open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aqua (pilvelõhkuja)

**Aqua** on 82-korruseline pilvelõhkuja Ameerika Ühendriikides Chicago kesklinnas Lakeshore Easti piirkonnas. 

Hoone kõrgus on 262 meetrit. Aquas on Radisson Blu Aqua Hotel, bürood ja korterid, kuid ka spaa, jõusaal, kino, mänguruum, mullivannid ning mitu basseini.

Hoone fassaadil on lained, mis annavad hoonele postmodernse ilme. Kõrghoonest avaneb suurepärane vaade Chicago kesklinna rohelusele ja Michigani järvele. Aqua sai Emporise 2009. aasta pilvelõhkuja auhinna.

## Arhitektuur
Aqua arhitekt on büroo Studio Gang Architects asutaja ja juhtiv disainer Jeanne Gang. See oli tema esimene pilvelõhkuja ja ühtlasi suurim naisarhitekti teostatud projekt. Ehitusarhitekt oli James Loewenberg firmast Loewenberg & Associates.

Aqua Tower asub North Columbus Drive'i ääres kvartalis 200. Kogu kvartal on ümbritsetud kõrghoonetega. Ainulaadse kujunduselemendi moodustavad kuni 3,7 meetrit hoone fassaadist välja ulatuvad lainjad platvormid. 

Aqua ehitushind oli 325 miljonit USA dollarit. Fassaadielementide hind moodustas sellest kõigest 1,5%. Ehituse ja sisustuse kogukulud ulatusid 475 miljoni dollarini.

## Kasutus
Esimesed 18 korrust Aquast moodustab 334 toaga hotell ja renditavad büroopinnad. Korrustel 19–52 on renditavad elamispinnad ja korrustel 53–80 eraomanduses elamupinnad, sealhulgas enam kui 900 m² katusekoter, mis müüdi 2 miljoni dollari eest. Kortereid on kokku 718. Nende seas on ühetoalised korterid üldpinnaga 196 m², mille hind on vähemalt 370 000 dollarit.

=Viited=

## Välislingid
Põleti

**Põleti** on seade (või seadis – **põletusseadis**) põlevsegu moodustamiseks gaas-, vedel- või tolmkütusest ja oksüdeerijast (enamasti hapnik) ning põlevsegu põletamiseks. Põletiga saab põletusprotsessi reguleerida. 

Vedelkütuspõletit nimetatakse sageli **[[pihusti]]ks.**

Põleteid kasutatakse näiteks kütteseadmetes, aurukatelde kolletes, laborites. 

On ka mitmesuguseid eripõleteid, näiteks laborites kasutatakse Bunseni, Teclu ja muid põleteid.

## Vaata ka
*Gaasipõleti

## Viited

## Kirjandus
*EE 7. köide, 1994.
Rannu-Jõesuu sild

**Rannu-Jõesuu sild** on 1958. aastal rajatud sild üle Emajõe Võrtsjärve kirdenurga juures Suure Emajõe lähtel. Enne uue silla valmimist kulges üle Rannu-Jõesuu silla Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.

## Ajalugu
Enne silla rajamist oli Tartu–Viljandi maanteel Rannu-Jõesuus ametlik parvekoht üle 200 aasta. 19. sajandi lõpus ehitati jõele puust ujuvsild. Püsisilla ehitus algas 1920. aastal Viljandi inseneri Friedrich Werncke projekti järgi. Sild valmis 1923. aastal. 1936–1937 ehitati pehkinud puusilla asemele terassild. Detailid valmisid Tallinnas Franz Krulli tehases. Silla monteeris Soome firma Cyklop. Sild õhiti osaliselt 1941. aastal. 1944. aastal õhiti sild täielikult, alles jäid vaid sillasammaste vundamendid. 1944. aasta augustis vallutasid Saksa väed silla kaheks päevaks.

1947. aastal rajati Jõesuusse Leningradis projekteeritud puitsild, mille 1958. aastal vahetas välja Vene NFSV inseneride projekteeritud 66-meetrine raudbetoonsild. See sild on kasutusel senini.

23. septembril 2009 valmis 1958. aastal rajatud sillast vähem kui sada meetrit allavoolu Tallinna Tehnikaülikooli professori Siim Idnurme projekteeritud teraskaarsild (Jõesuu sild).

## Viited

## Välislingid
* Martin Pau. Rannu-Jõesuu uhkeldab kahe sillaga. Tartu Postimees, 23. september 2009
Tsistern

**Tsistern** (ladina *cisterna* oli nimetus maa-aluse veekindla veevaruhoidla kohta) on veekindel mahuti vedelike, harvem gaasi hoidmiseks või veoks. Enamjagu säilinud varaseid tsisterne ehitati vihmavee kogumiseks ja hoidmiseks joogi- ja tarbeveevaruna. Moodsad tsisternid on sageli valmistatud metallist. Tsisterniks nimetatakse ka silindrilist mahutit, millega transporditakse näiteks naftat, petrooleumi, õli, vedelgaase jne.

Veekindla vooderduse olemasolu eristab tsisterni kaevust, mis on põhjaveele avatud.

## Ajaloost
Varaseimatele tsisternidele leidub viiteid juba nooremast kiviajast Levandis Lebwes ja Ramadis, kus lubikrohvvooderdusega tsisternid ehitati elumajade põrandatesse. 4. aastatuhandel eKr olid tsisternid juba oluline osa veevarustussüsteemist kuivades piirkondades, näiteks Tall Jawa asulas Jordaanias. Ebaühtlase aastase sademehulgaga ja raskesti ligipääsetavate pinnaveevarudega piirkondades lõi tsisternide kasutamine puhvri elanike veevarustuse jaoks. Neis säilitati sademeperioodil kogutud vihmavett ja kätte saadud pinnaveevaru, milleta pideva asustus neid kohtades oleks muidu võimatu. Juba väga varakult kasutasid tsisterne budistlikud koobaskloostrid, hiljem ka mägilinnused Indias. Suured terveid linnu varustavad tsisternid olid Levandis, Konstantinoopolis ja Roomas, samuti paljudel põlisasustusega Vahemere saartel, nagu Pantelleria, Malta ja Baleaarid, hiljem ka laguunile ehitatud Veneetsia vanalinnas. Tsisternid olid ka Põhja-Ameerika pueblodel acomadel.

Tuntud ajaloolised tänapäevani säilinud tsisternid on
* Cisterna Basilica İstanbulis Türgis;
* Cácerese Palacio de las Veletase tsisternid Hispaanias;
* Mazagão Portugali tsistern El Jadidas Marokos;
* Tsistern Silveses Portugalis;
* Tsisternid Materas Lõuna-Itaalias.

## Vaata ka
*Tsisternvagun
*Reservuaar
*Paak
*Tank
**[[Impluvium]]*

## Viited
Keevkiht

**Keevkiht** ehk **pseudovedelik** on ühtlase tükisuurusega peeneteralise puistematerjali kiht, milles materjaliosakesed hõljuvad kihist läbi juhitava keskkonna (gaasi, vedeliku) kineetilise energia mõjul. 

Keevkihi protsessid viiakse enamasti läbi keevkihtpõletusahjus. Tahkekütuse osakeste põletamiseks tekitatakse keevkiht resti läbiva õhuvooluse toimel. Kütus põleb keevkihtkeskkonnas, kus kütuse kogus ei ületa 4% keevkihti moodustavate osakeste massist.

Keevkihtmeetodit kasutatakse paljudes tööstusharudes, näiteks metallurgias, kütuse- ja keemiatööstuses.

## Vaata ka
*Keevkihtpõletusahi
*Keevkihtreaktor

## Viited
Mehhiko füüsal

**Mehhiko füüsal** ehk **tomatillofüüsal** (*Physalis philadelphica*) on maavitsaliste sugukonda füüsali perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Mehhiko füüsal on pärit Mehhikost ja Põhja-Ameerika lõunaosast.

Mehhiko füüsali vili on söödav. Mehhiko füüsali viljadest, tomatillodest, valmistatakse Mehhiko köögis laialdaselt kasutatavat *[[salsa verde]]*'t.

