open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prowersi maakond

**Prowersi maakond** (*Prowers County*) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°96' N, 102°40' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lamar. 

Maakonna pindala on 4259 km&sup2;. Veepindala on 10 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 551. Aastal 2000 oli elanikke 14 483. 

## Naabermaakonnad
*Kiowa maakond (põhjas)
*Greeley maakond (Kansas) (kirdes)
*Hamiltoni maakond (Kansas) (idas)
*Stantoni maakond (Kansas) (kagus)
*Baca maakond (lõunas)
*Benti maakond (läänes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 1889. aastal Benti maakonna jagunemisel.

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
*Granada
*Hartman
*Holly
*Lamar
*Wiley

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Prowersi maakonnas oli 14 483 inimest, 5307 leibkonda ja 3275 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 3 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 5977 (keskmine tihedus 1/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 78,57%
*mustanahalisi 0,30%
*põlisameeriklasi 1,22% 
*aasialasi 0,37% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,03%
*teistest rassidest 17,17% 
*kahest või enam rassist 2,34%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 32,91%.  

5307 leibkonna seas oli 
*37,40% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*54,60% koos elavaid abielupaare; 
*10,90% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*29,80% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*25,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*11,50% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,67 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,21 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*30,00% alla 18-aastasi; 
*10,70% 18–24-aastasi; 
*26,50% 25–44-aastasi; 
*20,20% 45–64-aastasi; 
*12,60% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 32 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 101,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 98,70 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 29 935 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 202 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 24 971 dollarit, naistel 20 526 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 14 150 dollarit.  

19,50% elanikkonnast ja 14,50% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 27,10% alla 18-aastasi ja 13,90% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
*Prowersi maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Dimmitt

**Dimmitt** on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Castro maakonna halduskeskus.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dimmitti linnas 4375 inimest, 1464 leibkonda ja 1124 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 816 in/km&sup2;.

Elamuühikuid (*housing units*) oli 1692 (keskmine tihedus 139,8/km&sup2;).

Rassiline koosseis oli:
* valgeid 75,02%
* mustanahalisi 2,99%
* põlisameeriklasi 1,69%
* teistest rassidest 18,10%
* kahest või enam rassist 2,19%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 56,94%.

## Viited
Württemberg-Baden

**Württemberg-Baden** on endine Saksa Föderatiivse Vabariigi liidumaa. See loodi aastal 1945 Ühendriikide okupatsioonijõudude poolt pärast endiste Badeni ja Württembergi jagamist Ameerika ja Prantsuse okupatsioonitsoonide vahel. Selle pealinn oli Stuttgart. Aastal 1952 ühendati Württemberg-Baden, Württemberg-Hohenzollern ja Baden Baden-Württembergi liidumaaks.

## Ajalugu

Württemberg-Badeni liidumaa koosnes endiste Württembergi rahvavabariigi ja Badeni vabariigi põhjaosadest. Selle ameeriklaste poolt hallatud ala lõunapiir oli seatud nii, et Karlsruhet ja Münchenit ühendav *[[Autobahn]]* (tänapäeval A8) oli täielikult Ameerika tsoonis. Ameerika tsooni kolm suurt liidumaad (Suur-Hessen, Baieri ja Württemberg-Baden) kuulutati välja 19. septembril 1945.

24. novembril 1946 kehtestati uus põhiseadus ja valiti Württemberg-Badeni esimene parlament. 23. mail 1949 sai sellest Saksa Föderatiivse Vabariigi asutajaliidumaa.

24. septembril 1950 korraldati Württemberg-Badenis, Württemberg-Hohenzollernis ja Badenis rahvaküsitlus kolme liidumaa ühendamise küsimuses, millele järgnes 16. detsembril 1951 referendum. Mõlemal juhul saavutasid Württemberg-Badeni valijad selge enamuse ühendamise kasuks. Kolm liidumaad ühendati ja 25. aprillil 1952 asutati Saksamaal Baden-Württembergi liidumaa.

## Poliitika

Ainus Württemberg-Badeni peaminister oli Reinhold Maier (DVP, siis FDP; 1946–1952). Maier sai Baden-Württembergi esimeseks peaministriks selle moodustamisel aastal 1952.

Württemberg-Baden was subdivided into two administrative districts, known as *Landesbezirke*. The boundaries for these two districts were taken from two former state sections that comprised Württemberg-Baden. These two districts remain largely unchanged today as the Regierungsbezirke of Stuttgart (Württemberg) ja Karlsruhe (Baden) within Baden-Württemberg.

## Lipp ja vapp

Aastal 1947 heaks kiidetud Württemberg-Badeni lipp oli must-puna-kuldne Saksamaa trikoloor, mille võtsid hiljem taas kord omaks aastal 1949 asutatud uued Saksa riigid Saksa Föderatiivne Vabariik ja Saksa Demokraatlik Vabariik.

Vapp ühendab elemente kahelt eellasliidumaalt: punane triip kuldsel väljal Badeni vapilt ja kolm hirvesarve Württembergi vapilt.
Hart (Texas)

**Hart** on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Castro maakonnas.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Harti linnas 1198 inimest, 371 leibkonda ja 304 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 616,7 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 410 (keskmine tihedus 211,1/km²).

Rassiline koosseis oli järgmine:
* valgeid 60,93%
* mustanahalisi 3,09%
* põlisameeriklasi 0,92%
* Vaikse ookeani saarte rassist 0,08%
* teistest rassidest 32,05%
* kahest või enamast rassist 2,92%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 74,62%.

## Viited
Nazareth (Texas)

**Nazareth** on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Castro maakonnas.

## Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Nazarethi linnas 356 inimest, 125 leibkonda ja 93 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 392,7 in/km².

Elamuühikuid (*housing units*) oli 140 (keskmine tihedus 154,4/km²).

Rassiline koosseis:
* valgeid 96,91%,
* teistest rassidest 1,12%,
* kahest või enam rassist 1,97%.

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 5,90%.

## Viited
Summerfield (Texas)

**Summerfield** on asula Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Castro maakonna kirdeosas.

Summerfield asub 1200 meetri (3937 jala) kõrgusel üle merepinna.

Summerfield asutati 1890. aastate lõpus, kuid algul oli asula nimi Boom. Nime muudeti 1907. aastal, kuna Texase osariigis oli Boomi-nimeline asula juba olemas.  Asula on saanud nime maamõõtja John Summerfieldi järgi.

## Viited
Zimone

**Zimone** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.

Zimone kõrgus merepinnast on keskmiselt 465 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Tallinna SK Legion

**Tallinna SK Legion** on Eesti endine jalgpalliklubi. 2008. aasta alguses loodi *Tallinna SK Legion*i ja Tallinna JK põhjal uus klubi TJK Legion.

