open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mäluasutus

**Mäluasutus** (inglise keeles *memory institution*) on asutus, mis tegeleb peamiselt info kogumise, säilitamise, töötlemise ja edastamisega. Mäluasutuste hulka kuuluvad traditsiooniliselt raamatukogud, arhiivid ja muuseumid. Eestis loetakse mäluasutuste hulka kuuluvaks vahel ka näiteks Eesti Geenivaramu või Eesti Mälu Instituut.

Mäluasutuste ülesanne ühiskonnas ongi teadmiste ning kogemuste talletamine, korrastamine ja kättesaadavaks tegemine. Mäluasutused koguvad üldistatult teabekandjaid, mis tagavad ühiskonna adekvaatse toimimise nii tänapäeval kui ka tulevikus, sest mäluta inimest on raske aidata ning mäluasutusteta ühiskond on määratud hukkumisele. 

Mäluasutused käivad kaasa tehnoloogia arenguga ja eksisteerivad 21. sajandil ka digitaalseina, kuna digitaalsel informatsioonil on suurenev tähendus ühiskonna haridus-, majandus- ja kultuurisüsteemis. Ühelt poolt tingib selle digitaalse informatsiooni kasutamise iseloom (kiirus, kättesaadavus, töötlemisvõimalused jne) ja lai levik, teiselt poolt ühiskonna kasvav orienteeritus kiirele teabevahetusele. Mäluasutused ei jää digitaalse infohalduse tingimustes üksnes passiivseteks info kogujateks, vaid vastupidi, omandavad uusi rolle ja ülesandeid ühiskonna paremal teenindamisel, olles aktiivsed digitaalse info säilitajad ja kaitsjad ning selle kasutamise korraldajad. Lisaks digitaalselt sündinud materjali kogumisele on teadmistepõhise ühiskonna arengut toetavad mäluasutused asunud digiteerima nende kogudes säilitatavaid ja väärtuslikku informatsiooni sisaldavaid ainelisi esemeid (esemeid, dokumente, raamatuid, maakaarte, helilinte jms), püüdes sellega suurendada ühiskonnaliikmete osasaamist rahva kultuuripärandist ning orienteeruda elukestva õppe vajadustele.

21. sajandil on mäluasutused üha virtuaalsemaks muutuvas elus võimalus üksikisikule, sotsiaalsele grupile ja ühiskonnale tervikuna pakkuda pidepunkte, mis annavad tunnistust väärtuste kestmisest ja aitavad teha valikuid, tagades võimaluse toetuda aegadega kogutud tarkusele.

## Mäluasutuste elektroonilised keskkonnad
* Eesti vanema kirjanduse digitaalne tekstikogu
* Eesti rahvaluule portaal
* Kreutzwaldi sajand – Eesti kultuurilooline veeb, sisaldab 19. sajandi Eesti kirjanduse ja luule täistekste
* Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis DIGAR: arhiveeritakse võrguväljaandeid, trüki¬eelseid faile ja trükiste digiteeritud koopiaid. DIGARist leiab raamatuid, ajalehti, ajakirju, kaarte, noote, fotosid ja postkaarte.
* Digiteeritud eesti ajakirjandus DEA: valik ajalehti aastatest 1821-1944 ja valik väliseesti ajalehti alates 1944. aastast.
* Perekonnaloo digiteeritud arhiiviallikad SAAGA
* Rahvusarhiivi loodud infosüsteem AIS
* E-Kultuuripärand on Eesti muuseumide, raamatukogude, arhiivide ning teiste mäluasutuste ühtne infovärav. Selle kaudu saab otsida infot erinevate mäluasutuste infosüsteemides kajastatud kultuuripärandi objektide kohta.

## Viited

## Välislingid
* Hjørland, B. 2000. ''Documents, memory institutions and information science''
* Pessach, Guy. 2008. ''Memory Institutions: Social Remembering, Privatization and its Discontents''
Trofallaksis

**Trofallaksis** on loomade söödud ja mõnikord osaliselt seeditud toidu andmine teistele pere liikmetele. Trofallaksis on kõrgelt arenenud ühiselulistel putukatel.

Kui pugu sisu antakse edasi suust suhu, nimetatakse seda **oraaltrofallaksiseks**; kui aga päraku kaudu, siis **anaaltrofallaksiseks**.

Trofallaksist peetakse sotsiaalhomöostaasi tähtsaimaks teguriks.

## Vaata ka
*sotsiaalhomöostaas
*ühiselulised putukad

## Viited
Eksperimentaalbioloogia Instituut

**Eksperimentaalbioloogia Instituut** (lühend EBI) oli bioloogilist uurimistööd tegev teadusasutus Harkus.

See loodi 1. aprillil 1957 Tallinna Bioloogilise Eksperimentaalbaasi alusel TA Bioloogia- ja Meditsiiniteaduste Osakonna koosseisus kui Teaduste Akadeemia instituut. 1997. aastal liideti ta Eesti Maaülikooliga ning sai 2005. aastal osaks selle Põllumajandus- ja keskkonnainstituudist.

Instituudi peahoonena kasutati endist Harku mõisa häärberit. Selle lähedal asusid instituudi laborihooned ja töötajate elamud.

## Instituudi töötajaid
Instituudis on töötanud rida eesti biolooge, sealhulgas Olav Keerberg, Henn Mikelsaar, Toivo Orav, Ants-Peep Silvere, Toomas Tiivel, Galina Grossmann, Oleg Toompuu jt.

## Direktorid
*Johan Eichfeld
*Oskar Priilinn (1957–1991)
*Aavo Aaviksaar (1991–2004)

## Viited
Toomas Veidebaum

**Toomas Veidebaum** (sündinud 21. oktoobril 1946) on eesti bioloog. Alates 2008. aastast on ta Tervise Arengu Instituudi teadusdirektor.

Ta lõpetas 1970. aastal Tartu Riikliku Älikooli rakubioloogia erialal, 1970–1973 õppis aspirantuuris Tartu Riikliku Ülikooli Üld- ja Molekulaarpatoloogia Instituudis ning NSVL Teaduste Akadeemia Tsütoloogia Instituudis Leningradis. 1976. aastal kaitses ta dissertatsiooni Jüri Kärneri juhendamisel.

Aastatel 1974–1976 töötas Toomas Veidebaum TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis. Alates 1977. aastast töötas ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis, aastatel 1991–2003 oli instituudi direktor. Alates 2003. aastast töötab ta Tervise Arengu Instituudis. 

## Tunnustus
*2004 – Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk
*2016 – auhind "Elutöö geneetikuna"

## Viited
II Riigikogu

**II Riigikogu** volitused kestsid 7. juunist 1923 kuni 14. juunini 1926.

## II Riigikogu juhatus
II Riigikogu juhatuse algne koosseis valiti 7. juulil 1923.
*Esimees Jaan Tõnisson (kuni 27. maini 1925)
*Esimees August Rei (alates 9. juunist 1925)
*I abiesimees Karl Johannes Virma (kuni 27. novembrini 1924)
*I abiesimees Jaan Soots (27. novembrist 1924 kuni 16. detsembrini 1924)
*I abiesimees August Jürima (alates 16. detsembrist 1924)
*II abiesimees Aleksander Leopold Raudkepp kuni (27. novembrini 1924)
*II abiesimees Karl Johannes Virma (27. novembrist 1924 kuni 16. detsembrini 1924)
*II abiesimees Mihkel Martna (16. detsembrist 1924 kuni 10. juunini 1925)
*II abiesimees Tõnis Kalbus (10. juunist 1925 kuni 15. detsembrini 1925)
*II abiesimees Johannes Zimmermann (18. detsembrini 1925 kuni 18. veebruarini 1926)
*II abiesimees Mihkel Juhkam (alates 19. veebruarist 1926)
*Sekretär Tõnis Kalbus (kuni 10. juunini 1925)
*Sekretär Johan Holberg (alates 10. juunist 1925)
*I abisekretär Oskar Köster (kuni 27. novembrini 1924)
*I abisekretär Johan Holberg (27. novembrist 1924 kuni 10. juunini 1925)
*I abisekretär Aleksander Leopold Raudkepp (alates 10. juunist 1925)
*II abisekretär Jaan Vain (kuni 27. novembrini 1924)
*II abisekretär Jaan Piiskar (alates 27. novembrini 1924)

