open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaberneeme

**Kaberneeme** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. Küla asub Kaberneeme poolsaarel Eesti põhjarannikul. Poolsaar on vaid kahe kilomeetri pikkune. Tänapäeval kuulub poolsaar halduslikult Harju maakonna Jõelähtme valda. Kaberneeme külas asub ka Kaberneeme sadam, Kaberneeme poolsaarest läände jääb Kaberneeme laht, tema mõtteliseks jätkuks on Koipse (ka Koipsi) ja Rammu saared.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 137 inimest ja 2019. aasta seisuga elab külas 121 inimest. 2015. aastal oli neist eestlasi 128 (93,4%). 

Kaberneeme poolsaar on liivase pinnasega ja kattunud enamasti männimetsaga. Kaberneeme on tuntud matkamise ja puhkekoht, küla lähedal paiknevad RMK lõkkekohad.

## Pildid

Pilt:Elamud kaberneemes.JPG
Pilt:Kaberneeme sadam.JPG|Kaberneeme sadam
Pilt:Kaberneeme tee.JPG|Kaberneeme tee
Pilt:Pood kaberneemes.JPG|kauplus
Pilt:Tõusu tee.JPG|Tõusu tee
Pilt:Küla tee.JPG|Küla tee
Pilt:Tõusu tee1.JPG|Tõusu tee
Pilt:Kõralhoone kaberneemes.JPG
Pilt:Elamu.JPG
Pilt:Aed kaberneemes.JPG


## Ajalugu
2015. aastal tähistas Kaberneeme poolsaarel asuv Kaberneeme küla 640. aastapäeva. Üks esimesi tunnistusi, mis viitab sealsele asustusele, on 1375. aastast pärinevas Rootsi pühaku Brigitta imede kirjelduses. Algul oli Kaberneeme Kaberla külale kuulunud kalarand. 1375. aastal toimus Kaberneemes eesti ja rootsi kalurite kokkupõrge. 1485. aastal on Kaberneemet mainitud kui rootslaste küla.

Külas asus Kaberneeme aianduskooperatiiv, millest on säilinud märkimisväärsed ehitised.

Kuni 1694. aastani esinevad andmed on sedavõrd vähesed, et ei ole võimalik saada täielikku ülevaadet küla arengust ja selle elust. Kindlad etnograafilised andmed pärinevad 1694. aastast – tolleaegsetest dokumentidest ja kaartidelt selgub, et Kaberneeme külas oli siis 13 talu.

19. sajandi lõpupoole kujunes Kaberneemest tähtsamaid Tallinna-lähedasi kala püügi- ja töötlemiskeskusi. Oletatavasti oli Kaberneeme küla üks esimesi kohti, kus rakendati pöörisnooda ehk keerepüüki. Esimeste hulgas Eestis hakati kala suitsutama 1892. aastal ning 1893. aastast tegutses külas kilutööstus. Edukas kalandus soodustas küla laienemist ja juba 1912. aastal oli Kaberneemes 16 ning kümnendi lõpus aga juba 21 purjelaeva. 20. sajandi esimesel poolel saadi poolsaare lähivetest märkimisväärselt suuri lõhesaake ja kaluriküla areng hoogustus veelgi. Kaberneeme poolsaare lähiveed olid algselt Pirita kloostri munkade kalastuskohad.

Kaberneemest on alguse saanud ka selle kandi (Kuusalu kihelkonna) laevaehitus. Siit algas ka räimemüük Tallinna ning samuti munakivide vedu.

Küla koostöö- ja käimisetraditsioonid katkesid 1944. aastal Nõukogude okupatsiooniga Eestis. Eeldatavasti põgenes tollal küla 300 elanikust umbes pooled välismaale. Nõukogude ajal asus seal NSV Liidu piirivalve Rakvere piirivalvesalga Kaberneeme piirivalvekordon ja Kaberneeme poolsaarel tehnilise vaatluse post.

## Vaata ka
*Kalevi-Liiva

## Viited

## Välislingid

* 360° aeropanoraam / aerofoto
* Kaberneeme küla koduleht
* Ilm Kaberneemes
Koila

**Koila** on mitme koha nimi:

***[[Koila (Jõelähtme)|Koila]]** on küla Jõelähtme vallas Harju maakonnas
***[[Koila (Väike-Maarja)|Koila]]** on küla Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas
***[[Koila (Viru-Nigula)|Koila]]** on küla Viru-Nigula vallas Lääne-Viru maakonnas
Rift

**Rift** on koht, kus toimub maakoore ja litosfääri rebenemine 

Riftide tekkepõhjuseks on laamade lahknemine. Ookeanilise maakoorega laamade lahknemisel tekivad ookeanilised riftivöötmed, kus piki keskahelikku kulgeb pikk ja kitsas alang. Kohati voolab välja laava ja purskavad vulkaanid. Sageli esinevad tugevad maavärinad.

Mandrilise maakoorega laamade või nende osade lahknemisel tekivad mandrilised riftivöötmed, piki selle keskosa kulgeb pikk ja kitsas alang. Seal tekivad kitsad ja pikad järved. Kohati voolab välja laava ja purskavad vulkaanid. Sageli esinevad tugevad maavärinad.

## Näited
* Ida-Aafrika riftivöönd
* Punase mere rift
* Baikali riftivöönd, Baikali järve põhi on maailmas sügavaim kontinentaalne rift
* Suessi lahe rift
* Rio Grande rift USA edelaosas
* Reini rift, Lääne-Saksamaa lõunaosas
* Oslo alang Norras
* Ottawa-Bonnechere alang Ontarios ja Quebecis
* Lääne-Antarktika rift Antarktises

## Vaata ka
*Riftivöönd

## Viited
Vene Kunstnike Ühendus Eestis

**Vene Kunstnike Ühendus** on asutatud 1998. aastal ning sellesse kuuluvad Eestis elavad ja kunstiga tegelevad eri rahvustest inimesed. Nendevaheline ühendav lüli on vene keel. 

Vene Kunstnike Ühenduse juhataja on Aivar Rihkrand. 

Ühendus korraldab pidevalt väljapanekuid Ida-Virumaa kunstigaleriides ja Tallinnas Vene Kultuurikeskuses, aga ka mitmel pool mujal. Näiteks 2011. aastal organiseeriti koostöös Tallinna Vene Muuseumiga retrospektiivne näitus "Vene kunstnikud Eestis. 21 sajandi algus". Esmakordselt ühenduse ajaloos toimus ühine näitus Tartus.

## Viited
Tasandik

**Tasandik** on suhteliselt tasase pinnamoe ning madalate absoluutsete kõrgustega piirkond.

Tasandiku reljeef võib olla kergelt lainjas, kuid mäestikele omaseid järske reljeefivorme üldiselt ei ole või on vähe. Valdavad kulutuslikud ja kuhjelised pinnavormid. Tasandik  võib olla tekkinud nii settimise kui ka erosiooni läbi. Näiteks rannikumadalikud on tavaliselt külgnevaist mägedest pärineva settematerjali kuhjumisalaks. Mõnikord on tasandik tekkinud pikka aega väldanud kulutuse tagajärjel, mis on reljeefi iseärasused ajapikku tasandanud.  

Tasandikel elab suurem osa maailma rahvastikust.