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Summerfield

**Summerfield** võib tähendada järgmist:

#### Isiku nimena
*Arthur Summerfield (1899–1972), USA poliitik
*Eleanor Summerfield (1921–2001), Briti näitleja
*Kevin Summerfield (sündinud 1959),inglise jalgpallitreener
*Luke Summerfield (sündinud 1987), inglise jalgpallur
*Rose Summerfield (1864–1922), Austraalia feminist

#### Kohanimena Ameerika Ühendriikides
* Summerfield (Alabama)
* Summerfield (Florida)
* Summerfield (Illinois)
* Summerfield (Kansas)
* Summerfield (Louisiana)
* Summerfield (Missouri)
* Summerfield (New Jersey)
* Summerfield (Ohio)
* Summerfield (Oklahoma)
* Summerfield (Põhja-Carolina)
* Summerfield (Tennessee)
* Summerfield (Texas)

#### Kohanimena Kanadas
* Summerfield (Kanada)

## Vaata ka
* Summerville
Kuimetsa maastikukaitseala

**Kuimetsa maastikukaitseala** on maastikukaitseala Rapla maakonnas Rapla vallas. Kaitseala ilmestab eriti Kuimetsa karstiala. 

Kaitseala pindala on 46,15 ha.

Kaitseala ajalugu sai alguse 1959. aastal, mil kaitse alla võeti **Kuimetsa urgete kaitseala** (hiljem nimetati: **Kuimetsa karstikaitseala**).

## Viited

## Välislingid
*
Summerville

**Summerville** võib tähendada järgmist:

#### Isiku nimena
* Donald Dean Summerville (1915–1963), 53. Toronto linnapea
* Slim Summerville (1892–1946), USA filminäitleja

#### Kohanimena
* Summerville (Alabama)
* Summerville (Arkansas)
* Summerville (California)
* Summerville (Colorado)
* Summerville (Georgia)
* Summerville (Illinois)
* Summerville (Louisiana)
* Summerville (Lõuna-Carolina)
* Summerville (Lõuna-Dakota)
* Summerville (Oregon)
* Summerville (Pennsylvania)
* Summerville (Texas)

## Vaata ka
*Summerfield
*Summersville
*Somerville
Summersville

**Summersville** võib tähendada järgmist:

#### Kohanimena Ameerika Ühendriikides
* Summersville (Illinois)
* Summersville (Kentucky)
* Summersville (Lääne-Virginia)
* Summersville (Missouri)
* Summersville (Ohio)
* Summersville (Tennessee)

## Vaata ka
*Summerfield
*Summerville
Pae karstiala

**Pae karstiala** on karstiala Rapla maakonnas Kehtna vallas. Karstiala on võetud kaitse alla (Pae maastikukaitseala).

## Välislingid
*
Paeala karstiala

**Paeala karstiala** (ka: *Luige karstunud paeala, Luige karstiala*) on karstiala Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

Karstiala võeti kaitse alla 1968. aastal [**Paeala karstikaitseala**; pindala 2,3 ha (või 3 ha)]. 

Karstialal on arvukalt karstilohukesi, mille läbimõõt 0,6 m ja sügavus kuni 0,5 m. Samuti on seal arvukalt ida–lääne-sihilisi karstilõhesid.

## Viited

## Välislingid
*
Somerville

**Somerville** võib tähendada järgmist:

#### Isikunimena
*Amanda Somerville (sündinud 1979), USA laulja ja laulukirjutaja
*Bonnie Somerville (sündinud 1974), USA filminäitleja
*Edith Anna Somerville (1858–1949), iiri kirjanik
*Geraldine Somerville (sündinud 1967), iiri näitleja
*Greg Somerville (sündinud 1977), Uus-Meremaa ragbimängija
*Gronya Somerville (sündinud 1995), Austraalia sulgpallur
*Jimmy Somerville (sündinud 1961), šoti popmuusik
* John Somerville (1560–1583), Briti vandenõulane Inglismaa kuninganna Elizabeth I vastu
*Mary Somerville (1780–1872), šoti astronoom ja matemaatik
* Phyllis Somerville (1943–2020), USA filminäitleja
*Raymond Somerville (sündinud 1937), USA jääkeegli mängija
*Shirley-Anne Somerville (sündinud 1974), šoti poliitik
*Tim Somerville (sündinud 1960), USA jääkeeglimängija

#### Kohanimena
*Somerville (USA Alabama osariigis)
*Somerville (USA Indiana osariigis)
*Somerville (USA Lõuna-Carolina osariigis)
*Somerville (USA Maine'i osariigis)
*Somerville (USA Massachusettsi osariigis)
*Somerville (USA Mississippi osariigis)
*Somerville (USA New Jersey osariigis)
*Somerville (USA Ohio osariigis)
*Somerville (USA Tennessee osariigis)
*Somerville (USA Texase osariigis)
*Somerville (USA Virginia osariigis)

#### Muu
*Somerville (kraater), väike kraater Kuu lõunapoolkeral

## Vaata ka
*Summersville
Occhieppo Superiore

**Occhieppo Superiore** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Biella provintsis.

Occhieppo Superiore kõrgus merepinnast on keskmiselt 465 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

Occhieppo Superiores asuvad järgmised asulad: Fiario, Galfione, Pasquario ja Villa.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
Palamulla karstiala

**Palamulla karstiala** on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas. Karstiala kaitseks loodi 1973. aastal **Palamulla karstikaitseala** (pindala 7 ha). 

Karstiala asub Palamulla soosaarel, mida minevikus ümbritses Balti jääpaisjärv. Soosaar on geoloogiliselt Juuru lademe rõngaspaest aluspõhjakõrgendik.

## Viited

## Välislingid
*
Kuimetsa karstiala

**Kuimetsa karstiala** (ka: **Kuimetsa Iida urked**, **Iida urked**, **Iie urked**, **Iida karstiala**) on karstiala Rapla maakonnas Rapla vallas ning Harjumaal Juuru kihelkonnas, Kuimetsa külas. 

Karstiala asub 33 hektaril ja on võetud kaitse alla (Kuimetsa maastikukaitseala). Kuimetsa karstiala on Eesti kõige ulatuslikum karstikoobastik. Karstialal on võimalik tutvuda haruldaste stalagmiitide, nahkhiirte, avarate koobastega. Kuimetsa karstialal on näha mitmeid karstivorme: langatusorge, lehtreid, lohke, kanaleid ja koopaid. 

Osaliselt kamardunud karst on arenenud loopealsetel Ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe lubjakivides. Salajõe pikkus on 5-6 km. Kuimetsa karstialal on geoloogiline, maastikuline, ökoloogiline (koopafauna, lootaimestik) ja veekaitseline tähtsus. 

## Kuimetsa karstiala
Kohalik rahvas nimetab karstiala lihtsalt Iida urgeteks. Lääne Mustsoo osast põhja poole voolavad oja veed neelduvad maa alla Iida talu juures, kus tuleb vastu 1,5 meetri kõrgusega paesein. Seal avaneb ka poole meetri kõrgune koopasuu. Karstiala karstiõõnsustes voolab oja ning selle peal asuvad langatusvormid (orud ja lehtrite ahelad), mida on näha pinna pealt karstivormide kogumina, need on tekkinud lagede sissevajumisel. Koopad asuvad langatusvormide põhjas ja külgedel. Kunagi voolas karstialadel rohkelt vett, mida karstiala koopad vastu võtta ei suutnud ja sisse vajusid. 

