open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sillatank

**Sillatank** on soomustatud pioneerisõiduk, mis on mõeldud peamiselt assisteerima tanke, soomukeid, aga ka jalaväeüksusi jõgede, kaevikute, purustatud sildade ning muude kitsaste maalõhede ületamisel. Sillatanke on nii terve kui ka kokkukäiva sillaga.

## Ajalugu
Vajadus sillatankide järele tekkis Esimese maailmasõja ajal, kui algas tankide lai kasutuselevõtmine. Kuna tankide lindid ei olnud piisavalt pikad, kippusid tankid esiosaga kaevikusse sõitma, jäädes selle tagajärjel kaevikutesse kinni. 1919. aastaks olid Suurbritannia armeel olemas Mark V** tankid, mille külge oli monteeritud tõstetehnika, mis võimaldas kaasas vedada kerget kaasaskantavat silda. Teise maailmasõja ajal, kui muutusid populaarseks välksõjad, andis võimalikult kiire motoriseeritud üksuste liikumine sõdivale poolele väga suure eelise. Seega tekkis vajadus selliste spetsialiseeritud masinate järele, mis tagaksid soomukite ja tankide kiire liikumise lahinguväljal. Et lihtsustada nende masinate remonti ja ehitamist, kasutati nende aluseks tavaliselt olemasolevaid tankikeresid, mille külge monteeriti silla paigalduseks vajalikud tõstemehhanismid. Üks esimesi seeriatootmisse läinud sillatanke oli tank Brückenleger IV, mille kerena kasutati Panzer IV keret ning mis võeti relvastusse 1940. aastal.

## Toimepõhimõte
Takistuse ületamiseks tõstab tank oma silla takistuse kohale (kokkukäiva silla puhul lastakse sild eelnevalt sirgeks) ning toetab silla mõlemad otsad takistuse äärtele. Seejärel ühendab tank ennast silla küljest lahti ning sõidab eemale. Kui soomustehnika on silla ületanud, sõidab sillatank üle silla ning ühendab ennast silla teise otsa külge. Seejärel tõstetakse sild üles ja tank võib sõita järgmise takistuse juurde. Kuna tank on tavaliselt soomustatud ning silla maha- ja pealetõstmine käib täielikult mehaaniliselt, võib sillatank tegutseda ka vastase tule all. Silla lahti- ja kokkupanekuks kulub vaid mõni minut.

## Tänapäeval kasutatavad sillatankid

*  – Panzerschnellbrücke 2, baseerub Leopard 2 tanki kerel. Sild koosneb kolmes sektsioonist, iga sektsiooni pikkus on 9,7 meetrit.
*  – MTU-72, baseerub T-72 tanki kerel. Sild koosneb kolmest sektsioonist, kogupikkus 18 meetrit. On mitme silla ühendamise võimalus, mis tõstab võimaliku silla pikkuse 35 meetrini.
*  – FNSS Samur. Sild on ujuv, mitme silla ühendamisel on võimalik silla pikkus kuni 150 meetrit.
*  – AMX-30 sillatank, baseerub Prantsuse AMX-30 tanki kerel. Sild koosneb kahest sektsioonist, kogupikkus 20 meetrit.

## Vaata ka
*Autokraana
*Evakueerimistank
*Pioneeritank
*Puksiirauto
*Roomikkraana

## Viited
NSV Liidu meistrivõistlused vabamaadluses

**NSV Liidu meistrivõistlused vabamaadluses** olid 1945-1991 igal aastal NSV Liidus toimunud vabamaadlusvõistlused, kus osalesid parimad vabamaadlejad Nõukogude Liidu vabariikidest, sh Eesti NSV-st.

Esimene võistlus toimus 1945 Leningradis.

Kahel korral, 1947 ja 1961 toimusid võistlused Eestis NSV-s
NSV Liidu meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

**NSV Liidu meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid NSV Liidu meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses. 

Esimesed meistrivõistlused peeti 1924. aastal Kiievis 40 osavõtjaga viies kaalukategoorias. Alates 1933. aastast toimusid need igal aastal (välja arvatud 1942 ja 1943). Aastatel 1956, 1959, 1963, 1967 ja 1975 jagati meistrivõistluste medalid NSV Liidu rahvaste spartakiaadi raames. Võistlused toimusid kokku 60 korda aastatel  1924–1991. Aastal 1992 toimusid ainsad SRÜ meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, mis oli tähtis etapp Barcelona olümpiamängude ühiskoondise formeerimisel. Edaspidi hakati igas riigis oma meistrivõistlusi pidama.

## Meistrivõistlused
*1924 (Kiievis)
*1926 (Moskvas)
*1928 (Moskvas)
*1933 (Minskis)
*1934 (Moskvas)
*1935 (Moskvas)
*1936 (Moskvas)
*1937 (Moskvas)
*...
*1945 (Tallinnas ja Moskvas)
*...
*1962 (Tallinnas ja Kaunases)
*...
*1964 (Tallinnas ja Leningradis)
*...
*1970 (Tallinnas ja Omskis)
*...
*1973 (Tallinnas)
*...

## Kirjandus
*Мягченков Н.И. *Классическая и вольная борьба: Справочник*, М.: Физкультура и спорт, 1984.
NSV Liidu meistrivõistlused murdmaasuusatamises

**NSV Liidu meistrivõistlused murdmaasuusatamises** olid 1924–1991 igal aastal NSV Liidus toimunud murdmaasuusatamisvõistlused, kus osalesid parimad murdmaasuusatajad Nõukogude Liidu vabariikidest, sh Eesti NSV-st.

Esimene võistlus toimus 1924 Moskvas.

Vähemalt kahel korral (1958 ja 1968) toimusid võistlused Eestis Otepääl.
Eesti-Läti Ühisliiga

**Eesti-Läti Ühisliiga** (tuntud ka **Nordea Basketball League** või **Nordea ühisliiga**) on Eesti ja Läti Korvpalliliidu ning Nordea Panga eestvõttel ja toetusel toimuv Eesti ja Läti korvpallinaiskondade võistlused. Liiga esimene hooaeg oli 2012/2013. Esimest hooaega on nimetatud ka inglispäraselt **Estonian-Latvian United League**.

## Vaata ka
*Naiste Balti Liiga (naiste korvpalliliiga)
*VTB Ühisliiga

## Viited

## Välislingid
*Liiga koduleht
Granaat (lõhkekeha)

**Granaat** on heidetav lõhkekeha. Heiteviisi alusel eristatakse käsigranaate ja reaktiivgranaate (granaadiheitja moon, näiteks kumulatiivgranaat, tankitõrjegranaat).

Samuti eristatakse granaate tüübi järgi:
* Kildgranaat
* Suitsugranaat
* Treeninggranaat
* Valgustusgranaat

Otstarbe järgi võidakse vahet teha ka ründe- ja kaitsegranaatidel.
Bien

**Bien** oli Osmussaare keskel asunud rannarootslaste küla.

Osmussaar kuulus Haapsalu kreisi Ridala kihelkonna Uuemõisa mõisa alla, aga see asus kaugel. Bieni talupojad lähtusid elukorralduses 1650. aastal Rootsi kuninganna Kristiina antud vabakirjast.

Tegemist oli seitsmest talust koosnenud sumbkülaga, kus 1930. aastatel elas umbes 140 inimest. Rannarootslased evakueeriti Teise maailmasõja eest 1940.–1944. aastatel. Nõukogude ajal oli külas Nõukogude armee sideväeosa ja seal elasid ainult sõjaväelased.

18. sajandi lõpust evakueerimiseni elas saarel seitse perekonda: Brusi, Greisa, Erkase, Marksa, Niggorsa, Nibondase ja Stavase talus. Enne 1710.–1711. aasta suurt katku oli saarel tõenäoliselt rohkem talusid. Kadunud talude nimedeks on peetud külalähedaste vanade kohtade nimesid Petes, Krupes ja Hintas. Ei ole teada, kas talusid oli kogu 17. sajandi vältel kümme. Kokku oli külas umbes 40 hoonet. Küla koosnes küll seitsmest talust, aga hiljem olid viis talu jagunenud, nii et tegelikult oli saarel 12 maaharijat. Peale selle elas saarel 1930. aastatel kolm vabadikku, kes elatusid põhiliselt kalapüügist. Kunagisest külast oli 1990. aastateks säilinud kaks hoonet: Marksa talu rehi ja Erkase talu laut.

