open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kanije ejalett

**Kanije ejalett** (osmanitürgi keeles *ایالت قنیژه* ehk *Eyālet-i Ḳanije*, ungari keeles *Kanizsai ejálet*, horvaadi keeles *Kaniški ejalet*) oli Osmanite riigi haldusterritoriaalne üksus Karpaatia nõos. Ejalett moodustati 1600. aastal ja eksisteeris kuni impeeriumi Kesk-Euroopast taandumiseni, mis algas aastal 1686 ja kestis nominaalselt veel kuni aastani 1699.

## Vaata ka
*Osmanite vallutused Ungaris
Konjic

**Konjic** on linn Herzegovina-Neretva kantonis, mida haldab Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon. Paarikümne tuhande elanikuga linn asub ajaloolises Hertsegoviina piirkonnas, umbes 60 km kaugusel Sarajevost edelas. 2013. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas: 89,41% bosniakke, 6,17% horvaate ja 1,41% serblasi.

Linn asustab Neretva jõe mõlemat kallast vähemalt 268 m üle merepinna, loodus on mägine ja metsane.

## Vaata ka

*Mostar

## Viited
Raciborsko

**Raciborsko** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas Wieliczka vallas. Raciborsko asub Wieliczkast ligikaudu 5 km lõunas.

## Viited
George Wells Beadle

**George Wells Beadle** (22. oktoober 1903 – 9. juuni 1989) oli Ameerika Ühendriikide geneetik. Ta oli ka Chicago Ülikooli seitsmes president.

Beadle avastas koos Edward Tatumiga, kuidas geenid reguleerivad rakkudes toimuvaid biokeemilisi sündmusi. 1958. aastal said Beadle ja Tatum Nobeli meditsiiniauhinna.

## Viited
Mietniów

**Mietniów** on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wieliczka maakonnas Wieliczka vallas. Mietniów asub Wieliczkast umbes 3,2 km lõunakagus ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 15 km kagus.

## Viited
Varadi ejalett

**Varadi ejalett** (osmanitürgi keeles *ایالت وارد* ehk *Eyālet-i Vārad*, ungari keeles *Váradi vilajet*) oli Osmanite riigi haldusterritoriaalne üksus Karpaatia nõos. Ejalett moodustati 1660. aastal ja kestis kuni 1692. aastani.

Halduskeskust hoiti tänases Oradea linnas (ungari *Nagyvárad*) Rumeenias.

## Vaata ka
*Osmanite vallutused Ungaris
Timişvari ejalett

**Timişvari ejalett** (osmanitürgi keeles *ایالت تمشوار* ehk *Eyālet-i Tımışvār*, ungari keeles *Temesvári vilajet*, rumeenia keeles *Eialetul Timișoarei*) oli Osmanite riigi haldusterritoriaalne üksus Karpaatia nõos aastatel 1552–1716.

Halduskeskusi hoiti tänastes Timișoara ja Ineu linnades Rumeenias.

## Vaata ka
*Osmanite vallutused Ungaris
Ilidža

**Ilidža** on linn Sarajevo kantonis, mida haldab Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon. Üle 60 000 elanikuga linn on Sarajevo naabruse peamine eeslinn. Selle kõrval asub Sarajevo rahvusvaheline lennujaam.

Linn on tuntud Bosna jõe lätte kohana.

## Viited
Lubjaahi

**Lubjaahi** oli lubjakivist (paekivist) ehitatud ahi lubja põletamiseks. 

Lubjaahi oli paksude seintega 3–5 meetri kõrgune pealt lahtine kivist silinder, võimaluse korral ehitati ahi nõlvale pooleldi maa sisse. Lubjaahju köeti kuivade puudega selle all olevast küttekoldest, nii et ahju temperatuur tõusis 1000–1300 kraadini. Põletamise protsess kestis kuni nädal aega. Põlemise tagajärjel eraldus kivist süsihappegaas ning alles jäid kaks korda kergemad kivitükid (kustutamata lubi). Põletatud lupja kustutati rohke veega dreneeritavates basseinides vähemalt kolm kuud kuni aasta, selle tulemusel saadi pastataoline mass ehk kustutatud lubi. Lupja põletati ehituse tarvis sidusaineks ja lubjavärvi põhikomponendiks. Tänapäeval põletatakse lupja tööstuslikult.

## Ajaloost
Põletatud ja kustutaud lubjast valmistatud lubikrohvi on kasutatud Lähis-Idas juba varases neoliitikumis. Antiikajal kasutasid kreeklased, etruskid ja roomlased lupja laialdaselt mördi, krohvide ja värvi koostisosana. Keskaegses Euroopas oli lubimört asendamatu kivihoonete rajamisel. Eestis sai lubjapõletamine alguse 13. sajandil. 17.–19. sajandil põletati enamus lupja talupoegade poolt mõisate, linnade ja kroonu lubjaahjudes, kusjuures lubjapõletamist nõuti talupoegadelt enamasti koormisena. Vähemas mahus põletasid ja müüsid lupja talupojad ise. Talupoeglikud lubjaahjud olid Eesti aladel põhilised lubjatootjad kuni 19. sajandi lõpuni, mil hakkas arenema lubjatööstus ning raudteetransport. 1867. aasta seisuga oli Eestis 304 lubjaahju. Mõnes piirkonnas oli lubjapõletamine oluline tuluallikas (Saaremaal, Hiiumaal, Tartumaal jm).

## Vaata ka
*Lubjakivi
*Lubi
*Kustutamata lubi
*Kustutatud lubi
*Lubjapiim
*Lubjavesi

## Viited

## Kirjandus
* Hans Kruus, "Lubjapõletamine Pedja jõe rajoonis". Ajalooline ajakiri. 1933. Tartu 

## Välislingid
* Muhu, paekivist lubjaahi. Eesti Arhitektuurimuuseum
* Lubjatootmisega seotud muistised ajaloolise Kursi kihelkonna alal
* Lümanda suur lubjaahi Maaleht, 7. september 2018
* Lubi: ajalugu, valmistamine ja kasutamine Muinsuskaitseamet
Edward Tatum

**Edward Lawrie Tatum** (14. detsember 1909 – 5. november 1975) oli Ameerika Ühendriikide geneetik.

Tatum õppis kaks aastat Chicago Ülikoolis ja läks seejärel üle Wisconsini Ülikooli, mille lõpetas 1934. aastal doktorikraadiga. 

1937. aastast töötas ta Stanfordi Ülikoolis, kus tutvus George Beadle'iga. 1945. aastal asus ta tööle Yale'i Ülikooli, 1948. aastal naasis Stanfordi Ülikooli. 1957. aastal asus ta tööle Rockefelleri Ülikooli.

Tatum avastas koos Beadle'iga, kuidas geenid reguleerivad rakkudes toimuvaid biokeemilisi sündmusi. 1958. aastal sai Tatum koos Beadle'iga Nobeli meditsiiniauhinna.

## Tunnustus
*1952 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks 
*1957 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
*1959 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks

## Viited
Žabljak

**Žabljak** (kirillitsas *Жабљак*) on väikelinn Montenegro põhjaosas. Balkani maade kõrgeim linn (1456 meetrit üle merepinna) on Durmitori mäestikuregiooni külastuskeskus.

## Vaata ka
*Žabljaki vald
Ameerika Ühendriikide siseminister

**Ameerika Ühendriikide siseminister** (inglise keeles *Secretary of the Interior*) on Ameerika Ühendriikide siseminister. Ta on valitsuskabineti liige ja juhib siseministeeriumit.

Alates 1. veebruarist 2025 on siseminister Doug Burgum.

## Siseministrid
Kaust (tarkvara)

**Kaust** on arvutiteaduses andmete kogum, mis sisaldab viiteid teistele kogumikele (kaustadele) ja toimikutele (failidele). Kaustad moodustavad hierarhilise süsteemi.

