open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Aeronautika

**Aeronautika** (*aero* + kreeka keeles *nautikē*) on lennunduse haru, mis käsitleb õhust kergemaid lennuvahendeid, näiteks õhupalle, aerostaate ja stratostaate (stratosfäärlennuks kohandatud õhupall). 

## Areng
**Esimesed ideed**

Üheks esimeseks lennunduse arendajaks loetakse Leonardo da Vincit, kes 16. sajandi alguses pühendus linnuvaatlusele, mille pealt ta õppis lendamise tehnikaid. Vaatluste käigus tegi ta märkmeid lendamise kohta ja pani aluse aerodünaamikale. Ta disainis ka mitu lennumasinat, kuid ükski neist õhku ei tõusnud.

**Kuumaõhupall**

Esimesed lennud toimusid 18. sajandil Prantsusmaal, kus vennad Joseph ja Stephen Montgolfier leiutasid kuumaõhupalli. Nende esimeseks mehitamata lennuks loodud kuumaõhupall oli tehtud paberist ning see saadeti avalikkuse ees õhku 5. juunil 1783. See tõusis 305 meetri kõrgusele ning lend kestis kokku kümme minutit. Seejärel ehitasid vennad uue õhupalli veekindlast linasest kangast, mis saadeti õhku 19. septembril 1783 Versailles'st ning mille pardale pandi kukk, lammas ja part. Lend kestis kokku kaheksa minutit. Kaks kuud hiljem, 21. novembril sooritati esimene mehitatud lend Montgolfier’de ehitatud õhupalliga Pariisis.**Õhulaev**

Kuumaõhupalliga tehti küll esimesed lennud, kuid nende navigeerimine osutus raskeks, kuna lennusuund sõltus tuulesuunast. Sellele probleemile leidis lahenduse Henri Giffard, kes 1852. aastal ehitas valmis täismõõtmetes õhulaeva, millele ta kinnitas väikese aurumootori ning propelleri, mille abil sai lennata aeglaselt vastutuult. Suurema innovatsiooni tegi Alberto Santos-Dumont, kes kinnitas õhulaevale sisepõlemismootori, millega ta sooritas esimese lennu 1898. aastal Pariisis.

Lõpliku arenduse õhulaeva ehituses tegi krahv Ferdinand von Zeppelin, kes disainis esimese jäiga kerega dirižaabli, mis sooritas esmalennu 2. juulil 1900. Järgmised 17 eluaastat pühendas Zeppelin just õhusõidukite ehitamisele. 1910. aastaks valmis tal esimene kommertslendudeks mõeldud õhulaev. Zeppelin suri 1917. aastal ja selleks ajaks oli ta loonud terve laevastiku. Tema leiutisi kasutati ka esimeses maailmasõjas pommitamises, kuid suure kere ja aeglase kiiruse tõttu ei osutunud need kasulikuks ja olid vastasele kergesti tabatavad sihtmärgid.

**Tänapäev**

Lennukite ja teiste õhust raskemate õhusõidukite tulekuga hakkasid kuumaõhupallide ja õhulaevade kasutamine järjest vähenema, kuna need on suuremad ning aeglasemad võrreldes teiste õhusõidukitega. Tänapäeval kasutatakse neid rohkem hobi korras ning lõbulendudeks, samas ka teaduslikel eesmärkidel. Viimane suur saavutus aeronautikas leidis aset 14. oktoobril 2012, kui austria langevarjur Felix Baumgartner tõusis heeliumiga täidetud õhupalli abil spetsiaalselt ehitatud kapslis 38 969,4 meetri kõrgusele ning sooritas sealt langevarjuhüppe, purustades sellega mitu maailmarekordit, sealhulgas õhupalli abil saavutatud kõrguse rekordi.

## Viited
Magda Bormeister

**Magda Bormeister** (2. veebruar 1918 – 11. juuli 1995) oli eesti maalikunstnik. 

Magda Bormeister õppis aastatel 1936–1940 Riigi Kunsttööstuskoolis August Janseni (1881–1957), Friedrich Koppeli (1909–1941) ja Roman Nymani (1881–1951) juhendamisel. Ta õppis ka Moskva Kunstiinstituudis Aleksandr Deineka (1899–1969) maaligrupis.

Alates 1960. aastast esines ta vabariiklikel kunstinäitustel umbes 30 maali ja monotüüpiaga. Tema töid on välja antud postkaartidena. Ta on maalinud maastikke, linnavaateid, lillepilte ja abstraktseid kompositsioone.

## Isiklikku
Ta oli kunstnik Märt Bormeisteri abikaasa, ning kunstnik Marju Bormeisteri  ja kunstnik ning fotograaf Märt Bormeister noorema ema.
Albatross

**Albatross** (*Diomedea*) on albatroslaste sugukonda kuuluv perekond linde. 

Teada on 6 tänapäevast ja umbes sama palju fossiilset albatrossiliiki. Fossiilsete liikide jaotus perekondade vahel ei ole veel selge. Väljasurnud albatrosside säilmeid on leitud mitmelt poolt üle maailma: Oregonist, Floridast, Lõuna-Aafrikast, Austraaliast ja isegi Antarktikast.

Albatrossi perekonna kõige lähedasem loomarühm on Vaikse ookeani põhjaosa albatrosside perekond *[[Phoebastria]]*, kuhu kuulub 4 tänapäevast liiki. Kuni aastani 1996 neid perekondi ei eristatud, vaid perekonda *Diomedea* arvati ka praeguse perekonna *Phoebastria* liigid.

Kõige varasemad albatrossi fossiilid pärinevad keskmiotseenist 12–15 miljonit aastat tagasi. Selleks ajaks oli perekond *Phoebastria* temast juba eristunud.

Rändalbatross ja kuning-albatross (*Diomedea epomophora*) kuuluvad kõige suuremate tänapäevaste lennuvõimeliste lindude hulka. Neil on suurem tiibade siruulatus kui ühelgi teisel tänapäevasel linnul, kuni 3,5 meetrit, kuigi keskmine on natuke üle 3 m. Suured isased võivad kaaluda üle 11 kg ja seal lähedal ongi arvatavasti piir, millest raskemad linnud ei suuda lennata.

## Nimi
Albatrossi ladinakeelne nimetus *Diomedea* tuleb vanakreeka mütoloogia tegelase Diomedese nimest. Legendi järgi ajas torm Diomedese Itaalia rannikule ja tema kaaslased jätsid ta sinna maha, aga muudeti seejärel albatrossideks.

## Välimus
Albatrossi sulestik on musta, halli ja valge kirju. Pikad, ligi pooleteise meetrini küündivad tiivad võimaldavad tal mitu päeva järjest mööda õhuvoolusid liuelda.

Üldiselt on täiskasvanud albatrossid valged. Täiskasvanud emaslindudel ja noorlindudel on sulgede otstes tumedad täpid. Väiksematel liikidel ja noorlindudel on sulestikus rohkem tumepruuni värvi. Hiljuti avastatud pruunpugu-albatrossil säilib noorlindude tumepruun sulestik ka täiskasvanuna. (Amsterdami albatross sai oma teadusliku liiginime selle järgi, et pesitseb Amsterdami saarel.)

## Levila
Albatrossid elavad maailmameres lõuna-lähistroopikas ja sealt lõuna suunas, kohati kuni Antarktikani välja.

## Elukoht
Nad tulevad maismaale ainult pesitsemise ajaks ja tormivarju. Albatrossid ehitavad oma pesa kaugesse ja raskesti ligipääsetavasse kohta.

## Toitumine
Albatrossid toituvad kaladest, mida nad püüavad vette sukeldudes oma pika nokaga.

Albatrossid järgnevad laevadele pika maa taha, oodates, et laeva meeskond viskaks merre jäätmeid, mida nad süüa saaksid.

## Sigimine
Emaslind muneb ühe muna. Poeg, kes sellest munast koorub, saab lennuvõimeliseks alles üheksa kuu vanuselt. Tibu eest hoolitsevad nii emas- kui ka isaslind. 

## Liigid
* Atlandi rändalbatross *Diomedea dabbenena*
* Kuning-albatross *Diomedea epomophora*
* Pruunpugu-albatross *Diomedea amsterdamensis*
* Regent-albatross *Diomedea sanfordi*
* Rändalbatross *Diomedea exulans*
* Väike-rändalbatross *Diomedea antipodensis*
** Aucklandi rändalbatross *Diomedea antipodensis gibsoni*
Alligaator

**Alligaator** (*Alligator*) on veega tihedalt seotud roomajate perekond krokodilliliste seltsist. Perekonnas on kaks liiki: ameerika alligaator ja hiina alligaator. 

Esimesed alligaatorid elasid 37 miljonit aastat tagasi.

Alligaatori hammustuse tugevus on 9000 njuutonit.

## Võrdlus krokodilliga

Alligaatori lõug on lühem ja laiem kui krokodilli oma ning see annab alligaatori peale kolmnurkse kuju. Teine oluline erinevus on see, et kui tema lõuad on koos (suu on kinni), siis ei ulatu tema neljas hammas välja nagu krokodillil.

## Ameerika alligaator
Ameerika alligaator (mississippi alligaator) elab Ameerika Ühendriikide kaguosa soistel aladel. Nad võivad elada kuni 30 aastat. Keskmine ameerika alligaator võib kasvada kuni 4 meetri pikkuseks ja kaaluda kuni 360 kg.

Kõige suurem teadaolev alligaator leiti Louisianast. Ta oli 5,84 m pikk. 

## Hiina alligaator
Hiina alligaator elab Jangtse jõe orus Hiinas. Täiskasvanud isased on 1,5-2,1 m pikad ja kaaluvad 36-45 kg. 

Praeguseks on see liik elupaikade hävitamise tõttu kriitiliselt ohustatud.

## Viited
Tommy

**Tommy** on mehenimi, eesnime Thomas lühendatud kuju ja sage hüüdnimi.

Tommy on siiski ka poistele eesnimeks pandud. USA-s tõusis Tommy 1893. aastal 500 kõige levinuma poisinime hulka, sealhulgas 1925–1980 oli see 200 ja 1934–1954 100 kõige levinuma poisinime hulgas. Kõige kõrgemal, 70. kohal oli eesnimi Tommy 1944. aastal.

Viimasel ajal on nimi Tommy järjest harvemaks muutunud. USA-s langes ta 2008. aastal enam kui sajandipikkuse vaheaja järel välja 500 populaarseima poisinime hulgast.

Mõnikord on eesnime Tommy pandud ka tüdrukutele, kuid USA-s pole see ühelgi aastal 1000 populaarseima tüdrukunime hulka kuulunud.

## Kasutatud allikad
*Ameerika Ühendriikide eesnimede andmebaas
Ralf Fisker

**Ralf Fisker** (9. juuli 1916 Tallinn – 17. august 1943 Kiiev) oli Eesti (nooremleitnant) ja Saksa pataljon "Narva" (*[[Obersturmführer]]*) sõjaväelane.

Ta lõpetas 1934. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi.

## Teenistuskäik Eesti sõjaväes
*27. august 1937 – ülendatud lipnikuks
*27. november 1939 – ülendatud nooremleitnandiks

## Isiklikku

Tema isa oli sporditegelane ja sõjaväelane Villiam Fiskar.

Abiellus 02.12.1940 Tallinnas Magda-Renate Toomega.

Perekonnal sündis poeg Ralf-Roland Fisker.

## Viited

## Välislingid
*Eesti ohvitserid 1918-1940
Richard Aavik

**Richard Aavik** (7. juuni 1901 Anna vald, Järvamaa – 17. detsember 1965 Paide) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Teenis 1. Jalaväerügemendis.

## Välislingid
*Ohvitseride andmebaas
Bernhard Abrams

**Bernhard Abrams** VR I/3 (22. märts 1891 Tallinn – 15. veebruar 1945 Intalagi vangilaager, Komi ANSV) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Kaitseliidu Tallinna maleva  Kalevi malevkonna ülem 1933–1940 . 

Ta arreteeriti NKVD poolt 18. septembril 1940 Tallinnas. Suri Venemaa vangilaagris.

## Tunnustus
*1921 – Vabadusristi I liigi 3. järk
*1929 – Kotkaristi V klassi teenetemärk
*1929 – Kaitseliidu Valgeristi III klass
*1938 – Kotkaristi IV klassi teenetemärk
*1940 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*
Ago Aava

**Ago Aava** (kuni 1936. aastani **Aleksander Peterson**; 20. detsember 1908 Antsla vald, Võrumaa – 26. märts 1996 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant) ja sportlane.

Ago Aava lõpetas 1928. aastal Võru poeglaste reaalgümnaasiumi, seejärel sõjakooli aspirantide ja 1935. aastal eksternina kaadriohvitseride kursused. 

Sportima hakkas õpetaja A. Michelsoni juhendamisel, sõjakoolis treenisid teda Anton Ohaka, Theodor Sulg ja Valter Palm. Võistles suusatamises, kergejõustikus, orienteerumises ja laskmises. Kuulus  spordiseltsidesse Tallinna Sport  ja Eesti Spordiseltsi Kalev.  Eesti meistrivõistlusteltel kordas muutmata sõjapüssist laskmises püstiasendist 172 silmaga maailmarekordilist tulemust ja täitis erimeistrinormi. 

Teenis aastatel 1928–1940 Eesti sõjaväes, 1940–1950 Punaarmees ja Nõukogude armee eesti rahvusväeosas kassapidajana ning polgu rahandusosakonna juhatajana. Oli tegev Eesti NSV Laskespordiföderatsiooni, Kurnimänguföderatsiooni ja Spordiveteranide Liidu eestseisuses. 

Oli raamatu "Laskmine: minevikust tänapäevani" (Eesti Raamat, 1972) üks kaasautoreid.  

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*
Hans Ainson

**Hans Ainson** (22. märts 1897 Kõssa talu, Mõnnaste küla, Tarvastu vald, Viljandimaa – 3. juuni 1980) oli Eesti advokaat, poliitik ja sõjaväelane (nooremleitnant).

## Elulugu
Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Sakala vilistlane.

Teenis Vabadussõja ajal 2. Ratsapolgus, lõpetas Sõjakooli I ratsakursuse.

Ta oli 1924–1927 Räpina paberivabriku asjaajaja-direktor, 1927–1932 vandeadvokaat Oskar Rütli abi Tartus, 1932–1941 vandeadvokaat samas. 3. märtsil 1934 valiti ta Tartu linnapeaks, arreteeriti 13. märtsil 1934, tagandati, 28. juunil 1935 mõisteti 6 kuuks tingimisi vanglasse. 1936–1940 Tartu Majaomanike Panga direktor. 

Vangistati NKVD poolt 5. juunil 1941, viidi Moskvasse, oli Butõrka vanglas. 1943. aastal saadeti langevarjurina Eestisse (talle tehti ülesandeks imbuda Eesti intelligentsi hulka ja jutustada sellest, et Nõukogude Liidus on loodud komitee "Vaba Eesti", mille eesmärgiks on Inglismaa ja USA toetusel Nõukogude Liidust sõltumatu Eesti Vabariigi taastamine), andis end üles. Jäi 1944. aastal Eestisse, arreteeriti 29. märtsil 1946, vabastati kolme kuu pärast. 1949. aastal oli ta Mustla Keskkooli direktor.

## Viited

## Kirjandus
* Jaak Pihlau. Raadiomängud Eestis Teise maailmasõja ajal ja järel. Tuna, 2008, nr. 4, lk. 80–96.

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Aleksander Derrik

**Aleksander Derrik** VR II/3 (17. juuni 1898 Viljandimaa – 14. oktoober 1981 Waldkraiburg, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane (major, 1933).

1919. aasta novembris teenis lipniku auastmes 2. Suurtükiväe polgus. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest alamleitnandiks, vanusega 21. aprill 1919.

14. jaanuaril 1936 valiti ta 3. suurtükiväegrupi ohvitseride kogu esimeheks. Enne Nõukogude okupatsiooni teenis Sõjaringkonnakohtus noorema käsundusohvitserina. Kolis Saksamaale järelümberasujana kevadel 1941, kuna oli abielus sakslanna  Irene Derrikuga.

## Tunnustus
* 1925 Vabadusristi II liigi 3. järk
* 1935 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
* Ohvitseride andmekogu
Eauripik

**Eauripik** on atoll Mikroneesias, osa Karoliinidest. Pindala 20 ha. Laiud on madalad. Suurimal 6 laiust elab umbes 100 inimest. Eauripik kuulub Mikroneesia Liiduriikidele.
Põhjaveepind

**Põhjaveepind** on pind, millest allpool olev pinnas on veega küllastunud
.

Kohe põhjaveepinna peal asub kapillaarvöö, kus poorid on täidetud kapillaarveega.

Asustamata või suure sademetehulgaga piirkondades järgib põhjaveepind üldjoontes maapinna kuju ning tõuseb ja laskub koos sellega. Eestis, kus maapind on üsna tasane, võib põhjaveepinda paljudes kohtades lugeda enam-vähem horisontaalseks.

Allikad ja oaasid esinevad kohtades, kus põhjaveepind lõikub maapinnaga. Allikad moodustuvad tavaliselt mäekülgedel, kus nad on näha, või veekogude põhjas, kus nad on inimesele märkamatud.

Piirkondades, kus sademete hulk muutub aastaajati, võib eri aastaaegadel olla põhjaveepind eri kõrgusel, sademeterohkemal aastaajal kõrgemal.

Kaevu kaevamisel tehakse maapinda auk, mis ulatub põhjaveepinnani. Eestis põhjaveepind lähedastel aladel suures ulatuses ei erine, mistõttu üldjuhul on kõige mõistlikum kaevu kaevata võimalikult madalas kohas. Põhjaveepinna saaks kätte ka mäe otsa kaevu kaevates, ainult kaevata tuleks mäe kõrguse võrra rohkem.

## Vaata ka
*Põlispõhjavesi (fossiilne vesi)

## Viited
Dragan Đokanović

**Dragan Đokanović** (serbia Драган Ђокановић; sündinud 20. aprillil 1958 Sarajevos) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik ja meditsiinidoktor (pediaatria). 

Dragan Đokanović on president demokraatlikust parteist Demokratska Stranka Federalista.

## Viited
Pille (eesnimi)

**Pille** on eesti naisenimi.

Eesnimi Pille esineb rahvalauludes, aga ka kirikuraamatutes 18.–19. sajandil. Võib olla lühend nimest Sibylla/Sibylle. Pille elustati naisenimena uuesti 1929. aastal Akadeemilise Emakeele Seltsi soovitusnimestikus, leidis 1930. aastatel kasutamist üksikjuhtudel. Laiatarbenimeks kujunes alates 1955. aastast.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 2572 Pille-nimelist inimest.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Pille 2546 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 57. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Pille vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 51,13 ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,54. Pille on keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 47). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Pille 1 inimesel.

## Nime kandjaid
*Pille Kaas, purjesportlane
*Pille Kivihall, nahakunstnik
*Pille Kose, lavastuskunstnik
*Pille Lill, laulja
*Pille Lukin, näitleja
*Pille Minev, raadiosaatejuht
*Pille Neeve, kunstnik
*Pille Pürg, näitleja
*Pille Saar, pianist ja pedagoog
*Pille Salveste, agronoom ja kirikuõpetaja
*Pille Tomson, looduskaitsja
*Pille Valk, ajaloolane ja teoloog

## Vaata ka
*Sibylla (eesnimi)
*Pille-Riin

## Viited
Jaan Aksel

**Jaan Aksel** (26. oktoober 1893 Petseri – 28. juuni 1964 Nõmme) oli Eesti sõjaväelane (major).

1927. aastal oli ta leitnant, Pioneerpataljoni adjutant.

## Teoseid
*"Betoon asjandus" (Pioneerpataljon, Tallinn 1925)
*"Betoonasjandus sõjaväes : sideained. Betoon. Betoneerimine. Vormid. Lihtsamad ehitused. Raudbetoon. Sõjaväe betoonehitused" (Kindralstaabi VI osakond, Tallinn 1927)
*"Sildade ehitus. IV jagu, Kiirsillad" (tõlge saksa keelest; Kindralstaabi VI osakond, Tallinn 1927)
*"Ajutine eeskiri maastiku organiseerimiseks. I osa" (tõlge prantsuse keelest; Kindralstaabi VI osakond, Tallinn 1927)
*"Laomajanduse põhialused" (Eesti Riiklik Kirjastus 1960)

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Seišellipalm (perekond)

**Seišellipalm** (*Lodoicea*) on igihaljaste puittaimede perekond palmiliste sugukonnast.

Perekonda kuulub ainult üks liik – seišellipalm. See on endeemne liik, mis kasvab ainult Seišellidel Praslini ja Curieuse'i saarel.
Elutingimused

**Elutingimused** on keskkonnategurid, milleta organismi elu ei ole võimalik (energiaallikas, elektronidoonor ja -aktseptor, organismi koostisosadeks olevate biogeensete elementide – C, H, N, O, P, S, K, Na jt – allikad, küllaldane soojus, sobiv rõhk).

## Vaata ka
*Toitumistüüp

## Viited
Flotatsioon

**Flotatsioon** on heljuvate või emulgeerunud ainete eraldamine vedelikust neid pinnale ujutades ning seejärel pinnakooret kõrvaldades; ühtlasi vastav meetod ja protsess. 

Flotatsiooni kasutatakse näiteks reovee puhastamisel ja paberitööstuses.

## Viited
Jaanus Männik

**Jaanus Männik** (sündinud 3. mail 1951 Põltsamaal) on Eesti poliitik.

## Haridus

Jaanus Männik on lõpetanud 1969. aastal Tapa 1. Keskkooli ja 1974. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia agronoom-ökonomistina. Ta on lõpetanud 1965. aastal ka Tapa Muusikakooli viiuli erialal. 

## Poliitiline tegevus
VIII, IX ja X Riigikogu liige, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige 26. septembrist 1994 kuni 31. augustini 2013.

Septembris 2007 sai temast Are vallavanem. Alates 7. märtsist 2011 kuni valla likvideerimiseni 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi raames oli ta Surju vallavanem.

## Tunnustus
*1994 C. R. Jakobsoni medal "Pärnumaa populaarseim põllumees 1994"
*2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
*2013 Pärnumaa vapimärk (Surju vallavanem)

## Isiklikku
Ta on abielus ja tütre isa.

## Viited
Arved Engmaa

**Arved-Johannes Engmaa** VR I/3 ja VR II/3 (kuni 1935. aastani **Arved Engmann**; 19. detsember 1890 Riguldi, Läänemaa – 5. märts 1947 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1940). 

Kitsarööpmeliste soomusrongide üldjuht Vabadussõjas.

## Elulugu
Arved Engmann astus Venemaa keisririigi armeesse 1912. aastal, Eesti rahvusväeosade moodustamisel 1917. aastal läks ta üle 1. Eesti jalaväepolku.

## Eesti Vabadussõjas
Vabadussõja alguses teenis alates 26. novembrist 1918 kuulipildujate komando ülemana 1. Jalaväepolgus. Ja seejärel alates 18. jaanuarist 1919 kitsarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülemana. 

Oli  alates 20. märtsist 1919 (pärast kapten Albert Petersi langemist) kõigi kitsarööpmeliste soomusrongide üldjuhiks kuni Vabadussõja lõpuni (20.03.1919-21.02.1921). 

## Pärast Vabadussõda
1921. aasta märtsis suunati Arved Engmann teenistust jätkama jalaväkke, kust viidi 1922. aasta detsembris üle Piirivalve Valitsusse ja 1931 ülendati koloneliks. Vabastati tegevteenistusest Piirivalve ülema abi ametikohalt 12. detsembril 1939.

## Teises maailmasõjas
1941. aastal sattus ta koos teiste Punaarmee poolt mobiliseeritutega aurikule Eestirand ja oli seal kõrgeima sõjaväelise auastmega ohvitser pärast eestlaste poolt punaväelastelt võimu ülevõtmist Prangli saarel.

## Pärast sõda
Arved Engmaa suri 5. märtsil 1947 Tallinnas ja on maetud Rahumäe kalmistule.

## Kirjandus
*Hannes Walter, Tiina Tojak, "Nad andsid kõik. Vabadussõjas langenud ohvitserid." Tallinn 2000, lk 160.
*Jaak Pihlak, "Karutapjad ja Vabaduse Risti vennad". Jaak Pihlak ja Viljandi Muuseum 2010, lk 97-98.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Eerik Haabjärv

**Eerik Haabjärv** (kuni 1938. aastani **Erich Aleksander Haarband**; 1. jaanuar 1916 Tallinn – 21. oktoober 1995 Viimsi vald) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1939).

Teenis Auto-Tanki rügemendis.
Enn Haare

**Enn Haare** (kuni 1939. aastani **Karl August Hauser**; 1. detsember 1905 Nõmmküla, Järvamaa – 6. märts 1979 Rakvere) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

1926. aasta augustis ülendati ta Sõjakooli õppekursuse lõpetamise järel nooremleitnandiks ning määrati teenistusse 5. Jalaväerügementi. 1932. aasta veebruaris ülendati ta leitnandiks, teenistuskoht oli siis 1. Soomusrongirügement. 1940. aasta veebruaris sai ta kapteni auastme.

Teenis Soomusrongirügemendis.

## Viited
Bernhard Haltrik

**Bernhard Haltrik** (21. detsember 1895 – 13. august 1982 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major). 

## Tunnustus
*Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk, 1935

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
August Hanko

**August Johannes Hanko** (18. jaanuar 1879 Robi talu, Suure-Kambja vald, Tartumaa – 25. mai 1952 Arljuk, Jurga rajoon, Kemerovo oblast) oli eesti ajakirjanik, tõlkija ja prosaist; Eesti poliitik.

Ta õppis Kambja kihelkonnakoolis, Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja Tartu Kroonugümnaasiumis. 1900–1904 õppis ta Tartu Ülikoolis õigusteadust, 1903 sai ta uurimuse "Kartellid ja trustid" eest kuldauraha. 

Hanko töötas 1902. aastal ja 1904–1905 Postimehe toimetuses Tartus. 1906 alustas ta tööd Tallinnas, 1905. aastani Vaatleja ja 1906–1907 Sõnumed peatoimetajana. 1907 arreteeriti ta tsaarivõimude poolt poliitilistel põhjustel ja sõjaseaduse kehtimise lõpuni viibis ta Balti kubermangudest väljas. 1908–1918 oli ta Eesti Päevalehe toimetuse liige. 

26. novembril 1919 määrati Asutava Kogu poolt Eesti Vabariigi sõjaministriks. 1920. aastal loobus ta poliitikast ja hakkas ettevõtluses tegutsema (laevandus), pankrotistus; kutseline literaat. 

16. aprillil 1945 arreteeriti ta taas poliitilise süüdistusega (§ 58-10, 7 aastat vanglat), seekord NKVD poolt; oli vangistuses Kemerovo oblastis Kemerovolagis; vabanes 16. aprillil 1952; seejärel oli asumisel Arljukis Jurga rajoonis Kemerovo oblastis, kus ta 25. mail 1952 suri. 

## Kirjanduslik tegevus
Ta on kirjutanud kultuuriloolisi memuaare Kambja ja Hugo Treffneri Gümnaasiumi teemadel ja koostanud ülevaate 1914. aasta sõjasündmustest. Ta oli 1930. aastatel üks viljakamaid Skandinaavia kirjanduse eestindajaid. Ta on tõlkinud mere- ja sõjajutte, noorsookirjandust ja reisikirju.

## Viited

## Kirjandus
* Velly Roots, "Tarvis on ainult vastu pidada..." (sisaldab ka August Hanko kirju Siberist kodumaale) – Kultuur ja Elu 1990, nr 11, lk 10–17.

## Välislingid
*
Valdur Hannula

**Valdur Hannula** (kuni 1935. aastani **Voldemar Hansmit**; 17. mai 1907 Tallinn – 22. veebruar 1991 Tallinn) oli Eesti (leitnant), Nõukogude Liidu (alampolkovnik) sõjaväelane ja Eesti NSV majandustegelane.

Teenis Eesti Kaitseväe 3. Suurtükiväegrupis.

Teises maailmasõja teenis Valdur Hannula 22. Eesti Territoriaalse laskurkorpuse 182. laskurdiviisi 625. suurtükipolgu patareikomandörina. 8. Eesti laskurkorpuses 7. Eesti Laskurdiviisi 23. suurtükiväepolgu divisjoni ja 283. üksiku tankitõrjedivisjoni komandör.

Pärast Teist maailmasõda oli Valdur Hannula Tallinnas Kalinini rajooni tööstuskombinaadi, Tallinna Metalli-Remondi Tööstuskombinaadi, tehase «Teras». direktor, siis Sekundaarse Tooraine Töötlemise Vabariikliku Valitsuse direktorina, kellena ta töötas 1970. aastani ning seejärel oli tehases tarbekaubatsehhi juhataja. 

## Viited

## Välislingid
* 
*Valdur Hannula sõjamehetee. Eesti Kommunist nr 4, 1985
Koagulatsioon

**Koagulatsioon** ehk **koaguleerumine** ehk **kalgendumine** on kolloidsüsteemi osakeste liitumine (või liitmine, **koaguleerimine**) suuremateks osakesteks, mis kas settivad lahuses või moodustavad erilise struktuuri – koageeli. 

Koagulatsiooni põhjustavad on enamasti füüsikalised või keemilised tegurid. Füüsikaliste tegurite seas on ultraheli, elektrilised mõjutamised, keemiliste seas on valdavaks koagulantide kasutamine.

Igapäevaelus kohtab kalgendumist väga sageli seoses toidu valmistamisega: 
*Muna keetmisel või praadimisel kalgendub munavalge kõrge temperatuuri tõttu.
*Piima hapendamisel toimub piimavalkude kalgendumine ja saaduseks võib olla hapupiim, kohupiim, juust.

Koagulatsiooni tüüpnäiteks organismi tasandil on vere hüübimine, mis omab väga olulist tähendust homöostaasi aspektist.

## Vaata ka

*Keemiline koagulatsioon
*Koalestsents
*Flokulatsioon

## Viited
Barr

**Barr** ehk **baar** ehk **joom** on rannajoonega rööbiti paiknev kuhjevall või liivamadal. 

Barri tekkeks on kaks põhimõtteliselt erinevat viisi. Esimene tekib merelainete murdumisel rannalähedasel alal (näiteks **[[rannabarr]]**) ja teine jõesuudmest veekokku voolanud uhtainetest, mis settimisel moodustavad liivamadala ehk **[[jõejoom]]i** ehk jõebarri.

## Vaata ka
*Rannabarr
*Leetseljak
Balõgõtšan

**Balõgõtšan** on jõgi Aasias. 

Jõgi algab Kolõma ahelikult ning voolab valdavalt põhja. Suubub paremalt Kolõmasse.
Saroni laht

**Saroni laht** on Egeuse mere laht Balkani idakaldal. Edelas piirneb Peloponnesose poolsaarega. 

Laht ulatub maismaasse umbes 80 km, laius kuni 50 km. Lahes asub Aígina saar, lahe põhjakaldal Pireus.
Efate

**Efate** on saar Melaneesias, üks Vanuatu saartest. 

Saare pindala on 915 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 647 m. 

Efate kuulub Vanuatule. Saarel asub Vanuatu pealinn Port Vila.
August Kolk

**August Kolk** (23. detsember 1924 Venemaa Novgorodi kubermang – 15. november 2021) oli Nõukogude Liidu riigiametnik, Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi töötaja, kes mõisteti süüdi inimsusvastastes kuritegudes (1949. aasta märtsiküüditamine).

## Teenistuskäik NSV Liidus ja Eesti NSV-s
* 1944–1947, Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaat – Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeerium, tõlk;
* 1947–1949, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeerium, Leningradi RJM kool, kursant;
* 1949–1964, Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeerium – Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee, uurimisosakonna uurija;

## Õigusemõistmine
* 7. oktoobril 2006 mõisteti Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Saaremaa osakonna uurija August Kolk süüdi Saaremaa elanike küüditamises;
* Euroopa Inimõiguste Kohus, August Kolk versus EESTI

## Vaata ka
*Pjotr Kislõi
Lood (merendus)

**Lood** (hollandi keeles *lood* – 'tina') on seade, millega mõõdetakse (looditakse) vee sügavust.

Käsiloodiga määratakse vee sügavust põhjalastava tinast 3–5 kg raskuse külge kinnitatud loodiliini pikkust mõõtes. Selleks on loodiliin jaotatud eri värvusega ja kujuga märkide abil meetripikkusteks osadeks. Käsiloodiga mõõdetakse väikest sügavust, kuni 45 meetrit. Suuremat sügavust mõõdetakse käsitsi diploodiga, selle raskuse mass on suurem.

Mehaanilisi loode kasutati enne kajaloodi leiutamist meresõidus kuni 200 meetri sügavuste määramiseks, okeanograafilistel uuringutel kuni 4000 meetri sügavuste määramiseks. Vintsi abil lasti merre peenest terastrossist loodiliini otsas olev raskus, mille külge oli kinnitatud klaastoruga pinal. Sügavus määrati pinnale tõstetud pinali püstisesse, ülevalt kinnise otsaga klaastorusse põhjalähedase veerõhu toimel tunginud fikseeritud veesamba kõrguse järgi.

## Kajalood

Kajaloodi (veepinnal tekitatud heli ja sama heli veepõhjast püstsuunalise peegelduse ehk kaja saabumisaja vahemiku järgi vee sügavuse määramise akustiline riist) kasutatakse vee sügavuste 0,1–12 000 meetrit mõõtmiseks, sõltumata laeva kiirusest. Kajaloodi kasutatakse ka kalaparvede ja allveelaevade otsimisel ning hüdroakustilistel mõõdistamistel.

## Vaata ka
* Sonar
* Logi

## Viited
Ninahäälik

**Ninahäälikud** ehk **nasaalid** on häälikud, mille tekitamisel on pehme suulagi madalal ja õhk väljub läbi nina. Suuõõs käitub küll resonaatorina, kuid õhu väljapääs on takistatud huulte või keelega.

Akustiliselt on ninahäälikud sonorandid, ehk õhu väljapääs ei ole piiratud ja häälikud on peaaegu alati helilised. Erandlikult on helitud ninahäälikud islandi ja kõmri keeles. 

Eesti keeles esinevad kolm nasaali: m, n ja ŋ.
Schleich

**Schleich** on Saksamaa ettevõte, mis toodab mänguasju.

Toodangut turustatakse üle maailma, kuid põhiturg on Euroopa mandriosa. Pool kogu toodangust müüakse Saksamaal.

Friedrich Schleich asutas ettevõtte 1935. aastal. See oli perefirma kuni 2006. aastani, mil Suurbritannia ettevõte HgCapital ostis 80-protsendilise osaluse 165 miljoni euro eest.

2006. aastal oli ettevõttel umbes 250 töötajat. Ettevõtte peakorter on Schwäbisch Gmündis.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Olev Kivioja

**Olev Kivioja** (kuni 1935 **Herbert Olev Grünberg**; 3. oktoober 1904 Nursi vald, Võrumaa – 31. juuli 1994 Winnipeg, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Lõpetas 29. augustil 1926 Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustes elukutseliste ohvitseride õppekursuse ja ülendati Vabariigi Valitsuse otsusega 25. augustist 1926 nooremleitnandiks. Määrati teenistusse 2. Soomusrongirügementi. 

Ülendati 28. novembril 1930 leitnandiks. 

Viidi 1. detsembril 1934 üle Soomusrongirügementi. 

Muutis 11. aprillil 1935 oma nime Olev Kiviojaks. 

Ülendati 24. veebruaril 1938 2. Suurtükiväegrupi koosseisus kapteniks. 

Suri 31. juulil 1994 Kanadas Winnipegi linnas. 

## Auastmed
*1926 – nooremleitnant
*1930 – leitnant
*1938 – kapten

## Viited
Delta Gamma

**Delta Gamma** (**ΔΓ**) on Ameerika Ühendriikides ja Kanadas tegutsev naiskorporatsioon. Selle peakorter asub Columbuses (Ohio).

## Välislingid
* Delta Gamma koduleht
Jaan Heido

**Jaan Heido** (26. märts 1880 – 13. juuli 1941 Tartu, mõrvati) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Teenis 2. Üksikus Jalaväepataljonis, vabastati tegevteenistusest 1. juunil 1934.

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
*Geni
Vambola Hellat

**Vambola Hellat** (9. jaanuar 1898 Hälatu talu, Keeni vald, Valgamaa – 15. juuni 1936 Männiku, Saku vald, Harjumaa) oli Eesti keemik ja sõjaväelane (lipnik, 1919).

Ta hukkus Männiku plahvatuses.

## Välislingid
*Kirje ohvitseride andmekogus
Kapillaarvesi

**Kapillaarvesi** on pinnase tühemikke, kivimite poore jt lõhesid osaliselt või täielikult täitev vesi, mis püsib seal pindpinevusjõu toimel. 

Sõltuvalt põhjaveepinna ülemisi kihi geoloogilisest ehitusest võib kapillaarvesi ulatuda mitme meetri kõrguseni, näiteks savika tekstuuriga pinnases.

Kapillaarvett leidub kapillaarvöös.

## Vaata ka
*Gravitatsioonivesi
Artur Herodes

**Artur Julius Ivar Herodes** (ka **Arthur Herodes**; 1. oktoober 1898 Käru vald – 26. jaanuar 1982 Stockholm) oli Eesti loomaarst ja sõjaväelane (leitnant, 1929).

## Tunnustus
*Valgetähe III klassi teenetemärk, 1939
*Eesti Veterinaararstide Ühingu Rootsis auliige

## Kirjandus
*Uus doktor väljamaal. Vaba Maa, 5. märts 1929, nr. 54, lk. 3.

## Välislingid
*Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*Ohvitseride andmekogu
The Fox Nation

**The Fox Nation** on Fox News Channeli hallatav uudiste veebisait, mis alustas tööd 30. märtsil 2009.

## Välislingid
* Fox Nation.com
Herbert Hold

**Herbert Andreas Hold** VR I/2 (23. jaanuar 1887 Mõisamaa, Kaarepere vald, Tartumaa – 22. veebruar 1981 Minden, Saksamaa LV) oli Eesti arst ja sõjaväelane (sanitaarkapten). 

Herbert Hold õppis aastatel 1908–1913 Tartu Ülikoolis arstiteaduskonnas ja kuulus korporatsiooni Fraternitas Estica. 

Töötas aastatel 1913–1914 Riia linnahaiglas ja 1914–1919 Simuna jaoskonnaarstina. Eesti Vabadussõja puhkedes mobiliseeriti ta 1919. aastal Eesti Rahvaväkke ning määrati laiarööpmelise soomusrongi nr. 4 arstiks. 1919. aasta 3. aprillist edutati ta soomusrongide divisjoni arstiks ning ta oli ka soomusrongide diviisi arst.

Aastatel 1920–1922 töötas taas Simunas jaoskonnaarstina ja 1922–1925 Taagepera sanatooriumi ülemarstina. 1927. aastal sai merekindluste arstiks, samal aastal viidi üle sidepataljoni arstiks. Aastatel 1938–1939 oli ta Nõmme (Kivimäel Särje tänav 22a) asuva sõjaväesanatooriumi juhataja.

1939. aastal repatrieerus koos perega Saksamaale, kus töötas kopsuhaiguste eraarstina. 

Herbert Hold suri 22. veebruaril 1981 Saksamaa Liitvabariigis Mindenis.

## Viited

## Kirjandus
*"Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased. 1918–1938". Eesti Kunstnike Liidu väljaanne; Tallinn 1939.

## Välislingid
*Kirje ohvitseride andmebaasis
Friedrich Koppel

**Friedrich Koppel** (30. mai 1909 Tallinn – 29. november 1941 Krasnouralsk, Sverdlovski oblast) oli eesti maalikunstnik.

Ta õppis aastatel 1924–1930 Riigi Kunsttööstuskoolis ning töötas aastatel 1931–1940 samas koolis õppejõuna. Ta maalis peamiselt maastikke.

Friedrich Koppel hukkus Punaarmee koosseisus Teises maailmasõjas.

Friedrich Koppeli abikaasa oli tekstiili- ja nahakunstnik Johanna Koppel.

## Allikad
* EKABL lk 202
* Teises maailmasõjas Punaarmees hukkunute andmebaas
Notker Wolf

**Notker Wolf** (21. juuni 1940 Unterallgäus – 2. aprill 2024) oli benediktlaste abt-priimas alates 2000. aastast.
Paul Jordan

**Paul Eduard Jordan** (vene: Павел Августович Иордан; 15. aprill (3. aprill vkj) 1825 Tallinn – 17. veebruar 1894 Tallinn) oli baltisaksa ajaloolane ja statistik, statistiliste andmete kogumise süsteemi üks rajajaid.

Paul Eduard Jordan sündis Göttingenist pärit ja 1802. aastal Eestimaale elama asunud Tallinna raehärra ja hilisema bürgermeistri August Christian Jordani (1779–1844) ning tema teise abikaasa Amalie Elisabeth von Witte pojana.

Ta lõpetas 1848. aastal Tartu Ülikooli ning töötas 1846–1851 Valkla mõisas koduõpetajana, seejärel oli 1851–1854 Liivimaal Cēsise lähedal Bērzaine Maagümnaasiumi (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden) õpetaja ja 1855–1880 Tallinna Kubermangugümnaasiumi õpetaja. Ta oli Tallinna Provintsiaalmuuseumi konservaator 1864–1894, Eestimaa Kubermangu Statistika Komitee sekretär 1865–1893, Tallinna börsikomitee kaubandusestatistika komitee sekretär 1880–1894, Õpetatud Eesti Seltsi auliige 1888, Londoni Rahvusvahelise Statistika Instituudi liige ja õuenõunik.

Paul Jordan oli 1871. aastal Tallinnas ja 1881. aastal Eestimaal ja Liivimaal läbi viidud rahvaloenduste initsiaator.

Tema seitsmest õest-vennast Friedrich Wilhelm Jordan (sündinud 1826) oli Venemaa kindralleitnant, Kaasani suurtükiväeülem ja Püha Vladimiri ordeni 3. järgu kavaler, kes oli Peter von Wrangelli juhtimisel evakueerunud kindralstaabi polkovniku Boris Jordani (1888–1956) vanaisa ning skandaalse mainega Venemaa-Ameerika ärimehe, NTV telekanali ja Gazprom Media endise tegevjuhi Boris (Robert) Jordani (sündinud 1966; en) esivanem.

Paul Jordanil olid tütred Erna Marie Amalie Jordan (sündinud 1867), Gabriele Mathilde Caroline Jordan (sündinud 1872) ja Agnes Henriette Jordan (sündinud 1874) ning pojad Paul Arthur Leopold Jordan (sündinud 1866), Hans Wilhelm Eduard Jordan (sündinud 1876) ja Ewald Georg August Jordan (sündinud 1879).

## Teoseid
*Adalbert von Bremen, der mächtige Kirchenfürst des Nordens / von Paul Eduard Jordan, wissenschaftlichem Lehrer am Revalschen Gymnasium., Reval: J. J. Kelchen 1856; teavik  

*Die Stadt Reval zur Zeit der Herrschaft der Könige von Dänemark : Einladungsschrift zur öffentlichen Prüfung und zum feierlichen Redeact im Gouvernements-Gymnasium, wie auch zu den Prüfungen in den übrigen öffentlichen Schulen zu Reval, 1863., Reval: 1863; teavik 

*Ergebnisse der ehstländischen Volkszählung. Bd. 1, Die Zählung in Reval / im Auftrage des ehstländischen statistischen Comités bearbeitet und herausgegeben von Paul Jordan., Reval: Lindfors' Erben, 1883; teavik 

*Ergebnisse der ehstländischen Volkszählung. Bd. 2, Die Zählung in den übrigen Städten ausser Reval: Baltischport, Wesenberg, Weissenstein u. Hapsal., Reval: Lindfors' Erben, 1885; teavik 

*Die Resultate der ehstländischen Volkszählung vom 29. December 1881 in textlicher Beleuchtung., Reval: Lindfors' Erben, 1886; teavik 

*Beiträge zur Geographie und Statistik des Gouvernements Ehstland, nebst einem Anhange "Über die Bauernburgen"., Reval, 1889. Teavik 

## Viited

## Välislingid
*Digiarhiiv
* 
*
Carlos Azpiroz Costa

**Carlos Alfonso Azpiroz Costa** (sündinud 30. oktoobril 1956 Buenos Aireses) on endine dominiiklaste ordumeister aastail 2001–2010 ja Bahía Blanca peapiiskop alates 2017. aastast.
Roiskumine

**Roiskumine** on anaeroobne protsess, kus orgaanilised ained (tavaliselt valgud) lagunevad teatavate bakterite – roisubakterite – elutegevuse tulemusena. Protsessi käigus tekivad sageli tugeva haisuga ja mürgised ühendid. 

Anaeroobse lagunemise kiirust, võrreldes õhurikka kõdunemisega, kirjeldab Casperi reegel. 

## Vaata ka
* Roisubakterid
* Mädanemine
* Kõdunemine

## Viited
Tsüst

**Tsüst** ehk **ümmik** (botaanikas **puhkerakk**) on alamate loom- ja taimorganismide ning bakterite vähese veesisaldusega püsivorm, mis võimaldab neil organismirühmadel üle elada ebasoodsaid keskkonnatingimusi, toimides ühtlasi ka levimisvahendeina. Tsüstid ei ole nende organismide paljunemisrakud, nagu on eosed.

Organismide kattumist tsüstiga nimetatakse entsüsteerumiseks.

## Vaata ka
*Entsüsteerumine
*Eos
The Lightning Raider

"**The Lightning Raider**" on USA , mis esilinastus 15. jaanuaril 1919. 

Lavastaja George B. Seitz, stsenaristid John B. Clymer ja Charles W. Goddard. Žanr: *Action*.  

Osades on Pearl White, Warner Oland, Henry G. Sell, Ruby Hoffman, William P. Burt, Frank Redman, Nellie Burt, Sam Kim, Henrietta Simpson, Boris Karloff, Billy Sullivan, Anita Brown.
Marten Kuningas

**Marten Kuningas** (sündinud 28. detsembril 1985 Tallinnas) on eesti popmuusik ja -laulja. 

## Elukäik
Ta on lõpetanud 2009. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal ning õppinud aastatel 2014–2015 Berliinis muusikaproduktsiooni.

Marten Kuningas oli "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finalist, kes pääses finaali 18. oktoobril 2009 toimunud "noormeeste nädala" teises stuudiovoorus ja saavutas lõpuks 3. koha.

Aastatel 2010–2015 oli ta üks telesaate "Eesti TOP 7" saatejuhte.

## Muusikaline tegevus

Marten Kuninga esimene ansambel oli 2003. aastast tegutsenud Leegitsev Sidrun, hiljem on ta kaasa löönud hiphopansamblis Doktor Normal. 2015. aastast on ta ansambli Miljardid solist.

2009. aastal osales Kuningas Birgit Õigemeele, Tanel Padari ja Tallinna Poistekoori kontserdisarja "Jõulupuudutus" kontsertidel koos Birgit Varjuni, Getter Jaani, Jaanus Saago ja Ott Leplandiga. Esineti mitmes Eesti kirikus.

Ta osales lauluvõistlusel Eesti Laul 2010.

Marten Kuninga debüütalbum "Janu" ilmus 2012. aasta 16. juunil ning tema teine sooloalbum "Praktiline mees" ilmub 2014. aasta sügisel.

2014. aastal võitis Marten Kuningas koos Raul Ojamaaga palaga "Tagurpidi vaal" 30. Uno Naissoo nimelise loomingu- ja interpretatsioonikonkursi.

### Sooloalbumid
* "Janu" (2012)
* "Praktiline mees" (2014)
* "Kunagi Läänes" (2017) (Miljardid)

### [[Eesti otsib superstaari (kolmas hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] saadetes esitatud laulud

## Kirjanduslik tegevus
2021. aastal ilmus Marten Kuninga luulekogu "Sabata koma", mis sisaldab mitmes laadis luulet aastatest 2004–2019.

## Isiklikku

Marten Kuningas on rahvusooperi Estonia kauaaegse lavastaja Neeme Kuninga poeg. Nii sattus Marten esimesse lavarolli juba viieaastaselt, kui tegi kaasa Estonia ooperilavastuses "Madame Butterfly". 

Marteni ema Tiina Kuningas on olnud Eesti Rahvusringhäälingu muusikasaadete toimetaja. Martenil on vanem vend Tanel ja noorem õde Lisanna, kes on samuti muusikaga tegelenud. 

Marten Kuninga elukaaslane on Keit Lillemäe, paaril on pojad Teodor ja Konrad.

## Viited

## Välislingid
* Marten Kuninga blogi
* Marten Kuningas MySpace
* Marten Kuningas (martenkuningas) Twitter
* Annika Ülejõe. Marten Kuningas: inimese elu ongi üks suur vimka! Buduaar, 3. november 2009
* Triinu Uprus. Marten Kuningas tahaks olla maailmaparandaja. Kroonika, 3. november 2009
* Online-intervjuu: vastab Marten Kuningas! Publik.ee, 11. november 2009 
* Neeme Kuningas: Marten on põikpea! Naisteleht, 27. november 2009
* Laura Kaur. Marten Kuningas - narr või geenius? Publik.ee, 14. detsember 2009
* Hendrik Alla. Marten Kuningas laseb oma staarisaatest saadud supertelefoni müüki! Elu24, 30. detsember 2009
Jaanus Saago

**Jaanus Saago** (sündinud 16. veebruaril 1990 Kõuel) on eesti laulja. 

"Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finalist. Saago pääses finaali 18. oktoobril 2009 toimunud "noormeeste nädala" teises stuudiovoorus ja saavutas saates 5. koha.

Lõpetas Tarvastu Gümnaasiumi. 2009. aastal õppis ta Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis.

## Muusikaline tegevus
Jaanus Saago on musitseerinud ansamblites Hiir, Arrac, Crucial Attack ja Driven ning Triin Niitoja & John4. Alates 2018. aastast on ta ansambli Revals liige. 2025. aastast läks ta ansamblisse Wiiralt.

## [[Eesti otsib superstaari (kolmas hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] saadetes esitatud laulud

## Viited

## Välislingid
* Jaanus Saago blogi (arhiiviversioon 3. detsembrist 2012)
* Crucial Attack MySpace Music
* Arrac. MySpace Music

* Mari-Leen Albers. Superstaari-Jaanus sai valimistel viis häält. / Õhtuleht, 20. oktoober 2009

* Superstaari-Jaanus laulab Soundgardeni lugu "Black Hole Sun" delfi.ee
Tooder

**Tooder** (harvem ka **reimar**) on pikk ja suhteliselt väikese läbimõõduga ujuv meremärk.

Meremärgi tippu on kinnitatud topimärk, milleks võib olla koonus (korv), rist, kera või lipp. Kujundi värvus ja kuju näitavad ohu suunda või tähistavad muid piirkondi.

Toodri veealuse osa külge on kinnitatud ujuk, mis hoiab meremärki sirgelt.

Toodrit hoiab paigal ketiga kinnitatud ankur.

Toodrid on kõige levinumad meremärgid, sest nad on odavad ja lihtsa ehitusega.

Püsitooder on ühe otsaga merepõhja paigaldatud metallist või puust varras, millel võivad olla valgustusseadmed.

