open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grafoloogia

**Grafoloogia** on käekirja uurimine, käekirja-analüüs. 

Tuntud ka kui õpetus inimeste iseloomustamisest nende käekirja järgi.

Grafoloogial on nii akadeemiline kui esoteeriline suund. Käekirja teaduslikku analüüsi nimetatakse ka grafonoomikaks. Graafiliste märkide analüüsi valdkonda üldisemalt on nimetatud signograafiaks. Kirjaviiside keeleteaduslikku uurimist nimetatakse ka grafeemikaks või grafemaatikaks.

Käekirja-ekspert, grafoloogiaga tegeleja on **grafoloog**.

Eesti grafoloogide seas on tuntud Isabella Olga von Ungern-Sternberg, vennad Felix Wittlich ja Bernhard Wittlich. 

## Vaata ka
*Akadeemiline Grafoloogia Selts

## Eestis välja antud kirjandus
*Ingvar Luhaäär 1993. *Grafoloogia kõigile*. Tallinn: Egregor.
*Rudolf Paliso 1924. *Käekiri – iseloomu väljendaja: Grafoloogia õpperaamat*. Tartu: A. Kymmeli kirjastus.
*Felix Wittlich 1938. *Käekiri ja iseloom: käekirja karakteroloogia ja kohtuliku grafoloogia alused*. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts.
*Ungern-Sternberg, Isabella Olga von 1910. *Graphologische Streifzüge auf das Gebiet der Lüge*. Reval: Franz Kluge.
Attila Repka

**Attila Repka** (sündinud 10. jaanuaril 1968) on endine Ungari maadleja.

Juba sportlaskarjääri lõpus tegeles ta tihedalt poliitikaga, selle tulemusena valiti ta paremtsentristliku partei Fidesz ridades Ungari parlamenti.

2006. aastast on ta Ungari maadluskoondise treener.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Valeri Nikitin (OM 1996. aastal võitis Nikitin seljavõiduga).

## Välislingid
*
Viru Maakohus

**Viru Maakohus** on esimese astme kohus Eestis Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonna piirkonnas.

Viru Maakohtul on kolm kohtumaja:
*Narva kohtumaja (asukohaga 1. Mai 2, Narva), 
*Jõhvi kohtumaja (asukohaga Kooli 2a, Jõhvi) ja 
*Rakvere kohtumaja (asukohaga Rohuaia 8, Rakvere).

2016. aastal sai maakohtu esimeheks Astrid Asi ja 2021. aastal Liina Naaber-Kivisoo.

## Viited
Ludwig Klages

**Friedrich Konrad Eduard Wilhelm Ludwig Klages** (10. detsember 1872 Hannover – 29. juuli 1956 Kilchberg) oli saksa filosoof, psühholoog ja grafoloog.

Ludwig Klages käis 1935. aasta novembris Tallinnas (pidades 25. ja 26. nov. loengud "Loomusund ja tahe" ning "Käekiri ja iseloom") ja Tartus (esinedes 27. nov. loenguga "Goethe kui hingeteadlane").

Klagese mentoreid oli Menyhért Palágyi.
Avaldatud on Klagese kirjavahetus Friedrich Rothschildiga.

Klages arendas biotsentrismi kui eetilist kontseptsiooni.

## Viited
Hamza Yerlikaya

**Hamza Yerlikaya** (sündinud 3. juunil 1976) on Türgi maadleja.

Ta tuli 17-aastaselt täiskasvanute maailmameistriks.

2000. aasta olümpiamängude avatseremoonial oli ta Türgi meeskonna lipukandja. Türgi maadlejatest on seda teinud veel Hamit Kaplan, Mehmet Özal, Gıyasettin Yılmaz ja Gürbüz Lü.

Yerlikaya oli 2007–2011. Türgi parlamendi liige valitsevas parteis Adalet ve Kalkınma Partisi.

Tema auks on nimetatud İstanbuli suurim spordikompleks Gaziosmanpaşa Hamza Yerlikaya Spor Kompleksi.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Toomas Proovel ja Richard Karelson aga ka Tarvi Tomberg. Proovel kaotas EM-il 1998. 0-4, EM-il 1999. kaotas 0-4; Karelson kaotas EM-il 2005. 0-2; Tomberg kaotas OM-del 2004. 1-4.

## Viited

## Välislingid
*
Jam (täpsustus)

***[[Jam]]**, eesti ansambel
**"Jam", ansambli 1994. aasta album
***[[The Jam]]**, Suurbritannia punk-ansambel
***"[[Jam (Michael Jacksoni laul)|Jam]]"**, Michael Jacksoni laul
***Jam**, asula Venemaal Pihkva oblastis Dedovitši rajoonis
***Jam**, asula Venemaal Pihkva oblastis Novosokolniki rajoonis
***[[Kingissepp|Jam]]**, keskaegne asula ja kindlus Vadjamaal, tänapäeva Kingissepp - linn Venemaal Leningradi oblastis, Kingissepa rajooni keskus.

## Vaata ka
*JAM on Jamaica maakood
*Jāmi minarett Afganistanis
**[[Jam session]]* džässis
Ahto (eesnimi)

**Ahto** on mehenimi.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 859 Ahto-nimelist inimest.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ahto 788 mehel. Ahto on populaarsuselt 244. mehenimi.

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Ahto 1 inimesel.

## Nime kandjaid
*Ahto Abner, eesti trummar
*Ahto Buldas, eesti informaatik
*Ahto Jakson, eesti ajakirjanik
*Ahto Jõgi, eesti ornitoloog
*Ahto Kaasik, Maavalla koja vanem
*Ahto Kalda, eesti kulturist
*Ahto Kalja, eesti tehnikateadlane, informaatik ja professor
*Ahto Kennik, eesti ajaloolane
*Ahto Kleius, eesti organist 
*Ahto Laadoga, eesti maalikunstnik
*Ahto Lobjakas, eesti poliitikaanalüütik, kolumnist ja raadiosaatejuht
*Ahto Nurk, eesti koorijuht, dirigent ja muusikapedagoog
*Ahto Oja, eesti keskkonnakaitsespetsialist
*Ahto Palm-Leis, eesti tehnikateadlane
*Ahto Pilisner, eesti sõudja
*Ahto Raudoja, eesti ühiskonnategelane, setu kultuuri edendaja
*Ahto Räni, eesti tehnikateadlane
*Ahto Valter, esimene Eesti lipu all ümber maailma purjetanud inimene
*Ahto Veerme, eesti muusik (kitarrist), ansamblijuht, helilooja ja muusikatoimetaja 
*Ahto Vesmes, eesti filmindustegelane ja telesaatejuht

## Viited
Bāmyāni budad

**Bāmyāni budad** (pärsia keeles بت های باميان) olid kaks 6. sajandil kaljusse uuristatud monumentaalset skulptuuri Afganistanis Bāmyāni provintsis, mis kujutasid seisvaid budasid. Skulptuurid õhkis märtsis 2001 Taliban.
Johannes Kaldma

**Johannes Kaldma** (kuni 1936. aastani **Johannes Buer**; 5. detsember 1896 – 24. märts 1973 Trelleborg, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Gustav Ernesaksa kuju

**Gustav Ernesaksa kuju** on Gustav Ernesaksa skulptuur Tallinna lauluväljakul. 

Kuju paigaldati 29. juunil 2004. See kujutab lauluväljaku nõlval istuvat mõtlikku laulutaati. Ernesaks hoiab kätt lõua all, prillid on näppude vahel – justkui kuulaks tähelepanelikult ja mõtleks tehtu üle järele.