Kaust on nimetatud analoogina füüsilistele kaantele, mis pabereid hoiavad (kaust). Tavaliselt esitatakse graafilises kasutajaliideses kaustu ikooniga, mis kujutab paberikausta.
Reet Post

**Reet Post** (sündinud 7. septembril 1950 Viljandis) on eesti luuletaja. 

## Haridus
Põhikoolihariduse sai ta Viljandi IV 8-klassilises koolis (1958–1966). 1971 lõpetas Tallinna Georg Otsa nimelises Muusikakoolis Leelo Kõlari klaveriklassi.

## Looming
Esimese luuletuse pani ta kirja 5-aastaselt, see kandis pealkirja “Lumehelbeke”. Seni on tal ilmunud kuus luuleraamatut ja neli CD-d muusika ja luulega. 2020. aastal valmis tal laste noodiraamat “Kirke noodivihik,” kus on kuus Reet Posti loodud klaveripala. 1996. aastal sai tema luuletus “Otse-Estole” “Kuldse kaselehe” luulevõistlusel esikoha. 2002. aastal hinnati Tarvastu valla korraldataval Hendrik Adamsoni murdeluulevõistlusel tema värsid paremate hulka kuuluvateks. Tema loomingut on ilmunud kogumikes “Ilmre”, “Valguseoks” ja “Kontakt” ning ajalehes Sakala.

## Luulekogud
*“Palju tähti” (2000)
*“Aoeelsed laulud” (2003)
*“Kaksteist lille” (2004)
*“Hilissuvi” (2007)
*“Laulud kodumaale” (2011)
*“Ärateelt ära” (2018)

## Viited
Lisa Aisato

**Lisa Aisato Njie Solberg** (sündinud 23. juulil 1981) on norra kunstnik ja illustraator.

Ta on kirjutanud ja illustreerinud seitse enda kirjutatud lasteraamatut ning mitmeid teiste kirjanike lasteraamatuid, teiste seas Klaus Hagerupi "Tüdruk, kes tahtis päästa raamatud" ja Maja Lunde lasteraamatu "Lumeõde". Viimane neist ilmus eesti keeles 2019. aastal ja pälvis 2020. aastal tõlkelastekirjanduse Paabeli Torni auhinna. 

Eesti keeles on Kadi-Riin Haasma tõlkes ilmunud Lisa Aisato raamat "Elupildid" (2020; kirjastus Rahva Raamat).

Tema vanem õde Haddy N'jie on tuntud laulja, kirjanik ja ajakirjanik.

## Välislingid
*Koduleht
Halleini ringkond

**Halleini ringkond** (saksa *Bezirk Hallein*) on ringkond Austrias Salzburgi liidumaal. See kattub Tennengau piirkonnaga.

## Haldusjaotus

Ringkond on jaotatud 13 vallaks (*Gemeinde*), millest üks on ühtlasi linn (*Stadtgemeinde*) ja neli turuvallad (*Marktgemeinde*).

Linnad:
# Hallein

Turuvallad:
# Abtenau
# Golling an der Salzach
# Kuchl
# Oberalm

Harilikud vallad:
# Adnet
# Annaberg-Lungötz
# Bad Vigaun
# Krispl
# Puch bei Hallein
# Rußbach am Paß Gschütt
# St. Koloman
# Scheffau am Tennengebirge

## Viited
Severo Ochoa

**Severo Ochoa de Albornoz** (24. september 1905 – 1. november 1993) oli Hispaania biokeemik.

Albornoz õppis Madridi Ülikoolis meditsiini ja lõpetas ülikooli 1929. aastal. Ochoa lootis teha koostööd Nobeli meditsiiniauhinna laureaadi Santiago Ramón y Cajaliga, kuid Cajal läks pensionile. 1933. aastal asus ta enne Hispaania kodusõja puhkemist tööle Madridi Ülikooli. 

1936. aastal lahkus Ochoa Hispaaniast ning töötas Saksamaal ja Suurbritannias. Viimaks emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus töötas algul Washingtoni Ülikoolis ja hiljem New Yorgi Ülikoolis. Ochoa naasis Hispaaniasse 1985. aastal.

1959. aastal sai Ochoa koos Ameerika Ühendriikide biokeemiku Arthur Kornbergiga Nobeli meditsiiniauhinna ribonukleiinhappe ja desoksüribonukleiinhappe bioloogilise sünteesi mehhanismide avastamise eest.

## Viited
Adolf Edenberg

**Adolf Voldemar Edenberg** (5. jaanuar (vkj)/ 17. jaanuar 1895 Valga – 21. jaanuar 1980 Sydney, Austraalia) oli eesti arhitekt, insener ja ettevõtja.

## Elukäik
Isa Märt Edenberg oli sündinud Helmes, kolis aga Valka ja oli üks esimesi eestlasi, kes Valga raudtee tehaste asutamise ajal sinna tööle asus. Ta töötas tehases sepana 40 aastat, ehitas Valgas maja ning võimaldas ülikooli hariduse kõigile oma neljale lapsele: kolmele poisile, kellest Adolf oli vanim, ja ühele tüdrukule, kes oli noorim.

Adolf Edenberg abiellus 1924. aastal Melanie Pärnaga (1901 Tallinn – 1977 Sydney), lapsi neil ei olnud.

## Haridus ja tegevus Venemaal
Adolf Edenberg lõpetas Valga reaalkooli, siirdus siis Peterburi, kus lõpetas kõrgema arhitektide instituudi. Töötas seejärel Siberis mitmesugustel ehitustöödel, muuhulgas hiiglasliku tapamaja ehitusel.
 
## Tegevus Eestis
1921. aasta juunis pöördus tagasi Eestisse. Eestis oli ta üliõpilasselts Liivika vilistlane.

### Ehitusettevõte Vennad Edenbergid
Koos vendade Maxi (1898 Valga – 1956 Lääne-Saksamaa) ja Ottoga (1900 Valga – 1937 Tallinn) asutas ta 1924. aastal ehitusettevõtte, mis oli üks suuremaid Eestis. Ehitasid ka sadamaid ja sildu (Vasalemma, Tõravere) ning lennukiangaare Tartus, ent eelkõige tuntuks saanud kui Eesti Panga hoone ja Keskhaigla ehitajad Tallinnas. Nende ehitatud on teisigi pangahooneid, nt Tartus ja Rakveres; Tallinna laululava Kadriorus (hävinud) ja Tallinna Kunstihoone Vabaduse väljakul; Pirita rannasalong ja bussijaam, Rannahotell Pärnus; Tartu turuhoone, Kehra tselluloosivabrik ning mitu koolimajaud ja elumaja põhiliselt Tallinnas ja Tartus (nt arhitektina Fr. R. Kreutzwaldi 13 Tallinnas ja Laulupeo 9 Tartus).

Otto Edenbergi ootamatu surm (kes lõpetas Berliini kaubandusülikooli (1924) eramajanduse alal ja seega vastutav ärisuhete korralduse eest) ja Max Edenbergi seotus vapsidega (aitas põgeneda Artur Sirkil ja seetõttu vangistati) raskendas äritegevust 1930. aastate teisel poolel. 

Varem olid nad kuulsust kogunud töö mehhaniseerimisega ja talle on omistatud väide: 
::*"Masin peab raske töö tegema, töölistele peab jääma rohkem aega otsekohestele töö viimistlustele. Parem ehitame kolm maja hästi kui ühe halvasti!"*

1939. aastaks olid tööd kokku kuivanud, mistõttu Adolf oli sunnitud hulga töölisi vallandama. Seoses baaside lepinguga said nad jälle suurehitustööd korraldada, ka Saksa okupatsiooni ajal jätkasid tegevust.

## Elu ja tegevus Saksamaal ja Austraalias
1944. aastal põgenesid vennad Saksamaale (vastupidi linnalegendidele oli Maxi abikaasa rahvuselt sakslane), kust Adolf koos abikaasaga reisis edasi Austraaliasse; Otto lesk ja poeg jäid Eestisse.

