open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Internatsionaal

**Internatsionaal** (prantsuse keeles *L'Internationale*; eesti keeles varem *Internatsionale*) on rahvusvaheline töölisliikumise hümn.

## Loomine
Algsed prantsuskeelsed sõnad kirjutas aastal 1871 Eugène Pottier (1816–1887) "Marseljeesi" meloodia järgi laulmiseks. 1888. aastal viisistas need Pierre De Geyter (1848–1932). Esimest korda esitati seda laulu 23. juunil 1888 ning samal aastal ilmus see ka trükis.

Pierre'i vend Adolphe De Geyter üritas ärilistel ja poliitilistel põhjustel laulu viisi autorlust 1904. aastal oma nimele saada. Kuid peale Adolphe'i enesetappu koos maha jäetud selgitava hüvastijätukirjaga tunnistati Pierre 1922. aastal apellatsioonikohtus autoriõiguste omanikuks. 

## Kasutamine
"Internatsionaal" levis proletariaadi võitluslauluna üle maailma. Teise Internatsionaali kongressil Kopenhaagenis 1910. aastal kuulutati laul rahvusvahelise töölisliikumise hümniks. "Internatsionaal" on kasutusel olnud mitme anarhistliku, kommunistliku ja sotsialistliku liikumise hümnina.

Ta oli 1918.–1922. aastal Nõukogude Venemaa ning 1922.–1944. aastal Nõukogude Liidu hümn. Lisaks oli "Internatsionaal" 1920.–1922. aastal Kaug-Ida Vabariigi, 1918.–1944. aastal Vene SFNV, 1918.–1949. aastal Ukraina NSV, 1919.–1952. aastal Valgevene NSV ja 1922.–1936. aastal Taga-Kaukaasia SFNV hümniks. 1944. aastast sai ta Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei ja 1952. aastast 
Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei hümniks.

Riigihümnina on laulu kasutanud ka Hiina Nõukogude Vabariik (1931–1937), Baieri Nõukogude Vabariik (1919) , Slovakkia Nõukogude Vabariik (1919) ja Ungari Nõukogude Vabariik (1919).

Laulu on tõlgitud paljudesse keeltesse, eesti keeles avaldati esimest korda 1905. aastal Woldemar Grünstammi tõlkes.

## Eestikeelsed sõnad

### Internatsionale

### Rahwastewaheline Tööliste Hümnus.
:*(Vstavai, prokljat’em’’ zakleimennyi…)*

### Internatsionaal

## Viited

## Välislingid

*Extensive set of downloadable recordings, in many languages
*Source 3 above, machine translated to English
*The Internationale – Wikisource
*Internatsionaali ajalugu. Sakala, 2. september 1940
Telekinees

**Telekineesiks** loetakse parapsühholoogias nähtust, mille puhul inimene suudab objekte füüsilises ruumis liigutada üksnes mõtteenergia abil, neid mitte puudutades.
Siiani ei ole nähtuse olemasolu või võimalikkust teaduslikult tõestatud.
Levitatsioon (paranormaalne nähtus)

**Levitatsiooniks** kutsutakse nähtust, mille puhul isik suudab ennast liigutada mõtte jõul, ilma otsese füüsilise mõjuta.

Teiste objektide analoogilist liigutamist loetakse telekineesiks.
Parapsühholoogia

**Parapsühholoogia** on uurimisvaldkond, mis hõlmab nn paranormaalseid nähtusi – nähtusi, mis näivad olevat vasturääkivuses füüsikaseaduste ja üldtunnustatud teadusliku maailmapildiga ning võimaldavad oletada, et nad on esile kutsutud seni seletamatute vaimsete protsesside poolt ilma füüsilise mõjuta. Parapsühholoogia (*para-* tuleb kreeka sõnast, mille üks tähendusi on 'kõrval') uurib seda, mis jääb konventsionaalse psühholoogiateaduse piiride taha, eeskätt keha ja teadvuse ning tunnetuse ja selle objektide seoseid. 

Skeptikud peavad parapsühholoogiat pseudoteaduseks või okultismi teadusžargooni kasutavaks haruks.

Parapsühholoogia uuritavad paranormaalsed nähtused jagunevad laias laastus kahte rühma, mis teatud osas ka omavahel kattuvad.
*Paranormaalne taju: ajas ja/või ruumis eraldatud sündmuste tajumine (selgeltnägemine, -kuulmine, -tundmine; tuleviku nägemine); enamiku inimeste poolt mitte tajutavate nähtuste tajumine (aurade või bioväljade nägemine); suhtlemine ruumiliselt eraldatud inimestega (telepaatia), surnutega (spiritism, meediumlus) või teistes dimensioonides asuvate olenditega (astraalprojektsioon)
*Paranormaalne mõju: psühhokinees e telekinees, teleportatsioon, levitatsioon, astraalprojektsioon, kehaväline kogemus, surmalähedane kogemus, "nõiavitsa" või pendliga peilimine jms.

## Vaata ka
*Telepaatia
*Teleportatsioon
*Telekinees
*Levitatsioon
*Kaugtunnetus
*Selgeltnägemine
*Teaduslik skeptitsism

## Kirjandus
*Anthony Flew. Parapsychology: Science or Pseudoscience. – *[[Pacific Philosophical Quarterly]]', [[1980]], 61, lk 100–114.
*[[Robert L. Morris]]. Parapsychology and the Demarcation Problem. – *Inquiry'', 1987, 30, lk 241–251.
Telepaatia

**Telepaatiaks** ehk **mõtete edasikandmiseks** nimetatakse väidetavat isikute omavaheline suhtlemist või isiku ühepoolset suhtlemist teise isikuga mõtete edasiandmise teel kõneta ja tehniliste abivahendideta.
 
Telepaatia on parapsühholoogia haru, mis tähendab, et tegu on pseudoteadusega ja puuduvad tõestusmaterjalid mis eristaks selle muinasjutust.
Viljaringid

**Viljaringid** on viljapõldudel lamandatud kõrtest tekkinud või tekitatud kujundid. Kuigi nimetuse järgi on tegu ringidega, esineb ka muid kujundeid ja nende kombinatsioone. 

## Ajalugu

Viljaringidest on teateid alates 1950. aastatest, kuid massiliseks muutus see nähtus 1970. aastatel Inglismaal. Sellest ajast alates on viljaringe leitud ka Venemaal, Kanadas, Prantsusmaal, Brasiilias, Argentinas, Hiinas ja paljudes teistes riikides, kus kasvatatakse kõrrelisi. Mõned uurijad on leidnud keskaegsetest ja vanematestki ajaloolistest ürikutest ning suulisest rahvapärimusest teateid, mida võib tõlgendada kui kirjeldusi viljaringidest.

## Inimtekkelised viljaringid

Meedias on esinenud ülestunnistustega inimesed, kes kirjeldasid, kuidas nad nööri, laudade ja muu lihtsa varustuse abil kujundeid tekitasid. Kaks inglast, Doug Bower ja Dave Chorley teatasid 1980. aastatel, et nad on tegelnud viljaringide loomisega alates 1978. aastast. Põhjalikumal uurimisel ei suutnud nad siiski enamikku juhtumeist seletada. Mitmed viljaringide tegemise aktivistid on korduvalt demonstreerinud viljaringide tegemist. Ööl vastu 12. juulit 1992 korraldati Inglismaal Berkshire'is viljaringide tegemise võistlus. Võitjad suutsid küllalt lühikese aja ja väga piiratud varustusega luua keerukaid ja korrapäraseid kujundikombinatsioone, mis viisid segadusse ka Maavälise päritolu hüpoteesi pooldavaid uurijaid.

