open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
2038. aasta taliolümpiamängud

**2038. aasta taliolümpiamängud** (tuntud ka kui **XXVIII taliolümpiamängud**) peaksid toimuma 2038. aastal. Korraldajalinna pole veel kindlaks määratud. Otsust oodatakse 2027. aasta lõpuks.

## Privilegeeritud dialoog

### Šveits

Pärast seda, kui ROK lükkas tagasi Šveitsi pakkumised 2030. ja 2034. aasta taliolümpiamängude korraldamiseks, levisid teated, et Šveits saab vastutasuks 2038. aasta mängude korraldamisel eeliskohtlemise. See „privilegeeritud dialoog“ jätkub 2027. aasta detsembri lõpuni. 29. novembril 2023. aastal kutsus ROK projekti „Šveits 203x“ osalema privilegeeritud dialoogis, mis põhines Šveitsi projekti tugevatel alustel, nagu need esitati tulevasele korraldajakomisjonile ja mida arutas ROK-i täitevkomitee. Nende hulka kuuluvad: arvukad olemasolevad toimumiskohad; Šveitsi ulatuslik kogemus rahvusvaheliste talispordivõistluste korraldajana; ja selle rolli ROK-i ja paljude rahvusvaheliste spordiföderatsioonide korraldajariigina. Visioon 203x hõlmab huvi tulevaste mängude vastu kuni aastani 2038.

Privilegeeritud dialoogi käigus ei pea ROK läbirääkimisi teiste potentsiaalsete 2038. aasta taliolümpia- ja paraolümpiamängude korraldajatega. Selles eksklusiivses dialoogis palub ROK huvitatud poolel käsitleda mõningaid projekti valdkondi, mis vajavad veel edasist arutelu, eelkõige: toimumiskohtade jaotus; rahastamisstrateegia; garantiid; ja avalik toetus.

Kui Šveitsile antakse mängude korraldamise õigus, jaotatakse toimumiskohad üle kogu riigi. 27. septembril 2024. aastal avaldas Šveitsi valitsus oma toetust pakkumisele.

26. juunil 2025. aastal teatas ROK-i president Kirsty Coventry, et olümpiamängude pakkumisprotsess peatatakse ajutiselt ümberhindamiseks.

12. jaanuaril 2026. aastal teatati, et mängude toimumiskohtadeks on Genf, Lausanne, Crans-Montana, Engelberg, Zürich, Zug, Lugano, Lenzerheide ja St. Moritz. Ava- ja lõputseremoonia toimuvad Bernis.

## Viited
Piila kalme

**Piila kalme** ehk **Piila kiviringkalme** asub keset Saaremaad, Piila külas. Tegemist on ühe paremini säilinud viikingiaegse kalmistuga.

## Uuringud
Arheoloogilsed kaevamised toimusid Piilas kõige pealt 1987. aastal, mida juhti Vello Lõugas ning need jätkusid Marika Mägi juhtimisel 1997–1998. aastatel. Viimaste kaevamiste puhul oli võimalik seitsme haua puhul eristada kolme eri tüüpi.

Piilas tuvastati kolm suuremat kiviringkalmet, millest väljapoole jääv ala oli kaetud paeplaatidega. Lisaks tuvastati ovaalne kiviringkalme, millel oli ka lääneküljel sissepääsuava. Kalmetest leiti viikingiaegseid ornamenteeritud peenkeraamika nõu kilde, luukilde (palju koerte omi) ja sulanud pronksesemeid. Kalmest leitud esemete põhjal oli võimalik kalme dateerida 10.-11. sajandisse.

Ovaalse kalme lähedalt leiti sarnane kalme, millel oli osa müürist hävinenud. Sealt leiti sulanud rinnakee ja ehte katked, mille põhjal arvati, et tegemist on naisematusega 10.-11. sajandist. Sarnase lõhutud müüriga oli mehematus 11.-12. sajandist.

## Viited

## Välislingid
Piila kalme - Osiliana
Alīreẕā A'rāfī

**‘Alīreẕā A'rāfī** (sündinud 1959 Yazdi provintsis Meybodis) on Iraani vaimulik (*[[mujtahid]]*) ja poliitik. Ta kuulub 2019. aastast riigi Järelevalvenõukogusse ja on *[[Majles-e Khobregān-e Rahbarī]]* (Asjatundjate Kogu) liige.

1. märtsil 2026. aastal pärast ‘Alī Khāmene'ī tapmist valiti ta Iraani Ajutise Valitsusnõukogu juhtkonda. Lisaks A'rāfīle kuuluvad nõukogu juhtkonda Iraani president Mas‘ūd Pezeshkīān ja ülemkohtu juht Gholāmḩoseyn Moḩsenī-Ezhe'ī. Asjatundjate Kogu ülesanne on valida ajatolla Khāmene'ī järglane. Alīreẕā A'rāfī on üks võimalik kandidaat.

Mõningatel andmetel hukkus ta paar tundi pärast nõukogusse valimist õhulöögi tagajärjel. Iraani riigimeedia, välisriikide valitsused ja suuremad uudisteagentuurid pole seda teadet kinnitanud.

## Viited
Vahtbetoon

**Vahtbetoon** on poorne kergbetoon, mis valmistatakse tsemendi ja vee segust, millele lisatakse eelvormitud vaht. Vahu lisamisel tekib materjalis ühtlaselt jaotunud õhupooridega struktuur, mis vähendab tihedust ning parandab soojus- ja heliisolatsiooniomadusi võrreldes tavalise betooniga. Vahtbetooni kasutatakse peamiselt täite- ja tasandusmaterjalina ning kergkonstruktsioonides.

## Koostis ja tootmine
Vahtbetooni põhikomponendid on tsement, vesi ja vahustusaine abil toodetud eelvormitud vaht. Vaht valmistatakse eraldi vahugeneraatoris ning segatakse seejärel tsemendimassiga. Õhupooride hulk ja suurus määravad materjali lõpliku tiheduse ning mehaanilised omadused. Tänu vedelale ja isetasanduvale konsistentsile ei vaja vahtbetoon üldjuhul mehaanilist tihendamist ning seda saab paigaldada pumpade abil. 

## Omadused
Vahtbetooni tihedus jääb tavaliselt vahemikku 400–1800 kg/m³. Materjal on väga poorne ja sisaldab 30–80% õhumulle. Madalama tihedusega segud sobivad soojusisolatsiooniks ja täiteks, suurema tihedusega segud võimaldavad saavutada suurema survetugevuse (kuni ligikaudu 1–15 MPa sõltuvalt koostisest). Materjali soojusjuhtivus on oluliselt väiksem kui tavabetoonil. Vahtbetoon on mittesüttiv ning hea tulepüsivusega. Lisaks on vahtbetoon kooskõlas jätkusuutlikkuse eesmärkidega, vähendades tsemendi kasutamist ja kasvuhoonegaaside heitkoguseid, muutes selle keskkonnasõbralikuks valikuks tänapäevaseks ehituseks.  

## Kasutamine
Vahtbetooni kasutatakse põrandate tasandamisel, tühimike täitmisel, torustike ja kaablite katmisel, soojusisolatsioonis ning erinevate kergkonstruktsioonide rajamisel. Kasutatakse ka vundamentide täitmiseks, kui traditsioonilist valatud betoon seina pole otstarbekas kasutada. Hea pumbatavus võimaldab materjali transportida ja paigaldada ka raskesti ligipääsetavatesse kohtadesse. 

## Vaata ka
* Betoon
* Poorsus
* Tsement
* Vaht
* Betoonitööd

## Viited
Edam

**Edam** on asula Hollandis Põhja-Hollandi provintsis Edam-Volendami vallas, kuhu kuulub ka Volendam.

Linna järgi on nime saanud Edami juust.

