Aastatel 1793–1810 oli linna ametlik nimi **Sarre-Libre** ja aastatel 1936–1945 **Saarlautern**.

## Viited

## Välislingid
*Saarlouis' koduleht
Jaan Lipp

**Jaan Lipp** (30. oktoober 1858 – 20. jaanuar 1924) oli eesti ametnik ja ajakirjanik.

Jaan Lipp sündis Tarvastu kihelkonnas Vooru vallas, tema vanem vend oli Martin Lipp. Ta õppis Tarvastu kihelkonna- ja Valga kreiskoolis. Seejärel tegutses ta mitmelpool ametnikuna ning toimetas 1879–1881 Perno Postimeest. Ta tegi kaastööd ka Eesti Postimehele ja Sakalale ning kuulus Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi, "Endla" seltsi ja Eesti Kirjameeste Seltsi.

## Välislingid
*
Stanislav Grossi valitsus

**Stanislav Grossi valitsus** tuli Tšehhi Vabariigis võimule 4. augustil 2004 ja 25. aprillil 2005.

### Valitsuse koosseis



----------
##### Välislingid
*Valitsuse koduleht
Alfred Dreyfus

**Alfred Dreyfus** (9. oktoober 1859 Mulhouse – 12. juuli 1935 Pariis) oli juudi päritolu Prantsuse sõjaväelane.

Ta mõisteti 5. jaanuaril 1895 väidetava Saksa spioonina eluks ajaks vangi, kuid mõisteti 12. juulil 1906 õigeks. 

Väidetavalt oli Dreyfus edastanud Prantsusmaa sõjasaladusi Saksamaa saatkonnale Pariisis. Dreyfus mõisteti eluks ajaks vangi ja saadeti Kuradisaarele Prantsuse Guajaanas, kus ta viibis kokku viis aastat. Paar aastat pärast süüdimõistmist tulid välja tõendid, et infot oli edastanud hoopis major Ferdinand Walsin Esterhazy, kes aga mõisteti sõjaväekohtu poolt õigeks, ning Dreyfus jäi vangi. Tema kaitseks võtsid sõna avaliku elu tegelased, eriti tuntud on Émile Zola avalik kiri "J'accuse" ("Ma süüdistan") Prantsusmaa presidendile Félix Faure'ile, milles Zola süüdistab Prantsuse valitsust antisemitismis. Pärast mitmeid kohtuistungeid, kus Dreyfusi süüdistamiseks kasutati ka võltsitud dokumente, mõisteti Dreyfus lõpuks 1906. aastal õigeks ja võeti majori auastmes armeesse tagasi.

Dreyfus võttis osa Esimesest maailmasõjast ja läks erru kolonelleitnandina. 

2025. aastal kiitis Prantsuse parlament heaks seaduseelnõu, millega tõsteti Dreyfus postuumselt brigaadikindrali auastmesse.

Alates 2026. aastast on Prantsusmaal 12. juuli Alfred Dreyfusi mälestuspäev.

## Vaata ka
*Dreyfusi afäär

## Viited
Vladimír Špidla valitsus

**Vladimír Špidla valitsus** tuli Tšehhi Vabariigis võimule 15. juulil 2002 ja lahkus 4. augustil 2004.

### Valitsuse koosseis



1Eri allikates erineb
----------
##### Välislingid
*Valitsuse koduleht
August Koern

**August Koern** VR II/3 (14. aprill (vkj)/ 27. aprill 1900 Liigu talu, Uue-Võidu vald, Viljandi kihelkond, Viljandimaa – 11. jaanuar 1989 Kopenhaagen) oli Eesti diplomaat ja poliitik, välisminister eksiilis 1. märtsist 1964 kuni 3. juunini 1982. 

## Elulugu
Koern õppis Uue-Võidu vallakoolis, J. Kirsipuu eragümnaasiumis Tallinnas, Aleksandri gümnaasiumis ja linna poeglaste gümnaasiumis.

1918. aastal asus õppima arhitektuuri Riia Polütehnilises Instituudisis, mis tolla asus Moskvas. Ta astus juba sama aasta detsembris vabatahtlikuna Scoutspataljoni ning võitles soomusrongi dessantüksuses Lõuna-Eestis ja Lätis kuni haavatasaamiseni 1. aprillil 1919.

Aastail 1919–1920 läbis Koern Sõjakooli kursused ning jätkas teenistust Scoutspataljonis. 1922. aastal lõpetas ohvitseride kursused.

1920. aastal astus ta Tartu Ülikooli, kus õppis algul filosoofiateaduskonnas ja 1923–1927 õigusteaduskonnas. Oli EYS Veljesto liige.

Teenis 1921–1927 sõjaväe õpetuskomitees, sõjavägede staabis ja ajakirja Sõdur toimetuses. 1927. aasta oktoobris asus tööle Välisministeeriumi juriidilisse osakonda.

Oli Berliini saatkonna atašee detsembrist 1929 kuni 1932 septembrini ning jätkas seejärel Välisministeeriumi teenistuses. Jaanuarist 1936 oli konsulaarbüroo juhataja ja protokolliülem. Septembris 1936 asus nõunikuna tööle Varssavi saatkonnas ning juulist 1939 oli asjur ja nõunik Kopenhaageni saatkonnas. 1940. aasta juunipöörde jäi Taani ning hoidis konsulaati töös kuni oma surmani.

1949–1971 töötas ta Taani riiklikus raamatukogus.

Ta oli ka aastatel 1964–1982 eksiilvalitsuse välisminister.

August Koern suri 1989. aastal Kopenhaagenis ja tema tuhastatud põrm puistati Läänemerre.

