open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Seiklusfilm

**Seiklusfilm** on mängufilmižanr, mille süžee on köitev ja sisaldab reisimist. Tüüpilises seiklusfilmis on peategelane, kes peab mingi eesmärgi saavutamiseks oma kodust või harjumuspärasest paigast kaugele ära minema. Tegevuspaikadel on seiklusfilmis suur roll, vahel sama suur kui filmitegelastel endil.

Seiklusfilmi tegevus toimub enamasti eksootilistes paikades. Süžee on enamasti seotud uue kogemuse ja tundmatu avastamisega. Filmi tegelased on tavaliselt uljad ja julged inimesed. Tegemist võib olla eepilistele ja ajaloolistele filmidele iseloomulike lahendustega (kus kangelased on sageli julged, altruistlikud, patriootilised inimesed, kes tegutsevad oma ideaalide nimel), kadunud kontinentide otsimise, džungli- ja kõrbefilmidega, aardejahiga, katastroofide, otsingute ja avastamisega, võitlusega vabaduse eest ja vallutajate vastu, püüdega aidata taastada õiglust ja mõistlikku ühiskonnakorraldust jms.

Seiklusfilm sarnaneb märulifilmile selle poolest, et luuakse tegevusrohke ja energiline kogemus filmivaatajale. Erinevalt mängufilmist ei panda seiklusfilmis suurt rõhku vägivallatsemisele ja kaklemisele, selle asemel suudab seiklusfilm olla elav läbi reiside, vallutuste, uurimisretkede, impeeriumide loomise ning heitluste ja olukordade, millele peategelastel, päris ajaloolistel isikutel või protagonistidel vastu astuda tuleb.

Seiklusfilmide sihtrühmaks olid alguses mehed, seetõttu kasvas aastate jooksul välja suuri meeskangelastest staare. Need julged, altruistlikud kangelased võitlesid sageli oma uskumuste nimel, pidasid vabadusvõitlust või võitlesid ebaõiglusega. Tänapäeva seiklusfilmid, millest mõned on olnud edukad menufilmid, on ristanud erinevate filmide tegelasi ja lisanud leidlikke märulikangelasi, paljud neist naised.

## Vaata ka

* Mängufilm
* Märulifilm
* Eepiline film
* Ajalooline film

## Viited


## Välislingid
* Adventure Films. Filmsite
Eluloofilm

**Eluloofilm** on draamafilmide ja ajaloofilmide alafilmižanr, mis käsitleb olulise või ajaloolise isiku (ka grupi) elukäiku ja tegemisi. Ajaloolistes eluloofilmides vahepeal moonutatakse tõde ja räägitakse isiku elukäigust hajusa täpsusega.

Suured eluloofilmid ristuvad mitmete žanridega, kuna see oleneb sellest, kelle eluloofilmiga on tegemist - kuulus kurjategija, poliitik, usujuht, helilooja, meelelahutaja, seikleja, maadeavastaja, kirjanik, leiutaja, arst, laulja, sõjakangelane, sportlane vms. Enamasti pööratakse nendes filmides suuremat tähelepanu suurematele sündmustele (sõjaaeg, poliitiline või sotsiaalne olustik), mis inimese ümber käivad samal ajal kui tema ise tõuseb au ja kuulsuse sisse. Mõned filmid alustavad inimese lapsepõlvest, teised jällegi keskenduvad täiskasvanu eas tehtud saavutustele.

Eluloofilmide saavutasid oma suurima populaarsuse 1930. aastatel, aga on tänapäevani silmapaistvad teosed filmimaailmas.

## Vaata ka

* Ajaloofilm
* Draamafilm
* Mängufilm

## Viited
Sõjafilm

**Sõjafilm** on film, milles kujutatakse sõjasündmusi, peamiselt maal, vees ja õhus toimuvat lahingutegevust. Nendes filmides käsitletakse sõjaga seotud õudust ja kannatusi ning tegelik lahingutegevus on kas peamine või taust filmi tegevusele.

Tüüpilised märulisuunitlusega sõjafilmi süžeed on kogemus ja põgenemine sõjavangilaagrist, allveelaevalahing, spionaaž, isiklikud vägiteod, põrgulikud sõjajõhkrused, tulevahetus õhus, rasked läbielamised kaevikus, meestevaheline vennastumine ja seiklused sõja ajal. Neis filmides on nii lahingu-, ellujäämis- kui ka pääsemislugusid, jutte vapratest ohverdustest ja heitlustest, sõja mõttetuse ja ebainimlikkuse käsitlemist, näiteid sõja mõjudest ühiskonnale ning sügavaid avastusretki moraalsetes ja inimlikes probleemides.

Sõjafilme on paljudes žanrites, need võivad olla märuli- või seiklusfilmid, draamad, armastusfilmid, mustad komöödiad, õudusfilmid, eepilised ajaloofilmid, vesternid vms žanrist filmid.

## Vaata ka

* Mängufilm

## Viited
Põnevusfilm

**Põnevusfilm** ehk **põnevik** on mängufilm, mis pakub vaatajale põnevust ja kaasaelamisvõimalust, kutsub vaatajas esile intensiivse erutuse ning tekitab vaatajas rahutut ootust ja närvesöövat pinget. Nende filmide narratiiv on fokuseeritud põnevusel, mis tuleneb sellest, tegelane või tegelaste grupp on ohtlikus olukorras, millest pääsemiseks on vaja juhuslikku saatuse pööret. Põneviku teemaks on sageli poliitiline vandenõu, terrorist, süütu süüdistatava põgenemine, mõrvani viiv armukolmnurk või psüühikahäiretega tegelased.

Põnevusfilmid on enamasti žanrihübriidid (näiteks märulipõnevik, kriminaalpõnevik, vesternipõnevik vms).

## Viited
Rotten Tomatoes

**Rotten Tomatoes** on Ameerika Ühendriikide päritolu televisiooni- ja filmiarvustusi koondav veebileht. 

Ettevõte asutasid 1998. aasta augustis kolm California Ülikooli Berkleys bakalaureusetudengit: Senh Duong, Patrick Y. Lee ja Stephen Wang. Kuigi nimi "Rotten Tomatoes" ('mädanenud tomatid') on seotud publiku kombega loopida mädanenud tomateid, kui neile kehv lavastus ei meeldi, tuli algne inspiratsioon hoopiski Kanada filmi "Léolo" (1992) stseenist, kus näidati tomateid.

Alates 2010. aasta jaanuarist on Rotten Tomatoesi omanikfirma Flixter, mille omakorda omandas Warner Bros. 2011. aastal. Veebruaris 2016 müüdi Rotten Tomatoes ja selle emasait Comcasti Fandangole. Warner Bros. säilitas vähemusosaluse liitunud üksustes, sealhulgas Fandangos.
Rahuleping

**Rahuleping** (ka **rahulepe**) on leping kahe või rohkema üksteise suhtes vaenuliku osapoole, tavaliselt riikide, vahel, mille põhjal lõpetatakse sõda ning taastatakse sõdinud osapoolte vahel normaalsed suhted. See erineb vaherahust, mis on leping sõjategevuse peatamiseks, alistumisest, millega nõustub ühe poole armee relvadest loobuma, ning relvarahust, mille puhul võitluse osapooled lepivad üksteisega kokku ründetegevuse peatamises ajutiselt või alatiselt.