## Seletuskatsed

On arvatud, et vähemalt osade viljaringide puhul on tegu Maa-väliste tsivilisatsioonide esindajate või teadusele seni tundmatute paranormaalsete jõudude tegevusega. Viljaringide Maa-välise või paranormaalse päritolu hüpoteesi pooldavad uurijad toetuvad asjaolule, et kujundite keerukus viitab nende loojate tähelepanuväärselt heale geomeetria- ja matemaatikatundmisele, ja väidavad, et kõrte murdekohtade dünaamika hoolikamal uurimisel on võimalik eristada inimeste tekitatud viljaringe teistsugustest, seni seletamata põhjustel tekkinud viljaringidest. Samuti on otsitud seoseid viljaringide asukoha ning vanade kultus- või matusepaikade vahel ning oletatud, et viljaringid on seotud teadusele seni tundmatute energiaväljadega.

Lisaks mainitud tekkepõhjustele on oletatud, et tegu on keeristuule toimega, keravälgu tegevusega, plasmakeeriste, satelliitidelt pärineva mikrolainelise kiirguse mõjuga või siis et taimed on need ise tekitanud.

## Viited

## Välislingid

*Veebileht viljaringidest (inglise keeles)
*Cropcircles.org
*The Beautiful World of Crop Circles
Kaugtunnetus

**Kaugtunnetus** ehk **kaugvaatlus** (inglise keeles *remote viewing*) on isiku hüpoteetiline võime kehaliselt paigale jäädes liigutada oma teadvust (nn vaimusilma või eeter- ehk astraalkeha) ruumis ja/või ajas.

Kaugtunnetusega seotud mõisted esoteerikamaailmas on veel astraalprojektsioon, telepaatia ning selgeltnägemine. 

Ameerika Ühendriikide Luure Keskagentuur katsetas väidetavalt kaugtunnetust alates 1960. aastatest kuni 1970. aastate keskpaigani või kauemgi, kogumaks luureinfot Nõukogude Liidu sõjaliste objektide kohta, kuid andmed selle programmi kohta on napid ja vastukäivad. On teateid, et selgeltnägemise võimalusi eeskätt sõjanduses ja luures uuriti ka Nõukogude Liidus. 

Esoteerikaringkondades väidetakse, et LKA-s läbi viidud katsete käigus õnnestus katseisikutel teha kaugtunnetuse abil täpseid vaatlusi, sealhulgas  salapärastest objektidest, mis on valitsustega koostööd tegeva maavälise mõistuse kontrolli all. Salaprogrammis osalenud ning sealt lahkunud isikud  pakkusid hiljem kaugtunnetus- ja selgeltnägemisteenuseid ärilistel alustel. Üks selline elukutseline selgeltnägija oli 1970. aastate tuntud teletäht ja "kahvlipainutaja" Uri Geller. Tuntumaid kaugnägijaid oli USA Armee Leitnant F. Holmes 'Skip' Atwater kes alustas 1978 aastal armees kaugnägemise programmi nime all *Star Gate* (mitte segamini ajada televisioonis tuntust kogunud telesarjaga Stargate SG-1 ja filmiga Stargate.

## Kirjandust
*Jim Marrs "Paraspioonid. Tõsilugu USA ülemeelelise sõja programmist" Nebadon, 2008
Roswelli juhtum

**Roswelli juhtumiks** nimetatakse Ameerika Ühendriikide õhuväe seireõhupalli allakukkumist New Mexico osariigi Roswelli linna lähedal. Juhtum on pälvinud laialdast huvi, kuna õhupalli on peetud maaväliseks kosmoselaevaks.

8. juulil 1947 avaldas Roswelli baasi teabeohvitser Walter Haut pressiteate, milles väitis, et baasi isikkoosseisu valduses on Roswelli-lähedase rantšo territooriumil alla kukkunud "lendava taldriku" (*flying disc*) jäänused. USA õhuvägi lükkas pressiteate väite samal päeval ümber. 

Õhupall oli seotud USA armee salajase projektiga "Project Mogul", mille eesmärk oli õhupallidele pandud mikrofonide abil seirata Nõukogude Liidu tuumakatsetuste tekitatud õhulaineid. Projekti salajase loomu tõttu väitis USA õhuvägi, et tegu oli ilmajaama õhupalliga ega avaldanud seadme tegelikku eesmärki.

Roswelli juhtumi teemal on tehtud dokumentaalfilme ja seriaale, kirjutatud raamatuid ja loodud lugematu hulk veebilehti.
 

## Viited

## Vaata ka
*"Tulnuka lahkamine"
Jansenism

**Jansenism** on hollandi piiskopi Cornelius Janseni (1585–1638) järgi nimetuse saanud katoliiklik usuvool Prantsusmaal 17. ja 18. sajandil. 

See seletas ortodokssest katoliiklusest erineval moel lahti Augustinuse predestinatsiooniõpetuse ja oli ülikriitiline jesuiitluse suhtes. 

Jansenismi keskus oli Port-Royali klooster Pariisi lähedal. 

1713. aastal keelustati jansenism Louis XIV korraldusel ning enamik janseniste pagendati Prantsusmaalt. 

Olulised jansenismi teoreetikud olid Blaise Pascal ja Antoine Arnauld.
Geotektoonika

**Geotektoonika** on geoloogiline teadusharu, mis uurib Maa välisosa suuremõõtmelist ehitust, arengut ja teket.

Mis on Maa välisosa ehk kust jookseb piir Maa sees, millest allpool toimuvad protsessid ei kuulu geotektoonika valdkonda, pole üheselt selge. Tihti tõmmatakse piir 670 km sügavusele, sest sellest allpool ei esine maavärinate koldeid. Sellest piirist kõrgemal asuvat kihti nimetataksegi tavaliselt tektonosfääriks.

Geotektoonika on tihedais seoseis struktuurigeoloogiaga. Erinevalt struktuurigeoloogiast on geotektoonika uurimisobjektiks regionaalse või planetaarse ulatusega geoloogilised struktuurid. Seega võib öelda, et geotektoonika on suuremõõtmeliste struktuuridega tegelev struktuurigeoloogia. Kahe distsipliini vahel ei ole siiski teravat piiri. Struktuurigeoloogiat peetakse geotektoonika osaks.

Tänapäevasele geotektoonikale ja geoloogilisele paradigmale paneb aluse laamtektoonika teooria, mis loodi 20. sajandi 60. aastatel. Geotektoonika oli olemas ka enne laamtektoonika loomist, kuid tolleaegsed teadmised on nüüdisajaks ajale jalgu jäänud. Et laamtektoonika kui mõiste on geotektoonikast tuntum, arvatakse mõnikord ekslikult, et laamtektoonika on teadusharu, mis käsitleb geotektoonilisi küsimusi. 

## Vaata ka
*Struktuurigeoloogia
Regionaalgeoloogia

**Regionaalgeoloogia** on geoloogia osa, mis käsitleb mingi piirkonna geoloogilist ehitust ja arengut.

Regionaalgeoloogia ei ole otseselt teadusharu, vaid pigem teiste geoloogiliste teadusharude tulemusi kokku võttev geograafiline üldistus ja kirjeldus.  

Regionaalgeoloogia kirjeldab geoloogiliste struktuuride levikut ruumis ning käsitleb teatud piirkonna geoloogiat kompleksselt, tema kõigis avaldumisvormides. Mõnikord on regionaalgeoloogia objektid piiritletud n-ö geoloogiliselt, näiteks Balti kilp või Hawaii saared, mis moodustavad teatud tervikliku geoloogilise üksuse. Sageli lähtub käsitlus aga riigipiiridest, mis enamasti ei järgi geoloogilisi eraldusjooni. 

Väga väikese ala geoloogilist kirjeldust ei peeta enamasti regionaalgeoloogia valdkonda kuuluvaks.
Ladestu

**Ladestu** (inglise keeles *system*) on ladekonnast järgmine väiksem kronostratigraafiline üksus, mis jaotatakse ladestikeks.

Ladestu on kivimkompleks, mis on tekkinud ajastu jooksul. Näiteks ordoviitsiumi ajastul (488...443 Ma) tekkinud kivimkiht moodustab Ordoviitsiumi ladestu. Maa ajalugu on alates proterosoikumi algusest kuni tänaseni jagatud ajastuteks, millel on ülemaailmselt kokkulepitud nimed. Ladestud on fanerosoikumi kivimkehade põhiliseks stratigraafilise liigestamise üksusteks.