## Tunnustus
*Vabadusristi II liigi 3. järk (1920)
*Poola taassünni ordeni IV klass (1934)
*Suurvürst Gediminase ordeni III klass (1936)
*Valgetähe III klassi teenetemärk (20. veebruar 1939; oli sellal Eesti Vabariigi Varssavi saatkonna nõunik)

## Viited

## Kirjandus
*Vestlus saatkonnanõunik August Koerniga: "Eksiilvalitsuse välistegevus on vajalik". Teataja, 24. veebruar 1979, nr 4, lk 4

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
*
Richard III

**Richard III** (2. oktoober 1452 – 22. august 1485) oli Inglismaa kuningas 6. juulist 1483 kuni surmani 1485.

Ta oli Yorki dünastia ja Plantagenet dünastia viimane kuningas. Pärast tema surma lõppes Rooside sõda. Ta oli ka viimane Inglismaa kuningas, kes langes lahinguväljal, Bosworth Fieldi lahingus. 

Kuninga säilmed maeti ümber kunagise lahinguvälja läheduses asuvasse Leicesteri linna katedraali 26. märtsil 2015.

## Viited

## Välislingid
*Richard III Society, England 
* The Search for Richard III by the University of Leicester 
* 27 September 2012, By Greig Watson, Richard III dig: From cabinet-maker to kingmaker, BBC News, bbc.co.uk 
*Richard III rediscovered, WORLD ARCHAEOLOGY, April 5, 2013
Karl Wilhelm Naundorff

**Karl Wilhelm Naundorff** (1785? – 10. august 1845) oli ebaselge päritoluga saksa leidur ja kellassepp, kes väitis end olevat pääsenud Prantsusmaa ja Navarra kuningas Louis XVII.

Tema eluloolised andmed enne 1810. aastat pole teada. 

Ta abiellus 1818. aastal Jeanne Frédérique Einertiga (1803–1888). Nende lapsed olid
*Amélie (1819–1891)
*Charles-Édouard (1821–1866), dofään, Charles X
*Berthe (1823–1825).
*Marie-Antoinette (1829–1893)
*Louis-Charles (1831–1899), Normandia hertsog, Charles XI
*Charles-Edmond (1833–1883), Anjou hertsog
*Marie-Thérèse (1835–1908)
*Adelberth (1840–1887), Provence'i krahv
*Emmanuel (1843–1878), Poitiers' krahv

## Välislingid
*http://www.debourbon.org 
*http://www.louis-XVII.com
Aare Laanemets

**Aare Laanemets** (6. veebruar 1954 Tallinn – 28. oktoober 2000 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.
## Hariduskäik
*  Tallinna Spordiinternaatkool
* 1976 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateeder (7. lend, viimane Voldemar Panso juhendatud lend)

## Töökäik
Aastatel 1976–1983 töötas ta näitlejana Eesti Draamateatris, kus tema esiletõusurolliks oli Kaarel August Kitzbergi "Tuulte pöörises".  

Aastatel 1983–1999 oli ta Endla teatri ja 1999–2000 taas Eesti Draamateatri näitleja. 

## Lisaks
* 1984 Pärnu Kooliteatri asutamine ja juhendamine

## Rollid teatris

* 1976 "Kuidas kuningas kuu peale kippus" (ETV telelavastus) – Tisler
* 1980 "Kardemoni linna rahvas ja röövlid" (ETV telelavastus) – Jesper
* 1984 "Musta kassi öösel ei näe" – Sven
* 1986 "Vägede valitseja" – Josua
* 1988 "Aed" – Dönci
* 1989 "Zorbas" – Nikos
* 1989 "John Gabriel Borkman" – Erhart Borkman
* 1992 "Lõikuspeo tantsud" – Gerry
* 1992 "Täieline Eesti Vabariik" – Indrek
* 1993 "Armastuse võimalikkusest Vargamäel" – Tammsaare-Adlas
* 1993 "Rotid" – Harro Hassenreuter
* 1994 "Gösta Berlingi saaga" – Gösta Berling
* 1995 "Kõik need päevad ja ööd" – Henrik
* 1995 "Edmund Kean" – Walesi prints
* 1996 "Mutanttüdruk" – Saska
* 1996 "Thijl Ulenspiegel" – Oranje prints
* 1997 "Maratontants" – Leitnant Stedna
* 1997 "Silver Ükssilm" – Silver Ükssilm
* 1998 "Irma" – Roberto
* 1999 ja 2000 "Piknik Reiu jõel" – Ideede maaletooja
* 1999 "Salaaed" – Archibald Craven

## Tuntumad lavastused
* 1986 Maurice Maeterlincki "Sinilind" koos Kooliteatriga Pärnu Endla teatris
* 1998 "Pipi Pikksukk" Rakvere teatris
* 1998 "Mahta sõda" (vabaõhulavastus) Mahtras
* 1999 Morgani-Markwicki "Salaaed" Pärnu Endla teatris (Teatriliidu parima lastelavastuse preemia)
* 2000 "Suur Tõll" Kuressaare linnuses

## Filmirollid
* 1969 "Kevade" – Joosep Toots
* 1971 "Aarete saar", Gorki stuudio, Venemaa – Jim Hawkins
* 1974 "Я служу на границе" - jefreitor Laanemets
* 1976 "Suvi" – Joosep Toots
*1980 "Pikk tee düünides", Riia Filmistuudio
* 1981 "На грани веков", Riia Filmistuudio
* 1985 "Kahe kodu ballaad" – Martin
* 1990 "Sügis" – Joosep Toots

## Tunnustus
* 2000 Salme Reegi nimeline auhind

## Isiklikku

Aare Laanemets oli abielus ja lahutatud. Tal on kaks last. Enne surma oli ta suhtes näitleja ja laulja Heli Vahinguga.

Aare Laanemets on maetud Kullamaa kalmistule.