## Kirjandus
* Heino Kiik, "Maailma Viljad", Tallinn "Valgus" 1989, lk 223.

## Välislingid
*
Jüri Homenja

**Jüri Homenja** (sündinud 2. jaanuaril 1960 Pärnus) on eesti poplaulja.

## Haridus
Ta on lõpetanud 1977. aastal Pärnu 3. keskkooli ning õppinud aastatel 1977–1979 Leningradi Meditsiinilise Pediaatria Instituudis. Aastatel 1982–1984 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis spordimeditsiini ja 1991–1995 stomatoloogiat (lõpetas hambaarsti diplomiga).

## Töö ja looming
1980. aastal töötas Pärnu suusavabrikus Viisnurk lihvijana, seejärel läbis aastatel 1980–1982 kohustusliku sõjaväeteenistuse Nõukogude armees (Kaluga oblastis Permis.

*1982–1984 – üliõpilaspõlves musitseerides võitis järjest publikulemmiku auhindu – Tudengilaul, Valge Daam, Tartu Sügis muusika üritused.
*1984 juuni – 1988 – Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool – klassikaline laul
*1986 – esimene stuudios salvestatud laul – "Mälestus"
*1988–1991 – monteerija
*1997 – laul "Minu elu" oli esimene läbilöök tele-eetris. 
*1999 – andis välja oma esimese CD-albumi – "Hommennium"
*2000 – ilmus plaat "Hommennium II", mis oli enimmüüdud album Eestis.
*2002 – ilmus album "Hommennium III", mille eest sai Eesti popmuusika auhinna "Kuldne Plaat 2003" aasta parima meesartisti kategoorias.
*2016 - ajakirja Kroonika lugejad hääletasid ta Eesti seksikaimaks meheks.

## Diskograafia
;Albumid
* 1997 "Minu elu" MC, Hübriid, HÜB MC 003
* 1998 "Jüri Homenja I" MC (olemasolu ?)
* 2000 "Hommennium" CD MC, Records 2000, REC 9548.2, 4740196954829
* 2000 "Hommennium II" CD MC, Records 2000, REC 9572.2, 4740196957226
* 2001 "Забытый город" Records 2000, REC 0014.2, 4742115001423
* 2002 "Hommennium III" CD MC, Records 2000, REC 0071.2,4742115007128
* 2003 "Modern Dancing" CD MC, Records 2000, 4742115000273
* 2004 "Greatest hits" Records 2000, REC 0118.2, 4742115008897
* 2005 "Album" CD MC, Records 2000, 4742115001980
* 2006 "Greatest Hits" Records 2000, REC 4742115006886
* 2007 "Armastuslaulud" Eurorecords, EUR 4742115001348
* 2007 "Salaaed" EAA, EAA 009, 4742115008903
* 2008 "Hommennium IV" Pyramid Records, PR 002, 4743173011805
* 2008 "D.I.S.C.O." Pyramid Records, PR 005, 4743173011850
* 2009 "Eesti kuld ja Eesti süda" 3CD EAA, EAA 115, 4743212007547
* 2010 "Hommennium 7" Eurorecords, 4742757000075
* 2012 "Kaunimad armastuslaulud" Aenigma OÜ, 4742252002710
* 2019 "Eesti kullafond" 3CD Hitivabrik, HFCD0188, 4740447315027

;Singlid
* 2000 "Salapärane" Records 2000
* 2000 "Klaver" Records 2000
* 2008 "Sa vaata mind" Eurorecords
* 2008 "Mini Megamix 1" Shlaager Records
* 2008 "Sport-Mu Arm" Eurorecords
* 2009 "Taas mu ees" Records 2000
* 2012 "Kodu järve pinnal" Records 2000
* 2012 "Meenub sulle veel" co Anne Loho; Records 2000

## Isiklikku
Jüri Homenja isa oli rahvuselt venelane ja ema ukrainlane, tema kodune keel oli vene keel.

Kaheksa-aastaselt hakkas harrastama jalgpalli. Tema treener kooli ajal oli Feliks Valter.

Homenjal on poeg Christopher (sündinud 1989), tütar (sündinud 2007) ja poeg Chris Luca (sündinud 2007).

Jüri Homenja lauludes avaldub pidevat filosoofilist temaatikat tema kogemustest elus. Näiteks laulus "Minu elu" seob ta perioodid, mil ta monteeris kõrgustel, lihvis suuski ja parandas hambaid.

## Viited
Kümmepäevak

**Kümmepäevak** ehk **dekaad** (inglise *dekad*, *ten-day period*) on kümnepäevane periood.

Mõistet kasutatakse mõnikord ilmaelementide uurimisel.

Prantsuse revolutsioonikalendri kuud koosnesid dekaadidest ehk kümnepäevastest nädalatest.

## Vaata ka
*Aastakümme

## Viited
Füüsal

**Füüsal** (*Physalis*) on maavitsaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.

Perekonda kuulub umbes 80 parasvöötmes ja lähistroopikas kasvavat globaalse levikuga taimeliiki. Perekonnas esineb nii üheaastasi kui ka mitmeaastasi taimi. Enamik liike eelistab sooja kliimat, kuid mõned liigid, näiteks harilik füüsal (*Physalis alkekengi*), talvitub hästi ka Eesti kliimas.

Taimed kasvavad 0,4–3 meetri kõrguseks ning sarnanevad haabituselt tomatiga. Füüsali viljad meenutavad tomati vilju, kuid neid ümbritseb paberjas "latern", mis viljade valmides avaneb. Vars on tavaliselt hästi harunev.

Eesti tingimustes saab kasvatada nelja füüsali perekonna liiki. Harilikku füüsalit kasvatatakse laialdaselt aedades ilutaimena ning kolm liiki – maasikfüüsal, mehhiko füüsal ja peruu füüsal – on kasutusel köögiviljadena.

## Valik liike

* *[[Physalis acutifolia]]* 
* *Physalis alkekengi* – harilik füüsal ehk juudakirss 
* *Physalis alkekengi* var. *franchettii* – jaapani füüsal
* *Physalis angulata* – tiivuline füüsal
* *[[Physalis angustifolia]]* 
* *[[Physalis arenicola]]* 
* *[[Physalis carpenteri]]* 
* *[[Physalis caudella]]*
* *[[Physalis cinerascens]]* 
* *[[Physalis clarionensis]]*
* *[[Physalis cordata]]* 
* *[[Physalis coztomatl]]* 
* *[[Physalis crassifolia]]* 
* *[[Physalis foetens]]* 
* *[[Physalis grisea]]* 
* *[[Physalis hederifolia]]* 
* *Physalis heterophylla* – erileheline füüsal
* *[[Physalis hispida]]* 
* *[[Physalis latiphysa]]* 
* *[[Physalis longifolia]]* 
* *[[Physalis mimulus]]*
* *[[Physalis minima]]* 
* *[[Physalis missouriensis]]* 
* *[[Physalis mollis]]* 
* *[[Physalis noronhae]]*
* *Physalis peruviana* – peruu füüsal
* *Physalis philadelphica* – mehhiko füüsal

* *Physalis pruinosa* – tikkerfüüsal 
* *Physalis pubescens* – maasikfüüsal 
* *[[Physalis pumila]]* 
* *[[Physalis subglabrata]]* 
* *[[Physalis subulata]]*
* *[[Physalis turbinata]]* 
* *Physalis virginiana* – virgiinia füüsal 
* *Physalis viscosa* – kleepfüüsal
* *[[Physalis walteri]]*
Andres Varik

**Andres Varik** (sündinud 7. aprillil 1952) on Eesti endine poliitik.

Ta lõpetas 1970. aastal Põlva Keskkooli ja 1975. aastal agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

Ta töötas aastatel 1975–1977 Tõstamaa sovhoosis agronoomina ja oli aastatel 1977–1990 Sindi sovhoosi direktor. 

Ta oli aastatel 1978–1989 NLKP liige. 

Aastatel 1990–1995 oli ta Eestimaa Põllumajandustootjate Keskliidu esimees. 