Erinevate ajastute ja seega ka ladestute nimede ja paiknemise kohta geoloogilise ajaarvamise süsteemis vaata artiklit Geokronoloogiline skaala.

## Vaata ka
*Geokronoloogiline skaala
Kronostratigraafiline üksus

**Kronostratigraafiline üksus** on stratigraafiline üksus, mis on tekkinud kindla ajavahemiku jooksul.

Kronostratigraafilised üksused erinevad litostratigraafilistest üksustest, mis ühendavad sarnaseid kivimeid või kihte, kuid mille tekkeaega ei ole täpselt fikseeritud.

Ajavahemikku, mis vastab kronostratigraafilisele üksusele, nimetatakse geokronoloogiliseks üksuseks.

Kronostratigraafilisi üksusi nimetatakse alates suurimast: ladem, ladekond, ladestu, ladestik ja lade. Kronostratigraafilisteks üksusteks on näiteks Siluri ladestu ja Raikküla lade. Neist esimene on ülemaailmselt kokkulepitud üksus, teine omab vaid piirkondlikku tähtsust Eestis ja lähiümbruses.

## Vaata ka
*Geokronoloogiline üksus
*Geokronomeetriline üksus
Idealism (eluhoiak)

Tavakeeles nimetatakse **idealismiks** ehk **aatelisuseks** kõrgete ideaalide omamist, eriti kui need ideaalid on teostamatud või tavaarusaama kohaselt ebapraktilised. Isikut, kellele on omane idealism, nimetatakse **idealistiks**. Klassikaliselt on  sõna "idealism" tähistanud ka täiusetaotlust – pidevat tegevust täiuse saavutamiseks seoseta ebapraktilisusega.

Sõnale **aatelisus** on võimalik anda ka tähendus: tegutsemine mingi piirkonna ühishuvides. Piirkonna kattumisel isamaaga teiseneb **aatelisus** **isamaalisuseks**.

## Välislingid

* W. Astrow, Panidealism., Akadeemia nr. 5/1937
Akumulatsioon (glatsioloogia)

**Akumulatsioon** on protsesside kogum, mille tagajärjel kasvab liustiku lumest ja jääst koosneva osa mass.

Akumulatsioon hõlmab lumesaju, laviinid, kondenseerumise, vooluvee jäätumise jne.

## Vaata ka
*Ablatsioon
Settimine

**Settimine** ehk **kuhjumine** ehk **kogunemine** (vanemas kirjanduses ka: ***sedimentatsioon***) on protsess, mille käigus liikuvad setted jäävad paigale ehk settivad.

Settimine võib toimuda järves, meres, jões või muus veekogus, ka maismaal. Settida võivad kõikvõimalikud purdsetted, aga ka mineraalsed ühendid vesilahustest. Settimiseks loetakse ka surnud organismidest pärineva orgaanilise aine ladestumist. Samuti on setteiks mineraalsed kojad, luud jms. Ka rändrahnud on setted, mis on setitatud liustiku poolt. 

Setteist moodustuvad aja jooksul settekivimid.

## Vaata ka
*Sedimentatsioon

## Viited
Dark Skies

**"Dark Skies"** on aastatel 1996–1997 eetris olnud USA telesari, mis on saanud Emmy auhinna. 

Filmi järgi läbis 1940. aastal päikesesüsteemi gravitatsioonianomaalia, mille tagajärjel tekkis planeedil Maa gravitatsioonilõkse, -auke ja muid ohte, kuid need jäid inimestele esialgu märkamatuks. Paar aastat hiljem saabus Maale tulnukate uurimislaev, mis sattus ühte sellisesse lõksu ja kukkus alla, kuid enne hävimist suutis saata hädasignaali. Paar aastat hiljem saabus veel paar laeva, mis jäid samasugusesse gravitatsioonipöörisesse kinni ja kukkusid alla Roswellis 1947. aastal. Sellest avariist õnnestus pääseda ühel tulnukal, kes jäi salapärase ja varjatud riigiasutuse Majestic12 kontrolli alla. Majestic12 oli algselt loodud hoopis teistel eesmärkidel, kuid kuna selle eelmiste ülesannete profiiliga sobis kokku ka see ülesanne, jäidki MJ-12 (nagu Majestic12 lühidalt kutsuti) ülesannete hulka ka kontaktid tulnukatega ja nendelt USA sõjalis-tööstusliku kompleksi jaoks uute ideede ja tehnoloogiate väljauurimine. Olendit kutsuti EBE ehk inglise keeles *Extraterrestrial Biological Entity* (maaväline bioloogiline olend). Aastal 1950 saabusid Maale EBE kaasvõitlejad, kes ei olnud rahul sellega, kuidas teda koheldi. Kuigi MJ-12 suutis esialgu ära hoida avaliku konflikti, juhtus siiski nii, et 1952 juhtus Area 51 õnnetus, mille käigus objekti valvav turvatöötaja haavas paanikahoos ühte EBE-dest. Vastukaaluks tapsid EBE-d mitu turvameest ja tegid Washingtoni kohal jõudemonstratsiooni, mida tuntakse Washington 1952 juhtumina.

Pärast seda algas filmi sündmustik. John Loengard (näitleja Eric Close), kes oli töötanud nii Area51-s kui ka muudel salajastel objektidel, sai tulevahetuses EBE-dega haavata ning sai teada telepaatilisest kontaktist ühe EBE-ga, et nendel on plaanis üle võtta Maa valitsemine sümbiootiliste kloonide abiga, kes näevad välja nagu reaalselt eksisteerivad inimesed, kuid kelle mõistus on võetud surnud EBE-lt. Edasine filmi tegevustik arenebki 1950. aastate keskpaigas ning on tehtud nagu retrospektiivis John Loengardi päeviku ekraniseeringuna. Filmis on palju seiklusi, tagajamisi, võitlusi valitsuse ja tulnukate agentide vahel ning Johni püüdeid avalikustada nende mustad teod. Visuaalselt meenutas film "Knight Riderit" ja "The X-Filesi". Filmi tehti 20 osa. Selle lõppedes jäid otsad lahti ning anti mõista, et ka järg pole kaugel.

## Välislingid
*
Josef Allen Hynek

**Josef Allen Hynek** (1. mai 1910 Chicago – 27. aprill 1986) on USA teadlane, astronoom ja ufoloog.

Josef Allen Hynek sündis Tšehhoslovakkia immigrantide peres. Ta õppis ja töötas (sai professoriks) Chicago ülikoolis ja Ohio osariigi ülikoolis.

Teise maailmasõja ajal töötas ta salajases laboris, mis töötas välja raadio teel aktiveeritavaid meremiinide sütikuid. Selline sütik saadab välja raadiosignaale ja kui laev tuleb piisavalt lähedale, toimub plahvatus. 1952–1969 töötas ta teadusliku nõuandjana projekti "Blue Book" juures, mis registreeris USA õhujõudude rahastamisel ja otsesel ülesandel USAs toimuvaid ufojuhtumeid.

## Välislingid
* http://www.absoluteastronomy.com/encyclopedia/j/j/j._allen_hynek.htm
Hulknurk

**Hulknurgaks** ehk **polügooniks** (kr *poly* 'palju' + *gonia* 'nurk') nimetatakse elementaargeomeetrias kinnist murdjoont. 

Lõike, millest see murdjoon koosneb, nimetatakse hulknurga külgedeks, nende otspunkte hulknurga tippudeks.

Hulknurka nimetatakse korrapäraseks, kui kõik selle küljed on võrdsed ja kõik külgedevahelised nurgad on võrdsed.

Hulknurka nimetatakse kumeraks, kui selle kontuuriks on kumer murdjoon.