Märgitud on ka 1994. aastal suurvee ajal veetase, mis on üks meeter kõrgemal praegusest talu teepinnast. Iida karstialal asub ka Kuimetsa suurkoobas, mida võib nimetada Eesti pikimaks looduslikuks koopaks ja mille läbimõõt on küll kõigest pool meetrit, kuid mille sisemuses asetseb kahe meetri kõrgune ja kümne meetri laiune ruum. 

Kaitse alla on võetud Kuimetsa karstiala 1959. aastal. Geoloogide sõnul on karstivormid tekkinud mandrijää taandumisel.  

Suurema osa aastast on Kuimetsa karstikoopad kuivad ning inimjalale läbitavad, suurvetega valgub maa-aluste jõgede vesi ka karstialale.

## Ajalugu
Koobastikku on nimetatud ka Iie urgeteks. Rahvapärimuse järgi on usutud, et seal elasid Iida-nimelised loomad, keda inimesed kartnud. Ka on urgetes nähtud kohapärimuse järgi "tonte ja vaimusi", sinna olla vajunud Iida või Hiida linn, mis pärimuse järgi võib üles tõusta. Urgetesse vajunud linna tulesid olevat muistendi järgi mõisa öövaht kord uusaasta öösel metsa kohal hiilgamas näinud. Hiie-toponüümika ja pärimuses kirjeldatud ebatavalised nähtused annavad kohapärimuse uurija Jüri Metssalu hinnangul tunnistust, et tegu on pühapaigaga. 

Läti Henriku kroonika on seni vanim viide Kuimetsa koobaste kohta. Kroonikas märgitakse, et 1219. aastal sakslaste ja liivlaste sõjakäiguajal Harjumaale suitsu abil lämmatasid ligikaudu 1000 inimest, kes olid pugenud karstiala koobastesse peitu. 

## Viited

## Välislingid
*
Royal Copenhagen

**Royal Copenhagen** on portselanesemeid valmistav ettevõtte Taanis Kopenhaagenis.

Portselanimanufaktuuri asutas Frantz Heinrich Müller 1775. aastal nime **Den Kongelige Porcelænsfabrik** (eesti keeles 'kuninglik portselanivabrik') all. See avati 1. mail 1775.

Royal Copenhageni tuntuim toode on Flora Danica serviis.

Detsembris 2012 ostis Soome firma Fiskars Royal Copenhageni.

## Välislingid

*Koduleht
Vellavere kaitseala

**Vellavere kaitseala** (ka: **Vellavere Kogrejärve ja Kullamäe kaitseala**) on kaitseala Tartu maakonnas Elva vallas. Kaitseala loodi 1972. aastal Vellavere Kogrejärve ja Kullamäe (mägi oli kaitse alla võetud juba 1964) kaitseks.

## Viited

## Välislingid
*
Komandandi tee

**Komandandi tee** on tänav Tallinna kesklinnas Harjumäel, mis ühendab Toompea tänavat Vabaduse väljakuga.

Teisel pool Toompea tänavat kulgeb samas suunas edasi Falgi tee. Vabaduse väljakuga ühendab Komandandi teed Mayeri trepp. Enne 2008. aastal valminud Vabadussõja võidusamba ehitust kulges Komandandi tee praeguse võidusamba asukohas kaarega lõunasse, lõppedes treppidega jalakäijate tunneli suu juures.

Komandandi teest põhja poole jäävad Komandandi aed ja suurtükitorn Kiek in de Kök, lõunasse Harjumäe pargiala.

Tänav on nime saanud Toompea tänava nurgal asuva Tallinna komandandimaja järgi.


Pilt:Kommandantboligen.jpg|Tallinna komandandimaja, 2003
Pilt:Kiek in de kök 3015.jpg|Komandandi tee ja Kiek in de Kök Toompea tänav poolt vaadatuna
Pilt:An underground bar.jpg|Karoliina baar Mayeri trepi ääres

## Ajalugu

1860/1861. aasta valmis Harjuvärava mäel tee, mis ühendas Toompead Heina turuga. Tee ehitamist korraldas Tallinna komandant (1856–1863) kindralleitnant parun Alexander Woldemar von Salza (1801–1884). Uus tee sai nimeks Komandandi tee ja sellest põhja pool asuvat parki hakati nimetama Komandandi aiaks.

Alates 29.04.1941 kandis tänav, Kominterni tänava nime.
## Viited
Külajärv

**Külajärv** on mitme Eesti järve nimi või nimeosa:
*Plaani Külajärv
*Vellavere Külajärv
*Vällämäe Küläjärv
Vellavere Külajärv

**Vellavere Külajarv** (ka: *Vellavere järv, Tootsijärv, Mõõkjärv*) asub Tartu maakonnas Elva vallas. 

Järv võeti aastal 1964 kaitse alla (**[[Vellavere kaitseala|Vellavere Külajärve kaitseala]]**; pindala 7 ha).

Geoloogiliselt on järv termokarstilise tekkega ja järve põhjas on palju allikaid. Järve suurim sügavus on 25 m, keskmine aga u 7 m.

## Viited

## Välislingid
*
Albert Vahtramäe

**Albert Vahtramäe** (1938. aastani **Albert Vahtram**; 20. jaanuar 1885 – 23. veebruar 1965) oli eesti teatrikunstnik.

Ta õppis Peterburis Kunstide Edendamise Seltsi koolis.

## Isiklikku
Tema tütar oli kunstnik Lilian Härm.

## Viited

## Välislingid
*Foto
Olcenengo

**Olcenengo** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Vercelli provintsis.

Olcenengo kõrgus merepinnast on keskmiselt 149 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt  inimest ruutkilomeetri kohta.

## Viited


## Välislingid
* Koduleht (itaalia keeles)
FCF Tallinna Ülikool

**FCF Tallinna Ülikool** on Eesti jalgpalliklubi, mis on loodud koostöös Tallinna Ülikooli ja FC Floraga. 

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Vaata ka
*FCF Tallinna Ülikool II

## Viited
Auguste ja Louis Lumière

**Auguste Marie Louis Nicolas Lumière** (19. oktoober 1862 Besançon – 10. aprill 1954 Lyon) ja **Louis Jean Lumière** (5. oktoober 1864 Besançon – 6. juuni 1948 Bandol), ka **vennad Lumiere'd**, olid prantsuse filmipioneerid.

Nende nimi *lumière* tähendab prantsuse keeles valgust.

Nende auks on nimetatud asteroid 775 Lumière.