## Vaata ka
* Tasandike loend
Koogi

**Koogi** on mitme koha nimi:

***[[Koogi (Jõelähtme)|Koogi]]** on küla Jõelähtme vallas Harju maakonnas
***[[Koogi (Tartu)|Koogi]]** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas

***[[Koogi järv]]** ja **[[Koogi oja]]** asuvad Tartu vallas
Koila (Väike-Maarja)

**Koila** on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.

## Ajalugu
Koila on muistse Pudiviru lõunapoolsemaid külasid, mille piirkonnas oli enne kuivendamisi hulk karstiallikaid ja kurisuid, paar sajandit tagasi töötanud külas 3 vesiveskit. 
Vaagnataolised augud kandnud igaüks oma nime. Kabeliaugus olnud muiste kabel, Saare augus järveke, Lambapääru augus pestud lambaid, Sinika ja Katla augus olnud su­viti vesi. Tänapäeval laiuvad külas kuivendatud rohumaad, kus pole jälgegi allikatest.
18. sajandi L. A. Mellini kaardi järgi läbis Salla jõgi ka Kadiküla, Koila ja Kaavere küla. Tänapäeval suubub Salla jõgi Reastvere külas. Teisi loetletud külasid läbib Koila peakraav.

Koilas asus Koila mõis.

## Viited
Saltatsioon

**Saltatsioon** on setteosakeste transpordiviis, mille puhul osakesed liiguvad tuulest või vooluveest kantuna hüplevalt edasi.

Saltatsioon on vahevormiks veeremise ning suspensioonina edasikandumise vahel. Selle, kas setteosake liigub edasi veereldes, saltatsiooniliselt või suspensioonina, määravad ära osakese omadused (mass, suurus) ja teda kandva fluidumi omadused (liikumiskiirus, tihedus).
Koogi (Tartu)

**Koogi** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Külas on 70 elanikku. Külast voolab läbi Laeva jõgi ning seal asub ka 2 järve: Koogi paisjärv ja Veski paisjärv. Keskuses asus Saadjärve mõisa karjamõis: Koogi mõis. 

Koogi külas on sündinud polaaruurija Vello Park ja Endla teatri näitleja ning muusik Elmar Trink

2000. aastal moodustati Koogi külaseltsing, kelle eestvedamisel on korrastatud külakeskus, rand ja 2005. aastal valmis ka külakoda, kus korraldatakse järvemuusikakontserte, külapäevi, Saadjärve kooli kokkutulekuid, Tabivere valla laulupäevi jne.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

## Viited
Kullamäe

**Kullamäe** võib tähendada järgmist:
***[[Kullamäe (Jõelähtme)|Kullamäe]]** on küla Jõelähtme vallas Harju maakonnas
***[[Kullamäe (Räpina)|Kullamäe]]** on küla Räpina vallas Põlva maakonnas
*Kullamaa (perekonnanimi)
**Gert Kullamäe on eesti korvpallur

## Vaata ka
***[[Kullamäe maastikukaitseala]]**
***[[Kullamäe oja|Kullamäe oja]]** on Mustvee jõe parempoolne lisajõgi
***[[Kullamäe tänav]]** on tänav Viljandi linnas
***[[Kullamäe tänav (Võnnu)|Kullamäe tänav]]** asub ka Võnnu alevikus
Maardu küla

**Maardu** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Maardu küla on esmamainitud aastal 1241 (*Martaekilae*) ning Maardu mõisa (*Maarthe*) 1397. aastal. Küla mõisastati 18. sajandi keskpaigas.

Külas asuvad Maardu mõis, Maardu hiiemets, väikeselohuline kultusekivi Hiiekivi ning Maardu kivikalmete rühm. Põhjas piirneb küla Tallinna–Narva maanteega, millega ühendab küla keskust Maardu mõisa tee. Küla läbib Lagedi–Kostivere tee ja külla jääb ka üks bussipeatus (Maardu mõis). Lähimad kauplused, koolid, lasteaiad ja muud asutused jäävad sama valla Loo ja Kostivere alevikku.

1941. aasta 6. detsembril sündis Maardu külas talunike Evald ja Adele Hermaküla (sündinud Sepp) poeg Evald Hermaküla, hilisem tuntud näitleja, teatrilavastaja, filmilavastaja ja näitejuht.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 159 inimest. Neist 114 (71,7%) olid eestlased. 

Küla järgi on nimetatud Kallavere kihistu Maardu kihistik.

## Vaata ka
*Maardu
*Maardu mõisa kalmistu

## Viited
Manniva

**Manniva** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Seal asuvad golfiväljakud, mis kuuluvad klubile Estonian Golf & Country Club.

## Viited
Neeme (Jõelähtme)

**Neeme** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. See asub Tallinna kesklinnast umbes 40 km kaugusel. Neeme (varem  *Sumini*, *Sunaneeme* ja ) küla asutati 1560. aastal ja see asub Ihasalu poolsaare tipus. 

1977—1997 oli Ihasalu küla osa. 

Neeme küla on esimene küla Eestis, millel on oma lipp ja vapp, mille kirjeldus on järgmine: sinisel kilbil hõbedane kilbi ülaservani ulatuv kaarjate külgedega teravik ja kaks püstasendis seljakuti asetatud vastandvärvustes kala. Sinine tähistab merd, hõbedane teravik viitab neemele. Kalad osutavad randlaste traditsioonilisele tegevusele – kalapüügile. Neeme küla vapp on kantud 22. juunil 1996 Eesti vapiregistrisse.

Neeme külas on lasteaed, kuueklassiline kool (asutatud 1898), raamatukogu, rahvamaja, pood, Wana Kala kõrts, restoran Ruhe. Kuni 2007. aastani tegutses Neemes postipunkt. 

Külas on väga arenenud kolmas sektor – tegutsevad mitmed mittetulundusühingud: MTÜ Neeme Rannavalve Selts, MTÜ Neeme Sadam, MTÜ Lühitneeme Selts). Neeme küla oli üks esimesi külasid, mis liitus naabrivalve liikumisega.

Traditsioonilistest üritustest suurimad on iga viie aasta tagant tähistatavad Neeme päevad, iga aasta juulis peetav kalurite päev, augustis toimuv muinastulede öö ja septembris toimuv Neeme lõikuskuu laat.

Aastatel 2002–2005 ilmus Neeme küla ajaleht Neemekene. 2006. aastast kannab Neeme ja Ihasalu küla ajaleht nime Oma Poolsaar.

Neeme küla tunnistati 2001. aastal Harjumaa kauneimaks külaks ning 2002. aastal tunnistas president selle Eesti kauneimaks külaks.

Külas on käimas ka vilgas kinnisvaraarendus, suurim arendatav elamurajoon on Kadakaranna. Tegelik elanike arv külas on ametlikest andmetest tunduvalt suurem.

Neeme külas on ka väikesadam Neeme Sadam, mis on rekonstrueeritud, aga mida veel arendatakse. Neeme sadamas on võimalik randuda väikestel ja keskmise suurusega alustel. Sadamal on oma tankla. 

Enamik supluskohtadest on liivarannad.

## Pilte

Fail:Harbour of Neeme village in Harjumaa, Estonia (July 2022).jpg|alt=|Neeme küla sadam
Drone video of Neeme village in Harjumaa, Estonia (July 2022).webm|Droonivideo Neeme külast


## Vaata ka

* Ihasalu päevamärk

## Viited
Nehatu (Jõelähtme)

**Nehatu** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Nehatu külas Pirita jõe ääres paikneb kunagise Nehatu mõisa mõisasüda.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 18 inimest. Neist 17 olid eestlased. 