## II Riigikogu liikmete loend
II Riigikogusse kuulus 23 saadikut (21,4 %) Põllumeeste Kogudest, 15 saadikut (14,0 %) Eesti Sotsiaaldemokraatlisest Tööliste Parteist, 12 saadikut (11,2 %) Eesti Tööerakonnast, 10 saadikut (9,5 %) Töörahva Ühisest Väerinnast, 8 saadikut (7,5 %) Eesti Rahvaerakonnast, 8 saadikut (7,3 %) Kristlikust Rahvaerakonnast, 5 saadikut (4,7 %)  Iseseisevast Sotsialistlikust Tööliste Parteist, 4 saadikut (4,5 %)  Rahvuslikust Vabameelsest Parteist, 4 saadikut (4,1 %) Vene ühendatud parteidest, 4 saadikut (3,8  %)  Asunike, Riigirentnike ja Väikepõllupidajate nimekirjast, 3 saadikut (3,5 %) Saksa-Balti Erakonnast, 2 saadikut (2,2 %) Üleriikliku Majaomanikkude Seltside Liidu nimekirjast, 1 saadik (1,3 %) Üürnike Ühendus nimekirjast, 1 saadik (1,2 %) Eesti Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liidu nimekirjast.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti II Riigikogu. Tallinn, 1924

## Välislingid
* Meie parlament ja aeg : Rahvusraamatukogu veebinäitus
Irene Jürna

**Irene Jürna** (sündinud 21. oktoobril 1952 Tallinnas) on eesti metallikunstnik. 

1974 lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi metallehistöö erialal.

Töötab Tallinna Kunstikoolis.

## Viited

## Välislingid
*Kunsti- ja keeleõpe üheskoos, Õpetajate Leht, 20.05.2011
Regina Tõškevitš

**Regina Tõškevitš** (vene keeles Регина Иосифовна Тышкевич; 30. oktoober 1929 Minsk – 17. november 2019) oli valgevene matemaatik, Valgevene Riikliku Ülikooli professor ja graafiteooria ekspert. Ta oli Tyszkiewiczite, omaaegse poola aadlisuguvõsa otsene järeltulija.

## Teadussaavutused
Tõškevitš on väljatöötanud graafide astmeridade dekomponeerimise teooria (inglise keeles *degree sequences*) ning klassifitseerinud graafe nende astmeridade alusel. On saanud rea tulemusi (mõned koostöös oma õpilastega) teatud klassi graafide algoritmilise tuvastatavuse ja loendatavuse kohta. Nende baasil on ta lahendanud ka klassikalisi ülesandeid. Väljatöötamisel on graafide üldine dekomponeerimise teooria. Töötab graafide esitamise teooria kallal, mis rajaneb "servagraafi" (inglise keeles *line graph*) funktsiooni väärtustel. Tunneb huvi taastatavuse probleemi (inglise keeles *reconstruction conjecture*) vastu.

## Tunnustus
Aastal 1998 sai Valgevene riikliku autasu raamatu *Лекции по теории графов* eest. Aastal 2009 anti talle Francisco Scorina medal. Oma päritolu ja tegevusala tõttu nimetatakse teda vene keeles aupaklikult ka *графиня Регина*.

## Tõškevitš Eestis
Tõškevitš oli Tartu Ülikooli matemaatiku Uno Kaljulaidi (1941–1999) uuringute juhendaja. Ta on andnud vajalikku nõu struktuurisemiootika teoreetilise baasi loomisel.

Ta esines ka Eesti esimesel graafide ja rakenduste konverentsil 1991. aasta kevadel Käärikul.

## Valitud biograafia
* (Koos Suprunenko, D. A.) "Commutative Matrices", 1968, Academic Press ISBN 0126770506
**Vene originaal: "Перестановочные матрицы" 1966, 2nd edition: 2003, ISBN 5-354-00437-3
* (Koos Emilichev, V. A., Melnikov, O. I., Sarvanov, V. I.) "Lectures on Graph Theory", B. I. Wissenschaftsverlag, 1994 ISBN 3-411-17121-9
**Vene originaal: "Лекции по теории графов", 1990
*(Koos Melinkov, O., Sarvanov, V. etc.) "Exercises in Graph Theory", Kluwer Academic Publishers, 1998, ISBN 0792349067
* Кононов С.Г., Тышкевич Р.И., Янчевский В.И. "Введение в математику" ("An Introduction into Mathematics") 3 volumes, Minsk, Belarusain State University, 2003
* R.I. Tyshkevich. Decomposition of graphical sequences and unigraphs // Discrete Math., 2000, Vol. 220, p.&nbsp;201 - 238.
* Yury Metelsky, Regina Tyshkevich: Line Graphs of Helly Hypergraphs. SIAM Journal on Discrete Mathematics 16(3): 438-448 (2003)
Kuštšovskaja külaasundus

**Kuštšovskaja külaasundus** (*Кущёвское сельское поселение*) on 3. järgu haldusüksus ja maaomavalitsusüksus (külaasundus) Venemaal Krasnodari krais Kuštšovskaja rajooni keskosas. Külaasunduse keskus on Kuštšovskaja staniitsa.

Külaasunduses on 32 986 elanikku.

## Asulad
* Kuštšovskaja staniitsa (vene *Кущёвская*)
Alevikud:
* Mirnõi (vene *Мирный*) 
* Rovnõi (vene *Ровный*) 
* Sadovõi (vene *Садовый*)
* Severnõi (vene *Северный*)
Külad:
* Novoivanovskoje (vene *Новоивановское*) 
* Stepnoje (vene *Степное*)
Huutorid:
* Vorovskogo (vene *Воровского*) 
* Vostotšnõ (vene *Восточный*) 
* Kartušina Balka (vene *Картушина Балка*) 
* Lopatina (vene *Лопатина*) 
* Bolšaja Lopatina (vene *Большая Лопатина*)
2011.–2012. aasta maailma karikasari mäesuusatamises

**2011.–2012. aasta maailma karikasari mäesuusatamises** oli **46**. ametlik maailma karikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 22. oktoobril 2011. aastal Austrias Söldenis ja viimane peeti 18. märtsil 2012. aastal Austrias Schladmingis. Meestel oli kavas kokku 44 etappi ja naistel 37, kuigi hooaja algul oli plaanitud neid rohkem pidada, kuid ilmaolude tõttu jäi mitu etappi pidamata. Hooaja jooksul oli kavas kaks linnaetappi paralleelslaalomis, millest üks pidi toimuma Münchenis, kuid sooja ilma tõttu seda ei toimunud, ja teine oli Moskvas. Lisaks oli veel korra kavas meeskonnavõistlus Schladmingis.

## Mehed

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

* Ametlik tabel

## Naised

### MK-etappide ajakava ja tulemused

### MK-sarja lõplik paremusjärjestus

 
 

* Ametlik tabel

## Välislingid

* FIS-i maailma karikasarja koduleht
Diplomaatia (ajakiri)

**Diplomaatia** on eesti ajakiri, mille peateema on välispoliitika analüüs. Väljaannet trükitakse ajalehe formaadis ja levitatakse ajalehe Sirp kaasandena.

Ajakiri ilmub 2003. aastast, sagedusega kord kuus. 2020. aastal hakkas ajakiri ilmuma senise kümne korra asemel sagedusega kuus korda aastas.

Ajakiri avaldab artikleid nii Eesti kui ka välismaa autoritelt – peamiselt poliitikutelt, ajakirjanikelt, diplomaatidelt ja ekspertidelt. 

