open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Madis Müller

**Madis Müller** (sündinud 20. jaanuaril 1977 Tallinnas) on Eesti majandustegelane, 2019–2026 Eesti Panga president.

## Haridus
1984–1995 õppis Madis Müller Tallinna 54. keskkoolis, 1993–1995 Mainori Majanduskoolis ja 1995–1999 Estonian Business Schoolis, kus kaitses bakalaureusekraadi rahvusvahelise ärijuhtimise, panganduse ja rahanduse alal. 2000–2002 õppis ta CFA instituudis, kus omandas Chartered Financial Analysti litsentsi. 2004–2006 õppis Müller USAs George Washingtoni Ülikoolis, kus omandas teadusmagistri kraadi rahanduses.

## Töö
1998–1999 töötas Müller PricewaterhouseCoopersi Tallinna harus rahanduskonsultandina. 1999–2002 oli ta Eesti rahandusministri ja 2002–2003 Eesti peaministri Siim Kallase majandusnõunik. 2003–2006 töötas ta Maailmapanga Põhjamaade ja Balti harus tegevdirektori nõunikuna. 2006–2011 oli ta International Financial Corporationis aktsiainvesteeringute portfellijuht ning 2011. aastal sai temast Eesti Panga asepresident.

Müller on olnud Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu liige, tagatisfondi nõukogu liige, finantsinspektsiooni nõukogu liige ning esindanud Eesti Panka rahvusvahelistes foorumites.

Alates 7. juunist 2019 on ta Eesti Panga president. Mülleri ametiaeg lõpeb 6. juunil 2026.

## Tunnustus

* 2026 – Riigivapi III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Madis Müller on abielus, tal on kaks poega.

## Viited
Aasta menuraamat

**Aasta menuraamat** on raamat, mille läbimüük Eestis on aasta jooksul olnud kõige suurem ja mille kirjastaja kuulub Eesti Kirjastuste Liitu.

Aasta menuraamatut selgitatakse 2000. aastast.

## Aasta menuraamatuid
*...
* 2005 J. K. Rowling "Harry Potter ja segavereline prints". Varrak (läbimüük 13 372 eksemplari) 
* 2006 Margit Kilumets "Ita Ever. Elu suuruses”. Ajakirjade Kirjastus (läbimüük 12 000 eksemplari)
* 2007 Andrus Kivirähk "Mees, kes teadis ussisõnu". Eesti Keele Sihtasutus (läbimüük 24 000 eksemplari)
* 2008 Maire Aunaste „Maire Aunaste. Viis aastat peidus”. Ajakirjade Kirjastus (läbimüük 13 804 eksemplari)
* 2009 Sofi Oksanen „Puhastus”. Varrak (läbimüük 16 982 eksemplari)
* 2010 Aive Luigela „Hoidised”. Varrak (läbimüük 10 939 eksemplari)
* 2011 Aive Luigela „Tervise kokaraamat”. Varrak (läbimüük 13 183 eksemplari)
* 2012 Sofi Oksanen "Kui tuvid kadusid". Varrak (läbimüük 12 009 eksemplari)
* 2013 Andrus Kivirähk "Maailma otsas. Pildikesi heade inimeste elust". Eesti Keele Sihtasutus (läbimüük 8327 eksemplari)
* 2014 Indrek Hargla "Apteeker Melchior ja Tallinna kroonika. V osa". Varrak (läbimüük 10 822 eksemplari)
* 2015 Andrus Kivirähk “Karneval ja kartulisalat”. Varrak (läbimüük 11 161 eksemplari)
* 2016 Rene Bürkland „Tark tee terviseni“. Pilgrim (läbimüük 20 507 eksemplari)
* 2017 TEA entsüklopeedia eriväljaanne „Eesti Vabariik 100“. TEA Kirjastus (läbimüük 6277 eksemplari)
* 2018 Epp Petrone „Meie Eesti“. Petrone Print (lasteraamat; läbimüük 24 541 eksemplari)
* 2019 Kätlin Vainola „Minu Eesti seiklus“. Päike ja Pilv (lasteraamat; läbimüük 20 769 eksemplari)
* 2020 ...

## Viited
Aasta tegija

**Kodanikuühiskonna aasta tegija** on Vabaühenduste Liidu välja antav aunimetus kodanikule, vabaühendusele, ettevõttele või muule organisatsioonile, mis on edendanud kodanikuühiskonda.

Aunimetust antakse aastast 1996.

## Kategooriad
*aasta vabaühendus
*aasta avaliku võimu esindaja
*aasta ettevõte
*aasta missiooniinimene
*aasta tegu.

## Vaata ka
* Aasta vabatahtlik

## Viited

## Välislingid
*https://heakodanik.ee/aasta-tegijate-tunnustamine/
Petroșani

**Petroșani** (ungari keeles *Petrozsény*, saksa keeles *Petroschen*) on linn Rumeenias Hunedoara maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas.

Linna haldusalasse kuulub neli küla: Dâlja Mare (*Nagydilzsa*), Dâlja Mică (*Kisdilzsa*), Peștera (*Zsupinyászuvölgy*) ja Slătinioara (*Szlatinova községrész*).

Petroșani on asutatud 1640. aasta paiku.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petroșani elanikest rumeenlasi 90,59%, ungarlasi 6,54%, mustlasi 1,82% ja sakslasi 0,35%.

## Galerii

Beautiful Lily - panoramio.jpg
Pietonal Petrosani.jpg
Petrosani Centrul istoric (4).jpg
Petrosani.jpg


## Viited
Tallinna timukate loend

**Tallinna timukate loend**
*1369 Melepeve ("rackmeister", eestlane), Tallinna timukas
*1378 Hinke ("schaprichter")
*1449, 1456 Herman ("de rakemeister")
*1525 Thomas (timukasulane)
*1555 Tonnies (tapetud)
*1557, 1561 Hyndryck Fallenn
*1590 Wentzell
*1594–1606 Brun
*1615, 1616–1629 Markus
*1630 Marcusson
*1631 Jacob Müller (ka Tartu timukas)
*1645 Pert Prüsepoick (põgenes, tabati ja poodi)
*1650–1653 Hans Schottman (sai Tartu timukaks)
*1653– Martin Ehm (endine Tartu timukas Martin Ohmi nime all)
*1660–1670 Anthonius Keydel
*1670–1676 Samuel Olefsen
*–1674 Nicolaus Grönau
*1676–1696 Detloff Fliegenring (ka Toompea timukas, endine Narva timukas) (vt. Christian Panike)
*1696–1710 Jakob Fliegenring
*1711–1716 Frantz Carl Warner
*1716–1722 Anthony Friedrich Keydell (endine Tartu timukas)
*1722–1725 Christian Rudolf
*1726– august 1732 Andreas Meisner vanem
*23. august 1732 – november 1773 Johann Andreas Meisner noorem (eelmise poeg)
*1773–1776 Anna Dorothea või Anna Christine Meisner (eelmise tütar; tema tegevus timukana piirdus ilmselt tänava ja muude "puhastusteenuste" osutamisega) 
*1776–1782 Johann Georg Hennings, (endine Pärnu timukas; 1775–1781 langetas Tallinna raekohus neli või viis surmaotsust, neist neli lapsetapmise eest. Pole õnnestunud selgitada, kas need otsused viidi täide, või asendati Siberisse sunnitööle saatmisega)
*1782–1804 (?) Johann Christian Wolff (tema ametiajal ja hiljem Tallinna raad ühtegi surmaotsust ei langetanud)
*1820–1832 (?) Fabian Otto Burghartz (tal oli 1819–1839 oma maja, mis asus hilisemal aadressil Lembitu tänav 15)
*1832–1836 Johann Festag (esimene linnakodanikust timukas. Kodanikuvande andis 1809. aastal, saades järgmisel aastal pottseppmeistrina Kanuti gildi liikmeks ja 1821. aastal gildivanemaks. 1834. aastal elas ta Rüütli tänaval linnale kuuluvas nn timuka majas) 
*1836–1854 (?) Georg Adam Frantz (Tallinna kodanikuks sai 1819. aastal kingsepana. Ta elas (1843) Rüütli tänaval (nr 24, kinnistu 596) linnale kuuluvas timuka majas nagu tema eelkäijad hiljemalt alates 17. sajandi algusest. Tal oli ka kinnisvara Veerenni tänava ääres ja tühi maatükk Ülemiste järve ääres)
*1854–1877 Friedrich Müller (viimane Tallinna timukas)
## Viited

