open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ninniku

**Ninniku** on veebis ilmuv tõlkeluuleajakiri, mille asutasid 2001. aastal Kalju Kruusa ja Hasso Krull. 

Ninniku eesmärk on "avardada eestikeelse tõlkeluule publitseerimise võimalusi, tutvustada tõlkijate uuemat loomingut, muuta kõigile kättesaadavaks tekstid, mis muidu jääksid kättesaadavaks ainult väikesele ringile, tuua nähtavale luuletõlke eri suunad ja võimalused ning intensiivistada diskussiooni." Ajakirja nimi Ninniku tuleb jaapani keelest ja tähendab küüslauku; nimi pärineb Sujata Bhatti samanimelisest luuletusest.

Alates 2001. aastast on ilmunud neliteist Ninniku numbrit, kuhu on kaastööd teinud üle 70 tõlkija. Ajakirjas on ilmunud tõlkeid 40 keelest. Kõige enam on tõlkeid inglise, saksa, itaalia, hiina ja soome keelest. Tõlkeid on ka haruldastest ja vanadest keeltest: sumeri, akadi, foiniikia, sanskriti ja ladina keelest.

2003. aastal kasvas ajakirjast välja tõlkeluule sari "Ninniku Raamatukogu", mida kirjastab Eesti Keele Sihtasutus. 2016. aasta lõpu seisuga oli sarjas ilmunud Margaret Atwoodi, Lev Rubinsteini, Kauksi Ülle, Andrea Zanzotto, Claes Anderssoni, Richard Brautigani, Bei Dao, Pablo Neruda, Tanikawa Shuntarō, Mahmud Darwishi, Tor Ulveni, Konstantinos Kavafise ja Hans Magnus Enzensbergeri luuleraamatuid.

Ninniku ilmub ebaregulaarselt. Ninniku toimetajad on Hasso Krull ja Carolina Pihelgas.

## Viited

## Välislingid
*Koduleht
Endla tänav (täpsustus)

**Endla tänav** on tänav mitmes Eesti asulas:
***[[Endla tänav (Haapsalu)|Endla tänav]]** on tänav Haapsalu linnas
***[[Endla tänav (Kohtla-Järve)|Endla tänav]]** on tänav Kohtla-Järve linnas
***[[Endla tänav]]** on tänav Tallinnas
***[[Endla tänav (Viljandi)|Endla tänav]]** on tänav Viljandi linnas
Haapsalu metodisti kirik

**EMK Haapsalu metodisti kirik** on kirik Haapsalus aadressil Endla 6.

Kirikut kasutab Haapsalu metodisti kogudus.

Kiriku ehitus valmis 1922. aastal, projekti autorid on arhitektid Eugen Habermann ja Herbert Johanson. 

Teise maailmasõja ajal paiknes kirikus Haapsalusse evakueeritud Tartu silmakliinik. 1961. aastaks ehitati orel.

## Kirjandus
*Egle Tamm. "Moodsad kirikud: Eesti 1920.-1930. aastate sakraalarhitektuur". Eesti Arhitektuurimuuseum. Tallinn 2001. ISBN 9985783492
Panhelleni mängud

**Panhelleni mängud** on koondnimetus neljadele Vana-Kreeka mängudele.

*Antiikolümpiamängud – tähtsaim ja prestiižseim, peeti iga nelja aasta järel Zeusi auks Elises, auhinnaks oli õlipuupärg
*Püütia mängud – peeti iga nelja aasta järel Apolloni auks Delfi lähedal, auhinnaks loorberipärg
*Nemea mängud – peeti iga kahe aasta järel Zeusi auks Nemea lähedal, auhinnaks selleripärg
*Isthmose mängud – peeti iga kahe aasta järel Poseidoni auks Korintose lähedal, auhinnaks männipärg 

Panhelleni mänge peeti nelja-aastaste tsüklitena (olümpiaad), mis oli üks kreeklaste ajaarvamise viise. Tsükli esimesel aastal toimusid olümpiamängud, teisel aastal Nemea ja Isthmose mängud, kolmandal Püütia mängud ja neljandal jälle Nemea ja Isthmose mängud. Pärast seda tsükkel kordus, alustades jälle olümpiamängudega.
Kõrvalreaktsioon

**Kõrvalreaktsioon** (*side reaction*) on soovimatu keemiline reaktsioon, mis vähendab sünteesiprodukti saagist või moonutab klassikalise keemilise analüüsi tulemust. 

Kõrvalreaktsioon võib tuleneda substraadi või reagendi olemusest (mitu reaktsioonitsentrit, annab paralleelsed reaktsioonid) või produktide edasistest reaktsioonidest (järjestikused reaktsioonid). Paljudel juhtudel aitab protsessi läbiviimise tingimuste muutmine vähendada kõrvalreaktsiooni mõju. 

## Vaata ka
*Keemiline süntees
*Kõrvalsaadus
Baltic News Service

**Baltic News Service** (lühend: **BNS**) on uudiseid ja eelinfot andev ning pressiteateid vahendav uudisteagentuur, mis kuulub Postimehe kontserni . Sama kaubamärki kasutavad ka uudisteagentuurid Lätis ja Leedus. Agentuur edastab uudiseid nii Eestist, teistest Baltimaadest kui ka välismaalt.

Rahvusvaheliste uudiste kogumisel ja vahendamisel tugineb BNS uudisteagentuuridele Agence France-Presse (AFP), Associated Press (AP) ja Interfax. Soome, Poola ja Austria uudiste jaoks kasutab ettevõte nende riikide riiklikke agentuure, need aga kasutavad omakorda BNS-i uudiseid.

BNS edastab kõigis kolmes Balti riigis uudiseid nii vastava riigi riigikeeles kui ka vene ja inglise keeles. BNS-i peatoimetaja on Kalev Korv. Aastatel 2007–2014 oli vastutav peatoimetaja Ainar Ruussaar. 

Uudisteagentuur kuulus koos meediamonitooringu teenuseid osutavate ettevõtetega BNS Gruppi (ärinimi BNS Group OÜ), mis kuulus märtsini 2014 Alma Media kontserni. 3. märtsil 2014 teatas Alma Media grupi müügist Eesti ärimehele Ilmar Kompusele kuuluvale ettevõttele Uudisvoog OÜ. Tehingu hinda ei avalikustatud. Varsti pärast seda sai uudisteagentuuri omanikuks AS Eesti Meedia, praeguse nimega Postimees Grupp, mille struktuuriüksusena BNS praegu tegutseb.

## Viited

## Välislingid
* BNS Eestis
* BNS Lätis
* BNS Leedus
Alexander Schmemann

**Alexander Schmemann** (ka **Aleksandr Šmeman** ja **Alexandre Schmemann**; vene keeles *Александр Дмитриевич Шмеман*; 13. september 1921 Tallinn – 13. detsember 1983 New York) oli õigeusu preester, teoloog ja kirjanik, hulga raamatute autor.

Schmemann sündis Tallinnas vene emigrantide perekonnas. Õige varsti lahkusid tema vanemad Tallinnast Pariisi, kus ta õppis kadetikorpuses ja lütseumis. 1945. aastal lõpetas ta Püha Sergiuse Õigeusu Teoloogia Instituudi Pariisis. Õpingute ajal spetsialiseerus ta kirikuajaloole, tema juhendajaks sai Anton Kartašev. Ta kaitses kandidaadi väitekirja Bütsantsi teokraatiast. 1943. aastal abiellus ta Uljana Ossorginaga. Pärast lõpetamist sai kirikuajaloo õppejõuks. 1946. aastal pühitses peapiiskop Vladimir (Tihhonitski) ta vaimulikuks: 22. oktoobril diakoniks ja 20. novembril preestriks. Ta õppis ka Sorbonne'i ülikoolis. Ta kaitses 1959. aastal usuteaduse doktori väitekirja teemal "Sissejuhatus liturgilisse jumalateenistusse" (kaitstud Püha Sergiuse Õigeusu Teoloogia Instituudis).