Silmapaistvaim tolle aja ehitis on 1766. aastal rajatud lubjakivist Osmussaare kabel, millest on säilinud varemed. Kabel renoveeriti osaliselt 2009.

Tava mitte abielluda väljaspool saart elavate inimestega oli 1930. aastateks tekitanud Osmussaare elanikel märgatava kehalise degenereerumise.

## Viited
Airi Vaga

**Airi Vaga** (aastani 1965 **Airi Suomela**; sündinud 22. septembril 1940 Helsingis) on soome rahvusest Eesti ajakirjanik ja keeleteadlane. 

## Elulugu
Aastal 1965 lõpetas ta *[[cum laude]]* Helsingi Ülikooli. Õpitud erialadeks olid läänemeresoome keeled, soome-ugri etnograafia, rahvaluule ja soome kirjandus. 

1975–1978 elas Rootsis ja 1978–1987 Kanadas. Alates 1987. aastast elab USA-s. 

Ta oli 1993–1995 ajalehe Vaba Eesti Sõna tegevtoimetaja ja 1995–2005 peatoimetaja.

## Ühiskondlik tegevus

* Eesti Kultuurifondi (USA) liige
* Lakewoodi Eesti Ühingu (USA) liige
* Lakewoodi Eesti Seenioride Ringi (USA) esinaine
* New Yorgi Eesti Haridusseltsi (USA) liige
* Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides (ERKÜ, USA) juhatuse liige, kultuuri ja ajaloo komitee juhataja. 

## Tunnustus
*2004 Eesti Vabariigi Valgetähe V klassi teenetemärk eestluse hoidmise eest Ameerika Ühendriikides.

## Isiklikku
Alates 1965. aastast oli abielus kirikuõpetaja Thomas Vagaga (1938–2023). Neil on tütar ja kaks poega. 

## Viited
Kastamonu provints

**Kastamonu provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis. Provints asub Musta mere ääres. Provintsi keskus on Kastamonu.

## Haldusjaotus
* Abana ringkond
* Ağlı ringkond
* Araçi ringkond
* Azdavay ringkond
* Bozkurti ringkond
* Cide ringkond
* Çatalzeytini ringkond
* Daday ringkond
* Devrekani ringkond
* Doğanyurti ringkond
* Hanönü ringkond
* İhsangazi ringkond
* İnebolu ringkond
* Kastamonu ringkond
* Küre ringkond
* Pınarbaşı ringkond
* Seydileri ringkond
* Şenpazari ringkond
* Taşköprü ringkond
* Tosya ringkond

## Viited

## Välislingid
* Kastamonu provintsi koduleht (türgi keeles)
Niğde provints

**Niğde provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Türgis. Provintsi keskus on Niğde.

## Haldusjaotus
* Altunhisari ringkond
* Bori ringkond
* Çamardı ringkond
* Çiftliki ringkond
* Niğde ringkond
* Ulukışla ringkond

## Viited

## Välislingid
* Niğde provintsi koduleht (türgi keeles)
Pāvils Rozītis

**Pāvils Rozītis** (1. detsember 1889 Liepa vald, Võnnu kihelkond, Võnnu kreis – 20. veebruar 1937 Riia) oli läti kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija.

Pāvils Rozītis sündis Liepa vallas, Võnnu kihelkonnas Võnnu kreisis (tänapäevase haldusjaotuse järgi Liepa vallas Priekuļi piirkonnas) talupidaja perekonnas; tema isa suri, kui poiss oli nelja-aastane. Ta omandas alghariduse Liepa kihelkonnakoolis. Aastatel 1901–1902 õppis ta Valmiera linnakoolis, 1902–1907 Valmiera progümnaasiumis. Rozītis jätkas hariduse omandamist 1908–1909 Peterburis kooliõpetajate kursustel ja 1910–1914 Moskvas A. Šanjavski Rahvaülikoolis.

Aastatel 1914–1915 töötas Pāvils Rozītis ajalehtede Jaunākās Ziņas ja Līdums toimetustes. Esimese maailmasõja ajal aastatel 1915–1918 elas ta Bakuus ja töötas Nobeli naftaettevõttes. 1918. aastal pöördus Rozītis Lätisse tagasi. 1919. aastal valiti ta Läti Kirjanike ja Ajakirjanike Ametiühingu esimeheks, 1920–1926 kuulus ta selle juhatusse. 1919–1921 oli ta Läti armee peastaabi informatsiooniosakonna tsensor. Hiljem oli ta haridusministeeriumi kunstiosakonna juhataja. 1921–1926 oli ta ajakirja Ritums ja 1927–1928 ajalehe Pēdējā Brīdī toimetaja. Rozītis õppis Läti Ülikoolis aastatel 1921–1926 õigusteadust, kuid stuudium jäi lõpetamata. Pärast vabakutselise kirjanikuna tegutsemist juhatas ta 1932–1934 Rahva Heaolu Ministeeriumi haritlaste töötuse osakonda. 1933–1934 oli ta ajalehe Dienas Lapa toimetaja, 1935–1937 Riia linna 3. raamatukogu juhataja.

Pāvils Rozītis on maetud Riia metsakalmistule.

## Kirjanduslooming
Pāvils Rozītise esimesed luuletused avaldati ajakirjanduses 1910. aastal. Esimene luulekogu Kaijas" ("Kajakad") ilmus samal aastal. Esialgu oligi Rozītis tuntud rohkem lüürikuna. Tema esimene lühiproosakogu "Es un viņas" ("Mina ja nemad") ilmus 1919. aastal. Psühholoogilises romaanidiloogias "Divas sejas" ("Kaks nägu", 1920) ja "Uguns ceļi" ("Tuli tõuseb", 1924) kujutas ta lõhestunud isiksuse traagikat. Romaanis "Ceplis" (1928, eesti keeles 1967) kritiseeris ta teravalt tõusikkodanluse tumedaid mahhinatsioone ja moraalitust. Romaanis "Valmieras puikas" (1936, eesti keeles "Valmiera poisid", 1984) kujutas ta kooliõpilaste elu ja 1905. aasta revolutsioonilisi sündmusi Valmieras. Rozītise viimane romaan "Zemes prieks" ("Maa rõõm", 1937) jäi lõpetamata.

## Viited
95. Krasnojarski jalaväepolk

**95. Krasnojarski jalaväepolk** oli Venemaa Keisririigi armees aastatel 1796–1918 tegutsenud sõjaväeüksus, mis paiknes Liivimaa kubermangus Tartus. Polk kuulus 24. jalaväediviisi.

Krasnojarski jalaväepolk moodustati 1863. aastal Pihkva polgust Helsingis ja paiknes 1893. aastast Tartus Allee tänava idapoolses ääres, Emajõe Tammoru idanõlvaku kasarmutes – hilisemates Kalevi üksiku jalaväepataljoni Lembitu kasarmutes.

1897. aasta 1. mail toimus Puka raudteejaama lähedal Aakres raske raudteeõnnetus, kus hukkus Tartus paiknenud 95. Krasnojarski jalaväepolgu 56 sõjaväelast, 2 konduktorit ning ühe veltveebli abikaasa koos kahe lapsega, raskelt vigastada sai 43 sõjaväelast, kergemalt 3 ohvitseri ja 125 alamväelast. Hukkunud maeti 3. mail Tartu Raadi kalmistule, kuhu neile püstitati mälestusmärk.

22. jaanuaril 1905 (vkj) alanud streigiga Pärnu Waldhofi tselluloosivabrikus ja rahutuste ning rüüstamisega linnas viidi Pärnusse 95. Krasnojarski jalaväepolgu rood, 13. ja 16. roodu alaliseks paiknemiseks linnas ehitati 1906. aastal kasarmud (A. H. Tammsaare puiestee 70), mida polgu nimetuse tõttu nimetati *[[Lembitu kasarmud|Krasnojarski kasarmuteks]]*.