## Viited
Friedrich von Grote

**Friedrich von Grote** (2. detsember (vkj) 1768 Riia − 30. september (vkj) 1836 Eriņi) oli Liivimaa rüütelkonnategelane. Liivimaa maamarssal aastatel 1830−1833 ja Liivimaa maanõunik 1833−1836.

## Elulugu
Pärit Riia kaupmehesuguvõsast. Tema isa Riia kaupmees ja Suure Gildi vanem Adam Heinrich Grote (1735−1817) omandas 1775. aastal Püha Rooma keisrilt aadliseisuse. Tema ema Anna Margaretha Barber (1744−1825) põlvnes raeperekonnast. Friedrich immatrikuleeriti 1785. aastal Göttingeni ja 1787. aastal Leipzigi ülikooli, kus tudeeris õigusteadust. Pärast stuudiumi lõppu reisis Euroopas ringi. 

Naasis seejärel kodumaale ja astus Venemaa sõjaväeteenistusse. Teenis kaardiväehusaaride väeosas ja läks erru korneti auastmes. 

Ta oli üks Liivimaa maakrediitseltsi asutajaid, aastatel 1806−1809 oli ta selle ülemdirektsiooni nõunik ja siis kuni 1810. aastani ülemdirektor. 1812. aastal valiti ta Riia kreisisaadikuks, kellena oli ametis 1830. aastani. Järgnevalt oli ta ühe ametiaja Liivimaa maamarssal (1830−1833) ja seejärel 1833–1836 kuni elu lõpuni Liivimaa maanõunik.

## Tunnustus
* Püha Anna ordeni II klass
* Püha Vladimiri ordeni IV klass

## Vaata ka
*Grote

## Viited

## Kirjandus
*Lenz, Wilhelm. *Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 264-265.
*Wolff, Nicolas. *Livland's Landräte und Landmarschälle*. Tartu: K. Matthiesens Buchdruckerei Ant. Ges., 1932. Lk 49-50 https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:386185/334497/page/51.

## Välislingid
*
Filmikool

**Filmikool** on haridusasutus, kus õpetatakse filminduse aspekte, näiteks filmitootmist, filmiteooriat, digitaalmeedia tootmist ja stsenaristikat. Filmi ajaloo kursused ja praktikarohke tehniline õpe on tavaliselt enamiku filminduse õppekavade osaks. Tehniline õpe võib sisaldada kaamera, prožektorite, filmi või video monteerimise vahendite ja tarkvara ning teiste vajalike vahendite kasutamist. Filmikoolid võivad pakkuda ka teletootmise, ringhäälingu, helirežii ja animatsiooni kursusi või õpet.
Riigikohtu üldkogu

**Riigikohtu üldkogu** on Riigikohtu kõrgeim organ, millesse kuuluvad kõik 19 riigikohtunikku. Riigikogu üldkogu vaatab seaduses sätestatud juhtudel läbi kohtulahendeid, teeb presidendile ettepaneku esimese ja teise astme kohtunike ametisse nimetamiseks ja vabastamiseks, lahendab kohtunikueksamikomisjoni ning kohtunike distsiplinaarkolleegiumi otsuste peale esitatud kaebusi, otsustab distsiplinaarasja algatamise Riigikohtu esimehe suhtes ja teavitab sellest Riigikogu ning täidab muid seadusest ja Riigikohtu kodukorrast tulenevaid ülesandeid.

Riigikohtu üldkogu kutsub kokku Riigikohtu esimees, tema ülesandeks on ka istungi juhatamine. Üldkogu on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt 11 riigikohtunikku. Otsusi võetakse vastu lihthäälteenamusega. Juhul, kui hääled jagunevad võrdselt, siis on otsustav esimehe hääl. Neil istungitel, kus ei vaadata läbi kohtulahendeid, võib sõnaõigusega osaleda justiitsminister.

## Viited
Hiina Kommunistliku Partei poliitbüroo alaline komitee

**Hiina Kommunistliku Partei keskpoliitbüroo alaline komitee** (lühidalt **poliitbüroo alaline komitee**) on Hiina Kommunistliku Partei (HKP) kõrgematest ametnikest koosnev komitee. Sellesse on läbi aegade kuulunud seitse kuni üksteist liiget, hetkel seitse. Ametlikult on selle eesmärk poliitikateemaliste arutelude pidamine ning tähtsamatel teemadel otsuste langetamine, kui suurem kogu, Hiina Kommunistliku Partei poliitbüroo, pole kogunenud. Partei konstitutsiooni järgi peab poliitbüroo alalisse komiteesse kuuluma ka partei peasekretär.

Partei konstitutsiooni järgi peaks alalise komitee liikmed valima partei keskkomitee. Tegelikult on see vaid formaalsus, liikmete valimine on aja jooksul muutunud. Mao Zedongi ajal valis Mao isiklikult, kes alalisse komiteesse kuuluvad ja kes mitte. Deng Xiaopingi ajal valisid alalise komitee liikmed kesknõuandekomisjoni nii-öelda kaheksa vanemat. 1990. aastatest valitakse alalise komitee liikmed praeguste ja endiste poliitbüroo ning alalise komitee liikmete poolt mitteametlikel aruteludel ja hääletustel.

Teoorias annab alaline komitee aru poliitbüroole, mis omakorda annab aru suuremalt keskkomiteele. Praktikas on alaline komitee mõlemast *de jure* kõrgemalseisvast kogust mõjukam. Lisaks, kuna Hiinas kehtib üheparteisüsteem, on alalisel komiteel *de facto* seadusandlik jõud. Alalise komitee liikmeskond on nii kohalikus kui rahvusvahelises ajakirjanduses tähtsale kohale tõstetud. Ajalooliselt on alalise komitee funktsioon ja mõjukus varieerunud. Näiteks kultuurirevolutsiooni ajal polnud alalisel komiteel erilist jõudu.

Alalise komitee liikmed on võimuhierarhias rangelt sätestatud. Ajalooliselt on peasekretär (ehk partei esimees) olnud alati esikohal, teiste ametnike ahel on muutunud. Alates 1990. aastatest on järjestus olnud järgmine: peasekretär, peaminister, Riikliku Rahvakongressi esimees, Hiina Rahva Poliitiline Konsultatiivkonverentsi esimees, Distsipliiniinspektsiooni Keskkomisjoni (partei põhilise korruptsioonivastase keha) sekretär, partei sekretariaadi kõrgeim sekretär. Ülejäänud liikmed järgnevad madalamatel astmetel.

## Liikmed 2017–2022 (hierarhiliselt)



## Viited
Kalesninkai vald

**Kalesninkai vald** (leedu keeles *Kalesninkų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 104&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 2064 inimest. Valla keskus on Kalesninkai küla. Vallamaja asub aadressil Parko g. 20, vallavanem on Danuta Vilbik. 

96,1 % valla elanikest on poolakad.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Kwików

**Kwików** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Szczurowa vallas. Kwików asub Brzeskost umbes 20 km põhjas ja Krakówist ligikaudu 52 km idas.

