open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Arno-Toomas Pihlak

**Arno-Toomas Pihlak** (16. detsember 1926 – 20. märts 2013 Tallinn) oli eesti mäeinsener ja tehnikateadlane.

## Elulugu
Arno-Toomas Pihlak oli raudteeinseneri ja tehnikateadlase Artur Aleksander Pihlaku poeg.

Ta lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1966. aastal Norilski Õhtuse Industriaalinstituudi mäeteaduskonna, tehnikakandidaat (1974, Aleksandr Skotšinski nimeline Mäendusinstituut Ljubertsõs; väitekiri: "Исследование процессов окисления сульфидных медно-никелевых руд Талнахского рудного узла"). Oli aastatel 1966–1975 Norilski Mäemetallurgia Kombinaadi spetsialist, 1975–1976 ja 1977–1979 Eesti NSV Geoloogia Valitsuse vanemgeoloog, 1976–1977 Tallinna Polütehnilise Instituudi vanemõpetaja, 1979–1982 töötas Teemanditööstuse Instituudis Mirnõis Jakuutias, aastast 1982 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi teadur.

Küüditati õpilasena NKVD poolt 14. juunil 1941 Kirovi oblastisse. 1947 tuli tagasi Eestisse, arreteeriti taas 1950 Jessentukis, viibis Norillagi vangilaagris Kaierkanis, vabastati laagrist 1956, seejärel asumisel Norilskis, vabastati asumiselt 1958. Tahtis põgeneda Läände. Enne vangistamist oli Moskva Üleliidulise Kinoinstituudi üliõpilane. Vabanemise järel ei lubatud elama kodupaika, 1967 püüti takistada Tallinna elama asumist.

## Teadustöö
Uurimusi maavarade rikastamise, kaevandusgaaside tõrje, sulfiidimaakide, kivisöe, põlevkivi ja diktüoneemaargilliidi isesüttimise ning põhja- ja pinnavee hüdrokeemia, samuti keskkonnaprobleemide kohta. Üle 180 teaduspublikatsiooni, publitsistlikke ja aimeartikleid.

## Viited

## Teoseid
* "О склонности диктонемовых сланцев из месторождений Эстонской ССР к самовозгоранию". // Гор. сл. (1984) 3
* "Maardu fosforiidikarjääri puistangute saastav mõju veele" (kaasautor). // Eesti TA Toim. Biol 33 (1984)
* "A study of a á-radioactivity of oil shale (kukersite) fly ash" (kaasautor). // Oil Shale 9 (1992) 1
* "Maagaasi ilmingutest Eestis" (kaasautor V. Kattai). // Eesti Geoloogiakeskuse Toim (1993) 3/1
* "Water composition (226 Ra, 222 Rn, 210 Po) of the Cambrian-Vend waterbearing complex and accompaning spontaneous gases of Northern Estonia" (kaasautor). // J. Ecol. Chem. (1993) 2/3
* "Loode-Eesti diktüoneemaargilliitide isesüttivusest". // IV Välis-Eesti kongress. Tallinn, 1999
* "Tähtsaima loodusvara hulk väheneb". // EL (2002) 10
* "Isesüttimisest". // Keskkonnatehnika (2003) 1
* "Pakri tuulepargi ökoloogilisest toimest". // Keskkonnatehnika (2005) 2.

## Kirjandus
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 88
* 

## Välislingid
Artur Pihlak

**Artur-Aleksander Pihlak** (ka **Arthur-Aleksander**; 1. aprill 1885 Viljandi – 22. november 1941 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti tehnikateadlane.

## Elukäik
Ta sündis telliskivitöösturi peres.

Ta lõpetas 1905. aastal Tallinna Peetri Reaalkooli, õppis 1906. aastal Peterburi Metsainstituudis, aastatel 1907–1911 Peterburi teedeinseneride instituudis ning ehitusinseneri diplomi sai 1926. aastal Läti Ülikoolist Riias. Akadeemiliselt oli ta EÜS Põhjala liige.

Oli aastatel 1905–1906 vabatahtlikuna sõjaväes, I maailmasõja ajal sattus Saksa sõjavangi.

Naasis 1918 Eestisse, oli 1919 Tallinna sadamavalitsuse tehnikaosakonna ülem, 1919–1923 Mereasjanduse Peavalitsuse ehitusosakonna juhataja, 1923–1937 Raudteevalitsuse ehitusameti tehnikaosakonna juhataja, 1937 Teedeministeeriumi avalike tööde osakonna direktor, 1937–1939 riigiettevõtte Ehitaja direktor, 1939–1940 Raudteede Talituse direktor. 1919–1923 oli ka Tallinna Tehnikumi õppejõud, õpetas trigonomeetria, sildade, sadamate ja kanalisatsiooni kursusi. Ühtlasi oli 1920–1923 Tallinna Tehnikumi raamatukogu (esimene) juhataja ja 1938–1940 TTÜ õppeülesande täitja, õpetas eelarvestamist, tööde juhatamist ja maanteede ehitamist.

Artur Pihlak oli kaitseliitlane.

14. juuni 1941 arreteeriti, suri vangilaagris.

## Teadustöö
Mereasjanduses pühendas suurt tähelepanu hästi toimiva ranna- ja kalasadamate võrgu väljakujundamisele, pidas vajalikuks vabasadama avamist Paldiskis. Raudteetranspordis seisis hea raudtee peatehaste ja veduripargi tehnilise ajakohastamise eest; algatas tolmutõrje raudteel, pooldas Abja-Valga kitsarööpmelise raudtee rajamist.

## Teoseid
* Katsed vedurisi turbaga kütta. Eesti Tehnika Seltsi Ajakiri (1921) 6
* Jaamade varustamine filtreeritud veega. Tee ja Tehnika (1929) 11
* Tervishoid ja elamute ehitustehnilised omadused. Eesti Raudtee (1930) 2
* Põhja- ja filtratsioonivee mõju betoonile. Eesti Raudtee (1930) 4
* Soojuse kaotused ahjudes. Eesti Raudtee (1930) 5/ 6
* Kristiine tänava kollektori sifoon. Tehnika Ajakiri ja Auto (1932) 9
* (1933) 1/ 2

## Tunnustus
*1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

## Isiklikku
Tema vennad olid Eduard Pihlak ja Viktor Pihlak. 

Abikaasa oli Klaara-Luise, sündinud 1901. aastal Peterburis. Poeg oli mäeinsener Arno-Toomas Pihlak. 

## Viited

## ''Personalia''
* Ajakiri T (1935). Lk 103–104
* Raudtee (1939) 5. Lk 73

## Välislingid
* 
*Artur Pihlaku foto
*Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
*Kenotaaf Tallinna Rahumäe kalmistul
Uku Pihlak

**Uku Pihlak** (sündinud 19. oktoobril 1946 Tallinnas) on eesti keemik.

## Elulugu
Ta on lõpetanud 1965. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1970. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemiateaduskonna. Keemiakandidaat (1979, NSVL Teaduste Akadeemia Naftakeemia Sünteesi Instituut, Moskva), väitekiri "Исследование плазмохимических реакций в условиях турбулентного перемешивания". 