## Vaata ka
*Tartu Krasnojarski polgu kirik

## Viited

## Välislingid
*95-й пехотный Красноярский полк, Русская Эстония
*95-й пехотный Красноярский полк, Участие в боевых действиях, gwar.mil.ru
M777

**M777** on 155 mm järelveetav välihaubits. 

## Kirjeldus
M777-t toodab BAE Systems. Titaanist struktuurid ja taandur-komponendid valmistatakse Ühendkuningriigis. Täielikult pannakse M777 kokku ja testitakse BAE Systemsi hoonetes Hattiesburgis Mississippis. M777 on märksa väiksem ja kergem kui M198. Seda seepärast, et tal on päris palju osi tehtud titaanist. M777 suhteline kergus annab võimaluse transportimiseks nii veduksõidukitega kui ka helikopteritega. See tähendab, et M777 on kõvasti mobiilsem kui M198. M777-l saab kasutada Exaliburi laskemoona, mida juhitakse GPS-i abil. M777 saavutab sellega laskekauguseks 40 kilomeetrit.

Relvasüsteemi eelkäija oli M198. M777 kasutati esimest korda Afganistani sõjas.
Relvasüsteemi kasutatakse USA, Kanada ja Austraalia armees ning selle kasutuselevõtuks valmistub India armee.

M777-st on erinevaid tüüpe:
* M777A1 saab esitada sihtimisandmeid digitaalsel kujul.
* M777A2 on uuendatud tarkvaraga M777 versioon. 
### M777 võrdlus M198-ga

## Kasutajad
*  – Austraalia on USAlt saanud kokku 35 M777t umbes 500 miljoni USA dollari eest. Nendega plaanitakse asendada vanu 155 mm relvi nagu M198 ja L119 Hamel. Esimesed relvad saadi kätte aastal 2010. Austraalia armee on endale saanud ka juhitavat laskemoona M982 Exalibur ja XM1156.
*  – 2014. aasta novembris kiitis India kaitseministeerium heaks lepingu, mille alusel ostetakse USA-lt 145 M777 haubitsat 2,5 miljardi USA dollari eest.
*  – Kanadal on 37 M777 haubitsat. Kanada haubitsaid on kasutatud ka Afganistani sõjas. 
*  – 2011. aastal tellis Saudi Araabia endale 36 M777 haubitsat. Lisaks sellele ostsid nad veel erinevat laskemoona. Küll ei soetanud nad aga 155 mm Excaliburi GPS-i abil juhitavaid rakette.
*  – pärast 2022. aasta VF sissetungi algust Ukrainasse andis Ameerika Ühendriikide valitsus haubitsaid M777 Ukraina kasutusse. Neid on kasutanud Ukraina merejalavägi.
*  – maaväel ja mereväel on neid välihaubitsaid kahe peale kokku 1001.

## Viited
Jānis Liepiņš (kindral)

**Jānis Liepiņš** (30. jaanuar 1894 Ēvele vald, Valga kreis – 30. aprill 1942 Saratov) oli Vene, Läti (polkovnik) ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (kindralmajor).

Ta sündis Ēvele vallas raudteelase perekonnas. Ta lõpetas Valkas kihelkonnakooli. Seejärel õppis ta Tallinnas raudteetehnika koolis, mille lõpetas aastal 1911. Seejärel töötas ta Tallinnas tehnikuna laevatehases.

Aastal 1914 Esimese maailmasõja alguses mobiliseeriti ta Vene Keiserlikku Armeesse, algul teenis ta 1. tagavarapolgus, kuid hiljem määrati ta Leedu kaardiväepolku. Jaanuaris 1915 suunati ta Oranienbaumi lipnike kooli, mille lõpetamise järel sai ta lipniku auastme.
Jõuk

**Jõuk** (kamp, bande) on ühiste isiklike huvidega inimrühm. Jõuk tegeleb kõige endale haaramisega, mis on parajasti saadaval, ja peab oluliseks oma inimeste ja grupi käekäiku. Avalikke vahendeid kasutatakse nagu isiklikke.

Kamba ideoloogia põhineb võistlemisel-võitlusel teiste kampadega: ei tohi olla nõrk, „kes pole meie poolt, on meie vastu“, „kas võit või kaotus“ (kolmandat võimalust justkui poleks). Toimub pidev konkurents territooriumi ja ressursside, või võitlus valijate pärast. Oponent või reetur tuleb hävitada.

Ühiskonnateaduses eristatakse kampa ja klubi. Klubil on üldised (isiklike huvide välised) eesmärgid. Klubilised huvid pole seotud rühma liikmete otseste eesmärkidega (sõudjad, taimetoitlased) ja klubid pole konkurentsi suhetes teiste klubidega.

Jõugus on tähtis lojaalsus liidrile, absoluutne kuulekus. Klubis on tähtis lojaalsus väärtustele või institutsioonile, mis tagatakse lepinguga.

Kambas on juhtidel (juhtgrupil) arutlusõigus, otsused on loomingulised, lähtudes olukorrast või sisetundest. Klubis on oluline eeskiri (reeglid), mille järgi otsus tehakse (eeskirja muutmise viisid on avalikud ja eeskiri ise ongi nagu leping klubisse kuulujate vahel).

## Välislingid
* Jüri Saar: ''Meie erakonnad – jõugud ja(või) klubid?''. Sirp 22.05.2015
Paslepa mõis

**Paslepa mõis** (saksa keeles *Paschlep*) oli mõis Noarootsi kihelkonnas, nüüdse haldusjaotuse järgi Lääne-Nigula vallas Lääne maakonnas.

## Ajalugu
1624. aastal kinnitas Rootsi kuningas Gustav II Adolf endise Haapsalu linnuselääni Paslepa vakuse ooberstleitnant Jürgen von Aderkasele. Aastatel 1641 ja 1649 on Paslepa omanikuna märgitud Jürgen Adrekase lesk Dorotie von Sacken. Nende tütar Anna Dorothea Aderkas abiellus Reinhold von Ungerniga (1653. aastast Ungern-Sternberg). 1661. aastal vahetasid Rootsi riigikantsler krahv Magnus Gabriel de la Gardie ja Reinhold Ungern-Sternberg Haapsalu läänis Kollanäsi /Kulani/ alla kuuluvad Paslepa, Hosby ja Suure-Harja (kokku 27 adramaad) külaga, Magnus Gabriel de la Gardiega küla vastu Ridala kihelkonnas. 1679. aastal viidi mõis Kollanäsist üle Pasleppa. 

Mõisa rajas 1679. aastal Magnus Gabriel de la Gardie, 1726. aastal võeti mõis Magnus Gabriel de la Gardie väimehe feldmarssal Otto Wilhelm Königsmarcki (surn. 1688) pärijate käest ära ja see läks üle Vene kroonule. 1734. aastal Haapsalu läänis asuvate mõisate kuuluvuse üle toimunud protsessi järel tagastas Venemaa keisrinna Anna Keskvere De La Gardie tehtud võlgade eest tema võlausaldaja Christoph Richteri pärijatele pandivalduseks, lubadusega pandiõigust osade kaupa välja osta. 

Mõisa peahoonet ehitati korduvalt ümber, praegune hoone pärineb 19. sajandist. Aastatel 1940–1992 kasutas mõisahoonet Nõukogude piirivalve. Mõisas asus NSV Liidu piirivalve  Tallinna piirivalvesalga 16. piirivalvekordon.

2002. aastal müüs Noarootsi vald varemetes mõisa eraomandisse.
2015. aastaks oli Paslepa mõisa park ja enamus endise mõisa hoonestusest korrastatud.

## Viited

## Välislingid
*Kultuurimälestiste riiklik register. Fotokogu. Paslepa mõisa peahoone
*Kultuurimälestiste riiklik register. Fotokogu. Paslepa mõisa valitsejamaja
*Paslepa mõis (Noarootsi khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
Küprose muusika

**Küprose muusika** on Küproselt pärinev muusika.

Küprose muusika hõlmab traditsioonilist muusikat, lääne mõjutustega klassikalist ja popmuusikat. Küprose muusika on saanud tugevaid mõjutusi ka bütsantsi muusikast. Traditsiooniline muusika sarnaneb väga kreeka rahvamuusikaga, kuna Küprose rahvastiku enamiku moodustavad kreeklased.