## Viited
Dainava vald (Šalčininkai rajoon)

**Dainava vald** (leedu keeles *Dainavos seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. 

Valla pindala on 55&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 866 inimest. Valla keskus on Dainava küla. Vallavanem on Stanislav Vysockij. 

94 % valla elanikest on poolakad.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Krasne-Lasocice

**Krasne-Lasocice** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Jodłowniki vallas. Krasne-Lasocice asub Limanowast umbes 18,5 km loodes ja Krakówist ligikaudu 35 km kagus.

## Viited
Eišiškėse vald

**Eišiškėse vald** (leedu keeles *Eišiškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 63&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 4436 inimest. Valla keskus on Eišiškėse linn, kus aastal 2011 oli 3416 elanikku. Vallamaja asub aadressil Gegužės a. 19, vallavanem on Miroslav Bogdiun. 

## Viited
Rylowa

**Rylowa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Szczurowa vallas. Rylowa asub Brzeskost umbes 21 km põhjas.

## Viited
Kłaj

**Kłaj** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas, Kłaj valla halduskeskus. Kłaj asub Wieliczkast umbes 17 km idas ja Krakówst ligikaudu 27 km idakagus.

Kłaj on peamiselt Krakówi elanike suvitus- ja puhkuseveetmise koht. Külas asub papp-pakendite vabrik.

## Viited
Łężkowice

**Łężkowice** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas Kłaj vallas. Łężkowice asub Kłajst natuke üle 3 km lõunas ja Wieliczkast umbes 17,5 km idas.

## Viited
Pabarė vald

**Pabarė vald** (leedu keeles *Pabarės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 115&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 1347 inimest. Valla keskus on Pabarė küla. Vallamaja asub aadressil Jundzilo g. 43, vallavanem on Tadeuš Minakovskij. 

85 % valla elanikest on poolakad.

Lisaks küladele on vallas ka üks huutor.

## Viited
EKNK Fookuse kogudus

**Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku Fookus Koguduse** (prantsuse keeles *Estonien Pentecôte Concentrer Congrégation*) koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10.00 ja 12.00 Tallinnas aadressil Paavli 2a.

Koguduse pastorid on Nickholas Michael Puccini, Olivia Autumn Puccini ja Kristin Külm.

## Vaata ka
* Nextstep Piiblikool

## Välislingid
* Koguduse koduleht
Saaroni Baptisti Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Saaroni Baptisti Kogudus** on baptistlik kogudus Kohtla-Järvel.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10.00 aadressil Lille 14, Kohtla-Järve, Ida-Virumaa.

## Välislingid
*Koguduse koduleht
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
*Kohtla-Järve Saaroni Baptistikogudus Facebookis
*Kohtla-Järve Saaroni Baptistikogudus kaardil
Butrimonysi vald (Šalčininkai rajoon)

**Butrimonysi vald** (leedu keeles *Butrimonių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb kagus Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 92&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 1808 inimest. Valla keskus on Butrimonysi küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 5, vallavanem on Vanda Belskaja. 

95,2 % valla elanikest on poolakad.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Budini ejalett

**Budini ejalett** (osmanitürgi keeles  *ایالت بودین*‎ ehk *Eyālet-i Budin*; ungari keeles *Budai vilajet*; serbia-horvaadi keeles *Budimski pašaluk*) oli Osmanite riigi haldusala Karpaatia nõos ja Balkani kõrgendikel aastail 1541–1686. See moodustati Ungari kuningriigi ja Serbia despootkonna keskaegsetest aladest. Halduskeskuseks määrati Budin, mille elanikkonnast moodustasid 17. sajandil enamuse Balkani moslemid.

## Vaata ka

*Osmanite vallutused Ungaris
*Egiri ejalett
*Ujvari ejalett
*Kanije ejalett
*Buda piiramine (1686)
Mystków

**Mystków** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas Kamionka Wielka vallas. Mystków asub Nowy Sączist ligi 6 km idas.

Küla on asutatud 1324. aastal.

## Viited
Gosprzydowa

**Gosprzydowa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Gnojniki vallas. Gosprzydowa asub Brzeskost umbes 10,5 km lõunas.

## Viited
Järvamaa Kristliku Keskuse Kogudus

**Järvamaa Kristliku Keskuse Kogudus** asub Reopalu külas aadressil Kase 1. Kogudust juhib pastor Kenneth Kaasik. 

Koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11.00.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
* JKK YouTube'is
* JKK Facebookis
* JKK Kogudus kaardil
Püha Liiga (1684)

**Püha Liiga** (ladina keeles *Sacra Ligua*) oli Suure Türgi sõja põhjusel Poola-Leedu riigi, Habsburgide monarhia, Veneetsia vabariigi ja Moskva tsaaririigi vahel moodustatud liit. Varssavi rahulepingu järel otsustati peatada Osmanite riigi edasine laienemine Mandri-Euroopas, mis tõi kaasa enneolematuid sõjalisi loovutusi Moreas, Dalmaatsias ja Danuubias. Seda võib tagantjärele pidada nii-öelda neljateistkümnendaks ristisõjaks.
Beauty

**"Beauty"** on mitme raamatu pealkiri:
*"**[[Beauty (Kirwan)|Beauty]]**", James Kirwani raamat
*"**[[Beauty (Scruton)|Beauty]]**", Roger Scrutoni raamat
Nawojowa

**Nawojowa** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas, Nawojowa valla halduskeskus. Nawojowa asub Nowy Sączist ligi 7 km lõunas.

Nawojowa on suvituskoht. Külas asuvad eklektilises stiilis Stadnicki loss, maastikupark ja 19. sajandi lõpus ehitatud kihelkonnakirik.

## Viited
Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku Lasnamäe Vene Kogudus

**EKNK Lasnamäe Vene Kogudus** on Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku (EKNK) kogudus Tallinnas. Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 15.00–17.00 Tallinnas aadressil Toompea 3.

## Välislingid
*Koguduse koduleht
Gerviškėse vald

**Gerviškėse vald** (leedu keeles *Gerviškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 184&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 2192 inimest. Valla keskus on Gerviškėse küla. Vallamaja asub aadressil Šalčios g. 1, vallavanem on Valerijus Ivaška. 

95,3 % valla elanikest on poolakad.

Vallas asuv Stasylose raudteejaam on asula staatusega, aastal 2011 oli seal 79 elanikku.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Danuubia

**Danuubia** on täpsemalt määratlemata maa-ala, mis ääristab Doonau ja selle lisajõgede kaldaid alates Mustast metsast kuni Musta mereni.

## Kirjandus
* Simon Winder, "Danubia: A Personal History of Habsburg Europe" (Kirjastaja: Pan MacMillan; Juuni 2014) ISBN 0330522795
Leluchów

**Leluchów** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas Muszyna vallas. Leluchów asub Slovakkia piiri ääres.

## Viited
Baltoji Vokė vald

**Baltoji Vokė vald** (leedu keeles *Baltosios Vokės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 90&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 1353 inimest. Valla keskus on Baltoji Vokė linn, kus aastal 2011 oli 1101 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 17, vallavanem on Genadij Baranovič. 

