open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Firmasport

**Firmasport** on sportlik tegevus, mida harrastatakse töökollektiivi raames. Algatus selleks võib tulla töötajate poolt, kes võivad näiteks moodustada oma meeskonna mõneks võistluseks või võistlussarjaks. Samuti võib firmasporti terviseedendusliku kehakultuurina toetada tööandja. Tihti on firmasport meelelahutusliku iseloomuga ning selle üheks eesmärgiks on ettevõtte töötajate meeskonnavaimu tugevdamine. Publikuhuvi pälvivate võistluste puhul võib mingil määral arvestada ka reklaamiefektiga.   

Nõukogude Liidus olid suuremates asutustes ja ettevõtetes kehakultuurikollektiivid, mis osalesid spartakiaadidel ning pidasid arvestust VTK ("Valmis tööks ja kaitseks") normatiivide täitmise üle.

## Vaata ka
*Eesti Firmasport
Hara (Lääne-Nigula)

**Hara** on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.

Hara küla asub poolsaarel Hara viigi ja Vööla mere vahel. Haras asub ka väike, kuid keeruka sissesõiduga sadam (59°05'24"N 23°31'43"E). Sadamat renoveeriti 2017. aastal. Külas on bussipeatus Hara tr, Hara ja Aulepa piiril ka Hara teeristi bussipeatus.

Hara poolsaar oli ajalooliselt Noarootsi ja mandri vaheline Läänemere laid, mis ühines mandriga umbes 19. sajandil. Aastal (1341 pandi kirja nimi *Kerkenlayde*, mida Paul Johansen on soovitanud lugeda *Herkenlayde* ning mis tema oletuse kohaselt tähistab Hara laidu.

Esimesed andmed asustusest Hara lahe ja Vööla mere vahelisel alal pärinevad aastast 1442, mil nimetati paika *Lutteke Herge*. Aastast 1437 pärineb nimekuju *Harge*, aastast 1549 *Harcke-laid*, aastast 1565 *Stor Harghen*, aastast 1586 *Harakyll-Holma*, aastast 1667 *Hargen*. Aastal 1798 pandi kirja *Gr. u. Kl. Harga*, ehk siis kaks asulat. Aastal 1913 pandi kirja nimekuju *Harja*. Rootsi pruugis on õieti kaks Hara küla: *Stor-Harga* (tõlkes suur Hara, eesti tavas lihtsalt Hara), ja *Lill-Harga* (tõlkes väike Hara, eesti keeles Vööla küla). Esimene neist kuulus Paslepa, viimane Vööla mõisa alla. Hara ja Vööla küla liideti aastal 1977.

Paul Johansen lähtus küla nime tõlgendamisel nimekujust *Herkenlayde*, ehk siis algkuju oleks tulenenud sõnadest *härg : härja* ja *laid*. Ala oli kasutusel karjamaana, kandes siis nime Härjalaid. Adolf Schück lähtus nimeseletusel vanarootsi keelest, kus *harg* oli ohverdamiskoht. Marianne Blomqvist ja E. Lagman tuletavad rootsi *Harga* sõnadest *harg*, *harj* või keskaegsest *ia-*liitelisest tuletisest *haerghe* (kivine, raskesti läbitav maa). Nimetüüp esineb ka Rootsis, näiteks linnanimena Torshälla (vanasti *Thorsherghe*). Hara küla oli keskajal tuntud mereröövlite tegutsemispaigana, mida Lagmani arvates tunti seal asuva kivise künka järgi nimega *Harg* või *Haerge*. Püsiasustuse tekkides saanud siis küla nimeks *Harga*, mille a-lõpp on omane selle paikkonna talunimedele.

Hara territooriumile jääb Karjatse meri, mis asub Karjatsimere hoiualal. Osa Harast kuulub Silma looduskaitseala koosseisu.

2015. aasta jaanuari seisuga elas Haras 38 inimest.

## Viited
Ühendriikide hajasaared

**Ühendriikide hajasaared** koosnevad järgmistest Ameerika Ühendriikidele kuuluvatest saartest:

* Bakeri saar
* Howlandi saar 
* Jarvise saar 
* Johnstoni atoll 
* Kingmani riff
* Midway saared 
* Navassa saar (vaidlusalune territoorium, saarele pretendeerib ka Haiti) 
* Palmyra atoll
* Wake'i saar (vaidlusalune territoorium, saarele pretendeerivad ka Marshalli Saared)

Kõik need saared asuvad Vaikses ookeanis, välja arvatud Navassa saar, mis asub Kariibi meres. Palmyra atoll on ülalnimetatutest ainus liidetud territoorium. Praegu ei ole ükski saartest püsivalt asustatud.

Saared on kokku pandud pelgalt statistilise mugavuse tõttu. Nad ei ole koos hallatavad ega ole neil ka ühist kultuuri- ega poliitilist ajalugu. Neid ühendab vaid see, et nad kõik on Ameerika Ühendriikidele kuuluvad saared.

1980. aasta rahvaloenduse järgi oli saartel elanikke 1082 (arvesse on võetud kolme saare: Johnstoni, Midway ja Wake'i andmed).

Saarte ühine ISO 3166-1 alpha-2 kood on UM. Nende ühine Interneti tippdomeen on .um.
Liitsarikas

**Liitsarikas** on liitõisik, mille pearao tipult lähtuvad kiirjalt ühepikkused harud, mis omakorda kannavad sarikjaid osaõisikuid.
Lõhine leht

**Lõhine leht** on taime leht, mille väljalõiked ulatuvad sügavamale kui veerand lehelabast. Lõhine leht on kas sulglõhine või sõrmlõhine.


Pilt:Leaf morphology pinnatisect.png|Sulglõhine leht
Pilt:PotasDed.jpg|Sõrmlõhine leht
Liitleht

**Liitleht** on leht, mille pearootsule kinnituvad kaks või rohkem lühirootsulist lehekest.

Eestikeelses botaanikaalases kirjanduses eristatakse järgmisi liitlehe põhitüüpe:

*kolmetine 
*kahelikolmetine leht
*sõrmjas
*sulgjas
*paarissulgjas
*paaritusulgjas leht 
*kahelisulgjas
*katkestunult sulgjas

## Vaata ka
*Lihtleht

## Viited
Lendkarvad

**Lendkarvad** on taime viljadele, seemnetele või seemnistele kinnituvad karvad, mis soodustavad nende levikut tuule abil (aerohooriat). 

Lendkarvadega on näiteks võilille ja põldohaka seemned.

## Vaata ka
*Pappus
Viinistu

**Viinistu** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

## Ajalugu
Viinistut on esimest korda mainitud 1372. aastal Wynesti külana. Hiljem on arvatud, et nime algne kuju oli Finnisdorf, mis tähendas soome kalurite asulat. 1643. aastal elas külas 24 peret mitmest rahvusest (eestlased, soomlased, rootslased ja venelased).

Põhjasõda ja katk vähendasid oluliselt Viinistu rahvaarvu (1712. aastal 14 peret), see taastus alles 19. sajandi lõpuks (67 majapidamist). Enne teist maailmasõda elas külas umbes 500 inimest. Pärast juuniküüditamist ja sõjasündmusi jäi külla vaid 146 elanikku.

Sajandite vältel oli Viinistu rahva peamine elatusallikas kalapüük, mida täiendas sõbrakaubandus Soomega. Pärast keeluseaduse kehtestamist Soomes 1919. aastal lisandus sellele tulus piirituse salakaubavedu. Sellest saadud raha tõttu oli kahe sõja vaheline periood oli Viinistu ajaloos üks jõukamaid. 

Nõukogude ajal mõjutas Viinistut tugevalt tööstuse areng naabruses asuvas Loksa linnas. Viinistule rajati suure Kirovi kalurikolhoosi osakond, mis lisaks kalastamisele pakkus tööd ka konservitsehhis.

## Ajaloolis-kultuurilised kohad
Viinistu külas on osa külatänava ääres majadest siinse piirkonna arhitektuurist tublisti erinevad. Põhjuseks oli salapiirituse vedu Soome ja sellest teenitud rahaga ehitati majad Soome arhitektuuri eeskujuks võttes. Sarnaseid maju näeb Turu saarestikus Saaristomere rahvuspargi rannakülades. 