## Välislingid
*Tallinna timukad, Tallinna Linnaarhiivi blog, 25. aprill 2017 
*Tallinna timuka elu, Eesti lugu. Rootsi aeg. 18.02.2023
Obernkirchen

**Obernkirchen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Linn asub umbes 8 km Stadthagenist edelas ja 15 km Mindenist idas.

Linna pindala on 32,55 km².

31. detsembril 2017 elas seal 9336 inimest.

Obernkirchen on väikelinn Bückebergi varjus, mis on mäestik Weserberglandis. Sealt avaneb vaade vanale *Schaumburg Lippe* krahvkonnale (mis nüüd on Schaumburgi kreis) Bückeburgi linnaga selle jalamil.

## Viited

## Välislingid

* www.obernkirchen.de
* Obernkircheni lastekoor
Émilie du Châtelet

**Gabrielle Émilie Le Tonnelier de Breteuil, markiis du Châtelet**, laiemalt tuntud kui **Émilie du Châtelet** (17. detsember 1706 Pariis – 10. september 1749 Lunéville, Lorraine, Prantsusmaa) oli prantsuse loodusfilosoof, matemaatik ja füüsik.

Voltaire'i õhutusel tõlkis Châtelet ladina keelest prantsuse keelde 1687. aastal ilmunud Isaac Newtoni peateose "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica". Tõlkimine algas 1745. aastal ja kestis kuni surmani 1749. aastal. Trükivalgust nägi see tõlketeos koos kommentaaridega alles kümme aastat pärast Châtelet' surma 1759. aastal Alexis Clairaut' eestvedamisel. Eessõna kirjutas Voltaire.

Châtelet' enda filosoofiline peateos 1740. aastal Pariisis avaldatud "Institutions de Physique" leidis elavat vastukaja, tõlgiti kahe aasta jooksul mitmesse keelde ja anti välja mitu kordustrükki. 

1746. aastal valiti Châtelet Bologna teaduste akadeemia liikmeks (tollal Prantsuse Teaduste Akadeemiasse naisi ei valitud).

Émilie du Châtelet suri sünnitusel 1749. aastal 42 aasta vanuselt. 

## Viited

## Kirjandus
*David Bodanis. "Passionate Minds: Emilie du Chatelet, Voltaire, and the Great Love Affair of the Enlightenment". Little, Brown, 2006

## Välislingid
*
Kärmas

**Kärmas** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Kärmas on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Kärmas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jakobson ja Kreos.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kärmas Eestis 42 mehel ja 56 naisel, 2023. aasta 1. jaanuari seisuga 42 mehel ja 55 naisel.

Nime tuntud kandjaid:
*Maian Kärmas (sündinud 1978), eesti helilooja, laulja ja ajakirjanik
*Mati Kärmas (1941–2015), eesti viiuldaja
*Mihkel Kärmas (sündinud 1974), eesti ajakirjanik, Maian Kärmase vend
*Kristi Tammik (1941–2025 Kristi Kärmas), eesti ajakirjanik

## Viited
2019. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

**2019. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid 45. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises. Võistlused toimusid Rootsis Åres 4.–17. veebruaril 2019. Samas paigas olid varem toimunud ka 1954. aasta ja 2007. aasta maailmameistrivõistlused.

Võistluste korraldaja valiti välja 5. juunil 2014 Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni kongressil Hispaanias Barcelonas. Ainus teine kandidaatlinn oli Cortina d'Ampezzo (Itaalia), mis valiti hiljem 2021. aasta maailmameistrivõistluste korraldajaks.

Võistlustel osales 476 sportlast 76 riigist.

## Ajakava
* 5. veebruar – naiste ülisuurslaalom
* 6. veebruar – meeste ülisuurslaalom
* 8. veebruar – naiste Alpi kahevõistlus
* 9. veebruar – meeste kiirlaskumine
* 10. veebruar – naiste kiirlaskumine
* 11. veebruar – meeste Alpi kahevõistlus
* 12. veebruar – võistkonnavõistlus
* 14. veebruar – naiste suurslaalom
* 15. veebruar – meeste suurslaalom
* 16. veebruar – naiste slaalom
* 17. veebruar – meeste slaalom

## Tulemused

### Mehed

#### [[Kiirlaskumine]]

 

9. veebruar
Osavõtjaid: 58
 Maailmameister 2017: Beat Feuz, Šveits

Ametlikud tulemused


#### [[Slaalom]]



 

17. veebruar
Osavõtjaid: 99
 Maailmameister 2017: Marcel Hirscher, Austria

Tulemused 


#### [[Suurslaalom]]


 
15. veebruar
Osavõtjaid: 98
 Maailmameister 2017: Marcel Hirscher, Austria

Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]


 


6. veebruar
Osavõtjaid: 70
 Maailmameister 2017: Erik Guay, Kanada

Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]


 
11. veebruar
Osavõtjaid: 56
 Maailmameister 2017: Luca Aerni, Šveits

 Ametlikud tulemused


### Naised

#### [[Kiirlaskumine]]

 

10. veebruar
Osavõtjaid: 37
 Maailmameister 2017: Ilka Štuhec, Sloveenia

Ametlikud tulemused


#### [[Slaalom]]



 
16. veebruar
Osavõtjaid: 97
 Maailmameister 2017: Mikaela Shiffrin, USA

Ametlikud tulemused 


#### [[Suurslaalom]]


 
14. veebruar
Osavõtjaid: 98
 Maailmameister 2017: Tessa Worley, Prantsusmaa

Ametlikud tulemused


#### [[Ülisuurslaalom]]


 


5. veebruar
Osavõtjaid: 43
 Maailmameister 2017: Nicole Schmidhofer, Austria

Ametlikud tulemused


#### [[Alpi kahevõistlus]]


 
8. veebruar
Osavõtjaid: 35
 Maailmameister 2017: Wendy Holdener, Šveits

Ametlikud tulemused


### Võistkonnavõistlus



  
Finaal: 14. veebruar 
Osavõtjaid: 16 võistkonda
 Maailmameister 2017: Prantsusmaa

 Ametlikud tulemused


## Medalitabel

## Välislingid
* Ametlik koduleht
Jändrik

**Jändrik** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Jändrik on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Rahamägi

**Rahamägi** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Rahamägi (Rahhamäggi) on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rahamägi Eestis 5 mehel ja 12 naisel. 