## Kirjandus
* Vastab Aare Laanemets (küsitles Kalju Orro) – Teater. Muusika. Kino, 1995, nr 7, lk 3–18.

## Välislingid
* 
* Jaanus Kulli. "Kurb, et ta nii varakult läks. Põletas elu ja ennast" Õhtuleht, 6. veebruar 2009
* Laanemets oli üks Panso viimaseid õpilasi Õhtuleht, 6. veebruar 2009
* Laanemetsa kooliteater oli kui lavaka taimelava Õhtuleht, 6. veebruar 2009
Jaan Roots

**Jaan Roots** (sündinud 27. juulil 1933 Järvamaal) on eesti endine maadleja.

## Saavutused
Üheksakordne Eesti NSV (1958, 1959, 1961–1965, 1967 ja 1968) meister Kreeka-Rooma maadluses.

NSV Liidu meistersportlane - 1956.

## [[NSVL meistrivõistlused]]
1952. aasta – 1. koht (noorsoo);

1962. aasta – 1. koht;

1963. aasta – 1. koht;

1964. aasta – 3. koht (esikoha võitis Anatoli Kolesov)

## [[Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses]]
1961. Yokohama  - 7. koht

## Rahvusvahelised turniirid
Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused 

1963. aasta – 1. koht.

Aadria karikas

1958. aasta – 1. koht.

Georg Lurichi mälestusvõistlused 

1956. aasta – 1. koht;

1957. aasta – 1. koht;

1958. aasta – 1. koht;

1959. aasta – 1. koht;

1960. aasta – 1. koht;

1961. aasta – 1. koht;

1962. aasta – 1. koht;

1963. aasta – 1. koht;

1964. aasta – 1. koht;

1965. aasta – 1. koht.

## Välislingid
*
Miloš Zemani valitsus

**Miloš Zemani valitsus** tuli Tšehhi Vabariigis võimule 22. juulil 1998 ja lahkus 12. juulil 2002.

### Valitsuse koosseis




1 Hiljem sisuliselt eurointegratsiooni eest vastutav

2 Võimutühimiku ajal mõnes ministeeriumis oli Rychetský ka justiitsministri ja Špidla tervishoiuministri kohusetäitja. Siinkohal pole ministrite tabelis märgitud, kuna ametlik koduleht seda ei sisalda.
----------
##### Välislingid
*Valitsuse koduleht
Jaan Jüris

**Jaan Jüris** (sündinud 23. juunil 1977) on eesti suusahüppaja.

Aastatel 1984–1991 oli tema treener Vladimir Golubev ja 1991–2007 Hillar Hein. Pärast seda treenis ta treenerita.

Jüris võistles 2002. ja 2006. aasta taliolümpiamängudel.

2008. aastast on Jaan Jüris Tehvandi spordikeskuse hüppemägede kompleksi juht.

## Välislingid
*Pottsepp Jüris tuli Eesti suusahüppemeistriks, Postimees 22. oktoober 2007
*
Hillar Hein

**Hillar Hein** (sündinud 19. jaanuaril 1954 Tallinnas) on endine Eesti suusahüppaja ja praegune treener.

Ta on Kaarel Nurmsalu treener.

Hillar Heina poeg Jouko Hein on samuti suusahüppaja.

## Viited

## Välislingid
* 
* "Hillar Hein ei tunne end turult tõrjutuna" Eesti Päevaleht, 22. veebruar 2005
* R2 KOOLIS. Hillar Hein. ERR arhiiv, veebruar 2006
* "Jens Salumäe loobub treener Hillar Heinast" Õhtuleht, 29. november 2006
Kaksteist ahvi

**"Kaksteist ahvi"** (originaalpealkiri **"Twelve Monkeys"**) on 1995. aastal USAs valminud ulmefilm, mille põhiteemadeks on ajas rändamine ja vaimne stabiilsus.

Film on inspiratsiooni saanud Prantsusmaa lühifilmist "La Jetée".

## Süžee
Filmi tegevus algab 2035. aastal, mil kohutava viiruse tagajärjel on 99% maailma rahvastikust hukkunud. Teadlased arvavad, et ühendus Kaheteistkümne Ahvi Armee oli viiruse levitamisega 1996. aastal seotud, ja saadavad vang James Cole'i ajas tagasi tõestusmaterjali leidma.

## Osatäitjad
*Bruce Willis – James Cole
*Madeleine Stowe – Railly
*Brad Pitt – Jeffrey
*Christopher Plummer – Dr. Mason
*David Morse – Dr Peters
*Frank Gorshin – Dr. Fletcher
*Joseph Melito – noor James Cole
*Jon Seda – Jose
*Michael Chance – Scarface
*Vernon Campbell – Tiny
*H. Michael Walls – Botaanik
*Bob Adrian – Geoloog
*Simon Jones – Zooloog
*Carol Florence – Astrofüüsik
*Bill Raymond – Mikrobioloog
*Ernest Abuba – Insener
*Irma St. Paule – Poeet
*Joey Perillo – detektiiv Franki

## Auhinnad

### Võidud
Kuldgloobus
*1996: parim meeskõrvalosatäitja – Brad Pitt

### Nominatsioonid
Oscar
*1996: parim kostüüm – Julie Weiss 
*1996: parim meeskõrvalosatäitja – Brad Pitt

## Välislingid
* 
* Kaksteist ahvi Yahoo Movies
Jens Salumäe

**Jens Salumäe** (sündinud 15. märtsil 1981) on eesti endine suusahüppaja ja kahevõistleja, kolmekordne Eesti meister.

Ta saavutas 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos suusahüpetes suurmäel individuaalses arvestuses 23. koha.

2005. aasta põhjasuusatamise maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis saavutas Salumäe individuaalses normaalmäevõistluses 37. koha. 2004. aasta Planicas toimunud suusalennu maailmameistrivõistlustel saavutas ta individuaalarvestuses 25. koha.

