open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rock FM

**Rock FM** on Eesti rokiraadio, mis asutati 2017. aastal pärast Radio Mania tegevuse lõppu.

Radio Mania tegevus kuulutati 1. novembril 2017 lõppenuks, kuna väikese kuulajaskonna tõttu ei olnud raadiojaam enam majanduslikult tasuv. Sky Media raadiogrupp asutas 6. novembril 2017 uue rokkmuusikajaama Rock FM. Sagedus jäi samaks, 88,8 MHz.

Lisaks muusikale on Rock FM-i kavas uudised, ülevaated spordivõistluste tulemustest ning vahepalad, mida esitavad tuntud Eesti koomikud ja näitlejad.

Aastatel 2017–2021 oli jaama programmijuht Meelis Tõrv.

## Sagedused
* Tallinn 88,8 MHz
* Tartu 104,2 MHz
* Pärnu 93,9 MHz
* Viljandi 87,8 MHz
* Narva 103,1 MHz
* Haapsalu 90,4 MHz
* Võru 98,3 MHz
* Kuressaare 107,5 MHz
* Valga 90,8 MHz

## Viited

## Välislingid
* Rock FM-i koduleht
Kirotar

**Kirotar** on eesti perekonnanimi.

Kirotar kanti Elmar-Juhan Kirotari palvel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 346 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kirotar Eestis 48 mehel ja 52 naisel.

*Elmar Kirotar (1899–1985), Eesti diplomaat
*Salme Kirotar (1909–1974), eesti keeleteadlane, Voldemar Kirotari abikaasa
*Voldemar Kirotar (1906–1942), eesti vaimulik
Kivari

**Kivari** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kivari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirpson ja Krootmann. Jaan Kivari palvel kanti Kivari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 260 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kivari Eestis 10 mehel ja 17 naisel.
Madison Mars

**Madison Mars**, kodanikunimega **Madis Sillamo**, on Pärnust pärit Eesti DJ ja produtsent, kes loob elektroonilist tantsumuusikat. 

Ta tegi debüüdi 2016. aastal plaadifirmas Hexagon lugudega "Theme O", "Milky Way" ja "Ready or Not". 

Hiljem on tähelepanu pälvinud looga "Atom", mis on välja antud 2017. aastal Spinnin Recordsis.

## Välislingid
*http://ekspress.delfi.ee/areen/kiivalt-hoitud-saladus-kes-on-madison-mars?id=76422237
*http://publik.delfi.ee/news/muusika/video-voimas-moll-eesti-tousev-klubimuusikataht-madison-mars-tegi-amsterdami-hiigelfestivalil-oma-lavadebuudi?id=76037743
*https://www.edmsauce.com/2017/09/03/madison-mars-atom/
*https://muusikaplaneet.wordpress.com/tag/madison-mars/
Pealelugemine

**Pealelugemine** on audiovisuaalsete teoste helindamise tehnoloogia, mida kasutatakse raadios, videos ja teleülekannetes.

Kasutades näitlejate, diktorite, sünkroontõlkide häält, loetakse kaadrile peale kas tõlge või kommentaarid, jättes originaalhääled ja -tekstid taustal kuuldavaks.
Paul P. Harris

**Paul Percy Harris** (19. aprill 1868 – 27. jaanuar 1947) oli Ameerika Ühendriikide advokaat, esimese Rotary klubi asutaja.

## Viited
Tartu Hansa Rotary Klubi

**Tartu Hansa Rotary Klubi** on heategevuslik organisatsioon, kuhu on koondunud ühiskondlikult aktiivsed naised. Klubi asutati 2004. aastal.

Klubi toetab andekaid noori ja korraldab heategevusüritusi.

Tartu Hansa Rotary Klubi on osalenud kõigi  korraldamisel 2017.–2020. aastal.

## Tunnustus
* 2019 – Vikipeedia sõber

## Viited

## Välislingid
* Noorte Arengu Fond andis üle stipendiumi unistuste täitmiseks
Sini-paelöölane

**Sini-paelöölane** (*Catocala fraxini*) on paelöölase perekonda öölaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi.

Eestis tavaline. Üks Eesti suurimaid liblikalisi.
Valmikud lendavad augustis, septembris ja oktoobri alguses, aktiivsed öösiti. Munetakse ükshaaval puuokstele. Talvitub munadena. Röövikud toituvad haaval, saarel ja teistel lehtpuudel mais ja juunis. Päevaajal röövikud puhkavad toidutaimede okstel. Nukuna mullas kuni 6 nädalat.

2017. aasta sügisel esitati sini-paelöölane üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks.

## Viited

## Välislingid

*
Kodusalu

**Kodusalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kodusalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kempis (Raiküla vallas, 1935. aastal). Hans Kodusalu palvel kanti Kodusalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 137 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kodusalu alla viiel mehel ja 5 naisel.

## Viited
Kempis

**Kempis** on perekonna- ja lisanimi.

*Gus Kempis, Lõuna-Aafrika kriketimängija (1865–1890)
*Joannes Florentius a Kempis, Madalmaade helilooja, Nicolaus à Kempise poeg
*Nicolaus à Kempis, Madalmaade helilooja
*Thomas à Kempis, saksa vaimulik kirjanik, Kristuse jälgedes autor (surnud 1471)

Eestis on perekonnanime Kempis antud Raikküla mõisas Rapla kihelkonnas Harjumaal. 1935. aastal eestistati Kempis Kodusaluks, mis kanti perekonnanimede kaitseregistrisse. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

## Viited
Muusikaline struktuur

**Muusikaline struktuur** ehk **muusika struktuur** ehk **heliehitis** ehk **helikooslus** on muusikas väljaspool aega muusikaliste objektide kõigi seoste kogum. Muusikalise struktuuri üks skeeme on partituur.

Helilooja Iannis Xenakise (1992: 264-266) arvates asub muusikaline struktuur väljaspool aega (*outside time*, *hors-temps*): "[...] struktuurid on olemuslikult väljaspool aega (hors-temps). [...] Muusika paikneb ruumis nii väljaspool aega kui ka ajavoos. Seega, helikõrguste skaalad; kirikulaadide skaalad; kõrgema taseme morfoloogiad: struktuurid, fuugalaadsed arhitektuurid, matemaatilised valemid, mis põhjustavad helisid või muusikat, need on väljaspool aega, nii paberil kui ka meie mälus. [...] Aeg on tahvel, millele on kirjutatud universumi, milles elame meie, nähtused ja nende suhted väljaspool aega. Suhted, mis viitavad arhitektuurilistele struktuuridele, reeglitele." (*[...] the structures, are essentially outside time (hors-temps). [...] Music participates both in space outside time and in the temporal flux. Thus, the scales of pitch; the scales of the church modes; the morphologies of higher levels; structures, fugal architectures, mathematical formulae engendering sounds or pieces of music, these are outside time, whether on paper or in our memory. [...] Time is the blackboard on which are inscribed phenomena and their relations outside the time of the universe in which we live. Relations imply architectural structures, rules.*) https://monoskop.org/images/7/74/Xenakis_Iannis_Formalized_Music_Thought_and_Mathematics_in_Composition.pdf
Paelöölane

**Paelöölane** (*Catocala*) on öölaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi.

Perekonda kuulub umbes 250 liiki.