Ajaloolis-kultuuriliselt väga oluline ehitus oli Viinistus koolimaja (pärandkultuuriobjekt, mis valmis 1928. aastal kohalike piiritusevedajate rahastusel), mis aga 2025. aasta algul osaliselt sisse varises ning mida enam päästa ei õnnestu.

## Viinistu muuseumid

### Viinistu Kunstimuuseum

Rootsist naasnud väliseestlane, ärimees ja kunstikoguja Jaan Manitski ostis 1998. aastal kunagise kalurikolhoosi pankrotivara. 2002. aastal avas ta renoveeritud hoonetes erakunstimuuseumi.

Muuseumis on suur eesti kunsti väljapanek, mille keskmes on baltisaksa kunstnike Düsseldorfi koolkond, Kõrgema Kunstikooli Pallas kunstnikud ja uuem eesti kunst.

Lisaks rajas Manitski kolhoosi vanasse katlamajja kontserdisaali, asutas suveteatri ning ehitas restorani ja hotelli. Sadamast lähevad ekskursioonid lähedal asuvale Mohni saarele.

### Viinistu Külamuuseum


Viinistu külapood, 09.07.2011.jpg|Endine Viinistu rannapood
Viinistu, Parque Nacional Lahemaa, Estonia, 2012-08-12, DD 20.JPG|Viinistu sadam
Tiirukivi.jpg|Tiirukivi


## Vaata ka
*Loksa-Viinistu tee
*Viinistu bussipeatus
*Sorrukivi
*Tiiru kivi
*Joomakivi
*Viinistu rahvamaja
*Viinistu Mustkivi

## Viited

## Välislingid
*Viinistu küla veebileht
*Viinistu Kunstimuuseumi veebileht
*360° aeropanoraam / aerofoto
* Leele Välja. Rannakülade inventeerimine, Viinistu. Lahemaa rahvuspark. kaitsealad.ee.
Mening Kazakstanõm

"**Mening Kazakstanõm**" (*Менің Қазақстаным*, 'Minu Kasahstan') on Kasahstani riigihümn.

## Hümni tekst
: Алтын күн аспаны,
: Алтын дән даласы,
: Ерліктің дастаны,
: Еліме қарашы!
: Ежелден ер деген,
: Даңкымыз шықты ғой.
: Намысын бермеген,
: Қазағым мықты ғой!

:: *Refrään*:

:: Менің елім, менің елім,
:: Гүлің болып егілемін,
:: Жырың болып төгілемін, елім!
:: Туған жерім менің — Қазақстаным!

: Ұрпаққа жол ашқан,
: Кең байтақ жерім бар.
: Бірлігі жарасқан,
: Тәуелсіз елім бар.
: Қарсы алған уақытты,
: Мәңгілік досындай.
: Біздің ел бақытты,
: Біздің ел осындай!

:: *Refrään*:

:: Менің елім, менің елім,
:: Гүлің болып егілемін,
:: Жырың болып төгілемін, елім!
:: Туған жерім менің — Қазақстаным!
Suursaksa Riik

**Suursaksa Riik<br>Großdeutsches Reich**



LippVapp

Suursaksa riik (1944)
Riigikeelsaksa
PealinnBerliin
Riigipeajuht Adolf Hitler (26. juuni 1943 – 30. aprill 1945), riigipresident Karl Dönitz (1.–23. mai 1945)
Pindala?
Rahvaarv1944 ligi 128,5 miljonit.
Iseseisvus26. juuni 1943 – 23. mai 1945
RahaühikSaksa riigimark
Riigihümn*[[Das Lied der Deutschen]]*
**Suursaksa Riik** ehk **Suur-Saksamaa** (saksa keeles *Großdeutsches Reich*; 1943–1945) oli pidevalt muutuvate piiridega Saksa natsionaalsotsialistlik impeerium Kesk- ja Ida-Euroopas teise maailmasõja ajal, Saksa Riigi õigusjärglane, millest ainult nime poolest erines.

Saksa Riiki ja Suursaksa Riiki kokku nimetatakse Kolmandaks Riigiks. See eksisteeris 1933–1945 ning algusest peale kuni peaaegu lõpuni juhtisid seda NSDAP ja Adolf Hitler.

Tänapäeval kuuluvad Suursaksa Riigi alad Austriale, Belgiale, Hollandile, Itaaliale, Leedule, Luksemburgile, Poolale, Prantsusmaale, Saksamaale, Sloveeniale, Ukrainale, Valgevenele ja Venemaale.

Kuid Suursaksa Riigi sõjalise okupatsiooni all olid selle riigi loomise ajal paljud teisedki Euroopa riigid: Norra ja Taani, Eesti ja Läti, Albaania, Bulgaaria, Jugoslaavia, Kreeka ja Rumeenia. Saksa väed olid ka Põhja-Aafrikas tänapäeva Marokos, Alžeerias, Tuneesias ja Liibüas.

## Ajalugu

Suur-Saksamaa oli Saksamaa ühendamise ajal 19. sajandil käibele tulnud mõiste, millega tähistati hüpoteetilist Austria osavõtul ühendatavat Saksamaad. Selline plaan ei läinud siiski täide ja Saksa Riik ("Väike-Saksamaa") loodi Austria osavõtuta; viimane reformiti Austria-Ungariks. 

26. juunil 1943 nimetati Saksa Riik ümber Suursaksa Riigiks. 9. septembril okupeerisid Suursaksa väed Põhja- ja Kesk-Itaalia, desarmeerisid Itaalia relvajõud ning moodustasid marionetliku Itaalia Sotsialistliku Vabariigi, mida asus juhtima vangist vabastatud Benito Mussolini. Itaalia Kuningriik kuulutas 13. oktoobril Suur-Saksamaale sõja. 

8. mail 1945 kirjutasid Suursaksa ülemjuhatuse esindajad Berliinis alla Suur-Saksamaa tingimusteta kapituleerumise aktile, mis jõustus 9. mail. 2.–23. mail Flensburgis tegutsenud Karl Dönitzi valitsus üritas tagajärjetult separaatset kapitulatsiooni lääneliitlastele.

Pärast seda, kui liitlased olid Saksamaa sõjas purustanud, kaotas Saksamaa kõik maa-alad, mille ta oli sõja ajal ja vahetult enne seda liidendanud. Saksamaa põlistel aladel, mida teistele riikidele ei antud, moodustati neli okupatsioonitsooni, mida haldasid sõja võitnud nelja tähtsaima riigi võimud. Need riigid olid NSV Liit, USA, Suurbritannia ja Prantsusmaa. Hiljem moodustati NSV Liidu okupatsioonitsoonist Saksa Demokraatlik Vabariik ja kolmest ülejäänust Saksa Föderatiivne Vabariik ehk Saksamaa Liitvabariik, mis omavahel ühinesid alles 1990.

Suursaksa Riigi ellujäänud juhtide üle mõisteti kohut Nürnbergi protsessil, kus paljud neist süüdi mõisteti, sealhulgas mõnedki surma. Suursaksa Riigi ametlik ideoloogia natsionaalsotsialism mõisteti hukka ning see on tänapäevani maailmas põlu all ja mõnes riigis, sealhulgas Saksamaal, koguni keelustatud.
Częstochowa

**Częstochowa** on maakonnaõigustega linn Lõuna-Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Asub Warta jõe ääres. Kuigi Częstochowa kuulub Sileesia vojevoodkonna koosseisu alates 1999. aastast, ei kuulu see Sileesia, vaid Väike-Poola koosseisu. Rõhutamaks oma sidemeid Väike-Poola piirkonnaga, ühines Częstochowa "Väike-Poola linnade ja kommuunide liiduga".

## Ajalugu

Linn on rajatud 11. sajandil. Aastal 1377 sai ta linnaõigused. Aastal 1382 rajasid pauliinid linna kloostri.

## Vaatamisväärsused

Częstochowa tuntuim ehitis on Jasna Góra kloostri kompleks, mis on palverännakute sihtkoht (tähtsuselt ja külastatavuselt teine Euroopas). Kloostrikompleksi basiilika juures on 106 m kõrgune kellatorn.
Kloostris Jumalaema kabelis asub tuntud Musta Madonna ikoon.