63,1 % valla elanikest on poolakad.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
August Kasak (põllumees)

**August Kasak** VR II/3 ((vkj) 14. veebruar / 26. veebruar 1896 Põlgaste vald, Kanepi kihelkond, Võrumaa – 11. märts 1954 Krabi külanõukogu, Antsla rajoon) oli Eesti sõjaväelane (reamees) ja põllumees.

Oli mobiliseerituna I maailmasõjas Venemaa sõjaväes.

Vabadussõjas võitles ta alates 5. detsembrist 1918 3. jalaväepolgu 2. roodus. Osales lahingutes Punaarmee ja Landeswehri vastu Lõuna-Eestis ja Lätis. Lahingus Kurtenhofi jaama (tänapäeval Salaspilsi raudteejaam) juures 1. juulil 1919 üles näidatud vahvuse eest autasustati teda hiljem Vabadusristi II liigi 3. järguga.

Mais 1920 vabastati ta teenistusest. Pidas Võrumaal Vaabina vallas (alates 1939. aastast Linnamäe vallas) Piirisaare talu. Nõukogude ajal oli ta kolhoosis põllutööline.

## Liikmesus
*Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Võru osakonna liige

## Tunnustus
*1920. aasta 14. september – Vabadusristi II liigi 3. järk

## Isiklikku
Tema isa oli Andre Kasak ning ema Leena Kasak (sündinud Vaat).

Ta oli abielus Ella Hankiga (1900–1969) ning neil sündis kolm last: Lilli (abielus Ventsel; 1927–2009), Meinhard (1929–1981) ja Kalev (1939–1949).

## Viited

## Välislingid
*August Kasaku sugupuu
Powroźnik

**Powroźnik** on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas Muszyna vallas. Powroźnik asub Slovakkia piirist ligi 5 km kaugusel.

Powroźnik on turismisihtpunkt ja talispordikeskus.

## Viited
Gailtali Alpid

**Gailtali Alpid** (saksa *Gailtaler Alpen* või *Drauzug*) on mäestik Lõuna-Lubjakivialpides Austrias. See kerkib Drava (*Drau*) jõe ja Gailitali (Edela-Kärnten) vahel ning läbib Ida-Tirooli lõunaosa. Selle läänerühma, mida kutsutakse Lienzi Dolomiitideks (*Lienzer Dolomiten*), loetakse mõnikord selle mäestiku osaks ja mõnikord vaadeldakse seda eraldi.

## Klassifikatsioon

Ida-Alpide Alpiklubi klassifikatsiooni (AVE) järgi jagunevad Gailtali Alpid (nr. 56) *Drauzugi* ja Lienzi Dolomiitide alamrühmadeks, samas kui üldkeeles kehtib katusmõiste *Drauzug* vastupidi kogu Lubjakivialpide mäestikule Drava ja Gaili jõe vahel, sealhulgas Gailtali Alpid ja Lienzi Dolomiidid. Eduard Suessi ja Leopold Koberi järgi tähistasid *Drauzug* või *Drau-[[Sava|Save]]-Zug* traditsioonilises geograafias kogu Lõuna-Lubjakivialpide mäestikku, mis ulatub piki Drava jõge Lienzi Dolomiitidest läänes kuni Karawankideni idas.

Laiast Drava orust lõunas paiknevad Gailtali Alpid loetakse orograafiliselt Lõuna-Lubjakivialpide osaks. Kuid nad kerkivad Periadriaatilisest murrangust põhja pool ja seetõttu ei kuulu geoloogiliselt Lõuna-Alpide mägede hulka. Oma orogeneesi osas esindavad nad lubjakivikatete jäänuseid, mis olid üle Kesk-Ida-Alpide põhja poole liikunud, moodustades Põhja-Lubjakivialpid.

Vaatamata nimele ei koosne Lienzi Dolomiidid dolokivist, ehkki järsk konarlik karstitopograafia sarnaneb Lõuna-Alpide dolokivimitega. Põhjapoolne Latschuri rühm koos Goldecki mäega Spittal an der Drau lähedal ei koosne lubjakivist, vaid on kristalliline aluskorramassiiv.

## Geograafia

100 km pikk mäestik, mis läänes kitseneb, laiub Gaili (lõunas) ja Drava (põhjas) vahel. Gailtali Alpide ja Goldecki mäe vahelises nõos asub kõrgusel 930 m Weißensee järv, kõrgeim suplusjärv Austrias.

### Naabermäestikud

AVE klassifikatsiooni järgi on külgnevad mäestikud:

* Põhjas: Kõrg-Tauerni Ankogeli rühm, Kreuzecki rühm ja Schoberi rühm, Kesk-Ida-Alpide osa
* Loodes: Villgrateni mäed, Kõrg-Tauerni osa
* Lõunas: Karni Alpid ja Karawankid, Lõuna-Lubjakivialpide osa
* Idas: Gurktali Alpid, Kesk-Ida-Alpide osa

### Alljaotused

Gailtali Alpid võib jagada viieks ida-läänesuunaliseks massiiviks, mis on eraldatud orvandite ja Weissensee pikisuunalise oruga:

* Lienzi Dolomiidid, mis ulatuvad u 40 km Kartitschi sadula mäekurust (Sillianist idas) Gailbergi sadulani Oberdrauburgi lähedal (kõrgemad tipud: Große Sandspitze (2770 m), Spitzkofel (2718 m), mõlemad Lienzist lõunas, Gamswiesenspitze (2486 m) ja Lumkofel (2287 m))
* *Drauzug* või päris Gailtali Alpid, mis ulatuvad u 65 km Gailbergi sadulast Drava ja Gaili ühinemiskohani Villachi lähedal:
** Reißkofeli rühm, Gailbergi ja Kreuzbergi sadulate vahel Greifenburgist lõunas (Reißkofel (2371 m), Jaukeni massiiv, kus kõrgeim tipp on Torkofel (2275 m), Spitzkofel (2223 m) ja Sattelnock (2033 m))
** Latschuri rühm, Weissensee ja Drava looke vahel Sachsenburgi lähedal (Latschur, 2236 m)
** Spitzegeli rühm, Weißenseest kagus Kreuzbergi sadula ja Bleiberg Grabeni vahel (Spitzegel, 2119 m)
** Dobratsch või Villach Alp (2166 m), Gailtali Alpide idapoolsed eelmäed koos *Schütti* looduskaitsealaga.
Jašiūnai vald

**Jašiūnai vald** (leedu keeles *Jašiūnų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil.

Valla pindala on 108&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 4509 inimest. Valla keskus on Jašiūnai alev, kus aastal 2011 oli 642 elanikku. Vallamaja asub aadressil Saulėtoji g. 7, vallavanem on Zdislav Mažeiko. 

77,5 % valla elanikest on poolakad.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Heinfelsi loss

**Heinfelsi loss** (saksa: **Burg Heinfels**) on loss Austrias Tirooli liidumaal Heinfelsis. See asub Pusteri orus, Villgrateni oru sissepääsu lähedal. 