## Eesti liigid
**Catocala adultera* – ida-paelöölane
**Catocala electa* – roosakas paelöölane
**Catocala fraxini* – sini-paelöölane
**Catocala fulminea* – kollane paelöölane
**Catocala nupta* – puna-paelöölane
**Catocala pacta* – väike-paelöölane
**Catocala promissa* – tamme-paelöölane
**Catocala sponsa* – rüütelöölane
Venus ja Adonis (Poussin)

**"Venus ja Adonis"** on prantsuse kunstniku Nicolas Poussini (1594–1665) teos.

Teose vasakpoolne osa oli kuni XXI sajandi esimese kümnendi lõpuni Metropolitani Kunstimuuseumis, omandati Montpellier' Agglomérationi poolt ja pandi seejärel ühes raamis vaatamiseks välja oma praeguses asukohas.

## Viited
Kiviste

**Kiviste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kiviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kliimann, Steinfeld ja Türk. Georg Kiviste palvel kanti Kiviste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 5 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kiviste Eestis 30 mehel ja 32 naisel.

*Andres Kiviste (sündinud 1953), eesti matemaatik ja metsateadlane
*Einar Kiviste (1906–1986), eesti vaimulik, Georg Kiviste poeg
*Georg Wilhelm Kiviste (1895–1923), eesti vaimulik, Georg Kiviste poeg
*Georg Kiviste (1866–1941), eesti vaimulik

## Viited
Kohava

**Kohava** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kohava uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kochtitski, Kochtitsky, Kohtitski ja Koktiski. Priidu Kohava palvel kanti Kohava perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 265 all. 

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kohava Eestis 18 mehel ja 20 naisel.

*Priit Kohava, eesti metsakorraldaja ja looduskaitsja (1938–2017) 
*Mihkel Kohava, eesti lavastaja (1995–)

## Viited
106 eKr

**Aasta 106 eKr** ehk ab urbe condita DCXLVIII (648).

## Sündmused
* Lucius Cornelius Sulla vangistab Numiidia kuninga Jugurtha ja sellega lõppeb Jugurtha sõda

## Sündinud
* 3. jaanuar – Marcus Tullius Cicero, rooma poliitik ja oraator
* 29. september – Gnaeus Pompeius, rooma poliitik ja väejuht
* umbes sel aastal sündis ka Servius Sulpicius Rufus, rooma oraator ja jurist

## Surnud
* Wei Qing, Vana-Hiina kindral
Koitmets

**Koitmets** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Koitmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kirt, Kops, Kotsmann, Kriegerberg ja Perkmann. Johannes Koitmetsa palvel kanti Koitmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 239 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Koitmets Eestis 7 mehel ja 8 naisel.

*Johannes Koitmets (1891–1974), Eesti farmatseut ja sõjaväelane

## Viited
Kuibõševo rajoon

**Kuibõševo rajoon** (vene keeles *Куйбышевский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Kuibõševo küla.

Rajoon piirneb kirdes Ukraina Luhanski oblastiga, idas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga, lõunas Matvejev Kurgani rajooniga ning läänes ja loodes Ukraina Donetski oblastiga.

Rajooni pindala on 871 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 483, 2009. aastal 14 837 ja 2002. aastal 15 237.

Kuibõševo rajoonis on 34 asulat, mis kuuluvad kolme külaasunduse koosseisu.

## Viited
Hallimäe (perekonnanimi)

**Hallimäe** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Hallimäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ambos, Grauberg, Haller ja Hansen.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hallimäe Eestis 41 mehel ja 38 naisel.

*Roopi Hallimäe (1908–1969), eesti õpetaja, kirjanik ja astronoom

## Viited
Koitsalu

**Koitsalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Koitsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Gutmann, Klimpmann, Köbler, Koika, Kutmann ja Petermann. Jaan Koitsalu palvel kanti Koitsalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 304 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Koitsalu 15 mehel ja 10 naisel. 

*Oskar-Friedrich Koitsalu (1910–1990), Eesti sõjaväelane

## Viited
Koldre

**Koldre** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel anti Koldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kollo ja Kovkin. Valentin Koldre palvel kanti Koldre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 382 all.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Koldre Eestis 10 mehel ja 16 naisel.

## Viited
Liisa Saukas

**Liisa Saukas** (sünninimi **Liisa Bastik**; 15. august 1906 – 5. märts 1997) oli eesti õpetaja.

Aastatel 1940–1941 oli ta Kehtna Algkooli juhataja.

Aastatel 1959–1963 oli ta Tallinna 34. 8-klassilise Kooli õppealajuhataja.

Ta on maetud Liiva kalmistule.

## Tunnustus
*1960 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Viited TLÜ Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumi andmebaasis
David Poisson

**David Poisson** (31. märts 1982 Annecy – 13. november 2017 Nakiska) oli prantsuse mäesuusataja.

Poisson sai pronksmedali kiirlaskumises Schladmingis 2013. aasta maailmameistrivõistlustel.

2010. aasta olümpiamängudel Vancouveris sai ta kiirlaskumises 7. koha.
Q (Star Trek)

**Q** on väljamõeldud tegelane Star Treki ulmemaailmas.

Teleseriaalides "The Next Generation", "Deep Space Nine" ja "Voyager" kehastas teda Ameerika Ühendriikide näitleja John de Lancie.

## Välislingid
* Artikkel Memory Alphas (Star Treki wiki) inglise keeles)
* Sissekanne IMDb-s
Rodionovo-Nesvetaiskaja rajoon

**Rodionovo-Nesvetaiskaja rajoon** (vene keeles *Родионово-Несветайский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Rodionovo-Nesvetaiskaja sloboda.

Rajoon piirneb põhjas Ukraina Luhanski oblastiga, kirdes Krasnõi Sulini rajooniga, idas Oktjabrski rajooniga, kagus Aksai rajooniga, lõunas Mjasnikovi rajooniga, edelas Neklinovka ja Matvejev Kurgani rajooniga ning läänes Kuibõševo rajooniga.

Rajooni pindala on 1547 km². Elanike arv oli 2017. aastal 22 461.

Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooni asulad kuuluvad kuue külaasunduse koosseisu.

## Viited
Auguraud

**Auguraud, augustaja, augulööja, [[komposter (augustaja)|komposter]]** on tavapärane kontoritarve, mida kasutatakse paberisse aukude löömiseks, peamiselt paberi arhiveerimise ja kausta panemise eesmärgil. 

Nahaaugustaja, mille konstruktsioon erineb paberiaugustajast, on mõeldud naha, riide ja õhukese plastiku augustamiseks. Olemas on ka metalliaugustajad. 