2023. aasta alguse seisuga elas linnas 7395 inimest.
Kuu-päikesekalender

**Kuu-päikesekalender** ehk **lunisolaarne kalender** on kalender, mis põhineb nii Kuu kui ka Päikese liikumisel. Nendes kalendrites arvestatakse kuude määramisel Kuu faase, kuid aasta pikkus hoitakse kooskõlas Päikese aastaga ehk Maa tiirlemisega ümber Päikese.

Üks lunaarkuu kestab umbes **29,5 päeva**, seega 12 kuud annaks kokku umbes **354 päeva**, mis on lühem kui päikeseaasta (umbes **365 päeva**). Selle erinevuse tasakaalustamiseks lisatakse lunisolaarses kalendris aeg-ajalt **lisakuu**. Nii püsivad aastaajad õigel ajal.

Lunisolaarsed kalendrid on kasutusel olnud paljudes kultuurides. Näiteks kasutatakse sellist süsteemi Hiina kalendris ja juudi kalendris.
Laadoga kanal

**Laadoga kanal** on ajalooline veetransporditee, mis ühendab Neeva ja Sviri jõge, et mööda minna otse loodes asuvast Laadoga järvest. 

Kanal on umbes 117 km pikk ja koosneb kahest eraldiseisvast, kuid võssa kasvanud kanalist: Vanast Laadoga kanalist (ehitatud aastatel 1719–1810, varem tuntud kui Peeter Esimese kanal) ja Uuest Laadoga kanalist (ehitatud aastatel 1866–1883 ja algselt tuntud kui Aleksandri kanal), mis kulgevad paralleelselt Sviritsast Sviri jõe ääres läbi Novaja Ladoga Volhovi jõe ääres Peterburi kubermangu Schlüsselburgini Neeva jõe ääres.

Kuna aastaid olid Laadoga tormituuled ja kõrged lained uputanud järvel väikseid jõelaevu ja paate, andis Moskva tsaar Peeter I 1718. aastal korralduse rajada Laadoga kanal, mis võimaldaks laevadel liikuda ilmastiku ohtudest kaitstud trassil ja ühendaks Volga jõge Läänemerega. Laadoga kanal, mis pidi kulgema enam kui sajakilomeetrisel lõigul Novaja Ladoga linnast Schlüsselburgi linnani, kust algab Neeva jõgi. 1726. aastaks ehitati valmis 29-kilomeetrine kanalilõik Volhovi linna ja Tšornoje küla vahel. 1731. aastal avati kanal, mis ühendas ühendas Neeva jõe Sviri jõega, ja mille ehitust juhtis krahv Burchard Christoph von Münnich ja mis oli suurim hüdroehitis tolleaegses Euroopas, milles laevu liigutati hobuste veojõu abil. Hobused kõndisid kahel pool munakivisillutisega puksiirteedel. 1732. aastal ehitati Novaja Ladogasse ja Schlüsselburgi lüüsid, mis tagasid katkematuks navigeerimiseks vajaliku stabiilse veetaseme. 117 km pikkune kanal ühendab Neeva jõge Volhoviga ja kulgeb mööda Laadoga järve rannajoont. Vana-Laadoga kanal on väärtusliku ajaloolise objektina kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse Venemaal.

## Uus-Laadoga kanal
1861. aastal, keiser Aleksander II valitsusajal, alustati uue kanali ehitamist. See pidi kulgema paralleelselt vanaga, kuid oli Laadoga järve kaldale lähemal. Ehitus valmis viis aastat hiljem. 110-kilomeetrine ja 60 meetri laiune, 10–100 m kaugusel järvest kulgev kanal, sai esmalt nime Aleksander II järgi. Aleksandri kanal nimetati nõukogude ajal ümber Uus-Laadoga kanaliks. 20. sajandi alguses rajati kanalite äärde raudtee ja vajadus veetee järele vähenes. 

Laadoga kanal oli osa Volga ja Neeva jõgesid ühendanud Tihvini kanalitesüsteemist. Veetee kulges Volgalt läheb piki Mologa jõge Tšagodoštša jõkke, sealt üle Gorõni ja Voši järve Somina jõkke ja Somina järve, edasi piki Võltsina jõge Tihvini kanalit Sjasi jõkke ja sealt Laadoga kanaleid kaudu Neevasse.

## Vaata ka
*Valge mere – Läänemere kanal
Damien Da Silva

**Damien Da Silva** (sündinud 17. mail 1988 Talence'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Austraalia kõrgliigaklubis Macarthur FC.

Aastatel 1993–2005 kuulus ta Bordeaux' Girondinsi noortesüsteemi. 2006. aastal debüteeris ta Prantsusmaa esiliigas Chamois Niortais' meeskonnas. Prantsusmaa kõrgliigas on ta mänginud Caen' (2014–2018), Rennesi (2018–2021) ja Lyoni Olympique'i (2021–2023) meeskonnas. 2019. aastal võitis ta Rennesiga Prantsusmaa karikavõistlused, kui karikafinaalis alistati Paris Saint-Germain. Lisaks on ta kuulunud veel sellistesse Prantsusmaa klubidesse nagu Châteauroux (2009–2011), Rouen (2011–2013) ja Clermont (2013–2014 ja 2024–2025).

Aastatel 2023–2024 mängis ta Austraalia kõrgliigaklubis Melbourne Victory. Hooajal 2023/24 valiti ta liigahooaja sümboolsesse koosseisu ning aastatel 2023 ja 2024 klubi aasta mängijaks. 2025. aasta augustis naasis ta Clermont'st Austraaliasse, kui sõlmis lepingu Macarthuriga.

2006. aastal mängis Da Silva kaks korda Prantsusmaa kuni 19-aastaste koondises ning lõi 15. oktoobril 2006 mängus Soome eakaaslaste vastu värava.

Tema isa on portugallane ja ema prantslanna.

## Viited

## Välislingid
* Profiil Macarthur FC kodulehel
Toruisolatsioon

**Toruisolatsioon** on torustikus kasutatav soojus- või heliisolatsioon.

## Materjalid
### Mineraalvill
Mineraalvilla kasutatakse igat tüüpi torustikus, eriti kõrgematel temperatuuridel töötavates tööstuslikes torustikes.

### Klaasvill
Klaasvill on mineraalvillaga sarnane kõrge temperatuuriga kiuline isolatsioonimaterjal, kus klaaskiu anorgaanilised kiud seotakse sideaine abil. Nagu teisi mineraalvilla vorme, saab klaasvillast isolatsiooni kasutada soojus- ja akustilistes rakendustes.

### Paindlikud elastomeersed vahud
Need on elastsed suletud lahtriga kummivahtmaterjalid, mis põhinevad NBR- või EPDM-kummil. Paindlikel elastomeersetel vahtudel on veeauru läbipääsu suhtes nii kõrge vastupidavus, et need ei vaja tavaliselt täiendavaid veeauru tõkkeid. Selline kõrge aurutakistus koos kummi kõrge pinnaemissiooniga võimaldab elastseid elastomeerseid vahtusid, et vältida pinna suhteliselt madala paksusega kondenseerumist.

Selle tulemusel kasutatakse jahutus- ja kliimaseadmete torustikes laialdaselt elastseid elastomeerseid vahtusid. Painduvaid elastomeerseid vahtusid kasutatakse ka kütte- ja soojaveesüsteemides.

## Sooritust mõjutavad tegurid
* Tihedus
* Isolatsiooni paksus
* Veeauru vastupidavus
* Pinna kiirgusvõime
* Soojusjuhtivus
Muud tegurid, näiteks niiskusesisaldus ja vuukide avanemine, võivad mõjutada torude isolatsiooni üldist jõudlust. Paljud neist teguritest on loetletud rahvusvahelises standardis EN ISO 23993.