3. augustist 1994 kuni 13. veebruarini 2011 oli ta Eesti Maarahva Erakonna/Eestimaa Rahvaliidu liige. Ta oli VIII Riigikogu liige Eesti Maarahva Erakonna fraktsiooni esimehena 21. märtsist 1995 kuni 17. märtsini 1997 ning IX Riigikogu liige Eestimaa Rahvaliidu fraktsiooni aseesimehena 1. aprillist 1999 kuni 22. märtsini 2003. 

Vahepealsel ajal oli ta Mart Siimanni valitsuse põllumajandusminister.

## Isiklikku
Tema hobid on sport ja jahindus ning ta on Eesti Jahimeeste Seltsi liige.

## Kirjandus
*Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo. 2003
HansaRaama

**HansaRaama** (ka **Standard Hansa**) on Eestis loodud majandustarkvara väikeettevõtetele. See kuulub paketti HansaWorld ja on Eesti turul 1997. aastast.

2012. aasta veebruaris oli HansaRaamal 5000 aktiivset klienti, programmi õpetatakse ka mõnes kõrgkoolis. Tänapäeval saab seda kasutada ka interneti kaudu.
Ešelon (sõjandus)

**Ešelon** on sõjaväelise allüksuste, väeüksuste või väekoondiste paiknemise järjekord sügavuti kõrgema üksuse lahingurivistuses.

Ešeloneeritud lahingurivistus koosneb tavaliselt 2-3 ešelonist, millest esimene ehk eesmine ešelon on mõeldud lahinguliseks rakendamiseks esimeses ja tagumine viimases järjekorras või vajadusel kõrvalsuunal. Tagumistes ešelonides paiknevad üksused on tavaliselt operatsiooni juhtiva ülema reserv, mida ta rakendab vastavalt operatsiooniplaanile või olukorrale. 

Ešeloneeritud lahingutegevus võib olla ka pealesunnitud taktikaline tegevus, mille määrajaks on näiteks kitsad ja manöövreid piiravad maastikuolud, mis ei võimalda kõigi kasutada olevate üksuste samaaegset rakendamist lahingus. Näiteks hoonestatud ala, metsatee või mäekuru.
Lahingukord

**Lahingukord** on sõjanduses kasutatav termin vägede paiknemise kohta lahingus ning nende kasutamise järjekorra kohta.

Lahingukord sõltub kasutatavatest väeliikidest, paiga iseärasustest, kus lahingut peetakse, andmetest vastase kohta, lahingu pidamise tavadest, lahingu iseloomust (pealetung, vastupealetung, taganemine). Lahingukord sätestatakse sõjaväe siseste dokumentidega.

Lahingukord ei puuduta mitte ainult otseselt sõdivaid väeosasid, vaid ka muid ešelone, reserve ja tugistruktuure.

Lahingukorda võidakse muuta ka lahingu käigus vastavalt vajadusele.

## Ajalugu
Keskaja sõdadest Euroopas on teada, et lahingukord sõltus peamiselt komandöri asukohast. Samamoodi olid paigutatud laevad Seilamise ajastul. Hiljem koos püssirohu kasutuselevõtuga hakkas lahingukord tähendama reakujulist paiknemist. Napoleoni sõdades muutus süsteem keerulisemaks, kuna sõdivate osapoolte armeed olid väga suured. Napoleon käskis oma sõjaväelastel süstematiseerida lahingutes saadud info ning sellest kujunes hiljem välja sõjaväeline luure.

## Briti kogemus
Brittide ajalugu on oluline kuna nad on kasutanud inglise keelt ning sõdinud globaalselt läbi ajaloo. See on tekitanud võimaluse kasutada sarnaseid termineid ning omada võrdlusmaterjali. Britid kasutavad akronüümi ORBAT enda ja vaenlase lahingukorra jaoks.

Operatsioon Quicksilver oli peamiselt suunatud desinformatsiooni levitamisele lahingukorrast Normandia dessandi ajal.

## Carl von Clausewitz
Carl von Clausewitz defineeris lahingukorda kui "Armee eri osade või terve armee paiknemine ning nende üldine asukoht ja paiknemine nii, et see on normatiiv kogu operatsiooni või sõja ajal".

## USA armee
USA armeel on olemas käsiraamat (TACSOP), mis kirjeldab ära tegutsemismallid tüüpsituatsioonideks, mis võivad tekkida lahingute käigus.

## Vaata ka
* Cannae lahing
* Faalanks
* Gaugamela lahing
* Karree
* Kurski lahing
* Käsuliin
* Lahingurivistu
* Seanina
* Trebia lahing
* Waterloo lahing
Iisraeli Muuseum

**Iisraeli Muuseum** (heebrea: מוזיאון ישראל, ירושלים, Muze'on Yisrael, Yerushalayim) on kunsti- ja ajaloomuuseum Iisraelis Jeruusalemmas.

Muuseum asutati aastal 1965.

## Välislingid

* Iisrael Museum
Vladimir Triandafillov

**Vladimir Kiriakovitš Triandafillov**  (vene Владимир Кириакович Триандафиллов; 14. märts 1894 – 12. juuli 1931) oli Nõukogude Liidu sõjandusteoreetik. Ta pani aluse süvaoperatsiooni teooriale.
Albany (täpsustus)

**Albany** on mitme koha nimi.

* Albany, Austraalia linn
* Albany, Ühendriikide linn (California osariik)
* Albany, Ühendriikide linn (Georgia osariik)
* Albany, Ühendriikide linn (New Yorgi osariik)
Lehtertapp

**Lehtertapp** (*Ipomoea*) on taimeperekond sugukonnast kassitapulised.

Perekonnas on üle 500 liigi. 
Paljud selle perekonna liigid on ronitaimed. 

Eestis selle perekonna liike pärismaisena ei kasva.

## Liike
**Ipomoea alba* – kuu-lehtertapp
**Ipomoea batatas* – bataat ehk maguskartul
**Ipomoea carnea* – punane lehtertapp
**Ipomoea coccinea* – erepunane lehtertapp
**Ipomoea hederacea* – luuderohi-lehtertapp
**Ipomoea lobata* – hõlmine lehtertapp ehk miina
**Ipomoea purga*  – jalap-lehtertapp (temast saab jalapivaiku)
**Ipomoea tricolor* – kolmevärviline lehtertapp (ehk lilla lehtertapp)
Bataat

**Bataat** ehk **maguskartul** (*Ipomoea patatas*) on perekonda lehtertapp kuuluv taimeliik, mille tärkliserohkeid magusaid mugulaid pruugitakse paljudes maades toiduks.

Vaatamata nimele on bataat ehk maguskartul eestlastele tuttava kartuliga vaid kauge sugulane. Vahel nimetatakse bataati ekslikult jamsiks, mis on tegelikult täiesti teistsugune aedvili ning pärineb Aafrikast ja Aasiast.

Bataat on igihaljas vääntaim. Söödav juureosa ehk risoom on pikergune, selle sile pealispind on kollane, valge, oranž, punane, pruun, lilla või beež ning sisu valge, punane, roosa, lilla, kollane või oranž. Valge või kollase sisuga bataadid on vähem magusad ja niisked kui punased, roosad ja oranžid.

Bataat arvatakse pärinevat kas Kesk- või Lõuna-Ameerikast. Kesk-Ameerikas kasvatati seda vähemalt 5000 aastat tagasi. Peruust on leitud bataadijäänuseid ajast 8000 eKr. Aedviljana oli see enne eurooplaste tulekut tuntud ka Polüneesias, Cooki saartelt leitud jäänused on dateeritud 1000 pKr ümbrusse. Arvatavasti tõid polüneeslased bataadi Lõuna-Ameerikast ning levitasid seda oma merereisidel ka Hawaii saartele ja Uus-Meremaale. Seemnete kandumine merevees ei ole usutav, pealegi levib kultuurbataat mitte seemnete, vaid istikute kaudu.