Oli 1965 TPI laborant, 1970–1971 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi (TEFI) insener, 1971–1979 nooremteadur, ühtlasi 1975–1979 mittestatsionaarne aspirant, 1979–1986 vanemteadur, 1986–1995 Eesti NSV TA Energeetika Instituudi (EI) juhtivteadur, 1995–1998 ajakirja Energia Teataja peatoimetaja, 1999–2001 EI ja 2001–2002 TTÜ EI teaduse- ja teabekorralduse juht, 2003–2004 infotehnoloogia spetsialist, 2004 – matemaatika-loodusteaduskonna mitmefaasiliste keskkondade füüsika teaduslabori infotehnoloogia spetsialist.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: plasmakeemia protsessid, madalatemperatuurse plasma diagnostika, plasmatronide konstrueerimine, peenikeste osakeste (klaas, kvarts) sfäroidiseerimine plasmajoas, eksperimendi automatiseerimine, vedeliku ejektsiooni analüüs. Projekti "Vedeliku ejektsiooni mehhanismi analüüs, lähtudes optimaalsuskontseptsiooni kriteeriumidest", täitjaid. 

Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) diplom (2002). 36 teaduspublikatsiooni.

## Mesindus
Ta on Eesti Mesinike Liidu liige. 1990. aastatest kuni 2010. aastani oli ta ajakirja Mesinik toimetaja.

## Teoseid
* High temperature superconductor thick films produced by plasma sputtering technique. // International Symp. on Theoretical and Applied Aspects of Plasma Chemistry. Riga, 1991
* Measurement of plasma jet parameters (kaasautor E. Krieger). // Prace Institutu Elektrotehniki, zeszyt 179 (1994)
* Nonisothermal pool boiling on porous plasma sprayed surface (kaasautorid U. Tehver, V. Temkina). // Conf. Trans. 4th UK National Conf. on Heat Transfer. London, 1995
* Plasmatron construction (kaasautor E. Krieger). // Proc. Est. Acad. Sci. Eng. 4 (1998) 1
* Spheroidization of quartz powder in a low temperature plasma jet (kaasautor). Proc. 2nd International Conf. Tallinn, 2000
* Gas-solid particle mixture in vertical duct by RANS approach (kaasautor). // Chemical and Process Eng. (2005) 3.

## Viited

## Kirjandus

## Välislingid
Ülo Pihlak

**Ülo Pihlak** (20. august 1940 Türi – 14. august 2013) oli eesti majandusgeograaf.

Ta lõpetas 1958 Tallinna 2. Keskkooli, 1963 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna. Töötas aastast 1963 Riiklikus Projekteerimise Instituudis (RPI) "Eesti Projekt", oli 1967–1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi  majandusteaduskonnas vanemõpetajaks, 1972–1978 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi nooremteadur, 1978–1981 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikus Plaanikomitees perspektiivplaneerimise osakonnas peaspetsialistiks, 1981–1991 RPI "Eesti Projekt" teadussektori juhataja, aastast 1992 Tallinna Linnavalitsuse linnaarengu osakonna juhataja, 1997–2002 Statistikaameti rahvaloenduse teenistuse metodoloogia sektori peaspetsialistiks.

Ülo Pihlak suri 14. augustil 2013 ja ta maeti 24. augustil 2013 Metsakalmistule.

## Isiklikku
Ta oli Oskar Pihlaku ja Irma Truupõllu poeg ning Ilmar Pihlaku vend.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti linnade arenguprobleemid. Osalenud linnade üld- ja detailplaanide koostamisel, k.a "Tallinna arengukava aastateks 1994–1997". ENE ja Eesti entsüklopeedia kaasautor. Eesti Geograafia Seltsi liige. Mõnikümmend teaduspublikatsiooni, arvukalt aimeartikleid; ilukirjanduslik-mälestuslik "Valitud teosed" (Tallinn, 2000).

## Teoseid
* О проблемах развития города Кохтла-Ярве (kaasautor S. Nõmmik). // TÜ Toim 227 (1969)
* Tööstus ja linn (kaasautor R. Ehrlich). // Tallinna arengu probleeme. Tallinn, 1978
* Korteriprobleemi lahendamise võimalustest ja ehitatavate korterite struktuurist (kaasautor). // Ehitus ja arhitektuur (1987) 2
* Tallinna kasvaa
* miten asuntorakentaminen reagoi ajan muutoksiin. // Kunnalistekniikka (1991) 2
* Asuntotuotanto Eestissa. // Kunnalistekniikka (1993) 1.

## Viited

## Kirjandus
*
Maie Pihlamägi

**Maie Pihlamägi** (sündinud 13. märtsil 1950 Tallinnas) on eesti ajaloolane.

## Elulugu
Maie Pihlamägi on töölise tütar.

Lõpetas 1968 Tallinna 42. Keskkooli ja 1975 Tartu Riiklik Ülikool ajalooteaduskonna. Ajalookandidaat (1986, Eesti NSV TA Ajaloo Instituut (AI), väitekiri "Eesti tööstustööliste sotsiaal-majanduslik olukord 20. sajandil algul (1900 – veebr 1917)". 

Oli 1975–1978 Tallinna Keskarhiivi osakonnajuhataja, 1978–1981 Ajaloo Instituudi laborant, 1981–1988 nooremteadur, 1988–1990 teadur, 1991 vanemteadur, 1991–1992 Eesti moodsa ajaloo osakonna juhataja, vanemteadur, 1992–2005 teadussekretär, vanemteadur, 2005– Tallinna Ülikooli Eesti TA Ajaloo Instituudi (TLÜ AI) teadussekretär, vanemteadur.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti 19. ja 20. sajandi majandus- ja sotsiaalajalugu. Eesti entsüklopeedia ja "XX sajandi kroonika I" kaasautor. Acta Historica Tallinnensia toimetuskolleegiumi esimees (1997–2005), peatoimetaja (2006–). 

## Teoseid ja publikatsioone
Üle 30 teaduspublikatsiooni.
*Tööstuspoliitika omariikluse algaastail Eestis (1918–1919), Eesti Teaduste Akadeemia Toimetised. Humanitaar- ja sotsiaalteadused. Köide 39, 1991, nr. 1, lk 67–73
*Eesti Vabariigi tööstuspoliitika 1930. aastatel., Eesti TA Toimetised. Humanitaar- ja sotsiaalteadused. Köide 40, 1992, nr. 3, lk  205–215
*Narva tööstus 1870–1940, Eesti TA Toimetised. Humanitaar- ja sotsiaalteadused. Köide 41, 1995, nr. 1, lk  78–95
*80 aastat Eesti Vabariigi Justiitsministeeriumi (kaasautor P. Järvelaid). Tallinn 1999
*Eesti industrialiseerimine 1870–1940. Tallinn 1999
*Integration of Estonia into the European economic system in the 1920s and 1990s. // Transformation and Integration on the Baltic Sea Area. Umeå 2000
*Eesti ja Läti majanduslik koostöö aastail 1920–1940. // Acta Historica Tallinnensia 6 (2002)
*Väikeriik maailmaturul: Eesti väliskaubandus 1918–1940. Tallinn 2004
*Igapäevaelu Narva Kreenholmis 1857–1940. // Vana Tallinn XVI (XX). Tallinn 2005
*Tööpuudusest Eesti Vabariigis aastail 1918–1940. // Acta Historica Tallinnensia 10 (2006)

## Tunnustus
*1996 – Eesti ajalookirjanduse aastapreemia
*2020 – Tallinna Ülikooli teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
*
Jaak Pihlau

**Jaak Pihlau** (20. detsember 1937 Tallinn – 31. detsember 2014) oli eesti tehnikateadlane ja ajaloolane.

## Elulugu
Jaak Pihlau oli õpetajate poeg.

Ta lõpetas 1956. aastal Haapsalu 1. Keskkooli, 1961. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna (TPI) automaatika ja telemehaanika erialal.