## Elulugu
Vennad sündisid kaheaastase vahega Besançonis, kolisid 1870. aastal Lyoni ja käisid seal koolis. 

Nende isal Claude-Antoine Lumière'l oli fotograafiaettevõte, kus mõlemad vennad töötasid. Pärast seda, kui isa 1892. aastal vanaduspõlve veetma jäi, hakkasid vennad tegelema liikuvate piltidega. Nad patenteerisid rea uuenduslikke meetodeid, näiteks filmilindi perforatsiooni. Nende kinematograaf patenteeriti 13. veebruaril 1895 ja esimene filmimaterjal lindistati sellega sama aasta 19. märtsil. Kaadrid näitasid töölisi lahkumas Lumière'i tehasest.

Esimesed filmiseansid toimusid juba samal aastal. Esimest korda näidati Lumière'de liikuvaid pilte avalikult ja tasu eest 28. detsembril 1895 Pariisis Grand Café keldriruumis. Näitamisele tuli kümme lühikest filmi. Iga film oli 17 meetrit pikal lindil ja kestis 40–50 sekundit. Kinematograaf võimaldas nii filmi lindistada kui ka projitseerida.

1896. aastal läksid vennad oma kinematograafiga turneele, mille käigus külastasid Bombayd, Londonit, Montréali, New Yorki ja Buenos Airest.

Varsti pärast seda pöörasid vennad tähelepanu filmitegemiselt värvifotograafiale ning patenteerisid 1903. aastal autokroommenetluse.
Roger Ebert

**Roger Joseph Ebert** (18. juuni 1942 – 4. aprill 2013) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, filmikriitik ja telesaatejuht.

## Välislingid
* 

*
Ühiselu

**Ühiselu** oli Eesti trükikoda.

Trükikoja juured ulatuvad 1633. aastasse, kui Rootsi kuningas läkitas Eestisse trükkal Christoph Reusneri ja asutati Tallinna gümnaasiumi trükikoda.

1829. aastast kandis trükikoda nime "Lindforsi pärijad". 1922. aastal omandas trükikoja kirjastusühisus Ühiselu, mis natsionaliseeriti 1940. aastal. 

Eesti NSV ajal oli trükikoja toodete hulgas olid ajakirjad Looming, Loomingu Raamatukogu, Noorus ja Sotsialistlik Põllumajandus, ajalehed Sovetskaja Estonija ja Noorte Hääl; trükiti raamatuid, brošüüre ja pakendeid. 1973. aastast kuulus trükikoda tootmiskoondisse Eesti Trükitööstus. 1979. aasta seisuga töötas trükikojas 192 töötajat. 

Trükikoda Ühiselu erastati aastal 1997. 2005. aastal ühinesid Ühiselu ja Prisma Print ning hakkasid tegutsema Eesti ühe suurima kirjastajatest sõltumatu trükikojana nime all AS Reusner. Prisma Print oli AS Ühiselu enamusosanik juba 2002. aastast. AS Reusner pankrotistus 2022 aasta lõpus.

## Viited
Jalgsema hoiuala

**Jalgsema hoiuala** on hoiuala Järva maakonnas Järva vallas. Hoiualal asuvad Jalgsema karstijärved. Karstijärved võeti kaitse alla 1991. aastal (**Jalgsema karstijärvede kaitseala**; pindala 37 ha).

## Viited

## Välislingid
*
JK Loo

**Jalgpalliklubi Loo** on Eesti jalgpalliklubi. 2013. aasta hooajal mängib meeskond II liiga ida/põhi.

## Statistika ja loendid
### JK Loo praegune koosseis

### Varasemad liigahooajad

## Viited
Don Keefer

**Donald H. "Don" Keefer** (18. august 1916 Highspire, Pennsylvania – 7. september 2014 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. 

## Välislingid
*
Keema järvede kaitseala

**Keema järvede kaitseala** oli kaitseala Võru maakonnas Antslast 6 km idas.

Kaitseala moodustati 1962. aastal, et kaitsta Keema järvi ja neid ümbritsevat maastikku. 2017. aastal kaitseala kaotati.

## Viited

## Välislingid
*
Kisejärve maastikukaitseala

**Kisejärve maastikukaitseala** on maastikukaitseala Võru maakonnas Rõuge vallas. Kaitseala pindala on 665 ha. Kaitseala loodi 1983. aastal, et kaitsta Kisejärve järvestikku, Kisejärve sood ning sealses piirkonnas pesitsevat kalakotkast.

Kisejärv.jpg|Kisejärv
Pahijärv Kisejärve MKAl.jpg|Pahijärv
Luikjärv Kisejärve MKA-l.jpg|Luikjärv


## Viited

## Välislingid
*
Valerian Kuibõšev

**Valerian Vladimirovitš Kuibõšev** (vene keeles *Валериан Владимирович Куйбышев*;  6. juuni (vkj 25. mai) 1888 Omsk – 25. jaanuar 1935 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigitegelane. Ta oli NLKP Poliitbüroo liige 19. detsembrist 1927 kuni surmani. Ta juhtis sundkollektiviseerimist Nõukogude Liidus. Teda peetakse vastutavaks Ukraina näljahäda eest.

Arvatavasti suri Kuibõšev alkoholismi tüsistuste tagajärjel; "ÜK(b)P ajaloo lühikursuse" andmetel aga tapeti ta trotskistide-buhharinlaste poolt välisluurete käsul. 1941. aastal välja antud kalender-teatmikus märgitakse: "Rahvavaenlased, kes vihkasid seda vankumatut bolševikku, surmasid tema." 

## Märkused ja viited
Vee tänav

**Vee tänav** on tänava nimi mitmetes Eesti asulates.

* **[[Vee tänav (Haapsalu)|Vee tänav]]** on Haapsalus
* **[[Vee tänav (Hummuli)|Vee tänav]]** on Hummuli alevikus
* **[[Vee tänav (Kadrina)|Vee tänav]]** on Kadrina alevikus
* **[[Vee tänav (Lavassaare)|Vee tänav]]** on Lavassaare alevis
* **[[Vee tänav (Lihula)|Vee tänav]]** on Lihulas
* **[[Vee tänav (Misso)|Vee tänav]]** on Misso alevikus
* **[[Vee tänav (Märja)|Vee tänav]]** on Märja alevikus
* **[[Vee tänav (Narva)|Vee tänav]]** on Narvas
* **[[Vee tänav (Paide)|Vee tänav]]** on Paides
* **[[Vee tänav (Pärnu)|Vee tänav]]** on Pärnus
* **[[Vee tänav (Rakvere)|Vee tänav]]** on Rakveres
* **[[Vee tänav (Rapla)|Vee tänav]]** on Raplas
* **[[Vee tänav (Risti)|Vee tänav]]** on Risti alevikus
* **[[Vee tänav (Sindi)|Vee tänav]]** on Sindis
* **[[Vee tänav (Tallinn)|Vee tänav]]** on Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis
* **[[Vee tänav (Valga)|Vee tänav]]** on Valgas
* **[[Vee tänav (Virtsu)|Vee tänav]]** on Virtsu alevikus
* **[[Vee tänav (Võru)|Vee tänav]]** on Võrus
* **[[Vee tänav (Vändra)|Vee tänav]]** on Vändra alevis
Karula Pikkjärve maastikukaitseala

**Karula Pikkjärve maastikukaitseala** on maastikukaitseala Valga maakonnas Valga vallas. Kaitseala pindala on u 360 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1959 (teistel andmetel 1964), mil kaitse alla võeti Karula Pikkjärv ja seda ümbritsev mets (**Pikkjärve kaitseala**).