Salumäe parim individuaalne maailmakarikavõistluste koht suusahüpetes oli 2003. aastal Soomes Kuusamos suurel mäel saadud 21. koht. Karjääri parim individuaalne tulemus oli 2005. aastal Saksamaal toimunud kontinentaalkarikavõistluste kaheksas koht.

Talle kuulus Eesti rekord 197 meetriga.[2][3]

## Viited

## Välislingid
*
Kinshasa

**Kinshasa** on Kongo DV pealinn ja suurim linn. Asub Kongo jõe ääres, Brazzaville'i vastaskaldal. 

Linn on tekkinud 1881. aastal Henry Morton Stanley rajatud tugipunkti juurde ja nimetati Belgia kuninga Leopold II auks Léopoldville'iks. 1965. aastal sai linn oma tänapäevase nime kunagi läheduses asunud küla järgi.

1898. aastal valmis 366 km pikkune raudteelõik Kinshasast Matadisse.

Linnast kagus asub Ndjili rahvusvaheline lennuväli.

## Välislingid
Nikola Tesla

**Nikola Tesla** (serbia Никола Тесла; 10. juuli 1856 Smiljan, Austria keisririik  (praegu Horvaatia) – 7. jaanuar 1943 New York) oli serbia päritolu leiutaja, elektri- ja mehaanikainsener ning füüsik, kes töötas Ameerika Ühendriikides.

Tema nime järgi on nimetatud SI-süsteemi magnetilise induktsiooni mõõtühik tesla, mille tähis on T. 

Nikola Teslat peetakse üheks tähtsamaks panustajaks elektri kasutuselevõttu ärilisel eesmärgil. Samuti on märkimisväärsed paljud tema edasiarendused elektromagnetismi vallas 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. Tesla patendid ja teoreetiline töö on aluseks nüüdisaegsetele vahelduvvoolu elektrienergia süsteemidele, mille hulka kuuluvad ka mitmefaasiline elektrijaotuse süsteem ja vahelduvvoolu elektrimootor.

Lisaks emakeelele, serbohorvaadi keelele valdas Tesla seitset keelt: inglise, itaalia, ladina, prantsuse, saksa, tšehhi ja ungari keelt.

1875 asus ta õppima Grazis keiserlikus ja kuninglikus tehnikakõrgkoolis, kuid lahkus sealt 1878 kooli lõpetamata. 1880 astus ta Karli ja Ferdinandi ülikooli Prahas, kus õppis ühe aasta. Seejärel kolis ta Budapesti, 1882 Pariisi ja 1884 USA-sse, kus asus tööle Thomas Alva Edisoni juures. 1891 sai ta USA kodakondsuse.

Aastal 1943 tunnistas Ameerika Ühendriikide Ülemkohus Nikola Tesla ametlikult raadio leiutajaks.

Kuigi Tesla sissetulekud olid väga suured, suri ta vaesuses. Ta ei olnud ärimees, tema ettevõtted lõppesid sageli pankrotiga. Tesla pillas raha, elades näiteks hotellides kõige kallimates tubades, kui tal raha oli ja isegi kui ei olnud. Ta oli andekas avalik esineja, ehkki talle avalik esinemine ei meeldinud, ja ta suutis paljusid ärimehi veenda oma ettevõtetesse investeerima, ehkki enamik neist raha tagasi ei teeninud.

Tema järgi on nime saanud ka elektriautosid tootev Tesla Motors.

## Tunnustus
*1894 – valiti Serbia Kuningliku Akadeemia liikmeks
*1896 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1896 – valiti Jugoslaavia Teaduste ja Kunstide Akadeemia auliikmeks

## Galerii

File:Telegram Macek Tesla 0108.JPG|Telegramm Vladka Mačekalt Nikola Teslale
File:Telegram Tesla Macek 0108.JPG|Telegramm Nikola Teslalt Vlatku Mačekule
File:Putovnica Nikola Tesla 01082.JPG|Nikola Tesla passi esimene lehekülg, 1883


## Vaata ka
*Tesla trafo

## Viited

## Välislingid

*Ülevaade Tesla elust ja loomingust (inglise keeles, keskendub Teslale kui hullule teadlasele)
*Valuable plaque stolen from Tesla laboratory (inglise keeles)
* NikolaTesla.fr - More than 1,000 documents on Tesla
Allofoon

**Allofoon** on foneemi häälduskuju. Allofoonid on sama foneemi foneetiliselt erinevad variandid.

Allofooni häälduses sisaldub vastava foneemi tunnuste miinimumkomplekt (et foneem oleks tajutav), kuid sellele lisanduvad häälduskohast, häälikuümbrusest, kõneleja eripäradest tulenevad variatsioonid.

Foneemid eristavad keeles sõnade tähendusi, allofoonid mitte. Ühe keele eri foneemid võivad aga teises keeles olla sama foneemi allofoonid ja vastupidi.
Yala provints

**Yala provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas, piirneb Malaisiaga.

## Viited
Sderot

**Sderot** [sder'oot] (heebrea שׂדרות 'puiestee', araabia سديروت) on linn Iisraelis. Asub Gaza tsooni kirdetipust vahetult idas.

## Viited
Ashkelon

**Ashkelon** (Piiblis Askelon) on linn Iisraelis, Iisraeli Vahemere-ranniku lõunaosas.
## Vaata ka
*Jaffa ja Ashkeloni krahvkond
## Viited
Erki Berends

**Erki Berends** (sündinud 21. märtsil 1955) on eesti ajakirjanik. 

## Haridus
Ta on lõpetanud 1973. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

## Raadio
Berends alustas ajakirjanikukarjääri Eesti Raadio uudistetoimetuses 17. juulil 1978, ta töötas "Vikerkaja" ja "Päevakaja" saatejuhi ja reporterina. 1979. aastal oli ta ETV saate "Muusade kutse" üks autoreid ja saatejuhte koos Aarne Rannamäe, Aune Undi ja Katrin Saksaga. 