Tehnikakandidaat 1970 (Moskva Elektronjuhtimismasinate Instituut) väitekirjaga "*Тонкие магнитные пленки как элементы ассоциативного запоминающего устройства*".

Ta oli aastatel 1962–1969 Küberneetika Instituudi arvutuskeskuse nooremteadur, 1969–1983 vanemteadur, 1983–1987 Raadioelektroonika Konstrueerimisbüroo arvutustehnika sektori juhataja, 1987–1989 TPI ülijuhtivuse labori peateadur, 1989–1991 AS-i Mainor-Novexi arvutustehnika sektori juhataja, 1991–1997 AS-i Ardeko teadusdirektor, 1998. aastast füüsilisest isikust ettevõtja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: elektronarvutite assotsiatiivsed mäluseadmed, digitaalelektroonika, infotehnoloogia, arvutivõrgud, internet. Avaldanud mitu erialast käsiraamatut. Uurinud ka Eesti ajalugu Nõukogude okupatsiooni perioodil.

## Teoseid
Umbes 40 teaduspublikatsiooni, sh 12 raamatut; 7 autoritunnistust.
* Digitaalse mikroelektroonika käsiraamat. I. Transistor-transistorloogika elemendid. Tallinn 1981
* Digitaalelektroonika käsiraamat. Integraalsed loogikaelemendid. Tallinn 1985
* Digitaalelektroonika käsiraamat. Mäluseadmed ja mikroprotsessorkomplektid. Tallinn 1995
* Infotehnoloogia käsiraamat koolidele ja iseõppijatele. 1. Tallinn 1997
* Sama. 2. Tallinn 1998
* Internet 2000. Tallinn 2000
* Interneti teatmik. Tallinn 2001

### Lähiajaloo alalt
* Väitlus: Rahvuskomitee ja Tiefi valitsus. KGB arhiividokumendid Eesti Vabariigi taastamiskatsest 1944. a. // Akad (1999) 7
* Eesti sõjaväe häving aastal 1941. Tartu 2003
* Escapes from occupied Estonia. // The Soviet occupation regime in the Baltic states 1944–1959. Riga 2003
* Raadiomängud Eestis Teise
maailmasõja ajal ja järel. Tuna 2008–2009 https://www.ra.ee/wp-content/uploads/2017/03/PihlauJaak_Raadiomangud_ajaloost_TUNA2008_2.pdf

## Viited

## Välislngid
*
*Haud Haapsalu Metsakalmistul
Harri Piho

**Harri Piho** (10. november 1927 Koiola vald, Võrumaa – 19. veebruar 2024) oli eesti majandusteadlane.

## Elulugu
Harri Piho oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1947 Väimela Põllumajandustehnikumi, 1952 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna, majanduskandidaat (1968, Teaduste Akadeemia), väitekiri "Kanakasvatuse rentaablus ja selle tõstmine. Majandusstatistiline uurimus Eesti NSV sovhooside materjalidel". Oli 1952–1953 Tartu rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu täitevkomitee (TSN TK) põllumajandusosakonna vanemagronoom, 1953–1954 EPA põllumajandusökonoomika kateedri assistent, 1954–1970 vanemõpetaja, 1970–1992 dotsent, 1978–1988 kateedri juhataja, 1990–1992 informaatika ja juhtimise kateedri dotsent, 1992–1994 EPMÜ ettevõtluse instituudi dotsent, 1994–1997 ühistegevuse instituudi dotsent, ühtlasi 1972–1992 ka EPA majandusteaduskonna dekaan.

## Teadustöö
Uurinud loomakasvatuse (eriti kanakasvatuse) ökonoomikat, arvutustehnika kasutamist, ettevõtete juhtimist. Osalenud koostöös Leipzigi Ülikooli,  ja Wroclavi Kõrgema Majanduskooliga. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsii ja Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi juhatuse liige. Üle 70 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Kolhoosi majandusliku tegevuse analüüs. Tallinn, 1959
* Kanamunade omahind ja selle alandamise võimalusi Eesti NSV sovhoosides. Tartu, 1960
* Töö tehniline normeerimine põllumajanduses. Tallinn, 1961
* Klahvarvutusmasinad ja nende kasutamine. Tallinn, 1967
* TTO ja juhtimise küsimusi põllumajanduses. Tallinn, 1969.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 67
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, II, 122–123
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 100
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 368–369
* Sotsialistlik Põllumajandus (1969) 2.
*
Evi Pihu

**Evi Pihu** (aastani 1961 **Ellermaa**, 1961–1999 **Pihu**, aastast 1999 **Eller/Ellermaa**; sündinud 9. märtsil 1935 Paasvere vallas Virumaal) on eesti bioloog.

## Elulugu
Evi Pihu on väiketalupidaja tütar. Ta on lõpetanud 1954. aastal Väike-Maarja Keskkooli, 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (bioloogiaosakonna) ja 1965. aastal aspirantuuri. Bioloogiakandidaat (1974, Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI)), väitekiri "Peipsi-Pihkva järve haugi ja ahvena toitumisest ning kalamajanduslikust tähtsusest". 

Ta töötas aastatel 1965–1991 Zooloogia ja Botaanika Instituudi noorem- ja vanemteadurina. 1991. aastast pensionil.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kalade, eriti röövkalade toitumine Eesti järvedes; putukate areng ja füsioloogia. Selgitanud rööv- ja lepiskalade toitumissuhete ja bioloogia tähtsust Eesti suurjärvedes, esitanud originaalse meetodi röövkalade neelatud saakloomade pikkuse taastamiseks. 60 teaduspublikatsiooni.

## Isiklikku
Aastatel 1961–1999 oli ta abielus Ervin Pihuga.

## Teoseid
* Särje toitumisest mõnedes Eesti NSV järvedes. // LUS-i aastaraamat 1965, 57
* Рыбохозяйственно-биологическое значение щуки, окуня, судака и налима в Псковско-Чудском озере. // Гидробиол. исследования 4 (1966)
* Восстановление размеров рыб, заглоченных хнщниками, по фрагментам их позвоночника (kaasautor). // Вопросы ихтиологии 10 (1970) 5
* Окунь и ерш Псковско-Чудского водоема (kaasautor). // Изв. ГосНИОРХ 83 (1974)
* Синхронное определение интенсивности теплопродукции и газообмена у насекомых (kaasautor). // Методика и результаты изучения физиологического состояния насекомых. Трт, 1985
* Peipsi kalandusest ja ZBI teadurite panusest selle arendamiseks. // Peipsi järve seisund. Tartu, 1990.

