open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
B4-vitamiin

**Koliin** ehk B<sub>4</sub>-vitamiin on bioaktiivne essentsiaalne biomolekul, mis kuulub B-rühma vesilahustuvate vitamiinide hulka ja on ka mikrotoitaine ning on mikrokogustes iga päev vajalik enamiku organismide peaaegu kõikide füsioloogiliste protsesside toimimiseks. Eri vormidest on bioloogiliselt tähtsaim fosfokoliin. 

## Saamine
Inimene saab seda toiduga soole mikrofloora poolt toodetuna ja sünteesib seda ka ise. Imendub peensooles aktiivse transpordina ja difusioonina. 

Imendumist pärsib liigne alkohol ja kohv, rohke suhkru tarbimine. Teatud osa imendunud B4-vitamiinist fosforüülub enterotsüütide membraanis fosfokoliiniks ja seda kasutatakse organismispetsiifiliste fosfolipiidide sünteesiks.

Neid transpordivad vere lipoproteiinid. Koerakkudesse satub enamasti fosfokoliin.
Peamised allikad: munakollane, kalamari, sardiinid, makrellid, kapsas.

## Biofunktsioonid
B4-vitamiini on vaja:
* fosfolipiidide (letsitiin) ja neuromediaatori atsetüülkoliini sünteesiks; 
* müeliini ehituses;
* metioniini resünteesis;
* kolesterooli metabolismis.

## Defitsiit
Reeglina ei teki. Kui tarbida liiga palju kohvi, alkoholi, musta teed ja ühekülgselt toituda, siis küll.
Defitsiidi tunnused:
* rasva ladestumine maksa;
* hemorraagia;
* vererõhu tõus;
* ateroskleroosi süvenemine.

## Manustamine
Ööpäevast vajadust on raske määratleda.
Oskuslik ja adekvaatne manustamine võib ravi ühe komponendina olla efektiivne alkoholismi, hepatiidi, Alzheimeri tõve ja muude haiguste korral.
Seda **peab** manustama koos tiamiini, riboflaviini, foolhappe, B<sub>12</sub>-vitamiini, A-vitamiini ja inositooliga.
Toksilist toimet pole täheldatud isegi mitte väga suurte annuste korral, kuid liiga kaua kestev megadooside manustamine võib põhjustada B4-vitamiini defitsiiti.

## Ajalugu
*1849. aastal avastas Thèodore-Nicolas Golby (1811–1876) munakollasest letsitiini. 
*1849. aastal avastas Saksa keemik Adolph Friedrich L. Strecker (1822–1871), et härja aju kuumutamisel muutub letsitiin koliiniks, ning eraldas koliini sapinõrest.
## Viited
Ida

**Ida** (E või O) on üks neljast põhi-ilmakaarest. Ida asimuut on 90 kraadi. 

Tähis E on pärit inglise keelest (*east*), tähis O saksa keelest (*Osten*).

Väljakujunenud tava järgi joonistatakse kaardid nii, et ida jääb paremale.

Maa pöörleb ümber oma telje ida suunas. Sellepärast tõuseb päike idakaartest, kõige sagedamini idast.

Läbi aegade on Euroopas kasutatud sõna "ida" Aasia ja eriti Idamaade kohta.

20. sajandil kasutati sõna "ida" vahel metafoorina sotsialistlike riikide kohta, kus kehtis nõukogude võim. Näiteks 1940 avaldas Juhan Sütiste luulekogu "Maakera pöördub itta", kus sõna "ida" on selles mõttes kahetähenduslik.

## Välislingid
Asimuut

**Asimuut** on päripäeva nurk põhjasuuna ja mingi objekti suuna vahel. Võib olla 0-st 360 kraadini. Mõõdetakse looduses kompassi abil ja kaardil nurgamõõtja abil.
Priit Karm

**Priit Karm** (sündinud 10. juunil 1967) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas 1985. aastal Tartu 7. Keskkooli, osales 1985. aastal ka Vanemuise draamastuudios. Aastail 1985–87 õppis inglise ja 1989–91 eesti filoloogiat Tartu Ülikoolis, lõpetas 2004. aastal teoloogia erialal. Aastatel 2005–2006 täiendas end vahetusüliõpilasena Suurbritannias  Rose Bruford College of Theatre and Performance’is, 2006. aastal sai Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis teatrimagistri kraadi. 

## Teatritee
Aastatel 1989–1999 töötas ta Tartu Lasteteatris, aastatel 1993–2000 osales Vanemuise teatri lavastustes, aastail 1995–99 oli teatristuudio Sagar juhendaja. Alates 2000 vabakutseline.  2007. aastal asutas väiketeatri Teatrike, on töötanud seal ka näitlejana.

## Osad
* Noorem vend (Oskar Kallase põhjal "Havi keelest, havi meelest", 2017)
* Kalevipoeg (Fr. R. Kreutzwald "Kalevipoeg", 2011) 
* Täpitark (August Kitzberg "Kolm suurt soovi", 2008)
* The Man (David Greig "Pyrenees", 2006 Rose Bruford College'is)
* Bill (Lord Dunsany "Shopping", 2005 Rose Bruford College'is)
* Tiidu (Kersti Merilaas "Pilli-Tiidu", 2005 EMA Kõrgemas Lavakunstikoolis)
* Orry (Le Guini põhjal "Kontakt", 2004 Tampere Majas)
* Kuningapoeg (muinasjutu ainetel "Kuldsed tiivad", 2003)
* Kaarel (August Mälk "Valgus sinu käes", 2002)
* Krants (rahvaluule "Koera ja hundi lugu", 1999 Vanemuise ovaalsaalis)
* Munk (Juhani Püttsepp "Lumeleopard", 1998)
* Mark Brian (Margaret Craven "Öökull huikas mu nime", 1997)
* Noorem lautokuulaja (Lord Dunsany "Jumalate naer", 1996 Vanemuises)
* Kusti (Oskar Luts "Nukitsamees", 1995)
* Konnapoeg (Hans Christian Andersen "Pöial-Liisi", 1994)
* Aeh (Marta Sillaots "Tähekeste juures", 1993)
* Esivanem (Tove Jansson "Trollitalv", 1993)
* Rändaja (jaapani luule "Vaata, kannike!", 1992)
* Pojake (folkloor "Maailma vaatlev inimene", 1991)
* Raasuke (J. M. Barrie "Peeter Paan", 1990)

## Lavastused
* Crimpi “Tema elu pürgimused” (2006 The Rose Theatre’s)
* Mälgu “Valgus sinu käes” (2002, Tartu Teatrilabori ja Lutsu Teatrimaja koostöö)
* Craveni “Öökull huikas mu nime” (1997 Vanemuises)
* Eesti haldjajuttude ainetel “See juhtub metsas” (1993)

## Film
mänginud filmides 
* "Paista, paista, päevakene!" (DVD, 2016)
* "Leegitsev armastus" (YLE TV 1997)
* "Kevad südames" (ETF 1984)

## Hääletöö
Alates 2006. aastast on ta häälendanud käsikirju erinevatele meediatele telest-raadiost internetini, aastast 2011 ka Euroopa Parlamendi Multimedia Centre’le, sealhulgas EuroparlTV kanali Noor Euroopa sarjadele “Heureka”, “Lavatagune”, “Selge pilt” ja virtuaalse tegelaskuju Blink juhitud “A – Ü”. 