Ajakirja väljaandja on alates 2006. aastast Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus, kirjastaja SA Kultuurileht.

2023. aastast ilmub ajakiri Diplomaatia veebiajakirjana. 

## Toimetajad
Diplomaatia peatoimetajad on olnud Marianne Mikko (2003–2004), Kadri Liik (2004–2010), Iivi Anna Masso (2010–2012), Kaarel Kaas (2013–2014) ja Erkki Bahovski (2014–2020). 2023. aasta seisuga on ajakirja peatoimetaja Merily Arjakas.

## Kolleegium
Ajakirja Diplomaatia toimetuskolleegiumi kuuluvad Jaak Allik, Lauri Almann, Toomas Hendrik Ilves, Indrek Kannik, Siim Kallas, Andres Kasekamp, Riina Kionka, Jüri Luik, Tiit Matsulevitš, Marianne Mikko, Sven Mikser, Mihkel Mutt, Raul Mälk, Sven Sakkov, Harri Tiido.

## Viited


## Välislingid
* Ajakirja Diplomaatia koduleht
K.R.C. Genk

**Koninklijke Racing Club Genk** on Belgia jalgpalliklubi, mis tegutseb Genkis. See mängib riigi kõrgliigas Jupiler Pro League.

Genk on tulnud Belgia meistriks neli korda, viimati hooajal 2018–19. Lisaks on viis korda võidetud Belgia karikas ja kaks korda Belgia superkarikas.

Genk on kolmel korral jõudnud UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniirile. UEFA Euroopa Liigas on parimaks tulemuseks veerandfinaali jõudmine hooajal 2016–17.

Genkil on ka naiskond, mis mängib Belgia naiste kõrgliigas.

## Pragune koosseis
*Seisuga 7. september 2023*

## Saavutused
*Belgia kõrgliiga:
****Võitja** (4): 1998–99, 2001–02, 2010–11, 2018–19
*Belgia esiliiga:
****Võitja** (1): 1975–76
*Belgia karikas:
****Võitja** (5): 1997–98, 1999–00, 2008–09, 2012–13, 2020–21
*Belgia superkarikas:
****Võitja** (2): 2011, 2019

## Välislingid
* Klubi koduleht
Indrek Kannik

**Indrek Kannik** (sündinud 25. novembril 1965 Tallinnas) on Eesti riigiametnik, ajakirjanik ja poliitik.

## Elulugu

#### Haridus
Indrek Kannik on lõpetanud 1984. aastal Tallinna 43. Keskkooli ja 1990. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanikuna. Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 2006. aastal läbis ta kõrgemate ohvitseride ja ametnike julgeolekupoliitika alase kursuse NATO Kaitsekolledžis.

Ta oli üks 1989. aastal loodud Res Publica asutajaid.

#### Karjäär
Aastatel 1989 –1990 töötas ta ajalehes Sirp, 1990–1992 välisministri nõunikuna.

Aastatel 1992–1999 oli ta Riigikogu liige. Ta oli Isamaa esindaja VII Riigikogus ja aastatel 1992–1993 ka fraktsiooni aseesimees. 12. jaanuarist kuni 23. maini 1994 oli Kannik Mart Laari esimeses valitsuses kaitseminister. Pärast Isamaaliidu lõhenemist asus ta mõttekaaslastega Parempoolsete ridadesse ja jätkas Parempoolsete fraktsioonis. 

VIII Riigikogusse sai ta Parempoolsete esindajana ja asendusliikmena ministriks saanud Kaido Kama asemel. 1998. aastal otsustas Parempoolsete üldkogu liituda Eesti Talurahva Erakonnaga. Liitumisega moodustati Rahvaerakond ja Kannik sai uue erakonna peasekretäriks. Ta oli Rahvaerakonna peasekretär aastatel 1998–1999 kuni erakonna liitumiseni Mõõdukatega. Mõõdukate ja selle järglase Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige oli ta 2007. aastani.

Aastatel 2000–2001 juhtis ta Postimehe välistoimetust, 2001–2004 oli kaitseministeeriumi kantsler, seejärel nõunik. Aastatel 2006–2011 töötas ta presidendi julgeolekunõunikuna ja pärast seda Välisluureametis analüüsijuhina. 

Alates 23. novembrist 2020 kuni 31. detsembrini 2024 töötas ta Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse (RKK) direktorina. Detsembris 2024 asus ta tööle Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Kaja Kallase nõunikuna. 

#### Isiklikku
Kannik on spordi- ja eriti jalgpallihuviline. Ta on olnud Eesti Jalgpalli Liidu president (aastatel 2003–2006) ja jalgpallikommentaator TV3-s. Lisaks jalgpallile jälgib ta tennist.

Tema lapsepõlvekodu oli Tallinnas Energia tänaval.

## Tunnustus
*2005 – Valgetähe III klassi teenetemärk
*2023 – Rootsi Kuningliku Põhjatähe ordeni komandöririst

## Viited
PAE Olympiakós

:*Korvpallisektsiooni kohta vaata artiklit [[Olympiakos B. C.]]*

**PAE Olympiakós** (kreeka ΠΑΕ Ολυμπιακός) on Kreeka jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas.

PAE Olympiakós on asutatud 10. märtsil 1925. See on kõige edukam Kreeka jalgpalliklubi, olles tulnud 48 korda Kreeka meistriks ning võitnud 29 Kreeka karikavõistlust ja neli Kreeka superkarikavõistlust. Aastatel 1997–2003 aga ka 2011–2017 tuli ta seitse korda järjest Kreeka meistriks, mis on Kreeka jalgpalli kõrgliiga rekord. Lisaks on klubi tulnud vähemalt viis korda järjest Kreeka meistriks kokku viiel korral: aastatel 1933–1938, 1954–1959, 1997–2003 ja 2005–2009.

Hooajal 2023/24 võitis klubi UEFA Euroopa Konverentsiliiga, saades esimeseks Kreeka klubiks, kes võitis Euroopa meistritiitli. Samal hooajal võitis klubi U-19 meeskond UEFA noorteliiga, saades esimeseks Euroopa klubiks, kes võitis samal hooajal kaks UEFA tiitlit.

UEFA Meistrite Liiga parimaks tulemuseks on veerandfinaali jõudmine hooajal 1998–1999. Lisaks jõuti veerandfinaali UEFA karikavõitjate karikavõistluste hooajal 1992–1993. Aastal 1963 võideti Balkani karikas.

Klubi kodustaadion Pireuses asuv Karaiskakis Stadium.

Olympiakós on Kreeka kõige populaarsem jalgpalliklubi.

Olympiakóse suurim rivaal on Panathinaikόs.

## Praegune koosseis
*Seisuga 31. jaanuar 2022*

## Saavutused
*UEFA Euroopa Konverentsiliiga
**Võidud (1): 2023/24
*Kreeka meistrivõistlused
**Võidud (48): 1930–31, 1932–33, 1933–34, 1935–36, 1936–37, 1937–38, 1946–47, 1947–48, 1950–51, 1953–54, 1954–55, 1955–56, 1956–57, 1957–58, 1958–59, 1965–66, 1966–67, 1972–73, 1973–74, 1974–75, 1979–80, 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1986–87, 1996–97, 1997–98, 1998–99, 1999–00, 2000–01, 2001–02, 2002–03, 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016-17, 2019–20, 2019/20, 2020/21, 2021/22, 2024/25
*Kreeka karikavõistlused
**Võidud (29): 1946–47, 1950–51, 1951–52, 1952–53, 1953–54, 1956–57, 1957–58, 1958–59, 1959–60, 1960–61, 1962–63, 1964–65, 1967–68, 1970–71, 1972–73, 1974–75, 1980–81, 1989–90, 1991–92, 1998–99, 2004–05, 2005–06, 2007–08, 2008–09, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2019–20, 2020–25
*Kreeka superkarikavõistlused
**Võidud (4): 1980, 1987, 1992, 2007

## Peatreenerid

*...
* Ewald Lienen (2010)
* Ernesto Valverde (2010–2012)
* Leonardo Jardim (2012–2013)
* Míchel (2013–2015)
* Vitor Pereira (2015)
* Marco Silva (2015–2016)

* Víctor Sánchez (2016)
* Paulo Bento (2016–2017)
* Takis Lemonis (2017)
* Besnik Hasi (2017)
* Takis Lemonis (2017–2018)
* Óscar García (2018)
* Pedro Martins (2018–)

## Viited
Tutškovi sild

**Tutškovi sild** (vene Тучков мост) on Peterburis üle Väike-Neeva viiv sild. Sild ühendab Petrogradi rajooni Vassili saarega.