Küpros käis keskajal ja enne seda korduvalt käest kätte. Ristisõdade ajal oli saar oluline tugipunkt kristluse ja Lääne-Euroopa kultuuri levitamisel. 14. sajandil käis Küprose kuningas Pierre I kolmeaastasel ringreisil Euroopas ning tõi Küprosele prantsuse kunsti ja muusika. Prantsuse muusikud kinnitasid saarel kanda ja Nikosiast sai *[[ars subtilior]]i* pealinn. 

Rahvamuusikas on nii etniliste kreeklaste kui ka türklaste seas peamine soolopill viiul, mida kreeklased saadavad lautoga ja türklased uudiga. 

Alates 1970. aastatest on püütud traditsioonilist muusikat siduda muude ülemaailmselt levinud stiilidega. Rahvaliku, populaarse ja muude muusikastiilide seos Kreeka muusikaga on väga tugev. Üksikud Küprose lauljad on saavutanud suurt edu ka Kreekas (Ánna Víssi, Elefthería Eleftheríou jt.).

## Vaata ka
*Küpros Eurovisiooni lauluvõistlusel
Heroes (täpsustus)

**Heroes** võib tähendada järgmist:

* "**[[Heroes]]**" ("Kangelased"), USA seriaal
* "**[["Heroes" (David Bowie album)|"Heroes"]]**", David Bowie album
* "**[["Heroes" (David Bowie laul)|"Heroes"]]**", David Bowie laul
* "**[[Heroes (Måns Zelmerlöwi laul)|Heroes]]**", Måns Zelmerlöwi laul
Maira Asare

**Maira Asare** (8. märtsil 1960 Sigulda – 25. oktoober 2015) oli läti luuletaja ja tõlkija.

Maira Asare lõpetas 1978. aastal Limbaži 1. Keskkooli. Ta õppis 1978–1981 Riia Meditsiiniinstituudis ja Läti Ülikoolis ajakirjandust 1988–1990. 1992–1999 töötas ta Riias advokaadibüroos. Tema esimene luuletus avaldati ajakirjas Avots 1988. aastal. Esimene luulekogu "Kas ar dzeguzi spēlējas" ("Kes käoga mängib") ilmus 1995. aastal.

1990. aastatel algasid Maira Asarel probleemid narkootikumidega. 2003–2007 kandis ta Iļģuciemsi naistevanglas karistust narkootikumidega kaubitsemise eest. Vanglaelust kirjutas ta proosaraamatu "Sieviešu zona" (2009, "Naiste tsoon"). 2008–2009 töötas Maira Asare Ventspilsi Kultuurikeskuses. Alates 2010. aastast töötas ta Ventspilsi Keskraamatukogus. 2009. aastal ilmus ta teine luulekogu "Ceļš uz Tūju" ("Tee Tūjasse"). Samuti tõlkis ta läti keelde tänapäeva vene kirjandust.

## Viited
Velga Krile

**Velga Krile** (27. september 1945 Valka vald – 31. august 1991 Valka vald) oli läti luuletaja. 

Velga Krile oli pärit kooliõpetaja perekonnast. Tema esimene luuletus avaldati ajakirjanduses 1959. aastal. Ta lõpetas 1964. aastal Valka 1. Keskkooli. Aastatel 1964–1967 õppis ta Läti Riiklikus Ülikoolis läti keelt ja kirjandust. 

Töötas 1967–1969 Valka rajoonis kolhoosis "Ļeņina ceļš" kultuurimaja juhatajana. 1970 ja 1973–1976 oli ta kirjastuses Liesma korrektor. 1972–1973 töötas Teaduslik-Tehnilises Raamatukogus. 1977. aastal lõpetas ta tervislikel põhjustel töötamise ja võeti vastu Kirjanike Liitu. Seejärel oli ta kutseline kirjanik. 

Lõpetas elu enesetapuga oma maamajas.

## Teosed
### Luulekogud
*"Dzeltenās palodzes" (1966) ("Kollased aknalauad")
*"Bērzi" (1976) ("Kased")
*"Gaismēna" (1979) ("Valgus ja vari")
*"Es diennaktī esmu" (1982) ("Ma olen ööpäevad")
*"Nepiekrāp mani" (1985) ("Ära peta mind")
*"Uz zāles fona" (1989) ("Rohu foonile")
*"Uz tā tālā ceļa" (1991) ("Sellele kaugele teele")

### Postuumselt ilmunud luulekogud ja valikkogud
*"Sikspārnis. Rekviēms" (1994) ("Nahkhiir. Reekviem")
*"Vanagi" (1995) ("Kotkad")
*"Debesu akrobāts" (1995) ("Taevaste akrobaat")
*"Skrien sarkans jaguārs" (2005) ("Jookseb punane jaaguar")
*"Ugunspuķe, aizmirstība" (2008) ("Põdrakanep, unustus")
*"Kā mirdzošas būtnes" (2012) ("Nagu sillerdavad olendid")

### Näidendid
*"Svētlaimīgo sala" (1999), ("Pühaõnnelik saar"), valikkogu

## Viited
Kütt (perekonnanimi)

**Kütt** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kütt 1589 inimesel: 773 mehel ja 816 naisel. Perekonnanimede levikult on Kütt meeste puhul 24. kohal ja naiste puhul 27. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,71.

## Nime kandjad
* Alfred Kütt oli eesti näitleja.
* Alfred Kütt oli eesti loomaarst.
* Alfred Kütt oli II Riigikogu asunike rühma liige.
* Allex Kütt oli eesti kunstnik ja raamatuillustraator.
* Arno Kütt on eesti ettevõtja.
* August Kütt oli eesti ettevõtja, Kaubandus-Tööstuskoja väikekaubanduse sektsiooni liige 1925. aastast.
* Auli Kütt on eesti kirjanik, Tartu Noorte Autorite Koondise liige.
* Elmar Kütt oli eesti sõjaväelane, leitnant, 5. rühma ülem 4221. Eesti Vahikompaniis USA okupatsiooniarmee koosseisus Saksamaal.
* Feliks Kütt on eesti muusik (basskitarrist ja laulja), ansambli Genialistid liige.
* Heino Kütt oli Eesti Kongressi liige.
* Herbert Kütt oli eesti poksija.
* Helmen Kütt on eesti poliitik, kuulub Riigikogu 12. koosseisus Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni.
* Jaan Kütt oli teenistuja Nõukogude Liidu täievolilises esinduses Eestis, arreteeriti pärast riigipöördekatset 1. detsembril 1924.
* Karl Kütt oli eesti politseinik, 286. Politsei Jalaväepataljoni kompaniiülem Teise maailmasõja ajal, kapten.
* Karl Kütt oli 1939. aastal asutatud Konguta valla esimene vallavanem.
* Karlis Kütt on eesti muusik (kitarrist ja laulja), endine ansamblite Nyrok City ja Soda Effect liige. Hetkel tegev ansamblis Crystal Cloisters.
* Kert Kütt on eesti jalgpallur, JK Nõmme Kalju väravavaht.
* Konstantin Kütt oli Haapsalu kirikuõpetaja, valiti ametisse 1940.
* Madis Kütt on Haapsalu Püha Johannese koguduse juhatuse esimees.
* Madli Kütt on eesti tõlkija.
* Margus Kütt on eesti endine Viru Raadio hommiku- ja lõunaprogrammi saatejuht.
* Martin Kütt oli eesti haridustegelane, Voore Põhikooli juhataja 1963–1971.
* Mati Kütt on eesti animatsioonfilmide režissöör ja maalikunstnik.
* Nikolai Kütt oli eesti sõjaväelane, ülendati kapteniks 24. veebruaril 1934.
* Raivo Kütt on eesti ettevõtja ja poliitik, autode müügiga tegeleva kontserni Amserv Grupp juhatuse esimees ja kaasomanik.
* Tõnu Kütt on eesti looduskaitsetegelane, kunagine Eesti Kaitsealade Liidu juhatuse liige.
* Urmas Kütt on eesti käsipallur, endine Eesti koondislane HC Kehra koosseisus, hiljem Saksamaal.
* Vladimir Kütt oli eesti loomaarst Kastre-Võnnus, Loomaarstide Koja liige 1. juunil 1938.
* Õie Kütt on eesti kunstnik.