## Viited
Parasmäe

**Parasmäe** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Parasmäel on arvukalt muinasaegseid kultusekive (Parasmäe kultusekivid), millest mitmed on arvele võetud kultuurimälestisena. Kultusekive on Parasmäe külas 18, üks nendest suur rändrahn.  Kive hakati religioossetel eesmärkidel kasutama 1. aastatuhandel e.m.a. 

Parasmäe küla on esimest korda mainitud tundmatu Taani munga poolt aastal 1219, kuid asula on arvatavasti tekkinud umbkaudu 2000 aastat tagasi.

Parasmäe külast, seal asuvatest taludest ja asula ajaloost on ilmunud mitu raamatut, sealhulgas 2012. aastal ilmunud teos "Parasmäe talude lood" (autor Helen Sooväli-Sepping), aga ka:
*Julius Põldmäe "Jõelähtme ajaloost";
*Gea Troska "Rebala, Parasmäe ja Vandjala küla ajaloost ja ehitistest";
*Jõelähtme valla "Jõelähtme valla raamatust „Jõelähtme teejuht rändajale ja koduloohuvilisele";
*Tiina Pelli "Noppeid Parasmäe küla ajaloost". 

## Vaata ka
*Maardu–Raasiku tee
*Jõelähtme vald

## Viited
Rammu

**Rammu** on küla Harjumaal Jõelähtme vallas. 

2012. aastast on Rammu küla rahvastikuregistris registreeritud ühe inimese elukohaks. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel Rammu külas püsielanikke polnud.

Rammu küla alla kuuluvad Rammu ja Allu saar ning Malusi saared.


Rammu Kiini hooned.jpg
Rammu, vaade Ihasalu ps suunas.jpg
Rammu saar merelt.jpg

## Viited
Kullamäe (Räpina)

**Kullamäe** on küla Räpina vallas Põlva maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.

## Viited
Meander

**Meander** on jõelooge.

Jõed moodustavad meandreid peamiselt alamjooksul laiades lammorgudes. Meandrid hakkavad moodustuma, sest jõe vool on alati turbulentne ning reljeef pole kunagi absoluutselt ühtlase kallakuga. Seetõttu ei saa kujuneda sirgeid jõesänge. Tekkinud looked muutuvad suuremaks, sest jõed voolavad n-ö väliskurvis kiiremini ja erodeerivad sealt setteid, mille tulemusel tekib kõrge kaldaga põrkeveer. Sisekurvis toimub aga aeglase voolu tõttu setete kuhjumine (jõgi säilitab oma laiuse, kuid muudab asukohta). Seega on tegemist positiivse tagasisidega – tekkinud jõelooge soodustab enda edasist arenemist. Meandrid ei saa areneda lõputult, sest ükskord murrab jõgi oma tee sirgemaks ning vanadest meandreist arenevad soodid.

Meandrite moodustumist nimetatakse **meandreerumiseks**.

Termin "meander" tuleb Väike-Aasia poolsaare edelaosas voolava jõe Büyük Menderese nimest.

## Välislingid

*Pindmiselt voolava vee geoloogiline tegevus
Nahakunstnike loend

*Siin on loetletud [[nahakunst]]nikke*.

## E
*Egge Edussaar
*Tiia Eikholm
*Illu Erma

## F
*Hans-Peter Frölich

## G
*Inna Grinchel

## H
*Rene Haljasmäe
*Ruth Heidok
*Eve Hintsov
*Tiina Hirvesoo

## I
*Erma Illu

## J
*Annelie Joandi
*Lua Jõemaa
*Elo-Reet Järv

## K
*Eve Kaaret
*Kiira-Marianne Kadarik
*Anne Kahar
*Silvi Kalda
*Riina Kermik
*Sirje Keva
*Kaja Kits-Karm
*Pille Kivihall
*Leanika Korn
*Sirje Kriisa
*Agne Kuusing-Soome
*Pille Kängsep
*Maila Käos
*Juta Kübarsepp
*Ella Külv

## L
*Ivi Laas
*Aino Lehis
*Maili Lootus
*Kaia Lukats

## M
*Rutt Maantoa
*Luule Maar
*Ruuda Maarand
*Epp Maltis
*Helen Maran-Poll
*Reda Marks
*Mall Mets
*Tiiu Mäger
*Lennart Mänd

## O
*Kaire Olt
*Urmas-Jüri Orgusaar

## P
*Ülle Paap
*Minni Patune
*Tiina Piisang

## R
*Eha Raend
*Elina Randla
*Jane Rannamets
*Õie Raudsepp
*Jüri Roosa
*Tähti Roostalu

## S
*Liia Saluvee
*Anne Sander
*Krista Sander
*Katrin Sasi
*Sille Sikmann
*Ella Summatavet
*Naima Suude

## Ž
*Žanna Žuravel

## T
*Ivi Tafel
*Signe Taremaa
*Eva Teemant
*Maie Teivik
*Ulla Torop
*Tiiu Tulev-Soots
*Tulvi-Hanneli Turo
*Rita Tänav
*Eduard Taska

## U
*Maarja Undusk

## V
*Anne Vahtra
*Endel Valk-Falk
*Urve Varik
*Eve Vetemaa
*Tiiu Vijar
*Ene Voore
*Esta Voss
*Inara Õun
Rohusi

**Rohusi** on küla Rohusi saarel Jõelähtme vallas Harjumaal.

Varem oli küla nimi **Rohusaare**.

Küla oli elanikega 18.-19. sajandil, seal elas kaks peret.

## Viited
Ruu

**Ruu** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

## Ajalugu
Ruu (*Rutæ*) küla on nimetatud „Taani hindamisraamatus”. Küla 8 adramaa valdajaks oli sel ajal Robert Slutter (taani k. Robert af Slutter), kuid juba 1249. aastal läänistas Taani kuningas küla Tallinna piiskopile Thorkillile ning 1281. aastal on küla nimetatud koos Jägala piiskopimõisaga. Seejärel läänistasid Tallinna piiskopid küla maid mitmele valdajale. 

1560. aastal kinnitas piiskop külast 4 adramaad Gerdt Schüttele (mida enne olid kasutanud talupojad Molle, Bewer, Hanto, Pebbo ja Barthold). Ülejäänud 3 talu kuulusid 1565. aasta andmetel endiste piiskopi valdustena Rootsi kroonile. Aastal 1623 vahetasid Gerhard Schütte ja Jakob De la Gardie omavahel maid, selletulemusena läks kogu Ruu küla taas Jägala mõisa alla.

Ruu külast võib pärineda Nicolaus Rutto.

## Vaata ka
*Ruu kaitseala

## Viited

## Välislingid
* Ulvar Käärt. Ruu karjääri tuleku otsustab riik EPL, 20. jaanuar 2009
* Ruu küla heakorra selts, Ruu küla koduleht, 10. august 2010
Saha

**Saha** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Külas asub Saha kabel, Maardu hiiemets, Maardu hiiemetsa ohvrikivi, Saha kivikalmed.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 150 inimest. Neist 141 (94,0%) olid eestlased. 
## Vaata ka
*Saha mõis
## Viited
Eero Loone

**Eero Loone** (sündinud 26. mail 1935) on eesti filosoof, emeriitprofessor filosoofia alal.

## Hariduskäik
*1953 lõpetas Tartu 1. Keskkooli
*1958 lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli ajaloo erialal
*1984 kaitses NSV Liidu Teaduste Akadeemia Filosoofia Instituudis doktoriväitekirja ajaloofilosoofia alal

## Töökäik
*1958–1960 – NSVL TA Maailmamajanduse ja Rahvusvaheliste Suhete Instituudi abiteadustöötaja ja nooremteadur
*1960–1963 – aspirantuur
*1963–1966 – TRÜ ajaloo-keeleteaduskonna üldajaloo kateedri õpetaja
*1966–1969 – TRÜ filosoofia kateedri vanemõpetaja
*1969–1985 – TRÜ filosoofia kateedri vanemteadur, dotsent (dialektiline ja ajalooline materialism, teaduslik ateism), 1985. aastast samas professor
*1986–1992 – TRÜ filosoofia kateedri juhataja, 1988. aastast professorikutse
*1992–2000 TÜ praktilise filosoofia professor, seejärel emeriitprofessor
*1989–1990 Clare Hall Cambridge'i Ülikoolis (kolleegiumi liige), alates 1990. aastast eluaegne liige

## Tunnustus

* 2000 Tartu Ülikooli suur medal
* 2005 Tartu Ülikooli aumärk

## Teosed
*Jaan Rebane, Mihhail Makarov, Eero Loone, Aleksandra Gorjatšova, Rem Blum-Russak, Leonid Stolovitš. *Ajalooline materialism*. Tallinn: Eesti Raamat, 1970, 2. trükk 1977
*Ээро Лооне. *Современная философия истории*. Таллинн: Ээсти раамат, 1980 
*Eero Loone. *Ühiskondlik-majanduslike formatsioonide teooria*. Tallinn: Eesti Raamat, 1983 
*Eero Loone. *Sissejuhatus materialistlikusse ühiskonnafilosoofiasse*. Tallinn: Eesti Raamat, 1989
*Eero Loone. *Soviet Marxism and Analytical Philosophies of History*. London, New York: Verso, 1992
*Eero Loone (koost.) *Mõistlike valikute õigustamise filosoofilised eeldused*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 1995
*Eero Loone, Tanel Mätlik, Valdar Parve. *Konflikt, konsensus, moraal: uurimusi pluralistliku diskursuse filosoofiast*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000
*Eero Loone, Marek Järvik, Kerstin-Oudekki Loone. *Suveräänsus, seadus, immigratsioon*. Tartu: Atlex, 2004

## Isiklikku
Ta on Nigolas Loone ja Leida Loone poeg.

Eero Loonel on tütred Piret Loone ja Oudekki Loone, abikaasa on matemaatik Leiki Loone.

## Viited

## Välislingid

* Eero Loone: Karl Marx – müüdid, tondid, mõistlikud mõtted Postimees, 16. mai 2009
*Marek Volt. Filosoof peab teadma midagi muud ka, sirp.ee, 20.6.2025
Rebala

**Rebala** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

Rebala küla asub Rebala muinsuskaitseala territooriumil. Piirkond on osa endisest Maardu fosforiidikaevandusest. Rebala külas asub lisaks loodus- ja huviväärsustele ka Jõelähtme prügila.

Rebala külas elas 2023. aasta aprilli seisuga 165 elanikku.

## Nimi
Keeleteadlase Lauri Kettuneni arvates tuleneb küla nimi perekonnanimest Rebane. Eesti entsüklopeedia järgi pärineb nimi ürgaegsetelt kohalikelt hõimudelt, kelle tootemloom oli rebane. Sama tüvega ja la-lõpuline nimi esineb läänemeresoomlaste asualal mujalgi (soome Repola, karjala Reboilu). Kohalikus kõnepruugis on küla kutsutud ka Räbalaks. Kettuneni hinnangul on see rahvaetümoloogiline nimekuju. Keeleteadlane Per Wieselgren on välja pakkunud võimaluse, et nimi on kujunenud sõnast räbal ~ ribal ’kaltsud, vilets’ ja sellega seotud sõna "riba" kõrvaltähendusest ’maariba’. Räbala tähendaks seega ’maariba’ + kohakäändeliide -la. Wieselgreni arvates võib külanimega olla seotud ka Revala muinasmaakonna nimi.

Rebala külaga liidetud Jõelähtme lähedale rajatud uusasumit on rahvasuus kutsutud Männisaluks ja Kärmuks.

Rebala küla järgi on nime saanud Lasnamäe lademe Väo kihistu Rebala kihistik.   

## Vaata ka
*Rebala muinsuskaitseala
*Rebala Lastekangrud

## Viited
Uusküla (Jõelähtme)

**Uusküla** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 466 inimest. Neist 183 (39,3%) olid eestlased. 

Külas asub osaliselt Muuga sadam ja Muuga tööstuspark.

## Vaata ka
*Matsu Kodukivi

## Viited
Võerdla

**Võerdla** on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.

## Vaata ka
*Võerdla soo
*Maardu–Raasiku tee

## Viited
Homofoonia

**Homofoonia** (kreeka keeles *homoios* ühesugune + *phone* heli ) on muusikas mitmehäälne faktuur, milles ühte domineerivat meloodiat saadab muu muusikaline materjal. 

## Vaata ka

* polüfoonia
Rullnokk

**Rullnokkadeks** nimetatakse teatud elustiili või isegi subkultuuri esindajaid 1990. aastate ja 21. sajandi alguse Eestis.

Rullnoka mõiste tõi laiemasse kasutusse ajakirjandus. Eriti tuntuks sai see sõna rahva seas 2001. aastal Kanal 2 huumorisaatest "Wremja" (stsenaristid Mart Juur ja Andrus Kivirähk), kus näitlejad Jan Uuspõld ja Dan Põldroos mängisid karikeeritult kahte rullnokka (Aivar Saan ja Peeter Kelk ehk Aiku ja Pets). Rullnokki kujutavaks võib pidada ka ansambli Smilers laulu "Mina, Pets, Margus ja Priit".

2006. aastal valmis Rasmus Merivool Tallinna Ülikooli filmi ja video õppetooli lõputööna lühimängufilm "Tulnukas", mille peategelased on rullnokad. 

Rullnokkade elustiili parodeerib Martin Saare laul ja muusikavideo "Mul on bemmil uued kummid".

## Viited
Groningen

**Groningen** () on linn Hollandis, Groningeni provintsi keskus.

Groningen asub mitme kanali ääres  (Winschoterdiep, Noord-Willems-Kanaal, Van Starkenborghkanaal ja Eemskanaal).

Groningen on Tallinna sõpruslinn.

Groningenis paikneb Leideni Ülikooli järel vanuselt teine ülikool Hollandis – 1614. aastal asutatud Groningeni Ülikool. Linna elanikest umbes 50 000 on üliõpilased.

## Arhitektuur
Rahvusvahelist tähelepanu ja kiitust on pälvinud Groningeni Ülikooli Meditsiinikeskuse uus kompleks.

## Sport
Linnas on jalgpalliklubi FC Groningen.

## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht
* Ülikooli meditsiinikeskus, fotod UMCG uuest hoonest
Miskolc

**Miskolc** on komitaadi õigustega linn Ungaris, Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadi keskus.

Miskolc on elanike arvult neljas linn Ungaris.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Miskolci elanikest ungarlasi 95,7%, mustlasi 2,2%, slovakke 0,3%, sakslasi 0,3%, kreeklasi 0,1% ja teistest rahvustest inimesi 1,4%.

