open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Musashino

**Musashino** on linn Jaapanis Tōkyō prefektuuris. Asub Tōkyōst vahetult läänes.

Linnaks (*shi*) sai 1947. aastal.

Musashino Kichijōji linnaosa Inokashira pargist saab alguse Kanda jõgi.

Linnas asub Kichijōji raudteejaam.

## Viited

## Välislingid

*Musashino koduleht
Saint-Hubert (Belgia)

**Saint-Hubert** () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Linn on saanud nime Püha Hubertuse järgi.

## Asulad
Valda kuuluvad Arville, Awenne, Hatrival, Mirwart, Saint-Hubert ja Vesqueville. Teised asustatud kohad on Fourneau Saint-Michel, Lorcy ja Poix-Saint-Hubert.


Saint-Hubert JPG00.jpg|
Saint-Hubert JPG02.jpg|
Fourneau St-Michel JPG0.jpg|
0 Abbaye St-Hubert 100410 (1k).JPG|
Saint-Hubert JPG02e.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse, inglise, saksa ja hollandi keeles)
* Site de Saint-Hubert d'Ardenne, Société régionale d'histoire et d'archéologie. (prantsuse keeles)
* Saint-Hubert sur le site de l'Union des Villes et Communes de Wallonie (prantsuse keeles)
* Saint-Hubert par la carte postale ancienne et par les livres. (prantsuse keeles)
* Office du tourisme du pays de Saint-Hubert (prantsuse, saksa, inglise ja hollandi keeles)
Matt (male)

**Matt** on males seisund, kui kuningas on tule all ja ei ole võimalik teha ühtegi võimalikku käiku ilma tule alla sattumata. Mati saanud mängija kaotab mängu.
Vahekari

**Vahekari** on väikesaar Kolga lahes, üks Malusi saartest asudes Väike- ja Suur-Malusi vahel.

Saar on madal, kruusane ja kujult piklik ning selle ulatus põhjatipust lõunatippu on umbes 600 meetrit. Pindala 1,38 ha ja ümbermõõt 1,2 km.

Saar on täielikult looduskaitse all kuuludes Kolga lahe maastikukaitseala koosseisu.

Koos teiste Malusi saarte, Rammu ja Allu saarega moodustab Vahekari Jõelähtme valla Rammu küla.


Vahekari - 02.jpg
Vahekari - 03.jpg
Vahekari - 06.jpg
Vahekari - 07.jpg


## Viited
Animal Drama

**Animal Drama** on 2007. aastal Tartus loodud *[[indie-pop]]*'i-ansambel.

Ansambli koosseisu kuuluvad: Fredy Schmidt (laul, akustiline kitarr, elektrikitarr), Argo Vals (akustiline kitarr, elektrikitarr), Liis Ring (elektrikitarr, taustalaul), Kristjan-Julius Laak (klahvpillid), Indrek Mällo (bass) ja Karl-Juhan Laanesaar (trummid).

Ansambel on osalenud sellistel festivalidel nagu "Eesti Pops", "Õllesummer" (pealaval), "Tallinn Music Week", "Tartu muusika nädal" ning 2012. aastal Lätis Salatsis festivalil "Positivus".

Animal Drama muusikat on kuuldud ka Tartu Uue Teatri ja Tartu muusikakooli ühislavastuses "Suur maalritöö" ja Vallo Kirsi lavastuses "Kokkutulek". Samuti on nende lugusid kasutatud noortesarjas "Ühikarotid" ja teatrisaates "Elamus".

## Ajalugu
Animal Drama esimene avalik esinemine toimus 2008. aasta märtsis konkursi "Noortebänd" Tartu eelvoorus. Tol ajal kuulus koosseisu ka telesaate "Eesti otsib superstaari" finaalsaadetesse jõudnud Taavi Peterson.

2009. aastal valiti Animal Drama esinema Tartu sügispäevade raames toimunud "Tudengibänd 2009" finaalkontserdile, kus ansambel pälvis Ö Stuudio eripreemia.

Konkursil "Noortebänd 2010" pääses Animal Drama võistluse finaali, kus nad said kaks žürii eriauhinda. Raadio 2 lemmikuna sai ansambel võimaluse salvestada Eesti Rahvusringhäälingu stuudios ühe loo, niisamuti võimaluse esineda "Õllesummeri" pealaval Calvin Harrise soojendajana.

2010. aasta Raadio 2 Aastahiti hääletuse tulemusel sai Animal Drama singel "Taevasinine" aasta demo auhinna ning esines ka edetabeli galasaates, mida kandis üle Eesti Televisioon. Samal aastal ilmus nende debüütalbum "Animal Drama", mida Lauri Leis iseloomustas Postimehes kui nõrkade lugudeta plaati, mille palade üle võiks uhkust tunda ka tähtsad välismaised artistid.

Pärast 2012. aasta "Tallinn Music Weeki" *showcase*-festivali nimetas Londoni ühe juhtiva muusikaajakirja Loud and Quiet reporter AP Childs Animal Dramat üheks peamiseks põhjuseks, miks seda festivali üldse külastada.

## Ansambli liikmed
* Fredy Schmidt – laul, akustiline kitarr, elektrikitarr
* Argo Vals – akustiline kitarr, elektrikitarr
* Liis Ring – elektrikitarr, taustalaul
* Kristjan-Julius Laak – klahvpillid
* Indrek Mällo – bass
* Karl-Juhan Laanesaar – trummid

Animal Dramas on mänginud ka:
* Kaarel Kuusk – klahvpillid
* Karl Petti – elektrikitarr
* Marvin Mitt – elektrikitarr
* Taavi Peterson – laul, elektrikitarr

## Diskograafia
### Albumid
* "Animal Drama" (2010)

### Singlid
* "Uneleja" (aprill 2010
* "Taevasinine" (2010)
* "Spordipäev" (november 2011)
* "Keep It Real" (august 2012)

## Viited

## Välislingid
* Animal Drama Facebookis
* Animal Drama MySpace'is
* Animal Drama Soundcloudis
* Animal Drama YouTube'is
Risttahukas

**Risttahukas** on hulktahukas, mille tahud on ristkülikud. Risttahuka võib samaväärselt defineerida kui rööptahuka, mille ühise tipuga servad omavahel ristuvad, või püstprisma, mille põhjad on ristkülikud.

Risttahukal on 6 tahku, 12 serva ja 8 tippu.

## Risttahuka ruumala

Risttahuka ruumala *V* avaldub selle küljepikkuste *a*, *b*, *c* korrutisena:

:V = abc.

## Erijuht
Kuup on risttahukas, mille kõigi servade pikkused on võrdsed. Kuup on ka ainus võimalik selline risttahukas, millel on taolised omadused.

## Viited
Kuustahukas

**Kuustahukas** ehk **heksaeeder** on kuue tahuga hulktahukas.

## Näiteid
*kuup on korrapärane kuustahukas
*risttahukas on kuustahukas, mille tahud on ristkülikud
*rööptahukas on kuustahukas, mille tahud on rööpkülikud
*nelinurkne prisma
*viisnurkne püramiid

## Viited
Daniel Petrov

**Daniel Božinov Petrov** (bulgaaria keeles *Даниел Божинов Петров*; sündinud 8. septembril 1971 Varnas) on Bulgaaria endine poksija.

Petrov võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Rogelio Marcelole (Kuuba).

Petrov võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Nšan Muntšjanile (Armeenia). Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Rogelio Marcelole (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Maikro Romerole (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Petrov võitis helveskaalus (kuni 48 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993) ja 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996). Ta sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile István Kovácsile (Ungari) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

## Viited

## Välislingid
*
Tehnika tänav (Tartu)

**Tehnika tänav** on tänav Tartus Ropka tööstusrajoonis. See läbib Ropka tööstusparki Emajõe ja Turu tänava vahel. Tänava pikkus on 680 meetrit.