*Henno Rahamägi (1907–1941), eesti ajakirjanik
*Hugo Bernhard Rahamägi (1886–1941), eesti usuteadlane ja poliitik, E.E.L.K. piiskop
*Johannes Adolf Rahamägi (1883–1916), eesti ajakirjanik

*Melanie Kukk (1903–2000, Lola-Eha Rahamägi), eesti kunstnik, Hugo Bernhard Rahamäe abikaasa
MP 28

**Bergmann MP 28** on Saksamaal arendatud püstolkuulipilduja, Relv põhineb varasemal MP 18-l. 

## Välislingid
*
James Gleick

**James Gleick** (sündinud 1. augustil 1954 New Yorgis) on ameerika teaduskirjanik ja teadusajaloolane.

Ta lõpetas 1976. aastal Harvardi Ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas meediaväljaannetes, sealhulgas kümme aastat oli ajalehe The New York Times toimetaja ja reporter. Aastatel 1989–1990 oli ta Princetoni Ülikooli McGraw' distingeeritud lektor. Kirjutas kahe kuulsa füüsiku – Isaac Newtoni ja Richard Feynmani – elulooraamatud.
__NOTOC__ 
## Tunnustus
*1987 – National Book Awardi nominent kategoorias "Mitteilukirjandus" ("Chaos: Making a New Science"')
*1988 – Pulitzeri preemia nominent kategoorias "Mitteilukirjandus" ("Chaos: Making a New Science")
*1992 – National Book Awardi nominent kategoorias "Mitteilukirjandus" ("Genius: The Life and Science of Richard Feynman")
*1993 – Pulitzeri preemia nominent kategoorias "Biograafia või autobiograafia" ("Genius: The Life and Science of Richard Feynman")
*2004 – Pulitzeri preemia nominent kategoorias "Biograafia või autobiograafia" ("Isaac Newton")
*2011 – National Book Critics Circle Awardi nominent kategoorias "Mitteilukirjandus" ("Information")
*2012 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("Information")
*2012 – PEN/E. O. Wilson Literary Science Writing Award ("Information")

## Teosed
*1987 – *Chaos: Making a New Science*, Viking Penguin (täiendatud ja parandatud uusväljaanne 2008) 
*1990 – *Nature's Chaos*, Viking Penguin (kaasautor Eliot Porter)
*1992 – *Genius: The Life and Science of Richard Feynman*, Pantheon Books
*1999 – *Faster: The Acceleration of Just About Everything*, Pantheon
*2002 – *What Just Happened: A Chronicle from the Electronic Frontier*, Pantheon
*2003 – *Isaac Newton*, Pantheon
*2011 – *The Information: A History, a Theory, a Flood*. New York: Pantheon Books
*2016 – *Time Travel: A History*, Pantheon Books

#### Tõlked eesti keelde
*2014 – *Informatsioon. Ajalugu. Teooria. Uputus*. Tõlkinud Tiina Randus, konsulteerinud Jaagup Irve, keeletoimetanud Katrin Ringo. Tallinn: Äripäev, 528 lk, ISBN 978-9949523320 https://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?209971

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
*James Gleick. thriftbooks.com
David Bodanis

**David Bodanis** (sündinud Chicagos Illinoisis) on ameerika päritolu Briti teaduskirjanik.

Ta õppis Chicago Ülikoolis matemaatikat, füüsikat ja ajalugu. Lõpetas ülikooli bakalaureusekraadiga. Elas kümmekond aastat Prantsusmaal, kus töötas muuhulgas ajalehes International Herald Tribune väliskorrespondendina. 1980. aastate lõpul kolis Londonisse, kus elab tänini. 

Bodanis on teinud kaastööd ajalehtedele Financial Times, The Guardian ja The New York Times. Tema 2001. aastal ilmunud menuk "E=mc²: A Biography of the World's Most Famous Equation" tõlgiti 28 keelde.
__NOTOC__ 
## Tunnustus
*2006 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("Electric Universe")

## Teosed
*1984 – *Being Human*
*1985 – *The Body Book: A Fantastic Voyage to the World Within*
*1986 – *The Secret House: 24 Hours in the Strange and Unexpected World in which We Spend our Nights and Days*
*1988 – *The Ideas Behind Politics*
*1992 – *The Secret Garden: Dawn to Dusk in the Astonishing Hidden World of the Garden* 
*2001 – *E=mc²: A Biography of the World's Most Famous Equation*
*2005 – *Electric Universe: How Electricity Switched On the Modern World*
*2006 – *Passionate Minds: Emilie du Chatelet, Voltaire, and the Great Love Affair of the Enlightenment*
*2016 – *Einstein's Greatest Mistake: The Life of a Flawed Genius*

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
*David Bodanis. thriftbooks.com
STEM

**Elektronarvuti STEM** on esimene Eestis projekteeritud numbriline arvuti. See arvuti ehitati Tallinnas Elektrotehnika Projekteerimise Instituudis, valmis 1964. aastal, omas miniarvuti arhitektuuri ja andmebaasi ning oli nende omaduste poolest oma ajast aastaid ees. 

STEM oli väga töökindel, töötas ilma inseneride pideva järelevalveta ja teda kasutati metallide optimaalsete lõikerežiimide arvutamiseks masinaehitustehases. Tema oluliseks iseärasuseks oli andmete sisestamise võimalus elektrilise kirjutusmasina kaudu, mis tagas tema hõlpsa interaktiivse kasutamise. Selle arvuti loomise eest saadi autoritunnistusi ja Nõukogude Eesti preemia. Temas leiduvate arvutustehnika uudsete lahenduste kohta kaitsesid oma kandidaadiväitekirjad Jüri Šaraškin, Ülo Kess, Enn Tõugu, Kaljo Tinn ja Andri Ariste.

STEM loodi Putilovi sõjatehase tellimusel.

## Vaata ka
*Kooliarvuti Juku
*Miki (arvuti)
*Entel (arvuti)
*Tartu (arvuti)

## Viited
Rinteln

**Rinteln** on väikelinn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. See paikneb Weseri jõe kallastel ülevalpool Porta Westfalicat.

Linna pindala on 109 km². 31. detsembril 2017 elas seal 25 596 inimest.

Rintelni linn on laias orus Weserberglandi ja Põhja-Lippe Berglandi mägede vahel. Linn on 60 km Hannoverist läänes ja vaid 20 km Hamelnist.

## Ajalugu

Rintelni asula asutati umbes 1150. aastal Weseri põhjakaldale. Hiljem, 1235. aastal, rajati lõunakaldale Neu-Rintelni küla. See on tänase linna alguskoht, kuna põhjapoolne küla jäeti 1350. aastal katku tõttu maha. Küla kasvas kindlustatud linnaks, sellest sai Schaumburgi krahvide lõunapoolne tugikoht.

1621. aastast kuni lõpetamiseni 1810. aastal Vestfaali Jérôme Bonaparte'i võimu ajal oli Rintelnis ülikool. Kui Schaumburgi krahvkond 1640. aastal jaotati, sai Rintelnist idaosa pealinn, mis säilitas nime *Grafschaft Schaumburg hessischen Anteils*. **Eulenburgist** Rintelnis sai krahvide asukoht. Rinteln jäi krahvkonna pealinnaks ja hiljem kreisi keskuseks, kuni see ühendati 1977. aastal naabri Schaumburg-Lippe kreisiga.

1875. aastal avati raudteejaam.

## Külad

* Ahe
* Deckbergen
* Engern
* Exten
* Friedrichshöhe
* Friedrichswald
* Goldbeck
* Hohenrode
* Kohlenstädt
* Krankenhagen
* Möllenbeck
* Rinteln
* Schaumburg
* Steinbergen
* Strücken
* Todenmann
* Uchtdorf
* Volksen
* Wennenkamp
* Westendorf

## Sõpruslinnad
* Kendal, Cumbria, Suurbritannia
* Sławno, Pommeri, Poola

## Viited

## Välislingid
* www.rinteln.de
Geneetiline ressurss

**Geneetiline ressurss** on tegeliku või potentsiaalse väärtusega geneetiline materjal ehk taimse, loomse, mikroobse või muu päritoluga materjal, mis sisaldab funktsionaalseid pärilikkusüksusi ehk geene.