## Teadlane ja pedagoog
Aastatel 1945–1951 oli ta kirikuajaloo õppejõud Püha Sergiuse Õigeusu Teoloogia Instituudis. Aastatel 1946–1951 oli ta veel abipreester Clamartis Pühade Helena ja Konstantinuse kirikus ja 1951. aastal eesnik Pariisi eeslinna Clamarti Püha Jumalasünnitaja kirikus. 1951. aastast oli ta Püha Vladimiri Õigeusu Vaimuliku Seminari kirikuajaloo ja liturgika kateedri dotsent. 1960. aastast oli ta sama seminari liturgilise teenistuse kateedri professor. Aastatel 1962–1983 oli ta seminari dekaan (sisuliselt seminari juht). Ta õpetas ka idakirikute ajaloo kursuseid Columbia Ülikoolis ja New Yorgi Ülikoolis ning samuti protestantlikes vaimulikes seminarides. Kolme aastakümne jooksul vastutas ta Vabadusraadios venekeelse vaimuliku osa eest. Tema raamatuid on tõlgitud inglise, prantsuse, aga ka hollandi, poola ja soome keelde.
Haapsalu adventkirik

**Haapsalu adventkirik** on Seitsmenda Päeva Adventistide kirik Haapsalus aadressil Endla 4.

Kiriku on projekteerinud arhitekt Reet Aedviir. Kirik ehitati ümber vanast katlamajast. Ehitus algas 1996. aastal ja avajumalateenistus peeti 1. septembril 2001.

Kirikut kasutab Haapsalu adventkogudus.

## Välislingid
*Agnes Kuus. "Haapsalu adventkirik on iseloomulikult tagasihoidlik". Postimees, 11. august 2007
*Andrus Karnau. "Adventkogudus pühitses uue kirikuhoone". Lääne Elu, 4. september 2001
Tsüklisatsioon

**Tsüklisatsioon** või **tsükliseerimine**  on enamasti orgaaniline reaktsioon, mille tulemusena moodustub tsüklilise struktuuriga ühend, see tähendab mingi hulk aatomeid ühineb, nii et saadakse suletud ring ehk tsükkel.

Tsüklisatsioon initsieeritakse kas happelise, aluselise või radikaalinitsiaatori osalusel. Kõige kergemini moodustuvad 5- või 6-lülilised tsüklid, milles on minimaalsed steerilised pinged. Tsüklisatsioonireaktsioon võib toimuda kas sisemolekulaarse liitumisena või kondensatsioonina. 
Näiteks laktoonid on tsüklilised estrid ehk hüdroksüülrühma ja karboksüülrühma vahelise sisemolekulaarse kondensatsioonireaktsiooni produktid.

Vastupidine reaktsioon on **tsükli avanemine** ehk **tsükliavamisreaktsioon**, näiteks lineaarse polümeeri moodustumine heterotsükliliste ühendite katioonsel polümerisatsioonil.

## Vaata ka
*Intramolekulaarne reaktsioon
*Tsüklilised ühendid
*Tsükli ahenemine ja tsükli avardumine
Sine ira et studio

***Sine ira et studio*** on ladinakeelne väljend, mis tähendab 'erapooletult', ehk ilma viha ja eelistuseta.

See on laiemalt kasutusele tulnud Tacituse kaudu.

Seda kasutavad näiteks ajaloolased, ajakirjanikud jt, et rõhutada tarvidust erapooletuks analüüsiks, kui tegu on emotsionaalselt keerukate sündmustega (nt sõdade või kuritegudega).

## Vaata ka
*Erapooletus
*Objektiivsus
*Ajaloofilosoofia
Kollane lint

Rinnas kantav **kollane lint** (inglise keeles *yellow ribbon*) on toetusavaldus kaasmaalastele, kes viibivad keerulistes oludes, sümboliseerides taaskohtumise ootust ning lootust.

## Eesti
Eestis võeti kollane lint kasutusele 13. mail 2011, kui president Toomas Hendrik Ilves avaldas vastava üleskutse Facebookis: "Liibanonis röövitud Eesti seitsme kodaniku pered vajavad meie kõigi toetust. Mitte pealetükkivat uudishimu, vaid rahulikku ja osavõtlikku toetust, mis sõnab: teie mure on meie mure, me loodame ja usume koos teiega. Näitamaks seda tunnet, panin ma täna pintsakureväärile kollase lindi."

Lisaks sellele, et kollast linti kanti riietusel, liitusid paljud üleskutsega ka virtuaalselt, lisades Facebookis oma profiilipildile kollase lindi sümboli. Selleks loodi vastav Facebooki rakendus. 14. juuliks 2011, mil saabus sõnum Eesti kodanike vabastamisest, oli oma profiilipildile kollase lindi lisanud 12 671 inimest.

## Viited

## Välislingid
* Kollane lint. Facebook
Eduard Brovko

**Eduard Brovko** (25. jaanuar 1936 Dnipropetrovsk – 13. aprill 1998 Dnipropetrovsk) oli NSV Liidu (Ukraina) tõstja ja treener. Ta võistles poolraskekaalus (kuni 90 kg). Kolmevõistluses võitis ta maailmameistrivõistlustel 1963. aastal pronksmedali. NSV Liidu meistriks kolmevõistluses tuli ta kolmel korral (1962, 1963 ja 1966). Tema õpilastest vahest tuntuim oli üliraskekaalu Moskva olümpiavõitja Sultan Rahmanov.
Bob Bednarski

**Robert Bednarski** (5. aprill 1944 – 22. veebruar 2004) oli USA tõstja. 

Ta tuli 1969. aastal raskekaalus kahekordseks maailmameistriks (surumises ja rebimises), tõukamises oli ta teine ning kolmevõistluse kogusummas kogutud 547,5 kg jättis ta Jaan Taltsi järel teiseks.  

Kolmevõistuses oli ta olnud teine ka 1966. aastal ning kolmanda koha sai ta 1970. aastal (ka siis võitis Talts). Ta püstitas kokku 14 maailmarekordit.
Julius Leo Immanuel Girgensohn

**Julius Leo Immanuel Girgensohn** (21. september (9. september vkj) 1836 Tartu – 24. detsember (11. detsember vkj) 1911 Karksi) oli Eesti vaimulik.

Aastatel 1848–1856 õppis ta Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1857–1861. Seejärel töötas ta koduõpetajana parun von Sieversi juures Heimtali mõisas ja von Middendorffi juures Hellenurme mõisas. Prooviaastal oli ta 1865. aastal Põltsamaa Niguliste koguduses Carl Peter Ludwig Maurachi juures. 1866. aastal töötas ta õpetajana Gustav Max Schmidti erakoolis Viljandis. Ordineeriti 30. augustil / 11. septembril 1866 Kuressaares õpetajaks.

Ta oli aastatel 1866–1875 (introdutseeriti 21. septembril / 3. oktoobril 1866) Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Oli Kaarma õpetajate seminari algatajate seas, oli ka seminari esimene direktor. Aastatel 1875–1876 oli õpetaja Tartus gümnaasiumis ja Marie Muyscheli tütarlastekoolis. 

Aastatel 1877–1911 oli ta (introdutseeriti 23. jaanuaril / 4. veebruaril 1877) Karksi Peetri koguduse õpetaja, olles ühtlasi 1880–1884 Pärnu maakonna vaimulik koolirevident ja 1884–1908 Pärnu praostkonna praost. Aastatel 1891–1892 oli ta kuueks kuuks ja 1893–1894 neljaks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).

Girgensohni teeneid hariduse vallas on raske üle hinnata. Peale Kaarma õpetajate seminari asutamise ehitati tema juhtimisel ka Eikla, Randvere, Muratsi ja Helme koolimaja.