2012. aasta augusti seisuga ei ole Tehnika tänaval veel ühtki hoonet, kuid esimest juba ehitatakse. Selleks saab 6000-ruutmeetrine lao- ja tootmishoone, mille rajab OÜ Bengel Invest tellimusel AS Tartu Ehitus.
Saint-Léger (Belgia)

**Saint-Léger** ehk **Saint-Léger-en-Gaume** on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
Châtillon, Meix-le-Tige, Saint-Léger (valitsus).


Ermitage de Wachet (chapelle).jpg|
Saint-Léger, Eglise.JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse, inglise ja hollandi keeles)
La Roche-en-Ardenne

**La Roche-en-Ardenne** on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Linn asub Maasi parempoolse lisajõe Ourthe'i kallastel.

## Asulad
Beausaint, Halleux, Hives, Ortho, Samrée ja Marcourt.


0 La Roche-en-Ardenne 050518 (8).JPG|Linna keskus keskaegse lossi varemete taustal
Bérismenil - Église Saint-Hubert.jpg|
La Roche-en-Ardenne 090529 (1).JPG|
La Roche-en-Ardenne SNCV 1.jpg|
Bérismenil - N-D de Lourdes et Ste-Gotte 2.JPG|
La Roche-en-Ardenne Château 21082011 05.jpg|


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse, inglise, saksa ja hollandi keeles)
Tuuleiil

**Tuuleiil** (ka **iil**, **pagi**, **pugi**, **tuulehoog**, **puhang**) on tuule kiiruse kiire ja suur tõus, mis on sageli seotud tugeva vihmahooga (inglise *rain shower*), äikese või tugeva lumesajuga.

## Viited

* puhang, ÕS2006
* puhang, EKSS
Peritsükliline reaktsioon

**Peritsükliline reaktsioon** on orgaaniline reaktsioon, mida iseloomustab keemiliste sidemete kooskõlastatud ümberpaigutus, nii et tekib tsükliline siirdeseisund. Seejuures ei teki intermediaati (lühiealist vahesaadust). Peritsüklilised on tavaliselt ümberasetusreaktsioonid, tsükkelliitumine jm.

Woodwardi-Hoffmanni reeglid võimaldavad ennustada peritsükliliste orgaaniliste reaktsioonide mehhanismi.
Põltsamaa Kultuurikeskus

**Põltsamaa Kultuurikeskus** on Põltsamaa linna kultuuriasutus, mis korraldab kultuuri- ja huvitegevust linna elanikele. 

Kultuurikeskus paikneb aadressil Kuperjanovi 1.

## Ajalugu
Põltsamaa Linna Kultuurimaja asutati 1. novembril 1945. Viljandi Maakonna Kultuuriosakonna juhataja käskkirjaga anti kultuurimaja käsutusse kontoriruumina tuba aadressil Kesk 3. Üritusi korraldati kooli, kino ja tuletõrje ruumides. Hiljem sai kultuurimaja enda käsutusse kaks ruumi aadressil Lossi 17.

1953. aastal kolis kultuurimaja endise Põltsamaa Põllumeeste Seltsi maja vundamendile ehitatud hoonesse, kus nüüd asub Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu. Tollal oli majas kaks väiksemat ruumi ja 200 istekohaga saal. Suuremate ringide proovid toimusid linna teistes saalides.

Praeguse kultuurikeskuse ehitust alustati 1957. aastalNSV Liidu üleliidulise agro-zoo-propagandahoone tüüpprojekti alusel. Ehitust rahastas Eesti NSV kultuuriministeerium ja ehitas Paide Mehhaniseeritud Ehituskolonn (Paide MEK). Saal ehitati 420 istekohaga. Sisekujunduses on kasutatud Tallinna Kunstikombinaadis eritellimusel valmistatud valgusteid ja tekstiili. Kultuurimaja avati pidulikult 11. aprillil 1961. Maja ametlikuks nimetus oli Põltsamaa Rajooni Kultuurimaja. Pärast Põltsamaa rajooni likvideerimist nimetati kultuurikeskus ümber Põltsamaa Linna Kultuurimajaks.

Eesti NSV Kultuuriministeeriumi tellimusel valmisid 1965. aasta suvel hoone fuajeesse Nikolai Kormašovi sgrafiitotehnikas seinapannood. Kujude prototüüpideks olid samas majas töötanud Senta Bergmann, Sirje Tuula ja teised põltsamaalased.

5. veebruaril 1992 andis Jõgeva Maavalitsuse kultuuriosakond Põltsamaa Linna Kultuurimaja üle Põltsamaa Linnavalitsusele. Sellega muutus kultuurimaja munitsipaalasutuseks. 1999. aastal nimetati kultuurimaja ümber Põltsamaa Kultuurikeskuseks.

2000. aastaks põhjaliku remondikuuri läbinud hoone on Põltsamaa linna ja piirkonna suurim kultuurikeskus. Keskuse suurima saali pindala on 271 m². Saalis on teisaldatavad istmed ja üle 300 koha. Lisaks on kultuurikeskuses baari-kohvikuruum, duširuumid, esinejate garderoobid lava taga, helikindel orkestriruum, külastajate garderoob, kooriruum, galerii, seminariruum, peeglite ja tugipuuga varustatud tantsuklass.

## Kultuurikeskuse direktorid
*Osvald Moks (direktor aastatel 1945–1952, 1954)
*Kalju Allik
*Karl Aug (1956, 1958–1959)
*Hilja-Alide Toome
*Richard Olde
*Feliks Leemet (1960–1963)
*Sirje Tuula (1963–1999)
*Aleksander Parman (1999–2001)
*Irja Targama (2001–2014)
*Janne Karu (2014–2022)
*Gerda Kordemets (2023–2024)
*Ehtel Valk (2025 - ...)

## Viited

## Välislingid
*Põltsamaa Kultuurikeskuse koduleht
Vaux-sur-Sûre

**Vaux-sur-Sûre** on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
Valla osadeks on Hompré, Juseret, Morhet, Nives, Sibret, Vaux-lez-Rosières, Vaux-sur-Sûre (valitsus).

Valla piirides paiknevad veel järgmised asulad: Assenois, Belleau, Bercheux, Chaumont, Chenogne, Clochimont, Cobreville, Grandru, Jodenville, La Barrière, Lavaselle, Lescheret, Losange, Mande-Sainte-Marie, Morhet-Station, Poisson-Moulin, Remichampagne, Remience, Remoiville, Rosières, Salvacourt, Sibret, Sûre, Villeroux.


Vaux - Poste.jpg|
Strange à Salvacourt.JPG|
Vaux - panorama.jpg|
Sauer - Vaux.jpg|
Vaux-sur-Sûre JPG01.jpg|St. Bernardi kirik


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Osvald Moks

**Osvald Moks** (2. november 1900 – 18. märts 1978) oli eesti laulja ja Põltsamaa Kultuurikeskuse direktor.

Osvald Moks õppis laulmist Riias ja Pariisis. Ta oli tenor.

Oli aastatel 1945–1952 ja 1954 Põltsamaa Kultuurikeskuse direktor ja 1953. aastal keskuse kunstiline juht. Aastatel 1962–1978 juhtis Osvald Moks Põltsamaa Pensionäride Ühendust.

## Viited
Kotka (perekonnanimi)

**Kotka** on eesti perekonnanimi.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kotka 67 inimesel: 33 mehel ja 34 naisel. Perekonnanimede levikult on Kotka meeste puhul 3482. kohal ja naiste puhul 3787. kohal.