File:Einlocher grau (fcm).jpg|Ühe augu augustaja
File:Monsterlocher fcm.jpg|Paksema materjali augustaja
File:Hole punch.JPG|Dokumendiaugustaja (kausta)
Haapsalu Kutsehariduskeskus

**Haapsalu Kutsehariduskeskus** (lühend HKHK) on kutsehariduskeskus Lääne maakonnas Haapsalu lähedal Uuemõisa alevikus. 

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1987, kui asutati **Uuemõisa Ehituskool**. 1990 kolis kool Taeblasse ja uueks nimeks sai **Taebla Kutsekeskkool**. 2005 kolis kool Uuemõisasse ja uueks nimeks sai **Haapsalu Kutsehariduskeskus**.

Aastatel 2010–2022 oli kooli direktor Ingrid Danilov.

Alates 1. juulist 2022 on kooli direktor Riinu Raasuke. 

Samas hoones tegutseb Uuemõisa raamatukogu.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Narva Kutseõppekeskus

**Narva Kutseõppekeskus**, ka **Narva Kutsehariduskeskus** (inglise keeles *Narva Vocational Training Centre*, lühend *NVTC*; vene keeles *Нарвский профессиональный учебный центр*), oli kutsekool Narvas aadressil Kreenholmi tänav 45.

Kool asutati 1. oktoobril 2000 Narva Kutsekeskkooli, Narva Kergetööstuskooli, Narva Kaubanduskooli ja Narva Energeetikute Kooli põhjal. 

20. oktoobriks 2000 lõpetati õppetöö Narva Kaubanduskooli ruumides ja õpilased viidi üle Kergetööstuskooli ühiselamusse loodud tavaõppeklassidesse.

1. septembril 2016 liideti Narva Kutseõppekeskus Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse ja Sillamäe Kutsekooliga.

## Direktorid
* 2000–2004 Ago Silde
* 2004–2012 Margus Ojaots
* 2012–2014 Jüri Sasi
* 2014–2016 Riina Veidenbaum

## Viited

## Välislingid
* Narva Vocational Training Centre (vaadatud 30.06.2020)
Sillamäe Kutsekool

**Sillamäe Kutsekool** (ka **Sillamäe Kutsekeskkool**) oli kutsekool Sillamäel aadressil Tallinna maantee 13. Õppekeel oli vene keel.

Otsus rajada Sillamäele kutsekool tööliste ettevalmistamiseks tehasele Baltijets tehti 1972. aastal. **Sillamäe Kutsekeskkool nr 33** (vene keeles *Городское среднее профессионально-техническое училище №33*) avati 1. septembril 1981.

1. septembrini 1994 kandis see nime **Sillamäe Kutsekool** (vene keeles *Силламяэское профессиональное училище*), 1. septembrini 1996 **Sillamäe Kutsekeskkool**.

2015. aastal oli Sillamäe Kutsekoolis viis õppesuunda: metallide töötlemine, logistika, infotehnoloogia, kokandus ja ehitus. Koolis oli palju erialasid, näiteks arvutiteenindaja, kokk, ehitaja, keevitaja, metallitöötlus ja palju muud. Koolis õppis kokku 800 õpilast.

2015. aastal kutsekooli hoone renoveeriti.

1. septembril 2016 liideti Sillamäe Kutsekool Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse ja Narva Kutseõppekeskusega ning koolist sai Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse Sillamäe õppekoht.

## Õppekavarühmad
* Disain ja käsitöö – 01.09.2013–01.01.2017, 16.02.2016–01.03.2022
* Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia – 01.09.2013–01.01.2017, 16.02.2016–01.03.2019
* Keemiline töötlus – 01.09.2013–01.01.2017, 16.02.2016–01.03.2019
* Mehaanika ja metallitöötlus – 01.09.2013–01.01.2017
* Turismi-, toitlustus- ja majutusteenindus – 31.01.2015–31.01.2021, 03.03.2015–04.02.2021
* Ehitus – 31.01.2015–31.01.2021, 03.03.2015–04.02.2021
* Logistika – 31.01.2015–31.01.2021, 03.03.2015–04.02.2021

## Direktorid
*1981–1982 – Edgar Ganzen
*1982–1995 – Viktor Borsuk
*1995–2016 – Inna Nazarova

## Viited

## Välislingid
* 1 сентября, 15 лет назад Силламяэский вестник, 15.10.1996 (vene keeles, vaadatud 01.07.2020)
* Силламяэское училище вступило в свой 30-й учебный год www.inforing.net, 2011, nr 36 (vene keeles, vaadatud 01.07.2020)
Viljandi Huvikool

**Viljandi Huvikool** on huvikool Viljandis aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 47c.

Kooli ajalugu algab aastast 1946, kui Viljandi Pioneeride Majas hakkasid tegutsema huviringid. 1990 korraldati Viljandi Pioneeride Maja ümber *Viljandi Noorte Huvikeskuseks*. 2008 nimetati kool ümber **Viljandi Huvikooliks**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Valga Kultuurikeskus

**Valga Kultuurkeskus** on asutus Valgas aadressil Kesk tänav 1. Asutus kandis varem nime Valga Kultuuri- ja Huvialakeskus ja toimis nii Valga kultuurielu keskusena kui ka huvihariduse andjana. 

Valga Vallavolikogu otsustas mais 2024, et Valga Kultuuri- ja Huvialakeskuse asemel koonduvad valla kultuurimajad sügisest ühise juhtimise alla ja huvikoolist saab eraldi asutus, mis kannab nime Valga valla huvikeskus.  

Kultuurilkeskuse hoone (tollal nimetati seda kultuurimajaks) avati 5. novembril 1967. 

Aastatel 1999–2001 hoonet renoveeriti ja tehti juurdeehitus.

## Viited

## Välislingid
*Valga Kultuurieskuse koduleht
Eesti Hasartmängude Korraldajate Liit

**Eesti Hasartmängude Korraldajate Liit** on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eestis tegutsevaid hasartmängude korraldajaid. Liidu eesmärk on teostada liikmete ühishuvisid ja koordineerida liikmete tegevust hasartmängude korraldamise alal.

Liikmed:
*Olympic Casino
*Casino Grand Prix
*Triobet
*Olybet
*Online Casino Grand X
*City Casino
*Optibet
*Coolbet
*Paf
*Fenikss Casino

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Finantsplaneerimine

**Finantsplaneerimine** on tegevus, mille käigus selgitatakse välja, kuidas on ettevõttel võimalik saavutada oma strateegilised eesmärgid. Tavaliselt loob firma finantsplaani kohe pärast visiooni sõnastamist ja eesmärkide seadmist. Finantsplaanis kirjeldatakse nii tegevust, ressursse, varustust ja materjali, mis on vajalikud eesmärkide saavutamiseks, kui ka aega, mis selleks kulub.

Finantsplaneerimine hõlmab järgmisi tegevusi:
* ärikeskkonna hindamine;
* visiooni ja eesmärkide kinnitamine;
* eesmärkide saavutamiseks vajalike ressursside väljaselgitamine;
* ressursside hulga kindlaksmääramine (tööjõud, varustus, materjalid);
* iga ressursi kogumaksumuse arvutamine;
* Kulude kokkuliitmine ja eelarve koostamine;
* Eelarvega seotud riskide ja probleemide tuvastamine.