## Muusika
* regilaulud "Ilus aeg" – (CD, 2010)

## Viited

## Välislingid
* EE
* ENL
* IMDb
Edel

**Edel** ehk **lõunalääs** (SW) on vaheilmakaar, mille asimuut on 225 kraadi. 

## Vaata ka
*Edela tänav

## Välislingid
Kirre

**Kirre** (inglispärane rahvusvaheline lühend NE, saksapärane NO) on vaheilmakaar, mille asimuut on 45 kraadi. 

Kirdekaare vanemad rahvapärasemad nimetused on näiteks veel *põhja hommik, idapõhine, päevatõuseng*. Saarte murdes ja läänemurde rannikualal on kirret kutsutud ka *ida*ks.    

## Nimetus
Tundmatu päritoluga sõna. On arvatud et nimetus "kirre" tuleb Põhja-Virumaalt. 

## Viited

## Välislingid
Kagu

**Kagu** (inglispärane rahvusvaheline lühend SE, saksapärane SO) on vaheilmakaar, mille asimuut on 135 kraadi. 

Kagukaare vanemad rahvapärased nimetused on näiteks veel *eeslõuna, lõunahommik, keskhommik, lõunaida, kakk*, ja isegi *lõuna*.

## Nimetus
Ilmakaare nimetus "kagu" arvatakse olevat tulnud (ränd)lindude nimetuste järgi (nt kaur (sm *kuikka*)), mitmetes linnunimetustes esinev sõnatüvi arvatakse olevat hakanud märkima ilmakaart rändlindude liikumissuuna järgi.

## Viited
Fleckeby vapp

**Fleckeby vapp** on Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaa Rendsburg-Eckenförde kreisi Fleckeby valla vapp.

Vapp on vallale annetatud 14. detsembril 1987. 

Tammekänd kahe lehega sümboliseerib kaht ühinenud valda: varasemat Fleckeby valda ja sellega ühinenud Götheby-Holmi valda. Tamm sümboliseerib valla rohkeid metsi, tamme juured põllumullas tähendavad põllumajandust. Haamer sümboliseerib käsitööd ja tööndust. Laineline joon sümboliseerib Schleid.
Algaja löök

**Algaja löök** on standardkombinatsioon rahvusvahelises kabes. Nimetuse on ta saanud seetõttu, et selle väga lihtsa kombinatsiooni otsa kukuvad just äsja kabemänguga alustanud ja seda pahatihti juba teisel käigul.

1.32-28 18-23 2.37-32?? (vt diagrammi)

ning must võidab mängides 2...23-29.

Samamoodi on võimalik löök ka teisele poole 1.33-28 18-22 2.39-33? (vt diagrammi 2)

nüüd siis järgneb 2...22-27+
Schlei maakonna vapp

**Schlei maakonna vapp** on Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaa Rendsburg-Eckernförde kreisi endise maakonna Schlei vapp. 

Vapi kirjelduse kiitis siseminister heaks 22. juulil 1994. Vapp oli kasutusel kuni maakonna liitmiseni 1. jaanuaril 2008.

Hõbedase kilbijalami kohal on lame roheline viismägi. Sinisel laiul on vasakule pööratud hõbedane kolmnurkne puri, mida paremalt ülalt saadab hõbedane kajakas.  

Purjepaat ja kajakas sümboliseerivad Schlei lahe tähtsust maakonna valdadele. Viis küngast kilbijalamil osutavad maakonna viiele vallale ning künklikule maastikule. Roheline värv sümboliseerib maastiku tähtsust piirkonnas.
Güby vald

**Güby vald** (taani keeles *Gyby*) on vald Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis Schlei-Ostsee maakonnas Schlei lõunakaldal Große Breite ääres, umbes 8 km Schleswigist ida pool.

Valla pindala on 11,89 km² (Schlei maakonna kodulehe andmetel 11,95 km²).

Elanike arv oli 714 (31. detsember 2012) ja 842 (30. juuni 2005). Schlei maakonna kodulehe andmetel oli elanike arv 31. märtsi 2012 seisuga 857. Rahvastiku tihedus oli 60 in/km².

## Haldus
vallaesinduses on 12 kohta. Pärast 2006. aasta kohalikke valimisi on Kristlik-Demokraatlikul Liidul 6 kohta, Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikul Parteil 2 kohta, Güby Aktiivsel Valijateühendusel (*[[Aktive Wählergemeinschaft Güby]]*) 2 kohta, Rohelistel 1 koht ja Güby Vabal Valijateühendusel  (*[[Freie Wählergemeinschaft Güby]]*) 1 koht.

Vallavanem (*Bürgermeister*) on Manfred Pohl (SPD). Varem oli vallavanem Heinz Meggers (Kristlik-Demokraatlik Liit).

## Rahvastik
### Asulastik
Valla asulad on Güby, Ahrensberg-Louisenlund, Esprehm ja Wolfskrug.

## Majandus
Tähtsateks majandusharudeks on saanud veesport ja turism.

### Liiklus
Valda läbib maantee B 76, mis viib Schleswigist Eckernfördesse.

### Teenindus
Algkool, lasteaiad, arstid, apteek, hoiukassa ja spordiühing on naabervallas Fleckebys.

### Turism
Louisenburgi lähedal Schlei ääres on golfirada.

Saab tegeleda ratsutamise ja veespordiga. On matka- ja jalgrattaradu.

## Vaatamisväärsused
### Louisenlundi mõis

Klassitsistlik Louisenlundi loss Schlei Große Breite ääres paikneb suures inglise pargis. See ehitati 1772–1776 Karl von Hessen-Kasseli suveresidentsiks. Arhitekt Hermann von Motz laiendas seda 1790. aasta paiku tunduvalt ning ehitas juurde muuhulgas kasvuhoone. Praeguse väljanägemise sai loss Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsogite ajal.

Tänapäeval töötab  Louisenlundi lossis  internaatkool *[[Stiftung Louisenlund]]*, mis asutati 1949 riiklikult tunnustatud gümnaasiumina. Sealt pärineb tuntud purjetajaid. Koolis õpib umbes 350 õpilast. See on üks Saksamaa suuremaid internaatkoole.

Hoolimata arvukatest ümberehitustest on ka siseruumides säilinud eripärasid, nagu näiteks krohvlaed härrastemajas.

### Mõisavalitseja maja
Mõisast lääne pool on säilinud 17. sajandist pärit mõisavalitseja talu jäänused koos kõrvalhoonetega 18. sajandist.

## Kultuur
Vallas tegutsevad vabatahtlik tuletõrjeühing muusikarühmaga, Saksa Punane Rist, pensionäride ring, küttide gild ja küttide ühing.

## Kirik
Güby vald kuulub Koseli kihelkonda.

## Viited

## Välislingid
* Güby Amt Schlei-Ostsee lehel (*saksa keeles*)
* Ülevaade Güby vallast
* Internaatkooli koduleht (*saksa keeles*)
1990. aasta Slovakkia parlamendivalimised

**1990. aasta Slovakkia parlamendivalimised** olid Slovakkia esimesed vabad valimised pärast sametrevolutsiooni, need toimusid 8. ja 9. juunil 1990. Sel ajal oli Slovakkia veel Tšehhoslovakkia osa. Valiti Slovaki Rahvusnõukogu. Samal ajal toimusid valimised Tšehhoslovakkia Föderaalkogusse. 

Samas oli mõlemal riigi osapoolel lisaks ühisele kahekojalisele esinduskogule veel omaette parlament, ka parteisüsteemid olid kummaski riigis vägagi erinevad.

## Valimissüsteem
Valimissüsteem oli proportsionaalne – 150 kohta jagati neljas ringkonnas, künniseks üleriigiline 5% (2–3 partei koalitsioonile 7%, enamate liidule 10%). Jagajaks ringkonna mandaatide hulk pluss üks, jagamata mandaadid üleriigilisse kompensatsiooniringi.