## Galerii

Miskolc st stephen statue.jpg
Huszárvár_(11559._számú_műemlék)_3.jpg
Miskolc walking street1.jpg
Tiszai_trainstation_miskolc_01.jpg|Tiszai
AlmassyMansion Miskolc 01.jpg
Forestry Headquarters Miskolc.jpg
Tap_Barl01.jpg
Miskolc ReformedChurch 02.jpg
Minorite Church Miskolc01.jpg
Miskolc_Erzsébet_Spa.jpg
Jesuit center miskolc.jpg|Avas
Lilla_fromszeleta1.jpg


## Viited

## Välislingid

* Miskolci koduleht
Lusaka

**Lusaka** on Sambia pealinn ja suurim linn, Lusaka provintsi keskus. Linn asub riigi lõunaosas 1400 m kõrgusel platool.

Linn asutati 1905. aastal Euroopa asunike poolt aafriklaste küla kohale. 1935. aastal sai Briti kroonikoloonia Põhja-Rodeesia pealinnaks.

Kesklinnast 26 km kaugusel asub Kenneth Kaunda rahvusvaheline lennujaam.

## Viited
Marilyn Waltz

**Marilyn Ardith Waltz** (abielus **Marilyn Ardith Jordan**; 5. november 1931 Waukesha, Wisconsin – 23. detsember 2006 Medford, Oregon) oli ameerika modell ja näitleja. 

Ta oli esimene, kes poseeris Playboy posteritüdrukuna kolmel korral (hiljem kordas seda Janet Pilgrim). Waltz oli postril veebruaris 1954, aprillis 1954 ja aprillis 1955. Kui Waltz esimest korda ilmus posteritüdrukuna Playboys, esitleti teda nimega **Margaret Scott**. Kuni 1990. aastate keskpaigani arvati, et Playboys oli poseerinud kaks eri isikut. Alles siis märkas Hugh Hefner, kes parasjagu koostas raamatut "The Playmate Book", nende fotode vahel suuri sarnasusi. Hiljem, kui Hefner avaldatud raamatus selle üle spekuleeris, teatas Waltz, et tegelikult esimest korda poseeriski ta nime Margaret Scott all.

Waltz oli ka laulja ja näitleja. Enne Playboys poseerimist oli ta olnud muudegi meesteajakirjade modell. Hiljem töötas ta mitmes kinnisvarafirmas, kuni läks 1996. aastal pensionile.

## Isiklikku
16. jaanuaril 1958 abiellus Marilyn Breck Jordaniga. Neil sündis kaks last.

Tema mõõdud poseerimise ajal olid:
*rinnaümbermõõt 37 tolli (94 cm)
*vööümbermõõt 23 tolli (58,5 cm)
*puusaümbermõõt 35 tolli (89 cm)
*kasv 5 jalga 5 tolli (151 cm)
*kaal 113 naela (51 kg)
Obduktsioon

*See artikkel on geoloogia mõistest; meditsiini mõiste kohta vaata artiklit [[Lahkamine]]*
----
**Obduktsioon** on geoloogiline protsess, mille käigus lükatakse mandrilise maakoore peale fragment ookeanilise maakoorega litosfäärist.

Tavaliselt toimub ookeanilise maakoore sukeldumine mandrilise maakoore alla, sest viimane on väiksema tihedusega. Seda protsessi nimetatakse subduktsiooniks. Obduktsioon võib toimuda näiteks orogeneesi käigus, kui üksteisega põrkuvad näiteks kontinent ja saarkaar või kaks kontinentaalset plokki, mille vahele kiilutakse kunagise ookeanipõhja jäänused. 

Obduktsiooni läbi tekkinud kivimkompleksi nimetatakse ofioliidiks. Sellistes kompleksides võib paljanduda ka näiteks kunagine Moho ehk maakoore ja vahevöö piirpind. Ofioliitide uurimine annab teavet ookeanilise maakoore ja selle aluse litosfääri koostise kohta.
Mezeni jõgi

**Mezeni jõgi** (komi keeles *Mõzõn* ) on jõgi Põhja-Venemaal Komi Vabariigis ja Arhangelski oblastis. 

Jõgi suubub Mezeni lahte. Jõe pikkus on 966 km. Valgla suurus on umbes 78 000 km². Vooluhulk suudmes on keskmiselt 866 m³/s, maksimaalselt 9530 m³/s. Jõgi on segatoiteline, kõige rohkem toitub lumesulaveest. Suurvesi on kevadel lume sulamise järel ja sügisel vihmade tõttu, madalvesi mais-juunis. Jäätub oktoobri lõpust novembri keskpaigani, vabaneb jääkattest aprilli lõpus – mai alguses. Looded on tuntavad suudmest kuni 64 km ülesvoolu.

Jõgi algab Timaani kõrgustikult Komimaalt. Tema lähte geograafilised koordinaadid on umbes 55° idapikkust ja 65°30' põhjalaiust. Jõgi voolab edelasse, siis loodesse, siis jälle edelasse. Verhnemezenskis pöördub jõgi lõunasse, Glotovos, kus temasse suubub vasakult Irva jõgi, läände ning voolab läbi Koslani ja Ussogorski. Viimane on ainus koht, kus jõe äärde ulatub raudtee. Ussogorskis pöördub jõgi põhja ja voolab läbi Bolšaja Põssa, kus temasse suubub vasakult Põssa jõgi, Komimaa piirini Arhangelski oblastiga. Kaugemal põhjas, Vožgoras suubub paremalt Mezeni jõkke Mezenskaja Pižma. Vožgoras pöördub jõgi loodesse. Temasse suubuvad vasakult Nizma ja paremalt Sula jõgi, siis voolab ta läbi Koinassi ja temasse suubub paremalt Kõma jõgi, misjärel ta pöördub läände ja voolab läbi Tsenogora kuni Lešukonskojeni. Seal suubub temasse vasakult suurim lisajõgi Vaška. Mezeni jõgi pöördub loodesse, voolab läbi Tselegora ja Kozmogorodskoje. Dorogorskojes suubuvad Mezeni vasakult Kimža ja paremalt suurim parempoolne lisajõgi Pjoza. Seejärel läbib jõgi Mezeni ja Kamenka ning suubub Mezeni lahte Valges meres. 

Mezenist kuni Bolšaja Põssani kulgeb jõe kaldal maantee, Mezenist Lešukonskojeni kattega, sealt edasi katteta tee, Mezenist Vožgorani jõe paremal, sealt edasi vasakul kaldal. 

Mezeni jõgi on laevatatav suudmest 201 km kuni Vaška suudmeni Lešukonskojes, aga kevadel suurvee ajal koguni 681 km.

## Viited
Lodeinoje Pole rajoon

**Lodeinoje Pole rajoon** on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis.

Rajoonis on kaks linnalist asulat (Lodeinoje Pole ja Svirstroi) ja kolm külaasundust.

## Viited
Nadine Gordimer

**Nadine Gordimer** (20. november 1923 Springs – 13. juuli 2014 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna (1991) ja Bookeri auhinna (1974) laureaat. 

## Elulugu
Nadine sündis söekaevanduslinnas Springsis, mis asub Johannesburgi lähedal, Isidore ja Nan Gordimeri peres. Tema vanemad olid juudid; isa oli emigreerunud Leedust ja ema Londonist.