Girgenson suri 1911. aastal ja ta maeti Karksi-Nuiasse Papi kalmistule.

## Isiklikku
Tema isa Christoph Reinhold Girgensohn oli Jaunpiebalga koguduse õpetaja, tema onu Otto Christoph Heinrich Girgensohn oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, teine onu Georg Michael Ernst Girgensohn oli Straupe, Augstroze ja Gulbene koguduste õpetaja ning onupoeg Heinrich Otto Reinhold Girgensohn oli Pärnu Nikolai koguduse õpetaja ja Liivimaa kindralsuperintendent. Tema poeg Karl Gustav Girgensohn oli Tartu Ülikooli usuteaduskonna professor ja Tartu religioonipsühholoogia koolkonna rajaja, teine poeg Erich Girgenson oli arst. Tema äi Johann Reinhold Hunnius oli Karja Katariina koguduse õpetaja.

## Viited

## Välislingid
*Julius Leo Immanuel GIRGENSOHN (Kaarmal 1866 - 1875)
* 
*
Kveekerid

**Kveekerid** ehk **Sõprade Kirik** ehk **Sõprade Usuline Selts** (*Religious Society of Friends*) on rühm religioosseid organisatsioone, mis kasvasid välja 17. sajandi keskpaiga kristlikust liikumisest Inglismaal ning mis keskenduvad tavaliste üksikisikute enda Kristuse-kogemusele.

Kveekerite rahvuslikud või piirkondlikud organisatsioonid (mida tavaliselt nimetatakse aastakokkutulekuteks – *Yearly Meeting*) on autonoomsed; ei ole üht Sõprade Usulist Seltsi, mis nende üle valitseks. 19.–20. sajandi vältel kestnud arengu tulemusel on aastakokkutulekute vahel märgatavad teoloogilised erinevused. Mõned neist, mida nimetatakse konservatiivseteks, on säilitanud Sõprade algse usu igavese Kristuse juhatusse, samas kui teised on liikunud evangelikaalsuse poole, pannes rõhu pühakirjale, piibli eksimatusele ja lunastusele. Mõned aastakokkutulekud on lähenenud ka kristlikule liberalismile, rõhutades individuaalset tõlgendust, nii et mõned nende liikmed kalduvad isegi universalismi või mitteteismi.

Kveekerite jumalateenistused on mitmes vormis. Mõnel neist kogunetakse kindla programmi ja juhita (peamiselt Euroopas, Austraalias, Uus-Meremaal ning mõnel pool Põhja-Ameerikas), mõne jumalateenistusi korraldab pastor, neil loetakse pühakirja ja lauldakse hümne (peamiselt Aafrikas, Aasias ja mõnel pool Põhja-Ameerikas). Mõnes organisatsioonis kombineeritakse mõlema stiili elemente.

Enamik Sõprade Usulise Seltsi harusid on tuntud selle poolest, et nad tunnistavad oma usku oma eluviisis ja tegudes. Selle viisid võivad suuresti erineda, ent tuntud ajaloolised näited Põhja-Ameerikast ja Suurbritanniast on kveekerite keeldumine sõdades osalemisest, ühiskondlik tegevus sotsiaalse õigluse ja võrdsuse nimel, sealhulgas osalus orjandusvastases liikumises 19. sajandi Põhja-Ameerikas ning võitluses naiste õiguste eest, lihtsate, ilustusteta riiete kandmine, kõigi inimeste poole sarnaselt pöördumine (nt tiitliteta nagu "härra" ja "proua") ning keeldumine vande andmisest.

Koos vennastekoguduste, mennoniitide ja amišitega kuulub Sõprade Usuline Selts rahukirikute hulka. Nende kõigi õpetuses on oluline osa kristlikul patsifismil. Neil kirikuil on teisigi teoloogilisi sarnasusi, sealhulgas mäejutluse sõnasõnaline tõlgendus, rõhk kõne ja rõivastuse lihtsusel ning usutunnistuste puudumine.

## Viited
Südamlik tervitus Venemaalt

**"Südamlik tervitus Venemaalt"** on Ian Flemingi 1957. aastal ilmunud spiooniromaan, milles astub üles James Bond.

1990. aastal avaldatud edetabeli "The Top 100 Crime Novels of All Time" (*UK Crime Writers Association*) tulemuste põhjal on teos 35. kohal. Viis aastat hiljem ilmunud nimekirjas "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected" (*Mystery Writers of America*) asub raamat 78. kohal. 

## Sisututvustus
SMERŠ seab agent 007-le lõksu, söötes talle İstanbulis ette kodeerimisseade Lektor.

## Tegelaskujud
* James Bond
* Tatjana Romanova
* Darko Kerim
* Kolonel Rosa Klebb
* Red Grant
* Kronsteen
* Kindral G
* M
* René Mathis
* Vavra
* Krilencu

## Eestikeelsed väljaanded
Eesti keeles ilmus teos kirjastuselt Odamees 1992. aastal R. Relde tõlkes (ISBN 5460002036). Kordustrüki avaldas 2008. aastal Eesti Päevaleht (ISBN 9789949431359).

## Ekraniseeringud
*"Armastusega Venemaalt" (1963), peaosas Sean Connery.

## Viited

## Välislingid
* Raamatukoi
Ühinenud Metodisti Kirik

**Ühinenud Metodisti Kirik** (*United Methodist Church*, UMC) on metodistlik kirik, mis kuulub nii evangeelsete kui ka Ameerika pealiini kirikute hulka.

Kirik sündis 1968. aastal, kui ühinesid USA Metodistlik Kirik ja Evangeelne Ühendatud Vennastekirik. Esimene neist pärineb kristlikust äratusliikumisest, mille algatasid anglikaani kirikus John ja Charles Wesley. Seepärast on kiriku teoloogiline suundumus selgelt wesleyaanlik. Selles on nii liturgilisi kui ka evangeelseid elemente. 

Ameerika Ühendriikides on metodistid levinuim pealiini usulahk, suuruselt teine protestantlik kirik pärast Lõuna Baptisti Konventi ning suuruselt kolmas kristlik usulahk. 2007. aastal oli sel liikmeid kogu maailmas umbes 12 miljonit: 8,0 miljonit USAs ja Kanadas, 3,5 miljonit Aafrikas, Aasias ja Euroopas. Ühinenud Metodisti Kirik on Maailma Kirikute Nõukogu, Maailma Metodisti Nõukogu jt religioossete organisatsioonide liige.

## Viited
Iraklı Uznadze

**Iraklı Uznadze** (sündinud 18. mail 1972) on Türgi judoka. Ta tuli 2002. aastal kuni 81 kg kaaluvate meeste seas Euroopa meistriks. Finaalis tal maadelda ei tulnudki, kuna ta finaalivastane Aleksei Budõlin oli õlavigastuse tõttu mängust väljas.
Outloudz

**Outloudz** on *[[electropop]]*'i viljelev Eesti ansambel.

Outloudzi esimene kontsert toimus 26. märtsil 2011 Tallinnas klubis Rock Café. Debüütalbum "Wide Awake" ilmus 26. mail 2011.

Outloudzi debüütsingel "It Was You" on edasiarendus Stig Rästa esmalt Saku on Ice Blacki reklaammuusikaks kirjutatud teemale.
Teine singel "I Wanna Meet Bob Dylan" osales lauluvõistlusel Eesti Laul 2011 ja sai seal teise koha.

"It Was You" (muusika ja sõnad Stig Rästa, Fred Krieger) ja "I Wanna Meet Bob Dylan" (muusika ja sõnad Stig Rästa, Fred Krieger) pääsesid enam kui 115 000 osaleja seast üle maailma laulukirjutamisvõistluse International Songwriting Competition finaali, kus lugu "I Wanna Meet Bob Dylan" sai kategoorias Pop/Top 40 kolmanda koha.