Geneetiliste ressursside kasutamine on geneetiliste ressursside geneetilise ja/või biokeemilise koostise alane teadus- ja arendustegevus, sealhulgas biotehnoloogiliste meetodite kasutamine.

Geneetiliste ressurssidega seotud traditsioonilised teadmised on kohaliku (põlis)kogukonna traditsioonilised teadmised, mis on asjakohased geneetiliste ressursside kasutamise jaoks ja mida on sellistena kirjeldatud ka geneetiliste ressursside kasutamise vastastikku kokku lepitud tingimustes.

Nagoya protokoll on geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise jaoks sõlmitud rahvusvaheline leping.

## Viited
Oleri

**Oleri** on küla (*ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Jeri vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 55 meetri kõrgusel Oļa jõe kaldal ning jääb valla keskusest Endzelest 6,5, endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 12 ja Riiast 130 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis mõisale alluvate käsitööliste asulana 1840. aastal Oleri mõisast kolm kilomeetrit itta. 1887. aastal ehitati sinna pruulikoda, külas oli ka veski. Aastail 1945–1953 oli seal Oleri külanõukogu halduskeskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Ruhja piirkonda.

Nõukogude perioodil uue maantee rajamisega rikuti senist pinnasevee äravoolu sedavõrd, et elanikele kuuluvad maad ja metsad hakkasid soostuma. Selle ääres asub Oleri bussipeatus. 

## Elanikkond


* 140 (1935)
* 45 (1989)
* 42 (2000)
* 331 (2006)

* 30 (2011)
* 35 (2018)
* 29 (2022)
* 25 (2025)


## Viited
Korraline evalveerimine

**Korraline evalveerimine** on rahvusvaheline välishindamine, mille eesmärk on hinnata teadusasutuse teadusvaldkonna taset võrreldes vastava valdkonna rahvusvahelise tasemega.

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmesriikides lähtutakse hindamisel Frascati Manual teadusvaldkondade klassifikaatorist.

## Korraline evalveerimine Eestis
Eestis korraldab korralist evalveerimist Haridus- ja Teadusministeerium või ministeeriumi volitatud asutus. 2012. aastast alates korraldab korralist evalveerimist Eesti Teadusagentuur. Korralise evalveerimise viib läbi tunnustatud teadlastest koosnev 3–16-liikmeline rahvusvaheline komisjon. Hindamiskomisjon võib omakorda otsuste tegemiseks vajaliku ekspertiisi kaasamiseks moodustada ekspertkomisjone. 

Positiivse otsuse kehtivusaeg on seitse aastat. Asutusi, mis Eestis teadusega tegelevad on palju, kuid kõigil ei ole põhjust taotleda korralist evalveerimist. Korralise evalveerimise läbimine on kohustuslik vaid ülikoolidele, kuid positiivselt hinnatud asutustele kohalduvad tulenevalt seadusest teatud õigused: 
* õigus saada riigilt oma teadustegevuse baasfinantseerimist, 
* õigus taotleda teatud konkurentsipõhiseid finantsinstrumente, 
* õigus korraldada doktoriõpet (juhul kui asutus annab doktoriõpet),
mistõttu on evalveerimise lõpptulemused väga olulised nii asutustele kui ka riigile tervikuna. 

2018. aasta veebruari seisuga on Eestis 22 positiivselt evalveeritud teadusasutust. Nende asutuste täpset nimekirja on võimalik näha Eesti Teadusagentuuri kodulehel.

## Vaata ka
* Sihtevalveerimine

## Viited

## Välislingid
* Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus
* Teadus- ja arendustegevuse korralise evalveerimise taotlemise, läbiviimise ja tulemuse kinnitamise täpsemad tingimused ja kord
Sihtevalveerimine

**Sihtevalveerimine** on tegevus, mille käigus ei anta hinnangut teadusasutustele, vaid hinnatakse kvalitatiivselt teadus- ja arendustegevuse mõnda valdkonda/instrumenti või muud teaduspoliitiliselt olulist objekti. Sarnaselt korralise evalveerimisega viib sihtevalveerimise samuti läbi rahvusvaheline hindamiskomisjon. 

Eestis on 2012. aastast alates läbi viidud 7 sihtevalveerimist: 
* taimekasvatus ja mullateadused (2006–2010), 
* kasvatusteadused (2007–2011), 
* ehitusteadused (2008–2012), 
* energeetikalased uuringud (2008–2012), 
* IKT (2009–2014), 
* õigusteadus (2009–2014), 
* Tartu Ülikooli rahvusprofessuurid (eesti keel, kultuur ja ajalugu 2012–2016)

## Vaata ka
* Korraline evalveerimine

## Välislingid
* Sihtevalveerimine alates 2010. aastast Eesti Teadusagentuur
Valgesaba-pampahirv

**Valgesaba-pampahirv** (*Odocoileus virginianus*) on hirvlaste sugukonda kuuluv sõraline.

Valgesaba-pampahirv pärineb Põhja-Ameerikast. Ta on levinud Põhja- ja Kesk-Ameerikas ning kohati Lõuna-Ameerikas. Võõrliigina elab Kariibi mere saartel, kuid ka mõnel pool Euroopas, sealhulgas Soomes ja Uus-Meremaal. Valgesaba-pampahirved introdutseeriti 1934. aastal Soome, mille lõunapoolses osas on neist kujunenud suur populatsioon. Lisaks leidub neid peale loomaaedade ja hirvefarmide väikeste asurkondadena Tšehhis, Serbias ja Horvaatias.

Valgesaba-pampahirv on lähisuguluses mustsaba-hirvega.

Nende keskmine eluiga on looduses 2–3 aastat. Harva elavad nad looduses üle 10 aasta. Vangistuses võivad nad elada kuni 20 aastat.

Nad elavad perekondlikes seltsingutes ning talvel suuremates, kuni 25-liikmelistes karjades.

Valgesaba-pampahirved on väga kohatruud ning sageli võib neid näha suurematel lagendikel ja metsaservadel, mille läheduses on põllulapid.

Ohu korral valgesaba-pampahirved enamasti põgenevad, kuid nad võivad ka hoiatavalt maapinda trampida ja norsatavaid hääli teha. Joostes hoiavad nad saba püsti ning sabapiirkonna valge "sabapeegel" muutub nähtavaks.

## Välimus
Valgesaba-pampahirvel on punakaspruun karvastik. Kõht, kael, kõrvade sisemus kui ka silmade ning koonuümbrus on valge. Nad on pisut suuremad kui kabehirved ja natuke väiksemad kui punahirved. Nende saba ülapool on pruunikas, allosa aga valge.

Nende sarvedel on 3–4 krooni ning igal aastal detsembris heidetakse sarved maha.

Nende sõrgade jälg on pikk ja kitsas ning sarnaneb kabehirve jäljega. Sammupikkus on umbes 90 cm ja galopis võib jälgede vahe olla 180 cm või rohkemgi.   

## Mõõtmed
Valgesaba-pampahirve õlakõrgus on 90–105 cm, kaal 50–135 kg, tüvepikkus ligikaudu 115–170 cm, sabapikkus 15–30 cm, sõrgade jälg on ligikaudu 7 cm pikk ja 4 cm lai.

## Paljunemine
Valgesaba-pampahirv paaritub üks kord aastas. Paaritumisperiood ulatub oktoobrist detsembrini ning tiinus kestab 6 ja pool kuud. Nooremad emahirved sünnitavad tavaliselt ühe vasika, vanemad emahirved sünnitavad 2 või koguni 3 vasikat. Vasikad on kõndimisvõimelised kohe pärast sündimist.