## Viited
Vincas Vitkauskas

**Vincas Vitkauskas** (4. oktoober 1890 Užbaliai, Vilkaviškise maakond Suvalkija kubermang – 3. märts 1965 Kaunas) oli Leedu ja Nõukogude Liidu sõjaväelane, kindralleitnant.

Ta sündis Užbaliais (praeguse haldusjaotuse järgi Vilkaviškise rajoonis Marijampolė maakonnas). Ta lõpetas aastal 1914 Orjolis gümnaasiumi. Aastatel 1914–1916 õppis ta Moskva Ülikooli matemaatikateaduskonnas. Aastal 1916 mobiliseeriti ta Vene Keiserlikku Armeesse, õppis Moskva Aleksei Sõjakoolis. Ta võttis osa esimesest maailmasõjast, olles kuulipildurite allüksuse komandör.

Aastal 1918 sõitis ta Leetu, ta oli Vilkaviškise maakonna komandant. Aastal 1919 astus ta vabatahtlikuna vastmoodustatud Leedu armeesse, ta sõdis nii venelaste kui ka poolakatega.
Vincas Žilys

**Vincas Žilys** (2. veebruar 1896 Pakruostė – 9. oktoober 1972 Kaunas) oli Leedu ja Nõukogude Liidu sõjaväelane.

Ta sündis Pakruostės (asub praeguse haldusjaotuse järgi Kėdainiai rajoonis Kaunase maakonnas). Ta lõpetas aastal 1915 Panevėžysi reaalkooli.
Jonas Juodišius

**Jonas Juodišius** (18. juuni 1892 Ropydai – 18. detsember 1950 Abez, Komi ANSV) oli Leedu sõjaväelane.

Ta sündis aastal 1892 Ropydais (praeguse haldusjaotuse järgi Šakiai rajoonis Marijampolė maakonnas). Aastal 1913 lõpetas ta Vilkaviškises gümnaasiumi. Seejärel õppis ta Peterburi Ülikoolis matemaatika teaduskonnas. 25. mail 1916 mobiliseeriti ta Vene Keiserlikku Armeesse; samal aastal lõpetas ta Odessa lipnike kooli.

Aastal 1918 naasis ta Leetu, ta õpetas matemaatikat Šakiai gümnaasiumis. 26. jaanuaril 1919 astus ta vabatahtlikuna Leedu armeesse.
Monta Kroma

**Monta Kroma** (sünninimi **Monta Apse**; 27. veebruar 1919 Jelgava – 25. juuli 1994 Riia) oli läti luuletaja.

Monta Kroma sündis Jelgavas rätsepa perekonnas, mõni aeg hiljem kolis pere Riiga. 

Monta Kroma hakkas luuletusi kirjutama juba lapsepõlves. Tema esimene luuletus avaldati ajalehes Jaunākās Ziņas 1934. aastal. 1938. aastal lõpetas ta Riia 2. Gümnaasiumi. Seejärel töötas keemialaboris ja bussikonduktorina. Ta oli lühikest aega abielus Kārlis Kromsiga. Teise maailmasõja ajal oli Monta Krome Punaarmees sanitar ja sidepidaja ning õppis Moskvas ajakirjanduskursustel.

1945. aastal pöördus ta Riiga tagasi ja asus tööle ajalehe Cīņa toimetuses, kus töötas kuni 1950. aastani. 1950–1952 õppis Riias parteikoolis. Kirjanike Liidu liige oli alates 1947. aastast. 1959–1963 õppis Läti Riiklikus Ülikoolis läti keelt ja kirjandust. 1963. aastal lõpetas kõrgemad kirjanduskursused Moskvas. Töötas ajakirjade Padomju Latvijas Sieviete ja Draugs toimetustes, oli kirjastuse Liesma toimetaja 1968–1974.

1950. aastatel esindas Monta Kroma looming sotsialistliku realismi stiili. 1960.–1980. aastatel oli ta aga üks eredamaid moderniste läti luules.

## Luulekogud
*"Svinīgais solījums", poeem lastele ("Pidulik lubadus") (1947)
*"Tev, gvard" ("Sulle, kaardiväelane") (1950)
*"Tālo apvāršņu zemē" ("Maa kaugel horisondil") (1956)
*"Tuvplānā" ("Lähivaates") (1966)
*"Lūpas. Tu. Lūpas. Es" ("Huuled. Sina. Huuled. Mina") (1970)
*"Skaņas nospiedums" ("Heli jäljend") (1975)
*"Refrēni", valikkogu uute luuletustega ("Refräänid") (1979)
*"Stāvā jūra" ("Seisev meri") (1982)
*"Monta" (1985)
*"Citi veidi" ("Teised viisid") (1988)
*"Esmu", valikkogu uute luuletustega ("Olen") (1989)
*"Jānis" (2001)

## Viited
Sõktõvkari lennujaam

**Sõktõvkari lennujaam** on lennujaam Venemaal Komi Vabariigis, 3&nbsp;km kaugusel Sõktõvkari keskusest lõunakagus.

Lennujaam teenindab lennukeid Il-76, Tu-154, An-12, An-148, Airbus A320-200, Boeing 737-800, Boeing 757-200, Tu-204 ja kõiki neist kergemaid õhusõidukeid, samuti koptereid.

SCW02.JPG|Lennujaama interjöör
SCW03.JPG|Reisijate trapid lennuväljal

## Viited

## Välislingid
*Andmed lennundusohutuse lehel
Vladas Karvelis

**Vladas Karvelis** (11. aprill 1901 Šiauliai – 28. märts 1980 Vilnius) oli Leedu ja Nõukogude Liidu sõjaväelane.

Ta oli 1. veebruarist 1919 vabatahtlikuna Leedu armees; ta osales Vabadussõjas, võideldes nii Punaarmee kui Poola armeega.

Ta lõpetas aastal 1924 Leedus Vytautas Suure kõrgemate sõjaväejuhtide kursused (leedu keeles *Aukštieji karininkų kursai* (:lt)) ja aastal 1929 Prahas Tšehhoslovakkia kindralstaabi akadeemia.

Ta teenis Leedus polgukomandörina ja oli aastatel 1938–1939 Kaunase sõjakooli ülem.
Alkidamas

**Alkidamas** (Ἀλκιδάμας) (5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka sofist, kõnemees ja kõnekunsti õpetaja, kes oli pärit Elea kolooniast Suur-Kreekas, kuid sai kuulsaks Ateenas. Alkidamas oli sofist Gorgiase õpilane.

Alkidamas on eelkõige tuntud kõnemehe ja kõnekunsti õpetajana, kes pälvis tähelepanu oma paradoksaalsete kõnedega (näiteks „Surma kaitsekõne” ). Alkidamase kõnestiili on kritiseeritud kasutu sõnaohtruse tõttu. Väidetavasti olid Alkidamase kõned ja kõneteooria oluliseks õppematerjaliks Demosthenesele.

Lisaks kõnekunstile tegeles Alkidamas ka filosoofiaga, kuid tema teostest pole suurt midagi säilinud. Diogenes Laertios viitab oma teoses „Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest” Alkidamase filosoofilisele teosele „Loodusest”.

## Viited
Leivatehas

**Leivatehas** (Nõukogude ajal ka *leivakombinaat*) on tööstusettevõte, mille põhitoodangu moodustavad leib, sai ja teised pagaritooted.
Jānis Peters

**Jānis Peters** (30. juuni 1939 Priekule – 27. jaanuar 2025) oli läti luuletaja, publitsist, ühiskonnategelane ja diplomaat, paljude Raimonds Paulsi loodud laulude teksti autor. 