## Nime kandjaid
*Edith Kotka-Nyman, tõlkija ja eesti keele õpetaja Rootsis
*Georg Kotka 
*Siret Kotka, poliitik
*Taavi Kotka, riigiametnik ja ettevõtja
*Vivian Kotka-Luksep, maksuametnik ja kohtu kaasistuja Rootsis

## Vaata ka
*Kotkas (perekonnanimi)

## Viited
Feliks Leemet

**Feliks Leemet** (21. november 1931 Põltsamaa vald – 22. november 2018) oli eesti kultuuritegelane.

Ta lõpetas Põltsamaa Tööstuskooli ja Põltsamaa Kaugõppe Keskkooli.

Töötas aastatel 1959–2002 Põltsamaa Rajooni Kultuurimaja/ Põltsamaa Linna Kultuurimaja/ Põltsamaa Kultuurikeskuse kunstilise juhi, direktori, instruktori ja tehnikuna. Ta osales 1963–1985 helitehnikuna kõikidel Jõgeva rajooni laulupidudel ja noorte suvepäevadel.

## Tunnustus
*2002 Põltsamaa linna teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*FELIKS LEEMET 21.11.1931 – 22.11.2018. Nekroloog. Vali Uudised nr 92, 28. november 2018. Lk 7
Karl Aug

**Karl Aug** (20. jaanuar (vkj)/ 2. veebruar 1914 – 8. mai 1982) oli kultuurijuht Põltsamaal.

Ta oli 1955. aastal Kaavere rahvamaja juhataja. Aastatel 1956 ja 1958–1959 juhtis ta Põltsamaa Rajooni Kultuurimaja.

## Viited

## Välislingid
*Haud Põltsamaa uuel kalmistul
Erezée

**Érezée** on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Érezée piirneb läänes Ourthe'i lisajõe Aisne'iga. 

## Asulad
Valla piirides asuvad teiste hulgas veel järgmised asulad: Amonines, Biron, Blier, Clerheid, Erpigny, Eveux, Fanzel, Fisenne, Hazeilles, Mormont, Sadzot ja Soy.


Fisenne (Erezée) JPG00.jpg|
Amonines E1aJPG.jpg|
Fisenne-Chapelle Saint-Remy (1).JPG|
Cairn-clerheid-belgium.jpg|
Erezée JPG01.jpg|St. Laurentiuse kirik


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Le Royal Syndicat d'Initiative d'Érezée (prantsuse keeles)
Léglise

**Léglise** on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
Léglise koosneb kuuest osast ja kokku 28 külast:
*Assenois – Habaru, Bernimont, Chevaudos, Lavaux, Naleumont, Nivelet ja Les Fossés;
*Léglise – Burnaimont, Narcimont, Gennevaux ja Wittimont;
*Mellier – Thibessart ja Rancimont;
*Ébly – Chêne, Vaux-lez-Chêne, Maisoncelle ja Bombois;
*Witry – Traimont, Volaiville ja Winville;
*Louftémont – Behême ja Vlessart.


Sauer bei Vaux-les-Rozières.JPG
Ébly 050611 (1).JPG
Ébly 050611 (2).jpg
Léglise JPG01.jpg|Küla ja kirik


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Fauvillers

**Fauvillers** () on asula ja vald Belgias Luxembourgi provintsis Valloonia piirkonnas.

## Asulad
Fauvillers koosneb kolmest osast ja mitmest asulast:
*Fauvillers (valitsus) – Bodange, Hotte, Menufontaine, Wisembach;
*Hollange – Burnon, Honville, Malmaison, Sainlez, Strainchamps;
*Tintange – Romeldange, Warnach.


Fauvillers 050717 (1).JPG|
Fauvillers JPG00.jpg|Kirik (1877)


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Scotty Doesn't Know

**"Scotty Doesn't Know"** on laul, mis kirjutati spetsiaalselt filmi "Euroretk" jaoks. 
Laulu kirjutas ja seda esitab USA pop-punkbänd Lustra. Laul avaldati ka ansambli 2006. aasta albumil "Left for Dead", mis sai iTunesis populaarseks. Laul jõudis ka USA edetabelisse Billboard Pop 100, kus selle kõrgeim koht oli 53.

Laulu sõnad räägivad, kuidas Scotti tüdruksõber magas kellegi teisega. 

Filmis kujunes laulust midagi fenomenaalset. Näiteks paar nädalat hiljem oli laulust tehtud remiks ja seda mängiti populaarses Bratislava ööklubis. Ja filmi lõpus oli Cooperil võimalik see isegi oma mobiilihelinaks panna. Filmis ütlesid mitmed tegelased, sealhulgas Scotti enda pere, et sellel on kaasahaarav toon.

## Vaata ka
* "Euroretk"
Amdahli seadus

**Amdahli seadus** on informaatikas arvutiteadlase Gene Amdahli esitatud eeskiri, mis ennustab ligikaudselt, kui palju arvutiprogramm kiireneb juhul, kui osa programmist optimeeritakse.

Näiteks kui programmist 80% täidetakse järjestikuselt ja 20% on täidetav paralleelselt, siis 1 protsessori asemel 4 kasutamisel on programmi kiirenemine:
:\frac{1}{(1 - P) + \frac{P}{N}}=\frac{1}{0,8+\frac{0,2}{4}}\approx1,176,
kus P on paralleelne osa ja N on protsessorite arv. Iga järgmise protsessori lisamisel on kiirenemine järjest aeglasem ning läheneb kindla ülempiirini:
:\frac{1}{0,8+\frac{0,2}{\infty}}=1,25

Programmi järjestikune osa hõlmab muu hulgas lõimede ülesseadmist ja lõpetamist, ressursside lukustamist, et mitu lõime ei saaks neile korraga ligi, ja sünkroonimist, mille käigus mitme protsessori tehtud töö tuuakse kokku ning arvutatakse lõplik tulemus.

## Vaata ka
*Gustafsoni seadus
*Moore'i seadus

## Viited
Juhuslik avastus

**Juhuslik avastus** ehk **juhuavastus** ehk **serendiipsus** (inglise *serendipity*) on mõiste, mida kasutatakse, kirjeldamaks näiliselt juhuslikult tehtud avastusi.

Louis Pasteur on öelnud, et "Juhus soosib ettevalmistunud meeli" ning nõnda peetakse ka juhusliku avastuse juures oluliseks, et inimene suudaks tehtud avastust märgata ja selle põhjal tulemuseni viivaid järeldusi teha. Viimast peetakse tõenäolisemaks teaduses ja nõnda on püütud uurida ka juhuslike avastuste rolli teadussaavutuste tegemisel.

Eestis on juhuslikust avastusest rääkinud näiteks Teaduskeskuse Heureka juht Hannu Salmi, kasutades inglise keele mõiste vastena sõna 'serendipisyys'.

## Viited

## Välislingid
* Serendipity Tehnokratt
* Accidental Discoveries (*inglise keeles*)
* The Serendipity Equations (*inglise keeles*)
Bastogne

**Bastogne** () on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Linn asub Ardennides, 510–515 meetri kõrgusel merepinnast, 12 kilomeetri kaugusel Luksemburgi piirist. Detsembrist 1944 kuni jaanuarini 1945 oli linn Saksamaa vägede piiramisrõngas (vaata Ardennide vastupealetung).

## Asulad
Bastogne'i vald jaguneb viieks osaks:
* Bastogne – Bizory, Chifontaine, Hemroulle, Isle-la-Hesse, Isle-le-Pré, Savy, Senonchamps;
* Longvilly – Al-Hez, Arloncourt, Bourcy, Horritine, Michamps, Moinet, Oubourcy;
* Noville – Cobru, Fagnoux, Foy, Hardigny, Luzery, Rachamps, Recogne, Vaux, Wicourt;
* Villers-la-Bonne-Eau – Livarchamps, Losange, Lutrebois, Lutremange, Remoifosse;
* Wardin – Benonchamps, Bras, Harzy, Mageret, Marenwez, Marvie, Mont, Neffe.