Finantsplaneerimine on iga organisatsiooni edu eeldus. See tagab range äriplaani, kinnitades, et seatud eesmärgid on majanduslikult saavutatavad. See aitab ka juhil seada ettevõttele majanduslikke eesmärke ning premeerida töötajaid, jäädes eelarve piiridesse.

Finantsplaneerimine hõlmab kolme kategooriat:

* finantsjuhtimise strateegiline roll;
* finantsjuhtimise eesmärgid;
* planeerimise periood.

Finantsplaani kavandamisel peaks ettevõte lähtuma kas lühiajalisest (tavaliselt 12 kuud) või pikaajalisest (2–5 aastat) plaaniperioodist. Lisaks peaksid ettevõtte iga tegevusüksuse individuaalprojektid ja investeerimisplaanid peaksid olema summeeritud ning neid tuleks käsitleda ühe suure projektina. Seda protsessi nimetatakse koondamiseks.
Eesti Kaitsetööstuse Liit

**Eesti Kaitsetööstuse Liit** (inglise keeles *Estonian Defence Industry Association*, lühend *EDIA*) aastast 2022 Eesti Kaitse- ja Kosmosetööstuse Liit (Estonian Defence and Aerospace Industry Association) on mittetulundusühing, mis ühendab kaitse- ja kosmosetööstuse sektoris tegelevaid ettevõtteid Eestis. EDIA asutati 2009. aastal.

2012. aastal moodustati kaitse- ja julgeolekutööstuse klaster (*Estonian Defence and Security Innovation Industry Cluster*), kuhu kuulub 16 liiget:
## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Ökosil

**AS Ökosil** (ka **ÖkoSil**) on Eesti riigi osalusega aktsiaselts, mis tegeleb suurte keskkonnaprojektidega, samuti osutab keskkonnakorralduslikke ja keskkonnaseire teenuseid. Ettevõtte asutasid Eesti riik ja AS Silmet Grupp.

Ettevõte üks ettevõtmisi oli Sillamäe radioaktiivsete jäätmete hoidla saneerimisprojekt.

Ettevõttes töötab 18 inimest.

## Viited

## Välislingid
*Ettevõtte koduleht
Eesti Haiglate Liit

**Eesti Haiglate Liit** on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab tervishoiuteenuseid pakkuvaid tööandjaid (sh haiglaid) Eestis. Liit asutati novembris 1994. Liidu peaeesmärk on "liikmete ühiste huvide edendamine tervisevaldkonnas ning koostöö arendamine liikmeks olevate haiglate vahel ning samuti partneritega tervishoiusektoris".

Liidus on 23 liiget.

## Viited

## Välislingid
*Liidu koduleht
Valter Johanson

**Valter Johanson** (13. august 1931 Tartu – 4. august 1990 Tartu) oli eesti koolijuht, kabetaja, haridus- ja sporditegelane.

## Haridus

Ta õppis Luunja Algkoolis. 1952. aastal lõpetas ta Tartu Õpetajate Instituudi, 1958. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi füüsika-matemaatikaõpetajana.

## Töö

1952. aastast töötas matemaatika- ja füüsikaõpetajana. Eri aegadel oli ta Sillaotsa kooli ja Aru kooli direktor.

Aastatel 1953–1962 oli ta Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee haridusosakonna juhataja. Aastatel 1967–1978 Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja.

Aastatel 1978–1990 oli ta Tartu 12. Keskkooli direktor.

## Sporditegevus
1967. aastal tuli ta kirikabes Eesti meistriks. 1987. aastal võitis ta Eesti võistkondlikel kirikabe meistrivõistlustel kulla Tartu linna võistkonnas.

1971. ja 1974. aastal tuli ta Eesti võistkonnas NSV Liidu meistriks kirikabes. Lisaks võitis ta NSV Liidu võistkondlikel kirikabe meistrivõistlustel Eesti võistkonnas 2 hõbedat (1967, 1978) ja 2 pronksi (1964, 1969). 

1960. aastast oli ta vabariikliku kategooria male- ja kabekohtunik.

1964. aastast oli ta Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi liige, aastatel 1969–1976 Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi esimees.

## Tunnustus
*1971 Spordiühingu Jõud auliige
*1989 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited
Krasnõi Sulini rajoon

**Krasnõi Sulini rajoon** (vene keeles *Красносулинский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Krasnõi Sulini linn.

Rajoon piirneb põhjas Kamenski rajooniga, idas Belaja Kalitva rajooniga, lõunas Oktjabrski rajooniga, lisaks on lõunas Šahtõ ja Novošahtinski linnad, edelas Rodionovo-Nesvetaiskaja rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga.

Rajooni pindala on 1950 km². Elanike arv oli 2012. aastal 80 352, 2009. aastal 84 874 ja 2002. aastal 34 906.

Krasnõi Sulini rajooni asulad kuuluvad kolme linnaasunduse (Krasnõi Sulini linna ning Gornõi ja Uglerodovski alevite) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
Eesti Keemiatööstuse Liit

**Eesti Keemiatööstuse Liit** (lühend **EKTL**) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti keemiatööstusega tegelevaid ettevõtteid ja füüsilisi isikuid. EKTL asutati 16. septembril 1991. EKTLi põhieesmärk on arendada Eesti keemiatööstust, tõstes selle efektiivsust, konkurentsivõimelisust ja ohutust.

## Viited

## Välislingid
*EKTLi koduleht
Tarassovski rajoon

**Tarassovski rajoon** (vene keeles *Тарасовский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Tarassovski alev.

Rajoon piirneb põhjas Millerovo rajooniga, kirdes Kašarõ rajooniga, kagus Belaja Kalitva rajooniga, lõunas Kamenski rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga.

Rajooni pindala on 2767,47 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 456, 2009. aastal 30 868 ja 2002. aastal 32 608.

Tarassovski rajoonis on 59 asulat, mis kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Glubokaja.

## Viited
Kabiri laulud

**Kabiri laulud** on 15. sajandi India poeedi ja müstiku Kabiri sajast luuletusest kokku pandud raamat, mis anti välja 1915. Raamatu on inglise keelde tõlkinud Rabindranath Tagore. Kabir on teoses kokku põiminud sufismi ja hinduismi filosoofiad. Inglise keelde tõlgitud versioonile oli oma eessõna kirjutanud Evelyn Underhill ning raamat anti välja Macmillanis New Yorgis. Raamatut on tõlgitud ka pärsia keelde Leila Farjami ja kurdi keelde Sayed Madeh Piryonesi poolt.
Anglokatoliiklus

Terminid **anglokatoliiklus**, **anglikaani katoliiklus** ja **katoliiklik anglikanism** viitavad inimestele, uskumustele ning tavadele anglikanismis, mis rõhutavad erinevate anglikaani kirikute katoliiklikku pärandit ja identiteeti.