Teised vaatamisväärsused:
* Püha Zygmundi kirik
* arhikatedraal
* Püha Barbara kirik
* Püha Rochi ja Sebastiani kirik

## Majandus

Linnas on arenenud metallurgia-, masina-, tekstiili- ja paberitööstus. 

## Sport

Linnas tegutseb spordi- ja jalgpalliklubi Raków Częstochowa. 

## Viited

## Välislingid

*Częstochowa portaal
*Jasna Góra klooster
*Forum Czestochowa
Tiiu Kuik

**Tiiu Kuik** (sündinud 16. märtsil 1987 Tallinnas) on eesti supermodell.

Kuik on osalenud rohkem kui 50 disaineri (sealhulgas Gucci, Chanel, Louis Vuitton, Versace, Christian Dior, Carolina Herrera, Calvin Klein, Donna Karan, Óscar de la Renta, Alexander McQueen, Tommy Hilfiger, Ralph Lauren) moeetendusel, on poseerinud mitu korda Vogue'i kaanel ning ehtinud Valentino, Moschino, Pollini ja paljude teiste tippdisainerite reklaamikampaaniaid.

## Modellikarjääri algus
13-aastaselt jäi Tiiu silma Top Modelsi juhile Paolo Mogliale, kes tüdrukut toidumessil silmas. Moglia andis tüdrukule agentuuri visiitkaardi ja palus helistada. Nädal hiljem Tiiu helistas. 2001. aasta suvel sõitis ta juba esimest korda Jaapanisse tööle ja seejärel Itaaliasse. Kaks aastat hiljem oli Tiiu Kuigi teiseks koduks saanud New York.

## Agentuurid
* Major Model Management NY (emaagentuur)
* Major models Milan
* Major Models Paris
* Francina Models

## Viited

## Välislingid
* Tiiu Kuigi koduleht
* Tiiu Kuik photos - Style.com
Pudisoo

**Pudisoo** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Asub Pudisoo jõe ääres, suudme lähedal.

## Pilte


Pilt:Pudisoo kyla1.jpg|Pudisoo küla
Pilt:Pudisoo keskus.jpg|Pudisoo küla keskus
Pilt:Pudisoo bussipeatus.jpg|Pudisoo bussipeatus


## Viited

## Välislingid

*Pudisoo küla veebileht
Pedaspea

**Pedaspea** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Asub Kolga lahe ääres.

## Pilte


File:Pedaspea_kyla.jpg|Vaade maanteelt külale
File:Pedaspea_rand.jpg|Rand
File:Pedaspea_bussipeatus.jpg|Bussipeatus
File:Pedaspea_yle_lahe.jpg|Vaade Pedaspeale üle Kolga lahe Tsitre poolt


## Viited
Kolga-Aabla

**Kolga-Aabla** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Asub Juminda poolsaare läänekaldal Kolga lahe ääres.

## Vaata ka
*Aabla
*Kiiu-Aabla
*Pikanõmme luide

## Pilte


Pilt:Kolga-Aabla_silt.jpg|Küla piir Pedaspea poolt
Pilt:Kolga-Aabla_vana_sadam.jpg|Vana sadam
Pilt:Kolga-Aabla_vabrik.jpg|Endine vabrik
Pilt:Kolga-Aabla_rahnud.jpg|Rahnud küla tee ääres
Pilt:Kolga-Aabla_Mereranna_bussipeatus.jpg|Mereranna bussipeatus


## Viited
Rehatse

**Rehatse** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

Veebruaris 2020 ei olnud Rehatse külas elanikke registreeritud.

Rehatse külas asub Eesti Maavarade Grupile kuuluv Kuusalu III liivakarjäär.

## Vaata ka
*Kiiu–Soodla tee

## Viited
Paigas

**Paigas** on maastikuüksus, mis hõlmab maastikupaikkonna osa ja on kujunenud ühel mesoreljeefivormil (künkal, seljakul, tasandikul). Paigas koosneb faatsiestest.

## Vaata ka
*Paigastik
Paik

**Paik** ehk **faatsies** on maastikuüksus, mis hõlmab paigase osa ja on kujunenud ühel reljeefielemendil (künka lael, nõlval, jalamil). Paigale on omane ühetaoline veerežiim, pinnakate, enamasti ka üks mullaliik ja taimekooslus.

## Vaata ka
*Maastik
*Maastikuüksus
*Eesti maastikuüksuste loend
Linfen Shi

**Linfen** (haldusüksusena 临汾市 (Linfen Shi; toonimärkidega Línfén Shì)) on ringkonna õigustega linn Hiinas  Shanxi provintsis. Asub Feni jõe ääres. 

Varem oli linn tuntud nime all **Pingyang**.

Linnas on kivisöekaevandused. Blacksmith Institute nimetas 2006. aastal Linfeni üheks maailma 10  kõige saastunumast linnast.

## Haldusjaotus

Linfen jaguneb halduslikult 1 alaks, 2 maakonna õigustega linnaks ja 14 maakonnaks:

*Yaodu linnarajoon (尧都区 Yáodū Qū)
*Houma (侯马市 Hóumǎ Shì)
*Huozhou (霍州市 Huòzhōu Shì)
*Quwo maakond (曲沃县 Qǔwò Xiàn)
*Yichengi maakond (翼城县 Yìchéng Xiàn)
*Xiangfeni maakond (襄汾县 Xiāngfén Xiàn)
*Hongtongi maakond (洪洞县 Hóngtòng Xiàn)
*Gu maakond (古县 Gǔ Xiàn)
*Anze maakond (安泽县 Ānzé Xiàn)
*Fushani maakond (浮山县 Fúshān Xiàn)
*Ji maakond (吉县 Jí Xiàn)
*Xiangningi maakond (乡宁县 Xiāngníng Xiàn)
*Pu maakond (蒲县 Pú Xiàn)
*Daningi maakond (大宁县 Dàníng Xiàn)
*Yonghe maakond (永和县 Yǒnghé Xiàn)
*Xi maakond (隰县 Xí Xiàn)
*Fenxi maakond (汾西县 Fénxī Xiàn)

## Viited

## Välislingid

*Linfeni koduleht
*Linna haldusjaotuse kaart
Stiftung Louisenlund

***Stiftung Louisenlund*** on internaatkool Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis Schlei-Ostsee maakonnas Güby vallas. See on üks Saksamaa tuntumaid suuri  internaatkoole.

Kooli rajas lossi omanik hertsog Friedrich zu Schleswig-Holstein 1949 riiklikult tunnustatud gümnaasiumina. Asutajate perekonda nõustas ja toetas kooli rajamisel Kurt Hahn. 

Kooli põhikiri näeb ette, et õpilased avastavad ja arendavad oma võimeid ühiskonna hüvanguks.  

Koolis õpib umbes 400 õpilast (nii noormehi kui ka tütarlapsi). 

Kool on jagatud umbes 320 õpilasega lossikompleksiks ja umbes kilomeetri kauguseks õuekompleksiks (umbes 80 õpilast). 

Õuekompleks on ette nähtud 5.–8. klassi õpilastele. Õuekompleksi elu- ja tööruumid on meiereis,  küünis ja muudes hoonetes. Alates 2005. aastast on õuekompleksil oma võimla.  

Lossikompleksis elavad 9.–13. klassi õpilased. Elatakse lossis ja läheduses asuvates abihoonetes.  Samas on ka tenniseväljakud, spordi- ja kultuurikeskus (1966 ehitatud võimla, 2006 laiendatud spordi- ja kultuurikeskuseks).  

Koolist pärineb tuntud purjetajaid.

Kool kuulub rahvusvahelisse internaatkoolide ühendusse *[[Round Square Conference]]*.  

## Välislingid
* Ametlik koduleht  (*saksa keeles*)
Huozhou

**Huozhou** (haldusüksusena 霍州市 (Huozou Shi; toonimärkidega Huòzhōu Shì) on maakonna õigustega linn Hiinas  Shanxi provintsis Linfeni linna haldusalas.