## Viited

## Kirjandus
* Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1997, 66.
*
Silvia Pihu

**Silvia Pihu** (aastani 2002 **Silvia Sepp**; sündinud 19. augustil 1966 Pärnus) on eesti botaanik.

## Elulugu
Silvia Pihu on laevaehitusinseneri tütar.

Lõpetas 1984 Pärnu 1. Keskkooli, 1989 TÜ bioloogiaosakonna, M.Sc. (1999, TÜ), Ph.D. (botaanika ja mükoloogia, 2002, TÜ), väitekiri "Morphological and genetical variation of Alchemilla L. in Estonia". Täiendas end 1992 Soomes Turu Ülikoolis, 1994 Inglismaal (Kew Herbarium), 1995 Eesti TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis (KBFI), 1996 Moskvas, 1997 Rootsis Uppsala Ülikoolis, 2001–02 Eesti Biokeskuse järeldoktor. Oli 1989–92 Looduseuurijate Seltsi (LUS) vanembibliograaf, 1989–2000 (vaheaegadega) TÜ botaanika ja ökoloogia instituudi vanemlaborant, 2003– botaanilise õppetooli teadur. Õpetanud peamiselt soontaimede evolutsiooni ja süstemaatikat.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: taimeliikide süstemaatika, fülogenees, morfoloogia ja geneetika varieerivus, populatsiooniökoloogia ja levik Balti mere regioonis. Koostanud Eestis esinevate kortslehe liikide määramistabeleid, imekannikese ja sinilille klonaalsust, saaremaa robirohu taksonoomilist staatust, niitmise mõju luhtade taimkattele ja liigirikkusele. Osalenud ekspeditsioonil Kuriili saartele ja Sahhalinile (1987) ning Tenerifele (2005). Olnud ekspert Natura 2000 alade ja pärandkoosluste inventeerimisel, osalenud Eestis uute kaitsealade loomisel. Looduseuurijate Seltsi liige, aastast 2004 botaaniline sektsiooni aseesimees ja presiidiumi sekretär, Rahvusvahelise Taimesüstemaatika Assotsiatsiooni (IAPT) liige. 15 teaduspublikatsiooni, aimeartikleid.

## Tunnustus
* 2016 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
* Taxonomic continuum of Alchemilla (Rosaceae) in Estonia (kaasautor J. Paal). // Nord. J. Bot. 18 (1998)
* Perekond kortsleht – Alchemilla L. // Eesti taimede määraja. Tartu, 1999
* Study of the multivariate structure of the Estonian Alchemilla L. (Rosaceae) microspecies: an example of structural indices approach (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Biol. Ecol. 49 (2000)
* Patterns and relationships between and within the sections Alchemilla and Ultravulgares of the genus Alchemilla (Rosaceae) in Estonia (kaasautor J. Paal). // Nord. J. Bot. 21 (2001)
* Morphological variation in eight taxa of Anthyllis vulneraria s. lato (Fabaceae) (kaasautor). // Ann. Bot. Fennici 42 (2005).

## Viited

## Kirjandus
* 

## Välislingid
*
Tõnu Pihu

**Tõnu Pihu** (sündinud 18. juulil 1957 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Tõnu Pihu on teenistujate poeg.

### Haridus
Lõpetas 1976 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi, 1981 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna masinaehitusinsenerina, 1987 TPI aspirantuuri, tehnikakandidaat (1991, TPI), väitekiri "Ударное измельчение горючих сланцев эстонского месторoждения". Täiendas end Toronto Ülikoolis 1991-1992.

### Töökäik
Töötab Tallinna Tehnikaülikoolis aastast 1981: soojusenergeetika kateedri teadur 1981-84, insener 1984-91; soojustehnika instituudi vanemteadur 1992-2013, juhtivteadur 2013-16; energiatehnoloogia instituudi juhtivteadur 2017 ja aastast 2024, professor 2017-2023 (2019-2023 kaasprofessor tenuuris).

Tõnu Pihu on korp! Vironia vilistlane.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: põlevkivi mineraalosa käitumine ja soojusefektid põlevkivi põletamisel keevkihis; kohalike biokütuste kasutamine energeetikas; Eesti energeetilise ressursi säästlik kasutamine; keskkonnakaitse. 52 teaduspublikatsiooni, 3 kasuliku mudeli kaasautor.

## Teoseid
* The influence of pressure on the behavior of oil shale carbonates (kaasautorid A. Ots, A. Hlebnikov). // Oil Shale 14 (1997) 3
* Influence of sulfur dioxide on decomposition of oil shale mineral matter (kaasautor). // Oil Shale 18 (2001) 4
* Calculation of qualitative and quantative composition of Estonian oil shale and its combustion products (kaasautorid H. Arro, A. Prikk). I. // Fuel 82 (2003) 18
* Fluidized-bed combustion of oil shale retorting solid waste (kaasautor) // Oil shale 21 (2004) 3
* Biokütuse kasutaja käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 2005
* Calculation of CO2 emission from CFB boilers of oil shale power plants (kaasautorid H. Arro, A. Prikk). // Oil Shale 23 (2006) 4
* Применение котлов с ЦКС для сжигания сланцев в Эстонской Республике (kaasautor) // Электрические станции, M, (2006), 2

## Viited

## Kirjandus
* http://www.ttu.ee/soojus/isikuandmed/tpihu.htm
* 

## Välislingid
Enn Piik

**Enn Piik** (12. juuli 1932 Tallinn – 16. november 1990 Kohtla-Järve) oli eesti tehnikateadlane.

## Elulugu
Enn Piik oli teenistuja poeg.

Lõpetas 1951 Haapsalu 1. Keskkooli, 1956 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) kütuste keemiline tehnoloogia insenerina, tehnikakandidaat (1964, TPI), väitekiri "Gaasigeneraatorprotsessi produktide eraldamisest kondensatsioonisüsteemides". 

Oli 1956–1959 Kiviteri insener, 1959–1971 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi vaneminsener, vanemteadur ja sektorijuhataja, 1971–1980 Põlevkivi Instituudi ökonoomika labori juhataja, 1984–1990 põlevkivitöötlemise labori juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivi termilise töötlemise tehnoloogia. Tegeles põlevkivi poolkoksistamise protsesside ja agregaatide loomise ning täiustamisega.

## Teoseid
Üle 70 teaduspublikatsiooni, 5 autoritunnistust.
*О распределении водорастворимых фенолов во фракциях конденсирующейся смолы (kaasautor L. Rappu). // Химия и технология горючих сланцев и продуктов их переработки 13 (1964)
*Химический состав легких фракций генераторной смолы (kaasautor E. Arumeel). // Sama, 14 (1965)

## Viited

## Kirjandus
*Leninlik Lipp, 23. november 1990
*Сланцевая промышленность (1991) 1. Lk 16

## Välislingid
*
*Haud Iisaku kalmistul
Ulve Pihlik

**Ulve Pihlik** (sündinud 22. juunil 1946 Järvamaal) on eesti botaanik.

## Elulugu
Ulve Pihlik on töölise tütar.

Lõpetas 1964 aastal Tartu 8. Keskkooli ning 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna. Bioloogiakandidaadi kraadi omandas 1987. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis, kaitstes väitekirja pealkirjaga "Pohla (*Vaccinium vitis-idaea* L.) ja leesika (*Arctostaphylos uva-ursi* (L.) Spreng) varude bioloogilised alused Eesti männikutes". 