Kuigi linna asutasid hunnid 500. aasta paiku, on lossi esmamainitud 1243. aastal. See kuulus Görzi krahvkonnale ja 1500. aastal laiendati seda lääne poole. 1526. aastal piirasid seda Michael Gaismair ja 2000 sõdurit, kes püüdsid piirkonnas katoliku võimu kukutada. Tänapäeval on see eraomanduses.
Roosi tänav (täpsustus)

**Roosi tänav** on tänava nimi järgmistes Eesti asulates:

*Roosi tänav Aespa alevikus
*Roosi tänav Aseri alevikus
*Roosi tänav Jõgeval
*Roosi tänav Jõhvis
*Roosi tänav Keilas
*Roosi tänav Laiuse alevikus
*Roosi tänav Mustvees
*Roosi tänav Narvas
*Roosi tänav Paides
*Roosi tänav Paralepa alevikus
*Roosi tänav Põlvas
*Roosi tänav Pärnus
*Roosi tänav Raasiku alevikus
*Roosi tänav Rakveres
*Roosi tänav Roela alevikus
*Roosi tänav Suure-Jaanis
*Roosi tänav Tallinnas Nõmme linnaosas
*Roosi tänav Tartus
*Roosi tänav Tsirguliina alevikus
*Roosi tänav Tõrvas
*Roosi tänav Valgas
*Roosi tänav Valjala alevikus
*Roosi tänav Vasalemma alevikus
*Roosi tänav Viljandis
*Roosi tänav Võrus
Tartu Kristlik Põhikool

**Tartu Kristlik Põhikool** on Tartus Tammelinnas asuv erakool, kus saab omandada põhiharidust. Kool asub aadressil Ööbiku 10a.

Kool on mõeldud eeskätt kristlike perede laste jaoks, kuid vastu võetakse ka teisi soovijaid. Koolis on usuõpetus õppeainena, hommikupalvused ja piiblihommikud kord nädalas. Usuõpetus põhineb apostellikul usutunnistusel. Igas klassis on kuni 12 õpilast.

## Välislingid
*Koduleht
Kibuvitsa tänav (täpsustus)

**Kibuvitsa tänav** on tänava nimi mitmetes Eesti asulates:

*Kibuvitsa tänav Kuressaares
*Kibuvitsa tänav Narvas
*Kibuvitsa tänav Pärnus
*Kibuvitsa tänav Rakveres
*Kibuvitsa tänav Soinaste külas Kambja vallas
*Kibuvitsa tänav Tallinnas Kristiine linnaosas
*Kibuvitsa tänav Tartus
*Kibuvitsa tänav Tabasalu alevikus
*Kibuvitsa tänav Valgas
Eric Kandel

**Eric Richard Kandel** (sündinud 7. novembril 1929) on Austria ja Ameerika neurobioloog. 2000. aastal pälvis ta koos Paul Greengardi ja Arvid Carlssoniga Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.

## Tunnustus
*1988 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks

## Teoseid
*Kandel, Eric R. 1976. *Cellular Basis of Behaviour: An Introduction to Behavioural Neurobiology*. New York: W.H. Freeman & Company.
*Kandel, Eric R. 1978. *A Cell: Biological Approach to Learning*. New York: Society for Neuroscience.
*Kandel, Eric R. 2016. *Reductionism in Art and Brain Science: Bridging the Two Cultures*. New York: Columbia University Press.
Turgeliai vald

**Turgeliai vald** (leedu keeles *Turgelių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb idas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 119&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 2102 inimest. Valla keskus on Turgeliai alev, kus aastal 2011 oli 588 elanikku. Vallamaja asub aadressil Ilgoji g. 4, vallavanem on Eduard Tyškevič. 

85,8 % valla elanikest on kohalikud, kes räägivad poola, vene, valgevene ja leedu segakeelt.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Żegiestów

**Żegiestów** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas Muszyna vallas. Żegiestów asub Slovakkia piiri ääres.

Żegiestów on suvituskoht ja turismisihtpunkt.

## Viited
Kärdla Baptistikogudus

**Kärdla Baptistikogudus** on üks neljast vanimast baptistikogudusest Eestis. Kogudus kuulub Eesti EKB Koguduste Liitu, mille koosseisus on üle 80 koguduse kokku umbes 6000 liikmega. Koguduses toimuvad jumalateenistused, palvekoosolekud, pühapäevakooli tunnid lastele, noorteõhtud, kontserdid ja muud sündmused, mis aitavad kasvada Jumala tundmises ning rõõmustavad südant.

## Välislingid
*Kärdla Baptistikoguduse veebilehekülg
*Kärdla Baptistikogudus EEKB Liidu kodulehel
*Kärdla Baptistikogudus kaardil
Kiik (Fragonard)

**"Kiik"** (prantsuse keeles "L'Escarpolette") on Jean-Honoré Fragonardi õlimaal. Seda peetakse rokokoostiili meistriteoseks ning on Fragonardi tuntuim teos.

## Viited

## Välislingid
Akmenynė vald

**Akmenynė vald** (leedu keeles *Akmenynės seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb idas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 54&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 822 inimest. Valla keskus on Akmenynė küla. Vallamaja asub aadressil Senoji g. 3, vallavanem on Eduard Tyškevič. 

98,4 % valla elanikest on poolakad.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
EEVL Haapsalu Kogudus

**EEVL Haapsalu Kogudus** on registreeritud 19. aprillil 1992, siis kandis kogudus nime **Haapsalu Vabakirik**. 1993. aastal muudeti nimi: **Haapsalu Täisevangeelne Vabakogudus** ja kogudus kuulub sellest ajast Eesti Evangeelsete ja Vabakoguduste Liitu. 2005. aastast on koguduse nimi **Eesti Evangeelsete- ja Vabakoguduste Liidu Haapsalu Kogudus**.

## Välislingid
*Koduleht
Gail

**Gail** (sloveeni: *Zilja*, itaalia: *Zeglia*) on jõgi Lõuna-Austrias, Drava suurim parempoolne lisajõgi.

## Nimi

Nimi *Gail* arenes vanaülemsaksakeelsest sõnast *Gîla*, mis omakorda tekkis vormist **Gīla* (mis oli ka sloveenikeelse nime *Zilja* allikas). Tõenäoliselt on see nimi substraadi päritolu, Rooma-eelsest ajast piirkonnas. Arvatakse, et see nimi pärineb Rooma-eelsest sõnast **gai̯li̯a* (indoeuroopa tüvi **gʰoi̯lo-*), tähendusega 'vahutav (vesi), võimas'. 1090. aasta dokumendis on jõgi dokumenteeritud kui *Gila*. Sloveenikeelset nime *Zilja* tsiteeritakse ka seetõttu, et Gaili alumine org on Kärnteni sloveenide traditsiooniline asuala ja eristuva Gaili oru murde keelepiirkond.