## Välislingid

*Huozhou koduleht *(hiina keeles)*
Houma

*See artikkel on linnast Hiinas. Linna kohta USA-s vaata artiklit [[Houma (Louisiana)]].*
----

**Houma** (haldusüksusena 侯马市 (Houma Shi; toonimärkidega Hóumǎ Shì)) on maakonna õigustega linn Hiinas  Shanxi provintsis Linfeni linna haldusalas.
Robert Fico esimene valitsus

**Robert Fico esimene valitsus** oli Slovakkia valitsus, mis moodustati 2006. aasta valimiste järel ning astus ametisse 4. juulil 2006; valitsus oli ametis 8. juulini 2010 (mil võimu võttis üle Iveta Radičova valitsus). 

Erakorralised valimised võitnud populistlikuvõitu vasakerakond SMER-sotsiaaldemokraatia lõi liidu paremradikaalse Slovaki Rahvusparteiga (SNS) ja autoritaarse Liikumisega Demokraatliku Slovakkia Eest (HZDS), kuigi tulemuseks oli suurem tüli Euroopa sotsialistidega.. Valitsusjuhiks sai SMERi karismaatiline liider Robert Fico.

Kohti parlamendis oli SMERil 50, SNSl 20 ja ĽS-HZDSl 15, kokku seega 85 150st.

## Valitsuse koosseis

## Välislingid
* Valitsuse koduleht http://www.vlada.gov.sk/
Ungari Koalitsiooni Partei

**Ungari Koalitsiooni Partei** (ungari *Magyar Koalíció Pártja*, slovaki *Strana maďarskej koalície*), lühendid SMK, MKP, on Slovakkia partei, mis koondab Slovakkia ungarlasi. See on loodud 22. juunil 1998. aastal kui liitusid Ungari Kristlik-Demokraatlik Liikumine (MKDH), Kooseksisteerimine (*Együtteles*) ja Ungari Rahvapartei (MOS). Neist viimane oli 1990.–1992. valitsuses ja oli tuntud Ungari Sõltumatu Initsiatiivina (MNI). 

Tulemusena tekkinud erakond on paremtsentristlik ja kristlik-demokraatlik, kuulub Euroopa Rahvaparteisse. 1998–2006 kuulus partei valitsuskoalitsiooni.

Partei esimees on Pál Csáky.

Partei sai 2006. aasta parlamendivalimistel 11,7% häältest ja 20 kohta 150st Slovakkia parlamendis. 2009. aastal eraldus parteist endise esimehe Béla Bugári juhitud tiib, kes pidas partei poliitikat liiga natsionalistlikuks ja kes lõid uue partei Most–Híd. 2010. aasta Slovakkia parlamendivalimistel ei ületanud MKP 5% künnist ja jäi parlamendist välja. Most–Híd sai parlamendis 14 kohta.

Ungari Koalitsiooni Parteil on 2 esindajat Euroopa Parlamendis.

## Välislingid

*Partei koduleht
Mikuláš Dzurinda esimene valitsus

**Mikuláš Dzurinda esimene valitsus** moodustati 1998. aasta valimiste järel, astus ametisse 30. oktoobril, ja püsis järgmiste valimisteni (15. oktoobrini 2002). Valitsuse ametisseastumine tähendas Vladimír Mečiari valitsemisajastu lõppu Slovakkia poliitikas. Koalitsiooni koosseis kujunes mõnevõrra ümber kui olude sunnil 1998. aasta valimiste eel (valimisliitudele kehtestati tookord nõue saada 5% iga liidus osaleva partei kohta) liitunud seltskonnast oluline osa vanu parteisid taastada püüdis, samas kui peaminister Dzurinda lähemate kaaslaste ja liidu enamuse toel jätkas ühtse parteiga (muutes küll nime SDKst SDKÚks). 

## Valitsuse koosseis

1Transpordi, posti ja telekommunikatsiooni ministri kt juunist oktoobrini 2002 Ivan Mikloš.
Supermodell

**Supermodell** on kõrgelt tasustatud ja hinnatud modell, kes on tuntud üle maailma ja keda kasutatakse pidevalt *[[haute couture]]* lavasõudel ja tuntud moeloojate reklaamides.

Enamasti kasutatakse mõistet "supermodell" naissoost modellide kohta, kuid 1990. aastatel hakati seda valikuliselt kasutama ka üksikute meesmodellide kohta.

## [[Eesti]]st pärit supermodellid
Moemaailmas on kuulsad olnud vähemalt kaks eestlasest supermodelli: Carmen Kass ja Tiiu Kuik. 

Carmen Kassi supermodelli staatuse alguseks võib pidada aastaid 1998–1999, kus ta kaunistas selliste moeajakirjade esikaasi nagu Vogue ja Elle ning osales paljude tuntud moeloojate lavasõudes. 2000. aastal pälvis ta VH1/Vogue'i moeauhindade galal aasta modelli auhinna.

Tiiu Kuiki võib pidada 21. sajandi supermodelliks: tema foto on olnud mitu korda ajakirja Vogue kaanel ja ta on osalenud mitmekümnel moesõul.
Tartu Annelinna Gümnaasium

**Tartu Annelinna Gümnaasium** on kakskeelse õppega gümnaasium Tartus, mis pakub põhi- ja keskharidust. 2010. aastal oli koolis 31 klassikomplekti 730 õpilasega.

## Ajalugu
Kool asutati 1964. aastal kaheksaklassilise koolina Lutsu tänavas. 1976. aastal muudeti keskkooliks (kandis nimetust **Tartu 13. Keskkool**). Aastal 1983 koliti uude hoonesse Annelinnas. Alates 1993. aastast on kooli nimi Tartu Annelinna Gümnaasium. 

Tartu Annelinna Gümnaasium on üks esimesi venekeelseid gümnaasiume, mille õppekavasse on sisse viidud eesti-vene kakskeelne õpetus, mis aitab õpilastel paremini kohaneda Eesti ühiskonnas. Lisaks sellele õpetatakse võõrkeelt alates 3. klassist. 

Alates 2004. aastast on avatud hiline keelekümblusklass. 

2023/24 õppeaasta alguses oli Annelinna Gümnaasium õpilaste arvu poolest Tartu kõige suurem kool. 

Õpilaste arv:
*2004 – 794 õpilast.
*2005 – 753 õpilast.
*2006 – 721 õpilast.
*2007 – 712 õpilast.
*2008 – 715 õpilast.
*2016 – 996 õpilast.
*2022 - 1067 õpilast.
*2023 - 1123 õpilast.
*2024 - 1062 õpilast.

Direktorid: 
*1964 – M. Lvova
*1968 – A. Skljar
*1972 – T. Atonen
*1987 – J. Lindevaldt 
*2008 – H. Asser 

## Välislingid

*Tartu Annelinna Gümnaasiumi koduleht
Jauza

**Jauza** on jõgi Venemaal Moskva oblastis, Moskva jõe vasakpoolne lisajõgi.

Algab Mõtištši lähedalt soost, voolab valdavalt edelasse ja suubub vasakult Moskva jõkke.

Jõe pikkus on 48 km, valgala pindala 452 km².

## Viited
Tian Shan

**Tian Shan** (hiina 天山; *Tiān Shān* 'taevamäed') on mäestik Kesk-Aasias. See kulgeb valdavalt ida-lääne suunas. Mäestiku kõrgeim tipp on Džengiš (7439 m), millele järgneb kõrguselt Han-Tengri. Mäestiku maksimaalne kõrgus ulatub 7439 meetrini.

Tian Shani madalaim koht on Turpani nõgu, mis asub Lääne-Hiinas Xinjiangi autonoomses piirkonnas Turpani linna ümbruses ning paikneb 154 meetrit allpool merepinda.

## Viited

## Välislingid
Moržovets

**Moržovets** (vene keeles Моржовец) on saar Valges meres Mezeni lahe suudmeosas.

Ovaalse saare pindala on 110 km², mis mere mõjul väheneb. Saare loodetipus on tuletorn. Saarest ida ja kagu poole on madalad. Taimestik on iseloomulik tundrale. 

Moržovetsi saar kuulub Venemaale. Saarel on kalurite küla.
Rohelise erakonna algatusgrupp

Mittetulundusühing **Rohelise erakonna algatusgrupp** (lühend **REAG**) oli Eestis uut rohelisel ideoloogial baseeruvat erakonda ettevalmistav organisatsioon, mis loodi 2005. aasta kevadel. Sellest kasvas välja Erakond Eestimaa Rohelised 2006. aasta lõpuks. 