Adolf Edenberg tegutses ka Austraalias insenerina, oli aktiivne väliseesti seltsielus.

## Viited

## Välislingidd
*TLÜAR väliseesti isikud
Arthur Kornberg

**Arthur Kornberg** (3. märts 1918 – 26. oktoober 2007) oli Ameerika Ühendriikide biokeemik.

Kornberg õppis Rochesteri Ülikoolis meditsiini ja lõpetas 1941. aastal. 1946. aastal asus ta tööle New Yorgi Ülikooli, kus ta töötas Severo Ochoa juhtivas laboris. 1953. aastal sai ta Washingtoni Ülikooli mikrobioloogia professoriks. 1959. aastal sai ta Stanfordi Ülikooli biokeemia professoriks.

1959. aastal sai Kornberg koos Ochoaga Nobeli meditsiiniauhinna ribonukleiinhappe ja desoksüribonukleiinhappe bioloogilise sünteesi mehhanismide avastamise eest.

## Viited
Harald zur Hausen

**Harald zur Hausen** (11. märts 1936 Gelsenkirchen – 28. mai 2023) oli saksa viroloog.

2008. aastal sai ta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna emakakaelavähki põhjustavate papilloomiviiruste avastamise eest. Ta sai poole auhinnarahast, teist poolt jagasid Françoise Barré-Sinoussi ja Luc Montagnier.

## Tunnustus
*2002 – valiti USA Meditsiiniakadeemia välisliikmeks
Sinikka Nopola

**Sinikka Marianna Nopola** (26. november 1953 Helsingi – 13. jaanuar 2021 Helsingi) oli soome lastekirjanik ja ajakirjanik.

Sinikka Nopola sündis Helsingis, kuid lapse- ja noorpõlves elas Tamperes. Kõrghariduse omandas Tampere Ülikoolis, oli humanitaarteaduste kandidaat. 

Aastatel 1979–1985 töötas ajalehes Helsingin Sanomat, pärast seda oli vabakutseline.

Sinikka Nopola on enam kui 80 raamatu autor. Neist tuntuimad on "Heinakübar ja Viltsussi" ja "Risto Räppari" sarja raamatud, mida ta kirjutas kahasse õe Tiina Nopolaga. "Heinakübar ja Viltsussi" sarja raamatud on kujundanud ja illustreerinud Karel Korp.

Sinikka Nopola suri 67-aastaselt 13. jaanuaril 2021 Helsingis pärast pikka ja rasket haigust.

## Eesti keeles ilmunud teosed
### Sari "Heinakübar ja Viltsuss"
* "Heinakübar ja Viltsuss". Tõlkinud Reet Grosberg. TEA Kirjastus 2006
* "Heinakübar, Viltsuss ja vaar". Tõlkinud Reet Grosberg. TEA Kirjastus 2007
* "Heinakübar, Viltsuss ja beebi" Tõlkinud Reet Grosberg. TEA Kirjastus 2007
* "Heinakübar ja Viltsuss vajavad puhkust". Tõlkinud Reet Grosberg. TEA Kirjastus 2008
* "Heinakübar, Viltsuss ja päkapikk". Tõlkinud Reet Grosberg.TEA Kirjastus 2008
* "Heinakübar ja Viltsuss jahivad röövleid. Tõlkinud Reet Grosberg. TEA Kirjastus 2009
* "Heinakübar, Viltsuss ja suur Elsa". Tõlkinud Reet Grosberg. TEA Kirjastus 2011
### Sari "Risto Räppar"
* "Risto Räppar ja viimane hoiatus". Tõlkinud Kristiina Kass. TEA Kirjastus 2008
* "Risto Räppar ja kohutav vorst". Tõlkinud Kristiina Kass. TEA Kirjastus 2008
* "Risto Räppar ja viimane hoiatus". Tõlkinud Kristiina Kass. TEA Kirjastus 2008
* "Risto Räppar ja külmutaja-Elvi". Tõlkinud Kristiina Kass. TEA Kirjastus 2009
* "Risto Räppar ja Nuudlipea". Tõlkinud Kristiina Kass. TEA Kirjastus 2009
* "Risto Räppar ja tema teisik". Tõlkinud Kristiina Kass. Varrak 2016
* "Risto Räppar ja armetu Nelli". Tõlkinud Kristiina Kass. Varrak 2016
* "Risto Räppar ja teisik". Tõlkinud Kristiina Kass. Varrak 2016
Eldar Qasımov

**Eldar Qasımov** (aserbaidžaani keeles *Eldar Pərviz oğlu Qasımov*; sündinud 4. juunil 1989 Bakuus), on Aserbaidžaani laulja. Ta esindas koos Nigar Camaliga 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Aserbaidžaani lauluga "Running Scared", mis 221 punktiga konkursi võitis.. Ta oli koos Leyla Əliyeva ja Nərgiz Birk-Peterseniga Bakuus toimuva 2012. aasta konkursi õhtujuht.

## Diskograafia
### Singlid

## Viited

## Välislingid
*
Zell am See ringkond

**Zell am See ringkond** (saksa *Bezirk Zell am See*) on ringkond Austrias Salzburgi liidumaal. See kattub **Pinzgau** piirkonnaga.

Salzburgi lennujaamast jõuab kuurordisse kahe tunniga. Piirkonna suurim linn on Saalfelden.

## Haldusjaotus
Ringkond on jaotatud 28 vallaks, millest 3 on linnad (*Stadtgemeinde*) ja 4 turulinnad (*Marktgemeinde*).

Linnad:
# Saalfelden
# Zell am See
# Mittersill

Alevid:
# Lofer
# Neukirchen am Großvenediger
# Rauris
# Taxenbach

Vallad:

## Turismisihtkohad
* Saalhofi loss
* Grossglockneri kõrgalpimaantee
* Krimmli kosed
* Pinzgauer Lokalbahn
Phil Spector

**Harvey Phillip Spector** (26. detsember 1939 Bronx, New York – 16. jaanuar 2021 French Camp, California osariik) oli USA muusikaprodutsent, muusik ja laulukirjutaja, kes oli eelkõige tuntud tänu 1960. aastatel tema produtseeritud laulude kõlaefektile, nn *[[wall of sound]]*ile. Ta oli muusikatööstuses esimene, kel oli kontroll salvestusprotsessi igas faasi üle.

Spector alustas muusikukarjääri 1958. aastal popansambli The Teddy Bears kaasasutaja, kitarristi ja lauljana. Ansambli kuulsaim hitt oli Spectori kirjutatud "To Know Him Is to Love Him", mis jõudis 1958. aasta detsembris USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 esikohale ja järgmise aasta veebruaris Briti singlite edetabelis teisele kohale. 1960. aastal asutas ta plaadifirma Philles Records ja sai 21-aastaselt toona kõige noorimaks plaadifirmaomaniks USA-s. 1960. aastatel tegi ta koostööd selliste artistidega nagu The Ronettes, The Crystals ning Ike & Tina Turner. Tavaliselt töötas ta koos arranžeerija Jack Nitzsche, inseneri Larry Levine'i ja stuudiomuusikute ansambliga, mis sai tuntuks nime all The Wrecking Crew. 1966. aastal taandus Spector mõneks aastaks muusikatööstusest.

Muusikatööstusse naasis Spector 1969. aastal. Ta produtseeris The Beatlesi albumi "Let It Be" (1970) ning John Lennoni ja George Harrisoni soolomaterjali. 1970. aastate keskpaigaks oli Spector produtseerinud kaheksateist USA singlite edetabelis esikümnesse jõudnud singlit, kuid pärast koostööd Leonard Coheni, Dion DiMucci ja The Ramonesiga jäi ta muusikatööstusest edaspidi suurest kõrvale ja oli kimpus eraeluliste probleemidega. Tema produtseeritud lugudest said esikohahittideks näiteks "You've Lost That Lovin' Feelin'" (The Righteous Brothersi singel; 1964), "The Long and Winding Road" (The Beatlesi singel; 1970) ja "My Sweet Lord" (Harrisoni soolosingel; 1970). BMI kohaselt oli "You've Lost That Lovin' Feelin'" 20. sajandil USA-s raadiotes enimkõlanud lugu.