## Torude isolatsioonipaksused ja paigalduskaugused

* **a**- torude vaheline kaugus
* **b**- kaugus seinast
* **s**- isolatsiooni paksus

## Välislingid
* https://www.grainger.com/category/plumbing/insulation/pipe-insulation
* https://www.isover.ee/tooted/isotec-climpipe-section-alu2-cps-alu-2
Torni Baar

**Torni Baar** oli 1990. aastatel Rakveres tegutsenud asutus, mis asus praeguse Ukuaru muusikamaja (endise Rakvere Pauluse kiriku) vasakpoolses tornis ja oli avatud ajavahemikus 12-02.

Torni Baar pakkus algselt sportlastele toitlustust. Kümnendi keskel sai asutusest kohalike noorte alternatiivmuusikute seas populaarne kohtumiskoht. Asutuses veetsid ühiselt aega noored sportlased ja põrandaaluse kultuuri seltskond, sealhulgas hevikad, hip-hopparid, punkarid, rokkarid.

Asutust on peetud Rakvere pubide Karli Kelder ja Kära Kants eellaseks. 

## Viited
Dancehall

**Dancehall** on 1970. aastatel Jamaical sündinud muusikastiil. 

Stiilile panid alguse lugudele riime lisavad *toast*’ijad nagu U-Roy, hüüdnimega "Originaator".

Eesti dancehall-liikumise aktiivseks eestvedajaks on olnud Bashment, mis alustas temaatiliste pidude korraldamisega 1998. aastal.

Eesti esimeseks dancehall stiilis muusikapalaks peetakse Def Räädu ja J.O.C. lugu "Defiance", mis ilmus 1999. aastal "Higha Collection 2" kogumikul ja 2001. aastal Def Räädu albumil "Café Liquid Deluxe".

2005. aastal ilmus Eesti produtsentide Gee & Mista "Mobile Riddim Album". See oli Eesti esimene ühele dancehall rütmikombinatsioonile loodud plaat, sisaldades 11 erinevate lauljaga versiooni ja lisalugusid. "Mobile Riddim" on enim levinud Eesti päritolu dancehall rütm, millele on versioone tehtud ka hiljem, näiteks artistide Vesikas & Fofkin poolt 2019. aastal.

Dancehall muusikaga on tugevalt seotud vastav tantsustiil, mis hakkas Eestis levima 2000. aastate esimeses pooles. Eesti esimene "Dancehall Queen" valiti 2005. aastal. Järgnevatel kümnenditel on tantsustiil ja selle treeningud levinud üle Eesti, näiteks Tartusse ja Jõhvi. Eesti Tänavatantsijate Liidu eestvedamisel antakse rahvusvahelise žürii poolt välja dancehall kategoorias ametlikke Eesti meistritiitleid.

## Viited
Z̄abīḩullāh Mujāhid

**Zabihullah Mujahid** (sündinud 7. veebruaril 1978; puštu ja dari keeles ذبیح الله مجاهد) on Afganistani suhtekorraldaja, aastast 2021 Afganistani Talibani režiimi kõneisik ja asekultuurimeister. Ta juhib Talibani avalike suhete osakonda, peale temata on rühmituse kõneisikud veel Suhail Shaheen ja Yousef Ahmadi. Mujahid on varem keskendunud Talibani tegevusele riigi ida-, põhja- ja keskosas ning Ahmadi lääne- ja lõunaosas. Ühtlasi on Mujahid Afganistani Islamiemiraadi juhi Hibatullah Akhundzada pressiesindaja.

Mujahid esines avalikkuse ees isiklikult esimest korda augustis 2021. Enne seda suhtles ta meediaga telefoni, sõnumi, e-posti, sotsiaalmeedia ja veebilehtede teel. Talibani pressiteenistusega liitus ta 2007. aastal.

## Vaata ka
* Abdul Qahar Balkhi

## Viited
Ermu Verme

**Ermu Verme** (kuni 1935 **Ernst Veidenbaum**; 7. märts (vkj 23. veebruar) 1908 Paasvere vald – 8. august 1960 Rakvere) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas 1929. aastal Viru Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Näitekunsti Stuudio.

Ta töötas aastatel 1937–1939 Tartu Töölisteatri näitejuhina, 1939–1940 Vanemuise, 1942–1943 Rakvere Teatri ja 1943–1947 Ugala näitlejana (aastatel 1944–1947 ühtlasi Ugala direktor ja kunstiline juht) ning 1947–1949 Rakvere Teatri direktori ja kunstilise juhina.

Ermu Verme suri 1960. aastal ja maeti Tudu kalmistule.

## Viited
Pakistani sõjavägi

**Pakistani sõjavägi** (inglise keeles *Pakistan Armed Forces*; urdu keeles پاکستان مسلح افواج) on Pakistani Islamivabariigi relvajõud. Pakistani sõjavägi on isikkoosseisult maailma suuruselt seitsmes ning koosneb kolmest põhiosast: maavägi, merevägi ja õhuvägi. Lisaks toetavad sõjavägi paramilitaarväed, nt rahvuskaart. Alates 2025. aasta reformidest on kõrgeim sõjaväelane kaitsejõudude ülem (kes on ühtlasi maaväe staabiülem). Enne seda oli kõrgeima sõjaväelase ametikoht Staabiülemate ühendkomitee esimees. Relvajõudude ülemjuhataja on riigi president.

Alates 1963. aasta Hiina-Pakistani lepingust on Pakistani suhted Hiinaga ja kaitsealane koostöö olnud tihedad, koos arendati välja nt lennukid CAC/PAC JF-17 Thunder ja Hongdu JL-8. 2025. aasta seisuga on Hiina Pakistani sõjaväe suurim impordipartner ja Rahvavabastusarmee Pakistani sõjaväe lähim liitlane. Pakistani sõjaväel on lähedased suhted ka Ameerika Ühendriikidega, aastal 2004 määratleti Pakistan suureks NATO-väliseks liitlaseks (inglise keeles *Major non-NATO ally*).

Pakistani sõjavägi moodustati aastal 1947, kui Pakistan iseseisvus. Sõjaväel on Pakistani lähiajaloos olnud keskne roll, sellele on kaasa aidanud sõjad Indiaga aastatel 1947–1948, 1965 ja 1971. Relvajõud on korduvalt võimu haaranud ning seda on peetud süvariigiks ("The Establishment"). Aastal 2024 oli Pakistani relvajõududes ligi 660 000 võitlejat (lisaks u 300 000 paramilitaarvägedes). Sõjaväkke on olnud alati piisavalt vabatahtlikke ehk kohustuslikuks ajateenistuseks pole olnud põhjust, kuigi põhiseadus seda lubaks.

Pakistan kulutab oma riigieelarvest sõjaväele 18,3% (2021). Rahvas üldiselt usaldab sõjaväge. Pakistan oli 2021. aastal ÜRO rahuvalve suuruselt kuues panustaja, rahuvalvemissioonides osales sellel ajal umbes 4500 Pakistani sõjaväelast. Lisaks on Pakistan saatnud oma instruktoreid araabia maadesse ja Aafrikasse. Pakistan on olnud kohal Araabia-Iisraeli konflikti juures, võttis Ameerika Ühendriikide poolel osa lahesõjast ning osales Somaalia kodusõjas ja Bosnia sõjas.

## Vaata ka
* Pakistani rakettide loend
* Pakistani relvajõudude orkester
* Naised Pakistani sõjaväes
* SUPARCO

## Kirjandus
* 
* 
* Ayub, Muhammad (2005). An army, Its Role and Rule: A History of the Pakistan Army from Independence to Kargil, 1947–1999. RoseDog Books. .

## Viited
2026.–2027. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

**2026.–2027. aasta [[laskesuusatamise maailmakarikavõistlused|maailma karikasari laskesuusatamises]]** (ametlikult: BMW IBU World Cup Biathlon) toimub 50. korda ajavahemikus 24. november 2026. aastal kuni 21. märts 2027. aastal

Hooaja tippsündmuseks on kavandatud 2027. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused Otepääl, Eestis.
 