100 grammis bataadis on 360 kJ (86 kcal) energiat. Süsivesikuid on selles 20,1 g, sellest tärklist 12,7 g, suhkruid 4,2 g ja kiudaineid 3,0 g. Rasvu on 100 g bataadis 0,1 g, valke 1,6 g, A-vitamiini ekvivalenti 709 μg, tiamiini (B1-vitamiini) 0,1 mg, riboflaviini (B2) 0,1 mg, niatsiini (B3) 0,61 mg, pantoteenhapet (B5) 0,8 mg, B<sub>6</sub>-vitamiini 0,2 mg, foolhapet (B9) 11 μg, C-vitamiini 2,4 mg, E-vitamiini 0,26 mg, kaltsiumit 0,26 mg, rauda 0,6 mg, magneesiumi 25,0 mg, fosforit 47,0 mg, kaaliumit 337 mg, naatriumi 55 mg ja tsinki 0,3 mg.

Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) andmeil toodeti 2004. aastal maailmas 127 miljonit tonni bataati. Suurem osa toodangust tuli Hiinast, kus 49 000 ruutkilomeetril kasvatati 105 miljonit tonni. Umbes pool Hiina saagist kulus loomasöödaks.

Toodang inimese kohta on suurim maades, kus bataadil on inimeste igapäevatoidus tähtis roll. Juhtival kohal on Paapua Uus-Guinea umbes 500 kiloga inimese kohta aastas. Järgnevad Saalomoni saared 160 kg, Burundi ja Rwanda 130 kg ning Uganda 100 kiloga.

## Viited

## Välislingid
Lõhkeaine töövõime

**Lõhkeaine töövõime** väljendab lõhkeaine võimet purustada laengut ümbritsevat keskkonda plahvatusel tekkiva lööklaine ja plahvatusgaaside surve mõjul. Töövõime iseloomustab lõhkeaine tõhusust siselaengutega lõhkamisel.

Lõhkeainete tõhusust välislaengutega lõhkamisel iseloomustab lõhkeaine brisantsus.

Mida suurem on töövõime, seda efektiivsemalt annab lõhkeainet kasutada pinnase ja kivimite lõhkamisel, kus kasutatakse siselaengud. Ei ole oluline, et plahvatus toimuks ülikiirelt, vaid see, et tekkiv surve oleks maksimaalne.

Lõhkeaine töövõimet leitakse tavaliselt ettenähtud mõõtmetega pliist valmistatud silindrikujulisse katseseadmesse paigutatud 10 grammise lõhkeaine koguse lõhkamisega. Seejärel mõõdetakse silindri õõnsuse suurenemine kuupsentimeetrites pärast plahvatuse toimumist.

Väga suure töövõimega on pentriit, heksogeen ja nitroglütseriin (>500&nbsp;cm³), väiksema töövõimega trotüül ja ammoniidid (300–400&nbsp;cm³) ning väga väikese töövõimega (<200&nbsp;cm³) on ammooniumsalpeetrid.

## Vaata ka
* Lõhkeaine brisantsus
* Lõhkeaine tundlikkus

## Viited
Lõhkeaine tundlikkus

**Lõhkeaine tundlikkus** väljendab lõhkeaine vastvõtlikkust väliste tegurite mõjule ja iseloomustab seega lõhkeaine ohtlikkust. Mida tundlikum lõhkeaine on, seda kergemini võib see plahvatada. Kõige olulisemad tundlikkuse näitajad on vastupidavus löökidele, hõõrdele ja temperatuurile.

Lõhkeaine tundlikkust tuleb arvesse võtta nii selle kasutamisel, transpordil kui ka säilitamisel.

Tundlikkust erinevate tegurite suhtes määratakse kindlate katsetega. Näiteks löögitundlikkuse leidmisel lastakse 2&nbsp;kg raskusel terassilindril lõhkeainele kukkuda ja otsitakse kõrgust, mille juures tekib igal juhul plahvatus. Hõõrdetundlikkust määratakse aga spetsiaalse pöörleva katseseadmega, mis teeb 150 pööret minutis ja avaldab samal ajal lõhkeainele survet. Maksimaalne surve, mis kuuel katsel plahvatust ei põhjusta, ongi hõõrdetundlikkuse arvväärtuseks. Soojustundlikkus leitakse aga leekpunkti väärtuse kaudu ning see vastab minimaalsele temperatuurile, mille juures lõhkeaine 5 minuti jooksul süttib.

Erinevate lõhkeainete tundlikkusnäitajad erinevad suuresti. Näiteks väga tundlik on nitroglütseriin, mis plahvatab juba terassilindri 4&nbsp;cm kõrguselt kukutamisel ja mille leekpunkt on 180&nbsp;°C. Seevastu näiteks trotüülil on vastavad näitajad 70&nbsp;cm ja 310&nbsp;°C. Ammooniumsalpeetriliste lõhkeainete löögitundlikkus ulatub aga juba mitme meetrini.

## Vaata ka
* Lõhkeaine brisantsus
* Lõhkeaine töövõime
Lõhkeaine brisantsus

**Lõhkeaine brisantsus** väljendab lõhkeaine võimet purustada lööklaine mõjul ümbritsevat keskkonda laengu vahetus läheduses ning seega on brisantsus lõhkeaine põhiliseks tõhususe näitajaks välislaengutega lõhkamisel.

Brisantsus tuleneb otseselt lõhkeaine detonatsioonikiirusest ning mida suurem see on, seda suurem on ka brisantsus.

Suur detonatsioonikiirus on oluline näiteks metallkonstruktsioonide lõhkamisel, kus liiga aeglaselt kulgev plahvatus lihtsalt painutab metalli suutmata seda tükkideks lõigata.

Brisantsuse määramiseks kasutatakse tavaliselt katsevahendit, mis koosneb terasplaadile asetatud pliisilindrist ja omakorda sellele asetatud teraskettast. Ketta peale paigutatakse 50 grammi lõhkeainet koos detonaatoriga ja fikseeritakse see aluse külge. Lõhkeaine lõhatakse ja brisantsus määratakse mõõtes pliisilindri keskmise kõrguse vähenemist millimeetrites plahvatusest tulenenud löögi survel.

Väga brisantsed lõhkeained on heksogeen (29 mm) ja pentriit (25 mm), keskmise brisantsusega on trotüül (15 mm) ja madala brisantsusega näiteks ammooniumsalpeetrilised lõhkeained (mõnedel juhtudel ainult 4–8 mm).

Lõhkeaine plahvatusel vabanevat koguenergiat väljendab aga lõhkeaine töövõime, kuid üldiselt on suure brisantsusega lõhkeained ka suure töövõimega ja vastupidi.

## Vaata ka
* Lõhkeaine tundlikkus
* Lõhkeaine töövõime
Jääk

**Jääk** on milleski üle jäänud osa, aine või energia.

Sõna "**jääk**" on kasutusel ka terminina:

***[[Jääk (mäendus)|Jääk]]** on mäenduses ja tehnikas maavara rikastamisel alles jäänud saadus.
***[[Jääk (matemaatika)|Jääk]]** on mõiste matemaatikas.
*...
1978. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

**Maailmameistrivõistlused [[Kreeka-Rooma maadlus]]es** 1978. aastal peeti Mehhiko pealinnas Méxicos.

## Medalid
Soolvesi

**Soolvesi** on keedusoola vesilahus, mida kasutatakse eriti kokanduses, näiteks toiduainete soolamiseks. 

## Vaata ka
*Soolane vesi

## Viited
Yos Sudarso saar

**Yos Sudarso** on saar Indoneesias. Asub Uus-Guinea saare edelaranniku lähedal. Uus-Guineast on see eraldatud 1,7–10 km laiuse Buaya väinaga.

Pindala on 11 600 km². Saare rannikul asuvad ühed maailma suurimad mangroovid.

Yos Sudarsol on elanikke umbes 11 000. Saarel on umbes 25 küla. Neist suurim on  Kimaam.

Kuulub Paapua provintsi. 

Saare nimi oli Hollandi ülemvõimu ajal **Frederik Hendriku saar**. Indoneesia võimud nimetasid selle mereväeohvitseri Yos Sudarso järgi, kes hukkus 1962. aastal lahingus. Saar on tuntud ka nimede Dolok ja Kimaam all.
41 eKr

**Aasta 41 enne Kristuse sündi** ehk meie ajaarvamist.

## Sündmused
*Octavianus alistas Marcus Antoniuse venna Lucius Antoniuse Perugia lahingus.

## Sündinud
*Gaius Asinius Gallus, rooma poliitik

## Surnud
*...
1977. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

**[[1977]]. aasta [[Kreeka-Rooma maadlus]]e maailmameistrivõistlused** toimusid Rootsis Göteborgis.

## Medalid
Možga rajoon

**Možga rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb kagus Tatarstaniga.

Rajoon jagunes 2016. aastani 19 külaasunduseks (*сельское поселение*). 2016. aastal moodustati 13 munitsipaalmoodustist ja alates 25. juunist 2021 moodustab Možga rajoon ühe munitsipaalringkonna. Rajooni keskus on Možga linn, mis rajooni ei kuulu.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 64% elanikest udmurdid, 30% venelased ja 2% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

*http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/mozhginskiy/
*http://www.mozhga-rayon.ru/
Kambarka rajoon

**Kambarka rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb kirdes Permi kraiga ja idas Baškortostaniga.

Rajooni läänepiiril voolab Kama jõgi.

Rajoon jaguneb 8 külaasunduseks (*сельское поселение*).

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 3,9% elanikest udmurdid, 81% venelased ja 8,6% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

* http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/kambarskiy/
* http://www.kamrayon.ru/
Šarkani rajoon

**Šarkani rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb idas Permi kraiga.

Suuremad jõed on Votka, Ita, Šarkanka, Nižnjaja Lõpka, Pašurka ja Kivarka.

Rajoon jaguneb 15 külaasunduseks (*сельское поселение*).

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 83,1% elanikest udmurdid, 15,5% venelased ja 0,6% tatarlased.

Peamine majandusharu on põllumajandus.

Rajoonis asuv Bõgõ küla oli 2014. aastal soome-ugri kultuuripealinn.

## Viited

## Välislingid

* http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/sharkanskiy/
* http://sharkan.udmurt.ru/
Yos Sudarso

Kommodoor **Yosaphat Sudarso** (24. november 1925 – 15. jaanuar 1962) oli Indoneesia mereväeohvitser.

Ta hukkus Hollandi ja Indoneesia laevade vahel 15. jaanuaril 1962 peetud merelahingus.

Tema auks on nime saanud Yos Sudarso saar ja Yos Sudarso laht.
Azamara Journey

**Azamara Journey** (endine *Blue Dream*, ehitatud kui *R Six*) on R-klassi ristluslaev, mis kuulub ettevõtte Royal Caribbean Cruises Ltd. tütarettevõttele Azamara Club Cruises. Seda käitab laevakompanii Azamara Club Cruises. 

Laev ehitati 2000. aastal Prantsusmaal Saint-Nazaire'is laevatehases Alstom Chantiers de l'Atlantique.

## Viited

## Välislingid
*Azamara Journey Azamara Club Cruisese kodulehel (inglise keeles)
Aimara keel

**Aimara, ka aimaraa keel** (*aymara*) on indiaani keel, mida kõneleb 2,2 miljonit inimest Lõuna-Ameerikas Andide regioonis Boliivias, Peruus ja Tšiilis.

## Tähestik

## Välislingid

* Aimara keelest ja kultuurist  (hispaania keeles)
* Nicanor Apaza Suca, Dionisio Condori Cruz, Maria Nelly Ramos Rojas: Yatiqirinaka Aru Pirwa - Qullawa Aymara Aru. Aimara-Hispaania ja Hispaania-Aimara sõnaraamat (PDF 8,9 MB)
Bugarura saar

**Bugarura** on saar Kivu järves.

Bugarura asub Rwanda Lääneprovintsis Rutsiro ringkonnas, rannikust vähem kui kilomeetri kaugusel. Saare geograafilised koordinaadid on .

Bugarura on põhja-lõuna suunas välja venitatud. Saare pikkus on umbes 3 km ja suurim laius umbes 0,7 km.

Saarel elab umbes 1700 inimest. Paljud Kongost Kibuyesse suunduvad kaupmehed teevad Bugarural vahepeatuse.

## Viited
George Wilberforce Kakoma

**George Wilberforce Kakoma** (1925 – 8. aprill 2012) oli Uganda helilooja.

Kakoma õppis Inglismaal Trinity muusikakolledžis ja Durhami ülikoolis.

Tema loodud on Uganda hümni "Oh Uganda, Land of Beauty" meloodia ja sõnad.

## Välislingid
* Anthem composer George William Kakoma passes on
Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu valimised 1962

**Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu valimised 1962. aastal** toimusid 4. kuni 11. novembrini 1962, osales 4506 valijat. 100 kohale oli üles seatud 144 kandidaati. Eesti Vabadusliit sai 37 kohta, Rahvuslik Parempoolne Rühm ja Rahvuslik Koostöö Grupp kumbki 22, Parlamentaristlik Rühmitus 11, erapooletud 8. Esinduskogu liikmeteks valiti saadud häälte järjekorras:

*Leo Rannaleet (3317 häält)
*Jaan Lattik (3121)
*Heinrich Laretei (2969)
*Voldemar Kiviaed (2768)
*Edgar Kant (2673)
*Elmar Tõldsepp (2372)
*Aksel Linkhorst (2353)
*Hans Kauri (2318)
*Ahti Pae (2179)
*Voldemar Kask (2082)
*Villem Saarsen (2080)
*Jaan Gnadenteich (2005)
*Märt Raud (1968)
*Artur Adson (1956)
*Edgar Pärli (1916)
*Timoteus Grünthal (1862)
*Jüri Poska (1862)
*Vello Pekomäe (1817)
*Johannes Kant (1807)
*Boris Görman (1776)
*Helmi Kiviaed (1744)
*Kaarli Vooremaa (1742)
*Ado Irval (1709)
*Leo Karupää (1707)
*Heino Riomar (1704)
*Rein Asu (1686)
*Harald Viirsalu (1624)
*Alur Reinans (1614)
*Enn Nõu (1600)
*Valve Madar (1599)
*Vello Koger (1592)
*Ilo Käbin (1590)
*Mart Kiiver (1567)
*Eero Tarjus (1535)
*Aksel Vaigur (1516)
*Inna-Karin Hubel-Hurt (1492)
*Kerttu Kiidla (1484)
*Osvald Viirsoo (1483)
*Johannes Ristikivi (1482)
*Tarmo Oja (1481)
*August Kõiv (1468)
*Ants Aamisepp (1454)
*Johan Haabma (1424)
*Heldur Alver (1423)
*Mihkel Jüris (1408)
*Imant Siimer (1408)
*Susanna Tomson (1393)
*Heino Ilmjärv (1391)
*Jüri Lossman (1387)
*Jaak Jüriado (1385)
*Illar Meikup (1380)
*Ain Treufeldt (1357)
*Ago Vallas (1357)
*Virgo Kimber (1352)
*Elmo Loosme (1346)
*Arbo Nael (1320)
*Priidu Puusepp (1320)
*Pia Karro (1316)
*Endel Pärt (1315)
*Karl Schlossman (1296)
*Ernst Vilval (1283)
*Martin Pommer (1282)
*Arvi Moor (1280)
*Jaak Kiviloog (1278)
*Valter Soo (1277)
*Nikolai Raag (1275)
*Kaljo Pigert (1241)
*Silvi Grünberg (1235)
*Nikolai Raudvere (1229)
*Friedrich Jungermann (1221)
*Herbert Iir (1216)
*Taavi Ränk (1206)
*Pille-Mai Pae (1197)
*Ene Jüris (1191)
*Katarina Flustikoff (1168)
*Toivo Nugin (1164)
*Gunnar Raatma (1164)
*Lehte Ilme (1156)
*Jaan Allas (1154)
*Eino Joandi (1151)
*Ilmar Laan (1143)
*Harald Nurk (1133)
*Evald Arand (1122)
*Arne Võting (1121)
*Voldemar Krüppelman (1118)
*Mari-Ann Karupää (1116)
*Jüri Loosme (1115)
*Evald Karjel (1106)
*Arthur Haman (1101)
*Irina Aug (1096)
*Jüri Adila (1079)
*Madis Laas (1065)
*Agu Kriisa (1059)
*Arnold Kuldvere (1051)
*Elmar Aibast (1047)
*Ants Uesson (1030)
*Arnold Sergo (1021)
*Helmuth Anier (1015)
*Jüri Tamm (1004)
*Kristjan Meikup (1001)

## Allikas
*Esinduse koosseis selgunud. Välis-Eesti, 1. detsember 1962, nr. 43, lk. 1.
Luiga (perekonnanimi)

**Luiga** on eesti perekonnanimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 122 inimest perekonnanimega Luiga.

## Nime kandjaid
*Georg Eduard Luiga, kirjanik ja ajakirjanik
*Hans Luiga, sõjaväelane
*Heinrich Luiga, kohtunik
*Juhan Luiga, arst ja kultuuritegelane
*Johannes Luiga, Vabadussõjas hukkunud koolipoiss
*Michael Luiga, vaimulik
*Olaf Luiga, tõstja ja maadleja
*Oskar Luiga, ohvitser
*Made Luiga (Mudlum), kirjanik ja kirjanduskriitik

## Viited
Gustav Avald

**Gustav Avald** (22. oktoober 1891 Tallinn – 29. märts 1962 Stockholm) oli Eesti prokurör.

Ta õppis Peterburi ülikoolis, alates 1922. aastast oli ta Tallinna Ringkonnakohtu prokurör ja alates 1939. aastast Kohtukoja prokurör. 

1941. aastal asus Gustav Avald Saksamaale, naasis Eestisse, põgenes 1944. aastal Saksamaale, kust siirdus Rootsi.
Juubelimedal "20 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"

**Medal "20 aastat võidust"** (vene keeles *Юбилейная медаль «Двадцать лет Победы в Великой Отечественной войне 1941—1945 гг.»*) oli Nõukogude Liidu medal mida jagati Suure Isamaasõja 20. aastapäeval kõikidele elusolevatele veteranidele.
Medaleid jagati  16 399 550 tükki.

## Vaata ka
* Medal "30 aastat võidust"
* Medal "40 aastat võidust"
* Suure Isamaasõja võidu medal
* Isamaasõja orden
Peeter Madissoo

**Peeter Madissoo** (20. oktoober 1901 Vana-Otepää vald – 23. märts 1962 Göteborg) oli Eesti poliitik.

Ta oli Otepää linnavanem, Sindi linnasekretär, pärast Gustav Wulff-Õie pensionileminekut Otepää vallasekretär ja Otepää Ühispanga raamatupidaja. 

Rootsis oli ta Göteborgi Põllumeeste Kogu esimees.
Juubelimedal "40 aastat võidust Suures Isamaasõjas 1941–1945"

**Medal "40 aastat võidust"** (vene keeles *Юбилейная медаль «Сорок лет Победы в Великой Отечественной войне 1941—1945 гг.»*) oli Nõukogude Liidu medal, mida jagati Suure Isamaasõja 40. aastapäeval kõikidele elusolevatele sõjaveteranidele. Medaleid jagati 11 268 980 tükki.

## Vaata ka
*Suure Isamaasõja võidu medal
*Isamaasõja orden
*Medal "20 aastat võidust"
*Medal "30 aastat võidust"
1974. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused

**Maailmameistrivõistlused [[Kreeka-Rooma maadlus]]es** 1974. aastal toimusid Poolas Katowices.

## Medalid
Darmstadti ringkond

**Darmstadti ringkond** on ringkond Saksamaal Hesseni liidumaal.

## Välislingid

* http://www.rp-darmstadt.hessen.de/
Votkinski rajoon

**Votkinski rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb idas Permi kraiga.

Rajoon jaguneb 11 külaasunduseks (*сельское поселение*).

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 22,6% elanikest udmurdid, 71,9% venelased ja 2% tatarlased.

## Viited

## Välislingid

*http://votray.ru/
Glazovi rajoon

**Glazovi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb põhjas Kirovi oblastiga.

Rajoon jaguneb 11 külaasunduseks (*сельское поселение*), kus on kokku 123 asulat. Rajooni keskus on Glazovi linn, mis rajooni ei kuulu.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 79% elanikest udmurdid, 17,4% venelased ja 2% tatarlased.

## Viited

## Välislingid
*http://www.udmgossovet.ru/samoupravlenie/regions/glazovskiy/
Anton Kuldner

**Anton Kuldner** (29. jaanuar 1882 Viru-Nigula – 8. juuli 1961 Cardiff) oli eesti meremees, kaugesõidukapten.

Ta sooritas 1913. aastal kaugesõidukapteni eksami Peterburi merekooli juures.

Iseseisvusaja algul oli Anton Kuldner Eesti konsul Newcastle'is, seejärel Tallinna sadamakapten ja kapten Tallinna Laevaühisuse laevadel.

## Kirjandus
*J. Veldi. Kapten A. Kuldneri mälestuseks. Välis-Eesti, 5. august 1961, nr. 29, lk. 3.
Sarnasus

**Sarnasus** on välimuses või mingis muus suhtes rohkete ühetaoliseks tegevate ühisjoontega. 

***[[Sarnasus (bioloogia)|Sarnasus]]** on bioloogias organismide ehituse või käitumise ühesugusus. Eristatakse
****homoloogilist sarnasust** (homoloogia)
****analoogilist sarnasust** (analoogia)

***[[Sarnasus (matemaatika)|Sarnasus]]** on mõiste matemaatikas.

***[[Sarnasus (psühholoogia)|Sarnasus]]** psühholoogias viitab kahe mõttelise kujutusviisi omavahelisele lähedusele.

## Vaata ka
*hüdrauliline sarnasus
*perekondlik sarnasus
*sarnasusnäitaja
*sarnasusteooria (füüsikas)

## Viited
Sjumsi rajoon

**Sjumsi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes ja põhjas Kirovi oblastiga.

Läbi rajooni voolab Kilmezi jõgi.

Rajoon jaguneb 8 külaasunduseks (*сельское поселение*) ja neis on kokku 56 asulat.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 37% elanikest udmurdid, 55% venelased ja 3% tatarlased. 2020. aasta rahvaloenduse andmeil oli venelasi 69,8%, udmurte 25,9% ja tatarlasi 2,9%.

## Viited

## Välislingid

* http://sumsi-adm.ru/
Ülle Ulla

**Ülle Ulla** (õieti **Ülle-Valve-Oktavie Ulla**; 10. november 1934 – 9. aprill (käibel on ka kuupäev 10. aprill) 2016) oli eesti näitleja, baleriin, laulja, varieteeartist ja tantsupedagoog.

Ülle Ulla oli teatrilaval juba üheksa-aastaselt ja tegi teatridebüüdi 1943. aasta 7. novembril Draamateatri lavastuses "Pöialpoiss". 1953. aastal lõpetas ta Eesti riikliku koreograafiakooli ning asus tööle balletiartistina Estonia teatris.

Ülle Ulla andis 1450 etendust Estonias, 500 draamateatrites ja 600 Leningradi Music Hallis ning esines 3000 õhtul Viru varietees. 

1990. aastatel oli ta treener ja tantsuõpetaja Eesti Muusikaakadeemias, Draamateatris ja Estonias. 

Ulla sai esineda mitmel pool välismaal, sealhulgas Pariisis, Berliinis ja Varssavis, ning oli kolm kuud ansambli Laine koosseisus.

## Haridus
Ta õppis aastatel 1946–1953 Riiklikus Koreograafiakoolis ja sai keskerihariduse.

## Töö
Ulla töötas 1953. aastast Estonia teatris balletiartistina. Aastatel 1973–1980 töötas ta Viru Hotellis balletiartistina.