Spector andis panuse stuudio kujunemisele instrumendiks, popkunsti esteetika integreerimisele muusikasse (*[[art pop]]*) ning sellistesse žanritesse nagu *[[art rock]]* ja *[[dream pop]]*. Tema 1963. aastal produtseeritud jõulualbumit "A Christmas Gift for You from Phil Spector", millel kõlavad mitmete artiste salvestatud laulud, peetakse üheks kõigi aegade parimaks jõulualbumiks. 1973. aastal pälvis tema ja Harrisoni produtseeritud Harrisoni kontsertalbum "The Concert for Bangladesh" parima albumi Grammy auhinna. 1989. aastal võeti Spector Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja 1997. aastal Laulukirjutajate Kuulsuste Halli liikmeks. 2004. aastal valis ajakiri Rolling Stone Spectori kõigi aegade parimate artistide seas 63. kohale.

2009. aastal mõisteti Spectorile 19-aastane vanglakaristus 2003. aasta veebruaris näitleja Lana Clarksoni mõrvamise eest. Spector suri 2021. aasta jaanuaris 81-aastaselt vanglas haiglas koroona tüsistuste tagajärjel.

## Viited
Let It Be

**"Let It Be"** on ansambli The Beatles 12. ja viimane stuudioalbum. See anti välja 8. mail 1970, kui ansambel oli juba lagunenud. Albumi nimilugu on Paul McCartney kirjutatud.

Album salvestati enne albumit "Abbey Road", kuid see jäeti avaldamata, sest ansambli liikmed ei olnud sellega rahul. Algul oli kavas albumi pealkirjaks panna "Get Back". Pärast "Abbey Roadi" ilmumist produtseeris Phil Spector albumi uuesti ja sellest sai The Beatlesi viimane stuudioalbum.

2003. aastal ilmus albumi versioon "Let It Be... Naked", millel on lood algsel kujul, ilma Phil Spectori töötluseta.

## Laulud

### A-pool
# "Two of Us" (Lennon/McCartney)	3:37
# "Dig a Pony" (Lennon/McCartney)	3:40
# "Across the Universe" (Lennon/McCartney)	3:40
# "I Me Mine" (Harrison) 2:26
# "Dig It" (Lennon—McCartney—Starkey—Harrison) 	0:50
# "Let It Be" (Lennon/McCartney)	4:04
# "Maggie Mae" (Trad. arr. Lennon—McCartney—Harrison—Starkey) 	0:40

### B-pool
# "I've Got a Feeling" (Lennon/McCartney)3:40
# "One After 909" (Lennon/McCartney)2:45
# "The Long and Winding Road" (Lennon/McCartney) 3:40
# "For You Blue" (Harrison) 2:33
# "Get Back" (Lennon/McCartney) 3:11
Powervolley Milano

**Powervolley Milano** on 2010. aastal loodud Itaalia võrkpalliklubi, mis tegutseb Milanos.

2019–20 CEV Challenge Cup raames mängis klubi 4. ja 5. märtsil 2020 Saaremaal ja seda seostatakse SARS-CoV-2 viiruse jõudmisega saarele. Nõnda oli koroonapandeemia algusperioodil Saaremaa pikka aega ka suurima tuvastatud nakatunute üldarvuga maakond.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Vardar

**Vardar** (makedoonia keeles *Вардар*, albaania keeles *Vardar* või *Bardhar*, kreeka keeles *Αξιός* ehk *Aksiós*) on jõgi Põhja-Makedoonias ja Kreekas.

Vardar on Põhja-Makedoonia pikim jõgi ja pikkuselt kolmas jõgi Kreekas (kui arvestada jõgede pikkust ka väljaspool Kreeka piire). Sarnaselt Aliákmonasega suubub Vardar Aksióse rahvuspargi märgaladel Egeuse merre Therme lahte.

Jõe pikkus on 380 km (Kreekas 76 km) ja valgla pindala umbes 25 000 km². Balkani mägisele maastikule omaselt on jõe maksimaalne sügavus 4 meetrit.

Jõgi algab Vrutoki küla juurest mõni kilomeeter Gostivarist edelas. Vardar voolab läbi Skopje ja Velesi ning ületab Gevgelija linna lähistel Kreeka piiri. Kreeka linnadest asuvad jõe kaldal Polýkastro ja Axioúpoli.

Vardari suubub vasakult Bregalnica ja Pčinja jõgi, paremalt Pena ja Crna Reka.

## Viited

## Välislingid
Aksióse rahvuspark

**Aksióse rahvuspark** (kreeka keeles *Εθνικό Πάρκο Δέλτα Αξιού*) on kaitsealune ala, mis hõlmab Aliákmonase, Loudíase, Aksióse ja Gallikóse jõe deltat. Rahvuspargi märgalad asuvad Kreeka suuruselt teisest linnast Thessaloníkist üle Therme lahe läänes.

## Välislingid
*Ametlik koduleht
Lipugambiit (sari)

**"Lipugambiit"** (inglise keeles "The Queen's Gambit") on USA draamasari, mis põhineb Walter Tevise samanimelisel romaanil.

Sarja stsenarist ja produtsent on Scott Frank, kes lõi selle koostöös Allan Scottiga.

Sarja peategelast Beth Harmonit mängib Anya Taylor-Joy.

Esimese nelja nädalaga kogus sari 62 miljonit vaatajat, mis tegi sellest Netflixi kõige vaadatuma stsenaariumi põhjal valminud lühisarja.

Sarjas tegi episoodilise rolli ka Eesti näitleja Tiit Lilleorg.

## Viited
Michael Morris

Kolmas Killanini parun **Michael Morris** (30. juuli 1914 London – 25. aprill 1999 Dublin) oli iiri ajakirjanik, autor ja spordiametnik. Ta oli kuues Rahvusvahelise Olümpiakomitee president (1972–1980).

Juulis 1927 sai temast oma onu, teise Killanini paruni Martin Morrise (1867–1927) järel järgmine Killanini parun, millega ta sai koha Lordide kojas.

Alates 1930. aastatest töötas ta ajalehtedes Daily Express, Daily Sketch ja Daily Mail. Aastail 1937–1938 oli ta sõjakorrespondent teises Hiina-Jaapani sõjas. Novembris 1938 asus ta sõjaväkke, kus teenis kuni teise maailmasõja lõpuni ja reservväelasena kuni 1951. aastani.

1950. aastal sai ta Iirimaa olümpiakomitee esimeheks ning 1952. aastal Iirimaa esindajaks Rahvusvahelise Olümpiakomitee juures. 1968. aastal valiti ta olümpiakomitee aseesimeheks.

Ta juhtis olümpiakomiteed 11. septembrist 1972 kuni 3. augustini 1980. Sellesse perioodi jäid finantsiliselt põrunud 1976. aasta suveolümpiamängud ja Moskva olümpiamängude boikott; samuti 1976. aasta taliolümpiamängud, kui Denver loobus nende korraldamisest ning selle asemele oli vaja leida teine korraldajalinn. 

Michael Morris abiellus 1945. aastal Sheila Cathcart Dunlopiga (1919–2007). Neil oli kolm poega ja tütar. Tema vanim poeg Redmond Morris on iiri filmiprodutsent ja neljas Killanini parun.
Aliákmonas

**Aliákmonas** (kreeka keeles *Αλιάκμονας, Aliákmonas*) on Kreeka pikim jõgi.

Jõe pikkus on 297 km.

Aliákmonas algab Píndose mäestikust ja suubub Egeuse merre Therme lahte.