## Ajalugu
4. oktoobril 2004 kogunes Vodjal diskussiooniring teemal, kas rohelistel on tarvis uuesti riigi administratiivsüsteemi sekkuda.  Kõlama jäi kaks seisukohta. Ühed leidsid, et partei vormi võtmisega ei ole mõtet kiirustada. Teised arvasid, et tuleks kiiremas korras partei moodustada.
    
Mittetulundusühing asutati 7. mail 2005 roheliste rattaretke ajal. 

3. detsembril 2005 toimus Jänedal erakonna algatusgrupi esimene töökoosolek.

9. aprillil 2006 kogunes REAG  Saku mõisas, et viimistleda tulevase partei programmi. Leidsid aset arutelud energeetika, loodusressursside majandamise, tervishoiu ja paljudel teistel teemadel.

17. juunil 2006 võttis REAG üldkoosolek Suure-Jaanis vastu esialgsed programmilised seisukohad.  

## Liikmed
Algatusgrupi juhatuse liikmed olid Tanel Tammet, Maret Merisaar, Aleksei Lotman, Toomas Trapido, Valdur Lahtvee, Ott Köstner, Ruth Tammeorg, Airi Hallik-Konnula, Agu Kivimägi, Marek Strandberg ja Anti Poolamets.  

Algatusgrupi kodulehel oli  algatusgrupi liikmete nimekiri, milles 2006. aasta 21. oktoobri seisuga oli 493 nime. 27. oktoobri õhtuks oli algatusgrupi liikmete nimekirjas 785 nime.

REAG teatel 31. oktoobrist 2006 oli laekunud üle 1000 liitumisavalduse. 1
Novembri alguses esitati nimekiri erakonnana Eestimaa Rohelised registreerimiseks registriametisse. 

Algatusgrupi liikmed olid teiste seas Jüri Eintalu, Jüri Ginter, Jaak Hohensee, Tullio Ilomets, Maarja Jakobson, Jüri Kaljundi, Urve Kallavus, Eleonora Kampe, Allan Kokkota, Margus Konnula, Peeter Laurits, Uno Maasikas, Peep Mardiste, Ülo Mattheus, Addold Mossin, Mare Müürsepp, Toomas Niit, Ahto Oja, Tanel Ots, Al Paldrok, Priit-Kalev Parts, Evar Riitsaar, Villu Tamme, Jaan Tepp, Peep Tobreluts  ja  Heiki Vilep. Liikmete seas oli ka Dajan Ahmet (suri 4. novembril 2006).

Erakond Eestimaa Rohelised loodi 25. novembril 2006.

## Välislingid
* Erakond Eestimaa Rohelised koduleht
* Roheliste algatusgrupp viimistleb oma programmi, 09.04.2006
* Roheline klaasipuhuja, 11.05.2006
* Roheline erakond jäi veel loomata, 04.10.2004 
* Kivirähk ennustab rohelisele erakonnale tulevikku, 28.09.2004
* Rohelistel on partei moodustamiseks 1000 liiget, Postimees 31.10.2006
Arusha

**Arusha** on linn Tansaanias, Arusha piirkonna keskus. Asub Meru vulkaani jalamil.

Arushas kirjutati alla Tansaania iseseisvumisdokumendid 1961. aastal ja rahuleping Rwanda kodusõja lõpetamiseks 1993. aastal. Linnas asub Rwanda Rahvusvaheline Kriminaaltribunal.

Arushas asub Ida-Aafrika Ühenduse peakorter.

Arushas asus 1920. aastail eestlaste ülalpeetav misjonikool.

## Viited


## Välislingid

*Ajalehe Arusha Times koduleht
Sutlema

**Sutlema** on küla Rapla maakonna Kohila valla läänepoolses osas. 

Esmateated Sutlema külast ning mõisast pärinevad aastast 1425. Sutlema endised nimed on Suttelmode ja Sutlem. Praegune külakeskus kujunes välja seoses Mahtra RV Metsamajandi moodustamisega 1966. aastal. Aastatel 1920–1997 tegutses Sutlemas üks Eesti vanemaid metskondi – Sutlema metskond.

Sutlema küla vaatamisväärsusteks on Sutlema mõisa park koos oma ainulaadse tiikide süsteemiga, mis suviti küll täiesti ära kuivavad, kuid kevadvetega taas täituvad. Sutlema mõisa omapärasest kompleksist on kõige paremini säilinud üks unikaalsemaid mõisaarhitektuuri esindajaid Eestimaal – väravatorn. Sutlema mõisa viimane omanik oli Eduard von Stackelberg. Mõisaesisele ehitati Nõukogude ajal aga kahekorruseline maja, kuid tallid selle kõrval on nüüdseks täiesti lagunenud.


Sutlema mõisa väravatorn.jpg|Sutlema mõisa väravatorn
Sutlema mõisa viinavabriku varemed.jpg|Viinavabriku varemed


## Viited
Armeenlased

**Armeenlased** (armeenia keeles *haj*) on rahvas Armeenia mägismaal, Armeenia Vabariigi põlisasukad.

Ajalooliselt on armeenlaste asuala paiknenud Vahemere, Musta mere ja Kaspia mere vahelisel alal. Armeenlased kujunesid põlisasukate segunemisel sküüdi jt hõimudega omaette rahvaks hiljemalt 4. sajandil eKr. Armeenia on küll läbi ajaloo kohati olnud iseseisev riik, kuid siiski enamuse ajast pidanud elama võõrvallutajate võimu all. Kaua aega oli Armeenia rahvas lahutatud kahe riigi, Türgi ja Venemaa vahel. Tänapäevaks on armeenlased kaotanud suurema osa oma ajaloolisest asualast Türgile.

Aastal 301 võttis Armeenia esimese riigina vastu kristluse. Armeenlastest said kristlased (monofüsiidid), enamjaolt kuuluvad nad Armeenia Apostlikku Kirikusse.

Kuni Esimese maailmasõjani paiknesid armeenlased oma ajaloolisel asualal Armeenia mägismaal. 1870 ja 1894–1895 toimusid Türgis ulatuslikud armeenlaste tagakiusamised ja tapmised. Esimese maailmasõja ajal 1915–1917 panid türklased armeenia rahva vastu toime genotsiidi, mille käigus tapeti 1,2–1,5 miljonit armeenlast. Tapeti teisigi kristlasi (sh assüürlasi ja kreeklasi). Ligi 1 miljonit inimest saadeti asumisele Mesopotaamia kõrbetesse või põgenes välismaale. 

## Arv
Kokku on armeenlasi maailmas eri hinnangutel 6–10 miljonit, neist on Armeenias 3 miljonit, Venemaal 1&nbsp;182&nbsp;000, Iraanis 100&nbsp;000, Prantsusmaal 450&nbsp;000, Ameerika Ühendriikides 1&nbsp;400&nbsp;000, Gruusias 157&nbsp;803, Süürias 150&nbsp;000, Liibanonis 234 000, Aserbaidžaanis (peamiselt Mägi-Karabahhis) 138 000, Argentinas 130 000, Jordaanias 51 533, Türgis 2&nbsp;080&nbsp;000, Kanadas 40&nbsp;615, Eestis oli 1989. aasta rahvaloenduse andmetel 1669 armeenlast ja 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 1444 armeenlast. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 1428 armeenlast. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 1666 armeenlast (922 meest ja 744 naist). Neist 773 olid Eesti kodanikud.

## Vaata ka
*Armeenia diasporaa
*Armeenlased Baltimaades
*Armeenlased Osmanite riigis

## Viited

## Kirjandus
* Sergei Issakov "Armjanskije studentõ v Tartu" ("Armeenia tudengid Tartus") "Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi" IV, Tartu, 1977, lk 123–133
Kesk-Aasia

**Kesk-Aasia** on piirkond Aasia siseosas, hõlmab Venemaa impeeriumi ja Nõukogude Liidu koosseisu kuulunud Aasia alasid Siberist lõunas.  

Kesk-Aasia külgneb põhjas ja idas Sise- ning edelas Lõuna-Aasiaga.

Loodusgeograafiliselt kuuluvad Kesk-Aasiasse  Kaspia merest itta ja Irtõši valglast lõunasse jäävad alad (Üstirti platoo, Turaani madalik, Torgaj platoo, Sarõarka) ning nendega külgnevad mägialad lõunas ja idas endise Nõukogude Liidu piirides.