### Balletirolle
* "Esmeralda", Guduele
* "Bahtšissarai purskkaev", Zarema
* "Ebapeig", Beartice
* "Bolero", naine
* "Suur võlur – armastus", Candelas
* "Kivilill", mustlanna
* "Medeia", Medeia
* "Tiina"
* "Kullaketrajad"
* "Don Quijote"
* "Luikede järv"
* "Tänav"
 
### Rollid muudes muusikalavastustes
* Ooper "Raudne kodu", Sally
* "Kõrbelaul", Azuri
* "Savoy ball", Tangolita
* "Kabaree" Fräulein Schneider
* "Jumalik komöödia"

### Ringreisid välisriikides
Aastatel 1967–1969 töötas Leningradi Music Hallis:
* Pariis, Prantsusmaa (1969)
* Berliin, Ida-Saksamaa (1969)
* Varssavi, Poola (1969)
* Leningrad
* Moskva
* Rostov, Jaroslavli oblast
* Tšeljabinsk, Uuralite idanõlv
* Kislovodsk, Stavropoli krai
* Dnepropetrovsk, Ukraina
 
Oktetiga Laine: 
* Praha, Tšehhoslovakkia (1965)

## Ühiskondlik tegevus
Ta koostas Tallinna Teatri- ja Muusikamuuseumi arhiivi jaoks dokumentaalse käsikirja "Ma armastasin "Estoniat"" (2013).

## Tunnustus
* 1965 – Eesti NSV teeneline kunstnik 

## Isiklikku
Ülle Ulla oli kolm korda abielus. Tema esimene abikaasa oli tantsija Anatoli Hanson, teine abielu oli Ago-Endrik Kergega ja kolmas, ligi 20 aastat kestnud abielu Eri Klasiga.

### Juubelid ja nende tähistamine
Tema 70. sünnipäeva tähistati Estonia Talveaias.

## Teosed
* "Tallinna Balletikool "Lennud"" (2003)
* Autobiograafia "Terpsichore tiiva all" (2003) 
* "Ballett sajandivanuses "Estonias"" (2006)

## Viited
Bolama piirkond

**Bolama piirkond** on 1. järgu haldusüksus Guinea-Bissaus.

Piirkond koosneb valdavalt Bijagósi saartest. Piirkond jaguneb kolmeks sektoriks, keskus on Bolama samanimelisel saarel.
Formosa (Guinea-Bissau)

**Formosa** on saar Guinea-Bissaus Bolama piirkonnas, üks Bijagósi saartest.

Saare pindala on 140 km².

## Vaata ka
*Abu (Formosa)
Vitamiini tänav

**Vitamiini tänav** on tänav Tartus Veeriku linnaosas.

Vitamiini tänav algab ristmikult, kus saavad kokku Näituse, Ludvig Puusepa, Nikolai Lunini, Veeriku ja Ilmatsalu tänav. Teiste tänavatega sel ühist ristmikku ei ole. Vitamiini tänav kulgeb põhja ja lõpeb raudtee juures tupikuna. Tänav on 450 m pikk.

Tänava lõpus on bensiinijaam.

Tänav, nagu Nikolai Lunini tänavgi, oli varem osa Suur kaare tänavast.

## Viited
Nukleofiilne tsenter

**Nukleofiilne tsenter** on aatom, millel on vaba elektronipaar.

Nukleofiilsel tsentril on negatiivne laeng ja osalaeng aatomil.

Nukleofiilne tsenter on näiteks lämmastiku aatom.
Sitar

**Sitar** ( /ˈsɪtɑr/ or /sɪˈtɑr/; hindi सितार, gujarati સિતાર, bengali সেতার, urdu ستار, pärsia سی‌تار ; Hindustani hääldus: [ˈsɪ.t̪aːr]) on keeltega näppepill, mida kasutatakse hindustani klassikalises muusikas, kus see on levinud juba keskajast saadik. 

Pilli iseloomulik kõla tuleneb selle erilistest keeltest, pikast kaelast ja kõrvitsakujulisest kõlakambrist. Sitarit mängitakse kõikjal India poolsaarel, eriti Indias, Pakistanis ja Bangladeshis.

## Ajalugu
Oma raamatus "Bharatiya Sangeet Vadya" on Dr. Lalmani Misra kirjeldanud sitari arengut läbi selliste keelpillide nagu Tritantri veena ja *nibaddh* ning *anibaddh* tampurade. Mogulite valitsusajal mängiti õukonnas pärsia lautot ning on võimalik, et sitari kui iseseisva pilli areng, sai alguse sealt. Esimesed säilinud pillid pärinevad impeeriumi languse aegadest. 

Läänemaailmas sai sitar tuntuks tänu muusik Pandit Ravi Shankarile, kelle looming on hästi tuntud nii Euroopas kui ka Ameerikas. 1950. aastate lõpul ja 1960. aastate algul kasutas ansambel The Kinks oma singlil "See My Friends" sitarit. Ka The Beatles kasutas sitarit lugudes "Norwegian Wood (This Bird Has Flown)" ja "Within You Without You". Ansambli liige George Harrison õppis meistrite Shankari ja Shambhu Dasi juhendamisel seda pilli mängima. The Rolling Stones kasutas sitarit laulus "Paint It, Black".

Tänapäeval on maailma tuntuim sitarimängija Ustad Shujaat Khan, legendaarse sitarimängija Ustad Vilayat Khani poeg.
Leiria

**Leiria** on linn Portugalis, Leiria ringkonna halduskeskus.

Linn asub 135 km kaugusel pealinnast Lissabonist.

## Vaata ka
*UD Leiria

## Viited
Nikolai Lunini tänav

**Nikolai Lunini tänav** on tänav Tartus Maarjamõisa ja Veeriku linnaosas.

Lunini tänav algab Riia tänavalt ning kulgeb algul loodesse ja siis põhja. Ta on umbes 1,3 km pikk. Ta lõpeb Ludvig Puusepa, Näituse, Ilmatsalu ja Veeriku tänava ristmikul. Sealt edasi jätkub ta Vitamiini tänavana..

Lunini tänaval on algusest lõpu poole minnes ühine ristmik Säde tänavaga (vasakult), Ümera tänavaga (paremalt), Ehitaja tänavaga (vasakult), Nooruse tänavaga (vasakult), Ülase tänavaga (vasakult), Viljandi maanteega (vasakult) ja Tervishoiu tänavaga (paremalt).

Tänav oli varem osa Suur kaare tänavast nagu Vitamiini tänavgi. Tänav on nimetatud 11. novembril 1980 Tartu teadlase Nikolai Lunini auks, kellel on olulisi teeneid vitamiinide avastamisel.

Tänava ääres on Mathieseni park ning Tartu Ülikooli Kliinikumi hooned.

## Vaata ka
*Nikolai Lunini põik

## Viited
Ranne

**Ranne** on ülajäseme osa küünarvarre ja kämbla vahel.

Ranne on olemas kõigil selgroogsetel, kellel on jäsemed, see tähendab kahepaiksetel ja nendest arenenud loomarühmadel.

Inimese ranne ja seda liigutavad lihased on hästi arenenud. Selle tulemusena suudab inimene rannet pöörata nii sellisesse asendisse, et peopesa jääb ülespoole, kui sellisesse asendisse, et peopesa jääb allapoole.

Inimesed võivad randmel kanda käekella või ehteid (käevõru, käekett, randmepael jne).

## Vaata ka
*Randme luud
*Randmeliiges

## Viited
Eddie Redmayne

**Edward John David Redmayne** (sündinud 6. jaanuaril 1982 Londonis) on inglise näitleja ja modell. 

Redmayne on võitnud teatrinäitlejana mitmeid auhindu. John Logani näidendis "Punane" pälvis ta parima kõrvalosatäitja kategoorias Olivieri auhinna ja Broadway Tony auhinna. Ta võitis Richard II kehastamise eest Londoni Donmar Warehouse'i teatris Critics Circle Awardi. 

Laiemale publikule on Redmayne tuntud pigem filmi- ja telesarjanäitlejana. Näiteks oli tal kandev roll filmis "Minu nädal Marilyniga" ja BBC teleseriaalis "Taevasambad". 