## Toitumine
Valgesaba-pampahirved eelistavad hõredaid lehtmetsi ja niitusid, kuid otsivad toitu sageli ka põldudelt. Nad söövad lilli, marju, seeni, lehtpuude lehti ja kasvusid, kuid võivad närida ka okaspuid. Samuti võivad nad aedu külastades süüa õunu.

## Vaata ka
* Seneca valge hirv

## Viited
Aleksandrine Pedusaar

**Aleksandrine Pedusaar** (eesnimi ka **Aleksandra** ja perekonnanimi ka **Pedussaar**; 30. september (vkj) / 13. oktoober 1889 Tallinn – 2. juuni 1974 Tallinn) oli Eesti õpetaja, koolijuht, noorsoo- ja haridusliikumise tegelane.

Ta lõpetas 1916. aastal Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna riigieksamiga. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ning oli selle asutajaliige.

Ta on olnud ajaloo, eesti, vene, saksa ja prantsuse keele õpetaja. Ta töötas aastatel 1908–1909 Türi kihelkonnakoolis, aastatel 1915–1916 Jakob Westholmi Eragümnaasiumis, 1917. aastal Stroinovski eragümnaasiumis Rakveres, aastatel 1917–1919 Tallinna Nikolai Gümnaasiumis/Gustav Adolfi Gümnaasiumis ning aastatel 1918–1919 Tallinna Poeglaste Kaubanduskoolis. 

Ta oli sügisel 1917 Haapsalu tütarlastegümnaasiumi õpetaja ja ka juhataja.

Ta oli aprillist 1919 Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi ajalooõpetaja. Ta oli septembrist 1919 kuni 1934. aastani sama Tallinna IV Gümnaasiumi ja aastatel 1934–1944 selle järglaskoolide juhataja. Ta oli aastatel 1934–1937 ka Aleksandrine Pedusaare Tütarlaste Erakooli ja selle järglase Tallinna 7. Reaalkooli juhataja.

Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule. 

## Liikmesus
*1913 Eesti Spordiselts Kalev
*1917 Eesti Õpetajate Liidu asutajaliige
*1922 Tallinna Skaudisõprade Seltsi asutajaliige ja juhatuse liige

## Tunnustus
*1940 Valgetähe IV klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema vennad olid arstid Konstantin ja Paul Pedusaar. 

## Viited

## Välislingid
*"Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige Aleksandra Pedusaar, rindportree". EAA 1781.1.45, foto 36
*Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Hasso Kukemelk

**Hasso Kukemelk** (sündinud 5. detsembril 1957) on eesti pedagoog ja pedagoogikateadlane.

Ta lõpetas 1976. aastal Elva Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika ja füüsiku-pedagoogi erialal. 1990. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja pedagoogikateadustes (juhendaja Jaan Mikk, väitekiri "Reaalainete õppeteksti omandamisaja sõltuvus tema karakteristikutest").

Seejärel töötas ta Tartu 2. Keskkoolis füüsikaõpetaja (1981–1983) ja õppealajuhatajana (1983–1989). 

1989. aastast on ta töötanud õppejõuna Tartu ülikooli pedagoogikaosakonnas (1989–1994), olnud füüsika didaktika erakorraline dotsent (1994), juhatanud ülikooli teadus- ja arendusosakonda (1995–1998), juhtinud Eesti-Soome õpetajakoolituse alast ühisprojekti (1998–2002), täitnud haridusteaduskonna dekaani kohuseid (2007−2009) ning juhtinud haridusteaduste instituuti (2010−2011), kus on olnud 2002. aastast hariduskorralduse dotsent.

## Tunnustus
* 1995 Eesti Haridusministeeriumi ja Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi I auhind parima pedagoogikaalase uurimuse eest (kollektiivi liikmena)
* 2007 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Välislingid
* Hasso Kukemelk ETISes
* Hasso Kukemelk – 60
* Hasso Kukemelk. Kuidas võidelda vägivallaga koolis? Postimees, 31. jaanuar 2013
Sita raudteejaam

**Sita raudteejaam** on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Kubuli vallas, Balvist veidi maad lääne pool Sita jõe kaldal.

Jaam asus Riia jaamast 120,5 km kaugusel. 

Jaam avati aastal 1902, mil avati Põtalovost Sita jõeni viiv juurdeveoraudtee. Algselt oli tegemist lõppjaamaga, kuid aastal 1916 avati Sitalt Gulbenesse viiv raudteelõik.

Aastal 1934 avati Sitalt Rēzeknesse viiv kitsarööpmeline raudtee. Kavas oli Sita–Rēzekne raudteed pikendada Kalniena raudteejaamani, kuid need plaanid jäid teostamata, kuna teise maailmasõja järel nõukogude võimud kitsarööpmelise raudtee laiendamise vastu huvi ei tundnud. Jaam suleti seoses raudtee sulgemisega aastal 2001.

Jaamahoone on hävinud, ent säilinud on mõned abihooned.

## Viited

## Välislingid
* Jaam vanal kaardil
* Infot jaama kohta; fotod
Mondragón (vintpüss)

**Mondragón** on Mehhikos valmistatud poolautomaatne vintpüss.

Mondragóni vintpüssiks nimetatakse kaht tüüpi vintpüsse, mille konstrueeris Mehhiko suurtükiväeohvitser kindral Manuel Mondragón. Nende relvade hulka kuuluvad sirge tõmbega poltlukuga vintpüssid M1893 ja M1894 ning Mehhiko esimene iselaadiv vintpüss M1908 – esimene vintpüsside konstruktsioonidest, mida sai kasutada reaalses lahingutegevuses.
Vīksna raudteepeatus

**Vīksna raudteepeatus** on endine raudteepeatus Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Vīksna vallas Vīksna külas.

Peatus asus Riia jaamast 136,4 km kaugusel. 

Peatus avati 1930. aastatel. Reisijate vedu lõpetati 2001. aastal ja siis suleti ka peatus.

## Viited

## Välislingid

* Peatus vanal kaardil
* Infot peatuse kohta; fotod
Tiina Pall

**Tiina Pall** (sünninimi **Tiina Luist**; sündinud 31. mail 1961) on eesti õpetaja ja koolijuht, alates 2001. aastast Tallinna Kristiine Gümnaasiumi direktor.

## Hariduskäik
Ta on lõpetanud 1979. aastal Viljandi 5. Keskkooli (õppis vene keele eriklassis) ning 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (õppis filoloogiateaduskonnas) vene keele ja kirjanduse erialal.

## Töökäik
Ta on töötanud aastatel 1984–1992 Aruküla 9-klassilises Koolis õpetajana ja aastatel 1992–1998 Raasiku vallavalitsuses. Alates 2001. aastast on ta Tallinna Kristiine Gümnaasiumi direktor.

## Liikmesus
*1998 MTÜ Aruküla Kultuuriselts, oli asutajaliige 

## Viited

## Välislingid
*Liisi Seil. "Klubi liidab ühes majas kasvanud haridusjuhte". Sakala veebiväljaanne, 26. jaanuar 2007 
*Liisi Seil. "Viljandi maakonna hariduselu vajab läbimõeldud raputust". Sakala nr 18, 26. jaanuar 2007. Lk 6–7 
*Anu Mõttus. "Remont lõpeb, teine algab". Õpetajate Leht nr 29, 24. august 2007. Lk 3
Pakalnieši raudteejaam

**Pakalnieši raudteejaam** on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Vīksna vallas.

Jaam asus Riia jaamast 139,4 km kaugusel. 