Kuju autorid on kunstnikud Ekke Väli ja Vello Lillemets. Pronksist skulptuur on 2,25 meetrit kõrge ja kaalub 2,5 tonni.

## Viited

## Välislingid
* Gustavi monument; Tallinna lauluväljak
Eduard Kongas

**Eduard Kongas** (26. august 1903 – 20. august 1944 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu

* Geni profiil
Peeter Mudist

**Peeter Mudist** (19. aprill 1942 Tallinn – 6. detsember 2013) oli eesti maalikunstnik ja skulptor.

## Elulugu
Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 1. Keskkooli, seejärel õppis ta aastatel 1960–1963 Tallinna Polütehnilises Instituudis energeetikat, kuid jättis õpingud 4. kursusel pooleli ja astus 1963. aastal Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1967. aastal maali erialal. 

Seejärel töötas ta Tallinnas, sealhulgas aastatel 1971–1979 Arsis kunstnikuna ning 1979–1981 Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna.

Mudist osales näitustel alates 1968. aastast. Alates 1981. aastast tegutses ta vabakunstnikuna.

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1972. aastast.

## Looming
Peeter Mudist viljeles silmapaistvalt kõiki traditsioonilisi kunstiliike: maali, skulptuuri ja graafikat. Ta maalis enamasti äratuntavaid motiive: inimest, lilli, maastikku. Tema hilislooming muutus üha abstraktsemaks. Mudistile olid olulised tema teoste pealkirjad: näiteks "Nuusutab lille" või "Kõik teed on veel valla ja kõik soovid võivad täituda", "Mullatööd Vabaduse väljakul ja tema ümbruses". 

Peeter Mudist väljendas ennast ka kirjasõnas. Suurem osa sellest on kaante vahele kogutud kahes autoriraamatus: "Avaldatud Mudist. Ratsukäik" (2002) ja "Illustreeritud Mudist ehk Tobias" (2004). Viimane on mahukas kunstialbum, mis sisaldab autoritekstide ja elulooliste fotode kõrval lõviosa kunstniku loomingust.

## Tunnustus
* 1977, 1980 Eesti Kunstnike Liidu aastapreemia
* 1977, 1981 Baltimaade maalitriennaali peapreemia
* 1988 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1989 Kristjan Raua preemia (nelikmaal "Ümber Eesti. Hirm. Paanika. Rävala või Kabala")
* 1991 Konrad Mäe preemia
* 1995 Balti Assamblee kunstipreemia
* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2002 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Ratsukäik")

## Isiklikku

Peeter Mudist oli litograaf Evald Mudisti poeg. Tema tädi oli akvarellist Margarethe Fuks.

Üle 30 aasta kannatas ta Parkinsoni tõve käes.

## Viited

## Kirjandus
* Peeter Mudist. Koostanud Liina Kulles. Tallinn. Aasta Raamat, 2004.

## Välislingid
* Ants Juske. Peeter Mudist — kunstnik, kes oskab maalida õhku Eesti Päevaleht, 28. veebruar 2009
* Peeter Mudist maalib saatuse kiuste, Pärnu Postimees, 12. oktoober 2012
Tallinna sünagoog

**Tallinna sünagoog** on sünagoog Tallinnas Karu tänav 16.

Tallinna ajalooline sünagoogi hoone (Maakri tänava sünagoog), mis valmis 1884. aastal arhitekt Nikolai Thamm vanema projekti järgi ja pühitseti 1885. aastal, hävis Teises maailmasõjas.

Uue hoone projekteerisid KOKO arhitektid Tõnis Kimmel ja Kaur Stöör. Ehitustööd algasid 2005. aasta augustis.

Uue sünagoogi ehituseks kulus üle 22 miljoni krooni. Sünagoog avati 16. mail 2007. Hoone moodustab osa kompleksist, kuhu kuuluvad lisaks sünagoogile Tallinna Juudi kooli hoone ja Juudi Kogukonna keskus.

Teisel korrusel asub jumalateenistustel kasutatav, 105 inimest mahutav saal. Palveruumi põrandal on 105 istekohta meestele ja rõdul 65 naistele.
## Galerii
 
File:2-Estonie-Tallin- synagogue- DSC04479.JPG|
File:Aron haqodesh in New Tallinn Synagogue.JPG|
File:2-Estonie-Tallin- synagogue- DSC04466.JPG|
File:Tallinn, Synagogue.JPG|
File:The Synagogue in Tallinn.JPG|



## Viited
Hendrik Elisson

**Hendrik Elisson** (23. mai 1892 Kudina vald, Tartumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti poliitik.

## Kirjandus
*Rahvasaadik kotis. Vaba Maa, 24. aprill 1929, nr. 94, lk. 5.
Paul Abramson

**Paul Abramson** (5. oktoober 1889 Pala vald, Tartumaa – 20. jaanuar 1976) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ja poliitik.

Paul Abramson teenis Eesti kaitseväes, 9. jalaväepolgus  ja 1. Kindluse-raskesuurtükiväedivisjonis.

Ta kuulus 5. jaanuarist 1921 kuni 26. oktoobrini 1921 I Riigikogu koosseisu (asendusliikmena) ja 15. juunist 1926 kuni 14. juunini 1929 III Riigikogu koosseisu, Eesti Tööliste Partei rühmas.

Oli Tallinna linnavolikogu liige  1919 ja 1921 aastast.
## Viited

## Välislingid
*Foto
*Paul Abramson Eesti ohvitseride andmekogus
Pēteris Vasks

**Pēteris Vasks** (sündinud 16. aprillil 1946 Aizputes) on läti helilooja.

Alates 1994. aastast on ta Läti Teaduste Akadeemia auliige, alates 2001. aastast Rootsi Kuningliku Muusikaakadeemia liige.

## Tunnustus
*1996 Balti Assamblee kunstipreemia
*2005 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Viited
August Laumets

**August Laumets** (12. jaanuar 1911 Kükita – 19. veebruar 1996) oli eesti vaimulik.

August Laumets sündis Kükita külas, Kasepää vallas. Tema esimeseks õpetajaks sai Raja küla ministeeriumikooli juhataja, luuletaja Hendrik Adamson. Ta lõpetas aastal 1929 Väike-Maarja Gümnaasiumi. Aastatel 1929–1938 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Mustvee koguduses Edgar Hargi juures ja Väike-Maarja koguduses Johannes Hiiemetsa juures. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 õpetajaks.

1932–1933 teenis 7. Jalaväerügemendis (kapral).

Ta oli aastatel 1940–1941 Väike-Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1941–1991 oli ta Väike-Maarja koguduse õpetaja. Lisaks valiti ta aastal 1971 Viru praostkonna abipraostiks, aastal 1975 sama praostkonna praostiks. Aastal 1991 jäi ta emerituuri, aastal 1994 elas ta Väike-Maarjas. Ta suri aastal 1996.

## Viited

## Välislingid
* Konservatiivne ja põhimõtte­kindel August Laumets
Michel Hazanavicius

**Michel Hazanavicius** (sündinud 29. märtsil 1967) on Leedu juudi päritolu prantsuse filmilavastaja, produtsent ja stsenarist. 

2012. aastal pälvis Hazanavicius filmiga "Artist" (2011) parima lavastaja Oscari, Briti Akadeemia filmiauhinna ja Césari auhinna.

Tema teised tuntumaid linateosed on *La Classe Américaine* (1993), "OSS 117: spioonipesa Kairo" (*OSS 117: Le Caire nid d'espions*, 2006) ja "OSS 117: Kadunud Rios" (*OSS 117: Rio ne répond plus*, 2009).