Ta on Kuku Raadio (1992) üks asutajaid ja oli selle esimene peatoimetaja (1992–1997). 1997–1998 oli ta aktsiaseltsi Trio LSL programmide peatoimetaja ning 1998. aastast raadio Kuku toimetaja. Berendsi juhitud ja toimetatud saateid: "Kukul külas", "Midagi erilist", "Ärataja", "Tipptund", "RaadioExpress" jpt.

## Televisioon
Aastatel 2004–2018 töötas Berends Kanal 2 uudistetoimetuses päevatoimetajana. 2019. aasta jaanuarist oli ta Tallinna TV uudistejuht.

## Raamatud
Rallifanaatikuna tuntud Berends on koos kolleegide Indrek Ilometsa ja Olaf Suuderiga koostanud ja toimetanud neli rallisõiduteemalist raamatut.
* "Ralliaasta 2003" – autospordi illustreeritud ülevaade. ISBN 9949-10-265-0
* "Ralliaasta 2004" ISBN 9949-10-824-1, 
* "Ralliaasta 2005" on ilmunud eesti, inglise ja vene keeles. See on rikkalikult fotodega illustreeritud kokkuvõte rallispordiaastast 2005. ISBN 9949-13-346-7
* "Ralliaasta 2006" jätkas eelnenud aastate ülevaatlikku temaatikat. Raamat on illustreeritud fotode ja analüütiliste lugudega möödunud aasta olulisematest rallisündmustest.

## Hobid
Ta on olnud seotud paljude suure kõlapinnaga muusikaürituste, näiteks Tartu levimuusikapäevade ja festivali Rock Summer korraldamisega; Berends oli ka 2013. aastal toimunud "Rock Summer 25" korraldajate seas. 

## Tunnustus
* 2005 – Kuldmikrofon juturaadioformaadi edendamise eest, sh Kuku Raadio jätkusuutliku programmi loomise eest.
* 2026 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* "Kukul külas" 
* Jaanus Kulli. Kuldmikrofon Erki Berends: "Ma ei oska kirjutada". Õhtuleht, 20. detsember 2005 
* Jüri Aarma. Erki Berends: "Mõnel raadiojaamal võiks "piip" kogu aeg peal olla". Maaleht, 2. detsember 2005
* Marko Lillemägi. "Putšiaegsed raadiohääled täidavad viisteist aastat hiljem taas eetri". Postimees, 17. august 2006 
* ""Ärataja" äratas kuulamise isu" Maaleht, 15. aprill 2004
Potala

**Potala palee** (tiibeti keeles པོ་ཏ་ལ) on dalai-laamade residentsiks ehitatud kloosterehitis Tiibetis Lhasas.

Dalai-laamade ametliku residentsina kujutas Potala endast ühtaegu nii kloostrit kui valitsushoonet.

Dalai-laama elas Potalas kuni 1959, mil seni viimane dalai-laama Tenzin Gyatso põgenes pärast ebaõnnestunud Tiibeti ülestõusu Hiina okupatsiooni vastu välismaale.

Tänapäeval toimib palee klooster-muuseumina, kus elavad mungad ja kuhu lubatakse nii palverändureid kui turiste.

Palee ulatus idast läände on 400 m ja põhjast lõunasse 350 m. Seda ümbritsevad müürid on keskmiselt 3 m paksud, aga alusel koguni 5 m paksud. Palees on 13 korrust, üle 1000 toa ja 10 000 altari ning umbes 200 000 skulptuuri. Palee kõrgub 117 m kõrgusena Marpo Ri (Punase mäe) tipus, kerkides orupõhjast rohkem kui 300 m kõrgemale.

## Ajalugu

Esimese palee ehitas selle koha peale Songtsen Gampo 637. aastal. Seda nimetati kas valgeks või punaseks lossiks.

Tänapäevase palee rajamine algas 1645 V dalai-laama Lozang Gyatso juhtimisel pärast seda, kui tema nõuandja Konchog Chophel (surnud 1646) juhtis tähelepanu sellele, et see koht oli valitsuse asupaigaks väga sobiv, asudes Drepungi ja Sera kloostrite ning Lhasa vanalinna vahel. Palee rajati varasema lossi varemeile.

Palee on nimetatud müütilise Potalaka mäe järgi, mis on Avalokitešvara asupaik.

Palee välisehitiste ehitus kestis 3 aastat, aga siseehitiste ja nende sisemuse ehitamine koos kõigi kaunistustega kestis 45 aastat. Dalai-laama kolis koos oma valitsusega palees olevasse Valgesse lossi (Potrang Karpo) juba 1649, aga ehitus valmis 1694, 12 aastat pärast dalai-laama surma. Viimasena, 1690–94, ehitati paleesse Punane loss (Potrang Marpo). Esialgu kasutas dalai-laama Potalat üksnes talveresidentsina.

1959 toimunud Tiibeti ülestõusu ajal sai Potala suhteliselt vähe kahjustada, kuigi Hiina väed pommitasid palee aknaid. Samuti pääses Potala kahjustustest 1966 Kultuurirevolutsiooni ajal tänu Zhou Enlai isiklikule sekkumisele. Enlai oli tollal Hiina Rahvavabariigi peaminister. Sellegipoolest hävis palee arhiiv, kus oli enam kui 100 000 käsikirja, ürikut ja muud dokumenti. Need kas tassiti laiali, lihtsalt hävitati või said muul viisil kahjustada.

Potala palee kuulub koos Džokhangi templi ja Norbulingkaga UNESCO maailmapärandi nimistusse. Potala arvati sinna 1994, Džokhang ja Norbulingka lisati sinna vastavalt 2000 ja 2001.