Jaam avati aastal 1921. Aastal 1926 muudeti see peatuseks, ent aastal 1931 suleti see täielikult. Aastal 1932 ehitati Pakalniešist Kūdupele viiv kitsarööpmeline raudteeharu, mistõttu jaam avati aastal 1933 taas, kuigi sellel puudusid jaamatöölised. Pakalnieši–Kūdupe raudteel järgnes Pakalniešile Aizezere raudteepeatus.

Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud kitsarööpmelist raudteed enam ei taastatud. Ka Pakalnieši raudteejaam jäi suletuks. 
## Viited

## Välislingid
* Jaam vanal kaardil
Kuprava raudteejaam

**Kuprava raudteejaam** on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Kuprava vallas Kuprava külas.

Jaam asus Riia jaamast 147,3 km kaugusel. 

Jaam rajati koos raudteega 1902. aastal. Aastani 1921 kandis see nime *Kuprova*. Jaam rajati puitmaterjali väljaveoks. Nõukogude ajal rajati selle juurde drenaažitorusid valmistav vabrik, mille juurde kujunes Kuprava alev (tänapäeval küla). Reisijate vedu lõpetati ja jaam suleti aastal 2001.

## Viited

## Välislingid

* Jaam vanal kaardil
* Infot jaama kohta; fotod
Žīguri raudteejaam

**Žīguri raudteejaam** on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Žīguri vallas Žīguri külas.

Jaam asus Riia jaamast 158,1 km kaugusel. 

Aastal 1920 avati sõjaväe tarbeks hilisema jaama kohal peatus 28. verstal, mis aasta hiljem nimetati ümber Žīguriks.

Peatuse juures asusid suured metsamassiivid ja nii rajas arhitekt L. Grinbergas aastal 1926 nende kasutamiseks eraomandis oleva kitsarööpmeline raudteeharu, mis algas just Žīguri peatuse juurest. See tõi kaasa peatuse ümberkujundamise raudteejaamaks, mille hooned valmisid aastal 1928. Ka kujunes jaama juurde Žīguri alev (tänapäeval küla). Teise maailmasõja ajal andsid Saksa okupatsiooniväed jaamale uue nime *Schalkenau*. Reisijate vedu lõpetati aastal 2001, jaam suleti ja kaubavedu lõpetati 2. augustil 2002.

## Viited

## Välislingid
* Jaam vanal kaardil
* Infot jaama kohta; fotod
Balvi raudteejaam

**Balvi raudteejaam** on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Kubuli vallas Kubuli külas.

Jaam asus Riia jaamast 127,1 km kaugusel. 

Jaam avati aastal 1902, mil avati Põtalovost Sita jõeni viiv juurdeveoraudtee. Algselt kandis see nime **Bolovsk**, seejärel aastast 1919 **Bolvi**. Tänapäevase nime sai jaam aastal 1934.

Aastal 1920 avati jaamale alluv metsaveoks mõeldud Kublova harutee, mis algas Balvilt üks kilomeeter Sita pool ja viis Sita jõeni. Aastal 1963 ehitati vana jaamahoone asemele praegune. Reisijate vedu lõpetati aastal 2001, jaam suleti kaubaveoks seoses raudtee sulgemisega 1. augustil 2002.

## Viited

## Välislingid
* Jaam vanal kaardil
* Infot peatuse kohta; fotod
Sten Indrikson

**Sten Indrikson** (sündinud 2. oktoobril 1990 Tallinnas) on Eesti endine ujuja.

Ta on lõpetanud 2010. aastal Tallinna Kristiine Gümnaasiumi.

## Ujujana
Indrikson alustas ujumistreeninguid 1999. aastal Kalevi Tallinna ujumiskoolis oma ema Kaire Indriksoni, seejärel Leili Heina, Viive Solli ja Urmas Jaamuli käe all. Alates 2008. aastast treenib taas ema juhendamisel. 

Ta sai maailmameistrivõistlustel 2009. aastal 100 m liblikujumises 77. koha ja 4 x 100 m kombineeritud teateujumises Eesti võistkonnas 26. koha. Euroopa meistrivõistlustel sai 2010. aastal 50 m liblikujumises 43. koha ja 100 m liblikujumises 49. koha. 

Tuli liblik-, kompleks- ja teateujumises 2009. aastal suvistel meistrivõistlustel neli korda ning aastatel 2006 ja 2008–2009 lühiraja meistrivõistlustel seitse korda Eesti meistriks. Püstitas teateujumises Eesti rekordi. Kuulus aastatel 2007–2010 Eesti koondisse. 

## Isiklikku
Tema ema on endine ujuja Kaire Indrikson.

## Välislingid
*Biograafia ESBL-is
Dick Gregory

**Dick Gregory** (kodanikunimega **Richard Claxton Gregory**; 12. oktoober 1932 – 19. august 2017) oli Ameerika Ühendriikide koomik, ettevõtja, kirjanik ja kodanikuõiguste aktivist.

## Välislingid
Ogden Nash

**Ogden Nash** (19. august 1902 – 19. mai 1971) oli Ameerika Ühendriikide luuletaja, keda tunti eelkõige tavatuid riime kasutava humoorika luule ja ohtrate aforismide poolest.

## Tunnustus
*1950 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

## Välislingid
Mignon McLaughlin

**Mignon McLaughlin** (6. juuni 1913 – 20. detsember 1983) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik ja ajakirjanik, tuntud peamiselt aforistina.

## Välislingid
Aleksandr Grin (laevaklass)

**Projekt 1430 Aleksandr Grin** (vene keeles: *Проект 1430, тип Александр Грин*) on Nõukogude Liidus massiliselt toodetud rannikulähedaseks kasutuseks mõeldud reisilaevaklass. Selle klassi laevu kasutatakse tänini, sealhulgas Eestis.

## Kirjeldus
Aleksandr Grini klassi laevad on mõeldud sõitudeks rannikulähedastes vetes või sadama akvatooriumis. Nende merekindlus on vaid 4 palli (või kuni 2 m) lainetust ja 6 palli tuult.

Laeva peatekile mahub projekti järgi kuni 160 reisijat ja alumisse salongi 40.

Reisilaevast valmistati 1980. aastail ka paar modifitseeritud versiooni (1430U, 14301), kuid need ei läinud masstootmisse. 

### Põhiandmed
* Pikkus: 33,3 m
* Laius: 5,3 m
* Süvis: 1,54 m (maksimaalne)
* Veeväljasurve: 101,5 t (maksimaalne)
* Mahutavus: 82 brt
* Peamasinad: 2х 12Tš15/18 3D12А 300 hj
* Kiirus: 14,5 s
* Meeskond: 3-4
* Reisijaid: 200

## Ajalugu
Aleksandr Grini klassi reisilaevade valmistamist alustati 1970. aastal Hersonis, Ilitševskis ja Bakuus. Tootmine lõpetati 1984. aastal, kuid siiski valmistati üks laev veel ka 1995. aastal. Kokku on toodetud umbes 160 selle klassi laeva. Tänapäevaks on mitmed küll juba maha kantud, kuid paljud on siiski jäänud seni kasutusse.

### Eestis

Aastail 1973–1977 toodi Tallinna-Aegna liinile 3 Aleksandr Grini klassi laeva: Kloogarand, Koplirand ja Pelgurand. Laevad kuulusid Eesti Merelaevandusele. Pärast Eesti taasiseseisvumist anti laevad üle Tallinna Linnale ja läksid Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondisele. Pelgurand oli veel 1991. aastal Narva Noorte Meremeeste Klubi õppelaev, millega tehti reise Narvast Narva-Jõesuusse, kuid laev müüdi umbes 1993. aastal Venemaale (hilisem nimi *Meridian*). Teised kaks jätkasid suviseid liinisõite Tallinnast.