Hariduse sai ta katoliiklikust konvendikoolist. Seejärel õppis ta aasta Witwatersrandi Ülikoolis, kus kraadiõpe jäi pooleli. 1960. ja 1970. aastail õpetas ta mitmes Ameerika ülikoolis. Ta sekkus ka avalikult Lõuna-Aafrika poliitikasse, nõudes apartheidipoliitikast loobumist. Suur osa tema loomingust põhinebki moraalsetel ja psühholoogilistel rassipingetel, mis olid tema kodumaal levinud.

Tema esimene avaldatud teos oli lühijutt lastele, "The Quest for Seen Gold", mis ilmus 1937. aastal Children's Sunday Expressis. 

Tema esimene lühijuttude raamat "Face to Face" avaldati 1949. aastal.

Tema esimene romaan, "The Lying Days", ilmus 1953. aastal.

Aastal 1954 abiellus Nadine kõrge reputatsiooniga kunstikaupleja Reinhold Cassireriga, kes asutas ettevõtte , hiljem asutas Reinhold oma galerii ja juhtis seda. Paaril sündis 1955. aastal poeg Hugo.

## Tunnustus
* 1974 – Bookeri auhind
* 1985 – Malaparte auhind
* 1991 – Nobeli kirjandusauhind

## Välislingid

* LitWeb.net: Biograafia
Karjaküla

**Karjaküla** on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Asub 3,5 km Keila kesklinnast loodes.

Alevikus elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 345 inimest. Neist 131 (38%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanike arv 367.

Aastatel 1992–2017 kuulus Karjaküla Keila valda.

Karjakülas asub 35-kohaline sotsiaalkeskus, milles tegutseb ka pensionäride päevakeskus.

Küla territooriumi lõunaosas asub AN-12 lennuk, milles tegutseb Keila Mudellennu Klubi.

## Vaata ka
*Karjaküla mõis
*Karjaküla tee

## Viited
Keila-Joa

**Keila-Joa** on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Alevikus elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 389 inimest. Neist 262 (67,4%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 383.

Aastatel 1992–2017 kuulus alevik Keila valda.

## Militaarajalugu

27. juunist 1946 tehti Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega nr 034 Harju rajoonis 423,2 ha suurune maaeraldus sõjaväebaasi loomiseks. Nimetatud alale asus õhukaitseüksus nr 03115, hiljem tuntuks saanud kui Keila-Joa lennuväli ja  Keila-Joa raketibaas. Vene sõjavägi  andis objekti Eesti Vabariigile tagasi 1993. aasta augustis . 

## Vaata ka
* Keila juga
* Keila-Joa hüdroelektrijaam
* Keila-Joa mõis
* Keila-Joa siseteed
* Keila-Joa maasäär ja mattunud organogeensed setted
* Keila-Joa vald

## Viited
Illurma

**Illurma** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 74 inimest. Neist 64 (86,5%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 23.

Külas asuv Kuusiku talu oli helilooja Konstantin Türnpu suvekodu. Suvekodu lähedal pargis on helilooja mälestussammas.

## Viited

## Välislingid
*
Keelva

**Keelva** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 45 inimest. Neist 44 olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 29.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

## Vaata ka
*Keila–Keila-Joa tee

## Viited
Kloogaranna

**Kloogaranna** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kloogarannas asub elektrirongide lõpp-peatus Kloogaranna. Ooteplatvorm jääb Lahepere lahe rannast umbes 50 meetri kaugusele. Rongiliin Kloogalt valmis juuniks 1960. Kloogarannas suubub merre Treppoja.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 213 inimest. Neist 204 (95,8%) olid eestlased. 1. jaanuaril 2015 oli elanikke 186.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. Suvel 2023 ilmus A. Veetamme 120-leheküljeline raamat rannast, rajatistest, inimestest, asula loost ja suvitamisest. 


Kloogaranna pank.jpg|Kloogaranna pank
Klooga-Ranna raudteepeatus.jpg|Kloogaranna raudteepeatus


## Vaata ka
*Klooga rand
*Klooga jaama tee
*Kloogaranna tee
*Klooga tee
*Kloogaranna mere tee
*Klooga suvilate tee

## Viited
Laoküla (Lääne-Harju)

**Laoküla** on küla Harjumaal Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 33 inimest. Neist 28 (84,8%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 40.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

## Vaata ka
*Paldiski–Padise tee
*Laoküla tee
*Laoküla raudteepeatus
*Laoküla merelaager

## Viited
Laoküla

**Laoküla** on mitme koha nimi:

***[[Laoküla (Kaarma)|Laoküla]]** on küla Kaarma vallas Saare maakonnas
***[[Laoküla (Lääne-Harju)|Laoküla]]** on küla Lääne-Harju vallas Harju maakonnas
Lehola

**Lehola** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

Lehola küla asub Keila–Haapsalu maantee ääres. Leholast voolab läbi Lehola oja. Naaberkülad on Ohtu, Kulna, Luuri, Niitvälja ja Klooga. Küla asub umbes 5 kilomeetri kaugusel Keilast ja 30 kilomeetri kaugusel Tallinnast. Leholas on bussipeatus, kahe kilomeetri kaugusel on Kulna raudteejaam ja nelja kilomeetri kaugusel Niitvälja raudteejaam. Külas Laulasmaa Kooli Lehola koolimaja, kus on lasteaed-algkool, jalgpalli- ja korvpalliväljak ja Lehola raamatukogu. 

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 445 inimest. Neist 363 (81,6%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 537.

## Lehola kool

Lehola Lasteaed-Algkool avati 1987. aastal. Kuni 2000/2001. õppeaasta lõpuni töötas kaks lasteaiarühma ja 4-klassiline algkool. Alates 2003/2004. õppeaastast oli kool 6-klassiline ja 2004. aasta sügisel lisandus veel ka kolmas lasteaiarühm. 2008. aastal avati Karjakülas kooli filiaalina lasteaia liitrühm. 1. septembril 2017 liideti Lehola Kool Laulasmaa Kooliga ja see on Laulasmaa Kool Lehola õppekoht. 

## Lehola mõis
Lehola mõis (saksa keeles Lehhola) asutati arvatavasti 1620. aastatel. Mõisa esmaomanik oli Caspar Krämer. Peahoonest ida pool asub suur park, mis erandlikult ei paikne mitte hoone taga, vaid vasakul küljel. Mõisa suundus kaks teed. Tallinna–Keila–Haapsalu maanteelt suundus 300 meetri pikkune sirge sihitee otse peahoone keskteljele. Teine tee viis mõisasüdamest mööda pargi põhjakülge Ohtu–Niitvälja teele. Selle ääres paiknes ka mõisa tuulik. Teise maailmasõja järel oli mõisa peahoone kasutusel majandi kontorina ning hiljem kohaliku raamatukoguna. 1999. aasta tulekahju muutis hoone varemeiks, jättes alles vaid kaks korstent ja välisseinad.

## Leholast pärit isikuid
* Kabetaja Arno Uutma (parim tulemus 1997. aasta Brasiilia kabe maailmameistrivõistluste pronks)
* golfimängija ja -treener Enrico Villo (1998. aasta Eesti meister)
* sportlane Argo Ader

## Vaata ka
*Kulna–Vasalemma tee
*Lehola (perekonnanimi)
*Vasalemma sovhoos

## Viited
Maeru

**Maeru** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 103 inimest. Neist 98 (95,1%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 87.