## Valimiste korraldus
Valimised toimusid 5660 valimisjaoskonnas.

## Valimiste tulemused

16 nimekirjast sai parlamenti seitse. 12 mandaati, mis langesid nimekirjadele, mis ei saanud vajalikku häälte arvu, jaotati nimekirjade vahel, mis kogusid üle 3% hääli. 

8. ja 9. juunil valitud esinduskogu tulemused osutusid järgmisteks:

Hääleõiguslikke 3 622 650
Osalus: 3 455 651; 95,4%
Kehtetud hääled: 77 925; 2,3%
Maksvad hääled: 3 377 726; 97,7%

#### Slovakkia parlamendivalimisi
*2006. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*2002. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1998. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1994. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1992. aasta Slovakkia parlamendivalimised
1994. aasta Slovakkia parlamendivalimised

**1994. aasta Slovakkia parlamendivalimised** toimusid 30. septembrist 1. oktoobrini.  

Valimiste eelloos on tähelepanuväärne, et nende toimumise aasta kevadel oli lõppenud paljude poolt diktaatorlikuks peetud Vladimír Mečiari võim, kelle asemel oli peaministriks saanud Jozef Moravčík. Paljudele šokeerivalt tähendasid valimised Euroopale pinnuks silmas olnud Mečiari tagasipöördumist, seekord omalaadse punapruuni koalitsiooni abil (ZRSi ja SNSga). 

Valimissüsteem oli proportsionaalne – 150 kohta jagati neljas ringkonnas, künniseks üleriigiline 5% (2-3 partei koalitsioonile 7%, enamate liidule 10%). Jagajaks ringkonna mandaatide hulk pluss üks, jagamata mandaadid üleriigilisse kompensatsiooniringi.
## Tulemused

Hääleõiguslikke 3 876 555
Osalus: 2 923 265; 84,2%
Kehtetuid hääli: 47 807; 1,6%
Kehtivaid hääli: 2 875 458; 98,4%


1Ühine Valik on nelja erakonna vasakkaldega koalitsioon, mille peajõuks Demokraatliku Vasaku Partei (SDĽ); lisaks veel Slovakkia Sotsiaademokraatlik Partei (SDSS), Roheliste Partei Slovakkias (SZS) ja Slovaki Vabariigi Talupidajate Liikumine (Hnutie poľnohospodárov Slovenskej republiky).

2Ungari Koalitsioon on kolme Ungari partei paremtsentristlik ühendus: Ungari Kristlik-Demokraatlik Liikumine (MKDH) ja Ungari Rahvapartei (MPP) pluss veidi vasakpoolsem Kooseksisteerimine (Együtteles) 

#### Slovakkia parlamendivalimisi
*2006. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*2002. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1998. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1992. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1990. aasta Slovakkia parlamendivalimised
1992. aasta Slovakkia parlamendivalimised

**1992. aasta Slovakkia parlamendivalimised** toimusid samuti Tšehhoslovakkia osana ning said suuresti hilisemale lahkuminekule otsustavaks. Valimistel saavutasid edu eraldumist pooldavad parteid. 

Valimissüsteem oli proportsionaalne: 150 kohta jagati neljas ringkonnas, künniseks üleriigiline 5% (2–3 partei koalitsioonile 7%, enamate liidule 10%). Jagajaks ringkonna mandaatide hulk pluss üks, jagamata mandaadid üleriigilisse kompensatsiooniringi.

5. ja 6. juunil valitud esinduskogu tulemused olid järgmised.

## Tulemused

Hääleõiguslikke 3 770 073
Osalus: 3 174 436; 84,2%
Kehtetuid hääli: 91 740; 2,9%
Kehtivaid hääli: 3 082 696; 97,1%

#### Slovakkia parlamendivalimisi
*2006. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*2002. aasta Slovakkia parlamendivalimised
*1998. aasta Slovakkia parlamendivalimised
*1994. aasta Slovakkia parlamendivalimised
*1990. aasta Slovakkia parlamendivalimised
1998. aasta Slovakkia parlamendivalimised

**1998. aasta Slovakkia parlamendivalimised** toimusid 30. septembrist 1. oktoobrini. 
Valimised said mõneti vastandiks eelmistele, kuna seekord tähistasid need Vladimír Mečiar'i kukkumist. Valimiste järel moodustati lai koalitsioon, mille juhiks sai algselt viiest parteist koostatud liiterakond Slovakkia Demokraatlik Koalitsioon (SDK). Liiterakonnaks kujunes ka Ungari ühendus. Põhjuseks siin suuresti valimistele eelnenud valimisseaduse muudatused, mille kohaselt valimisliidu puhul tuleb ületada uus künnis - 5% iga liidus osaleva erakonna kohta. Poliitilise patiseisu tõttu parlamendis on riigis juba kevadest peale valimata ka president, parlamendivalimiste järel otsustatakse otsevalimise kasuks.  

Valimissüsteem oli proportsionaalne - 150 kohta jagati neljas ringkonnas, künniseks üleriigiline 5%. Jagajaks nüüdsest riigi mandaatide üldarv pluss 1, see tähendab 151. 

## Tulemused
* Hääleõiguslikke 4 023 191
* Osalus: 3 385 536; 84,15%
* Kehtetud hääled: 26 360; 0,8%
* Maksvad hääled: 3 359 176; 99,2%


1Liiterakond mis koosnes algselt , Kristlik-Demokraatlikust liikumisest (KDH), Demokraatlikust Parteist (DS), Demokraatlikust Liidust (DÚ), Slovakkia Sotsiaaldemokraatlikust Parteist (SDSS) ja Rpheliste Parteist Slovakkias (SZS). Lagunes varsti pärast valimisi, kuigi mitte päris algosadesse.

2Eelmiste valimiste Ungari Koalitsiooni valimisliidu ühinemine 

#### Slovakkia parlamendivalimisi
*2006. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*2002. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1994. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1992. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1990. aasta Slovakkia parlamendivalimised 

#### Vaata ka
2002. aasta Slovakkia parlamendivalimised

**2002. aasta Slovakkia parlamendivalimised** toimusid 20. ja 21. septembril. Senine koalitsioon sai mõneti pessimistlikest ennustustest hoolimata veel aega jätkata. Valimiste üllatuseks oli Slovakkia Kommunistliku Partei sissepääs – sellest sai teine tugevam reformimata kommunistlik partei Kesk-Euroopas.
Valimiste suurteks tulijateks olid kaks isikuparteid: Demokraatliku Vasaku Parteist lahku löönud Robert Fico ja tema vasakpopulistlik SMER; ning meediamagnaat Pavol Rusko (telejaam Markiza) ANO. Eelmiste valimiste SDK peamiseks järeltulijaks oli SDKU.   

Valimissüsteem oli proportsionaalne – 150 kohta jagati neljas ringkonnas, künniseks üleriigiline 5%. Jagajaks nüüdsest riigi mandaatide üldarv pluss 1, s.t. 151.r 

## Tulemused

Hääleõiguslikke 4 157 802
Osalus: 2 909 998; 69,99%
Kehtetuid hääli: 34 917; 1,2%
Maksvaid hääli: 2 875 081; 98,8%


1SDKU ühendab peamiselt ühistöö liinile kindlaks jäänud endisi SDK liikmeid eesotsas toonase valitsusjuhi M. Dzurindaga. "Iseseisvuslased" enamasti taastasid oma varasemad parteid.
2PSNS lõi senine (ja ka praegune) SNS juht ja tähtpoliitik Jan Slota, kui oli partei sisetülis alla jäänud. 