Muusikaküsitluse "Raadio 2 Aastahitt 2011" 40 parema hulka jõudis 3 Outloudzi laulu: 5. kohale "I Wanna Meet Bob Dylan", 8. kohale "Horrors" ja 27. kohale "The Only Sound". Sama küsitluse eesti esitajate n.ö. mitteametlikus koondtabelis saavutas Outloudz kolmanda kohta.

Eesti Fonogrammitootjate Ühingu korraldataval galakontserdil "Eesti Muusikaauhinnad 2012" sai Outloudz kaks auhinda: aasta debüütalbumi ("Wide Awake") ja aasta popalbumi ("Wide Awake") kategoorias.

## Albumid
*2011 "Wide awake"
**All for you
**I wanna meet Bob Dylan
**It was you
**Everything is alright
**Our little world
**Wide awake
**Falling down
**Horrors
**Monkey business
**Alive
**The only sound
**Marathon of love

Teised lood
*Cannibals
**105
**Hit me now
**Morning Paper
**Night in heaven
**Killing Superman

## Viited

## Välislingid
*
Elco van der Geest

**Elco van der Geest** (sündinud 4. mail 1979 Haarlemis Põhja-Hollandis) on Hollandis sündinud Belgia judoka. 

Ta on esindanud nii Hollandit kui Belgiat ja mõlemale riigile toonud Euroopa meistrivõistlustelt kuldmedali, vastavalt siis 2002. ja 2010. aastal.
2002. aastal alistas ta seejuures esikohamatšis Martin Padari.

Belgia koondisega liitus ta ja sai Belgia kodakondsuse 2009. aastal.

Ta on kahel korral osalenud olümpiamängudel: 2004 (5. koht) ja 2012.

## Isiklikku
Tema isa on treener Cor van der Geest ja vanem vend judoka Dennis van der Geest.
Paul Maurach

**Paul Maurach** (25. september/7. oktoober 1862 Põltsamaa – 17. august/29. august 1895 Põltsamaa) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastal 1874 Viljandis Gustav Max Schmidti erakoolis ja aastatel 1876–1881 Liivimaa Maagümnaasiumis (Viljandis). Aastatel 1881–1882 töötas ta koduõpetajana von Wahli juures Pajusi mõisas. Aastatel 1882–1888 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Laiuse Püha Jüri koguduses Paul Roderich Bidderi juures. Ordineeriti 18. veebruaril/2. märtsil 1890 Riias õpetajaks.

Ta oli aastatel 1890–1891 Vändra Martini koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1891–1895 oli ta (introdutseeriti 10. märtsil/22. märtsil 1891) Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema isa Carl Peter Maurach oli Paistu Maarja koguduse ja Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja, vanaisa Christoph Martin Lobegott Maurach oli Paistu Maarja koguduse õpetaja.

## Viited
Heinrich Christian Gustav Kupffer

**Heinrich Christian Gustav Kupffer** (2. september / 14. september 1814 Mazirbe Kuldīga kreis Kuramaa kubermang Venemaa keisririik – 31. detsember 1897 / 12. jaanuar 1898 Valga Liivimaa kubermang) oli Eesti ja Läti vaimulik.

Heinrich Kupffer sündis Kuramaal, algõpetuse sai koduõpetaja hoole all. Aastatel 1832–1834 õppis ta Jelgava gümnaasiumis ja 1834–1837 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koduõpetajana Jaunpilsi pastoraadis ja Dundagas (parun von Sackeni juures). Ordineeriti 18. juunil / 30. juunil 1844 Jelgavas koguduse õpetajaks.

Heinrich Kupffer oli aastatel 1844–1847 (introdutseeriti 6. juulil / 18. juulil 1844) Dalbe koguduse õpetaja. Aastatel 1847–1869 oli Alūksne koguduse õpetaja. Aastatel 1865–1890 oli Valga Jaani koguduse õpetaja. Aastatel 1856–1894 oli ta Valga praostkonna praost.

## Tunnustus
*1860 Kullatud rinnarist

## Viited
Marija Naumova

**Marija Naumova** (sündinud 23. juunil 1973 Riias) on Läti poplaulja. Tema esinejanimi on **Marie N**. 

Tema 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tallinnas esitatud laul "I Wanna" sai 176 punkti ja võitis võistluse. Marija Naumova oli üks õhtujuhte 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Riias.

## Elukäik
Ta on hariduselt jurist ja sellel alal ka töötanud. Tema ema on näitleja ning ka Marija hakkas varakult teatrilavastustes kaasa tegema, mängides nii vene- kui ka lätikeelsetes lavateostes. Laulmine ja popansambliga laval esinemine on tema ellu kuulunud juba noorpõlvest peale.

Ta on salvestanud albumeid läti, inglise, prantsuse, vene ja portugali keeles.

Alates 2001. aastast on ta harrastanud joogat ning huvitunud idamaade filosoofiast ja religioonist, reisinud korduvalt Indias ja Tiibetis, matkanud sealsetes mägedes. Ta on öelnud, et neid huvisid on oma kasvatuse ja ellusuhtumisega aidanud temas tekitada psühholoogist isa.

Naumova on alates 2005. aastast elanud periooditi ka Pariisis, kuid teinud sellest hoolimata kaasa Läti kultuurielus nii muusika kui ka teatri vallas, eriti muusikalavastustes. 

2004. aastal asutas ta Lätis oma lastestuudio, kus lapsed õpivad laulu ja tantsu ''rock'n'roll''<nowiki/>'ist balletini, joogat, joonistamist ning keeli ning astuvad esimesi samme muusikateatri lavadel.

2005. aastal valiti ta Läti esindajana UNICEF-i hea tahte saadikuks.

## Tunnustus
*2002 – aasta eurooplane Lätis

## Isiklikku
Ta on alates 2006. aastast abielus ärimees Raitis Bullītisega, neil on poeg Artūras.

## Viited

## Välislingid
*MarieN.lv
Suurpiiritaja

**Suurpiiritaja** ehk **suur-piirpääsuke** (*Apus melba*; *Tachymarptis melba*) on piiritajalaste sugukonda piiritaja perekonda kuuluv linnuliik. 

Piiritajast tunduvalt suurem ning iseloomulikult valge kõhu ja kurgualusega, mida üksteisest eraldab tume kaelus.

Ta on Eestis harv eksikülaline. Pesitseb Lõuna-Euroopa rannikualadel ja kõrgmaa orgudes, sageli kirikutornides.

## Välislingid
* 

* Vahemere maade linnuharuldus sattus Eestisse
Emil Henri Rathlef

**Emil Henri Rathlef** (10. veebruar/22. veebruar 1851 Põltsamaa – 3. veebruar 1933 Põltsamaa) oli Liivimaa vaimulik.

Ta õppis aastatel 1861–1869 Põltsamaal lähedal Kaarlimõisas eragümnaasiumis. Aastatel 1869–1876 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust.

Aastal 1871 oli ta Haapsalus, aastal 1872 Wiesbadenis koduõpetaja. Prooviaastal oli ta aastatel 1877–1878 Vändra Martini koguduses Ernst Johann Georg Sokolowsky juures ja Põltsamaa Niguliste koguduses Carl Peter Maurachi juures. Ordineeriti 19. märtsil / 31. märtsil 1878 Viljandis õpetaja.

Ta oli aastatel 1878–1879 Kolga-Jaani Johannese koguduses adjunktõpetaja, aastatel 1879–1890 oli ta (introdutseeriti 7. jaanuaril/19. jaanuaril 1880) Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Kuid seoses haigusega oli ta ravil: talvel 1881–1882 Sitsiilias, 1888–1889 ja 1889–1890 Genova lähedal Pelgris. Loobus aasta 1890 lõpus tervislikel põhjustel pastoriametist. Oli veel mitmes kohas ravil. Elas aastast 1907 Põltsamaal.