## Võistluskalender

Distantside lühendid: **Es**: 20/15 km eraldistart, **Sp**: 10/7 km sprint, **Js**: 12,5/10 kmjälitussõit, **Üs**: 15/12,5 km ühisstart, **Tv**: teatevõistlus, **Stv**: segateatevõistlus, **PStv**: paaris segateatevõistlus.

## Välislingid

*IBU ametlik veebileht
*Ametlik tulemuste andmebaas
Kõrgeim Riikliku Julgeoleku Nõukogu

**Kõrgeim Riikliku Julgeoleku Nõukogu** (pärsia keeles شورای عالی امنیت ملی (*Showrā-ye Āli-ye Amniyat-e Mellī*)) on Iraani Islamivabariigi riikliku julgeoleku nõukogu. See institutsioon loodi riigikaitse edendamiseks 1989. aasta põhiseadusreferendumiga.

Nõukokku kuuluvad riigi kõrgemad poliitikud ja sõjaväelased. Iraani president on *ex officio* Nõukogu esimees. Esimees nimetab sekretäri, kelleks oli viimati Ali Larijani.

## Iraani Kõrgeima Riikliku Julgeoleku Nõukogu sekretäride loend
* 1989–2005: Hassan Rouhani
* 2005–2007: Ali Larijani
* 2007–2013: Saeed Jalili
* 2013–2023: Ali Shamkhani
* 2023–2025: Ali Akbar Ahmadian
* 2025–2026: Ali Larijani

## Vaata ka
* Iraani poliitika
* Iraani Islamivabariigi ajalugu

## Viited

## Kirjandus
* Wege, Carl Anthony. "Iranian intelligence organizations." *International Journal of Intelligence and CounterIntelligence* 10.3 (1997): 287-298.
* Wege, Carl Anthony. "Iranian Counterintelligence." *International Journal of Intelligence and CounterIntelligence* 32.2 (2019): 272-294.
Ameerika Ühendriikide suursaadik Iisraelis

**Ameerika Ühendriikide suursaadik Iisraelis** (inglise keeles *Ambassador of the United States to the State of Israel*, heebrea keeles שַׁגְרִיר אַרְצוֹת הַבְּרִית לְיִשְׂרָאֵל) on Ameerika Ühendriikide esindaja Iisraeli Riigis.

Iisrael iseseisvus 14. mail 1948, Ameerika Ühendriigid tunnustasid juudiriigi iseseisvust samal päeval ning algatasid diplomaatilised suhted. Esimene Ameerika Ühendriikide suursaadik Iisraelis oli James Grover McDonald, kes andis oma volikirja Iisraeli valitsusele üle 28. märtsil 1949. Staatuse poolest on Ameerika Ühendriikide suursaadik Iisraelis erakorraline ja täievoliline suursaadik.

Ameerika Ühendriikide saatkond asub Jeruusalemmas. Suursaadik on alates aastast 2025 Mike Huckabee.

## Suursaadikute loend
* 1949–1950: James Grover McDonald
* 1951–1953: Monnett Bain Davis
* 1954–1959: Edward B. Lawson
* 1959–1961: Ogden Reid
* 1961–1973: Walworth Barbour
* 1973–1975: Kenneth Keating
* 1975–1976: Malcolm Toon
* 1977–1985: Samuel W. Lewis
* 1985–1988: Thomas R. Pickering
* 1988–1992: William Andreas Brown
* 1992–1993: William C. Harrop
* 1994: Edward Djerejian
* 1995–1997: Martin Indyk
* 1997–2000: Edward S. Walker Jr.
* 2000–2001: Martin Indyk
* 2001–2005: Daniel C. Kurtzer
* 2005–2008: Richard Jones
* 2008–2011: James B. Cunningham
* 2011–2017: Daniel B. Shapiro
* 2017–2021: David M. Friedman
* 2021–2023: Thomas R. Nides
* 2023–2025: Jack Lew
* 2025– :    Mike Huckabee

## Vaata ka
* Iisraeli suursaadik Ameerika Ühendriikides
* Ameerika Ühendriikide suursaatkond Jeruusalemmas
* Ameerika Ühendriikide – Iisraeli suhted
* Iisraeli välispoliitika
* Ameerika Ühendriikide suursaadikud

## Viited
Boltigen

**Boltigen** on vald Obersimmental-Saaneni haldusringkonnas Berni kantonis Šveitsis.

Vald jaguneb kaheksaks iseseisvaks külaks: Simmenegg, Adlemsried, Schwarzenmatt, Boltigen, Reidenbach, Eschi, Weissenbach ja Oberbäuert. Neil küladel on oma administratsioon ja neid peetakse tänapäeva valla algseteks üksusteks. Reovee puhastamiseks on vald ühendatud Uetendorfi ühismaal asuva Thunersee reoveepuhastiga.

Külas on protestantlik reformeeritud kihelkond. Küla umbes 50 katoliiklast kuuluvad Gstaadi kihelkonda, mille lähim kirik on Zweisimmenis asuv Püha Franciscuse kirik.

## Pildid

 File:Boltigen - Bauernhaus - Adlemsried 85, 86.jpg|Talumaja Adlemsriedis 
 File:Boltigen_-_Bauernhaus_-_Weissenbach_543.jpg|Talumaja Weissenbachis
 Boltigen-Kirche.jpg|Kirik
 Boltigen-Schulhaus.jpg|Koolihoone
 Boltigen-Reidenbach.jpg|Reidenbach


## Vlislingid

*Valla veebileht
Crystallicutis

***Crystallicutis*** on klassi *[[Agaricomycetes]]* kuuluv kandseente perekond.

## Liike
**[[Crystallicutis serpens]]*

## Välislingid
*
Serpulomyces

***Serpulomyces*** on seltsi *[[Amylocorticiales]]* kuuluv perekond seeni.

## Liike
**[[Serpulomyces borealis]]*

## Välislingid
*
Obersimmental-Saaneni ringkond

Berni kantonis Šveitsis asuv **Obersimmental-Saaneni ringkond** loodi 1. jaanuaril 2010. aastal See on osa Oberlandi halduspiirkonnast. See hõlmab 7 omavalitsusüksust pindalaga 574,88 km2 ja rahvaarvuga (2008. aasta detsembri seisuga) 16 784.

## Viited
Franjo von Allmen

**Franjo von Allmen** (sündinud 24. juulil 2001 Boltigenis Berni kantonis) on Šveitsi mäesuusataja, kes võistleb kiirlaskumises ja super-G-s.  Von Allmen võitis 2026. aasta taliolümpiamängudel Milano Cortinas kuldmedalid kolmel mäesuusatamise alal: kiirlaskumises, super-G-s ja võistkondlikus kahevõistluses koos Tanguy Nefiga. Ta on esimene Šveitsi olümpialane, kes on võitnud super-G-s, ja esimene sportlane alates 2002. aastast, kes on võitnud samadelt mängudelt kolm kuldmedalit. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake City võitis 3 kulda Janica Kostelić Horvaatiast. 2025. aasta MM-il Saalbach-Hinterglemmis tuli ta kahekordseks maailmameistriks, kiirlaskumises ja võistkondlikus kahevõistluses koos Loïc Meillardiga.

Šveitsis Boltigenis sündinud von Allmen   alustas suusatamist kaheaastaselt, õppides Jaunpassis. Ta läbis nelja-aastase puusepaõpipoisiõppe ja veetis suved ehitusplatsidel töötades. Von Allmeni isa suri, kui ta oli seitsmeteistkümneaastane, jättes perekonna rahaliselt pingelisse olukorda ja suutmata tema suusakarjääri rahastada. Ühisrahastuskampaania abil õnnestus rahastada tema treeninguid veel üheks hooajaks, mil ta pääses Šveitsi olümpiakoondisse.