3HZD eraldus HZDS-st valimiste-eelsel suvel, kui praegune president Ivan Gašparovič Mečiarist lahku lüüa otsustas.
#### Slovakkia parlamendivalimisi
*2006. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1998. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1994. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1992. aasta Slovakkia parlamendivalimised 
*1990. aasta Slovakkia parlamendivalimised 

#### Vaata ka
2004. aasta Slovakkia presidendivalimised

**2004. aasta Slovakkia presidendivalimised** toimusid 2004. aasta aprillis. 

Esimene voor toimus 3. aprillil ja teine 17. aprillil. Võitis taas kord suhteliselt väikese jõu esindaja – vähem kui kahe aasta eest Mečiarist lahku löönud Ivan Gašparovič HZDst.

## Tulemused

## Välislingid
* Slovakkia Statistikaamet
1999. aasta Slovakkia presidendivalimised

**1999. aasta Slovakkia presidendivalimised** toimusid 15. mail ja nende II voor 29. mail 1999. Võtijaks tuli koalitsiooni väikseima osapoole Kodanike Üksteisemõistmise Partei (SOP) esindaja Rudolf Schuster.

### Tulemused

## Välislingid
* Slovakkia Statistikaamet
Lui Olesk

**Lui Olesk** (12. oktoober 1876 Kavastu vald Tartumaa – 19. veebruar 1932 Tartu) oli Eesti riigimees ja ühiskonnategelane. 

Aastal 1902 lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, seejärel tegutses Tartus advokaadina. 

Aastal 1905 oli radikaalsotsialistide rühma loomise katsel üks eestvedajatest. 

1908–1910 oli ta Vologdas asumisel. 

1918. aasta Saksa okupatsiooni ajal oli ta vangistatud. 

1919. aasta 13. augustist oli L. Olesk Eesti Vabariigi peaprokurör, kuid pidi juba sügisel asuma kohtuministriks Otto Strandmani valitsusse. 

1920–1921 oli ta Eesti töö- ja hoolekande minister ning siseminister valitsuses, mida juhtis Ants Piip. Alates 1. detsembrist 1920 oli ta esimene kindralkuberneri kohuseid täitev Eesti siseminister. Ta kuulus Eesti Tööerakonda. 

Ajakirjanikuna tegutses ajalehes Vaba Maa ja ajakirjas Vaba Sõna, oli kindlustusseltsi Oma juhte.

Ta oli ka Asutava Kogu ja I Riigikogu liige. Viimast küll üsna lühikest aega, sest astus tagasi 16. detsembril 1921 ja teda asendas Oskar Jürgenfeldt.

Lui Olesk oli Sihtasutise M. Varese Toetusraha juhatuse liige. 

## Isiklikku

Lui Olesk oli abielus Minni Kurs-Oleskiga.

## Välislingid
*
Aleksander Oinas

**Aleksander Oinas** (28. detsember 1887 Tartu – 3. märts 1942 Ussollagi vangilaager, Permi oblast) oli eesti poliitik ja ühiskonnategelane. Maapäeva, Asutava Kogu, I–V Riigikogu ja Riiginõukogu liige, esimene Eesti vabariigi riigikontrolör.

## Elulugu
Aastatel 1907–1915 õppis ta Peterburi Polütehnikumi majandusosakonnas.

Ta lõi kaasa marksistlikus liikumises, kuulus VSDTPsse, mille tõttu oli arreteeritud.

Töötas aastatel 1915–1918 Liivi- ja Eestimaa toitluskomitees. Aastal 1919 ja 1921–1926 oli ta Eesti vabariigi riigikontrolör.

1919. aastal oli ta siseminister Otto Strandmani valitsuses (tema salajased eraviisilised rahuläbirääkimised Viktor Kingissepaga põhjustasid suure skandaali, nn Oinaadi). Teda ei karistatud põrandaaluste kommunistide juhiga läbirääkimise eest.

25. jaanuaril 1921 nimetas Vabariigi Valitsus ta Riigi Statistika Keskbüroo juhatajaks.

Aastatel 1928–1929 rahandus- ja kaubandus-tööstusminister August Rei valitsuses.

Aastal 1931–1932 oli ta teedeminister Konstantin Pätsi kolmandas valitsuses.

1937. aastast oli ta Eraettevõtete Ametnikkude Koja esimees. Kuulus ka mitme organisatsiooni juhatusse, oli käitise Frankonia direktor.

Kuulus Asutavasse Kokku ning oli I–V Riigikogu ja Riiginõukogu liige.

Nõukogude okupatsiooni tulekul ta arreteeriti NKVD poolt. Mõisteti surma. Suri Nõukogude vangilaagris 3. märtsil 1942 juba enne surmaotsuse täideviimist.

## Tunnustus
*1939 – Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk

## Isiklikku
Aleksander Oinas oli abielus Alma Ostra-Oinasega.

Aleksander Oinase õde Emma Elisabet Oinas oli abielus Friedebert Tuglasega ning on tuntud Elo Tuglase nime all.

## Viited

## Välislingid
* 
* Tallinna tähtsamate asjade kohtu-uurija süüdistusakt A. Oinas'e ja Alma Anvelt-Ostra-Oinas'e süüdistuse asjus Uue Nuhtluse Seaduse § 108 põhjal V. Kingissepa varjamises
1992. aasta Sloveenia parlamendivalimised

**1992. aasta Sloveenia parlamendivalimised**

Tegemist oli esimeste iseseisvusaegsete valimistega, mis tegid selgeks, et "Sloveenia kevade" jõudude taandumine polnud vaid juhuslik.

## Tulemused
794

**794. aasta** (**DCCXCIV**) oli 8. sajandi 94. aasta.

## Sündmused
* 20. mai – Anglosaksi kroonika kohaselt hukati Mercia kuningas Offa käsul East Anglia kuningas Æthelberht II.
*Jaapani pealinn viidi üle Heijō-kyōst  (praegu Nara) Heian-kyōsse (praegu Kyōto). 

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
Blink-182

**Blink-182** on Ameerika pop-punkansambel, mille asutasid Mark Hoppus (bass ja vokaal), Tom DeLonge (kitarr ja vokaal) ja Scott Raynor (trummid) 1992. aastal San Diego äärelinnas Poways.

1998. aastal USA turneel asendas trummar Scott Raynorit Travis Barker, kellest sai hiljem bändi uus trummar. 

Bändi ametlik nimi on Blink-182. Numbrid "182" ei oma nimes tähendust ja said sinna lisatud seetõttu, et Iirimaal oli juba olemas kollektiiv nimega Blink. Vaatamata sellele nimetavad fännid bändi tihti lihtsalt Blinkiks.

2005. aasta veebruaris läks bänd enda sõnutsi määramatuks ajaks puhkusele. Hiljem, 2006. aastal, teatasid Hoppus ja Barker muusikakanali MTV intervjuus, et bänd on ametlikult lahku läinud. Grammyde auhinnagalal 2009. aasta jaanuaris teatas bänd, et on taas kokku tulnud ja suvel ilmub uus album. See oli esimene korda nelja aasta jooksul, kui kõik kolm bändiliiget olid koos laval.

2015. aastal lahkus bändist Tom DeLonge ja tema asemele tuli Matt Skiba (kitarr, vokaal).

2022. aastal lahkus bändist Matt Skiba ja naasis Tom Delonge. 2023. aastal ilmus Blink-182 üheksas album "One More Time...".