## Viited

## Välislingid
*
Baca maakond

**Baca maakond** (*Baca County*) on kõige lõunapoolsem maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°32' N, 102°56' W. 

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Springfield. 

Maakonna pindala on 6623 km&sup2;. Veepindala on 4 km&sup2;.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3788. Aastal 2000 oli elanikke 4517. 

## Naabermaakonnad
*Prowersi maakond (põhjas)
*Stantoni maakond (Kansas) (idas)
*Mortoni maakond (Kansas) (idas)
*Cimarroni maakond, Oklahoma (lõunas)
*Unioni maakond (New Mexico) (edelas)
*Las Animasi maakond (läänes)
*Benti maakond (loodes)

## Ajalugu
Maakond moodustati 16. aprillil 1889 Las Animasi maakonna idaosast.

## Rahvastik

### Linnad ja alevid
*Campo
*Deora
*Lycan
*Pritchett
*Springfield
*Two Buttes
*Utleyville
*Vilas
*Walsh

### 2000. aasta rahvaloenduse andmed
Baca maakonnas oli 4517 inimest, 1905 leibkonda ja 1268 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 0,7 in/km&sup2;. 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 2364 (keskmine tihedus 0/km&sup2;). 

Rassiline koosseis oli järgmine: 
*valgeid 93,73%
*mustanahalisi 0,04%
*põlisameeriklasi 1,20% 
*aasialasi 0,15% 
*Vaikse ookeani saarte rassist 0,09%
*teistest rassidest 2,99% 
*mitmest rassist 1,79%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 7,02%.  

1905 leibkonna seas oli 
*28,40% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi; 
*56,80% koos elavaid abielupaare; 
*7,50% neid, kus oli ilma abikaasata naine; 
*33,40% neid, mis ei olnud perekonnad. 

*30,40% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja 
*15,70% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene. 

Leibkonnas oli keskmiselt 2,33 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,90 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
*24,50% alla 18-aastasi; 
*5,90% 18–24-aastasi; 
*22,70% 25–44-aastasi; 
*24,50% 45–64-aastasi; 
*22,40% üle 65-aastasi. 

Ea mediaan oli 43 aastat. 

Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 99,00 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 95,50 meest.

Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 28 099 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 34 018 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 23 169 dollarit, naistel 18 292 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 068 dollarit.  

16,90% elanikkonnast ja 12,20% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 21,60% alla 18-aastasi ja 13,30% üle 65-aastasi.

## Viited

## Välislingid
*Baca maakonna koduleht (*inglise keeles*)
Eva Dimas

**Eva María Dimas Fontanals** (sündinud 18. märtsil 1973 San Salvadoris) on El Salvadori endine naistõstja ja -kergejõustiklane.

Ta oli 2008. aasta suveolümpiamängudel El Salvadori lipukandja.

Varem oli Dimas ka kettaheitja, ta osales 1995. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel, kus saavutas 31. koha.

## Välislingid
*
Laagri nahkhiirte püsielupaik

**Laagri nahkhiirte püsielupaik** on nahkhiirte püsielupaik Harju maakonnas Saue vallas Laagri alevikus.

Ala paikneb 20. sajandi I poolel rajatud Peeter Suure merekindluse maa-alustes käikudes, mida ka nõukogude ajal laiendati.

Ala võeti kaitse alla 1989. aastal (*Laagri kaitseala* ehk *Laagri nahkhiirte talvitumispaiga kaitseala*). Kaitseala pindala on 56,5 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Vääna-Posti nahkhiirte püsielupaik

**Vääna-Posti nahkhiirte püsielupaik** on nahkhiirte püsielupaik Harju maakonnas Saue vallas.

Ala võeti kaitse alla 1989. aastal (**Vääna-Posti kaitseala**). Kaitseala pindala on u 58 ha.

Nahkhiirte püsielupaik asub Peeter Suure merekindluse maa-alustes käikudes.

2018. aasta detsembrist kuni 2021. aasta suveni parandab Eestimaa Looduse Fond Vääna-Postil projekti "Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis‟ raames tiigilendlaste talvitusolusid.

## Viited

## Välislingid
*
Vääna-Viti nahkhiirte püsielupaik

**Vääna-Viti nahkhiirte püsielupaik** on nahkhiirte püsielupaik Harju maakonnas Harku vallas. 

Ala võeti kaitse alla 1989. aastal (**Vääna-Viti kaitseala**). Kaitseala pindala on u 21 ha (teistel andmetel 33 ha) .

Nahkhiirte püsielupaik asub Peeter Suure merekindluse maa-alustes käikudes. 

## Viited

## Välislingid
*
IOS 6

**iOS 6** on versioon iOS-i mobiilseadme operatsioonisüsteemist Apple Incilt. Viimane versioon iOS 6-st on 6.1.3. Enne seda oli väljas iOS 5.

## Ajalugu
Opsüsteemi iOS 6 esitleti 11. juunil 2012, WWCD 2012-el. Sarnaselt eelmiste iOS-i versioonidega ei toeta see vanemaid seadmeid, eriti iPodi (3. põlvkond) ja iPadi (originaal). See versioon toetab iPhone 3GS-i või uuemat, iPod touchi (4. põlvkond) või uuemat, iPad 2 või uuemat versiooni ja iPad mini.

12. septembril 2012 San Francisco Yerba Buena kunstikeskuses avaldas Apple kolm IOS 6-ga seotud toodet; järgmise põlvkonna iPhone'i, (iPhone 5) väljatulekuaja, äsja ümberkujundatud iPod Touchi (5. põlvkond) ja eeldatava iOS 6.0 väljatulekuaja. Teatati, et iOS 6 tuleb välja 19. septembril.

Kuigi iOS 6 oli iPhone 5-ga kaasas, alustades tööd 21. septembrist, siis teiste seadmete jaoks oli see vaja uuendada või installida see iTunesi kaudu hangituna. Värskendus iTunesi versioonile 10.7, mis ilmus 12. septembril, oli vajalik paigaldada läbi iOS 6.

## Funktsioonid
iOS 6-lt on eemaldatud 2 märkimisväärset äppi: Google Maps ja YouTube.

## Vaata ka
* iOS
* iOS 10
* iOS-i ajalugu

## Viited
Kose mõis (Jõelähtme)

**Kose poolmõis** (saksa keeles *Kosch*) oli poolmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõisa süda Tallinna territooriumile, Kose tee ja Vabaõhukooli tee ristumiskoha juurde (Kose tee 55, 57; Vabaõhukooli tee 1 ja 3).