## Saavutused

### [[Taliolümpiamängud|Olümpiamängudel]]

* 2026  Milano Cortinas
**  **olümpiavõitja** kiirlaskumises
**  **olümpiavõitja** super-G-s
**  **olümpiavõitja** võistkondlikus kahevõistluses

### [[Mäesuusatamise maailmameistrivõistlused|Maailmameistrivõistlustel]]

* 2025  Saalbach-Hinterglemmis
**  **maailmameister** kiirlaskumises 
**  **maailmameister** võistkondlikus kahevõistluses 

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2022  Panoramas
**  hõbemedal kiirlaskumises
**  hõbemedal super-G-s
**  hõbemedal Alpi kahevõistlus

### [[Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused|Maailma karikasarjas]]

#### Maailma karikas

* Kiirlaskumise karikas
** 2. koht: 2025

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Franjo von Allmen on osalenud () 45 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 14 korral, millest 5 korral kõige kõrgemale astmele.

## Viited

## Välislingid

* Franjo von Allmen koduleht
* [Franjo von Allmen [ROK]-i veebilehel]
* 
* Franjo von Allmen Swiss Ski Team veebilehel
* Franjo von Allmen Ski-DB Alpine Ski Database veebilehel
* Franjo von Allmen Olympedia.org veebilehel
* Franjo von Allmen InterSportStats veebilehel
Jaunpass

**Jaunpass** on Šveitsi Alpides asuv kõrge mäekuru (1508 m kõrgusel merepinnast), mis ühendab Fribourgi kantonis asuvaid Charmey ja Jauni Berni kantonis asuva Reidenbachiga (osa Boltigeni vallast). Kuru ise asub Berni kantonis.

Kurutee valmis 1878. aastal. Pärast Prantsuse-Preisi sõda otsustati strateegilistel põhjustel ehitada sõjatee, mis ühendaks olulisi sõjaväekeskusi Bulle'i ja Thuni. See tee valmis lõpuks 1878. aastal. 1941. aastal ehitati kurule Jaunpassi suurtükiväekindlustus.

Mäekuru mõlemale küljele on rajatud väike talispordikeskus. Nõlvad on enamasti tehniliselt lihtsad, mistõttu sobivad need hästi peredele ja algajatele suusatajatele. Kahte alampiirkonda eraldab kurutee ja kümneminutiline jalutuskäik.

Mäekuru põhja pool asuvat alampiirkonda teenindavad kaks suusalifti ja köisraudtee. Mäekurult väljuva suusalifti teenindatavad rajad on väga lihtsad. Piirkonna ainus rada – mis on tegelikult suhteliselt lihtne – teenindab suusalift, mis väljub Wintereggist, piirkonna madalaimast punktist (1408 m). Kogukõrguslangus on 200 meetrit. Kui looduslikku lumekatet on piisavalt, viib Simmental Valley poole hooldamata rada, mis võimaldab suusatajatel tipust Eschilhalteni külakesse (1210 m) jõuda.

## Välislingid

* Jaunpassi koduleht
Malaisia sõdade loend

*See on loend sõdadest, milles *'Malaisia''' või selle eellased on osalenud.
:
:
:

## Loend

## Märkused

## Allikad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Jakovlev Jak-130

**Jakovlev Jak-130** (vene keeles Як-130; NATO koodnimi **Mitten** (inglise keelest *Käpik*)) on Vene treening-reaktiivlennuk ja kergelahinglennuk. Selle arendas välja Jakovlev, algetapis tegi kaasa ka Itaalia firma Aermacchi (seetõttu oli mudeli algne nimi Jak/AEM-130). Projekteerimine algas aastal 1991, esmalend tehti aastal 1996.

Aastal 2002 tegi Vene valitsus pakkumise treeninglennukite soetamiseks ning aastal 2010 jõudis Jak-130 Venemaa õhuväe teenistusse. Jak-130-ga saab treeningotstarbel jäljendada mitmeid reaktiivlennukeid, nt Suhhoi Su-57. Sellele saab panna relvastust kuni 3 tonni ning täita väiksemaid ründeülesandeid ja teostada luuret.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vaata ka
* Alenia Aermacchi M-346 Master
* AIDC T-5 Brave Eagle
* Boeing–Saab T-7 Red Hawk
* Hongdu JL-10
* KAI T-50 Golden Eagle
* TAI Hürjet
* Northrop F-5

## Viited

## Allikad
* Butowski, Piotr. "Russian T-Bird". *[[Air International]]*, Vol. 83 No. 3, September 2012. pp.&nbsp;92–95. .
* Gunston, Bill. *Yakovlev Aircraft since 1924*. London: Putnam Aeronautical Books, 1997. .
Renat Samulin

Eesti jalgpallur, kes mängib Tartu Kalevis. Aastast 2010-2018 mängis Tartu FC Santoses. 2018-2025 suveni mängis Tartu JK Tammekas.
Viidumäe ohverdamiskoht

**Viidumäe ohverdamiskoht** on kultuspaik Saaremaa vallas, Viki külas, Viidumäe looduskaitsealal. Arheoloogid avastasid selle 2014. aastal, kui saadi teade ebaseaduslikult otsinguvahendiga otsijatest ja leidudest antud piirkonnas.

## Looduslikud olud
Koht asub loodusliku järsaku servas, mis on kunagi ümbritsenud väikest veekogu. Teisel pool järsakut on varem olnud suur järv, mis oli ühenduses merega. Piirkond on üldiselt väheasustatud, umbes viie kilomeetri kaugusel asuvad viljakamad piirkonnad, kus esineb ka arheoloogilisi muistisi enam. Koha ümbruses on palju kivivaresid, arvatavasti kalmeid.

## Arheoloogilised uuringud
Aastatel 2014 kuni 2016 tehti eri kohtadesse viis kaevandit, kaevamisi juhatasid Marika Mägi, Indrek Jets ja Riina Riiel-Mürk. Enamik leide on saadud järsaku seinast või jalamilt, üsna suurelt alalt (0,8–1,2 hektarit). Ebatavaliselt palju leiti nooleotsi, enamik neist järsaku jalamilt. Järsakut katva liiva sisse oli torgatud rohkesti ehtenõelu ja muid ehteid, neist osa hõbedast. Kunagisest veekogust tulid välja peamiselt relvad (odaotsad, angood, üheteralised mõõgad), sekka ka üksikud ehtekatkendid. Valdav enamik leiumaterjali kuulus 6.–9. sajandisse, kuid kompleksi äärealalt leiti ka 12.–14. sajandi asju.

Ühes piirkonnas järsaku jalamil leiti ka segamini ja katkendlikke põletamata inimluid, tuvastada õnnestus kaarjas kividest platvorm järsaku jalamil ning puitrajatiste jäänused märgalal. Mingi puidust platvorm või ehitis veekogu peal oli põlenud. Puidust võetud analüüsid osutasid 5.–6. sajandi vahetusele ning 14. sajandile. Selle ehitise ümbrusest tuligi välja rohkesti eelviikingiaegseid relvi, mis ilmselt olid visatud madalasse vette.

### Luud
Luud on määranud Raili Allmäe ja Maris Niinesalu (Niinesalu 2020). Fragmentaarsed luud kuulusid vähemalt 13 eri indiviidile, kelle hulgas oli nii mehi, naisi kui ka lapsi (4-10-aastased). Kuue indiviidi luudel olid säilinud vägivalla jäljed. Osad neist olid selgelt hukatud (näiteks pea maha löödud). 14C dateeringud kuuest eri indiviidist näitasid, et need inimesed olid surnud kas 7. sajandi teisel poolel, 8. sajandil või 9. sajandil.

Muistise asukoht, looduslikud olud ning ilmselgelt ohverdatud esemed osutavad, et tegemist oli pühakoha või ohverdamiskohaga. Vägivaldselt tapetud inimesed, kelle jäänused olid vedelenud maapinnal ning kogutud kokku alles mõne aja pärast ning kelle juures puudusid selged panused, annavad tunnistust inimohverduste kombestikust. Jutte pühakohtadest Saaremaal, kus vanasti olevat muuhulgas ohverdatud inimesi, on üles kirjutatud ka folklooris.