Pilt:Complex octagon.svg|Ennast lõikav tasandiline hulknurk
Pilt:Simple polygon.svg|Lihtne tasandiline hulknurk
Pilt:Četrstūris.svg|Tasandiline kumer hulknurk


## Hulknurga pindala

* Hulknurga pindala saab leida tema tippude koordinaatide järgi, kasutades valemit:
 S = \frac 1 2 \sum_{i=1}^n (y_i + y_{i+1})(x_i - x_{i+1})=\frac 1 2 ((y_1+y_2)(x_1-x_2)+ \cdots +(y_n+y_1)(x_n-x_1))

või

 S =\frac 1 2 \sum_{i=1}^n (x_i y_{i+1}-x_{i+1}y_i)=\frac 1 2 \Big(x_1 y_2- x_2 y_1 +\cdots +x_ny_1-x_1y_n\Big)

* Täisarvulistes koordinaadipunktides paiknevate tippudega hulknurga pindala tema sisemiste ja välispiiril asuvate täisarvuliste koordinaadipunktide arvu kaudu (Picki teoreem):

:S=I+\tfrac{B}{2}-1,

kus I ja B on vastavalt hulknurga sees ja selle välispiiril olevate täisarvuliste koordinaadipunktide arvud.

Kui sellise hulknurga sees on täisarvuliste koordinaatidega tippudega hulknurga kujulisi auke, siis on selle hulknurga pindala leitav valemiga:

:S=I+\tfrac{B}{2}+H-1,

kus I ja B on vastavalt hulknurga sees ja selle piiridel olevate täisarvuliste koordinaadipunktide arvud ja H on aukude arv.

* Korrapärase hulknurga pindala valem:

S = \frac{n\cdot s^2}{4} \cot\frac{180}{n}^{\circ},

kus n on hulknurga külgede arv ja s on küljepikkus.
Ahjuhark

**Ahjuhark** on ümarmetallist 3/4 ringikujuline sepistatud kaheharuline kumerate otstega tööriist. Ahjuhark on abivahend pottide ahju panemisel ja sealt äravõtmisel. Hark asetatakse ahjupoti alumisest kitsamast osast hargi harudevahega läbi ning tõstetakse hargivarrest koos potiga sinna kuhu vaja.

Eestis on ahjuhark on umbes inimesepikkune ning selle pikk käepide on puust.

## Rahvausund
Simbirski kubermangu mokšalased on käinud  Demetriose laupäeval (Dimitri laupäeval; kalmistupäeval) surnute hingi kalmistule tagasi saatmas ahjuharkidega varustatult.

Saksamaal ei tohtinud kõigi pühakute päeval (1. novembril) ahjuhark tagurpidi seista, et surnute hinged end ei vigastaks.

## Rahvameditsiin
Üks Eestis soovitatav abinõu lehma luupainaja vastu oli kolm korda ahjuhargiga vastu selga lüüa.

## Rahvaluule

### Muinasjutud
Eesti muinasjuttudes esineb ahjuhark relvana ning nõia sõiduriistana. Ahjuhargi seljas sõitvad nõiad ja kurat on tuntud ka Saksamaal.

Vogtlandis Hauptmannsgrünist Waldkirchenisse viiva tee ääres olevat olnud mälestuskivi sisseraiutud ahjuhargiga. Seal olevat mõned naised ahjuhargiga lambakarjase surnuks torganud. Põhjuseks oli see, et karjane hoidis endale võõraid lambaid ning hakkas jämedalt käituma, kui naised hakkasid lambaid sisse nõudma.

### Eesti vanasõnad
*Leemekulp ja ahjuhark, see on naiste sõjariist. 
*Mart tuleb matriga, Kadri kadagaga, Andrus ahjuhargiga, Lutsi luuavarrega, Toomas tooripuuga. 
*Lutsi tuleb luuavarrega, Toomas tooripuuga, Andrus ahjuhargiga.

## Ahjuhark sümbolina

## Unenäoseletus
Unenägude seletajates on ahjuhark tähendanud kadedust.

## Juudi erikomando embleem
Ahjuhargi ots on pealuu, kühvli, Taaveti tähe, leegi ja ringi kõrval Auschwitz-Birkenau koonduslaagri juudi erikomando embleemil. Ta sümboliseerib tööd laipade põletusahju kütjana.

## Vaata ka
*Ahjuroop

## Välislingid
*Foto: mordva naine ahjuhargiga
*Ahjuhark vasakul all
*Juudi erikomando embleem
Laam

**Laam** on litosfääri hiigelplokk, mis piirneb seismiliselt aktiivsete vöönditega.

Litosfäär on Maa kõva ja tahke kivist koorik. See koorik ei ole ühtne, vaid on Maa siseenergia ja sellest tuleneva vahevöö ainese aeglase liikumise tõttu pragunenud mitmekümneks tükiks, mis üksteise suhtes liikudes põhjustavad näiteks maavärinaid ja vulkaanipurskeid. Need litosfääri tükid ongi laamad.

Laamad koosnevad ookeanilisest ja mandrilisest maakoorest. Mõned laamad koosnevad mõlemast maakooretüübist, tavaliselt mandrist ja seda ümbritsevatest merealadest, näiteks Aafrika laam, Antarktika laam ja Austraalia laam, mõned aga ainult ühest, sel juhul tavaliselt üksnes ookeanilisest maakoorest, näiteks Filipiini laam, Nazca laam ja Vaikse ookeani laam. Laamadevahelised seismiliselt aktiivsed vööndid jaotatakse kolmeks: divergentsi vöönd, konvergentsi vöönd ja transformne murrang.

Laamad liiguvad aeglaselt, tüüpiliselt mõne sentimeetri võrra aastas. Kuid arvestades Maa geoloogilist ajalugu, mis on väga pikk, võivad laamad nihkuda suuri vahemaid, 100 miljoni aastaga tuhandeid kilomeetreid. Liikumise käigus muutuvad lisaks laamade asukohale nende kuju ja suurus. Kahe laama kokkupõrkel võib üks neist sukelduda teise alla ja saada taas osaks vahevööst. Niimoodi võivad laamad tervenisti kaduda. Olemasoleva laama pragunedes võivad omakorda tekkida uued laamad.

Laamade liikumist uuriva teadusharu nimi on geotektoonika. Teooria, mis selgitab laamade olemust ja nende liikumist, on laamtektoonika.

Maa on Päikesesüsteemi ainus liikuvate laamadega planeet. 

Eesti asub laamapiiridest kaugel, mistõttu ei esine siin tugevaid maavärinaid ega vulkaanipurskeid.

Eestikeelse termini "laam" pakkus välja Herbert Viiding.
Kopulatsioon

**Kopulatsioon** ehk **sugutus** on sugulisel teel paljunevate loomade suguelundite ühtimine seemendamiseks ja munaraku viljastamiseks.

Kopulatsioon toimub üldreeglina kahe vastassoost isendi vahel, kuid looduses esineb laialdaselt ka muid variante, sealhulgas ka selliseid, mis ei ole otseselt suunatud paljunemisele.

## Roomajatel
### Madudel
Osadel vangistuses suure hulgana koos peetavatel madudel, näiteks perekondade nastik ja *[[Acanthophis]]* liikidel esineb paaritumisperioodil ka homoseksuaalset kopulatsiooni.

## Vaata ka
*kopulatsioonikork
*seksuaalvahekord

## Viited

## Kirjandus
*John Sparks. *Sugupoolte heitlus loomariigis.* 2001. Kirjastus Varrak. ISBN 9985-3-0378-4.
Kolmjalg

* Kolmjalg (kujund) ehk triskele on kolmest ühte punkti koonduvast jooksvast jalast moodustatud kujund.
* Kolmjalg (raam) ehk statiiv on teisaldatav kolme jalaga raam.
* Kolmjalg (etnograafia) on vanaaegne raudrõngas, kus hoiti näiteks padasid.
* Kolmjalg (anum) on pesupali teine nimetus.
* Kolmjalg (vaagen) on antiikaja metallvaagen.
* Kolmjalg (iste) on järi teine nimetus.
Turvaseks

**Turvaseks** on kaitse- ja ettevaatusmeetodeid rakendav seksuaalvahekord või seksuaalelu suguhaiguste ülekandumise ja/või raseduse vältimiseks.

Turvaseksi meetodid jagunevad üldjoontes kaheks: sotsiaalsed ja seksuaaltehnilised.

### Sotsiaalsed meetodid

* Monogaamia – vahekorrad vaid ühe seksuaalpartneriga. Pikaajaline suhe ainsa partneriga võib olla tõhusaks meetodiks, kuna usaldusliku vahekorra puhul on võimalik koos läbida vajalikud arstlikud kontrollid haiguste tuvastamiseks. Samuti võimaldab monogaamne suhe paremini rakendada rasestumisvastaste vahendite kasutamist. Meetodi puuduseks on alati püsiv võimalus, et partneril on ka teisi vahekordi. 
* Partneri(te) hea tundmine, eriti nende seksuaalkäitumise ja tervise osas. 
* Head ja usalduslikud suhted partneri(te)ga. Terviserikete ilmnemisel jagatakse vajalikku informatsiooni. 
* Partnerite hulga vähendamine; uute suhete tekkimisel ettevaatlikkus. 
* Juhuslike ja vähe tuttavate partnerite vältimine. 

### Seksuaaltehnilised meetodid

* Hügieen &ndash; kogu keha ja eriti suguelundite pesemine ja puhastamine enne ja pärast seksuaalvahekorda. 
* Partneri sperma, tupenõre, vere, uriini, väljaheidete ja süljega kokkupuute vältimine. Süljega kokkupuude tekib suudluste puhul. Enamik suguhaigusi, sealhulgas AIDS, siiski sülje kaudu ei levi. 
* Kondoomi(de) kasutamine kogu seksuaalvahekorra jooksul. Meeste kondoomid rullitakse erekteerunud peenisel lahti ülalt alla. Enne ja pärast vahekorda hoidutakse kondoomi välispinna puudutamisest. Kondoom eemaldatakse nii, et selle sees olev seemnevedelik ei satuks partneri keha pinnale. 
* Kummikinnaste või kilede kasutamine tuppe või pärakusse sõrmede sisestamisel. 
* Võimalikud on ka variandid, kus partnerid teineteist üldse ei puuduta, masturbeerides teineteise juuresolekul. Ka sellisel juhul hoidutakse seemnevedeliku sattumisest partneri kehapinnale.
Tõus

**Tõus** ehk **tõusmine** võib tähendada järgmist:
***Tõus** on üks **[[looded|loodetest]]**, merevee taseme tõus Kuu gravitatsioonijõu mõjul. 
***[[Tõus (astronoomia)|Tõus]]** on taevakeha tõusmist horisondi tagant (näiteks päikesetõus).
*Matemaatikas on **[[tõus (matemaatika)|tõus]]** abstsisstelje positiivse suuna ja tasandil paikneva sirge vahelise nurga tangens.
***"[[Tõus (film)|Tõus]]"** on Kalju Kivi 1989. aasta nukufilm
Ahiküte

**Ahiküte** (kõnekeeles **ahjuküte**)  on elu-, töö- või muude ruumide kütmine ühe või mitme kütteahjuga, mille puhul ei kasutata kuuma vee tsirkulatsiooni.

Ahjukütte puhul kasutatakse Eestis ahjukütuseks peamiselt puitu (küttepuid, puitbriketti) ja turbabriketti. Kasutatakse ka sütt, pruunsütt, kütteõli ja maagaasi.

## Levik
Saksamaa vanadel liidumaadel on ahjuküttega korterite osatähtsus 10...20%, uutel liidumaadel 60%.

## Kasutegur
Et tavaliste ahjudega kütmisel väljub palju kuumi heitgaase, siis on kasutegur suhteliselt madal (50...60%).

## Keskkonnamõjud
Kui ahjukütusena kasutatakse sütt, kaasneb ahjuküttega süsinikoksiidi, süsivesinike ja tolmu märgatav emissioon. Vääveldioksiidi emissiooni vähendamiseks kasutatakse pruunsöebriketi valmistamisel väävlivaest pruunsütt.

## Head ja halvad küljed
Ahjuküttega korteri eeliseks peetakse muuhulgas seda, et korteris säilib loomulik niiskus. Samuti võimaldab ahjuküte tavaliselt säästa raha, sest kütusekulu on hõlbus ise reguleerida. Lisaks on võimalik ahjus süüa teha.

Ahjukütet loetakse ebamugavuseks, mida kõigi mugavustega korteris ei ole. Ahju kütmisel tuleb kütus tuppa tassida, viita aega tule tegemisega, oodata, millal ahi hakkab sooja andma, tabama õige hetke siibri kinnipanemiseks ning hiljem tuhk ahjust välja kühveldada ja toast välja tassida. Kui korterist pikemaks ajaks lahkuda, siis ootab ees külm tuba ning soojasaamine võtab aega.

## Vaata ka
* Ahi
* Elekterküte (elektriküte)
* Gaasiküte
* Kamin
* Kaugküte
* Keskküte
* Korruseküte
* Leivaahi
* Lokaalküte
* Tsentraalküte

## Kirjandus
*Tiina-Maria Vint. Kamin ja ahi taas au sees. – *[[Tulu (ajakiri)|Tulu]]*, 2000, nr 7, lk 28–32.
*Tertit Linturi, Ülari Taal. Soe ja kodune elus tuli. – *[[Kodu & Aed]]*, 2000, detsember, lk 22–26.

## Välislingid
Seksuaalsuhe

**Seksuaalsuhe**  on seksuaalvahekordi ja seksuaalsust hõlmav inimestevaheline suhe või vahekord. 

Seksuaalsuhtes olevaid inimesi ühendab ühine seksuaalelu.

Seksuaalsuhe tekib tavaliselt alates esimesest omavahelisest seksuaalvahekorrast. Sellele võib eelneda mitmesuguseid aseksuaalseid suhteid (sõprus, "käimine", romantiline suhe vms). Seksuaalsuhte ajal ollakse omavahel korduvalt seksuaalvahekorras. Seksuaalsuhe lõpeb, kui omavahelisi seksuaalvahekordi enam ei toimu või nendest keeldutakse. Seksuaalsuhte lõpp võib olla partnerite poolt erinevalt tõlgendatav. 

### Seksuaalsuhete variante

* Üheöösuhe &ndash; partnerite ühekordne kohtumine.
* Abielu &ndash; seaduslikult vormistatud suhe. 
* Vabaabielu &ndash; kooselu ilma seadusliku vormistuseta. 
* Külalisabielu &ndash; partnerit külastatakse korduvalt pikema aja jooksul.
* Armukesesuhe &ndash; vähemalt üks partneritest on abielus.
* Kolmiksuhe &ndash; seksuaalsuhetes on kolm inimest.
* Grupiabielu &ndash; seksuaalsuhetes on neli või enam inimest.
* Vaba suhe &ndash; partnerid aktsepteerivad teineteise suhteid muude partneritega.
* Promiskuiteet &ndash; piiranguteta seksuaalsuhted.
* *[[Swinging]]* &ndash; kaks või enam abielupaari vahetavad aeg-ajalt omavahel partnereid.
* Grupiseks &ndash; kolm või enam inimest saavad aeg-ajalt kokku ühisteks seksuaalvahekordadeks. 
* Pederastia &ndash; mehe ja poisi seksuaalsuhe Vana-Kreekas jm. 
* Intsest &ndash; õdede ja vendade või vanemate ja laste vaheline seksuaalsuhe.
* Sutenööri suhe &ndash; kooselu prostituudiga.
* Tantristlik suhe &ndash; seksuaalsuhe vaimsetel eesmärkidel. 
* Monogaamia &ndash; kahe isiku omavaheline seksuaalsuhe.
* Polügaamia &ndash; ühe isiku suhe paljude partneritega (kasutusel ka *polügüünia* tähenduses).
* Polügüünia &ndash; ühe isiku suhe paljude naistega; mitmenaisepidamine. 
* Polüandria &ndash; ühe isiku suhe paljude meestega; mitmemehepidamine. 
* Polüamooria &ndash; umbes sama mis *vaba suhe*; kasutusel rohkem elustiili suhtes. 
* Eksogaamia &ndash; partnereid valitakse üksnes teisest fraatriast, sugukonnast, kogukonnast, seltskonnast vms. 

## Vaata ka
*Intiimsuhted
Claude Jade

**Claude Jade** (**Claude Marcelle Jorré**; ; 8. oktoober 1948 – 1. detsember 2006) oli prantsuse filminäitleja.

Claude Jade'i kuulsaimad rollitäitmised olid filmides "Varastatud suudlused", "Abieluvoodi", "L'amour en fuite" ja prantsuse agendi tütar Michele Alfred Hitchcocki filmis "Topaas". 

## Filmid
**Baisers volés* (Varastatud suudlused; 1968; François Truffaut)
**Topaz* (Topaas; 1969, Alfred Hitchcock)
**Mon oncle Benjamin* (Minu onu Benjamin; (1969), Édouard Molinaro)
**Domicile conjugal* (Abieluvoodi; 1970; François Truffaut)
**Le bâteau sur l'herbe* (1971)
**Les feux de la Chandeleur* (1972)
**Prêtres interdits* (1973) 
**Le malin plaisir* (1975) 
**Le choix* (1976)
**Kita no misaki* (1976) 
**Una spirale di nebbia* (1977)
**Le Pion* (1978)
**L'amour en fuite* (1979) 
**L'île aux trente cercueils* (1979)
**Teheran 43* (1981) 
**Lénine à Paris* (Lenin Pariisis; 1981)
**L'Honneur d'un capitaine (1982) 
**Lise et Laura (1982)
**Rendezvous in Paris* (1982)
**Une petite fille dans les tournesols* (1984)
**L'homme qui n'était pas là* (1987)
**Tableau d'honneur* (1992) 
**Bonsoir* (1993) 
**Le Radeau de la Méduse* (1998)
**Cap des Pins* (serie, 1998-2000)
**Scénario sur la drogue* (2000) 
**Sans famille* (2000))
**À San Remo* (2004) 
**La Crim': Le Secret* (2004)
**Groupe flag: Vrai ou faux* (2005)
**Célimène et le cardinal*' (2006)
Topaas (film)

"**Topaas**" (*Topaz*) on 1969. aastal valminud Alfred Hitchcocki põnevusfilm.

Osades on Frederick Stafford, Dany Robin, Claude Jade, Michel Piccoli, Michel Subor, Karin Dor, John Forsythe, Philippe Noiret, John Vernon.

Prantsuse agendi André Devereaux' (Frederick Stafford) tõttu ei ole tema naise Nicole'i (Dany Robin) elu kerge. Kord olid nad koos vastupanuliikumises, nüüd abistab André CIA-d. Kui äsja abiellunud tütar Michele (Claude Jade) koos oma ajakirjanikust mehe Francois Picardga (Michel Subor) ning pruudi vanematega mõne päeva New Yorgis veeta tahab, kasutab André võimalust, et Harlemis oleva CIA mehe Nordstromi (John Forsythe) jaoks mõned dokumendid Kuuba konsulaati toimetada. Sellele järgneb spionaažiülesanne koos oma endise armukese Juanitaga (Karin Dor) Kuubas. Kui ta tagasi Pariisi läheb, tahab Michele oma vanemaid lepitada, kuid Nicole on juba lohutust leidnud Jacques Granville'i (Michel Piccoli) käte vahel, kes juhib spionaaživõrku Topaas. "Topaas" on Hitchcockile tüüpiline linateos: loo üks peategelasi on süütu mees, kes on sattunud olukorda, kus peab end kaitsma nii pahade tegelaste vastu kui ka suutma tõestada oma süütust seadusesilma ees. Erinevalt režissööri varasematest filmidest arenevad selle tempoka agendiloo sündmused mitmes linnas: Washingtonis, Kopenhaagenis, Havannas ja Pariisis.
Topaas

**Topaas** on alumiiniumi ja fluori sisaldav silikaatne rombilise süngoonia mineraal.

## Välislingid

*Webmineral.com
Carl Orff

**Carl Orff** (10. juuli 1895 München – 29. märts 1982 München) oli saksa helilooja ja muusikapedagoog. 

Carl Orff sündis Baieris sõjaväelase peres ning sai muusikahariduse Müncheni Muusikaakadeemias. Pärast selle lõpetamist töötas ta Müncheni väiketeatris kontsertmeistrina. 

1925. aastast kuni surmani õpetas Orff lapsi Münchenis Güntheri-nimelises muusika- ja tantsukoolis (*[[Güntherschule München]]*). 

## "Carmina Burana"
Orffi tuntuim heliteos on kantaat orkestrile, koorile ja solistidele "Carmina Burana" (1937). Kantaadi pealkiri tähendab tõlkes "Beuerni laulud" ning selle tekstideks on 13. sajandi Saksamaa üliõpilaste ja mässumeelsete õpetlaste kirjutatud ladina- ja ülemsaksakeelsed värsid, mis käsitlevad saatuse heitlikkust ja ajaliku elu rõõme. Tekstid olid kogutud Baierimaal Beuernis asuvas benediktlaste kloostris, kuigi tõenäoliselt pärinevad nad mujalt. "Carmina burana" muusikale on omane väga lihtne ja kergestimõistetav harmoonia. Sugereerivalt ja dramaatiliselt rütmilised osad, kus kasutatakse suurt löökpillirühma, vahelduvad laulvamate ja meloodilisematega, andes omapärasel viisil edasi keskaja maailma sünguse ja lustlikkuse vastuolulisust. Seda muusikat on kirjeldatud ka kui barbaarset ja paganlikku. Orff ise nägi teose esituse juures ette ulatuslikku lavalist vaatemängu tantsude, efektsete kostüümide, dekoratsioonide, valgus- ja püroefektidega. 

"Carmina burana" moodustab triloogia "Trionfi" koos helitöödega "Catulli Carmina" ("Catulluse laulud") ja "Trionfo di Afrodite" ("Aphrodite triumf"). 

Lisaks on Orff kirjutanud muinasjuttooperid "Kuu" (1939) ja "Tark naine" (1943), muusikalise tausta tragöödiale "Antigone" (1949), muusika Shakespeare'i komöödiale "Suveöö unenägu" (1964) ning ooperi või (autori enda määratluse järgi) muusikalise etenduse "Aegade lõpu komöödia" (1972). 

Muusikapedagoogikas on tuntud tema "Koolitöö" (1930–1935), mis oli kirjutatud esitamiseks algajatele muusikaõpilastele.
Monogaamia

**Monogaamia** ehk **ainuabielu** on abielu vorm, mille korral üks indiviid on abielus ainult ühe indiviidiga. 

## Vaata ka
*polügaamia
*polügüünia
*polüandria
Polügaamia

**Polügaamia** on kolme või enama indiviidi omavaheline abielu. Enamasti mõeldakse *polügaamia* all ühe indiviidi abielu mitme vastassoost indiviidiga. 

Polügaamia variandid on polügüünia ja polüandria. Sageli kasutatakse *polügaamia* mõistet *polügüünia* tähenduses: "mitmenaisepidamine". 

## Vaata ka
*monogaamia
*polüamooria

## Kirjandus
*Juhan Vilms. Poligaamiline abielu Eestis: mõtted mitme naise pidamise lubamise üle. Tallinn, 1920.
Vioola

**Vioola** ehk **altviiul** (itaalia keeles *viola*) on viiulist veidi suurem neljakeeleline keelpill. Keelpillide perekonnas moodustab vioola n-ö keskmise hääle ühelt poolt viiuli ja teiselt poolt tšello ning kontrabassi vahel – vioola häälestatakse kvindi võrra madalamalt kui viiul ja oktav kõrgemalt kui tšello (c, g, d1, a1). Teistsugust häälestust kasutatakse harva. 