Laevade pidamine osutus turumajanduse tingimustes kalliks ja liiniliiklus kippus vahepeal soikuma. Augustis 1996 sattus Kloogarand Patareisadama juures kividele. 1997. aastal anti Kloogarand ja Koplirand üle Pirita linnaosavalitsusele, mis andis need omakorda opereerimiseks Saaremaa Laevakompaniile.

2001. aastal läks Koplirand eraomandusse ja nimetati Janicaks ning 2008. aastal Monicaks. Monica ehitati reisijaile mugavamaks ja asus hiljem liinile Kalasadam-Naissaar. Välja vahetati ka Venemaal toodetud peamasinad. 2014. aastal jäi Monica kapten vahele joobetunnustega. 2015. aastal juhtus Monicaga intsident, kui tänu merel tõusnud tormile ja läänest külglaine vältimise vajadusele tuli Naissaarelt Tallinna sõitu alustanud laeval suunduda hoopis vastulainet Paldiskisse.

## Vaata ka
* Monica (laev)
* Vesta (laev)
* Aegna

## Välislingid

* Russrivership - laeva kirjelduse ja andmete lehe allalaadimislink
* Fleetphoto.ru
* Õhtuleht: Tallinna-Pirita-Aegna laevaliin käivitus
* Postimees: Kloogarand ja Koplirand hakkavad kurseerima mais
* Postimees: Popile puhkesaarele viiv laev vahetus üha suurema vastu
Pecica

**Pecica** (ungari keeles *Pécska*) on linn Rumeenias Aradi maakonnas. Linn asub ajaloolises Krisaania piirkonnas, maakonnakeskusest Aradist ligikaudu 18 km läänes.

Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Bodrogu Vechi (*Óbodrog*), Sederhat (*Szederhát*) ja Turnu (*Tornya*).

Muinasajal oli praeguse Pecica kohal daaklaste kindlus Ziridava.

Ürikutes mainitakse Pecicat esimest korda 1335. aastal, linnaõigused sai 2004. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pecica elanikest rumeenlasi 57,67%, ungarlasi 25,98%, mustlasi 7,8% ja teistest rahvustest inimesi 1,32%. Rahvus oli teadmata 7,2%-l inimestest.

Pecicas ei ole tänavatel nimesid, vaid numbrid. See otsus võeti vastu 2002. aastal vältimaks konflikte rumeenia ja ungari elanikkonna vahel.

## Galerii

Pecica Ansamblul urban (5).jpg
Pecica Ansamblul urban (6).jpg


## Viited
Nornberg & Co

OÜ **Nornberg & Co** on Eesti kirjastus.

Kirjastus asutati 2010.

Esimesena kirjastati Merike Jürjo kriminaalromaan "Pikad varjud teel".

Kaks kirjastuse raamatut on välja valitud konkursil "25 kauneimat Eesti raamatut".

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Nicolas Chamfort

**Nicolas Chamfort** (sünninimega **Sébastien-Roch Nicolas**; 6. aprill 1741, Clermont-Ferrand, Prantsusmaa – 13. aprill 1794, Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse kirjanik, Prantsuse Akadeemia liige (1781), tuntud peamiselt aforistina.

Chamfort oli Louis XVI õe Élisabethi sekretär ja õukondlane, kuid revolutsiooni puhkedes sai temast innukas vabariiklane. 3. augustini 1791 oli ta Jakobiinide Klubi sekretär. Jean-Paul Marat' ja Robespierre'i terrorirežiimi suhtes muutus ta aga kriitiliseks ning lõpuks üritas end 1793. aasta septembris ebaõnnestunult tappa, püüdes ennetada järjekordset arreteerimist ja vangistust. Chamfort suri tüsistustesse alles pool aastat pärast enesetapukatset.

## Välislingid

* Sébastien-Roch Nicolas Chamfort Internet Archive'is
* Chamfort, The French Moralists
Tikopia keel

**Tikopia keel** on Austroneesia hõimkonda, Polüneesia keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldakse Saalomoni Saartele kuuluval Tikopia saarel ja asundustes Vanikoro ja Nendo saarel.

## Fonoloogia

Tikopia keeles on 5 vokaalfoneemi (a, e, i, o, u) ja 12 konsonantfoneemi  (p, t, k, m, n, ŋ, s, f, l, r, v, ʔ).

## Viited
Jacques Deval

**Jacques Deval** (kodanikunimega **Jacques Boularan**; 27. juuni 1890 – 19. detsember 1972) oli prantsuse näitekirjanik ja filmilavastaja.

Devali tuntuim teos oli näidend "Tovaritch" (1933), mille alusel hiljem valmis ingliskeelne film "Tovarich" (1937).

## Välislingid
Eesti Armeenia Rahvusühing

**Eesti Armeenia Rahvusühing** on Eesti armeenlasi ühendav organisatsioon. Ühing tegutseb Tallinnas.

Ühing asutati 1998.

Ühingul on järgmised allorganisatsioonid:
*Tallinna Armeenia Rahvusselts (pühapäevakool)
*Armeenia Kultuuri- ja Spordiselts "Nairi"
*Armeenia Rahvusselts Erebuni
*Eesti Armeenia Rahvusselts Kilikia
*Etnilise Muusika Ansambel Atlas.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Aiud

**Aiud** (ungari keeles *Nagyenyed*, saksa keeles *Straßburg am Mieresch*) on linn Rumeenias Alba maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania maakonnas.

Ürikutes on Aiudi esmamainitud 1293. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aiudi elanikest rumeenlasi 74,11%, ungarlasi 14,7%, mustlasi 4,06% ja muust rahvusest inimesi 0,12%. Rahvus oli teadmata 6,98%-l elanikel.


Aiud Road to Alba Iulia.jpg
Aiud Cetatea.jpg


## Viited

## Välislingid
Philippe Delerm

**Philippe Delerm** (sündinud 27. novembril 1950 Auvers-sur-Oise'is Prantsusmaal) on prantsuse kirjanik, Auleegioni ordeni kavaler.

## Eesti keeles
* "Terve pühapäeva oli sadanud", tõlkija Triinu Tamm, Varrak, 2007
* "Väikesed naudingud", tõlkija Indrek Koff, Varrak, 2004

## Välislingid
Eesti Disainiauhinnad

**Eesti Disainiauhinnad** on Eesti disaini väärtustamiseks ja populariseerimiseks korraldatav gala, kus tunnustatakse eelnenud aasta jooksul silma paistnud Eesti disainereid.

Esimene kontsert toimus 2012. Seda kontserti korraldasid Eesti Disainerite Liit, Eesti Disainikeskus, ADC*Estonia ja Teenusmajanduse Koda.

## Auhindade kategooriad
*tootedisain (BRUNO)
*graafiline ja veebidisain
*noor disainer
*teenusedisain
*disainiharidus.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Reghin

**Reghin** (ungari keeles *Szászrégen*, saksa keeles *Sächsisch-Regen*) on linn Rumeenias Mureși maakonnas. Linn asub ajaloolises Transilvaania piirkonnas.

Reghinit on esmamainitud 1228. aastal. 1241. aastal ja 1285. aastal rüüstasid asulat mongolid. Linnaks on 
Reghinit ürikutes esimest korda nimetatud 1427. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest rumeenlasi 62,56%, ungarlasi 24,79%, mustlasi 6,21% ja teistest rahvustest inimesi 0,74%. Rahvus oli teadmata 5,67%-l elanikest.