Blink-182 kõrvalprojektiks oli ansambel Box Car Racer, mille koosseisus oli kitarrist Tom Delonge, trummar Travis Barker ja David Kennedy.

## Koosseis
*Mark Hoppus – basskitarr ja vokaal
*Tom DeLonge – kitarr, vokaal
*Travis Barker – trummid

### Endised liikmed
*Scott Raynor – trummid
*Matt Skiba – kitarr ja vokaal

## Diskograafia
* "Flyswatter" (1992)
* "Buddha" (1994)
* "Cheshire Cat" (1995)
* "Dude Ranch" (1997)
* "Enema of the State" (1999)
* "The Mark, Tom, and Travis Show: The Enema Strikes Back" (2000)
* "Take off Your Pants and Jacket" (2001)
* "Blink-182" (2003)
* "Greatest Hits" (2005)
* "Neighborhoods" (2011)
* "California" (2016)
* "Nine" (2019)
* "One More Time..." (2023)

## Seotud ansamblid
* Box Car Racer
* Transplants
* +44
* Angels and Airwaves
* Expensive Taste
* The Aquabats

## Välislingid
* Official MySpace Page
* Blink-182 Official website
* Blink-182 Official RSS Feed
* HiMyNameIsMark.com
* Mark Hoppus's MySpace
* Travis Barker's MySpace
*
Tom DeLonge

**Thomas Matthew DeLonge** (sündinud 13. detsembril 1975) on Ameerika muusik.

Ta on üks ansamblite blink-182, Box Car Racer ja Angels and Airwaves asutajaid ning mänginud seal kitarri ja laulnud.

Tom kasvas üles oma vanemate Connie ja Thomase juures. Tal on noorem õde Kari ja vanem vend Shon. Oma esimese kitarri sai ta 15. sünnipäeval sõbralt, kes oli leidnud selle prügimäelt. Poway keskkooli viimasel aastal visati Tom koolist välja, sest ta oli korvpallimängu vaadates täiesti purjus. Kui ta teise kooli läks, tutvus ta Anne Hoppusega, Mark Hoppuse õega, kes tutvustas Tomi Markile, ning poisid hakkasid tegema bändi blink-182.

Ta elab koos oma naise Jenniferi, tütre Ava Elizabethi (sündinud 15. juulil 2002) ja poja Jonas Rocketiga (sündinud 16. augustil 2006).

## Faktid

*Tom töötas söögikohas Gary's Chicken and Ribbs oma kodulinnas San Diegos Californias.
*Tomil on mõned tätoveeringud. Ta ei suitseta.
*Tom mängis filmis "Idle Hands" kiirtoidukoha töötajat, kes kannab sombreerot. Tal oli seal ainult üks rida teksti, mis piirdus sõnaga "Alright".
*Esimene album, mille ta ostis, oli DI album.
*Tema naine Jennifer sai vihaseks laulu "Dumpweed" sõnade "*I need a girl that I can train...*" peale.
*Laulu "All the Small Things" videos, kus Mark teeb oma Ricky Martini imitatsiooni, kus talle kallatakse vaha rinnale, võib tagaplaanil näha üht paari suudlemas. Need on Tom ja tema naine Jennifer.
*Tom värvis küüned mustaks, kuid ainult vasakul käel.
*Tom usub tulnukaid ja see oli ka ainuke põhjus osta arvuti, et vaadata ufoteemalisi veebilehti. Ta kirjutas oma suure uskumuse laulu "Aliens Exist".
*Tom valis bändile nimeks Blink lihtsalt sellepärast, et talle meeldivad lühikesed verbid.
*Tom oli turneel "Good Times" ühe öö vanglas; ta oli siis veel alaealine. Ta oli Florida osariigi Jacksonville'is purjus ja läks tänavale. Politsei pidas ta kinni ja kui teada saadi ta vanus, pandi ta kohe vangi.

## Diskograafia
### blink-182
Vokaal ja kitarr kõikidel albumitel.
*blink-182 – *[[Flyswatter (album)|Flyswatter]]* (1992) 
*blink-182 – *[[Buddha (album)|Buddha]]* (1994)
*blink-182 – *[[Cheshire Cat (blink-182 album)|Cheshire Cat]]* (1994)
*blink-182 – *[[Dude Ranch]]* (1997)
*blink-182 – *[[Enema of the State]]* (1999)
*blink-182 – *[[The Mark, Tom, and Travis Show: The Enema Strikes Back]]* (2000)
*blink-182 – *[[Take off Your Pants and Jacket]]* (2001
*blink-182 – *[[Blink-182 (album)|Blink-182]]* (2003)
*blink-182 – *[[Greatest Hits (blink-182 album)|Greatest Hits]]* (2005)
*blink-182 – *[[Neighborhoods (blink-182 album)|Neighborhoods]]* (2011)
*blink-182 – *[[One More Time...]]* (2023)

### Box Car Racer
Vokaal ja kitarr tervel albumil.
* Box Car Racer – *[[Box Car Racer]]* (2002)

### Angels and Airwaves
Vokaal ja kitarr tervel albumil.
*Angels and Airwaves – *[[We Don't Need to Whisper]]* (2006)
*Angels and Airwaves – *[[I-Empire]]* (2007)
*Angels and Airwaves – *[[Love (Angels & Airwavesi album)|Love]]* (2010)
Maastikurajoon

**Maastikurajoon** ehk **loodusgeograafiline rajoon** on maastikuvaldkonna osa, mis tavaliselt hõlmab üht pinnavormi (näiteks madalik, kõrgustik, lavamaa) või loodusobjekti (näiteks saar). 

Eesti maastikurajoonid:

* Alutaguse madalik
* Haanja kõrgustik
* Harju lavamaa
* Hiiumaa (koos ümbritsevate saartega, sh Vormsiga)
* Irboska lavamaa
* Karula kõrgustik
* Kesk-Eesti lavatasandik
* Kõrvemaa
* Liivi lahe rannikumadalik (koos Kihnu ja Ruhnuga);
* Lääne-Eesti madalik
* Metsepole madalik
* Otepää kõrgustik
* Palumaa  
* Pandivere kõrgustik
* Peipsi rannikumadalik
* Saaremaa (koos ümbritsevate saartega, sh Muhuga)
* Sakala kõrgustik
* Soomaa
* Soome lahe rannikumadalik
* Ugandi lavamaa
* Valga nõgu ja Väikese Emajõe orund
* Viru lavamaa
* Vooremaa
* Võrtsjärve madalik
* Võru-Hargla nõgu

## Vaata ka
*Maastik
*Maastikuüksus
*Eesti maastikuüksuste loend
Maastikupaikkond

**Maastikupaikkond** ehk **paigastik** on maastikuüksus, mis hõlmab maastikurajooni osa ühtlaste loodustingimuste ja ühesuguse arengukäiguga mesoreljeefi vormistiku (küngastikku, orustikku, ulatuslikumal tasandikku). 

## Vaata ka
* Eesti maastikuüksuste loend
* Maastik
* Maastikuüksus
* Mesokliima
* Paikkond
Avalikkus Vägivalla Vastu

**Avalikkus Vägivalla Vastu** (slovaki keeles ***Verejnosť proti násiliu***, lühend **VPN**) oli demokraatlik poliitiline liikumine Slovakkias 1989–1992. 

Liikumine tekkis sametrevolutsiooni ajal 17. novembril või 20. novembril 1989 (kaks tundi pärast Kodanike Foorumi asutamist Tšehhis) ning oli tollane peamine opositsioonijõud. Selle algatajate seas olid Milan Kňažko, Ján Budaj, Fedor Gál ja Jozef Kučerák.