## Välislingid

* 
*
Friedrich Kapsi

**Friedrich Kapsi** VR I/3 (10. juuni 1892 Vana-Vändra, Pärnumaa – 5. september 1942 Irkutsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 

Arreteeriti NKVD poolt 16. juunil 1941 Tallinn-Nõmmel. Surmaotsus. Lasti maha.

## Tunnustus
*Vabadusristi I liigi 3. järk, 1921
*Läti Vabariigi 10. aastapäeva mälestusmedal, 1928
*Kaitseliidu Valgeristi III klass, 1932
*Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk, 1933

## Välislingid
*Ohvitseride andmekogu
Joseph Kopf

**Joseph Kopf** (17. oktoober 1867 Varssavi – 11. oktoober 1930 Tallinn) oli Tallinna kullassepp.

## Elukäik

Joseph Kopf sündis 1867. aasta 17. jaanuaril Varssavis. Vanemate Eestisse tulles õppis Joseph Kopf Tartus Johann Julius Stammi juures, seejärel praktiseeris sellina Peterburis ja avas siis 1891. aastal Tallinnas oma töökoja, mida juhtis kuni surmani 11. oktoobril 1930. 1894 abiellus Joseph Kopf Merodin Vixiga, kellega neil sündis seitse poega ja kaks tütart. Joseph Kopfi asutatud kullassepatöökojast kujunes tuntuim Eestis, mis jätkas osaühinguna tegevust kuni teise maailmasõja puhkemiseni, mil Kopfide perekond koos teiste baltisakslastega Eestist põgenes. Täna elavad Kopfide perekonna liikmed Rootsis, Saksamaal ja Inglismaal ning on seotud hoopis teiste ametitega kui kullassepatöö. Samas on perekonna jaoks olnud kogu aeg tähtis Josepf Kopfi looming.

## Kopfi ja tema töökoja toodang
Kopfi töökojas valmistati nii unikaalseid ainueksemplare kui ka masstoodangut ühteviisi kõrgel tasemel. Neid võib ära tunda tema meistrimärkide järgi, milleks on kas siis nimi väljakirjutatud või initsiaalidena, samuti kullasseppade kaitsepühaku, sepistava Eligiuse kujutis. Palju hõbeesemeid tegi Kopf Mustpeade vennaskonnale. Nende hulgas on Mustpeade keegliklubi pokaal, tuletõrjekomando juubelipokaal, pokaal Mustpeade hoone kujutisega kaanel, samuti oli tema valmistatud lauanõude komplekt 300 inimesele ja veel palju muud. 

Tema töökojas on toodetud Vabadusristid, mille kujundas Peet Aren, samuti mitmed teised aumärgid. Kui 1938. aastal seati Eestis sisse presidendi institutsioon, siis selle ametitunnuse — Riigivapi teenetemärgi keti — valmistas Paul Luhtheina kavandi järgi jällegi Kopfi töökoda. Üheks huvitavamaks Kopfi firma tööks on kindlasti 1932. aastal Rootsi kroonprints Gustav (VI) Adolfile Eesti visiidi ajal kingitud hõbedast ehistaldrik Tallinna vaadetega, mis asub tänaseni kuninglikus varakambris. Joseph Kopfi töökojas valmistati veel kuberner Korostovetsile ametist lahkumise puhuks vähendatud hõbekuju praegusel Vabaduse platsil sel ajal seisnud Peeter I ausambast (1915) ja tema tehtud oli ka Tallinna raekoja hõbemakett, mille asukoht on aga teadmata.

Kopfi firma üks suuremaid üleelamisi oli poe vaateakna röövimine 1925. aasta talvel. Hobusepea tänava poolne aken purustati ja sellelt varastati ehteid miljoni marga ulatuses, mis tegi sellest esimese vabariigi aja suurima rahalise väärtusega röövi. Sellele järgnenud aeg pidi olema Kopfi firmale raske, kuna kurjategijad jäid tabamatuks ja ehted kadusid jäljetult. Firma jätkas siiski tegutsemist ning peale suurt röövi lukustas Joseph Kopf vaateakendelt väärtuslikumad ehted ööseks seifi.

## Viited


## Kirjandus
*Kaalu Kirme. Joseph Kopf – Eesti kullassepakunsti suurkuju. Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn, 2004.
*Kuidas valmistatakse lauahõbedat. Vaba Maa, 18. aprill 1929, nr. 89, lk. 8.
Turu tänav

**Turu tänav** on tänav Tartus. See algab Riia tänava ja Vabaduse puiestee ristumiskohast ning on 4,1 kilomeetri pikkune, ulatudes Tartu Vangla kurvini, Lõik Sõpruse sillast edasi avati liikluseks 3.oktoobril 1986 kell 15.00. Pärast kurvi jätkub tänav Ringteena.

Turu tänaval paiknevad kesklinnas kaubanduskeskused Tasku ja Kvartal, hotell ja konverentsikeskus Dorpat, Aura Keskus; tänava teises otsas Ihaste silla lähedal aga Tartu vangla. Sõjaeelsel ajal asus Turu tänaval ka Tartu sünagoog.

Tänava ääres asub Tartu keskkatlamaja, mis tootis soojust aastatel 1967–2014.


Aura Centre Tartu 2007.jpg|Aura Keskus
Prison of Tartu 2007 5.JPG|Tartu Vangla
Tartu synagogue 02.jpg|Tartu sünagoog (hävinud 1944)
Seinamaal Tartus Turu tn 9, 2025.jpg|pisi|Seinamaal Turu tn 9

## Välislingid
Mesilasmürk

**Mesilasmürk** on mesilaste perekonda (*Apis*) kuuluvate putukate toodetud biotoksiin.

## Omadused
Mesilasmürk on lõhnatu ja värvitu vedelik, alguses magusa maitsega, mis hiljem muutub mõruks. Toksiini toodetakse mesilase tagakehas asuvates mürginäärmetes. Nõret tootvaid näärmeid on kaks: väike mürginääre (toodab aluselise reaktsiooniga nõret) ja suur mürginääre (pikkus 13–19&nbsp;mm, toodab happelise reaktsiooniga nõret), mille laienenud osas säilitatakse mesilasele vajalikku mürki kogu eluks. Kumbki neist nõredest on eraldi märksa vähem mürgine kui nende segu. On kindlaks tehtud ka mitmed elemendid, mis kattuvad maomürgi omadega (näiteks rästiku ja india kobra omaga).

Mesilasmürk on bioloogiliselt aktiivne happelise reaktsiooniga (pH 4,5–5,5) aine. Selle aktiivne osa koosneb mitut liiki valkude kompleksist, mis käitub antikoagulandina (verevedeldajana) ja põhjustab lokaalselt põletikku.

Mesilasmürk lahustub vees, aga alkoholis mitte.

Mesilasmürgi lagundajatena on nimetatud maomahla, sülge, boori, kloori ja kaaliumpermanganaati.

## Koostis
Mürgi koostisse kuulub vett, valke (13), ensüüme (fosfolipaas, mellitiin), aminohappeid (18), mineraalaineid, glükoosi, fruktoosi.

### Valgukompleks
Põhilise osa valkude kompleksist hõlmab mellitiin (52%). Keemiliselt on mellitiin polüpeptiid, mis koosneb 26 aminohappest. See on tugeva põletikuvastase toimega, põhjustab organismis kortisooli ("stressihormoon") vabanemist, on lüütilise (rakke lahustava) ja antimikroobse toimega.