1958. aastal lõpetas Jānis Peters Liepāja 6. Keskkooli. 1957–1963 töötas ta Liepāja Draamateatris lavatöölisena ja lavastaja assistendina. 1963–1964 töötas ta Liepāja rajooni ajalehe Ļeņina Ceļš toimetuses, 1964–1967 ajalehes Cīņa. 1967–1972 oli Peters ajakirja Zvaigzne proosaosakonna toimetaja. 

Esimene Jānis Petersi luuletus avaldati ajakirjanduses 1961. aastal, tema esimene luulekogu ilmus 1968. aastal. 1968. aastal võeti Peters Läti NSV Kirjanike Liidu liikmeks, ta oli seal 1974–1976 juhatuse sekretär ja 1985–1990 juhatuse esimees. 

Jānis Peters oli üks Läti Rahvarinde asutajaid ja liidreid. 1990–1992 oli ta Läti alaline esindaja Moskvas, 1992–1997 Läti Vabariigi suursaadik Venemaal. 

Alates 1998. aastast oli ta Krišjānis Valdemārsi Fondi juhataja, alates 1999. aastast Läti Ülikooli Ida-Euroopa Instituudi Ühiskondlike Suhete Instituudi direktor. 

Oma luules on Jānis Peters mõtestanud Läti ajalugu ja lätlaste rahvuslikku iseloomu ning käsitlenud ka tänapäevasündmusi.

## Luulekogud
*"Dzirnakmens" (1968) ("Veskikivi")
*"Asinszāle" (1970) ("Vererohi")
*"Mans bišu koks" (1973) ("Minu mesipuu")
*"Ceturtā grāmata" (1975) ("Neljas raamat")
*"Priekšnojautas" (1979) ("Eelaimdus")
*"Modinātāju remonts" (1980) ("Äratuskella remont")
*"Līdz durvīm septiņi soļi" (1980) ("Neli sammu ukseni")
*"Izlase" (1982) ("Kogu")
*"Tautas skaitīšana" (1984) ("Rahvaloendus")
*"Trīs dārgas mantas" (1984) ("Kolm hinnalist varandust")
*"Kovārnis korī" (1988) ("Hakk laulukooris")
*"Es tevi mīlu" (1998) ("Ma armastan sind")
*"Dzejnieka mīlas vārdi" (2004) ("Luuletaja armastusesõnad")
*"Minhauzens un kamikadze" (2012) ("Münchausen ja kamikadze")
*"Rudenskura spogulī" (2017) ("Sügisvärv peeglis")

## Publitsistika
*"Baltijas toverī sālīti ..." (1973) ("Balti soolatud tünnid")
*"Balta ziemeļu sūna", Krišjānis Valdemārsist (1977) ("Põhja valge sammal")
*"Kalējs kala debesīs" (1981) ("Sepp sepistab taevas")
*"Raimonds Pauls : versijas, vīzijas, dokumenti" (1982) ("Raimonds Pauls : versioonid, visioonid, dokumendid")

## Tunnustus

* 1983 – Läti NSV teeneline kultuuritöötaja 
* Läti Teaduste Akadeemia auliige (1990),
* Luksemburgi Ülikooli auliige ,
* Ojārs Vācietise auhind (1984),
* Püha Markuse ordu rüütel (Veneetsia),
* Kolme Tähe ordeni III klass (1995),
* Läti Teeneteristi 1. klass (2008)

## Viited
Paide Masinatehas

OÜ **PMT** on Paides asuv masinaehitusettevõte, millele pandi alus 1911. aastal.

Paide Masinatehas on tootmiskoondise Talleks masinaehitustehase järglane. Enne erastamist täitis see ettevõte tootmiskoondise Talleks komplekteerimisdetailide tellimusi; veel varem, kuni 1966. aastani tootis muu hulgas greidereid (teehöövleid). 

Tänapäeval on ettevõtte põhisuunaks masinaehitus. Lisaks toodab ettevõte Humus põllumajandushaagiseid, Meiren lumesahku ning Mega koppasid ja haaratseid.

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
*Humus põllumajandushaagised
Lennukitrepp

**Lennukitrepp** ehk **trapp** on teisaldatav kaldtrepp inimeste lennukisse sisenemiseks ja sealt väljumiseks. 


SH Shanghai Tour 中國東方航空 China Eastern Shanghai airport men at work with uniform Oct-2011.jpg|Inimesed sisenemas
Boeing 747-136 AN2262338.jpg|Täispuhutav vahend inimeste evakueerimiseks avariiolukorras
SH 上海旅遊 Shanghai Tour 中國東方航空 China Eastern Shanghai airport visitors July-2011.jpg|Inimesed väljumas


## Vaata ka
*Laevatrepp

## Välislingid
* Lennukitrepp rammis Amsterdamis Estonian Airi lennukit, Postimees, 14. märts 2014
Urok

**Urok** (vene keeles *урок*) oli andami või teokoormise maksuseaduse kohaselt fikseeritud suurus Vana-Venes; andami kindlaksmääratud hulk, mille maksukohustuslane pidi maksma kindlaks tähtajaks, ettemääratud kohas ja teatud piirkonna, pogosti, maksuametnike ehk tiuunide järelevalve all.

Uroki kehtestamine tähendas peamiselt määramatus naturaalses suuruses sõja- ja Vana-Vene vürstide muid retki varustava hüvitise ja tuluallika, poljudje muutmist konkreetselt kindlaksmääratud naturaalses või rahalises määras ja tekkepõhise maksuperioodi eest sooritatavaks andamiks.

Uroki kehtestas pärast vürst Igori surma aastatel 945&ndash;947&nbsp;korraldatud haldus- ja maksureformiga Kiievi-Vene vürstinna Olga, pannes sellega aluse seadusjärgsele tulumaksustamisele.

## Vaata ka
* Jassakk
* Pearahamaks
* Tjaglo
* Obrok
* Prodrazvjorstka
* Zabožnitše

## Viited
BHC

AS **BHC** (BHC on lühend sõnadest Baltic Hydraulic Cylinders) on Viljandis asuv masinaehitusettevõte.

Ettevõte oli Eesti NSV ajal tootmiskoondise Talleks allettevõte (*Viljandi Masinatehas*). Tollal toodeti ettevõttes tranšee- ja drenaažiekskavaatorite hüdrosilindreid ja teisi komplekteeritavaid osasid. Pärast ettevõtte privatiseerimist 1992. aastal muutus nii omanike ring kui ka ettevõtte nimi. Pärast mitmeid nimesid kannab praegu (2015) ettevõtte nime **BHC** (BHC on lühend sõnadest Baltic Hydraulic Cylinders). Ettevõtte põhitoodeteks on ühe- ja kahepoolsed hüdrosilindrid töörõhuga kuni 350 bar.

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Mõisaküla Masinatehas

OÜ **Mõisaküla Masinatehas** (kasutatud on ka kirjapilti **OÜ MT Mõisaküla**) on Mõisakülas asuv masinaehitusettevõte. 

Tehas toodab peamiselt tranšee-ekskavaatorite ja traktorite rippagregaate.

Ettevõte oli Eesti NSV ajal tootmiskoondise Talleks allettevõte. Kuni erastamiseni tootis ettevõte tranšeede kett-ekskavaatoreid Belarus traktorite baasil, lisaks komplekteeritavaid detaile emaettevõttele Talleks ja ka laiatarbekaupu. Veel varasemal perioodil tegeleti raudteeveeremi remondiga. 

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Evely Kaasiku

**Evely Kaasiku** (sündinud 13. septembril 1993) on eesti orienteeruja.

## Haridus
2012. aastal lõpetas Tallinna Reaalkooli. On õppinud Estonian Business Schoolis ja omandas rahvusvahelise ärijuhtimise bakalaureuse kraadi.

## Sporditulemused
Harrastab orienteerumist 2005. aastast. Aastatel 2008–2014 võitis noorte ja juunioride vanuseklassides orienteerumise Eesti meistrivõistlustelt kokku 37 medalit (20 kulda, 12 hõbedat, 5 pronksi).