Selleks, et vältida ülerahvastusest tulenevaid kahjustusi hoonele, on alates 1. maist 2003 palee külastajate arv piiratud 1600-ga. Ühtlasi vähendati palee lahtiolekuaega 6 tunnile päevas. Enne seda oli palees külastajaid keskmiselt 1500 päevas, aga see kõikus suurelt, ulatudes vahel isegi 5 tuhandeni. Pärast 2006 lõpetatud restaureerimist ei lasta külastajaid enam palee katusele. Pärast seda, kui 1. juulil 2006 avati Lhasani viiv Qingzangi raudtee ja seega lihtsustus Lhasasse pääsemine, suurendati külastajate arvu, keda päevas paleesse lastakse, 2300-ni, aga see arv saab sageli juba keskhommikuks täis. Samuti pikendati turismi tippajaks juulist septembrini lahtiolekuaega.

## Välislingid

*Potala paleest UNESCO leheküljel (inglise keeles)
Juhan Alase dendraarium

**Juhan Alase dendraarium** asub Saaremaal Kuiste külas. Juhan Alas rajas oma dendraariumi innustatuna Mihkel Ranna tööst aastail 1933–1937. Tema puudekogu sisaldab umbes 80 võõrpuuliiki.

Väga ilus on Jaapanist pärineva küpressilise – hiibapuu eksemplar. Sahhalini nulg ning mandžuuria saar (üle 10 m kõrge) esindavad Kaug-Ida liigirohket taimestikku. Virgiinia kadakas on oma pärislevikualal – Põhja-Ameerikas – parim pliiatsipuit. Fraseri nulu kodumaa on samuti Põhja-Ameerika idaosa jne.
Messier 87

**Messier 87** (ka **M87**, **NGC 4486**) on suur elliptiline galaktika, mis asub Neitsi tähtkujus Maast 52 miljoni valgusaasta kaugusel. Galaktikas asub umbes 15 000 kerasparve, võrdluseks Linnuteel on umbes 150 kerasparve. M87 on üks tugevamaid raadiolainete allikaid ning on astronoomide ja amatöörastronoomide seas populaarne vaatlusobjekt.

Messier 87 avastas Prantsuse astronoom Charles Messier 1781. aastal. Galaktika tähed on peaaegu sfääriliselt sümmeetriliselt jaotunud ning galaktika keskmest kaugenedes hakkab nende tihedus vähenema. Galaktika keskel asub ülimassiivne must auk. Musta auku pildistas 2017. aastal Event Horizon Telescope ning foto avaldati 10. aprillil 2019.

## Viited
Juhan Alas

**Juhan Alas** (21. märts 1874 Välta (Pöide vald) – 31. detsember 1963 Kuiste (Valjala vald)) oli eesti dendraariumirajaja. 

Pärast õpinguid ja töötamist Riias ostis ta augustis 1897 Erna von Essenilt (sündinud Möller) Valjala kihelkonda Sassi mõisa Kuiste külla talu ning abiellus 1903. aastal. 

Asutas 1930. aastatel Mihkel Ranna eeskujul dendraariumi. 

Maetud Valjala kalmistule.

## Vaata ka
*Juhan Alase dendraarium

## Viited
1974. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XX [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Lvivis 1974. aastal. Kui 19 korda toimunud varasematel meistrivõistlustel oli meistriks tulnuid kokku vaid viis, siis nüüd jõudis pjedestaali kõrgeimale astmele kuues mees – Moskva rahvusvaheline meister Vladimir Agafonov, kes oma senisel 14 finaalturniiril polnud varem kordagi esikolmikusse jõudnud.
Tegucigalpa

**Tegucigalpa  ** on Hondurase pealinn, Francisco Morazáni departemangu halduskeskus ja suurim linn. Asub riigi lõunaosas Choluteca jõe kaldal, 940 m kõrgusel merepinnast.

## Ajalugu

Enne hispaanlaste vallutust asus tänapäeva linna kohal samanimeline lenka indiaanlaste asula. Siiski loetakse linna asutamisaastaks 1578. Linnast sai hõbeda- ja kullakaevandamise keskus. Tegucigalpa sai pealinnaks 1880. aastal.

## Transport

Linna ei läbi raudtee, sinna pääseb maanteed mööda või Toncontíni rahvusvahelise lennujaama kaudu.

## Välislingid

*Tegucigalpa koduleht
Paavo Matsin

**Paavo Matsin** (sündinud 4. aprillil 1970) on eesti õppejõud, kirjanduskriitik ja kirjanik. 

Ta on õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis, Eesti Humanitaarinstituudis ja EELK Usuteaduse Instituudis.

Ta õpetab EBS Gümnaasiumis kunsti ja filosoofiat.

Paavo Matsin on Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti Gustav Meyrinki Seltsi liige. Akadeemiliselt kuulub korporatsiooni Fraternitas Liviensis. 

Esikromaani "Sinine kaardivägi" avaldas ta varjunime Pāvs Matsins all 2013. aastal. 

2015. aastal ilmus tal varjunime Paša Matšinov all romaan "Gogoli disko", mis pälvis Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ja Euroopa Liidu kirjandusauhinna. 

2017. aastal andis ta Kreutzmatsini varjunime all välja romaani "Must päike".

2019. aastal võitis ta romaaniga "Kongo tango" Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistluse.

2022. aastal ilmus Paša Matšinovi nime all "Lenini valss" ja 2024. aastal Pawel Graf von Mazini nime all "Death Café".

## Tunnustus
* 2005 Sirbi laureaat
* 2011 Sirbi laureaat
* 2012 Siugja Sulepea kirjandusauhind ("Doktor Schwarz")
* 2015 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia („Gogoli disko“)
* 2016 Euroopa Liidu kirjandusauhind ("Gogoli disko")
* 2022 Tartu linnakirjanik 

## Viited
1975. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXI [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Vorošilovgradis 1975. aastal. Turniiril jäid esikohta jagama kolm mängijat. Järgmise aasta 13. – 19. jaanuarini sealsamas peetud järelvõistluse võitis aga Andris Andreiko ning jõudis sellega oma kaheksanda meistritiitlini.