## Viited


## Välislingid
* Maris Öveli bakalaureusetöö
* Maris Öveli magistritöö.
* Viidumäe ohverduskoht SA Osiliana kodulehel
Eesti Maleilm

**Eesti Maleilm** oli aastatel 1932–1933 Pärnus ilmunud esimene eestikeelne maleajakiri ("Eesti ja rahvusvahelise maleelu häälekandja").

Toimetaja ja väljaandja oli Martin Villemson (1897–1933), kes ajakirja üksi ise kokku pani "(Malekirjastus Martin Villemson-Pärnu, Aisa tän. nr. 3.") ja ka trükkis. Üksiku numbri hind alates teisest numbrist oli 30 senti. 

"Alustades käesolevaga oma eluteed, ilmub "Eesti Maleilm" esimese pääsukesena meie maleaegkirjanduses Eesti maletajaskonna lugemise lauale, kus senini puudus vastav orgaan."

Ajakiri pidi ilmuma 12 numbrit aastas. Tegelikult ilmus 1932. aastal kuudepikkuse hilinemisega 6 numbrit (jaanuar–juuni; kokku 72 lk) ning 1933. aastal 1. number (12 lk; ilmus 26. veebruaril 1933). "Tuleviku kavadest: kui tellijate arv jõuab 100-ni, siis on võimalik ladina tähestikule üle minna ja lehekülgede arvu 16 peale viia! Ka pilte katsub jõudumööda tuua, kuigi see praeguse tellijate arvu (ca 40) juures kerge ei ole."

Osaliselt jõudis Villemson trükkida ka järgmise (2/3.), numbri, enne kui ta 22. juulil 1933 35-aastaselt tuberkuloosi suri.

## Viited


## Välislingid
*digar.ee
*Margus Sööt: Maleentusiast Pärnust
Sigrid Kapanen

**Sigrid Kapanen** (sündinud 13. juunil 2002) on eesti taipoksija, Euroopa meister profiarvestuses.

Ta on varem harrastanud jalgpalli, korvpalli, iluuisutamist ja suusatamist. Hiljem keskendus ta kikkpoksi (tuli kolmel korral Eesti meistriks) ja klassikalise poksi (tuli samuti Eesti meistriks) treeningutele.

Rahvusvahelist edu saavutas Kapanen hoopis taipoksis, kus ta on tulnud kahekordseks amatööride (IFMA *[[Muay Thai]]*) maailmameistriks (2021, 2024) ja märtsis 2025 võitis ta Maailma Poksinõukogu (WBC) egiidi all peetud Euroopa meistrivõistlustel taipoksis kuldmedali. Eesti meistri tiitleid taipoksis on tal viis. 

## Tunnustus
*2021 – Viljandi linna spordipreemia

## Viited
Jeep Grand Cherokee (WJ)

**Jeep Grand Cherokee (WJ)** on maasturimudeli Jeep Grand Cherokee teine põlvkond, mida tootis aastatel 1998–2005 Ameerika Ühendriikide autotootja Jeep. See oli oma eelkäija (ZJ) täielik ümberehitus.
Patused

**"Patused"** (inglise keeles *"Sinners"*) on 2025. aasta Ameerika Ühendriikide õudusfilm. Selle produtsent, stsenarist ja režissöör on Ryan Coogler. Tegevustik leiab aset 1932. aastal Mississippi deltas. Peaosades astub Michael B. Jordan, kes mängib kahte kurjategijast kaksikvenda. Peale tema mängivad filmis Hailee Steinfeld, Miles Caton (debüütfilm), Jack O'Connell, Wunmi Mosaku, Jayme Lawson, Omar Benson Miller ja Delroy Lindo.

Coogler tootis filmi oma ettevõtte alt ning teatas projektist jaanuaris 2024. Veebruaris 2024 võitis Warner Bros. Pictures konkursi filmi levitaja kohale. Võtted toimusid 2024. aasta kevadsuvel. Muusika lõi filmile Coogleri pikaajaline kaastööline Ludwig Göransson.

"Patused" esilinastus aprillis 2025 ning oli nii arvustuste mõttes kui rahaliselt edukas – umbes 90 miljoni $ suuruse eelarve juures teeniti piletitulu 369 miljonit $. National Board of Review ja Ameerika Filmiinstituut nimetasid selle 2025. aasta kümne parima filmi sekka. "Patused" sai hulgaliselt auhindu ja nominatsioone, mh rekordilised 16 nominatsiooni Oscarile ja 13 nominatsiooni BAFTA-le (kus Coogler võitis parima originaalstsenaariumi auhinna).

## Viited
Kraken (krüptobörs)

**Kraken** (juriidilise isiku nimi **Payward, Inc.**) Ameerika Ühendriikide krüptobörs. See asutati aastal 2011. Peale krüptovaluuta kaubeldakse sellel aktsiate, futuuride ja fondiosakutega. Kraken oli esimene krüptoettevõte, mis sai Ameerika Ühendriikides pangalitsentsi. Aastast 2025 saavad Krakenil tehinguid teha ka mitte-ameeriklased. Aastal 2025 oli kvartaalne kauplemismaht Krakenil 207 miljardit $ (u 178 mld €) ning see oli maailma suuruselt 14. krüptobörs.

## Vaata ka
* Gemini (krüptobörs)
* Bitcoini-ettevõtete loend

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Tõelised lood

**"Tõelised lood"** (kreeka keeles "Ἀληθῆ διηγήματα", *Alēthē diēgēmata*; ladina keeles *"Vera Historia"* või *"Verae Historiae"*) on lühiromaan, mille kirjutas 2. sajandil Süüriast pärit kreekakeelne kirjanik Lukianos. Tegu on satiiriga, romaan koosneb ebamaistest lugudest ja müütidest, mida varem oli peetud tõeliseks. Ilmselt on see Lukianose tuntuim teos.

See on teadaolevalt vanim ilukirjandusteos, mis räägib kosmosest, tulnukatest ja planeetidevahelisest sõjast. "Tõelisi lugusid" on peetud ka vanimaks teadusulmeteoseks. Ühegi traditsioonilise kirjandusžanri piiridesse see ei mahu, teose mitmekihilist süžeed ja tegelasi on tõlgendatud ulme, fantaasia, satiiri või paroodiana.

## Viited

## Allikad
* 
* 
* 
* 
* 
* .
* 
* 

## Kirjandus
* 
*
MTVR

**MTVR** (*Medium Tactical Vehicle Replacement*) on Ameerika Ühendriikide sõjaväeveok. See on kuueveoline, esimesed MTVR-id jõudsid teenistusse 1999. aasta lõpus. Selle peamine kasutaja on Ameerika Ühendriikide merejalavägi, Ameerika Ühendriikide maaväes on MTVR-i asemel kasutusel FMTV.

MTVR-i konstrueeris ja seda toodab USA Wisconsini osariigis asuv ettevõte Oshkosh Corporation.