Täiskasvanute Eesti meistrivõistlustel orienteerumises on ta aastatel 2014–2025 võitnud 33 kulda (32 orienteerumisjooksus ja 1 suusaorienteerumises), 20 hõbedat ja 7 pronksi.

2014. aasta orienteerumisjooksu Euroopa meistrivõistlustel Portugalis sai Eesti naiskonnas koos Liis Johansoni ja Annika Rihmaga teatejooksus 5. koha. 2014. aasta orienteerumisjooksu MMil Itaalias sai lühirajal 29. koha. 2016. aasta orienteerumise Euroopa meistrivõistlustel sai ta segateatesprindis koos Annika Rihma, Raido Mitti ja Kenny Kivikaga 8. koha. 

2022 augustis Põlulas toimunud orienteerumisjooksu Euroopa meistrivõistlustel võitis ta lühirajal hõbemedali, mis on Eesti orienteerujate seni parim saavutus orienteerumisjooksu EM-idelt. Teatejooksus sai ta Eesti naiskonnas koos Eleri Hirve ja Marianne Haugiga 6. koha.

2015. aasta suusaorienteerumise EMil Šveitsis sai lühirajal ja tavarajal 21. koha, teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Daisy Kudre ja Doris Kudrega 5. koha ja segateates koos Margus Hallikuga 8. koha. 2015. aasta suusaorienteerumise MMil Norras sai lühirajal 13. koha ja teatesõidus koos Piret Pärniku ja Kaisa Sanderiga 6. koha.

2015. aastal valiti ta Eesti Olümpiakomitee järelkasvutiimi “Märka järgnevat põlvkonda”.

2017. aastal saavutas orienteerumise MMil Eestis 16. koha. 

## Tunnustus
* Türi valla hõbedane aumärk (2010)
* Tallinna aktiivne sporditegelane (2011)
* Järvamaa parim naissportlane (2013, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2022)
* Eesti parim naine orienteerumisjooksus (2014, 2015, 2017, 2019, 2020, 2021, 2022, 2023, 2024, 2025)
* Eesti Orienteerumisliidu aasta üllataja (2022)

## Viited

## Välislingid
*Wolrd of O. Athlete profile: Evely Kaasiku
*http://www.delfi.ee/teemalehed/evely-kaasiku
*Evely Kaasiku blogi
*Eesti esiorienteeruja: mets on hästi sõbralik keskkond, millesse armub väga kiiresti. Õhtuleht, 06.09.2019
Guy Sebastian

**Guy Theodore Sebastian** (sündinud 26. oktoobril 1981 Klangis Malaisias) on Austraalia laulja.

Ta kasvas üles Adelaide'is Austraalias. Ta oli 2003. aastal "Australian Idoli" esimese hooaja võitja ja sõlmis plaadilepingu BMG-ga. Tema esimene singel "Angels Brought Me Here", millega ta võitis "Australian Idol'i", tõusis Austraalia singlite edetabelis ARIA Singles Chart esikohale. 2003. aasta detsembris avaldas ta oma debüütalbumi "Just as I Am", mis sai Austraalias kuus ja Uus-Meremaal kaks plaatinaplaati. Kokku on ta avaldanud kaheksa albumit, mis on Austraalia edetabelis jõudnud esikümnesse. Viimane album, "Madness", ilmus 2014. aastal.

Ta on olnud ka Austraalia "The X Factori" üks kohtunikest.

2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas Austraaliat lauluga "Tonight Again". Finaalkontserdil sai ta 196 punktiga viienda koha.

## Diskograafia
### [[Stuudioalbum]]id
* "Just as I Am" (2003)
* "Beautiful Life" (2004)
* "Closer to the Sun" (2006)
* "The Memphis Album" (2007)
* "Like it Like That" (2009)
* "Armageddon" (2012)
* "Madness" (2014)
* "Conscious" (2017)
* "T.R.U.T.H." (2020)

### Kogumikalbumid
* "Twenty Ten" (2010)

### DVD-d/CD-d
* "The Memphis Tour" (2008)

### EP-d
* "Your Song" (2007)
* "Guy Sebastian EP" (2009)
* "Part 1" (2016)

## Viited

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Krasnojarski lennujaam

**Krasnojarski lennujaamaks** võidakse nimetada mitut Krasnojarski juures asuvat lennujaama.
*Jemeljanovo rahvusvaheline lennujaam
*Tšeremšanka lennujaam
Jemeljanovo rahvusvaheline lennujaam

**Krasnojarsk rahvusvaheline lennujaam** on lennujaam Venemaal Krasnojarski krais Jemeljanovo rajoonis, 27&nbsp;km kaugusel Krasnojarski keskusest loodes.

Lennuvälja lennurada asub 1600 meetri kaugusel Krasnojarski Tšeremšanka lennujaama lennurajast läänes ning on samasuunaline. 2017. aasta detsembri seisuga oli see reisijateveo poolest Venemaal 14. suurim. 

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht (*vene keeles*) 
*Andmed lennundusohutuse lehel
Riguldi mõis

**Riguldi mõis** (saksa keeles *Rickholtz*, rootsi keeles *Rickul*) oli mõis Noarootsi kihelkonnas, nüüdse haldusjaotuse järgi jääb endine mõisasüda Läänemaale Lääne-Nigula valda. 

Mõisa rajas 1620. aastal Jacob de la Gardie. 18. sajandist kuni 1939. aastani oli mõis von Taubede aadlisuguvõsa omanduses. Mõisa viimane omanik enne von Taubede lahkumist Eestist 1939. aastal oli Gustav Woldemar von Taube.

## Mõisahoone
Mõisa peahoone on 1820. aasta paiku ehitatud kõrge poolkelpkatusega ühekorruseline puitehitis, mida ilmestab hoone keskosas paiknev väike kolmnurkfrontoon. Mõisa peahoone, park, ait, tõllakuuri varemed, kelder, sepikoda, piirdemüürid ja kuivati on ehitismälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.

Eesti NSV ajal tegutses mõisahoones Tallinna I Eriinternaatkool.

Mõisa kinnistu on alates 2002. aastast Tallinna linna omanduses. Seal korraldati laagreid Tondi Põhikooli õpilastele. 2012. aastal sõlmis linn lepingu Sihtasutusega Riguldi Kodu, kes pidi kujundama mõisast erivajadustega noorte keskuse. 2019. aastal ütles Tallinna haridusamet lepingu sihtasutusega erakorraliselt üles, sest sihtasutus ei suutnud oma lepingulisi kohustusi täita. 2023. aastaks olid mõisahooned seisnud kaua tühjana ning olid halvas seisukorras. Tallinna linnavalitsus otsustas mõisakinnistu ja hooned müüki panna.


Riguldi mõisa kelder*.JPG|Kelder
Riguldi mõisa kuivati*.JPG|Kuivati
Riguldi mõisa tõllakuuri varemed*.JPG|Tõllakuuri varemed


## Viited

## Välislingid

*Riguldi (Noarootsi khk), Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register
*Göte Brunberg, Riguldi mõisa ajalugu, Eestirootslane, Nummer 1-2022
Jonas Černius

**Jonas Černius** (aastani 1919 **Jonas Černiauskas**; 6. jaanuar 1898 Kupiškis – 3. juuli 1977 Los Angeles) oli Leedu sõjaväelane ja poliitik, aastal 1939 Leedu peaminister.

Ta lõpetas Kupiškises algkooli ja Panevėžysis gümnaasiumi. Aastal 1919 astus ta vabatahtlikult Leedu armeesse ning sõdis Vabadussõjas Punaarmee ja Poola armeega, pärast sõda õppis ta Kaunase sõjakoolis. Aastal 1925 lõpetas ta Sõjaväeinseneride kõrgkooli Brüsselis ja aastal 1929 Pariisi Sõjaväeakadeemia. Ta oli aastast 1934 koloneli auastmes ja aastast 1934 brigaadikindrali auastmes. Aastatel 1935–1939 tegutses ta Kindralstaabis staabiülemana.