Bastogne JPG02.jpg|Kindral McAuliffe'i väljak
Bastogne JPG01.jpg|Mardassoni memoriaal
Bastogne JPG03.jpg|Vaade linnale
Bastogne JPG00.jpg|Peetri kirik (XI–XVI sajand).
Bastenaken-Voie de la Liberté 1944.jpg|Vabaduse rada
Bastogne 0012.JPG|Kindral McAuliffe
Sherman a Bastogne 4.JPG|Tank M4 Sherman
Villers-la-Bonne-Eau.jpg|Villers-la-Bonne-Eau


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Vaimudest viidud

**"Vaimudest viidud"** (jaapani keeles 千と千尋の神隠し *Sen to Chihiro no Kamikakushi*; inglise keeles "The Spiriting Away of Sen and Chihiro", ka "Spirited Away") on 2001. aastal linastunud Jaapani animafilm (anime), mille lavastas Hayao Miyazaki.

2002. aastal võitis linateos Berliini filmifestivalil Kuldkaru ja järgmisel aastal ka Oscari parima joonisfilmi kategoorias.

## Sisututvustus
Kümneaastane Chihiro Ogino ja tema vanemad kolivad uude elukohta. Teel ära eksides satub pere salapärasesse kümblusasutusse, kus puhkavad igasugused vaimud. Chihiro vanemad muudetakse sigadeks. Nõiduse mõju alt vabanemiseks tuleb Chihirol, kes saab uue nime Sen, vastutasuks orjata nõid Yubabat saunamajas.  

## Tegelased
* Chihiro Ogino / Sen – kümneaastane tüdruk
* Yubaba – ebainimlikult suure pea ja ninaga saunaperenaisest nõid, kes kasvatab ülekaalulist poega Bohit
* Haku/Kohaku jõe vaim – noore poisi ja valge draakoni kujuline olend, kes saab sõbraks Seniga ja aitab tal vaimude maailmas hakkama saada  
* Lin – tööline saunas, kelle alluvuses Sen töötab, muundub nirgi välimusega vaimuks Sableks  
* Kamajii – sauna katlaruumis töötav mitmekäeline ämblikku meenutav vanamees, keda abistavad väikesed tahmavaimud *susuwatari*'d, kes kannavad söetükke ahju
* Yumiko Ogino – Chihiro ema
* Akihiko Ogino – Chihiro isa
* Aniyaku – nõid Yubaba parem käsi saunas
* Kaonashi – maski kandev reostatud jõe vaim, kes end sauna pesema tuleb
* Zeniba – kaugel mere taga elav hea ravitseja ja Yubaba kaksikõde

## Arvustused
* Mari Laaniste. Vaimudest viidud. Sirp, 20 september 2002. Lk. 17
* Priit Tender. Jaapani plika imeline seiklus. Eesti Päevaleht, 13. märts 2003, lk. 16
* Peeter Riba. Kuidas vaimudega hästi läbi saada. Eesti Ekspress : TV Ekspress nr. 13, 27. märts 2003, lk. 2-3
* Sven Vabar. Maailma elluärkamine. Teater. Muusika. Kino nr. 5, mai 2005, lk. 94-100
* Mari Laaniste. Spaakuur õpitud abituse vastu. Eesti Ekspress : TV Ekspress, 24. mai 2007, lk. 9
* Spirited Away (2001). Blogi Minu filmijutud, 24. juuli 2011

## Välislingid
* Ametlik koduleht
* Vaimudest viidud andmebaasis Box Office Mojo (inglise keeles)
* Vaimudest viidud andmebaasis AllRovi (inglise keeles)
* Vaimudest viidud andmebaasis Anime News Network's Encyclopedia (inglise keeles)
Bertogne

**Bertogne** on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
Vald jaguneb kolmeks osaks:
* Bertogne – Bertogne (valitsus), Bethomont, Compogne;
* Flamierge – Flamierge, Frenet, Gives, Givroulle, Givry, Roumont-sur-Ourthe, Salle, Troismont, Tronle, Wigny;
* Longchamps – Longchamps, Champs, Fays, Flamisoul, Mande-Saint-Étienne, Monaville, Rolley, Rouette, Withimont.


Givroulle E1JPG.JPG|
Compogne E1aJPG.JPG|
Flamisoul Kirche2.jpg|
0 Roumont-sur-Ourthe - Château Casaquy.JPG|
Longchamps (Bertogne) - église St-Lambert (1).JPG|
Bertogne V1aJPG.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Nipernaadi (film)

"**Nipernaadi**" on 1983. aastal stuudios Tallinnfilm režissöör Kaljo Kiisa käe all August Gailiti romaani "Toomas Nipernaadi" põhjal valminud *[[road movie]]*, mis kuulub Eesti filmiklassikasse.

Filmi stsenarist oli Juhan Viiding, operaator Jüri Sillart, heliloojad Raimo Kangro ja Andres Valkonen. "Nipernaadist" sai tuntuks üks eesti filmimuusika tuntumaist paladest, Anne Maasiku "Rändaja õhtulaul" Ernst Enno sõnadele, kuigi algselt pärineb see juba Jaan Toominga 1976. aasta teatrilavastusest "Veli Joonatan".

Filmi pikkus on 1 tund ja 30 minutit. See restaureeriti digitaalselt 2007. aastal projekti Eesti Film 100 raames.

Portaalis Rotten Tomatoes oli "Nipernaadi" hinne 2012. aasta 29. augustil 100%.

## Huvitavaid seiku

Esialgu oli nimiosaliseks plaanitud Kaljo Kiisk, siis Juhan Viiding. Prooviti ka Aarne Üksküla ja Lembit Ulfsakit, samuti Arvo Kukumäge ja Mark Soosaart, aga operaator tegi ettepaneku kutsuda proovile Tõnu Kark.

Saksaaegne nikeldatud ratas, millega Nipernaadi filmis sõitis, jättis rattakummi mustrina teeliivale haakriste, mida hoolega ära pühiti.

Millat kehastanud Viire Valdma ei soovinud koos Tõnu Karguga mängida, sest Viire oli solvunud tema peale. Selles stseenis, kus Milla tuleb paljalt veest välja, aeti Tõnu Kark platsilt minema ja seal on hoopis Kaljo Kiisk.

Filmi operaatoril oli kavas filmi lõpuosas tuua Häädemeeste rannale kõndima elus kaamel. Riia loomaaiaga oli vastav kokkulepe juba olemas, kuid ei leitud sobivat transporti. 

## Osatäitjad

*Toomas Nipernaadi – Tõnu Kark
*Milla – Viire Valdma
*Peetrus – Paul Poom
*Paulus – Egon Nuter
*Joonatan – Margus Oopkaup
*Ello – Katrin Kohv
*Tralla – Aire Koop
*Kati – Vilma Luik
*Jaak Lõoke – Ilmar Tammur
*Jaan Lõoke – Ain Lutsepp
*Sulane – Oskar Liigand
*Maret – Rita Raave
*Inriid – Kaie Mihkelson
*Jaanus Roog – Jaan Rekkor
*Siimon Vaa – Jüri Järvet

## Viited

## Välislingid
* "Nipernaadi", portaal "Eesti film 100"
* Kristiina Davidjants ""Nipernaadi" kannab lõputut igatsuse vaimu" Eesti Päevaleht, 20. juuli 2012
* Ilmar Palli "Viire Valdmast sai taas "Nipernaadi" Milla" Maaleht, 24. august 2012
Hande Yener

Hande Yener, sünninimega **Makbule Hande Özyener** (sündinud 12. jaanuaril 1973 İstanbulis) on türgi poplaulja, laulukirjutaja ja muusikaprodutsent.