Liikumise põhinõue oli vabade valimiste korraldamine. Esimesed vabad valimised toimusid 1990 (1990. aasta Tšehhoslovakkia parlamendivalimised, 1990. aasta Slovakkia parlamendivalimised). 

Märtsis 1991 tekkis liikumise raames Vladimír Mečiari juhtimisel platvorm "Demokraatliku Slovakkia eest" (*Za demokratické Slovensko*, VPN-ZDS), mis varsti eraldus omaette organisatsiooniks Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest  (*Hnutie za demokratické Slovensko*). Eraldumine vormistati partei kongressil 27. aprillil 1991. 

Partei ülejäänud mõju jäi aina väiksemaks  ning enamik liikmeid moodustas Kodanike Demokraatliku Liidu  (*Občianska demokratická únia*, lühend VPN (ODÚ-VPN), aastast 1992  lihtsalt ODÚ). Novembris 1992 pärast kaotust parlamendivalimistel (valimised võitis Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest) läks see laiali. 

## Liikumise poliitikuid

* Ján Budaj
* Martin Bútora
* Milan Čič
* Fedor Gál
* Ivan Gašparovič
* Roman Hofbauer
* Milan Kňažko
* Michal Kováč
* Gustáv Krajči
* Vladimír Mečiar
* Vladimír Ondruš
* Martin Pado
* Martin Porubjak
* Stano Radič
* Ladislav Snopko
* Ján Süli
* František Šebej
* Peter Tatár
793

**793. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad - **[[790. aastad]]** - 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad

Aastad: 788 789 790 791 792 - 793 - 794 795 796 797 798 

----
## Sündmused
* 8. juunil, põhjast tulnud sõjamehed-röövlid ründasid Põhja-Inglismaal Lindisfarne´i kloostrit, seda daatumit loetakse tinglikult viikingiaja alguseks
*...

## Sündinud

*...

## Surnud

*...
VPN (täpsustus)

Lühend **VPN** võib tähendada:

***[[Avalikkus Vägivalla Vastu]]** (slovaki keeles *Verejnosť proti násiliu*), poliitiline liikumine Slovakkias 1989–1992
***[[Virtuaalne privaatvõrk]]** (inglise keeles *virtual private network*), turvaline ja privaatne arvutivõrk, mille loomiseks kasutatakse avalikku telekommunikatsiooni infrastruktuuri

VPN on ka Vopnafjörðuri lennujaama IATA lennujaamakood.
Mark Hoppus

**Markus Allen Hoppus** (sündinud 15. märtsil 1972 Ridgecrestis California osariigis) on Ameerika Ühendriikide muusik, tuntud kui üks bändide blink-182 ja +44 asutajaid. Ta mängib basskitarri ja laulab.

## Fakte

*
*Vanasti kirjutas Mark valge teibiga oma võimendile igasuguseid teateid, näiteks: "I have no idea where I am" ja "hi mom". Kord vaidles ta oma naise Skyega, kumb armastab kumba rohkem. Mark kirjutas "I love you More".
*Mark kirjutas laulu "Going away to college" valentinipäeval pärast "Can't Hardly Wait" vaatamist.
*Marki parem nibu on rõngastatud.
*Marki kangelane läbi aegade on ei keegi muu kui Homer J. Simpson.
*Mark oli kaua aega bändis (blink-182) ainuke, kellel polnud ühtki tätoveeringut. Mõne aasta eest lasi ta oma ühele randmele tätoveerida "Skye" ja teisele "Jack".
*Mark esines MTV Castaway Countdowni kontserdil alasti, mängides laulu "What's My Age Again?"
*Mark oli jälle alasti KROQ 1999 Weenie Roasti kontserdil.
*Mark ei joo alkoholi.
*Mark kirjutas laulu "Dammit" ainult 5 minutiga. See räägib lahkuminekust, mida tegelikult kunagi pole juhtunud.
*Mark kandis oma pulmas tenniseid.
*Kui Mark tutvus Tom Delonge'iga, ronis ta talle mulje avaldamiseks tänavalambi posti otsa ja kukkus sealt alla. Ta murdis mõlemad põlved ning kõndis mitu nädalat karkudega. 
*Mark töötas muusikapoes ja tema bossiks oli Pat Secor, Filter Recordsi omanik. Filter Records andis välja "Buddha" demo.
*Mark ei söö enam punast liha. Seetõttu võttis ta Euroopa turneel 30 naela (13,5 kg) kaalust alla.

## Eraelu
Mark abiellus Skye Everlyga 2. detsembril 2000. Neil on poeg Jack Hoppus (s 2002). Markil on ka kaks koera ja kass "mudakott" ("dirtbag"), kelle ta leidis stuudio tagant tänavalt. Ta elab Los Angeleses Californias. Seal on tal ka oma stuudio, kus ta lindistab uut +44 albumit.

## "Hi, my name is Mark"
"Hi, my name is Mark" on Hoppuse taskuhääling. Selle saateid võib leida aadressilt himynameismark.com. Iga kahe nädala tagant lisatakse sinna uus saade, kus ta mängib oma meelisbändide lugusid, intervjuusid tema lemmikbändidega ja lugusid tema igapäevaelust. Aastal 2005 võitis ta auhinna "Best Podcast", edestades paljusid tänapäevaseid populaarseid podcaste.

## Ettevõtted
Mark Hoppusele ja Tom DeLonge'ile kuuluvad ettevõtted Atticus ja MacBeth. Viimati ilmunud intervjuus teatas Hoppus, et kavatseb oma aktsiad ära müüa mõlemas firmas, samuti ka loserkids.com

## Diskograafia
### blink-182
Vokaal ja basskitarr kõikides albumites.
* blink-182 &ndash; "Flyswatter" (1992)
* blink-182 &ndash; "Buddha" (1994)
* blink-182 &ndash; "Cheshire Cat" (1994)
* blink-182 &ndash; "Dude Ranch" (1997)
* blink-182 &ndash; "Enema of the State" (1999)
* blink-182 &ndash; "The Mark, Tom, and Travis Show: The Enema Strikes Back" (2000)
* blink-182 &ndash; "Take off Your Pants and Jacket" (2001)
* blink-182 &ndash; "blink-182" (2003)
* blink-182 &ndash; "Greatest Hits" (2005)

### (+44)
Vokaal ja bass tervel albumil
* +44 &ndash; "When Your Heart Stops Beating" (2006)
Kõrgustik

**Kõrgustik** on positiivne pinnavorm absoluutse kõrgusega 200–500 meetrit, ümbrustest kõrgem lauskmaa osa. Kõrgustikul on tavaliselt ebatasane pinnamood, kus on mitmesuguseid väiksemaid pinnavorme (künkad, jõeorud, nõod jm).

## Vaata ka
*kõrgustike loend
Milwaukee

**Milwaukee** on linn USA-s, Wisconsini osariigi suurim linn. See on Milwaukee maakonna halduskeskus. Asub Michigani järve edelakaldal. 

## Ajalugu
Milwaukee alal elasid enne eurooplaste saabumist algonkini keeli rääkivad indiaani hõimud.

## Majandus
Linnas asutati tootmisettevõte A. O. Smith ja seal asub ka selle peakorter.

## Vaata ka
* Milwaukee Bucks

## Välislingid
*Milwaukee koduleht
Washingtoni maakond

**Washingtoni maakond** (inglise *Washington County*) on 31 Ameerika Ühendriikide maakonna nimetus ja seega kõige levinum maakonnanimi. Kõik maakonnad on nimetatud George Washingtoni järgi.