## Vaata ka
*Poi
*Süsteem A

## Pilte

Pilt:Viinakari south spar buoy 24Aug2007.jpg|Viinakari lõunatooder Väinameres Muhu ja Hiiumaa laidude vahel
Vincenzo Giustiniani

**Vincenzo Giustiniani** (1516 Chíose saar – 28. oktoober 1582 Rooma) oli dominiiklaste ordumeister aastail 1558–1570 ja kardinal alates 17. maist 1570.
José Rodríguez Carballo

**José Rodríguez Carballo** (sündinud 11. augustil 1953 Sarreaus's) on frantsisklaste ordukindral alates 2003. aastast.
Maurus Esteva Alsina

**Maurus Daniel Esteva Alsina** (10. juuli 1933 Gironella – 14. november 2014 Poblet) oli tsistertslaste kindralabt aastail 1995–2010.

Ta oli alates 17. novembrist 1970 Pobleti kloostri abt ja alates 4. septembrist 1995 tsistertslaste kindralabt.
Andrei Ozdoba

**Andrei Ozdoba** (sündinud 15. oktoobril 1986 Tallinnas) on Eesti fotograaf ja poplaulja ja trummar.   

Ta oli aastatel 2004–2007 ansambli Ursula trummar. 2009. aastal oli ta saatesarja "Eesti otsib superstaari" kolmanda hooaja finalist (saavutas 9.–10. koha).  

Ta on lõpetanud Tallinna Ühisgümnaasiumi.

## [[Eesti otsib superstaari (kolmas hooaeg)|"Eesti otsib superstaari"]] saates esitatud laulud

## Diskograafia
### Ursula albumid
* "Annamemenõu" 14. oktoober 2005, Nonsens Records
* "Armastan end aeglaselt" 28. september 2006, MFM Records OÜ

## Välislingid
* Ozdoba blogi
* Ozdoba Twitter

* Andrei Ozdoba plaanib laulmist õppima minna! Kroonika, 5. november 2009
Polikárp Zakar

**Polikárp Zakar** (sündinud 8. juunil 1930 Ókér – 17. september 2012) oli tsistertslaste kindralabt (aastail 1985–1995).
Sighard Kleiner

**Sighard Kleiner** (sünninimi Karl Kleiner; 7. oktoober 1904 Bregenz – 5. detsember 1995) oli tsistertslaste kindralabt 8. maist 1953 kuni augustini 1985.
Karl Wilhelm Diefenbach

**Karl Wilhelm Diefenbach** (21. veebruar 1851 Hadamar – 15. detsember 1913 Capri) oli saksa kunstnik, nudist ja taimetoitlane.

## Välislingid
Hans Surén

**Hans Surén** (10. juuni 1885 Berliin – 17. veebruar 1972 Berliin) oli saksa nudist ja sõjaväelane (major).
Eduard Frankhauser

**Eduard Frankhauser** (23. jaanuar 1904 Biel – 30. august 1998 Gampelen) oli Šveitsi nudist ja kirjastaja.
Grigori Grigorjevitš Volkonski

Vürst **Grigori Grigorjevitš Volkonski** (10. juuni 1900 Keila-Joa mõis, Harjumaa – 12. septembril 1971 Stockholm) oli Eesti diplomaat.

Grigori Grigorjevitš Volkonski sündis viimase Keila-Joa mõisniku vürst Grigori Petrovitš Volkonski (1870–1940) ja krahvinna Sofija Pavlovna Šuvalova (1877–1917) pojana.

Aastail 1917-1918 õppis ta Moskva 3. gümnaasiumis ja lõpetas 1919. aastal Tallinna Vene Gümnaasiumi.
1922. aastast töötas ta Eesti Vabariigi Välisministeeriumi teenistuses, olles tõlk-korrespondent, atašee kohusetäitja ning II sekretär. 1925–1926 töötas Volkonski Eesti saatkonnas Roomas. Hiljem oli ta Prantsuse saatkonnas Tallinnas pressireferent. Emigreerus Rootsi.

## Perekond
Grigori Volkonski abiellus 1923. aastal paruness Tamara von Roseniga (1894–1966), kes oli Georg von Roseni (surnud 1908) ja Olga Gorošanski tütar.     
### Sugupuu
Viited:

## Vaata ka
*Volkonski

## Viited
Eiao

**Eiao** on saar Polüneesias, üks Markiisaartest. Saare pindala on 43,8 ruutkilomeetrit. 

Saar on mägine, kõrgus kuni 576 m. Kuulub Prantsusmaale. Saarel ei ole püsivat inimasustust.

Saarel elanud endeemne värvuline *[[Pomarea fluxa]]* on välja surnud. Viimati nähti teda 1977. aastal. Endeemne on ka saarel elav markiisaarte roolinnu alamliik.

1992. aastast on kogu saar loodusreservaat.

Läänemaailma jaoks avastas saare 1791. aastal ameerika meresõitja Joseph Ingraham, kes andis saarele nime Knoxi saar.

Eiao kuulub halduslikult Prantsuse Polüneesia Nuku-Hiva valda.
Mõigu

**Mõigu** on asum Tallinnas Kesklinna linnaosas. Asum piirneb Ülemiste ja Ülemistejärve asumi ning Rae vallaga. Mõigu asumi pindala on 0,7 km².

Mõigu asumi territooriumile jäävad Pühamäe järv ja osa Vaskjala-Ülemiste kanalist. Mõigus asub Mõigu kalmistu.

## Ajalugu
Mõigu küla märgiti ära Taani hindamisraamatus, mis koostati 1219. aastal. Tolleaegne küla asus Tallinna piiridest veidi väljaspool, praeguse Järveküla koha peal. See küla oli keskajal Toompea piimamõisaks ning kuulus alates 1652. aastast Tallinna toomkirikule. Mõigu piirkonda rajati aastatel 1669–1683 Mõigu mõis, mis hiljem vahetas asukohta. See mõis kuulus kuni 19. sajandi lõpuni Jaani seegile ja Tallinna toomhospidalile.

Mõigu piirkonda loodi 1774. aastal Tallinna toomkiriku saksa koguduse kalmistu (Mõigu kalmistu). See matmispaik oli tuntud rohkete barokk- ja klassitsistlikus stiilis kabelite poolest. Kalmistu piirkonnas toimusid 1941. aastal lahingud Saksa ja Nõukogude vägede vahel. Kalmistu suleti 1951. aastal.

Tartu maantee ja Vana-Tartu maantee hargnemise koha lähedal asus piirkond, mida nimetati Pühamäeks. Vanimad andmed selle koha kohta pärinevad 1686. aastast. Pühamäel asus arvatavasti kunagi hiis.

Tartu maanteelt kalmistu poole suunduva tee ääres asus Pühapäeva kõrts, mida on kirjalikes allikates mainitud juba 1689. aastal. Seda kõrtsi nimetati 1937. aastal Pühapao kõrtsiks. 

Endise Pühapao oja asemele rajati 1928. aastal juurdevoolukanal, mis on ühenduses Pirita jõega (Vaskjala-Ülemiste kanal). Liigniiskuse kogumiseks on kanali lähedusse kaevatud veekogumisbasseine.

Praeguse Mõigu asumi ala liideti Tallinnaga 1958. aastal. Paljud asumi tänavanimed on seotud elektriga, sest Mõigus asus Eesti Elektrivõrkude Ehitus. Osa Mõigu asunduse endistest aladest kuulub praegu Peetri aleviku koosseisu.

## Elanikkond

2016. aastal moodustasid 0-17aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68aastased aga 10–19%.

## Mõigu asumi tänavad
Mõigus asuvad Juhtme tänav, Kaabli tänav, Kanali tee, Korgi tänav, Lambi tänav, Lüli tänav, Mõigu tänav, Oomi tänav, Tartu maantee, Vana-Tartu maantee ja Vati tänav.

## Vaata ka
*Mõigu mõis
*Mõigu tee
*Mõigu KEK
*Mõigu järv
*Mõigu oja

## Viited