Kuni 2017. aasta haldusreformini kuulus küla Keila valda.

1977. aastal liideti Maeru külaga Kangusti.

## Viited
Nahkjala

**Nahkjala** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Vasalemma alevikust vahetult idas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 47 inimest. Kõik olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 57.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

## Vaata ka
*Vasalemma karjääri tee

## Viited
Kulna

**Kulna** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Küla esmamainijaks on Henriku Liivimaa kroonika, kus selle nimi on esitatud kujul *Culdale*. Taani hindamisraamatus on see kirja pandud kui *Guldan* ja kuni 16. sajandini oli kasutusel nimi *Guldena*. Külanime praeguse variandi esimene üleskirjutus pärineb 1561. aastast (*Gulna*). On arvatud, et nime algupäraks on sufiksi *-la* abil sõnast "kuld" moodustatud tuletis.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 351 inimest. Neist 327 (93,2%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 71.

Kulna territooriumil kasvab Liivaaugu tamm. 

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

## Vaata ka
*Kulna–Vasalemma tee
*Kulna raudteepeatus

## Viited
Käesalu

**Käesalu** on küla ja mõis Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kohati kasutatakse ka nime Käosalu. Praegused administratiivsed piirid ei lange kokku Käesalu põlisalaga.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 83 inimest. Neist 77 (92,8%) olid eestlased.
Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas praegu külana määratletaval territooriumil alaliselt 23 inimest. Kõik olid eestlased.

## Ajalugu
Vanim Käesalu asukaid nimetav kirjalik allikas pärineb aastast 1480. Küla kuulus kuni XVII sajandi alguseni Keila mõisa valduste hulka.

Gustav II Adolf läänistas küla koos veel mitme endise Keila ordumõisa aladega Hans Hansson Elveringile ning sestpeale kuulus Käesalu Tuula mõisa alla.

Käesalu mõisaline asundus sai alguse XVII sajandi esimesel poolel rajatud karjamõisast, mis eraldati Tuula mõisast tingimuslikult 8. juulil 1648. 

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

## Vaata ka
*Keila–Keila-Joa tee

## Viited
Valkse

**Valkse** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 138 inimest. Neist 129 (93,5%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 54.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

Valkse küla territooriumil asub kunagise Aru mõisa mõisasüda.

## Vaata ka
*Karjaküla tee
*Keila–Keila-Joa tee

## Viited
Niitvälja

**Niitvälja** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 143 inimest. Neist 106 (74,1%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 90.

Niitväljal asub Baltikumi esimene 18-rajaline golfiväljak, mis valmis 1993. aasta kevadeks. Seal asub ka lasketiir.

Külas on Niitvälja raudteepeatus. Sinna jääb ka endise Niitvälja mõisa süda.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.

## Vaata ka
* Niitvälja soo

## Viited

## Välislingid

*Niitvälja golf
Põllküla

**Põllküla** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 40 inimest. Neist 38 (95%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 37.

Aastatel 1942–1944 asus Põllkülas Ingerimaalt evakueeritud soomlaste, venelaste ja eestlaste karantiinilaager. Sarnased evakuatsioonilaagrid olid ka lähistel Kloogal ja Paldiskis. Nende laagrite kaudu evakueeriti 1942–1944 Soome üle 63000 sõjapõgeniku. Põllkülasse ja selle ümbrusse on maetud laagris surnud ümberpaigutamist oodanud sõjapõgenikud. 2018. aasta suvel avati kunagise laagri hauaplatsil mälestustahvel evakuatsioonilaagrite ja ingerisoomlaste evakueerimisoperatsiooni juhile Pentti Kaiterale.

Põllküla algkoolis õppis 1944-1947 tõlkija Matti Piirimaa.


Põllküla terroriohvrite matmispaik (1).jpg|Põllkülas hukkunud sõjapõgenike memoriaal


## Vaata ka
*Põllküla oja
*Põllküla juga
*Paldiski–Padise tee
*Põllküla–Madise tee
*Põllküla raudteepeatus
*Põllküla-Klooga-Paldiski sõjapõgenike laagrid

## Viited
Tuulna

**Tuulna** on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 355 inimest. Neist 336 (94,6%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 125.

Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda. 

Külas asub ajalooline Klooga kooli hoone, mis valmis 1874. aastal. Kool töötas selles 1971. aastani. Külas on ka helilooja K. Türnpu mälestuspark ja monument, mis varem asus tema haual Kopli kalmistul; Tuulnasse toodi see 1965. aastal ning avati helilooja 100. sünniaastapäeval.  

## Vaata ka
*Klooga jaama tee
*Klooga suvilate tee
*Kibiste sild

## Viited
Kaasiku (Saue)

**Kaasiku** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb läänes Kibuna külaga, lõunas Hingu külaga, idas Laitse ja Vansi külaga, põhjas Lääne-Harju vallaga. Küla piiri pikkus on 19,6 km.

Küla läänepiiriks on Keila–Riisipere raudtee. Küla põhjapiiril voolab Vasalemma jõgi. Ida-lääne suunas läbib küla Munalaskme–Laitse tee. Kaasikul on Laitse raudteepeatus, mille juurest kulgeb Vasalemma jõeni Laitse aiandusühistute tee.

Küla lääne- ja lõunaossa on Nõukogude ajal rajatud aianduskooperatiive.

Küla territooriumil leidub karstivorme ("Hundikurk") ja on iidne asulapaik (arheoloogiamälestis).

Küla lõunapiiril oleval puisniidul paikneb kaitsealuse liigi kahelehise käokeele (*Platanthera bifolia*) leiupaik (osaliselt Hingu küla territooriumil).

## Vaata ka
*Pajusoo allikas

## Viited
Allika (Saue)

**Allika** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb põhjas Ruila külaga, läänes ja lõunas Mõnuste külaga, kagus Metsanurga külaga, idas Tagametsa külaga. Küla piiri pikkus on 14,7 km.

Küla kirdeosas läbib küla kagu-loodesuunaline Ääsmäe-Kernu tee. Idapiiril kulgeb põhja-lõunasuunaline Tallinna–Pärnu–Ikla maantee.

## Loodus
Küla läänepiiri taga asuvad Ruila järv ja Ruila raba. Nende kaitseks on moodustatud Ruila looduskaitseala, mis ulatub ka Allika küla territooriumile.

Kagu-loode suunas läbib küla Vasalemma jõgi. Küla lõunapiiril suubub sellesse Haiba peakraav. Külas asub Härgesoo tiik.

## Viited
Hingu

**Hingu** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb läänes Kibuna külaga, põhjas Kaasiku külaga, idas Pohla külaga. Küla piiri pikkus on 14,1 km.

Küla läänepiiriks on Keila–Riisipere raudtee. Kirde-edela suunas läbib küla Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Lõunaosas on maantee küla idapiiriks. Kagu-lääne suunas läheb külast läbi Hingu oja. Asulas tegutseb rallipark. 

## Vaata ka
* LaitseRallyPark

## Viited
Kabila (Saue)

**Kabila** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb edelas Laitse külaga, kagus Muusika külaga, lõunas Ruila külaga, loodes Lääne-Harju vallaga, kirdes Tuula külaga, idas Pällu külaga. Küla piiri pikkus on 17,6 km.