Poliitgeograafilises tähenduses hõlmab Usbekistani, Tadžikistani, Türkmenistani ja Kõrgõzstani. Mõnikord arvatakse ka Kasahstan Kesk-Aasiasse.  

ÜRO liigituse järgi  kuuluvad Kesk-Aasiasse: 
*
*
* 
*
* 

Nõukogude Liidu Kesk-Aasia majandusrajoon hõlmas Usbeki NSV, Tadžiki NSV, Turkmeeni NSV ja Kirgiisi NSV. Kasahhi NSV oli omaette majandusrajoon.

## Kesk-Aasia ja Sise-Aasia

Enne Teist maailmasõda tähistas eesti keeles mõiste Kesk-Aasia umbes tänapäeva mõistes Sise-Aasia SRÜ-st väljapoole jäävaid alasid: selle piirideks olid põhjas Tian Shan, Altai, Sajaanid ja Jablonovõi ahelik, idas Suur-Hingan. Mõnikord arvati Kesk-Aasia osaks ka Lääne-Turkestan, mille territoorium kattus suures osas tänapäeva mõistes Kesk-Aasiaga. Kesk-Aasiat tänapäevases mõistes nimetati Turaan.

Pärast Teist maailmasõda hakati vene geograafia eeskujul eristama Kesk-Aasiat (*Средняя Азия*) ja Sise-Aasiat (*Центральная Азия*). 

Lääne-Euroopa keeltes on enamasti vaid üks nimi, mis võib tähistada nii kitsamalt Kesk-Aasiat kui ka Kesk- ja Sise-Aasiat koos.

## Vaata ka

*Ida-Aasia
*Lõuna-Aasia
*Kagu-Aasia
*Lääne-Aasia
*Põhja-Aasia
*Sise-Aasia
*Turkestan
Johan Skytte medal

**Johan Skytte medal** on teenetemärk, mille annab Tartu Ülikooli senat riigi- või ühiskonnategelasele, kes on viimastel aastatel aidanud silmapaistvalt kaasa Tartu Ülikooli ja Eesti kõrghariduse arengule. Medal asutati 1995. aastal ja on nime saanud ülikooli esimese kantsleri Johan Skytte järgi.

Johan Skytte medal on ülikooli peahoone portikuse kujuline hõbedast, üle kullatud ripats. Portikuse frontoon läheb astmeliselt keskosa poole madalamaks ja selle keskmine tasapind on pintslijälje faktuuriga. Sammastikku tähistavate püstjoonte vahele on paigutatud Tartu Ülikooli esimese kantsleri Johan Skytte reljeefne portree. Sammastikutagust pinda katavad reljeefsed pintslitõmbed, mille iseloom järgib rektori ametiketi külgkettide faktuuri. Johan Skytte medalil on tumesinisest muareesiidist lint kuue kuldse, servade suunas koonduva triibuga. Lindi allosas on kullatud kolmnurk, mis läheb keskosa poole astmeliselt madalamaks. Kolmnurga kohal on ülikooli ladinakeelne nimi ja keskel Tartu Ülikooli asutamise aasta 1632. Johan Skytte medali, nagu ka teised Tartu Ülikooli teenetemärgid, on kujundanud Julia Maria Künnap.   

Kuni 2020. aastani anti medali laureaatidele pronksist medal, mille esiküljel on Johan Skytte bareljeef koos nimega, pöördel ladinakeelne tekst *[[pro meritis]]* (tunnustuseks), medalisaaja nimi ja tunnustuse avaldaja nimi *Universitas Tartuensis*. Medali autor on Stanislav Netšvolodov. 

## Johan Skytte medali saajad
* 1995 Marju Lauristin 
* 1995 Mart Laar
* 1996 Mihkel Pärnoja 
* 1998 Katarina Brodin (Rootsi suursaadik)
* 1998 Jacques Faure (Prantsusmaa suursaadik)
* 1998 Kai Lie (Norra suursaadik)
* 1998 Svend Roed Nielsen (Taani suursaadik)
* 2001 Lennart Meri 
* 2002 Andrus Ansip 
* 2004 Jüri Raidla 
* 2005 Andres Lipstok 
*2008 Dag Hartelius (Rootsi suursaadik)
* 2009 Rein Taagepera 
* 2012 Tõnis Lukas 
* 2015 Ene Ergma 
* 2017 Katri Raik 
* 2019 Eva Åkesson 
* 2020 Tanel Kiik 
* 2020 Kersti Kaljulaid 
* 2023 Margit Sutrop

## Vaata ka

* Tartu Ülikooli teenetemärgid
* Tartu Ülikooli suur medal
* Tartu Ülikooli medal
* Tartu Ülikooli aumärk
* Teenetemärk "100 semestrit Tartu Ülikoolis"
* Tartu Ülikooli Tänutäht

## Viited

## Välislingid
* Tartu Ülikooli tunnustamise kord
* Johan Skytte medali kavalerid
* Tartu Ülikooli teenetemärkide kandmise hea tava
Venstre

***Venstre*** (taani ja norra keeles 'vasak') on kahe partei nimi: 
****[[Venstre (Norra)|Venstre]]***, sotsiaalliberaalne partei Norras
****[[Venstre, Taani Liberaalne Partei]]*** on paremtsentristlik liberaalne partei Taanis.
Pascali seadus

**Pascali seadus** on **hüdrostaatika põhiseadus**, mille kohaselt kandub rõhk vedelikus või gaasis edasi igas suunas ühteviisi ja on risti rõhutava pinnaga. Selle seaduse avastas Prantsuse matemaatik Blaise Pascal 1663. a. 

## Viited
Kaug-Ida

**Kaug-Ida** on piirkond Aasia idaosas, mis osaliselt kattub Ida-Aasiaga ning hõlmab Venemaa Tšuktšimaa, Kamtšatka, Sahhalini, Kuriilid ja Primorje ning Jaapani koos minevikus temast sõltunud Korea ja Hiinaga. Venemaa Kaug-Idat on varem nimetatud *Ussuurimaaks*.

Kaug-Ida külgneb läänes Ida-Siberi ja Sise-Aasia ning lõunas Kagu-Aasiaga.

Loodusgeograafiliselt kuuluvad sinna Leena jõest itta jäävad alad: Verhojanski mäestik, Kolõma mägismaa, Tšuktši, Kamtšatka ja Korea poolsaared, Kuriilid, Sahhalin ja Jaapani saared, Stanovoi mäestik ja Sihhote-Alin koos ümbritsevate madalikega ning Suur Hiina madalik koos naabermägialadega.

Poliitgeograafilises tähenduses hõlmab Kaug-Ida Venemaa Kaug-Ida föderaalringkonna idaosa (Tšuktši autonoomne ringkond, Magadani oblast,  Kamtšatka krai, Sahhalini oblast, Habarovski krai, Amuuri oblast, Juudi autonoomne oblast, Primorje krai), Jaapani, Põhja-Korea, Lõuna-Korea ja Hiina idaosa.

Nõukogude Liidu Kaug-Ida majandusrajoon hõlmas praegust Venemaa Kaug-Ida föderaalringkonda ilma Sahha Vabariigita.

## Vaata ka
*Harbiin
*Kagu-Aasia
*Sise-Aasia
*Ussuriisk
*Ussuuri jõgi

## Viited
Aktiivne jõud

**Aktiivseks jõuks** nimetatakse jõudu, mis püüab panna vaadeldavat keha liikuma. Ülesannetes harilikult ei nimetata ja ei joonistata aktiivseid jõude. Nimetatakse vaid, et kehale mõjub jõud F, jõu P jne. Harilikult keha liikumist takistavad mingid teised, teda kinnitavad kehad, moodustades vaadeldavale kehale sidemeid.
Misjon (usundilugu)

**Misjon** on mingi usundi sõnumi aktiivne levitamine. Ülekantud tähenduses võidakse seda sõna kasutada mis tahes maailmavaate  propageerimise kohta.  

Mõiste on alguse saanud misjonikäsu alusel toimuvast kristlikust misjonist.
Eesti jalgpalliklubide loend

**Eesti jalgpalliklubide loend** on Eesti jalgpalliliigades mänginud mees- ja naiskondade nimekiri. Loend on ajakohastatud hooaja 2009 põhjal. Info varasemate hooaegade kohta puudub.