Valgukompleksi kuuluvad veel:
* apamiin – nõrk neurotoksiin, suurendab neerupealistest kortisooli tootmist;
* adolapiin (2–5%) – toimib põletikuvastaselt ja valu vaigistavalt. Analgeetiline toime põhineb tsüklooksügenaaside blokeerimisel (samadel alustel toimivad näiteks aspiriin ja ibuprofeen);
* fosfolipaas A2 (10–12%) – mesilasmürgi kõige lõhkuvam komponent. See on ensüüm, mis lagundab rakukestade ehituslikke põhikomponente – fosfolipiide, alandab vererõhku ja toimib antikoagulandina (vere hüübimist vähendavalt);
* hüaluronidaas (1–3%) – laiendab veresooni ja põhjustab sellega põletikulise ala laienemist;
* histamiin (0,5–2%) – osaleb allergilise vastuse tekkes;
* dopamiin ja noradrenaliin (kokku 1–2%) – kiirendavad pulssi;
* proteaas-inhibiitorid (2%) – toimivad põletikuvastaselt ja hemostaatiliselt (verejooksu peatavalt).

## Meditsiinis
Uuringutega on näidatud inhibeerivat toimet *Borrelia burgdorfer*i (Lyme'i tõve ehk puukborrelioosi tekitaja), *Mycoplasma hominis*e ja *Chlamydia trachomatis*e suhtes. Surmav toime on ainel *Cancida albicans*ile. Bakteritsiidne kontsentratsioon 1: 1000 hävitab mikroobid 2 tunniga.

Rakke lõhustava toime tõttu käivad katsetused mellitiini kasutamiseks kasvajaravis.

## Vaata ka
* Toksiin

## Viited

## Välislingid
* Mesilasmürk
Dispersioon (hüdrogeoloogia)

**Dispersioon** ehk **levimine** on protsess, kui difusiooni ja segunemise kaudu mingi pinna- või põhjavette lastud keemiline aine (tavaliselt vedelik) seal levib.

## Vaata ka
*Märkaine

## Viited
Dispergeerumine

**Dispergeerumine** ehk **pihustumine** ehk **hajumine** on tahke aine või vedeliku väikeste (alla 10−6 m) osakestena jaotumine (pihustumine) mingis keskkonnas (dispersioonikeskkonnas) .

Dispergeerumise tulemus on mingi **aine dispersioon** ehk tema **pihustumus** mingis keskkonnas.

## Vaata ka
*Dispergeeriv aine
*Dispergeerunud aine
*Dispersne süsteem (pihussüsteem)

## Viited
Billy Crystal

**William Edward Crystal** (sündinud 14. märtsil 1948 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide koomik, näitleja ja filmitegija.

Ta on sündinud juudi päritolu muusikute peres, lõpetanud New Yorgi osariigis asuva Long Beachi keskkooli (1965), õppinud näitlemist New Yorgis HB Studios ning lõpetanud filmi- ja telerežii alal New Yorgi Ülikooli (1970).

Crystal sai tuntuks 1970. aastatel USA telesarjas "Soap" ning ta oli 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses üks meelelahutussaate "Saturday Night Live" püsiesinejaid. Hiljem tegi ta rahvusvahelist tunnustust pälvinud rolle filmides "Kui Harry kohtas Sallyt" (1989), "Linnavurled" (1991), "Mr. Saturday Night" (1992) ja "Ka gängster on inimene" (1999). Ta on andnud oma hääle ka animafilmi "Kollide kompanii" (2001) tegelasele Mike Wazowskile.

Kuna Crystal on tuntud vaimuka õhtujuhina, kes suudab sõnakunsti ja muusika elegantselt sujuvaks tervikuks põimida, on talle alates 1990. aastast üheksa korda usaldatud Ameerika Filmiakadeemia auhinnatseremoonia ehk Oscari-gala juhtimise au. Ise on ta muude auhindade kõrval võitnud kuus Primetime Emmyt ja ühe Tony auhinna. 1991. aastal lisati tema nimi Hollywoodi kuulsuste alleele.

Lisaks filmidele on Crystal mänginud teatris. 2004. aastal kirjutas ja lavastas ta Broadwayl Broadhurst Theatre'is iseenda autobiograafilise monotüki "700 Sundays", mille eest pälvis 2005. aastal Tony auhinna. 2022. aastal naasis ta Broadwayle muusikalis "Mr. Saturday Night", mis põhines tema enda režissööridebüüdina 1992. aastal valminud samanimelisel komöödiafilmil.

## Isiklikku
Alates 1970. aastast on ta abielus Janice Goldfingeriga, paaril on kaks tütart.

## Viited

## Välislingid
*
Aleksei Dressen

**Aleksei Dressen** (sündinud 27. septembril 1968 Riias) on endine Kaitsepolitseiameti juhtivspetsialist, kes 2012. aastal mõisteti süüdi riigireetmises karistusseadustiku § 232 alusel ja karistati 16-aastase vangistusega. 

Kohtuotsuse kohaselt töötas Dressen pikka aega FSB vastuluureteenistuse heaks. 2015. aasta septembris vahetati ta aasta varem FSB erioperatsiooni käigus Eesti territooriumilt röövitud kaitsepolitseiametniku Eston Kohveri vastu. Dressen on rahvuselt venelane. Dressenite volgasaksa päritolu perekond asus Lätisse elama Kasahstanist.

Nõukogude okupatsiooni ajal töötas Dressen miilitsas. Aastatel 1991–1993 töötas ta politseinikuna Viljandis ning asus 1993. aastal tööle kaitsepolitseisse. Varsti pärast töölevõtmist, 1994. aastal, sai Dressen noomituse kaitsepolitsei ametitõendi kaotamise eest. Aasta hiljem järgnes noomitus töökohustuste ebakorrektse täitmise eest. Distsiplinaarkaristusi töökohustuste täitmata jätmise eest sai Dressen korduvalt. 1999. aastal vähendati tema palka kaheks kuuks 30%.

Sellele vaatamata õnnestus Dressenil aja jooksul tõusta kaitsepolitsei mitme struktuuriüksuse juhiks.  Dresseni kõrgeim ametikoht kaitsepolitseis oli politseidirektor. Alates 2007. aastast töötas ta kaitsepolitseis juhtivspetsialistina äärmusliikumiste teemal. 2007. aastal sai ta distsiplinaarkaristuse purjuspäi tööle ilmumise eest. 2007. aasta aprillirahutuste ajal tarvitas Aleksei Dressen alkoholi koos kaitsepolitsei vastuluureosakonda juhtinud politseidirektori Alo Lepikuga ning viimane ei olnud seetõttu suuteline tööd tegema. Pärast pronksiööd algatas kaitsepolitsei Lepiku ja Dresseni suhtes distsiplinaarasja, mille uurimine venis kuude kaupa. Lõpuks viidi mõlemad mehed üle madalamatele ametikohtadele. 

1998. aastal ütles Dressen ajakirjandusele, et kaitsepolitsei ja FSB vahel ametlikke kontakte pole, ent: "See on tuleviku küsimus. Spionaažimaania tipphetk on jõudmas lõpule, tõsiselt saab terrorismi ja narkoäriga võidelda vaid ühiste jõupingutuste abil."

Dressen ja tema abikaasa Viktoria elasid Maardus suures korteris. Üks nende poegadest õpib Inglismaal.

Dressen ja tema abikaasa vahistati 22. veebruari 2012 hommikul Tallinna lennujaamas, kus Viktoria Dressen oli minemas Moskva lennukile. Vahistamise käigus konfiskeeriti asitõend – andmekandja infoga. Nii Aleksei Dresseni kui ka riigireetur Herman Simmi tabamist juhtis Kaitsepolitseiameti peadirektori asetäitja Aleksander Toots, keda peetakse ka Kaitsepolitseiameti sisuliseks juhiks.

3. juulil 2012 tunnistas Harju maakohus Aleksei Dresseni süüdi riigireetmises ja asutusesisese teabe edastamises ning karistas teda 16-aastase vangistusega.

26. septembril 2015 vahetati Aleksei Dressen Piusa jõe sillal Eesti ja Venemaa vahelisel piiril (kontrolljoonel) kaitsepolitseiametniku Eston Kohveri vastu, kes rööviti 2014. aasta septembris FSB töötajate poolt Eesti territooriumilt ja mõisteti spioneerimise eest Venemaal 15 aastaks vangi.

## Viited

## Välislingid
* Kaitsepolitseinik töötas Vene luure heaks vähemalt kümme aastat, Äripäev, 12.04.2013
* 26. veebruar 2012, Siiri Ottender-Paasma (ERR), Juškin: KGB värbas agente paljudeks aastateks ette ERR VIDEO, eesti.ca
Rulon Gardner

**Rulon Gardner** (sündinud 16. augustil 1971) on Ameerika Ühendriikide maadleja.

Gardner võitis 2000. aasta suveolümpiamängudel  Sydneys 13 aastat võitmatuna püsinud kolmekordset olümpiavõitjat Aleksander Karelinit.

2000. aastal pälvis ta James E. Sullivani autasu, mida antakse väljapaistvate saavutuste eest harrastussportlasele Ameerika Ühendriikides alates 1930. aastast. Maadlejatest on selle auhinna saanud veel Bruce Baumgartner ja John Smith.

2004. aastal võitles Gardner MMA reeglite järgi Hidehiko Yoshidaga, kes on judos 1992. aasta olümpiavõitja, Gardner võitis kohtunike otsusega.

## Viited

## Välislingid
*
Martin Kangur

**Martin Kangur** (sündinud 13. oktoobril 1992) on endine Eesti autorallisõitja.
Ta alustas oma rallikarjääri 2005. aastal Ford Fiestaga Elva Autospordiklubis.

2007. aastal alustas sõitmist Citroen C2R2 autoga Aava-Sikk Noorterallitiimis.

Alates 2009. aastast sõidab Martin Kangur Honda Civic Type-R R3 autoga tiimis nimega Catwees Honda Racing.
Martin Kangur on 2010. aasta Eesti meister klassis A7.

2011. aastal osales ta IRC (Intercontinental Rally Challange) sarjas, kus ta saavutas 2WD arvestuses 4.koha. 2011. aasta parimaks tulemuseks võib lugeda IRC etapi Rally of Scotland võitu 2WD arvestuses.

2012. aastal osales Martin Kangur samuti IRC sarjas, jäädes 2WD arvestuses 3. kohale.

## Välislingid
* Profiil ewrc-results.com lehel
* Profiil facebook.com lehel
A.L.A.R.A.

**A.L.A.R.A. AS** ("As Low As Reasonably Achievable") on 1995. aastal asutatud Eesti riigi omandis olev aktsiaselts.

Ettevõtte põhitegevus on Paldiski endise tuumaobjekti ja Tammiku radioaktiivsete jäätmete hoidla haldamine ja puhastamine; Eestis tekkivate radioaktiivsete jäätmete käitlemine ja ladustamine; radioaktiivsete jäätmete käitlemise projektide väljatöötamine ja rakendamine; teenuste osutamine radioaktiivsuse ja radioaktiivse saastatuse mõõtmise ning radioaktiivse saastatuse desaktiveerimise valdkondades.

## Välislingid
* http://www.alara.ee/
Meenäitur

**Meenäitur** (*Indicator*) on meenäiturlaste sugukonda kuuluv linnuperekond.

Mitme meenäituri perekonda kuuluva liigi esindajad toituvad eelkõige mesilasvahast ning juhatavad imetajatele teed mesilastega asustatud puutüvede juurde.

Meenäiturid on pesaparasiidid.

Perekonda kuulub üksteist liiki.

## Liigid

* malai meenäitur (*Indicator archipelagicus*)
* mets-meenäitur (*Indicator conirostris*)
* triip-meenäitur (*Indicator exilis*)
* suur-meenäitur (*Indicator indicator*)
* tähnik-meenäitur (*Indicator maculatus*)
* leet-meenäitur (*Indicator meliphilus*)
* hall-meenäitur (*Indicator minor*)
* värb-meenäitur (*Indicator pumilio*)
* kiripugu-meenäitur (*Indicator variegatus*)
* tuhkpea-meenäitur (*Indicator willcocksi*)
* kuld-meenäitur (*Indicator xanthonotus*)

## Välislingid
Otto Pérez Molina

**Otto Fernando Pérez Molina** (sündinud 1. detsembril 1950) on Guatemala erusõjaväelane ja poliitik, kes oli 14. jaanuarist 2012 kuni 3. septembrini 2015 Guatemala president. 

Enne poliitikukärjääri oli Otto Pérez Molina sõjaväelane. Ta oli muu hulgas sõjaväeluure juht ja president Ramiro de León Carpio personaliülem. Ta läks erru jaanuaris 2000. 

Aastal 2001 asutas ta Patriootliku Partei. Aastatel 2004–2008 oli ta parlamendi liige ja 2006–2007 kaitseminister. 2007. aasta presidendivalimistel jõudis ta teise vooru ja sai umbes 47 protsenti häältest, kuid kaotas presidendiks valitud Álvaro Colomile. 2011. aasta presidendivalimistel valiti ta 53,74 protsendiga häältest presidendiks. 

Teda on süüdistatud seotuses genotsiidi, piinamiste ja mõrvadega 1980. ja 1990. aastatel. 

2015. aastal sattus ta korruptsiooniskandaali. Augustis 2015 nõudis riigiprokuratuur presidendilt puutumatuse võtmist ja tema umbusaldamist, et esitada talle ametlik korruptsioonikahtlustus. 1. septembril 2015 võttiski Guatemala parlament Pérez Molinalt puutumatuse ja järgmisel päeval teatas president oma tagasiastumisest. Presidendi kohuseid asus 3. septembril täitma asepresident Alejandro Maldonado Aguirre.

## Viited
Mohammed Waheed Hassan

**Mohammed Waheed Hassan Manik** (maldiivi keeles މުހައްމަދު ވަހީދު ޙަސަން; sündinud 3. jaanuaril 1953 Malés) on Maldiivide poliitik.

Ta oli 7. veebruarist 2012 kuni 17. novembrini 2013 Maldiivide president.

Aastatel 2008–2012 oli ta asepresident. Ta sai presidendiks pärast president Mohamed Nasheedi tagasiastumist.

Ta on õppinud inglise keelt Ameerika ülikoolis Beirutis ning politoloogiat ja hariduse planeerimist Stanfordi ülikoolis, kust sai ka doktorikraadi. Ta oli esimene doktorikraadi kaitsnud inimene Maldiividel. Ta on töötanud muu hulgas haridusministeeriumis ja inglise keele õpetajana.

Aastal 1989 valiti ta parlamenti. Alates 1991. aastast töötas ta mitmes ÜRO allasutuses vabakutselise konsultandina. Aastal 2005 pöördus ta kodumaale tagasi.

## Viited

## Välislingid
* Koduleht
Anatoli Fedorenko

**Anatoli Fedorenko** (sündinud 30. märtsil 1963) on Valgevene maadleja.

Fedorenko on võistelnud Nõukogude Liidu, Kasahstani ja Valgevene koondises.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Helger Hallik ja võitnud teda kahel korral 1991. aastal.

## Nõukogude Liidu meistrivõistlused
1985. aasta – 1. koht;

1986. aasta – 1. koht;

1988. aasta – 1. koht;

1989. aasta – 3. koht.

## Välislingid
*http://www.fila-official.com/index.php?option=com_database&act=ficheLutteur&Itemid=174&lang=en&id_lutteur=C232C04930F649838645A3D8508C5C7E
Bashment

**Bashment** on Eestis korraldatav *[[reggae]]*-, *[[ragga]]*- ja *[[dancehall]]*-kultuuri arendav üritus.

Seda korraldavad Ringo Ringvee, Tarrvi Laamann, J.O.C. ja Dice Rudy.

## Välislingid
* Bashment Eesti koduleht
Bohumil Němeček

**Bohumil Němeček** (2. jaanuar 1938 Tábor, Tábori vald, Tábori ringkond, Lõuna-Tšehhi maakond – 2. mai 2010 Ústí nad Labem) oli Tšehhoslovakkia poksija. 

Ta oli kokku vähemalt kahekordne Tšehhoslovakkia meister aastatel 1959–1960.

Němeček võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Pertti Purhosele (Soome) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Němeček võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 17. Euroopa meistrivõistlustel (Rooma, 1967) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) pronksmedali 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Ričardas Tamulisele (NSV Liit) ning osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Jean Josselinile (Prantsusmaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

## Isiklikku
Ta oli rahvuselt tšehh.

## Viited

## Välislingid
*
Costa Allegra

**Costa Allegra** oli Johnson-klassi ristluslaev, mis kuulus Carnival Corporation & plc tütarfirmale Costa Crociere S.p.A. kuuluv Axel. Laev ehitati 1969. aastal konteinerilaevana Oy Wärtsilä Ab Turu laevatehases Soomes.

## Juhtumid
27. veebruaril 2012 puhkes kruiisilaeval 260 meremiili kaugusel Seišellide rannikust tulekahju. Laevafirma otsustas seejärel laeva mitte taastada.

## Vaata ka
*Ristluslaevade loend

## Viited

## Välislingid
*Costa Cruises elektrita laev triivib India ookeanis Postimees, 28.02.2012 07:11
*Puksiiris kruiisilaev jõudis Seišellidele Postimees, 01.03.2012 09:58
Marko Yli-Hannuksela

**Marko Juhani Yli-Hannuksela** (sündinud 21. detsembril 1973) on soome Kreeka-Rooma maadleja.

Ta hakkas maadlemist treenima 1978. aastal oma isa Seppo Yli-Hannuksela juhendamisel.

2004. aastal valiti ta Soome parimaks sportlaseks.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Eerik Aps, kes kaotas 2007. aasta MM-il 1–3, ja Valeri Nikitin, kes on teda võitnud.

## Välislingid
*
Johann von Hezel

**Johann von Hezel** on olnud mitme tuntud isiku nimi:
***[[Johann Wilhelm Friedrich von Hezel]]**, Tartu teoloog, orientalist ja keeleteadlane
***[[Johann Karl Wilhelm Friedrich von Hezel]]**, Tartu advokaat, sündik ja õigusteadlane
Elmar Brandmann

**Elmar Leopold Brandmann** (12. märts 1912 Tallinn – 22. juuni 1991 Tallinn) oli eesti ettevõtja ja harrastuslendur.

Brandmann lõpetas 1932. aastal Tallinna Reaalkooli ja õppis Londonis ärijuhtimist. 

Brandmann töötas oma isa August Brandmanni kakao-, šokolaadi- ja kompvekitööstuses "Kakao-, šokolaadi- ja kompvekitehase aktsiaselts A. Brandmann", mille juhtimise ta 1936. aastal üle võttis. Peagi asus ta juhtima ka Meleski klaasivabrikut. 1940. aastal alanud Nõukogude okupatsiooni ajal tema tehased natsionaliseeriti.

Brandmann sai lenduri tunnistuse 7. jaanuaril 1936.

Brandmann sundmobiliseeriti 1941. aasta suvel Punaarmeesse, 1944. aasta sügisel sai ta Sõrve sääre lahingutes haavata.

Pärast Teist maailmasõda Eestis elades uuris ta eraviisiliselt Eesti lennunduse ajalugu.

## Viited
Põltsamaa vana õigeusu kalmistu

**Põltsamaa vana õigeusu kalmistu** on kalmistu Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kuningamäe külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas.

Õigeusu kogudus asutati Põltsamaa kihelkonnas 1846. aastal. Arvatavasti rajati kohe ka kalmistu, sest 1847. aastal asutatud Kolga-Jaani õigeusu kogudus kasutas ka algul Põltsamaa õigeusu kalmistut. Kalmistu paiknes Põltsamaa alevikust väljaspool, vanast õigeusu kirikust umbes 0,65 km lõunakagu suunas.

Vana kalmistu jäi kitsaks ning uus kalmistu tehti sellal juba vana kiriku ümber 20. sajandi alguses. 

1956. aastal toimunud inventariseerimise andmeil oli kalmistu suuruseks 13708 m2. Üle 90% matmiskohtadest oli selleks ajaks täiesti maha jäetud. Kalmukünkad olid vaevalt märatavad. Kalmistu väravast läbi kalmistu kulgenud kõnnitee oli korras. Surnuaial kasvas 170 puud, millest valdav osa olid 50-60-aastased ehk kasvanud pärast matmiste lõpetamist. Aruanne märkis sedagi, et kalmistu seisundit arvestades "võib seda tarviduse korral uuesti matmiseks kasutada."

Praegu on vana õigeusu kalmistu kasutamata.

## Viited

## Kirjandus
*Kadri Tael. Põltsamaa kalmistute pärand. VI osa. Vali Uudised, 28. veebruar 2014. Lk 6
*Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistute pärandis, 2. osa". Vali Uudised nr 25, 28. märts 2014. Lk 5
Héctor Milián

**Héctor Milián** (sündinud 14. mail 1968 Pinar del Ríos) on Kuuba Kreeka-Rooma maadleja. Ta hakkas maadlemisega tegelema 1981. aastal.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Helger Hallik, kes kaotas 2000. aasta olümpiamängudel 0–3.

## Välislingid
*
Tarvastu muuseum

**Tarvastu Muuseum** on muuseum Viljandimaal Viljandi vallas Mustla alevikus Posti tänav 52b teisel korrusel.

Muuseum kogub, säilitab, uurib ja eksponeerib Tarvastu valla ja endise Tarvastu kihelkonna kultuuri- ja ajalooga seotud esemeid ning korraldab nende üldsusele vahendamist teaduslikel, hariduslikel ja meelelahutuslikel eesmärkidel. 

## Ajalugu
Kunagise Tarvastu Kultuurimaja juhataja Leida Vaher alustas esemete kogumist, mõeldes tulevasele muuseumile. 

2005. aastal hakati endist vallamaja raamatukoguks ümber ehitama. 

26. jaanuaril 2006 asutati MTÜ Tarvastu Muuseumi Sõprade Selts eesmärgiga aidata kaasa Tarvastu Muuseumi tegevuse korraldamisele.

2009 alustati Tarvastu Raamatukogu teisel korrusel tulevasele muuseumi ruumide remonti. 

Tarvastu Muuseum avati 29. detsembril 2011. Esimeses püsiekspositsioonis näidatakse piirkonna varasemat ajalugu 1918. aastani.

## Vaata ka
* Tarvastu raamatukogu

## Välislingid
* "Tarvastusse tuleb koduloomuuseum" Sakala, 22. september 2011
* "Mustlas avati pidulikult muuseum" Postimees, 29. detsember 2011
* MTÜ Tarvastu Muuseumi Sõprade Selts
Pärand (film)

**"Pärand"** on 2012. aasta Eesti-Soome koostöös valminud dokumentaalfilm, mille režissöör on Eeva Jäntti. Film räägib Sillamäest, võrreldes praegust linna Nõukogude okupatsiooni aegsega, mil linn oli välismaailmale suletud. 

## Välislingid
*Peeter Sauter "Sillamäe kummitus". Sirp, 23. veebruar 2012
Eduard Uibo

**Eduard Uibo** (6. juuli (vkj)/ 18. juuli 1886 Elistvere vald, Tartumaa – 2. september 1951) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1925 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1925–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 8. septembril 1935 õpetajaks.

Ta oli aastal 1935 Tartu Peetri koguduse õpetaja Jaan Treumanni isiklik adjunkt; aastatel 1935–1936 oli ta Türi Püha Martini koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1936–1950 oli ta Käru koguduse õpetaja. Aastatel 1950–1951 oli ta Paistu Maarja koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''
Põltsamaa uus õigeusu kalmistu

**Põltsamaa uus õigeusu kalmistu** (ka **Kuningamäe kalmistu**) on kalmistu Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kuningamäe külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas.

Õigeusu kogudus asutati Põltsamaa kihelkonnas 1846. aastal. 20. sajandi alguses jäi vana kalmistu kitsaks ning uus kalmistu tehti vana õigeusu kirikust lääne ja põhja poole.

Kalmistu paikneb Põltsamaa linnast väljaspool, õigeusu kirikust linnulennult umbes poolteist kilomeetrit läänes. Praegu on uus õigeusu kalmistu kasutuses.

Kalmistust läänekülje taga paikneb 1920. aastate teisel pool rajatud Võisiku hooldekodu kalmistu.

## Kirjandus
*Toomas Reinpõld. "Kogudus soovib kalmistu vallale üle anda". Vooremaa, 28. veebruar 2012
*Kadri Tael. "Põltsamaa kalmistute pärand. VI osa". Vali Uudised, 28. veebruar 2014. Lk 6
*Robert Treufeldt. "Põltsamaa kalmistud Eesti kalmistute pärandis, 2. osa". Vali Uudised nr 25, 28. märts 2014. Lk 5

## Välislingid
* 
*Põltsamaa uus õigeusu kalmistu Geni andmekogus
Elistvere vald

**Elistvere vald** (saksa keeles *Gemeinde Ellistfer*) oli vald Äksi kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Igavere külas.

See asutati 1866. aastal ning kaotati 1939. aastal. Valla maa-alad jaotati Kaarepere, Kudina, Saadjärve, Tartu, Äksi ja Vara valla vahel.

Vallas on sündinud numismaatik ja bibliofiil Gustav Matto, arstiteadlane Bernhard Jürgens, kohtunik Erich Vadi, vaimulik Eduard Uibo.

## Viited
Richard Heck

**Richard Fred Heck** (15. august 1931 Springfield – 10. oktoober 2015 Manila) oli Ameerika Ühendriikide keemik.

Ta sai bakalaureusekraadi California ülikoolist Los Angeleses 1952. aastal ning doktorikraadi sealtsamast 1954. aastal. Ta oli järeldoktor Zürichis ja Los Angeleses ning asus seejärel 1957. aastal tööle Wilmingtonis asuvasse firmasse Hercules Corporation. 1971. aastal asus ta tööle Delaware'i ülikooli keemia ja biokeemia osakonnas. Ta oli Delaware'i ülikooli keemiaprofessor kuni 1989. aastani.

6. oktoobril 2010 sai ta koos Jaapani keemikute Ei-ichi Negishi ja Akira Suzukiga Nobeli keemiaauhinna teadustöö eest süsiniku aatomite ühendamise vallas.

## Viited
Karl Eduard Pielberg

**Karl Eduard Pielberg** (16. mai / 28. mai 1849 Sutlema – 25. oktoober / 6. november 1884 Mustjala) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1861–1870 Tallinna Kubermangugümnaasiumis ja 1870–1877 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 16. oktoobril / 28. oktoobril 1878 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1878–1884 Mustjala Anna koguduse õpetaja.

## Viited
Stanisław Mikołajczyk

**Stanisław Mikołajczyk** (18. juuli 1901 Dorsten – 13. detsember 1966 Washington) oli Poola poliitik.

14. juulist 1943 kuni 24. novembrini 1944 oli ta Poola peaminister eksiilis.

1945. aastal pöördus ta Poolasse tagasi ja sai Nõukogude Liidu okupeeritud Poola peaministri asetäitjaks, kuid 1947. aastal läks uuesti eksiili.

## Viited
Amaretto

***Amaretto*** (itaalia keeles 'mõrkjas liköör') on aromaatne Itaalia liköör, mille valmistamisel kasutatakse taimi ja mandlituumasid.

Joogi saamisloos viidatakse Bernardino Luinile.

* *Amaretto* tootenimenäiteid: Disaronno Originale, Lazzaroni Amaretto, Lucas Bols Amaretto jne.

Likööri kasutatakse küpsetistes, näiteks tiramisu valmistamisel.

Eestis toodetakse Amaretto-nimelist kohvipulbrit ja -ube.

## Vaata ka
* Amaro liköör ('mõru liköör')
* Amaretti
* Amaretti di Saronno (Saronno mandliküpsised)
* Frangipane (*Crema frangipane*)
* *[[Prunus dulcis var. amara]]*
* Itaalia köök

## Viited
Carl Heinrich Temmler

**Carl Heinrich Temmler** (23. juuni 1765 Weimar – 25. mai 1843 Jena) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas gümnaasiumi Weimaris. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 23. aprillil 1784) aastatel 1784–1788 Jena ülikoolis. Ordineeriti 3./14. augustil 1793 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1793–1804 Põltsamaa Niguliste koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1804–1834 oli ta sama koguduse õpetaja. Jäi 1./13. veebruaril 1834 emerituuri. Emerituuris olles elas Saksamaal.

## Isiklikku
Tema abikaasa Karoline isa Friedrich Gottlieb Moritz oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Johann Christian Friedrich Moritz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja. Kälimees Friedrich Ferdinand Meyer oli Karula, hiljem Jõhvi ja Iisaku koguduse õpetaja. Poeg Johann Carl Temmler oli algul Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja, hiljem Saaremaa Jaani koguduse õpetaja.

## Viited
Johann Carl Temmler

**Johann Carl Temmler** (19. aprill/1. mai 1804 Põltsamaa – 30. oktoober/11. november 1873 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1817–1821 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1821–1824 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 5. veebruaril/17. veebruaril 1833 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1833–1834 Põltsamaa Niguliste koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1834–1837 oli ta sama koguduse õpetaja. Jättis 15. novembril/27. novembril 1837 pastoriameti, asudes Berliini eraõpetajaks. Aastatel 1865–1873 oli ta Saaremaa Jaani koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Carl Heinrich Temmler oli Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja, vanaisa Friedrich Gottlieb Moritz oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja, vanavanaisa Johann Christian Friedrich Moritz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, tädimees Friedrich Ferdinand Meyer oli Karula, hiljem Jõhvi ja Iisaku koguduse õpetaja.

## Viited
Tiigi (täpsustus)

**Tiigi** võib tähendada järgmist:
***[[Tiigi]]** on küla Haljala vallas.
***[[Tiigi (perekonnanimi)|Tiigi]]** on perekonnanimi.

## Vaata ka
*Tiigi tänav on mitmes Eesti asulas.
*Tiigi järv Kihelkonna vallas
*Tartu Tiigi veski
Wilhelm Miklas

**Wilhelm Miklas** (15. oktoober 1872 Krems an der Donau – 20. märts 1956 Viin) oli Austria liidupresident aastail 1928–1938.

## Kirjandus
*Demokraatliseim riigipea. Kaja, 26. veebruar 1929, nr. 48, lk. 4.
Kelchi pärn

**Kelchi pärn** on Tallinnas Niguliste kiriku lähedal kasvav läänepärn.

Kelchi pärn on ligikaudu 350 aasta vana ja ühtlasi teadaolevalt Tallinna vanim puu. Legendi järgi maeti selle alla 1710. aastal surnud Christian Kelch. Ühes 1938. aastal ilmunud anonüümses ajaleheartiklis on pärna istutusaastana märgitud 1680. aastat ning 1999. aastal hinnati korba juurdekasvu alusel puu vanuseks 340–350 aastat.

Pärnal on säilinud kaks tüveharu, tüvi on alaosas tugevalt pehkinud ning õõnsus plommitud.

Pärn on looduskaitse all.

## Viited

## Välislingid
* Keskkonnaregister: Kelchi pärn
Tallinna Teataja

**Tallinna Teataja** oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1910–1922 Tallinnas.

Ajalehe asutasid 1910 aastal ajalehe Virulase juurest lahkunud ajakirjanikud (Jakob Mändmets, Paul Olak, Eduard Hubel jt), ajaleht oli Eesti Rahvaerakonna häälekandja, mis ilmus kuus korda nädalas. Esimene number ilmus 13. veebruaril 1910. 1911–1916 aastatel, kui Konstantin Päts oli peatoimetajaks, oli leht suhteliselt radikaalne. Konstantin Päts kindlustas Tallinna Teataja ja Tallinna Uudiste majandusliku baasi, andes lehtede väljaandmise Peterburi Eesti Kirjastusühisuse "Ühiselu" (1911. aasta augustist Eesti Kirjastuse Osaühing "Ühiselu") kätte. 1910–1919 ilmus kolm korda nädalas lisaks lühiväljaanne Tallinna Uudised. Lisaks veel mitu lisa. Tallinna Teataja toimetuses töötasid Kaarel Eenpalu ja Eduard Hubel. 

31. oktoobril 1917 tegi Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee (oli end kõrgeimaks võimuks kuulutanud 27. oktoobril 1917) otsuse sulgeda Tallinna suuremad ajalehed, kelle hulgas oli ka Tallinna Teataja, ning nende varandus konfiskeerida. Varanduse konfiskeerimise otsus oli aga nii vägivaldne ja enneolematu (ilmselt kohaliku komitee omaalgatus), et see tühistati juba järgmisel päeval. Suletud Tallinna lehed hakkasid aga uute nimede all edasi ilmuma ja Tallinna Teatajast sai Teataja. Kui Teataja 12. detsembril 1917. aastal suleti, süüdistatuna nõukogudevastases kihutustöös, hakkas ajaleht ilmuma teiste nimede all – Eestimaa (18.–21. detsembril 1917) ja Kodumaa (23. detsember 1917), kuni 23. detsembril otsustas Eesti Töörahva ja Sõjaväelaste Nõukogu Täitevkomitee kõik "võõrad" lehed sulgeda ja Teataja varanduse enamliku Eesti Teataja käsutusse anda.

Peale sakslaste okupatsiooni andis kindral Senckendorff 25. veebruaril 1918 välja käskkirja, mille 16. punkt keelas igasuguste trükiste tootmise ja levitamise. Et perioodiline väljaanne saaks uuesti ilmuda, tuli saksa võimude poolt ametisse seatud ajakirjanduse järelevalve asutuselt – Trükiasjade Ametilt ehk *Pressestellelt* luba taotleda. Tallinna suurematest lehtedest saigi ilmumisloa Tallinna Teataja (Päevaleht ei saanud), kuid kaotas selle juba 28. mail, sest keeldus avaldamast talle etteantud saksameelseid kirjutusi.

Viimane number ilmus 16. mail 1922.

## Tallinna Teataja toimetajad
*Aleksander Veiler, 1910;
*Konstantin Päts, 1911–1916;
*Rein Eliaser, 1917;
*Eduard Hubel, 1918
*Kaarel Eenpalu, 1920–1921;
*Jaan Järve, 1921–1923;
*Johannes Viik, 1923.

## Lisad
* Kirjanduslik lisa Külaline (1910–1915)
*Tallinna Teataja jutulisa (1910, ilmus väljalõigatava joonealusena)
* Tallinna Uudised (1910–1919)
*Jutulisa (1911–1915 ilmus poognatena või väljalõigatavate joonealustena)
*Pilkeleht Kaval Hans (1911)
*Kirjandus Jõululaual (15.detsember 1912)
* Ühiselu kalender (1912–1914)
* Juriidiline lisa Õigus (1914)
*Amnestia (1917)
* Põllumajandus (1921 ilmus väljalõigatava joonealusena)

## Vaata ka
*Teataja (ajaleht 1922)

## Viited
Basmannõi

**Basmannõi** on rajoon (munitsipaalringkond) Moskvas, mis kuulub Kesklinna haldusringkonda. Piirneb kagus Jauza jõega.

Rajoonis asub 10 metroojaama.

## Välislingid

*http://www.basman.ru/
*Kaart
Kiir (Narva ajaleht)

**Kiir** oli aastatel 1912–1913 Narvas välja antud VSDT(b)P Eesti osakondade töölisajaleht.

Ajalehe esimene number ilmus 15. vkj / 28. juunil 1912 Narvas, kuna Narva kuulus selleaegse haldusjaotuse järgi Peterburi kubermangu ega allunud Tallinnas asuvale Eestimaa kubermangu tsensorile.  

Kuna poliitilises kirjanduses väljaantavate riigivastaste üleskutsete eest oli ette nähtud uue nuhtlusseaduse järgi vabaduskaotuslikud karistused, olid ajalehe väljaandjaks ja toimetajaks nimetatud ajutiselt ka variisikud.  

Villem Buk oli üks Kiire asutajaid ja ajalehe esimene tegelik toimetaja. Ametlikult olid toimetajateks Jaan Anvelt (1912), Anton Arm (1912–1913) ja Johanes Käspert (1912–1914). Ajalehe toimetamises osalesid ja ajalehele kaastööd tegid Johannes Käspert, Villem Buk, Otto Rästas, Hendrik Suuder, S. Arro, August Koni, J. Elbe, Viktor Kingissepp, Hans Pöögelmann, Nikolai Janson, Heinrich Klaas, Jaan Depman, Jaan Kipper, Otto Münther, Eduard Bökler, Gustav Tikerpuu, V. Püss ja Juhan Lilienbach, kes avaldas ajalehes satiirilisi värsse, lühiartikleid kultuurielust ning toetas ka materiaalselt Kiirt. 

Pärast ajalehe sulgemist jätkati 1913. aastal nimede all Narva Kiir ja hiljem Rahvaleht : töörahva häälekandja, Töö Hääl (1914) ja Töö Kiir.

## Vaata ka
*Vangimaja Kiir

## Viited

## Välislingid
*Kooliraadio saade ajalehest Pravda ja töölisajalehtedest Eestis