## Isiklikku
Tema isa Carl Emil Rathlef oli Põltsamaal arst, emapoolne vanaisa oli ülemõpetaja Paul Sokolowski. Tema abikaasa Bertha Luise isa Woldemar Mickwitz oli Maarja-Magdaleena- ja Vara Brigitta koguduse õpetaja ning Tartu praostkonna praost, abikaasa vanaisa Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, abikaasa teine vanaisa Eduard Johann Assmuth oli Torma- ja Lohusuu koguduse õpetaja.

## Viited
Christoph Maurach

**Christoph Martin Lobegott Maurach** (18. mai/29. mai 1785 Reszel – 13. november/25. november 1848 Paistu) oli Eesti vaimulik.

Maurach sündis Ida-Preisimaal, Rößelis (praegu Reszel, Kętrzyni maakond, Warmia-Masuuria vojevoodkond). Ta õppis aastatel 1806–1808 Tartu Ülikoolis. Ta töötas aastatel 1808–1810 õpetajana Viljandi kreiskoolis ning aastatel 1810–1815 õpetajana Pärnus. Ordineeriti 14. veebruaril/26. veebruaril 1815 õpetajaks.

Maurach oli aastatel 1815–1848 (introdutseeriti 21. märtsil/2. aprillil 1815) Paistu Maarja koguduse õpetaja.

## Isiklikku
Tema poeg Carl Maurach oli Paistu Maarja koguduse ja Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja, pojapoeg Paul Maurach oli Vändra Martini koguduse adjunktõpetaja ja Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja.

## Viited
Helmi Viikholm

**Helmi Viikholm** (sünninimi **Helmi Leppik**; aastatel 1944–1947 **Helmi Eessaar**; 12. aprill 1922 Tallinn – 27. juuni 2009 Tallinn) oli eesti koolijuht.

Ta lõpetas Tallinna Linna Tütarlaste Kaubanduskeskkooli, töötas seejärel arveametniku, raamatupidaja ja masinakirjutajana.

1947. aastal lõpetas ta Tallinna Õpetajate Seminari ja suunati tööle Kallavere Mittetäielikku Keskkooli, 1947–1948 oli selle kooli direktor. 1948. aastal siirdus ta tööle Pirital asunud Tallinna 36. Mittetäieliku 7-klassilise Kooli õppealajuhatajaks, aastatel 1955–1959 oli ta selle kooli direktor.

Töö kõrvalt lõpetas ta 1956. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi matemaatika-füüsika eriala. 1960. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika eriala ja sai keskkooli matemaatika õpetaja kvalifikatsiooni. Aastatel 1960–1962 oli ta Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu Tallinna Linnakomitee esimees.

1. maist 1962 määrati ta Tallinna 1. Keskkooli direktoriks. Temast sai selle kooli ajaloos esimene naisdirektor. Ta pidas tähtsaks võimalust omandada head haridust. Kuna õpetajaskond oli tugev, viidi sisse matemaatika süvaõpe, hiljem ka prantsuse keele ja matemaatika-füüsika süvaõpe. Tallinna 1. Keskkooli õpilased esinesid edukalt Tallinna linna ja vabariiklikel, aga ka üleliidulistel täppisteaduste olümpiaadidel. Tema aja alguses pandi alus Riia, Vilniuse ja Tallinna vanimate keskkoolide vahelisele iga-aastase sõpruskohtumisele spordis.

1973. aastast oli ta Tallinna Töörahva Saadikute Nõukogu saadik.

Kui lähenes kooli 350. juubel, alustati tema juhtimisel Eestimaa vanima püsivalt tegutsenud gümnaasiumi 350. aastapäeva  ettevalmistamist, tegevusse haarati nii õpilased, õpetajad kui ka vilistlased. Ilmus kooli ajalooraamat "350 aastat Tallinna 1. Keskkooli 1631–1981" (koostaja Endel Laul), suure ajaloolise väärtusega kroonikafilm, rajati kooli ajaloomuuseum, toimus hulganisti ettevõtmisi õpilastele ja vilistlastele.

1. juulist 1982 lahkus ta omal soovil kooli direktori ametist. Pärast direktori ametist loobumist töötas ta Tallinna 1. Keskkoolis veel 23 aastat, algul masinakirja õpetajana, hiljem laborandina. 2005. aastal jäi ta pensionile. Helmi Viikholm suri aastal 2009, ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

## Isiklikku
Tema vend oli soomepoiss Hugo Leppik (1923–2004).

## Tunnustus
*1960 orden "Austuse märk"
*1965 medal "Töövapruse eest"
*1970 medal "Eeskujuliku töö eest"
*1977 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
*1980 Eesti NSV teeneline õpetaja

## Viited

## Välislingid
*Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Tallinna Õpetajate Seminari 15. lennu lõpetajad 1947. Viikholm, Helmi
*Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Tallinna 1. keskkooli direktor Helmi Viikholm, 22. keskkooli direktor Einar Vapper, 24. keskkooli direktori asetäitja Markus Müürikivi ja 14. töölisnoorte kooli direktor Ivan Kutukov koolide direktorite nõupidamise vaheajal vestlemas (1970)
*Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum. Tallinna 1. Keskkooli direktor Helmi Viikholm (1981)
*IN MEMORIAM Helmi Viikholm
Alice Cullen

**Alice Cullen** (sünninimi Mary Alice Brandon) on tegelane Stephenie Meyeri romaanisarjast "Videvik" ("The Twilight Saga"). 

Alice Cullen on Cullenite perekonda kuuluv vampiir, kes toitub ainult loomaverest nagu ka kõik ülejäänud Cullenid. Peale tema on perekonnas Edward, Jasper, Esme, Carlisle, Emmett ja Rosalie. Hiljem lisanduvad ka Bella ja Renesmee (Bella ja Edwardi tütar). Alice’i abikaasa on Jasper Cullen (sünninimi Jasper Hale).

Alice’i juuksed on pruunikasmustad. Tema silmavärv on muutuv – üldiselt on need kuldset värvi, ent kui ta on vihane või januneb vere järele, muutuvad need mustaks. Alice on 147 cm pikk ning vampiiriks muudeti ta aastal 1920.
Adalbert Georg Matthison

**Adalbert Georg Matthison** (5. juuli/17. juuli 1866 Võru – 14. aprill 1919 Pärnu) oli eesti vaimulik.

Algõpetuse sai ta koduõpetajalt. Aastatel 1883–1886 õppis ta Tartus gümnaasiumis. Aastal 1887 töötas ta koduõpetajana Orjoli kubermangus. Aastatel 1887–1892 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Audru Püha Risti koguduses Robert Heinrich von Holsti käe all. Ordineeriti 19. oktoobril/31. oktoobril 1893 õpetajaks.

Matthison oli aastal 1893 Pärnu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1894–1895 oli ta Saarde Katariina koguduse vikaarõpetaja, aastatel 1896–1918 samas õpetaja.

## Viited
Diplomaatilisus

**Diplomaatilisus** ehk **diplomaatlikkus** on võime läbimõeldud jutu abil konflikte vältida ja lahendada. 

## Vaata ka
*Diplomaatiline vastus
*Taktitunne
*Diplomaat
Jerry Reinsdorf

**Jerry Michael Reinsdorf** (sündinud 25. veebruaril 1936) on NBAs mängiva korvpallitiimi Chicago Bulls ja sarjas MLB mängiva pesapallitiimi Chicago White Sox omanik.
Sandra Palm

**Sandra Palm** (sündinud 7. juunil 1988) on vabakutseline koreograaf ja tantsija. Lõpetanud 2010. aastal Tallinna Ülikooli koreograafia eriala.