Praeguse Tutškovi silla eelkäija oli ehitatud puidust ning seda kutsuti Nikolski sillaks. See valmis 1758. aastal. 

Uus Tutškovi sild ehitati aastail 1962–1965.

Tutškovi sild on avatava keskosaga.

## Vaata ka
*Peterburi sillad
Kuwana

**Kuwana** on linn Jaapanis Mie prefektuuri põhjaosas. Asub Kiso jõe suudmes Ise lahe ääres.

6. detsembril 2004 liideti Kuwanaga Nagashima ja Tado linn.

Kuwana oli Edo ajastul postijaam Tōkaidō ääres.

Augustis toimuvad linnas Ishidori Matsuri pidustused.

## Viited

## Välislingid

*http://www.city.kuwana.lg.jp/
APOEL FC

**APOEL F.C.** (kreeka Αθλητικός Ποδοσφαιρικός Όμιλος Ελλήνων Λευκωσίας – **A**thlitikos **P**odosfairikos **O**milos **E**llinon **L**efkosias) on 1926. aastal Nikosias asutatud Küprose jalgpalliklubi, mis hooajal 2011–2012 mängis riigi kõrgliigas.

APOEL osales UEFA Meistrite Liiga 2011–12 grupifaasis. APOELi loositi alagruppi koos klubidega FC Porto, Donetski Šahtar ja Peterburi Zenit. APOEL sai grupis esikoha ja kaotas vaid viimases kohtumises Ukraina meeskonnale.

Turniiri kaheksandikfinaalis mängis APOEL Prantsusmaa klubiga Lyon. Küprose klubi kaotas esimese mängu 0:1, teisel aga tuli 1:0 võit normaalajal. Mäng läks lisaajale, aga seis jäi muutumata. Veerandfinaali pääseja selgus penaltiseerias, kus APOEL oli tugevam 4:3. APOELi väravavaht Dionisis Chiotis tõrjus Alexandre Lacazette'i ja Michel Bastose penalti.

## Statistika ja loendid

## Viited

## Välislingid
* APOEL FC
* uefa.com
* foot.dk
WS

**WS** on lühend, mis võib tähistada:

*World Sailing, Rahvusvaheline Purjespordi Föderatsioon
*Williamsi sündroom
Borissovi FK BATE

**Borissovi BATE** (ametlik nimi valgevene keeles ФК БАТЭ Барысаў) on Valgevene Barysaŭ linna jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas.

Borisovi BATE on tulnud Valgevene meistriks 15 korda, millega on see riigi kõige edukam klubi. Aastatel 2006–2018 tuli klubi Valgevene meistriks 13 korda järjest.

Borisovi BATE ainus Valgevene klubi, mis on jõudnud UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniirile (esimest korda hooajal 2008–09). Lisaks on mitmel hooajal osaletud UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril.

Klubi kodustaadion on Borissovi Arena, mis avati 2014. aastal.

## Saavutused
*Valgevene Premjer-liha:
****Võidud** (15): 1999, 2002, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018
*Valgevene karikas:
****Võidud** (4): 2006, 2010, 2015, 2020
*Valgevene superkarikas:
****Võidud** (7): 2010, 2011, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017

## Välislingid
*Klubi koduleht
Oxelösund

**Oxelösund** on tiheasustusega paikkond Rootsis Södermanlandi läänis, Oxelösundi valla keskus.

Aastal 2005 elas linnas 10 843 inimest. 2010. aasta lõpus oli linnas 10 870 elanikku.

Oxelösundi sadamakohta on kasutatud vähemalt 500 aastat. Linnal on raudteeühendus Rootsi ajaloolise rauamaagipiirkonna Bergslageniga. Suurema osa sadama käibest moodustavad metallitööstuse ja naftatooted. 

Linnas tegutseb muu hulgas metallitööstuse ettevõtteid. Suurim tööandja on SSAB tehas.

Oxelösund kuulub linnade ühendusse Douzelage.

## Viited
Üleminekuepiteel

**Üleminekuepiteel** ehk **transitoorne epiteel** (ladina keeles *epithelium transitionale*) on pinnaepiteel, mida esineb kusepõies ja kusejuhades ning mida iseloomustab võime muuta oma paksust ja rakkude kuju sõltuvalt elundi kontraktsiooniastmest.


Pilt:Gray1141.png|Kusepõie ristlõige
Pilt:Gray1134.png|Kusejuha ristlõige
Ruts Bauman

**Ruts Bauman** (õieti **Rudolf Bauman**, ka **Karl-Rudolf Bauman**; 9. veebruar 1892 Viduva-Jaani talu, Maidla küla, Kalju vald, Läänemaa – 17. september 1960 Ellamaa) oli eesti näitleja.

Lõpetas Tallinnas 4-klassilise linnakooli. Aastatel 1911–1912 õppis põllumajandust ja karjakasvatust Laitse ja Aaspere mõisas, 1914. aastal omandas kontroll-assistendi kutse.

Töötas erinevatel ametikohtadel: mõisakirjutaja, velsker, postijaama pidaja, kaupmees, raudteetööline, kolhoosnik.

Näitlejateed alustas Bauman 1910. aastal asjaarmastajana. Aastatel 1916–1919 töötas ta näitlejana Tallinna Draamateatris ja 1931–1941 Tallinna Töölisteatris. Hiljem oli ta 1951-1956 Ellamaa rahvamaja juhataja ja näiteringi juht. Maetud Tallinna Metsakalmistu teatritegelaste kvartalisse. 

Bauman on kirjutanud mälestusteraamatu "Minu teekond lavale" (1938). Ruts Baumani tütar Lia-Lilli Kevvai on kirjutanud isast mälestusraamatu "Moemees" (1999).

## Viited

## Kirjandus
* Lia Kevvai, "Moemees: mälestusi Ruts Baumannist" (näitleja tütre mälestused). Elmatar, Tartu 1999, 216 lk; ISBN 9985922212

## Välislingid
* Andres Laasik, "Rahvanäitleja Bauman läbi tütre silmade" (raamatu "Moemees" arvustus) – Eesti Päevaleht 7. september 1999, lk 11  
* Aivar Kull, "Moemees hullutab teatrisõpru" (raamatu "Moemees" arvustus) – Tartu Postimees 9. detsember 1999, lk 5; ka A. Kulli raamatus "Kulli pilk", Ilmamaa, Tartu 2005, lk 335–336 (pealkirjaga "Lia Kevvai sädelev teatriraamat")
* Erni Järvsoo, "Kodukandi vaim: Ruts Baumanit meenutades" – Videvik 15. september 2000, lk 4
* Voldemar Panso, "Moemees Ruts Baumanit meenutades" (katkeid raamatust "Portreed minus ja minu ümber", Tallinn 1975) – Kesknädal 11. aprill 2007, lk 14
Margus Prangel

**Margus Prangel** (sündinud 7. juulil 1974 Tallinnas) on eesti näitleja.

Ta lõpetas Tallinna Järveotsa Gümnaasiumi ja Tallinna 15. Kutsekeskkooli kokana. 2000. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (19. lend). Töötas aastatel 2000–2011 Eesti Draamateatris näitlejana. Pärast seda on olnud vabakutseline. 2012. aastal asutas ta Von Glehni Teatri. 