## Diskograafia
**Senden İbaret* (2000)
**Extra* (2001)
**Sen Yoluna... Ben Yoluma...* (2002)
**Aşk Kadın Ruhundan Anlamıyor* (2004)
**Apayrı* (2006)
**Hande Maxi* (2006)
**Nasıl Delirdim?* (2007)
**Hipnoz* (2008)
**Hayrola?* (2009)
**Hande'ye Neler Oluyor?* (2010)
**Hande'yle Yaz Bitmez* (2010)
**Teşekkürler* (2011)
**Rüya* (2012)
TTK

**TTK** on mitme asutuse lühend:

*Tallinna Tehnikakõrgkool
*Tallinna Tervishoiu Kõrgkool
*Tallinna Teeninduskool
*Tartu Tarbijate Kooperatiiv

TTK on ka valgu **[[Mps1]]** sünonüüm.

## Vaata ka
*Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool (Vana-Vigala TTK)
Tintigny

**Tintigny** on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
Valla piirides asuvad järgmised asulad: Tintigny, Rossignol, Bellefontaine, Saint-Vincent, Breuvanne, Lahage, Ansart, Poncelle ja Han.


Eglise Saint-Vincent.jpg|
B-Tintigny2.JPG|
Bellefontaine (Gaume) JPG02.jpg|
B-Tintigny1.JPG|
Tintigny JPG02.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Aerofotod
Gouvy

**Gouvy** on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
1977. aastal asutatud Gouvy vald koosneb viiest osast ja need omakorda mitmest külast:
* Beho – Deiffelt, Ourthe, Wathermal;
* Bovigny (valitsus) – Cierreux, Courtil, Halconreux, Honvelez, Rogery;
* Cherain – Brisy, Renglez, Rettigny, Sterpigny, Vaux;
* Limerlé – Cherapont, Gouvy, Steinbach;
* Montleban – Baclain, Hallonru, Langlire, Lomré.


Kapell Saint-Lambert Deiffelt.jpg|
Cherain (Gouvy) 050710 (2).JPG|
Cherain - Église Saint-Vincent (2).JPG|
Steinbach Château Laide Fagne.jpg|
KierchBeho.JPG|
Gouvy kerk.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Étalle'i vald

**Étalle** on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Valla territooriumit läbib Semois' jõgi.

## Asulad
Vald koosneb järgmistest osavaldadest ja küladest:
* Buzenol;
* Chantemelle;
* Étalle'i osavald – Étalle (halduskeskus), Lenclos ja Sivry;
* Sainte-Marie-sur-Semois' osavald – Croix-Rouge, Fratin, Huombois ja Sainte-Marie-sur-Semois;
* Vance'i osavald – Vance ja Villers-Tortru;
* Villers-sur-Semois' osavald – Mortinsart ja Villers-sur-Semois.


B-Etalle3.JPG|
Reste des alten Schmiedewerkes bei Montauban-sous-Bouzenol.jpg|
B-Etalle2.JPG|
B-Etalle-Vance.JPG|
B-Etalle4.JPG


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Aerofotod
Edgar Kask

**Edgar Kask** (5. august 1930 Näo küla – 24. mai 2008) oli eesti looduskaitsja.

Ta on kirjutanud rea raamatuid koos oma fotodega soode loodusest.
Tema kauaseks lemmikpeatuspaigaks oli Varessaare vana talu Muraka raba servas.

## Teoseid
### Raamatud
*Kask, Edgar 1971. *Kõrvemaa metsades*. (Põhja-Eesti looduspilte; album.) Tallinn: Eesti Raamat.
*Kask, Edgar; Pere, Paul 1976. *Eesti metsades*. (Fotoalbum. Tekst: Madis Aruja.) Tallinn: Eesti Raamat. 
*Kask, Edgar 1977. *Tee vaikusesse: Muraka soostik*. Tallinn: Eesti Raamat. 
*Kask, Edgar 1978. *Värviliste liblikate lend*. (Fotoalbum.) Tallinn: Eesti Raamat.
*Kask, Edgar 1983. *Pilte looduskaitsealadelt*. (Fotoalbum. Tekst: Madis Aruja.) Tallinn: Eesti Raamat.
*Kask, Edgar 2002. *See müstiline armastus. Jutud ja loodusfotod*. Tallinn: Avita.

### Artikleid
Temalt on Eesti Looduses ilmunud üle 60 artikli.
*Kask, Edgar 1997. Looduse pildistamist ei peeta tööks. *Eesti Loodus* 11/12.

## Kirjandus
*Marvet, Ann 2008. Edgar Kask. *Eesti Loodus* 7.
Kooskõlareaktsioon

**Kooskõlareaktsioon** (*concerted reaction*) tähendab sellist keemilist reaktsiooni, milles kõik keemiliste sidemete katkemised ja uute keemiliste sidemete moodustumised toimuvad ühes reaktsiooni staadiumis. See tähendab sidemete ümberkujunemine toimub kooskõlastatult siirdeseisundi kaudu ja ei esine lühiealise vaheühendi (intermediaadi) teket. 

Kooskõlareaktsioon võib olla molekulisisene sidemete ümberkujunemine (nt peritsükliline reaktsioon) või kahe molekuli vaheline reaktsioon (nt S<sub>N</sub>2 reaktsioon, Dielsi-Alderi reaktsioon). Kahe molekuli osalus eeldab molekulide sobivat vastastikust asetust teineteise suhtes ja nende reaktsioonide kiirus oleneb enamasti steerilistest faktoritest ja solvendi polaarsusest. 
## Vaata ka
*Keemiline reaktsioon
Andmeedastus

**Andmeedastus** (ka **andmeülekanne**, **ülekandetehnika**) on telekommunikatsioonis andmete teisaldamine analoog- või digitaalsignaaalide kujul elekterside vahenditega ühest punktist teise.

Andmesignaalide edastamise vahenditeks võivad olla raadiolained, traat- ja valguskaablid.

## Vaata ka
* Andmeedastuskiirus
* Modulatsioon (ülekandetehnika)

## Viited
Triinu Rajasalu

**Triinu Rajasalu** (sündinud 12. augustil 1974 Tallinnas) on Eesti diplomaat, Eesti peakonsul Austraalias Sydneys.

1992. aastal lõpetas Rajasalu Pirita keskkooli, 1992–1996 õppis ta Tartu Ülikoolis.

2000–2003 ja 2005-2006 oli ta Eesti Reformierakonna avalike suhete juht, selle vahepeal 2003–2004 välisministri nõunik ja 2004–2005 Pirita linnaosa vanem Tallinnas.

2006–2008 töötas ta välisministeeriumi avaliku diplomaatia osakonna meediabüroo direktori ja 2008–2011 välisministeeriumi avaliku diplomaatia osakonna peadirektorina. 2011. aasta augustis sai temast Eesti peakonsul Austraalias. Eesti Vabariigi peakonsulaadi Sydneys avas välisminister Urmas Paet ametlikult 21. novembril 2011.

## Isiklikku
Triinu Rajasalu ema on keraamik Ülle Rajasalu, mitte poliitik Ülle Rajasalu, kes oli Pirita linnaosa vanem Tallinnas enne Triinu Rajasalu.

## Viited

## Välislingid
* Eesti peakonsulaat Austraalias
* Aale Kask-Ong "Saage tuttavaks: Eesti peakonsul Austraalias - Triinu Rajasalu!" Meie Kodu, 6. detsember 2011
* Airi Ilisson "Austraaliasse sõida ainult koos reisikindlustusega" Maaleht, 6. juuli 2012
* Airi Ilisson "Triinu Rajasalu: "Puutun oma töös kokku põnevate lugude ja saatustega"" Meie Kodu, 23. juuli 2012
* "Sydneys alustas tööd Eesti peakonsul" Õhtuleht, 16. august 2011
Haak

**Haak** on väike konks suluse, kinnise või muu sellise osana või koos aasaga. Haak võib olla sulgemisvahend näiteks uksel, aknal või väraval. Haak võib olla kinnitusvahend ka rõivastel.