## Mehed

## Naised

## Endisi jalgpalliklubisid
* 1. FC Tallinn
* Dvigatel Tallinn
* Emmaste JK Dagöplast
* FCI Tallinn III
* FC Velldoris
* FC Viljandi
* Hiiumaa ÜJK
* JK Eesti Fosforiit
* JK Kaitseliit Kalev
* JK Leisi
* JK Tallinna Sadam
* Jõhvi JK Eesti Põlevkivi
* Kiviõli JK Irbis
* Kohtla-Järve FC Lootus
* Kohtla-Järve JHK Keemik
* Kohtla-Järve JK Alko
* Kohtla-Järve SK Järve
* Lelle SK
* Maardu FS Junior
* Märjamaa Kompanii
* Narva KS Võitleja
* Narva SK Baltika
* Pärnu JK Tervis
* Pärnu Kalevi Jalgpalliklubi
* Pärnu Linnameeskond
* Tabasalu Jalgpalliklubi
* Tallinna FC Concordia Audentes
* Tallinna FC EBS Team
* Tallinna FC Eurouniv
* Tallinna FC HansaNet.ee
* Tallinna FC Lantana
* Tallinna FC Norma
* Tallinna FC Pokkeriprod
* Tallinna FC Puuma
* Tallinna FC TVMK
* Tallinna FK Sport
* Tallinna JK Dokker
* Tallinna JK Vall
* Tallinna JK Visadus
* Tallinna JS Estonia
* Tallinna Jalgpalli Klubi
* Tallinna Jalgpallikool
* Tallinna Jalgpallikool-1983
* Tallinna KSK Vigri
* Tallinna Lõvid
* Tallinna Puhkekodu
* Tallinna SC Enter
* Tallinna SK Mercury
* Tallinna SK Meteor
* Tallinna SK Siirius
* Tallinna SK Tempo
* Tallinna SR Võitleja
* Tallinna SÜ Esta
* Tallinna VK Merkur
* Tallinna VS Sport
* Tartu ASK
* Tartu FC DAG
* Tartu JK Merkuur
* Tartu JK Olümpia-2000
* Tartu PSR
* Tartu SK 10
* Valga Lokomotiiv
* Võhma SS Leola
* Võru JK
* Võru JK II
Varistor

**Varistor** (inglise k VDR *Voltage Dependent Resistor*) on mittelineaarne pooljuhttakisti, mille takistus madalal pingel on väga suur, kuid rakendatava pinge tõusmisel üle teatava läviväärtuse järsult väheneb. Pinge-voolutugevuse tunnusjoon on nullpunkti suhtes sümmeetriline, mistõttu võib teda kasutada nii alalis- kui ka vahelduvpingel. 

## Ehitus

Varistori kettakujuline takistuskeha koosneb metallide oksiidide segust pressitud tablettidest (ingl MOV *metal oxide varistor*). Põhikomponendiks on tsinkoksiid (ZnO), millele on lisatud teiste metallide oksiiide. Varem kasutati peamiselt polükristallilist ränikarbiidi (SiC), mille puhul tunnusjoon tõuseb palju laugemalt. SiC-varistoride eeliseks on parameetrite suurem ajaline stabiilsus; ZnO-varistoridel hakkab lävipinge paljukordsete ülepingetõugete mõjul alanema.

Varistore valmistatakse tabletikujulistena (traatviikudega) ja SMD-komponentidena pindmontaažiks.

Varistori pinge-voolutugevuse tunnusjoone mittelineaarsust põhjustab eelkõige see, et pinge tõstmisel sagenevad mikroülelöögid ränikarbiidikristallide või oksiiditerakeste vahel, mille tulemusena suureneb järsult voolu juhtiva kanali ristlõige ja vastavalt väheneb takistus. Mida paksem on elektroodidevaheline takistuskeha, seda enam oksiiditerakesi jääb järjestikku ning seda suurem on lävipinge.
## Tunnussuurused
*Liigituspinge – U_{tg} – on alalispinge, mille puhul varistori läbib kindla väärtusega vool nn liigitusvool I_{tg}. Liigituspinge ei ole tööpinge.
*Liigitusvool – I_{tg} – on varistori läbiv kindla väärtusega vool;
*Suurim lubatav impulsspinge U_{i.max}.
*Lubatav hajuvõimus – P_{n}.
*Staatiline takistus – R_{s}– on võrdne alalisvoolutakistusega :R=\frac{U}{I}.
*Dünaamiline takistus – R_{d}– on varistori vahelduvvoolu takistus R=\frac{\Delta U}{\Delta I}.
*Mittelineaarsustegur – \beta– on pinge-voolutugevuse tunnusjoonel valitud punktile vastava staatiliseja ja dünaamilise takistuse suhe.
*Voolu temperatuuritegur – \alpha_{I} – väljendab varistori läbiva voolu suhtelist muutust temperatuuri ühekraadise (K) muutuse kohta püsival pingel. Enamikul varistoridel on see +0,7%/K.
## Kasutamine
Varistore kasutatakse elektri- ja elektroonikalülituste kaitsmiseks toiteliini kaudu saabuvate liigpingete eest, samuti pinge ülevõngete piiramiseks, näiteks vahelduvvooluahelais induktiivsusi sisaldavate ahelate katkestamisel. Varistor ühendatakse kaitstava ahelaga rööbiti.

Liigpinge-kaitselülitustes kasutatakse varistoride asemel ka supressordioode. 
## Vaata ka
* Takisti
* Supressordiood
## Välislingid
*  The ABCs of MOVs 
*  Spannungsabhängige Widerstände (Varistoren, VDRs)
Alaldusdiood

**Alaldusdiood** on pooljuhtdiood, mis on ette nähtud vahelduvvoolu muundamiseks alalisvooluks. Nende lubatav pärisuunavool on olenevalt tüübist mõnesajast milliamprist sadade ampriteni. Dioode, mille lubatav pärivool on suurem kui 10 A, nimetatakse ka jõudioodideks.

Alaldusdioode kasutatakse peamiselt alalispinge saamiseks võrgutoiteplokkides ja -adapterites.

Valmistatakse samuti alaldusplokke, kus sildlülitusse ühendatud dioodid on paigutatud ühisesse kesta.

Lubatav vastupinge ulatub alaldusdioodidel sadade ja alaldusplokkidel tuhandete voltideni.

## Töösagedused ja taastumiskestus
Töösagedused olid varem alaldusdioodidel madalad ja reeglina ei ületanud 5 kHz. Praeguseks ulatub see sagedus sadade kilohertsideni, seda eriti tänu sagedusmuundamisega toiteplokkide laiale levikule. 

Töösageduse määrab peamiselt see, kui kiiresti taastub dioodi vastusuunatakistus. Sellest tulenevalt liigitavad mõned firmad alaldusdioode vastusuunatakistuse taastumiskestusest sõltuvalt tavalisteks, kiireteks ja ülikiireteks alaldusdioodideks. Alaldusdioodide eri liigina vaadeldakse ka Schottky dioode, mis tänu väikesele päripingelangule (*U*F < 0,5 V) on eriti sobivad madala vahelduvpinge alaldamiseks. 

## Vaata ka
*Sildalaldi
*Alaldi
*Impulsstoiteallikas
Lülitidiood

**Lülitidiood** on pooljuhtdiood, mis on ette nähtud alalisvoolu ja vahelduvvoolu ahelate kiireks lülitamiseks (katkestamiseks ja sulgemiseks). Alalisvoolu lülitamisel on oluline, et dioodil oleks võimalikult suur vastutakistus ja väike päritakistus. Vahelduvvoolu korral on määrava tähtsusega väike diferentsiaaltakistus pärisuunas, sest siis on diood võimeline ümber lülitama ka madala pingega kõrgsagedusahelaid. Et lülitamine toimuks kiiresti, peab lülitidioodi omamahtuvus (tõkkekihi mahtuvus) olema võimalikult väike.  Lubatava pärivoolu ja vastupinge väärtused on neil dioodidel tunduvalt väiksemad kui alaldusdioodidel.

Kiiretoimelisi lülitidioode nimetatakse ka impulssdioodideks.

Lülitidioode kasutatakse elektroonikalülitustes elektriahelate kontaktituks lülitamiseks. Niisuguste dioodidega lülitid on elektromehaaniliste releedega võrreldes palju kompaktsemad, voolusäästlikumad ja kiiretoimeliemad.
Kessu ja Tripp

**"Kessu ja Tripp"** on Robert Vaidlo kirjutatud lasteraamat.

Raamatu peategelased on Kessu ja Tripp.

## Ilmumisandmed
*Kessu ja Tripp : [jutustus : koolieelikutele] / Robert Vaidlo ; [illustreerinud A. Paistik] Tallinn : Eesti Raamat, 1988
*Kessu ja Tripp : [jutustus] / Robert Vaidlo ; [kunstiliselt kujundanud Avo Paistik ; sarja kujundanud Piret Niinepuu-Kiik] [Tallinn] : Tänapäev, 2002. ISBN 9985620348
*Kessu ja Tripp : [jutustus] / Robert Vaidlo ; pildid joonistanud Kirke Kangro ; [toimetanud Ann Aruvee ; kujundanud Epp Marguste] 3., uuesti illustreeritud tr. Tallinn : TEA Kirjastus, 2010. ISBN 9789985719619
Mahtuvusdiood

**Mahtuvusdiood** ehk varikap (inglise keeles *varicap* või *varactor*) on pooljuhtdiood, mille puhul kasutatakse pn-siirde mahtuvuse sõltuvust vastupingest. Diood toimib sel juhul elektriliselt tüüritava muutkondensaatorina, mille elektroodidevahelise dielektriku (vaadeldaval juhul dioodi tõkkekihi) paksus suureneb vastupinge suurenemisel.
## Parameetrid
*Nimimahtuvus  on dioodi mahtuvus teatud väikesel vastupingel; toodetakse mahtuvusdioode nimimahtuvusega 3 kuni 300 pF (pikofaradit).
*Mahtuvuse kattetegur väljendab nimimahtuvuse ja suurimale lubatavale vastupingele vastava mahtuvuse suhet; katteteguri väärtus on enamasti 10 ringis. 
*Maksimaalne vastupinge võib sõltuvalt diooditüübist olla kuni 30&nbsp;V.
*Hüvetegur on mahtuvusdioodi reaktiivtakistuse ja kaotakistuse suhe.
*Mahtuvuse temperatuuritegur on mahtuvuse suhteline muutus temperatuuri muutumisel 1&nbsp;°C võrra.

## Kasutamine
Põhiliselt kasutatakse mahtuvusdioodi raadiotehnikas võnkeringide häälestamiseks soovitud sagedusele, kus nad on välja tõrjunud varem laialdaselt kasutatud kogukad pöördkondensaatorid.
Gustav III

**Gustav III** (24. jaanuar (Juliuse kalendri järgi 13. jaanuar) 1746 – 29. märts 1792) oli Rootsi kuningas alates 1771. aastast kuni surmani.

Ta oli kuningas Adolf Fredriki poeg.

Gustav III oli viimane Rootsi monarh, kes valitses absolutistlikult. Et Gustav oli saanud hea hariduse, viis ta ellu olulisi valgustatud absolutismi vaimus reforme, näiteks kaotas piinamise ülekuulamise vahendina ja edendas haridust.

Peatselt pärast troonile tõusmist likvideeris ta 1772. aastal seni kuningavõimule suurt mõju avaldanud aadlirühmitused, nn Kübaratepartei ja Mütsidepartei.

Gustavi peamine eesmärk oli aga Rootsi kunagise hiilguse taastamine. Selleks alustas ta 1788. aastal sõda Venemaaga, et Rootsi kunagisi valdusi (Vana-Soomet, Ingerimaad, Eestimaad ja Liivimaad) tagasi võita. Kuid sõda ei läinud kuigi hästi, Vene armee oli sõjaks küllaltki hästi valmis ning lisaks tekkis Rootsi aadlike seas Vene-sõbralik Anjala Liit. Nii pidi Gustav III sõja 1790. aastal piirimuutusteta Värälä rahuga lõpetama.

Seejärel sõlmisid Gustav ja Katariina II revolutsioonilise Prantsusmaa vastase liidu ning kavandasid sellele rannikule Vene-Rootsi ühisdessanti. Ettevalmistusi alustati 1791. aasta lõpul.

16. märtsil 1792 toimunud maskiballi ajal haavas Gustavit aadliopositsiooni liige Jacob Johan Anckarström. Esialgu ei tundunud haav kuigi tõsine, ent peagi tekkis veremürgistus, millesse kuningas 29. märtsil suri.

## Vaata ka
*Gustav III kohvieksperiment
*Marstrandi vabasadam
Optron

**Optron** ehk **optopaar** on pooljuhtseadis, mis koosneb ühisesse kesta paigutatud kiirguselemendist, mida nimetatakse kiirguriks, ja kiirgustundlikust elemendist, mida nimetatakse vastuvõtjaks. Need elemendid on sidestatud ainult valguskiire abil ja seda nimetatakse optiliseks sidestuseks.

Optroneid kasutatakse siis, kui on vaja vältida elektrilist sidestust. Näiteks kasutatakse neid signaalide edastamiseks galvaaniliselt sidestamata sõlmedega raadioelektroonikaseadmetes ja elektriahelate kontaktivabaks kommuteerimiseks.

Kiirguriks on tavaliselt infrapunases piirkonnas töötav valgusdiood. Vastuvõtjaks on tavaliselt fotodiood, fototransistor, türistor või takisti. Vastavalt sellele on olemas dioodoptronid, transistoroptronid, türistoroptronid ja takistioptronid.

## Kiirguri ja vastuvõtja sidestus

Kiirgur ja vastuvõtja on sidestatud optilise keskkonnaga, mis peab olema piisavalt hea isolaator, et vältida läbilööki kiirguri ja vastuvõtja eri potentsiaalide korral. Peegeldumiskadude vähendamiseks on soovitatav, et optiline keskkond oleks sama murdumisnäitajaga kui valgusdiood.

## Optroni omadused

Optroni kiirgur ja vastuvõtja peavad olema teineteisest isoleeritud. Nendevaheline lubatav pinge on optroni oluline omadus, millest sõltub tema kasutatavus.

Optroni teine oluline omadus on vooluülekandetegur, mis on väljund- ja sisendvoolu suhe. Dioodoptronil on see 1% kandis, transistoroptronil 30...100%, liittransistoriga vastuvõtjal aga veelgi suurem.

Optroni kolmas oluline omadus on maksimaalne töösagedus või rakendumiskiirus, mis on parim dioodoptronil, ulatudes gigahertsideni, transistoroptroneil on see tunduvalt väiksem. Türistoroptroneil, mida kasutatakse lülitusseadiste juhtimiseks, on lülitamiskiirus 1–50 μs. Kõige aeglasemad on aga takistioptronid, mille toimekiirus on vaid 0,01–1 s.

Mõnel kasutusalal on oluline sisend- ja väljundsignaali lineaarne seos. Sellest seisukohast on parimad takistioptronid. Kui valida sobiv tööpiirkond, on küllalt lineaarsed ka diood- ja transistoroptronid. Türistoroptronitel lineaarsus puudub, kuna nad on ette nähtud kasutamiseks vaid lülitusseadmetes.

## Ajalugu

Optilise sidestuse tähtsust tahke kiirguri ja pooljuhist vastuvõtja vahel elektrilise isolatsiooni saavutamiseks tunnustati USA-s 1963 välja antud patendiga. Takistioptron leiutati 1968. Need on optronitest kõige aeglasemad, kuid kõige lineaarsemad ning audio- ja muusikatööstuses on nad tänapäevani säilitanud nišituru. Valgusdioodide tehnoloogia väljatöötamine aastatel 1968–1970 põhjustas buumi optoelektroonikas ja 1970. aastate lõpuks olid välja töötatud kõik tänapäeval teada olevad optroniliigid.

Optronite turust moodustavad enamuse bipolaarsed ränitransistoroptronid. Neil on keskmine andmeedastuskiirus, mis on piisav näiteks elektroentsefalograafias kasutamiseks.

## Vaata ka
*Optopaartajur

## Viited