*Washingtoni maakond (Alabama)
*Washingtoni maakond (Arkansas)
*Washingtoni maakond (Colorado)
*Washingtoni maakond (Florida)
*Washingtoni maakond (Georgia)
*Washingtoni maakond (Idaho)
*Washingtoni maakond (Illinois)
*Washingtoni maakond (Indiana)
*Washingtoni maakond (Iowa)
*Washingtoni maakond (Kansas)
*Washingtoni maakond (Kentucky)
*Washingtoni maakond (Maryland)
*Washingtoni maakond (Maine)
*Washingtoni maakond (Minnesota)
*Washingtoni maakond (Missouri)
*Washingtoni maakond (Mississippi)
*Washingtoni maakond (Nebraska)
*Washingtoni maakond (New York)
*Washingtoni maakond (Põhja-Carolina)
*Washingtoni maakond (Ohio)
*Washingtoni maakond (Oklahoma)
*Washingtoni maakond (Oregon)
*Washingtoni maakond (Pennsylvania)
*Washingtoni maakond (Rhode Island)
*Washingtoni maakond (Tennessee)
*Washingtoni maakond (Texas)
*Washingtoni maakond (Utah)
*Washingtoni maakond (Virginia)
*Washingtoni maakond (Vermont)
*Washingtoni maakond (Wisconsin)
Absoluutne kõrgus

**Absoluutne kõrgus** ehk **üldkõrgus** ehk **altituud** on mingi koha kõrgus kindlaksmääratud keskmisest merepinnast. Merepinnast kõrgemal asuva koha absoluutne kõrgus on positiivne ja merepinnast madalamal asuva koha absoluutne kõrgus ehk absoluutne sügavus on negatiivne.

Eestis loeti keskmiseks meretasemeks kuni 31. detsembrini 2017 Kroonlinna nulli. Alates 1. jaanuarist 2018 arvestatakse Eestis kõrgusi Amsterdami nulli järgi.

## Vaata ka
*meretase
*suhteline kõrgus

## Välislingid
Suhteline kõrgus

**Suhteline kõrgus** ehk **relatiivne kõrgus** on maapinna punkti (näiteks künka tipu) kõrgus pinnavormi jalamist.

## Vaata ka
*absoluutne kõrgus

## Viited
Absoluutne sügavus

**Absoluutne sügavus** ehk **üldsügavus** on koha sügavus allpool merepinda.

## Vaata ka
*Absoluutne kõrgus
*Suhteline kõrgus
Madalik

**Madalik** on tasandik, mille absoluutne kõrgus on kuni 200 m.

## Eesti
*Alutaguse madalik
*Krassgrundi madalik
*Lääne-Eesti madalik
*Peipsi madalik
*Põhja-Eesti rannikumadalik
*Pärnu madalik 
*Võrtsjärve madalik

## Aafrika

## Aasia
*Induse-Gangese madalik
*Kaspia madalik ehk Kaspia alamik
*Kesk-Jakuutia madalik
*Kolõma madalik
*Lääne-Siberi madalik
*Mesopotaamia madalik
*Parapolski Dol
*Põhja-Siberi madalik ehk Taimõri madalik
*Turaani madalik

## Ameerika
*Amazonase madalik
*Guajaana madalik
*Mississippi madalik

## Euroopa
* Akvitaania madalik ehk Garonne'i madalik
* Alam-Doonau madalik
* Kesk-Doonau madalik
* Pannoonia madalik
* Po madalik ehk Lombardia madalik 
* Polesje madalik
Mullastik

**Mullastik** ehk **muldkate** on mingile territooriumile iseloomulike muldade kogu. Näiteks saab rääkida põllu, riigi jne mullastikust.

## Vaata ka
*Eesti mullastik
*Pedosfäär
Veestik

**Veestik** (ka **vetevõrk**) on mingil kindlal territooriumil asuvad veekogud (ojad, jõed, järved jt). Näiteks Eestis asuvad veekogud moodustavad Eesti veestiku.

## Vaata ka
*Siseveed
Taimestik

**Taimestik** ehk **floora** on mingil territooriumil elav taimeliikide kogum. Taimestikku uuriv teadus on floristika.

Viktor Masing eristab taimestikku **kitsamas** ja **laiemas mõttes**; kitsamas mõttes hõlmab see taimeliikide ajalooliselt kujunenud kogumit mingil maa-alal või ajajärgul; laiemas mõttes peab ta silmas aga mis tahes ala taimede kogumit (näiteks aiataimestik, metsataimestik).

Sõltuvalt uuritavast taimerühmast saab rääkida lihhenofloorast (uurib ala samblikuliike), brüofloorast (uurib samblaid) ja dendrofloorast (uurib puittaimi). Mõnikord räägitakse ka algo- ehk fükofloorast, mis uurib vetikaliike.

## Vaata ka
*taimkate
*dendrofloora
*mükofloora
*mikrofloora
*Eesti NSV floora
*Eesti taimestik
*floristiline riikkond

## Viited
Mulla

**Mulla** (pärsia keeles ملا) on islamis šiiitide madalama astme usujuht. Tänapäeval nimetatakse kõiki ajatollast madalamaid vaimulikke mulladeks. Mulla on haritlane, kes on õppinud šariaati, islami pühade seaduste kogu.

Kesk-Aasias, Afganistanis, Pakistanis ja Indias nimetatakse mullaks ka sunniitide usujuhte. Araabia maades kasutatakse ja eriti sunniidid kasutavad selle asemel nimetust "imaam".
Mäliste

**Mäliste** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

## Viited

## Välislingid
*Mäliste küla taludest ja ajaloost
Ohukotsu

**Ohukotsu** on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

## Vaata ka
*Ohukotsu oja
*Ohukotsu mõis 
*Ohukotsu küün

## Viited
Varbola

**Varbola** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Külas asub keskaegne Keldrimäe asulakoht.

Külanimi võib olla suguluses mõistega "varjupaik" (kindlustatud asula tähenduses, koos paljude teiste Var-tüveliste kohanimedega).

## Vaata ka
*Varbola vanade rannamoodustiste kaitseala
*Varbola Jaanilinn
*Kükita suurkivi

## Viited
Põlli

**Põlli** on küla  Rapla maakonnas Märjamaa vallas.

Põlli külas asub Varbola Jaanilinn.

## Vaata ka
*Põlli kraav

## Viited

## Välislingid
*Põlli küla koduleht
Philadelphia

**Philadelphia** on linn Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis. Asub Delaware'i jõe ääres. See on Pennsylvania osariigi rahvaarvult suurim ja USA kuues. Maailmas kuulub see esimese 50 hulka.

Linna rajas William Penn 1682. aastal Pennsylvania koloonia pealinnaks, linn inkorporeeriti 25. oktoobril 1701. Linn on üks USA ajaloolise tähtsusega linnu, olles olnud USA pealinnaks mitmel korral: Carpenter's Hall'is kogunes 5. septembrist 26. oktoobrini 1774 Esimene Kontinentaalkongress (First Continental Congress), Independence Hall'is kogunes 10. maist 1775 kuni 12. detsembrini 1776 (mille ajal võeti seal vastu ka Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsioon 4. juulil 1776) ja uuesti 5. märtsist 18. septembrini 1777 Teine Kontinentaalkongress (Second Continental Congress), hiljem kogunes see College Hall'is 2. juulist 1778 1. märtsini 1781. 2. märtsist 1781 kuni 21. juunini 1783 kogunes Philadelphias Konföderatsiooni Kongress (Congress of the Confederation, mitte seotud Ameerika Riikide Konföderatsiooniga). Juunis 1783 toimuski linnas ka 1783. aasta Pennsylvania mäss, mistõttu otsustati luua uus pealinn - Columbia föderaalringkond. Kuni Washingtoni ehitamiseni oli Philadelphia uuesti ajutiseks pealinnaks 6. detsembrist 1790 14. maini 1800, siis kogunes Kongress Congress Hallis.