## Viited

## Välislingid
Transilvaania lavamaa

**Transilvaania lavamaa** (rumeenia keeles *Podișul Transilvaniei*, *ungari keel*es *Erdélyi-medence*) on Kesk-Rumeenias asuv platoo, mida piiritlevad Ida-Karpaadid ja Lääne-Transilvaania mäed. Lavamaal asub Transilvaania tasandik.

## Vaata ka
*Karpaatia nõgu
Transilvaania tasandik

**Transilvaania tasandik** (rumeenia keeles *Câmpia Transilvaniei*, ungari keeles *Mezőség*) on etnogeograafiline ala Transilvaania lavamaal. Kesk-Rumeenia lagendikku piiritlevad jõed: Someșul Mare põhjas ja Someșul Mic läänes ning Mureș lõunas ja idas.

Praegu on selle elanikkond segu ungarlastest ja rumeenlastest. Varem tasandiku kirdeosas (Nösnerlandis) elanud saksid emigreerusid peamiselt aastatel 1945–1992. Sealne traditsiooniline ungari kultuur on tuntud muuhulgas oma rahvatantsude poolest.

## Vaata ka
*Transilvaania lavamaa
Yukiko Yanagi

**Yukiko Yanagi** (sündinud 12. mail 1992 Jaapanis) on Jaapani baleriin.

### Haridustee
2001 – 2010  RAD Instituut Jaapanis (Royal Academy of Dance Japan)

2010 – 2013  Oslo Rahvuslik Kunstide Akadeemia (Oslo National Academy of the Arts), Norra

2014 treeningud Magaly Suareziga

### Karjäär
2013 – 14 Norra Rahvuslik Ballett.

Alates 2015. aastast töötab Tartu Vanemuise teatris.

#### Rollid Vanemuises
lga – “Neid oli kolm õde” (Tšehhov/Aidla 2020), “Lageda laulud” (Kõrvits/Wang 2019), Komödiant – “Romeo ja Julia” (Prokofjev/Zuska 2018), Edna – “Kinolina kangelane” (Stubbs 2018), “Crossroads” (Adamson 2017), Elisa – “Don Juan” (Madia 2016), “Lumekuninganna” (Stubbs 2016), “Kesköö Pariisis” (Shannon 2015), “Pähklipureja” (Tšaikovski/Isberg 2004/11)

#### Tunnustus
2015 august  5. Kawasaki Balletikonkurss Jaapanis (II. koht)

### Muud tegevused
Töö kõrvalt tegutseb ka modellina.

Samuti juhib internetipoodi KIKO design.

## Viited
Frank Burnet

Sir **Frank Macfarlane Burnet** (3. september 1899 – 31. august 1985) oli Austraalia viroloog. 

Burnet lõpetas 1924. aastal Melbourne'i Ülikooli meditsiini erialal ja sai 1928. aastal doktorikraadi Londoni Ülikoolist. Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Walter ja Eliza Halli meditsiiniuuringute instituuti ning oli aastatel 1944–1965 instituudi direktor. 1965. aastast kuni pensionileminekuni 1978. aastal töötas ta Melbourne'i Ülikoolis.

Burnet andis suure panuse mikrobioloogiasse ja immunoloogiasse. Mikrobioloogias avastas Burnet Q-palaviku ja psitakoosi haigusetekitajad, töötas välja gripiviiruse eraldamise, kultiveerimise ja avastamise analüüsid ja tõestas, et müksomatoosi viirus ei kandu üle inimestele. Burneti väljatöötatud gripiviiruse paljundamise meetod on tänapäeval endiselt kasutusel gripivaktsiinide tootmisel. Burnet avastas koos Peter Medawariga immuuntaluvuse ja sai koos Medawariga 1960. aastal Nobeli meditsiiniauhinna.

Burnetit peetakse Austraalia olulisimaks teadlaseks. 1951. aastal löödi ta rüütliks ning 1978. aastal sai ta Austraalia Ordu rüütliks. Lisaks Nobeli auhinnale sai Burnet Laskeri auhinna, Copley medali ning oli mitme ülikooli audoktor.

## Viited
Lehe tänav (Rakvere)

**Lehe tänav** on tänav Rakvere linna keskosas, mille kaugus lõuna pool asuvast Keskväljakust on linnulennult 750 m. 

Tänav on pikkusega 82 meetrit ja keskmise laiusega 8 meetrit. Lehe tänav paikneb Lilleküla linnaosas ning on umbtänav. Saades alguse Võidu tänava ristmikult, kulgeb lääne suunas ning lõpeb Lille tn 8 (Rakvere Lille Kodu) krundi piiril.

Lehe tänav kujunes välja 20. sajandi keskosas, kui see Lilleküla piirkond hoonestati peamiselt ühepereelamutega.  

Tänava ääres asuvad eramud koos abihoonetega, need on ehitatud põhiliselt 20. sajandi teisel poolel. 

## Viited
Peter Brian Medawar

Sir **Peter Brian Medawar** (28. veebruar 1915 – 2. oktoober 1987) oli Briti zooloog ja teaduskirjanik.

Medawar lõpetas 1935. aastal Oxfordi Ülikooli zooloogia erialal. Ta jäi pärast õpingute lõppu Oxfordi Ülikooli tööle ning tegi koostööd Howard Floreyga, kes julgustas teda tegelema immunoloogiaga. Medawari oli elundisiirdamise teerajaja ning andis sellesse olulise panuse avastades, et siiratud organi tagasilükkamist põhjustab inimese immuunsüsteem.

1960. aastal sai ta koos Frank Burnetiga Nobeli meditsiiniauhinna immuuntaluvuse avastamise eest.

## Tunnustus
*1949 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks.
*1959 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
*1961 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
*1965 – valiti USA Riikliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
*1966 – valiti Edinburghi Kuningliku Seltsi auliikmeks.
*1981 – valiti Briti Akadeemia auliikmeks.

## Teoseid
**The Uniqueness of the Individual* (1957)
**The Future of Man: the BBC Reith Lectures 1959* (1960)
**The Art of the Soluble* (1967)
**Induction and Intuition in Scientific Thought* (1969)
**The Hope of Progress: A Scientist looks at Problems in Philosophy, Literature and Science* (1973)
**The Life Science* (1978)
**Aristotle to Zoos* (1983; kaasautor)
**Memoirs of a Thinking Radish: An Autobiography* (1986)
**The Limits of Science* (1988)

## Viited
Christel Rönns

**Christel Rönns** (sündinud 7. augustil 1960 Helsingis) on soomerootsi lastekirjanik, illustraator ja graafiline disainer.

Ta on illustreerinud umbes 60 lasteraamatut. Neist kolm on ta ise kirjutanud. Eesti keeles ilmunud tõlkeraamatutest on ta illustreerinud "Risto Räppar ja teisik", "Risto Räppar ja armetu Nelli" (autor Sinikka Nopola, Tiina Nopola)  ning "Konrad ja Kornelia" (autor Katarina von Numers-Ekman).

Aastal 2012 sai ta Finlandia Junior auhinna.
Ameerika Ühendriikide põllumajandusminister

**Ameerika Ühendriikide põllumajandusminister** (inglise keeles *Secretary of Agriculture*) on Ameerika Ühendriikide põllumajandusminister. Ta on valitsuskabineti liige ja juhib põllumajandusministeeriumit.

Praegune põllumajandusminister on Brooke Rollins.

## Põllumajandusministrid

; Legend
Olekuparameetrid

**Olekuparameetrid** on füüsikalised suurused, mis iseloomustavad termodünaamilise süsteemi olekut. Kui olekuparameetrid jäävad ajaliselt muutumatuks, siis on süsteem termodünaamilises tasakaalus, s.t aine- ja energiavood süsteemis puuduvad (või püsivad muutumatuna – süsteemi väljundsuurused võrduvad sisendsuurustega). Olekuparameetrid kirjeldavad süsteemi hetkeolekut sõltumata sellest, kuidas süsteem selle olekuni jõudis.

Peamised olekuparameetrid on temperatuur, rõhk, ruumala (ehk maht), ainehulk (osakeste arv), entroopia ja termodünaamilised potentsiaalid: siseenergia, entalpia, Gibbsi vabaenergia. Muud olekuparameetrid tuletatakse nendest suurustest. 

Termodünaamilised olekuparameetrid jagunevad ekstensiivseteks ja intensiivseteks:
* ekstensiivsed parameetrid sõltuvad süsteemi ainehulgast; ekstensiivsed parameetrid on mass, ruumala (maht), entroopia, entalpia, siseenergia;
* intensiivsed parameetrid ei sõltu ainehulgast; peamised intensiivsed parameetrid on temperatuur,  rõhk, tihedus (eriruumala pöördsuurus) ja molaarsed suurused (molaarmass, molaarruumala).

Kui jaotada süsteem kahte võrdsesse ossa, siis vähenevad ekstensiivsed parameetrid kahekordselt, intensiivsed parameetrid aga ei muutu. Näiteks kui klaasitäiest veest pool välja valada, siis väheneb vee kogus (ainehulk kui ekstensiivne suurus) poole võrra, aga vee temperatuur (intensiivne suurus) seejuures ei muutu.

Olekuparameetreid liigitatakse ka termilisteks ja energeetilisteks:
*termilised olekuparameetrid on temperatuur, rõhk ja erimaht (tihedus); 
*energeetilised olekuparameetrid on siseenergia, entroopia,  entalpia.

Olekuparametrite muutumise kulgu kirjeldavad protsessiparameetrid, nagu töö ja soojus.

## Vaata ka
*Olekuvõrrand

## Välislingid
*Soojustehnika (loeng) – Termodünaamilised olekuparameetrid
Tehase tänav (täpsustus)

**Tehase tänav** on tänava nimi paljudes Eesti asulates:

*Tehase tänav Ahja alevikus
*Tehase tänav Aseri alevikus
*Tehase tänav Karksi-Nuias
*Tehase tänav Kehras
*Tehase tänav Keilas
*Tehase tänav Kiiu alevikus
*Tehase tänav Kohtla-Järvel Järve linnaosas
*Tehase tänav Märjamaa alevis
*Tehase tänav Narvas
*Tehase tänav Otepääl
*Tehase tänav Rakke alevikus
*Tehase tänav Rakveres
*Tehase tänav Risti alevikus
*Tehase tänav Rõngu alevikus
*Tehase tänav Tamsalus
*Tehase tänav Tartus
*Tehase tänav Tsirguliina alevikus
*Tehase tänav Turba alevikus
*Tehase tänav Valgas
*Tehase tänav Valjala alevikus
Georg von Békésy

**Georg von Békésy** (3. juuni 1899 – 13. juuni 1972) oli Ungari biofüüsik.

Von Békésy õppis Budapesti Ülikoolis keemiat ning sai 1926. aastal keemia erialal doktorikraadi.

1961. aastal sai ta Nobeli meditsiiniauhinna kõrva teo uurimise eest.

## Viited
Tulika tänav (täpsustus)

**Tulika tänav** on mitmetes Eesti asulates:

*Tulika tänav Jõgeval
*Tulika tänav Kohtla-Järvel Sompa linnaosas
*Tulika tänav Kuressaares
*Tulika tänav Paralepa alevikus
*Tulika tänav Pärnus
*Tulika tänav Rakveres
* Tulika tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis
* Tulika tänav Tartus
* Tulika tänav Võrus
CNC-tehnoloogia

**Arvprogrammjuhtimine** ehk **APJ** ( inglise *computer numerical control* ehk **CNC**) on masinate ja tööpinkide juhtimine programmiga, mis koosneb tähtedest ja numbritest. Tänapäeval kasutatakse APJ-ks põhiliselt G-koodi.

CNC-masin töötleb materjali (metallist, plastikust, puidust, keraamikast või komposiidist) vastavalt kodeeritud programmeeritud juhistele, mille sätib masina operaator. 

## Arvprogrammjuhtimise olemus
Arvprogrammjuhtimine on tänapäeva masinaehitus- ja metalltööstuses väga levinud. Kui esialgsed APJ masinad 1950. aastatel olid aeganõudvad ja vajasid palju ettevalmistust, siis tänapäeval on kasutuses juba mitmesugused eriotstarbelised CNC-tööpingid, millele on pingitootjad välja arendanud moodultehnika, mis võimaldab erinevate detailide töötlemiseks kasutada eriotstarbelisi tööpinke. Tööpinkide tootlikkus, paindlikkus ja kvaliteet on veel arenemisjärgus ja võib ennustada, et APJ-i areng jätkub ja läheb aina edevamaks.

## Kirjeldus
Liikumine kontrollib mitut telge, tavaliselt vähemalt kahte (X ja Y) ja tööriista spindlit, mis liigub Z-s (sügavus). Ülitäpse liikumise saavutamiseks juhivad Tööriista asukohta otsese ajamiga samm-mootorid või servomootorid. Avatud kontuuriga juhtimine töötab seni, kuni jõude hoitakse piisavalt väikestena ja kiirused pole piisavalt suured. Täpsuse ja kiiruse tagamiseks kaubanduslikel metallitöötlemismasinatel on neil integreeritud suletud ahelaga juhtimine.

## G-kood
Automatiseeritud pingile käskude edastamiseks kasutatakse programmeerimiskeelt nimega “G-kood”. G-koodis on defineeritud lõikeriista trajektoor, selle liikumise kiirus jpm. G-koodi kasutatakse paljude erinevate tööpinkide seadistamiseks, näiteks treipink, freespink, 3D-printer ja mõõteriistad.

**Programmeerimiskeskkond**
Tänapäeval genereeritakse G-kood CADi ja CAMi abil erinevates K-koodi redaktorites. G-koodi redaktorid, mis sarnanevad XML-redaktoritega, kasutavad värve, taandeid ja teisi vahendeid, et abistada kasutajaid. G-koodi arenduskeskkondadele integreeritud redaktorid tulenevad tavalise programmeerimise kasutusest.

## Robotid tootmises
Tänapäeval kasutatakse enamikku roboteid tootmistegevuses: rakendused võib jagada kolme kategooriasse: materjali käitlemine, töötlemistoimingud ning kokkupanek ja kontroll. Materjalikäitlusrakendused hõlmavad materjali ülekandmist ning masina laadimist ja mahalaadimist. Materjali ülekandmise rakendused nõuavad, et robot liigutaks materjale või tööosi ühest kohast teise. Paljud neist ülesannetest on suhteliselt lihtsad, mis nõuavad, et robotid võtaksid osad ühelt konveierilt kätte ja paigutaksid teise. Muud ülekandetoimingud on keerukamad, näiteks osade asetamine kaubaalustele, mille robot peab arvutama. Masina laadimisel ja mahalaadimisel kasutatakse robotit osade laadimiseks ja mahalaadimiseks tootmismasinas. Selleks peab robitil olema haarats, mis suudab oli haarata. Tavaliselt peab haarats olema konstrueeritud spetsiaalselt konkreetse detaili geomeetria jaoks.

## Viited
Tuule tee (täpsustus)

**Tuule tee** on tänava nimi mitmetes Eesti asulates ja külades:

*Tuule tee Hageri alevikus
*Tuule tee Ilmandu külas Harku vallas
*Tuule tee Järvekülas Elva vallas
*Tuule tee Karula külas Viljandi vallas
*Tuule tänav Koeru alevikus 
*Tuule tee Kloogaranna külas Lääne-Harju vallas
*Tuule tee Liivamäe külas Jõelähtme vallas
*Tuule tee Pringi külas Viimsi vallas
*Tuule tee Peetrimõisa külas Viljandi vallas
*Tuule tee Raikkülas Rapla vallas
*Tuule tee Rame külas Lääneranna vallas
*Tuule tee Sõmeru külas Kiili vallas
*Tuule tee Sõrve külas Harku vallas
*Tuule tee Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis
*Tuule tee Vaekülas Rakvere vallas
*Tuule tee Väljakülas Saarde vallas

## Vaata ka
*Tuule tee (täpsustus)
Kineli rajoon

**Kineli rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Samara oblasti keskosas. Rajooni keskuseks on Kineli linn, mis rajooni ei kuulu.

Rajooni läbivad Samara jõgi, Suur Kinel ja Kutuluk.

Rajoonis on 12 kohaliku omavalitsuse üksust 63 külaga. Põhiline tegevusala on põllumajandus.

## Viited

## Välislingid
* Kineli rajooni koduleht
Maurice Wilkins

**Maurice Hugh Frederick Wilkins** (15. detsember 1916 – 5. oktoober 2004) oli Uus-Meremaa päritolu Briti biofüüsik.

Wilkins lõpetas 1938. aastal Cambridge'i Ülikooli. 1940. aastal sai ta doktorikraadi Birminghami Ülikoolist. II maailmasõja ajal osales Wilkins radari arendamisel ning aastatel 1944–1945 osales ta Manhattani projektis. Sõja järel töötas ta Saint Andrewsi Ülikoolis ning King's College Londonis.

Wilkins tegi koos James Watsoni ja Francis Crickiga kindlaks DNA struktuuri ning nad said 1962. aastal selle eest Nobeli meditsiiniauhinna.

## Tunnustus
*1959 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1970 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks

## Viited
Samira Efendi

**Samirə Əfəndiyeva** (aserbaidžaani keeles *Samirə Azər qızı Əfəndiyeva*, rohkem tuntud kui **Samira Efendi** või lihtsalt **Efendi**; sündinud 17. aprillil 1991 Bakuus) on Aserbaidžaani laulja. Ta pidi esindama 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Aserbaidžaani lauluga "Cleopatra", kuid konkurss jäi koroonapandeemia tõttu ära. 20. märtsil 2020 teatati, et Efendi esindab oma riiki ka 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. 15. märtsil 2021 avaldati ta laul "Mata Hari", mis saavutas finaalis 65 punktiga 20. koha.

## Diskograafia
### Singlid

## Viited
Tänavamuusika

**Tänavamuusika** on avalikus linnaruumis esitatav muusika. 

Tänavamuusika esitajaid nimetatakse tänavamuusikuteks.

Tänavamuusikat võidakse esitada nii raha eest kui ka tasuta. Viimasel juhul võib motiiviks olla soov avalikku ruumi elavdada, suhelda ja samas esineda või ka publiku ees harjutada.

Tänaval esinemine on linnades ja riikides reguleeritud erinevalt. Mõnel pool võib seda teha tasuta, mõnes kohas tuleb aga taotleda luba ja maksta tasu. Korraldatakse ka tänavamuusikafestivale. 

## Viited
Fərid Məmmədov

**Fərid Məmmədov** (aserbaidžaani keeles *Fərid Asif oğlu Məmmədov*; sündinud 30. augustil 1991 Bakuus) on Aserbaidžaani laulja. Ta esindas 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Aserbaidžaani lauluga "Hold Me", mis saavutas 234 punktiga 2. koha.

## Diskograafia
### Singlid

## Viited

## Välislingid
*
Aysel Məmmədova

**Aysel Məmmədova** (sündinud 3. juulil 1989 Bakuus), esinejanimega **AISEL**, on Aserbaidžaani laulja, laulukirjutaja ja pianist. Ta esindas 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Aserbaidžaani lauluga "X My Heart". Laul saavutades 94 punktiga 11. koha ega pääsenud poolfinaalist edasi.

## Viited
Kronstadt (täpsustus)

**Kronstadt (varem ka Cronstadt) tähistab**

*Kronstadti liustik, liustik Antarktikas
*(2447) Kronstadt, asteroid Peamises vöös

**Paigad**

*Kronstadt, Rumeenias asuva Brașovi linna saksakeelne nimi
*Kronstadt, Tšehhis asuva Kunštáti saksakeelne nimi
*Kronstadt, Venemaal asuva Peterburi eeslinna nimi

**Inimesed**

*Johannes von Kronstadt (1829–1909), vene õigeusu pühak

**Vaata ka**

*Cronstadti saar
*Kronstadt-Klasse
*Kroonstad
Caterina Valente

**Caterina Valente** (14. jaanuar 1931 Pariis – 9. september 2024 Lugano) oli itaalia-prantsuse laulja, kitarrist, tantsija ja näitleja.

Tema vanemad olid itaallased, ent Valente sündis Prantsusmaal.

Ta rääkis kuut keelt (prantsuse, itaalia, saksa, inglise, hispaania, rootsi) ning on neis kõigis ka laulnud, lisaks veel hollandi, portugali, heebrea, kreeka ja jaapani keeles.

## Välislingid
* Caterina Valente koduleht
Adavere mõisa peahoone

**Adavere mõisa peahoone** asub Põltsamaa vallas Adaveres. 

Adavere mõisa härrastemaja valmis 1893. aastal. See on krohvimata paekiviehitis, mille keskosa kaunistab kolme akna laiune pealehitis. Tänapäeval tegutsevad hoones Adavere Põhikool, Adavere raamatukogu ja lasteaed.

Hoone on arvatud ehitismälestiseks.

## Ajalugu
1750. aastatel püstitasid Vietinghoffid püstitasid puidust barokse peahoone ja mitu kõrvalhoonet ning rajasid regulaarse ehk prantsuse pargi. Wahlid rajasid 19. sajandi lõpul vana peahoone soklile uue historitsistliku peahoone.

Mõis võõrandati 1919 ning alates 1920. aastast asus hoones metskonnakeskus. 1928 muudeti hoone kooliks, mille tarbeks tehti 1976. aastal hoonele juurdeehitus.

2001. aastal peahoone rekonstrueeriti ning sinna kolisid ka kohalik lasteaed ja raamatukogu.

## Välislingid
* 24016 Adavere mõisa peahoone Kultuurimälestiste registris
Burzenland

**Burzenland** (rumeenia keeles *Țara Bârsei*, ungari keeles *Barcaság*) on kagupoolsema Transilvaania ajalooline paikkond Rumeenias, kus elavad segamini rumeenlased, sakslased ja ungarlased. Lõuna-Karpaatides asuva paikkonna tähtsaim keskus on Brașov (saksa keeles *Kronstadt*).

Burzenland on nimetatud Bârsa oja järgi, mis suubub Olti jõkke.

12. sajandist alates kutsusid Ungari kuningad saksa koloniste asustama kuningriigi idapoolsemaid alasid. Sellepärast on paikkond tänapäeval tuntud Transilvaania sakside poolest. 1976. aastal hakkasid enamus sakse Rumeenia kommunistliku režiimi nõusolekul emigreeruma Lääne-Saksamaale.

## Vaata ka
*Nösnerland
Veles

**Veles** (makedoonia *Велес*) on linn Põhja-Makedoonia keskosas, Velesi omavalitsuse keskus.

Linnast voolab läbi Vardari jõgi.

## Viited

## Välislingid
Sankt Johann im Pongau ringkond

**Sankt Johann im Pongau ringkond** (saksa *Bezirk Sankt Johann im Pongau*) on ringkond Austrias Salzburgi liidumaal. See kattub Pongau piirkonnaga.

## Haldusjaotus

Ringkond on jaotatud 25 vallaks, millest kolm on linnad (*Stadtgemeinde*) ja seitse turuvallad (*Marktgemeinde*).

Linnad:

# Bischofshofen
# Radstadt
# Sankt Johann im Pongau

Turuvallad:

# Altenmarkt im Pongau
# Bad Hofgastein
# Großarl
# Sankt Veit im Pongau
# Schwarzach im Pongau
# Wagrain
# Werfen

Harilikud vallad:

# Bad Gastein
# Dorfgastein
# Eben im Pongau
# Filzmoos
# Flachau
# Forstau
# Goldegg
# Hüttau
# Hüttschlag
# Kleinarl
# Mühlbach am Hochkönig
# Pfarrwerfen
# Sankt Martin am Tennengebirge
# Untertauern
# Werfenweng

## Turismisihtkohad

* Liechtensteinklamm

## Viited
Nösnerland

**Nösnerland** (rumeenia keeles *Țara Bistritei*, ungari keeles *Beszterce vidéke*) on kirdepoolsema Transilvaania ajalooline paikkond, mis asub täpsemalt Someși ja Mureși jõe vahel Rumeenias. 

12. sajandist alates kutsusid Ungari kuningad saksa koloniste asustama kuningriigi idapoolsemaid alasid. Sellepärast on paikkond tänapäeval tuntud Transilvaania sakside poolest.

Kuna Teise maailmasõja ajal Rumeenia sõlmis Nõukogude Liiduga vaherahu, korraldas Natsi-Saksamaa sõjavägi Kirde-Transilvaanias elavate sakslaste evakueerimise. Pärast kommunistliku režiimi lagunemist 1989. aastal emigreerus palju kohalikke sakse, enamasti oma kodumaale Saksamaale.

## Vaata ka
*Burzenland
Ploče

**Ploče** (itaalia keeles *Porto Tolero*) on Dubrovnik-Neretva maakonna sadamalinn Horvaatias.

## Vaata ka
*Ploče'i sadam

## Viited

## Välislingid
Samobor

**Samobor** on linn Horvaatias Zagrebi maakonnas. See on eeslinnana osa Zagrebi suurlinnastust.

Linn paikneb Zagrebist lääne pool Sava jõe orus.

## Viited

## Välislingid

*Koduleht
Flamingolill

**Flamingolill** (*Anthurium*) on taimeperekond võhaliste sugukonnast.

Perekonda kuulub umbes 1000 liiki. See on võhaliste sugukonna suurim perekond. Perekonna pärismaine levila asub Ameerikas, ulatudes Põhja-Argentinast Põhja-Mehhikoni.

Paljud liigid on epifüüdid.

Taim on inimesele mürgine.

Neid kasutatakse tihti toataimedena. Mitmeid aretisi on liigist André flamingolill (*Anthurium andraeanum*).
Zaprešić

**Zaprešić** on linn Horvaatias Zagrebi maakonnas.

## Viited

## Välislingid

*Linna koduleht (horvaadi keeles)
Loudías

**Loudías** (kreeka keeles Λουδίας) on jõgi Kesk-Makedoonias.

Loudías algab Páiko mäestikust, voolab läbi Pélla ja Thessaloníki piirkonnaüksuse ning suubub Aksióse rahvuspargi märgalal Egeuse merre Therme lahte.

Jõe pikkus on 50 km ja valgala pindala 1250 km².

Jõesängi maksimaalne laius on umbes 60 meetrit ja sügavus 3–5 meetrit.

Loudías on väga kalarikas. Esinevad muuhulgas tippviidikas, Makedoonia pardkala, harilik päikeseahven, karpkala, ahven, turb, *[[cobitis vardarensis]]*,  Makedoonia vimb, linask.

## Viited

## Välislingid
Gallikós

**Gallikós** (kreeka keeles *Γαλλικός*) on jõgi Kreeka põhjaosas Kesk-Makedoonias.

Gallikós voolab läbi Kilkísi ja Thessaloníki piirkonnaüksuse ning suubub Aksióse rahvuspargi märgaladel Egeuse merre Therme lahte.

Jõe pikkus on 70 km ja valgala pindala 1055 km².

## Viited

## Välislingid
John Carew Eccles

Sir **John Carew Eccles** (27. jaanuar 1903 – 2. mai 1997) oli Austraalia neurofüsioloog.

Eccles lõpetas 1925. aastal Melbourne'i Ülikooli meditsiini erialal ning jätkas õpinguid Oxfordi Ülikoolis, mille lõpetas 1929. aastal. 1937. aastal naasis ta Austraaliasse ning töötas Sydney Ülikoolis. Pärast II maailmasõja lõppu sai ta Uus-Meremaa Otago Ülikooli professoriks. Aastatel 1952–1962 oli Austraalia Rahvusliku Ülikooli professor.

1958. aastal löödi Eccles rüütliks. 1963. aastal sai Eccles koos Andrew Huxley ja Alan Lloyd Hodgkiniga Nobeli meditsiiniauhinna sünapsi uurimise eest. 

## Tunnustus
*1941 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
*1950 – valiti Uus-Meremaa Kuningliku Seltsi liikmeks
*1953 – valiti Austraalia Teaduste Akadeemia liikmeks
*1959 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1961 – valiti Leopoldina liikmeks
*1961 – valiti Paavstliku Teaduste Akadeemia liikmeks
*1963 – valiti Accademia Nazionale dei Lincei välisliikmeks
*1964 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
*1966 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks 
*1968 – valiti India Teaduste Akadeemia välisliikmeks
*1969 – valiti Belgia Kuningliku Teaduste ja Kaunite Kunstide Akadeemia välisliikmeks

## Teoseid
**The neurophysiological basic of the mind: The principles of neurophysiology* (1953)
**The Physiology of Nerve Cells* (1957)
**The Physiology of Synapses* (1964)
**The brain and the unity of conscious experience* (1965)
**The Inhibitory Pathways of the Central Nervous System* (1969)
**Facing reality: Philosophical Adventures by a Brain Scientist* (1970)
**The Understanding of the Brain* (1973)
**The Self and Its Brain* (1977; kaasautor Karl Popper)
**The human mystery* (1979)
**The Human Psyche* (1980)
**The Wonder of Being Human – Our Brain & Our Mind* (1984; kaasautor filosoof Daniel N. Robinson)
**Evolution Of The Brain: Creation Of The Self* (1989)
**How the Self Controls Its Brain* (1994)

## Viited
Boknesstrand

**Boknesstrand** on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Ndlambe vallas. Boknesstrand asub India ookeani rannikul.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Boknesstrand elanikest valgeid 92,14%, mustanahalisi aafriklasi 2,52%, värvilisi 1,89%, India või Aasia päritolu inimesi 0,31% ja teisi 3,14%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 74,13% inimesi, inglise keelt 23,97% ja koosa keelt 0,95%.

## Viited
Maite Nkoana-Mashabane

**Maite Emily Nkoana-Mashabane** (sündinud 30. septembril 1963) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik (Aafrika Rahvuskongress).

Maite Nkoana-Mashabane osales 1980. aastatel Massilise Demokraatliku Liikumise ja põrandaaluse Aafrika Rahvuskongressi tegevuses. Pärast Aafrika Rahvuskongressi legaliseerimist osales ta Aafrika Rahvuskongressi Naisteliiga tegevuses, oli Aafrika Rahvuskongressi Naisteliiga Limpopo provintsi esimees ja kuulus aastatel 1992–1995 Aafrika Rahvuskongressi Naisteliiga juhtkonda. 1994–1995 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi liige. Seejärel asus ta tööle diplomaatilisse teenistusse. 1995–1999 oli ta ülemkomissar Malaisias, Filipiinidel ja Bruneis. 1999–2005 oli ta ülemkomissar Indias, Sri Lankas, Bangladeshis, Maldiividel ja Nepalis. 2004–2008 oli ta Aafrika Rahvuskongressi Riikliku Täitevkomitee liige.

11. mai 2009 kuni 27. veebruarini 2018 oli Maite Nkoana-Mashabane Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvusvaheliste suhete ja koostöö minister.

2018–2019 oli ta maaelu arengu ja maareformi minister.

Alates 30. maist 2019 kuni 6. märtsini 2023 oli ta naiste, noorte ja puuetega inimeste minister.

## Viited