## Kulg

Jõe lähe asub Kartitschi sadulast ja Pusteri orust idas Tirooli Obertilliachi vallas. See voolab läänest itta läbi Lõuna-Lubjakivialpide, Gailtali Alpide (põhjas) ja Karni Alpide (lõunas) vahelt. Jõgi jõuab Kärnteni liidumaale Lesachtalis ja voolab Kötschach-Mauthenist alla järskude nõlvadega laiemasse Gaili orgu *(Gailtal)* paralleelselt Itaalia ja Sloveenia piiridega. Slizza *(Gailitz)* lisajõega Arnoldsteinis ühinemise järel suubub Gail Lääne-Karawankide mäestiku all Maria Gaili küla (Villachi linna osa) lähedal Drava jõkke.

Pärast 1348. aasta Friuli maavärinat mattus jõe kulg Villachi lähedal suure maalihke alla, põhjustades ulatusliku üleujutuse. 10 km pikkune kivilaviini piirkond *(Schütt)* on Dobratschi mäe järskudel nõlvadel Arnoldsteinist põhjas endiselt märgatav.

Kui jõe ülemjooksu kulg on säilitanud suuresti oma loodusliku oleku, on rannalindude nagu vihitaja, vesipapp ja jõgivästrik elupaik, siis suuri Gaili alumise oru osi on alates 1870. aastatest järk-järgult reguleeritud. Viimasel ajal on mõned lõigud taastatud. Nüüdisajal ulatub forellivöönd kuni Hermagorini 17 liigiga, nende seas harilik pardkala, harilik kõhrsuu ja haruldane suffia.

## Lisajõed

* Gössering (vasakult)
* Slizza (paremalt)

## Omavalitsused
Kaneelpruun

**Kaneelpruun**, **kaneelivärvi** või **kaneelikarva** on üks pruunidest värvitoonidest, kaneeli värvi mahe, kergelt tuhm pruun värvus, mis võib kalduda toonilt punaka poole.

Värvinimetust kasutatakse tekstiilide ja lõngade värvuse kirjeldamiseks moes ning sisekujunduses. Juuksevärvust võidakse nimetada kaneelpruuniks, selles toonis toodetakse ka juuksevärve.

## Pildid

Canelle Cinnamomum burmanni Luc Viatour.jpg|Kaneelikoor ja kaneelipulber
Cinnamon roll buns fresh from the oven, March 2010.jpg|Kaneelisaiad
Hapalopilus rutilans 907686.jpg|Kandseen kaneelpruunik on heledat kaneelpruuni värvi
Poecile cinctus, Ivalo, Finland 1.jpg|Kaneelpruuni seljaga taigatihane
John sofa.jpg|Kaneelivärvi baski lambakoer
Ocicat kanelsilverspotted.jpg|Kaneelivärvi täppidega ookerkass


## Karvavärvusena
Värvinimetust "kaneelpruun" kasutatakse ka karvavärvuse kirjeldamiseks mõnedel koera- ja kassitõugudel (tšau-tšau, idamaised kassitõud nagu ookerkass, lühikarvaline orientaal, birma kass jm) ja tuhkrutel.

## Viited
Zabrzeż

**Zabrzeż** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Nowy Sączi maakonnas Łącko vallas. Zabrzeż asub Dunajeci jõe paremal kaldal, Slovakkia piirist umbes 14 km kaugusel, Nowy Sączist ligikaudu 23 km lääneedelas.

Küla on esmamainitud 1312. aastal.

## Viited
Tartu Kristlik Risttee Kogudus

**Tartu Kristlik Risttee Kogudus** on baptistlik kogudus Tartus, mille koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11.00 aadressil Kaunase pst 9a.

## Välislingid
*Koguduse koduleht
*Risttee Kogudus EEKB Liidu veebilehel
*Tartu Kristlik Risttee Kogudus kaardil
Felix Moori tänuauhind

**[[Felix Moor|Felix Moori]] tänuauhind** on eraalgatuslik auhind tunnustuseks missioonitundliku loova töö eest eestikeelsel kultuurimaastikul.

Auhinna algatas 2012. aastal Mart Relve. 

### Laureaadid

* 2012 Hannes Valdma (postuumselt) – raadiomehele, loova ja kompromissitu töö eest Eesti Raadios aastatel 1962–2008 (postuumselt).
* 2013 Tiia Teder – Klassikaraadio asutajaliige, esimene ja seni ainus peatoimetaja.
* 2014 Vilhard Pilvisto – kauaaegne raadio heliinsener, innukas ja meisterlik kultuuripärandi talletaja. 
* 2014 Mari Tarand – tuntud raadioesineja, eesti keele ja meele pühendunud kandja ning vahendaja.
* 2015 Heli Pikk – rahvusringhäälingu arhiivide juhataja, kultuurimälu kauaaegne vastutustundlik säilitaja ja hoidja.

## Viited
Šalčininkai vald

**Šalčininkai vald** (leedu keeles *Šalčininkų seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb lõunas ja idas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 145&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 10 143 inimest. Valla keskus on Šalčininkai linn, kus aastal 2011 oli 6358 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 30, vallavanem on Miroslav Neverkevič. 

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Allan Laur

**Allan Laur** (21. september 1945 – 18. august 2004) oli eesti usutegelane. 

Ta on olnud nelipühi kiriku juht ja Tallinna koguduse vanempastor, mentor ja Eesti usuelu integreerija, oikumeenilise töö eestvedaja Eesti Kirikute Nõukogus ja Eesti Evangeelses Alliansis. Ta aitas kaasa Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku loomisele.

## Elulugu
Allan Laur sündis Rootsis Hiiumaalt pärit sõjapõgenike pere lapsena. Ta teenis algul Rootsis, seejärel Kanadas. Mõni kuu enne Eesti taasiseseisvumist tuli ta koos oma perekonnaga kodumaale. Siin alustas Allan Laur Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku loomist.

## Kuidas inimesed teda mäletavad
Allan Lauri mäletavad teda tundnud inimesed võimeka ja inspireeritud organisaatori ja kirikujuhina. Kolmeteistkümne aasta vältel, mis Allan Laur sai veeta pagulusest naasmise järel kodumaal, juhtis ta terve uue kiriku, kristliku nelipühikiriku ülesehitamist ja oli ka ise tunnistajaks oma töö viljale, koguduste tekkele ja kasvule.

Allan Laur oli tähelepanuväärne inimene ka Eesti oikumeenias.

Tema eestvõttel ja juhtimisel sai uuemast evangelikaalsest ja karismaatilisest liikumisest, mida nelipühikirik esindab, osa Eesti oikumeenilisest liikumisest. Paljuski tõi just Allan Lauri oikumeeniline avatus kristliku nelipühikiriku Eesti Kirikute Nõukogu liikmeskonda. 

Allan Lauri matusetalitus toimus 28. augustil 2004 EELK Tallinna Kaarli kirikus, ta maeti Metsakalmistule.
Zasadne

**Zasadne** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Limanowa maakonnas Kamienica vallas. Zasadne asub Limanowast umbes 16,5 km edelas ja Krakówist ligikaudu 60 km lõunakagus.

## Viited
Przytkowice

**Przytkowice** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas Kalwaria Zebrzydowska vallas. Przytkowice asub Wadowicest ligi 15 km idas ja Krakówi kesklinnast umbes 24 km edelas.

Przytkowice on suvituskoht. Külas valmistatakse jalatseid ja jalatsite aksessuaare.