## Tööd koreograafina
*Mina ja Mina (2011) Laval: Laura Kvelstein, Mihkel Ernits; Kostüüm: Marit Ilison; Valgus: Madis Kirkmann
* ON/OFF PLAY (2010) Tants: Laura Kvelstein, Julia Koneva, Siim Tõniste; Heli: Ando Naulainen; Video: Martin Sookael
* LAYOUT (2009) tantsijad: Triin Lilleorg, Martin Sookael; heli: Ando Naulainen; videokujundus: Martin Sookael
Jyri Laats

**Jyri Georg Laats** (28. mai 1923 – 28. juulil 2018 Palm Springs, California) oli eesti soost Soome relvajõudude ja USA erivägede sõjaväelane.

Jyri Laatsi ema oli soomlane ja isa eestlane. Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli ja siirdus 1943. aasta kevadel Soome, vältimaks mobiliseerimist Eestit okupeerinud Saksamaa relvajõudesse, liitudes seal eestlastest moodustatud Jalaväerügement 200-ga, mille koosseisus osales Jätkusõjas.

1944 asus ta Rootsi ja sealt edasi USA-sse. Seal pääses ta USA maaväe eriotstarbeliste üksuste US Army Special Forces koosseisu - rahvasuus nn "Rohelised baretid", kus oli meedik-allohvitser. Võttis osa operatsioonidest Laoses (Operation White Star) ja Vietnami sõjast. Pärast sõda töötas mitmetel missioonidel üle maailma.

Ta oli Soome sõjasangari Lauri Törni hea tuttav.

Pensionile jäädes asus ta kõigepealt elama Hawaiil. Jyri Laats suri Palm Springsis California osariigis. 

## Autasud
* Kotkaristi kuldrist (19. aprill 2005)

## Viited

## Välislingid
* Estonian-American Special Forces pioneer Jyri Laats dies at 95. ERR
Alitsüklilised ühendid

**Alitsüklilised ühendid** on sellised tsüklilised (orgaanilised) ühendid, mis ei sisalda aromaatseid rühmi.

Kõige stabiilsemad on 5- ja 6-lülilised tsüklid, milles on steerilised pinged kõige väiksemad. Tsükliliste ühendite molekulid saavad esineda mitmes tasakaalulises konformatsioonis, millest üks võib olla energeetiliselt eelistatum. Kui tsükliga on seotud kaks või enam asendusrühma, siis on võimalik cis- ja trans-isomeeride esinemine.

Alitsüklilised ühendid jaotatakse aine klassi, tsüklite arvu, tsükliteühiste aatomite arvu jm tunnuste järgi:
*monotsüklilised tsükloalkaanid (näiteks tsüklopentaan, tsükloheksaan)
*bitsüklilised tsükloalkaanid (bitsüklodekaan, dekaliin)
*polütsüklilised tsükloalkaanid (kubaan)
*monotsüklilised tsükloalkeenid (tsüklopenteen, tsüklohekseen)
*bitsüklilised tsükloalkeenid (norborneen, norbornadieen)
*tsüklilised dieenid (tsüklopentadieen)
*küllastunud heterotsüklilised ühendid (tetrahüdrofuraan, piperidiin)
Alitsüklilised ühendid võivad olla nii küllastunud kui küllastumata. Bi- ja polütsüklilised ühendid kuuluvad enamasti kondenseerunud tsüklitega ühendite hulka (näiteks spiro[3.4]oktaan, {norbornaan ehk bitsüklo[2.2.1.]heptaan).

Kõige väiksema molekuliga alitsükliline ühend on tsüklopropaan. Selle tsükli steeriline pinge põhjustab molekuli ebastabiilsuse ja sellepärast astub tsüklopropaan kergesti keemilistesse reaktsioonidesse.

Kaksiksidemete paiknemist paljudes alitsüklilistes ühendites saab ennustada Bredti reegliga.

Tsükli sulgumise viisi paljude alitsükliliste ühendite moodustumisel saab ennustada Baldwini reeglitega, mille esimesena sõnastas Jack Baldwin 1976.

## Vaata ka
*Tsüklisatsioon
*Tsüklilised ühendid
*Kondenseerunud tsüklid
Karja värav

**Karja värav** (saksa keeles *Karripforte; Karri-Pforte*) oli lõplikult 15. sajandil (1456. aastal) Tallinna linnamüüri osana valminud kaitseehitis, mis asetses Tallinna all-linnast kagus (linnamüüri Harju värava ja Viru väravate vahel), tänapäeva Suur-Karja ja Müürivahe tänava ristumiskohal, ulatudes koos ees- ja Karja valliväravaga peaaegu kuni praeguse Pärnu maanteeni. Linnamüüri väravad asusid linnamüüriga ühel joonel, kuid nende ees- ja valliväravad asusid kaugele etteulatuvalt. 

Suurem osa Tallinna keskaegsest Karjavärava kompleksist lammutati seoses muldkindlustuste rekonstrueerimisega 18. sajandi II poolel, Lurenburgi suurtükitorn lammutati 1767. aastal). 18.-19. sajandil nimetati väravat ka vene keeles Михайловскія ворота. Karja värav ise lammutati 1849. aastal, kui avardati Tallinna vanalinna viivaid liiklusteid.

Karjaväravat on kirjalikes allikates esmamainitud 1365. aastal. Aja jooksul täiendati peaväravatorni ja selle kaitseehitisi, 14. sajandi keskpaiku rajati kõigi kolme all-linna lõuna- ja kagukülje väravate ette vesiveskid, mille käigushoidmiseks juhiti vesi kraavi veejuhtme abil Ülemiste järvest. 14. sajandil rajatud esimese lihtsa eesvärav rekonstrueeriti 15. sajandi keskel kahe ümmarguse nurgatorniga eesväravaks. 1530.–1550. aastatel täiendati kaitseehitisi ja kuhjati väljapoole linnamüüri keskaegse vallikraavi väliskaldale muldvall, millest läbipääsuks ehitati vallivärav, selle kõrvale aga Lurenburgi suurtükitorn.

Karja peaväravatorn oli massiivne neljatahuline ehitis, oma lõplikul kujul neljakorruseline, millest esimesel korrusel oli võlvitud väravakäik ja selle välimine portaal oli suletav langevõrega. Peaväravatorni väravakäigu laiuseks kahe paralleelse loode–kagusuunalise müüri vahel oli 5,25 m. Rein Zobeli andmetel oli Harju värava ja Karjavärava vahelises osas linnamüüri üldpaksus õigus 2,5 m, kuid müüri siseküljele jäetud teravkaarsete niššide kohal 1,3 m.

20. sajandi alguses kasutati venekeelses kirjanduses värava kohta ka nimetust *Mihhaili värav* (vene k. *Михайловские ворота*), naabruses asuva Suur-Karja tänav (Mihhailovskoje ulitsa) järgi.

## Vaata ka
*Karjavärava plats
*Karjavärava vesiveski

## Välislingid
*Ragnar Nurk, Täiendusi Tallinna Karjavärava ehitusloole., Vana Tallinn 2014 lk 57–73. Tallinn
Tähe jäänuk

**Tähe jäänukiks ** nimetatakse keha, mis on tekkinud kui tähes lõppevad termotuumareaktsioonid. Tähe jäänukiteks on valge kääbus, neutrontäht ehk pulsar ning must auk.
Tähtedevaheline keskkond

**Tähtedevaheline keskkond** (inglise keeles *interstellar medium*) on keskkond galaktikates tähtedevahelises ruumis koos selles eksisteeriva aine ja kiirgusega. Viimaste all peetakse silmas ioniseeritud, atomaarset ja molekulaarset gaasi, samuti tolmu ja kosmilist kiirgust. 

Gaaside (peamiselt vesiniku ja heeliumi) ja tolmu (peamiselt süsiniku ja räni) segust koosnev **tähtedevaheline aine** on tähtede ja galaktikate toormaterjal. See võib tiheneda, nii et moodustuvad gaasi- ja tolmupilved, mida nimetatakse udukogudeks.