## Vaata ka
*Eesti Anglokatoliku Kirik

## Välislingid
*Eesti Anglokatoliku Kirik
Ausgewählte Akten Persischer Märtyrer

**"Ausgewählte Akten Persischer Märtyrer"** ('Pärsia märtrite valitud teod') on Oskar Brauni raamat, mis anti välja 1915. aastal Kemptenis. See sisaldab biograafilisi materjale mitme pühaku kohta, sealhulgas: Pusai, Mar Abba ja Simon Bet-Tittast.
Myths and Legends of Babylonia and Assyria

**Babüloonia ja Assüüria müüdid ja legendid** (Myths and Legends of Babylonia and Assyria) on Donald Alexander Mackenzie 1915. aastal välja antud raamat. Raamatus käsitletakse mitte ainult Babüloonia ja Assüüria mütoloogiat, vaid ka selle piirkonna ajalugu (Mesopotaamia), piibli jutustuste sarnasusi piirkonna mütoloogiaga ja võrreldakse seda teiste kultuuride mütoloogiatega, näiteks India ja Põhja-Euroopa omadega.
Kamenski rajoon (Rostovi oblast)

**Kamenski rajoon** (vene keeles *Каменский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) on rajoon Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Gluboki alev.

Rajoon piirneb põhjas Tarassovski rajooniga, idas Belaja Kalitva rajooniga, lõunas Krasnõi Sulini rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga.

Rajooni pindala on 2572,07 km². Elanike arv oli 2012. aastal 46 686, 2009. aastal 47 223 ja 2002. aastal 51 757.

Kamenski rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Gluboki alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsaim jõgi on Severski Donets.

## Viited
Pessimism

**Pessimism** (ladina keele *pessimus* 'halvim') on vaimne hoiak, mis vastandub optimismile. Pessimistid eeldavad igast olukorrast ebasoodsat tulemust ja usuvad, et elu jooksul kogevad nad rohkem negatiivseid kui positiivseid olukordi. Üldiselt keskenduvad pessimistid pigem elu negatiivsetele aspektidele. Kõige levinum näide pessimismist on arvamus, et pooleldi täidetud klaas on pooltühi, mitte pooltäis. 

**Filosoofiline pessimism** on maailmavaade või eetika, mille kohaselt vaadeldakse maailma rangelt anti-optimistlikust vaatenurgast. Filosoofiline pessimism taotleb põhjendamatute ootuste eemaldamist, vaidlustab progressi ideed ja optimismi, mis põhineb lootusel või usul. Filosoofilised pessimistid on tihti ka eksistentsiaalsed nihilistid ehk usuvad, et elul iseenesest puudub mõte või väärtus. Filosoofilised pessimistid usuvad, et inimese teadlikkus ajast tekitab suuremat piina kui füüsiline valu, sest inimesed suudavad mõtiskleda mineviku ja tuleviku üle ning seega teavad, et ühel päeval nad surevad. Hirm selle ees on pidev meeldetuletus, et elu on ajutine ja et seda saatust ei saa ära hoida. 

Filosoofilise pessimismi järjekindel esindaja on näiteks Arthur Schopenhauer. Tema arvates on maailm kõigist võimalikest maailmadest kõige halvem, kui see oleks veelgi halvem, siis ta lihtsalt lakkaks eksisteerimast.

## Tüübid

### Epistemoloogiline
Mitut epistemoloogia teooriat võib pidada pessimistlikuks, kuna nad väidavad, et maailma kohta teadmisi omandada on raske või isegi võimatu.

### Poliitiline ja kultuurne
Konservatiivid, eriti sotsiaalsed konservatiivid, tajuvad poliitikat tihti pessimistlikult ning näevad läänemaailma kui dekadentlikku ja nihilistlikku tsivilisatsiooni, mis on hüljanud oma ristiusu ja/või kreeka filosoofia juured, põhjustades läänemaailma moraalse ja poliitilise kõdunemise.

Paljud majanduslikud konservatiivid ja klassikalised liberaalid usuvad, et valitsuse suurenemine on vältimatu ja et parimal juhul on võimalik vaid selle pidurdumise nimel võidelda.

### Tehnoloogiline ja keskkondlik
Tehnoloogiline pessimism on usk, et teaduse ja tehnoloogia areng ei paranda inimeste elu.

### Entroopiline pessimism
Entroopiline pessimism väidab, et inimeste tegevused ja tehnoloogia kiirendavad Maa "soojussurma" tulekut, kus energia ja keskkond on halvenenud ning loodusvarad ammendatud.

### Seaduslik
Advokaadid eelistavad pigem pessimistlikud olla, kuna optimistlikud ennustused võivad kohtus täiesti valeks osutuda - piinlik tulemus, mis vihastab kliente. 

## Vaata ka

* Ökopessimism
*Optimism
*Nihilism
*Kannatus
*Depressioon
*Eksistentsialism
*Künism
*Teodiike
*Murphy seadused

## Viited
Studies from an Eastern Home

**"Studies from an Eastern Home"** ('Uuringud idamaisest kodust') on õde Nivedita autobiograafiline raamat, mis anti välja 1913. aastal.

## Raamatu taust
Nivedita kohtus Swami Vivekanandaga Londonis aastal 1895. Alates esimesest kohtumisest pidas Nivedita teda prohvetiks. Vivekananda palus tal tulla Indiasse ja teenida rahvast. Vastates Swami Vivekananda üleskutsele, kolis Nivedita 1898. aastal Indiasse ja teenis kogu oma elu sotsiaaltöötajana. Selles raamatus on Nivedita kirjeldanud sündmusi, mälestusi ja kogemusi oma elust Indias, näiteks nagu *[[Durga Puja]]*t, *Dol-jatra*t, Ras–festivali, katkuepideemiat Kolkatas, *Janmashtami* pidustust ning reisi Põhja-Indiasse.
Kore

**Kore** võib tähendada:
 
* **[[Persephone]]**, jumalanna Vana-Kreeka mütoloogias
* **[[Kore (skulptuur)]]**, Vana-Kreeka skulptuuride tüüp
* **[[Kore (kuu)]]**, Jupiteri kuu
* **[[Kore (perekonnanimi)]]**, eesti perekonnanimi
Kore (perekonnanimi)

**Kore** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kore (Korre) on pandud Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kore uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kraus (Tallinnas, 1936. aastal). Tiidu Kore palvel kanti Kore perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 250 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kore Eestis 7 mehel ja 16 naisel.

*Tiidu Kore (1883–1945), Eesti sõjaväelane

## Viited

## Välislingid
*Geni
Ötztali Alpid

**Ötztali Alpid** (itaalia: *Alpi Venoste*, saksa: *Ötztaler Alpen*) on mäestik Kesk-Ida-Alpides, Tiroolis Lõuna-Austrias ja Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.

## Geograafia

Ötztali Alpid paiknevad Ötztali oru ülemises otsas, viimane on Inni jõe külgorg Austrias Innsbruckist edelas. Üks rida haripunkte moodustab osa Austria ja Itaalia vahelisest piirist.