Töötas aastatel 1972–1975 Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI) vaneminsenerina, 1974–1988 nooremteadurina ja 1988–1994 teadurina. Alates 1994. aastast oli ta Tartu Ülikooli farmaatsia instituudi katseaia juhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: looduslike ravimtaimede bioloogia, ökoloogia, varud, nende säästlik kasutamine; uurinud ka maitsetaimi. Looduseuurijate Seltsi (LUS) liige (1974). Üle 40 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Arctostaphylos uva-ursi in Estonia. 1. Distribution and growth. // Eesti TA Toim. Biol 37 (1988) 4
* Arctostaphylos uva-ursi in Estonia. 2. Biomass resources and their rational exploitation. // Eesti TA Toim. Biol 38 (1989) 1
* Vaccinium vitis-idea in Estonia. 1. Distribution and growth. // Eesti TA Toim. Biol 40 (1991) 1
* Vaccinium vitis-idea in Estonia. 2. Biomass resources and their rational exploitation. // Eesti TA Toim. Biol 40 (1991) 2
* Erinevatest kasvukohtadest kogutud hariliku pune (Origanum vulgae L.) eeterliku õli keemilisest koostisest (kaasautor). // Eesti Rohuteadlane (1999) 4
* Ravimtaimed. // Eesti bioloogilise mitmekesisuse ülevaate materjale. Tallinn-Tartu, 1999
* The cultivation of culinary herbs in the experimental garden of pharmacy institute. Oslo, 2001
* Kuninglik maitsetaim basiilik. // Aed (2003) 4
* 100 maitsetaime. Tallinn, 2006.

## Viited

## Kirjandus
* Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947–1997. Trt, 1997, 65–66.
*
Priit Pihlik

**Priit Pihlik** (sündinud 13. oktoobril 1972 Tartus) on eesti mesindusteadlane.

## Elulugu
Priit Pihlik on teenistuja poeg.

Lõpetas 1990 Tartu 1. Keskkooli, 2001 Eesti Põllumajandusülikooli loomakasvatuse erialal, põllumajandusmagister (2004, EPMÜ), väitekiri "Mesilasemade kasvatamisest" Oli 2002–2004 EPMÜ loomakasvatuseinstituudi aretusosakonna vanemlaborant, 2004– EPMÜ/EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi doktorant.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: mesindus. Töid mesilasemade aretamisest, mesilasrassidest, mesilaste ja mesilate hooldamisest. Tartu Aianduse ja Mesinduse Seltsi ja Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige. 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Mesilasema kui tulukuse tõstja. // Tõuloomakasvatus 5 (2002) 4
* Tervete mesilastega mesila. // Maamajandus (2003) 6
* External features of bees and the use of them inselection for reproduction of queens. // Animal breeding in the Baltics. Tartu, 2004
* Mesilasrassidest ja nende ristanditest (kaasautor I. Nõmmisto). // Maamajandus (2005) 6.

## Viited

## Kirjandus
* EPMÜ teatmik (2004) 46.
*
Ivar Piir

**Ivar Piir** (20. oktoober 1929 Tartu – 12. jaanuar 2017 Tartu) oli eesti füüsik.

## Elulugu
Ivar Piir oli lukksepa poeg.

Lõpetas 1947 Tartu 1. Keskkooli, 1952 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna, 1955 TÜ aspirantuuri, füüsika-matemaatikakandidaat (1955, TÜ), väitekiri "Mittelineaarsed efektid footonite liikumisel kvantiseeritud gravitatsiooniväljas". 

Oli 1955–1956 TÜ füüsika ja teoreetiline füüsika kateedrite assistent, 1956–1970 teoreetilise füüsika kateedri vanemõpetaja ja dotsent, 1970–1973 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi ja 1973–1981 Eesti NSV TA Füüsika Instituudi teoreetilise füüsika sektori vanemteadur, 1981–1992 TÜ teoreetilise füüsika kateedri juhataja, 1992–1995 TÜ teoreetilise füüsika instituudi väljateooria õppetooli dotsent, 1995–2005 metoodik.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: üldrelatiivsusteooria (relativistliku gravitatsiooniteooria) probleemid. Kuulub professor Harald Kerese rajatud Tartu gravitatsiooniteoreetikute koolkonda. 1960. aastail leidis mõned uued staatilised aksiaalsümmeetrilised lahendid Einsteini võrranditele, analüüsis lainete leviku probleeme, eriti Huygensi printsiibi rikkumisega seotud efekte kõveras aegruumis. Ta õpetas Tartu Ülikoolis kõiki matemaatilise füüsika ja teoreetilise füüsika põhikursusi, erikursusena rühmateooriat, valikkursusena füüsika ajalugu; koostanud õppevahendeid. Tegelenud ka füüsika ajaloo ja füüsika õpetamise metoodikaga. Kogumiku "Teaduse ajaloo lehekülgi Eestis. XIII: Täppisteaduste ajaloost Eestis. Pühendatud Wilhelm Ostwaldi 150. sünniaastapäevale" (Tartu, 2004) jmt raamatute koostaja. ETBL füüsika erialatoimetaja ja autoreid.
## Tunnustus

* 1999 Tartu Ülikooli medal
* 2004 Tartu Ülikooli suur medal
* 2009 Tartu Ülikooli aumärk

## Teoseid
40 teaduspublikatsiooni, 8 õppevahendit, umbes 400 artiklit ENE-s ja EE-s.
* О проблеме взаимодействия квантованных электромагнитного и гравитационного полей. // Тр. Инст. физ. и астр. АН ЭССР (1957) 5
* О статических решениях проблемы многих частиц в общей теории относительности 1, 2. // Тр. Инст. физ. и астр. АН ЭССР (1964) 25
* Скалярное волновое уравнение в гравитационном поле Шварцшильда. // Изв. АН ЭССР. Физ. Мат. 20 (1971) 3
* Распространение волн в слабом статическом гравитационном поле. // Изв. АН ЭССР. Физ. Мат. 21 (1972) 2
* От квантовой гравитации к распространению волн в гравитационном поле. // Тр. Инст. физ. АН Эстонии 65 (1989) 11
* Johan Vilipi avaloeng Tartu Ülikoolis. // TALE XIII (2004)
* Harald Keres – õpetaja ja õpetlane. // TALE XIII (2004)
* Teoreetilise füüsika ajaloost Tartus (1921–1960). // Eesti Füüsika Seltsi aastaraamat 2004. Tartu 2005

## Viited

## Kirjandus
* Eesti TA Füüsika Instituudi uurimused. // Гравитация и волны 65 (1989) (kogumik pühendatud Ivar Piirile seoses 60. sünnipäevaga)
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 276
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 130
* EE 14. Lk 372

## Välislingid
*
Koidula Piir

**Koidula Piir** (1937. aastani **Kellamov**, 1937–1957 **Kasema**; 26. august 1929 , Tartumaa – 5. november 2018 Värska, Setomaa) oli eesti keemik.

## Elulugu
Koidula Piir oli põllupidaja tütar.

Ta lõpetas 1948. aastal Tartu 2. Keskkooli ning 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemia osakonna ja 1961. aastal aspirantuuri. 

Oli 1953–1954 TRÜ analüütilise keemia kateedri vanemlaborant, 1954–1958 assistent, 1961–1962 pooljuhtide ja elektroluminestsentsi probleemlabori vanemlaborant ja insener, 1962–1972 nooremteadur, 1972–1990 Eesti NSV TA Füüsika Instituudi insener ja vaneminsener, 1990–1999 Tartu Ülikooli raamatukogu kataloogimise osakonna vanemraamatukoguhoidja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kilede ja kristallfosfooride sünteesi tingimused ning nende füsikokeemilised, dosimeetrilised ja optilised omadused. 27 teaduspublikatsiooni, 2 autoritunnistust.

## Teoseid
* Чувствительные эксоэмиттеры из окиси бериллия (kaasautor). // Тр. ИФ АН ЭССР 43 (1975)
* О влиянии редкоземельных окислов на образование ортосиликата бериллия-фенакита (kaasautor). // Ж. неорг. химии 24 (1979) 8
* Люминесценция щелочноземельных сульфидов, активированных самарием (kaasautor). // Тр. ИФ АН ЭССР 55 (1984).

## Viited

## Kirjandus
* Tartu Riikliku Ülikool]]i õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 300.
*
Robert Piir

**Robert Piir** (sündinud 21. jaanuaril 1930 Leningradi oblastis Luuga rajoonis Strelka külas) on eesti puuviljandusteadlane.

## Elulugu
Robert Piir on talupidaja poeg.

Ta on lõpetanud 1950. aastal Tartu Meditsiinikooli, 1953. aastal Tartu 1. Töölisnoorte Keskkooli, 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna. On olnud aastatel 1950–1951 Rõuges velsker, 1951–1953 Tartu polikliinikus ja sõjaväehaiglas vanemröntgenitehnik, 1958–1961 Antsla Keskkoolis õpetaja, 1961–1992 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Polli katsebaasi teadur.

## Teadustöö
Uurinud puuvilja- ja marjasortide keemilist koostist ja sobivust töötlemiseks, introdutseerinud Eestise uusi puuvilja- ja marjakultuuride sorte ning -liike. Rajas Pollis ühe täielikuma pihlakate sordikollektsiooni (endise Nõukogu Liidu ulatuses). Avaldanud artikleid puutaimede puhkeperioodi, õuna-, pirni- ja ploomisortide töötlemiseks sobivuse, uute kultuuride viljade keemilise koostise ning uute puu- ja köögiviljakultuuride kasvatamise kohta. Üle 100 teaduspublikatsiooni.

## Viited

## Teoseid
* Aiapidaja käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1974
* Uusi puuvilja- ja marjakultuure (kaasautor K. Kask). Tallinn, 1980
* Puuviljad ja marjad – tervise varaait (kaasautorid K. Kelt, L. Lamp). Tallinn, 1994
* Puuviljad, marjad, tervis (kaasautorid K. Kelt, L. Lamp). Tallinn, 1997
* Toompihlakad kultuuris. // Agraart. (2000) 4
* Pihlakas aias ja köögis (kaasautor T. Niiberg). Tallinn, 2003
* Astelpaju. // Maalehe aastaraamat aiapidajale 2004, 2005.
*Vähetuntud marjad aias. // Maalehe aastaraamat. 2008.
*Pihlakas. Tallinn, 2010.
*Puuviljad ja marjad Eestis: pomoloogia. (kaasautor Jaan Kivistik, Kalju Kask, Heljo Jänes ... jt). Tallinn, 2010, 2012.

## Kirjandus
* Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn 1998, 102
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku 2006, 68
*
Reet Piiri

**Reet Piiri** (sündinud 2. mail 1955 Tartus) on eesti ajaloolane ja etnoloog.

Reet Piiri on teenistujate tütar.

Lõpetas 1974 Tartu 8. Keskkooli, 1980 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna. 

Ta oli aastatel 1978–1980 Eesti Rahva Muuseumi (ERM) kunstnik, 1980–1997 vanemteadur ning on 1998. aastast ERM-i teadur-kuraator. Õpetanud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias rahvarõivakursust, juhendanud Tartu Ülikooli ja Eesti Kunstiakadeemia üliõpilaste välitööpraktikat, juhendanud ja retsenseerinud diplomitöid.

## Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: eestlaste rõivastus (sh rahvariided), toidumajandus; Eesti Rahva Muuseumi (ERM) ajalugu. Käinud ekspeditsioonidel ja kogunud materjali Eestis (Viljandimaal, Järvamaal jm) ning Leningradi oblasti vadja ja isuri külades. Koostanud ERM-i püsiekspositsiooni rahvarõivaste osa, koostanud (peamiselt rahvarõivaid ja rahvakunsti tutvustavaid) näitusi ka teistes Eesti ning välismaa muuseumites. Esinenud rahvusvahelistel konverentsidel kodu- ja välismaal. Õpetatud Eesti Seltsi (ÕES), Rahvusvahelise Muuseumiühingu (ICOM) ja Eesti Muuseumiühingu liige.

## Teoseid
20 teaduspublikatsiooni, üle 30 aimeartikli.
*Viljandi rajooni maaelanike rõivastusest. // ERM aastaraamat XXXVI. Tartu 1988
*Eesti Rahva Muuseumi sidemed teadusasutustega väljaspool Eestit 1909–1987. // ERM aastaraamat XXXVIII. Tartu 1990
*Rahvarõivas esinemisrõivana. // ERM aastaraamat XXXIX. Tartu 1992
*Kuidas 19. sajandil Harjumaal riides käidi. // Harjumaa uurimusi 5 (2000)
*Kuidas Aravetel on riides käidud. I, II. // ERM aastaraamat XLIII. Tartu 1999
*XLIV, Tartu 2000
*Eesti Rahva Muuseumi talurahvajalanõude kogu. // ERM aastaraamat XLVIII. Tartu 2003
*Eestlaste toit läbi aegade. // Eesti rahvusköök. Tallinn, 2004, 2. trükk 2006 (ilmunud ka sks, ingl, pr k-s)
*Rahvarõivaid Eesti Rahva Muuseumist. Tallinn 2006
*See varumise harjumus – toidukultuurist Nõukogude Eestis. // ERM aastaraamat XLIX. Tartu 2006
*Eesti talurahva ülerõivas 19. sajandil. Tartu 2007

## Tunnustus
* 2007 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvarõivatraditsiooni alalhoidja)
* 2008 Pärandihoidja (Eesti Rahva Muuseumi teadur – üks suuremaid rahvarõiva asjatundjaid, avaldanud hulgaliselt rahvarõivateemalisi artikleid ja raamatuid; koolitanud ja nõustanud rahvarõivavalmistajaid ja -huvilisi)
* 2014 Tartu Kultuurikandja auhind (rahvakultuurikandja)
* 2018 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (kultuuripärandi aastapreemia näituse „Rahvarõivas on norm. Igal aastaajal“ loomise eest Eesti Rahva Muuseumis)
* 2019 Valgetähe V klassi teenetemärk

## Viited

## Välislingid
*
Krista Piirimäe

**Krista Piirimäe** (1968. aastani **Hiiemets**; sündinud 5. aprillil 1946 Tallinnas) on Eesti kunstiajaloolane ja pedagoog.

## Elulugu
Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Kaitses 2000. aastal Tartu Ülikoolis väitekirja "Eesti kunsti näitustealased välissuhted aastatel 1920–1940" ja sai magistrikraadi.