## Ajalugu
*Mõis on asutatud 1790. aastal, mil see eraldati naabruses asuvast Nehatu mõisast.

## Vaata ka
*Eesti mõisate loend

## Välislingid
*Kose mõis Eesti mõisaportaalis
Maardu FS Junior

**Maardu FS Junior** oli endine Eesti jalgpalliklubi. 

## Statistika ja loendid
### Mängijad
### Varasemad liigahooajad

## Viited
Game Boy

**Game Boy** on pihukonsool, mis anti välja videomängufirma Nintendo poolt 1989. aastal.

Originaalne Game Boy oli rohelise ekraaniga ning kasutas toiteks 4 AA-patareisid või seinatoidet. Originaalkonsoole Game Boy tehti kuus aastat, kuni tuli välja Game Boy Pocket, mis oli väiksem, kuid parema ja suurema ekraaniga ning mille toiteks oli 2 AA-patareid. Game Boy mängud anti välja ROM-kassettide vormis.

1998. aastal anti välja kaks uut versiooni: Game Boy Light ja Game Boy Color. Game Boy Light tuli välja Jaapanis. Sellel oli taustavalgustus. Game Boy Coloril oli värviline ekraan. Game Boy Color oli ainus Game Boy, millel oli infrapunaliides. 

2001. aastal tuli välja Game Boy Advance, millel oli 32-bitise värviulatusega ekraan, kuid sellel polnud ikka veel taustavalgustust. Selle toiteks oli 2 2xAA-patareid. 2003. aastal tuli välja Game Boy Advance SP, millel oli laetav aku ja taustavalgustus. Nintendo tõi Game Boy Micro turule 2005. aastal, disainides selle kompaktse, taustvalgustusega seadmena, mis mängis ainult Game Boy Advance kassette.

## Viited
Kebjamägi

**Kebjamägi** (ka *Kabjamägi*) on kõrgendik Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 

Aastal 1968 võeti mägi kaitse alla (**Kabjamäe kaitseala**; pindala 10 ha). Kaitse alla võeti mägi pigem kultuuriloolise tähtsuse pärast, vähem geoloogilise tähtsuse pärast.

## Viited

## Välislingid
*
Werner Arthur Wolfgang Plath

**Werner Arthur Wolfgang Plath** (8. oktoober 1902 Käina – 8. aprill 1996 Hamburg) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna toomkooli. Ta õppis aastatel 1921–1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena *cum laude*. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia.

Ta oli aastal 1927 volontäärassistendina tegev Kaitseväe Keskhaigla haavaosakonnas Tallinnas. Aastatel 1928–1930 oli ta Tallinnas Diakonisside Asutise haigla assistendiks. Aastal 1930 siirdus ta Saksamaale ja oli Betheli kliiniku kirurgiaosakonna arst ning aastal 1931 Göttingeni ülikooli kõrvakliiniku assistent. Aastal 1932 tuli ta tagasi Eestisse ja töötas aastatel 1932–1938 Narva kalevivabriku arstina ja haigla juhatajana. Aastal 1939 siirdus uuesti Tallinna Diakonisside Asutise arsti kohale ja töötas samaaegselt kõrva-nina-kurguhaiguste eraarstina Tallinnas.

Aastal 1939 repatrieerus ta koos perekonnaga Saksamaale. Aastatel 1940–1945 töötas ta erapraktikuna kõrva-nina-kurguarstina Hohensalzas (praegu Inowrocław, Inowrocławi maakond, Kujawy-Pomorze vojevoodkond, Poola). Aastatel 1945–1949 oli ta arstiks Pössneckis Saale-Orla kreisis Tüüringis, aastatel 1949–1972 Düsseldorfis, pärast seda jäi ta pensionile, elades Düsseldorfi lähedal Hildenis.

Dr. Werner Plath suri aastal 1996 Hamburgis.

## Isiklikku
Tema isa Paul Plath oli Käina Martini koguduse õpetaja ja Tallinna Toomkooli ülemõpetaja, vend Gerhard Alexander Robert Plath oli Peetrimõisa koguduse õpetaja.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 94
Väike-Palkna maastikukaitseala

**Väike-Palkna maastikukaitseala** on maastikukaitseala Võru maakonnas Rõuge vallas Läti piiri ääres. Kaitseala pindala on 25 ha. 

Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1979, kui Väike-Palkna järv ja seda ümbritsev loodusmets võeti kaitse alla Paganamaa maastikukaitseala lahustükina.

## Viited

## Välislingid
*
Kalevipoja künnivagu

**Kalevipoja künnivagu** on sälkorg Tartu maakonnas Kastre vallas.

Sälkorg võeti aastal 1964 kaitse alla (**Kalevipoja künnivao kaitseala**; pindala 11 hektarit).

Sälkoru pikkus on 0,9 km ja sügavus kuni 22 meetrit. Sälkorg jätkub Poka-Luutsma ürgoruna.

## Viited

## Välislingid
*
Vahtrepa maastikukaitseala

**Vahtrepa maastikukaitseala** (ka: **Kallaste maastikukaitseala**) on maastikukaitseala Hiiumaal Hiiumaa vallas. Kaitseala pindala on 1388 ha, millest veeosa moodustab 452 ja maismaaosa 936 ha.

Kaitseala eesmärk on hoida ordoviitsiumi lubjakivipaljandit (Vahtrepa pank), loo- ja rannakooslusi, sealset traditsioonilist pärandkultuurmaastikku.

## Viited

## Välislingid
*
Türisalu maastikukaitseala

**Türisalu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Harku ja Lääne-Harju vallas. Kaitseala pindala on 96,7 ha.

Kaitseala loodi 1991. aastal, kui kaitse alla võeti muu hulgas Türisalu pank, põõsasmarana looalad, mitmed liigid (nt eesti soojumikas).

## Viited

## Välislingid
*
Vääna maastikukaitseala

**Vääna maastikukaitseala** on maastikukaitseala Harju maakonnas Harku vallas. Kaitseala pindala on 407 ha. 

Kaitseala moodustati 1991. aastal, kui kaitse alla võeti Loode-Eestile iseloomulike põõsasmarana-loopealsed, Tõlinõmme järv ja Tõlinõmme raba. Kaitsealal asub ka Tõlinõmme kurisu.

Läänes ja lõunas ümbritseb kaitseala Vääna hoiuala.

## Viited

## Välislingid
*
Gerhard Rall

**Gerhard Rall** (21. juuli 1896 Paide – 27. veebruar 1990 Neustadt in Holstein) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta sai kõigepealt koduõpetust kirikumõisas ja lõpetas 1914. aastal Tallinna toomkooli. Aastatel 1914–1918 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, seejärel siirdus Saksamaale ja lõpetas 1920. aastal Greifswaldi ülikooli arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia. Ühtlasi promoveerus ta aastal 1920 Greifswaldi ülikooli juures, omandades *dr. med.* kraadi.