Ötztali Alpid külgnevad Rescheni kuruga (1504 m) läänes ning Inni jõega loodes ja põhjas. Idas on mäestik Stubai Alpidest eraldatud Ötztaler Ache jõega Ötztalis ning Timmelsjochi (2474 m) ja Passeri jõega Passeieri orus. Lõunas ja edelas piirab mäestikku sügav Etschi jõe org, seal tuntud kui Vinschgau.

## Ötzi

1991. aasta septembris leiti Fineilspitze ja Similauni tippude vahel Hauslabjochis niinimetatud "jäämees" Ötzi – 5300 aastat tagasi hukkunud mehe mumifitseerunud surnukeha. 

## Tipud

Ötztali Alpide kõrgeim tipp on Wildspitze (3774 m), mis on ühtlasi ka kõrguselt teine mägi Austrias (Großglockneri järel). Wildspitze on ühel mitmest harust, mis ulatuvad peaahelikust põhja ja kirdesse.

Mõned Ötztali Alpide peamised tipud:

## Kurud

Ötztali Alpide peamised mäekurud:

## Vaata ka

* Alpide geograafia
* Banker Kirchenkogel
The World's Drinks And How To Mix Them

**"The World's Drinks And How To Mix Them"** ('maailma joogid ja kuidas neid segada') on kokteilikäsiraamat, mille on kirjutanud ameerika baarmen ja kirjanik William Boothby. Raamatu esmatrükk ilmus 1900. aastal. 

Parandatud trükid ilmusid 1908., 1930. ja 1934. aastal. Kirjastas Palace Hotel San Franciscos, kus Boothby töötas. 1908. aasta väljaandes kirjeldatakse seda kui "usaldusväärset allikat", mille on välja töötanud "vilunud miksoloog". Raamatus avaldati esimene *[[sazerac]]*'i retsept ning ühed varasemad kuiva martiini ja Bronxi kokteili retseptid.
Kostivere Kool

**Kostivere Kool** on kool Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostivere alevikus.

Kooli ajalugu ulatub 1865. aastasse, mil avati Parasmäe kool. 1921 tegutses kool Jõelähtmel (praegune Jõelähtme rahvamaja). 1927 muudeti kool 6-klassiliseks algkooliks. 1945 sai kooli nimeks Jõelähtme mittetäielik keskkool. 1984 kolis kool Kostiverre ja nimeks sai Kostivere 8-klassiline Kool. 1991 nimetati kool ümber Kostivere Põhikooliks. 2011 nimetati kool ümber **Kostivere Kooliks**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Laulasmaa Kool

**Laulasmaa Kool** on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kool asutati 2007. aastal. Kooli direktor on Kadi Mäekuusk.

## Ajalugu
Laulasmaa Kool on alguse saanud Lohusalu lasteaed-algkoolist, mis jäi arenevale piirkonnale väikeseks. 24. märtsil 2006 pandi nurgakivi Laulasmaal uuele koolile. 8. septembril 2006 alustas tööd neljarühmaline lasteaed, kus oli kohti 96 lapsele. Kool alustas õppetööd uues hoones 2007. aasta jaanuaris. Koolis oli seitse klassi, kus õppis 49 õpilast.

Alates 1. septembrist 2017 tegutses Laulasmaa Kool ühendõppeasutusena, sest Laulasmaa Kooliga liideti üheks asutuseks Klooga Kool, Lehola Kool, Tarekeste lasteaed, Klooga lasteaed, Karjaküla lasteaed. Kool tegutses kuues majas: Laulasmaa koolimajas (Kloogaranna tee 20, Laulasmaa  küla), Tarekese lasteaias (Side tee 1, Laulasmaa küla), Klooga koolimajas (Aedlinna tee 5, Klooga alevik), Klooga lasteaias (Maeru 4, Klooga alevik), Lehola koolimajas (Orisküla tee 20, Lehola küla) ja Karjaküla lasteaias (Keila tee 7, Karjaküla alevik).

2022. aastal otsustas Lääne-Harju vallavalitsus Laulasmaa Kooli reorganiseerida. 1. septembrist 2023. on Laulasmaa Koolil kolm õppekohta: koolimaja ja lasteaed Laulasmaal ning koolimaja Leholas. Senise Klooga õppekoha (koolimaja) baasil asutati Kloogal iseseisev 9-klassiline põhikool Lodijärve Kool aadressil Aedlinna tee 5. Lodijärve Kool alustas tegevust 1. septembril 2023.

## Laulasmaa koolimaja
Laulasmaa Kool on lasteaed-põhikool Laulasmaal aadressil Kloogaranna tee 20.

## Lehola koolimaja
Laulasmaa Kooli Lehola õppekoht on kuueklassiline kool Leholas aadressil Orisküla tee 20. Lehola koolimaja on kahekorruseline 1986. aastal lasteaiaks ehitatud hoone, millest osa on kohandatud koolimajaks. Hoones on kuus klassiruumi ja lasteaia poolel on ruumi kolmele rühmale. Hoones on oma köök ja saal.

## Viited

## Välislingid
*Laulasmaa kooli koduleht
Elmar Kalmus

**Elmar Kalmus** (2. veebruar 1914 Vastemõisa vald, Viljandimaa – 24. november 1989) oli eesti haridustegelane.

1937. aastal lõpetas ta Jäneda Põllutöökeskkooli. Samal aastal määrati ta Jägala Algkooli õpetaja kohusetäitjaks.

1941. aasta juulis mobiliseeriti ta Punaarmeesse, saadeti tööpataljoni Arhangelski oblastisse, hiljem teenis 249. Eesti Laskurdiviisi 779. suurtükiväepolgus.

Aastatel 1945–1972 oli ta Viljandi Rajooni TSN Täitevkomitee haridusosakonna koolide inspektor.

Aastatel 1973–1974 oli ta Tääksi 8-klassilise Kooli direktor.

1975. aastast tegi ta kaasa Viljandi sõjaveteranide ansamblis Rahusõdurid.

1970. aastatel oli ta ka Haridustöötajate Ametiühingu Viljandi rajoonikomitee esimees.

Ta on maetud Suure-Jaani kalmistule.

## Tunnustus
*1951 – rinnamärk "Haridustöö eesrindlane"
*1970 – Eesti NSV teeneline õpetaja
*orden "Austuse märk"

## Viited
Kruuspere

**Kruuspere** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestitamisel määrati Kruuspere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kruusberg ja Kruusenperk. Aleksander Kruuspere palvel kanti Kruuspere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 315 all (Siseministeeriumi teadaanne 11. veebruarist 1937). 

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Aleksander Kruuspere (1879–1937), eesti ajaloolane
*Piret Kruuspere (sündinud 1961), eesti kirjandusteadlane, Valdek Kruuspere tütar
*Valdek Kruuspere (1921–1986), eesti tõlkija, Aleksander Kruuspere poeg

## Viited
Lehola Kool

{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [
          24.323013782304773,
          59.2922875960457
        ]
      }
    }
  ]
}

**Lehola Kool** oli kool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lehola külas. Kooli aadress oli Orisküla tee 20.  