Ta on 1970. aastast Tartu Kunstimuuseumi teadur, ühtlasi 1981. aastast mitmes praeguse Tartu maakonna keskkoolis kunstiajaloo õpetaja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: kunstiharidus, näitused, Tartu kunst ja tarbekunst. Kirjutanud uurimuslikke artikleid ja kunstinäituste arvustusi, koostanud näitusekatalooge, dokumentaalfilmi "Professor Aleksander Vardi" stsenarist, raamatu "Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon" (Tallinn, 1996) kaasautor. Aastail 1992–2002 ja 2005 ilmunud 8.–11. klassi ajalooõpikute kunstiajaloo peatükkide autor. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

## Teoseid
* Professor Aleksander Vardi looming aastail 1961–1971 (kataloog). Tartu 1972
* Väliskunstinäitused Eestis aastail 1920–1940. // TKM-i kogude teatmik. Tartu 1985
* Tartu Riiklik Kunstiinstituut 1950. aastal. // TÜ ajaloo küsimusi XXV (1991)
* Eesti kunstinäitus Pariisis 1929. a. // Looming (1995) 2
* Tartu Kunstimuuseumi asutamine stalinistliku kultuuripoliitika taustal. // Muuseum 10 (2001) 1
* Aleksander Vardi dekoraatorina Pärnus ja Tartus. // TMK (2001) 8–9
* 100 aastat Voldemar Ermi sünnist. // Muuseum 18 (2005) 2

## Tunnustus
* 2019 Tartu Kultuurikandja auhind (aasta kultuurikajastaja)

## Isiklikku
Krista Piirimäe abikaasa oli Helmut Piirimäe. Neil on neli last: tütar on põllumajandusteadlane Triinu Peters; pojad on ajaloolased Pärtel Piirimäe ja Kaarel Piirimäe ning bioloog Kristjan Piirimäe.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996, lk 385.

## Välislingid
*
Kristjan Piirimäe

**Kristjan Piirimäe** (sündinud 13. juunil 1975 Tartus) on eesti hüdrobioloog.

## Elulugu
Kristjan Piirimäe lõpetas 1993. aastal Tartu 16. Keskkooli ja 1997. aastal Tartu Ülikooli bioloogia osakonna. 1997 kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö hüdrobioloogias "Bacterioplankton viability and heterotrophic activity in the thermally stratified small Estonian lakes" ning 2007 Tallinna Tehnikaülikoolis doktoritöö loodus- ja täppisteadustes "Long-term changes of nutrient fluxes in the drainage basin of the Gulf of Finland – applocation of the PolFlow model" (Tallinn, 2007). Ta täiendas end 1995 New Yorgis ÜRO juhtimiskoolituse kursustel, 2001 Rootsis, Lätis, Poolas ja Leedus säästva arengu ja keskkonnakaitse alal ning 2004 Hollandis Utrechti Ülikoolis GIS modelleerimise alal. 

Aastatel 1995–1997 töötas ta Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI)) Võrtsjärve Limnoloogiajaama laborandina, 1997–2001 vanemlaborandina, 2001–2005 Tallinna Tehnikaülikooli keskkonnatehnika instituudi teadur-doktorandina ning 2005. aastast töötab Järva-Jaani Gümnaasiumi geograafiaõpetajana.

Piirimäe on olnud Eesti Veeühingu ja Tehiskeskkonna Instituudi juhatuse liige (2002–2005), Eesti Keskkonnaühenduste Koja koordinaator ja keskkonnaekspert (2004–2005).

## Teadustöö
Kristjan Piirimäe peamised uurimisvaldkonnad on siseveekogude ja Soome lahe reostus ning veekaitse. Ta on loonud veereostuse kirjeldamise mudeleid. Ta on avaldanud umbes 20 teaduspublikatsiooni.

### Teoseid
* Peipsi järve bakterplankton aastail 1997–98. // Eesti Loodusuurijate Seltsi aastaraamat. Tallinn, 2000
* Bakterioplankton (kaasautorid S. Lokk, V. Kisand). // Lake Peipsi Flora and fauna. Tartu, 2001
* Modelling point and non-point nutrient fluxes in river systems of lake Peipsi drainage basin. // Kalmar eco-tech '03. Bioremediation and Leachate Treatment. Kalmar, 2003
* Mis reostab Soome lahte. // Keskkonnatehnika 1/2005
* GIS-based quantification of future nutrient loads into Lake Peipsi/Chudskoe using qualitative regional development scenarios (kaasautor). // Water Sci. & Technology 51 (200

## Isiklikku
Kristjan Piirimäe on Helmut Piirimäe ja Krista Piirimäe poeg, Kaarel Piirimäe ja Pärtel Piirimäe ning Triinu Petersi vend.

## Viited

## Kirjandus
* Järva Teataja, 14.01.2006
*
Elviine Piiper

**Elviine Piiper** (ka Elvine Mathilde, aastani 1915 **Õunapuu**; 3. veebruar 1887 Karkuse vald, Järvamaa – 8. jaanuar 1978 Tartu) oli eesti zooloog.

## Elulugu
Elviine Piiper oli talupidaja tütar ja Johannes Piiperi abikaasa, Johannes Piiper noorema ema.

Lõpetas 1910 Tallinna Tütarlastegümnaasiumi, õppis 1919–1928 Tartu Ülikoolis loodusteadusi, vahepeal (1923–1924) täiendas end Londoni Ülikoolis, zooloogiamagister (1930, TÜ, ümber atesteeritud bioloogiakandidaat 1946), väitekiri "The development of *[[Rana temporaria]]* under the Influence of Cane Sugar Solution". 

Oli 1941–1944 Tartu Ülikooli üldbioloogialabori assistent, 1944–1958 üldbioloogia (hiljem geneetika ja darvinismi) kateedri assistent.

## Teadustöö
Avaldanud töid histoloogiast.

## Teoseid
* Культивирование каллюса изолированной семядоли как способ получения растений-новообразований. // TÜ Toim 46 (1957)
* К вопросу о росте и размножении клеток в надпочечнике человека. // Архив анат. гистол. эмбриол. 34 (1957) 4.

## Viited

## Kirjandus
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 14
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 185. K. Siilivask
*
Irja Piirma

**Irja Piirma** (aastani 1943 **Tiits**; 4. veebruar 1920 Tallinn – 5. detsember 2009 Stow, Summiti maakond, Ohio, USA) oli eesti päritolu USA keemik.

## Elulugu
Ta lõpetas 1939. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ja õppis aastatel 1940–1943 Tallinna Tehnikaülikoolis keemiat.

1949. aastal lõpetas Darmstadti Tehnikaülikooli keemikuna ja emigreerus samal aastal Lääne-Saksamaalt USA-sse.

Keemiamagister (Akroni Ülikool, Ohio), PhD (polümeeride keemia, 1960, samas). Oli 1952–1956 Akroni Ülikooli kummiuuringute labori ja 1956–1960 kummiuuringute instituudi teadur, 1960–1963 sama instituudi keemia osakonna lektor / , 1963–1967 keemilise osakonna ja polümeeride instituudi instruktor / , 1967–1976 polümeeride osakonna assistent. professor, 1976–81 *[[associate professor]]*. Aastast 1981 professor polümeeride alal, ühtlasi 1982–1985 osakonnajuhataja.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: polümeeride keemia – polümerisatsiooni kineetika emulsioonides.  liige.