Aastatel 1920–1922 oli ta Greiffenhageni kliinikus volontäärassistent. 1924. aastal täiendas ta end Viini ortopeediakliinikus ning oli 1924. aastast ortopeedia eriala eraarst Tallinnas ja töötas ühtlasi arstina ka Greiffenhageni kliinikus. 1929. aastal täiendas ta end ortopeedia alal Stockholmis, 1933. aastal Helsingis, 1936. aastal Königsbergis ning hiljem töötas Tallinnas eraarstina luu- ja liigesehaiguste erialal. Ta oli Gesellschaft Praktischer Aerzte zu Revali liige ja Eesti Tuberkuloosi Vastu Võitlemise Seltsi liige 1935. aastast.

1939. aastal repatrieerus ta perekonnaga Saksamaale. Aastatel 1939–1945 töötas ta arstina Posenis ning seejärel Neustadt in Holsteinis (Ostholsteini kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal). Seal ta ka suri.

## Isiklikku
Tema isa Carl Rall oli Paide Püha Risti ja Anna koguduse õpetaja.

## Viited

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 95–96
Lauri Suurmaa

**Lauri Suurmaa** (sündinud 15. jaanuaril 1975) on eesti kultuuriajaloolane. 

Alates 2003. aastast õpib ta Tallinna Ülikooli doktorantuuris.

2004. aastast on ta Akadeemilise Ajalooseltsi liige. 

2007–2018 töötas ta Grenaderi kirjastuses ajalootoimetajana.

## Välislingid
*
Aino Asszonyi

**Aino Asszonyi** (sünninimi **Aino Pori**; 1962–1970 **Aino Meel**; 11. juuni 1939 Tallinn – 10. veebruar 2005 Tallinn) oli eesti arhitekt ja laskesportlane.

Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1964. aastal ERKI arhitektina.

Ta tuli Eesti meistriks väikepüssiharjutustes aastatel 1959–1965 kaks korda individuaalselt ja neli korda võistkonna koosseisus ning püstitas ühe individuaalse Eesti rekordi ja osales üheksa võistkondliku rekordi püstitamisel.

Aastatel 1968–1973 oli ta Põlva rajooni arhitekt. Ta projekteeris muu hulgas Põlva siselasketiiru ja aitas kaasa Elva laskebaasi ehitamisele. Aastatel 1978–1987 töötas ta Ehituskomitee osakonnajuhatajana ja 1987–1990 Arhitektide Liidu vastutava sekretärina.

## Isiklikku
Tema isa oli muusik Johannes Pori. 

Aastatel 1962–1970 oli ta abielus kunstnik Raul Meelega.

Tema tütar teisest abielust on laulja Aile Asszonyi.

## Viited

## Välislingid
* 
*Kuidas olla kikkis kui noor kukk Terviseleht
Türi maastikukaitseala

**Türi maastikukaitseala** (varem ka: *Türi voorestiku kaitseala*) on maastikukaitseala Järva maakonnas Türi vallas. Kaitseala pindala on 3770 ha.

Kaitseala loodi 1992. aastal, et kaitsta sealset Türi voorestikku.

## Viited

## Välislingid
* (vaadatud 6.04.2013)
Uhtju looduskaitseala

**Uhtju looduskaitseala** on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Kaitseala pindala on 2429 ha.

Kaitseala praegused piirid ja staatus on aastast 2001. 

Kaitsealal hoitakse muu hulgas Uhtju saari, piirkonda asustavaid hall- ja viigerhülgeid.

## Viited

## Välislingid
*
Robert Friedrich Wilhelm Rinne

**Robert Friedrich Wilhelm Rinne** (14. jaanuar 1872 Reigi – 23. aprill 1944 Bromberg) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.

Ta lõpetas Tartu Kubermangugümnaasiumi ja astus aastal 1895 Kiievi ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1898 arsti astme väärilisena.

Aastal 1899 töötas ta Peterburis Coongelinni erahaiglas, aastal 1900 oli ta arstiks Dünamünde 25. diviisi haiglas ja oli aastatel 1901–1919 Peterburi Evangeelse Haigla ordinaatoriks, lisaks oli ta aastatel 1902–1906 Püha Olga haigla ordinaatoriks. Aastatel 1919–1921 oli ta Eesti Vabadussõjas 1. evakuatsioonihospitali arst. Aastatel 1922–1939 oli ta Kohtla-Järve Riigi Põlevkivitööstuse ambulatooriumis arstiks.

Aastal 1939 repatrieerus ta koos abikaasaga Saksamaale. Aastatel 1939–1944 töötas ta arstina Brombergis (praegu Bydgoszcz, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas).

Dr. Robert Rinne hukkus 23. aprillil 1944 Brombergis.

## Isiklikku
Tema isa Gustav Felix Rinne oli Reigi ja Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vanaisa Wilhelm Friedrich Rinne oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, vanavanaisa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, onu Leopold Bernhard Wilhelm Rinne oli Hanila ja Varbla koguduse õpetaja.

## Kirjandus
* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 98
Verhuulitsa käpaliste püsielupaik

**Verhuulitsa käpaliste püsielupaik** on Võru maakonnas Setomaa vallas asuv käpaliste kaitseala (püsielupaik). Seal kaitstakse Värska oja lammil kasvavaid käpalisi. Kaitseala pindala on 19,55 ha. 

Varem kaitsti sealseid taimi (pms käpalised) *Verhuulitsa liigikaitseala* kaudu. See kaitseala moodustati 1989. 

Seal kasvab Russowi sõrmkäpp.

## Viited

## Välislingid
* 
*Sissekanne elektroonses EE-s (vaadatud 04.04.2013)
Tõstamaa liigikaitseala

**Tõstamaa liigikaitseala** on endine liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas, Ermistu ja Pärakülas. Kaitseala pindala on 24,5 (või 25 ha). 

Kaitseala moodustati 1958, et kaitsta merikotkast ja tema elupaika. Samuti oli alal leitud seeneliik taiga‑peenpoorik.

2020. aastal arvati see ala riikliku kaitse alt välja.

## Viited

## Välislingid
*
Oja liigikaitseala

**Oja liigikaitseala** on liigikaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala moodustati 1992. aastal, et kaitsta väike-konnakotkast (I kategooria liik); seal pesitseb ka metsis (II kategooria liik). Kaitseala pindala on 80 ha.

## Viited

## Välislingid
*
Lümandu maastikukaitseala

**Lümandu maastikukaitseala** on maastikukaitseala Rapla maakonnas Kohila vallas Lümandu külas, Harju maakonnas Saue vallas Tagametsa külas ja Saue vallas Kohatu külas. Kaitseala pindala on 106,3 ha.

Maastikukaitseala on moodustatud 1981. aastal kaitse alla võetud maastiku üksikelemendi (Lümandu allikad) ja 1988. aastal loodud *Lümandu botaanilise kaitseala* baasil. Kaitsealalt saab alguse Vasalemma jõgi.