;Finaalturniir

;Järelturniir
Keraamikute loend

*Siin on loetletud [[keraamik]]uid. Eesti keraamikud on loetletud ka [[Eesti keraamikute loend]]is.*

## A
*Adamson-Eric
*Andres Ader
*Juozas Adomonis
*Ingrid Allik
*Arnold Annen
*Toyozo Arakawa
*Robert Arneson

## B
*Jerome Bechtold
*Maria Bofill
*Georg Bogatkin
*Alison Britton
*Rut Bryk

## C
*John Chalke
*Claude Champi
*Tony Cragg

## E
*Haja Eist
*Valli Eller
*Gutte Eriksen

## G
*Angel Garaza

## H
*Shōji Hamada
*Jane Hamlyn
*Netty van den Heuvel

## I
*Anu Ivask

## J
*Silva Jaanberg
*Ella Jaaniado
*Géza Jakó
*Elsie Johanson
*Maila Juns-Veldre
*Lydia Jõõts
*Kadri Jäätma

## K
*Kadri Kaerma
*Sakaida Kakemono
*Karin Kalman
*Walter Keeler
*Honami Kōetsu
*Jaana Kormašov
*Luule Kormašova
*Makuzu Kozan
*Helene Kuma
*Miwa Kyusetsu

## L
*Kersti Laanmaa
*Geert Lap
*Lisa Larson
*Tiiu Lass
*Bernard Leach
*David Leach
*Otto Lindig
*Maris Loitmets
*James Lovera
*Ester Lukas
*Ene-Mai Luur
*Tiina Lõhmus

## M
*Kate Malone
*Evi Mardna
*Kosei Matsui
*Jon Middlemiss
*Joan Miro
*Reet Moor

## N
*Kimpei Nakamura
*Ingrid Nõges
* Helina Nelis

## O
*Eva Ole
*Susanna Otema

## P
*Ilmar Palm
*Imbi Ploompuu
*Urmas Puhkan

## R
*Ülle Rajasalu
*Chōjiro Raku
*Evi Rass
*Luca della Robbia
*David Roberts
*Fritz Rossmann

## S
*Alessio Sarri
*Ivo Sassi
*Paul Scott
*Kärt Seppel
*Velda Soidla
*Paolo Soleri
*Rudy Staffel
*Romans Suta
*Saima Sõmer

## Š
*Lucia Šulgaite

## Z
*Marco Zanini

## T
*Marget Tafel 
*Kattri Taklaja
*Annika Teder
*Matteo Thun
*Aurora Tippe

## U
*Naima Uustalu

## V
*Mall Valk
*Mare Vichmann
*Helle Videvik
*Viive Väljaots

## Õ
*Õnne Õunap
Toon (keeleteadus)

**Toon** on sama häälikukoosseisuga silpide kontrastil rajanev tunnus, mis toonikeeltes (näiteks  hiina, vietnami, hausa) eristab sõnavorme.

Toon eristab üksikjuhtudel sõnade tähendust ka läti ja leedu keeles.
Thanka

***Thanka*** ehk ***thangka*** ehk **tanka** on Tiibeti budismis jumaluse piltkujutis.

Paljud thankamaalijad olid esmalt joogid ehk mahasiddhad, kes rituaalide abil kutsusid esile endas nägemuse ehk visualiseerisid jumaluse ja maalisid siis selle kujustamise instruktsioonina teistele mahasiddhadele. Selline on pärimus thankade tekkeloo kohta.

Väga olulisel kohal on jumaluste kujutamisel ja maalimisel nende täpsed proportsioonid ja suhe ümbritsevasse ruumi, mida kujutatakse thankal.

Kõigil Tiibeti budismi koolkondadel on olnud traditsiooniks omada isiklikku vastavalt koolkonna panteonile ka proportsioonide kaanonit mis kuulus iga kloostri raamatukogus asuvate tekstide hulka. Neis on täpselt kirjeldatud kõik mõõdud thanka peategelasest kuni ornamendi ja mustriteni välja, mida kasutatakse maalimisel.

Sellega hoiti ära traditsiooni muutumine ja valetõlgendused jumaluste edasiandmisel.
 
Thanka ei ole lihtsalt pilt vaid sümboolne jutustus ehk piktogramm, mille abil jutustati konkreetse jumaluse elu ja tegevust.

Thankad olid kodus enamikul tiibetlastest, kes olid budistid või bön religiooni järgijad.

Mis on põhjuseks, et budistid tarbivad, vajavad, tellivad thankasid (ikoone, pühasid kujutisi)? Peale kujustamise ja jumalale annetuste tegemise, praktiseerimise on veel muid põhjuseid, näiteks

- haigus või õnnetused
 
- surm perekonnas 

Vajadus thanka järele oli tihti seotud kindla religioosse rituaaliga. Nagu iga vooruslik tegu, usuti, et ka thanka ehk uue jumaluse kujutise tellimine toob kaasa pälvimusi. 

## Ajalugu

Läbi ajaloo olid paljud thankamaalijad lihtsalt kunstnikud, kes dekoreerisid kloostreid, templeid ja muid ehitisi. Sageli oli kunstniku amet pere traditsiooniks, tavaliselt läbi mitme põlvkonna.
Mis puutub thankadesse, siis selles osas on Tiibetis alati domineerinud kloostrid, kes lõid kaanoni ja nõudsid, et thankamaalijad ka seda järgiksid.
   

Samuti on kuulsaid laamasid ja munki, kes olid väga meisterlikud thankamaalijad. Näiteks X karmapa Chos-dbjings-rdo-rje (1604–1674) ja Si-tu pan-chen chos-kji-'bjungs-gnas (1700–1774).