## Teoseid
Üle 30 teaduspublikatsiooni.
* Molecular weight development in styrene and methyl methacrylate emulsion polymerization (kaasautor H. L. James). // ACS Symposium Series 24 (1976)
* Adsorption of ionic surfactants on latex particles (kaasautor Shih-R-Chen). // J. Colloid Intrerface Sci. 74 (1980)
* Emulsion polymerization. // Acad Press (1982)

## Viited

## Kirjandus
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm 1984. Lk 93

## Välislingid
*
*TLÜAR väliseesti isikud
Eduard Piiroja

**Eduard Piiroja** (6. veebruar 1931 Tallinn – 4. märts 1996 Tallinn) oli eesti keemik.

## Haridus
Lõpetas Tallinna 10. Keskkooli 1949, Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna anorgaaniliste ainete tehnoloogia erialal 1954 (*cum laude*) ja samas aspirantuuri 1957. Sai tehnikakandidaadi kraadi 1958 TPIs väitekirjaga "Mõnede kahealuseliste fenoolide polükondentsatsioonireaktsiooni uurimine"; dotsendi kutse 1962; tehnikateaduste doktori kraadi 1993 TTÜs väitekirjaga "Oxidation and destruction of polyethylene". Täiendanud end Moskvas 1974.

## Töökäik
Töötas TTÜs 1954–1996: oli polümeeride sünteesi laboratooriumi vaneminsener 1954–1962; orgaanilise keemia kateedri dotsent 1962–1992, kateedrijuhataja 1990–1992; polümeermaterjalide instituudi dotsent ja direktor 1992–1995, orgaanilise ja biokeemia kateedri professor 1995–1996.

## Teadustöö põhisuunad
Polümeeride keemia ja tehnoloogia,polüeteeni oksüdatsioon ja destruktsioon. Loonud polüeteeni vaba pinnaenergiat tõstes ja adhesiooni parandades sellele trükkimise tehnoloogia, samuti trükivärve, mis on patenteeritud seitsmes riigis. Tema loodud termilise destruktsiooni menetlus võimaldab looduses mittelagunevat materjali kasutada uue toormena. Balti Materjalitehnika Ühingu ja Ameerika Materjaliuuringute Seltsi liige. NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse kuldmedal (1968) ja pronksmedal (1975). Üle 100 teaduspublikatsiooni, õppevahendid, 22 NSV Liidu ja 42 välisriikide patenti.

## Teoseid
* Plastmassid. Tallinn, 1965, 1975
* Makromolekulaarsete ühendite identifitseerimine. Tallinn, 1973
* Plastmasside värvimine. Tallinn, 1974
* Low-temperature oxidation of unstablized low-density polyethylene (kaasautor H. Lippmaa). // Acta Polymerica 36 (1985) 4
* Термическое разложение полиэтиленовых отходов (kaasautor N. Nikitina). // Пластмассы (1991) 2.

## Isiklikku
Eduard Piiroja oli puusepa poeg.

## Viited

## Kirjandus
* EE 14, 372
* TPI, 185, 209, 277, 278
* Eesti NSV TA Keemia Instituut, 18
* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn, 2008, 322.
*
Heino Piirsalu

**Heino Piirsalu** (10. märts 1927 Jõgeva vald, Tartumaa – 25. veebruar 1992 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane ja statistik.

## Elukäik
Heino Piirsalu oli väiketalupidaja poeg.

Lõpetas 1948. aastal Kuremaa Loomakasvatuse Tehnikumi, 1953 Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnika erialal, 1956 samas aspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1958, EPA), väitekiri "Erinevate täispiima kogustega üles kasvatatud eesti punase tõu noorveiste kasv, areng ja lihaproduktiivsus". Oli 1952–1954 EPA eriloomakasvatuse kateedri assistent, 1956–1960 põllumajandusloomade aretuse kateedri assistent, 1960–1968 vanemteadur, 1968–1978 majandusküberneetika kateedri vanemõpetaja, 1978–1984 dotsent kohusetäitja; aastast 1984 pensionil. Õpetas põllumajandusloomade aretust, statistikat ja arvutustehnikat, koostas statistikaalaseid metoodikajuhendeid.

## Teadustöö
Töid noorveiseliha tootmise tehnoloogiast ja veiseliha uurimisest, koostanud valimiku söödaratsioone põhilistele loomaliikidele, osalenud loomakasvatuse optimaalse planeerimise ülesannete koostamises.

## Teoseid
* Karbamiidi kasutamisest veiste söötmisel. Tallinn, 1965
* Liha ning muna kuivaine- ja rasvasisalduse määramise modifitseerimise võimalusest. Tartu, 1968
* Veiseliha valkude fraktsioneerimise tulemusi. Tartu, 1968
* Statistika üldteooria. I. Tartu, 1976; II. Tartu, 1980; III, Tartu, 1982; IV. Tartu, 1984.

## Viited

## Kirjandus
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu biobibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu, 1981, 68.
*
Mare Piirsalu

**Mare Piirsalu** (6. september 1950 Paide – 6. september 2021 Tartu) oli eesti keemik.

## Elulugu
Mare Piirsalu on töölise tütar.

Lõpetas 1969. aastal Paide 1. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna keemia osakonna orgaanilise keemia erialal. 1997. aastal kaitses samas *[[M.Sc.]]* kraadi (väitekiri "Alküülbensoaatide ja asendatud fenüülbensoaatide leeliselise hüdrolüüsi kineetika uurimine") ja 2003. aastal *[[Ph.D.]]* kraadi (väitekiri "Substituent, temperature and solvent effects on the alkaline hydrolysis of substituted phenyl and alkyl esters of benzoic acid").

Aastatel 1974–1976 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi sanitaartehnilise probleemlabori vaneminsener, 1976–1990 TÜ orgaanilise keemia kateedri nooremteadur, 1990–1993 keemilise kineetika ja katalüüsi labori teadur. Aastatel 1993–2007 töötas Tartu Ülikooli keemilise füüsika instituudi teadurina ja alates 2007. aastast töötas Tartu Ülikooli keemia instituudis teadurina.

## Teadustöö
Uurimisvaldkond: füüsikaline orgaaniline keemia, keemiline kineetika – estrite leeliseline hüdrolüüs erinevatel temperatuuridel, orgaanilistes solventides ja vesilahustes. Akadeemilise Keemiaseltsi liige (aastast 1991). 20 teaduspublikatsiooni.

## Tunnustus

* 2010 Tartu Ülikooli aumärk

## Viited

## Teoseid
* Kinetic study of alkaline hydrolysis of substituted phenyl tosylates. XIX. Discussion of results of kinetic measurements for o-substituted tosylates in 80% aqueous dimethylsulfoxide (kaasautor V. Nummert). // Organic Reactivity 27 (1990)
* Kinetic study of alkaline hydrolysis of substituted phenyl benzoates. XXI. Influence of solvent on ortho effect (kaasautorid V. Nummert, V. Palm). // Organic Reactivity 28 (1993)
* Kinetic study of hydrolysis of benzoates. Part XXII. Variation of the ortho inductive, resonance and steric terms with temperature in the alkaline hydrolysis of substituted phenyl benzoates in aqueous 2.25 M Bu4NBr (kaasautor V. Nummert). // J. Chem. Society, Perkin Trans. 2 (2000) 3
* Kinetic study of hydrolysis of benzoates. Part XXV. Ortho substituent effect in alkaline hydrolysis of phenyl esters of substituted benzoic acids in water (kaasautor). // Collect. Czech. Chem. Commun. 71 (2005).

## Kirjandus
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 130–131.
*