Tähtedevaheline keskkond täidab tähtedevahelise ruumi ja sulandub ümbritsevasse galaktikatevahelisse ruumi. Energiat, mis hõlmab sama ruumimahu elektromagnetilise kiirguse kujul, võib pidada **tähtedevaheliseks kiirgusväljaks**.

Astronoomialeksikoni järgi on tähtedevaheline keskkond ehk interstellaarne aine Galaktikas ja teistes spiraalgalaktikais paiknev hajusaine, mis esineb peamiselt gaasina, vähesel määral ka tolmu ja elementaarosakeste plasmana.

## Viited
Heterotsüklilised ühendid

**Heterotsüklilised ühendid** on sellised tsüklilised orgaanilised ühendid, mille tsüklis on peale süsiniku aatomite veel teiste elementide aatomeid, nn heteroaatomeid, üks või enam.

Kõige püsivamad on hapnikku, lämmastikku või väävlit sisaldavad 5- ja 6-lülilised tsüklid. Täielikult hüdrogeenitud (küllastunud) heterotsüklilised ühendid on teatud määral sarnased vastavate alifaatsete ühenditega.

Heterotsüklilised ühendid liigitatakse tsükli suuruse ja heteroaatomite järgi. Tuntakse 3-, 4-, 5-, 6- ja enamalülilisi ning kondenseerunud heterotsükleid.

Mitmed mittearomaatsed heterotsüklid annavad liitumisprodukte. Näiteks tsükliavamispolümerisatsioon, milles   tsükli avanemisega moodustub lineaarne polümeerne produkt. Protsess initsieeritakse katioonse või anioonse katalüsaatori osalusel.

## Makroheterotsüklid
Paljud makroheterotsüklid moodustavad sobivate molekulidega mittekovalentsete sidemetega võõrustaja-külalise komplekse:
*krooneetrid
*tsüklodekstriinid
*porfüriinid
*kukurbituriilid

## Vaata ka
     
*Tsüklisatsioon
Põldkannike

Põldkannike (*Viola arvensis* Murr.; rahvakeeli käoorvik, annasilm, vaeselapsesilmavesi, põlluvõõrasema) on kannikeseliste sugukonda kuuluv ühe- kuni kaheaastane rohttaim. Ta on Eesti looduslikest kannikestest kõige tavalisem võõrasema sugulane, sest kasvab enamasti põldudel. Teda peetakse pigem umbrohuks kui silmailuks. 

Tema õitsemisaeg on kannikeseliste seas pikim, jäädes aprilli ja septembri vahele.

## Botaaniline kirjeldus

### Juur
Põldkannikene on kaheiduleheline rohttaim ja seetõttu on tal sammasjuurestik, kus peajuurest haruneb rohkesti lisajuuri.

### Vars
Varred on nõrgad, on tõusvas kuni püstises asendis ja kaetud lühikeste karvadega. Varsi on nii harunenud kui harunemata.

### Leht
Lehed on õrnalt karvased lihtlehed, mille serv võib olla nii täkiline kui peaaegu terve. Leht on umbes 6 cm pikk ja 2 cm lai. Alumistel lehtedel on pikemad rootsud kui ülemistel. Põldkannikese võib hõlpsasti ära tunda selle järgi, et tal on tavaliste lehtede all abilehed, mis on kuni poole väiksemad ja ilma rootsuta. Need on sulgjalt lõhestunud ja täkilise servaga.

### Õis
Õied on ühekojalised ja kahesugulised, sügomorfsed ning tagasihoidliku välimusega. Nad sarnanevad ehituselt aedkannikese õiega, erinedes vaid suuruse ja värvi poolest. Põldkannikese õied on 1–1,5 cm suurused kahvatukollased kuni valged, varieerudes lillakate kannusega. Tupplehed on süstjad ja teritunud, olles õielehtedega samas suuruses.

### Vili
Vili on munajas ja karvadeta kupar, umbes 1 cm suurune. Seemnete valmides lähevad järsu krõpsatusega viljad lahti ja seemned paisatakse laiali. Seemnete valmimisaeg on juunis-juulis.

## Kasvukohad
Põldkannike kasvab peamiselt umbrohuna põllul, aga teda leidub ka söötidel, karjamaadel, teeservadel ja kraavide nõlvadel. Kuna ta eelistab kuivemat kasvukohta, võib leida teda liivastel aladel, näitaks rannavallidel.

## Kasutamine
Põldkannikest saab kasutada ka ravimtaimena. Droogina kasutatakse juurt – seda kogutakse siis, kui bioloogiliselt aktiivsete ainete sisaldus on suurim. Kuivamise soodustamiseks tükeldatakse juured ja jäetakse need seisma varjulisse, sooja ja hea õhuvahetusega kohta. Manustatakse nii sees- kui ka välispidiselt. Tee soodustab köha korral röga eritumist, samuti on tal organismi puhastav toime. Välispidiselt määritakse põldkannikesest tehtud teed või salvi haavadele, et vähendada paistetust.

## Viited


## Välislingid
*
Kirss

**Kirss** on kirsipuu alamperekonda kuuluva viljapuu vili.

## Tuntumad kirsid ja neid kandvad viljapuud
*Amarell (amarellkirss) – amarellipuu (*Prunus cerasus* var. *caproniana*)
*Hapukirss – hapu kirsipuu (harilik kirsipuu) (*Prunus cerasus*)
*Kõhrkirss – kõhr-kirsipuu (*Prunus avium* var. *duracina*)
*Maguskirss (kaubandusvõrgus ekslikult murel) – magus kirsipuu (*Prunus avium*)
*Murel (morell) – murelipuu (*Prunus cerasus* L. var. *austera*)
*Südakirss – süda-kirsipuu (*Prunus avium* var. *juliana*)
Georg Wilhelm Richmann

**Georg Wilhelm Richmann** (vn. **Георг Вильгельм Рихман**; 11. juuli/22. juuli 1711 Pärnu – 26. juuli/6. august 1753 Peterburi) oli Eestis sündinud, baltisaksa päritolu Vene füüsik.

Richmanni isa Wilhelm Richmann suri enne poja sündimist, aastal 1710 katku ja ema abiellus uuesti. Richmann õppis aastatel 1725–1729 Tallinna Linna Keiserlikus Gümnaasiumis. Aastal 1729 asus ta õppima Halle Ülikooli usuteadust, kuid aastal 1730 läks üle Jena Ülikooli, kus õppis loodusteadusi. Aastal 1732–1735 oli ta krahv Heinrich Johann Friedrich Ostermanni laste koduõpetaja.

Aastal 1735 võeti Richmann Peterburi Teaduste Akadeemia liikmeks, olles aastail 1735–1740 nn palgaline üliõpilane, aastatel 1740–1741 oli ta adjunkt. Aastatel 1741–1745 oli ta Peterburi Teaduste Akadeemia erakorraline füüsikaprofessor, aastatel 1745–1753 aga korraline füüsikaprofessor (ja akadeemik). Aastal 1753 suri välgulöögi tagajärjel, kui tegi katset "piksemasinaga".

Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia liikmena, Mihhail Lomonossovi eakaaslase ja sõbrana, uuris ta mitmeid loodusnähtusi. Tema sulest ilmus sadakond teadustööd. Aastal 1744 tuletas ta kalorimeetria põhivalemi, mis kehtib homogeense vedeliku korral. Eriline huvi valdas Richmanni aga atmosfäärielektri uurimise vastu. Oma uuringute fikseerimiseks leiutas ta aastal 1745 elektromeetri ja konstrueeris elektrostaatilise masina. Üheaegselt Ameerikas töötava Benjamin Frankliniga leiutas Richmann Peterburis piksevarda. 6. augustil 1753 õnnestus tal pikseelekter oma maandamata vardaga kinni püüda, ent katse lõppes traagiliselt – teadlane hukkus tööpostil.