Küla kaguosa läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.

Küla edelapiiril voolab Vasalemma jõgi. Küla loodeosas laiub Suure-Aru soo, mille kaitseks on moodustatud Suure-Aru looduskaitseala.

Küla lõunaosas asub arheoloogiamälestiseks arvatud kalmistu.

## Viited
Kabila

**Kabila** on nii koha- kui ka isikunimi:

Kohad
* **[[Kabila (Saue)|Kabila]]** on küla Saue vallas Harju maakonnas
* **[[Kabila (Põhja-Sakala)|Kabila]]** on küla Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas

Isikud
* **[[Joseph Kabila]]**, Kongo Demokraatliku Vabariigi president
* **[[Laurent-Désiré Kabila]]**, eelmise isa, riigi endine president

## Vaata ka
*Kabila mõis
*Kabila oja voolab Põhja-Sakala vallas, Lemmjõe parempoolne lisajõgi
Kabila (Põhja-Sakala)

**Kabila** on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 

## Ajalugu
Kabila küla Polli talu maadel asunud rahvapärimuse järgi kabel. Arvatavasti on küla selle järgi nime saanud. 1559. aasta revisjonis on Kabila küla Kabella nime all.

### Kool

XVIII sajandil asutatud Kabila kool töötas algkoolina 1923. aastani. Aastatel 1902–1909 asus Kabila koolimajas Vastemõisa kaheklassiline ministeeriumikool.

XVIII sajandil loodud Kabila vallakool oli Vastemõisa vanim kool. Haridusasutus tegutses 1923. aasta kevadeni, mil see ühendati Kildu kooliga.

Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Suure-Jaani valda.

## Viited
Kernu

**Kernu** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb läänes Haiba külaga, lõunas Kustja külaga, idas Kirikla külaga, põhjas Mõnuste ja Kohatu külaga. Küla piiri pikkus on 11,7 km.

Külas tegutseb Kernu Põhikool.

Külas asub Kernu staadion.

## Vaata ka
*Kernu kadakas
*Riisipere–Kernu tee
*Kernu tee
*Kernu–Kohila tee

## Viited
Kirikla küla

**Kirikla** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb põhjas Kohatu külaga, läänes Kernu külaga, lõunas Kustja külaga, idas Rapla maakonnaga. Küla piiri pikkus on 11,5 km.

## Vaata ka
*Kernu–Kohila tee

## Viited
Metsanurga (Saue)

**Metsanurga** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb loodes Allika külaga, edelas Mõnuste külaga, lõunas Kohatu külaga, idas ja põhjas Tagametsa külaga. Küla piiri pikkus on 10,4 km.

## Vaata ka
*Ääsmäe–Kernu tee

## Viited
Mõnuste

**Mõnuste** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb loodes Pohla külaga, kirdes Ruila, Allika, Metsanurga ja Kohatu külaga, kagus Kernu ja Haiba külaga ning lõunas Kustja külaga.

Mõnuste küla territooriumile jäävad Ruila järv ja Ruila raba. Nende kaitseks on moodustatud Ruila looduskaitseala, mis ulatub osaliselt ka Allika ja Pohla küla alale.

Mõnustes asub üks arheoloogiamälestiseks arvatud asulakoht.

Küla läbib Riisipere–Kernu tee.

Küla piiri pikkus on 29,7 km.

## Viited

## Välislingid
* Mõnuste küla arengukava
Pohla

**Pohla** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb loodes Hingu külaga, põhjas Laitse ja Ruila külaga, kagus Mõnuste külaga. Küla piiri pikkus on 15,5 km.

Küla territooriumile ulatub Ruila looduskaitseala.

Pohla külas asub Selja allikas.

## Viited
Ruila

**Ruila** on küla Harju maakonnas Saue vallas Vasalemma jõe ääres.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Ruila piirneb loodes Laitse ja Kabila küla, põhjas Muusika küla, edelas Pohla ja Mõnuste küla ning lõunas Allika külaga. Küla piiri pikkus on 19,6 km. Küla läbivad Ruila–Laitse tee ja Ääsmäe–Kernu tee.

Külas asus Ruila mõis. Mõisa peahoones töötab tänapäeval Ruila Põhikool, tallis tegutseb ratsaspordibaas. Säilinud on ka muid kõrvalhooneid ja suur park.

Külas asus 2024. aastani Ruila paisjärv. Selle ääres paiknes varem Ruila vesiveski.

Enne külapiiride muutmist jäi külasse Ukukivi.

Ruila järv ja Ruila raba koos neid ümbritseva Ruila looduskaitsealaga jäävad Mõnuste küla territooriumile.

Külas tegutseb Ruila raamatukogu. Külas käib koos Ruila mõisa segakoor.

## Viited
Tõmmukajakas

**Tõmmukajakas** (*Larus fuscus*) on sulestiku järgi merikajakaga sarnane kajakas, aga tema tiivad on tumedamad ja suuruselt ta veidi väiksem. Tema kaal on 560-1200 g. Tõmmukajakas on levinud Islandi, Fääri saarte, Suurbritannia, Bretagne'i poolsaare, Skandinaavia poolsaare, Soome, Eesti ja Karjala Vabariigi mererannikul ja suurtel järvedel, Äänisjärvel ja Laadoga järvel, Valge merel ja Murmanski oblastis.

Tõmmukajakas on rändlind. Ta talvitab Lõuna-Euroopas ja Aafrikas Atlandi ookeani rannikul, Vahemerel ja Mustal merel, Aafrika suurtel järvedel, Punasel merel ja Pärsia lahel.

Pesitseb tavaliselt kolooniates nii tasastel kui ka kaljustel merede, järvede ja suurte jõgede rannikuil. Talvitub merede rannikul.

Tõmmukajakas on peaaegu kõigesööja, mererannikul toitub peamiselt kalast. Samuti sööb närilisi, väikesi linde ja nende mune, usse ja putukaid.

Tõmmukajaka pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 50–100 paarile, talvist arvukust 0-5 isendile.

## Vaata ka
*Naerukajakas
*Kalakajakas
*Hõbekajakas 
*Merikajakas
*Jääkajakas

## Viited

## Välislingid
* 

*Linnakajakad on meie elustiili peegeldajad
Memphis (Tennessee)

**Memphis** on linn Ameerika Ühendriikides, Tennessee osariigi suurim linn. Asub Shelby maakonnas kohas, kus Wolfi jõgi suubub Mississippisse.

## Ajalugu

Memphise alal elasid enne kolonisatsiooni tšikasoo indiaanlased. Esimeste eurooplastena rajasid sinna oma tugipunktid prantslased: Fort Proudhomme tekkis 1682, Fort Assumption 1739. 1818. aastal olid tšikasood sunnitud oma maast loobuma ja 1819 asutati ametlikult Memphis. Algul oli linnas 50 elanikku, kuid Memphis hakkas kiiresti kasvama ning sai 1826. aastal linnaks. 1845. aastal, kui linn sai sadama ja raudteeühenduse, oli see elanike arvult USA kuues linn.

Memphises tapeti Martin Luther King.

## Vaatamisväärsused

Linna suurim vaatamisväärsus on Elvis Presley kodu Graceland, mida külastab igal aastal üle 600 000 turisti.

Linnas on kõrge kuritegevuse tase.

## Sport
Linnas asub korvpalliklubi Memphis Grizzlies.

## Välislingid
*Linna veebiportaal