## Sõpruslinnad
* Bourg-la-Reine, Prantsusmaa
* Érd, Ungari
* Lubaczów, Poola
* Nagykőrös, Ungari
* Salle, Itaalia
* Ungheni, Moldova

## Galerii

RO MS Reghin Piata Petru Maior (3).jpg
Reghin001.jpg
Reghin19.JPG
Biserica Săsească Reghin (1).jpg


## Viited
Roy O'Donovan

**Roy Simon O'Donovan** (sündinud 10. augustil 1985 Corkis) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliiga klubis Newcastle Jets.

Ta alustas klubikarjääri 2005. aastal kodulinna klubis Cork City FC. Seejärel on ta mänginud mitmes Inglismaa klubis, näiteks hooajal 2007–08 Sunderlandiga Premier League'is ning Blackpooliga ja Coventry Cityga Inglismaa esiliigas. Lisaks on ta mänginud Šotimaal Dundee Unitedis ja Hibernianis, Singapuri kõrgliigas DPMM FC-s ning Indoneesias Mitra Kukaris.

2015. aasta mais liitus ta Austraalia kõrgliiga klubiga Central Coast Mariners. Hooajal 2015–16 valiti üks tema väravatest liiga hooaja parimaks. 2017. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu Newcastle Jetsiga. 2019. aasta juunis siirdus ta Brisbane Roari, kuid naasis 2020. aasta veebruaris Jetsi.

Ta on väljakul silma paistnud vägivaldse käitumisega ning on saanud Austraalia kõrgliigas kaheksa- ja kümnemängulise võistluskeelu.

## Viited

## Välislingid
Eilseni ühisvald

**Eilseni ühisvald** (*Samtgemeinde Eilsen*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 13,91 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6871 inimest. Selle keskus on Bad Eilsen.

Eilseni ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

# Ahnsen
# Bad Eilsen
# Buchholz
# Heeßen
# Luhden
2019. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

**2019. aasta [[laskesuusatamise maailmameistrivõistlused]]** on 50. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimuvad Rootsis Östersundis 6.–17. märtsini.

Lisaks Östersundile kandideeris maailmameistrivõistluste korraldajaks ka Antholz, Nové Město ja Hantõ-Mansiisk kuid IBU kongressil valiti maailmameistrivõistluste korraldajaks Östersund. Östersundis on maailmameistrivõistlusi varem peetud kahel korral: 1970. ja 2008. aastal.

## Ajakava
Ajad on toodud kohalikus kellaajas.

## Medalitabel

### Mehed

#### Sprint 10 km




Kuupäev: 9. märts
Osavõtjaid: 104 võistlejat
Maailmameister 2017:  Benedikt Doll
Ametlikud tulemused


#### Jälitussõit 12,5 km




Kuupäev: 10. märts
Osavõtjaid: 58 võistlejat
Maailmameister 2017:  Martin Fourcade
Ametlikud tulemused


#### Individuaaldistants 20 km




Kuupäev: 13. märts
Osavõtjaid: 102 võistlejat
Maailmameister 2017:  Lowell Bailey
Ametlikud tulemused


#### Meeskonnavõistlus 4x7,5 km




Kuupäev: 16. märts
Osavõtjaid: 26 võistkonda
Maailmameister 2017:  
Ametlikud tulemused


#### Ühisstart 15 km




Kuupäev: 17. märts
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Maailmameister 2017:  Simon Schempp
Ametlikud tulemused


### Naised

#### Sprint 7,5 km



Kuupäev: 8. märts
Osavõtjaid: 95 võistlejat
Maailmameister 2017:  Gabriela Koukalová
Ametlikud tulemused


#### Jälitussõit 10 km




Kuupäev: 10. märts
Osavõtjaid: 55 võistlejat
Maailmameister 2017:  Laura Dahlmeier
Ametlikud tulemused


#### Individuaaldistants 15 km




Kuupäev: 12. märts
Osavõtjaid: 93 võistlejat
Maailmameister 2017:  Laura Dahlmeier
Ametlikud tulemused


#### Naiskonnavõistlus 4x6 km




Kuupäev: 16. märts
Osavõtjaid: 23 võistkonda
Maailmameister 2017:  
Ametlikud tulemused


#### Ühisstart 12,5 km




Kuupäev: 17. märts
Osavõtjaid: 30 võistlejat
Maailmameister 2017:  Laura Dahlmeier
Ametlikud tulemused


### Segavõistlused

#### 2x6 + 2x7,5 km segateade




Kuupäev: 7. märts
Osavõtjaid: 26 võistkonda
Maailmameister 2017:  
Ametlikud tulemused


#### 6 + 7,5 km paaristeade




Kuupäev: 14. märts
Osavõtjaid: 28 võistkonda
Ala oli esimest korda maailmameistrivõistluste kavas 
Ametlikud tulemused


## Viited


## Välislingid

* Ametlik koduleht
Sighetu Marmației

**Sighetu Marmației** (kuni 1964. aastani **Sighet**; ungari keeles *Máramarossziget*) on linn Rumeenias Maramureși maakonnas. Linn on ajaloolise Marmaatia piirkonna keskus.

Linna haldusalasse kuulub viis küla: Iapa (*Kabolapatak*), Lazu Baciului (*Bácsiláz*), Șugău (*Sugó*), Valea Cufundoasă (*Mélypatak*) ja Valea Hotarului (*Határvölgy*).

Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1326. aastal, linnaõigused sai 1352. aastal.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sighetu Marmației elanikest rumeenlasi 76,07%, ungarlasi 11,73%, ukrainlasi 1,99%, mustlasi 1,3% ja teistest rahvustest inimesi 0,24%. Rahvus oli teadmata 8,65%-l inimestest.

Sighetu Marmațieis on sündinud kirjanik ja poliitaktivist Elie Wiesel (1928–2016).

## Sõpruslinnad
* Hust, Ukraina
* Oława, Poola
* Kolomõja, Ukraina
* Naapoli, Itaalia
* Kiryat Yam, Iisrael

## Galerii

Zentrum Sighet 3.jpg
Centrul Sighet.jpg
Main Street- Sighet - panoramio.jpg
Biserica Reformata - (Sighetu Marmatiei).JPG
Primaria_Sighet_(2).JPG


## Viited
Lindhorsti ühisvald

**Lindhorsti ühisvald** (*Samtgemeinde Lindhorst*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 34,34 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7822 inimest. Selle keskus on Lindhorst.

Lindhorsti ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
# Beckedorf
# Heuerßen
# Lindhorst
# Lüdersfeld
Nenndorfi ühisvald

**Nenndorfi ühisvald** (*Samtgemeinde Nenndorf*) on ühisvald (*[[Samtgemeinde]]*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 51,4 km². 31. detsembril 2017 elas seal 17 259 inimest. Selle keskus on Bad Nenndorf.

Nenndorfi ühisvald koosneb järgmistest valdadest:

# Bad Nenndorf
# Haste
# Hohnhorst
# Suthfeld
Marks & Spencer

**Marks & Spencer Group plc** (tuntud ka kui **M&S**) on suur Briti rahvusvaheline jaemüüja, mille peakorter asub Westminsteris Londonis. Marks & Spencer spetsialiseerub riide-, kodu- ja luksuskaupade müümisele. Ettevõte on registreeritud Londoni börsil ning kuulub indeksisse FTSE 100 Index. Marks & Spencer asutati 1884. aastal Leedsis. Ettevõte asutajad olid Michael Marks ja Thomas Spencer.

Marks & Spenceri poed tegutsesid Eestis kuni 2017. aastal 9. juulini. Poed asusid Kristiine keskuses ja Rocca al Mare kaubanduskeskuses.