## Vaata ka
* Karabiinhaak
* Haaknõel
* Agraff
* Raamatuhaak
* Haakrist
Bertrix

**Bertrix** on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
Biourge, Orgeo, Rossart, Nevraumont, Auby-sur-Semois, Cugnon, Mortehan, La Géripont, Assenois, Blanchoreille, Glaumont, Jehonville, Sart, Acremont, La Girgaine.


L'eglise de Rossart ( Bertrix) P7200060.JPG|
Vue de Bertrix de la clairière P6140039.JPG|
L'église d'Assenois (Bertrix)P7200062.JPG|
Vue de la vallée a Auby P7200082.JPG|
L'eglise de Jehonville (Bertrix) P7200068.JPG|
L'église de Biourges ( Bertrix) P7200056.JPG|
Bertrix JPG02.jpg|
Bertrix JPG01.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Aerofotod
Haak (täpsustus)

**Haak**
***[[Haak]]** on väike konks
***[[Haak (löök)|Haak]]** on löök poksis
***[[Haak (kabe)|Haak]]** kabes
***[[Haak (diakriitik)|Haak]]** on diakriitik
***Haak** tähendab lahte
**Saartevahe haak
**Suur haak
**Väike haak
***[[Haak (ansambel)|Haak]]** oli ansambel
***[[Haak (perekonnanimi)|Haak]]** on perekonnanimi
**Arvi Haak
Daverdisse

**Daverdisse** on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
Valloonia piirkonna kõige väiksema elanike arvuga valla piirides asuvad järgmised asulad:  Daverdisse, Gembes, Haut-Fays (valitsus) ja Porcheresse.


Porcheresse Daverdisse 050717 (1).JPG|
Gembes 050717 (3).JPG|
Chateaupor.JPG|
Porcheresse Daverdisse 050717 (2).JPG|
Daverdisse JPG00.jpg|
Daverdisse JPG01.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (hollandi, inglise, prantsuse ja saksa keeles)
* Centre Touristique des Villages de la Commune de Daverdisse (prantsuse keeles)
Florenville

**Florenville** on vald ja asula Valloonia piirkonnas Belgias Luxembourgi provintsis. 1997. aastal sai Florenville linnaõigused.

## Asulad
Semois' jõe kallastel asuv ja Prantsusmaaga piirnev vald jaguneb järgmisteks osadeks: Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Lacuisine, Muno, Sainte-Cécile ja Villers-devant-Orval. Valla piirides paiknevad veel järgmised asulad: Azy, Laiche, Martué, Le Ménil, Watrinsart, Lambermont ja Orval.


Chassepierre - Vi00 JPG.jpg|
Chassepierre - Vi04 JPG.jpg|
Chassepierre - Eglise Saint-Martin 1.jpg|
00 Sainte-Cécile 050619 (15).jpg|
Florenville 050422 (4).JPG|
Florenville JPG000.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Rahvuskongress

**Rahvuskongress** oli 8. detsembril 1935 vapside mässukatse puhul moodustatav institutsioon.

Vastavalt "Põhiseadusliku ja õigusliku korra maksmapaneku seadusele" oli kongress "ellu kutsutud" (teadmata kelle poolt) "põhiseadusliku ja õigusliku korra jaluleseadmiseks ning rahva õiguste ja vabaduste uuesti maksmapanekuks Eesti vabariigis". Kongressi koosseisu kuulusid Andres Larka, Artur Sirk, Johannes Holland, August Klassmann, Eduard Kubbo, Paul Laamann, Oskar Luiga,  Osvald Mitt, Leonhard Pallon, Karl Podrätsik, Viktor Puskar, Aleksander Seiman, Jaan Teemant, Jaan Tõnisson, Jüri Uluots ja Hans Paris. Jaan Teemant, Jaan Tõnisson ja Jüri Uluots olid kongressi koosseisu arvatud nende endi teadmata. Ametis olevast V Riigikogust on "seaduses" vaikimisi mööda mindud.

Kongress pidi enda kätte võtma "kõrgema riigivõimu otsese teostamise Eesti vabariigis" (kuigi kehtiva põhiseaduse järgi oli kõrgema riigivõimu teostajaks rahvas), ametist tagandama ja vangistama Vabariigi Valitsuse (tähelepanuväärsel viisil ei kuulunud "seaduse" järgi ametist tagandamisele ja arreteerimisele Kaitsevägede Ülemjuhataja Johan Laidoner) ning kinnitama ametisse uue valitsuse, mille koosseisu pidid kuuluma:

* pea-, sise- ja teedeminister Artur Sirk
* kaitseminister Viktor Puskar
* välisminister Kaarel Pusta
** välisministri asetäitja Jüri Sammul
* majandusminister Juhan Vaabel
** majandusministri asetäitja Hjalmar Mäe
* põllutööminister Heinrich Saar
* haridusminister Hjalmar Mäe
* kohtuminister Aleksander Buldas

Kaarel Pusta oli valitsuse koosseisu arvatud tema enda teadmata.

Tegelikult ei saanud kongress tegevusse astuda, sest päev varem enamik tema liikmeid arreteeriti.

## Vaata ka
* Edgar Aavik
* Päästeorganisatsioon

## Viited
Vielsalm

**Vielsalm** on vald ja asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.

## Asulad
Vald jaguneb järgmisteks osadeks: Bihain, Grand-Halleux, Petit-Thier, Vielsalm (valitsus).


Ville-du-Bois 050710.JPG|
Salmchâteau-Château des Comtes de Salm (2).JPG|
Grand-Halleux.jpg|
American 7th armored division memorial at Vielsalm 12.jpg|
Vielsalm JPG01.jpg


## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
Lõim

**Lõim** on tekstiilinduses piki kangast kulgevad lõngad ehk **lõimelõngad**). Lõim veetakse telgedele vajalikus pikkuses, tiheduses ja laiuses ning lõimelõngade vahele kootakse ükshaaval koelõngad.

## Vaata ka
*Kude (tekstiilindus)
*Sidus
Namur

**Namur** () on linn Belgias Valloonia piirkonnas, samanimelise provintsi keskus ja alates 1986. aastast ka Valloonia piirkonna keskus.

Namuri juures suubub Maasi selle vasakpoolne lisajõgi Sambre. 

## Asustus

Brüsselist 61 km kaugusel asuva Namuri linna halduspiiridesse kuuluvad järgmised asulad: Beez, Belgrade, Saint-Servais, Saint-Marc, Bouge, Champion, Daussoulx, Flawinne, Malonne, Suarlée, Temploux, Vedrin, Boninne, Cognelée, Gelbressée, Marche-les-Dames, Dave, Jambes, Naninne, Wépion, Wierde, Erpent, Lives-sur-Meuse ja Loyers.


Carte Namur (Namur).svg|Namuri asend samanimelises vallas
Namur Ca1JPG.jpg|
01-Namur-300605 (1).jpg|
Namur JPG7.jpg


## Viited

## Välislingid

* Linna koduleht (prantsuse, inglise, hollandi ja saksa keeles)
Estiko

AS **Estiko** (ka **ESTIKO**) on Eesti ettevõte, mis tegeleb kinnisvaraarenduse ja pakkematerjalide tootmisega. Ettevõte kanti äriregistrisse 4. oktoobril 1995 (reg nr 10000356), selle eelkäija oli Tartu Kammivabrik.

## Tegevus
Estiko arendab mitut Tartu kaubanduskeskust. Sellele kuuluvad näiteks Emajõe Ärikeskus ehk Plasku (mille haldamiseks lõid Estiko ja Tartu linnale kuulunud AS Tarbus 1996. aasta oktoobris aktsiaselts Emajõe Ärikeskus) ning Tasku keskus.

Estiko tütarettevõte Estiko-Plastar toodab erinevaid pakendeid, pakkematerjale, kilesid ning kilekotte toiduainetööstusele ja muudele sektoritele, olles Baltimaade juhtiv kilepakendite tootja.

Sundlikvideerimiseni 2004. aastal kuulus kontserni ka AS ESTIKO-KOMMERTS, mis haldas mitut Tartu kauplust. 

Kontsernis oli 1996. aastal kokku 13 ettevõtet:
* aktsiaselts ESTIKO, kantud äriregistrisse koodi 10000356 all;
* AS Estiko-Kommerts, kantud äriregistrisse koodi 10001673 all;
* AS ESTIKO-PLASTAR, kantud äriregistrisse koodi 10001689 all;
* AS Estiko-Survis, kantud äriregistrisse koodi 10001696 all;
* AS Estiko-Wellpakk, kantud äriregistrisse koodi 10001794 all;
* AS Estiko-Soojus, kantud ettevõtteregistrisse nr 24025097 all;
* AS Remark, kantud ettevõtteregistrisse nr 24017011 all;
* AS Hollender, kantud ettevõtteregistrisse nr 24020192 all;
* AS Tarneks, kantud ettevõtteregistrisse nr 01025232 all;
* AS Estiko-Tarneks, kantud ettevõtteregistrisse nr 01268029 all;
* AS Tartu Toidukaubad, kantud ettevõtteregistrisse nr 24025418 all;
* Eesti Spar AS, kantud äriregistrisse koodi 10034419 all;
* Estiko Investeeringute AS, kantud ettevõtteregistrisse nr 24061743 all.

1995. aastast on Estiko nõukogu esimees Neinar Seli. Ettevõtte aadress on Tartu, Soola 8, 51004.  

## Ajalugu
Estiko alustab ettevõtte ajalugu käsitledes juba 1918. aastast, mil Albert Laretei rajas Tartusse kammitööstuse. Tööstuses tarvitati piimavalgu baasil kaseiini ehk kunstsarve, mida 20. sajandi esimesel poolel kasutati plastiku valmistamiseks. Tartu Kammivabrik kujunes 1920. aastate lõpul mitme väiketöökoja liitmisel Eesti suurimaks kaseiinitöötlejaks. Tänu odavale kunsttoorainele kasvas ettevõte peagi neljasaja töötajaga suurtööstuseks ning sai uue nime – Eesti Kammivabrik Estico. Lisaks kammidele valmistati seal nööpe, prilliraame, munatopse, hambaharju, mänguasju, suitsupitse, vihmavarjude käepidemeid, mööblidetaile ja palju muud. Lõviosa kvaliteetsetest ja moodsatest esemetest turustati Inglismaal. 1930. aastal sai selle uueks nimeks Eesti Comb Factory ('Eesti kammitehas') ehk Estico. Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal ettevõte natsionaliseeriti. 

1972. aastal see nimetati ümber Tartu Plastmasstoodete Katsetehaseks, asukohaga Teguri tänav 28A. Turumajanduse taastamisega registreeriti ettevõte ümber aktsiaseltsiks AS ESTIKO - PLASTAR (kantud äriregistrisse 03.11.1995, reg nr 10001689).

Estiko on olnud noteeritud Tallinna börsil.

## Viited

## Välislingid
* Estiko kontserni prospekt Tallinna börsil 1996. aasta kohta
* Hans Väre "Estiko ja Rotagrupp ühendavad turuosad" Postimees, 12. detsember 1997
* Rein Jüriado "Estiko rõhub tootmisele" Postimees, 4. märts 1998
* Tartu Kammivabriku koduleht
Namuri provints

**Namur** () on prantsuskeelne provints Belgia keskosas Valloonias.

Namuri provints piirneb läänes Hainaut', põhjas Vallooni Brabandi ja kagus Luxembourgi provintsiga ning edelas Prantsusmaaga. 

Provintsi halduskeskuseks on Namur, mis on alates 1986. aastast ühtlasi ka Valloonia piirkonna pealinn. Teised suuremad linnad on Dinant, Philippeville, Gembloux, Ciney ja Andenne.

Provints jaguneb kolmeks haldusringkonnaks (*arrondissements*) ja 38 vallaks.

## Haldusjaotus
### Vallad

### Vallad haldusringkondade kaupa

## Viited

## Välislingid

* Koduleht (prantsuse keeles)
* Bureau Économique de la Province de Namur (BEP) (prantsuse keeles)
* Fédération du Tourisme de la Province de Namur (prantsuse, hollandi ja inglise keeles)
* Namur Congrès - Convention Bureau (prantsuse, hollandi ja inglise keeles) 
* Des balades téléchargeables gratuitement sur GPS (prantsuse, hollandi ja inglise keeles)
* La photothèque en ligne de la Fédération du Tourisme de la Province de Namur (prantsuse, hollandi ja inglise keeles)
CFR Cluj

**Fotbal Club CFR 1907 Cluj** on Rumeenia jalgpalliklubi, mis tegutseb Cluj-Napocas. Klubi mängib riigi kõrgliigas Liga I.

Klubi on asutatud 1907. aastal. "CFR" klubi nimes tähistab Rumeenia riiklikku raudtee-ettevõtet Căile Ferate Române.

Klubi on viis korda tulnud Rumeenia meistriks. Riigi kõrgliigas on püsivalt mängitud alates 2004. aastast. Hooajal 2005–06 osaleti esimest korda Euroopa klubivõistlusel, kui Intertoto karikavõistlustel saadi teine koht. Esimest korda tuldi Rumeenia meistriks hooajal 2007–08. Kolmel hooajal on Cluj osalenud UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril ning kõige edukam on olnud hooaeg 2012–13, kui oma alagrupis saadi kolmas koht ja pääseti Euroopa Liigas 32 parema sekka, kus kaotati Itaalia klubile Milano Internazionale.

## Saavutused
*Liga I
****Võidud** (8): 2007–08, 2009–10, 2011–12, 2017–18, 2018–19, 2019/20, 2020/21, 2021/22
*Liga II
****Võidud** (2): 1968–69, 2003–04
*Liga III
****Võidud** (7): 1946–47, 1982–83, 1985–86, 1988–89, 1990–91, 1995–96, 2001–02
*Cupa României
****Võidud** (4): 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2015–16
*Supercupa României
****Võidud** (3): 2009, 2010, 2018

## Välislingid
* Klubi koduleht
FC Nordsjælland

**Football Club Nordsjælland** on Taani jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas. 

Hooajal 2011–2012 tuli klubi esimest korda Taani meistriks. Klubi osaleb UEFA Meistrite Liiga 2012–13 grupifaasis.
SC Braga

**Sporting Clube de Braga** on Portugali spordiklubi, mis tegutseb Bragas.

Klubi on eelkõige tuntud tänu oma jalgpallimeeskonnale, mis mängib riigi kõrgliigas Primeira Liga. Klubi hüüdnimi on *Os Arsenalistas*, kuna Brabga koduvorm meenutab Inglismaa Londoni Arsenali oma. Klubi kodustaadion on Estádio Municipal de Braga.

Braga naiskond on tulnud Portugali naiste meistriks korra, hooajal 2018/19. Klubil on veel on oma osakond veel paljudes teistes spordialades, sealhulgas saalijalgpallis ja rannajalgpallis. Rannajalgpallis on Braga Portugali edukaim, riigi meistriks on tuldud üheksa korda.

## Jalgpallimeeskond
2000. aastatel tõusis kolme suurklubi (Benfica, Sporting ja Porto) kõrval Portugali üheks edukamaks klubiks. Braga on kolmel korral võitnud Portugali karika ja kahel korral Portugali liigakarika. 2008. aastal võitis Braga UEFA Intertoto karika. 2011. aastal jõuti UEFA Euroopa Liiga finaali, kus kaotati teisele Portugali klubile, Portole. UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniirile on jõutud kolmel korral: hooaegadel 2010–11, 2012–13 ja 2023/24.

Braga suurim rivaal on Vitória de Guimarães.