Vioola meenutab ehituselt ja materjalilt viiulit, kuid on suurem (viiulist 3–10 cm pikem) ja varieeruvamate proportsioonidega. Vioola mängimise tehnika meenutab põhiosas viiulimängu: parema käega tõmmatakse poognaga üle keelte, pannes need võnkudes helisema. Helikõrgust muudetakse võnkuva keele vajutamisega vastu sõrmlauda vasaku käe abil – võnkuva keele pikkusest sõltub tekkiva heli kõrgus. Siiski, kuna vioola on suurem ja pikemate keeltega, võib selle sõrmestus viiulimängust erineda; samuti nõuavad jämedamad keeled ja poogen mõnevõrra jõulisemat mängustiili. 

Vioolale (erinevalt viiulist ja tšellost) on kirjutatud üsna vähe soolorepertuaari, enamasti on vioolapartiid orkestrimuusikas harmoonia kujundamisel n-ö täitematerjaliks ilma märkimisväärse meloodilise rollita. Sama kehtib kammermuusikas, kus vioola on osa keelpillikvartetist. Vioolamuusika kirjutatakse tavaliselt aldivõtmes. 

Väheseid muusikateoseid, kus vioolale on kirjutatud oluline osa, on Berliozi sümfoonia "Harold Itaalias" ning Telemanni, Stamitzi, Waltoni ja Bartóki vioolakontserdid, samuti mõned Dvořáki kammermuusikateosed ja Smetana kvartett "Minu elust". 20. sajandil kirjutasid vioolamuusikat Paul Hindemith ja Rebecca Clarke. 

Tuntud vioolamängijaid: Lionel Tertis, Paul Hindemith, William Primrose, Joseph de Pasquale, Walter Trampler, Yuri Bashmet, Kim Kashkashian, Garth Knox, Jerzy Kosmala, Roberto Diaz, Tabea Zimmermann, Nobuko Imai, Rivka Golani, Roland Glassl, Cathy Basrak, Paul Neubauer, Antoine Tamestit, John Cale.

Kuigi mitmed kuulsad heliloojad (Haydn, Mozart, Beethoven, Dvořák jt) on ise mänginud vioolat ja sellest instrumendist lugu pidanud, on vioolamängijaid muusikamaailmas kaua peetud omamoodi naljanumbriks. Tihti sattusid orkestri vioolarühma läbikukkunud viiuldajad ning vioolamängijatest rääkivad anekdoodid muusikamaailmas on võrreldavad nn blondiininaljadega: vioolamängijaid kujutatakse neis ebamusikaalsete ja tuimadena.

## Vaata ka
*Kolmekeelne vioola
*Viola da gamba
Eesti erakondade kuuluvus rahvusvahelistesse organisatsioonidesse

**Eesti erakondade kuuluvus rahvusvahelistesse organisatsioonidesse**
## Rahvusvahelised organisatsioonid
## Liberaalid ja tsentristid
### Liberaalne Internatsionaal
*Eesti Reformierakond
### Euroopa Liberaalne, Demokraatlik ja Reformipartei (liitfraktsioon: Allianss Liberaalid ja Demokraadid)
*Eesti Reformierakond
### Rahvusvaheline Tsentristide Võrgustik
*Eesti Keskerakond
## Konservatiivid ja kristlikud demokraadid
### Rahvusvaheline Demokraatlik Unioon
*Erakond Isamaa
### Kristlik Demokraatlik Internatsionaal
*Erakond Isamaa
### Euroopa Rahvapartei (liitfraktsioon: Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraadid)
*Erakond Isamaa
## Sotsiaaldemokraadid, sotsialistid ja tööerakonnad
### Euroopa Sotsiaaldemokraatlik Partei
*Sotsiaaldemokraatlik Erakond
## Agraarkonservatiivsed parteid
### Liit Rahvusriikide Eest (Euroopa Parlamendi fraktsioon)
*Eestimaa Rahvaliit
## Vasaksotsialistlikud ja eurokommunistlikud parteid
### Uus Euroopa Vasakfoorum
*Eestimaa Ühendatud Vasakpartei
### Euroopa Ühendatud Vasak (liitfraktsioon Euroopa Ühendatud Vasak/Põhjala Vasakrohelised)
*Eestimaa Ühendatud Vasakpartei
### Euroopa Vasakpartei
*Eestimaa Ühendatud Vasakpartei
Sekstiin

**Sekstiin** on kuuest 6-värsilisest stroofist ja 3-värsilisest saatest koosnev luuletus, milles iga stroofi lõppvärsi ja järgneva stroofi algusvärsi viimane sõna kattuvad.
Värss

**Värss** on luuleteose väikseim terviklik osa; kirjapildis on värss tavaliselt luuleteose rida.

Värssi iseloomustab värsimõõt. 

Lõppriimilise luulevormi puhul on värsi lõpus teiste värsside lõppudega riimuvad sõnad või silbid; algriimi puhul on kooskõla algushäälikute vahel.

## Värsimõõte
*Jamb
*Trohheus
*Spondeus
*Daktül
*Amfibrahh 
*Anapest

## Vaata ka
*stroof
*parallelism
*luuletus

## Kirjandus
* Mart Mäger. "Mis on värss". Keel ja Kirjandus nr 10/ 1973, lk 577–585
Järvesaar

**Järvesaar** on saar, mis asub järves.

Maailma suurim järvesaar on Manitoulin, pindalaga 2766 km&sup2;, mis asub Huroni järves ja kuulub Kanadale.
Tsölibaat

**Tsölibaat** (ladinakeelsest sõnast *caelibatus* < *caelebs*, 'abielutu') on usulistel põhjustel teadlik loobumine abielust ja  suguelust. Paljude religioonide vaimulikud ning mungad ja nunnad elavad tsölibaadis.

Laiemas mõttes tähendab tsölibaat seksuaalsuhetest hoidumist.

## [[Kristlus]]
Õigeusus on abielutuse kohustus peale munkade ja nunnade piiskoppidel. Nii oli see ka katoliiklastel kuni 12. sajandini, mil kehtestati abielutuse nõue ka preestritele. Reformatsioon kaotas vaimulike vallalisuse nõude protestantlike usulahkude vaimulikele. Katoliku kiriku vaimulikele kehtib tsölibaadi kohustus ka tänapäeval.

## Vaata ka
*Klooster
*Karskus
*Albaania vannutatud neitsid
Tulipart

**Tulipart** (*Tadorna ferruginea*) on partlaste sugukonna ristpardi perekonda kuuluv lind.

Tulipardi pesitsusala hõlmab stepid ja kõrbed Vahemerest kuni Amuuri-äärsete aladeni . Kõikjal on ta levinud hajusalt . Ta talvitub Vahemere maadel, Põhja-Aafrikas ja Lõuna-Aasias . Eestis loetakse teda võõrliigiks. Siin on ta üliharuldane eksikülaline . Tema arvukus Lääne-Euroopas langeb. Aeg-ajalt on tuliparte nähtud Põhja-Ameerika idaosas, aga pesitsemist pole seal täheldatud.

Ta asustab veekogude kaldaid nii mägismaadel kui tasandikel. Pesa teeb ta urgudesse, kaljuorvadesse ja varemetesse. 

Tulipart on ristpardi lähim sugulane ja sellega umbes ühesuurune . Ta kaalub 1–1,6 kg . Ta on 58–70 cm pikk ja tiibade siruulatusega 110–135 cm.

Välimuselt on ta rohkem hane- kui parditaoline . Teistest lindudest on teda kerge eristada ühetoonilise oranži sulestiku ja heledate põskede järgi . Saba ja hoosuled on mustad, tiibadel on valge laik . Isased ja emased näevad välja enam-vähem ühtemoodi, aga isasel on pulmasulestikus kaela alaosa ümber must rõngas ning emasel on pea kahvatumat värvi.

Tulipardid ujuvad väga hästi, aga lend on neil raskepärane.

Tulipardid hoiduvad tavaliselt paarikaupa või salkadesse ja moodustavad harva suuri parvi. Üksnes sulgimise ja talvitumise ajal võivad üksikutele järvedele ja aeglastele jõgedele koguneda suured tulipartide rühmad. Mõnikord segunevad tulipardid teist liiki lindudega.