## Filmid

* 2001 "Head käed" – Archie
* 2004 "Täna öösel me ei maga" – politseinik
* 2006 "Usaldus" – müüja
* 2006 "Kuldrannake" – politseinik
* 2007 "Georg" – kolleeg teatris
* 2007 "Klass" – Joosepi isa
* 2007 "Kuhu põgenevad hinged" – Antsu boss
* 2008 "Teisel pool" – kursuse järelevaataja
* 2008 "Mina olin siin" – Mõssa
* 2009 "Vasha" – uurija
* 2012 "Deemonid" – Känkar
* 2013 "Kertu" – Einar
* 2016 "Päevad, mis ajasid segadusse" – Aivo
* 2017 "November" – Kolmjalg-kratt (hääl), Kaubasetu (hääl)
* 2017 "Heleni sünnipäev" – Peeter
* 2018 "Paha lugu: Nõiutud" – Rainar
* 2018 "Portugal" – Martin
* 2019 "Tõde ja õigus" – Kõrtsmik (hääl)
* 2019 "Mehed" – Margus
* 2021 "Tulilind" – major Zverev
* 2023 "Apteeker Melchior. Timuka tütar" – Rändnäitleja Surm
* 2025 "Surm on raskem kui murtud süda" – Raivo

## Televisioon

* 2001-2002 "Õnne 13" – Marek
* 2006 "Ohtlik lend" – Alari
* 2007 "Brigaad 3" – kiirabiautojuht Anti Noll
* 2009 "Kättemaksukontor" – Sven
* 2010 "Riigimehed" – mees 2
* 2011 "Päikese poole" – Ivar
* 2011 "Heeringas Veenuse õlal" – Margus
* 2012 "Alpimaja" – Paul Lindpere
* 2013 "Kerge elu" – Toomas Karik
* 2015 "Takso" – Norbert
* 2016 "Kättemaksukontor" – Karl-Martin Flip
* 2018 "Pank" – Põllu
* 2019 "EnsV" – Ants
* 2023 "Elu võimalikkusest maal" – Arbo

## Isiklikku
Margusel on poeg Paul Jasper ja tütar Marta.

Tema vend on Tarmo Prangel ja õde on Merle Silmato.

## Tunnustus
* 2007 Eesti Teatriliidu meeskõrvalosatäitja auhind
* 2009 Ants Lauteri nimeline auhind

## Viited

## Välislingid
*Margus Prangel andmebaasis IMDb
521

**521. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Justinianus I ja Valerius.
*...

## Sündinud
*Columba, iiri munk, pühak
*...

## Surnud
*Magnus Felix Ennodius, Pavia piiskop
Shuntarō Tanikawa

**Shuntarō Tanikawa** (jaapani keeles 谷川 俊太郎 *Tanikawa Shuntarō*; 15. detsember 1931 Tokyo – 13. november 2024) oli jaapani luuletaja ja tõlkija.

Ta oli üks kaasaja isikupärasemaid jaapani luuletajaid.

Tema teoseid on tõlgitud kümnetesse keeltesse.

Eesti keeles on ilmunud valikkogu "Sõnade asjatu flirt" (2010) Lauri Kitsniku tõlkes.
Eva-Lotta Lisander

**Eva-Lotta Lisander** (õieti Eva-Charlotte Lisander) on keskne tegelane Astrid Lindgreni Blomkvisti-lugude triloogias. 

Eva-Lotta on linnakese pagari tütar ning sõbrustab peamiselt Anders Bengtssoni ja Kalle Blomkvistiga. Eva-Lotta armastab sõjamänge ning vihkab käsitöötundi. Ometi on näiliselt kartmatu amatsoon Eva-Lotta seesmiselt õrn ja naiselik: ta heldib väikeste laste peale (kohtumine Rasmusega triloogia kolmandas osas "Kalle Blomkvist ja Rasmus") ning suhtub poistesse silmapaistvalt emaliku hoolivusega. Seesmisele haprusele vihjab kirjanik ka läbi hingeliste vapustuste, mis lõpevad Eva-Lotta jaoks ohjeldamatu nutmise (vana Greni mõrv) või oksendamisega (väikse Rasmuse päästmine). Eva-Lotta ema Mia soovib vahel, et tütar sõbrustaks rohkem omaealiste tüdrukutega, mispeale pagarmeister tavatseb Miale tema enda lapsepõlve meenutada, kui too "esimeste seas alati preeria poole tõttas".
Kõnnu vald

**Kõnnu vald** on olnud mitme valla nimi:
***[[Kõnnu vald (Kuusalu kihelkond)|Kõnnu vald]]** Harjumaal Kuusalu kihelkonnas enne 1939. aasta vallareformi
***[[Kõnnu vald (1939)|Kõnnu vald]]**, moodustati Harjumaal 1939
***[[Kõnnu vald (Torma kihelkond)|Kõnnu vald]]** Tartumaal Torma kihelkonnas
Tsement (luukude)

**Tsement** (ladina *cementum*) on hambajuurt kattev kergelt kollakas luukude, mida toodavad tsementoblastid. Tsement on avaskulaarne ehk ei sisalda veresooni.
Sixten, Benka, Jonte

**Sixten, Benka ja Jonte** on kolm sõpra Astrid Lindgreni Blomkvisti-lugudes. Nad moodustavad nn Punase roosi, mis peab suviti armutut võitlust Valge roosiga (Anders Bengtsson, Kalle Blomkvist ja Eva-Lotta Lisander), ent kuuik moodustab siiski väljaspool lahinguid sõpruskonna, kus üksteise vastu valitseb usaldus ja abivalmidus.

Sixten, kamba liider ja kolmikust füüsiliselt tugevaim, on linnakse postmeistri poeg. Poiss on kahupäine punapea. Elatakse aiaga eramus. Postmeistri peres on koer Beppo. Poisi isa rakendab Sixtenit sageli vastu selle tahtmist aiatöödel, peamiselt kõnniteede liivatamisel või muru niitmisel. 

Benka kohta mainib kirjanik üksnes, et tal on palju väiksemaid õdesid-vendi. 

Kamba noorim liige, Jonte, elab Timukamäel, vana Greni vahetus naabruses. Ta on oma vanemate ainus poeg ning lisaks korterile Timukamäel on perekonna valduses ka aiamaalapp linnast väljas, mida Jonte vanemad harimas käivad.
Adrenalize

**"Adrenalize"** on Def Leppardi 1992. aastal ilmunud stuudioalbum.

## Lugude nimekiri

#  Let's get rocked (4:55)
#  Heaven is (3:34)
#  Make love like a man (4:15)
#  Tonight (4:03)
#  White lightning (7:03)
#  Stand up(kick love into motion) (4:32)
#  Personal property (4:21)
#  Have You Ever Needed Someone So Bad (5:24)
#  I wanna touch U (3:37)
#  Tear it down (3:37)

## Koosseis
* Joe Elliott – vokaal
* Phil Collen – kitarr
* Rick Savage – basskitarr
* Rick Allen – trummid
Aga teil lintšitakse neegreid

"**Aga teil lintšitakse neegreid!**" (vene keeles *А у вас негров линчуют*) on fraas, mis üldistab Nõukogude propaganda reaktsioone USA süüdistustele, et Nõukogude Liidus rikutakse inimõigusi. Fraas viitab mustanahaliste lintšimisele ja rassilisele diskrimineerimisele USA-s ning tuli kasutusele Nikita Hruštšovi võimuloleku aegu. Nõukogude Liidus ja Ida-Euroopa maades levis see anekdootides.

"Aga teil lintšitakse neegreid" on retooriline võte, mida tuntakse nime all *tu quoque* ("(aga) sina ka") või *[[argumentum ad hominem]]* ("argument inimese pihta"). Otseselt võttes ei ole see argument, kuna isiklik rünnak vastase pihta ei tõesta midagi, ent sel on teatav retooriline mõju. Antud juhul vihjatakse, et mustanahaliste diskrimineerimine USA-s, pikaajaline orjandus ning põlisameeriklaste poliitiline väärkohtlemine on hullemad kui sotsialismileerile süüks pandavad "üksikud puudujäägid"..