## Viited
Telesaade

**Televisioonisaade** (ka **telesaade** või **saade**) on mistahes sisuga saade, mis on toodetud televiisoris vaatamiseks ning mida edastatakse üle õhu või läbi satelliit- või kaabeltelevisiooni, välja arvatud telereklaamid ja treilerid, mida näidatakse tavaliselt telesaadete vahele. Televisioonisaadete järjekord on enamasti ette planeeritud saatekavas, mis ilmub elektroonilistes ja teistes telekavades, kuid sageli võimaldavad voogedastusteenused vaadata saateid igal ajal. Televisioonisaate sisu luuakse eri meetoditel, näiteks salvestatakse saade telestuudios, animeeritakse või toodetakse filme ja sarju. Saated, mida ei toodeta telestuudios, on tavaliselt lepingu või litsentsiga produktsioonifirmade poolt valmistatud.

Televisioonisaateid saab vaadata: otse (reaalajas), vaadata salvestatud saadet hiljem salvestamisvõimalusega digiboksist või vaadata järelvaatamisest läbi digiboksi või interneti.

## Vaata ka

* Raadiosaade
* Telesaadete loend
Voogedastusteenus

**Voogedastusteenus** on tellimuspõhine teenus, mis võimaldab filmide ja telesaadete voogedastamist. Enamasti osutavad seda teenust suured filmistuudiod.

Voogedastus on alternatiiv faili allalaadimisele, mille puhul tuleb lõppkasutajal kätte saada terve fail enne, kui ta seda vaadata või kuulata saab.

Kliendil või lõppkasutajal on võimalik mängida videot enne, kui terve fail on edastatud, läbi meediumipleieri, arvuti, nutiseadme või nutiteleri. Kasutajatel on vaja internetiühendust video voogedastamiseks või allalaadimiseks. Kasutajatel, kellel ei ole sobivat riistvara või tarkarasüsteemi, ei pruugi olla võimalik teatud sisu voogedastada ja alla laadida.

## Vaata ka
* Voogedastus
Grenfell Toweri tulekahju

**Grenfell Toweri tulekahju** oli 14. juunil 2017 Londoni Grenfell Toweri korterelamus puhkenud tulekahju, milles hukkus 72 inimest. 

Tulekahju puhkes öösel kella ühe paiku ning selle põhjustas hoone neljanda korruse korteri külmkapp. Korteriomanik andis põlengust teada kell 0.54 ja esimesed päästjad saabusid maja juurde viis minutit hiljem. Tulekahju levis varsti hoone välisküljele ning hakkas seal väga kiiresti levima. Teadlased arvavad, et ilmselt tekkis maja seina ja välisvooderduse vahele nn korsten, mis juhtis leegid mööda seina üles. Kell kaks öösel kuulutas Londoni päästeteenistus välja suurõnnetuse häire. Leegid levisid vähem kui tunniga hoone kõigile neljale küljele ja kell pool viis hommikul põles üle 100 korteri.

Grenfell Toweri kustutamisel osales üle 250 päästetöötaja 70 päästeautoga üle kogu Londoni. Tulekahju kuulutati kustutatuks umbes 60 tundi pärast põlengu algust.

Tulekahjus hukkus 72 inimest ja 74 sai vigastada. See oli Suurbritannia ohvriterohkeim elumaja põleng pärast II maailmasõda. Juulis 2017 teatati, et hoone lammutatakse ja lammutustööde tähtaeg oli 2022. aastal.

1700-leheküljeline aruanne tulekahju ja selle põhjuste kohta avaldati 2024. aasta 4. septembril.

## Viited

## Välislingid
* Grenfell Tower Inquiry. BBC News, 4. IX 2024
Tapa Elava Usu Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Tapa Elava Usu Kogudus** on baptistlik kogudus Tapal.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 13:30 aadressil Kesk 11, Tapa, Lääne-Virumaa. Koguduse pastor on **Mihkel Kivisild**.

## Välislingid
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
*Tapa Elava Usu Kogudus kaardil
Tõrva Immanueli Kogudus

**Eesti EKB Koguduste Liidu Tõrva Immaanueli Kogudus** on baptistlik kogudus Tõrvas ning kuulub Eesti EKB Koguduste Liitu. Tõrva Immaanueli Koguduse juht on pastor Margo Meri.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 15.00 Tõrvas aadressil Aia 6.

## Välislingid
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu veebilehel
*Tõrva Immaanueli Kogudus Facebookis
*Tõrva Immaanueli Kogudus kaardil
Tapa Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Tapa Baptistide Kogudus** on baptistlik kogudus Tapal.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11:00 aadressil Kooli 1, Tapa, Lääne-Virumaa. Koguduse pastor on **Artur Klimov**

## Välislingid
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Narva Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Narva Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus** on baptistlik kogudus Narvas.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10:00 aadressil Rakvere tänav 13, Narva, Ida-Virumaa. Koguduse pastor on **Pavel Vezikov**.

## Välislingid
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Jõgeva Baptistikogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Jõgeva Baptistikogudus** on baptistlik kogudus Jõgeval.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11:00 aadressil Kesk 15, Jõgeva, Jõgevamaa. Koguduse pastor on **Viljar Roosimaa**.

## Välislingid
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Barwałd Średni

**Barwałd Średni** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas Kalwaria Zebrzydowska vallas. Barwałd Średni asub Wadowicest umbes 7,5 km idas ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 33 km edelas.

24. novembril 1944 toimus Barwałd Średnis rongiõnnetus. Kokku põrkasid reisirong ja Saksa sõjaväerong. Hukkus 130 inimest.

## Viited
Dieveniškėse vald

**Dieveniškėse vald** (leedu keeles *Dieveniškių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb läänes, lõunas ja idas Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 207&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 2115 inimest. Valla keskus on Dieveniškėse alev, kus aastal 2011 oli 720 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 8, vallavanem on Česlava Marcinkevič. 

79,6 % valla elanikest on poolakad.

Valla kohta on esimesed teated XVI sajandi keskpaigast.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Egiri ejalett

**Egiri ejalett** (osmanitürgi keeles *ایالت اگیر* ehk *Eyālet-i Egīr‎*; ungari keeles *Egri ejálet*; serbia keeles *Јегарски ејалет* ehk *Jegarski ejalet*) oli Osmanite riigi haldusala Karpaatia nõos ja selle kõrgendikel aastatel 1596–1687. See moodustati Ungari kuningriigi keskaegsetest aladest, halduskeskusega Egiris.

## Vaata ka
*Osmanite vallutused Ungaris
Kalesninkai

**Kalesninkai** on küla Leedus Šalčininkai rajoonis, Kalesninkai valla halduskeskus. Küla asub Valgevene piiri lähistel.

Kalesninkais on postkontor ja raamatukogu.

## Ajalugu

Aastal 1643 kingiti Kalesninkai mõis karmeliitidele. Aastal 1676 rajasid karmeliidid Kalesninkaisse kloostri ja avasid selle juures kooli. Aastal 1703 ehitasid nad sinna ka kiriku, millest aastal 1707 sai kihelkonnakirik. Aastal 1832 sulgesid tsaarivõimud nii kiriku kui ka kloostri, sealne kihelkond liideti aga Eišiškėse kihelkonnaga. Aastal 1838 lammutati sealne kirik ja viidi üle Raduńi.

Aastal 1906 avati külas venekeelne kool, mis aastal 1919 läks üle poola õppekeelele. Aastal 1957 sai sellest keskkool. Leedukeelne kool avati külas aastal 1915. Aastal 1932 mindi ka seal üle poola õppekeelele. Aastal 1992 taastati seal leedukeelne õpe, kool on põhikooli staatuses.

Aastal 1922 valmis praegune katoliku kiriku hoone.

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.

## Elanikkond


* 212 (1882)
* 270 (1905)
* 371 (1921)
* 464 (1959)
* 560 (1970)
* 550 (1977)

* 587 (1979)
* 601 (1985)
* 637 (1989)
* 618 (2001)
* 639 (2011)


## Tuntud elanikke

*Valdemaras Novickis - Leedu käsipallur
*Vacłaŭ Łastoŭski - Valgevene kirjanik
*Zbigniew Sareło - Poola kirjanik


Kalesninkai.jpg|Kalesninkai
Kalesninkai church 1.jpg|Kalesninkai kirik
Kalesninkai church 4.jpg|Kiriku sisevaade


## Viited

## Välislingid

* Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
*Küla portaalis vietoves.Lt
Kiviõli Vene Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Kiviõli Baptistikogudus** on baptistlik kogudus Kiviõlis.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10:00 aadressil Koidu 15, Kiviõli, Ida-Virumaa. Koguduse pastor on Iurii Sider.

## Välislingid
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Paide Baptistikogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Paide Baptistikogudus** on baptistlik kogudus Paides.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11:00 aadressil Jõe 24, Paide, Järvamaa. Koguduse pastor on Joel Raasik.

## Välislingid
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
*Paide Baptistikogudus kaardil
Poškonysi vald

**Poškonysi vald** (leedu keeles *Poškonių seniūnija*) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šalčininkai rajooni territooriumil. Vald piirneb läänes ja kirdes Valgevene territooriumiga.

Valla pindala on 85&nbsp;km².  2011. aasta seisuga elas seal 787 inimest. Valla keskus on Poškonysi küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 7, vallavanem on Renata Fedotova. 

48,7 % valla elanikest on poolakad, 50,2 % aga leedulased.

Suur osa vallast jääb Dieveniškise regionaalparki.

Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid

## Viited
Võru Baptisti Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Võru Baptisti Kogudus** on baptistlik kogudus Võrus.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10:00 aadressil Karja 27, Võru, Võrumaa. Koguduse pastor on Toivo Teekel.

## Välislingid
*Koduleht
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Narva-Jõesuu Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus "Taassünd"

**Narva-Jõesuu Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus “Taassünd”** on baptistlik kogudus Narva-Jõesuus.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11:00 aadressil Vabaduse 31a, Narva-Jõesuu, Ida-Virumaa. Koguduse pastor on Aleksei Müller.

## Välislingid
*Koduleht
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Zarzyce Małe

**Zarzyce Małe** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas Kalwaria Zebrzydowska vallas. Zarzyce Małe asub Wadowicest umbes 19 km idas ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 23,5 km edelas.

## Viited
Gereon Kopf

**Gereon Kopf** (sündinud 1965) on filosoof.

Ta on õppinud Tübingeni ülikoolis ja Graduate Theological Unionis Berkeleys katoliku teoloogiat ning on saanud doktorikraadi võrdlevate religiooniuuringute alal Temple'i Ülikoolist. Ta on Luther College'i Ida-Aasia usundite ja religioonifilosoofia professor. 

Ta kirjutab Jaapani filosoofiast, budistlikust filosoofiast ja globaalsest filosoofiast. Ta töötab välja "mitme sissepääsuga filosoofiat", mitteessentsialistlikku vaimufilosoofiat ja mitteessentsialistlikku identiteedi kujunemise filosoofiat. 

Ta toimetab 2010. aastast ajakirja Journal of Buddhist Philosophy.

## Publikatsioone
**Beyond Personal Identity*, 2001
*(kaastoimetaja) *Merleau-Ponty and Buddhism*, 2009
*(toim) *Dao Companion to Japanese Buddhist Philosophy*, 2019

## Välislingid
*Tutvustus Luther College'i saidil
*Tutvustus Luther College'i saidil
Viljandi Baptistikogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Viljandi Baptistikogudus** on baptistlik kogudus Viljandis.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11 aadressil A. Maramaa puiestee 1a, Viljandi, Viljandimaa. 
Aastatel 1986–2015 teenis kogudust pastor Aamo Remmel (1936–2023) ja alates 2015. aastast on koguduse pastor Allan Helde (sündinud 1971).

## Välislingid
*Koduleht
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Dainava (Dainava vald)

**Dainava** on küla Leedus Šalčininkai rajoonis, Dainava valla halduskeskus.

Dainavas on põhikool, postkontor, aastal 1992 valminud kabel ja raamatukogu. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

## Elanikkond


* 198 (1921)
* 231 (1959)
* 255 (1970)
* 291 (1979)

* 360 (1985)
* 378 (1989)
* 385 (2001)
* 316 (2011)



Dainava (Šalčininkai), akmuo.JPG|Küla keskus
Dainavos koplyčia (Šalčininkai).JPG|Dainava kabel
Dainava (Šalčininkai), koplyčioje.JPG|Kabeli sisevaade
Dainava (Šalčininkai), mokykla.JPG|Koolimaja


## Viited

## Välislingid

*Küla portaalis vietoves.Lt
Tartu Annelinna Kogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Tartu Annelinna Kogudus** on baptistlik kogudus Tartus.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 10:00 aadressil Annemõisa 2, Tartu, Tartumaa. Koguduse pastor on Enn Palmik.

## Välislingid
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Dąbrówka Morska

**Dąbrówka Morska** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Szczurowa vallas. Dąbrówka Morska asub Wisła paremal kaldal, Brzeskost umbes 19 km põhjas.

## Viited
Kohila Baptistikogudus

Eesti EKB Koguduste Liidu **Kohila Baptistikogudus** on baptistlik kogudus Kohilas.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11.00 aadressil Vabaduse 32, Kohila, Raplamaa. Koguduse pastor on Siilas Kask.

## Välislingid
*Koduleht
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
Käina Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus

**Käina Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Kogudus** on baptistlik kogudus Käinas, mis kuulub Eesti EKB Koguduste Liitu.

Koguduse koosolekud toimuvad pühapäeviti kell 11:00 Mäeltse küla, Hiiumaa. Koguduse pastor on Siim Kask.

## Välislingid
*Info koguduse kohta Eesti EKB Koguduste Liidu kodulehel
*Käina Baptisti Kogudus Facebookis
Uście Solne

**Uście Solne** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Szczurowa vallas. Uście Solne asub Brzeskost umbes 18,5 km põhjaloodes.

Uście Solne sai linnaõigused 1360. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal.

## Viited
Księże Kopacze

**Księże Kopacze** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Szczurowa vallas. Księże Kopacze asub Brzeskost umbes 22 km põhjas.

## Viited