1939. aasta 27. märtsist kuni 21. novembrini oli ta Leedu peaminister.
Jaapani võrkpallikoondis

**Jaapan võrkpallikoondis** on Jaapani esindusmeeskond võrkpallis. Koondise liikmed valib välja peatreener ning seda haldab Jaapani Võrkpalliliit.

Jaapan on maailma edetabelis 123 riigi seas 16. kohal.

## Välislingid
* Jaapani võrkpalliliidu koduleht
Reutern

**Reutern** (vene keeles *Рейтерн*) oli Lübeckist pärit Liivimaa ja Venemaa aadlisuguvõsa. 

Suguvõsa esindaja kaupmees Johann Daniel Reuter tuli Lübeckist enne 1678. aastat Riiga. Riias sai ta Suurgildi vanemaks ja raehärraks. 

1691. aastal aadeldati, Riia raehärra Johann Daniel von Reutern (1635–1698) ja Johann von Reuter(n) (1666–1714) Rootsi kuninga poolt ja said aadlitiitli ja nime Reutern, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. 

Suguvõsa kanti Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (1746. aastal) ja Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

## Suguvõsa liikmeid

*Johann Daniel von Reutern (1635–1698), kaupmees Riias, Riia raehärra, aadeldati Rootsi ajal 1691
*Johann von Reuter(n) (1666–1714) (de), kaupmees Riias, Riia raehärra, aadeldati 1691,  Riia linna esindaja Riia 1710. aasta kapitulatsiooniakti allkirjastamisel, *Koyen-, Libitzu, Parzenholmi* mõisnik
*Hermann von Reutern (1698–1700), Sooru mõisnik
*Giesbert von Reutern (1700–1728), Eestimaa Oru mõisnik, Eestimaa suguvõsaliin
*Johann von Reutern (1714–1756),  Sooru mõisnik, Liivimaa suguvõsaliin
* Giesbert von Reutern (1722–1789), Holsteini kammerhärra, Eestimaa maanõunik, Oru mõisnik, Väimela mõisnik. 
*Christoph Hermann von Reutern (1744–1802), Restu, Sooru, Murikatsi, Kassinurme, Ledurga ja Aijaži mõisa omanik, Valga kreisikohtunik,  maetud Sangaste kalmistule.
*Magnus Giesbert von Reutern (1745–1815), Prantsusmaa sõjaväelane (rittmeister), kreisimarssal, Aavere mõisnik
**Christoph* Adam *von Reutern* (1782–1833) (ru),  Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant)
**Gerhard* Wilhelm *von Reutern* (1794–1865) (ru), Venemaa keisririigi sõjaväelane, vürst Michael Andreas Barclay de Tolly adjutant, kunstnik
*Magnus (Max) von Reutern (1801–1863), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant) 
*Krahv (1890), Michael von Reutern (1820–1890) (ru), Venemaa keisririigi riigiametnik, rahandusminister (1862–1878), Venemaa Keisririigi Ministrite komitee president 1881–1887
*Alexander von Reutern (1824–1879), Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant)
*Basil Joseph Gerhard ''Wilhelm von Reutern'' (1829–1897), Peterburi konsistooriumiringkonna Peterburi konsistooriumi president 1878–1897
*Sophie von Reutern (1829–1913), poetess
**Gerhard* Anton Wilhelm *von Reutern* (1836–1918), Venemaa keisririigi riigiametnik, senaator, tegelik riiginõunik
*Gerhard Otto von Reutern (1865–1946), jurist, Senati ülemprokurör, 1917 
*Christoph von Reutern (1889–1859), kunstnik
*Krahv Woldemar Ernst von Reutern  vabahärra von Nolcken (*Woldemar Ernst von Reutern Freiherr von Nolcken*); 1851–1917), salanõunik, jäägermeister, Riiginõukogu liige, Kuramaa maavolinik, mõisaomanik. Sai onu - Michael von Reutern (1820–1890) surma järel õiguse kanda ja pärandada krahvitiitlit, von Reutern.

## Viited
Tšeremšanka lennujaam

**Tšeremšanka lennujaam** on piirkondlikke lende teenindav lennujaam Venemaal Krasnojarski krais Jemeljanovo rajoonis, 23&nbsp;km kaugusel Krasnojarskist loodes.

Lennuvälja lennurada asub 1600 meetri kaugusel Krasnojarski Jemeljanovo lennujaama lennurajast idas ja on samasuunaline.

Lennujaama hakati ehitama 1984. aastal ja see avati 1. aprillil 1988. 2011. aasta 19. detsembri tulekahjus hävis terminal ja lennujuhtimistorn.

## Viited

## Välislingid

*Ametlik koduleht (*vene keeles*)
*[Fotod Airliners.net saidil](http://www.airliners.net/search/photo.search?placesearch=Krasnoyarsk%20-%20Cheremshanka%20(UNKM)&distinct_entry=true)
*Andmed lennundusohutuse lehel
Siinpoolne

"**Siinpoolne**" on Ott Leplandi neljas stuudioalbum pärast 2012. aastal ilmunud albumit "**Öö mu kannul käib**". 

Album ilmus 21. mail 2015, selle produtseerijaks Crunch Industry. Albumilt pärinevad singlid "Pool tundi veel", "Jäädagi nii", "Ajaga võidu", "Iga päev" ja "Hingesugulane". Albumil on üksteist lugu, millest kaheksa on viisistanud Lepland ise, kahe loo autor on Leplandi saatebändi trummar Kaspar Kalluste ning loo "Ajaga võidu" idee tuli saatebändi bassimängijalt Viljar Normanilt. Lisaks Leplandile on laulutekste kirjutanud ka Aapo Ilves, Kaspar Kalluste ja Taavi Paomets.

## Lood albumil

## Viited

## Välislingid
* Ott Leplandi koduleht
* Ott Leplandi lüürika
* Ott Leplandi ametlik Facebooki leht
* Ott Leplandi fännide foorum
* Ott Leplandi MySpace leht
Tsitaatsõna

**Tsitaatsõnad** on muutmata kujul võõrkeelest üle võetud sõnad, mida hääldatakse vastavalt päritolukeele reeglitele.

Tsitaatsõnu kirjutatakse ülejäänud tekstist eristamiseks üldjuhul kaldkirjas ning neid käänatakse ülakoma abil. Käsitsi kirjutatud teksti puhul on levinud tsitaatsõna eristamine lainelise joonega.

Sageli on tsitaatsõnade asemel võimalik kasutada eesti keele omasõnu või võõrsõnu (nt *curry* – karri, *casual* – vabaajarõivad, *pizza* – pitsa).
Mycobacterium africanum

***Mycobacterium africanum*** on mükobakteri perekonna bakteriliik.

1968 teatasid Castets jt (Dakaris, Senegalis), et on  biokeemiliste katsete käigus tuvastanud mükobakteritüve mis võiks olla tuberkuloosi mükobakteri ja *Mycobacterium bovis* 'e vahepeal ja nimetasid selle *Mycobacterium africanum* 'iks.
 
Bakter võib põhjustada inimestel tuberkuloosi haigestumist, sagedamini levila piires - Lääne-Aafrika regioonis - bakteriliiki seostatakse seal ligi 60% kliinilise kopsutuberkuloosi haigusjuhuga. 

*Mycobacterium africanum* liigitatakse, koos lähedases suguluses olevate liikidega *Mycobacterium  tuberculosis*, *Mycobacterium  bovis*, *[[Mycobacterium  microti]]* ja *[[Mycobacterium  canettii]]*, *M. tuberculosis complex* 'i (MTBC). Nimetatud liikide lähedased suhted on leidnud kinnituse 
DNA–DNA hübridisatsiooni abiga. Vaatamata DNA-taseme sarnasustele võivad neil liikidel erineda peremeesorganismid, geograafiline levik ja patogeensus.

*Mycobacterium africanum* jaotatakse kompleksis kaheks klaadiks:
* *Mycobacterium africanum West African 1* 
* *Mycobacterium africanum West African 2*.

*Mycobacterium africanum West African 1* on hiljuti liigitatud kaheks:  
* *Mycobacterium africanum type I, West African 1* (MAF1) 
* *Mycobacterium africanum type I, West African 2* (MAF2).

## Viited