### Praegune koosseis
*Seisuga 11. jaanuar 2024*

### Saavutused
*Primeira Liga
**Teised kohad (1): 2009–10
*Taça de Portugal
****Võidud** (3): 1965–66, 2015–16, 2020–21
**Teised kohad (5): 1976–77, 1981–82, 1997–98, 2014–15, 2022–23
*Taça da Liga
****Võidud** (2): 2012–13, 2019–20
**Teised kohad (2): 2016–17, 2020–21
*Supertaça Cândido de Oliveira
**Teised kohad (4): 1982, 1998, 2016, 2021
*Segunda Divisão
****Võidud** (2): 1946–47, 1963–64
*UEFA Intertoto karikas
****Võidud** (1): 2008

## Viited

## Välislingid
* Klubi koduleht
Märgistuskeel

**Märgistuskeel** (ka **märgendkeel**; inglise *markup language*) on dokumendi tekstisse selle töötlemise hõlbustamiseks manustatavatest lipikutest ehk märgenditest koosnev käsukeel. Sellisteks keelteks on AIML, HTML, LaTeX, XML ja paljud teised.

## Viited
Sandra Uusberg

**Sandra Uusberg** (neiupõlvenimi **Sandra Üksküla**; sündinud 24. aprillil 1986) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud Vanalinna Hariduskolleegiumi (klaveri erialal 2000. aastal ja teatrikooli 2005. aastal) ning 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (XXIV lennus) näitleja erialal. 

Ta töötab 2010. aastast Tallinna Linnateatris.

## Tunnustus
* 2012 Kristallkingakese auhind
* 2020 Ants Lauteri nimeline auhind
* 2022 Helmi Tohvelmani nimeline auhind
* 2024 Leida Rammo Linnateatri fondi stipendium

## Isiklikku
Sandra Uusberg on Aarne ja Siina Üksküla lapselaps ning Kristjan Üksküla õde.

Ta on abielus näitleja ja lavastaja Uku Uusbergiga. Neil on poeg (2014) ja tütar (2016).

## Viited

## Välislingid
* Laupäevaleht LP. Sandra Uusbergi elavad pildid, ka Üksküla ajast 09.05.2013, Piret Kooli intervjuu
* Laupäevaleht LP. Sandra Uusberg: olen mõelnud, kuidas olnuks vanaisa Aarne Ükskülale laval silma vaadata 07.07.2018, Raul Ranne intervjuu
* Kajalood. Sandra Uusberg: Linnateatri trupp on väga inspireeriv 26.11.2022, Kaja Kärneri intervjuu
* Vikerhommik. Sandra Uusberg: kui ma ei oleks näitleja, saaks minust tubli matemaatikaõpetaja 19.05.2024, Piret Kooli intervjuu
Lielirbe

**Lielirbe** (liivi keeles *Īra*) on vana kaluriküla Kuramaal Lätis.  Küla (*ciems*) asub  Ventspilsi piirkonnas Tārgale vallas.

Küla asub 52 km kaugusel Ventspilsist ja 179 km kaugusel Riiast.

Asulat on esimest korda mainitud 1387. aastal. Kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Pope mõisale. Sealsed liivlased olid aastaks 1923 asutanud oma laulukoori. 24. juunil 1924 toimus seal liivi kooride laulupäev, mida Oskar Loorits nimetas esimeseks liivi laulupeoks.

Külas asuvad Lielirbe muinaskalmed on regionaalse kaitse all. Mazgalenieki muinaskalmed on kohalike mälestistena muinsuskaitse all. Looduskaitse all on Beltese mänd, Dižirve mänd ja mänd ümbermõõduga 3.04 m.

Küla läbib Irbe jõgi.

## Elanike arv


* 4 (2015)
* 2 (2019)
* 5 (2025)


## Viited
Lūžņa

**Lūžņa** (liivi keeles *Lūž, Lūžkila*) on küla (*ciems*) Kuramaal Lätis. Küla asub Ventspilsi piirkonnas Tārgale vallas. Küla teenindab Lūžņa bussipeatus.

Lūžņa on üks tosinast Liivi ranna külast. Kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Pope mõisale. Sealsed liivlased olid aastaks 1923 asutanud oma laulukoori.

Küla järgi on nime saanud siluri Ohessaare lademesse kuuluvad Lūžni kihid. Küla jääb Ovīši hoiualale.

## Elanike arv


* 3 (2015)
* 2 (2019)
* 6 (2025)


## Viited

## Välislingid
Isaios

**Isaios** (vanakreeka Ἰσαῖος, ladinapäraselt *Isaeus*; 5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka reetor. Ta kuulus nn kümne Atika kõnemehe kaanonisse.

Isaios tegutses Ateenas logograafina, tema eripäraks olid pärandiprotsessid. Säilinud on 12 Isaiose kõnet, milles käsitletakse enamasti testamendi kehtivuse ning pärijate järgnevuse küsimusi.

## Säilinud kõned
* "Kleonymose pärandist" ("Περὶ τοῦ Κλεωνύμου κλήρου")
* "Meneklese pärandist" ("Περὶ τοῦ Μενεκλέους κλήρου")
* "Pyrrhose pärandist" ("Περὶ τοῦ Πύρρου κλήρου")
* "Nikostratose pärandist" ("Περὶ τοῦ Νικοστράτου κλήρου")
* "Dikaiogenese pärandist" ("Περὶ τοῦ Δικαιογένους κλήρου")
* "Philoktemoni pärandist" ("Περὶ τοῦ Φιλοκτήμονος κλήρου")
* "Apollodorose pärandist" ("Περὶ τοῦ Απολλοδώρου κλήρου")
* "Kironi pärandist" ("Περὶ τοῦ Κίρωνος κλήρου")
* "Astyphilose pärandist" ("Περὶ τοῦ Ἀστυφίλου κλήρου")
* "Aristarchose pärandist" ("Περὶ τοῦ Ἀριστάρχου κλήρου")
* "Hagniase pärandist" ("Περὶ τοῦ Ἁγνίου κλήρου")
* "Euphiletose kaitseks" ("Υπὲρ Εὐφιλήτου")
Konfiguratsioon (informaatika)

**Konfiguratsioon** ehk **konfigureerimine** on arvutisüsteemi riistvara ja/või tarkvara korraldus ja ühendusviis.

Näiteks üks üsna vananenud personaalarvuti **konfiguratsioon** koosneb 32 MB põhimälust, disketiseadmest, kõvakettast, modemist, CD-ROMist, VGA-kuvarist ja Windowsi operatsioonisüsteemist.

Enamiku tarkvaratoodete puhul on esitatud nende kasutamiseks nõutav **miinimumkonfiguratsioon**.

## Viited
Heldur Valgmäe

**Heldur Valgmäe** (eesnimi ka **Hildur**; perekonnanimi kuni 1936 **Veldemann**; 23. november 1930 Viljandi – 29. juuni 2020 Viljandi) oli eesti maletaja ja maleõpetaja.

Ta lõpetas  1949. aastal Viljandi Arve- ja Tööstustehnikumi kaubandusliku raamatupidamise erialal.

Ta oli males kahekordne Viljandi meister (1971 ja 1980), Ilmar Raua mälestusturniiride üks algatajaid ja Viljandi Kesklinna Kooli maleõpetaja.

## Tunnustus
* 2013 Viljandi linna elutööpreemia

## Isiklikku
Abielus aastast 1956, poeg ja tütar.

## Viited

## Kirjandus
*"In memoriam HELDUR VALGMÄE 23. XI 1930 – 29. VI 2020". Sakala nr 125, 2. juuli 2020. Lk 11
*Margus Sööt. "Heldur Valgmäe oli Viljandi male hing". Eesti Maleelu nr 2, 16. juuli 2020. Lk 6

## Välislingid
*Haud Viljandi vanal kalmistul
Mol

**Mol** võib olla:
* Moli vald, vald Belgias
* Mol (Vojvodina), linn Serbias

**mol** võib olla:
* mooli tähis