Seda tüüpi anekdootides vestlevad tavaliselt ameeriklane ja venelane. Ühes versioonis küsib raadiojaam Ameerika Hääl Armeenia Raadiolt: "Kas on tõsi, et teil on poed tühjad?", millele Armeenia raadio pärast kolmepäevast pausi vastab: "Aga teil lintšitakse neegreid!". Teises anekdoodis vaidlevad ameerika ja nõukogude automüüja, kumb riik teeb paremaid autosid. Lõpuks küsib ameeriklane: "Kui mitu aastakümmet peab keskmine nõukogude inimene töötama, et osta nõukogude auto?" Pärast pikka pausi vastab tema vastane: "Aga teil lintšitakse neegreid!"

## Variandid
Sarnaseid fraase kasutatakse teisteski Ida-Euroopa keeltes:
* poola keeles: *A u was Murzynów biją!* (sõna-sõnalt: "Aga teie juures pekstakse neegreid!");
* tšehhi keeles: *A vy zase bijete černochy!* (sõna-sõnalt: "Aga teie jälle peksate musti!");
* ungari keeles: *Amerikában (pedig) verik a négereket!* (sõna-sõnalt: "Ja Ameerikas pekstakse neegreid!").

## Vaata ka

* whataboutism

## Viited
Elevandiluuranniku Jalgpalliliit

**Elevandiluuranniku Jalgpalliliit** (prantsuse keeles *Fédération Ivoirienne de Football*) on 1960. aastal asutatud Elevandiluuranniku organisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi ja haldab Elevandiluuranniku jalgpallikoondist.

Liidu president on Jacques Anouma.

Liit on FIFA ja Aafrika Jalgpallikonföderatsiooni liige aastast 1961.
Slang

**"Slang"** on Briti rokkansambli Def Leppard kuues stuudioalbum. 

## Lugude nimekiri

# "Truth?" (3:00)
# "Turn To Dust" (4:21)
# "Slang" (2:37)
# "All I Want Is Everything" (5:20)
# "Work It Out" (4:49)
# "Breathe A Sigh" (4:06)
# "Deliver Me" (3:04)
# "Gift Of Flesh" (3:48)
# "Blood Runs Cold" (4:26)
# "Where Does Love Go When It Dies" (4:04)
# "Pearl Of Euphoria" (6:19)

## Koosseis
* Rick Allen – trummid, löökpill
* Vivian Campbell – elektrikitarr, akustiline kitarr, taustavokaal
* Phil Collen – elektrikitarr, akustiline kitarr, mandoliin, taustavokaal
* Joe Elliott – vokaal
* Rick Savage – bass, akustiline kitarr, taustavokaal
Yeah!

**"Yeah"** on Def Leppardi 2006. aastal ilmunud album, mis sisaldab 1970. aastate rokitähtede kavereid.

## Lugude nimekiri

# "20th Century Boy" (3:40)
# "Rock On" (2:53)
# "Hanging On The Telephone" (2:22)
# "Waterloo Sunset" (3:38)
# "Hell Raiser" (3:19)
# "10538 Overture" (4:30)
# "Street Life" (3:26)
# "Drive-In Saturday" (4:07)
# "Little Bit Of Love" (2:33)
# "The Golden Age Of Rock" 'N' Roll (3:28)
# "No Matter What" (2:51)
# "He's Gonna Step On You Again" (4:04)
# "Don't Believe A Word" (2:19)
# "Stay With Me" (4:30)

## Koosseis
* Joe Elliott – vokaal, klaver
* Phil Collen – kitarr, taustavokaal, vokaal loos "Stay with Me"
* Vivian Campbell – kitarr, taustavokaal
* Rick Savage – bass, taustavokaal
* Rick Allen – trummid, löökpillid
Euphoria

**Euphoria** on Def Leppardi 1999. aastal ilmunud album.

## Lugude nimekiri

# Demolition Man (3:24)
# Promises (3:59)
# Back In Your Face (3:20)
# Goodbye (3:36)
# All Night (3:37)
# Paper Sun (5:27)
# It's Only Love (4:06)
# 21st Century Sha La La La Girl (4:06)
# To Be Alive (3:52)
# Disintegrate (2:50)
# Guilty (3:46)
# Day After Day (4:36)
# Kings Of Oblivion (4:18)

## Koosseis
* Joe Elliott – vokaalid
* Phil Collen – kitarr, taustavokaalid
* Vivian Campbell – kitarr, taustavokaalid
* Rick Savage – bass, taustavokaalid
* Rick Allen – trummid
Retro Active

**Retro Active** on Def Leppardi 1993. aasta stuudio album, mille laulud on varem ilmunud erinavatel singlitel.

## Lugude nimekiri

# Desert Song (5:19)
# Fractured Love (5:08)
# Action (3:41)
# Two Steps Behind (Acoustic Version) (4:16)
# She's Too Tough (3:41)
# Miss You in a Heartbeat (4:04)
# Only After Dark (3:52)
# Ride Into The Sun (3:12)
# From the Inside (4:13)
# Ring Of Fire (4:42)
# I Wanna Be Your Hero (4:29)
# Miss You in a Heartbeat (Electric Version) (4:58)
# Two Steps Behind (4:29)
# Miss You in a Heartbeat (Piano Version) (4:09)

## Koosseis

* Rick Allen – Trummid
* Vivian Campbell – Elektrikitarr, akustilinekitarr, taustavokaal
* Steve Clark – Elektrikitarr (Laulus kasutatakse Steve'i varem salvestatud palasid)
* Phil Collen – Elektrikitarr, akustilinekitarr, taustavokaal
* Joe Elliott – Vokaal, taustavokaal, kitarr, klaver
* Rick Savage – bass, süntesaator, tasutavokaal
Mirrorball

**"Mirrorball: Live & More"** on Def Leppardi 2011. aasta kontsertalbum, mis sisaldab ka DVD-d.

## Lood

1. plaat:

# Rock! Rock! (Till You Drop) (3:55)
# Rocket (4:29)
# Animal (4:02)
# C'Mon C'Mon (4:00)
# Make Love Like A Man (5:56)
# Too Late For Love (5:17)
# Foolin' (5:06)
# Nine Lives (3:35)
# Love Bites (7:28)
# Rock On (5:10)

2. plaat:

# Two Steps Behind (4:29)
# Bringin' On The Heartbreak (5:08)
# Switch 625 (4:14)
# Hysteria (6:20)
# Armageddon It (5:19)
# Photograph (4:35)
# Pour Some Sugar On Me (5:05)
# Rock Of Ages (6:11)
# Let's Get Rocked (6:11) 
# Action (4:01)
# Bad Actress (3:31)
# Undefeated (studio track) (4:40)
# Kings Of The World (studio track) (6:12)
# It's All About Believin' (studio track) (4:22)

3. plaat:

DVD
# Rock! Rock! (Till You Drop)
# Armageddon It
# Pour Some Sugar on Me
# Hysteria
# Nine Lives
# C'mon C'mon
Martna valla lipp

**Martna valla lipp** on Lääne maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Martna valla lipp.

Lipp kinnitati 25. jaanuaril 2011.

## Lipu kirjeldus

Martna valla lipp on ristkülik, mis on jagatud horisontaalselt kolmeks osaks. Ülemine ja alumine osa on Eesti riigilipu sinist värvi ja moodustavad kumbki 1/6 lipu laiusest. Keskmine osa on valge ja moodustab  4/6 lipu laiusest. Selle osa keskel on stiliseeritud valla vapp, millel on kujutatud punase kuuega ratsanik hobuse seljas, kerjus ja vasakule pööratud pea ning väljasirutatud tiivaga must kotkas. 

Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

## Vaata ka
*Martna valla vapp

## Välislingid
* Martna valla sümboolika valla kodulehel
*Martna valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Fernando Colunga

**Fernando Colunga Olivares** (sünninimi Fernando Colunga Olivares; sündinud 3. märtsil 1966 Mexicos) on Mehhiko televisiooninäitleja.

Fernando Colunga on mänginud Mehhiko seebiooperites, mida on näidatud ka Eesti televisioonis, näiteks seriaalis "Igavene homne".
Koondparameeter

**Koondparameeter** on tehnikas süsteemi parameeter, mis määrab küll süsteemi muutumise ajas, kuid koondununa ruumi ühte punkti.

## Vaata ka
*Hajuparameeter
Hajuparameeter

**Hajuparameeter** on tehnikas süsteemi parameeter, mis määrab süsteemi muutumise mitte ainult ajas, vaid ka ruumis.

## Vaata ka
*Hajuparameetritega süsteem
*Koondparameeter
X (Def Leppardi album)

**"X"** on Def Leppardi 2002. aastal ilmunud album.

## Lugude nimekiri
# Now (3:58)
# Unbelievable (3:58)
# You're So Beautiful (3:31)
# Everyday (3:08)
# Long Long Way To Go (4:38)
# Four Letter Word (3:07)
# Torn To Shreds (2:56)
# Love Don't Lie (4:46)
# Gravity (2:33)
# Cry (3:17)
# Girl Like You (2:49)
# Let Me Be The One (3:29)
# Scar (4:59)
# Kiss The Day (4:25)
# Long Long Way To Go (acoustic) (4:43)

## Koosseis
* Joe Elliott – laul
* Rick Savage – bass, taustavokaalid
* Rick Allen – trummid
* Vivian Campbell – kitarr, taustalaul
* Phil Collen – kitarr, taustalaul
Songs from the Sparkle Lounge

**Songs from the Sparkle Lounge** on Def Leppardi 2008. aastal ilmunud album.

## Lugude nimekiri

# Go (03:20)
# Nine Lives (03:32)
# C`mon C`mon (04:09)
# Love (04:17)
# Tomorrow (03:35)
# Cruise Control (03:16)
# Only The Good Die Young (03:34)
# Bad Actress (03:03)
# Come Undone (03:33)
# Gotta Let It Go (03:55)

## Koosseis
* Rick Savage – Bass, taustavokaal, kitarr
* Joe Elliott – Vokaalid
* Rick Allen – Trummid, taustavokaal
* Phil Collen – Kitarr, taustavokaal
* Vivian Campbell – Kitarr, taustavokaal
520

**520. aasta** (**DXX**) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas kolmapäeval. Arvu 520 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Flavius Vitalianus ja Rusticus.
*...

## Sündinud
*Pelagius II
*...

## Surnud
*Flavius Vitalianus, Ida-Rooma väejuht
Mobile

**Mobile** on linn Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis, Mobile'i maakonna halduskeskus.

Linn asub Mobile'i lahe ääres Mobile'i jõe suudmes. Ta on oluline sadamalinn; linnas on ka Alabama ainuke meresadam.

Aastal 2010 elas linnas 195 111 inimest.

Mobile'is on palju ajaloolisi ehitisi ja mitu kunstimuuseumi; linnas tegutseb sümfooniaorkester, ooperi- ja balletiteater.

Linnas tegutseb Lõuna-Alabama ülikool.

Mobile sai kannatada 2005. aasta orkaanis Katrina, kuid kahjustused olid väiksemad kui mitmes teises rannikul paiknevas linnas.

## Ajalugu
Kui asula 1702. aastal loodi, sai sellest Prantsuse Louisiana esimene pealinn. Pärast pealinna kolimist Biloxisse 1720 jäi Mobile ümbruskonna kaubandus- ja sõjanduskeskuseks. 1763. aasta Pariisi lepinguga anti Mobile Suurbritanniale. Pärast seda rändas suur osa elanikest lääne suunas praeguse Mississippi ja Louisiana alale. Aastal 1780 vallutasid linna hispaanlased ja 1813 Ameerika Ühendriikide väed. 

19. sajandi puuvillabuumi ajal kasvas Mobile'i tähtsus kaubanduskeskuse ja sadamalinnana. Sajandi esimesel poolel oli linn ka osariigi suurim orjakaubanduse keskus. Kodusõja ajal oli ta lõunaosariikide tähtsaim sadam. Aastal 1864 peeti linna ranniku lähedal Mobile'i lahe lahing.

Aastatel 1938–1969 tegutses linnas Brookley lennubaas, millest hiljem sai tsiviillennujaam.

## Viited
519

**519. aasta**

## Sündmused
*Vana-Rooma konsuliteks olid Iustinus I ja Eutharicus.
*Cerdic sai Wessexi kuningaks.

## Sündinud
*...

## Surnud
*...
Buvaissar Saitijev

**Buvaissar Saitijev** (tšetšeeni *Сайт КIант Бувайса*; vene *Бувайсар Хамидович Сайтиев*; 11. märts 1975 Hassavjurt, Dagestan – 2. märts 2025 Moskva) oli Nõukogude Liidu, SRÜ ja Venemaa maadleja, rahvuselt tšetšeen.

Saitijev tuli vabamaadluses kolm korda olümpiavõitjaks (1996, 2004 ja 2008) ning kuus korda maailma- ja Euroopa meistriks.

1998. aastal toimunud Hea Tahte mängudel saavutas Saitijev esikoha. 

FILA tunnistas ta maailma parimaks vabamaadlejaks viiel korral (1996, 1997, 1998, 2003, 2005). 

Tema noorem vend Adam Saitijev on olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister vabamaadluses. 

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Küllo Kõiv 1997. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Kõiv kaotas punktidega 0-4. 

2009. aastal sportlaskarjääri lõpetanud Saitijev töötas seejärel Venemaa duumas, alates 2015. aastast oli ta ka Tšetšeenia maadlusliidu president. 

Tal on viis poega ja tütar.

## Surm
Venemaa portaali Sports-Expressi andmetel seiskus 2. märtsil 2025 Saitijevi süda ja tal olid mürgistusnähud. Tõenäoliselt olid põhjuseks opiaadipõhised ravimid, mida ta võttis kopsuprobleemide tõttu. Saitijevi lesk Indira kinnitas, et mees kukkus oma surmapäeval aknast alla ning sai vaagnavigastuse ja tal murdusid ribid. 

Tšetšeenias kuulutati vabariigi juhi Ramzan Kadõrovi määrusega seoses Buvaissar Saitijevi surmaga välja kolmepäevane lein. 
Ta maeti 4. märtsil 2025 oma pere kodukülla. Tema hüvastijätul osales mitu tuhat inimest.
Tõnu Mikk

**Tõnu Mikk** (11. august 1941 Tartu – 6. jaanuar 2018) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 2. Keskkooli. Aastatel 1960–1961 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis saksa keelt ja 1965. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend). 1982. aastal täiendas end Moskvas Ostankino stuudios filmirežiikursustel. 

Ta töötas aastatel 1965–1982 näitlejana Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Aastatel 1982–1990 töötas ta Eesti Telefilmis filmirežissööri assistendina (teinud dokumentaalfilmi „Lend Singapuri”, 1991) ja 1992–2014 Eesti Rahvusringhäälingus vanemadministraatorina. 1991. aastal oli ta Teleteatri koosseisuväline autor. Ta on esinenud telelavastustes, filmis ja telesarjades.