## Kasutajad
* 
* 
* 
* 

### Endised
*  Islamiriik

## Vaata ka
* Family of Medium Tactical Vehicles
* M939 series 5-ton 6×6 truck
* M809 series 5-ton 6×6 truck
* M35 series 2½-ton 6×6 cargo truck
* Logistics Vehicle System
* Heavy Expanded Mobility Tactical Truck
* Leyland 4-tonne truck
* RMMV HX
* Navistar 7000
* Oshkosh M-ATV

## Viited

## Kirjandus
* Encyclopedia Of Modern Us Military Tactical Vehicles (pages 54–55), Carl Schulze/Tankograd  Encyclopedia of Modern U.S. Military Tactical Vehicles
* Jane's Land Warfare Platforms 2015-2016: Logistics, Support & Unmanned 
* Jane's Land Warfare Platforms 2014 - 2015: Logistics, Support & Unmanned  Jane’s Land Warfare Platforms: Logistics, Support & Unmanned 2014 - 2015
* Jane's Military Vehicles & Logistics 1998 - 1999 
* Medium Tactical Vehicle Replacement (MTVR) TP-94-01, Transportability Testing Procedures Paperback – 2001
Chevrolet Bel Air

**Chevrolet Bel Air** on sõiduautomudel, mida tootis aastatel 1949–1980 Ameerika Ühendriikide autotootja Chevrolet.

## Põlvkonnad

1951 Chevrolet Deluxe Bel Air Hardtop Coupé.jpg|1. põlvkond (1950–1954)
1955 Chevrolet Bel Air cnv - fvrT.jpg|2. põlvkond (1955–1957)
1958 Chevrolet Bel Air.jpg|3. põlvkond (1958)
Chevrolet Bel Air - panoramio.jpg|4. põlvkond (1959–1960)
1963 Chevrolet Bel Air in Azure Aqua, Front Left, 06-18-2022.jpg|5. põlvkond (1961–1964)
1965 Chevrolet Bel Air.jpg|6. põlvkond (1965–1970)
Chevrolet (4935617034).jpg|7. põlvkond (1971–1975)
1977 Chevrolet Belair two-door cropped.jpg|8. põlvkond (1977–1981)


## Vaata ka
* 1957 Chevrolet
* Chevrolet Nomad
* Chevrolet 150
* Chevrolet 210
* 1950. aastate Ameerika autokultuur
Meinhard Kirm

**Meinhard Kirm** (15. jaanuar 1931 Konguta vald – 30. aprill 2024) oli eesti kergejõustiklane ja treener.

Ta õppis Viljandi 2. Keskkoolis. Aastatel 1949–1955 oli ta poliitvangina Siberis. 1955. aastal lõpetas ta Viljandi Töölisnoorte Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Kergejõustikku hakkas ta harrastama omapäi 11-aastaselt, aastatel 1947–1949 juba treener Elmar Ardma ja 1958–1960 Martin Kutmani juhendamisel.

Kirm töötas aastatel 1955–1958 ja 1964–1987 Viljandi Spordikoolis  kergejõustikutreenerina ning 1960–1961 treenerina Rapla Jõus ja 1992–2001 Suure-Jaani Keskkoolis. Tema õpilasi: Aivar Hommik, Marco Kirm, Katrin Kirm. Ta tegutses ka  kergejõustikukohtunikuna (1968. aastast vabariiklik kategooria).

Sportlasena oli ta võitnud Eesti meistrivõistlustel 1956. aastal 4 × 100 meetri teatejooksus ja 1958. aastal teivashüppes pronksi. Teivashüppajana oli ta mitu korda medalivõitjaid ka veteranide MM-il ja EM-il.

## Tunnustus
*2001 – Eesti Punase Risti medaliklassi teenetemärk
*2011 – Viljandimaa vapimärk
*2016 – Suure-Jaani valla aukodanik

## Isiklikku
Tema poeg on akadeemik Marco Kirm ja tütar odaviskajana Eesti meistriks tulnud Katrin Kirm.

## Viited
Dodge Caravan

Dodge Caravan on mahtuniversaal, mida tootis aastatel 1983–2020 Ameerika Ühendriikide autotootja Chrysler. Dodge Caravan on autotööstuse ajaloos märgiline mudel, kuna see pani koos sõsarmudeliga Plymouth Voyager aluse kaasaegsele mahtuniversaalide segmendile.

36 tootmisaasta jooksul valmis mudelist viis põlvkonda ning kokku müüdi üle 14,6 miljoni Caravani (koos Grand Caravani nime kandvate versioonidega). Dodge'i mudelitest on kauem tootmises olnud vaid Dodge Charger. Algselt kavandati Caravan Plymouth Voyageri alternatiivina, kuid hiljem positsioneeriti see Voyageri ja luksuslikuma Chrysler Town & Country vahele. Pärast Plymouthi kaubamärgi kaotamist sai Caravanist kõige kättesaadavam Chrysleri grupi mahtuniversaal.

## Ajalugu ja areng
Dodge Caravani loojateks peetakse Lee Iacoccat ja Hal Sperlichit, kes realiseerisid Chrysleris oma idee kompaktsest ja madala põhjaga peresõidukist, mis mahuks tavalisse garaaži, kuid mahutaks seitse reisijat.

* 1984–1990: Esimene põlvkond tõi turule kontseptsiooni garaažitavast bussist.
* 1991–1995: Teine põlvkond lisas olulised turvaelemendid, nagu integreeritud lasteistmed.
* 1996–2000: Kolmas põlvkond sai täiesti uue disaini ja esimest korda oli valikus vasakpoolne lükanduks.
* 2001–2007: Neljas põlvkond tutvustas Stow 'n Go istmesüsteemi, kus istmed klapiti põranda sisse.
* 2008–2020: Viies ja viimane põlvkond toodeti ainult pikendatud teljevahega (Grand Caravan).

## Rahvusvaheline levik ja nimevariandid
Caravan oli peamiselt mõeldud Põhja-Ameerika turule, kuid seda müüdi globaalselt erinevate nimede all:
* Euroopas ja muudel välisturgudel oli see tuntud kui Chrysler Voyager.
* Luksusversioonina kandis mudel nime Chrysler Town & Country.
* Kaubikuna müüdi seda nime all Ram C/V Tradesman.
* Aastatel 2009–2014 toodeti Caravani baasil mudelit Volkswagen Routan.

## Tootmise lõpetamine
Dodge Caravani tootmine lõpetati ametlikult 2020. aastal. 2021. aastal müüdi Kanadas Grand Caravani nime all sõidukit, mis USA-s kandis nime Chrysler Pacifica.

Kogu tootmise aja valmistati Caravane Kanadas, kuid teatud perioodidel ka Ameerika Ühendriikides ja Hiinas.

## Põlvkonnad galeriis

Fail:87-90 Dodge Grand Caravan.jpg|1. põlvkond (1984–1990)
Fail:2nd-Dodge-Caravan.jpg|2. põlvkond (1991–1995)
Fail:Dodge Grand Caravan Sport -- 11-24-2009.jpg|3. põlvkond (1996–2000)
Fail:2007 Dodge Caravan SXT.jpg|4. põlvkond (2001-2007)
Fail:Dodge Grand Caravan SXT.jpg|5. põlvkond (2008–2020)


## Viited
Maasdami juust

**Maasdami juust** ehk **Maasdam** on poolkõva hollandi Emmentali juustu tüüpi juust. See on nime saanud Maasdami küla järgi Hollandis.
Enn Tamme

**Enn Tamme** (1. juuni 1930 Tartu – 14. november 2019 Tartu) oli eesti matemaatik. 
Ta lõpetas 1950. aastal Tartu I Keskkooli hõbemedaliga ja aastal 1955 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatikuna.
Ta kaitses kandidaadikraadi "Majorantprintsiip iteratsioonimeetodite üldises teoorias" 1958. aastal.
## Töö Tartu Ülikoolis
*    1958–1960 vanemõpetaja matemaatilise analüüsi kateedris.
*    1960–1962 dotsent geomeetria kateedris.
*    1962–1993 dotsent arvutusmatemaatika kateedris.
*    1994–1995 arvutusmeetodite korraline professor.
*    Alates 1995. aastast emeriitprofessor. 
Tema töö keskendus numbrilisele analüüsile, eriti iteratsioonimeetoditele ja diferentsiaal- ja integraalvõrrandite lahendamisele.
Juhendas mitmeid matemaatikuid, sh Gennadi Vainikko, kelle kaudu on tal üle 30 akadeemilise “järeltulija”.
Oli oluline kujundaja arvutusmatemaatika arengus Eestis.
Avaldas õpikuid ja teadustöid, mis mõjutasid mitme põlvkonna matemaatikuid ja insenere.
## Isiklikku
Tema isa on Eduard Grünfeldt-Tamme ja õde Anne-Liis Kleesment. 
Tema poeg on Tõnu Tamme.