Tulipardi töönduslik tähtsus on väike, ent ta on oluline jahilind. Tibud kasvavad vangistuses hõlpsasti üles ja saavad kiiresti taltsaks. Neid võib ümber asustada uutele veehoidlatele ja pargiveekogudele. 

Vangistuses muutuvad linnud üksteise vastu tigedaks ja kõige parem on neid pidada paarikaupa, kui neid just üsna suurel maa-alal ei peeta. Neid võib pidada koos teiste partidega, kuid sellegipoolest muutuvad nad sulgimise ajal agressiivseks.

Esimesena kirjeldas tuliparti teaduslikult Peter Simon Pallas 1764. Tulipart kuulub soodsas seisundis liikide hulka.

## Viited


## Välislingid

* 

*Tulipart YouTube'is
Idoru

**Idoru** (inglise keele sõnast 'idol' vastavalt selle transkriptsioonile jaapani keelde ja tagasi) on nimetus virtuaalsele, näiteks arvutigraafika abil loodud popstaarile, kes on varustatud fiktiivse eluloo ja taustaga. Seni on huvi idorude vastu piirdunud põhiliselt Jaapaniga, mistõttu enamik idorusid seostub muusikaliselt j-popiga.

Esimeseks idoruks peetakse Kyoko Date'i (1996), kelle populaarsus vaatamata algsele kiirele tõusule teda haldava kompanii HoriPro turundusliku võimetuse tõttu kiiresti haihtus. Hiljem kasutati Kyoko Date'i ühe USA telekommunikatsiooniettevõtte pressiesindajana. Viimastel teadetel (1) on kasutusõigused müüdud Koreasse.

Tuntuimateks euroopalikeks idorudeks võib pidada virtuaalse muusikalise kollektiivi Gorillaz liikmeid.

Termin pärineb William Gibsoni küberpunk-romaanist "Idoru" (1996; eesti keeles 2002, tõlkinud Juhan Habicht). Jaapani keeles ei kasutata inglise keele *idol* vastena mitte vormi *idoru* (イドル), vaid hoopis hääldusele vastavat vormi *aidoru* (アイドル), seega tuleb pidada seda sõna William Gibsoni leiutiseks.

Üks tuntumaid idorusid on Hatsune Miku (初音ミク), Jaapani häälesüntesaatori ja muusikaprogrammi Vocaloid abil loodud virtuaalne laulja. Hatsune Miku plaadid on jõudnud müügiedetabeleisse ja ta on teinud mitu väljamüüdud kontserditurneed, kus esines hologrammina *live*-bändi saatel.

## Galerii

Pilt:Momoiro Clover Z LIVE 1.png|Momoiro Clover Z
Pilt:Ax10akb18.jpg|AKB48
Pilt:Berryz Kobo at AnimeNEXT 20120609 15.38.42.jpg|Berryz Kobo
Pilt:Morning Musume - Platinum 9 Tour Spring 2009.jpg|Morning Musume


## Vaata ka
*Staar
*Iidol
*Iidol (Jaapan)
*Popiidol
*Virtuaalbänd
*Ananova

## Viited

## Välislingid
*Kyoko Date'i fännileht
*Idorude teemaline diskussioon William Gibsoni kodulehe foorumis
*Simona Chiose artikkel "''Virtual singer a dream come true"''
Karen Orlau

**Karen Orlau** (kodanikunimega **Katariina Roosipuu,** endine Täht**)**; sündinud 1975) on eesti kirjanik. 

Ta on lõpetanud Tallinna Reaalkooli 1993. aastal, õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis ärikorraldust (lõpetas 2002), juhtimist ja turundust (lõpetas 2014). 

## Looming
Orlau on avaldanud ulmekirjandust (õuduskirjandust, imeulmet (*fantasy*), koomilist ja linnaulmet) ja luulet. 2007. aasta augusti seisuga on tal on ilmunud üks lühiromaan ja kakskümmend kolm lühijuttu. 

Trükiajakirjanduses ilmus esimene teos, lühijutt "Saatuslik viga" 1997 (ajakirjas Mardus nr. 6 pseudonüümi Kate Star all). Eraldi raamatutena on ilmunud jutukogu "Sealtmaalt" (Tallinn: Salasõna, 2002) ja koos Ylle Rajasaarega luulekogu "Eelmäng kahele" (Kanepi: Kämmu Disain, 2004). Karen Orlau jutte leidub mitmes antoloogiasarja "Mardus" köites, "Eesti ulme antoloogias" (2002), antoloogiates "Fantastika" (2004) ja  "Õudne Eesti: Valimik eesti õudusjutte" (2005); novell "Oraakli surm" on ilmunud ka soomekeelses eesti autorite kogumikus "Tallinnasta pois: groteskia virolaista proosaa" (Helsinki: Absurdia, 2003)

Karen Orlau õuduslood on mitmekesise temaatikaga, kaldudes osalt ka etnoulmeks (lühijutt "Rannahiidsed" pälvis 2001. aastal Eesti Ulmeühingu auhinna Stalker). Mitmetes lugudes paistab silma üksikasjalik vägivallakujutus. Orlau imeulmest on tuntuimad omavahel maailma ja tegelaskujudega seotud lühiromaan "Kelmid ja kangelased" ning jutud "Malin Malini metsast" ja "Tont taevaväraval"; "Oraakli surm" võitis 1999. aastal ülekaaluka häälteenamusega Stalkeri. "Kelme ja kangelasi" on peetud eestikeelse rollimängukirjanduse esmateoseks. Luules domineerib armastustemaatika, kuid esineb ka ulmelisi motiive. Nii Orlau proosat kui ka luulet iseloomustavad omapärane kujundikeel ja tundlik sõnakasutus. Sagedased on mütoloogiliste motiivide töötlused uudses võtmes.

## Teoseid
* "Saatuslik viga" (1997)
* "Vamp ja vaskraha" (1998)
* "Habras ime" (1998)
* "Oraakli surm" (1998)
* "Elisale" (1998)
* "Vend Juudas" (1999)
* "Mängureeglid" (1999)
* "Etendus punases teatris" (1999)
* "Hirmu suured silmad" (1999)
* "Kohtumine Emaga" (1999)
* "Maha hirmus jõul!" (1999)
* "Malin Malini metsast" (1999)
* "Kukesamm" (2000)
* "Rannahiidsed" (2000)
* "Sealtmaalt" (2001)
* "Erak ja nõid" (2001)
* "Hunt, madu ja Põrgu perenaine" (2002)
* "Hingesugulane" (2002)
* "Hall koer" (2002)
* "Lastelaul" (2002)
* "Kevadöö unenägu" (2002)
* "Õpilane" (2003)
* "Tont taevaväraval" (2003)
* "Kelmid ja kangelased"  (2003)

## Tunnustus

* 1999 Stalker (lühijutt "Oraakli surm")
* 2001 Stalker (lühijutt "Rannahiidsed")

## Välislingid
* Karen Orlau koduleht ja veebis avaldatud jutte
* Orlau Ulmekirjanduse BAASis
* Orlau jutulooming ulmeajakirjas Algernon
* 28.05.2003 tehtud intervjuu Karen Orlauga Ulmekirjanduse BAASis
* Artikleid Karen Orlaust
Triskele

**Kolmjalg** ehk *triskele* on kolmest ühte punkti koonduvast jooksvast jalast moodustatud kujund.

Kolmjalg on kasutusel Bretagne'i, Sitsiilia ja Mani saare sümboolikas. Eestis on kolmjalga kujutatud Saaremaa Karja kirikus ning sõlgedel.

Kolmjalga peeti õnne, päikese ja aja kulgemise sümboliks. Päikese kolm jalga tähendanud tõusvat, keskpäevast ja loojuvat päikest. Triskelioni on kasutatud ka muinasskandinaavia peajumal Odini ning kristluses Püha Kolmainsuse sümbolina.

Saaremaa Karja kiriku kooriruumi lael kujutatud katkestatud jalaga kolmjalga peetakse ka maale kukkuva päikeseratta (Kaali meteoriidi) sümboliks.