## Vaata
*Georg Wilhelm Richmanni ausammas

## Välislingid
*Richmann, Georg Wilhelm
*Kutse elektriaasta avamisele 2.01.2011. Uue Kunsti Muuseumis
*EE 8. köide lk 121
*
Ülo Bergmann

**Ülo Bergmann** (14. juuli 1927 – 13. mai 2011) oli eesti muusik, viiuli-, vioola- ja dirigeerimise pedagoog, kooride ja orkestrite dirigent.

1952 lõpetas ta koorijuhina Tartu Muusikakooli.

1957 lõpetas Tallinna Konservatooriumi koorijuhtimise erialal ning 1962 vioola erialal.

Bergmann on asutanud mitu koori ja orkestrit, mänginud ERSO-s ning olnud Tallinna Muusikakeskkooli õppealajuhataja.

1974 emigreerus ta Saksamaale, kuid naasis Eestisse 1990. aastatel.

## Isiklikku
Tema poeg oli majandus- ja rahandustegelane Andres Bergmann.
Koerkannike

**Koerkannike** ehk **koerakannike** (*Viola canina*) on kannikese perekonda kuuluv taimeliik.

## Viited

## Välislingid
*
Maardu Linnameeskond

**Maardu Linnameeskond** on 1997. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Maardus.

## Ajalugu
Maardu LM võitis 2017. aasta Esiliiga, kuid loobus kõrgliiga kohast. 2018. aastal võideti taas Esiliiga ning 2019 mängiti Meistriliigas. Meistriliiga lõpetati 10. kohal ning langeti 2020. aastaks Esiliigasse.

## Mängijad
*Seisuga 7. märts 2020*

  
  
  
  
  
  
  
  
  

  
  
  
  
  
  
  
  

### Duublid
*Maardu Linnameeskond II

## Personal

|-
|
### Praegune tehniline personal

|

### Peatreenerite ajalugu

|}

## Saavutused
***[[Esiliiga]]**
:**Võitja (2)**: 2017, 2018

***[[Esiliiga B]]**
:**Võitja (1)**: 2015

***[[II liiga|II liiga ida/põhi]]**
:**Võitja (1)**: 2013

***[[III liiga|III liiga ida]]**
:**Võitja (1)**: 2011
:**3. koht (4)**: 2007, 2008, 2009, 2010

***[[IV liiga|IV liiga ida]]**
:**3. koht (1)**: 2006

## Statistika ja loendid
### Varasemad liigahooajad ja karikavõistlused

ImageSize  = width:800 height:60
PlotArea   = left:10 right:10 bottom:30 top:10
TimeAxis   = orientation:horizontal format:yyyy
DateFormat = dd/mm/yyyy
Period     = from:01/07/2005 till:01/07/2018
ScaleMajor = unit:year increment:1 start:2006
Colors =
  id:ML  value:rgb(0.5,0.8,0.5)
  id:EL  value:rgb(0.9,0.9,0.3)
  id:ELB value:rgb(0.9,0.7,0.2)
  id:II  value:rgb(0.9,0.5,0.0)
  id:III value:rgb(0.8,0.6,0.6)
  id:IV  value:rgb(0.8,0.6,0.3)
  id:V   value:rgb(0.8,0.5,0.1)
PlotData   =
 bar:Position width:15 color:white align:center
 from:01/07/2005 till:01/07/2006 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2006 till:01/07/2007 shift:(2,-4) text:3
 from:01/07/2007 till:01/07/2008 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2008 till:01/07/2009 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2009 till:01/07/2010 shift:(1,-4) text:3
 from:01/07/2010 till:01/07/2011 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2011 till:01/07/2012 shift:(1,-4) text:8
 from:01/07/2012 till:01/07/2013 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2013 till:01/07/2014 shift:(1,-4) text:5
 from:01/07/2014 till:01/07/2015 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2015 till:01/07/2016 shift:(1,-4) text:4
 from:01/07/2016 till:01/07/2017 shift:(1,-4) text:1
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 shift:(1,-4) text:

 from:01/07/2005 till:01/07/2006 color:IV  shift:(0,13) text:"IV liiga"
 from:01/07/2006 till:01/07/2011 color:III shift:(0,13) text:"III liiga"
 from:01/07/2011 till:01/07/2013 color:II  shift:(0,13) text:"II liiga"
 from:01/07/2013 till:01/07/2015 color:ELB shift:(0,13) text:"Esiliiga B"
 from:01/07/2015 till:01/07/2017 color:EL  shift:(0,13) text:"Esiliiga"
 from:01/07/2017 till:01/07/2018 color:ML  shift:(0,13) text:"ML"


## Vaata ka
*Eesti jalgpalliklubide loend

## Viited

## Välislingid
*
*Maardu FC Starbunker EJLi kodulehel
*FC Maardu EJLi kodulehel
Ronis-klassi allveelaevad

**Ronis-klassi allveelaevad** olid kaks allveelaeva, mis ehitati Läti mereväele Prantsusmaal 1925. aastal.

Tegemist oli kahe väikese rannikuallveelaevaga. Esimese laeva nimi oli Ronis. Selle järgi sai nime ka laevaklass. *Ronis* tähendab läti keeles hüljest. Teine laev oli Spidola; see nimi pandi Läti rahvuseepose tegelase järgi.

Laevad omastas 1940. aastal seoses Läti okupeerimisega Nõukogude Liit. 

Laevad uputati Liepājas 1941. aastal, kui Saksamaa väed olid sadamat üle võtmas.

Laevakered tõsteti 1942. aastal üles ning tehti vanarauaks.
Kalev (allveelaev)

**Kalev** (vette lastud 7. juulil 1936) oli üks kahest Kalev-klassi allveelaevast, mille Eesti Vabariik tellis 12. detsembril 1934. Teine laev oli Lembit. Kalev võeti Eesti Mereväe teenistusse 1937. aasta sügisel. 1940. aastal võttis laeva üle Nõukogude Liit. Laev ei naasnud sõja ajal patrullist ja on siiani teadmata kadunud.

## Ajalugu

Laev ehitati Ühendkuningriigi firmas Vickers and Armstrongs Ltd. Teenistusse arvati Kalev 1937. aastal ning oli teenistuses kuni 1940. aastani. Kalev läks koos Eesti okupeerimisega Punalipulise Balti Laevastiku koosseisu ning osales mereväeoperatsioonides, kuni jäi teadmata kadunuks. Arvatakse, et laev sõitis Juminda miiniväljal miinile.

Ühe Soome mereväelase-allveelaevniku mälestuste järgi olevat nad Soome lahel patrullides sattunud udus juhuslikult veepinnal seisnud Kalevile, mille silueti tundnud nad ära varasematest kokkupuudetest Eesti merejõududega. Kalevit olevat selle peale käigult rammitud ja laev vajunud põhja. Kinnitust pole see versioon siiski leidnud.

## Komandörid
*september 1936—1939: Alfred Pontak
*1939—1940: Verner Hans Puurand
*3. oktoober 1940 — oktoober 1941: Boriss Nõrov

## Lahinguretked
*8.-21. augustini 1941
*29. oktoober 1941 – +

## Vrakk
Kalevi uppumispaik on teadmata, sest laev jäi kadunuks koos meeskonnaga. Laeva vrakki on otsitud, aga seda pole leitud.

30. juunil 2010 teatas Meremuuseum võimaliku Kalevi vraki leidmisest. Meremuuseumi uurimislaeva kapteni Vello Mässi sõnul oli 95% tõenäosus, et tegu on Kaleviga. Laeva uuris Meremuuseumi palvel ka Merevägi. Hiljem teatati, et tegu oli hoopis dirižaabli vrakiga.

## Kirjandus
К. Б. Стрельбицкий. Загадки последнего похода подводной лодки «Калев». // Тайны подводной войны-10: Малоизвестные страницы подводной войны ХХ века. Львов 2001

## Viited