## Kaitse eesmärgid

# Vasalemma jõe lätte ning ülemjooksuala vaheldusrikka maastiku ilme ja liigirikkuse kaitse;
# puisniitude, allikate ja allikasoode, nõrglubja-allikate, vanade loodusmetsade, rohundirikaste kuusikute, soostuvate ja soo-lehtmetsade kaitse;
# Eesti soojumika, hariliku käoraamatu, kahkjaspunase sõrmkäpa, soo-neiuvaiba ja suure käopõlle elupaikade kaitse.

## Vööndid

Maastikukaitseala jaguneb vöönditeks:

* Liiva sihtkaitsevöönd – elupaiga- või liigikaitseala, 100,9 ha;
* Lümandu piiranguvöönd – maastikukaitseala, 5,4 ha.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Kaansoo mesimuraka kasvuala

**Kaansoo mesimuraka kasvuala** (varem ka: *Kaansoo liigikaitseala*) asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Kaitseala moodustati 1991, et kaitsta mesimuraka ehk soomuraka (II kategooria liik) kasvukohti. Kaansoo on Eesti suurim ja vanim mesimuraka kasvuala. Kaitseala pindala on 102 ha, mis on 8 lahustükina.

## Viited

## Välislingid
*
Alu liigikaitseala

**Alu liigikaitseala** on liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Kaitseala moodustati 1976. aastal, et kaitsta käpalist kaunist kuldkinga (II kategooria liik) Kaitseala pindala on 3,7 ha.

## Viited

## Välislingid
* 
*
Munandid

**Munandid** ehk **testised** (ladina keeles ainsuses *testis*, mitmuses *testes*, vanakreeka keeles όρχις *orchis*, inglise keeles mitmuses *testicles*) on paljude selgroogsete isasloomade endokriinsüsteemi sugunäärmed ja kuse-suguelundkonna paarilised suguelundid.

Munandite areng, anatoomia, asend, närvid, sooned (arterid, veenid, lümfisooned), morfoloogia, funktsioonid, hormoonid ja histoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

## Roomajad (maod)
### Maolistel
Isastel madudel on kaks munandit: parem ja vasak munand, mille asend võib erineda olenedes neerude asendist, kuid harilikult neerupealiste läheduses. Munandeid varustavad verega munandiarterid ja vere äravoolu tagavad munandiveenid. Munanditest toimub lümfi äravool. Kummastki munandist väljub seemnejuha. 

## Imetajad
### Koduloomadel
#### Välisehitus
Munandil eristatakse:
*peaotsa (*extremitas capitata*)
*sabaotsa (*extremitas caudata*). 

#### Siseehitus
Munand koosneb stroomast ja munandiparenhüümist. 

### Mehel
Mehel on munandid paarilised sisesuguelundid (harilikult kaks), mis paiknevad munandikotis ja on teineteisest eraldatud munandikoti-vaheseinaga. Munandist tuleb välja seemnejuha, mille eesmärk on sperma transportimine peenisesse. 

Munandisagarikes paiknevad seemnetorukeste vahemikes leidub hulgaliselt meessuguhormoone (androgeenid) ja väheses koguses emassuguhormoone komplekteerivaid näärmerakke.  

## Patoloogia
Munanditega seotult ja elundi talitluses võib esineda mõningaid häireid ja haiguslikke seisundeid või väärarenguid, mille diagnoosiks võivad olla näiteks kõhuõõnde pidama jäänud munand, ektoopiline munand, munandikeerdumus, munandilaskumatus, munandipõletik, munandikasvaja jt.

## Vaata ka
*hematotestikulaarne barjäär
*munandi temperatuur

## Viited

## Välislingid
*Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 137–138, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
*Enn Ernits, Esta Nahkur,* Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, k 231, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
**[[Terminologia Anatomica]]* – A09.3.01.001: Testis. Munand.
Kivisaare liigikaitseala

**Kivisaare liigikaitseala** on liigikaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala loodi 1992. aastal, et kaitsta sealseid ohustatud loomaliike, näiteks väike-konnakotkast (I kategooria liik). Kaitseala pindala on 70 ha. Alal asub ka muinsuskaitse all olev muistne asulapaik.

## Viited

## Välislingid
*
Sämi maastikukaitseala

**Sämi maastikukaitseala** on maastikukaitseala Lääne-Viru maakonnas. Kaitseala pindala on 941,1 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1981. aastal kaitse asutatud *Sämi-Kuristiku sookaitseala* baasil. 

## Vaata ka
*Sämi-Kuristiku karstiala

## Viited

## Välislingid
*
Piiumetsa maastikukaitseala

**Piiumetsa maastikukaitseala** on maastikukaitseala Järva ja Rapla maakonnas. Kaitseala pindala on 1130 ha. 

Kaitseala on moodustatud 1981. aastal loodud *Piiumetsa sookaitseala* baasil. 

## Viited

## Välislingid
*
Audru liigikaitseala

**Audru liigikaitseala** on liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Kaitseala loodi 1958. aastal, et kaitsta käpalise kauni kuldkinga (II kategooria liik) kasvukohta. Kaitseala pindala on u 26,8 ha. 

## Viited

## Välislingid
*
Närska botaaniline mikrokaitseala

**Närska botaaniline mikrokaitseala** on kaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Kaitseala pindala on 10 ha.

Kaitseala moodustati 1990. aastal, et kaitsta mitmeid kaitsealuseid taimeliike, näiteks suur käopõll, ahtalehine ängelhein. 

## Viited

## Välislingid
*
Ülase tänav

**Ülase tänav** on tänav mitmes asulas:

* Ülase tänav, tänav Aespa alevikus
* Ülase tänav, tänav Antslas
* Ülase tänav, tänav Audru alevikus
* Ülase tänav, tänav Jõgeval
* Ülase tänav, tänav Järvakandi alevis
* Ülase tänav, tänav Kambja alevikus
* Ülase tänav, tänav Kehras
* Ülase tänav, tänav Keilas
* Ülase tänav, tänav Kose alevikus
* Ülase tänav, tänav Kuressaares
* Ülase tänav, tänav Kohtla-Järvel Sompa linnaosas
* Ülase tänav, tänav Käärdi alevikus
* Ülase tänav, tänav Märjamaa alevis
* Ülase tänav, tänav Paldiskis
* Ülase tänav, tänav Pärnus
* Ülase tänav, tänav Põltsamaal
* Ülase tänav, tänav Pärnu-Jaagupi alevis
* Ülase tänav, tänav Raasiku alevikus
* Ülase tänav, tänav Rakveres
* Ülase tänav, tänav Räpinas
* Ülase tänav, tänav Saku alevikus
* Ülase tänav, tänav Sääse alevikus
* Ülase tänav, tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis
* Ülase tänav, tänav Tartus Veeriku linnaosas
* Ülase tänav, tänav Valgas
* Ülase tänav, tänav Vastseliina alevikus
* Ülase tänav, tänav Vinni alevikus
* Ülase tänav, tänav Võrus
* Ülase tänav, tänav Võsu alevikus