2014. aastal pälvis ta Stephen Hawkingi rolli eest filmis "Kõiksuse teooria" ("The Theory of Everything") parima meespeaosatäitja Oscari. Sama rolli eest sai ta veel Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinna ja parima draamafilmi meespeaosatäitja Kuldgloobuse. 

2016. aastal mängis ta peaosa Newt Scamanderina fantaasiafilmis "Fantastilised elukad ja kust neid leida" ("Fantastic Beasts and Where to Find Them").

## Lapsepõlv

Redmayne on pere kolmest pojast keskmine, lisaks on tal temast vanemad poolõde ja -vend. Ta õppis Eton College'is ja seejärel Cambridge'i Ülikooli Trinity College'is kunstiajalugu (lõpetas 2003. aastal).

## Karjäär näitlejana
### Teatris
Esimest korda astus Redmayne kutselises teatris üles 2002. aastal, kui tegi kaasa Shakespeare’s Globe teatri lavastuses "Kaheteistkümnes öö". Edward Albee näidendi "Kits" (originaalis "The Goat, or Who is Sylvia?") lavastuses võitis ta 2004. aastal Evening Standardi teatriauhindade jagamisel väljapaistva uustulnuka preemia ning 2005. aastal kriitikute auhinna (Critics Circle Award) parima uustulnuka kategoorias. 2008. aasta sügisel tegi Redmayne kaasa Royal Court teatri laval etendunud Christopher Shinni lavastuses "Now or Never".

2009. aastal näitles Redmayne Londoni Donmar Warehouse'i teatri lavastuses "Red", mis tõi talle parima kõrvalosatäitja Olivieri auhinna. Samas lavastuses tegi ta kaasa ka New Yorgis Broadwayl, John Golden teatris 2010. aasta kevadel ja suvel. Seal pälvis tema osatäitmine parima kõrvalosa Tony auhinna. 

2011. aasta detsembrist kuni 2012. aasta veebruarini kehastas Redmayne kuningas Richard II Michael Grandage'i lavastuses "Kuningas Richard Teine". 

### Telesarjades
Redmayne on teinud kaasa mitmes BBC minisarjas. Kandev roll on tal olnud sarjades "D'Urberville'ide Tess" (originaalis "Tess of the D'Urbervilles") ja "Taevasambad" (originaalis "The Pillars of the Earth") ning kaheosalises seriaalis "Linnulaul" (originaalis "Birdsong") mängis ta peaosa.

### Filmides
Redmayne on kaasa teinud filmides "The Good Shepherd", "Powder Blue", "Savage Grace", "The Other Boleyn Girl" ja "Glorious 39".

Tähelepanu pälvis ta 2011. aastal linastunud filmis "Minu nädal Marilyniga" (originaalis "My Week with Marilyn"), kus ta kehastas keskset tegelast filmimees Colin Clarki, kellel oli põgus armusuhe Marilyn Monroega. 

2011. aasta novembris teatati, et Redmayne kehastab muusikalfilmis "Hüljatud" (originaalis "Les Misérables") Mariust.

## Modellikarjäär
2008. ja 2012. aastal osales Redmayne modellina Burberry kampaanias.

## Filme

## Viited

## Välislingid

*
Hobukastanilised

**Hobukastanilised** (*Hippocastanaceae*) on taimede sugukond, mis kuulub seltsi seebipuulaadsed.

Hiljem on hobukastaniliste sugukond mõnes süsteemis liidetud sugukonnale seebipuulised (*Sapindaceae*). 

## Perekonnad
**Aesculus* – hobukastan
Harilik hobukastan

**Harilik hobukastan** (*Aesculus hippocastanum*; ka **kastan**) on liik puid perekonnast hobukastan.

## Kirjeldus
Harilik hobukastan on kuni 25 m kõrgune puu. Puhkemata kevadised pungad on kleepuvad. Suured, sõrmjad, 5–7 lehekesega liitlehed on vastakud ja pikarootsulised. Lehekeste serv on ebaühtlaselt saagjas.

Õied koonduvad suurteks, kuni 30 cm pikkusteks püstisteks õisikuteks, mida nimetatakse türssideks. Valgete, punakate täppidega õite kroonlehtede servad on narmastunud. Õitseb mais–juunis. 

Viljaks on ogaline, kerajas kupar, mis avaneb kolmeks osaks. Kupras leidub 1–3 suurt, kastanimunaks kutsutavat seemet.

## Levila ja kasvukoht
Pärit Vahemere maade idaosast. Eestis kasvab harilik hobukastan introdutseeritud liigina, peamiselt parkides.

Hobukastan ei ole Eestis pärismaine, teda on kasvatatud alates 16. sajandist. 

## Välislingid

* 

* Harilik hobukastan: liigikirjeldus
* Harilik hobukastan: täiendav info
Hobukastan

**Hobukastan** (*Aesculus*) on taimeperekond sugukonnast seebipuulised.

Perekonda kuulub 13–19 liiki puid ja põõsaid. Perekonna levilaks on põhjapoolkera parasvööde. Kuus liiki levivad Põhja-Ameerikas ja 7–13 Euraasias. Tuntakse mitmeid liikidevahelisi hübriide. Hobukastanid on kas heitlehised või igihaljad.

## Liike

**Aesculus californica* – kalifornia hobukastan 
**Aesculus ×carnea Hayne* – punane hobukastan 
**Aesculus chinensis Bunge * – hiina hobukastan 
**Aesculus + dallimorei * – kentaur-hobukastan 
**Aesculus discolor* – kahevärviline hobukastan 
**Aesculus flava* – kollane hobukastan 
**Aesculus glabra* – sile hobukastan 
**Aesculus hippocastanum* – harilik hobukastan 
**Aesculus ×hybrida * – india hobukastan 
**Aesculus ×neglecta * – karoliina hobukastan 
**Aesculus parviflora* – väikeseõieline hobukastan 
**Aesculus pavia* – Paawi hobukastan 
**Aesculus turbinata * – jaapani hobukastan

## Pilte

Fail:Gebarsten bolster van een paardenkastanje (Aesculus) 20-09-2020 (d.j.b.) 01.jpg|Lõhenenud koorega kastanivili
Pilt:Aesculus flava.jpg|Kollase hobukastani õied
Pilt:Aesculus glabra 011.jpg|Sileda hobukastani viljad
Pilt:Red Buckeye Aesculus pavia Leaf Cluster 2800px.jpg|Paawi hobukastani lehed


## Vaata ka
*Harilik kastanipuu
Rajoonimine

**Rajoonimine** ehk **rajoneerimine** on rajoonideks jaotamine või rajoonide järgi ära määramine. Erialati võib see termin tähendada järgmist.

***[[Rajoonimine (geograafia)|Rajoonimine]]** on geograafias maa-ala liigendamine teatud kriteeriumi (nt pinnaehituse, kliima, mullastiku, taimkatte jms) alusel üksteisest erinevaiks üksusteks.
**Biogeograafiline rajoneerimine
***Zoogeograafiline rajoneerimine
***Taimegeograafiline rajoneerimine
**Klimaatiline rajoneerimine
**Maastikurajoonimine
**Metsanduslik rajoneerimine

***[[Rajoonimine (põllumajandus)|Rajoonimine]]** on põllumajanduses sordi või tõu ametlik eelistatuks tunnistamine mingi loodus- või halduspiirkonna jaoks.
*Majandusteaduses räägitakse majandusrajoonimisest

## Vaata ka
*Tüpologiseerimine

## Viited
Sifoon

Sõnal "**sifoon**" (vanakreeka keeles *siphōn* 'toru') on mitu tähendust.

***Sifoon** ehk sifoontoru on kõver toru vedeliku juhtimiseks kõrgemalt tasemelt madalamale.
***Sifoon** ehk sifoonpudel on joogi gaseerimise nõu.
***[[Sifoon (geograafia)|Sifoon]]** on geograafias maa-aluse voolukanali põlvjas käänd püsttasandis.
**Sifoonallikas
***Sifoon** ehk putkes on mõnede loomade (nt limuste) torujas elund

## Vaata ka
*Sifoonvalu

## Kirjandus
*Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  http://www.eki.ee/dict/ekss/