1987. aastal valmis Leholas aadressil Orisküla tee 20 uus koolimaja, kus alustas sama aasta sügisel tööd Lehola Lasteaed-Algkool. Kuni 2000/2001. õppeaasta lõpuni töötas hoones kaks lasteaiarühma ja 4-klassiline algkool. Alates 2003/2004. õppeaastast töötas kool 6-klassilise algkoolina ja 2004. aasta sügisel lisandus veel ka kolmas lasteaiarühm. 2008. aastal avati Karjakülas kooli filiaalina lasteaia liitrühm. Lehola Kool ja Karjaküla lasteaed suleti 2017. aasta sügisel, mil need liideti Laulasmaa Kooliga. Lehola koolist sai Laulasmaa Kooli õppekoht.

## Ajalugu
1786. aasta sügisel võeti Põhja-Eestis käsile rahvakoolide asutamine. Keila kihelkonnas asus 8 kooli, sealhulgas ka **Lehola kool**, mis asutati 1788. aastal. Kool oli lugemiskool, s.t õpetati ainult lugemist. 1797. aastaks oli Keila kihelkonnas vähenenud koolide arv kaheni: üks asus Leholas, teine Ohtus. 19. sajandi alguses Harjumaa läänepoolsetes kihelkondades koole enam polnud. Ainus lapsi õpetav kool oli veel 1801. aastal Lehola kool, mis mõni aasta hiljem samuti suleti.

Uuesti avati kool Leholas 1872. aastal. Koolis õppisid talupoegade lapsed, õpetajateks algul iseõppijad, hiljem pedagoogilise haridusega koolmeistrid. Koolis õpetati lisaks lugemisele ka kirjutamist ja rehkendamist, geograafiat, laulmist ning usuteadust. Lisaks vene keeles lugemist ja kirjutamist. Koolis õppisid nii poisid kui ka tüdrukud. 1920. aastal ühendati Maeru ja Lehola koolid 4-klassiliseks algkooliks ja kool kolis 3. novembril 1920 Ohtu mõisa härrastemajja. Koolimaja asukohta tähistab mälestuskivi.

## Lehola vallakooli koolmeistrid 1872–1920
*1872–1873 Hans Kuli (iseõppija)
*1873–1887 Hans Trass (iseõppija, vallakirjutaja)
*1887–1891 Mihkel Paulberg (Kuuda seminariharidus, vallakirjutaja)
*1891–1892 Hans Trass (koolmeistri asendajana tööl, vallakirjutaja)
*1891–1892 Juhan Kasberg (iseõppija)
*1900–1909 August Braunschweig ( Tallinna linnakool)
*1910–1912 Hans Kuuli (linnakooli ja pedag. kursuse haridus)
*1912–1914 Eduard Lammas (Lohusalu ministeeriumikool, kooliõp. eksam)
*1914–1918 Reinhold Miller (Eduard Lamba asendajana)
*1918–1920 Eduard Lammas-Lahesalu

## Lehola Lasteaed-Algkooli (Lehola Kooli) direktorid 1987–2017
*1987–2001 Taimi Kalberg
*2001–2017 Tiina Savisaar

## Viited

## Välislingid
*23.01.1915 Tallinna Teataja " Teated sõjameestest. Kooliõpetajatest ohvrid."
*8.11.1920 Päevaleht " Koolii elu"
*6.11.1920 Sotsiaaldemokraat " Keilast. Eluolu" – Lehola ja Ohtu koolide ühendamisestt
*01.09.2016 Keila Valla Leht "Lehola Kool uuel õppeaastal" 
*[https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=laaneharjuvalla20180621.2.13.4&srpos=8&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-Lehola+kool------------ 
*21.06.2018 Lääne-Harju Valla Leht "Juubelipidustused Leholas"
Meistriliiga 2018

**Meistriliiga 2018** (ametlikult sponsornimega **Premium liiga 2018**) oli Eesti jalgpalli kõrgeima liiga 28. hooaeg selle taasasutamisest 1992. aastal.

Hooaeg algas 25. veebruaril ning lõppes 10. novembril 2018. Meistriks tuli Nõmme Kalju. Tiitlikaitsja oli Tallinna FC Flora.

## Meeskonnad
Liigast võttis osa kümme võistkonda. Eelmise hooaja järel kaotas JK Sillamäe Kalev rahaliste kohustuste mittetäitmise tõttu oma Meistriliiga litsentsi ja langetati II liigasse. 4. novembril 2017 teatati, et FCI Tallinn liitub Levadiaga.

Kahte klubi pidi asendama Esiliiga 2017 võitja Maardu Linnameeskond ja teine koht JK Tallinna Kalev. Detsembris teatas loobumisest Maardu Linnameeskond, kelle koht anti Esiliiga viiendale FC Kuressaare-le, sest kolmandana lõpetanud Rakvere Tarvas kohta ei soovinud ning neljas oli Flora duubel.

### Staadionid ja asukohad

### Personal ja võistlusvormid

### Treenerivahetused

## Liigatabel

|-
|colspan="11"| **Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### Meistriliiga üleminekumängud
Premium liiga 9. koht mängib üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil Esiliiga 2. kohaga. 

:*Kuressaare võitis 2:0 ja säilitas Meistriliiga koha [[Meistriliiga 2019|2019. aasta hooajaks.]]*

## Mängutulemused
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.

|-
|
### Hooaja esimene pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

### Hooaja teine pool

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Hooaja statistika
### Individuaalne

|-
|
#### Suurimad väravakütid

#### Suurimad söötjad

### Kübaratrikid

4 Mängija lõi 4 väravat.(K) – Kodumeeskond(V) – Võõrsil meeskond

## Auhinnad
### Igakuised auhinnad

### Meistriliiga aasta parim mängija
Zakaria Beglarishvili nimetati Meistriliiga aasta parimaks mängijaks.

### Aasta ilusaim värav
Tõnis Vihmoja värav Paide Linnameeskonna vastu valiti aasta ilusaimaks väravaks.

## Vaata ka
*Esiliiga 2018
*Esiliiga B 2018
*II liiga 2018
*III liiga 2018
*IV liiga 2018

## Viited

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium

**Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium** on humanitaarkallakuga gümnaasium Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Tammsaare tee 145. Kooli direktor on Karen Sukiasyan.
## Ajalugu
Kool asutati 1969., tegutses 1974‒1992 Tallinna 52. Keskkoolina. 1997. aastal nimetas Tallinna Linnavolikogu oma määrusega Tallinna Mustamäe Humanitaarkooli ümber Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasiumiks.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Ungari hurt