## Välislingid

* 
* Iconography of the Buddha]
*  Nickolai N. Dudka]
* History of Of Thangka]
* More than 4500 pages of sacred Tibetan art from Dharmapala Thangka Centre - Kathmandu | Nepal]
*Glossary (Tibetan Alphabetical Order)
* Towards a Definition of Style]
* Sacred Buddhist Painting - The Tibetan Thangka]
* Tibetan Buddhist Thangka Paintings for Meditational and Spiritual practices - Dawa Arts]
* Importance and Use Of Thangka]
* Online Gallery of Thangka Artwork from Tibet, Nepal and Himalayan India]

* Virtual Gallery of Thangkas for Vajrayana Buddhist Practioners]
* A selection of hi-res downloadable thangkas | Pure View]
* Cтаробурятская живопись]
* Словарь буддизма ]
1976. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXII [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Odessas 13. novembrist 3. detsembrini 1976. 

Neljandat korda tuli sellel alal NSV Liidu meistriks Vjatšeslav Štšegolev. Oma eelmisegi meistritiitli oli Štšegolev võitnud 12 aastat varem (1964) just Odessas.
1982. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

**XXVIII [[NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes]]** peeti Kiievis 4.–25. märtsini 1982. Ametlikult tähistati turniiriga NSV Liidu asutamise 60. aastapäeva. 

Oma esimese NSV Liidu meistri tiitli võitis Aleksandr Baljakin.
Maxwell

*James Clerk Maxwell (1831–1879), šoti füüsik
**maksvell (Mx), tema järgi nime saanud magnetvoo mõõtühik CGS-süsteemis 
*Robert Maxwell (1923–1991), tšehhi päritolu briti meediamagnaat
**"Maxwell", 2007. aastal valminud telefilm, mis räägib Robert Maxwellist
*Maxwell Scherrer Cabelino Andrade (sündinud 1981), tuntud nime Maxwell all, Brasiilia jalgpallur
James Clerk Maxwell

**James Clerk Maxwell** (13. juuni 1831 Edinburgh – 5. november 1879 Cambridge) oli šoti füüsik ja matemaatik, elektromagnetilise väljateooria rajaja.

Tema tähtsaimate saavutuste seas on Maxwelli võrrandite koostamine – elektromagnetismi ühtse teooria rajamine. Samuti töötas ta välja Maxwelli jaotuse, statistilise vahendi, kirjeldamaks gaaside kineetilist teooriat. Need kaks avastust aitasid teha sissejuhatuse tänapäeva füüsikasse, rajades teed erirelatiivsusteooriale ja kvantmehaanikale.

Kui ta oli 14-aastane, kutsuti ta rääkima Edinburghi Kuningliku Seltsi teadlastele oma geomeetriaalastest töödest. 24-aastaselt sai temast Aberdeeni ülikooli professor. Kümme aastat hiljem pühendus ta elektri- ja magnetismiuuringutele. 34-aastaselt sai temast Cambridge'i ülikooli esimene eksperimentaalfüüsika professor ning tema ajal rajati kuulus Cavendishi laboratoorium, mis nimetati Henry ja William Cavendishi järgi.

Mõned aastad varem oli Michael Faraday juhtinud tähelepanu sellele, et magnet- ja elektriväljal on "jõujooned", mida ta püüdis piltlikult kujutada. Maxwell lõi selle nähtuse seletamiseks matemaatilise teooria. Ta märkis, et kui liigutada magnetit edasi-tagasi, tekivad lained, mis liiguvad üle Faraday jõujoonte.

Maxwell tõestas, et valgus kujutab endast ülikiireid laineid jõujoontel. Laineid hakati nimetama elektromagnetlaineteks. Samuti tõestas ta matemaatiliselt, et peavad eksisteerima teistki laadi lained, mille lainepikkus erineb valguse omast. Ta suri küll enne, kui jõudis oma katsed lõpuni viia, kuid praegu teame, et raadiolained, mikrolained, infrapunakiired, ultraviolett-, röntgen- ja gammakiired on elektromagnetlained.

Juba paarsada aastat olid teadlased pead murdnud Saturni rõngaste üle: kuidas on võimalik, et need katki ei lähe, planeedist eemale ei triivi või planeedile ei lange? Maxwell kulutas kaks aastat tõestamiseks, et tahkest materjalist rõngad ei oleks stabiilsed, aga vedelikust koosnevates rõngastes tekiksid lainejõud, mille tagajärjel koonduks rõngaste aine suurtesse mullidesse. Seda aga ei täheldata. Maxwell järeldas, et rõngad peavad koosnema tohutust hulgast pisikestest tahketest osakestest, millest igaüks tiirleb ümber planeedi teistest sõltumatult. Selle avastuse eest sai ta 1859. aastal Adamsi auhinna, mida Cambridge'i ülikool annab välja matemaatikaalase teadustöö eest Suurbritannia elanikele ja millega kaasnes auhinnaraha 130 naelsterlingit. 1980. aastal tõestas Voyageri programm, et Maxwellil oli õigus.

James Clerk Maxwell on tuntud ka esimese värvifoto tegijana (1861).

1857. aastal abiellus Maxwell vaimuliku tütre Katherine Mary Dewariga. Edaspidi töötas Katherine oma abikaasa assistendina ja uuris ise näiteks gaaside viskoossust. James Maxwell oli oma naisest seitse aastat noorem. Neil ei olnud lapsi.

## Tunnustus

James Clerk Maxwell valiti 1875. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks ning ta oli Londoni Kuningliku Seltsi ja Edinburghi Kuningliku Seltsi liige.

* 1854 – Smithi auhind
* 1857 – Adamsi auhind
* 1860 – Rumfordi medal
* 1869–1871 – Keithi auhind

## Vaata ka
*maksvell (Mx), Maxwelli järgi nimetuse saanud magnetvoo mõõtühik CGS-süsteemis