Philadelphia oli ka Pennsylvania osariigi pealinnaks kuni 1799. aastani, kui osariigi valitsus kolis Lancasteri ja 1812. aastal Harrisburgi.

2. veebruaril 1854 võeti vastu "Konsolidatsiooniseadus" (Consolidation Act), millega linn liideti Philadelphia maakonnaga - linna koosseisu inkorporeeriti kõik maakonna teised asulad nagu Kensington, Southwark, Northern Liberties ja Spring Gardens, mis täna on linnajaod). Alates sellest ajast on linna ja maakonna piirid ühtsed.

## Geograafia
Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo järgi on linnaterritoorium 369,3 km2, millest 349,9 km² moodustab maapind ja 19,7 km2 ehk 5,29% on veepind.

Linna madalaim koht on merepind ja kõrgeim Chestnut Hill (136 m merepinnast).

## Rahvastik
2009. aastal elas Philadelphias 1 539 226 inimest.

## Majandus
Philadelphias oli 2005. aastal USA linnadest neljas suurim ja maailmas üheksas SKP, mis oli 312 miljardit USA dollarit. Ainult New Yorgis (1133 miljardit dollarit), Los Angeleses (693 miljardit dollarit) ja Chicagos (460 miljardit dollarit) oli suurem SKP. Väiksem SKP oli näiteks Washingtonis, Bostonis ja Miamis.

## Sõpruslinnad

## Vaata ka
* Philadelphia 76ers
* Philadelphia Flyers
* Permanent Bridge
* Philadelphia kogudus

## Viited

## Välislingid

* Philadelphia linnavalitsuse koduleht (inglise keeles)
792

**792. aasta**

Sajandid: 7. sajand - **[[8. sajand]]** - 9. sajand

Aastakümned: 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad - **[[790. aastad]]** - 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad

Aastad: 787 788 789 790 791 - 792 - 793 794 795 796 797 

----
## Sündmused

*Markeli lahing
*Bütsantsis kuulutati Ateena Irene oma poja, keiser Konstantinos VI kaasvalitsejaks

## Sündinud

*Hadrianus II, paavst
*Abo, Jaapani prints
*Virasena, India matemaatik

## Surnud

*Osred II, Northumbria kuningas

## Viited
Mäetaguse valla vapp

**Mäetaguse valla vapp** on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Mäetaguse valla vapp.

## Vapi kirjeldus

## Põhjendus
Valla vapil olev karu on Alutaguse metsade valitseja, tugevuse ja sihikindluse sümbol. Seistes mäe taga viitab ta paiga nimele, kolme harjaga mägi aga kujutab valla kolme mõisa ja tähtsamat küla. Kuldne värv sümboliseerib küpseid viljapõlde, rikkust ja põlevkivi; roheline loodust, noorust ja lootust; must viljakat mulda, püsivust ja tugevust.

## Vaata ka
*Mäetaguse valla lipp
*Ida-Viru maakond

## Välislingid

*Mäetaguse valla sümboolika valla kodulehel
*Mäetaguse valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Haage

**Haage** on küla Tartu maakonnas Tartu linnas.

Külas asuvad Haage mõis ja Haage ohvrikivi. Enne Tartu ülikooli raamatukogu ehituse algust viidi kesklinnas asunud Ameerika Hääle segamismastid Haagele. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tähtvere valda.

## Viited
Ilmatsalu küla

**Ilmatsalu** on küla Tartu maakonnas Tartu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tähtvere valda.

## Viited
Ilmatsalu

**Ilmatsalu** on alevik Tartu maakonnas Tartu linnas.

Ilmatsalu aleviku keskmes asuvad kunagise Ilmatsalu mõisa hooned. Alevikus paiknevad Ilmatsalu Muusikakool (varem Nõo Muusikakooli filiaal), Ilmatsalu Noortekeskus ja 1988. aastal asutatud Ilmatsalu Põhikool, mille hoones asub ka Tartu linnaraamatukogu Ilmatsalu filiaal. Ajalooliselt on Ilmatsalus tegutsenud turbatööstus ja telliskivitehas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Ilmatsalu küla, mis kuulus Tähtvere valda.

Ilmatsalu järgi on nimetatud Tartus Veeriku linnaosas Ilmatsalu suunal linnapiirini kulgev 1,16 km pikkune Ilmatsalu tänav, mis sai nime 14. novembril 1927.

## Pildid

## Viited

## Vaata ka
*Ilmatsalu Turbatööstused
*Ilmatsalu Telliskivi Tehased (1879–1961)
*Vanaaseme Telliskivivabrik/ (Vorbuse)
Rahinge

**Rahinge** on küla Tartu maakonnas Tartu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tähtvere valda.

## Galerii

Pilt:Rahinge kauplus.jpg|Rahinge kauplus
Pilt:Rahinge kortermajad.jpg|Kortermajad
Pilt:Rahinge Küla Katel.JPG|Küla Katel, endine katlamaja
Pilt:Rahinge lihatööstus.JPG|Rahinge Lihatööstus


## Viited
Prometheus

**Prometheus** oli kreeka mütoloogias titaanide Lapetose ja Klymene poeg, inimkonna kaitsja. Tõi inimestele tule, mille ta oli varastanud jumalatelt. Zeus karistas teda, aheldades ta kalju külge, kus kotkas päeval tema maksa käis nokkimas. Öösel kasvas maks tagasi.
Ennustas Iole, et Egiptuses saab ta tagasi oma inimese kuju ning temast saab Heraklese esivanem.

Ta õpetas inimestele paljut: õpetas loomi taltsutama, haigusi ravima ja tulega tööd tegema.
Rõhu

**Rõhu** on küla Tartu maakonnas Tartu linnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tähtvere valda.

Küla läbib Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee. Küla läänepiir jookseb mööda Elva jõge.

Külas asub kaks arheoloogiamälestist: asulakoht ja kalmistu "Kabelimägi".

Külas tegutseb 1958. aastal rajatud Rõhu katsejaam, mis kuulub alates 2007. aastast Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi alla.

2024. aasta augustis peeti külas 69. kündmise maailmameistrivõistlused. Esimest korda Eestis peetud võistlustel osales sportkündjaid 24 riigist.


Rõhu külas Liivaku talus rukki masindamine 1934 augustis.jpg|Rehepeks Rõhu külas Liivaku talus 1934. aastal
World Ploughing Championship 2024, Tartu (060).jpg|69. Künni maailmameistrivõistlused Rõhu külas
Asulakoht Rõhu külas (13011).jpg|Asulakoht Rõhu külas
Jüri-Rahva talu ait Rõhu külas.jpg|Jüri-Rahva talu ait Rõhu külas


## Viited
Vorbuse

**Vorbuse** on küla Tartu maakonnas Tartu linnas.

Külas asusid aastani 2001 Vorbuse ja Emajõe raudteepeatused. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tähtvere valda.

## Vaata ka
*Kalamaja talu kalmistu

## Viited
Kargaja

**Kargaja** (ka *Kargoja*) on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vara valda.

## Viited
Kusma

**Kusma** on mitme Eesti küla nimi:
***[[Kusma (Võru)|Kusma]]**, küla Võru maakonnas Võru vallas
***[[Kusma (Peipsiääre)|Kusma]]**, küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas