Koknese

**Koknese** on linn Lätis Vidzemes Aizkraukle piirkonnas, endise Koknese piirkonna keskus.

Koknese asub Pērse jõe suubumiskohal Daugavasse. 2009. aastani kuulus Aizkraukle rajooni.

## Ajalugu
Koknese oli muinasaja lõpul Koknese vürstiriigi keskus. Asula kandis vene leetopissides nime Kukeinos, Kukonos (*Кукейнос, Куконос*) Läti Henriku kroonika (ladina keeles *Kukenoys, Kukenois*), saksa allikates aga (*Kokenhusen*). 1205. aastal loovutas Koknese vürst oma valdused Riia piiskop Albertile, kelle korraldusel alustati 1209. aastal Koknese kivilinnuse ehitamist. 13. sajandil toimunud liivimaalaste ja vene vürstiriikide ning leedulaste vahel toimunud sõjakäikude ajal kannatas asula ja linnus korduvalt sõjakäikudes.

Asula sai 13. juulil 1277 linnaõigused ja liitus ka Hansa Liiduga.

13. sajandi lõpust kuni 1395. aastani kuulus Koknese piirkond (saksa *Kokenhusen* või *Kokenhausen*) Tiesenhausenite suguvõsale, kes olid konfliktides Riia peapiiskoppidega. 1397. aastal loovutas Liivi ordu Koknese linnuse, Riia peapiiskopile ja linnus oli Riia peapiiskopi suveresidents.

1481. aastal rüüstasid piirkonda Vene väed, Liivi sõja ajal, 1577 alistusid linnusekaitsjad Ivan Julma vägedele. 1578. aastal hõivasid linnuse Poola väed, kelle tõrjusid välja Rootsi-Poola sõjas 1601. aastal Rootsi väed, Södermanlandi hertsog Karli juhtimisel. Linnuse vallutasid uuesti tagasi Poola väed, Poola Krooni suurhetman Jan Zamoyski juhtimisel. Linnus vallutati lõplikult Rootsi võimule 1625. aastal.

1636. aastal moodustati Liivimaal kuus luteriusu praostkonda: 3 Eesti aladel ning kolm praostkonda Põhja-Läti aladel: Riia praostkond, Koknese praostkond ja Võnnu praostkond. 

Vene-Rootsi sõjas (1656–1658) hõivasid Moskva tsaaririigi väed piirkonna ning valdasid seda 1658. aasta lõpus Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel sõlmitud Vallisaare vaherahuga. Kindlust valitsesid stolnik Roman Fjodorovitš Babarõkin ja Ivan Mihhailovitš Konovnitsõn (1656) ja Afanassi Lavrentjevitš Ordin-Naštšokin 1656. aastast, pärast vallutamist Moskva tsaaririigi poolt, kuni 1661. aastani kandis asula Moskva võimu all Tsarevitš-Dmitrievi nime.

1661. aastal sõlmitud Kärde rahuleping tühistas Vallisaare vaherahu ja taastas selle eelse Stolbovo rahuga määratletud piiri Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel. 17. sajandil tema tähtsus kadus ja asula kaotas ka linnaõigused. Piirkonna alad kuulusid Koknese kihelkonda.

Põhjasõja alguses vallutasid linnuse 1701. aastal Poola-Saksi väed. Pärast Rootsi vägede vastupealetungi ja võitu Spilve lahingus olid Poola väed sunnitud linnuse maha jätma ning kuningas August Tugeva korraldusel vana linnuse müürid õhiti.

Aastail 1958-990 oli Koknese Alev, seejärel taas küla. Aastal 2009 sai sellest Koknese piirkonna halduskeskus. Aastal 2021 läbi viidud Administratiivreformi järel hakkas küla kuuluma Aizkraukle piirkonda, ühtlasi sai see taas linna staatuse.

## Vaatamisväärsused

Muinsusmälestistena on riikliku kaitse all Koknese piiskopilinnuse varemed ja linnuse ning vanalinna ala.

Looduskaitse all on Pērse tamm, Koknese park ja veel kaks linnas kasvavat tamme ning elupuud.

## Elanike arv


* 647 (1935)
* 992 (1959)
* 1500 (1970)
* 2258 (1979)
* 2732 (1989)

* 2958 (2000)
* 2200 (2006)
* 2716 (2011)
* 2428 (2021)
* 2377 (2025)


## Vaata ka
* Koknese vürstiriik
* Koknese piiskopilinnus
* Jersika vürstiriik, Jersika
* Latgale
* Vjatško

## Viited

## Välislingid

* Koknese koduleht