## Viited
Aivar Hommik

**Aivar Hommik** (sündinud 15. mail 1966 Suure-Jaanis) on eesti kergejõustiklane, maailmameister veteranide klassis.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Suure-Jaani Keskkooli ja 1991. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Sporditreeninguid alustas ta 1977. aastal Meinhard Kirmi õpilasena, ülikoolis treenis ta Martin Kutmani, Fred Kudu ja Henn Vallimäe juhendamisel.

Alates 1991. aastast on ta töötanud kehalise kasvatuse õpetajana Viljandi Jakobsoni Koolis (varem Jakobsoni-nimeline Viljandi 1. Keskkool ja aastatel 1995–2012 Jakobsoni Gümnaasium).
 
Hommik on Eesti koondises võistelnud aastatel 1987–2004 26 korral. Tema isiklikke rekordeid: kümnevõistluses 7490 (1994), kõrgushüppes 2.05 (1988) ja teivashüppes 5.12 (1990). Talle anti 1989. aastal NSV Liidu meistersportlase nimetus.

## Võidetud medalid
Ta võitis teivashüppes veteranide klassis 2013. aastal MM-i kulla ning 2004. aastal EM-i ja 2012. aastal sise-MM-i hõbeda. 1989. aasta NSV Liidu ametiühingute meistrivõistlustel kümnevõistluses võitis ta hõbemedali.

Eesti meistrivõistlustel on ta võitnud aastatel 1988–2003 teivashüppes 3 kulda (1 hallis), 8 hõbedat (5 hallis) ja 9 pronksi (5 hallis), kümnevõistluses 2 hõbedat ja 3 pronksi, seitsmevõistluses 1 hõbeda ning kolmikhüppes 1 pronksi. Ta on tulnud kolmel korral teatejooksudes Eesti meistriks.

## Tunnustus
*2013 – Viljandi linna spordipreemia

## Viited
Shūnan

**Shūnan** (jaapani 周南) on linn Jaapanis Yamaguchi prefektuuris. Asub Honshū lõunaosas. Piirneb lõunas Jaapani Sisemerega ja põhjas Shimane prefektuuriga. Linna kogupindala on 656,29 km² ja seal elas 1. veebruari 2026 seisuga 129 137 inimest. 

Shūnan moodustati 2003. aastal Tokuyama ja Shinnan'yō linna ning Kumage ja Kano alevi liitmise teel. Tokuyama sai linnaõigused 1935. aastal.

Shūnanis on suured rasketööstuse ja keemiatööstuse ettevõtted.

## Viited

## Välislingid
*Shūnani koduleht
Marko Koks

**Marko Koks** (sündinud 11. septembril 1975 Viljandis) on eesti käsipallur ja treener.

Ta on lõpetanud 1993. aastal Viljandi 5. Keskkooli ja 2008. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ta hakkas käsipalli mängima 1987. aastal Lembit Nelke juhendamisel. Mängijana on ta võitnud Viljandi HC meeskonnas Eesti meistrivõistlustel 1997., 1998., 2003. ja 2012. aastal pronksi. Ka on ta kuulunud Eesti koondisse (1998–2008).

Ta on töötanud Viljandi Spordikoolis käsipallitreenerina (2001–2008) ja Heimtali Põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana (2008–2012).
 
2012. aastast on Koks Viljandi HC meeskonna peatreener. Tema meeskond on Eesti meistrivõistlustel võitnud 2016., 2022., 2023. ja 2025. aastal hõbeda ning 2014., 2015., 2017., 2018. ja 2024. aastal pronksi. 2014. ja 2022. aastal tuli meeskond Eesti karikavõitjaks ning 2022. aastal võitis Balti liiga.

Koks on olnud aastatel 2010–2015 Eesti juunioride koondise abitreener ja 2016. aastast selle peatreener. Talle on antud käsipallitreeneri 7. kutsetase (2018) ja Euroopa Käsipalliliidu (EHF) meistertreeneri litsents (2014). 2013. aastast on ta Viljandi Käsipalliklubi HC MTÜ juhatuse liige.

## Tunnustus
*2015 – Viljandi linna spordipreemia

## Viited
Aserbaidžaani välisministeerium

**Aserbaidžaani välisministeerium** (aseri keeles *Azərbaycan Respublikasının Xarici İşlər Nazirliyi*) on Aserbaidžaani Vabariigi välisasjade eest vastutav ministeerium. See asutati aastal 1918 ning taastati pärast Nõukogude aja lõppu aastal 1991.

## Vaata ka
* Aserbaidžaani välisminister
* Aserbaidžaani – Euroopa Liidu suhted
* Aserbaidžaani – GUAM-i suhted
* Aserbaidžaan ja ÜRO
* Aserbaidžaani – NATO suhted
* Aserbaidžaani – OIC-i suhted

## Välislingid
* Koduleht
Helmuth Plessner

**Helmuth Plessner** (4. september 1892 Wiesbaden – 12. juuni 1985 Göttingen) oli saksa-juudi filosoof ja sotsioloog. 

Ta tegevusalaks oli filosoofiline antropoloogia.

Ta oli mõjustatud Jakob von Uexkülli teoreetilisest bioloogiast.

## Viited
Ahto Raska

**Ahto Raska** (sündinud 13. detsembril 1977 Viljandis) on Eesti maadleja, treener ja omavalitsuspoliitik.

Ta on lõpetanud 1996. aastal Eesti Spordigümnaasiumi ja 2005. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Maadlema hakkas ta 1989. aastal Viljandis Aarne Kõivu juhendamisel. Ta saavutas vabamaadluses juunioride MM-il 1997. aastal 26. ja juunioride EM-il 1995. aastal 21. koha. Täiskasvanute klassis MM-il 2002. aastal sai ta 17. ja 2003. aastal 27. ning EM-il 1997. aastal 17., 1998. aastal 19., 1999. aastal 18., 2002. aastal 15. ja 2003. aastal 13. koha. Üliõpilaste MM-il 2002. aastal ja 2004. aastal saavutas ta 4. koha. 

Eesti meistriks on Raska tulnud vabamaadluses 17 korda (1993–1999, 2001–2009, 2012), lisaks ka 2006. aastal rannamaadluses. 

Ta on töötanud aastatel 2007–2008 Helsingis maadlustreenerina, aastatel 2008–2020 oli ta Soome vabamaadluse naistekoondise peatreener. Ta on osalenud treenerina olümpiamängudel. Alates 2020. aastast on ta Viljandi Spordikooli maadlustreener ja 2022. aastast ühtlasi Eesti naistemaadluse koondise peatreener. Tema õpilasi: Petra Maarit Olli, Epp Mäe.

## Omavalitsuspoliitikuna
Raska kuulub Isamaa Erakonda. 2025. aastal valiti ta Viljandi Linnavolikokku.

## Tunnustus
*Eesti parim vabamaadleja (2002, 2004)
*Eesti spordipreemia (2016)

## Viited
Chevrolet Camaro (esimene põlvkond)

**Esimese põlvkonna Chevrolet Camaro** on muskelautomudeli Chevrolet Camaro esimene põlvkond, mida tootis aastatel 1966–1969 Ameerika Ühendriikide autotootja Chevrolet. See ehitati uudsele tagaveolisele General Motorsi F-platvormile. See on kaheukseline ning valmistati nii kabriolette kui metallkatusega versioone. Standardne oli 6-silindriline ridamootor, kuid võis valida ka V-8-mootori.

Peaaegu kõik selle põlvkonna Camarod pandi kokku Ohios ja Californias. Vähemal määral mudeleid valmis tehastes Filipiinidel, Belgias, Šveitsis, Venezuelas ja Peruus.

## Viited