## Isiklikku
Tema isa oli kunstnik Lepo Mikko ja ema kunstnik Agnes Lamp-Mikk.

## Viited

## Välislingid

*Tõnu Mikk andmebaasis IMDb
Nuhk

**Nuhk** ehk **salaagent** (vahel ka *informaator*) on isik, kes kogub varjatult andmeid, mida talle muidu tõenäoliselt ei tahetaks anda. Seetõttu kasutavad sõna *nuhk* tavaliselt need, kelle tegevuse vastu tunneb huvi politsei vm riiklik jõustruktuur. Töö sarnaneb luuraja tööga, kuid on väiksema mastaabiga, üldjuhul nimetatakse nuhiks riigisiseselt tegutsejat ja luurajaks ehk spiooniks välisriigis tegutsejat. Politsei jt riiklikud organisatsioonid ning õiguskuulekad kodanikud nimetavad sellist andmekogujat agendiks, politsei salajaseks kaastöötajaks, informaatoriks vms.
Hilja Varem

**Hilja Varem** (aastast 1960 **Hilja Vee**, sündinud 19. juulil 1934 Põltsamaal) on eesti näitleja. 

Ta on lõpetanud 1954. aastal Viljandi Töölisnoorte Keskkooli ja õppinud aastatel 1954–1955 Eesti Põllumajanduse Akadeemias. 

Ta on töötanud aastatel 1956–1959 Ugalas, aastatel 1959–1975 L. Koidula nim. Pärnu Draamateatris ja aastatel 1976–1992 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. 

Aastatel 1993–2002 on ta õpetanud Fouetté Balletikoolis ja 1994–2001 selle filiaalis Tallinna Rahumäe Põhikooli Kaunite Kunstide Koolis näitlejameisterlikkust. 

Ta on mänginud ka mitmetes filmides („Kutsumata külalised”, 1959; „Tütarlaps mustas”, 1967; „Ohtlikud mängud”, 1974; „Varastatud kohtumine”, 1989; „Äratus”, 1990, kõik Tallinnfilm), telelavastustes (Sossini „Pühapäev on enda jaoks”, 1978; Vassiljevi „Sõda algas homme”, 1986) ja kuuldemängudes (Priede "Kuigi on sügis", Aljošini "Palat" jt).

## Tunnustus

*1974 Eesti NSV teeneline kunstnik 

## Välislingid

*
Liivia Leškin

**Liivia Leškin** (sündinud 4. oktoobril 1956 Tallinnas) on eesti moe- ja tekstiilikunstnik.

Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1980 ERKI moekunsti erialal.

Ta töötas aastatel 1981–1987 ajakirja Siluett toimetuses ja Tallinna Moemajas. Aastatel 1987–1997 oli ta Eesti Kunstiakadeemia õppejõud, aastast 1990 dotsent, aastatel 1990–1993 oli ta moekunstikateedri juhataja. Aastast 1994 on ta omanimelise moefirma omanik.

## Isiklikku
Tema ema on moekunstnik Elga Leškin, õde tekstiilikunstnik Anna Gerretz. Ta on abielus islandi päritolu graafilise disaineri Sigurdur Örn Brynjolfssoniga, nende poeg on sündinud aastal 2001.

## Viited
Kalle Blomkvist

**Kalle Blomkvist** (rootsipäraselt [blumkvist]) on fiktiivne tegelane Rootsi kirjaniku Astrid Lindgreni lastele ja noortele mõeldud kriminaalromaanides. Ta on poiss, kes unistab detektiivitööst ning satub sageli olukordadesse, kus ta peab lahendama keerulisi juhtumeid ja paljastama kurjategijaid. Sarja esimene raamat ilmus 1946. aastal ja see pälvis laste seas kiiresti suure populaarsuse.

## Tegelaskuju kirjeldus
Kalle Blomkvist on teismeline harrastusdetektiiv, kellele meeldib end võrrelda selliste kirjandustegelastega nagu Hercule Poirot ja Lord Peter Wimsey. 

Kalle elab väikelinnas Lillköpingis (mille prototüübiks on Vimmerby) ning tunneb suurt huvi mõrvamüsteeriumide ja muu taolise kuritegeliku temaatika vastu. Talle meeldib lesida pirnipuu all – aga ka mujal – ja arutleda juhtumite üle koos oma „kujuteldava kaaslasega“. Tema parimateks sõpradeks on Anders Bengtsson ja Eva-Lotta Lisander, kellega ta satub kolme triloogias kujutatud suve jooksul sündmusterohketesse ja ohtlikesse seiklustesse.

Kalle nutikus ja terane mõistus tulevad eriti esile kuritegude asitõendite kogumisel ja juhtlõngade analüüsimisel, ent tema detektiiviharrastus pakub tihtipeale sõpradele ka naljaainet. Ta on vaimukas ja väle, kuid hingelaadilt pigem unistaja ja romantik. Kalle isa peab kohalikku vürtsipoodi ning sunnib poega aeg-ajalt – tema enda vastumeelsusest hoolimata – seal abiks olema.

## Raamatud
Sarjas on kolm romaani:

# "Meisterdetektiiv Blomkvist" (*Mästerdetektiven Blomkvist*, 1946) – esimeses raamatus satub Kalle juhuslikult tõelise mõrvajuhtumi keskmesse.
# "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu" (*Mästerdetektiven Blomkvist lever farligt*, 1951) – teine osa käsitleb spioneerimist ja rahvusvahelist kuritegevust väikese Rootsi linna tasandil.
# "Kalle Blomkvist ja Rasmus" (*Kalle Blomkvist och Rasmus*, 1953) – kolmandas raamatus peab Kalle koos sõpradega päästma röövitud professori poja.

Esimeses raamatus on tema ja ta sõbrad 13-aastased, järgmises 14-aastased ja viimases 15-aastased.

## Filmid ja ekraniseeringud
Kalle Blomkvisti raamatute põhjal on tehtud mitu filmiversiooni Rootsis, esimest korda juba 1947. aastal. 1990. aastatel valmisid uued ekraniseeringud, mis tõid tegelased uue põlvkonna vaatajateni.
Anders Bengtsson

**Anders Bengtsson** on koos Eva-Lotta Lisanderi ja Kalle Blomkvistiga üks keskseid tegelasi Astrid Lindgreni meisterdetektiivi-juttude triloogias. Poiss on "Valge roosi kartmatu rüütel" ning peab koos Kalle ja Eva-Lottaga halastamatut sõda Punase roosi (Sixten, Benka, Jonte) vastu. Anders on kartmatu ka väga raskete katsumuste ees: ta tungib südaööl "Punasesse roosi" kuuluva poisi Sixteni majja, et sinna Suurmõmmik peita. Ta riskib öösel lossivaremete kõrgel müüril joostes eluga ning julgeb vahetevahel vastu hakata isegi oma isale, kes peab linnakeses kingsepaametit. Kui tapetakse vana Gren, sulgeb Anders kingsepa töökoja ning asetab uksele sildi "Mõnusa ilma tõttu on see töötuba suletud!", ja läheb ise koos Kallega mõrvapaika uurima. Andersi isa on teoses ka ainus lapsevanem, kelle kohta Lindgren kasutab epiteete nagu "paadunud" või "mitte täie aru juures". Kirjanik vihjab, et kingsepp harrastab poja peal füüsilist karistusviisi. Peale Andersi on kingsepa peres hulk nooremaid õdesid-vendi, mis lubab mõndagi oletada pere ainelise olukorra kohta. Anders eelistab kõige selle tõttu võimalikult vähe kodus viibida ning Eva-Lotta ja Kalle seltsi nautida.
Lõpplüliti

**Lõpplüliti** ehk **piirlüliti** ehk **teekonnalüliti** on binaarväljundiga asendiandur, mis väljastab signaali, kui teatav liikuv objekt (nt  töödeldav ese, masinaosa) saavutab kindlaksmääratud positsiooni. Väljundsignaal võib olla elektriline, hüdrauliline või pneumaatiline. 

Piirlülitid tuvastavad mehaanilise liikumise erinevaid faase, nagu teatud vahemaa läbimist, asendit teatud punktis või ühesuunalise liikumise lõppemist. Piirlülitiks võib olla kas lihtne elektromehaaniline lüliti või kontaktivaba andur. Piirlülitid võivad olla kas lineaarse või pöördliikumisega.

## Vaata ka
*Asendiandur

## Viited