**Ungari hurt** on Ungarist pärinev koeratõug.

Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas: „Jahi- ja maastikujooksukoer, kes kasutab jahil põhiliselt oma 
teravat silmanägemist. Vaatamata sellele on ka tema haistmismeel väga hea. Eriti võimekas on ta maastiku- ja võidujooksudes ning silmatorkavalt häid tulemusi näitab pikkadel distantsidel. Väga hea seltsikoer ning lojaalne 
valvekoer.“

Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta järgmist: „Väsimatu, visa, kiire, vastupidav ja robustne. Suurepärane võidujooksukoer. Mõnel distantsil on ta isegi inglise hurdast kiirem. Loomult reserveeritud, aga mitte arg. Mõistlik, arukas ja truu. Valvas.“


Magyar Agar-Katowice 2005.jpg
Lévrier hongrois dans l'eau.jpg
Magyar agár male.jpg


## Viited

## Kirjandus
* Desmond Morris. *Dogs*, North Pomfret, Vermont 2008, ISBN 978-1-57076-410-3

## Välislingid
* Ungari hurt veebisaidil koer.ee
Kulasalu

**Kulasalu** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kulasalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kuhlberg ja Kulberg. Mihkel Kulasalu palvel kanti Kulasalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 141 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kulasalu Eestis 17 mehel ja 27 naisel.

*Jüri Kulasalu (sündinud 1940), eesti insener ja kultuuritegelane

## Viited
Nissi Põhikool

**Nissi Põhikool** on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Riisipere alevikus.

Kooli asutas 1917 Nissi Hariduse Selts. Eesti esimesel iseseisvusajal tegutses kool algkoolina. 1944. aastal korraldati kool ümber *Nissi 7-klassiliseks Kooliks*. 1961. aastal korraldati kool ümber *Nissi 8-klassiliseks Kooliks*. Alates 1993. aastast kannab kool nime **Nissi Põhikool**.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
William von Blanckenhagen

**Johann Heinrich William von Blanckenhagen** (23. november (vkj) 1863 − 4. jaanuar 1919 Riia) oli Liivimaa põllumees ja mõisaomanik.

## Elulugu
Sündis Drabeši mõisniku Peter Heinrich Gottlieb von Blanckenhageni (1827−1898) ja tema abikaasa Amalie Marie Antoinette von Wolffi (1832−1907) noorima pojana. Astus 1883. aastal Tartu ülikooli, kus tudeeris esmalt keemiat, seejärel 1887−1888 õigusteadust. Kaitses õigusteaduse kandidaadi kraadi. Pärast õpinguid oli põllumees. 1889. aastal oli ta Riia-Volmari kreisikohtu assessor. Pärast isa surma päris 1899. aastal Drabeši mõisa, kus ta elas veel 1909. aastal. 1905. aasta sündmuste käigus põletati tema mõis maha. Valiti 1908. aastal Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Mõrvati Riias bolševike poolt 1919. aasta algul.

## Vaata ka
*Blanckenhagen
*Drabeši mõis
*Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi liikmeskond

## Viited

## Kirjandus
*Hasselblatt, A. *Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat*. Dorpat: Verlag von C. Mattiesen, 1889. Nr 12025 http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Blatt_bsb00000433,00829.html?prozent=.
Oru põhikool

**Oru põhikool** on põhikool Harju maakonnas Kose vallas Oru külas.

Kool loeb ennast Tuhala kooli (asutatud 1639) järglaseks. Oru kool asutati 1835.

## Viited

## Välislingid
*Kooli koduleht
Millerovo rajoon

**Millerovo rajoon** (vene keeles *Миллеровский район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Millerovo linn.

Rajoon piirneb põhjas Tšertkovo rajooniga, idas Kašarõ rajooniga, lõunas Tarassovski rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga.

Rajooni pindala on 3190 km². Elanike arv oli 2017. aastal 64 976.

Millerovo rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Millerovo linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.

## Viited
II liiga 2017

**II liiga 2017** oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2017. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - **ida/põhi** ja **lõuna/lääs**. Hooaeg algas 16. märts 2017 ja lõpeb 22. oktoober 2017.

## II liiga ida/põhi

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** Eesti Jalgpalli Liit
|}

### II liiga ida/põhi üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad II liiga ida/põhi 12. koht ja III liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga ida/põhi 12. kohaga.

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## II liiga lõuna/lääs

### Meeskonnad

### Liigatabel

|-
|colspan="11"|**Allikas:** http://jalgpall.ee/voistlused/madalamad-liigad/2/II.W/S Eesti Jalgpalli Liit]
|}

### II liiga lõuna/lääs üleminekumängud
Hooaja lõpus osalevad II liiga lõuna/lääs 12. koht ja III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga lõuna/lääs 12. kohaga.

### Mängutulemused

### Parimad väravakütid

## Vaata ka
*Meistriliiga 2017
*Esiliiga 2017
*Esiliiga B 2017
*III liiga 2017
*IV liiga 2017

## Viited
Kulgver

**Kulgver** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kulgver uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kulbusch (Harku vallas, Pärnus ja Tallinnas 1937. aastal) . Jakob Kulgveri palvel kanti Kulgver perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 369 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938).

1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.

*Aleksander Kulgver (1888–1941), Eesti sõjaväelane

## Viited
Tšertkovo rajoon

**Tšertkovo rajoon** (vene keeles Чертковский *район* on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Tšertkovo alev.

Rajoon piirneb põhjas Voroneži oblasti Kantemirovka ja Bogutšari rajooni, kirdes Verhnedonski rajooni, kagus Kašarõ rajooni ja lõunas Millerovo rajooniga ning läänes Ukraina Luhanski oblastiga.

Rajooni pindala on 2766 km². Elanike arv oli 2017. aastal 33 759.

Tšertkovo rajooni asulad kuuluvad 14 külaasunduse koosseisu.

## Viited
Otto von Blanckenhagen

**Wilhelm Johann Otto von Blanckenhagen** (10. detsember (vkj) 1867 Allaži − 31. märts 1934 Schwerin) oli Liivimaa maanõunik ja mõisaomanik.

## Elulugu
Ta oli rittmeister Johann Otto Gottlieb von Blanckenhageni (1830−1875) ja tema abikaasa Luise Auguste Elisabeth von Maydelli (1838−1917) poeg. Õppis 1877−1886 Tartus Zeddelmanni eragümnaasiumis. 1886. aastal immatrikuleeriti Tartu ülikooli, kus tudeeris 1890. aastani põllumajandust. 1890. aastal päris isalt Allaži mõisa, mida ta pidas kuni võõrandamiseni 1920. aastal. 1906−1913 oli Riia-Volmari kreisi kreisisaadik. 1914−1920 oli Liivimaa maanõunik, kuid asus juba 1918. aastal elama Saksamaale. Aastast 1919 oli Schwerinis liköörivabriku juhataja. Tema poja Peter Heinrich von Blanckenhageni surmaga 1990. aastal kustus Blanckenhagenite Allaži haru meesliin.

## Vaata ka
*Allaži mõis
*Blanckenhagen

## Viited

## Kirjandus
**Album Livonorum*. Lübeck: Robert Ackermann, 1972. Nr 957.